title: Turpahihna

text: Islantilainen turpahihna muistuttaa hyvin pitkälti hannoverilaista, mutta se on yksinkertaisempi.


title: Turpahihna

text: Meksikolainen turpahihna (myös ristiturpahihna) muodostaa kahdeksikon, joka menee ristiin hevosen kuonon päällä pyöreän kappaleen kautta. Se on melko vahva turpahihna, joka pitää hevosen suun tehokkaasti kiinni ja tehostaa kuolaimen vaikutusta. Se jättää kuitenkin hevosen hengitystiet avoimiksi ja sopii siis kovaan rasitukseen, erityisesti kenttäratsastukseen ja laukkahevosille. Turpahihna on erityisen voimakas eikä sovi kaikille hevosille, sillä se rajoittaa hevosen leuan liikkeitä puristaen hampaat takaa asti yhteen.


title: Turpahihna

text: Varustekauppiaat myyvät usein suitsia, joissa on meksikolainen turpahihna, nimellä "meksikolaiset suitset".


title: Turpahihna

text: Perustyypeistä poikkeavista turpahihnoista tunnetaan Suomessa luultavasti parhaiten kineton-turpahihna, jossa turpahihna ei kulje lainkaan hevosen leuan ali, vaan eräänlainen metallikoukku yhdistää kuonon yli kulkevan hihnan kuolaimen alta (hevosen suupielen ja kuolainrenkaan välistä) turpahihnan niskalenkkiin. Tällainen turpahihna saa ohjasotteet vaikuttamaan hevosen suun lisäksi sen kuonolla ja on melko voimakas.


title: Turpahihna

text: Kaariturpahihna (myös "bügel-turpahihna") koostuu kahdesta hevosen poskia vasten kuolainrenkaan yli asettuvasta metallikaaresta, joiden keskikohtaan kiinnittyy hevosen kuonon yli kulkeva hihna ja molempiin päihin hihnat, jotka kulkevat hevosen leuan alta. Tämäntyyppistä turpahihnaa käytetään erityisen paljon islanninhevosilla. Kaariturpahihna muistuttaa vaikutukseltaan meksikolaista turpahihnaa, mutta lisäksi metallikaaret estävät hevosta liikuttamasta leukojaan sivusuunnassa. Se pitää turpahihnan vaikutuksen irrallaan kuolaimesta, mutta sen käyttöä arvostellaan muun muassa voimakkaan vaikutuksen vuoksi sekä siksi, että metallikaaret saattavat painaa hevosen poskia kivuliaasti hampaita vasten. Jos hevonen liikuttaa ratsastaessa leukojaan sivusuunnassa, tähän on yleensä jonkinlainen fyysinen syy, johon suositellaan ratkaisuksi ennemmin eläinlääkärin ja hevoshammaslääkärin kanssa neuvottelua ja ratsastuksen perusasioihin palaamista kuin sivuttaisliikkeen estämistä tällä tavoin.


title: Turpahihna

text: Worcester-turpahihna on eräänlainen kaksoisturpahihnan muunnelma, jossa englantilaiseen turpahihnaan kiinnittyvä "alaturpahihna" ei kuljekaan kuolaimen edestä hevosen leuan ali vaan kiinnittyy molemmin puolin kuolainrenkaisiin. Kineton-turpahihnan tavoin se välittää ohjasotteiden vaikutusta jonkin verran, joskin lievemmin, hevosen kuonolle. Lisäksi se nostaa kuolainta normaalia ylemmäs suussa, pitää sen vakaammin paikoillaan ja saattaa estää hevosta nostamasta kieltään kuolaimen päälle. Varsinaisten worcester-turpahihnojen, joissa on nimenomaan kuolainrenkaisiin kiinnitettäväksi tarkoitettu alahihna, ohella näkee esimerkiksi Suomessa kaksoisturpahihnan kotitekoisia muunnelmia joissa kaksoisturpahihnan normaali alaturpahihna pujotetaan toimimaan samalla tavoin.


title: Turpahihna

text: Kouluratsastuksessa käytetään varsinkin pikkukilpailuja korkeammilla tasoilla lähes pelkästään englantilaista turpahihnaa, joskin nivelsuitsituksen kanssa ovat sallittuja myös muunlaiset turpahihnat. Kaksoisturpahihna ja meksikolainen turpahihna ovat yleisiä este- ja kenttäratsastuksessa.


title: Turpahihna

text: Lännenratsastuksessa on usein käytössä myös niin kutsuttuja lännensuitsia, joissa ei ole turpahihnaa lainkaan. Kuolaimettomiin bosal hackamore -suitsiin kuuluu kuonon ympäri kulkeva lenkki, joka ei kuitenkaan ole varsinainen turpahihna.


title: Janne Jokila

text: Janne Jokila (s. 22. huhtikuuta 1982 Turku) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka edustaa Romanian pääsarjassa pelaavaa CSM Dunărea Galaţia. Columbus Blue Jackets varasi Jokilan NHL:ään vuoden varaustilaisuuden numerolla 200. Jokilan veli Jarmo on myös jääkiekkoilija.


title: Janne Jokila

text: Jokila ei ensi yrittämällä onnistunut SM-liigassa ja lähti Pohjois-Amerikkaan pariksi vuodeksi. Hän palasi sieltä Suomeen Mestiksessä pelanneeseen Forssan Palloseuraan, jossa pelasi erinomaisen kauden. SaiPa liitti laiturin vuoden sopimuksella riveihinsä keväällä 2006. Liigapaikkaa ei kuitenkaan vieläkään auennut, joten Jokila pelasi loppukauden 2006–2007 TuTossa. Kaudet 2008–2010 hän pelasi Mestiksessä Kajaanin Hokissa.


title: Utsjoen vaakuna

text: Utsjoen kunnanvaakuna on saanut aiheensa Lapin talvesta. Vaakuna kuvastaa kaamosajan pimeyttä Suomen pohjoisimmassa kunnassa, jonka taivasta hallitsevat tällöin revontulet ja Pohjantähti.


title: Utsjoen vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä revontuli, jonka yläpuolella saatteena nelisakarainen tähti; molemmat hopeaa”. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 20. huhtikuuta 1953.


title: Møren ja Romsdalin lääni

text: Møren ja Romsdalin lääni () on Norjan lääni maan länsiosassa Atlantin valtameren rannalla Vestlandetin alueella. Se rajautuu idässä Etelä-Trøndelagin lääniin ja etelässä Opplandin sekä Sognin ja Fjordanen lääneihin. Sen hallinnollinen keskus on Molde. Läänissä on 265 290 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 15 099,65 neliökilometriä.


title: Møren ja Romsdalin lääni

text: Lääniin kuuluu useita asuttuja saaria, ja mannerosaakin halkovat monet syvät vuonot. Niinpä läänin liikenne on riippuvainen lautoista ja vuoroveneistä.


title: Møren ja Romsdalin lääni

text: Perinteisesti lääni on jaettu kolmeen piiriin, jotka pohjoisesta etelään ovat Nordmøre, Romsdal ja Sunnmøre. Vaikka piireillä ei ole erillistä hallintoa ja vaikka niillä on yhteinen nykyaikainen tieverkosto sekä meri- ja lentoyhteydet, on niillä usealla tavalla säilynyt oma alueellinen identiteetti. Historiallisesti Nordmøreltä ja Etelä-Trøndelagilta pohjoiseen, Romsdalilta ja Opplandilta itään sekä Sunnmøreltä ja Sogn ja Fjordanelta etelään on ollut vahvemmat yhteydet kuin mitä näillä alueilla on ollut keskenään. Erot kolmen alueen murteissa ovat tästä selvä todiste.


title: Møren ja Romsdalin lääni

text: Useiden syvien vuonojen halkomassa läänissä on monia runsasväkilukuisia saaria. Hankalakulkuisesta maastosta johtuen veneet ovat olleet tärkeä liikenneväline. Alueen päälauttayhtiö MRF on liikennöinyt vuodesta 1921 nykypäivään asti.


title: Møren ja Romsdalin lääni

text: Møren ja Romsdalin lääniin kuuluu yhteensä 36 kuntaa:


title: Anysee

text: Anysee on eteläkorealainen tietokoneiden digi-tv-sovittimien valmistaja. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Soulissa. Anysee valmistaa ulkoisia USB-väylään liitettäviä DVB-T (antenniverkko), DVB-C (kaapeliverkko) ja DVB-S (satelliitti) -virittimiä.


title: Aubrey O’Day

text: Aubrey Morgan O’Day (s. 11. helmikuuta 1984) on laulajana Danity Kane -nimisessä tyttöbändissä. Aubrey on syntynyt San Franciscossa Kaliforniassa ja hän on irlantilais-havaijilaista sukuperää. Hän liittyi Danity Kaneen vuonna 2006. Hän kävi vuonna 2001 La Quinta High Schoolia, jossa hän piti tanssimisesta, cheerleader-toiminnasta ja näytelmäkerhosta.


title: Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema

text: Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema ( IATA: FKB, ICAO: EDSB) on kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee 42 kilometriä etelään Karlsruhesta ja 19 kilometriä länteen Baden-Badenista. Lentoasema on Baden-Württembergin toisista suurin Stuttgartin lentoaseman jälkeen.


title: Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema

text: Lentoasema on Baden-Württembergin toiseksi suurin Stuttgartin jälkeen. 623 000 matkustajaa käyttää kenttää vuosittain. Se oli alun perin Kanadan armeijan sotilastukikohta vuosina 1953–1993. Vuonna 1997 siitä tuli siviililentoasema ja 17. toukokuuta sieltä lensi ensimmäinen matkustajalentokone Palma de Mallorcaan, Espanjaan.


title: Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema

text: Kentältä on linja-autoyhteys Baden-Badenin rautatieasemalle, sekä Freiburgiin, Strasbourgiin ja Mannheimiin.


title: Nora (saari)

text: Nora tai Norah on Eritrealle kuuluva saari Dahlakin saaristossa Punaisessameressä.


title: Millerin indeksit

text: Kristallografiassa Millerin indeksit ovat notaatio, jolla kiderakenteen suunnat ja tasot sekä diffraktogrammien heijastukset merkitään. Indeksointijärjestelmä on nimetty 1800-luvulla eläneen mineralogin ja kristallografin William Hallowes Millerin mukaan.


title: Millerin indeksit

text: Millerin indeksit merkitään kirjaimilla formula_1, formula_2 ja formula_3, jotka vastaavat Bravais'n hilan yksikkökopin hilavektoreita formula_4, formula_5 ja formula_6.


title: Millerin indeksit

text: On sovittu, että indeksit formula_1, formula_2 ja formula_3 ovat aina kokonaislukuja. Negatiivista indeksiä, esimerkiksi formula_10, merkitään perinteisesti viivalla Millerin indeksin yläpuolella formula_11.


title: Millerin indeksit

text: Millerin indeksien ympärillä olevat sulkeet kertovat paljon. Hakasuluissa olevat millerin indeksit formula_12 viittaavat kidesuuntaan, kaarisulkeissa olevat formula_13 kidetasoon. Merkintä formula_14 tarkoittaa niiden kidesuuntien joukkoa, jotka ovat symmetrisesti ekvivalentteja ja formula_15 tarkoittaa vastaavasti symmetrisesti ekvivalentteja tasoja. Ilman sulkeita formula_16 Millerin indeksit viittaavat diffraktiomaksimiin, joka tulee kidetasosta formula_13.


title: Millerin indeksit

text: Kidesuunnat merkitään hakasulkeilla formula_12. Suunta on


title: Millerin indeksit

text: Esimerkiksi suunta formula_20 vastaa kiteessä hilavektorin formula_4 suuntaa. formula_22 on samaan suuntaan ja formula_23 on suuntaan formula_24.


title: Millerin indeksit

text: Tasot merkitään kaarisulkeilla formula_13. Taso virittyy avaruuteen vektoreiden


title: Millerin indeksit

text: kärkien muodostaman kolmen pisteen kautta.


title: Millerin indeksit

text: Jos joku indekseistä on nolla, taso ei leikkaa sitä vastaavaa yksikkökopin akselia vaan kohtaa sen "äärettömyydessä" eli muodostuva taso on tämän 0-vektorin suuntainen. Siispä kuutiollisessa hilassa taso formula_29 leikkaa vain hilavektorin formula_4. Yhteen yksikkökoppiin mahtuu kolme sellaista tasoa korkeuksille formula_31, formula_32 ja formula_33 suuntaan formula_4.


title: Millerin indeksit

text: Oletetaan, että taso leikkaa hilavektorit kohdissa formula_35, formula_36 ja formula_37. Tällöin Millerin indeksit eivät olisi kokonaislukuja vaan formula_38. On kuitenkin sovittu, että indeksit merkitään aina kokonaisluvuilla, joten taso merkitäänkin formula_39, missä kaikki indeksit on kerrottu luvulla 3. Indekseillä ei myöskään saa olla yhteistä tekijää, mikä sulkee pois sieventämiset esimerkiksi luvulla 6.


title: Millerin indeksit

text: Suunta formula_12 on kohtisuora tasoa formula_13 vastaan kuutiollisessa hilassa, mutta "ei välttämättä" muissa hiloissa.


title: Millerin indeksit

text: Diffraktogrammin eli esimerkiksi röntgendiffraktiomittauksella kiteisestä aineesta saadun kuvaajan diffraktiomaksimit indeksoidaan Millerin indekseillä ilman sulkeita formula_16. Maksimi vastaa tällöin heijastusta kidetasosta formula_13.


title: Jokivarren jytäorkesteri

text: Jokivarren jytäorkesteri on Kari Peitsamo Revivalin varsin Creedence Clearwater Revival-vaikutteinen äänite, sillä sen kaikki kappaleet ovat alkujaan John Fogertyn sävellyksiä. Suomalaiset sanat ovat Kari Peitsamon käsialaa. Albumilta julkaistu "Onnenpoika"-single oli Suomen listaykkösenä kesällä 1982.


title: Glykolipidi

text: Glykolipidit ovat muodostuneet rasvahaposta ja siihen liittyneestä hiilihydraatista. Glykolipidejä esiintyy erityisesti solukalvon soluvälitilan puolella, jossa ne toimivat muun muassa ABO-veriryhmän muodostajina. Mikrobeissa glykolipidit toimivat reseptoreina.


title: Martti Kovero

text: Martti Arvo Adolf Kovero (20. syyskuuta 1882 Jyväskylä – 27. huhtikuuta 1955 Helsinki) oli taloushistorioitsija, tilastotieteilijä, ylijohtaja ja poliitikko.


title: Martti Kovero

text: Martti Kovero syntyi opettajaperheeseen Jyväskylässä. Hänen isänsä oli professori K. A. Kovero. Kodin tausta oli talonpoikainen, isä K. A. Kovero oli syntyisin Teiskon Vähä-Koveron rusthollista ja äiti Johanna Katarina (o.s. Richter) Sotavallan kartanosta Lempäälästä.


title: Martti Kovero

text: Hän tuli ylioppilaaksi 1900 Jyväskylän lyseosta, valmistui filosofian kandidaatiksi 1905, filosofian lisensiaatiksi ja filosofian tohtoriksi 1910. Hänen luokkatovereinaan lyseossa olivat muun muassa Edvard Gylling, Otto Wille Kuusinen ja pari vuotta myös Sulo Wuolijoki, joiden kanssa hän oli myös opiskeluvuosina läheinen ystävä ja oli heidän kanssaan perustamassa 1905 Ylioppilaiden Sosialidemokraattista Yhdistystä ja "Sosialistista Aikakauslehteä".


title: Martti Kovero

text: Kovero jätti kuitenkin aktiivipolitiikan siirryttyään 1911 Tilastollisen päätoimiston palvelukseen, jonka ylijohtajana hän toimi 1919–1952. Hän oli yksi ensimmäisistä valtion viraston johtoon kohonneista sosialidemokraatteista. Kovero harjoitti aikanaan laajaa taloushistoriallista ja tilastollista julkaisutoimintaa. Hänen väitöskirjansa vuonna 1910 käsitteli kruununmaitten torppien asutuspolitiikkaa.


title: Martti Kovero

text: Professorin arvo Koverolle myönnettiin 1945.


title: Lustmord

text: Brian "Lustmord" Williams on niin sanotun dark ambient -musiikkigenren edelläkävijä. Lustmord ei itse pidä musiikkiaan erityisen "synkkänä", ja on sitä mieltä että ihmiset, jotka näkevät sen vain "dark ambientina" eivät täysin ymmärrä sitä. Lustmord yrittää luoda tunteen paikasta, joka on olemassa vain musiikissa ja sen välityksellä: "hän yrittää tuoda paikan kuuntelijan luo, ei kuuntelijaa paikan luo".


title: Lustmord

text: Lustmord on tehnyt kenttä-äänityksiä kryptissa, luolissa ja teurastamoissa.


title: Lustmord

text: Lustmordin alkuajan sivuprojekti oli Terror Against Terror, jossa oli hänen lisäkseen Andrew Lagowski. Yhtyeen oli tarkoitus julkaista levytrilogia, josta jokainen osa olisi ollut edellistä "meluisampi"; kolmas ja viimeinen olisi ollut pelkkää meteliä. Trilogiasta ei kuitenkaan julkaistu kuin sen ensimmäinen osa, sillä se saatiin julkaistua vasta kaksi vuotta valmistumisensa jälkeen, jolloin se oli jo "vanhentunut".


title: Lustmord

text: Walesilaissyntyinen Brian Williams kuuntelee musiikkia laajalta alalta, erityisesti hidasrytminen ja "avara" musiikki kuten dub on lähellä hänen sydäntään, ja vaikka Lustmordin musiikista sitä ei ehkä kuule, se ja muiden muassa hiphop-rytmit ovat olleet suoria musiikillisia vaikutteita hänelle.


title: Lustmord

text: Lustmord on tehnyt yhteistyötä Robert Richin kanssa "Stalker"-levyllä ja Melvinsin kanssa "Pigs Of The Roman Empire" -albumilla. Hän teki "sääefektit" Toolin vuoden 2006 "10,000 Days" -albumin "10,000 Days (Wings Pt 2)" -kappaleelle. Hän myös remiksasi Toolin "Schism" ja "Parabola" -kappaleet, jotka julkaistiin 20. joulukuuta 2005 DVD-singleillä.


title: Lustmord

text: Brian Williams on työskennellyt Hollywood-elokuvien parissa, suunnitellen niihin äänimaailmoja. Hän on myös tehnyt soundtrackeja elokuviin kuten "Zoetrope". Elokuvan musiikki julkaistiin myös omana albumina.


title: Lustmord

text: Church Of Satanin kutsumana Lustmord esiintyi ensimmäisessä konsertissaan 25 vuoteen osana kirkon ensimmäistä julkista "Satanic High Mass" -tapahtumaa 6. kesäkuuta 2006. Konsertti äänitettiin ja julkaistiin albumina "Lustmord Rising (06.06.06)". Levy sisältää vanhoja kappaleita uudelleenjärjesteltynä, uutta materiaalia sekä improvisointia.


title: Lentolaivue 46

text: Lentolaivue 46 oli Suomen ilmavoimien Lentorykmentti 4:ään kuuluva kaukotoimintalentolaivue, joka perustettiin ilmavoimien organisaatiouudistuksen yhteydessä 1933. Ensimmäisiksi koneikseen laivue sai Bristol Blenheimit 1937.


title: Lentolaivue 46

text:
Talvisodan alkaessa laivueella oli käytettävissään yhdeksän lentokelpoista Bristol Blenheim -lentokonetta.
Marraskuussa 1941 valtakunnanmarsalkka Hermann Göring lahjoitti ilmavoimille viisitoista Dornier Do 17Z -pommikonetta, jotka sijoitettiin Lentolaivue 46:een. Laivue supistettiin kaksi lentueiseksi kalustotappioiden seurauksena. Kolmas lentue perustettiin uudelleen vuoden 1943 lopulla, kun saksalaisilta hankittiin Iljušin Il-4-lentokoneita. 14. helmikuuta 1944 laivueen nimeen liitettiin toimintaa kuvaava etuliite, Lentolaivue 46:sta tuli Pommituslentolaivue 46.


title: Länsi-Agderin lääni

text: Länsi-Agderin lääni () on Norjan lääni maan etelärannikolla Pohjanmeren ja Skagerrakin rannalla Sørlandetin alueella. Se rajautuu lännessä Rogalandin lääniin ja idässä Itä-Agderin lääniin. Sen hallinnollinen keskus on Kristiansand. Läänissä on 182 701 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 7 276,52 neliökilometriä.


title: Länsi-Agderin lääni

text: Golfvirran ansiosta läänin ilmasto on poikkeuksellisen lämmin varsinkin rannikolla, jota kutsutaan ”Norjan Rivieraksi”. Rannikolla asuukin valtaosa läänin asukkaista.


title: Länsi-Agderin lääni

text: Länsi-Agderin lääniin kuuluu yhteensä 15 kuntaa:


title: Les Lilas

text: Les Lilas on Pariisin itäpuolella sijaitseva, oman kuntansa muodostava esikaupunki. Se sijaitsee 5,7 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Siellä asui vuonna 2011 noin 22 500 ihmistä. Les Lilas’ssa on metroasema Mairie des Lilas. Les Lilas sijaitsee Seine-Saint-Denis’n departementissa ja Bobignyn arrondissementissa.


title: Eric Kandel

text: Eric Richard Kandel (s. 7. marraskuuta 1929) on yhdysvaltalainen psykiatri, hermotutkija ja biokemian ja -fysiikan professori Columbian yliopistossa. Hän sai vuoden 2000 Nobelin lääketieteenpalkinnon yhdessä Arvid Carlssonin ja Paul Greengardin kanssa tutkimuksistaan, jotka selvittelivät muistijälkien neuronitason fysiologiaa.


title: Eric Kandel

text: Kandelilla on juutalaiset juuret, hän syntyi Itävallassa ja lähti natsien valtaannousun jälkeen kymmenvuotiaana Yhdysvaltoihin. Hän oli aluksi kiinnostunut historiasta, ja opiskeli Harvardin yliopistossa. Siellä hän tutustui B.F. Skinnerin työhön ja kiinnostui oppimisesta ja muistista.


title: Eric Kandel

text: Kandel on tutkinut molekyylitason muutoksia, joita tapahtuu oppimisen aikana.


title: Pasi Myllymäki

text: Pasi "Sleeping" Myllymäki (s. 1950 Janakkala), on suomalainen punk- ja underground-piireistä tuttu kokeellisiin lyhytelokuviin erikoistunut elokuvaohjaaja.


title: Pasi Myllymäki

text: Pasi Myllymäki valmistui graafiseksi suunnittelijaksi Lahden käsi- ja taideteollisesta oppilaitoksesta vuonna 1976. Punk-liikkeen tee-se-itse-hengen innoittamana hän ryhtyi valmistamaan lyhyitä Super 8 mm -kaitafilmielokuvia yhdessä harrastajakuvaaja Risto Laakkosen kanssa. Kaksikko tehtailikin lähes 50 kokeellista lyhytelokuvaa vuosina 1976–1985. Lähes kaikki näistä elokuvista ovat kestoltaan alle kolmeminuuttisia magneettiäänifilmejä.


title: Pasi Myllymäki

text: "Hyvää yötä Good night" (1978) oli "kinetiikan ja surrealismin täydellinen synteesi", joka merkitsi Myllymäelle "murtautumista unettomuuden ja painajaisen väliselle ruhjealueelle". Näillä linjoilla jatkoi myös elokuva "Sleeping" (1979). Myllymäki kirjoittikin "Uuden ajan aura" -lehdessä, että "elokuvaa ei enää pitäisi kokea unena. Ennen katsoja seurasi turvallisesti sivusta, mitä elokuvan näyttelijöille tapahtuu. Mutta nyt elokuva tapahtuu katsojille. Suoran elokuvan aikakausi on alkanut". Elokuvantekijöiden into välittyi kuitenkin heikonlaisesti yleisölle. Teostensa uneliaasta vastaanotosta tuohtuneena Myllymäki otti käyttöön taiteilijanimen "Sleeping".


title: Pasi Myllymäki

text: Myllymäen ja Laakkosen lyhytelokuvien pelkistetty ilmaisu oli useimmille liikaa sulatettavaksi. Niinpä heidän elokuviaan ei esitetty lainkaan virallisissa elokuvatapahtumissa, vaan ainoastaan kaitafilmiharrastajien elokuvakatselmuksissa sekä uuden aallon musiikkitapahtumissa. Esimerkiksi "3000 autoa" (1980) on minimalistisen elokuvan klassikko, johon Myllymäki ja Laakkonen kuvasivat stop motion -animaationa henkilöautojen etumaskeja hämeenlinnalaisten tavaratalojen pysäköintialueilla. Vastaavasti elokuvassa "Viisi sanaa" (1982) luetellaan nykysuomen sanakirjassa esiintyviä alatyylisiä ilmaisuja sukupuolielimille.


title: Pasi Myllymäki

text: Myllymäki julkaisi myös ajan tavan mukaisesti vuosina 1979–1982 omaa A6-kokoista pienlehteään nimeltä "Maanalainen kaitaelokuva". Lehden artikkelit olivat manifestimaisia tekstejä "uuden aallon kulttuurista" ja samalla vimmaisia tunteenpurkauksia kaitafilmipiirien konservatiivisia arvoja vastaan.


title: Pasi Myllymäki

text: Pasi "Sleeping" Myllymäen ja Risto Laakkosen lyhytelokuvia esitettiin kattava valikoima osana Avanto-festivaalin Sähkömetsä-esityssarjaa elokuvateatteri Orionissa sekä Kiasmassa 17.-19. marraskuuta 2006. Huhtikuussa 2007 julkaistiin Sähkömetsä -nimellä Mika Taanilan, Perttu Rastaan, Kirsi Väkiparran, Kari Yli-Annalan ja Hannu Eerikäisen kirjoittama suomalaisen kokeellisen elokuvan historiikki, jossa Myllymäen ja Laakkosen elokuvat ovat keskeisesti esillä. Myös kirjan julkistamistilaisuudessa, elokuvateatteri Orionissa, esitettiin kaksikon elokuvia.


title: Pasi Myllymäki

text: Myllymäen ja Laakkosen elokuvien retrospektiivi nähtiin Turun elokuvakerho ry:n sekä Turun kulttuurikeskuksen järjestämänä Turussa, Vanhan Raatihuoneen salissa 16. huhtikuuta 2008. Toukokuussa 2008 Myllymäen ja Laakkosen elokuvia esitettiin Pariisissa "100% Finlande" -tapahtumassa Mika Taanilan kuratoimassa Sähkömetsä-sarjassa, joka nähtiin myös Pietarissa tammikuussa 2009. Myllymäen lyhytelokuvien retrospektiivi esitettiin vuonna 2016 Mäntän kuvataideviikoilla.


title: Pasi Myllymäki

text: Vuonna 2017 Myllymäen 1970- ja 1980-lukujen lyhytelokuvia näytetään osana Venetsian biennaalia Pohjoismaisen paviljongin ryhmänäyttelyssä "Mirrored". Myllymäen ensimmäinen lyhytelokuva pitkän tauon jälkeen, "Otila Magic Blues" (2016), kilpaili Tampere Film Festivalin Kotimainen kilpailu -sarjassa vuonna 2017.


title: Pieni suuri show

text: Pieni suuri show on Kari Peitsamo Revivalin vuonna 1982 julkaistu albumi. Se on edeltäjänsä "Jokivarren jytäorkesterin" tapaan cover-albumi ja sisältää pääosin John Fogertyn sävellyksiä.


title: Pieni suuri show

text: Kaikki suomalaiset sanat ovat Kari Peitsamon.


title: Muurari

text: Muurari on käsityöläinen, joka kokoaa laastin avulla tiilistä erilaisia rakennelmia, jotka voivat olla esimerkiksi kokonaisia rakennuksia, savupiippuja ja tulisijoja. Teollisuudessa on erikoismuurareita, jotka muuraavat tulenkestäviä rakenteita, kuten uuneja ja metallisulan kuljetukseen tarkoitettuja senkkoja. Takan ja leivinuunin muuraus oli ennen aikaan mestarin taidonnäyte. Muurarin työvälineet ovat periaatteessa yksinkertaisia. Niistä on tärkein ohuesta teräslevystä valmistettu kolmiomainen lasta, jolla laasti levitetään tiileen. Tiiliä joutuu myös työstämään. Laastin muurarille rakennuksilla tekee ja tuo paikalle aputyömies tai tulee valmiina toimituksena tehtaalta.


title: Tony Dunderfelt

text: Tony Dunderfelt (s. 14. lokakuuta 1955 Helsinki) on suomalainen psykologi, luennoitsija ja tietokirjailija. Hän on toiminut kouluttajana ja työyhteisöjen valmentajana yli kaksikymmentä vuotta. Hän on toiminut myös opettajana Snellman-korkeakoulussa.


title: Petter Meyer

text: Petter Meyer (s. 21. helmikuuta 1985 Kauniainen) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa Grankulla IFK:ta. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Petter Meyer

text: Pääosan urastaan Meyer on pelannut Grankulla IFK:ssa. Kaudet 2009-2010 hän pelasi Veikkausliigaa Pietarsaaren Jarossa 40 ottelussa ja teki viisi maalia. Kaudella 2009 hän oli Jaron paras maalintekijä kuudella maalilla, mutta kauden 2010 pilasi loukkaantuminen. Kaudeksi 2011 hän siirtyi Seinäjoelle SJK:n riveihin. Hän oli Kakkosen Pohjoislohkossa SJK-kautenaan paras maalintekijä 19 maalilla ja oli nostamassa SJK:ta Ykköseen.


title: Petter Meyer

text: Yhden SJK-kauden jälkeen Meyer palasi kuitenkin Kauniaisiin Kakkosessa pelanneeseen kasvattajaseuraansa GrIFK:hon. Hän voitti jälleen Kakkosen Etelälohkon maalikuninkuuden 21 maalilla, mutta seuraavilla kausilla ei yltänyt samoihin maalilukemiin. Kaudella 2015 Meyer valittiin Kakkosen Etelälohkon parhaaksi pelaajaksi. Hän voitti lohkonsa maalipörssin 23 maalilla ja oli nostamassa seuraansa takaisin Ykköseen. Meyer on GrIFK:n seurahistorian eniten maaleja sarjaotteluissa tehnyt pelaaja.


title: Marcus Sandell

text: Marcus Johan Sandell (s. 23. syyskuuta 1987 Espoo) on suomalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä. Seuratasolla hän edusti Grankulla IFK:ta.


title: Marcus Sandell

text: Sandell kuului Suomen alppihiihtomaajoukkueeseen vuosina 2003-2018. Keväällä 2007 hän voitti hopeaa nuorten MM-kisojen suurpujottelussa.


title: Marcus Sandell

text: Sandell aloitti laskettelun 3-vuotiaana.


title: Marcus Sandell

text: Hänen ensimmäinen maailmancup-kisansa oli syksyllä 2006 Levillä, jossa hän sijoittui pujottelussa 33:nneksi kahden sadasosasekunnin päähän jatkopaikasta ja maailmancupin pisteistä. Joulukuussa 2007 hän sijoittui suurpujottelun maailmancupissa kolme kertaa 20 parhaan joukkoon. Whistlerissä 23. helmikuuta 2008 hän sijoittui ensimmäisen kerran maailmancupissa kymmenen parhaan joukkoon oltuaan suurpujottelussa yhdeksäs.


title: Marcus Sandell

text: Syyskuussa 2009 Sandell loukkaantui vakavasti harjoituksissa Itävallan Pitztalissa, ja häneltä jouduttiin poistamaan toinen munuainen. Hänen vatsalaukkuunsa kertyi onnettomuudessa kolme litraa verta, ja eloonjääminen oli 10 minuutista kiinni.


title: Marcus Sandell

text: Helmikuussa 2013 Sandell laski uransa parhaan maailmancup-sijoituksen oltuaan neljäs Garmisch-Partenkirchenin suurpujottelussa. Viidenneksi hän on sijoittunut samassa lajissa Beaver Creekissä joulukuussa 2011 ja Val d'Isèressä joulukuussa 2015. Kuudes hän on ollut suurpujottelussa kauden 2013–2014 ensimmäisessä maailmancupin osakilpailussa Söldenissä ja kauden 2015–2016 viimeisessä kilpailussa Sankt Moritzissa. Kaudella 2012–2013 hänen kokonaissijoituksensa suurpujottelun maailmancupissa oli kahdeksas.


title: Marcus Sandell

text: Hän joutui keskeyttämään kauden 2016–2017 selän välilevynpullistuman vuoksi.


title: Marcus Sandell

text: Sandell ilmoitti lopettavansa uransa alppihiihtäjänä keväällä 2018.


title: Marcus Sandell

text: Sandell oli Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 suurpujottelussa 16:s. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän oli samassa lajissa kymmenes ja Schladmingissa 2013 12:s.


title: Marcus Sandell

text: Tammikuussa 2010 Sandell varmisti pääsynsä Vancouverin olympialaisiin annettuaan olympiapaikkaan riittävän näytön suurpujottelun esilaskijana Slovenian Kranjska Gorassa. Lokakuussa 2013 vahvistettiin Sandellin paikka vuoden 2014 Sotšin olympialaisissa. Hän ei kuitenkaan osallistunut supersuurpujotteluun selkävaivojen vuoksi ja keskeytti suurpujottelussa ensimmäisellä kierroksella laskettuaan ulos radalta. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän oli suurpujottelussa neljästoista.


title: Marcus Sandell

text: Sandell asuu Lauttasaaressa. Hän on asunut aiemmin muun muassa viisi vuotta Englannissa.


title: Alex Nieminen

text: Alex Nieminen (s. 1969) on uusmedia-alan pioneereja Suomessa. Kansallisesti tunnetuksi Alex Niemisen teki MTV3-kanavalla 1990-luvun puolivälissä näytetty "Verkossa"-ohjelma, jossa käsiteltiin internetin käyttöä kotikäyttäjän näkökulmasta. Radiomafiassa Nieminen juonsi sekä tunnettua elektronisen tanssimusiikin ohjelmaa "Dancemob" että "Lista"-ohjelmaa. Mediauransa hän aloitti Soundi-lehden kirjoittajana 1980-luvulla ja toimi sittemmin tamperelaisen paikallisradio 957:n tiskijukkana, josta hän tuli tunnetuksi nimellä DJ Alex. Vuosina 2015-2018 Nieminen on toiminut yhtenä Bassoradion Our House -ohjelman vetäjistä.


title: Alex Nieminen

text: Nieminen perusti vuonna 1994 yhden Suomen ensimmäisistä internet-konsultointiyrityksistä, Homeboy Ky:n, josta tuli myöhemmin The Works Finland Oy, jonka Icon Medialab osti vuonna 1997. Nieminen siirtyi Icon Medialabin palvelukseen kehitysjohtajaksi Lontooseen. Vuonna 2002 hän siirtyi Aktivist Networkin toimitusjohtajaksi ja hänet valittiin helmikuussa 2002 yhdessä Tamron entisen toimitusjohtajan Pauli Kulvikin kanssa Satama Interactiven hallituksen jäseniksi. Vuonna 2004 Nieminen perusti yhdessä Kim Weckströmin kanssa konsulttiyhtiö Direction Helsinki Oy:n.


title: Alex Nieminen

text: Huhtikuussa 2005 Niemisen sijoitusyhtiö Manta Ray Holdings Oy osti blogilista.fi-verkkopalvelun, jonka Sanoma Digital osti puolestaan loppuvuodesta 2007. Huhtikuussa 2007 yhtiö perusti yhteistyössä EMI Music Finlandin kanssa lastenviihteeseen erikoistuneen levymerkin, Ipanapa Recordsin.


title: Alex Nieminen

text: Loppuvuodesta 2005 Direction Helsinki Oy:n ja Hasan & Partners Oy:n liiketoiminnat yhdistettiin ja samassa yhteydessä Niemisestä tuli mainostoimisto Hasan & Partners Oy:n toimitusjohtaja. Tästä tehtävästä hän erosi helmikuussa 2007. Itse julkaisemassaan tiedotteessa hän kertoo eroamisen syynä olleen näkemyserot toimiston kehittämisestä. Samoin sanoo toimisto, mutta toisesta näkökulmasta. Sen jälkeen Nieminen perusti uuden mainostoimiston, Laundry Helsinki Oy:n. Keväällä 2009 Nieminen perusti yhdessä Taivas Groupin perustajan ja hallituksen puheenjohtajan Jussi Nurmion kanssa suunnittelutoimisto N2:n. Laundrystä tuli osa N2-konsernia, johon perustettiin uudet yhtiöt N2 Design ja N2 Internet.


title: Alex Nieminen

text:
Nieminen on myös sukellusaiheisen Sukellus.fi-verkkosivuston perustaja. Tietoasiantuntijat ry myönsi sivustolle Vuoden tietoteko 2004 -palkinnon tunnustuksena hyvästä tiedon tuottamisesta ja välittämisestä Aasian vuoden 2004 tsunamikatastrofin aikana.. Sivusto palkittiin 30. maaliskuuta 2005 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla. Nieminen tekee ja miksaa myös musiikkia taiteilijanimellä Alex Tigre.
Alex Nieminen toimii myös Sukeltajaliiton puheenjohtajana.


title: Alex Nieminen

text: Nieminen on mukana Liike Nyt -kansanliikkeessä, joka perustettiin huhtikuussa 2018.


title: Soft Machine

text: Soft Machine oli englantilainen, alun perin kokeellistapsykedeelistä rockia ja sittemmin fuusiojazzia soittanut yhtye, jonka aktiivinen ura ulottui 1960-luvun lopulta 1970-luvulle. Yhtye otti nimensä kirjailija William S. Burroughsin samannimisen kirjan mukaan.


title: Soft Machine

text: Soft Machinen perustivat vuonna 1966 Robert Wyatt (rummut ja laulu), Kevin Ayers (basso ja laulu), myöhemmin Gong-yhtyeen perustava Daevid Allen (kitara) ja Mike Ratledge (kosketinsoittimet).


title: Soft Machine

text: Yhtyeen julkaistua ensimmäisen singlensä ja keikkailtua Manner-Euroopassa Allenia, joka oli Australian kansalainen, ei päästetty takaisin Englantiin, ja hän erosi kokoonpanosta, joka jatkoi triona. Tässä suppeassa kokoonpanossa Soft Machine teki vuonna 1968 kiertueen Yhdysvalloissa Andy Summersin toimiessa kitaristina. Hän ei jäänyt yhtyeeseen Kevin Ayersin katsoessa yhtyeen suuntautuvan liiaksi jazz-musiikkiin.


title: Soft Machine

text: Yhtye levytti New Yorkissa ensimmäisen pitkäsoittolevynsä nimeltään vain "The Soft Machine". (Soft Machinen levyillä yleensäkään, myöhäisiä levyjä lukuun ottamatta, ei ole muuta nimeä kuin järjestysnumero.)


title: Soft Machine

text: Tämän jälkeen Ayers lähti yhtyeestä omalle soolouralleen, ja basistiksi hänen tilalleen tuli aiemmin yhtyeen roudarina toiminut Hugh Hopper. Toinen levy – jonka saksofoniosuudet soittaa Hughin veli Brian Hopper – tehtiin tällä kokoonpanolla, jonka jälkeen Soft Machine muutti tyyliä instrumentaaliseen suuntaan ja alkoi soittaa musiikkia, jota myöhemmin tultiin kutsumaan jazzrockiksi tai rockjazziksi tai varsinaisemmin fuusiojazziksi. Näihin aikoihin Soft Machine oli luovuutensa huipulla moninaisista kokoonpanomuutoksistaan huolimatta.


title: Soft Machine

text: Kolmannella levyllä, joka alun perin oli tupla, sisältää vain neljä kappaletta ja on Soft Machinen myydyin levy, yhtye on septetti: ydintrion lisäksi mukana on neljä puhaltajaa, joista Elton Dean jäi Soft Machinen vakituiseksi jäseneksi. Yhtyeen 'klassisin' kokoonpano lieneekin juuri Ratledge, Hopper, Wyatt, Dean. Neljännellä levyllä – joka on ensimmäinen puhdas instrumentaalilevy – vierailevia muusikoita on vieläkin enemmän ja sovitukset ovat taidokkaampia kuin millään muulla Soft Machinen levyllä.


title: Soft Machine

text: Jazzleimastaan huolimatta Soft Machine säilytti pitkään myös psykedeelisen imagonsa: Wyattin ohut, hapuileva laulutapa, Ratledgen minimalistiset kosketinjuoksutukset, rytmiset ja melodiset toistot, Hopperin omaleimaiset riffit ja kaiken kaikkiaan yhtyeen positiivisesti kokeileva ja ennakkoluuloton, musiikillisesti taidokas soitto luovat melko helposti tunnistettavan Soft Machine -tyylin.


title: Soft Machine

text: Robert Wyatt, joka halusi laulaa, jätti instrumentaaliseksi muuttuneen yhtyeen "musiikillisten erimielisyyksien vuoksi" vuonna 1971. Hänen tilalleen rumpuihin tuli pian John Stanley Marshall – tosin Phil Howard ehti välissä studiossa soitella uuden, viidennen, levyn ykköspuolen. Myös Elton Dean jätti tässä välissä yhtyeen.


title: Soft Machine

text: Kuudennella levyllä, joka on taas tupla ja josta puolet on live- ja puolet studiomateriaalia, kosketinsoittajaksi Ratledgen oheen tuli Karl Jenkins, joka soitti myös puhaltimia.


title: Soft Machine

text: Seuraavaksi lähti basisti Hugh Hopper; hänet korvasi Roy Babbington, joka tosin oli jo vieraillut aikaisemmilla levyllä. Tämä kokoonpano (Jenkins, Ratledge, Marshall, Babbington) oli viimeinen 'virallinen' kokoonpano ja se julkaisi vielä kolme levyä. Tämän jälkeen, vuonna 1976, alkuperäisestä kokoonpanosta enää ketään ei ollut jäljellä.


title: Soft Machine

text: Myöhemmillä muutamalla levyllä soittavat mm. Allan Holdsworth, Steve Cook, Alan Wakeman, Ric Sanders ja Jack Bruce. Vielä 1981 yhtye julkaisi omalla nimellään levyn. Tämän jälkeen vanhoja live- ja radionauhoja on masteroitu ja julkaistu tasaiseen tahtiin, uusimmat vuonna 2006.


title: Chronicle

text: Chronicle on Creedence Clearwater Revival -yhtyeen vuonna 1976 alun perin kahden LP-levyn muodossa julkaistu kokoelmalevy. Se sisältää yhtyeen tunnetuimpia kappaleita koko sen olemassaolon ajalta, vuosilta 1968 – 1972. Toisin kuin kaksi aiemmin julkaistua "Creedence Gold" -kokoelmaa, "Chronicle" sisältää kaikki yhtyeen tunnetuimmat kappaleet. "Chronicle" on samalla CCR:n myydyin albumi, sitä on myyty noin kahdeksan miljoonaa kappaletta.A-puoli


title: Chronicle

text: B-puoliA-puoli


title: Chronicle

text: B-puoli


title: Kierteissarvikauris

text: Kierteissarvikauris eli markor ("Capra falconeri") on kesyn vuohen sukuinen sorkkaeläin, jolla on korkkiruuvia muistuttavat sarvet. Laji elää Keski-Aasian vuoristoissa. Se on Pakistanin kansalliseläin.


title: Kierteissarvikauris

text: Urospuolisten kierteissarvikauriiden säkäkorkeus on yli metrin ja painoa niillä on jopa 100 kiloa. Kutut ovat pienempiä, noin 150-senttisiä ja alle metrin korkuisia, ja paino on vain puolet pukeista. Kierteissarvikauriin lyhyt ja sileä peitinkarva pitenee talvella, jolloin pohjavillakin kasvaa. Molemmilla sukupuolilla on leukaparta, pidempi se on kuitenkin pukeilla. Uroksilla on myös pitkät riippukarvat kaulassa, ryntäällä ja säärissä sekä pitkäkarvainen selkäharja. Pukkien huomiota herättävin piirre on sarvet, jotka kierrettä pitkin mitaten voivat olla jopa 1,5-metriset. Kierteiden muoto vaihtelee eri alalajeilla. Joillain ne ovat leveät, taaksepäin suuntautuvat ja vain puolitoistakierteiset, joskus ne sojottavat V:n muotoisina kohtisuoraan ylöspäin muodostaen 4–5-kertaisen korkkiruuvimaisen kierteen. Sarvissa on omalaatuinen sääntö: oikea sarvi kiertyy ulospäin oikealle, vasen vasemmalle. Samoin on kuttujen pienemmissä sarvissa, jotka ovat vain enintään 25 senttimetriä pitkät ja kaartuvat taaksepäin. Väriltään ne ovat yleensä valkoisia ja niskassa on tumma läikkä.


title: Kierteissarvikauris

text: Kierteissarvikauriita tavataan vain Pohjois-Afganistanin, Pakistanin Kashmirin ja Tadžikistanin ja Uzbekistanin vuoristoissa 600–3 600 metrin korkeudessa. Levinneisyysalue on hyvin laikukkainen.


title: Kierteissarvikauris

text: Kierteissarvikauriit elävät vuoristojen metsävyöhykkeellä ja niiden yläpuolella. Ne viihtyvät kallioisten seutujen ruohoniityillä ja lähtevät suurille vaelluksille vain runsaslumisina talvina. Parittelukausi on talvella, jolloin koiraat esittelevät sarviaan ja pöyhistelevät selkäharjaansa näyttääkseen isommilta. Ne myös nousevat takajaloilleen vuorikauriiden tapaan. Naaras synnyttää 135–170 päivän kantoajan jälkeen yleensä yhden tai kaksi vohlaa, harvoin kolme. Vohlat syntyvät touko-kesäkuun alussa. Kierteissarvikauriit elävät pieninä ryhminä, koiraat ja naaraat erillään. Kierteissarvikauriit saavat ruokansa vuoriston heinästä ja muusta kasvillisuudesta.


title: Kierteissarvikauris

text: Kierteissarvikauriit ovat harvinaistuneet metsästyksen takia melkoisesti ja jotkin alalajit ovat jo sukupuuton partaalla.


title: Satulinna (Hattula)

text: Satulinna oli tanssilava Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Se on vuonna 1996 perustettu yksityinen tanssin harrastajien tanssipaikka, jonka yhteydessä toimi tanssiravintola Satulinna.


title: Satulinna (Hattula)

text: Satulinnassa järjestetään tanssikursseja. Tanssi-iltoina naisille on kaksi hakuvuoroa, ensimmäinen puolen tunnin ja toinen tunnin mittainen. Tansseja on pääsääntöisesti syys-huhtikuussa lauantaisin, erikoispyhinä myös muina iltoina. Vuosittain järjestetään helatorstaiviikolla Satulinnan Tanssipäivät.


title: Klaus Augenthaler

text: Klaus "Auge" Augenthaler (s. 26. syyskuuta 1957) on saksalainen puolustajana pelannut ja maailmanmestaruuden voittanut jalkapalloilija sekä jalkapallovalmentaja.


title: Klaus Augenthaler

text: Klaus Augenthaler pelasi koko ammattilaisuransa FC Bayern Münchenin joukkueessa (1976–91). Hän voitti pelaajana seitsemän Saksan mestaruutta ja pääsi kahdesti Mestareiden liigan loppuotteluun, mutta molemmilla kerroilla FC Bayern München hävisi.


title: Klaus Augenthaler

text: Saksan jalkapallomaajoukkueessa Augenthaler debytoi vuonna 1983 ja pelasi vuoteen 1990 asti yhteensä 27 maaottelussa. Maalinteossa hän ei maajoukkueessa onnistunut. Augenthaler osallistui kaksiin Jalkapallon MM-kisoihin. Vuoden 1986 kisoissa Saksa hävisi finaalissa Argentiinalle ja vuoden 1990 kisoissa Saksa voitti maailmanmestaruuden Augenthalerin pelatessa kaikissa Saksan seitsemässä ottelussa.


title: Klaus Augenthaler

text: Augenthaler lopetti pelaajauransa vuonna 1991 ja jo seuraavana vuonna hän aloitti FC Bayern Münchenin apuvalmentajana. Hän toimi tehtävässä viisi vuotta kunnes siirtyi Itävallan pääsarjaan Grazer AK:n päävalmentajaksi. Augenthaler johdatti Grazer AK:n kahdesti kolmanneksi ja UEFA Cupiin. Itävallasta hän siirtyi takaisin Saksaan, nyt 2. Ligaan 1.FC Nürnbergin peräsimeen, jonka hän nosti vajaassa kahdessa kaudessa Bundesliigaan. Kaudesta 2001–02 lähtien hän on toiminut päävalmentajana Bundesliigassa 1.FC Nürnbergin, Bayer Leverkusenin ja viimeisimpänä VfL Wolfsburgin joukkueissa. Bayer Leverkusen oli Bundesliigan kolmas kaudella 2003–04 Augenthalerin käskyttämänä.


title: Klaus Augenthaler

text: Maaliskuun lopulla 2010 Augenthaler palasi valmennustehtäviin lähes kolmen vuoden tauon jälkeen, kun hänestä tuli 3. Ligassa putoamiskamppailuun ajautuneen SpVgg Unterhachingin päävalmentaja. Augenthalerin johdolla Unterhaching vältti putoamisen 3. Ligasta ollen 10:s. Kaudella 2010/11 Unterhaching oli jälleen kamppailemassa alemmista sijoituksista ja vaikka sarjapaikka säilyikin, ei 14:s sija tyydyttänyt seurajohtoa ja Augenthaler joutui kauden jälkeen lähtemään seurasta.


title: Klaus Augenthaler

text: Helmikuussa 2016 kerrottiin, että Augenthaler aloittaa kesällä SV Donaustaufin päävalmentajana.


title: Seksologia

text: Seksologia on ihmisen seksuaalisuutta sen kaikissa ilmenemismuodoissa tutkiva tieteenala. Tutkimusalueita ovat muun muassa ihmisen seksuaalinen käyttäytyminen, seksuaalielämän sosiologia, seksuaalikasvatus, ehkäisy, seksuaaliset vähemmistöt ja seksuaalielämän häiriöt.


title: Seksologia

text: "Katso myös: "


title: Seksologia

text: Henkilöt lueteltu syntymäajan mukaan:


Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema on Malesian päälentoasema, joka sijaitsee Sepangissa, Selangorin osavaltion eteläpuolella. Lentoaseman rakentaminen maksoi 3,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Se avattiin 27. kesäkuuta 1998.


title: Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema on tukikohta Malaysia Airlinesille ja AirAsialle.Kaikki Kuala Lumpurin kansainvälisen lentoaseman kansainväliset lennot saapuvat ja lähtevät tästä terminaalista.


title: Hengelo-interstadiaali

text:
Hengelo-interstadiaali oli lämmin kausi viime jääkaudella
38 700–36 900 radiohiilivuotta sitten, mikä vastaa GISP2-jäänäytteen aikaa 43 000–40 500 kalenterivuotta sitten. Arvellaan, että tällä kaudella myöhäispaleoliittisen kauden ihminen olisi levittäytynyt Euroopassa.


title: Hengelo-interstadiaali

text: Alankomaissa oli tällä kaudella heinäkuun keskilämpö alimmillaan noin 10 °C ja Alankomaissa kulki tundran ja pensastundran raja.


title: Hengelo-interstadiaali

text: Tämä kausi aloitti eräällä alueelle pidemmän Sandnes-interstadiaalin. Tätä kautta edelsi kylmä Hasselo-stadiaali ja sen jälkeen tuli Klintholm-stadiaali. Oheisessa taulukossa niitä kuvaavat ohuet siniset viivat.)


title: Masters (Badding)

text: Masters (AABLP 103) on Rauli Somerjoen kokoelmalevy vuodelta 1986. "Vene"-kappale ilmestyy ensimmäistä kertaa. Kannen piirros & layout: Vesa Lempiäinen.


title: Masters (Badding)

text:
A-puoli
B-puoli


title: AvtoKrAZ

text: AvtoKrAZ (, ) on Ukrainan Krementšukissa toimiva raskaita ajoneuvoja valmistava yritys. Sen automerkki on KrAZ, joka on lyhenne yrityksen aiemmasta nimestä (Кременчуцький автомобільний завод eli "Krementšukin autotehdas"). Tällä brändillä on valmistettu vuodesta 1959 lähtien neuvostoliittolaisia, sittemmin ukrainalaisia kuorma-, sotilas- ja viranomaisajoneuvoja.


title: AvtoKrAZ

text: Yritys perustettiin vuonna 1945 alkujaan siltatehtaaksi. Ensimmäiset kuorma-autot se rakensi vuonna 1959; edellisvuonna raskaiden kuorma-autojen valmistus oli päätetty siirtää Jaroslavlista Krementšukiin. Sittemmin on valmistettu yli 814 000 ukrainalaisen KrAZ-brändin ajoneuvoa.


title: AvtoKrAZ

text: Vuosina 2012–2017 AvtoKrAZ oli julkinen osakeyhtiö, mutta vuodesta 2017 lähtien yksityinen osakeyhtiö.


title: AvtoKrAZ

text: KrAZ-merkkisiä autoja on valmistettu kymmeniä eri malleja. Perusmalleja autotehdas kertoo olevan tarjolla 33, ja näistä noin 350 erilaista versiota ja yli 1500 konfiguraatiovaihtoehtoa. Mainittakoon esimerkiksi:


title: AvtoKrAZ

text: Suomessa joitain KrAZ-malleja on käytetty puolustusvoimilla pääasiassa pioneerijoukoissa siltakuorma- ja ponttonikuorma-autoina.


title: KrAZ-255B

text: KrAZ-255B oli neuvostoliittolaisen, sittemmin ukrainalaisen KrAZ:in vuosina 1967–1994 valmistama raskas maastokuorma-auto. Auto oli kolmiakselinen, jokapyörävetoinen ja sen kantavuus oli 8 020 kg.


title: KrAZ-255B

text: Vuonna 1959 perustetun Krementšukin autotehtaan ensimmäinen kuorma-auto oli maastokäyttöön tarkoitettu KrAZ-214. Autosta esiteltiin uudistettu malli vuonna 1966, jolloin mallimerkinnäksi tuli KrAZ-255. Auton sarjavalmistus alkoi seuraavana vuonna. Kuusisylinterinen kaksitahtinen JaMZ M206A -dieselmoottori vaihtui kahdeksansylinteriseen JaMZ 238 -nelitahtidieseliin ja polttoaineen kulutus laski 70 litrasta 40 litraan sadalla kilometrillä. Ulkoisena erona olivat entistä suuremmat renkaat ja sitä kautta kasvaneet korkeus ja maavara.


title: KrAZ-255B

text: Auton omamassa oli 11 170 kilogrammaa. Akselimassat jakautuivat siten, että etuakselilla oli 4 920 kg ja telillä 6 250 kg. Kantavuus oli 8 020 kilogrammaa.


title: KrAZ-255B

text: 1 200 kilogrammaa painava JaMZ 238 -V8-dieselmoottori oli iskutilavuudeltaan 14,86 litraa. Sen suurin teho on 176 kilowattia ja vääntömomentti 900 newtonmetriä. Öljytilavuus oli 32 ja jäähdytysjärjestelmän tilavuus 51 litraa. Polttoaineen kulutus oli 40 litraa 100 kilometrillä. Moottorissa oli 32 000 kilokaloria tunnissa (n. 37,2 kW) tuottanut PŽD-44MBU-lämmitin, joka valmistajan mukaan mahdollisti auton käynnistymisen -50 °C:n lämpötilassa.


title: KrAZ-255B

text: Voima välittyi moottorilta kaksilevyisen, mekaanisella välityksellä toimineen kuivan kytkimen kautta viisinopeuksiseen vaihteistoon, joka oli ensimmäistä vaihdetta lukuun ottamatta synkronoitu. Kaksinopeuksinen alennusvaihde oli etu- ja taka-akselistojen välillä sijainneessa raskaassa, 420 kg painaneessa jakolaatikossa, jossa oli myös taka-akselien momentin jakanut keskustasauspyörästö. Tämän takia jakolaatikosta lähti erilliset kardaaniakselit kummallekin taka-akselille, joissa oli erikoinen kaksoisvälitys: voima siirtyi vetopyöräparin kautta ensin lieriöhammaspyöräparille, josta se välittyi tasauspyörästöön. Jakolaatikossa ollut keskustasauspyörästö oli lukittava, mutta akselien tasauspyörästöissä lukkoja ei ollut. Etuveto oli erikseen kytkettävä.


title: KrAZ-255B

text: Käyttöjarrujärjestelmä oli paineilmatoiminen. Rakenne oli sangen monimutkainen, sillä esimerkiksi jarrupolkimen ja poljinventtiilin välillä oli mekanismi, jossa oli kolme niveltä. Venttiilin rakenteen tähden teli meni pienessäkin jarrutuksessa helposti lukkoon. Seisontajarru toimi mekaanisen välityksen kautta, ja sitä varten oli erillinen jakovaihteiston yhteyteen rakennettu jarrurumpu.


title: KrAZ-255B

text: Auton rengaskoko oli 1300-530-533, ja ajon aikana renkaiden paineita kyettiin säätämään ohjaamosta käsin 1,0–3,5 baarin rajoissa. Pienintä sallittua painetta voi käyttää lumella ja pehmeissä paikoissa, mutta tällöin suurin sallittu nopeus oli 15 km/h ja pisin yhtäjaksoinen ajomatka 5 km.


title: KrAZ-255B

text: Ohjauslaite oli ruuvi- ja kuulamutterityyppinen. Hydraulinen tehostin vaikuttaa raidetankoon. Tehostimen rakenteen takia se vaikutti tehokkaammin oikealle käännettäessä, sillä vasemmalle käännettäessä tehostusvoima oli pienempi männänvarresta johtuvan pienemmän öljymäärän tähden. Ohjaus oli erittäin hidas, sillä välityssuhde oli 23,6. Tehostin toimi aina viiveellä ja toimiessaan se meni ohjauksen edelle, jolloin auto ei kulkenut suoraan, vaan ajo oli vaeltavaa.


title: KrAZ-255B

text: Kantavana rakenteena oli kuumavalssattu U-palkkirunko. Sen massa oli yli 900 kg.


title: KrAZ-255B

text: Ohjaamo oli puurunkoinen ja kojelauta oli pelkistetty, mutta hyvin varustettu. Neuvostoliittolaiseen tapaan käyntinopeusmittari tosin puuttui. Vakiomallissa oli teräksinen lava, jonka päällä oli katteena kangaskuomu. Autossa oli kaksi 165 litran polttoainesäiliötä.


title: KrAZ-255B

text: Autossa oli mekaaninen vinssi, jonka vetovoima oli 8–12 tonnia. Vaijerin paksuus oli 22 mm ja sen tehokas pituus oli 55 metriä. Maasto-ominaisuuksia paransi ajon aikana säädettävä renkaiden ilmanpaineensäätöjärjestelmä.


title: KrAZ-255B

text: Valmistajan antama kiihdytysmatka 0–50 kilometriin tunnissa oli 650 metriä. Kiihdytys 0–60 kilometrin tuntinopeuteen kesti 40 sekuntia ja huippunopeus oli 70 kilometriä tunnissa vaati jo lievän alamäen. Mäennousukyky oli 58 prosenttia ja 8-tonnisen 130 K 54 -kanuunan kanssa 37 prosenttia. Kahluusyvyys oli 1 metri ja kääntösäde 13,5 metriä. Polttoainesäiliöiden kapasiteetti mahdollisti 800 km ajomatkan. Täyspaineilmajarrujen ilmoitettiin pysäyttävän kuormatun auton 40 km/h nopeudesta 20 metrin matkalla.


title: KrAZ-255B

text: Maastoliikkuvuudeltaan ja vetovoimaltaan KrAZ-255:ttä on pidetty Suomen puolustusvoimien maastokuljetustehokkuutta mittaavissa arvioissa tasauspyörästön lukkojen puuttumisesta ja kankeudestaan huolimatta hyvänä, mutta kantavuudeltaan, lastattavuudeltaan ja maantieominaisuuksiltaan vain välttävänä.


title: KrAZ-255B

text: Toisaalta auton huollettavuus oli hyvä. Korjaustoimenpiteissä ei tarvinnut erikoisavaimia ja käyttövivut sekä nivelet olivat säädettävissä. Liikkuvissa osissa oli joko öljyvoitelu tai rasvanippa. Hyvin huollettuna ja säädettynä autoa pidettiin varmatoimisena maastoajoneuvona.


title: KrAZ-255B

text: Suomen puolustusvoimilla käytössä olevat KrAZ-255:t ovat materiaali- ja henkilökuljetuksiin sekä raskaiksi tykinvetäjiksi tarkoitettujen maastokuorma-autojen lisäksi pioneerijoukkojen erikoisajoneuvoja, muun muassa silta- ja ponttoniajoneuvoja. Suomeen autoja hankittiin kahdessa vaiheessa, vuosina 1972–1979 ja 1988–1991. Kaikki Puolustusvoimien hankkimat KrAZ-255:t suomalaistettiin eli ennen käyttöönottoa muun muassa valaisimet ja peilit vaihdettiin E-hyväksyttyihin sekä jarrut modernisoitiin.


title: KrAZ-255B

text: Vuonna 1989 KrAz-255B1-6×6/4600+1400 -mallille tehtiin tyyppikatsastus, jossa ajoneuvon todettiin täyttäneen voimassa olleet määräykset seuraavin poikkeamin: ajovalojen sijoitus, seisontavalot sekä niiden kytkentä ja sijoitus, suunta-, taka-, jarru- sekä rekisterikilven valot, heijastinten sijoitus, taustapeilit, tuulilasi ja muut ikkunat, tuulilasin pesulaite, äänimerkinantolaitteet, pakoputki, roiskesuojat ja -läpät, painesäiliöt, jarrujen toimintaviiveet sekä jarrupolkimen lukitus eivät olleet määräysten mukaiset. Ajovalojen pesulaite, lukkolaite, ajopiirturi, takarekisterikilven paikka, takapuskuri ja kuorman kiinnityspisteet olivat puutteelliset. Tämän lisäksi puuttuivat selvitykset nopeusmittarin tarkkuudesta, pakokaasujen saastepitoisuudesta, savutuksesta, polttoainejärjestelmän ja sisustuksen paloturvallisuudesta, kuormakorin kiinnityksestä ja etupäädystä sekä jarrujen tehosta, rakenteesta ja muista ominaisuuksista. Eturoiskesuojat katsottiin turvallisuutta vaarantaviksi ja auton leveys ylitti sallitun. Kaiken lisäksi ihmeteltiin valmistajan etuakselille määrittämää 5 450 kg suuruista suurinta sallittua akselipainoa, sillä akselille tulevan omapainon ollessa 5 150 kg etuakselin kantavuudeksi jäi vain 300 kg.


title: KrAZ-255B

text: Erikoisajoneuvot poikkeavat niin pituudeltaan, painoltaan, leveydeltään kuin korkeudeltaankin ilmoitetuista lavalla varustetun maastokuorma-auton mitoista.


title: KrAZ-255B

text: Puolustusvoimilla käytössä olleita ajoneuvoja on myyty siviilikäyttöön Puolustusvoimien materiaalilaitoksen huutokaupoissa, mutta niiden rekisteröinti tieliikennekelpoisiksi kuorma-autoiksi ei Suomessa onnistu ilman muutoksia muun muassa ylileveyden takia.


title: KrAZ-255B

text: Puolustusvoimien TMM-3M-silta-ajoneuvo koostuu KrAZ-255-maastokuorma-autosta ja siltajaksosta. Järjestelmän ensisijaisena käyttötarkoituksena on selustan huoltoteiden siltojen varmennus. Kuljetuksen aikana siltajakso on taitettuna ajoneuvon päällä. Sillan kantavuus on 60 tonnia ja sillä voidaan ylittää 9,5 metrin este. Silta painaa 7 000 kilogrammaa. Neljältä silta-autolta kuluu noin 40 metriä pitkän sillan rakentamiseen päivällä 45 minuuttia ja yöllä tunnin verran.


title: KrAZ-255B

text: Ponttonikalusto on hankittu Neuvostoliitosta vuonna 1973 PMP-ponttonikalustona ja sai Puolustusvoimissa tyyppimerkinnän ponttonikalusto 73. KrAZ-255:n alustalla kulkevista ponttoni- ja kalturijaksoista sekä telamatoista rakennetaan uivia siltoja sekä lauttoja, joita hinataan tai työnnetään hinausmoottoriveneellä. PMP-ponttonit tulivat laajempaan julkisuuteen, kun Egyptin asevoimat käytti niitä Suezin kanavan ylitykseen vuonna 1973.


title: KrAZ-255B

text: Kuljetusasennossa 3,2 metriä leveä ponttoni aukeaa veteen laskettaessa 7,1 metriä leveäksi ja 6,75 metriä pitkäksi. Ponttoni painaa 6 700 kilogrammaa ja yhden ponttonin kantavuus on 20 tonnia. Ponttoneja yhdistämällä 200 metrin sillan rakentamiseen menee aikaa puoli tuntia ja 120 tonnia kantavan lautan rakentamiseen 12 minuuttia.


title: Viestijoukot

text: Viestijoukot ovat yleensä armeijoiden maavoimien taistelevien aselajien toimintaa tukeva aselaji pioneerien, kenttätykistön, ilmatorjunnan jne. tapaan. Alkunsa viestijoukot ovat saaneet 1800-luvulla, kun viestittäminen teknistyi merkkivalojen polttamisesta ja lippusignaalien antamisesta sähköttämiseksi ja puhelimen sekä radioiden käytöksi, jolloin tarvittiin teknillisesti koulutettua henkilökuntaa viestittämään sekä perustamaan että ylläpitämään viestiyhteydet. Puolustushaaroista muun muassa ilmavoimilla ja merivoimilla on yleensä oma puolustushaaransa sisäinen viestitoiminto, joten ne eivät kuulu maavoimien viestijoukkoihin. Monissa maissa viestijoukot ovat aluksi toimineet lankayhteyksien rakentamisen johdosta pioneeriaselajin osina ennen siitä itsenäistymistään osana teknillisiä joukkoja.


title: Viestijoukot

text: Radion keksimisen myötä viestitoiminta jakautui puhelintoimintaan ja radiotoimintaan. Radiotoiminnassa oleellista oli ensimmäisen CW-modulaatiolla toimiva sähkötysradio. Myöhemmin opittiin käyttämään salaamista ja kaukokirjoitinta, radiopuoli jakautui kahteen osaan, sanomatoimintaan ja radiotoimintaan, jossa oli vaatimuksena sähkötystaito.


title: Viestijoukot

text: Suomen puolustusvoimien viestijoukoissa ennen digitaaliseen tekniikkaan siirtymistä viestialan koulutuksen saaneita joukkueenjohtajia oli kranaatinheittimistön viestijoukkueessa, kun taas valtaosa viestijoukojen henkilöstöstä keskittyi yhteyksien luomiseen jalkaväen taistelevista pataljoonista prikaatiin ja sieltä eteenpäin armeijakuntaan.


title: Viestijoukot

text: 2000-luvulla viestitoiminta on pitkälle automatisoitunutta ja erikoistunutta sekä tietokoneisiin perustuvaa siten, että yhteyksiä muodostetaan myös dataliikenteenä ja niin ollen myös internet-yhteyksin.


title: Viestijoukot

text: Suomessa viestiaselajin katsotaan alkaneen armeijassa järjestäytyneessä muodossa 5. maaliskuuta 1918, kun Suomen sisällissodan aikana perustettiin Suomen suojeluskunnille Mikkelissä päämajan kenttälennätinpataljona. Itsenäisyyden alkuvuosina ranskalaisen mallin mukaisesti teknilliset aselajit, pioneerit ja viestijoukot olivat yhdessä hallinnollisesti. Saksalaisen Saksan jääkäreiden mallin mukaisesti viestitoiminta oli jaettu 1920-luvun puoliväliin saakka merkinannoksi eli sähkötykseksi sekä tiedonannoksi eli puhelinyhteyksiksi. Suomen viestijoukkojen vuosipäivä on tämän johdosta 5. maaliskuuta, jolloin osa aikaisemmalla OI-alkuisella sotilasradioamatöörikutsumerkillä lähettävistä sotilasradioamatööriasemista järjestää yhteyksiä.


title: Viestijoukot

text: Viestitoiminta puhelimella kenttäoloissa edellyttää kenttäpuhelinta ja puhelinkaapeleita, joilla kenttäpuhelin yhdistetään toiseen puhelimeen joko suoraan tai kenttäpuhelinkeskuksen välityksellä. Kenttäpuhelinlinja rakennetaan laskemalla selässä kannettavan kelankantotelineen kelalta parikaapelia maahan. Esikuntien alueilla sekä tienylityksissä Suomessa kaapeli nostetaan ylös puunrunkojen varaan johdintankoa hyväksi käyttäen. Kaapeliyhteydet ovat yleensä turvassa salakuuntelulta, mutta niiden kestävyys tykistötulen vaikutuksen alaisena ei ole hyvä. Radioyhteyksien osoittauduttua epävarmoiksi tai epäluotettavaksi ja puhelinkaapeliyhteyksien katkettua, joudutaan turvautumaan taistelulähettien käyttöön tai, mikä harvinaisempaa, viestiyhteydet korvaaviin henkilökohtaisiin tapaamisiin viestitysmuotona.


title: Viestijoukot

text: Puhelinviestitoimintaan suomen kielessä viitataan nykyään teletoimintana. Esimerkiksi puhelinjoukkue, joka on ennen vetänyt kuparisia yksiparisia parikaapeleita ja moniparisia kuparisia kenttäkaukokaapeleita, on nykyään pääasiassa myös valokaapelien vetämiseen sotilasopetettu telejoukkue. 1960-luvulta alkaen Suomessa sotatoimiyhtymien, prikaatien, suurimmat radiolaitteet ovat olleet puhelinviestitoiminnan yhteydessä hoidettavia, koska ne liittyvät oleellisesti puhelintoiminnan kenttäpuhelinkeskuksiin. Pitkiä 20 – 50 kilometrin yhteyksiä muodostavia radioita on kutsuttu suuntaradioiksi, myöhemmin linkkiradioiksi. Suomessa vuodesta 1980 alkaen ovat kenttäviestijärjestelmiä, joita nykyään kutsutaan englanniksi taistelunjohtajärjestelmiksi ovat olleet jalkaväkiprikaati malli 1980:n viestijärjestelmä, yhtymän viestijärjestelmä-1. Sen uudistettu versio yhtymän viestijärjestelmä-1M ja yhtymän viestijärjestelmä-2. Kainuun prikaatissa on kokeiltu uutta suomalaista Bittiumin, entisen Elektrobitin, toteuttamaa M12-järjestelmää välivaiheena Karjalan prikaatissa kokeltavan M18:n esiasteena. Vaikka kenttäviestijärjestelmän keskeisenä osana olisivatkin olleet linkkiradiot keskuksineen, kanavointilaitteineen sekä lähetinlaitteineen niin silti järjestelmään kuuluvat myös kokonaisuutena radioviestitoiminnan kenttälinkkiradioita pienemmät radiolaitteet ja asemat. 1990-luvulta alkaen kenttäviestiverkkojen digitalisoiminen on vähitellen hävittänyt rajaa radio- ja puhelinpuoleen, koska puheestakin on tullut dataa.


title: Viestijoukot

text: Viestitoiminta radiolla tarjoaa puhelimen käyttöä nopeamman tavan muodostaa yhteyksiä. Haittapuolena on ajoittain radiosäästä johtuva heikko kuuluvuus, radiohäirintä ja signaalitiedustelu. Radioyhteyden edellytyksiin vaikuttaa radiosään lisäksi myös aallonpituus sekä maasto, jonka ylitse radiosignaalin on on kuljettava. Aikaisemmin monissa maissa radioamatööriltä edellytettiin sähkötystaitoa, jotta kyettiin muodostamaan sähkötystä harjoittavien kansalaisten joukko sopivaksi ase- tai puolustusvoimien reservin sotilasradiosähköttäjäksi. Sähkötyksen merkitys on vähentynyt 1990-luvulla, koska on siirrytty digitaalisiin kenttäviestiverkkoihin taistelunjohtamisjärjestelmänä. Kuitenkin sähkötyksellä kapeakaistaisen ja hitaana radiolähestysmuotona voi varmuutensa vuoksi olla edelleen merkitystä mm. maavoimien kaukotiedustelussa, tiedustelu- ja sissitoiminnassa. Edelleen HF-radioaaltoalueen kenttäradioissa on SSB-puhemuodon lisäksi myös sähkötysmahdollisuus. Näin ollen sähkötys vähäisessä määrin on edelleen äärimmäisissä tapauksissa käytettävä radiolähettämisen muoto sissiradisteilla.


title: Viestijoukot

text: Suomessa sotilasradioita on mm. sotamuseossa, entisessä entisessä Suomen valtakunnallisessa viestimuseossa, joka on liitytnyt yhdessä Suomen Tykistömuseoon ja Pioneerimuseoon Museo Militariassa Hämeenlinnassa. Sotilasradioita on myös Kouvolan Miljöö- ja Radiomuseossa, "Kouvolan Putkiradiomuseossa", jossa on erillinen sotilasraidoiden osasto. Kymen viestikilta järjestää Kouvolan kaupungissa keväisin sotilasradiopäivän.


title: Ilmapuolustuspiiri

text: Ilmapuolustuspiiri on Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen piiri, joka erikoistuu tarjoamaan vapaaehtoista maanpuolustuskoulutusta ilmapuolustukseen liittyen. Piiri tukeutuu toiminnassaan ilmavoimien joukko-osastoihin kuten lennostoihin.


title: Ilmapuolustuspiiri

text: Päällikkönä ovat toimineet


title: Ilmapuolustuspiiri

text: Piiri on jaettu kolmeen koulutusalueeseen, joita johtavat vapaaehtoiset koulutuspäälliköt. Koulutusalueet ovat:


title: Sidereus Nuncius

text: Sidereus Nuncius on lyhyt Galileo Galilein julkaisema tutkielma. Se julkaistiin latinaksi maaliskuussa 1610. Se oli ensimmäinen kaukoputkella tehtyihin havaintohin perustuva tieteellinen julkaisu. Se koostuu Galilein varhaisista Kuun, tähtien ja Jupiterin kuiden tarkkailun tuloksista.


title: Ilmatilannekuva

text: Ilmatilannekuva ("ITKU") on koonnos eri sensorein ja keinoin kerätyistä tiedoista ilmatilassa lentävistä kohteista, kuten ballistisista ohjuksista, risteilyohjuksista, lentokoneista, helikoptereista, lennokeista jne. Ilmatilannekuvaa kootaan esimerkiksi tutka- ja aisti-ilmavalvontahavainnoin. Ilmatilannekuvaa käytetään ilmapuolustustoimenpiteiden valitsemiseksi hävittäjätorjunnasta muuhun ilmatorjuntaan.


title: Ilmatilannekuva

text: Osaa ilmatilannekuvasta voidaan jakaa väestönsuojelun käyttöön ilmavalvontaselostein. Ilmavalvontaselosteet on kuunneltavissa tavallisella ULA-radiolla. Niitä lähetetään esimerkiksi sotaharjoitusten aikana erityisten sotaharjoitusradioasemien kautta.


title: Aisti-ilmavalvonta

text: Aisti-ilmavalvonta (lyh. "AIV") on näkö- ja kuulohavaintoihin perustuvaa ilmavalvontaa. Se täydentää tutkailmavalvontaa, ja kriisitilanteessa usein myös korvaa sen, sillä tutkakalustoon perustuva ilmavalvonta on erittäin haavoittuvainen sabotaasille ja tutkahakuisille ohjuksille. Maailmassa kaksi valtiota käyttää aisti-ilmavalvontaa täydennyksenä tutkailmavalvonnalle, nämä maat ovat Suomi ja Israel.


title: Aisti-ilmavalvonta

text: Aisti-ilmavalvonnan havainnot sekä sensorihavainnot voivat täydentää valtion keräämää ilmatilannekuvaa.


title: Aisti-ilmavalvonta

text: - edullisuus


title: Aisti-ilmavalvonta

text: - mahdollisuus suorittaa myös mm. säteilynvalvontaa ja maahanlaskujen valvontaa


title: Aisti-ilmavalvonta

text: - kattaa myös tutkakatveet


title: Aisti-ilmavalvonta

text: - asemaverkosto korvattavissa nopeasti toisin kuin tutkien osalta


title: Aisti-ilmavalvonta

text: Aisti-ilmavalvontaa Suomessa toimeenpanevat ilmavalvontakomppaniat. Ilmavalvontakoulutusta varusmiehille antavat Suomessa kaikki kolme lennostoa sekä Ilmasotakoulu Tikkakoskella. Ilmavalvonnan aliupseerikurssi suoritaan AuK:ssa Tikkakoskella. Ilmavalvonnan reserviupseerikurssi järjestetään Tikkakoskella Ilmavoimien Reserviupseerikoulussa. Liikuteltavat ilmavalvonta-asemat perustuvat seitsemään osaan, joista jokaisen massa on noin 50 kg. Ilmavalvonta-asemat perustetaan yleensä korkeille mäille.


title: Aisti-ilmavalvonta

text: Rauhan aikana myös normaalien viranomaisten oletetaan tekevän aisti-ilmavalvontaa muiden tehtäviensä ohella.


title: Aisti-ilmavalvonta

text: Ks. Sanomalaite M 90 (ilmavalvontapääte-versio)


title: Aisti-ilmavalvonta

text: Suomessa talvisodan ja jatkosodan aikana aisti-ilmavalvontaa laajassa määrin harjoittivat Lotta Svärd -järjestön jäsenet. Kiinteiden ilmavartioasemien ilmavalvojien koulutus tapahtui Lotta Svärdin viesti- ja ilmavalvonta -kokonaisuudessa. Ilmavalvonta-asemina käytettiin usein valmiita kolmiomittaustorneja. Ellei tällaisia ollut olemassa niin ilmavalvontaa varten rakennettiin erityisiä torneja.


title: MBDA Aster

text: MBDA Aster on länsieurooppalainen, Eurosamin valmistama alueilmatorjuntaohjus. Eurosam -yhtiön omistavat yhdessä MBDA (66 %) ja Thales Group (33 %). Aster-ohjuksia käytetään SAMP/T-alueilmatorjuntajärjestelmässä sekä laivastokäytössä SAAM (Système Anti-Air Missile) ja PAAMS (Principal anti air missile system) -järjestelmissä. PAAMS-järjestelmät toimittaa Eurosamin ja UKAMS:in (MBDA:n tytäryhtiö) yhteisyritys EUROPAAMS.


title: MBDA Aster

text: Aster-ohjuksen lentorataa säädellään lennon alkuvaiheessa rakettisuihkun säädöillä ja loppuvaiheessa sivuttaissuihkuilla, minkä avulla ohjus on erittäin ketterä ja voi saavuttaa suuren sivuttaiskiihtyvyyden. Ohjus saa alkuvauhtinsa lähtömoottorinsa avulla. Ero Aster 15- ja 30-versioiden välillä on lähtömoottorin polttoainemäärässä. Minimietäisyys maaliin on 1,7 tai 3 kilometriä versiosta riippuen. Alkukiihdytyksen jälkeen lähtömoottori putoaa pois ja ohjus jatkaa inertiaohjauksessa maaliin. Sen lentorataa voidaan korjata radiolinkillä mikäli maalin liiketila muuttuu. Ohjuksen rataa voidaan säätää rakettisuihkuilla. Aster 15 -version lentonopeus on 1000 m/s (+3 mach) ja Aster 30 1 400 m/s (+4,5 mach). Lopuksi ohjus seuraa aktiivisesti tutkallaan maalia. Aster-ohjus on hit-to-kill-tyyppinen, eli se on tarkoitettu suoraan osumaan torjuntakohteeseen. Ohjuksessa on kuitenkin myös esisirpaloitu taistelukärki, joka suuntaa sirpalevaikutuksen torjuntakohteeseen saavuttaakseen maksimaalisen torjuntatehon. Aster-ohjuksilla voidaan torjua lentokonemaalien lisäksi ballistisia ohjuksia.


title: MBDA Aster

text: Ensimmäisen kerran käyttöön ohjusjärjestelmä on otettu vuonna 2001. Toistaiseksi järjestelmää ei ole kokeiltu tositilanteessa. Ohjuksen maksimikantama on tyypistä riippuen 30–120 km, ja maksimitorjuntakorkeus 13–20 km.


title: MBDA Aster

text: Aster-ohjuksen kanssa samoista markkinoista kilpailee yhdysvaltalaisen Raytheon Companyn MIM-104 Patriot-ohjus.


title: MBDA Aster

text: Suomessa Aster-ohjusta käyttävä SAMP/T-järjestelmä oli ehdolla vuonna 2009 uudeksi alueilmatorjuntaohjusjärjestelmäksi. Valinta päätyi kuitenkin AMRAAM-ohjukseen perustuvaan NASAMS-järjestelmään. Puola sen sijaan päätyi valitsemaan Aster-ohjuksiin perustuvan järjestelmän samana vuonna.


title: MBDA Aster

text: 1980-luvulla Ranskan ja Italian ilmatorjunta oli valtaosin lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjusten kuten Crotalen, Aspiden ja Sea Sparrowin varassa. Niiden kantama on noin 10 kilometriä. Jotkut laivaston alukset oli varustettu Standard-ohjuksin joiden kantama oli kymmeniä kilometrejä. Maat päättivät kehittää oman Standardia vastaavan ohjuksen, joka soveltuisi myös uusien ääntänopeampien meritorjuntaohjusten torjumiseen.


title: MBDA Aster

text: SAMP/T eli "Sol-Air Moyenne Portée Terrestre" -järjestelmä on tarkoitettu alueilmatojuntaan suojaamaan valtakunnallisesti merkittäviä kohteita vihollisen lentokoneilta ja ohjuksilta. Tyypillinen patteri sisältää johtoyksikön, tutkayksikön ja neljästä kuuteen laukaisuyksikköä, kukin omalla kuorma-autoalustallaan. Neljällä laukaisuyksiköllä varustettuna patterin vahvuus on 14 miestä. Järjestelmässä käytettävä ajoneuvo sopii C-130 Hercules-kuljetuskoneen rahtitilaan. Järjestelmä kykenee lukittautumaan yhtäaikaisesti kymmeneen maaliin, ilmassa matkalla kohteeseen voi yhtäaikaisesti olla 16 ohjusta. Torjuntasektori on täydet 360 astetta. Maksimikantama lentokonetta torjuttaessa on valmistajan ilmoituksen mukaan yli 100 km, ohjusta torjuttaessa 25 km. Minimietäisyys torjuttavaan kohteeseen on kolme kilometriä. Kokeissa ohjus on käynyt 15 km korkeudessa, ilmoitettu lakikorkeus on 20 km. Ohjus saa järjestelmän tutkalta jatkuvasti päivittyvän tiedon kohteen sijainnista. Järjestelmässä käytettävän Aster 30 -ohjuksen pituus on 5,2 m, halkaisija 18 cm, paino 510 kg ja lentonopeus 1 400 m/s.


title: MBDA Aster

text: SAMP/T oli tarjolla myös Suomen uudeksi alueilmatorjuntaohjusjärjestelmäksi (KKITO 2012), mutta puolustusministeriön valinta päätyi yhdysvaltalais-norjalaiseen NASAMS -järjestelmään. SAMP/T:n kaksi kilpailijaa ilmatorjuntaohjusmarkkinoilla ovat yhdysvaltalainen Patriot ja venäläinen S-300PMU, joista kumpikaan ei ollut ehdolla tässä hankkeessa. Suorituskyvyltään kilpailun loppuvaiheessa mukana olleet järjestelmät ovat täysin erilaisia ja erään arvion mukaan SAMP/T:n olisi pitänyt olla tarjouskilpailun selkeä voittaja.


title: Helsingin ilmatorjuntarykmentti

text: Helsingin ilmatorjuntarykmentti (HELITR, aik. HelItR) on ilmatorjuntajoukkojen joukkoyksikkö Hattulassa Parolannummen panssariprikaatissa. Vielä vuonna 2006 se oli itsenäinen joukko-osasto Tuusulan Hyrylässä. Se kuitenkin lakkautettiin saman vuoden joulukuussa ja perustettiin uudelleen Panssariprikaatin yhteyteen 1.1.2007. Hyrylään Helsingin Ilmatorjuntarykmentistä jäi 2. ohjusilmatorjuntapatteri, joka siirtyi Parolannummelle vuoden 2011 alussa.


title: Joukko-osasto

text: Joukko-osasto on Suomen puolustusvoimissa sotilasosasto, joka on suoraan Pääesikunnan, puolustushaaran tai sotilasläänin alainen. Joukko-osastoa voidaan kutsua prikaatiksi, rykmentiksi, pataljoonaksi (isot pataljoonat), lennostoksi, meripuolustusalueeksi tai varikoksi. Yhteistä joukko-osastoille on aina se, että niillä on tietyt lain määrittelemät hallinnolliset tehtävät ja kurinpitovalta. Joukko-osaston komentaja on yleensä sotilasarvoltaan eversti tai prikaatikenraali, mutta esimerkiksi varikoilla myös majuri voi toimia joukko-osaston komentajana. Yleensä yksittäinen joukko-osasto on sijoitettu yhdelle paikkakunnalle, pois lukien muun muassa laitokset.


title: Joukko-osasto

text: Suomen puolustusvoimissa joukko-osaston komentajalla on melko laajat valtuudet järjestää palvelus joukko-osastossa tarkoituksenmukaisella tavalla. Joukko-osaston komentajalla on oikeus määrätä kaikki lain sallimat kurinpitorangaistukset sotilaskurinpitomenettelyssä. Mikäli nämä valtuudet eivät riitä, hän päättää joukko-osastossa tapahtuneen sotilasrikoksen viemisestä syyteharkintaan ja tuomioistuimeen. Joukko-osaston komentajalla on myös oikeus määrätä joukko-osaston varusmiesten palvelusaika lain sallimissa rajoissa. Hän antaa myös määräyksen siviilipalvelukseen siirtämisestä ja ylentää joukko-osaston aliupseerit.


title: Joukko-osasto

text: Joukko-osastot koostuvat yleensä joukkoyksiköistä, jotka jakautuvat edelleen perusyksiköihin. Joukko-osasto lyhennetään puolustusvoimien lyhennetermistössä j-os.


title: Christian Wolff

text: Christian Wolff (24. tammikuuta 1679 Breslau – 9. huhtikuuta 1754 Halle) oli 1700-luvun filosofi ja Saksassa suuri auktoriteetti. Toisin kuin useat Immanuel Kantia edeltävät saksalaiset filosofit Christian Wolff oli yliopiston professori ja julkaisi suuren suosion saavuttaneita oppikirjoja.


title: Christian Wolff

text: Filosofialtaan Wolff oli rationalisti. Hän yritti Gottfried Leibnizin jalanjäljissä luoda kaikenkattavan aksiomaattisen systeemin tieteissä, myös kosmologiassa, teologiassa ja psykologiassa. Hän kannatti Leibnizin ajatusta ennalta-asetetusta harmoniasta, mutta hylkäsi tämän monadologian.


title: Christian Wolff

text: Teoksissaan Wolff käsitteli muun muassa logiikkaa, metafysiikkaa, etiikkaa, poliittista filosofiaa, teoreettista fysiikkaa, teleologiaa ja fysiologiaa.


title: Christian Wolff

text: Tärkeimpiä teoksia:


title: Christian Wolff

text: Kootut teokset:


title: Arnold Geulincx

text: Arnold Geulincx (31. tammikuuta 1625 – ?. marraskuuta 1669) oli flaamilainen filosofi ja toimi kartesiolaisena Leuvenin professorina vuoteen 1658 saakka, jolloin joutui jättämään virkansa epäselvistä syistä. Hän siirtyi Leideniin, ryhtyi kalvinistiksi ja luennoimaan Leidenin yliopistossa.


title: Arnold Geulincx

text: Geulincx ratkaisi kartesiolaisen dualismin ongelman kieltämällä sen ja esittämällä (Louis de la Forgen ja Géraud de Cordemoyn jälkeen ja ennen Malebranchea), että mieli ja ruumis tosiasiallisesti eivät vuorovaikuta toisiinsa, vaan ovat täysin erillään. Okkasionalismi merkitsee äärirationalismin ulottumista ei vain substansseihin vaan niiden välisiin relaatioihin. ('Geulincxin kellot' eivät vaikuta toisiinsa, vaan käyvät ulkopuolisen liikuttajan, Jumalan, ansiosta samaa aikaa.)


title: Arnold Geulincx

text: Kaikissa vaikutussuhteissa vaikuttajan on tiedettävä vaikuttavansa ja miten se vaikuttaa (Geulincx ei perustele tätä). Materiaalinen substanssi ei siis voi olla minkään vaikutuksen kausaalinen syy: ruumiini kokemus ei ole aistimusteni syy. Vastaavasti minä en voi todella vaikuttaa ruumiiseeni, koska en tiedä miten tahtoni saa ruumiini toimimaan (tahto ja sen fysikaalinen seuraus ovat erillään). Tahtoaktini on henkinen ilmiö, jonka tapahtuessa Jumala liikuttaa samanaikaisesti ruumistani; samoin muutos ruumiillisessa tilassani on materiaalinen ilmiö, jonka tapahtuessa Jumala antaa minulle aistimuskokemuksen.


title: Arnold Geulincx

text: Itse olen vain Jumalan aiheuttamien tapahtumien tarkkailija. Havaittu kausaliteetti on näennäinen (vrt. Hume). Jumala on ainoa todellinen syy kaikkeen tapahtuvaan (vrt. Spinoza).


title: Arnold Geulincx

text: Myös etiikassaan Geulincx ennakoi Spinozaa: olen tarkkailija, en voi muuttaa mitään. Pidättäydyn haluissani ja hyväksyn kaiken järjelläni.


title: Ruud Krol

text: Ruud Krol (s. 24. maaliskuuta 1949) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Tammikuusta 2016 lähtien hän on toiminut tunisialaisseura Club Africainin päävalmentajana.


title: Ruud Krol

text: Seurajoukkueissa


title: Ruud Krol

text: Krol aloitti ammattilaisuransa kotikaupungin AFC Ajaxissa vuonna 1968 ja pelasi siellä suurimman osan urastaan aina vuoteen 1980 ja voitti kuusi Hollannin mestaruutta. Ajax voitti Krolin aikana Euroopan Cupin vuosina 1971–1973, mutta Krol ei pelannut vuoden 1971 finaalissa loukkaantumisen vuoksi. Vuoden 1972–73 Euroopan Cupin finaaleissa hän sen sijaan oli mukana.


title: Ruud Krol

text: Ajaxin jälkeen Ruud Krol siirtyi Vancouver Whitecapsin joukkueeseen NASL:ään, mutta viihtyi siellä vain yhden kauden. Pohjois-Amerikasta hän palasi Eurooppaan Serie A:han ja liittyi SSC Napolin kokoonpanoon. Krol pelasi Italiassa vuodesta 1980 vuoteen 1984 ja sai pronssin kaudella 1980–81. Sitten hän siirtyi Ranskan Ligue 2:een AS Cannesiin ja lopetti siellä uransa vuonna 1986.


title: Ruud Krol

text: Maajoukkueessa


title: Ruud Krol

text: Ruud Krol debytoi Hollannin maajoukkueessa 5. marraskuuta 1969 ja pysyi maajoukkueessa 14 vuotta. Krol osallistui kaksiin MM-kisoihin ja voitti molemmista MM-hopeaa. Vuoden 1974 kisoissa hän pelasi vasempana pakkina ja onnistui kerran maalinteossa. Hollanti hävisi finaalissa Saksalle.


title: Ruud Krol

text: Vuoden 1978 kisoissa Krol pelasi liberona ja oli joukkueen kapteeni, koska Johan Cruijff oli lopettanut maajoukkueessa. Krol johdatti joukkueensa loppuotteluun, mutta jälleen tuli tappio, kun Argentiina oli vahvempi. MM-kisojen lisäksi Krol osallisti EM-kisoihin vuosina 1976 ja 1980 voittaen 1976 pronssia. Yhteensä hän pelasi 83 maaottelussa ja teki niissä 4 maalia.Valmentajana Ruud Krol aloitti vuonna 1989 Belgian liigan KV Mechelenissä, jonka valmensi pronssille ja siirtyi sieltä yhden kauden jälkeen Sveitsin pääsarjaan Servette FC:n peräsimeen. Seuraavaksi hän luotsasi Egyptin maajoukkuetta ja maajoukkuevastuun päätyttyä jatkoi Egyptissä El Zamalekin valmentajana.


title: Ruud Krol

text: Vuosina 2000–02 hän toimi Hollannin maajoukkueen apuvamentajana Louis van Gaalin alaisuudessa. Sen jälkeen hän siirtyi Ajaxin valmennustiimiin Ronald Koemanin alaisuuteen. Kun Koeman jätti tehtävän, Krol toimi hetken aikaa Ajaxin päävalmentajana. 2006 Krol nousi ranskalaisseura AC Ajaccion päävalmentajaksi. Kausi Ligue 2:dessa oli korsikalaisseuralle kuitenkin pettymys eikä Krol onnistunut luotsaamaan seuraa Ligue 1:een ja hän jätti tehtävänsä kauden päätyttyä.


title: Ruud Krol

text: Elokuussa 2007 Krol nimettiin toistamiseen egyptiläisen El Zamalekin päävalmentajaksi, kun ranskalainen Henri Michel siirtyi Marokon maajoukkuevalmentajaksi. Krol luotsasi seuran kauden päätteeksi Egyptin cupin voittoon, mutta hän ei menestyksestä huolimatta jatkanut seurassa vaan siirtyi eteläafrikkalaisen Orlando Piratesin päävalmentajaksi. Krol johdatti Orlandon Etelä-Afrikan cupin mestariksi 2010 ja liigamestariksi vuotta myöhemmin. Hyvästä menestyksestä huolimatta Krol jätti seuran sopimuksensa päätyttyä kauden 2010/11 jälkeen.


title: Ruud Krol

text: Lokakuussa 2012 Krol teki vuoden mittaisen sopimuksen tunisialaisen CS Sfaxienin kanssa. Hän johdatti joukkueensa kauden päätteeksi Tunisian mestariksi. Syyskuussa 2013 Krol nimitettiin Tunisian maajoukkueen väliaikaiseksi valmentajaksi, jonka aikana hän valmentaa Tunisiaa lopuissa vuoden 2014 MM-karsintaotteluissa. Krol toimi samaan aikaan myös Sfaxienin valmentajana ja luotsasi seuran CAF Confederation Cupin mestariksi 2013. Tunisia ei selvinnyt Krolin alaisuudessa MM-kisoihin, vaan hävisi ratkaisevan karsintaotteluparin Kamerunille 4–1. Hän jätti tehtävänsä karsintojen päätyttyä.


title: Ruud Krol

text: Tammikuussa 2014 Krolista tuli Espérancen päävalmentaja. Hän johdatti seuran Tuninisian mestariksi kauden päätteeksi. Krolin pesti päättyi lopulta lyhyeen, kun huono menestys Afrikan Mestarien liigassa johti potkuihin toukokuun lopussa 2014. Hän palasi valmennustehtäviin kesällä 2015 Raja Casablancan peräsimessä. Pesti päättyi Krolin potkuihin jo marraskuussa 2015. Seuran mukaan syynä olivat Krolin pelaajavalinnat, johtaminen ja tulehtuneet välit pelaajien kanssa.


title: Ruud Krol

text: Tammikuussa 2016 Krol jatkoi uraansa Tunisiassa, kun hänestä tuli Club Africainin päävalmentaja.


title: Lordi Shaftesbury

text:
Lordi Shaftesbury (Shaftesburyn kolmas jaarli, Anthony Ashley Cooper)
(26. helmikuuta 1671 – 4. helmikuuta 1713) oli valistusajan englantilainen moraalifilosofi, poliitikko ja esteetikko. Hän sai vaikutteensa opettajaltaan Lockelta, mutta etiikkansa lähinnä anti-lockelaisilta Cambridgen platonisteilta. Hänen näkemyksensä olivat lähellä stoalaisuutta (vrt. Epiktetos ja Marcus Aurelius): korkein hyvä ihmiselle on universaali rakkaus elämään ja ihmisiin.


title: Lordi Shaftesbury

text: Optimistisen Shaftesburyn mukaan Jumala on olemassa: hyvä ja ikuinen mieli hallitsee maailmaa ja kaitsee sitä sen parhaaksi, ja tätä ihmisjärjen sisäisesti ymmärtämää Jumalaa rakastetaan Hänen itsensä vuoksi ja pyyteettömästi. Järjestys ja kauneus ovat ihmisen suurimpia ilonaiheita: "hyvä" ja "kaunis" ovat luonnon absoluuttisia ominaisuuksia, kuten esimerkiksi harmonia musiikissa. (Tätä vastustivat niin puritanistiset aikalaiskristityt, joiden uskonto motivoitui palkinnoista/rangaistuksista, kuin myös lockelaiset relativistiset deistit, joiden moraali syntyi subjektista.)


title: Lordi Shaftesbury

text: Oikea ymmärrys mahdollistaa Shaftesburyn mukaan rakkauden näennäisen väärääkin sallimusta kohtaan: yksilömielen tulee liittyä harmoniassa kosmoksen universaaliin mieleen.


title: Denílson

text: Denílson voi tarkoittaa seuraavia brasilialaisia jalkapalloilijoita:


title: Go Fly

text: Go Fly (v. 1997–1998 "Operation Blue Sky") oli British Airwaysin marraskuussa 1997 perustama halpalentoyhtiö. Yhtiön laivasto koostui Boeing 737 -koneista ja sen tärkein solmukohta oli Lontoon Stanstedin lentoasema. EasyJet osti Go Flyn toukokuussa 2002.


title: Go Fly

text: Go Fly käytti toimintansa aikana seuraavia lentokoneita:


title: Will Eno

text: Will Eno (s. 1965 Lowell, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija, joka asuu Brooklynissa, New Yorkissa. Ennen näytelmäkirjailijan uraansa hän oli maalarina rakennuksilla.


title: Will Eno

text: Enon näytelmiä on esitetty pääasiassa Britanniassa, muun muassa lontoolaisessa National Theatressa, jolle hän kirjoittaa parhaillaan tilausnäytelmää. Viime aikoina hän on saanut menestystä myös New Yorkissa. "The New York Timesin" kriitikko Charles Isherwood on sanonut Enosta, että tämä on "Jon Stewartin sukupolven Samuel Beckett." Maineikas näytelmäkirjailija Edward Albee on sanonut: "Will Eno on hienoimpia nuoria näytelmäkirjailijoita, joita olen vuosiin tavannut". Enon tuorein näytelmän on mukaelma Henrik Ibsenin Peer Gyntistä.


title: Will Eno

text: Eno kävi Suomessa marraskuussa 2006 Yhdysvaltojen lähetystön rahoittamalla matkalla tutustumassa näytelmiensä esityksiin Helsingissä Teatteri Takomossa ja Tampereella Tampereen Teatterin teatterikahvilassa.


title: Mureena

text: Mureena ("Muraena helena") on Atlantilla ja Välimeressä elävä noin pituinen kala. Se on mureenojen heimon tyypillinen edustaja; sen suomuton ruumis on sivuilta hieman litistynyt eikä sillä ole rintaeviä. Sen selkä- ja peräevä ovat kuitenkin hyvin kehittyneet ja sen suussa on terävät ja vahvat hampaat. Mureena on petokala, joka väijyy saalistaan (kaloja ja mustekaloja) sopivassa kolossa vain sen kuonon näkyessä. Mureena ei ole aggressiivinen käytökseltään ja puremat johtuvat lähestulkoon aina siitä, että mureenaa on häiritty tarkoituksella.


title: Mureena

text: Mureenan levinneisyysalue ulottuu Välimerelle ja Atlantin itäosassa Britteinsaarten etelärannikolta Senegaliin ja Azoreille asti. Mureenoita on nähty myös Thaimaassa Ko Lantalla.


title: Mureena

text: Mureena kutee heinäkuusta syyskuuhun. Munat kelluvat meren pinnalla kunnes kuoriutuvat.


title: Mureena

text: Roomalaiset kasvattivat mureenoja altaissa ruoaksi.


title: Mureena

text: Mureenat syövät lähes kaikkia kuolleita ja eläviä eläimiä, jotka ne pystyvät nielemään kokonaisena, kuten äyriäisiä, nilviäisiä ja kaloja. "Echidna"-suvun lajeilla, joita muiden muassa seepramureena edustaa, on litteät murskaushampaat simpukoiden ja merisiilien kuorten rikkomista varten.


title: Mureena

text: Mureenat voivat syödä vain nopeasti ja helposti nieltävää ravintoa siksi, että ne tarvitsevat hengittääkseen jatkuvan suun kautta kulkevan vesivirran. Siksi ne näyttävät läähättävän erityisesti ponnistellessaan.


title: Puolustajat

text: Puolustajat () ovat Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankariryhmä, jonka riveissä ovat seikkailleet useat Marvelin tunnetuimmista hahmoista. Toisin kuin useat muut Marvel-universumin ryhmät, Puolustajat taistelevat usein mystisempiä uhkia vastaan – osaksi perustajajäsenen Tohtori Oudon vuoksi.


title: Puolustajat

text: Tunnetuimpaan ryhmäkokoonpanoon kuuluvat Oudon lisäksi Hopeasurffari, Hulk ja Namor. Puolustajien ensiesiityminen tapahtui "Marvel Feature"-lehden numerossa 1 (joulukuu 1971). Roy Thomas ja Ross Andru loivat Puolustajat.


title: Puolustajat

text: Puolustajilla on ollut lukuisia jäseniä vuosien varrella. Myöhemmin ryhmän nimi muutettiin Uusiksi Puolustajiksi () ja vielä myöhemmin Tohtori Outo perusti Salaiset Puolustajat (), joiden riveihin Outo värväsi tilanteen vaatimia sankareita.


title: Puolustajat

text: Vuonna 2017 Netflixissä julkaistin televisiominisarja "The Defenders", jossa ryhmän muodostivat Daredevil, Jessica Jones, Luke Cage ja Rautanyrkki.


title: Christa Wolf

text: Christa Wolf (o.s. "Ihlenfeld"; 18. maaliskuuta 1929 Landsberg an der Warthe, Saksa, nyk. Gorzów Wielkopolski, Puola - 1. joulukuuta 2011 Berliini), oli tunnetuimpia entisessä Itä-Saksassa aloittaneita kirjailijoita. Hän toimi kirjailijana, esseistinä ja myös kirjallisuuskriitikkona.


title: Christa Wolf

text: DDR:n aikaan Wolf arvosteli avoimesti Itä-Saksan valtionjohtoa, mutta pysyi kuitenkin uskollisena marxilaisille arvoille ja vastusti Saksan yhdistymistä.


title: Christa Wolf

text: Wolf perheineen karkotettiin 1945 kotoaan uuden rajan yli, ja he asettuivat Mecklenburgiin, tulevaan Itä-Saksaan. Hän liittyi Sosialistiseen yhtenäisyyspuolueeseen vuonna 1949 ja erosi siitä talvella 1989–1990. Hän opiskeli kirjallisuutta Jenassa ja Leipzigissa. Valmistuttuaan hän työskenteli Saksan kirjailijaliitossa, ja hänestä tuli kustannustoimittaja kustannusyhtiöön. 1993 löydetyistä Stasin arkistoista ilmenee, että hän on ollut ilmiantajana ("Inoffizieller Mitarbeiter") vuosina 1959–1961. Stasin virkailijat kuitenkin arvostelivat häntä "vähäpuheisuudesta" eivätkä olleet enää kiinnostuneita yhteistyöstä. Hänen toimiaan tarkkailtiin sen jälkeen 30 vuotta.


title: Christa Wolf

text: Wolfin läpimurto kirjailijana tapahtui 1963 teoksen "Der geteilte Himmel" ("Jaettu taivas") ilmestyessä. Sen jälkeen seurasivat muun muassa teokset "Nachdenken über Christa T." ("Erään naisen elämä") (1968), "Kindheitsmuster" (1976), "Kein Ort. Nirgends" (1979), "Kassandra" ("Kassandra") (1983), "Medea" ("Medeia, kertomus kuudelle äänelle") (1996) ja "Auf dem Weg nach Tabou" (1994). "Kassandraa" on pidetty hänen tärkeimpänä teoksenaan. Siinä hän tulkitsee Troijan sotaa uudella tavalla taisteluksi taloudellisesta vallasta ja siirtymisestä matriarkaalisesta yhteiskunnasta patriarkaaliseen yhteiskuntaan. Teoksen "Was bleibt", joka kertoo hänen elämästään Stasin valvonnassa, hän kirjoitti 1979, mutta se ilmestyi vasta 1990. "Auf dem Weg nach Tabou" (1995) sisältää esseitä, puheita ja kirjeitä, jotka on kirjoitettu neljänä Saksan yhdistymisen jälkeisenä vuotena. Hänen tuorein teoksensa "Leibhaftig" (2003) kertoo naisesta, joka taistelee elämästä ja kuolemasta 1980-luvun itäsaksalaisessa sairaalassa ja odottaa lääkettä Länsi-Saksasta. Hänen teostensa keskeisiä teemoja ovat saksalainen fasismi, inhimillisyys, feminismi ja itsensä löytäminen.


title: Christa Wolf

text: 14 vuoteen ensimmäisessä teoksessaan "Stadt der Engerl oder The Overcoat of Dr. Freud" Wolf käsittelee Stasi-menneisyyttään. Teos on omaelämäkerrallinen romaani, jossa hän yhdistää tota ja tarua. Sen keskeinen kysymys on syyllisyys ja kuinka sen on voinut unohtaa. Arviot kirjasta ovat niin myönteisiä kuin kielteisiäkin, mutta niiden kohde ei ole kirjailija vaan Wolfin luonne. Toisaalta sanotaan, että kirjasta tulee esiin "itsesääli ja hurskaus", toisaalta: "niin raikkaan itseironinen on Christa Wolf ollut tuskin koskaan ennen". Kriitikon mukaan itäsaksalaisten kirjailijoiden odotetaan Saksassa ansaitsevan pääsyn yhdistyneeseen Saksaan, mikä saa heidät kokemaan itsensä huonommiksi.


title: Christa Wolf

text: Christa Wolf sai Heinrich Mann -palkinnon 1963, Georg Büchner -palkinnon 1980 ja Schillerin muistopalkinnon 1983. Lisäksi hän on saanut useita saksalaisia ja ulkomaisia palkintoja.


title: Christa Wolf

text: Wolf asui Berliinissä miehensä Gerhard Wolfin kanssa.


title: Pentti Kossila

text: Pentti Kossila (4. toukokuuta 1927 Kurikka – 26. maaliskuuta 1993 Kaarina) oli agronomi ja kirjailija.


title: Pentti Kossila

text: Kossila tuli tunnetuksi luontaislääkinnän ja lisäravinteiden kuten vitamiinien puolestapuhujana eri sairauksien hoidossa.


title: Pentti Kossila

text: Pentti Kossila tuli ylioppilaaksi Kauhajoen yhteislyseosta 1954. Omien sairauksiensa myötä Kossila kiinnostui luontaistuotteista ja itsehoidosta 1970-luvun alussa. Hän oli vuosia kärsinyt munuais- ja eturauhastulehduksesta. Lisäksi hänellä oli kiusaa sekä astmasta että reumasta. Selkävaivat osoittautuivat skolioosiksi ja mahahaavakin puhkesi. Kossila jätti apteekkilääkkeet kokonaan pois ja ryhtyi itse nauttimaan luontaislääkkeitä ja väitti niiden tehoavan. Kossila toimi myös lisäravinteiden maahantuojana ja kansanparantajana.


title: Pentti Kossila

text: Kossilan perusväitteitä oli, että huono verenkierto on kaikkien sairauksien syy. Hän jakoi ihmiset kahteen luokkaan, ykkösiin ja kakkosiin sen mukaan, oliko heillä hyvä vai huono verenkierto. Kossila käsitteli paljon reumaa, jonka hän katsoi aiheutuvan hapen puutteesta elimistössä.


title: Pentti Kossila

text: Pentti Kossila julkaisi kolme kirjaa. Kirjoissaan hän käsitteli erilaisia sairauksia ja niiden hoitoa. Kossila hyökkäsi voimakkaasti lääkärikuntaa ja etenkin heidän koulutustaan vastaan kirjoissaan.


title: Pentti Kossila

text: Kossilan mukaan ihmisen terveyden perustana on tarkka ruokavalio, jota pitää täydentää monilla luontaistuotteilla ja lisäravinteilla kuten mineraaleilla, hivenaineilla ja vitamiineilla.


title: Pentti Kossila

text: Kossila kuoli 65-vuotiaana.


title: Kakapo

text: Kakapo eli pöllöpapukaija ("Strigops habroptila") on Uudessa-Seelannissa tavattava äärimmäisen uhanalainen uudenseelanninpapukaijalaji. Papukaijalinnuista se on painavin ja ainoa lentokyvytön laji.


title: Kakapo

text:
Kakapo kasvaa yli 60 cm pitkäksi. Sen väritys selkäpuolelta on tummanvihreä ja vatsapuolelta vaaleanruskea. Pyrstö on joko tummanvihreä tai tummanruskea. Kakapo painaa yhdestä neljään kilogrammaa ja voi elää ainakin 90-vuotiaaksi.
Koska Uudessa-Seelannissa ei ollut nisäkkäitä ennen eurooppalaisten tuloa, elivät kakapot hyvin samalla tavalla kuin jänikset. Kakapot ovat yöaktiivisia lintuja. Päivällä ne lepäävät puiden alla tai koloissa, mutta yöllä ne kulkevat myös reviirinsä ulkopuolella. Kakapot eivät osaa lentää, mutta ovat erityisen taitavia kiipeilijöitä. Ne kipuavat vaivattomasti puun ylimmällekin oksalle, josta ne hyppäävät maahan samalla siipiään räpytellen. Maassa ne liikkuvat hämmästyttävän nopeasti juoksemalla ja välillä ilmassa liitäen.
Kakapot syövät kasvien versoja, siemeniä, hedelmiä, marjoja, pähkinöitä, silmuja, juuria, sammalta, sieniä ja puun kuorien alla eläviä toukkia, joita ne helposti kaivavat ulos kätevänmuotoisen nokkansa avulla. Kaikkein mieluiten ne syövät "kotukutukun" eli erään verenpisaran ("Fuchsia excorticata") hedelmiä. Kakapon ateriointijäljet ovat lajille tyypillisiä: ne pureskelevat lehtiä juoden vain mehun ja jättävät oksille roikkumaan kuitupitoisia vettyneitä palloja, jotka auringossa kuivuvat valkoisiksi.


title: Kakapo

text: Kakapoa on alun perin tavattu laajalla alueella Uuden-Seelannin pääsaarilla. Ihmisten mukana saarille levinneiden nisäkäspetojen myötä laji hävisi lähes sukupuuttoon. Kakapokannan romahdettua ihmiset aloittivat operaation kannan elvyttämiseksi. Ongelmaksi kuitenkin osoittautui, että vuoden 1970 jälkeen kakaponaaraita ei enää löytynyt. Juuri kun toivosta oltiin luopumassa, löydettiin uusi kakapoyhdyskunta Stewart Islandilta ja linnut siirrettiin turvaan kahdelle pienelle saarelle, Codfish (Whenua Hou) ja Anchor, jotka oli tyhjennetty pedoista. Niitä oli silloin jäljellä vain 61 yksilöä. Vuonna 2008 maailmassa oli jäljellä noin 12 tervettä ja lisääntymiskelpoista naaraskakapoa. Vuonna 2012 osa kakapoista siirrettiin vielä kolmannelle pedoista vapaalle saarelle, Little Barrier Islandille.


title: Kakapo

text: Kannan elvyttämisen apukeinona on käynnissä kaikkien kakapojen perimän , jotta voidaan varmistaa mahdollisimman laajan geenipoolin säilyvyys ja toisaalta saadaan tietoa lajin kehittymisestä nykyiseen muotoonsa.


title: Kakapo

text: Vuoden 2016 pesintäkausi oli toistaiseksi suojeluohjelman historian paras 36 poikasen syntymällä. Varsinaiseen lukumäärään poikaset lasketaan kuitenkin vasta kuuden kuukauden iässä, sillä kuolleisuus on nuorilla poikasilla suurta.


title: Kakapo

text: Kakapo on ainoa papukaijalaji, jolla on ryhmäsoidin. Koiraat kerääntyvät öisin tietylle paikalle ja kuopivat maahan keilamaisia kuoppia, johon ne asettuvat ja alkavat huudella mahdollisimman kovaa, äänellä, joka kaikuu laaksossa herättäen naaraiden huomion. Kakapon ääntely on papukaijamaista "raakkumista", mutta sen muu ääntely saattaa muistuttaa erehdyttävästi sian röhkinää tai aasin kiljumista. Koiraiden yöllinen huhuilu voi kuulua jopa kahdeksan kilometrin päähän. Naaraskakapon huomattua uroksen aloittaa uroskakapo soidinmenon pumppaamalla itsensä täyteen ilmaa näyttääkseen mahdollisimman isolta.


title: Kakapo

text: Kakapo pesii maassa, jossa munat ovat vaarassa joutua esimerkiksi rottien saaliiksi. Pesä on kallionhalkeamassa tai puun juurien välisessä onkalossa. Se on halkaisijaltaan noin 60 cm ja korkeudeltaan noin 30 cm oleva maakasa, jonka pesäkuppi on vuorattu puun lastuilla ja höyhenillä. Naaras munii yhden tai kaksi, harvoin kolme munaa. Muninnassa on päivien taukoja, joten poikaset pesässä voivat olla hyvin eri-ikäisiä. Haudonta-aika on noin kuukausi. Ilmeisesti vain naaras hautoo ja hoitaa poikasia. Naaras on sukukypsä aikaisintaan kuuden vuoden ikäisenä. Pesintää ei tapahdu vuosittain, vaan laji on riippuvainen eräiden kasvien, etenkin rimun ("Dacrydium cupressinum") siementuotosta, joka tapahtuu 2-5 vuoden välein.


title: Chronicle 2

text: Chronicle 2 on Creedence Clearwater Revival -yhtyeen kokoelmalevy vuodelta 1986. Sen ”alaotsikko” on "Twenty Great CCR Classics".


title: Chronicle 2

text: Kaikki kappaleet säveltänyt John Fogerty, paitsi erikseen mainitut.


title: Tši-Li

text: Tši-Li () on moskovalainen yhtye, joka soittaa nykyaikaista, raikasta venäläistä poppia. Yhtye on vastikään julkaissut esikoisalbuminsa "Prestuplenie" (, ).


title: Textpattern

text:
Textpattern (TXP) on ilmainen sisällönhallintajärjestelmä (CMS).
Textpattern on laajennettavissa liitännäisillä. Textpatterniin pystyy luomaan käyttäjätilejä, esimerkiksi sisällöntuottajalle voi antaa oikeudet vain kirjoittaa sisältöä ja sivuston suunnittelijalle oikeudet muuttaa ulkoasua.


title: Weld

text: Weld on Neil Youngin & Crazy Horsen vuonna 1991 julkaistu livealbumi ja video. Se sisältää nauhoituksia "Ragged Glory" -albumin julkaisua seuranneelta kiertueelta. Albumi julkaistiin alun perin kolmen CD:n painoksena "Arc-Weld", jossa kolmantena levynä oli "Arc", joka on myöhemmin julkaistu myös erillisenä albumina.


title: Weld

text: Kaikki kappaleet Neil Youngin ellei toisin mainita.


title: Viipurin läänin läntinen vaalipiiri

text: Viipurin läänin läntinen vaalipiiri oli Suomen eduskuntavaalien ja presidentin valitsijamiesvaalien vaalipiiri, joka käsitti Viipurin läänin läntiset osat. Vaalipiirin alue muodostettiin vuonna 1906 Kymin, Lappeen ja Rannan kihlakunnista.


title: Viipurin läänin läntinen vaalipiiri

text: Vuosien 1945 ja 1948 eduskuntavaaleissa Karjalan siirtoväki äänesti oman kotiseutunsa ehdokkaita entiseen asuinpaikaansa perustuvassa vaalipiirissä. Viipurin lääni poistui kuitenkin nimestä ja se korvattiin Kymen läänillä. Vuoden 1948 eduskuntavaaleissa Kymen läänin vaalipiirit yhdistettiin Kymen vaalipiiriksi.


title: Viipurin läänin läntinen vaalipiiri

text: Vaalipiiriin kuuluneet kunnat olivat Haminan, Kotkan, Lappeenrannan ja Viipurin kaupungit, Kouvolan, Koiviston ja Lauritsalan kauppalat sekä Antrean, Haapasaaren, Johanneksen, Kanneljärven, Koiviston, Kuolemajärven, Kymin, Lappeen, Lavansaaren, Lemin, Luumäen, Miehikkälän, Nuijamaan, Pyhtään, Savitaipaleen, Seiskarin, Simpeleen, Sippolan, Suomenniemen, Suursaaren, Säkkijärven, Taipalsaaren, Tytärsaaren, Uudenkirkon, Vahvialan, Valkealan, Vehkalahden, Viipurin, Virolahden ja Ylämaan maalaiskunnat.


title: Viipurin läänin läntinen vaalipiiri

text: Viipurin läänin läntisen vaalipiirin suurin puolue oli SDP, joka sai viidestä kahdeksaan kansanedustajaa. Autonomian vuosina sosiaalidemokraattien pahin vastustaja oli Nuorsuomalainen puolue. Itsenäistymisen jälkeen toiseksi suurimman puolueen asemasta kilpailivat kokoomus ja maalaisliitto.


title: Viipurin läänin läntinen vaalipiiri

text: Viipurin läänin itäinen vaalipiiri


title: Aihekeräily (postimerkit)

text: Aihekeräily tarkoittaa filateliassa keskittymistä tietyn aihealueen postimerkkien keräilyyn ja tutkimukseen. Aihe voi olla laaja, kuten eläimet, urheilu tai kulkuneuvot, mutta useimmiten aihe on rajattu selkeästi suppeammin, koska aiheeseen liittyviä merkkejä voi olla julkaistu maailmassa tuhansia. Esimerkiksi jalkapallo (tai vaikkapa vain maalivahdit), musiikki (tai vielä tiukemmin rajattuna vaikka jazz-postimerkit, majakat, jne. Kokoelman avulla voi esittää vaikkapa jonkin tarinan tai historiallisen aikajanan, mutta merkit voidaan järjestää kokoelmaan esimerkiksi aakkosjärjestyksen tai jonkin tarkemman kokonaisuuden mukaan. Mukaan kokoelmaan voi liittää esimerkiksi myös ehiöitä ja postileimoja.


title: Jazz-postimerkit

text: Jazz-postimerkit ovat aihefilateliaan kuuluva keräilykohde. Asian yleisestä arvostettavuudesta ja hyväksyttävyydestä kertoo, että aiheesta tehdään postimerkkejä. Siten arvioiden jazz on ollut arvostettu taiteen laji Yhdysvalloissa jo 1960-luvun lopulta lähtien ja muualla hiukan myöhemmin.


title: Jazz-postimerkit

text: Ensimmäiset jazz-merkit ilmestyivät Yhdysvalloissa. Syynä oli se, että Yhdysvaltoja voidaan pitää jazzin syntymaana, mutta myös se, ettei Yhdysvalloilla ollut sellaisia omia klassisia säveltäjiä, joiden juhlistamiseen postimerkkejä olisi voitu käyttää. Sama on nähtävissä edelleenkin, sillä Yhdysvaltojen osuus jazz-aiheista postimerkeistä on erittäin merkittävä.


title: Jazz-postimerkit

text: Vaikka ensimmäinen varsinainen jazz-postimerkiksi laskettava julkaisu ilmestyi vasta 1969 (Yhdysvallat, bluesin isä W. C. Handy), jazzin postihistoriallinen taival oli jo alkanut aiemmin, kirjekuorista. Jazzklubit ja levy-yhtiöt painattivat omia kuoriaan, joissa oli jazzaiheisia kuvia ja tekstejä 1940-luvulla, ehkä jo aiemminkin. Sitten tulivat mukaan erikoisleimat tapahtumista ja klubeilta. New Orleansissa erikoisleimoja on käytetty jo 1950-luvulla.


title: Jazz-postimerkit

text: Vuonna 1964 oltiin Yhdysvalloissa jo hyvin lähellä varsinaista jazzjulkaisua. Silloin ilmestyi "American Music" -postimerkki. Sen kuva-aihe soittimineen, nuottivihkoineen ja laakerilehtineen ei ollut jazzia, mutta ensipäivänkuoria tehtiin jo jazzista. Paikalliset postitoimistot ja myös eräät yksityiset tahot Yhdysvalloissa julkaisevat postimerkin ilmestymispäivänä ensipäivänkuoria. Niissä on postimerkin lisäksi kuva-aihe, joka sivuaa julkaistavaa merkkiä, ja merkit mitätöidään ilmestymispäivän leimalla. Koska Yhdysvalloissa ei ollut merkittää musiikkiperinnettä, usea kuorien julkaisija tarttui jazzaiheisiin: oli yhteyitä, soittajia, tyyliteltyjä soittimia ja tekstejä. Toinen myöhempi mielenkiintoinen jazzia sivuava ensipäivänkuorijulkaisu oli Yhdysvaltojen vuoden 1977 "50 Years Sound Movies" -postimerkki. Vaikka merkin kuvassa oli elokuvaprojektori, oli kuorissa paljon jazzaiheita, sillä ensimmäinen äänielokuva oli vuonna 1927 ilmestynyt "Jazz Singer".


title: Jazz-postimerkit

text: Julkaisutahti oli aluksi harva myös Yhdysvalloissa. Seuraava jazzaiheinen julkaisu oli vuonna 1973 ilmestynyt George Gershwin, joka sävelsi myös jazzia. Sen jälkeen Yhdysvalloissa on yksittäisten merkkien lisäksi (kuten Scott Joplin 1983, Duke Ellington 1986 tai Louis Armstrong 1995) julkaistu useita sarjoja, esimerkiksi vuoden 1994 kahdeksan merkin "Blues & Jazz Singers", vuoden 1995 kymmenen merkin jazzsarja, jossa oli Armstrong, Mingus, Coltrane ja useita muita. Vuonna 1996 juhlistettiin big band -orkesterinjohtajia neljällä merkillä: Count Basie, Tommy & Jimmy Dorsey, Glenn Miller ja Benny Goodman.


title: Jazz-postimerkit

text: Louis Armstrongin kuolema vuonna 1971 oli niin merkittävä tapahtuma, että se innosti useita Afrikan maita julkaisemaan omat merkkinsä. Tuona vuonna Senegal, Mali, Tšad ja Togo julkaisivat merkkejä tai sarjoja, joissa Armstrongin ohella esiintyivät Nat King Cole, Erroll Gardner, Duke Ellington, Ella Fitzgerald ja muutamat muut. Ylä-Volta, Gabon ja Kongo julkaisivat omansa seuraavana vuonna.


title: Jazz-postimerkit

text: Ensimmäinen eurooppalainen jazzmerkki julkaistiin Ruotsissa. Sen vuonna 1983 ruotsalaista musiikkia esittelevä sarja "Musik i Sverige" sisälsi yhden jazzmerkin. Ranskassa ilmestyi ensimmäinen merkki 1990, ja sen jälkeen niitä on tullut säännöllisesti. Eurooppalaisista maista Puolassa ilmestyi 1990-luvulla kolme jazzmerkkiä. Suomessa ei ole jazzia eikä juuri muutakaan kevyttä musiikkia käytetty postimerkin aiheena; ainoastaan vanhemmasta iskelmästä on ilmestynyt yksi sarja, jossa ovat: Harmony Sisters, Olavi Virta, George Malmsten, Toivo Kärki, Reino Helismaa, Tapio Rautavaara ja Esa Pakarinen. Pori Jazz on teettänyt useana vuonna erikoisleiman.


title: Jazz-postimerkit

text: Postimerkkeilyn ikävä piirre ovat ”epäviralliset” julkaisut. Niitä tuottavat joko pienet valtiot, kuten Tuvalu ja Nauru, myyntitulojen toivossa tai sitten suoranaiset huijarit. Epävakaissa oloissa elävien maiden, joissa useinkaan ei ole toimivaa postilaitosta, kuten Afganistan tai Eritrea, nimissä julkaistaan merkkejä, joita levitetään myyntiin, tai sitten keksitään omia maita tai olemassa oleville alueille tehdään merkkejä. Varsinkin Venäjällä sitä pidetään ongelmana, kun Komi, Karjala ja muut ovat julkaisseet omat merkkinsä. Valitaan aiheita, joille postimerkkipiireissä on kysyntää. Koska populaarimusiikin aihealueella on paljon keräilijöitä mutta vähän julkaisuja, huijarit ovat käyttäneet tilannetta hyväkseen. Satojen Elvis- ja Beatles-merkkien sekaan on tehty Armstrongia, Miles Davisiä ja muitakin jazzmuusikoita.


title: Stereoelektroniikka

text: Stereoelektroniikka koskee orgaanisessa kemiassa elektronien jakautumista molekyylien sisällä ja sen stereokemiallisia vaikutuksia. Aaltofunktioiden muodosta voi ennustaa sen, miten ja erityisesti missä asennossa (konformaatiossa) molekyyli reagoi. Yksinkertaiset ideaalitapaukset riittävät usein, mutta tarkkaan laskentaan kvanttimekaniikkaa käyttäen tarvitaan paljon tietokonetehoa.


title: Stereoelektroniikka

text: Stereokemia muuttuu tai pysyy usein stereokemian takia. (Muita syitä ovat steerinen vaikutus ja epimerisaatio.) Esimerkiksi bimolekyläärisessä substituutioreaktiossa havaitaan, että stereokemia kääntyy täsmälleen toisin päin: vasenkätisestä tulee oikeakätinen ja toisin päin. Syy on siinä, että katkeavan sidoksen hajottava orbitaali on vastakkaisessa suunnassa sidoksen suhteen. Kun sidos katkeaa, se tapahtuu lisäämällä nukleofiili hajottavalla orbitaalille.


title: Stereoelektroniikka

text: Hyperkonjugaatio on ilmiö, jossa jotkin elektronit, kuten sidosten elektronit tai vapaat elektroniparit luovuttavat elektronitiheyttä toisen sidoksen hajottavalle orbitaalille. Tämä heikentää sidosta, mutta myös tekee molekyylin vakaammaksi. Koska sekä sidoksilla että niiden hajottavilla orbitaaleilla on avaruudellinen suunta, hyperkonjugoitunut konformaatio on vakaampi (alemman energian) muoto.