title: Arla (Suomi)

text: Arlalla ovat Suomessa Kiteen meijeri, Ranuan meijeri ja Söderkullan meijeri. Lisäksi sen yhteistyömeijereitä ovat Hämeenlinnan Osuusmeijeri, Laaksojen Maitokunta, Ruhan Meijeri, Porlammin Osuusmeijeri, Limingan Osuusmeijeri, Paavolan Osuusmeijeri ja Kaustisen Osuusmeijeri.


title: Arla (Suomi)

text: Arla on Suomen toiseksi suurin meijeriyritys noin 23 %:n markkinaosuudella. Yhtiön jalostama maitomäärä oli vuonna 2015 noin 280 milj. litraa.


title: Arla (Suomi)

text: Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2015 noin 368 miljoonaa euroa ja henkilökunnan lukumäärä noin 400. Yhtiöllä ja sen tytäryhtiöillä on tuotantolaitokset Kiteellä, Ranualla, Sipoossa ja Urjalassa. Näiden lisäksi yhtiöllä jalostustoimintaa harjoittavia yhteistyömeijereitä muun muassa Hämeenlinnassa.


title: Arla (Suomi)

text: Arla Oy:n historia Suomessa on suurelta osin Ingman-yhtiöiden historiaa. Ingmanin suvun rooli Arlassa päättyi vuonna 2008 suvun myytyä omistuksensa maidonjalostusyhtiöstä.


title: Arla (Suomi)

text: Vuonna 1929 sipoolainen Hjalmar Ingman aloitti äitinsä valmistaman viilin myymisen Helsingin Kauppatorilla. Liiketoiminta kehittyi suotuisasti, ja Ingman perusti viilin valmistusta varten oman maatilan. Vuonna 1953 Perinteinen-tuorejuuston valmistus aloitettiin kotitilan kellarissa.


title: Arla (Suomi)

text: Vuonna 1961 valmistui Ingmanin ensimmäinen meijeri Sipooseen.


title: Arla (Suomi)

text: 1970-luvulla yhtiö alkoi valmistaa maustettua jogurttia, ensiksi mansikan, mustikan ja ananaksen makuista. Vuonna 1971 toiminnan aloittajan Hjalmar Ingmanin poika Carl Gustaf Ingman otti yrityksen vastuulleen. Seuraavana vuonna kommandiittiyhtiö muutettiin Oy Hj. Ingman Ab -osakeyhtiöksi ja Ingman osti Kiteen Meijerin, jossa valmistettiin voita ja maitojauhetta. Vuonna 1978 alkoi Ingmanin jäätelön valmistus Sipoossa.


title: Arla (Suomi)

text: Vuonna 1988 Ingman ja toinen kotimainen maidonjalostaja Kotisaari Oy yhdistyivät "Kotisaari-Ingman Oy:ksi".


title: Arla (Suomi)

text: Vuonna 1992 yrityksen uusi pääkonttori ja tehdas valmistuivat Sipooseen, lähelle vanhaa meijeriä. Vuonna 1997 Carl-Gustaf Ingmanin pojasta, Robert Ingmanista, tuli yrityksen toimitusjohtaja.


title: Arla (Suomi)

text: Vuonna 2002 Ingman osti Saarioinen Oy:ltä Sun Ice -jäätelön valmistuksen. Vuonna 2006 Ingman Group jaettiin kahdeksi yhtiöksi: jäätelötoiminnasta muodostettiin Ingman Ice Cream Oy Ab ja meijeritoiminnoista Ingman Foods Oy Ab.


title: Arla (Suomi)

text:
Vuonna 2007 ruotsalais-tanskalainen Arla Foods AB osti 30 % Ingman Foods Oy Ab:sta ja yhtiön nimeksi tuli Arla Ingman Oy Ab.
Vuonna 2008 Arla Foods osti loppuosan Arla Ingman Oy Ab:n osakkeista ja Arla Ingmanista tuli ruotsalaisten ja tanskalaisten maidontuottajien omistaman Arla Foods -osuuskunnan tytäryhtiö. Vuosina 2011–2017 yrityksen toimitusjohtajana toimi Reijo Kiskola. Vuonna 2018 toimitusjohtajana aloitti Kai Gyllström.


title: Arla (Suomi)

text: Tammikuussa 2016 Arla lopetti omistamansa Halkivahan meijerin toiminnan ja Arla Oy:n tytäryhtiö Halkivahan Meijeri Oy päätyi selvitystilaan.


title: Arla (Suomi)

text: Lokakuussa 2016 Arla Oy:n omistama Kiteen Meijeri Oy:n yhdistettiin emoyhtiöönsä. Meijeritoiminta Kiteellä jatkuu.


title: Matti Morottaja

text: Matti Heikki Ilmari Morottaja eli Karhu-Sammelin Matti (s. 28. joulukuuta 1942 Sammuttijärvi) on inarinsaamelainen ääninauhojen tekijä, opettaja ja entinen Suomen saamelaiskäräjien jäsen. Hän on myös toiminut Anarâškielâ servi -yhdistyksessä sen perustamisesta asti. Hänen poikansa Petter Morottaja ja Mikkâl ovat myös edistäneet inarinsaamen käyttöä omalla tavallaan. Morottaja sai Suomen Kulttuurirahaston Mikael Agricola -mitalin 1. huhtikuuta 2007.


title: Matti Morottaja

text: Vuonna 1996 Matti Morottaja toimitti kirjan nimeltä "Tovlááh mainâseh", joka sisältää satuja ja tarinoita "Anarâš"- ja "Sabmelaš"-lehdistä, vuosina 1968–1970 tehdyistä ääninauhoista ja Aanaarkiela čájttuzeh -kokoelmasta.


title: Matti Morottaja

text: Yhdessä Ilmari Mattuksen kanssa Morottaja on toimittanut novellikokoelman "Kyelisieidi maccâm já eres novelleh" (Kalaseidan paluu ja muita novelleja), joka ilmestyi jouluna 2005.


title: São Carlos

text: São Carlos [- karluš] on kaupunki Brasilian kaakkoisosassa, São Paulon osavaltiossa.


title: São Carlos

text: São Carlos sijaitsee 230 kilometriä São Paulosta luoteeseen. Siellä asui vuonna 1991 201 000 henkeä. Kaupunki on paikallisen maatalousalueen keskus. São Carlosissa on myös panimo- ja tekstiiliteollisuutta sekä lentoasema.


title: Baltic Dry Index

text: Baltic Dry Index on indeksi joka sisältää raaka-aineiden merirahtiliikenteen hintoja. Sitä ylläpitää Baltic Exchange -niminen brittiläinen yritys Lontoossa. Se on yleisimmin käytettyjä rahtitasoa mittavia indeksejä. Esimerkiksi metsäteollisuuden suhdannekatsauksessa 2002–2003 todettiin, että "Kuiva-ainerahtien spot-hintoja vilkkaimmilla merireiteillä kuvaava Baltic Dry Index (BDI) on noussut vuoden alusta 50 prosenttia", mikä kertoi maailmankaupan vilkastumisesta.


title: Jacareí

text: Jacareí [zakare´i] on kaupunki Brasiliassa São Paulon osavaltiossa.


title: Jacareí

text: Kaupunki on perustettu 1653. Jacareí sijaitsee 75 kilometriä São Paulosta koilliseen. Vuonna 2018 siellä asui 231 863 asukasta. Jacareí on hedelmällisen maanviljelyalueen kauppakeskus, jossa on elintarviketeollisuutta.


title: Jim Davis (näyttelijä)

text: Marlin "Jim" Davis (26. elokuuta 1909 – 26. huhtikuuta 1981) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka muistetaan parhaiten Jock Ewingin roolista televisiosarjassa "Dallas".


title: Jim Davis (näyttelijä)

text: Hän syntyi Missourissa ja menetti ainoan lapsensa Tara Dianen (s. 1953) auto-onnettomuudessa vuonna 1970.


title: Jim Davis (näyttelijä)

text:
Hän esiintyi "Dallasissa" vuodesta 1978 kuolemaansa asti. Sitä ennen hän oli tehnyt useita rooleja 1950-luvun lännenelokuvissa, ollut päähenkilönä kahdessa televisiosarjassa ja esiintynyt noin 200 kertaa muissa televisiosarjoissa.
Davis kuoli syöpään 71-vuotiaana. Hänet haudattiin Forest Lawn Memorial Parkiin, Glendale.
Hänellä on tähti Hollywoodin Walk of Famella.


title: Didymos Khalkenteros

text: Didymos Khalkenteros (, ) (n. 63 eaa. – 10 jaa.) oli hellenistinen kreikkalainen grammaatikko ja oppinut, joka vaikutti Ciceron ja Augustuksen aikana.


title: Didymos Khalkenteros

text: Didymos eli ja vaikutti Aleksandriassa sekä Roomassa, jossa hänestä tuli Varron ystävä. Hän oli merkittävässä osassa aleksandrialaisen oppineisuuden välittämisessä roomalaisille. Didymos kuului Aristarkhos Samothrakelaisen koulukuntaan.


title: Didymos Khalkenteros

text: Didymos sai lisänimensä "Khalkenteros", ”pronssisuolet”, tuotteliaisuutensa vuoksi: hänen sanottiin kirjoittaneen niin monta teosta, ettei hän pystynyt muistamaan, mitä varhaisimpiin oli kirjoitettu — siksi hänen kirjoituksensa olivat usein ristiriidassa keskenään. Athenaioksen mukaan hän kirjoitti 3500 kirjaa, Senecan mukaan 4000. Samasta syystä hän sai myös toisen lisänimen "Bibliolathēs" (), ”kirjanunohtaja”.


title: Didymos Khalkenteros

text: Didymos kirjoitti tutkielman Aristarkhoksen Homeros-laitoksesta, nimellä "Aristarkhoksen laitoksesta" (). Siitä on säilynyt katkelmia "Iliaan" Venetus A -käsikirjoituksessa.


title: Didymos Khalkenteros

text: Didymos kirjoitti myös kommentaareja monista muista kreikkalaisista runoilijoista ja proosakirjailijoista, mukaan lukien Bakkhylides, Pindaros, Sofokles, Aristofanes, Euripides, Ion, Frynikhos, Kratinos ja Menandros, sekä puhujista, mukaan lukien Demosthenes, Isaios, Hypereides ja Deinarkhos.


title: Didymos Khalkenteros

text: Näiden kommentaarien lisäksi hänen mainitaan kirjoittaneen seuraavat teokset, joista yksikään ei ole säilynyt:Lisäksi Didymokselta on säilynyt maanviljelyä ja kasvitiedettä käsitteleviä katkelmia osana teosta "Geoponica", maininta Hippokratesta käsitelleestä kommentaarista, sekä kokonaisena säilynyt tutkielma "Kaikista marmorin ja puun lajeista" (). Koska nämä teokset käsittelevät täysin erilaisia aiheita kuin aiemmin mainitut teokset, on mahdollista, että ne on kirjoittanut joku muu Didymos.


title: Paula Prentiss

text: Paula Prentiss (s. 4. maaliskuuta 1938) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä on ollut rooleja muiden muassa elokuvissa "Missä pojat, siellä tytöt" (1960), "Ansa – Parallax View" (1974) ja "Stepfordin naiset" (1975). 1960-luvun alussa hänet tunnettiin Jim Huttonin vastanäyttelijänä.


title: Paula Prentiss

text: Tuleva näyttelijä syntyi Paula Ragusa -nimisenä sisilialaisille vanhemmille San Antoniossa, Texasissa. Vuonna 1968 hän oli ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi roolistaan televisiosarjassa "He & She".


title: Paula Prentiss

text: Prentiss on ollut vuodesta 1961 naimisissa näyttelijä-ohjaaja Richard Benjaminin kanssa, ja hänellä on kaksi lasta. Myös hänen sisarensa Ann Prentiss on luonut uran näyttelijänä.


title: Richard Benjamin

text: Richard Benjamin (s. 22. toukokuuta 1938) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hän syntyi New Yorkissa ja on esiintynyt esimerkiksi elokuvissa "Hyvästi Columbus" (1969), "Portnoyn tauti" (1972) ja "Tappokone" (1973). Vuonna 1976 hän voitti parhaan miessivuosan Golden Globen roolista elokuvassa "Aurinkoiset pojat" (1975).


title: Richard Benjamin

text: Benjamin on ollut 26. lokakuuta 1961 alkaen naimisissa näyttelijä Paula Prentissin kanssa. Pari esiintyi yhdessä muun muassa televisiosarjassa "He & She" 1960-luvulla. Heillä on kaksi yhteistä lasta.


title: Richard Benjamin

text: Ohjauksia, joihin Benjamin on varsinkin myöhemmällä urallaan keskittynyt, ovat "Vuosi huipulla" (1982), "Made in America" (1993) ja "Marci X" (2003).


title: Kanadan Grand Prix 1984

text: Kanadan Prix 1984 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 17. kesäkuuta 1984 Circuit Gilles-Villeneuvella Kanadassa. Kilpailun voitti Brabhamilla ajanut hallitseva maailmanmestari Nelson Piquet, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.


title: Kanadan Grand Prix 1984

text: Toisesta ruudusta lähtenyt Alain Prost nousi startissa kärkeen, mutta hän ei saanut kauan pitää johtopaikkaansa, sillä paalupaikalta lähtenyt Nelson Piquet otti kärkipaikan takaisin jo ensimmäisellä kierroksella. Piquet ja Prost jatkoivat kärkikaksikkona siihen asti kunnes Niki Lauda kiilasi kakkoseksi. Piquet'n alettua varmistella voittoaan Lauda pystyi hivenen saavuttamaan häntä. Piquet ajoi kerrankin maaliin saakka ja oli heti voittaja.


title: Huub Rothengatter

text: Hubertus ”Huub” Rothengatter (s. 8. lokakuuta 1954 Bussum, Alankomaat) on entinen alankomaalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui urallaan 30 osakilpailuun vuosina 1984–1986 saavuttamatta ainuttakaan MM-pistettä. Rothengatterin parhaaksi sijoitukseksi jäi Australian GP:sta 1985 saavutettu seitsemäs sija. Aika-ajoissa Rothengatter oli parhaimmillaan kahdeskymmens Etelä-Afrikan GP:ssä 1985. Rothengatterin ura on yksi pisimpiä niistä kuljettajista, jotka eivät ole saavuttaneet lainkaan pisteitä.


title: Huub Rothengatter

text: Oman Formula 1 -uran jälkeen Rothengatter on toiminut maanmiehensä, Jos Verstappenin, managerina F1:sissä.


title: Gene Adam

text: Gene Adam oli Iced Earth -yhtyeen alkuperäinen laulaja. Yhtyeen ensialbumin jälkeen hänet erotettiin, koska hän ei suostunut ottamaan laulutunteja. Hänet korvasi John Greely.


title: Gene Adam

text: Ennen Iced Earthia Adam oli laulaja Unearthed-nimisessä yhtyeessä Iced Earthin basistin Dave Abellin ja entisen kitaristin Randall Shawverin kanssa. Nykyään Adam asuu perheensä kanssa Floridassa.


title: Hilkka Silanen

text: Hilkka Ilta Tuulikki Silanen (31. tammikuuta 1908 Viipuri – 27. huhtikuuta 1989 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli uransa alkupuolen näyttelijänä monissa teattereissa, sittemmin ohjaajana Kotkan teatterissa 1957–1961 ja Tampereen teatterissa 1961–1979. Tampereen teatterissa hän oli ohjaajantyön ohella apulaisjohtajana 1963–1968. Häntä on arvostettu ohjaajana erityisesti nykydraaman tulkinnoista. Hänet palkittiin Pro Finlandialla 1964.


title: Sahalahden punakaarti

text: Sahalahden punakaarti syntyi kun marraskuussa 1917 työväki järjesti viikon kestäneen lakon vaatimuksenaan 8 tunnin työpäivä. Lakon aikana Lahdenkulman työväenyhdistys perusti järjestökaartin (eli punakaartin), johon liittyi vuoden loppuun mennessä 19 jäsentä. Punakaarti ei juurikaan toiminut ennen sotaa. Kun järjestö tarttui aseisiin vuonna 1918, siihen liittyi nopeasti useita jäseniä; kaiken kaikkiaan siihen kuului 131 jäsentä, joista noin kymmenen oli naisia.


title: Sahalahden punakaarti

text: Sahalahden Punasen Kaartin Pataljoonassa oli yksi komppania ja siinä neljä plutoonaa. Punakaartin esikunta toimi Vilpeilän koululla. Sodan loputtua 48 punakaartilaista tuomittiin valtiorikosoikeudenkäynneissä. Kuolemaan ei tuomittu ketään, mutta 25 heistä menehtyi vankileirien kehnoihin oloihin.


title: Lääketeknikko

text: Lääketeknikko on apteekkialan ammatillinen perustutkinto. Lääketeknikko työskentelee useimmin apteekissa, mutta muita mahdollisia työpaikkoja ovat muun muassa lääketehdas, lääketukkukauppa, sairaala-apteekki.


title: Lääketeknikko

text: Työtehtäviin kuuluu esimerkiksi


title: Lääketeknikko

text: Lisäksi lääketeknikko voi olla kassalla ottamassa vastaan maksua lääkkeistä ja itsehoitotuotteista, mutta lääkeneuvontaa hän ei saa antaa.


title: Ted Ligety

text: Theodore Sharp "Ted" Ligety (s. 31. elokuuta 1984 Salt Lake City, Utah) on yhdysvaltalainen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Ted Ligety

text: Ligety saavutti vuonna 2004 Mariborissa junioreiden MM-hopeaa pujottelussa. Hän voitti alppiyhdistetyn olympiakultaa Torinon 2006 olympialaisissa ennen Ivica Kostelićia. Val d'Isèressä 2009 Ligety saavutti suurpujottelussa MM-pronssia ja Garmisch-Partenkirchenissä 2011 MM-kultaa. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 Ligety voitti kultaa suurpujottelussa, supersuurpujottelussa ja superalppiyhdistetyssä. Sotšin olympialaisissa 2014 Ligety voitti kultaa suurpujottelusa. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän voitti kultaa suurpujottelussa ja pronssia superalppiyhdistetyssä.


title: Ted Ligety

text: Ligety voitti ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa suurpujottelussa maaliskuussa 2006 Yongpyongissa. Hän voitti suurpujottelun maailmancupin kokonaiskilpailun kausilla 2007–2008, 2009–2010, 2010–2011, 2012–2013 ja 2013–2014 sekä oli kaudella 2011–2012 toinen ja kausilla 2008–2009 ja 2014–2015 kolmas. Alppiyhdistetyn maailmancupin hän voitti kaudella 2013–2014. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas kaudella 2012–2013. Maailmancupissa hän on voittanut yhteensä 25 osakilpailua, joista 24 suurpujottelussa ja yhden alppiyhdistetyssä. Palkintokorokkeella hän on ollut kaikkiaan 52 kertaa (tilanne 1.2.2018).


title: Frank Williams Racing Cars

text: Frank Williams Racing Cars oli brittiläinen sir Frank Williamsin perustama Formula 1 -talli. Alkujaan talli ei rakentanut omia autojaan, vaan osti autonsa muilta valmistajilta. Vasta kahtena viimeisenä kautenaan talli valmisti omat korinsa.


title: Frank Williams Racing Cars

text: Ensimmäinen tallin F1-auto oli Brabham BT26. Frank Williams oli ostanut sen Jack Brabhamilta, joka raivostui kuullessaan auton olevan F1-sarjaa varten. Hän oli luullut, että Williams tekisi siitä auton F5000-sarjaa varten. Williams palkkasi Piers Couragen ajamaan ostetulla BT26:lla, ja hän sijoittui MM-pisteissä kahdeksanneksi.


title: Frank Williams Racing Cars

text: Seuraavaksi kaudeksi Williams sai argentiinalaisen Alejandro de Tomason valmistamaan hänelle auton. Auto kuitenkin myöhästyi, ja se valmistui vasta kauden viidenteen osakilpailuun. Hollanin GP:ssä Courage menetti De Tomaso 505/38:n hallinnan ja menehtyi onnettomuudessa. Williams luopui epäluotettavista De Tomasoista, ja vaihtoi kaudeksi vuoden vanhaan Marchiin. Kuskina toimivat Henri Pescarolo ja yhdessä osakilpailussa Max Jean.


title: Frank Williams Racing Cars

text: Kaudet 1975 ja FWRC paini kuitenkin talousongelmissa, eikä sen suorituskyky ollut parhaimmasta päästä. Tallissa ajoi lyhyen ajan lukuisia maksavia ajajia, jotka eivät pysyneet ammattilaiskuljettajien vauhdissa mukana. Kauden 1976 alussa Williams möi osuuden tallista kanadalaiselle öljymiljonäärille Walter Wolfille, joka osti tallille Hesketh 308C -autot. Williams jätti tallin kauden jälkeen, ja Wolf nimesi tallin Walter Wolf Racingiksi.


title: Alain Bernard

text: Alain Bernard (1. maaliskuuta 1983 Aubagne) on ranskalainen uimari ja olympiamitalisti.


title: Alain Bernard

text: Bernard alitti ensimmäisenä uimarina 100 metrin vapaauinnissa pitkällä radalla 47 sekunnin rajan uituaan Ranskan mestaruuskilpailuissa huhtikuussa 2009 ajan 46,94. Hän piti keväällä 2008 viikon verran hallussaan myös 50 metrin vapaauinnin maailmanennätystä ajalla 21,50, mutta Australian Eamon Sullivan alitti sen kahdesti Australian olympiakarsinnoissa, ensin ajalla 21,41 ja myöhemmin 21,28.


title: Alain Bernard

text: Bernard ei voinut osallistua vuoden 2004 kesäolympialaisiin Ateenassa sairauden takia. Hän voitti pronssia vuoden 2007 uinnin maailmanmestaruuskilpailuissa Melbournessa 4 × 100 metrin vapaauinnissa. Ensimmäisen olympiamitalinsa Bernard voitti Pekingissä 2008, kun Ranskan 4 × 100 metrin vapaauintiviestijoukkue sijoittui Yhdysvaltojen jälkeen hopealle. Samoissa kisoissa hän voitti kultamitalin 100 metrin vapaauinnissa ajalla 47,21. Pronssille hän ylsi vielä 50 metrin vapaauinnissa. Rooman MM-kilpailuissa 2009 hän sai hopeaa 100 metrin vapaauinnissa ja kuului Ranskan pronssijoukkueeseen 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Shanghain MM-kilpailuissa 2011 hän sai hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja pronssia 50 metrin vapaauinnissa. Lyhyen radan MM-kilpailuissa hän on saanut yhden viestikullan.


title: Alain Bernard

text: Bernardilla on myös viisitoista Euroopan-mestaruusmitalia, seitsemän pitkältä radalta ja kahdeksan lyhyen radan kilpailuista. Lyhyen radan Euroopan mestaruuden hän voitti 100 metrin vapaauinnissa Debrecenissä 2007 ja pitkällä radalla tuli Euroopan mestaruus 50 ja 100 metrin vapaauinnissa Eindhovenissa 2008 sekä 100 metrin vapaauinnissa Budapestissa 2010. Lisäksi hän on voittanut viestimestaruuksia.


title: Alain Bernard

text: Lontoon kesäolympialaisissa 2012 Bernard oli mukana Ranskan alkueräjoukkueessa 4×100 m vapaauintiviestissä. Matkan loppukilpailussa Ranskan joukkue nousi lopussa voittoon ohi Yhdysvaltain joukkueen, joten Bernard kasvatti olympiavoittojensa määrän kahteen.


title: Totte Mannes

text: Totte Mannes (s. 15. maaliskuuta 1933 Kajaani) on suomalainen taidemaalari, joka asuu nykyään Madridissa. Hänellä on ollut lähes sata yksityisnäyttelyä ja saman verran yhteisnäyttelyitä 17 maassa. Hänen teoksiaan on esillä lukuisissa museoissa ja julkisissa kokoelmissa.


title: Wuthering Heights

text: Wuthering Heights voi tarkoittaa seuraavia:


title: John Whitaker

text: John Whitaker MBE (s. 5. elokuuta 1955) on brittiläinen esteratsastaja ja olympiamitalisti. Hän on kilpaillut "Ryan's Son"-, "Milton-" ja "Gammon"-nimisillä hevosilla esteratsastuksessa.


title: John Whitaker

text: Hänen vaimonsa nimi on Clare ja heillä on kolme lasta, Joanne, Louise ja Robert. Robert Whitaker on menestyksekkäästi kilpaillut esteratsastuksessa. Myös John Whitakerin pikkuveli Michael Whitaker on esteratsastuksen olympiamitalisti.


title: Isa ibn Salman Al Khalifa

text: Isa ibn Salman Al Khalifa (, 3. kesäkuuta 1933 – 6. maaliskuuta 1999) oli Bahrain emiiri vuosina 1961–1999. Khalifa nousi valtaistuimelle isänsä Salman ibn Hamadin kuoltua vuonna 1961. Hänen aikanaan Bahrain saavutti itsenäisyyden Britanniasta.


title: Isa ibn Salman Al Khalifa

text: Emiirin kuoltua 65-vuotiaana hänen seuraajakseen nousi hänen vanhin poikansa Hamad ibn Isa Al Khalifa, jonka titteli vaihtui vuonna 2002 kuninkaaksi.


title: Isa ibn Salman Al Khalifa

text: Bahrainin pääkaupunki Manamassa vuonna 2008 avattu Kulttuurikeskus Isa on nimetty hänen mukaansa. Keskukseen on sijoittunut muun muassa Bahrainin kansalliskirjasto ja kansallisarkisto.


title: Wuthering Heights (yhtye)

text: Wuthering Heights on tanskalainen metalliyhtye. Yhtyeen musiikki on sekoitus progressive-, folk- ja power metalia. Se perustettiin vuonna 1989, ja se on tunnettu myös nimillä Minas Tirith ja Vergelmir. Nykyisekseen nimi vakiintui vuoden 1997 "Within"-demoon mennessä, ja kaksi vuotta myöhemmin tuon demon uudelleenäänitetty versio julkaistiin yhtyeen debyyttialbumina yhdysvaltalaisen The Laser’s Edge -levy-yhtiön kautta. Kitaristi Erik Ravn on yhtyeen ainoa jäljellä oleva alkuperäisjäsen, muut nykykokoonpanon jäsenistä ovat liittyneet yhtyeeseen 2000-luvulla.


title: Wuthering Heights (yhtye)

text: Vaikka yhtye on ottanut nimensä Emily Brontën romaanista "Humiseva harju", sen kappaleissa ei ole juuri viitteitä klassiseen kirjallisuuteen. Sen sijaan sanoituksissa on Tolkien-teemoja ja new age -tyyppistä mystiikkaa.Studioalbumit


title: Wuthering Heights (yhtye)

text: Demot


title: Maramureș (piirikunta)

text: Maramureș () on piirikunta Romanian Maramureșin historiallisella alueella. Piirikunnan pääkaupunki on Baia Mare. Sen pinta-ala on 6 304 km² ja siellä on noin 472 335 asukasta (vuonna 2014).


title: Maramureș (piirikunta)

text: Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 6 304 km², mistä 43 % on Rodnavuoristoa. Piirikunnan lävitse virtaa Tisza.


title: Maramureș (piirikunta)

text: Maramureșin piirikunta rajautuu idässä Suceavan piirikuntaan, lännessä Satu Maren piirikuntaan, etelässä Sălajin, Clujin ja Bistrița-Năsăudin piirikuntiin sekä pohjoisessa Ukrainan Ivano-Frankivskin ja Taka-Karpatian alueisiin.Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 461 290 asukasta ja sen väestötiheys oli 73,17 asukasta neliökilometrillä.


title: Maramureș (piirikunta)

text: Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 82,02 %, unkarilaisia 9,07 % ja romaneja 1,7 %.


title: Suomen Näytelmäkirjailijaliitto

text: Suomen Näytelmäkirjailijat ja Käsikirjoittajat (vuoteen 2012 Suomen Näytelmäkirjailijaliitto) on kirjailijoiden perustama järjestö, joka on toiminut vuodesta 1921. Liitossa on noin 450 jäsentä, jotka kirjoittavat ammatikseen näytelmiä, elokuva-, televisio-, kuunnelma- ja multimediakäsikirjoituksia. Jäsenistöön kuuluu suomen- ja ruotsinkielisiä kirjailijoita.


title: Suomen Näytelmäkirjailijaliitto

text: Liitto myöntää muun muassa Kiitos kotimaisesta näytelmästä -adressin teatterille, jolla on ollut eniten kotimaisia näytelmiä ohjelmistossaan tai joka on muulla tavoin edistänyt uuden näytelmäkirjallisuuden näkyvyyttä. Adressia on jaettu vuodesta 1975 lähtien. Lisäksi yhdistys jakaa Lea-palkinnon parhaalle kotimaiselle näytelmätekstille.


title: Suomen Näytelmäkirjailijaliitto

text: Yhdistys ylläpitää suomalaisen näytelmäkirjallisuuden sähköistä kirjastotietokantaa Näytelmät.fi. Näytelmät.fi -palvelussa on teatterintekijöiden luettavissa noin 5 500 tekstiä.


title: Karjalan Marjaana (vuoden 1997 albumi)

text: Karjalan Marjaana on vuonna 1997 julkaistu "20 suosikkia" -sarjaan kuuluva Tulipunaruusujen kokoelmalevy.


title: Megiddo (kibbutz)

text: Megiddo () on kibbutz, eli maatalouskollektiivi, Israelin Pohjoisella hallintoalueella.


title: Megiddo (kibbutz)

text: Lähellä Megiddoa on Raamatussakin mainittu merkittävä arkeologinen kukkula Tel Megiddo ja useiden Megiddon taistelujen tapahtumapaikkoja. Tel Megiddo on myös Raamatun mukaan Harmageddonin taistelupaikka.


title: Romantiikkaa ruusutarhassa (vuoden 2002 albumi)

text: 20 suosikkia – Romantiikkaa rusutarhassa on vuonna 2002 julkaistu Tulipunaruusujen kokoelmalevy.


title: Pienoishöyrykone

text: Pienoishöyrykone on höyryllä toimiva, oikean höyrykoneen käyvä pienoismalli.


title: Pienoishöyrykone

text: Pienoishöyrykoneiden koko vaihtelee paljon. Suurimpien pienoishöyrykoneiden kattilan tilavuus on noin parin litran luokkaa tai vetureissa hiukan yli.


title: Pienoishöyrykone

text: Koneiden rakennusohjeita on ollut saatavissa jo varhain; monena painoksena ilmestyneessä Taitokirjassa on useammatkin sekä Ilmari Jäämaan yhteensä kahtenakymmenenä uusittuna ja ajantasattuna painoksena ilmestyneessä "Nuorten kokeilijain ja keksijäin kirjassa" löytyy sekä pystysuoran höyrykattilan että höyryturbiinin rakennusohjeet.


title: Pienoishöyrykone

text: Koneen varustus riippuu sen hinnasta; kaikissa koneissa on täyttöaukkona toimiva, kierteillä kiinnitetty jousitoiminen varoventtiili sekä vauhtipyörä, johon liittyy pienempi hihnapyörä. Jo varsin pienissäkin koneissa on lisäksi höyryvihellin.


title: Pienoishöyrykone

text: Koon ja vaatimustason kasvaessa pienoishöyrykoneen varustuskin monipuolistuu: jo varsin pienissäkin malleissa on jo vesilasi ja painemittari. Kehittyneemmissä malleissa on erikseen valtaventtiilin tehtäviä hoitava koneventtiili, jolla koneen käyntiä voi säätää tai halutessaan sammuttaa. Joihinkin koneisiin liittyy mekaaninen pumppu, jolla kattilavettä voi lisätä kesken ajon; yleensä pienoishöyrykoneet ovat kertatäyttöisiä eli ne käyvät kerralla noin 10 - 20 minuuttia, jonka jälkeen mahdollisesti palava tuli on sammutettava ja koneen annettava jäähtyä ennen kuin vettä voi lisätä kattilaan ja polttoainetta tulipesään. Joissakin isommissa koneissa on kattilan pohjahana, jolla käyttämättömän veden voi laskea pois; tarkoitukseen käytetään jäljellä ollutta höyrynpainetta, kuten vetureissakin.


title: Pienoishöyrykone

text: Tärkeä osa käyttöä on, kuten isoissakin koneissa, rasvaus: muutama tippa sylinteriöljyä lisätään ennen käynnistystä koneen niveliin, sylinteriin sisälle sekä isommissa koneissa myös höyryn tuloputkessa olevaan, tiivistetyllä ruuvilla suljettavaan öljykuppiin. Tärkeä osa käytönjälkeistä huoltoa on puhdistaa piipussa oleva kondenssivesikuppi sekä pyyhkiä öljyroiskeet, joita koneistosta sinkoilee.


title: Pienoishöyrykone

text: Koneet ovat pääasiassa yksisylinterisiä ja ne on pyöräytettävä vauhtipyörästä käyntiin. On olemassa myös itsestään käynnistyviä kaksisylinterisiä malleja.


title: Pienoishöyrykone

text: Koneissa on yleensä savupiippu, jonka alapäässä olevaan, puhdistusta varten irrotettavaan astiaan päättyy sylinteristä tuleva poistohöyryputki; kondenssivesi ja sen mukana tuleva sylinteriöljy jäävät astiaan ja poistohöyry kohoaa piipusta ulos; näin piippu näyttää savuavan aidosti koneen käydessä.


title: Pienoishöyrykone

text: Koneiden polttoaineena on yleensä kuivaspriitabletit, jotka sijoitetaan erilliseen ulosvedettävään kouruun koneen tulipesässä. Jotkut valmistajat käyttävät sähkölämmitystä ja ainakin yksi on valmistanut butaanikaasulla toimivia pienoispolttimia.


title: Pienoishöyrykone

text: Vesi jota pienoishöyrykoneessa käytetään on valmistajien suosituksesta tislattua, jotta kattilakiveä ei kehittyisi.


title: Pienoishöyrykone

text: Koneessa voi olla rakenteellisena osana lisälaitteita, joita käyttää koneen voima; yleensä käytetään hihnavälitystä. Apulaitteena voi olla vaikkapa dynamo joka syöttää virtaa pieneen sähkölamppuun joka siis palaa koneen käydessä.


title: Pienoishöyrykone

text:
Eri valmistajat tuottavat laajan valikoiman pienoishöyrykoneisiin kytkettäviä lisälaitteita.
Vannoutuneet harrastajat kokoavatkin varsin monipuolisia laitoksia.


title: Pienoishöyrykone

text: Parikin innostunutta harrastajaa on rakentanut useitakin toimivia pienoishöyryvetureita, joiden raideleveys on 150 - 184 mm; nämä veturit pystyvät kuljettamaan mukanaan sekä ajajan että useitakin matkustajia, jotka istuvat veturin ja vaunujen päällä. Nämä veturit toimivat pääasiassa kaasupolttimin, paitsi helsinkiläisen Juhani Salorannan rakentama Tr2 Truman-pienoismalli; se kulkee hiilipoltolla, ja veturissa on jopa toimiva stokeri.


title: Pienoishöyrykone

text: Myös pienoislaivoissa sekä maakulkuneuvoissa käytetään pienoishöyrykoneita; tällaiset ovat yleensä radio-ohjattuja. Malliesimerkkinä voinee mainita rakennussarjasta koottavan pienoishöyryveturin tai valmiina ostettavan höyryjyrän.


title: Tangon taikaa

text: 20 suosikkia – Tangon taikaa on vuonna 1999 julkaistu Veikko Ahvenaisen kokoelmalevy.


title: Klassikko (täsmennyssivu)

text: Klassikko tai Klassikot voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Kesäillan valssi (albumi)

text: Kesäillan valssi on vuonna 1996 julkaistu, "20 suosikkia" -sarjaan kuuluva Veikko Ahvenaisen kokoelmalevy.


title: Muumien maailma

text: Muumien maailma (, , ) on puolalaisen Se-Ma-For-studion pala-animaationa toteuttama animaatiosarja, joka perustuu Tove Janssonin muumikirjoihin ja -sarjakuviin. Televisiosarjaa tehtiin vuosina 1977–1982 ja se oli puolalais-itävaltalainen yhteistuotanto. Ennen jokaisen jakson kuvaamista käsikirjoitus lähetettiin Suomeen Tove ja Lars Janssonille tarkistettavaksi. Kaikista Muumeihin pohjautuvista animaatiosarjoista "Muumien maailmaa" voidaan pitää uskollisimpana alkuperäisteoksille.


title: Muumien maailma

text: Sarjaa esitettiin ensimmäisenä Saksassa ja Puolassa 8–9 minuutin osina, jolloin jaksoja oli 78. Myöhemmin sarja muutettiin noin 30 minuutin osiksi, jolloin jaksoja oli 26. Erityisen suosion sarja saavutti Isossa-Britanniassa, jossa joitakin kohtauksia leikattiin pois. Yhden osan pituus oli vain 4–5 minuuttia ja niitä oli 100. Kertojana toimi brittikoomikko Richard Murdoch.


title: Muumien maailma

text: Suomalainen elokuvayhtiö Filmkompaniet Alpha hankki vuonna 2006 itselleen sarjan kansainväliset esitysoikeudet ja on sen jälkeen julkaissut siitä restauroidun version sekä kolme sen materiaalin pohjalta toteutettua pitkää elokuvaa.


title: Muumien maailma

text: Suomen televisiossa sarjaa on esitetty ensimmäisen kerran pääosin alkuperäiskielellä 9. tammikuuta 1980 alkaen MTV-kanavan ohjelmistossa (Ylen TV2:n kanavapaikalla), jolloin nähtiin 24 jaksoa aina joka toinen keskiviikko. Kevätkaudella näytettiin 12 jaksoa, syksyllä yhdeksän ja kolme jaksoa esitettiin vielä vuoden 1981 alussa. Tuolloin nimellä "Muumilaakson tarinoita" kulkeneen sarjan jaksot olivat kymmenen minuutin pituisia. Ohjelmatietojen mukaan kolmessa jaksossa kertojana toimi Raila Hämäläinen, ollen sarjan ensimmäinen suomalaisääni.


title: Muumien maailma

text: Samalla vuosikymmenellä sarja dubattiin suomeksi, mutta vielä ilman varsinaisia ääninäyttelijöitä. Ainoastaan kertoja Harri Hyttisen ääni kuljetti sarjan jaksoja eteenpäin. Yleisradion TV1-kanavalla nähtiin vuosina 1984–1986 yhteensä 52 jaksoa. Vuoden 1984 kevätkaudella, tiistaisin 28. helmikuuta alkaen, esitettiin 26 jaksoa aina kaksi jaksoa peräkkäin. Seuraavana vuonna sarja nähtiin osana kello 17.30 alkavia lasten ohjelmia, jolloin näytettiin aina yksi jakso kerrallaan. Kevät- ja syyskaudella nähtiin yhteensä 18 jaksoa ja vuoden 1986 alussa esitettiin vielä kahdeksan jaksoa. Yleisradion ohjelmistossa sarja kantoi edelleen nimeä "Muumilaakson tarinoita". Vuonna 1991 Suomessa ensimmäisen kerran esitetty japanilainen piirretty Muumi-sarja "peri" sittemmin tämän nimen.


title: Muumien maailma

text: Sarjaan tehtiin 2000-luvulla uusi suomenkielinen dubbaus, jossa kaikilla hahmoilla on omat ääninäyttelijät. Vuosina 2007–2008 sarjan suomeksi puhuttua versiota esitettiin MTV Juniori -maksukanavalla. Kesästä 2008 alkaen sarjan jaksoja esitettiin ruotsinkielisellä puheella ja suomenkielisellä tekstityksellä MTV3-kanavalla. Ruotsinkielinen versio nähtiin myös Yle Fem -kanavalla vuonna 2013.


title: Muumien maailma

text: Vuonna 2010 MTV Juniori aloitti sarjan HD-tasoiseksi restauroitujen jaksojen esittämisen. Sarjaan tehtiin myös uusi tunnusmusiikki, jonka esittää PMMP. Sarjan jaksoja on julkaistu DVD:nä.


title: Muumien maailma

text: "Muumien maailmaan" on olemassa ainakin kolme vaihtoehtoista taustamusiikkia. Puolalaisen version musiikin sävelsi Andrzej Rokicki, mutta Itävallassa ja Saksassa esitettyyn versioon tilattiin tšekkoslovakialaiselta Evžen Illíniltä (Eugen Illin) hieman jazz-henkisempi musiikki. Brittiläisessä versiossa taas on Graeme Millerin ja Steve Shillin säveltämä, ambient-henkistä elektronista musiikkia hyödyntävä soundtrack, joka osaltaan vaikutti sarjan kulttimaineeseen Britanniassa. Kaikissa kolmessa versiossa on instrumentaalinen tunnusmusiikki ilman laulua. Vuoden 2010 restauroidussa suomalaisversiossa on sen sijaan pop-yhtye PMMP:n tekemä ja esittämä tunnuslaulu.


title: Muumien maailma

text: Vuonna 2008 julkaistiin myös muumikirjaan "Vaarallinen juhannus" pohjautuvista osista suomalaisten leikkaama ja editoima elokuva "Muumi ja vaarallinen juhannus". "Muumi ja punainen pyrstötähti" (2010) on toinen sarjaan perustuva elokuva. Siinä alkuperäinen materiaali on muutettu kolmiulotteiseksi. Lisäksi muun muassa musiikki on uusittu täysin.


title: Muumien maailma

text: Kolmas elokuva "Muumien taikatalvi" julkaistiin joulukuussa 2017.


title: IS-tähtikisa (jalkapallo)

text: IS-tähtikisa on "Ilta-Sanomien" ylläpitämä kilpailu, jossa Suomen jalkapallon pääsarjan kunkin ottelun kolmelle parhaalle pelaajalle annetaan 1–3 tähteä. Kentän paras saa kolme tähteä, toiseksi paras kaksi ja kolmanneksi parhaaksi katsottu yhden tähden. Kauden lopussa eniten tähtiä saanut on voittaja. Tähdet myöntää raati, jossa on aina lehden edustaja sekä pari muuta julkisuutta tai jalkapalloperhettä edustavaa raatilaista.


title: IS-tähtikisa (jalkapallo)

text: Valeri Popovitš on voittanut kisan ennätykselliset viisi kertaa.


title: Pullo hunajaa

text: Pullo hunajaa on suomalaisen Miljoonasade-yhtyeen ensimmäinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin 30. syyskuuta 1992.


title: Pullo hunajaa

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Heikki Salo ja sovittanut Miljoonasade, ellei toisin mainittu.


title: Oon elänyt tän ennenkin

text: 20 suosikkia – Oon elänyt tän ennenkin on vuonna 2001 julkaistu Eija Ahvon kokoelmalevy.


title: Savonius-roottori

text:
Savonius-roottori on suomalaisen Sigurd Savoniuksen 1920-luvulla kehittämä pystyakselinen tuuliturbiini, jonka rakennetta kuvaa parhaiten ilmaisu kahdesta lomittain asennetusta tynnyrinpuolikkaasta. Turbiinin poikkileikkaus on katkenneen ja hivenen lomitetun S-kirjaimen muotoinen.
Turbiinin etuja ovat yksinkertainen rakenne ja riippumattomuus tuulen suunnasta. Savonius-roottorin hyötysuhteena pidetään yleisesti 12-15 prosenttia. Oikeilla toimenpiteillä ja mitoituksella hyötysuhde voidaan kuitenkin kaksinkertaistaa. Tehoa voidaan nostaa suppenevilla ja avartavilla tuulenohjaimilla. Huonoja puolia taas ovat roottorin asennosta riippuva käynnistysmomentti ja epätasainen pyörimisliike. Pyörimisen epätasaisuutta voidaan vähentää asentamalla kaksi roottoria päällekkäin 90° kulmaan toisiinsa nähden. Pyöriessään savonius-roottori aiheuttaa voimakkaita poikittaisvoimia, jotka rasittavat tukirakenteita ja laakereita, joten kovin suuria laitoksia siitä ei voi rakentaa. Turbiinista on tehty lukuisia muunnelmia, joista merkittävin lienee niin ikään suomalainen windside-roottori.


title: Savonius-roottori

text: ”Lytistetty” Bach-malli, jossa läpivirtauskanava on 112 asteen kulmasta (ulkoreunan säteen suhteen) alkaen suora, saavuttaa parhaimmillaan 23-24 prosentin hyötysuhteen. Jatkokehitystyötä ovat tehneet muun muassa Modi, Ushiyama ja Nagain.Savonius-roottoreiden perinteinen käyttökohde on vesipumpussa ja talon katolla, ilmanvaihtoputken päässä pyörivä roottori, jonka alapuoliset lavat imevät ilmaa hormista. Pieniä savonius-turbiineja käytetään tosinaan huomion herättäjinä maassa jalustalla pyörivissä mainoksissa.


title: Savonius-roottori

text: Oulussa Koskenniskassa sijaitseva taiteilija Pekka Jauhiaisen "Synergia"-taideteos koostuu viidestä värikkäästä savonius-roottorin mukaelmasta. Veistos valaistaan turbiinien tuottamalla sähköllä.


title: Sokeripala (albumi)

text: 20 suosikkia – Sokeripala on vuonna 1999 julkaistu Markus Allanin kokoelmalevy.


title: Muutosvastarinta

text: Muutosvastarinta tarkoittaa muutoksen tai sen suunnittelun vastustusta ja kritisointia, joka ilmenee yksilöiden tai ryhmien käyttäytymisessä. Se ilmenee esimerkiksi välinpitämättömyytenä, informaation torjumisena tai korostuneena itsesuojeluna. Muutosvastarinta liittyy ihmismielen taipumukseen puolustaa vanhoja tottumuksiaan. Muutosvastarinta on luonnollinen osa mitä tahansa muutosprosessia. Muutosprosessin epäonnistuminen johtuu yleensä siitä, että muutosprosessi on huonosti suunniteltu. Muutosjohtaminen on systemaattinen tapa hallita ja viedä muutosta eteenpäin. Muutosjohtamisessa tulee huomioida, että täydellistä muutosprosessin hallintaa ei yleensä saavuteta. Olennaista muutosprosessin onnistumisessa on se, ettei muutoksia ole liian usein ja ne ovat perusteltuja. Muutosvastarinta estää yleensä myös uuden oppimista..


title: Muutosvastarinta

text: Ihmiset eivät välttämättä vastusta itse muutosta, vaan sen vaikutusta yhteisöön ja sen yksilöiden asemaan. Työ- tai muun yhteisön järjestelmiin ja rakenteisiin vaikuttava muutos voi häiritä henkilöiden välisiä suhteita tai muuttaa yhteisön jäsenten statusta tai valta-asemaa, joten muutosvastarintaa pitää ymmärtää. Muutos itsessään voidaan kokea järkeväksi, mutta sen seurauksia ei. Osa ihmisistä on innostuneempia kaikesta uudesta kuin toiset, jotka saattavat kokea lähes kaikki muutokset negatiivisina, jopa pelottavina.


title: Muutosvastarinta

text: C. G. Jungin mukaan psyykessä on neljä perustoimintoa, jotka ryhmittyvät rationaaliseen ja irrationaaliseen toimintaan. Rationaalisia toimintoja ovat ajattelu, jossa ihminen yrittää ymmärtää ja sopeutua maailmaan havaintojen ja tiedon, rationaalisen ja loogisen ajattelun kautta sekä tunteminen, jossa ihminen arvioi maailmaa miellyttävän/epämiellyttävän ja hyväksynnän/hylkäämisen tuntemusten kautta. Irrationaalisia toimintoja ovat aistiminen, jossa ihminen saa tietoa aistien avulla sekä intuitio, jossa yksilö havainnoi tiedostamattoman kautta. Irrationaaliset toiminnot operoivat pelkkien havaintojen avulla, ilman että ne tulkitsevat tai analysoivat niitä, siis päinvastoin kuin rationaaliset toiminnot. Jungin mukaan jokaisessa ihmisessä löytyvät nämä kaikki neljä toimintoa, mutta jokaisella yksi toiminto on hallitseva ja vaikuttaa enemmän kuin muut käyttäytymiseemme sosiaalisella, älyllisellä ja kulttuurisella tasolla. Tätä Jungin ihmistyyppimallia voidaan hyödyntää, kun yritetään ymmärtää ihmisten käyttäytymistä muutoksissa. Ratkaiseva tekijä Jungin mukaan on informaation käsittelyyn liittyvä taipumus. Käsitteleekö henkilö ensisijaisesti viiden perusaistin (näkö, kuulo, haju, maku ja tunto) kautta tulevaa informaatiota vai ns. kuudennen aistin eli intuition kautta tulevaa informaatiota. Ne jotka toimivat pääsääntöisesti intuitionsa perusteella lähtevät nopeammin mukaan uusiin asioihin kuin ne jotka käsittelevät informaation pääsääntöisesti viiden perusaistin kautta. Intuition kautta toimivat ovat niitä, jotka suunnittelevat uutta ja viiden perusaistin kautta toimivat pyrkivät säilyttämään tilanteet ennallaan ja helposti vastustavat kaikkea muutosta. Ilman intuitionsa kautta toimivia, uuden suunnittelijoita, ei tapahtuisi muutoksia.


title: Colin Kolles

text: Colin Kolles (ent. Călin Colesnic, s. 13. joulukuuta 1967 Timișoara, Romania) on romanialainen entinen Hispania Racingin Formula 1 -tallin tallipäällikkö ja toimitusjohtaja.


title: Colin Kolles

text: Kolles nousi Force India -tallin tallipäälliköksi kun sijoitusyhtiö Midland Group osti vuoden 2005 alussa silloisen Jordan-tallin ja nimesi Kollesin sen johtoon. Sittemmin tallin nimi ja omistajat ovat vaihtuneet muutamaan otteeseen Kollesin kuitenkin pitäessä paikkansa, ja kaudesta 2008 se on toiminut nimellä Force India. Kolles siirtyi ennen kauden 2010 alkua uuden Hispania Racing -tallin tallipäälliköksi. Hän erosi tehtävästään kauden 2011 päätteeksi. Vuonna 2014 Colles palaa F1:siin uuden oman tallinsa romalaisrahoitteisen Forza Rossa Racingin kanssa.


title: Colin Kolles

text: Kolles aloitti tallipäällikön uransa johtamalla F3 Euroseriesissä kahta tallia: Kolles Racingia ja TME Racingia. Sittemmin hän on ollut mukana F3-luokassa lyhytikäiseksi jääneellä Kolles & Heinz Union -tallilla vuonna 2009. Nykyisin Kolles pyörittää Le Mans -tallia nimellä Team Kolles. Team Kolles oli mukana myös DTM-sarjassa vuosina 2006–09 nimellä Team Kolles Futurecom-TME.


title: Via Maris

text: Via Maris on moderni nimi muinaiselle kauppatielle, joka yhdisti Egyptin Syyriaan, Anatoliaan ja Mesopotamiaan.


title: Via Maris

text: Yhdessä Via Traiana Novan kanssa Via Maris oli alueen merkittävin kauppareitti. Via Maris lähti Egyptistä al-Qantarasta Pelusionin läpi ja Siinain niemimaan pohjoisrantaa. Siellä tie kulki Kanaaninmaan rantaa läpi Gazan, Askalonin, Ashdodin, Jaffan ja Dorin, josta se kääntyi itään Tel Megiddon ja Jisreelin tasangon suuntaan päätyen lopulta Tiberiakseen Genesaretinjärven rannalle. Järveltä matka jatkui kohti pohjoista läpi Magdalan, Kapernaumim ja Tel Hazorin, josta se nousi hiljalleen Golanin kukkuloille ja päättyi Damaskokseen, josta matkaajat pystyivät jatkamaan Via Traiana Novalla.


title: Mike Gascoyne

text: Michael ”Mike” Gascoyne (s. 2. huhtikuuta 1963 Norwich, Yhdistynyt kuningaskunta) on Formula 1 -sarjan Caterham F1 Team -tallin tekninen johtaja.


title: Mike Gascoyne

text: Gascoyne on työskennellyt uransa aikana useissa F1-talleissa, kuten teknisenä johtajana Jordanilla, Benettonilla, Renault’lla ja Toyotalla. Gascoyne siirtyi Toyotalta Spyker F1 -talliin loppuvuodesta 2006 ja jatkoi samoissa tehtävissä tallin vaihdettua omistajaansa ja nimeään Force Indiaksi. Gascoyne sai kuitenkin potkut tallista loppuvuodesta 2008. Vuonna 2009 Lotus Racing -talli hyväksyttiin kaudelle , jonka teknisenä johtajana Gascoyne työskenteli kauteen asti, kunnes siirtyi Caterham Groupin teknisen osaston johtoon.


title: Afsluitdijk

text: Afsluitdijk () on 35 kilometriä pitkä patorakennelma Alankomaissa. Vuonna 1933 valmistunut pato rakennettiin erottamaan Pohjanmereen kuulunut Zuiderzeen lahti järveksi, jolle annettiin nimi IJsselmeer. Patoa pitkin kulkee Eurooppatie E22 Pohjois-Hollannin provinssin Den Oeverista Friisinmaan provinssin Surchiin.


title: Megiddon taistelu (1400-luku eaa.)

text: Megiddon taistelu käytiin 1400-luvulla eaa., mutta tarkasta vuodesta ja päivämäärästä ei ole varmuutta. Taistelussa olivat vastakkain Uuden valtakunnan faarao Thutmosis III:n Egypti ja Kanaaninmaan liittouma, jota johti Kadeshin kuningas. Taistelu on historian ensimmäinen, josta on jäänyt jäljelle suhteellisen luotettavaa aineistoa.


title: Megiddon taistelu (1400-luku eaa.)

text: Kanaaninmaan kapina, jota johti Kadeshin kuningas, sai Thutmosis III:n käymään sotaan syyrialais-kanaanilaista liittoumaa vastaan . Egyptologien eniten kannattaman tulkinnan mukaan Megiddon taistelu käytiin 9. toukokuuta 1457 eaa., mutta myös vuodet 1482 eaa. ja 1479 eaa. ovat vaihtoehtoja.


title: Megiddon taistelu (1400-luku eaa.)

text: Egyptiläisittäin onnistuneen taistelun ratkaisu oli Thutmosiksen taktiikka. Hän päätti käyttää reittinä Jisreelin tasangolle vaikeakulkuista keskimmäistä tietä, vaikka faaraon kenraalit suosittelivat joko pohjoista tai eteläistä reittiä. Tämä päätös oli Thutmosiksen kannalta hyvä, sillä kahta muuta reittiä vartioi kanaanilaisten jalkaväki, jonka tarkoituksena oli perääntyä ja johdattaa egyptiläiset sotavaunujen luokse. Egyptiläiset yllättivät kuitenkin ja löivät hyökkäävät kanaanilaiset perusteellisesti ja jäljelle jääneet pakenivat Megiddon linnoituskaupunkiin, mistä seurasi Megiddon piiritys.


title: Megiddon taistelu (1400-luku eaa.)

text: Piiritystä kesti joidenkin lähteiden mukaan jopa seitsemän kuukautta , mutta toisaalla sanotaan, että piiritettävät käsittivät muutamassa päivässä olevansa voimattomia faaraon joukkojen edessä. Egyptiläiset joukot saivat antautuneilta kanaanilaisilta 340 sotavankia, 2 200 hevosta, 924 sotavaunua, jonkin verran kultaa, 1 929 nautaeläintä, 2 000 vuohta, 20 500 lammasta ja aseistusta.


title: Megiddon taistelu (1400-luku eaa.)

text: Megiddon taistelu on ensimmäinen, josta on kirjallista aineistoa. Lisäksi taistelussa käytettiin ensimmäisen kerran historiassa laminoitua jousipyssyä. Kaikki selonteot taistelusta ovat egyptiläislähteistä. Amunin temppelistä, Karnakista, on löytynyt armeijan kirjurin Tjanenin tekemiä hieroglyfeja, joissa käydään taistelu läpi.


title: Miekkailu kesäolympialaisissa 1960

text: Rooman kesäolympialaisissa 1960 miekkailussa kilpailtiin kahdeksassa lajissa. Miehet kilpailivat sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että joukkuekilpailussa kalvalla, säilällä ja floretilla. Naiset kilpailivat sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että ensi kertaa myös joukkuekilpailussa floretilla.


title: Brașov (piirikunta)

text: Brașov () on piirikunta Romanian Transilvaniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Brașov. Sen pinta-ala on 5 363 km² ja siellä on noin 550 765 asukasta (vuonna 2014).


title: Brașov (piirikunta)

text: Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 363 km². Alueella kohoavat Karpaatit ja niihin kuuluva Făgărașvuoristo. Alueen läpi virtaa Oltjoki.


title: Brașov (piirikunta)

text: Brașovin piirikunta rajautuu idässä Covasnan piirikuntaan, lännessä Sibiun piirikuntaan, pohjoisessa Mureşin ja Harghitan piirikuntiin sekä etelässä Argeşin, Dâmboviţan ja Prahovan piirikuntiin.Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 505 442 asukasta ja sen väestötiheys oli 94 asukasta neliökilometrillä.


title: Brașov (piirikunta)

text: Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 87,4 %, unkarilaisia 7,8 %, romaneja 3,5 % ja saksalaisia 0,6 %.


title: Hunedoara (piirikunta)

text: Hunedoara () on piirikunta Romanian Transilvaniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Deva. Sen pinta-ala on 7 063 km² ja siellä on noin 407 892 asukasta (vuonna 2014).


title: Hunedoara (piirikunta)

text: Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 7 063 km². Alueen läpi virtaa Mureşjoki.


title: Hunedoara (piirikunta)

text: Hunedoaran piirikunta rajautuu idässä ja pohjoisessa Alban piirikuntaan, lännessä Aradin, Timişin ja Caraş-Severinin piirikuntiin sekä etelässä Gorjin piirikuntaan.Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan alueella oli 426 165 asukasta ja sen väestötiheys oli 69 asukasta neliökilometrillä.


title: Hunedoara (piirikunta)

text: Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 92 %, unkarilaisia 5 %, romaneja 2 % ja saksalaisia alle 1 %. Alue on tunnettu kivihiilikaivoksistaan, jotka ovat tuoneet piirikuntaan työvoimaa Romanian eri osista.


title: Lagerborg

text: Lagerborg on ruotsalainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on introdusoitu Suomen aateliin sukuna numero 105. Suvun juuret ovat Ruotsin Värmlannissa ja sen vaiheet tunnetaan 1500-luvulta alkaen. Suvun kantaisä, everstiluutnanti Olof Olofsson Skragge aateloitiin suuren Pohjan sodan aikana 1719 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen sukuna numero 1620. Suomalaisen haaran kantaisä Karl Lagerborg muutti maahan vuonna 1731. Suku sammui Suomessa mieslinjalta vuonna 1961 ja kokonaan vuonna 2004.


title: Kalevi Nyqvist

text: Kalevi Nyqvist (s. 6. huhtikuuta 1936 Asikkala) on suomalainen viihdemuusikko ja sovittaja, joka on ollut mukana ainakin 1966 musiikkikappaleen levytyksessä. Nyqvist on vaikuttanut monessa eri yhtyeessä harmonikansoittajana. Kuuluisin on ollut hänen oman yhtyeensä lisäksi yhtye Tulipunaruusut. Nyqvistin yhtyeen solisteina on ollut useita iskelmälaulajia.


title: Darrieus-roottori

text: Darrieus-roottori on pystyakselinen tuuliturbiini (), jonka patentoi ranskalainen insinööri G.J.M.Darrieus vuonna 1931. Roottori koostuu pystyakselista, salosta, jonka ympärillä kaarevat lavat pyörivät. Lavat kiinnittyvät akselisalon ala- ja yläosaan.


title: Darrieus-roottori

text: Etuna mallissa on yksinkertainen perusrakenne: generaattori voidaan rakentaa maan tasolle eikä laitteen tarvitse kääntyä tuulen suuntaan kuten vaaka-akselisten turbiinien.


title: Darrieus-roottori

text: Roottori on teoriassa hyötysuhteeltaan hyvä, mutta rakenteen aiheuttamat materiaali- ja toleranssivaatimukset ovat niin kovat, että käytännön hyötysuhde ei nouse yhtä hyväksi kuin tavanomaisilla vaaka-akselin ympäri pyörivillä HAWT-roottoreilla. Darrieus-turbiinit käynnistyvät harvoin ilman apumoottoria.


title: Darrieus-roottori

text:
Lapojen pyöriminen tasaa keskisalkoon kohdistuvia tuulivoimia. Toisaalta salkoon kohdistuu huomattavia keskipakoisvoimia ja niiden myötä helposti värähtelyjä. Ongelmana on keskisalon jäykistys, joka on vaikea toteuttaa vaijereilla, tämä johtaa helposti poikkileikkaukseltaan suuriläpimittaiseen salkoon. Lisäksi roottorin lavat ovat osin liian matalla hyvää hyötysuhdetta ajatellen. Lapoihin kohdistuva tuulenpaine myös vaihtelee pyörimissektorin eri osissa - tämä aiheuttaa tehonvaihtelua ja resonointia lavoissa. Lapojen on oltava samanaikaisesti keveitä ja jäykkiä, mikä aiheuttaa kovat vaatimukset materiaalivalinnalle.
Kanadassa Hydro-Quebec -voimalayhtiö ja valtion tutkimuslaitos National Resource Council of Canada tutkivat 1980-luvulla suuren kokoluokan Darrieeus-turbiineja (VAWT). Cap Chatiin, Gaspén niemimaalle Quebeciin valmistui vuonna 1987 maailman suurin Darrieus-roottoria käyttävä tuulivoimala, Eolen turbiini. Keskisalon korkeus voimalassa oli 96 metriä, ja lapojen suurin läpimitta 64 metriä. Lapojen leveys oli 2,4 metriä ja optimaalinen pyörimisnopeus 14,25 kierrosta minuutissa maksimituulennopeudella 20 m/s: roottorin pyörimisnopeus vaihteli tuulen mukaan. Roottorin voimakkaiden resonanssien vuoksi suurin käytönaikainen tuulennopeus piti rajoittaa 17,5 m/s pyörimisnopeuden ollessa tällöin 13,5 kierrosta minuutissa.


title: Darrieus-roottori

text: Voimala toimi vuoteen 1993 asti, jolloin se suljettiin perustuksissa havaitun ongelman vuoksi. Huipputehoksi turbiinista saatiin 2,7 MW, laskennallinen maksimikapasiteetti voimalassa oli 3,8 MW. Toiminta-aikanaan voimala tuotti 12 740 MWh sähköä 18 600 käyttötunnin aikana. Voimalan käyttöaste oli 94 prosenttia kokonaisajasta.


title: Cannonball

text: Cannonball voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Asuntosäätiö

text: Asuntosäätiö on kuuden kansalaisjärjestön vuonna 1951 perustama säätiö, jonka perustamisen tavoitteina oli asuntopulan voittaminen ja tavallisten ihmisten asumistason kohottaminen. Tarkoituksena on yhä hyvien asuinalueiden suunnittelu ja rakennuttaminen. Perustajat olivat Väestöliitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Vuokralaisten keskusliitto, Invalidiliitto, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK) ja Virkamiesliitto.Perustajajärjestöt ovat yhä mukana toiminnassa siten, että heillä on edustajansa Asuntosäätiön valtuuskunnassa ja hallituksessa. Säätiön ensimmäinen toiminnanjohtaja oli Väestöliiton toiminnanjohtaja Heikki von Hertzen.


title: Asuntosäätiö

text: Asuntosäätiö-konserni on Suomen neljänneksi suurin asuinkiinteistöjen omistaja. Sen tytäryhtiö Asuntosäätiön Asumisoikeus Oy on Suomen suurin asumisoikeusyhtiö.


title: Asuntosäätiö

text: Asuntosäätiön visiona on tarjota parasta asumista elämän eri vaiheisiin. Missio on hyvä koti kaikille.


title: Asuntosäätiö

text: Asuntosäätiön rakennuttamia ovat muun muassa Espoossa Tapiolan puutarhakaupunki, Soukka ja Kivenlahti. Se omistaa vuokra- ja asumisoikeusasuntoja.


title: Asuntosäätiö

text: Asuntosäätiö-konsernin toimitusjohtaja on Esa Kankainen.


title: Nunnanen

text:
Nunnanen () on Enontekiön kunnan itäosassa sijaitseva kylä. Lähimpään kylään, Peltovuomaan on matkaa kymmenen kilometriä ja kuntakeskukseen, Hettaan 40 kilometriä. Kittilän kunnan puolella sijaitsevaan Puljun kylään on matkaa 25 kilometriä.
Tarina kertoo, että kylä on saanut nimensä kylään kulkeutuneesta nunnasta 1400-luvulla. Kylä tuhoutui täysin sodan aikana, ja uudelleenrakentaminen aloitettiin vuoden 1945 jälkeen.
Kylän alueella sijaitsee kaksi järveä, Vieltojärvi ja Venejärvi, myös kaksi jokea virtaa kylän tuntumassa, Käkkälöjoki ja Ylijoki.
Nunnasen kylässä on noin sata asukasta, joista kolmasosa on saamelaisia. Merkittävimmät elinkeinot Nunnasen kylällä ovat poronhoito, kalastus, metsästys ja marjastus. Kylä sijaitsee perinteisesti vahvalla poronhoitoalueella.


title: Sääksjärven Loiske

text: Sääksjärven Loiske on suomalainen urheilun yleisseura, jonka kotipaikka on Lempäälän Sääksjärvi. Seura perustettiin vuonna 1947, ja sillä on nykyään noin 1 200 jäsentä.


title: Sääksjärven Loiske

text: Seuran lajeja ovat jalkapallo, futsal, yleisurheilu, hiihto, voimistelu ja lentopallo. __notoc__


title: Sääksjärven Loiske

text: Loiskeen miesten joukkue on pelannut futsalin ylimmällä sarjatasolla Futsal-liigassa 1990-luvun lopulta lähtien. Se on liigan maratontaulukossa sijalla viisi, mutta ei ole koskaan yltänyt mitaleille.


title: Sääksjärven Loiske

text: Loiske on pelannut jalkapalloa vuodesta 1947. Paras saavutus on kaudelta 1978, kun joukkue voitti III-divisioonan ja pelasi seuraavan kauden II-divisioonassa. Peliasun värit ovat oranssi ja musta.


title: Vuores

text: Vuores on Tampereen ja Lempäälän rajalla sijaitseva alue, johon kunnat rakentavat yhteisen kaupunginosan. Kumpikin kunta rakentaa omalle alueelleen, mutta osayleiskaava on laadittu yhteistyössä. Tampereen puolella rakentaminen alkoi vuonna 2010. Alue on maastoltaan ja luonnoltaan monimuotoista, ja siellä on lukuisia järviä.


title: Vuores

text: Kaupunginosaa on suunniteltu ekotehokkuuden lähtökohdista yhteistyössä Tampereen kaupungin ECO2-ohjelman kanssa. Esimerkiksi Koukkurannan asemakaavaluonnos on arvioitu erityisellä ekotehokkuuden työkalulla, jonka VTT on kehittänyt. Tampere osallistuu työkalun jatkokehittämiseen. Vuoreksessa on meneillään kehityshankkeita, joilla edistetään kotitalouksien mahdollisuuksia käyttää uusiutuvaa energiaa, kuten tuuli- ja aurinkovoimaa. Vuoreksessa on jätteiden putkikeräysjärjestelmä.


title: Vuores

text: Tampereen kaupungin mukaan alueelle on vuoteen 2020 mennessä rakennettu asunnot yli 13 000 asukkaalle sekä toimitilat 3 000–5 000 työpaikalle. Alueella pidettiin asuntomessut vuonna 2012.


title: Vuores

text: Vuoreksen asuinalueille rakennetaan monipuolisesti kerros-, rivi- ja omakotitaloja. Toiminnalliseen ytimeen Vuoreskeskukseen on rakentumassa palveluita, kuten koulu- ja liikekeskus, sekä keskuspuisto. Lempäälän puoli Vuoreksesta tukeutuu Tampereen kaupungin tuottamiin julkisiin palveluihin, joista Lempäälä maksaa Tampereelle.


title: Vuores

text: Vuoreksen koulukeskus on yksi kaupunginosan monista hankkeista. Vuonna 2008 koulukeskuksesta pidetyn suunnittelukilpailun voitti ehdotus nimeltä "Kruunu" (Arkkitehtitoimisto Aarne von Boehm Oy). Koulukeskus sisältää tilat muun muassa peruskoulun luokille 1-9, esiopetukselle ja päiväkodille. Tilat on mitoitettu 1 300 oppilaalle.


title: Vuores

text: Vuoreksen liikennesuunnittelun perustana on tehokas julkinen liikenne. Se hoidetaan linja-autoilla, vaikka suunnittelussa varauduttiin myös raitiotien toteuttamiseen. Raitiotie ei valmistuessaan kuitenkaan kulje Vuorekseen vuoden 2017 suunnitelman mukaan.. Vuorekseen rakennetaan lisäksi kattava kevyen liikenteen verkosto. Vuoreksen Tampereen keskusta-alueeseen yhdistävä Särkijärven silta avattiin liikenteelle heinäkuun alussa vuonna 2011.


title: Vuores

text: Vuoreksessa toimii Suomen ilmavoimiin kuuluvan varikon Lentotekniikkalaitoksen osia.


title: Richard Mentor Johnson

text: Richard Mentor Johnson (17. lokakuuta 1780 – 19. marraskuuta 1850) oli yhdysvaltalainen valtiomies. Hän toimi Yhdysvaltain varapresidenttinä vuosina 1837–1841.


title: Richard Mentor Johnson

text: Johnson oli Kentuckyn osavaltion edustajainhuoneen jäsen vuosina 1804–1806 ja 1819. Hän istui Yhdysvaltain edustajainhuoneessa 1807–1819 ja 1829–1837 sekä senaatissa 1819–1829. Vuonna 1836 Johnson valittiin demokraattipuolueen Martin Van Burenin varapresidenttiehdokkaaksi. Johnsonin jäätyä vain yhden äänen päähän valitsijamiesäänten enemmistöstä, senaatti valitsi hänet. Hän toimi varapresidenttinä 1837–1841.


title: Richard Mentor Johnson

text: Johnson kuoli 1850. Hänet on haudattu Frankfortiin, Kentuckyyn.


title: Ystävän laulut

text: Ystävän laulut on 27. lokakuuta 2003 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi, jolla hän tulkitsee Juha Vainion sanoittamia kappaleita. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1.


title: Ystävän laulut

text: Levy sai Emma-gaalassa "Iskelmäalbumi"-palkinnon vuonna 2003.


title: Ystävän laulut II

text: Ystävän laulut II – Albatrossi on 27. lokakuuta 2004 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi, jolla hän tulkitsee Juha Vainion sanoittamia kappaleita. Albumi on jatkoa edellisenä vuotena julkaistulle "Ystävän laulut" -albumille.


title: Ystävän laulut II

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 2.


title: Eino Leino 4 – Päivän laskiessa

text: Eino Leino 4 – Päivän laskiessa on Vesa-Matti Loirin albumi, joka julkaistiin 12. helmikuuta 2001. Se ylsi Suomen virallisen listan sijalle 6, ja pysyi listalla yhteensä yhdeksän viikkoa.


title: Kirkkokonsertti

text: Kirkkokonsertti on 16. lokakuuta 2000 julkaistu Vesa-Matti Loirin live-albumi.


title: Puggy Pearson

text: Walter Clyde ”Puggy” Pearson (29. tammikuuta 1929 Tennessee – 12. huhtikuuta 2006) oli yhdysvaltalainen pokeriammattilainen, joka voitti World Series of Pokerin pääturnauksen vuonna 1973.


title: Puggy Pearson

text: Pearson varttui suuressa kymmenlapsisessa perheessä Tennesseessä. Hän sai lempinimensä ”Puggy” jouduttuaan 12-vuotiaana onnettomuuteen, jossa hänen nenänsä vahingoittui. Pearson lopetti koulunkäynnin viidennellä luokalla ja 17-vuotiaana hän liittyi Yhdysvaltain laivastoon, jossa hän palveli kolme kautta. Ennen armeijaa Pearson tunnettiin jo hyvänä poolinpelaajana, palvelusaikanaan hän kiinnostui pokerista ja uhkapeleistä.


title: Puggy Pearson

text: Ennen vuotta 1949 kaikki pokeripelit olivat käteispelejä – pelaaja saattoi istua peliin ja poistua siitä milloin tahansa. Pearson kehitti idean freezeout-tyyppisestä turnauspelaamisesta, jossa peli jatkuu kunnes yhdellä pelaajalla on kaikki pelimerkit. Hän esitteli ajatuksensa "Nick the Greek" Dandolokselle, joka puolestaan myöhemmin kertoi siitä kasinonomistaja Benny Binionille, joka myöhemmin aloitti ideaan perustuvan World Series of Poker -turnaussarjan.


title: Puggy Pearson

text: Pearson voitti vuonna 1973 World Series of Pokerin pääturnauksen. Ratkaisevassa jaossa hänen   -kätensä voitti Johnny Mossin   -käden. Pearson voitti kaikkiaan neljän WSOP-ranneketta, näistä kaksi seitsemän kortin avopokerissa, jota pidettiin hänen vahvimpana pelimuotonaan.


title: Puggy Pearson

text: Puggy Pearson valittiin Poker Hall of Fameen vuonna 1987.


title: Rurja

text: Rurja on 25. tammikuuta 1998 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi.


title: Laululinnut

text: Laululinnut (Passeri) on varpuslintujen alalahko. Siihen kuuluu yli puolet kaikista maailman lintulajeista. Laululintuihin kuuluu useita kymmeniä heimoja, joihin kuuluu kaikkiaan noin 4000 lajia.


title: Laululinnut

text: Laululinnut muodostavat yhden monipuolisimmista maalla elävistä selkärankaisryhmistä. Laululinnut on varpuslintujen alalahko, eli kaikki varpuslinnut eivät ole laululintuja. Kaikki eurooppalaiset varpuslinnut ovat kuitenkin laululintuja.


title: Laululinnut

text: Laululinnut ovat enimmäkseen pienikokoisia. Niiden jaloissa on kolme varvasta eteenpäin ja yksi taaksepäin. Maailman suurin varpuslintu on laululintuhin kuuluva korppi (70 cm). Suomen pienin varpuslintu on laululintuihin kuuluva hippiäinen.


title: Laululinnut

text: Laululinnut ovat muiden varpuslintujen tapaan maalintuja. Laululinnuissa on huomattavaa vaihtelua, mikä merkitsee rakenteen ja elintapojen monipuolista sopeutumista erilaisiin ympäristöihin. Laululintuja voi tavata ympäri maapallon.


title: Laululinnut

text: Alalahkoon kuuluu monia taitavia laulajia. Laululintujen laululla on suuri merkitys, ja sen voidaan olettaa esittäneen huomattavaa osaa näiden lintujen kehityksessä nykyiseksi valtaryhmäksi. Laululintujen laulu ei ole pelkästään ilman puhaltamista äänielimistöstä, vaan aivojen kontrolloimaa, hyvin kehittyneellä kurkunpäällä lihastoiminnan avulla aikaansaatua ääntelyä.


title: Unelmia

text: Unelmia on vuonna 1989 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Levyn kaikki kappaleet ovat Vexi Salmen sanoittamia.


title: Unelmia

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Kassu Halonen ja sanoittanut Vexi Salmi, ellei toisin mainittu.Fono.fi (17.10.2009)


title: Eino Leino 3

text: Eino Leino 3 on vuonna 1985 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi.


title: Täällä Pohjantähden alla (albumi)

text: Täällä Pohjantähden alla on vuonna 1983 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi.


Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja on vuonna 1981 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi.


title: Didymos

text: Didymos (, ”kaksonen”) tai Didymus voi tarkoittaa seuraavia:


title: Eino Leino 2

text: Eino Leino 2 on Vesa-Matti Loirin studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1980.


title: Eino Leino 2

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan viidennelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 17 viikkoa.


title: Eino Leino (albumi)

text: Eino Leino on vuonna 1978 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Se sisältää Vesa-Matti Loirin tulkinnat Eino Leinon runoista tehdyistä lauluista. Säveltäjinä toimivat säveltäjä Perttu Hietanen sekä kitarataiteilija Taisto Wesslin, joka vastasi myös kappaleiden sovituksista. Albumin tuotti Vexi Salmen levy-yhtiö Flamingo. Levyä on myyty kaikkiaan lähes 120 000 kappaletta.


title: Vesku Helismaasta

text: Vesku Helismaasta (FL 5026) on vuonna 1977 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Levyllä on Reino Helismaan sanoittamia suomalaisia iskelmiä. Albumi julkaistiin uudelleen masteroituna CD-painoksena Warner Musicin kautta vuonna 2002.


title: Vesku Helismaasta

text: Kaikki kappaleet on sanoittanut Reino Helismaa ja sovittanut Olli Ahvenlahti.


title: Vesku Helismaasta

text: A-puoliB-puoli


title: Kasvatuksellinen kuntoutus

text: Kasvatuksellinen kuntoutus on kuntoutuksen perinteisen jaottelun – lääkinnällinen, kasvatuksellinen, ammatillinen, sosiaalinen kuntoutus – vaikeimmin rajattavissa oleva alue. Kasvatuksellinen kuntoutus menee paljolti päällekkäin erityisopetuksen ja vammaisten lasten varhaiskasvatuksen ja hoidon kanssa. Kasvatuksellinen kuntoutus sisältää ne tukimuodot, joilla vammaisuuden ja pitkäaikaisen sairauden yksilön sosiaaliselle ja kulttuuriselle kehitykselle mahdollisesti asettamat esteet pyritään voittamaan. Silloin kun kysymys on aikuisesta elinikäisestä oppijasta, puhutaan uudemmalla termillä opinnollisesta kuntoutuksesta.


title: Kasvatuksellinen kuntoutus

text: Pentti Murto määrittelee kasvatuksellisen kuntoutuksen lyhyesti näin: Kasvatuksellinen kuntoutus tarkoittaa erityisopetusta ja myös tukitoimia integraatiossa, jolloin otetaan huomioon oppilaan yksilöllisen tuen tarve. Kasvatuksellinen kuntoutus on yhdistävänä tekijänä kasvatuksen, oppilashuollon ja kuntoutuksen välillä, ja se toimii välineenä muun kuntoutuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tai täydentämiseksi.


title: Kasvatuksellinen kuntoutus

text: Ylivieskan ammattiopiston opetuksessaan soveltaman määrittelyn mukaan kasvatuksellinen kuntoutus voidaan ymmärtää laajassa merkityksessä niin, että se kattaa kaiken uuden oppimisen eri-ikäisten ihmisten elämässä ja tilanteissa, joissa halutaan muutosta ihmisen toimintakykyyn.


title: Kasvatuksellinen kuntoutus

text: Kasvatuksellinen kuntoutus vakiintui suomalaiseen kuntoutusterminologiaan 1970-luvun alussa julkaistun Kuntoutus -kirjan ansiosta. Siinä hahmoteltiin kuntoutuksen nelijako tukeutumalla vastaaviin kansainvälisiin järjestöihin, jolloin lääkinnällinen kuntoutus olisi WHO:n vastuulla, ammatillinen kuntoutus ILO:n vastuulla, sosiaalinen kuntoutus YK:n vastuulla ja kasvatuksellinen kuntoutus Unescon vastuulla. Mainitussa teoksessa sopeutumisvalmennus luettiin myös osaltaan kasvatukselliseksi kuntoutukseksi.


title: Kasvatuksellinen kuntoutus

text: Yleisesti hyväksytty normaalipalvelujen ensisijaisuuden periaate merkitsee sitä, että lasten ja nuorten hyvinvointia tuetaan kaikkien peruspalvelujen yhteydessä ja että erityispalvelujen käyttö on aina harkittava yksittäistapauksittain. Lastensuojelulaissa kuntouttava työote on mukana periaatteena, mutta ei julkituotuna käsitteenä. Näin ollen kasvatuksellista kuntoutusta ei sellaisenaan laissa esiinny. Tosin lapsen (ja nuoren) kuntoutus tulee siinä otetuksi huomioon seuraavissa kohdin


title: Kasvatuksellinen kuntoutus

text: Varhaiskasvatuksessa on alettu painottaa erityisen tuen ohella koko henkilöstön valmiuksia varhaiseen tukeen. Vahvimmin kasvatuksellinen kuntoutus painottuu erityislastentarhanopettajan tehtävissä, joihin kuuluu esimerkiksi lasten erityisten tuen tarpeiden, erilaisten vammojen ja kroonisten sairauksien tuntemus ja konsultatiivinen osaaminen.


title: Kasvatuksellinen kuntoutus

text: Nuorisolaissakaan (72/2006) ei kasvatuksellista kuntoutusta mainita erikseen, vaikkakin lain käsite ”sosiaalinen vahvistaminen” ("empowerment") voitaisiin tulkita ainakin nuorempien henkilöiden (lain määrittelemä nuori on alle 29 vuotta) kasvatukselliseksi kuntoutukseksi.


title: Vesku Suomesta – Parhaat

text: Vesku Suomesta on vuonna 2001 julkaistu Vesa-Matti Loirin kokoelma-albumi. Se julkaistiin 2CD-painoksen lisäksi myös neljän levykkeen musiikkiboksina.


title: Opinnollinen kuntoutus

text: Opinnollinen kuntoutus on aikuiskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen liittyvä yleissivistävää koulutusta ja ”oppimaan oppimisen” periaatetta korostava uusi kuntoutus- ja koulutusalan käsite, joka syntyi Parlamentaarisen aikuiskoulutustyöryhmän työn pohjalta 2000-luvun alkuvuosina. Opinnollisella kuntoutuksella tarkoitetaan erityisesti niitä opintoja, jotka kehittävät oppijan oppimisvalmiuksia ja elämänhallintaa.


title: Opinnollinen kuntoutus

text: Opinnollisen kuntoutuksen asemaan koulutuksen palvelujärjestelmässä ovat vaikuttaneet yhteiskunnan monet, yhteisöihin ja kansalaisiin syvällisesti vaikuttavat muutokset, joille annetaan nimeksi syrjäytyminen, demokratiavaje, globalisaatio yms. Erityisesti vapaa sivistystyö on etsinyt sopivia koulutuksen muotoja, joilla näihin haasteisiin voitaisiin vastata.


title: Opinnollinen kuntoutus

text: Neljätoista kansanopistoa on vuonna 2004 käynnistyneen opinnollisen kuntoutuksen kehittämishankkeen kautta lähtenyt kehittämään opinnollisen kuntoutuksen sisältöä, josta edelleenkin vallitsee epäselvyyttä. Hankkeen tukena on opetusministeriön vapaalle sivistystyölle hyväksymä uusi toimintamalli, suuntaviivaohjaus (suuntaviivaopetus), jonka yleisenä tavoitteena on lisätä aikuiskoulutuksessa aliedustettujen kansalaisryhmien – työttömät, eläkeläiset, ikääntyneet, pelkän perusasteen koulutuksen saaneet – osallistumista vapaa sivistystyön koulutukseen Tässä kokouksessa kansanopistoille osoitettiin erityisiksi vastuualueiksi kieli- ja kulttuuriopetus sekä muut yhteiskuntaan integroivat opinnot maahanmuuttajille. Opinnollinen kuntoutus soveltuu myös vaikeasti vammaisten henkilöiden ja vapautuvien vankien koulutukseen.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text: Saamelaisalueen koulutuskeskus (SAKK) - Sámi oahpahusguovddáš (SOG) on Suomen valtion ylläpitämä oppilaitos. Oppilaitoksen kotipaikka on Inarissa, mutta sillä on myös toimipaikat Ivalossa, Kaamasen Toivoniemessä ja Enontekiön Hetassa.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text: Oppilaitos on perustettu oman lain pohjalta (L545/93 ja A649/93). Oppilaitoksen tehtävänä on vastata saamelaisalueen koulutustarpeita sekä edistää saamen kieltä ja kulttuuria. Viralliset opetuskielet ovat saame ja suomi.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text: Vuonna 1978 perustettiin Saamelaisalueen ammatillinen koulutuskeskus. Vuonna 1993 Saamelaisalueen ammatillinen koulutuskeskus, Ivalon koti- ja laitostalouden oppilaitos ja Inarin opisto yhdistettiin ja perustettiin Saamelaisalueen koulutuskeskus.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text: Koulutuskeskus on opetushallituksen alainen oppilaitos, jota johtaa koulun johtokunta. Johtokunnan jäsenistä puolet on Saamelaiskäräjien nimeämiä jäseniä, kaksi alueen kuntien nimeämiä ja kolme Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text: SAKK tarjoaa lähialueiden lukioiden kanssa elokuussa 2011 aloittavissa perustutkinnoissa niin sanotun ammattilukion suorittamismahdollisuuden. Opiskelijoiden tavoitteena on suorittaa neljässä vuodessa ammatillinen perustutkinto ja ylioppilastutkinto sekä saada lukion päättötodistus.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text: Ammatillinen perustutkinto ja lukio suoritetaan jaksoissa. Ensimmäisenä vuonna on kaksi jaksoa ammatillisia opintoja ja kolme lukio-opintoja. Toisena ja kolmantena vuonna on kolme jaksoa ammatillisia opintoja ja kaksi lukio-opintoja. Lisäksi suoritetaan osa työssäoppimisesta kesällä. Neljäs vuosi on lähes kokonaan lukio-opintoja.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text: Oppilaitoksen asuntolat sijaitsevat kolmessa eri toimipaikassa Ivalossa, Inarissa ja Toivoniemessä.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text:
Jeera on Saamelaisalueen koulutuskeskuksen opiskelija-asuntola. Se sijaitsee Inarin kirkonkylällä Puutteenrannassa Inarijärven rannalla. Rakennus rakennettiin alun perin keväällä 1953 saamelaisten kristilliseksi opistoksi ja sittemmin Inarin opistoksi. Vuonna 1993 Saamelaisalueen ammatillinen koulutuskeskus, Inarin opisto ja Ivalon koti- ja laitostalouden oppilaitos yhdistyivät, jolloin opiston tilat muutettiin asuntolaksi.
Asuntolahuoneiden lisäksi Jeerassa on kuntosali sekä muita vapaa-ajanvietto- ja harrastetiloja opiskelijoille. Jeera sai nimensä vuosituhannen vaihteessa taloväen sisäisen nimikilpailun tuloksena. Kilpailun voitti tiedotusopinopiskelijan ehdotus Jeera. Pohjoisessa sanalla tarkoitetaan yleisesti jotain syrjässä sijaitsevaa paikkaa.


title: Valtakunta (Eero Koivistoisen albumi)

text: Valtakunta on vuonna 1968 julkaistu Eero Koivistoisen albumi. Koivistoinen on säveltänyt ja sovittanut kappaleet. Levyn tekstit ovat Pentti Saarikosken, Tuomas Anhavan, Hannu Mäkelän ja Jarkko Laineen runoja.


title: Valtakunta (Eero Koivistoisen albumi)

text: Koivistoinen itse soittaa levyllä tenorisaksofonia, pianoa ja vibrafonia. Lisäksi hän johtaa orkesteria. Levyllä soittaa Koivistoisen lisäksi joukko tunnettuja suomalaisia muusikoita ja kappaleilla laulavat Eero Raittinen, Vesa-Matti Loiri, Eero Koivistoinen ja Seija Simola.


title: Valtakunta (Eero Koivistoisen albumi)

text: Levystä julkaistiin CD-versio vuonna 1995. CD-versio sisältää lisäksi neljä vuonna 1988 nauhoitettua kappaletta, joilla laulavat Sakari Kuosmanen, Maarit Hurmerinta ja Pepe Ahlqvist. Myös CD-version kansi poikkeaa alkuperäisestä.


title: Lapin kesä (20 suosikkia -sarjan albumi)

text: 20 suosikkia – Lapin kesä on vuonna 1996 julkaistu Vesa-Matti Loirin kokoelmalevy. Levy on osa Warner Music Finlandin ""20 suosikkia"" -kokoelmalevysarjaa.


title: Ilkka Uotila

text: Ilkka Juhani Uotila (nimimerkki Stig Framåt, 31. maaliskuuta 1937 Muurla – 16. lokakuuta 2002 Helsinki) oli Yleisradion pitkäaikainen musiikkitoimittaja. Uotila aloitti uransa Yleisradiossa 1969, ja ura jatkui 2000-luvulle asti, jolloin hän jäi eläkkeelle ja kuoli pian sen jälkeen. Hän oli toimittajana muun muassa ohjelmissa "Kaksi ruskeaa piparkakkua", "Pihapihlaja", "Satumaa", "Yömyöhä" ja "Sana- ja sävelradio".


title: Lakeuden kutsu

text: Lakeuden kutsu on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Ilkka Vanne. Käsikirjoitus on Antti Tuurin ja Ilkka Vanteen. Elokuva kertoo Erkki Hakalasta (Kari Väänänen), joka palaa Yhdysvalloista kotiseudulleen Etelä-Pohjanmaalle. Elokuva perustuu Antti Tuurin samannimiseen, vuonna 1997 ilmestyneeseen Finlandia-palkittuun romaaniin. Elokuva on itsenäinen jatko-osa elokuville "Pohjanmaa" ja "Ameriikan raitti".


title: XTC

text: XTC oli brittiläinen uuden aallon musiikkia soittanut yhtye. Yhtye perustettiin Swindonissa Englannissa vuonna 1976 nimellä The Helium Kidz, ja se jatkoi toimintaansa vuoteen 2005 asti.


title: XTC

text: Yhtyeen jäsenet olivat: Andy Partridge, Colin Moulding, Dave Gregory, Terry Chambers, Barry Andrews. XTC tunnetaan muun muassa kappaleista "Making Plans for Nigel" (1979) ja "Senses Working Overtime" (1982). Yhtyeen esikoisalbumi "White Music" julkaistiin vuonna 1978 John Leckien tuottamana ja Virgin Recordsin kustantamana.


title: Multilateralismi

text: Multilateralismi tarkoittaa monenkeskistä yhteistyötä ja päätöksentekoa. Käsitettä käytetään esimerkiksi maailmankaupan ja maailmanpolitiikan yhteydessä. Multilateralismin vastakohta on unilateralismi.


title: Multilateralismi

text: Esimerkkinä monenkeskisen kauppajärjestelmän perustasta mainitaan usein Maailman kauppajärjestö WTO. Sitä vastaan toimivat alueelliset ja kahdenväliset vapaakauppasopimukset.


title: Brian Hyland

text: Brian Hyland (s. 12. marraskuuta 1943) on yhdysvaltalainen poplaulaja, jonka suurin menestys ajoittui 1960-luvun alkupuolelle. Hänen ensimmäinen suuri menestyksensä oli ""Itsy Bitsy Teenie Weenie Yellow Polka Dot Bikini"" vuonna 1960. Vuonna 1962 levytetty ""Sealed with a Kiss"" oli suuri menestys myös Suomessa. 1960-luvun puolivälissä Hylandin suosio hiipui, eikä hän saanut enää menestyslevyjä poikkeuksena vuonna 1970 levytetty ""Gypsy Woman"". Hyland on edelleen mukana viihdealalla.


title: Veskunoita

text: Veskunoita on vuonna 1973 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi.


title: Vesku Suomesta

text: Vesku Suomesta on vuonna 1972 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Levyllä on useita Loirin tulkintoja suomalaisista kansanlauluista.


title: 4+20

text: 4+20 on Vesa-Matti Loirin esikoisalbumi, joka on julkaistu vuonna 1971.


title: 4+20

text: A-puoli:B-puoli:


title: Kaksin

text: Kaksin on vuonna 1995 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Loiri esittää jokaisen kappaleen eri naislaulajan kanssa.


title: Vesa-Matti Loiri (albumi)

text: Vesa-Matti Loiri on vuonna 1994 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi.


title: Ennen viimeistä maljaa

text: Ennen viimeistä maljaa on vuonna 1980 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Levy sisältää käännöksiä ruotsalaisen Carl Michael Bellmanin lauluista ja epistoloista. Laulujen käännökset Jukka Tabermann.


title: Ennen viimeistä maljaa

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan kymmenennelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä kaksitoista viikkoa.


title: Kello-pasianssi

text: Kello-pasianssi on yksi pasianssipelin muotoja.


title: Kello-pasianssi

text: Tavallinen 52 kortin korttipakka sekoitetaan ja jaetaan sitten 13 eri pinoon, joista jokaisessa on neljä korttia. Korttien on tällöin oltava ylösalaisin niin, etteivät niiden tunnukset näy. Yksi pinoista asetetaan keskelle ja muut ympyrään sen ympärille. Viimeksi mainituista jokainen vastaa sijainniltaan jotakin kellotaulun numeroa, esimerkiksi suoraan "ylhäällä", edessäpäin oleva numeroa 12, siitä oikealle olevat numerota 1, 2 jne.


title: Kello-pasianssi

text: Keskelle asetetusta pinosta nostetaan päällimäinen kortti ja katsotaan, mikä numero siinä on. Ässä vastaa numeroa 1, jätkä (sotilas) numeroa 11 ja kuningatar (rouva) numeroa 12. Nostettu kortti siirretään kuvapuoli ylöspäin käännettynä sen pinon alimmaksi, jota sijaitsee ympyrässä vastaavassa kohdassa kuin kortin numero kellotaulussa. Jos nostettu kortti on kuningas, se sijoitetaan keskimmäisen pakan alimmaksi kuvapuoli ylöspäin käännettynä.


title: Kello-pasianssi

text: Ensimmäisen kortin jälkeen jokainen kortti nostetaan aina siitä pinosta, jonka alimmaksi edellinen kortti vietiin. Muuten menetellään samoin kuin edellä.


title: Kello-pasianssi

text:
Peli päättyy, kun kaikki neljä kuningasta on nostettu ja käännetty.
Pasianssi on mennyt läpi jos tällöin kaikki kortit ovat kuvapuoli ylöspäin.
Pasianssi ei ole mennyt läpi, jos yksikin kortti on tällöin jäänyt johonkin pinoon ylösalaisin.


title: Eilakaisla

text: Eilakaisla Oy on suomalainen henkilöstöpalvelualan perheyritys, jonka perusti Eila Kaisla vuonna 1971. Yritys on henkilöstöpalvelualalla Suomen toiseksi vanhin. Eilakaislan toimitusjohtajana on vuodesta 2004 toiminut Eila Kaislan poika Tom Kaisla.


title: Eilakaisla

text: Eilakaislalla on toimipisteet Helsingissä, Jyväskylässä, Lahdessa, Mikkelissä, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Sillä on ollut myös toimipiste Tallinnassa Virossa.


title: Eilakaisla

text: Eilakaisla Oy:n perusti Eila Kaisla vuonna 1971. Yritys toimi alun perin nimellä Toimialapalvelu Eilakaisla Oy. Eila Kaisla oli aloittavan yriyksen ainoa työntekijä. Ensimmäinen työpaikkailmoitus ilmestyi "Helsingin Sanomissa" 7. maaliskuuta 1971. Yritys kasvoi nopeasti ja työllisti pian 120 henkeä kuussa. Vuonna 1984 Eila Kaisla valittiin vuoden yrittäjäksi Helsingissä, ja vuonna 1987 hänet sekä yritys palkittiin valtakunnallisella yrittäjäpalkinnolla. Vuonna 1988 yritys laajensi toimintaansa Espooseen ja sen pääkonttori siirtyi Helsingin keskustaan Aikataloon. Vuonna 1989 Eilakaisla laajensi toimintaansa Tampereelle.


title: Eilakaisla

text: Eila Kaisla kuoli vuonna 1991, jolloin yhtiön omistus siirtyi hänen pojilleen Aki ja Tom Kaislalle. Yrityksen toimitusjohtajaksi valittiin Juhani Luukkonen. Vuonna 1993 toimitusjohtajan pesti siirtyi Leena Martiskaiselle. Vuosina 1997–2007 Eilakaisla Oy laajeni franchising-ketjuna. Ensimmäinen franchising-yritys aloitti Oulussa vuonna 1997. Vuonna 2000 Suomen Franchising-Yhdistys ry valitsi Eilakaislan vuoden franchising-ketjuksi. Vuonna 2003 Leena Martiskainen siirtyi hallituksen puheenjohtajaksi ja toimitusjohtajaksi valittiin Riitta Ahlholm. Vuonna 2004 Tom Kaisla osti koko yrityksen osakekannan ja aloitti toimitusjohtajana.


title: Eilakaisla

text: Vuonna 2008 Eilakaisla uudisti strategiaansa ja luopui franchising-mallista. Viimeinen franchising-yrittäjä lopetti syksyllä 2013.


title: Eilakaisla

text: Eilakaisla Oy tarjoaa henkilöstövuokrausta toimisto-, taloushallinto-, myynti-, markkinointi-, tuotanto- ja it-aloilla. Henkilöstövuokrauksen lisäksi Eilakaisla Oy:n palveluihin kuuluvat suorarekrytoinnit, erilaiset palveluratkaisut, uudelleensijoituskoulutukset, konsultointi sekä SHL-soveltuvuusarvioinnit.


title: Eilakaisla

text: Eilakaisla maksaa vuosittain palkkaa yli 2 500 suomalaiselle ja on historiansa aikana ollut mukana yli 150 000 suomalaisen työuralla. Vuosina 2007–2014 Eilakaisla Oy arvioitiin Taloustutkimuksen teettämässä kyselyssä yleisarvosanaltaan toimialansa parhaaksi yritykseksi.


title: Eilakaisla

text: Eilakaisla lanseerasi vuonna 2018 päätelaiteriippumattoman Weople-rekrytointityökalun.


title: Vesa Sytelä

text: Vesa Johannes Sytelä (s. 1963 Tampere) on tamperelainen rumpali, jonka tunnetuin yhtye oli Juice Leskinen Grand Slam. Grand Slamin hajottua Sytelä soitti pitkään Clifters-orkesterissa. Myöhemmin hän on soittanut rumpuja projektiluontoisissa kokoonpanoissa yhdessä muun muassa Anssi Tikanmäen ja Dave Lindholmin kanssa. Vuonna 2007 hän oli mukana Juicen muistokonsertteja varten kasatussa Grand Slam 2007 -kokoonpanossa.


title: Vesa Sytelä

text: Sytelä on rumpujensoiton lisäksi toiminut äänittäjänä ja keikkamiksaajana. Hän pyöritti myös omaa soitin- ja laitevuokraukseen erikoistunutta yritystä. 1980-luvun puolivälissä hän tuotti jonkin aikaa myös radiomainoksia.


title: Vesa Sytelä

text: Sytelä toimi vuosina 2005–2009 Pori Jazzin tuotantopäällikkönä ja toimii edelleen kansainvälisten musiikkitapahtumien tuotantopäällikkönä.


title: Birger Wiik

text: Hugo Birger Wiik (26. heinäkuuta 1916, Sköldvik, Porvoon maalaiskunta – 21. huhtikuuta 2003, Espoo) oli suomalainen kemisti, meteoriittien tutkija ja Geologian tutkimuskeskuksen professori.


title: Birger Wiik

text: Wiik tuli tunnetuksi 1960-luvun lopulla, kun hän ainoana pohjoismaalaisena sai tutkittavakseen Apollo 11 -kuulennolla kerättyjä kuukivinäytteitä. Wiik oli myös vakiojäsen Yleisradion "kuustudiossa" joka seurasi ensimmäisiä kuulentoja reaaliajassa. Kuustudio tai kuupaneeli koostui tiedetoimittajista ja alan asiantuntijoista: Ralf Friberg, Pertti Jotuni, Börje Hjelm, Teppo Suonperä, Birger Wiik, Martti Tiuri, Gustav Järnefelt, Bo Fagerström, Tenho Autere ja Mikael Lehtonen. Ohjelman toimittivat Yrjö Länsipuro, Erkki Toivanen, Jan Torvalds ja (Houstonissa) Pasi Rutanen .


title: Birger Wiik

text: Vuonna 1971 Wiik oli vastentahtoisesti julkisuudessa kun hän analysoi Kuusamon kaupungissa tammikuussa 1971 talteen otettua näytettä ufon jättämäksi väitetystä vihreästä jäljestä ja oletti sen tiskiveden aiheuttamaksi.


title: Kansankoti

text: Kansankoti () on pohjoismaista hyvinvointivaltiota kuvaava ilmaisu, jonka käyttö aloitettiin Ruotsissa 1900-luvun alussa. Poliittisena käsitteenä termi oli alun perin konservatiivien käyttämä. Nimitys tuli vasemmiston käyttöön pitkäaikaisen pääministerin Per Albin Hanssonin ja hänen johtamansa Sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen toimesta 1920-luvulla. Käsite on sittemmin ollut monen pohjoismaisen sosiaalidemokraattisen pääministerin käytössä.


title: Kansankoti

text: Ennen sen käyttöä poliittisen retoriikan harjoittamisessa, kansankoti tarkoitti rakennusta, jossa köyhälistöllä oli edulliseen hintaan mahdollisuus saada tietoa yhteiskunnasta lukemalla kirjoja ja lehtiä. Kansankoteja oli Pohjoismaiden suurissa kaupungeissa 1800-luvun loppupuolella. Suomen ensimmäisen kansankodin perusti Helsinkiin vuonna 1889 Alli Trygg-Helenius.


title: Kansankoti

text: Ruotsin konservatiivit ottivat "Folkhem"-käsitteen käyttöön poliittisena käsitteenä ja kielikuvana. Termillä pyrittiin luomaan yhteisyyden tunnetta luokkarajojen yli ja näin säilyttämään yhteiskuntarauhaa työväenliikkeen esittämien demokratisoimisvaatimusten torjumiseksi.


title: Kansankoti

text: 1920-luvulla Ruotsin pääministeri Per Albin Hansson otti kansankoti-käsitteen käyttöön toisensisältöisenä. Kuuluisassa puheessaan vuonna 1928 Hansson ilmaisi sosiaalidemokraattien näkemyksen yhteiskunnasta:


title: Kansankoti

text: Hanssonin jälkeen samaa politiikkaa jatkoi 1960-luvun lopulle saakka pääministeri Tage Erlander. Sosiaalidemokraattien mukaan kansankoti on demokraattinen hyvinvointiyhteiskunta, joka toimii yhteishengen ja yhteisyyden periaatteella. Tähän tarvitaan heidän mukaansa sosiaalipolitiikkaa, kuten yleinen sairausvakuutus, lapsilisät, työeläkejärjestelmä ja peruskoulu. Poliittiset vastustajat eivät useinkaan vastustaneet näitä uudistuksia sinänsä, mutta varoittelivat niiden kustannuksista ja verojen kiristymisestä.


title: Pietarsaaren paperitehdas

text: Pietarsaaren sellu- ja paperitehdas (ent. Wisapaper) on Billerud-konserniin kuuluva paperitehdas ja UPM-Kymmene Oyj-konserniin kuuluva sellutehdas Pietarsaaressa. Henkilöstöä on noin 86. Paperitehdas sijaitsee sellutehtaan vieressä (sellutuotanto 800 000 tonnia vuodessa). Sellutehtaalla työskentelee 300 henkilöä. Paperitehdas myytiin ruotsalaiselle Billerud-yhtiölle 1.2.2012.


title: Pietarsaaren paperitehdas

text: Erittäin valkoinen, konekalanteroitu sileä voimapaperi


title: Pietarsaaren paperitehdas

text: Valkoinen, konekalanteroitu sileä voimapaperi


title: Pietarsaaren paperitehdas

text: Valkoinen, joustava säkkipaperi


title: Pietarsaaren paperitehdas

text: Valkoinen tai ruskea kiillottamaton voimapaperi


title: Pietarsaaren paperitehdas

text: Ruskea, kiillotettu voimapaperi


title: Kuolajoki

text: Kuolajoki on:


title: Mika Ihamuotila

text: Mika Risto Ihamuotila (s. 7. lokakuuta 1964 Helsinki) on Sampo-pankin ja Marimekon entinen toimitusjohtaja. Vuodesta 2015 lähtien hän on toiminut Marimekon hallituksen puheenjohtajana. Koulutukseltaan Ihamuotila on kauppatieteiden tohtori.


title: Mika Ihamuotila

text: Mika Ihamuotila opiskeli SYP:n tohtoriohjelmassa. Vuonna 1994 väitelleen Ihamuotilan väitöskirjan aihe oli “"Yrityksen omistus, pääomarakenne ja investoinnit - teoria ja sen todentaminen käytännössä" (engl. "Corporate ownership, capital structure and investment: a theory and evidence.") Ihamuotila on vieraillut tutkijana Yalen yliopistossa.


title: Mika Ihamuotila

text: Ihamuotila oli vuosina 1996-2006 talousvaikuttaja Björn Wahlroosin oikea käsi. Ihamuotila valittiin Suomen Pankkiyhdistyksen hallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2004. Hän työskenteli Mandatum-pankissa johtajana ja sittemmin pankkijärjestelyjen jälkeen Sampo-konsernin johtotehtävissä. Hän kuitenkin sairastui vakavasti lokakuussa 2006 aivokasvaimeen, joutui vaikeaan leikkaukseen, jota seurasi pitkä toipilasaika. Kun Sampo ilmoitti myyvänsä pankkinsa tanskalaiselle Danske Bankille marraskuussa 2006, Ihamuotila ilmoitti kaupan julkistamistilaisuudessa, että hän ei jää pankin palvelukseen vaan siirtyy Sampo-konserniin, kuten myöhemmin myös yksityispankki Mandatumin johtaja Juhani Elomaa. Ihamuotilan tilalle Sammon toimitusjohtajaksi nousi varatoimitusjohtaja Ilkka Hallavo.


title: Mika Ihamuotila

text: Lokakuun lopussa 2007 Ihamuotila osti Kirsti Paakkaselta sekä eläkeyhtiö Varmalta 13 prosentin osuuden Marimekosta. Osakekohtainen kauppahinta oli noin 12 euroa ja osakkeet olivat hänen omistamansa Muotitila Oy:n hallussa. Samalla Ihamuotila ilmoittavansa optiosta nostaa omistusosuutensa 23 prosenttiin vuonna 2008, joka takasi hänelle toimitusjohtajan paikan. Ihamuotila kertoi, että "”--Marimekkoa kehitetään pitkällä aikajänteellä”" ja jatkoi, että "”-- viiden tai kymmenen vuoden tähtäimellä uskon, että Marimekko on hyvä sijoituskohde. Tuotanto pysyy Suomessa"", hän vakuutti.


title: Mika Ihamuotila

text: Maaliskuussa 2008 Ihamuotila kertoi, että vuoden 2008 yrityksen kasvu tulee kodin tavaroista, esineistä, ulkomailta ja uusista asiakasryhmistä. Ihamuotila uudisti Marimekon johtoryhmän: hallituksessa toimii mainostoimistoguru Ami Hasan, muotoilujohtaja Joakim Karskeen Nokiasta ja Konecranesin toimitusjohtaja Pekka Lundmark. Vanhasta hallituksesta jatkoivat vain Itellan johtaja Tarja Pääkkönen. Kirsti Paakkasen taloon tuomat suunnittelijat Jukka Rintala ja Jaana Parkkila siirrettiin syrjään.


title: Mika Ihamuotila

text: Pari viikkoa Marimekon tulosvaroituksen jälkeen vuoden 2009 alussa uutisoitiin, että Ihamuotilan omistama Muotitila ei käytäkään vuonna 2007 sovittua optiota omistusosuuden nostosta, koska ”- - (hän) ei 'kyennyt' hankkimaan rahoitusta osakekaupalle”. Paakkanen piti Ihamuotilan toimintaa luottamuksen menetyksenä. Toisaalta Ihamuotila totesi, että hänellä ei ollut velvoitetta ostaa osakkeita. Talouskriisin myötä Marimekon osakkeiden arvo rojahti reilussa vuodessa kolmanneksen. Ihamuotilan Muotitilan tulot olivat peräisin lähes yksinomaan Marimekon osakkeiden osinkotuotoista. Marraskuussa 2010 Marimekko oli jo pörssin kannattavimpia yrityksiä ja se avasi uusia myymälöitä ulkomaille.


title: Mika Ihamuotila

text: Ihamuotila joutui neurokirurgiseen uusintaleikkaukseen keväällä 2011.


title: Mika Ihamuotila

text: Ihamuotila on ollut useana vuonna Suomen hyvätuloisimpien joukossa. Ihamuotilan ansiot vuonna 2010 olivat 341 000 euroa.


title: Mika Ihamuotila

text: Mika Ihamuotila oli 20 vuotta naimisissa taidehistorioitsija Helena Ihamuotilan (o.s. Mandelin) kanssa. Heillä on neljä poikaa.. Mika Ihamuotila omistaa serkkujensa kanssa Histan sukukartanon Espoossa.


title: Mika Ihamuotila

text: Mika Ihamuotilan isä Risto Ihamuotila toimi Helsingin yliopiston kanslerina. Mika Ihamuotilan isoisä oli ministeri Veikko Ihamuotila. Hänen äitinsä Kristiina Ihamuotila on tekstiilitaiteilija.


title: Mika Ihamuotila

text: Ihamuotila kertoo harrastavansa lukemista, tennistä, saaristoa ja Alppeja.


title: Juhani Pohjanmies

text: Jalmari Juhani Aleksanteri Pohjanmies, vuoteen 1905 Lindfors, (19. elokuuta 1893 Helsinki – 22. marraskuuta 1959 Hollola) oli suomalainen säveltäjä, urkutaiteilija ja soitinrakentaja.


title: Juhani Pohjanmies

text: Pohjanmiehen vanhemmat olivat mekaanikko Gustaf Aleksander Lindfors ja Anna Vilhelmiina Popenius. Pohjanmies kävi kansakoulun jälkeen käsityöläiskoulun, josta hän valmistui kanttori-urkuriksi 1914. Leipzigin konservatoriossa Pohjanmies opiskeli 1922. Hän oli 1920–1924 Jyväskylän amatööriorkesterin johtajana ja työskenteli urkurina Jyväskylän kaupunkiseurakunnassa 1919–1928. Pohjanmies toimi Jyväskylässä myös oppikoulujen laulun- ja soitonopettajana, säveltäjänä ja kuoronjohtajana, samoin kuin "Etelä-Suomen Sanomien" ja "Keskisuomalaisen" musiikkikriitikkona. Muutettuaan Jyväskylästä Pohjanmies toimi 1936–1942 Kangasalan urkutehtaassa suunnittelijana ja piirtäjänä sekä apulaisjohtajana. Hänen suunnittelemiaan ovat muun muassa Oulun tuomiokirkon sekä Varkauden ja Savonlinna-Säämingin kirkkojen urut, yhteensä hän suunnitteli noin 50 kirkko- ja konserttiurut.


title: Juhani Pohjanmies

text: Pohjanmies muutti 1942 Lahteen, jossa hän toimi opettajana kaupunkiin sijoittuneessa Viipurin musiikkiopistossa. Hän jatkoi myös säveltäjän työtä, vuodesta 1945 alkaen vapana taiteilijana. 1940-luvun lopulla Pohjanmies kirjoitti myös kolme tieteisromaania. Vuonna 1947 hän muutti perheineen Hollolan Vanha-Hannukkalaan, jossa hän vietti viimeiset vuotensa. Pohjanmiehen kotimuseo sijaitsee nykyisin Hollolan Sairakkalassa.


title: Juhani Pohjanmies

text: Pohjanmiehen sävellystuotanto koostuu kantaateista, noin 40 kuorolaulusta, 95 lastenlaulusta, näytelmämusiikista, hengellisistä duetoista sekä piano- ja urkuteoksista. Hän on säveltänyt muun muassa Multian kotiseutulaulun, "Multian laulun" Einari Vuorelan tekstiin. Tunnetuin hänen sävellyksistään on kuitenkin 1920-luvulla hänen salanimellä raumalaisen kirjailijan Unto Koskelan runoon säveltämänsä "Kuubalainen serenadi", jonka pohjalta Ville Salminen on ohjannut elokuvan "Rion yö" (1951). "Kuubalaisen serenadin" levytti ensimmäisenä Ture Ara vuonna 1942, sittemmin mm. Kauko Käyhkö vuonna 1951, Tapio Rautavaara vuonna 1965 ja Pauli Räsänen vuonna 1969. Hänen sävellyksiään ovat muun muassa:


title: Chaim Topol

text: Chaim Topol (; monesti vain Topol; s. 9. syyskuuta 1935) on israelilainen näyttelijä. Hän syntyi sabrana Tel Avivissa ja aloitti uran kotimaassaan jo ennen kansainvälistä läpimurtoaan.


title: Chaim Topol

text: Topol tuli tunnetuksi varsinkin musikaalista "Viulunsoittaja katolla" (1964) ja siitä tehdystä elokuvasta (1971). Hän voitti Golden Globen ja oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi. Teatterinäyttämöllä hän ehti omien sanojensa mukaan esittää Viulunsoittajaa yli 3 500 kertaa. Viimeisen kerran hän esitti maitomies Tevyen roolia 77-vuotiaana vuonna 2009.


title: Chaim Topol

text: Topolin myöhempien roolien joukkoon lukeutuu osa elokuvassa "Left Luggage" (1998). Hän on esiintynyt myös James Bond -elokuvassa "Erittäin salainen" (1981).


title: A Better Tomorrow

text: A Better Tomorrow ("Ying hung boon sik") on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi John Woo ja pääosissa ovat Lung Ti, Leslie Cheung ja Chow Yun-Fat. Elokuvasta on tehty jatko-osa vuonna 1987 ja kokonaan uusi eteläkorealainen versio vuonna 2010.


title: A Better Tomorrow

text: Elokuva kertoo kahdesta veljeksestä Tse Ho Sungista ja Tse Kit Sungista. Ho työskentelee iso rikollisjärjestölle, kun taas Kit on juuri valmistumassa poliisiksi. Ho aikoo kuitenkin lopettaa rikollisen uransa, sillä hän lupasi sen kuolevalle isälleen, eikä halua, että hänen maineensa pilaisi Kitin poliisiksi tulon mahdollisuudet, sillä Kit ei tiedä Ho'n hämäristä taustoista. Ho aikoo hoitaa vielä yhden keikan ja jättää kaiken taakseen, mutta joutuukin petetyksi ja joutuu vankilaan. Kun Kit kuulee tämän, veljesten suhde kariutuu oitis.


title: A Better Tomorrow II

text: A Better Tomorrow II ("Ying hung boon sik II") on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva joka on jatko-osa vuoden 1986 elokuvalle "A Better Tomorrow". Elokuvan ohjasi John Woo ja pääosissa ovat Lung Ti ja Yun-Fat Chow.


title: A Better Tomorrow II

text: Elokuva kertoo vankilassa istuvasta Ho Tse Sungista, jolle tarjotaan mahdollisuutta vapautukseen. Mutta ehdot ovat kovat, Ho'n pitäisi soluttauta rikollisjärjestöön ja paljastamaan entisen työtoverina ja ystävänsä, Lung Sin toimet. Ho ei kuitenkaan aio pettää ystäväänsä ja kieltäytyy tehtävästä. Mutta Ho'n kuullessa että hänen veljensä Kit, soluttautuu jengiin paljastakseen Lung Sin, päättää Ho hyväksyä hänelle tarjotun mahdollisuuden suojellakseen veljeään.


title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Kuusaansaaren paperitehdas oli nykyisen Kymin paperitehtaan edeltäjä Kouvolan Kuusankoskella, Kymenlaaksossa. Kuusankoski Ab paperitehtaan perustivat Carl Robert Mannerheim, Samuel Werner von Troil ja 32 muuta turkulaista osakasta, lähinnä virkamiehiä, kauppiaita ja tehtailijoita 27.12.1871. Ensimmäinen paperikone käynnistyi 2.7.1873. Tehtaat fuusioituivat Kymin Osakeyhtiön ostaessa Voikkaan (Tampereen Kattohuopatehdas Oy) ja Kuusankoski Oy:n 3.3.1904. Voikkaan tehtaan omistaja Rudolf Elving nimitettiin toimitusjohtajaksi. Tehtaalla oli parhaimmillaan 5 paperikonetta. Viimeiset tehdasalueella toimineet paperikoneet (PK1-PK2) pysäytettiin joulukuussa 2005. Viimeisenä tuotannossa oli PK2, joka tuotti viimeiset paperitonninsa 21.12.2005. Molemmat paperikoneet purettiin vuoden 2008 aikana ja suojelluissa tehdasrakennuksissa ei ole enää paperikoneita tai muuta koneistoa.


title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Kuusaansaari sijaitsee Kymintehtaan tehdasalueella. Tehtaan sisäisesti se tunnettiin pitkään Y-osastona (Yankee) ja Kuu.Pap. Y-lyhenteellä.


title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Viimeisimmät paperikoneet PK1 ja PK2 työllistivät sulkemisvaiheessa noin 70 työntekijää.


title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: PK1 ja PK2 tuotanto oli yhteensä noin 20 000 t vuodessa.


title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Tehdasalueella toimi vuosina 1918-1960 Kuusankosken ja Voikkaan tehdasalueet yhdistänyt 5,5 km:n mittainen kapearaiteinen rautatie. Radasta on jäljellä suojeltu tallirakennus Voikkaan tehdasalueella, yksi moottoriveturi ja kaksi matkustajavaunua Jokioisten museorautatiellä. Lisäksi säilyneenä ovat radalla liikennöineet kaksi umpitavaravaunua sekä kaivinkoneen kuljetusta varten oleva raskaskuljetuslavetti.


title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Tehdasalueelle rakennettiin myös leveäraiteinen rautatieyhteys. Vaihtotyöt hoidettiin UPM-Kymmenen omilla vetureilla.


title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Tehdasalueen vaihtotöissä käytettiin keltaiseksi maalattuja teollisuusvetureita. Aiemmin samoja vetureita käytettiin yhdessä Voikkaan paperitehtaan kanssa. Vaihtotyöt UPM-Kymmene Oyj:n omalla kalustolla loppuivat Kuusankoskella vuodenvaihteessa 2008-2009.


title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Tehtaalla on ollut myös muita vetureita.


title: Kymintehdas

text: Kymintehdas oli nykyisen Kymin paperitehtaan edeltäjä Kouvolassa Kymenlaaksossa. Axel Wilhelm Wahrenin perustamassa tehtaassa käynnistyi ensimmäinen paperikone 18.5.1874. Tehtaat fuusioituivat Kymin Osakeyhtiön ostaessa Voikkaan (Tampereen Kattohuopatehdas Oy) ja Kuusankoski Oy:n 3.3.1904. Tehtaan sisäisesti paperikoneet tunnettiin F-osastona ja päällystyslaitos C-osastona (Coater). Tämän lisäksi alueella toimi Kuusaansaaren paperitehdas (Y-osasto).


title: Kymintehdas

text: Kymintehtaan viimeiset toiminnassa olleet koneet olivat PK4 (pysähtyi Vappuna 1989), päällystyskone C2 (pysähtyi jouluna 1998) ja PK1-PK2 Kuusaansaaressa (pysähtyivät jouluna 2005).


title: Kymintehdas

text: Tehtaassa valmistettiin wc-paperia vuosina 1948-1962.Suurin osa rakennuksista on purettu, kuivauskoneen halli (nyk. varastotilaa ja Metso Minerals) sekä kuorimon rakennukset (nyk. UPM:n kuljetusosasto) ovat uusiokäytössä.


title: Kymintehdas

text: Ympäri tehdasaluetta aiemmin rakennetut viisi vanhaa kattilalaitosta korvasi vuonna 1933 Kymin höyry(voimalaitos) eli keskuskattilahuone. Sen tiilinen savupiippu oli 122,5 metriä korkea, eli valmistumisaikanaan Suomen korkein. Piippua on myöhemmin madallettu 1,5 metrillä, joten nykyisin se on enää 121-metrinen.


title: Kymintehdas

text:
Turbiinit:
2 turbiini-generaattoria


title: Kymintehdas

text: Kymintehtaan höyrykattilat korvasi Kuusanniemen tehdasalueelle rakennettu Kymin Voiman lämpövoimalaitos vuonna 2002, vaikkakin vanhimmat kattilat (K1-4) oli poistettu käytöstä jo 1980-luvulla. Arkkitehti Bertel Liljequistin suunnittelema, vuosina 1932–35 rakennettu punatiilinen ja rautabetonirunkoinen vanhempi voimalarakennus on toistaiseksi entisellään ja vailla käyttöä. Uudemmat kattilat K5 ja K6 purettiin vuonna 1955 valmistuneine rakennuksineen vuonna 2005.Kuusaanlammen ja Kymintehtaan välillä toimi 1898–1912 488 mm:n raidelevyinen sähkörata, sekä vuosina 1912–1918 Kuusankosken tehtaan sisäinen 600 mm:n puunsiirtorata.


title: Kymintehdas

text: Kuusankosken ja Voikkaan tehdasalueet yhdisti 5,5 km:n mittainen kapearaiteinen rautatie vuosina 1918-1960. Radasta on jäljellä suojeltu tallirakennus Voikkaan tehdasalueella, yksi moottoriveturi ja kaksi matkustajavaunua Jokioisten museorautatiellä. Lisäksi säilyneenä ovat radalla liikennöineet kaksi umpitavaravaunua sekä kaivinkoneen kuljetusta varten oleva raskaskuljetuslavetti.


title: Kymintehdas

text: Kymiyhtiö rakennutti yksityisen yhdysradan Savonradalta Tanttarista Kymintehtaalle 1892. Kymintehtaan pysäkille oli myös henkilöliikennettä v. 1949 asti. Tehdasalueella sijaitsevan, 1950-luvulla rakennetun veturitallin on sanottu olevan Suomen korkein. Siinä on viime vuosina toiminut rautatiekalustoa huoltava ja korjaava Teräspyörä Oy. Kymintehtaan paperivaraston ja klooritehtaan säiliövaunujen vaihtotyöt hoidettiin UPM-Kymmenen omilla vetureilla.


title: Kymintehdas


title: Kymintehdas


title: Athenaios

text: Athenaios (, "Athếnaios Naukratios"; ) (100- ja 200-lukujen vaihde) oli antiikin kreikkalainen reetori ja grammaatikko, joka oli kotoisin Naukratiksesta Egyptistä ja joka toimi kirjastonhoitajana Roomassa.


title: Athenaios

text: Athenaioksen tiedetään kirjoittaneen historiateoksen Syyrian kuninkaista ja tutkielman "thratta"-kaloista, jotka Arkhippos ja muut komediakirjailijat mainitsevat. Kummatkin näistä teoksista ovat kadonneet. Tunnetuin ja merkittävin Athenaioksen säilynyt teos on "Deipnosofistai" (lat. "Deipnosophistae"), jonka nimi voidaan kääntää ”Päivällisfilosofeiksi” tai ”Oppineiden pidoiksi”. Nykyaikaan säilyneessä muodossa se käsittää viisitoista kirjaa. Ensimmäiset kaksi kirjaa sekä osat kirjoista III, XI ja XV ovat säilyneet vain tiivistelminä. Muuten teos vaikuttaa säilyneen kokonaisuudessaan. Teos kertoo varakkaan ylipapin Publius Livius Larensiksen järjestämistä monipäiväisistä pidoista, johon osallistuvat aikakauden merkittävimmät kulttuurihenkilöt. Teos on kokoelma sekalaista tietoa, pääasiassa liittyen ruokapöytään, mutta se sisältää huomioita myös muun muassa kielestä ja kirjallisuudesta, musiikista, lauluista, tansseista, peleistä ja kurtisaaneista. Teos on täynnä lainauksia kirjailijoilta, joiden teoksia ei ole säilynyt muuten. Athanaios lainaa yli tuhatta kirjailijaa ja esittää heiltä 10 000 tekstikatkelmaa. Ne ovat peräisin 2 500 eri teoksesta. Kirjailija kehuu lukeneensa 800 keskikomediaan kuuluvaa näytelmää.


title: Athenaios

text: Teoksen juoni on monimutkainen ja kehnosti esitetty. Se esittää olevansa teoksen kirjoittajan selonteko ystävälleen Timokrateelle oppineen taiteidensuosijan Laurentiuksen (tai Larentiuksen) talossa pidetyistä pidoista. Näin se on Platonin tyyliin kirjoitettu dialogi dialogin sisällä, mutta keskustelu on tarpeeksi pitkä, jotta se kattaisi useita päiviä, vaikka sen esitetäänkin tapahtuneen yhtenä päivänä. Pitojen kahdenkymmenenyhdeksän vieraan joukkoon kuuluvat muun muassa Galenos ja Ulpianus, mutta kaikki ovat todennäköisesti fiktiivisiä hahmoja, eikä suurin osa ota osaa keskusteluun. Vieraita pyydetään kuitenkin tuomaan mukanaan katkelmia runoilijoilta, ja näitä luetaan ääneen ja niistä keskustellaan ruokapöydän ääressä.


title: Athenaios

text: Kokonaisuudessaan teos on lähinnä kömpelö väline esitellä kirjoittajan laajaa ja monipuolista lukeneisuutta. Teoksen suurimmat arvot eivät olekaan taiteelliset, vaan siinä, että sen osana on säilynyt paljon katkelmia ja tietoa, jotka muuten olisivat kadonneet kokonaan. Ilman Athenaiosta monia kreikkalaisia kirjailijoita, kuten Arkhestratosta, ei tunnettaisi lainkaan. Kirja XIII on merkittävä antiikin kreikkalaisen seksuaalisuuden tutkimuksen kannalta.


title: Anne Donovan

text: Anne Theresa Donovan (1. marraskuuta 1961 – 13. kesäkuuta 2018) oli yhdysvaltalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja.