title: Lohja (yritys)

text: Yhtiön toimitusjohtajana vuodesta 1973 lähtien toiminut Risto K. Alanko kuoli Rissalan lentoturmassa 1978. Vuonna 1979 toimitusjohtajaksi nimettiin Georg Ehrnrooth, ja samana vuonna Oy Lohja Ab osti turkulaisen televisioita valmistavan Asa Radion sekä osake-enemmistön teuvalaisesta asuntovaunuja valmistavasta Oy Kafi Ab:stä.


title: Lohja (yritys)

text: Vuonna 1977 Oy Lohja Ab osti Instrumentariumilta elektroluminenssinäyttöjen kehitykseen liittyneen projektin. Vuonna 1984 projektia tukemaan perustettiin Lohja Mikroelektroniikka. Myöhemmin elektroluminenssinäyttöjen tuotanto myytiin Planar Systemsille, ja Lohja Mikroelektroniikasta tuli Elcoteq. Suomalainen nanoteknologiayritys Beneq Oy osti vuonna 2007 Planarin elektroluminenssinäyttöjen valmistuksessa käytettävän laite- ja prosessikehitysliiketoiminnan.


title: Lohja (yritys)

text: Lohjan kalkkitehdas osti Iskumetalli Oy:n vuonna 1946. Tuolloin yhtiön päätuotteena olivat pumput. Kaksi vuotta myöhemmin Iskumetalli aloitti Luxor-radioiden valmistamisen lisenssillä. Vuonna 1958 alkoi mustavalkotelevisioiden tuotanto.


title: Lohja (yritys)

text: Iskumetalli Oy fuusioitiin emoyhtiöön vuonna 1964, ja vuonna 1971 se sai nimekseen Finlux. Seuraavana vuonna alkoi väritelevisioiden valmistus Finlux-merkillä.


title: Lohja (yritys)

text: Yhtiön alkuperäistä tuotantoa, pumppuja ja paineastioita, jatkaa nykyään MBO-kaupalla vuonna 1991 syntynyt Oy Pumppulohja Ab.


title: Lohja (yritys)

text: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas oli Lohjan Kalkkitehtaan ensimmäinen tehdas. Tehtaan ensimmäisen kalkkiuunin rakennutti Karl Forsström vuonna 1897. Vuonna 1919 tehdasta laajennettiin 50 metriä pitkällä, pyörivällä sementtiuunilla. Myöhemmin kalkin poltto ja valmistus siirrettiin Tytyrin kaivoksen yhteydessä toimivaan kalkkitehtaaseen.


title: Lohja (yritys)

text: Virkkalan tehdas työllisti parhaimmillaan yli 1 000 työntekijää. Kalkkitehdas sai vuoteen 1965 saakka raaka-aineensa Ojamon kaivokselta Virkkalan–Ojamon rautatietä pitkin.


title: Lohja (yritys)

text: Tehdas suljettiin vuonna 1994 Suomessa vallinneen laman vuoksi.


title: Lohja (yritys)

text: Nykyään tehdasalueella toimii noin 60 yritystä, muun muassa toimistohotelli, saastuneiden maiden puhdistuskeskus, lounasruokala ja kattopeltimyyntiä harjoittava yritys.


title: Lohja (yritys)

text:
Metra luopui vähitellen kaikista Lohjalta siirtyneistä toimialoista. Rakennusmateriaalit siirtyivät Partekin omistukseen, Finlux myytiin Nokialle, asuntovaunujen valmistus siirtyi CapManin rahastojen omistukseen, mikroelektroniikasta tuli Elcoteq Oyj (myöhemmin Elcoteq SE) ja elektroluminenssinäyttöjen valmistus myytiin yhdysvaltalaiselle Planar Systems Incille.
Entisen Oy Lohja Ab:n kaivostoimintaa Tytyrissä ja Sipoossa jatkaa nykyään Nordkalk Oyj ja betoniteollisuutta Rudus-konserniin kuuluva Rudus Betonituote Oy (entinen Abetoni Oy). Rudus-konserni on niin ikään entinen Lohja-konsernin yksikkö. Se tunnettiinkin vuoden 2007 loppuun saakka nimellä Lohja Rudus.


title: Noita (muumit)

text: Noita () on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy sarjassa "Muumilaakson tarinoita". Hän asuu pienessä mökissä Muumilaakson laitamilla sijaitsevassa synkässä Noitametsässä. Noita ei varsinaisesti ole paha, vaikka inhoaakin muumien kiltteyttä. Noidan tyttärentytär Aliisa taas on muumien hyvä ystävä ja aina tilaisuuden tullen karkaa mummoltaan muumien luo. Toisin kuin muut sarjan vakiohahmot, Noita ja Aliisa eivät perustu millään lailla Tove Janssonin tuotantoon. Noita osaa muun muassa lentää luudalla, keittää taikajuomia sekä lukea loitsuja. Jaksossa "Joulu on ovella" hän mainitsee, että hänellä on "kolme diplomia". Ulkonäöltään Noita on pieni, kumara, vanha ja hänen oranssit hiuksensa ovat sidottuna kahdelle tötterölle. Noidan mökki on keskellä Noitametsää ja se on rakennettu kiinni valtavan puun juurakkoon. Noidan suomenkielisenä äänenä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.


title: Noita (muumit)

text: Noita nähtiin ensimmäisen kerran sarjan jaksossa "Noita" (jakso 34), tosin Noidan mökki oli esiintynyt jo jaksossa "Kultakala" (jakso 31). Aluksi Noita suhtautuu varsin kielteisesti Aliisan ja muumien väliseen ystävyyteen, sillä hänestä Aliisan pitäisi keskittyä noitaopintoihinsa. Noita jopa lumoaa jaksossa "Loitsu" (jakso 37) muumitalon asukkaat ikiuneen estääkseen tyttärentytärtään leikkimästä muumien kanssa. Noita vaatii Aliisaa olemaan menemättä Muumilaaksoon ja murtaa lumouksen Aliisan suostuessa. Noidan suunnitelma ei kuitenkaan onnistu, sillä Muumitalon lapset tulevat Noitametsään leikkimään Aliisan kanssa.


title: Noita (muumit)

text: Jaksossa "Auringonpimennys" (jakso 41) Muumilaaksossa tapahtuu auringonpimennys, josta Noita uskoo saavansa lisää voimaa loitsuihinsa. Hän lentää luudalla vuoren päälle ja manaa auringon voimia itselleen. Poistuessaan vuorelta Noita putoaa luutansa selästä suoraan metsässä olevaan pensaaseen. Muumit löytävät hänet ja vievät Muumitaloon toipumaan. Kun Noita toivuttuaan tekee lähtöä, hän antaa vastahakoisesti Aliisalle luvan leikkiä muumien kanssa.


title: Noita (muumit)

text: Myöhemmin Noidan suhtautuminen muumeihin muuttuu myönteisemmäksi ja hän jopa auttaa heitä joissakin ongelmatilanteissa. Jaksossa "Kuuma lähde" (jakso 46) hän auttaa muumeja karkottamaan Muumilaaksosta kuumien lähteiden etsijät, jotta nämä eivät tekisi rauhallisesta laaksosta maailmankuulua lomakohdetta. Jaksossa "Kuplia" (jakso 47) Noita pelastaa Muumipeikon, Niiskuneidin ja Pikku Myyn isojen saippuakuplien sisältä ja jaksossa "Noitakävelyä" (jakso 57) Noita pelastaa Pikku Myyn joutumasta Mamelukkikalan hampaisiin. Samassa jaksossa hän opettaa Aliisalle kävelyä veden pinnalla.


title: Noita (muumit)

text: Jaksossa "Suuri lentokilpailu" (jakso 75) Noita kilpailee kuumailmapallolla Muumilaaksoon saapuneen Reippailijahemulin kanssa. Noita voittaa kuumailmapallon, liidellen luudallaan määränpäähän Yksinäisille vuorille noutamaan tähden muotoista kukkaa, joka oli tarkoituksena tuoda todisteeksi siitä, että oli käynyt yksinäisillä vuorilla.


title: Noita (muumit)

text: Seuraavassa ja alkuperäissarja "Tanoshii Mūmin Ikkan" viimeisessä jaksossa "Kohti etelää" (jakso 76) Noita lähtee Aliisan kanssa etelään noitaluolaan noutamaan Aliisalle hänen ensimmäistä luutaansa. Sarjan jatko-osassa "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki" (jaksot 77-101) eivät Noita, Aliisa tai Niiskuneidin veli Niisku esiinny.


title: Aliisa (muumit)

text: Aliisa (jap. アリサ "Arisa", ) on hahmo animaatiosarjassa "Muumilaakson tarinoita". Hän on Noidan tyttärentytär ja noitaoppilas. Toisin kuin muut sarjan hahmot, Noita ja Aliisa eivät perustu millään lailla Tove Janssonin tuotantoon. Aliisan suomenkielisenä äänenä sarjassa toimi Yleisradion dubbauksessa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.


title: Aliisa (muumit)

text: Aliisa on nuori, pitkähiuksinen ja käyttää harmaata mekkoa, tummanruskeita kenkiä ja tummansinisiä sukkahousuja. Hänen suurin unelmansa on selvittää noidan opinnot ja päästä oikeaksi noidaksi. Aliisa on Muumien hyvä ystävä, mutta hänen mummonsa pitää heitä liian kiltteinä eikä halua altistaa Aliisaa heidän ”huonoille vaikutuksilleen”. Aliisa joutuukin karkaamaan päästäkseen Muumilaaksoon ystäviään tapaamaan.


title: Aliisa (muumit)

text: Aliisa tavataan ensimmäisen kerran jaksossa "Noita", jossa Muumipeikko ystävineen törmää häneen sattumalta Yksinäisille vuorille johtavan polun varrella. Hän kertoo Muumeille odottavansa mummoaan, joka asuu läheisessä Noitametsässä. Kun Aliisan mummo tulee hakemaan häntä, Muumit arvelevat mummon olevan noita. Muumipeikko ei halua uskoa Aliisan olevan noita ja hän yhdessä Nuuskamuikkusen ja Pikku Myyn kanssa lähtevät ottamaan asiasta selvää. Heille selviää, että mummo on noita ja Aliisa opiskelee noidaksi. Aliisa nähdään viimeisen kerran jaksossa ”Kohti etelää” (osa 76), jolloin Aliisa on noidan mukaan jo tarpeeksi kypsä saadakseen oman luudan.


title: Aliisa (muumit)

text: Sarjan kuluessa Aliisa oppii muun muassa juoksemaan yliluonnollisen nopeasti, kävelemään veden pinnalla ja hengittämään veden alla. Kahteen jälkimmäiseen noitatemppuun Aliisa käyttää loitsua, joka kuuluu seuraavasti: "Milamassa saragossa kannelorum lom, Barbarossa tillin tallin tilulilulaa". Jaksossa "Delfiini" myös Muumipeikko käyttää samaa loitsua voidakseen hengittää veden alla.


title: Aliisa (muumit)

text: Seuraavissa jaksoissa, eli sarjan toisella tuotantokaudella ei Aliisaa enää tavata.


title: Kerkkä

text: Kerkkä voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Säteilysairaus

text: Säteilysairaus tarkoittaa sairastumista, joka johtuu laaja-alaisesta solutuhosta seurauksena lyhyessä ajassa saadusta suuresta annoksesta ionisoivasta säteilystä. Syynä on tavallisimmin altistuminen voimakkaasti radioaktiiviselle materiaalille.


title: Säteilysairaus

text: Säteilysairauden vakavuus riippuu henkilön saamasta ekvivalenttiannoksesta. Säteilyannoksen määrä vaikuttaa siten, että suurempi annos aiheuttaa alkuoireiden ilmenemisen nopeammin ja voimakkaammin. Oireet ovat kuitenkin melko epämääräisiä.


title: Säteilysairaus

text:
0,05–0,2 Sv
Ei vaikutuksia. Voi kasvattaa syöpäriskiä.


title: Säteilysairaus

text:
0,2–0,5 Sv
Ei havaittavia oireita. Punasolujen määrä vähenee tilapäisesti.


title: Säteilysairaus

text:
0,5–1 Sv
"Vähäinen säteilysairaus": Päänsärkyä. Kasvanut infektioriski. Mies saattaa olla tilapäisesti steriili.


title: Säteilysairaus

text:
1–2 Sv
"Kevyt säteilysairaus": Satunnaista pahoinvointia ja oksentelua muutaman päivän ajan. Tämän jälkeen noin 10 – 14 päivän rauhallinen vaihe, jonka jälkeen oireet yleisluontoisempia. Immuunijärjestelmän saamat vauriot kasvattavat infektioriskiä huomattavasti. 10 % potilaista kuolee 30 päivän kuluessa. Raskaana olevan naisen kantama sikiö kuolee.


title: Säteilysairaus

text:
2–3 Sv
"Vakava säteilysairaus": Jatkuvaa pahoinvointia ja oksentelua muutaman päivän ajan. Tämän jälkeen 1–2 viikon rauhallinen vaihe. Sen jälkeen ihokarvojen ja hiusten menetystä, väsymystä ja yleisluontoisia oireita. Valkosolujen määrä romahtaa aiheuttaen hyvin suuren infektioriskin. Nainen saattaa steriloitua. 35 % potilaista kuolee kuukauden kuluessa.


title: Säteilysairaus

text:
3–4 Sv
"Vakava säteilysairaus": Kuten edellä, mutta rauhallisen vaiheen jälkeen verenvuotoa suussa, ihon alla ja munuaisissa. Puolet potilaista kuolee kuukauden kuluessa.


title: Säteilysairaus

text:
4–6 Sv
"Akuutti säteilysairaus": Akuutit oireet alkavat parin tunnin kuluessa altistuksesta ja kestävät pari päivää. Tämän jälkeen seuraa 7–10 päivän oireeton vaihe, jota seuraavat edellisessä kohdassa mainitut oireet voimakkaampina. Naisen sterilisoituminen on yleistä. 4,5 Sv annoksella 60 % ja 6 Sv annoksella 90 % potilaista kuolee ilman intensiivistä hoitoa kuukauden kuluessa. Kuolinsyitä ovat infektiot ja sisäinen verenvuoto.


title: Säteilysairaus

text:
6–10 Sv
"Akuutti säteilysairaus": Luuydin tuhoutuu lähes täysin, ja suolisto kärsii vakavia vaurioita. Akuutit oireet kestävät pari päivää, minkä jälkeen seuraa 5–10 päivän oireeton vaihe. Tämän jälkeen potilas kuolee infektioon tai sisäisiin verenvuotoihin. Kaikki potilaat kuolevat kahden viikon kuluessa.


title: Säteilysairaus

text:
10–50 Sv
"Akuutti säteilysairaus": Aivokudoksen saamat säteilyvauriot estävät välittäjäaineiden toimintaa. Seurauksena on välitön pahoinvointi ja väsymys, joita seuraa muutaman päivän mittainen oireeton vaihe (""walking ghost""). Tämän jälkeen mahan ja suoliston kudosvauriot aiheuttavat sisäisiä verenvuotoja ja elektrolyyttitasapainon menetyksen, ja lopulta verenkierron loppuminen johtaa kuolemaan. 100 % potilaista kuolee viikon kuluessa. Ainoa käyttökelpoinen hoito on kipulääkitys.


title: Säteilysairaus

text:
50–80 Sv
Potilas vaipuu koomaan muutaman sekunnin tai minuutin kuluessa. Kuolema seuraa muutamassa tunnissa hermoston toiminnan lakatessa.


title: Säteilysairaus

text:
yli 80 Sv
Yhdysvaltain asevoimien arvioiden mukaan potilas kuolee heti. Tunnetaan kuitenkin pari potilasta, joita on yli 100 Sv:n annoksesta huolimatta voitu pitää elossa yli vuorokauden.


title: Säteilysairaus

text: Säteilysairauteen ei ole varsinaista hoitoa. Hoitotoimenpiteissä pyritään tukemaan potilaan elintoimintoja niin, että elimistö itse korjaa syntyneitä vaurioita. Tällaisia toimenpiteitä ovat:


title: Tommi Satosaari

text: Tommi Satosaari (s. 17. helmikuuta 1975) on suomalainen jääkiekkomaalivahti. Hänen viimeinen seuransa on ruotsalainen IF Troja-Ljungby.


title: Tommi Satosaari

text: Satosaari aloitti uransa JYP:ssä ja ensimmäisen liigapelinsä hän pelasi kaudella 1997–98. Parin kauden ajan Satosaari torjui Marko Leinosen kakkosmaalivahtina. Ensimmäisen kerran Satosaari sai maistaa ykkösmaalivahdin paikkaa kaudella 1999–2000. Vuosi oli kuitenkin JYP:lle vaikea ja Satosaarikin lähti kauden jälkeen Englantiin Newcastle Jesters -joukkueeseen. Tämän jälkeen Satosaari on pelannut Suomessa SM-Liigassa Ässissä, Ilveksessä, uudelleen JYP:ssä sekä Pelicansissa. Ulkomailla Satosaari on käynyt Englannin lisäksi REV Bremerhavenissa Saksan 2. bundesliingassa, Olimpija Hertz Ljubljanassa Sloveniassa, Diables Rouges de Briançonissa Ranskassa ja Alba Volán Székesfehérvárissa Unkarissa. Myöhemmin Satosaari on toiminut opettajana Hollolassa. Nykyään Satosaari toimii maalivahtivalmentajana arabiemiraateissa


title: Rengastustoimisto

text: Rengastustoimisto vastaa lintujen rengastustoiminnasta Suomessa. Se toimii Helsingissä ja on osa Luonnontieteellisen keskusmuseon organisaatiota.


title: Rengastustoimisto

text: Vuonna 1926 Suomen rengastustoiminta siirrettiin Helsingin yliopiston eläintieteen museon vastuulle. Myöhemmin perustettiin erityinen Rengastustoimisto. Eläinmuseon remontin tieltä toimisto muutti väliaikaisesti Teollisuuskadulle Helsinkiin, mutta on palannut jälleen Eläinmuseolle.


title: Rengastustoimisto

text: Rengastustoimistosta vastaa Luonnontieteellisen keskusmuseon Eläintieteen yksikön seurantatiimi, jonka veäjänä toimii intendentti Jari Valkama. Tiimiin kuuluu myös tutkijoita ja museomestareita.


title: Rengastustoimisto

text: Eurooppalaisten rengastustoimistojen yhteistyöelin ja toiminnan koordinoija on EURING, Euroopan rengastuskeskusten unioni.


title: Ostrovnoi

text: Ostrovnoi () on suljettu kaupunki ja kaupunkipiirikunta Kuolan niemimaan koillisosassa Barentsinmeren rannalla 360 km Murmanskista itään. Kaupunki palvelee Venäjän pohjoisen laivaston Gremiha-nimistä tukikohtaa (), joka on myös tärkeä käytetyn ydinpolttoaineen varastointipaikka. Paikkakunnan entinen koodinimi oli Murmansk-140.


title: Ostrovnoi

text: Ostrovnoin asukasluku vuonna 2010 oli 2177 asukasta. Paikkakunnalle ei ole maaliikenneyhteyttä.


title: Ostrovnoi

text: Kaupunkipiirikuntaan kuuluvat itse Ostrovnoin kaupungin ohella asutuskeskukset Drozdovka, Lumbovka, Svjatoi Nos, Mys-Tšornyi, Majak-Gorodetski ja Tersko-Orlovski Majak.


title: Ostrovnoi

text: Kaupunki on syntynyt lähelle paikkaa, jossa aiemmin sijaitsi Jokanga-niminen kylä (saameksi "Jovkkoš"). Ensimmäiset maininnat Jokangajoen suulla olevasta asutuksesta ovat 1500-luvulta.


title: Ostrovnoi

text: Paikalle perustettiin ensimmäinen laivastotukikohta ensimmäisen maailmansodan aikaan 1915. Sen tarkoitus oli suojata Vienanmeren suuta. Kylä sai uuden nimen Gremiha vuonna 1938, ja sinne perustettiin neuvostolaivaston tukikohta 1941.


title: Ostrovnoi

text: Vuonna 1951 Gremihaan alettiin rakentaa rautatietä niemimaan poikki Apatityn kaupungista, mutta työt keskeytettiin Stalinin kuoltua 1953.


title: Ostrovnoi

text: 1960-luvulla muutaman kilometrin päähän asutuksesta organisoitiin ydinsukellusvenetukikohta ja sen yhteyteen uusi salainen kaupunki, joka tunnettiin koodinimellä Murmansk-140. Vuonna 1981 asutukset yhdistettiin. Vuonna 1992 paikkakunta sai nykyiset kaupunkioikeudet nimellä Ostrovnoi, vuonna 2006 siitä tuli kaupunkipiirikunta.


title: Ostrovnoi

text: Vuonna 1996 Ostrovnoissa oli vielä noin 14 000 asukasta, mutta sen jälkeen väkiluku romahti. Vielä 2006 asukasluku oli noin 4600. Ostrovnoin tulevaisuus on 2000-vuosikymmenen lopulla ollut vaakalaudalla puolustusministeriön toimintojen vähetessä paikkakunnalla, väestön poistuessa ja elinkustannusten ollessa moninkertaiset muihin kaupunkeihin nähden.


title: Pekka

text: Pekka on suomalainen yleinen miehen etunimi, Pietari-nimen muoto. Pekan nimipäivä on 29. kesäkuuta, jolloin on myös Petrin, Petran, Pietarin, Petterin ja Pekon nimipäivä. Suomessa on toukokuun 2017 loppuun mennessä ollut 103 279 Pekka-nimistä miestä ja alle 10 naista. Aiemmin Pekka-nimeä annettiin vain Itä-Suomessa, ja Länsi-Suomessa se oli alatyyliä, mutta presidentti Pehr Evind Svinhufvudin lempinimi "Ukko-Pekka" nosti sen koko Suomessa suosituksi, hyvään tyyliin kuuluvaksi miehennimeksi. Pekka on myös jälkiosana suuressa osassa Suomen yleisimmistä miesten yhdysnimistä: Ari-Pekka, Juha-Pekka, Jukka-Pekka, Jussi-Pekka, Kari-Pekka, Olli-Pekka, Veli-Pekka, Vesa-Pekka, Ville-Pekka.


title: Juhani Salonius

text: Erkki Juhani Salonius (s. 12. huhtikuuta 1944 Mikkeli) on suomalainen varatuomari ja entinen valtakunnansovittelija. Hän toimi tehtävässään 12 vuotta, 1997–2009. Hänet nimitettiin virkaansa uudelleen vuosina 2001 ja 2005, ja hän jäi eläkkeelle elokuussa 2009. Saloniuksen seuraajapeli kävi kuumana ja hänen paikalleen ehdotettiin muiden muassa Lauri Ihalaista. Lopulta uudeksi valtakunnansovittelijaksi valittiin Esa Lonka.


title: Juhani Salonius

text: Ennen nimittämistään valtakunnansovittelijaksi Salonius oli Suomen Työnantajain Yleisen Ryhmän toimitusjohtaja.


title: Pohjanmerinorsu

text: Pohjanmerinorsu ("Mirounga angustirostris") on suurikokoinen hyljelaji.


title: Pohjanmerinorsu

text: Pohjanmerinorsu elää pohjoisen Tyynenmeren itäosissa, Pohjois-Amerikan länsipuolisilla vesillä.


title: Pohjanmerinorsu

text: Pohjanmerinorsu on jonkun verran pienempi kuin sukulaisensa etelänmerinorsu.


title: Kameoka

text: Kameoka () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Kioton länsipuolella. Kameokassa on 90 107 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 224,80 neliökilometriä.


title: Kameoka

text: Kameoka sijaitsee Kioton kaupungin länsipuolella rajanaapurina, mutta vuoret erottavat Kameokan metropolista. Vuorten väliset kapeat solat ovat yhdistäneet kaupungit menneinä aikoina, mutta nykyisin nopeat yhteydet kulkevat tunnelien läpi.


title: Kameoka

text: Kameokan läpi kulkee joki, joka saa alkunsa Tanban ylängöltä ja jatkaa Kiotoon yhtyen Osakanlahteen laskevaan Yodojokeen. Kameokassa jokea nimitetään Hozujoeksi ("Hozukawa"). Se virtaa mutkittelevan kanjonin läpi Kiotoon, jossa se tunnetaan nimellä Katsurajoki.


title: Kameoka

text: Kameoka sijaitsee Kioton läheisyydessä ja on saanut sieltä paljon kulttuurivaikutteita. Kameoka on historiallisina aikoina tunnettu nimellä Kuchi-Tanba eteisenä Tanban muinaiseen valtioon, joka sijaitsi nykyisen Kioton pefektuurin keski- ja pohjoisosissa.


title: Kameoka

text: 1500-luvulla rakennettiin Kameyaman linna hallitsemaan väylää Kiotoon. Linnan rakennuttaja syöstiin melko pian vallasta, ja myöhemmin myös linna tuhottiin. Kuitenkin Kameoka on säilyttänyt asemansa tärkeänä reittinä Kiotoon.


title: Kameoka

text: Kaupunkioikeudet Kameoka sai 1955.


title: Kameoka

text: Hozujoen kanjoni on nähtävyys, johon tutustuvat monet Kiotossa käyvät turistit. Kanjoni kuljetaan läpi jokiveneillä, "Hozukawa-kudari".


title: Kameoka

text: Toinen tapa tutustua kanjonin maisemiin on "Sagano-Torokko-ressha". Vanha rautatie kulkee kanjonin rinteeseen rakennettuna mutkitellen kanjonin läpi. Siitä on tullut pelkästään turismia palveleva näköalarautatie sen jälkeen, kun uusi tunnelien kautta kulkeva sähköistetty rautatie avattiin 1989.


title: Kameoka

text: Kameokan kautta kulkee JR Nishi-Nihon -yhtiön San’in-päälinja Kiotosta Fukuchiyamaan. Kaupungin alueen asemat ovat Umahori, Kameoka, Namikawa ja Chiyokawa. Lisäksi on edellä mainittu vanha näköalarautatie.


title: Kameoka

text: Kameokan kautta kulkee Kyōto-jūkan-moottoritie Kioton länsilaidalta Kyōtanbaan Kioton prefekturin keskiosassa. Moottoritie palvelee prefektuurin keski- ja pohjoisosien maantieliikennettä.


title: Karl August Nicander

text: Karl August Nicander (20. maaliskuuta 1799 – 7. helmikuuta 1839) oli ruotsalainen kirjailija ja runoilija.


title: Karl August Nicander

text: Nicander syntyi Strängnäsissä 1799. Hän opiskeli ensin Strängnäsin lukiossa ja sitten vuodesta 1817 alkaen Uppsalan yliopistossa. Hänen ensimmäiset julkaistut runonsa ilmestyivät "Kalender för damer" -kalenterissa 1819, olivat tyyliltään uusromanttisia ja saaneet vaikutteita ruotsalaisesta ja saksalaisesta runoudesta. 21-vuotiaana Nicander julkaisi näytelmän "Runesvärdet och den förste riddaren" (1820; suom. "Taika-miekka ja ensimmäinen ristin-sankari", 1855), joka käsitteli kristinuskon ja pakanuuden välistä kamppailua ja joka saavutti suuren suosion.


title: Karl August Nicander

text: Nicander pääsi kirjuriksi Tukholman kuninkaalliseen kansliaan 1823 ja valmistui seuraavana vuonna maisteriksi. Vuonna 1825 ilmestyi hänen lyyristen runojen kokoelmansa "Runor", jonka tunnetuin runo on ”Erik Vasas runa”. Seuraavana vuonna oli vuorossa eeppinen runokokoelma "Tassos död", josta Nicander sai Ruotsin akatemian palkinnon.


title: Karl August Nicander

text: Vuosina 1827–29 Nicander matkusteli Italiassa Ruotsin kruununprinssin ja Ruotsin akatemian myöntämän apurahan turvin ja julkaisi 1828 runoteoksen "Konung Enzio", joka sijoittui aiheeltaan Etelä-Eurooppaan. Matkustelu innoitti Nicanderia myös kirjoittamaan sarjan matkakertomuksia nimellä "Minnen från Södern" (1831–39). Hänen neljäs merkittävä runoteoksensa "Hesperider" julkaistiin 1835.


title: Karl August Nicander

text: Nicanderin viimeiseksi teokseksi jäi "Lejonet i öknen" (’Erämaan leijona’, 1838), joka käsitteli runomuodossa erästä Napoleon I:n elämän tapahtumaa. Nicanderin elämä päättyi helmikuussa 1839. Nicanderin kuoleman jälkeen julkaistiin hänen kootut runonsa neljänä niteenä nimellä "Samlade dikter" (1839–41).


title: Bill Chase

text: Bill Chase (20. lokakuuta 1934 – 9. syyskuuta 1974) oli yhdysvaltalainen trumpetisti, sekä nimeään kantavan jazz-rock fuusioyhtyeen keulahahmo. Vielä yli kolme vuosikymmentä kuolemansa jälkeen hänet tunnetaan yhtenä tuon tyylisuunnan suurimmista nimistä.


title: Bill Chase

text: Bill Chase, syntymänimeltään William Edward Chiaiese, syntyi Bostonissa italialaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa John ja Emily muuttivat sukunimensä Chaseksi havaittuaan, että Chiaiese on amerikkalaisista kovin hankala lausua. Billin vanhemmilla oli muusikkotausta: hänen isoisänsä äidin puolelta pystyi soittamaan pianoa korvakuulolta ja isosetä oli New Yorkin filharmonikkojen, Metropolitan-oopperan sekä Enrico Carusson ykköspasunisti. Chasen isä oli soittanut trumpettia Gillette Marching Bandissa, ja erityisesti hän kannusti Billiä musiikin pariin. Chase ottikin muutamia viulutunteja ja soitti rumpuja useita vuosia. Teini-iässä hän valitsi trumpetin pääsoittimekseen. Lukiosta päästyään hän lähti opiskelemaan klassiselle puolelle New England Conservatoryyn, joskin hän siirtyi pian Berklee School of Musiciin. Siellä opiskellessaan vuonna 1952 Chasen opiskelutoveri houkutteli hänet Stan Kentonin konserttiin; tuohon aikaan Maynard Ferguson toimi yhtyeen lead-trumpetistina. Konsertti teki Chaseen niin suuren vaikutuksen, että hän jäi jazziin koukkuun loppuiäkseen.


title: Bill Chase

text: Hiljalleen Chase alkoi kerätä mainetta, alkuun soittaen opettajansa Pomeroyn yhtyeessä. Sittemmin hän soitti vuoden verran Fergusonin kanssa, ja 60-luvun alkupuoliskon hän toimi Woody Hermanin kipparoiman Thundering Herd yhtyeen lead-trumpetistina.


title: Bill Chase

text: Jätettyään Hermanin yhtyeen Chase toimi freelance-trumpetistina ja -sovittajana, työskennellen mm. Vic Damonen ja Johnny Carsonin kanssa. Noihin aikoihin Beatles nousi pinnalle, ja Chasekin alkoi kiinnostua rock-musiikista. Vuonna 1970 Chase perusti oman yhtyeen, joka tunnetaan nimellä Chase, ja sävelsi sille kappaleita, joissa yhdistyi rockin ja jazzin parhaat puolet. Yhtye julkaisi esikoislevynsä "Chase" vuonna 1971. Chasen lisäksi yhtyeeseen kuului kolme trumpetistia, Ted Piercefield, Alan Ware ja Jerry Van Blair, sekä Phil Porter (koskettimet), Angel South (kitara), Dennis Johnson (basso) ja Jay Burrid (lyömäsoittimet). Ensimmäisellä levyllä laulajana toimi Terry Richards. Tuolta levyltä löytyy myös listahitti "Get It On", joka julkaistiin myös singlenä.


title: Bill Chase

text: Toisen albuminsa, "Ennea", yhtye julkaisi vuonna 1972. Levytyssession puolivälissä yhtyeen kokoonpanoon tuli muutoksia, rumpaliksi tuli Gary Smith ja laulajaksi G. G. Shinn. Ennea oli tiukkoine jazz-sovituksineen erityylinen verrattuna ensimmäiseen levyyn, eikä se saavuttanut kovin suurta suosiota.


title: Bill Chase

text: Vuoden 1974 alkupuolella Chase julkaisi kolmannen albuminsa "Pure Music". Yhtyeen kokoonpano oli laitettu täysin uusiksi, alkuperäiskokoonpanosta jäljellä oli ainoastaan Bill Chase. Tällä levyllä Chase siirtyi yhä jazzimpaan suuntaan, ja sille povattiin hyvää kaupallista menestystä.


title: Bill Chase

text: Neljännen albumin levytys alkoi vuoden 1974 puolivälissä, mutta sitä ei koskaan saatu päätökseen. Syyskuun 9. päivänä 1974 Chase ja kolme muuta yhtyeen jäsentä, kosketinsoittaja Wally Yohn, rumpali Walter Clark ja kitaristi John Emma menehtyivät lento-onnettomuudessa ollessaan matkalla esiintymään Minnesotan Jacksoniin. Onnettomuuden syynä pidetään huonoja sääolosuhteita.


title: Bill Chase

text: Bill Chasen kuoltua hänen yhtyeensäkään ei enää jatkanut toimintaansa, joskin vuonna 1977 alkuperäisjäsenistä koottu kokoonpano julkaisi kunnioituksenosoituksena levyn nimeltä "Watch Closely Now".


title: Snežnogorsk

text: Snežnogorsk () on suljettu kaupunki Murmanskin alueella Kuolan niemimaalla. Kaupunki sijaitsee 26 km Murmanskista pohjoiseen, Kuolanvuonon länsipuolella vähän Poljarnyistä sisämaahan päin. Asukkaita on 14 300 (2008).


title: Snežnogorsk

text:
Asutus perustettiin vuonna 1964 Vjužnyi-nimisenä () lähellä sijaitsevan Venäjän pohjoisen laivaston telakan henkilöstön asuinalueeksi. Vähän kaupungista pohjoiseen, Olenja guba -vuonon rannalla, on vuodesta 1970 toiminut Nerpa-niminen telakka, joka korjaa ja huoltaa ydinkäyttöisiä sukellusveneitä. Nerpa tarkoittaa norppaa, joka myös esiintyy kaupungin vaakunassa ja lipussa. Paikkakunnalla on 1990-luvulta korjattu myös kalastusaluksia ja siellä toimii Gazpromille betonisia maakaasuputkielementtejä valmistava tehdas.
Neuvostoaikana paikkakunta tunnettiin koodinimellä Murmansk-60 ja vuodesta 1973 se kuului Severomorskin alaisuuteen, kunnes sai kaupunkioikeudet vuonna 1980. Välillä Snežnogorsk oli suoraan Murmanskin alueen hallinnon alainen kaupunkipiirikunta. Vuodesta 2008 Snežnogorsk on osa koko Kuolanvuonon länsirannan kattavaa Aleksandrovskin kaupunkipiirikuntaa, joka sisältää myös Poljarnyin ja Gadžijevon suljetut kaupungit.


title: Ekvaattorijärjestelmä

text: Ekvaattorijärjestelmä eli ekvatoriaalinen koordinaatisto on tähtitieteessä taivaankappaleiden koordinaattien ilmoittamiseen käytännöllisyytensä vuoksi tavallisimmin käytetty koordinaattijärjestelmä.


title: Ekvaattorijärjestelmä

text: Ekvatoriaalisen koordinaatiston käytännöllisyys johtuu siitä, etteivät kohteen koordinaatit riipu tarkastelupaikkakunnasta tai ajasta samalla tavalla kuin vaikkapa horisonttijärjestelmässä. Tämä mahdollistaa kohteiden koordinaattien taulukoinnin. Myös tähtikartoissa näkyvä koordinaatisto on ekvatoriaalinen, ellei toisin mainita. Koska prekessio muuttaa tähtien koordinaatteja pikkuhiljaa, on ekvatoriaalisia koordinaatteja käytettäessä ilmoitettava, minkä ajankohdan koordinaatit ovat kyseessä. Tätä ajankohtaa kutsutaan koordinaatiston epookiksi.


title: Ekvaattorijärjestelmä

text: Ekvatoriaalinen järjestelmä on kiinnitetty maapallon koordinaatistoon siten, että maapallon päiväntasaajan kohdalla kulkee taivaanekvaattori ja pohjois- ja etelänavan yläpuolella sijaitsevat "taivaannavat". Se siis vastaa täsmälleen maapallon pintaan "piirrettyjä" koordinaatteja.


title: Ekvaattorijärjestelmä

text: Taivaankappaleen paikka ilmoitetaan ekvatoriaalisessa koordinaatistossa kahden koordinaatin: pituusastetta vastaavan rektaskension formula_1 ja leveysastetta vastaavan deklinaation formula_2 avulla.


title: Ekvaattorijärjestelmä

text: Deklinaatio ilmoittaa kohteen ja taivaanekvaattorin välisen kulman (aivan kuten maapallolla leveysaste ilmoittaa paikkakunnan ja päiväntasaajan välisen kulman) ja se ilmoitetaan asteina väliltä [−90°,90°]. Negatiiviset deklinaatiot kertovat kohteen sijaitsevan eteläisellä taivaanpallonpuoliskolla eli taivaanekvaattorin eteläpuolella. Eteläisimmästä Suomesta on mahdollista nähdä sellaiset taivaankappaleet, joiden deklinaatio on väliltä [−30°,90°], luonnollisesti kesää lukuun ottamatta.


title: Ekvaattorijärjestelmä

text: Rektaskensio lasketaan kevättasauspisteestä vastapäivään. Se siis kertoo kohteen ja kevätpäiväntasauspisteen välisen kulman mitattuna taivaanekvaattoria pitkin (samalla tavalla kuin maapallolla pituusaste ilmoittaa paikkakunnan etäisyyden Greenwichin nollameridiaanista). Rektaskensio ilmoitetaan tunteina, minuutteina ja sekunteina ja se voi saada arvoja väliltä [0h, 24h). Aikamittojen käyttö on käytännöllistä, sillä taivaanpallo pyörähtää kerran ympäri yhden tähtivuorokauden aikana. Näin kohteen rektaskensio ilmoittaa suoraan sen tähtiajan hetken, jolloin taivaankappale on etelässä ja siis korkeimmillaan horisontin yläpuolella.


Ekvaattorijärjestelmä


title: North Yorkshire

text: North Yorkshire on niin sanottu shire-kreivikunta Luoteis-Englannissa, Pohjanmeren rannalla Yorkin kaupungin ympäristössä ja siitä pohjoiseen. Vuonna 2005 North Yorkshiressä oli 1 073 200 asukasta.


title: North Yorkshire

text: Kreivikunta syntyi vuoden 1974 hallintouudistuksessa. Sen pinta-ala on 8654 km, joten se on Englannin laajin kreivikunta. Siihen kuuluu suuri osa Yorkshiren nummista ja Yorkshire Dales-laaksomaisemaa, jotka muodostavat kumpikin oman kansallispuistonsa. 40% kreivikunnasta on kansallispuistoaluetta. Tärkeimmät joet ovat Swale, Ure ja Tees; niiden laaksot ovat nimiltään Swaledale, Wensleydale ja Teesdale. Korkein kohta on Whernside, joka on 736 metriä merenpinnan yläpuolella. North Yorkshiressä myös kuvataan suosittua "Emmerdale"-televisiosarjaa.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologia on Essek William Kenyonin (1867–1948) perustama kristillisperäinen suuntaus, joka on saanut vaikutteita kristinuskon ulkopuolisista kulteista, joiden parissa E. W. Kenyon vietti suuren osan elämästään. Kulttiryhmät, joiden opetuksia E. W. Kenyon omaksui, ovat osa New Age -liikettä: Bostonissa vaikuttanut unitarismiliike, jonka julistajana oli tuolloin Minot J. Savage, Mary Baker Eddyn luoma Kristillinen tiede, Phineas Parhurst Quimbyn Uusi ajattelu (New Thought) ja Charles ja Mary Caroline "Myrtle" Fillmoren Unity School of Christianity (Kristinuskon ykseyskoulu). Kenneth E. Hagin (1917–2003) omaksui Kenyonin kirjoista tämän opin. Kenyonin opetusta Hagin täydensi saamansa ilmestystiedon kautta.


title: Menestysteologia

text: Oppi ja sen pohjalta syntynyt uskonnollinen suuntaus tunnetaan myös nimellä Uskon Sana -liike, jota pidetään menestysteologien keskuudessa parempana ilmaisuna kuin yleisesti käytettyä menestysteologia-nimitystä. Myös valtateologia-nimitystä käytetään yleisesti. Henkilöä, joka opettaa tai levittää menestysteologiaa voidaan kutsua menestysteologiksi tai puhekielessä mennariksi.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologian keskeisimpänä tunnusmerkkinä pidetään taloudellisen menestyksen korostamista, jota perustellaan Haginin opetuksilla ja Haginin ilmestystiedolla sekä viittaamalla joihinkin yksittäisiin Raamatun jakeisiin.


title: Menestysteologia

text: Toinen keskeinen tunnusmerkki on opetus uskovan auktoriteetista. Tällä tarkoitetaan sitä, että menestysteologisen opin mukaan uskova ihminen pystyisi tekemään samoja tekoja kuin Jeesus, eli herättämään kuolleita, ajamaan riivaajia, parantamaan sairaita, kävelemään veden päällä ja käytännössä olisi voimassaan Jeesuksen veroinen.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologia on oppi, joka painottaa uskovien ajallista menestymistä. Menestysteologinen kirjallisuus kertoo yleensä tämän tarkoittavan terveyttä, aineellista rikkautta eli rahaa, suurta omaisuutta, parhaimpia autoja ja kalleimpia vaatteita.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologia tarkoittaa oppia, joka perustuu Kenyonin ja Kenneth Haginin opetuksiin. Menestysteologiksi sanotaan tällöin ihmistä, joka opettaa samaa oppia kuin Kenneth Hagin.


title: Menestysteologia

text: Kuten mitä tahansa oppia, menestysteologiaakin tuovat esille erilaiset ihmiset monella eri tavalla. Useimmiten menestysteologisessa opetuksessa tulevat vahvasti esille Kenyonin ja Haginin keskeisemmät opetukset, toisinaan jätetään menestysteologian opetuksista eniten kritisoitu ja vastustettu JDS-opetus vähäisempään osaan.


title: Menestysteologia

text: Silloin kun ihmisen opetetaan olevan Jumalan veroinen tai jopa Jumala ja opetetaan ihmisen olevan voimattoman Jeesuksen yläpuolella ja Pyhän Hengen opetetaan olevan voiman, joka palvelee uskovia toteuttaen oikeiden metodien kautta esitettyjä käskyjä, ollaan menestysteologiassa.


title: Menestysteologia

text: Kun usko nähdään Jumalasta irrallaan olevana voimana, jota voidaan hallita oikeiden metodien avulla, sairaiden parantamisessa ja ajallisen menestymisen tavoittelussa, positiivisen tunnustamisen ja Jeesuksen nimeen liitetyn uskovan auktoriteettivoiman kautta, sekä mielikuvatekniikka visualisoinnin kautta, ollaan menestysteologiassa.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologian isänä pidetään E. W. Kenyonia, jonka v. 1916 ilmestyneestä teoksesta "The Father and His Family" Uskon Sana -liikkeen opetus uskovan auktoriteetista on peräisin, samoin myös ns. JDS-oppi ("Jesus Died Spiritually"). Menestysteologia tunnetaan tämän opetuksen vuoksi myös nimellä valtateologia, joka tarkoittaa hengellisen vallan tavoittelua. Kenyon toimi elämänsä aikana useissa metodisti- ja baptistiseurakunnissa ja opetti menestysteologiaa useissa perustamissaan raamattukouluissa.


title: Menestysteologia

text: Kenneth E. Hagin (1917–2003) omaksui Kenyonin kirjoista tämän opin. Kenyonin opetusta Hagin täydensi saamansa ilmestystiedon kautta. Ilmestystieto on Raamatun ulkopuolista tietoa, jonka Hagin sai ilmestyksen kaltaisena näkynä. Osan ilmestystiedoistaan hän kuitenkin kopioi sanatarkasti Kenyonin kirjoittamista kirjoista ja kuitenkin esitti nekin ominaan. Hagin julkaisi joitakin Kenyonin kirjoja omalla nimellään ja kirjoitti itsekin useita. Hagin perusti vuonna 1974 Oklahoman osavaltioon, Tulsan kaupunkiin Rhema Bible Institute -raamattukoulun, joka on tehnyt menestysteologiasta tunnetun ja levittänyt sitä.


title: Menestysteologia

text: Myös Norman Vincent Peale, Robert Schuller ja Napoleon Hill ovat vaikuttaneet merkittävästi menestysteologian leviämiseen.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologian keskeisimmät opetukset tulevat hyvin selvästi esille menestysteologien keskuudessa arvostettujen ja kunnioitettujen opettajien, kuten Kenneth Haginin, Sten Nilssonin, Ulf Ekmanin ja E. W. Kenyonin teoksissa. Näissä teoksissa korostuvat tässä artikkelissa mainitut keskeiset opetukset, joiden perusteella menestysteologia tunnetaan.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologia korostaa erityisesti opetusta taloudellisen, terveydellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin saavuttamisesta positiivisen tunnustuksen avulla, opetusta Jeesuksen nimen käytöstä ja uskovan auktoriteetista.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologian näkemys sovituksesta perustuu E. W. Kenyonin JDS-opetukseen, jonka mukaan Jeesus ei sovittanut ihmisten syntejä kuollessaan ristillä, kuten monet muut suuntaukset opettavat. Menestysteologia opettaa että sovitus tapahtui helvetissä.


title: Menestysteologia

text: Sovitukseen sisältyvät myös terveys ja rikastuminen laillisena oikeutena.


title: Menestysteologia

text: Kenyonin opetuksen mukaan Aatami ja Eeva kuolivat paratiisissa hengellisesti, mikä tarkoittaa sitä, että Jumalan Pyhä Henki poistui heistä ja saatanan henki tuli heihin. Uudestisyntyminen nähdään tapahtumana, jossa ihmisen henki virkoaa eloon, jolloin ihminen on palannut täysin alkuperäiseen tilaansa henkenä.


title: Menestysteologia

text: E. W. Kenyonin JDS-opetuksen mukaan Jeesuksen uudestisyntyessä helvetissä Jeesus sai Saatanan luonnon tilalle Jumalan luonnon.


title: Menestysteologia

text: E. W. Kenyonilta peräisin oleva JDS-oppi on menestysteologian keskeisin opetus, jonka mukaan Jeesus kuoli hengellisesti, joutui helvettiin ja sai Saatanan luonnon joutuen Saatanan valtaan. Oltuaan helvetissä kolme päivää ja yötä Jumala vanhurskautti Jeesuksen ja hän uudestisyntyi helvetissä. Tämä oppi poikkeaa yleisestä kristillisestä käsityksestä. JDS-oppi esiintyy nykyisinkin menestysteologien käyttämässä kirjallisuudessa, kuten E. W. Kenyonin, Kenneth Haginin, Sten Nilssonin, Younggi Chon ja Paul E. Billheimerin teoksissa.


title: Menestysteologia

text: Monet menestysteologit uskovat, että uskova ihminen ei voi tehdä syntiä. Heidän oppinsa mukaan ihminen on henki, ja koska henki on uudestisyntynyt, se ei tee syntiä. Tämän opin mukaan uudestisyntyneen ihmisen henki on täydellisesti vanhurskas. Jos ihminen tekee syntiä, sitä tekee silloin sielu tai ruumis mutta ei uudestisyntynyt henki. Synti johtuu siitä, että henki ei ole vielä ottanut ihmisen sielua tai ruumista täysin hallintaansa. Mutta uudestisyntynyt ihminen itse, joka on menestysteologien mukaan henki, ei heidän mukaansa voi tehdä enää syntiä.


title: Menestysteologia

text: Usko on menestysteologisen näkemyksen mukaan puhutun sanan voima, jota Jumala käytti luodessaan maailman. Jumala käytti voimaa lausumalla sanoja ääneen, ja tätä samaa puhuttujen sanojen voimaa voi menestysteologien mukaan kuka tahansa ihminenkin käyttää. Toinen tapa käyttää tätä voimaa on luova visualisointi.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologisen näkemyksen mukaan usko sisältää ns. "laillisia oikeuksia", jotka on opittava tuntemaan. Näihin näkemyksiin kuuluvat oppi ihmisen asemasta uutena luomuksena, oppi uskovan auktoriteetista ja vapautus lain kirouksesta, joka sisältää köyhyyden, sairauden ja kuoleman.


title: Menestysteologia

text: Kenneth Haginin Uskovan auktoriteetti -kirjan opetuksen mukaan ”Risti on tappion ja häpeän paikka”.


title: Menestysteologia

text: Positiivisella tunnustamisella tarkoitetaan sitä, että uudestisyntynyt ihminen puhuu uskon sanaa, myönteisiä ja positiivisia asioita, tuo sanoillaan julki aineellista menestystä, fyysistä terveyttä ja voittoa. Pahimpana virheenä pidetään negatiivista tunnustusta, sairauden oireiden myöntämistä, köyhyydestä, tappiosta ja epäonnistumisesta puhumista.


title: Menestysteologia

text: Positiivinen tunnustus () on menestysteologian keskeisiä opetuksia. Sen mukaan puhutuilla sanoilla on luova voima vaikuttaa ihmisen kohtaloon, todellisuuteen, elämään ja olosuhteisiin. Uskon Sana -liikkeen opetuksen mukaan se, mitä sanot, määrää kaiken, mitä sinulle tapahtuu.


title: Menestysteologia

text: Kenneth Hagin opettaa kirjassaan Toimiva Usko: ”Voit saada sen, mitä sanot.” ja ”Tappiot ja epäonnistumiset johtuvat väärästä ajattelusta ja väärästä uskomisesta ja vääristä puheista.”


title: Menestysteologia

text: Menestysteologien keskuudessa on toisinaan opetettu visualisointia, joka toimii siten, että ensin omassa mielessä kuvitellaan se asia, mikä tahdotaan saada – esimerkiksi uusi kallis auto, jonka tarkkaa ja yksityiskohtaista mielikuvaa haudotaan toistuvasti useita kertoja ajatuksissa, ja tämän prosessin väitetään vaikuttavan sitten niin, että tuo auto saadaan.


title: Menestysteologia

text: Kenyon opetti että Jumala oli tehnyt itseään sitovan "veriliiton". Sten Nilsson opettaa, että Jumala teki lupauksen veriliitosta, Adamin ja Eevan syntiinlankeemuksen tapahduttua.


title: Menestysteologia

text: Tämä veriliitto solmittiin Abramin tultua luvattuun maahan. Veriliitto antoi ihmiselle vallan Jumalaan nähden. Liitto solmittiin Jeesuksen ja Jumalan välillä. Jeesus edusti Abramia tässä liitossa. Ympärileikkaus vahvisti ja sinetöi liiton. Liitto uudistettiin Joosefin aikana Egyptissä. Veriliiton etuihin kuuluu laillisena oikeutena rikastuminen, suuri omaisuus ja runsaasti rahaa.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologiassa on keskeisenä opetuksena oppi uskovan asemasta Jumalan edessä, eli korostetaan uskovan auktoriteettiasemaa sekä laillisia oikeuksia.


title: Menestysteologia

text: Kenneth Hagin opettaa uskovan auktoriteetista kirjassaan Toimiva usko: "Uskovalla on Jeesuksen auktoriteetti ja valta, josta Jeesus on itse luopunut ja on nyt vailla valtaa ja voimaa."


title: Menestysteologia

text: Tämän opetuksen mukaan ihminen on voimassaan täysin Jeesuksen veroinen ja voi tehdä samoja tekoja kuin Jeesus teki ollessaan maan päällä.


title: Menestysteologia

text: Sten Nilssonin mukaan maapallo on ”ihmisten yhdyskunta" eikä se ole Jumalalle soveltuva paikka. Tämän tähden vain ihminen voi käyttää jumalallista auktoriteettia maan päällä.


title: Menestysteologia

text: Sairaus nähdään kirouksens. Terveyttä pidetään uuteen liittoon ja uudestisyntymiseen kuuluvana laillisena oikeutena, jota sairauden tullessa uskon sanaa tunnustamalla vaaditaan.


title: Menestysteologia

text: Kenneth Haginin opettaa kirjassaan Toimiva usko: "Köyhyys ja sairaus on vain tiedon ja uskon puutetta. " Menestysteologit opettavat, että terveyttä saadaan tunnustamalla ääneen ”Minä olen terve", vaikka ihmisen fyysiset aistit väittäisivät toista, ja sen jälkeen on vain pidettävä kiinni tästä tunnustuksesta, jotta saatua terveyttä ei menettäisi.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologia kieltää kaikki sairauden oireet ja pitää niitä valheellisina tuntemuksina. Kristillinen tiede opettaa samalla tavalla. Niitä pidetään epäuskon seurauksina, sillä ne opettavat, että ihmisellä pitää olla riittävän paljon uskoa voidakseen vaatia itselleen terveyden.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologisen opetuksen mukaan sairaudelle täytyy puhua. Sten Nilsson opettaa kirjassaan Vapauttava usko, puhumaan syövälle tällä tavalla: "Minä kiroan sinut, syöpä, Jeesuksen nimessä."


title: Menestysteologia

text: Sairauden aiheuttajana pidetään syntiä, lain kirousta sekä sielunvihollista ja riivaajahenkiä, jotka tuottavat kaikenlaisia sairauksia ja tauteja. Yonggi Cho opettaa, että paholainen varustaa kaikki elementit virukset mukaan lukien tuhoavalla energialla. Yonggi Chon mukaan tunnustamalla suulla terveyttä vapautuu parantavaa voimaa, elämän energiaa, joka vaikuttaa koko hermojärjestelmään.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologien opetuksen mukaan Jumala tahtoo lastensa menestyvän ja köyhyys nähdään kirouksena..


title: Menestysteologia

text: Menestysteologien näkemyksen mukaan uudestisyntyneet ihmiset ovat osallisia Abrahamin siunauksista ja kaikista Raamatun lupauksista. Nämä rikkaudet pitää omistaa uskossa itselleen tunnustamalla positiivisesti uskoen saavansa kaiken tahtomansa ja visualisoimalla mielessään oikean tekniikan avulla nämä aineelliset rikkaudet itselleen.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologien opetuksen mukaan, kuten Kenneth Hagin kirjassaan Toimiva Usko, opettaa, heille kuuluvat: "Kalleimmat autot ja parhaimmat vaatteet." Rahaa ja menestystä saadaan opin mukaan mm. vaatimalla ääneen rahaa saatanalta.


title: Menestysteologia

text: Ihminen nähdään samanveroisena ja jopa suurempana kuin Jeesus Kristus. Ihminen nähdään melkein Jumalan veroisena, joten opin mukaan ihmisen ei tarvitse tuntea alemmuudentunnetta Jumalan edessä.


title: Menestysteologia

text: Kenyonin mukaan Aadam kuului ennen syntiinlankeemusta samaan luokkaan kuin Jumala. Monien Kenyonin seuraajien opetuksen mukaan Aadam oli luomisen Jumala ja hänellä oli valta hallita luomakuntaa. Uudestisyntymisessä uusi luomus saa tämän Aadamin saatanalle myymän vallan takaisin.


title: Menestysteologia

text: Sten Nilssonin mukaan Aadam hallitsi maaplaneettaa Jumalana; Jumala oli antanut siihen auktoriteetin ja kyvyn.


title: Menestysteologia

text: Jumala nähdään sidottuna Raamatun lupauksiin ja veriliittoon. Tämän vuoksi Jumalaa voidaan menestysteologien opetuksen mukaan vaatia oikeita menetelmiä käyttämällä tekemään tahdottuja asioita.


title: Menestysteologia

text: Uudestisyntyneellä ihmisellä on Jumalan luonto, ja hän voi tehdä Jumalan tekoja. Younggi Chon näkemyksen ihminen riisti paratiisissa itselleen Jumalan kaikkivaltiuden syömällä kiellettyä hedelmää.


title: Menestysteologia

text: Kenyonin mukaan Adamilla oli valta hallita taivaita, tähtiä, enkeleitä ja demoneja. Hagin opettaa teoksessaan "Uskovan Auktoriteetti", että Adam oli tämän maailman Jumala. Hagin opettaa että ""Uudestisyntymisessä tapahtuu todellinen inkarnaatio (Jumalan lihaksi tuleminen). Jumalan luonto ja olemus (engl. nature, substance, being) siirtyvät uudestisyntyneeseen ihmiseen. Jokainen uudestisyntynyt on lihaksi tullut Jumala. Jokainen uudestisyntynyt on yhtä paljon inkarnaatio kuin Jeesus Nasaretilainen. Juuri sitä me olemme; me olemme Kristus. "" Ruotsalainen menestysteologi Carl-Gustav Severin on julistanut Uumajassa 21. huhtikuuta 1987 pidetyssä kokouksessa ”Minä olen Jumala!”


title: Menestysteologia

text: "Ihminen luotiin tasavertaiseksi Luojansa kanssa." Tämä käsitys on lähtöisin kristillisestä tieteestä, jonka näkemyksen mukaan materia, aine, on epätodellista. Todellista on ainoastaan henki. Henki on Jumala. Ihminen on Jumalan kuva ja sen vuoksi henki. Hän ei ole aineellinen (epätodellinen), vaan hengellinen (todellinen). Uuden ajattelun (New Thought) opettaja R. W. Trine toteaa: "Koska Jumalassa ja ihmisessä oleva elämä on täysin samanlaista, he ovat yksi."


title: Menestysteologia

text: Menestysteologiaan kuuluu spiritualistinen ihmiskäsitys, joka näkee ihmisen henkenä joka asuu ruumissa ja jolla on sielu. Sen perusteella uudestisyntynyttä ihmistä pidetään Jumalan vertaisena tai jopa Jumalana, mikä poikkeaa perinteisten kristillisten suuntausten näkemyksestä. Väittämä "vain sinun henkesi on todellinen sinä" on gnostilaista uskoa.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologia opettaa, että Jeesus on delegoinut kaiken valtansa ihmisille ja että tätä valtaa käytetään Jeesuksen nimen kautta tunnustamalla uskon sanaa. Opetuksen mukaan Jumala on antanut ihmisille Jeesuksen nimellä vahvistetun valtakirjan, joka sisältää näiden hengelliset, aineelliset ja taloudelliset tarpeet. Opetukseen sisältyy myös, että Jeesus on valtansa luovutettuaan voimaton ja avuton itsessään. ”Jeesus antoi uskoville samat rajattomat oikeudet, jotka Hänellä itsellään oli Poikana. ”


title: Menestysteologia

text: Menestysteologian mukaan ihmisillä on sama usko kuin Jumalalla oli maailmaa luodessaan.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologia on sukua monille aikaisemmille liikehdinnöille. Siinä on elementtejä alkukristillisen ajan gnostilaisuudesta ja Suomessa vapaakirkollisuudessa 1890-luvulla vaikuttaneesta ruotsalaisesta Helgelseförbundetista. Tämä pyhitysliitto, kuten nimi suomennettuna kuuluu, harrasti pyhittymistä, ja jotkut sen muodot päätyivät aina synnittömyyteen asti. Synnittömyysoppia ilmeni myös strömborgilaisuudessa, jonka perustajan Johan Strömborgin (1842–1885) oppi synnittömyydestä perustui hänen omaan Ilmestyskirjan tulkintaansa.


title: Menestysteologia

text: Yksi ensimmäisistä menestysteologiaa Suomessa saarnanneista julistajista oli amerikkalainen Tommy Hicks, joka vieraili Suomessa vuonna 1955 julistaen Helsingin Suurtorilla Suurkirkon edustalla ja myös Kaisaniemessä telttakokouksissa. Näihin kokouksiin osallistui joka ilta 10 000 – 20 000 ihmistä. Kokouksia pidettiin myös Jyväskylässä. Hänen kirjassaan "Jeesus-nimen atomivoima uskoville" on havaittavissa E. W. Kenyonin opetuksien vaikutus.


title: Menestysteologia

text: Suomen Elämän Sanan historian alkuvaiheet ajoittuvat syksyyn 1985, jolloin pastori Ulf Ekman kävi Suomessa Håkan Westergårdin kanssa. Pastori Ekman saarnasi silloin Maarianhaminassa, Turussa, Porissa, Närpiössä, Vaasassa ja Helsingissä.


title: Menestysteologia

text: Suomessa menestysteologiaa on levitetty muun muassa Uusi Elämä -lehden sekä sen julkaisemien kasettien ja kirjojen kautta ja Uskon Sana -kustannuksen kirjojen kautta.


title: Menestysteologia

text: Helsinkiläisen (ennen Lappajärvellä toimineen) Sana ja Ylistys -seurakunnan katsotaan myös edustavan menestysteologiaa.


title: Menestysteologia

text: Kenneth Haginin Rhema Bible Institute -raamattukoulun innoittamana eurooppalaiset menestysteologit ovat perustaneet omia raamattukoulujaan, usein seurakuntiensa yhteyteen, voidakseen tarjota Kenneth Haginin innoittamaa opetusta. Suomessa menestysteologiaa on opetettu mm. Turun Elämän Sana -seurakunnan koulussa, Tampereen Voitonkeskuksen Logoksessa (kaksi edellä mainittua ovat sittemmin lakkauttaneet toimintansa) ja Helsingissä Elämän Sana -seurakunnan Koko Kansan Raamattukoulussa.Monet suomalaiset ovat käyneet myös ruotsalaisen Livets Ordin raamattukoulun. Menestysteologisissa raamattukouluissa opiskelleet ulkopuoliset ihmiset yleensä vievät omaksumansa menestysteologian opin ja näkemykset niihin seurakuntiin, joista he ovat lähtöisin.


title: Menestysteologia

text: Maaliskuussa 2014 Suomeen on perustettu Word Of Faith Church Finland "Uskon Sana" -seurakunta. Sitä johtavan pastori Patrick Tiaisen on syytetty opettavan menestysteologiaa. Tiainen itse kuitenkin irtisanoutui syytöksistä, että olisi opettanut ainakaan JDS-oppia .


title: Menestysteologia

text: Ruotsalaisessa aiemmin Ulf Ekmannin johtamassa Livets Ordissa on enemmän jäseniä kuin kaikissa Suomen menestysteologissa seurakunnissa yhteensä.


title: Menestysteologia

text: Monet kristilliset suuntaukset suhtautuvat menestysteologiaan kielteisesti. Menestysteologian itseymmärryksen mukaan kyse on kristillisestä liikkeestä, mutta opillisten erimielisyyksien vuoksi monissa ryhmittymissä tätä pidetään kiistanalaisena.


title: Menestysteologia

text: Eniten kritisointia ja arvostelua saa osakseen menestysteologien JDS-oppi, jonka katsotaan olevan ristiriidassa perinteisten kirkkokuntien opin kanssa.


title: Menestysteologia

text: Runsaasti kritisointia saa osakseen myös menestysteologien opetus uskovan auktoriteetista ja siihen liittyvästä avuttomasta, voimattomasta ja vallattomasta Jeesuksesta.


title: Menestysteologia

text: Monet perinteiset kirkkokunnat eivät myöskään hyväksy menestysteologien opetusta ihmisen jumaluudesta eivätkä lupauksiinsa sidotusta, ihmisen vallassa olevasta, eri tekniikkojen (visualisointi, lailliset oikeudet, lupaukset, veriliitot) avulla hallittavasta Jumalasta.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologien opetus positiivisesta ja negatiivisesta tunnustamisesta saa osakseen myös runsaasti kritiikkiä kristittyjen taholta, joiden mielestä sellainen usko, jonka mukaan ihmisen omat sanat, positiiviset tai negatiiviset, määräävät ihmisen kohtalon, ei ole kristillistä uskoa, vaan taikauskoa.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologien käyttämää visualisointia eli mielikuvatekniikkaa pidetään monissa muissa suuntauksissa kristinuskoon kuulumattomana.


title: Menestysteologia

text: Myös luterilaiset, sekä Suomen ja Ruotsin Vapaakirkot ovat suhtautuneet kielteisesti menestysteologiaa kohtaan.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologit kohdistavat "evankeliointinsa" luterilaisiin, helluntailaisiin, vapaakirkollisiin, metodisteihin ja baptisteihin tahtoen opettaa heille Uskon Sana -liikkeen oppi-isien Kenyonin ja Haginin opetuksia. Sen tähden he tahtovat tuoda tämän oppinsa myös kristillisiin seurakuntiin.


title: Menestysteologia

text: Menestysteologiaa ovat arvostelleet David Wilkerson ja monet uskovat muun muassa väärästä helvettikeskeisestä sovitusopista ja myös tuomitsevasta suhtautumisesta köyhiä sekä eri tavoin vammaisia ja sairaita uskovia kohtaan. Lisäksi monet kristityt moittivat menestysteologiaa sanoen, että se on kehitelty vain tiettyjen raamatunkohtien pohjalta ottamatta huomioon Raamatun kokonaisuutta ja jakeiden kontekstia.


title: Menestysteologia

text: Helluntailaisten keskuudessa suhtautuminen menestysteologiaan vaihtelee. Suomen Helluntaiherätys on saarnaajiensa talvipäivillä tammikuussa 1984 hylännyt Haginin opin, mutta jotkut yksittäiset Helluntaiherätyksen seurakunnat ovat omaksuneet tämän opin joko osittain tai kokonaan.


title: Menestysteologia

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen helluntaiherätys antoivat 26. huhtikuuta 1989 valtuuskuntiensa kautta yhteisen julkilausuman "Kavahtakaa ahneutta"; " ”Katsokaa eteenne ja kavahtakaa kaikkea ahneutta, sillä ei ihmisen elämä riipu hänen omaisuudestaan, vaikka sitä ylenpalttisesti olisi."," "”Seurakuntiemme jäsenet ovat kutsutut elämäntavallaan todistamaan kristillisen uskon kantavasta voimasta ja julistamaan evankeliumia vapauttajana myös mammonan orjuudesta." "


title: Menestysteologia

text: Helluntaiherätys ilmaisi vuoden 2010 Talvipäivillä kantansa menestysteologiaan. "Suomen Helluntaikirkon kannanotto Helluntaiherätyksen Talvipäivillä Helsingissä 16.1.2010: " "Aineellinen hyvinvointi voi olla Jumalan siunausta sekä ihmisen oman ahkeran työn seurausta. Jumalan siunaus on luonteeltaan ennen muuta hengellistä. Rikkaus itsessään ei ole paha tai tuomittava asia. Sen sijaan rikkauden pitäminen itseisarvona sekä itsekäs elämäntapa ja varallisuuden tavoitteleminen väärin keinoin eivät kuulu aitoon kristillisyyteen."""


title: Menestysteologia

text: Amerikkalaisen helluntailiikkeen (The Assemblies of God), joka on yksi maansa suurimmista helluntaikirkkokunnista (yli 1,7 miljoonalla jäsenellään ja 2,9 miljoonalla kannattajallaan), johtaja General Superintendent Dr. George O. Wood totesi elokuussa 2010 esitetyssä "Ask the Superintendent" -lähetyksessä, joka lähetettiin suorana lähetyksenä netin kautta, menestysteologian olevan vain hölynpölyä.


title: Menestysteologia

text: Kun George O. Woodille esitettiin kysymys menestysteologiasta, joka määriteltiin opetuksena uskovien oikeudesta saada terveyden ja rikkauden siunaus positiivisella uskon tunnustamisella, niin Wood tuomitsi menestysteologian. Wood totesi että kristillisessä mediassa on paljon huijareita, jotka pyytävät lähettämään sata dollaria ja vastaanottamaan Jumalan siunauksen, ja tämä on Woodin mielestä hölynpölyä.


title: Menestysteologia

text: Wood totesi, että meidän on otettava totuus Raamatusta. Herra rakastaa iloista antajaa; mitä sinä kylvät, sinä niität 30-kertaisena, jopa 60-kertaisena, jne. Mutta kyse on myös antamisen motiivista. Motiivi antamiseen ei ole antaa, saadakseen ottaa. Antamisen motiivina pitäisi olla Jumalan ja hänen työtänsä siunaaminen, sekä muiden ihmisten siunaaminen.


title: Menestysteologia

text: Lausanne-ryhmä keskusteli menestysteologiasta lokakuun 2008 ja syyskuun 2009 välisenä aikana. Ryhmään kuuluivat mm. tohtorit Chris Wright ja John Azumah. Ryhmä teki lyhyehkön määritelmän menestysteologiasta:" ”Uskovilla on oikeus terveyden ja menestymisen siunauksiin ja he voivat saada nämä siunaukset positiivisen uskon tunnustamisen ja ”siementen kylvämisen” kautta uskollisella kymmenyksien maksamisella ja uhrilahjoilla.""


title: Menestysteologia

text: Lausanne-ryhmä otti kantaa menestysteologiaa vastaan:" "Opetukset jotka kaikista eniten edistävät menestysteologiaa ovat vääriä ja Raamatun opetuksen vastaisia." "


title: Khaba

text: Khaba oli Egyptin faarao Egyptin 3. dynastian aikana. Hänen varsin lyhyen valtakautensa oletetaan olleen vuosien 2603 eaa. - 2599 eaa. välissä.


title: Khaba

text: Khaban nimi yhdistetään Zawyet elAryanin kerrospyramidiin. Se on keskentekoinen pyramidi jonka rakennustapa viittaa kolmannen dynastian aikaiseen rakennustapaan.


title: Akira (elokuva)

text: Akira () on Katsuhiro Ōtomon samannimiseen mangaan pohjautuva anime-elokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 1988. Ōtomo myös ohjasi itse elokuvan. Elokuva sijoittuu vuoteen 2019 Tokion raunioille rakennettuun Neo-Tokioon.


title: Akira (elokuva)

text: Atomipommi räjäyttää Tokion kolmannen maailmansodan aikana 16. heinäkuuta 1988. 31 vuotta myöhemmin uudessa Neo-Tokiossa moottoripyöräjengiläinen Kaneda saa selville, että hänen entisestä ystävästään Tetsuosta on tullut verenhimoinen murhaaja, jolla on telekineettisiä kykyjä. Tämän seurauksena hän liittyy hallitusta vastustaviin terroristeihin, jotka etsivät mystistä Akiraa, jonka telekineettiset kyvyt ovat suuremmat kuin Tetsuolla. Myös Tetsuo, joka haluaa suurilla voimillaan saada vihdoin kunnioitusta, alkaa jäljittää Akiraa, jottei kukaan voisi pysäyttää häntä.


title: Morne Trois Pitonsin kansallispuisto

text: Morne Trois Pitonsin kansallispuisto on Dominicassa sijaitseva maailmanperintökohde. Siitä tuli Dominican saarivaltion ensimmäinen kansallispuisto vuonna 1975. Alueen nähtävyyksiin kuuluvat laakso, josta löytyy useita kiehuvia mutalampia ja geysireitä, Boiling Lake -fumarolijärvi, Titou Gorge ja Emerald Pool.


title: Morne Trois Pitonsin kansallispuisto

text: Morne Trois Pitons pääsi maailmanperintöluetteloon tunnusmerkillisen geologiansa ja trooppisten sademetsiensä monimuotoisuuden ansiosta .


title: Jussi Selo

text: Jussi Petteri Selo (ent. "Kykkänen", s. 21. tammikuuta 1985 Vantaa) on Uniklubi-yhtyeen laulaja. Selo on aiemmin laulanut myös muun muassa Lovex-yhtyeessä sekä ensimmäisessä yhtyeessään Pincenezissä. Selo soittaa pianoa, kitaraa ja saksofonia. Hän toimii yhtyeen pääasiallisena sanoittajana. Hän kuuntelee mm. Saraa, Michael Jacksonia sekä Hardcore Superstaria.


title: Jussi Selo

text: Jussin vanhemmat ovat eronneet ja eron jälkeen Jussi otti äidin tyttönimen. Isän sukunimi on Kykkänen. Hänen veljensä on Uniklubi-yhtyeen kitaristi Janne Selo. Hänellä on kaksi muutakin veljeä, pikkuveli Teemu (Kykkänen) sekä isoveli Tommi, joka menehtyi 2000-luvun alussa. Jussi Selo on syntynyt Vantaalla ja muuttanut perheensä kanssa viisivuotiaana Tampereen lähelle Hämeenkyröön, jossa hän on käynyt peruskoulun. Lukiota Jussi kävi Parkanossa, mutta jätti sen kesken. Nykyään Selo asuu Tampereella.


title: Jussi Selo

text: Selo osallistui vuonna 2011 Nelosen Kuorosodan neljännelle tuotantokaudelle, jonka hänen johtamansa Hämeenkyrön kuoro voitti. Kilpailun päävoittona oli 40 000 euroa kuoron itse valitsemalle hyväntekeväisyyskohteelle, joka oli Pirkanmaan Sydänlapset ry.


title: Jussi Selo

text: Selo perusti vuonna 2011 sooloprojektin Jussi Selo & Nefernefernefer ja heidän esikoisalbuminsa julkaistiin 7. maaliskuuta 2012.


title: Jussi Selo

text: Selo sai ensimmäisen lapsensa, tyttären, ystävänpäivänä 14. helmikuuta 2018.


title: Jussi Selo

text: Selo teki teatteridebyyttinsä Tampereen Teatterin musikaalissa Veriveljet, joka sai ensi-iltansa 5. syyskuuta 2012 Tampereen Teatterin päänäyttämöllä. Hän vuorottelee kertojan roolissa Sami Hintsasen kanssa.


title: Jussi Selo

text: 2014 Selo näytteli myös Musiikkiteatteri Palatsilla Rauli Baddingiä musikaalissa " Paratiisi".


title: Jussi Selo

text: 2015 Selo perusti Uniklubin rinnalle sivuprojektin nimeltä "SADETTA", joka julkaisi ensimmäisen digisinglensä "Yhteenkasvaneet" 1.1.2016.


title: Jussi Selo

text: Selo on Uniklubin tuotannon ja oman sooloalbumin lisäksi tehnyt kappaleita myös muille artisteille kuten Kaija Lustilalle.


title: Jakob Roggeveen

text: Jakob Roggeveen (1659 – 31. tammikuuta 1729) oli hollantilainen löytöretkeilijä.


title: Jakob Roggeveen

text: Roggeveen lähti 21. elokuuta 1721 etsimään niin sanottua eteläistä mannerta ("Terra Australis"), jonka uskottiin sijaitsevan jossain Tyynen valtameren eteläpuolella. Hän sai hankkeelleen rahoitusta Hollannin Länsi-Intian kauppakomppanialta. Roggeveenilla oli käytössään kolme laivaa ja noin 230 hengen miehistö.


title: Jakob Roggeveen

text: Kierrettyään vaikeissa sääoloissa Kap Hornin Roggeveen päätti suunnata pohjoisempaan rauhallisemmille vesille. Hänellä oli tiedossaan, että englantilainen merirosvo Edward Davis oli noin 30 vuotta aiemmin nähnyt maata 27. eteläisen leveyspiirin kohdalla, jossain hyvin kaukana Chilen rannikon länsipuolella. Roggeveen päätti seurata tätä johtolankaa ja toivoi löytävänsä etsimänsä suuren manneralueen. Mannerta ei kuitenkaan löytynyt. Roggeveen löysi vain pienen ja karun saaren. Koska tuo saari löytyi pääsiäispäivänä 5. huhtikuuta 1722, päätti Roggeveen antaa sille nimeksi Pääsiäissaari.


title: Jakob Roggeveen

text: Roggeveen ja hänen miehistönsä tutustuivat muutaman päivän ajan Pääsiäissaareen ja sen alkuasukkaisiin. Eniten ihmetystä herättivät suuret kivipatsaat, joita oli joka puolella saarta. Roggeveen ihmetteli ennen kaikkea sitä, miten patsaat oli pystytetty, sillä saarella ei kasvanut sellaisia puita, joista olisi saatu pystyttämisessä tarpeellisia telineitä ja vipuja. Hän ei myöskään käsittänyt, miten alkuasukkaat olivat tulleet saarelle, sillä heillä oli käytössään vain heiveröisiä ja vuotavia kanootteja.


title: Jakob Roggeveen

text: Pääsiäissaarelta Roggeveen suuntasi kohti Tuamotun saariryhmää. Matka alkoi tässä vaiheessa muuttua tuskaisen vaikeaksi: yksi laivoista haaksirikkoutui, ruokavarat vähenivät ja miehistö sairasteli. Roggeveenin oli pakko hylätä suunnitelmat eteläisen mantereen etsimisestä ja suunnata suorinta tietä Hollannin Itä-Intiaan (vastaa suurin piirtein nykyistä Indonesiaa).


title: Jakob Roggeveen

text: Matkalla Hollannin Itä-Intiaan Roggeveen löysi Samoan saariston. Päästyään lopulta Hollannin Itä-Intian pääkaupunkiin Bataviaan sai hän tylyn vastaanoton. Hänen epäiltiin rikkoneen Itä-Intian kauppakomppanian yksinoikeutta kaupankäyntiin Itä-Aasian alueella, joten hänen laivansa takavarikoitiin ja hänet lähetettiin vangittuna Hollantiin. Myöhemmin Roggeveen sai kuitenkin hyvityksen tästä kärsimästään vääryydestä.


title: Jakob Roggeveen

text: Hollannin asema kansainvälisenä merimahtina heikkeni 1700-luvulla. Roggeveenin jälkeen Tyynen valtameren tutkimista jatkoivat englantilaiset ja ranskalaiset.


title: Bad beat

text: Bad Beat on pokeritermi. Sillä tarkoitetaan sitä, kun pelaaja häviää alun perin todennäköisyyksien perusteella paremmalla kädellä huonommalle kädelle.


title: Bad beat

text: Esimerkkitilanteessa pelaaja A:lla on kädessään kaksi ässää (A-A). Pelaaja B pitää kädessään kuningasta ja kuningatarta (K-Q). Pelaaja B saa muodostettua hyvällä onnella pöytään tulevista viidestä yhteiskortista kaksi paria (K-K-Q-Q) ja näin ollen voittaa Pelaaja A:n yhden parin (A-A). Näin ollen pelaaja A kärsi "bad beatin".


title: Bad beat

text: Yleisesti "bad beatilla" kuitenkin tarkoitetaan tilannetta, jossa hävinneellä pelaajalla on kädessään todella vahva käsi. Esimerkiksi jos pelaaja häviää täyskädellä ässät täynnä kuninkaita (A-A-A-K-K) värisuoralle (A-K-Q-J-10 samaa maata).


title: Bad beat

text: Joillakin kasinoilla ja nettipokerisivustoilla on käytössä käteispeleissä ns. bad beat jackpot (BBJ). Bad beatissa häviävälle pelaajalle maksetaan "lohdutuspalkintona" bad beat jackpot. Palkinnon suuruus ja ehdot riippuvat pelipaikasta. Usein ehdot bad beat jackpotin saavuttamisessa ovat melko kovat, esimerkiksi jotkut sivustot vaativat, että häviäjällä tulee olla vähintään täyskäsi, ässät täynnä kuninkaita (A-A-A-K-K) ja usein molempia/kaikkia käsikortteja tulee käyttää pelistä riippuen.


title: Bad beat

text: Jotkut pokeriammattilaiset ovat sitä mieltä, että nykyään vaaditaan enemmän taitoa selviytyä bad beateista henkisesti kuin ennen, sillä tuurilla pelaavia amatöörejä on alkanut ilmaantua paljon pokeriturnauksiin. Pahan bad beatin kärsinyt pelaajaa saattaa alkaa pelata epävarmasti ja uhkarohkeasti seuraavissa käsissä ja näin ollen hävitä helposti, eli mennä "tilttiin".


title: Alma Skog -mitali

text: Alma Skog -mitali on Ruotsalaisen kansanpuolueen jakama mitali ansioituneille naisille. Sitä on jaettu vuodesta 1936. Ainoan hopeisen mitalin on saanut Agnes Lexander vuonna 1944. Pronssisia mitaleita on jaettu kahdeksan.


Alma Skog -mitali


Puolustusvoimien Koulutuksen Kehittämiskeskus (PvKK) oli Suomen puolustusvoimien yksikkö, joka liitettiin 1. tammikuuta 2006 alkaen osaksi Maanpuolustuskorkeakoulua täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskuksena. Se toimi Tuusulassa suojeluskuntien ja Maasotakoulun entisissä tiloissa vuodesta 1996 alkaen, ja teki muun muassa soveltuvuustestejä, koulutus- ja henkilöstötutkimuksia ja tuotti koulutusmateriaalia. PVKK:n esimies oli puolustusvoimien henkilöstöpäällikkö.


title: Puolustusvoimien Koulutuksen Kehittämiskeskus

text: Keskuksen viimeisiä johtajia oli eversti Kari Kokkonen.


text: Yksikköön olivat integroituina Hämeen Rykmentistä muuttaneen Esikuntakoulun toiminnot.


title: Horisonttijärjestelmä

text: Horisonttijärjestelmä eli horisontaalinen koordinaatisto on eräs tähtitieteessä taivaankappaleiden paikkojen ilmoittamiseen käytetty koordinaatisto.


title: Horisonttijärjestelmä

text: Horisonttijärjestelmä on havaitsijan kannalta luonnollisin koordinaatisto. Siinä kohteen paikka ilmoitetaan käyttämällä korkeutta "a" (myös altitudi tai elevaatio) joka vastaa leveysastetta sekä atsimuuttia "A" joka vastaa kohteen pituusastetta.


title: Horisonttijärjestelmä

text: Kohteen korkeus ilmoitetaan asteina katsojan horisontista ja se voi saada arvoja [−90°, 90°]. Negatiiviset korkeusasteet kertovat kohteen olevan horisontin alapuolella. +90° korkeudella oleva kohde on suoraan havaitsijan yläpuolella, zeniitissä.


title: Horisonttijärjestelmä

text: Atsimuutti ilmaisee ilmansuunnan, jossa kohde näkyy ja se ilmoitetaan asteina. Tähtitieteessä atsimuutti 0° vastaa yleensä "etelää" (joskus myös pohjoista). Atsimuutti saa arvoja väliltä [0°, 360°]. Tavallisesti atsimuutti kasvaa länteen (90° = länsi, 180° = pohjoinen ja 270° = itä), jolloin maapallon pyöriessä taivaankappaleiden atsimuutti kasvaa. Joskus valinta tehdään kuitenkin itään päin, joten horisonttijärjestelmää käyttäessä on aina varmistettava, kuinka atsimuutti on mitattu. Joskus 180 asteen ylittävät kulmat korvataan etelästä katsoen negatiivisilla kulmilla, jolloin atsimuutti saa arvot väliltä [−180°, +180°].


title: Horisonttijärjestelmä

text: Horisonttijärjestelmän ongelma on, että maapallon vuorokautisen pyörimisliikkeen vuoksi sekä kohteen korkeus, että atsimuutti muuttuvat koko ajan. Lisäksi koordinaattien arvot riippuvat täysin siitä, missä kohdassa maapalloa taivasta katsotaan. Tästä syystä horisonttijärjestelmää ei juuri käytetä taivaankappaleiden paikkojen ilmoittamiseen. Taulukoista nähtävät, yleensä ekvaattorijärjestelmän mukaiset, koordinaatit on kuitenkin muutettava horisonttijärjestelmän mukaisiksi koordinaateiksi, jotta kohteen voi paikallistaa havaintopaikan taivaalta.


title: Cuenca (Ecuador)

text: Cuenca on Ecuadorin kolmanneksi suurin kaupunki noin 330 000 (2010) asukkaallaan. Se on Azuayn provinssin pääkaupunki ja sijaitsee Ecuadorin ylämaalla 2 500 metrin korkeudessa. Kaupungin koko nimi on "Santa Ana de los cuatro ríos de Cuenca".


title: Cuenca (Ecuador)

text: Espanjalainen löytöretkeilijä Gil Ramírez Dávalos perusti Cuencan Perun varakuningaskunnan hallitsijan Andrés Hurtado de Mendozan käskystä vuonna 1557. Alueen historia kuitenkin ulottuu noin vuoteen 500, jolloin täällä sijaitsi alkuperäisasukkaiden kylä nimeltä Guapondelig ("maa, joka on yhtä iso kuin taivas"). Inkat valloitti kylän myöhemmin ja tämä sai nimen Tomebamba.


title: Cuenca (Ecuador)

text:
Cuenca on tunnettu pitkään yliopistokaupunkina. Siellä sijaitsee kahdeksan yliopistoa, joista vanhin ja parhaiten tunnettu on Cuencan yliopisto ("Universidad de Cuenca"), joka on 12 000 opiskelijan julkinen yliopisto.
Cuencan historiallinen keskusta kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon.


title: Langaton äänensiirto

text: Langaton äänensiirto tarkoittaa äänen siirtämistä muuttamalla se sähkömagneettiseksi säteilyksi. Sähkömagneettisen säteilyn lajeista radioaaltoja ja infrapunaa käytetään langattomassa äänensiirrossa. Radioaaltoja hyödyntäviä teknologioita langattomassa äänensiirrossa ovat muun muassa GSM, UMTS ja Bluetooth.


title: Langaton äänensiirto

text: GSM on joukko standardeja, joita käytetään maailmanlaajuisesti matkapuhelinviestintään. GSM-tekniikka perustuu laajaspektriseen lähetykseen sekä taajuushyppelyn ja aikajakomultipleksoinnin (TDMA) käyttöön. GSM-verkko toimii 900, 1800 ja 1900 MHz taajuudella.


title: Langaton äänensiirto

text: UMTS on GSM:n seuraajaksi suunniteltu kolmannen sukupolven matkapuhelinteknologia. UMTS:ssa data ja puhe on erotettu kokonaan toisistaan. UMTS:ssa käytettävä radiotekniikka on W-CDMA. W-CDMA (Wideband Code Division Multiple Access) tukee kahta perustekniikkaa: FDD:tä (Frequency Division Duplex) ja TDD:tä (Time Division Duplex). FDD-tekniikka perustuu siihen, että ylävirralle ja alavirralle on annettu omat 5 MHz:n taajuusalueet, joita päätelaitteet ja tukiasemat voivat käyttää. Taajuudet 1920-1980 MHz on varattu ylävirran käyttöön ja taajuudet 2110-2170 MHz alavirralle. Tämä mahdollistaa noin 250 samanaikaisen puhekanavan käyttämisen. TDD-tekniikassa puolestaan samaa taajuusaluetta käytetään tiedonsiirrossa molempiin suuntiin. Siirrossa toimitaan vuorosuuntaisesti samalla taajuusalueella ja tätä tekniikkaa varten on varattu taajuusalueet 1900-1920 MHz sekä 2020-2025 MHz. Tämä sallii vain noin 120 yhteyttä, mutta se myös vaatii vain puolet kaistanleveydestä.


title: Langaton äänensiirto

text: Infrapunasäteilyn taajuus on 3 - 300 THz. IrDA on Infrared Data Associationin määrittelemä standardi langattomaan tiedonsiirtoon käyttäen infrapunasäteilyä. Infrapunatekniikka käyttää suunnattua lähetystä, jossa lähettäjällä ja vastaanottajalla täytyy olla esteetön näköyhteys. IrDA 1.0 ja 1.1 standardien mukaiset laitteet toimivat maksimissaan yhden metrin etäisyydeltä. Siirtonopeus vaihtelee välillä 2400 - 115200 bit/s. IrDA 1.1 tukee myös suurempia nopeuksia: 0,576, 1,152 Mbit/s, ja nopeimmillaan jopa 4 Mbit/s.


title: Langaton äänensiirto

text:
IrDa protokollia ovat mm.:
- IrDA-SIR Serial Infrared physical layers (IrSIR), fysikaalisen tason protokolla, joka määrittelee siirrossa käytetyn raudan, kooderit ja dekooderit, bittikehystyksen ja modulaatiomenetelmät.
- Link Access Protocol (IrLAP), linkkitason protokolla, jossa määritellään vähintään yksi linkeistä primäärilinkiksi, jonka kautta liikenne ohjautuu toiselle primäärilinkille tai sekundäärilinkeille ja joka kontrolloi linkin kautta kulkevia yhteyksiä.
- Link Management Protocol (IrLMP), protokolla jolla ohjataan useita istuntoja samanaikaisesti. Tähän sisältyy IrLMP Multiplexer jolla samanaikaiset yhteydet multipleksoidaan ja rajapinta, joka toimii kerroksen käyttöliittymänä.
- Transport Protocol (IrTP), tiedonsiirtoprotokolla.


title: Langaton äänensiirto

text:
Infrapunaa hyödyntäviä langattoman äänensiirron tuotteita ovat mm. kuulokkeet, headsetit ja
kaiuttimet. Esimerkiksi langattomassa kotiteatterissa infrapunalla lähetetään ääni vastaanottimesta tai vahvistimesta langattomille kaiuttimille ja subwooferille.


title: Langaton äänensiirto

text:
Bluetooth toimii ISM-taajuudella 2.4 GHz. Bluetooth perustuu ns. Point-To-Point-yhteyteen, jossa kaksi laitetta kommunikoivat keskenään. Toinen laitteista on isäntä ja toinen renki. Laitteet muodostavat pikoverkon jo kaksin, mutta isäntä voi olla yhteydessä enintään seitsemään renkiin.
Bluetooth protokolla käyttää kombinaationa sekä paketti- että piirikytkentäistä pakkausta. Lisäksi paikkoja voidaan varata synkronista tiedonsiirtoa varten. Bluetooth-tekniikka sisältää taajuuden vaihtelua (79 erilaista 1 MHz taajuutta), jolla pyritään poistamaan häiriötä ja häviöitä. Standardi tukee asynkronista datakanavaa ja kolmea yhtäaikaista synkronista äänikanavaa tai kanavaa joka mahdollistaa yhtäaikaisen asynkronisen datavirran ja synkronisen äänivirran. Jokainen äänikanava tukee 64 kb/s synkronista kanavaa kumpaankin suuntaan.


title: Langaton äänensiirto

text:
Yleiset protokollat Bluetoothissa ovat:
- vCard/vCalendar
- WAE
- OBEX
- WAP
- AT-Commands
- UDP/TCP
- IP
- PPP


title: Langaton äänensiirto

text: Bluetooth tuotteita langattomassa äänensiirrossa ovat mm. kuulokkeet, matkapuhelimien ja tietokoneen headsetit, kaiuttimet ja WLAN-radio. Esimerkiksi langattomassa kotiteatterissa bluetoothilla lähetetään ääni vastaanottimesta tai vahvistimesta langattomille kaiuttimille ja subwooferille. Nopeus on suurimmillaan 2 Mb/s. Kantama jolla laitteet toimivat on 10 – 100 metriä.


title: Lahden Ahkera

text: Lahden Ahkera on vuonna 1907 perustettu lahtelainen urheiluseura. Seuran lajeina ovat paini ja yleisurheilu. Lahden Ahkeran puheenjohtaja on Ilkka Väänänen.


title: Lahden Ahkera

text: Lahden Ahkera on yksi Suomen parhaista yleisurheiluseuroista. Se voitti SM-kisojen Kalevan malja -palkinnon vuonna 2002. Vuoden 2017 Kalevan malja -pisteissä se sijoittui kolmanneksi.


title: Lahden Ahkera

text: Lahden Ahkeran urheilijoista Suomen-mestaruuksia Kalevan kisoissa ovat 2000-luvulla voittaneet keskimatkojen juoksijat Wilson Kirwa (2000–2004), Juha Kukkamo (2001–2005) ja Jonas Hamm (2004–2007), kestävyysjuoksijat Jari Matinlauri (2002–2004), Francis Kirwa (2005), Jussi Utriainen (2006–2008), Hannu Granberg (2016), Ossi Kekki (2016) ja Kristiina Mäki (2015–2017), aitajuoksijat Hanna Korell (2005) ja Ari-Pekka Lattu (2003–2006), pituushyppääjä Noora Pesola (2008–2009) sekä kolmiloikkaaja Janne Harju (2004). Valmennuspäällikkönä yleisurheilun puolella on toiminut Jaakko Erkinheimo.


title: Lahden Ahkera

text: Vuonna 2009 Ahkera järjesti Lahdessa yleisurheilun veteraanien MM-kilpailut, joihin osallistui yhteensä noin 5 000 veteraaniurheilijaa noin sadasta maasta. Vuonna 2012 seura järjesti Kalevan kisat ja vuonna 2014 viestijuoksun SM-kilpailut.


title: Lahden Ahkera

text: Lahden Ahkeran edustajana vapaapainin Suomen-mestaruuden on voittanut Iivari Löfberg (1930). Kreikkalais-roomalaisen painin Suomen-mestaruuksia ovat voittaneet Uuno Vento (1937, 1940) ja Kauko Kiisseli (1943–1944).


title: Cuenca

text: Cuenca tarkoittaa seuraavia:


title: Satelliittitelevisio

text: Satelliittitelevisio tarkoittaa televisiota, jonka kuva välitetään satelliitin avulla.


title: Satelliittitelevisio

text: Ensimmäinen satelliittitelevisiosignaali lähetettiin Telstar-satelliitilta Pohjois-Amerikkaan vuonna 1962. Ensimmäinen maan liikkeisiin mukautettu satelliitti, Syncom 2, laukaistiin 1963. Ensimmäinen kaupalliseen käyttöön tarkoitettu satelliitti, Early Bird laukaistiin vuonna 1965. Siitä alkoi todellinen satelliittien aikakausi, jonka jälkeen niitä lähetettiin parin vuoden välein lisää taivaalle tarpeiden kasvaessa ja muiden maiden tullessa mukaan kuvioihin. Neuvostoliitto laukaisi ensimmäisen televisiosatelliittinsa vuonna 1967. The Beatlesin kappale ”All You Need Is Love” sai ensi-iltansa vuonna 1967 BBC:n Our World -lähetyksessä, jota katsoi 360 miljoonaa ihmistä ympäri maailmaa. Se oli maailman ensimmäinen satelliittitelevisiolähetys.


title: Satelliittitelevisio

text: Ensimmäiset kotikäyttäjien lautasantennit olivat erittäin suuria, halkaisijaltaan 350-400 senttimetriä. Useimmat lautaset olivat siihen aikaan motorisoituja, eli ne pystyivät vastaanottamaan signaalin vastaan useammalta satelliitilta mahdollistaen näin suuremman kanavamäärän katsomisen. Alun perin kaikki signaalit lähetettiin salakirjoittamattomana, eli sopivalla vastaanottimella käyttäjät pystyivät katsomaan kaikkia kanavia, joita satelliiteilta lähetettiin.


title: Satelliittitelevisio

text: Vuonna 1986 TV-kanava HBO alkoi salakirjoittaa signaalinsa ja toimi näin edeltäjänä nykymuotoisille televisiojärjestelmille.


title: Satelliittitelevisio

text:
Tavallinen satelliittitelevisiosignaali tarvitsee toimiakseen 4 MHz kaistaa, äänen kanssa yhteenlaskettu tarve kohoaa 6 MHz asti. Kuva vie siis 4 MHz, ääni 2 MHz.
Videosignaalin kanssa käytetään amplitudimodulointia, äänisignaalin kanssa käytössä on taajuusmodulointi.


title: Satelliittitelevisio

text: Suuret lautasantennit vastaanottavat sekä koodattuja että koodaamattomia signaaleja, joita satelliitit maata kohti lähettävät. Lautasantennin tulee olla suunnattuna jotain tiettyä satelliittia kohti. On olemassa myös motorisoituja lautasantenneja, jotka kääntyvät aina haluttua satelliittia kohti, tämä mahdollistaa suuremman kanavavalikoiman.


title: Satelliittitelevisio

text: Lautasantenni lähettää vastaanottamansa signaalin vastaanottimelle (nykyään yleisesti digiboksille), joka purkaa datan (decoding) niin, että se voidaan näyttää tavallisessa analogitv:ssä.


title: Satelliittitelevisio

text: Uudet pienet lautasantennijärjestelmät ovat digitaalisia, televisio-ohjelmat koodataan MPEG-2 –muotoon. Vastaanottaessaan signaalin/datan digiboksi purkaa MPEG-2 –koodauksen ja avaa mahdollisen salakirjoituksen (TV-kortin avulla, jos kanava on maksullinen) tavalliseksi analogisignaaliksi ja lähettää sen edelleen televisioon.


title: Satelliittitelevisio

text:
Koska satelliitit ovat pitkän matkan päässä avaruudessa, ”line of sightilla” on huomattavan paljon potentiaalisia asiakkaita. TV-satelliitit ovat geostationaarisella radalla, eli ne pysyvät paikallaan suhteessa maan liikkeisiin. Satelliitit liikkuvat oikeasti 11 052 km/h, mutta maasta käsin katsottuna ne näyttävät pysyvän paikallaan, sillä ko. nopeudella ne kiertävät pallon 24 tunnissa. Tästä aiheutuu se, että satelliittivastaanotin täytyy suunnata vain kerran, jonka jälkeen signaali on aina käytössä ja yhtä terävänä kuin ensimmäisen suuntauksen jälkeen.
Nykyään on käytössä Direct Broadcast Satellite, DBS. DBS:llä käsitetään yleensä joko kaupallisia tai ilmaisia analogi- ja digitv-kanavia. ”DBS-palvelu” sisältää useita eri kanavia samassa paketissa, tieto lähetetään yhdeltä satelliitilta tiettyyn maahan. Näin jokainen maa voi itse päättää rahastetaanko kanavista vai jaetaanko ne ilmaiseksi. Saksa on nykyään selkeä ykkönen ilmaiskanavien jakelijana, tarjoten noin 40 analogista ja 100 digitaalista kanavaa ilmaiseksi SES Astra 1 – satelliitilta.


title: Satelliittitelevisio

text: Ensimmäiset satelliittijärjestelmät käyttivät C-band-radiotaajuutta, joka toimi 3,4–7 GHz:n taajuuksilla. Nykyaikaiset digisatelliitit lähettävät signaalinsa ”KU frequency rangella”, 12–14 GHz. KU on vain nimitys, joka on annettu kyseiselle taajuusalueelle (KU-taajuuksilla lähetetään vain Euroopassa).


title: Satelliittitelevisio

text: DTH:n pääkomponentit:


title: Satelliittitelevisio

text: Video pakataan nykyään yleisesti MPEG-2-formaattiin, ja palveluntarjoaja salakirjoittaa sen (jos käytössä on maksullinen kanava) estääkseen katselijoita näkemästä signaalia ilmaiseksi. Salausmekanismi sekoittaa digitaalisen datan niin, että se voidaan purkaa ainoastaan mikäli vastaanottajalla on oikeanlainen algoritmi koodauksen purkamiseksi (digiboksien TV-kortit purkavat juuri tämän koodauksen).


title: Satelliittitelevisio

text: Kun digitaalinen signaali on pakattu ja salakirjoitettu, broadcast center (lähetyskeskus) lähettää sen suoraan yhdelle satelliiteistaan. Satelliitti vastaanottaa datan, vahvistaa signaalin ja käyttää toista lautasantennia lähettääkseen datan takaisin maahan.


title: Satelliittitelevisio

text:
Lautasantenni poikkeaa hieman ns. perinteisestä antennista, se on suunniteltu fokusoimaan/keskittämään säteen tiettyyn kohteeseen. Standardinmukainen lautasantenni koostuu paraabelinmuotoisesta pinnasta ja keskelläolevasta ”feed hornista”.
Joissain järjestelmissä lautasen pitää vastaanottaa signaalia kahdelta tai useammalta satelliitilta samaa aikaa. Satelliittien pitää tällöin olla sen verran lähekkäin toisiinsa nähden, että yksittäinen ”feed horn” voi vastaanottaa molemmat signaalit samalla suuntauksella. Tämä heikentää signaalin laatua, sillä tällöin lautasta ei ole suunnattu täysin kumpaankaan satelliittiin. Uusissa satelliiteissa on enemmän ”horneja” useamman satelliittisignaalin vastaanottamiseen.


title: Satelliittitelevisio

text: Feed hornin tärkeimpiin tehtäviin kuuluu “low noise blockdown converter”, LNB. Se vahvistaa kimmonneen radiosignaalin ja filtteröi äänen pois. Satelliittilautanen poimii luonnollisesti paljon turhia radioaaltoja, LNB:n tehtävänä on yksinkertasesti siis suodattaa turha melu pois ja lähettää vastaanottimelle ainoastaan se signaali, joka sinne alun perin haluttiinkin lähettää.


title: Satelliittitelevisio

text: Vastaanottimella on neljä päätehtävää:


title: Satelliittitelevisio

text: Vastaanottimelle on toki muitakin tehtäviä; se esimerkiksi vastaanottaa TV-ohjelmatiedot ja esittää ne esimerkiksi EPG:n välityksellä. Vastaanottimissa voi olla ”parental-lock”, joissakin on digital video recorder eli digitaalinen tallennin (DVR) eli järjestelmä, jolla voi pysäyttää televisiokuvan tai tallentaa sen kiintolevyyn tai muuhun muistivälineeseen.


title: Helsingin Kisa-Veikot

text: Helsingin Kisa-Veikot (HKV) on 1909 perustettu helsinkiläinen yleisurheiluseura, Suomen suurin yleisurheiluseura, jonka menestyksen perustana on laadukas nuorisourheilu. HKV:n noin 2000 jäsenestä lapsia ja nuoria on kolmasosa. HKV:n puheenjohtaja on Ilkka Äyräväinen.


title: Helsingin Kisa-Veikot

text: Helsingin Kisa-Veikot on voittanut eniten Kalevan maljoja (56, joista viimeisin 2012) ja on useita kertoja ollut seuraluokittelun paras (viimeisin 2012).


title: Helsingin Kisa-Veikot

text: Ensimmäiset olympiakisoihin osallistuneet HKV:läiset olivat keihäsmiehet Juho Halme (seuran puheenjohtaja vuosina 1909–1918) ja Väinö Siikaniemi, 800 metrin juoksija Lauri ”Tahko” Pihkala ja kiekonheittäjät Elmer Niklander ja Armas Taipale. He osallistuivat Tukholman kisoihin heinäkuussa 1912. HKV:n urheilijat saavuttivat Tukholman kisoissa yhteensä viisi mitalia: Armas Taipale kaksi kultaa kiekonheitossa, Elmer Niklander hopeaa ja pronssia kiekonheiton ja kuulantyönnön molempien käsien yhteiskilpailussa sekä Väinö Siikaniemi hopeaa keihäänheiton molempien käsien kilpailussa. HKV:n muita olympiavoittajia Armas Taipaleen ohella ovat olleet Elmer Niklander kiekonheitossa vuonna 1920, Teodor Koskenniemi maastojuoksun joukkuekilpailussa 1920, Albin Stenroos maratonilla Pariisissa 1924 ja keihäänheittäjä Arto Härkönen, joka voitti keihäänheiton Los Angelesissa 1984. Vuoden 1912 jälkeen olympiamitaleja ovat HKV:n yleisurheilijoista saavuttaneet Elmer Niklander hopeaa kuulantyönnössä, Armas Taipale hopeaa kiekonheitossa ja Paavo Johansson (myöhemmin Jaale) pronssia keihäänheitossa Antwerpenissä 1920, Vilho Niittymaa kiekonheitossa hopeaa Pariisissa 1924, Eino Penttilä keihäänheitossa pronssia Los Angelesissa 1932 ja Antti Kalliomäki seiväshypyssä hopeaa Montrealissa 1976. Yhteensä yleisurheilussa saavutettuja olympiamitaleja on 14, joista kultamitaleja kuusi.


title: Helsingin Kisa-Veikot

text: Yleisurheilun Euroopan mestaruuksia tuli heti ensimmäisissä kisoissa syyskuussa 1934 Torinossa, jossa keihäänheittäjä Matti Järvinen ja korkeushyppääjä Kalevi Kotkas voittivat mestaruuden. Myöhemmin Euroopan mestaruuden saavuttaneita HKV:läisiä ovat olleet Taisto Mäki 5 000 metrillä Pariisissa 1938 ja Eeles Landström seiväshypyssä Tukholmassa 1958. Yleisurheilun EM-hallikisoissa HKV:n Antti Kalliomäki voitti seiväshypyn vuonna 1975 ja oli kaksi kertaa toinen.


title: Helsingin Kisa-Veikot

text: HKV oli 1930-luvun puoliväliin saakka useamman lajin yleisseura, jossa kilpailtiin muun muassa hiihdossa, pikaluistelussa, painissa, pyöräilyssä ja jopa jalka- ja jääpalloilussa. Paini oli HKV:n toinen valtalaji vuoteen 1934 saakka, jolloin seuran painijat perustivat lajin erikoisseuran Helsingin Paini-Miehet. HKV:n painijat saavuttivat olympiakisoissa vuosina 1920–1932 yhteensä yhdeksän olympiamitalia. Olympiavoittoja seuran urheilijoista saavuttivat Kalle Anttila kaksi vuosina 1920 ja 1924 ja Väinö Kokkinen vuonna 1932. Muita olympiamitalisteja olivat Onni Pellinen (hopeaa 1932 ja pronssia 1928), Kustaa Pihlajamäki (hopeaa 1928), Väinö Kajander (hopeaa 1932) sekä Väinö Ikonen ja Vilho Pekkala (pronssia 1924). Vuosina 1921–1922 järjestetyissä painin MM-kilpailuissa HKV:n Kalle Anttila saavutti kultaa molempina vuosina ja Väinö Ikonen vuonna 1921. Painin Euroopan mestaruuskilpailuissa vuosina 1929–1934 HKV:n painijat saavuttivat yhteensä kuusi kultaa ja neljä hopeaa. Euroopan mestareita olivat Onni Pellinen ja Kustaa Pihlajamäki – kumpikin kahdesti – sekä Väinö Kokkinen ja Mikko Nordling. Suomen mestaruuksia HKV:n painijat saavuttivat vuosina 1918–1934 yhteensä 41 kappaletta.


title: Alfredin ja Guthrumin rauha

text: Alfredin ja Guthrumin rauhana tunnetaan Wessexin Alfred Suuren ja Itä-Anglian viikinkipäällikkö Guthrum Vanhemman välinen sopimus. Sen solmimisen tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä, mutta se on tehty aikaisintaan vuonna 878 ja viimeistään 890. Rauhansopimus on eräs ainoista Alfredin valtakauden säilyneistä dokumenteista. Se tunnetaan muinaisenglanniksi dokumenttina nimeltään Corpus Christi College Cambridge Manuscript 383 ja latinaksi käännettynä nimellä Quadripartitus. Alkuperäinen sopimus on luultavasti muinaisenglanniksi.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 6. divisioona oli suoraan Päämajan alaisuuteen YH:n alkaessa 14. lokakuuta 1939 Satakunta-Hämeen sotilasläänissä perustettu yhtymä.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 1. tammikuuta 1940 divisioona ja kaikki sen alayksiköt nimettiin/numeroitiin uudelleen. Divisioonan uudeksi numeroksi tuli 3. divisioona.Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 2 s. 104-105 Tässä artikkelissa kuvataan divisioonan sotatoimia ja historiaa kokonaisuutena uudelleennumeroinnista huolimatta.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 6. divisioona pyrittiin varustamaan divisioonan määrävahvuuksien mukaan, mutta määrävahvuuksiin ei Puolustusvoimien kalustopulan vuoksi päästy.


title: 6. divisioona (talvisota)

text:
Divisioonaan kuuluivat mm. seuraavat yksiköt. Divisioona numeroitiin uudelleen puna-armeijan tiedustelun hämäämiseksi tammikuun 1940 alussa (uudet numerot suluissa).
6. divisioona keskitettiin 37 junalla ylipäällikön reserviksi Luumäki-Taavetti alueelle. Divisioona sai 21. lokakuuta 1939 ohjeen aloittaa suunnittelu ja kenttävarustustyöt osalla voimistaan Saimaan–Kivijärven ja Tirvanjärven alueella (Mankinvirran linja). Linnoitustöihin joutui samoin reservinä Utissa ollut divisioonalle 21. lokakuuta 1939 alistettu Polkupyöräpataljoona 6. Divisioona alistettiin II armeijakunnalle 19. joulukuuta 1939 armeijakunnan vastahyökkäyksen toteuttamista varten.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Puna-armeijan Karjalankannaksella toimineiden joukkojen tavoitteena oli talvisodan aikana lyödä Suomen puolustusvoimat taistelualueellaan. Hyökkäyksen painopisteeksi oli määrätty Viipurin ja Leningradin välisen rautatien suunta.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Talvisodan alkaessa Karjalankannaksella hyökkäsi Suomen alueelle Neuvostoliiton 7. armeija, jota komensi sodan alussa 2. luokan armeijankomentaja Vsevolod Fjodorovitš Jakovlev, joka joutui väistymään kumminkin jo 9. joulukuuta, jolloin armeijan komentajuuden sai 2. luokan armeijankomentaja Kirill Afanasjevitš Meretskov. 7. armeijaan kuului sodan alkaessa yhteensä yhdeksän divisioonaa ja panssariarmeijakunta. Alueelle oli siis ilmeisesti keskitetty lähes 200 000 miestä, noin 1 500 panssaroitua ajoneuvoa sekä noin 900 tykkiä ja kranaatinheitintä.


title: 6. divisioona (talvisota)

text:
Joulukuun 1939 aikana Neuvostoliiton pääsotaneuvosto totesi Puna-armeijan kärsineen merkittäviä tappiota ja epäonnistuneen Suomen valtaamisessa lyhyessä ajassa (kuten ennakkoon oli arveltu). Pääsotaneuvosto arvioi tehdyiltä suunnitelmilta puuttuneen todellisuuspohjan ja totesi suomalaisten puolustuskykyä aliarvioidun merkittävästi. Tästä syystä pääsotaneuvosto päätti perustaa Suomea vastaan uuden, Luoteisen rintaman, jolle annettiin käytettäväksi merkittävä määrä uusia joukkoja. Helmikuussa 1940 Kannaksella hyökkäsi lisäkeskitysten jälkeen noin 600 000 miestä, 1 200–1 400 panssaroitua ajoneuvoa, joita tuki lähes 4 000 tykkiä ja kranaatinheitintä. Kaikkiaan alueella laskettiin toimivan noin 25 divisioonaa.
Puna-armeijan joukkojen johtoa vaihdettiin Luoteisen rintaman perustamisen yhteydessä. Rintaman komentajaksi nimitettiin 1. luokan armeijakomentaja Semjon Timošenko. Samassa yhteydessä Karjalankannaksella toimivat neuvostojoukot jaettiin kahteen armeijaan joukkojen suuren määrän vuoksi. 7. armeija jatkoi länsi-Kannaksen alueella uuden komentajansa (2. luokan armeijakomentaja) Kirill Meretskovin johtamana ja itä-Kannaksen alueelle perustettiin uusi 7. armeijan Oikea Ryhmä, jonka komentajaksi tuli suomalaissyntyinen armeijakunnankomentaja Vladimir D. Grendahl (aik. Wladimir Gröndahl). Uuteen Ryhmään kuuluivat 49. ja 150. jalkaväkidivisioona. Myöhemmin 26. joulukuuta 1939 Ryhmästä muodostettiin Stavkan (Pääsotaneuvosto) antamalla käskyllä numero 0691 uusi Neuvostoliiton 13. armeija, jonka komennossa oli nyt 2. luokan armeijakomentajan arvoon ylennetty Grendahl. 13. armeija käsitti 4., 49., 150. ja 142. jalkaväkidivisioonan, 116. haupitsirykmentin, 311. kanuunarykmentin, 39. erillisen panssariprikaatin ja 204. panssaripataljoonan.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Divisioona oli sodan alun suoraan päämajalle alistettuna reserviyhtymänä sijoitettu kauaksi rintamalinjasta aina Taavetin-Luumäen alueelle. Puna-armeijan ensimmäisen suurhyökkäyksen Mannerheim-linjaa vastaan alkaessa hiipua 19. joulukuuta mennessä ryhtyi II AK:n esikunta suunnittelemaan laajaa vastahyökkäystä Summan alueella. Ylipäällikkö alisti mainittuna päivänä 6. divisioonan Kannaksen armeijan alaisuuteen käytettäväksi joko vastahyökkäykseen tai vaihtoehtoisesti pääasemaan murtautuneiden neuvostojoukkojen lyömiseen. Pääaseman pysyttyä melko helpostikin suomalaisjoukkojen hallussa päätti II AK:n laatia suunnitelman laajahkosta vastahyökkäyksestä. II armeijakunnan esikunnassa laadittu ja Kannaksen armeijan komentajan Hugo Östermanin hyväksymä vastahyökkäyssuunnitelma perustui yritykseen saartaa pääaseman eteen edenneet kolme neuvostodivisioonaa ja kaksi panssariprikaatia kaksipuolisella hyökkäyksellä. Suunnitelmassa 6. divisioonan tehtävänä oli hyökätä Summajoen länsipuolelta kaakkoon ja edelleen itään.


title: 6. divisioona (talvisota)

text:
Divisioona oli siirtynyt aiemmalta sijoitusalueeltaan lähemmäksi rintamalinjaa ollen juuri ennen suuren vastahyökkäyksen alkua ryhmittyneenä noin 20–25 kilometrin päähän tulevalta toiminta-alueeltaan. 20. joulukuuta II armeijakunnan esikunnassa pidetyssä käskynantotilaisuudessa divisioonan komentaja sai suullisen käskyn hyökkäyksestä. Suullinen käsky varmennettiin kirjallisella käskyllä seuraavana aamuna.
21. joulukuuta iltana divisioonan joukot aloittivat raskaan siirtymisensä hyökkäykseen valmistautumisalueelleen kireässä pakkassäässä. Divisioonan joukoilta kului noin 20–25 kilometrin matkaan noin kuusi tuntia, jonka jälkeen ne majoittuivat Karhulan alueelle odottelemaan hyökkäyksen alkamista. Hyökkäyksen alkuhetkeksi oli käsketty 23. joulukuuta kello 6.30, joten divisioonan joukoille jäi jonkin verran aikaa ottaa yhteyttä etulinjassa oleviin muihin joukkoihin (lähinnä JR 10). Yhteydenottojen tavoitteena oli muun muassa tiedustella siirtymäreittejä rintamalinjalle ja ennen kaikkea pyrkiä hankkimaan tiedustelutietoa vastassa olleista neuvostojoukoista. Vastustajasta saadut tiedustelutiedot jäivät kuitenkin hyvin puutteellisiksi, joka aiheutti varsinaisen vastahyökkäyksen aikana useita ikäviä yllätyksiä ja johti omalta osaltaan vastahyökkäyksen epäonnistumiseen.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Divisioonan komentaja antoi oman hyökkäyskäskynsä 22. joulukuuta ja sen mukaan JR 17:n tuli edetä Summajoen yli kohti Taipaloa sekä JR 22:n Marjapellonmäen eteläpuolelta kohti Mellolaa. JR 18 oli varattu toiseen portaaseen ja KevOs 6 reserviksi. Yllätykseen pääsemiseksi hyökkäys käskettiin aloitettavaksi ilman tykistön tulivalmistelua.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 23. joulukuuta kello 6.30 vastahyökkäys lähti käyntiin JR 17:n (eversti Kaarlo Heiskanen) ja JR 22:n (everstiluutnantti Emil Hagelberg) aloittaessa etenemisensä kohti neuvostojoukkoja. JR 18 (everstiluutnantti Aappo Pirilä) oli pääosin vielä matkalla, koska suurin osa sen joukoista oli harhautunut väärälle alueelle vain sen I pataljoonan päästyä oikealle ryhmitysalueelleen. JR 17 eteni edellisiltana piikkilankaesteisiin tehdyistä aukoista yli Summajoen. Noin kilometrin edettyään rykmentti sai taistelukosketuksen puna-armeijan joukkoihin kun saumaosastoksi määrätty komppania joutui taisteluun Murronkalliossa yrittäessään ottaa yhteyttä naapuridivisioonan (5. D) joukkoihin. Tiedustelutiedoista poiketen mainittu alue olikin neuvostojoukkojen vahvasti miehittämä ja jo klo 8.30 suomalaisjoukot joutuivat perääntymään alueelta ensimmäisen kerran. Tilanne oli suomalaisjoukkojen kannalta sikäli huolestuttava, että mainitulla alueella oleva vastustaja aiheutti merkittävän sivustauhan etenemässä oleville suomalaisjoukoille. Aluetta yritettiin ottaa suomalaishallintaan kahdelle erillisellä hyökkäyksellä; ensin noin klo 10, jolloin hyökkäävänä yksikkönä oli III/JR 17 ja sitten noin klo 12, jolloin hyökkäsi I/JR 18. Kumpikaan hyökkäyksistä ei johtanut tulokseen, vaikka Murronkallion alueelle hyökkäsivät lähes samanaikaisesti myös pohjoisen puolelta liikkeellelähdössä myöhästyneet III/JR 18:n joukot (jotka vetäytyivät takaisin pääasemaan käskyn saatuaan iltapäivällä oltuaan etenemisensä jälkeen asemissa koko päivän).


title: 6. divisioona (talvisota)

text: JR 17:n muut osat pystyivät jatkamaan etenemistään noin 3,5–4 kilometriä, jolloin ne kohtasivat asemiin kaivautuneen vastustajan ja hyökkäys pysähtyi. Puna-armeijan alkaessa painostaa hyökkäysalueen pohjoisosassa taistelevaa pataljoonaa (muodostaen näin sivustauhan edenneille joukoilla) joutui rykmentin komentaja pysäyttämään hyökkäyksen jo kello 10. Kun hyökkäykset Murronkalliossa eivät johtaneet tulokseen antoi eversti Heiskanen käskyn pisimmälle edenneille joukoilleen (I ja II P) käskyn vetäytyä takaisinpäin. Neuvostojoukkojen vastatoimien vuoksi rykmentin pääosien vetäytymisreitti uhkasi katketa, jolloin rykmentin komentaja joutui antamaan viimeksi mainituille pataljoonille käskyn vetäytyä kiireesti pois alueelta takaisin hyökkäykseenlähtölinjalle. Ennen hyökkäystä kokonaan vailla sotakokemusta olleita joukkoja oli vaikea saada asettumaan puolustukseen.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: JR 22:n hyökkäys alkoi käskettyyn aikaan kello 6.30 II/JR 22:n aloittaessa etenemisensä rykmentin lohkon eteläosassa. Pataljoona sai vastaansa nopeasti puna-armeijan konekivääri- ja kranaatinheitintulta. Tulesta huolimatta pataljoona eteni Työppölänjoen yli ja pääsi ensimmäiseen tavoitteeseensa pari kilometriä Siprolan kylän länsipuolelle. Etukäteen saaduista tiedustelutiedoista poiketen oli pataljoonan etenemisreitin eteläpuolella melko vahva neuvostojoukkojen miehitys (arvioiden mukaan kaksi komppaniaa hyökkäysvaunujen tukemana), joka tulellaan hankaloitti pataljoonan toimintaa koko hyökkäyksen ajan. Mainitusta miehityksestä (Hanhiojansuon itä- ja eteläpuolella) johtuen yhteyttä naapuridivisioonan (4. D) joukkoihin ei saatu. Viestiyhteyksien puutteellisuudesta johtuen myöskään oman tykistön tulta ei ollut käytettävissä ja II/JR 22:n joukot saivat jo puolen päivän aikaan käskyn palata pääasemaan.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: JR 22:n I ja III pataljoona eivät nekään menestyneet hyökkäyksessään sen paremmin. III/JR 22 aloitti hyökkäyksensä Työppölänjoen yli vasta kello 9.30. Pataljoona meni joen ylityksen yhteydessä siinä määrin joukoiltaan sekaisin, että yhtenäinen hyökkäystoiminta ei enää onnistunut. Lisäksi pääosa pataljoonasta harhautui naapurirykmentin hyökkäyskaistalle ja joutui jopa tulitaisteluun toisten suomalaisjoukkojen kanssa. Harhautuneiden joukkojen perässä edenneet I/JR 22:n joutuivat myös mukaan laukaustenvaihtoon omien joukkojen kanssa. Oikeaan suuntaan edenneet rykmentin joukot kohtasivat Taipalon länsipuolella samoihin aikoihin puna-armeijan hyökkäysvaunuja ja sotaa kokemattomat joukot aloittivat vetäytymisensä takaisin hyökkäykseenlähtöasemiin. Rykmentin komentaja antoi vielä käskyn aloittaa hyökkäys uudelleen, mutta joukkojen mentyä täysin hajalleen ei hyökkäystä enää pystytty uusimaan.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 6. divisioonan kokonaistappiot epäonnistuneessa vastahyökkäyksessä olivat kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina yhteensä 418 miestä. Nämä jakautuivat siten, että tappioista 219 miestä kohdistui JR 22:en, 153 miestä JR 17:a ja 46 miestä menetti JR 18.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Vastahyökkäyksen epäonnistuttua 6. divisioona sai käskyn miehittää pääasema, jota myöhemmin ryhdyttiin kutsumaan Mannerheim-linjaksi, hyökkäykseenlähtöalueensa leveydeltä (n. 8 kilometriä). Hyökkäyksen näennäisestä epäonnistumisesta huolimatta siitä katsottiin olleen se hyöty, että puna-armeija ei kyennytkään toteuttamaan lähipäiviksi aiottua suurhyökkäystä Summan alueella.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 6. divisioonan rintamavastuun kesto jäi lyhyeksi, koska divisioonan joukot irrotettiin etulinjasta jo 24.–25. joulukuuta välisenä yönä. Divisioonan rintamalohko luovutettiin 4. divisioonalle. Divisioonan joukot marssivat takaisin Näykkijärven linjalle (väliasemaan). JR 22 ryhmittyi Ylä-Sommeen alueelle, JR 17 taas Näykkijärven länsipuolelle ja JR 18 Pien-Peron ja Honkaniemen seuduille. II armeijakunnan esikunta laati samanaikaisesti suunnitelman, jonka perusteella divisioona valmistautui vaihtamaan koko joulukuun rintamavastuussa olleen 5. D:n pois etulinjasta.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: Divisioonan joukot aloittivat marssinsa kohti etulinjaa 28. joulukuuta jääden rintamalinja selustaan odottamaan varsinaista vaihtoa. Seuraavina päivinä divisioonan joukot ottivat yhteyttä etulinjassa oleviin joukkoihin ja tekivät tarkemmat suunnitelmat vaihdon toteuttamisesta.


title: 6. divisioona (talvisota)

text:
1. tammikuuta 1940 divisioona numeroitiin uudelleen 3. divisioonaksi. Samalla kaikkien sen alayksiköiden numerointi muuttui myös. Uudelleen numeroinnin jälkeiset yksikkötunnukset näkyvät tämän artikkelin yläosassa (Otsikon yksiköt alla). Tässä artikkelissa käytetään tästä eteenpäin uutta numerointia.
II armeijakunnan antaman käskyn perusteella, nyt siis 3. divisioona, otti rintamavastuun 5. divisioonalta 3.–5. tammikuuta välisenä aikana Summan alueella. Varsinaista vaihtoa suojasi sakea lumipyry, joka esti neuvostojoukkoja havaitsemasta ja häiritsemästä vaihtoa. Pieniä viivytyksiäkin sattui mm. marssilla tapahtuneiden viivytysten vuoksi. Divisioonan komentaja eversti Paalu otti rintamavastuu 5. tammikuuta kello 18. Divisioonan rintamalohkon leveys oli nyt osapuilleen 20 kilometriä, jolla alueella oli yhteensä 41 betonista rakennettua linnoituslaitetta. Linnoitusten sijainnista tarkemmin 5. divisioonaa käsittelevän artikkelin asianomaisessa kohdassa. Joulukuussa käydyt taistelut alueella olivat luonnollisesti vaurioittaneet jo olemassa olevia linnoitteita. Käytyjen taisteluiden vuoksi uusia linnoitteita ei oltu pystytty rakentamaan vaan 5. D:n joukkojen aika oli kulunut lähinnä olemassa olevien linnoitteiden toimintakunnossa pitämiseen, joten linnoittamistilanne oli huonontunut sodan alusta.


title: 6. divisioona (talvisota)

text: 3. divisioonan otettua rintamavastuun oli sen ryhmitys seuraavan kaltainen :