title: Piispankylä

text: Vantaanpuiston alueella ei ollut alkuaikoina kaukolämpöä, joten taloissa oli kiinteistökohtainen lämmitys. Vesihuoltoa varten rakennettiin oma vedenottamo. Kunnallisen vesijohdon myötä vedenottamo poistettiin käytöstä veden fluoripitoisuuden vuoksi ja jäi varavedenottamoksi.


title: Piispankylä

text: Alueella asuu nykyään noin 900 henkeä. Vantaanpuiston varhaisaikoina 1970-luvun alkupuolella alueella asui jopa 1600 henkeä. "Vantaanpuiston ostoskeskus" toimii alueen sydämenä ja tarjoaa palveluja myös naapurikaupunginosille.


title: Markkinatrendi

text: Markkinatrendeistä puhutaan usein sijoittamisen ja finanssimarkkinoiden yhteydessä. Yleensä trendit erotellaan lyhyt- ja pitkäaikaisiksi, toissijaiseksi ja ensisijaiseksi.


title: Markkinatrendi

text: Käsitettä "härkämarkkina" käytetään pitkään jatkuneesta nousukaudesta, joka ylittää historiallisen keskiarvon. Härkämarkkinoilla odotukset ovat hyvin myönteisiä. Vastaavasti käsitettä "karhumarkkina" käytetään pitkään jatkuneesta laskukaudesta. Karhumarkkinoilla vallitsee pessimismi, sijoittajat myyvät mikä johtaa markkinoiden laskukierteeseen. Ehkäpä tunnetuin härkämarkkinatilanne oli valloillaan 1990-luvulla, jolloin markkinat kasvoivat ennätysvauhtia, ja joka loppui teknokuplan puhkeamiseen 2000-luvun alussa. Suurta lamaa 1930-luvulla voidaan pitää pörssihistorian pahimpana karhumarkkinatilanteena.


title: Markkinatrendi

text: Pitkään jatkuneilla kasvu- tai laskukausilla tapahtuu yleensä äkillisiä lasku- tai nousupiikkejä. Niitä kutsutaan "korjausliikkeiksi".


title: Markkinatrendi

text: Käsitettä "kuolleen kissan pomppu" () käytetään sijoitusmarkkinoilla tilanteesta, jolloin osakekurssi on laskenut jyrkästi ja noussut hieman sen jälkeen ylöspäin. Pessimistiset sijoittajat kuvaavat tilannetta tällä käsitteellä, joka juontuu sanonnasta "jopa kuollut kissa pomppaa ylöspäin, jos se putoaa korkealta." Sitä käytti tiettävästi ensimmäisenä eräs talouslehti "Financial Timesin" vuonna 1985 haastattelema osakevälittäjä, jolloin Singaporen ja Malesian markkinat pomppasivat ylöspäin kovan laskun jälkeen.


title: Messerschmitt-Bölkow-Blohm

text: Messerschmitt-Bölkow-Blohm GmbH (lyhenne MBB) oli saksalainen ilmailu- ja avaruustekniikan konserni.


title: Messerschmitt-Bölkow-Blohm

text: Messerschmitt-Bölkow-Blohm syntyi vuonna 1968, kun Bölkow ja Messerschmitt yhdistyivät. Tähän yhtymään liittyi vuonna 1969 vielä Hamburger Flugzeugbau GmbH, joka oli laivoja ja lentokoneita valmistavan Blohm & Vossin tytäryritys.


title: Messerschmitt-Bölkow-Blohm

text: Vuonna 1981 yhtiö hankki Vereinigte Flugtechnische Werken.


title: Messerschmitt-Bölkow-Blohm

text: Vuonna 1988 Daimler-Benz AG hankki MBB:n ja yhtiö yhdistettiin vuonna 1989 Deutsche Aerospaceen. Vuonna 2000 DASA muuntui osaksi EADSia. MBB valmisti myös tuulivoimaloita.


title: Kokomo

text: Kokomo on Yhdysvaltain kaupunki Indianan osavaltiossa. Se on Howardin piirikunnan pääkaupunki. Kokomo on osavaltionsa kaupungeista kahdenneksitoista suurin.


title: Kokomo

text: United States Census Bureaun mukaan Kokomon pinta-ala on 42,1 km², josta vettä on 0,2 km² eli 0,37 %. Kokomo on nimetty miamien päällikkö Ma-Ko-Ko-Mon mukaan. Siitä tuli kaupunki vuonna 1865.


title: Kokomo

text: Kokomossa oli vuoden väestönlaskennan aikaan 46 113 asukasta, 20 273 taloutta ja 12 204 perhettä.


title: Herrat nauraa

text: Herrat nauraa oli keväällä 1999 valmistettu ja MTV3-kanavalla esitetty televisiosarja, joka oli lyhyt jatko-osa vuosina 1990–1996 valmistuneelle satiirisarjalle "Hyvät herrat".


title: Herrat nauraa

text: Sarjan päähenkilöt olivat jo "Hyvissä herroissa" esiintyneet kauppaneuvos Johannes Paukku (Matti Tuominen) sekä hänen vävypoikansa Raimo "Tollo" Koskivuo (Eero Melasniemi). Kylvettäjänä oli edelleen Tyyne Hurskainen (Anja Pohjola) ja hänen apulaisenaan toimi Raimo T. Koskivuon avioliiton ulkopuolisesta suhteesta syntynyt muun muassa eläinaktivistina toiminut Rosa (Vilma Melasniemi).


title: Herrat nauraa

text: Sarjassa vieraili julkisuuden henkilöitä, kuten muun muassa Hjallis Harkimo, Tanja Karpela ja Johannes Virolainen.


title: Hoitovirhe

text: Hoitovirhe tarkoittaa lääketieteessä potilaan hoidossa tapahtunutta virhettä tai hoidon laiminlyöntiä.


title: Hoitovirhe

text: Hoitovirheet johtuvat paitsi lääkärin laiminlyönnistä, myös joskus esimerkiksi kiireisen työtahdin aiheuttamia inhimillisiä virheitä. Muun muassa resurssien puutteet (kuten henkilökuntavaje) nopeuttavat hoidon aloittamista ennen kuin potilasta koskevat tutkimukset on saatettu kunnolla päätökseen, jolloin hoitovirheiden määrä kasvaa.


title: Hoitovirhe

text: Väärästä diagnoosista johtuva virheellinen hoito katsotaan hoitovirheeksi.


title: Hoitovirhe

text: Korvauksia voi hakea Potilasvakuutuskeskukselta. Lomakkeita saa esimerkiksi Kansalaisen palvelut yhdestä osoitteesta Suomi.fi portaalisivustolta.


title: Hoitovirhe

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos arvioi Suomessa kuolevan hoitovirheisiin vuosittain 700–1 700 henkeä. Joka kymmenes sairaalapotilas kärsii hoitovirheestä ja joka sadas saa vakavan haitan. Suomen Potilasturvallisuusyhdistyksen mukaan puolet hoitovirheistä olisi estettävissä.


title: Hoitovirhe

text: Kollektiivinen hoitovirhe tarkoittaa yhteisön säännösten tai asetusten takia tekemää hoitovirhettä. Myös lääkärinvalan rikkovat määräykset, asetukset ja säännökset katsotaan kollektiiviseksi hoitovirheeksi.


title: Hoitovirhe

text: Kollektiivisista hoitovirheistä on useita esimerkkejä myös Suomesta. Esimerkit liittyvät lähinnä huumeiden ja alkoholin vieroitushoitojen säännösten aiheuttamaan syrjintään. Myös hoitojen toteuttamista koskevissa säännöksissä on ollut määräyksiä, jotka ovat aiheuttaneet kollektiivisia hoitovirheitä.


title: Julkinen valta

text: Julkinen valta on nimitys, jolla kuvataan julkisyhteisöjen luonnollisiin ja oikeushenkilöihin kohdistamaa vallankäyttöä. Julkiselle vallalle on ominaista, että se on luonteeltaan yksipuolista: valtaa käyttävällä on oikeus tehdä lainvoimainen oikeustoimi ilman toisen osapuolen suostumusta. Esimerkkinä toimii kaavoitus, joka voidaan toteuttaa maanomistajan tahdon vastaisesti. Tosiasiallisessa julkisen vallan käytössä oikeussuhteita ei sen sijaan muuteta vaan toteutetaan jokin käytännön toimi, esimerkiksi häirikön poistaminen julkisesta sisätilasta. Tällaista tosiasiallisen julkisen vallan käyttöä sisältyy muun muassa poliisityöhön, opetukseen ja hoitotyöhön.


title: Julkinen valta

text: Yleensä julkista valtaa käyttävät valtio ja kunnat, joissa käytännön vallankäyttö on delegoitu virkamiehille ja monijäsenisille hallintoelimille ja tuomioistuimille. Vähäisiä julkisen vallan käyttömahdollisuuksia on delegoitu lailla myös yksityisille kansalaisille (esimerkiksi kalastuksenvalvojat), julkisomisteisille liikelaitoksille ja yksityisille yhteisöille (esimerkiksi yksityiset perusopetuksen antajat).


title: Julkinen valta

text: Suomen perustuslaki rajoittaa mahdollisuutta delegoida julkista valtaa muille kuin julkisyhteisöille. Suomessa julkisen vallan käyttöön liittyvät kysymyksiä on ollut yksityisen pysäköinninvalvonnan alalla, jota koskevan lakiehdotuksen eduskunnan perustuslakivaliokunta kielsi. Valvira kielsi Rääkkylän kuntaa ulkoistamasta sosiaalipalvelujaan yksityiselle yritykselle. Julkista valtaa koskevaa oikeudenalaa kutsutaan julkisoikeudeksi.


title: Ida

text: Ida voi viitata seuraaviin:


title: Nitrometaani

text: Nitrometaani ("nitrokarboli") on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jonka kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 61,04 g/mol, sulamispiste −29 °C, kiehumispiste 101 °C, suhteellinen tiheys 1,14 (vedellä 1), höyrynpaine 20 °C:ssa 3,7 kPa, suhteellinen höyryn tiheys (ilma=1) 2,1, leimahduspiste 35 °C c.c., itsesyttymislämpötila 417 °C, syttymisrajat (tilavuusprosenttia ilmassa) 7,3–63 ja CAS-numero 75-52-5. Nitrometaani on vesiliukoinen.


title: Nitrometaani

text: Typpiatomilla on nitrometaanissa positiivinen osittaisvaraus ja se muodostaa poikkeuksellisesti neljä kovalenttista sidosta. Typpiatomin voidaan katsoa menettäneen elektronin, jolloin sen elektronirakenne muistuttaa hiilen elektronirakennetta. Toiselle happiatomieista puolestaan merkitään negatiivinen osittaisvaraus ja sidos vain yksinkertaisella kovalenttisella sidoksella.


title: Nitrometaani

text: Nitrometaani on happiatomiensa suhteen resonanssihybridi. Ei ole olennaista, kumpaan happiatomiin merkitään yksinkertainen sidos ja osittaisvaraus, sillä molemmat muodot ovat itsessään vääriä. Kummankin typestä happeen johtavan sidoksen pituus on sama 122 pm, joka on puolessa välissä N–O (130 pm) ja N=O (116 pm) -sidoksia. Nitrometaanilla on yksi muuttumaton rakennemuoto, jolla on molempien resonanssimuotojen piirteitä. Tällaisen muodon tarkka mallintaminen Kékulen viivasidostekniikalla on kuitenkin mahdotonta.


title: Nitrometaani

text: Nitrometaania käytetään radio-ohjattavien- (Rc) ja kiihdytysautojen polttoaineena. Nitrometaani syttyy huonommin kuin tavallinen bensiini. Nitrometaanimolekyyli sisältää happea, jolloin sitä pystytään syöttämään suuria annoksia moottoriin sen tukehtumatta. Näin saavutetaan paljon suurempia tehoja kuin tavanomaisilla polttoaineilla. Nitrometaani voi myös räjähtää sisältämänsä hapen ja vedyn yhdistyessä.


title: Nitrometaani

text:
Nitrometaania käytetään myös rakettimoottorien polttoaineena.
Nitrometaanista voidaan tehdä erilaisia räjähteitä, mutta se toimii räjähteenä myös sellaisenaan. Tunnetuin sitä sisältävä räjähde on ANNM, jossa on nitrometaanin ohella ammoniumnitraattia.


title: Nitrometaani

text: Koska nitrometaani sisältää happea, se tarvitsee vähemmän ilmakehän happea palamiseen:


title: Nitrometaani

text: Jokaista bensiinikiloa kohti tarvitaan 14,7 kiloa ilmaa, mutta kilo nitrometaania tarvitsee sitä vain 1,7 kiloa. Koska moottorin sylintereihin mahtuu vain rajattu määrä ilmaa jokaista työtahtia kohti, nitrometaania voidaan polttaa 8,7 kertaa enemmän kuin bensiiniä. Nitrometaanin energiatiheys on kuitenkin pienempi: Bensiinistä saa 42–44 MJ/kg kun nitrometaanista saa vain 11,3 MJ/kg. Tämän takia nitrometaanilla saadaan noin 2,3 kertaa enemmän voimaa bensiiniin verrattuna samalla happimäärällä.


title: Nitrometaani

text: Nitrometaania voidaan käyttää monopropellanttina, eli sellaisena joka palaa ilman lisättyä happea:


title: Nitrometaani

text: Pieni määrä hydratsiinia sekoitettuna nitrometaaniin kasvattaa voimaa suuresti. Nitrometaanin kanssa hydratsiini muodostaa räjähdysherkkää suolaa, joka on myöskin monopropellanttia. Sekoitus on epästabiilia ja riskaabelia, minkä takia sitä ei saa käyttää pienoismallilennokkien polttoaineena.


title: Louis Botha

text: Louis Botha (27. syyskuuta 1862 lähellä Greytownia, Natal – 27. elokuuta 1919 Pretoria, Etelä-Afrikan unioni) oli buurikenraali ja -poliitikko, joka toimi Transvaalin armeijan ylipäällikkönä toisessa buurisodassa 1900–1902 sekä itsenäisen Etelä-Afrikan unionin ensimmäisenä pääministerinä vuosina 1910–1919. Botha vei ensimmäisessä maailmansodassa Etelä-Afrikan sotaan Ison-Britannian rinnalle, mikä vähensi hänen kansansuosiotaan hänen viimeisinä elinvuosinaan. Hän pyrki sovittelemaan Etelä-Afrikan brittiläisen väestön ja afrikaanerien välejä, mutta rajoittamaan ei-valkoisten väestöryhmien oikeuksia.


title: Louis Botha

text: Bothan vanhemmat olivat niin sanottuja voortrekkereitä eli Kapmaasta pohjoiseen vaeltaneita buurimaanviljelijöitä. Perhe muutti Oranjen vapaavaltioon, jossa Botha sai vaatimattoman koulutuksensa saksalaisessa lähetyskoulussa. Hän oli mukana buurijoukossa, joka vuonna 1884 auttoi zulujen uutta kuningasta Dinuzulua sisällissodassa ja sai palkkiona osan Zulumaan alueesta, jonne he perustivat lyhytikäisen buurivaltion Nieuwe Republiekin (”Uusi tasavalta”). Botha perusti maatilan ja meni naimisiin irlantilaistaustaisen Annie Emmettin kanssa. Botha lähti politiikkaan, kun Nieuwe Republiek yhdistettiin vuonna 1888 isompaan Transvaalin buuritasavaltaan. Hän vastusti presidentti Paul Krugerin vihamielistä politiikkaa Transvaalin brittiläistaustaista ulkomaalaisvähemmistöä kohtaan, ja hänet valittiin vuonna 1897 maan parlamenttiin eli Volksraadiin.


title: Louis Botha

text: Toisen buurisodan puhjetessa syksyllä 1899 Botha oli Transvaalin armeijan kenttäkornetti ja hänet määrättiin kenraali Lucas Meyerin adjutantiksi. Hän osallistui aluksi sotatoimiin pohjoisessa Natalissa ja taisteluihin Dundeen ympäristössä. Meyerin pian sairastuttua Botha otti komennon Ladysmithin piiritysrenkaan eteläpuolella ja ylipäällikkö Piet Joubertin myös sairastuttua Botha sai tilapäisesti johtaa koko piiritystä joulukuusta 1899 alkaen. Hän löi Ladysmithin vapauttamista yrittäneet Sir Redvers Bullerin komentamat brittijoukot voitokkaissa Colenson ja Spionkopin taisteluissa joulu- ja tammikuussa. Erään väijytyksen yhteydessä Bothan joukot valtasivat brittien panssarijunan ja saivat vangiksi tuolloin tuntemattoman Winston Churchillin.


title: Louis Botha

text: Botha nimitettiin helmikuussa 1900 ylipäällikön apulaiseksi ja Joubertin kuoltua maaliskuussa Bothasta tuli Transvaalin ylipäällikkö tilapäisellä komendantin arvolla. Transvaalin armeija oli Paardebergin tappion jäljiltä heikossa tilassa, mutta Botha onnistui värväämään ja kouluttamaan uusia joukkoja. Hän pyysi kesäkuun alussa briteiltä aselepoa, mutta koska nämä hyväksyivät vain ehdottoman antautumisen, hän päätti jatkaa epätoivoista taistelua. Pääkaupunki Pretorian kukistumisen ja tappiollisen Bergendalin taistelun jälkeen Botha jatkoi vastarintaa sissisotana, mihin britit vastasivat armottomalla poltetun maan taktiikalla. Botha neuvotteli brittijoukkojen komentajan Herbert Kitchenerin kanssa rauhasta maaliskuussa 1901 Middelburgissa, mutta yhteisymmärrystä ei syntynyt ja sissisota jatkui. Botha saavutti viimeisen kuuluisan voittonsa Bakenlaagten taistelussa lokakuussa 1901, mutta joutui lopulta antautumaan. Hän osallistui toukokuussa 1902 käytyihin Vereenigingin rauhanneuvotteluihin ja allekirjoitti rauhansopimuksen. Pian sen jälkeen hän matkusti kenraali Christiaan de Wetin ja kenraali Koos de la Reyn kanssa Eurooppaan keräämään rahaa buurien maiden jälleenrakentamiseen. He yrittivät myös neuvotella Ison-Britannian hallituksen kanssa lievennyksistä rauhanehtoihin.


title: Louis Botha

text: Kun buurivaltiot oli liitetty kruununsiirtomaina Brittiläiseen imperiumiin, Bothasta tuli yksi buurien tärkeimmistä poliittisista johtajista. Yhdessä Jan Smutsin kanssa hän perusti vuonna 1904 Transvaalissa toimineen Het Volk -puolueen, joka ajoi itsehallintoa ja sopua brittien kanssa. Britannian hallituksen myönnettyä Transvaalille itsehallinnon ja Het Volkin voitettua helmikuussa 1907 vaalit Bothasta tuli Transvaalin pääministeri. Hänen sovinnollinen politiikkansa herätti brittien luottamuksen, mutta vieraannutti osan buureista. Hän määräsi kiinalaiset siirtotyöläiset karkotettaviksi ja rajoitti intialaisperäiselle väestölle myönnettyjä oikeuksia. Kun Kapmaa, Natal, Transvaal ja Oranje vuonna 1910 yhdistettiin Etelä-Afrikan unioniksi, Bothasta tuli sen ensimmäinen pääministeri. Hän kokosi afrikaanerien ja brittien yhteishallituksen.


title: Louis Botha

text: Botha perusti vuonna 1911 kannattajineen Eteläafrikkalaisen puolueen. Jyrkät afrikaanerinationalistit ryhmittyivät oikeusministeri J. B. M. Hertzogin ympärille, jonka Botha vuonna 1912 pudotti pois hallituksestaan, ja he perustivat vuonna 1914 Kansallispuolueen. Botha piti vaarallisena hertzogilaisten vaatimusta afrikaanerien ja brittien kohtelemisesta erillisinä kansallisuuksina, mutta hän kannatti mustien ja valkoisten erottamista ja vastusti poliittisten oikeuksien myöntämistä mustalle enemmistölle. Bothan hallituksen säätämä vuoden 1913 maalaki jakoi kaiken maan valkoisten ja mustien alueisiin, estäen mustia omistamasta maata valkoisille varatuilla alueilla. Tämä loi pohjan Etelä-Afrikassa pitkään jatketulle väestöpolitiikalle, joka keskitti mustia pirstaloiduille syrjäseutualueille ja rajoitti heidän mahdollisuuksiaan asettua suuriin kaupunkeihin. Haasteita Bothan hallitukselle tuottivat myös lakimies Mohandas Gandhin johtama intialaisten kansalaisoikeusliike ja Johannesburgin valkoisten kaivostyöläisten suuret kaivoslakot vuosina 1913–1914.


title: Louis Botha

text: Bothan päätös asettua ensimmäisen maailmansodan puhjettua emämaan tueksi ja julistaa sota Saksalle jakoi afrikaanerien mielipiteet. Botha halusi valloittaa Saksan Lounais-Afrikan (nyk. Namibia) ja yhdistää sen Etelä-Afrikkaan, mutta monet afrikaanerinationalistit pitivät historiallisista syistä pikemminkin saksalaisia kuin brittejä ystävinään. Joukko vanhoja buurikenraaleja suunnitteli saksalaisten tukeen nojanneen separatistisen kapinan, joka käynnistyi lokakuussa 1914. Hankkeen johdossa olivat muun muassa De la Rey, de Wet, Christian Frederick Beyers ja Manie Maritz. Botha ryhtyi henkilökohtaisesti johtamaan hallituksen joukkoja, torjui brittien avuntarjoukset ja tukahdutti kapinan joulukuuhun 1914 mennessä. Hän takasi kapinajohtajille lievät rangaistukset.


title: Louis Botha

text: Hyökkäys Saksan Lounais-Afrikkaan käynnistyi helmikuussa 1915 Bothan toimiessa jälleen itse ylipäällikkönä. Brittien tuella hän löi saksalaiset, jotka antautuivat heinäkuun alussa. Sota heikensi Bothan kannatusta, mutta hänen hallituksensa säilytti täpärän enemmistön lokakuun 1915 parlamenttivaaleissa. Osoittaakseen lojaaliutensa Isolle-Britannialle hän lähetti eteläafrikkalaisia vapaaehtoisjoukkoja myös Itä-Afrikan taisteluihin, Egyptiin ja lopulta länsirintamalle Ranskaan. Sodan päätyttyä Botha osallistui vuosina 1918–1919 yhdessä Smutsin kanssa voittajavaltioiden neuvotteluihin sekä Pariisin rauhankonferenssiin. Botha toivoi Saksan Lounais-Afrikan yhdistämistä suoraan Etelä-Afrikkaan, mutta hyväksyi kompromissina sen luovuttamisen Etelä-Afrikan valvontaan Kansainliiton mandaattialueena. Muutoin hän kannatti hävinneen Saksan maltillista kohtelua. Botha sairastui pian kotiinpaluun jälkeen espanjantautiin ja kuoli Pretoriassa elokuussa 1919.


title: Suomen kielitaitolaki

text: Kielitaitolaki eli "Laki julkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta" (424/2003) on Suomen lainsäädännön laki, joka sisältää määräykset julkisyhteisöjen (mm. valtio, kunnat) henkilöstön suomen ja ruotsin kielitaidosta. Luonteeltaan laki on yleislaki, jota noudatetaan, mikäli muut lait eivät sisällä tarkempia määräyksiä.


title: Suomen kielitaitolaki

text: Kielitaitolaki sisältää joukon periaatesäädöksiä ja asetuksenantovaltuuksia, joiden perusteella viranomaiset voivat määrätä henkilöstöltään vaadittavasta kielitaidosta. Periaatesäännöksistä käytännössä tärkein on määräys, jonka mukaan julkisyhteisöjen työpaikkailmoituksissa on ilmoitettava vaadittava kielitaito. Valtion viranomaisten suomen ja ruotsin taidosta annettavat määräykset on säädetty annettavaksi lailla tai lain nojalla annettavalla asetuksella. Muista valtion virkamiesten kielitaitovaatimuksista ministeriöt voivat määrätä omasta aloitteestaan annetulla asetuksella. Kunnallisten viranomaisten kielitaitovaatimuksista kunta saa määrätä kunnan johtosäännöllä tai muulla sen tasoisella määräyksellä.


title: Suomen kielitaitolaki

text: Ainoa kielitaitolaissa oleva konkreettinen kielitaitovaatimus on, että korkeakoulututkintoa edellyttävien valtion työsuhteissa kelpoisuusvaatimuksena on kaksikielisissä viranomaisissa viranomaisen virka-alueen väestön enemmistön kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä toisen kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito. Yksikielisissä viranomaisissa vaaditaan toisen kielen tyydyttävä ymmärtämisen taito. Muuta valtion henkilöstöä koskevia suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevia kelpoisuusvaatimuksia voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella.


title: Suomen kielitaitolaki

text: Kielitaidon osoittamista varten laissa on säännökset valtion kielitutkintolautakunnasta ja valtionhallinnon kielitutkinnoista. Lisäksi kielitaidon voi osoittaa opinnoilla. Tästä on tarkemmat määräykset valtioneuvoston asetuksessa suomen ja ruotsin kielen taidon osoittamisesta valtionhallinnossa (481/2003). Perusperiaatteena on, että erinomaisen kielitaidon osoittamiseen vaaditaan kyseisellä kielellä saatu koulusivistys ja samalla kielellä suoritettu korkeakoulututkinto tai magna cum laude approbatur ylioppilastutkinnon äidinkielen kokeessa. Hyvän tai tyydyttävän kielitaidon osoittamiseen vaaditaan vähintään arvosanalla hyvä tai tyydyttävä suoritetut korkeakoulututkinnon pakolliset kieliopinnot, mutta myös tietyillä yo-tutkinnon arvosanoilla on mahdollista osoittaa vastaava kielitaito. Myös yleisillä kielitutkinnoilla on mahdollista osoittaa erinomainen, tyydyttävä tai hyvä kielitaito.


title: Suomen kielitaitolaki

text: Yleinen väärinkäsitys on, että virkamiesruotsin kokeen suorittanut henkilö osaa riittävästi ruotsinkieltä.


title: Suomen kielitaitolaki

text: Kansalliskielten taitovaatimus rajoittaa periaatteessa ulkomaalaisten mahdollisuuksia työllistyä julkisiin virkoihin. Käytännössä kielitaitovaatimukset on kuitenkin muotoiltu niin, että ne ovat vain harvoin este ulkomaalaisen viransaannille.


title: Suomen kielitaitolaki

text: Monien tutkimusta harjoittavien virastojen, kuten VTT:n ja METLA:n useimpien virkojen pätevyysvaatimukset on määritelty siten, että tavallisiin tutkijanvirkoihin ei ole kielitaitovaatimuksia. Sen sijaan useimpiin hallinnon virkoihin, joihin vaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto, kielitaitovaatimukset ovat voimassa. Erikoistapauksissa Valtioneuvosto voi myöntää näihin tai muihin valtionhallinnon virkoihin erivapauden kielitaitovaatimuksista. Käytännössä erivapauksia on myönnetty harvoin, viimeksi vuonna 2002 VTT:n tutkimusprofessori Sergei Vainšteinille.


title: Suomen kielitaitolaki

text: Yliopistojen, jotka palkkaavat paljon ulkomaalaisia tutkijoita ja professoreja, virkamiesten kielitaitovaatimuksista on omat määräyksensä yliopistolaissa. Nämä vaatimukset ovat tuntuvasti kielitaitolain vaatimuksia löyhemmät. Tämän vuoksi yliopistoissa on paljon virkamiehiä ja työsuhteisia tutkijoita, joilla ei ole mainittavaa kansalliskielten taitoa.


title: Parkanon rautatieasema

text: Parkanon rautatieasema () on rautatieasema Suomen rataverkolla Parkanon kaupungissa Pirkanmaan maakunnassa. Liikennepaikka avattiin henkilö- ja tavaraliikenteelle vuonna 1971, ja se sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä Parkanon keskustaajamasta, ratakilometrillä 262.


title: Parkanon rautatieasema

text: Vuoteen 1970 saakka Parkano-niminen liikennepaikka sijaitsi Parkanon keskustaajamassa Haapamäen–Porin rautatien varrella. Vanhan Parkanon aseman nimi muutettiin Kairokoskeksi uuden aseman avaamisen myötä. Vuosi aseman avaamisen jälkeen, vuonna 1972, Parkanon kunnasta tuli kauppala ja viisi vuotta myöhemmin kaupunki.


title: Parkanon rautatieasema

text: Parkanon rautatieasema rakennettiin -oikoradan yhteydessä paikkaan, jossa oikorata ristesi Haapamäki–Pori-radan kanssa. Alun perin liikennepaikalla ei ollut tarkoitus olla ollenkaan henkilöliikennettä. Vasta yleisön vastustuksen jälkeen Valtionrautatiet päätti rakentaa väliaikaisen parakkityylisen asemarakennuksen henkilöliikenteen palveluja varten. Uuden aseman rakentamisen yhteydessä Haapamäki–Pori-radan linjausta jouduttiin muuttamaan huomattavasti, jotta ratapiha saatiin uuden radan suuntauksen mukaiseksi. Parkanon merkitys risteysasemana jäi kuitenkin vähäiseksi, koska Porin ja Haapamäen välillä oli jo uuden aseman valmistuessa vain vähän liikennettä. Henkilöliikenne Parkanosta Porin ja Haapamäen suuntiin lopetettiin vuonna 1981. Myös tavaraliikenne on loppunut, ja rataosuudella vain Parkano-Niinisalo on liikennöitävissä. Niinisalon liikenne koostuu vain satunnaisista sotilasjunista


title: Parkanon rautatieasema

text: Asemalla ei ole enää ollenkaan lipunmyyntiä. Myös lippuautomaatti poistettiin käytöstä 12. maaliskuuta 2007. Nykyään asemalla on yksi lippuautomaatti sisätiloissa. Asemarakennus on käytössä odotussalina ma-pe 6.00-18.00, la-su suljettu.


title: Parkanon rautatieasema

text: Parkanon rautatieasemalla pysähtyy suurin osa Tampereen ja Seinäjoen välillä kulkevista matkustajajunista. Liikennepaikalla on myös tavaraliikennettä, asemalla kuormataan muun muassa raakapuuta. Raiteet 2 ja 3 eivät ole käytössä, vaan kaikki junat pysähtyvät raiteella 1.


title: Värilliset

text: Värilliset (, ) ovat eteläafrikkalainen etninen ryhmä, joka syntyi 1700–1800-lukujen aikana khoiden, vapautettujen ja karanneiden kaakkoisaasialaisten orjien, bantujen sekä eurooppalaisten siirtolaisten jälkeläisistä. Etelä-Afrikassa on noin 3 700 000 värillistä (9 % väestöstä) ja Namibiassa noin 125 000.


title: Värilliset

text: Värillisillä on eteläafrikassa oma etninen identiteettinsä, joka kehittyi 1860-luvun aikana. Värilliset ovat keskittyneet Kapmaan alueelle. Apartheidin aikana värilliset olivat yksi virallisestä väestöryhmästä bantujen, valkoisten ja aasialaisten ohella, joihin kaikki eteläafrikkalaiset luokiteltiin.


title: Värilliset

text: Suurin osa Etelä-Afrikan värillisistä puhuu äidinkielenään afrikaansia ja kaikista afrikaansinpuhujista he muodostavat noin puolet. Joidenkin värillisten äidinkieli on englanti ja apartheidin aikana monien mustien tavoin värilliset ryhtyivät enenevässä määrin käyttämään englantia protestina afrikaanerien apartheid-politiikkaa vastaan.


title: Värilliset

text: Myös Yhdysvalloissa afroamerikkalaisia kutsuttiin aikaisemmin värillisiksi (), mutta termi on nykyisin jäänyt pois käytöstä ja sitä pidetään harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta loukkaavana.


title: Hiuvet

text: Hiuvet on saari Perämerellä Oulun kaupungin vesialueella. Saari sijaitsee Virpiniemen edustalla noin viiden kilometrin päässä mantereelta, ja se on asumaton joitakin kesäasuntoja lukuun ottamatta. Hiuvet muodostuu maankohoamisen vuoksi yhteen kasvaneista Hoikka-Hiukeen, Iso-Hiukeen, Maijanleton sekä Rantinleton saarista.


title: Hiuvet

text: Saarella on monipuolinen kasvisto. Merkittävimmät harvinaiset kasvilajit ovat upossarpio ja ruijanesikko. Linnusto on paikoin runsasta, ja saarella esiintyviin lintulajeihin kuuluvat pikkutiira, punajalkaviklo, suokukko, tukkasotka, pikkukoskelo, kalalokki, kalatiira ja lapintiira. Saarella on tehty havaintoja myös merikotkasta. Saaren kaakkoisosassa on pieni lampi. Saari on pääosin koivumetsää, harmaaleppää sekä joitakin mäntyjä ja kuusia kasvaa saaren sisäosissa. Saaressa on myös tavattu kauriita ja hirviä.


title: Bambatha

text: Bambatha kaMancinza (n. 1860–1906) oli zulu-heimoon kuuluvan zondi-klaanin päällikkö, joka johti kapinaa Natalin siirtokunnan brittihallintoa vastaan vuonna 1906.


title: Bambatha

text: Bambathan joukot suorittivat useita iskuja brittiläisiä vastaan vuoden 1906 keväällä, mutta alun menestyksen jälkeen hän hävisi eversti Duncan McKenziein johtamalle siirtomaa-armeijalle huhtikuussa 1906 Mome Gorgen taistelussa. Taistelun jälkeen Bambatha vangittiin ja teloitettiin. Kapinan aikana kuoli arviolta 3 000–4 000 zulua ja sen jälkeen myös zulujen kuningas Dinizulu vangittiin maanpetoksesta.


title: Magnum

text: Magnum voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehittämispankki

text: Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki eli IBRD ("International Bank for Reconstruction and Development") on osa Maailmanpankkia. Se on kansainvälinen järjestö, joka perustettiin alun perin rahoittamaan toisen maailmansodan jälkeistä jälleenrakennusta. Se myöntää lainoja valtioille ja joillekin julkishallinnon toimijoille, joilla on valtiontakaus. Ensimmäinen laina myönnettiin Ranskalle vuonna 1947. Nykyisin IBRD rahoittaa suuria hankkeita Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa; esimerkiksi moottoriteitä, lentokenttiä ja voimalaitoksia. 1990-luvun alusta alkaen IBRD on rahoittanut hankkeita myös Itä-Euroopassa ja entisen Neuvostoliiton alueella.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Etelä-Afrikan unioni (, , ) oli nykyisen Etelä-Afrikan tasavallan edeltäjä, joka syntyi 31. toukokuuta vuonna 1910 neljän Britannian siirtomaan (Kapmaan, Natalin, Transvaalin ja Oranjen) yhdistyessä uudeksi itsehallinnolliseksi liittovaltioksi. Sen ensimmäisenä pääministerinä toimi Louis Botha.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Etelä-Afrikan unionin perustuslaki oli maan valkoisten väestöryhmien, brittien ja afrikaanerien yhteistyösopimus. Unionissa käytännössä vain valkoisilla oli oikeus äänestää ja parlamentin kaikki jäsenet olivat eurooppalaista alkuperää.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Etelä-Afrikan sisäpolitiikassa vaikutti 1890-luvulta aina 1940-luvulle asti kolme poliittista pääsuuntausta. Näistä "South Africa Partyn" edustama suuntaus katsoi, että maan valkoisen väestönosan etuja edisti parhaiten läheinen suhde Brittiläisen imperiumin kanssa ja englantilaisen ja afrikaanerikulttuurin yhteensulautuminen. Puolueen kannatus tuli suurimmaksi osaksi afrikaanereilta, mutta kannattajakunnassa ja johtajistossa oli myös merkittävä määrä englanninkielisiä. "Unionist Party" vastusti kiivaasti kaikkia irtautumispyrkimyksiä imperiumista ja katsoi ettei esimerkiksi englanninkielisillä virkamiehillä pitänyt olla velvollisuutta opetella afrikaansia. Kolmantena voimatekijänä oli afrikaanerien etnonationalistinen, vuonna 1914 perustettu Kansallispuolue ("National Party", NP), joka kannatti erillisten englanninkielisten ja afrikaansinkielisten instituutioiden luomista ja painotti Etelä-Afrikan itsenäisiä etuja irrallaan imperiumista. Tämän poliittisen kamppailun seurauksena syntyi uusi, poissulkevampi afrikaaneri-identiteetti ja vanhat identiteetit kuten "buurius" hiipuivat enenevästi urbanisoituvassa yhteiskunnassa.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Maan ensimmäisen hallituksen muodosti "South African Party" (SAP). Hallituksen keskeisiä poliittisia kysymyksiä olivat Lounais-Afrikan (nykyinen Namibia) siirtyminen Kansainliiton mandaatilla Etelä-Afrikan hallintaan ja mustien ja valkoisten välisen aseman järjestäminen maan kaupungeissa. Hallitus pyrki ratkaisemaan näitä kysymyksiä vuoden 1911 "kaivos- ja työlailla" (Mines and Works Act). Laki kielsi afrikkalaisilta suurimman osan korkeaa ammattitaitoa vaativista kaivostöistä, jotka varattiin valkoisille. Samana vuonna säädetty "alkuasukkaiden työnsäätelylaki" (Native's Labor Regulation Act) määritteli mustien työn tekemisen olosuhteet: mustat värvättiin maaseudulta, heiltä otettiin sormenjäljet ja heille myönnettiin "passi", joka oikeutti heidät siirtymään kaupunkeihin. Jos afrikkalaiset rikkoivat työsopimustaan tai jäivät kaupunkiin työsopimuksen päättymisen jälkeen, oli rangaistuksena kaksi kuukautta pakkotyötä.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Bothan jälkeen maan hallituksen muodosti vuosina 1919–1924 Jan Smuts, joka käytti kovia otteita lopettaakseen maata keväällä 1924 repineet hiili- ja kultakaivoslakot. Toimenpiteiden seurauksena valkoiset työläiset äänestivät seuraavissa vaaleissa työväenpuoluetta ja kansallispuoluetta, jotka voittivat vaalit ja muodostivat yhteishallituksen James Barry Munnik Hertzogin johdolla vuoteen 1933 asti. Hertzog jatkoi politiikkaa, jonka tarkoituksena oli turvata ennen kaikkea köyhien valkoisten työläisten edut. Samanaikaisesti afrikaanerinationalismiksi kutsuttu etno-nationalistinen ideologia voimistui ja sen keskeiseksi toteuttajaksi syntyi Kansallispuolueesta eronnut Daniel François Malanin perustama Puhdasoppinen kansallispuolue ().


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Vuonna 1931 säädetty Westminsterin säädös vahvisti lopullisesti Etelä-Afrikan unionin aseman yhdessä muiden samaan aikaan Kansainyhteisöön liittyneiden maiden kanssa tasavertaisena, itsenäisenä valtiona.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Vuoteen 1948 asti maata hallitsivat Smutsin ja Hertzogin johtamat fuusiohallitukset, joiden kannatus oli peräisin kansallispuolueen ja SAP:n yhteenliittymältä, vuonna 1934 perustetulta "United Partylta". Vuonna 1936 Kapmaan äänioikeusjärjestelmä kumottiin "alkuasukkaiden edustuslailla" ja mustat menettivät viimeisetkin poliittiset oikeutensa. Toisen maailmansodan alla Smuts ja Hertzog ajautuivat riitaan Etelä-Afrikan osallistumisesta sotaan. Hertzog katsoi, että Etelä-Afrikan tuli pysyä puolueettomana, mutta vuonna 1939 pääministeriksi noussut Smuts vei maan sotaan Ison-Britannian rinnalle.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Uudelleen yhdistynyt Kansallispuolue (nimellä "Herenigde Nasionale Party") lähti kampanjoimaan vuoden 1948 vaaleihin uuden "apartheidiksi" kutsumansa politiikan puolesta. Se ajoi rotujen välisten avioliittojen kieltämistä ja maassa olevien intialaisten välitöntä kotiuttamista Intiaan Etelä-Afrikalle "vieraina elementteinä". Kansallispuolue lupasi myös turvata "valkoisten työläisten edut ja työmahdollisuudet valkoisten alueilla", ja sen vaalikampanjassa käytettiin iskulauseita kuten "Swart gewar" (musta vaara) ja "Die kaffer op sy plek" (Kafferi sinne minne kuuluukin). Puolue voitti vaaleissa parlamentin enemmistön, vaikka saikin alle puolet annetuista äänistä, ja muodosti hallituksen Daniel François Malanin johdolla.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Kansallispuolueen tiukka apartheid-politiikka lisäsi sen suosiota, ja se voitti sekä vuoden 1953 että vuoden 1958 uusintavaalit ja saavutti molemmilla kerroilla entistä suuremman enemmistön parlamentissa. Malanin siirryttyä eläkkeelle vuonna 1954 valtaan nousi Johannes Strijdom. Hänen kuoltuaan vuonna 1958 uudeksi pääministeriksi nousi hollantilaissyntyinen entinen alkuasukasasioiden ministeri Hendrik Verwoerd, joka oli yksi apartheid-järjestelmän pääarkkitehdeistä. Kansallispuolueen menestys ajoi myös pääoppositiopuolueen "United Partyn" tiukemman rotuerottelupolitiikan taakse, ja ainoastaan siitä eronnut Progressive Federal Party vastusti avoimesti apartheid-politiikkaa. Vuoden 1961 vaaleissa Kansallispuolue sai 105 paikkaa, United Party 45 ja Progressive Federal Party vain yhden.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Etelä-Afrikan unioni muutettiin tasavallaksi kansanäänestyksellä vuonna 1960 sen jälkeen kun suurin osa valkoisista äänestäjistä oli kannattanut pääministeri Hendrik Verwoerdin ehdotusta. Pian tämän jälkeen maa erosi myös Kansainyhteisöstä. Päätöksen taustalla oli valkoisten eteläafrikkalaisten, lähinnä afrikaanereiden, kasvava ärtymys apartheid-järjestelmän kansainvälisestä tuomitsemisesta ja erityisesti Kansainyhteisön uusien aasialaisten ja afrikkalaisten jäsenmaiden kritiikistä.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Etelä-Afrikan talouden tukijalka oli koko 1900-luvun ajan kaivannaisteollisuus. Vuonna 1910 kulta muodosti 80 % maan kokonaisviennistä. 1930-luvun aikana uusia merkittäviä kultaesiintymiä löydettiin Witwatersrandin länsiosista, Vaaljoen alueelta ja Oranjen vapaavaltiosta. Kullan ja muiden mineraalien vientitulot ja investoinnit kaivostoimintaan toimivat Etelä-Afrikan taloudellisen kehityksen keskeisimpänä voimavarana. Kaivosteollisuuden kasvu myös loi tarpeen laajamittaiselle palkkatyövoiman hyväksikäytölle ja johti maan maatalouden kapitalisoitumiseen.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Maatalouden kaupallistaminen johti itsenäisten mustien maanviljelijöiden katoamiseen, mutta samalla vaikeutti myös buuripienviljelijöiden asemaa. Vuonna 1913 säädetty maalaki kielsi afrikkalaisia ostamasta tai vuokraamasta maata valkoisilta ja rajoitti afrikkalaisten mahdollisuuden omistaa viljelymaata 8 % maan pinta-alasta (vuonna 1936 alue kasvoi 13 %). Afrikkalaisten hallintaan jääneet elinkelvottomat reservaatit muodostivat halvan työvoiman reservin maan kaivosteollisuudelle.


title: Etelä-Afrikan unioni

text: Maan teollisuustuotanto alkoi kasvaa ensimmäisen maailmansodan aikana, jolloin tuontitavaroiden puute loi tarpeen paikallisen teollisuuden kehittämiseen. 1930-luvulla valtio tuki voimakkaasti teollistumista ja teollisen tuotannon osuus maan bruttokansantuotteesta nousi 1970-luvulle saakka. Etelä-Afrikan teollisuustuotanto suuntautui pääasiassa kotimaiseen tarpeeseen.


title: Tracy Chapman

text: Tracy Chapman (s. 30. maaliskuuta 1964 Cleveland, Ohio) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, joka tunnetaan parhaiten kappaleista ”Fast Car”, ”Talkin’ Bout a Revolution”, ”Baby Can I Hold You”, ”Give Me One Reason” ja ”The Promise”. Hän on myynyt moninkertaista platinaa ja voittanut useita Grammy-palkintoja.


title: Tracy Chapman

text: Tracy alkoi soittaa kitaraa ja kirjoittaa lauluja jo lapsena. Hänet hyväksyttiin A Better Chance -ohjelmaan, joka tunnistaa, värvää ja kehittää lahjakkaita vähemmistöihin kuuluvia oppilaita. Tämän ansiosta hän pääsi yksityiseen, yliopistoa varten valmentavaan Wooster Schooliin ja lopulta Tuftsin yliopistoon Medfordissa, Massachusettsissa.


title: Tracy Chapman

text: Opiskeluaikanaan Chapman alkoi esiintyä kaduilla ja soitti kitaraa Cambridgen kahviloissa. Valmistuttuaan hän sai sopimuksen SBK Recordsilta ja julkaisi ensimmäisen albuminsa "Tracy Chapman" (1988). Kriitikot ylistivät albumia ja hän aloitti kiertueen saadakseen kuulijakuntaa. Pian kesäkuussa 1988 televisioidun Nelson Mandelan 70-vuotisjuhlakonsertin jälkeen "Fast Car" lähti nousuun Yhdysvaltain listoilla. Albumi ja singlet myivät hyvin ja albumi myi moninkertaista platinaa sekä voitti neljä Grammya. Myöhemmin samana vuonna Chapman oli mukana Amnesty Internationalin Human Rights Now! Tour -kiertueella. VH1-kanavan nettisivujen mukaan hänen albuminsa auttoi pistämään alulle poliittisen korrektiuden aikakauden ja, kuten 10,000 Maniacsilla ja R.E.M:llä, hänen liberaalilla asenteellaan oli suuri vaikutus amerikkalaisilla yliopistokampuksilla 1980-luvun lopulla.


title: Tracy Chapman

text: Seuraava albumi "Crossroads" (1989) sai vähemmän suosiota. Vuoden 1992 julkaisun "Matters of the Heart" aikoihin Chapman soitti enää pienelle omistautuneelle yleisölle, mutta monien yllätykseksi vuonna 1995 julkaistu "New Beginning" oli menestys ja sitä myytiin jo pelkästään Yhdysvalloissa kolme miljoonaa kappaletta. Albumilta tuli hitti "Give Me One Reason", joka voitti parhaan rock-kappaleen Grammyn vuonna 1996. Vuonna 2000 julkaistiin "Telling Stories", joka edusti enemmän rocktyyliä kuin folkia. Single "Telling Stories" sai paljon radiosoittoa Euroopassa. Vuoden 2002 albumi "Let It Rain" oli kuudes, ja Chapman kiersi Yhdysvaltoja ja Eurooppaa vuonna 2003 promotoidakseen sitä.


title: Tracy Chapman

text: Where You Live julkaistiin vuonna 2005 ja Chapman kiersi sen yhteydessä suurimpia Yhdysvaltain kaupunkeja. Loppuvuodesta hän kiersi myös Eurooppaa.


title: Tracy Chapman

text: "Where You Live" -kiertuetta pidennettiin vuodelle 2006 ja kesällä pidettiin 28 konserttia muun muassa seuraavissa maissa: Saksa, Italia, Ranska, Ruotsi, Suomi, Norja, Britannia ja Venäjä. 5. kesäkuuta Chapman esiintyi myös viidennessä Gala of Jazz -tilaisuudessa Lincoln Centerissa New Yorkissa.


title: Tracy Chapman

text:
(US #1) RIAA: (USA: 6x Platinaa) (UK #1)
"Fast Car" (USA #6, UK #5)
"Talkin' 'Bout A Revolution" (USA #75)
"Baby, Can I Hold You?" (USA #48)


title: Tracy Chapman

text:
(USA #9) RIAA: (USA: 1x Platinum) (UK #1)
"Crossroads" (USA #90, UK #61)
"Subcity"
"All That You Have Is Your Soul"


title: Tracy Chapman

text:
(USA #53) RIAA: (USA: Kultaa) (UK #19)
"Bang Bang Bang"
"Dreaming On A World"


title: Tracy Chapman

text:
(USA #4) RIAA: (USA: 5x Platinaa)
"Give Me One Reason" (USA #3)
"New Beginning"
"Smoke and Ashes"
"The Promise"


title: Tracy Chapman

text:
(USA #33) RIAA: (USA: Kultaa)
"Telling Stories"


title: Tracy Chapman

text: (UK #3)


title: Tracy Chapman

text:
(USA #25)
"You're The One"
"Another Sun"


title: Tracy Chapman

text:
(USA #49)
"Change"
"America"


title: Mukdenin palatsi

text: Mukdenin palatsi oli Kiinan varhaisen Qing-dynastian aikana keisarillinen palatsi. Se rakennettiin 1625 ja kolme ensimmäistä Qing-hallitsijaa asuivat siinä (1625–1644). Palatsi sijaitsee Mukdenissa nykyisessä Shenyangissa.


title: Mukdenin palatsi

text: Mantšujohtaja Nurhaci aloitti palatsin rakantamisen 1625 ja lisärakennuksia siihen lisäsi Hong Taiji vuonna 1631. Palatsi rakennettiin muistuttamaan Pekingin Kiellettyä kaupunkia pienine mantšurialais- ja tiibetiläistyylisine vivahteineen. Qing-dynastian korvattua Ming vuonna 1644 Mukdenin palatsi menetti merkityksensä keisarin virallisena asuinpaikkana ja siitä tuli alueellinen palatsi. Vuonna 1780 hallitsija Qianlong laajensi edelleen palatsia. Monet Qing-dynastian hallitsijoista asuivat Mukdenissa jonkun aikaa vuodesta.


title: Mukdenin palatsi

text: Palatsista muokattiin vuonna 1955 Shenyangin palatsin museo. UNESCO liitti sen maailmanperintöluetteloonsa vuonna 2004.


title: Broederbond

text: Broederbond tai Afrikaner Broederbond (), nykyisin Afrikanerbond on eteläafrikkalainen, aiemmin salainen järjestö, jonka tavoitteena on afrikaanerien etujen ajaminen. Broederbond-salaseura syntyi afrikaanerinationalismin innoittaman vuonna 1918, ja se oli huomattava voimatekijä maassa apartheidjärjestelmän aikana. Järjestöön kuului suurin osa merkittävistä afrikaanereista niin kirkon, tieteen, armeijan kuin politiikankin piiristä. Etelä-Afrikan kaikki pääministerit ja presidentit vuosina 1948–1994 olivat järjestön jäseniä. Järjestö onnistui säilymään hyvin salaisena, eikä siihen juuri onnistuttu soluttautumaan. On esitetty, että järjestöllä oli merkittävä poliittinen vaikutusvalta koko apartheidkauden ajan. Nykyisin järjestö on tullut julkisuuteen ja hyväksyy jäsenikseen kaikki afrikaansia äidinkielenään puhuvat. Sen vaikutusvalta on kuitenkin vähentynyt.


title: Broederbond

text: Kesäkuussa 1918 joukko tyytymättömiä afrikaanereita perusti Nuori Etelä-Afrikka () -nimisen järjestön, jonka nimi muutettiin pian Afrikaner Broederbondiksi. Järjestön tavoitteena oli edistää afrikaanerinationalismia ja siten ylläpitää afrikaanerien kulttuuria, kehittää heidän talouttaan ja nostaa afrikaanerit valtaan Etelä-Afrikan unionissa. Liike politisoitui voimakkaasti 1930-luvulla, ja sille perustettiin useita rinnakkaisjärjestöjä. Niistä merkittävin oli Federasie van Afrikaanse Kultuurvereniginge, FAK (), joka ryhtyi ajamaan Broederbondin kulttuurisia tavoitteita. Suuren vaelluksen satavuotisjuhlallisuuksien vuoksi vuonna 1938 afrikaanerinationalismin suosio alkoi kasvaa, ja AB:n ympärille syntyi lisää järjestöjä. Keskeisin niistä oli puolisotilaallinen Ossewabrandwag-liike.


title: Broederbond

text: Toisen maailmansodan jälkeen Afrikaner Broederbondin vaikutusvalta kasvoi edelleen, ja se sai vuonna 1947 hallintaansa muun muassa Etelä-Afrikan rotuasiain viraston. Suunnitelma Etelä-Afrikan täydellisestä rotuerottelusta alkoi muotoutua. Muuttamalla vaalipiirien rajoja AB:n onnistui varmistaa vuonna 1948 vaalivoitto Kansallispuolueelle, joka tämän jälkeen säilyi vallassa apartheidpolitiikkaa toteuttaen aina vuoteen 1948 asti.


title: Broederbond

text: Vaikka Broederbondin jäsenmäärä ja poliittinen valta alkoi 1960-luvulla vähentyä, suurin osa vaikutusvaltaisista eteläafrikkalaisista poliitikoista pysyi sen jäseninä. Suurin osa parlamentin jäsenistä ja hallituksen ministereistä kuului siihen edelleen apartheidkauden päättyessä 1994.


title: Veturinkuljettaja

text: Veturinkuljettaja on rautatieliikenteessä ammattinimike henkilölle, joka kuljettaa varsinaisten rautatielaitosten tai yhtiöiden vetokalustoyksiköitä eli vetureita ja moottorivaunuja, ja on vastuussa junan kuljettamisesta. Joissakin maissa, kuten Yhdysvalloissa tavarajunissa, veturinkuljettaja ja konduktööri ovat yhdessä vastuussa liikkumisen turvallisuudesta.


title: Veturinkuljettaja

text: Suomen rikoslain vastuumääritelmän mukaan veturin- tai junankuljettajalla tarkoitetaan henkilöä, joka kuljettaa junaa eli veturia tai veturin ja vaunujen muodostamaa kokonaisuutta tai muuta konevoimalla kulkevaa raidekulkuneuvoa, lukuun ottamatta raitiovaunua. Lain tarkoittama juna voi olla paitsi matkustaja- tai tavaravaunuista taikka näiden molempien yhdistelmästä ja veturista muodostettu kokonaisuus, myös veturi tai sitä vastaava vetoyksikkö yksinkin taikka metrojuna. Määritelmää sovelletaan myös huolto- ja korjaustöissä sekä ratatöissä käytettäviin, kiskoilla liikkuviin rakennus- ja työkoneisiin. Sen sijaan resiina ei enää ole tällainen säännöksen tarkoittama junaan rinnastettava laite.


title: Veturinkuljettaja

text: Veturinkuljettajien kelpoisuutta ja koulutusta koskeva lainsäädäntö perustuu nykyisin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2007/59/EY. Direktiivin 2 artiklan mukaan kansallisen kelpoisuuslainsäädännön ulkopuolelle on mahdollista jättää sellaiset veturinkuljettajat, jotka ajavat vain metroliikenteessä, yksityisraiteilla, radanrakennus- ja huoltotöitä varten suljetuilla rataosuuksilla tai sellaisilla radoilla, jotka ovat muusta rataverkosta toiminnallisesti erillisiä ja jotka on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kaupunkien ja esikaupunkien henkilö- ja tavaraliikenteeseen.


title: Veturinkuljettaja

text: Suomessa veturinkuljettajia on parisentuhatta ja heistä naisia parikymmentä.


title: Veturinkuljettaja

text: Veturinkuljettaja vastaa junan turvallisesta ja aikataulunmukaisesta kulusta ja toimii näin junansa päällikkönä. Veturinkuljettaja on myös koulutettu poikkeuksellisten ja onnettomuus- ja vauriotilanteiden hoitamiseen, ja toimii onnettomuustilanteissa raivauspäällikkönä viranomaisten saapumiseen saakka. Junaliikenteen vaatimaa ratojen käyttöä hoitavan liikenteenohjauksen lisäksi matkustajajunissa tärkeä yhteistyökumppani on konduktööri, joka huolehtii matkustajien turvallisuudesta ja hyvinvoinnista, sekä matkalippujen myynnistä ja tarkastamisesta. Vaihtotyössä kuljettaja työskentelee yhdessä vaihtotyönjohtajan kanssa.


title: Veturinkuljettaja

text: Ajon aikana veturinkuljettajan tehtäviin kuuluvat junan nopeuden säätely sääntöjen ja ohjeiden, maastoon kuuluvien nousujen ja laskujen eli ylä- ja alamäkien mukaan huomioiden taloudellisen ja energiatehokkaan ajotavan sekä junan aikataulun vaatimukset ja radanvarren merkkien ja rautatien opastimien mukaan. Veturinkuljettajan on noudatettava opasteita ja merkkejä siten, kuin junaturvallisuussäännöissä määrätään. Nykyisin useimmilla länsimaisilla rautatieyhtiöillä on käytössä myös junien automaattinen kulunvalvonta, joka ehkäisee inhimillisistä erehdyksistä aiheutuvia vaaratilanteita.


title: Veturinkuljettaja

text: Aiemmin Suomessa veturissa tehtävä työ oli jaettu kahdelle henkilölle, kuljettajalle ja veturinlämmittäjälle. Jälkimmäinen huolehti höyryveturissa höyryn riittävyydestä syöttäen höyryveturin kattilaan paitsi vettä, myös polttoainetta, jona käytettiin halkoja tai hiiltä, joskus öljyä tai turvetta, sekä huolehti veturin voitelun tarpeesta pysähdyksissä oltaessa. Lämmittäjä myös avusti kuljettajaa tämän tehtävissä toistamalla havaitsemansa opasteet, tähystämällä eli tarkkailemalla näkymää pääsääntöisesti taaksepäin eli junaan, mutta tarvittaessa myös eteenpäin erityisesti veturin vasemmalta eli lämmittäjän työskentelypuolelta, jonne kuljettajalle oli etenkin vasemmalle kaartuvissa kaarteissa huono näkyvyys.


title: Veturinkuljettaja

text: Sittemmin diesel- ja myöhemmin sähkökalustoon siiryttäessä lämmittäjän puhekielen nimitys muuttui koneapulaiseksi ja tehtävänkuva muuttui siten, että polttoaineen syöttö, joka oli erittäin raskasta ruumiillista työtä, jäi luonnollisestikin pois ja koneapulainen keskittyi veturin ja sen koneiston hoitoon ja auttamaan kuljettajaa tämän tehtävien hoitamisessa.


title: Veturinkuljettaja

text: Koneapulainen palveli toisaalta nuorempana ammattimiehenä, jota kuljettaja työnsä ohella opetti veturinkuljettajan vaativaan ammattiin, toisaalta toimi inhimillisenä varmistuksena kuljettajan toimiessa puutteellisesti tai virheellisesti. Kahden miehen ajossa työtehtävät usein jaettiin niin, että ajotehtävät jaettiin kuljettajan päättämällä tavalla niin, että usein koneapulainen ajoi osan matkaa. Kuljettaja kantoi kuitenkin vastuun veturimiehistön toiminnasta ja huolehti mm. asiakirjahallinnasta kun samalla koneapulainen huolehti veturin käyttöönotosta ja käytön lopetuksesta.


title: Veturinkuljettaja

text: Kahden miehen ajosta luovuttiin ensin Dm 6–7 -moottorivaunuissa alusta alkaen eli 1950-luvun puolivälissä, sitten Sm 1–2 -sähköjunissa niin ikään heti liikenteen alkaessa eli 1960-luvun lopussa. Ratapihoilla suoritettavan vaihtotyön osalta yksinajosta sovittiin 1984.


title: Veturinkuljettaja

text: Muut junat miehitettiin kahdella miehellä, kunnes monimutkaisten sopimusten kautta linjaliikenteen yksinajoon Suomessa siirryttiin 1990-luvun puolivälistä alkaen. Sopimukset sisälsivät mm. sopimuksen junien automaattisen kulunvalvonnan rakentamisesta pääradoille sekä juna- että työturvallisuutta tarkentavien määräysten käyttöönottoa ja työaikaa käsitteleviä säädöksiä. Nykyään Suomessa junat ajetaan yksinajona kuitenkin niin, että poikkeuksellisen pitkissä työvuoroissa tai työvuoroteknisistä syistä saattaa joissakin junissa olla kaksi kuljettajaa.


title: Veturinkuljettaja

text: Höyryveturikautena veturinkuljettaja toimi höyrykattilan virallisena hoitajana ja tämä edellytti höyrykattilan rakenteen ja hoidon perusteellista tuntemusta ja koulutusta, johon kuului mm. työskentelyä kattilapajalla. Veturimiehet aloittivat uransa käymällä konepajakoulun, ja siirtymällä tämän jälkeen lämmittäjän tehtäviin useiksi, joskus jopa 20 vuodeksi. Teoriavoittoisen täydennyskurssituksen, kuljettajakurssin suoritettuaan lämmittäjä saattoi toimia kuljettajan tehtävissä ja hakea veturinkuljettajan virkanimitystä.


title: Veturinkuljettaja

text: Diesel- ja sähköveturikauden aikaan koulutus oli jonkun verran teoreettisempaa. Tulevat koneapulaiset kävivät noin kaksi ja puoli vuotta kestäneen veturimiesoppilaskoulun, joka sisälsi runsaasti teoriaopintoja sekä käytännön harjoittelua sekä korjauspajalla että koulutuksen loppuvaiheessa veturimiestyössä. Pätevöityminen lämmittäjästä kuljettajaksi tapahtui ensinnäkin työkokemuksen keräämisen kautta, toisaalta suorittamalla vajaa puoli vuotta kestänyt teoriakurssi.


title: Veturinkuljettaja

text: Vuodesta 2001 on Suomeen koulutettu uusia veturinkuljettajia uuden koulutusjärjestelmän mukaan. Tässä tuleva kuljettaja käy ensin noin neljän kuukauden hyvin tiivistahtisen teoriakurssin, joka sisältää jonkun verran ajoa alkeiskoulutussimulaattorilla. Tämän jälkeen kuljettajaoppilas siirtyy käytännön harjoitteluun sekä opetuskuljettajien kanssa ensin tyyppikoulutuksiin, sitten työnopastajakoulutettujen veturinkuljettajien kanssa käytännön työharjoitteluun, joka toteutetaan työnopastus (TOP) -menetelmällä ohjatun käytännön oppimisen kautta. Lopuksi, läpäistyään varsinaisen koulutuksen, vastavalmistunut kuljettaja kerää työkokemusta yhdeksän viikkoa, ja saavuttaa näin yksinajopätevyyden. Kokonaiskoulutusaika juhlapyhä- yms. lomineen on noin 11 kuukautta.


title: Veturinkuljettaja

text: Veturinkuljettaja saa ajaa vain sellaista veturityyppiä, johon hänellä on tyyppikohtainen pätevyys. Tämä hankitaan tyyppikoulutuksella, joka tavallisesti käsittää noin viikon mittaisen teoriajakson ja viikon verran ajoharjoittelua kyseisellä tyypillä. Vähimmillään veturinkuljettajalla on 2–3 tyyppikoulutusta suoritettuna, enimmillään niitä on saattanut olla parikymmentä.


title: Veturinkuljettaja

text: Varsinaisten junien ajamisen lisäksi osa veturinkuljettajista työskentelee joko päätoimisina tai osa-aikaisina kouluttajina, esimiestyötä tekevinä vuorosuunnittelijoina ja päivystävän esimiehen tehtävää suorittavina tallipäivystäjinä. Vetureiden tarkastukset ja siirrot huoltojen ja käyttöön liittyvän tilapäisen seisonnan yhteydessä kuuluvat huoltokuljettajille ja vaihtotyö eli ratapihapäivystys päivystysveturien kuljettajille. Nämä kaikki kuljettajat omaavat samat veturinkuljettajan koulutuksen ja pätevyydet.


title: Veturinkuljettaja

text: Tällä hetkellä veturinkuljettajilla on Suomessa yksi ainoa työnantaja, VR Osakeyhtiö, joka myös palkkaa kaikki koulutuksen hyväksyttävästi suorittaneet kuljettajat. Avattaessa rataverkkoa kilpailulle tilanne tältä osin muuttunee.


title: Veturinkuljettaja

text: Veturinkuljettajat ovat järjestäytyneet miltei sataprosenttisella järjestäytymisasteella Veturimiesten Liittoon (VML), johon kuuluu pelkästään veturinkuljettajia. Jäsenmäärä ja samalla veturinkuljettajien määrä Suomessa on vajaa kaksi tuhatta.


title: Entwicklungsring Süd

text: Entwicklungsring Süd GmbH (EWR, suomeksi "kehityspiiri etelä") oli saksalainen yhteisyritys, jonka osapuolet olivat Heinkel, Messerschmitt ja Bölkow. Se perustettiin vuonna 1959. Sen pääkonttori oli Münchenissä.


title: Entwicklungsring Süd

text: Yhteisyrityksen tavoite oli kehittää VTOL-hävittäjä, EWR VJ 101. Kyseessä oli merkittävä teknologiaponnitus, mutta teknisesti niin epävarma suoritusarvojen saavuttamisessa, että hanke on voinut myös olla alalle tyypillistä yritystukea.


title: Entwicklungsring Süd

text: Heinkel erosi yhteisyrityksestä vuonna 1965. Loppu EWR:stä liittyi Messerschmitt-Bölkow-Blohmiin.


title: Entwicklungsring Süd

text: Etelän EWR ja pohjoisen ERNO (NO=Nord) yhtiöt olivat nimensä perusteella samankaltaisia kuin Ranskan hieman aikaisempi pyrkimys muodostaa Sud Aviation. Kyseessä oli 1950-luvun ilmailun ja sotilasilmailun hypekauden jälkeinen pyrkimys koota heikentyviä yhtiöitä alueellisiksi kokonaisuuksiksi.


title: Purpuritanssi

text:
Purpuri on monivuoroinen tanssisikermä, eräs komeimmista ja näyttävimmistä suomalaisen kansanomaisen tanssiperinteen edustajista. Tämä pitkä, moniosainen ja monivuoroinen tanssi on alun perin muodostunut useista itsenäisistä tansseista, jotka ovat sitten liittyneet yhä kiinteämmiksi kokonaisuudeksi muodostaen lopulta yhtenäisen tanssin, jonka vuoroiksi nämä tanssit on käsitetty. Purpuria on tanssittu lähinnä Länsi-Suomessa ja Pohjanmaalla. Viimeksi elävänä perinteenä vielä niinkin myöhään kuin 1950-luvulla. Purpuri oli suosittu tanssi häissä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa.
Purpuri alkaa yleensä sisääntulomarssilla eli alkumarssilla, johon osallistuivat kaikki tanssin halukkaat. Alkumarssin lisäksi purpurissa saattoi olla 10–12 vuoroa. Muun muassa valssi, polkka, masurkka, sottiisi, erilaisia katrilleita, muun muassa ryssänkatrilli on tunnettu vuoron nimi.
Myös Itä-Suomessa purpuria on jonkin verran tanssittu, mutta siellä vuoroja oli huomattavasti vähemmän kuin Länsi-Suomessa eli yleensä alle viisi. Tunnettuja purpureita on monia, mutta yleensä vuoroista on ainakin osa vuosien kuluessa unohdettu.


title: Purpuritanssi

text:
Sana purpuri tulee ranskankielisestä sanasta potpourri, joka tarkoittaa sekaliharuokaa. Tämä sana kuvastaa tanssia hyvin, sillä siinä on useita tanssilajeja, kuten ruoassa useita lihalajeja.
Ranskan hovitansseissa oli jo keskiajalla tapana yhdistää eri tansseja suuremmiksi kokonaisuuksiksi, ja tavaksi muodostui tanssia tiettyjä tansseja peräkkäin. 1700-luvun alussa yleistyivät kontratanssit, ja näitä tansseja alettiin tanssia peräkkäin. Ensin kahden tanssin yhdistelminä, sitten yhä useampien. Ranskalaisen tanssintutkijan Jean-Michel Guilcherin mukaan 1700-luvun loppupuolella vakiintui yhdeksän tanssin ketju: aluksi tanssittiin useiden tanssien ketjuja, joita kutsuttiin nimellä potpourri. Myöhemmin sävellettiin ja suunniteltiin suoraan tällaisia yhdeksän tanssin sarjoja, joita kutsuttiin potpourreiksi. Tämä nimitys jäi pois 1700-luvun lopulla, ja tansseja alettiin kutsua katrilleiksi.
Suomessa tanssituista potpureista on hyvin vähän tietoa, joitakin merkintöjä löytyy Z. Topeliuksen päiväkirjoista. On todennäköistä, että purpurit ovat tulleet Suomeen Venäjän kautta. Suomen sodan jälkeen, jota ennen Suomi oli osa Ruotsia, Suomi liitettiin suurruhtinaskuntana Venäjän keisarikuntaan. Tuolloin Suomeen tuli paljon venäläistä sotaväkeä ja upseerit osallistuivat ahkerasti myös seuraelämään Suomen säätyläisten kanssa. Näiden välityksellä on Suomeen, sekä tanssiin, että muuhun kulttuuriin tässä vaiheessa tullut paljonkin venäläisiä vaikutteita.


title: Purpuritanssi

text: Varmoja tietoja siitä, milloin purpuri on tullut Suomessa kansanomaiseen käyttöön ei ole. Arvellaan kuitenkin, että se olisi tapahtunut 1850- ja 1860-luvuilla. Suomessa purpuri pelkästään länsisuomalainen tanssi, ja voidaan erottaa melko selkeästi kolme levinneisyysaluetta.


title: Purpuritanssi

text: Esimerkiksi Paraisten purpuria tanssittiin ainakin 1870-luvulla, mahdollisesti jo 1850 alkaen. Vielä 1930 sitä tanssittiin Paraisten maaseudulla suurissa häissä ja juhlissa.


title: Purpuritanssi

text: Täydellisiä selosteita purpureista on olemassa kymmenkunta ruotsalaista ja samoin kymmenkunta suomalaista. Purpuri oli ennen kaikkea häätanssi, ja on säilyttänyt asemansa Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla varsin pitkään. Hääpurpuriin saattoi osallistua satakin paria, ja tanssi saattoi kestää tunteja, jopa päiviä. Välillä syötiin, juotiin ja seurusteltiin.


title: Purpuritanssi

text:
Purpurit ovat kaikki erilaisia, jokaisella paikkakunnalla oli oma, toisista hieman poikkeava tapansa tanssia purpuria. Vuorojen määrä vaihtelee, erilaisia vuoroja on enimmillään 10, mutta lukuisten toistojen ansiosta tanssittavien vuorojen määrä voi kasvaa hyvinkin suureksi. Vaikka eri alueiden purpurit vaikuttavat hyvin erilaisilta, voidaan perusrakenteessa nähdä yhtäläisyyksiä.
Purpureissa voidaan erottaa neljänlaisia vuoroja ja osia:


title: Magnum (yhtye)

text: Magnum on Britanniassa vuonna 1972 perustettu melodinen hard rock -yhtye. Perustamisen jälkeen yhtye on kokenut paljon miehistönvaihdoksia, mutta laulaja Bob Catley ja kitaristi Tony Clarkin, jotka myös vastaavat useimmista sävellyksistä ja sanoituksista, ovat pysyneet yhtyeessä alusta asti.


title: Magnum (yhtye)

text: Magnum aloitti soittamalla covereita Birminghamin kuuluisalla Rum Runner -klubilla, kunnes he alkoivat hakea omaa tyyliään soittamalla Bob Catleyn kappaleita At the Railway Innissä vuonna 1976.


title: Magnum (yhtye)

text: Yhtyeen debyyttialbumi "Kingdom of Madness" julkaistiin Jet Recordsin kautta vuoden 1978 lopulla ja se saavutti 58. sijan Britannian albumilistalla. Magnum oli Jet Recordsilla aina vuoteen 1983 ja heidän merkittävin albuminsa tänä aikana oli Jeff Glixmanin tuottama "Chase the Dragon" (1982), joka saavutti 17. sijan albumilistalla.


title: Magnum (yhtye)

text: Magnum sai parhaat listasijoituksensa albumeilla "Wings of Heaven" (5. sija) ja "Goodnight L.A." (9. sija), joista viimeksi mainitun tuotti myös muun muassa Fleetwood Macin tuottajana toiminut Keith Olsen. Parhaiten Magnum kuitenkin tunnetaan eeppisestä albumista "On a Storyteller’s Night", joka julkaistiin FM Recordsin kautta vuonna 1985. Se saavutti listalla sijan 24 ja siivitti yhtyeen suosioon muuallakin Euroopassa.


title: Magnum (yhtye)

text: Magnum hajosi vuonna 1995, mutta perustettiin uudelleen vuonna 2002.


title: Pallonen (saari)

text: Pallonen on saari Perämerellä Haukiputaan ja Iin kuntien edustalla noin 20 kilometrin etäisyydellä mantereesta. Saari kuuluu Pallosen saariryhmään, ja se sijaitsee Nimettömänmatala-nimisen matalikon luoteiskulmassa. Matalikon muita saaria ovat Astekari ja Santapankki. Saaret kuuluvat Perämeren saaret -Natura-alueeseen.


title: Pallonen (saari)

text: Pallonen on noin kahden metrin korkuinen puuton kivikkoluoto, ja siellä sijaitsee vanha kalamaja. Rannat ovat kivikkoniittyä, joilla kasvaa harvinainen luotosorsimo. Kiiltopajua ja pietaryrttiä kasvaa saaren laella.


title: Pallonen (saari)

text: Linnusto on runsas, ja saarella on runsas tiirakanta. Pesiviin lajeihin kuuluvat kala- ja lapintiira sekä pikkutiira. Saarella pesivät myös alueellisesti uhanalaiset pilkkasiipi ja tylli.


title: EWR VJ 101

text: EWR VJ 101 oli saksalainen experimental-lentokone. VJ tuli sanoista "Vertikal Jäger" (VTOL). Siitä kaavailtiin seuraajaa F-104G Starfighterille, mutta hanke keskeytettiin. Jos suunnitelma olisi toteutunut, siitä olisi tullut nopein VTOL-lentokone (2 Machin nopeus). 29. heinäkuuta 1964 toinen prototyyppi, X-2, lensi nopeudella Mach 1,04 ilman jälkipoltinta.


title: EWR VJ 101

text: Heinkel- ja Messerschmitt-yhtiöt olivat kumpikin laatineet esisuunnitelman tällaisesta lentokoneesta vuoteen 1959 mennessä. Ne perustivat tämän lentokoneen kehitystä varten Entwicklungsring Süd-yhteisyrityksen. Prototyypit kulkivat nimellä EWR VJ 101 C.


title: EWR VJ 101

text: Kaksi prototyyppiä valmistettiin: X-1 ja X-2. Koelennot alkoivat 10. huhtikuuta 1963. 14. syyskuuta 1963 X-1 tuhoutui lento-onnettomuudessa, joka johtui autopilotin viasta.


title: EWR VJ 101

text: X2 lensi 22. lokakuuta 1965 alkaen. Siinä oli jälkipoltin.


title: EWR VJ 101

text: Projekti keskeytettiin vuonna 1968. Tällöin brittien, paljon hitaampi, Harrier oli toteumassa, mutta muuten usko pystysuoraan nouseviin hävittäjiin oli häviämässä.


title: Ulko-Pallonen

text: Ulko-Pallonen on Pallosen saariryhmään kuuluva 0,7 hehtaarin kokoinen luoto Perämerellä Haukiputaan–Iin edustalla noin 25 kilometrin etäisyydellä mantereesta Suurhiekka-nimisen matalikon kaakkoiskulmassa. Saari on lohkareinen noin metrin korkuinen kivikkosaari. Ulko-Pallonen on lähes kasviton saari, vain suola-arhoa esiintyy.


title: Ulko-Pallonen

text: Saari on arvokas tiirojen pesimäpaikka, ja sieltä tavataan myös uhanalaista riskilää. Saaren ympäristö on Suurhiekan alueella silakan tärkeä kutupaikka.


title: Zhoukoudian

text: Zhoukoudian () on luolasto Kiinassa 42 kilometriä pääkaupungista Pekingin keskustasta lounaaseen Fangshanin kaupunkipiirissä. Kun luolastossa suoritettiin 1920-luvulla kaivauksia, löydettiin sieltä ensimmäiset jäänteet "Homo erectuksen" alalajista, joka on saanut nimen pekinginihminen. Luolista tehdyt löydöt kattavat laajan aikavälin niin, että vanhimpien löytöjen ikä on 400 000 vuotta ja nuorempien 10 000 vuotta.


title: Zhoukoudian

text: Alue sijoittuu Pohjois-Kiinan tasangon ja pohjoisen Janin vuoriston () välimaastoon. Siellä sijaitsee luontaisia kalkkikiviluolia, jotka ovat olleet ihmisille ihanteellisia asuminpaikkoja ja suojina villieläimiltä. Luolaston suurin tutkittu luola on jalkapallokentän kokoinen (150×50 metriä) ja sen katto on parhaimmillaan yli 30 metriä korkea.


title: Zhoukoudian

text: Kiinan hallitus kutsui vuonna 1914 ruotsalaisen Johan Gunnar Anderssonin avustamaan vastaperustetun gelogian tutkimuslaitoksen () käynnistämisessä. Hän työskenteli Kiinassa pari vuosikymmentä ja huomasi tutkimuksissaan myös arkeologisia kohteita. Vuonna 1921 paikalliset osoittivat hänelle kiinnostavan paikan, mistä löytyi muun muassa kvartsi-iskoksia. Hän osoitti kohteen kollegalleen Otto Zdanskille, joka suoritti ensimmäisenä kohteen kaivauksia. Kaivauksilla löytynyt hammas osoittautui kuuluvan primitiiviselle ihmislajille ja se sai valtavan huomion maailmalla. Hampaan saama julkisuus oli hankkeelle hyväksi, sillä tutkimuksia voitiin nyt jatkaa Rockefeller Foundationin rahoituksella. Vuonna 1929 löytyikin ensimmäinen palanen pekinginihmisen pääkallosta ja seuraavana vuonna vielä toinenkin kallonkappale. Kaivauksien volyymi kasvoi entisestään ja esimerkiksi vuonna 1932 työntekijöiden lukumäärä ylitti tuhannen. Parhaiten säilynyt pääkallo löytyi vuonna 1936. Tutkimukset keskeytyivät vuonna 1937 sisällissodan ja toisen maailmansodan melskeisiin, jonka aikana osa löytöesineistä varastettiin.


title: Zhoukoudian

text: Kaivauksia jatkettiin taas sotien jälkeen, mutta ne etenivät katkonaisesti yksittäisinä hankkeina. Kaivauksia on tehty ainakin vuosinna 1949 ja 1951 sekä vuosina 1958–1960 ja 1978–1980. Esimerkiksi vuonna 1959 löydettiin ehjä naisen pääkallo.


title: Zhoukoudian

text: Vuonna 1987 luolastosta tehtiin Unescon maailmanperintökohde ja yhteistö Unescon, Kiinan tiedeakatemian ja Assistance Ethnon välillä käynnistettiin vuonna 1995. Eri yhteistyöryhmiä lähetettiin tutkimaan luolastoa geologisilla välineillä ja menetelmillä. Niitä olivat maatutka, tomografi ja seismisten aaltojen analysointi. Vuosina 2003 ja 2004 löydettiin uusia luolia ja niistä otettiin näytteitä. Seudulla tutkitaan edelleen 23 eri kohdetta.


title: Zhoukoudian

text: Kaivauksissa on havaittu yli 100 000 ihmisen työstetämää kivenkappaletta, työkalua tai sen luoliin tuomaa ulkopuolista kiveä. Työkalut valmistettiin luolissa iskemällä ne muotoonsa. Materiaalina on käytetty kvartsia, kvartsiittia, piikiveä ja hiekkakiveä. Myös nisäkkäiden jäänteitä, pääasiassa luita, on löytynyt runsaasti. Luista on tunnistettu kauris, leopardi, karhu, sapelihammastiikeri, hyeena, norsu, sarvikuono, kameli, vesipuhveli, villisika ja hevonen. Kauriita syötiin ylivoimaisesti eniten. Lihaan käsiteltiin nuotiolla lämmittäen. Nuotionpohjia ja nuotoista kertynyttä tuhkaa on löydetty luolista runsaasti ja eri aikakausina. Nuotioista on löydetty myös palaneita luunkappaleita, joita arvellaan heitetyn nuotioon syömisen jälkeen.


title: Zhoukoudian

text: Oma mielenkiintoinen löytöluokkansa ovat ihmisjäänteet. Vanhimmat löydöt ovat kuuluneet "Homo erectus pekinensisolle" eli pekinginihmiselle (noin 700 000–200 000 vuotta sitten). Vuoteen 1966 mennessä on löydetty yli 150 pekinginihmiselle kuulunutta hammasta sekä näiden lisäksi muita luunkappaleita. Lähes ehjiä pääkalloja on löytynyt kuusi ja niiden lisäksi 19 suurta kallonkappaletta. Näistä on voitu muodostaa yli 40 yksilön pääkallon kokonaisuuksia. Merkille pantavaa on kuitenkin hautojen puuttuminen, sillä yhtään ehjää luurankoa ei ole vielä löydetty tai haudaksi epältyä kohdetta.


title: Zhoukoudian

text: Muut ihmislöydöt kuuluivat "Homo sapiensille" (200 00–100 000 vuotta sitten) ja "Homo sapiens sapiensille" (30 000 vuotta sitten). He asuttivat alueen uudelleen, kun edelliset asukkaat olivat tuhansia vuosia aiemmin hävinneet alueelta. Tämä tapahtui myöhäispaleoliittisellä kaudella, minkä todistavat ylemmästä luolasta löydetyt "Homo sapiensin" jäänteet ja sen käyttämät työkalut. Arkeologinen kohde on Aasiassa merkittävä myös sen vuoksi, että samalta paikalta löytyy todisteita ihmisen evoluutiosta ja eri lajien keskinäisestä esiintymisjärjestyksestä.


title: Zhoukoudian

text: Zhoukoudianin luolasto ja sen arkeologinen löytöaineisto liitettiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1987.


title: Astekari

text: Astekari eli Päänpäällinen on Pallosen saariryhmään kuuluva saari Perämerellä Haukiputaan–Iin edustalla. Saaren korkein kohta on noin metrin korkeudella merenpinnasta, ja se sijaitsee laajan Nimettömänmatalan matalikon länsiosassa lähellä Santapankkia ja Pallosta ja kuuluu näiden ohella Perämeren saaret -Natura-alueeseen.


title: Astekari

text: Astekarissa kasvaa ruoikkoa ja niittyä, kasveihin kuuluvat luhtakastikka ja rönsyrölli. Saaren laella kasvaa pajua. Merkittävimmät kasvit ovat meriasteri ja luotosorsimo.


title: Astekari

text: Saari on Pallosen saariryhmän saarista linnustoltaan arvokkain, ja se saattaa olla Perämeren ainoa haahkan säännöllinen pesimäpaikka. Saarella pesivän räyskäyhdyskunnan koko on noin 160 paria, joten se käsittää Suomen arvoidusta räyskän pesimäkannasta jopa 20 prosenttia. Muista pesiviä laajeja ovat kala- ja harmaalokki. Aiemmin saarella on tavattu runsaasti myös pesiviä naurulokkeja sekä tiiroja.


title: The Osmonds

text: The Osmonds on amerikkalainen perheenjäsenistä koostuva popyhtye, joka nautti suurta suosiota purkkapop-tyylin edustajina 1970-luvulla.


title: The Osmonds

text: Alun perin yhtyeessä olivat veljekset Alan Ralph Osmond (s. 22. kesäkuuta 1949), Melvin Wayne Osmond (s. 28. elokuuta 1951), Merrill Davis Osmond (s. 30. huhtikuuta 1953) ja Jay Wesley Osmond (s. 2. maaliskuuta 1955).


title: The Osmonds

text: The Osmondsien ura alkoi suurella läpimurrolla Disneylandissa ja pian sen jälkeen seurasi säännöllisiä esiintymisiä "Andy Williams show" -ohjelmassa 1960-luvun alussa. Vuosikymmenen puolessavälissä he esiintyivät Ruotsin kuuluisimman laulajan Lars Lönndahlin kanssa ja saivat suosiota Ruotsissa. Heidän kulta-aikansa sijoittui kuitenkin 1970-luvun alkuun, jolloin he saivat paljon listahittejä.


title: The Osmonds

text: Heidän joukkoonsa liittyi joksikin aikaa nuoremmat veljekset Donny Osmond (s. 9. joulukuuta 1957) ja Jimmy Osmond (s. 16. huhtikuuta 1963). Yhtyeellä oli samanniminen lauantaiaamun piirrossarja ABC-kanavalla vuosina 1972-1973. Donny, ja myös vähemmässä määrin Jimmy, saivat suosiota sooloartisteina kuten myös heidän ainoa siskonsa, Marie Osmond (s. 13. lokakuuta 1959). Jimmy oli suosittu erityisesti Britanniassa kun taas Donnyn ja Marien suosio oli lähes maailmanlaajuista. Donny ja Marie esiintyivät myös duona ja juonsivat omaa varieteeohjelmaansa "Donny & Marie", ABC-kanavalla vuosina 1976-1979.


title: The Osmonds

text: Kaikki perheenjäsenet ovat tunnetusti vannoutuneita mormoneja.


title: The Osmonds

text: Osmondsin läpimurtohitti Yhdysvalloissa, "One Bad Apple", jossa Merrill ja Donny lauloivat pääosuudet, oli soundiltaan hyvin samanlainen kuin toisellakin aikakauden purkkapop-yhtyeellä, The Jackson 5. Laulu oli viisi viikkoa Billboardin Hot 100 -listan kärjessä keväällä 1971, sekä nousi kuudenneksi and R&B-listalla. Single ja sitä seurannut esikoisalbumi "One Bad Apple" levytettiin Muscle Shoalsilla legendaarisen R&B-tuottajan, Rick Hallin kanssa.


title: The Osmonds

text: Seuraava single "Double Lovin'" sijoittui 14:ksi mutta hiukan psykedeelinen "Yo-Yo" nousi kolmanneksi vuoden 1971 lopulla. Se oli vaihe, jossa veljekset alkoivat levyttää itsenäisenä rock 'n roll -yhtyeenä sen sijaan että olisivat luottaneet sessiomuusikoihin. Heidän puhtaasta imagostaan huolimatta Osmondsilla oli soul-tyylinen, joskus käheä soundi, joka edelsi myöhempien vuosien power pop -kautta.


title: The Osmonds

text: Ensimmäinen vuoden 1972 julkaisu "Down By The Lazy River" nousi neljänneksi ja toi vihdoin läpimurron Britanniassa, jossa se oli parhaimmillaan sijalla 40. Faneja alkoi kasaantua nopeasti. Koko Osmondsin perhe, mukaan lukien yhtye- ja soolojulkaisut, sai yhteensä 13 singleä Britannian listoille vuonna 1973.


title: The Osmonds

text: Vuoden 1972 LP "Crazy Horses" ja samanniminen kappale saivat arvosteluja laidasta laitaan. Albumilla yritettiin kehittää enemmän rock-suuntautunutta soundia ja imagoa, ja ensimmäinen kappale "Hold Her Tight" muistutti huomattavissa määrin Led Zeppelinin "Immigrant Song" -kappaletta. Albumi kuitenkin todisti veljesten kyvyn kirjoittaa lauluja ja soittaa.


title: The Osmonds

text: Pian sen jälkeen vuonna 1973 julkaistiin "The Plan", jota voi parhaiten kuvailla mormonivaikutteisena albumina, jossa on prog rock -pyrkimyksiä. Näitä albumeja seurasivat herkemmät ja tunteellisemmat laulut kuten "Let Me In" ja "Love Me For A Reason". Tämä musiikki yhdessä veljesten ulkonäön kanssa vetosi suuressa määrin purkkapop-markkinoihin. Beatlemanian tyyliin ilmiötä alettiin kutsua Osmaniaksi.


title: The Osmonds

text: Wayne, Jay ja Merrill jatkoivat esiintymistä nimellä The Osmond Brothers ja esiintyivät säännöllisesti Bransonissa Missourissa sekä Britanniassa, molemmissa kvartettina Jimmyn kanssa. Merrill esiintyy myös sooloartistina. Alan ei enää esiinny, paitsi hyvin harvoissa tilaisuuksissa, koska hän sairastaa MS-tautia. Nykyään heidän soundinsa on enemmän kantri-tyylistä, jossa on hieman rock ja AC-vaikutteita.


title: The Osmonds

text: Jimmy esiintyy Britanniassa ja Bransonissa sekä on tullut menestyneeksi liikemieheksi. Hän esiintyi vähän aikaa sitten brittiläisessä tosi-tv-ohjelmassa "I'm A Celebrity, Get Me Out Of Here".


title: The Osmonds

text: Marie on ollut radiojuontajana sekä tekee ja myy nukkeja.


title: The Osmonds

text: Donny ylläpitää menestyksekästä kiertue- ja levytysuraa Britannissa sekä välillä Yhdysvalloissa. Hän oli suosittu myös teatterin alalla esiinnyttyään jonkin aikaa pääroolissa Andrew Lloyd Webberin musikaalissa "Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat".


title: The Osmonds

text: Kaikki veljekset ovat naimisissa ja joillakin heistä on hyvinkin suuret perheet. Alanin kahdeksan poikaa esiintyvät joskus nimellä "The Osmonds - Second Generation" tai "2ndG". Yleisön kiinnostuksen johdosta he kiersivät Britanniaa helmikuussa ja maaliskuussa 2006.


title: Suurhiekka

text: Suurhiekka on laaja matalikkoalue Perämerellä Haukiputaan ja Iin edustalla. Se sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä Krunnien saariston lounaispuolella ja noin 20–25 kilometriä mantereelta länteen. Hiekkapohjaisen matalikkoalueen keskimääräinen vedensyvyys on 2,0–3,5 metriä. Matalikon ainoa saari on alueen kaakkoiskulmassa sijaitseva Ulko-Pallonen.


title: Suurhiekka

text:
Suurhiekan alueelle on suunniteltu rakennettavaksi 80–120 tuulivoimalayksikköä käsittävä tuulivoimapuisto.
Alue soveltuu tuulivoimarakentamiseen melko hyvin, sillä välittömässä läheisyydessä ei ole arvokkaita lintualueita. Lähimmät Perämeren saaret -Natura-alueeseen kuuluvat Santapankki, Astekari ja Pallonen sijaitsevat yli kahden kilometrin päässä. Alueella ei myöskään tiedetä olevan vedenalaisia arkeologisia kohteita.


title: Suurhiekka

text: Suurhiekan aluetta kaavaillaa myös merihiekan nostoalueeksi.


title: Kapmaa

text: Kapmaa () oli alun perin hollantilaisten ja myöhemmin brittien hallinnassa ollut siirtomaa nykyisen Etelä-Afrikan alueella. Kapmaa ulottui Atlantin valtamereltä itään ja sen itärajaksi muodostui useiden xhosien kanssa käytyjen sotien jälkeen Fishjoki, pohjoisessa Oranjejoki. Siirtomaa oli yksi Etelä-Afrikan unionin vuonna 1910 muodostaneista osista, jolloin siitä tuli Kapmaan provinssi. Nykyisin alue jakaantuu Pohjois-Kapin, Länsi-Kapin ja Itä-Kapin provinsseihin.


title: Ektoplasma

text: Ektoplasma tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Saksalainen idealismi

text: Saksalainen idealismi on nimitys filosofiselle liikkeelle, joka vaikutti saksalaisessa filosofiassa 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alkupuolella. Se kehittyi Immanuel Kantin töiden pohjalle 1780- ja 1790-luvuilla ja liittyi läheisesti romantiikkaan ja valistusajan vallankumoukselliseen politiittiseen ajatteluun. Saksalaisen idealismin tunnetuimpia ajattelijoita olivat Johann Gottlieb Fichte, Friedrich Schelling ja Georg Wilhelm Friedrich Hegel. Siihen vaikuttivat merkittävästi myös Friedrich Heinrich Jacobi, Karl Leonhard Reinhold, Friedrich Schleiermacher ja Max Stirner.


title: Saksalainen idealismi

text: Termillä 'idealismi' on useita eri merkityksiä. Filosofisessa merkityksessä sillä tarkoitetaan, että olioilla havaitsemamme ominaisuudet seuraavat siitä, kuinka nuo oliot ilmenevät meille kun havaitsemme ne, eivätkä siitä, että ne olisivat olemassa ”olioissa itsessään” kokemuksemme ulkopuolella. Kysymys siitä, mitä ominaisuuksia oliolla saattaisi olla ”mielestä itsenäisenä”, ei kuulu idealismin piiriin.


title: Saksalainen idealismi

text: Kantia (1724–1804) pidetään joskus ensimmäisenä saksalaisista idealisteista. Hänen työnsä pyrkivät rakentamaan sillan 1700-luvun hallitsevien filosofikoulukuntien, 1) rationalismin, joka katsoi, että tietoa voitiin saada pelkästään järjellä "a priori" (ennen kokemusta), ja 2) empirismin, joka katsoi, että tietoa voitiin saada pelkästään aisteilla, välille. Kantin ratkaisuna oli ehdottaa, että vaikka voimmekin tuntea tiettyjä tosiseikkoja maailmasta ainoastaan aistikokemuksen kautta, voimme tietää sen muodon joka näillä seikoilla tulee olla jo ennen mitään kokemusta. Emme kuitenkaan voi tietää, mitä olioita tulemme kohtaamaan. Kant kutsui filosofiaansa ”kriittiseksi filosofiaksi”, koska se keskittyi enemmän kritisoimaan jo asetettujen teorioiden rajoituksia kuin asettamaan uusia oppijärjestelmiä. Edellä esitettyä johtopäätöstään Kant kutsui ”transsendentaaliseksi idealismiksi”. Kantin transsendentaalisen idealismin perusajatuksiin kuului se, että henkilön tuli ottaa itsensä ulko- tai yläpuolinen (transsendentaalinen) näkökulma ja ymmärtää, että mieli tuntee suoraan ainoastaan ilmiöt tai ideat. Kaikki muu on oleva ”olioita itsessään” eikä niitä voida tuntea suoraan ja heti.


title: Saksalainen idealismi

text: Tämä erotti Kantin idealismin muun muassa George Berkeleyn harjoittamasta idealismista, joka katsoi, että voimme tuntea suoraan ainoastaan mielessämme olevat ideat, emme niiden edustamia olioita. Kant katsoi, että tiedämme enemmän: tiedämme suoraan myös sen, että on mahdollisesti olemassa ”olioita itsessään” (noumenon), eli asioita jotka ovat olemassa muutoinkin kuin vain aistimuksina tai mielissämme olevina ideoina. Kant katsoi "Puhtaan järjen kritiikissään", että ilmiömaailman ilmiöt (fenomenon) ovat empiirisesti todellisia ja transsendentaalisesti ideaalisia (noumenon). Näiden ”asioiden itsessään” muodostamaa maailmaa ei voida tuntea aktuaalisena, ainoastaan mahdollisena, ei sellaisena kuin se on, vaan sellaisena kuin se meille ilmenee. Mielellä on keskeinen rooli siinä, että se rakentaa maailman jonka koemme: havaitsemme ilmiöt ajassa, paikassa ja ymmärryksen kategorioiden mukaisesti. Kantin seuraajat omaksuivat nämä näkemykset syvällisesti.


title: Saksalainen idealismi

text: Liikkeen toisessa päässä olevaa Arthur Schopenhaueria ei yleensä lueta saksalaisten filosofien joukkoon, vaikka hän itse katsoikin olevansa sellainen ja hänen työnsä heijastavat samanlaisia teemoja. Nuorhegeliläiset, Hegelin filosofiaa eri suuntiin kehittänyt joukko filosofeja, olivat joissain tapauksissa idealisteja. Toisaalta heihin lukeutui myös Karl Marx, joka kuitenkin julisti olevansa materialisti.


title: Saksalainen idealismi

text: Friedrich Heinrich Jacobi käsitteli teoksessaan "Uskosta, tai Idealismi ja realismi" vuonna 1787 Kantin käsitettä ”oliosta itsessään”. Jacobi hyväksyi, ettei objektiivista ”oliota itsessään” voida tuntea. Hän kuitenkin katsoi, että siihen tulee uskoa. Subjektin tulee uskoa, että ulkoisessa maailmassa on olemassa todellinen objekti, joka on suhteessa sen representaatioon tai mielessä olevaan ideaan, joka tunnetaan suoraan. Tämä uskomus on joko ilmoituksesta seuraava tai välittömästi tunnettu totuus, mutta sitä ei voida todistaa loogisesti. Olion todellinen olemassaolo ilmoitetaan tai saatetaan ilmi havaitsevalle subjektille. Näin subjekti tuntee mielessä ilmenevät ideaalit, subjektiiviset representaatiot suoraan ja uskoo vahvasti todelliseen, objektiiviseen mielen ulkopuolella olevaan ”olioon itsessään”. Näin Jacobi antoi oikeutuksen uskolle ja sen teologisille seurauksille esittämällä koko ulkoisen maailman uskon kohteena.


title: Saksalainen idealismi

text: Karl L. Reinhold julkaisi kaksiosaisen teoksen "Kirjeitä Kantin filosofiasta" vuosina 1790 ja 1792. Ne tarjosivat selkeän esityksen Kantin ajatuksista, jotka olivat aiemmin olleet vaikeaselkoisia Kantin käyttämän monimutkaisen ja teknisen kielen vuoksi.


title: Saksalainen idealismi

text: Reinhold pyrki myös todistamaan Kantin väitteen, että ihmiset ja muut eläimet voivat tuntea ainoastaan heidän mielessään ilmenevät kuvat, mutta eivät koskaan ”olioita itsessään”. Tämän todistamiseksi Reinhold määritti aksiooman, jota ei voitaisi epäillä. Tästä aksioomasta voitiin dedusoida kaikki tietoisuuden tieto. Aksiooma kuului: ”"Tietoisuudessa representaatio erotetaan subjektin kautta sekä objektista että subjektista, ja se liittyy kumpaankin".”


title: Saksalainen idealismi

text: Näin hän periaatteesta, joka viittasi mielessä oleviin kuviin tai representaatioihin. Näin hän jakoi tietämiseen liittyvät osat 1) tietävään subjektiin, tai havainnoijaan, 2) tiedettyyn objektiin, tai olioon, ja 3) kuvaan tai representaatioon subjektin mielessä. Transsendentaalin idealismin ymmärtämiseksi kokemus täytyy jakaa näihin kolmeen osaan.


title: Saksalainen idealismi

text: Kant tunsi, että mielessä olevan kuvan tai representaation tulee olla jostain mielen ulkopuolisesta. Hän antoi tälle kohteelle nimen ”olio itsessään”. G. E. Schulze kuitenkin kirjoitti, nimettömänä, että syyn ja seurauksen laki pätee ilmiöihin ainoastaan mielen sisällä, ei ilmiöiden tai minkään ”olion itsessään” välillä mielen ulkopuolella. Näin ”olio itsessään” ei voi olla mielessä olevan idean tai kuvan syynä. Näin hän hylkäsi Kantin ajattelun ja ”olion itsensä” olemassaolon käyttämällä Kantin omaa tapaa järkeillä.


title: Saksalainen idealismi

text: Sen jälkeen kun Schulze oli vakavasti kritisoinut ”olioiden itsensä” olemassaoloa, Fichte (1762–1814) esitteli samanlaisen filosofian kuin Kant, mutta ilman ”oliota itsessään”. Fichte katsoi, että representaatiomme, ideamme tai mielessämme olevat kuvat ovat vain egomme eli minämme, tietävän subjektin, tuotteita. Hänelle ei ollut olemassa erillisiä ”olioita sinänsä” jotka tuottaisivat ideat. Sen sijaan ego oli ulkoisen olion, objektin tai ei-egon, syy.


title: Saksalainen idealismi

text: Fichten käyttämä tyyli oli Kantin vaikean kirjoitustavan liioittelua eikä hänen syvämietteisiä ajatuksiaan ollut helppo ymmärtää. Fichte myös väitti, että hänen totuutensa olivat ilmeisiä älylliselle, ei-aistimelliselle intuitiolle. Totuus siis voitiin nähdä välittömästi järkeä käyttämällä.


title: Saksalainen idealismi

text: Hegel (1770–1831) julkaisi absoluuttisen idealisminsa sen jälkeen kun Kant oli hylännyt kaikki perinteiset todistukset Jumalan olemassaolosta. Hänen abstraktionsa esitteli Spinozan tyylisen panteismin, joka oli saanut vaikutteita Kantin transsendentaalisesta idealismista. Kaikkeuden oli saattanut aikaan persoonaton mieli tai henki () järkeenkäyvän, loogisen ajattelun mukaisesti. Kaikki ihmiset olivat osia universaalista, joka toimi aina tiukasti kolmiaskelisina jaksoina. Tätä kutsuttiin dialektiikaksi sen mukaan, miten dialogit eli keskustelut tai argumentit yleensä etenivät: ensin esitettiin teesi, jota seurasi vääjäämäättä vastakkainen antiteesi. Nämä päätyivät aina synteesiin.


title: Saksalainen idealismi

text: Schelling (1775–1854) väitti olioiden havaitsemiseen liittyen, että ideat tai mielessä olevat kuvat ovat identtisiä mielen ulkopuolisten ulottuvaisten olioiden kanssa. Tämän Schellingin ”absoluuttisen identiteetin” väitteen mukaan subjektiivisen ja objektiivisen eli ideaalisen ja todellisen välillä ei ole eroa. Ken Wilber kutsui Schellingin ajattelua teoksessaan "Sex, Ecology, Spirituality" ”maallistetuksi Plotinokseksi”. Hänen mukaansa Schelling muutti Plotinoksen uusplatonilaisen emanationistisen metafysiikan evolutionaariseksi ontologiaksi.


title: Saksalainen idealismi

text: Schopenhauer kritisoi vuonna 1851 Schellingin subjektiivisen ja objektiivisen absoluuttista identiteettiä. Hänen mukaansa se toi takaisin kaiken sen, mitä Locken ja Kantin kaltaiset harvinaiset filosofiset mielet olivat vaivoin saaneet erotetuksi filosofiasta. Wilberin mukaan tämä oli virheellinen näkemys. Hän katsoi, että Schelling kykeni näkemään tiedon erottelun takana olevan myöhemmän eriytetyn tiedon synteesin ja yhdistämisen, jota vastustajat pitivät paluuna vanhaan ajatteluun.


title: Saksalainen idealismi

text: Schleiermacher oli teologi, joka katsoi, että ideaali ja todellinen yhdistyivät Jumalassa. Hän ymmärsi ideaalin ajattelun, älyn ja järjen subjektiivisena toimintana ihmismielessä. Todellinen oli hänelle luonnon ja fyysisen kappaleen objektiivista aluetta. Schleiermacherin mukaan niillä ei ollut tuottavaa tai kausaalista (syy-seuraus-) yhteyttä keskenään. Sen sijaan ne olivat kummatkin olemassa yhtäläisinä absoluuttisessa transsendentaalisessa kokonaisuudessa, Jumalassa.


title: Saksalainen idealismi

text: Schopenhauer katsoi, että Spinozalla oli suuri vaikutus Kantin jälkeiseen saksalaiseen idealismiin. Hän kirjoitti: ”"Kantin harjoittaman spekulatiivisen teologian kritiikin seurauksena Saksan lähes kaikki filosofoijat ovat palanneet Spinozaan, niin että post-kantilaisen filosofian nimellä tunnettu kokonainen sarja epäonnistuneita yrityksiä on pelkkää tyylitöntä spinozismia, hunnutettuna kaikenlaisella epä-älyllisellä kielellä, ja muuten väännettyä ja vääristeltyä"”.


title: Saksalainen idealismi

text: Saksalaiset idealistit muuttivat Kantin alkuperäistä spekulatiivisen teologian hylkäävää filosofiaa. He pyrkivät esittämään hänen teknisellä termistöllään, kuten ”transsendentaali”, ”transsendentti”, ”järki”, ”ymmärrettävyys” ja ”asia itsessään”, asioita, jotka olivat kokemuksen ulkopuolella, ja näin palauttamaan Jumalaa, vapaata tahtoa ja kuolemattomuutta koskevat ajatukset filosofiaan. Tämä jatkui myöhemmin 1800-luvulla amerikkalaisessa transsendentaalissa filosofiassa.


title: Voortrekkerit

text: Voortrekkerit (, sananmukaisesti edelläkulkevat) olivat joukko buureja, jotka 1830–1840-luvulla siirtyivät useana joukkoliikkeenä osana Suurta vaellusta brittiläisten hallitsemasta Kapmaasta kohti mustien asuttamia alueita Oranje-joen pohjoispuolella.


title: Voortrekkerit

text: Voortrekkerit olivat pääsääntöisesti "trekboereiksi" kutsuttujen hollantilaisten siirtolaisten jälkeläisiä. "Trekboerit" olivat Kapmaan siirtokunnasta sisämaahan siirtyneitä perheitä. "Trekboerien" ja xhosien välillä käytiin sarja rajasotia vuodesta 1779 alkaen. "Trekboerit" pettyivät siihen, etteivät Kapmaan hollantilaiset tukeneet heitä sodassa ja julistivat vuonna 1795 Graaff Reinetin alueen itsenäiseksi tasavallaksi. Käytännössä tämä johti buurien ja Kapmaan hollantilaisten lopulliseen irtaantumiseen kahdeksi eri väestöryhmäksi. Itsenäisyyssuunnitelmat kuitenkin kaatuivat brittiläisten saapumiseen Kapmaahan samana vuonna.


title: Voortrekkerit

text: Vuosien 1835–1847 välisenä aikana 7 000–8 000 voortrekkereiksi nimitettyä buuria lähti brittien hallitsemasta Kapmaan siirtokunnasta kohti itää ja koillista. Buurien mukana seurasi suuri joukko etupäässä värillisiä palvelijoita ja vaellukselle osallistuneiden kokonaismäärän arvioidaan olleen noin 15 000. Muuttoliikkeen syinä olivat taloudelliset ongelmat, xhosien ja buurien välinen aseellinen konflikti ja erityisesti tyytymättömyys brittihallintoa kohtaan, joka voortrekkerien näkemyksen mukaan ei ollut tarjonnut heille tarvittavaa turvaa xhosia vastaan ja oli edistänyt musta- ja valkoihoisten välistä tasa-arvoa sekä oli kieltänyt orjakaupan Kapmaassa. Voortrekkerit katsoivat, että nämä toimet olivat tuhonneet heidän perinteisen rotuerotteluun perustuvan sosiaalisen järjestyksensä, ja vaaransi eurooppalaisten Jumalan tahdosta etuoikeutetun aseman. Voortrekkerit lähtivät Kapmaasta useissa ryhmissä, jotka koostuivat useista sadoista ihmisistä ja lukuisista härkävankkureista sekä suuresta määrästä karjaa. Suurin osa ryhmistä oli kokoontunut jonkun tietyn johtajan ympärille.


title: Voortrekkerit

text: Ensimmäinen ryhmä voortrekkereitä lähti liikkeelle vuonna 1835 Louis Trichardtin ja Hans van Rensburgin johdolla ja kulki kohti pohjoista nykyiseen Mpumalangaan. Muita ryhmiä, joiden johtajina oli muun muassa Andries Pretorius, Gert Maritz ja Piet Retief seurasi pian perässä. ThabaNchun alueelle, tulevaan Oranjen vapaavaltioon muodostui yli 5 000 voortrekkerin leiri. Voortrekkerit jatkoivat kohti Natalia etsiäkseen laidunmaata. Zulu-kuningas Dinganen kanssa käytyjen neuvottelujen perusteella voortrekkerit saivat itselleen laajoja alueita Keski- ja Etelä-Natalista, mutta poistuessaan neuvotteluista buurineuvottelijat joutuivat zulujen väijytykseen ja tapettiin. Myös voortrekkerien keskeisiin johtajiin kuulunut Piet Retief kuoli väijytyksessä. Tämän jälkeen zulut hyökkäsivät Drakensberg-vuoriston juurelle leirityneiden buurien leiriin ja tappoivat noin 500 voortrekkeriä ja varastivat suuren osan heidän karjastaan.


title: Voortrekkerit

text: Andries Pretoriuksen johdolla voortrekkerit toteuttivat kostoiskun. 16. joulukuuta 1838 zulut lyötiin täydellisesti Blood Riverin taistelussa. Buurit perustivat ensimmäisen lyhytaikaisen buuritasavallan Nataliin, jonka pääkaupungiksi tuli Pietermaritzburg. Vuonna 1842 britit miehittivät nykyisen Durbanin kaupungin ja anneksoivat suuren osa Natalia. Tämän johdosta buurit vetäytyivät Drakensbergin taakse.


title: Voortrekkerit

text: Vuonna 1938 järjestettiin alkuperäisten voortrekkereiden satavuotisjuhla, joka huipentui Voortrekker-monumentin peruskiven muuraukseen Pretorian liepeillä. Rakennus on 40 metriä korkea ja sen pohja on 40 kertaa 40 metriä ja se on rakennettu graniitista. Sen sisäseiniä kiertää voortrekkerien matkasta kertova kohokuva.


title: Satakari

text: Satakari on saari Perämerellä Oulun ja Iin edustalla noin viiden kilometrin etäisyydellä mantereesta. Metsähallitus on suorittanut havupuiden hakkuita Satakarissa saaren puuston muuttamiseksi lehtivaltaiseksi. Saari kuuluu Perämeren saaret -Natura-alueeseen.


title: ERNO

text: Entwicklungsring Nord (suomeksi likimain: "Pohjoinen kehitysrengas") oli vuonna 1961 perustettu saksalainen, Bremenissä sijainnut yhteisyritys, jonka osapuolet olivat Weser Flugzeugbau ja Focke-Wulf sekä Hamburger Flugzeugbau. Sen tavoitteena oli kehittää matkustajalentokoneita ja kantorakettien moottoreita.


title: ERNO

text: ERNO:n taival alkoi vuonna 1961: tuolloin suunniteltiin pieni suihkumatkustajakone Erno-61-4. Vuonna 1964 Weserflug ja Focke-Wulf fuusioituivat ja täten muodostui Vereinigte Flugtechnische Werke (VFW). Sen jälkeen tuon lentokoneen uudeksi nimeksi tuli VFW-614.


title: ERNO

text: Seuraava suunnitelma oli 40-paikkainen STOL-suihkumatkustajakone. Saksan liittovaltion tuella yhtiö pääsi täyteen vauhtiin vuonna 1966. Lentokoneen prototyypin rakentaminen alkoi elokuussa 1968. VFW ja alankomaalainen Fokker muodostivat tuolloin ylikansallisen holding-yhtiön, jolla Fokker tuli mukaan tähän yhteistyöhön.


title: ERNO

text:
Prototyyppi lensi 14. heinäkuuta 1971, mutta tuhoutui helmikuussa 1972. Yhtiö rakensi kaksi prototyyppiä lisää. Yhtiö sai kansallisia sertifiointeja vuosina 1974–1976. Valmistuksessa oli mukana myös Messerschmitt-Bölkow-Blohm sekä belgialaiset SABCA ja Fairey.
Fokker-VFW-allianssi vaikutti negatiivisesti VFW-614:n myyntiin, koska Fokker myi omia sen kanssa kilpailevia lentokonetyyppejä. Koneita tehtiin kaikkiaan vain 19 kappaletta, ml. Luftwaffen ostamat. Saksan kansallinen rahoitusapu VFW:lle loppui ja siirtyi eurooppalaiselle Airbusille.


title: ERNO

text: ERNO pyrki myös rakentamaan Europa-kantoraketin kolmannen rakettivaiheen moottoria ELDO:lle 1960-luvun puolivälista 1970-luvun alkuun. Moottori ei toiminut millään koelennolla.


title: ERNO

text: Euroopan avaruusjärjestö ESA tilasi vuonna 1974 ERNO-VFW Fokker’ilta (Zentralgesellschaft VFW-Fokker GmbH) Spacelabin. Spacelab oli STS-avaruussukkulan rahtiruumaan mahtuva eurooppalaisen miehitetyn laboratoriomoduuli. British Aerospace toimi sen alihankkijana. Saksa toteutti ja maksoi 53 prosenttia Spacelabin rakennustyöstä. Tämä loi perustan, jolla Bremenin tehtaat ovat tehneet ISS-avaruusaseman Columbus-moduulin.


title: ERNO

text: Vuonna 1981 Messerschmitt-Bölkow-Blohm valtasi VFW-Fokkerin. 2000-luvulla ERNOn tehdas oli ensin osa EADS Space Transportation-yhtiötä, josta se siirtyi EADS Astriumin osaksi, kun vuoden 2004 lopulla kaavailtu Snecman ja EADS Space Transportationin fuusioaie ei toteutunut.


title: Voortrekker-liike

text: Voortrekker-liike on afrikaansinkielinen nuorisojärjestö, joka perustettiin vuonna 1931 ja jonka kantavana aatteena oli "ABC", eli "Afrikanerskap, Burgerskap, Christenskap" (). Voortrekker-liikkeen syntymiseen vaikutti 1930-luvulla vaikuttanut afrikaanerinationalismi. Voortrekker-liike jäljitteli Etelä-Afrikan brittiläistä partioliikettä, mutta se oli esikuvaansa kansallismielisempi ja uskonnollisempi.


title: Vitalismi

text:
Vitalismi on käsitys, jonka mukaan kaikkeudessa on olemassa erityinen elämänvoima ("vis vitalis"). Tämä voima voi olla energiaa tai ainetta. Vitalismissa ajatellaan, että kemia ja fysiikka eivät riitä selittämään eliöiden elämää, vaan lisäksi tarvitaan jokin pelkästään elämälle kuuluva ominaisuus. Tätä ominaisuutta voitaisiin kuitenkin periaatteessa tutkia tieteellisesti. Tällaisen ominaisuuden olemassaolosta ei kuitenkaan ole tieteellisiä todisteita.
1800-luvun keskipaikoilla vitalismi väistyi mekanisten katsomustapojen tieltä, mutta on sittemmin uudelleen esiintynyt "uusvitalismin" nimellä. Vitalismin uuteen elpymiseen on vaikuttanut kehitysmekaniikan tutkiminen.


title: Vitalismi

text: Kemian historiassa vitalismilla tarkoitetaan varsinkin 1800-luvun alussa vallinnutta käsitystä, että orgaanisia yhdisteitä voi syntyä vain elävissä kasveissa ja elämissä elävän voiman vaikutukseta. Käsityksen on usein katsottu tulleen kumotuksi, kun Friedrich Wöhler vuonna 1828 onnistui keinotekoisesti muuttamaan ammoniumsyanaattia (NHCNO) ureaksi (NHCONH). Wöhler itse ei kuitenkaan väittänyt kumonneensa vitalismia, ja lisäksi hänen käyttämänsä ammoniumsyanaatti oli valmistettu elollisen luonnon aineista. Vakavamman iskun vitalismi sai vuonna 1844, kun Hermann Kolbe onnistui valmistamaan etikkahappoa epäorgaanisista lähtöaineista. Vielä 1800-luvun lopulla kuitenkin oletettiin, että vitalismi piti paikkansa käymisen kaltaisten biokemiallisten reaktioiden osalta.


title: Vitalismi

text: Vitalistisia ajattelutapoja ovat edustaneet esimerkiksi Hans Driesch ja Henri Bergson.


title: Kimberly Stewart

text: Kimberly Anne Stewart (s. 21. elokuuta 1979, Holmby Hills, Kalifornia) on yhdysvaltalainen valokuvamalli, seurapiirijulkkis ja näyttelijätär. Kimberly Stewart on brittiläisen rocklaulaja Rod Stewartin ja Alana Stewartin tytär.


title: Kimberly Stewart

text: Stewart kävi mallikoulua ennen kuin sai sopimuksen Tommy Hilfigeriltä. Ennen mallinuraa hän itse suunnitteli kenkiä. Tällä hetkellä Kimberly ja malli Megan Maitland ovat australialaisen "Antz Pantz"-alusvaatemerkin kasvoja. Kimberly Stewartilla on myös oma "Pinky Star Fish"-vaatemallisto.


title: Kimberly Stewart

text: Stewart on ollut eräs "The Insider"-ohjelman juontajista. Vuonna 2005 hänen suunniteltiin korvaavan Nicole Richien seurapiirijulkkis Paris Hiltonin parina "Simple Life"-sarjassa. Tuotantoyhtiö FOX kuitenkin ilmoitti sarjan päättyvän, eikä Stewartista tullutkaan Hiltonin paria. Myöhemmin neljännen tuotantokauden kuvaukset aloitettiin sittenkin Richien ja Hiltonin kesken.


title: Kimberly Stewart

text: Kimberly Stewartilla on ollut oma "Win Your Life Back"-sarja MTV:llä. Hän on myös esiintynyt ohjelmissa "MTV Cribs" ja "Celebrities Uncensored".


title: Kimberly Stewart

text: Näyttelijänä Stewart teki debyyttinsä vierailevana tähtenä "Undeclared"- TV-sarjassa.


title: Kimberly Stewart

text: Kimberly Stewart on sanonut haluavansa seurata isänsä jalanjälkiä musiikkimaailmaan. Kimberly osaa soittaa viulua ja pianoa, ja hän on erään tuottajan kanssa kokeillut levyttämistä studiossa. Lisäksi Stewart käy laulutunneilla. Kimberly toivoo saavansa debyyttialbuminsa valmiiksi vuonna 2007.


title: B. J. Vorster

text: Balthazar Johannes Vorster, yleisemmin John Vorster, (13. joulukuuta 1915 Jamestown, Eastern Cape – 10. syyskuuta 1983) oli Etelä-Afrikan pääministeri vuodesta 1966 vuoteen 1978 ja maan valtiollinen presidentti vuodesta 1978 vuoteen 1979.


title: B. J. Vorster

text: Vorster opiskeli oikeustiedettä Stellenboschin yliopistossa ja osallistui aktiivisesti opiskelijapolitiikkaan. Hän valmistui vuonna 1938 ja meni töihin maan korkeimman oikeuden Kapmaan osastoon. Pian hän kuitenkin siirtyi käräjälakimieheksi Port Elizabethiin ja myöhemmin Brakpaniin.


title: B. J. Vorster

text: Vorster vastusti kiivaasti pääministeri Jan Smutsin päätöstä viedä Etelä-Afrikka toiseen maailmansotaan liittoutuneiden puolelle ja aktivoitui siksi Ossewabrandwag-liikkeessä. Ossewabrandwag oli kansallissosialismia kannattanut järjestö, joka pyrki hankaloittamaan maan sotaponnistuksia. Järjestö harjoitti sabotaašia ja väkivaltaa sodanaikana. Vorster ilmoitti myöhemmin ettei ollut osallistunut näihin tekoihin. Vorster nousi järjestön organisaatiossa kenraalin asemaan. Hän ilmoitti tuona aikana kannattavansa "kristillis-kansallista" ideologiaa, jota hän nimitti eteläafrikkalaiseksi vastineeksi kansallissosialismille. Syyskuussa 1942 Vorster vangittiin keskitysleirille Koffiefonteiniin, jossa oli vankina aina helmikuuhun 1944 asti.


title: B. J. Vorster

text: Vuonna 1948 Vorster pyrki Afrikaaneripuolueen ehdokkaaksi parlamenttivaaleihin Brakpanista. Afrikaaneripuolue liittoutui vaaleissa Kansallispuolueen kanssa Jan Smutsin United Partya vastaan ja Kansallispuolue kieltäytyi tukemasta Vorsteria. Hän osallistui vaaleihin lopulta sitoutumattomana ehdokkaana ja hävisi vain neljällä äänellä. Hän pääsi lopulta parlamenttiin vuonna 1953 Kansallispuolueen ehdokkaana Nigelin vaalipiiristä.


title: B. J. Vorster

text: Vorster nousi Kansallispuolueen puoluehierarkiassa nopeasti ja hänestä tuli apulaisopetusministeri vuonna 1958 ja vuonna 1961 hän nousi oikeusministeriksi. Oikeusministerinä hän laajensi Sharpevillen verilöylyn jälkeen turvallisuuspoliisin valtuuksia uudella lainsäädännöllä, joka mahdollisti muun muassa epäiltyjen pidättämisen ilman syytteitä määräämättömäksi ajaksi. Vorsterin tiukka politiikka Sharpevillen verilöylyn aiheuttamien levottomuuksien kukistamisessa lisäsi hänen mainettaan Kansallispuolueessa. Tämän vuoksi, kun pääministeri Hendrik Verwoerd murhattiin vuonna 1966, Vorster valittiin yksimielisesti Kansallispuolueen johtajaksi ja uudeksi pääministeriksi.


title: B. J. Vorster

text: Pääministerinä Vorster pyrki esiintymään maltillisena poliitikkona ja yritti parantaa Kansallispuolueen välejä maan englanninkielisen väestöön ja afrikkalaisten maiden johtajiin. Tämä johti hänet riitaan puolueen vanhoillisten ("Verkramptes") ryhmien kanssa. Vorster yritti kahden vuoden ajan pitää puoluetta yhtenäisenä, mutta lopulta hän ajoi "verkramptesit" pois puolueesta. Ryhmän nopeasti perustama Uudelleenrakennettu kansallispuolue hävisi vuoden 1970 vaalit selkeästi.


title: B. J. Vorster

text: Puolueen sisäiset kiistat kuitenkin jatkuivat ja vuonna 1978 Vorster erosi puolueen puheenjohtajuudesta ja pääministeriydestä. Hän toimi vielä vuosina 1978–1979 maan valtiollisena presidenttinä.


title: Pianosonaatti nro 4 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethovenin pianosonaatin nro 4 Es-duuri op. 7 sävellysajasta ei ole tarkkaa tietoa, mutta se julkaistiin vuoden 1797 lokakuussa. Sonaatti oli Beethovenin pisin aina "Hammerklavierin" ilmestymiseen asti, ja se nautti suurta arvostusta jo aikalaistenkin keskuudessa. Sonaatti on omistettu Beethovenin oppilaalle kreivitär Babette Keglevicsille. Keglevics asui Beethovenia vastapäätä, ja Beethoven saattoi tulla hänen luokseen opettamaan aamutakki päällä ja tohvelit jalassa. Sonaatista on käytetty nimeä "Die Verliebte" (), koska Beethoven oli tiettävästi ihastunut oppilaaseensa, mutta lisänimi ei ole enää kovin tunnettu.


title: Pianosonaatti nro 4 (Beethoven)

text: Sonaatissa on neljä osaa:


title: Pianosonaatti nro 4 (Beethoven)

text: Ensimmäistä osaa kantavat eteenpäin kahdeksasosat vuoroin oikeassa, vuoroin vasemmassa kädessä. Tahtilaji on keinuva 6/8. Koraalimainen sivuteema rauhoittaa tunnelman hetkeksi, mutta energiset kahdeksasosat jatkavat eteenpäin. Tunnelma huipentuu loisteliaisiin Es-duuri-oktaavihyppyihin heti B-duuri-urkupisteessä kiertelyn jälkeen. Sivuteema liikkuu c-mollissa, samalla idealla kuin pääteemakin, kunnes muutamat hiljaiset soinnut hivuttavat pääteeman jälleen alkuun. Tällä kertaa urkupisteenä on Es-duuri, minkä jälkeen siirrytään As-duuriin. Osan kooda on Beethovenin pisimpiä.


title: Pianosonaatti nro 4 (Beethoven)

text: Toinen osa on hieno Largo hieman asiaankuulumattomassa sävellajissa, C-duurissa. Tämä ei ole varhais-Beethovenia, pikemminkin päinvastoin. Alku koostuu rauhallisista soinnuista, jotka kasvavat hieman osan edetessä. Muutamat fortissimo-soinnut ovat alku tulevalle As-duuri-taitteelle, joka kasvaa kasvamistaan aina forte-osioon asti. Siinä on perustana voimakkaat oktaavit, joita rauhoittaa korukuvio ylärekisterissä. Osa kertautuu alusta lähes samanlaisena, kunnes melodian ottaa vastuulleen vasen käsi oikean soittaessa murrettuja oktaaveja. Lopulta tunnelma rauhoittuu, ja osa päättyy C-duuriin.


title: Pianosonaatti nro 4 (Beethoven)

text:
Kolmas osa on allegro, joka alkaa miellyttävällä ja ehkä tarttuvallakin teemalla.
Alkuteeman kertauksen jälkeen vuorossa on "minore" eli mollitaite. Se koostuu trioleista es-mollissa. Jännityksen purkauduttua alkuteema palaa, ja osa päättyy niin kuin se on alkanutkin.