title: Koblenz

text: Nähtävyyksiä ovat muun muassa Stolzenfelsin linna ja Vaaliruhtinaallinen linna. Reinin toisella rannalla olevalla kukkulalla on Ehrenbreitsteinin linnoitus eli "Festung Ehrenbreitstein", joka on preussilaisten rakentama vuosina 1817–1832, eikä joutunut koskaan hyökkäyksen kohteeksi.


title: Koblenz

text: Reinin ja Moselin yhtymäkohdassa olevaa niemenkärkeä kutsutaan nimellä Deutsches Eck ().


title: Tom Selleck

text: Thomas William Selleck (s. 29. tammikuuta 1945 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten pääroolistaan pitkään esitetyssä "Magnum" -televisiosarjassa.


title: Tom Selleck

text: Selleckille tarjottiin "Magnum"-sarjan pääosaa vuonna 1981. Hän otti roolin vastaan, vaikka oli jo sitoutunut esittämään Indiana Jonesia "Kadonneen aarteen metsästäjät" -elokuvassa. Selleck hylkäsikin elokuvaroolin muutamia viikkoja ennen elokuvan kuvausten alkua.


title: Tom Selleck

text: Selleck on esiintynyt sekä "Magnumin" aikana että sen jälkeen useissa elokuvissa kuten "Karkuri" , Kolme miestä ja pikkuneiti ja "Kolme miestä ja baby". Hän esitti pääosaa elokuvassa "Australian villi länsi". Sen lisäksi hän näytteli Monica Gellerin pitkäaikaista poikaystävää Richardia televisiosarjassa "Frendit". Viime vuosina Selleck on näytellyt poliisipäällikkö Jesse Stonea useissa televisioelokuvissa, joista ensimmäinen on "". Viimeisin merkittävä TV-sarja, jossa hän on pääesiintyjä on "Blue Bloods". Siinä hän näyttelee New Yorkin poliisikomentajaa (ylin arvonimi), jonka perhe on vahvasti mukana isänsä toimessa (pojat ovat poliisivoimissa, tytär apulaissyyttäjä ja isoisä on eläkkeellä oleva entinen poliisikomentaja - ennen poikaansa).


title: Tom Selleck

text: Selleckillä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Tom Selleck

text: Tom Selleck on ollut kaksi kertaa naimisissa, vuosina 1971-1982 Jaquline Rayn kanssa. Vuonna 1987 Selleck meni naimisiin Jillie Mackin kanssa. Tom Selleckillä on kaksi lasta.


title: Mitsubishi G3M

text: Mitsubishi G3M (, "Kyuhasshikirikkō", Tyyppi 96, liittoutuneiden raportointinimi "Nell") oli Japanissa 1930-luvulla kehitetty kevyt pommikone, jonka ensilento tapahtui heinäkuussa 1935. Konetyyppiä käytettiin vuodesta 1935 vuoteen 1945. G3M oli myös hyvin paljon käytössä torpedokoneena.


title: Mitsubishi G3M

text: Brittiläiset taistelulaivat HMS Prince of Wales ja HMS Repulse lentotorpedoilla upottanut 22. lentolippue muodostui enimmältään juuri näistä koneista. Pitkän toimintasäteen ansiosta japanilaiset käyttivät Mitsubishi G3M:ä pommittaessaan Chongqingia ja muita kiinalaiskaupunkeja.


title: The Jester Race

text: The Jester Race on ruotsalaisen metalliyhtye In Flamesin toinen studioalbumi vuodelta 1996. "The Jester Race" nosti In Flamesin julkisuuteen etenkin Euroopassa ja Japanissa. Albumi on ensimmäinen, jossa laulajana toimii Anders Fridén. Levyltä on julkaistu myös video kappaleesta ”Artifacts of the Black Rain”.


title: The Jester Race

text: Sanoitukset: Niklas Sundin ja Anders Fridén, ellei toisin mainita.


title: Krefeld

text: Krefeld ("Crefeld" vuoteen 1929) on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee lounaiseen Ruhrin metropolialueesta, muutamia kilometrejä länteen Reinjoesta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 222 247 asukasta. Kaupunki on pinta-alaltaan 137,68 neliökilometrin suuruinen, asukastiheyden ollessa noin 1 726 asukasta yhtä neliökilometriä kohden. Keskivertokorkeus on 39 metriä.


title: Krefeld

text: Krefeld mainittiin ensimmäisen kerran tekstissä vuonna 1105. Tuolloin se tunnettiin nimellä "Krinvelde". Kaupunginoikeudet sille myönsi vuonna 1373 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle IV. Kaupunki alkoi kasvaa 1600-luvulla, jolloin se oli yksi niistä harvoista kaupungeista, jotka säästyivät Kolmikymmenvuotisen sodan kauheuksilta.


title: Krefeld

text: Kaupunki tunnettiin pitkään silkin ja sametin valmistamisesta, jonka aloittivat sinne paenneet Mennoniitat. Ensimmäisessä maailmansodassa liittoutuneet valloittivat sen, ja toisessa maailmansodassa sitä pommitettiin rajusti.


title: Väestömaantiede

text: Väestömaantiede on kulttuurimaantieteen haara, joka liittyy läheisesti väestötieteeseen ja yhteiskuntatieteisiin, mutta maantiede tutkii väestöasioita alueellisesti. Väestömaantieteeseen luetaan myös eri kulttuurien, kielten ja uskontojen alueellisen jakautumisen tutkimus.


title: Lunar Strain

text: Lunar Strain on ruotsalaisen death metal -yhtye In Flamesin ensimmäinen albumi vuodelta 1994. Levy-yhtiönä toimi tuolloin Wrong Again Records.


title: Lunar Strain

text: Sävellykset: Jesper Strömblad ja Glenn Ljungström, sanoitukset: Mikael Stanne, ellei toisin mainita.


title: Jaime Bergman

text: Jaime Bergman (s. 23. syyskuuta 1975 Salt Lake City, Utah Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä, joka oli tammikuussa 1999 Playboyn Playmate of the Month. Hän on myös esiintynyt useilla Playboyn videoilla. Vuosina 2000–2002 Bergman näytteli "B. J. Cummingsia" Howard Sternin "Baywatch"-parodiassa "Rantojen kunkku".


title: Jaime Bergman

text: Hän avioitui "Angel"-sarjan tähden David Boreanazin kanssa 24. marraskuuta 2001, ja heillä on poika, Jaden Rayne, joka syntyi 1. toukokuuta 2002, sekä tytär Bardot Vita, joka syntyi 31. elokuuta 2009.


title: Kansallislippu

text: Kansallislippu on lippu, joka toimii valtion tai maan kansallissymbolina.


title: Kansallislippu

text: Alun perin liput olivat käytössä hallitsijasukujen symboleja. Kansa omaksui lippujen käytön Ranskan vallankumouksen myötä 1700-luvulla. Tällöin syntyivät kansallisliput ja lippujen kuviointi yksinkertaistui. Kolme neljäsosaa nykyisistä kansallislipuista on toisen maailmansodan jälkeiseltä ajalta ja vain 12 valtiolla on lippu, joka on otettu käyttöön ennen vuotta 1800. Vanhin kansallislippu on Tanskalla, joka on 1200-luvulta. Kansallisliput ovat lähes aina suorakaiteen muotoisia, toisin kun niitä edeltäneet keskiajan armeijoiden liput, jotka olivat muodoltaan vaihtelevampia. Kansallisliput voivat edelleen muuttua tai vaihtua historian käänteissä.


title: Kansallislippu

text: Kansallislipun eri väreillä on usein tietty merkitys. Joidenkin valtioiden lipuissa on hallitsijasuvun vaakuna. Joskus lipun symboli edustaa jotain poliittista tai uskonnollista ideologiaa, tai se liittyy maatalouteen tai merenkulkuun, tai se voi edustaa jopa kansanluonnetta.


title: Kansallislippu

text: Uskontoon liittyvät symbolit ovat kansallislipuissa yleisiä. Monen kristityn maan lipussa on kristinuskon risti, Israelin lipussa on juutalaisuutta edustava daavidintähti, ja monen islamilaisen valtion lipussa on kuunsirppi. Neuvostoliiton lipussa oli kommunismia edustavat sirppi ja vasara.


title: Kansallislippu

text: Yhdysvaltain lipun 13 raitaa edustavat maan alkuperäisiä 13 osavaltiota, ja sen 50 tähteä edustavat nykyisiä osavaltioita. Ison-Britannian lipussa yhdistyvät maan osien, Englannin, Skotlannin ja Irlannin kansallispyhimysten ristit.


title: Kansallislippu

text: Jotkin kansallisliput muistuttavat toisiaan silloin kun mailla on joitain kulttuurisia yhteyksiä. Tällaisia kansallislippujen ryhmiä ovat esimerkiksi pohjoismaiset ristiliput sekä liput, joiden osana on Ison-Britannian lippu eli Union Jack, kuten Australian ja Uuden-Seelannin liput.


title: Kansallislippu

text: Ainoa yksivärinen kansallislippu oli Libyan kokovihreä lippu, jota maa käytti vuosina 1977–2011.


title: Kansallislippu

text: Valtion kansalainen näkee kansallislippunsa usein oman kansalaisuutensa tärkeänä merkkinä ja voi tuntea uskollisuutta lipulleen.


title: Kansallislippu

text: Kansallislipulla liputetaan puolitangossa surun merkkinä.


title: Könkämäeno

text: Könkämäeno (, yläjuoksulla, "Geaggáneatnu" alajuoksulla) on Ruotsin ja Suomen rajajoki Enontekiön ja Kiirunan kuntien välillä Käsivarressa.


title: Könkämäeno

text: Joki saa alkunsa Kilpisjärvestä ja laskee alas käsivartta saaden seurakseen käsivarren koillisrajalta Lätäsenon. Tämän vesien yhtymän jälkeen joki muuttuu Muonionjoeksi. Könkämäeno on urheilukalastajien suosima perhokalastusjoki yhdessä Lätäsenon kanssa.


title: Matheson Island

text: Matheson Island on kylä Winnipegjärven keskiosassa sijaitsevassa samannimisessä saaressa Manitoban provinssissa Kanadassa. Kylässä asuu 99 asukasta ja siellä on 69 taloutta. Saarelle liikennöi lossi C.F. Ingemar Carlson II mannermaalta Islandview'stä, ja lautta MV Edgar Wood liikennöi Islandview'stä järven itärannalle Princess Harbourin ja Bloodveinin kyliin. Kylä sijaitsee noin 215 kilometriä pohjoiseen Winnipegistä. Kylä on perustettu vuonna 1903.


title: Naturalismi (tietoteoria)

text: Naturalismi metodologisena tai tietoteoreettisena käsitteenä tarkoittaa näkemystä, jonka mukaan luonnossa havaittavat ilmiöt ovat parhaiten selitettävissä luontoon pohjautuvilla syillä. Naturalistisen näkemyksen mukaan tietoteoria ei ole autonominen, vaan se tukeutuu informaatioon, jonka tiede ja arkikokemus voivat tarjota. Näkemys korostaa tietoteorian olemusta empiirisen tutkimuksen relevansseista tuloksista johtaen. Kysymyksiä näkemykselle asettaa mm. se kuinka naturalisti suhtautuu tietoteorian normatiiviseen luonteeseen, jos tieto ylipäätään käsitetään normatiivisena. Tietoteoreettinen naturalismi ei ota kantaa siihen, onko yliluonnollisia asioita olemassa, toisin kuin ontologinen naturalismi.


title: Naturalismi (tietoteoria)

text: Kaikki eivät pidä erottelua metodologiseen ja ontologiseen naturalismiin onnistuneena. Filosofi Sami Pihlström on todennut, että naturalismi näyttäisi edellyttävän paitsi luottamusta tieteen menetelmiin, myös jonkinlaista näkemystä todellisuuden luonteesta, siitä, että maailma on todella luonnollinen ja sellaisena tieteen menetelmin tutkittavissa. Esimerkiksi teokseen "Naturalism: A Critical Analysis" (2000) monet naturalismin arvostelijat esittävät, ettei naturalismia voida tulkita puhtaasti menetelmälliseksi kannaksi vaan se on omaleimainen filosofinen näkemys vain jyrkässä ontologisessa (palauttavassa tai karsivassa) muodossaan, jossa kaikki yliluonnolliset tai muut luonnontieteen maailmankuvaan sopimattomat oliot poistetaan järkiperäisen ajattelijan todellisuuskäsityksestä.


title: Anneli Saaristo

text: Terttu Anneli Orvokki Saaristo (s. 15. helmikuuta 1949 Jokioinen) on televisiossa, teatterissa ja elokuvissa esiintynyt laulaja ja näyttelijä. Hänet tunnetaan erityisesti vaativien laulelmien tulkitsijana. Hän edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa vuonna 1989 kappaleella "La Dolce Vita".


title: Anneli Saaristo

text: Saaristo on saanut euroviisujen lisäksi myös muuta kansainvälistä tunnustusta. Vuonna 1983 hänet valittiin Knokken laulufestivaaleilla parhaaksi naissolistiksi. Vuonna 1985 hän puolestaan sai pääpalkinnon Rostockin kansainvälisessä laulukilpailussa "Menschen und Meer" ja vuonna 1987 toisen palkinnon Dresdenissä järjestetyssä kilpailussa.


title: Anneli Saaristo

text: 1970-luvun alussa Saaristo osallistui iskelmälaulukilpailuihin. Hän toimi koko vuosikymmenen ajan tanssiorkesterin solistina ja levytti pääosin coverversioita iskelmistä. Keväällä 1978 Saaristo kilpaili Suomen euroviisukarsinnoissa Eero Tiikasalon sävelmällä ”Sinun kanssasi, sinua ilman”, josta tuli hänen ensimmäinen hittinsä. Seuraava hitti oli ”Aamulla rakkaani näin”, jonka Lea Laven oli esittänyt samassa karsinnassa.


title: Anneli Saaristo

text: Saariston ensimmäinen albumi "Aina aika rakkauden" ilmestyi vuonna 1980. Pienen levy-yhtiön julkaisema levy oli kaupallinen pettymys. Vuonna 1982 Saaristo osallistui Syksyn Sävel -kilpailuun kappaleella ”Tyhjät sanat” ja 1984 euroviisukarsintaan sävelmällä ”Sä liian paljon vaadit” sijoittuen karsinnan kolmanneksi. Molemmista lauluista tuli menestyksiä, ja Saariston seuraavat albumit myivät ensimmäistä paremmin.


title: Anneli Saaristo

text: Syksyllä 1988 Saaristo sai lehdistön tunnustuspalkinnon Syksyn Sävelessä laulullaan ”Taivaspaikka”. Vuonna 1989 hän esitti euroviisukarsinnoissa laulut ”Oi äiti maa” ja ”La dolce vita”, joista ensin mainittu sijoittui kolmanneksi ja jälkimmäinen voitti. Lausannen Eurovision laulukilpailussa ”La dolce vita” sijoittui seitsemänneksi. Sijoitus oli Suomen siihen asti paras, kun sijoitus suhteutetaan osallistujamaiden määrään. "La dolce vita" -albumi myi kultalevyyn oikeuttavan määrän.


title: Anneli Saaristo

text: Saaristo on saanut myös kansainvälistä tunnustusta. Vuonna 1983 hänet valittiin Knokken festivaaleilla parhaaksi naissolistiksi. Vuonna 1985 hän sai pääpalkinnon Rostockin kansainvälisessä laulukilpailussa Menschen und Meer ja 1987 toisen palkinnon Dresdenissä järjestetyssä kilpailussa.


title: Anneli Saaristo

text: Saariston tunnetuimpiin lauluihin lukeutuvat ”Viimeinen känni”, ”Evakon laulu”, ”Päättyneet juhlat”, ”Appelsiinipuita aavikkoon” ja ”Kypsän naisen blues”. "Miten enkeleitä vietellään" -projektissa hän tulkitsi Bertolt Brechtin runoja Monna Kamun ja Liisa Tavin kanssa. 2000-luvulla Saaristo on ollut mukana "Rakkauden kiertokulku" -konserteissa Eija Kantolan ja Marjorien kanssa.


title: Anneli Saaristo

text: Saaristo on toiminut myös näyttelijänä muun muassa Turun kaupunginteatterissa. Vuonna 2005 hän näytteli Timo Koivusalon elokuvassa "Kaksipäisen kotkan varjossa". Samana vuonna hän oli myös ehdolla Iskelmä-Finlandia-palkinnon saajaksi. Vuonna 2011 Saaristolle myönnettiin taiteilijaeläke. Viime vuosina Saaristo on esiintynyt iskelmälaulaja Fredin kanssa "Fredin vieraana" -konserttikiertueella.


title: Televisiosarjan Simpsonit alkutekstijakso

text: Animaatiosarjan Simpsonit alkutekstijakso ja sen tunnussävelmä ovat lajinsa tunnetuimpia. Alkutekstijakso tunnetaan erityisesti useasta joka jaksossa vaihtuvasta vitsistään. Alkutekstien aikana soiva sarjan tunnusmusiikki on Danny Elfmanin säveltämä. Kolmannesta tuotantokaudesta alkaen tunnusmusiikista on ollut käytössä Alf Clausenin sovitus. Musiikki on sävelletty orkesterille, mutta aivan alussa kuullaan sanat ”The Simpsons” kuoron laulamana.


text: Alkutekstijakso voi esiintyä yksittäisissä jaksoissa eripituisina versioina jakson tarpeista riippuen. Täyspitkästä alkutekstijaksosta on ollut sarjan aikana käytössä kolme pysyvää versiota, 1. tuotantokauden varhainen versio, vuosina 1990–2009 – 2. tuotantokauden alusta aina 20. tuotantokauden alkupuolelle – käytetty ”klassinen versio” sekä sen jälkeen käytössä ollut teräväpiirtoversio. Nykymuotoinen alkutunnus nähtiin ensi kerran 20. tuotantokauden kymmenennessä jaksossa ”Silmä silmästä” helmikuussa 2009.


text: Jakson alussa nähdään taivas, johon sanat ”The Simpsons” ilmestyvät keltaisilla kirjaimilla pilvien välistä samalla kun ne kuullaan laulettuina. Kuva zoomaa P-kirjaimen läpi, jolloin näkyviin ilmestyy ilmakuva Springfieldin kaupungista. Kuvaan ilmestyy Springfieldin ala-aste, jonka luokan ikkunasta näkyy Bart Simpson kopioimassa jotain lausetta kymmeniä kertoja liitutaululle. Bartin kopioima lause on yksi alkutunnuksen vaihtuvista vitseistä ja viittaa yleensä johonkin kepposeen, josta Bart on joutunut jälki-istuntoon (lause sisältää usein sanat ”En enää tee…” tai ”…ei ole…”). Ainoastaan muutama liitutaulukirjoitus on kierrätetty useammassa jaksossa. Kuullessaan koulun kellon soivan Bart ryntää riemuissaan ulos luokasta ja lähtee rullalautailemaan kotiin.


text: Seuraavaksi nähdään Homer Simpson työpaikallaan ydinvoimalassa. Kuullessaan summerin soivan hän kiirehtii pois, jolloin hehkuva uraanisauva sujahtaa kiinni hänen paitansa selkämykseen. Taustalla summerin äänestä yllättynyt Montgomery Burns kuulostelee rannekelloaan.


text: Kohtaus vaihtuu kauppaan, jossa Marge Simpson lukee naistenlehteä samalla kun ostokset valuvat liukuhihnaa pitkin kassalle. Ostosten seassa istuva Maggie Simpson joutuu myyjän hinnoittelemaksi. Kassakoneen digitaalinäytöllä vilahtaa Maggien hintana hetken ajan summa 847,63 dollaria, joka erään tulkinnan mukaan vastaa vaippaikäisen tarvikkeiden ja ruokien kuluja Yhdysvalloissa yhden kuukauden aikana. Myyjä heittää ostospussin Margen ostoskärryihin, jolloin Maggie kurkistaa pussista ulos ja Marge huokaa helpottuneena.


text: Seuraavaksi nähdään koulun musiikkiluokka, jossa Lisa Simpsonin saksofonisoolo sotkee musiikinopettaja Dewey Largon johtaman orkesteriharjoituksen. Largo osoittaa Lisan ulos luokasta, mutta tämä jatkaa soittamista ovelle saakka. Lisan soittama melodia muodostaa alkutunnuksen toisen vaihtuvan elementin, mutta se ei vaihdu jokaisessa jaksossa.


text: Autolla kotiin ajava Homer tuntee uraanisauvan selässään ja viskaa sen ulos auton ikkunasta. Samassa kadunkulmassa rullalautaileva Bart kiepauttaa itsensä lyhtypylvään ympäri ja pujottelee jalkakäytävällä ihmisten välistä. Bartin ohittamat hahmot ovat Helen Lovejoy, koiraa ulkoiluttava Apu Nahasapeemapetilon, baarinsa ovella norkoileva Moe Szyslak, Barney Gumble, Jacques (muutamassa varhaisessa jaksossa esiintynyt Margen viettelijä), saksofonia pitelevä Veri-ien Murphy ja pamppua heiluttava poliisipäällikkö Clancy Wiggum. Lisäksi taustalla näyteikkunassa näkyvät Hassu-klovnin kasvot useassa tv-ruudussa (Hassu näkyy myös aiemmassa kohtauksessa Margen lukeman lehden kannessa). Bartin ylittäessä risteyksen kuva siirtyy seuraamaan Margen autoa. Muutaman mutkan ajan näyttää siltä kuin Maggie ohjaisi autoa, mutta oikeasti hänelle on vain asetettu turvaistuimeen leikkiratti. Marge ja Maggie soittavat rattiensa äänitorvia samanaikaisesti.


text: Kuva panoroi Margen autosta äkillisesti Simpsonien kotitalon pihaan näyttäen lyhyenä vilahduksena joukon muita sivuhahmoja. Ensimmäisenä kotiin saapuva Homer ajaa autonsa pihatielle, jolloin Bart hyppää rullalaudallaan aidan yli ja pompahtaa auton katolta pihalle. Ulos autosta astuva Homer joutuu väistämään pyörällään pihalle syöksyvää Lisaa ja huudahtaa vakiohokemansa "D'oh!". Margen ajaessa toisella autolla suoraan autotalliin Homer juoksee kiljuen auton edellä karkuun ja autotallin takaovesta sisään taloon.


text: Alkutunnuksen viimeinen osa on niin sanottu sohvavitsi ("couch gag"), joka on vaihtuvista vitseistä tunnetuin ja yleensä myös pisin. Simpsoneiden perhe ryntää sohvalle katsomaan televisiota, jolloin tapahtuu jotain odottamatonta ja hassua, esimerkiksi lattia pettää sohvan alla tai sohva on varastettu. Suurin osa sohvavitseistä on käytetty sarjassa vähintään kahdessa eri jaksossa. Sohvavitsin jälkeen näkyy vielä lähikuva Simpsoneiden televisioruudusta, johon ilmestyvät sarjan luojien nimet (”Luonut Matt Groening, kehittäneet James L. Brooks, Matt Groening, Sam Simon”) huojuvilla kirjaimilla.


text: Ensimmäisellä tuotantokaudella oli käytössä alkutekstijakson varhaisempi versio, joka oli pääosin identtinen myöhemmän version kanssa, mutta sen animointi oli hieman kömpelömpi ja eräät kohtaukset erosivat hieman: Ydinvoimalassa Homerin taustalla näkyy Burnsin ja Smithersin sijasta hampurilaista pihtien avulla syövä satunnainen työntekijä. Bart ei ohita jalkakäytävällä sarjasta tuttuja hahmoja, vaan joukon bussipysäkillä seisovia satunnaisia aikuisia; ohittaessaan heidät hän kiskaisee pysäkin kyltin mennessään, jolloin bussi ajaa pysäkin ohi ja ihmiset juoksevat sen perään. Välähdys muista Springfieldin asukkaista puuttuu ja sen tilalla nähdään Lisa pyöräilemässä kuoppaisella tiellä korkean kirjapinon kanssa. Lisa ajaa pihaan hetkeä ennen Homerin tuloa eikä päinvastoin. Myös musiikin melodia poikkeaa myöhemmästä Bartin lautailukohtauksessa ja Lisan saapuessa pihaan.


text: Muutamissa ensimmäisen tuotantokauden jaksoissa ei ollut alkutekstijaksoa lainkaan, vaan ne alkoivat suoraan itse jaksosta.


text: Alkutekstijakso uusittiin, kun sarja siirtyi HDTV-muotoon 20. tuotantokauden alussa. Se noudattelee pääpiirteissään vanhaa versiota, mutta useimpiin kohtauksiin on lisätty ylimääräisiä hahmoja ja vitsejä, minkä lisäksi hahmojen ulkonäkö ja liikehdintä on mukautettu sarjan 2000-luvun ilmettä vastaavaksi ja animaatio on väreiltään kirkkaampi. Uusi alkutunnus sisältää seuraavat erot aiempaan:


text: Tekstin ”The Simpsons” ilmestyessä sen ohi lentää jokin outo hahmo, useimmiten kolmisilmäinen varis. Springfieldin ilmakuvassa näkyy ydinvoimalan ohella enemmän tunnistettavia kohteita, kuten autonrengasrovio ja kaupungintalo. Keskusaukiolla Jimbo ja Kearney sahaavat kaupungin perustajan, Jebediah Springfieldin patsaalta päätä irti. Patsaan pää tipahtaa jäätelötötteröä syövän Ralph Wiggumin päähän. Ennen kuvan tarkentumista kouluun nähdään saman kadun varrella muun muassa sarjasta tutut Sarjakuvahemmon puoti The Android’s Dungeon, donitsileipomon maskottipatsas sekä tien oikealla puolella suuri mainoskyltti, jonka humoristinen teksti muodostaa alkutunnukseen uuden joka jaksossa vaihtuvan vitsin.


text: Bartin luokan seinällä on kehystetty kuva Homerista avaruuspuvussa (viittaus 5. kauden jaksoon "Homer, seuraava astronautti"). Rullalautaillessaan ulos koulusta Bart hyppää talonmies Willien haravoiman lehtikasan päälle, jonka alta paljastuu jalkakäytävälle sammunut Barney Gumble. Homerin taustalla ydinvoimalassa nähdään Burnsin ja Smithersin sijasta Lenny ja Carl, jotka kaatuvat tikkailla yrittäessään vaihtaa numeroa 3 kylttiin "päivää ilman tapaturmia".


text: Kauppakohtauksessa nähdään Margen takana Patty ja Selma, joiden ostoskärryt ovat täynnä tupakka-askeja. Kaupan kassa on vaihtunut tummaihoiseksi ja liukuhihnalla näkyvät tuotteet viittaavat sarjan vanhoihin jaksoihin. Kassakone näyttää Maggielle kaksi eri hintaa, 243,26 ja 486,52 dollaria. Noustessaan ostospussista Maggie heristelee nyrkkiä viereisestä pussista pilkistävän yksikulmakarvaisen vauvan kanssa, kun taas Marge näyttää rauhalliselta. Musiikkiluokassa osa orkesterin lapsista on vaihtunut, minkä lisäksi Sherri ja Terri eivät soita huiluja, vaan pelaavat käsikonsoleita. Luokasta poistuva Lisa kurkistaa vielä kerran ovesta soittaessaan viimeisen nuotin.


text: Homerin autostaan viskaama uraanisauva putoaa penkillä istuvan Oton päälle, joka syö sen. Bartin jalkakäytävällä ohittamat hahmot ovat Sideshow Bob (joka yrittää huitaista Bartia viidakkoveitsellä), Helen Lovejoy, Apu ja tämän kahdeksaiset, Moe, Sarjakuvahemmo, Disco Stu, hullu kissanainen, ilmaan ammuskeleva rikas teksasilainen ja poliisipäällikkö Wiggum. Risteyksessä Hans Moleman kurkistaa viemärinkannen alta, mutta kansi paukahtaa kiinni Margen auton ajaessa sen yli. Isoisä Abraham Simpson torkkuu auton etunpenkillä Maggien vieressä ja herää säikähtäen äänitorven ääneen, jolloin hänen tekohampaansa putoavat suusta. Välähdys sivuhahmoista sisältää suuremman määrän hahmoja ja mukana ovat jopa Jumala ja Saatana.


text: Homer ei ehdi pakenemaan Margen autoa, joka törmää Homeriin autotallissa ja sinkauttaa hänet oven läpi, jolloin oveen jää hänenmuotoisensa aukko. Tyypillinen sohvavitsi on uudessa versiossa pidempi kuin vanhassa, usein jopa useita kohtauksia sisältävä pieni juonellinen tarina. Simpsonien televisioruutu on muuttunut laajakuvatelevision näköiseksi.


text: Muutamissa uudemmissa jaksoissa alkutunnus sisältää vielä ylimääräisiä tavallisesta poikkeavia yksityiskohtia: Lisa soittaa joskus jotain muuta soitinta kuin saksofonia, esimerkiksi viulua, harppua tai thereminiä, ja Bartin sijasta liitutaululle kirjoittamassa on pari kertaa ollutkin Homer tai Lisa. Eräissä, tyypillisesti Matt Selmanin tuottamissa jaksoissa lähes koko alkutunnus ohitetaan ja kuva siirtyy The Simpsons -tekstin läpi suoraan itse jakson ensimmäiseen kohtaukseen.


text: Joissakin Simpsoneiden jaksoissa parodioidaan alkutekstijaksoa. Esimerkiksi jaksossa missä Bart lihoo, näytetään koulun ikkunasta kuinka Bart ostaa automaatista karkkia, ja kun hän koulun kellon soidessa hyppää rullalaudallaan asfaltille, tämä hajoaa Bartin painosta.


text: Kauhujen talo -jaksoissa intro oli ennen 7. tuotantokautta tällainen: Kuva tulee pilvien seasta ja ilmestyy teksti "The Simpsons Halloween Special" ja jakson järjestysnumero roomalaisilla numeroilla. Pilvien seasta ilmestyy näkyviin Springfieldin hautausmaa, jossa nähdään humoristisia tekstejä sisältäviä hautakiviä. Sen jälkeen kuvakulma nousee hautausmaan kummulle, josta näkyy Simpsoneiden talo. Lisäksi Kauhujen talo -jaksoissa Simpsonien televisiruudulla näkyvät tekijöiden nimet on kirjoitettu vihreällä nesteellä. Nykyään Kauhujen taloissa ei ole erityistä alkutekstijaksoa, vaan jossakin alkukohtauksessa nähdään teksti "Treehouse of Horror".


text: Vuonna 2007 valmistuneen elokuvan "The Simpsons Movie" alussa on sarjan alkutunnusta muistuttava kohtaus. Aluksi nähdään perinteinen pilvien takaa ilmestyvä otsikko "The Simpsons" ja professori Frink ajaa pienellä polkulentokoneellaan ruudun alaosan läpi vetäen perässään banderollia, jossa lukee sana "Movie", ja huudahtaa kuoron perään "Mo-o-ovie on the big screen!". Seuraavaksi kuva zoomaa banderollin o-kirjaimen läpi kaupunkiin. Ensin kuva pysähtyy johtaja Burnsin kartanon kylpyhuoneeseen, jossa Smithers pursottaa tuubista hammastahnaa Burnsin hammasharjalle, mutta Burns kaatuu sen painosta. Sitten kuva zoomaa Kwik-E-Martiin, jossa Apu muuttaa tussilla maitotölkin viimeisen käyttöpäivän vuodesta 2006 vuoteen 2008. Seuraavaksi zoomataan Springfieldin ala-asteen pihalle, missä Dolph, Jimbo ja Kearney nostavat Martinin housuistaan lipputankoon ja tekevät ”lipulle” kunniaa. Sitten kuvassa näkyy perinteinen liitutauluvitsi, jossa Bart kirjoittaa liitutaululle "En lataa tätä elokuvaa laittomasti" ("I will not illegally download this movie."). Intro päättyy Green Day -yhtyeen keikalle Springfieldissä, mikä muuttuu osaksi varsinaisen juonen ensimmäistä kohtausta.


text: Brittiläinen tv-kanava kuvasi vuonna 2006 englantilaisten amatöörinäyttelijöiden avulla live action -version, joka jäljittelee tarkasti "Simpsonien" alkutunnusta. Sitä käytettiin samana vuonna tavallisen alkutunnuksen sijasta 17. tuotantokauden jaksossa ”Vaimot vaihtoon”.


text: Ensimmäinen "The Simpsons Movien" jälkeen esitetty jakso, 19. tuotantokauden avausjakso ”Rakkaudesta lentämiseen” sisältää tavallisesta poikkeavan alkutekstijakson, jossa viitataan elokuvan tapahtumiin. Springfield on ränsistyneen näköinen, Simpsonien talon jälleenrakennus kesken ja mukana on elokuvassa esiintyneitä uusia sivuhahmoja.


text: Muutamissa joulunaikaan esitetyissä uudemmissa jaksoissa koko alkutunnus on animoitu uudelleen siten, että se tapahtuu lumisena talvena ja kaikkialla on joulukoristeita. Bart liikkuu rullalaudan sijasta lumilaudalla, Homerin uraanisauva onkin karkkitanko jne.


text: 28. kauden jaksossa ”Isyystesti” nähdään mustaa huumoria sisältävä alkutunnus, jossa kaikki Simpsonin perheen jäsenet paitsi Bart kuolevat onnettomuuksissa matkalla kotiin.


text: Joissain 2010-luvulla tehdyissä jaksoissa sohvavitsikohtaus on annettu vierailevan ohjaajan toteutettavaksi, jolloin lopputulos on saattanut poiketa voimakkaasti Simpsoneiden tavanomaisesta tyylistä. Esimerkiksi "Ren ja Stimpy" -sarjan luoja John Kricfalusi animoi Simpsonien hahmot todella eksentrisellä tyylillä 23. tuotantokauden jaksoon ”Bart oppii läksynsä”, Robot Chicken -sarjan luojat saivat toteuttaa vahanukkeanimaationa lyhyen tarinan 24. tuotantokauden jaksoon ”Kaiken takana on nainen” ja Don Hertzfeldt ohjasi sarjan pitkäikäisyyttä ironisesti kommentoineen surrealistisen sohvavitsin 26. tuotantokauden jaksoon ”Klovni alamaissa”. Henkilöllisyyttään varjeleva yhteiskuntakriittinen graffititaiteilija Banksy käsikirjoitti ja suunnitteli koko alkutekstijakson 22. kauden jaksoon ”Hauskanpitoa hampaat irvessä”. "Rick and Morty" -sarjan tekijät saivat tehdä 26. kauden jaksossa ”Mathlete’s Feat” sohvavitsistä crossoverin oman sarjansa kanssa ja Eric Goldberg teki Disneyn klassikkoelokuvia jäljittelevän kollaasin 27. kauden jaksoon ”Fland Canyon”. Sohvavitsien vierailevina ohjaajina ovat olleet myös muun muassa Bill Plympton (kolmesti), Steve Cutts, ranskalainen Sylvain Chomet ja puolalainen Michał Socha (kahdesti).


title: Miia Laitela

text: Miia Kristiina Laitela (15. joulukuuta 1981 – 23. toukokuuta 2001, televisiossa 17. tammikuuta 2002) oli Venla Saartamon esittämä kuvitteellinen hahmo saippuasarjassa "Salatut elämät" vuosina 1999–2002. Miia nähdään sarjasta tehdyssä tv-oheissarjassa nimeltä "Pihlajasatu" kesällä 2018.


title: Miia Laitela

text: Miia on luonteeltaan kiltti ja ystävällinen nuori nainen, joka ei halunnut kellekään mitään pahaa. Toisinaan Miia oli liiankin hyväuskoinen ja esimerkiksi erään uskonlahkon johtaja, Toivo Karhu, sai aivopestyä hänet. Lopulta Miia kuitenkin pääsi lahkosta eroon ja jatkoi tunnollista opiskeluaan lukiossa.


title: Miia Laitela

text: Sarjan alussa, keväällä 1999, Miialla oli rastat, jotka hän sittemmin leikkasi kevään aikana pois. Jäljelle jäi lyhyt, vaalea kampaus, jonka hän kasvatti pidemmäksi ja värjäsi myöhemmin punaiseksi. Ennen kuolemaansa Miian hiukset olivat jälleen vaaleat. Miia pukeutui niin kylmiin kuin lämpimiinkin sävyihin, riippuen hieman vuodenajasta. Hänen päällään nähtiin toisinaan myös kirkkaita värejä, kuten kirkkaanoranssi nahkatakki. Miia käytti myös paljon erilaisia kaulakoruja ja pantoja.


title: Miia Laitela

text: Sarjan alkaessa Miia oli lukioikäinen tyttö, jonka perheeseen kuuluivat isä Ismo Laitela sekä isoveli Kalle Laitela. Ismo yksinhuoltajana yritti pitää huolta lapsistaan, mutta kärsi vihanhallintaongelmista, joiden seurauksena hän löi Miiaa ja Kallea useamman kerran. Miian ja Kallen äiti, Liisa Laitela, oli kuollut syöpään ennen sarjan alkua ja kolmikko muisteli edesmenneeksi luultua Liisaa aika ajoin yhdessä. Vuosia Miian kuoleman jälkeen selvisi, että kuolleeksi luultu Liisa-äiti olikin selvinnyt syövästä ja elää nimellä Kristiina Pohjonen. Kristiinalla on myös toinen tytär Sanni Pohjonen, joka näin ollen on Miian ja Kallen siskopuoli.


title: Miia Laitela

text: Miian ystäviä olivat pitkäaikainen ihastus ja sittemmin poikaystävä Saku Salin, lapsuudenystävä Silja Salin, neuvoja ihmissuhteissa antava Jenni Vainio, sekä sisarukset Aamu ja Teemu Korhonen, joista jälkimmäinen oli ihastunut Miiaan. Miia seurusteli Mika Pajun kanssa, kunnes tämä menehtyi auto-onnettomuuden seurauksena.


title: Miia Laitela

text: Miia ehti asua Pihlajakadulla kahdessa eri asunnossa. Alun perin heidän perheensä oli muuttanut B-rappuun, asuntoon B7, joitakin vuosia ennen sarjan alkua, Liisan kuoleman (tai oikeastaan valekuoleman) jälkeen. Miia muutti hetkellisesti asumaan yhteen silloisen poikaystävänsä Mika Pajun kanssa keväällä 2000, mutta palasi takaisin kotiin lopullisesti Mikan kuoleman myötä. Vuonna 2001 joutui Miia muuttamaan Keravalle, sillä Ismo oli hätäpäissään tehnyt kaupat keravalaisesta omakotitalosta heidän Pihlajakadulla sijaitsevaa kerrostaloasuntoaan vastaan haaveenaan perustaa perhe Raunin kanssa. Uutta perhettä ei kuitenkaan syntynyt ja Rauni muutti Poriin. Miiakaan ei ollut innostunut muutosta, mutta päätyikin asumaan Salineille saatuaan työn Sofian lastenhoitajana heidän luonaan melkein Miian entisen asunnon vieressä, Pihlajakatu 23:n asunnossa B9. Miia asui Salinien luona aina kuolemaansa asti.


title: Miia Laitela

text: Miia auttoi isäänsä Ismoa tämän omistamassa kioskimaisessa kaupassa Ismon Valinnassa niin usein kuin koulukiireiltään ehti, etenkin sarjan alkuaikoina. Alettuaan seurustelemaan Sakun kanssa keväällä 2001, Miia sai työn Sofia-vauvan lastenhoitajana Salineilla. Hanna oli alussa hänen taitoihinsa todella tyytyväinen, mutta aivokasvaimen myötä Miia unohti eräänkin kerran Sofian olemassaolon kokonaan ja lähti Aamun kanssa kahvila Barbaariin kahville jättäen Sofian yksin kotiin.


title: Miia Laitela

text: Miia on mainittu sarjassa usein myös vuosia kuolemansa jälkeen, muun muassa Riku Jääskeläisen ja Annika Sievisen kuolemien aikaan sekä Miian äidin Kristiina Pohjosen (ent. Liisa Laitela) saavuttua sarjaan. Varsinkin keväällä 2016 aiheutti hämmennystä, kun Kristiina sai muistinmenetyksen ja luuli Miian olevan elossa eikä muistanut toista tytärtään Sannia. Kristiina toi kotiinsa Miian kaksoisolennon, Kirsi Huovisen, joka esitti Kristiinalle koko ajan olevansa Miia ja myöhemmin muutti Italiaan. Miian hautakivikin näytettiin pitkästä aikaa sarjassa huhtikuussa 2016, kun Kristiinan toinen tytär Sanni Pohjonen todisti Kristiinalle, että Miia on kuollut ja halusi äitinsä muistavan Sannin olevan tyttärensä.


title: Miia Laitela

text: Miian kuolemaa on katsojien mukaan pidetty yhtenä sarjan kohutuimmista ja rankimmista käänteistä kautta aikojen. Lisäksi Miia ja Saku on äänestetty useampaan otteeseen koko sarjan parhaaksi pariksi.


title: Miia Laitela

text: Sarjan ensimmäisen tuotantokauden aikana Miian juonikuviot liittyivät lähinnä hänen perheeseensä ja Miia nähtiin usein kohtauksissa joko kotona tai kaupalla. Miia vietti myös aikaa yhdessä naapurissa asuvan Siljan kanssa. Siljan isoveli Saku Salin, joka oli Kallen paras ystävä, ja Miian suurin rakkaus sarjan aikana. Parin välillä kipinöi ensimmäisestä tuotantokaudesta alkaen aina Miian kuolemaan saakka. He suutelivat ensimmäisen kerran Pihlajakatu 23 B:n kellarissa. Samaisen jakson lopussa Ismo sortui lyömään Miiaa ensimmäistä kertaa koskaan suututtuaan tälle siitä, että oli tavannut Sakun, josta Ismo ei pitänyt. Miia kuitenkin halusi edelleen tavata Sakua ja pari päätyi suutelemaan uudemman kerran uimahallissa. Saku kuitenkin tiedosti vahvasti sen, ettei Ismo pitänyt hänestä. Sakulla oli niskassaan muutama syyte rikoksista, joista hän selviytyi ehdollisella tuomiolla. Hän ei halunnut Miian joutuvan ongelmiin takiaan ja jätti tämän parin alettua seurustella vain pari päivää aiemmin.


title: Miia Laitela

text: Miia jäi haikailemaan Sakun perään, mutta naistenmiehenä tunnettu Saku löysi kainaloonsa tuota pikaa äkkiä uuden tyttöystävän. Myöhemmin Sakun kautta Miia tutustui tämän uuteen ystävään, Mika Pajuun. Hän ajatteli jo päässeensä yli Sakusta ja aloitti seurustelemaan Mikan kanssa. Yllättäen Sakun mustasukkaiset tunteet nousivat pintaan ja hän yritti ehdoin tahdoin rikkoa Mikan ja Miian suhteen. Sakun yrityksistä huolimatta pari pysyi yhdessä ja Miia oli onnellinen, kun jopa Ismo piti Mikasta. Kevätkauden 2000 alussa Miia sai tietää tulleensa vahingossa raskaaksi. Miia piilotteli salaisuutta pitkään, ja vaikka halusikin ensin pitää lapsen, hän muutti mieltään. Miia sai huonoon oloonsa tukea Sakulta, jolloin heidän välinsä lämpenivät uudelleen. Ismo ja Mika yrittivät molemmat estellä Miiaa, joka kuitenkin päätyi aborttiin, koska tunsi ettei ole valmis äidiksi. Aborttia ei kuitenkaan voitu tehdä valittuna päivänä, jolloin Miia sattui olemaan kuumeessa. Wanhojen juhlissa Miia ja Saku olivat tiiviisti yhdessä ja suutelivatkin, mutta Mika saapui paikalle ja näki heidät. Mika sairasti diabetesta ja menetti järkytyksen seurauksena tajunsa, koska oli unohtanut ottaa insuliininsa. Alkoholin ja kannabiksen vaikutuksen alaisena Saku joutui ajamaan autoa Miian käskystä auttaakseen Mikaa. Ajaessaan Saku törmäsi puuhun aiheuttaen Mikan kuoleman. Miialle tehtiin abortti pian Mikan kuoleman jälkeen, vaikka Mikan isä, Tapani Paju, yrittikin painostaa Miiaa pitämään lapsen.


title: Miia Laitela

text: Miia oli pitkään vaisu näiden tapahtumien jälkeen, mutta löysi Nooalaiset-lahkon ja liittyi siihen. Saku olisi elätteli toiveita hänen ja Miian suhteen, mutta Miia ei ollut valmis seurustelemaan kenenkään kanssa. Myöhemmin Saku sai vihiä Nooalaiset-lahkosta, jonka toiminta oli aivopessyt Miian lähes kokonaan. Muut Miian läheiset uskoivat toiminnan olevan harmitonta, kunnes Saku päätti alkaa etsimään todisteita. Hän ryhtyi itsekin lahkon jäseneksi saadakseen tietää, mitä siellä oikeasti tapahtuu. Hänelle ja Miialle järjestettiin lahkossa häät syksyllä 2000. Saku ei kuitenkaan ollut valmis sanomaan "tahdon", joten hän lähti ja Miia jäi yksin lahkoon. Lahkossa johtajana ollut Toivo Karhu sai Miian aivan sekaisin eikä Miia halunnut enää lähteä nooalaisten luota. Miia osallistui Toivon keksimään lahkon rituaaliin, jossa hänen luultiin kuolleen, mutta siitä huolimatta Saku uskoi, että Miia elää. Miia palasi Pihlajakadulle oltuaan selvittelemässä ajatuksiaan jonkin aikaa maailmalla ja onnellisten jälleennäkemisten jälkeen hän myönsi Sakulle olleensa väärässä Toivon suhteen ja Sakun toiveet suhteesta Miian kanssa nousivat jälleen pintaan. Miialle sitä tärkeämpää oli kuitenkin näpäyttää Toivoa ja saada kaikki Nooalaiset-lahkon jäsenet tietoisuuteen Toivon oikeasta luonteesta. Saku ryhtyi mukaan juoneen, joka päättyy siihen, kun Toivo sytytetään liekkeihin Miian pyydettyä tätä tekemään "ihmeen". Toivo itse uskoi, ettei tuli voi voittaa häntä, mutta hän kuitenkin kuoli. Miia järkyttyi Toivon kuolemasta ja päätti matkata pois Suomesta, Lontooseen asti, Toivon rahakätköstä löytyneillä rahoilla. Ensin Miia pyysi Sakua mukaan, mutta Sakun isä Jukka ei pitänyt ajatuksesta, sillä halusi Sakun käyvän lukion loppuun. Miia ja Saku viettivät yhteisen yön, jonka jälkeen Miia lähti lentokentälle Kallen kanssa kertomatta Sakulle suunnitelmastaan Jukan toivetta kunnioittaen. Saku ehti lentokentälle Miian perään, mutta Miia lähti silti matkaan ilman Sakua, joka päätti unohtaa Miian.


title: Miia Laitela

text: Miia kuitenkin palasi takaisin Lontoosta jo tammikuussa 2001 esitetyssä jaksossa, oltuaan noin puolitoista kuukautta poissa sarjan tapahtumista. Hän näki yllätyksekseen Saku halaamassa Virpi Hurmetta rapussa. Miia päätti piiloutua Sakulta ja olla kertomatta tälle ollenkaan olevansa Suomessa. Hän valehteli aluksi perheelleenkin olevan vain pikaisella käynnillä Suomessa, kunnes jatkaisi matkaa. Todelliseksi syyksi Lontoosta lähtemiseen paljastui kuitenkin Rami Hirvonen, joka oli alkanut pakkomielteisesti seurailemaan Miiaa Lontoossa. Lopulta Rami saapui Laiteloiden kotiovelle Suomeen ja Miia joutui pakenemaan tätä häkkivarastoon asti pelätessään tämän pakkomielteisyyttä. Saku pelasti Miian, joka oli ehtinyt hätäpäissään tunnustaa rakastavansa Sakua. Jotta Rami jättäisi Miian rauhaan, he esittivät jonkin aikaa seurustelevansa ja yrittivät jopa oikeasti aloittaa suhteensa uudelleen onnistumatta kuitenkaan. Esitys upposi Ramiin, joka häipyi kuvioista. Miian ja Sakun välit haalenivat lähes olemattomiksi, vaikka toisinaan ruudussa nähtiin molemminpuolisia rakkaudenosoituksia. Maaliskuussa 2001 esitetyssä jaksossa he saivat lopulta kaikkien ongelmiensa jälkeen välinsä kuntoon ja alkoivat seurustelemaan, mutta juuri tuolloin Sakun oli aika lähteä armeijaan.


title: Miia Laitela

text: Sakun lähdettyä armeijaan, Miia toimi Salinien perheessä Sofian lapsenvahtina ja korvaukseksi siitä hän sai asua Sakun huoneessa, mutta huimaaminen ja muut oireet vaikeuttivat Miian kykyjä hoitaa Sofiaa. Keväällä 2001 esitetyissä jaksoissa Miialla esiintyi usein pahoinvointia ja kevään 2001 päätösjaksossa hän pyörtyi Teemun käsivarsille. Lääkäri tutki Miian ja syyksi hän ilmoitti aliravitsemuksen. Miia uskoi pitkään sen olevan ainoa syy hänen huonovointisuudelleen, kunnes hän meni käymään mammografiassa, jossa selvisi, että hänellä on pahanlaatuinen aivokasvain eli syöpä aivoissa. Kuultuaan huonot uutiset hän lähti lääkärinsä luvalla Lappiin lomailemaan yhdessä Ismon, Aamun, Teemun, Kallen ja tämän poikaystävän Kuisman kanssa. Miian yllätykseksi myös Saku ilmestyi paikan päälle ja kertoi armeijansa päättyneen. Miia oli onnellinen Sakun armeijan päättymisestä, mutta oli siitä huolimatta vaisu. Saku huomasi tämän, mutta Miia ei kertonut totuutta aivokasvaimestaan Sakulle vielä pitkään aikaan. Sitä ennen hän sai kuitenkin kerrottua salaisuutensa ensin Kallelle ja sitten Teemulle, josta tuli hänen tukihenkilönsä. Sakulle hän uskaltautui kertomaan vasta marraskuussa 2001 esitetyssä jaksossa.


title: Miia Laitela

text: Vaikka Miia ja Saku uskoivat ja toivoivat Miian parantuvan, sädehoidot eivät enää tehonneet kasvaimeen eikä se pienentynyt. Lisäksi kasvainta olisi ollut äärimmäisen vaikea leikata, mikä selvisi jo syksyllä 2001, kun Miia sai tietää kasvaimesta. Miia pyörtyi ja joutui sairaalaan useamman kerran eikä enää uskonut omaan parantumiseensa. Miia päätti itse lopettaa hyödyttömät sädehoidot ja muuttaa Salinien luokse asumaan niin pitkäksi aikaa kuin vielä eläisi. Miia uurasti ahkerasti ylioppilaskirjoituksissa aivokasvaimesta huolimatta ja sai ylioppilastodistukseensa neljä L:ää. Miia vietti Salineilla ylioppilas- ja muistelujuhlan, jossa Inka Haapala esitti Miian laulun "Siniseen". Miia oli tällöin jo erittäin heikossa kunnossa. Inkan esittäessä kappaletta Miia liikuttui kyyneliin ja pyysi, että kappale esitettäisiin hänen hautajaisissaan. Miia kuoli Salinien luona seuraavana aamuna. Hän hengitti syvään ja piti Sakua kädestä viimeisen kerran. Ismo ja Kalle näkivät tapahtuman taustalla. Miia kuoli sarjan 540. jaksossa, johon sarjan oli alkuperäisen sopimuksen mukaan tarkoitus päättyä. Jakson nimeksi oli annettu "Tunteellinen totuusleikki", joka viittaa Miian ja Sakun yhteiseen totuusleikkiin, jota he pelasivat ensimmäisen kerran Wanhojen juhlissa. Myöhemmin he pelasivat sitä ystävänpäivänä esitetyssä jaksossa vuonna 2001, kun Saku oli pelastanut Miian pakkomielteiseltä Ramilta. Miian kuolema esitettiin televisiossa 17. tammikuuta 2002, mutta sarjassa esitetyn hautakiven mukaan hän kuoli 23. toukokuuta 2001, juuri ennen virallisia ylioppilasjuhlia.


title: Koiran kouluttaminen

text: Koiran kouluttaminen tarkoittaa, että koira opetetaan käyttäytymään halutulla tavalla. Koirankoulutus on koiran käytösten muokkaamista ihmisen haluamaan suuntaan.


title: Koiran kouluttaminen

text: Koiran ensimmäiset ihmiselle hyödylliset palvelukset olivat varoittaminen ja metsästysapulaisena toimiminen. Karjanhoitovaiheessa koirien paimentamiskyvyt huomattiin. Arktisilla seuduilla koiria hyödynnettiin myös vetokoirina ja kantojuhtana.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Ajan mittaan koirien alkuperäisetkin palvelustehtävät alkoivat muuttua. Kun karjaa ei tarvinnut enää suojella petoeläimiltä ja rosvoilta, ei tarvittu myöskään raskasrakenteisia ja suuria koiria suojelemaan, vaan alettiin hyödyntämään pienempien ja ketterämpien koirien paimennusominaisuuksia.
Koiria käytettiin enimmäkseen maaseudulla, kunnes lopulta myös harrastajat huomasivat koirien oppimishaluisuuden ja sopeutuvaisuuden. Niinpä poliisi ja armeija alkoivat hyödyntämään koiria ja näin myös palveluskoiratoiminta alkoi muodostua.


title: Koiran kouluttaminen

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana tulivat Saksassa käyttöön partio-, saniteetti- ja viestikoirat. Sodan jälkeen Saksassa koulutettiin myös ensimmäiset opaskoirat. Saksa olikin palveluskoirien koulutuksen edelläkävijä. Ensimmäiset poliisikoirat saapuivat Suomeen juuri Saksasta.Koira muuttaa käyttäytymistään ja oppii saamansa palautteen avulla. Seuraukset voi jakaa karkeasti "vahvisteisiin" ja "rankaisuihin". "Yhdentekevää palautta" ovat kaikki asiat, joita koira ei pidä miellyttävinä eikä epämiellyttävinä. Yhdentekevä palaute ei muuta koiran käytöstä. Se, mikä määritellään yhdentekeväksi palautteeksi, on yksilöllistä ja selviää vain koulutettavaa koiraa tarkkailemalla. Asia, mikä yhdellä koiralla toimii rankaisuna tai vahvisteena, voi toiselle olla täysin yhdentekevää palautetta.


title: Koiran kouluttaminen

text: "Vahvisteita" ovat kaikki asiat, jotka ovat koiran kannalta miellyttäviä ja jollain tavalla palkitsevia. Puhekielessä tällaisia asioita kutsutaan yleensä palkkioiksi vahvisteiden sijaan: sana vahviste viittaa siihen, että sitä edeltävä käytös "vahvistuu" eli ko. käytöksen esiintymistodennäköisyys kasvaa. Se, mikä asia toimii vahvisteena, on yksilöllistä ja selviää vain koulutuksen kohteena olevaa koiraa tarkkailemalla. Asia, mikä yhdellä koiralla toimii vahvisteena, voi toiselle olla rankaisu tai täysin yhdentekevää palautetta. Jos koiran saama vahviste ei ole koiran mielestä tavoittelemisen arvoinen, koira ei opi tai oppiminen on hidasta. On myös mahdollista, että koira arvostaa tiettyä vahvistetta olosuhteissa, joissa ympäristö ei tarjoa suurempia vahvisteita (esimerkiksi koiraa kiinnostavia hajuja). Tällaisessa tilanteessa koulutettavan koiran tarkkailun avulla vahviste täytyy vaihtaa miellyttävämmäksi, ympäristön tarjoama vahviste poistettava tai vaihtoehtoisesti siedätettävä koira kyseessä olevaan asiaan.


title: Koiran kouluttaminen

text: Ilman vahvisteita koira ei opi käyttäytymään uudella tavalla eikä sitä tällöin voida kouluttaa. Vahvisteet lisäävät koiran aktiivisuutta, ja tällöin myös koulutus helpottuu ja nopeutuu. Koira pyrkii aina käyttäytymään itselleen kannattavimmalla tavalla ja saamaan mahdollisimman paljon vahvisteita. Tämän vuoksi käyttäytyminen, josta koira ei saa halutunlaista tulosta, loppuu. Vahvisteet voidaan jakaa kahteen ryhmään. Termit ovat täysin matemaattisia; positiivinen tarkoittaa jonkin lisäämistä, kun taas negatiivinen tarkoittaa jonkin poistamista.


title: Koiran kouluttaminen

text: Positiivinen vahviste tarkoittaa, että tilanteeseen lisätään jotain (positiivinen) joka lisää koiran käytöstä (vahviste). Tyypillisiä esimerkkejä posiitivisista vahvisteista ovat ruoka ja koiran kanssa leikkiminen. Näiden kahden vahvisteen käyttö on suosittua, koska se on sekä helppoa että käytännöllistä. Muita esimerkkejä positiivista vahvisteista ovat esimerkiksi oven avaaminen siitä ulos pyrkivälle koiralle tai huomiota kerjäävän koiran huomioiminen. On olemassa myös vaikeammin hallittavia vahvisteita, joita koulutuksessa harvoin voidaan käyttää tai hyödyntää, kuten rusakon jahtaaminen tai karkaaminen (koirakohtaisesti; nämä eivät ole kaikille koirille vahvisteita).


title: Koiran kouluttaminen

text:
Negatiivinen vahviste tarkoittaa, että tilanteesta poistetaan jotain (negatiivinen) joka lisää koiran käytöstä (vahviste). Toisin sanoen koira pääsee eroon epämiellyttävästä tilanteesta käyttäytymällä tietyllä tavalla, ja yrittää jatkossa menetellä samalla tavalla kyseisen tilanteen alkaessa. Negatiivisen vahvisteen käyttöön liittyy aina myös positiivinen rankaisu: epämiellyttävän tilanteen täytyy ensin alkaa, jotta se voi loppua. Näin ollen negatiivisen vahvisteen käyttöön liittyvät samat riskit, kuin positiivisen rankaisun käyttöön.
Monet käytökset vahvistuvat negatiivisen vahvisteen tahattoman käytön seurauksena. Esimerkiksi jos turkin harjausta inhoava koira pyrkii pääsemään tilanteesta pois rimpuilemalla ja onnistuu, koira todennäköisesti alkaa rimpuilemaan jatkossa heti harjauksen alettua ja entistä itsepintaisemmin.


title: Koiran kouluttaminen

text: Premackin periaatteen (David Premack) mukaan vahvan käytöksen suorittaminen vahvistaa sitä edeltävää heikkoa käytöstä. Vahvoja käytöksiä ovat käytökset, joita koira tekee mielellään vapaaehtoisesti saadessaan tehdä mitä haluaa. Heikkoja käytöksiä sen sijaan ovat käytökset, joita koira suorittaa oma-aloitteisesti joko harvoin tai ei koskaan. Kuitenkin jos vahvan käytöksen toteuttaminen on mahdollista vain heikon käytöksen kautta, koira alkaa toteuttaa yhä useammin myös heikkoa käytöstä oma-aloitteisesti. Jos esimerkiksi koira ei ole kiinnostunut omistajastaan mutta sen sijaan muiden koirien kanssa leikkimisestä, koira voidaan opettaa ottamaan omistajaansa kontaktia aina ennen muiden koirien luokse pääsemistä. Tämän toistuessa koira alkaa kiinnittää yhä enemmän huomiota omistajaansa oma-aloitteisesti, koska on oppinut sen olevan ainut keino päästä muiden koirien pariin.


title: Koiran kouluttaminen

text: "Rankaisuja" ovat kaikki asiat, jotka koira kokee epämiellyttäviksi. Se, mikä määritellään rankaisuksi, on yksilöllistä ja selviää vain koulutuksen kohteena olevaa koiraa tarkkailemalla. Asia, mikä yhdellä koiralla toimii rankaisuna, voi toiselle olla vahviste tai täysin yhdentekevää palautetta. Rankaisut eivät ole välttämättömiä koiran oppimisen kannalta, sillä koira pyrkii aina käytöksellään vahvisteen saamiseen. Koira pyrkii välttämään käytöstä, jonka aikana rankaisu ilmeni, mutta käytös yleensä palaa ennen pitkää, jos samaan aikaan ei anneta vahvisteita jostain toisesta käyttäytymismuodosta. Tämä johtuu siitä, että koira ei tiedä muita käytösvaihtoehtoja kyseiseen tilanteeseen kuin sen, josta sitä rangaistiin, ja on tottunut pääsemään päämääräänsä rangaistun käytöksen kautta mahdollisesti jopa vuosien ajan. Lisäksi koira kestää tietyn vahvuiset vastoinkäymiset, jos se niistä huolimatta myös lopulta hyötyy tilanteesta.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Rankaisut vähentävät koiran käytöstä, joten jos koulutus on hyvin rankaisupainotteista ja mahdollisuus rankaisuun on suurempi kuin mahdollisuus vahvisteen eli palkkion saamiseen, koiran aloitekyky vähenee ja koira muuttuu passiivisemmaksi. Pahimmillaan koiran tila voi muuttua opituksi avuttomuudeksi.
Rankaisun tarkoitus ei ole 'rangaista' koiraa, vaan vähentää juuri esiintynyttä käytösmallia. Kouluttajan ei siis tarvitse korottaa ääntään tai käyttäytyä koiraa kohtaan aggressiivisesti rankaisun aikana, vaan neutraali käytös riittää ja on suositeltavaa. Osa kouluttajista nimittääkin rankaisua esim. "tehosteeksi" tai "korjaukseksi" juuri rankaisu-sanan tietynlaisen harhaanjohtavuuden vuoksi.
Rankaisut voidaan jakaa kahteen ryhmään, "positiivisiin" ja "negatiivisiin" rankaisuihin. Termit ovat täysin matemaattisia; positiivinen tarkoittaa jonkin lisäämistä, kun taas negatiivinen tarkoittaa jonkin poistamista.


title: Koiran kouluttaminen

text: Positiivinen rankaisu tarkoittaa, että kouluttaja lisää tilanteeseen jotain (positiivinen) jolloin koiran käytös vähenee (rankaisu). Yleisin esimerkki positiivisen rankaisun käyttämisestä on kaikenlainen fyysinen rankaiseminen, ja monet koirankoulutusvälineet perustuvat nimenomaan positiivisen rankaisun käyttöön, kuten haukunestopannat, sähköpannat ja piikkipannat. Myös positiiviset rankaisut vaihtelevat hieman yksilön mukaan: yksi koira voi pitää jo vesipullon suihketta riittävänä rankaisuna, kun taas toiselle se on täysin yhdentekevää palautetta. Positiivisen rankaisun käyttöön liittyykin paljon riskejä, ja tehokkaan rankaisun voimakkuuden arviointi on yksi niistä. Liian voimattomat rankaisut eivät riitä muuttamaan koiran käytöstä, kun taas liian voimakkaat rankaisut saattavat aiheuttaa entistä enemmän tuhoa koiran koulutuksessa. Myös rankaisun oikea ajoitus on kriittinen: väärin ajoitettu, jopa sekunnin myöhässä tuleva rankaisu voi saada koiran yhdistämään rankaisun väärään asiaan, jolloin kouluttajan toivoman käytöksen todennäköisyys vähenee entisestään ja jonkin toisen suurenee. Useat väärin ajoitetut rankaisut saavat koiran vain hämmentyneeksi ja passiiviseksi.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Kouluttajan on myös varmistuttava siitä, että koira tietää mistä sitä rangaistiin. Positiivisen rankaisun huolimaton käyttö voi saada koiran yhdistämään rankaisun mihin tahansa tilanteessa läsnä olevaan tekijään, vaikka sillä ei oikeasti olisikaan mitään tekemistä itse rankaisun kanssa. Jos utelias koira kiskoo vieraiden koirien luokse ja joutuu tästä rangaistuksi, koira voi yhdistää pahan olonsa vieraiden koirien näkemiseen ja muuttua pikkuhiljaa aggressiiviseksi vieraita koiria kohtaan. Ns. näkymätöntä aitaa käytettäessä koira voi yhdistää rankaisun ohikulkeviin pyöräilijöihin eikä pihatontin rajojen ylittämiseen. Samoin seurausliikkeessä hidastelevan koiran rankaiseminen voi saada koiran yhdistämään rankaisun kouluttajan sivulla kulkemiseen kokonaisuudessaan, eikä pelkkään hitaasti liikkumiseen.
Jos positiivista rankaisua päädytään käyttämään, siihen on aiheellista liittää jonkinlainen ehdollinen rankaisu. Ehdollinen rankaisu on esimerkiksi kieltosana, joka varoittaa koiraa muutamaa sekuntia ennen itse rankaisua. Vain jos koira ei reagoi kieltosanaan, rankaisu annetaan. Näin koiralla on mahdollisuus välttää rankaisu korjaamalla käytöstään. On kuitenkin huomioitava, että koiralle on ensin vahvisteiden avulla opetettava jokin korvaava käyttäytymismalli ja käsky, ja kouluttajan on varmistuttava käskyn toimivuudesta eri paikoissa ja häiriöissä (katso 'Yleistäminen' ja 'Häiriöiden lisääminen'), sillä edes oikein ajoitettu ja tehokas rankaisu ei kerro koiralle, mitä kouluttaja haluaisi sen tekevän rangaistun käytöksen sijaan, tai minkälainen käyttäytyminen auttaisi koiraa välttämään rankaisun alun perinkin.


title: Koiran kouluttaminen

text: Negatiivinen rankaisu tarkoittaa, että kouluttaja poistaa tilanteesta jotain (negatiivinen) jolloin koiran käytös vähenee (rankaisu). Toisin sanoen kouluttaja ei palkitse koiraa, vaan koira menettää käytöksellään palkkion mahdollisuuden. Negatiivisen rankaisun yhteydessä on tärkeää, että koira tietää palkkion mahdollisuuden olevan olemassa ja pitää kyseistä palkkiota tavoittelemisen arvoisena. Negatiivisen rankaisun käyttöön ei liity uhkaa tai kouluttajan moitteita; pelkkä palkkion menetys toimii rankaisuna ja saa koiran muuttamaan käytöstään, jotta niin ei tapahtuisi uudelleen. Käytännön esimerkkejä on lukemattomasti, kuten oven sulkeminen koiran pyrkiessä siitä ulos, ruokakupin nostaminen takaisin pöydälle nälkäisen koiran silmien edessä, ja selän kääntäminen huomiota kerjäävälle koiralle. Myös palkkion mahdollistavan toiminnan estäminen toimii negatiivisena rankaisuna: jos noudon hallitseva koira ei reagoi noutokäskyyn välittömästi, noutoesine poistetaan ja koira menettää mahdollisuuden noutaa, ja näin ollen menettää myös noutamista seuraavan palkkion. On huomioitava, että tämän tyyppinen rankaiseminen toimii vain, jos koira jo varmasti hallitsee harjoiteltavan liikkeen ja on motivoitunut, mutta tekee satunnaisesti pieniä virheitä tarkkuudessa.


title: Koiran kouluttaminen

text: Negatiivisen rankaisun käyttöön on aina liitettävä myös positiivinen vahviste, eli vaikka koiralta poistetaan palkkio tai sen mahdollisuus, sen on tiedettävä keino palkkion tai sen mahdollisuuden takaisin saamiseen. Esimerkiksi ulko-ovesta ulos pyrkivä koira menettää palkkion eli ulospääsyn mahdollisuuden kouluttajan sulkiessa oven. Tämän jälkeen koira käsketään istumaan, ja koiran istuutuessa kouluttaja avaa ulko-oven jälleen, antaen koiralle uuden mahdollisuuden palkkioon eli ulospääsyyn. Toistojen myötä koira oppii, että vain paikoillaan istumalla ja lupaa odottamalla on mahdollista päästä ulos, kun taas kaikenlainen muu käyttäytyminen vain poistaa ulospääsyn mahdollisuuden.


title: Koiran kouluttaminen

text: Myös negatiivisen rankaisun oikea ajoitus on tärkeää, mutta ei niin kriittistä kuin positiivisen rankaisun ollessa kyseessä. Siinä missä positiivinen rankaisu aiheuttaa koiralle pahaa oloa ja mahdollisesti pelkoa, negatiivinen rankaisu aiheuttaa koirassa korkeintaan turhautumista. Väärin ajoitettu negatiivinen rankaisu joko vahvistaa väärää käytöstä, mahdollisesti juuri sitä josta kouluttaja pyrkii pääsemään eroon, tai rankaisun ajoituksen epäloogisuus vain onnistuu hämmentämään koiraa.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Oikea ajoitus on oppimisen kannalta erittäin tärkeää, sillä se määrittää, mikä koiran käytös vahvistuu ja mikä heikkenee. Palaute tulee antaa täsmälleen sen käytöksen aikana, johon palaute halutaan yhdistää. Jo sekunninkin käytöksen jälkeen annettu palaute saattaa tulla liian myöhässä, eikä koulutus edisty. Väärä ajoitus onkin yksi yleisimmistä koulutusvirheistä.
Palautteen oikea ajoitus on erityisen tärkeää uutta käytöstä opetettaessa. Mitä nopeampia reaktioita ollaan vahvistamassa, sitä nopeampi myös kouluttajan täytyy olla ajoituksen kanssa. Koska eläimet reagoivat keskimäärin nopeammin kuin ihmiset, pieni ennakointi on kouluttajan osalta välttämätöntä. Ajoituksen apuna voidaan käyttää mm. ehdollisia vahvisteita, jotka mahdollistavat palautteen antamisen alle sekunnin tarkkuudella.
Myöhemmin, kun koira jo hallitsee harjoiteltavan asian eli tietää varmasti mistä palaute annetaan, ajoituksella ei ole enää niin suurta merkitystä. Ajoituksella ei ole suurta roolia myöskään silloin jos koulutetaan kestoltaan pitkiä käytöksiä, esimerkiksi paikallaoloa.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Epätäsmällisen ajoituksen ongelmat vaihtelevat hieman annetusta palautteesta riippuen. Yhteistä kaikille on kuitenkin se, että koira yhdistää palautteen väärään käytökseen eikä siihen, johon palaute oli alun perin tarkoitettu. Koulutettavaan käytökseen voi tulla mukaan myös epätoivottuja asioita, tai koira voi muodostaa tarpeettomia käytösketjuja, joista se täytyy erikseen kouluttaa pois.
Positiivisen vahvisteen ja negatiivisen rankaisun ollessa kyseessä väärä käytös vahvistuu tai heikkenee, ja koira saattaa turhautua epäselvästä palautteesta. Virheet on kuitenkin kohtuullisen helppo korjata toistojen ja parannetun ajoituksen avulla. Positiivisen rankaisun ja negatiivisen vahvisteen kohdalla ajoituksen kanssa tapahtuneet virheet ovat kuitenkin vakavammat, sillä tilanteisiin liittyy yleensä koiran epämukavuus ja mahdollinen pelko.


title: Koiran kouluttaminen

text: Palaute pyritään aina antamaan koiralle siten, että se edesauttaa oppimista. Koirat liikkuvat kohti hyviä asioita ja ottavat etäisyyttä ikäviin asioihin. Kyse ei ole houkuttelusta, sillä palkkion ei tarvitse olla näkyvillä ennen itse palkitsemista. Jos kouluttaja käskee koiran maahan ja laittaa makupalan lattialle koiran etujalkojen väliin, koiran toiminta suuntautuu jatkossakin kohti lattiaa. Jos taas kouluttaja palkitsee koiran koiran yläpuolelta, jolloin koira joutuu kurkottamaan ylöspäin tai jopa nousemaan ylös, koiran toiminta suuntautuu jatkossakin ylöspäin. Käytännössä tämä saattaa näkyä esimerkiksi siten, että koira menee maahan vain puolittain (maaten kyynärpäät ilmassa valmiina nousemaan ylös). Rankaisuja käytettäessä on oltava tarkkana, että koira ei yhdistä rankaisua sijaintiinsa. Häkissä haukkuvan koiran rankaiseminen saattaa saada koiran välttelemään itse häkkiä, ja ns. näkymättömän aidan säikäyttämä koira ei välttämättä suostu enää astumaan ulko-ovesta ulos.


title: Koiran kouluttaminen

text: Mitä useammin koira saa vahvisteen tietystä käytöksestä, sitä vahvemmaksi kyseinen käytös muodostuu. Toisin sanoen koira käyttäytyy yhä useammin tavalla, jonka aikana se on saanut vahvisteita. Uutta asiaa opeteltaessa koiran pitäisi saada vahviste vähintään viiden sekunnin välein eli noin kaksitoista kertaa minuutissa, jotta oppiminen olisi mahdollisimman tehokasta. Näin suureen vahvistetiheyteen on mahdollista päästä vain, jos vaatimustaso on määritelty tarpeeksi matalalle.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Oppimiseen vaikuttaa, kuinka monimutkaista asiaa koiralta vaaditaan ennen vahvisteen antamista. Jos vaatimustaso on liian korkealla eikä koira näin ollen ymmärrä, mitä sen kannattaisi tehdä vahvisteen saamiseksi, vahvistetta ei päästä antamaan eikä koira opi.
Jos koulutettava asia on monimutkainen, se on syytä jakaa pieniin osatavoitteisiin, joiden avulla vaatimustasoa nostetaan pikkuhiljaa. Osatavoitteiden määrän määrittelee koulutettavan asian monimutkaisuus. Mitä vähemmän vaatimustasoa kerralla nostaa, sitä todennäköisempää on, että koulutus etenee ongelmitta ja nopeasti. Vaatimustasoa kannattaa kuitenkin nostaa tarpeeksi nopeasti, sillä liian pitkään toistettu vaihe voi vaikeuttaa seuraavaan osatavoitteeseen pääsyä. Hyvä vaatimustason nostamisen ajankohta on, kun koira onnistuu vähintään kahdeksan kertaa kymmenestä yrityksestä, jolloin onnistumisprosentti on 80%. Onnistuminen määritellään siten, että heti vahvisteen saatuaan koira pyrkii käyttäytymään tavalla, josta vahviste seurasi.


title: Koiran kouluttaminen

text: Jos koira koulutuksen aikana esimerkiksi väsyy tai tulee kylläiseksi ruoasta, koiran keskittyminen koulutukseen huononee. Koiran jaksaminen on yksilöllistä, ja siihen vaikuttavat esimerkiksi koiran ikä, aikaisemmat kokemukset, koiran rotu ja koirayksilö. Lyhyet ja toistuvat n. 1-5 minuutin pituiset koulutusjaksot ovat tehokkaampia kuin yksi pitkä koulutusjakso, sillä koiran keskittymiskyky pysyy näin parempana.


title: Koiran kouluttaminen

text: Oppimishistoria tarkoittaa koiran kokemia tilanteita ja seurauksia sen koko elämän ajalta. Mitä vanhempi koira on kyseessä, sitä vahvempi käsitys sillä on erilaisista tilanteista. Vanhat koirat ovat usein tottuneet pääsemään päämääräänsä tietyn käytöksen kautta vuosien ajan, ja tällöin näiden käsityksien muuttaminen on suuren työn takana. Tästä juontaa vanha sanonta "vanha koira ei opi uusia temppuja". Käyttäytymismallien muuttaminen eri tilanteissa on vaikeaa, mutta ei mahdotonta. Tosin täysin uusien käytösten, kuten maahanmenon, opettaminen vanhalle koiralle voi olla yhtä helppoa kuin nuorelle koiralle, sillä vanhoillakaan koirilla ei ole uusista asioista ennestään mielipidettä. Jos vanhalla koiralla kuitenkin on itse oppimistilanteesta epämiellyttävä oppimishistoria, kuten rankaisujen käyttö, opetus on vaikeaa.


title: Koiran kouluttaminen

text: Koiran oppimisen voi jakaa karkeasti erilaisiin tapoihin. Koira voi oppia samaan aikaan erilaisilla tavoilla.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Tilanne, jossa ympäristö reagoi koiran käytöksen muutokseen. Operantti ehdollistuminen on tahdonalaista. Ehdollistuminen lähtee liikkeelle koiran omasta toiminnasta, jonka aikana tai välittömästi käytöksen jälkeen koira saa itselleen merkityksellistä palautetta. Tämän seurauksena koira alkaa ehdollistua kyseisen käytöksen seurauksiin.
Näin voi tapahtua esimerkiksi silloin, kun omistaja odottaa koiransa istuvan ennen kuin antaa tälle ruokakupin. Kun koira istuu, se saa vahvisteen eli ruokakupin lattialle. Tämän toistuessa koira oppii, että istuessaan kyseisessä tilanteessa ruokakuppi laskeutuu maahan.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Psykologi Ivan Pavlov löysi klassisen ehdollistumisen vuonna 1927. Kun hän tutki ruoansulatusta koirien avulla, hän huomasi koirien syljenerityksen käynnistyvän jo silloin, kun ne kuulivat koiria ruokkivien hoitajien askeleet käytävällä. Pavlov alkoi tutkia asiaa mm. yhdistämällä kellonsoiton ruokaan, jolloin koirien syljeneritys alkoi kellon äänen kuuluessa, vaikka ruokaa ei ollutkaan.
Kun koiralle merkityksetön eli "ehdollinen" asia tapahtuu toistuvasti hieman ennen, samaan aikaan tai välittömästi sen jälkeen, kuin koiralle merkityksellinen eli "ehdoton" asia, näiden asioiden välille rakentuu mielleyhtymä. Tämän vuoksi koira alkaa käyttäytyä ehdollisen asian kohdalla siten, kuin se ennen käyttäytyi vasta ehdottoman asian kohdalla. Ehdollisia asioita voivat olla esimerkiksi ovikellon ääni, ehdottomia taas vieraiden ilmestyminen taloon. Kun nämä kaksi asiaa tapahtuvat toistuvasti peräkkäin tai samaan aikaan, pelkkä ovikellon ääni saa koiran ryntäämään ovelle vieraita odottamaan, vaikka vieraiden tulosta ei muuta merkkiä olisikaan.
Klassinen ehdollistuminen on tiedostamatonta ja tahdosta riippumatonta. Myös vihjeiden oppiminen tapahtuu klassisen ehdollistumisen kautta.


title: Koiran kouluttaminen

text: Tilanne, jossa koira luokittelee jonkin uuden asian täysin yhdentekeväksi eikä reagoi enää kyseisen asian läsnäoloon. Tottuminen tiettyyn asiaan tapahtuu, kun asia tuottaa koiralle jatkuvasti yhdentekevää palautetta. Ehdottomiin asioihin koira ei voi tottua, esimerkiksi ruokaan, sillä se on koiralle elinehto.


title: Koiran kouluttaminen

text: Tilanne, jossa koira luokittelee yhdentekeväksi jonkin sellaisen asian, joka on herättänyt aikaisemmin suurempia reaktioita. Siedättymistä tapahtuu, kun koira viedään niin kauas pelottavasta kohteesta, että koira kykenee olemaan stressaantumatta. Vähitellen kohdetta siirretään lähemmäs, mutta niin hitaasti, että koira ei stressaannu missään vaiheessa, vaan kohde herättää vain hieman ihmetystä tai jännitystä. Lopulta kohteen läsnäolo ei enää aiheuta koirassa suurempia reaktioita. Siedättyminen vaatii sitä enemmän aikaa, mitä suurempi koiran pelko ja kiihtymys siedätettävää asiaa kohtaan on.


title: Koiran kouluttaminen

text: Tilanne, jonka kokiessaan koira oppii kerrasta. Tämän kaltaisia tilanteita voivat olla esimerkiksi onnettomuudet tai tilanteet, joissa koira säikähtää vakavasti. Koiran luonne ja aikaisemmat kokemukset vaikuttavat siihen, kuinka helposti ja missä tilanteessa pelkoehdollistuminen voi tapahtua. Äärimmäisen uhkaavan tilanteen aikana koira voi yhdistää pelkonsa mihin tahansa tilanteessa olevaan yhteen tai useampaan asiaan, vaikka ne eivät todellisuudessa liittyisi tilanteeseen millään tavalla. Pelkoehdollistumisen seurauksia voi lievittää, mutta ne eivät koskaan katoa täysin.


title: Koiran kouluttaminen

text: Nimensä mukaisesti tilanne, jolloin koira oppii sosiaalisesti esimerkiksi matkimalla toisen koiran käyttäytymistä. Kyseistä oppimistapaa on tutkittu vasta vähän. Sosiaalista oppimista voi kuitenkin tapahtua esimerkiksi pennun seuratessa vanhemman koiran käyttäytymistä, jonka seurauksena pentu voi alkaa käyttäytyä samassa tilanteessa vanhemman koiran tavoin.


title: Koiran kouluttaminen

text: "Toiminnan nappaaminen" tarkoittaa tapaa, jossa kouluttaja odottaa passiivisesti niin kauan, että koira käyttäytyy halutulla tavalla. Tapaa käytetään silloin, kun halutaan antaa vahviste käytöksestä, jota koira tekee paljon luonnostaan. Tämän kaltaisia käytöksiä ovat esimerkiksi istuminen ja makaaminen.


title: Koiran kouluttaminen

text: "Vaiheittainen suuntaaminen" eli kansankielellä sheippaaminen tarkoittaa, että käytös jaetaan hyvin pieniin osatavoitteisiin ja edetään vaiheittain kohti tavoitetta. Tätä aikaansaamistapaa käytetään, kun koiralle opetetaan monimutkaisia käytöksiä, kuten noutamista.


title: Koiran kouluttaminen

text: "Kohteiden avulla opettaminen" tarkoittaa tapaa, jossa käytetään esineitä käytöksen aikaansaamiseksi. Ensin koira opetetaan vaiheittain suuntaamalla koskemaan johonkin esineeseen jollain ruumiinosallaan, yleensä joko kuonolla tai tassulla. Tämän jälkeen esine siirretään paikkaan, johon koiran kosketus halutaan siirtää. Myöhemmin esine poistetaan, ja koiralle aletaan antaa vahvisteita pelkästään uuden asian kosketuksesta. Esimerkiksi paperin, johon koira on oppinut koskemaan tassulla, siirtäminen valonkatkaisijalle saa koiran koskemaan tassullaan valonkatkaisijaa paperin kadotessa.


title: Koiran kouluttaminen

text: "Fyysinen ohjailu" sisältää samankaltaisia piirteitä houkuttelun kanssa. Koira ohjataan fyysisillä avuilla tekemään haluttu käytös, kuten painamalla koiran takapää kädellä maahan istumisen aikaansaamiseksi. Tämäkin tapa vahvistaa passiivisuutta, sillä koiran on kannattavampaa vain odottaa fyysistä ohjailua, kuin osoittaa oma-aloitteisuutta. Koira voi myös jäädä kiinni fyysisiin apuihin, eli ei esimerkiksi osaa istua ilman kosketusta alaselkään. Tietyt yksilöt voivat myös pitää fyysistä ohjailua painostuksena, jolloin ne kokevat avut rankaisun tavoin.


title: Koiran kouluttaminen

text:
"Houkuttelu" tarkoittaa tapaa, jossa koira houkutellaan esimerkiksi ruoan avulla tekemään jotain. Houkuttelu voi olla nopea tapa aikaansaada käytös, mutta sitä ei tulisi jatkaa kuin noin kolmen toiston verran. Houkuttelu vahvistaa koiran passiivisuutta, sillä koiran täytyy ainoastaan seurata houkuttelussa käytettävää makupalaa, ei keskittyä itse tekemiseen. Houkuttelusta voi muodostua tarkoituksettomasti osa käytöstä, eikä koira osaa käyttäytyä halutulla tavalla ilman ohjausta. Näin voi käydä esimerkiksi silloin, kun kouluttaja houkuttelee koiran istumaan ojentaen makupalaa pitelevän käden koiran pään yläpuolelle. Tämän toistuessa koira yhdistää käden liikkeen osaksi käytöstä, eikä istu ilman sitä.
älä huuda koskaan koiralle kun se ei tee sitä mitä käsketään.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Koiralle voidaan kouluttaa klassisen ehdollistumisen avulla vihjeitä, joiden avulla koira tietää käyttäytyä tietyllä tavalla saadakseen vahvisteen tai välttääkseen rankaisun. Vihjeitä voivat olla esimerkiksi näköhavainnot (kuten kouluttajan eleet), äänet (kuten kouluttajan sanat), tuntohavainnot (kuten kosketus selkään) tai hajut. Kun sama vihje toistetaan useita kertoja samaan aikaan tietyn koiran käytöksen kanssa, koira yhdistää vihjeen ja käytöksen toisiinsa. Näin esimerkiksi käy, jos toistuvasti koiran istuessa se kuulee sanan "istu".
Vihjeen merkitys koiralle vaihtelee hieman opetusmenetelmästä riippuen. Jos koira saa istumisesta vahvisteita, vihje merkitsee koiralle kirjaimellisesti vihjettä, joka mahdollistaa vahvisteen. Jos taas koira saa epämiellyttävän tilanteen loppumaan tai välttää rankaisun kokonaan istumalla, vihjeestä tulee koiralle niin sanottu varoitussignaali. Sen kuullessaan koira istuu, jotta välttyisi pahoilta asioilta. Koiran yleiskäytökseen luonnollisesti vaikuttaa, kumpi merkitys vihjeellä on.
Käytökseen kannattaa liittää vihje vasta, kun koira osaa valmiin käytöksen kokonaisuudessaan. Muuten on vaarana, että koira yhdistää vihjeen johonkin koulutuksen osavaiheeseen eikä valmiiseen haluttuun suoritukseen. Ennen vihjeen/vihjesanan/käskyn/komennon lisäämistä, koiran käytös tulee siis saada aikaiseksi jollakin edellä mainitulla tavalla ja vasta tämän jälkeen toimintaan liitetään toimintaa kuvaava vihje/vihjesana/käsky/komento.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Koska koira kommunikoi eleiden ja ruumiinkielen avulla, se oppii helpommin eleistä tai näköhavainnoista koostuvat vihjeet. Ääniä ja sanoja opetettaessa kouluttajan täytyy olla erityisen tarkka, ettei tilanteessa ole sanan lisäksi mitään muuta, minkä koira voisi käsittää vihjeeksi. Jos käden heilautus ja sana osuvat samalle hetkelle, koira todennäköisesti keskittyy enemmän näköhavaintoon eli käden heilautukseen.
Latenssi on aika, joka koiralla kuluu vihjeen saamisesta siihen reagointiin. Kun sekä käytös että siihen liitetty vihje ovat vahvoja, voidaan latenssiaikaa ryhtyä koulutuksen avulla vähentämään.


title: Koiran kouluttaminen

text: Koiran tunteman käskyn eli vihjeen voi kouluttaa ärsykekontrolliin. Ollakseen ärsykekontrollissa, vihjeen on täytettävä neljä sääntöä:1. Koira toimii vihjeen mukaisesti vihjeen saadessaan (koira koskettaa valokatkaisijaa kuullessaan sanan "valot")


title: Koiran kouluttaminen

text: 2. Toimintaa ei tapahdu, jos vihjettä ei anneta (koira ei kosketa valokatkaisijaa, jos se ei kuule sanaa "valot")


title: Koiran kouluttaminen

text: 3. Toimintaa ei tapahdu, jos esitetään aiemmin opittu vihje (jos koira kuulee sanan "maahan", se ei käy koskettamassa valokatkaisijaa, vaan menee maahan)


title: Koiran kouluttaminen

text: 4. Toimintaa ei tapahdu, jos esitetään tuntematon vihje (kun koira kuulee sanan "hevonen", se ei käy koskettamassa valokatkaisijaa, vaan on tekemättä mitään)


title: Koiran kouluttaminen

text: Kaikkia koulutettuja käytöksiä ei tarvitse saada ärsykekontrolliin kuin osittain. Varsinkaan oma-aloitteista toimintaa (kohta 2.) ei voi kitkeä sellaisten käytösten kohdalla, joita koira tekee paljon luonnostaan (istuu, makaa, seisoo jne.) Joidenkin käytösten kohdalla taas on erittäin tärkeää, että käytös on ärsykekontrollissa kokonaan; esimerkiksi pelastuskoiraa, joka toistuvasti tekee "vääriä hälytyksiä" eli ilmoittaa löytäneensä kadonneen henkilön löytämättä kuitenkaan ketään, ei tositoimiin kelpuutettaisi.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Ärsykekontrollia koulutettaessa ilman vihjettä ja väärästä vihjeestä suoritetut toiminnot jätetään palkitsematta, ja vain oikeasta vihjeestä suoritetut toiminnot palkitaan. Näin oma-aloitteinen toiminta lopulta "sammuu "eli loppuu koiran kokiessa vihjeettä tapahtuneen toiminnan hyödyttömäksi.
Ärsykekontrollia koulutettaessa ilman vihjettä ja väärästä vihjeestä suoritetut toiminnot jätetään palkitsematta, ja vain oikeasta vihjeestä suoritetut toiminnot palkitaan. Näin oma-aloitteinen toiminta lopulta 'sammuu' eli loppuu koiran kokiessa vihjeettä tapahtuneen toiminnan hyödyttömäksi.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Koirat eivät yleistä asioita kovinkaan helposti; koira, joka osaa toimia koulutetulla tavalla kotona, ei välttämättä ymmärrä käskyjä lainkaan kodin ulkopuolella. Tämä johtuu siitä, että koira on yhdistänyt kotiympäristön osaksi käskyä ja koulutettua toimintoa. Tällaisen käskysanan antaminen kodin ulkopuolella olisi siis koiran näkökulmasta sama asia, kuin koiraa käskettäisiin noutamaan ilman, että ympäristössä olisi mitään noudettavaa. Koiran mielestä jotain oleellista puuttuu, eikä siksi kykene toimimaan käskyn mukaisesti.
Jotta tämänkaltainen ongelma voitaisiin välttää, on koiran kanssa harjoiteltava mahdollisimman monessa erilaisessa ympäristössä. Näin koira ei yhdistä tiettyä käyttäytymismallia vain tiettyyn paikkaan. Yleistyksen tarpeen laajuus riippuu koulutettavasta käytöksestä; esimerkiksi avustajakoiran ei tarvitse osata sytyttää valoja kuin omistajansa kotona, mutta sen on osattava nostaa omistajansa tiputtamat tavarat ympäristöstä riippumatta. Sama pätee myös muihin tekijöihin; esimerkiksi noutoa opetettaessa on tärkeää noudattaa koiralla lukuisia erilaisia esineitä, jotta koira ymmärtäisi noutokäskyn pätevän kaikenlaisiin esineisiin.
Uuteen ympäristöön/esineeseen siirryttäessä on tärkeää laskea vaatimustasoa, tai jopa aloittaa käskyn harjoittelu täysin alusta, jotta koira kykenisi toimimaan halutulla tavalla ja se päästäisiin palkitsemaan. Vaikka käskyn harjoittelu jouduttaisiin aloittamaan alusta, koulutus etenee uudessa ympäristössä kuitenkin huomattavasti nopeammin, ja mahdollisesti jo muutaman toiston jälkeen koira kykenee samaan vaatimustasoon kuin kotiympäristössäkin. Kun koiran kanssa on harjoiteltu riittävän monessa erilaisessa ympäristössä, ei vaatimustason väliaikainen laskeminen ole enää välttämätöntä ko. käytöksen kohdalla.


title: Koiran kouluttaminen

text: Yleistämisestä on monesti kyse myös silloin, kun koiraa käskee joku muu kuin koiraa kouluttanut henkilö, ja koira ei toimi käskyn mukaisesti. Jokaisella ihmisellä on oma tapansa toimia ja elehtiä, ja koirat huomaavat myös pienet, tarkoituksettomat eleet helposti ja yhdistävät ne osaksi käskyä. Kun myöhemmin joku muu käskee koiraa, nämä eleet puuttuvat, ja koiran mielestä käsky on puutteellinen eikä se näin ollen ymmärrä mistä on kyse. Jos koiran on tarkoitus totella useita ihmisiä, kuten kaikkia perheenjäseniä, on tärkeää että kaikki perheenjäsenet harjoittelevat käskyä koiran kanssa koulutuksen päätyttyä. Näin koira oppii toimimaan pelkästään käskyn voimalla, eikä takerru enää pieniin yksittäisiin eleisiin. Ammattikoirankouluttajaa käytettäessä on tärkeää, että koiran kouluttanut henkilö harjoittelee yhdessä myös koiran uuden omistajan kanssa.


title: Koiran kouluttaminen

text: Tietyissä tilanteissa yleistämistä rajoitetaan tarkoituksella. Jos koiran on tarkoitus oppia esimerkiksi noutamaan esineitä niiden nimen perusteella, opetus tapahtuu samalla tavoin kuin tavallista noutoakin opetettaessa, mutta sen sijaan että käsky yleistettäisiin lukuisiin erilaisiin esineisiin, harjoitellaankin vain yhdellä ja ainoalla esineellä. Jos koiralle opetetaan noutokäskyä "puhelin", ja harjoitukset toteutetaan pelkästään puhelinta käyttämällä, koira ei myöhemmin osaa noutaa "puhelin" käskyn kuullessaan kuin puhelimen.


title: Koiran kouluttaminen

text: Koira täytyy erikseen opettaa käyttäytymään halutulla tavalla myös tilanteessa, jossa jokin ympäristön ärsyke kiinnittää koiran huomion. Tällaisia häiriöitä voivat olla esimerkiksi vieraan koiran haukunta, aseen laukaukset, pyöräilijät, autot ja mikä tahansa muu ympäristön seikka. Harjoittelu aloitetaan häiriön ollessa niin kaukana, että koira vielä kykenee suoriutumaan tehtävästään. Vähitellen koiran edistymisestä riippuen häiriötä kasvatetaan haluttuun voimakkuuteen.


title: Koiran kouluttaminen

text: Jos lopputulos vaatii, koira opetetaan tekemään haluttua asiaa pitkiä aikoja, pitkien matkojen päässä tai useita kertoja peräkkäin. Näitä voivat edellyttää esimerkiksi paikallaolot, joissa koiran täytyy pysyä tietyssä asennossa pitkä aika omistajan ollessa poissa näkyvistä, tai kisasuoritus, jossa koira joutuu tekemään useita asioita saamatta jokaisesta käytöksestä palkintoa. Koulutus aloitetaan 1 sekunnista, askeleesta tai suorituksesta, josta määrää vähitellen nostetaan suuremmaksi koiran edistyksestä riippuen vahvisteaikatauluja käyttäen.


title: Koiran kouluttaminen

text: Kun koiralle opetetaan uutta reaktiota tai käyttäytymismallia, koiran tunnetila koulutuksen aikana ehdollistuu helposti osaksi toimintoa. Jos rauhallisessa ja hieman väsyneessä mielentilassa olevalle koiralle opetetaan maahanmenoa, jatkossa jo pelkkä "maahan" käsky saattaa saada koiran rauhalliseksi ja rentoutuneeksi. Koiran tunnetila luonnollisesti vaikuttaa koulutuksen lopputulokseen ja valmiiseen suoritukseen. Tämän vuoksi kouluttajan tulisi päättää jo ennen koulutuksen aloittamista, minkälainen koiran tunnetila olisi kyseisen käskyn suorittamiseksi parhain; jotkin toiminnot koiran tulisi suorittaa mahdollisimman rauhallisesti (esimerkiksi paikallaan makaaminen), kun taas toiset toiminnot vaativat koiralta nopeutta ja energisyyttä (esimerkiksi luoksetulo).


title: Koiran kouluttaminen

text: Koiran saama palaute vaikuttaa koiran tunnetilaan koulutuksen aikana. Yleisesti ottaen vahvisteet eli palkkiot saavat koiran aktiivisemmaksi, kun taas rankaisut passivoivat. Kuitenkin erityyppiset vahvisteet vaikuttavat koiraan eri tavoin; ruokapalkkiot yleensä rauhoittavat koiraa ja edesauttavat rauhallisen tunnetilan saavuttamista, kun taas leikkiminen kiihdyttää koiraa ja edesauttaa nopeiden ja innokkaiden reaktioiden syntymistä. Loppujen lopuksi tulokset ovat kuitenkin koirakohtaisia; esimerkiksi hyvin nälkäinen tai ahne koira saattaa kiihtyä ruokapalkkioiden mahdollisuudesta sen sijaan, että sen käytös rauhoittuisi.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Käyttäytymisketju sisältää useita yksittäisiä käytöksiä, jotka koira suorittaa tietyssä järjestyksessä. Ketjun ensimmäinen käytös toimii vihjeenä suorittaa seuraava käytös, joka taas toimii vihjeenä kolmannelle ja näin koira lopulta pääsee ketjun viimeiseen osaan.
Ketjuja esiintyy koiran luontaisessa käytöksessä (esim. metsästyskäyttäytyminen). Koira voi opetella niitä omin päin tai kouluttajan avustuksella. Käyttäytymisketjuja hyödynnetään esimerkiksi palveluskoiranoudon tai henkilöhaun koulutuksessa.
Jotta käytökset voisi yhdistää ketjuksi, niiden täytyy olla yhtä vahvoja. Jos jokin ketjun käytöksistä on heikko, ketju katkeaa helposti eli koira ei suorita kaikkia käytösketjussa olevia osia.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Ketju on mahdollista kouluttaa kahdella eri tavalla. Etuperinketjutuksessa ketjun kaikille osille annetaan nimet, joiden avulla koira saadaan suorittamaan osat halutussa järjestyksessä. Kun osia toistetaan tietyssä järjestyksessä tarpeeksi kauan, koira alkaa ennakoida ja siirtyy osasta toiseen ilman erillistä pyyntöä. Näin osien nimien käyttö voidaan yksitellen lopettaa, ja lopulta koira tekee kaikki osat vain yhdestä vihjeestä.
Takaperinketjutuksessa koulutus aloitetaan ketjun viimeisestä osasta, kuten noudossa esineen luovuttamisesta ihmiselle. Tämän jälkeen esine laitetaan maahan, jolloin koiran on nostettava esine voidakseen luovuttaa sen. Seuraavaksi esine laitetaan kauemmas, jolloin koira joutuu hakemaan, nostamaan ja luovuttamaan esineen. Takaperinketjutuksen etu onkin, että ketju kulkee koko ajan kohti koiralle helpompia ja tutumpia asioita Premackin periaatetta hyödyntäen.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Kun koiran käytös ei saa ympäristöstään enää minkäänlaista palautetta, se vähenee ja lopulta loppuu kokonaan. Tätä kutsutaan sammumiseksi. Jotta käytös voisi sammua, sammutettava käytös ei saa tuottaa vahvistetta missään vaiheessa. Satunnainen vahvistaminen riittää ylläpitämään käytöstä jopa tehokkaammin, kuin jatkuva vahvistaminen. Tämä johtuu siitä, että satunnaisesti vahvisteen saanut koira on tottunut saamaan vahvisteen harvoin, toisin kuin jatkuvasti vahvistettu koira.
Sammumiselle on tyypillistä käytöksen loppumista edeltävä sammumispurkaus, jolloin koiran toiminta turhautumisen takia ensin kiihtyy ja muuttuu voimakkaammaksi ennen sen vähenemistä. Jos sammumispurkauksen aikanakaan käytös ei tuota vahvistetta, koira lopulta luovuttaa ja lopettaa yrittämisen. Spontaani palautuminen on kuitenkin mahdollista, eli sammuttamisesta huolimatta vanha reaktio voi hetkellisesti palautua pitkienkin aikojen jälkeen. Jos käytös ei silloinkaan tuota palautetta, se unohtuu taas.


title: Koiran kouluttaminen

text:
Sammuttamista käytetään tietyn tyyppisten ongelmakäytösten ratkaisemiseen. Käytösten, joiden aikaansaamaa vahvistetta ei voida täysin poistaa, ei voida myöskään sammuttaa. Tämän kaltaisia käytöksiä ovat esimerkiksi itsessään palkitsevat asiat, kuten karkaaminen.
Tiettyjä käytöksiä vahvistetaan tarkoituksella satunnaisesti, jotta niistä tulisi mahdollisimman kestäviä ja vahvoja sammumista vastaan. Tällaisia käytöksiä ovat esimerkiksi pitkäkestoiset suoritukset, kuten paikallaolot. Niissä koiran on kyettävä jatkamaan tiettyä käyttäytymistä pitkän aikaa turhautumatta siitä, että vahvisteita tulee harvoin.
Klassisesti ehdollistuneet mielleyhtymät voidaan sammuttaa toistamalla ehdollista ärsykettä toistuvasti ilman ehdottoman ärsykkeen esiintymistä. Kun ehdollinen ärsyke ei enää ennusta ehdottoman ärsykkeen tapahtumista, se menettää merkityksensä ja muuttuu koiralle jälleen neutraaliksi.


title: Kalteva torni

text: Kalteva torni on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Timo Koivusalo. Elokuva kertoo Martti Suosalon esittämän mieleltään järkkyneen, skitsofreniaa sairastavan miehen matkasta Suomesta Italiaan.


title: Kalteva torni

text: Seela Sella palkittiin roolistaan parhaan naissivuosan Jussilla vuonna 2007. Lisäksi elokuva oli ehdolla kahdessa muussa kategoriassa: paras miespääosa (Suosalo) ja paras naispääosa (Liisa Kuoppamäki). Elokuva on myös edustanut Suomea saksalaisilla ja venäläisillä elokuvafestivaaleilla.


title: Maks Luburić

text: Vjekoslav ”Maks” Luburić (6. maaliskuuta 1911 – 20. huhtikuuta 1969) oli Kroatian toisen maailmansodan aikaisen Ustaša-hallinnon jäsen ja sotarikollinen.


title: Maks Luburić

text: Luburićin isä kuoli pian ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja perhe joutui elämään äärimmäisessä köyhyydessä. Nuoruudessaan Luburić ajautui pikkurikollisuuteen. Hänet pidätettiin ja tuomittiin irtolaisuudesta lyhyeen vankeusrangaistukseen vuonna 1929. Kahta vuotta myöhemmin, vuonna 1931, häntä syytettiin kavalluksesta. Mostarilainen oikeusistuin tuomitsi hänet viideksi kuukaudeksi vankeuteen. Pian tuomionsa julistamisen jälkeen hän kuuli Ustaša-järjestöstä ja siirtyi sen koulutusleireille Unkariin ja Italiaan.


title: Maks Luburić

text: Unkarissa Luburić tutustui Jure Francetićin, elinikäiseen ystäväänsä. Francetić keksi ryhtyä kutsumaan Vjekoslavia nimellä Maks, joka jäi pysyvästi käyttöön.


title: Maks Luburić

text: Toisen maailmansodan aikana, huhtikuussa 1941, Jugoslavian alueelle perustettiin Itsenäinen Kroatian valtio, joka oli Saksan ja Italian nukkevaltio. Ustaša-järjestö muodosti Kroatiasta yksipuoluediktatuurin.


title: Maks Luburić

text: Luburić oli noussut Ustašan kenraaliksi ja toimi Kroatian salaisen poliisin III-osaston johtajana. Hän oli organisoimassa Jasenovacin keskitysleiriä ja myöhemmin komensi sitä. Leirillä säilytettiin ja murhattiin juutalaisia, romaneja, serbejä ja Ustašaa vastustaneita kroaatteja. Luburić kävi lokakuussa 1941 Saksassa saamassa Gestapolta oppia keskitysleirien rakentamisessa ja hallinnoimisessa.


title: Maks Luburić

text: Luburić kannatti äärimmäisiä otteita vastarintaa kohtaan. Vuonna 1942 eräissä juhlissa Luburić kerskui toiminnallaan saaneensa aikaan enemmän surmattuja kuin mihin ottomaanit olivat aikanaan kyenneet. Saksalainen Wehrmachtin kenraali Edmund Glaise von Horstenau tapasi Luburićin Jasenovacissa ja kuvaili tätä esimiehilleen monilla negatiivisilla adjektiiveilla. Titon joukoissa taistellut ja myöhemmin korkea-arvoinen jugoslavialainen poliitikko Milovan Djilas on kuvaillut muistelmissaan, miltä Bosnian serbikylissä näytti Luburićin joukkojen riehunnan jälkeen. Myös Luburicin sisar Nada Tanic-Luburić oli sotarikollinen. Hän johti Jasenovacin keskitysleirin naisten osastoa.


title: Maks Luburić

text: Huhti-toukokuussa 1945 Kroatian valtio sortui. Luburić lähti kohti Itävallan rajaa mukanan pakolaisjoukko, joka koostui paitsi Ustašan joukoista perheineen, myös monista kroaateista, joilla ei ollut mitään tekemistä Ustašan julmuuksien kanssa. Tapaus johti Bleiburgin murhenäytelmään, jossa tuhannet ihmiset saivat surmansa. Luburić pääsi kuitenkin yhdessä Ustašan johtajan Ante Pavelićin kanssa pakenemaan ulkomaille.


title: Maks Luburić

text: Pian sodan jälkeen Luburić yritti nostaa vastarintaa Kroatiassa ns. "Krizari"- eli ristiretkeläississien avulla. Hanke kuitenkin tyrehtyi. Hän oleskeli sodan jälkeen Saksassa, Espanjassa, Kanadassa ja Ruotsissa. Hän perusti HNO-järjestön ("Hravatski narodni otpor", "Kroatian kansan vastarinta") ja koordinoi sen terroria ympäri Eurooppaa. Vuonna 1969 Luburić löytyi kuoliaaksi pahoinpideltynä huvilaltaan Espanjassa. Todennäköisesti hänet tappoi Jugoslavian tiedustelupalvelun UDBA:n agentti Ilija Stanić.


title: Vammalan Lentopallo

text: Vammalan Lentopallo (lyh. VaLePa) on sastamalainen lentopalloseura, jonka edustusjoukkue pelaa Lentopallon Mestaruusliigassa. VaLePan voittamat neljä Suomen mestaruutta ajoittuvat vuosiin 2012, 2014, 2017 ja 2018. SM-hopealle VaLePa on pelannut vuosina 2011 ja 2016 ja SM-pronssille neljästi 1992, 2008, 2013 ja 2015.


title: Vammalan Lentopallo

text: Vuonna 1978 perustettu seura pelasi ensimmäisen kerran miesten lentopallon pääsarjatasolla kaudella 1984-1985. Sittemmin VaLePa on kolmasti pudonnut ja myös noussut takaisin lentopalloliigaan. Kausi 2017-2018 on seuralle 28. ylimmällä sarjatasolla. Euroopan seurakilpailuissa VaLePa on esiintynyt kaikilla kolmella tasolla. Nykymuotoisen Mestarien liigan lohkovaiheeseen se selviytyi syksyllä 2017 ensimmäisenä suomalaisena ja pohjoismaisena miesjoukkueena. Kaudella 2015-16 VaLePa saavutti Euroopan toiseksi kovimmassa seurakilpailussa CEV-cupissa puolivälieräpaikan.


title: Vammalan Lentopallo

text:
VaLePan kotihallina on syksystä 2012 toiminut Vexve Areena ("Sastamalan liikuntahalli)". Aiemmin joukkue pelasi Sylvään koululla.
Päävalmentaja: Sami Kurttila


title: Vammalan Lentopallo

text: 2-valmentaja: Janne Kangaskokko


title: Vammalan Lentopallo

text: Huoltaja: Manu Soro


title: Vammalan Lentopallo

text: Tilastot: Mikko Korpela


title: Vammalan Lentopallo

text: Päävalmentaja: Janne Kangaskokko


title: Vammalan Lentopallo

text: Apuvalmentajat: Jukka Tapio ja Timo Mäkelä


title: Vammalan Lentopallo

text: Joukkueenjohtaja: Matti Saarenmaa


title: Vammalan Lentopallo

text: Seuran puheenjohtajana toimii Jarmo Nieminen ja toiminnanjohtajana Teemu Tolonen.


title: Vammalan Lentopallo

text: VaLePa on tullut tunnetuksi huippupelaajien hautomona. Suomen maajoukkuepelaajista seuran kasvatteja ovat mm. Mikko Esko, Jari Tuominen ja Olli-Pekka Ojansivu. Myös useissa liigaseuroissa menestyneet Toni Tuominen ja Jussi Ahonen aloittivat uransa Vammalassa.


title: Théodule Ribot

text: Théodule-Armand Ribot (18. joulukuuta 1839 Guingampissa, Bretagne, Ranska – 9. joulukuuta 1916) oli ranskalainen psykologi.


title: Théodule Ribot

text: Ribot sopiskeli Lycée de St Brieucissa ja suuntautui akateemiselle uralle. Vuonna 1856 Ribot alkoi opettaa ja sai vihdoin 1862 viran École Normale Supérieure -yliopistosta. Vuonna 1885 Ribot piti luentokurssin kokeellisesta psykologiasta Sorbonnen yliopistossa, ja kolme vuotta myöhemmin hänet nimitettiin Collège de Francen kokeellisen psykologian professoriksi. Väitöskirja "Hérédité: étude psychologique" on hänen tunnetuin teoksensa.


title: Théodule Ribot

text: Kokeilevien menetelmien mukaisesti Ribot keräsi yhteen esimerkkitapauksia perityistä poikkeavuuksista. Hän oli erityisen kiinnostunut psyykkisten toimintojen fyysisestä tuottamisesta, kun taas henkiset tai ei-aineelliset tekijät Ribot jätti huomiotta. Herbert Spencerin ajatukset vaikuttivat häneen vahvasti, ja Ribot ranskansi tämän teoksen "Principles of Psychology".


title: Théodule Ribot

text: Lukuisten artikkelien lisäksi Ribot kirjoitti Arthur Schopenhauerin filosofiaa käsittelevän teoksen "Philosophie de Schopenhauer" (1874). Oman aikansa psykologista tutkimusta hän kartoitti kirjoittamalla englantilaista psykologiaa käsittelevän teoksen "La psychologie anglaise contemporaine" (1870) ja saksalaista psykologiaa käsittelevän teoksen "La Psychologie allemande contemporaine" (1879). Merkittäviä ovat myös neljä monografiaa "Les Maladies de la mémoire" (1881), "Les Maladies de la volonté" (1883), "Les Maladies de la personnalité" (1885) ja "La Psychologie de l’attention" (1888), jotka käsittelevät mielisairauksia.


title: Teos

text: Teos on Suomen tekijänoikeuslain tarkoittama ihmisen eli tekijän itsenäinen ja omaperäinen luomistyön tuote sen tekotavasta ja ilmenemismuodosta riippumatta. Teos on tekijänoikeussuojan, teossuojan, kohde.


title: Teos

text: Teoksia ovat esimerkiksi kirjalliset teokset, taiteelliset teokset, valokuvateokset, elokuvateokset, taidemaalaukset ja sävelteokset. Kirjallisia teoksia ovat muun muassa tietokoneohjelmat, kartat, graafiset teokset sekä kaunokirjallinen teksti ja tietokirjallinen asiateksti. Tämä esimerkkiluettelo ei ole tyhjentävä, vaan teos voi olla mikä tahansa muukin "henkisen luomistyön" tulos.


title: Teos

text: Kirjallisia ja taiteellisia teoksia suojataan tekijänoikeudella ja muut teokset voivat saada tarpeellista suojaa tekijänoikeuden lähioikeuksista.


title: Teos

text: Teoksen määritelmä liittyy olennaisesti tekijänoikeuteen. Tekijänoikeuslaki antaa suojaa tekijöidensä teoksille, mutta myös asettaa vaatimuksia itse teoksen suhteen. Teoksen tulee ylittää niin sanottu teoskynnys eli saavuttaa teostaso. Suojaa nauttiakseen sen pitää olla tarpeeksi omaperäinen ja itsenäinen työ.


title: Teos

text: Teostason saavuttaminen vaihtelee eri taiteenlajien välillä. Ratkaisu teostason saavuttamisesta tehdään tapauskohtaisella harkinnalla. Kiistatapauksissa yksittäisen teoksen teoskynnys määritellään tuomioistuimessa. Erään teosharkinnassa apuna käytetyn määritelmän mukaan teoskynnys ylittyy, jos voidaan olettaa, ettei kukaan muu työhön ryhtyessään olisi tehnyt samanlaista teosta.


title: Teos

text: Jos kaksi tai useampi tekijä ovat yhdessä luoneet teoksen heidän osuuksiensa muodostamatta itsenäisiä teoksia, on tekijänoikeus heillä yhteisesti. Yhdistämällä teoksia tai teosten osia voidaan aikaansaada kirjallinen tai taiteellinen kokoomateos ja siihen tekijänoikeus, mikä ei kuitenkaan rajoita oikeutta ensiksi mainittuihin teoksiin. Tämä pätee myös sellaisten musiikkiteosten kohdalla, joihin sanoittaja on kirjoittanut tekstin ja jonka säveltäjä on säveltänyt. Tällöin sanoitus on samanaikaisesti osa musiikillista teosta ja itsenäinen kirjallinen teos. Myös alkuperäinen sävellys ilman tekstiä on aina itsenäinen teos, mikäli se ylittää teoskynnyksen.


title: Teos

text:
Tekijänoikeutta ei ole lakeihin, asetuksiin eikä valtion tai viranomaisten asiakirjoihin.
Rakennusta ja käyttöesinettä saa omistaja tekijän luvatta muuttaa, mikäli tekniset tai tarkoituksenmukaisuussyyt sitä vaativat.


title: Teos

text: Pelkästään tosiasioita sisältävät luettelot kuten puhelinluettelot eivät ole teoksia. Tosiasioiden selostuskin voi olla teos, jos kirjoittaja on ilmaissut asian sellaisella omaperäisellä tavalla, mihin kukaan muu ei olisi voinut päätyä. Luetteloille on säädetty laissa tekijänoikeutta suppeampi luettelosuoja.


title: Teos

text: Muita ei-teoksiksi luettavia asioita ovat muun muassa matemaattiset kaavat ja algoritmit, tv-ohjelmien juonet ja formaatit, mittausten tuloksien muodostama data, tilastotiedot, ruokareseptit ja standardit. Valokopiot eivät ole Suomen lain mukaan teoksia, ellei niissä ole käytetty merkittävää luovuutta. Tekijänoikeuden lisäksi muun muassa valokuvien kopioita suojaavat tekijänoikeuden lähioikeudet.


title: Tähdentekijä

text: Tähdentekijä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Eduardo Duhalde

text: Eduardo Alberto Duhalde Maldonado (s. 5. lokakuuta 1941) on argentiinalainen poliitikko (Partido Justicialista) ja maansa väliaikainen presidentti 2002–2003.


title: Eduardo Duhalde

text: Duhalde syntyi Lomas de Zamorassa. Hän kouluttautui lakimieheksi ja valittiin vuonna 1987 Argentiinan kansankongressin jäseneksi. Hän oli vuosina 1989–1991 Carlos Menemin varapresidenttinä.


title: Eduardo Duhalde

text: Duhalde toimi Buenos Airesin kuvernöörinä kaksi kautta vuosina 1991–1999. Hän oli ehdolla presidentinvaaleissa 1999, mutta hävisi Fernando de la Rúalle. Rúan erottua talouskriisin ja joulukuun 2001 mellakoiden jälkeen kansankongressi nimitti Duhalden 2. tammikuuta 2002 Argentiinan väliaikaiseksi presidentiksi.


title: Eduardo Duhalde

text: Hänen oli alun perin tarkoitus hoitaa virkaa pari kuukautta, mutta hän toimi maan presidenttinä yli vuoden. Tänä aikana hän julisti maan maksukyvyttömäksi ja päästi peson kellumaan. Peso oli ollut 11 vuotta sidottuna dollariin hyperinflaation estämiseksi. Tämä oli johtanut kakoishinnotteluun, ja markkinapeso oli arvoltaan vain puolet virallisesta pesosta Peson kellutus johti 70 prosentin inflaatioon. Syyt Etelä-Amerikan entisen rikkaimman valtion vararikosta yltiöyksityistämisen ja uusliberaalin talouspolitiikan seurauksena on esitetty osuvasti dokumenttielokuvssa Argentiinan ryöstö (Memoria del saqueo; Fernando Solanas, 2004).


title: Eduardo Duhalde

text: Tyytymättömyyden ja painostuksen vuoksi Duhalde julisti uudet vaalit ja häntä seurasi toukokuussa 2003 Néstor Kirchner.


title: Eduardo Duhalde

text: Duhalde on naimisissa Hilda de Duhalden kanssa, joka pyrki lokakuun 2005 vaaleissa parlamenttiin Buenos Airesista Kirchnerin vaimon Cristina Fernández vastaehdokkaana, mutta hävisi tälle.


title: Richard Reid

text: Richard Colvin Reid (s. 12. elokuuta 1973), lisänimeltään Shoe Bomber ("Kenkäpommittaja") on brittiläinen mies, joka tuomittiin vuonna 2002 Yhdysvalloissa elinkautiseen vankeuteen terrori-iskuyrityksestä. Reid oli matkustajana American Airlinesin lennolla 63 Pariisista Miamiin 22. joulukuuta 2001. Hän yritti räjäyttää koneen kenkiinsä kätkemillään räjähteillä.


title: Richard Reid

text: Reid yritti sytyttää kenkiinsä piilottamansa räjähteet tulitikuilla. Henkilökunta huomasi hänen yrityksensä, ja onnistui matkustajien avulla taltuttamaan Reidin. Räjähteiden teho olisi riittänyt tuhoamaan lentokoneen. Koneessa oli 197 ihmistä.


title: Richard Reid

text: Reid kertoi kuulusteluissa olevansa fundamentalistinen islamisti. Reidin äiti on britti ja isä jamaikalainen, heistä kumpikaan ei ole islaminuskoinen. Reid kääntyi islamiin ollessaan vankilassa Felthamissa. Reid on sanonut olleensa kuuntelemassa radikaalin muslimisaarnaaja Abu Hamza al-Masrin luentoja Finsbury Parkissa Lontoossa. Samoja luentoja olivat kuuntelemassa myös vuoden 2005 Lontoon terrori-iskujen tekijät. Reid on kouluttautunut terroristijärjestö al-Qaidan leirillä Afganistanissa.


title: Richard Reid

text: Reid suorittaa tuomiotaan ADX Florence -vankilassa.


title: Sid Wilson

text: Sidney George ”Sid” Wilson on alternative metal -yhtye Slipknotin DJ. Hän esiintyy myös DJ Starscreamin nimellä.


title: Sid Wilson

text: Slipknotissa Sid Wilson toimii DJ:nä. Hänen Slipknot-naamareitaan ovat olleet useat erilaiset muunnelmat kaasunaamarista. Yksi yhtyeen alkuaikojen konserttien ohjelmanumeroista oli Wilsonin harrastama crowd surfing. Hän on myös sytyttänyt itsensä palamaan lavalla esittäessään kappaletta ”Scissors” sekä murtanut molemmat kantapäänsä All Hope Is Gone -kiertueen avauskonsertissa hypätessään rumpujalustalta alas. Sid on suuri "Transformers"-fani, mikä näkyy esimerkiksi hänen taiteilijanimessään ja tatuoinneissaan.


title: Sid Wilson

text: Wilsonin vanhemmat ovat kotoisin Englannista. Wilsonilla oli syntyessään kaksi ylimääräistä sormea, mutta ne poistettiin syntymän jälkeen.


title: Sid Wilson

text: Slipknot


title: Sid Wilson

text: DJ Starscream


title: Flemming Rasmussen

text: Flemming ”Razz” Rasmussen (s. 1. tammikuuta 1958 Kööpenhaminassa) on metallimusiikin parissa työskennellyt tanskalainen äänittäjä ja tuottaja.


title: Flemming Rasmussen

text: Rasmussenin uran tunnetuin yhteistyö tapahtui Metallican kanssa. Sen tuloksena Rasmussen äänitti ja tuotti albumit "Ride the Lightning", "Master of Puppets" ja "...And Justice for All".


title: Flemming Rasmussen

text: Hän on tuottanut myös Morbid Angelin albumin "Covenant", Blind Guardianin albumit "Nightfall in Middle-Earth" ja "Imaginations from the Other Side", Evilen albumin "Enter the Grave" sekä suomalaisen Ensiferumin albumin "Iron".


title: Berens River First Nation

text: Berens River First Nation on Berens Riverin kylän tuntumassa ja Berensjoen varrella Manitoban provinssissa Kanadassa sijaitseva First Nations -intiaanireservaatti. Reservaatti sijaitsee Winnipegjärven pohjoisaltaan itärannalla noin 270 kilometriä pohjoiseen Winnipegistä. Intiaanireservaatin väkiluku on noin 1 300 asukasta, lisäksi varsinaisen reservaatin ulkopuolella elää noin 700 asukasta. Reservaatin pinta-ala on 2 795 hehtaaria.


title: Berens River First Nation

text: Reservaatti ylläpitää Berens River Community Centre -asukastupaa. Paikalliset palvelut keskittyvät pääasiassa matkailuelinkeinon ympärille.


title: Keep of Kalessin

text: Keep of Kalessin on norjalainen extreme metal -yhtye. Se perustettiin Trondheimissä alun perin vuonna 1993 nimellä Ildskjaer. Nykyiseen nimeensä yhtye vaihtoi vuonna 1996. Yhtyeen musiikissa yhdistyvät perinteiset ja raa'at black metal -ainekset melodisuuteen, teknisyyteen, eeppisyyteen ja mystiikkaan. Laulujensa sanoituksiin yhtye kertoo saaneensa vaikutteita muun muassa yhdysvaltalaisen fantasiakirjailija Ursula le Guinin teoksista. Yhtyeen nimi on otettu Maameren tarinat -kirjasarjan arkkilohikäärmeeltä nimeltä Kalessin, joka hallitsee Maameren maailmaa. Keep of Kalessin oli ehdolla Spellemannprisenin, Norjan Grammyn saajaksi metalliyhtyeen luokassa vuonna 2008.


title: Keep of Kalessin

text: Yhtyeen varhaisessa kokoonpanossa olivat Ghash (laulu), Obsidian C. (kitara, koskettimet), Warach (basso) ja Vyl (rummut). Tällä kokoonpanolla yhtye julkaisi kaksi albumia: "Through Times of War" 1997 ja "Agnen: A Journey Through the Dark" 1999 ennen hajoamistaan. Sen jälkeen Obsidian C. teki kiertueita Satyriconin kanssa mutta palasi Keep of Kalessinin pariin äänittääkseen ep-levyn "Reclaim" vuonna 2003. Vuonna 2006 hän kokosi uudelleen yhtyeen äänittääkseen kolmannen albumin "Armada". Yhtye teki kiertueen Behemothin ja Dimmu Borgirin kanssa varhain vuonna 2008. Neljäs albumi Kolossus julkaistiin 6. kesäkuuta 2008.


title: Keep of Kalessin

text: Vuonna 2010 yhtye aukoi uusia uria osallistumalla Eurovision-laulukilpailuun kappaleella "The Dragon Tower", voitti semifinaalit ja jatkoi kansalliseen finaaliin. Yhtye sai finaalissa kolmannen sijan. Viides albumi Reptilian julkaistiin 10. toukokuuta 2010.EP:t


title: Pyhäkosken voimalaitos

text: Pyhäkosken voimalaitos on yksi Suomen suurimmista vesivoimalaitoksista. Laitos on Oulujoen vesistön voimaloista ylivoimaisesti suurin, ja jokisuulta laskien kolmas voimalaitos. Pyhäkoski sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla Muhoksen keskustaajaman itäpuolella. Voimalaitos on arkkitehti Aarne Ervin suunnittelema ja se on valmistunut vuonna 1951. Laitoksen työntekijöille on lähistölle rakennettu Ervin suunnitelmien mukaan Leppiniemen asuntoalue. Vesivoimalaitoksen yhteydessä toimii "Sähkömuseo", jossa esitellään Oulujoen voimaloiden rakentamista 1940–1960-luvuilla. Yhdessä voimalaitos, museo ja asuinalue muodostavat valtakunnallisestikin merkittävän kulttuurihistoriallisen kokonaisuuden.


title: Pyhäkosken voimalaitos

text: Pyhäkosken voimalaitoksen omistaa Fortum Oyj. Laitoksen kolmen Kaplan-turbiinin sähköteho on yhteensä 147 MW, joka on yli puolet enemmän kuin vesistön seuraavaksi suurimman voimalan teho. Myös voimalaitoksen yli 30-metrinen pudotuskorkeus on vesistössä omaa luokkaansa.


title: Montan voimalaitos

text: Montan voimalaitos on vesivoimalaitos Oulujoessa. Se sijaitsee Montassa noin kahden kilometrin päässä Muhoksen keskustaajamasta. Voimalaitos on Oulujoen voimalaitoksista toinen Oulun Merikosken jälkeen. Voimalaitoksen ja lähellä sijaitsevan asuntoalueen on suunnitellut arkkitehti Aarne Ervi. Oulujoki Osakeyhtiön rakentama voimalaitos valmistui vuonna 1955.