title: Grigori Perelman

text: Hänelle myönnettiin vuonna 2006 Fieldsin mitali "geometrian tuloksista ja vallankumouksellisista näkemyksistään Ricci-virtojen analyyttisestä ja geometrisesta rakenteesta". Hän kieltäytyi vastaanottamasta mitalia eikä saapunut palkinnonjakotilaisuuteen. Muutaman vuoden sisällä hän lopetti matematiikan tutkimisen täysin ja jättäytyi työttömäksi.


title: Grigori Perelman

text: Perelman kävi kuuluisaa Leningradin eliittikoulua numero 239, joka on erikoistunut matematiikkaan ja fysiikkaan. Perelman voitti 16-vuotiaana vuoden 1982 kansainvälisten matematiikkaolympialaisten kultamitalin täysillä pisteillä. Hän valmistui tohtoriksi Leningradin valtionyliopistosta ja työskenteli tiedeakatemian Steklovin matemaattisessa instituutissa. Hän työskenteli 1990-luvun alussa kaksi vuotta Berkeleyn yliopistossa Kaliforniassa. Perelman palasi Stekloviin työskentelemään maailmankaikkeuden muodon todistamisen parissa, mutta on sittemmin eronnut virastaan.


title: Grigori Perelman

text: Ennen syksyä 2002 Perelman tunnettiin etenkin työstään Riemannin geometrian vertailuteoreemien parissa. Marraskuussa 2002 Perelman lähetti arXiviin artikkelinsa, jossa Poincarén konjektuuri oli käsitelty erikoistapauksena Thurstonin geometrisointiotaksumasta. Poincarén ongelman ratkaisemiseen hän käytti työkalunaan ns. Riccin kaarevuutta. Amerikkalainen Clay-säätiö on luvannut ongelman ratkaisijalle miljoonan dollarin palkinnon, josta Perelmanin sanotaan kieltäytyneen. Useat matemaatikot ovat tutkineet ratkaisun oikeellisuutta, ja Perelmanille myönnettiin siitä Fieldsin mitali. Madridissa 2006 pidetyssä matemaatikkojen kokouksessa kukaan ei kuitenkaan uskaltanut ottaa kantaa siihen, onko Poincarén konjektuuri nyt lopullisesti todistettu. Poincarén ongelman ratkaisu voi kertoa, millainen maailmankaikkeuden muoto oikeasti on.


title: Grigori Perelman

text: Perelman kuitenkin välttelee julkisuutta eikä ole kiinnostunut rahasta tai kunniasta. Hän hylkäsi Euroopan Matemaattisen Seuran palkinnon 1990-luvulla, koska ei pitänyt komiteaa kyvykkäänä arvioimaan työtään. Lisäksi hän hylkäsi hänelle 22. elokuuta 2006 myönnetyn matematiikan nobelina pidetyn Fieldsin mitalin ja jätti saapumatta paikalle. Hän ei myöskään ottanut vastaan 1995 tarjottuja huippuvirkoja Stanfordin ja Princetonin yliopistoista.


title: Grigori Perelman

text: Perelman on erakkoluonne. Hän jätti työnsä joulukuussa 2005 ja asuu nykyisin hyvin vaatimattomasti Pietarin seudulla äitinsä kanssa äidin eläkkeen ja omien säästöjensä turvin. Hän ei ole julkaissut tutkimustuloksiaan normaaliin tapaan tieteellisissä julkaisuissa, vaan lähetti ne arXiv-palvelimelle. Hänellä ei myöskään ole tapana kommentoida tuhatsivuisia tutkimuksiaan mitenkään, eikä hän vastaa nykyisin myöskään sähköposteihin. Perelmanin tutkimuksia analysoivat tutkimusryhmät ympäri maapallon. Matemaattisen unionin presidentti John Ball lensi ennen Madridissa pidettyä kokousta taivuttelemaan Perelmania vastaanottamaan palkinnon, ja hänen mukaansa Perelmanin mielenterveydessä ei ole mitään vikaa; hän vain näkee maailman toisin. Perelmanin mielestä tieteen saavutukset kuuluvat ihmiskunnalle, eikä niistä pidä maksaa palkkaa tai myöntää palkintoja. Perelman ei nykyään tutki matematiikkaa ja joidenkin hänen ystäviensä mukaan Perelman pitää matematiikkaa tuskallisena keskustelunaiheena. Joidenkin mukaan Perelman on jättänyt matematiikan tyystin.


title: Rotuerottelu

text: Rotuerottelu tai (rodullinen) segregaatio on käytäntö, jossa ihmisiä erotellaan rodun perusteella normaaleissa toiminnoissa kuten koulutuksessa, julkisissa kulkuvälineissä, hotelli- ja ravintolapalveluissa tai asumisessa. Rotuerottelu voi olla pakollista tai vapaaehtoista ja virallista tai epävirallista. Lainsäädäntöön perustuvaa rotusegregaatiota on harjoitettu muun muassa Yhdysvaltojen etelävaltioissa noin 1960-luvulle asti ja apartheidin aikaan Etelä-Afrikassa.


title: Rotuerottelu

text: Rotuerottelua on käytetty poliittisesti dominoivan etnisen ryhmän etuoikeutetun sosioekonomisen aseman ylläpitämiseen. Historian aikana lukuisat valloittajat kuten mongolit, bantut ja asteekit ovat ylläpitäneet rotuerottelujärjestelmiä valloittamiensa kansojen piirissä. Rotuerottelujärjestelmiä on ilmennyt kaikissa monietnisissä yhteisöissä lukuun ottamatta Havaijin ja Brasilian kaltaisia yhteiskuntia, jossa etniset ryhmät ovat voimakkaasti sekoittuneet.


title: Rotuerottelu

text: Yhdysvalloissa rotuerottelu perustui juridisesti Yhdysvaltain korkeimman oikeuden vuonna 1896 antamaan päätökseen Plessy vastaan Ferguson Päätöksen mukaan Louisianan osavaltion laki, joka teki mustille ja valkoisille tarkoitetut erilliset mutta yhdenvertaiset tilat rautatieliikenteessä pakollisiksi, ei ollut perustuslain vastainen. Päätös muodosti osavaltioiden ja paikallishallintojen rotuerottelukäytäntöjen juridisen perustan aina vuoteen 1954 asti, jolloin korkein oikeus kumosi sen päätöksellä Brown vastaan Topekan koululautakunta. Tässä yksimielisessä (9–0) päätöksessä katsotaan, että rotuerottelu on perustuslain neljännentoista lisäyksen, joka takasi kaikille kansalaisille yhtenäisen kohtelun lain edessä, vastainen. Päätös aloitti Yhdysvalloissa koulutusjärjestelmän ja yleisemmän sosiaalisen reformin ja toimi innoittajana kansalaisoikeusliikkeen syntymiselle.


title: Rotuerottelu

text: Etelävaltioissa rotuerottelun säätivät niin sanotut Jim Crow -lait. Jim Crow -lait antoivat mustalle väestölle erilliset mutta "yhtäläiset" oikeudet ("separate but equal"). Todellisuudessa nämä lait olivat osa järjestelmällistä rotusyrjintää, joilla rajoitettiin mustan väestön tavallista elämää. Pääosin ne pyrkivät erottamaan mustan väestön valkoisista ihmisistä muun muassa kouluissa ja useimmissa julkisissa paikoissa, erityisesti junissa ja busseissa. Vuonna 1914 jokaisessa etelävaltiossa oli Jim Crow -lakeja. Vuonna 1930 Alabaman Birminghamissa valkoisten ja värillisten oli esimerkiksi laitonta pelata dominoa tai tammea keskenään. Lakien noudattamatta jättäminen merkitsi jopa koko perheen saattamista alttiiksi hengenvaaralle. Ilmiötä sivusivat alkuvuosina myös lukuisat vihaisten väkijoukkojen suorittamat lynkkaukset.


title: Rotuerottelu

text: Etelä-Afrikassa afrikaanerinationalistinen Kansallispuolue lähti kampanjoimaan vuoden 1948 vaaleissa uuden "apartheidiksi" kutsumansa politiikan puolesta. Kansallispuolue lupasi myös turvata "valkoisten työläisten edut ja työmahdollisuudet valkoisten alueilla", ja sen vaalikampanjassa käytettiin iskulauseita kuten "Swart gewar" (musta vaara) ja "Die kaffer op sy plek" (Kafferi sinne minne kuuluukin). Puolue voitti vaaleissa parlamentin enemmistön, vaikka saikin alle puolet annetuista äänistä, ja muodosti hallituksen Daniel François Malanin johdolla.


title: Rotuerottelu

text: Uusi hallitus ryhtyi nopeasti toteuttamaan rotuerottelulainsäädäntöä. Vuoden 1952 "passien poisto ja dokumenttien koordinoimislaki" (Abolition of Passes and Co-ordination of Documents Act) ja "alkuasukaslakien muutoslaki" (Native Laws Amendment Act) määräsivät, ettei kukaan afrikkalainen saanut oleskella millään kaupunkialueella 72 tuntia pidempään ilman todistusta siitä, että oli laillisessa työsuhteessa. Vuoden 1949 "seka-avioliittojen kieltolain" (Prohibition of Mixed Marriages Act) jatkoksi, joka kielsi rotujen väliset avioliitot, säädettiin vuonna 1950 "moraalittomuuslaki" (Immorality Act), joka kielsi kaikki sukupuolisuhteet valkoisten ja muiden ryhmien välillä. Vielä laajemmat vaikutukset oli samana vuonna säädetyllä "ryhmäaluelailla" (Group Areas Act), joka määritteli kaikki maa-alueet rodun mukaan. Laki antoi hallitukselle vallan julistaa jokin alue kuuluvaksi jollekin tietylle ryhmälle ja poistaa muihin ryhmiin kuuluvat asukkaat alueelta väkivalloin. Lakia sovellettiin pian muun muassa Johannesburgin Sophiatownin alueelle, joka oli ollut yksi kaupungin vanhimpia mustia asuinalueita. Hallitus julisti sen valkoiseksi, ja noin 100 000 asukasta siirrettiin kolmentoista mailin päässä sijaitsevalle uudelle alueelle.


title: Rotuerottelu

text: Vuonna 1953 säädettiin laki, jonka mukaan kaikki julkiset tilat ja palvelut, esimerkiksi puistonpenkit, hiekkarannat ja odotustilat, tuli eritellä roduittain. Näiden tilojen ja palveluiden ei tarvinnut olla yhdenvertaisia. Kaikesta Kansallispuolueen apartheidlainsäädännöstä pitkällä tähtäimellä tuhoisimmat vaikutukset oli vuonna 1953 säädetyllä "bantuopetuksen lailla", joka siirsi kaiken afrikkalaisten kouluopetuksen opetusministeriöltä alkuasukasasioiden osaston hoidettavaksi.


title: Rotuerottelu

text: Suurapartheidin nimellä tunnettu massiivinen sosioekonominen ohjelma meni vielä pidemmälle. Ohjelman tarkoituksena oli pitää maan ei-valkoinen väestö täysin poissa valkoisten asuttamilta alueilta ja siten "pelastaa valkoinen yhteisö häviämiseltä". Sen keskeisenä ajatuksena oli, että rotujen täydellinen erottaminen toisistaan johtaisi vakauteen ja järjestykseen. Uskottiin, että eteläafrikkalaiset ei-valkoiset väestöryhmät hyväksyisivät omien yhteisöjensä tilanteen, kunhan heidän yhteytensä valkoiseen Etelä-Afrikkaan pidettäisiin mahdollisimman vähäisenä. Maan pääministerin Hendrik Verwoerdin mukaan afrikkalaisten "ei tulisi haluta integroitua eurooppalaisen yhteisön elämään, vaan ymmärtää, että hänen omassa yhteisössään kaikki ovet ovat avoinna". Suurapartheidin tarkoituksena oli myös turvata halvan työvoiman saatavuus ja kuitenkin pitää afrikkalaiset poissa kaupungeista rakentamalla tehtaita mustien heimoreservaattien rajoille. Hallituksen lopullisena tavoitteena oli siirtää kaikki afrikkalaiset bantustanien kansalaisiksi.


title: Mauriaiset

text: Mauriaiset ("Lasius") on pistiäisten lahkoon kuuluva muurahaissuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti 80–100 lajia.


title: Unihiekkamyrsky

text: Unihiekkamyrsky on Kaija Koon neljäs studioalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 1997 WEA Recordsin kautta. Unihiekkamyrsky jatkaa Kaija Koon edellisiltäkin levyiltä tuttua kevyen popin linjaa. Albumi nousi Suomen listaykköseksi toisella viikollaan ja pysyi kärjessä neljä viikkoa. Unihiekkamyrsky on myynyt yli platinarajan, ja yhteensä sitä on myyty yli 50 000 kappaletta. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”Unihiekkamyrsky” ja ”Minä muistan sinut”.


title: Veronan maakunta

text: Veronan maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Veneton alueen länsiosassa, Gardajärven itäpuolella Pohjois-Italiassa. Se rajoittuu Vicenzan, Padovan, Rovigon, Mantovan, Brescian ja Trenton maakuntiin ja käsittää 98 kuntaa.


title: Veronan maakunta

text: Veronan maakunnassa on runsaat 900 000 asukasta. Maakunnan pääkaupunki on Verona, jonka väkiluku on noin 250 000.


title: Veronan maakunta

text: Veronan maakunta on yksi Italian tärkeistä viinintuotantoalueista, jossa tuotetaan muun maussa Valpolicella- ja Bardolino-punaviinejä sekä Soave- ja Bianco di Gustoza -valkoviinejä.


title: Planeetan määritelmä

text: Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin (IAU) määritelmän mukaan planeetta on taivaankappale, "a)" joka kiertää Aurinkoa, "b)" jolla on riittävän suuri massa, jotta sen itseensä kohdistama painovoima voi muotoilla kappaleen hydrostaattisessa tasapainossa olevaan pallomaiseen muotoon, ja "c)" joka on puhdistanut ratansa lähiympäristön muista kappaleista.


title: Planeetan määritelmä

text: Planeetan määritelmä on osoittautunut varsin hankalasti muotoiltavaksi, vaikka planeetta itsessään on tähtitieteen tunnetuimpia termejä. Planeetta-termi on ollut olemassa tuhansien vuosien ajan. Vuoteen 2006 asti aurinkokunnan ajateltiin yleisesti muodostuvan yhdeksästä planeetasta, mutta elokuussa 2006 IAU:n XXVI yleiskokouksessa päädyttiin määrittelemään planeetta uudelleen siten, että Pluto menetti planeetan statuksen eikä sitä näin ollen enää lueta aurinkokuntamme planeettojen joukkoon. Vielä 1990-luvun alkuun mennessä uudelleenmäärittelylle ei ollut tarvetta, sillä tähtitieteilijöillä oli havaintoja vain pienestä osasta aurinkokunnan kappaleita, ja yksittäiset poikkeamat voitiin käsitellä tapauskohtaisesti.


title: Planeetan määritelmä

text:
Vuodesta 1992 lähtien on löydetty lukuisia pieniä taivaankappaleita Neptunuksen radan ulkopuolelta, ja suurempia kohteita on havaittu jo tusinoittain. Ensimmäinen aurinkokunnan ulkopuolinen planeetta havaittiin 1992, ja näitä eksoplaneettoja tunnetaan jo satoja. Havaittujen kohteiden koko vaihteli erittäin paljon (osa oli tarpeeksi suuria voidakseen olla tähtiä, osa taas oli Kuuta pienempiä), joten planeetan käsitettä alettiin pohtia tarkemmin.
Vuonna 2005 planeetan määritelmän täsmällisyys tuli ajankohtaiseksi, kun Eris (2003 UB) löydettiin. Kohde oli kookkaampi kuin Pluto, joka siihen asti oli pienin hyväksytty planeetta. IAU, joka vastaa muiden toimintojensa ohella myös tähtitieteellisistä termeistä, teki asiasta lopullisen päätöksen 24. elokuuta 2006.


title: Planeetan määritelmä

text: Sana "planeetta" tulee kreikan kielen sanasta πλανήτης ("planetes"), joka tarkoittaa vaeltajaa. Nimityksellä tehtiin ero taivaankannella selvästi liikkuvien kohteiden (Aurinko, Kuu, Merkurius, Venus, Mars, Jupiter, Saturnus) ja liikkumattomien kiintotähtien välille. Tällainen merkitys sanalla on edelleen astrologiassa.


title: Planeetan määritelmä

text: Sitten aurinkokeskinen maailmankuva, Keplerin lait ja Newtonin painovoimateoria sijoittivat Auringon Aurinkokunnan keskuskappaleeksi ja Maasta tuli yksi planeetoista. Kun vielä Galileo löysi neljä Jupiterin kiertolaista, myös Kuun asema jouduttiin lopulta muuttamaan. On merkillepantavaa, että löytymisvaiheessa Galileon satelliitteja (1610), Saturnuksen Titania (1659) ja Japetusta sekä Rheaa (1673) kutsuttiin aluksi planeetoiksi.


title: Planeetan määritelmä

text: 1781 William Herschel etsi kaksoistähtiä, kun hän havaitsi Härän tähtikuviossa komeetaksi luulemansa kohteen. Hän ei aluksi edes ajatellut, että outo kohde olisi voinut olla planeetta; ihmiskunta oli tuntenut antiikin ajoista asti Maan lisäksi vain viisi muuta planeettaa. Tällä kohteella oli kuitenkin pyöreä kiertorata, joka sijaitsi samalla ratatasolla muiden planeettojen kanssa. Lopulta se tunnistettiin seitsemänneksi planeetaksi ja nimettiin Uranukseksi.


title: Planeetan määritelmä

text: Vuonna 1801 Giuseppe Piazzi havaitsi Auringolla uuden kiertolaisen, joka sain nimen Ceres. Se kiersi Marsin ja Jupiterin välissä. Kuuden seuraavan vuoden aikana löydettiinkin kolme uutta kohdetta samalta aueelta: Pallas, Juno ja Vesta. Näitä neljää kohdetta pidettiin planeettoina monen vuosikymmenen ajan. Tähtitieteeseen johdattelevissa teksteissä kerrottiin yhdestätoista planeetasta.


title: Planeetan määritelmä

text: Tilanne muuttui vasta vuonna 1845, jolloin uusi kiertolainen (Astraea) löydettiin Marsin ja Jupiterin väliltä. Tämän jälkeen löytyi nopeasti monia uusia taivaankappaleita tuolta alueelta, ja planeettojen määrä nousi pilviin 1850-luvun alussa. Tähtitieteilijät päättivät pudottaa Marsin ja Jupiterin välissä kiertävät kohteet planeettojen joukosta, sillä ne olivat paljon pienempiä kuin muut planeetat ja kiersivät lähellä toisiaan. Niitä ruvettiin kutsumaan asteroideiksi (termi jota William Herschel oli käyttänyt jo 50 vuotta aikaisemmin) ja pikkuplaneetoiksi. Aluetta Marsin ja Jupiterin välissä ruvettiin kutsumaan asteroidivyöhykkeeksi. Neptunus löydettiin vuonna 1846 Uranuksen radassa havaittujen häiriöiden avulla. Uranuksen tavoin myöskään tämän kappaleen koko ei tuottanut ongelmia, vaan kyseessä oli selvästi uusi planeetta.


title: Planeetan määritelmä

text: Pluto löydettiin 1930. Koska kyseessä oli selvästi kaukainen, Aurinkoa kiertävä kohde, ei tämänkään kohteen luokittelu planeetaksi ollut sinänsä ongelmallista. Sitä mukaa kun Pluton fysikaalisia ominaisuuksia saatiin kartoitettua, alkoi kuitenkin selvitä Pluton muista planeetoista huomattavasti poikkeava luonne. Jo ennen 2000-luvun alkua se oli muodostanut oman planeettatyyppinsä, jonka ominaisuudet erosivat niin Aurinkokunnan sisäosien kiviplaneetoista kuin ulko-osien suurista jättiläisplaneetoistakin.


title: Planeetan määritelmä

text: Periaatteessa jako planeettojen ja pienemien kappaleiden, kuten asteroidien ja komeettojen välillä oli tähän asti selvä. Isot kappaleet ovat planeettoja, pienet asteroideja ja komeettoja. Havaintotekniikan kehittyminen alkoi tuottaa kuitenkin ongelmia 1900-luvun lopulla. Ensimmäinen Pluton jälkeen löydetty Kuiperin vyöhykkeen kohde 1992 QB havaittiin 1992. Vyöhykkeen olemassaoloa oli ennusteltu jo 1930, mutta Pluton ja sen kuun Kharonin ollessa vyöhykkeen ainoat potentiaaliset kappaleet vyöhyke oli lähinnä hypoteettinen. Seuraavina vuosina Kuiperin vyöhykkeestä löydettiin suuria määriä pieniä, kooltaan tyypillisiä asteroideja muistuttavia kappaleita, mutta myös suurempia, lähes suurimpaan asteroidiin, Cerekseen verrattavissa olevia kohteita. Vuonna 2002 havaittiin Quaoar, jonka läpimitta osoittautui olevan jopa 62 % Pluton läpimitasta, ja lopulta vuonna 2005 tunnistettiin pari vuotta aikaisemmin otetuista kuvista kohde 2003 UB (tunnetaan nykyisin nimellä Eris), jonka läpimitta oli selkeästi "vähintään" Pluton luokkaa.


title: Planeetan määritelmä

text: Edessä oli ongelma: oliko 2003 UB uusi planeetta? Mikäli se ei olisi, ei Plutoakaan voitaisi pitää planeettana. Toisaalta taas on odotettavissa, että vastaavia kappaleita tullaan löytämään jatkossa mahdollisesti tuhansia. Jos uusi kappale tulkittaisiin planeetaksi, pitäisi uusienkin vastaavien kappaleiden kohdalla toimia samoin, jolloin planeettojen määrä räjähtäisi käsiin, ja termi menettäisi merkityksensä. Tilanteen selkeyttämiseksi viime vuosina Pluton planeettastatuksen poistamisesta tuli yhä suositumpi ajatus tähtitieteilijöiden keskuudessa. Ajatus kuitenkin kohtasi myös ankaraa vastarintaa.


title: Planeetan määritelmä

text: Aurinkokunnassa on hyväksyttyjen kahdeksan planeetan lisäksi monia muitakin kappaleita. Aurinkoa kiertäviin kohteisiin kuuluu komeettoja, asteroideja ja kosmista pölyä. Termiä "kääpiöplaneetta" käytetään kuvaamaan Aurinkoa kiertäviä kohteita, jotka täyttävät "oikeiden" planeettojen kriteerit kiertoradan jakamattomuutta lukuun ottamatta.


title: Planeetan määritelmä

text: On melko selvää, että kappaleen koon tulee olla ratkaiseva tekijä kääpiöplaneetan määritelmässä. Aurinkoa kiertävien kohteiden koko vaihtelee Jupiterista aina pölyhiukkasiin asti, joten alarajalle olisi käyttöä. Useimmiten oikean planeetan rajana pidetään rajaa, jonka ylittävä kappale muuttuu oman painovoimansa vuoksi pyöreäksi. Useat astronomit pitivät tästä määritelmästä, koska se tarjoaa toisaalta luonnollisen mitan planeetan minimikoolle ja sellaisenaan käytettäessä olisi sallinut Pluton säilyttää planeettastatuksensa. Toisaalta aiemmin pelkkänä valopisteenä tunnettu Ceres on nykytiedon mukaan pyöreä, joten se olisi saanut menettämänsä planeettastatuksen takaisin.


title: Planeetan määritelmä

text: Kiertoradan ainutlaatuisuus on tapa erottaa planeetta kääpiöplaneetoista. Kriteeri perustuu siihen, että riittävän massiivinen kappale kykenee painovoimansa avulla heittämään ratansa lähellä sijaitsevat pienemmät kappaleet pois. IAU:n lopulliseen päätöslauselmaan tämä "kyky" valittiin luonnolliseksi rajaksi varsinaisen planeetan ja kääpiöplaneetan välille. On syytä huomata, että radan ainutlaatuisuuden vaatimus ei koske tilannetta, jossa planeetalla on 1:1 keskiliikeresonanssissa olevia seuralaisia (esim. Jupiterin troijalaisasteroidit), sillä nämä eivät ole sellaisia kappaleita, jotka planeetta olisi voinut radaltaan poistaa.


title: Planeetan määritelmä

text: Planeetan käsitettä oli selkeytettävä. 24. elokuuta 2006 Prahassa pidetyssä IAU:n XXVI yleiskokouksessa tehtiin useita esityksiä planeetan määritelmästä ja neuvottelujen jälkeen päädyttiin jakamaan Aurinkoa kiertävät kappaleet kolmeen ryhmään:Aiemmin suunniteltua plutonin käsitettä ei hyväksytty käyttöönotettavaksi.


title: Planeetan määritelmä

text: Esityksen mukaan Aurinkoa kiertävien kappaleiden status määritellään seuraavasti:


title: Svenska Aero

text: Svenska Aero AB oli 10. syyskuuta 1921 perustettu ruotsalainen lentokonetehdas, joka sijaitsi Hästholmenilla Lidingössä. Ruotsalainen ASJA-tehdas osti yhtiön vuonna 1932.


title: Svenska Aero

text: Svenska Aero AB:n alkuvaiheen toiminta koostui Caspar-Werken ja Heinkelin lentokoneiden lisenssivalmistuksesta. Tuolloin Saksa kiersi Versaillesin rauhansopimuksen ehtoja, joiden mukaan Saksa ei saa valmistaa moottorilentokoneita eivätkä saksalaiset lentoyhtiöt saaneet operoida monimoottorisilla lentokoneilla. Vuonna 1921 Saksa sai valmistaa siviililentokoneita, jotka on ensin hyväksytty voittajavaltioiden komissiossa. Saksan lentokoneteollisuus siirtyi Hollantiin, Ruotsiin ja Neuvostoliittoon.


title: Svenska Aero

text: Vuonna 1921 Carl Clemens Bücker osti travemündeläisen Caspar-Werken valmistaman tiedustelukoneen. Rauhansopimuksen vuoksi sotilaslentokoneen viennissä ulkomaille oli odotettavissa vaikeuksia, joten Bücker tutki mahdollisuutta salakuljettaa kone osina koottavaksi Ruotsissa.


title: Svenska Aero

text: Asian helpottamiseksi Ernst Heinkel ja Bücker perustivat Svenska Aero AB:n Lidingöön vuonna 1921 koneen kokoamista varten. Heinkel ja joukko saksalaisia asentajia muutti tilapäisesti Lidingöön kokoamaan koneen.


title: Svenska Aero

text: Bücker valmisti lentokoneita Ruotsin merivoimille. Koneiden osia valmistettiin salaa Saksassa ja kokoonpano tehtiin Ruotsin merivoimien telakalla, koska Svenska Aeron tilat eivät sopineet tähän käyttöön.


title: Svenska Aero

text: 1920-luvun puolivälissä yhtiö alkoi suunnitella koneita Ruotsissa. Sven Blomberg, joka oli työskennellyt Heinkel Flugzeugwerkella, tuli pääsuunnittelijaksi. Vuonna 1930 suunnittelijaksi tuli Messerschmittin tehtaalla työskennellyt ruotsalainen Anders Andersson. Svenska Aero suunnitteli kuusi konetta, joiden myynti oli heikompi kuin saksalainen omistaja oli olettanut. Ruotsin ilmavoimat osti vain prototyypin kustakin koneesta ja sen jälkeen ulkomaisia lentokoneita.


title: Svenska Aero

text: Syksyllä 1932 yhtiö myytiin AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelningelle eli ASJAlle 250 000 kruunulla. Heinkelin kotimarkkinoilla alkoi olla jälleen kysyntää. Bücker palasi Saksaan ja aloitti siellä Bücker Flugzeugbau-tehtaan. Anders Andersson siirtyi myös Saksaan, ja palasi vasta syyskuussa 1939 Saabille.


title: Svenska Aero

text: Kaikkiaan tehdas valmisti 58 lentokonetta, joista 7 myytiin Liettuaan ja yksi Norjaan. Vuosina 1926-1932 Ruotsin ilmavoimat hankki 15 eri konetyyppiä, joista kahdeksan tuli Svenska Aerolta.


title: Potala

text: Potala (tiib. པོ་ཏ་ལ, "Po ta la"; ) on palatsi Lhasassa, Tiibetissä. Se oli dalai-laman pääasuinrakennus aina vuoteen 1959, jolloin nykyinen dalai-lama Tenzin Gyatso pakeni Dharamsalaan, Intiaan, tiibetiläisten epäonnistuneen kapinan jälkeen. Nykyään Potala on suosittu matkailukohde ja kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon.


title: Potala

text: Potala on rakennettu 3 700 metrin korkeuteen Marpo Ri -kukkula rinteelle. Laajoine sisäänpäin viettävine muureineen, joka on vain yläosasta rikkoutunut useiden ikkunoiden riveillä, ja tasaisine kattoineen Potala näyttää lähes linnoitukselta. Kukkulan eteläisellä juurella on suuri aukio, joka on suljettu muureilla ja porteilla, ja jonka sisäosassa on suuri portiikki. Useiden portaikkoin sarja johtaa kukkulan huipulle.


title: Potala

text: Rakennusryhmän keskeinen osa kohoaa valtavana nelikulmaisena rakennuksena sivurakennusten yläpuolelle päättyen samantapaisiin kullattuihin katteisiin kuin Jokhangin temppelissä. Potalan keskirakennusta kutsutaan nimellä "punainen palatsi" purppuranpunaisen värinsa takia. Siinä ovat pääsalit ja aikaisempien dalai-lamojen kappelit ja pyhäköt. Rakennus on koristeltu monimuotoisilla maalauksilla jalokivikoristein, kaiverruksin ja muine ornamentteineen.


title: Potala

text: Tiibetiläishallitsija Songtsen Gampon oli tapana meditoida alueella ja hän myös rakennutti vuonna 637 Potalan ensimmäisen rakennuksen. Nykyisen palatsin rakentamisen aloitti viides dalai-lama Lozang Gyatso vuonna 1645. Kolme vuotta myöhemminen Potrang Karpo ("Valkoinen palatsi") oli valmis ja dalai-lama pystyi käyttämään Potalaa talvipalatsina. Vuonna 1694 valmistui Potrang Marpo ("Punainen palatsi").


title: Potala

text: 1700-luvulla valmistunutta Norbulingkaa dalai-lama käytti kesäpalatsina.


title: Potala

text: Nykyään Potala toimii museona ja on Tiibetin buddhalaisten tärkein pyhiinvaelluskohde yhdessä Jokhangin temppelin kanssa.


title: Potala

text: Potala hyväksyttiin maailmanperintölistalle vuonna 1994 ja kohdetta laajennettiin käsittämään myös Jokhangin temppeli vuonna 2000 ja Norbulingka vuonna 2001.


title: Miljoonaohjelma

text: Miljoonaohjelma () oli asuntojen rakennusohjelma Ruotsissa vuosina 1965–1974. Tavoitteena oli ratkaista 1960-luvun alun akuutti asuntopula rakentamalla kymmenen vuoden aikana miljoona uutta asuntoa. Tavoite myös saavutettiin, sillä ohjelman aikana valmistui 1 006 000 asuntoa. Samanaikaisesti Ruotsissa myös purettiin heikompitasoisia vanhoja rakennuksia, joten nettolisäykseksi tuli 650 000 asuntoa.


title: Miljoonaohjelma

text: Asuntopulaa oli aikaisemmin yritetty ratkaista 1950-luvulla niin sanottujen ABC-kaupunkien ("Arbete, Bostad och Centrum") avulla (esimerkiksi Vällingby ja Farsta). Asuntopula ei kuitenkaan hellittänyt. Vuonna 1964 Ruotsin valtiopäivät päätti, että maahan rakennettaisiin vuoteen 1974 mennessä miljoona uutta asuntoa. Hyvänä aikomuksena oli tarjota nykyaikaiset vaatimukset täyttävä huoneisto kohtuuhintaan. Asuntokannan taso keskimääräisesti kohosikin ohjelman myötä, tosin estetiikan kustannuksella . Vaativan tavoitteen saavuttamiseksi alettiin käyttää valmiita elementtejä, joita teollisuus teki sarjatyönä. Yhdenmukaisten ankarien linjojen ja muotojen toistuminen runsaan betonin käytön ohella loi alueille yksitoikkoisen ilmeen. Koska miljoonaohjelman tavoite kohdistui lukumääräisesti mahdollisimman suureen asuntotuotantoon, ei työpaikkojen syntymiseen alueille kiinnitetty erityistä huomiota.


title: Miljoonaohjelma

text: Vaikka miljoonaohjelma onnistui tavoitteessaan luoda miljoona asuinhuoneistoa, ovat monet arvostelleet sen toteutustapaa ja jälkivaikutuksia. Sen maisemalliset vaikutukset ovat olleet huomattavia. Yleisimmin on arvosteltu ohjelman luoneen lukuisia rumia betonilähiöitä. Alueiden arkkitehtuuria on luonnehdittu yksitoikkoiseksi ja niitä on verrattu Itä-Euroopan entisten sosialistimaiden massatuotantona luomiin lähiöihin. Tunnetut lähiöt kuten Tukholman Rinkeby, Göteborgin Hammarkullen ja Malmön Rosengård ovat nousseet eräänlaisiksi aikakautensa symboleiksi.


title: Rankin Inlet

text: Rankin Inlet (inuktitutiksi "Kangiqiniq" ᑲᖏᕿᓂᖅ tai "Kangirliniq" ᑲᖏᖅᖠᓂᖅ, ) on inuitien asuttama kylä Kivalliqin alueella Nunavutissa, Kanadassa. Kylä sijaitsee Hudsoninlahden länsirannalla, ja on Kivalliqin alueen keskuspaikka. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan kylän asukasluku oli 2 177, kun se vuonna 1996 oli 2 058. Kylän pinta-ala on 20,24 neliökilometriä.


title: Rankin Inlet

text: Kaupungin perustivat 1957 Rankin Inletissä toimineen nikkeli- ja kuparikaivoksen omistajat. Kaivostoiminta jatkui aina vuoteen 1962. Kaivos oli ensimmäinen inuitien omistama ja johtama kaivos Kanadassa. Kaivoksen sulkemisen jälkeen on tehty useita tuloksettomia yrityksiä kehittää vaihtoehtoinen tulonlähde kaupunkilaisille. Kaupungissa on yritetty muun muassa sikojenkasvatusta, mutta sikala houkutteli kaupunkiin jääkarhuja. Myös sianliha maistui kalalle, sillä kalaruokavalmiste oli sikojen pääasiallinen ruoka.


title: Rankin Inlet

text: Kylässä on pieni Rankin Inletin lentoasema, joka on ainoa kulkuyhteys muualle maailmaan. Nunavutin territorion senaattori on ehdottanut miljardin dollarin tienrakennusprojektia, tarkoituksenaan rakennuttaa maantie Churchillistä Rankin Inletiin.


title: Rankin Inlet

text: Rankin Inlet oli myös ehdokkaana Nunavutin territorion pääkaupungiksi, mutta vuoden 1995 äänestyksessä pääkaupungiksi valittiin Iqaluit.


title: Rankin Inlet

text: Tunnettuja Rankin Inletistä kotoisin olevia henkilöitä on muun muassa National Hockey Leaguessa pelaava Jordin Tootoo.


title: Evia

text: Evia Oyj oli suomalainen markkinointiviestinnän toimisto, joka perustettiin vuonna 1955 nimellä Markkinointi Viherjuuri. Evian osake noteerattiin OMX:ssä pohjoismaisessa pörssissä kaupankäyntitunnuksella EVI1V.


title: Evia

text: 18. kesäkuuta 2009 Evia Oyj kertoi hakeutuneensa konkurssiin. Yhtiötä rasitti erityisesti epäonnistunut GSM Suomi -kauppa, jonka myötä Evialle kasaantuneet velkavastuut kävivät mahdottomaksi hoitaa. Konkurssin myötä noin 500 sijoittajaa menetti sijoituksensa arvon. Eviasta erillinen markkinointitoimisto Viherjuuri Helsinki Oy hakeutui tapauksen myötä yrityssaneeraukseen. Marraskuussa 2009 Viherjuurikin ilmoitti konkurssista.


title: Evia

text: Matti ja Kaija Viherjuuri perustivat 1. marraskuuta 1955 Helsingin Bulevardi 6:een Markkinointi Viherjuuri -mainostoimiston. Viisikymmenluvulla toimisto suunnitteli muun muassa "Jyväshyvä"-nimen. 1960-luvulla Markkinointi Viherjuuri nousi kymmenen suurimman suomalaisen mainostoimiston joukkoon. Yhtiö hankki ensimmäisenä suomalaisena mainostoimistona tietokoneen, IBMV Datacenterin vuonna 1965.


title: Evia

text: 1970-luvulla asiakkaiksi nousivat muiden muassa Saab, Aurinkomatkat ja Asko, ja toimiston käsialaa oli myös ""Suomalaiselle naiselle Lumene"" -kampanja. Toimisto nousi Suomen kuuden suurimman mainostoimiston joukkoon. Samaan nopeaan kasvun aikaan ajoittuu suuri muutos Matti Viherjuuren luopuessa toimitusjohtajuudesta vuonna 1979. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin ekonomi Arto Liinpää.


title: Evia

text: ""Lihaa säästämättä, laadusta tinkimättä"", ""Postin keltainen kuljetus"" ja ""Sokeria luonnosta"" olivat yhtiön luomia mainoslauseita ja yhtiö pysyi suurimpien mainostoimistojen joukossa 1980-luvulla. Yhtiön perustajan Matti Viherjuuren kuoltua perustajasuku luopui osakeomistuksestaan. Vuonna 1988 yhtiö toteutti osakeannin, ja seuraavana vuonna osakkeet tulivat julkisen kaupankäynnin kohteeksi. Suurin osakkeenomistaja oli toimitusjohtaja Arto Liinpää. Yhtiö nousi neljän suurimman mainostoimiston joukkoon ja muutti toimintastrategiaansa mainonnan suunnittelusta kokonaisviestintään.


title: Evia

text: Lama 1990-luvun alussa harvensi mainostoimistojen määrää; etenkin pieniä karsiutui. Vuonna 1994 ala alkoi hiljalleen toipua. Viherjuuren suurimpia asiakkaita olivat muun muassa Ahlström, Alko, MTV3, Taffel ja Toyota. Ala alkoi integroitua ja niin sanottu Integroitu markkinointiviestintä (IMC) nousi monien toimistojen tavoitteeksi ja toimintatavaksi.


title: Evia

text: Uusmediaan keskittyvä tytäryhtiö "Axel Digital Group" perustettiin vuonna 2000. Sen toimialaksi määriteltiin viestinnän teknologiaratkaisujen ja sisältökonseptien kehittäminen ja toteuttaminen digitaalisessa toimintaympäristössä.


title: Evia

text: Vuonna 2001 konsernin emoyhtiö Markkinointi Viherjuuri Oyj muutti nimensä Eviaksi. "E" tarkoitti sähköistä viestiä ja "via" tietä: yhtiö avasi sähköisen valtatien. Myöhemmin ydinliiketoimintaan kuulumattomia toimintoja myytiin. Evia toi "Viherjuuri"-brändin takaisin vuonna 2007, jolloin toimintansa aloitti "Viherjuuri Helsinki Oy". Yhtiö oli kokonaan emoyhtiö Evian omistama.


title: Evia

text: Evia tarjosi mainonnan, markkinoinnin ja viestinnän palveluita: suoramarkkinointia, digitaalista viestintää, brändi- ja suunnitteluhallintaa sekä yhteisö- ja sijoittajaviestintää. Evia oli yksi Suomen suurimmista markkinointiviestinnän toimistoista.


title: Evia

text: Evia oli kansainvälisen Edelman-ketjun yhteistyökumppani Suomessa. Edelmanilla on 46 omaa toimistoa ja yli 50 yhteistyötoimistoa ympäri maailmaa.


title: Tokion kansainvälinen sotarikostuomioistuin

text: Kaukoidän kansainvälinen sotilastuomioistuin (, IMTFE) oli toisen maailmansodan jälkeen perustettu kansainvälinen tuomioistuin, joka tuomitsi Japanin keisarikunnan entisiä johtajia sodan aikana tapahtuneista rikoksista. Sen tunnetuin osa oli vuosina 1946–1948 järjestetty niin sanottu Tokion sotarikosoikeudenkäynti, jossa tuomittiin 28 Japanin entistä johtohenkilöä ja joka rinnastui Natsi-Saksan johtajille 1945–1946 pidettyyn Nürnbergin ensimmäiseen oikeudenkäyntiin. Seitsemän syytetyistä tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin, heistä tunnetuimpana entinen pääministeri ja ylipäällikkö Hideki Tōjō.


text: Tuomioistuimessa käsitellyt rikokset jaettiin kolmeen luokkaan: A-luokkaan kuuluivat rikokset rauhaa vastaan, mikä käytännössä tarkoitti hyökkäyssodan suunnittelua, B-luokkaan perinteiset sotarikokset ja C-luokkaan rikokset ihmisyyttä vastaan. A-luokka oli suunniteltu lähinnä Japanin ylintä johtoa ajatellen, B- ja C-luokan rikoksista saatettiin syyttää keitä tahansa japanilaisia näiden asemasta riippumatta.


text: Liittoutuneet olivat vaatineet Potsdamin konferenssissa myös Japanin sodanjohtoa oikeuden eteen. Japanin miehityshallintoa johtanut yhdysvaltalainen kenraali Douglas MacArthur määräsi jo 11. syyskuuta 1945 – vain reilua viikkoa Japanin lopullisen antautumisen jälkeen – vangittaviksi 39 henkilöä epäiltynä sotarikoksista, joukossa useita Tōjōn hallituksen ministereitä. Tōjō yritti pidätettäessä itsemurhaa huonolla menestyksellä. Kuukautta myöhemmin, 6. lokakuuta MacArthur sai valtuudet ryhtyä valmistelemaan oikeudenkäyntiä. Hän perusti 8. joulukuuta entisen Yhdysvaltain apulaisoikeusministerin Joseph B. Keenanin johtaman kansainvälisen syyttäjäosaston (, IPS), joka aloitti todistusaineiston keräämisen.


text:
Kenraali MacArthur ilmoitti Kaukoidän kansainvälisen sotilastuomioistuimen perustamisesta 19. tammikuuta 1946 ja valitsi seuraavien viikkojen aikana sen tuomarit liittoutuneiden valvontakomissiossa edustettuina olleiden valtioiden tarjoamista ehdokaslistoista. Päätuomariksi hän nimesi australialaisen William Webbin. Kaikkiaan oikeusistuimessa oli yksitoista tuomaria ja syyttäjää yhdestätoista valtiosta: Yhdysvalloista, Neuvostoliitosta, Britanniasta, Kiinan tasavallasta, Ranskasta, Hollannista, Kanadasta, Australiasta, Uudesta-Seelannista, Brittiläisestä Intiasta ja Filippiineiltä. Tämä järjestely sovittiin Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välisissä neuvotteluissa. Siinä missä Nürnbergin oikeudenkäynnissä jokaisella neljällä järjestäjävaltiolla oli ollut oma pääsyyttäjä, Tokion oikeudenkäynnissä niitä oli vain yksi. MacArthur nimitti Keenanin pääsyyttäjäksi Yhdysvaltain presidentti Harry S. Trumanin toivomuksesta.
Tokiossa pidetyssä pääoikeudenkäynnissä kahtakymmentäkahdeksaa Japanin poliittiseen ja sotilaallisen johtoon kuulunutta henkilöä syytettiin A-luokan rikoksista. Syytetyt valittiin 80:n A-luokan rikoksista epäillyn joukosta. Syytetyistä yhdeksän oli siviilejä ja yhdeksäntoista ammattisotilaita. Joukossa oli muun muassa neljä entistä Japanin pääministeriä. Syytettyjen haluttiin edustavan Japanin hyökkäyssodankäynnin eri vaiheita alkaen Mantšurian valtauksesta vuonna 1931. Keisari Hirohito jätettiin poliittisista syistä oikeudenkäynnin ulkopuolelle, sillä amerikkalaiset katsoivat hänen symbolisen arvonsa olevan hyödyksi sodan jälkeisen Japanin kehityksessä. Muitakaan keisarillisen perheen jäseniä ei syytetty.


text: Oikeudenkäynnin pääpaino oli A-luokan rikoksissa, mutta syytteitä voitiin nostaa myös B- ja C-luokan rikoksista mikäli sama henkilö oli jo valmiiksi syytteessä jostain A-luokan rikoksesta. Liittoutuneista varsinkin Yhdysvallat halusi painottaa rikoksia rauhaa vastaan luodakseen ennakkotapauksen uudenlaisesta kansainvälisestä oikeudenkäytöstä; B- ja C-luokkaan kuuluneita tavanomaisia sotarikoksia sekä ihmisoikeusrikoksia se piti oikeudenkäynnissä toissijaisina.


text: Oikeudenkäynnissä esitettyjä syytteitä oli yhteensä 55, joista 36 ensimmäistä koskivat A-luokan rikoksia ja 19 jälkimmäistä B- ja C-luokan rikoksia. Oikeus hylkäsi suurimman osan syytteistä teknisistä syistä tai näytön riittämättömyyden vuoksi, jättäen jäljelle vain kahdeksan syytekohtaa ensimmäisestä ja kaksi jälkimmäisestä ryhmästä. Tuomiot perustuivat siten seuraaviin kymmeneen syytekohtaan: 1) hyökkäyssotien tai kansainvälistä oikeutta rikkovan sodan tai sotien käyminen toimimalla johtajana, organisoijana, yllyttäjänä tai avustajana yhteisen suunnitelman tai salaliiton muotoilussa tai toteuttamisessa; 27) provosoimattoman sodan käyminen Kiinaa vastaan; 29) hyökkäyssodan käyminen Yhdysvaltoja vastaan; 31) hyökkäyssodan käyminen Brittiläistä kansainyhteisöä vastaan; 32) hyökkäyssodan käyminen Alankomaita vastaan; 33) hyökkäyssodan käyminen Ranskaa vastaan (Indokiinassa); 35–36) hyökkäyssodan käyminen Neuvostoliittoa vastaan; 54) sotavankien ja muiden henkilöiden epäinhimillisen kohtelun määrääminen, valtuuttaminen ja salliminen; 55) velvollisuuden ryhtyä riittäviin toimiin julmuuksien estämiseksi tahallinen ja piittaamaton laiminlyönti.


text: Tokion sotarikosoikeudenkäynti alkoi 29. huhtikuuta 1946. Koska japanilaiset asianajajat tunsivat huonosti oikeudenkäynnissä sovellettua länsimaista oikeusmenettelyä, järjestettiin kaikille syytetyille lopulta Uutta-Seelantia edustaneen tuomari Erima Northcroftin pyynnöstä myös vähintään yksi amerikkalainen puolustusasianajaja kullekin. Oikeudenkäynti kesti yhteensä kaksi ja puoli vuotta eli huomattavasti pidempään kuin Nürnbergin ensimmäinen oikeudenkäynti. Oikeus piti 818 avointa istuntoa, kuuli 419 todistajaa sekä käsitteli 779 muun kirjalliset todistukset. Tämän jälkeen tuomaristo harkitsi ratkaisuaan puolen vuoden ajan. Tuomiot julistettiin 4.–12. marraskuuta 1948; 1231-sivuisen päätöksen lukeminen kesti seitsemän päivää.


text: Oikeus katsoi tuomioiden perusteluissa, että Japanin johtajat olivat vuodesta 1928 alkaen olleet mukana suunnitelmassa laajentaa maan valtapiiriä hyökkäyssotien avulla. Kaikkien paitsi yhden syytetyn katsottiin olleen mukana salaliitossa tai syyllistyneen muihin rikoksiin rauhaa vastaan. Johtajien osoittaminen syyllisiksi tavanomaisiin sotarikoksiin osoittautui vaikeammaksi, sillä maan antautumisen jälkeen japanilaisilla oli ollut useita viikkoja aikaa hävittää kaikki raskauttavat asiakirjat. Oikeus kuitenkin hyväksyi syyttäjien esittämän epäsuoran aineiston ja katsoi että Japanin armeijan harjoittamien julmuuksien laajuus ja yhdenmukaisuus todisti toiminnan olleen ylhäältäpäin määrättyä tai sallittua.


text: Seitsemän syytetyistä tuomittiin kuolemaan. Heistä kuusi oli todettu syyllisiksi sekä A-, B- että C-luokan rikoksiin, yksi vain B- ja C-luokan. Oikeus katsoi nimenomaan B- ja C-luokan rikosten olevan kuolemanrangaistusten ensisijaisena perusteena. Kaikki kuolemaantuomitut oli yhdistetty laajamittaisiin hirmutekoihin. Kuusitoista henkilöä tuomittiin elinkautiseen vankeuteen ja kaksi määräaikaisiin vankeusrangaistuksiin. Kaksi syytetyistä ehti kuolla oikeudenkäynnin aikana ennen tuomioiden langettamista ja yksi (Shūmei Ōkawa) todettiin mielenvikaiseksi ja vapautettiin. Ketään ei todettu syyttömäksi.


text: Kaikkiaan viisi tuomaria jätti tuomion yhteydessä erillisen mielipiteensä. Joukossa oli myös päätuomari Webb, joka ei tosin kyseenalaistanut itse tuomioita. Filippiinejä edustaneen tuomari Delfin Jaranillan mielestä osa rangaistuksista olisi voinut olla ankarampia. Intialainen tuomari Radhabinod Pal kannatti ainoana kaikkien syytettyjen vapauttamista syyttöminä, sillä hän ei uskonut oikeuden kykenevän antamaan oikeudenmukaisia tuomioita. Palin eriävä mielipide käsitti kaikkiaan 1235 sivua.


text: Kenraali MacArthur vahvisti tuomiot ja kuolemaantuomitut teloitettiin hirttämällä Sugamon vankilassa 23. joulukuuta 1948. Japanilaisten reaktiota peläten MacArthur kielsi valokuvauksen tilaisuudessa. Elinkautiseen tuomituista kolme kuoli vankilassa ensimmäisen kahden vuoden aikana oikeudenkäynnin jälkeen. Eloonjäneet kolmetoista elinkautisvankia armahdettiin vuosina 1954–1956. Seitsemäksi vuodeksi tuomittu ja vuonna 1950 armahdettu entinen diplomaatti Mamoru Shigemitsu palasi vielä vuonna 1954 Japanin ulkoministeriksi.


text: Muissa oikeudenkäynneissä Japanin ulkopuolella syytettiin B- ja C-luokan sotarikoksista noin 5700 japanilaista, joista 984 tuomittiin kuolemaan ja 475 elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Huomiota herättänyt tapaus oli Manilassa järjestetty oikeudenkäynti, jossa kenraalit Tomoyuki Yamashita ja Masaharu Homma tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin.


text: Tuomiot ja oikeusistuimen toiminta perustuivat vuoden 1928 kansainväliseen Kellogg–Briand-sopimukseen, joka kielsi sodankäynnin politiikan välineenä. Sopimuksen pohjalta kehiteltiin toisen maailmansodan jälkeen Nürnbergin ja Tokion oikeudenkäynneissä sovellettu periaate, jonka mukaan hyökkäys rauhanomaiseen maahan voitiin määritellä ”rikokseksi rauhaa vastaan”. Kummassakin oikeudenkäynnissä nämä rikokset haluttiin lisäksi osoittaa yksilötasolla. Tokiossa syytettyjen puolustus vetosi siihen, että sodankäynnin tuomitseminen rikoksena rauhaa vastaan oli taannehtivan lainsäädännön käyttöä eikä pelkkä hyökkäyssota näin ollen rikkonut vallitsevaa kansainvälistä oikeutta. Oikeusistuimen mukaan rikokset rauhaa vastaan oli kuitenkin jo oikeudellisena käsitteenä määritelty Nürbergissä eikä siellä tehtyjä ratkaisuja tullut kyseenalaistaa.


text: Tokion oikeudenkäynnin sotarikoksia käsitellyttä syytekohtaa 55 – jonka nojalla komentajia voitiin tuomita alaistensa tekoihin puuttumattomuudesta – sovellettiin aiemmasta oikeuskäytännöstä poiketen myös johtoasemassa olleisiin siviileihin, joita tuomittiin sotilaiden suorittamista teoista vain siksi että he eivät olleet estäneet niitä. Tämä perusteltiin vuoden 1907 Haagin sopimuksen ja vuoden 1929 Geneven sopimuksen määräyksillä, joiden mukaan vihollisen sotavangeista olivat vastuussa sotaa käyvät hallitukset eivätkä vankeja hallussapitäneet sotajoukot. Periaatetta tulkittiin siten, että Japanin hallituksen jäsenillä oli ollut velvollisuus puuttua sotilaiden ja viranomaisten suorittamiin sotarikoksiin tai vaihtoehtoisesti erota tehtävistään.


text: Japanin kanta on ollut hyväksyä ("judaku") tuomiot, muttei oikeusistuimen lainvoimaa ("shōnin"). Vaikka se tunnustaa vaatimukset tuomioista, se ei kuitenkaan tunnusta Tokion oikeudenkäynnissä tuomittuja rikollisiksi eikä tuomioiden laillisuutta, sillä Kellogg–Briand-sopimuksessa ei määritelty rangaistuksia sopimuksen rikkomisesta. Lisäksi vuonna 1952 solmitussa San Franciscon rauhansopimuksessa ei mainita oikeusistuimen laillisuutta. Japanilaisen tulkinnan mukaan rauhansopimuksessa vaadittiin sotaan syyllisten tuomioita ja teloituksia, vaikka he eivät olisi rikollisia Japanin lain mukaan.


text: Jälkeenpäin Tokion sotarikosoikeudenkäyntiä on arvosteltu voittajan oikeudeksi, jonka pohja kansainvälisessä oikeudessa oli hutera. Näkemystä on edustanut muun muassa Japanin oikeistolainen pääministeri Shinzo Abe.


text: Kahdentoista Tokion sotarikosoikeudenkäynnissä tuomitun sekä kahden oikeudenkäynnin aikana kuolleen kamit merkittiin vuonna 1978 haudatuiksi Yasukunin šintolaispyhättöön Tokiossa yhdessä 1 068 muun sotarikoksista tuomitun kanssa. Joukossa olivat kaikki teloiteut – myös Hideki Tōjō – sekä kaikki vankeudessa kuolleet. Sotarikollisina tuomittujen muiston kunnioittaminen on sittemmin tehnyt pyhätöstä kansainvälisesti kiistanalaisen.


text: Vuonna 2005 Yasukuni-pyhättöön pystytettiin muistomerkki tuomari Radhabinod Palille, joka oli kannattanut kaikkien syytettyjen vapauttamista.


text: Tokion sotarikosoikeudenkäynnistä on tehty vuonna 2006 kiinalainen elokuva "Dongjing Shenpan".


title: Jokhang

text: Jokhang (myös Jokhangin temppeli tai Jokhangin luostari) on buddhalainen temppeli Lhasassa, Tiibetissä. Se kuuluu osana Potalan palatsin historiallista kokonaisuutta UNESCOn maailmanperintöluetteloon.


title: Jokhang

text: Kuningas Songtsen Gampo rakennutti Jokhangin vuonna 639. Temppeli on säilynyt vuosisatojen ajan buddhalaisten pyhiinvaeltajien keskuspaikkana. Temppelikompleksia on laajennettu vuosien aikana ja se peittää nykyään noin 25 000 neliömetrin alueen. Jokhang on neljäkerroksinen rakennus, jonka katot ovat peitetty kullatuilla pronssitiilillä. Arkkitehtuuriltaan temppeli edustaa intialaista viharatyyliä, tosin myöhemmät lisäykset ovat sekoittaneet mukaan intialaista, nepalilaista ja Tang-dynastian tyylejä. Katolla on symbolinen patsas, jossa kaksi peuraa reunustaa dharmachakraa, opinpyörää.


title: Jokhang

text: Jokhangissa on useita koristeltuja pyhäkköjä ja huoneita. Temppelirakennusten pääsali Jowo Shakyamunin buddhapatsas, joka on ehkäpä kunnioitetuin yksittäinen esine Tiibetin buddhalaisuudessa. Salissa on myös kuningas Songtsen Gampon ja tämän kahden kuuluisimman morsiamen prinsessa Wen Chengin (Kiinan keisarin Tang Taizongin tytär) ja prinsessa Bhrikutin patsaat.


ACAZ oli belgialainen lentokonetehdas. Sen koko nimi Ateliers de Construction Aéronautique de Zeebrugge, joka merkitsee Zeebruggen lentokonesuunnittelutoimistoa. Yhtiö toimi Zeebruggessä. Se perustettiin vuonna 1923 ja alkoi toimia vuonna 1925 nimellä ACAZ. Englannissa yhtiö tunnettiin nimellä ZACCO.


title: Ateliers de Construction Aéronautique de Zeebrugge

text:
Professori Emile Allard ja Alfred Renard suunnittelivat vuonna 1924 yhtiön ensimmäisen kokometallisen lentokoneen, ACAZ T-2:n. Siitä valmistettiin prototyyppi
SABCAlla, mutta sen myynti epäonnistui. Vuonna 1928 suunniteltiin ACAZ C.2-tiedustelukone. Siitäkin asevoimat hankkivat vain prototyypin.
Vuonna 1933 yhtiö lopetti toimintansa.


title: Norbulingka

text: Norbulingka (tiib. ནོར་འུ་གླིང་ཀ་, "Nor-bu-gling-ka") on palatsi ja sitä ympäröivä puisto Lhasassa, Tiibetissä. Se toimi dalai-laman kesäasuntona 1780-luvulta Kiinan Tiibetin valtaukseen 1950-luvulle. Puiston rakennutti seitsemäs dalai-lama 1750-luvulla ja kesäasunto siitä tuli kahdeksannen dalai-laman aikana.


title: Norbulingka

text: Palatsi sijaitsee kolme kilometriä länteen Potalasta, joka toimi talvipalatsina. UNESCO otti Norbulingkan maailmanperintöluetteloon osana Potalan palatsin historiallista kokonaisuutta vuonna 2001.


title: Norbulingka

text: Norbulingkassa on myös eläintarha, jonka alkuperäinen tarkoitus oli säilyttää eläimiä, joita dalai-lamalle oli lahjoitettu. Heinrich Harrer auttoi 14. dalai-lamaa rakennuttamaan palatsiin elokuvateatterin 1950-luvulla.


title: Þingvellir

text:
Þingvellir eli Thingvellir on alue Islannin lounaisosassa. Þingvellir on kuuluisa kahdesta syystä: se oli
Islannin parlamentin eli alltingin kokoontumispaikka 900-luvulta alkaen, ja se on geologisesti mielenkiintoinen alue maankuoren liikkeiden ja tulivuoritoiminnan takia. Þingvellir on osa suosittua nähtävyyskierrosta, jota kutsutaan nimellä Kultainen kierros.


title: Þingvellir

text: Þingvellirissä on kansallispuisto ja se on Unescon maailmanperintökohde.


title: Þingvellir

text: Þingvellirin käräjäkivillä kokoontui vuosittain allting, yksi Euroopan vanhimmista parlamenteista. Siellä puhemies luki ääneen lakia, paikka toimi tuomioistuimena, ja tarvittaessa säädettiin uusia lakeja. Vuonna 999 tai 1000 puhemies julisti siellä kristinuskon Islannin viralliseksi uskonnoksi. Samalla paikalla julistettiin myös Islanti itsenäiseksi valtioksi 17. kesäkuuta 1944.


title: Þingvellir

text: Euraasian ja Pohjois-Amerikan mannerlaattojen erkaantuminen toisistaan näkyy selvästi alueen kivimuodostelmissa.


title: Törnävän kartano

text: Törnävän eli Östermyran kartano sijaitsee Seinäjoen Törnävällä, Tikkukosken rannalla muutama kilometri kaupungin keskustasta etelään. Kauppias ja laivanvarustaja Abraham Falander (aateloituna Wasastjerna) rakennutti alueelle vuonna 1798 rautaruukin ja vuoden 1806 paikkeilla itse päärakennuksen. Ruutitehdas perustettiin 1825. Alueen muita asuinrakennuksia päärakennuksen lisäksi ovat niin sanotut Punatulkkutalot, jotka rakennettiin samoihin aikoihin päärakennuksen kanssa, alun perin rautaruukin seppien asunnoiksi. Myöhemmin niissä asui myös kartanon pehtoori ja kirjanpitäjiä. Kartanosta kehittyi 1800-luvun jälkipuoliskolla Etelä-Pohjanmaan maatalouden keskus, ja se oli maanviljelyn ja karjanhoidon mallitila.


title: Törnävän kartano

text:
1850- ja 1860-luvuilla kiinnitettiin huomiota kartanonpuiston kunnostamiseen. Arkkitehti Georg Theodor von Chiewitziä pyydettiin uudistamaan puistoa ja puutarhaa. Vuonna 1864 puutarha-arkkitehti Knut Forsberg inventoi alueen, ja seuraavana vuonna hän sai valmiiksi suunnitelman puiston uudistamiseksi. Puistossa oli muun muassa huvimaja, muotoonleikattuja pensaita, ruusutarha ja kasvihuone. Puisto pääsi kuitenkin rappeutumaan pahoin 1900-luvun alkupuolella. Seinäjoen tultua kaupungiksi puistoaluetta laajennettiin ja kunnostettiin. Vuonna 1979 Törnävän kartanon joenpuoleinen puutarha entisöitiin 1800-luvun asuun.
Kartanon omistanut Wasastjernan suku joutui taloudellisiin vaikeuksiin 1860- ja 1870-lukujen taitteessa, mikä johti siihen, että kartano myytiin henkivakuutusyhtiö Kalevalle 1890. Vuonna 1903 Östermyran kartano siirtyi hovioikeudenasessori Konstantin Törnuddin omistukseen. Hän nimesi kartanon Törnäväksi syntymäpaikkakuntansa Tyrnävän ruotsinkielisen nimen mukaan. Törnudd testamenttasi kartanon maineen Seinäjoen kunnalle 1925. Seinäjoen omistuksessa kartanon on palvellut mitä moninaisimmassa tehtävissä: se on muun muassa toiminut luontaisparantolana, talouskouluna, sotasairaalana, jossa myös Mannerheim-ristin ritari Lauri Törni vietti aikaansa vuonna 1942 haavoituttuaan. Vuodesta 1984 asti kartano on toiminut Seinäjoen kaupungin juhlahuoneistona ja edustustilana.


title: Törnävän kartano

text: Törnävän kartanon pihapiirissä toimii nykyään myös Etelä-Pohjanmaan maakuntamuseo.


title: ASJA

text: ASJA, "AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning", oli ruotsalainen lentokonetehdas, joka toimi Linköpingissä. Se oli ruotsalaisen junatehtaan "AB Svenska Järnvägsverkstäderna" tytäryritys. ASJA:sta kehittyi sittemmin Svenska Aeroplan AB eli SAAB.


title: ASJA

text: ASJAn toiminta alkoi 1930-luvun alussa. Sen pääsuunnittelijan toimi Sven Blomberg, joka oli toiminut suunnittelijana aiemmassa Svenska Aero-yhtiössä, jonka ASJA osti vuonna 1932 saksalaiselta C.C. Bückeriltä.


title: ASJA

text: Vuonna 1936 yhtiö neuvotteli Boforsin kanssa yhteisen lentokonetehtaan perustamisesta. Tammikuussa 1937 näin kävikin: ja 31. maaliskuuta 1937 syntyi AB Förenade Flygverkstäder (AFF).


title: ASJA

text: Yhteistyö ASJA:n, Boforsin ja AFF:n välillä ei onnistunut. Siksi perustettiin uudestaan yhtiö nimeltään Svenska Aeroplan AB (SAAB) ASJA:n pohjalta.


title: Acta Philosophica Fennica

text:
Acta Philosophica Fennica on Suomen filosofisen yhdistyksen
tiedejulkaisu, joka julkaisee pääasiassa tieteellisiä filosofisia artikkeleita. Julkaisu on ilmestynyt vuodesta 1935. Sen nykyinen päätoimittaja on Ilkka Niiniluoto, ja sen toimituskuntaan kuuluvat Timo Airaksinen, Leila Haaparanta, Risto Hilpinen, Simo Knuuttila, Ingmar Pörn ja Gabriel Sandu.


title: Acta Philosophica Fennica

text: "Acta Philosophica Fennica" on tarkoitettu yhdistyksen kansainväliseksi julkaisusarjaksi, siinä missä yhdistyksen toinen julkaisu "Ajatus" on suunnattu pääasiassa suomalaiselle yleisölle. Julkaistut artikkelit ovat nykyisin pääasiassa englanninkielisiä, mutta aiemmin julkaisussa on ilmestynyt paljon muun muassa saksankielisiä artikkeleita.


title: Acta Philosophica Fennica

text: Julkaisu ilmoittaa, että sen alaan kuuluvat kaikki filosofiset perinteet, mutta se on keskittynyt ennen kaikkea suomalaisten filosofien ja heidän inspiroimansa ajattelun esittelyyn. Viime aikoina julkaisu on ilmestynyt yhdestä kolmeen kertaan vuodessa.


title: Spišin linna

text: Spišin linna (slovakiksi "Spišský hrad") on yksi Keski-Euroopan suurimmista linnoista Slovakian koillisosassa, Spišské Podhradien kaupungissa. Linna liitettiin UNESCOn maailmanperintökohteeksi vuonna 1993.


title: Spišin linna

text: Linna rakennettiin 1100-luvulla 634 m korkealle vuorelle, paikalla aiemmin sijainneen slaavilinnoituksen tilalle. Siitä tuli alueensa poliittinen, hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Vuoteen 1464 asti se oli unkarilaisten kuninkaiden omistuksessa, sen jälkeen paikallisilla mahtisuvuilla ja vuodesta 1945 alkaen valtiollista omaisuutta.


title: Meteora

text: Meteora () on luonto- ja luostarialue Kalampákan kunnassa Thessaliassa keskisessä Kreikassa. Alueella sijaitsee useita ortodoksisia luostareita, jotka on rakennettu luonnon hiekkakivikallioon ajan saatossa muovaamien korkeiden kalliopylväiden päälle.


title: Meteora

text: Meteora on Kreikan toiseksi suurin ja merkittävin luostarialue Athosvuoren jälkeen. Alueella on nykyisin kuusi toiminnassa olevaa luostaria, joista suurin on Suuren Metéoron luostari. Luostarit on pääosin rakennettu 1300–1500-luvuilla. Meteora on Unescon maailmanperintökohde.


title: Meteora

text:
Meteoran kalliomuodostelmat ovat muovautuneet maan liikkeiden ja eroosion seurauksena tertiäärikaudella noin 60 miljoonaa vuotta sitten. Alue oli alun perin meren alla. Muodostelmat syntyivät, kun maanpinta alueella kohosi ylöspäin ja alue muodosti ylängön. Samalla kalliot murtuivat. Ajan kuluessa halkemat ovat kuluneet yhä suuremmiksi ja kestävimmät kohdat ovat jääneet pystyyn suuriksi pylväiksi. Muodostelmia ovat muovanneet sekä vesi että maanjäristykset.
Ensimmäiset erakkomunkit asettuivat Meteoran alueelle 1000–1100-luvulla. Alkuvaiheessa munkit asuivat alueen kallioluolissa. Viimeistään 1100-luvulla alueella oli pieni Panagía Doúpianin kirkko. Ensimmäiset luostarit perustettiin alueelle 1300-luvulla, kun munkit tarvitsivat parempaa suojaa turkkilaisten valloitettua Thessalian alueen. Alue on ollut vuosisatoja rajaseutua, jolla ovat hyökkäilleet myös mm. venetsialaiset, albaanit, normannit ja Napoleon. Luostarit toimivat turvapaikkoina, sillä niihin oli äärimmäisen vaikeaa päästä: niihin kuljettiin joko pitkillä tikkailla tai vinssin ja nostokorin (tai verkon) avulla. Vinssi oli ainoa tapa tuoda tavaraa, myös rakennusmateriaalia luostarialueelle.


title: Meteora

text: Alueen ensimmäinen luostari oli noin vuonna 1344 perustettu Suuren Metéoron luostari, joka antoi sijaintipaikkansa nimen "Metéoro" (”Ilmassa oleva”, sukua sanalle 'meteoriitti') koko alueelle. Sen perusti Athanasios Meteoralainen. Meteoraan perustettiin uusia luostareita erityisesti 1400- ja 1500-luvuilla. Alueella oli enimmillään 1400-luvulla 24–30 luostaria. Vuonna 1809 Ali Pashan joukot hyökkäsivät alueelle ja tuhosivat osan luostareista. Turkkilaisvalta Thessalian alueella päättyi vuonna 1881.


title: Meteora

text: Jotkut erakkomunkit asuivat luolissa alueella vielä 1900-luvun alussa, ja osa näistä luolista on hyvin nähtävillä edelleen. 1920-luvulla alueelle rakennettiin tiet ja luostareihin rakennettiin kulku siltojen ja kallioon hakattujen rappusten välityksellä. Meteoran alue otettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1988 sekä kulttuurisin että luontoperustein. Nykyisin alue on suosittu pyhiinvaellus- ja turistikohde, ja sinne tehdään retkiä muun muassa Párgasta. Alue on myös muun muassa suosittu kalliokiipeilykohde ja siellä on noin 700 kiipeilyreittiä.


title: Meteora

text: Meteora nähdään yhtenä päätapahtumapaikoista James Bond -elokuvassa "Erittäin salainen".


title: Meteora

text: Meteoran alue sijaitsee Pindos-vuoriston itäosassa ja Thessalian tasangon länsilaidalla. Kalliomuodostelma koostuu 24 suuresta ja noin sadasta pienemmästä kalliopylväästä. Niiden keskimääräinen korkeus on noin 300 metriä. Korkeimpien pylväiden korkeus on 628 metriä. Kallio alueella on hiekkakiveä. Alueen geologinen historia on luettavissa pylväiden seinämistä, sillä ne muodostuvat selvistä kerrostumista. Monilla kalliopylväillä on nimet: pylväisiin lukeutuvat muun muassa Agía, Alyssós, Doúpiani, Módi, Pixári, Pýrgos tou Diavólou (Paholaisen torni), Sourlotí, Taxiárchis sekä Ágio Pnéfma (Pyhän Hengen kallio).


title: Meteora

text: Meteoran aluetta kiertää noin 10 kilometriä pitkä tie, joka vie kaikille luostareille tai niiden lähelle. Alueen lähimmät asutukset ovat Kastrákin kylä sekä Kalampákan kaupunki, jotka kummatkin sijaitsevat aivan lähimpien pylväiden juurella alueen länsipuolella. Kastrákista on matkaa lähimpään luostariin eli Pyhän Nikolaoksen luostariin noin kilometri, Kalampákasta noin kaksi kilometriä. Kumpikin on suosittu Meteorassa vierailevien turistien majapaikka.


title: Meteora

text: Meteorassa on nykyään kuusi toiminnassa olevaa luostaria:


title: Pentti Saikkonen

text: Pentti Juhani Saikkonen (s. 12. helmikuuta 1952 Lahti) on suomalainen tilastotieteen professori emeritus. Hän on opiskellut ja tehnyt uransa Helsingin yliopistossa.


title: Pentti Saikkonen

text: Saikkonen syntyi kirvesmies Tauno Saikkosen ja ravintolaemäntä Helmi Oittisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1975 on Eija Sundman.


title: Pentti Saikkonen

text: Saikkonen tuli ylioppilaaksi Kannaksen yhteislyseosta Lahdessa 1971. Hän suoritti Helsingin yliopistossa valtiotieteen maisterin tutkinnon vuonna 1975 ja tohtorin tutkinnon vuonna 1986 pääaineenaan tilastotiede. Hän toimi professorina vuodesta 1998, mutta on nyttemmin siirtynyt emeritusprofessoriksi. Sitä ennen hän oli apulaisprofessori vuosina 1992–1998. Saikkonen toimi myös assistenttina ja projektitutkijana Helsingin yliopistossa sekä useaan otteeseen Suomen Akatemian tutkijana. Vierailevana tutkijana hän on työskennellyt sekä Amsterdamissa että Humboldt-yliopistossa Berliinissä.


title: Pentti Saikkonen

text: Tutkimuksessaan Saikkonen on keskittynyt aikasarja-analyysiin. Hän on julkaissut korkeatasoisissa ekonometrian julkaisuissa mukaan lukien "Econometrica". Hän sijoittui myös erittäin korkealle vuonna 1998 tehdyssä kansainvälisessä ekonometrikkojen julkaisujen lukumäärää tarkastelleessa tutkimuksessa .


title: Pentti Saikkonen

text: Saikkonen on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2011. Saikkoselle ja Timo Teräsvirralle myönnettiin vuoden 2011 Eino H. Laurila -kansantulomitali tunnustuksena heidän kansainvälisesti arvostetusta tutkimustyöstään aikasarjaekonometrian alalla.


title: Arviat

text: Arviat (, aiemmalta nimeltään "Eskimo Point") on asutuskeskus Hudsoninlahden länsirannalla Kivalliqin alueella Nunavutissa, Kanadassa. Kylä sai nykyisen nimensä 1. kesäkuuta 1989. Nykyinen nimi on johdettu inuktitutin sanasta "arviq", joka tarkoittaa grönlanninvalasta. Kylän asukasluku vuoden 2001 väestönlaskennassa oli 1 899. 95% asukkaista on inuiteja. Kylän on Nunavutin eteläisin asutuskeskus ja se sijaitsee lähellä Kanadan maantieteellistä keskipistettä.


title: Arviat

text: Ainoat kulkuyhteydet ovat lentokone sekä vuosittainen meriproomulla suoritettava huolto- ja rahtikuljetus. Kaupungissa on pieni Arviatin lentoasema. Nunavutin hallitus ja senaattori Willie Adams tutkivat mahdollisuutta rakentaa maantie Manitoban Churchillistä Arviatin kautta Rankin Inletin kaupunkiin.


title: Elämänfilosofia

text: Elämänfilosofia on filosofiaa, joka keskittyy kysymykseen ”miten pitäisi elää?”. Erityisesti elämänfilosofia tarkoittaa saksalaisella kielialueella vaikuttanutta ajatussuuntausta ("Lebensphilosophie").


title: Elämänfilosofia

text: Elämänfilosofia painottaa filosofian teoreettisen puolen sijaan tekemistä ja henkistä toimintaa. Elämänfilosofia on usein hyvin henkilökohtaista ja subjektiivista. Elämänfilosofiaan kuuluu keskeisenä ajatus, että ajattelu on elettävä itse käytännössä todeksi.


title: Elämänfilosofia

text: Vaikka lähes kaikki filosofit ovat sivunneet kysymystä siitä, miten ihmisen tulisi elää, jotkut ovat omistautuneet sille kokonaan. Antiikin filosofiassa monet filosofit ja koulukunnat keskittyivät lähes pelkästään etiikkaan ja hyvään elämään. Sokrateelle ”tunne itsesi” oli keskeinen ajatus: hän sanoi, että elämä ei ole elämisen arvoista, jos sen tarkoituksena ei ole selvittää itseään itselleen.


title: Elämänfilosofia

text: Usein elämänfilosofialla viitataan 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella erityisesti saksalaisella kielialueella vaikuttaneeseen ja koko filosofiaa vallinneeseen ajattelusuuntaukseen. Siihen vaikuttivat muun muassa saksalaiset Friedrich Nietzsche ja Wilhelm Dilthey sekä ranskalainen Henri Bergson, ja sitä edustivat muun muassa Ludwig Klages, Theodor Lessing, Max Scheler ja Georg Simmel. Periaatteessa koko mannermaista filosofiaa voidaan luonnehtia elämänfilosofiseksi, verrattuna enemmän johdonmukaisuuteen ja tarkkuuteen pyrkivään analyyttiseen filosofiaan. Elämänfilosofit suosivat usein kaunokirjallista esitystapaa. Elämänfilosofia kytkeytyy usein muutenkin taiteisiin ja kulttuurikritiikkiin.


title: Telatykistö

text: Telatykistö (artillery, Self Propelled Gun) on panssaroidulla itsevetävällä alustalla varustettua tykistöä. Mekanisoiduissa tai panssariyhtymissä käytettävillä telatykeillä ammutaan alakulmilla epäsuoraa tulta koko taistelualueen syvyydessä, erikoisampumatarvikkeilla jopa 30–40 kilometriin saakka.


title: Telatykistö

text: Telatykeistä voidaan erottaa suojaustason perusteella kaksi päätyyppiä, "telatykit" ja "panssaritykit". Telatykeissä, eli telakanuunassa, telahaupitsissa tai jo vanhentuneessa tyypissä, telamörssärissä, miehistölle ei ole tarjolla panssarisuojaa tulitoiminnan aikana. Panssaritykeissä, eli panssarihaupitseissa tai harvinaisissa panssarikanuunoissa, taas miehistö voi toimia jatkuvasti panssarin suojissa. Nykyisissä panssaritykeissä tykki on usein sijoitettu kääntyvään torniin. Nykyisin itseliikkuvaa tykistöä on sijoitettu myös kuorma-autoihin perustuvalle pyöräalustalle.


title: Telatykistö

text: Telatykistön etuina vedettäviin kenttätykkeihin verrattuna ovat maastoliikkuvuus, nopea asemaan ajo ja siitä poistuminen sekä miehistön kevyt panssarisuoja. Esimerkiksi kuudesta telatykistä muodostuva patteri voidaan ajaa tuliasemaan minuuteissa, eikä tuliasema vaadi linnoittamista tai langallisten viestiyhteyksien rakentamista. Myös patterin ja patteriston komentopaikka on liikkuva, useimmiten tarkoitusta varten räätälöity komentovaunu.


title: Telatykistö

text: Tykistön kaliiperi on nykyisin yleensä 152 mm tai 155 mm. Suomen puolustusvoimissa yhtymätason tykistöryhmillä on käytössä noin 27,5 kilometrin kantamaan kykenevä 152 TelaK 91 -tyyppinen 152 mm telakanuuna, jonka alkuperäinen venäläinen tyyppinimi on 2S5, lempinimeltään Giatsint-S (). Prikaatitasolla panssariprikaatin kenttätykistörykmenteissä pääaseena on noin 15 kilometrin kantamaan kykenevä 122 panssarihaupitsi 74 (venäläinen tyyppinimi 2S1, lempinimi Gvozdika, ), joka on panssaroidulla itsevetävällä alustalla liikkuva, panssarijoukoille epäsuoraa tulitukea antava haupitsi.


title: Thulin

text: AB Thulinverken oli ensimmäinen ruotsalainen lentokonetehdas Landskronassa.


title: Thulin

text: Tohtori Enoch Thulin perusti vuonna 1913 yhdessä Oscar Askin kanssa Aeroplanvarved i Skåne-yhtiö (AVIS). Se rakensi kaksi Blériot XI -konetta nimellä Thulin A. Thulin osti toisen osakkaan pois vuonna 1914, kun ilmailuala alkoi kehittyä ensimmäisen maailmansodan seurauksena. Yhtiö vaihtoi nimensä muotoon "AB Enoch Thulins Aeroplanfabrik" (AETA) . Loput 21 Bleriot-kopiota tehtiin uudistuneessa yhtiössä. Morane-Saulnier 3L konetta valmistettiin nimellä Thulin B ja Morane-Saulnier Parasolia nimellä Thulin D, molempien valmistus alkoi syksyllä 1914.


title: Thulin

text: Enoch Thulin perusti lentokoulun, jonka pari konetta tuotiin Suomeen valkoisille joukoille. Thulinin tehdas myi koneita Tanskalle ja Hollannin laivaston lentojoukoille.


title: Thulin

text: Yhtiö ajautui rahoitusvaikeuksiin jo I maailmansodan aikana ja ajautui konkurssiin vuonna 1920. Ruotsin (tulevat) ilmavoimat ostivat lentokoneita mm. Itävallan Phönix-tehtaalta. Viranomaiset halusivat kaksitasoja, Thulin valmisti lähinnä 1-tasoja.


title: Thulin

text: Vuonna 1920 Thulin alkoi valmistaa autoja. Autotuotanto jatkui vuoteen 1928.


title: Thulin

text: Vuonna 1922 yhtiö muuntui muotoon "AB Thulinverken".


title: Thulin

text: Yhtiö valmisti myös ajoneuvojen jarruja. Tämä johti yhtiön jarrutuotannon sulautumiseen vuonna 1958 vuonna 1913 perustettuun Svenska AB Bromsregulator-yhtiöön. Loppuosa Thulinverkenistä on nykyisin osa SAB Wabco AB-yhtiötä. Sen on vuodesta 2004 alkaen omistanut ranskalainen Faiveley Transport.


title: Kara

text: Kara voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Benner & Benner

text: Benner & Benner oli Helsinkiin sijoittuva suomalainen lakimiessarja, jota tehtiin yhteensä 18 jaksoa vuonna 2001. Sarjaa esitettiin MTV3-kanavalla


title: Benner & Benner

text: Pääosan esittäjä Milka Ahlroth esitti Silja Benneriä, tiukkaa asianajaa joka tasapainoilee hoitaessan rapistuvaa avioliittoaan sekä mitä erinäisempiä oikeustapauksia. Ohjelmassa oli myös yliluonnollinen puolensa: Kristo Salmisen esittämä lakitoimiston siivooja Rafael Mustavuori rakastui sarjan aikana Siljaan ja osoittautui myöhemmin enkeliksi. Ohjelma keräsi luonteensa vuoksi sekä kiitosta että kritiikkiä.


title: Pianonviritys

text: Pianonviritys on pianonkielten kireyden hienosäätämistä siten, että säveltaajuus ja sointi saadaan halutunlaiseksi. Pianonvirittäjä on taidekäsityöammatti.


title: Pianonviritys

text: Piano ja flyygeli viritetään tasavireisen viritysjärjestelmän mukaan niin, että ensin otetaan lähtöääni (yksiviivainen A-ääni 435-445 Hz) viritysmittarista tai ääniraudasta. Maailmanlaajuinen standardivire on 440 Hz, mutta esimerkiksi klassisessa musiikissa suositaan 442 Hz:ä tai korkeampia tasoja orkesterin muiden soittimien vireominaisuuksien takia. Nykyaikaiset pianot on rakennettu niin, että ne soivat hyvin taajuusalueella 435-445 Hz. Lähtöäänen paikalleen asettamisen jälkeen tehdään pianon keskialueelle temperointi/jako, eli jaetaan oktaavin sisällä olevat puolisävelaskeleet suhteellisesti täsmälleen saman suuruisiksi kuuntelemalla intervallien osasävelpriimien huojuntoja. Tasavireiseen temperointiin on olemassa monenlaisia matemaattisia jakokaavoja, mutta lopputulos on aina sama. Temperoinnin jälkeen edetään muihin oktaaveihin, pianon laidoille päin (basso-keskialue-diskantti) kuunnellen intervallien suhteita, jotka temperointi määrää. Virityksen sydän onkin näin ollen sen tasavireinen temperointi.


title: Pianonviritys

text: Kuorojen (so. kielten, joihin yksi vasara lyö) "puhdistus" voidaan tehdä heti kuoron jo viritetyn äänen jälkeen tai aivan virityksen lopuksi, jos on käytetty kielten "vaimennusrättiä", joka jättää kuoroista aina yhden kielen vaimentamatta. Vaimennus tehdään yleensä koko keskialueelta basson yksikielisiin punoskieliin asti (rätillä). Vaimennukseen käytetään myös kumi-, huopa- tai muovikiiloja. Diskantin kuorot viritetään yleensä heti paikalleen. Kuorovirityksen idea on, että viritetään yhden kuoron kielet samanlaisiksi.


title: Pianonviritys

text: Pianossa on noin 230 kieltä ja niiden kokonaisjännitys on noin 15 000 - 20 000 kiloa riippuen pianon koosta. Kuoroissa kielten määrä yleensä on keskialueella ja diskantissa kolme kieltä ja bassossa alaspäin mentäessä yksikielisiin asti kaksi kieltä.


title: Pianonviritys

text: Ammattilaisella virittämiseen menee aikaa noin 1-3 tuntia. Virittäminen vaatii sen tekijältä hyvää sävelkorvaa, kädentaitoja, keskittymiskykyä ja viritystaidon jatkuvaa ylläpitämistä ja kehittämistä. Suomessa pianonvirittäjiä kouluttaa Keskuspuiston ammattiopisto, Arlan toimipiste (www.arlainst.fi). Koulutus on toisen asteen ammatillinen peruskoulutus ja kestää 3 vuotta (120 Ov), ylioppilaille 2,5 vuotta. Näyttötutkintoon tähtäävä koulutus kestää noin 2 vuotta. Koulutuksessa perehdytään pääasiassa pianon viritykseen, koneiston säätöön, huoltoon, korjaukseen sekä historiaan. Suomen Pianonvirittäjät ry:n nettisivuilta löytyy kattava tietopaketti Helsingin konservatorion antamasta pianonvirittäjäkoulutuksesta ja työnäytteestä, joka vaaditaan pianon virittämisessä vaadittavan ammattitaidon osoittamiseksi. Piano kannattaakin virityttää kyseisen yhdistyksen tehtävään hyväksymällä luotettavalla ammattilaisella.


title: Pianonviritys

text: Pianon koneiston säätö on myös toimenpide, jonka piano virittämisen lisäksi välillä vaatii ja sen tekeminen koneiston toimintaan perehtymättömältä ei onnistu alkuunkaan. Sama pätee virittämiseen, vaikka olisi kuinka hyvä sävelkorva. Viritysavaimen käyttö vaatii virittäjältä vuosien rutiinin hyvän avaintekniikan löytymiseen. Temperointikaavat ovat matemaattisia ja niitä täytyy osata soveltaa käytännön työhön. Käytäntö ja matemaattinen viritysteoria käyvät käsikädessä, vaikkakin käytäntö usein poikkeaa teoriasta pianon rakenteellisten ominaisuuksien vuoksi (lähinnä inharmonisuuden).


title: Lihasula

text: Lihasula on osa-alue ja kylä Kangasalan pohjoisosassa Vesijärven länsirannalla. Usein samaan kylään kuuluviksi katsotaan Huhtala ja Palonkylä. Ensimmäinen kirjallinen maininta Lihasulan kylästä on veroluettelossa vuodelta 1540. Kylä lienee saanut nimensä Antti Heikinpoika -nimiseltä talonpojalta, jonka liikanimi oli Lihasuu.


title: Lihasula

text: Kylällä on vanha koulukiinteistö, joka on kyläläisten käytössä kylätalona. Talossa kokoontuu näytelmäkerho, ja siellä harrastetaan monenlaista muutakin toimintaa, kuten jumppaa ja joogaa. Vuonna 2005 aloitettiin kylässä osuuskuntamuotoisen vesi- ja viemäriverkoston suunnittelu, ja ensimmäinen osuus verkostosta otettiin käyttöön kesällä 2008.


title: Tietoliikenneverkko

text: Tietoliikenneverkko on laitteista ja niiden välisistä viestiyhteyksistä koostuva verkko, jota käytetään informaation välittämiseen.


title: Tietoliikenneverkko

text: Tietoliikenneverkkoja ovat esimerkiksi:


title: Kuujjuarapik

text: Kuujjuarapik ( ’pieni suuri joki’) on eteläisin inuitien asuttama kylä Nunavikin alueella pohjoisessa Québecissä, Kanadassa. Kylä sijaitsee Hudsoninlahteen laskevan Grande Rivière de la Baleine -joen varrella lähellä joen suuta.


title: Kuujjuarapik

text: Kylän asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 555. Lisäksi läheisessä Whapmagoostuin kylässä asuu noin 800 asukasta, jotka ovat sukujuuriltaan cree-intiaaneja.


title: Kuujjuarapik

text: Kuujjuarapikiin ei ole tie- tai laivayhteyttä, vaan ainoa liikenneyhteys on lentokone sekä kesäisin vene. Kylässä sijaitsee Kuujjuarapikin lentokenttä. Lähin toinen inuitien asuttama asutuskeskus on 160 kilometrin päässä pohjoiskoillisessa sijaitseva Umiujag.


title: Kuujjuarapik

text: Inuitit ja creet ovat asuneet yhdessä jokisuiston alueella vuodesta 1950. Tätä ennen inuitit asuivat enimmäkseen rannikkoalueilla, kun taas creet asuivat sisämaassa.


title: Kuujjuarapik

text: 1700-luvun puolessa välissä Hudson's Bay Company perusti Fort Richmond -nimisen kauppa-aseman Grande Rivière de la Baleine -joen varrelle. Kauppa-aseman ympärille kehittyi myöhemmin asutuskeskus, jonka ranskankielinen nimi oli Poste-de-la-Baleine. Englantilaiset kutsuivat paikkaa nimellä Great Whale River. 1880-luvulla kylään perustettiin protestanttien lähetysasema.


title: Kuujjuarapik

text: Toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain asevoimat perusti sotilastukikohdan joen suulle. Tukikohta työllisti paikallista väestöä. Vuonna 1955 paikkakunnalle perustettiin tutka-asema, joka oli osa Mid-Canada Line -tutkajärjestelmää. Tutka-asema suljettiin jo 1965, mutta sen olemassaolo takasi pysyvän asutuksen syntymisen.


title: Jason (sarjakuvapiirtäjä)

text: Jason oikealta nimeltään John Arne Sæterøy (s. 1965) on norjalainen sarjakuvapiirtäjä. Hän on tunnettu pelkistetyistä piirrostyylistään ja lähes sanattomista sarjakuvistaan. Useat teoksien hahmoista ovat antropomorfeja eli ihmisten lailla käyttäytyviä eläimiä. Jasonin teoksia on julkaistu Norjassa, Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa, Espanjassa, Slovakiassa, Itävallassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa.


title: Jason (sarjakuvapiirtäjä)

text: Ensimmäisen kerran Jasonin piirroksia esiintyi norjalaisessa sarjakuvalehdessä KonK. Vuonna 1989 hän pääsi opiskelemaan graafista suunnittelua ja kuvitusta taidekoulu Strykjernetiin, Osloon. Ensimmäinen albumi "Lomma ful av reng" oli tyyliltään realistinen. Vuonna 1997 hän alkoi piirtää sarjakuvalehti "Mjaumjau"ta. Jasonin sarjakuvien aiheet vaihtelevat paljonkin, "Ventt litt..." (2002) on koskettava nuoruuskuvaus, "Jernevognen" (2003) mukailee Stein Rivertonin arvoitusdekkaria ja "Den hemmelighetsfulle mumie" (2001) sisältää lyhyitä ja humoristisia sarjakuvia. Ainoa suomeksi julkaistu albumi "Hys!" sisältää kirjaimia vain kojujen kylteissä ja onomatopoeettisissa äänteissä.


title: Nunavik

text: Nunavik () on alue Kanadan Atlantinrannikolla. Se muodostuu Québecin provinssin pohjoisimmasta kolmanneksesta, ja sijaitsee kokonaisuudessaan alueen etelärajan muodostavan 55. leveyspiirin pohjoispuolella. Vuonna 2007 alueelle ehdotettiin itsehallinnollisen alueen perustamista.


title: Nunavik

text: Alue on Québecin inuitien kotialue, ja sen väkiluku on noin 11 000. Asukkaista 90 prosenttia on inuiteja. Asutus on keskittynyt alueen neljääntoista inuit-kylään sekä cree-intiaanien asuttamaan Whapmagoostuin kylään.


title: Nunavik

text: "Nunavik" tarkoittaa "asuinpaikkaa" paikallisella inuktitutin kielen murteella. Alueen asukkaat kutsuvat itseään nimeällä "Nunavimmiut". Vuoteen 1912 saakka alue oli osa Luoteisterritorioihin kuulunutta Ungavan aluetta.


title: Nunavik

text: Nunavik on laaja, noin 507 000 neliökilometrin laajuinen alue, joka sijaitsee Québecin pohjoisosassa Hudsoninlahden ja Atlantin valtameren välisellä Ungavan niemimaalla. Osalla aluetta vallitsee arktinen, osalla subarktinen ilmasto.


title: Nunavik

text: Alueen erottavat Nunavutin territoriosta Hudsoninlahti lännessä sekä Hudsoninsalmi ja Ungavanlahti pohjoisessa. Nunavikilla on yhteistä rajaa Québeciin kuuluvan Côte-Nordin alueen kanssa sekä Newfoundlandin ja Labradorin provinssiin kuuluvan Labradorin alueen kanssa. Ungavan niemimaa muodostaa kaksi kolmasosaa Nunavikin alueesta.


title: Nunavik

text: Nunavik kuuluu Jamesinlahden alueen (Jamésie Territoryn) kanssa Nord-du-Québecin hallintoalueesen.


title: Nunavik

text: Vuoden 1978 James Bay and Northern Quebec Agreement ja Kativikin aluehallinnon perustaminen johtivat Nunavikin alueen laajempaan poliittiseen itsehallintoon. Kaikki alueen asukkaat ovat äänioikeutettuka alueellisissa vaaleissa. Kativikin aluehallinnon rahoituksesta puolet tulee Québecin hallitukselta, neljännes Kanadan liittovaltion hallinnolta ja loput paikallisista tuloista. Kuujjuaqissa kotipaikkaansa pitävä Makivik Corporation edustaa Pohjois-Québecin inuiteja hallituksien ja aluehallintojen yhteistyössä.


title: Nunavik

text: Whapmagoostuin cree-intiaanikylä kuuluu osana Cree Regional Authorityyn, joka puolestaan on osa cree-intiaanien suurneuvostoa ("Grand Council of the Crees").Laajan alueen maaperässä on monia rikkauksia. Kaivannaisista odotettiin saatavan tuloja kaivosyhtiöiltä.


title: Nunavik

text: Nunavikin tärkein liikenneyhteys on lentoliikenne. Alueella ei ole teitä, jotka yhdistäisivät sen muuhun provinssiin. Route Transtaïga ("Trans-Taiga Road") päättyy 55. leveyspiirin lähelle Caniapiscaun patoaltaalle, useiden satojen kilometrien päähän Kuujjuaqin kylästä. Lentoliikennettä alueen kyliin on ympäri vuoden, lisäksi alueella on kesäisin ja syksyisin tarjolla laivayhteyksiä.


title: Crusell-viikko

text: Crusell-viikko on Uudessakaupungissa vuosittain vietettävä musiikkitapahtuma. Se pidettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1982 ja järjestetään heinä-elokuun vaihteessa. Crusell-viikko painottuu puupuhaltimiin ja se on nimetty säveltäjä-klarinetisti Bernhard Henrik Crusellin mukaan. Tapahtuman järjestää Crusell-seura. Crusell-viikon yhteydessä on monesti pidetty erilaisia kilpailuja sekä ulkomaisten puupuhaltajien mestarikursseja.


title: Zeina ja Nalle

text: Zeina ja Nalle () on Anders Jacobssonin ja Sören Olssonin kirjoittama nuortenkirjasarja. Nalle ja Zeina ovat molemmat seiskaluokkalaisia, mutta he ovat hyvin erilaisia. Zeina on puoliksi libanonilainen ja luonteeltaan vauhdikas. Nalle on syntyjään suomenruotsalainen ja häntä kiinnostavat tietokoneet ja tv-sarjat.


title: Bromman lentoasema

text: Bromman lentoasema (, virallisesti ) on lentokenttä Tukholmassa. Lentoasema sijaitsee vain yhdeksän kilometriä Tukholman keskustasta. Brommassa on vain yksi kiitotie (12/30). Nykyään Brommassa toimii pääasiassa BRA (Braathens Regional Airlines), joka lentää kotimaan lentoja eri puolille Ruotsia.


title: Bromman lentoasema

text:
Bromman alkuperäinen lentoasemarakennus rakennettiin 1934–1936 ja sen suunnittelivat arkkitehdit Paul Hedqvist ja Nils Tesch. Bromma oli Tukholman kansainvälinen lentoasema vuoteen 1962, jolloin uusi Arlandan lentoasema syrjäytti sen.Ruotsin valtiopäivät on äänestänyt nurin maan hallituksen aikeet sulkea Bromman lentoasema Tukholmassa asuinrakentamisen tieltä.
Kuriren-lehti uutisoi 30.3.2015: “Näyttää siltä, että Bromman lentoasema on pelastettu. Valtiopäivät äänesti liikennevaliokunnan esityksen mukaisesti sen puolesta, että punavihreän hallituksen suunnitelmat sulkea tärkeä lentoasema romutetaan.”


title: Bromman lentoasema

text: Politiikan verkkolehti Altinget.se kirjoitti 25.3.2015: “Valtiopäivien enemmistö on sitä mieltä, että Bromman lentoasema on tärkeä hyvin toimivalle lentoliikennejärjestelmälle ja tarjoaa tärkeän ratkaisun hyviin lentoyhteyksiin. Bromman lentoasema ei ole vain Tukholman asia, vaan koskee koko Ruotsia.”


title: Bromman lentoasema

text: Lentoasemaa on modernisoitu 2010-luvun loppupuolella. Syksyllä 2017 avattiin uusi vastaanottohalli. Lähtöhallia ja muuta asemaa koskevat uudistukset on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2018 aikana.


title: Luettelo tenniksen WTA-maailmanlistan ykköspelaajista

text: Tämä on luettelo WTA-tenniksen maailmanlistan ykköspelaajista vuodesta 1975 lähtien.


text: Joulukuussa 2007 todettiin australialaisen Evonne Goolagongin olleen tilastoykkösenä kahden viikon ajan huhti-toukokuussa 1976. Maailmanlistan ykkössija oli tuolloin virheellisesti merkitty Chris Evertille.


text: Vuoden 2014 syyskuun loppuun mennessä kaikkiaan 20 eri pelaajaa oli käynyt WTA-maailmanlistan kärkipaikalla.


text: Lähde: "WTA"


title: Jussi Särkkä

text: Jussi Särkkä (s. 1961) on suomalainen fagotisti.


title: Jussi Särkkä

text: Särkkä opiskeli musiikkia Joensuussa ja myöhemmin Helsingin Sibelius-Akatemiassa. Hän on toiminut Joensuun kaupunginorkesterissa, Helsingin kaupunginorkesterissa ja Suomen kansallisoopperan orkesterissa, ja vuodesta 1995 2. soolofagotistina Radion sinfoniaorkesterissa.


title: Jussi Särkkä

text: Särkkä oli yksi Avanti!:n perustajajäsenistä ja on myös Suomalaisen Kamariorkesterin soolofagotisti. Hän on esiintynyt mm. Kuhmon ja Naantalin kamarimusiikkijuhlilla ja toimii Kerberos-yhtyeen jäsenenä . Hän on fagottimusiikin lehtori Sibelius-Akatemiassa ja toimi vuosina 2006-2011 Crusell-viikkojen taiteellisena johtajana.


title: Route Transtaïga

text: Route Transtaïga () on 666 kilometrin mittainen tieosuus pohjoisessa Québecissä, Kanadassa. Tie kulkee pääasiassa asumattomien seutujen lävitse, ja se on koko matkaltaan sorapintainen. Tien pohjoispää sijaitsee Caniapiscaun patoaltaan luona, ja se on etäimmällä sijaitseva piste mistään kaupungista tietä pitkin mitattuna Pohjois-Amerikassa. Matkaa tien päätepisteestä lähimpään kaupunkiin, Québecin Radissoniin, on 745 kilometriä. Tästä huolimatta tien päätepiste on lähellä Scheffervillen kaupunkia, mutta kaupunkiin ei ole tieyhteyttä. Tie päättyy hieman ennen Nunavikin alueen etelärajaa.


title: Route Transtaïga

text: Route Transtaïga haarautuu Route de la Baie Jamesin maantieltä kilometrillä 544. Alun perin Route Transtaïga rakennettiin rakennustarvikkeiden kuljetusväyläksi Hydro-Quebecin omistamien Caniapiscau- ja La Grande -jokien vesivoimaloiden rakennustöiden aikana. Tien varsilla on useita pieniä taloryhmiä, jotka järjestävät kalastus- ja metsästysretkiä erämaahan. Joistakin paikoista on saatavilla myös polttoainetta ja ruokaa sekä yöpaikkoja.


title: Route Transtaïga

text: Kuten tien nimikin kertoo, tie kulkee halki provinssin laajojen boreaalimetsien, ja maisemaa hallitsevat kitukasvuoset männyt ja kuuset, suot ja kalliorykelmät. Sana "taiga" on venäjää ja tarkoittaa boreaalista kasvillisuusvyöhykettä.


title: Route Transtaïga

text: On ehdotettu, että Route Transtaïgaa jatkettaisiin Caniapiscausta pohjoiseen Scheffervilleen sekä useiden satojen kilometrien päässä sijaitsevaan Kuujjuaqin kylään.


title: Ed Lauter

text: Edward Matthew ”Ed” Lauter (30. lokakuuta 1938 Long Beach, Long Island, New York – 16. lokakuuta 2013 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä. Ennen näyttelijänuraansa hän toimi stand up -koomikkona.


title: Ed Lauter

text: Ed Lauter esiintyi muun muassa elokuvissa "Luunmurskaajat" (1975), "Cujo – kauhun silmät" (1983), "Neropatti" (1985), "Väkivallan vihollinen 3" (1985), "Youngblood – lätkä veressä" (1986), "Raaka keikka" (1986), "" (1987), "True Romance" (1993), "Not Another Teen Movie" (2001) sekä "Seraphim Falls" (2006).


title: Ed Lauter

text: Hän esiintyi myös lukuisissa televisiosarjoissa, joista mainittakoon "Salaiset kansiot", "A-Team" ja "Star Trek – uusi sukupolvi".


title: Joanne Pavey

text: Joanne Pavey (s. 20. syyskuuta 1973 Honiton, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija.


title: Joanne Pavey

text: Pavey aloitti kansainvälisen kilpauransa 1997 osallistumalla Ateenan MM-kisoihin, joissa hän karsiutui 1 500 metrin juoksun välierissä. Sydneyn olympialaisissa hän sijoittui 5 000 metrin juoksussa kahdenneksitoista ajalla 14.58,27. Edmontonin MM-kisoissa 2001 hän oli samalla matkalla yhdestoista. Vuonna 2002 hän juoksi 5 000 metrillä Euroopan cupissa toiseksi, Kansainyhteisön kisoissa viidenneksi ja Münchenin EM-kisoissa samoin viidenneksi. IAAF:n GP-finaalissa hän oli 3 000 metrin juoksussa viides ja yleisurheilun maailmancupissa 5 000 metrillä kolmas.


title: Joanne Pavey

text: Pavey osallistui 2003 Lausannen maastojuoksun MM-kisoihin sijoittuen lyhyellä matkalla neljänneksikymmenenneksi. Samana vuonna hän juoksi Eurooppa-cupissa toiseksi 5 000 metrillä ja Pariisin MM-kisoissa kymmenenneksi 1 500 metrillä. Kauden lopuksi hän oli 1 500 metrillä neljäs ajalla 4.01,79 ja 3 000 metrillä kolmas ajalla 8.37,89. 2004 Pavey sijoittui Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 3 000 metrillä viidenneksi ja voitti EM-pronssia maastojuoksun EM-kisoissa pitkällä matkalla. Ateenan olympialaisissa hän karsiutui 1 500 metrillä alkuerissä ja sijoittui 5 000 metrillä viidenneksi ajalla 14.57,87. hän sijoittui 3 000 metrillä neljänneksi. 2005 hän keskeytti loppukilpailun sisäratojen EM-kisoissa 3 000 metrillä ja sijoittui Helsingin MM-kisoissa 5 000 metrillä viidenneksitoista. 2006 Kansainyhteisön kisoissa hän sijoittui 5 000 metrillä toiseksi ja Euroopan cupin superliigassa 3 000 metrillä ensimmäiseksi. Göteborgin EM-kilpailuissa hän sijoittui 5 000 metrin juoksussa neljänneksi. Maastojuoksun EM-kilpailuissa hän oli kahdeksan kilometrin matkalla kahdeksas.


title: Joanne Pavey

text: Vuonna 2007 Pavey sijoittui sisäratojen EM-kilpailuissa 3 000 metrillä kuudenneksi ja Osakan MM-kilpailuissa 5 000 metrillä yhdeksänneksi ja 10 000 metrillä neljänneksi. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui 10 000 metrin juoksussa kahdenneksitoista. Hän oli toinen Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen 5 000 metrillä 2010. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui 10 000 metrillä toiseksi ajalla 31.49,03. Lontoon olympialaisissa hän oli seitsemäs sekä 5 000 että 10 000 metrillä.


title: Joanne Pavey

text: Pavey sijoittui Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 5 000 metrillä kolmanneksi ajalla 15.08,96. Hän voitti 10 000 metrin Euroopan-mestaruuden Zürichissä 2014 ajalla 32.22,39. Samojen kilpailujen 5 000 metrillä hän sijoittui seitsemänneksi.


title: Fotogrammetria

text: Fotogrammetria on yksi maanmittausopin osa-alueista.


title: Fotogrammetria

text: Fotogrammetria on kohteiden kolmiulotteista mittausta kohteesta otetuilla valokuvilla. Tunnetuin fotogrammetrisista sovelluksista on ilmakuvaus, jota käytetään monien kartoitusten pääasiallisena tietolähteenä. Kohteena olevasta alueesta otetaan riittävästi ilmakuvia, jotta jokainen maastonkohta on löydettävissä vähintään kahdelta eri kuvalta. Kun kuvien suhteet toisiinsa ja maastoon on selvitetty, voidaan kohteen sijainti määrittää kuvista kolmiulotteisesti. Ilmakuvia käytetään erilaisten karttojen tekemiseen, maaston topografiseen kartoitukseen ja maastomallimittauksiin vaikkapa tiensuunnittelua varten.


title: Fotogrammetria

text: Nykyään fotogrammetriassa käytetään pääasiassa digitaalisia kuvia, joita voidaan käsitellä automaattisin ja puoliautomaattisin menetelmin (kuvankäsittely). Fotogrammetrian uusimpia ja nopeasti yleistyviä käyttökohteita ovatkin erilaiset 3D-konenäkösovellukset. Niitä käytetään lääketieteen, teollisuuden laadunvalvonnan, robotinohjauksen ja tieteellisen tutkimuksen mittaustehtävissä.


title: Burger Ranch

text: Burger Ranch on portugalilainen pikaruokaketju. Sillä oli vuoden 2005 lopussa 22 ravintolaa eri puolilla Portugalia. Niistä kaksikymmentä sijaitsi Manner-Portugalissa ja kaksi muuta Madeiralla ja Azoreilla.


title: Burger Ranch

text: Burger Ranchilla on ravintoloita Albufeirassa, Alcochetessa, Amadorassa, Funchalissa, Lagosissa, Lissabonissa, Mercêsissä, Ponta Delgadassa, Portimãossa, Santarémissa, Silvesissä, Torres Novasissa ja Viseussa.


title: Nyaya

text: Nyaya on hindulaisen filosofian koulukunta. Koulukunnan filosofia perustuu Nyaya Sutra -nimellä tunnettuihin teksteihin, jotka kirjoitti Aksapada Gautama noin 500-luvulla eaa. Koulukunta keskittyi ennen kaikkea logiikkaan, joka muistutti nykyaikaista analyyttistä filosofiaa. Koulukunnassa oli keskeistä uskomus, että on mahdollista muodostaa universaaleja totuuksia.


title: Väestönkasvu

text: Väestönkasvu tarkoittaa väkiluvun kasvua. Yksinkertaisia väestönkasvun malleja ovat logistinen malli ja malthusilainen kasvumalli. Väestönkasvu lasketaan syntyvyyden, kuolleisuuden ja muuttoliikkeen erotuksena.


title: Väestönkasvu

text: The World Factbook arvioi vuoden 2011 väestönkasvuksi 1,092 % koko maailmassa. Tähän vaikuttavat syntyvyys 19,15 syntymää tuhatta asukasta kohti, ja kuolleisuus 8,12 kuollutta tuhatta asukasta kohti. Maailman mittakaavassa muuttoliikkeen vaikutusta ei tarvitse ottaa huomioon. Väestönkasvu on hidastunut kaikissa maanosissa. Väkiluku alkanee pienetä vuoden 2100 jälkeen käytyään 9-11 miljardissa.


title: Väestönkasvu

text: Maapallon väestö kasvoi voimakkaimmin 1990-luvun alussa, yli 80 miljoonaa henkeä vuodessa. Teollisuusmaissa väestönkasvu on hidastunut 1950-luvulta asti, ja kehitysmaissakin perheiden lapsiluku pienenee. Tämä ei riitä kuitenkaan pienentämään väkilukua, sillä suuri määrä nykyisiä lapsia ja nuoria on tulossa perheenperustamisikään.


title: Väestönkasvu

text: Suomessa syntyvyys oli 50 321, kuolleisuus 53 722 ja nettomaahanmuutto 16 986 henkeä vuonna 2017.


title: Väestönkasvu

text: Väkiluvun kasvu saadaan selville seuraavasti:


title: Väestönkasvu

text: väestönlisäys = väkiluku tarkastelun lopussa - väkiluku tarkastelun alussa


title: Väestönkasvu

text: Väkiluvun prosenttimääräinen kasvu saadaan selville seuraavasti:


title: Väestönkasvu

text: YK:n vuoden 2017 ennusteen mukaan vuonna 2100 maailmassa on 11,2 miljardia ihmistä, ja sen jälkeen väkiluku alkaa laskea. Eräs tutkijaryhmä arvioi, että vuonna 2100 ihmisiä olisikin 10,9 miljardia ja kasvu jatkuisi yhä. Eräiden asiantuntijoiden mukaan väkiluku on 9 miljardia vuonna 2050, minkä jälkeen se alkaa laskea.


title: Väestönkasvu

text: Tiedetoimittaja Marko Hamilon mukaan hedelmällisyysluku on ongelmallisen korkea enää vain Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa esimerkiksi hiilipäästöt ovat muutenkin vähäisiä, joten väestönkasvu ei ole keskeistä ilmastonmuutokselle. Muualla väestön ikärakenne alkaa olla suurempi ongelma. Vielä 1970-luvulla peloteltiin maailman väkiluvun kasvavan 20-30 miljardiin, vaikka tällaista ei ole näköpiirissä.


title: Väestönkasvu

text: Myös Osmo Soininvaara toteaa hedelmällisyyslukujen laskeneen kestävälle tasolle muualla kuin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa sielläkin ne ovat laskeneet seitsemästä viiteen. Siksi hän puolustaa YK:n väestöohjelman rahoitusta.


title: Väestönkasvu

text: Kiinan syntyvyys on jo huolestuttavan alhainen, alle 0,6 %. Tämä uhkaa aiheuttaa vakavan huoltosuhdeongelman. Lisäksi poikia syntyy 18 % enemmän kuin tyttöjä, mikä voi lähivuosikymmeninä aiheuttaa vakavaa epävakautta.


title: Väestönkasvu

text:
1900-luvun lopulla ensin väestön väitettiin räjähtävän, sitten ennuste pudotettiin 15 miljardiin, sitten 12 miljardiin, sitten 10 miljardiin. Muissakin tuomiopäivänennusteissa on ensin esitetty aivan perustelemattoman liioiteltuja väitteitä, joita on sittemmin vaivihkaa pienennetty myöntämättä virhettä.
Esimerkiksi väestöguru Paul Ehrlich väitti, että globaalit nälänhädät tappaisivat miljardeja 1970- ja 1980-luvuilla, mutta aliravittujen määrä romahtikin.
Alarmismi on synnyttänyt myös vaatimuksia yksilönvapauden rajoittamisesta. Ehrlich vaati väestönkasvun rajoittamista pakkokeinoin.. Myös Pentti Linkola on vaatinut syntyvyyden rajoittamista ja kannattanut väkivaltaista väestön vähentämistä.


title: Väestönkasvu

text: Vielä vuonna 1962 asiantuntijat kiistelivät YK:ssa siitä, pystytäänkö ikinä tuottamaan ruokaa 3 miljardille ihmiselle (silloinen väkiluku). Puolet maailman väestöstä näki tuolloin nälkää.


title: Väestönkasvu

text: Jo pelkän 1960-luvun teknologian avulla maapallo elättäisi Harvardin yliopiston Roger Revellen mukaan 40 miljardia ihmistä, Colin Clarkin mukaan 157 miljardia. Michael Lindin mukaan teknologian kehitys on monesti tehnyt virheellisiksi esitetyt arviot maapallon kantokyvystä. Nälänhädät ovat tyypillisesti johtuneet omavaraisuuteen pyrkivästä politiikasta.


title: Väestönkasvu

text: Ruoan- ja energiantuotantoa on pystytty lisäämään nopeammin kuin väestömäärä on kasvanut ja raaka-aineiden niukkuuskin on vähentynyt (reaalihinnoilla mitattuna). Väestön 6-kertaistuessa 1776-1975 maailman reaalinen kansantuote 80-kertaistui.


title: Väestönkasvu

text: Voimakkaalla väestönkasvulla ja samanaikaisella elintason nousulla on ollut kuitenkin katastrofaaliset ekologiset seuraukset. Esimerkiksi selkärankaislajien populaatioiden yksilömäärät ovat vähentyneet 60 prosenttia vuosina 1970–2014. On alettu puhua ihmisen aiheuttamasta kuudennesta joukkosukupuutosta, jonka taustalla on väestön ja kulutuksen kasvu.


title: Väestönkasvu

text: Professori Hans Roslingin mukaan lapsikuolleisuuden vähentäminen on tehokkain tapa vähentää väestönkasvua. Korkea lapsikuolleisuus saa ihmiset hankkimaan sitäkin enemmän lapsia. Ravinto, rokotteet, perhesuunnittelu, naisten aseman parantaminen ja tyttöjen koulutus vähentävät lapsikuolleisuutta. Punainen Risti ja Väestöliitto tekevät tällaisia projekteja.


title: Hindulainen filosofia

text: Hindulainen filosofia on yksi intialaisen filosofian merkittävimpiä osia. Se kytkeytyy läheisesti hindulaisuuteen uskontona. Filosofiaa kuvaa vapaamielinen universalismi.


title: Shiretokon kansallispuisto

text: Shiretokon kansallispuisto () sijaitsee Hokkaidōn saarella Japanissa ja kattaa suuren osan Shiretokon niemimaasta. Kansallispuisto perustettiin 1. kesäkuuta 1964 ja liitettiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 2005. Sen pinta-ala on 386,33 neliökilometriä.


title: Shiretokon kansallispuisto

text: Kansallispuisto on tunnettu tulivuoristaan, koskemattomista metsistään, rantakallioistaan ja merilinnuistaan. Puiston alueella elää myös Japanin suurin karhukanta.


title: Shiretokon kansallispuisto

text: Kansallispuisto on suosittu turisti- ja vaelluskohde. Sen suosituimpia nähtävyyksiä ovat Shiretokon viisi järveä sekä Kamuiwakkan ja Oshinkoshinin putoukset. Alueelta löytyy myös kuuma lähde Iwaobetsu Onsen.


title: Paperiliitin

text: Paperiliitin eli klemmari on väline, jolla voidaan liittää kaksi tai useampia paperiarkkeja pinoksi. Klemmaria käytettäessä paperiarkit säilyvät ehjänä toisin kuin nidottaessa. Paperiliittimet ovat useimmiten metallisia, mutta myös muovisia klemmareita valmistetaan.


title: Paperiliitin

text: Nimitys klemmari tulee ruotsin kielen samaa tarkoittavasta sanasta "klämmare" (kirjaimellisesti ’puristin’).


title: Radisson (Québec)

text: Radisson on kylä lähellä Robert-Bourassan vesivoimalaa La Grande- joen varrella James Bayn alueella Québecissä, Kanadassa. Maantieteellisesti Radisson sijaitsee Québecin provinssin eteläisimmän ja pohjoisimman paikan puolessa välissä, ja se on provinssin ainoa vain eurooppalaissukuisten asukkaiden muodostama asutuskeskus 53. leveyspiirin pohjoispuolella.


title: Radisson (Québec)

text: 1600-luvulla eläneen ranskalaisen tutkimusmatkailija Pierre-Esprit Radissonin mukaan nimetty kylä on perustettu 1974 voimalaitostyöntekijöiden tukikohdaksi, ja korkeimmillaan sen asukasluku on ollut noin 2 500 vuonna 1977. Nykyisin asukasluku on noin 500. Tärkeimmät työnantajat ovat Hydro-Québec ja sen tytäryhtiö James Bay Energy Corporation. Myös matkailupalvelut työllistävät suuren osan väestöä.


title: Radisson (Québec)

text: Kaupungista on tieyhteys pitkin Route de la Baie James -maantietä 620 kilometrin päässä etelässä sijaitsevaan Matagamin kaupunkiin. Tien varrella sijaitsee myös Radissonin kaupunkia palveleva La Grande Rivièren lentoasema. Maantieltä haarautuu myös Route Transtaïga, joka johtaa Caniapiscaun voimalaitosaltaalle.


title: Nevan taistelu

text: Nevan taistelu oli 15. heinäkuuta 1240 Nevajoella käyty taistelu ruotsalaisten, norjalaisten, varsinaissuomalaisten ja hämäläisten sekä Novgorodin ja karjalaisten välillä.Taistelusta kerrotaan Novgorodin ensimmäisessä kronikassa.


title: Nevan taistelu

text: Novgorodin joukkoja komentanut ruhtinas Aleksanteri otti voittonsa johdosta lisänimen Nevalainen (). Myöhemmin paavi yritti muun muassa neuvotteluteitse saada vuonna 1258 Aleksanteri Nevalaisen katolisen kirkon puolelle. Aleksanteri ei kuitenkaan suostunut; siksi ortodoksit kunnioittavat häntä pyhänä.


title: Nevan taistelu

text: Taistelusta kertovat 1300-luvulta peräisin oleva Novgorodin ensimmäisen kronikka sekä Sofian ensimmäinen kronikka.


title: Nevan taistelu

text: Novogorin ensimmäinen kronikka kuvaa tapahtumia seuraavasti:""Vuonna 1240. Ruotsalaiset" "tulivat suurella sotajoukolla sekä norjalaiset, varsinaissuomalaiset ja hämäläiset laivoineen hyvin suurella joukolla, ruotsalaiset mukanaan ruhtinas ja omat piispansa, ja pysähtyivät Nevalle, Inkerjoen suulle, haluten vallata Laatokanlinnan ja suoraan sanottuna sekä Novgorodin että koko Novgorodin alueen. Mutta vielä varjeli hyvä, armollinen, ihmisiä rakastava Jumala meitä ja suojeli vierasheimolaisilta, sillä ilman Jumalan apua he tekivät turhaa työtä. Novgorodiin näet tuli tieto, että ruotsalaiset etenivät kohti Laatokanlinnaa. Ruhtinas Aleksanteri ei viivytellyt hetkeäkään. Hän tuli novgorodilaisten ja laatokanlinnalaisten heitä vastaan ja voitti heidät Pyhän Sofian voimalla ja meidän valtattaremme Jumalansynnyttäjän Neitsyt Marian rukousten avulla sunnuntaina 15. heinäkuuta Pyhien Kirikin ja Ulitan muistopäivänä, jolloin (aikoinaan) 630 Pyhää Isää piti kokousta Kalkhedonissa. Siellä teurastettiin suuri määrä ruotsalaisia ja heidän sotapäällikkönsä nimeltään Spiridon surmattiin. Toiset kertoivat, että myös pisipa samalla surmattiin. Suuri joukko heistä kaatui. Kun he olivat lastanneet kaksi laivaa täyteen parhaiden miesten ruumiita, he antoivat näiden mennä edellään merelle, mutta muut, joita oli lukemattomia, heitettiin kaivantoon, jonka he olivat kaivaneet. Monet muut haavoittuivat. Sinä yönä he vetäytyivät häpeällisesti takaisin odottamatta maanantaiaamun valoa. Siellä kaatui novgorodilaisista Konstantin Lugotinpoika, Gjurjata Pineštšininpoika, Namĕst ja Drotšilo Nezdylov, nahkurinpoika, kaikkiaan laatokanlinnalaiset mukaan lukien 20 miestä tai vähemmän, Jumala tietää. Ruhtinas Aleksanteri tuli kotiseudulleen novgorodilaisten ja laatokanlinnalaisten kanssa, kaikki terveinä, Jumalan ja Pyhän Sofian ja kaikkien pyhien rukousten suojelemana.""


title: Nevan taistelu

text: Sofian ensimmäisen kronikan kuvaus taistelusta on seikkaperäisempi ja pidempi. Pääpiirteittäin se vastaa kuitenkin Novgorodin ensimmäisen kronikan kuvausta. Sofian kronikassa kerrotaan inkerinmaan vanhimmasta, Pelkoisesta (Pelgusij), joka oli kastettu vaikka elikin pakanallisen sukunsa kanssa. Hänen tehtäväkseen oli annettu merenrannan vartoiminen. Peloinen oli kronikan mukaan saanut näyn uhkaavasta sotajoukosta ja kertoi asiasta Aleksanterille, joka päätti hyökätä vihollisen kimppuun kello 6 päivällä. Sofian kronikka myös listaa kuusi taistelussa ollutta urhoollista miestä ja kuvailee lyhyesti heidän tekonsa. Lisäksi kronikka kertoo, kuinka Aleksanterin joukot löysivät Inkerijoen toiselta puolelta laivoista paljon vihollisen ruumita, paikalta johon he eivät voineet päästä. Nämä ruumiit tulkittiin "Jumalten enkeleiden surmaamiksi".


title: Nevan taistelu

text: Taistelua ei mainita yhdessäkään länsimaisessa lähteessä, mutta Ruotsin tiedetään olleen sisällissodassa vuodesta 1222 vuoteen 1248, jolloin Birger-jaarli sai vallan. Vaikka tarina mainitsee norjalaiset Ruotsin liittolaisina, Ruotsi ja Norja olivat tuolloin todellisuudessa sodan partaalla toistensa kanssa muun muassa vuoden 1225 Värmlannin liitoksen takia.


title: Nevan taistelu

text: Tässä sekasortoisessa tilassa Ruotsi tuskin pystyi järjestämään varsinaista laajentumisyritystä. Kyseessä on saattanut olla pieni rajakahakka, jota Aleksanteri on liioitellut poliittisten motiivien takia. Professori Jukka Korpelan mukaan koko Aleksanterin sotilasmaineen alkuvaihe on myöhemmin sepitetty osana hänen pyhimyselämäkertakirjoitteluaan.


title: Radisson

text: Radisson tarkoittaa seuraavia:Radisson on myös seuraavien maantieteellisten kohteiden nimi:


title: Airo

text: Airo on pitkävartinen väline, jota käytetään soutamiseen. Airot tukeutuvat veneeseen tukipisteinä toimivina hankaimilla siten, että soutaja katsoo soutaessaan veneensä perää kohti. Airon osat ovat lapa, varsi ja pyyry.


title: Airo

text: Tavallisesti soutuveneessä on soutajaa kohti yksi airopari, toisin sanoen yksi airo veneen kummallakin laidalla. Suuremmissa laivoissa - kaleereissa, uiskoissa ym. - on ollut erikseen soutajat kummankin puolen airoille tai jopa useampia soutajia kutakin airoa kohti, jotka pisimmillään saattoivat olla yli 12-metrisiä. Airojen ja lavan koko vaihtelee veneen ja soutajan tarpeiden mukaan. Iso soutaja tai vene vaatii isommat airot.


title: Airo

text: Suomen kielen sana "airo" on lainattu ammoin germaanisista kielistä. Sanalla on vastine kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä, ja samaa alkuperää on myös esimerkiksi ruotsin "åra".


title: Äkäslompolo

text: Äkäslompolo on kylä ja taajama Kolarin kunnassa lähellä Yllästunturia. Taajamassa oli 437 asukasta vuoden 2011 lopussa. Äkäslompolo sijaitsee samannimisen järven ympärillä seututien 940 ja Äkäsjoen varrella. Kylän tärkeimpiä toimeentulon lähteitä ovat Yllästunturin laskettelumatkailu talvisesongin aikana sekä viime aikoina muun muassa Ylläs Soikoon -musiikkitapahtuman ansiosta elpynyt kesämatkailu.


title: Äkäslompolo

text:
Äkäslompolo tunnetaan myös nimellä "Seitsemän tunturin kylä", ja kylästä kirjoitettu kirja on nimeltään "Äkäslompolo – seitsemän tunturin kylä ajan virrassa". Äkäslompoloa ympäröivät seitsemän tunturia ovat nimeltään Yllästunturi, Kuertunturi, Kukastunturi, Pyhätunturi, Kesänki, Lainiotunturi ja Kellostapuli. Tuntureiden välissä kulkee Suomen laajin latuverkosto, joka käsittää kaikkiaan 330 kilometriä hiihtolatuja, joista 38 kilometriä on valaistu. Yllästunturilla on myös kaksi laskettelukeskusta: Äkäslompolon puolella sijaitseva Ylläs-Ski, ja Ylläsjärven puolella sijaitseva Sport Resort Ylläs. Yhdessä ne muodostavat Suomen toistaiseksi suurimman laskettelukeskuksen. Tunturin ympäristössä on 410 km moottorikelkkareittejä.
Kylässä on runsaasti majoitus- ja ravintolapalveluita tarjoavia yrityksiä. Äkäslompolossa sijaitseva Jounin Kauppa on pinta-alaltaan Suomen suurin K-Market-ketjun kauppa. Vuonna 2005 avatusta Konijänkän kotieläinpihasta löytyy yli 130 eläintä. Kylässä on myös kirkko, Pyhän Laurin kappeli.