title: Niko Kokko

text: Niko Kokko (s. 18. huhtikuuta 1972 Laukaa) on suomalainen basisti ja pasunisti. Kokko aloitti pianotunnit, kun hän oli seitsemän vuotta. Vuoden päästä hän lopetti pianonsoiton, kun hän rupesi soittamaan pasuunaa. Ensimmäisen bassonsa hän sai rippilahjaksi. Lapsena hän on myös laulanut koulun kuorossa. Hän valmistui ylioppilaaksi Kuopion Musiikkilukiosta.


title: Niko Kokko

text: Kokko on soittanut bassoa ja laulanut taustoja Maija Vilkkumaan yhtyeessä vuodesta 1999 asti. Hän soittaa myös Teleksin ja Kaija Koon yhtyeissä. Kokko on soittanut myös 1N-yhtyeessä ja esim. Jonna Tervomaan levyillä "Neljä seinää" ja "Viivalla". Hän soitti Jean S -yhtyeen riveissä pasuunaa, lauloi taustoja ja hieman tanssahtelikin UIT:n Ilon kautta! -revyyssä 2011 (yhtyeen tapaan nimettynä: Niko S. Kokko).


title: Niko Kokko

text: Kokkoa ovat innoittaneet monet suuret basistit kuten Neil Murray, Doug Pinnick ja Geddy Lee.


title: Tinkiminen

text: Tinkiminen on toimintaa, jossa ostaja ja myyjä neuvottelevat myytävän esineen tai palvelun hinnasta. Joissain maissa tinkiminen on tavallista, mutta esimerkiksi länsimaissa ollaan siirrytty entistä enemmän kiinteisiin hintoihin ja tinkiminen on vähentynyt. Länsimaissa yleisintä tinkiminen lienee yleisintä kalliiden tuotteiden kaupassa kuten asunnot ja moottoriajoneuvot. Tinkimistä harrastetaan yleisesti myös epämuodollisessa kaupassa, esimerkiksi kirpputoreilla, ja pitkäaikaisia sopimuksia, esimerkiksi sähkösopimuksia, solmittaessa.


title: Stitch

text: Stitch on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy kaikissa Lilo & Stitch -elokuvissa ja televisiosarjassakin. Hän on suosituksi tullut sininen avaruusolio, laiton geenimutantti, joka esiintyy Maassa Lilon lemmikkikoirana. Hänen alkuperäinen ääninäyttelijänsä on Chris Sanders. Suomessa hahmon äänenä on Jukka Rasila.


title: Stitch

text: Ilkeä tiedemies Jumba luo sinisen ja häijyn pienen geenimutaation, koe numero 626:n, jonka ainoa tarkoitus on tuhota. Jumba pidätetään useammankin laittoman geenihirviön teosta, vankilaan joutuu myös 626. Hän pääsee kuitenkin pakoon ja lentää punaisella poliisisukkulalla Maahan, Havaijille. Siellä hän joutuu koiratarhaan, josta hänet poimii pieni, yksinäinen ihmistyttö Lilo luullen sinistä mutaatiotamme koiraksi. 626 saa nimen Stitch ja alkaa käyttää Liloa suojakilpenään, jotteivät häntä takaisin hakemaan lähteneet Jumba ja Pleakley saisivat häntä kiinni. Elämä kahden ihmistytön kanssa ei kuitenkaan ole helppoa. Stitchin tuhoamistoiminto on päällä koko ajan, ja huonosta käytöksestä hän saa tietenkin rangaistuksia. Pian Galaksin neuvoston puheenjohtaja tulee hakemaan Stitchiä, mutta antaakin tämän jäädä maahan, sillä sehän on virallisesti Lilon ostama lemmikkieläin. Myös Jumba ja Pleakley jäävät asumaan Lilon ja tämän isosiskon Nanin kanssa. Stitchin tuhoamisvietti toimii edelleen, mutta hän ei kuitenkaan tuhoa ihan mitä sattuu.


title: Stitch

text: Elokuvassa Lilo & Stitch 2 perhe-elämä alkaa jo sujua. Stitch tosin alkaa saada välillä outoja kohtauksia, joiden aikana hän ei ollenkaan hallitse itseään, hän vain tuhoaa kaiken, mikä tielle osuu. Jumban mukaan kyseiset kohtaukset johtuivat siitä, että Stitchiin ei aikoinaan ehditty lataamaan kaikkea tarvittavaa virtaa. Nyt tämä virta on valumassa tyhjiin, ja ennemmin tai myöhemmin Stitch kuolisi. Hänet saadaan kuitenkin pelastettua Jumban latauskoneen ja Lilon rakkauden avulla.


title: Stitch

text: Elokuvassa Stitch! Avaruuskoe 626 käy ilmi, että Jumba on salakuljettanut kaikki aiemmat 625 koettaan Maahan. Ne ovat pienissä pallon tai kuulan tapaisissa esineissä, jotka aktivoituvat kosketettuaan nestettä. Ilkeä kapteeni Gantu on lähetetty hakemaan niitä, ja Lilon ja Stitchin on estettävä tämä. Kaikilla kokeilla on jokin ilkeä toiminto, joten hankaluuksia on luvassa kun aktivoitumattomat koekapselit hajaantuvat ympäri saarta. Lilon ja Stitchin on löydettävä nämä kaikki serkuiksi kutsutut koekappaleet, muutettava ne hyviksi ja löydettävä niille oma koti. Helppoa se ei tule kuitenkaan olemaan, ei edes supervahvalle Stitchille.


title: Stitch

text: Jatkoa seuraa Lilo & Stitch televisiosarjassa, jossa koekappaleet aktivoituvat vuorotellen, ja ne kaikki on löydettävä ennen Gantua, joka työskentelee Galaksin herruudesta havittelevalle Tohtori Johannes von Hamsterille. Stitch toimii yhteistyössä Lilon kanssa kokeiden nappaamiseksi. Jaksojen aikana ehtii kuitenkin tapahtua kaikkea: Stitch sairastuu, riitaantuu Lilon kanssa, joutuu toimimaan yksin kokeiden nappaamiseksi, menettää voimansa, kuuroutuu ja vaikka mitä muuta. Kaikesta kuitenkin selvitään yhteistyön ja lopussa hänen ja Seireenin välisen rakkauden voimalla.


title: Stitch

text: Leroy & Stitch, jossa hän, Lilo, Jumba ja Pleakley saavat kunniaa ja lahjoja tehtävänsä suorittamisen kunniaksi. Stitchistä tulisi IPA:n (Iso Punainen Alus) kapteeni, mikäli hän jäisi avaruuteen, eikä palaisi Maahan. Aluksi Stitch seuraa Liloa Kauaille, mutta myöhemmin tyttö päästää hänet ja kaksi muuta avaruusolentoa omien kutsumuksiensa pariin. Ensityökseen Stitch saa vangita vankilasta paenneen Johannes von Hamsterin, joka pakottaa Jumban tekemään uuden ilkeän koekappaleen, Leroyn, joka on muuten aivan samanlainen kuin 626, vain vahvempi ja häijympi. Leroy onnistuu vangitsemaan Stitchin, Jumban ja Pleakleyn, ja lähettää nämä Hamsterin käskystä musta-aukkoon kuolemaan. He onnistuvat pelastautumaan, ja lähtevät Lilon sekä hyväksi muuttuneiden Gantun ja koe 625/Reubenin kanssa Maahan pelastamaan Stitchin serkut, sillä Hamsteri aikoo tuhota ne. Siitä seuraakin taistelu, jossa Stitch pääsee uudelleen kasvotusten Leroyn kanssa. Tällä kertaa koekappalejoukko voittaa Leroyklooniarmeijan. Lopussa Stitchillä on kaksi vaihtoehtoa: joko hän jatkaa IPA:n kapteenina tai palaa Maahan perheensä luo. Stitch valitsee jälkimmäisen vaihtoehdon ja tulee varmasti olemaan tyytyväinen päätökseensä.


title: Stitch

text: Luonteeltaan Stitch on äkkipikainen, taistelunhaluinen ja päättäväinen. Hän ei luovuta helpolla ja jos hän on jotain päättänyt, hän myös tekee sen. Stitch asettaa kuitenkin perheensä etusijalle ja suojelee heitä mielellään. Hän käyttäytyy paremmin vain ainoastaan Seireenin kanssa.


title: Stitch

text: Stitchin turkki on sininen. Hänen selässään ja takaraivossaan on tummemman sininen läikkä, jälki tai jokin vastaava. Maha ja silmänympärykset tällä kokeella ovat vaaleansiniset. Hänellä on mustat, ehkä hieman ilkeän näköiset silmät ja terävät valkoiset hampaat, joissa on pientä keltaisen sävyä. Myös hänen nenänsä on tummansininen. Kummankin korvan ulkopinnassa on pieni halkio. Sormien tilalla Stitchillä on sormista käyvät mustat kynnet. Pituudeltaan hän on hieman Liloa lyhyempi.


title: Stitch

text: Stitchin primääritoiminto on tuhoaminen. Hänelle on ohjelmoitu myös supervahvuus, nopeus, ketteryys, rohkeus, tuhoutumattomuus ja kyky ajatella supertietokonettakin nopeammin. Hän on myös fiksu ja nokkela sekä hyvin ilkeä. Hän pystyy kasvattamaan itselleen toiset kädet, terät selkäänsä ja "tuntosarvet" päähänsä. Monien muiden kokeiden tapaan Stitchin kieli on niin pitkä, että sillä voi kaivaa omaa nenää.


title: Stitch

text: Stitch ei kuitenkaan osaa uida, sillä hänen molekyylinsä painavat. Hän pelkää vettä, mutta pystyy silti liikkumaan sen läheisyydessä. Monien serkkujensa tapaan Stitch ymmärtää hyvin ihmiskieltä, mutta osaa puhua sitä vain pari sanaa.


title: Jan Pethman

text: Jan Tapio Pethman (s. Helsinki) on suomalainen rumpali. Hän on soittanut rumpuja muun muassa Maija Vilkkumaan yhtyeessä, sekä lyömäsoittimia Ultra Brassa.


title: Jan Pethman

text: Pethman aloitti soittamisen 6-vuotiaana pianolla, jota hän jatkoi muutaman vuoden. Teini-iässä hän soitti kitaraa, syntetisaattoria ja rumpuja ja kaksikymmentävuotiaana hän siirtyi soittamaan vain rumpuja.


title: Ferrari 125 F1

text: Ferrari 125 F1 on Ferrarin vuosina 1950-1952 käyttämä Formula 1 -auto.


title: Väinö Lankinen

text: Väinö Vilho Lankinen (käytti Saksassa nimeä Langen), (24. heinäkuuta 1893 Ilomantsi – 25. kesäkuuta 1926) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Juho Lankinen ja Maria Kohonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Anna Vatasen kanssa.


title: Väinö Lankinen

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun suomalaisesta lyseosta vuonna 1912 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1912 - 1914.


title: Väinö Lankinen

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 55 muun miehen kanssa 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan ja 21. joulukuuta 1915 alkaen hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 4. joulukuuta 1916 ja komennettiin erikoistehtäviin Suomeen.


title: Väinö Lankinen

text: Suomessa hän toimi kansakoulunopettajana Tuupovaaralla, mistä hän siirtyi sisällissodan alkaessa Joensuuhun ja muodosti siellä ”Lankisen lentävät”-nimisen tilapäisen osaston, joka 23. maaliskuuta 1918 palautti järjestyksen Lieksaan. Lieksasta palattuaan hän muodosti Lankisen komppanian (Savon rintamalla myöh. Karjalan komppania), joka lähetettiin avuksi Savoon ja otti osaa Mäntyharjun ja Varkauden valtauksiin. Hän lähti Savosta palattuaan pohjoiskarjalaisen komppanian päällikkönä Karjalan rintamalle, jossa osallistui Mälkölän ja Valkjärven taisteluihin. Hän haavoittui 10. maaliskuuta 1918 Valkjärvellä ja joutui hoidettavaksi Kiviniemen sairaalaan. Sairaalasta ja toipumislomaltaan hän palasi 6. huhtikuuta 1918 ja sijoitettiin päälliköksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan l. komppaniaan ja otti osaa kaakkoisrajalla käytyihin taisteluihin.


title: Väinö Lankinen

text: Sisällissodan jälkeen hän toimi 2. komppanian päällikkönä 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, jonka nimi muuttui ensin Jääkäripataljoona n:o 2:ksi ja sitten Pohjolan jääkäripataljoonaksi. Hänet siirrettiin Sortavalan rajavartioryhmään 2. lokakuuta 1918, jossa hän toimi 2. pataljoonan komentajana, josta hänet komennettiin 2. huhtikuuta 1919 Keski-Suomen rykmenttiin aluksi 4. komppanian päälliköksi ja 20. heinäkuuta 1920 alkaen 2. pataljoonan komentajaksi ja 9. kesäkuuta 1923 alkaen rykmentin talouspäälliköksi sekä 17. syyskuuta 1924 alkaen Savon jääkärirykmenttiin 1. pataljoonan komentajaksi.


title: Johan Rusanen

text: Johan Leonard Rusanen (14. maaliskuuta 1895 Paltamo) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Vilho Rusanen ja Anna Maria Kemppainen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Olga Kovalaisen kanssa. Olga kuoli vuonna 1928 ja toisen kerran hän avioitui vuonna 1929 Hilma Vartiaisen kanssa.


title: Johan Rusanen

text: Hän kävi kansakoulun ja Kainuun kansanopiston vuosina 1913–1914 ja toimi kauppa-apulaisena Paltamossa. Hän suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Reserviupseerikoulun hän suoritti vuonna 1928, suojeluskuntaupseerikurssi 1922, konekiväärikurssi 1924, taktiikan soveltamiskurssi 1925, komppanianpäällikkökurssin vuonna 1930 ja luutnanttikurssin hän suoritti vuonna 1937 Suojeluskuntain päällystökoulussa. Suojeluskuntajärjestön talvitoimintakurssin hän suoritti Sotkamossa vuonna 1933. Pataljoonan komentajakurssin hän suoritti Tuusulassa vuonna 1943.


title: Johan Rusanen

text: Tämä paltamolainen kauppa-apulainen liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 10. syyskuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet siirrettiin pataljoonan 3. komppaniaan 1. maaliskuuta 1917.


title: Johan Rusanen

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 6.Jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella jossa hän haavoittui 3. huhtikuuta 1918.


title: Johan Rusanen

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli edelleen 2. Jääkärirykmentissä, jonka nimi vaihdettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Hän toimi joukkueen varajohtajana 6. komppaniassa ja 15. heinäkuuta 1918 alkaen saman komppanian vääpelinä. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön. Hänet sijoitettiin suojeluskuntajärjestössä 15. helmikuuta 1919 alkaen Paltamon suojeluskunnan paikallispäälliköksi, josta hänet siirrettiin 1. maaliskuuta 1925 Kajaanin (myöhemmin Kainuun) suojeluskuntapiirin 6. alueen ja 1. helmikuuta 1933 alkaen 8. alueen päälliköksi.


title: Johan Rusanen

text: Talvisotaan hän osallistui Kenttätäydennysprikaatissa Vehasen Pataljoonassa komppanianpäällikkönä, jossa tehtävässä hän haavoittui Suomussalmella 14. joulukuuta 1939. Haavoistaan parannuttuaan hän toimi Kutsunta-asiainupseerina Kainuun suojeluskuntapiirissä. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä kunnes myöhemmin hänet Kainuun suojeluskuntapiirin aluepäälliköksi. Jatkosotaan hän osallistui Jalkaväkirykmentti 31:n (JR 31) 3. pataljoonassa komppanianpäällikkönä. Hän toimi myös myöhemmin pataljoonassa adjutanttina ja komentajan sijaisena. Jatkosodassa hän osallistui taisteluihin Omeliassa, Tsirkka-Kemissä, Rukajärvellä ja Ontajoella. Vuonna 1943 hänet siirrettiin Lieksan varuskunnan päälliköksi ja edelleen vuonna 1944 Repolan varuskunnan ja huoltokeskuksen päälliköksi. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1944 ja joutui syytteeseen ns. asekätkentäjutussa.


title: Johan Rusanen

text: Sotien jälkeen hän toimi Paltamon Palovakuutusyhtiön hankinta-asiamiehenä sekä Henkivakuutusyhtiö Salaman asiamiehenä.


title: Johan Rusanen

text: Hän toimi Kainuun suojeluskuntapiirin piiriesikunnan jäsenenä vuonna 1919 ja kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1922–1928 sekä kunnialautakunnan jäsenenä vuosina 1934–1937. Paltamon kunnanvaltuuston jäsenenä hän toimi vuosina 1923–1937 ja puheenjohtaja vuosina 1929–1937. Paltamon urheilijain puheenjohtajana hän toimi vuosina 1926 – 1937 ja Kainuun hiihtoseuran perustajajäsenenä ja johtokunnan jäsenenä vuosina 1932–1933 sekä Kainuun urheilupiirin johtokunnan jäsenenä vuosina 1923–1927. Kainuun nuorisoseurojen keskusseuran sihteerinä hän toimi vuosina 1915–1916, 1921–1922 ja esimiehenä vuonna 1924. Paltamon kunnanvaltuuston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1938–1943 ja kunnallislautakunnan puheenjohtajana vuosina 1945–1948. Paltamon Urheilijain puheenjohtajana hän toimi vuosina 1945 – 1955. Vapaussoturien Huoltosäätiön osaston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1960–1970.


title: Emil Rutanen

text: Emil Rutanen (7. helmikuuta 1895 Saarijärvi – 9. elokuuta 1939) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Erkki Rutanen ja Amanda Rasila. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Maija Amanda Toivosen kanssa.


title: Emil Rutanen

text: Hän kävi kansakoulun ja seitsemännen luokan yksityisesti Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1928. Hän suoritti Haminan taistelukoulun vuonna 1918 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1929 sekä Sotakorkeakoulun yleinen osaston vuosina 1930–1932.


title: Emil Rutanen

text: Tämä Saarijärveläinen kauppa-apulainen liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 10. syyskuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Emil Rutanen

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 varavääpeliksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan vääpeliksi 3. Jääkärirykmentin 7.Jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Aittolahdessa, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa.


title: Emil Rutanen

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli edelleen 3. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muuttui ensin Savon jääkärirykmentti n:o 3:ksi ja myöhemmin Uudenmaan rykmentiksi. Hän toimi joukkueenjohtajana, 2. pataljoonan adjutanttina ja 23. joulukuuta 1918 lähtien komppanianpäällikkönä eri komppanioissa. Hänet siirrettiin 30. toukokuuta 1932 1. pataljoonan komentajaksi Pohjois-Savon rykmenttiin, josta hänet komennettiin 1. heinäkuuta 1933 yleisesikuntaupseeriksi Jyväskylän sotilaspiirin esikuntaan ja edelleen 24. huhtikuuta 1934 toimistoupseeriksi Yleisesikuntaan ja 1. heinäkuuta 1934 alkaen yleisesikuntaupseeriksi Helsingin sotilaspiirin esikuntaan.


title: Emil Rutanen

text: Hän toimi Uudenmaan rykmentin kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1929 ja varajäsenenä vuonna 1930 sekä Uudenmaan sotilasläänin kunnianeuvoston varapuheenjohtajana vuonna 1935.


title: Hjalmar Bredenberg

text: Hjalmar Vilhelm Bredenberg (30. tammikuuta 1892 Bromarv – 31. lokakuuta 1918) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat tilallinen Johan Wilhelm Bredenberg ja Edla Johanna Pettersson.


title: Hjalmar Bredenberg

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Hangon ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1915 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan.


title: Hjalmar Bredenberg

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 14. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Hjalmar Bredenberg

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Suomen sisällissodassa hän osallistui taisteluihin Kalevankankaalla, jossa hän haavoittui pahasti 28. maaliskuuta 1918. Hänet siirrettiin hoidettavaksi Vaasassa sijaitsevaan etappisairaalaan, mutta hänen vaikeiden vammojen johdosta hänet siirrettiin Turun lääninsairaalaan, jossa tämä ensimmäisessä maailmansodassa kunnostautunut ja rautaristillä palkittu soturi lopulta menehtyi 31. lokakuuta 1918. Hänet on haudattu Hangon hautausmaalle.


title: Nuorisorangaistus

text: Nuorisorangaistus on Suomen rikoslakiin sisältyvä, erityinen 15-17-vuotiaille rikoksentekijöille suunnattu rangaistus. Tuomioistuin voi tuomita syyllisen nuorisorangaistukseen, jos sakko katsotaan riittämättömäksi ja ehdoton vankeus liian ankaraksi rangaistukseksi. Nuorisorangaistuksella pyritään edistämään nuoren rikoksentekijän sosiaalista selviytymistä ja ehkäisemään hänen syyllistymistään uusiin rikoksiin.


title: Nuorisorangaistus

text: Nuorisorangaistuksen pituus vaihtelee neljästä kuukaudesta yhteen vuoteen. Nuorisorangaistus koostuu valvonnasta, sosiaalista toimintakykyä edistävistä tehtävistä ja ohjelmista sekä työelämään että työhön perehtymisestä. Nuorisorangaistuksen toimeenpanosta vastaa Rikosseuraamuslaitos. Tuomitun valvojana toimii Rikosseuraamuslaitoksen virkamies.


title: Nuorisorangaistus

text: Vuosina 1997–2004 nuorisorangaistusta käytettiin keskimäärin 50–60 kertaa vuodessa. Rangaistusmuodon käyttöä on sen jälkeen vähennetty, ja vuonna 2015 sitä käytettiin vain 11 kertaa. Eniten nuorisorangaistuksia pantiin toimeen vuonna 1998, 86 tuomiota.


title: Reino Karvonen

text: Reino Veikko Karvonen (20. marraskuuta 1932 Koivisto – 15. marraskuuta 2007) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hänen päämatkansa oli 3 000 metrin estejuoksu.


title: Reino Karvonen

text: Kaarinan Uraa, RU-38:aa ja Porvoon Urheilijoita edustanut Karvonen saavutti SM-pronssia 3 000 metrin estejuoksussa vuonna 1955 edellään veljensä Pentti Karvonen sekä Sven Laine. Maaotteluissa hän edusti Suomea neljä kertaa: vuonna 1955 Tukholmassa Ruotsia vastaan sekä vuonna 1957 Tallinnassa Viroa, Helsingissä Unkaria ja Tukholmassa Ruotsia vastaan. Estejuoksuennätyksensä 8.54,0 hän juoksi vuonna 1959. Hän alitti yhdeksän minuutin rajan ensimmäisen kerran vuonna 1957 kaikkien aikojen viidentenä suomalaisena.


title: Reino Karvonen

text: Maastojuoksussa Karvonen saavutti SM-pronssia pitkällä matkalla vuonna 1958 ja syysmestaruuskilpailujen pitkällä matkalla vuonna 1954 (tuona vuonna järjestettiin kahdet SM-kilpailut, keväällä ja syksyllä). Porvoon Urheilijoiden riveissä hän voitti joukkuemestaruuden vuonna 1954 ja hopeaa vuonna 1955 (molemmat pitkällä matkalla) sekä RU-38:n edustajana joukkuehopeaa lyhyellä matkalla vuonna 1957 ja pitkällä matkalla vuonna 1958. Eräästä Tukholman katujuoksun voitosta hän sai erikoisen palkinnon: eturivin paikan nyrkkeilyn EM-otteluun Ingemar Johansson – Henry Cooper.


title: Anton Eonsuu

text: Anton Rikhard Eonsuu (9. toukokuuta 1896 Alahärmä – 18. maaliskuuta 1965) oli suomalainen jääkärikapteeni ja vahtimestari. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Salomon Eonsuu ja Liisa Kustaantytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1940 Lea Onerva Aaltosen kanssa. Eonsuu oli suorittanut kansakoulun.


title: Anton Eonsuu

text: Tämä alahärmäläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 11. helmikuuta 1916 ja sijoitettiin 4. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 23. syyskuuta 1917 pataljoonan pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Missejoella, Riianlahdella ja Aajoella. Hän osallistui Libaussa järjestetyille rautatienrakennuskursseille vuonna 1917.


title: Anton Eonsuu

text: Eonsuu saapui Suomeen (Vaasaan) jääkärien etujoukon mukana 18. helmikuuta 1918 ja komennettiin Suomen valkoiseen armeijaan päälliköksi Pohjois-Hämeen rykmentin 1. pataljoonan 3. komppaniaan, osallistuen taisteluihin Vehkajärvellä, Kuhmoisissa, Padasjoella, Evossa, Vääksyssä ja Lahdessa. Hän haavoittui Vehkajärven taistelussa 26. helmikuuta.


title: Anton Eonsuu

text: Sisällissodan jälkeen Eonsuu palveli edelleen Pohjois-Hämeen rykmentissä ja sen tultua hajotetuksi 16. heinäkuuta 1918 lähtien Suomen valkoisen kaartin 5. komppaniassa joukkueenjohtajana. Hänet siirrettiin 16. elokuuta 1918 Karjalan kaartin rykmentin 8. komppaniaan päälliköksi ja myöhemmin 2. komppaniaan nuoremmaksi upseeriksi.


title: Anton Eonsuu

text: Eonsuu erosi armeijasta 28. maaliskuuta 1919, liittyäkseen huhtikuun alussa 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, jossa toimi 1. pataljoonan 3. komppanian päällikkönä. Hän otti osaa taisteluihin Tuuloksessa, Alavoistessa, Vitelessä ja Aunuksen kaupungissa sekä Aleksanteri Syväriläisen ja Santamäen luostarien (Syvärin luostari) valtauksiin. Hän haavoittui Syvärinjoen pohjoispuolella 27. huhtikuuta 1919.


title: Anton Eonsuu

text: Eonsuun toivuttua hänet komennettiin 2. pataljoonan 3. komppanian päälliköksi ja hän otti osaa Säämäjärven seuduilla käytyihin taisteluihin. Helmikuussa vuonna 1920 hän liittyi Pohjois-Inkerin rykmenttiin, jossa toimi aluksi 1. pataljoonan 1. komppanian ja myöhemmin yhdistetyn pataljoonan 3. komppanian päällikkönä joulukuuhun 1920 saakka. Hän otti osaa Korkeamaan taisteluun.


title: Anton Eonsuu

text: Sotaretkeltään palattuaan Eonsuu sai paikan aluepäällikkönä Kannaksen rajamaan tullipostista, josta hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1922 Kannaksen rajavartiostoon komppanianpäälliköksi, tässä tehtävässä hän toimi 21. elokuuta 1928 saakka. Myöhemmin hän toimi Etelä-Pohjanmaalla maanviljelijänä ja 18. joulukuuta 1934 lähtien vahtimestarina IKL:n omistaman Mustan Karhun ravintolassa Helsingissä.


title: Anton Eonsuu

text: Talvisotaan Eonsuu osallistui komppanianpäällikkönä Kenttätäydennyspataljoona 8:ssa ja myöhemmin Sissipataljoona 5:ssä, osallistuen taisteluihin Kuhmossa. Välirauhan aikana hän toimi samassa tehtävässä, mutta lomautettiin myöhemmin. Jatkosotaan hän osallistui komppanianpäällikkönä JR 57:ssä, osallistuen taisteluihin Simpeleessä, josta hänet komennettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 9:än (myöh. Jv.Koul.K. 2) Hyvinkään varuskuntaan komendantiksi vuonna 1942, mistä tehtävästä hänet lomautettiin vielä samana vuonna.


title: Anton Eonsuu

text: Sotien jälkeen Eonsuu toimi vahtimestarina sotamuseossa vuosina 1945–1952 ja sota-arkistossa vuosina 1952–1956. Hänet on haudattu Helsingin Honkanummen hautausmaahan.


Luettelo ennen vuotta 1820 syntyneistä taiteilijoista Suomessa perustuu Suomen Taiteilijaseuran ylläpitämässä "Kuvataiteilijamatrikkelissa" julkaistuun luetteloon 49 ammattilaisesta tai ammatillisesti suuntautuneesta kuvataiteilijasta, jotka vaikuttivat 1600-luvulta 1800-luvun puoleen väliin. Jotkut heistä syntyivät Suomessa, toiset muualla Euroopassa. Osa taiteilijoista vaikutti Suomessa, osa muissa maissa.


title: Luettelo ennen vuotta 1820 syntyneistä taiteilijoista Suomessa

text: Oppipoikakoulutusta lukuun ottamatta koulutus taiteilijaksi oli tuohon aikaan hankittava muista maista, tavallisesti vuonna 1773 Tukholmaan perustetusta taideakatemiasta. Luetellut taiteilijat toimivat jo ammatissa, kun Suomen Taideyhdistys aloitti kuvataidekoulutuksen Suomessa vuonna 1848.


text: Alkuperäiseen, matrikkelissa julkaistuun luetteloon on lisätty tässä Helena Arnell, Pietari Henrikinpoika, Charlotta Malm-Reuterholm, Liedon mestari ja Carl Gustav Söderstrand.


text: Myös entisaikoina useat taiteilijat harjoittivat taiteellisen työnsä ohella muita ammatteja. Esimerkiksi Johan Lefrén toimi Karlbergin sotakoulun johtajana, Ulrik Thersner everstiluutnanttina ja Claes Lang perämiehenä ja koristetaiteilijana. Monet taiteilijat kuten Mikael Toppelius toimivat kirkkomaalareina, jolloin he saattoivat tehdä sekä "lankkumaalarin", koristetaiteilijan että taidemaalarin töitä. Toimeentulo saattoi olla niukkaa ja esimerkiksi 1830-luvun taiteilijoista vain Johan Erik Lindh elätti itsensä taiteilijana.


text: Taiteellinen potentiaali suuntautui Suomen ulkopuolelle. Lontoossa arveltiin 1830-luvun lopussa ja Münchenissä 1840-luvun alussa olevan kummassakin noin tuhat taiteilijaa. Suomessa vastaavana aikana varteenotettavien taiteilijoiden määrä oli alle kymmenen.


text: Suomen keskiajan taiteilijoita ei tunneta nimeltä. Joukosta on tunnistettu Liedon mestari, mutta nimen takana on todennäköisesti suurempi joukko kisällejä ja oppipoikia.


text: Varhaisin alkuperäisen luettelon taiteilijoista on suomalainen taidemaalari Abraham Myra (1639-1684). Hän opiskeli Jochim Neimanin oppipoikana ja toimi Turussa maalariammattikunnan vanhimpana 1678–1684.


text: Suurvalta-ajan varhaisimmat tunnetut kuvataiteilijat olivat useimmiten konterfeijareita eli kiertäviä kirkko- ja muotokuvamaalareita. Heistä eräs tunnettuja oli Isokyrössä vuonna 1647 syntynyt Elias Brenner. Hän toimi sekä taidemaalarina että kuvittajana. Brenner tunnetaan erityisesti Ruotsissa tekemistään miniatyyrimaalauksistaan.


text: Luettelossa on alun perin vain kolme naista. Heistä Ruotsissa vuonna 1690 syntynyttä sekä Vaasassa ja Turussa asunutta Margareta Capsiaa pidetään 1700-luvun alun etevimpänä suomalaisena kirkkotaiteilijana ja Suomen ensimmäisenä naismaalarina. Uusi suomalainen taidehistoria on nostanut esille alkuperäisen luettelon ulkopuolelle jääneitä naistaiteilijoita, kuten Helena Arnellin ja Charlotta Malm-Reuterholmin. Tukholman taideakatemiaan pääsivät naiset opiskelemaan ensimmäisen kerran vasta vuonna 1847.


text: Suomen Taideyhdistys ei erotellut nais- ja miestaiteilijoita, vaan tuki kaikkia myöntämällä stipendejä ja hankkimalla teoksia sen kokoelmiin. Taideyhdistyksellä oli tarve saada toiminnan pariin kaikki potentiaaliset tekijät, riippumatta heidän taustastaan tai sukupuolestaan.


text: Ruotsin vallan ajan lopun ja autonomian ajan alun merkittävä taidemaalari oli Alexander Lauréus. Hänet lähetettiin 1802 kansalaiskeräyksellä saaduilla varoilla Turusta Tukholmaan, jossa hän saavutti taideakatemian jäsenyyden ja hovimaalarin arvonimen. Tällä välin Turku oli kuitenkin hylätty Turun palon takia maan pääkaupunkina ja siirretty Helsinkiin, eikä suomalaisten pettymykseksi Lauréus palannutkaan asumaan synnyinmaahansa.


text: Ennen vuotta 1820 syntyneet taiteilijat elivät ja vaikuttivat juuri ennen varsinaisen suomalaisen kuvataide-elämän organisoimista 1800-luvun puolenvälin aikoihin ja sen jälkeen. Sitä varten muun muassa perustettiin Suomen Taideyhdistys (1846), käynnistettiin säännöllinen taidenäyttelytoiminta (1845) ja perustettiin Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu (1848). Turun piirustuskouluna tunnetun taidekoulun toiminta oli alkanut vuonna 1830 ja Suomen taideyhdistyksen alaisena kouluna se toimi vuodesta 1852 aina vuoteen 1905 asti. Taidekoulutusta oli mahdollista saada myös Yliopiston piirustussalilla, joka vuoteen 1828 toimi sekin Turussa. Taidenäyttelytoimintaa seurasi taidekritiikki, joka vakiintui sanomalehtiin.


text: Luettelon taiteilijoiden tuotanto edeltää varsinaista Suomen taiteen kultakautta, joka alkoi 1880-luvulla. Varhaista kansallisromantiikkaa edustaa kuitenkin R. W. Ekman, sekä taiteilijaveljekset Magnus ja Wilhelm von Wright. Veljeksistä nuorin Ferdinand syntyi 1822 ja hänen maalauksissaan näkyy kultakauden pyrkimyksiä.Ä


title: Gustaf Laaksonen

text: Gustaf Hjalmar Laaksonen (29. huhtikuuta 1896 Parainen – tammikuu 1975 Parainen) oli suomalainen jääkärivääpeli ja kalkinpolttaja.


title: Gustaf Laaksonen

text: Laaksosen vanhemmat olivat maanviljelijä Gustaf Viktor Laaksonon ja Amanda Akander. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1945 Rauha Aleksandra Johanssonin kanssa. Hän kävi kansakoulun ja Haminan taistelukoulun vuonna 1918.


title: Gustaf Laaksonen

text: Tämä Paraisilta kotoisin oleva merimies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 21. syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Gustaf Laaksonen

text: Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) varavääpeliksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi Suomen sisällissotaan 4. jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Raudussa ja rajaseudulla.


title: Gustaf Laaksonen

text: Suomen sisällissodan jälkeen hän toimi joukkueenjohtajana edellä mainitusta joukko-osastosta muodostetun Jääkäripataljoona n:o 4:än 4. komppaniassa, jonka nimi muuttui ensin Jääkiiripataljoona n:o 2:ksi, sitten Pohjolan jääkäripataljoonaksi ja vihdoin Kajaanin sissipataljoonaksi. Armeijasta hän erosi 24. heinäkuuta 1919 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen. Hän toimi Ylöjärven suojeluskunnan paikallispäällikkönä 10. maaliskuuta 1921 saakka, Jonka jälkeen hän siirtyi Länsi-Teiskon suojeluskunnan harjoituspäälliköksi. Suojeluskunnasta hän erosi 1. kesäkuuta 1921. Gustaf Laaksonen lähti suojeluskunnasta erottuaan merille ja palasi sieltä Paraisille kalkkivuori oy:n palvelukseen 1. syyskuuta 1926.


title: Arvid Wennerström

text: Arvid Johannes Wennerström (17. huhtikuuta 1891 Kuopio – 20. joulukuuta 1927) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat maanmittausinsinööri Karl Otto Edvard Wennerström ja Maria Josefina Tenlén. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Hanna Mailis Kvickin kanssa.


title: Arvid Wennerström

text: Hän kävi seitsemän luokkaa Savonlinnan reaalilyseota ja Suomen liikemiesten kauppaopiston.


title: Arvid Wennerström

text: Tämä Suomen osuuskauppojen keskuskunnan pääkonttorissa Helsingissä konttoristina työskennellyt nuorimies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavalle Pfadfinder-kurssille, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915 ja hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahden rannikkoasemissa sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Hän suoritti Libaussa sotakoulun A-kurssin.


title: Arvid Wennerström

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 yliluutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan komppanianpäälliköksi ensin 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hänet siirrettiin 18. maaliskuuta 1918 alkaen 4. Jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan 4. komppanian päälliköksi ja 8. huhtikuuta 1918 hänet siirrettiin komppanioineen 6. Jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonaan, missä komppanian järjestysnumeroksi tuli 2. Hän otti osaa taisteluihin Suomen sisällissodassa Ilveksessä, Hotakassa ja Muolaassa sekä etenemiseen Viipurin-Pietarin rautatielle.


title: Arvid Wennerström

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli komppanianpäällikkönä 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 6:ssa, jonka nimi myöhemmin muuttui Kajaanin sissipataljoonaksi. Hänet siirrettiin 2. lokakuuta 1918 alkaen 1. komppanian päälliköksi Itä-Suomen jalkaväkirykmentti n:o 5:een, jonka nimi taas muuttui Pohjois-Savon rykmentiksi. Hänet siirrettiin 15. heinäkuuta 1919 Savon Jääkärirykmentin I pataljoonan komentajaksi. Armeijasta hän erosi 14. toukokuuta 1920 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja toimi Mikkelin suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajana 1. kesäkuuta 1920 - 1. maaliskuuta 1921 välisen ajan. Hänet siirrettiin Savonlinnan suojeluskunnan paikallispäälliköksi ja toimi siellä 15. elokuuta 1921 - 15. elokuuta 1922 välisen ajan, josta hänet siirrettiin Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirin 3. alueen päälliköksi ja hoiti tehtävää 15. tammikuuta - 15. huhtikuuta 1926 välisen ajan. Suojeluskuntatyönsä ohella hän toimi myös liikemiehenä Turussa vuosina 1922 - 1926.


title: Arvid Wennerström

text: Hän oli 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1920.


title: SamSam

text: SamSam on lapsille tarkoitettu ranskalainen animaatiosarja. Sarja kertoo pienestä avaruuspojasta SamSamista, joka seikkailee uskollisen nallensa sekä lukuisien ystäviensä kanssa. Ohjelma perustuu Serge Blochin luomaan hahmoon. SamSam esiintyy myös sarjakuvissa ja kirjoissa. Suomessa sarjaa on esitetty Pikku Kakkosen yhteydessä.


title: SamSam

text: SamSam on maailman nuorin ja pienin supersankari. Hän asuu avaruudessa äitinsä, isänsä sekä Nassi-nallen kanssa. Hän käy koulua ystäviensä Super-Susen (kirjoissa ja sarjakuvissa Superjuuli) ja Pikku Piin kanssa. Seikkaillessansa hän tapaa Likapossun (sarjakuvissa ja kirjoissa Sottasälli), marsilaiset ja heidän kuninkaansa Marselius ensimmäisen, avaruuden kauhun Hirmuparran miehistöineen sekä useita avaruushirviöitä.


title: SamSam

text: SamSamista on myös sarjakuva, jota on julkaistu Bayard Pressen lehdissä, muun muassa "StoryBoxissa" (englanniksi), "Pomme d’Apissa" (ranskaksi) ja "Leppis"-lehdessä (suomeksi). SamSam esiintyi Suomessa aluksi nimellä Santeri. SamSam on myös esiintynyt omassa kirjasarjassaan. Kirjoissa ja sarjakuvissa joillain hahmoilla on eri nimet kuin televisiosarjassa.


title: Pär Zetterberg

text: Pär Zetterberg (s. 14. lokakuuta 1970 Falkenberg, Ruotsi) on entinen ruotsalainen jalkapalloilija.


title: Pär Zetterberg

text: Zetterberg aloitti uransa kotikuntansa joukkueessa, Falkenbergs FF:ssä, mutta siirtyi vain seitsemän miesten pelin jälkeen ammattilaistasolle, belgialaiseen RSC Anderlechtiin. Hän oli seurauskollinen Anderlechtille, lukuun ottamatta visiittejä Charleroissa (1991-1993) ja Olympiakoksessa (2000-2003). Hänet on kahdesti valittu Belgian liigan vuoden pelaajaksi vuosina 1993 ja 1997 sekä Ruotsin vuoden jalkapalloilijaksi vuonna 1997. Zetterberg on myös voittanut sekä Belgian -että Kreikan liigan mestaruudet kolmasti. Uransa hän lopetti vuonna 2006.


title: Pär Zetterberg

text: Ruotsin maajoukkuetta Zetterberg edusti urallaan 30 kertaa ja teki 6 maalia vuosien 1993-1999 aikana.


title: Pär Zetterberg

text: Pelaajauransa jälkeen Zetterberg on toiminut Anderlechtissä kykyjenetsijänä.


title: Danny Boffin

text: Danny Boffin (s. 10. heinäkuuta 1965 Sint-Truiden, Belgia) on entinen belgialainen jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan vasen laitalinkki. Hän edusti urallaan RFC de Liègeä, Anderlechtia, Metziä, Sint-Truidenia ja Standard Liègeä.


title: Danny Boffin

text: Belgian maajoukkuetta Boffin edusti 53 kertaa ja teki yhden maalin. Hän edusti maataan kolmissa arvokisoissa, vuosien 1994, 1998 ja 2002 MM-kilpailuissa.


title: Garfield Todd

text: Sir Reginald Stephen Garfield Todd (13. heinäkuuta 1908 – 13. lokakuuta 2002) oli Etelä-Rhodesian (nyk. Zimbabwe) pääministeri vuosina 1953–1958. Hän syntyi Uudessa-Seelannissa ja lähti Afrikkaan protestanttisena lähetyssaarnaajana vuonna 1934.


title: Garfield Todd

text: Todd tuli valituksi siirtomaan parlamenttiin vuonna 1948. Hän tuli tunnetuksi tukemalla alueen mustan enemmistön oikeuksia muun muassa koulutuksen suhteen. Zimbabwen itsenäistyttyä hän istuikin vuosina 1980–1985 senaattorina.


title: Garfield Todd

text: Todd joutui jo siirtomaa-aikana ongelmiin vastustettuaan valkoista hallitusta. Hän tuki aluksi Mugaben hallitusta, mutta alkoikin pian kritisoida sitä ja ajautui tyttärensä Judithin kanssa epäsuosioon. Vuonna 2002 Garfield Toddilta poistettiin Zimbabwen kansalaisuus. Hän kuoli Bulawayossa 94-vuotiaana.


title: Uuno Aittola

text: Uuno Dagvard Aittola (15. heinäkuuta 1895 Helsinki – 9. huhtikuuta 1973) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kauppias Thure Fabian Aittola ja Lovisa Koivu. Hänen puolisonsa oli Vea Jokiranta.


title: Uuno Aittola

text:
Hän toimi 1924 Suomen Radioamatööriliitto NVL - Finlands Radioamatörförbund NVL:n puheenjohtajana.
Uuno Dagvard Aittola kävi viisi luokkaa Helsingin suomalaista lyseota sekä kaksi vuotta taideteollisuuskoulua. Radioteknillinen opintomatkan Saksaan hän teki vuonna 1921. Suomen armeijan hyökkäysvaunukurssille hän osallistui vuonna 1923.


title: Uuno Aittola

text: Hän työskenteli valtionrautateillä lennätinrevisooriharjoittelijana ennen jääkärikoulutukseen hakeutumistaan. Uuno Dagvard Aittola liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 25. helmikuuta 1916. Uuno Dagvard Aittola otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti radiokurssin Libaussa 15. huhtikuuta – 15. heinäkuuta 1917, jonka jälkeen hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon..


title: Uuno Aittola

text: Uuno Dagvard Aittola saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) vänrikiksi ylennettynä 3. maaliskuuta 1918 aselaiva S/S Virgolla, jolla hän toimi sähköttäjänä. Suomen sisällissodassa hänet komennettiin liikkuvan kenttäradioaseman päälliköksi Hämeen rintamalle.


title: Uuno Aittola

text: Sodan päätyttyä hänet komennettiin Sortavalan radioaseman päälliköksi ja 7. heinäkuuta 1918 hänet komennettiin Radiolennätinkoulun opettajaksi. Radioasemien päällikkönä hän ehti vuonna 1919 toimimaan Kuolajärvellä, Viipurissa ja Valamossa.


title: Uuno Aittola

text: Kipinälennätinlaitoksen tekniseksi upseeriksi hänet nimitettiin 26. elokuuta 1919, josta hänet komennettiin 1. tammikuuta 1920 Radiojoukkojen teknillisen toimiston päälliköksi. Santahaminan radioaseman päällikön tehtävät hän otti vastaan 31. toukokuuta 1924.


title: Uuno Aittola

text: Ilmavoimiin hänet siirrettiin 29. elokuuta. Ilmavoimissa hän toimi esikunnan radioupseerina. 26. tammikuuta 1928 hänet komennettiin Kenttälennätinpataljoonaan insinööri- ja aseupseeriksi ja 1. elokuuta 1928 teknillisen toimiston päälliköksi. Puolustusvoimista hän erosi 31. heinäkuuta 1930. Sotilasuran jälkeen hän työskenteli toimitusjohtajana Keski-Suomen puhelin osakeyhtiössä.


title: Uuno Aittola

text: Talvisotaan hän osallistui Jyväskylän suojeluskuntapiirin viestiosaston päällikkönä. Toimi samassa tehtävässä jatkosodan syttyessä, mutta laskettiin siviilitehtäviin vuonna 1941.


title: Uuno Aittola

text: Hän toimi vuonna 1921 Radiojoukkojen kunnianeuvoston puheenjohtajana, vuosina 1923–1924 Teknisten joukkojen kunniatuomioistuimen jäsenenä sekä Kenttälennätinpataljoonan kunnianeuvoston puheenjohtajana vuonna 1929.


title: Namibian jalkapallomaajoukkue

text: Namibian jalkapallomaajoukkue on kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa Namibiaa edustava maajoukkue. Sitä hallinnoi Namibian jalkapalloliitto. Joukkueen päävalmentaja on belgialainen Tom Saintfiet.


title: Namibian jalkapallomaajoukkue

text: Namibian jalkapallomaajoukkue ei ole päässyt mukaan maailmanmestaruusturnaukseen, mutta Afrikan-mestaruuskilpailuihin se on osallistunut kahdesti, vuosina 1998 ja 2008. Molemmilla kerroilla se kuitenkin jäi alkulohkoon.


title: Namibian jalkapallomaajoukkue

text: Joukkueen kotistadion on Independence Stadium maan pääkaupunki Windhoekissa.


title: Simão Mate Junior

text: Simão Mate Junior (s. 23. heinäkuuta 1988) on mosambikilainen jalkapallopuolustaja. Pelattuaan vuosina 2003–2007 Clube Ferroviário de Maputossa hän siirtyi Kreikkaan Ateenan Panathinaikos FC:iin.


title: Simão Mate Junior

text: Kansainvälisissä otteluissa Simão Mate Junior on pelannut Mosambikin jalkapallomaajoukkueen jäsenenä.


title: Karl Enquist

text: Karl Bruno Enquist (14. joulukuuta 1890 Rantsila – 21. huhtikuuta 1934) oli suomalainen jääkärikapteeni ja nimismies. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Karl Emil Enquist ja Hilda Vilhelmina Holmström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1913 Alba Elsa Lindellin kanssa, josta hän erosi vuonna 1916 ja toisen kerran hän avioitui vuonna 1931 Nadeschda Kuffschinoffin kanssa.


title: Karl Enquist

text: Enquist kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1911–1914 ja 1927–1928. Diplomaattitutkinnon hän suoritti Leipzigin korkeakoulussa vuonna 1923 ja alemman oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa hän suoritti vuonna 1928.


title: Karl Enquist

text: Ennen jääkärioppiin hakeutumistaan Enquist toimi kruununnimismiehenä Lohjan, Nummen ja Pusulan sekä Siuntion piireissä vuosina 1911–1914. Hän liittyi yhtenä vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 23. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin 1. syyskuuta 1915 hänet sijoitettiin Kuninkaallisen Preussin Jääkäripataljoona 27:n konekiväärikomppaniaan ja edelleen 8. marraskuuta 1915 3. komppaniaan sekä 21. joulukuuta 1915 lopulta pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Karl Enquist

text: Enquist saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan 5. jääkäripataljoonaan adjutantiksi ja myöhemmin komppanianpäälliköksi 10. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, joka siirrettiin 3. Täydennyspataljoonaan ja hiukan myöhemmin 6. Jääkärirykmentin 16. jääkäripataljoonaan, jossa hän toimi 1. komppanian päällikkönä. Hän osallistui taisteluihin Säiniöllä ja Viipurissa.


title: Karl Enquist

text: Enquist oli komennettuna 26. kesäkuuta – 9. marraskuuta 1918 sotilasjäsenenä Valtiorikosoikeuden 64. osastolla, josta hänet siirrettiin 25. syyskuuta 1918 Jalkaväkirykmentti n:o 4.ään, josta myöhemmin muodostettiin Tampereen rykmentti, ja hänet määrättiin 9. marraskuuta 1918 ja sen 1. pataljoonan komentajaksi. Hän johti 6. – 29. maaliskuuta 1920 Porajärven puolustusta. Hän erosi armeijasta 26. toukokuuta 1920 ja liittyi suojeluskuntaan ja määrättiin 5. lokakuuta 1920 Uudenmaan pohjoisen suojeluskuntapiirin päälliköksi. Suojeluskunnasta hän erosi 31. tammikuuta 1921. Sotilasuransa jälkeen hän palveli virkailijana Helsingin tullikamarissa 3. toukokuuta – 15. syyskuuta 1928 ja notaarina tullihallituksessa 15. syyskuuta 1928 – 31. joulukuuta 1929. Taivassalon piirin kruununnimismiehenä hän toimi 1. huhtikuuta 1931. Hänet on haudattu Lohjalle.


title: Australian-mestaruuskilpailut 1931 – naisten kaksinpeli

text: Naisten kaksinpeliin tenniksen Australian-mestaruuskilpailuissa 1931 osallistui kahdeksan kilpailijaa. Turnauksessa pelattiin ensimmäinen kierros, välierät sekä loppuottelu. Coral Buttsworth voitti mestaruuden kukistettuaan loppuottelussa Marjorie Crawfordin luvuin 1–6, 6–3, 6–4.


title: Sandra Minnert

text: Sandra Minnert (s. 7. huhtikuuta 1973) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on voittanut vuosina 2003 ja 2007 maailmanmestaruuden Saksan naisten jalkapallomaajoukkueen pelaajana. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa vuonna 1992 ja on pelaamissaan 147 maaottelussa tehnyt 16 maalia.


title: Sandra Minnert

text: Minnert on kuulunut myös olympiapronssia vuosina 2000 ja 2004 saaneisiin joukkueisiin. Seurajoukkuetasolla hän pelaa tällä hetkellä SC 07 Bad Neuenahrissa. Minnert on myös voittanut naisten UEFA Cupin 1. FFC Frankfurtin riveissä kaudella 2001–2002.


title: Martina Müller

text: Martina Müller (s. 18. huhtikuuta 1980 Kassel) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hänen nykyinen seuransa on VfL Wolfsburg.


title: Martina Müller

text: Müller pelasi Saksan maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa heinäkuussa 2000. Hän on ollut kahdesti mukana voittamassa Saksalle maailmanmestaruutta: Yhdysvalloissa 2003 loppuottelussa kaatui Ruotsi luvuin 2-1 ja Kiinassa 2007 Brasilia luvuin 2-0. Lisäksi hän oli voittamassa Euroopan-mestaruutta vuosina 2001 ja 2009 sekä saavuttamassa olympiapronssia Ateenassa 2004. Kaikkiaan hän on pelannut maajoukkueessa 101 ottelua ja tehnyt niissä 37 maalia.


title: Johannes Alaranta

text: Johannes Alaranta (14. marraskuuta 1895 Alahärmä – 15. tammikuuta 1979) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Alaranta ja Sanna Rjörkholm. Hänen puolisonsa oli Suoma Römpötti.


title: Johannes Alaranta

text: Hän kävi kansakoulun. Taistelukoulun kanta-aliupseerikurssin jalkaväkilinjan hän suoritti vuonna 1929.


title: Johannes Alaranta

text: Tämä Alahärmäläinen maanviljelijä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 11. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 23. syyskuuta 1917 4. komppaniaan. Johannes Alaranta otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella, Schmardenissa ja Aa-joella.


title: Johannes Alaranta

text: Johannes Alaranta saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) aliupseeriksi ylennettynä jääkärien etujoukon mukana 18. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin Vähänkyrön–Kauhajoen suojeluskuntakomppaniaan vähäkyröläisten joukkueenjohtajaksi. Sisällissodassa hän osallistui Ikaalisten taisteluun, jossa hän haavoittui Kilvakkalan kylässä 10. maaliskuuta 1918. Hänen haavojaan hoidettiin Vaasan sotilassairaalassa ja parannuttuaan hänet komennettiin 2. jääkärirykmentin täydennyspataljoonan 1. komppaniaan koulutusaliupseeriksi.


title: Johannes Alaranta

text: Hänet siirrettiin 8. heinäkuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonan 1. komppaniaan. 29. marraskuuta 1918 hänet siirrettiin Panssarijuna n:o 1:een, josta hänet siirrettiin 25. huhtikuuta 1919 Pioneeripataljoona 1:een, Rautatiepataljoonaan hänet komennettiin 1. marraskuuta 1923 ja Tampereen rykmenttiin 8. syyskuuta 1927, missä hänet määrättiin ensin 8. komppaniaan ja 1. marraskuuta 1928 aliupseerikouluun koulutusaliupseeriksi.


title: Johannes Alaranta

text: Talvisodassa hän toimi joukkueenjohtajana Talouskoulussa, osallistuen Taipaleen taisteluun. sotien välisen ajan hän toimi komppanianvääpelinä 7. prikaatin 2. pataljoonassa. Jatkosodassa hän toimi Jalkaväkirykmentti 28:ssa joukkueenjohtajana ja osallistui Tyrjän ja Ristilahden taisteluihin. Hän haavoittui Kojolanjärvellä 24. helmikuuta 1942. Haavoista parannuttuaan hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi jalkaväenkoulutuskeskus 19:sta. Koulutuskeskuksesta hänet siirrettiin työleirin päälliköksi Sotavankileiri 6:een, jossa hän toimi vuodet 1942–1944. Sotavankileiri 1:n päällikkönä hän toimi vuonna 1944.


title: Johannes Alaranta

text: Hän jäi eläkkeelle armeijasta vuonna 1945. Eläkkeellä ollessaan hän osallistui miinanraivaukseen, jossa tehtävässä haavoittui 8. heinäkuuta 1946. Haavoistaan toivuttuaan hän työskenteli Helsingissä Soinne ja K:ni Oy:n palveluksessa vuosina 1949–1967.


title: Viljo Cantell

text: Viljo Ilmari Cantell (s. 1. joulukuuta 1897 Sortavala k. 1930) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat asemapäällikkö John Gabriel Cantell ja Gustaava Karoliina Mykrä.


title: Viljo Cantell

text: Cantell kävi Sortavalan Lyseota viisi luokkaa. Haminan taistelukoulun hän suoritti vuonna 1918, upseerien pioneerikurssin hän suoritti Haminassa vuonna 1921, taktiikan soveltamiskursseille hän osallistui vuonna 1925, Suojeluskuntain päällystökoulussa hän suoritti konekiväärikomppanianpäällikkökurssin vuonna 1929.


title: Viljo Cantell

text: Cantell opiskeli Sortavalan lyseossa, mutta erosi sen kuudennelta luokalta 20. joulukuuta 1915 liittyäkseen vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 13. tammikuuta 1916. Matkalla Saksaan Cantell palellutti pahoin molemmat jalkansa ylittäessään Pohjanlahden hiihtämällä. Sen johdosta hän joutui Saksaan päästyään suoraan sairaalaan. Sairaalahoidon jälkeen Cantell sijoitettiin 16. maaliskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet siirrettiin 4. komppaniaan 6. lokakuuta 1916 ja 2. konekiväärikomppaniaan 22. marraskuuta 1917. Hän otti osaa ensimmäisen maailmansodan taisteluihin Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella. Hän täydensi jääkärikoulutustaan Libaussa käymällä sotakoulun B-kurssin vuonna 1917.


title: Viljo Cantell

text: 25. helmikuuta 1918 Cantell saapui Vaasaan jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä. Hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi Suomen sisällissotaan 4. Jääkarirykmentin 8. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan ja hän otti osaa Raudan ja rajaseudun taisteluihin. Hän haavoittui lievästi Raudussa 3. huhtikuuta 1918.


title: Viljo Cantell

text: Suomen sisällissodan jälkeen hän palveli joukkueenjohtajana ja asealiupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, jolla myöhemmin on ollut nimet Jääkaripataljoona n:o 2, Pohjolan jääkäripataljoona ja Kajaanin sissipataljoona. Armeijasta hän erosi sairautensa johdosta 19. elokuuta 1920 ja liittyi Haminan suojeluskuntaa ja toimi siellä paikallispäällikkönä 31. elokuuta 1920 alkaen. Takaisin armeijaan hän astui palvelukseen 31. elokuuta 1921 ja hänet sijoitettiin Viipurin rykmenttiin, samalla hän hoiti myös Haminan suojeluskunnan paikallispäällikön tehtäviä 15. maaliskuuta 1924 saakka, jolloin erosi suojeluskunnasta (eropäivä 16. huhtikuuta 1924). Takaisin suojeluskuntajärjestöön hän liittyi 16. maaliskuuta ja sijoitettiin Kotkan paikallispäälliköksi, jossa tehtävässä oli 28. helmikuuta 1925 saakka. Kymenlaakson 3. alueen aluepäällikön tehtäviin hän siirtyi 1. maaliskuuta 1925 ja oli tehtävässä 31. tammikuuta 1926 asti. Nurmeksen suojeluskunnan paikallispäällikkönä hän toimi 1. marraskuuta 1927 – 1. tammikuuta 1929 välisen ajan ja Viipurin suojeluskuntapiirin 14. alueen päällikkönä hän toimi 1. tammikuuta 1929 – 2. huhtikuuta 1930 välisen ajan. Hänet on haudattu Sortavalaan.


title: Viljo Cantell

text: VR:n sotaoikeuden jäsenenä hän toimi vuonna 1922.


title: Venäjä olympialaisissa

text: Venäjä osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran II olympiadin kisoissa 1900 Pariisissa. Venäjän olympiakomitea kuitenkin purkautui bolsevikkivallankaappauksen myötä 1917. Vuodesta 1922 maa oli osa Neuvostoliittoa, jonka olympiakomitea perustettiin ja tunnustettiin 1951. Neuvostoliitto osallistui ensi kerran olympiakisoihin XV olympiadin kisoissa 1952 Helsingissä, pääkaupunki Moskova isännöi XXII olympiadin kisat 1980 ja valtion hajottua 1991 sen olympiakomitean urheilijat kuuluivat vuoden 1992 olympialaisissa "yhdistettyyn joukkueeseen" koostuen talvikisoissa Itsenäisten valtioiden yhteisön 6 maan sekä kesäkisoissa yhteisön kaikkien 11 maan ja Georgian urheilijoista.


title: Venäjä olympialaisissa

text: Venäjän olympiakomitea perustettiin uudelleen 1989 ja tunnustettiin 1993, minkä jälkeen maa on ollut mukana XVII talviolympiakisoista 1994, joissa maa oli mitalitilaston ensimmäinen ja on sen jälkeenkin kuulunut kärkipään menestyjiin. XXII talviolympiakisat 2014 järjestettiin Venäjän Sotšissa.


title: Venäjä olympialaisissa

text: Venäjä on olympiakisojen kaikkien aikojen mitalitilastossa kymmenes ja sen olympiamenestys on ollut laaja-alaista. Nykyisin olympiaohjelmaan kuuluvista urheilumuodoista se on jäänyt ilman mitaleja vain ratsastuksessa ja triathlonissa sekä useissa palloilulajeissa, joissa mitaleja on hyvin vähän jaossa. Eniten kultamitaleja sillä on yleisurheilusta, painista ja voimistelusta. Maan ensimmäinen olympiavoittaja oli taitoluistelun erikoiskilpailun IV olympiadin kisoissa 1908 Lontoossa voittanut Nikolai Panin. Menestyneimmät urheilijat ovat neljä kultaa voittaneet maastohiihtäjä Larisa Lazutina (lisäksi yksi kulta yhdistetyssä joukkueessa), telinevoimistelija Aleksei Nemov sekä taitouimarit Anastasija Davydova ja Anastasija Jermakova. Kolme kultamitalia Venäjälle ovat voittaneet maastohiihtäjät Ljubov Jegorova (lisäksi kolme kultaa yhdistetyssä joukkueessa) ja Julija Tšepalova, miekkailija Stanislav Pozdnjakov (lisäksi yksi kulta yhdistetyssä joukkueessa), vapaapainija Buvaisar Saitijev, taitouimarit Olga Brusnikina ja Marija Kiseljova sekä kaukalopikaluistelija Viktor An (lisäksi kolme kultaa Etelä-Korean joukkueessa).


title: Venäjä olympialaisissa

text: Venäjän mitalit kesäolympialaisissa


title: Venäjä olympialaisissa

text: Venäjän mitalit talviolympialaisissa


title: Venäjä olympialaisissa

text: Venäjän kokonaismenestys olympiakisoissa


title: Venäjä olympialaisissa

text: Venäjän olympiamitalit urheilumuodoittain


title: Juho Aula

text: Juho Lauri Aula (30. kesäkuuta 1897 Uusikirkko (T.l. nykyinen Kalanti) – 11. kesäkuuta 1958) oli suomalainen jääkäriyliluutnantti ja isännöitsijä. Hänen vanhempansa olivat urkuri Juho Henrik Veranen ja Aleksandra Sofia Aula. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1932 Sylvi Vilhelmiina Virtasen kanssa.


title: Juho Aula

text: Aula oli käynyt kansakoulun ja sahateollisuuskoulun, jonka hän suoritti vuosina 1923–1924.


title: Juho Aula

text: Aula liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 29. helmikuuta 1916. Myöhemmin hänet komennettiin pataljoonan ratsuosastoon. Aula otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Juho Aula

text: Aula saapui Vaasaan jääkäreiden pääjoukon mukana vääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan varavahtimestariksi ja joukkueenjohtajaksi Karjalan ratsujääkärirykmenttiin 2. eskadroonaan. Eskadroonan mukana hän osallistui taisteluihin Suomen sisällissodassa Viipurin seudun taisteluihin, haavoittuen Kuolemajärvellä 24. huhtikuuta 1918.


title: Juho Aula

text: Sisällissodan jälkeen Aula palveli samassa joukko-osastossa, josta sodan jälkeen muodostettiin Hämeen ratsujääkärirykmentti. Hänet komennettiin 16. joulukuuta 1918 – 3. maaliskuuta 1919 väliseksi ajaksi Nurmekseen rajavartiopalvelukseen. Armeijasta hän erosi 15. maaliskuuta 1919 ja siirtyi Huittisten suojeluskuntajärjestön palvelukseen ratsuosaston päälliköksi 7. huhtikuuta 1919, josta tehtävästä hän siirtyi samana vuonna, 1. elokuuta Pirkkalan suojeluskunnan paikallispäälliköksi. Metsäalalle hän siirtyi 1. elokuuta 1921, toimien eri yrityksissä työnjohtajana ja piiripäällikkönä. Vuoden 1931 kesällä hän osallistui Loviisan kalastus Oy:n Islannin vesille kohdistuneelle kalastusretkikuntaan. Myöhemmin hän toimi Helsingissä liikemiehenä.


title: Juho Aula

text: Aula osallistui talvisotaan koulutusupseerina Hämeenlinnan panssarintorjuntakoulutuskeskuksessa ja jatkosodan alussa hän oli samassa tehtävässä, mutta myöhemmin hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi Jääkärirykmentti 4:n 1. erilliseen panssarintorjuntakomppaniaan, jossa hän osallistui taisteluihin Karjalankannaksella. Vuonna 1941 hänet komennettiin hankintapäälliköksi Itä-Karjalan sotilashallinnon Aunuksen Rakennuspiiriin.


title: Juho Aula

text: Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä hän oli vuosina 1939–1955 ja sihteerinä vuosina 1955–1958, Jääkärisuojeluskunnan esikunnan jäsen ja viimeinen paikallispäällikkö. Hän toimi myös Hallan säätiön hallituksen jäsenenä vuosina 1952–1958. Hän oli myös mukana Marsalkan ratsastajapatsasvaltuuskunnassa.


title: Ebbe Sand

text: Ebbe Sand (s. 19. heinäkuuta 1972 Hadsund, Tanska) on entinen tanskalainen jalkapalloilija, jonka pelipaikka oli hyökkääjä. Vuodesta 2006 lähtien hän on toiminut kykyjenetsijänä Silkeborg IF:ssä


title: Ebbe Sand

text: Sand aloitti jalkapalloilun kotikaupunkinsa Hadsund BK:ssa yhdessä veljensä Peterin kanssa. Kun Sandit lähtivät opiskelemaan insinööreiksi Kööpenhaminaan, he päättivät käydä Brøndby IF:n pelaajakatsastuksissa. Ebbe pääsikin pelaamaan Brøndbyhyn, Peter puolestaan ei mahtunut joukkueeseen.


title: Ebbe Sand

text: Läpimurtokaudellaan 1995–1996 Sand teki 12 maalia 30 ottelussa, ja Brøndby voitti Tanskan mestaruuden. Joukkue uusi mestaruuden myös vuosina 1997 ja 1998, jolloin hän oli Tanskan pääsarjan paras maalintekijä 33 maalillaan. Sand esiintyi maajoukkueessa 22. huhtikuuta 1998 ottelussa Norjaa vastaan.


title: Ebbe Sand

text: Maailmanmestaruuskilpailuissa 1998 hän pelasi kaikissa viidessä ottelussa ja teki ensimmäisen maajoukkuemaalinsa ottelussa Nigeriaa vastaan. Erikoisen tästä maalista teki se, että se on nopein vaihdosta kentälle saapuneen pelaajan tekemä maali maailmanmestaruuskilpailuissa. Sandilta meni tultuaan kentälle vain 16 sekuntia tehdä tämä maali. Vuonna 1998 hänet valittiin vuoden parhaaksi tanskalaiseksi jalkapalloilijaksi. Hänellä todettiin samana vuonna kivessyöpä, jonka takia hän joutui leikkaukseen josta toipumiseen meni vain muutama viikko.


title: Ebbe Sand

text: Brøndbyssä Sand pelasi vielä kauden 1998–1999, jonka aikana hän teki 19 maalia. Kauden jälkeen hänet myytiin saksalaiseen Schalkeen 10 miljoonalla Saksan markalla, joka oli silloin suurin tanskalaisseuran saama siirtokorvaus. Hänen ensimmäinen kautensa Saksassa oli menestyksekäs, sillä hän teki 14 maalia, vaikka Schalke sijoittui vasta sijalle 13. Hän esiintyi Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2000 kahdessa ottelussa.


title: Ebbe Sand

text: Kausi 2000-2001 oli vielä menestyksekkäämpi kausi Sandille. Schalke sijoittui sarjassa toiseksi, voitti Saksan cupin99 ja Sand oli Bundesliigan paras maalintekijä 22 maalillaan yhdessä Sergej Barbarezin kanssa sekä hänet valittiin jälleen kotimaansa vuoden jalkapalloilijaksi. Vuonna 2002 Schalke voitti jälleen cupin ja sijoittui sarjassa viidenneksi. Sand teki kauden aikana yhteensä 11 maalia. Vuoden 2002 maailmanmestaruuskilpailujen karsinnoissa hän teki kymmenessä ottelussa peräti yhdeksän maalia ja lopputurnauksessa hän pelasi kolme ottelua.


title: Ebbe Sand

text: Seuraavat kaudet Schalkessa olivat vähemmän menestyksekkäitä Sandille, sillä hän teki kaudella 2002-2003 vain kuusi ja seuraavalla kahdeksan maalia. Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2004 hän joutui jättämään Tanskan viimeisen ottelun väliin ja päätti lopettaa maajoukkueuransa kisojen jälkeen. Hän tosin olisi osallistunut vielä seuraaviin maailmanmestaruuskilpailuihin, jos Tanska olisi niihin selvinnyt ja hän olisi ollut kunnossa. Hän pelasi Schalkessa vielä kaksi kautta ja lopetti uransa keväällä 2006. Hänen viimeiseksi ottelukseen jäi ottelu VfB Stuttgartia vastaan 13. toukokuuta, jolloin hän teki Schalken 3-2 voittomaalin.


title: Metaneira

text: Metaneira () oli kreikkalaisessa mytologiassa Eleusiin kuningatar ja Keleoksen, Attikan kuninkaan, puoliso. Demeterin etsiessä tytärtään Persefonea vanhan naisen hahmossa Keleos otti hänet vastaan vieraanvaraisesti. Vastapalvelukseksi kuningas, joka ei tunnistanut jumalaista vierastaan, pyysi Demeteriä hoitamaan kahta poikaansa, Demofonia ja Triptolemosta.


title: Metaneira

text: Kiitokseksi vieraanvaraisuudesta Demeter päätti tehdä Demofonista kuolemattoman polttamalla tämän kuolevaisen sielun pois perheen tulisijalla joka yö. Metaneira kuitenkin yllätti jumalattaren eräänä yönä pitämässä poikaansa tulessa ja keskeytti rituaalin huutamalla kauhusta, jolloin hänen poikansa paloi tuhkaksi. Demeter paljasti tällöin itsensä, ja opetti Triptolemokselle maanviljelyn taidon.


title: Oerlikon 20 mm

text: Oerlikon 20 mm -tyyppimerkintä käsittää useita Oerlikon Contraves -yhtiön valmistamia ilmatorjuntakanuunoita, jotka perustuvat alkuperäiseen Reinhold Beckerin suunnittelemaan malliin vuodelta 1914. Useita sen versioita käytettiin toisessa maailmansodassa ja yhä nykyäänkin.


title: Oerlikon 20 mm

text: Reinhold Becker kehitti 20 mm automaattikanuunan ensimmäisen maailmansodan aikana, jossa sitä käytettiin vähäisessä määrin lentokoneissa ja ilmatorjunta-aseena sodan loppuun. Aseen patentti myytiin 1919 Seebach Machinenbau Aktien Gesellschaft -yhtiölle Sveitsiin. Hyvin pian Werkzeug Maschinenfabrik Oerlikon osti edellä mainitun yhtiön itselleen.


title: Juho Alanko

text: Juho Iivari Alanko (28. syyskuuta 1892 Ilmajoki – 21. maaliskuuta 1943) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Alanko ja Elisabeth Korpi-Kahma. Hänen puolisonsa oli Ida Olivia Kaukonen.


title: Juho Alanko

text: Juho Iivari Alanko kävi kansakoulun, kauppa-apulaiskurssin ja yhden luokan Vaasan kauppakoulua.


title: Juho Alanko

text: Tämä Ylistarossa ja Vaasassa työskennellyt liikeapulainen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 24. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 12. joulukuuta 1916 haupitsipatteriin ja 18. huhtikuuta 1917 uudelleen 1. komppaniaan. Juho Iivari Alanko otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Juho Alanko

text: Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) varavääpeliksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin vääpeliksi 9. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa Viipurin valloitukseen.


title: Juho Alanko

text: Juho Iivari Alanko palveli sodan jälkeen vääpelinä ja joukkueenjohtajana Kajanin sissipataljoonassa, sekä lyhyen ajan myös pataljoonan aseupseerina. Enne eroaan puolustusvoimista hän toimi pataljoonan rahastonhoitajana. Puolustusvoimista eroamisensa jälkeen syksyllä 1919 hän toimi liikemiehenä Tampereella, hoitaen samalla Tampereen suojeluskunnan Pyynikin pataljoonan komentajan tehtäviä. Vuonna 1922 hän muutti Vaasaan, jossa hän työskenteli Rautakauppa oy Teräksen palveluksessa. Suojeluskuntatyötä hän ei Vaasassakaan unohtanut, vaan hoiti Vaasan suojeluskunnan paikallispäällikön tehtäviä vuosina 1923 – 1924. Liikkeenharjoittajana hän toimi vuodet 1928 - 1932, Kuolemajärven jääkärikodissa hän oli vuodet 1934 - 1939.


title: Juho Alanko

text: Talvisotaan hän osallistui Uudenkaarlepyyn koulutuskeskuksessa ja jatkosotaan jalkaväenkoulutuskeskus 18:sta sekä Huoltoupseerina Äänislinnan aluemetsätoimistossa. Juho Iivari Alanko on haudattu Vaasaan.


title: Kerstin Stegemann

text: Kerstin Stegemann (s. 29. syyskuuta 1977) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa 191 ottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia.


title: Kerstin Stegemann

text: Stegemann esiintyi ensimmäisen kerran Saksan maajoukkueessa 17-vuotiaana huhtikuussa 1995. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2003 ja 2007 sekä Euroopan-mestaruuden vuosina 1997, 2001, 2005 ja 2009. Hän saavutti olympiapronssia vuosina 2000, 2004 ja 2008.


title: Kerstin Stegemann

text: Seuratasolla Stegemann edustaa FSV Gütersloh 2009:ää. Vuonna 2000 hän voitti Saksan mestaruuden FCR 2001 Duisburgin joukkueessa.


title: Ernst von Essen

text:
Ernst Reinhold von Essen (6. toukokuuta 1885 Jepua – 10. maaliskuuta 1940 Säkkijärvi) oli suomalainen jääkärikapteeni ja toimitusjohtaja. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Hän sai tulikasteensa Saksan itä-rintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan muun muassa komppanianpäällikkönä jääkärijoukoissa sekä talvisotaan pataljoonan komentajana.
Hänen vanhempansa olivat tehtailija Carl Jonathan von Essen ja Aina Johanna von Essen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Martha Roosin kanssa, jonka kanssa he saivat kolme lasta. Essen kävi seitsemän vuotta Vaasan suomalaista reaalilyseota ja kirjoitti ylioppilaaksi Nya svenska läroverket i Helsingforsista vuonna 1904 ja kirjoittautui Pohjalaiseen osakuntaan. Hän jatkoi opintojaan suorittamalla koneinsinööritutkinnon Teknisessä korkeakoulussa vuonna 1908. Hän matkusti vuonna 1908 opiskelemaan kutomateollisuutta ulkomaille, opiskellen muun muassa Hollannissa, Saksassa ja Belgiassa. Opintomatkaltaan hän palasi vuonna 1911, toimien sen jälkeen Jepuan villakehruutehdas oy:n teknisenä johtajana. Hänet komennettiin Viipurin upseerikouluun helmikuussa 1919, josta hän valmistui saman vuoden toukokuussa. Myähemmin suoritti opintomatkan Englantiin vuonna 1924 tutustumaan puuvillateollisuuteen.


title: Ernst von Essen

text: Essen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 3. huhtikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 2. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Ernst von Essen

text: Essen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, mistä hänet siirrettiin 30. maaliskuuta 1918 joukkueenjohtajaksi 4. jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonaan ja edelleen 4. Täydennyspataljoonaan, mistä myöhemmin muodostettiin 6. jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoona, jonka konekiväärikomppanian päälliköksi hänet määrättiin. Hän otti osaa taisteluihin Ilveksessä ja Hotakassa, jossa hän haavoittui vaikeasti 23. huhtikuuta 1918.


title: Ernst von Essen

text: Sisällissodan jälkeen haavoistaan toipunut von Essen jäi armeijan palvelukseen ja ehti palvella muun muassa Savon jääkäripataljoona 7:ssä, Laatokan jääkäripataljoona 18:sta, kunnes hänet viimein siirrettiin 18. syyskuuta 1918 alkaen Kaartin jääkäripataljoonan täydennyskomppanian ja edelleen 1. lokakuuta 1918 alkaen konekiväärikomppanian päälliköksi. Viipurin upseerikokelaskursseille opettajaksi hänet komennettiin 7. helmikuuta 1919 ja tässä tehtävässä hän toimi 16. huhtikuuta 1919 saakka. Suomen armeijasta hän erosi 27. toukokuuta 1919. Vuodesta 1919 alkaen hän toimi Jepuan villakehruutehdas oy:n teknisenä johtajana ja vuodesta 1925 Äetsän tehtaitten teknillisenä johtajana, Vuonna 1930 siirtyi Jepuan villakehruutehdas oy:n toimitusjohtajaksi ja vuodesta 1933 hän siirtyi Vaasan puuvillatehdas oy:n kutomomestariksi ja toimi myöhemmin ostopäällikkönä aina vuoteen 1939 saakka. Hän kuului Jepuan suojeluskunnan esikuntaan vuosina 1930–1933.


title: Ernst von Essen

text: Talvisotaan Essen osallistui Erillinen Pataljoona 20:n (Er.P 20) komentajana ja kaatui Säkkijärven Vilajoella (Niskalahti–Heinlahti) ollessaan tiedustelemassa etulinjan tilannetta. Hänet siunattiin taistelukentälle jääneenä. Hän toimi myös Pohjanmaan ruotsalaisten vapaussoturiliiton 1. puheenjohtajana.


title: Ferrari 166

text: Ferrari 166 on italialaisen autovalmistaja Ferrarin vuosina 1948-1953 valmistama automalli.


title: Usko Nyström

text: Sakris Usko Nyström (6. syyskuuta 1861 Virrat – 6. tammikuuta 1925 Kotka) oli suomalainen arkkitehti ja arkkitehtuurin opettaja.


title: Usko Nyström

text: Nyströmin vanhemmat olivat kruununvouti Johan Abraham Nyström ja Clara Charlotta Vikman. Hänen veljensä oli valokuvaaja, kirjailija ja toimittaja I. K. Inha. Nyström kirjoitti ylioppilaaksi ja aloitti ensin matematiikan ja sitten humanististen aineiden opinnot Helsingin yliopistossa 1880, mutta siirtyi vuonna 1885 yliopistosta Polyteknillisen opiston (sittemmin vuodesta 1908 Teknillinen korkeakoulu) arkkitehtilinjalle, josta valmistui arkkitehdiksi 1888. Opiskeluaikanaan Nyström työskenteli sekä Josef Stenbäckin että Gustaf Nyströmin arkkitehtitoimistoissa. Valmistumisensa jälkeen hän jatkoi valtion apurahan turvin opintojaan Pariisin École des Beaux-Artsissa vuosina 1890–1891. Hän toimi Polyteknillisessä opistossa ensin piirustuksen ja sitten arkkitehtuurin apuopettajana 1892–1908 ja Teknillisen korkeakoulun arkkitehtuurin lehtorina vuodesta 1908. Taideteollisuuskeskuskoulussa hän toimi tyyliopin ja ornamentiikan opettajana 1893–1902. Häntä pidettiin erittäin innostavana opettajana ja taitavana piirtäjänä. Professorin arvonimi Nyströmille myönnettiin 1922.


title: Usko Nyström

text: Nyströmillä oli toimisto yhdessä arkkitehtien Albert Petreliuksen ja Vilho Penttilän kanssa vuosina 1895–1907. Toimisto suunnitteli ympäri Suomen jugendtyylisiä taloja, joissa oli vielä vaikutteita vuosisadan lopun kertaustyyleistä.


title: Usko Nyström

text: Nyström kuoli naimattomana vuonna 1925. Hänen oppilaansa Alvar Aalto suunnitteli hänelle vuonna 1930 Hietaniemen hautausmaalla Helsingissä paljastetun hautamuistomerkin. Suomen Arkkitehtiliitto oli julistanut 1928 kilpailun muistomerkistä. Voittanut työ on valkoista marmoria ja esittää tyyliteltyä arkkitehtiliiton tunnusta, akantusornamenttia. Siinä on teksti "Bene latuit", filosofi René Descartesin mietelmästä "Bene vixit qui bene latuit" ”itseään korostamaton on elänyt hyvin”.


title: Linda Bresonik

text: Linda Bresonik (s. 7. joulukuuta 1983 Essen) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut naisten maajoukkueessa 84 maaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2003 ja 2007 sekä Euroopan-mestaruuden vuosina 2001 ja 2009. Pekingin 2008 olympialaisissa hän saavutti pronssia.


title: Linda Bresonik

text: Bresonikin ammattilaisseurana oli vuoteen 2005 FCR 2001 Duisburg. Sen jälkeen hän on pelannut SC 07 Bad Neuenahrissa ja SG Essen-Schönebeckissä mutta palasi vuonna 2008 Duisburgiin. Vuodesta 2012 lähtien hän on edustanut ranskalaista Paris Saint-Germainia.


title: Gustaf von Essen

text: Gustaf Robert von Essen (3. marraskuuta 1882 Jepua – 10. tammikuuta 1957) oli suomalainen jääkäriluutnantti ja apulaisjohtaja. Hänen vanhempansa olivat tehtailija Carl Jonathan von Essen ja Aina Johanna von Essen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1940 Eva Meta Helena Strömin kanssa.


title: Gustaf von Essen

text: Essen kävi kahdeksan luokkaa Vaasan suomalaista reaalilyseota ja yhden vuoden Helsingin kauppaopistoa. Hän toimi liikemiehenä ja harjoitti kieliopintojaan Hampurissa vuosina 1907–1909 ja Ranskassa aina vuoteen 1915 saakka.


title: Gustaf von Essen

text: Essen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 1. syyskuuta 1916, josta hänet siirrettiin 29. toukokuuta 1917 pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan ja 10. heinäkuuta 1917 edelleen 2. konekiväärikomppaniaan. Hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon.


title: Gustaf von Essen

text: Essen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi aluksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan ja 8. maaliskuuta 1918 alkaen 4. jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Viipurissa.


title: Gustaf von Essen

text: Sisällissodan jälkeen Essen palveli 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, jolla sittemmin on ollut nimet Jääkäripataljoona n:o 2, Pohjolan jääkäripataljoona ja Kajaanin sissipataljoona, jonka konekiväärikomppaniassa hän toimi joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä. Hän erosi armeijasta 9. syyskuuta 1919 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja toimi 20. syyskuuta 1919 – 1. tammikuuta 1920 piiriesikunnan kansliapäällikkönä Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirissä ja 1. tammikuuta 1920 – 15. helmikuuta 1921 piiripäällikkönä. Suojeluskuntajärjestöstä lähtönsä jälkeen hän toimi Jepuan villakehruutehdas oy:n konttoripäällikkönä ja apulaisjohtajana vuosina 1928–1932 sekä myöhemmin yksityisenä liikemiehenä. Hänet on haudattu Jepualle.


title: Kynttilänjalka

text: Kynttilänjalka tai kynttelikkö on kynttilöille tarkoitettu alusta. Sen tarkoitus on pitää kynttilä pystysuorassa, jotta se voisi palaa sopivasti. Kynttilänjalan toinen tehtävä on estää sulaneen steariinin leviäminen tai tippuminen kynttilän ympärille alustaan.


title: Kynttilänjalka

text: Kynttilänjalkaan asetetaan kynttilä tai kynttilöitä. Kynttilä voi olla asetettu jalustassa olevan vastikeosan sisään. Lukkomekanismilla toimiviakin esiintyy. Oma keksintönsä on kynttilänjalka, johon voidaan liittää minkä hyvänsä tapainen pystykynttilä, sen vyötärömitasta riippumatta. On olemassa myös turvakynttilöitä, jotka sammuvat itsestään, kun ovat palamassa vaarallisen lyhyiksi, mikä saattaa suojella sekä palovaaralta että myös pintaa, jolle kynttilänjalka on asetettu, saamasta epätoivottuja vaurioita lämmöstä.


title: Kynttilänjalka

text: Kynttilänjaloissa on usein koristeita.


title: Kynttilänjalka

text: Juutalaisuuden yksi symboli on seitsenhaarainen kynttelikkö eli menorah.


title: Muonion taistelu

text: Muonion taistelu 26.–30. lokakuuta 1944 oli yksi toisen maailmansodan aikaisen Lapin sodan taisteluista. Suomalaisten oli jatkosodan rauhanehtojen mukaisesti karkotettava saksalaiset joukot maaperältään. Yli 200 000 saksalaissotilasta vetäytyi Operaatio Birken mukaisesti pohjoiseen, huomattava osa Käsivarren Lapin ja Muonion kautta. Muonio oli saksalaisille viimeinen taajama ennen vetäytymistä vahvasti linnoitettuihin Sturmbock-asemiin Kaaresuvannossa.


title: Muonion taistelu

text: Muoniossa kohtaavat kaksi alueen pääliikenneväylää, etelästä Torniojokea myötäilevä Torniontie ja kaakosta Rovaniemeltä lähtevä Kittiläntie. Rovaniemeltä marssi XVII Vuoristoarmeijakunta, pääjoukkojen (7. vuoristodivisioona ja divisioonaryhmä Kräutler) jäljessä seurasi 6. SS-vuoristodivisioona Nord vetäytymistaisteluja käyden. Tornion suunnalta saksalaisten viivytysjoukkoina peräytyi Taisteluosasto Esch, johon kuului viisi pataljoonaa, panssarivaunuja ja kaksi kenttätykistöpatteria.


title: Muonion taistelu

text: Suomalaisilla oli aikomus edetä nopeasti Tornion suunnasta ja katkaista saksalaisten vetäytymistie Muoniossa. Näin olisi saatu mottiin saksalaisten koko XVIII armeijakunta, tai ainakin 6. SS-divisioona Nord. Torniosta eteni pohjoiseen kenraalimajuri Kaarlo Heiskasen komentama 11. divisioona, "Kiiladivisioona": jalkaväkirykmentit JR 50 ja JR 8, Erillinen Pataljoona 21 sekä Kenttätykistörykmentti 4. Rovaniemeltä Kittilän tietä oli tulossa 3. divisioona, jonka matka kuitenkin hidastui muun muassa jo aloitettaviksi määrättyjen kotiuttamisten vuoksi.


title: Muonion taistelu

text: Suomalaisten eteneminen oli vaivalloista saksalaisten tuhoamien teiden ja miinoitusten vuoksi. Myös etenevien joukkojen huolto oli vaikeaa. Saksalaisjoukkojen vetäytyminen oli varsin nopeaa, jälkijoukot räjäyttivät sillat, tierummut, puhelinlinjat ja joitakin tienpätkiä. Vakavampia taisteluita ei syntynyt kummankaan tien suunnassa ennen Muoniota. Taistelukosketuksia oli kuitenkin Ylitorniolla 14. lokakuuta ja Kolarissa 22. lokakuuta.


title: Muonion taistelu

text: Saksalaisten pääjoukot ehtivät vetäytymään rauhassa Muonion läpi. Jälkijoukkoina tuleva 6. SS-Vuoristodivisioona sai tehtäväkseen evakuoida joukkojen mukaan Muoniossa olevan 4 000 tonnin tarvikevaraston. Varaston evakuoinnin ajaksi joukkojen oli ryhmityttävä puolustusasemiin. Kittilän tien varteen asettui SS-Vuoristojääkärirykmentti 11 , Tornion tien suuntaan rykmentti 12. Muonion pohjoispuolelle jätettiin reservejä.


title: Muonion taistelu

text: Suomalaiset etenivät Tornion suunnasta, eivät kuitenkaan tarpeeksi nopeasti leikatakseen saksalaisjoukot mottiin. 26. lokakuuta suomalaisjoukot kohtasivat puolustusasemiin asettuneet saksalaiset. JR 8 ryhtyi hyökkäysvalmisteluihin puolustajien asemia vastaan, JR 50 lähetettiin koukkaamaan idän puolelta 30 kilometrin päähän Olostunturille Kittilän tien varteen. Seuraavan päivän aikana saksalaiset saivat Muonion tarvikevarastot siirretyiksi. Kun JR 8:n hyökkäys saksalaisten puolustusasemiin pysähtyi, lähti kaksi pataljoonaa koukkaukseen tien itäpuolelta, yksi lännestä. Erillinen Pataljoona 21 varmisti tieasemat.


title: Muonion taistelu

text: 28. päivä koukkaava JR 50 saavutti määränpäänsä Kittilän tien. Yllätys oli vähällä onnistua, mutta saksalaiset saivat puolustuksensa ryhmitettyä tielinjalle. Illan tultua saksalaisjoukot murtautuivat suomalaisten ohi pysähtyen kuitenkin uusiin puolustusasemiin ennen Muonion kirkonkylää. Tornion tiellä suomalaisjoukot olivat vielä koukkaamassa, kun saksalaisjoukot irtautuivat Muoniota kohti. Suomalaisjoukot iskivät vetäytyviä joukkoja sivuilta, mutta eivät onnistuneet motittamaan viholliselta kuin kaksi pataljoonaa muutamiksi tunneiksi. Tulivoimaiset motorisoidut saksalaisjoukot murtautuivat illan hämärtyessä rynnäköllä ammuspulasta kärsivien suomalaisjoukkojen läpi.


title: Muonion taistelu

text: Motitusten epäonnistuttua kenraalimajuri Heiskanen yritti vielä katkaista saksalaisten perääntymisreitin lähettämällä JR 50:n Muonion pohjoispuolelle, suomalaiset eivät kuitenkaan ehtineet katkaista peräytymistietä ajoissa. JR 8 eteni Muonioon heti saksalaisten lähdön jälkeen. Saksalaiset olivat lähtiessään tuhonneet lähes koko kirkonkylän, ainoa jäljelle jätetty rakennus oli kirkko. Kun selvisi, että saksalaiset olivat päässeet irtautumaan kirkonkylästä, JR 50 komennettiin takaisin. Saksalaiset vetäytyivät seuraavaan puolustusasemaan, erittäin vahvasti linnoitettuun Sturmbock-linjaan Karesuvannossa. Suomalaisten III Armeijakunnan oli aloitettava kotiuttamiset, eikä Muonion jälkeen ollut odotettavissa enää ratkaisevia taisteluita.


title: Marsha Ivins

text: Marsha Sue Ivins (s. 15. huhtikuuta 1951 Baltimore, Maryland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen NASA:n astronautti, siviiliammatiltaan insinööri.


title: Marsha Ivins

text: Ivins valmistui Coloradon yliopistosta vuonna 1973 ja aloitti työt NASA:lla Lyndon B. Johnson Space Centerissä. Hän on ollut mukana viidellä avaruussukkulalennolla ja viettänyt avaruudessa yhteensä 55 päivää, 21 tuntia ja 48 minuuttia.


title: Puerto de Mogán

text: Puerto de Mogán on kylä Gran Canarian saarella. Hallinnollisesti se kuuluu Mogánin kuntaan. Kylää kutsutaan 'Pieneksi Venetsiaksi'. Kylä on suosittu turistikohde ja siellä on useita hotelleja. Turistit käyvät useasti kylässä retkellä. Kylässä on myös pieni satama huviveneille ja lautoille. Satamasta on säännöllinen laivayhteys Puerto Ricoon ja Arguineguín'iin. Kylässä on useita ravintoloita ja baareja rannan ja pienvenesataman alueilla, sekä perjantaisin kuuluisat markkinat, jotka tuovat myös paikallista väkeä koko saaren alueelta kylään. Gran Canarian saaren eteläreunaa myötäilevä moottoritie GC-1 ulottuu Puerto de Mogániin saakka.


title: Oslo Nye Teater

text: Oslo Nye Teater on Oslossa Norjassa sijaitseva teatteri. Se on yksi Norjan suosituimmista teattereista. Teatteri perustettiin vuonna 1959, kun Det Nye Teater ja Folketeatret yhdistettiin. Se käsittää neljä näyttämöä: Oslo Nye Hovedscenen, Oslo Nye Centralteatret, Oslo Nye Trikkestallen ja Oslo Nye Caféscenen.


title: Mårten Flink

text: Mårten Isak Flink (19. kesäkuuta 1897 Kuopio – 1. helmikuuta 1943) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat rakennusmestari Karl Oskar Flink ja Hanna Jakobsson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Elli Aili Lainion kanssa.


title: Mårten Flink

text: Flink kävi viisi luokkaa Kuopion ruotsalaista yhteiskoulua ja yhden lukukauden Tampereen teknistä opistoa. Hyökkäysvaunukursseille hän osallistui vuonna 1923, sotilaspedagogiselle kurssille hän osallistui vuonna 1924, taktiikan soveltamiskursseille Suojeluskuntain päällystökoulussa hän osallistui vuonna 1927, Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin hän suoritti vuonna 1928.


title: Mårten Flink

text: Flink liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 31. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui Libaussa vuonna 1917 järjestetyille moottoripyörä- ja pioneerikursseille.


title: Mårten Flink

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan lähettiupseeriksi 3. Jääkärirykmentin esikuntaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa.


title: Mårten Flink

text: Sisällissodan jälkeen Flink palveli edelleen samassa joukko-osastossa, jonka nimi muuttui ensin Savon jääkärirykmentti n:o 3:ksi ja sitten Uudenmaan rykmentiksi. Rykmentin adjutantiksi hänet määrättiin 12. toukokuuta 1918 ja edelleen 7. komppanian nuoremmaksi upseeriksi 3. kesäkuuta 1918. Komppanianpäällikön tehtävät hän otti vastaan 9. joulukuuta 1918, mutta siirrettiin myöhemmin 9. komppanian päälliköksi. Hänet siirrettiin 2. huhtikuuta 1924 Polkupyöräpataljoona 1:een, missä toimi ensin 4:nnen ja 31. joulukuuta 1924 alkaen 3. komppanian päällikkönä. Hän erosi Suomen armeijasta 17. lokakuuta 1925 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. joulukuuta 1926 ja määrättiin Viipurin suojeluskuntapiirin 11:n alueen ja 1. lokakuuta 1928 viidennen alueen päälliköksi. Suojeluskuntajärjestöstä hän erosi 27. joulukuuta 1929 ja astui samana päivänä uudelleen armeijan palvelukseen. Suomen armeijassa hänet sijoitettiin ensin Kaartin jääkäripataljoonaan luutnantin vakanssilla, mistä siirrettiin 12. maaliskuuta 1930 Pohjanmaan jääkäripataljoonaan. Armeijasta hän erosi toistamiseen 5. huhtikuuta 1932. Armeijasta eroamisensa jälkeen hän toimi vuosina 1932–1934 kauppamatkustajana Suomen paperikomppaniassa. Santalahden paperitehdas oy:n palveluksessa hän työskenteli vuosina 1934–1935. Jääkärien Elämäkerraston laatimistyöhön hänet palkattiin Yleisesikunnan sotahistorialliseen osastoon 1. lokakuuta 1936, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1938 asti. Tampereen suojeluskunnan opetusupseerina hän toimi vuosina 1934–1935.


title: Mårten Flink

text: Talvisotaan Flink osallistui jalkaväkirykmentti JR 65:ssä pataljoonan komentajana ja osallistui taisteluihin Suomussalmella, Raatteentiellä ja Kuhmossa. Välirauhan aikana hän toimi aseupseerina ensin Oulun Koulutuskomppaniassa ja myöhemmin 3. Prikaatin esikunnassa. Jatkosotaan hän osallistui ensin pataljoonan komentajana Haapajärvellä Koulutuskomppaniassa ja myöhemmin Komppanian päällikkönä Jalkaväkirykmentti 9:n III pataljoonassa (III/JR9), jonka mukana osallistui taisteluihin Sortavalassa, jossa hän haavoittui 8. elokuuta 1941.


title: Attila Ábrahám

text: Attila Ábrahám (s. 29. huhtikuuta 1967) on unkarilainen meloja ja olympiavoittaja. Hän voitti yhden olympiamitalin jokaista väriä: Soulin olympialaisissa 1988 hän oli mukana Unkarin joukkueessa sekä nelosten 1 000 metrin että kaksikkojen 500 metrin kilpailuissa ja voitti näistä lajeista kultaa ja pronssia. Neljä vuotta myöhemmin Barcelonassa Ábrahám oli vielä voittamassa hopeaa nelosten 1 000 metrin kilpailussa.


title: Attila Ábrahám

text: MM-kilpailuissa Ábrahám voitti viisi kultamitalia ja sai viisi muuta mitalia kaksikoissa ja nelosissa. Plovdivissa 1989 hän voitti kultaa kaksikkojen 10 000 metrillä ja nelosten 1 000 metrillä. Poznańissa 1990 hän voitti kultaa nelosten 1 000 metrillä ja sai pronssia nelosten 500 metrillä. Pariisissa 1991 hän voitti kolmannen kerran kultaa nelosten 1 000 metrillä ja sai hopeaa nelosten 500 metrillä. Kööpenhaminassa 1993 kaksikkojen 10 000 metriltä tuli kultaa, nelosten 1 000 metriltä hopeaa ja nelosten 500 metriltä pronssia. Duisburgissa 1995 hän meloi vielä hopealle nelosten 1 000 metrillä.


title: Louis Dutens

text:
Louis Dutens (15. tammikuuta 1730 – 23. toukokuuta 1812, Lontoo) oli ranskalainen kirjailija. Hän syntyi Toursissa protestanttiseen perheeseen.
Dutens muutti Lontooseen, jossa hänen setänsäkin asui. Siellä hän pääsi tuutoriksi erääseen perheeseen. Dutens oppi kreikkaa, italiaa, espanjaa sekä muutamaa muuta kieltä ja matematiikkaa. Hän pääsi kappalaiseksi ja sihteeriksi Torinon oikeuteen syksyllä 1758.


title: Louis Dutens

text: Vuonna 1775 Dutensista tuli Ranskan kaiverrusakatemian jäsen.


title: Louis Dutens

text: Dutens oli kolmesti Torinon asiainhoitaja.


title: Marek Sapara

text: Marek Sapara (s. 31. heinäkuuta 1982 Košice, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Sapara edustaa turkkilaista Gaziantepsporia.


title: Marek Sapara

text: Sapara on edustanut uransa aikana myös VSS Košicea, Krásna nad Hornádomia (2000), MFK Košicea (2000–2002) ja Ružomberokia (2002–2006). Rosenborgiin hän siirtyi vuonna 2006 ja voitti Norjan mestaruuden samana vuonna.


title: Marek Sapara

text: Slovakian maajoukkueessa Sapara teki ensiesiintymisensä vuonna 2005. Hän on pelannut 14 A-maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.


title: Arne Ilander

text: Arne Alver Bruno Ilander (28. tammikuuta 1888 Inkoo – 21. joulukuuta 1967) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kauppias Johan Mauritz Ilander ja Amanda Aurora Damén. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Thais Garoffin kanssa.


title: Arne Ilander

text: Hän kävi viisi luokkaa Helsingin ruotsalaista reaalilyseota ja opiskeli musiikkia Weimarissa vuosina 1911–1914 ja toimi sen jälkeen muusikkona Helsingissä.


title: Arne Ilander

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 7. joulukuuta 1915, jossa hänet siirrettiin pataljoonan 1. komppaniaan 23. syyskuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hän loukkaantui Tilsitissä sattuneessa junaonnettomuudessa 18. tammikuuta 1918. Hän kuului myös pataljoona soittokuntaan ja orkesteriin.


title: Arne Ilander

text: Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) varavääpeliksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin vääpeliksi 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodassa taisteluihin Tampereella jossa hän haavoittui vaikeasti Kalevankankaalla 28. maaliskuuta 1918 ja oli sen jälkeen hoidettavana Vaasan sotilassairaalassa.


title: Arne Ilander

text: Sairauslomalta palattuaan hän palveli 3. lokakuuta 1918 alkaen Itämeren 1. jalkaväkirykmentti n:o 1:n yhdeksännessä komppanian vääpelinä, josta hänet siirrettiin 12. joulukuuta 1918 rykmentin esikuntavääpeliksi. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön 15. helmikuuta 1919 ja sijoitettiin paikallispäälliköksi Degerbyn suojeluskuntaa jossa hän palveli 15. lokakuuta 1919 saakka. Hän astui uudelleen armeijan palvelukseen 15. lokakuuta 1919 ja sijoitettiin Autojoukkoihin (myöh. nimi Autopataljoona), missä hän toimi adjutanttina ja komppanianpäällikkönä. Uudelleen hän erosi armeijasta 24. toukokuuta 1922 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön 1. marraskuuta 1922 ja sijoitettiin päälliköksi Vaasan suojeluskuntapiirin 4. alueelle, missä tehtävässä palveli 11. marraskuuta 1923 saakka, jonka jälkeen hän toimi eri autoliikkeitten palveluksessa Helsingissä.


title: Arne Ilander

text: Talvisotaan hän osallistui Ryhmä Talvelan esikunnassa ja osallistui taisteluihin Värtsilässä. Jatkosotaan hän osallistui yhdysupseerina 36. Armeijakunnan esikunnassa ja osallistui taisteluihin Sallassa. Esikuntatehtävistä hän siirtyi myöhemmin kotirintamalle väestönsuojelutehtäviin. Hänet on haudattu Helsingin Kaartin hautausmaahan.


title: Mirko Cvetković

text: Mirko Cvetković (, s. 16. elokuuta 1950, Zaječar) on serbialainen taloustieteilijä ja Serbian entinen pääministeri heinäkuusta 2008 lähtien.


title: Mirko Cvetković

text: Hän on suorittanut Belgradin yliopiston taloustieteen tiedekunnassa maisterin ja tohtorin tutkinnot.


title: Mirko Cvetković

text: Hän on työskennellyt kaivosinstituutissa kymmenen vuotta ja talousinstituutissa kuusi vuotta, sekä CES Meconissa konsulttina. 1980-luvulla hän oli Maailmanpankin konsultti projekteissa Pakistanissa, Intiassa ja Turkissa. Vuosina 1998–2001 hän oli kaivosinstituutin talouskonsulttina.


title: Mirko Cvetković

text: Tammikuusta 2001 Cvetković talouden ja yksityistämisen varaministerinä Zoran Đinđićin hallituksessa ja 2003–2004 yksityistämisviraston johtaja. Hän oli Vojislav Koštunicain hallituksen talousministeri toukokuusta 2007 heinäkuuhun 2008.


title: Mirko Cvetković

text: Kesäkuussa presidentti Boris Tadić nimitti Cvetkovićin hallituksenmuodostajaksi. Hän ei kuulu mihinkään puolueeseen, mutta sosiaalidemokraattien ja liberaalien euromyönteinen "Za evropsku Srbiju" tukee häntä.


title: Mirko Cvetković

text:
Cvetković piti tärkeimpänä tehtävänään Euroopan unionin vakaus- ja assosiaatiosopimuksen ratifiointia ja Venäjän kanssa tehdyn energiasopimuksen vahvistamista. Hän ei myöskään hyväksy Kosovon yksipuolista itsenäiseksijulistautumista.
Cvetković on ilmoittanut että Serbia anoo EU:n jäsenyyttä, vaikka lähestymissopimus ei tulisi täytäntöön.


title: Mirko Cvetković

text: Cvetković on naimisissa, ja hänellä on kaksi lasta. Hän puhuu myös englantia.


title: Iisak Kuusisto

text: Iisak Einar Kuusisto (15. syyskuuta 1892 Lapin kunta – 18. tammikuuta 1962) oli suomalainen jääkärikapteeni ja liikemies. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Samuel Kuusisto ja Vilhelmiina Mattila. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Katri Aleksandra Piipanojan kanssa, josta hän erosi vuonna 1947.


title: Iisak Kuusisto

text: Hän kävi kansakoulun ja Rauman kauppakoulun iltalinjan vuonna 1912. Hän suoritti viidennen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1922.


title: Iisak Kuusisto

text: Tämä Tyrvääläinen liikemies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 7. huhtikuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet komennettiin etappi- ja värväystehtäviin Suomeen 4. toukokuuta 1916. Hän toimi aluksi värväystehtävissä Ikaalisten seudulla ja myöhemmin hän siirtyi itäiselle etapille ja sijoitettiin Rannan etappiaseman hoitajaksi. Takaisin Saksaan komppaniaansa hän palasi 10. huhtikuuta 1917.


title: Iisak Kuusisto

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 varavääpeliksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. Jääkäripataljoonan esikuntaan aseupseeriksi. Hänet siirrettiin 8. huhtikuuta vääpeliksi pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Kämärällä sekä Viipurissa.


title: Iisak Kuusisto

text: Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Kaartin jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet komennettiin 8. heinäkuuta 1918 Vaasan aseseppäkouluun ja määrättiin 19. joulukuuta 1918 Kuopion aseseppäkoulun johtajaksi. Keski-Suomen rykmenttiin hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1919 ja edelleen 5. helmikuuta 1920 Käkisalmen läänin rykmenttiin aseupseeriksi. Käsiaseiden tarkastajan toimistoupseeriksi sotaväen esikuntaan hän sai siirron 20. huhtikuuta 1921. Suojeluskuntain yliesikunnan taisteluvälineosaston päälliköksi hänet nimitettiin 10. lokakuuta 1923 ja 1. tammikuuta 1926 teknilliseksi tarkastajaksi. Armeijasta hän erosi 6. joulukuuta 1927, jonka jälkeen hän on hoitanut vuosina 1928–1930 omistamiaan Kärsämäen kartanoa ja tiilitehdasta. Hän on myöhemmin toiminut liikemiehenä sekä ulkomailla että Suomessa. Vuosina 1939–1942 hän toimi Helsingissä Oy M. Waltosen tekstiililiikkeessä myymälänhoitajana. Hän toimi Pystykorvakiväärin kehittelijänä ja kehitti sen lopulliseen muotoonsa.


title: Iisak Kuusisto

text: Talvisotaan hän osallistui 6. Asevarikko-osaston päällikkönä ensin Rovaniemellä ja myöhemmin Viipurinlahdella. Jatkosotaan hän osallistui Helsingin suojeluskuntapiirin ja Kotijoukkojen esikunnassa. Hänet kotiutettiin vuonna 1942, jonka jälkeen toimi Waltosen tekstiililiikkeessä aina vuoteen 1947 saakka. Myöhemmin hän toimi edustajana Lauttakylässä. Hänet on haudattu Mikkeliin.


title: Keleos

text: Keleos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Eleusiin kuningas. Demeterin etsiessä tytärtään Persefonea vanhan naisen hahmossa Keleos otti tämän vastaan vieraanvaraisesti. Vastapalvelukseksi kuningas, joka ei tunnistanut jumalaista vierastaan, pyysi Demeteriä hoitamaan kahta poikaansa, Demofonia ja Triptolemosta, jotka hän oli saanut vaimonsa Metaneiran kanssa. Tämän lisäksi heillä oli tyttäret Diogenia, Pammerope ja Saisara.


title: Keleos

text: Kiitokseksi vieraanvaraisuudesta Demeter päätti tehdä Demofonista kuolemattoman polttamalla tämän kuolevaisen sielun pois perheen tulisijalla öisin vähän kerrallaan. Metaneira kuitenkin yllätti jumalattaren eräänä yönä pitämässä poikaansa tulessa ja keskeytti rituaalin huutamalla kauhusta, jolloin Demofon paloi tuhkaksi. Demeter paljasti tällöin itsensä, ja haluten korvata perheen menetyksen, opetti Triptolemokselle maanviljelyn taidon.


title: Keleos

text: Keleos oli yksi alkuperäisista Demeterin papeista, joka yhtenä ensimmäisistä ihmisistä oppi Demeterin kultin salaiset menot, Eleusiin mysteerit. Hänen tyttäriestään tuli Demeterin papittaria.


title: Keleos

text: Ovidiuksen versiossa Keleos ei ollut kuningas vaan vanha maalaismies, joka otti Demeterin vastaan vaatimattomassa majassaan.


title: Tuomas Kansikas

text: Tuomas Kansikas (s. 15. toukokuuta 1981 Valkeala) on suomalainen uransa kauteen 2013 päättänyt jalkapalloilija. Hän edusti vuodet 2008–2013 Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia. Kaudet 2004–2007 hän pelasi Myllykosken Pallossa. Pelipaikaltaan hän oli vasen laitapuolustaja.


title: Tuomas Kansikas

text: Ennen liigauraansa Kansikas pelasi Susissa, Kumu JT:ssä ja FC Kuusankoskessa.


title: Niilo Lahdenperä

text: Niilo Johannes Lahdenperä (5. lokakuuta 1896 Ii – 19. marraskuuta 1944) oli suomalainen jääkärikapteeni ja liikemies. Hänen vanhempansa olivat liikemies ja maanviljelijä Kustaa Lahdenperä ja Ellen Paakkari. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Fanni Matilda Niemisen kanssa.


title: Niilo Lahdenperä

text: Hän kävi kansakoulun ja aloitti maamieskoulun. Reserviupseerikoulun hän suoritti vuonna 1926.


title: Niilo Lahdenperä

text: Hän keskeytti maamieskoulunsa, koska liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 8. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Niilo Lahdenperä

text: Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) varavääpeliksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi Suomen sisällissotaan 4. jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Raudussa ja rajaseuduilla.


title: Niilo Lahdenperä

text:
Suomen sisällissodan jälkeen hän palveli koulutusaliupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetun Jääkäripataljoona n:o 4:n 2. komppaniassa. (Pataljoonan nimi muuttui myöhemmin ensin Jääkäripataljoona n:o 2:ksi ja sitten Pohjolan jääkäripataljoonaksi.) Hänet komennettiin pataljoonan kengityspajan esimieheksi 16. heinäkuuta 1918. Hän erosi armeijasta ja liittyi suojeluskuntaan 1. helmikuuta 1919 ja määrättiin Karkun suojeluskunnan paikallispäälliköksi missä toimessa oli 1. maaliskuuta 1920 asti. Hän astui uudestaan armeijan palvelukseen 1. maaliskuuta 1921 ja komennettiin koulutusaliupseeriksi Kajaanin sissipataljoonan 3. komppaniaan, mistä hänet siirrettiin 1. marraskuuta 1921 Hyökkäysvaunurykmenttiin ja sen esikuntaan talousvääpeliksi, joka myöhemmin muuttui ensin Hyökkäysvaunupataljoonaksi ja sitten Erilliseksi hyökkäysvaunukomppaniaksi. Hän täydensi kesken jääneitä opintojaan ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1925. Myöhemmin hänet siirrettiin 1. patteristoon koulutusaliupseeriksi, josta edelleen 23. joulukuuta 1927 hänet siirrettiin nuoremmaksi upseeriksi Suomenlinnan paikalliskomppaniaan ja 1. huhtikuuta 1928 Rannikkotykistörykmentti 3:een. ja edelleen 19. elokuuta 1928 nuoremmaksi upseeriksi toimituskomppaniaan. Vuonna 1928 hän oli myös komennettuna sekä Rannikkotykistörykmentti l:een, että Suomen valkoiseen kaartiin. Rannikkotykistöön hänet komennettiin 19. joulukuuta 1928 ja sijoitettiin ensin Rannikkotykistörykmentti 3:n 96. patteriin ja 15. syyskuuta 1930 99. patteriin nuoremmaksi upseeriksi. Rannikkotykistörykmentissä hän syksyllä vuonna 1929 valonheittäjäkurssien opetusupseerina sekä hoiti kevättalvella vuonna 1930 päällikön tehtäviä 99. patterissa. Kemin sotilaspiirin esikuntaan hänet komennettiin 18. elokuuta 1933 apulaisupseeriksi. Tehtävistään hän erosi 31. heinäkuuta 1933. Myöhemmin hän työskenteli vuosina 1933 – 1035 puolustusministeriön vahtimestarina. Toimi sen jälkeen liikemiehenä.
Talvisotaan hän osallistui 18. talouskomppanian päällikkönä ja välirauhan aikana hän toimi III Armeijakunnan Henkilöstötäydennyskomppanian talous- ja huoltopäällikkönä. Jatkosodan syttyessä hän palveli edelleen samassa tehtävässä, kunnes hänet komennettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 19:sta huoltopäälliköksi, Vuonna 1943 hänet komennettiin vartiopäälliköksi Sotavankileiri 16:sta, josta edelleen Järjestelytoimiston päälliköksi Sotavankileiri 24:ään. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1944.


title: Valter Wisén

text: Valter Wisén (20. helmikuuta 1891 Vaasa – 12. helmikuuta 1934) oli suomalainen jääkäriyliluutnantti (kapteeni). Hänen vanhempansa olivat kauppias, raatimies Johan Albert Wisén ja Maria Aleksandra Huldén. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Ruth Anna Elvira Bengterin kanssa.


title: Valter Wisén

text: Hän kävi viisi luokkaa Vaasan ruotsalaista reaalilyseota ja Vaasan kauppakoulun.


title: Valter Wisén

text: Wisén liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavalle Pfadfinder-kurssille, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 1. maaliskuuta 1915 ja hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahden rannikkoasemissa. Hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 4. lokakuuta 1916 ja edelleen takaisin 1. komppaniaan 1. lokakuuta 1917. Hän osallistui Libaussa järjestetyille sotakoulun A-kursseille vuonna 1917.