title: HMS Ramillies (07)

text: Amiraliteetti sai tiedon saksalaisen taskutaistelulaiva "Admiral Graf Speen" purjehduksesta eteläisellä Atlantilla ja Intian valtamerellä Lourenco Marquesin edustalla 16. marraskuuta. "HMS Ramillies" sai käskyn siirtyä Adeniin ja muodostaa yhdessä taistelulaiva "HMS Malayan" ja lentotukialus "HMS Gloriousin" kanssa Force J:n. Force J lähetettiin tuhoamaan "Admiral Graf Spee", joka purjehti takaisin Atlantille ja tapasi kohtalonsa taistelussa La Plata -joen suulla Force H:n risteilijöiden "HMS Ajax" ja "HMNZS Achilleksen", joita tuki Force G:n "HMS Exeter", kanssa.


title: HMS Ramillies (07)

text: Vuoden 1939 lopulla "HMS Ramillies" sai käskyn purjehtia itään Intian valtamerelle. Miehistön jäsenenä aluksella oli Hänen kuninkaallinen korkeutensa Prinssi Philip. Alus vieraili Uudessa-Seelannissa jouluna ja saattoi 13 000 uusiseelantilaista sotilasta kuljettaneen saattueen Wellingtonista Sueziin 6. tammikuuta – 12. helmikuuta 1940. 15. huhtikuuta – 7. toukokuuta "HMS Ramillies" saattoi australialaisia joukkoja kuljettaneen saattueen Melbournesta Sueziin.


title: HMS Ramillies (07)

text: Italian liityttyä sotaan kesäkuussa 1940 "HMS Ramillies" siirrettiin Välimerelle osaksi amiraali Andrew Cunninghamin Force D:tä Aleksandriassa. Yhdessä sisaraluksensa "HMS Royal Sovereignin" kanssa se saattoi saattueen Aleksandriasta Maltalle 27.–30. kesäkuuta. "HMS Ramillies" osallistui Bardian ja Fort Capuzzon pommitukseen 16.–18. elokuuta. Paluumatkalla se joutui italialaisen pommikoneen maaliksi, mutta siihen ei osunut.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramillies" saattoi saattueen Aleksandriasta Maltalle 8.–14. lokakuuta. Paluumatkalla aluksen kimppuun hyökkäsi kahdeksan italialaista torpedovenettä. "HMS Ramillies" ei kärsinyt tappioita, mutta se upotti kolme hyökkäävistä veneistä ja vaurioitti neljää.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramillies" saattoi saattueen Aleksandriasta Kreetalle 25.–28. lokakuuta ja 10.–13. marraskuuta saattuetehtävässä Aleksandriasta Maltalle ja sitten taas Kreetalle. Viimeisellä matkalla vihollisen sukellusvene laukaisi torpedon kohti "HMS Ramilliesia", mutta ei osunut.


title: HMS Ramillies (07)

text: Amiraali Andrew Cunninghamin johtama hyökkäys Taranton laivastotukikohtaan 11. marraskuuta vähensi italialaisten taistelulaivojen aiheuttamaa uhkaa Välimerellä ja Cunningham saattoi lähettää kaksi vanhaa ja hidasta taistelulaivaansa, "HMS Ramilliesin" ja "HMS Malayan", Pohjois-Atlantin saattueiden suojaksi ja samalla vapauttaa saattuehävittäjät Välimerellä näiden suojaamisesta.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramillies" purjehti länteen suojaten neljän kauppalaivan saattuetta Maltalle marraskuun lopulla 1940. Puolessa matkassa se irrottautui saattueesta ja matkasi edelleen kohden länttä, liittyen risteilijöihin "HMS Berwick" ja "HMS Newcastle". Alukset purjehtivat Sisilian kapeikon kautta. Tämän purjehduksen aikana laivat ottivat osaa Spartiventon taisteluun, jonka aikana "HMS Ramillies" ampui useita laukauksia pääaseillaan saamatta aikaiseksi mitään ja "HMS Berwick" vaurioitui.


title: HMS Ramillies (07)

text: Englantiin paluun jälkeen "HMS Ramillies" liitettiin Atlantin saattueiden suojaksi. Alus lähti ensimmäiseen tehtäväänsä 12. tammikuuta 1941 saattamaan 40 000 sotilaan saattuetta Kapkaupungin kautta Lähi-itään.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramilliesin" ollessa saattamassa saattuetta HX106 Halifaxista Liverpooliin Saksan laivaston taisteluristeilijät "Scharnhorst" ja "Gneisenau" löysivät saattueen 8. helmikuuta. "Scharnhorstin" päällikkö lupautui vetämään "HMS Ramilliesin" pois saattueen luota, jotta "Gneisenau" voisi tuhota sen. Tähän ei kuitenkaan saksalaisen osaston komentaja vara-amiraali Günther Lütjens kuitenkaan suostunut, koska häntä oli kielletty taistelemasta raskaiden 15 tuuman tykein varustettujen pinta-alusten kanssa. Tosiasiassa riski olisi ollut vähäinen, koska "Scharnhorst" oli paljon "HMS Ramilliesia" nopeampi ja sen tykkien kantama oli suurempi, vaikka ne olivatkin kevyempiä. Saksalaiset poistuivat saattueen luota, mutta ilmoittivat siitä sukellusveneille, jotka upottivat muutaman aluksen saattueesta.


title: HMS Ramillies (07)

text: 24. toukokuuta "HMS Ramillies" oli Cape Farewellin eteläpuolella Grönlannin tuntumassa suojaamassa saattuetta HX127 Halifaxista. Saattueeseen kuului 57 kauppalaivaa sekä saattajat Kanadan laivaston hävittäjä "HMCS Ottawa", Intian laivaston sluuppi "HMIS Sutlej", Town-luokan hävittäjä "HMS Salisbury", saattuehävittäjä "HMS Hambledon", korvetit "HMS Larkspur" ja "HMS Begona" sekä pienempiä aluksia. Saksalainen taistelulaiva "Bismarck" oli murtautunut Pohjois-Atlantille ja oli upottanut matkalla taisteluristeilijä "HMS Hoodin". Mikäli "Bismarck" olisi jatkanut purjehdustaan saattuereittejä kohti olisi "HMS Ramillies" ollut ainoa este saattueiden ja tuhon välillä. 24. toukokuuta amiraliteetti määräsi "HMS Ramilliesin" jättämään saattueensa ja estämään "Bismarckin" pääsyn laivareitille. "Bismarck" oli kuitenkin saanut vaurioita taistelussa ja oli purjehtimassa kohti Ranskaa korjattavaksi.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramillies" määrättiin maaliskuussa 1942 osaksi amiraali James Somervillen laivasto-osastoa, joka koottiin lähetettäväksi Intian valtamerelle suojaamaan Intian reittiä. Osastoon määrättiin kaksi lentotukialusta ja kolme vanhaa Revenge-luokan taistelulaivaa. Osaston onneksi se ei kohdannut Japanin laivastoa, joka vetäytyi alueelta aiheutettuaan liittoutuneille lentotukialuksen ja useiden pienempien alusten menetyksen.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramillies" lähetettiin toukokuussa tukemaan maihinnousua Madagaskarille (Operaatio Ironclad). Japanilaisen sukellusveneen "I-10:n" tiedustelulentokone havaitsi "HMS Ramilliesin" ankkurissa Diego Suarezin satamassa. Koneen havaitsemisen jälkeen aluksen paikkaa vaihdettiin. Japanilaiset sukellusveneet "I-16" ja "I-20" lähettivät kuitenkin matkaan pienoissukellusveneet, joista luutnantti Saburo Akedan komentama onnistui läpäisemään sataman puolustuksen ja laukaisemaan torpedonsa, joista toinen vaurioitti pahoin "HMS Ramilliesia" kello 20:25 ja toinen upotti tankkeri "British Loyaltyn" kello 21:20. Korvetit "HMS Genista" ja "HMS Thyme" pudottivat syvyyspommeja, mutta sukellusvene kykeni rantautumaan ja luutnantti Akeda sekä puosu Masami Takemoto pakenivat maihin, missä he kuolivat tulitaistelussa merijalkaväkeä vastaan.


title: HMS Ramillies (07)

text: Japanilaiset raportoivat taistelulaivan upottamisesta, mutta alus hinattiin Durbaniin korjattavaksi ja se palasi Plymouthiin telakalle elokuussa 1942 omin voimin. Kesäkuussa 1943 se palasi korjattuna palvelukseen.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramillies" kuului 6. kesäkuuta 1944 Normandian maihinnousun tulitukiosastoon. Aluksen alueeksi oli määrätty Sword Beach eli itäisin maihinnousualue, jossa erityisenä tehtävänä oli tuhota Bernevillen patteri. "HMS Ramillies" onnistui tehtävässään ja maihinnousu onnistui suunnitellusti. Ensimmäisen päivän aikana se joutui myös kahden saksalaisen hävittäjän hyökkäyksen kohteeksi, mutta laukaistut torpedot eivät osuneet. Lisäksi "HMS Ramillies" tuhosi 4 ja 6 tuuman apuaseillaan osaston E-veneitä. Illalla "HMS Ramillies" palasi Portsmouthiin täydentämään ammuksia ja huoltoon.


title: HMS Ramillies (07)

text: Alus palasi Normandian rannikolle 8. kesäkuuta tuhoten toisen 6 tuuman rannikkopatterin ja tulitti seuraavana päivänä tulenjohtajan johtamana panssarivaunuja, tykkejä, jalkaväkikeskittymiä ja moottoriajoneuvoja menestyksekkäästi estäen saksalaisten vastahyökkäykset alueella. Alus joutui myös E-veneiden hyökkäyksen kohteeksi, minkä se torjui omalla tulella.


title: HMS Ramillies (07)

text: 10. kesäkuuta "HMS Ramillies" tulitti kaukana sisämaassa olevaa rautatieristeystä lähellä Caenia ja uudelleen seuraavana päivänä samoin kuin panssariyhtymää, jossa sen tuli aiheutti merkittäviä tappioita. Alus kärsi lieviä vaurioita syöksypommittajan pudottamasta lähelle osuneesta pommista 12. kesäkuuta.


title: HMS Ramillies (07)

text: Saksalainen liikkuva patteri ampui 32 laukausta kohti "HMS Ramilliesia" 15. kesäkuuta. Laukauksista kaksi osui ja yksi miehistön jäsen haavoittui laivalla. Tulituksen seurauksena alus siirtyi kantaman ulkopuolelle ja tulitti saksalaista patteria tuhoten sen seuraavien päivien kuluessa.


title: HMS Ramillies (07)

text: Normandian maihinnousun aikana "HMS Ramillies" ampui 1 002 15 tuuman kranaattia, mitä pidetään suurimpana ammusmääränä, minkä yksi alus on ampunut yhdessä operaatiossa. "HMS Ramillies" osallistui tulitukitehtävään vielä maihinnousussa Etelä-Ranskaan (operaatio Dragoon) tuhoten Toulonin satamaa suojaavat patterit.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramillies" siirrettiin reserviin 31. tammikuuta 1945 Portsmouthissa ja sitä käytettiin majoitusaluksena. Alus myytiin 1946 ja romutettiin 1949.


title: MTCR

text: Missile Technology Control Regime (MTCR) on monikansallinen sopimus, jolla rajoitetaan ohjustekniikan siirtymistä sopijamaista muihin maihin. Sopimus koskee sekä ballistisia ohjuksia sekä risteilyohjuksia.


title: MTCR

text: Sopimuksen pani alulle tohtori Richard H. Speier. MTRC sai alkunsa huhtikuussa 1987 Yhdysvaltojen, Ison-Britannian, Kanadan, Saksan, Japanin ja Ranskan allekirjoittaessa sopimuksen. Sopimus on edelleen epävirallinen. Sopimuksen on allekirjoittanut 34 maata. Suomi allekirjoitti sen alkaessaan toimia Euroopan avaruusjärjestössä.


title: MTCR

text: Rajoite koskee ohjuksia ja raketteja, jotka voivat kuljettaa yli 500 kilogrammaa yli 300 kilometrin matkalle. Sopimusosapuolet kokoontuvat kerran vuodessa. Vuonna 1992 Oslon kokous laajensi sopimuksen koskemaan myös UAV-lentokoneita. Nykyään 117 maata rajoittaa UAV-alusten ja niiden tekniikan vientiä.


title: MTCR

text: Vuonna 2002 MTCR tuli International Code of Conduct against Ballistic Missile Proliferation (ICOC) eli ”Hague Code of Conduct” -järjestelyn sopimusliitteeksi. Haagin sopimuksella on 119 osapuolta.


title: MTCR

text: Sopimus on hidastanut useiden maiden ohjustekniikan ja avaruustekniikan kehitystä ja sittemmin UAV-aluksista tehtävää kaukokartoitusta. Kohdemaita ovat olleet muun muassa Argentiina, Egypti, Brasilia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea ja Taiwan.


title: Dora Russell

text: Dora Russell (o.s. Black, 3. huhtikuuta 1894 Lontoo – 31. toukokuuta 1986) oli brittiläinen rauhanaktivisti, feministi ja pedagogi, joka puolisonsa Bertrand Russellin kanssa perusti 1927 vapaan kasvatuksen periaatetta noudattaneen Beacon Hillin koulun.


title: Dora Russell

text: Alkuun Russelit vastasivat koulusta yhdessä, mutta vuodesta 1932 Dora Russell vastasi siitä yksin aina koulun lakkauttamiseen vuoteen 1943 saakka, jolloin hän siirtyi tiedotusministeriön palvelukseen.


title: Dora Russell

text: Dora Russell opiskeli yliopistossa nykykieliä. Hän tutustui Bertrand Russelliin 1916 ja toimi tämän rinnalla työssä rauhan hyväksi jo ensimmäisen maailmansodan aikana. Dora Russell torjui Russellin kosinnan, koska hän näki avioliiton rajoittavan naisen vapautta, mutta suostui kuitenkin 1921 kosintaan, kun Russell halusi lapsen, joka perisi suvun nimen. Heille syntyi kaksi lasta, John Conrad Russell, 4. Russellin jaarli, ja Katharine Jane Russell, myöhempi Lady Katharine Tait. Avioliitto oli kuitenkin vapaa, ja Dora Russell sai vielä kaksi lasta toimittaja Griffin Barryn kanssa. 1935 Bertrand Russell jätti vaimonsa oppilaansa vuoksi.


title: Dora Russell

text: Toisen maailmansodan päätyttyä Dora Russell jatkoi työtä rauhanliikkeessä ja oli mukana perustamassa brittiläistä rauhanjärjestöä Campaign for Nuclear Disarmament (CND).


title: Kellon Työväen Urheilijat

text: Voimistelu- ja urheiluseura Kellon Työväen Urheilijat (KTU) on 1937 perustettu urheilun yleisseura, joka on kotoisin Kellon kylästä Haukiputaan läheisyydestä. Seuran lajeihin kuuluvat muun muassa jalkapallo, lentopallo ja joukkuevoimistelu, mutta seurahistorian aikana lajeihin ovat lukeutuneet myös hiihto, paini, yleisurheilu, kaukalopallo, jääpallo ja salibandy.


title: HMS Resolution (09)

text: HMS Resolution (viirinumero 09) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Revenge-luokan taistelulaiva. Se laskettiin vesille vuonna 1915. Se otti osaa kumpaankin maailmansotaan ja romutettiin 1948.


title: HMS Resolution (09)

text: "HMS Resolution" otettiin palveluskäyttöön liian myöhään, jotta alus olisi kerennyt ottaa osaa Skagerrakin taisteluun. Alus kuului käyttöönotostaan alkaen 1. Taistelulaivaviirikköön ja palveli siinä koko ensimmäisen maailmansodan.


title: HMS Resolution (09)

text: "HMS Resolution" siirtyi Atlantin laivastoon, kun Suuri laivasto vaihtoi nimeään huhtikuussa 1919. Alus siirrettiin Välimerelle yhdessä sisaralustensa kanssa 1920. "HMS Resolution" liitettiin elokuussa 1923 Atlantin laivastoon 2. Taistelulaivaviirikön ja aluksesta tehtiin marraskuussa 1924 viirikön lippulaiva. Alukseen asennettiin kaksi nelituumaista ilmatorjuntatykkiä kolmituumaisten rinnalle marras-joulukuussa 1924 ja samalla asennettiin savunohjain piippujen päähän. Ollessaan huollossa Portsmouthissa joulukuusta 1926 tammikuuhun 1928 "HMS Resolutioniin" asennettiin toinen pari nelituumaisia ilmatorjuntatykkejä, uusi etummaisen mastonhuippu ja kaksi ylimmäistä kuusituumaista poistettiin, vaikka tykkiasemat säilytettiin. "HMS Resolutioniin" asennettiin katapultti puolikannelle joulukuussa 1929, mutta se poistettiin vuoden 1930 lopulla. Vuosien 1930-1931 vaihteessa alukselle asennettiin kokeellinen kaksiputkinen nelituumainen kahden kannen väliseen tilaan oikealle puolelle jo aikaisemmin asennetun nelituumaisen rinnalle. Etummaisen maston huippuun asennettiin HACS Mk I ja takimmaiset torpedoputket poistettiin sekä torpedovöiden muotoa muutettiin. Vuosien 1932 ja 1933 vaihteessa aluksen silta muotoiltiin uudelleen ja lentoonlähtöalustat B- ja X-tornien katoilta poistettiin. Kaksi neliputkista puolentuuman konekivääriä asennettiin tulenjohtotornin sivuille syyskuussa 1933. Maaliskuussa 1936 alus palasi Välimerelle Iron Duke-luokan käytöstä poistamisen vuoksi ja sijoitettiin muodostettavaan 1. Taistelulaivaviirikköön. "HMS Resolution" palveli Välimeren laivastossa vuoteen 1935. Alus palasi kotivesille ja poistettiin palveluksesta huoltoon siirron vuoksi Portsmouthissa 10. joulukuuta 1935.


title: HMS Resolution (09)

text: Huollossa ollessa "HMS Ramilliesiin" asennettiin EIIIT katapultti X-tornin päälle


title: HMS Resolution (09)

text: "HMS Ramillies" palasi palveluskäyttöön 15. syyskuuta 1936 ja liitettiin Kotilaivaston 2. Taistelulaivaviirikköön. Pari seuraavaa vuotta alus oli koululaivana ja palasi huoltoon Plymouthiin maaliskuusta heinäkuuhun 1938.


title: HMS Resolution (09)

text: "HMS Resolution" toimi toisen maailmansodan alussa Pohjois-Atlantilla saattuetehtävissä. Alus määrättiin ottamaan osaa Narvikin taisteluun, minkä aikana siihen osui lentopommi Tjeldsundissa toukokuussa 1940. Pommi ei kuitenkaan aiheuttanut vakavia vaurioita ja jo kesäkuussa alus liitettiin osaksi Force H:ta Gibraltarilla. Osana Force H:ta "HMS Resolution" osallistui Ranskan laivaston tuhoamiseen Mers-el-Kébirissä 3. heinäkuuta.


title: HMS Resolution (09)

text: "HMS Resolution" siirrettiin osaksi Force M:ää Freetownissa syyskuussa. Force M:n mukana alus otti osaa Dakarin taisteluun ranskalaisia sotalaivoja vastaan 24. syyskuuta ja seuraavana päivänä ranskalaisen sukellusveneen laukaisema torpedo osui "HMS Resolutioniin" aiheuttaen vakavia vaurioita. Alus korjattiin Yhdysvalloissa ja korjauksen jälkeen se palasi palvelukseen helmikuussa 1942. Alus palveli Intian Valtamerellä tukikohtanaan Colombo. "HMS Resolution" palasi Englantiin syyskuussa 1943 ja se siirrettiin koululaivaksi 1944 osaksi tukikohta "HMS Imperieusea".


title: HMS Resolution (09)

text: "HMS Resolution" myytiin romutettavaksi Faslaneen 5. toukokuuta 1948.


title: Wimbledon (elokuva)

text: Wimbledon on elokuva, joka julkaistiin syyskuussa 2004. Se on romanttinen komedia tennispelaaja Peter Coltista (Paul Bettany) ja tulevasta tennistähdestä, Lizzie Bradburystä (Kirsten Dunst) Wimbledonin tennisturnauksen aikana.


title: Wimbledon (elokuva)

text: Peter Colt on sijalle 119 rankattu tennispelaaja. Hän saa villin kortin ansiosta osallistumisoikeuden Wimbledonin tennisturnaukseen. Väsynyt Peter päättää lopettaa uransa tämän turnauksen jälkeen. Hänellä on jo työkin tennisvalmentajana. Kun Wimbledon sitten alkaa, hän tapaa nuoren amerikkalaisen tennisammattilaisen Lizzie Bradburyn, ja he rakastuvat toisiinsa. Kun rakkaus syvenee, Peterin pelikin paranee. Semifinaaleihin asti molempien peli kulkee, mutta niissä Lizzie häviää. Peter pääsee finaaliin Jake Hammondia vastaan, jonka kanssa on jo aiemmin tapellut Lizziestä. Kun Lizzie on matkalla kotiinsa Amerikkaan, hän näkee lentokentällä Peterin haastattelun, jossa tämä pyytää anteeksi Lizzieltä. Lizzie päättää palata takaisin Wimbledoniin, missä hän kannustaa Peteriä jatkamaan huonosti alkanutta loppuottelua. Peter voittaa kuin voittaakin mestaruuden ja lopettaa uransa. Lopussa näytetään kuinka Peter ja Lizzie opettavat tennistä kahdelle lapselleen New Yorkissa.


title: Matti Kuiri

text: Matti Joeli Kuiri () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli saksassa sotilaskoulutuksen saanut jääkäri, joka taisteli jo ensimmäisessä maailmansodassa Saksan riveissä. Lisäksi hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä sekä talvisotaan. Hän menehtyi saamiinsa haavoihin jatkosodassa Maaselän Seesjärven rannassa 28. marraskuuta 1941.


title: Matti Kuiri

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Pekka Kuiri ja Greta Pallari. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Eva Alice Henrikssonin kanssa.


title: Matti Kuiri

text: Kuiri kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Turun suomalaisessa lyseossa vuonna 1920. Hän kävi jääkärialipäällystölle järjestetyn aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja sotilaspedagogisen kurssin samana vuonna sekä Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1929.


title: Matti Kuiri

text: Kuiri työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 15. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Matti Kuiri

text: Kuiri saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ryhmän- ja puolijoukkueenjohtajaksi 11. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Matti Kuiri

text: Kuiri siirrettiin sisällissodan jälkeen 6. heinäkuuta 1918 koulutusaliupseeriksi Kaartin jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja 17. tammikuuta 1919 Itämeren jalkaväkirykmentti l:een, josta muodostettiin myöhemmin Porin rykmentti. Hän toimi aluksi koulutusaliupseerina 7. komppaniassa, josta hänet määrättiin 1. heinäkuuta 1921 nuoremmaksi upseeriksi 5. komppaniaan ja 12. joulukuuta 1925 alkaen 1. komppanian varapäälliköksi sekä 12. maaliskuuta 1926 rykmentin jalkaväkitykkiupseeriksi. Aliupseerikoulun varajohtajaksi ja kaasusuojelu-upseeriksi hänet siirrettiin 1. elokuuta 1928, josta hänet siirrettiin 1. elokuuta 1930 alkaen 4:nnen ja 27. heinäkuuta 1932 alkaen l:en sekä 1. helmikuuta 1933 alkaen 2. komppanian päälliköksi.


title: Matti Kuiri

text: Kuiri osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 14:ssä ja osallistui taisteluihin Honkaniemessä, Näykissä, Rasalahdella, Taperniemessä ja Summassa. Välirauhan aikana hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi ja koulutusupseeriksi 5. Prikaatiin.


title: Matti Kuiri

text: Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Linnoituspataljoona 5:n komentajaksi, mistä hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 4:ään. Hän osallistui taisteluihin jatkosodassa Viipurinlahdella, Yläsommessa ja Itä-Karjalassa, missä hän haavoittui pahasti Karjalan Maaselässä käydyssä taistelussa Seesjärven rannalla 26. lokakuuta 1941. Hän menehtyi haavoihinsa vielä saman päivän aikana. Hänet haudattiin sukuhautaan Turkuun.


title: Matti Kuiri

text: Kuiri toimi Porin rykmentin kunnianeuvoston varapuheenjohtajana vuosina 1929 ja 1932–1934 ja Turun kaupungin verotuslautakunnan jäsenenä vuosina 1936–1939.


title: HMS Royal Oak (08)

text: HMS Royal Oak (viirinumero 08) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Revenge-luokan taistelulaiva. Se laskettiin vesille vuonna 1915. Se otti osaa kumpaankin maailmansotaan.


title: HMS Royal Oak (08)

text:
Alus tilattiin Devonportin laivaston telakalta osana vuoden 1913 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 15. tammikuuta 1914 saman aikaisesti sisaraluksensa "HMS Royal Sovereignin" kanssa. Alus laskettiin vesille jo saman vuoden lopulla 17. marraskuuta. Se valmistui toukokuussa 1916.
"HMS Royal Oak" liitettiin käyttöön otettaessa 1. toukokuuta 1916 Suuren laivaston 4. Taistelulaivaviirikköön, jonka mukana alus osallistui jo 31. toukokuuta Skagerrakin taisteluun. Taistelun aikana "HMS Royal Oak" ampui 38 laukausta pääaseillaan. Laukauksista osan todettiin osuvan Saksan keisarillisen laivaston taistelulaivaan "SMS Derfflingeriin". Taistelun jälkeen alus palveli laivaston mukana Scapa Flowssa.


title: HMS Royal Oak (08)

text: Alukselle asennettiin 1917 lentoonlähtöalustat B- ja X-tornien päälle testattaessa lentokoneiden käyttöä suurilla sotalaivoilla. Testien jälkeen se palasi Suureen laivastoon, jonka mukana se osallistui marraskuussa Saksan keisarillisen laivaston antautumisen vastaanottoon Scapa Flowssa.


title: HMS Royal Oak (08)

text: "HMS Royal Oak" siirrettiin Atlantin laivaston 1. Taistelulaivaviirikköön huhtikuussa 1919. Viirikön mukana alus osallistui tapahtumiin Turkin vesillä maalis-huhtikuussa 1920. Alus siirrettiin huoltoon telakalle Portsmouthiin syyskuussa 1922. Alus palasi palvelukseen huhtikuussa 1924.


title: HMS Royal Oak (08)

text: Telakalla alukseen lisättiin torpedovyöt. Vöissä oli kolme erillistä osaa, mutta niissä ei ollut törmäysten vaimentimia. Vyöt lisäsivät aluksen uppoumaa 1100 tonnia ja levensivät sitä kumpaankin suuntaan 6 tuumaisen patterin verran.


title: HMS Royal Oak (08)

text: Muita muutoksia olivat sillan uudistaminen. Aluksen 3 tuumaiset ilmatorjuntatykit vaihdettiin kahteen 4 tuuman ilmatorjuntatykkiin maaliskuussa 1924.


title: HMS Royal Oak (08)

text: "HMS Royal Oak" siirtyi Välimeren laivastoon maaliskuussa 1926, missä alus palveli aina vuoteen 1934. Välimerellä olon aikana alus oli toisen kerran huollossa Plymouthissa maaliskuusta kesäkuuhun 1927.


title: HMS Royal Oak (08)

text: Plymouthissa olon aikana tulenjohtotorni uudistettiin ja kaksi uutta 4 tuumaista ilmatorjuntatykkiä asennettiin. Samalla kaksi yläosiin asennettua 6 tuumaista poistettiin, mutta niiden asemia ei poistettu ennen kuin 1931-1932, jolloin HACS Mk I asennettiin maston huipulle. Kaksi takimmaista torpedoputkea poistettiin 1933.


title: HMS Royal Oak (08)

text: "HMS Royal Oak" poistettiin palveluksesta toukokuussa 1934 Plymouthiin modernisointiin siirrettäessä. Modernisointi valmistui elokuussa 1936, minkä jälkeen alus palasi palvelukseen Kotilaivastoon.


title: HMS Royal Oak (08)

text: Vuoden 1934 toukokuussa tehty muutos oli merkittävin alukselle tehdyistä. "HMS Royal Oakin" ammusvarastojen päälle valettiin(?!!?) 4 tuumaa terästä ja pääkannelle konehuoneiden päälle 2,5 tuumaa. Suojan lisäys kasvatti aluksen uppoumaa 900 tonnia. Neljä nelituumaista kaksiputkista Mk XIX -ilmatorjuntatykkiä korvasi yksiputkiset ja lisäksi asennettiin kaksi kahdeksanputkista 2 paunaista kummallekin puolelle savupiippua. Kaksi puolentuuman neliputkista konekivääriä asennettiin tulenjohtotornin sivuille ja HACS Mk I korvattiin MkIII:lla ja toinen asennettiin taaemmas asennettuun kolmijalkaiseen torniin.


title: HMS Royal Oak (08)

text: Silta rakennettiin uudelleen ja lentokoneen lähtöalusta B- ja X-tornien katoilta korvattiin SIIT-mallisella katapultilla X-tornin katolla. Loput torpedoputket korvattiin vesirajan yläpuolelle asennetulla neliputkisella patterilla. Kaksi putkea kummallekin laidalle yläkannen etuosaan. Tämä oli aluksen lopullinen rakenne.


title: HMS Royal Oak (08)

text: "HMS Royal Oak" palasi Välimerelle 7. heinäkuuta 1939, mutta jo elokuussa alus palasi Kotilaivastoon Euroopan poliittisen tilanteen kiristymisen vuoksi.


title: HMS Royal Oak (08)

text: Toisen maailmansodan ensimmäisten viikkojen aikana "HMS Royal Oak" osallistui kotiin palaavien saksalaisten kauppalaivojen tarkastamiseen ja mahdolliseen tuhoamiseen. Ollessaan ankkurissa Scapa Flow'ssa 14. lokakuuta 1939 alukseen osui Günther Prienin komentaman U-47:n laukaisemat kolme torpedoa (A- ja B-ammusvarastojen alueelle, etummaiseen konehuoneeseen ja taaempaan konehuoneeseen). Osumien seurauksena alus kaatui ja sen miehistöstä suuri osa sai surmansa.


title: HMS Revenge (06)

text: HMS Revenge (viirinumero 06) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Revenge-luokan taistelulaiva. Se laskettiin vesille vuonna 1915. Se otti osaa kumpaankin maailmansotaan ja romutettiin 1948.


title: HMS Revenge (06)

text:
"HMS Revenge" otettiin palveluskäyttöön helmikuussa 1916 ja kuukautta myöhemmin se liitettiin Suuren laivaston 1. Taistelulaivaviirikköön.
Ensimmäisessä maailmansodassa "HMS Revenge" otti osaa Skagerrakin taisteluun, jolloin sen kapteenina oli E B Kiddle, osana 1. Taistelulaivaviirikköä. Se oli jonossa toisena "HMS Marlboroughin" perässä. Taistelun aikana alus oli tulitaistelussa "SMS Königin" kanssa sekä juuri ja juuri kykeni väistämään neljästi saksalaisten hävittäjien laukaisemat torpedot. "HMS Revenge" epäonnistui yrityksessään tuhota vaurioitunut saksalainen taistelulaiva "SMS Seydlitz". Alus myös ampui 3 tuuman ilmatorjuntatykeillä ja 15 tuuman pääaseillaan Zeppelin L11:tä taistelun loppuvaiheessa. "HMS Marlboroughiin" saatua torpedo-osuman siirtyi "HMS Revenge" vara-amiraali Sir Cecil Burneyn lippulaivaksi. Taistelun kuluessa "HMS Revenge" ampui kaikkiaan 102 laukausta pääaseillaan ja yhden torpedon. "HMS Revenge" ei kärsinyt taistelussa tappioita tai vaurioita.


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revengestä" tehtiin marraskuussa 1916 amiraali Maddenin, joka oli Suuren laivaston varakomentajan, lippulaiva.


title: HMS Revenge (06)

text: Tammikuussa 1920 "HMS Revenge" siirrettiin 1. Taistelulaivaviirikön mukana Välimerelle. "HMS Revenge" yhdessä "HMS Ramilliesin" kanssa siirrettiin kesäkuussa Ismidiin Turkin ja Kreikan välisen kriisin takia. Alukset tukivat kreikkalaisia joukkoja. 1. Taistelulaivaviirikkö ja sen mukana "HMS Revenge" siirrettiin Mustalle merellä heinäkuussa Mudanian piirityksen aikana valvomaan Britannian etuja alueella. Tämän jälkeen alus palasi Atlantin laivastoon.


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revenge" palasi Välimerelle sisaralustensa "HMS Ramilliesin", "HMS Resolutionin" sekä "HMS Royal Sovereignin" kanssa tammikuussa 1922 alueen uuden kriisin vuoksi. "HMS Revengen" tukikohtana kriisin ajan oli Konstantinopoli ja Dardanellit ja alus palasi Atlantille seuraavana vuonna.


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revengeen" asennettiin pari 4 tuuman ilmatorjuntatykkiä kolmituumaisten rinnalle huhti-toukokuussa 1925.


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revenge" poistettiin palveluskäytöstä 11. tammikuuta 1928 ja siirtyi modernisoitavaksi Devonportin telakalla ja palasi palveluskäyttöön 2. tammikuuta 1929 palvelukseen ja siirtyi maaliskuussa Välimeren laivastoon. Aluksen kotisatamana oli Aleksandria 1935 alkaneen toisen Italian ja Abessinian välisen sodan vuoksi.


title: HMS Revenge (06)

text: Modernisoinnin aikana alukseen asennettiin toinen pari 4 tuuman ilmatorjuntatykkejä sekä HACS Mk I asennettiin maston huippuun. Kaksi 6-tuumaista poistettiin etukannelta ja savupiippuun asennettujen etsintävalojen tasanne muotoiltiin uudelleen.


title: HMS Revenge (06)

text: Huollossa ollessaan toukokuusta marraskuuhun 1931 takimmaiset torpedoputket poistettiin, yksi kahdeksanputkinen 2 paunan ilmatorjuntatykki asennettiin aluksen vasemmalle laidalle savupiipun kohdalle ja lentokoneiden lähtöalusta poistettiin X-tornin päältä. B-tornin päällä ollut lentoonlähtö alusta poistettiin vuosien 1933-1934 vaihteessa.


title: HMS Revenge (06)

text: Alus poistettiin seuraavan kerran palveluksesta 6. helmikuuta 1936, jolloin aloitettiin seuraava modernisointi Portsmouthissa. Modernisointi valmistui maaliskuussa 1937 ja "HMS Revenge" palasi palvelukseen 1. kesäkuuta 1. Taistelulaivaviirikköön Suureen laivastoon.


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revengeen" asennettiin 1939 neljä kaksiputkista 4-tuumaista Mk XIX ja poistettiin yksiputkinen nelituumainen. Lisäksi asennettiin toinen 2 paunainen kahdeksanputkinen ilmatorjuntatykki sekä kaksi puolen tuuman konekivääriä. Alukselle asennettu HACS Mk I korvattiin HACS Mk III:lla ja toinen asennettiin takimmaiselle sillalle. Alukseen asennettiin myös savunohjain ja etummaiset torpedoputket poistettiin.


title: HMS Revenge (06)

text: Toisen maailmansodan syttyessä "HMS Revenge" oli vanhentunut ja siten hidas taistelulaivaksi ja siten se olikin sijoitettu Kanaalin laivastoon Portlandiin torjumaan mahdollista maihinnousua. Alus kuitenkin siirrettiin 1. lokakuuta Etelä-Atlantille saksalaisten saarronmurtajien toiminnan estämiseksi. Siirto kuitenkin peruttiin välittömästi ja sen käskettiin liittyä 3. Taistelulaivaviirikköön Pohjois-Atlantin saattuetehtäviin Halifaxiin. Sen palvelustehtävät koostuivatkin Atlantin saattueiden suojaamisesta aina elokuuhun 1940 yhdessä sisaraluksensa "HMS Resolutionin" kanssa.


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revengen" miehistö nousi 3. heinäkuuta 1940 ranskalaiseen taistelulaivaan "Paris", sukellusveneisiin "Thames" ja "Surcouf" sekä muihin ranskalaisiin sotalaivoihin, jotka vallattiin brittiläisissä satamissa Ranskan antautumisen jälkeen. Ollessaan saattueen mukana Halifaxissa "HMS Revenge" vahingossa törmäsi ja upotti kanadalaisen Battle-luokan raivaajan "HMCS Ypresin".


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revenge" sijoituspaikka vaihdettiin elokuussa 1940 Plymouthiksi ja jälleen syynä oli pelko saksalaisten mahdollisesta maihinnoususta. Osana palvelustaan alus kävi tulittamassa Cherbourgia 11. lokakuuta 120 15 tuuman tykinlaukauksella 9 mailin etäisyydeltä. Marraskuussa alus palasi Pohjois-Atlantille, jossa se otti osaa saksalaisen taistelulaivan "Bismarckin" metsästykseen.


title: HMS Revenge (06)

text: Aluksesta poistettiin vuoden 1941 lopulla puolen tuuman konekiväärit ja niiden tilalle asennettiin kymmenen 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Samalla asennettiin B- ja X-tornien päälle kaksi neliputkista 2 paunaista. Ilma- ja merivalvontatutkat asennettiin samoin kuin tulenjohdon tarvitsemat järjestelmät.


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revenge" valittiin lähetettäväksi Itäiseen laivastoon elokuussa 1941. Intian valtamerellä alus suojasi saattueita ja syyskuussa 1943 alus palasi Englantiin, jossa alus siirrettiin reserviin ja toisarvoisiin tehtäviin. Alus oli näissä tehtävissä sodan lopun, lukuun ottamatta matkaa Maltalle marraskuussa 1943. Matkalla matkustajana oli pääministeri Winston Churchill, joka oli menossa liittoutuneiden sodanjohdon kokoukseen Teheraniin.


title: HMS Revenge (06)

text: Kaksi etummaista 6 tuuman tykkiä kummaltakin kyljeltä poistettiin 1943.


title: HMS Revenge (06)

text: Palattuaan purjehdukselta "HMS Revenge" liitettiin Portsmouthiin sijoitettuihin aluksiin tammikuussa 1944. Aluksen pääaseistus poistettiin toukokuussa 1944 ja aseet siirrettiin varastoon käytettäväksi vaihtoputkina Normandian maihinnousussa.


title: HMS Revenge (06)

text: "HMS Revenge" liitettiin 17. joulukuuta osaksi koulutuskeskus "HMS Imperieusea". Aluksesta poistettiin 1945 kaikki kevyet ilmatorjuntatykit, kun se siirrettiin satamapalvelukseen koulutuskeskuksena.


title: HMS Revenge (06)

text: Alus oli osa koulutuskeskusta, kunnes sijoitettiin poistolistalle 8. maaliskuuta 1948. Heinäkuussa alus siirrettiin BISCOlle ja allokoitiin T W Ward & Companylle romutettavaksi. Alus saapui Inverkeithiin 5. syyskuuta 1948.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: HMS Royal Sovereign (viirinumero 05) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Revenge-luokan taistelulaiva. Se laskettiin vesille vuonna 1915. Se otti osaa kumpaankin maailmansotaan ja romutettiin 1949.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: "HMS Royal Sovereign" liitettiin palvelukseen otettaessa Suuren laivaston 1. Taistelulaivaviirikköön, jossa se palveli ensimmäisen maailmansodan.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: Huhtikuussa 1919 Suuri laivasto (Grand Fleet) nimettiin uudelleen Atlantin laivastoksi. 1. Taistelulaivaviirikkö siirrettiin Turkin vesille ja Mustalle merelle tammikuussa 1920, ja se palasi Atlantin laivastoon vasta heinäkuussa. "HMS Royal Sovereign" kärsi vaurioita törmättyään "HMS Tigeriin" saman vuoden syksyllä Portlandissa, minkä seurauksena se siirrettiin telakalle tammikuussa 1921.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: Joulukuussa 1920 "HMS Royal Sovereigniin" asennettiin torpedovyöt ja toukokuusta syyskuuhun 1921 asennettiin B-torniin suurempi etäisyysmittari.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: Alus pidettiin reservissä syyskuuhun 1922, jolloin se oli modernisoitavana toukokuusta-syyskuuhun ja se otettiin uudelleen palveluskäyttöön osana Atlantin laivaston 1. Taistelulaivaviirikköä 3. lokakuuta 1922. Alukseen asennettiin elo-syyskuussa 1924 kaksi 4 tuuman yksiputkista ilmatorjuntatykkiä. "HMS Royal Sovereign" siirrettiin osaksi Välimeren laivastoa joulukuussa 1926. Ollessaan Välimerellä aluksella tehtiin laajat modernisoinnit lokakuusta 1927 kesäkuuhun 1928 sekä tammikuusta marraskuuhun 1932. Ensimmäisen modernisoinnin aikana ylemmät kuusituumaiset ja kasematit poistettiin, tulenjohtotorni uusittiin ja kaksi uutta nelituumaista ilmatorjuntatykkiä asennettiin.Vuoden 1930 aikana alukseen asennettiin HACS Mk I maston huippuun. Jälkimmäinen modernisointi suoritettiin Portsmouthissa. Sen aikana kaksi 2-paunaista kahdeksanputkista asennettiin savuhormin kummallekin puolelle, taaemmat torpedoputket poistettiin ja silta uudistettiin. Aluksen katapultti siirrettiin puolikannelle 1933. Aluksella kyettiin operoimaan yhdellä Fairey IIIF -koneella. Lisäksi asennettiin kaksi puolentuuman konekivääriä tulenjohtotornin kummallekin puolelle. Katapultti poistettiin vuoden 1936 muutostöiden yhteydessä.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: Alus siirrettiin osaksi Kotilaivastoa 1935, mutta jo tammikuussa 1936 "HMS Royal Sovereign" siirrettiin koululaivaksi, jona se palveli sodan puhkeamiseen saakka. Se oli koululaiva aikana modernisoitavana kesäkuusta 1937 helmikuuhun 1938 Devonportissa. Modernisoinnissa HACS Mk I korvattiin HACS Mk III:lla ja toinen samanlainen asennettiin taaempaan torniin. Neljä yksiputkista 4-tuumaista korvattiin neljällä kaksiputkisella 4-tuumaisella Mk XIX -tykillä ja etummaiset torpedoputket poistettiin.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: Toisen maailmansodan syttyessä "HMS Royal Sovereign" liitettiin Pohjois-Atlantin saattajaosastoon lippulaivaksi Halifaxiin Kanadaan, josta alus palasi Plymouthiin telakalle joulukuussa Välimerelle siirtoa varten.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: Alus siirrettiin Välimeren laivastoon toukokuussa 1940. Välimerellä "HMS Royal Sovereign" liitettiin osaksi 1. Taistelulaivaviirikköä, jonka mukana se otti osaa Calabrian taisteluun 18. heinäkuuta, mutta aluksen hitaus esti amiraali Andrew Cunninghamin pääsyn taistelukosketukseen Italian laivaston taistelulaivojen "Giulio Cesaren" ja "Conte di Cavourin" kanssa. Alus lähti paluumatkalle Pohjois-Atlantille elokuussa. "HMS Royal Sovereign" purjehti Hyväntoivonniemen kautta ja oli Durbanissa telakalla syyskuusta lokakuuhun.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: "HMS Royal Sovereign" saapui Halifaxiin joulukuussa, jolloin alus otti vastaan 3. Taistelulaivaviirikön lippulaivan tehtävät. "HMS Royal Sovereign" oli huollossa Norfolkissa Virginiassa toukokuusta kesäkuuhun 1941, minä aikana alus sai siirron Itäiseen laivastoon. Alus luovutti lippulaivan tehtävät elokuussa ja purjehti Englantiin telakalle Glasgowiin muutostöitä varten. Alus oli telakalla elokuusta lokakuuhun, minkä jälkeen se virallisesti siirrettiin Itäiseen laivastoon.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: "HMS Royal Sovereign" palveli Itäisessä laivastossa Trincomaleessa Sri Lankalla, jonne sijoitetut taistelulaivat ("HMS Royal Sovereign", "HMS Ramillies", "HMS Resolution" ja "HMS Revenge") siirrettiin Kilindiniin Englannin Itä-Afrikkaan (nykyinen Kenia). Syynä siirtoon oli alusten vanhanaikaisuus. Amiraliteetti katsoi, etteivät alukset kykenisi puolustautumaan Japanin laivaston taistelulaivoja vastaan ja toisaalta alusten heikko ilmatorjunta asetti ne alttiiksi ilmahyökkäyksille.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text:
Itäisessä laivastossa ollessaan "HMS Royal Sovereign" oli Intian valtamerellä purjehtivien saattueiden suojana. "HMS Royal Sovereign" oli modernisoitavana Philadelfiassa Yhdysvalloissa 1942 lokakuuhun 1943. Telakalta palattuaan alus määrättiin Englantiin ja poistettiin käytöstä. Alus siirrettiin telakalle Rosythiin 5. marraskuuta 1943.
"HMS Royal Sovereign" lainattiin 30. toukokuuta 1944 Neuvostoliiton laivastolle nimellä "Archangelsk" ainoana taistelulaivana joka sodan aikana vaihtoi lippua. Neuvostoliittolainen miehistö nousi alukseen samana päivänä ja alus siirtyi Neuvostoliittoon saattueen JW59 mukana, joka lähti matkaan 17. elokuuta ja saapui Murmanskiin 24. elokuuta. Alus ei ollut palveluskäytössä loppusodan aikana, vaan Pohjoisella Jäämerellä lähinnä koululaivana.


title: HMS Royal Sovereign (05)

text: "Archangelsk", ex-"HMS Royal Sovereign", palautettiin Britannialle 9. helmikuuta 1949 ja siirrettiin BISCOlle poistettavaksi 5. huhtikuuta, jolloin se määrättiin purettavaksi 5. huhtikuuta T W Wardille Inverkeithiin, minne se saapui 18. toukokuuta 1949.


title: ALMA-palkinto

text: ALMA-palkinto ("ALMA Award eli The American Latino Media Arts Award") on National Council of La Razan jakama palkinto, jota jaetaan eri sarjoissa vuoden parhaille latinolaisille esiintyjille, kuten näyttelijöille, muusikoille, suunnittelijoille ja elokuva- ja televisio-ohjaajille.


title: ALMA-palkinto

text: Palkinnon loi National Council of La Raza vuonna 1995, joka korvasi Bravo-palkinnon.


title: Hay–Adams Hotel

text: Hay–Adams Hotel on luksushotelli Yhdysvaltain pääkäupungissa Washington D.C.:ssä, ja se sijaitsee Valkoista taloa vastapäätä. Hotellin on suunnitellut Mihran Mesrobian, ja se rakennettiin vuonna 1928 italialaisen renessanssityylin mukaan. Hotellissa on kaksi ravintolaa ja 145 huonetta, joista 20 on sviittejä. Yhdysvaltain presidentti Barack Obama perheineen asui hotellissa ennen virkaanastujaisiaan 20. tammikuuta 2009 saakka.


title: Tridacna gigas

text: Tridacna gigas on suurin jättiläissimpukkalaji. Niitä pidetään joskus suurissa meriakvaarioissa, mutta ne eivät kestä kovin hyvin kuljetusta, ja kasvavat niin suuriksi ja lisäksi nopeasti (jopa sentin kuukaudessa), että harvassa kotiakvaariossa on niille tilaa.


title: Tridacna gigas

text: "Tridacna gigas" kasvaa halkaisijaltaan jopa puolitoistametriseksi ja painaa 200 kiloa. Muiden jättiläissimpukoiden tavoin sillä on voimakkaasti poimullinen kaksiosainen kuori. Sen välistä työntyy esille hyllyvä lihasmassa eli "vaippa", jonka keskellä törröttää putkimainen suuosa. Kun simpukka haluaa sulkea kuorensa, se ruiskuttaa vettä ulos tämän suuaukon kautta. Vaippa on väriltään kullanruskea, keltainen tai vihreä, ja siinä on suuria sinisiä, vihreitä tai violetteja läiskiä. Kuoren saranapuolella on aukko, josta työntyy ulos lihaksikas jalka, jonka avulla simpukka tarrautuu merenpohjaan. Simpukan vanhentuessa sen jalka surkastuu pois, ja eläin pysyy paikallaan suuren massansa avulla.


title: Tridacna gigas

text: Jättiläissimpukoiden elimistössä elää symbioottisia "Zooxanthellae"-leviä. Simpukan vaipan pinnassa näkyvät tummemmat läikät ovat läpinäkyviä kohtia, jotka toimivat linsseinä ja ohjaavat valoa syvemmälle vaippaan levien käyttöön.


title: Tridacna gigas

text: "Tridacna gigas" elää Indopasifisen merialueen koralliriutoilla Etelä-Kiinanmereltä Australian pohjoisrannikolle ja Nikobaareilta Fidžille. Se pysyy yleensä alle 20 metrin syvyydessä, laguuneissa tai riuttojen tasanteilla.


title: Tridacna gigas

text: Jättiläissimpukat ovat hermafrodiitteja: ne syntyvät koiraina, mutta osa toimii myöhemmin naaraana. Kun kutuaika tulee, ne laskevat veteen signaalikemikaaleja, minkä jälkeen osa simpukoista laskee mätimunia, osa siittiöitä.


title: Tridacna gigas

text: Symbioottiset levät tuottavat suuren osan aikuisen simpukan tarvitsemasta ravinnosta. Se hankkii ravintoa myös suodattamalla vettä suuaukkonsa avulla. Alle kymmensenttiset yksilöt elävät pääosin suodattamansa planktonin varassa; akvaariossa niitä on ruokittava säännöllisesti.


title: Tridacna gigas

text: Elokuvissa ja sarjakuvissa sukeltajat jäävät loukkuun sulkeutuvaan jättiläissimpukkaan; todellisuudessa sulkeutumisliike on niin hidas ettei vaaraa ole. Sen sijaan moni on hämmästynyt suuren simpukan painoa koettaessaan nostaa sitä vedestä.


title: Tridacna gigas

text: IUCN on luokitellut tämän simpukan vaarantuneeksi jo vuonna 1996. Se on saattanut kuolla sukupuuttoon Fidžiä, Guamia, Vanuatua ja Taiwania ympäröivillä merialueilla. Sukupuuton syyksi arvellaan liiallista keräämistä ruoaksi ja akvaarioihin. Tridacna gigasin kauppaa säädellään nykyisin CITES-sopimuksella. Kaikki akvaarioihin myytävät yksilöt tulevat kasvattamoista.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Kiinalainen lääkeoppi (中藥學; yksinkert. 中药学; pinyin: zhōngyàoxué) käsittelee kiinalaisessa lääkinnässä käytettäviä yrttejä, eläimenosia, mineraaleja ja muita aineita sekä lääkkeiden valmistamista ja annostelua. Oppi käsittää perusteorian, lääkeaineet (藥材; yksinkert. 药材; pinyin: yàocái), valmistetut lääkepalat (飲片 yǐnpiàn = nieltävä pala), patenttilääkkeet, yksinkertaisten valmisteiden lähteet, keräämisen ja valmistuksen, lääkkeiden vaikutuksen, tehon ja kliinisen käytön.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Perinteen mukaan yksi kiinalaisten myyttisistä esi-isistä, Shennong (n. 5000 eaa.), maisteli satoja yrttejä ja välitti oppimansa tiedon parantavista ja myrkyllisistä kasveista seuraajilleen.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Ensimmäinen kiinalainen farmakologian käsikirja, "Shennong bencaojing" (神农本草经 Shénnóng běncǎojīng, "Shennongin yrttitiedon klassikko") luettelee 365 lääkeainetta, joista 252 on yrttejä. Oletetaan, että kirja on kirjoitettu Han-dynastian kaudella.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Varhainen kirjallisuus sisälsi tietoa määrättyihin sairauksiin käytetyistä lääkeresepteistä. Mawangduista kaivetusta haudasta löytyi tällainen teos, "Wushier bingfang" ("Reseptit 52:lle vaivalle"), joka on haudattu 168 eaa.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Myöhempinä aikoina lääkeoppia jatkuvasti täydennettiin. Tang-kaudelta tunnetaan esimerkiksi yrttilääkintää käsittelevä teos "Yaoxing lun" (藥性論 "Tutkielma lääkeyrttien luonteesta", 600-luku).


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Täydellisimpänä ja kattavimpana lääkitystä käsittelevänä teoksena pidetään Li Shizhenin (1518-1593) kirjoittamaa ""Yrttiopin käsikirjaa"" (本草綱目; yksinkert. 本草纲目; pinyin: Běncǎo gāngmù; Wade-Giles: Pen-ts'ao kang-mu, v. 1578), joka on edelleen käytössä. Siinä on mainittu 1,892 eri yrttiä ja 11,096 lääkereseptiä.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Lääkeaineiden luokittelu perustuu niiden vaikutukseen, mikä on todennettu empiirisesti vuosisatojen ja -tuhansien kuluessa.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Neljä energiaa ovat kylmä, kuuma, lämmin ja viileä. Energiat jaetaan yin- ja yang-energioiksi. Kylmä ja viileä ovat yin, kuuma ja lämmin yang.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Lääkeaineen energia on määritetty sen parantaman vaivan mukaan. Jos lääke parantaa kuuman oireyhtymän, se on kylmä; jos se parantaa kylmän oireyhtymän, se on kuuma jne.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Viisi makua perustuvat viiden elementin laatuihin. Ne ovat hapan, karvas, makea, kitkerä ja suolainen.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text:
Lääkeaineen maun katsotaan viittaavan sen vaikutukseen:
Hapan kokoaa. Sitä käytetään supistamaan ja vakauttamaan.
Karvas kovettaa. Sitä käytetään lievittämään kuumuutta sekä puhdistamaan ja kuivaamaan suolistoa.
Makea hidastaa. Sitä käytetään vahvistamaan ja tasapainottamaan, joskus myös kuivattamaan.
Kitkerä hajottaa. Sitä käytetään aktivoimaan ja ohjaamaan qitä ja verta sekä nostattamaan hikeä.
Suolainen pehmittää. Sitä käytetään kovettumien pehmentämiseen ja suoliston aukaisemiseen.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Lisäksi on olemassa "mauton maku", jolla on mm. virtsaamista edistävä vaikutus. Koska se muistuttaa makeaa makua, nämä kaksi useimmiten käytännössä käsitellään yhtenä makuna.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text:
Neljä liikettä ovat ylöspäin työntäminen, alaspäin työntäminen, kellunta ja vajoaminen.
Ylöspäin työntävät lääkkeet auttavat laskeumiin.
Alaspäin työntävät lääkkeet auttavat "ylös suuntautuviin" vaivoihin kuten hikka ja yskä.
Lääkkeiden aiheuttama kellunta merkitsee ulospäin hajottamista esimerkiksi hikoiluttamalla.
Lääkkeiden aiheuttama vajoaminen merkitsee energian johdattamista alaspäin esimerkiksi aiheuttamalla ripulin.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text:
Ylöspäin työntävät ja kelluvat lääkkeet edesauttavat yang-energian vahvistumista, hikoilua ja oksentamista.
Alaspäin työntävät ja vajoavat lääkkeet edesauttavat yin-energian vahvistumista, vähentävät hikoilua ja oksentamista sekä aiheuttavat ripulia.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Yrtit kulkevat tiettyjä meridiaaneja eli energiakanavia pitkin. Täten samanlaisen vaikutuksen omaavista yrteistä valitaan se, joka kulkee parannettavan elimen kautta kulkevaa meridiaania pitkin.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Yrteillä ja lääkesekoituksilla on erilaisia toimintoja. Tämä kertoo kokeneelle lääkärille, mihin vaivoihin lääke sopii. Yrtit ja lääkkeet voidaan jakaa toiminnon mukaan 20 pääluokkaan:Useimmiten vaivaa ei voida hoitaa vain yhdellä yrtillä vaan yrteistä ja muista raaka-aineista sekoitetaan lääke. Aikojen kuluessa kiinalaiset ovat kehittäneet yli 20,000 sekoitusta, joista parituhatta on nykyään aktiivisessa käytössä.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Kiinalaisten lääkkeiden raaka-aineiden pääosa muodostuu rohdoskasveista. Näistä voidaan käyttää eri osia kuten lehdet, varret, kukat, juuret ja siemenet. Esimerkkejä tavallisista lääkekasveista ovat atractylodes (白朮 baizhu), ginseng (人參 renshen), efedra (麻黃 mahuang), inkivääri (薑 jiang), jänönputki (柴胡, chaihu), kanelin oksa (桂枝, guizhi) ja kanelinkaarna (肉桂, rougui), kiinankarhuputki (當歸 danggui), koptis (黃蓮 huanglian), kurjenherne (黃耆 huangqi), lakritsi (甘草 gancao), pioni (valkoinen: 白芍 baishao, ja punertava: 赤芍 chihhao), pukinpensas (寧夏枸杞 níngxià gǒuqǐ eli goji), raparperi (大黃 dahuang), rehmannia (地黃 dihuang) ja salvia (丹參 danshen).


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Muita ainesosia ovat sienet ja käävät, simpukankuoret, helmet, etikka ja olibaanihartsi. Perinteisissä sekoituksissa käytetään eläinperäisiä ainesosia kuten käärmeita, silkkiäistoukkia, kaskaita, kilpikonnia, merihevosia, sarvikuonon sarvea, tiikerin luita ja eläinten siittimiä.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Mineraaleista käytetään mm. kalkkia, sinooperia, alunaa, magnetiittiä ja hematiittia.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Perinteisesti lääkeaineista käytetään nimitystä "yrtti", vaikka kyseessä olisi muu orgaaninen tai epäorgaaninen ainesosa.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Sekoituksessa olevat yrtit luokitellaan niiden tärkeyden mukaan kuningas-, alamais-, avustaja- ja palvelijayrteiksi.Kuningas on joko rohdon ainoa yrtti tai sen pääasiallinen osa ja yleensä sitä on sekoituksessa määrällisesti eniten. Joskus sekoituksessa voi olla useampia kuninkaita.Alamainen auttaa kuningasta vahvistamalla sen vaikutusta ja hoitamalla oheisvaivoja.Avustajalla on jokin kolmesta tehtävästä: avustaa kuningasta tai alamaista hoitamalla pikkuvaivoja, kontrolloida kuninkaan tai alamaisen epätoivottuja sivuvaikutuksia tai täydentää kuninkaan vaikutusta toimimalla sen vastapuolena.Palvelijalla on kaksi tehtävää: johdattaa lääke sairaalle alueelle ja toimia muiden sideaineena.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Lääkkeitä voidaan valmistaa eri tavoin.Keite: Aineita liotetaan ja sitten keitetään vedessä, minkä jälkeen ne siivilöidään pois ja vesi juodaan. Raaka-aineita voidaan käyttää uudestaan yhden tai useamman kerran.Pulveri: Kuivatut yrtit ja muut aineet jauhetaan pulveriksi, sekoitetaan kiehuvaan veteen, annetaan hieman jäähtyä ja juodaan lämpimänä. Pulveri voidaan asettaa suoraan kielelle ja huuhtoa alas vedellä. Sen voi laittaa kapseliin, joita saa apteekista, ja niellä sellaisenaan.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Pilleri: Satoja sekoituksia myydään ns. patenttilääkkeinä (中成藥 zhōngchéngyào eli keskeiset valmiit lääkkeet). Nämä ovat kaavan mukaan sekoitettuja lääkkeitä, joista suurinta osaa on valmistettu jo satoja vuosia. Niitä myydään valmiina, yleensä pillerimuodossa. Ainesosien sideaineena on käytetty hunajaa, vahaa tai jauho-vesi -seosta.Puuro: Sisäisesti tai ulkoisesti.Alkoholi: Rohtoja käytetään vahvistavien ja virkistävien liköörien valmistukseen.Suitsuke: Aromaattisista aineista valmistetaan lääkinnällisiä suitsukkeita (香藥 xiāngyào - tuoksuva lääke).


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Lääkkeen nauttimiseen sovelletaan kolmea sääntöä.Ajankohta: Jotta lääkkeen vaikutus olisi paras mahdollinen, se pitää ottaa oikeaan aikaan päivästä, esimerkiksi ennen tai jälkeen aterian, ennen nukkumaan menoa tai aamulla herätessä. Lääke pitää nauttia säännöllisesti ohjeen mukaan tai samaan aikaan päivästä.Kylmä - kuuma: Toiset lääkkeet on nautittava kylmänä, toiset kuumana.Teetä ei saa juoda yleensä samaan aikaan, kun otetaan lääkkeitä. Tee voi estää lääkkeen toiminnan; sillä on kylmä energia, joka häiritsee joidenkin yrttien sisältämän lämpimän energian toiminnan; se sisältää kofeiinia ja teofylliiniä, jotka kiihottavat keskushermostoa ja estävät rauhoittavien rohtojen vaikutuksen.


title: Kiinalainen lääkeoppi

text: Kiinalaiseen farmakopeaan kuuluu 50 perusyrttiä:Kiinalainen lääketiede


title: Masters of War

text: Masters of War on Mountainin studioalbumi, joka julkaistiin 24. heinäkuuta 2007. Yhtye versioi albumilla Bob Dylanin kappaleita.


title: Masters of War

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Bob Dylan.


title: Luettelo suomalaisista sotavankileireistä 1941–1945

text: Suomalaiset sotavankileirit vuosina 1941–1945 on luettelo jatkosodan ja Lapin sodan aikana perustetuista sotavankien järjestelyleireistä, yksittäisistä leireistä ja muista sotavankiyhtymistä. Suomalaisten sotavankileirien lisäksi Pohjois-Suomessa ja Neuvostoliitolta vallatuilla alueilla toimi kymmeniä saksalaisten ylläpitämiä sotavankileirejä.


title: Timokratia

text: Timokratia on valtiomuoto, jossa valta jakautuu omaisuuden määrän perusteella. Sana tulee kreikan sanoista "timē / τιμή", joka tarkoittaa kunniaa, sekä "-kratia", joka tarkoittaa valtaa. 500-luvulla eaa. Ateena on toiminut timokratian perustein. Timokratia on sukua plutokratialle, joka tarkoittaa rahavaltaa.


title: Timokratia

text: Timokratia ja politeia ovat lähellä toisiaan. Näihin verrattuna rahvaanvaltaa tarkoittava demokratia oli antiikissa halventava käsite.


title: Breitenfeldin toinen taistelu

text: Breitenfeldin toinen taistelu (tunnettu myös nimellä "Leipzigin taistelu") oli Leipzigin lähellä Breitenfeldissä kolmikymmenvuotisen sodan aikana 23. lokakuuta 1642 käyty taistelu, jossa vastakkain olivat Ruotsin ja Saksalais-roomalaisen keisarikunnan armeijat. Taistelu päättyi ruotsalaisten voittoon.


title: JugiStyle

text: JugiStyle on suomalainen sketsisarja. Sarjan pääesiintyjinä ja käsikirjoittajina toimivat Jukka Rasila ja Kari Hietalahti. Sarjan kolmantena käsikirjoittajana ja ohjaajana toimi Petteri Summanen. Sarjan on tuottanut StoryOf... Oy. Ohjelmaa esitettiin Subilla sunnuntai-iltaisin ja uusittiin lauantaisin. Kokonaisia jaksoja saattoi katsoa myös Sub:n netti-tv:stä.


title: JugiStyle

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi päättyi 15. maaliskuuta 2009. Ohjelman tilannut Sub ei käyttänyt optiotaan toisesta tuotantokaudesta. Ohjelmaa katsoi keskimäärin 130 000 suomalaista viikoittain.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus oli syksyllä 1940 Suomen ja Saksan välillä solmittu ryhmä sopimuksia, jotka sallivat saksalaisten sotilasjoukkojen kuljetukset Pohjanmaan satamien ja Pohjois-Norjan rajan välillä. Sopimukseen liittyi myös Saksan asetoimitus Suomelle. Sopimuksen myötä Suomi lähentyi ulkopoliittisesti Saksaa. Kauttakulkusopimuksen merkitys päättyi kesäkuussa 1941 Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon ja jatkosodan puhjettua, jolloin Suomi luovutti saksalaisille rintamavastuun Pohjois-Suomessa.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text:
Talvisota päättyi Moskovan rauhaan 13. maaliskuuta 1940. Kesän aikana Saksa muutti hylkivää ulkopoliittista asennettaan Suomen suhteen liittäessään maan idänretkensä hyökkäyssuunnitelmiin. Neuvostoliiton painostus ja Saksan vaikutusvallan kasvu johtivat Suomen ulkopoliittisten ja ulkomaankaupan vaihtoehtojen vähenemiseen. Kiristynyt maailmanpoliittinen tilanne, taloudelliset ja maanpuolustukselliset tarpeet, sekä toiveet revanssista Neuvostoliiton suhteen Saksan aseiden avulla saivat Suomen etsimään tukea Saksasta. Saksa puolestaan tarvitsi Suomea itärintaman hyökkäyssuunnitelman toteutukseen ja strategisten Petsamon nikkelivarojen vuoksi.
12. maaliskuuta 1940 allekirjoitetussa rauhansopimuksessa Suomi sitoutui vuokraamaan Neuvostoliitolle 30 vuodeksi 115 neliökilometrin laajuisen vuokra-alueen johon kuului Hankoniemen ja Hangon kaupungin lisäksi niemeä ympäröiviä merialueita sekä noin 400 saarta.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: 6.9 1940 Suomen ja Neuvostoliiton välillä solmittu sopimus, joka salli rautatiekuljetukset Neuvostoliitosta Hangon vuokra-alueelle. Kuljetuksia pidettiin uhkana, koska suomalaisilla ei ollut oikeutta tarkastaa kuljetuksia ja kauttakuljetukseksi naamioidut junat veisivät Neuvostoliittolaisia joukkoja kriisitilanteessa tärkeimmille suomalaisille rautatieliikenteen solmukohdille ja ottaisivat ne haltuunsa.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text:
Ruotsin ja Saksan kauttakulkusopimus allekirjoitettiin 8.7.1940 Norjan antauduttua Saksalle.
Suomen ja Neuvostoliiton kauttakulkusopimus allekirjoitettiin 6.9 1940 Suomen ja Neuvostoliiton välillä ja se salli rautatiekuljetukset Neuvostoliitosta Hangon vuokra-alueelle. Mannerheim totesi sarkastisesti: "Puristuksissa kahden suurvallan välissä meidän oli ollut pakko tehdä myönnytyksiä kummallekin taholle, sillä voimamme eivät olisi riittäneet tiukan puolueettomuuden ylläpitämiseen. Vaatimalla kauttakulkuliikennettä Hankoon ja sieltä takaisin oli kuitenkin juuri Neuvostoliitto pakottanut Suomen tekemään ensimmäisen poikkeuksen puolueettomuuden tieltä."


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Tilanne Saksan ja Suomen ulkopoliittisissa suhteissa kääntyi nopeasti Adolf Hitlerin tehtyä 29–31. heinäkuuta 1940 periaatepäätöksen hyökätä Neuvostoliittoon seuraavana keväänä. Elokuun alkupuolella Hitler päätti vahvistaa Saksan asemaa Pohjois-Norjassa ja turvata nikkelin saannin Kolosjoen kaivoksesta. Tätä varten Norjan pohjoisimman osan joukkoja vahvistettiin huomattavasti ja valmistauduttiin kaivoksen valtaukseen tarvittaessa. Samalla Hitler muutti Saksan ulkopolitiikan suuntaa Suomea tukevaksi, huolimatta siitä että muutos uhmasi Saksan ja Neuvostoliiton välistä sopimusta.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Hitler lähetti valtakunnanmarsalkka Hermann Göringin luottomiehen, asekauppiaanakin toimineen everstiluutnantti Joseph Veltjensin salaisiin neuvotteluihin Suomeen. Veltjensin tehtävänä oli sopia nopeista ja mittavista asetoimituksista sekä Luftwaffen sotilaskaluston ja miehistön kauttakulusta Pohjanmaan satamien ja Pohjois-Norjan Kirkkoniemen välillä. Sopimuksen tuli olla salainen, ja mieluiten ainoastaan sotilashenkilöiden kanssa neuvoteltu. Lisäksi Veltjensin piti tunnustella mahdollisuutta saada osuus Petsamon nikkelikaivosten kaivosluvasta, joka oli brittiläis-kanadalaisen yhtiön hallussa. Kaivoksen tuotosta oli jo kesäkuun lopussa sovittu toimitettavan Saksaan 60 prosenttia.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Siitä kenen kanssa Veltjens neuvotteli on ristiriitaisia tietoja. Hän saapui Suomeen 17. elokuuta ja tapasi seuraavana päivänä varmuudella Mannerheimin, mutta mahdollisesti myös pääministeri Risto Rytin. Veltjensin matkasta ja tarkoitusperistä olivat tietoisia myös Suomen Berliinin lähettiläs Toivo Kivimäki, ulkoministeri Rolf Witting ja puolustusministeri Rudolf Walden. Mannerheim vastasi asekauppaan ja kauttakulkuun myöntävästi: hänen mukaansa vastauksen takana oli myös Ryti, joka kuitenkin myöhemmin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä kiisti asian, eikä myöntänyt tavanneensa Veltjensiä. Oman raporttinsa mukaan Veltjens tapasi molemmat, ja asekaupan ja kauttakulkuluvan lisäksi sai suullisen lupauksen etuosto-oikeudesta kaikkiin Suomesta tulevaisuudessa löydettäviin kaivoshankkeisiin. Veltjensin raportista ei ilmen kuka kaivoshankkeista olisi neuvotellut. Sopimus pidettiin salassa; hallituskin sai kokonaisuudessaan tiedon asiasta vasta kolme päivää joukkojen saapumisen jälkeen.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Mannerheimin mukaan kauttakulkuliikenteen yksityiskohtia käsittelivät molempien maiden sotilasviranomaiset, ja nämä keskustelut päättyivät teknilliseen sopimukseen 12. syyskuuta, Kun ulkoministeriöiden edustajat olivat neuvotelleet asiasta, allekirjoitettiin varsinainen sopimus 22.9.1940. Se muovattiin lopulliseen asuunsa suomalaisia sotilasviranomaisia kuulematta, eikä se johtanut mihinkään lähempään kosketukseen Suomen ja Saksan yleisesikuntien kesken. Mannerheim kertoo kauttakulkusopimuksen tuoneen Suomelle tervetulleen hengähdystilaisuuden Neuvostoliiton yhtämittaisen purituksen jälkeen, jota oli jatkunut Talvisodan päättymisestä saakka


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Mannerheim lähetti Petsamon kauttakulkuliikenteestä ja Jäämerentien liikennöinnistä vastaavan kenraali Paavo Talvelan Berliinin neuvottelemaan sopimuksen yksityiskohdista. Mukana olivat asiantuntijoina everstiluutnantti M. K. Stewen sekä kommodori S. Sundman. Yksimielisyyteen päästiin nopeasti. Kauttakulkuliikenne sallittiin ja Suomeen toimitettaisiin aseita. Saksalaiset sallisivat Liinahamarin meriliikenteen, kunhan saisivat laivauksista yksityiskohtaiset tiedot. Ruotsin tavaraliikenne Liinahamarista taas lopetettaisiin. Yhdysvaltain kanssa Suomi ei toistaiseksi kävisi kauppaa.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Sopimuksen asekauppa käsitti saksalaisilla takavarikossa olleet aseet, jotka olivat matkalla Suomeen Saksan vallatessa Norjan. Jotta yhteistyö pysyisi paremmin salassa, Saksa oli valmis toimittamaan Suomeen lähinnä sotasaalisaseita, muun muassa 150 ranskalaista Morane-Saulnier-hävittäjää. Suomalaisten toiveissa oli myös 150 pommikonetta. Maamiinoja Hitler oli jo määrännyt varattavaksi Suomelle suuria määriä. Aseiden laivaukset alkoivat elokuussa.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Suomen pääesikunta ja Saksan ilmavoimat sopivat 12. syyskuuta Luftwaffen miehistön ja kaluston kuljettamisesta Suomen alueen läpi. Valtioiden välille 22. syyskuuta solmittu poliittinen sopimus mahdollisti myös Saksan maavoimien kuljetukset. Tuolloin ensimmäiset joukot olivat jo Vaasan satamassa. Lokakuussa neuvoteltiin vielä lisäys lomalaisliikenteestä. Ensimmäiset joukot nousivat maihin Vaasassa 22. ja Oulussa 26. syyskuuta.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Molempien maiden suhteet Neuvostoliittoon olivat kiristymässä, eikä Neuvostoliitto tehnyt asiasta suurempaa ulkopoliittista ongelmaa. Solmittu kauttakulkusopimus pysyi salassa 21. syyskuuta asti, jolloin ensimmäiset saksalaiset alukset ilmestyivät Suomen rannikolle. Välittömästi joukkojen saavuttua asia oli sekä Ison-Britannian että Neuvostoliiton tiedossa, sillä molemmille oli konsulaatit Petsamossa ja briteillä tarkkailijoita pitkin Lappia. Neuvostoliitolle Saksan ulkoministeriö selitti, että järjestely oli tilapäinen ja sillä vahvistettiin Pohjois-Norjan puolustusta brittien maihinnousun varalta.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Kauttakulkusopimus pysyi niin pienen piirin tiedossa, että kun ensimmäiset saksalaiset saapuivat Vaasaan, kaupungin poliisimestarikaan ei tiennyt asiasta mitään. Säikähtäneenä hän soitti välittömästi Helsinkiin sisäministeri Ernst von Bornille, joka niin ikään yllättyi asiasta. Von Born otti yhteyden pääministeri Rytiin, joka vakuutti kaiken olevan järjestyksessä. Myös kulkulaitosministeri Väinö Salovaara sai tiedon kauttakulkusopimuksesta ministeriönsä virkamiehiltä.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Asetoimitusten ensimmäinen hankintasopimus solmittiin 1. lokakuuta 1940. Aseiden laivaus alkoi jo ennen kauppasopimuksen allekirjoitusta. Jotta hanke pysyisi salassa aseet osti Veltjensin yhtiö "J. Veltjens Waffen und Muniton", joka myi ruotsalaisen bulvaanin kautta ne suomalaiselle "Oy Dahlberg & Hilbert Ab:lle", joka puolestaan myi aseet Suomen puolustusministeriölle.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Suomeen rahdattiin 140 00 tonnia aseita ja ammuksia seitsemällä laivalla. Laivat kulkivat 26. syyskuuta – 10. lokakuuta kauttakulun huoltokuljetusten mukana Saksan rannikolta Pohjanmaan satamiin, josta ne rahdattiin muiden saksalaiskuljetusten mukana kohti pohjoista, kunnes lähetettiin risteysasemilla suomalaisiin sotilasvarikoihin. Mukana oli 53 patteria eri tyyppistä kenttätykistöä, 28 patteria ilmatorjuntatykkejä ammuksineen, ja 150 000 maamiinaa.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Marraskuuhun mennessä maahan oli kuljetettu 4 600 saksalaissotilasta. Etappireitin varrelle perustettiin saksalaisten toimistoja ja tukikohtia, sekä sijoitettiin pysyvästi 1 500 miestä. Rovaniemelle rakennettiin leiri 3 000 miehelle. Saksalaisyksiköitä sijoitettiin myös muualle, esimerkiksi Turkuun, Mäntyluotoon, Haapamäelle ja Ylivieskaan. Kaikkiaan Pohjois-Suomen läpi kuljetettiin 13 000 saksalaissotilasta toukokuun loppuun 1942 mennessä. Joukot kuljetettiin Pohjanmaan satamiin ja sieltä rautateitse Rovaniemelle. Pohjoiseen matka jatkui autokuljetuksina pitkin Jäämerentietä.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Kesäkuussa 1941 alkoivat saksalaisjoukkojen keskitykset Suomeen. Talven aikana saksalaiset olivat tiedustelleet hyökkäysoperaatiota varten Pohjois-Suomessa. Joskus saksalaisupseerit liikkuivat jopa suomalaisunivormuissa. Toukokuussa alueelle saapui operaation valmisteluja tekeviä joukkoja, ja kesäkuussa aloitettiin keskitykset. Motorisoitu SS-taisteluryhmä Nord siirtyi Norjan Kirkkoniemestä Suomen rajan yli 7. kesäkuuta 1941. Huomiota herättävän 8 000–9 000 miehen vahvuisen divisioonan ajoneuvokolonnan ohimarssi kesti kymmenen tuntia. Divisioona kulki Jäämerentietä pitkin Vuotson ja Sodankylän kautta Rovaniemelle, jonne se saapui 10. kesäkuuta. Kaksi divisioonaa saksalaisjoukkoja, Stettinistä 20 000 ja Oslosta 10 600 miestä, laivattiin Ouluun ja siirrettiin junakuljetuksina Rovaniemelle. Laivaukset alkoivat 5. kesäkuuta ja viimeiset joukot olivat Rovaniemellä 14. kesäkuuta.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Rovaniemelle perustettiin 12. kesäkuuta paikalliskomendantinvirasto, ja Kemiin toinen. Komendantilla oli komennossaan erilaisia santarmi- turva- ja poliisijoukkoja pitämään yllä järjestystä ja vartiointitehtäviin.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Rovaniemen seudulla oli kesäkuun 1941 puolivälissä 40 600 miehen vahvuiset hyökkäysjoukot. Joukot aloittivat 18. kesäkuuta siirtymisen kohti Sallaa Kemijärven ja Ranua–Pudasjärvi–Kuusamo-reitin kautta: operaatio Barbarossan, Saksan laajamittaisen hyökkäyksen Neuvostoliittoon oli määrä alkaa 22. kesäkuuta, mutta Suomi salli vasta 25.6, eli jatkosodan alettua, saksalaisten toiminnan Suomen alueelta. Saksan Lapin-armeija jaettiin kolmeen osaan: Vuoristoarmeijakunta Norja sai tehtäväkseen marssia kohti Murmanskia, Saksan XXXVI vuoristoarmeijakunta määrättiin hyökkäämään Sallaan ja Kantalahteen. Suomalaisen III Armeijakunnan tehtävänä oli katkaista Muurmannin rata Louhen korkeudella. Tämän vuoksi saksalaiset pystyivät ylittämään Neuvostoliiton rajan vasta kesäkuun 29. päivän aamuna kello 3.00


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus merkitsi peruuttamatonta muutosta Suomen roolille kansainvälispoliittisessa asetelmassa. Suomi siirtyi Neuvostoliiton etupiiristä Saksan etupiiriin, mistä seurasi suora linja sotaan Saksan rinnalla Neuvostoliittoa vastaan. Everstiluutnantti Joseph Veltjensin kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen kenraali Paavo Talvela kirjoitti päiväkirjaansa: "Tämä viikko oli Suomen kohtalon viikko. Silloin kääntyi tiemme kulkuun Saksan rinnalle." Samaan aikaan Suomen poliittinen johto pyrki kuitenkin säilyttämään Suomen julkisivun puolueettomana maana maailmansodan suhteen.


title: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus

text: Sopimuksella oli välitön vaikutus myös Neuvostoliiton suhtautumiselle Suomeen. Kädenvääntö Petsamon nikkelikaivoksesta jatkui, mutta muutoin Suomeen kohdistunut painostus loppui. Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran toiminta tyrehtyi, mikä johtui osittain Suomen viranomaisten toimista sitä vastaan, mutta myös siitä, että Neuvostoliiton lehdistö lakkasi kirjoittamasta siitä.


title: Gulielmus Cobben

text: Gulielmus (Guillaume) Cobben (alk. Willem Petrus Bartholomaeus Cobben; 29. kesäkuuta 1897 Sittard, Alankomaat – 27. tammikuuta 1985 Sittard, Alankomaat) oli roomalaiskatolinen pappi ja piispa, joka oli Helsingin roomalaiskatolisen hiippakunnan ensimmäinen piispa.


title: Gulielmus Cobben

text: Cobben vihittiin papiksi vuonna 1924. Terijoen roomalaiskatolisen seurakunnan kappalaisena hän toimi 1924–1925, Viipurin 1925–1926 ja sitten Turussa kirkkoherrana 1926–1934. Cobben osoitettiin apostolisen vikaarin tehtäviin Suomeen vuonna 1933. Vuonna 1934 hänet vihittiin Amathus in Palaestinan titulaaripiispaksi. Cobben oli Suomen apostolinen vikaari vuodesta 1934 ja Helsingin piispa hänestä tuli, kun Helsingin roomalaiskatolinen hiippakunta perustettiin vuonna 1955. Tässä virassa hän pysyi vuoteen 1967 saakka, kun hän erosi ja tuli nimitetyksi Tamagristan titulaaripiispaksi. Tämän piispanistuimen hän jätti vuonna 1976.


title: Ernest Kinoy

text: Ernest Kinoy (s. 1. huhtikuuta 1925 – 10. marraskuuta 2014) oli yhdysvaltalainen radio- ja televisiokäsikirjoittaja. Hän kirjoitti muun muassa alkuperäiskäsikirjoituksia ja sovituksia radiosarjoihin, kuten "Dimension X" ja sen seuraajaan "X Minus Oneen". Hänet palkittiin kolmesti Emmy-palkinnolla televisiokäsikirjoituksistaan.


title: Mikael Buckx

text: Mikael Buckx (6. elokuuta 1881 – 22. syyskuuta 1946) oli roomalaiskatolinen pappi ja piispa. Buckx vihittiin papiksi vuonna 1906. Vuonna 1921 hänet nimettiin Suomen apostoliseksi administraattoriksi. Noin kaksi vuotta myöhemmin, vuonna 1923 hänet vihittiin Dolichen titulaaripiispaksi ja asetettiin Suomen apostoliseksi vikaariksi. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1933 asti, jolloin hän erosi tehtävästään.


title: Sytokromi P450

text: Sytokromi P450 (CYP, P450, CYP450) on ryhmä hemiä sisältäviä sytokromientsyymejä, joita esiintyy erittäin laajalti eliökunnassa. CYP-entsyymeille on tunnusomaista kyky oksidatiiviseen metaboliaan. CYP-entsyymejä on ihmisen elimistössä käytännössä kaikkialla, mutta erityisen paljon niitä on maksassa. CYP-entsyymit ovat keskeisiä vierasaineiden kuten lääkeaineiden metaboliassa.


title: Sytokromi P450

text: CYP-entsyymit ovat tyypillisesti hyvin epäspesifejä; yhdenlainen CYP-entsyymi pystyy siis muokkaamaan useita erilaisia yhdisteitä. CYP-entsyymit toimivat osana P450-järjestelmiä, joiden komponentteina on CYP-entsyymien lisäksi molekulaarinen happi ja elektroneja siirtävä NADPH-sytokromi P450-reduktaasi.


title: Sytokromi P450

text: CYP-entsyymejä on löydetty nisäkkäiden lisäksi suurimmalta osalta muitakin eliöitä, kuten hyönteisiltä, kasveilta, sieniltä, prokaryooteilta ja arkeilta. Eliökunnasta tunnetaan tuhansia P450-entsyymien alamuotoja, jotka on jaoteltu perheisiin ja edelleen alaperheisiin. P450-entsyymien kehitys alkoi todennäköisesti yli kolme miljardia vuotta sitten, ja varhaisimpien muotojen tehtävänä saattoi olla rasvahappojen ja kolesterolin metabolia solukalvojen rakenneosiksi. Nykyään P450-entsyymit ovat tärkeä osa elimistön vierasainemetaboliajärjestelmää.


title: Teemu Sippo

text: Teemu Jyrki Juhani Sippo SCJ (s. 20. toukokuuta 1947 Lahti) on suomalainen katolinen pappi ja Suomessa toimivan katolisen kirkon piispa. Hänestä tuli 5. syyskuuta 2009 ensimmäinen suomalaissyntyinen katolisen kirkon johtaja Suomessa Arvid Kurjen (1464–1522) jälkeen.


title: Teemu Sippo

text: Teemu Sippo syntyi luterilaiseen perheeseen, mutta kiinnostui jo koululaisena katolisesta kirkosta ja katsoi, että hänen on lähdettävä ”sille tielle”. Sippo liittyi katoliseen kirkkoon 1966 ollessaan 19-vuotias. Sippo on opiskellut teologiaa Freiburgissa Saksassa ja on suorittanut diplomiteologin perustutkinnon. Papiksi hänet vihittiin vuonna 1977. Sippo on työskennellyt muun muassa kappalaisena Jyväskylässä Pyhän Olavin seurakunnassa, Katolisen tiedotuskeskuksen johtajana sekä Helsingissä Pyhän Marian seurakunnassa ja Pyhän Henrikin katedraaliseurakunnassa, jälkimmäisessä pitkään myös kirkkoherrana. Hän toimi Helsingin katolisen hiippakunnan asiainhoitajana, kun piispa Józef Wróbel siirrettiin 2008 Helsingistä Puolaan Lublinin arkkihiippakunnan apulaispiispaksi. Piispa Wróbelin aikana Sippo toimi piispanvikaarina ekumeenisia asioita varten. Hän on myös ollut mukana Suomen Ekumeenisen Neuvoston hallituksessa, ja Sippo on valittu kahdesti Suomen Ekumeenisen Neuvoston puheenjohtajaksi vuosina 2010 ja 2013.


title: Teemu Sippo

text: Vuonna 2015 Sippo osallistui Pohjoismaiden piispainkokouksen ainoana edustajana Vatikaanissa pidettyyn perhettä käsitelleeseen piispainsynodiin. Samana syksynä hänet nimitettiin myös piispainkokouksen pysyvän neuvoston jäseneksi.


title: Teemu Sippo

text: Tapaninpäivänä 2018 Sippo loukkaantui vakavasti liukastuttuaan kadulla Helsingissä ja lyötyään päänsä. Parin viikkoa myöhemmin hänen kerrottiin edelleen olevan sairaalahoidossa, mutta toipumisen ajankohdasta ei ollut tietoa. Kirkko ilmoitti jatkossa tiedottavansa asiasta vain kun Sipon tilassa tapahtuu merkittävää muutosta.


title: Teemu Sippo

text: Sippo tunnetaan vapaamielisenä katolilaisena, vaikka hän määrittelee itsensä ”keskitien kulkijaksi”. Hänen nimityksensä piispaksi on ärsyttänyt eräitä konservatiivisia katolilaisia myös Suomen ulkopuolella. Toisaalta Sippo otti maaliskuussa 2009 hiippakunnan asiainhoitajana kantaa perinteisen perhekäsityksen puolesta, kun Suomen evankelis-luterilaisen kirkon työryhmän muistio samaa sukupuolta olevien parisuhteiden vihkimisestä oli julkaistu. Samoin liturgisesti Teemu Sippo on joskus ottanut varovaisen konservatiivisia kantoja.


title: Teemu Sippo

text: Piispana Teemu Sippo on jatkanut perinteisen avioliittokäsityksen puolustamista sekä yhteiskunnassa että Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kaavailtuja muutoksia vastaan. Hänen kaudellaan Suomessa toimiva katolinen kirkko on jatkanut kasvuaan useiden prosenttien vuosivauhdilla. Samoin hän on kuudessa vuodessa ehtinyt vihkiä jo yhdeksän pappia. Sippo on edistänyt myös Katolisen rukouskirjan ja hiippakunnan Cantemus-laulukirjan valmistumista samoin kuin monien liturgisten tekstien valmistumiseen tähtääviä hankkeita.


title: Teemu Sippo

text: Piispana Sippoa on katolilaisten taholta arvosteltu julkisuudessa muun muassa saamattomuudesta sekä liiallisesta ajankäytöstä ekumenian parissa. Sippo on saanut kovaa arvostelua osakseen myös huonosta hallintokulttuurista ja hengellisen johtajuuden puuttumisesta. Hän ryhtyi katolisen hiippakunnan ainoan "Stella Maris" -leirikeskuksen myyntiin vain vähän sen jälkeen, kun hän oli elokuussa 2011 julkisesti kiistänyt myyntihankkeiden olemassaolon.


title: Teemu Sippo

text: Teemu Sippo on suomentanut M. Angela Toigon teoksen "Erään hiiren rukouksia" ja Terhi Kiiskisen kanssa Bernhard Welten teoksen "Olemattomuuden valo".


title: CYP

text: CYP on lyhenne, joka voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Nea Kontio

text: Nea Kontio (s. 1953) on suomalainen uskonnonopettaja ja poliitikko.


title: Nea Kontio

text: Kontio oli vihreiden edustaja Lahden kaupunginvaltuustossa vuodet 1985–2000. Hän on ollut perustamassa Lahden Vihreitä.


title: Nea Kontio

text: Vuodesta 1984 Kontio on taistellut Lahden Karjusaaren lehmuslehdon suojelemiseksi. Vuonna 2003 hän oli mukana yhdessä muiden luonnonsuojelijoiden kanssa maalaamassa puita ja kiviä punamultamaalilla Villikarju-luonnonsuojeluryhmän järjestämässä tempauksessa. Kontio tuomittiin Lahden käräjäoikeudessa vahingonteosta sakkoihin. Hänet määrättiin maksamaan vahingonkorvauksia yksityisille maanomistajille ja Lahden kaupungille. Sakkorangaistusta korotti se, että hän jatkoi maalaamista vielä toisenakin päivänä.


title: Nea Kontio

text: Lahden Vihreät erotti Kontion jäsenyydestä alkuvuodesta 2004. Kunnallisvaaleissa 2004 Kontio valittiin Lahden kaupunginvaltuustoon Vaihtoehtoväen listoilta. Hän muodosti oman, yhden jäsenen valtuustoryhmänsä, kun Lahden vihreistä irronneessa Wellamo-valtuustoryhmässä olleet vihreät eivät ottaneet häntä kunnallisvaalilistalle. Asia koski pääasiassa Lahden alueelle suunniteltua logistiikkakeskusta. Vaaleissa 2008 Kontio oli vaihtoehtoväen ehdokas, mutta putosi valtuustosta.


title: Nea Kontio

text: Ammatiltaan Kontio on uskonnonopettaja ja pappi. Kontio oli töissä Lahden yhteiskoulussa ja erosi virastaan, koska ei pitänyt koulun työhengestä. Myöhemmin hän on moittinut koulua ja kritisoinut siitä Etelä-Suomen Sanomien yleisön osastolla. Kirjoituksissaan hän on esimerkiksi väittänyt koulun suosivan tyttöoppilaita, jotka omistautuvat täysin koulutyölle ja saavat täydellisiä numeroita ja uskaltavat protestoida opettajien tahtoa vain kehittämällä itselleen syömishäiriön.


title: Bambi (palkinto)

text: Bambi on saksalaisen Hubert Burda Media -kustannusyhtiön jakama media-alan palkinto.


title: Bambi (palkinto)

text: Bambi jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1948, ja ensimmäisinä palkinnon saivat Jean Marais ja Marika Rökk. Palkinnon nimi tuli siitä, että Rökkin tytär kutsui sitä ”Bambiksi”, luultavasti Felix Saltenin ""-kirjan mukaan. Alkuaan patsas oli posliinia, mutta vuodesta 1958 lähtien se on valettu kultaan. Palkinto voidaan myöntää samalle henkilölle useamman kerran. Palkintoluokkia on 19.


title: Otto Dessloch

text: Otto Dessloch (kirjoitetaan myös Deßloch, 11. kesäkuuta 1889 Bamberg, Saksa – 13. toukokuuta 1977 München, Saksa) oli natsi-Saksan ilmavoimien Luftwaffen kenraalieversti toisen maailmansodan aikana.


title: Otto Dessloch

text: Dessloch liittyi upseerioppilaaksi Baijerin kuninkaallisten maavoimien rakuunayksikköön 5. baijerilaiseen Chevaulegers-rykmenttiin heinäkuussa 1910. Hänestä tuli joukkueenjohtaja seuraavan vuoden maaliskuussa ja vuonna 1912 hänet ylennettiin luutnantiksi.


title: Otto Dessloch

text: Dessloch haavoittui länsirintamalla heti suursodan alussa ja toivuttuaan vuoden 1914 lopulla hän pääsi lentokoulutukseen vastaperustettuihin ilmailujoukkoihin. Lokakuun 1916 lopulla hän joutui pakkolaskeutumaan neutraaliin Sveitsiin, jossa hänet internoitiin. Dessloch päästettiin palaamaan Saksaan tammikuussa 1917 ja hänet siirrettiin lentäjäksi 16. ilmataistelulaivueeseen (Jasta 16). Myöhemmin huhtikuussa hänet siirrettiin 35. ilmataistelulaivueeseen (Jasta 35), jonka komentajaksi hänet pian nimitettiin. Joulukuussa Dessloch määrättiin kouluttajaksi ilmailujoukkojen lentäjäkouluun. Kahta päivää ennen sodan loppumista 11. marraskuuta 1918 hän sai siirron Sonthofenin lentotukikohdan komendantiksi. Hänet palkittiin sodan aikana useilla mitaleilla, kuten muun muassa 1. ja 2. luokan rautaristeillä.


title: Otto Dessloch

text: Dessloch pysyi tehtävässä huhtikuuhun 1919 asti, jolloin hän liittyi Franz Ritter von Eppin vapaajoukkoyksikköön sen vapaaehtoisen lentoyksikön komentajaksi.


title: Otto Dessloch

text: Versailles’n rauhansopimus rajoitti Weimarin tasavallan armeijaa Reichswehriä. Sen koko pienennettiin 100 000 mieheen ja sillä ei saanut olla itsenäisiä ilmavoimia. Tällöin osa sodan aikaisten ilmavoimien henkilöstöstä siirtyi maavoimien pieniin lentotiedusteluosastoihin ja loput niistä, jotka saivat jäädä armeijaan siirtyivät sen muihin haaroihin. Dessloch siirtyi aluksi viestiupseeriksi jalkaväkeen, kunnes pääsi takaisin rakuunoihin vuonna 1921.


title: Otto Dessloch

text: Ilmavoimia kuitenkin kehitettiin, vaikka niitä ei saanut olla olemassa. 1920-luvulla Dessloch oli mukana salaisessa Saksan ja Neuvostoliiton sotilasyhteistyöprojektissa, jossa koulutettiin saksalaisia lentäjiä Neuvostoliiton alueella rauhansopimuksen noudattamista valvovien liittoutuneiden tietämättä. Hän jatkoi salaista tehtäväänsä ”erikoistehtävissä” 7. jalkaväkidivisioonan esikunnan alaisena. Lentäjiä koulutettiin siviili-ilmailukerhoissa ja Erhard Milchin johtaman lentoyhtiö Lufthansan alaisuudessa.


title: Otto Dessloch

text: Kansallissosialistinen puolue nousi valtaan Saksassa tammikuussa 1933. Luftwaffen kehittäminen alkoi välittömästi maavoimien alaisuudessa. Dessloch siirtyi maavoimien Luftwaffeen joulukuussa 1933, jolloin hänestä tuli Cottbusin lentäjäkoulun johtaja ja ilmatukikohdan komentaja. Luftwaffe perustettiin uudelleen itsenäisiksi ilmavoimiksi vasta vuonna 1935. Tällöin everstiluutnantin arvoinen Dessloch jatkoi ilmavoimien koulutuslaitosten johtajana, kunnes lokakuussa sai siirron komentajaksi lentoryhmä 155:een, joka nimettiin pommikoneryhmäksi marraskuussa 1936.


title: Otto Dessloch

text: Toisen maailmansodan alkaessa Dessloch komensi 6. lentodivisioonaa, kunnes hänet siirrettiin II ilmatorjunta-armeijakunnan komentajaksi lokakuussa 1939. Tammikuussa 1942 hänet ylennettiin ilmatorjuntatykistön kenraaliksi. I ilmatorjunta-armeijakuntaa hän komensi huhtikuusta 1942 syyskuuhun 1943. Vuosina 1942–1943 hän toimi alkuun Luftwaffen Kaukasuksen ja myöhemmin Kubanin aluekomentajana itärintamalla.


title: Otto Dessloch

text: Syyskuusta 1943 huhtikuuhun 1945 Dessloch toimi itärintamalla operoineen 4. ilma-armeijan komentajana. Dessloch ylennettiin kenraalieverstiksi maaliskuussa 1944. Elo–syyskuussa 1944 hän toimi väliaikaisesti Ranskaan sijoitetun 3. ilma-armeijan komentajana. Hänen tehtävänään oli tuolloin tuhota liittoutuneiden valtaama Pariisi. Desslochin johtaman pommitusoperaatio vahingoitti kaupungin koillisia osia tuhoten lähes 600 rakennusta ja taloa. Sen aikana kuoli 217 ja haavoittui 914 ranskalaissiviiliä.


title: Otto Dessloch

text: Huhtikuussa 1945 natsi-Saksan viimeisten taistelujen aikana 4. ilma-armeija hajotettiin ja siirrettiin osaksi 6. ilma-armeijaa. Dessloch siirrettiin Luftwaffen 4. komentoryhmän johtoon. Kuun lopulla hänet siirrettiin jo lähes kokonaan tuhotun 6. ilma-armeijan komentajaksi. Dessloch jäi liittoutuneiden sotavangiksi Saksan antautumisen jälkeen 8. toukokuuta 1945. Hänet vapautettiin internointileiriltä vuonna 1948. Elämänsä loppuajan Dessloch omisti ratsastusurheilulle. Hän kuoli Münchenissä vuonna 1977.


title: Johan Lilius

text: Johan Lilius (17. tammikuuta 1724 Längelmäki – 1803) oli hovioikeudenneuvos ja Aurora-seuran perustajia. Hänen vanhempansa olivat kirkkoherra Henrik Lilius ja Hedvig Margareta Wanochius.


title: Johan Lilius

text: Lilius oli vaikuttajana Suomen kirjallisuuden kasvuun osallistumalla muun muassa Aurora-seuran julkaiseman lehden Åbo Tidningar toimittamiseen kirjoittamalla siihen kahdeksan artikkelia. Hän oli Turun Soitannollisen Seuran jäsen, kuten myös hänen veljenpoikansa Gustaf Adolf Lilius.


title: Bruno Loerzer

text: Bruno Loerzer (22. tammikuuta 1891 Berliini, Saksa – 22. elokuuta 1960 Hampuri, Länsi-Saksa) oli Saksan ilmavoimien kenraalieversti toisen maailmansodan aikana. Loerzer oli myös yksi johtavista ensimmäisen maailmansodan hävittäjä-ässistä 44 ilmavoitolla.


title: Bruno Loerzer

text: Loerzer värväytyi jalkaväkeen 1911. Hän siirtyi vastaperustettujen ilmailujoukkojen lentokoulutukseen kesällä 1914. Ensimmäisen maailmansodan alussa hän lensi tarkkailukonetta, jonka tarkkailijana toimi Hermann Göring. Kesäkuussa 1915 Loerzer siirtyi taistelulentokoulutukseen, josta hän pääsi kenttälentoyksikköön elokuussa. Hän haavoittui vaikeasti huhtikuussa 1916 ja vietti loppuvuoden sairaalassa. Tammikuussa 1917 hänet nimitettiin hävittäjälaivue 26:n komentajaksi. Siihen mennessä hän oli ansainnut kaksi pudotusta. Lokakuussa 1917 Loerzerin tilillä oli jo 20 voitettua ilmataistelua. Loerzerin alaisuudessa palveli hänen veljensä Fritz, joka saavutti sodan aikana 11 ilmavoittoa.


title: Bruno Loerzer

text: Loerzer palkittiin Pour le Meritellä helmikuussa 1918. Samassa yhteydessä hänet nimitettiin Jagdgeschwader 3:n komentajaksi. Lentoyksikkö teki tuhojaan BMW:n moottoreilla varustetuilla Fokker D.VII -koneillaan ja Loerzer saavutti viimeisen eli 44. ilmavoittonsa syyskuussa 1918. Hänet ylennettiin kapteeniksi hiukan ennen akselivaltojen antautumista marraskuussa 1918.


title: Bruno Loerzer

text: Sodan jälkeen Loerzer toimi kommunistien kapinoita tukahduttaneissa vapaajoukoissa (Freikorps). Hän lensi Baltian alueella tukien "Eiserne Division"-vapaajoukkoa. Hän erosi armeijasta maaliskuussa 1920 pysyen mukana siviili-ilmailussa.


title: Bruno Loerzer

text: Vuonna 1930 Loerzerista tuli Saksan lentokoneen omistajien liiton puheenjohtaja. Adolf Hitlerin ja kansallissosialistisen puolueen valtaantulon myötä vanha sotakaveri Göring nimitti Loerzerin tuli Saksan ilmailu-urheiluyhdistyksen puheenjohtajaksi ja natsi-Saksan ilmailu-urheilujohtajaksi.


title: Bruno Loerzer

text: Luftwaffe perustettiin uudelleen virallisesti 1935. Loerzer toimi komentajana eri yksiköissä ja hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1938.


title: Bruno Loerzer

text: Sodan alussa Loerzer komensi 2. lentodivisioonaa ja Puolan offensiivin jälkeen II lentoarmeijakuntaa, joka osallistui Ranskan valtaukseen kevät-kesällä 1940. Ranskassa käytettiin Loerzerin ja Heinz Guderianin yhdessä kehittämää maavoimia tukevaa pommitustaktiikkaa, jossa pienet osastot pommittivat vihollisen maajoukkoja jatkuvana tasaisena virtana, sen sijaan että suuri osasto olisi hyökännyt kerran tai kahdesti päivän aikana. Guderian ja Loerzer olivat kokeilleet taktiikkaa jo Mlawassa puolalaisia vastaan 3. syyskuuta 1939.


title: Bruno Loerzer

text: Loerzer johti II lentoarmeijakuntaa taistelussa Britanniasta 1940–1941. Yksikkö osallistui operaatio Barbarossaan itärintamalla 1941, kunnes se siirrettiin Välimerelle joulukuussa 1941. Helmikuussa 1943 Loerzer ylennettiin kenraalieverstiksi ja siirrettiin ilmailuministeriöön. Joulukuussa 1944 hänet siirrettiin Wehrmachtin komentajareserviin, eikä hän saanut enää uusia tehtäviä sodan aikana.


title: Arturo García

text: Arturo García Muñoz eli Arzu (s. 17. maaliskuuta 1981 Dos Hermanas, Sevilla, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä thaimaalaista BEC Tero Sasanaa. Hän on pelipaikaltaan joko puolustava keskikenttäpelaaja tai keskuspuolustaja.


title: Arturo García

text: Arzu on Real Betisin junioriakatemian kasvatti. Hän pelasi kauden 1999–2000 Betisin kakkosjoukkueessa ja teki kaksi maalia 19 ottelussa. Kaudella 2000–2001 hän debytoi Betisin edustusjoukkueessa, joka pelasi silloin Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Arzu lainattiin kaudeksi 2001–2002 Córdobaan.


title: Arturo García

text: Ensimmäisenä kautenaan pääsarjassa Arzu pelasi yhteensä 25 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Yksi maaleista syntyi kauden avausottelussa Deportivo La Coruñaa vastaan, ottelu päättyi Betisin 4–2-voittoon. Kausien 2003–2005 aikana Arzu pelasi yhteensä 60 liigaottelua. Kauden 2004–2005 päätteksi Betis sijoittui pääsarjassa neljänneksi.


title: Arturo García

text: Kaudella 2005–2006 Arzu pääsi pelaamaan Mestarien liigan sekä UEFA Cupin otteluita. Hän teki myös näissä otteluissa yhden maalin Liverpoolin verkkoon, mutta ottelu päättyi kuitenkin Betisin 1–2-kotitappioon. 13. toukokuuta 2006 viimeisellä pääsarjakierroksella Arzu teki tärkeän tasoitusmaalin Atlético Madridia vastaan, ja tällä maalilla Betis vältti putoamisen pääsarjasta.


title: Ulrich Grauert

text: Ulrich Grauert (6. maaliskuuta 1889 Berliini, Saksa – 15. toukokuuta 1941 Saint-Omer, Ranska) oli natsi-Saksan ilmavoimien Luftwaffen kenraalieversti toisen maailmansodan aikana.


title: Ulrich Grauert

text: Kadettikoulua käynyt Grauert liittyi vänrikiksi Saksan keisarilliseen armeijan tykistöön vuonna 1909. Ensimmäisen maailmansodan alun hän palveli tykistössä, kunnes siirtyi ilmavoimiin maaliskuussa 1915. Hän lensi aluksi tarkkailijana, kunnes siirtyi taistelulentäjäksi joulukuussa 1915. Hän yleni kapteeniksi 1917 ja ehti toimia sodan viimeisenä vuonna myös tykistönupseerina.


title: Ulrich Grauert

text: Saksan ilmavoimat lakkautettiin itsenäisenä haarana Versailles’n rauhansopimuksen nojalla 1920. Weimarin tasavallan aikana Grauert siirtyi jälleen tykistöön toimien muun muassa komentajana eri yksiköissä sekä esikuntaupseerina.


title: Ulrich Grauert

text: Adolf Hitlerin johtaman kansallissosialistisen puolueen noustessa valtaan vuonna 1933 everstiluutnantin arvoinen Grauert työskenteli sotaministeriössä ilmapuolustustehtävissä. Hänet siirrettiin pian uuteen ilmailuministeriöön osastopäälliköksi.


title: Ulrich Grauert

text: Toisen maailmansodan syttyessä Grauert johti 1. ilmadivisioonan Puolan offensiivin kääntyessä nopeasti voittoisaksi Grauert ylennettiin kenraaliksi ("General der Flieger") lokakuussa 1939. Hän osallistui Ranskan taisteluun ja sitä seuranneeseen taisteluun Britanniasta I lentoarmeijakunnan komentajana. Ranskan antauduttua heinäkuussa 1940 hyvin ammattitaitoinen Grauert palkittiin kenraalieverstin arvolla ja rautaristin ritariristillä.


title: Ulrich Grauert

text: Luftwaffe menetti yhden pätevimmistä komentajistaan, kun Kuninkaallisten ilmavoimien hävittäjäkone ampui alas Grauertia kuljettaneen Junker Ju 52 -koneen Englannin kanaalin rannikolla lähellä Saint-Omeria.


title: Lilius & Hertzberg

text: Lilius & Hertzberg oli 1898 perustettu kirjankustantamo ja kirjapaino, jonka perustajina olivat kapteeni Kasimir Lilius ja Weilin & Göösin apulaisjohtaja Hugo Hertzberg. Kirjapainossa painettiin mm. Viron tasavallan ensimmäiset joukkovelkakirjat jotka toimivat maan ensimmäisinä maksuvälineinä.


title: Lilius & Hertzberg

text: Kustantamon punatiilinen talo oli Helsingissä entisellä Hallituskadulla (nykyinen Yliopistokatu), vastapäätä Helsingin yliopiston Porthanian rakennusta.


title: Pyjamantaskupuhe

text: Pyjamantaskupuheen nimellä tunnetaan pääministeri Urho Kekkosen 23. tammikuuta 1952 Maakansa-lehdessä julkaisema ulkopoliittinen kannanotto, jossa ehdotettiin pohjoismaista puolueettomuusliittoa solmittavaksi Suomen ja Neuvostoliiton välille solmitun YYA-sopimuksen jatkoksi. Tämä ehdotus sai aikaan Suomessa hallituskriisin, sillä sosialidemokraatit närkästyivät siitä, ettei Kekkonen ollut etukäteen informoinut heitä riittävästi artikkelin sisällöstä. Pyjamantaskupuheen nimi tuli siitä, että Kekkosen oli alun perin tarkoitus pitää aiheesta puhe Mynämäellä, mutta tämä puhetilaisuus peruttiin Kekkosen jouduttua yllättäen sappikivileikkaukseen (toisten lähteiden mukaan kysessä oli suolisolmutapaus). Kekkonen viimeisteli kuitenkin puheen tekstin sairaalassa ollessaan, ja se julkaistiin Maakansassa haastattelun muodossa. Kekkosen pyjamantaskupuhe oli yksi merkittävimpiä Suomen turvallisuuspolitiikan kannanottoja 1950-luvulla.


title: Pyjamantaskupuhe

text: Kekkonen ehdotti puheessaan, että pohjoismaat Ruotsi, Norja, Tanska ja Suomi muodostaisivat yhteisen puolueettomuusliiton. Tämä liitto olisi poistanut YYA-sopimuksessa mainitun Neuvostoliittoa kohtaan Skandinaviasta suuntautuvan hyökkäyksen uhan ja liitto olisi näin ollut jatke YYA-sopimukselle. Liitto olisi edellyttänyt Tanskan ja Norjan eroamista Pohjois-Atlantin puolustusliitosta NATO:sta.


title: Pyjamantaskupuhe

text: Kekkonen valmisteli puhetta jo tammikuun alussa 1952 ja hän lähetti siitä luonnoksen presidentti Paasikiven nähtäväksi. Paasikivi hyväksyikin puheen tekstin pienten korjausten jälkeen ja piti puheen pääsisältöä hyvänä. Kekkonen sairastui yllättäen ollessaan Tampereella 13. tammikuuta. Hänet tuotiin seuraavan päivän iltana junalla Helsinkiin, ja hän joutui välittömästi Mehiläisen sairaalaan leikattavaksi. Kekkonen jatkoi puheen tekstin valmistelua sairaalassa ollessaan, ja puhe julkaistiin sitten 23. tammikuuta Maakansa-lehdessä. Kekkonen pyrki puheellaan myös lievittämään kireän kansainvälisen tilanteen Suomessa synnyttämiä pelkoja ja toisaalta rauhanasiaa korostamalla hän pyrki siirtämään huomiota pois sisäpolitiikan ongelmista kuten kohonneista elintarvikkeiden hinnoista.


title: Pyjamantaskupuhe

text: Sosialidemokraatit närkästyivät siitä, että heille ei ollut riittävästi tiedotettu puheen sisällöstä etukäteen. Kekkonen oli näyttänyt tekstiä puoluesihteeri Väinö Leskiselle, mutta esimerkiksi ministeri Penna Tervo ei ollut sitä nähnyt. Osa sosialidemokraateista piti puhetta myös liikaa Neuvostoliittoa myötäilevänä, ja he pelkäsivät sen lännessä aiheuttamia reaktioita. Kekkonen loukkaantui sosialidemokraattien arvostelusta ja ilmoitti olevansa valmis eroamaan pääministerin paikalta. Kekkonen piti edelleen kiinni puheen sisällöstä ja kertoi jättäneensä hallituksen ulkoasiainvaliokunnan asiasta sivuun siltä varalta, että puhe saisi ulkomailla negatiivisen vastaanoton. Tällöin se olisi voitu selittää pääministerin yksityiseksi kannanotoksi.


title: Pyjamantaskupuhe

text: Vuoden 1952 valtiopäivien avajaisissa 2. helmikuuta eduskunnan puhemies sosialidemokraattien K. A. Fagerholm arvosteli puhessaan Kekkosen ehdotusta samalla, kun hän tuki Paasikiven varovaista ulkopolitiikkaa. Fagerholmin puhe kiristi tunnelmia hallituksen sisällä ja Kekkonen harkitsi jo vakavasti eroamista pääministerin tehtävästä. Tilanne saatiin kuitenkin ratkaistua Forssassa 6. helmikuuta pidetyssä sovintokokouksessa Kekkosen ja sosialidemokraatteja edustaneiden puolustusministeri Emil Skogin, Väinö Leskisen ja ulkoministeri Sakari Tuomiojan välillä. Sosialidemokraatit tarjoutuivat antamaan julkilausuman, jossa hän ilmaisisivat tukensa hallituksen ulkopolitiikalle. Tällainen julkilausuma julkaistiinkin lopulta toukokuussa 1952.


title: Pyjamantaskupuhe

text: Kekkosen puheen varsinainen sisältö jäi lopulta asiasta syntyneen poliittisen kiistelyn jalkoihin. Neuvostoliitossa puheeseen suhtauduttiin myönteisesti, mutta Tanskassa ja Norjassa vastaanotto oli kielteinen. Ruotsalaisten kannanotot olivat valtaosin myönteisiä, mutta puolueettomuusliiton toteutumiseen lähitulevaisuudessa ei kuitenkaan uskottu. Kotimaassa puhe sai myönteisen vastaanoton SKDL:n ja Maalaisliiton lehdissä. Kekkosen ehdotus sai kritiikkiä Helsingin Sanomien ja Suomen Sosialidemokraatin kommenteissa, kun taas Hufvudstadsbladet ja Uusi Suomi omaksuivat siihen maltillisemman kannan.


title: Sotaveromerkki

text: Sotaveromerkki on postimerkkilaji, joka kiinnitetään postilähetykseen tavallisen postimerkin lisäksi. Se on samankaltainen kuin postiveromerkki, mutta siitä saatavat tulot käytetään sotakulujen maksamiseen. Kuten muidenkin postiverojen maksaminen sotaveromerkkien käyttäminen on ollut pakollista tiettyinä aikoina.


title: Sotaveromerkki

text: Ensi kerran sotaveromerkit otettiin käyttöön Espanjassa 1874 kolmannen karlistisodan aikana. Useita muitakin merkkejä julkaistiin vuonna 1879. Ne olivat peruspainatukseltaan samanlaisia kuin sinä vuonna julkaistut tavalliset postimerkit, mutta niissä oli lisäteksti "Impuesto de Guerra" tai "Impto de Guerra". Ensimmäisen maailmansodan aikana brittiläiset territoriot tuottivat sotaveromerkkejä päällepainamalla tavallisiin postimerkkeihin sanat "WAR" (sota) tai "WAR TAX" (sotavero).


title: Sotaveromerkki

text: Kanada meni askeleen pidemmälle ja alkoi 1915 muunnella amiraaleja esittävän postimerkkisarjansa painolevyjä. Aluksi merkkeihin lisättiin teksti "WAR TAX" ja vuonna 1916 teksti "1 T C", joka tarkoitti että merkistä kannettiin siihen merkityn postimaksun lisäksi yhden sentin suuruinen vero. Tällaisten merkkien käyttö postilähetyksissä oli välttämätöntä, eikä suinkaan vapaaehtoista.


title: Paistetut vihreät tomaatit

text: Paistetut vihreät tomaatit ("Fried Green Tomatoes") on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, joka perustuu Fannie Flaggin romaaniin "Fried Green Tomatoes at the Whistle Stop Cafe". Elokuvan on ohjannut Jon Avnet.


title: Paistetut vihreät tomaatit

text: 1920-luvun etelävaltioissa elävä Evelyn Couch (Bates) on ikääntyvä nainen, jonka avioelämä on ikävystyttävää ja elämä muutenkin tarkoituksetonta. Hän vierailee miehensä kanssa vanhusten hoitokodissa, jossa miehen täti ajaa Evelynin ulos huoneesta. Evelyn alkaa jutella elämäniloisen vanhan Ninnyn (Tandy) kanssa. Evelyn lumoutuu Ninnyn tarinoista ja alkaa käydä ahkerasti häntä tapaamassa."Video-oppaassa" vuodelta 1994 Olavi Similä luonnehtii elokuvaa lämminhenkiseksi tunnelmoinniksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Matka- ja kuntoluistelu

text: Matka- ja kuntoluistelu l. matkaluistelu () on luistelulaji. Matkaluistelu Suomessa on luistelua luonnonjäille auratuilla jääradoilla eli matkaluisteluradoilla sekä jäädytetyillä soikeilla luisteluradoilla. Matkaluistelu sekoitetaan usein toiseen luistelulajiin retkiluistelu.


title: Matka- ja kuntoluistelu

text: Luistelun kotimaassa Hollannissa, luistelua on harrastettu keskiajalta lähtien kanaalien ja järvien jäällä sekä myöhemmin tekojäällä; jossa kuuluisimpana vuosittaisena matka- ja maratonluistelutapahtumana (Toer- en maratonschaatsen) voidaan pitää pikaluistelukilpailujen rinnalla matkaluistelun suurtapahtumaa ns. Elfstedentocht:ia (yhdentoistakaupungin luistelua).


title: Matka- ja kuntoluistelu

text:
Matkaluistelu on kasvattanut pohjoismaissa ja Suomessa viime vuosina huomattavasti suosiotaan. Tähän ovat vaikuttaneet mm. kuntien luonnonjäille rakentamat ja ylläpitämät matkaluisteluradat ympäri maata. Matkaluistelu on tullut varteenotettavaksi ulkoilu- ja kuntoilulajiksi hiihdon rinnalle lumipeitteen vähenemisen myötä. Matkaluistelun piiriin on siirtynyt runsaasti muidenkin perinteisten talvilajien harrastajia. Suomen Luisteluliiton virallisen arvion mukaan lajin harrastajia on v. 2010 jo noin sata tuhatta koko maassa ja matkaluisteluratoja noin sata ympäri Suomen.
Matkaluistelun (kuten myös pikaluistelun) kilpailumuotona toimii maratonluistelu ja erityisesti maratonluistelun kuntoluokat jokamiesluokat. Matkaluistelussa noudatetaan perinteistä luistelutyyliä (v-tyyli), joka muistuttaa läheisesti pikaluistelijoiden käyttämää tekniikkaa. Luisteltaessa vauhti kasvaa ja matkat taittuvat nopeasti. Samaa luistelutekniikkaa käytetään kesäisin rullaluistelussa. Matkaluistelussa ei käytetä sauvoja koska ne haittaavat oikeaa luistelutekniikkaa mutta pohjoismaissa niitä näkee käytettävän varsin yleisesti myös rullaluistelun yhteydessä. Matkaluistelussa voi kuntoilun ja vauhdin lisäksi nauttia myös luonnonjäille aurattujen matkaluisteluratojen varsilla olevista luonnonmaisemista.


title: Matka- ja kuntoluistelu

text: Matkaluistelun virallisena lajiliittona toimii Suomen Luisteluliitto ja matkaluistelijoille on vuonna 2007 perustettu Matkaluistelijat ry, joka on Suomen Luisteluliiton jäsenyhdistys.


title: Matka- ja kuntoluistelu

text: Luistelukausi kestää luonnonjäillä yleensä tammikuun alusta maaliskuun loppuun. Huonoina talvina sesonki voi olla huomattavasti lyhyempi. Tekojääradoilla luistelukausi alkaa yleensä joulukuun alussa ja loppuu huhtikuussa.


title: Matka- ja kuntoluistelu

text:
Suosittuja matkaluistelukohteita ovat muun muassa Vartiokylän ja Puotilan merenjäälle aurattu matkaluistelurata Helsingissä, Oulunkylän tekojäärata Helsingissä, Tuusulanjärven jäälle aurattu matkaluistelurata, Helsingin Laajalahden matkaluistelurata (Munkkiniemi, Espoo), Oravaisten matkaluisteluradat, Oravin matkaluisteluradat Savonlinnassa, Kuolimon matkaluistelurata Savitaipaleella, Kuopion matkaluistelurata, Jyväskylän matkaluistelurata ja Ilmajoen Särkyneen sillan matkaluistelurata. Monet kunnat ilmoittavat lehdissä ja internet-sivuillaan ylläpitämistään luonnonjäälle auratuista matkaluisteluradoista sekä jäädytetyistä radoista. Vallitsevista jäänpaksuuksista, olosuhteista ja turvallisuusseikoista tiedottavat kuntien ja kaupunkien liikuntatoimet, joiden vastuulle matkaluisteluratojen hoito-ja turvallisuusasiat kuuluvat.
Lisätietoa Suomen matkaluisteluradoista saa Suomen Luisteluliiton ylläpitämältä listalta


title: Matka- ja kuntoluistelu

text: Matkaluisteluvarusteet koostuvat pitkäteräisistä luistimista ja olosuhteisiin sekä luisteluun soveltuvista ulkoiluvaatteista. Yleensä keskieurooppalaisissa (Hollanti) matkaluistimissa terät ovat kiinteästi paikoillaan luistelukengissä kuten vanhemmissa pikaluistimissa sekä maratonluistimissakin. Vanhemmissa luistimissa terä oli kiinni puupohjassa, joka kiinnitettiin hihnoilla kenkään. Luisteluterät ovat pitkät ja perusmalleissa kiinteästi kiinni luistinkengässä. Uudenaikaisissa ja vauhdikkaampaan matkaluisteluun soveltuvissa luistinmalleissa ovat ns. klap-mallit yleistyneet jotka ovat kantapäästä irti. Kyseisiä luistinmalleja käytetään mm. maratonluistelussa sekä rataluistelussa (kts. pikaluistelu). Matkaluistimiksi määritellään myös nk. Multiskate-mallit jotka on kehitetty alkujaan luisteluhiihtoon joissa pitkät terät voidaan kiinnittää luisteluhiihtokenkään. Varsinaiseen luisteluun ja matkaluisteluun eivät kuulu sauvat, koska ne haittaavat oikean luistelutekniikan oppimista. Sauvoja voi kuitenkin käyttää harjoittelun alkuvaiheessa jos tilanne niin vaatii. Kesäaikana matkaluisteluharrastusta voi hyvin jatkaa rullaluistelulla, jossa tekniikka on sama.


title: Matka- ja kuntoluistelu

text: Tunnetuin jäämaraton Suomessa on Kuopion Finland Ice Marathon. Muita luistelumaratoneja Suomessa ovat Tuusulanjärven Luistelumaraton sekä Suomen Luisteluliiton hallinnoima maanlaajuinen Tour de Skate - luonnonjääkilpailusarja. Uusin matka-ja maratonluistelutapahtuma on Helsingin Laajalahden matkaluisteluradalla luisteltava Helsinki Marathon On Ice maaliskuun alussa.


title: Matka- ja kuntoluistelu

text:
Matka-ja kuntoluistelun alkuperämaa on Alankomaat. Matkaluistelun tunnetuin tapahtuma on perinteinen Elfstedentocht (yhdentoista kaupungin) luistelu, jossa kaupunkien väli luistellaan jäätyneiden kanaalien ja järvien kautta.
Vuonna 2006 järjestettiin Suomessa luistelumaraton Tuusulanjärvellä. Tapahtuman jälkeen Maarten Odde de Bonniot ja Suomen Luisteluliiton silloinen toiminnanjohtaja Sauli Pollari päättivät yhdessä tehdä aloitteen Matkaluistelulajin perustamisesta Suomeen.
Matkaluistelun; – koko nimeltään Matka-ja kuntoluistelu, lajimääritykset laadittiin Suomen Luisteluliitossa v. 2007 ja ne neuvoteltiin sekä vahvistettiin yhdessä Suomen Ladun kanssa. Suomessa Matkaluistelu on ollut lajina v. 2007 lähtien ja maahan on perustettu sen jälkeen yli 100 matkaluistelurataa järvien ja meren jäälle, sekä maalle. Harrastajia on lajilla jo n. 150th.
Suomen Luisteluliitto on pyrkinyt edistämään luistelumatkailua maassamme vuodesta 2007 lähtien. Vuoden 2017 talven harrastaja määrän arvioidaan olevan n.150th hyvän toteutuneen luistelutalven johdosta. Lähdetiedot: Suomen Luisteluliitto/Matka- ja kuntoluistelu/historiaa.