title: Matkalla pohjoiseen

text: Perillä Kirkkoniemessä tarinasta alkoi löytyä hauskoja puolia. Vainion pariskunta vitsaili, että norjalaispapoilla oli ollut kova kiire hakemaan poronsarviuutetta eivätkä he siksi olleet huomanneet muuta liikennettä.


title: Matkalla pohjoiseen

text: ”Matkalla pohjoiseen” äänitettiin Takomo-studiolla Helsingissä vuonna 1981. Äänittäjänä toimi Jukka Teittinen, ja kappaleen tuotti ja sovitti Jaakko Salo. Kapellimestarina oli Veikko Samuli.


title: Matkalla pohjoiseen

text: Alkuperäisversiossa oli mukana seuraavat muusikot:Kappale selviytyi vuonna 1981 Syksyn sävelen finaaliin ja sijoittui kolmanneksi. Se sai jonkin verran myös negatiivista kritiikkiä; Muun muassa Erkki Pälli ja Tapani Ripatti paheksuivat kappaleen teemaa ja kävivät kiivasta väittelyä Vainion kanssa lehtien palstoilla. Ripatin mielestä kappale oli Vainion tekemistä huonoin.


title: Matkalla pohjoiseen

text: Helsingin Sanomien toimittaja Pauli Heikkilä taas oli Vainion puolella. Hän sanoi Ripattia ”tyhmäksi mieheksi, kun ei pidä Juha Vainion lauluista”.


title: Matkalla pohjoiseen

text: Vainio vastasi Ripatille Hymy-lehden pakinassaan seuraavasti (ote):


title: Matkalla pohjoiseen

text: Erkki Pälli taas oli jo Vainion edellistä levyä arvostellessa mennyt henkilökohtaisuuksiin ja kommentoinut Hymyssä sanoen ”Ei kai alkoholista ole tullut hänelle (Vainiolle) kompleksi kun hän itse on raivoraittiiksi?”. Vainio kiivastui tästä ja vastasi Hymyssä seuraavasti (ote):


title: Matkalla pohjoiseen

text: Pälli vastasi vielä parissa pakinassa ja kirjoitti muun muassa ”Ilmeisesti Vainiollekin on käynyt kuten hän toteaa rallissaan Kaamasen tiellä: Mies kun tulee tiettyyn ikään, niin ei sillä pelaa mikään... on vain valitettavaa, että hän itse on näköjään saavuttanut tuon iän varsin nuorena, 44-vuotiaana.”


title: Matkalla pohjoiseen

text: Myöhemmin kohu kappaleesta laantui, ja kappaleen menestyksen myötä laulun kertosäe elää vielä 2000-luvullakin.


title: Matkalla pohjoiseen

text: Oman versionsa kappaleesta ovat julkaisseet muun muassa Vesa-Matti Loiri ja Erkki Liikanen. Loirin versio on hänen albuminsa "Ystävän laulut II" avauskappale. Liikasen versio on albumilla "Juha Vainion lauluja". Molempien albumien sisältö koostuu Vainion sanoittamista kappaleista.


title: S/S Oberon III

text: S/S Oberon III on höyrylaiva, joka on rakennettu hinaajana vuonna 1919 A.Ahlström Osakeyhtiön telakalla Varkaudessa. Aluksen suunnitteli Johan Valpas Pulliainen ja tehokkaan höyrykoneensa ansiosta hinaaja oli nopeampi kuin valtaosa Saimaan matkustaja-aluksista. Se työskenteli pääsääntöisesti puutavaran linjahinauksessa Joensuun ja Varkauden välillä. Ammattiliikenteessä alus oli vuoteen 1970 asti, jolloin se myytiin yksityisomistukseen. Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.


title: Kees Broekman

text: Cornelis "Kees" Broekman (2. heinäkuuta 1927 De Lier – 8. marraskuuta 1992 Berliini) oli alankomaalainen pikaluistelija.


title: Kees Broekman

text: Broekman luisteli olympialaisissa hopealle kaksi kertaa: hän sijoittui toiseksi Oslossa 1952 sekä 5 000:lla että 10 000 metrillä. Pistesijoille hän ylti lisäksi 1 500 metrillä Oslossa 1952 (viides), 5 000 metrillä Sankt Moritzissa 1948 (kuudes) ja Cortina d'Ampezzossa 1956 (neljäs) sekä 10 000 metrillä Sankt Moritzissa 1948 (viides) ja Cortina d'Ampezzossa 1956 (viides).


title: Kees Broekman

text: Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailuista hän saavutti Oslosta vuodelta 1949 hopeaa. EM-kilpailuista hän saavutti Hamarista 1953 kultaa ja Östersundista 1952 hopeaa.


title: Lokomotiv Stadium (Tšita)

text: Lokomotiv Stadium on monikäyttöinen stadion Tšitassa Venäjällä. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa FC Tšitan kotikenttänä. Stadionille mahtuu 12 500 ihmistä.


title: Fibriini

text: Fibriini on fibrinogeenistä syntyvvä vaikealiukoinen yhdiste, joka on merkittävässä roolissa veren hyytymisessä. Fibriiniä syntyy, kun trombiini reagoi veriplasman fibrinogeenin kanssa. Tästä syntyy nauhamaisia fibriinimolekyylejä, joihin tarttuu punasoluja ja muita verisoluja aiheuttaen verihyytymän.


title: Fibriini

text: Fibriinin kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 145.16 g/mol ja CAS-numero 9001-31-4.


title: Lovetšin kaupunginstadion

text: Kaupunginstadion () on monikäyttöinen stadion Lovetšissa Bulgariassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Liteks Lovetšin kotikenttänä. Stadionille mahtuu 7 000 ihmistä.


title: Tšebyšovin lause

text: Matematiikassa Tšebyšovin lause, joka tunnetaan myös nimellä Bertrandin postulaatti, on alkulukuteoriaan liittyvä tulos. Sen mukaan jos "n" on mielivaltainen positiivinen kokonaisluku, on joukossa formula_1 aina vähintään yksi alkuluku. Bertrand osoitti väitteen todeksi lukuun formula_2 asti. Väitteen todisti Pafnuti Tšebyšov vuonna 1850. Ramanujan löysi kuitenkin lauseelle yksinkertaisemman todistuksen samoin kuin Paul Erdős vuonna 1932.


title: Kannuskosken puuhiomo

text: Kannuskosken puuhiomo oli Kaipiaisten lähellä Valkealassa toiminut, Kannuskosken Oy:n omistama puupahvia ja puuvanuketta valmistanut tehdaslaitos. Puuhiomon perusti 1883 Valkealan kartanosta kotoisin ollut insinööri Daniel Colliander, ja siellä oli aluksi 40 työntekijää. Hiomon ja pahvitehtaan toiminta päättyi vuonna 1939.


title: Kannuskosken puuhiomo

text: Vuonna 1958 valmistui entisen tehdasrakennuksen kohdalle 250 kW vesivoimalaitos, joka on edelleen toiminnassa. Vanhoista tehtaan rakennuksista on säilynyt vain 1980-luvulla kunnostettu konttori- ja metsänvartijan rakennus. Aluetta on hoidettu puistomaiseen tapaan ja siellä kasvaa muun muassa lehmuksia.


title: Ted Pedersen

text: Ted A. Pedersen on yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja. Hän on uransa aikana 1970-luvun lopulta lähtien käsikirjoittanut useita supersankari- ja sci-fi-teemaisia sarjoja, kuten The Bionic Woman, Action Force, Turtles – mutanttikilpikonnat, James Bond Junior, Batman, Hämähäkkimies ja Rautamies.


title: Medinan piirikunta (Ohio)

text: Medinan piirikunta () on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa. Piirikunnan hallintokeskus on Medina. Sen naapuripiirikuntia ovat Cuyahoga koillisessa, Summit idässä, Wayne etelässä, Ashland lounaassa ja Lorain luoteessa.


title: Medinan piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 172 332 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin (96,1 %), mustiin (1,2 %), alkuperäisamerikkalaisiin (0,1 %) ja aasialaisiin (1,0 %). Köyhyysrajan alapuolella elää 6,6 % asukkaista.


title: Meremäe

text: Meremäe oli kunta Võrumaalla, Virossa. Pinta-alaa kunnalla oli 132 neliökilometriä ja asukkaita 1 318. Meremäen kunnanjohtajana toimi Peeter Sibul. Kunnan keskus oli nimeltään Meremäe.


title: Meremäe

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Meremäe ja Misson kunnan Luhamaan kulmakunnan kylät sekä põlvamaalaiset Mikitamäen ja Värskan kunnat yhdistettiin uudeksi Setomaan kunnaksi.


title: Meremäe

text: Meremäen naapurikunnat olivat Vastseliina lännessä, Orava (Põlvamaalla) pohjoisessa ja Värska (Põlvamaalla) koillisessa. Etelässä ja idässä kunta rajautui Venäjään. Kunnasta oli matkaa Vastseliinaan 16 kilometriä, Võruun 34 km, Tarttoon 104 km, pääkaupunkiin Tallinnaan 290 km. Venäjän puolella sijaitsevaan Pihkovaan oli matkaa 70 km.


title: Meremäe

text: Meremäen kuuluu kulttuurillisesti ja historiallisesti Setumaahan, ja muodostaa sen läntisen osan. Meremäen kylä on nimetty lähistöllä sijaitsevan, 204-metrisen mäen mukaan. Arkeologisten kaivausten mukaan alueella on saattanut olla asutusta jo 8 000 vuotta.


title: Meremäe

text: Meremäessä on useita nähtävyyksiä. Miiksen kylässä sijaitsee Jaanikivi (= uhrikivi). Tällä kivellä uskotaan Pyhän Jaanin levähtäneen ja istuneen. Kivi murskattiin aikoinaan ja kiven kappaleet muurattiin erään kartanonherran navettaan. Kartanonherra alkoi kuitenkin pian kohdata monia onnettomuuksia: eläimet sairastuivat ja sitten kuolivat. Kiven kappaleet tuotiin tämän jälkeen takaisin vanhaan paikkaan. Nykyisinkin uskotaan yhä kiven ihmeitä tekevään vaikutukseen ja paikalle tuodaankin sairaita. Jaanikiven vieressä virtaavan Miiksen puron vedellä on lääkitsevä vaikutus uskomuksen mukaan.


title: Meremäe

text: Vaaksaaren ylängöllä, Haanjan ylänköön kuuluvan alueen itäosassa sijatsee 204 metriä korkea Meremäen mäki (Mere mägi). Kirkkaalla säällä Pihkovanjärvi näkyy mäen huipulta.


title: Meremäe

text: Miiksen kylässä sijaitseva vuonna 1953 valmistunut Kastaja Johanneksen kirkko valmistui Neuvostoliiton diktaattorin Josif Stalinin elinaikana. Rakentajat kuitenkin säästyivät vainolta. Kirkon lähistöllä sijaitsee lisäksi hautausmaa.


title: Meremäe

text: Obinitsan kylään valmistui vuonna 1904 Baltian maiden alueella ainutlaatuinen koulukirkko. Rakennuksen alakerrassa toimi koulu ja yläkerrassa kirkko. Tätä koulua on joskus kutsuttu Setukaismaan yliopistoksi, sillä sen oppilaat valmistuivat opettajiksi.


title: Meremäe

text: Meremäen ja Vastseliinan entisten kuntien alueilla sijaitsee myös Piusanjoen alkulaakson maisemansuojelualue. Tämän suojelualueen pinta-ala on 1 237 hehtaaria.


title: Meremäe

text: Kuntaan kuuluneella Piirimäellä on vuosisatojen aikana sijainnut runsaasti valtionrajoja. 1000–1300-luvuilla saapui lännen ja idän suunnista valloittajia itämerensuomalaisten asuttamille alueille: lännestä tulivat saksalaiset ristiritarit ja idästä Muinais-Venäjän armeija. Valloittajat kohtasivat Piusajoella ja siihen alkoi muodostui valtionraja. Länteen Piirimäeltä ovat sijainneet Tarton hiippakunta, Puolan kuningaskunta sekä 1700–1800-luvuille saakka Ruotsin kuningaskunta. Idässä puolestaan ovat sijainneet Muinais-Venäjä, Pihkovan ruhtinaskunta, Moskovan tsaarikunta sekä Venäjän keisarikunta. Rajat oli merkitty vartiotorneilla, kivillä tai ristikivillä. 500 vuotta Piirimäen kautta on kulkenut Petserin–Pihkovan kauppatie Vastseliinaan päin. Tätä tietä ovat kulkeneet muun muassa Venäjän tsaari Pietari I sekä mahdollisesti Ruotsin kuningas Kustaa Aadolf.


title: Meremäe

text:
Meremäen kunta muodostui seuraavista kylistä ():
Ala-Tsumba, Antkruva, Ermakova, Helbi, Hilana, Hilläkeste, Holdi, Härmä, Ignasõ, Jaanimäe, Juusa, Jõksi, Kalatsova, Kangavitsa, Karamsina, Kasakova, Kastamara, Keerba, Kiiova, Kiislova, Kiksova, Kitsõ, Klistina, Korski, Kuigõ, Kuksina, Kusnetsova, Kõõru, Küllätüvä, Lepä, Lindsi, Lutja, Maaslova, Marinova, Martsina, Masluva, Melso, Merekülä, Meremäe, Miikse, Miku, Navikõ, Obinitsa, Olehkova, Ostrova, Paklova, Palandõ, Palo, Paloveere, Pelsi, Pliia, Poksa, Polovina, Puista, Raotu, Rokina, Ruutsi, Seretsüvä, Serga, Sirgova, Sulbi, Talka, Tedre, Tepia, Tessova, Teterüvä, Tiirhanna, Tiklasõ, Tobrova, Treiali, Triginä, Tsergondõ, Tsirgu, Tsumba, Tuplova, Tuulova, Tääglova, Ulaskova, Uusvada, Vaaksaarõ, Vasla, Veretinä, Vinski, Viro, Võmmorski, Väiko-Härmä ja Väiko-Serga.


title: Meremäe

text: Vuonna 2011 Meremäen kunnassa oli 888 asukasta, joista 813 (91,6 %) oli virolaisia, 66 (7,4 %) venäläisiä ja 6 (0,7 %) muita kansallisuuksia.


title: Hurjat poliisivideot

text: Hurjat poliisivideot () on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja jossa näytetään hurjimpia takaa-ajoja, rikoksia, piirityksiä, tulitaisteluja ja mellakoita. Suomessa sarjaa on esittänyt Jim.


title: Montenegro kesäolympialaisissa 2008

text: Montenegro osallistui 2008 Pekingin olympialaisiin 19 urheilijan joukkueella kuudessa lajissa. Montenegro oli ensimmäistä kertaa itsenäisenä valtiona mukana olympiakisoissa. Maasta tuli Kansainvälisen olympiakomitean jäsen vuonna 2007.


title: Montenegro kesäolympialaisissa 2008

text: Suurimman osan Montenegron joukkueesta muodosti miesten vesipallomaajoukkue, joka voitti syyskuussa 2007 Euroopan olympiakarsintaturnauksen. Joukkue voitti saman vuoden heinäkuussa EM-kultaa.


title: Montenegro kesäolympialaisissa 2008

text:
Vesipalloilijoiden lisäksi Montenegroa edusti kuusi yksilöurheilijaa: ampuja Nikola Šaranović osallistui 10 metrin ilmapistoolin ja 50 metrin pistoolin kilpailuihin. Judoka Srđan Mrvaljević kilpaili alle 81 kg:n painoluokassa.
Nyrkkeilijä Milorad Gajović edusti Montenegroa raskaassa sarjassa ja uimari Marina Kuč 200 metrin rintauinnissa. Yleisurheilussa Goran Stojiljković oli mukana miesten maratonilla ja Milena Milašević naisten 100 metrillä.


title: Montenegro kesäolympialaisissa 2008

text:
Naiset
Montenegron miesten vesipallojoukkue sijoittui neljänneksi. Se sijoittui alkulohkossaan kolmanneksi voitettuaan Kanadan 12–0 ja Kreikan 10–6, pelattuaan tasapelit 10–10 Unkaria ja 5–5 Australiaa vastaan ja hävittyään Espanjalle 6–12. Puolivälieräottelussa Montenegro voitti Kroatian 7–6, mutta hävisi välierässä Unkarille 9–11 ja pronssiottelussa Serbialle 4–6.


title: Montenegro kesäolympialaisissa 2008

text: Miehet


title: Montenegro kesäolympialaisissa 2008

text: Naiset


title: Aprikoosiseitikki

text: Aprikoosiseitikki ("Cortinarius armeniacus") on oranssin- tai aprikoosinvärinen seitikkilaji. Seitikin jalka on valkoisen suojuksen peittämä ja renkaallinen. Heltat ovat kellertävät tai ruosteenkeltaiset. Sieni kasvaa havumetsissä koko Suomessa kohtalaisen yleisenä.


title: Jodiseitikki

text: Jodiseitikki ("Cortinarius obtusus") on kartiomainen, ruskea seitikkilaji. Sen jalka on vaalea ja sieni haisee voimakkaasti jodilta varsinkin kuivattuna. Heltat ovat kellanruskeat ja muuttuvat sienen vanhetessa tummanruskeiksi. Sieni kasvaa havumetsissä joko rykelminä tai yksittäin. Jodiseitikki on yleinen koko Suomessa.


title: Pelargoniseitikki

text: Pelargoniseitikki ("Cortinarius paleaceus") on ruskeanmusta tai kuivana harmaanmusta seitikkilaji. Lakin reunoissa erottuu suojusjätteitä. Jalka on ruskea, latvasta violetti ja siinä on suojusjätteistä muodostuvia vöitä, joista ylin on rengasmainen. Heltat ovat ruskeat tai harmahtavat. Sieni tuoksuu pelargonilta. Se ei ole ruokasieni. Pelargoniseitikki kasvaa yleisenä havu- ja sekametsissä.


title: DJ Sammy

text: DJ Sammy (oik. Samuel Bouriah, s. 19. lokakuuta 1969 Mallorca, Espanja) on espanjalainen eurodanceartisti. Hänellä on ollut viisi myyntilistoille noussutta levyä. Hänen levytyksiään ovat Bryan Adamssin ""Heaven"", ""Rise Again"" ja Don Henleysin ""The Boys of the Summer"". Hänen vaimonsa nimi on Marie, ja heillä on yksi lapsi, Saphira Maria (10. helmikuuta 2005).


title: Pajuseitikki

text: Pajuseitikki ("Cortinarius cinnamomeoluteus") on nahan- tai ruosteenruskea seitikkilaji. Jalka on nuorena krominvärinen ja vanhemmalla sienellä kellanruskea. Heltat ovat krominruskeat ja tummuvat sienen vanhetessa. Pajuseitikki on kirpeän makuinen ja huono ruokasieni. Se kasvaa havumetsissä kohtalaisen yleisenä.


title: Verihelttaseitikki

text: Verihelttaseitikki ("Cortinarius semisanguineus") on punaruskea tai joskus oliivinsävyinen seitikkilaji. Heltat ovat verenpunaiset, jalka kellertävä.


title: Verihelttaseitikki

text: Verihelttaseitikin lakki on nuorena kellomainen, myöhemmin kuperaksi laakeneva, sen keskellä on yleensä matala kohouma. Pinta on päältä kuivapintainen, hienosäikeinen, himmeän kellanruskea ja siinä voi olla myös oliivinvihreitä sävyjä. Heltat josta laji onkin hyvin helppo tuntea, ovat melko tiheässä, nuorina, nimensä mukaisesti, verenpunaiset ja vanhemmiten kun itiöt kypsyvät ruskeanpunaiset. Jalka suhteellisen pitkä ja hoikka, ruskeankeltainen, tyvestä punertava, himmeän kiiltävä, siinä on melko heikosti erottuvia, ruskeankeltaisia seittivöitä. Kasvuaika on elo-syyskuussa.


title: Verihelttaseitikki

text: Verihelttaseitikki on hyvin yleinen kuivissa kangasmetsissä ja tuoreemmillakin kankailla, ja toisinaan se on mäntykankaiden runsain sienilaji. Se on männyn mykorritsasieni.


title: Verihelttaseitikki

text: Veriseitikkiryhmän sienet voivat aiheuttaa vatsakipuja, joten niitä ei suositella ruokakäyttöön. Verihelttaseitikki on kuitenkin hyvä sieni värjäykseen ja siitä saadaan punaisia ja oransseja värejä.


title: Täysillä tutkaan

text: Täysillä tutkaan (engl. Speeders) on yhdysvaltalainen tosi-TV-sarja, jossa näytetään Yhdysvaltain poliisin toimintaa liikenteessä. Sarja perustuu suurimmaksi osaksi poliisin ja epäillyn keskusteluun. Sarjassa nähdään myös yleisimpiä tekosyitä kaahaamiselle. Suomessa sarjaa esittää JIM.


title: Ateenan koulu

text: Ateenan koulu () on eräs renessanssimaalari Rafaelin tunnetuimpia freskomaalauksia. Se on maalattu vuosien 1509 ja 1510 välillä.


title: Ateenan koulu

text: Fresko sijaitsee "Stanze di Raffaello" -nimellä tunnetuissa huoneissa Apostolisessa palatsissa Vatikaanissa. Huone nimeltä "Stanza della Segnatura" oli rakennuksen ensimmäinen, johon Rafael maalasi freskoja, ja "Ateenan koulu" oli huoneen järjestyksessä toinen maalaus vastapäisellä seinällä sijaitsevan "Väittely pyhästä sakramentista" ("La Disputà") -nimisen freskon jälkeen. Teosta on pitkään pidetty yhtenä Rafaelin mestariteoksista ja renessanssin huippuvaiheen klassiseen sivistykseen suuntautuneen hengen ruumiillistumana.


title: Ateenan koulu

text: Maalauksen nimi "Ateenan koulu" on peräisin vanhoista matkaoppaista ja itse asiassa hämärtää sen, mistä maalauksessa on laajemmin ottaen kyse. Maalaus sijoittuu huoneessa kontekstiin, jossa neljällä seinällä on kuvattu aihepiireittäin neljää tiedon lajia: filosofia, runous (mukaan lukien musiikki), teologia sekä laki. Jokaisen freskon yläpuolella on vastaavasti sitä kuvaava teksti: ”Tieto syistä” ("Causarum Cognitio"), ”Jumalallinen inspiraatio” ("Numine Afflatur"), ”Tieto jumalallisista asioista” ("Divinarum rerum notitia") ja ”Jokaiselle ansionsa mukaan” ("Ius suumcuique tribuit").


title: Ateenan koulu

text: Näin maalauksen teemana on itse asiassa filosofia, ja sen otsake "Causarum Cognitio" vaikuttaa olevan heijastusta Aristoteleen filosofian painotuksesta: hänelle keskeistä oli asioiden aikaansaavien syiden tutkiminen. Aristoteles vaikuttaakin olevan maalauksen keskeisin henkilöhahmo. Kuitenkin myös muut maalauksessa esiintyvät henkilöt etsivät asioiden syitä omalla tavallaan. Monet elivät ennen Platonia ja Aristotelesta, korkeintaan kolmannes oli ateenalaisia, ja rakennuksen arkkitehtuuri on roomalaista, ei kreikkalaista. Näin maalaus on tulkittava yleisemmin kuin vain ”Ateenan kouluksi”.


title: Ateenan koulu

text: Freskosta voidaan löytää suuri joukko kreikkalaisia filosofeja. Joidenkin freskossa esiintyvien henkilöiden, kuten Platonin ja Aristoteleen, henkilöllisyys on selvä. Tutkijat ovat kuitenkin erimielisiä monien muiden hahmojen henkilöllisyydestä. Joillekin on annettu kaksi henkilöllisyyttä, joista toinen vastaa antiikin ajan henkilöä ja toinen jotakuta Rafaelin aikalaista. Tähän perustuvat tunnistukset ovat epävarmoja, joskin on yleisesti hyväksyttyä, että henkilöhahmo numero 13 esittää paitsi Herakleitosta myös Michelangeloa.


title: Ateenan koulu

text: Rafael itse ei selventänyt, keihin henkilöhahmot viittaavat, eikä mikään tuolta ajalta säilynyt dokumentti selitä maalausta. Ei myöskään ole tietoa siitä, kuinka paljon Rafael tunsi antiikin ajattelua, millaista ohjausta hän sai Donato Bramantelta ja muilta, tai millaiset ohjeet hänellä oli kirkon johdolta maalausta koskien. Tulkinnan vaikeutta lisää se, että Rafaelin täytyi kehittää oma ikonografia esittääkseen filosofeja, joiden ulkonäöstä ei ollut olemassa taiteessa perinteisesti käytettyjä kuvauksia. Esimerkiksi siinä missä Sokrateen hahmo on välittömästi tunnistettavissa antiikin ajalta säilyneistä rintakuvista, niin kutsuttu Epikuros on kauempana siitä, millaiseksi hänet on usein ajateltu.


title: Ateenan koulu

text: Freskossa esiintyvät henkilöt on yleensä tunnistettu seuraaviksi (suluissa Rafaelin aikalaiset):


title: Ateenan koulu

text: Heinrich Wölfflinin mukaan teoksessa eivät ole oleellisia henkilöiden nimet, vaan se, kuinka fyysisiä tai henkisiä tiloja on kuvattu taiteellisesti niin, että erilaisten ihmishahmojen joukolla — jokaisen ilmaistessa mielentilojaan fyysisellä toiminnallaan tai ulkomuodollaan — on luotu moniääninen kuva filosofian aina käynnissä olevasta dialogista.


title: Ateenan koulu

text: Freskon keskellä, sen perspektiivisessä pakopisteessä, on kaksi selkeää keskushahmoa: Platon (vasemmalla) ja hänen merkittävin oppilaansa Aristoteles (oikealla). Kummallakin on vasemmassa kädessään nykyaikainen sidottu versio eräästä teoksestaan, kun taas oikea käsi on koholla. Platonilla on kädessä hänen fysiikkaa käsittelevä dialoginsa "Timaios", Aristoteleella puolestaan hänen eettinen pääteoksensa "Nikomakhoksen etiikka". Platonin oikea käsi osoittaa yläilmoihin, kenties ideoiden valtakuntaan, Aristoteleen oikea käsi puolestaan osoittaa maan pintaan, aistittaviin asioihin. Platon on kuvattu vanhana, viisaana, parrakkaana ja paljasjalkaisena miehenä. Aristoteles, joka astelee hieman hänen edellään, on kypsässä miehuusiässä, varakkaasti pukeutuneena, ja kuvassa olevat nuoret vaikuttavat katsovan hänen suuntaansa. Platonin ja Aristoteleen käsien asento vaikuttaa kuvastavan heidän ajatteluaan, mutta tutkijat ovat erimielisiä siitä, mihin heidän käsissään olevat teokset viittaavat.


title: Ateenan koulu

text: Freskossa esiintyvä rakennus on kreikkalaisen ristin muotoinen. Jotkut ovat nähneet tämän viittauksena antiikin pakanallisen filosofian ja kristillisen teologian väliseen sopusointuun. Rakennuksen arkkitehtuuri on saanut vaikutteita Donato Bramantelta, joka Giorgio Vasarin mukaan auttoi Rafaelia maalauksen arkkitehtuurin kanssa. Jotkut ovat ehdottaneet, että rakennus on tarkoitettu esittämään tuolloin vielä suunnitteilla ollutta Pietarinkirkkoa.


title: Ateenan koulu

text: Taustalla on kaksi veistosta. Vasemmalla puolella oleva kuvapatsas esittää Apollon-jumalaa, jonka kädessä on lyyra. Apollon oli auringon, lääketieteen, valon, totuuden, musiikin ja jousiammunnan jumala. Oikealla puolella oleva kuvapatsas esittää Athenea, jota roomalaisessa mytologiassa vastasi Minerva. Athene oli viisauden jumalatar.


title: Ateenan koulu

text: Kaksi hahmoa Plotinoksesta vasemmalle esiintyvät yhdysvaltalaisen Guns N’ Roses -rockyhtyeen levyjen "Use Your Illusion I" ja "Use Your Illusion II" kansissa.


title: Hurmeseitikki

text: Hurmeseitikki ("Cortinarius purpureus" vanh. "Cortinarius phoeniceus") on okranvärinen, punaruskea tai kastanjanvärinen seitikkilaji. Se on hyvä värjäykseen ja siit saadaan erilaisia punaisia sävyjä.


title: Hurmeseitikki

text: Lakki on 2-6 cm, laakean kupera paksumaltoinen okranvärinen, mutta vanhemmiten tummempi, punaruskea tai kastanjanvärinen. Heltat nuorella sienellä verenpunaiset ja tummuvat vanhemmilla sienillä ruskeiksi. Jalka on tukeva, kellertävästä vaaleanruskeaan, ja siinä on punaisia säikeitä. Malto on vaaleaa. Sieni maistuu lievästi kitkerälle eikä ole ruokasieni. Ei haise erityisesti.


title: Hurmeseitikki

text: Hurmeseitikki muistuttaa veriseitikkiä ja verihelttaseitikkiä, on kuitenkin on selvästi ruskeampi, jalka selvästi paksumpi ja lyhyempi. Verihelttaseitikin jalka on vaaleamman keltainen, sillä on vain jalan tyvessä punaista, hurmeseitikin jalassa on punaista häivemäistä seittiä, mikä tekee jalasta punertavamman näköisen.


title: Hurmeseitikki

text:
Hurmeseitikki kasvaa rehevissä havumetsissä kohtalaisen harvinaisena.
Käytetään värjäyksessä punaisten ja ruskeiden värisävyjen aikaansaamiseen, niin kuin monia muitakin muitakin seitikkejä, kuten esimerkiksi veriseitikkiä ("Cortinarius sanguineus") ja verihelttaseitikki ("Cortinarius semisanguineus").


title: Ei ole Kööpenhamina kuin ennen

text: Ei ole Kööpenhamina kuin ennen on Juha ”Watt” Vainion sanoittama ja esittämä kappale vuodelta 1983. Kappale on "Sellaista elämä on" -albumilla. Se julkaistiin myös singlenä, jonka B-puolella oli kappale ”Lentoemäntä”. Kappaleen on säveltänyt ja sovittanut Markku Johansson. Vainio käytti kappaleen säveltä myös joissain mainoskappaleissaan.


title: Ei ole Kööpenhamina kuin ennen

text: Kappaleen on levyttänyt myös Vesa-Matti Loiri, jonka levytys julkaistiin hänen albumillaan "Ystävän laulut II" vuonna 2004. Imitaattori Jope Ruonansuu on tehnyt kappaleesta version ”Ei ole gugga juontaja go Ellen”, joka on hänen vuonna 2007 ilmestyneellä albumillaan "Tanssii läskien kanssa".


title: Ei ole Kööpenhamina kuin ennen

text: Kappaleessa kerrotaan, kuinka laulun minä ja ”Hakkaraisen Masa” viettivät 1950-luvulla aikaa Kööpenhaminassa. Kaupunki on kuitenkin vuosikymmenten saatossa muuttunut, ja nuoruuskin on taakse jäänyttä elämää. Hakkaraisen Masa on nimetty Vainion ystävän Matti Lappalaisen mukaan, mutta hän pyysi Vainiota muuttamaan nimen. Lappalainen vaihtui Hakkaraiseen.


title: Ei ole Kööpenhamina kuin ennen

text: ”Ei ole Kööpenhamina kuin ennen” äänitettiin Takomo-studioilla Helsingissä vuonna 1983. Äänittäjinä toimivat Juha Laakso ja Jukka Teittinen. Kappaleen tuotti Jaakko Salo.


title: Ei ole Kööpenhamina kuin ennen

text: Alkuperäisversiolla oli mukana seuraavat muusikot:


title: Kaneliseitikki

text: Kaneliseitikki ("Cortinarius cinnamomeus") on kellan- tai punaruskea seitikkilaji. Heltat ovat nuorilla sienillä oranssinruskeat, vanhemmilla kanelinruskeat. Jalka on alhaalta ruskea, ylempää keltainen. Malto on keltaista. Sieni kasvaa yleisenä karuissa havumetsissä. Kaneliseitikki ei ole ruokasieni. Sitä voi käyttää värjäyksessä oranssien ja kanelin sävyjen saamiseen.


title: S/S Olli

text: S/S Olli on höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1920 Lehtoniemen konepajalla hinaajaksi Lauttauskalusto Osakeyhtiölle. Vuonna 1947 alus myytiin Kymi osakeyhtiölle joka kunnostuksen jälkeen siirsi laivan Mikkeliin hinaamaan niputuslauttoja. Kymi osakeyhtiö luopui höyryhinaajien käytöstä 1960-luvulla ja S/S Olli myytiin yksityisomistukseen. Yksityisomistukseen siirryttyään laiva koki täydellisen muodonmuutoksen ja hinaaja muutettiin matkustajalaivaksi: peräkannelle rakennettiin erillinen saunahytti ja koko alus katettiin erillisellä kesäkatoksella. Hinaaja-ajan musta väri vaihtui kokovalkoiseen.


title: S/S Olli

text: Aluksessa on potkurin ympärillä Kort-tunneli, joka parantaa sen ohjattavuutta. Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.


title: Veriseitikki

text: Veriseitikki ("Cortinarius sanguineus") on laakea, veren- tai karmiininpunainen seitikkilaji. Sienen heltat ovat myös verenväriset. Jalka on karmiininpunainen. Se on hyvä värjäykseen ja siitä saadaan yleensä paljon väriä.


title: Veriseitikki

text: Lakki on 1,5-4 cm leveä, laakean kupera. Jalka pitkä ja ohut. Lakki, jalka sekä heltat ovat tumman karmiinin- tai verenpuninen, heltat myöhemmin muuttuvat ruskeiksi. Ei eritystä hajua.


title: Veriseitikki

text: Se kasvaa yleisenä tuoreiden havumetsien sammalmättäissä syksyisin. Paikoin runsaasti.


title: Veriseitikki

text: Veriseitikkiä käytetään värjäyksessä samoin kuin sukulaisiaan verihelttaseitikkiä ("Cortinarius semisanguineus") tai Hurmeseitikkiä ("Cortinarius purpureus") Veriseitikistä saa yleensä paljon väriä, yleensä tumman punaista. Ne kerätään mieluiten vanhoina, nuoremmistakin saa väriä, tai jäätyneinä jolloin väri on sinipunaista, mädäntyneetkin käyvät. Myös jälkiliemillä saa väriä.


title: Veriseitikki

text: Veriseitikki ei ole ruokasieni. Sientä voidaan pitää lievästi myrkyllisenä, sillä se voi aiheuttaa syötynä ruuansulatuskanavan ärsytystä.


title: Viitaseitikki

text: Viitaseitikki ("Cortinarius uliginosus" syn. "Dermocybe uliginosa") on laakea, kuparinpunainen seitikkilaji. Sienen heltat ovat kirkkaankeltaiset ja vanhemmalla sienellä kellanruskeat. Jalka on kellertävä. Seitikki kasvaa viidoissa, lehtipuiden alla yms. kosteilla paikoilla. Se on kohtalaisen yleinen. Viitaseitikkiä on käytetty lankojen värjäysksessä roosan värin saamiseen.


title: Heart Station

text: Heart Station on Hikaru Utadan viides japaninkielinen albumi, joka julkaistiin 19. maaliskuuta 2008.


title: Vinokaspulkkosieni

text: Vinokaspulkkosieni ("Tapinella panuoides", syn. "Paxillus panuoides") on aiemmin pulkkosieniin luokiteltu viuhka- tai kielimäinen ruskeankeltainen tai oliivinsävyinen sieni. Sen heltat ovat vaaleat tai kellertävät. Sienellä ei ole jalkaa. Vinokaspulkkosieni kasvaa männyn- ja kuusenkannoilla, mutta myös kosteissa ja lahoavissa puurakenteissa, kuten kellareissa. Vinokaspulkkosieni ei ole ruokasieni. Sieni kasvaa koko Suomessa harvinaisena. Se on paha ruskolahottaja. Nimestään huolimatta se ei kuulu heimoon vinokkaat.


title: Velkakirja

text: Velkakirja on asiakirja, jossa velallinen tunnustaa saaneensa velkojalta lainaksi velkakirjassa mainitun rahamäärän (velan) ja sitoutuu maksamaan sen velkojalle takaisin velkakirjassa tai erillisessä lyhennyssitoumuksessa tarkemmin sovituin ehdoin.


title: Velkakirja

text: Velkakirja voi olla joko "tavallinen" tai "juokseva velkakirja". Juoksevia velkakirjoja ovat "määrännäisvelkakirja" ja "haltijavelkakirja".


title: Velkakirja

text: Tavallisella velkakirjalla velallinen sitoutuu maksamaan velan siinä nimeltä mainitulle henkilölle. Velkakirjan sanamuoto on ”Maksan NN:lle."


title: Velkakirja

text: Määrännäisvelkakirja on juokseva velkakirja, jossa velka sitoudutaan maksamaan nimetylle henkilölle tai hänen määräämälleen. Sanamuoto on ”Maksan NN:lle tai hänen määräämälleen." Tämä tyyppi on yleisesti käytössä pankkilainoissa.


title: Velkakirja

text: Haltijavelkakirja on juokseva velkakirja, jossa velka sitoudutaan maksamaan velkakirjan kulloisellekin haltijalle. Haltijaa ei ole mainittu nimeltä. Sanamuoto on ”Maksan tämän velkakirjan haltijalle.”


title: Velkakirja

text: Juoksevat velkakirjat tarkoitettu siirrettäviksi edelleen. Myös tavallisen velkakirjan voi siirtää.


title: Velkakirja

text: Rektavelkakirja tarkoittaa sellaista velkakirjaa, jossa on kielto velkakirjan siirrosta uudelle velkojalle. Velkakirjan sanamuoto on ”Maksan NN:lle en hänen määräämälleen.”


title: Velkakirja

text: Joukkovelkakirja on velkakirja, jollaisia jokin liikeyritys tai julkisyhteisö on laskenut liikkeeseen samanaikaisesti suuret määrät tarjoten yleisölle mahdollisuuden sijoittaa rahojaan niihin ja saada korkotuloja. Joukkovelkakirjojen erikoislajeja ovat obligaatiot ja debentuurit.


title: Velkakirja

text: Velkakirjaoikeuden keskeinen säädös Suomessa on velkakirjalaki. Velkakirjasta on lisäksi säännöksiä useissa erityislaeissa. Näitä varsinaisen tarkoituksensa ohella myös velkakirjaa säänteleviä erityislakeja ovat yksityisoikeuden alalta muun muassa kauppakaari, lahjanlupauslaki, kuluttajansuojalaki, laki luottolaitostoiminnasta, indeksirajoituslaki, laki asiakirjain kuolettamisesta, maksutalletuslaki ja oikeustoimilaki. Julkisoikeudellisessa lainsäädännössä velkakirjaa koskevia säännöksiä on esimerkiksi vero-oikeuden, ulosotto-oikeuden ja rikosoikeuden alueella.


title: Velkakirja

text: Suomen velkakirjalaissa velkakirjalla tarkoitetaan "velallisen kirjallisessa muodossa antamaa rahamääräistä velkasitoumusta".


title: Velkakirja

text: Tavallinen velkakirja on asetettu maksettavaksi siinä nimeltä mainitulle henkilölle. Tavallisen velkakirjan luovutus eli siirto ei tuota uudelle velkojalle velalliseen nähden parempaa oikeutta kuin luovuttajalla oli, paitsi milloin toisin on erikseen säädetty. Tavallisesta velkakirjasta säädetään Suomessa velkakirjalain 3. luvussa, pykälissä 26–31.


title: Velkakirja

text: Juokseva velkakirja voi olla joko määrännäis- tai haltijavelkakirja. Määrännäisvelkakirjalla velallinen sitoutuu maksamaan velan nimetylle velkojalle tai hänen määräämälleen, haltijavelkakirjalla taas nimeltä mainitsemattomalle velkakirjan haltijalle.


title: Velkakirja

text: Juoksevista velkakirjoista on säädetty velkakirjalain 2. luvussa, pykälissä 11-25.


title: Velkakirja

text: Jos juokseva velkakirja on luovutettu muulle kuin alkuperäiselle velkojalle ja sen saaja on vilpittömässä mielessä, velallisella ei ole oikeutta esittää sitä vastaan seuraavia väitteitä ja vapautua niiden perusteella velan maksusta:


title: Velkakirja

text: Uuden velkojan ei ole katsottava olleen vilpittömässä mielessä, jos hän tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää seikasta, johon väite perustuu.


title: Velkakirja

text: Seuraavissa tapauksissa juokseva velkakirja on kuitenkin pätemätön, vaikka sen haltija olisi vilpittömässä mielessäkin:


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 1965 (kreikkalais-roomalainen paini)

text: Vuoden 1965 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin kreikkalais-roomalaisen painin osalta Tampereella, Suomessa. Kisoissa painittiin kahdeksassa painoluokassa.


text: Samana vuonna järjestettiin erikseen vapaapainin MM-kilpailut Manchesterissa.


title: Länsi-Rajan Konkarit

text: Länsi-Rajan Konkarit (LRK) on vuonna 1980 perustettu torniolainen jääpalloseura. Seura keskittyy junioritoimintaan, joissa se on myös voittanut joitakin Suomen mestaruuksia 1980-luvulla.


title: Länsi-Rajan Konkarit

text: LRK perustettiin vuonna 1980, mutta seuran jääpallotoiminta on vanhempaa perua, sillä LRK:laiset pelasivat jääpalloa 1970-luvulla usean joukkueen voimin. 1970-80 luvun vaihteen aikoihin Tornion Palloveikkojen jääpallotoiminta kasvoi voimakkasti, eikä kaikille lajin harrastajille riittänyt pelipaikkoja Palloveikkojen eri ikäryhmien ykkösjoukkueissa, jolloin pelejä pelattiin TPV-2 nimellä. Kakkosjoukkueen imagosta pyrittiin pääsemään eroon, jolloin keksittiin nimi Länsi-Rajan Konkarit. Nimen kehitti porilainen jääpallomies ja myöhemmin huippuerotuomarina mainetta niittänyt Kalevi Ruuttu, joka oli perustanut Poriin aiemmin Länsi-Rannikon Konkarit nimisen veteraanijääpallo-joukkueen. LRK:n seurajohtajana sen perustamisesta lähtien on toiminut Matti Pajunen.


title: Länsi-Rajan Konkarit

text: Länsi-Rajan Konkareiden kasvatteja ovat muun muassa vuoden 2004 jääpallon maailmanmestarit Pasi Hiekkanen, Markus Hiukka, Marko Miinala ja Vesa Vuokila. Myös alppihiihtäjä Kalle Palander on juniori-ikäisenä edustanut seuraa.


title: Otto von Fieandt

text: Otto Henrik von Fieandt (26. syyskuuta 1762 Ristiina – 15. syyskuuta 1823 Viipurin pitäjä) oli Suomen sodassa taistellut suomalainen eversti.


title: Otto von Fieandt

text: Von Fieandtin vanhemmat olivat majuri Magnus Fredrik von Fieandt ja Sigrid Regina Furumarck. Hänet kirjattiin seitsemänvuotiaana vapaaehtoiseksi Savon jääkärirykmentin riveihin ja hänestä tuli vänrikki 16-vuotiaana vuonna 1778. aikana von Fieandt toimi kreivi Hamiltonin adjutanttina ja hän oli mukana myös Anjalan liitossa. Sotaylioikeus tuomitsi von Fieandtin tämän vuoksi kuolemaan, mutta kuningas Kustaa III armahti hänet. Von Fieandt jatkoi sotilasuraansa ensin Hämeen läänin jalkaväkirykmentin kapteenina ja vuodesta 1796 majuriksi ylennettynä Rautalammin pataljoonan komentajana.


title: Otto von Fieandt

text: Suomen sodan alkaessa helmikuussa 1808 Hämeen läänin jalkaväkirykmenttiin palannut von Fieandt johti omaa osastoaan. Osasto suojasi Suomen armeijan itäistä sivustaa, kun armeija eteni takaisin etelään Siikajoen taistelun jälkeen. Von Fieandt valtasi 8. kesäkuuta 1808 noin parinsadan miehen voimin Perhossa sijainneen suuren venäläisten varaston. Von Fieandt soti Perhon ja Karstulan alueella noin 3 000-4 000 miehen vahvuisia venäläisjoukkoja vastaan ja valtasi myös Kyyjärvellä sijainneen tärkeän Lintulahden tienristeyksen. Suomalaiset joutuivat kuitenkin perääntymään ylivoiman edessä takaisin Perhoon 2. heinäkuuta 1808 käydyn Lintulahden taistelun jälkeen.


title: Otto von Fieandt

text: Von Fieandt joutui peräytymään Veteliin saakka 11. heinäkuuta 1808 käydyn Kokkonevan taistelun jälkeen, mutta saatuaan avukseen eversti Odert Reinhold von Essenin osaston molemmat osastot ryhtyivät taas etenemään. Kun von Essenin joukko palasi takaisin pääarmeijan yhteyteen, everstiluutnantiksi ylennetty von Fieandt jäi johtamaan noin 1 500 miehen vahvuista osastoa.


title: Otto von Fieandt

text: Von Fieandtin osasto kärsi yli 500 miehen tappiot kenraali Vlastovin johtamia venäläisiä joukkoja vastaan Karstulan taistelussa 21. elokuuta 1808. Suomalaisten puolustusasemat olivat huonot ja von Fieandtin laiminlyötyä tiedustelun venäläiset pääsivät saarrostamaan heidät. Von Fieandtin joukot vetäytyivät nyt pohjoista kohti vetäytyvän pääarmeijan yhteyteen. Von Fieandt osallistui sodan taisteluihin vielä Ruotsin puolella Länsipohjassa.


title: Otto von Fieandt

text: Suomen sodan päätyttyä von Fieandt erosi armeijan palveluksesta everstin arvoisena vuonna 1810. Hän palasi takaisin Suomeen ja asui viimeiset elinvuotensa Kananojan tilalla Viipurin pitäjässä.


title: Otto von Fieandt

text: Fieandtin kunniaksi on nimetty Vetelissä tie, Fiiantintie. Myös Ristiinassa on Otto von Fieandtintie.


title: Yhinmäen linnake

text: Yhinmäen linnake () on entinen rannikkopuolustuslinnake Yhinmäen kylässä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lepäsin kunnassa Suomenlahden etelärannalla. Vuonna 1919 linnakkeessa syttyi kapina, jonka bolševikit tukahduttivat.


title: Yhinmäen linnake

text: Yhinmäen linnaketta ryhdyttiin rakentamaan vuonna 1909. Sinne perustettiin rannikkotykistöpatteri osaksi Pietarin kaupungin puolustusta. Se muodosti vastaparin Suomenlahden pohjoisrannalla sijainneelle Inon linnakkeelle. Yhinmäen linnake otettiin käyttöön vuonna 1914. Ensimmäisen maailmansodan taisteluihin se ei kuitenkaan osallistunut.


title: Yhinmäen linnake

text: Linnoituksen alueen pinta-ala oli 450 hehtaaria. Tulenjohtotorni oli 36 metriä merenpinnan yläpuolella. Seinämien paksuus oli metri betonia ja katot vähintään kaksi metriä. Linnoituksen ensimmäinen rannikkotykistöpatteri koostui kahdeksasta yksitoistatuumaisesta haupitsista, minkä kantama oli seitsemän kilometriä. Toinen patteri koostui kahdeksasta kymmenentuumaisesta A. F. Brinkan suunnittelemista kanuunoista, joiden kantama oli neljätoista kilometriä. Kolmas patteri koostui kahdeksasta kaksitoistatuumaisesta kanuunasta, joista neljä oli katetussa asmassa ja neljä kattamattomassa. Neljäs patteri koostui kuudesta Canét-kanuunasta, joiden kaliiperi oli viisi tuumaa maihinnousualuksia vastaan.


title: Yhinmäen linnake

text: Venäjän sisällissodan aikana keväällä ja kesällä 1919 kenraaliluutnantti Aleksandr Rodzjankon komentama Luoteis-Venäjän armeija uhkasi Pietaria lännestä tukenaan Walter Cowanin komentama brittiläinen laivasto-osasto sekä virolaisia ja virolaisten varustamia inkeriläisiä vapaaehtoisjoukkoja. Yhinmäen linnoituksen komendanttina sattui olemaan vänrikki Nikolai Nekljudov, joka kuului salaiseen valkoisten organisaatioon ”Kansalliseen keskukseen” ("Natsionalnyi tsentr"). Valkoista armeijaa tukeneen Länsi-Inkerin rykmentin edettyä linnakkeen tuntumaan Nekljudov käynnisti 13. kesäkuuta antibolševistisen kapinan, jolloin hänelle uskolliset sotilaat riisuivat varuskunnan komissaarit aseista ja päästivät inkeriläisrykmentin etenemään taisteluitta linnakkeen ohi kohti Pietaria.


title: Yhinmäen linnake

text: Pietarin puolustuksesta tuolloin vastuussa ollut Josif Stalin määräsi 15. kesäkuuta sekä maalta että mereltä tapahtuneen vastahyökkäyksen ja puna-armeija valtasi Yhinmäen takaisin 15.–16. kesäkuuta välisenä yönä. Brittien laivasto ei puuttunut tapahtumiin, mutta kapteeni Augustus Agarin komentama moottoritorpedovenelaivue onnistui 18. kesäkuuta upottamaan Yhinmäen edustalle ankkuroituneen risteilijä "Olegin". Kenraali Rodzjanko hajotti Yhinmäen tappion varjolla 16. kesäkuuta Länsi-Inkerin rykmentin, jonka venäläisvastaista separatismia hän ei muutenkaan hyväksynyt. Bolševikit onnistuivat tuhoamaan Yhinmäen tapahtumien seurauksena paljastuneen Kansallisen keskuksen lähes koko organisaation Pietarissa.


title: Yhinmäen linnake

text: Rodzjankon seuraajaksi tulleen kenraali Nikolai Judenitšin hyökätessä lokakuussa 1919 Pietaria kohti häntä epäsuorasti tukeneet Viron armeija ja laivasto piirittivät kontra-amiraali Johan Pitkan johdolla Yhinmäen maalta ja mereltä, mutta eivät onnistuneet valtaamaan linnaketta.


title: Yhinmäen linnake

text: Toisen maailmansodan aikana Yhinmäestä tuli Oranienbaumin sillanpääaseman puolustuksen keskus. Sodan jälkeen se jäi pois käytöstä. Nykyään linnakkeeseen suunnitellaan museota.


title: Minyor Stadium

text: Minyor Stadium on monikäyttöinen stadion Pernikissä Bulgariassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa PFC Minyor Pernikin kotikenttänä. Stadionille mahtuu 16 500 ihmistä.


title: Taivaan pilarit

text: Taivaan pilarit ("The Pillars of the Earth") on Ken Follettin kirjoittama historiallinen romaani vuodelta 1989.


title: Taivaan pilarit

text: "Taivaan pilarit" sijoittuu 1100-luvun puolivälin Englantiin. Romaani käy läpi noin puolivuosisataisen ajanjakson Englannin historiaa Valkoisen laivan ("White Ship") uppoamisesta Canterburyn arkkipiispan Thomas Becketin murhaan. Teoksessa viitataan myös Englannin kuningas Tapanin käymään sisällissotaan sukulaisiaan vastaan, vaikka itse pääjuoni onkin täysin sepitteellinen.


title: Taivaan pilarit

text: Romaanin keskiössä on katedraalin rakentaminen kuvitteelliselle Kingsbridgen paikkakunnalle. Tämän pääjuonen ympärille kietoutuu useita henkilöitä ja juonirakennelmia.


title: Taivaan pilarit

text: Paikallisen luostarin munkin, priori Philipin tehtävä on saattaa rakennustyö käyntiin. Yksi keskeisistä sivujuonista on katedraaliunelmalle omistautuneen rakentaja Tomin ja hänen perheensä kuvaaminen heidän taistellessaan olemassaolostaan köyhyyden keskellä.


title: Taivaan pilarit

text: Teokseen sisältyy tarkka kuvaus keskiaikaisesta arkkitehtuurista ja rakentamisesta. Kuvattujen tapahtumien aikana goottilainen tyyli on syrjäyttämässä varhaisemman romaanisen tyylin.


title: Taivaan pilarit

text: Romaanin jatkon "Maailma vailla loppua" (2007) tapahtumat sijoittuvat samalle paikkakunnalle kaksisataa vuotta myöhemmin.


title: Taivaan pilarit

text: "Taivaan pilarien" perustuen on kehitetty samanniminen lautapeli.


title: Taivaan pilarit

text: Vuonna 2010 ilmestyi romaanin pohjalta tehty television minisarja "Taivaan pilarit".


title: Taivaan pilarit

text: Vuonna 2017 ilmestyi myös Daedalic Entertainmentin kehittämä tietokonepeli, Ken Follett's The Pillars of the Earth.


title: Implosion of Heaven

text: Implosion of Heaven on metallimusiikkia soittaneen Inearthedin ensimmäinen demo. Se julkaistiin vuonna 1994. Yhtye vaihtoi nimensä Children of Bodomiin levytyssopimuksen johdosta vuonna 1997.


title: Implosion of Heaven

text: Sävellykset Alexi Laiho, sanoitukset Samuli Miettinen.


title: Publius Licinius Crassus (vuoden 171 eaa. konsuli)

text: Publius Licinius Crassus oli Rooman tasavallan konsuli vuodelle 171 eaa. yhdessä Gaius Cassius Longinuksen kanssa.


text: Crassus oli Gaius Licinius Varuksen poika ja Gaius Licinius Crassuksen veli. Hänen veljenpoikansa oli Gaius Licinius Crassus, joka toimi kansantribuunina vuonna 145 eaa. Crassus adoptoi Publius Licinius Crassus Dives Mucianuksen, joka oli vuoden 131 eaa. konsuli.


text: Konsulivuotenaan vuonna 171 eaa. hän osallistui kolmanteen makedonialaissotaan Makedonian kuningas Perseusta vastaan. Hän hävisi kuitenkin Kallinikoksen taistelun Thessaliassa Perseuksen ratsuväkeä vastaan.


title: Emil Virtanen (jääkäri)

text: Emil Virtanen ent. Wagnström (s. 19. huhtikuuta 1889 Kärkölä) oli suomalainen jääkäri ja punakaartin komppanianpäällikkö sekä autonkuljettaja.


title: Emil Virtanen (jääkäri)

text: Emil Virtasen äiti oli Amalia Vagnström. Virtanen toimi työmiehenä, kun hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 28. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin 31. toukokuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon. Sieltä hän useiden karkausyritysten jälkeen huhtikuussa vuonna 1917 onnistui pääsemään Tanskaan, mistä matkusti Haaparantaan. Paluumatkallaan Suomeen hän työskenteli jonkin aikaa Seittenkarin sahalla ja palasi sitten kotimaahan ja liittyi sisällissodan alkaessa punakaartiin. Hän toimi komppanianpäällikkönä mm. Kalkkisissa ottamatta kuitenkaan osaa taisteluihin. Sisällissodan jälkeen hän pakeni toukokuussa vuonna 1918 Venäjälle, missä hän liittyi ensin lättiläiseen rykmenttiin ja myöhemmin suomalaiseen joukko-osastoon, joka taisteli Narvan seuduilla. Hän kertoi osallistuneensa myöhemmin lääkintäsotamiehenä Venäjän sisällissodan pohjoisrintamalla englantilaisia vastaan käytyihin taisteluihin.


title: Emil Virtanen (jääkäri)

text: Suomeen Virtanen palasi keväällä 1919 ja toimi sen jälkeen ensin autonkuljettajana Hämeenlinnassa ja vuodesta 1932 alkaen Helsingissä. Hänen myöhemmät elämänvaiheensa eivät ole tiedossa.


title: Dulzian

text: Dulzian (engl. "curtal", "dulcian"; saks. "Choristfagott", "Dulzian"; ransk. "douçaine"; esp. "bajón") on renessanssin ja barokin ajalla käytetty kaksoisruokolehdykkäpuhallin, jota voidaan pitää modernin fagotin edeltäjänä. Dulzian kehitettiin todennäköisesti vuosien 1520–1540 paikkeilla. Vaikka soitin on luonteeltaan bassoinstrumentti (tärkein ja yleisin koko), oli siitä puhaltimien tapaan käytössä kokonainen perhe: basso (F), tenori (C), altto (F tai G) ja sopraano (C). Dulzianin ääniala kattaa kaksi ja puoli oktaavia, ja se oli aikanaan monipuolisessa käytössä: voimakkaan, nasaalin äänensä ansiosta sitä käytettiin ulkosoitossa, mutta pehmeytensä ja ilmaisuvoimansa takia myös kamarimusiikissa ja myöhäisrenessanssin monikuoromusiikissa. Yleisessä käytössä, myös soolosoittimena, dulzian oli varhais- ja täysbarokin aikana noin vuosina 1600–1700, espanjankielisissä maissa jopa myöhempään, esimerkiksi Espanjassa 1900-luvun alkuun asti.


title: Dulzian

text: Fagotin tapaan dulzianilla päästään peukaloita käyttäen perussäveltä alemmas, dulzianin tapauksessa kvartin verran, seuraavasti: basso F/C, tenori c/G, altto f/c tai g/d, sopraano c/g.


title: Dulzian

text:
1600-luvulla oli käytössä myös bassoa suurempia soittimia lähinnä saksankielisellä alueella: "quart-fagott" C/G, "quint-fagott" B/F
sekä "octav-fagott" F/C, viimeisen ollessa nykyisessä mielessä (äänialansa puolesta) ensimmäinen varsinainen kontrafagotti.


title: Dulzian

text: 1900-luvun puolenvälin jälkeen on ilmaantunut uusiakin dulzianinrakentajia, jotka ovat soveltaneet vanhojen soitinten periaatteita.


title: Metyylikeltainen

text: Metyylikeltainen (CHN) eli N,N-dimetyyli-4-fenyylidiatsenyylianiliini eli 4-dimetyyliamiiniatsobentseeni on atsoväri, jota käytetään pH-indikaattorina . Vesiliuoksessaan aine on erittäin happamissa oloissa punainen ja muuttuu keltaiseksi pH-alueella 2,8–4,4


title: Metyylikeltainen

text: Hengitettynä aine aiheuttaa yskää sekä hengenahdistusta . Ihmisen aineenvaihdunnassa metyylikeltainen hajoaa aniliiniksi ja N,N-dimetyyli-p-fenyleenidiamiiniksi . Elismistöön kertyessään aine voi vahingoittaa maksaa ja munuaisia . Lisäksi aine on mutageeninen .


title: Metyylikeltainen

text: Metyylikeltaista valmistetaan teollisesti aniliinista , natriumnitriitistä ja hiilidioksidin metanoliliuoksesta. Syntynyt diatsoniumsuola yhdistyy N,N-dimetyylianiliinin kanssa muodostaen metyylikeltaista.


title: Josek

text: Josek Oy (Joensuun Seudun Kehittämisyhtiö Oy) on Joensuun seudun yritysten kehitysorganisaatio, joka pyrkii parantamaan alueen elinkeinorakennetta ja Joensuun, Enon, Ilomantsin, Kontiolahden, Liperin, Outokummun, Polvijärven ja Pyhäselän yritysten kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla. Josek toimii Joensuun Tiedepuistossa.


title: Alistair Petrie

text: Alistair Petrie (s. 30. syyskuuta 1970) on englantilainen näyttelijä. Uransa aikana hän on näytellyt lähinnä televisiosarjoissa.


title: Alistair Petrie

text: Petrie on naimisissa näyttelijä Lucy Scottin kanssa, ja heillä on liitostaan kolme poikaa.


title: Gaius Cassius Longinus (vuoden 171 eaa. konsuli)

text: Gaius Cassius Longinus oli Rooman tasavallan konsuli vuonna 171 eaa. ja kensori 154 eaa.


text: Kolmannen makedonialaissodan sytyttyä hänen konsulivuotenaan 171 eaa. Longinus toivoi pääsevänsä komentamaan Rooman armeijaa Makedoniassa. Senaatti kuitenkin lähetti konsuli Publius Licinius Crassuksen armeijan johtoon ja Longinus lähetettiin Pohjois-Italiaan, Illyrian provinssiin muodostamaan puolustuslinjaa Makedoniasta tulevia hyökkäyksiä vastaan.


text: Longinus ei kuitenkaan noudattanut käskyjään vaan kokosi armeijansa Aquileiassa ja lähti marssimaan etelään kohti Makedoniaa. Kuultuaan tästä, senaatti käski Longinuksen takaisin Roomaan. Paluumatkalla hän johdatti armeijansa Alppien yli ja ryösti lukuisia Kelttikyliä ja otti tuhansia ihmisiä orjiksi. Tyrmistyneenä tästä keltit veivät asiansa senaatin käsiteltäväksi. Senaatti kylläkin hylkäsi asian mutta antoi keltille lukuisia lahjoja hyvitykseksi.


text: Longinuksesta tehtiin myöhemmin kensori vuonna 154 eaa. Hän myös rakennutti ensimmäisen teatterin Roomaan, mutta se määrättiin tuhottavaksi senaatin käskystä.


title: Sappiseitikki

text: Sappiseitikki ("Cortinarius infractus") on harmaanvihreä tai oliivinruskea täplikäs seitikkilaji. Sen heltat ovat aluksi oliivinruskeat ja muuttuvat vanhemmilla sienillä kokonaan ruskeiksi. Jalka on vaalea tai oliivinsävyinen. Sieni maistuu erittäin karvaalta. Sappiseitikki kasvaa yleisenä koko Suomessa tunturi-Lappiin asti lehti- ja havumetsissä. Sieni suosii kalkkimaita.


title: Lehtoseitikki

text: Lehtoseitikki ("Cortinarius variicolor" syn. "Cortinarius nemorensis") on sinivioletti tai ruskea seitikkilaji. Sen jalka on vaaleansininen. Heltat ovat aluksi sinivioletit ja muuttuvat myöhemmin ruskeiksi. Sieni kasvaa lehtimetsissä kalkkimailla pyökin ja tammen seuralaisena. Lehtoseitikki ei ole ruokasieni.


title: Silkkiseitikki

text: Silkkiseitikki ("Cortinarius alboviolaceus") on sinivalkoinen, harmaanvioletti ja vanhemmiten kellanruskealakkinen seitikkilaji. Sen heltat ovat aluksi harmaat tai violetit ja myöhemmin kanelinväriset. Jalka on kuten lakki, ja lisäksi siinä on suojusjätteen muodostama sukka. Seitikki ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehti- ja havumetsissä melko harvinaisena.


title: Keltasäieseitikki

text: Keltasäieseitikki ("Cortinarius saniosus") on aluksi kellomainen ja myöhemmin kupera ruskehtavalakkinen seitikkilaji. Sen heltat ovat aluksi harmaanruskeat ja myöhemmin ruosteenruskeat. Jalka on kellanruskea ja siinä on oranssia suojusjätettä. Keltasäieseitikki kasvaa pajujen seurassa, metsäpolkujen varsilla ja metsänreunoissa harvinaisena. Se ei ole ruokasieni.


title: Suomen ralli 2008

text: Suomen ralli 2008 (sponsorinimeltään Neste Oil Rally Finland 2008) oli kauden yhdeksäs ralli, joka ajettiin 31. heinäkuuta.– 3. elokuuta. Rallin päätukikohta oli Jyväskylä. Kisan voitti ranskalainen Sébastien Loeb, toinen oli suomalainen Mikko Hirvonen ja kolmas australialainen Chris Atkinson. Junioreiden luokan voitti tšekkiläinen Martin Prokop ja tuotantoautot suomalainen Juho Hänninen. Rallissa ajettiin 24 erikoiskoetta, joilla yhteispituutta oli noin 340 kilometriä.


title: Punasuomuseitikki

text: Punasuomuseitikki ("Cortinarius bolaris") on kellanvalkea ja myöhemmin kellanpunainen ja punasuomuinen seitikkilaji. Heltat ovat aluksi vaaleanruskeat ja muuttuvat sienen vanhetessa kanelinruskeiksi. Jalka on nuijamainen ja kellanvalkea, ja siinä on punaisia suomuja tai säikeitä. Sieni kasvaa havu- ja sekametsissä myös koivun seuralaisena kohtalaisen harvinaisena Keski- ja Etelä-Suomessa. Tämä seitikki ei ole ruokasieni. Sitä voidaan kuitenkin käyttää värjäämiseen. Saatava väri ei kuitenkaan ole kovin voimakasta.


title: Syvyysmittari

text: Syvyysmittari on sukeltajan apuväline, josta hän näkee millä syvyydellä sukeltaja on. Nykyaikaiset sukellustietokoneet toimivat paineanturien avulla sähköisesti. Mekaanisissa mittareissa on erillinen käsin käännettävä muistiviisari, joka seuraa varsinaista mittarinosoitinta mutta jää osoittamaan suurinta käytyä syvyyttä.


title: Syvyysmittari

text: Vanhimmat syvyysmittarit kehitettiin toisistaan tietämättä eri puolilla maailmaa; perusidea oli alkuperäisissä sama. Yksinkertainen syvyysmittari on U-kirjaimen muotoinen toisesta päästä tukittu lasiputki, joka kiinnitetään mitoitetulle asteikolle.


title: Syvyysmittari

text: Bourdon-tyyppisessä mittarissa vesi pääsee käyristettyyn putkeen, joka hiljalleen oikenee paineessa; tämä oikeneminen käyttää mittarineulaa vaihteiston avulla. Koska avoin malli on herkkä veden epäpuhtauksille, mittarista kehitettiin nopeasti niin sanottu öljykylpymalli jossa putki on joustavaseinäisessä öljysäiliössä.


title: Syvyysmittari

text: Kalvotyyppisessä mittarissa on joustava takakalvo, johon paine vaikuttaa, kalvon liike käyttää vaihteiston avulla mittarineulaa.


title: Syvyysmittari

text: Suomalainen veteraanisukeltaja, diplomi-insinööri Ora Patoharju, joka yhtenä monista oli tuomassa urheilusukellusta Suomeen ja rakensi yhdessä puolisonsa kanssa runsaasti erilaatuisia sukellusvälineitä, kehitti hyvin yksinkertaisen ja suositun mittarimallin 1950-luvulla; sukellusvarusteita ei saanut Sveitsiä lähempää ja ne olivat rahapulan ja tuontilisenssin takana. Insinöörinä hän tunsi kapillaari-ilmiön ja kehitti oman mittarimallin sen avulla. Asteikko tehtiin kokeilemalla: hän teki köyden jossa oli metrin välein syvyysmerkintöjä ja laskeutui sen avulla pohjaan; hänellä oli mukanaan itse rakentamansa mittari vielä ilman lukemia, ja sitä mukaa kuin vesipatsas U-putkessa kohosi, hän teki syvyysmerkintöjä taustalevyyn. Myös sukellusveneissä syvyysmittari on olennaisessa asemassa. Pisimpään on käytetty tavallisesta painemittarista kehitettyjä malleja. Niihin kuuluu runkoläpivienti joka voidaan sulkea sekä automaattisella että käsikäyttöisellä venttiilillä. Mittari yksinkertaisesti kertoo ulkopuolisen veden paineen joka on yksi ilmakehä kymmentä metriä kohti. Nykyaikaisissa sukellusveneissä käytetään myös elektronisilla paineantureilla toimivia mittareita, joskin turvallisuussyistä vanha painemittarimalli on edelleen käytössä.


title: S/S Papinniemi

text: S/S Papinniemi on höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1905 Tehtaat Lehtoniemi & Taipale Fabrikerin telakalla Lehtoniemessä Joroisissa Karttulan Höyryvenhe osakeyhtiön tilaamana. Alus oli alun perin matkustajalaiva "SS Karttula" ja se liikennöi Iisveden, Karttulan, Tervon ja Vesannon reittejä. Alus siirtyi 1908 Rautalampi-Vesanto-Karttula Höyryvenhe osuuskunnalle, joka jatkoi liikennöintiä samoilla reiteillä.


title: S/S Papinniemi

text: Aluksen osti 1914 kuopiolainen liikemies Herman Saastamoinen, ja se muutettiin 1914 Saastamoisen Haapaniemen telakalla hinaajaksi. Muutostöiden valmistuttua "Papinniemeksi" ristitty alus aloitti Vuoksen vesistössä palveluksensa Osakeyhtiö H. Saastamoisen palveluksessa. Se hinasi sahatukkeja ja vanerikoivua lautoissa sekä muuta puutavaraa proomuissa Kuopioon. Alus palveli 1960-luvun puoleen väliin saakka Vuoksella lukuun ottamatta toisen maailmansodan jälkeistä miinanraivaustyötä Suomenlahdella.


title: S/S Papinniemi

text: Ammattiliikenteestä "Papinniemi" poistui vuonna 1967 ja se myytiin 1969 Pentti Rantakoskelle ja Esa Malmivaaralle, joilta aluksen ostivat 1975 Pentti Julkunen ja Jouko Korte. Aluksen osti 1979 pidetystä pakkohuutokaupasta Ari Reunanen, Kaj Wikström ja Olli Kortman. Vuodesta 2000 alkaen alus on ollut Ari Reunasen omistuksessa.


title: S/S Papinniemi

text: Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin.


title: Vanishing Point

text: Vanishing Point on australialainen progressiivista metallia soittava yhtye. Yhtye on julkaissut neljä albumia.


title: Vanishing Point

text: Yhtyeen perustivat Melbournessa vuonna 1995 laulaja Silvio Massaro, kosketinsoittaja Pep Sammartino, kitaristit Chris Porcianko ja Tom Vucur, rumpali Jack Lukic ja basisti Joe Del Mastro. Heistä neljä viimeisintä olivat soittaneet jo aiemmin yhtyeessä nimeltä Eye. Vanishing Pointin ensimmäinen albumi "In Thought" nauhoitettiin vuonna 1996 ja sen julkaisi vuonna 1997 Euroopassa saksalainen levy-yhtiö Angular Records. Australiassa levyn julkaisi seuraavana vuonna melbournelaisyhtiö Metal Warriors.


title: Vanishing Point

text: Vuonna 1999 yhtye toimi Yngwie Malmsteenin ja yhdysvaltalaisen Nevermoren lämmittelijänä. Samana vuonna kosketinsoittaja Pep Sammartino päätti lähteä yhtyeestä, ja hänen tilalleen otettiin Danny Olding. Vuonna 2000 Vanishing Point esiintyi Wacken Open Air -festivaaleilla. Myöhemmin samana vuonna ilmestyi yhtyeen toinen studioalbumi "Tangled in Dream". Vuonna 2001 yhtye oli mukana Gamma Rayn ja Sonata Arctican Euroopan-kiertueella. Kiertueen aikana Danny Olding soitti myös Gamma Rayn kosketinosuudet. Palattuaan Australiaan Vanishing Point toimi myös saksalaisyhtye Edguyn lämmittelijänä. Tämän jälkeen Olding lähti yhtyeestä.


title: Vanishing Point

text: Vuoden 2003 aikana yhtye työskenteli uuden albumin parissa. Äänitysten aikana Manic Opera -yhtyeen Leonard Kopilas liittyi Vanishing Pointiin Danny Oldingin korvaajaksi. Albumin julkaisu kuitenkin viivästyi johtuen ongelmista levy-yhtiö Metal Warriorsin kanssa, ja yhtye jäi siten hetkeksi tauolle. Vuonna 2005 yhtye teki paluun muutaman live-esiintymisen muodossa. Kolmas albumi, "Embrace the Silence", saatiin myös lopulta julkaistua. Levy-yhtiöinä toimivat saksalainen Dockyard 1 ja australialainen Riot!. Albumin julkaisun jälkeen Joe Del Mastro päätti jättää yhtyeen. Hänen korvaajakseen löytyi Steve Cox melbournelaisyhtye Teargasista.


title: Vanishing Point

text: Vuonna 2006 Vanishing Point toimi Black Label Societyn ja Gamma Rayn lämmittelijänä yhtyeiden Melbournen konserteissa. Joulukuussa 2006 Jack Lukic ja Steve Cox lähtivät yhtyeestä. Lukicin korvasi Christian Nativo ja Coxin Adrian Alimic. Yhtyeen neljäs ja viimeisin albumi "The Fourth Season" ilmestyi elokuussa 2007. Alkuvuodesta 2008 yhtye toimi lämmittelijänä osassa Iron Maidenin ja Helloweenin Australian-kiertueiden konserteista. Viides studioalbumi julkaistaan 2010.


title: Uskomattomat videot

text: Uskomattomat videot (engl. World's Most Amazing Videos) on yhdysvaltalainen Tosi-TV-sarja, jossa näytetään onnettomuuksia, katastrofeja sekä takaa-ajoja, joissa tilanne näyttää olevan aivan toivoton; esimerkiksi laskuvarjo repeää kesken pudotuksen, mutta joiden uhrit kuitenkin selviävät tapahtuneesta. Muutamassa jaksossa on onnettomuudessa kuollut ihmisiä. Suomessa sarjaa esitti JIM.


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 1966

text: Vuoden 1966 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Toledossa, Yhdysvalloissa. Kisoissa painittiin kreikkalais-roomalaista painia ja vapaapainia kahdeksassa painoluokassa. Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Toledossa toista kertaa; edellisen kerran pidettiin kaupungissa vuonna 1962.


title: Antiikin Ateena

text: Ateena oli antiikin aikana merkittävä kaupunkivaltio ("polis") Attikan maakunnassa Kreikassa. Ateenan demokratian perusti Kleisthenes vuonna 510 eaa. Peisistratoksen suvun tyrannian kukistumisen jälkeen. Ateenan kukoistuskausi oli Perikleen aikana 440-luvulta 430-luvulle eaa. Ateena johti Deloksen meriliittoa Peloponnesolaissodassa Spartaa vastaan. Demokratia säilyi lyhyin keskeytyksin suhteellisen vakaana noin 170 vuotta, kunnes Aleksanteri Suuri valloitti Ateenan vuonna 338 eaa.


title: Antiikin Ateena

text: Ateena oli taiteiden, oppineisuuden ja filosofian keskus. Kaupunki oli Sokrateen, Sofokleen ja monien muiden merkittävien henkilöiden syntymäpaikka. Siellä sijaitsivat muun muassa Platonin Akatemia ja Aristoteleen Lykeion. Sitä on pidetty länsimaisen kulttuurin kehtona ja demokratian syntymäpaikkana, suurelta osin siksi, että sen 500- ja 400-lukujen eaa. saavutuksilla kulttuurin ja politiikan alalla on ollut niin suuri vaikutus koko myöhempään Eurooppaan.


title: Antiikin Ateena

text: Ateenan kaupunki (katso: Mykeneläinen Ateena) oli olemassa jo mykeneläisellä pronssikaudella 1000-luvulla eaa., jolloin Akropoliilla jo oli kuninkaan palatsi. Perimätiedon mukaan Ateena oli varhaisimpina aikoina kuningaskunta, jonka monista, enimmäkseen kuitenkin tarunomaisista kuninkaista kuuluisin oli Theseus. Perinnöllinen kuninkuus kuitenkin lakkautettiin Ateenassa vuonna 683 eaa., minkä jälkeen valtiota johtivat arkontit.


title: Antiikin Ateena

text: Toisin kuin laajalti muualla Kreikassa, Ateenassa ei ollut maaorjuutta, mutta erot eri yhteiskuntaryhmien välillä kasvoivat pian suuriksi. Kun rahatalous alkoi kehittyä, talonpojat velkaantuivat suuresti rahanlainaajille, ja jos he eivät kyenneet maksamaan velkojaan, heidät saatettiin myydä orjiksi. Kun Ateenassa useita kertoja puhkesi sisäisiä taisteluja, noin vuonna 620 eaa. Drakon sai tehtäväkseen laatia uudet lait. Nämä ankarat lait, joiden mukaan vähäisistäkin rikoksista saattoi tulla kuolemanrangaistus, eivät kuitenkaan kyenneet tuomaan rauhaa, eikä niistä tullutkaan kovin pitkäaikaisia.


title: Antiikin Ateena

text: Vuonna 594 eaa. arkontiksi valittu Solon saikin tehtäväkseen laatia Ateenalle uudet lait. Tällöin velkojen vuoksi orjuuteen joutuneet vapautettiin. Entiset sukujen erioikeudet lakkautettiin ja kansalaiset jaettiin sen sijaan maaomaisuuden tuoton perusteella neljään luokkaan, joiden oikeudet ja velvollisuudet jonkin verran poikkesivat toisistaan muun muassa sotapalveluksen osalta. Kaikki 20 vuotta täyttäneet miespuoliset kansalaiset saivat osallistua kansankokouksiin, joissa muun muassa virkamiehet ja myös arkontit valittiin. Valtion virkoihin voitiin kuitenkin valita vain kolmen ylimmän luokan jäseniä. Vaikka varsinainen demokratia ei vielä toteutunutkaan, Solonia kunnioitettiin myöhemmin Ateenan demokratian isänä.


title: Antiikin Ateena

text: Vuonna 546 eaa. Peisistratos kaappasi vallan ja tuli Ateenan tyranniksi. Hänen valtakautenaan Ateena kehittyi Kreikan johtavaksi talousmahdiksi. Peisistratoksen kuoltua Ateenaa hallitsivat hänen poikansa Hippias ja Hipparkhos.


title: Antiikin Ateena

text: Ateenan valtio laajeni jo varhain käsittämään koko Attikan niemimaan.


title: Antiikin Ateena

text:
Hippias tuli Ateenan diktaattoriksi vuonna 514 eaa. Diktatuuri oli epäsuosittu, ja hänet syrjäytettiin vallasta Spartan armeijan avulla vuonna 510 eaa. Tällöin valtaan nousi Kleisthenes, joka perusti Ateenan demokratian. Kleistheneen uudistukset korvasivat vanhat neljä ”heimoa” ("fyle") kymmenellä uudella. Ne oli nimetty tarunomaisten sankarien mukaan, eikä niillä ollut luokkaperustaa: ne olivat käytännössä valitsijakuntia. Kukin heimo oli edelleen jaettu kolmeen "trittykseen", ja jokaiseen "trittykseen" kuului yksi tai useampia "demoksia", riippuen "demoksen" koosta. Koko Ateenassa oli 139 "demosta", ja niistä tuli paikallishallinnon perusta.
Kukin heimo valitsi arvalla viisikymmentä jäsentä Buleen, Ateenaa jokapäiväisissä asioissa hallinneeseen neuvostoon. Äänestäjien mielipiteisiin pyrittiin vaikuttamaan julkisilla puheilla, mutta yhtä lailla niihin vaikuttivat myös muun muassa komediarunoilijoiden kirjoittamat poliittiset satiirit. Neuvosto oli avoin kaikille kansalaisille, ja se oli sekä lakeja säätävä elin että oikeusistuin, lukuun ottamatta murhaoikeudenkäyntejä ja uskonnollisia asioita, jotka kuuluivat Areiopagille. Suurin osa viroista täytettiin arvalla, mutta kymmenen strategosta (kenraalia) valittiin äänestämällä.


title: Antiikin Ateena

text: Ennen Ateenan nousua Spartan kaupunkivaltio katsoi olevansa kreikkalaisten johtaja. Sparta oli sotilasvaltio. Vuonna 499 eaa. Ateena lähetti joukkoja auttamaan Vähä-Aasian joonialaisia, jotka kapinoivat Persian valtaa vastaan (Joonian kapina). Tämä sai Persian hyökkäämään Kreikkaan kahdesti. Kumpikin hyökkäys torjuttiin ateenalaisten sotilas-valtiomiesten Miltiadeen ja Themistokleen johdolla (persialaissodat).


title: Antiikin Ateena

text: Vuonna 490 eaa. Miltiadeen johtamat ateenalaiset torjuivat Persian ensimmäisen kuningas Dareioksen johtaman hyökkäyksen Marathonin taistelussa. Vuonna 480 eaa. persialaiset palasivat uuden kuninkaansa Kserkseen johdolla. Spartan ja sen kuninkaan Leonidaan johtama Kreikan kaupunkivaltioiden liittouma marssi Thermopylain taisteluun muutamalla tuhannella miehellä satoja tuhansia persialaisia vastaan. Samaan aikaan Sparta johti Artemisionin meritaistelua. Nämä viivyttävät toimet eivät riittäneet persialaisten torjumiseen: he marssivat pian Boiotiaan, ottivat Theban kaupungin tukikohdakseen ja hyökkäsivät eteläiseen Kreikkaan. Tämä pakotti ateenalaiset evakuoimaan persialaisten valtaaman Ateenan ja pyrkimään turvaamaan laivastonsa. Lopulta ateenalaiset liittolaisineen voittivat Persian laivaston Themistokleen johdolla Salamiin meritaistelussa. Spartan johtoasema siirtyi vähitellen Ateenalle. Voitot mahdollistivat sen, että Ateena saattoi yhdistää suuren osan Aigeianmeren aluetta ja osan muutakin Kreikkaa sen itsensä johtamaan Deloksen meriliittoon.


title: Antiikin Ateena

text: Perikles, ateenalainen kenraali, poliitikko ja puhuja, erottuu aikansa muiden ateenalaisten suurmiesten joukosta. Hän nousi "strategokseksi" vuonna 445 eaa. ja toimi virassa kuolemaansa 429 eaa. saakka, aina Ateenan kansankokouksen uudelleen valitsemana. Perikles suosi taiteita ja kirjallisuutta ja antoi Ateenalle kukoistuksen, joka ei ole palannut kaupungin historian aikana myöhemmin. Hän toteutti suuren joukon julkisia rakennushankkeita ja pyrki parantamaan kansalaisten elämää. Tämän vuoksi Perikleen aikaa on kutsuttu Ateenan kultakaudeksi. Meriliiton jäsenten maksamilla veroilla oli suuri merkitys tämän vaurauden luomisessa.


title: Antiikin Ateena

text: Kreikan muiden kaupunkivaltioiden tyytymättömyys Ateenan johtoasemaan johti vuonna 431 eaa. alkaneeseen peloponnesolaissotaan, joka asetti Ateenan ja sen yhä enemmän kapinoivan meriliiton Spartan johtamia mantereella sijainneiden kaupunkivaltioiden liittoa vastaan. Sota päättyi Ateenan täydelliseen tappioon, ja sen seurauksena Ateena menetti meriherruutensa.


title: Antiikin Ateena

text: Ateenan demokratia syrjäytettiin lyhyeksi aikaa vallankaappauksessa vuonna 411 eaa., johtuen tyytymättömyydestä sodan huonoon hoitoon, mutta demokratia palautettiin pian. Koska Ateenan tappiosta syytettiin demokraattisesti valittuja poliitikkoja, kuten Kleon ja Kleofon, seurauksena oli kuitenkin pidempikestoinen Spartan tukema reaktio demokratiaa vastaan. Se huipentui kolmenkymmen tyrannin hallintoon vuosina 404–403 eaa. Thrasybulos palautti demokratian vuonna 403 eaa., ja julistettiin yleinen armahdus.


title: Antiikin Ateena

text: Spartan aiemmat liittolaiset kääntyivät pian sitä vastaan sen imperialistisen politiikan seurauksena, ja pian Ateenan aiemmat liittolaiset Theba ja Korintti kääntyivät jälleen Ateenan puoleen. Ateena, Theba, Korintti ja Argos taistelivat Spartaa vastaan Korintin sodassa vuosina 395–387 eaa. Spartan-vastaisuus mahdollisti sen, että Ateena perusti niin kutsutun Toisen Ateenan liiton. Lopulta Theba voitti Spartan Leuktran taistelussa vuonna 371 eaa. Sen jälkeen kreikkalaiset kaupungit, mukaan lukien Ateena ja Sparta, kääntyivät Thebaa vastaan, ja sen ylivalta päättyi Mantineian taistelun seurauksena vuonna 362 eaa.


title: Antiikin Ateena

text: 300-luvun eaa. puoleen väliin tultaessa pohjoisesta Makedonian kuningaskunnasta oli tulossa Ateenan hallitsija itsenäisen Ateenan viimeisen suuren valtiomiehen Demostheneen varoituksista huolimatta. Vuonna 338 eaa. Filippos II:n armeijat kukistivat muut kreikkalaiset valtiot Khaironeian taistelussa, mikä johti myös Ateenan itsenäisyyden päättymiseen. Filippoksen pojan Aleksanteri Suuren tekemät valloitukset avasivat kreikkalaisten näköaloja ja tekivät perinteisestä kreikkalaisesta kaupunkivaltiomallista vanhentuneen. Ateena säilyi vauraana kaupunkina, jossa oli laaja kulttuurielämä, mutta lakkasi olemasta alueen poliittinen mahti. 100-luvulla Kreikka tuli osaksi Rooman valtakuntaa oltuaan 200 vuotta Makedonian alaisuudessa.


title: Antiikin Ateena

text: Ateenan keskusta sijaitsi, ja sijaitsee edelleen, Attikan maakunnassa noin 30 stadionin eli viiden kilometrin päässä merestä, Lykabettos-kukkulan lounaisrinteellä. Sen ympärillä oli kolme pientä jokea, Kefissos länsipuolella, Ilissos eteläpuolella, ja Eridanos pohjoispuolella. Viimeksi mainittu virtasi kaupungin läpi. Kaupungin muurein ympäröidyn alueen halkaisija oli noin 1,5 kilometriä. Suurimmillaan kaupunkiin kuului kuitenkin esikaupunkeja, jotka olivat kaukana muurien ulkopuolella. Akropolis oli hieman etelään muurein ympäröidyn alueen keskuksesta.


title: Antiikin Ateena

text: Kserkses poltatti kaupungin vuonna 480 eaa., mutta se rakennettiin pian uudelleen Themistokleen hallintokaudella, ja julkisia rakennuksia rakennettiin Kimonin ja erityisesti Perikleen aikana. Jälkimmäisen kaudella 461–429 eaa. Ateena nousi suurimpaan kukoistukseensa. Ateenan kauneus oli ennen kaikkea sen julkisten rakennusten ansiota, sillä yksityiset rakennukset olivat melko merkityksettömiä ja kadut kehnoja.


title: Antiikin Ateena

text: Ateena koostui kahdesta erillisestä osasta:


title: Antiikin Ateena

text: Akropolis, jota kutsuttiin myös nimellä "Kekropia" sen tarunomaisen perustajan Kekropsin mukaan, on korkea kallio keskellä kaupunkia. Se on noin 50 metriä korkea, 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen seinämät ovat luonnollisella tavalla jyrkät kaikilta puolilta paitsi lännestä. Mykeneläisellä ajalla sen ympärillä oli kyklooppimuuri, joka tunnetaan nimellä Pelasgimuuri, koska sen ajateltiin olleen pelasgien rakennuttama. Peloponnesolaissodan aikana ainoastaan pohjoinen osa tästä muurista oli jäljellä, ja tätä osaa kutsuttiin edelleen Pelasgimuuriksi. Eteläosaa, joka oli Kimonin uudelleen rakennuttama, kutsuttiin puolestaan Kimonin muuriksi. Akropoliin länsiosassa, joka oli ainoa mahdollinen kulkutie ylös kalliolle, oli mahtava Perikleen rakennuttama Propylaia, ja sen oikealla puolella Athene Niken temppeli.


title: Antiikin Ateena

text: Akropoliin harjalla oli lukuisia temppeleitä, pronssi- ja marmoriveistoksia, ja useita muita taideteoksia. Varhaisemmalla ajalla merkittävimmät olivat Athene Poliaan temppeli sekä Hekatompedon. Klassisella kaudella temppeleistä suurin oli Parthenon, joka oli omistettu neitsytjumalatar Athenelle. Parthenonin pohjoispuolella oli Erekhtheion, jonka rakennuskokonaisuus koostui kolmesta erillisestä pyhäköstä: yksi oli omistettu Athene Poliakselle, valtion suojelijalle; toinen oli varsinainen Erekhtheion, Erekhtheuksen pyhättö; ja kolmas oli Pandroseion, Kekropsin tyttären Pandrosoksen pyhättö. Parthenonin ja Erektheionin välissä oli kolossaalinen Athene Promakhoksen patsas, jonka kypärä ja keihäs olivat ensimmäiset mitä Akropoliista näkyi merelle.


title: Antiikin Ateena

text: Alakaupunki oli rakennettu matalammalle Akropoliin ympärille, mutta myös sen alueella oli useita kukkuloita, erityisesti länsiosassa. Länsipuolella kaupunginmuurit kulkivat Nymfien kukkulan ja Pnyksin rinteitä, ja kaakkoispuolella ne kulkivat Ilissos-jokea seuraten.


title: Antiikin Ateena

text: Ateenan Agora on tunnetuin esimerkki antiikin aikaisesta agorasta eli kokoontumis- ja markkinapaikasta. Agora sijaitsi Akropoliin luoteispuolella ja Areiopagin kukkulan pohjoispuolella. Sen ympärillä oli monia merkittäviä julkisia rakennuksia:Ateenan kaupunginmuuri eli niin kutsuttu Themistokleen muuri ympäröi koko kaupungin. Muurissa oli 15 porttia. Niistä tärkeimpiä olivat:Ateenan merkittävimpiin katuihin ja teihin lukeutuivat:Kaupunginmuurin ulkopuolella sijaitsivat:Pitkät muurit koostuivat kahdesta muurista, jotka johtivat Pireukseen. Ne olivat 40 stadionia eli 7 kilometriä pitkät ja kulkivat samansuuntaisesti rinnakkain niin, että niiden välissä oli kapea kulkutie. Lisäksi muureihin kuului kolmas Faleroniin johtanut muuri, joka oli 35 stadionia eli 6,5 kilometriä pitkä. Näin muureja oli yhteensä kolme, mutta nimitystä ”Pitkät muurit” näytetään käytetyn lähinnä Pireukseen johtaneista muureista, kun taas Faleroniin johtanutta muuria kutsuttiin Faleronin muuriksi. Kaupunginmuurien yhteinen pituus oli 174,5 stadionia eli noin 35 kilometriä. Tästä 43 stadionia eli yhdeksän kilometriä kuului varsinaisen kaupungin muuriin, 75 stadionia pitkiin muureihin ja 56,5 stadionia Pireuksen, Munikhian ja Faleronin muureihin.


title: Antiikin Ateena

text: Peloponnesolaissodan alkaessa kaupungissa oli yli 10 000 taloa, mikä tarkoittaisi noin 120 000 asukkaan kokonaismäärää, jos yhdessä talossa asui noin 12-henkinen perhekunta. Joidenkin lähteiden mukaan asukkaita saattoi olla jopa 180 000. Näistä kansalaisia oli ehkä noin 70 000.


title: Antiikin Ateena

text: Kansalaisten lisäksi Ateenassa ja Attikassa asui metoikkeja ja orjia. Metoikit olivat joko vapaasyntyisiä ei-kreikkalaisia tai kreikkalaisia vailla kansalaisoikeuksia. Vieraiden oli rekisteröidyttävä metoikeiksi tai muutoin he joutuivat orjiksi. Metoikkeja verotettiin tiukemmin kuin kansalaisia. He eivät saaneet omistaa maata ja he toimivatkin usein kaupallisissa ammateissa.


title: Antiikin Ateena

text: Kreikan orjat olivat teoriassa herransa omaisuutta, mutta käytännössä he nauttivat lakien suojaa. Asultaan he eivät eronneet vapaista kansalaisista ja he tekivät osittain samoja arkitöitä kuin vapaatkin. Oli myös valtion orjia, joita oli virkailijoina, sihteereinä, vanginvartijoina ja poliiseina. Kaikkein huonoimmassa asemassa olivat orjat työskentelivät kaivoksissa, joissa kuolleisuus oli niin suurta, ettei elinaikaa ollut muutamaa kuukautta pitempään. Kaivoksissa käytettiin laajasti lapsityövoimaa.


title: Antiikin Ateena

text: Lapsikuolleisuus oli myös kansalaisten keskuudessa valtava, todennäköisesti noin 70 % lapsista kuoli ennen yksivuotispäiväänsä. Ateenan Kolonos Agoraiokselta on äskettäin löytynyt ajalta 350 eaa. oleva kaivo, jossa on 175 pikkulapsen ja 75 koiran ruumiit sekä norsunluinen veitsenkahva. On epäilty, että lapset olisi uhrattu jumalatar Afrodide Uranialle tai että he olisivat jonkin epidemian uhreja.


title: Antiikin Ateena

text: Aika persialaissotien päättymisen ja makedonialaisvalloituksen välillä oli Ateenan kukoistuskautta sekä kirjallisuudessa, filosofiassa (katso: kreikkalainen filosofia) että taiteissa (katso: kreikkalainen teatteri). Eräät länsimaisen kulttuurin merkittävimpiin lukeutuvat henkilöt elivät Ateenassa tuona aikana: näytelmäkirjailijat Aiskhylos, Aristofanes, Euripides ja Sofokles, filosofit Sokrates, Platon ja Aristoteles, historioitsijat Herodotos, Thukydides ja Ksenofon, runoilija Simonides ja kuvanveistäjä Feidias. Ajan johtava valtiomies oli Perikles, joka hyödynsi Deloksen meriliiton varoja Parthenonin ja monien muiden kaupungin monumenttien rakentamisessa. Kaupungista tuli, Perikleen sanoin, koko ”Hellaan sivistyskeskus”.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 2008

text: Pyöräilyssä kilpailtiin vuoden 2008 kesäolympialaisissa 18 lajissa. Kilpailut alkoivat 9. elokuuta miesten maantiepyöräilyn maantieajolla ja päättyivät 23. elokuuta miesten maastopyöräilyn maastoajoon. Ratapyöräilyssä kilpailtiin 15.–19. elokuuta. Uutena lajina mukana olympialaisissa oli BMX, joissa oli sekä miehille että naisille kilpailu.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 2008

text: Kilpailut järjestettiin Laoshanissa sijaitsevalla velodromilla ja alueella sijaitsevassa puistossa, jonne maastopyöräilyn rata rakennettiin. Myös BMX-stadion sijaitsi Laoshanissa.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 2008

text: Maantieajo ajettiin "Urban Cycling Road" -reitillä, joka alkoi Pekingistä Yongdingmenin pohjoisaukiolta, läheltä Tiananmenin aukiota. Reitti päättyi Changpingissä sijaitsevaan Juyongiin. Miesten reitin kokonaispituus oli noin 245 km. Alussa oli noin 80 kilometrin tasainen osuus, jonka jälkeen ajettiin 23,8 kilometrin pituinen loppulenkki seitsemään kertaan. Loppulenkillä oli 11 kilometrin pituinen nousu, jonka keskijyrkkyys oli vajaa 4 %. Nousun jyrkkyys kuitenkin vaihteli suuresti jyrkimpien kohtien ollessa noin 10 %.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 2008

text: Naisten maantieajo ajettiin samalla reitillä kuin miesten maantieajo. Naisten kilpailun kokonaispituus oli noin 126 km ja loppulenkki ajettiin kahteen kertaan.


title: Walter Kaminsky

text: Walter Kaminsky (s. 1941 Hampuri) on saksalainen kemisti, jonka tutkimuskohteena on ollut alkaanien polymerointi sekä muovien kierrätys. Kaminsky opiskeli kemiaa Hampurin yliopistossa. Vuodesta 1979 on ollut Hampurin yliopiston teknillisen sekä makromolekyyli kemian professori. Kaminsky on voittanut mm. Benjamin Franklin -mitalin (1999) sekä on kunniajäsen the Royal Society of Chemistry järjestössä.


title: Bondi Beach

text: Bondi Beach ("BOND-eye", tai /'bɒndaɪ/) on uimaranta ja sitä ympäröivä lähiö Sydneyssä, Australiassa. Bondi Beach sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Sydneyn keskustasta, Waverleyn piirikunnassa. Bondi Beachia ympäröivät lähiöt ovat nimeltään Bondi, Pohjois-Bondi ja Bondi Junction.


title: Bondi Beach

text: "Bondi" tai "Boondi" on aboriginaalinen sana, joka tarkoittaa "kivien päällä rikkoutuvaa vettä" tai "kivien päälle rikkoutuvan veden ääntä".


title: Bondi Beach

text: Vuonna 1809 tienrakentaja William Roberts sai tilkun maata alueelta. Vuonna 1851 Edward Smith Hall ja Francis O'Brien ostivat 200 eekkeriä Bondin alueesta, mukaan lukien suurimman osan rannan julkisivusta, jota kutsuttiin nimellä "The Bondi Estate". Vuosien 1855 ja 1877 välillä O'Brien osti Hallin osuuden maasta, uudelleen nimesi alueen "O'Brien Estateksi" ja teki rannasta ja sitä ympäröivästä maasta julkisen piknik- ja ajanvietekohteen. Kun rannasta tuli suosittu, O'Brien uhkasi lopettaa julkisen pääsyn rannalle. 9. kesäkuuta 1882 Bondi Beachista tuli julkinen ranta.


title: Bondi Beach

text: 6. helmikuuta 1938, viisi ihmistä hukkui ja yli 250 ihmistä pelastettiin kun sarja suuria aaltoja osui rannalle ja veti ihmisiä avomerelle. Myöhemmin päivää alettiin kutsua nimellä ""Black Sunday"" (suom. "Musta sunnuntai").


title: Bondi Beach

text: Bondi Beach oli työväenluokkalähiö suurimman osan 1900-luvusta. Toisen maailmansodan jälkeen Bondi Beachista ja idänpuoleisista lähiöistä tuli Puolasta, Venäjältä, Unkarista, Tšekkoslovakiasta ja Saksasta saapuneiden juutalaisten asuttamia. 2000-luvullakin juutalaisten maahanmuutto jatkui Etelä-Afrikasta, Venäjältä ja Israelista.


title: Bondi Beach

text: Vuosien 1935 ja 1961 välisenä aikana uima-asujen säädyllisyyttä koskeva "taistelu" oli voimissaan ja johti julkiseen yhteenottoon kun kaksiosaisista "bikineistä" tuli suosittuja Toisen maailmansodan jälkeen. 1950-luvun aikana vaadittiin, että uimarit ovat "pukeutuneet asiallisiin ja kelvollisiin uima-asuihin". 1980-luvulla yläosattomana uinnista ja auringonotosta oli tullut suosittua erityisesti Bondin eteläisessä päädyssä.


title: Bondi Beach

text: Bondi Beach on noin kilometrin pituinen, ja siellä käy suuri määrä vierailijoita vuoden aikana. Rantavahdit ovat antaneet erilaisia riskiluokituksia Bondi Beachille vuonna 2004, mutta ranta on silti pysynyt yhtenä maailman parhaista. Rannan pohjoinen pääty on arvioitu vaarallisuusasteikolla 4:ksi (asteikolla 1–10, joista 10 on vaarallisin) ja eteläinen pääty 7:ksi kuuluisan pohjavirtauksen nimeltä "Backpackers' Express" takia. Rannan eteläpääty on suosittu surffaavien lomailijoiden keskuudessa. Keltaiset ja punaiset liput takaavat turvalliset uintialueet ja lomailijoita kehotetaankin uimaan kyseisten lippujen välissä.


title: Bondi Beach

text: Kesäkuukausien aikana rannan lähistöllä on haiverkko, joka ylettyy Bondin ohella muidenkin etelärannikon uimarannoille. Rannan lähistöllä on myös silloin tällöin nähty muutamia valaita ja delfiineitä. Myös sinipingviinipesueet uivat rannan lähistöllä.


title: Bondi Beach

text: Vuonna 2007 Guinnessin ennätysten kirjan suurin uima-asukuvaus sijoittui Bondi Beachille; kuvaukseen otti osaa 1 010 bikiniasuista naista.


title: Bondi Beach

text: Bondi Beach lisättiin Australian kansanperintölistaan vuonna 2008.


title: Bondi Beach

text: Bondi Beach on jokavuotisen elokuussa pidettävän "City to Surf" -huvijuoksun päätepiste. Kilpailu kerää yli 63 000 kilpailijaa, jotka suorittavat 14 kilometrin juoksun Sydneyn keskustasta Bondi Beachille. Muita vuosittaisia tapahtumia ovat muun muassa "Flickerfest", Australian kansainvälinen filmifestivaali tammikuussa; "World Environment Day" kesäkuussa; sekä "Sculpture By The Sea" marraskuussa. Monien aktiviteettien lisäksi Bondi Beachin tori on auki joka sunnuntai. Monet irlantilais- ja brittituristit viettävät joulupäivän rannalla. Meritie yhdistää Bondin pohjoiseen Sydney Headsiin ja muihin rantoihin etelässä aina Coogeelle saakka.


title: Bondi Beach

text: Bondi Beach isännöi rantapallokilpailua vuoden 2000 kesäolympialaisissa. Väliaikainen 10 000 hengen stadion, pienempi stadion, kaksi lämmittelykenttää ja kolme harjoittelukenttää pystytettiin turnausta varten.


title: Bondi Beach

text: "Bondi Surf Bathers' Life Saving Club" on yksi maailman ensimmäisistä surf-hengenpelastajakerhoista. "Bondi Surf Bathers' Life Saving Club" ja "North Bondi Surf Lifesaving Club" perustettiin vuonna 1907. Bondin jäsenet keksivät useita laitteita hengenpelastamiseen. Surf-hengenpelastajat molemmista kerhoista osallistuivat suurimpaan pelastukseen 'Black Sundayna'. Bondin hallussa on eniten Australian Surf Lifesavinf Championship kultamitaleja R&R:ssa (pelastus & elvytys) ja Pohjois-Bondilla eniten kultamitaleja "March Past"issa. Bondilla partioi myös "Waverley Council"in palkkaamat ammattilaisrantavahdit.


title: Bondi Beach

text: Bondi Icebergs -uimakerho perustettiin vuonna 1929 ja sen tarkoitus on pitää talviaikoina Bondin hengenpelastajien kuntoa yllä. Icebergs sai lailliset oikeutensa vuonna 1960 ja sen jäsenet muuttivat peltimajasta mukaviin tiloihin joihin sisältyy muun muassa baari ja pokerikone. 1970-luvulla kerho sai tilansa myös toiseen kerrokseen. Vuonna 1994 kerhoon alettiin ottaa myös naisjäseniä ja vuonna 2002 se avasi uudet tilansa.


title: Bondi Beach

text: Bondi Beahilla on kaupalliset tilat Campbell Paradellan ja läheisillä sivukujilla. Bondi Beachilla on useita suosittuja kahviloita, ravintoloita ja hotelleja, joista on vaikuttavat näköalat rannalle. Useita baareja ja ravintoloita sisältävä Hotel Bondi on kuuluisa maamerkki rantaa vastapäätä. Läheinen Swiss Grand Hotel Bondi Beach on myös merkittävä maamerkki rantaa vastapäätä.


title: Bondi Beach

text: Bondi Pavilion on yhteiskunnan kulttuurikeskus, joka sijaitsee Bondi Beachin vieressä. Bondi Pavilionissa on muun muassa teatteri, galleria, oleskelu- ja juhlatilat sekä studio. Bondi Pavilion on monien suurien festivaaliesitysten keskus.


title: Bondi Beach

text:
Lukuisat festivaalit ja tapahtumat, kuten vuosittainen "Miss Bondi" -kauneuskilpailu ovat tehneet Bondi Beachista suositun matkailukohteen. Uimaranta on jo pitkään saanut runoilijoiden, kuten Joanne Burns, Les Murrayn ja Brook Emeryn huomion. "Bowl-A-Rama"-niminen skeittikilpailu pidetään Bondilla joka helmikuu.
Bondi Beachia on käytetty muutamissa australialaisissa ja kansainvälisissä elokuvissa, useissa tv-sarjoissa sekä musiikkivideoissa ja videopeleissä.


title: Ali Alijev

text: Ali Zurkanajevitš Alijev (, 29. marraskuuta 1937 – 7. tammikuuta 1995) oli neuvostoliittolainen vapaapainija.


title: Ali Alijev

text: Alijevin aktiiviuran huippuvuodet ajoittuivat 1960-luvulle. Hän voitti urallaan kaikkiaan viisi maailmanmestaruutta: 52 kilogramman sarjassa 1959 Teheranissa, 1961 Jokohamassa ja 1962 Toledossa, sekä 57 kilogramman painoluokassa 1966 Toledossa ja 1967 New Delhissä. Lisäksi hän saavutti Euroopan mestaruuden 1968 Bukarestissa ja MM-hopeaa 1963 Sofiassa.


title: Ali Alijev

text: Huolimatta siitä, että Alijev oli koko 1960-luvun ylivoimaisin painija painoluokassaan MM-kilpailuissa, ei hän koskaan saavuttanut edes mitalia olympialaisista. 1960 Rooman olympialaisissa hän sijoittui kuudenneksi (52 kg) ja sekä 1964 Tokiossa (52 kg) että 1968 Mexico Cityssä (57 kg) neljänneksi.


title: Ali Alijev

text: Painiuransa jälkeen Alijev toimi huippuvalmennustehtävissä Neuvostoliitossa. Hän oli lähtöisin Dagestanista ja Mahatškalassa järjestetäänkin vuosittain painikilpailut hänen muistokseen.


title: Arkadiusz Skrzypaszek

text: Arkadiusz Skrzypaszek (s. 20. huhtikuuta 1968 Oświęcim) on puolalainen entinen nykyaikainen viisiottelija. Hän voitti kaksi kultamitalia Barcelonan vuoden 1992 kesäolympialaisista; henkilökohtaisessa kilpailussa hänen jälkeensä hopealle sijoittui Attila Mizsér. Joukkuekilpailussa Puolan joukkueen jäseninä olivat lisäksi Maciej Czyzowicz ja Dariusz Gozdziak.


title: Johann Strauss

text: Johann Strauss voi viitata kolmeen eri säveltäjään:


title: Söderskärin majakka

text: Söderskärin majakka on Suomenlahdessa Porvoon uloimmassa saaristossa, Mattlandetin saarella sijaitseva majakka. Majakka on rakennettu vuonna 1862 harmaagraniitista kahdeksan metrin korkeuteen saakka ja siitä ylöspäin tiilistä. Söderskärin majakan lisäksi kaksi muuta kahdeksankulmaista säilynyttä majakkaa ovat Norrskärin ja Russarön majakat. Ennen Söderskärin vuoden 1862 majakkaan meriliikenteen ohjausta suorittivat venäläiset 1700-luvulla tunnusmajakalla, joka on tuhoutunut. 1825 Mattlandetille, nykyiselle Majakkasaarelle, rakennettiin valaisematon majakka, tunnusmajakka eli pooki.


title: Söderskärin majakka

text: Mattlandet on osa Söderskärin luonnonsuojelualuetta, joka kuuluu sekä Ramsarin kosteikkoluonnonsuojelusopimuksen alueeseen että Natura-2000 -luonnonsuojelualueeseen.


title: Söderskärin majakka

text: Mattlandetin, Majakkasaaren Söderskärin majakkaa ympäröivät rakennukset omisti Senaatti-kiinteistöt Oy ja sitä ennen sen edeltäjä, valtion kiinteistölaitos, jolle ne oli luovutettu merenkulkulaitokselta 1995. Senaatti-kiinteistöt Oy:n jälkeen omistus siirtyi valtion omaisuusjärjestelyssä metsähallituksen luontopalveluiden hoidettavaksi. Söderskärin majakan möi Kapiteeli Oy perustettavalle Söderskär Majakka Oy:lle 2003 sekä vuokrasi sille vuoteen 2044 saakka puoli hehtaaria maata Söderskärin majakan alta. Majakkaa ympäröivät rakennukset vuokrasi Varustamo Origo Oy vuosiksi 2008-2015, jonka jälkeen korkeimman tarjouksen tehneenä vuokraoikeus 2016-2026 majakkaa ympäröivien rakennusten hallintaoikeus siirtyi EW Finland Oy:lle, joka osti Söderskär Majakka Oy:n 2015 Varustamo Origo Oy:ltä. Nykyään EW Finland Oy omistaa majakan ja on vuokrannut ympäröivät rakennukset metsähallitukselta vuoteen 2026 saakka järjestäen saarelle opastettuja retkiä kesäkuulta elo-syyskuulle. Ohjaamaton ja omaehtoinen retkeily saarilla on sallittua lintujen pesimäajan, 1.5.-31.7. ulkopuolella.


title: Söderskärin majakka

text: Söderskärin saaret koostuvat useista saarista ja luodoista, joista metsähallitukselle kuuluvat varsinainen majakan saari, Majakkasaari, Mattlandet, myös Bastulandeniksi kutsuttu Luotsisaari, jonne siirrettiin luotsitupa venäläishallinnan aikana Majakkasaarelta, Kokkomaan luoto ja Synnerstlandet.


title: Söderskärin majakka

text: Muita keskeisiä Söderskäretin saarten saaria, joita ei omista valtio metsähallituksen luontopalveluiden kautta, ovat Mattlanshällan ja Aurasaari, joka on Majakkasaaren ja Luotisaaren (Bastulandet:in) välissä. Aurasaari on saanut nimensä omistajansa Keskinaisen vakuutusyhtiö Auran mukaan. Aura-yhtiöt, Henki-Aura ja Vahinko-Aura, yhdistyivät Keskinäinen vakuutusyhtiö Pohjan kanssa Tapiolaksi 1984. Aurasaarella pesii riskilä, "Cepphus grylle".


title: Söderskärin majakka

text: Venäläishuvilan, Ryssvillan:in, perustuksille Söderskärin Majakka Oy suunnitteli rakennettavaksi uudisrakennusta, mutta katsottiin, että kun riista- ja kalatalouden tutkimuslaitokselta vapautui 2007 sen käyttämät tilat tutkimusaseman tultua lakkautetuksi, ei uudisrakennusta tarvittu.


title: Söderskärin majakka

text: Majakka on arkkitehti Ernst Lohrmannin yleisten rakennusten intendentinkonttorilla suunnittelema. Se on yksi Suomen neljästätoista tiilestä tehdystä majakasta ja kahdeksankulmaisista säilyneistä majakoista se on yksi kolmesta. Kaksi muuta kahdeksankulmaista majakkaa ovat Norrskärin ja Russarön majakat.


title: Söderskärin majakka

text: Harmaagraniittia riitti majakkan vain kahdeksan metrin korkeuteen saakka, minkä vuoksi loppuosa majakasta jouduttiin rakentamaan tiilestä. Syyksi on epäilty kiireen majakkarakennuksen loppuun saattamiseksi tai sitten kustannukset, joita piti halventaa tiilirakentamisella graniitin tuomisen sijaan.


title: Söderskärin majakka

text: Sosiaalisiksi tiloiksi ja asunnoiksi sekä talousrakennuksiksi majakan kolmelle majakanvartijalle perheineen rakennettiin talousrakennuksia: majakanvartijoiden punainen asuintalo ja maakellari. Majakkamestari ja kolme majakanvartijaa asuivat Söderskärillä ympäri vuoden ja kasvattivat uusia majakanvartijoita. Asuintalon ja maakellarin jatkoksi valmistuivat saarelle sauna 1876 ja majakkamestarintalo 1911.


title: Söderskärin majakka

text: Myöhemmin Söderskärin saarille tuli myös luotsilaitos, jonka luotsitupa rakennettiin enksiksi Kokkomaan luodolle, mutta joka sitten Suomen suuriruhtinaskunnan luotsilaitoksen venäläishallinnan aikana siirrettiin lähelle riippusillan päähän Bastulandenille. Päinvastoin kuin majakkamestari ja kolme majakanvartijaa eivät luotsit asuneet Söderskärin saarilla, vaan tulivat muualta luotsituvalle töihin odottamaan tehtäviään.


title: Söderskärin majakka

text: Majakanvartijat poistuivat Söderskäriltä vuonna 1957, jolloin majakka myös automatisoitiin. Automatisoitu majakka sammutettiin vuonna 1989 kokonaan.


title: Söderskärin majakka

text: Majakan havaittiin huojuvan kovalla tuulella, sen olevan kallellaan ja keskeltä notkollaan. Majakan alaosa oli graniitilla vuorattu. Vuonna 1913 koko rakennusta vahvistettiin ulkopuolta muuraamalla siihen ratakiskoista ja teräsköysistä rakennettu tukirakennelma (”korsetti”). Majakalla oli kunnostusaikana 1912-1917 Suomen suuriruhtinaskunnassa toimivan venäläistetyn luotsilaitoksen venäläinen henkilökunta.


title: Söderskärin majakka

text: Luotsiasemalta, joka ensiksi sijaitsi Kokkomaan luodolla, mutta joka siirrettiin 1912 Bastulandetille, lähdettiin luotsaamaan aluksia Pirttisaaren, Porvoon, Onaksen, Pellingin, Helsingin suuntiin sekä ulkomerelle.


title: Söderskärin majakka

text: Kokkomaan luodolla sijainnut luotsitupa siirrettiin Bastulandetin saarelle, joka oli Kokkomaan luotoa suojaisempi paikka. Majakan viereen rakennettiin "venäläishuvila", Ryssvilla, joka purettiin 1960-luvulla. Söderskäriltä vedettiin myös puhelinlinja Sveaborgiin, myöhempään Suomenlinnaan meren poikki. Sveaborgissa oli luotsilaitoksen johto.


title: Söderskärin majakka

text: Elokuvaohjaaja Teuvo Tulio kuvasi Söderskärissä ulkokuvia elokuvaansa "Rakkauden risti".


title: Söderskärin majakka

text: Graafikko, huonekalusuunnittelija, kirjailija ja taidemaalari Pehr Louis Sparre af Söfdeborg vuokrasi Söderskäriltä 1905 entisen kalamajan taidemaalaamisensa tarpeisiin. Runoilija Arvo Turtiainen sekä muut Kirjailija- ja taiteilijayhdistys Kiilalaisten jäsenet tekivtä moottoriveneretkiä Söderskärille. Arto Turtiainen kirjoitti runon "Söderskär". Metsähallituksen graafikko Jari Kostet on kuvannut Söderskäriä ja pitänyt siellä näyttelyn.


title: Söderskärin majakka

text: Tove Jansson on saanut virikkeitä kirjaansa "Muumipappa ja meri" Söderskäriltä.


title: Söderskärin majakka

text: Bastulandetia kutsumaan myös Luotsisaareksi. Bastulandetin, Luotsisaaren, luotsituvan tapainen luotsitupa on säilynyt myös Barösundilla. Söderskärin majakan lisäksi kaksi muuta kahdeksankulmaista säilynyttä majakkaa ovat Norrskärin ja Russarön majakat.


title: Söderskärin majakka

text: Suomen sisällissodassa Porvoon kaupungin seutu, mm. Porvoon maalaiskunta, tulivat melko nopeasti alkuvaihessa kansanvaltuuskunnan haltuun. Suojeluskuntalaisia oli etäällä mm. Pellingissä ja myös Söderskäriä käytettiin suojeluskuntalaisten vetäytymispaikkana punakaarteilta.


title: Söderskärin majakka

text: Jatkosodan aikana Söderskärillä oli suomalainen ilmatorjuntayksikkö sekä lennätin- ja puhelinkeskus toisessa kerroksessa, jossa työskenteli kaksi Lotta Svärdin lottaa. Majakkaa käytettiin ilmavalvontaan ja siellä oli puolustusta varten kymmeniä sotilaita. Majakkaa pidettiin pimeänä, mutta siellä oli edelleen myös majakkamestari ja luotseja.


title: Söderskärin majakka

text: Majakkakäytön lakkauttamisen jälkeen Majakkasaarelle tuli 1971 perustetun Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen tutkimusasema 1967-1986, joka päätti toimintansa 2007. Majakka myytiin 2003 Varustamo Origo Oy:lle, joka on käyttänyt sitä matkailutarkoituksiin. Syksyllä 2015 Varustamo Origo Oy möi majakan saaren rakennukset metsähallitukselta sitä korkeammalla tarjouksella 2015 kymmeneksi vuodeksi vuokraneelle EW Finland Oy:lle.


title: Söderskärin majakka

text: Saarelle järjestetään lintujen pesimisajaksi, 1.5.-31.7., katsottavana aikana vain opastettuja retkiä. Opastetut retket alkavat kesäkuun ensimmäisistä päivistä elokuun puoleenväliin Kalkkirannalta ja syyskuun alkuun Aurinkolahdelta. Pesimisrauhoitusajan jälkeen on omatoiminen veneily ja rantautuminen lupaa hankkimatta mahdollista.


title: Söderskärin majakka

text: Uudenmaan lääninhallitus rauhoitti Söderskärin lähialueineen luonnonsuojelualueeksi 1930. Alueeseen kuului 47 hehtaaria maata ja 2074 hehtaaria vesialueita. Nykyään Uudenmaan lääninhallituksen 1930 rauhoittama alue kuuluu Natura-2000-alueeseen "FI0100077 Söderskärin ja Långörenin saaristo", jonka virallinen koordinaatti on E 25°38', N 60°08'. Merkinnässä kirjain "E" tarkoittaa itäisiä pituusasteita ja -minuutteja sekä kirjain "N" pohjoisia leveysasteita ja -minuutteja englaninnkielen idän, East, ja pohjoisen, North, mukaisesti.


title: Söderskärin majakka

text: Söderskärin ja Långörenin saariston Natura-2000-alueen yhteinen pinta-ala on 18 219 hehtaaria, joista maapinta-alaa on 149 hehtaaria. Vesialue on osakkeiden kiintiestöiksi jakamatonta aluetta, jonka osakaskuntaan kuuluu yksityisten henkilöiden lisäksi myös Suomen valtio. Laajan osa-alueita sisältävän alueen osana on lisäksi lintujensuojeltu Söderskärin luonnonsuojelualue.


title: Söderskärin majakka

text: Söderskärin ja Långörenin saariston suojelualueeseen kuuluvat Söderskärin luonnonsuojelualueen ohella mm. Långhörenin luonnonsuojelualue vesialueineen, Kölhällen, Stora Kölhallen vesialueineen Längörenistä etelään, osa Pellingin ulkosaaristoa, kuten Tunnholmein luonnonsuojelualue, Sandkallan, Yttre Hällkalla, Yttergrundet, Storgrundet ja Inre Hällkallan ympäröivine vesialueineen.


title: Söderskärin majakka

text: Rakennussuojelupäätös tehtiin 2010. Majakkarakennus sai 2010 rakennussuojelupäätöksen. Päätöksen mukaan se on kulttuurihistoriallisesti merkittävä sekä merenkulun ja tekniikan historian että rakennus- ja käyttöhistoriansa kannalta. Majakka on sekä sisältä että ulkoa säilytettävä mahdollisimman ennallaan, ja sille saa tehdä vain entistäviä korjauksia eikä sen teknistä laitteistoa saa poistaa. Majakka on yksityisomistuksessa ja toimii matkailukohteena.


title: Söderskärin majakka

text: Museovirasto myönsi 2010 Söderskärin majakan julkisivun korjaamiseen avustusta 50 000 €. Avustuksia restaurointiin oli 2007 majakalle haettu 22 000 €. Lisäavustuksia, 80 000 €:a, ei myönnetty 2011 eikä 2012. Seuraavana vuonna 2013 myönnettiin 20 000 €, jota ei lunastettu 2015 mennessä. Yhteensä eri vuosina vuoteen 2015 mennessä museovirasto on avustanut Söderskärin majakan kunnostamista 85 000 €, minkä lisäksi sitä ovat tukeneet Euroopan unioni, Porvoon kaupunki, Svenska kulturfond ja Suomen ympäristökeskus yhteensä 66 500 €:lla vuoteen 2015 mennessä.


title: Söderskärin majakka

text: Saarelle nousu on ollut kiellettyä toukokuusta heinäkuuhun, 1.5.-31.7. lintujen pesimisen vuoksi , mutta matkailua varten on saatu Suomen ympäristöministeriöltä poikkeuslupia. Metsähallitus on vuokrannut saarilla olevat puurakennukset 2015 EW Finland Oy:lle kymmeneksi vuodeksi 840 €:n kuukausihintaan. Vuodesta 2008 vuoteen 2015 rakennukset vuokrannut Varustamo Origo Oy:llä on hallussaa Söderskärin majakka. EW Finland Oy - laivatyöväkeä vuokraava Eurowork Finland - on halunnut ostaa Söderskärin saaret 2002, jolloin majakka päätyi Varustamo Origo Oy:lle. Vuoteen 2015 saakka on Söderskärillä käynyt vuosittain noin 4000 - 6000 matkailijaa.


title: Söderskärin majakka

text: Kansainväliseen majakka- ja majakkalaivaviikonloppuun on osallistuttu Söderskärin majakalta 2004 ja osallistutaan 2017 OI4EW:n toimesta. Amatööriradioasemaa saarella on pitänyt liepajalainen "Vladimir Romanovitš Kalinin (Vladimirs R. Kalinins)", OH/YL2FB.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Seinäjoen Maila-Jussit on entinen seinäjokelainen lentopalloseura, joka kuului kukoistusvuosinaan Suomen parhaimmistoon. Seurasta muistetaan etenkin miesten edustusjoukkue.Seinäjoen Maila-Jussit perustettiin pesäpallon erikoisseuraksi, mutta Jussit ottivat 1960–1970-lukujen taitteessa toimintaansa myös lento-, ja koripallon, mutta lähinnä harrastemuotoisina. Varsinaisesti lentopallo tuli mukaan kuvioihin 1970-luvun loppupuolella. Seuran johto päätti laajentaa toimintaa ja kohdisti voimavaroja myös talvilajiin. Voimakkaan sysäyksen päätökselle antoi myös Seinäjoelle valmistunut urheilutalo.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Seinäjoen Maila-Jussien oltua huipulla pesäpallossa seura päätti 1970-luvun loppupuoliskolla etsiä pesäpallon rinnalle talvilajin ja se löysi lopulta lentopallon. Jussit antoi lentopallotoiminnalle edellytykset menestyä, sillä seura halusi nostaa lentopallontoiminnan ylöspäin. Lentopallo oli pitkään polkenut Etelä-Pohjanmaalla paikallaan. Parhaat aikuisten edustusjoukkueet kilpailivat 2- ja 3-sarjoissa, mutta kehitys jäi aina siihen.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Seinäjoella oli toiminut lentopallon erikoisseura Seinäjoen Kuutoset, joka taisteli samoin olemassaolostaan ja sarjapaikoistaan melko vähäisin voimavaroin. Sitten Maila-Jussit ja Kuutoset päättivät yhdistyä, ja asetti tavoitteekseen nousun valtakunnan pääsarjatasolle.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Nousu alkoi 3-sarjasta johon Kuutoset putosivat keväällä 1977, juuri ennen seurojen yhdistymistä. Nousuvauhti oli sarja vuodessa. Ensin uutta joukkuetta valmensi Kuutosissa mukana ollut Rauno Ylipiha, sitten maajoukkuelentopalloilija Kauko Alajoki ja hänen jälkeensä Jukka Kiviluoto. Edustusjoukkueen menestys antoi innostusta myös alemmille sarjatasoille ja lajin suosio lisääntyi voimakkaasti. Se näkyi etenkin katsojien ja tukijoiden määrissä. Jussien junioritoiminta, jota ei ollut aiemmin ollut ollenkaan, alkoi myös näihin aikoihin.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Ylimmälle sarjatasolle pyrkiminen oli suuri ja vaativa askel. Piti olla valmiutta taloudellisiin panostuksiin, sillä pelaajien ja valmentajien taso omassa maakunnassa ei riittänyt. Katseet käännetiin kauemmaksi. Vahvisuksia piti saada vuosittain sarjatason vaatimalla vauhdilla. Erityisesti valmennus oli vielä koko maassa tuolloin lastenkengissä.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Merkittävän sysäyksen Jussien toiminnalle kohti valtakunnan huippua antoi puolalaisen olympiavoittajan sekä maailmanmestarin Vodek Sadalskin saaminen valmentajaksi vuonna 1983. Sadalski toimi tuolloin päävalmentajana Ylivieskassa, Pohjois-Pohjanmaalla. Neuvottelut huippuvalmentajan kanssa olivat mielenkiintoiset, sillä Sadalski vaati seuralta täsmällisiä toimenpitäitä tason nostamiseksi. Hänellä oli myös tarkat vaatimukset joukkueen kokoonpanosta, valmennusoloista sekä huollosta.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Sadalskin saavuttu Seinäjoella oli Jussit saaneet jo ensimmäisen kokemuksen pääsarjasta, kun seura oli käynyt vuoden verran ottamassa oppia siellä kaudella 1981 tippuen takaisin ykköseen, mutta nousten taas takaisin SM-sarjaan. Sadalskin omiin kokemuksiinsa perustuvat tiedot otettiin heti käyttöön seuran johdossa sekä joukkueen sisällä. Tietopankkia hyödynnettiin myös juniorien valmennuksessa.


title: Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)

text: Sadalski oli äärimmäisen vaativa valmentaja. Ei ollut harvinaista että pelaaja lähti harjoituksista kotiin ennen muita miettimään treenien tarkoitusperiä. Myös hänen suhteitaan kotimaahansa Puolaan Jussit hyödynsi, kun joukkue leireili pitkään massa sekä pelasi kovatasoisia turnauksia Puolassa sekä Tšekkoslovakiassa. Joukkueen lähestyessä huippuvuosia seuran taustat kasvoivat huomattavasti sekä fanitoiminta nousi. Myös Seinäjoen kaupunki lähti toimintaan mukaan älyiten lajin vaikutuksen imagolleen.