title: Tero Lehtovaara

text: Tero Heikki Mainio Lehtovaara (19. huhtikuuta 1937 Turku – 29. toukokuuta 2017 Porvoo) oli suomalainen diplomaatti, oppiarvoltaan lainopin kandidaatti. Lehtovaara oli suurlähettiläs muun muassa Havannassa 1983–1987, ulkoasiainministeriön lehdistö- ja kulttuuriosaston apulaisosastopäällikkö 1988–1989 sekä suurlähettiläs Kuwaitissa 1989–1992 ja Abu Dhabissa vuosina 1989–1991 ja ulkoasiainneuvos vuodesta 1992 eläkkeelle jäämiseensä saakka.


title: Tero Lehtovaara

text: Lehtovaara kirjoitti ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1955. Hän valmistui lainopin kandidaatiksi 1960. Lehtovaaran puoliso vuodesta 1960 oli Marjatta o.s. Sallinen. Hänen vanhempansa olivat farmasian tohtori Juuso Mainio Lehtovaara ja farmaseutti Helga Soveig o.s. Allén.


title: Viljo Römpötti

text: Viljo Römpötti oli aforisti, esseisti, runoilija ja itseoppinut kansankirjailija. Hän syntyi 26. toukokuuta 1897 Viipurin läänin Koiviston pitäjän Makslahden kylässä Konsta Römpötin ja Thilda Uskin vanhimpana lapsena.


title: Viljo Römpötti

text: Nuorena miehenä Römpötti oli metsä- ja satamatyössä ja merimiehenä. Sittemmin hän toimi myyntiedustajana ja teki free lance -pohjalta juttuja lehtiin. Hän kuoli Turussa toukokuussa 1960.


title: Jason Richardson (koripalloilija)

text: Jason Richardson (s. 20. tammikuuta 1981) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. 198 cm pitkä ja 102 kg painanut Richardson oli pelipaikaltaan heittävä takamies. NBA:han hänet valittiin Michigan Staten yliopistosta vuonna 2001 Golden State Warriors -joukkueeseen.


title: Jason Richardson (koripalloilija)

text: Vuonna 2002 Richardsonista tuli ensimmäinen NBA-pelaaja, joka voitti sekä Rookie Challengen parhaan pelaajan palkinnon että saman vuoden NBA:n donkkikisan. Hän voitti myös vuoden 2003 NBA:n donkkikisan, jolloin hänestä tuli Michael Jordanin jälkeen kautta aikain toinen pelaaja, joka on pystyi voittamaan kyseisen kisan kahdesti peräkkäin.


title: Jason Richardson (koripalloilija)

text: Richardson teki vuonna 2002 Warriorsin ennätyksen osumalla pelissä Los Angeles Lakersia vastaan kuusi kertaa 3 pisteen kaaren takaa ilman ohiheittoa. Vuosina 2004–2005 Richardson teki 14 tupla-tuplaa (koripallo-ilmaus: kahdessa eri tilastolajissa saavuttaa kaksilukuiset numerot). Yli 20 pisteen pelejä hänellä oli NBA:ssa 79, yli 30 pisteen pelejä kymmenen ja yksi yli 40 pisteen peli.


title: Jason Richardson (koripalloilija)

text: Kaudeksi 2007–2008 Richardson siirtyi Golden State Warriorsista osaksi Michael Jordaninkin omistamaan Charlotte Bobcatsiin. Kesken kauden 2008–2009 hän siirtyi Phoenix Sunsiin. Kaudesta 2010–2011 alkaen hän pelasi Orlando Magicissa ja kaudesta 2012–2013 alkaen Philadelphia 76ersissa.


title: Jason Richardson (koripalloilija)

text: Richardson ilmoitti päättävänsä pelaajauransa syyskuussa 2015.


title: Kangerlussuaqin lentoasema

text: Kangerlussuaqin lentoasema , tunnetaan myös nimellä Søndre Strømfjordin lentoasema, sijaitsee Kangerlussuaqissa, Grönlannissa. Se on Grönlannin ainoa suurille matkustajakoneille riittävän suuri siviililentoasema. Lentoasemalta lähtee pääosa Air Greenlandin kansainvälisistä lennoista, koska siellä kiitotien pituus on lähes kolme kilometriä.


title: Kangerlussuaqin lentoasema

text: Kangerlussuaq sijaitsee syvällä samannimisen 160 kilometriä pitkän vuonon pohjukassa, jossa tuulien vaikutus on pienempi. Lentokenttä rakennettiin alun perin 1941 amerikkalaiseksi lentotukikohdaksi nimeltä ”Blue West 8”. Se menetti myöhemmin merkityksensä ja luovutettiin Grönlannin itsehallinnolle 1990-luvulla.


title: Kangerlussuaqin lentoasema

text: Søndre Strømfjordin vuonon sisempi osa tunnetaan kasvimaantieteessä arktisena aroalueena, jossa on kesällä lämmintä ja varsinkin talvella sataa harvinaisen vähän. Yleensä tuulee koillisesta jäätiköltä, ja jäätikköiset vuoret kuten Sukkertoppen estävät monesti kosteiden satavien ilmavirtausten tulon vuonon pohjukkaan. Vuonon pohjukassa on kesällä lämpimämpää, talvella kylmempää ja kuivempaa kuin rannikolla esimerkiksi Maniitsoqissa tai Sisimiutissa. Tammikuun keskilämpö on −19 °C, heinäkuun 11 °C, vuoden sademäärä 129 mm. Vuoden keskilämpö on −5,9 °C. Maa jäätyy 255 päivänä. Lumen syvyys tammikuussa keskimäärin 11 cm niukkasateiden talven takia. Maaliskuussakin lunta on vain 13 cm. Vaikka lunta on vähän, sitä saattaa olla kesälläkin. Sumu on melko harvinaista, toisin kuin rannikolla. Yleensä tuuli on luokkaa 3,6 m/s, mutta joskus vuoden kuluessa on puuskaisia myrskyjä.


title: Kangerlussuaqin lentoasema

text: Kangerlussuaqin kuiva alue kattaa Kangerlussuawin ja kaikki sen pohjoispuolella olevat pitkät vuonot, muttei enää Christianehåbin eteläpuolista rannikkoa. Heinäkuussa 10-15, kun rannikolla 5-10. Tammikuussa 15-20, kun rannikolla 15-10. Sademäärä 100-200 mm, aivan pohjoisessa rannikolla 200-300, mutta muualla rannikolla 300-400. .


title: Kangerlussuaqin lentoasema

text: Suurin osa Kangerlussuaqin vuonon kasvistosta on melko tyypillistä variksenmarjan, vaivaiskoivun, vaivaispajun jne luonnehtimaa pensastundraa. Kangerlussuaqin kasvillisuutta on tutkittu paljon muun muassa siksi, että alue on harvinaisen vähäsateinen ja lämmin. Grönlannin vähäsateisten alueiden kasvillisuus on vaivaiskoivua, varpuja on toisten mielestä keskiarktista, toisten ala-arktista. Kesälämpötila viittaa jälkimmäiseen. Länsi-Grönlannin sisämaassa Godthåbvuonon ja Kangerlussuaqin kärjessä on subarktista, koska heinäkuussa on noin 10 °C . Kangerlussuaqin vuonossa luultavasti kuiva ilmasto estää puutiheikköjen synnyn. Lumen syvyyden perusteella tundrakasvillisuus jaetaan vaivaiskoivua, vaivaispajua ja tunturisaraketta kasvaviin alueisiin.


title: Kangerlussuaqin lentoasema

text: Lössipitoinen maaperä luo monin paikoin neutraalin maan, jossa pH on 6-8. Tämä luo hyvät edellytykset myskihärän ja peuran syömien heinien, ruohojen ja sarojen kasvulle. Etelään päin viettävillä ohutlössisillä kasvaa tunturisaraketta "Kobresia myosuroides" ja saraa "Carex supina". Lisäksi ruohoja "Calamagrostis purpurascens", "Poa glauca" ja muita. Kangerlussuaqin erikoisuus arktiseksi alueeksi on myös suolajärvet, joiden ympärillä kasvaa suolasorsimoita.


title: Kangerlussuaqin lentoasema

text:
Kangerlussuaqin sisämaa-alueen etelärinteillä subarktista kasvillisuutta. Alueen kasvillisuus muistuttaa Yukonin ja Kalliovuorten vuoristokasvillisuutta
Arktiksessa harvinaisia suolajärviä on Kangerlussuaqin vuonon sisimpien haarojen kärkien lähellä. Suolajärvien lähellä on suolainen, alkalinen maaperä, jossa kasvaa mm suolaorsimoa "Puccinellia deschamspides":ia, "Plantago maritima", "Gentiana dentosa", ja erilaisia "Braya"-lajeja
Täällä ja Scoresbyn vuonossa pensaiden keskellä aromaista kasvillisuutta "Calamagrostis purpurascens":ia, "Draba aurea":aa jne. Kuiville ja melko kuiville maannosalueille on tyypillinen aromainen "Kobresia myosoroides", "Calamagrostis purpurascens", "Carex supina ssp scaniocarpa", "Artemisia borealis", "Arabis holboellii" "Carex supina" yleensä tavallinen lössimaiden etelärinteillä


title: Kangerlussuaqin lentoasema

text: Kangerlussuaqin seudun laitumilla noin 3 500 myskihärkää ja peuroja. Muun muassa eskimot metsästivät myskihärän sukupuuttoon, mutta nykyiset myskihärät on siirretty Luoteis-Grönlannista.


title: Parker Stevenson

text: Parker Stevenson (oik. Richard Stevenson Parker, s. 4. kesäkuuta 1952 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän kävi Rye Country Day Schoolia, ja hänen ensimmäinen roolinsa oli "A Separate Peace" -elokuvassa vuonna 1972. Parker tuli tunnetuksi roolistaan pitkään kestäneessä Hardy Boys -televisiosarjassa. Hän oli myös tähtenä lyhytkestoisessa "Probe"-sarjassa vuonna 1988 ja "Baywatchissa" vuosina 1989-1990.


title: Parker Stevenson

text: Hän meni naimisiin näyttelijä Kirstie Alleyn kanssa 22. joulukuuta 1983. Alleyn koettua keskenmenon pari yritti uudemman kerran, mutta lapsi syntyi kuolleena. Tämän jälkeen he adoptoivat pojan ja tytön. Pari erosi vuonna 1997.


title: Niilo Nieminen

text: Niilo Lauri Nieminen (21. joulukuuta 1907 Heinolan maalaiskunta – 14. syyskuuta 1988 Heinolan maalaiskunta) oli SKDL:n kansanedustaja Mikkelin vaalipiiristä vuosina 1948–1951, 1952–1962 ja 1969–1975. Ennen kansanedustajaksi valitsemistaan hän oli pienviljelijä Heinolan maalaiskunnassa. Hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä sekä useissa luottamustehtävissä niin kunnallispolitiikassa kuin valtakunnan tasolla.


title: Akademiska Sångföreningen

text: Akademiska Sångföreningen on suomenruotsalainen mieskuoro Helsingistä. Kuoro perustettiin vuonna 1838 nimellä Akademiska Sång-Sällskapet, ja se on Suomen vanhin yhä aktiivinen kuoro. Kuoron perusti Fredrik Pacius, keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston musiikinlehtori. Nykyisen nimensä kuoro otti vuonna 1848.


title: Akademiska Sångföreningen

text: Kuoro oli 1800-luvulla merkittävä kansallisen heräämisen symboli, ja se ensiesitti Paciuksen säveltämän ja Johan Ludvig Runebergin sanoittaman "Maamme-laulun" vuonna 1848. Monet nimekkäät johtajat, mm. Bengt Carlson, Nils-Eric Fougstedt ja Erik Bergman, ovat johtaneet kuoroa. Kari Turunen on johtanut kuoroa syksystä 2008.


title: Akademiska Sångföreningen

text: Akademen on ylioppilaskuoro, ja kuten Akademiska Damkören Lyran, osa Helsingin yliopiston ylioppilaskuntaa. Kuorossa laulaa tällä hetkellä noin 50 laulajaa. Kuoro konsertoi säännöllisesti Suomessa, ja tekee konserttimatkoja ulkomaille.


title: Vall de Boí

text: Vall de Boí on kapea jyrkkäseinäinen laakso ja samanniminen kunta Pyreneiden kupeessa Espanjan Kataloniassa. Laakso tunnetaan parhaiten yhdeksästä kirkosta, jotka edustavat varhaisromaanista arkkitehtuuria. Siellä on myös laskettelukeskus.


title: Vall de Boí

text: Maurit eivät vallanneet ylhäällä Pyreneillä piileksiviä laaksoja hallitessaan muuta Espanjaa. Ensimmäiset kristityt yhteisöt rakennettiin alueelle 800-luvulla, ja paikalliset aateliset maksoivat läänityksistään frankeille. Väestö oli etnisesti lähinnä baskeja.


title: Vall de Boí

text:
Vaikka alue oli keskiajalla harvaan asuttua, sen hopeavarat tekivät ylimystöstä rikkaita, ja osa tuloista käytettiin upeiden kirkkojen rakennuttamiseen. Kirkoille on tyypillistä kaunis kiven käsittely ja elegantit kellotornit.
Laakso kirkkoineen on Unescon maailmanperintökohde.


title: Miehen tie – 50-vuotiskokoelma

text: Miehen tie - 50-vuotiskokoelma on Pate Mustajärven kokoelma-albumi vuodelta 2006. Kokoelmalla on kolme uutta kappaletta: "Kymmenen pientä kyytipoikaa" (alun perin Die Toten Hosenin "Zehn kleine Jägermeister"), jonka Mustajärvi duetoi Mauri "Moog" Konttisen kanssa, Tuomari Nurmio -cover "Kurjuuden kuningas" sekä Olli Lindholmin säveltämä ja Pauli Hanhiniemen sanoittama "Viimeinen maitohammas", joka julkaistiin myös singlenä.


title: Laitaatsillan taistelu

text: Laitaatsillan taistelu oli yksi taisteluista Venäjän ja Ruotsin välillä. Se käytiin Savonlinnassa 7. lokakuuta 1789.


title: Laitaatsillan taistelu

text: Rantasalmella Parkumäen taistelussa 21. heinäkuuta 1789 tappion kokeneet venäläisjoukot vetäytyivät Savonlinnan länsipuolella sijaitsevaan Laitaatsalmeen. Venäläiset ryhmittyivät asemiin salmen itärannalle. Ruotsin joukot seurasivat perässä ja jäivät asemiin salmen länsirannalle.


title: Laitaatsillan taistelu

text: 7.10.1789 venäläiset tekivät yllätyshyökkäyksen ja nousivat maihin pohjoisesta Haapavedeltä. He onnistuivat valtaamaan siellä olleen suomalaisten tykkipatterin. Aluksi ruotsalais-suomalaiset joukot joutuivat perääntymään, mutta apuvoimia saatuaan ne kävivät vastahyökkäykseen ja saivat kiivaissa lähitaisteluissa pakotettua venäläiset perääntymään takaisin salmen itäpuolelle.


title: Laitaatsillan taistelu

text: Venäjän tappiot taistelussa olivat noin 200 miestä. Ruotsalais-suomalaisten tappiot olivat 14 kaatunutta ja 33 haavoittunutta. Lisäksi kolme joutui vangiksi.


title: Laitaatsillan taistelu

text: Laitaatsalmen itäpuolella, valtatien 14 eteläpuolisella kalliolla, on säilynyt osa venäläisten pääpatterista. Heidän kanuunansa olivat noin metrin korkuisen ja pari metriä leveän maavallin suojissa. Ensimmäisen maailmansodan aikaan tehtiin linnoitustöitä, joiden yhteydessä vallin taakse kaivettiin taisteluhaudan pätkiä.


title: Laitaatsillan taistelu

text: Patterin itäpuolella olleessa lahdenpoukamassa venäläiset tekivät tykkiveneitä, ja siellä oli myös niiden laituri. Nykyisin lahdelma on tosin jäänyt melkein kokonaan rata- ja tiepenkereiden alle.


title: Laitaatsillan taistelu

text: Vuonna 1975 taistelupaikalle – vain parin kilometrin päähän Savonlinnan keskustasta – rakennettiin muistomerkki, joka kuvaa 1700-luvun tykkiasemaa. Muistomerkki sijaitsee suomalaisten pääpatterin paikalla valtatien 14 ja siltä Pihlajaniemeen kääntyvän tien välissä.


title: Allan Simonsen

text: Allan Rodenkam Simonsen (s. 15. joulukuuta 1952 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Hänet valittiin Euroopan parhaaksi pelaajaksi vuonna 1977.


title: Allan Simonsen

text: Pelaajaurallaan Simonsen edusti kotimaassaan Vejle BK:ta kahteen otteeseen sekä saksalaista Borussia Mönchengladbachia, espanjalaista FC Barcelonaa ja englantilaista Charltonia. Hän saavutti urallaan muun muassa kolme Tanskan ja kolme Saksan mestaruutta sekä kaksi UEFA Cupin voittoa ja yhden Cup-voittajien Cupin voiton. Tanskan maajoukkueessa Simonsen pelasi 56 ottelua ja teki niissä 20 maalia. Hän kuului Tanskan joukkueeseen vuoden 1986 MM-kisoissa.


title: Allan Simonsen

text: Simonsen on valmentanut Vejle BK:ta sekä Färsaarten ja Luxemburgin maajoukkueita.


title: Dramma giocoso

text: Dramma giocoso () on 1700-luvun puolivälissä kehittynyt italialainen koomisen oopperan tyylilaji. Dramma giocoso sai alkunsa napolilaisessa oopperatraditiossa, ja ensimmäisenä termiä käytti näytelmäkirjailija Carlo Goldoni vuonna 1748.


title: Dramma giocoso

text: Dramma giocosossa vakava ja koominen sekoittuvat ja se sijoittuukin vakavan opera serian ja koomisen opera buffan välimaastoon. Juoni on usein sentimentaalinen tai pateettinen lähestyen traagista. Hyvin tyypillistä dramma giocosoa on näytöksen loppuun dramaattiseksi huipentumaksi sijoitettu suuri buffokohtaus.


title: Dramma giocoso

text: Goldonin ja muiden teksteissä esiintyi erilaisia roolityyppejä: aatelistoa, joita musiikillisesti kuvattiin opera serian tyylikeinoin ja maalaisia, vanhojapoikia, maatyöläisiä ja palveluskuntaa, joiden aluetta oli koominen, opera buffan sfääri. Lisäksi usein tavattiin välimuotona "parti di mezzo carattere", esimerkiksi Donna Elvira Mozartin "Don Giovannissa".


title: Urpo Leppänen

text: Urpo Olavi Leppänen (10. helmikuuta 1944 Polvijärvi – 14. maaliskuuta 2010 Forssa) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1979–1991 ja Kalevi Sorsan IV hallituksen työvoimaministerinä 1983–1987.


title: Urpo Leppänen

text: Leppänen toimi SMP:ssä puoluesihteerinä (1972–1977 ja 1979–1984) ja varapuheenjohtajana. Koulutukseltaan hän oli valtiotieteen maisteri.


title: Urpo Leppänen

text: Leppänen syntyi Polvijärvellä Hukkalan kylässä jatkosodan aikana. Sodan päätyttyä perhe asettui asumaan kylään. Perheen isä Reino Leppänen oli autonkuljettajana paljon poissa kotoa, ja äiti Tyyne Kiiskinen hoiti kodin käytännön järjestelyt. Vuonna 1956 Reino Leppänen ryhtyi pitämään Esso-huoltoasemaa, jossa myös Urpo Leppänen aloitti työnteon 12-vuotiaana. Hän harrasti aktiivisesti liikuntaa Polvijärven Urheilijoissa.


title: Urpo Leppänen

text: Leppänen aloitti koulunkäynnin vuonna 1951 Hukkalan vastaperustetussa kyläkoulussa, josta hän jatkoi Polvijärven kunnalliseen keskikouluun ja vuonna 1960 Joensuun poikalyseoon. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1963. Leppänen pääsi opiskelemaan Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteelliseen tiedekuntaan, mutta kiinnostui tilastotieteestä ja vaihtoi valtiotieteelliseen tiedekuntaan. Tilastotiedettä opetti professori Leo Törnqvist, ja Leppänen opiskeli myös filosofiaa akateemikko Henrik von Wrightin ja professori Jaakko Hintikan johdolla sekä kansantaloustiedettä muun muassa professori Pentti Pöyhösen oppilaana. Hän valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1967.


title: Urpo Leppänen

text: Yliopistovuosinaan Leppänen oli aktiivisesti mukana Karjalaisen Osakunnan (KO) toiminnassa. Vuonna 1965 hän nousi HYY:n edustajistoon KO:n listoilta ja vuonna 1967 HYY:n hallitukseen.


title: Urpo Leppänen

text: Leppänen työskenteli Tapaturmantorjunta-yhdistyksen tutkijana 1966–1969 ja tutkimuspäällikkönä vuosina 1969–1970 sekä Helsingin yliopiston tilastotieteen laitoksen assistenttina 1967–1968.


title: Urpo Leppänen

text: Leppänen valitsi poliittisen kantansa vuoden 1968 presidentinvaalien yhteydessä. John Kenneth Galbraithia ja Herbert Marcusea luettuaan hän päätyi Veikko Vennamon kannattajaksi. Syksyllä 1967 Leppänen liittyi SMP:n jäseneksi. Vuoden 1970 eduskuntavaaleissa Leppänen oli ensi kertaa SMP:n ehdokkaana Helsingissä saaden 252 ääntä. Pian vaalien jälkeen Vennamo pyysi Leppästä puolueen palvelukseen, mihin hän suostui ja jätti tutkijan uran. Vuosina 1970–1972 Leppänen oli SMP:n tiedotuspäällikkö ja vuosina 1972–1977 ja 1979–1984 puoluesihteeri. Hän oli myös SMP:n äänenkannattaja Suomen Uutisten vastaava päätoimittaja vuosina 1975–1984.


title: Urpo Leppänen

text: Leppänen nousi eduskuntaan Kymen läänin vaalipiiristä 10 219 äänellä vuonna 1979. Eduskuntavaaleissa 1983 hän sai viidenneksi eniten ääniä koko maassa (16 959 ääntä) ja teki vaalipiirin (edelleen voimassa olevan) ääniennätyksen. SMP:n vaalivoitto nosti puolueen hallitukseen ja Leppäsestä tuli työvoimaministeri. Hänen ministerikaudellaan säädettiin niin sanottu Lex Leppänen, jonka mukaan kuntien tuli järjestää työtä tietyn ajan työttöminä olleille. Laki perustui Heikki Rinteen malliin. Laista luovuttiin 1990-luvun alun laman aiheuttaman suurtyöttömyyden vuoksi.


title: Urpo Leppänen

text: Vuosina 1976–1990 Leppänen vaikutti Polvijärven (1976–1978), Luumäen (1980–1984) ja Imatran (1984–1990) valtuustoissa.


title: Urpo Leppänen

text: Vaalikaudella 1987–1991 Leppänen riitautui Pekka Vennamon kanssa ja lähti SMP:stä vuonna 1989. Helmikuussa 1989 Leppänen perusti oman Vapaat demokraatit (Vade) -eduskuntaryhmän. Keväällä perustettiin tulevaa vaaliyhteistyötä varten myös Vapaa vaalirengas, jota johti Peter Fryckman. Vaalirengaskuviossa oli mukana myös Liberaalisen Kansanpuolueen (LKP) puheenjohtajana vuosina 1984–1990 toiminut Kyösti Lallukka. Joulukuussa 1989 Leppänen kävi yhteistyöneuvotteluja Uudistuspuolue Liberaalien kanssa. Niiden kariuduttua hän liittyi helmikuussa 1990 LKP:hen ja muodosti puolueen yhden hengen eduskuntaryhmän. Vade liittyi LKP:n osastoksi. Vuoden 1991 vaaleissa Leppänen putosi eduskunnasta. Hän sai vain 170 ääntä Uudellamaalla.


title: Urpo Leppänen

text: 1980-luvun lopulla Leppänen meni mukaan yritystoimintaan. Hän perusti tietokonekaupan Imatralle ja ryhtyi kiinteistösijoittajaksi veljiensä kanssa. Lisäksi hänellä oli SKDL:n silloisen kansanedustaja Arvo Kemppaisen kanssa turistihotellihanke Kuubassa, joka jäi lopulta toteutumatta rahoittajien vetäytymisen vuoksi. Hotellihankkeessa oli mukana myös liikemies Peter Fryckman. Hankkeet kuitenkin kariutuivat ja konkursseista jäi Leppäselle kymmenien miljoonien markkojen velat.


title: Urpo Leppänen

text: Leppänen palasi SMP:hen heinäkuun 1993 puoluekokouksen alla. Hän olisi halunnut puoluesihteeriksi, mutta luopui ehdokkuudesta huomattuaan kannatuksen vähäisyyden. Vuoden päästä Leppänen valittiin varapuheenjohtajaksi. SMP:n toisena varapuheenjohtajana toimi samanaikaisesti Leppäsen entinen vaimo Marja-Leena Kaartinen. Eduskuntavaaleissa 1995 Leppänen sai 526 ääntä Helsingissä.


title: Urpo Leppänen

text: SMP:n konkurssin jälkeen Leppänen oli muun puoluejohdon tavoin perustamassa perussuomalaisia keväällä 1995. Hän toimi aluksi järjestön sihteerinä, ja marraskuun puoluekokouksesta lähtien ohjelmasihteerinä. Europarlamenttivaaleissa 1996 Leppänen sai 1 874 ääntä ja vuoden 1999 eduskuntavaaleissa 319 ääntä. Timo Soinin mukaan Leppänen oli puolueen merkittävä taustavaikuttaja, jonka näkemyksiä kuunneltiin tarkasti. Hän keksi muun muassa puolueen nimen ja vaikutti vuoden 2009 eurovaalien strategiaan ja vaaliliittoon kristillisdemokraattien kanssa. Leppänen jätti perussuomalaiset koettuaan puheenjohtaja Soinin vieneen puoluetta oikeistolaisempaan ja puritanistisempaan suuntaan.


title: Urpo Leppänen

text: Kunnallisvaaleissa 2000 Leppänen valittiin Nummi-Pusulan valtuustoon sitoutumattomana ehdokkaana keskustan listalta. Hän liittyi puolueen jäseneksi myöhemmin. Eduskuntavaaleissa 2003 Leppänen oli Liberaalien ehdokkaana Uudellamaalla saaden 221 ääntä.


title: Urpo Leppänen

text: Leppäsen valittiin Forssan kaupunginvaltuustoon keskustan listalta vuoden 2004 vaaleissa 146 äänellä. Lokakuussa 2007 Leppänen loikkasi perussuomalaisiin, ja kunnallisvaaleissa 2008 hän uusi paikkansa PS:n ehdokkaana 92 äänellä. Eduskuntavaaleissa 2007 Leppänen oli ehdolla perussuomalaisten listoilta ja sai 1 975 ääntä Pohjois-Karjalan vaalipiirissä.


title: Urpo Leppänen

text: Leppänen oli neljästi naimisissa: pankinjohtaja Ansa Nykäsen kanssa 1966–1974, toiminnanjohtaja Marja-Leena Kaartisen kanssa 1975–1983, SDP:n kansanedustaja Sinikka Hurskaisen kanssa 1984–1990 ja kuubalaissyntyisen Ana Risquet Ribaltan kanssa vuodesta 1990. 1980-luvun lopulla Leppänen tutki matkailuliiketoiminnan mahdollisuuksia Kuubassa ja tapasi vuonna 1989 tanssitaiteilija Risquet’n Santiago de Cubassa Tropicana-klubilla. Perheen kotikielenä oli espanja.


title: Urpo Leppänen

text: Leppäsellä on kolme lasta, Renata (s. 1975), Ida (s. 1985) ja Stefan (s. 1992).


title: Aikahyppy

text: Aikahyppy () on yhdysvaltalainen televisiosarja, jota televisioyhtiö NBC esitti vuodesta 1989 vuoteen 1993. Donald P. Bellisarion luomaa Aikahyppyä tuotettiin kaikkiaan viisi tuotantokautta eli 95 jaksoa.


title: Aikahyppy

text: Sarja yhdistelee science fictionia ja seikkailudraamaa. Aikahypyn päähenkilö on tiedemies nimeltä Sam Beckett, jota esittää Scott Bakula. Sarjan ensimmäisessä osassa Beckett testaa aikamatkustuslaitetta. Testi epäonnistuu ja Beckett päätyy toisen ihmisen ruumiiseen menneessä ajassa. Muutos ei ole pysyvä, sillä korjattuaan toisen ihmisen hahmossa jonkin asian historiassa Beckett pääsee hyppäämään ajassa uudelleen. Se, mihin aikaan ja kenen ruumiiseen Beckett päätyy, ei ole hänen päätettävissään. Yleensä nämä aikahypyt sijoittuvat kuitenkin sille aikajanalle, jolla tohtori Beckett on itse elänyt.


title: Aikahyppy

text: Aikahypyn muita vakiohahmoja ovat Sam Beckettille hologrammina näkyvä Al Calavicci, jota esittää Dean Stockwell, sekä Deborah Prattin äänellä puhuva tietokone Ziggy. Al ja Ziggy toimivat Samin apureina tulevaisuudesta (1990-luvulta) käsin.


title: Pietari–Hatsina-rata

text: Pietari–Hatsina-rata on Venäjän rataverkkoon kuuluva rautatie, joka kulkee Pietarista Kraasselan kautta Hatsinaan.


title: H-55

text: H-55 () on neuvostoliittolainen risteilyohjus, joka voi kantaa mukanaan myös ydinkärjen. Sen julkinen nimitys Neuvostoliitossa ja Venäjällä on RKV-500. H-55 on ohjuksen lentokoneesta pudotettava malli. Siitä on myös sukellusveneversio.


title: H-55

text: H-55 oli suunniteltu strategisista pommikoneista Tupolev Tu-95:stä tai Tupolev Tu-160:stä pudotettavaksi.


title: Madonna (täsmennyssivu)

text: Madonna tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: NEC Nijmegen

text: Nijmegen Eendracht Combinatie (lyhyesti NEC) on vuonna 1900 perustettu alankomaalainen jalkapalloseura.


title: NEC Nijmegen

text: Seuran kotikenttä on 12 500-paikkainen McDOS Goffertstadion. Seura on ylpeä siitä, että se syntyi kovan työn ja omistautumisen tuloksena ja että seuran perustajat eivät pelanneet jalkapalloa ruoholla, vaan Nijmegenin kaduilla. Seuraa kutsuttiin ennen nimellä "Eendracht", joka tarkoittaa "yhtenäisyyttä" hollanniksi. Seura pelasi hyvin vuonna 1903 yhdistymisen Nijmegenin kotijoukkueeseen jälkeen. Seuran nimi NEC tulee sanoista Nijmegen Eendracht Combinatie. Seura ei ole voittanut yhtään merkittävää turnausta. Vuonna 2004 seuran hallinto erotti valmentaja Johan Neeskensin, jolla oli kansainvälistä kokemusta pelaajana ja valmentajana. Komennon otti Cees Lok, mutta hän erosi joulukuussa 2005 tuntemattomista syistä.


title: NEC Nijmegen

text: Keskimääräinen katsojamäärä vuosina 2004–05 oli 11 800 katsojaa.


title: Jorge Videla

text: Prikaatikenraali Jorge Rafael Videla Redondo (s. 21. elokuuta 1925, Mercedes, Buenos Aires – 17. toukokuuta 2013) oli Argentiinan johdossa vuosina 1976–1981. Hän nousi valtaan Isabel Martínez de Perónin syrjäyttäneen kaappauksen myötä. Myöhemmin hänet tuomittiin vankeuteen valtakautensa aikana tehdyistä rikoksista.


title: Jorge Videla

text: Isabel Perón oli miehensä Juan Perónin varapresidentti ja tuli valtaan hänen kuoltuaan vuonna 1975. Heikkotahtoinen Perón nimitti Jorge Videlan armeijan komentajaksi samana vuonna. Videla johti kaappausta, joka poisti Perónin vallasta ja muodosti sotilasjuntan, johon hän kuului itse maavoimien edustajana, amiraali Emilio Massera laivaston edustajana ja prikaatikenraali Orlando Ramón Agosti ilmavoimien edustajana. Kaksi päivää kaappauksen jälkeen Videla otti maan presidentin aseman.


title: Jorge Videla

text: Juntta nousi valtaan kesken epäjärjestyksen kauden. Maassa mellastivat toisaalta maanalaiset marxilaiset Ejército Revolucionario del Pueblo ja Movimiento Peronista Montonero, oikeistolaiset Alianza Anticomunista Argentina (AAA) sosiaaliministeri José López Regan johtamana ja erilaiset kuolemanpartiot. Juntta piti tätä oikeutuksena valtaannousulleen ja nimitti sitä kansallisen uudelleenjärjestelyn prosessiksi ("Proceso de Reorganización Nacional"). Asevoimat sai rajoittamattoman oikeuden pidättää ja tuomita terroristeiksi epäiltyjä. Kongressi ja poliittiset puolueet hajotettiin ja kaikki lainsäädäntövalta keskitettiin yhdeksänmiehiselle neuvostolle ja kaikki hallituksen paikat miehitettiin luotettavilla sotilailla.


title: Jorge Videla

text: Ihmisoikeusloukkauksista tuli arkipäivää juntan valtakaudella. Arviolta 8 960–30 000 argentiinalaista tapettiin tai katosi sen valtakaudella. Argentiinassa tätä nimitetään "likaiseksi sodaksi" (). Ihmisoikeusloukkaukset rasittivat maan kuvaa ulkomailla, ja juntta leimasi kritiikin Argentiinan vastaiseksi kampanjaksi.


title: Jorge Videla

text: Talouspolitiikka jäi pitkälti José Alfredo Martínez de Hozin käsiin, joka pyrki liberalisoimaan taloutta. Ammattiliitot ja lakot kiellettiin.


title: Jorge Videla

text: Ulkopolitiikassa juntalle tuli kiistaa Chilen kanssa asumattomasta kolmesta saaresta, Picton, Lennox ja Nueva, Amerikan eteläkärjessä Beaglen kanaalissa ja vuonna 1977 Augusto Pinochetin Chile ja Argentiina olivat lähellä avointa sotaa. Paavi Johannes Paavali II avasi kuitenkin neuvottelukierroksen, joka esti sodan.


title: Jorge Videla

text: Myöhemmin Argentiina alkoi vihjailla YK:ssa mahdollisuudesta vallata Falklandinsaaret briteiltä. Koska britit eivät reagoineet uhkauksiin, pääteltiin etteivät he saarista välittäneet. Operaatio Rosario saarien valtaamiseksi käynnistyi 2. huhtikuuta 1982 pian Etelä-Georgian kriisin jälkeen. Hävityn Falklandin sodan jälkeen sotilasdiktatuuri kaatui pian.


title: Jorge Videla

text: Videla luovutti vallan Roberto Eduardo Violalle 29. maaliskuuta 1981. Maa palasi demokratiaan vuonna 1983, jolloin Videla asetettiin syytteeseen ja tuomittiin. Hän sai elinkautisen tuomion ja menetti sotilasarvonsa. Hän vietti vankilassa kuitenkin vain viisi vuotta, kun presidentti Carlos Menem julisti vuonna 1990 armahduksen monille sotilasdiktatuurin johtajille.


title: Jorge Videla

text: Videla palasi vankilaan vuonna 1998, kun hänet tuomittiin lasten kidnappaamisesta likaisen sodan aikana, mitä armahdus ei koskenut. Hän vietti vankilassa 38 päivää ennen siirtämistään kotiarestiin terveydentilansa vuoksi.


title: Jorge Videla

text: Néstor Kirchnerin valinnan jälkeen vuonna 2003 on tehty monia yrityksiä osoittaa Videlan hallinto laittomaksi. Häntä ei enää tunnusteta maan presidentiksi ja hänen nimensä on pyyhitty luetteloista ja kuvansa julkisista rakennuksista.


title: Jorge Videla

text: 6. syyskuuta 2006 oikeus julisti Menemin myöntämän armahduksen perustuslain vastaiseksi, mikä antaa mahdollisuuden uuteen oikeudenkäyntiin. Vuonna 2010 hänet asetettiin syytteeseen ihmisoikeusrikoksista ja poliittisten vankien kuolemista. Videla tuomittiin 22. joulukuuta 2010 elinkautiseen vankeusrangaistukseen yhdessä kenraali Luciano Benjamín Menéndezin ja 28 muun kanssa UP-1 (Unidad Penitenciaria uno) -laitoksessa tehdyistä kidutuksista ja murhista.


title: Ariel & Supremos

text: Ariel & Supremos oli vuosina 2004−2009 toiminut suomalainen kristillinen yhtye. Yhtyeen ensimmäinen keikka oli saman vuoden Nuorten kesä -tapahtumassa Ryttylässä. Pian tämän jälkeen Fg-Naxos otti nuoren yhtyeen suojiinsa ja julkaisi Ariel & Supremosin kesällä 2005 julkaistun "Kiitos kaunis" -levyn. Debyyttilevyn tuotti Marzi Nyman, joka myös soitti levyllä Mongo Aaltosen ja Jukka Eskolan ohessa.


title: Ariel & Supremos

text: Ariel & Supremos julkaisi toisen äänitteensä "Älä mene pois" elokuussa 2007. Levyn tuotti Marzi Nyman. Levyllä vieraili Marzin lisäksi Zarkus Poussa ja Laura Joensuu. Pian levyn julkaisun jälkeen kokoonpano vakiintui nykyiselleen, kun pitkään yhtyeen basistina ollut Lasse Kortelainen sai jatkajakseen Lasse Mikkosen (ex-Turvakytkin). Yhtyeen toiseksi kitaristiksi vakiintui Taneli Törölä (Sotahuuto, Megiddon, Terttu ja sininen sammakko). Tällä tuoreella kokoonpanolla ikuistettiin Ariel & Supremosin ensimmäinen musiikkivideo "Älä mene". Ohjauksesta ja käsikirjoituksesta vastasi Miika Elo. Musiikkivideo julkaistiin Maata näkyvissä -festareilla syksyllä 2007. Videolla esiintyi myös monia tunnistettavia kasvoja Suomi-gospelin kentältä.


title: Ariel & Supremos

text: Keväällä 2008 Ariel & Supremos haki ensiksi vauhtia Semifinaalista ja esiintyi pian tämän jälkeen Tavastialla laulaja Ariel Neulaniemen järjestämässä Larry Norman -illassa. Kristillisen rokin isän muistoillassa soittivat myös Q.Stone, Sami Kukka, Janna Hurmerinta ja Tarvo Laakso. Ariel & Supremos lähti kesällä 2008 ensimmäiselle ulkomaan keikkareissulleen. Yhtye esiintyi puolalaisessa BIM-tapahtumassa.


title: Ariel & Supremos

text: Yhtye lopetti joulukuussa 2009.


title: Carlos Menem

text: Carlos Saúl Menem (s. 2. heinäkuuta 1930) oli Argentiinan presidentti 1989–1999.


title: Carlos Menem

text:
Menemin vanhemmat olivat syyrialaisia maahanmuuttajia. Hän kääntyi myöhemmin katolilaisuuteen, koska Argentiinan presidentin piti vuoteen 1994 asti olla perustuslain mukaan kirkon jäsen.
Menem opiskeli Universidad Nacional de Córdobassa lakimieheksi. Hän sai kuuluisuutta puolustaessaan poliittisia vankeja vuoden 1955 vallankaappauksen jälkeen. Hän meni vuonna 1966 naimisiin Zulema Yoma de Menemin kanssa. 1980-luvulla pariskunta eli pitkiä aikoja erossa ja Menem nähtiin useiden muiden naisten seurassa. He palasivat virallisesti yhteen vuonna 1988.


title: Carlos Menem

text: Menem valittiin presidentiksi kesken laman ja hyperinflaation. Vaalikampanjassaan hän lupasi isoja palkankorotuksia ja "tuottavaa vallankumousta", mikä vetosi hänen peronilaisen Partido Justicialistaninsa perinteisiin kannattajiin, työväenluokkaan. Menem voitti vaalit helposti saaden 47,3 % äänistä, vastaan merkittävimmän vastaehdokkaansa Eduardo Angelozin 37 %, ja johti justiliastit voittoon myös alahuoneen- ja maakuntien vaaleissa.


title: Carlos Menem

text: Argentiinan peso sidottiin Yhdysvaltain dollariin ja valtionyhtiöitä yksityistettiin urakalla, jolloin ulkomaisen pääoman virtaus maahan sai pysäytettyä inflaation, mutta johti myös laajaan työttömyyteen. Vuosina 1990–1994 talousromahduksesta toipuvan Argentiinan BKT nousi ennätykselliset 35 %.


title: Carlos Menem

text: Alkumenestystä seurasi ongelmia kun dollarin arvo alkoi nousta 1995 jälkeen. Kansainvälinen valuuttarahasto pumppasi maahan rahaa, jota sillä ei ollut mahdollisuuksia maksaa takaisin ja Menemin kauden lopulla 1999–2002 alkoi uusi talousromahdus.


title: Carlos Menem

text: Menem myönsi 1990 armahduksen sotilasdiktatuurin aikaisista rikoksista yhdeksälle juntan johtajalle, muiden muassa Jorge Videlalle, Emilio Masseralle ja Leopoldo Galtierille. Tuomioistuin kumosi armahdukset vuonna 2007 perustuslain vastaisina.


title: Carlos Menem

text:
Yksi Mememin valtakauden suurimmista skandaaleista oli argentiinalaisten aseiden myynti Ecuadoriin ja Kroatiaan 1991–1995. Ecuador oli tuolloin sodassa Perua vastaan. Menemiä vastaan nostetusta rikosjutusta tuli ensimmäinen demokraattisesti valittua presidenttiä vastaan nostettu. Hän oli myös seitsemän kuukautta kotiarestissa 2001, mutta tuolloin korkein oikeus hylkäsi syytteet tuolla kertaa. Vuonna 2008 alkaneesta käsittelystä Menem jäi pois vedoten terveydentilaansa
Menem ja 17 muuta syytettyä vapautettiin syytteistä syyskuussa 2011.


title: Carlos Menem

text: Menem pyrki uudelleen presidentiksi 1999, mutta yritys epäonnistui, koska se tuomittiin perustuslain vastaiseksi. Menem sai 27. huhtikuuta 2003 pidetyissä vaaleissa ensimmäisellä kierroksella suurimman äänimäärän, mutta luovutti ennen toista kierrosta voiton Néstor Kirchnerille, jota hänellä ei ollut mahdollisuuksia voittaa.


title: Carlos Menem

text: Menem erosi 1991 vaimostaan Zulema Yomasta. Heidän tyttärensä Zulema "Zulemita" María Eva Menem Yoma oli Menemin kaudella maan ensimmäinen nainen ja seurasi isäänsä virallisiin tilaisuuksiin. 70-vuotias Menem meni uudelleen naimisiin 2001 chileläisen tv-juontaja Cecilia Boloccon (s. 1965) kanssa, joka on vuoden 1987 Miss Universum. Menemin poika Carlos Saúl Facundo Menem Yoma kuoli helikopterionnettomuudessa 1995. Hän sai Boloccon kanssa toisen pojan Máximo Saúl Menem Boloccon vuonna 2003.


title: Itävallan perimyssota

text: Itävallan perimyssota käytiin 1740–1748 kun Maria Teresia seurasi isäänsä Kaarle VI:a Habsburgien maiden perijänä, Unkarin kuningattarena, Itävallan arkkiherttuattarena ja Parman herttuattarena.


title: Itävallan perimyssota

text: Kaarle VI oli jo kauan valmistautunut siihen mahdollisuuteen, ettei hänelle syntyisi miespuolista perillistä, ja vuoden 1713 pragmaattisella sanktiolla määräsi että nainen voisi olla perijä jos kaikki miespuoliset sukuhaarat päättyisivät. Kaarle sai kaikki Euroopan suurvallat myöntymään sopimukseen, mutta hänen kuoltuaan sopimusta hyväksymätön Preussin Fredrik II hyökkäsi Sleesiaan joulukuussa 1740. Naista pidettiin heikkona hallitsijana ja muillakin ruhtinailla, kuten Baijerin Kaarle Albertilla oli vaatimuksensa kruunuun. Itävallan perimyssota nielaisi mukaansa 1739 alkaneen Britannian ja Espanjan välisen sodan Jenkinsin korvasta, jonka seurauksena näiden valtioiden siirtomaissa käymä konflikti rauhoittui sodan painopisteen siirryttyä Eurooppaan. Vuonna 1741 lähes kaikki Euroopan maat olivat mukana sodassa. Ranskan ja Itävallan välienselvittelyn näyttämönä olivat, kuten tavallista Alankomaat ja Italia. Ranskan ja Preussin kanssa olivat liitossa Espanja ja Baijeri. Itävaltaa taas tukivat Iso-Britannia ja Alankomaat, Ranskan perinteiset viholliset ja ajoittain Sardinia ja Saksi.


title: Itävallan perimyssota

text: Sodan päätteeksi solmitussa Aachenin rauhassa Sleesia jäi Preussin haltuun, joten välienselvittelyä jatkettiin seitsenvuotisessa sodassa 1756–1763.


title: Tim Flannery

text: Tim Flannery (s. 28. tammikuuta 1956) on australialainen kirjailija, nisäkästutkija, tutkimusmatkailija ja ympäristönsuojelija. Flannery esiintyy usein julkisesti puhuen etenkin maapallon ilmaston lämpenemisestä.


title: Tim Flannery

text: Flanneryn on sanottu löytäneen enemmän uusia eläinlajeja kuin Charles Darwin. Hän on julkaissut yli 100 tieteellistä tutkimusta ja löytänyt yli 30 uutta nisäkäslajia, mm. 3 puukengurua. Hän on mm. luokitellut vanhimmat tunnetut nisäkäsfossiilit. Hän johtaa Etelä-Australian museota ja Australian Wildlife Concervancy -järjestöä. Vuonna 2005 hänet valittiin Australiassa vuoden humanistiksi.


title: Tim Flannery

text: David Attenborough on sanonut Flanneryä yhdeksi kaikkien aikojen suurimmista löytöretkeilijöistä verraten häntä David Livingstoneen.


title: Tim Flannery

text: Hänen teoksensa "Ilmaston muuttajat" ("The Weather Makers: The History and Future Impact of Climate Change") ilmestyi suomeksi syksyllä 2006.


title: Patakukkula

text: Patakukkula on vanha hiihtokeskus Siilinjärvellä, Siilinjärven keskustan läheisyydessä. Alue tunnetaan paremmin viitostielle näkyvistä Kuilun hyppyrimäistä. Kuilu on toiminut jo paljon ennen Kasurilaa ja Patakukkulaa jyrkkänä pujottelumäkenä. Alueella on myös paljon luontopolkuja, jotka jatkuvat Tarinaharjun golf-kentille asti.


title: Patakukkula

text: Patakukkulan mäen päällä seisoo edelleen kaksi vanhaa huolto- ja palvelurakennusta. Vaikka rinne on vesakoitunut, niin sen pituuden ja jyrkkyyden erottaa edelleen. Myös hissin perustuksia voi löytää vesaikon seasta.


title: Patakukkula

text: Patakukkulan huipulle pääsee kävellen ja autolla ajaen maastohiihtokeskuksen pysäköintialueen läpi.


title: DFI

text: DFI on kansainvälinen elektroniikkateollisuusyritys, jonka pääkonttori sijaitsee Taiwanin Hsi-Chih Cityssä. DFI on perustettu 1981 ja sillä on yli 20 vuoden kokemus tietokonekomponenttien valmistamisesta ja markkinoimisesta.


title: Bantu Holomisa

text: Kenraalimajuri Bantubonke Holomisa (myös Harrington Holomisa, s. 25. heinäkuuta 1955 Mqanduli, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen upseeri ja poliitikko. Hän johti Transkein bantustania vuosina 1987–1994.


title: Bantu Holomisa

text: Holomisa oli yksi ensimmäisiä mustia eteläafrikkalaisia, jotka pääsivät opiskelemaan Etelä-Afrikan sotilasakatemiaan vuonna 1984. Hän toimi nimellisesti itsenäisen Transkein puolustusvoimien komentajana vuoteen 1987 asti, jolloin osallistui maan aikaisemman johtajan Kaizer Matanziman vastaiseen vallankaappaukseen. Vuosien 1988 ja 1989 aikana Holomisa laillisti Transkeissa noin 33 erilaista edellisen hallituksen kieltämää järjestöä ja hänen hallintonsa toimi läheisessä yhteistyssä apartheidia vastustaneiden vapautusliikkeiden kanssa.


title: Bantu Holomisa

text: Holomisa kuului vuoden 1994 ensimmäisten vapaiden vaalien ANC:n vaalikomiteaan ja valittiin maan parlamenttiin suurella äänimäärällä. Hän toimi kansallisen yhtenäisyyden hallituksessa ympäristö- ja turismiapulaisministerinä vuoteen 1996 asti. Vuonna 1996 hänet erotettiin ANC:tä sen jälkeen kun hän väitti Totuuskomission istunnossa ANC:n ministerin, Stella Sigcaun, ottaneen vastaan 50 000 randin lahjuksen Matanziman hallitukselta.


title: Bantu Holomisa

text: Nykyisin Holomisa toimii kansanedustajana edustaen entisen Kansallispuolueen poliitikon, Roelf Meyerin kanssa perustamaansa United Democratic Movement -puoluetta.


title: Teresa Heinz Kerry

text: Maria Teresa Thierstein Simões-Ferreira Heinz Kerry (s. 5. lokakuuta 1938) on Yhdysvaltain ulkoministerin John Kerryn puoliso ja hyväntekeväisyyden harrastaja.


title: Teresa Heinz Kerry

text: Teresa on alun perin portugalilainen. Hän syntyi Maputossa Mosambikissa, silloisessa Portugalin siirtomaassa. Hänen isänsä oli lääkäri José Simões-Ferreira. Hänen äitinsä Irene Thierstein oli sveitsin saksalaista syntyperää.


title: Teresa Heinz Kerry

text: Teresa suoritti opintonsa Witwatersrandin yliopistossa Johannesburgissa ja Geneven yliopistossa ennen kuin muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän oli töissä YK:ssa tulkkina. Hän puhuu viittä eri kieltä: englantia, espanjaa, ranskaa, italiaa ja portugalia.


title: Teresa Heinz Kerry

text: Teresa Simões-Ferreira meni naimisiin Heinzin ketsuppisukuun kuuluneen liikemies ja senaattori Henry John Heinz III:n kanssa 5. helmikuuta vuonna 1966 Pittsburghissa Pennsylvaniassa. Vuonna 1971 Teresa Heinzista tuli Yhdysvaltain kansalainen. Avioparille syntyi kolme lasta.


title: Teresa Heinz Kerry

text: Teresa Heinzin elämäkerran mukaan hän tapasi John Kerryn vuonna 1990. Senaattori Heinz kuoli 4. huhtikuuta 1991 lento-onnettomuudessa Pennsylvaniassa, ja Teresa peri omaisuuden ja yhtiön.


title: Teresa Heinz Kerry

text: Seuraavan kerran hän tapasi Kerryn Rio de Janeiron ilmastokokouksessa vuonna 1993. Teresa Heinz oli mukana presidentti George H. W. Bushin valtuuskunnassa. Heinz ja Kerry muuttivat yhteen vuonna 1993 ja menivät naimisiin 26. toukokuuta 1993 Nantucketissa Massachusettsissa.


title: Suomumuurahaiset

text: Suomumuurahaiset ("Formicinae") on muurahaisten ("Formicidae") alaheimo.


title: Suomumuurahaiset

text: Suomessa on "Formicininae"-alaheimossa kolme tribusta, joissa on neljä sukua: "Camponotini", jossa on suku "Hevosmuurahaiset" ("Campontotus"); "Formicini", jossa on suku "Formica"; "Lasiini", jossa ovat suvut "Mauriaiset" ja "Nylanderia". Eläviä tribuksia on maailmanlaajuisesti 11, joissa 51 sukua, 3130 lajia ja 792 alalajia. Sukupuuttoon kuolleita sukuja on 31, joissa 197 lajia ja 3 alalajia.


title: Suomumuurahaiset

text: Suomumuurahaisilla on keski- ja takaruumiin välissä vain yksi jaoke, petiolus (postpetiolus puuttuu), johon kuuluu ylöspäin nouseva iso suomumainen tai erillinen nystyrämäinen uloke. Takaruumiin kärjestä puuttuu pistin ja sen tilalla on on putkimaisen ulokkeen päässä pyöreä reikä, acidopore, jota reunustavat karvat. Suomumuurahaisilla on rauhanen, joka tuottaa myrkkyä, muurahaishappoa.


title: Suomumuurahaiset

text: Jako tribuksiin ja sukuihin on vuodelta 2016 eikä vielä ole vakiintunut kaikissa taksonomioissa.


title: Nepathya

text: Nepathya (joskus myös "Nepathaya") on suosittu nepalilainen yhtye, joka yhdistelee perinteistä nepalilaista kansanmusiikkia ja rockia. 1990-luvulla yhtye esitti pääosin rakkauslauluja, mutta nykyään sanoitukset ovat yhteiskuntakriittisiä. Suomessa kaksi keikkaa vuonna 2006 tehnyttä yhtyettä kutsutaan "Nepalin Eppu Normaaliksi". Yhtyeen perustaja, solisti ja lauluntekijä Amrit Gurung on ainoa jäljellä oleva alkuperäisestä kokoonpanosta.


title: Nepathya

text: Ensimmäisen Euroopan keikkansa Nepathya teki vuonna 2005 Amsterdamissa Himalaya Filmfestivalilla.


title: Area de Conservación Guanacaste

text: Area de Conservación Guanacaste on Unescon maailmanperintökohde luoteisessa Costa Ricassa. Siihen kuuluvat Santa Rosan, Guanacasten ja Rincón de la Viejan kansallispuisto sekä Junquillal Bayn suojelualue. Noin 1 470 neliökilometrin laajuinen alue tuli maailmanperintökohteeksi vuonna 1999.


title: Muurahaiskorennot

text: Muurahaiskorennot (Myrmeleontidae) ovat verkkosiipisten (Neuroptera) lahkoon kuuluva hyönteisheimo. Siihen kuuluu maailmanlaajuisesti yli 2 000 lajia, ja muurahaiskorentoja tavataan lähes kaikilta mantereilta.


title: Muurahaiskorennot

text: Aikuinen muurahaiskorento muistuttaa ulkoasultaan hieman pientä sudenkorentoa, mutta on helppo erottaa pitkistä, kärjestään kaartuvista tuntosarvista. Korennon vartalon pituus on 40–80 mm. Korennot käyttävät ravinnokseen joko kukkien siitepölyä tai ovat toukkien tapaan petoja.


title: Muurahaiskorennot

text: Muiden verkkosiipisten tapaan aikuiset korennot ovat aktiivisia lähinnä öisin ja lentävät usein valolle.


title: Muurahaiskorennot

text: Muurahaiskorentojen toukkia kutsutaan muurahaisleijoniksi. Nimensä mukaisesti niiden pääasiallisena ravintona ovat muurahaiset, mutta myös muut pienet hyönteiset. Useiden lajien toukat elävät hiekkamailla, jonne kaivavat pyyntikuopan ja odottelevat kuopan pohjalle piiloutuneina sinne putoavia muurahaisia. Jotkin lajit piilottelevat puiden koloissa tai väijyvät maastossa ohikulkevaa saalista. Muurahaiskorennon toukalla on näyttävät leuat, joilla se pitelee saalistaan paikoillaan samalla kun se imee sen kuiviin. Vaihtaessaan paikkaa toukka liikkuu perä edellä ja jättää jälkeensä helposti tunnistettavan jäljen.


title: Muurahaiskorennot

text: Suomessa esiintyy kaksi muurahaiskorentolajia: aitomuurahaiskorento ("Myrmeleon formicarius") ja pikkumuurahaiskorento ("Myrmeleon bore"). Skandinaviassa on lisäksi kolmaskin laji, laikkumuurahaiskorento ("Euroleon nostras"), jota on tavattu esimerkiksi Ruotsin Gotlannista, Öölannista ja Gotska Sandönilta. Kotimaisista lajeista aitomuurahaiskorento on verraten yleinen hiekka- ja soramailla koko Etelä- ja Keski-Suomessa, mutta harvinaisempi pikkumuurahaiskorento esiintyy ainoastaan etelä- ja lounaisrannikon avoimilla merenrantahietikoilla ja dyyneillä. Kumpikaan suomalaisista lajeista ei vuoden 2010 kansallisen uhanalaisarvioinnin mukaan ole uhanalainen, mutta pikkumuurahaiskorento on katsottu silmälläpidettäväksi (NT).


title: Muurahaiskorennot

text: Suomen lajeista pikkumuurahaiskorento on yleensä pienempi ja takaruumiin jaokkeet yleensä kaksiväriset. Eroja on molemmilla sukupuolilla myös takaruumiin viimeisessä jaokkeessa.


title: Taïn kansallispuisto

text: Taïn kansallispuisto on kansallispuisto Norsunluurannikolla ja se sisältää yhden viimeisistä alueista, joilla kasvaa länsiafrikkalaista trooppista aarniometsää. Puisto lisättiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon monimuotoisen kasviston ja eläimistön, etenkin uhanalaisten eläinten, kuten kääpiövirtahepojen, ansiosta. Alue on laajuudeltaan 3 300 neliökilometriä ja siinä on 200 neliökilometrin puskurivyöhyke.


title: Comoén kansallispuisto

text: Comoén kansallispuisto on kansallispuisto Norsunluurannikossa ja vuodesta 1983 listattu UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Siitä tuli maailmanperintökohde alkujaan kasviston monipuolisuutensa takia. Komoé-joen ansiosta alueen kasvillisuus on huomattavasti trooppisempaa kuin normaalisti näillä leveysasteilla.


title: Comoén kansallispuisto

text: Comoén kansallispuisto sijaitsee maan koillisosassa lähellä Burkina Fason rajaa. Sinne on matkaa Abidjanista noin 400 km. Alueen ensimmäiset suojelutoimet on tehty jo 1926, vuonna 1953 siitä tuli suojelualue ja 8. helmikuuta 1968 kansallispuisto. Vierailijoita päästetään puiston vain kuivalla kaudella marraskuusta huhtikuuhun.


title: Comoén kansallispuisto

text: Puiston pinta-ala on 11 493 km², joten se kuuluu Länsi-Afrikan suurimpiin suojelualueisiin. Sen eliömaailman monimuotoisuus liittyy maastonmuotojen vaihtelevuuteen. Komoé ja sen sivujoet kulkevat syvissä, kosteissa rotkolaaksoissa tasangon halki. Puistossa on tavattu 620 kasvilajia, 135 nisäkäslajia, (joihin kuuluu 11 apinaa, 11 lihansyöjää ja 21 sorkkaeläinlajia), 35 sammakkoeläinlajia ja 500 lintulajia (joista noin neljäsosa on muuttolintuja). Suojeltuja lintulajeja ovat sinikaulatrappi, guineansarvinokka ja nigeriansarvinokka. Komoéssa elää 60 kalalajia ja kolme krokotiililajia. Uhanalaisia nisäkäslajeja ovat simpanssi, savanninorsu ja hyeenakoira.


title: Comoén kansallispuisto

text: Vuonna 2003 alue lisättiin vaarassa olevien maailmanperintökohteiden luetteloon salametsästyksen, karjan ylilaiduntamisen ja puiston puuttuvan hallinnon takia.


title: Suda

text: Suda () tai Suidas (Σουΐδας) on massiivinen bysanttilainen muinaisen Välimeren alueen historiaa käsittelevä ensyklopedia. Teoksen nimi tulee latinan kielen sanasta "suda", joka merkitsee "linnoitusta". Ensyklopedia käsittää 30 000 hakusanaa, joista monen lähteenä on käytetty sittemmin kadonneita antiikin aikaisia teoksia.


title: Suda

text: Teoksen kokoamisesta ei tiedetä paljoakaan. Kokoamisen on täytynyt tapahtua ennen Eustathiosta (1100-luku), sillä hän lainaa teosta usein. Otsikon "Aadam" alla kirjoittaja (jonka nimeksi alkulauseessa mainitaan "Suidas") esittelee lyhyen maailman kronologian, joka päättyy keisari Johannes I Tzimiskesin kuolemaan (975), ja "Konstantinopoli" mainitsee hänen seuraajansa Basileios II:n ja Konstantinos VIII:n. Suda näyttää siis olleen koottu 900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Kohtia, joissa viitataan Mikael Psellokseen (1000-luvun loppupuoli), pidetään myöhempinä lisäyksinä.


title: Suda

text:
Teos käsittelee sekä raamatullisia että pakanallisia aiheita, josta on päätelty, että kirjoittaja on ollut kristitty.
Vaikka teos on kritiikitön ja luultavasti useisiin kohtiin on tehty myöhempiä lisäyksiä, ja sen artikkelit ovat arvoltaan hyvin epätasaisia, se sisältää paljon tietoa antiikin historiasta ja elämästä.


title: Suda

text: Suurin osa "Sudasta" katosi neljännen ristiretken (1204) ja Konstantinopolin valtauksen (1453) aikana. Tanskalainen tutkija Ada Adler on toimittanut teoksesta kriittisesti muokatun painoksen (Leipzig, 1928-1938).


title: Suda

text: Kirjoittaja selittää sanojen alkuperän, johtamisen ja merkityksen aikansa filologiaa hyödyntäen, käyttäen sellaisia varhaisempia asiantuntijoita kuin Harpokration ja Helladios. Arvokkaimpia teoksessa ovat kuitenkin kirjallisuuden historiaa käsittelevät artikkelit. Ne sisältävät yksityiskohtia ja lainauksia, jotka ovat muuten kadonneet. Kirjoittaja hyödynsi vanhemmista klassikoista (Aristofanes, Homeros, Sofokles, Thukydides, jne.) ja myöhemmistä kirjailijoista (Polybios, Josefus, "Khronikon Paskhale", Georgios Synkellos, Georgios Hamartolos, jne.) tehtyjä tutkielmia. Tältä kannalta teos muodostaa kätevän hakuteoksen henkilöihin, jotka olivat merkittäviä idän 900-luvun poliittisessa, kirkollisessa ja kirjallisessa historiassa.


title: Suda

text: Teoksen sanasto on järjestetty aakkostetusti, pienillä poikkeuksilla niin, että samalla tavalla lausutut kirjaimet ja kirjainyhdistelmät on sijoitettu yhteen ("antistoikhia"). Tällä tavalla esimerkiksi alfa-ioota on ennen epsilonia; epsilon-ioota ja eeta-ioota yhdessä zeetan jälkeen; ja oomega omikronin jälkeen. Näin kyseessä on samaan aikaan sekä sanakirja että ensyklopedia. Joissakin myöhemmissä painoksissa (mm. Immanuel Bekker) sanasto on järjestetty aakkosjärjestykseen.


title: Suda

text: Elämäkertatiedot ovat kirjoittajan mukaan peräisin Hesykhios Miletoslaisen "Onomatologionista" eli "Pinaksista". Muita lähteitä ovat olleet Konstantinos Porfyrogennitoksen ensyklopedian (912-59) katkelmat, Georgios Monakhoksen kronikka, Johannes Antiokialaisen katkelmat (600-luku, Rooman historiaa koskien), Diogenes Laertioksen filosofien elämäkerrat sekä Athenaioksen ja Flavius Philostratuksen teokset. Alussa oleva huomautus luettelee sanakirjat, joista sanasto on koottu, sekä niiden kirjoittajat.


title: Yomi

text: Yomi tarkoittaa seuraavia asioita


title: Muskelivene

text: Muskelivene (englanniksi "powerboat") on avomeren käyttöön soveltuva avovene, jolle ei ole olemassa täsmällistä ja yleisesti hyväksyttyä määritelmää.


title: Muskelivene

text: Muskeliveneeksi kutsutaan avomerikäyttöön soveltuvaa avovenettä, jonka voimanlähteenä on yksi tai kaksi suuritehoista moottoria. Tällainen päiväkäyttöön tarkoitettu vene saavuttaa yli 50 solmun (93 km/h) huippunopeuden. Toisen määritelmän mukaan huippunopeuden pitää olla yli 60 mailia tunnissa (100 km/h).


title: Muskelivene

text: Muskeliveneen pituus on 8–15 metriä, yleensä yli 30 jalkaa eli yli 9,1 metriä. Veneen suurin leveys on 2,5–3 metriä ja syväys 0,7–1,1 metriä.


title: Muskelivene

text: Myynti-ilmoituksissa pienempiä ja vähätehoisempiakin veneitä kutsutaan usein muskeliveneeksi.


title: Ignoila

text: Ignoila () on kylä Suojärven piirin Veskelyksen maalaiskunnassa Karjalan tasavallassa Venäjällä, Suomen sotien jälkeen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella.


title: Ignoila

text: Suomelle kuuluessaan Ignoila oli yksi Suojärven kunnan itäosassa sijainneen ns. Hyrsylän mutkan alueen kylistä ja Suomen kylistä itäisin. Ennen vuotta 1931 Ignoila ja Hyrsylän mutka kuuluivat Salmin kuntaan, kunnes ne liitettiin Suojärveen tieyhteyden valmistuttua. Ignoila-nimi johtunee kylän ensimmäisestä asukkaasta Ignat/Ignoi Burtschasta. Suomen alueluovutusten myötä myös Ignoilan väestö asutettiin supistuneen Suomen alueelle. Tunnettu ignoilalainen on Aira Samulin.


title: Ignoila

text: Ignoila sijaitsee nykyisin syrjässä Petroskoista Suojärvelle johtavalta maantieltä. Kylän halki virtaa Suojoki josta on myös nimeä Suojujoki käytetty. Joessa oli Ignoilan vesivoimala alueen kuuluessa Suomelle. Vuonna 1991 voimala oli käytössä, joskin puinen pato vuoti melkoisesti. Turbiini on Tampellan ja generaattori ASEAn valmistama. Teho on alle 10 MW.


title: Ignoila

text: Nykyisin kylän asukasmäärä on vähäinen.


title: Piloja ja pilakuvia

text: Piloja ja pilakuvia oli vuosina 1921–1939 ilmestynyt huumorilehti, jota ilmestyi hämeenlinnalaisen Arvi A. Kariston kustannusyhtiön kustantamana kaikkiaan 227 numeroa. Lehteä toimitti nimimerkki Mikko Vilkastus. Nimimerkin takana oli Kariston kirjallinen johtaja Väinö Hämeen-Anttila.


title: Piloja ja pilakuvia

text: Lehti oli suunniteltu amerikkalaisten, saksalaisten ja ruotsalaisten esikuvien mukaan. Sitä oli tarkoitus myydä rautateillä liikkuville matkalaisille. Piloja ja pilakuvia ilmestyi joka kuukausi. Sisältönä oli lyhyitä vitsejä ja pilapiirroksia taskukokoisena kirjasena. "Kotimaisten leikinlaskijaimme ja pilapiirtäjiemme avustuksella on Mikko Vilkastus ryhtynyt toimittamaan suomalaiselle yleisölle parhaimman tason hupikirjaa, 64-sivuisina erittäin runsaasti kuvitettuina kuukausivihkoina. Kirjoittajina esiintyvät jo ensimmäisissä vihoissa mm. Samuli, Juudas Puustinen, O. Räisänen ja O. A. Kallio. Kotimaisina pilapiirtäjinä Alexander Tawitz, Edwin Lydén, Hj. Löfving, Ilmari Kaijala, Yrjö Yrjölä, Oki Räisänen, Bertil Lindholm, Topi Vikstedt ym."


title: Piloja ja pilakuvia

text: Pilajuttuja ja piirroksia oli aloittanut samanlaisilla linjoilla jo vuonna 1919, mutta ilmestyi epäsäännöllisesti. Kustantaja Otava sai kuitenkin aiheen syyttää Karistoa idean varastamisesta. Kuvittajat olivat kuitenkin osaksi samoja kummassakin lehdessä.


title: Piloja ja pilakuvia

text: Kuvitusta oli hankittu myös ulkomaalaisista lehdistä. Piirroksia on melko runsaasti, yksi lähes jokaisella sivulla. Tekijöiden nimiä ei mainita muutamaa signeerausta lukuun ottamatta. Lehdessä ilmestyi muutama lyhyt sarjakuvakin, jotka eivät kuitenkaan todennäköisesti olleet suomalaista tekoa.


title: Asko (nimi)

text: Asko on suomalainen miehen etunimi. Askon nimipäivä on 6. syyskuuta. Almanakassa nimi on ollut vuodesta 1929.. Suomessa Asko on annettu nimeksi vuoden 2009 loppuun mennessä 8 274 miehelle. Ennen vuotta 1900 nimeä ei Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan ollut annettu kenellekään.


title: Asko (nimi)

text: Nimi esiintyi Suomessa jo keskiajalla suku- ja paikanniminä, jollaisia ovat muun muassa Askola ja Askainen.


title: Ruotsin valtiopäivävaalit 2006

text: Ruotsin valtiopäivävaalit 2006 järjestettiin 17. syyskuuta 2006. Yhteensä valittiin 349 edustajaa. Vaalit voitti neljän porvaripuolueen liittouma Allians för Sverige. Yhteensä Maltillinen kokoomus, Ruotsin keskustapuolue, Ruotsin liberaali kansanpuolue ja Ruotsin kristillisdemokraatit saivat 178 valtiopäiväpaikkaa. Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue kärsi vaaleissa tappion ja sai yhteistyöpuolueidensa Ruotsin vasemmistopuolueen ja Ruotsin vihreä ympäristöpuolueen kanssa vain 171 paikkaa. Äänestysprosentti oli 81,99, eli 1,88 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuoden 2002 valtiopäivävaaleissa.


title: Ruotsin valtiopäivävaalit 2006

text: Lähde: Valmyndigheten - Val till riksdagen


title: Ruotsin valtiopäivävaalit 2006

text: Seuraavat puolueet olivat edustettuina valtiopäivillä ennen vaaleja. Suluissa puolueiden kannatukset vuoden 2002 vaaleissa.Seuraavat puolueet olivat saaneet yli 1% kannatuksen vuoden 2002 vaaleissa ja saivat näin ollen avustusta valtiolta valtiopäivävaaleja varten:


title: Ruotsin valtiopäivävaalit 2006

text: Seuraavilla puolueilla on kyselyiden mukaan mahdollisuus saada yli 4% kannatus, mikä vaaditaan kansanedustajapaikkojen saamiseksi:


title: Ruotsin valtiopäivävaalit 2006

text: (Sifo, Demoskop, Skop)


title: Kissmet

text: Kissmet on intialais-brittiläinen yhtye, joka soittaa monipuolista rock-sävytteistä musiikkia. Tyylilajiluokitteluiksi on mainittu muun muassa bhangra-, rock-, funk- ja reggae. Kissmetin perustivat Englannin Peterboroughista kotoisin olevat veljekset Buzz ja Ron Singh 1990-luvun alussa. Muut yhtyeessä soittavat jäsenet ovat veljesten englantilaisten muusikkoystävien lisäksi heidän vanhempi veljensä Max Singh.


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjaus. Yhteiskunnan rakennemuutos on monin tavoin koetellut kaikkein vaikeimmassa elämäntilanteessa olevia kansalaisia. Sosiaali- ja terveydenhuollon suuremmat palveluyksiköt, erikoistuminen, palveluiden monituottajajärjestelmät, suoritekeskeinen ajattelu sekä taloudelliset säästöt ovat johtaneet siihen, että palveluiden toteuttamisesta on muodostunut asiakkaan kohtaamista tärkeämpi tekijä. Tästä kehityksestä ovat suhteellisesti hyötyneet hyvän toimintakyvyn omaavat kansalaiset kun taas heikon toiminnanohjauksen ja elämänhallinnan omaavien asiakkaiden asema on heikentynyt, varsinkin silloin kun asiakkaalta puuttuu toimiva sosiaalinen tukiverkosto.


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjaus alkaa asiakkaan ja työntekijän hyvästä kohtaamisesta ja luottamuksellisen suhteen luomisesta. Palveluohjauksen tavoitteena on asiakkaan hyvän ja toimivan arjen vahvistaminen. Vasta luottamuksellisen suhteen ja asiakkaan arkeen tutustumisen kautta työntekijä saa kuvan siitä, mitkä palvelut hyödyttävät asiakkaan omia voimavaroja ja tavoitteita. Tästä syystä palveluohjaaja ei voi tehdä asiakasta koskevia päätöksiä, tai toteuttaa hoitoon kuuluvia viranomaisten tai palvelutuottajien tehtäviä. Palveluohjauksen tavoitteena on asiakkaan vahvistaminen. Asiakkaan itsenäisen toimintakyvyn ja elämänhallinnan vahvistuminen johtaa ruotsalaisen kansantaloustieteilijä Ingvar Nilssonin (2006) mukaan huomattaviin taloudellisiin säästöihin, koska se vähentää asiakkaan tilaa ylläpitävien ja passivoivien palveluiden tarvetta.


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjaus ei kaikilta osin tarkoita samaa kuin palveluiden yhteensovittamiseen ja hoitopalvelujen varmistamiseen perustuva Case management. Palveluohjauksessa asiakas on keskiössä ja palvelut rakentuvat asiakkaan arkea vahvistaviksi asiakkaan toimeksiannon perusteella. Palveluohjauksen hyvät tulokset voivat vaarantua jos asiakkaan palvelutarpeen määritys tapahtuu ennen luottamuksellisen suhteen syntymistä, jos palveluohjaaja toimii asiakkaan puolesta tai palveluohjaus toteutuu ilman asiakkaan perheen tai hänen yksityisen verkostonsa myötävaikutusta. Palveluohjaus on useimmiten pitkäkestoista rajoja ylittävää työtä.


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjaus tarkoittaa asiakaslähtöistä sosiaali- ja terveysalan asiakastyötä. Palveluohjaus perustuu asiakkaan ja hänen palveluohjaajansa tasa-arvoiseen ja luottamukselliseen suhteeseen. Palveluohjauksen asiakkaana voivat olla monia eri palveluita samanaikaisesti tarvitsevat kansalaiset ja/tai sellaiset henkilöt ja perheet, jotka tarvitsevat tukea oman itsenäisen elämänsä vahvistamisessa. Yleisenä ja keskeisenä lähtökohtana toiminnalle on asiakkaan toimeksianto. Alkuvaihe perustuu luottamuksen rakentamiseen palveluohjaajan ja asiakkaan välille. Palveluohjaaja kartoittaa asiakkaan voimavaroja ja tuen tarvetta. Asiakkaan omaa toimintakykyä pyritään alusta alkaen tukemaan. Työvaiheessa toimitaan asiakkaan omalle itsenäiselle elämälleen asetettujen tavoitteiden puolesta ja aktivoidaan asiakkaan tukiverkosto. Tuki rakentuu asiakkaan, hänen sosiaalisen verkostonsa, palveluohjaajan ja muiden palvelutuottajien yhdistettyjen voimavarojen varaan. Lopetus- tai lepovaiheessa asiakas on saavuttanut omalle itsenäiselle elämälleen asettamansa tavoitteet.


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjaajalla tarkoitetaan palveluohjaustyöhön sopivien ominaisuuksiensa kautta valikoitunutta henkilöä, jolla on sosiaali- ja terveydenhuollon peruskoulutus, tai tehtävään muuten sopiva. Palveluohjaajalta vaaditaan kykyä asettua asiakkaansa asemaan. Palveluohjaajan ja asiakkaan suhde perustuu molemminpuoliseen kunnioitukseen ja dialogisuuteen. Kumppanuus ja tasa-arvo ovat sen tärkeitä piirteitä. Palveluohjaaja toimii sekä asiakkaan (perheen) elämismaailmassa että järjestelmien systeemimaailmassa. Häneltä vaaditaan tästä syystä hyvää vuorovaikutuskykyä ja neuvottelutaitoa. Myös perhe- ja verkostotyön taidot ovat tärkeitä. Palveluohjausta antavat erilaiset sosiaali- ja terveysalan järjestöt kuten esimerkiksi vammaisjärjestöt ja asiakas- ja omaishoitoyhdistykset mutta myös kunnallinen sosiaali- ja terveystoimi.


title: Palveluohjaus

text: Käsitykset palveluohjauksesta saattavat poiketa toinen toisistaan eivätkä termit palveluohjaus, case management ja care management aina tarkoita samoja asioita, vaikka näitä termejä rinnakkaisina usein käytetäänkin. Case management – termillä voidaan esimerkiksi tarkoittaa sellaista asiakastyön muotoa, jonka tarkoituksena on asiakkaan sitouttaminen hoitoon, tarkoitustenmukaisten hoitopalveluiden varmistaminen, niiden yhteensovittaminen ja seuranta. Eräänlaisena vastakohtana tälle palveluohjauksella voidaan ymmärtää asiakkaan tavoitteista liikkeelle lähtevää asiakaslähtöistä toimintaa, jonka tarkoituksena on asiakkaan vahvistaminen (voimaannuttaminen) ja hänen itsenäisen elämänsä tukeminen. Palveluohjauksessa pyritään vaikuttamaan palvelujärjestelmiin (rakenteellinen työ) mm. yhteistoimintahäiriöihin vaikuttamalla, osoittamalla palvelujärjestelmien aukot ja yhdistämällä eri palveluita asiakkaan itsenäistä elämää hyvin palvelevaksi kokonaisuudeksi. (Suominen ja Tuominen 2007, 34-36).


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjaustoimintaa suunniteltaessa tulisi varmistaa, että palveluohjaaja voi toimia itsenäisesti ja riippumattomana suhteessa palvelutuottajiin. Palveluohjauksen tulee tapahtua selvästi erotettuna sitä toteuttavan järjestelmän muusta työntekijä- ja toimintarakenteesta. Palveluohjaajana ei voi toimia virkamies, jolla on päätösvalta ja vastuu asiakkaansa asioista. Jotta työtä voisi tehdä täysipainoisesti, tulisi palveluohjaajalla olla työnantajansa ja toimintaympäristön tuki ja siihen tarvittavat resurssit. Palveluohjaus perustuu asiakkaan tukemiseen ja motivoimiseen, ei hänen muuttamiseensa. Palveluohjaus on luonteeltaan itsenäistä ja vaativaa työtä. Tästä syystä palveluohjaaja tarvitsee tuekseen palveluohjaustyötä tekevän tiimin sekä palveluohjaajien ryhmätyönohjauksen.


title: Palveluohjaus

text: Sosiaaliseen hyvinvointiin ja terveyteen liittyvät ongelmat ovat pitkälle erikoistuneessa hyvinvointijärjestelmässämme vaikeutuneet ja monimutkaistuneet. Niiden ratkaisemiseksi tarvittaisiin erilaisten palvelujärjestelmien yhteistoimintaa ja vastuunottamista. Erääksi ratkaisuvaihtoehdoksi on tarjottu palveluohjausta, jossa palveluohjaaja yhdessä asiakkaan (perheen) kanssa ottaisi vastuun palveluiden käynnistämisestä ja niiden yhteensovittamisesta asiakkaan itsenäistä elämää ja omia tavoitteita parhaiten palvelevaksi kokonaisuudeksi.


title: Palveluohjaus

text: Tätä ratkaisumallia on kuitenkin kritisoitu muun muassa siitä, että se, ottamalla vastuun palveluiden yhteensovittamisesta, vapauttaisi muut palveluntuottajat tästä vastuusta. Palveluntuottajat voisivat näin jatkaa omissa sektoriputkissaan ilman, että tarvetta syntyisi oman toiminnan sovittamisesta muiden palvelutuottajien tekemään työhön. Näin palveluohjaajasta saattaisi muodostua taas uusi lenkki jo nyt pitkässä hoitoketjussa. Tämä johtaisi siihen, että palveluohjaaja vähitellen olisi yhtä syrjässä ja yksin kuin asiakas. Juuri edellä mainituista syistä onkin tärkeää, ettei palveluohjauksen tärkeimmäksi tehtäväksi lankea palveluiden yhteensovittaminen. Palveluohjaajan tärkein tehtävä on asiakkaan keskeisen aseman näkyväksi tekeminen ja hänen tavoitteidensa korostaminen asiakasta vahvistamalla, tukemalla ja motivoimalla. Palveluiden kohdalla tavoitteena on asiakkaan tavoitteita ja itsenäistä elämää tukevien oikealaatuisten ja oikea-aikaisten palveluiden varmistaminen.


title: Palveluohjaus

text: Myös sana palveluohjaus on omiaan tuottamaan väärinkäsityksiä, ikään kuin palveluohjauksen tärkeimpänä tehtävänä olisi palveluihin ohjaaminen tai niiden lisääminen. Palveluita tarvitaan, ja ne ovat osa hyvää hoitoa ja kuntoutusta. Palvelut voivat kuitenkin myös passivoida ja ne toimivat aina myös muistutuksena asioista, joista asiakas ei itsenäisesti selviä. Palveluohjaus voi siis myös tarkoittaa palveluiden purkamista tai niiden muuttamista. Työikäinen mielenterveysasiakas ei esimerkiksi tarvitse jokapäiväistä lääkkeenjakoa, ateriapalvelua, kauppapalvelua ja kodinhoitoa, vaan itsenäisen elämän vahvistaminen voi myös tarkoittaa palveluiden vähittäistä purkamista ja omien elämänhallintataitojen oppimista. Vanhukselle, jolle ruoanlaitto ja sen harrastaminen on ollut elämän tärkeimpiä asioita, ei voimien ehtyessä ensimmäiseksi tarjota ateriapalvelua.


title: Palveluohjaus

text: Kun palveluita tarkastellaan palveluohjauksen näkökulmasta, tarkoittaa tämä asiakkaan tavoitteita palvelevien ja hänen itsenäistä elämää tukevien aktivoivien palveluiden varmistamista. Palveluohjaajan tulee myös tietää, etteivät samassa elämäntilanteessa olevat ihmiset aina hyödy samanlaisista palveluista. Palveluohjauksen näkökulmasta asiakas ei ole palveluiden passiivinen vastaanottaja vaan siihen aktiivisesti osallistuva osapuoli. Ruotsin mielenterveystyön palveluohjauksessa on selvästi voitu osoittaa, että toiminta johtaa asiakkaan itsenäisen elämän lisääntymiseen. Mielenterveyspalveluiden käyttö vähenee selvästi. Asiakkaan palvelut, jotka ennen palveluohjausta ovat luonteeltaan olleet passivoivia asiakkaan nykytilaa ylläpitäviä, ovat muuttuneet asiakasta aktivoivammiksi ja toimintakykyä ylläpitävämpään suuntaan. Asiakkaiden hyvinvointi on lisääntynyt samalla kun yhteiskuntataloudelliset kustannukset ovat laskeneet, toteaa palveluohjaustoimintaa arvioinut kansantaloustieteilijä Ingvar Nilsson (2006).


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjausta on joskus markkinoitu työmenetelmänä, jonka tulisi noudattaa tiettyä etukäteen sovittua mallia. Tähän ovat kuuluneet esimerkiksi asiakaskohtaiset työmenetelmät, tarvekartoituksen tekeminen, palvelusuunnitelman laatiminen, määrätyt palveluohjausvaiheet, verkostokokoukset, jne. Palveluohjaustyön kokemusten karttuessa on kuitenkin oivallettu, että työmallit ovat apuvälineitä, jota ei käytännön asiakastyössä orjallisesti noudateta. Palveluohjaustoimintaa ei esimerkiksi aloiteta tarvekartoitusta täyttämällä, vaan asiakkaaseen ja hänen tilanteeseensa henkilökohtaisesti vähitellen tutustumalla. Palvelusuunnitelmaa ei tehdä etukäteen laaditulle pitkälle lomakesarjalle. Asiakkaan palvelusuunnitelman tulee olla asiakkaan näköinen dokumentti, jonka sisältöön ja ulkoasuun hän itse voi vaikuttaa.. Palveluohjaus edellyttää ammattilaiselta epävarmuuden sietokykyä, asiakkaan asemaan asettautumista ja mahdollisuutta henkilökohtaisesti tutustua asiakkaaseen tai perheeseen, tämän kotiin ja jokapäiväiseen elämään. Vain näin voidaan päästä selvyyteen niistä palveluista tai niiden yhdistelmistä, jotka voivat tukea asiakkaan itsenäistä elämää ja hänen tavoitteitaan. Mitä keskeisempi rooli asiakkaalla on, sitä varmemmin hän myös sitoutuu suunnitelman toteuttamiseen.


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjauksen tarpeesta ovat puhuneet muun muassa ne, joiden mielestä vaikeassa elämäntilanteessa tarjotut ja tarvittavat palvelut ja hyvinvointipoliittiset ratkaisut jakaantuvat niin monille tahoille, että kellään ei näytä olevan käsitystä kokonaisuudesta, puhumattakaan siitä, että kukaan yksittäinen työntekijä kantaisi vastuuta palvelujen ajoituksesta ja saatavuudesta. Hyvinvointivaltiossa varsinkin tiedollisesti pätevä kansalainen kyllä saa hänelle kuuluvat palvelut, mutta niiden koordinointiin hänellä ei ole juuri mitään mahdollisuuksia. Kehittämistoiveet kiteytyvät usein ns. yhden luukun periaatteeseen. Sama tavoite on taustalla kuntoutusluotsia tai vastuuhenkilöä koskevissa toivomuksissa. Palveluohjauksen uskotaan ratkaisevan nämä koordinaatio-ongelmat tai ainakin olevan paras mahdollinen malli. Palveluohjaus tulee asiakkaan ja hänen hyvinvointipalvelujensa väliin, mutta samalla sen on pakko olla vuorovaikutussuhde kahden ihmisen (tai ammattihenkilön ja perheen) kesken.


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjaajasta on todettu muun muassa seuraavasti: Palveluohjaaja on palveluohjauksesta vastaava sosiaali- ja terveydenhuollon tai muun sosiaaliturvan ammattihenkilö, jota luonnehtivat seuraavat piirteet:


title: Palveluohjaus

text: Yllä oleva luettelo kuvaa tiivistetysti sen, mikä palveluohjaukseen kuuluu, silloin kun se pelkistetään tekniseksi suorittamiseksi. Malli on lähellä traditionaalista case managerismia. Kun palveluohjaus ymmärretään laaja-alaisena asiakaslähtöisenä työotteena, siihen voitaisiin lisätä seuraavat seikat:


title: Palveluohjaus

text: Ensimmäisessä luettelossa painotetaan palveluohjaajan velvollisuutta seurata palveluiden toteutumista. Siinä tähdennetään myös, että palveluohjaaja toimii yli organisaatiorajojen. Palveluohjaaja toimii siis eri toimijoiden rajasysteemeissä, siellä mihin muiden toimivalta ei ylety.. Nämä painotukset ovat tärkeitä. Tulisi kuitenkin pitää mielessä, että nämä eivät ole yksistään palveluohjaajan tehtäviä vaan niihin osallistuvat palveluohjaaja ja asiakas (perhe) yhdessä.


title: Palveluohjaus

text: Edellisen Paavo Lipposen II hallituksen ohjelmassa todettiin muun muassa: Terveydenhuoltolainsäädäntöä selkeyttämällä pyritään yhteensovittamaan erikoissairaanhoidosta, kansanterveystyöstä ja työterveyshuollosta toimiva kokonaisuus. Palveluohjausta on vahvistettava erityisesti pitkäaikaissairaiden ja vammaisten sosiaali- ja terveyspalveluiden käytössä. Sosiaali- ja terveysministeriö käynnisti Pitkäaikaissairaiden ja vammaisten lasten ja heidän perheidensä palveluohjauskokeilu –hankkeen, jonka toimikausi oli 14.6.2001-31.5.2003. Kokeilu toteutettiin kunnissa viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen yhteistyönä. Palveluohjauksen tavoitteeksi määriteltiin


title: Palveluohjaus

text: 2000-luvulla palveluohjauksen kehittäminen on ollut mukana myöhemmin myös Matti Vanhasen hallitusohjelmissa. Vuosina 2004 – 2007 tavoitteena oli palveluohjauksen levittäminen eri asiakasryhmien käyttöön. Stakes/FinSoc koordinoi tätä hanketta, jossa lähes 30 palveluohjaushanketta sai valtionavustusta. Hankkeissa on tuotettu tietoa palveluohjauksen erilaisista sisällöistä, hyvistä käytännöistä ja vaikuttavuudesta. Myös 2008 - 2011 hallitusohjelmassa todetaan, että palveluohjausta kehitetään.


title: Palveluohjaus

text: Systemaattisen kirjallisuuskatsauksen (Hänninen 2007) perusteella voidaan todeta, että palveluohjauksella on vaikuttavuutta. Palveluohjaus lisää asiakkaiden hyvinvointia. Hyvään tulokseen pääseminen edellyttää aitoa kohtaamista, luottamusta, työntekijän tieto-taitoa, sitoutumista, asiakkaasta välittämistä ja hänen näkemystensä kunnioittamista.


title: Palveluohjaus

text: Palveluohjauksen asiakkaina ovat Suomessa olleet muun muassa pitkäaikaisesti sairaat lapset ja heidän perheensä, muut vammaiset, mielenterveys- ja päihdeasiakkaat, syrjäytymisuhan alla olevat nuoret, pitkäaikaistyöttömät, ikääntyvät ja maahanmuuttajat sekä muut vaikeassa elämäntilanteessa olevat henkilöt ja perheet. Palveluohjaustoimintaan ovat sekä asiakkaat että heidän palveluohjaajansa olleet tyytyväisiä.


title: Palveluohjaus

text: Suomessa palveluohjaus työn intensiivisyyden mukaan on jaettavissa kolmeksi erilaiseksi työotteeksi. Varsinainen palveluohjaus eli yksilökohtainen palveluohjaus on asiakkaan toimeksiannosta tapahtuvaa intensiivistä työtä. Palveluohjaaja on riippumaton suhteessa viranomaisiin ja asiakkaan muihin palvelutuottajiin. Palveluohjauksellisella asiakastyöllä tarkoitetaan toimintaa, jossa joku asiakkaan palvelutuottajiin kuuluva työntekijä ottaa rajallisen vastuun asiakkaan ja palveluiden hyvästä kohtaamisesta, palveluiden koordinoimisesta ja yhteensovittamisesta. Neuvonnalla tarkoitetaan työtä, jossa asiakas tarkistaa omaan sosiaaliturvaansa tai omiin palveluihinsa liittyviä asioita tämän alan asiantuntijana toimivalta työntekijältä.


title: Biopankki

text: Biopankki on lääketieteellinen kokoelma, joka sisältää ihmisperäisiä näytteitä sekä niihin liittyviä tietoja Biopankkilaki tuli voimaan 1.9.2013 ja sen tarkoituksena on tukea tutkimusta, jossa hyödynnetään ihmisperäisiä näytteitä, edistää näytteiden käytön avoimuutta sekä turvata yksityisyyden suoja ja itsemääräämisoikeus näytteitä käsiteltäessä.


title: Biopankki

text: Maailmalla on useita suuria biopankkeja ja niiden yhteenliittymiä, niin julkisella kuin yksityisellä rahoituksella toimivia. Suomen suurimmat julkisen toimijan näytekokoelmat ovat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa (THL), jonka tutkimuksiin osallistuu suomalaista väestöä edustavia vapaaehtoisia. THL:n kokoelmat edustavat läpileikkausta Suomen kansasta.


title: Biopankki

text: Suomessa Valvira ohjaa ja valvoo biopankkitoimintaa sekä ylläpitää valtakunnallista biopankkirekisteriä. Biopankkitoiminnan aloittamisesta on tehtävä ilmoitus Valviralle valtakunnalliseen biopankkirekisteriin ennen toiminnan aloittamista.


title: Biopankki

text:
Valvira on myöntänyt toimintaluvan yhteensä kahdeksalle biopankille, joista kaksi toimii koko Suomen alueella valtakunnallisesti ja kuusi sairaanhoitopiirien alueilla
Syyskuussa 2013 voimaan tullut biopankkilaki (688/2012) täsmentää niitä periaatteita ja toimintatapoja, joilla ihmisten näytteitä voidaan koota käytettäväksi erilaisiin lääketieteellisiin tutkimuksiin, joita näytettä otettaessa ei vielä osata tarkkaan suunnitella. Lisäksi useat lait ja eettiset ohjeet täydentävät ja täsmentävät tutkimuksissa noudatettavia periaatteita ja toimintatapoja. Esimerkiksi laissa ihmisen elimien, kudoksien ja solujen käytöstä (101/2001) säädetään terveydenhuollon toiminnan yhteydessä irrotettujen elinten, kudosten ja solujen käytöstä lääketieteelliseen tutkimukseen ja siirtämisestä biopankkiin tietyin edellytyksin. Laissa lääketieteellisestä tutkimuksesta (488/1999) säädetään lääketieteellisen tutkimuksen yleisistä menettelytavoista ja alueellisista eettisistä toimikunnista.


title: Biopankki

text: Biopankkilain tavoitteena on parantaa kansalaisten, niin terveiden tutkittavien kuin potilaidenkin, mahdollisuutta saada tietoa käynnissä olevista tutkimushankkeista sekä parantaa tutkittavan itsemääräämisoikeutta näytteensä käytön suhteen.


title: Biopankki

text: Vanhojen näytteiden siirto biopankkeihin tapahtuu julkisen tiedonannon kautta. Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS) kertoi julkisen tiedonannon kautta siirtävänsä vanhat näytteet biopankkiin.


title: Biopankki

text: Sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontaviranomainen Valvira ohjaa ja valvoo biopankkitoimintaa. Uuden biopankin perustaminen vaatii lisäksi valtakunnallisen lääketieteellisen tutkimuseettisen toimikunnan (TUKIJA) puoltavan lausunnon.


title: Biopankki

text: Laki määrää näytteenantajan itsemääräämisoikeuden ja yksityisyyden suojan lisäksi monia biopankkien organisaatioon ja toimintaan liittyviä yksityiskohtia. Se säätää sekä aikaisemmin koottujen näytteiden siirtämisestä biopankkiin että tulevien kokoelmien keräämisestä.


title: Biopankki

text: Biopankkien tarkoitus on edistää lääketieteellistä tutkimusta siten, että jokaisen tutkijan ei tarvitse itse kerätä näytteitä ja analysoida niitä tutkimusta varten, vaan hän voi selvittää löytyisikö sopiva aineisto biopankeista. Biopankkiin voidaan kerätä näytteitä erilaisia tutkimuksia varten, vaikka niiden yksityiskohdat eivät näytteitä koottaessa ole tiedossa.


title: Biopankki

text: Tähän saakka tutkimusnäytteiden kokoamisessa on yleensä noudatettu samanlaista prosessia kuin esimerkiksi kliinisissä lääketutkimuksissa, joissa tutkittavalle selitetään yksityiskohtaisesti, minkälaisia asioita heidän luovuttamistaan näytteistä tullaan tutkimaan ja kuka niitä tutkii. Tutkimusaineisto on myös yleensä pitänyt hävittää tietyn ajan jälkeen. Tämän vuoksi uusien tutkimustulosten valossa merkityksellisten asioiden määrittäminen jo kerätyistä näytteistä ei ole ollut mahdollista ilman tutkittavan henkilön antamaa uutta suostumusta. Tutkija hyötyy myös aikaisemmin tehdyistä tutkimuksista, sillä lain tavoite on, että keskeiset analyysitiedot lisätään biopankin tietoihin ja ovat siten seuraavienkin tutkijoiden käytettävissä.


title: Biopankki

text: Biopankkilain mukaan jokaisen näytteen luovuttamiseen tarvitaan näytteenantajan tai hänen huoltajansa kirjallinen suostumus. Jos henkilö on halukas luovuttamaan näytteen, hän saa täytettäväkseen suostumusasiakirjan.


title: Biopankki

text: Suostumuksen voi myös myöhemmin peruuttaa milloin vain syytä ilmoittamatta. Peruuttaminen tehdään kirjallisesti biopankin ohjeiden mukaan.


title: Biopankki

text: Peruuttamisesta ja rajoittamisesta tehdään merkintä biopankin suostumusrekisteriin, jonka jälkeen näytteitä ja tietoja ei enää luovuteta uusiin tutkimuksiin.


title: Biopankki

text: Biopankkilain mukaisesti ennen lain voimaantuloa koottuja vanhoja näytekokoelmia voidaan siirtää biopankkiin ilman, että jokaiselta henkilöltä pyydetään henkilökohtaisesti suostumusta. Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS) kertoi yhdellä lehti-ilmoituksella siirtävänsä biopankkiin kolme miljoonaa vanhaa näytettä . Kuten myöhemmin käytännöllisen filosofian dosentti Tuija Takala Helsingin yliopistosta toi esiin oli "kämmenen kokoinen ilmoitus" siirrosta tieteen periaatteidenkin kannalta kyseenalainen. Kyseenalainen toiminta on mahdollista Valviran luvalla, mikäli kokoelma on hyvin suuri. Tällöin biopankkisiirrosta ja mahdollisuudesta kieltäytyä siitä tiedotetaan julkisia kanavia käyttäen (ns. Virallinen lehti sekä kyseisen kokoelman kannalta tärkeät valtakunnalliset tai paikalliset lehdet). Vähäisen tiedotuksen seurauksena iso osa luovuttajista ei tiedä joutuneensa luovuttajaksi.


title: Antero Lehtonen

text: Antero Lehtonen (s. 12. huhtikuuta 1954 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi vasempana laitahyökkääjänä.


title: Antero Lehtonen

text: Suomessa Lehtonen tuli tunnetuksi etenkin maalintekijänä. Hän pelasi lähinnä Tapparassa ja oli avainpelaajia sen saavuttaessa Suomen-mestaruudet vuosina 1975 ja 1979. Lehtonen edusti Suomea vuoden 1974 nuorten MM-kisoissa sekä jääkiekon MM-kisoissa 1977, 1979 ja 1981.


title: Antero Lehtonen

text: Tultuaan valituksi SM-liigan tähtikentälliseen 1979, Lehtonen allekirjoitti ammattilaissopimuksen NHL-seura Washington Capitalsin kanssa. Lehtonen pelasi suurimman osan kaudesta 1979–1980 Washingtonissa ja saavutti 21 pistettä 65 ottelussa puolustavan hyökkääjän roolissa.


title: Antero Lehtonen

text: Lehtonen palasi Tapparaan seuraavalla kaudella ja pelasi vielä TPS:ssa sekä liigatulokas JyP HT:ssa ennen lopettamistaan vuonna 1987. SM-liigassa Lehtonen teki seitsemällä kaudella vähintään 20 maalia kaudessa.


title: Vesiskootteri

text: Vesiskootteri on sisämoottorilla varustettu veneenomainen vesikulkuneuvo, jossa kuljettaja istuu hajareisin. Rakenteeltaan ja ergonomialtaan vesiskootteri muistuttaa moottorikelkkaa.


title: Vesiskootteri

text: Vesiskootteri eli ”vesijetti” viittaa periaatteelliseen eroon ”normaaliin” moottoriveneeseen verrattuna; vesijetissä on vesisuihkuvetolaite, josta käytetään yleisesti nimitystä jettivetolaite. Sen työntövoima perustuu tunneloituun potkuriin, joka on suihkuputkessa veneen rungon sisällä. Tämä mahdollistaa erittäin pienen syväyksen ja siten ajamisen matalassa vedessä, koska veneen pohjasta ei työnny alaspäin mitään. Ohjaus tapahtuu suihkusuutinta kääntämällä, jolloin vetolaitteen vesisuihkun suunta muuttuu ja ohjaa venettä.


title: Vesiskootteri

text: Vesiskootterin voimanlähteenä käytettiin alun perin kaksitahtimoottoria, mutta nykyisin nelitahtimoottori on yleisempi. Vesiskoottereita valmistavat esimerkiksi Kawasaki-, Sea-Doo-, Polaris- ja Yamaha-yhtiöt. Viime vuosina useat kiinalaiset valmistajat ovat aloittaneet vesiskoottereiden valmistuksen.


title: Vesiskootteri

text: Vesiskoottereita on sekä seisaaltaan ajettavia malleja että istuttavia. Istuttaviin mahtuu 1–3 ihmistä.


title: Vesiskootteri

text: Yleistyessään vesiskootterit ovat jakaneet mielipiteitä käyttäjäkuntansa ulkopuolella puolesta ja vastaan. Harrasteajoneuvoa on arvosteltu melusaasteen aiheuttajana, ja joissakin maissa niiden käyttöä on rajoitettu. Uudempien vesiskootterien nelitahtimoottorit ovat kuitenkin jopa 70 prosenttia hiljaisempia kuin vielä muutama vuosi sitten, ja vähäkulutuksisina ja -päästöisinä ne ovat yksi ympäristöystävällisimmistä moottoriajoneuvoista vesillä. Viime vuosina on tullut myyntiin myös jopa 50 prosenttia kevyempiä vesiskootterimalleja, jotka siten mahdollistavat entistäkin ympäristöystävällisemmän mutta nopean liikkumistavan vesillä.


title: Vesiskootteri

text: Harrastajien keskustelupalstoja


title: Vesiskootteri

text: Kritiikkiä


title: Aleksandr Goedicke

text: Aleksandr Fjodorovitš Goedicke (; 4. maaliskuuta 1877 Moskova – 9. heinäkuuta 1957 Moskova) oli venäläinen säveltäjä, pianisti ja urkuri.


title: Aleksandr Goedicke

text: Goedicke syntyi Moskovassa ja hänellä oli saksalaisia sukujuuria. Hän pääsi vuonna 1909 pianonsoiton professoriksi Moskovan konservatorioon. Hän opetti myös urkujensoittoa ja kamarimusiikkia ja sai mainetta muun muassa Bachin tulkitsijana.


title: Aleksandr Goedicke

text: Goedicken tuotantoon kuuluu pääasiassa piano- ja urkumusiikkia. Lisäksi hän sävelsi muun muassa trumpettikonserton (1930), oopperoita ja sinfonioita.


title: Steve Jocz

text: Stephen Martin ”Steve” Jocz (tunnetaan myös nimeltä Stevo32; s. 23. heinäkuuta 1981 Ajax, Ontario) on kanadalainen muusikko, joka soittaa rumpuja punkrockyhtyeessä Sum 41. Jocz perusti Sum 41:n Deryck Whibleyn kanssa vuonna 1996.


title: Pelinaiset

text: Pelinaiset () on brittiläisen Shed Productionsin vuodesta 2002 tuottama draamasarja. Sarjassa seurataan Earls Park Football Club -nimisen jalkapallojoukkueen jäsenten elämää ja varsinkin heidän vaimojensa juonittelua. Suomessa sarjaa on esittänyt Nelonen.


title: Pelinaiset

text: Pelinaisia on tehty yhteensä viisi tuotantokautta, joista vasta kaksi ensimmäistä on ilmestynyt myytäväksi suomenkielisillä tekstityksillä.


title: Pelinaiset

text: Sarja on päättynyt eikä sitä enää valmisteta.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Kaartin jääkärirykmentti (KAARTJR, ennen KaartJR) on Suomen puolustusvoimien maavoimien joukko-osasto.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text:
Rykmentti on sijoitettu Santahaminan saarelle Helsinkiin. Kaartin jääkärirykmentin tehtävänä on kouluttaa rakennetun alueen taisteluun (ennen asutuskeskustaistelu) erikoistuneita joukkoja.
Sillä on pitkät perinteet, mutta nykymuotoisena se on toiminut 1. heinäkuuta 1996 lähtien Uudenmaan jääkäripataljoonan (UUDJP, ennen UudJP) ja Kaartin pataljoonan (KAARTP, ennen KaartP) yhdistyttyä. Rykmentin komentajana toimii nykyisin eversti Petteri Tervonen ja apulaiskomentajana eversti Rainer Kuosmanen .


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Kaartin jääkärirykmentille siirtyivät Etelä-Suomen sotilasläänin tultua lakkautetuksi 31. joulukuuta 2014 sen asevelvollisuusasiat.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Kaartin jääkärirykmentin tehtäviin kuuluu erilaisia edustustoimia, esimerkiksi kunniavartiot Presidentinlinnan ja Päävartion edessä. Kaartinjääkärien nykyinen edustusunivormu on harmaa, ja siihen kuuluu kesäisin koppalakki. Uuden edustusunivormun suunnittelussa on otettu mallia sotilassoittajien edustusunivormusta. Vanhaan edustusunivormuun kuului valkoinen kypärä, hansikkaat sekä säärystimet. Solmion tilalla vanhassa univormussa oli varusmiesten lomapukuun 1980-luvulla kuulunut lomakaulaliina.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Rykmentin komentajan alaisuudessa ovat seuraavat yksiköt (1.1.2015 alkaen):Lisäksi rykmentin apulaiskomentajan alaisuudessa ovat seuraavat toiminnot:


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Keisari Aleksanteri I antoi 18.9.1812 käskyn suomalaisen sotaväen perustamisesta ensimmäisen joukko-osaston ollessa 3. Jääkärirykmentti, nykyisen KAARTP:n edeltäjä. Pataljoonan oma historia alkaa vuodesta 1944, jolloin perustettiin Helsingin komennuskomppania. Komppania nimettiin 5. joulukuuta 1948 Helsingin varuskuntapataljoonaksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Kaartin pataljoonaksi. Toisen maailmansodan jälkeen Suomessa palattiin yksiköiden numeroinnista maakunnallisiin nimiin vuonna 1958, jolloin myös Helsinkiin saatiin taas Kaartin Pataljoona.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Nykymuotoisen Kaartin pataljoonan perusyksiköt ovat:


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Komentajana toimii everstiluutnantti Vesa Volanen, jota edelsi tehtävässä everstiluutnantti Ari Lehmuslehti. Tehtävä oli 90-luvulle asti samalla Helsingin varuskunnan komendantin tehtävä.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Talvisodan jälkeisenä välirauhan aikana perustettiin 9. prikaati, joka palveli jatkosodassa nimellä Jalkaväkirykmentti 9. Rykmentti nimettiin 4. joulukuuta 1944 Jalkaväkirykmentti 5:ksi ja edelleen supistusten jälkeen 5. toukokuuta 1948 Jääkäripataljoona/Jalkaväkirykmentti 5:ksi. 1. joulukuuta 1952 pataljoona nimettiin Jääkäripataljoona 2:ksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Uudenmaan Jääkäripataljoonaksi. Sen komentajana toimi 1960-luvulla jonkin aikaa everstiluutnantti Eero Multanen ja välillä 1966-1967 Pentti Multanen.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Nykymuotoisen Uudenmaan Jääkäripataljoonan perusyksiköt ovat:


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Komentajana toimii everstiluutnantti Petri Toivonen, jonka edeltäjä oli evl Niko Hölttä. Aiempia edeltäjiä ovat olleet muun muassa everstiluutnantit Jukka Jokinen, Tuomo Repo, Paavo Hämäläinen ja everstiluutnantti Heikki Virintie.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Vuonna 2014 Puolustusvoimien Urheilukoulu (URHK) siirtyi aikaisemmin Lahdessa sijainneesta Hämeen rykmentistä Santahaminaan entisen Aliupseerikoulun tiloihin. Uudeksi yksiköksi muodostettiin Tiedustelukomppania. Tammikuussa 2015 Urheilukoulusta tuli Kaartin jääkärirykmentin joukkoyksikkö. Talvilajit palvelevat Kainuun prikaatissa. Urheilukoulun alaisuudessa toimii myös valmennuskeskus.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Etelä-Suomen sotilasläänin aikana sotilasläänin alaisuudessa oli kolme sotilasaluetta ja niiden esikuntaa, aluetoimistoa. Uudistuksen jälkeen, kun asevelvollisuusasiat ja vapaaehtoinen maanpuolustustyö siirtyivät lakkautetulta Etelä-Suomen sotilaslääniltä Kaartin jääkärirykmentille, jäi aluetoimistoja enää vain yksi koko Uudellemaalle, Uudenmaan sotilasalueen esikunta eli Uudenmaan aluetoimisto.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Helsingin Sotilaspoliisiosaston runko koostuu ammattisotilaista (yht. 30–40 ups/ou/au), ja sen alaisuudessa palvelevat vuorollaan Kaartin Pataljoonan vartiotehtäviin asettamat varusmiessotilaspoliisit. Osasto on hallinnollisesti KaartJR:n komentajan alaisuudessa mutta toteuttaa Maavoimien esikunnan ja Helsingin varuskunnan päällikön ja komendantin käskemät sotilaspoliisi- ja virka-aputehtävät. Osastolla on käytössään useita tunnuksellisia ja tunnuksettomia sotilaspoliisiautoja, moottoriveneitä, mönkijöitä, moottorikelkkoja ja PASI-panssariajoneuvo.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Sotilassoittokunta Kaartin soittokunta on perustettu vuonna 1819, ja se on samalla puolustusvoimien edustussoittokunta. Soittokunnan päällikkö on musiikkimajuri Pasi-Heikki Mikkola ja kapellimestari musiikkimajuri Tomi Väisänen. Soittokunnan vahvuus on noin 40 soittajaa.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Autopataljoona ("AutoP") toimi Taivallahden kasarmilla Autolinna-rakennuksessa 1948–1968. Viimeinen komentaja oli everstiluutnantti Matti Annila. Sen kokoonpanoon kuului myöhemmin Hennalaan siirtynyt Moottorikoulu.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Kaartin jääkärirykmentin komentajina ovat toimineet seuraavat upseerit:Esikuntapäällikkönä toimii everstiluutnantti Mika Kavén.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Kaartin Jääkäritoimikunta eli KJTK on Kaartin Jääkärirykmentin varusmiestoimikunta. Toimikunnalla on kaksi päätehtävää, joista toinen on olla linkki Kaartissa palvelevien varusmiesten ja rykmentin komentajan välillä ja toinen on järjestää vapaa-ajan ohjelmaa ja liikuntamahdollisuuksia varusmiehille. KJTK toimii myös Kaartin jääkärirykmentin varusmiesten edunvalvojana sekä osallistuu myös erinäisiin rykmentin edustustehtäviin. Toimikuntaan kuuluu nykyisin kerrallaan neljä jäsentä:Jäsenistä puheenjohtaja valitaan saarella aliupseerikurssia suorittavista varusmiehistä kurssin loppupuolella. Puheenjohtajan palvelusaika on 347 vuorokautta. Muut tehtävät ovat miehistön erityiskoulutusta vaativia tehtäviä, ja palvelusaika on 255 vuorokautta. Miehistön tehtävät alkavat heti peruskoulutuskauden jälkeen, ja haku miehistön tehtäviin on peruskoulutuskaudella.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Kaartin pataljoona sai vuonna 1957 tehtäväkseen jatkaa Suomen Kaartin perinteitä. Se sai käyttöönsä myös vanhan Suomen Kaartin symbolit, saman vuosipäivän ja kunniamarssin. Kaartin pataljoonasta tuli 1996 osa uutta Kaartin Jääkärirykmenttiä, mutta se säilytti vanhan nimensä. Kaartin pataljoonaa pidetään nykyään Suomen kaartin seuraajana, ja se katsoo historiansa alkavan vuodesta 1812.


title: Kaartin jääkärirykmentti

text:
Joukko-osaston keskellä Santahaminassa sijaitseva, Venäjän vallan aikana rakennettu perinnetalo tarjoaa harvinaislaatuiset puitteet perinteiden vaalimiselle. Alun perin Miinakomppanian toimistoksi rakennettu puurakennus on nykyään joukko-osaston ja sen perinnekiltojen ylläpitämä, ja sen viisi huonetta edustavat osaston eri perinteitä:
Kaartin Jääkärirykmentin joukko-osaston yhteinen perinnekilta on Kaartin Jääkärirykmentin kilta. Killan vastuulle kuuluu muun muassa asettaa perinnelippulinna sotilasvalatilaisuuksiin, osallistua läheistenpäivän organisoimiseen sekä palkita kotiutuvia, ansioituneita varusmiehiä. Killan jäseneksi voi hakea kuka tahansa Suomen kansalainen, joka on palvellut joukko-osastossa tai kiinnostunut killan toiminnasta.


title: Joe Quimby

text: Joseph "Joe" Fitzpatrick Fitzgerald Fitzhenry Quimby (lempinimeltään "Diamond Joe" Quimby, yleensä pelkästään pormestari Quimby) on kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa piirrossarjassa "Simpsonit". Hahmon ääninäyttelijä on Dan Castellaneta. Quimby on kuvitteellisen Springfieldin kaupungin pitkäaikainen pormestari. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran 2. tuotantokauden jaksossa ”Ihme”.


title: Joe Quimby

text: Pormestari Quimbyn hallinto on korruptoitunut ja epäpätevä ja kulkee jatkuvasti skandaalista toiseen, mutta hän säilyttää jotenkin aina kansansuosionsa. Quimby on kiinnostunut vain asemansa säilyttämisestä eikä hänellä ole käytännössä mitään poliittista ohjelmaa, aatetta tai tavoitteita. Hän myötäilee herkästi Springfieldille tyypillisiä vihaisia väkijoukkoja ja lupaa asukkaille mitä tahansa, oli se järkevää tai ei.


title: Joe Quimby

text: Erityisen usein Quimby joutuu seksiskandaaleihin, sillä hän pettää häpeämättömän avoimesti vaimoaan nuorempien naisten kanssa. Hänen vaimonsa Martha Quimby (ääninäyttelijä Tress MacNeille) esiintyy sarjassa harvakseltaan. Huomattavasti useammin pormestari Quimby nähdään Miss Springfield -nimisen kauneuskuningattaren kanssa, joka selvästi on hänen rakastajattarensa.


title: Joe Quimby

text: Quimby käyttää iskulausettaan ”Vote Quimby” ("Äänestäkää Quimbyä") kaikissa mahdollisissa ja mahdottomissa tilanteissa, jopa jäädessään kiinni rakastajattariensa sängyssä. Quimbyn toinen toistuva hokema sarjassa on ”julistan tämän päivän [sen-ja-sen asian] päiväksi”. Hänellä on myös tapana pitää aina yllään nauhaa, jossa lukee "mayor" (”pormestari”).


title: Joe Quimby

text: Quimby on edustaa demokraattista puoluetta.


title: Joe Quimby

text: Quimbyn esikuvana voidaan pitää Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyä ja muita Kennedyn suvun miespoliitikkoja. Kennedyjen tavoin Quimby on demokraatti, puhuu samanlaisella massachusettsilaisella aksentilla kuin John F. Kennedy ja hänen keskimmäinen nimensä on Fitzgerald. Tämän lisäksi Quimby lainaa presidentti Kennedyn useita legendaarisia lauseita ja vääntelee niitä ("Ich bin ein Springfielder"). Myös Quimbyn seksihurjastelut voi nähdä viittauksena John F. Kennedyn jälkeenpäin paljastuneisiin lukuisiin irtosuhteisiin. Quimbyssä on nähty yhtäläisyyksiä myös presidentin veljeen, senaattori Ted Kennedyyn, jonka menneisyyttä varjosti kuuluisa hämärä onnettomuus.


title: Joe Quimby

text: Quimby on hyvin varakkaasta suvusta ja asuu ylellisessä kartanossa. Hänet on vuodesta 1986 lähtien valittu toistuvasti Springfieldin pormestariksi, huolimatta kaupungin varojen kavaltamisesta, lahjusten otosta muun muassa mafioso Läski-Tonylta ja kymmenistä isyyssyytteistä kymmeniltä eri naisilta.


title: Joe Quimby

text: Sinnikkäästi virassaan pysyttelevä Quimby hävinnyt vaaleissa vain kahdesti: 6. tuotantokauden jaksossa ”Kuolleet sielut” hän hävisi Sideshow Bobille, jonka voitto kuitenkin perustui valeääniin ja tämän paljastuttua Quimby palasi virkaansa. 29. tuotantokauden jaksossa ”Pitkätukkainen pormestari” Quimby hävisi Marge Simpsonille, mutta jakson epilogissa kerrottiin myös Margen joutuneen erotetuksi ja Quimbyn palanneen jälleen virkaansa.


title: Joe Quimby

text: 12. kauden jaksossa ”Homerin kotisivu” Quimby oli rakentanut takapihalleen uima-altaan kaupungin tietyörahoilla. Homer Simpsonin paljastaessa tämän Quimby väitti toimittajille: "Olemme löytäneet muinaisen kaupungin rauniot".


title: Joe Quimby

text: Mafian kanssa tehdyn Springfieldin ala-asteen maitosopimuksen rauettua toimitetun maidon paljastuttua rotanmaidoksi, Quimbyn henkivartijana toiminut Homer pelasti pormestarin hengen Läski-Tonyn järjestämässä murhayrityksessä.


title: Edna Krabappel

text: Edna Krabappel oli kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa "Simpsonit". Hän on Bart Simpsonin luokanopettaja Springfieldin ala-asteella. Hänen ääninäyttelijänsä oli Marcia Wallace, joka ei näytellyt sarjassa muita hahmoja. Edna Krabappelin ensiesiintyminen oli 1. tuotantokauden toisessa jaksossa ”Nuori nero”.


title: Edna Krabappel

text: Wallacen kuoltua vuonna 2013 hahmo poistettiin sarjasta 25. tuotantokauden aikana, koska Wallacea ei haluttu korvata toisella näyttelijällä. Siitä alkaen Edna on ollut kuollut, mutta tarkempia tietoja kuolemasta ei koskaan ole kerrottu ja siihen on viitattu vain epäsuorasti parissa jaksossa.


title: Edna Krabappel

text: "Simpsonien" naispuolisista sivuhahmoista Ednalla on ollut sarjan historian aikana eniten dialogia, kaikista hahmoista 19:nneksi eniten.


title: Edna Krabappel

text: Edna Krabappel on kyyninen, pääosin työhönsä ja elämäntilanteeseensa kyllästynyt keski-ikäinen nainen, joka opettaa ala-asteen neljättä luokkaa. Hänen intohimonsa opettamiseen on heikentynyt, tosin se ei ole sammunut yhtä täydellisesti kuin Lisan opettajalla neiti Hooverilla. Ednan suurimpana vaivana on ongelmaoppilas Bart Simpson, jonka kepposten kohteeksi hän toisinaan joutuu, ei tosin yhtä usein kuin rehtori Skinner. "Simpsonien" alkutunnuksen perusteella Edna määrää usein Bartin jälki-istuntoon, jossa tämä joutuu rangaistuksena kopioimaan jotain lausetta kymmeniä kertoja liitutaululle. Ednan luokan oppilaisiin kuuluvat myös pinko Martin Prince, johon Edna suhtautuu toisinaan ylpeydellä ja toisinaan myötähäpeällä, sekä Milhouse Van Houten ja Nelson Muntz. Kuten neiti Hoover, myös Edna on ketjupolttaja, ja tupakoi jopa oppitunneilla.


title: Edna Krabappel

text: Ednan vakiohokema on terävä ja ivallinen naurahdus "Ha!", jota seuraa usein jokin sarkastinen huomautus.


title: Edna Krabappel

text: 17. kauden jakson ”Loppumaton tarina” mukaan Edna tuli Springfieldiin ehkä noin vuosi ennen sarjan nykyhetkeä ja tuolloin vielä idealistisena opettajana uskoi voivansa auttaa Bartia. Edna erotettiin tilapäisesti opettajantyöstään kahdesti, ensin 21. kauden jaksossa ”Ura katkolla” oltuaan humalassa töissä (Bart oli terästänyt salaa hänen kahvinsa) ja toisen kerran 22. kauden jaksossa ”Miehiä menneisyydestä” läimäistyään Bartia. Hän sai kummallakin kerralla työnsä takaisin. Ednaa uhkasi erottaminen myös 8. kauden jaksossa ”Bart – luottohenkilö” kun hänen suhteensa rehtoriin tuli ilmi (ks. jäljempänä), mutta päätös peruttiin.


title: Edna Krabappel

text: Edna on hyvin romantiikanhaluinen ja yrittää jatkuvasti saada itselleen miestä mitä epätoivoisimmilla konsteilla. Hän yrittää usein vietellä tuntemattomia miehiä estottomalla käytöksellä ja kaksimielisillä puheilla. Edna on ollut joskus naimisissa mutta erosi miehestään, kun tämä karkasi heidän pariterapeuttinsa kanssa. Herra Krabappelia ei ole koskaan nähty sarjassa. Jaksossa ”Loppumaton tarina” Ednan kerrotaan seurustelleen menneisyydessä myös Moen kanssa. 3. kauden jaksossa ”Kirjeystävä” Bart kävi piloillaan hänen kanssaan romanttista kirjeenvaihtoa teeskennellen olevansa Woodrow-niminen mies. Tässä jaksossa Edna totesi lannistuneena, että Bart oli muutenkin lähimpänä miestä hänen elämässään.


title: Edna Krabappel

text: Ednalla oli sarjassa pitkään romanttinen suhde esimieheensä, rehtori Seymour Skinneriin. Suhde alkoi jaksossa ”Bart – luottohenkilö”. Suunniteltu avioliitto kuitenkin peruuntui 15. kauden jaksossa ”Pelkoa ja inhoa alttarilla” ja lopulta koko suhde päättyi, koska Skinner oli liian riippuvainen äidistään Agnesista. Tämän jälkeen Edna tapaili muun muassa Sarjakuvahemmoa, tarkastaja Chalmersia ja useita muita miehiä vain ärsyttääkseen mustasukkaista Skinneriä.


title: Edna Krabappel

text: Edna alkoi tapailla leskeksi jäänyttä Ned Flandersia 22. kauden viimeisessä jaksossa ”Miehiä menneisyydestä”. Katsojat saivat äänestää 22. ja 23. kauden välisellä tauolla Simpsonien internet-sivulla, tulisiko Nedistä ja Ednasta pysyvästi pari. Enemmistö äänesti puolesta ja suhde jatkui. Ednan ja Nedin kerrottiin menneen naimisiin 23. kauden jaksossa ”Nedna” ja Edna muutti asumaan Simpsonien naapuriin.


title: Edna Krabappel

text: Edna Krabappelin ääninäyttelijä Wallace kuoli yllättäen sairauteen lokakuussa 2013, kun Simpsonien 25. tuotantokausi oli juuri alkanut. Pari viikkoa kuolinuutisen jälkeen esitetyssä jaksossa ”Katkeraa katumusta” alkutunnuksen liitutauluvitsi sisälsi kunnianosoituksen, jossa apean näköinen Bart on kirjoittanut yhden kerran liitutaulun keskelle lauseen "We'll really miss you Mrs. K" (”Kaipaamme todella sinua rouva K”). Edna nähtiin tämän jälkeen vielä parissa jaksossa, jotka oli tehty valmiiksi jo aiemmin. Hahmon katoamista sarjasta ei selitetty mitenkään, mutta keväällä 2014 esitetyssä 25. kauden jaksossa ”Muunneltua murkinaa” hän esiintyi viimeisen kerran Ned Flandersin kuvittelemassa kohtauksessa, minkä jälkeen Nedin ja Nelsonin näytettiin surevan häntä ikään kuin kuolleena. Lopulta 28. kauden jaksossa ”Moho House” Edna nähtiin haamuna aiemmin kuolleen Maude Flandersin rinnalla, mikä vahvisti hahmon kuolleen.


title: Edna Krabappel

text: Ednan tilalle ei luotu uutta pysyvää opettajahahmoa, joten Bart Simpsonin luokalla oli 25. kauden jälkeen vain joka jaksossa vaihtuvia sijaisopettajia. 29. kauden jaksossa ”Flanders floppaa” Ned Flandersista tuli luokan uusi opettaja. Tässä jaksossa kuultiin vielä kerran Ednan ääni Nedin mielessä, mutta kyseessä oli arkistoäänitys, joka kierrätettiin jaksosta ”Ura katkolla”.


title: Edna Krabappel

text: Edna nähdään ristiriitaisesti useissa "Simpsonien" tulevaisuusjaksoissa, jotka on tehty ennen Wallacen kuolemaa.


title: Subrahmanyan Chandrasekhar

text: Subrahmanyan Chandrasekhar (; 19. lokakuuta 1910 Lahore, Intia (nyk. Pakistan) – 21. elokuuta 1995 Chicago, Yhdysvallat) oli intialais-yhdysvaltalainen fyysikko, tähtitieteilijä ja matemaatikko. Hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1983 yhdessä William Alfred Fowlerin kanssa tutkimuksistaan, jotka koskivat tähtien rakennetta ja kehitystä.


title: Subrahmanyan Chandrasekhar

text: Chandrasekhar oli lahjakas monella alalla. Jo nuorena hän hallitsi matematiikan lisäksi esimerkiksi saksan kielen, luki englanninkielistä kirjallisuutta Shakespearesta Thomas Hardyyn, ja kykeni omien sanojensa mukaan lukemaan ”helposti 100 sivua tunnissa”. Hän lähti opiskelemaan Trinity Collegeen Cambridgeen, jossa hän väitteli tohtoriksi vuonna 1933.