title: Myllykoski (paperitehdas)

text: Myllykosken paperitehtaalla oli loppuvaiheessa kaksi tuotantokäytössä ollutta paperikonetta (PK4 ja PK6), joiden yhteinen tuotantokapasiteetti oli noin 380 000 t/a. Paperikone PK7 pysäytettiin marraskuussa 2011, paperikone PK5 on seissyt vuodesta 2002 ja museopaperikoneena säilytetty paperikone PK3 70-luvulta saakka. Myllykoski Paper päätti romuttaa PK5-koneen vuonna 2006 ja kone purettiin 2012. Musopaperikone PK3 siirrettiin UPM:n Keskusarkistoon Valkeakoskelle vuonna 2012 tehtaan lopettamisen yhteydessä.


title: Myllykoski (paperitehdas)

text: Museopaperikone oli tehtaan tiloissa paikalleen museoitu lähes toimintakuntoinen paperikone PK3. Kone oli toiminnassa vuosina 1919-1972. Kone oli Viipurin konepajan valmistama. Koneella valmistettiin toispuolisesti kiillotettua valkoista käärepaperia, luonnonruskeaa käärepaperia ja SC-paperia. Kone hankittiin käytettynä Loimijoen paperitehtaalta minne se oli alun perin asennettu vuosisadan ensimmäisinä vuosina. Kaupan toteuttajana Loimaan paperitehdashankkeen johtomiehiin kuulunut Wilh. Bensow, joka oli ostanut koneen vuonna 1912 Loimaan kaatuneelta tehtaalta. Bensow myi koneen edelleen Myllykosken Puuhiomo Oy:lle. Tehdasrakennuksen vanhimpia osia on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist. Konetta ylläpiti Teknillisen korkeakoulun Puunjalostajakilta. Killalla oli nimetyt toimihenkilöt (Konemestari ja Nuorempi konemestari) koneen ylläpitoa varten. Kone on purettu ja entisöity Valkeakoskelle UPM-Kymmene Oyj:n Keskusarkistoon.


title: Ōdachi

text: Ōdachi (; "iso miekka"), jota kutsutaan myös nimellä nodachi (; "kenttämiekka"), on japanilainen kahdella kädellä käytettäväksi tarkoitettu miekka, jonka pituus oli usein yli 130 cm. Ensimmäiset ōdachit ilmestyivät käyttöön Kamakura-kaudella n. 1300-luvulla.


title: Ōdachi

text: Miekan takominen oli vaikeampaa kuin "tachin", katanaa edeltäneen aseen. Ōdachia käytettiin kahdella kädellä, ja sillä aseistautuneet sotilaat saivat usein tehtäväkseen murtaa vihollisen rivistöt. Käytön osalta aseen voi rinnastaa 1400- ja 1500-lukujen saksalais-sveitsiläiseen kahdenkädenmiekkaan, "Doppelhänder"iin. Ōdachi oli kuitenkin paljon muutakin kuin pelkkä ase. Se oli myös miekkasepän taidonnäyte, seremoniallinen valtasymboli ja, vuoden 1617 miekan pituuden määritelleen lain jälkeen, uhrilahja šintotemppeleille.


title: Ōdachi

text: Ōdachi oli kahden käden ase. Sen pituus oli etu keihäsmiehiä vastaan taisteltaessa, mutta haittasi soturin liikkeitä. Lisäksi asetta ei voinut kantaa vyöllä. Tämän vuoksi asetta kannettiin joko selässä, mistä se oli hidas vetää esiin, tai sitten soturi yksinkertaisesti kantoi sitä olallaan kuten keihästä tai naginataa. Ōdachin aika oli ohi 1600-luvun alussa, jolloin miekkojen pituutta säätelevä laki määräsi ylipitkät miekat katkaistaviksi ja muutettaviksi lyhyemmiksi aseiksi.


title: Ōdachi

text: Elokuvassa Seitsemän samuraita Kikuchiyō (Toshirō Mifune) käyttää ōdachia.


title: Cheers (albumi)

text: Cheers on rap-artisti Obie Tricen esikoisalbumi, joka julkaistiin 23. syyskuuta 2003. Levyllä on mukana Timbaland, Nate Dogg, Eminem, 50 Cent, Lloyd Banks, Busta Rhymes, D12 sekä Dr.Dre.


title: Stora Enson Anjalankosken tehtaat

text: Stora Enson Anjalankosken tehtaat on tehdaskokonaisuus Kouvolassa, johon kuuluvat Anjalan Paperitehdas ja Inkeroisten Kartonkitehdas. Tehtaat sijaitsevat Kymijoen varrella Inkeroisissa. Tehtaiden vuotuinen kapasiteetti on 715 000 tonnia paperia ja kartonkia. Stora Enso Anjalankosken tehtailla työskentelee noin 550 henkeä. Anjalan Paperitehtaalla valmistetaan hiokepitoisia painopapereita kuten korkealuokkaista kirjapaperia ja erikoissanomalehtipaperia. Inkeroisten Kartonkitehtaalla valmistetaan korkealuokkaista taivekartonkia kuluttajapakkauksiin.


title: Stora Enson Anjalankosken tehtaat

text: Tehdas on perustettu vuonna 1872 nimellä "Ingerois Trädsliperi". Vuonna 1887 omistajaksi tuli "Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur Aktie-Bolag" (myöhemmin Oy Tampella Ab). Tehdas myytiin Tampellan yrityssaneerauksen myötä 1993 Enso-Gutzeit Oy:lle (myöhemmin Enso Oyj), joka yhdistyi ruotsalaisen Stora Ab:n kanssa Stora Enso Oyj:ksi vuonna 1998. Anjalan Paperitehtaan tehdasrakennuksen vanhan osan (PK1 ja PK2) on suunnitellut Alvar Aalto 1930-luvulla ja puoliselluloosatehtaan vielä 1950-luvulla. Anjalankosken tehtaisiin kuuluu myös Inkeroisten kartonkitehdas. Ankkapurhan rannalle rakennettiin vuonna 1887 A.M. Hedbäckin suunnittelema Tampellan kartonkitehdas. Kartonkitehdasta uusittiin 1921–1922. Samalla valmistui myös uusi vesivoimalaitos, jonka suunnittelijat olivat S. Frosterus ja O. Gripenberg.


title: Stora Enson Anjalankosken tehtaat

text: Tehtaalla on yksi tuotantokäytössä oleva kartonkikone. Kartonkikoneet 1 ja 2 suljettiin 1970-luvun lopulla ja niiden vieressä sijainnut kartonkikone 3 vuonna 1990. Kartonkikone 1 on museoitu paikalleen ja se on osa Ankkapurhan teollisuusmuseota.


title: Stora Enson Anjalankosken tehtaat

text: Tehtaalla on kaksi tuotantokäytössä olevaa paperikonetta. Vanha hiomo ja PGW-koelinja suljettiin vuonna 1983. Paperikone PK1 suljettiin vuonna 2008.


title: Stora Enson Anjalankosken tehtaat

text: Metso Paper lopetti koekonetoiminnan Inkeroisissa vuonna 2008 tehostamistoimenpiteiden seurauksena. Yksikön historia liittyy Tampella Papertech-yksikköön, jonka Metso Paper Oy:n edeltäjä Valmet Paperikoneet hankki omistukseensa vuonna 1992.


title: Stora Enson Anjalankosken tehtaat

text: Tehtaan rakennustyömaalla ja myöhemmin itse tehtaan käytössä oli runsaasti 750 mm:n raideleveydelle rakennettuja kapearaiteisia ratoja, joilla oli liikenteessä Imatran voimalatyömaalta siirrettyjä vetureita ja vaunuja. Kapearaidekalusto poistettiin käytöstä joskus sodan jälkeen, se ei kelvannut sotakorvauksina.


title: Stora Enson Anjalankosken tehtaat

text: Nykyisin tehtailla on oma leveäraiteisto, jolla liikennöi kotimaista valmistetta oleva tehtaan oma teollisuusveturi Move66 (Valmet 13/1973, 0-6-0dh) huhtikuun 2008 lopulle saakka, jolloin sen rikkouduttua yhtiö luopui oman veturin käytöstä muutamaksi kuukaudeksi.


title: Stora Enson Anjalankosken tehtaat

text: Tällä hetkellä Anjalan paperitehtaan ja Inkeroisten kartonkitehtaan veturipalvelut tarjoaa Imatran veturipalvelu, jolla on vetureina Kaukaan tehtaan entiset veturit Move66 10/1973 ja Move67, 01/1975.


title: Azerbaidžanin jalkapallomaajoukkue

text: Azerbaidžanin jalkapallomaajoukkue on joukkue, joka edustaa Azerbaidžania kansainvälisissä jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Joukkue ei ole koskaan selviytynyt arvokisojen lopputurnaukseen.


title: Azerbaidžanin jalkapallomaajoukkue

text: Azerbaidžanin jalkapalloliitto perustettiin vuonna 1992. Vuonna 1994 se liittyi FIFAn ja, huolimatta siitä että Azerbaidžan sijaitsee Aasiassa, Euroopan maanosaliiton UEFAn jäseneksi.


title: Azerbaidžanin jalkapallomaajoukkue

text: Ensimmäisen kerran A-maajoukkue osallistui arvokisojen karsintoihin 1996 Englannin EM-kisoihin. Turvallisuussyiden vuoksi joukkue joutui pelaamaan kotiottelunsa Trabzonissa, Turkissa. Kaikkiaan joukkue saavutti kymmenestä karsintaottelusta yhden pisteen ja jäi lohkossaan viimeiseksi.


title: Azerbaidžanin jalkapallomaajoukkue

text: 1998 Ranskan MM-kisojen karsinnat eivät sujuneet paljonkaan paremmin, vaikkakin joukkue saavutti 1-0 yllätysvoiton Sveitsiä vastaan. Kyseisestä voitosta saadut kolme pistettä jäivät kuitenkin ainoiksi pisteiksi. Myös myöhempinä vuosina joukkue on kuulunut Euroopan heikoimpiin, vaikkakin on aina silloin tällöin väläytellyt parempia otteita ja kiusannut isompiaan, muun muassa 2000 EM-kisojen karsinnoissa se pelasi 1-1-tasapelin Portugalia vastaan. 2002 MM-kisojen karsinnoissa joukkue saavutti 2-0-voiton Slovakiasta ja 2004 EM-kisojen karsinnoissa 2-1-voiton Serbia ja Montenegrosta. Vuonna 2004 joukkueen valmentajaksi palkattiin brasilialainen entinen maailmanmestaripelaaja Carlos Alberto, mikä ei sekään tuonut toivottua lisäpotkua. Vuonna 2008, kun saksalainen Berti Vogts astui maajoukkueen peräsimeen, joukkue on kehittynyt siitä lähtien erittäin paljon ja saanut paljon hyviä tuloksia karsintapeleissä, ja näin Azerbaidžan on jo muutaman vuoden ajan kuulunut Euroopan keskiluokan joukkueisiin. 2014 MM-kisojen karsinnoissa joukkue sijoittui 9 pisteellä neljänneksi karsintalohkossa jättäen taaksensa Pohjois-Irlannin ja Luxembourgin. Joukkue on kahden vuoden sisällä hävinnyt vain kerran kotikentällään.


title: Second Round’s on Me

text: Second Round's on Me on rap-artisti Obie Tricen albumi, joka julkaistiin 11. elokuuta 2006.


title: Monacon Grand Prix 1999

text: Monacon Grand Prix 1999 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 16. toukokuuta 1999 Monacossa. Kilpailu oli Ferrarin hallintaa, sillä Michael Schumacher voitti ja Eddie Irvine oli toinen.


title: Kanadan Grand Prix 1999

text: Kanadan Grand Prix 1999 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 13. kesäkuuta 1999 Circuit Gilles Villeneuve -radalla Montrealissa, Kanadassa. Kilpailun voitti Mika Häkkinen. Erot maaliin tulleiden välillä jäivät pieniksi, koska turva-auto poistui radalta vasta viimeisellä kierroksella.


title: Espanjan Grand Prix 1999

text: Espanjan Grand Prix 1999 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 30. toukokuuta 1999 Circuit de Catalunyan radalla Barcelonassa, Espanjassa. Kilpailun voitti McLaren-tallin kuljettaja Mika Häkkinen ja toiseksi sijoittui hänen tallikaverinsa David Coulthard. Voitto oli Häkkiselle kauden toinen.


title: Espanjan Grand Prix 1999

text: Aika-ajot ajettiin kilpailua edeltäneenä päivänä lauantaina 29. toukokuuta 1999.


title: Espanjan Grand Prix 1999

text: Nopeinta vauhtia piti jälleen Mika Häkkinen, joka näin saavutti paalupaikan samoin kuin edellisellä kaudella sekä tämän kauden neljässä aiemmassa kilpailussa. Paalupaikka oli Häkkisen uran 15.


title: Ranskan Grand Prix 1999

text: Ranskan Grand Prix 1999 oli Formula 1 -kauden 7. osakilpailu, joka ajettiin 27. kesäkuuta 1999 Ranskan Magny-Coursin radalla. Kilpailun voitti Jordan-tallin Heinz-Harald Frentzen. Toiseksi sijoittui Mclarenin Mika Häkkinen ja Stewart tallilleen ensimmäisen paalupaikan ottanut Rubens Barrichello oli kolmas. Kilpailu ajettiin sateessa, minkä takia turva-auto joutui kerran käymään radalla.


title: Ranskan Grand Prix 1999

text: "Lähde:"


title: Nykyaika (elokuva)

text: Nykyaika ("Modern Times") on vuonna 1936 valmistunut yhdysvaltalainen mykkäelokuva, jonka ohjasi, tuotti ja käsikirjoitti Charles Chaplin, joka myös näytteli elokuvan pääosan. Elokuva on Chaplinin kannanotto pienen ihmisen puolesta koneistumista ja modernisaatiota vastaan, sillä Chaplinin mielestä koneet ja teollisuuden tehostamispyrkimykset olivat syyllisiä joukkotyöttömyyteen ja lamaan. Elokuvan myötä Chaplin jätti jäähyväiset rakastetulle tavaramerkilleen ja alter egolleen kulkurihahmolle, joka oli nostanut hänet suurten ohjaajien ja näyttelijöiden joukkoon. "Nykyaika" on "Kultakuumeen" (1925) ohella Chaplinin tunnetuimpia elokuvia.


title: Nykyaika (elokuva)

text: Kulkuri työskentelee liukuhihnatyöntekijänä Electro Steelin tehtaalla, missä työntekijöiltä vaaditaan erittäin nopeaa työskentelyä ja johtaja yrittää yhdistää työnteon jopa lounastaukoon. Kulkuri saakin hermoromahduksen ja joutuu mielisairaalaan. Päästyään sairaalasta häntä luullaan väärinkäsityksen vuoksi työväenmarssin johtajaksi ja hän joutuu vankilaan. Vankilassa Kulkurin elinolot ovat hyvät, mutta kun hän sattuu taltuttamaan vankilakapinan hänet päästetään vapaaksi hyvän käytöksen takia.


title: Nykyaika (elokuva)

text: Kulkuri ei haluaisi lähteä vankilasta, jota pitää kotinaan, vaan yrittää joutua pidätetyksi ja uudelleen vankilaan. Hän törmää köyhään ja orpoon tyttöön, joka on saatu kiinni leivän varastamisesta. Tytön isä on hiljattain kuollut ja tyttö pakenee sosiaaliviranomaisia, jotka haluavat sijoittaa hänet orpokotiin. Kulkuri yrittää ottaa tytön rikoksen niskoilleen, mutta todistaja kertoo tytön olleen syyllinen ja Kulkuria ei pidätetä. Kulkuri päätyykin varastamaan ruokaa ravintolasta ja vihdoinkin onnistuu saamaan itsensä pidätetyksi. Poliisiautossa hän kohtaa jälleen tytön, ja kun auto kolaroi, he karkaavat yhdessä. Kulkuri ja tyttö alkavat unelmoida keskiluokkaisesta elämästä. He asettuvat kaupungin laidalla sijaitsevaan talonhökkeliin ja Kulkuri yrittää parhaansa mukaan hankkia töitä esimerkiksi tavaratalosta ja tehtaasta, mutta epäonnistuu aina töissään ja joutuu pidätetyksi tehdastyöntekijöiden lakon aikana. Lopulta tyttö saa kuitenkin töitä tanssijana ravintolasta.


title: Nykyaika (elokuva)

text: Vapauduttuaan Kulkuri saa myös töitä samasta ravintolasta kuin tyttö "laulavana tarjoilijana". Hänellä on vaikeuksia tarjoilijana, mutta asiakkaat innostuvat hänen siansaksaa ja pantomiimia yhdistävästä lauluesityksestään. Poliisi kuitenkin saapuu paikalle haluten pidättää sosiaalityöntekijöiltä paenneen tytön, ja parivaljakon on jätettävä ravintola. He päätyvät lopulta työttöminä ja asunnottomina pölyisen tien laitaan. Kohtalostaan huolimatta he kävelevät toiveikkaina ja iloisina kohti auringonlaskua.


title: Nykyaika (elokuva)

text: Chaplin, joka ei ollut tehnyt aiemmin äänielokuvia, päätti tehdä "Nykyajassa" äänikokeiluja, vaikka oli sitä mieltä, että "kulkurihahmon ei pitäisi koskaan puhua". Elokuvassa on normaali synkronoitu ääniraita, mutta sitä käytetään pääasiassa tehosteisiin - ei juurikaan dialogiin. Puheosuudet (muutamaa pätkää elokuvan alusta lukuun ottamatta) ovat mykkiä, mutta sähköiset äänenlähteet, kuten kaiuttimet, pillit, valvontamonitorit, taustamusiikki ja automaattisen syöttölaitteen mainososuus, kuuluvat ääniraidalta. Muutoin käytetään edelleen mykän elokuvan keinoja - pantomiimia ja välitekstejä. Elokuvan loppupuolen ravintolakohtauksessa Chaplinin ääni kuullaan ensimmäistä kertaa valkokankaalla, kun kulkurihahmo esittää laulun, jonka sanat hän on unohtanut. Kyseisestä laulusta, samoin kuin myös elokuvan lopussa kuultavasta "romanssiteemasta" (sittemmin Smile, suom. Hymy), tuli myöhemmin tunnettu hitti-iskelmä.


title: Nykyaika (elokuva)

text: Yhdysvalloissa elokuvan työläisten kurjuuden kuvaus herätti kritiikkiä ja epäilyjä Chaplinin vasemmistolaisuudesta tai kommunistisympatioista, mutta se menestyi erinomaisesti ympäri maailmaa. Vaikka elokuva on Chaplinin ensimmäinen avoimen poliittinen elokuva, "Nykyajan" loistava komiikka, rytmiikka ja yleisinhimillinen ote saavat nykykatsojan unohtamaan mielleyhtymät 1930-luvun lamakauteen.


title: Nykyaika (elokuva)

text: Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa teki kukin luettelon kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja "Nykyaika" oli mukana heistä kahdenkymmenen listalla. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Nykyajan" kaikkien aikojen 12. parhaaksi komediaksi.


title: Straight Outta Compton

text: Straight Outta Compton on rap-ryhmä N.W.A:n vuonna 1988 julkaisema debyyttialbumi, jota yleisesti pidetään merkittävimpänä gangsta rap -albumina ja tietynlaisena vedenjakajana koko hip hopin kehityshistoriassa.


title: Straight Outta Compton

text: Arabian Prince esiintyy levyn kannessa DJ Yellan ja Ice Cuben välissä. Hän erosi ryhmästä ennen kuin albumi julkaistiin.


title: Straight Outta Compton

text: Albumi nosti N.W.A:n suoraan maailmanlaajuiseen suosioon ja toi myös yhtyeen kotikaupunki Comptonille paljon osittain ei-toivottua julkisuutta jengiväkivallan ja huumeteollisuuden ”Mekkana”.


title: Straight Outta Compton

text: Straight Outta Comptonin sisältäessä selvän väkivaltaisia, lakia väheksyviä ja hallitusta ja poliisia halventavia sanoituksia yhtyeestä ja etenkin sen keulahahmo Eazy-E:stä kehittyi nopeasti FBI:n ja monien yhdysvaltalaisten poliitikkojen silmätikku.


title: Vjatšeslav Soloduhin

text: Vjatšeslav Soloduhin (s. 11. marraskuuta 1950 Leningrad, Neuvostoliitto – 1979) oli venäläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi 15 maaottelua, joissa hän teki 12 maalia. Soloduhin pelasi vuosina 1967–1979 Neuvostoliiton mestaruussarjassa 432 ottelua ja teki niissä 147 maalia. Hän pelasi SKA Pietarin joukkueessa. Soloduhin pelasi Summit Series -otteluissa Kanadaa vastaan 1972.


title: Vjatšeslav Soloduhin

text: Soloduhin teki itsemurhan.


title: Lauriina Vilkkonen

text: Lauriina Vilkkonen (s. 10. tammikuuta 1963 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja informaatikko. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa ja valmistunut vuonna 1986 filosofian maisteriksi pääaineenaan teatteritiede, sekä suorittanut opintoja Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa vuosina 1989-1991. Hänen esikoisteoksensa oli "Oma Strindbergini", jonka WSOY julkaisi vuonna 1990.


title: Aimé Jacquet

text: Aimé Jacquet (s. 27. marraskuuta 1941) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Jacquet valmensi Ranskan jalkapallomaajoukkueen maailmanmestaruuteen vuoden 1998 kotikisoissa.


title: Aimé Jacquet

text: Jacquet aloitti jalkapalloilun nuorena paikallisessa US Couzanin amatöörijoukkueessa työskennellen samalla tehtaassa. 1959 Jacquet siirtyi AS Saint-Étiennen joukkueeseen ja teki ammattilaisdebyyttinsä "Les Vertsissä" 1961. Jacquet edusti ASSEa joukkueen kulta-aikana ja juhli mestaruutta peräti viisi kertaa. Ranskan maajoukkueessa Jacquet pelasi vain kaksi maaottelua maajoukkueen kriisivuosina. 1973 Jacquet siirtyi ASSEn paikallisvastustajan, Olympique Lyonnais'n paitaan päättäen uransa Lyonissa 1976.Jacquet aloitti valmennusuransa Lyonissa 1976, mutta todellisen läpimurtonsa hän teki 1980-luvulla toimiessaan koko vuosikymmenen ajan FC Girondins de Bordeaux'n päävalmentajana. Jacquet'n johdolla Bordeaux voitti kolmen liigamestaruuden lisäksi kahdesti Coupe de Francen ja esiintyi Euroopan cupin ja Cup-voittajien cupin välierissä. Yhdeksän valmennusvuotta Bordeaux'ssa saivat päätöksen kauden 1988–89 päätteeksi, kun Jacquet riitautui seuran puheenjohtaja Claude Bezin kanssa. Bordeaux'sta lähtönsä jälkeen hän kehitti itseään valmentajana Montpellier’ssa ja Nancyssa.


title: Aimé Jacquet

text: 1991 Jacquet astui Ranskan jalkapalloliiton palvelukseen ja siirtyi työskentelemään FFF:n harjoittelukeskukseen "(Direction Technique Nationale)". Seuraavana vuonna hänestä tuli Gérard Houllierin apulaisvalmentaja maajoukkueessa. Houllier ei onnistunut johdattamaan Ranskaa MM-kisoihin 1994 ja päävalmentaja pantiin vaihtoon. Aimé Jacquet nousi Houllierin seuraajaksi hakemaan jatkoa 1980-luvun menestykselleen.


title: Aimé Jacquet

text: Jacquet varmisti asemansa maajoukkueen päävalmentajana, kun Ranska pelasi 1994 muutaman erinomaisen harjoitusottelun, muun muassa Italiaa vastaan. Jacquet nosti maajoukkueen kapteeniksi Manchester Unitedin tähtipelaaja Eric Cantonan, jonka varaan hän myös Ranskan pelin perusti.


title: Aimé Jacquet

text: Cantona hölmöili kuitenkin itsensä ulos kansainvälisistä ympyröistä potkaistuaan Crystal Palacen fania 1995 ja Jacquet joutui etsimään uusia variaatioita maajoukkueeseen. Uudeksi moottoriksi tuli vasta 23-vuotias Zinedine Zidane. Vanhat konkarit kuten Cantona, Jean-Pierre Papin ja David Ginola saivat väistyä nuorempiensa tieltä. Jacquet sai nuorennusleikkauksesta kritiikkiä monilta faneilta, mutta pani heille jauhot suuhun johtaen Ranskan EM-kisoihin 1996. Lopputurnauksessa nuori Ranskan joukkue selvisi aina välieriin saakka, joissa se hävisi Tšekille vasta rangaistuspotkukilpailussa. Loistava menestys takasi Jacquet'lle jatkosopimuksen maajoukkuevalmentajana.


title: Aimé Jacquet

text: EM-kisojen 1996 jälkeen Jacquet hioi maajoukkueettaan harjoitusotteluissa ja hyvin puolustusvoittoinen taktiikka aiheutti valtaisaa kritiikkiä päävalmentajaa kohtaan. Jacquet'n taktiikkaa haukuttiin "muinaiseksi", jolla ei olisi toiveita menestyä omissa MM-kisoissa 1998. Kritiikki paisui entisestään keväällä 1998, kun Jacquet nimesi MM-kisoihin 28 miestä odotetun 22 sijaan. L'Équipe-lehti vaati "Resign!"-otsikoin potkuja Jacquet'lle menestyksen turvaamiseksi. Kun itse lopputurnaus saatiin käyntiin ja Ranska jyräsi alkulohkossaan kaikki vastustajansa, monella muuttui ääni kellossa. Ranska nousi kotikisojensa vahvaksi ennakkosuosikiksi. Loppuotteluun mennessä kaikki kritiikki Jacquet'ta kohtaan oli unohtunut ja Brasilian kaaduttua 3–0 Jacquet oli joukkueineen koko Ranskan suosiossa. Samana iltana 56-vuotias Jacquet ilmoitti jättävänsä tehtävänsä maajoukkueen päävalmentajana.


title: Aimé Jacquet

text: MM-kilpailujen jälkeen Jacquet on työskennellyt FFF:n palveluksessa Clairefontainen valmennuskeskuksessa sekä maajoukkueen teknisenä johtajana. Hän vetäytyi tehtävistään MM-kilpailujen 2006 jälkeen.


title: Täyskierto

text: Täyskierto tarkoittaa keväällä ja syksyllä tapahtuvaa pintaveden ja pohjaveden sekoittumista. Keväällä vesikerrosten lämmetessä neliasteisiksi, pinnalta siirtyy pohjalle hapekasta vettä ja samalla pohjasta nousee ravinteita pinnalle. Kesällä pintavesien lämmetessä vesi kerrostuu uudelleen. Kylmempi vesi painuu pohjaan ja keskelle jää niin sanottu harppauskerros, jossa lämpötilan muutos pintaan nähden voi olla 10 astetta.


title: Täyskierto

text: Syksyllä pintavesi jäähtyy ja pohjassa olevan veden ollessa lämpimämpää, pintavesi painuu pohjaan vieden happea mukanaan. Talvella vesi taas kerrostuu.


title: Les Claypool

text: Leslie Edward "Les" Claypool (s. 29. syyskuuta 1963 Richmond, Kalifornia, Yhdysvallat) on alternative rock -yhtye Primuksen basisti ja laulaja. Claypool on tullut tunnetuksi funkmaisesta, luovasta soittotavastaan. Claypool soittaa mm. Carl Thompsonin nauhatonta 6-kielistä bassoa, jonka nimi on "Rainbow Bass".


title: Les Claypool

text: Vuonna 1986 Metallican basistin Cliff Burtonin kuoleman jälkeen Claypool tarjoutui yhtyeen basistiksi, mutta ei päässyt, koska Claypoolin soittotapa oli ilmeisesti liian funkmainen. James Hetfield myös kertoi eräässä haastattelussa, että Claypoolia ei valittu, koska hän oli liian hyvä.Claypool itse kommentoi jälkikäteen tapausta sillä, että oli todellisuudessa liian outo persoona Metallicaan.


title: Les Claypool

text: Claypool on Primuksen ohella useassa muussakin bändiprojektissa: mm. Blind Illusion, Sausage, Les Claypools's Frog Brigade, Oysterhead ja Colonel Claypool's Bucket of Bernie Brains. Claypool on julkaissut soololevyjä niin omalla nimellään sekä High Ball with the Devil että "Les Claypool And the Holy Mackarel" nimellä. Claypool soittaa vieraana useilla muiden yhtyeiden / artistien julkaisuilla ja on tehnyt musiikillista yhteistyötä mm. Tom Waitsin ja Bucketheadin kanssa.


title: Les Claypool

text: Muusikon uran lisäksi Claypool on myös kirjoittanut romaanin "South of the Pumphouse" sekä käsikirjoittanut ja ohjannut elokuvan "Electric Apricot", jossa hän näyttelee yhtä pääosaa.


title: Les Claypool

text: Les Claypool harrastaa intohimoisesti kalastusta ja veneilyä. Useat hänen sanoittamistaan kappaleista käsittelevätkin tätä aihepiiriä.


title: Les Claypool

text: Les Claypool soittaa bassoa levyllä jos ei toisin mainita :


title: Jevgeni Paladjev

text: Jevgeni Paladjev (12. toukokuuta 1948 Öskemen, Neuvostoliitto – 9. tammikuuta 2010) oli venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi 62 maaottelua tehden kahdeksan maalia Neuvostoliiton maajoukkueessa ja Neuvostoliiton mestaruussarjassa hän pelasi 225 liigaottelua tehden 25 maalia. Hän pelasi Spartakin joukkueessa. Paladjev pelasi Summit Series -otteluissa 1972.


title: Kiai

text: Kiai (, ) on japanilainen taisteluhuuto, jota läytetään hyvin yleisesti budolajeissa. Japanilainen sana ki () tarkoittaa mieltä tai henkeä, "ai" () taas tarkoittaa ”yhdessä”; sananmukaisesti ”kiai” merkitsee ”hengen kanssa”. Kamppailulajeissa tämä purkautuu huutona ja uloshengityksenä, jotka tapahtuvat tekniikkaa suoritettaessa tai ennen sitä.


title: Kiai

text: Termejä "kiai" ja "aiki" käytetään budolajeissa kuten aikidossa ilmentämään fyysisen voiman, henkisen vahvuuden ja valppauden saumatonta yhteiseloa . Termit kirjoitetaan samoilla kanji-merkeillä, joiden järjestys vain on niissä päinvastainen. Tämän takia aikin voidaan katsoa olevan sisäinen, kiain taas ulkoinen ilmentymä samasta daitōryū-periaatteesta. Kendossa kiain käyttö on tarkoituksellista ja kuuluvaa. Sillä paitsi kohdistetaan omat voimavarat lyöntiin, myös osoitetaan ulkopuolisille oma energia ja keskittyminen.


title: Kiai

text: Kiai muodostetaan aina uloshengityksellä. Siihen liittyy aktiivinen voiman käyttö ja sillä on yleensä aina kohdistumissuunta. Välttämättä kiaihin ei tarvitse liittyä suurta ääntä.


title: Kiai

text: Budolajeissa on kiaille usein määrätty muoto, joka vaihtelee lajien kesken. Toisin kuin usein luullaan, harvoin kiaissa äännetään juuri sana ”kiai”. Kiain pituus ja elävyys vaihtelee. Esimerkiksi miekan tai jonkin muun aseen piston yhteydessä kiai on lyhyempi kuin laajassa leikkaavassa lyönnissä.


title: Pankakosken kartonkitehdas

text: Pankakosken kartonkitehdas on Lieksan kaupungissa Pankakosken taajamassa, sijaitseva kartonkitehdas, jonka omistaa sijoittaja Dermot Smurfitin omistama Pankaboard Oy. Tehtaalla on kaksi pienehköä kartonkikonetta, jotka tuottavat erikoiskartonkeja. PankaBoard Oy:n liikevaihto vuonna 2008 oli noin 55 miljoonaa euroa. Henkilökuntaa on noin 180, ja tehdas on Lieksan suurimpia työnantajia. Yhtiön toimitusjohtajan toimii Lauri Junnila ja tehtaan johtajana Petri Saastamoinen (aiemmin Ian Halliday, Ari Kotilainen).


title: Pankakosken kartonkitehdas

text: Tehtaan kilpailijoita olivat aiemmin muun muassa Vääräkosken Pahvi Oy Ähtärissä, Stromsdal Juankoskella, norjalainen Rena Karton AS ja ruotsalaiset Fridafors Kartong AB ja Svaneholms Bruk AB. Näistä Vääräkoski on mennyt konkurssiin, Fridafors lopettanut toimintansa tehtaan molemmat kartonkikoneet tuhonneen tulipalon jälkeen vuonna 2000 ja myös Rena lopettanut toimintansa vuonna 1998. Stromsdal asetettiin konkurssiin vuonna 2008. Sittemmin myös Svaneholms Bruk on lopettanut toimintansa.


title: Pankakosken kartonkitehdas

text: Pankaboard on ollut omistajavaihdoksen jälkeen tehostustoimien kohteena. Niiden ansiosta tehtaan toiminta on kääntynyt kannattavaksi ja viimeiset 6 vuotta tulos on ollut voitollinen (tilanne 2016).


title: Pankakosken kartonkitehdas

text: Tehtaalla on kaksi kartonkikonetta, joiden yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti on 110 000 t/a. Kartonkikone KK3 on vanhimpia toiminnassa olevia kartonkikoneita Suomessa. Kone on kuitenkin uusittu useita kertoja. Tehtaan kartonkikone KK3:ssa on käytössä harvinainen Condebelt-kartonginkuivaustekniikka. Pankakoskelle on toimitettu ensimmäinen Valmetin Damatic-ohjausjärjestelmä.


title: Pankakosken kartonkitehdas

text: Pankakosken vesivoimalaitos käynnistettiin sähkön tuotantoon 12.3.1912, jolloin vuosina 1910 - 1912 uusittu Pankakosken tehdas aloitti kartongin tuotannon. Pankakosken tehdasta rakennettaessa Enso-Gutzeit Osakeyhtiö perusti vuonna 1912 sahalaitoksen Lieksan Rantalaan, nykyiseen Kiramonrantaan. Saha palveli pääasiassa tehtaan tarpeita ja se sai sähkövoimansa Pankakosken vesivoimalaitoksesta. Rantalasta sähköä johdettiin myös Lieksan kylän keskustaan. Saha paloi vuonna 1933 eikä sitä rakennettu enää uudelleen. Pankakosken tehtaan tuotanto- ja konttoritiloissa oli sähkövalaistus käytössä jo vuonna 1898. Valaistussähkö tehtiin silloisessa rautaruukissa koskivoiman pyörittämällä dynamolla. Tuolloin Pankakoskella valmistettiin vielä rautaa Pankajärven pohjasta nostetusta järvimalmista. Raudan valmistus oli aloitettu jo vuonna 1825 ja sitä kesti noin 77 vuoden ajan. Palaneen rautaruukin paikalle perustettiin massatehdas, joka toimi puuhiomona vuosina 1904 - 1909. Vuonna 1904 puuhiomolle hankittiin valaistussähköä tuottava dynamo, joka sai käyttövoimansa höyryn paineesta. Hiomolla oli käytössä vuoden 1909 inventaarion mukaan viisi kaarilamppua ja 208 hehkulamppua.


title: Pankakosken kartonkitehdas

text:
Nykyisellä voimalaitoksella on vuonna 1999 käyttöönotettu leijupetikattila, jonka valmistaja on Putkimaa Oy. Kattilan teho on 33MW. Kattilalla korvattiin vanhempia kattiloita.
Pankakosken kartonkitehtaalla on oma tehdaspalokunta, jonka sammutusauton tunnus on PA11 (Pankakoski).


title: Larry LaLonde

text: Larry ”Ler” LaLonde (oik. Reid Laurence LaLonde; s. 12. syyskuuta 1968 Richmond, Kalifornia, Yhdysvallat) on alternative rock -yhtye Primuksen kitaristi. LaLonde on myös soittanut yhtyeissä Blind Illusion, Possessed ja No Forcefield sekä Frank Zappa -tribuuttiyhtyeessä Caca. LaLonden kitaransoiton opettajana on toiminut Joe Satriani.


title: Likainen pommi

text: Likaiset pommit ovat radiologisia aseita, joissa tavanomainen räjähdysaine räjähtäessään levittää radioaktiivista ainetta ympäristöön. Vaikutus riippuu käytetystä radioaktiivisesta aineesta ja käytännössä pommista aiheutuva todellinen säteilyvaara rajoittuu enimmilläänkin muutamien kilometrien etäisyydelle. Likainen pommi soveltuukin hyvin terroristiaseeksi, sillä säteily lisää pommin kauhuvaikutusta. Tyypillisesti pommin aiheuttama räjähdys onkin vaarallisempi kuin mukana olevan radioaktiivisen aineen säteily. Likainen pommi ei sovellu sotilaskäyttöön, vaan sitä pidetään yleisesti terroristien aseena. Myös Geneven sopimus kieltää likaisen pommin sotilaskäytön. Likaista pommia ei myöskään pidetä varsinaisena joukkotuhoaseena, koska sellaisen räjäyttäminen ei todennäköisesti surmaa montaakaan ihmistä. Likainen pommi aiheuttaa pikemminkin psykologista tuhoa kuin fyysistä. Useat asiantuntijat pitävät sitä ”talousaseena”, koska paniikki häiritsisi nimenomaan talouselämää. Esimerkiksi pernarutto olisi joukkotuhoaseena kuolettavampi, sekä paljon helpompi hankkia ja kuljettaa.


title: Likainen pommi

text: Likaisen pommin rakentaminen ei ole periaatteessa juurikaan vaikeampaa kuin tavanomaisen pommin. Aseessa tavallinen räjähdysaine levittää likaiseen pommiin pakattua radioaktiivista ainetta ympäristöön. Pommin rakentamisessa vaikeinta on hankkia sopivaa radioaktiivista ainetta, joka käytännössä vaikeuttaa säteilyvaikutukseltaan merkittävän pommin rakentamista huomattavasti. Pommissa tarvitaan riittävä määrä radioaktiivista ainetta, jolla on sopivat säteilyominaisuudet ja puoliintumisaika. Säteilyn vaikutukset pienenevät voimakkaasti etäisyyden kasvaessa säteilylähteestä, joten pommissa olevan radioaktiivisen aineen määrän on kasvettava myös haluttaessa laajentaa vaikutusaluetta. Muita valintaan vaikuttavia asioita ovat radioaktiivisen aineen saatavuus, puhdistamisen vaikeus haluttaessa kontaminoida ympäristöä ja kuinka helposti ne ovat levitettävissä ja käsiteltävissä. Kansainvälisen atomienergiajärjestö IAEA:n mukaan likaisen pommin rakentamiseen tarvittavia radioaktiivisia aineita on saatavilla lähes jokaisessa maassa.


title: Likainen pommi

text: Teoriassa likainen pommi räjähtäessään voi saastuttaa lähialueen pitkäksikin aikaa ja aina puhdistaminen ei ole taloudellisesti järkevää. Likaisen pommin räjähtäessä vaikuttavat sen aiheuttamiin seurauksiin useat muuttujat, kuten sääolosuhteet, isotooppi ja sen aktiivisuus sekä hiukkasten koko räjäytyksen jälkeen. Kaasuna, nesteenä tai jauheena oleva aine leviää räjähdyspisteestä ilmavirtojen mukana tehokkaimmin ympäristöön.


title: Roger Lemerre

text: Roger Lemerre (s. 18. kesäkuuta 1941) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Roger Lemerre

text: Pitkän valmennusuran tehnyt Lemerre valmensi Ranskan maajoukkueen Euroopan mestariksi vuonna 2000.


title: Roger Lemerre

text: Lemerre pelasi ammattilaisena Ranskassa kaikkiaan 14 vuoden ajan. Maajoukkueessa kuusi maaottelua pelanneen Lemerren peliuran suurimmiksi saavutuksiksi Coupe de Francen kaksi finaaliesiintymistä. Lemerre aloitti valmennusuransa Red Starin peräsimessä 1975. Hän valmensi vuosien ajan Ranskan lisäksi myös Tunisiassa. 1986 hän siirtyi Ranskan sotilasmaajoukkueen päävalmentajaksi. Pesti huipentui maailmanmestaruuteen 1995.


title: Roger Lemerre

text: Kesällä 1998 Lemerre nousi Ranskan A-maajoukkueen päävalmentajaksi maailmanmestarivalmentaja Aimé Jacquet'n lähdön jälkeen. Lemerren johdolla Ranskan kultajoukkue jatkoi menestyskulkuaan kaatamalla Italian jatkoajalla 2–1 EM-finaalissa 2000.


title: Roger Lemerre

text: MM-kisoissa 2002 mestaruutta puolustanut Ranska kompastui Lemerren johdolla jo alkulohkoon. Lemerre jätti tehtävänsä kisojen jälkeen siirtyen Tunisian maajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Roger Lemerre

text: Lemerren johdolla Tunisia juhli Afrikan mestaruutta 2004, kun joukkue kaatoi finaalissa Marokon 2–1. Lemerre luotsasi Tunisian myös MM-kisoihin 2006, joissa tie katkesi alkulohkoon. Afrikan mestaruuskisoissa 2006 ja 2008 Lemerre luotsasi Tunisian puolivälieriin.


title: Roger Lemerre

text: Toukokuussa 2008 Marokon jalkapalloliitto tiedotti 66-vuotiaan Lemerren siirtyvän Marokon jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi heinäkuun alusta alkaen. Lemerren tavoitteena on luotsata Marokko MM-kisoihin 2010.


title: Roger Lemerre

text: Heinäkuussa 2009 Lemerre sai potkut Marokon päävalmentajan paikalta. Marokon MM-karsinnat olivat alkaneet kehnosti ja kolmen ottelun jälkeen sillä oli kasassa vain kaksi pistettä, kun lohkon kärkisijaa pitäneellä Gabonilla oli kuusi.


title: Roger Lemerre

text: Joulukuun lopulla 2009 Lemerre siirtyi turkkilaisen MKE Ankaragücün päävalmentajaksi kuuden kuukauden sopimuksella. Menestys jäi vaatimattomaksi Ankaragücün sijoituttua liigassa sijalle 12. Lemerre saikin potkut toukokuussa 2010.


title: Roger Lemerre

text: Heinäkuun puolivälissä 2012 Lemerre palasi 71-vuotiaana valmennustehtäviin Algerian pääsarjassa pelaavan CS Constantinen uutena päävalmentajana. 31. toukokuuta Lemerre ilmoitti ettei tulisi jatkamaan seuran valmentajana. Hän johdatti Constantinen kauden päätteeksi Algerian pääsarjassa kolmanneksi.


title: Roger Lemerre

text: Joulukuun lopulla 2013 Lemerre allekirjoitti puolivuotisen sopimuksen Étoile Sportive du Sahelin kanssa. Konkarivalmentajana johdolla Étoile voitti Tunisian cupin mestaruuden 2014. Lemerre jätti seuran kauden jälkeen.


title: Roger Lemerre

text: Tammikuussa 2016 Lemerrestä tuli Nationalissa pelaavan CS Sedanin päävalmentajana. Lemerren johdolla Sedan säilytti sarjapaikkansa kauden 2015/16 päätteeksi. Heinäkuun alussa Lemerre jätti tehtävänsä seuran päävalmentajana.


title: Roger Lemerre

text: Syyskuussa 2016 Lemerre palasi CS Constantinen päävalmentajaksi. Hän sai kuitenkin potkut jo lokakuussa.


title: They Came to Conquer… Uranus

text: They Came to Conquer… Uranus on Blink-182-yhtyeen vuonna 1995 julkaistu EP. Levystä julkaistiin kaksi eri versiota musta ja kirkkaan sininen 7" vinyyli.


title: Mäkihypyn maailmancup 2006–2007

text:
Mäkihypyn maailmancup 2006–2007 alkoi Kuusamossa, Suomessa 24. marraskuuta 2006. Kauden kolmestakymmenestä osakilpailusta hypättiin 26, joista osassa vain yksi kierros. Kausi 2006–2007 oli erityisen hankala siinä suhteessa, että useita kisoja jouduttiin siirtämään tai kokonaan perumaan olosuhteiden takia. Usein pahin "vihollinen" oli kova tuuli. Viimeinen osakilpailu hypättiin Planicassa, Sloveniassa 25. maaliskuuta 2007. Myös Planican päätöskilpailu jäi yhden kierroksen mittaiseksi lumisateen takia.
Kauden viimeiset kolme kisaa voitti Puolan Adam Małysz, joka voitti myös maailmancupin, ennen kauden norjalaista komeettaa Anders Jacobsenia. Eroa miesten välille kertyi lopulta 134 pistettä.


title: Mäkihypyn maailmancup 2006–2007

text: Kausi jäi monille mieleen dramatiikasta ja yllätyksistä, koska maailmancupin viiden parhaan joukkoon sijoittui kaksi tulokasta Anders Jacobsen ja itävaltalainen Gregor Schlierenzauer. Myös yksi erittäin vaarallinen kaatuminen nähtiin, kun tšekkiläinen Jan Mazoch kaatui 20. tammikuuta Puolan Zakopanessa hyppynsä pahasti ja hänet kannettiin tajuttomana mäkimontusta.


title: Pirre Alanen

text: Pirre Päivikki Alanen (ent. Leino, o.s. Pasanen) (s. 31. joulukuuta 1965 Helsinki) on Pirjo ja Spede Pasasen tytär.


title: Pirre Alanen

text: Alanen on esiintynyt isänsä elokuvissa: kahvilan toisena myyjänä elokuvassa "Uuno Turhapuron poika", Maaperän tyttärenä elokuvassa "Viu-hah hah-taja" ja keinuvana pikkutyttönä elokuvassa "Leikkikalugangsteri". Hän esiintyi myös "Spede Show'n" vuoden 1982 kahdeksannessa jaksossa ja isästään kertovan "Koomikon kuva – Spede Pasanen 1930–2001" -dokumentin ensimmäisessä osassa vuonna 2002. Spede Pasasen kuoltua vuonna 2001 Alanen järjesti "Speden Spelien" juontajaksi Saija Hakolan. Alanen toimi myös "Speden Spelien" yhtenä numerot arpovana pallotyttönä. Isänsä kuoleman aikoihin Alanen toimi parisen vuotta helsinkiläisravintola Sea Horsen ravintoloitsijana.


title: Pirre Alanen

text: Tammikuussa 2008 Alanen (silloinen Leino) tuomittiin Turun hovioikeudessa ryöstöstä, ampuma-aserikoksesta, törkeästä kotirauhan rikkomisesta, pahoinpitelystä ja laittomasta uhkauksesta kymmeneksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen. Lisäksi hän joutui maksamaan henkisestä kärsimyksestä 17 500 euroa ja muita kuluja lähes 8 000 euroa. Syynä oli laittomasti hoidettu velanperintä.


title: Pirre Alanen

text: Vuosina 2010–2014 oikeudessa puitiin Pirre Alanen rakennusprojektia Espoossa vuosina 2003–2006. Keväällä 2013 kaksi rakennusprojektia hoitanutta miestä tuomittiin vankeuteen törkeästä petoksesta heidän aiheutettuaan oikeuden mukaan Alaselle 300 000 euron vahingot käyttämällä rakentamiseen tarkoitettuja lainoja muihin tarkoituksiin. Alanen syytti myös lahtelaista pankkia ja pankinjohtajaa muun muassa väärennöksistä, mutta syytteet hylättiin. Keväällä 2014 Itä-Suomen hovioikeus kumosi miesten tuomiot ja korvausvelvollisuuden, eikä Korkein oikeus myöntänyt Alaselle valituslupaa.


title: Jacques Santini

text: Jacques Santini (s. 25. huhtikuuta 1952) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Jacques Santini

text: Santini pelasi juniorina Fesches-de-Châtelin joukkueessa, josta siirtyi 1969 AS Saint-Étienneen. Hän pelasi "Les Vertsissä" kaikkiaan 12 kauden ajan ja oli mukana voittamassa neljää Ranskan mestaruutta. Hän oli mukana myös Robert Herbin'n valmentamassa ryhmässä, joka eteni Euroopan cupin loppuotteluun kaudella 1975/76.


title: Jacques Santini

text: Santini jätti ASSEn 1981 ja siirtyi Montpellier’hen. Hän edusti seuraa kaksi kautta, jonka jälkeen hän pelasi vielä kahden kauden ajan CA Lisieux'ssä.Santini aloitti valmennusuransa CA Lisieux'n pelaajavalmentajana 1983. Ensimmäinen päätoiminen päävalmentajan pesti oli Toulouse FC:ssä, jonka hän johdatti parhaimmillaan liigassa kolmanneksi kaudella 1986/87. Hän valmensi seuraa neljä kautta ja siiryti kesällä 1989 Lille OSC:n päävalmentajaksi. LOSCissa Santini ei kuitenkaan kyennyt yhtä suurin saavutuksiin ja parhaimmillaan seura oli liigassa kahdeksantena.


title: Jacques Santini

text: LOSC-pestinsä jälkeen Santini toimi kaksi kautta AS Saint-Étiennen päävalmentajana, mutta menestys jäi vaisuksi. Joulukuussa 1994 hän otti hoitaakseen FC Sochaux'n päävalmentajan tehtävät, mutta ei onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta ja sai potkut kauden jälkeen.


title: Jacques Santini

text: Sochaux-pestinsä jälkeen hän työskenteli kaksi vuotta Clairefontainessa, kunnes siirtyi 1997 Olympique Lyonnais'n organisaatioon urheilutoimenjohtajaksi. Yhdessä seuran puheenjohtaja Jean-Michel Aulas'n ja silloisen päävalmentajan Bernard Lacomben kanssa Santini oli rakentamassa pohjaa Lyonin menestyksen aikakaudelle. Kesällä 2000 hän seurasi Lacombea päävalmentajana ja johdatti seuran heti debyyttikaudellaan liigahopealle. Seuraava kausi toi kaivatun täysosuman, kun Lyonissa juhlittiin seurahistorian ensimmäistä liigamestaruutta.


title: Jacques Santini

text: Heinäkuussa 2002 Santini jätti Lyonin ja siirtyi Ranskan maajoukkueen päävalmentajaksi. Hän johdatti pahasti MM-kisoissa 2002 kompuroineen joukkueen Maanosaliittojen cupin voittajaksi 2003 ja odotukset EM-kisojen 2004 suhteen olivat korkeat. Lopputurnauksessa puhutti Ranskan pelillisten otteiden lisäksi myös Santinin uutisoitu siirtyminen Tottenham Hotspurin päävalmentajaksi kisojen jälkeen. Epäsuositun päävalmentajan ura Ranskan maajoukkueessa jäi lyhyeksi Ranskan pudottua puolivälierissä sittemmin mestaruuden voittaneelle Kreikalle.


title: Jacques Santini

text: Kovin paljon paremmin Santinilla ei sujunut Tottenhamissakaan. Hän erosi tehtävistään jo marraskuussa 2004 luotsattuaan seuraa vain 13 ottelussa. Virallisesti hänen eronsa taustalla olivat henkilökohtaiset syyt, mutta erimielisyyksien urheilutoimenjohtaja Frank Arnesenin kanssa huhuttiin olleen todellinen syyn pikaiseen lähtöön. Myöhemmin vuonna 2005 antamassaan haastattelussa Santini kertoi lähtönsä taustalla olleen Spursin rikkomat lupaukset. Hän myönsi myös tehneensä virheen allekirjoittaessaan Spurs-sopimuksen jo ennen EM-kisoja.


title: Jacques Santini

text: Kesäkuussa 2005 Santini jatkoi uraansa kotimaassaan AJ Auxerren päävalmentajana. Kotimaassaan epäsuosittu Santini astui suuriin saappaisiin seuralegenda Guy Roux'n jälkeen. Pesti jäikin varsin lyhyeksi, vaikka Auxerre taistelikin ylemmän keskikastin sijoituksista. Santini kritisoi seuran siirtopolitiikkaa ja valitti seurajohdossa vaikuttaneen Guy Roux'n liiallisesta vaikutusvallasta, mikä johti lopulta potkuihin toukokuussa 2006.


title: Jacques Santini

text: Kesällä 2008 Santinin huhuttiin olevan muun muassa skotlantilaisseura Heartsin ja Tunisian maajoukkueen kiikarissa. Kumpikaan sopimus ei kuitenkaan toteutunut.


title: Jacques Santini

text: Tammikuussa 2010 Santinista tuli AS Saint-Étiennen seurajohtaja Roland Romeyerin avustaja ja seuran teknisen komission puheenjohtaja. Sopimus purettiin kuitenkin jo toukokuun lopussa.


title: Jacques Santini

text: Heinäkuussa 2010 Santini jatkoi uraansa RC Lensin teknisenä johtajana. Hän tulee toimimaan kaudella 2010–11 myös apulaisvalmentajan tehtävissä. Päävalmentaja Jean-Guy Wallemmen jätettyä tehtävänsä vuoden 2011 alussa Santinille tarjottiin päävalmentajan tehtäviä, mutta hän kieltäytyi ja jätti seuran.


title: Panssaridivisioona

text: Panssaridivisioona (PsD) on mekanisoitu ja moottoroitu divisioona, joka koostuu panssarivaunu- ja avustavista yksiköistä, joihin kuuluu muun muassa jalkaväkeä ja tykistöä. Saksan Wehrmacht perusti ensimmäiset panssaridivisioonat 15. lokakuuta 1935 muiden maiden vielä tutkiessa konseptia. Saksalaisten panssaridivisioonien menestyksen myötä toisen maailmansodan sytyttyä myös muut armeijat perustivat panssaridivisioonia.


title: Panssaridivisioona

text: Toisen maailmansodan jälkeen panssaridivisioonat ovat olleet useimpien modernien armeijoiden ydinyksiköitä.


title: Panssaridivisioona

text: Suomessa on ollut yksi panssaridivisioona jatkosodan aikana.


title: Stacey Cadman

text: Stacey Cadman (s. 1979 Länsi-Midlands, Englanti) on brittiläinen näyttelijä ja televisiojuontaja. Cadman on opiskellut taiteita ja tanssia Birminghamissa sekä musiikkiteatteria Arts Educational Schoolissa Lontoossa.


title: Stacey Cadman

text: Cadman aloitti televisiouransa BBC:n perhekomediassa "Cavegirl". Sen jälkeen hän näytteli Poppy Fieldsin roolia sarjassa "Kymppikerho" (2004–2005). Cadman on juontanut Channel 4:n "Monster Jam" -sarjaa sekä "Smile" ja "The Saturday Show" -ohjelmia.


title: Aleksandr Voltškov

text: Aleksandr Voltškov (s. 1. marraskuuta 1952, Moskova, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi Neuvostoliiton mestaruussarjassa 446 ottelua tehden 155 maalia. Neuvostoliiton maajoukkueessa 230 ottelua tehden 6 maalia Jääkiekkoseurat:TsSKA, SKA Leningrad. Voltškov pelasi Summit Series otteluissa 1972


title: Infinite (Stratovariuksen albumi)

text: Infinite on Stratovarius-yhtyeen kahdeksas albumi, joka julkaistiin vuonna 2000. Albumi nousi korkeimmillaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 1 ja myi kultaa Suomessa. Kappaleissa "Mother Gaia", "Infinity" ja "Celestial Dream" on mukana myös orkesteri ja kuoro. Infiniteltä julkaistiin kappaleista "Hunting High and Low" ja "A Million Light Years Away" sekä single että musiikkivideo.


title: Infinite (Stratovariuksen albumi)

text:
Sävellykset ja sanoitukset: Timo Tolkki, ellei toisin mainita.
Bonuskappaleet:


title: The Time Is Now

text: The Time Is Now on Endstandin 10. maaliskuuta 2006 julkaistu albumi.


title: Englanninbulldoggi

text: Englanninbulldoggi on hyvin vanha melko pieni ja tukevarakenteinen koirarotu. Se kuuluu FCI-roturyhmään 2 – Pinserit, snautserit, molossityyppiset ja sveitsinpaimenkoirat. Se kuuluu myös mastiffeihin. Englanninbulldoggia pidetään Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisena ikonina.


title: Englanninbulldoggi

text: Englanninbulldoggilla on lyhyt, hienojakoinen, pehmeähkö karvapeite, massiivinen runko, vankat ja voimakkaat jalat, suuri ja voimakas pää, jossa on lyhyt kuono ja huomattava alapurenta. Pään sekä kaulan alueella on löysää nahkaa ja poimuja. Englanninbulldoggin paino on noin 18–35 kg riippuen suuresti yksilön koosta ja iästä. Rotumääritelmässä ei korkeutta ole määritelty, mutta käytännössä rotu on noin 35–45 cm korkea.


title: Englanninbulldoggi

text: Väritykseltään englanninbulldoggi on valkoinen, keltainen tai juovikas tummalla maskilla tai ilman sekä valkoisilla merkeillä tai ilman. Musta väri punaruskein merkein tai ilman sekä vaaleapigmenttisyys (sininen pigmentti) ovat näyttelykoirilla vakavia virheitä.


title: Englanninbulldoggi

text: Englanninbulldoggi polveutuu koiratyypistä, joka oli karhutaisteluissa käytettyjen mastiffi-vartiokoirien ja sisukkaiden metsästysterrierien risteytys. Tyypin 1600-luvulla saama nimi "bulldog" eli sananmukaisesti "härkäkoira" viittaa sen alkuperäiseen käyttötarkoitukseen tappeluissa härkiä vastaan. Vahva ja päättäväinen bulldoggi oli ihanteellinen tappelukoira, joka vammoistaan välittämättä riippui sitkeästi kiinni härässä. Nykyistenkin bulldoggirotujen tärkeän tunnistusmerkin, lyhyen kuonon, kerrotaan alun perin auttaneen koiraa hengittämään härkää purressaan.


title: Englanninbulldoggi

text: Kun härkätappelut kiellettiin Britanniassa 1830-luvulla, bulldoggityyppinen koira oli vaarassa kadota. Koirankasvattaja Bill George jalosti taistelukoirista vähemmän aggressiivisia, ja nykymuodossaan englannibulldoggi tunnetaan hyvin lempeänä ja rauhallisena rotuna. Härkätappeluiden päättymisen jälkeen englanninbulldoggin käyttötarkoituksena on ollut ainoastaan seurakoirana olo, mikä on mahdollistanut rodun ulkonäön piirteiden jalostamisen äärimmilleen. Nykyisellä englanninbulldoggilla on verrattain hyvin suuri ja lyhyt pää, erittäin leveä rinta ja lyhyet jalat sekä tukeva runko, ja näyttelyissä menestyvät yksilöt kärsivät usein koiran elämää hankaloittavista vaivoista. Rodun jalostuksessa panostetaan nykyisin aiempaa enemmän koirien terveyteen, mutta joukko sen kasvattajia on perustanut myös erillisen, vanhantyyppiseen englannibulldoggiin pyrkivän jalostussuunnan.


title: Englanninbulldoggi

text: Englanninbulldoggilla esiintyy lyhytkuonoisille roduille tyypillisiä vaivoja kuten kuorsausta, hengitysteiden ahtautta, penikointivaikeuksia ja suurempi alttius lämpöhalvaukseen ja silmävaivoihin. Rodulla esiintyy myös sydänvikoja ja tutkituista roduista eniten lonkkavikaa. Löysän nahan poimut kasvoissa tulehtuvat herkästi mikäli niitä ei puhdisteta asianmukaisesti. Englanninbulldoggin riski sairastua koiran kuivasilmäisyyteen on lähes kymmenkertainen verrattuna rotuihin, joilla ei ole erityisherkkyyttä.


title: Englanninbulldoggi

text: Vuosina 1988-2012 suomalaisista englanninbulldogeista on lonkka- ja kyynärkuvattu kaksi prosenttia. Tutkituista koirista yhdellä prosentilla on terveet lonkat (luokitus A tai B) ja 49 prosentilla terveet kyynärät (luokitus 0). Polvinivelet on tutkittu neljältä prosentilta rodun yksilöistä; tutkituista koirista 95 prosentilla ei ole polvilumpion luksaatiota. Silmät on tutkittu 3 prosentilla koirista ja tutkituista terveeksi todettu 49 prosenttia. Rotu kuuluu PEVISA-ohjelmaan 1.1.2019 alkaen.


title: Englanninbulldoggi

text: Todennäköinen elinikä englanninbuldoggille on 8-10 vuotta, joskin Englannin kennelklubin vuonna 2004 teettämässä kyselytutkimuksessa englanninbulldoggien keskielinikä oli vain 6,3 vuotta.


title: Englanninbulldoggi

text: Rodulta on löydetty DVL2-geenin mutaatio, joka liittyy sen ja kahden muun lyhytkallorodun (ranskanbulldoggi, bostoninterrieri) kallon, rintakehän, kaulan sekä selkärangan luuston epämuodostumiin. Poikkeavuuksia on myös hampaistossa. Mutaatio on samantapainen kuin ihmisillä esiintyvä harvinainen Robinowin oireyhtymään, jossa ihmisellä on samalaisia ulkoisia poikkeavuuksia kuin tutkitulla koirarodulla. Englannin- ja ranskan bulldoggeilla ei ole normaalia geeniä ollenkaan, bostoninterrierreillä kuudella prosentilla. Muiden lyhytkallorotujen ulkomuoto johtuu eri tekijöistä.


title: Euroliiga

text: Euroliiga () on ULEB-liiton vuosittain järjestämä koripallon ammattilaisliiga, johon kuuluu 31 seurajoukkuetta Euroopan korkeimmista koripallosarjoista. Se on korkein kansainvälinen koripallosarja Euroopassa.


title: Euroliiga

text: Sarjaa pelattiin vuosina 1958–2001 FIBAn alaisuudessa, mutta vuonna 2000 sen rinnalle syntyi ULEB-liiton järjestämä sarja. Nykyisin sarjaa pelataankin ULEB-liiton alaisuudessa. Sarjan kaikkien aikojen menestynein joukkue on Real Madrid. Sarjan ollessa ULEBin alaisuudessa, sen menestynein seura on ollut Panathinaikos BC.


title: Euroliiga

text: Sarjaan pääsevät Euroopan suurimpien koripalloliigojen voittajat, sekä parhaiten sijoittuneet seurat. Lisäksi ULEB jakaa villejä kortteja ja karsintapaikkoja. Sarjaan pääsee myös voittamalla ULEB Eurocupin.


title: Euroliiga

text: Vuonna 1954 ranskalainen "L’Équipe"-lehden journalisti Gabriel Hanot innostui jalkapallon seurajoukkueiden välisestä sarjasta nähtyään Wolverhamptonin ja Budapest Honvédin välisen jalkapallon ystävyysottelun. Palattuaan Ranskaan hän jutteli ideasta työnantajansa kanssa, joka päätti pyytää Euroopan suurimpien jalkapalloseurojen puheenjohtajat tapaamiseen, mistä sai alkunsa jalkapallon Euroopan cup. Pian myös koripallopiirit kiinnostuivat ajatuksesta, ja uudesta sarjasta keskusteltiin FIBAn edustajien kesken vuoden 1957 EM-kisojen aikana. Sarja päätettiin aloittaa ja FIBAn pääsihteeri Renato William Jonesin asettama komissio pyysi Euroopan maiden koripalloliittoja lähettämään siihen oman maansa mestarijoukkue. Palkintopokaalin lahjoitti "L’Équipe".


title: Euroliiga

text: Koripallon Euroopan cupin ensimmäinen kausi aloitettiin helmikuussa 1958 ja ensimmäinen ottelu pelattiin Brysselissä. Ensimmäisen kauden loppuottelussa olivat vastakkain neuvostoliittolainen ASK Rīga sekä bulgarialainen Academic Sofia. ASK Rīgalla oli ollut onnea välierissä, sillä Real Madrid ei voinut pelata toista välieräottelua. Syynä oli Espanjan silloisen diktaattorin Francisco Francon määräys, jonka mukaan joukkue ei saanut matkustaa Neuvostoliittoon. Ensimmäinen mestaruus ratkaistiin kaksiosaisella loppuottelulla, joiden molempien voitot vei ASK Rīga.


title: Euroliiga

text: Sarjan alkuvuodet olivat Itä-Euroopan maiden hallintaa, sillä koripallo ei vielä ollut suuri laji Italiassa ja Espanjassa. Ensimmäinen Itä-Euroopan ulkopuolelta tullut joukkue, joka esiintyi loppuottelussa, oli Real Madrid. Se pääsi kaudella 1961–1962 loppuotteluun, jolloin loppuottelu pelattiin ensimmäistä kertaa neutraalilla peliareenalla. Syyt olivat taas poliittiset, sillä Franco ei päästänyt Real Madridia kommunistiseen maahan. Vaikka joukkue hävisi loppuottelun, oli vuosikymmen Real Madridille silti menestyksekäs. Ensimmäisen kerran Real Madrid voitti mestaruuden kaudella 1963–1964, kun joukkue onnistui voittamaan Spartak Brnoon. Voitto oli myös ensimmäinen kerta, kun Länsi-Euroopan rikas seura onnistui voittamaan mestaruuden. Myös italialaisseura Simenthal Milan onnistui voittamaan vuosikymmenen aikana Euroliigan mestaruuden.


title: Euroliiga

text: 1970–luvulla Itä-Euroopan maiden saavuttamat mestaruudet vähenivät edelleen, kun taas Länsi-Euroopan seurat alkoivat voimistua. Vuosikymmenen menestyksekkäin seura oli Ignis Varese, joka voitti viisi Euroopan mestaruutta. Seura oli myös joka kerta mukana loppuotteluissa vuosina 1970–1979. Vielä tuolloin seuran vaihtaminen oli vaikeaa, joten pelaajat samaistuivat pelaamaansa seuraan. Varesessa pitkään pelannut Dino Meneghin sanoikin, että seuran värien edustaminen toi lisää intensiivisyyttä.


title: Euroliiga

text: Lajin suosio kasvoi muuallakin Euroopassa ja erityisesti Jugoslavian koripallokoulut alkoivat tuottaa tulosta. Tästä osoituksena oli KK Bosnan vuonna 1979 voittama Euroliigan mestaruus, joka oli maan ensimmäinen seurajoukkueiden Euroopan mestaruus.


title: Euroliiga

text: TsSKA Moskovan, Real Madridin ja Varesen oltua mukana loppuottelussa lähes joka kerta, alkoivat muut seurat syrjäyttää kolme suurinta. Jo vuonna 1977 Maccabi Tel Aviv oli onnistunut voittamaan Euroliigan mestaruuden.


title: Euroliiga

text: Eurooppassa oli useita tähtipelaajia, sekä suurseuroja, jonka takia yhden seuran hallinta oli vaikeaa. Vuosikymmenen aikana erityisesti jugoslavialaiset seurat voittivat lukuisia Euroliigan mestaruuksia. Muun muassa Cibona Zagreb voitti kaksi perättäistä mestaruutta vuosina 1985 ja 1986. Vuosikymmenen lopulla Jugoplástika Split voitti kolme mestaruutta perättäin nuorella joukkueellaan. Aiemmin samaan suoritukseen oli pystynyt vain ASK Rīga.


title: Euroliiga

text: 1990-luvulla yksikään joukkue ei noussut muita suuremmaksi, vaan useat joukkueet onnistuivat voittamaan Euroliigan mestaruuden. Serbivalmentajat Željko Obradović ja Božidar Maljković olivat vuosikymmenen suurimmat nimet, ja valmensivat joukkueensa usein mestaruuteen. Seurojen erot tasapäistyivät, eikä Jugoplástika mestaruuksien jälkeen enää yksikään joukkue ole onnistunut voittamaan kolmea mestaruutta perättäin. 1990-luvulla eurooppalaisten pelaajien siirtyminen NBA:han kiihtyi. Sen sijaan NBA:n palkkakiistojen aikaan eurooppalaisseurat eivät hankkineet pelaajia NBA:sta. Ainoastaan kolme aloitusviisikon pelaajaa siirtyi tällöin Euroliiga-joukkueisiin.


title: Euroliiga

text: Kesällä 2000 24 eurooppalaista suurseuraa siirtyivät ULEB-liiton järjestämään Euroliigaan. Sen sijaan FIBA:n järjestämään uuteen Suproleagueen tuli mukaan kaksikymmentä joukkuetta. Yksi syy uuden sarjan muodostamiseen oli taloudellinen, sillä espanjalainen tietoliikenneyhtiö Telefónica ryhtyi uuden sarjan sponsoroijaksi. Myös FIBA:n tekemän televisiointi-sopimuksen takia monet seurat siirtyivät uuteen sarjaan. FIBA ei katsonut uutta sarjaa hyvällä, sillä sen järjestämä Final Four oli tarkoitus pitää Espanjassa, mutta kun maan joukkueet siirtyivät ULEB-liiton sarjaan, siirrettiin Final Fourin järjestäminen pois maasta. Kaudella 2000–2001 Euroopassa järjestettiinkin rinnakkain kaksi kansainvälistä seurajoukkueliigaa: FIBA:n Suproleague ja ULEB-liiton Euroliiga. Ensimmäinen uuden Euroliigan peli järjestettiin lokakuussa 2000, jolloin Real Madrid Baloncesto ja Olympiakos BC kohtasivat.


title: Euroliiga

text: Suproleague kesti vain yhden kauden ajan. Sen mestaruuden voitti Maccabi Tel Aviv BC, kun taas Euroliigan voitti Kinder Bologna. Kauden päätyttyä FIBA ja ULEB pääsivät aluksi sopuun sarjojen yhdistämisestä, mutta sopimus kaatui FIBA:n jäsenmaiden vastustukseen. FIBA ryhtyi 2003 järjestämään kilpailevaa FIBA Europa League -sarjaa. Lopullinen sopu syntyi vasta marraskuussa 2004, jolloin osapuolet sopivat että FIBA:sta tulee Euroliigan virallinen järjestäjätaho ja ULEB saa hallinnoitavakseen kaksi ylintä sarjatasoa. Samalla FIBA Europa League korvattiin FIBA EuroCupilla.


title: Euroliiga

text: Vuosikymmen jatkui Maccabin johdolla, sillä se voitti mestaruuden myös vuosina 2004 ja 2005 Šarūnas Jasikevičiuksen ja Anthony Parkerin johdolla. Eniten mestaruuksia vuosikymmenen aikana saavutti kuitenkin Panathinaikos BC, joka saavutti neljä mestaruutta.


title: Euroliiga

text: Euroliigan sarjajärjestelmää muutettiin viimeksi kesällä 2009. Euroliigaa pyörittävä ULEB jakaa eurooppalaisille seuroille lisenssejä, jotka oikeuttavat sarjassa pelaamiseen. ULEB myöntää kolmetoista A-lisenssiä, kahdeksan B-lisenssiä ja yhden C-lisenssin, joilla pääsee mukaan varsinaiseen lohkovaiheeseen. Näistä ainoastaan A-lisenssi on monivuotinen. Lisäksi ULEB valitsee kahdeksan joukkuetta, jotka karsivat Euroliiga-paikasta. Karsinnan hävinneet joukkueet pääsevät ULEB Eurocupiin.


title: Euroliiga

text: Lohkovaiheessa 24 joukkuetta jaetaan neljään kuuden joukkueen lohkoihin, joista lohkojen neljä parasta pääsevät jatkoon. Seuraavassa vaiheessa kuusitoista jäljellä olevaa joukkuetta jaetaan neljään neljän joukkueen lohkoon, joista lohkojen kaksi parasta pääsevät jatkoon. Kahdeksan jäljellä olevaa joukkuetta pelaavat pareittain puolivälierät, joista ensin kolme voittoa saavuttanut joukkue pääsee Final Fouriin. Final Fourissa neljä jäljellä olevaa joukkuetta jaetaan pareihin ja joukkueet pelaavat yhden ottelun. Parien voittajat pääsevät yksiosaiseen loppuotteluun ja häviäjät joutuvat pronssiotteluun.


title: Euroliiga

text: Sarjan katsoja-arvot ovat nousseet jatkuvasti. Ensimmäisellä Euroliiga-kaudella sarjan pelejä seurasi keskimäärin 3 262 katsojaa. Kaudella 2009–2010 määrä oli jo 6 193,8. ULEB:in Euroliigan yleisöennätys on 22 567, joka syntyi maaliskuussa 2009 ottelussa KK Partizan–Panathinaikos BC. Vanhan FIBA:n järjestämän Euroopan liigan epävirallinen yleisöennätys oli 120 000.


title: Euroliiga

text: Euroliigan vuoden 2010 lopputurnaus televisioitiin 197 maahan. Vuoden 2010 finaalia seurasi parhaimmillaan kaksi miljoonaa katsojaa Espanjassa. Kreikassa finaalia seurasi parhaimmillaan 1 885 000 katsojaa. Säännöllisesti sarjaa televisioidaan 166 maassa.


title: Euroliiga

text: Vuonna 2010 Euroliiga ja Turkish Airlines tekivät viisivuotisen sponsorointisopimuksen. Sopimuksen myötä sarjan nimi tunnetaan nimellä Turkish Airlines Euroleague Basketball. Turkish Airlinesista tuli myös ULEB Eurocupin pääsponsori.


title: Euroliiga

text: Joka kauden päätteeksi sarjan parhaat pelaajat palkitaan. Nykyisin eri palkintokategorioita on viisi, joiden lisäksi sarjan pelaajista valitaan tähdistökentälliset. Myös jokaisen pelikierroksen ja kuukauden paras pelaaja palkitaan. Euroliiga-kauden parhaalle valmentajalle annetaan Aleksandr Gomelskin mukaan nimetty palkinto. Joukkueiden managereille jaetaan myös oma palkinto.


title: Euroliiga

text: Vuonna 2008 Euroliiga valitsi historiansa viisikymmentä tärkeintä vaikuttajaa juhlavuotensa kunniaksi. Kyseinen tilaisuus järjestetiin Madridissa ja siinä palkittiin 35 pelaajaa, kymmenen valmentajaa ja viisi tuomaria.


title: Euroliiga

text: Euroliigan ja NBA:n joukkueet ovat pelanneet keskenäisiä otteluja jo vuodesta 1978 lähtien, jolloin Maccabi Tel Aviv BC ja Washington Bullets pelasivat ensimmäistä kertaa. Tämä ottelu päättyi Euroliiga-seuran voittoon, mutta usein sarjojen joukkueiden kohtaamiset ovat päättyneet NBA-seurojen hyväksi. Muun muassa McDonald's Openissa, jota pelattiin vuosina 1987–1999, päättyi aina NBA-seurojen mestaruuteen. Vuonna 2005 NBA ja Euroliiga päättivät NBA Europe Live Tourin perustamisesta ja sarja aloitettiin vuotta myöhemmin.


title: Euroliiga

text:
Vanhan FIBA:n alaisen Euroliigan piste-ennätys on 63, jonka Joe Arlauckas teki vuonna 1996. FIBA:n Euroliigan levypalloennätys oli 24, jonka onnistui tekemään Arvydas Sabonis. ULEB:in alaisessa Euroliigassa ainoastaan kolme pelaajaa on pystynyt tekemään samassa ottelussa vähintään 20 pistettä ja levypalloa.
"* Tilastot kauden 2000–2001 alusta lähtien (päivitetty 25.8.2016):"


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaridivisioona (PsD tai Ps.D) oli suomalainen panssaroitu divisioona jatkosodan ja Lapin sodan aikana.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Erilliseen hyökkäysvaunukomppaniaan saapuivat palvelukseen kutsutut reserviläiset 12. - 14. lokakuuta 1939. Reserviläisten vastaanottoelimen päällikkönä oli aluksi kapteeni L Nordling ja myöhemmin musiikkiluutnantti Parantainen. Vastaanottoelimen Jakoelin oli sijoitettu Erillisen hyökkäysvaunukomppanian aliupseerikerholle Poltinaholla. Reserviläisiä saapui kaikkiin perustettaviin yksiköihin yli määrävahvuuden ja tämä ylimäärä sijoitettiin perustettuun Panssaritäydennyskomppaniaan ja vanhimmat, palvelukseen kelpaamattomat siirrettiin Hämeenlinnan sotilaspiiriin, joka sijoitti heidät uudelleen.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Erillinen hyökkäysvaunukomppania perusti seuraavat joukot:


title: Suomen panssaridivisioona

text: Erillisen hyökkäysvaunukomppanian esikunta muuttui Panssariharjoitusryhmän esikunnaksi 16. lokakuuta ja se muutti nimensä Panssarijoukkojen esikunnaksi 31. lokakuuta. Panssarijoukkojen komentajaksi määrättiin Erillisen hyökkäysvaunukomppanian päällikkö majuri Sven Krister Björkman. Aluksi panssarijoukot olivat suoraan Päämajan alaisia joukko-osastoja kunnes ne siirrettiin 27. lokakuuta Kotijoukkojen komentajan alaisuuteen, joka alisti ne marraskuun alussa 1. täydennysdivisioonan komentajan alaisuuteen.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssarijoukkojen esikunnan käskyllä perustettiin 2. marraskuuta reservialiupseerikoulu, jonka johtajaksi määrättiin luutnantti K. Reunanen.Tankkirykmentistä Panssaripataljoonaan 1919–1949 s. 106


title: Suomen panssaridivisioona

text: Vasta majuri Björkmanin tehtyä esityksen todellisen panssariyksikön perustamisesta Päämaja aloitti tarvittavan selvitystyön.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Päämajan käskystä perustettiin Panssaripataljoona 5. joulukuuta 1939. Pataljoonan komentajaksi määrättiin majuri Sven Björkman. Pataljoonan kokoonpano oli seuraava:.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Pataljoonan tärkeimpänä tehtävänä oli evakuoida sotasaaliiksi saatu panssarikalusto Varkauteen A Ahlström Oy:n konepajalle. Sotasaaliin määrän jatkuvasti kasvaessa määräsi majuri Björkman perustettavaksi Panssarikeskuskorjaamon Varkauteen (Panssaripataljoonan päiväkäsky No 14/23.12.1939). Panssarikeskuskorjaamo (myöhemmin Panssarikeskus) toimi yhtäjaksoisesti jatkosodan päättymiseen saakka. Sen päälliköksi määrättiin insinöörimajuri G. Ruotzi.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Suojajoukkoihin sijoitetut 1. ja 2. panssarikomppania keskitettiin Karjalankannakselle Perolle 23. lokakuuta ja alistettiin II armeijakunnalle. Kummankin komppanian kalustona oli Renault FT-17-vaunut.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Kumpikaan komppania ei osallistunut varsinaisiin taistelutoimiin, koska YH:n aikana vakuututtiin siitä, etteivät vaunut kykenisi tasaveroiseen taisteluun puna-armeijan vaunukalustoa vastaan. Koeammunnoissa muun muassa todettiin, ettei vaunujen Puteaux-tykillä läpäistäisi 10 mm:n teräslevyä millään käytössä olleella kranaatilla.


title: Suomen panssaridivisioona

text: II armeijakunta muodosti Panssarikomppanioista sekä 4. ja 5. rajakomppaniasta panssarintorjuntaosaston. Osaston päälliköksi määrättiin kapteeni L. Nordling. Osasto ei kuitenkaan taistellut lainkaan osastona, mutta vaunumiehet antoivat rajakomppanioiden henkilöstölle tehokasta panssarintorjuntakoulutusta.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Renault-komppaniat määrättiin hajotettaviksi 6. helmikuuta 1940 ja vaunut siirrettäviksi etulinjaan tähystys- ja tulipesäkkeiksi. Saman aikaisesti taisteluiden luonne muuttui asemasodasta liikkuviksi ja vaunut menetettiin viholliselle käytännössä ilman taistelua. Miehistöt saivat käskyn siirtyä Panssarikoulutuskeskukseen Hämeenlinnaan, jonne he saapuivat 13. helmikuuta.


title: Suomen panssaridivisioona

text:
Panssarikoulutuskeskuksen päälliköksi määrättiin 17. helmikuuta aikaisemmin 1. panssarikomppanian päällikkönä toiminut luutnantti A. Lumme. Keskuksen aikaisempi johtaja luutnantti K. Reunanen siirtyi Reservialiupseerikoulun johtajaksi.
Hajottamiskäsky sisälsi myös määräyksen muodostaa 11 Erillistä panssarijoukkuetta sekä 1. erillinen panssarikorjaamo (reservinluutnantti Vartia) komppanioista vapautuneesta henkilöstöstä. Erillisten panssarijoukkueiden kalusto muodostui sotasaaliskalustosta, mutta ne eivät ehtineet mukaan taisteluihin ennen rauhan tuloa.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaripataljoonan esikunta sekä 3. panssarikomppania siirtyivät Varkauteen 8. tammikuuta 1940, missä 3. panssarikomppania majoittui Lehtimäen kansakouluun. Pataljoonan loppuosasta muodostettiin Hämeenlinnaan Panssarikoulutuskeskus, jonka päälliköksi määrättiin luutnantti K. Reunanen. Panssaripataljoonaan perustettiin 6. panssarikomppania 16. tammikuuta käyttäen runkona hajotettua Ratsuväkiprikaatin Moottoroitua osastoa. Komppanian päälliköksi määrättiin luutnantti P. V. Snellman ja se majoittui Varkaudessa Pitkälänniemen kansakouluun.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Huhtikuun 1940 lopulla aloitettiin Panssaripataljoonan reserviläisten kotiuttaminen ja se siirtyi väliaikaiseen kokoonpanoon 25. toukokuuta. Kokoonpano oli seuraava:


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaripataljoona palasi Hämeenlinnaan elokuun alussa 1940 lukuun ottamatta Keskuskorjaamoa, joka jäi Varkauteen. 6. elokuuta 1940 liitettiin Panssarintorjuntakoulutuskeskus osaksi Panssaripataljoona ja joukko-osaston kokoonpano muotoutui seuraavanlaiseksi:


title: Suomen panssaridivisioona

text: Vuoden 1940 loppuun mennessä pataljoona supistui edelleen. Erilliset joukkueet lakkautettiin, 3. panssarikomppania muuttui Panssarintorjuntakomppaniaksi ja Panssarikoulutuskeskus lakkautettiin.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaripataljoona liitettiin osaksi jääkärieversti Ruben Laguksen komentamaa Jääkäriprikaatia (myöh. 1. jääkäriprikaati) 29. lokakuuta 1940.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Pataljoonan komentaja majuri Björkman ylennettiin 29. marraskuuta 1940 everstiluutnantiksi.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Liikekannallepanossa Panssaripataljoonan tehtävänä oli muodostaa seuraavat joukot (suluissa perustamisvahvuus):


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaripataljoona sai hälytyksen 17. kesäkuuta ja samana päivänä saapuivat ensimmäiset reserviläiset palvelukseen. Perustamispaikkoina olivat Vuorelan, Kankaantaan ja Luolajan kansakoulut. Kaikki perustamistehtävät oli saatu suoritettua 20. kesäkuuta 1941 mennessä. Panssaripataljoona jäi perustamispaikalle Hämeenlinnaan odottamaan uusia käskyjä.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Päämajan käskyllä 2. heinäkuuta Panssaripataljoonan (uusi lyhenne käyttöön Ps.P) tuli siirtyä Lappeenrantaan, IV armeijakunnan selustaan yhtymän komentajalle alistettuna. Lappeenrannassa pataljoona majoittui leirikentän eteläpuolelle. IV armeijakunnan komentaja kenraaliluutnantti Lennart Oesch ilmoitti pataljoonan tulevan osaksi 12. divisioonan taakse muodostettua Kevyt prikaati T:tä. Kevyt prikaati T:n muut joukot olivat Jääkäripataljoona 1, kaksi kevyttä osastoa, kaksi tykkikomppania sekä tykistöjoukkoja.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Kevyt prikaati T:n (eversti Matti Tiiainen) tehtävänä oli hyökätä 12. divisioonan murtamasta aukosta Kilpeenjoelle ja edelleen Viipurin pohjoispuolelle varmistaen matkallaan jokien ylimenopaikat. Hyökkäystä tuli jatkaa edelleen Viipurista kaakkoon. Tehtäväänsä varten prikaati keskitettiin Lauritsalan itäpuolelle, jonne Panssaripataljoona siirtyi 10. heinäkuuta.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Ryhmitysalueella joukot hioivat jalkaväen ja vaunujen yhteistoimintaa, mutta 16. päivänä Jääkäripataljoona 1 siirrettiin muualle, jolloin everstiluutnantti Björkman otti suoraan yhteyttä ylipäällikkö Mannerheimiin Panssaripataljoonan liittämiseksi 1. jääkäriprikaatiin. Päämajasta annettiin käsky kuormata Panssaripataljoona 24. heinäkuuta junaan kohti Värtsilää.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Pataljoonan levätessä ilmoittautui everstiluutnantti Björkman VI armeijakunnan komentajalle kenraaliluutnantti Paavo Talvelalle, joka alisti Panssaripataljoonan perustettavalle Osasto Lagukselle. Saamansa käskyn johdosta Pataljoona lähti marssille 26. heinäkuuta kello 20.00 reittiä Värtsilä-Soanlahti-Suistamo-Leppäsyrjä-Kitilä-Koirinoja-Pitkäranta-Salmi-Vitele. Marssireitti oli 130 kilometriä ja se oli pisin tela-ajoneuvoilla suoritettu marssi siihen asti.


title: Suomen panssaridivisioona

text: 29. ja 30. päivien välisenä yönä saapui pataljoona Viteleeseen, jossa koulutusta jatkettiin Jääkäriprikaatin joukkojen kanssa, mutta lisäksi koulutettiin yhteistoimintaa tykistön tulenjohtajien kanssa. Hyökkäysvaiheessa 1941-1942 Kevyt Patteristo 11 taisteli 1. Jääkäriprikaatin orgaanisena osana Korpiselästä Poventsaan.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Pääartikkeli: Laatokan Karjalan valtaus 1941 ja Itä-Karjalan valtaus 1941


title: Suomen panssaridivisioona

text: Hyökkäys valmisteluihin liittyen 1. jääkäriprikaatia runkona käyttäen oltiin perustamassa Osasto Lagusta Panssaripataljoonan saapuessa alueelle. Osastoon tulisi kuulumaan 1. jääkäriprikaati ja siihen orgaanisesti kuuluva Kevyt Patteristo 11 sekä Jalkaväkirykmentti 44, Kenttätykistörykmentti 3:n III patteristo, Raskas patteristo 2, Raskas patteristo 3, Pioneeripataljoona 1 ja 12. autokomppania.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Viimeiset Osasto Laguksen joukot saapuivat Tuulosjoelle 25. heinäkuuta illalla.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Osasto Lagus jaettiin Taisteluosasto Polóniin (ml. 1. panssarikomppania), Taisteluosasto Häkkiseen (ml. 2. panssarikomppania), Taisteluosasto Hynniseen sekä reserviin.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Hyökkäystä varten alistettiin 3. panssarikomppania Taisteluosasto S:lle (von Schrowe) 3. syyskuuta. Hyökkäyshetkeksi määrättiin samalla seuraava päivä kello 5.00. Taisteluosaston tuli valmistautua hyökkäämään pataljoona kärjessä Sääntämä joen yli ja toisen pataljoonan hyökättävä 3. panssarikomppanian tukemana.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Raskas panssarijoukkue alistettiin Kevyt osasto 4:lle Verhnij Konetzin pohjoispuolella ja tämän osaston tuli olla valmiina etenemään eri käskyllä reittiä Asipola (johon rakennetaan silta)-Teinilä-Kotsila. Kotsilasta Raskaan panssarijoukkueen tulee edetä tavoitteeseen mukana kulkevan iskuosaston (vänrikki Liukkonen) kanssa ja varmistaa Ilinskojen silta.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Tulivalmistelu alkoi puolilta öin. Murtokohtaan ja sen läheisyyteen ammuttuun tulivalmisteluun osallistui kaikkiaan 182 putkea ja suomalaiset ampuivat kaikkiaan 14265 laukausta. Lisäksi alueelle ampuivat saksalaisen 163. divisioonan tykistö (I ja II/AR 234) ja heittimistö. Alueen savutus aloitettiin tuntia ennen hyökkäyshetkeä.


title: Suomen panssaridivisioona

text: 3. panssaripataljoonan hyökkäyshetki oli kello 05.40 ja sen oli tuettava Jalkaväkirykmentti 22:n III pataljoonan hyökkäystä tuhoamalla Teinilän aukeilla puolustusasemissa ollut vihollinen ja sen jälkeen tuettava jalkaväen etenemistä.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Taisteluosasto S:n sisäänmurto onnistui. Teinilän aukeilla olleita pesäkkeitä tuhottaessa 3. panssarikomppanian päällikkö Snellman kaatui. Uudeksi komppanianpäälliköksi Panssaripataljoonan komentaja Björkman määräsi luutnantti Kaarnakarin. Teinilän aukean siivoamisen jälkeen 3. panssarikomppania ryhmittyi huoltoa varten Tuuloksesta kilometrin kaakkoon ja odottivat Taisteluosasto Hynnistä, minkä kanssa jatkaisivat taistelua.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Osasto Lagus aloitti etenemisen 5. syyskuuta klo 5.00. Kärjessä eteni Taisteluosasto Polón, sitten Häkkinen ja Hynninen. Tavoitteeksi oli määrätty Aunus ja Mäkriän tienristeys. Panssarikomppaniat oli jaettu joukkueittain jääkärikomppanioille. Tuuloksen eteläpuolella tavattiin 3. panssarikomppania, joka liittyi Taisteluosasto Hynnisen marssirivistöön.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Hyökkäyksen liikkeelle saamiseksi Lagus alisti 1. panssarikomppaniasta vänrikki Ränkimiehen T-26 joukkueen Jalkaväkirykmentti 44:lle. Kotsilan pohjoinen metsänreuna oli kärjessä edenneiden suomalaisten hallussa klo 09.00. Tämän jälkeen Taisteluosasto Polón sai käskyn klo 11.30 edetä ja varmistaa Alavoisten silta sekä jatkaa joen eteläpuolitse Aunukseen. Tätä käskyä ei kuitenkaan kyetty toteuttamaan vihollisen kuvitellun vastarinnan vuoksi. Hyökkäys käynnistyi vasta 13.00 ja Alavoisten sillalle saavuttaessa vihollisen pioneerit räjäyttivät sen.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Saadakseen hyökkäyksen uudelleen käyntiin esitti Lagus VI armeijakunnan komentajalle, että Jalkaväkirykmentti 44:n hyökkäisi kohden Nurmoilaa. VI armeijakunnan komentaja päätti, että Nurmoilan operaatio toteutettaisiin, mutta Jalkaväkirykmentti 44 alistettaisiin 5. divisioonalle. Jalkaväkirykmentti 44:n tilalle Osasto Lagus saisi Jalkaväkirykmentti 23:n. 3. panssarikomppania alistettiin samalla Jalkaväkirykmentti 44:lle ja sen tuli siirtyä Ankilaan.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Taisteluosasto Hynninen sai määräyksen ylittää Aunusjoen ja edetä Taisteluosasto Polónin ohitse kohti Aunusta. Mikäli Taisteluosasto Häkkinen on miehittänyt kaupungin niin Taisteluosasto Hynnisen on välittömästi jatkettava Mäkriän risteyksen suuntaan. Taisteluosasto Hynninen sai taistelukosketuksen kello 17.00 puna-armeijan panssarien tukemiin viivyttäviin osastoihin, mutta jääkärit hyökkäsivät häikäilemättä ja mursivat puolustajien vastarinnan. Taisteluosasto Häkkinen valtasi Aunuksen kaupungin kello 18.20.


title: Suomen panssaridivisioona

text: VI armeijakunnan komentaja Paavo Talvela kiirehti Osasto Lagusta jatkamaan hyökkäystä kohti Lotinanpeltoa 6. syyskuuta. Lisäksi käskettiin Kevyt osasto 4:llä vallata Pisi. Hyökkäystä jatkettaessa Osasto Lagukselle alistettiin Kevyt patteristo 11. Lagus yhdisti Taisteluosasto Häkkisen ja Hynnisen Taisteluryhmä Björkmaniksi (Ryhmä B) vielä samana päivänä. Ryhmä B:n oli edettävä Mäkriän kautta Syvärille. Ryhmän tukiryhmä muodostui Raskas patteristo 2:sta sekä Kevyt patteristo 11:stä.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Syvärille


title: Suomen panssaridivisioona

text: Äänislinna


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaripataljoonan iskukyky oli vakuuttanut sodanjohdon hyökkäysvaiheen aikana ja lisäksi oli saatu riittävästi sotasaaliskalustoa pataljoonan laajentamiseksi Panssariprikaatiksi 9. maaliskuuta 1942 Äänislinnassa.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Everstiluutnantti Sven Björkman määrättiin prikaatinkomentajaksi. Prikaatin I pataljoona muodostui aikaisemmasta Panssaripataljoonasta lukuun ottamatta Raskasta panssarikomppaniaa, joka siirrettiin 6. komppaniaksi. Prikaatin II pataljoona perustettiin 17. maaliskuuta ja sen komentajaksi määrättiin majuri L. Paavola samalla päivämäärällä. Prikaatiin liitetty Panssari-ilmatorjuntapatteri sai kalustonsa ja miehistönsä toukokuun lopulla.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssarikorjaamokomppania perustettiin välittömästi entisen Panssaripataljoonan korjauspajasta sekä Panssarikoulutuskeskuksen korjaamosta.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Muodostetun prikaatin kokoonpano oli seuraava:


title: Suomen panssaridivisioona

text: Seuraava muutos organisaatiossa oli Panssariprikaatin Esikuntakomppanian viestijoukkueen laajeneminen Viestiosastoksi tammikuussa 1943. Osaston johtajaksi määrättiin Maaselän ryhmän esikunnasta kapteeni Risto Tiitola 13. tammikuuta 1943 alkaen. Ja joulukuussa 1943 osasto laajeni edelleen Viestikomppaniaksi (VK/PsPr).


title: Suomen panssaridivisioona

text: Rynnäkkötykkipataljoonan (RynnTykP/PsPr) perustamisesta annettiin käsky 15. helmikuuta 1943. Uuden pataljoonan kalustoksi tuli Christie vaunuista valmistetut rynnäkkötykkivaunut. Vaunuissa oli pääaseina 114 mm:n haupitsit. Muodostetun pataljoonan komentajaksi määrättiin Täydennysjääkäripataljoonasta majuri Veikko Lounila. Saman vuoden lopulla pataljoonan kalusto vaihdettiin saksalaisiksi Stu-40 vaunuiksi, jolloin Christie vaunuista muodostettiin 7. joulukuuta Erillinen panssarikomppania (luutnantti Stig Sige Sippel).


title: Suomen panssaridivisioona

text:
Kun Panssarikoulutuskomppania, joka oli osana Panssarikeskusta, laajennettiin pataljoonaksi huhtikuussa 1943, se liitettiin osaksi Panssariprikaatia. Muodostetun Panssarikoulutuspataljoonan komentajaksi määrättiin majuri Eero Utela (huhtikuu 1943 - 25. marraskuuta 1943). Utelan siirryttyä muihin tehtäviin uudeksi komentajaksi määrättiin majuri Veikko Lounila, joka hoiti tehtävää pataljoonan lakkauttamiseen 27. marraskuuta 1944 saakka.
Panssariprikaatin perustamisen yhteydessä siinä oli vain yksi raskas komppania, mikä vaikeutti prikaatin käyttöä taistelussa pataljoonien ollessa taisteluarvoltaan erilaisia. Asian ratkaisemiseksi eversti Björkman jakoi Raskaan panssarikomppanian vaunut kahteen osaan:


title: Suomen panssaridivisioona

text: Toinen osa liitettäisiin I panssaripataljoonan 3. komppaniaan. Näin kummassakin panssaripataljoonassa olisi raskas panssarikomppania. Kumpaankin raskaaseen panssarikomppaniaan jouduttiin tosin liittämään yksi kevyt vaunujoukkue kokoonpanon täydentämiseksi. Kumpikin pataljoona olisi halunnut T-34-kaluston, joten annettiin arvan ratkaista jako. T-34-kalusto sijoitettiin I panssaripataljoonaan ja KV1 kalusto II panssaripataljoonaan.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Päämajan käsky panssaridivisioonan perustamisesta annettiin 28. kesäkuuta 1942 ja varsinainen muodostus tapahtui 30. kesäkuuta 1942. Divisioonan rungon muodostivat Panssariprikaati ja 1. jääkäriprikaati. Aluksi divisioonaan kuului myös Ratsuväkiprikaati tammikuuhun 1943 saakka. Divisioonan tykistöksi määrättiin Raskas patteristo 14. Panssaridivisioonan komentajana oli koko sen olemassaolon ajan kenraalimajuri Ruben Lagus.Panssaridivisioonan sijoituspaikkana suurimman osan sodasta oli Äänislinna, josta se siirrettiin keväällä 1944 Karjalankannakselle ylipäällikön reserviksi.Puna-armeija aloitti suurhyökkäyksen Syvärin rintamalla 11. huhtikuuta 1942 juuri kelirikkokauden alkaessa. Osana vastahyökkäysvalmisteluja hälytettiin Panssariprikaatin 3. panssarikomppania 14. huhtikuuta. Komppania kuormattiin paria päivää myöhemmin Äänislinnassa Karan asemalla ja juna lähti 15. päivänä kello 00.30 kohti Syväriä, jonne se saapui jo samana aamuna 07.30. Syvärillä komppania alistettiin 17. divisioonalle, joka taas alisti komppanian edelleen Jääkäripataljoona 4:lle.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Komppania siirtyi 19. päivänä Bulajevin kylän länsilaitaan Jääkäripataljoona 4:n ryhmitykseen. Taistelu alkoi Sääjärvi-Kantajärvi välisellä purolinjalla, jolloin kärjessä oli III panssarijoukkue (vänrikki Lahtinen). Sanatin kylässä I panssarijoukkue (vänrikki Niittylä) kääntyi oikealle saartaakseen Pajarinmäellä olevan vihollisen tukikohdan, joka saatiinkin vallattua. Tukikohdasta saatiin runsas sotasaalis, mm. 12 raskasta kranaatinheitintä.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Hyökkäys jatkui välittömästi kohden Räpovan mäkeä, jossa komppania kärsi ensimmäiset tappiot. Vihollisen panssarintorjuntakiväärillä osuttiin vaunun numero 146 tornin alustaan, jolloin alikersantti Uutela ja panssarimies Kannikko haavoittuivat. Hyökkäys pysähtyi Räpovan mäelle ja vaunut siirtyivät varmistukseen.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Varmistuksena olleisiin vaunuihin saatiin panssarintorjunta-aseilla kolme osumaa, jolloin kaatuivat alikersantti Vähäkerttula sekä panssarimies Kujala. Hyökkäystä jatkettiin kello 17.00 ilman III panssarijoukkuetta, joka oli lähetetty varmistukseen Karan kylän länsipuolelle. Hyökkäyksen kärjessä ajoivat vänrikit Niittylä ja Oesch ja noin kello 19.00 saatiin yhteys Salmijärven suunnalta hyökänneisiin omiin joukkoihin.


title: Suomen panssaridivisioona

text: 3. panssarikomppania sai käskyn palata Panssariprikaatin yhteyteen Äänislinnaan 25. huhtikuuta. Komppania saapui Äänislinnaan 26. päivänä kello 22.00.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Päämaja käski 11. marraskuuta 1942 muodostaa Panssaridivisioonasta taisteluosaston, joka olisi keskitettävä Syvärin kaupunkiin. Panssaridivisioona käski taisteluosastoon II panssaripataljoonan, joka majoittui jo 14. marraskuuta Syvärin kaupunkiin.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Pataljoona oli alueella 11. helmikuuta saakka, mutta ei osallistunut mihinkään taistelutoimiin, mutta se sai runsaasti koulutusta yhteistoimintaharjoituksissa joita pidettiin alueella.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaridivisioona (lukuun ottamatta Panssariprikaatia) oli siirtynyt kesäkuussa 1943 etulinjaan Syvärin rintaman länsiosaan. Tälle yhtymälle alistettiin Rynnäkkötykkipataljoonan 1. komppania, joka lähti Äänislinnasta 15. kesäkuuta ja se purettiin Mäkrissä seuraavana päivänä kello 23.12. Mäkristä komppania marssi Pisiin.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaridivisioonan 17. kesäkuuta 1943 annetulla käskyllä komppania (pois lukien 2 vaunua) siirtyi Itälohkon komentopaikalle ja alistettiin Itälohkon komentajalle everstiluutnantti Viisterälle tehtävänään erilaisten pesäkkeiden ja bunkkerien tuhoaminen. Kaksi vaunua siirrettiin luutnantti Kiuasperän johdolla Piltsujoen suuhun, missä ne alistettiin Länsilohkon komentajalle majuri Rasille samalla tehtävällä.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Komppania sai käskyn palata Äänislinnaan 1. elokuuta, mihin mennessä se oli tuhonnut noin sata pesäkettä sekä vaurioittanut ainakin kaksinkertaista määrää. Ammunnoissa käytettiin kaikkiaan 1279 kranaattia. Tärkein havainto kuitenkin oli, että vaunujen tulinopeus oli hidas ja osumatarkkuus ei vastannut normaalia vaunukanuunaa, siten vaunuista ei olisi tasaveroista vastusta panssarivaunulle.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Leningradin saartorenkaan murtuminen vuoden 1944 alussa muutti tilannetta siten, että puna-armeija sai mahdollisuuden keskittää joukkojaan Karjalankannakselle. Puolustuksen lujittamiseksi Panssariprikaati siirrettiin 14. helmikuuta - 1. maaliskuuta 1944 Lappeenranta-Enso-Jääski alueelle siten, että:


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssariprikaatin Lappeenrannassa olevat osat ottivat osaa 21. toukokuuta valtakunnalliseen kaatuneiden muistojuhlaan. Juhlan vuoksi I pataljoona siirtyi telttamajoitukseen, koska Armilan kansakoulu toimi kaatuneiden omaisten majoitustilana.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Puolustusvoimien lippupäivän päätilaisuus oli Ensossa. Tilaisuuteen osallistuivat Panssariprikaatista II panssaripataljoona sekä Rynnäkkötykkipataljoona. Ohimarssin vastaanottajina olivat Tasavallan Presidentti Ryti sekä Suomen Marsalkka Mannerheim.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Prikaatin suunnistusmestaruuskilpailut pidettiin 10. kesäkuuta. Kilpailujen aikana kello 08.00 saatiin puhelinsanoma Panssaridivisioonan esikunnasta, joka lopetti hiljaiselon prikaatin alueella.Panssariprikaati siirrettiin Lappeenrannan ympäristöön tilanteen vakiinnuttua Karjalankannaksella. Lepovaiheen aikana prikaati vastaanotti uutta kalustoa, jolloin henkilöstöä oli koulutettava. II pataljoona varustettiin Saksasta ostetuilla Pzkw IV -vaunuilla ja I pataljoona T-34-vaunuilla. T-34-vaunut olivat sotasaalista sekä Saksasta rynnäkkötykkien kanssa samaan aikaan ostettuja.


title: Suomen panssaridivisioona

text: 3. panssarikomppania (kapteeni Torp) alistettiin 25. heinäkuuta 8. divisioonalle Leppäsyrjään. Komppanian tuli olla valmiina toimimaan etelään Pitkärannan suuntaan tai koilliseen Uuksjärvi-Muuanto suuntaan. Komppanialle alistettiin luutnantti A. Mäkelän kuljetusjoukkue ja sotilasvirkamies Pöystin aseenkorjausryhmä. Tässä vaiheessa komppania oli varustettu 10 T-34-vaunulla. Komppania ei osallistunut alueella taistelutehtäviin, mutta se sai evakuoiduksi muutaman alueelle jääneen vihollisvaunun. Komppania palasi Lappeenrantaan 12. syyskuuta.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Välirauhan tekemisen vuoksi Pzkw IV -vaunujen saapuminen keskeytyi ja varustamissuunnitelmat muuttuivat. I panssaripataljoonassa oli kaksi T-34-vaunuilla varustettua komppaniaa ja yksi Vickers-komppania ja II panssaripataljoonassa kaksi Pzkw IV -komppaniaa ja yksi Stu-40 komppania.Tankkirykmentistä Panssaripataljoonaan 1919–1949 s. 274


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssariprikaati sai käskyn siirtyä Pohjois-Suomeen 19. syyskuuta 1944. Panssariprikaati siirtyi osana Panssaridivisioonaa usean junakuljetuksena Ouluun Tuiran asemalle 22.-25. syyskuuta. Panssaridivisioona majoittui Tuiran aseman läheisyydessä olleeseen saksalaisten parakkikylään.


title: Suomen panssaridivisioona

text: 1. panssarikomppania (pl II joukkue) laivattiin kapteeni Penttisen johdolla "S/S Hesperoksella" Tornioon. Joukkue kuormattiin Toppilan satamassa 3. lokakuuta ja se purettiin Röytän satamassa kello 15.30. Komppania osallistui Tornion taisteluihin Torniossa. Sen tukiessa Jalkaväkirykmentti 11:n I pataljoonan hyökkäystä 5. lokakuuta ampui alikersantti Isokankaan vaunu (ampujana panssarimies Halttunen) kevyen saksalaisen panssarivaunun tuleen. Tämä vaunu oli viimeinen, jonka Panssariprikaati tuhosi. Vielä 7. lokakuuta vaunut osallistuivat hyökkäykseen saksalaisten asemia vastaan.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssariprikaatin pääosa joutui vaikeuksiin Pohjois-Suomen vesistöjen kanssa ja teiden heikon kunnon vuoksi. Saksalaiset olivat vetäytyessään hävittäneet tehokkaasti sillat ja tierummut sekä miinoittaneet hävitysten ympäristöt. Panssariprikaati ylitti muun muassa Iijoen, Petäjäsalmen, Livojoen ja Kemijoen.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssariprikaati oli hajaantunut ympäri Pohjois-Suomen 27. lokakuuta. Sen yksiköt olivat seuraavasti:


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssariprikaatin taistelevista osista muodostettiin 30. lokakuuta Panssaripataljoona, esikunnan ja huoltomuodostelmien jäädessä edelleen prikaatikokoonpanoon. Tällöin myös kotiutettiin reserviläiset, jotka siirrettiin Parolaan ja sieltä kotiuttamiselimen kautta siviiliin.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssariprikaatin loput osat muuttuivat pataljoonakokoonpanoon 21. marraskuuta ja pataljoona siirtyi 26. joulukuuta mennessä Parolaan, joka oli määrätty pataljoonan rauhanajan sijoituspaikaksi.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Panssaridivisioona lakkautettiin Lapin sodan aikana 4. joulukuuta 1944.


title: Suomen panssaridivisioona

text: Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan Panssaridivisioonan kokonaistappiot olivat jatkosodassa kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina yhteensä 4 308 miestä.


title: Britannian Grand Prix 1999

text: Britannian Grand Prix 1999 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin Silverstonessa, Isossa-Britanniassa 11. heinäkuuta 1999. Kilpailun voitti David Coulthard, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.


title: Britannian Grand Prix 1999

text: Michael Schumacher sai huonon startin, sillä sekä Irvine että Coulthard ohittivat hänet. Villeneuven ja Zanardin jäätyä lähtöruutuihinsa kilpailu keskeytettiin punaisella lipulla, mutta ainakaan kärkijoukossa ei sitä huomattu. Schumacher oli ohittamassa Irvineä Stowe-mutkassa kun hänen autonsa jarruihin tuli vika ja hän törmäsi kovalla vauhdilla rengasmuuriin. Schumacherin jalka murtui onnettomuudessa, minkä takia hän joutui olemaan sivussa kuudesta seuraavasta kilpailusta. Kilpailun nopeimman kierroksen ajoi Mika Häkkinen ajalla 1,28.309.


title: Britannian Grand Prix 1999

text: Lähde:


title: Avaruusgeometria

text:
Avaruusgeometria on geometrian alue, jossa käsitellään kolmiulotteisia kappaleita. Kappaleilla on siis tasogeometrian kahden ulottuvuuden lisäksi myös kolmas ulottuvuus, eli syvyys. Mm. pallo, kartio, lieriö ja kuutio ovat avaruuskappaleita.
Avaruuskappaleista voidaan pinta-alan lisäksi laskea myös tilavuus, jonka tunnus on V.


title: Erityinen lukukuntaseula

text: Erityinen lukukuntaseula (SNFS) on menetelmä, jolla saadaan nopeasti jaettua tekijöihinsä suuri kokonaisluku, jonka muoto on esimerkiksi 2+1. Nopeus on tietenkin suhteellista, mutta nopeampaa keinoa ei toistaiseksi tunneta.


title: Erityinen lukukuntaseula

text: "Vertaa:" Yleinen lukukuntaseula (GNFS) joka on tarkoitettu suurille luvuille, joita ei ole esitetty näin yksinkertaisessa muodossa.


title: Bremenin soittoniekat

text:
Bremenin soittoniekat (uusimmassa suomennoksessa "Bremenin pelimannit")
on Grimmin veljesten kirjaama kansansatu, jossa aasi, koira, kissa ja kukko karkaavat isänniltään, jotka kohtelevat eläimiään huonosti. Eläimet päättävät lähteä Bremeniin, joka on kuuluisa vapaudestaan ja siitä, että siellä voi elää ilman omistajiaan.


title: Bremenin soittoniekat

text: Matkallaan Bremeniin eläimet näkevät valaistun mökin ja siinä neljä ryöväriä nauttimassa saalistaan. Eläimet päättävät esiintyä ryöväreille saadakseen palkkioksi ruokaa. Eläinten mölinä pelästyttää ryövärit, jotka pakenevat mökistä tiehensä. Eläimet valtaavat mökin. Myöhemmin yöllä ryövärit palaavat ja lähettävät yhden joukosta ottamaan selvää tilanteesta. Kissa raapii ryövärin kasvoja, aasi potkaisee ja koira puree sekä kukko ajaa takaa niin, että tunnustelija kertoo hirviöiden vallanneen talon ja niin ryövärit hylkäävät mökin, johon eläimet asettuvat asumaan.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Vääräkosken kartonkitehdas ja puuhiomo oli vuosina 1901–1998 toiminut, Ähtärin Peränteen kylässä, Vääräkosken rannalla sijaitseva, erikoiskartonkeja tuottanut tehdas. Tehtaan viimeinen omistaja oli Vääräkosken Pahvi Oy. Aiemmin tehdas toimi nimillä G. A. Lönnqvist, G. A. Lönnqvistin perilliset – G. A. Lönnqvist arvingar ja Vääräkoski Oy.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Vääräkosken tehtaan perusti vuonna 1897 tamperelainen kauppias ja sahanomistaja, insinööri Gustaf A. Lönnqvist. Vaasan läänin kuvernöörin virasto myönsi 3. elokuuta 1898 Ylä-Vääräkoskeen luvan vesivoimalla käyvälle puuhiomolle. Myöhemmin laitos muutettiin osittain sähköntuotantoon soveltuvaksi.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Tehdas käynnistyi vuonna 1901. Tehtaalla valmistettiin hioketta ja kartonkia perinteisin menetelmin ja laittein lokakuuhun 1998 asti, jolloin yritys meni konkurssiin. Tehtaan tuotteita olivat valkoinen ja ruskea pahvi. Ruskeaa pahvia valmistettiin pääartikkelina toiminnan loppumiseen saakka. 1960-luvulle saakka tehtaalla valmistettiin lähinnä ohutta ja paksua pinkopahvia. Tehtaan muita artikkeleita olivat muun muassa Klubi-askeihin käytetty pahvi ja leivoslaatikot. Viimeisinä vuosikymmeninä keskityttiin paksun ruskean pahvin valmistukseen. Erivahvuista ruskeaa pahvia valmistettiin käytettäväksi lähinnä olutlasien ja kolpakkojen alusiin. Jonkin verran tuotettiin myös pullonkorkkien tiivistepahvia ja julisteiden taustapahvia.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Vuonna 1963 tehtaalla oli 54 työntekijää, vuonna 1978 yli 60, 1980-luvun lopulla 38 ja viimeisinä vuosina 14. Tehtaan työntekijöitä edusti Paperiliiton Vääräkosken osasto n:o 9 r.y. Pääluottamusmiehenä toimi kunnallisneuvos Veikko Sipilä vuosina 1951–1993.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Vääräkosken tehtaassa on yksi kartonkikone ja tehtaan hiomossa kolme hiomakonetta.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Vääräkosken kartonkikone on arvioitu vuonna 1889 valmistetuksi. Kone asennettiin paikalleen vuonna 1901 ja se on Suomen neljäs jatkuvatoiminen kartonkikone. H. Füllnerin konepajassa Warmbrunnissa Saksassa valmistetun koneen alkuosa eli märkäpää on säilynyt alkuperäisenä.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Kartonkikoneessa tapahtui sylinterin räjähdys vuonna 1991, minkä seurauksena tehdasrakennuksen seinä vaurioitui. Korjausten yhteydessä seinä uusittiin entisestä poikkeavaksi ja tilalle hankittiin kuivaussylinterit käytettyinä Pyhtään Stockforsin puuhiomosta. Alun perin kuivaussylinteriryhmä on ollut Kaukaan tehtaalla selluloosan kuivauskoneessa. Koneeseen on hankittu varaosia myös vuonna 1990 suljetusta Inkeroisten kartonkitehtaan kartonkikone KK3:sta, joka oli myös Füllnerin konepajan valmistetta vuodelta 1916.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Hiomossa olevat kolme hiomokonetta ovat suomalaisen Tampellan valmistamia vesipainesyöttöisiä kuumahiomakoneita. Koneet on valmistettu 1940-luvulla. Koneista kaksi on sähkötoimisia ja yksi vesivoimalla toimiva.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Tehtaalla on ollut myös höyryvoima-asema, jossa on poltettu kiinteää polttoainetta ja myöhemmin öljyä. Voima-asema oli kaksiosainen: vanha voima-asema sekä uusi 1980-luvulla rakennettu kuorenpolttolaitos.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Lisäksi voima-asemalla oli betoninen vesisäiliö, kaksi syöttöpumppua ja eurekapumppu. 1990-luvun puolivälissä voima-asema muutettiin kiertoveden suodatuskäyttöön. 1990-luvun puolivälistä alkaen vanhalla voima-asemalla toimi vedenpuhdistamo.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Tehtaassa on myös muiden valmistajien koneita, kuten:


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Entisen Vääräkosken Pahvi Oy:n tehdasaluetta suojelee Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus rakennussuojelulain perusteella. Suojelupäätös kattaa Vääräkosken puuhiomon ja kartonkitehtaan. Suojeltuun kokonaisuuteen sisältyvät rakennusten ohella myös tehtaan kiinteät koneet ja laitteet sekä samaan kokonaisuuteen kuuluva Koskienergia Oy:n omistama vesivoimalaitos. Rakennussuojelupäätöksessä on suojeltu tehdasalue, kartonkitehdas ja kartonkikone, hiomo ja kolme hiomakonetta, hiomakoneita käyttävä turbiinikoneisto, koneasemarakennus ja muuntamo, voimakanava ja pato, korjauspaja, verstas rullaleikkureineen, vanha konttori, uusi konttori, entinen tehtaanjohtajan asuinrakennus sekä Ala-Vääräkosken voimalaitos laitteistoineen.


title: Vääräkosken kartonkitehdas

text: Vääräkosken kilpailijoita olivat erityisesti Enso Gutzeitin (sittemmin Stora Enso, nyk. Pankaboard) Pankakosken kartonkitehdas Lieksassa, Stromsdal Juankoskella sekä norjalainen Rena Karton AS ja ruotsalaiset Fridafors Kartong AB ja Svaneholms Bruk AB. Renan kartonkitehdas lopetti toimintansa vuonna 1998. Myös Fridafors meni konkurssiin vuonna 2000, kun tehtaan molemmat kartonkikoneet tuhoutuivat tulipalon seurauksena. Stromsdal asetettiin konkurssiin vuonna 2008, mutta toiminta jatkui vuonna 2011 nimellä Premium Board Finland Oy. Myös Svaneholms Bruk Ab on lopettanut toimintansa.


title: Burning Bridges (albumi)

text: Burning Bridges on Endstandin 19. lokakuuta 2004 julkaistu albumi.


title: Asmunti

text: Asmunti on kylä Ranuan kunnan eteläosassa lähellä Pudasjärven rajaa. Kyläyhteisö on levittäytynyt molempien kuntien alueelle.


title: Asmunti

text: Kylä sijaitsee kantatien 78 varrella, noin 25 kilometriä Ranuan kirkonkylältä, ja noin 45 kilometriä pohjoiseen Pudasjärven keskustaajamasta Kurenalta. Vuonna 2011 asukkaita kylällä oli alle 100. Parhaimpina vuosina kylän asukasluku on ollut 400.


title: Asmunti

text: Kylällä on toiminut oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2009. Kylän asukkaat yrittivät pelastaa lakkautettavan koulun, mutta kunnanvaltuusto päätti lakkauttaa koulun elokuusta 2009 lukien. Nykyisin koulurakennus on yksityishenkilön käytössä.


title: Pahe

text: Pahe on eettisesti huono inhimillinen ominaisuus tai luonteenpiirre, paha taipumus tai tapa.


title: Pahe

text: Yleiskäytössä paheisiin kuuluvat muun muassa alkoholin, tupakan, tai huumeiden käyttö, uhkapelaaminen, vastuuntunnottomuus, pettäminen, valehtelu tai itsekkyys.


title: Pahe

text: Pahe voidaan määritellä hyveiden turmeltumisena, mikä voi tarkoittaa sitä, ettei käytä hyvettä, väärinkäyttää sitä tai käyttää liikaa. Täten Antiikin Kreikan pääpaheet (katso Antiikin Kreikan neljä hyvettä) olisivat:Kristillisessä etiikassa on määritelty seitsemän kuolemansyntiä, mutta niiden luettelo ei aina ole samanlainen. Siihen kuuluvat vaihtelevasti ylpeys, ahneus, irstaus, kateus, kohtuuttomuus, viha, laiskuus, epäusko, epätoivo, mielettömyys, panettelu ja pelkuruus.


title: Taipaleenharju

text: Taipaleenharju on Pudasjärven kaupungissa valtatien 20 varrella sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee Taipaleenlammen, Mustalammen ja Ontamojärven eteläpuolella noin 14 kilometriä Pudasjärven keskustaajamasta Kurenalta lounaaseen, ja noin 70 kilometriä Oulusta itäkoilliseen.


title: Taipaleenharju

text: Nimensä kylä on saanut vetotaipaleesta. Vielä 1600-luvulla taipaleen poikki kulki hirsistä rakennettu venetie, joka helpotti siirtymistä vesistöstä toiseen. Kylän maisemaa hallitsevat harjun laella edelleen seisovat kolme vanhaa hirsirakenteista tuulimyllyä.


title: Taipaleenharju

text: Taipaleenharjussa oli oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2005. Vanha koulurakennus on nykyisin yksityisen käytössä.


title: Badlands (I Walk the Linen albumi)

text: Badlands on I Walk the Linen helmikuussa 2004 julkaistu esikoisalbumi. Albumista on kolme versiota: cd, vinyyli ja kuvavinyyli.


title: Paratiisi – Baddingin parhaat

text: Paratiisi - Baddingin parhaat (LOVER 4) on Rauli Somerjoen kokoelma-albumi vuodelta 1983. Levyn kannen on suunnitellut P. Niemi ja koonnut T.V.


title: Paratiisi – Baddingin parhaat

text:
A-puoli
B-puoli


title: Afroamerikkalaiset

text: Afroamerikkalaiset () ovat mustaihoisia Yhdysvaltain kansalaisia tai asukkaita, joiden sukujuuret ovat suurimmalta osin Afrikassa. Afroamerikkalaisia on Yhdysvalloissa noin 42 miljoonaa eli yli 13 prosenttia väestöstä, ja he muodostavat Yhdysvaltain toiseksi suurimman etnisen vähemmistön.


title: Afroamerikkalaiset

text: Suurin osa afroamerikkalaisista on Länsi-Afrikan rannikolta Yhdysvaltoihin tai sen alueella aikaisemmin sijainneisiin brittiläisiin siirtokuntiin 1600-luvulta lähtien rahdattujen orjien jälkeläisiä. Orjuus lakkautettiin Yhdysvaltain sisällissodan jälkeen vuonna 1865. 1960-luvulta alkaen kansalaisoikeusliike on pyrkinyt parantamaan afroamerikkalaisten asemaa ja nostamaan mustan väestön itsekunnioitusta. Kuuluisimpia mustia kansalaisoikeustaistelijoita 1960-luvulla olivat Martin Luther King ja Malcolm X. Yhdysvaltain presidenttinä vuosina 2009–2017 ollut Barack Obama on isänsä puolelta afrikkalainen, maan kongressissa on useita afroamerikkalaisia ja useissa suurissa kaupungeissa on ollut musta pormestari. Afroamerikkalaisilla on ollut näkyvä asema 1900-luvun lopulla myös yhdysvaltalaisessa populaarikulttuurissa ja urheilussa.


title: Afroamerikkalaiset

text: Afroamerikkalaiset ovat uskonnoltaan useimmiten protestantteja. Heidän murteensa eroaa jonkin verran tavallisesta amerikanenglannista.


title: Afroamerikkalaiset

text: Afroamerikkalaisista käytetty suositeltavin nimitys on vaihdellut vuosikymmenten aikana. Jotkut mustaihoiset yhdysvaltalaiset eivät halua käyttää itsestään afrikkalaisuuteen viittaavaa nimitystä, sillä he eivät tunne yhteyttä itselleen etäiseen Afrikkaan, vaan pitävät itseään mustina amerikkalaisina.


title: Afroamerikkalaiset

text: Yhdysvaltain väestönlaskennassa 2010 afroamerikkalaisiksi luokiteltiin henkilöt, jotka määrittelivät itsensä afroamerikkalaiseksi, mustaksi tai "negroksi". Kokonaan afroamerikkalaiseksi itsensä luokitteli 38,9 miljoonaa ihmistä (12,6 % väestöstä) ja osittain afroamerikkalaiseksi 3,1 miljoonaa (1,0 % väestöstä).


title: Afroamerikkalaiset

text:
Yhdysvaltain mustan väestönosan kasvu on nopeampaa kuin väestön keskimäärin. Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi vuonna 2013 Yhdysvalloissa olevan 41,6 miljoonaa (13,1 %) kokonaan afroamerikkalaista sekä 3,4 miljoonaa (1,0 %) osittain afroamerikkalaista.
Lukumääräisesti eniten afroamerikkalaisia vuoden 2013 arvion mukaan on New Yorkin osavaltiossa, 3,7 miljoonaa eli 19 % asukkaista. Suhteellisesti eniten afroamerikkalaisia on Mississippissä, 38 prosenttia. Myös Georgiassa (32 %), Marylandissa (32 %) ja Louisianassa (33 %) heitä on yli 30 prosenttia. Pääkaupunki Washingtonissa afroamerikkalaisia on 51 %. Kaikista kunnista suurin afroamerikkalaisten osuus on Mississippin Holmesissa, 83,2 %. Osavaltioista vähiten afroamerikkalaisia on Montanassa ja Idahossa, yksi prosentti kummassakin.