title: 6. divisioona (talvisota)

text:
Taistelutoiminta oli tammikuun 1940 alkupuolen divisioonan lohkolla verrattain vähäistä. Tähän vaikutti oletettavasti kyseisen ajanjakson kestänyt hyvin kylmä sää (mm. 17. tammikuuta mitattiin –42 astetta) ja taistelutoiminta oli lähinnä molemminpuolista tiedustelutoimintaa ja puna-armeijan tykistötulta.
Tammikuun puolesta välistä neuvostotykistön tuli lisääntyi huomattavasti. Tykistötuli kohdistui erityisesti Summan ja Lähteen lohkoilla olleisiin betonisiin linnoituslaitteisiin. Puna-armeija oli keskittänyt divisioonaa vastaan erittäin runsaan tykistön ja neuvostojoukot aloittivat suomalaisten linnoituslaitteiden järjestelmällisen tuhoamisen. Puna-armeijalla oli käytettävissään runsaasti 6 tuuman ja jopa 10–12 tuuman tykkejä. Neuvostoliiton alueelle keskittämän tykistön määrästä antaa hyvän kuvan se, että pelkästään Summan lohkoa ampui helmikuun alussa alkaneessa suurhyökkäyksen tulivalmistelussa 30 patteristoa. Puna-armeija käytti hyväkseen suomalaisen tykistön ammus- ja kalustopulaa tuoden runsaasti tykistöään jopa suorasuuntausasemiin.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Tammikuun aikana neuvostoliiton ilmavoimat tehostivat myös merkittävästi toimintaansa mm. aloittaen aiemmasta poiketen pommitukset suomalaisten selustan kohteita vastaan myös yöaikaan. Pommituksista oli merkittävää haittaa mm. suomalaisten selustan liikenteelle ja huollolle.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Neuvostoliitto keskitti tammikuun 1940 aikana Karjalankannakselle huomattavia lisäjoukkoja, joiden tehtävänä oli murtaa suomalaisten pääasema ja edetä aluksi Viipurin-Antrean tasalle. Hyökkäyksen painopisteeksi neuvostojoukoille käskettiin Karhulan ja Muolaanjärven välinen alue. Kyseistä, noin 40 kilometrin levyistä, osaa Mannerheim-linjasta puolustivat suomalaisten 1. ja 3. divisioona. 3. divisioonan alueella sijaitsevat Summankylän ja Lähteen lohkot tulivat olemaan kaikkein kiivaimpien hyökkäysten kohteena puna-armeijan suurhyökkäyksen alettua. Puna-armeija keskitti 40 kilometrin levyiselle alueella yhteensä yhdeksän jalkaväkidivisioonaa, viisi panssariprikaatia, yhden konekivääriprikaatin ja divisioonien orgaanisen tykistön lisäksi peräti 10 kenttätykistörykmenttiä.


title: 6. divisioona (talvisota)

text:
1. helmikuuta alkoi neuvostojoukkojen paikalliset hyökkäykset divisioonan asemia vastaan komppanian-pataljoonan voimin hyökkäysvaunujen tukemana. Lähteen lohkolla (JR 8) puna-armeijan kiivas tykistötuli alkoi jo aamuyöllä jatkuen koko aamupäivän. Puolilta päivin neuvostojoukot tekivät voimakkaan hyökkäyksen suomalaisasemia vastaan, joka kuitenkin saatiin torjuttua puolustusasemien eteen. Iltapäivällä neuvostojoukot uusivat hyökkäyksensä levittäen ensin hyökkäysalueelle savua, mutta tämäkin hyökkäys saatiin torjuttua. Summankylän lohkolla (JR 7) tykistötuli alkoi aamulla ja puna-armeija hyökkäsi koko lohkon leveydeltä myös puoliltapäivin. Iltapäivällä neuvostojoukot saivat pienehkön sisäänmurron suomalaisasemiin ja sai haltuunsa mm. Sk.2-betonikorsun alueen (Summankylä 2), mutta hyökkääjä vetäytyi illan aikana takaisin lähtöasemiinsa. Muilla divisioonan puolustuslohkoilla ei puna-armeija hyökännyt päivän aikana, mutta tykistön tuli oli niilläkin kiivasta.Järventaus etc.: "Suomi sodassa" s. 118Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 2 s. 134
Suomalaiset totesivat jo ensimmäisen hyökkäyspäivän aikana, että puna-armeija oli muuttanut hyökkäystaktiikkaansa aiemmasta. Neuvostojoukot toimivat aiempaa kiinteämmin yhteistyössä eivätkä esim. panssarivaunut enää rynnänneet omasta jalkaväestään välittämättä suomalaisasemien sisään. Puna-armeijan panssarivaunut pyrkivät toimimaan niin kaukana suomalaisten panssarintorjunta-aseista, että niiden teho ei enää riittänyt torjuntaan. Suomalaiset eivät myöskään enää kyenneet panssarintorjuntaan tilapäisvälinein, koska vastustajan jalkaväki esti ps-vaunujen lähelle pääsemisen. Lisäksi hyökkäystoimintaan liittyi suomalaisten esterakennelmien järjestelmällinen tuhoaminen. Hyökkäyksiä tuki voimakas tykistö ja puna-armeijan ilmavoimat tukivat myös hyökkäyksiä useilla 20–30 lentokoneen muodostelmillaan.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 2. helmikuuta suomalaiset menettivät ensimmäisen pääasemaan kuuluneen betonisen linnoituslaitteensa (jo aiemmin mainittu Sk.2) lopullisesti, koska sitä ei enää illalla ja yöllä tehdyillä vastahyökkäyksillä saatu vallattua takaisin.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Kahtena seuraavana päivänä taistelutoiminta oli hieman hiljaisempaa Lähteen ja Summankylän lohkoilla neuvostojoukkojen hyökkäillessä 3–5 hyökkäysvaunun, jotka olivat jalkaväen tukemia, voimin. Puna-armeijan tykistötuli jatkui kuitenkin voimakkaana päiväajat ja vastustajan tykistön toistuva, yöaikainen häirintätuli esti suomalaisia korjaamasta asemiaan. Neuvostojoukot keskittivät kiivaimmat hyökkäyksensä 3. helmikuuta Suokannan lohkolle, jossa II/JR 8 sai hyökkäykset kuitenkin torjuttua. Mainittu lohko rauhoittui tämän jälkeen toistaiseksi.Siilasvuo jne.: "Talvisota kronikka" s. 114


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 5. helmikuuta puna-armeija hyökkäsi jälleen huomattavasti suuremmin voimin. Kahteen eri hyökkäykseen laskettiin osallistuneen 100–150 hyökkäysvaunua ja runsaasti jalkaväkeä. Divisioonalle alistettu ErP 3 osallistui tehokkaasti hyökkäysvaunujen torjuntaan. Suomalaisten onnistui kuitenkin torjua molemmat hyökkäykset. Summankylän lohkoa miehittänyt JR 7 oli kärsinyt jo tähän mennessä suuria tappioita ja muutenkin divisioonan joukot alkoivat olla loppuun asti väsyneitä neuvostotykistön vuorokaudet ympäriinsä jatkuneen tulen vuoksi. Lisäksi linnakkeiden ja korsujen tuhoutuminen tykistötulessa johti siihen, että suomalaisjoukot joutuivat olemaan murentuneissa asemissaan yötä päivää. Useampana yönä pakkasta saattoi olla yli 30 astetta, joten nukkuminenkin alkoi olla mahdotonta. Joukkojen kulumista ja uupumista lisäsivät luonnollisesti jatkuvat taistelut toistuvine vastahyökkäyksineen. Divisioonalle alistettiinkin JP 3, joka jo seuraavan yön aikana otti rintamavastuun osittain kuluneelta rykmentiltä Suokannan ja Summankylän lohkojen saumassa.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 6. helmikuuta neuvostojoukot hyökkäävät jälleen voimakkaan tykistökeskityksen jälkeen heti aamusta Summankylässä. Puna-armeija on tuonut tulivalmisteluaan varten kokonaisen patterin tykistöä menetetyn Sk.2-korsun maastoon. Kyseistä patteria suomalaiset eivät saa tuhottua oman tykistönsä ammuspulasta johtuen. Neuvostojoukot uudistavat hyökkäyksensä iltapäivällä ja illalla, mutta suomalaiset saavat torjuttua kaikki hyökkäykset. Päivän aikana divisioonan kaistalla saadaan tuhottua yhteensä 11 neuvostoliittolaista hyökkäysvaunua (helmikuun alusta lukien tuhottujen vaunujen kokonaismäärä nousee näin 42 kpl:seen).


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Etulinjan joukkojen vaihto osoittautui huomattavasti arvioitua vaikeammaksi suorittaa neuvostojoukkojen jatkuvan painostuksen vuoksi ja etulinjan joukot saatiinkin vaihdettua vasta 10. helmikuuta kuluessa. Itse vaihto toteutettiin komppanioittain puna-armeijan kiivaan tulen alla, mutta vaihdot saatiin kuitenkin suoritettua huolimatta koko ajan jatkuneista taisteluista.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 7. helmikuuta neuvostojoukkojen painostus jatkuu keskeytymättä. Suomalaisten tappiot kasvavat koko ajan. Päivän aikana mm. osuu yhteen JR 9:n korsuun täysosumana järeä kranaatti surmaten 18 miestä ja haavoittaen 11.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 8. helmikuuta neuvostojoukot aloittivat voimakkaan hyökkäyksen Lähteen lohkolla, jossa puolenpäivän aikaan menetettiin Sormi-niminen tukikohta. Tukikohta kuului I/JR 8:n vastuualueeseen Iltapäivällä tehty vastahyökkäys johti kuitenkin tukikohdan takaisinvaltaamiseen. Seuraavan yön aikana II/JR 9 aloitti vaihtamaan etulinjan pataljoonaa pois etulinjasta ja vaihto saatiin jatkuvasta taistelutoiminnasta huolimatta suoritettua seuraavan päivän aikana. Summankylän lohkolla puna-armeija hyökkää suksien päälle asennettujen panssarikilpien suojissa hyökkäysvaunujen tukemana. Hyökkäys saadaan kuitenkin torjuttua ja suomalaiset saavat sotasaaliikseen mm. lähes 150 mainittua panssarilevyä.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 10. helmikuuta neuvostojoukkojen hyökkäykset laajenivat myös Merkin lohkolle (III/JR 9), jossa puna-armeija sai haltuunsa pääasemaan kuuluvia tukikohtia. Vastustajan murto saatiin kuitenkin rajoitettua, mutta vastahyökkäyksistä huolimatta asemia ei enää saatu kokonaan vallattua takaisin suomalaisille (mm. Karhu-niminen tukikohtaa jää puna-armeijan haltuun). Munasuon alueella I/JR 9 kykeni torjumaan päivän aikana kaikki sen asemia vastaan tehdyt hyökkäykset.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 11. helmikuuta neuvostojoukkojen huolellisesti valmistelema suurhyökkäys alkaa Karjalankannaksella. Helmikuun taistelut tähän asti olivat siis lähinnä tiedustelu- ja tuhoamisluonteisia. Puna-armeija sai samalla sidottua divisioonan reservit etulinjaan. Aamulla kello 8.40 neuvostojoukot aloittivat ennenkokemattoman voimakkaan tykistötulen koko 3. divisioonan lohkoa vastaan. Sää oli aamulla sumuinen, mutta kirkastui aamupäivän kuluessa, pakkanen pysytteli noin 20 asteessa koko päivän.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Puna-armeijan varsinainen hyökkäys alkoi satojen hyökkäysvaunujen tukemana hieman ennen puoltapäivää. Summankylän lohkolla hyökkäsi puna-armeijan 100. divisioona, Lähteen lohkolla 123. divisioona ja Suokannan lohkolla osia 138. divisioonasta.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 2 s. 138


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Lähteen lohkolla, sen läpi kulkevan tien suunnassa, neuvostojoukot pääsivät murtautumaan suomalaisten asemiin kahden panssaripataljoonansa tukemana melko nopeasti. Alueella olevat suomalaisjoukot, ErP 3:n osia ja II/JR 9, pystyivät vain hajanaiseen vastarintaan. Vastarinnan hajanaisuuden pääsyy oli joukkojen vähäisyys, 4 kilometriä leveää kaistaa puolusti noin 600 miestä. (Muutama päivä myöhemmin II/JR 9:n taisteluosien vahvuus oli laskenut 165:een tappioiden vuoksi). Kello 13:een mennessä suomalaislinnakkeista ”Poppius” (eli Summajärvi 4) ja sen itäpuolella olevia tukikohtia oli menetetty neuvostojoukoille. Puna-armeija sai selvän murron suomalaisten pääasemaan ja kello 19 neuvostojoukot olivat edenneet jo pääaseman tukilinjalle. Suomalaisten kannalta kriittistä tilannetta kuvannee se, että tukilinjan vahvennukseksi piti hälyttää ainoat alueella olevat ja vielä vapaat joukot eli kaksi pioneerikomppaniaa. Puna-armeijan saaman sisäänmurron leveys oli noin 4 kilometriä ja syvyys noin kilometrin. Neuvostojoukot alkoivat kaivautua asemiin saman tien, eikä suomalaisten suorittama vastahyökkäys tuottanut tulosta. Summankylän lohkolla puna-armeijan hyökkäykset saadaan torjuttua ja Suokannan lohkolla neuvostojoukot saavat pääasemaan pieniltä osin haltuunsa, mutta varsinaista läpimurtoa ne eivät saa aikaan.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 12. helmikuuta neuvostojoukkojen onnistui leventämään pääaseman murtokohtaa noin kilometrin länteen päin (Summajärven alueella). Suokannan ja Summankylän lohkoilla suomalaisjoukot onnistuivat torjumaan päivän aikana erittäin kiivaissa taisteluissa puna-armeijan hyökkäykset ilman aluemenetyksiä. Lähteen lohkolla sitä vastoin suomalaiset joutuivat kovan painostuksen vuoksi vetäytymään tukilinjaan useissa kohdin. Puolustusta Lähteen lohkolla hankaloitti tykistön ammuspula, sekaisin menneet joukot, viestiyhteyksien tuhoutuminen jne.. II armeijakunnan esikunta sai Kannaksen armeijan esikunnalta luvan siirtää 5. divisioonan loput rykmentit oman puolustuksensa vahvistukseksi. Keskitysmarssit aloitettiin päivän aikana. 5. divisioonalle annettu tehtävä oli lyödä pääasemaan murtautunut vastustaja ja vapauttaa 3. divisioonan joukot etulinjasta. 5. divisioonan joukot olivat kuitenkin jo tässä vaiheessa hajallaan ja divisioonan komentajan välittömästi käytettävissä oli vain JR 14.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 13. helmikuuta kello 6.30 alkoi suomalaisten (JR 14) vastahyökkäys Summajärven pohjoispuolelta kaakkoon. Hyökkäys eteni hyvin ensimmäiseen tavoitteeseensa Majajoelle, mutta sen jälkeen hyökkäävät joukot joutuivat kiivaaseen tuleen ja lisäksi hyökkäyskiilojen väliin oli jäänyt useita puna-armeijan panssareita, jotka muodostivat merkittävän uhan edenneille joukoille. Muut hyökkäykseen osallistuviksi suunnitellut joukot eivät päässeet käytännössä liikkeelle lainkaan. Hyökkäys jouduttiin keskeyttämään iltaan mennessä ja suomalaisjoukot vetäytyivät takaisin tukilinjan pohjoispuolelle. Lähteen tien suunnassa neuvostojoukot pääsivät puolenpäivän aikaan murtautumaan panssarivoimillaan tukilinjan läpi. Neuvostopanssarit etenevät nopeasti jalkaväen seuratessa hitaammin perässä. Puna-armeijan panssarit ryhmittyvät Lähteen tienhaaran maastoon, noin kolme kilometriä tukilinjan taakse, asemiin odottelemaan paikalle saapuvaa jalkaväkeä. Etenemisen nopeutta kuvaa se, että esim. Rask.Psto 2 menettää koko tykkikalustonsa puna-armeijan panssareiden ajettua yllättäen tykkien väliin. Varsinaisiin vastatoimiin suomalaiset eivät kykene, mutta tukilinjan murtoaukko saadaan pidettyä sangen ahtaana.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Mainitun päivän aikana JR 15 irrotti JR 7:n suunnitelman mukaisesti etulinjasta Summankylän lohkolla joista jälkimmäinen siirtyi reserviin merkittäviä tappioita kärsineenä. Lisäksi Lähteen tien itäpuolelle jääneet divisioonan osat (JR 9) alistettiin 3.Prikaatin komentajan alaisuuteen perustettuun Ryhmä Kääriäiseen. JR 8 oli hajallaan ja taisteluissa kiinni kolmella eri lohkolla divisioonan alueella, joista osa oli alistettuna muiden yhtymien komentajille ja osalle oli taas alistettu muistakin joukkoja (esim. II/JR 8:lle alistettu II/JR 15). Johtosuhteet taistelualueella alkoivat siis olla jo äärimmäisen sekavia ja lisäksi viestiyhteyksien tuhouduttua eivät käskyt saavuttaneet enää etulinjassa taistelevia joukkoja.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 14. helmikuuta aamulla kello 4.25 sai alueen taisteluista vastaava 5. divisioonan komentaja Selim Isaksson armeijakunnan esikunnalta luvan luopua myös tukilinjasta rajatulla alueella. Aamupäivällä seuranneessa lisäkäskyssä määrättiin 5. D ottamaan rintamavastuu alueella ja irrottaa 3. D alueelta koottavaksi Näykkijärven alueelle vajaa kymmenen kilometriä rintamalinjan taakse. Divisioonan joukot aloittivat vetäytymisensä sitä mukaa kuin korvaavat joukot olivat saapuneet alueelle.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Koko taisteluvaiheen ajan neuvostoliiton ilmavoimat olivat toimineet hyvin aktiivisesti taistelualueella. 10.–14. helmikuuta välisenä aikana divisioonan lohkolla toimineet ilmatorjuntayksiköt (kolme ilmatorjuntakiväärijoukkuetta, yksi raskas it-kk-jaos sekä kevyt it-jaos) ilmoittivat pudottaneensa yhteensä 15 neuvostokonetta.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Pääasemasta luovuttiin lopullisesti 15. helmikuuta ylipäällikön kello 15 antamalla käskyllä luopua asemasta. Rintamavastuu ottaneet 5.Divisioonan joukot määrättiin perääntymään viivyttäen väliasemaan. Divisioonan joukoista pääosa oli jo mainitussa uudessa asemassa tai siirtymässä sinne (tosin osa oli edelleen alistettuna etulinjassa tai sen välittömässä läheisyydessä).


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 3. Divisioona siirtyi Kannaksen armeijan reserviksi alkuun Viipurin koillispuolelle, mutta väliasemankin murruttua siirtyi divisioona 20.-24. helmikuuta välisenä aikana Viipurin kaupungin alueelle valmistautumaan kaupungin puolustamiseen. Divisioonan joukoista II/JR 8 palautui muun divisioonan yhteyteen vasta 23. helmikuuta.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Divisioona alistettiin takaisin II armeijakunnalle 24. helmikuuta.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 29. helmikuuta divisioona oli pääosillaan ryhmittynyt taka-asemaan Viipurin alueella. Divisioonan joukoista oli kolme komppaniaa etu-/viivytysasemissa uuden puolustuslinjan etupuolella. Nuoraan alueella ollut komppania (JR 8:sta) joutui taisteluun päivän aikana suomalaisjoukkojen vetäydyttyä komppania miehittämän viivytyslinjan lävitse kohti taka-asemaa. Komppanian vastuualueen leveyden vuoksi se ei kyennyt pitämään asemaansa ja irtautui kello 16 (ollen osin jo saarroksissa) linjasta ja vetäytyi taka-asemaan. JR 7:n joukoista kaksi komppaniaa oli ala-Säiniön alueella niin ikään viivytysasemassa, mutta siellä puna-armeijan joukkoihin oli vain partiokosketus.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Divisioonan ryhmitys ja tehtävät Viipurin puolustamiseksi olivat maaliskuun alussa pääpiirteittäin seuraavat :


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Tämän ryhmityksen lisäksi mainittakoon, että JR 7:n kaksi komppaniaa oli viivytysasemassa ala-Säiniöllä, josta ne kuitenkin joutuivat vetäytymään ilman suurempia taisteluita naapuriyhtymän joukkojen vetäytyessä 1. maaliskuuta aamulla. Divisioonan joukot irtautuivat aamuyöstä sivustauhan vuoksi ja olivat pääasemassa kello 5:n aikaan.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Saman päivän aikana JR 8:n joukot totesivat neuvostojoukkojen jo saapuneen pääpuolustuslinjan eteen. Puna-armeijan joukot suorittivat jopa hyökkäyksiä, jotka kuitenkin torjuttiin. Matalalahden alueella olevista saarista oli kuitenkin luovuttava neuvostojoukkojen kiivaan tulituksen vuoksi.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 2. maaliskuuta neuvostojoukot suorittivat voimakkaan hyökkäyksen III/JR 8:n asemia vastaan Käremäenlahden itäpuolella. Hyökkäyksen voimakkuudesta johtuen suomalaisjoukot joutuivat jo ennen puolta päivää vetäytymään etulinjastaan taaksepäin noin kilometrin matkan. Samassa yhteydessä puna-armeijan joukot pääsivät työntymään Huhtialan eteläpuolelle rakennetun estelinjan läpi. Suomalaisten vetäytyminen tapahtui alueelta joka muistutti sormea, joka viereisten aukeiden vuoksi olisi muutenkin ollut vaikeasti puolustettavissa. Divisioonan esikunta aloitti asemien menettämisestä johtuvat vastatoimensa ja siirsi Kev.Os 3:n sulkuasemaan murtoalueen takamaastoon ja määräsi omasta reservistään II/JR 8:n valmistautumaan vastahyökkäykseen menetetylle alueelle. Divisioonan komentaja eversti Paavo Paalu luovutti divisioonan komentajan tehtävät päivän aikana eversti Auno Kailalle. JR 7:n lohkolla puna-armeija vasta ryhmitteli joukkojaan ja partiotiedustelun mukaan keskitti alueelle uusia joukkoja.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 3. maaliskuuta suomalaiset yrittivät aamuyöstä alkaneella vastahyökkäyksellään saada takaisin edellisenä päivänä menetettyjä asemiaan JR 8:n lohkolla, mutta jo puolentoista tunnin jälkeen hyökkäys oli keskeytettävä neuvostojoukkojen vastatoimien vuoksi. Hyökännyt pataljoona II/JR 8 vetäytyi takaisin lähtöasemiinsa Hevossaarille, joista oli luovuttava saman päivän iltana puna-armeijan painostuksen vuoksi. Samanaikaisesti neuvostojoukot olivat aloittaneet voimakkaan hyökkäyksen myös I/JR 8:n asemia vastaan. Hyökkäykset saatiin kuitenkin torjuttua, eikä jo hälytettyjä reservejä (JR 9:n yksi pataljoona) tarvinnut käyttää. JR 7:n lohkolla oli edelleen melko rauhallista, vaikka tiedustelun mukaan sinne keskitettiinkin lisää puna-armeijan joukkoja.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Seuraavat kolme päivää olivat rintamatapahtumien osalta divisioonan lohkolla melko rauhallisia, joskin suomalaiset yrittivät 6. maaliskuuta vallata tuloksetta Huhtialan alueella menetettyä estelinjaa takaisin. Puna-armeijan todettiin ryhmittelevän joukkojaan uutta hyökkäystä varten. JR 7:n lohkolla torjuttiin neuvostojoukkojen heikkoja hyökkäyksiä. Huolimatta siitä, että divisioonaa vastaan oli todettu keskitettävän jopa lisää (jo ennestään vahvoiksi tiedettyjen joukkojen lisäksi) puna-armeijan joukkoja joutui divisioona luovuttamaan 4. maaliskuuta koko JR 9:n siirrettäväksi Viipurinlahdelle. Tilalle divisioona sai jo samana päivänä JP 3:n, joka seuraavana päivänä otti vastaan 3. ja 4. divisioonan sauman varmistustehtävän. Lisäksi divisioonalle alistettiin 6. maaliskuuta III/JR 14, joka sai tehtäväkseen rannikon varmistuksen Viipurinlahden länsipuolella Haankylän alueella.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 7. maaliskuuta aamusta neuvostojoukot aloittivat kiivaan tykistötulen suomalaisasemia vastaan ja kello 13 alkoi varsinainen hyökkäys III/JR 8:n lohkolla. Puna-armeijan hyökkäysvaunujen päästyä läpi suomalaisasemista aloittivat suomalaisen vetäytymisensä kohti pohjoisessa olevaa rautatien linjaa. II/JR 8:n suorittamasta vastahyökkäyksestä huolimatta asemia ei saatu enää kokonaan suomalaishallintaan. Seuraavan yön aikana KevOs 3 otti rintamavastuun lohkolla vapauttaen samalla jo vähiin kuivuneet pataljoonat reserviin.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 8. maaliskuuta suomalaiset saivat torjuttua kaikki puna-armeijan hyökkäykset tykistönsä tehokkaan tuen avulla. Päivän aikana 3. divisioonalle alistettiin loputkin JR 14:stä ja seuraavana päivänä divisioonan puolustuslohkoa kavennettiin. Taistelutoiminnassa oli jälleen muutaman päivän hiljaisempi vaihe. JR 7 totesi puna-armeijan siirtävän edelleen lisää joukkojaan alueelleen.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 11. maaliskuuta neuvostojoukot aloittivat jälleen kiivaan hyökkäyksensä. Tällä kertaa hyökkäyksen painopiste oli JR 7:n alueella, jossa puna-armeija pääsi iltapäivästä murtautumaan suomalaisasemiin. Suomalaiset suorittivat kuitenkin nopeasti menestyksekkään vastahyökkäyksen paikallisilla reserveillään. JR 8:n alueella puna-armeija teki vain heikohkoja hyökkäyksiä.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 12. maaliskuuta jatkui voimakas tykistötuli suomalaisasemiin ja puoliltapäivin puna-armeijan joukot hyökkäsivät jälleen JR 7:ää vastaan. Suomalaisjoukot saivat kuitenkin torjuttua hyökkäykset. Seuraavan yön aikana suomalaiset vetäytyivät Patterinmäen tasalla olevalle tukilinjalle. JR 8:n vedettiin taaemmaksi reserviksi ja rintamavastuuseen jäivät JR 7 ja KevOs 3. Neuvostojoukot ryhtyivät seuraamaan vetäytyneitä suomalaisjoukkoja hitaasti.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Sodan viimeisenä päivänä 13. maaliskuuta divisioonan joukot eivät enää käytännössä joutuneet taisteluihin puna-armeijan hitaasta etenemisestä johtuen. Sotatoimet päättyivät kello 11 ja divisioona oli täyttänyt tehtävänsä pitäen Viipurin hallinnassaan sodan loppuvaiheissa.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 6. divisioona vetäytyi muiden II armeijakunnan joukkojen kanssa uudelle valtakunnanrajalle tehdyn rauhansopimuksen mukaisesti 15. maaliskuuta klo 10 ja 19. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään 7 kilometriä vuorokaudessa.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin mm. maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta vaan lomauttamisesta, jotta miehien nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.6. divisioona (uudelleen numeroituna 3. divisioona) kärsi talvisodan aikana noin 845 kaatuneen, noin 250 kadonneen ja 2 320 haavoittuneen tappiot. Kokonaistappioiksi muodostui siis noin 3 415 miestä.


title: Brommen kulttuuri

text: Brommen kulttuuri 12 500–9 000 vuotta eaa. oli jääkauden päättymisen aikainen metsästyskulttuuri Skandinaviassa. Se on saanut nimensä Tanskan Själlannissa sijaitsevan löytöpaikan mukaan. Brommen lisäksi kulttuurille tyypillisenä pidettyä esineistöä on löydetty noin 50 paikasta. Toisaalta on kyseenalaistettu, riittävätkö nämä varsin yleiset esinelöydät määrittelemään erillisen kulttuurin.


title: Lyngbyn kulttuuri

text: Lyngbyn kulttuuri on yhteisnimitys jääkauden päättymisen aikaisille Ahrensburgin ja Brommen peuranmetsästyskulttuureille. Brommen kulttuuri oli hieman Ahrensburgin kulttuuria pohjoisempana ja aiemmin.


title: Guy Haarscher

text: Guy Haarscher (s. 1946) on belgialainen filosofi. Hän työskentelee professorina Brysselin Université Libressa ja on samassa yliopistossa toimivan Oikeusfilosofian tutkimuskeskuksen (Centre de Philosophie du Droit) johtaja. Haarscher on tutkinut moraalifilosofiaa, yhteiskuntafilosofiaa ja oikeusfilosofiaa erityisesti ihmisoikeuksien näkökulmasta.


title: Guy Haarscher

text: Haarscherilta on ilmestynyt suomeksi artikkeli ”Oikeuden aika ja totalitaarinen kokemus” "niin & näin" -lehden numerossa 2/2005 sekä yksi teos, "Tunnustuksettomuus", Eurooppalaisen filosofian seuran julkaisusarjassa vuonna 2006.


title: Guy Haarscher

text: Suomennetussa teoksessaan "Tunnustuksettomuus" (La laïcité, 1996) Haarscher käsittelee tunnustuksettomuuden () käsitettä. Tunnustukseton valtio ei aseta mitään uskontoa erityisasemaan ja takaa jokaiselle ajatuksenvapauden. Se suhtautuu puolueettomasti ja tasavertaisesti kaikkiin uskontoihin ja uskonnottomiin vakaumuksiin.


title: Guy Haarscher

text: Ranskassa tunnustuksettomuuden periaate toteutettiin vuonna 1905. Haarscher esittelee teoksessaan ranskalaisen tunnustuksettomuuden syntyhistoriaa ja vertailee eri Euroopan maiden ja Yhdysvaltojen tilannetta. Lisäksi hän pohtii sananvapauden ja uskonnonvapauden suhdetta monikulttuurisissa yhteiskunnissa.


title: Fiona Apple

text: Fiona Apple Maggart (s. 13. syyskuuta 1977, Manhattan, New York) on yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä.


title: Fiona Apple

text: Apple julkaisi debyyttialbuminsa "Tidal" vuonna 1996. Sitä myytiin Yhdysvalloissa lähes kolme miljoonaa kappaletta, kolminkertaisen platinalevyn verran. Applen toinen levy "When the Pawn..." julkaistiin vuonna 1999. Applen kolmas ja tähän asti viimeisin albumi "Extraordinary Machine" valmistui 2003 ja julkaistiin 2005. Siltä levisi MP3-muodossa useita kappaleita ennen virallista julkaisua Internetiin. Kappaleiden levittyä P2P-verkkoihin fanit järjestivät Free Fiona -kampanjan Sony Music Entertainmentia vastaan, että se kiirehtisi albumin virallisessa julkaisussa. "Extraordinary Machine" nousi Yhdysvalloissa Fiona Applen tähän asti korkeimmalle saavuttamalle listasijalle 7. Se oli myös ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi sarjassa "Best Pop Vocal Album".


title: Lauri Ranta

text: Lauri Antero Ranta (s. 9. maaliskuuta 1955 Tampere) on järveläläinen tietomies ja entinen keskimatkojen juoksija.


title: Lauri Ranta

text: Ranta oli mukana 2. heinäkuuta 2005 Tampereella järjestetyissä tietokilpailun maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän oli kolmanneksi paras suomalainen ja pääsi näin mukaan Euroopanmestaruuskilpailuihin, jotka pidettiin Tallinnassa saman vuoden marraskuussa. EM-kilpailuissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa parhaana suomalaisena 40:nneksi. Myös vuonna 2006 Ranta oli MM-kilpailussa kolmanneksi paras suomalainen ja kokonaiskilpailussa 87:s (osallistujia oli Suomessa 28 ja koko maailmassa 544). Ranta on kilpaillut myös TV2:n 1990-luvulla esitetyssä Suomen Tietoviisas -ohjelmassa, jossa hänen parinaan oli usein Ilkka Kari. Vuonna 1998 hän voitti parinsa Yrjö Salinin kanssa viimeiseksi jääneen Suomen Tietoviisas -kilpailun. Ranta esiintyi alkuvuonna 2008 TV1:ssä esitetyssä Kansallistietäjä-tietokilpailuohjelmassa.


title: Lauri Ranta

text: Yleisurheilijana Ranta edusti Tampereen Pyrintöä ja saavutti SM-pronssia 4 × 800 metrin viestijuoksussa vuonna 1976 sekä sijoittui 800 metrin juoksussa seitsemänneksi ajalla 1.54,60 Kalevan kisoissa 1977.


title: Lauri Ranta

text: Ammatikseen Ranta työskenteli Järvelän Opintien koulussa äidinkielen lehtorina.


title: Fosnan kulttuuri

text: Fosnan kulttuuri syntyi Norjan länsirannikolle noin 11500–6900/6500 vuotta sitten luultavasti Pohjois-Saksan ja Tanskan seuduilta tai Britteinsaarilta. Kulttuuri levisi lopulta Oslonvuonosta Trondheimiin, ja Hallandiin ja Bohusläniin vaikuttaen ruotsalaiseen Hensbacka-kulttuuriin. Fosnan kulttuurin nuolenkärjet ovat Pohjois-Saksan Ahrensburgin kulttuurin tyyppisiä. Kulttuuriin liittyy mikroliitteja ja levykirveitä, kaapimia ja uurtimia. Kulttuuri säilyi atlanttiseen 5500 eaa. aikaan asti.


title: Laïcité

text: Laïcité (lausutaan ) on ranskankielinen käsite, joka tarkoittaa julkisten ja uskonnollisten tahojen erottamista ja erillään pitämistä. Laïcité voidaan suomentaa tunnustuksettomuudeksi tai valtion puolueettomuudeksi uskontojen ja muiden todellisuuskäsitysten suhteen. Tunnustukseton valtio ei aseta mitään uskontoa erityisasemaan ja takaa jokaiselle ajatuksenvapauden. Se suhtautuu puolueettomasti ja tasavertaisesti kaikkiin uskontoihin ja uskonnottomiin todellisuus- ja elämänkäsityksiin.


title: Laïcité

text: Ranskassa laïcité-periaate käytännössä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi julkisissa kouluissa ei ole tunnustuksellista uskonnonopetusta eikä uskontokuntiin kuuluvia tilastoida ainakaan valtion taholta. Ranskassa tunnustuksettomuuden periaate toteutettiin vuonna 1905. Laïcité-lain ulkopuolelle on rajattu Ranskan armeija, jossa toimii sotilaspappeja (aumônier militaire). Sotilaspappien asema on säädetty dekreetillä 16.3.2005.


title: Laïcité

text: Suomessa evankelis-luterilaisella ja ortodoksisella uskontokunnalla on edelleen erityissuhde julkiseen valtaan.


title: Laïcité

text: Maailmalla on Ranskan lisäksi muitakin maita, joissa jo perustuslaissa taataan laïcitén toteutuminen. Näitä ovat muun muassa Kuuba, Japani, Intia, Meksiko, Portugali, Uruguay ja Turkki.


title: Laïcité

text: Suomeksi aiheesta on ilmestynyt belgialaisen filosofin Guy Haarscherin teos "Tunnustuksettomuus" (2006). Teoksessa esitellään sekä ranskalaisen tunnustuksettomuuden syntyhistoria että vertaillaan eri Euroopan maiden ja Yhdysvaltojen tilannetta. Lisäksi pohditaan sananvapauden ja uskonnonvapauden suhdetta monikulttuurisissa yhteiskunnissa.


title: Laïcité

text: Kirjassaan Haarscher esittelee myös Jean Baubérot´n kuvailemat tunnustuksettoman valtion tunnusmerkit: valtio ja yhteiskunta eivät enää viittaa uskontoon millään tavoin, uskonnollisten tarpeiden tyydyttämisestä huolehtivat uskonnolliset yhdyskunnat, valtio ei pane voimaan uskonnollisia oppeja ja uskontokunnat ovat oikeudellisesti tasa-arvoisia.


title: Laïcité

text:
Ranskassa on vuodesta 2004 ollut lailla kiellettyä käyttää näkyviä uskonnollisia symboleja valtion kouluissa. Näitä ovat esimerkiksi muslimien päähuivi, juutalaisten kipa-päähine ja erilaiset selvästi näkyvät ristit.
Vuonna 2010 kiellettiin burkhan käyttö julkisissa tiloissa, kuten esimerkiksi kadulla. Lain tarkoitus on suojella musliminaisia miehiltä jotka pakottavat käyttämään näitä. Jos aviomies pakottaa uskonnon vuoksi naisen peittämään kasvonsa, hän voi saada yli 40 000 euron sakot ja hänet voidaan tuomita jopa vuodeksi vankeuteen.


title: Kuka kukin on

text: Kuka kukin on on teossarja, jossa julkaistaan merkittävien, elävien suomalaisten henkilötietoja. Teoksiin valitaan yhteiskunnassa ja talouselämässä vaikuttavia sekä tieteessä ja taiteessa ansioituneita Suomen kansalaisia. Vuoden 2005 kirjassa on kuvaus lähes neljästätuhannesta ihmisestä.


title: Kuka kukin on

text: Kirjan toimitus valitsee mukaan tulevat henkilöt asiantuntijoiden avustuksella. Asemansa perusteella mukaan pääsevät esimerkiksi kansanedustajat, ministerit, piispat, kenraalit, suurlähettiläät, kaupunginjohtajat, tärkeimpien lehtien päätoimittajat ja suurimpien yritysten johtajat.


title: Kuka kukin on

text: Teoksen tiedot pyydetään henkilöiltä itseltään. Kysyttäviä asioita ovat muun muassa nimet, syntymätiedot, perhesuhteet, opinnot, työ- ja luottamustehtävät, julkaisut, sotilasarvo, arvonimet, puoluekanta ja harrastukset. Teoksessa kerrotaan henkilöstä vain sellaisia tietoja, joita hän haluaa antaa julkaistavaksi. Toimitus muokkaa saamiaan vastauksia kirjan linjan mukaiseksi sekä mahdollisesti karsii tietoja tai täydentää niitä lehtien avulla. Aikaisemmin toimitus on laatinut artikkeleita vastaamatta jättäneistä henkilöistä, mutta enää niin ei tehdä. Kirjaa kustantavan Otavan mukaan muutamat kymmenet suomalaiset eivät antaneet henkilötietojaan "Kuka kukin on 2005" -teosta varten.


title: Kuka kukin on

text:
"Kuka kukin on" -sarjan vuosikerrat ovat 1909, 1920, 1934, 1941, 1950, 1954, 1960, 1964, 1966, 1970, 1974, 1978, 1982, 1986, 1990, 1994, 1998, 2001, 2003, 2005, 2007, 2009, 2011 ja 2015. Vuosina 1920, 1934 ja 1941 teoksen nimenä oli Aikalaiskirja. Teoksesta löytyvät Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta myönnetyt tärkeimmät ansiomerkit ja Puolustusvoimien ylennykset.
Kuka kukin on 2007 -teoksessa on tietoja 3 883 merkittävästä suomalaisesta tieteen, taiteen, talous- ja yhteiskuntaelämän vaikuttajasta. Ensimmäistä kertaa esiteltäviä henkilöitä on mukana 370. Uusia nimiä ovat muiden muassa kirjailija Virpi Hämeen-Anttila, käsikirjoittaja-ohjaaja Juha Jokela, uimari Hanna-Maria Seppälä ja yhdistetyn hiihtäjä Hannu Manninen. Myös Suomen ainoan euroviisuvoittajan Lordi-yhtyeen laulaja Mr. Lordi on päässyt kirjaan.


title: Kuka kukin on

text: Vuonna 2007 Kuka kukin on -teosta muutettiin kooltaan suuremmaksi.


title: Kuka kukin on

text: Vuonna 2011 ilmestyi teoksen 23. vuosikerta. Painoksessa on lähes 4000 henkilön tiedot, uusia henkilöitä on 320.


title: Kuka kukin on

text: Vuonna 2015 ilmestyi Ulla Paavilaisen toimittama teoksen 24. vuosikerta, jossa on noin 500 uutta henkilöä. Kirjassa esitellään ensimmäistä kertaa muun muassa kokki Sami Garam, suunnistaja Minna Kauppi, kirjailija Katja Kettu, rapartisti Paleface, toimittaja-maailmanmatkaaja Riku Rantala, Luonto-Liiton toiminnanjohtaja Leo Stranius ja elokuvaohjaaja Selma Vilhunen.


title: Kuka kukin on

text: Otava julkaisi vuonna 1961 "Aikalaiskirjojen" ja "Kuka kukin on" -teosten pohjalta kirjan "Kuka kukin oli", joka kertoi 1900-luvulla kuolleista merkittävistä suomalaisista. Ajatus julkaisi 2005 Mikko Metsämäen ja Esa Mäkisen kirjoittaman kirjan "Kuka kukin luulee olevansa". Kirjassa irvaillaan suomalaisille julkisuuden henkilöille.


title: Turun Urheiluliitto

text: Turun Urheiluliitto (TuUL) on 1901 perustettu turkulainen urheiluseura. Seuraan kuuluu kymmenen jaostoa, joiden sisällä on lisäksi vielä muitakin lajeja. Jaostot ovat hiihto, keilailu, lentopallo, luistelu, nyrkkeily, pyöräily, triathlon, telinevoimistelu, voimistelu- ja liikunta sekä yleisurheilu.


title: Turun Urheiluliitto

text: Seuran menestynein urheilija on Paavo Nurmi. Seuraa ovat myös edustaneet olympiamitalistit Hannes Kolehmainen, Harri Larva, Kalervo Toivonen, Erkki Kataja, Raimo Heinonen, Veikko Karvonen, Kaisa Parviainen ja Albin Stenroos.


title: Turun Urheiluliitto

text: Nykyään seuran tunnetuimpia urheilijoita ovat Erika Rautiainen (kilpa-aerobic), triathlonisti Darby Thomas, pyöräilijä Mika Simola sekä telinevoimistelijat Juho Kanerva ja Helmi Murto.


title: Hensbackan kulttuuri

text: Hensbackan kulttuuri oli noin 9000–6000 vuotta sitten jääkauden lopun aikainen Ruotsissa esiintynyt metsästäjä - keräilijäkulttuuri. Se syntyi luultavimmin Norjan rannikon Fosnan kulttuurin ja eteläisemmän Ahrensburgin kulttuurista peräisin olevien siirtolaisten sulautuessa yhteen. Ei tiedetä, kumpi vaikutti voimakkaammin. Fosnalaiset alkoivat vaeltaa 9300 vuotta sitten Köli-vuoriston yli. Ahrensburgin tai Brommen kulttuurin ihmisiä vaelsi Etelä-Ruotsiin jo aikaisemmin, 11000 vuotta sitten.


title: Hensbackan kulttuuri

text: Hensbackaa seurasivat Sandarna- ja Lihult-kulttuurit. Asutus laajeni vähin erin koilliseen ja Pohjois-Ruotsiin vasta 8000 vuotta sitten.


title: Hensbackan kulttuuri

text:
Asutus oli edennyt pitkälle Etelä-Skandinaviaan boreaalikauden päättymiseen 6800 eaa. mennessä, jolloin asutusta oli Garaseletissa Byskefloden-joen varressa (C-14-ajoitus).
Noin 6300 eaa. levisivät mikroliitit myös pohjoiseen, kuten ehkä kalliomaalauksetkin .


title: Hensbackan kulttuuri

text: Ruotsissa oli tuohon aikaan asuttavaksi huonosti soveltuvaa tundraa. Noin 9000–7000 vuotta sitten ilmaantui Pohjois-Suomeen ns. "botninen kulttuuri", joka oli aivan eri asia kuin eteläisempi Suomusjärven kulttuuri.


title: Riisu

text: Riisu on industrial metal -yhtye Ruoskan toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Albumilta ei ole tehty yhtään musiikkivideota.


title: Riisu

text: Sovitukset Ruoska, ellei toisin mainita.


title: Radium (albumi)

text: Radium on industrial metal -yhtye Ruoskan järjestyksessään kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 22. maaliskuuta 2005. Kappaleesta "Tuonen viemää" on tehty video, jonka on ohjannut Henrik Mennander.


title: Radium (albumi)

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 31.


title: Radium (albumi)

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt Kai Ahvenranta ja sovittanut Ruoska.


title: Tuonen viemää

text: "Tuonen viemää" on industrial metal -yhtye Ruoskan kolmas single, joka julkaistiin vuonna 2005. Singlen kaksi ensimmäistä kappaletta löytyvät myös Radium-albumilta. "Tuonen viemää" - musiikkivideolla esiintyy Sami Karppisen sisko Saara Karppinen. Kuten muitakin Ruoskan videoita, tämän on myös ohjannut Patrikin veli Henrik Mennander.


title: Tuonen viemää

text: Kappale nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 9, ja se pysyi listalla yhteensä 4 viikkoa.


title: Michael Käld

text: Mikael Johan Bernhard Käld (s. 6. toukokuuta 1954 Kruunupyy) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän valmensi Suomen naisten maajoukkuetta vuosina 2001–2009.


title: Michael Käld

text: Pelaajana Käld edusti GBK:ta, HoBK:ta ja LBK:ta kakkos-, kolmos- ja nelosdivisioonassa.


title: Michael Käld

text: Käld on suorittanut JVK- (1991) ja Pro-JVK-tutkinnon (2006). Valmentajauransa hän aloitti GBK:ssa vuonna 1991, ja nosti seuran kolmosdivisioonasta kakkoseen. Vuodet 1998–1999 hän valmensi kakkosdivisioonan NIK:ta. Vuonna 2000 Käld aloitti naisten SM-sarjajoukkue FC Unitedin valmentajana, ja jo seuraavana vuonna hänet palkattiin naisten maajoukkueen ja 20-vuotiaiden naisten valmentajaksi. Suomen Valmentajat -yhdistys valitsi Käldin parhaaksi miespuoliseksi joukkuelajivalmentajaksi vuonna 2005.


title: Michael Käld

text: Marraskuussa 2009 Käld ilmoitti ettei jatka Suomen naisten maajoukkuevalmentajana vuodenvaihteen jälkeen. Hän valmensi joukkuetta 107 ottelussa ja kahdessa EM-lopputurnauksessa. Vuoden 2005 EM-kilpailut, joissa joukkue ylsi välieriin, oli Suomen naisten ensiesiintyminen arvokilpailuissa. Käldin seuraajaksi palkattiin ruotsalainen Andrée Jeglertz.


title: Michael Käld

text: Käld palasi valmennustehtäviin puolentoista vuoden tauon jälkeen heinäkuussa 2011, jolloin hän aloitti Naisten Liigassa pelaavan Kokkola F10:n valmentajana. Käld siirtyi Naisten Ykköseen pudonneen GBK:n valmentajaksi joulukuussa 2013, mutta valmennussopimus peruttiin jo tammikuussa seuran luovuttua sarjapaikastaan.


title: Michael Käld

text: Käld oli vuoden 2011 eduskuntavaaleissa RKP:n ehdokkaana Vaasan vaalipiirissä. Hän sai 4329 ääntä ja ylsi varaedustajaksi.


title: Michael Käld

text: Käld on naimisissa ja kolmen pojan isä. Hän työskentelee luokanopettajana Kruunupyyn Centralskolanissa.


title: Alasin (kappale)

text: "Alasin" on industrial metal -yhtye Ruoskan kolmas singlejulkaisu sen neljänneltä studioalbumilta "Amortem". Single sisältää myös Henrik Mennanderin ohjaaman Mies yli laidan -videon.+ Mies yli laidan -video


title: Dolní Věstonice (arkeologia)

text: Dolní Věstonice oli jääkaudenaikainen kivikautinen asuinpaikka Tšekissä Böömin ja Määrin rajalla Dolní Věstonicen kylän lähellä. Paikalla asuttiin 25 000–9 000 vuotta sitten, kun jääkauden ilmasto alkoi kylmetä ja jäätikkö laajeta. Ilmasto oli arktinen, kasvillisuus taigan ja tundran sekoitus. Seudulla oli lössimaan halki virtaavia jokia.


title: Dolní Věstonice (arkeologia)

text: Muinaiskylä oli neljän talouden, 80–125 asukkaan talvikylä, jolla saattoi olla jonkinlainen organisaatio. Paikalta on löydetty asumuksia ja muun muassa villasarvikuonon, mammutin, ketun, suden, luolakarhun, peuran, biisonin ja luolaleijonan jäänteitä. Muun muassa poltto-, rakennus- ja raaka-aineena käytettyjä mammutinluita oli useassa kasassa. Asuinpaikka oli kolmelta puolelta suojainen. Liedestä on löydetty vanhimpia tunnettuja savisia veistoksia. Jotkut niistä esittävät eläinten päitä. Palaneessa savessa on säilynyt solmittujen nuorien painanteita.


title: Naps Solar

text:
Naps Solar Oy (Aikaisemmin Naps Systems ja Naps Solar Systems) on suomalainen aurinkoenergiaratkaisuihin erikoistunut yritys.
Alun perin NAPS on lyhennys sanoista Neste Advanced Power Systems.


title: Naps Solar

text: Naps perustettiin 1982, kun öljy-yhtiö Neste päätti sijoittaa vaihtoehtoisiin energiaratkaisuihin. Myöhemmin Nesteen ja IVO:n yhdistyessä Fortumiksi NAPS eriytettiin omaksi yhtiökseen vuonna 2000 ja näin syntyi Naps Solar Systems. Vuonna 2004 Timo Rosenlöf osti yrityksen Fortumilta. Hänen johdollaan yritys pääsi vuonna 2008 34 miljoonan liikevaihtoon. Yritys sai vuonna 2011 Tekniikan Akatemia "Millennium Distinction Awards" -tunnustuspalkinnon. Samoihin aikoihin kuitenkin aurinkopaneelien hintojen romahdus puolitti yrityksen liikevaihdon ja yritys toiminnasta tuli tappiollista. Osia yrityksestä lopetettiin tai laitettiin konkurssiin. Aurinkopaneelien markkinoiden toipuminen on auttanut yritystä uuteen alkuun. Vuonna 2016 Taaleri Kiertotalous Ky osti 53% Napsin osakkeista.


title: Federmesser-kulttuuri

text:
Federmesser-kulttuuri (Tjongerin kulttuuri) oli pohjoisen Keski-Euroopan viime jääkauden päättymisen aikainen peuranmetsästyskulttuuri 13700-12800 vuotta sitten. Nimi tulee "kynäveitseksi" (saks. Federmesser) kutsutusta soikeasta ja kapeasta piikivikärjestä, joka on yksi kulttuurin tunnusmerkeistä. Federmesser oli nuoremmalla kivikaudella pohjoisessa Keski-Euroopassa Saksan ja Etelä-Tanskan alueilla ulottuen Pohjois-Ranskasta Pohjois-Puolaan. Kulttuuri levisi Tanskaan ja Skåneen 13700 vuotta sitten.
Federmesserkulttuuri oli Alleröd-interstadiaalin aikana, jolloin ensin koivu, myöhemmin myös mänty lisääntyivät alueella. Siihen liittyi hirven saapuminen. Myös villihevosta ja jättiläispeuraa tavattiin vielä.


title: Federmesser-kulttuuri

text:
Federmesserkulttuurin löytöjä on tehty Usselosta Belgiasta, Tjongerista Alankomaista sekä Wehlenistä ja Rissenistä Pohjois-Saksasta. Kulttuuri hävisi luultavasti noin 12900 kalenterivuotta sitten tapahtuneen Laacher See-tulivuoren purkautuessa tai ehkä kylmän nuoremman dryaskauden alettua.
Federmesserkulttuuri muistutti Englannin Creswellin kulttuuria. Sen jälkeen tuli Ahrensburgin kulttuuri.


title: Konstantin von Neurath

text: Konstantin von Neurath (2. helmikuuta 1873 Kleinglattbach Vaihingen an der Enz, Württemberg, Saksa – 14. elokuuta 1956 Enzweihingen, Württemberg, Saksa) oli saksalainen aatelinen ja diplomaatti, joka toimi toisen maailmansodan aikaan poliitikkona ja korkea-arvoisena virkamiehenä natsi-Saksan hallinnossa. Vuosina 1932–1938 von Neurath toimi ulkoministerinä, ja toisen maailmansodan aikaan vuodesta 1939 vuoteen 1941 saksalaisten miehittämän Böömin ja Määrin valtakunnanprotektoraatin valtakunnanprotektorina nykyisessä Tšekissä.


title: Konstantin von Neurath

text: Vapaaherra von Neurath syntyi aatelissukuisen kartanonomistajan perheeseen Württembergissä vuonna 1873. Opiskeltuaan oikeustiedettä Tübingenin ja Berliinin yliopistoissa ja valmistuttuaan lakitieteen tohtoriksi hän asettui Württembergin oikeuslaitoksen palvelukseen vuonna 1892.


title: Konstantin von Neurath

text: Konstantin von Neurath avioitui 30. toukokuuta 1901 Stuttgartissa Marie Auguste Moser von Filseckin (1875–1960) kanssa. Avioliitosta syntyivät lapset Konstantin (s. 1902) ja Winifred (s. 1904).


title: Konstantin von Neurath

text: Vuonna 1901 von Neurathista tuli lainoppinut asessori Saksan keisarikunnan ulkoasiainministeriöön Berliiniin. Vuonna 1903 hänestä tuli Lontoon varakonsuli, jonka aseman hän säilytti vuoteen 1908. Vuonna 1909 hänet nimitettiin attašeaksi Lontoon suurlähetystöön. Vuonna 1914 von Neurath siirrettiin Turkin tuolloiseen pääkaupunkiin Konstantinopoliin, jossa hänestä tuli lähetystöneuvos. Tässä asemassa hän toimi vuoteen 1916. Vuonna 1917 von Neurath vetäytyi omasta toivomuksestaan diplomaattisesta palveluksesta. Hänestä tuli Württembergin hallituksen päämies, ja hän sai Württembergin kuninkaallisen kamariherran arvonimen. Hänet nimitettiin kuitenkin joulukuussa 1919 valtakunnanpresidentti Friedrich Ebertin suostumuksella takaisin diplomaatiksi, Saksan Kööpenhaminan suurlähettilääksi. Vuosina 1921–1930 von neurath toimi lähettiläänä Roomassa, ja vuosina 1930–1932 vanhassa asemapaikassaan Lontoossa.


title: Konstantin von Neurath

text: Jo ulkoministeri Gustav Stresemannin kuoltua 1929 valtakunnanpresidentti Paul von Hindenburg olisi halunnut nimittää von Neurathin valtakunnan ulkoministeriksi. Nimitys ei kuitenkaan ollut tuolloin mahdollinen, koska valtakunnanhallitukselta puuttui valtiopäivien parlamentaarinen tuki. Vuonna 1932 von Neurath toimi ulkoministerinä sekä Franz von Papenin éttä Kurt von Schleicherin hallituksissa.


title: Konstantin von Neurath

text: Von Neurath edusti viranhoidossaan konservatiivista ja kansallismielistä ulkopolitiikkaa, joka pyrki Versailles’n rauhansopimuksen mitätöimiseen. Adolf Hitlerin tultua valtakunnankansleriksi 30. tammikuuta 1933 hän antoi von Neurathin pitää edelleen ulkoministerin virkansa. Hitlerin mielestä kokenut von Neurath, jolla oli runsaasti kansainvälisiä suhteita ja jota arvostettiin kansainvälisesti, antoi hänen uudelle hallitukselleen arvovaltaa ja painoarvoa. Käytännössä von Neurathin toimintavapautta kuitenkin rajoitti Joachim von Ribbentropin vetämä "Büro Ribbentropp".


title: Konstantin von Neurath

text: Vuonna 1937 von Neurath liittyi natsien kansallissosialistiseen puolueeseen ja sai SS-ryhmänjohtajan arvon. 4. helmikuuta 1938 hän kuitenkin joutui jättämään ulkoministerin paikkansa jouduttuaan Hitlerin epäsuosioon Blomberg–Fritsch-kriisin myötä. Hän jäi kuitenkin hallitukseen salkuttomaksi ministeriksi, ja säilytti tämän aseman aina sodan loppuvaiheisiin 30. huhtikuuta 1945 asti.


title: Konstantin von Neurath

text: Saksan miehitettyä Tšekkoslovakian 15. maaliskuuta 1939 von Neurath’sta tuli Böömin–Määrin protektoraatin valtakunnanprotektori. Hän oli vastuussa muiden muassa tšekkien poliittisen elämän tukahduttamisesta ja Nürnbergin rotulakien käyttöönottamisesta protektoraatin alueella. Adolf Hitlerin mielestä von Neurath oli kuitenkin lepsu ja aikaansaamaton. Hän lomautti tämän vuonna 1941 ja nimitti sijaiseksi kovaotteisen Reinhard Heydrichin. Korvaukseksi von Neurath sai SS-Obergruppenführerin arvon, mikä vastasi armeijan kenraalia. Vuonna 1942 tapahtuneen Heydrichin murhan jälkeen protektoraatin johtoon nimitettiin Kurt Daluege ja tämän muodollisen eron jälkeen vuonna 1943 Wilhelm Frick.


title: Konstantin von Neurath

text: 6. toukokuuta 1945 ranskalaiset joukot vangitsivat von Neurathin ja luovuttivat hänet Nürnbergin sotarikostuomioistuimelle. Vuonna 1946 hänet tuomittiin syylliseksi ”salaliitosta maailmanrauhaa vastaan, rikoksista rauhaa vastaan, hyökkäyssodan suunnittelusta ja valmistelusta, sotarikoksista sekä rikoksista ihmiskuntaa vastaan” 15 vuodeksi vankeuteen. 6. marraskuuta 1954 hänet vapautettiin terveydellisistä syistä Spandaun vankilasta Berliinissä. Hän eli vielä vajaat kaksi vuotta syrjässä julkisuudesta.


title: Tuhoaja

text: Tuhoaja on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä asgardilaisten luoma suunnattoman voimakas ase, jonka ensiesiintyminen tapahtui "Journey into Mystery" -lehden numerossa 118 (heinäkuu 1965). Tuhoajan loivat Stan Lee ja Jack Kirby.


title: Tuhoaja

text: Tuhoaja on lumottu ihmisenmuotoinen haarniska, joka pystyy käyttämään valtavia voimia ja on käytännössä tuhoutumaton, kun sitä liikuttaa älyllisen olennon elinvoima. Se tehtiin yli tuhat vuotta sitten Asgardin kuninkaan Odinin käskystä. Tarkoituksena oli luoda sen ulottuvuuden voimakkain ase. Tuhoaja koostuu tuntemattomasta asgardilaisesta metallista, ja Odin lumosi sen, jolloin sen metalli on kestävämpää kuin adamantium tai uru ja on siten miltei tuhoutumatonta. Normaalisti Tuhoaja on noin 185 cm pitkä ja painaa noin 385 kiloa. Kun sitä liikutti miltei kaikkien Asgardin jumalten elinvoima, se oli yli 600 metriä pitkä.


title: Tuhoaja

text: Kukaan ei voi fyysisesti pitää Tuhoajan haarniskaa. Sitä ei voi myöskään purkaa millään tunnetulla tavalla. Ohjatakseen Tuhoajaa jonkun täytyy siirtää elinvoimansa siihen, jolloin hänen oma kehonsa muuttuu halvaantuneeksi. Normaalisti siirtyminen tapahtuu, kun halukas kohde (tai joku, joka ei ole varuillaan siirtymisen varalta) seisoo käsivarren mitan päässä Tuhoajasta. Mystisten voimien mestarit kuten Odin tai Loki voivat toteuttaa siirtymisen pitkien matkojen päästä.


title: Tuhoaja

text: Odin on mystisesti antanut Tuhoajalle oman älyn ja persoonan ja hän "ohjelmoi" sen taistelemaan ja tuhoamaan, erityisesti tappamaan ensimmäisen olennon jonka se käynnistyttyään näkee, joka on yleensä ihminen tai asgardilainen joka siirtää tietoisuutensa Tuhoajaan eikä pysty hallitsemaan sen omaa persoonaa. Tämän takia ihminen tai asgardilainen ei pysty hallitsemaan Tuhoajaa. Vain Odin, Thor ja Loki ovat todistaneet pystyvänsä kumoamaan Tuhoajan tahdon käyttäessään sitä. Thorin tapauksessa, ensimmäisellä kerralla kun hän siirsi elinvoimansa Tuhoajaan, Thorin oma persoona hautautui Tuhoajan alle ja pystyi hallitsemaan sitä vasta suuren ponnistuksen jälkeen. Toisella kerralla Thorin tietoisuus taisteli Tuhoajan persoonaa vastaan, mutta Thor sai hallinnan haudaten Tuhoajan oman persoonan. Odin on siirtänyt tietoisuutensa Tuhoajaan ja saanut sen hallintaansa ilman kamppailua. Loki herätti ja hallitsi kerran Tuhoajaa jättäen samalla sen tietoisuuden valtaan. Tuhoajan tietoisuus antaa herättäjän elinvoiman työskennellä rinnallaan jos heidän tavoitteensa ovat samat; kun metsästäjä Buck Franklin herätti Tuhoajan, hänen ja Tuhoajan tietoisuudet tekivät yhteistyötä heidän yrittäessään tuhota Thorin.


title: Tuhoaja

text: Herätetty Tuhoaja pysyy mystisesti yhteydessä sen herättäneen henkilön kehoon estäen näin henkilöä kuolemasta elinvoiman puutteeseen. Tuhoajan herättäneen henkilön keho pitää sen liikkeessä, jonka takia se on Tuhoajan ainoa heikko kohta celestiaalia pienempää uhkaa vastaan. Tämän henkilön mieleen suunnattu tarpeeksi vahva loitsu voi perua elinvoiman siirron ja jättää Tuhoajan liikkumattomaksi.


title: Tuhoaja

text: Tuhoajan fyysisten voimien rajaa ei ole koskaan mitattu. (Nähtävästi voimat kasvoivat suuresti kun Odin lähetti itsensä ja muiden Asgardin jumalten elinvoimat Tuhoajaan lukuun ottamatta Thoria.) Koska Tuhoaja itse ei ole elollinen olento, siihen ei vaikuta Odinin loitsu, joka estää Thorin vasaran nostamisen siltä, joka ei ole sen arvoinen. Tuhoaja pystyy lentämään ilman halki levitaation avulla. Se voi ampua erilaisia energiasalamoita, mukaan lukien tuntematonta energiaa, joka hajottaa mitä vain kuten urua, asgardilaista metallia josta Thorin vasara on valmistettu. Tuhoaja pystyy myös ampumaan magneettista energiaa ja liekkejä, jotka saavuttavat miltei tähtien lämpötilan. Se voi muuttaa ja järjestellä atomeja ja molekyylejä muuttaakseen yhden muodon toiseksi. Se voi myös hallita aineen tiheyttä ja muuttaa kiinteää aineetta nesteeksi ja toisin päin.


title: Tuhoaja

text: Tuhoajan voimakkain ase on kuitenkin sen hajotussäde, jonka sanotaan tuhoavan mitä vain. Hajottaakseen jotain Tuhoaja laskee visiirinsä; tuhoava energia kokoontuu visiirin päälle ja syöksyy eteenpäin. Tuhoaja ei pysty ampumaan hajotussalamoita nopeassa tahdissa vaan sen täytyy latautua iskujen välissä.


title: Tuhoaja

text: Tuhoajan loivat Asgardin taitavimmat sepät hiukan yli tuhat vuotta sitten Odinin käskystä taisteluun valtavia celestiaaleja vastaan. Celestiaalit olivat tehneet geneettisiä kokeita ihmisten esi-isille ja Odin kohtasi kolmannen celestiaalialuksen hiukan yli tuhat vuotta sitten. Celestiaalit aikoivat palata vuosituhannen päästä, jolloin Maassa olisi kehittynyt supervoimaisia yksilöitä; sen jälkeen celestiaalit aikoivat tuomita ihmisrodun elinkelpoisuuden. Odin ja muut Maan jumalat uskoivat, että celestiaalit toteaisivat ihmiset epäkelvoiksi ja tuhoaisivat Maan. Odin ja jumalat halusivat estää tämän, mutta kolmas alus oli todistanut, että vain yhden celestiaalin voimat olivat liikaa kaikille Maan jumalille. Tämän vuoksi Odin teetti Tuhoajan aseeksi celestiaalien neljättä alusta vastaan vuosituhannen päästä. Tuhoajan valmistuttua Odin, Zeus ja muut johtavat jumalat antoivat osan voimistaan sille antaen suuret fyysiset voimat ja energianmanipulointikyvyt. Kun kolmas alus oli lähtenyt, Odin kätki Tuhoajan rakentamaansa temppeliin Indokiinassa, ja temppelin hän kätki vuoreen. Hän toivoi, ettei Tuhoajaa löydettäisi ja käytettäisi pahoihin tarkoituksiin.


title: Tuhoaja

text: Tuhoaja pysyi piilossa miltei celestiaalien paluuseen asti. Loki kuitenkin etsi keinoa kostaa Thorille ja tuhosi temppelin kätkeneen vuoren ja johti epäilyksettömän metsästäjän Buck Franklinin sinne. Haluttoman Franklinin elinvoima meni Tuhoajaan aktivoiden sen ja hän taisteli Thoria vastaan temppelissä. Thor kuitenkin käytti elottoman Franklinin kehoa kilpenään ja huijasi Tuhoajan sisältämän elinvoiman takaisin kehoonsa. Thor tuhosi tämän jälkeen temppelin haudaten Tuhoajan sinne ja pelasti Franklinin.


title: Tuhoaja

text: Hiukan myöhemmin maanpaossa ollut Loki lähetti oman tietoisuutensa Tuhoajaan ja käytti sen voimia päästäkseen Asgardiin Odinin kimppuun. Odin kuitenkin löysi Lokin kehon ja lähetti siihen mystisen salaman, jolloin Lokin tietoisuus palasi omaan kehoonsa ja aiheutti sille tajuttomuuden.


title: Tuhoaja

text: Seuraavaksi Tuhoajan herätti jumalatar Sifin haluton tietoisuus osana Lokin ja Nornien jumalan Karnillan suunnitelmaa. Myöhemmin sen herätti professori Clement Holmes, joka "meni sisään" Tuhoajaan vahingossa. Thor, joka ei tiennyt Odinin suunnitelmasta käyttää Tuhoajaa celestiaaleja vastaan, antoi Tuhoajan Galactukselle airueksi. Myöhemmin Loki varasti sen Galactukselta uudessa suunnitelmassa Thoria vastaan käyttäen ensin Balderin ja sitten Thorin itsensä tietoisuutta.


title: Tuhoaja

text: Tähän mennessä celestiaalien neljäs alus oli saapunut Maahan ja pian sen jälkeen Odin päätti, että oli tullut aika taistella heitä vastaan. Hän veti kaikkien asgardilaisten paitsi Thorin elinvoimat itseensä ja lähetti ne sen jälkeen Tuhoajaan. Se kasvoi jättimäiseksi ja käyttäen valtavaa Odinmiekkaa, joka koostui mystisesta rhinekullasta, valtasi celestiaalien tukikohdan Etelä-Amerikassa. Vaikka Tuhoaja olikin nyt uskomattoman voimakas, se ei pystynyt aiheuttamaan vakavia vahinkoja yhdellekään celestiaalille huolimatta hyvistä yrityksistään. Celestiaalit ampuivat yhdessä energiasalamoita Tuhoajaan muuttaen sen sulaneen metallin lammikoksi ja lähettäen asgardilaisten elinvoimat ajelehtimaan. Arishem, celestiaalien johtaja Maassa, sulatti sen jälkeen Odinmiekan olemattomiin.


title: Tuhoaja

text: Gaia, vanhempi Maan jumalatar, suostutteli celestiaalit antamaan Maalle hyväksytyn arvosanan esittelemällä kaksitoista nuorta jaloa yksilöä, jotka olivat kehittyneet "jumaliksi" esimerkkinä ihmisyyden potentiaalista. Keräämällä mystista voimaa Maan muista jumaljoukoista, Thor pystyi herättämään Odinin, joka puolestaan herätti loput asgardilaiset.


title: Tuhoaja

text: Etsiessään keinoa kostaa jääjättiläisille Loki siirsi Tuhoajan sulaneet jäännökset mystisesti Maahan, jossa jättiläiset löytäisivät ne. Loki huiputti yhden jättiläisen, Siggorthin, astumaan Tuhoajan jäännöksiin, jotka muuttuivat välittömästi entiseen muotoonsa. Tuhoaja hyökkäsi ja ajoi jättiläiset pakosalle, mutta huomasi sen jälkeen Thorin jäännökset, joka oli vasta saanut päälleen kuoleman jumalatar Helan loitsun, joka esti häntä kuolemasta. Tuloksena Thor oli yhä elossa taisteltuaan Jormungardia, Midgardin käärmettä vastaan vaikka Thorin keho oli nyt pelkkää orgaanista massaa. Tuhoaja yritti hävittää Thorin jäännökset (vaikkei kuitenkaan käyttänyt niihin hajotussädettä) mutta epäonnistui. Kiinnostuneena Tuhoaja tajusi, että tätä kehoa ei voitaisi tappaa. Jos tämän kehon elinvoima siirtyisi Tuhoajaan, sitä ei voitaisi voittaa uhkaamalla herättäjän ruumista. Tuhoaja veti Thorin elinvoiman itseensä, mutta se voitti Tuhoajan oman persoonan ja otti hallinnan kehosta.


title: Tuhoaja

text: Asuttaen Tuhoajan kehoa Thor valloitti Helan ulottuvuuden Helin ja tuotti tuhoa näytellen viimein menettävänsä hallinnan ja uhaten tappaa Helan itsensä. Kauhuissaan Hela palautti Thorin kehon normaaliksi ja täysiin voimiin. Suunnitelmansa toiminnan jälkeen Thor paljasti Helalle, että hallitsi Tuhoajaa ja vaati tätä vannomaan, ettei enää ottaisi Maan asukkaiden sieluja kuten oli aikaisemmin tehnyt. Hela teki niin ja Thor palasi omaan kehoonsa. Mutta jättäessään Tuhoajan Thor käytti voimaansa sulkeakseen sen käytännössä särkymättömään kristalliin jottei Tuhoajaa enää käytettäisi. Hela poisti loitsunsa Thorin päältä ja Tuhoaja pysyy Helissä muistuttamassa Helaa hänen häviöstään


title: Tuhoaja

text: Tuhoajalla on yli-inhimilliset fyysiset voimat, joilla ei kenties ole lainkaan äärirajoja (ainakaan niitä ei ole koskaan mitattu. Täten on sangen mahdollista, että Tuhoaja nostaa yli 100 tonnia (joka on ylin voimaluokitus Marvel-universumissa).


title: Tuhoaja

text: Tuhoaja kykenee levitaation kautta lentämään ilmassa ja projektoida voimakkaita energiaiskuja vastustajiinsa. Nämä iskut voivat vaihdella muotoaan mihin tahansa energiamuotoon, kuten magnetismiin.


title: Tuhoaja

text: Lisäksi Tuhoajan energiaiskut murskaavimmillaan kykenevät tuhoamaan mitä tahansa tunnettua materiaalia, mukaan luettuna uru-metallia. Tuhoaja kykenee myös muokkaamaan materiaa, järjestellä ja koota uudelleen esimerkiksi aineiden tiheyksiä.


title: Tuhoaja

text: Tuhoaja kykenee myös muokkaamaan substansseja niiden jokaiseen eri ilmenemismuotoon, kuten kaasuksi ja nestemäiseksi.


title: Tuhoaja

text: Tuhoajan voimakkain ase on kuitenkin hänen visiirinsä takana, jossa valtaisan voimakas tuhosäde sijaitsee. Tuhoaja kykenee laukaisemaan aseensa laskemalla visiirinsä, keräämällä hetken voimaa ja vapauttamalla sitten uskomattoman voimakkaan iskun. Sanotaan säteen voimakkuuden olevan sellainen, että se tuhoaa mitä tahansa – jopa planeettoja.


title: Tuhoaja

text: Tuhoaja haarniska on tehty tuntemattomasta metallista, jota löytyy vain Asgardista. Odin lumosi metallia vielä entisestään niin, että se on kovempaa kuin uru, metalli josta Thorin vasara on tehty, ja vahvempaa kuin adamantium. Metallia pidetään liki tuhoutumattomana.


title: Tuhoaja

text: Tuhoaja on Lokin liikuttamana yksi "" -pelin loppuvastuksia. Se on mukana myös Marvel Studiosin elokuvassa "Thor" (2011).


title: Ride

text: Ride oli 1990-luvulla toiminut englantilainen shoegazing-yhtye. Yhtye perustettiin Oxfordissa vuonna 1988, ja se hajosi vuonna 1996. Riden tavaramerkki oli vimmaisesti kaiutetut ping-pong-kitarat, voimakas särö ja kohina.


title: Roberto Mancini

text: Roberto Mancini (s. 27. marraskuuta 1964 Jesi, Italia) on italialainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Kauden 2017–2018 hän on toimi venäläisen FK Zenitin päävalmentajana, ja toukokuussa 2018 hänet nimitettiin Italian maajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Roberto Mancini

text: Mancini aloitti uransa Bolognan joukkueessa 1981, mutta siirtyi jo 1982 Sampdoriaan. Genovalaisseurassa Mancini muodosti tehokkaan hyökkäyskaksikon yhdessä Gianluca Viallin kanssa. Mancini edusti Sampdoriaa 15 vuotta voittaen seurahistorian toistaiseksi ainoan Italian mestaruuden 1991. Lisäksi Mancini voitti Coppa Italian neljään kertaan ja oli mukana myös Cup-voittajien Cupin finaalissa 1990, kun Sampdoria kaatoi Anderlechtin. Euroopan Cupissakin Mancini pääsi aina finaaliin asti, mutta Sampdoria hävisi 1992 Barcelonalle.


title: Roberto Mancini

text: Kaikkiaan Mancini pelasi Sampdoriassa 424 liigaottelua ja teki 132 maalia. Hän siirtyi 1997 roomalaisseura Lazioon, jonka paidassa voitti Italian mestaruuden lisäksi Coppa Italian kaksi kertaa ja Cup-voittajien Cupin 1999. Laziossa pelatessaan valmentaja Sven-Göran Eriksson istutti Mancinin hyökkääjästä, hyökkääväksi keskikenttäpelaajaksi. Mancini sai Erikssonilta tärkeää oppia, joka motivoi häntä pian myös valmennustehtäviin.


title: Roberto Mancini

text: Vuonna 2001 Mancini pelasi vielä neljä ottelua Leicester Cityn paidassa ennen uransa lopettamista.


title: Roberto Mancini

text: Mancini sai kunnian olla ensimmäinen pelaaja, joka sai Serie A:n parhaan pelaajan palkinnon ja Parhaan italialaisen Serie A -pelaajan palkinnon.


title: Roberto Mancini

text: Huolimatta menestyksestään seuratasolla Mancini ei onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa Italian maajoukkueessa. Enzo Bearzot'n, Azeglio Vicinin ja Arrigo Sacchin alaisuudessa Mancini pelasi 36 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Hän edusti Italiaa vuoden 1988 EM-kisoissa ja vuoden 1990 MM-kotikisoissa, joista tuloksena oli MM-pronssia.


title: Roberto Mancini

text: Meriitit pelaajana Mancini aloitti valmennusuransa Sven-Göran Erikssonin apuvalmentajana Laziossa 2000. Helmikuussa 2001 Mancini siirtyi erotetun Fatih Terimin seuraajaksi Fiorentinan päävalmentajaksi. Mancini luotsasi firenzeläiset Coppa Italian voittoon 2001, mutta sai potkut huonojen esitysten vuoksi tammikuussa 2002.


title: Roberto Mancini

text: Syksyllä 2002 Mancini palasi Roomaan ja Lazioon, kun Alberto Zaccheroni sai potkut huonosti alkaneen kauden 2002–2003 vuoksi. Mancini johdatti Lazion Coppa Italian voittoon 2004. Menestyksekkään kauden jälkeen Mancini siirtyi Internazionale Milanoon Alberto Zaccheronin seuraajaksi. Internazionalessa Mancinista tuli seurahistorian menestyksekkäin valmentaja viimeisen kymmenen vuoden aikana. Mancinin johdolla Nerazzurri voitti kaksi tuplamestaruutta, tosin kaudella 2005–2006 sopupelisotkujen vuoksi.


title: Roberto Mancini

text: Menestys eurokentillä antoi kuitenkin odottaa itseään myös Mancinin johtamassa Internazionalessa. Kausina 2004–2005 ja 2005–2006 Internazionalen tie Mestarien liigassa päättyi puolivälieriin. Seuraavilla kausilla Nerazzurri putosi jo ensimmäisellä pudotuspelikierroksella. Kehno euromenestys johti maaliskuussa 2008 Mancinin yllättävään ilmoitukseen, että hän jättää tehtävänsä kauden 2007–2008 päätteeksi. Mancini kertoi asiasta Internazionalen hävittyä Mestarien liigan ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Liverpoolille ensin vieraissa 2–0 ja sitten kotikentällä 0–1.


title: Roberto Mancini

text: Kausi 2007–2008 päättyi Mancinin ja Interin osalta kolmanteen perättäiseen Italian mestaruuteen, joka ratkesi vasta päätöskierroksella. Coppa Italian finaalissa Mancini ja Inter kohtasivat neljännen kerran peräkkäin AS Roman. Toistamiseen cup-kannu matkasi Roomaan maalein 2–1.


title: Roberto Mancini

text: Toukokuun lopulla 2008 Inter erotti Mancinin. Interistä lähdön jälkeen Mancinia veikkailtiin muun muassa Chelsean uudeksi päävalmentajaksi. Joulukuussa 2009 kerrottiin, että MM-kisoihin selvinnyt Nigeria havittelisi Mancinia päävalmentajakseen. Pestistä ei kuitenkaan tullut mitään, sillä 19. joulukuuta 2009 Manchester City kertoi, että Mancini ottaa seuran valmennusvastuun yhdessä apuvalmentaja Brian Kiddin kanssa. Debyyttikaudellaan Mancini nosti uusien arabiomistajien riemuksi Cityn Valioliigassa viidenneksi, mikä oli seuran paras Valioliigasijoitus. City selvisi sijoituksensa turvin eurokentille ensi kerran sitten vuoden 1978. Kaudella 2010–2011 City jatkoi edelliskauden kaltaisia esityksiään taistellen paikasta Mestarien liigaan. FA Cupissa Mancini luotsasi Cityn loppuotteluun, jossa se kukisti Stoken 1–0. Pokaali oli Cityn ensimmäinen 35 vuoteen.


title: Roberto Mancini

text: Kausi 2012–2013 ei sujunut Cityltä odotusten mukaisesti. Valioliigassa mestaruus karkasi jo hyvissä ajoin Manchester Unitedille ja Mestarien liigasta seura putosi jo lohkovaiheessa. Kausi päättyi pettymykseen myös FA Cupissa, kun Wigan kaatoi Cityn loppuottelussa 1–0. Mancinin ura Cityssä päättyi 13. toukokuuta potkuihin, joiden viralliseksi perusteluksi kerrottiin huonot välit seurajohtoon ja pelaajiin.


title: Roberto Mancini

text: Lokakuun alussa 2013 Mancini siirtyi turkkilaisen Galatasarayn päävalmentajaksi kolmivuotisella sopimuksella. Mancini johdatti Galatasarayn Turkin cupin mestariksi ja liigassa toiseksi. Mestarien liigassa joukkue pelasi Mancinin alaisuudessa hyvin ja selvisi pudotuspeleihin jättäen lohkossaan taakseen Juventuksen ja FC Kööpenhaminan. Pudotuspeleissä joukkue kuitenkin putosi Chelsealle pelaten ensimmäisen osan tasan 1–1, mutta häviten Stamford Bridgellä 3–0. Mancini jätti yllättäen Galatasarayn kauden 2013–2014 jälkeen.


title: Roberto Mancini

text: Marraskuussa 2014 Mancini palasi Internazionalen päävalmentajaksi. Mancinin paluu Internazionaleen oli vaikea ja kausi 2014–2015 päättyi vasta sijalle kahdeksan, mikä jätti seuran europelien ulkopuolelle. Kaudella 2015/16 Internazionale johti Serie A:ta talvitauolle saakka, mutta heikompi kevätkausi pudotti joukkueen lopulta neljänneksi. Kesällä 2016 uutisoitiin Mancinin ja seurajohdon erimielisyyksistä pelaajanhankintojen suhteen. Elokuun alussa 2016 seura ilmoitti, että Mancinin sopimus on purettu ja valmentaja jättää seuran ennen kauden alkua.


title: Roberto Mancini

text: Kesäkuussa 2017 Mancini allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen FK Zenitin kanssa. Mancininin johdolla Zenit aloitti kautensa Venäjän liigassa vahvasti ja pelasi 12 ensimmäistä ottelua tappioitta. Kauden edetessä tappiot ja erityisesti tasapelit verottivat Zenitin pistesaalista. Tuloksena oli lopulta viides sija, mikä oli seuran huonoin saavutus kymmeneen vuoteen. Kauden jälkeen Mancini jätti Zenitin ja siirtyi Italian jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Roberto Mancini

text: Meriitit valmentajana


title: Z-kone

text: Z-kone on maailman suurin röntgensädegeneraattori. Se on suunniteltu eri materiaalien testaukseen suuressa paineessa sekä äärimmäisissä lämpötiloissa. Järjestelmää ylläpitää Sandia National Laboratories aikomuksena kerätä tietoa, joka auttaisi ydinaseen prosessien tietokonemallinnuksessa. Z-kone sijaitsee Albuquerquessa, New Mexicossa, Yhdysvalloissa.


title: Uru

text: Uru on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen metalli. Sitä esiintyy Asgardin ulottuvuudessa ja se tunnetaan varsinkin siitä, että ukkosenjumala Thorin Mjolnir-vasara on tehty kyseisestä metallista. Urun luonteenomaista pintaa kuvataan usein ”huonolaatuiseksi takoraudaksi”.


title: Uru

text: Uru on erittäin kestävä metalli ja erityisen hyvää lumousten sisällyttämiselle. Metalli ei kiillä, eikä sitä ole helppo takoa tai käsitellä. Kaikenlaiset muokkaukset ja taontatoimenpiteet vaativatkin äärimmäisiä toimenpiteitä. Uru on niin kestävää, että ahjon lämpötilan pitäisi lähennellä tähtien sydämissä tavattavia lämpötiloja (noin 10 °C). Koska Uru on kuitenkin herkkä magialle, sitä voidaan työstää suhteellisen helposti maagisessa ahjossa. Metallin työstämisen vaiva kannattaa, sillä urusta tehdyt aseet ja varusteet (varsinkin lumotut sellaiset) ovat Marvel-universumin kestävimpiä.


title: Uru

text: Urun tarkkoja ominaisuuksia on vaikea arvioida. Koska useimmat siitä valmistetut aseet on lumottu, on metallin perusominaisuuksia vaikea arvioida tieteellisten mittaustoimenpiteiden avulla. Mjolnir on kuitenkin useasti joutunut suurien paineiden ja lämpötilan vaihtelujen alaiseksi, eikä uru ole koskaan osoittanut väsymisen merkkejä. Thor on esimerkiksi murskannut Mjolnirillä meteoriitteja avaruuden kylmyydessä. Ainoastaan Perrikus-niminen olento on halkaissut Mjolnirin ja Uroc Pysäyttämättömän urusta tehty käsi murskaantui, kun se jäähdytettiin ensin nestemäisessä typessä ja ammuttiin sitten hajalle kiväärillä.


title: Uru

text: Urun pääasiallinen ominaisuus onkin toimia maagisena katalyyttina. Uru voi sisältää voimakkaita ja useita samanaikaisia loitsuja vailla vaikeuksia. Se imee magiaa kuin sieni ja ohjaa sen myöhemmin lumousten mukaisesti käyttäjäänsä. Onkin spekuloitu, että urun ja käyttäjän välillä on eräänlainen symbioottinen suhde, Thor esimerkiksi lainaa Mjolnirille omaa voimaansa ja tekee siitä näin voimakkaamman ja kestävämmän aseen.


title: Uru

text: Urun sähkönjohtavuus on tuntematon.


title: Uru

text: Kestävyytensä ja maagisten ominaisuuksiensa vuoksi urusta taotaan usein korkealaatuisia aseita Asgardin sotureille.


title: Uru

text: Ainakin seuraavilla henkilöillä tiedetään olevan urusta taottuja varusteita tai aseita: Asgardissa majailevat peikot ovat myös käyttäneet Urua.


title: Uru

text: Urua löydetään ainoastaan Asgardista. Se on yksi kallisarvoisimmista metalleista, joita kääpiöt kaivavat synkistä kaivoksistaan Asgardissa.


title: Uru

text: On erittäin vaarallista lisätä uruun pysyvä ja muuttamatton loitsu, ja ainoastaan kaikkein kokeneimpien velhojen tulisi yrittää sitä. Jumalien tapaista olentoa vaaditaankin usein suorittamaan niin vaativa toimenpide. Vaikka uru voi imeä itseensä valtavia määriä maagista ja tavallista energiaa, sen rakenne saattaa silti tulla epävakaaksi ja räjähtää.


title: Chapter 7

text: Chapter 7 on Yhdysvaltojen konkurssilainsäädännön alainen likvidointiprosessi. Chapter 7 on yleisin konkurssimuoto Yhdysvalloissa ja sitä voi hakea sekä yksityishenkilö että yritys.


title: Chapter 7

text: Kyseisessä konkurssityypissä velallisen lähes kaikki velat pyyhitään pois. Yleisiä poikkeuksia tähän ovat muun muassa elatusmaksut, useimmat opintolainat sekä verovelat. Konkurssia hakevan omaisuus likvidoidaan, mutta henkilökohtaista omaisuutta suojataan tiettyihin dollarirajoihin asti. Joissakin tapauksissa velallisen on mahdollista säilyttää esimerkiksi asuntonsa tai autonsa. Jotta velallinen hyväksytään Chapter 7 -menettelyyn, hänellä on oltava niin vähän tuloja, ettei hänen katsota pystyvän maksamaan velkaansa. Muussa tapauksessa hän voi joutua hakemaan esimerkiksi Chapter 13 -konkurssia, johon kuuluu 3–5 vuoden maksujärjestely. Chapter 7 -konkurssiin ei voi hakea uudelleen seuraavan kahdeksan vuoden aikana.


title: Kim Raver

text: Kimberly Jayne Raver (s. 15. maaliskuuta 1969) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan Kim Zambranon roolista televisiosarjassa "Hädän hetkellä", Audrey Rainesin roolista sarjassa "24" ja Teddy Altmanin roolista sarjassa "Greyn anatomia".


title: Kim Raver

text: Kim Raver syntyi ja kasvoi New Yorkissa. 6–9-vuotiaana hänellä oli vakituinen rooli lasten tv-sarjassa "Seesamtie". Tämän jälkeen nuori näyttelijätär liittyi Off-Off-Broadwayn ensimmäiseen lastenteatteriin. Raver opiskeli taideaineita Bostonin yliopistossa. Hän opiskelee edelleen teatteria New Yorkissa opettajansa Wynn Handmannin johdolla. Raver puhuu sujuvaa ranskaa sekä saksaa, jonka oppi lapsena saksalaissyntyiseltä äidiltään.


title: Kim Raver

text: Aikuisena Raver näytteli ensin mainoksissa ennen läpimurtoaan näyttelijänä Broadwaylla Philip Barryn näytelmässä "Holiday", jossa näytteli yhdessä Laura Linneyn ja Tony Goldwynin kanssa.


title: Kim Raver

text: Vuosina 1999-2004 Raver esiintyi televisiosarjassa "Hädän hetkellä". Tämän jälkeen hän esitti Audrey Rainesia sarjassa "24". Vuosina 2006 ja 2007 Kim Raver näytteli ABC-televisioyhtiön sarjassa "Yhdeksän yhteyttä". Vuonna 2008 hän sai Nico Reillyn osan sarjasta Lipstick Jungle. Sarja kuitenkin lopetettiin kahden kauden jälkeen. Syksystä 2009 alkaen Raver on esittänyt kirurgi Teddy Altmania sarjassa "Greyn anatomia". Tammikuussa 2010 hänen roolistaan tehtiin vakituinen.


title: Kim Raver

text: Raver on naimisissa ranskalaisen ohjaajan Manuel Boyerin kanssa. Heillä on kaksi lasta, Luke (s. 2002) ja Leo (s. 2007).


title: Rebekka

text: Rebekka tai Rebecca voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: James H. Clark

text: James H. "Jim" Clark (s. 23. maaliskuuta 1944) on tunnettu yrittäjä ja entinen tietotekniikkatutkija. Hän on perustanut useita tunnettuja Piilaaksossa toimivia teknologiayhtiöitä, kuten Silicon Graphicsin, Netscape Communications Corporationin ja Healtheonin. Clarkilla on tietojenkäsittelytieteen tohtorin tutkinto Utahin yliopistosta vuodelta 1974.


title: Debentuuri

text: Debentuuri (debentuurilaina) on yrityksen liikkeeseen laskema joukkolaina. Yhtiön konkurssissa debentuurin asema on huonompi kuin muiden joukkolainojen ja sitoumusten, mutta parempi kuin osakkeenomistajien.


title: Debentuuri

text: Debentuurit ovat usein jälkimarkkinakelpoisia, joten niillä voidaan käydä rahoitusmarkkinoilla kauppaa. Tämä toteutetaan siten, että lainasumma jaetaan velkakirjoiksi, joita sijoittajat voivat merkitä tai ostaa. Debentuurin arvo ilmaistaan prosentteina sen nimellisarvosta. Joukkolainoja suuremman riskin takia debentuurien tuoton pitäisi olla suurempi kuin joukkolainojen.


title: Gérard Houllier

text: Gérard Houllier OBE (s. 3. syyskuuta 1947) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Gérard Houllier

text: Hänen nimensä oikeinkirjoitus on pitkäaikaisen spekulaation kohde. Useimmissa ranskankielisissä lähteissä nimi kirjoitetaan Houillier, mitä on siksi pidettävä oikeana muotona, mutta brittiläisten lähteiden väärä kirjoitusasu on vakiintunut yleiseen käyttöön.


title: Gérard Houllier

text: Houllier aloitti 1960-luvulla englannin kielen opinnot Lillen yliopistossa, mutta hänen isänsä sairastuttua Houllier joutui luopumaan täysipainoisesta opiskelusta opettajana työskentelemisen vuoksi. Hän sai kuitenkin suoritettua opintonsa, joihin kuului vaihtovuosi Liverpoolin Alsop Comprehensive Schoolissa 1969–1970. Tuolloin hän pelasi Liverpool FC:n organisaatiossa ja oli voittamassa irlantilaista Dundalk FC:tä syksyllä 1969 maalein 11–0.


title: Gérard Houllier

text: Palattuaan Ranskaan Houllier jatkoi jalkapallon pelaamista amatöörinä. 1973 hän aloitti täysipäiväisen valmentajan uransa Le Touquet AC:n pelaajavalmentajana pelaten seuran paidassa 132 ottelua ja tehden 27 maalia.


title: Gérard Houllier

text: Houllier siirtyi Le Touquet AC:sta US Noeux-les-Mines'n valmentajaksi 1976. Alasarjoissa saavutettu menestys poiki Houllierille sopimuksen RC Lensin kanssa 1982. Heti ensimmäisellä Lens-kaudellaan Houllier luotsasi seuran Ranskan liigassa neljänneksi ja UEFA Cupiin. Seuraavat kaudet eivät sujuneet yhtä ruusuisesti, mutta Houllier oli tehnyt läpimurtonsa Ranskan jalkapalloiluun.


title: Gérard Houllier

text: 1985 Houllier siirtyi Paris Saint-Germainin päävalmentajaksi. Hänen johdollaan PSG juhli Ranskan mestaruutta kaudella 1985–86 ensi kertaa pariisilaisseuran historiassa. Seuraavalla kaudella joukkue vajosi liigassa seitsemänneksi, eikä kausi 1987–88 alkanut lupaavasti. Lokakuussa 1987 Houllier sai väistyä päävalmentajan tehtävistä. Tilalle palkattu Erick Mombaerts ei kuitenkaan onnistunut kääntäämään PSG:n kelkkaa ja helmikuussa 1988 Houllier palasi hänen rinnalleen PSG-valmentajaksi. Kaksikko joutui jättämään tehtävänsä kauden jälkeen PSG:n jäätyä liigassa sijalle 13.


title: Gérard Houllier

text: PSG-pestin päättymisen jälkeen Houllier jatkoi uraansa Ranskan jalkapallomaajoukkueen teknisenä johtajana. Houllier ja päävalmentaja Michel Platini eivät onnistuneet luotsaamaan Ranskaa MM-kisoihin 1990 ja EM-kisat 1992 päättyivät jo 1.kierroksella. Platinin jätettyä tehtävänsä Houllier nousi maajoukkueen päävalmentajaksi. Kisapaikkaa USA:n MM-kisoihin 1994 ei kuitenkaan tullut ja Houllier erosi tehtävistään marraskuussa 1993. Ranskan huono menestys henkilöityä Houllieriin, joka sai vastuulleen myös huippusuositun Platinin valmennuskauden tappiot. Ranskan liitto kuitenkin luotti Houllieriin ja hän jatkoi tenkisenä johtajana myös Aimé Jacquet'n päävalmentajakaudella. Kun Ranska voitti maailmanmestaruuden kotikisoissaan 1998, myös Houllier sai viimein ansaitsemansa tunnustuksen ja hänet palkittiin erikoismitalilla mestaruuden jälkeen.


title: Gérard Houllier

text: MM-menestyksen jälkeen Houllier suuntasi valmennusurallaan ensi kertaa ulkomaille ja siirtyi kesällä 1998 Roy Evansin aisapariksi Liverpool FC:hen. Kaksikon yhteistyö ei kuitenkaan tuottanut toivottua tulosta ja Evans erosi tehtävistään marraskuussa 1998 jättäen Houllierin yksin Liverpoolin päävalmentajaksi.


title: Gérard Houllier

text: Liverpoolissa Houllier aloitti viisivuotisohjelmansa, jonka tarkoituksena oli palauttaa seura takaisin mestaruuskantaan. Houllierin uudistuksissa englantilaispelurit kuten Paul Ince, Robbie Fowler, David James ja Steve McManaman saivat tehdä tilaa mannereuroopasta saapuneille pelaajille. Houllierin aikana Liverpool hankki myös Sami Hyypiän vahvistamaan puolustusta. Yhdessä sveitsiläistoppari Stephane Henchozin kanssa Hyypiä nousi heti debyyttikaudellaan 1999–2000 avainasemaan Houllierin miehistössä. Kausi päättyi lopulta Englannin Valioliigan neljänteen sijaan Liverpoolin hävittyä päätöskierroksella putoamiskurimuksessa olleelle Bradford Citylle.


title: Gérard Houllier

text: Kaudella 2000–01 Houllier pääsi Liverpoolin peräsimessä vihdoin kiinni pokaaleihin. Hän luotsasi seuran cup-triplaan eli FA Cupin, Englannin liigacupin ja UEFA Cupin voittoon. Valioliigassakin tuli jälleen parannusta ja Liverpool oli kolmas. Saavutuksia kuitenkin vähäteltiin puhumalla "Mikki Hiiri -triplasta", koska Liverpool ei voittanut sen paremmin Englannin Valioliigaa kuin Mestarien liigakaan.


title: Gérard Houllier

text: Lokakuussa 2001 Houllier juoutui sairaalaan kesken Liverpoolin ja Leeds Unitedin välisen ottelun sydänvaivojen vuoksi. Hän joutui viideksi kuukaudeksi sairauslomalle ja seuran valmennusvastuun otti kakkosvalmentaja Phil Thompson. Houllier palasi kuitenkin takaisin, mutta monien mielestä ei yhtä hyvänä valmentajana kuin aikaisemmin. Kausi 2001–02 päättyi Valioliigan kakkossijaan, mutta kesähankinnat kuten El-Hadji Diouf ja Bruno Cheyrou eivät pystyneet korvaamaan Gary McAllisterin ja Jari Litmasen jättämiä aukkoja ja kausi 2002–03 päättyikin Valioliigassa pettymyksellisesti viidenteen sijaan.


title: Gérard Houllier

text: Vaikka Liverpool onnistui kaudella 2003–04 nousemaan takaisin neljän parhaan joukkoon Englannin Valioliigassa, menetti Houllier fanien luottamuksen. Epäsuosioon joutunut ranskalaisvalmentaja jätti tehtävänsä toukokuussa 2004. Vuotta myöhemmin uusi päävalmentaja Rafael Benítez luotsasi seuran Mestarien liigan voittoon.


title: Gérard Houllier

text: Vuoden verran sivussa valmennustehtävistä ollut Houllier palasi sorvin ääreen kesällä 2005, kun Ranskan mahtiseuraksi Olympique Lyonnais palkkasi hänet kaksivuotisella sopimuksella päävalmentajakseen. Tavoitteena oli nostaa Ranskan liigaa hallinnut Lyon menestykseen myös Euroopassa. Kaudella 2005–06 joukkue putosi kuitenkin Mestarien liigassa puolivälierissä ja seuraavalla kaudella jo ensimmäisellä pudotuspelikierroksella. Vaikka Lyon voitti Ranskan mestaruuden molemmilla Houllierin valmennuskausilla, eivät tulokset olleet täysin tyydyttäviä, koska sekä Ranskan Cupin että Liigacupin voitot jäivät saavuttamatta. Kauden 2006–07 jälkeen Houllier jätti tehtävänsä Lyonin päävalmentajana riitauduttuaan puheenjohtaja Jean-Michel Aulas'n kanssa.


title: Gérard Houllier

text: Lyon-pestinsä jälkeen syyskuussa 2007 Houllier palasi Ranskan jalkapalloliiton palvelukseen teknisen johtajan tehtäviin.


title: Gérard Houllier

text: Tämän jälkeen Houllierin nimi on yhdistetty muun muassa Australian ka Etelä-Korean maajoukkueisiin, mutta sopimuksia ei syntynyt.


title: Gérard Houllier

text: Syyskuussa 2010 Houllierin nimi yhdistettiin vahvasti Valioliiga-joukkue Aston Villan päävalmentajan tai urheilutoimenjohtajan tehtäviin. Houllierin nimitys Villan päävalmentajaksi vahvistettiin 8. syyskuuta. Houllierin menestys Villassa oli läpi kauden vaatimatonta ja seura vajosi lähelle putoamisviivaa. Huhtikuussa 2011 hän joutui sairaalahoitoon sydänvaivojen vuoksi. Kauden jälkeen Houllier jätti odotetusti tehtävänsä Villan päävalmentajana terveyssyiden vuoksi. Kesäkuun alussa Houllier kertoi lääkäreiden neuvonneen häntä pitämään sairauslomaa valmennustehtävistä ainakin elo–syyskuun vaihteeseen, minkä vuoksi Aston Villassa nähtiin hänen jatkamisensa vaikeana. Sydänvaivoista huolimatta Houllier haluaisi edelleen jatkaa uraansa valmentajana.


title: Patikointi

text: Patikointi on retkeilyn muoto, jossa edetään maastossa kävellen.


title: Patikointi

text: Patikointitapoja on useita, esimerkiksi kävely ilman varusteita, päiväretki kevyillä varusteilla ja varsinainen eräretkeily, jossa kannetaan kaikki tarvittava mukana.


title: Patikointi

text: Patikoiminen tapahtuu usein luonnossa, ja luonnon tarkkailu on eräs osa patikointia. Myös kaupunkipatikointi ja tutustuminen erilaisiin kulttuureihin eri puolilla maailmaa on nykyään suosittua. Rauhallinen liikkumistahti edesauttaa havainnoimaan ympäröivää luontoa ja ympäristöä, sillä patikoinnissa ei ole kyse urheilusuorituksesta.


title: Patikointi

text: Patikoinnin helpottamiseksi ja luonnon säästämiseksi kohteisiin on rakennettu ja merkitty vaellus- ja retkeilyreittejä. Patikoijille on myös julkaistu kohdeoppaita.


title: Patikointi

text: Patikointivarusteet voidaan ryhmitellä käytön mukaan esimerkiksi:


title: Peter Lindbäck

text: Rolf Peter Lindbäck (s. 14. kesäkuuta 1955 Helsinki) on Ahvenanmaan valtionviraston nykyinen maaherra. Hän on koulutukseltaan varatuomari.


title: Peter Lindbäck

text: Peter Lindbäck syntyi 1955 ja opiskeli Helsingin yliopistossa, josta hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1981. Hän työskenteli vuodet 1984–1987 Ahvenanmaan tuomiokunnassa. Vuonna 1987 hänet nimitettiin Ahvenanmaan maakuntahallituksen vs. kansliapäälliköksi.


title: Peter Lindbäck

text: Lindbäck nimitettiin Ahvenanmaan maaherraksi vuonna 1999. Hänen edeltäjänsä oli eläkkeelle jäänyt Henrik Gustafsson. Lindbäck myös edustaa Porvoon hiippakuntaa luterilaisen kirkon kirkolliskokouksessa. Vuonna 2015 Lindbäck nimitettiin jälleen Ahvenanmaan valtionviraston maaherran virkaan 31.3.2023 päättyväksi määräajaksi.


title: Porintie

text: Porintie voi tarkoittaa seuraavia teitä.


title: Sira

text: Sira ( "sīra" 'elämäntaival') tai Sīrat Rasūl Allāh (arab. سيرة رسول الله 'Jumalan lähettilään elämäkerta') on lukuisista Muhammadin elämäkerroista käytetty arabiankielinen nimitys. Sirat ovat Muhammadin elämää ja islamin varhaisvaiheita koskevan tiedon pääasiallinen lähde.


title: Sira

text: Islaminuskon kirjallinen tuotanto alkaa vasta 700-luvun viimeisellä vuosikymmenellä – poikkeuksena 600-luvulla kirjoitettu Koraani. Jälkipolville säilyneet Muhammadin elämäkerrat ovat kirjoitettu varsin myöhään. Niihin on sekoittunut hadith-kokoelmien tapaan 800-luvun näkemyksiä ja teologisia oppeja.


title: Sira

text: Tärkein varhainen perimätiedon kokoaja ja merkitsijä oli Ibn Ishaq (k. 767). Hänen teoksensa ei ole säilynyt sellaisenaan vaan hänen oppilaidensa lyhennelminä. Tunnetuin näistä editioista on Ibn Hishamin (k. 833) laatima "Sirat Rasul Allah". Tämä yhteensulautunut työ on saavuttanut lähes kanonisoidun aseman islamilaisessa kirjallisuudessa.


title: Sira

text: Professori Jaakko Hämeen-Anttila on kääntänyt teoksen lyhennelmän nimellä "Profeetta Muhammadin elämäkerta" vuonna 1999.


title: Sira

text: Islamilaisessa maailmassa Ibn Hishamin elämäkerta Profeetta Muhammadista on saavuttanut vakiintuneen aseman ja uudetkin teokset perustuvat pohjimiltaan siihen. Monet muslimit käyttävät kirjaa Koraanin tulkinnan apuna.


title: Sira

text: Historioitsijoiden näkemykset sirojen luetettavuudesta eroavat: jotkut tutkijat, kuten William Montgomery Watt, pitävät siroja pääsääntöisesti luotettavina lähteina, kun taas toisen, muun muassa Patricia Crone, suhtautuvat niihin varauksellisemmin.


title: Koinos

text: Koinos Polemokrateen poika (, kuoli 326 eaa.) oli makedonialainen sotilas Aleksanteri Suuren armeijassa.


title: Koinos

text: Aleksanteri Suuren hyökätessä Illyriaan Koinos johti Elimiotiksen maakunnan jalkaväkiosastoa ("taksis", noin 1500 miestä). Hän oli luultavasti kunnostautunut sodassa jo Filippos II:n aikana. Koinos johti osastoaan myös Granikosjoen taistelussa, Issoksen taistelussa, Tyroksen piirityksessä ja Gaugamelan taistelussa, jossa hän haavoittui pahasti. Halikarnassoksen piirityksen jälkeen Koinos sai tehtäväksi viedä Makedoniaan kaikki sotilaat, jotka olivat vuoden aikana menneet naimisiin. Luultavasti Koinos oli myös mennyt naimisiin samana aikana. Koinos oli naimisissa Parmenionin tyttären kanssa, ja pari saikin pian pojan, jonka nimeksi tuli Perdikkas.


title: Koinos

text: Sogdian sotaretken aikana Koinos johti erillistä joukkoa persialaisen Artabazoksen kanssa. Heidän tehtäväkseen tuli kukistaa Spitamenes, joka kapinoi pian sen jälkeen, kun Aleksanteri Suuri oli vallannut Persian.


title: Koinos

text: Filotaan salajuonen yhteydessä Koinos oli yksi niistä, jotka syyttivät Filotasta, joka itse asiassa oli myös Koinoksen lanko. Koinos säästyi Filotaan ja oman appensa Parmenionin kohtalolta ja sai tämän jälkeen kuninkaan luottamuksen. Intian sotaretken aikana Koinos oli ainoa, joka uskalsi neuvoa Aleksanteria sotaretken lopettamiseksi. Koinos kuoli kuitenkin pian sen jälkeen, kun armeija kääntyi takaisin.


title: Nikanor

text: Nikanor voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: William Montgomery Watt

text: William Montgomery Watt (14. maaliskuuta 1909 Ceres – 24. syyskuuta 2006 Edinburgh) oli brittiläinen islamin tutkija ja orientalisti. Hän kirjoitti yli kolmekymmentä teosta, muun muassa kirjan "Islamic Political Thought" (1968) ja "Muslim-Christian Encounters: Perceptions and Misconceptions" (1991). Hän oli yksi arvostetuimmista elävistä islamisteista ja muslimilehdistössä häntä nimitettiin "viimeiseksi orientalistiksi".


title: Rapla

text: Rapla () on epäitsenäinen kaupunki Keski-Virossa Raplan kunnassa. Se on Raplamaan maakunnan keskus. Kaupungin asukasluku on 5 618 (vuonna 2008).


title: Rapla

text: Rapla sijaitsee Raplan kunnan keskellä, Tallinnasta 50 kilometriä etelään.


title: Rapla

text: Raplasta on rautatieyhteys Tallinnaan ja Lellen kautta Pärnuun ja Viljandiiin. Vuosina 1931–1968 käytössä ollut Rapla–Virtsu-rata johti 68 kilometrin matkan Raplasta Virtsun satamaan.


title: Rapla

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raplan epäitsenäisessä kaupungissa oli 5 202 asukasta, joista 4 980 (95,7 %) oli virolaisia, 138 (2,7 %) venäläisiä ja 78 (1,5 %) muita kansallisuuksia.


title: Karen Armstrong

text: Karen Armstrong (s. 14. marraskuuta 1944 Worcestershire, Englanti) on kirjailija, feministi ja islamin, juutalaisuuden, kristinuskon ja buddhalaisuuden tutkija. Armstrong eli vuosina 1962–1968 nunnana Society of the Holy Child Jesus -yhteisössä. Tämän jälkeen hän suoritti korkeakouluopintoja Oxfordissa St Anne's Collegessa pääaineenaan englanti. Valmistuttuaan hän jatkoi tohtoriopinnoilla keskittyen Alfred Tennysonin tuotantoon. Hänen väitöskirjansa kuitenkin hylättiin, ja lopulta hän jätti yliopiston saamatta tohtoriopintoja päätökseen.


title: Karen Armstrong

text: Armstrong kuvailee teoksessaan "Through the Narrow Gate" (1982) elämänsä rajoittuneisuutta luostarissa. Vuonna 1984 häntä pyydettiin tekemään dokumenttielokuva apostoli Paavalista. Dokumentin myötä hänen kiinnostuksensa uskontoa kohtaan heräsi uudelleen. Hänestä tuli pian merkittävä, arvostettu ja osin kiistanalainen monoteististen uskontojen tutkija.


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 2006

text: Vuoden 2006 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 25. syyskuuta–1. lokakuuta Kiinan Kantonissa. Lajeina olivat kreikkalais-roomalainen paini, vapaapaini ja naispaini, joissa kussakin painittiin seitsemässä painoluokassa.


title: Haanjamaa

text: Haanjamaa on Viron kaakkoiskulmalla Võrumaan maakunnassa oleva maan korkein alue, Haanjan mäkimaa, ylänköalue. Haanjan keskiosassa korkeimmalle kohoaa Iso Munamäki, 318 metriin nouseva Viron korkein paikka. Korkein alue on 15 km:n laajuinen alue. Koko ylänköalueen pinta-ala on 900 km. Muita mainittavia huippuja ovat Vallamägi (297 m) ja Kerekunnumägi (296 m). Haanjan luonnonpuisto perustettiin 1991, ja sen pinta-ala on 16 903 hehtaaria.


title: HC West

text: HC West oli vuosina 2003–2016 toiminut käsipalloseura Kauniaisista. HC West voitti kaudella 2010–2011 historiansa ensimmäisen Suomen mestaruuden. Kaudella 2011–2012 West voitti tuplaa vallattuaan sekä Suomen cupin että Suomen mestaruuden. West hävisi kauden aikana pelaamistaan 34 virallisesta ottelustaan vain yhden. Kahden SM-kullan lisäksi HC Westillä on kaksi Suomen cupin voittoa, neljä SM-hopeaa sekä kolme SM-pronssia.


title: HC West

text: HC West perustettiin keväällä 2003 perinteikkäiden Dickenin (SM-kultaa 1993) ja Grankulla IFK:n (SM-kultaa 1999) yhteiseksi edustusjoukkueeksi. HC Westin rungon ovat alusta asti muodostaneet Dickenin ja GrIFK:n kasvattamat pelaajat. Joukkue pelaa käsipallon miesten SM-liigassa ja sen tavoitteeksi asetettiin kamppailla lähivuosina maan käsipallomestaruudesta ja pyrkiä myös Euroopan kentille.


title: HC West

text: Dickenin oma edustusjoukkue palasi viiden vuoden tauon jälkeen kaudelle 2008–2009 takaisin miesten SM-sarjaan ja erkani seurojen välisestä yhteistyöstä kesällä 2010. GrIFK:n miesten edustusjoukkue jatkoi pelaamista miesten I-divisioonassa. GrIFK:n yhteistyö HC Westin kanssa jatkuu entistä tiiviimpänä.


title: HC West

text: HC West juhli keväällä 2013 kymmenvuotista taivaltaan.


title: HC West

text: Kesällä 2014 HC Westin ja GrIFK:n kasvatti Richard Sundberg siirtyi käsipalloammattilaiseksi Saksaan, 2. Bundesliigan TV Bittenfeldiin.


title: HC West

text:
Toukokuussa 2016 ilmoitettiin, että HC Westin toiminta palaa takaisin GrIFK:n nimen alle omana toimintayksikkönään.
Tilanne 31.12.2014:


title: HC West

text: Tilanne 1.6.2016


title: Ford Granada

text: Ford Granada on Fordin valmistama henkilöauto, jonka tuotanto on lopetettu.


title: Ford Granada

text: 1970-luvun alussa Britannian ja Saksan Ford-tehtaat toivat markkinoille uuden yhteisen mallin. Ford Granada oli Euroopan Fordin "lippulaiva" ja aluksi saatavana ainoastaan V6-moottorilla. Britit käyttivät 2,5- ja 3,0-litraisia "Essex"-moottoreita ja saksalaiset 2,3- ja 2,6-litraisia "Cologne"-moottoreita. Granadan rinnakkaismallissa Consulissa oli 1,7 V4 (jota on käytetty myös Saabeissa) ja 2,0 ohc -moottori, sekä valinnaisena V6-moottorit. Granadaa sai sekä 4v-manuaalina että 3v-automaattina. Perä oli aina 8" (8-tuumainen). Kori oli itsekantava ja useimmiten 4-ovinen, tai 5-ovinen farmari, mutta myös 2-ovisia tehtiin. 2-oviset coupet ovat kuitenkin harvinaisia. Näistä kaikista harvinaisin on ns. "Coca-cola - Coupe" jota valmistettiin vain -71-74. Sen jälkeen tuli ns. "suorakylki coupe". Coupe-malleista luovuttiin vuoden 1977 lopussa kokonaan, kun Mk1 Granadan valmistus loppui.


title: Ford Granada

text: Perana Granada oli harvinainen Etelä-Afrikassa valmistettu 5,0-litrainen V8 (302 cid) -erikoisversio, jota ei ollut tarkoitettu Euroopan markkinoille.


title: Ford Granada

text: 1977 tuli kulmikkaammin muotoiltu "kakkoskoppa", jossa myös sisustus oli uusi. Alusta ja tekniikka sen sijaan olivat samaa hyväksi havaittua peruskonstruktiota. Jousitukseen, iskuvaimentimiin ja kallistuksenvakaajiin tuli parannuksia. Takavakaaja tuli Ghia-X malliin. Myös Lukkoperää sai lisävarusteena. Moottoreina olivat 1,7-litrainen V4, 2,0-litrainen ohc, 2,3-litrainen V6 ja 2,8-litrainen V6, jotka olivat käytössä osoittautuneet luotettavimmiksi. Viimeisiin malleihin sai myös 5-vaihteista "type-9" -vaihteistoa. Granadan valmistus loppui 1985, jolloin se korvattiin Scorpiolla. Scorpiossa oli aluksi samat moottorit kuin Granadoissa.


title: Heli Sutela

text: Heli Salla Tuulia Sutela (s. 24. toukokuuta 1968, Lappeenranta) on suomalainen näyttelijä ja koomikko, joka tekee myös stand up-komediaa.


title: Heli Sutela

text: Sutela kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1988. Samana vuonna hän aloitti opinnot Teatterikorkeakoulussa näyttelijäntyön laitoksella, josta valmistui 1992. Näyttelijäntutkinnon hän korotti teatteritaiteen maisteriksi vuonna 1997.


title: Heli Sutela

text: Sutela on esiintynyt uransa aikana monissa kotimaisissa televisiosarjoissa, kuten "Viemäri-TV:ssä". Suuren yleisön tietoisuuteen hän nousi varsinaisesti vasta "Kumman kaa" -sarjan Anne Nyberginä. Hän myös käsikirjoitti sarjan yhdessä Minna Koskelan kanssa. Hän on myös esiintynyt kotimaisissa elokuvissa, muun muassa "Vares – yksityisetsivä" (2004).


title: Heli Sutela

text: Ääninäyttelijänä Sutela on toiminut muun muassa Disneyn elokuvassa "Bolt".


title: Heli Sutela

text: Heli Sutela muistetaan myös Leea Klemolan ohjaaman Seksuaali-näytelmän pääroolista Aurinkoteatterista vuodelta 1998. Hän on näytellyt monissa muissakin teattereissa, muun muassa Helsingin Kaupunginteatterissa, Espoon Kaupunginteatterissa ja Tampereen Työväen Teatterissa. Lisäksi Sutela on tehnyt stand up-koomiikkaa.


title: Heli Sutela

text: Keväällä 2010 alkoi "Kummanki kaa ja mukana myös Vesa" -lavakiertue, joka perustuu "Kumman kaa" -televisiosarjaan. Sutela esiintyy kiertueella yhdessä Minna Koskelan ja Ilkka Merivaaran kanssa. Lavashow jatkuu siitä, mihin sarja päättyi.


title: Abu Mena

text: Abu Mena on UNESCOn maailmanperintökohde Egyptissä hieman länteen Niilin suistosta. Se valittiin maailmanperintöluetteloon merkityksensä varhaiskristillisenä keskuksena, joka rakennettiin pyhän Menaksen haudan päälle. Kohde luokiteltiin vuonna 2001 vaarantuneeksi pohjaveden pinnan nousun takia, mikä on jo aiheuttanut monien rakennusten romahtamisen ja tulemisen epävakaiksi.


title: Flåmin rata

text: Flåmin rata () on pistoraide Bergenin radalta Sognevuonon Aurdalsfjorden-vuonon perukkaan, Myrdalin rautatieasemalta Flåmiin.


title: Flåmin rata

text: Rataa on kutsuttu insinööritaidon mestarinäytteeksi. Radalla on 20 tunnelia, neljä vesitunnelia ja yksi silta. Alas ylängöltä tullessaan rata tekee tunturin sisällä silmukan.


title: Flåmin rata

text: Aikaisemmin Flåmin rata oli vuonolauttojen lisäksi ainoa yhteys Flåmin laaksoon. Nykyisin naapurilaaksosta Lærdalin puolelta ja vastakkaisesta Gudvangenin laaksosta pääsee Flåmin ja Aurdalin kyliin myös maantietunneleita pitkin. Lærdaliin johtava tunneli (norjaksi "Lærdalstunnelen") oli valmistuttuaan maailman pisin; kuningas Harald V avasi sen 27. marraskuuta 2000.


title: Flåmin rata

text: Flåm on suosittu turistipaikka, ja rautatie on pitkään ollut lähes elinehto.


title: Mauri Sumén

text: Mauri Juhani Sumén (s. 2. lokakuuta 1965, Lappeenranta) on suomalainen säveltäjä ja muusikko sekä musiikkikasvattaja. Hän on käyttänyt myös taiteilijanimeä Ming Sumén vuosina 1982–86. Hänen isoveljensä on muusikko Jouko "Jimi" Sumén.


title: Mauri Sumén

text: Sumén opiskeli vuosina 1988–92 Helsingin konservatoriossa klarinetinsoitonopettajaksi. Vuonna 2006 hän aloitti opiskelun Sibelius-Akatemian musiikkikasvatuksen osastolla ja valmistui musiikin maisteriksi vuonna 2016. Syksyllä 2015 Sumén aloitti opiskelun Columbia University in the City of New York, School of the Arts (MA in Film and Media Studies) Fulbright stipendiaattina ja valmistui keväällä 2017, Master of Arts.


title: Mauri Sumén

text: Sumén on toiminut uransa aikana mm. yrittäjänä, musiikinopettajana, klarinetinsoiton opettajana, muusikkona (kosketinsoittimet, hanuri) sekä säveltäjänä. Hän on muusikkona levyttänyt eri yhtyeiden kanssa vuodesta 1981. Sumén toimi Leningrad Cowboys -yhtyeen kosketinsoittajana, hanuristina, kapellimestarina, (säveltäjänä,) sovittajana (ja tuottajana) vuosina 1987–2006.


title: Mauri Sumén

text: Sumén on tehnyt paljon sovituksia suurille kokoonpanoille, mm. Leningrad Cowboys-yhtyeen ja Puna-armeijan kuoron ja orkesterin yhteiskonsertit Helsingin Senaatintorilla Total Balalaika Show (1993) ja Global Balalaika Show (2003). Leningrad Cowboys ja Lübeck Sinfoniker esiintyivät Schleswig-Holsteinin musiikkijuhlilla Kielissä, Saksassa 2001. Hän oli mukana suunnittelemassa ja sovittamassa musiikkia myös Ylipormestarin Populaarikonsertteihin Helsingin Senaatintorille 2001-02. Konserteissa esiintyivät Helsingin kaupunginorkesteri, UMO Jazz Orchestra sekä solisteja. Sumén oli suunnittelemassa ja sovittamassa ohjelmistoa Kuorosota-kuoromusiikkikilpailuun (Nelonen 2009).


title: Mauri Sumén

text: Sumén on ansainnut uransa aikana yhdeksän kultalevyä, yhden kultasinglen, yhden timanttilevyn ja yhden platina-DVD:n.


title: Mauri Sumén

text: Sumén on säveltänyt myös orkesterimusiikkia. "Tunteellinen siili" -laulusarja kuorolle ja orkesterille kantaesitettiin Lappeenrannan musiikkiluokkien 40-vuotisjuhlissa 29.9.2007 kapellimestari Atso Almilan johdolla. "Ritmo Animale" -laulusarja kuorolle ja orkesterille kantaesitettiin Kemissä 29.9.2009 kapellimestari Jukka Myllyksen johdolla. Tämän lisäksi laulusarjoja ovat esittäneet mm. Suomalainen Kamariorkesteri Jukka-Pekka Sarasteen johdolla 2008, Oulu Sinfonia 2010 Jukka Myllyksen johdolla, Kuopion kaupunginorkesteri 2012 Atso Almilan johdolla, RSO Hannu Linnun johdolla 2014 sekä Turun Filharmoninen orkesteri Erkki Lasonpalon johdolla 2016.


title: Mauri Sumén

text:
Sumén on tehnyt elokuvamusiikkia vuodesta 1988 alkaen mm. useampaan Aki Kaurismäen ja Mika Kaurismäen (Tie Pohjoiseen, Elämältä kaiken sain) sekä Veikko Aaltosen elokuvaan.
Hän on säveltänyt musiikin mm. TV-draamoihin Pieni pala jumalaa (ohj. Peter Lindholm 1999), Tie Eedeniin (ohj. Juha Rosma, J-P Siili, Aleksi Salmenperä, Olli Saarela, Maarit Lalli, Saara Saarela 2002–2005), Sydänjää (ohj. Veikko Aaltonen 2006–2009), Helppo elämä (ohj. Veikko Aaltonen 2008–2011), Missä kuljimme kerran (2011), Kansanmies (2013) sekä Mustat lesket (2013–2015, toinen ohj. Marja Pyykkö).


title: Mauri Sumén

text: Jussi-palkinnon parhaasta elokuvamusiikista Sumén sai 1993 musiikistaan Veikko Aaltosen elokuvaan Tuhlaajapoika (1992). Samasta elokuvamusiikista hän oli ehdolla myös pohjoismaisen Amanda-elokuvapalkinnon saajaksi 1993 Norjan Haugesundissa.


title: Mauri Sumén

text: Sumén kutsuttiin jäseneksi Euroopan Elokuva-Akatemiaan (European Film Academy EFA) ja World Soundtrack Academy WSA:an 2004.


title: Luettelo suomenkielisten Disneyn sarjakuvien nimiväännöksistä

text: Tämä on luettelo suomenkielisissä Disneyn sarjakuvissa esiintyneistä nimiväännöksistä. Disneyn sarjakuvasuomennosten vakiintunut tapa käyttää silloin tällöin tarinoiden lisämausteena muun muassa tunnettujen henkilöiden ja paikkojen nimistä tehtyjä humoristisia väännöksiä ja sananmuunnoksia sai alkunsa Aku Ankka -lehden toimituksessa 1950-luvulla. Ensimmäinen lehdessä esiintynyt nimiväännös oli vuoden 1952 joulukuun numerossa mainittu ”Satupekka”, mutta kyseessä ei ollut toimituksen keksintö: Satupekka vakiintui Suomessa juoksija Emil Zátopekin lempinimeksi jo Helsingin olympialaisissa kesällä 1952. Ensimmäiset toimituksen omat nimiväännökset olivat kesäkuun 1955 numerossa mainitut ”Penu Kili” ja ”Pata Revski” – muusikoista Beniamino Gigli ja Ignacy Paderewski.


text: Useimmat nimiväännöksistä ovat kertakäyttöisiä vitsejä, jotka liittyvät jonkin yksittäisen tarinan tapahtumapaikkaan, sivuhenkilöön tai ohimennen mainittuun ankkamaailman kuvitteelliseen kuuluisuuteen. Muutamat väännökset mainitaan kuitenkin lukuisissa tarinoissa ja ne ovat vakiintuneet osaksi Ankkojen maailmaa. Tällaisia ovat esimerkiksi ”Ankallismuseo” (Kansallismuseo), ”Ankallispankki” (Kansallispankki), rantalomakohde ”Ankkapulco” (Acapulco) ja tavaratalo ”Tukkimies” (Stockmann).


text: Aivan kaikki nimiväännökset eivät ole suomentajien keksintöä. Carl Barks muun muassa nimesi Ankkojen asuttaman kuvitteellisen Yhdysvaltain osavaltion Calisotaksi yhdistämällä todellisten osavaltioiden Kalifornian ja Minnesotan nimet. Don Rosan luoman herrasmiesvaras Arpin Lusènen nimi on puolestaan muunnos Maurice Leblancin 1900-luvun alulla kirjoittamien rikostarinoiden Arsène Lupinista.