title: Ketoukonsieni

text: Ketoukonsieni ("Lepiota oreadiformis") on pikku-ukonsieniin kuuluva kellomainen ja okranvärinen sienilaji. Sen heltat ovat valkoiset. Jalka on vaaleankeltainen ja siinä on heikko rengas. Ketoukonsieni kasvaa kedoilla ja tienvarsilla. Se on Suomessa melko harvinainen.


title: Pantaukonsieni

text: Pantaukonsieni ("Lepiota ignivolvata") on pikku-ukonsieniin kuuluva kartiomainen tai laakea sienilaji. Sen lakki on punaruskea ja suomupeitteinen. Heltat ovat valkoiset tai kermanvalkoiset. Sieni haisee ja maistuu pahalle eikä ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä Keski-Euroopassa. Sitä ei ole löydetty Suomesta.


title: Myrkkyukonsieni

text: Myrkkyukonsieni ("Lepiota brunneoincarnata") on kartiomainen, viininpunainen tai ruskea pikku-ukonsienilaji. Sen heltat ovat valkoiset tai kermanväriset. Jalka on kellanvalkoinen ja siinä on heikosti havaittava rengas. Sieni kasvaa metsänreunoissa varsinkin rikkoutuneissa paikoissa. Myrkkyukonsieni on nimensä mukaisesti myrkyllinen. Sen myrkyllisyys vastaa maassamme yleisestikin esiintyvää valkokärpässientä ja on täten hengenvaarallinen pienemmissäkin määrin nautittuna. Myrkkyukonsieni kasvaa Keski-Euroopassa, lajista ei ole Suomesta tehty löytöjä.


title: Shelly-Ann Fraser-Pryce

text: Shelly-Ann Fraser-Pryce (o.s. Fraser, s. 27. joulukuuta 1986 Kingston, Jamaika) on jamaikalainen pikajuoksija.


title: Shelly-Ann Fraser-Pryce

text: Fraser-Pryce juoksi Osakan MM-kilpailuissa alkuerissä Jamaikan 4 × 100 metrin viestijoukkueessa, joka sai lopulta hopeaa. Hän voitti Pekingin olympialaisissa 2008 kultaa 100 metrin juoksussa tuloksella 10,78 s. Jamaika saavutti kilpailussa kolmoisvoiton. hän voitti 100 metriä ajalla 10,94 s. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän voitti 100 metrin maailmanmestaruuden silloisella Jamaikan ennätysajalla 10,73 s. Hän on Gail Deversin jälkeen toinen naispikajuoksija, joka on voittanut sekä olympia- että MM-kultaa 100 metrillä. 4 × 100 metrin viestissä hän juoksi toisen osuuden Jamaikan voittaessa kultaa ajalla 42,06 s. hän sijoittui 100 metrillä toiseksi ajalla 10,89 s.


title: Shelly-Ann Fraser-Pryce

text: Fraser-Pryce antoi positiivisen dopingnäytteen Shanghain Timanttiliigan kilpailun yhteydessä 23. toukokuuta 2010. Kyseessä ei kuitenkaan ollut suoritusta parantava aine, vaan Fraserin taustajoukkojen mukaan juoksijalle oli annettu lääkitystä hammaskipuun. IAAF määräsi hänelle puolen vuoden kilpailukiellon, joka päättyi 7. tammikuuta 2011. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui 100 metrillä neljänneksi. Pikaviestissä hän juoksi avausosuuden toiseksi sijoittuneessa ja Jamaikan ennätyksen 41,70 s juosseessa joukkueessa.


title: Shelly-Ann Fraser-Pryce

text: Fraser-Price voitti Lontoossa 2012 toistamiseen olympiakultaa 100 metrillä ajalla 10,75. 200 metrillä hän sai hopeaa ennätyksellään 22,09. Pikaviestissä hän juoksi avausosuuden Jamaikan saadessa hopeaa maansa ennätysajalla 41,41. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän voitti kultaa 100 metrillä ajalla 10,71, 200 metrillä ajalla 22,17 sekä pikaviestissä, jossa hän juoksi ankkuriosuuden Jamaikan joukkueessa. Hän voitti sisäratojen maailmanmestaruuden 60 metrin juoksussa Sopotissa 2014 ennätyksellään 6,98. IAAF World Relays -kilpailuissa hän saavutti samana vuonna pronssia 4 × 200 metrin viestissä. Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 hän sai kultaa pikaviestissä. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 Fraser-Price voitti 100 metrin juoksun ajalla 10,76 ja juoksi ankkuriosuuden kultaa voittaneessa Jamaikan pikaviestijoukkueessa. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän saavutti pronssia 100 metrillä ajalla 10,86 ja juoksi ankkuriosuuden Jamaikan hopeajoukkueessa 4 × 100 metrin viestissä.


title: Shelly-Ann Fraser-Pryce

text: Hänen ennätyksensä 100 metrillä on 10,70 s vuodelta 2012 ja 200 metrillä 22,09 s samalta vuodelta. Hän on voittanut Jamaikan-mestaruuden 100 metrillä 2009, 2012 ja 2015 sekä 200 metrillä 2012 ja 2013.


title: Shelly-Ann Fraser-Pryce

text: Shelly-Ann Fraser avioitui tammikuussa 2011 Jason Prycen kanssa ja otti käyttöön yhdistelmänimen Fraser-Pryce.


title: Arnaldo da Silva

text: Arnaldo da Silva (s. 26. maaliskuuta 1964) on entinen brasilialainen yleisurheilija, joka kilpaili lähinnä 100 metrin juoksussa.


title: Arnaldo da Silva

text: Da Silvan paras saavutus on pronssimitali Atlantan kesäolympialaisissa 1996 4 x 100 metrin juoksussa, yhdessä Robson da Silvan, Edson Ribeiron ja André da Silvan kanssa.


title: Anastasian matti

text: Anastasian matti on shakkimattikuvio, jossa pelaaja tekee matin tornilla, ratsun vartioidessa laidassa olevan kuninkaan pakoruutuja ja sotilaan tukkiessa yhden pakoruudun. Diagrammissa on esitetty tyypillinen Anastasian matti.


title: Nykyaikainen viisiottelu kesäolympialaisissa 2004

text: Ateenan kesäolympialaisissa 2004 kilpailtiin kahdessa nykyaikaisen viisiottelun lajissa: miesten ja naisten henkilökohtaisessa kilpailussa. Suorituspaikkana oli Goudi Olympic Complex. Miesten kilpailu käytiin 26. elokuuta ja naisten 27. elokuuta. Molempiin lajeihin osallistui 32 urheilijaa.


title: Soutu ja suomalaiset

text: Tämä artikkeli kertoo kilpasoudusta suomalaisten näkökulmasta.


title: Soutu ja suomalaiset

text: Suomalaiset ovat saavuttaneet soudussa yhteensä seitsemän olympiamitalia, joista kolme on kultaisia. 1950-luvulla suomalaiset sousivat olympiamitaleja erityisesti neloskilpailuista. Pertti Karppinen sai peräti kolme kultaa 1970- ja 1980-luvuilla, ja nämä ovat edelleen Suomen ainoat kultamitalit lajista. Karppinen sai myös useita mitaleja MM-kisoista. Kun hän oli lopettanut uransa, suomalainen soutu vietti hiljaiseloa, kunnes 24 vuoden tauon jälkeen Minna Nieminen ja Sanna Stén palauttivat Suomen olympiamitalikantaan hopeamitalilla 2000 metrin kevyen pariairokaksikon kilpailussa Pekingin olympialaisissa 2008 .


title: Soutu ja suomalaiset

text: Soutu on toiminut myös joidenkin suomalaisten hiihtäjien sivulajina varsinkin 1950- 1960-luvuilla. Muun muassa Jorma Kortelainen ja Väinö Huhtala olivat tunnettuja sekä soudussa että hiihdossa.


title: Soutu ja suomalaiset

text: Suomessa järjestetään maailman suurimmaksi mainostettu soututapahtuma, puuveneillä käytävät Sulkavan Suursoudut. Tapahtuma ollaan järjestetty jo 41 kertaa, ja vuonna 2008 siihen osallistui lähes 8 000 soutajaa. Puuvenesoudussa järjestetään myös SM-kilpailuja, joissa kilpaillaan neljässä eri sarjassa, joiden matkat vaihtelevat kahden ja 58 kilometrin välillä.


Parhaan suoraan videolle julkaistun elokuvan Annie-palkinto on vuodesta 1994 lähtien joka vuosi jaettava palkinto edellisvuoden parhaalle suoraan videolle julkaistulle animaatioelokuvalle. Poikkeuksellisesti vuonna 2002 palkintoa ei jaettu ollenkaan.


title: Puistoukonsieni

text: Puistoukonsieni ("Lepiota cristata") on pikku-ukonsieniin kuuluva kartiomainen tai laakealakkinen ukonsienilaji. Lakki on punaruskeasuomuinen ja valkea. Heltat ovat valkoiset. Jalka on valkea tai ruskehtava. Sieni haisee kaasulle ja maistuu pahalta eikä ole ruokasieni. Se kasvaa puistonurmilla, puutarhoissa ja metsäteiden reunoilla melko yleisenä.


title: Metyylisalisylaatti

text: Metyylisalisylaatti on väritön tai kelta-punainen öljymäinen neste, jolla on tunnusomainen haju. Metyylisalisylaatin kemiallinen kaava on CHO. Siitä käytetään myös nimiä "salisyylihapon metyyliesteri", "metyyli-2-hydroksibentsoaatti", "2-(metoksikarbonyyli)fenoli" ja "Wintergreen-öljy". Metyylisalisylaatti on esteri. Monet kasvit, esimerkiksi metsätähti tuottavat metyylisalisylaattia.


title: Metyylisalisylaatti

text:
Metyylisalisylaatin moolimassa on 152,1494 g/mol, sulamispiste −8,6 °C, kiehumispiste 222 °C, leimahduspiste 96 °C c.c., itsesyttymislämpötila 451 °C ja CAS-numero 119-36-8. Aine liukenee veteen 20 °C:n lämpötilassa 0.07 g/100ml.
Metyylisalisylaatti reagoi voimakkaiden hapettimien ja vahvojen emästen kanssa.


title: Metyylisalisylaatti

text: Lyhytaikaisessakin altistumisessa metyylisalisylaatti voi ärsyttää silmiä ja ihoa. Aineelle altistumisesta voi seurata myös vaikutuksia keskushermostossa, viime kädessä šokki ja kuolema. Aine voi imeytyä elimistöön hengitysteitse, ihon läpi ja nieltynä. Aine on haitallista myös vesieliöille.


title: Metyylisalisylaatti

text: Metyylisalisylaattia voidaan valmistaa esteröimällä metanolista ja salisyylihaposta:


title: Metyylisalisylaatti

text: CHOH + HOCHCOOH → HOCHCOOCH + HO


title: Frank Anderson

text: Frank Ross Anderson (1928 – 1980) oli kanadalainen shakinpelaaja ja kansainvälinen mestari. Hän oli erikoistunut tietokoneshakkiin. Anderson syntyi Kanadassa ja pelasi maansa joukkueessa kolmissa shakkiolympialaisissa: 1954, 1958 ja 1964. Vuosina 1954 ja 1958 hän teki parhaan tuloksen toiselta pöydältä.


title: Hugo Gunckel Lüer

text:
Hugo Gunckel Lüer (10. elokuuta 1901, Valdivia – 17. kesäkuuta 1997, Santiago de Chile) oli chileläinen kasvitieteilijä, professori ja farmaseutti. Hän opiskeli ensin Concepciónin yliopistossa farmasiaa ja työskenteli sen jälkeen eri apteekeissa. Lüer toimi myös Araucarían alueellisen museon johtajana vuodesta 1940 alkaen. Lisäksi hän oli mukana useissa eri järjestöissä, tuntiopettajana kouluissa ja jopa joidenkin koulujen johtajana. Harrastuksenaan hän keräili kasveja.
"Bromus gunckelii" Matthei


title: Gerald Anderson

text: Gerald Frank Anderson (1898 – 1983) oli englantilainen shakkitehtävien laatija, joka oli kotoisin Etelä-Afrikasta. Hänet tunnetaan parhaiten kolmesiirtoisista ja satushakkitehtävistä. Anderson julkaisi vuonna 1924 120 laatimaansa tehtävää nimellä "Adventures of my Chessmen (1914–1923)". Vuonna 1938 hän alkoi laatimaan Kriegspiel-tehtäviä ja julkaisi niitä vuonna 1959 kokoelmassa "Are There Any?". Anderson työskenteli myös Britannian ulkoasiainministeriössä ja Washingtonin lähetystössä.


title: Gerald Anderson

text: Andersonin kunniaksi julkaistiin vuonna 1974 sadankahdentoista tehtävän kokoelma nimeltä "A Tribute to G. F. Anderson".


title: Romeo & Rafael Desperados

text: Romeo & Rafael Desperados oli MTV3:n netti-tv:ssä elo-lokakuussa 2008 esitetty kymmenenosainen "Salattujen elämien" spin-off -sarja. Kesällä 2008 kuvattu sarja tehtiin ainoastaan internetiä varten ja tuotettiin MTV3:n netti-tv:hen.


title: Romeo & Rafael Desperados

text: Sarjan jaksot nähtiin uusintana MTV3 Katsomossa 17. heinäkuuta – 1. elokuuta 2012.


title: Romeo & Rafael Desperados

text: 1. elokuuta 2018 sarjan kaikki jaksot julkaistiin MTV Katsomoon.


title: Romeo & Rafael Desperados

text: Veljekset Romeo ja Rafael Aro pakenivat Suomesta keväällä 2008. Helena Kuulan antamien rahojen turvin he lähtivät pakomatkalle ja jättivät Maijan tämän äidille, Emmalle. Ongelmia syntyy matkan varrella useita: veljekset eivät tiedä, missä maassa ovat ja menettävät rahansa pikkurikollisille.


title: Romeo & Rafael Desperados

text: Lopulta pakomatka päättyy ja veljekset päätyvät Las Vegasiin ja saavat sieltä töitä: Rafael pääsee kokiksi ja Romeo tarjoilijaksi. Emma tuo Maijan takaisin Romeolle.


title: Romeo & Rafael Desperados

text: "Romeo & Rafael Desperados" kuului maksulliseen Salatut elämät -tuotteeseen. Joka maanantai julkaistiin uusi jakso ja sen sai katsoa ostamalla seuraavan päivän Salatut elämät -jakson ennakkoon. Lisäksi internetiin lisättiin lisämateriaalia kuvauksista. Kun sarjan kaikki kymmenen jaksoa oli julkaistu, sarjan jaksot olivat katsottavissa ilmaiseksi.


title: Shallow Believer

text:
Shallow Believer on amerikkalaisen rockyhtyeen The Usedin 19. helmikuuta 2008 digitaalisesti julkaistu EP.
Se on kokoelma singlejen b-puolia kolmelta aikaisemmalta pitkäsoitolta. EP:n nimi tulee "Slit Your Own Throat" -kappaleen sanoista.


Berliner Elektronenspeicherring-Gesellschaft für Synchrotronstrahlung m. b. H. (BESSY) on synkrotroni Berliinissä. Se aloitti toimintansa tutkimusyrityksenä, joka tuotti synkrotronisäteilyä tieteen ja teollisuuden tutkimuskäyttöön. Yritys perustettiin 5. maaliskuuta 1979 synkrotronin rakentamista ja ylläpitämistä varten, ja se yhdistyi Hahn Meitner -instituutin kanssa 1. tammikuuta 2009 muodostaen uuden Helmholtz-Zentrum Berlin -instituutin.


title: Berliner Elektronenspeicherring-Gesellschaft für Synchrotronstrahlung

text: Nimi BESSY yhdistettiin yleensä BESSYn ylläpitämään synkrotroniin pikemminkin kuin itse yritykseen. Ensimmäinen BESSYn rakennuttama synkrotroni, BESSY I, aloitti toimintansa 19. joulukuuta 1981 Wilmersdorfin kaupunginosassa Berliinissä. Synkrotroni tuotti ultravioletti- ja röntgensäteilyä. Sen ympärysmitta oli noin 60 metriä. Se jatkoi toimintaansa vuoteen 1999, jolloin se kustannussyistä lopetettiin, kun BESSYn uusi synkrotroni Berliinin Adlershofin kaupunginosassa oli aloittanut toimintansa. Suuri osa BESSY I:stä purettiin ja lahjoitettiin vuonna 2001 SESAME-projektille ("Synchrotron-light for Experimental Science and Applications in the Middle East"), joka rakentaa UNESCO-projektin osana Lähi-idän ensimmäisen synkrotronin Jordaniaan.


text: BESSY II -synkrotronisäteilylähteen rakentaminen Adlershofiin aloitettiin 1993, ja ensimmäiset tieteelliset kokeet sen tuottamalla synkrotronisäteilyllä tehtiin lokakuussa 1998. Se on niin sanottu kolmannen sukupolven synkrotroni. BESSY II:n ympärysmitta on 240 metriä, ja sitä käyttää noin 50 sädelinjaa. Vuosittain synkrotronilla vierailee yli 2500 tutkijaa. BESSY II:n toiminnasta vastaa Helmholtz-Zentrum Berlin.


title: Forssan yhteislyseo

text: Forssan yhteislyseo on Forssan kaupungissa toimiva Forssan seutukunnan ainoa lukio. Oppilaitos on Suomen ensimmäinen maaseudulle perustettu oppikoulu. Yhteislyseo on perustettu vuonna 1899 ja keisarillisen senaatin toimiluvan se sai tammikuussa 1900. Vuonna 2009 Forssan yhteislyseo vietti 110-vuotisjuhlia.


title: Forssan yhteislyseo

text: Vuonna 1948 oppikoulusta tuli valtion oppilaitos, ja samalla se otti käyttöön nimen "Forssan yhteislyseo". Lukion nimi ehti muuttua pariin otteeseen, mutta yhteislyseon vanha nimi otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1998 silloisten Linikkalan lukion ja Kuhalan lukion yhdistymisen myötä.


title: Forssan yhteislyseo

text: Lyseota hallinnoi seutukunnallinen johtokunta. Sopimuskuntia ovat Forssa, Humppila, Jokioinen ja Tammela. Lyseossa on oppilaita myös Ypäjältä, josta monet käyvät kuitenkin Loimaan lukiota. Lyseolla suorittaa kaksois- ja kolmoistutkintoa Ypäjän Hevosopiston ja Forssan ammatti-instituutin opiskelijoita. Lukiossa toimii Urheiluakatemia ja Kuvataide- ja muotoilulinja. Lukiolla on 2000-luvun alussa monia kansainvälisiä yhteistyötahoja, esimerkiksi Saksassa ja Keniassa.


title: Forssan yhteislyseo

text: Lukion rehtorina on toiminut keväästä 2001 alkaen FT Simo Veistola. Lukiosta valmistuneita ylioppilaita ovat muun muassa säveltäjä Kalevi Aho ja 2010-luvulla ministerinä toiminut Sanni Grahn-Laasonen.


title: Forssan yhteislyseo

text: Aluksi lyseo toimi väliaikaistiloissa, kunnes se vuonna 1906 sai ensimmäisen oman toimitalonsa, jonka on suunnitellut arkkitehti Yrjö Sadeniemi. Jugend-osana tunnettuun rakennukseen Sadeniemi suunnitteli samaan tyyliin laajennusosan, joka valmistui 1923. Ensimmäinen rakennus oli alun perin suunniteltu kokonaan hirsiseksi, mutta keskustelujen perusteella alakerroksen materiaaliksi päätettiin tiiliSisäosissa oli väreiksi alun perin valittu tummahkoja ajan henkisiä värejä, punaista, ruskeaa ja vihreää, mutta vuonna 1928 kaikki peitettiin vaalealla maalilla.


title: Forssan yhteislyseo

text: Arkkitehti Einari Wennervirran suunnittelema lyseorakennuksen kivinen funkkis-osa rakennettiin jugend-osan jatkoksi vuonna 1958. Rakennuksiin tehtiin peruskorjaus vuosina 2010–2011, jonka jälkeen sekä jugend- että funkkis-osat ovat olleet lukion käytössä. Ennen peruskorjausta jugend-osassa toimi Linikkalan ala-aste.


title: Bessy

text: Bessy voi tarkoittaa:


title: Ballarat (Yhdysvallat)

text: Ballarat on vuonna 1896 perustettu, nykyisin lähes asumaton kaupunki Inyon piirikunnassa Kaliforniassa. Se autioitui vähitellen 1900-luvun alkupuolella.


title: Ballarat (Yhdysvallat)

text: Kaupunki perustettiin Panamint Rangen kanjonien kaivoksien huoltopaikaksi. Nimensä kaupunki sai Australian Victoriassa sijaitsevan kultakaivoskaupunki Ballaratin mukaan. Vuosina 1897–1905 Ballaratissa oli 400–500 asukasta, ja siellä oli seitsemän saluunaa, kolme hotellia, Wells Fargon asema, posti, koulu, vankila ja ruumishuone. Kaupungin hiipuminen alkoi, kun sen itäpuolella oleva Ratcliffin kaivos supisti toimintaansa. Muutkin kaivokset alkoivat hiipua, ja Ballaratin postitoimisto lopetti vuonna 1917. Nykyisin Ballaratissa asuu vakituisesti pari ihmistä. Charles Manson asui 1960-luvulla "perheineen" Barkerin karjatilalla Ballaratin eteläpuolella.


title: Viharikos

text: Viharikos on rikos, joka tehdään kansalliseen, uskonnolliseen, etniseen, seksuaaliseen tai vastaavaan kansanryhmään kuuluvaa ihmistä kohtaan kyseiseen ryhmään kuulumisen vuoksi. Viharikos on useassa maassa rangaistusta koventava tekijä.


title: Viharikos

text: Viharikos voi kohdistua myös enemmistöön.


title: Viharikos

text: Helsingin Sanomien oikeustoimittaja Susanna Reinbothin mukaan peruslähtökohta eurooppalaisessa oikeuskäytännössä on se, että mitä suurempaa yleistä merkitystä asialla on, sitä vapaammin siitä saa puhua. EIT on tehnyt eron faktaväitteiden ja mielipiteiden välillä, mutta mielipidekin voi olla sananvapausartiklan vastainen, jos sen tueksi ei esitetä tarpeellisia perusteluja. Reinboth vetoaa ihmisoikeussopimuksen 17. artiklaan, jossa kielletään muun muassa sopimuksen 10. artiklan turvaaman sananvapauden väärinkäyttö.


title: Viharikos

text: Erään venäläisen lehden päätoimittaja ei saanut EIT:ssä ymmärrystä juttusarjalleen, jossa esitettiin totena juutalaisten salaliittoa, joka oli suunnattu Venäjän kansaa vastaan. EIT katsoi, että tällainen yleistävä, kiihkeä hyökkäys yhtä etnistä ryhmää kohtaan oli vakava ihmisoikeussopimuksen perusarvojen loukkaus ja kyseessä viharikos. Samaten eräässä Ranskaa koskeneessa ratkaisussaan EIT katsoi, että holokaustin kieltäminen oli vakava loukkaus juutalaisia kohtaan ja yllytti vihaan heitä vastaan.


title: Viharikos

text:
Belgiaa koskeneessa päätöksessään EIT katsoi, ettei sharia-lakia ajanut islamisti, joka yllytti "antamaan opetuksen" ei-muslimeille teki viharikoksen, tässä tapauksessa demografista enemmistöä vastaan.
EIT:n mukaan oli eri asia, onko mainetappiosta kärsinyt osapuoli yksilö vai kaupallinen yritys. Tällä perusteella EIT:n mukaan oli sallittua nimittää erään unkarilaisen yrityksen tuotteita ulosteeksi.


title: Viharikos

text: Suomen rikoslain 6 luvun 5 §:n rangaistuksen koventamisperusteet antavat mahdollisuuden rangaistuksen pidentämiseen, jos kyseessä on viharikos. Kyseistä pykälää sovelletaan käytännössä harvoin. Pykälän tulkintaohjeena toimivat lain syrjintäsäännökset. Toistaiseksi viharikollisuutta ei tunnisteta lainsäädännössä omaksi rikollisuudenlajikseen.


title: Viharikos

text: Poliisi aloitti viharikosten tilastoinnin vuonna 2009. Tilastoinnin myötä poliisi ulottaa seurannan rasistisista rikoksista kaikkiin viharikoksiin. Tilastoitavan rikoksen motiivi voi olla myös uhrin uskonnollinen tausta, seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti tai vammaisuus. Tiedot kootaan rikosilmoitusten pohjalta. Tutkimustuloksista tehdään julkaisu, jonka on jatkossa tarkoitus ilmestyä vuosittain.


title: Viharikos

text: Hankkeen tavoitteena on tilastoinnin ja rikosilmoitusjärjestelmän kehittäminen viharikollisuuden osalta. Tulosten valmistuttua ryhdytään selvittämään muun muassa, mitä mahdollisia uudistuksia niiden pohjalta olisi syytä tehdä. Sisäasiainministeriön kansliapäällikkö Ritva Viljanen totesi Kansainvälisenä homofobian vastaisena päivänä 2009 seuraavan: ”Onkin aika miettiä, olisiko myös Suomen lainsäädännössä tunnistettava viharikollisuus omana lajinaan.”


title: Viharikos

text: Vuonna 2014 tehtiin Suomessa ensimmäisen kerran murha, jonka syynä oli rasistinen viha. Siinä etniseen vähemmistöön kuuluva 16-vuotias poika puukotti kantaväestöön kuuluvaa 60-vuotiasta miestä kaulaan.


title: Viharikos

text: Poliisin tietoon tuli vuonna 2017 yhteensä 57 sellaista väkivaltarikosta tai siihen yllyttämistä, jonka taustalla oli aatemaailmallinen motiivi. Rikoksista 56 oli äärioikeiston tekemiä ja yksi äärivasemmiston. Uskonto ei ollut motiivina yhdessäkään tapauksessa. Yleisin rikosnimike oli kiihotus kansanryhmää vastaan, joista tuli poliisille 27 ilmoitusta. Ylikomisario Jari Taposen mukaan rikoksista suuri osa liittyi Helsingin Rautatientorilla järjestettyyn Suomi Ensin -mielenosoitukseen. Äärivasemmiston tekemät aatemaailmalliset rikokset olivat vähentyneet selvästi niistä vuosista, jolloin kuokkavieraiden nimellä liikkunut ryhmä mellakoi kaduilla itsenäisyyspäivänä.


title: Viharikos

text: Liittovaltion poliisi FBI raportoi Yhdysvalloissa tapahtuneen vuonna 2010 yhteensä 6 624 (vuonna 2009 yhteensä 6 604) yksittäistä viharikosta. Viharikoksien merkittävimpiä perusteita olivat ihonväri (47,3 % tapauksista), uskonto (20,0 %) ja seksuaalinen suuntautuminen (19,3 %).


title: Viharikos

text: Vuonna 2013 Yhdysvalloissa tehtiin rodun motivoimia viharikoksia 3 407. Niistä hyökkäyksiä mustia tai afrikkalaisamerikkalaisia vastaan oli 2 263, valkoisia 724, Yhdysvaltain intiaaneja ja Alaskan alkuperäiskansoja 146, aasialaisia 158, monirotuisia tai ryhmiä 109, havaijilaisia alkuperäiskansoja tai muita Tyynenmeren saaren asukkaita 3.


title: Asemalla

text: Asemalla on suomalaisen rockyhtye Happoradion debyyttialbumi, joka julkaistiin 14. huhtikuuta 2003. Se on myös ainoa Happoradion albumi jolla kitaraa soittaa Miki Pii. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 24.


title: Pienet ja keskisuuret elämät

text: Pienet ja keskisuuret elämät on suomalaisen rockyhtye Happoradion toinen studioalbumi, joka julkaistiin 15. syyskuuta 2004. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 28.


title: Vuosipäivä

text: Vuosipäivä on suomalaisen rockyhtye Happoradion kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 26. huhtikuuta 2006. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 23.


title: Weno

text: Weno on Mikronesian liittovaltion suurin kaupunki. Se sijaitsee Chuukin osavaltiossa Moenin eli Wenon kaupunkisaarella. Wenolla on lentokenttä, hotelleja, ravintoloita sekä sukeltajille luonnonluolia. Wenolla on 13 900 asukasta.


title: Ruttokellot

text: Ruttokellot on Ilkka Remeksen kirjoittama jännitysromaani. Kirjan on julkaissut WSOY 2000.


title: Ruttokellot

text: Brysseliin lentävä kone, jonka kyydissä istuu Suomen pääministeri, kaapataan. Poliisipsykologi Johanna Vahtera joutuu tulikasteeseen, josta alkaa Suomen rikoshistorian suurin poliisioperaatio - ja Johannan elämän kauhein painajainen.


title: Ruttokellot

text: Ohjaaja Otso Vaismaa saa rahakkaan tarjouksen oudon työtehtävän suorittamisesta. Vaismaan suostuessa tarjoukseen hän tekee virheen, josta tulee kärsimään koko Suomen kansa.


title: Ruttokellot

text: Pekka Holopainen kirjoittaa Ilta-Sanomissa: "Ruttokellot päihittää minkä tahansa tällä vuosituhannella maailmassa ilmestyneen jännityskirjan."


title: Ruttokellot

text: Kai Hirvasnoro kirjoittaa Kansan Uutisissa: "Ruttokelloja parempaa jännäriä on vaikea kuvitella... Näin hyviä jännityskirjoja ei montaa ilmesty koko maailmassa... Ruttokellot tekee erityisen tehokkaaksi se, että jotain tämän kaltaista voisi aivan hyvin tapahtua myös oikeasti."


title: Solofa Fatu

text: Solofa Fatu jr. (s. 11. lokakuuta 1965) on samoalainen ammattilaisvapaapainija. Hänet tunnetaan parhaiten paininimellään Rikishi. Rikishi on 185 senttiä pitkä ja painaa 185 kiloa.


title: Solofa Fatu

text: Fatun kaksoispojat Jonathan ja Joshua Samuel ovat esiintyneet vuodesta 2010 WWE:ssä kehänimillä Jimmy Uso ja Jey Uso.


title: ...ja Jumala loi naisen

text: ...ja Jumala loi naisen () on vuonna 1956 valmistunut ranskalainen elokuva, jonka ohjasi Roger Vadim. Elokuva nosti Brigitte Bardot’n maailmanlaajuiseksi sensaatioksi, seksisymboliksi ja tähdeksi. Elokuvan kuuluisin kohtaus on lopussa oleva tanssikohtaus, jossa Bardot tanssii avojaloin pöydällä.


title: ...ja Jumala loi naisen

text: Elokuva kertoo 18-vuotiaasta Etelä-Ranskassa asuvasta orpotytöstä Juliettesta (Brigitte Bardot), joka on vapaasieluinen tyttö täynnä seksuaalista energiaa. Juliettea piirittävät monet miehet, eikä hänen käytöksensä miellytä kaikkia. Juliette on rakastunut Antoineen (Christian Marquand), joka ei kuitenkaan suhtaudu tähän vakavasti. Kun Juliettea uhkaa käytöksensä takia paluu takaisin orpokotiin, tarjoutuu Antoinen veli Michel (Jean-Louis Trintignant) menemään hänen kanssaan naimisiin. Juliette suostuu ja he menevät naimisiin. Pariskunnan avioliitto alkaa onnellisesti, mutta kun Antoine palaa, pariskunnan onnen ylle alkaa kertyä synkkiä pilviä.


title: Tokugawa Hidetada

text: Tokugawa Hidetada (, 1579–1632) oli Japanin Tokugawa-shōgunaatin toinen shōgun. Hän oli ensimmäisen Tokugawa-shōgunin Tokugawa Ieyasun kolmas poika. Hidetada toimi shōgunina vuodesta 1605 vuoteen 1623, mutta oli vastuussa shōgunaatin päätöksenteosta vasta isänsä kuoltua 1616. Tätä ennen vastuu päätöksenteosta oli pääsääntöisesti edelleen Ieyasulla, joka oli luopunut shōgunin asemasta vain päästäkseen eroon sen asettamista rituaalisista velvollisuuksista.


title: Tokugawa Hidetada

text: Sekigaharan taistelussa Hidetada melkein maksoi Ieyasulle taistelun voiton, koska viivytteli matkallaan taisteluun yrittäen valloittaa linnoitusta, jonka hän olisi voinut kiertää. Sekigaharassa osoittamastaan liiallisesta varuillaan olosta huolimatta historioitsijat pitävät juuri Hidetadan huolellisuutta ja varovaisuutta syynä hänen valintaansa seuraavaksi shōguniksi.


title: Tokugawa Hidetada

text: Shōguniksi noustuaan Hidetada avioitui Oeyon kanssa, ja he saivat kaksi poikaa, Tokugawa Iemitsun ja Tokugawa Tadanagan. He saivat myös kaksi tytärtä, joista Kazukon Hidetada naittoi keisari Go-Mizunoolle ja tästä liitosta syntyi keisarinna Meishō.


title: Suomalais-venäläinen koulu

text: Suomalais-venäläinen koulu (lyh. SVK) on vuonna 1955 perustettu kaksikieliseen opetukseen erikoistunut koulu Helsingin Kaarelassa (tarkemmin Maununnevalla). Koulussa toimii esikoulu, peruskoulu ja lukio sekä vuonna 1990 SVK:n naapuritontilla toimintansa aloittanut päiväkoti "Kalinka". Koulun perusrakennuksen on suunnitellut arkkitehti Osmo Sipari. Koulu on valtion ylläpitämä.


title: Suomalais-venäläinen koulu

text: Vuonna 1990 Mihail Gorbatšovin silloinen vaimo Raisa Gorbatšova osallistui päiväkoti Kalinkan avajaisiin.


title: Suomalais-venäläinen koulu

text: Suomalais-venäläinen koulun juuret ulottuvat vuoteen 1861, jolloin perustettiin kauppias Nikifor Tabunovin myötävaikutuksella kotikoulu venäläisille lapsille Helsingin keskustaan. Tästä kolmen vuoden kuluttua, vuonna 1864, perustettiin varsinainen venäläinen koulu Suomessa, joka tunnetaan niin sanottuna Tabunovin kouluna. Sen seuraajaksi perustettiin 1930 Helsingin venäläinen lyseo, jota ylläpitämään perustettiin 1955 Helsingin venäläisten koulujen kannatusyhdistys. Vuonna 1963 nimi muutettiin Helsingin suomalais-venäläiseksi kouluksi. Koulu toimi Neitsytpolku 1:ssä Ullanlinnassa kunnes uusi koulurakennus valmistui 1964 Kaarelaan. Sitä laajennettiin 1970 sekä lukio-osalla vuonna 1985.


title: Suomalais-venäläinen koulu

text: Peruskouluun siirtymisen yhteydessä koulu vaihtui 1977 valtion omistukseen. Sitä varten annettiin 21. toukokuuta 1976 laki suomalais-venäläisestä koulusta, jota täydennettiin asetuksella 7. huhtikuuta 1977. Normaalin oppimäärän ohella oppilaat tuli perehdyttää venäjän kieleen sekä Sosialististen Neuvostotasavaltojen Liiton kansojen kulttuuriin. Asetuksen mukaan koulun johtokunnassa tuli olla opettajien ja vanhempainneuvoston ohella edustaja myös Suomi-Neuvostoliitto-Seurasta, mikä vaihdettiin joulukuussa 1994 Suomen ja Venäjän kansojen ystävyysseuraan. Laki suomalais-venäläisestä koulusta kumottiin vuonna 1998, mutta asetus on muutettuna edelleen voimassa.


title: Suomalais-venäläinen koulu

text: Vuonna 2018 ryhdyttiin valmistelemaan asemakaavamuutosta, joka mahdollistaa vanhojen, huonokuntoisiksi todettujen koulurakennusten purkamisen. Uudisrakennuksen suunnittelukilpailu pidettiin keväällä 2018, ja voittajaehdotus valittiin lokakuussa 2018. Uuden rakennuksen on tarkoitus valmistua kesäkuussa 2021 entisen paikalle.


title: Hussilaissodat

text: Hussilaissodat käytiin vuosina 1419–1436 Böömin kuningaskunnassa ja sen lähialueilla. Niissä vastakkain olivat katolista kirkkoa vastustaneet tšekit (hussilaiset) ja alueen valtaa tavoitelleet saksalaiset. Taistelut päättyivät vuonna 1436 rauhansopimukseen saksalaisten ja maltillisten hussilaisten välillä, jonka myötä Böömiin syntyi kansallinen kirkko ja otettiin käyttöön monia kirkon toimintaan liittyviä uudistuksia.


title: Hussilaissodat

text:
Taloudellinen taantuma ja sisäiset erimielisyydet aiheuttivat Böömissä 1300-luvun lopulta alkaen voimistuvia katolisen kirkon vastaisia asenteita. Samaan aikaan aluetta hallinneen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ja tšekkiläisten välit kiristyivät. Rikkaat tilanomistajat ja kirkko joutuivat vastakkain alhaisaatelistoa ja kaupunkien porvaristoa vastaan. Böömiläinen uskonpuhdistusliike käynnistyi Jan Husin johdolla. Kuningas Venceslaus IV (, , suomeksikin joskus "Václav IV") tuki kansallismielisten tšekkien tavoin Husin uudistusvaatimuksia niin kauan, että Böömi joutui Rooman paavin julistamaan kirkonkiroukseen ja sinne alettiin suunnitella ristiretkeä. Hän myös menetti keisarin valtaistuimen vuonna 1400, vaikka säilyttikin Böömin kuninkaan kruunun.
Kun Jan Hus oli tuomittu kuolemaan ja poltettu roviolla 1415, nousivat tšekkiaateliset ja talonpojat kapinaan Prahassa ja maaseudulla. Kapinajoukot koostuivat talonpojista, alhaisaatelistosta ja kaupunkien porvaristosta. Tämän seurauksena saksalaiset pakenivat Prahasta ja Böömin saksalaisväestö menetti asemansa Tšekin kirkossa ja hovissa. Tapaukset käynnistivät vuonna 1420 saksalaisten ristiretken Böömiä vastaan, joka tunnetaan ns. "hussilaissotana".


title: Hussilaissodat

text: Ylivoimastaan huolimatta saksalaiset kärsivät pelkkiä tappioita porvarillis-talonpoikaiselle kapina-armeijalle. Hussilaiset käyttivät taisteluissa niin sanottua vaunulinnoitusta (, ), joka oli liikuteltava suojavarustus: hevosvaunuja käännettiin kyljelleen, niin että taistelijoilla oli suoja kaikilta suunnalta ampumista vastaan.


title: Hussilaissodat

text: Baselin kirkolliskokoukselle tarjoutui lopulta mahdollisuus solmia rauha hussilaisten maltillisen siiven välillä vuonna 1433. Jyrkimmät hussilaiset, taboriitit, jatkoivat taistelua vielä pari vuotta, mutta hävisivät 1434 ristiretkeläisten ja maltillisten hussilaisten yhdistetyille joukoille.


title: Hussilaissodat

text: Vuoden 1436 rauhassa katolinen kirkko antoi hussilaisille uskonnollisia erivapauksia: sallittiin lähes kaikki Jan Husin vaatimat kirkon uudistukset (mm. kansankielinen saarna).


title: Al-Tariq

text: Al-Tariq (, ) on Koraanin 86. suura. Se sisältää 17 jaetta.


title: Tyskerjente

text: Tyskerjente, alatyylisemmin tyskertøs () oli Norjassa käytetty pilkkanimitys, jota käytettiin Norjan miehityksen jälkeen toisen maailmansodan aikana saksalaiseen sotilaaseen rakkaussuhteessa olleista norjalaisnaisista. Norjassa ilmaisua on käytetty myös vastaavasti tanskalaisnaisista. Useimmat naisista olivat hyvin nuoria, vain harvat olivat tutkijoiden mukaan Norjan Nasjonal Samling -kansallissosialistisen puolueen jäseniä. Hyvin monet heistä olivat palvelustyttöjä ja noin kaksi kolmannesta heistä oli kotoisin maaseudulta. Noin puolet heistä kihlautui tai avioitui, tai oli aikeissa avioitua, saksalaissotilaan kanssa.


title: Tyskerjente

text: Saksalaissotilaaseen miehityksen aikana suhteissa olleiden norjalaisnaisten lukumäärää on arvailtu saksalaisille sotilaille norjalaisnaisten synnyttämien lasten lukumäärän pohjalta. Kyseisten sotalasten lukumäärä oli 10 000–12 000. Historioitsija Terje Andreas Pedersenin mukaan noin yhdessä kymmenestä suhteesta syntyi lapsi, jolloin saksalaistyttöjen lukumäärä kokonaisuudessaan Norjassa olisi ollut 100 000–120 000. Hän perustaa arvionsa Oslon poliisin sodan jälkeen suorittamaan 800 naisen kuulusteluun, jonka perusteella yksi kymmenestä naisesta sai lapsen saksalaisrakastettunsa kanssa. Arvio on samansuuntainen tanskalaistutkija Anette Warringin johtopäätösten kanssa, jonka mukaan Tanskassakin noin yksi kymmenestä naisesta sai tällaisessa suhteessa lapsen. Tanskassa saksalaissotilaille syntyneitä sotalapsia oli 5 500 ja Warring arvioi tanskalaisia saksalaistyttöjä olleen noin 50 000.


title: Tyskerjente

text: Aiheen arkaluontoisuuden vuoksi asiaa on tutkittu vähän ja Pedersenin mukaan tilastomateriaalia on niukasti. Samaten tällaisen rakkaussuhteen määritelmäksi saattoi sodan jälkeen riittää se, että nainen hymyili, flirttasi tai kävi elokuvissa saksalaissotilaan kanssa. Bergens Tidende -lehti arvioi omien lähteidensä perusteella saksalaistyttöjen lukumäärän Norjassa olleen noin 50 000 ja 100 000 välillä.


title: Tyskerjente

text: Norjan miehityksen päätyttyä 8. toukokuuta 1945 "saksalaistytöt" katsottiin maanpettureiksi huolimatta siitä, että he eivät olleen varsinaisesti rikkoneet mitään lakia. Naiset joutuivat laajalti julkisten nöyryytysten kohteiksi Norjan kotirintamajoukkojen, lääkärien, poliisin, oikeuslaitoksen ja Norjan hallituksen taholta. Naisten hiukset ajeltiin, monet internoitiin, jopa karkotettiin maasta ja heiltä otettiin pois Norjan kansalaisuus. Naisiin suunnatut julkiset ja hallinnon taholta suunnatut toimenpiteet, kuten pidätykset, olivat laittomia. Esimerkiksi Bergenissä 599 naiselta otettiin pois Norjan kansalaisuus. Bergenin valtionarkiston hoitaja kertoo, esimerkkinä naisten kohtelusta, erään naisen joutuneen sodan jälkeen alistetuksi viikoittaiseen sukupuolitautikontrolliin, koska tällä oli ollut suhde saksalaissotilaaseen vuonna 1942. Jälkikäteen asiasta on Norjassa enimmäkseen vaiettu, eikä sitä ole juurikaan tutkittu. Tutkijat pitävät erikoisena sitä, että vastaavasti saksalaisnaisten kanssa suhteessa olleet norjalaismiehet eivät käyneet läpi vastaavaa julkista häpäisyä. Naisten kohtelua onkin pidetty jopa rasistisista ja rotuhygieenisistä lähtökohdista motivoituneena toimintana.


title: Al-Qari’a

text: Al-Qari’a (, ) on Koraanin 101. suura. Se sisältää 11 jaetta.


title: Luettelo Ville Leinosen kappaleista

text: Tämä on luettelo Ville Leinosen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.


title: Luettelo Ville Leinosen kappaleista

text: Listassa on kaikkiaan 142 kappaletta.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Kyborgi (), oikealta nimeltään Victor Stone on DC Comicsin kustantama kuvitteellinen supersankari, jonka loivat Marv Wolfman ja George Pérez. Hahmo esiintyi ensi kerran sarjakuvassa DC Comics Presentsin numerossa 26, lokakuussa 1980. Kyborgi tunnetaan parhaiten Teinititaanien jäsenenä.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Victor Stonen vanhemmat olivat tutkijatiedemiehiä yhtiössä nimeltä S.T.A.R. Labs. He rohkaisivat poikaansa tieteen pariin, mutta Stone huomasi urheilun olevan paljon mielenkiintoisempaa ja vietti suurimman osan ajastaan sen parissa toivoen joskus pääsevänsä olympialaisiin. Erään S.T.A.R. Labsin kokeen yhteydessä Victorin äiti, Elinore Stone, vapautti vahingossa vaarallisen hirviön, joka tappoi hänet samantien. Myös paikalla vieraillut Stone joutui hirviön hyökkäyksen kohteeksi, mutta hänen isänsä Silas Stone ehti juuri pelastaa Victorin kuolemalta. Silas kiidätti poikansa laboratorioonsa, jossa hän keräsi eri kyberneettisiä laitteita, joilla hän korjasi poikansa vahingoittuneet ja puuttuneet ruumiinosat. Silas korvasi myös poikansa puuttuvat raajat molybdenum-teräksestä muokatuilla raajoilla. Victorin toivuttua leikkauksesta hän järkyttyi uudesta ulkomuodostaan ja piti itseään ulkopuolisena. Stone sai myös pian huomata ettei voisi enää harrastaa rakastamiaan asioita, kuten urheilua.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Toivuttuaan masennuksesta Stone esiteltiin Teinititaaneille, ja hän on sittemmin toiminut pitkään ryhmän eri versioissa.Kyborgi esiintyi ensi kerran näytelmäroolissa Smallvillen jaksossa "Kyborgi" 16. helmikuuta 2006, jossa hahmoa näytteli Lee Thompson Young.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Sarjassa hahmo tunnettiin oikealla nimellään Victor Stonena, entisenä Metropolis High Schoolin oppilaana, joka pelasi amerikkalaista jalkapalloa koulun joukkueessa. Stone joutui myöhemmin auto-onnettomuuteen, jossa hänen perheensä kuoli. Stone jäi henkiin, kun tohtori Alistair Kreig rakennutti hänelle biomekaanisia raajoja ja ruumiinosia. Stone oli kuitenkin vain pelkkä koekaniini SynTechnicsin tutkimuksissa, mutta ainut joka selvisi kokeista elossa.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Tiedemies Hong päästi Stonen karkuun, ja sen jälkeen Stone yritettiin saada kiinni ja palauttaa takaisin laboratorioon lisäkokeita varten. Pakomatkalla hän tutustui Clark Kentiin törmättyään sitä ennen hänen tyttöystävänsä Lana Langin autoon. Clark auttoi Stonea piileskelemään SynTechnicsin sotilailta, jotka yrittivät tuoda hänet takaisin laboratorioon. Sotilaat onnistuivat kuitenkin haavoittamaan Stonea pahasti. Stone luuli kuolevansa ja harhaili tyttöystävänsä talolle, jossa tohtori Kreig oli odottamassa häntä Lex Luthorin kanssa. Stone vietiin takaisin laboratorioon, jossa hänelle asenettiin uusi käsi rikkoutuneen tilalle. Lisäksi tohtori Kreig yritti asentaa sirun Stonen päähän, mutta Clark ehti pelastaa hänet viime hetkellä.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Stone palasi sarjan kuudennella tuotantokaudella jaksossa "Justice", jossa hän oli yksi Vihreän Nuolen perustaman sankariryhmän jäsenistä. Ryhmän tehtävänä oli tuhota 33.1-laboratorio.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Kyborgi ensiintyi ensi kerran televisiossa Superystävien viimeisessä sarjassa vuonna 1985, jossa hahmon äänenä toimi Ernie Hudson.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Sarjassa hahmon synnyintarina kerrottiin lyhyesti; hän oli lupaava kymmenottelija, joka onnettomuuden vuoksi menetti suurimman osan kehonsa osista ja hänen isänsä korvasi ne mekaanisilla osilla. Sarjassa Kyborgi ei ole varsinaisesti Teinititaani vaan hän taistelee muiden sankareiden ohella Oikeuden Puolustajien kanssa pahiksia vastaan. Hän ystävystyi Firestormin kanssa.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Kyborgilla oli päärooli animaatiosarjassa Teen Titans vuosina 2003-2006, jossa hahmon äänenä toimi Khary Payton.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Se oli hyvin samankaltainen sarjakuvaansa nähden, mutta oli hivenen iloisempi. Sarjassa hahmoa kutsuttiin lempinimellä Cy, eikä sen oikeaa nimeä kerrottu sarjan aikana. Se kuitenkin käytti peitenimeä Stone jaksossa "Deception", jossa Kyborgi vakoili Brother Bloodin johtamaa HIVE akatemiaa. Pääosin Kyborgi toimii Teinititaanien ryhmässä teknikkona ja hoitaa kaiken mekaanisen, ryhmän T-autosta aina harjoituksissa käytettyihin mekaanisiin esteisiin ja aseisiin. Kyborgi itse käytti aseenaan pääosin kädestään muuntaunutta sonic tykkiä, mutta on nähty käyttävän hetkittäin useita muita vempaimia, kuten kameraa, ohjusten laukaisijaa ja liekinheitintä.


title: Kyborgi (sarjakuvahahmo)

text: Kyborgi oli hetken aikaa Teinititaanien itäisen ryhmän johtaja, kun se tarvitsi johtohahmoa. Kyborgi ei aluksi suostunut tehtävään, mutta toimi hetken aikaa ryhmän johtajana. Hän päätti kuitenkin lopulta palata takaisin vanhaan ryhmäänsä.


title: Tennis kesäolympialaisissa 2008 – naisten nelinpeli

text: Naisten tenniksen nelinpelit kesäolympialaisissa 2008 pelattiin 10. – 17. elokuuta välisenä aikana. Ottelut pelattiin Olympic Green Tennis Centressä.


title: Marie-France Dufour

text: Marie-France Dufour (8. elokuuta 1949 Nancy – 18. lokakuuta 1990) oli ranskalainen laulaja. Hän teki ensimmäisen menestyslaulunsa "Sun" vuonna 1971. Marie edusti Monacoa Eurovision laulukilpailussa 1973 kappaleella "Un Train Qui Part" ja sijoittui 9. sijalle.


title: Marie-France Dufour

text: Marie kuoli leukemiaan 41-vuotiaana vuonna 1990.


title: Christian Hendrik Persoon

text: Christian Hendrik Persoon (1761 – 1836) oli kasvitieteilijä, joka laajensi Carl von Linnén sienten taksonomiaa.


title: Christian Hendrik Persoon

text: Persoon syntyi Etelä-Afrikassa saksalaisten ja hollantilaisten vanhempien jälkeläisenä. Hänet lähetettiin Eurooppaan opiskelemaan aluksi teologiaa, myöhemmin lääketiedettä. Persoon eli Pariisissa vaatimattomissa oloissa vuodesta 1802 alkaen elämänsä loppuun asti. Vuosien 1805 ja 1807 välillä hän julkaisi kaksiosaisen teoksen "Synopsis plantarum", jossa kuvataan kaksikymmentätuhatta eri kasvilajia. Hän oli yksi uranuurtajista sienten taksonomiassa ja julkaisi useita teoksia, joista ensimmäisen "Synopsis methodica fungorum" vuonna 1801.


title: Christian Hendrik Persoon

text: Taksonomian auktorinimissä Persoonista käytetään lyhennettä Pers.


title: Nahwa

text: Nahwa () on Yhdistyneiden arabiemiirikuntien eksklaavi Omanille kuuluvan Madhan sisällä; Madha on puolestaan Omanin eksklaavi Yhdistyneiden arabiemiirikuntien sisällä. Nahwa on siis maantieteellisen sijaintinsa johdosta enklaavin enklaavi, jollaiset ovat harvinaisia. Nahwa on osa Sharjahin emiraattia. Nahwan eksklaavin alueella on kaksi asutuskeskusta ja marraskuussa 2002 Nahwassa oli noin 40 taloa sekä muun muassa oma sairaala.


title: Nahwa

text: Nahwa sijaitsee noin kahdeksan kilometriä länteen Madhaan kuuluvasta New Madhan asutuskeskuksesta.


title: Pianosonaatti nro 9 (Beethoven)

text: Pianosonaatti nro 9 op. 14 nro 1 on Ludwig van Beethovenin varhaisteoksiin kuuluva pianosonaatti, joka on sävelletty vuonna 1798. Teos julkaistiin 10. joulukuuta 1799 ja se on omistettu paroni Josefa von Braunille. Teoksen kesto on noin 13 minuuttia.


title: Pianosonaatti nro 9 (Beethoven)

text: Teoksessa on kolme osaa:


title: Edistyspuolue (Norja)

text:
Edistyspuolue () on norjalainen oikeistopuolue. Se perustettiin vuonna 1973 ja se kuvaa itseään liberalistiseksi. Käytännössä puolueen ideologia sisältää kansallisliberalismia sekä oikeistopopulismia. Puolueen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2006 Siv Jensen, jota ennen johdossa toimi 28 vuotta Carl I. Hagen. Kesällä 2008 pidetyissä gallupeissa puolue nousi maan suurimmaksi gallup-kannatuslukujen perusteella. Kesäkuussa 2008 puolueen gallup-kannatus nousi 30,8 prosenttiin. Sittemmin puolueen kannatus on laskenut ja Työväenpuolue valtasi takaisin galluppien kärkisijat 2009. Vuoden 2013 parlamenttivaaleissa Edistyspuolue sai 16,3 prosenttia äänistä, päästen ensimmäistä kertaa hallitukseen.
Vuoden 2017 vaalituloksen myötä muodostettiin edellisen vaalikauden tapaan konservatiivipuolueen ja edistyspuolueen vähemmistöhallitus.


title: Edistyspuolue (Norja)

text:
Puolue perustettiin vuonna 1973 nimellä "Anders Langes Parti til sterk nedsettelse av skatter, avgifter og offentlige inngrep (ALP", ). Vuonna 1974 osa puolueesta, johtohahmonaan Carl I. Hagen, irtautui ja muodosti "Reformpartiet"-puolueen. Seuraavana vuonna suurin osa Reformpartietista palasi kuitenkin ALP:hen. ALP muutti nimensä "Fremskrittpartiet"iksi () vuonna 1977.
Vuoden 1985 Storting-vaaleissa puolue sai kaksi edustajapaikkaa. Samalla silloisen pääministeri Kåre Willochin hallituskoalitio jäi vähemmistöön. Vuonna 1986 Willoch erosi FrP:n äänestäessä bensiiniveronkorotuksia vastaan. FrP oli käyttänyt ensimmäistä kertaa poliittista vaikutusvaltaa merkittävässä mitassa.


title: Edistyspuolue (Norja)

text: Alkuaikoina FrP oli populistinen minipuolue, joka kamppaili eduskuntapaikoista äänikynnyksen alarajoilla, eikä onnistunut herättämään suurempaa äänestäjien huomiota. Tilanne muuttui merkittävästi kunnallis- ja lääninhallintovaaleissa 1987, jolloin Hagen käytti niin sanottua "Mustafa-kirjettä", jonka hän luki ääneen mediassa osoittaakseen siirtolaisten pahantahtoisuuden ja vaarallisuuden norjalaiselle yhteiskunnalle. Kirjeessä kerrottiin, kuinka muslimiryhmittymä tahtoisi muuttaa Norjan islamilaiseksi valtioksi ja kirkot muutettaisiin moskeijoiksi. Hagen julisti: "Turvapaikanhakijat ovat valtaamassa isänmaamme." Kirje osoittautui myöhemmin väärennökseksi. FrP kolminkertaisti kannatuksensa. Siirtolaispolitiikasta tuli eräs puolueen tärkeimpiä kiinnostuksen kohteita. Puolueen kannatus vaihteli kuitenkin voimakkaasti muun muassa sisäisten ristiriitojen vuoksi. Vuonna 1993 puolue jakautui voimakkaasti poliittisesta profiilista käytyjen kiistojen vuoksi ja sen puhdasoppisimmat liberalistit jättivät puolueen. Samana vuonna neljä puolueen kansanedustajaa siirtyi "Fridemokratene"-puolueeseen ja puolueen nuorisojärjestön puheenjohtaja erosi niin ikään puolueesta. FrP onnistui palauttamaan kannatuksensa jälleen vuonna 1995.


title: Edistyspuolue (Norja)

text: Vuonna 2001 puolueesta erosivat sisäisten ristiriitojen vuoksi sen näkyvät kansanedustajat Jan Simonsen ja Vidar Kleppe. Suurkäräjävaaleissa 2005 puolue nousi maan toiseksi suurimmaksi puolueeksi 22,1 % kannatuksella. Toukokuussa 2006 Carl I. Hagen jätti puolueen puheenjohtajan tehtävät ja Siv Jensen valittiin uudeksi puheenjohtajaksi.


title: Second Reality

text: Second Reality on suomalaisen Future Crew'n tekemä demo vuoden 1993 Assembly-tapahtumaan, missä se sijoittui ensimmäiseksi PC demo -kompossa. Demoa pidetään yhtenä parhaimpana 1990-luvun alun PC-demona, ja se valittiin Slashdotissa kymmenen kaikkien aikojen parhaimman "hakkauksen" joukkoon ("Top 10 Hacks of All Time").


title: Second Reality

text: "Second Realityssa" toteutetut efektit ylittivät vuoden 1993 PC-laitteiston uskotun suorituskyvyn. Demo käytti ja paransi monia jo aiemmin (myös Future Crew'n) demoissa käytettyjä efektejä. Purple Motion ja Skaven sävelsivät Scream Tracker 3:a käyttäen demoon soundtrackin. Musiikin yhdenaikaisuutta efektien kanssa pidettiin tuolloin hyvin vaikuttavana.


title: Second Reality

text: "Second Realityn" suorittaminen nykyaikaisilla tietokoneilla onnistuu varmimmin DOSBox-emulaattorilla, sillä siinä käytettiin monia tekniikoita, jotka hyödynsivät suoraan aikansa tietokonelaitteistoa. Demosta on tehty monia versioita eri laitteistoille.


title: Joe Kelly (käsikirjoittaja)

text: Joseph Kelly on yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja, joka on tehnyt urallaan muun muassa tarinoita Ryhmä X:stä, Oikeuden Puolustajista, Teräsmiehestä, Terästytöstä ja Daredevilistä. Hän kuuluu Man of Action ryhmään, jotka käsikirjoittavat tarinoita niin sarjakuviin, kuin televisioon. Kelly tunnetaan myös yhteisluomasta animaatiosarjoista Ben 10 ja . Hän on muun muassa käsikirjoittanut jaksoja vuoden 2003 Turtleseihin ja vuoden 2006 Ihmenelosiin.


title: Siv Jensen

text: Siv Jensen (1. kesäkuuta 1969 Oslo) on norjalainen poliitikko, joka toimii Edistyspuolueen puheenjohtajana ja eduskuntaryhmän johtajana. Hänestä tuli Norjan valtiovarainministeri 16. lokakuuta 2013.


title: Siv Jensen

text: Jensen valittiin Stortingetiin vuonna 1997. Puolueensa eduskuntaryhmän puheenjohtajana hän seurasi Carl I. Hagenia 5. lokakuuta 2005 ja puolueen puheenjohtajaksi hänet valittiin, niin ikään Hagenin seuraajaksi, 6. toukokuuta 2006.


title: Siv Jensen

text: Jensen on koulutukseltaan diplomiekonomi Norjan kauppakorkeakoulun "Kursvirksomhet" -yksiköstä. Hän toimi Radio 1:n myyntitehtävissä vuosina 1992–1994. Hän toimi Stortingetin talousvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2001–2005. Vuosina 2005–2013 hän oli Stortingetin ulkoasiainvaliokunnan jäsen. Hän osallistui Bilderberg-ryhmän kokoukseen Kanadassa 2006.


title: Michael Ryan

text: Michael Ryan on kaksi kertaa Emmy-ehdokkuuden saanut yhdysvaltalainen käsikirjoittaja. Ryanin ura sai alkunsa hänen luomastaan lyhytanimaatiosta "Hillbilly Blue", jonka jälkeen hän työskenteli koko 1990-luvun lopun enimmäkseen Hanna-Barberan tuotannoissa, kuten Dexterin laboratoriossa, Johnny Bravossa, Cow & Chickenissä ja Olen Näätä -sarjassa. Sittemmin yhtiön lopettaessa toimintansa hän siirtyi työskentelemään tilalle tulleeseen Cartoon Network Studios -yhtiöön.


title: Sosialistinen vasemmistopuolue

text: Sosialistinen vasemmistopuolue () on norjalainen vasemmistopuolue.


title: Sosialistinen vasemmistopuolue

text: Puolue perustettiin Norjan EU-kiistojen yhteydessä Sosialistisen kansanpuolueen ("Sosialistisk Folkeparti, SF"), Norjan kommunistisen puolueen ("Norges Kommunistiske Parti, NKP") ja Demokraattisten sosialistien ("Demokratiske Sosialister, AIK") ja useiden riippumattomien sosialistien yhteenliittymänä, joka vuoden 1973 vaaleissa esiintyi nimellä Sosialistinen vaaliliitto ("Sosialistisk Valgforbund"). Se sai ensimmäisissä vaaleissa 16 paikkaa. Puolueen perustamiskokouksessa Trondheimissa 1975 kommunistinen puolue jäi pois puolueesta, mutta muut muodostivat kyseisessä kokouksessa Sosialistisen vasemmistopuolueen.


title: Sosialistinen vasemmistopuolue

text: Vuoden 2005 suurkäräjävaaleissa Sosialistinen vasemmistopuolue sai 8,8 % äänistä ja 15 edustajapaikkaa. Vaalitappiosta huolimatta puolue lähti ensimmäistä kertaa mukaan hallitukseen. Sosialistisen vasemmistopuolueen puheenjohtajasta Kristin Halvorsenista tuli valtiovarainministeri ja puolue sai viisi muutakin ministeripaikkaa Työväenpuolueen johtamaan hallitukseen.


title: Kristin Halvorsen

text: Kristin Halvorsen (2. syyskuuta 1960 Horten) on norjalainen poliitikko. Hän toimi Sosialistisen vasemmistopuolueen puheenjohtajana vuosina 1997–2012.


title: Kristin Halvorsen

text: Halvorsen on opiskellut sosiaalipedagogiikkaa ja kriminologiaa.


title: Kristin Halvorsen

text: Halvorsen toimi Norjan valtiovarainministerinä 2005–2009. Hän on maansa ensimmäinen naispuolinen valtiovarainministeri. Vuosina 2009-2012 Halvorsen oli opetusministerinä.


title: Higgsiino

text: Higgsiino on hypoteettinen hiukkanen, joka esiintyy supersymmetrisissa teorioissa. Se on Higgsin bosonin superpartneri ja siten fermioni.


title: Higgsiino

text: Supersymmetrisissa teorioissa, kuten MSSM, on vähintään kaksi Higgsin dublettia. Supersymmetrisessä mallissa on oltava sama määrä niiden superpartnereita, higgsiinoja. MSSM:n tapauksessa siis neljä. Kaksi niistä on neutraalia ja kaksi varattua (plus ja miinus).


title: Higgsiino

text: Sähköheikon symmetriarikon jälkeen higgsiinoilla on samat kvanttiluvut kuin heikkoa isospiniä ja heikkoa hypervarausta vastaavilla gaugiinoilla. Tästä syystä higgsiinot ja gaugiinot sekoittuvat keskenään. Näiden lineaarikombinaatioina syntyvät neutraliinot sekä chargiinot. Neutraliinot ovat elektromagneettisesti neutraaleiden superpartnereiden (bino ja neutraali wino sekä neutraalit higgsiinot) kombinaatioina neutraaleja. Vastaavasti chargiinot ovat varattujen superpartnereiden (varatut winot ja higgsiinot) kombinaatioina varattuja.


title: Keskustapuolue (Norja)

text: Keskustapuolue () on norjalainen puolue, jonka perustana ovat norjalaiset talonpoikais- ja kalastajaliikkeet. Puolue perustettiin Norges Bondelagin kokouksessa 1920 nimellä "Bondepartiet". Siitä tuli siten maan toinen "luokkapuolue" Työväenpuolueen jälkeen. Puolue erottautui talonpoikaisliikkeestä jo vuonna 1922 ja vuonna 1959 se vaihtoi nimensä "Senterpartietiksi".


title: Keskustapuolue (Norja)

text: Keskustapuolueella on vuoden 2013 vaalien jälkeen kymmenen paikkaa Norjan parlamentissa Suurkäräjillä.


title: Savusukellus

text: Savusukellus on palokuntien käyttämä työmenetelmä tulipaloissa.


title: Savusukellus

text: 1800-luvun alussa kehitettiin ensimmäiset happilaitteet, joiden avulla palomiehet pystyivät tunkeutumaan savun sekaan pelastaakseen ihmisiä tai omaisuutta tai sammuttamaan vaikeissa tiloissa olevia palopesäkkeitä. Menetelmät ja laitteet kehittyivät nopeasti, ja savusukeltamisesta tulikin nopeasti palokuntien ensisijainen apukeino.


title: Savusukellus

text: Toisen maailmansodan aikoihin paineilma syrjäytti hankalan ja pitkän päälle terveydelle vaarallisen puhtaan hapen, ja kehitys pääsi todelliseen vauhtiin. Tosin hapenkierrätin on palannut pitkän tauon jälkeen palvelukseen: sitä käytetään pitkiä käyttöaikoja vaativissa sammutusoperaatioissa, kuten tunneli- ja kellaripaloissa.


title: Savusukellus

text: Savusukeltajat käyttävät yhteydenpitoon normaalia palokuntien käsiradiopuhelinta, sekä myös savusukellus kasvo-osan tai palokypärään integroituja laitteita. Savusukellus tehdään aina paineistetun sammutusletkun kanssa. Savusukelluksen olennaisin ero vesisukellukseen nähden on se, että siinä käytetään poikkeuksetta kokokasvo-osaa, ja nykyään miltei yksinomaan niin sanottua turvapainetta eli kasvo-osassa on ympäristöä suurempi ilmanpaine, mikä estää myrkyllisten kaasujen tunkeutumisen hengitysilmapiiriin.


title: Savusukellus

text: Nykyisin savusukellus paineilmalaitteiden avulla on olennaisessa osassa pelastusyksiköiden kokoonpanossa. Täysivahvuiseen (1+5) pelastusyksikköön kuuluu yksikönjohtaja, konemies ja kaksi sammutusparia, joista toinen toimii ensimmäisen sammutusparin suojaparina.


title: Savusukellus

text: Savusukeltajalta vaaditaan hyvää ruumiillista kuntoa, ja heille järjestetäänkin vuosittain kokeita tässä suhteessa. Savusukellusta harjoitellaan palokunnissa säännöllisesti erilaisissa savutalo- tai kuumakonttiharjoituksissa. Raskaiden varusteiden ja ankarien olosuhteiden vuoksi savusukellus vaatii hyvää fyysistä kuntoa.


title: Savusukellus

text: Upinniemen varuskunnassa on erityinen laivapalosimulaattori, jossa harjoitellaan erityisesti laivapalojen sammuttamista ja ahtaissa sekä vaarallisissa tiloissa savusukeltamista. Myös Pelastusopistolla on erilaisia simulaattoreita tehdaspalosta ahtaaseen kellariin.


title: Savusukellus

text: Monet savusukeltajat ovat saaneet surmansa työssään, koska he yleensä tunkeutuvat syvimmälle palavaan kohteeseen. Helsingin Pelastuslaitoksen museossa on muistomerkkinä pahasti palanut kaksipulloinen paineilmalaite, joka on ainoa jäljelle jäänyt osa savusukeltajasta, jonka päälle sortui palava välikatto 1960-luvulla suuressa kerrostalopalossa.


title: Carl I. Hagen

text: Carl Ivar Hagen (6. toukokuuta 1944 Oslo) on norjalainen poliitikko. Hän toimi Edistyspuolueen pitkäaikaisena puheenjohtajana 1978–2006, jolloin hän nosti puolueensa pienpuolueesta erääksi maan suurimmista puolueista. Hagen on osallistunut 30 Stortingetin kokouskauteen. Hän on maansa toiseksi kokenein kansanedustaja Per-Kristian Fossin jälkeen ja Stortingetin varapuheenjohtaja vaalikaudella 2005–2009.


title: Carl I. Hagen

text: Carl Ivar Hagenin vanhemmat ovat Ragnar Hagen ja Gerd Gamborg. Hagen suoritti ylioppilastutkinnon () 1963 ja taloustieteellisen tutkinnon, "Higher National Diploma in Business Studies", 1968, sekä markkinointitutkinnon Institute of Marketingissa, Lontoossa, niin ikään 1968. Ennen poliittista uraansa hän toimi johtajana Tate & Lyle -sokeriyhtiössä Norjassa 1970–74, konsulttina "Finansanalyse A/S"-yhtiössä 1977–79 sekä elinkeinopoliittisena konsulttina 1979. Hänellä on ensimmäisestä avioliitostaan kaksi lasta ja hän on ollut toisessa avioliitossa Eli Engum Hagenin kanssa vuodesta 1983.


title: Carl I. Hagen

text: Hagen aloitti Edistyspuolueen edeltäjän, "Anders Langes Parti":n (ALP), puoluesihteerinä 1973–74. Puolue kannatti voimakkaita verojen ja julkisten maksujen alennuksia, sekä kannatti julkisen sektorin roolin leikkauksia yhteiskunnassa yleisemminkin. Hän nousi varasijalta puolueen kansanedustajaksi Stortingetiin 18. lokakuuta 1974 Anders Langen itsensä kuoltua. Hagen oli irtautunut jo heinäkuussa 1974 ALP:stä perustamansa "Reformpartiet" -puolueen kanssa, joka myöhemmin pääosin palasi ALP:hen. Ensimmäinen Stortinget-kausi kesti vuoteen 1977. Samana vuonna puolueen nimi vaihdettiin "Fremskrittpartiet"iksi (Edistyspuolue). Hän toimi Edistyspuolueen puheenjohtajana vuodet 1978–2006, jolloin häntä seurasi Siv Jensen. Hän on myös toiminut Oslon kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä. Hagenin puheenjohtaja-aikana Edistyspuolueen kannatus kasvoi voimakkaasti, mutta puolue ei päässyt koskaan hallitusvastuuseen.


title: Carl I. Hagen

text: Hagen toimii useissa Stortingetin valiokunnissa, kuten "Kontroll- og konstitusjonskomiteen":issa sekä "Fullmaktskomiteen":issa vaalikaudella 2005–09. Samalla vaalikaudella hänet valittiin myös Stortingetin varapuheenjohtajaksi ().


title: Carl I. Hagen

text: Hagen rakensi Edistyspuolueen pienpuolueesta suureksi valtakunnantason puolueeksi. Hänen kuvailtiin tavoittavan kansan keskuudessa olevia virtauksia sekä opetelleen television hyödyntämisen politiikan tärkeänä mediana jo varhain. Hagenin väistymistä kuvailtiin erään aikakauden vaihtumisena maan politiikassa. Hänen siirtolaispolitiikkaansa kritisoitiin voimakkaasti konfliktien luomisesta etnisten norjalaisten ja siirtolaistaustaisten kansanryhmien välille.


title: Carl I. Hagen

text: Carl I. Hagen ilmoitti 30. huhtikuuta 2008 vetäytyvänsä politiikasta, eikä osallistunut vuoden 2009 storting-vaaleihin.


title: Åslaug Haga

text: Åslaug Marie Haga (21. lokakuuta 1959 Nes) on norjalainen poliitikko ja maan entinen öljy- ja energiaministeri. Hänet valittiin Stortingetiin Akershusista 2001. Hän toimi 19. kesäkuuta 2008 saakka Keskustapuolueen puheenjohtajana. Hän toimi myös kulttuuriministerinä 1999–2000.


title: Åslaug Haga

text: Haga ilmoitti 11. huhtikuuta 2008 puolueensa johtoryhmäkokouksessa luopuvansa puoluejohtajan paikastaan vuoden 2009 puoluekokouksessa sekä jättäytyvänsä asettumasta ehdolle Stortingetiin. Hän oli vuonna 2005 perustetun Norjan työväenpuolueen ja Sosialistisen vasemmistopuolueen kanssa perustetun enemmistöhallituksen arkkitehteja. 19. kesäkuuta 2008 Haga ilmoitti luopuvansa ministerin- ja puoluejohtajapaikoistaan terveydellisistä syistä.


title: Argos (argonautti)

text: Argos (, "miehekäs") oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi argonauteista ja Argo-laivan rakentaja. Argonautit purjehtivät hänen rakentamallaan aluksella etsimään kultaista taljaa Iasonin johdolla.


title: Argos (argonautti)

text: Argoksen vanhemmat olivat kuningas Friksos ja Khalkiope. Argonauttien retket veivät heidät Aieteen, kultaisen taljan omistaneen Kolkhiin kuninkaan luo, joka oli myös Argoksen isoisä äidin puolelta.


title: Heinrichs

text: Heinrichs on suomalainen suku, jonka tunnetuimmat jäsenet ovat toimineet jääkäriliikkeessä ja upseereina talvi- ja jatkosodassa. "Anders Heinrichs" (1809–1889) syntyi Östra Husbyssä, Ruotsissa, ja toimi myöhemmin ruukin isännöitsijänä Suomessa. Hänen poikansa tilastotieteilijä "Axel Ossian Andreas Heinrichs" (1864–1936) toimi muun muassa säätyvaltiopäivien pikakirjoittajana.


title: Heinrichs

text: Suvun jäsenet ovat asuneet lähes 100 vuoden ajan Kauniaisissa. Vuonna 2007 Kauniaisten yhdyskuntalautakunta esitti Kavallinraittin nimeämistä uudelleen "Heinrichsinpoluksi".


title: Chargiino

text: Chargiino on hiukkasfysiikassa hypoteettinen hiukkanen, joka esiintyy supersymmetrisissa teorioissa. Se on sekoitus higgsiinoista ja gaugiinoista ollen siten fermioni. Chargiinojen spin on ½.


title: Chargiino

text:
Yleisemmin chargiinoiksi nimitetään supersymmetristen fermionien sekoituksesta muodostuneita massaominaistiloja. Minimaalisessa supersymmetrisessa standardimallissa (MSSM) chargiinot muodostuvat varattujen gaugiinojen sekä varattujen higgsiinojen lineaarikombinaatioina.
Sähköheikon symmetriarikon jälkeen varatuilla higgsiinoilla (formula_1) on samat kvanttiluvut kuin varatuilla heikkoa isospiniä vastaavilla gaugiinoilla (varatut winot: formula_2). Tästä syystä nämä mittaominaistilat sekoittuvat keskenään muodostaen lineaarikombinaationa massaominaistilat, joita nimitetään chargiinoiksi. Koska mittaominaistiloja on neljä, on myös massaominaistiloja neljä. Koska negatiiviset ja positiiviset mittaominaistilat esiintyvät lineaarikombinaatiossa symmetrisesti, on varsinaisia massoja kuitenkin vain kaksi. Usein ajatellaankin, että chargiinoja on kaksi, joista kumpikin voi olla sekä negatiivisesti että positiiviseti varautunut.


title: Paul Harvey

text: Paul Harvey Aurandt (4. syyskuuta 1918 Tulsa, Oklahoma, Yhdysvallat – 28. helmikuuta 2009 Phoenix, Arizona, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen radiojuontaja, joka tunnetaan parhaiten ohjelmastaan "The Rest of the Story".


title: Paul Harvey

text: Harvey päätyi radioalalle opettajansa aloitteesta ja jo 14-vuotiaana hän työskenteli paikallisella KVOO-radioasemalla. Vuonna 1940 Harvey avioitui Lynne Cooperin kanssa. Vuodesta 1951 alkaen hän oli valtakunnallisella ABC:lla , jonka kanssa hän vuonna 2000 solmi uuden kymmenvuotisen 100 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.


title: Paul Harvey

text: Paul Harvey sai Presidential Medal of Freedomin ja hänet valittiin Radio Hall of Fameen vuonna 1990.


title: Riku Innamaa

text: Riku Innamaa on suomalainen teatteriohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän toimi kaksivuotiskauden 2007–2009 Joensuun kaupunginteatterin johtajana.


title: Riku Innamaa

text: Innamaa on valmistunut Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi. Hän työskenteli aikaisemmin teattereissa muun muassa Rovaniemellä ja Tampereella. Joensuussa hän aloitti 2007, mutta luopui tehtävästä vuonna 2009. Hän on sen jälkeen työskennellyt muun muassa Raahessa.


title: Andrew Grant

text: Andrew Grant (22. huhtikuuta 1985) on australialainen lentopalloilija, joka edustaa Australian miesten lentopallomaajoukkuetta, sekä Salon Piivolleyta.


title: Andrew Grant

text: Grant aloitti kansainvälisen lentopallouransa jo 17-vuotiaana nuorukaisena kun hän debytoi Hollanin liigassa. Kaudella 2005–2006 hän esiintyi Puolan liigassa, joka on yksi Euroopan arvostetuimmista. Hän pelasi Delecta Bydgoszczin joukkueessa aina kauden 2008 loppuun asti.


title: Andrew Grant

text: Kaudella 2008–2009 Grant pelaa suomalaisessa Salon Piivolleyssa, SM-liigassa. Hänen sopimuksensa joukkueen kanssa on yksivuotinen.


title: Andrew Grant

text: Grant teki maajoukkuedebyyttinsä jo 17-vuotiaana nuorukaisena Australian miesten lentopallomaajoukkueessa. Tämän jälkeen hän on pelannut joukkueessa yli 100 A-maaottelua, ja on yksi kokeneimmista pelaajista ryhmässä. Hän on esiintynyt Australian paidassa MM-kisoissa, Maailmancupissa sekä Aasian mestaruuskilpailuissa.


title: Andrew Grant

text: Grant on pelipaikaltaan keskitorjuja. Hän on 207 senttimetriä pitkä ja painaa 94 kiloa. Hänen hyökkäysulottuvuutensa on 350 cm sekä torjuntaulottuvuus 330 cm.


title: Munaus

text: Shakissa munaus on erittäin huono siirto, jonka pelaaja ymmärtää virheeksi siirron tehtyään tai viimeistään vastustajan tehtyä siirtonsa. Munaus voi johtua aikapulasta, liiallisesta itseluottamuksesta tai huolimattomuudesta. Algebrallisella merkintätavalla munaus merkitään yleensä kommentoidessa siirtoja kahdella kysymysmerkillä: "??".


title: Paavo Mustonen

text: Paavo Tariu Mustonen (s. 10. marraskuuta 1989 Maryborough, Australia) on cookinsaarelainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu Cookinsaarten maajoukkueeseen ja on osallistunut vuosien , ja . Hänen seurajoukkueensa on Tupapa Maraerenga.


title: Paavo Mustonen

text: Seuratasolla Mustonen on pelannut futsalia Australiassa. Hän pelasi "Quake"-nimisessä joukkueessa, joka voitti Uuden Etelä-Walesin futsalin valioliigan. Aiemmin hän on pelannut "Emu Plains" -joukkueessa. Mustonen on vieraillut ulkomailla myös Saksassa, jossa hän voitti pomputtelukilpailun. Kotisaarillaan hän on pelannut Tupapan joukkueessa ja juniorina Arorangin ja Nikaon joukkueissa.


title: Paavo Mustonen

text: Vuonna 2010 Mustonen voitti Cookinsaarten mestaruuden Tupapan joukkueen riveissä.


title: Paavo Mustonen

text: Mustosen isä on suomalaissyntyinen Ari Mustonen. Perheen elämästä Cookinsaarilla kerrottiin "Ulkosuomalaisen tarina" -televisiosarjan 19. elokuuta 2010 Yle TV2:lla esitetyssä jaksossa.


title: Paavo Mustonen

text: Paavo Mustosen sisar Regina Mustonen pelaa Cookinsaarten naisten jalkapallomaajoukkueessa.


title: Hyvän Tuulen Laulajat

text: Hyvän Tuulen Laulajat on vuonna 1972 perustettu kotkalainen viihteellistä musiikkia laulava sekakuoro. Kuoron ensimmäinen ja pitkäaikainen johtaja oli Kalevi Ukkola. Hänen jälkeensä kuoroa ovat johtaneet Risto Raikaslehto ja Reijo Paavola. Nykyinen taiteellinen johtaja on Mikko Hauhia.


title: Hyvän Tuulen Laulajat

text: Hyvän Tuulen Laulajien ensimmäinen albumi, "Ilta Kotkassa", julkaistiin vuonna 1979. Kuoro on esiintynyt tunnettujen laulajien, kuten Juha ”Watt” Vainion ja Veikko Lavin, kappaleilla. Se laulaa muun muassa Vainion kappaleissa ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” ja ”Albatrossi”.


title: Blue Lines

text:
Blue Lines on Massive Attackin esikoisalbumi, joka julkaistiin Virgin Recordsilla vuonna 1991. Monet pitävät sitä trip hopin edelläkävijänä ja yhtenä musiikkityylin merkkiteoksista.
Albumin kappaleista erityisessä suosiossa on "Unfinished Sympathy".


title: Triathlon kesäolympialaisissa 2008

text: 2008 kesäolympialaisten triathlonin kilpailut käytiin 18. (naiset) ja 19. elokuuta (miehet). Kilpailupaikkana toimi "Ming Tomb Reservoir" lähimaastoineen. Olympiatriathlon käytiin ns. sprinttimatkoilla, jotka ovat neljäsosan alkuperäisen triathlonin pituudesta.


title: Euroopan GNSS-virasto

text: Euroopan GNSS-virasto (, GSA) on EU:n Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmää varten perustettu virasto. Euroopan GNSS-viraston sijaintipaikka on Tšekin pääkaupunki Praha. Viraston henkilökuntaan kuuluu noin 120 ihmistä.


title: Euroopan GNSS-virasto

text: Akronyymi GNSS tulee sanoista Global Navigation Satellite Systems, joka viittaa tosiasiaan, että Yhdysvalloilla ja Venäjällä on ollut tällaisia järjestelmiä käytössä vuosikymmenten ajan ja esimerkiksi Kiinan kansantasavalta on luomassa omaa järjestelmäänsä ollen paljon pitemmällä kehitystyösään kuin Euroopan Unioni. GNSS-termi viittaa myös ajatukseen, että järjestelmät sulautuisivat yhdeksi globaaliksi järjstelmäksi, joka lienee mahdotonta, koska Yhdysvaltain GPS on sotilaallinen järjstelmä.


title: Euroopan GNSS-virasto

text: GSA valvoo Galileo-satelliittijärjestelmän toteutusta ja GPS:ää EU:n alueella tarkentavan EGNOS-järjstelmän toteutusta sekä hallinnoi Euroopan Komission 7. puiteohjelman satelliittipaikannuksen tutkimushakuja. Täten sen tehtävät vuonna 2008 eivät ole suoranaisia viranomaistehtäviä. Se laatii strategiaa Galileon ja sitä seuraavien satelliittipaikannusjärjestelmien käytölle ja kehittämiselle. Kun Galileo on valmis GSA valitsee sille operaattorin ellei itse muunnu operaattoriksi.


title: Euroopan GNSS-virasto

text: GSA perustettiin Euroopan Yhteisön virastoksi 12. heinäkuuta 2004 liikenneministereiden neuvoston päätöksellä "Council Regulation (EC) 1321/2004". Tätä päivitettiin vuonna 2008 päätöksellä "Council Regulation (EC) No 1942/2006".


title: Euroopan GNSS-virasto

text: Sen edeltäjä oli Euroopan Komission ja Euroopan avaruusjärjestön yhteisyritys GALILEO Joint Undertaking (GJU), joka perustettiin toukokuussa 2002. Sen toiminta oli tehotonta ja se lakkautettiin 1. tammikuuta 2007.


title: Gallian piirikunta

text: Gallian piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, jonka hallinnollinen keskus ja suurin kylä on Gallipolis.


title: Gallian piirikunta

text: Gallian naapuripiirikuntia ovat Lawrence lounaassa, Jackson luoteessa, Vinton pohjoisessa, Meigs koillisessa ja Länsi-Virginian puolella Masonin sekä Cabellin piirikunnat.


title: Gallian piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 30 934 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 94,8%, mustiin (2,7%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,4%) ja aasialaisiin (0,5%).


title: Gallian piirikunta

text: Kotitalouden mediaanitulo on 36 918 ja köyhyysrajan alapuolella oli 20,2% väestöstä vuosina 2007–2011.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Rheinfeldenin taistelu käytiin vuonna 1638 kolmikymmenvuotisen sodan aikana kahdessa osassa (28. helmikuuta ja 3. maaliskuuta). Taistelussa olivat vastakkain keisarilliset ja Bernhard Weimarin johtamat joukot. Taistelu päättyi Weimarin murskavoittoon.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Kun protestantit olivat hävinneet Nördlingenin taistelun, Ranska joutui liittymään kolmikymmenvuotiseen sotaan protestanttien puolelle ja julistamaan sodan keisari Ferdinand II:lle vuonna 1635. Palkkasoturi Weimar siirtyi Ruotsin palveluksesta Ranskan palvelukseen ja sitoutui pitämään aseissa 18 000 miestä vuosittaista korvausta vastaan.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Vuosina 1637–1638 Weimar saattoi toimia suhteellisen vapaasti Etelä-Saksassa, koska Matthias Gallasin johtama keisarillinen pääarmeija keskittyi Johan Banérin johtamien ruotsalaisten ahdisteluun Pohjois-Saksassa.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Kesällä 1637 Weimar taisteli menestyksekkäästi Franche-Comtéssa. Sotaretken jälkeen hän ylitti elokuun alussa Reinin Rheinaussa ja kohtasi Johann von Werthin johtamat keisarilliset taistelussa, jonka Weimar voitti. Syyskuussa Weimarin oli kuitenkin pakko vetäytyä takaisin Reinin länsirannalle, ja sen jälkeen hän siirtyi talvimajoitukseen Baselin hiippakuntaan. Weimar ei ollut saanut Ranskan lupaamaa rahallista tukea, ja siksi hänen armeijansa oli kutistunut alle 4 000 mieheen.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Talvella 1637–1638 Weimar teki onnistuneen sotaretken Korkea-Reinille. Ensimmäinen menestys tuli, kun Hohentwielin linnoituksen komentaja siirtyi varuskuntansa kanssa Württembergin herttuan Eberhardin puolelta Weimarin puolelle. Sen jälkeen Weimar keskittyi valtaamaan Itävallan Waldstädten.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimar alkoi 5. helmikuuta piirittää Rheinfeldeniä, joka oli tärkeä strateginen kohde Korkea-Reinillä. Reiniä ei voi alueella ylittää, mutta Rheinfeldenissä on silta. Lähin silta on 20 kilometriä itään Laufenburgissa, jonka Weimar oli vallannut ensiksi. Seuraavaksi hän oli järjestänyt Rheinfeldenin lähellä Buckenin kylässä lauttayhteyden Reinin yli. Vielä kun Weimar valtasi Rheinfeldenin sillan, oli kaupunki eristetty täydellisesti.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Rheinfeldenissä oli keisarillinen varuskunta, jossa oli 600 miestä ja 22 tykkiä. Weimar piiritti kaupunkia aggressiivisesti: hän räjäytti kolme erillistä miinaa kaupungin muurien alla (15., 16. ja 23. helmikuuta) ja onnistui murtamaan osan kaupunginmuurista. 28. helmikuuta vielä yksi miina oli valmiina räjäytettäväksi, ja sen jälkeen kaupunki oli tarkoitus vallata väkirynnäköllä 1. maaliskuuta.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Keisarillisen armeijan komentajat tiesivät Rheinfeldenin olevan pulassa. Johann von Werth, "Enkefort", "Fürstenberg" ja Klaus Sperreuter kokosivat Augsburgissa armeijan, jonka tehtäväksi tuli piirityksen lopettaminen. Myöhemmin armeijaan liittyi vielä Federico Savellin johtamia joukkoja, jotka olivat olleet Franche-Comtéssa. Armeija lähestyi Rheinfeldeniä pohjoisesta.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimarin armeijassa oli 2 000 jalkamiestä ja 4 000 ratsukkoa sekä 15 tykkiä. Hänen pääarmeijansa oli Reinin eteläpuolella valmistelemassa tulevaa rynnäkköä. Pohjoisrannalla oli vain pieniä varustuksia, joiden tehtävä oli estää yhteydet piiritettyyn kaupunkiin. Pohjoisrannan varustukset torjuivat keisarillisten ensimmäisen tiedustelevan hyökkäysyrityksen ja Weimar päätteli, että hän pystyisi lyömään lähestyvän vihollisen pienellä armeijalla, eikä hänen tarvitsisi keskeyttää rynnäkön valmistelua. Weimar toi pohjoisrannalle 600 musketööriä, noin 2 500 ratsukkoa ja 8 kevyttä tykkiä.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Uudella hyökkäyksellä Savelli ja Werth löivät pohjoisrannan varustukset helposti. Weimar sai tiedon vihollisen menestyksestä, mutta oli auttamattomasti alivoimainen, sillä keisarillisia oli kaksinkertainen määrä. Keisarillisilla oli 4 800 ratsukkoa ja 2 600 jalkamiestä, mutta ei tykistöä, sillä armeija oli koottu kiireessä.


title: Rheinfeldenin taistelu

text:
Maasto oli alueella taistelua rajoittava tekijä: avointa maastoa oli vain puolitoista kilometriä pitkä kapea kaistale Reinin rannan suuntaisesti. Muuten maasto oli metsää.
Weimar jakoi armeijansa kahtia: hän komensi itse vasenta siipeä George Christoph von Taupadell oikeaa. Keisarilliset jakautuivat myös kahteen siipeen: Werth johti vasenta, Savelli ja Sperreuter oikeaa. Weimarin suunnitelmana oli yrittää pysäyttää keisarilliset jo metsässä, ennen kuin he pääsisivät aukealle alueelle.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Taistelu oli sekava. Rikkonaisen maaston takia taistelu hajosi useampaan erilliseen osaan, kun yksittäiset yksiköt kohtasivat toisensa metsäaukioilla, kulku-urilla tai metsässä. Werth kohtasi Taupadellin. Taupadell löi vastustajansa noin tunnin taistelun jälkeen. Toisella siivellä lopputulos oli toisenlainen: Savelli ja Sperreuter työnsivät Weimarin sivuun ja etenivät aukealle alueelle. Savelli eteni edelleen ja valtasi Reinin sillan. Weimar oli alivoimaisena loukussa pohjoisrannalla ja antoi käskyn vetäytyä Laufenburgiin.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimar menetti taistelussa 150 miestä. Lisäksi hän menetti kolme tykkiä ja viisi alijohtajaansa. Keisarilliset vapauttivat Rheinfeldenin piirityksestä, kun etelärannan armeija vetäytyi myös Laufenburgiin.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Keisarilliset eivät lähteneet takaa-ajoon, vaan siirsivät armeijansa majoitukseen Rheinfeldeniin. Werthiä ja Savellia on jälkeenpäin arvosteltu tästä virheestä, mutta heidän tekemänsä päätös on ymmärrettävissä. Armeija oli marssinut nopeasti kylmässä talvisäässä, joten miehet olivat väsyneitä ja kylmissään ja osa joukoista oli kärsinyt taistelussa. Lisäksi Rheinfeldenissä ei ollut piirityksen jäljiltä muonaa eikä hevosille rehua, joten armeijan huolto piti järjestää pikimmiten. Savelli ja Werth myös uskoivat, että Weimar ei toipuisi tappiosta nopeasti, ja joka tapauksessa keisarillisten ulommaiset vartiot varoittaisivat, jos Weimar lähestyisi.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimar oli itsepäinen eikä hyväksynyt kärsimäänsä tappiota. Vetäytyessään hän kohtasi 1. maaliskuuta 300 miehen keisarillisen varuskunnan Säckingenissä ja valtasi sen rynnäköllä. Weimarin armeijan puoliskot kohtasivat Laufenburgissa 2. maaliskuuta. Hän oli valmis kohtaamaan vihollisen uudestaan 3. maaliskuuta.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Seitsemältä aamulla 3. maaliskuuta Savellin ulommaiset varustukset havaitsivat Weimarin lähestyvän armeijan. Savelli, Sperreuter ja Werth kokosivat nopeasti hajallaan olevan armeijansa ja valmistautuivat taisteluun. Kolme ratsuväkirykmenttiä ei kuitenkaan ehtinyt ajoissa taisteluun. Siksi keisarillisilla oli käytössään vain yksi rykmentti raskasta ratsuväkeä.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimar jakoi armeijansa kahteen siipeen, joissa oli treffen-taktiikan mukaisesti kaksi peräkkäistä taistelulinjaa. Taupadell johti oikeaa, Weimar vasenta. Taisteluryhmitys tuettiin oikealla Reiniin ja vasemmalla metsään. Linjassa oli aluksi seitsemän tykkiä. Määrä kasvoi kuitenkin kymmeneen, kun Weimar sai haltuunsa aikaisemmin menettämänsä kolme tykkiä. Keisarilliset olivat jättäneet valtaamansa tykit lojumaan taistelukentälle niille sijoilleen, ja nyt Weimar otti ne uudestaan käyttöön.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Savelli asettui puolustukseen. Keisarilliset järjestettiin kolmeen peräkkäiseen treffen-taktiikan mukaiseen taistelulinjaan, jonka sivustat oli tuettu Reiniin ja metsään. Ryhmitys tuettiin Reiniin johtavaan ojaan, jonka takana ensimmäinen linja oli. Puolet armeijan musketööreistä asetettiin ojaan, varsinaisen taistelujärjestyksen eteen. Savelli komensi oikeata siipeä, Werth vasenta ja Sperreuter jalkaväkikeskustaa.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimarin armeija eteni hyvässä järjestyksessä. Tykistö ampui keisarillisten taistelujärjestykseen, eivätkä keisarilliset pystyneet vastaamaan. Weimarin miesten vallatessa ojan alkoi keisarillisten jalkaväkikeskusta kääntyä pakoon; samoin ojassa ollut jalkaväki pakeni. Ratsuväen huomatessa keskustan paon myös se pakeni taistelukentältä ilman taistelukosketusta.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Savelli ja Sperreuter seurasivat pakenevien miestensä esimerkkiä. Reinin ylittävä silta täyttyi, kun 2 000 ratsukkoa (Savelli joukon mukana) yritti ylittää sen. Vain harva pääsi yli. Werth koetti jatkaa taistelua ja koetti koota pakenevaa ratsuväkeä ainoan taistelukentälle jääneen jalkaväkirykmentin ympärille.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimarin ratsuväki ei ollut osallistunut taisteluun juuri lainkaan, mutta nyt se pääsi ajamaan takaa pakenevaa vihollista. Satoja pakenevia jalkamiehiä vangittiin, samoin kun suurin osa sillalla olleista ratsumiehistä. Suurin osa Reinin rantaa pitkin paenneesta ratsuväestä pääsi pakoon. Werth ja taistelukentälle jäänyt jalkaväki piiritettiin ja pakotettiin antautumaan.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimar tuhosi käytännössä keisarillisen armeijan. Sen kokonaistappiot olivat 500 kuollutta ja 3 000 vankia (1 200 ratsukkoa ja 1 800 jalkamiestä). Kaikki vihollisen neljä kenraalia otettiin vangiksi samoin kun kymmenen everstiä. Keisarillisten armeijan rippeet vetäytyivät Tübingeniin.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Taistelun jälkeen Weimarin armeija kasvoi 9 000:en mieheen, kun 3 000 vankia liittyi alkuperäiseen 6 000:en. Rheinfelden antautui 22. maaliskuuta ja ensimmäisessä Rheinfeldenin taistelussa vangitut Weimarin alijohtajat vapautettiin.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Vangituista kenraaleista Werth lähetettiin Pariisiin, jossa hän oli vankina vuoteen 1642 asti. Savelli pakeni sotavankeudesta myöhemmin, mutta menetys ei ollut suuri, sillä Savelli oli siinä määrin epäpätevä kenraali, että hänestä oli jatkossa enemmän hyötyä Weimarille.


title: Rheinfeldenin taistelu

text: Weimar oli tuhonnut koko keisarillisten armeijan ja vallannut Baselin yläpuolisen Reinin keskitalven sotaretkellä. Rheinfeldenin valtaamisen ja Werthin vangitsemisen kunniaksi Pariisissa järjestettiin kiitosmessu.


title: Kaarlo Isomäki

text: Kaarlo Isomäki, aikaisemmin Kalle Rantanen () oli suomalainen kansakoulunopettaja ja lakimies. Isomäki joutui Suomen sisällissodan aikana Jämsässä suojeluskunnan vangitsemaksi ja pelastui pakenemalla Kokkolassa toukokuussa 1918 häntä ampumaan tulleilta Jalmari Saarelta ja Johannes Fromilta eli Rummin Jussilta.


title: Kaarlo Isomäki

text: Luopioisissa palstatilallisen poikana syntynyt Isomäki valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista. Hänestä tuli kesällä 1915 Jämsänkosken tehtaan kansakoulun opettaja. Isomäki oli puoluekannaltaan nuorsuomalainen, ja hän toimi Helsingin Sanomien paikallisena kirjeenvaihtajana. Hän suhtautui myönteisesti työväestöön, kävi muutamia kertoja työväentalolla muun muassa lukemassa sanomalehtiä ja piti maaliskuussa 1917 työväentalolla puheen Venäjän maaliskuun vallankumoksen kunniaksi pidetyssä juhlassa. Tämän vuoksi Isomäen välit koulun johtokunnan kanssa muodostuivat huonoiksi. Hän oli jo aikonut muuttaa paikkakunnalta, mutta perui lähtöaikeensa koululaisten vanhempien pyynnöstä.


title: Kaarlo Isomäki

text: Suomen sisällissodan alettua Isomäki vietiin 12. helmikuuta 1918 Jämsän kansallistalolle, missä sotapoliisi Veikko Sippola kuulusteli häntä. Isomäen väitettiin kuuluneen työväenyhdistykseen ja punakaartiin ja suunnitellen Jämsänkosken työläisten ryöstöretkeä Jämsän keskustaajamaan Seppolaan. Sippola kuulusteli Isomäkeä myös punakaartin asekätköistä. Isomäki pääsi vapaaksi, mutta hänet vangittiin 15. helmikuuta ja kuljetettiin Saaren taloon. Kolme päivää myöhemmin Isomäki vietiin Jyväskylään. Hänen matkatavaransa ja vaatteensa jäivät Saaren taloon ja Rummin Jussi myi niitä myöhemmin.


title: Kaarlo Isomäki

text: Isomäkeä kuulusteltiin Jyväskylässä, mutta hänen mukanaan tullut Jämsän suojeluskunnan esikunnan lausunto todettiin niin raskauttavaksi, ettei häntä uskallettu vapauttaa. Lausunnon mukaan Isomäki olisi esittänyt anarkistisia mielipiteitä ja lisäksi harjoittanut marraskuun 1917 yleislakon aikana Jämsänkosken punakaartia. Isomäki kuljetettiin yhdessä muiden vankien kanssa junalla Seinäjoen kautta Kokkolaan. Vankeja säilytettiin Kokkolan ruotsalaisen yhteiskoulun alueella, ja he joutuivat kärsimään nälästä ja sairauksista. Isomäki ja toinen jämsäläisvanki August Laine onnistuivat kuitenkin olemaan kirjeiden välityksellä yhteydessä Jämsässä oleviin ystäviinsä ja kertomaan oloistaan.


title: Kaarlo Isomäki

text: Jämsän suojeluskunta lähetti maaliskuun alussa 1918 Veikko Sippolan päämajan tutkinto- ja poliisiasiain päällikön varatuomari Ossian Procopén puheille Seinäjoelle. Sippola tivasi Procopélta, miksi Jämsästä lähetetyjä vankeja ei ollut teloitettu, mutta Procopé sanoi päätösvallan asiassa kuuluvan hänelle. Jämsän suojeluskunta lähetti nyt asiasta kirjelmän 10. maaliskuuta ylipäällikkö Mannerheimille. Kirjelmän johdosta antamassaan selvityksessä Procopé kiisti jämsäläisten esittämät väitteet, että vangit aiottiin vapauttaa ja totesi, että Jämsästä oli lähetetty vangeista vain hyvin puutteellista todisteaineistoa eikä lainkaan kuulustelupöytäkirjoja.


title: Kaarlo Isomäki

text: Isomäkeä kuulusteltiin Kokkolassa 5. toukokuuta, mutta koska Jämsästä ei vieläkään ollut toimitettu mitään todistusaineistoa häntä vastaan Isomäki laskettiin samana päivänä ehdonalaiseen vapauteen sillä rajoituksella, ettei hän saanut poistua Kokkolasta. Isomäki asui sitten kaupungilla erään upseerin kanssa jakamassaan vuokra-asunnossa.


title: Kaarlo Isomäki

text: Jalmari Saari ja Johannes From saapuivat Kokkolaan Jämsän suojeluskunnan lähettäminä 13. toukokuuta 1918 ja asettuivat Kokkolan kaupunginhotelliin. Saarella oli mukanaan Jämsän komendantin valtakirja, jonka mukaan hänellä oli valtuudet kuljettaa Isomäki ja toinen jämsäläisvanki August Laine Jämsään kuulusteltaviksi. Hän saikin vangit epäluuloiselta Kokkolan komendantilta, joka vaati kuitenkin, että Jämsästä on lähetettävä todistus siitä, että vangit ovat tulleet hengissä perille. Saari ei kuitenkaan ollut aikeissa lähteä viemään vankeja Jämsään. Hän oli aiemmin päivällä käynyt Kokkolan vankileirillä ja pyytänyt apua leirin vartiopäälliköltä Karl Källströmiltä uskotellen hänelle, että vangit oli jo tuomittu kuolemaan.


title: Kaarlo Isomäki

text: Vangit kuljetettiin aluksi kaupunginhotelliin, jonne From jäi heitä vartioimaan. Illalla Saari palasi hotelliin kahden kokkolalaisen kanssa, joista toinen oli Källström. Kokkolalaiset ja From lähtivät nyt viemään vankeja parin kilometrin päässä rautatien varressa sijaitsevaan "Elisabethin metsään", jossa oli jo aiemmin teloitettu punavankeja. Armoa rukoillut Isomäki jäi jälkeen muista ja häntä lyötiin kiväärinperällä. Sekavassa tilanteessa Isomäki pääsi karkaamaan saattajiltaan. Hänen peräänsä ammuskeltiin, mutta yön hämärtyessä takaa-ajajat eivät enää löytäneet häntä.


title: Kaarlo Isomäki

text: Toista vankia, August Lainetta, oli sen sijaan ammuttu selkään, ja hän makasi radalla vielä elossa. From ampui hänen ohimoonsa armonlaukauksen ja vei sitten hänen taskukellonsa. Epäonnistuneen etsinnän jälkeen From palasi aamuyöllä Saaren luo hotelliin. Jalmari Saari lähetti heti Kokkolan poliiseja etsimään Isomäkeä jälkikoiran avulla, mutta nämäkään etsinnät eivät tuottaneet tulosta. Saari ja From lähtivät pian Kokkolasta jatkaen matkaansa Närpiön vankileirille, mistä he hakivat kolme siellä ollutta jämsäläisvankia. Nämä vangit Saari ja From tappoivat Seinäjoella illalla 18. toukokuuta ja veivät vankien mukana olleen omaisuuden.


title: Kaarlo Isomäki

text: Kaarlo Isomäki onnistui välttämään etsijät. Hän joutui elämään kesällä 1918 lähes kolmen kuukauden ajan taivasalla nukkuen havukasoissa ja maakuopassa. Hän eli ensimmäiset 29 päivää ilman ravintoa ja tuli sitten jotenkuten toimeen marjoilla, sienillä, mahlalla, jätteillä ym. Hän pääsi siirtymään lähelle kotiseutuaan ja joutui 10. elokuuta 1918 Petäjäveden suojeluskunnan haltuun. Isomäki vietiin hoitoon Helsinkiin Mehiläisen sairaalaan. Hän palasi Jämsään syksyllä 1918 asuen erään opettajatoverinsa luona. Jämsän nimismies teki hänestä ilmiannon, ja Isomäki joutui syytteeseen avunannosta valtiopetokseen valtiorikosoikeuden Lahden osastossa. Isomäen puolesta esiintyivät hänen opettajatoverinsa ja monet jämsäläiset. Jämsän suojeluskunta toimi ristiriitaisesti. Esikunta lähetti 25. syyskuuta todistuksen, jossa Isomäkeä syytettiin epäluotettavuudesta, riitaisuudesta ja punakaartin opettamisesta. Esikunta kiisti samalla, että se olisi lähettänyt Saaren ja Fromin toukokuussa Kokkolaan. Seuraavana päivänä esikunta kuitenkin perui syytöksen punakaartin harjoittamisesta. Oikeudenkäynti päättyi lokakuun 1918 lopussa Isomäen vapauttamiseen kaikesta vastuusta.


title: Kaarlo Isomäki

text: Isomäki vaati nyt Saaren ja Fromin asettamista syytteeseen Kokkolan tapahtumista. Oikeuskansleri edellytti syyskuussa 1919, että asiassa on ryhdyttävä toimeen, koska oikeuskanslerin mukaan joulukuussa 1918 annettu Svinhufvudin armahduslaki ei koskenut Saarta, vaan tämä oli syyllistynyt murhaan. Asiaa käsiteltiin ensin Kokkolan raastuvanoikeudessa ja maaliskuussa 1920 se siirrettiin Kajaanin sissipataljoonan sotaoikeuden käsiteltäväksi. Jutun käsittely viivästyi niin, että se päästiin aloittamaan vasta marraskuussa 1920 Tampereella. Fromia ei ollut tavoitettu, joten juttu raukesi hänen osaltaan. Saari väitti oikeudenkäynnin aikana, että vangit oli ollut tarkoitus viedä Kokkolasta iltajunalla ja että ampuminen tapahtui itsepuolustukseksi vankien yritettyä karata. Kantajat onnistuivat kiistämään kummankin väitteen. Kolmannen käsittelyn jälkeen oikeus päätti että Saari oli kyllä syylistynyt murhaan yllytykseen ja murhayritykseen, mutta Svinhufvudin armahduslaki koskisi myös häntä. Saari määrättiin kuitenkin maksamaan korvauksia Isomäelle ja August Laineen äidille.


title: Kaarlo Isomäki

text: Jutun käsittelyä jatkettiin Hämeenlinnassa ja 5. maaliskuuta 1921 sotaylioikeus tuomitsi Jalmari Saaren elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen yllytyksestä murhaan sekä 20 000 markan korvauksiin. Vangittavaksi määrätty Saari poistui Jämsästä, mutta hänet saatiin pidätettyä parin viikon päästä Helsingissä ja hänet toimitettiin Hämeenlinnan vankilaan. Korkein oikeus kumosi kuitenkin 5. toukokuuta 1921 Saaren tuomion ja määräsi hänet heti vapautettavaksi. Perusteena käytetiin Svinhufvudin armahduslakia.


title: Kaarlo Isomäki

text: Isomäki lähti 1920-luvulla opiskelemaan oikeustiedettä Helsingin yliopistoon toimien valmistuttuaan asianajajana ja vuodesta 1934 Asutustilallisten ja vuokraajien keskusliiton sihteerinä. Hän työskenteli kouluhallituksessa ja toimi Lahdessa opettajana ja koulujen tarkastajana. Isomäki kuului myös 1940-luvulla Lahden kaupunginvaltuustoon. Sisällissodan koettelemukset olivat heikentäneet hänen terveyttään, ja hän kuoli Lahdessa 1958 69-vuotiaana.


title: Simone Melchior

text: Simone Melchior Cousteau (s. 19. tammikuuta 1919 Oran, Ranskan Algeria – 2. joulukuuta 1990 Monaco) oli ranskalaisen merentutkija Jacques-Yves Cousteaun vaimo. Hän oli merkittävä taustavaikuttaja Cousteaun tutkimusmatkoilla 40 vuoden ajan.


title: Simone Melchior

text: Melchior syntyi laivastoperheeseen Oranissa, nykyisessä Algeriassa. Hänen isänsä oli töissä merivoimissa ja molemmat hänen isoisänsä olivat eläkkeellä olevia amiraaleja. Simonella oli kaksi veljeä: Maurice ja kakoisveli Michel. Simone Melchior tapasi tulevan miehensä Jacques-Yves Cousteaun ensimmäisen kerran juhlissa, kun Melchior oli vasta 17-vuotias. He menivät naimisiin 12. heinäkuuta 1937 ja muuttivat laivaston upseerien yhteisöön Sanary-sur-Meriin.


title: Simone Melchior

text: Melchior oli vaikuttamassa Cousteaun uuden paineilmalaitteen kehittämiseen. Melchiorin isä oli johtotehtävissä Air Liquide -yrityksessä, jossa työskenteli myös insinööri Émile Gagnan. Cousteau sai appensa avulla käynnistettyä yhteistyö Gagnanin kanssa. Tämän seurauksena syntyi Aqua-lung. Simone Melchior oli myös mukana laitteen ensimmäisissä testeissä.


title: Simone Melchior

text: Melchior auttoi Cousteauta rahoittamaan hankkeitaan. Hänen avustuksellaan "Calypso"-alus saatiin hankittua. Melchior oli miehensä mukana 40 vuoden ajan tutkimusmatkoilla ollen miehistön äitinä, parantajana, hoitajana ja psykologina. Hän oli Cousteaun rinnalla tämän useimmissa merkittävissä vedenalaisen maailman saavutuksissaan. Melchior toimi useasti Calypson kapteenina, kun Cousteau oli itse markkinoimassa elokuviaan. Melchior oli hiljaisena taustahahmona ja kasvatti samalla pariskunnan kahta poikaa Jean-Michelia ja Philippea.


title: Lauri af Heurlin

text: Lauri Oskar af Heurlin (25. syyskuuta 1875 Helsinki – 6. heinäkuuta 1958) oli suomalainen pankinjohtaja, tilanomistaja ja sosialidemokraattinen poliitikko.


title: Lauri af Heurlin

text: Af Heurlinin vanhemmat olivat kirjapainonomistaja Lauri Oskar Wilhelm af Heurlin ja Augusta Helena Bergbom. Hän pääsi ylioppilaaksi 1892 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1896 ja maisteriksi 1897. Af Heurlin suoritti myös ylemmän hallintotutkinnon 1901 ja molempien oikeuksien kandidaatin tutkinnon 1903.


title: Lauri af Heurlin

text: Af Heurlin harjoitti maanviljelyä Leppävaaran tilalla Espoossa 1911–1958 ja Tuomelan tilalla Helsingin maalaiskunnassa 1916–1958. Hän oli senaatin kirjapainon johtajana 1909–1911 ja toimi eri osuuskauppajärjestöjen hallintoelimissä 1907–1950. Af Heurlin oli Suomen Pankin johtokunnan jäsen 1922–1942, Helsingin Työväen Säästöpankin hallituksen jäsen 1909–1951 ja Kustannus Oy Kansanvallan johtokunnan jäsen 1918–1958.


title: Lauri af Heurlin

text: Af Heurlin valittiin 1945 yhtenä kolmesta sosiaalidemokraatista sotasyyllisyysoikeuden jäseneksi. Kuten molemmat muut puoluetoverinsa ja Maalaisliiton Lauri Riikonen, myös af Heurlin kannatti loppuun asti kaikkien syytteiden hylkäämistä.


title: Lauri af Heurlin

text: Af Heurlin oli naimisissa vuodesta 1910 näyttelijä Elli Tompurin kanssa. Avioeron jälkeen hän meni uusiin naimisiin Aura Karolina Snellmanin kanssa. Lauri af Heurlinin ja Tompurin poikia olivat kansanedustaja Kaarlo af Heurlin ja kansantaloustieteen professori Lauri af Heurlin.


title: Kuolleiden kirja

text: Kuolleiden kirja, suomennoksissa nimenä myös esimerkiksi Muinaisegyptiläinen kuolleiden kirja, on Muinaisessa Egyptissä käytetty kirja, joka kuvailee egyptiläisten käsitystä kuolemanjälkeisestä elämästä. Se oli tarkoitettu matkaoppaaksi, joka kertoo vainajalle, mitä sielun tulee kussakin tilanteessa tehdä ja sanoa.


title: Kuolleiden kirja

text: Muinaiset egyptiläiset uskoivat, että kuoleman jälkeen sielu siirtyy tuonpuoleiseen, jossa vainaja kulkee vaarallisen matkan ohi hirviöiden ja liekehtivän järven jumalien luo sydämen punnitukseen. Vainajan mukaan laitettiin muiden tarpeellisten tavaroiden lisäksi opaskirja, jota kutsutaan nykyään Kuolleiden kirjaksi. Rituaalin käytön alkuvaiheessa loitsut kirjoitettiin hautakammion seinille, mutta myöhemmin tavaksi vakiintui kirjoittaa loitsut papyruskääröön, joka sijoitettiin yleensä vainajan jalkopäähän.


title: Kuolleiden kirja

text: Kuolleiden kirjan tekstit laadittiin Egyptissä noin 1600-luvulta eaa. alkaen, ja kirjaa käytettiin 1500 vuoden ajan. Varhaisimmat sen sisältämistä teksteistä ovat peräisin Vanhan valtakunnan (noin 2686–2181 eaa.) pyramideista, ja ne oli tarkoitettu kuninkaille. Faaraot rakennuttivat silloin itselleen ja puolisoilleen pyramidihautoja, joiden sisäseinät koristeltiin uskonnollisin hieroglyfitekstein, joita kutsutaan nykyisin pyramiditeksteiksi. Ne sisälsivät suojaavia loitsuja, ylistyksiä, rituaaleja sekä viittauksia mytologiaan. Tekstit takasivat vainajalle ikuisen kuolemanjälkeisen elämän taivaassa tähtien joukossa.


title: Kuolleiden kirja

text:
Ajan myötä tapa suojata vainaja tekstien avulla levisi laajemman väestöryhmän pariin, ja tekstejä alettiin tehdä myös kuningasperheen muille jäsenille, ylimyksille ja keskiluokalle. Vuosien 2050–1750 eaa. välillä hieroglyfitekstit kirjoitettiin vainajien arkkujen sisä- ja ulkopintoihin. Nämä niin kutsutut arkkutekstit olivat osittain suoria kopioita pyramiditeksteistä, mutta niissä oli lisäksi kirjoituksia, jotka kuvastavat ajalle tyypillisiä uusia uskomuksia tuonpuoleisesta. Näistä uskomuksista tärkein oli ajatus kuolemanjälkeisestä elämästä manalassa, jonka hallitsijana toimi Osiris. Uusissa teksteissä oli suojaloitsuja tuonpuoleisessa kulkiessa vastaan tulevia vaaroja vastaan.
Uuden valtakunnan alussa noin 1550 eaa. alkaen kirjoituksia alettiin ikuistaa arkkujen ohella myös papyruskäärölle, joka asetettiin vainajan jalkojen päälle tai väliin arkun sisälle. Osa teksteistä kopioitiin myös hauta-arkkuihin ja muihin esineisiin kuten steeloihin, patsaisiin ja hautavaatteisiin. Näihin tekstikokoelmia sisältäviin kääröihin viitataan nykyisin kuolleiden kirjan nimellä. Kuolleiden kirjan loitsut oli jaettu lukuihin vuoteen 1600 eaa. mennessä. Uuden valtakunnan aikana 1570–1069 kirja oli hyvin suosittu. Silloin tehtiin kaikkein hienoimmat kopiot. Kuvien osuus kirjassa kasvoi tekstin osuuteen nähden uuden valtakunnan loppuvaiheessa noin 1000 eaa. Kreikkalais-roomalaisella kaudella 332 eaa. alkaen kursivoidut hieroglyfimerkit korvattiin usein demoottisella kirjoituksella. Kuolleiden kirjan valmistus ja käyttö loppui Egyptissä ajanlaskumme alkuun mennessä.


title: Kuolleiden kirja

text: Egyptologit kiinnostuivat kuolleiden kirjoista 1800-luvulla. Kirja sai nykyisin tunnetun nimensä egyptologi Karl Lepsiukselta, joka julkaisi saksankielisen käännöksensä vuonna 1842 ja nimesi kirjan "Das Todtenbuch der Ägypter". Muinaisegyptiläisten itsensä käyttämä nimike on käännettynä "Loitsu (tai teksti) jonka avulla astutaan esiin päivään". Lepsius myös kehitti kirjan edelleen käytössä olevan jaottelun 165 lukuun.


title: Kuolleiden kirja

text: Säilyneitä kuolleiden kirjoja eli papyruskääröjä fragmentteineen löytyy nykyisin egyptologisista museoista tuhansia kappaleita. Yhdessäkään niistä ei ole kaikkia noin 200 tunnettua lukua.


title: Kuolleiden kirja

text: Kirjurit kopioivat kirjaa papyruskääröille ja myivät sitä hautajaisten järjestäjille. Sairastunut ja kuolemaansa pelkäävä ihminen saattoi ottaa yhteyttä kirjuriin ja pyysi tältä loitsukirjaa matkalleen manalaan. Hän kertoi kirjurille elämästään, jotta kirjuri tiesi kuvailla odotettavan matkan oikein ja loitsut sen mukaan. Asiakas saattoi valita kirjaan tulevien loitsujen määrän, kuvituksen ja papyruksen laadun.


title: Kuolleiden kirja

text: Kirjan sisältö ei ollut vakiintunut, joten kahta samanlaista versiota ei ollut olemassa. Jokainen kappale suunniteltiin yksilöllisesti kutakin asiakaista varten. Eri tekstikokoelmat poikkeavat toisistaan niin laadultaan ja pituudeltaan kuin tekstien keskinäisen järjestyksen ja valikoimankin suhteen. Varakkaiden tilaustyönä teettämät kääröt saattoivat olla useita kymmeniä metrejä pitkiä ja hyvin laadukkaita, ja niissä painotettiin vainajalle henkilökohtaisesti tärkeitä uskomuksia. Halvempi vaihtoehto olivat temppeleiden valmistuotteina myytävät kuolleiden kirjat, jonka tyhjiksi jätettyihin kohtiin vainajan nimi ostohetkellä täytettiin.


title: Kuolleiden kirja

text: Jokainen kuolleiden kirja on kuvista ja teksteistä muodostuva kokonaisuus. Niiden teksti on kursiivista hieroglyfikirjoitusta, joka on aseteltu rajattuihin pystysuoriin sarakkeisiin, joita luetaan poikkeuksellisesti vasemmalta oikealle. Jokaisella yksittäisellä tekstillä eli loitsulla on otsikko. Vainajaa kutsutaan tekstissä nimellä ”Osiris NN”, jossa ”NN” on vainajan nimi.


title: Kuolleiden kirja

text: Papyruskäärö sijoitettiin onton patsaan sisään tai kiedottiin muumion kääröihin ja asetettiin hautaan kaikkien muiden vainajan tuonpuoleisessa tarvitsemiensa esineiden kanssa.


title: Kuolleiden kirja

text: Egyptiläiset pitivät manalaansa maallisen elämän jatkumona. Kuoltuaan vainaja matkasi aluksi erilaisten koettelemusten läpi, ja hänen sielunsa punnittiin Totuuden salissa. Sen jälkeen hän saattoi päästä paratiisiin. Kuolleiden kirja oli matkaopas, jossa kerrottiin oikea reitti, oikeat sanat jumalia puhuteltaessa ja muissa tilanteissa, ja kuinka kuolleiden maassa oli käyttäydyttävä. Kirja kuvaa manalan maisemia, jumalia ja hirviöitä. Se myös kertoo tärkeästä ”sydämen punnitsemisesta”, jossa selvisi, pääsikö vainaja tuonpuoleiseen elämään. Kirja kertoo myös jokaisen egyptiläisen perimmäisestä tavoitteesta, ikuisesta elämästä.


title: Kuolleiden kirja

text: Jotkin Kuolleiden kirjan monista loitsuista antoivat vainajalle voiman hallita ruumistaan ja pitää se turvassa. Jotkin loitsut tekivät vainajalle mahdolliseksi muuttua eri eläimiksi, jotta matka manalan läpi olisi helpompi. Jotkin loitsut antoivat vainajalle tietoa, joka hänen tuli lausua tietyissä kohdissa matkaansa. Jotkin loitsut suojelivat vainajaa vihamielisiltä olennoilta.


title: Kuolleiden kirja

text: Kuolleiden kirjan tunnetuin luku on loitsu 125, joka ilmeisesti oli kaikissa kopioissa. Luku kuvaa vainajan sydämen punnitsemista Totuuden salissa ja kertoo myös esimerkiksi mitä vainajan tulee sanoa jumala Osirikselle.


title: Kuolleiden kirja

text: Kirja kuvailee myös varakkaan egyptiläisen hautajaisseremonioita, kuten tärkeän ”suun avaamisen” seremonian, jossa pappi kosketti vainajan suuta ja silmiä rituaalivälineillään, jotta vainaja voisi nähdä ja hengittää. Näin vainaja symbolisesti tuotiin takaisin elämään.


title: Audoin

text: Audoin oli langobardien kuningas vuosina 546–565. Hänen valtakaudellaan langobardeista tuli Bysantin foederateja. Justinianus I antoi heille hallittavaksi Pannonian. Vastineeksi langobardit toimittivat joukkoja bysanttilaisten sotaretkille. Audoinin poika Alboin seurasi isäänsä valtaistuimella.


title: Tuprova

text: Tuprova () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Nevan oikealla rannalla 25 kilometriä Pietarista itään. Kunnassa on 5 500 asukasta (vuonna 2010).


title: Tuprova

text: Tuprovan kunnan pinta-ala on 894 hehtaaria. Se rajoittuu idässä Kirovskin kaupunkiin ja muualla Rosmittalan maalaiskuntaan. Tuprovan kaupunkitaajaman lisäksi kuntaan kuuluu Hiekan (ven. Пески, "Peski") taajama. Alueen läpi virtaa Nevaan laskeva Dubrovkajoki.


title: Tuprova

text: Tarinan mukaan paikkakunta on saanut nimensä Nevan rannalla kasvaneista tammista. Vuonna 1499/1500 laaditussa Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa mainitaan kaksi "Dubrovan" kylää Nevan molemmin puolin. 1800-luvun lopussa kyliä oli kolme: nykyisen taajaman lähellä sijainnut "Vyborgskaja Dubrovka" sekä "Dubrovka" ja "Moskovskaja Dubrovka" Nevan vasemmalla rannalla.


title: Tuprova

text: Venäläis-ruotsalais-suomalainen yhtiö rakensi vuosina 1911–1912 joen oikealle rannalle sahalaitoksen. Vuonna 1916 alettiin rakentaa paperitehdasta, joka otettiin käyttöön vuonna 1923. Työntekijöistä suuri osa oli värvätty Suomesta. Tehtaan asutus ja vuonna 1929 valmistunut rautatieasema saivat nimen "Nevskaja Dubrovka".


title: Tuprova

text: Toisen maailmansodan aikana seudulla käytiin ankaria taisteluja Nevan vasemmalla rannalla sijainneen "Nevski pjatatšok" -sillanpääaseman omistuksesta. Taistelussa menehtyi noin 50 000 neuvostosotilasta ja 40 000 saksalaista. Kaikki Dubrovkan kylät, tehdas ja sen asuintaajama tuhoutuivat täydellisesti.


title: Tuprova

text: Vuonna 1952 Tuprovaan rakennettiin talonrakennuskombinaatti, jonka yhteyteen syntyi uusi asutuskeskus. Tehdas tuotti puisia valmistaloja sekä kuitu- ja lastulevyä.


title: Tuprova

text: Tuprovaan johtaa Pietarista Pähkinälinnan vastarannan kautta kulkeva sähköistetty rautatie, jonka pääteasema on nimeltään Nevskaja Dubrovka. Radalla on henkilö- ja tavaraliikennettä. Autoliikenne kulkee Pietarin ja Murmanskin väliseltä M18-valtatieltä Mähnälän (Mjaglovo) jälkeen haarautuvaa tietä pitkin. Taajamasta on linja-autoyhteydet Pietariin ja Seuloskoihin. Matkaa Pietariin on rautateitse 63 ja maanteitse 35 kilometriä.


title: Tuprova

text: Teollisuus muodostaa 63 % kunnan elinkeinorakenteesta. Tärkein yritys on lastulevyä tuottava Nevski Laminat. Muita tuotantolaitoksia ovat huonekalutehdas Dubrava, lastulevyä tuottava Naš dom sekä leipää ja konditoriatuotteita valmistava Vavi-Neva.