title: OMX Helsinki 25

text: OMX Helsinki 25 (OMXH25, aiemmin HEX25 ja FOX) on Helsingin pörssin osakeindeksi. Se on markkina-arvopainotettu indeksi, joka koostuu Helsingin pörssin 25 vaihdetuimmasta osakkeesta. Yksittäisen osakelajin paino on rajoitettu 10 %:iin. Indeksiin kuuluvat osakelajit tarkistetaan kaksi kertaa vuodessa (1. helmikuuta ja 1. elokuuta) ja osakepainot neljä kertaa vuodessa (1. helmikuuta, 1. toukokuuta, 1. elokuuta ja 1. marraskuuta). OMXH25-indeksiä käytetään vertailuindeksinä erilaisten suomalaisten osakesalkkujen hoidossa.


title: OMX Helsinki 25

text: Indeksin ISIN-tunnus on FI0008900212.


title: OMX Helsinki 25

text: Indeksin laskenta alkoi 4. maaliskuuta 1988 nimellä FOX ja arvolla 500. Yksittäisen osakkeen maksimi painoarvo rajoitettiin 20 prosenttiin 1. marraskuuta 1995. Indeksin uudeksi nimeksi tuli HEX25 ja osakkeen maksimipainoarvoksi 10 prosenttia 1. elokuuta 2001. Myöhemmin helmikuussa 2002 Helsingin pörssi aloitti markkinat indeksiin perustuvalle indeksiosuusrahastolle. HEX25-nimi vaihtui nykyiseen käytössä olevaan OMX Helsinki 25 -nimeen 15. marraskuuta 2004.


title: OMX Helsinki 25

text: Indeksin koostumus lokakuussa 2018.


title: Eduardo López de Romaña

text: Eduardo López de Romaña (1847–1912) oli Perun presidentti 1899–1903. Hän oli kunnioitetun suvun jäsen ja yksi konservatiivisen Partido Civilin presidenteistä "aristokraattisen tasavallan" aikana.


title: Eduardo López de Romaña

text: López de Romaña syntyi Arequipassa. Nuorena hän lähti opiskelemaan Eurooppaan, hän valmistui insinööriksi. Palattuaan takaisin Peruun hän alkoi kiinnostua politiikasta.


title: Eduardo López de Romaña

text: López de Romaña nousi presidentiksi myös Partido Demócratan tuella, joka aluksi tuki hänen veljeään Alejandro López de Romañaa, mutta hänen kieltäydyttyään presidentinvirasta Eduardo López de Romaña valittiin.


title: Eduardo López de Romaña

text: López de Romañan presidentiviran ajan demokraatit hallitsivat edustajainhuonetta ja civistat senaattia. Pian demokraatit siirtyivät kuitenkin oppositioon ja López de Romaña täytti hallituksen omilla miehillään. Häntä vastaan tehtiin lukuisia vallankaappausyrityksiä, mutta hän selvisi presidentinkautensa loppuun 1903. Hänen kautensa aikana alkoi Partido Civilin hegemonia ja otettiin käyttöön termi "República Aristocrática", jonka katsotaan jatkuneen Augusto B. Leguía toiseen hallitukseen asti.


title: Lasse Lagerblom

text: Lasse Lagerblom (s. 27. helmikuuta 1980 Lahti) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Lasse Lagerblom

text: Lagerblom on pelannut Veikkausliigassa FC Lahden ja FC Hongan joukkueissa.


title: Lasse Lagerblom

text: Myös hänen veljensä Pekka Lagerblom on tunnettu jalkapalloilija.


title: Suvanto (järvi)

text: Suvanto () on järvi Vuoksen eteläisessä laskuhaarassa Karjalankannaksella Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Suvannon pinta-ala on 43,31 km² ja sen pinta on 7,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi on malliltaan pitkänomainen, pituutta sillä on noin 30 kilometriä ja leveyttä 1–2,5 kilometriä. Suurin osa Vuoksen vesistä laskee Suvannon ja sen lasku-uoman, Taipaleenjoen, kautta Laatokkaan.


title: Suvanto (järvi)

text: Suvanto kuului Suomelle kuuluessaan Sakkolan kuntaan, lukuun ottamatta aivan itäisintä päätä, joka kuului Metsäpirtin kuntaan. Nykyisin järvi kuuluu Leningradin alueen Käkisalmen piiriin.


title: Suvanto (järvi)

text: Suvanto laski länteen Vuokseen vuoteen 1818 asti, jolloin Suvannon ja Laatokan välistä kannasta kaivettiin. Tarkoituksena oli saada Suvannon kevättulvat vähenemään kaivamalla kaivanto Laatokkaan.


title: Suvanto (järvi)

text: Kaivannon kaivamisen seuraukset olivat kuitenkin suuremmat kuin oli osattu odottaa. Suvannon vedet alkoivat laskea Laatokkaan sellaisella voimalla, että vesi vei mukanaan suuria puita, kiviä ja rakennuksiakin. Jylinä kuului Pähkinälinnaan asti. Zachris Topelius kertoo kirjassaan "Vanha kaunis Suomi", että rakennuksen pirstaleilla kiekui kukko Laatokalla. Tulvien vähentämiseksi tarkoitetusta kaivannosta syntyi leveä Taipaleenjoki. Suvannon pinta laski seitsemän metriä ja järven rannoille syntyi noin 5 000 hehtaaria viljelyskelpoista maata. Suvannon entinen lasku-uoma Vuokseen hävisi kokonaan ja tilalle tuli Kiviniemen kannas.


title: Suvanto (järvi)

text: Vuoksen ja Suvannon välinen Kiviniemen kannas puhkaistiin vuonna 1857, jolloin syntyi Kiviniemenkoski (880 metriä pitkä, 2,9 metriä korkea ja 17,5 Mw), jota pitkin suurin osa Vuoksen vesistä alkoi laskea Suvannon kautta Laatokkaan.


title: Suvanto (järvi)

text: Suojajoukkotaisteluiden tuloksena Suomen talvisodan pääpuolustusasema Kannaksella muodostui 6. joulukuuta 1939 mennessä Suvannolle. Rintamavastuu alueella kuului III armeijakunnan 10. divisioonalle.


title: KF Partizani Tirana

text: KF Partizani Tirana on albanialainen jalkapalloseura, jonka kotikaupunki on maan pääkaupunki Tirana. Vuonna 1946 perustettu seura on yksi Albanian menestyneimmistä, joskin viimeisin sen 15 Albanian mestaruudesta on kaudelta 1992-93. Partizani Tirana on myös ainoa albanialaisjoukkue, joka on yksityisessä omistuksessa.


title: Vesa Vasara

text: Vesa-Pekka Vasara (s. 16. elokuuta 1976 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja, joka toimii Veikkausliigassa pelaavan FC Hongan päävalmentajana. Pelipaikaltaan hän oli oikea laitalinkki, ja hänet tunnettiin erityisesti keskityksistään.


title: Vesa Vasara

text: Vasara pelasi muun muassa Helsingin Jalkapalloklubissa, FC Jokereissa, Kalmar FF:ssä, FF Jarossa ja FC Hongassa. Mestarien liigan karsinnoissa 1998 hän puski tärkeän vierasmaalin ranskalaista FC Metziä vastaan, kun HJK eteni liigan lohkovaiheeseen asti.


title: Vesa Vasara

text: Vasara pelasi kaksitoista ottelua Suomen jalkapallomaajoukkueessa. Peliuran jälkeen hän on toiminut valmentajana HJK:ssa sekä Hongassa.


title: Vesa Vasara

text: Myös hänen pikkuveljensä Jussi Vasara on jalkapalloilija.


title: Tjumen

text: Tjumen () on Venäjän kaupunki ja Tjumenin alueen pääkaupunki. Se sijaitsee Turajoen varrella 2 144 kilometriä Moskovasta itään Länsi-Siperiassa. Vuoden 2010 väestönlaskennan aikaan kaupungissa asui runsas 580 000 henkeä.


title: Tjumen

text: Tjumen oli Siperian ensimmäinen venäläinen kaupunki, kun Fjodor I perusti sen 1586 Siperian tataarien Chimhi-Tura-nimisen kaupungin paikalle, jonka venäläinen kasakkapäällikkö Jermak oli joukkoineen vallannut 1581. Siperian kaanikunnan Tjumenin alueet oli liitetty Venäjään edellisenä vuonna, ja niitä turvaamaan kaupungista varustettiin venäläisten etuvartio. Aluksi kaupunkia asuttivat etupäässä kasakat ja streltsit.


title: Tjumen

text: 1600- ja 1700-luvuilla Tjumenista kehittyi tärkeä kaupankäynnin keskus Keski-Aasiaan, Kiinaan ja Persiaan suuntaaville kauppareiteille. Kaupunki oli tuolloin myös tärkeä nahka- ja käsityötavaroiden valmistaja. Vuonna 1763 Tjumenissa asui noin 7000 ihmistä.


title: Tjumen

text: Siperian ensimmäinen höyrylaiva rakennettiin Tjumenissa 1836, ja vuonna 1885 Siperian poikki kulkeva rautatie saavutti paikkakunnan.


title: Tjumen

text: Venäjän sisällissodan aikana Tjumen oli ensin Aleksandr Koltšakin ja hänen Valkokaartinsa hallinnassa, mutta tammikuussa 1918 sen valtasi Puna-armeija.


title: Tjumen

text: 1930-luvulla Tjumen kasvoi yhdeksi Neuvosto-Siperian suurimmista teollisuuskaupungeista. Tjumenissa tuotettiin höyry- ja rahtilaivoja, huonekaluja sekä turkis- ja nahkavaatteita.


title: Tjumen

text: Toisen maailmansodan aikaan Leninin ruumis siirrettiin Moskovasta kätkettyyn hautaan paikkaan, jossa nykyään on Tjumenin maatalousinstituutti. Sodan aikana myös lukuisia tehtaita evakuoitiin Tjumeniin Neuvostoliiton eurooppalaisista osista. Monia sotilastarvikkeita valmistettiin kaupungissa. Elokuun 14. 1944 Tjumenista tuli laajan Tjumenin alueen pääkaupunki.


title: Tjumen

text:
Vuonna 1948 Tjumenin alueelta löydettiin öljyä, ja 1960- ja 1970-luvuilla öljyteollisuudesta tulikin kaupungin talouden osa.
Kuuluisia Tjumenissa syntyneitä henkilöitä:


title: Tjumen

text: Nykyään Tjumen on tärkeä maakaasu- ja öljyteollisuuden keskus Venäjällä, joka on vaurastunut erityisesti Hanti-Mansian ja Jamalin Nenetsian luonnonrikkauksilla. Tjumenin elintaso on selvästi maan keskiarvoa korkeampi. Monet yhtiöt kuten Gazprom, Lukoil ja taannoin Jukos ovat keskittäneet toimintaansa Tjumeniin. Lentoyhtiö UTair pitää myös päämajaansa Tjumenissa.


title: Tjumen

text: Tjumenin kaupunkiin on rakennettu paljon henkilöpatsaita ja muita muistomerkkejä.


title: Lasse Siurala

text: Lasse Siurala on dosentti ja entinen Helsingin kaupungin nuorisotoimenjohtaja. Siurala on toiminut myös Helsingin kauppakorkeakoulun taloussosiologian assistenttina, lehtorina ja apulaisprofessorina 1974–1994. Nuorisotoimenjohtaja hän oli vuosina 1995–2012. Vuosina 1998–2001 hän toimi Euroopan neuvoston nuoriso- ja urheiluosaston johtajana Strasbourgissa.


title: Lasse Siurala

text: Siurala on perehtynyt erityisesti ehkäisevään huumevalistukseen.


title: Lasse Siurala

text: Siurala oli 1969 perustetun Suomen karateliiton perustajajäsen ja ensimmäinen puheenjohtaja. Karatea Siurala harjoitteli aktiivisesti vuosina 1967–1987.


title: Keralan piirikunnat

text: Keralan osavaltio Intiassa jakautuu 14 piirikuntaan. Useimpien nimi on sama kuin niiden hallintokeskus.


title: Erwin Vandenbergh

text: Erwin Vandenbergh (s. 26. tammikuuta 1959 Ramsel, Belgia) on belgialainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Erwin Vandenbergh

text:
Erwin voitti vuosien 1979 ja 1991 välillä kuusi kertaa Belgian pääsarjan Jupiler Leaguen maalikuninkuuden, kolmessa eri seurassa Liersessä (kolme kertaa), RSC Anderlechtissä (2 kertaa) ja kerran Gentissä. Vuonna 1979 Erwin teki 39 maalia 34:ssä ottelussa ja voitti siten Euroopan kultaisen kengän.
Vandenbergh edusti urallaan myös ranskalaista Lillea. Belgian maajoukkueessa Erwin muistetaan erityisesti hienosta voittomaalista
Argentiinaa vastaan vuoden 1982 MM-kisoissa.


title: Erwin Vandenbergh

text: Erwinin poika Kevin Vandenbergh pelaa myös hyökkääjänä Genkissä.


title: Tohmajoki

text: Tohmajoki () on Laatokkaan laskeva joki Pohjois-Karjalassa Suomessa ja Suomen luovuttamalla alueella Karjalan tasavallassa Venäjällä. Tohmajoki on venäjän vesistötietokannan mukaan noin 60 kilometriä pitkä, josta noin 10 kilometriä on Suomen puolella.


title: Tohmajoki

text: Suomen puoleinen osa kuuluu Tohmajärven kuntaan. Se virtaa myös entisten Pälkjärven ja Ruskealan kuntien sekä Sortalavalan maalaiskunnan läpi luovutetulla alueella.


title: Tohmajoki

text: Tohmajoki saa alkunsa Tohmajärven kirkonkylän eteläpuolella olevasta Tohmajärvestä. Sieltä se virtaa etelään, mm. entisen Ruskealan kirkonkylän läpi ja laskee Laatokan Hiidenselästä pistävään Suikasenlahteen Sortavalan kaupungin pohjoispuolella.


title: Espanjanvesikoira

text: Espanjanvesikoira on keskikokoinen, kiharakarvainen paimenkoira, joka toimii myös vedestä ja maalta noutavana metsästyskoirana. Espanjassa rotu on perinteisesti ollut kalastajien ja merimiesten apuri. Rodun Suomessa käytetty lempinimi "perro" tulee espanjankielisestä nimestä "Perro de Agua Español", ja tarkoittaa siis koiraa. FCI hyväksyi rodun vuonna 1985, vaikka espanjanvesikoiran tyyppisiä koiria onkin ollut Pyreneiden niemimaalla useamman vuosisadan ajan. Rodun alkuperästä on useita erilaisia teorioita. Suomeen ensimmäiset perrot tulivat vuonna 1992, ja rodun suosio on vakiintunut viime vuosina. Suomeen on rekisteröity lähes 4300 espanjanvesikoiraa. Vuosittaiset rekisteröintimäärät ovat yli 300 koiraa, vuoden 2012 oltua huippuvuosi 512 rekisteröinnillä.


title: Espanjanvesikoira

text: Nimensä mukaisesti espanjanvesikoira kuuluu FCI:n roturyhmään 8: noutajat, ylösajavat koirat ja vesikoirat. Yleisvaikutelmaltaan perro on karkea- ja voimakasrakenteinen, sopusuhtainen ja korkeuttaan hieman pidempi. Kyseessä on keskikokoinen rotu: painoa uroksille kertyy 18–22 kg, nartut ovat luonnollisesti muutaman kilon kevyempiä. Urosten säkäkorkeus on 44–50 cm ja narttujen 40–46 cm. 2 cm:n vaihtelut ihannerajojen yli tai ali ovat sallittuja kummallekin sukupuolelle, mikäli koiran mittasuhteet muuten ovat oikeat.


title: Espanjanvesikoira

text: Espanjanvesikoiran turkki poikkeaa monellakin tapaa useimpien rotujen turkeista. Rotumääritelmän mukaan näyttelyissä turkin pituuden tulee olla 3–15 cm. Lyhyenä karva on kiharaa, mutta pidempänä muodostaa nyörejä ja hylkii tehokkaasti vettä. Karva ajellaan 1-3 kertaa vuodessa. Turkin esteettinen muotoilu on näyttelykoirilta kielletty, joten leikkaaminen on yksinkertaista. Turkki saksitaan tai ajetaan trimmerillä kauttaaltaan tasaisesti lyhyeksi. Turkista ei irtoa juurikaan karvaa.


title: Espanjanvesikoira

text:
Hyväksyttävät värit ovat yksivärinen valkoinen, ruskea ja musta kaikissa sävyissään sekä kaksivärinen valkoisen kanssa. Pigmentti ja silmien väri ovat suhteessa turkin väriin. Kolmivärinen, mustan tai ruskean tan-merkkisyys sekä "dalmatialaispilkutus" eivät ole sallittuja. Dalmatialaispilkutukseksi on Suomessa espanjalaisen rotumääritelmän pohjalta tulkittu pienet tummat pilkut muuten valkoisessa koirassa. Jos koirassa sen sijaan on edes muutama selkeä laikku pienempien pilkkujen lisäksi, sitä ei pidetä värivirheellisenä. Espanjanvesikoirille on myös tyypillistä värin vaihtuminen koiran vanhetessa. Mustana syntyvä pentu voi vanhemmiten olla harmaa tai rusehtava, ja suklaanruskeana syntynyt pentu voi muuttua hiekanvaaleaksi. On kuitenkin myös koiria, joiden väri ei haalistu.
Turkin perushoito on helppoa: sitä ei kammata eikä harjata. Tarvittaessa koira pestään shampoolla ja kuivaukseen riittää pyyhe. Runsaan karvan kasvun takia etenkin korvakäytävät kannattaa tarkistaa usein ja nyppiä sormin pois ylimääräinen karva.


title: Espanjanvesikoira

text:
Espanjanvesikoiran luonne määritellään uskolliseksi, tottelevaiseksi, iloiseksi, uutteraksi, rohkeaksi ja erittäin oppivaiseksi. Piha- ja laivavahdin ominaisuudet ovat edelleen tallella: tarvittaessa koira hälyttää haukkumalla isäntäväen paikalle.
Arkuus, aggressiivisuus ja kohtuuttoman suuri puolustushalu kuuluvat joidenkin yksilöiden luonteisiin, vaikka se on epätoivottua.
Rodun alkuperäisistä käyttöominaisuuksista johtuen koira saattaa olla paljon toimintaa vaativa, herkkähaukkuinen, voimakkaasti metsästys- tai paimennusviettinen.


title: Espanjanvesikoira

text: Espanjanvesikoiraa muistuttavia koiria on ollut Pyreneitten niemimaalla jo kauan, mutta koirien alkuperästä ei ole saatu varmuutta. Eri teorioiden mukaan espanjanvesikoira on kesyyntynyt Pohjanmeren rannikolla eläneestä villikoirasta, polveutunut Itä-Euroopan paimentolaiskansojen nyöriturkkisista koirista tai Pohjois-Afrikan berberien kiharakarvaisista metsästyskoirista. Jotkut puolestaan uskovat koirien tulleen Espanjan rannikolle vasta 1700- ja 1800- lukujen vaihteessa, jolloin merinolampaita kuljetettiin turkkilaisilla laivoilla muun muassa Australiaan.


title: Espanjanvesikoira

text: Vaikka rotu on vuosisatoja vanha, espanjalaiset kiinnostuivat sen pelastamisesta vasta 1970-luvulla. Oma espanjalainen rotuyhdistys perustettiin vuonna 1980 ja viisi vuotta myöhemmin FCI hyväksyi rodun virallisesti. Rotuunottoja tapahtuu edelleen vuosittain Espanjassa järjestettävän erikoisnäyttelyn yhteydessä. Vuodesta 1999 espanjanvesikoirat ovat olleet oikeutettuja vastaanottamaan cacibin.


title: Espanjanvesikoira

text: Perrot ovat alun perin toimineet hyvinkin erilaisissa tehtävissä. Niitä on käytetty paimenena, pihavahtina, noutavana metsästyskoirana maalla ja vedessä sekä tavaroiden ja viestien viejänä seuralaisen tärkeää roolia unohtamatta.


title: Espanjanvesikoira

text: Espanjanvesikoiraa pidetään suhteellisen terveenä rotuna. Lonkkaniveldysplasiaa esiintyy jonkin verran, mutta muita sairauksia tai vikoja (allergiaa, purentavikaa, hammas- ja kivespuutoksia, häntämutkia, kilpirauhasen vajaatoimintaa, varvasanomaliaa, SA-ihosairautta sekä HC ja RD PHTVL/PHPV –silmäsairauksia) on ilmennyt lähinnä yksittäisinä tapauksina.


title: Espanjanvesikoira

text:
Nykyään lähes kaikki espanjanvesikoirat ovat seura- ja harrastuskoiria. Espanjassakin enää pieni osa koirista toimii perinteisissä työtehtävissä. Rodun monipuolisuus on kuitenkin taannut niille uuden tulevaisuuden huume-, pommi- ja pelastuskoirina kotimaassaan.
Suomessa rotua pidetään lähinnä seura- ja harrastuskoirana. Monipuolisena työkoirana espanjanvesikoira sopii moneen harrastukseen. Koiranäyttelyt, agility ja TOKO lienevät suosituimpia. Rodulla on myös palveluskoiraoikeudet ja vuosittain saadaan muutamia kilpailutuloksia. Rotua edustaa Vesikoirat ry, joka edustaa myös portugalinvesikoiria. Rekisteröintimäärät ovat kasvaneet suurin harppauksin viime vuosikymmeninä. Vuonna 2016 espanjanvesikoiria rekisteröitiin 457.


title: The Great Fall

text: The Great Fall on ruotsalaisen Narnia-yhtyeen neljäs albumi. Albumia nauhoitettiin ja miksattiin toukokuulta 2002 tammikuulle 2003. Aiemmista levyistä poiketen "The Great Fallia" ei julkaistu Japanissa.


title: The Great Fall

text: Yhtyeen laulaja Christian Liljegren on esiintynyt tästä albumista alkaen nimellä Christian Rivel. Myös yhtyeen kokoonpanossa on tapahtunut muutoksia edellisen levyn jälkeen. Basistiksi tuli Jakob Perssonin tilalle Andreas Olsson, joka oli jo aiemmin tehnyt yhteistyötä Rivelin kanssa toisessa yhtyeessä.


title: The Great Fall

text: Levyllä vierailevat Hammerfall-yhtyeen rumpali Anders Johansson, Saviour Machinen Eric Clayton sekä jo edellisellä albumilla laulanut Per Hagström.


title: Christopher Tolkien

text: Christopher John Reuel Tolkien (s. 21. marraskuuta 1924, Leeds, Iso-Britannia) on keskiajan tutkija. Hän on kirjailija J. R. R. Tolkienin nuorin poika. Hänet tunnetaan työstään isänsä keskeneräisten töiden loppuunsaattamisessa sekä postuumien teostensa editoinnissa.


title: Christopher Tolkien

text: Christopher Tolkien syntyi Leedsissä Iso-Britanniassa. Hän on perheen kolmas ja nuorin poika. Hän opiskeli Oxfordin Dragon Schoolissa ja myöhemmin Oratory Schoolissa. Toisessa maailmansodassa hän palveli lentäjänä Kuninkaallisissa ilmavoimissa, minkä jälkeen hän opiskeli englantia Oxfordin yliopistossa.


title: Christopher Tolkien

text: Christopher Tolkien oli jo vuosia kuulunut isänsä teosten ensimmäisiin arvioijiin. Lapsena hän kuunteli tarinoita Bilbo Reppulista ja myöhemmin teini-ikäisenä ja nuorena aikuisena antoi isälleen jonkin verran palautetta "Tarusta sormusten herrasta" sen monivuotisen kirjoitusprosessin aikana. Kirjan julkaisua silmällä pitäen hän tulkitsi ja korjasi isänsä välillä ristiriitaisiakin Keski-Maan karttoja. 1970-luvun lopulla hän piirsi pääkartan uudelleen korjatakseen sanamuotoja sekä joitain virheitä ja pois jääneitä yksityiskohtia.


title: Christopher Tolkien

text: Myöhemmin Christopher Tolkien seurasi isänsä jalanjälkiä siirtyessään luennoitsijaksi ja tuutoriksi Oxfordin New Collegeen, jossa hän vietti vuodet 1964–1975.


title: Christopher Tolkien

text: 2000-luvun alussa Christopher Tolkien nousi otsikoihin, kun hänen väitettiin vastustaneen Peter Jacksonin ohjaamia elokuvaversioita "Tarusta sormusten herrasta". Hän ilmoitti, että vaikka hän itse on sitä mieltä, että hänen isänsä työt eivät sovellu elokuvamateriaaliksi, ettei hänellä ole mitään näitä elokuvantekijöitä vastaan.


title: Christopher Tolkien

text: Christopher Tolkien asuu Ranskassa toisen vaimonsa Baillie Tolkienin kanssa. Baillie muokkasi J. R. R:ltä kesken jääneen teoksen "Kirjeitä Joulupukilta" julkaisukuntoon. Heillä on kaksi lasta, Adam Tolkien ja Rachel Tolkien. Christopherin Tolkienin vanhin lapsi Simon Tolkien on asianajaja ja kirjailija.


title: Christopher Tolkien

text: J. R. R. Tolkien kirjoitti suuren määrän Keski-Maasta kertovaa materiaalia, jota ei julkaistu hänen elinaikanaan. Vaikka hän oli alkujaan aikonut julkaista "Silmarillionin" yhdessä teoksen "Taru sormusten herrasta" kanssa, se jäi kesken kirjailijan kuollessa vuonna 1973.


title: Christopher Tolkien

text: Christopher otti urakakseen järjestää isänsä muistiinpanot, joita oli valtavasti. Osa niistä oli vain yksittäisiä puoli vuosisataa aiemmin kirjoitettuja pieniä lappusia. Suurin osa materiaalista oli käsin kirjoitettua. Useasti ensimmäinen versio oli puolittain pyyhitty pois, ja sen tilalle oli samalle paperille hahmoteltu uusi versio. Lisäksi hahmojen nimet muuttuivat versioiden välillä. Tehtävä oli vaikea ja aikaa vievä. Siitä oli ehkä mahdollista selviytyä vain jonkun, jolla oli ollut henkilökohtainen suhde kirjailijaan ja käsitys hänen tarinoidensa kehityskaaresta. Christopher Tolkien on myöntänyt joutuneensa muutaman kerran turvautumaan arvaukseen siinä, mitä hänen isänsä oli mahtanut tarkoittaa.


title: Christopher Tolkien

text: Guy Gavriel Kayn kanssa työtä tehnyt Tolkien sai "Silmarillionin" lopulta julkaisukuntoon, ja se ilmestyi 1977. Silmarillionin jälkeen vuonna 1980 ilmestyi "Keskeneräisten tarujen kirja" ja sen jälkeen 12-osainen "The History of Middle-earth", joka julkaistiin osa kerrallaan 1983–1996.


title: Christopher Tolkien

text: Syyskuussa 2006 Christopher Tolkien ilmoitti hänen isänsä muistiinpanoihin pohjautuvan uuden teoksen julkaisusta. Hänen 30 vuotta työstämänsä "Húrinin lasten tarina (The Children of Húrin)" ilmestyi huhtikuussa 2007. Laaja eeppinen runoelma "The Legend of Sigurd and Gudrún" ilmestyi toukokuussa 2009.


title: Wes Brown

text: Wesley Michael Brown (s. 13. lokakuuta 1979 Manchester, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka on edustanut urallaan Englannin Valioliigassa muun muassa Manchester Unitedia ja Sunderlandia. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.


title: Wes Brown

text: Brown teki harjoittelijasopimuksen Unitedin kanssa kesällä 1996, ja ammattilaissopimuksen jo neljää kuukautta myöhemmin, 4. marraskuuta 1996. Koko uransa Manchester Unitedissa pelannut Brown teki debyyttinsä joukkueessa 4. toukokuuta 1998 ottelussa Leedsia vastaan, tullen vaihdosta kentälle. Seuraavalla kaudella Brown oli mukana voittamassa triplaa Unitedin kanssa. Brown oli kehittymässä loistavaksi puolustajaksi ja oli viemässä avauspaikan Unitedissa, mutta juuri ennen kauden 1999–2000 alkua Brown loukkasi polvensa ristisiteet harjoituksissa, ja häneltä jäi väliin käytännössä koko kausi.


title: Wes Brown

text: Kausi 2000–2001 oli Brownille erinomainen. Hän muodosti Jaap Stamin kanssa liigan pitävimmän toppariparin ja United voitti Valioliigan. Brown palkittiin uudella neljän vuoden jatkosopimuksella. Samalla joukkueen manageri Sir Alex Ferguson kehui Brownin hienoja esityksiä. Seuraava kausi ei ollut niin menestyksekäs, ja Brownilla oli taas ongelmia loukkaantumisten kanssa, mutta hän onnistui kuitenkin vakuuttamaan Sven-Göran Erikssonin otteillaan, ja ruotsalainen valitsi Brownin kesän 2002 MM-joukkueeseen. Kauden 2002–2003 alussa Brown mursi nilkkansa ja oli sivussa lokakuuhun asti. Seuraavana keväänä Brownin polvi petti uudestaan, ja hän palasi kentille vasta vuoden 2004 puolella. Keväällä Brown oli voittamassa FA Cupia, mutta häntä ei valittu kesän EM-kisoihin.


title: Wes Brown

text: 24. huhtikuuta 2005 Brown teki ensimmäisen liigamaalinsa puskemalla pallon Newcastlen maaliin. ManU voitti ottelun 2–1. Kaudella 2006–2007 Brown voitti neljännen liigamestaruutensa. Gary Nevillen loukkaannuttua keväällä 2007 Brown otti avauspaikan oikean laitapakin tontilla.


title: Wes Brown

text: 23. maaliskuuta 2008 Brown teki voittomaalin Manchester Unitedin voittaessa Liverpoolin Old Traffordilla maalein 3–0. Osuma oli Brownin toinen liigapeleissä.


title: Wes Brown

text: Englannin maajoukkueessa Brown pelasi 23 ottelua mutta johtuen Englannin laajasta materiaalista topparin tontilla Brown ei koskaan onnistunut murtautumaan vakituisesti maajoukkueen pelaavaan kokoonpanoon. Kesän 2002 MM-kisat ovat hänen ainoat arvokisansa, eikä hän pelannut niissäkään kisoissa minuuttiakaan. Vuonna 2010 hän ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa.


title: Wes Brown

text: Keväällä 2008 Brownin sopimusneuvottelut venyivät pitkiksi, kun puolustaja ei hyväksynyt Manchester Unitedin tarjouksia. Sir Alex Ferguson sanoi, että he ovat tehneet Brownille viimeisen tarjouksen, eivätkä tarjoa enää uutta. Brown yhdistettiin huhuissa muun muassa Newcastleen, Tottenhamiin ja Sunderlandiin, mutta 18. huhtikuuta Brown kuitenkin allekirjoitti uuden jatkosopimuksen Unitedin kanssa, jonka oli määrä pitää hänet seurassa kesään 2012 asti. Vuoteen 2012 asti sovitusta sopimuksesta huolimatta Brown teki uuden sopimuksen Englannin Valioliigajoukkue Sunderlandin kanssa kesällä 2011. Sopimus pitää Brownin uudessa seurassa vuoteen 2015 saakka.


title: Sam Simon

text: Samuel Michael ”Sam” Simon (6. kesäkuuta 1955 Los Angeles, Yhdysvallat – 8. maaliskuuta 2015 Los Angeles) oli yksi "Simpsonit"-televisiosarjan alkuperäisistä kehittäjistä. Hän oli sarjan vastaavana tuottajana eli "showrunnerina" yhdessä Matt Groeningin ja James L. Brooksin kanssa kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella ja käsikirjoitti itse joitain varhaisia jaksoja. Simon oli tuottamassa ja käsikirjoittamassa myös muun muassa televisiosarjoja "Terveydeksi", "The Tracey Ullman Show" ja "The Drew Carey Show".


title: Sam Simon

text: Samuel Simon syntyi Los Angelesissa vuonna 1955. Hänen vanhempansa olivat Arthur ja Joan Simon. Hänen isänsä Arthur omisti vaateyrityksen ja äiti Joan taidegallerian. Samuel kasvoi Beverly Hillsin alueella.


title: Sam Simon

text: High school -aikanaan Simon pelasi amerikkalaista jalkapalloa, paini ja piirsi sarjakuvia koulun lehteen. Simon värvättiin Stanfordin yliopistoon pelaamaan amerikkalaista jalkapalloa. Hän lopetti kuitenkin yksien harjoitusten jälkeen. Opiskeluaikanaan Simon piirsi urheilusarjakuvia San Francisco Chronicleen. Hänen pääaineensa oli psykologia.


title: Sam Simon

text: Valmistumisensa jälkeen Simon työskenteli Filmation Studiosille, jossa hän aloitti kuvasuunnitelmien tekijänä. Hän siirtyi tämän jälkeen käsikirjoittajaksi ja oli tekemässä sarjoja "The New Adventures of Mighty Mouse and Heckle & Jeckle" ja "Fat Albert and the Cosby Kids".


title: Sam Simon

text: Simon oli Filmationilla neljän vuoden ajan ja lähetti sitten käsikirjoituksen "Taxi"-komediasarjan tuottajille. Hänestä tuli pian tämän jälkeen sarjan yksi sarjan pääkirjoittajista. Simon alkoi myös tuottaa sarjaa. Hän siirtyi pian myös muihin sarjoihin ja käsikirjoitti sekä tuotti televisiosarjoja "Terveydeksi" ja "It’s Garry Shandling’s Show". Vuonna 1984 Simon loi Ken Estinin kanssa lyhytaikaisen Leslie Nielsen -sarjan "Shaping Up".


title: Sam Simon

text: Ken Estin kuului James L. Brooksin Gracie Filmsin tekemän "The Tracey Ullman Show’n" luojiin. Simon tunsi Brooksin "Taxin" kautta ja sai paikan ohjelman käsikirjoittaja-tuottajana. Ohjelmassa esitettiin Matt Groeningin tekemää lyhyttä animaatiota, josta kehittyi "Simpsonit". Simon auttoi tekemään "Simpsoneista" sarjan, josta tuli televisiohistorian pisimpään jatkunut tilannekomediasarja. Simon vaati, että sarjaa tehtäisiin samalla tavalla kuin joitakin näyteltyjä tilannekomedioita; esimerkiksi käsikirjoittajat tekivät työnsä yhdessä. Simon valitsi myös itse monet sarjan ensimmäisistä käsikirjoittajista. Hän oli vastaava tuottaja Groeningin ja Brooksin kanssa 1. ja 2. tuotantokaudella.


title: Sam Simon

text: Simonin ja Groeningin yhteistyön ansiosta "Simpsonit" kehittyi sille tunnusomaiseen tyyliinsä. He ajautuivat kuitenkin usein riitoihin keskenään. Groening on kutsunut häntä ”uskomattoman hauskaksi, mutta epämiellyttäväksi ja henkisesti epätasapainoiseksi” henkilöksi. Simon jätti "Simpsonit" kokonaan 4. tuotantokauden jälkeen vuonna 1993. Ero ei ollut sopuisa, mutta Simon säilytti itsellään vastaavan tuottajan tittelin ja sai rojaltit kaikista tulevista videomyynneistä. Vaikka Simon ei ollut enää jatkossa suoraan tekemisissä "Simpsonien" kanssa, hän itse sanoi saaneensa rojaltien ansiosta kymmeniä miljoonia dollareita vuodessa. Sopimukseen kuului myös, että Simonin nimi esiintyisi vastaisuudessakin jokaisen "Simpsonien" jakson alkuteksteissä Groeningin ja Brooksin nimien rinnalla sekä lopputeksteissä otsikon "executive producer" alla. Tätä on jatkettu myös hänen kuolemansa jälkeen.


title: Sam Simon

text: "Simpsonien" jälkeen Simon oli luomassa lyhytaikaista "The George Carlin Show’ta". Sen jälkeen hän oli mukana useassa Drew Careyn projektissa. Hän toimi muun muassa viiden vuoden ajan "The Drew Carey Show’n" konsultoivana tuottajana. Hän myös ohjasi 29 jaksoa sarjasta sekä joitakin "Frendien" ja "Men Behaving Badlyn" jaksoja.


title: Sam Simon

text:
Simon siirtyi hiljalleen pois televisioviihteen parista ja alkoi viedä uraansa toisiin suuntiin. Hän aloitti 1997 nyrkkeilijä Lamon Brewsterin managerina. Brewster voitti 2004 WBO-liiton raskaansarjan maailmanmestaruuden. Simon oli myös Howard Sternin radio-ohjelman säännöllinen vierailija ja alkoi pelata Texas hold ’em -pokeria. Hän sijoittui rahapalkinnoille kuudessa World Series of Poker -turnauksessa ja juonsi vuonna 2009 Playboy TV:llä julkkispokeriturnauksia.
Simon alkoi keskittyä 2000-luvulla myös moniin filantrooppisiin toimiin. Hän perusti 2002 "Simpsonit"-varoilla Sam Simon -säätiön, joka kouluttaa koiria vammaisten lasten auttamiseen, perusti eläinlääketieteellisen palvelun ja johti Feeding Families -nimistä vegaanien ruokapankkia. Simon oli myös Pelastakaa Lapset -järjestön suurin yksittäinen lahjoittaja sekä Sea Shepherd Conservation Societyn ja People for the Ethical Treatment of Animalsin merkittävä tukija.


title: Sam Simon

text: Simon palasi televisioon 2012, jolloin hän toimi Charlie Sheenin neuvonantajana sarjassa "Terapian tarpeessa" ("Anger Management"). Simonilla diagnosoitiin marraskuussa 2012 paksusuolen syöpä, ja hänelle annettiin vain joitakin kuukausia elinaikaa. Kesällä 2013 Simon lahjoitti koko omaisuutensa eläinsuojelun ja lasten hyväksi.


title: Sam Simon

text: Simon oli naimisissa näyttelijä Jennifer Tillyn kanssa 1984–1991 ja avioitui Playboy-malli Jami Ferrellin kanssa vuonna 2000. Heidänkin liittonsa päättyi eroon. Simon oli tunnettu eläinrakkaudestaan ja hyväntekeväisyydestään sekä kiihkeänä ateismin kannattajana.


title: Sam Simon

text: Tieto Simonin sairastamasta parantumattomasta paksusuolen syövästä tuli julki maaliskuussa 2013. Tauti oli todettu loppuvuodesta 2012, jolloin lääkärit antoivat hänelle elinaikaa enintään puoli vuotta. Simon kuoli sairauteen kotonaan Los Angelesin Pacific Palisadesin alueella maaliskuussa 2015.


title: Quirinalis

text: Collis Quirinalis () on yksi Rooman alkuperäisistä seitsemästä kukkulasta. Nykyään nimi yhdistetään erityisesti alueella sijaitsevaan "Palazzo del Quirinaleen", joka toimii Italian presidentin virka-asuntona ja on yksi Italian valtion symboleista.


title: Quirinalis

text: Quirinalis sijaitsee Rooman koillisosassa ulottuen antiikin aikaiselta Porta Collinalta lounaaseen kohti Capitoliumia. Alun perin kukkula oli osa neljän kukkulan ryhmää, johon kuuluivat idässä sijainneen Quirinaliksen lisäksi etelässä "Latiaris", keskellä "Mucialis" (tai "Sanqualis") ja pohjoisessa "Salutaris".


title: Quirinalis

text: Kukkulalla on jälkiä asutuksesta jo 700- ja 600-luvuilta eaa. ja tarun mukaan sen ensimmäisiä asuttajia olivat sabiinit. Kukkula onkin saanut nimensä sabiinien sodanjumalan Quirinuksen mukaan, ja kyseisellä jumalalla oli kukkulalla kulttipaikka, jonne rakennettiin temppeli vuonna 293 eaa. Kukkulalla palvottiin myös monia muita jumalia: Capitoliumin triadin kulttia harjoitettiin mahdollisesti Quirinaliksella ennen kuin kultti siirtyi Capitoliumille ja kukkulalla oli temppelit ainakin Floralle, Semo Sancukselle sekä Augustuksen ajalta lähtien myös Marsille.


title: Quirinalis

text:
Kukkulan pohjoisreunalla sijaitsi tasavallan ajan Rooman kuuluisin puutarha-alue, joka oli Sallustiuksen suvun omistuksessa. Trajanuksen aikana kukkulan länsiosista hakattiin pois iso osa maata Trajanuksen forumin tieltä, ja Konstantinus Suuren aikana Quirinalikselle rakennettiin Rooman viimeiset suuret kylpylät, "thermae Constantini".
Keskiajalla kukkulalla oli lähinnä aristokraattisten sukujen huviloita. Näkyvimpiä ajan monumentteja alueella on Trajanuksen kauppahallien taakse kohonnut "Torre delle Milizie". Tuolloin kukkula tunnettiin nimellä Monte Cavallo Konstantinuksen kylpylöistä peräisin olevien suurten patsaiden mukaan, jotka kuvaavat dioskuureja hevosien kera. Patsaat ovat nykyään alueen tärkeimmällä aukiolla "Piazza del Quirinalella", jolla sijaitsee myös pääsisäänkäynti "Palazzo del Quirinaleen", josta Quirinalis nykyään parhaiten tunnetaan. Kyseinen palatsi oli aluksi paavin kesähuvila, myöhemmin Italian kuninkaan palatsi ja nykyään Italian presidentin virka-asunto. Palazzon rakentaminen sai alkunsa vuonna 1573, kun paavi Gregorius XIII vieraili Luigi d’Esten villassa Quirinaliksella ja pääti rakennuttaa alueelle oman kesähuvilansa. Palazzoa on laajennettu useita kertoja vuosisatojen kuluessa ja sen suunnitelussa ovat olleet mukana muiden muassa Domenico Fontana, Gian Lorenzo Bernini ja Piranesi. Palatsi oli paavien residenssi aina vuoteen 1870, jolloin siitä tuli Italian yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaiden palatsi ja vuodesta 1946 Italian presidentin virka-asunto.


title: Erkki Pajala

text: Erkki Pajala (16. huhtikuuta 1929 Jyväskylä – 28. lokakuuta 1992 Jyväskylä) oli suomalainen näyttelijä, joka esiintyi niin teatterissa, televisiossa kuin elokuvissakin. Hänen tunnetuimpia televisioroolejaan on Alpo Nieminen "Elämänmeno"-televisiosarjassa. Pajala oli naimisissa näyttelijä Eeva-Maija Haukisen kanssa. Hänen poikansa oli näyttelijä Turo Pajala.


title: Etyleenisyanohydriini

text: Etyleenisyanohydriini on orgaaninen yhdiste (nitriili), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä - keltaista nestettä. Sen kemiallinen kaava on CHNO ja rakennekaava HOCHCHCN. Etyleenisyanohydriinista käytetään myös nimityksiä "3-hydroksipropionitriili", "2-syanoetanoli", "glykolisyanohydriini" ja "metanoliasetonitriili".


title: Etyleenisyanohydriini

text: Etyleenisyanohydriinin moolimassa on 71,08 g/mol, sulamispiste - 46 °C, kiehumispiste 228 °C (hajoaa), suhteellinen tiheys 1,04 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), sekoittuu veteen, leimahduspiste 129 °C o.c., itsesyttymislämpötila 494 °C ja CAS-numero 109-78-4.


title: Etyleenisyanohydriini

text: Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä ja ihoa.


title: Egorovin lause

text: Matematiikassa Egorovin lause antaa ehdon mitallisten funktioiden jonon tasaiselle suppenemiselle.


title: Egorovin lause

text: Olkoon ("f") jono reaaliarvoisia mitallisia funktioita mitta-avaruudessa ("X",Σ,μ) siten, että "f" suppenee μ-melkein kaikkialla äärellismittaisessa joukossa "A" kohti rajafunktiota "f". Tällöin kaikilla ε > 0 on olemassa "A":n osajoukko "B" jolle μ("B") < ε ja ("f") suppenee tasaisesti kohti "f":ää joukossa "A"−"B". Tässä μ("B") tarkoittaa "B":n (μ-)mittaa.


title: Egorovin lause

text: Toisin sanoin pisteittäinen suppeneminen "A":n melkein jokaisessa pisteessä antaa funktiolle "f" "A":ssa paljon vahvemman tasaisen suppenemisen jossain "A":ta mielivaltaisen vähän pienemmässä "A":n osajoukossa. Lause voidaan todistaa suoraan käyttämällä tasaisen suppenemisen määritelmää ja μ:n subadditiivisuutta. Lauseen antamaa suppenemista kutsutaan "melkein tasaiseksi suppenemiseksi"'. Huomaa, että oletus μ("A") < ∞ on välttämätön Egorovin lauseessa. Tarkastellaan Lebesguen mitan suhteen indikaattorifunktiota


title: Egorovin lause

text: joka on määritelty kaikilla reaaliluvuilla R. Tämä jono suppenee pisteittäin kohti nollafunktiota kaikkialla, mutta ei suppene tasaisesti missään joukossa R−"B", missä "B" on mikä tahansa äärellismittainen joukko.


title: Egorovin lause

text: Egorovin lausetta voidaan soveltaa kompaktikantajaiseen jatkuvaan funktioon, jolloin saadaan todistettua Lusinin lause.


title: Egorovin lause

text: Lause on nimettu Dmitri Egorovin, venäläisen fyysikon ja geometrikon, mukaan.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Johan (Jan) Anders Jägerhorn af Spurila, (8. huhtikuuta 1757 Helsingin pitäjä – 6. maaliskuuta 1825 Porvoo) oli upseeri ja Suomen itsenäisyyden esitaistelija.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Jägerhorn aloitti sotilasuransa 11. maaliskuuta 1767, jolloin hän 9-vuotiaana oli Uudenmaan ja Hämeen läänin rakuunarykmentin vapaaehtoinen. Korpraaliksi hänet nimitettiin samassa rykmentissä 28. kesäkuuta 1771. Hän siirtyi sieltä Karjalan rakuunarykmenttiin kornettina 13. joulukuuta 1775. Uudenmaan rakuunarykmentin luutnantiksi hänet nimitettiin 25. syyskuuta 1781, ja eteni urassaan nopeasti kapteeniksi armeijassa 23. elokuuta 1782 ja sai samalla staabin adjutantin viran Suomen ylipäällikkö kreivi Possella. Hänet nimitettiin rykmentin kapteeniksi, majuriksi armeijassa ja sai kuninkaallisen yliadjutantin nimityksen 30. kesäkuuta 1787. Kohta lähdettyään maanpakoon Venäjälle nimitettiin hänet venäläiseksi everstiluutnantiksi vuonna 1789


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Hän oli everstiluutnantti Fredrik Anders Jägerhornin ja Ulrika Sofia Brunowin vanhin poika ja eversti Fredrik Adolf Jägerhornin veli.


title: Johan Anders Jägerhorn

text:
Kaksikymmentäkuusivuotias Jägerhorn meni naimisiin Helsingissä 18. lokakuuta 1783 Ulrika Sofia Blomcreutzin kanssa. Ulrika Sofia oli eversti Didrik Blomcreutzin ja Ulrika Sofia Nordencreutzin tytär, syntynyt 1754. Hän kuoli Linnaisten kartanossa Mäntsälässä 1830. Heillä oli kaksi tytärtä, jotka molemmat hukkuivat nuorina.
Jan Andersin sisar Eva (s.1753) oli Nynäsin Christer Ramsayn puoliso,


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Nuoruudessaan Jägerhorn osallistui Suomenlinnan valloitukseen 16. elokuuta 1772 Kustaa III:n vallankaappauksen yhteydessä. Tämän vuoksi hän pääsi Sprengtportenin veljesten tavoin kuninkaan suosioon. Hänet kutsuttiin maaliskuussa 1777 kartoittamaan Suomea, jossa hän teki merkittävää työtä Savon ja Karjalan kartoittamisessa. Ilmeisesti siinä yhteydessä hän oppi suomen kielen. Georg Magnus Sprengtporten oli Jägerhornin esikuva. Sprengtportenin Brahenlinnassa Jägerhorn sai upseerikoulutuksen, ja opetti myös itse siellä. Kuningas myönsi stipendin opintoihin ulkomailla 1779 ja kahden vuoden vapautuksen sotilasvirastaan. Hän opiskeli samana vuonna Berliinin ja Tukholman sotilasakatemiassa.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Seuraelämästä ja yleismaailmallisista kysymyksistä kiinnostunut Jägerhorn perusti kuningasmielisen La Constancen sivuloosin Suomeen 1781 nimellä Rutger Ingessonin -loosi, joka sittemmin muutettiin Valhalla-seuraksi 1783–1786. Jägerhorn oli tämän Suomenlinnassa kokoontuvan seuran ylin johtaja. Myöhemmin idealistinen Jägerhorn liittyi niin sanottuihin itsenäisyysmiehiin.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Jägerhorn toimitti Liikkalan nootin elokuussa 1788 ja joutui samana vuonna pakenemaan Venäjälle kuningasvastaisten tekojensa johdosta. Hänet tuomittiin 13. lokakuuta 1789 poissa olevana kuolemaan ja menettämään aatelisarvonsa ja omaisuutensa.


title: Johan Anders Jägerhorn

text:
Kohta saavuttuaan Pietariin Jägerhorn suuntasi Ranskaan, ja oleskeli ensin 1792–1793 Pariisissa, missä yritti päästä Ranskan kuninkaan suosioon. Jägerhorn muutti Saksaan, missä hän tapasi muita maanpaossa oleskelevia maanmiehiään. Vuosina 1794-1799 hän hoiti maaomistuksiaan Holsteinin Reinbeckissä.
Le Roi is Mort, vive le Roi, Louis mestattiin 21.1.1793, kymmenen kuukautta ennen kuningatarta (Maria Antoinette).-
Vuoden 1928 aateliskalenterissa mainitaan Jägerhornin lisäksi lapsi hänen oleskellessaan Reinbeckissä?


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Jägerhorn toimi ranskalaisena agenttina 1797 tehtävänään selvittää sotilaallinen tila suunnitteilla olevan Irlannin vapaussodan johdosta ilmeisesti päästäkseen Ranskan kuninkaan suosioon. Hän oli yhteydessä Irlannin vapausliikkeen johtajaan lordi Edward Fitzgeraldiin. Englantilaiset saivat kuitenkin vihiä aikeista, ja Jägerhorn vangittiin ja suljettiin Toweriin, missä hän lannistumattomana vietti aikaansa 1799–1801 yrittäen keksiä ikiliikkujan. Hänet vapautettiin kuitenkin pian venäläisten intressien takia; Venäjä oli Englannin liittolainen.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Päästyään vankeudesta Jägerhorn palasi Saksaan ja onnistui saamaan kansalaisoikeudet Hampurissa, missä hän asui 1801–1808.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Johdonmukaisesti Suomen kohtalosta kiinnostunut Jägerhorn kirjoitti 26. helmikuuta 1809 ehdotuksen uudeksi Suomen perustuslaiksi, joka perustui todellisen aristokratian luomiseen Suomessa ("Memoire très-humble"). Hän oleskeli Pietarissa 1808–1813. Helmikuussa 1809 Jägerhorn kehotti tsaari Aleksanteria kruunaamaan itsensä Suomen kuninkaaksi ja antamaan kuningasvahvistuksen, jossa tsaari-suuriruhtinas vannoisi ylläpitävänsä Suomen vanhat lait ja säännökset.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Keisari-Suurruhtinas palautti Jägerhornille aatelisoikeudet Suomessa 1. maaliskuuta 1809, minkä jälkeen hän osallistui Porvoon valtiopäiville 1809. Hänet valittiin tuolloin Suomen ensimmäisen ritarihuonejohtokunnan jäseneksi. Jägerhorn oli Pietariin sijoitetun Suomen komission jäsen, ja ehdotti komission korvaamista suomalaisella konseljilla. Hän vaikutti näin ollen Suomen asiain komitean perustamiseen 1811. Suomeen hän palasi pysyvästi vasta 1813.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Jägerhorn omisti vuodesta 1785 Backaksen kartanon Veromiehen kylässä Helsingin pitäjässä, Hinschendorfin vuodesta (1794) (kutsuttiin "Spurilaksi") Reinbeckissä Holsteinissa, Neuhofin vuodesta 1803 Lyypekin edustalla, Schafhusenin Segebergin edustalla, Näsen Pernajassa vuoteen 1816 sekä Sannäsin kartanon Porvoossa vuodet 1816-1818.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Johan Anders Jägerhorn ei nauttinut aikalaistensa arvostusta, sillä talonpoikaisto pelkäsi venäläistä maaorjuutta eikä aatelisto uskonut Suomen autonomiaan. Hän kuoli halvaukseen Porvoossa 6. maaliskuuta 1825.


title: Johan Anders Jägerhorn

text: Finnish-Irish Society kiinnitti 1981 Jägerhornin muistoksi muistolaatan hänen Porvoon Jokikadulla sijaitsevan viimeisen kotinsa ulkoseinään.


title: Red Crag

text: Red Crag (RCG) on Itä-Englannissa oleva punaista maata sisältävä kerrostuma, joka on noin 2,6 miljoonaa vuotta vanha ja osuu nykyisen laskutavan mukaan pleistoseenin jääkausien alkuun (Gela-vaihe). Tämän seudun kerrostumien nimissä esiintyvä termi "crag" tarkoittaa simpukan- tai kotilonkuorta sisältävään hiekkaa. Red Cragin punainen väri johtuu rautayhdisteistä.


title: Red Crag

text: Itä-Angliassa sijaitseva Red Crag on hiekkaista ja mereistä. Kerrostumasta löytyy paikoin ns. kryogeenisiä, jäätymiseen liittyviä tekijöitä eli merkkejä ikiroudasta. Punainen kerrostuma on terävärajainen, alempana kerrostuma on muuttumaton. Kerrostumasta ovat kalsiittimineraalit poistuneet ja punainen rauta jäänyt jäljelle. Oletaan tämän tapahtuneen ikiroudan sulaessa aina kesäisin. Sulavesi on muokannut liuottamalla mineraaleja. Red Cragiin on joutunut mm. mioseenikauden hain hampaita. Red Cragia on löydetty mm. Ludhamista.


title: Red Crag

text: Kerrostumaa edeltää Coralline Crag CGC, ja sitä seuraa Norwich Crag (MIS 81-68). Red Crag vaihtuu joissain paikoissa ilman selvää rajaa Norwich Cragiin, johon liittyy Englannin vanhin jäätikön asema, Chillesford Sandin muodostuma Luoteis-Essexin seuduilla.


title: Homobaari

text: Homobaarilla tarkoitetaan baaria tai yökerhoa, jonka asiakaskunta koostuu lähinnä seksuaalivähemmistöistä.


title: Homobaari

text: Itseään avoimesti homobaareina mainostavat ravintolat yleistyivät Suomessa 1990-luvulla. Suomessa olevia homobaareja ovat muun muassa Mixei ja DTM.


title: 2. divisioona (talvisota)

text: 2. divisioona oli talvisodassa vihollistiedustelun ja sodanjohdon hämäämiseen pyrkivän divisioonien uudelleen numeroinnin tulos, joka toteutettiin vuodenvaihteessa 1939–1940.


title: 2. divisioona (talvisota)

text: Alkuperäiseltä numeroltaan 2. divisioona oli 11. divisioona, joka oli Kymenlaakson sotilaspiirissä perustettu yhtymä. Wikipediassa 2. divisioonaa käsitellään sen alkuperäisen numeron mukaisessa artikkelissa.


title: Enter the Gate

text: Enter the Gate on ruotsalaisen Narnia-yhtyeen viides studioalbumi, joka julkaistiin 23. maaliskuuta 2006. Narnia vaihtoi levy-yhtiötä sekä Euroopassa että Japanissa. Levy julkaistiin Japanissa maaliskuussa 2006 ja Euroopassa kuukautta myöhemmin.


title: Enter the Gate

text: Martin Claessonin jätettyä yhtyeen vuonna 2003 Narnia on ollut vailla vakituista kosketinsoittajaa. Kitaristi Carl Johan Grimmark soitti "Enter the Gate" -levylle myös kosketinsoittimet. Kaikki levyn kappaleet ovat Grimmarkin ja Christian Rivelin säveltämiä ja sanoittamia.


title: 1. FC Nürnberg

text: 1. FC Nürnberg on jalkapallojoukkue Nürnbergistä, Baijerin osavaltiosta Saksasta. Joukkue tunnetaan lyhyemmin nimellä "FCN" tai "der Club". Joukkueen värit ovat viininpunainen ja musta. Nürnberg pelaa kotiottelunsa 50 000-paikkaisella Max-Morlock-Stadionilla. Seuralla on noin 15 000 jäsentä.


title: 1. FC Nürnberg

text: Seuralla on pitkä ja menestyksekäs historia. Seuran perustivat 4. toukokuuta 1900 joukko nuoria miehiä, joilla oli tapana kokoontua paikallisessa baarissa nimeltään "Bürenhütte". Nürnberg oli aina vuoteen 1987 saakka eniten Saksan mestaruuksia voittanut seura, kunnes FC Bayern München ohitti sen. Nykyään seurassa on mahdollista harrastaa jalkapallon lisäksi nyrkkeilyä, käsipalloa, rullaluistelua, luistelua, uintia, maastohiihtoa ja tennistä.


title: La Junta

text: La Junta on kaupunki Oteron piirikunnassa Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 7 568. Kaupunki sijaitsee osavaltion kaakkoisosassa Arkansasjoen varrella Pueblon kaupungin eteläpuolella. Kaupungin nimi tarkoittaa suomeksi risteysasemaa.


title: La Junta

text: Kaupungissa sijaitsee kaksi tunnettua museota: tärkeä kauppapaikka Bent's Fort sekä Koshare Indian Museum, jonka alkuperäisasukkaiden esineistökokoelmien katsotaan olevan eräs maailman kattavimmista. Intiaanimuseo myös järjestää ainutlaatuisia partiolaiskursseja intiaanitansseista sekä -asusteista.


title: La Junta

text: La Juntassa sijaitsee myös Picketwire Center for Performing Arts, jonka kulttuuritarjonta on laaja-alaista.


title: La Junta

text: Kaupungissa sijaitsi myös merkittävä Atchison, Topeka and Santa Fe -rautatien ratapiha, jossa suoritettiin kolmesta suunnasta saapuvien ja lähtevien junien vaihtotyöt. Ratapihalla myös lisättiin länteen meneviin juniin vetureita Raton Passin nousuja varten. Kaupungissa risteävät itään Newtoniin, länteen Puebloon sekä lounaaseen Las Vegasiin johtavat rataosat.


title: La Junta

text: Kaupungin ulkopuolella sijaitsee myös toisen maailmansodan aikana perustettu armeijan ilmavoimien koulutuskeskus.


title: La Junta

text: La Juntan lentoasema sijaitsee kahdeksan kilometriä pohjoiseen kaupungin keskustasta. Lentoasemalla on kaksi kiitotietä.


title: Suomen kauppa- ja teollisuusministeri

text: Kauppa- ja teollisuusministeri oli jäsen Suomen valtioneuvostossa ajalla 27.11.1918–1.1.2008. Kauppa- ja teollisuusministeri johti kauppa- ja teollisuusministeriötä, joka yhdistettiin työ- ja elinkeinoministeriöön vuonna 2008. Viimeisenä kauppa- ja teollisuusministerinä toimi Mauri Pekkarinen. Hän toimi tässä tehtävässä kolmessa eri hallituksessa vuosina 2003–2007.


title: Suomen kauppa- ja teollisuusministeri

text: Nykyisin kauppa- ja teollisuusministeriä vastaa työ- ja elinkeinoministeri.


title: Suomen kauppa- ja teollisuusministeri

text: Kauppa- ja teollisuustoimituskunta perustettiin 9.8.1888 annetulla armollisella asetuksella, jolla perustettiin kaksi uutta toimituskuntaa senaatin talousosastoon. Kauppa- ja teollisuustoimituskunnan tehtävänä oli vastata Suomen suuriruhtinaskunnan kaupasta, merenkulusta, luotsi- ja majakkalaitoksista sekä satamien perustamisista ja kulkuväylien perkauksista, ruukkien ja sahalaitoksien, myllyjen, tehtaiden ja voimalaitoksien toiminnasta. Kauppa- ja teollisuustoimituskunta vastasi myös paloviinan valmistamiseen, elinkeinojen verottamiseen, patentti- ja rekisterihallituksen toimintaan sekä vakuutusyhtiöihin liittyvistä asioista. 27.11.1918 annetulla asetuksella muutettiin toimituskuntien nimet ministeriöiksi. Kauppa- ja teollisuustoimituskunnasta tuli näin kauppa- ja teollisuusministeriö.


title: Suomen kauppa- ja teollisuusministeri

text: Työ- ja elinkeinoministeriö aloitti toimintansa 1.1.2008. Vanhasen II hallituksen hallitusohjelmassa päätettiin, että uuteen työ- ja elinkeinoministeriöön kuuluvat kauppa- ja teollisuusministeriön tehtävät, työministeriön tehtävät lukuun ottamatta maahanmuutto- ja kotoutusasioita sekä sisäasiainministeriön alueiden ja hallinnon kehittämisosasto.


title: Eurokommunismi

text: Eurokommunismi (joskus myös eurososialismi) oli 1960-luvulla Länsi-Euroopassa syntynyt ja etenkin 1970-luvulla vaikuttanut poliittinen liike, joka pyrki kehittämään kommunismista muodon, joka sopisi länsimaiseen demokratiaan, ja hakemaan etäisyyttä Neuvostoliiton doktriineihin.


title: Eurokommunismi

text: Liike sai alkunsa Italian, Espanjan ja Ranskan kommunistisista puolueista, jotka halusivat laajentaa kannattajakuntaansa perinteisen tehdastyöväen ulkopuolelle. Ne hakivat hyväksyntää julkishallinnossa työskentelevästä keskiluokasta, ja lähestyivät uusia sosiaalipoliittisia liikkeitä kuten feministejä ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolustajia. Suomessa eurokommunismiin yhdistetään usein SKDL ja erityisesti SKP:n enemmistö.


title: Eurokommunismi

text: Eurokommunistit uskalsivat kyseenalaistaa esimerkiksi Neuvostoliiton toimintatapoja avoimemmin kuin neuvostomallin mukaiset marxilais-leninistiset puolueet. Esimerkiksi Suomessa SKDL ja SKP olivat ainoat puolueet, jotka tuomitsivat Prahan kevään tapahtumat vuonna 1968. Neuvostoliiton sijaan monet eurokommunistit saivat toiveita herättäviä esikuvia esimerkiksi Salvador Allenden Chilestä.


title: Eurokommunismi

text: Huomattavia eurokommunismin edustajia olivat Ranskan, Espanjan ja Italian kommunistipuolueita 1970-luvulla johtaneet Georges Marchais, Santiago Carrillo ja Enrico Berlinguer. Itse termi tuli tunnetuksi Carrillon teoksesta "Eurokommunismi ja valtio" (1977)


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Raja-Jooseppi eli Jooseppi (Josef) Juhonpoika Sallila (1. tammikuuta 1877 Kuivasjärvi, Parkano – 10. toukokuuta 1946) oli Luttojoen varrella nykyisessä Inarissa asunut erakko.


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Raja-Jooseppi asui vuodesta 1910 lähtien silloisessa Suur-Sodankylän kunnassa Luttojoen varressa yhdessä Tilta Lehikoisen (1874–1937) kanssa. Jooseppi Sallilan elämästä on suhteellisen vähän kirjallista aineistoa, sellaisia ovat kuitenkin virkatodistus Parkanosta ja Sodankylästä sekä henkikirja Sodankylän Muteniasta vuodelta 1929. Sen sijaan oikeudenkäyntiasiakirjat Petsamosta vuodelta 1935 liittyen aviottoman pojan elatusmaksuihin ovat hävinneet. Veljenpoika Paavo Lehtisen perukirjat ovat tallella, kuten myös todistus hänen vuokratilansa 25 vuoden vuokraoikeudesta Raja-Joosepissa.


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Kaikki Raja-Joosepin elämänvaiheet eivät olekaan tyystin hämärän peitossa. Hän oli nuorin lapsi äitinsä Serafiinan toisesta avioliitosta, samasta avioliitosta olivat vanhemmat veljet Johan ja Verner. Äidin kuollessa Jooseppi oli 29-vuotias. Kun isä Johan Sallila avioitui uudelleen, Jooseppi lähti Parkanosta kohti Lappia. Parkanossa hän teki maatalous- ja uittotöitä, mutta oli Lapissa metsuri, Jällivaarassa kaivostöissä, Ruijassa kalastaja ja pororenki ja Sotajoella lyhyen ajan kullankaivaja, kunnes muutti 1910 Tilta Lehikoisen kanssa Luttojoen Raja-Jooseppiin eli silloiseen Rajaniemeen. Paikalla oli ennestään poromiesten Uula Vallen ja Arvid Pokan rakentama sauna jonka Jooseppi otti asunnokseen. Hän rakensi sitten seuraavan 10 vuoden aikana pihapiiriin uuden pirtin, navetan, perunakellarin ja ulkosalla sijainneen leivinuunin. Jooseppi hankki elantonsa kullankaivuulla, helmenpyynnillä, kalastuksella, metsästyksellä sekä poronhoidolla. Hän piti myös lehmiä sekä lampaita ja viljeli asuinkentällään perunoita.


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Vuosina 1920–1924 asui samalla törmällä myös Ähtäristä kotoisin ollut Huhti-Heikki joka harjoitti helmenpyyntiä Luttojoella. Hän oli saapunut Kanadasta kuultuaan Petsamon alueen liittämisestä Suomeen. Myöhemmin Huhti-Heikki muutti Etelä-Petsamoon Lounajärven rannalle jossa hän asusti aina talvisodan puhkeamiseen saakka.


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Tilta Lehikoinen, o.s. Heinonen, oli syntynyt Ähtärissä ja vihitty Pekka Lehikoisen kanssa 1905. Tilta kuoli Raja-Joosepissa 8. huhtikuuta vuonna 1937. Tiltasta on hyvin vähän tietoja, mutta se tiedetään ettei hän koskaan eronnut virallisesti miehestään Pekka Lehikoisesta. Jooseppi Sallila kuoli vuonna 1946. Noin kolmenkymmenen vuoden päästä eli vuonna 1975 Ivalon Lions Club hankki ja paljasti muistokiven hänen haudalleen Ivalossa. Nykyinen raja-asema on saanut nimensä hänen mukaansa. Se sijaitsee viiden kilometrin päässä Raja-Joosepin asumakentästä, joka puolestaan jäi vuoden 1945 rauhansopimuksessa rajavyöhykkeelle, noin neljän sadan metrin päähän Venäjän rajasta. Nykyisin on rajavyöhykettä siirretty sen verran, että Joosepin asuinkenttä on juuri ja juuri rajavyöhykkeen ulkopuolella, joten sinne on kaikilla vapaa pääsy.


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Raja-Jooseppiin liitetään monenlaisia tarinoita, osin ehkä koska hän oli itse vaitonainen menneisyydestään ja tekemisistään. Hänet tunnettiin tarinoiden mukaan yhtäältä rehtinä poromiehenä, toisaalta hänen väitettiin olleen varas ja jopa murhaaja, koska olisi myrkyttänyt kettujen pyyntiin tarkoitetulla strykniinilla veljenpoikansa Paavo Lehtisen. Tämän hän oli kutsunut Lappiin työnsä jatkajaksi. Syynä olisi ollut, että Lehtinen alkoi vaurastua muun muassa merkitsemällä Raja-Joosepin poronvasoja itselleen ja oli jo varakkaampi kuin setänsä. Suullisten tarinoiden lisäksi aikalaisten haastatteluja ja muistelmia Jooseppi Sallilasta ja hänen asuinalueestaan on talletettu jonkin verran:


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Raja-Joosepin rajavartioaseman arkistossa ovat Hägglundin mukaan seuraavat dokumentit:


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Kaunokirjallisissa teksteissä Raja-Jooseppi mainitaan tai häntä ja hänen asuinolojaan kuvataan Peltomaan ja Hägglundin kirjojen lisäksi ainakin Valter Keltikankaan teoksessa "Seitsemän tuntia erämaata" (luku "Suojelin helmenpyytäjät", ss. 95-160) vuodelta 1977, Sakari Kännön teoksessa "Mosku" vuodelta 1992 sekä K.M. Walleniuksen teoksissa.


title: Raja-Jooseppi (henkilö)

text: Rovaniemen kaupunginteatterissa sai 9. helmikuuta 1991 ensi-iltansa Joni Skiftesvikin näytelmä "Raja-Jooseppi ja Tilta". Pääroolin (Jooseppi) esitti näyttelijä Arimo Haltsonen. Jooseppi Sallilan synnyinkunnassa Parkanossa näytelmä esitettiin kesällä 1993 O. Etelämäen ohjaamana.


title: Bailatino

text: Bailatino on Suomen tanssiurheiluliiton kehittämä ryhmätanssiliikunta, jossa harjoitellaan latinalaistansseja, kuten salsa, samba, cha-cha, merengue, mambo, cumbia, bachata, rumba, paso doble, son, reggaeton, tango, pilon ja jive. Bailatinossa ei tarvita paria eikä kilpailla, vaan tärkeintä on liikkumisen ilo ja ilmapiiri, jossa tanssija voi nauttia musiikista, oman kehon käytöstä ja tanssisarjojen oppimisesta. Laji sopii kaikenikäisille, kuntoon tai sukupuoleen katsomatta. Bailatino-ohjaajat pitävät tunteja ympäri Suomea. Ryhmiä on sekä alkeis- että jatkotasoilla. Senioriryhmissä lajeina ovat myös quickstep ja hidas valssi. Ryhmiä on erikseen jopa raskaana oleville, äideille ja lapsille yhteisesti sekä alle kouluikäisille. Bailatino tutustuttaa myös latinalais-amerikkalaiseen musiikkiin ja kulttuuriin. Tunneilla ei tarvita erityisiä varusteita, kunhan vaatteissa on mukava liikkua.


title: Bailatino

text: Bailatinon ovat kehittäneet Päivi Laukkanen ja Satu Markkanen. Se on Suomen tanssiurheiluliiton rekisteröimä tuotemerkki.


title: Korpimetso

text: Korpimetso on metson ja teeren risteymä. Se on yleisin ja tunnetuin eurooppalaisten metsäkanalintujen välisistä risteymistä. Omaksi harvinaiseksi lajikseen luultu lintu on tunnettu jo vuosisatojen ajan, ja monissa kielissä sille on annettu oma nimi. Naaraspuolisesta korpimetsosta käytetään suomen kielessä nimitystä korpikoppelo.


title: Korpimetso

text: Kun naarasmetso eli koppelo ei jostakin syystä löydä parittelukumppanikseen metsokoirasta, se voi toisinaan kulkeutua teerien soitimelle ja paritella teerikukon kanssa. Seurauksena syntyy poikueellinen korpimetsoja. Perinteisesti kaikkien korpimetsojen on katsottu olevan koppelon ja koirasteeren jälkeläisiä, mutta uusien DNA-määritysten perusteella osalla yksilöistä olisikin ollut emona naarasteeri.


title: Korpimetso

text: Korpimetsojen esiintyminen vaihtelee lintukantojen mukaan. Jos jommankumman lajin kanta on heikko, todennäköisyys korpimetsojen syntymiseen nousee.


title: Korpimetso

text: Koiraspuoliset korpimetsot tulevat soidintamaan pääsääntöisesti teerien soidinpaikoille, ja yrittävät aktiivisesti osallistua soidinmenoihin. Vaikka ne ovat kookkaampia kuin teeret, ne eivät kuitenkaan pääse soidinalueen parhaille paikoille suon tai pellon keskelle, vaan joutuvat kiertelemään sen reunamilla. Koska naarasteeret valitsevat kumppaninsa huolella ja suosivat vain soitimen keskellä oleilevia koiraita, huonoilla paikoilla oleilevat ja poikkeavasti käyttäytyvät korpimetsot eivät pääse parittelemaan. Tämä lienee yleisin syy siihen, että korpimetsoja on pidetty lisääntymiskyvyttöminä. Viimeaikaisissa tutkimuksissa on kuitenkin saatu tuloksia, joiden mukaan korpimetsot eivät välttämättä ole steriilejä. Tarhaoloissa on saatu syntymään korpimetson astumia jälkeläisiä.


title: Korpimetso

text: Korpimetso on ravinnonkäytöltään metson ja teeren välimuoto, joskin hieman lähempänä metsoa. Toisinaan se hakoo männyissä metson tapaan. Erään tutkitun yksilön kuvussa oli männynneulasia ja koivun urpuja sekä katajan ja variksenmarjan marjoja.


title: Korpimetso

text: Korpimetsojen ulkonäkö vaihtelee hieman yksilöittäin. Tyypillisellä koiraalla on lievästi lovipäinen pyrstö, ja sen siiven tyvellä on valkoinen täplä. Korpimetsokoiraat ovat hieman suurempia kuin teerikukot: painavin Suomessa metsästetty yksilö painoi 2,70 kilogrammaa.


title: Korpimetso

text: Naaraspuolista korpimetsoa on vaikea erottaa metso- ja teerinaaraasta pelkän ulkonäön perusteella, ja varma määritys voidaan toisinaan tehdä vain DNA-testien avulla. Tunnistamisen haasteellisuus ja metsästyksen yleinen painottuminen koiraslintuihin aiheuttavat sen, että korpimetsokoiraita tunnetaan paljon enemmän kuin naaraita.


title: Korpimetso

text: Korpimetsokoiraiden soidinääni on möreää ja soinnitonta korinaa tai murinaa, joka ei muistuta metson eikä teeren ääniä.


title: Raja-Jooseppi (ylikulkupaikka)

text: Raja-Jooseppi eli Raja-Jooseppi–Lotta on Inarin kunnassa, aivan Urho Kekkosen kansallispuiston rajan pohjoispuolella Suomen Venäjän vastaisella rajalla sijaitseva kansainvälinen rajanylityspaikka. Se on avoinna päivittäin kello 07-21. Ylityspaikalla on Suomen tullin toimipiste, Lapin rajavartioston ylläpitämä raja-asema ja rajavartioasema. Vuonna 2012 rajanylityspaikalla tehtiin 128 054 matkustajan henkilötarkastusta. Rajanylitysten määrä oli yli kaksinkertaistunut vuodesta 2009.


title: Raja-Jooseppi (ylikulkupaikka)

text: Venäjän puoleinen rajanylityspaikka on nimeltään "Lotta" (usein tieliikenteen rajanylityspaikkaa kuvaavan lyhenteen kanssa muodossa ). Ylityspaikalta on 231 kilometrin matka Murmanskiin.


title: Raja-Jooseppi (ylikulkupaikka)

text: Paikka on saanut nimensä "Jooseppi Sallilasta", joka tunnettiin Raja-Jooseppina. Ylityspaikka kuuluu UK-puisto-Sompio-Kemihaara-Natura 2000 -luonnonsuojelualueeseen. Suomen tulli kirjoittaa nimen muodossa Raja-Jooseppi, mutta Venäjän ja Suomen rajanylityspaikkoja koskeva asetus vuodelta 1994 käyttää muotoa Rajajooseppi.


title: Raja-Jooseppi (ylikulkupaikka)

text: Raja-asema avattiin Suomessa 25. tammikuuta 1967 ja kansainvälinen rajanylityspaikka siitä tuli 4. syyskuuta 1989. Ennen raja-aseman perustamista ylittivät suomalaiset rakentajat rajan rajavaltuutettujen myöntämillä rajanylitysluvilla 1960–1965, jolloin rakennettiin Neuvostoliiton puolelle tieyhteys Ylä-Tuulomaan ja Ylä-Tuuloman voimalaitos.


title: Raja-Jooseppi (ylikulkupaikka)

text: Nykyään Raja-Joosepista aloitetaan usein vaellukset, jotka suuntautuvat Urho Kekkosen kansallispuistoon, ja etenkin Saariselän erämaaosan maastoon.


title: Lost & Found

text: Lost & Found eli ”Lostari” oli Helsingin Punavuoressa sijainnut yökerho. Se mainosti itseään Suomen ainoana heteroystävällisenä homobaarina.


title: Lost & Found

text: Ravintola lopetti toimintansa 9.10.2011 kannattamattomana.


title: Eren Keskin

text: Eren Keskin (s. 24. toukokuuta 1959 Bursa) on Turkin kurdi asianajaja, joka on ajanut ihmisoikeusloukkausten uhrien asioita ja joutunut samalla itsekin vaikeuksiin. Hän on toiminut Turkin ihmisoikeusjärjestön IHD:n (Insan Haklari Dernegi) aktiivisena jäsenenä vuodesta 1986, osan aikaa puheenjohtajana. Keskin on puolustanut muun muassa tunnettua kurdikansanedustajaa Leyla Zanaa. Zana tuomittiin vankeuteen vuonna 1994, koska oli puhunut äidinkieltään kurdia Turkin parlamentissa.


title: Eren Keskin

text: Keskin itse on saanut yli sata syytettä työstään ihmisoikeuksien puolesta, muun muassa siksi, että on puhunut julkisesti kurdikysymyksestä ja kidutuksesta sekä hankkinut julkisuutta aiheille. Suurin osa syytteistä on rauennut. Vuonna 1995 Keskin joutui vankilaan ihmisoikeustyönsä takia. Amnesty International julisti hänet mielipidevangiksi ja järjestön jäsenet ympäri maailmaa vetosivat hänen vapauttamisekseen. Vankilassa kuulemiensa kokemusten perusteella Keskin aloitti vuonna 1997 hankkeen, joka tarjoaa oikeusapua poliisin huostassa seksuaalisen väkivallan kohteeksi joutuneille naisille.


title: Eren Keskin

text: Keskin edusti vuonna 1999 oikeudessa kurdien aseellisen oppositioryhmän PKK:n johtajaa Abdullah Öcalania.


title: Nick Schultz

text: Nicholas Andrew ”Nick” Schultz (s. 25. elokuuta 1982 Strasbourg, Saskatchewan) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa NHL-seura Philadelphia Flyersia.


title: Nick Schultz

text: Ennen ammattilaisuraansa Schultz edusti vuodet 1998–2001 juniorisarja WHL:n Prince Albert Raidersia . Hän pelasi kolmen kauden aikana yhteensä 189 WHL:n runkosarjaottelua, joissa hänelle kertyi 114 tehopistettä (33 maalia ja 81 syöttöpistettä), ja 20 pudotuspeliottelua, joissa hän antoi kymmenen maaliin johtanutta syöttöä.


title: Nick Schultz

text: Schultz oli kahdella jälkimmäisellä WHL-kaudellaan joukkueensa eniten pisteitä tehnyt puolustaja, 1999–2000 44:llä tehopisteellä (11 maalia ja 33 syöttöpistettä), jotka syntyivät 72:ssa ottelussa, ja 2000–2001 47:llä tehopisteellä (17 maalia ja 30 syöttöpistettä), jotka syntyivät 59:ssä ottelussa.


title: Nick Schultz

text: Schultz sai , kun Minnesota Wild varasi hänet numerolla 33 toisella kierroksella. Hän aloitti ammattilaisuransa keväällä 2001, WHL-kauden päätyttyä, Wildin silloisessa farmijoukkueessa Cleveland Lumberjacksissa viimeistä kauttaan toimineessa IHL:ssä. Hän pelasi neljä IHL:n runkosarjaottelua, joissa teki yhden maalin ja antoi yhden maalisyötön, sekä kolme pudotuspeliottelua, joissa antoi yhden maalisyötön. NHL-debyyttinsä hän teki 14. lokakuuta samana vuonna ottelussa, jossa Wild kohtasi Edmonton Oilersin.


title: Nick Schultz

text: Schultz pelasi ensimmäisellä NHL-kaudellaan 52 runkosarjaottelua ja teki kymmenen tehopistettä, neljä maalia ja kuusi syöttöpistettä. Jääaikaa hän keräsi keskimäärin runsaat 16 minuuttia ottelua kohden. NHL-kauden 2001–2002 päätyttyä Wildin osalta, hän pelasi keväällä 2002 14 pudotuspeliottelua Wildin farmijoukkueessa Houston Aerosissa AHL:ssä, ja teki kuusi tehopistettä, maalin ja viisi syöttöpistettä. Ensimmäiset NHL:n pudotuspeliottelunsa hän pelasi kaudella 2002–2003, jolla Wild eteni läntisen konferenssin loppuotteluihin. Hän antoi 18:ssa pudotuspeliottelussa yhden maalisyötön ja sai jääaikaa noin 19 ja puoli minuuttia ottelua kohden, neljänneksi eniten Wild-pelaajista Filip Kuban, Willie Mitchellin ja Andrei Zjuzinin jälkeen.


title: Nick Schultz

text: Schultz oli kaudesta 2005–2006 kauteen 2008–2009 neljästi peräkkäin eniten laukauksia blokannut Wild-pelaaja. Hän on myös toiseksi eniten otteluita Minnesota Wildin historiassa pelannut pelaaja Mikko Koivun jälkeen. Hän ylitti 700:n runkosarjaottelun rajan marraskuussa 2011. Schultz pelasi Wildissa 743 runkosarja- ja 24 pudotuspeliottelua, kunnes hänet kaupattiin helmikuussa 2012 Edmonton Oilersiin vaihdossa Tom Gilbertiin. Maaliskuussa 2014 hänet kaupattiin Columbus Blue Jacketsiin vaihdossa viidennen kierroksen varausvuoroon ja saman vuoden heinäkuussa hän siirtyi yksivuotisella sopimuksella Philadelphia Flyersiin. Philadelphia ja Schultz solmivat kahden vuoden jatkosopimuksen helmikuussa 2015.


title: Nick Schultz

text: Schultz on edustanut Kanadaa kolmissa aikuisten jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa, Tšekissä 2004, Latviassa 2006 ja Venäjällä 2007. Hän pelasi kaikissa yhdeksän ottelua ja oli voittamassa MM-kultaa vuosina 2004 ja 2007.


title: Nick Schultz

text: Schultz pelasi myös kaksissa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa, 2001, jolloin Kanada voitti pronssia, ja 2002, jolloin Kanada voitti hopeaa.


title: Nick Schultz

text: Schultz on naimisissa ja hänellä on vaimonsa Jessican kanssa kolme lasta, poika Jake sekä tyttäret Brooke ja Sydney.


title: J. R. D. Tata

text: Jehangir Ratanji Dadabhoy Tata (29. heinäkuuta 1904 Pariisi, Ranska – 29. marraskuuta 1993 Geneve, Sveitsi) oli intialainen liikemies ja yksi ilmailun uranuurtajista Intian liike-elämässä.


title: J. R. D. Tata

text: J. R. D. Tatan isä oli intialainen parsi-zarathustralainen Ratanji Dadabhoy Tata ja äiti ranskalainen Suzanne Briere. J. R. D. Tatan isä oli intialaisen suurliikemiehen, Jamsetji Tatan, serkku. Tata vietti lapsuutensa Ranskassa ja hänen äidinkielensä oli ranska. Ranskan kansalaisena J. R. D. Tata palveli myös Ranskan muukalaislegioonassa.


title: J. R. D. Tata

text: J.R.D. Tata sai kiinnostuksensa ilmailuun kuuluisalta ranskalaiselta lentäjältä, Louis Blériotilta, joka opetti Tataa lentämään. Tata toi lentotaitonsa Intiaan ja perusti vuonna 1932 Tata Airlinesin, josta tuli vuonna 1946 Air India. Kun yhtiö kansallistettiin vuonna 1953 Tata jatkoi sen johdossa.


title: J. R. D. Tata

text: Tata opiskeli insinööriksi Cambridgen yliopistossa, mutta keskeytti opintonsa ja palasi Intiaan sukuyhtiön tehtäviin. Vuonna 1954 Tata sai Ranskan hallitukselta Kunnialegioonan kunniamitalin.


title: J. R. D. Tata

text: Tata oli yksi Intian teollistumisen alkuunpanijoista. Tatan suku on yksi Intian rikkaimmista ja omistaa yrityksiä niin teräs-, tele-, kemikaali- kuin energia-alallakin. J. R. D. Tata nousi suvun yhtiöryppään, Tata Groupin, johtoon vuonna 1938, vain 34 vuoden iässä. Hän johti konsernia vuoteen 1991 ja koki sen nopean kasvun vuodet.


title: J. R. D. Tata

text: J. R. D. Tata on haudattu Père Lachaisen hautausmaalle, Pariisiin.


title: Rabanus Maurus

text: Rabanus Maurus (noin 780-856) oli saksalainen teologi, benediktiinimunkki ja Mainzin arkkipiispa. Hän kirjoitti 22-osaisen ensyklopedian De rerum naturis eli "Asioiden luonteesta" (tunnetaan myös nimellä De universo) , kommentteja Raamattuun ja esseitä koulutuksesta ja kieliopista. Hän oli yksi karolingien ajan merkittävimmistä opettajista ja kirjoittajista. Hän ystävystyi Lothar I:n kanssa.


title: Rabanus Maurus

text: Rabanus Maurus syntyi aatelisperheeseen Mainzissa, ja opiskeli Toursissa Alkuinin ohjauksessa.


title: Tietojenkäsittelytekniikka

text: Tietojenkäsittelytekniikka () on teknillisissä yliopistoissa käytetty nimitys kokonaisuudesta, johon tietojenkäsittelytieteen piiriin kuuluvien alueiden ohella sisältyy tietojenkäsittelyjärjestelmien toteutustekniikkaan liittyviä aineita kuten tietokonetekniikka, digitaalitekniikka, signaalinkäsittely, tietoliikennetekniikka ja joskus myös eri tekniikan alojen aiheita kuten geoinformatiikka, robotiikka ja automaatiotekniikka.


title: Ilmarinen (1924–1947 toiminut yhtiö)

text: Tapaturmavakuutusosakeyhtiö Ilmarinen perustettiin vuonna 1924 Viipurissa vahinkovakuutusyhtiö Karjalan sisaryhtiöksi. Talvisodan jälkeen yhtiön pääkonttori siirtyi Helsinkiin, jatkosodan alussa takaisin Viipuriin ja jälleen Helsinkiin, kun Viipuri menetettiin toistamiseen vuonna 1944.


title: Ilmarinen (1924–1947 toiminut yhtiö)

text: Vuonna 1947 Ilmarisen pääomistaja Vakuutusosakeyhtiö Pohjola fuusioi Ilmarisen, Karjalan ja palovakuutusyhtiö Imatran uudeksi yhtiöksi, joka nimettiin Imatra-Karjalaksi. Viimeisenä itsenäisenä toimintavuonna 1947 Ilmarisen vakuutusmaksutulot olivat 4 miljoonaa markkaa.


title: Ilmarinen (1924–1947 toiminut yhtiö)

text: Yhtiön toimitusjohtajana oli vuodesta 1925 raumalaissyntyinen Lauri Haaksi (1893–1964). Hänen edeltäjänsä oli lyhyen aikaa Karjalan toimitusjohtaja K. O. Ifström.


title: Ihana Elisa

text: Ihana Elisa ("Elisa di Rivombrosa") on italialainen historiallinen draamasarja. Sarjaa on tehty kaksi tuotantokautta vuosina 2003–2005, minkä lisäksi sille on tehty spin-off-sarja "Ihanan Elisan tytär" vuonna 2007. Elisan tarina perustuu löyhästi englantilaisen Samuel Richardsonin (1689–1761) moraalikysymyksiä käsittelevään romaaniin "Pamela vainottuna" ("Pamela, a Virtue Rewarded").


title: Ihana Elisa

text: "Ihana Elisa" oli Italian suosituin draamasarja vuonna 2004. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV2.


title: Ihana Elisa

text: Kotiinsa palaava nuori kreivi Fabrizio Ristori iskee silmänsä äitinsä kauniiseen palvelijattareen Elisaan. Alempaan säätyyn kuuluva Elisa on kuitenkin ylpeä nuori nainen, joka suojelee arvokkuuttaan ja torjuu Fabrizion lähentelyt. Ympärillä juonittelevat aristokraatit ja entiset rakastajattaret yrittävät viedä kreivin huomion, mutta tämä ei saa ihanaa Elisaa mielestään.


title: Ihana Elisa

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi keskittyy kreivi Fabrizio Ristorin ja palvelijatar Elisa Scalzin rakkaussuhteeseen. Aateliset yrittävät murhata kuninkaan, ja kreivi Ristori yrittää estää tämän suunnitelman toteutumisen.


title: Ihana Elisa

text: Elisa ja Fabrizio ovat viimein saaneet toisensa. Heidän onnensa täyttymystä lisää kauniin pienen tyttären, Agnesen, syntymä. Suurinkaan onni ei aina kestä ikuisesti, ja synkät varjot seuraavat haukkana Elisaa ja Fabriziota.


title: Ihana Elisa

text: Vanha vihollinen Ranieri pääsee vapaaksi. Hän liittoutuu Armand Benacin kanssa, jolle Rivombrosan kartano on velkaantunut.


title: Ihana Elisa

text: Järkyttävä tragedia musertaa Elisan onnen, kun Fabrizio murhataan. Miehensä traagisesti menettävä Elisa jatkaa silti sitkeästi oikeamielistä taisteluaan 1700-luvun aatelisten kovassa maailmassa.


title: Ihana Elisa

text: Ristorien kartano on veloissa ja Elisa matkustaa Napoliin ratkaistakseen kartanon velkaongelmat. Matkalla hän tapaa salaperäiseen merikapteeni Christian Greyn. Napolissa Elisa kohtaa vanhan vihollisensa ja velkaongelmien ratkaiseminen ei olekaan niin yksinkertaista kuin hän kuvitteli.


title: Ihana Elisa

text: Huoli kasvavasta lapsesta on kaikkein lähinnä Elisan sydäntä, mutta kaunis nuori leski jaksaa uskoa myös romantiikkaan ja uudelleen löytyvään onneen.1. jakso. "Esitetty TV2 8.1.2006, 28.5.2006 ja 16.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 2. jakso. "Esitetty TV2 15.1.2006, 4.6.2006 ja 17.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 3. jakso. "Esitetty TV2 22.1.2006, 2.7.2006 ja 18.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 4. jakso. "Esitetty TV2 29.1.2006, 16.7.2006 ja 19.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 5. jakso. "Esitetty TV2 5.2.2006, 23.7.2006 ja 20.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 6. jakso. "Esitetty TV2 12.2.2006, 30.7.2006 ja 23.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 7. jakso. "Esitetty TV2 5.3.2006, 6.8.2006 ja 24.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 8. jakso. "Esitetty TV2 12.3.2006, 13.8.2006 ja 25.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 9. jakso. "Esitetty TV2 19.3.2006, 20.8.2006 ja 26.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 10. jakso. "Esitetty TV2 26.3.2006, 27.8.2006 ja 27.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 11. jakso. "Esitetty TV2 2.4.2006, 3.9.2006 ja 30.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 12. jakso. "Esitetty TV2 9.4.2006, 10.9.2006 ja 31.5.2011."


title: Ihana Elisa

text: 13. jakso. "Esitetty TV2 16.4.2006, 17.9.2006 ja 1.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 14. jakso. "Esitetty TV2 23.4.2006, 24.9.2006 ja 2.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 15. jakso. "Esitetty TV2 30.4.2006, 1.10.2006 ja 3.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 16. jakso. "Esitetty TV2 8.10.2006 ja 6.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 17. jakso. "Esitetty TV2su 15.10.2006, 20.10.2006 ja 7.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 18. jakso. "Esitetty TV2 22.10.2006, 27.10.2006 ja 8.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 19. jakso. "Esitetty TV2 29.10.2006, 3.11.2006 ja 9.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 20. jakso. "Esitetty TV2 5.11.2006, 10.11.2006 ja 10.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 21. jakso. "Esitetty TV2 12.11.2006, 17.11.2006 ja 13.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 22. jakso. "Esitetty TV2 19.11.2006, 24.11.2006 ja 14.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 23. jakso. "Esitetty TV2 26.11.2006, 1.12.2006 ja 15.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 24. jakso. "Esitetty TV2 3.12.2006, 8.12.2006 ja 16.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 25. jakso. "Esitetty TV2 10.12.2006, 15.12.2006 ja 17.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 26. jakso. "Esitetty TV2 17.12.2006¨, 22.12.2006 ja 20.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 1. jakso. "Esitetty TV2 24.12.2006, 7.1.2007 ja 21.6.2011"


title: Ihana Elisa

text: 2. jakso. "Esitetty TV2 7.1.2007 ja 22.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 3. jakso. "Esitetty TV2 14.1.2007 ja 23.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 4. jakso. "Esitetty TV2 21.1.2007 ja 24.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 5. jakso. "Esitetty TV2 28.1.2007 ja 27.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 6. jakso. "Esitetty TV2 4.2.2007 ja 28.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 7. jakso. "Esitetty TV2 11.2.2007 ja 29.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 8. jakso. "Esitetty TV2 18.2.2007 ja 30.6.2011."


title: Ihana Elisa

text: 9. jakso. "Esitetty TV2 25.2.2007 ja 1.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 10. jakso. "Esitetty TV2 4.3.2007 ja 4.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 11. jakso. "Esitetty TV2 11.3.2007 ja 5.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 12. jakso. "Esitetty TV2 18.3.2007 ja 6.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 13. jakso. "Esitetty TV2 25.3.2007 ja 7.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 14. jakso. "Esitetty TV2 8.1.2006, 28.5.2006 ja 8.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 15. jakso. "Esitetty TV2 8.4.2007 ja 11.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 16. jakso. "Esitetty TV2 15.4.2007 ja 12.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 17. jakso. "Esitetty TV2 22.4.2007 ja 13.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 18. jakso. "Esitetty TV2 29.4.2007 ja 14.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 19. jakso. "Esitetty TV2 6.5.2007 ja 15.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 20. jakso. "Esitetty TV2 13.5.2007 ja 18.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 21. jakso. "Esitetty TV2 20.5.2007 ja 19.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 22. jakso. "Esitetty TV2 27.5.2007 ja 20.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 23. jakso. "Esitetty TV2 3.6.2007 ja 21.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 24. jakso. "Esitetty TV2 10.6.2007 ja 22.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 25. jakso. "Esitetty TV2 17.6.2007 ja 25.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: 26. jakso. "Esitetty TV2 24.6.2007 ja 26.7.2011."


title: Ihana Elisa

text: Sarjan pääparia esittävät näyttelijät, Vittoria Puccini ja Alessandro Preziosi, rakastuivat kuvauksissa ja saivat 16. huhtikuuta vuonna 2006 tyttären, Elenan.


title: Manne Siegbahn

text: Karl Manne Georg Siegbahn (3. joulukuuta 1886 – 26. syyskuuta 1978) oli ruotsalainen fyysikko, joka sai Nobelin fysiikanpalkinnon 1924 löydöistään röntgenspektroskopian alalta.


title: Manne Siegbahn

text: Siegbahn väitteli tohtoriksi Lundin yliopistosta vuonna 1911. Väitöskirjan otsikko oli "Magnetische Feldmessungen" (magneettikenttämittauksia). Opintojensa aikana hän toimi professori Johannes Rydbergin assistenttina. Vuodesta 1912 vuoteen 1937 Siegbahn kehitti uusia menetelmiä ja laitteita röntgenspektroskopiamittauksiin, mistä hänet myöhemmin Nobelin palkinnolla palkittiin. Vuonna 1920 Rydbergin kuoltua hän sai professorin viran ensin Lundin yliopistosta, sittemmin vuonna 1923 Uppsalan yliopistosta, ja vuonna 1937 Ruotsin kuninkaallisesta tiedeakatemiasta.


title: Manne Siegbahn

text: Siegbahn meni naimisiin Karin Högbomin kanssa 1914 ja he saivat kaksi poikaa. Toinen pojista, Kai Manne Börje Siegbahn, jakoi vuonna 1981 Nobelin fysiikanpalkinnon Nicolaas Bloembergenin ja Arthur Leonard Schawlowin kanssa.


title: Parannus

text: Parannus on kristillisessä terminologiassa yksilön ja Jumalan toimintaa, joka kuuluu osana yksilön muuttumiseen Jumalalle otolliseksi. Parannuksen ja uskon suhde kuuluu olennaisena osana vanhurskauttamisoppiin. Vaikka kristittyjen kesken vallitsee varsin suuri yksimielisyys siitä, että Jeesus Kristus vapahtaa syntisen ihmisen, eri kirkkokunnilla on hyvinkin erilaiset näkemykset yksilön pelastumisen mekanismista.


title: Parannus

text: Luterilaisessa teologiassa parannus on uskon aikaan saama ilmiö, jossa yksilö luopuu Pyhän Hengen johdattamana synnillisestä elämästä ja tekee lähimmäisilleen rakkauden tekoja. Parannusta edeltää usein Jumalan lain tuntemuksen aiheuttama kauhu, josta usko Jeesuksen sovitustyöhön vapauttaa. Luterilaisessa teologiassa jo pelkkä usko on riittävä ehto pelastumiselle, mutta se aiheuttaa pelastuneessa mielenmuutoksen, joka näkyy hyvänä elämänä. Koska yksilö on kuitenkin altis pahaan läpi elämänsä, parannus jää väistämättä epätäydelliseksi. Tämä ei kuitenkaan haittaa, sillä Jeesuksen sovitustyö tekee yksilöstä Jumalan edessä täydellisen.


title: Parannus

text: Parannuksen teko on kääntymystä sovittajamme Jeesuksen Kristuksen puoleen synnissä, jossa olemme itse voimattomia peseytymään puhtaaksi, muutoin kuin Herramme Jeesuksen Kristuksen Sovintoveren kautta. Siis myöntäminen siihen, että me emme voi itse pelastua Puhtauteen Kristuksen kaltaisuudessa omien toiveidemme kautta, vaan tarvitsemme syntiuhriksemme täysin puhtaan, eli Jumalan itsensä Pojan Sovituksen omaksi sovitukseksemme Luojamme kasvojen edessä. "Sillä mikään epäpyhä ei kestä Herramme Kirkkauden edessä".


title: Sucre (osavaltio)

text: Estado Sucre on yksi 23:sta osavaltiosta, joihin Venezuela on jaettu. Osavaltion pääkaupunki on Cumaná. Sucren pinta-ala on 11 800 km² ja asukkaita oli vuoden 2011 laskennassa noin 896 000.


title: Sucre (osavaltio)

text: Sucre muodostuu 15 kunnasta (), jotka ovat (kunnan hallinnollinen keskus suluissa):


title: Päivän Lööppi

text: Päivän Lööppi oli Mattiesko Hytösen juontama, päivittäinen ajankohtaisohjelma Nelosella vuosina 1997-1998. Ohjelmassa Hytönen haastatteli kulloisenkin päivän lööppiin liittyvää julkkista. Myöhemmin ohjelman nimi muutettiin ja nimeksi tuli tuolloin "Päivän Hytönen".


title: Peter Lindgren

text: Peter Sven Malcolm Lindgren (s. 6. marraskuuta 1973) on ruotsalainen muusikko, kitaristi. Parhaiten hänet tunnetaan ruotsalaisen progressiivisen metalliyhtye Opethin toisena kitaristina, jonka tehtävistä hän erosi toukokuussa 2007.


title: Peter Lindgren

text: Lindgren käyttää soittaessaan PRS:n ja Gibsonin kitaroita, Laneyn vahvistimia sekä BOSSin efektipedaaleita.


title: Peter Lindgren

text: Lindgren liittyi Opethiin vuonna 1991. Vaikka hänen pääinstrumenttinsa oli kitara, hän liittyi yhtyeeseen keikkabasistiksi. Samana vuonna Lindgren sai kuitenkin Opethissa pysyvän aseman, kun silloinen kitaristi Kim Pettersson jätti yhtyeen ja Lindgren saattoi siirtyä omaan kitaristin rooliinsa. Lindgren on ollut myös mukana yhtyeen kappaleiden tekemisessä, vaikka pääpaino säveltämisessä onkin laulaja-kitaristi Mikael Åkerfeldtillä. Lindgren on soittanut Opethin jokaisella studioalbumilla vuoteen 2005 asti.


title: Peter Lindgren

text: Opethin kitaristina Lindgren soitti yhdessä laulaja-kitaristi Åkerfeldtin kanssa kitarasoolot. Lindgren ja Åkerfeldt soittivat sooloja kappaleissaan jokseenkin yhtä paljon ja sen mukaan, kummalle tietyn kappaleen soolo milloinkin sopi.


title: Peter Lindgren

text: Opeth


title: Liana Kaarina Leskinen

text: Liana Kaarina Ohayon (o.s. Leskinen; s. 16. toukokuuta 1937 Helsinki) on suomalainen elokuvanäyttelijä. Hän aloitti lausujana ja tragediennena, mutta tuli tunnetuksi näyteltyään 1960-luvulla useissa Suomen Filmiteollisuuden (SF) elokuvissa. Hänen esittämänsä naishahmot olivat useimmiten kevytkenkäisiä, langenneita viettelijättäriä.


title: Liana Kaarina Leskinen

text: Liana Kaarinasta tuli elokuviensa myötä 1960-luvulla seksipommi, valkokankaan kohukaunotar, vamppi ja viettelijätär. Hänen tunnetuin vamppiroolinsa oli menestyselokuvassa "Kuu on vaarallinen", joka oli hänen läpimurtonsa filmitähtenä. Hänen lapsuudenidolinsa oli näyttelijä Tauno Palo. Hän teki myös laulukeikkoja.


title: Liana Kaarina Leskinen

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Liana Kaarina oli Perussuomalaisten ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä, mutta ei tullut valituksi.


title: Liana Kaarina Leskinen

text: Liana Kaarinalla on rooli musiikkielokuvassa "Kalevala: Tuohitorvi soi!". Elokuvaa on tarkoitus viedä eri maiden Suomi-kouluihin ja amerikkalaisille Kalevala-harrastusryhmille.


title: Liana Kaarina Leskinen

text: Liana Kaarina on ollut naimisissa kolme kertaa: jääkiekkoilija Hannu Kyllästisen kanssa vuosina 1961–1965, Teini Salokankaan kanssa vuosina 1965–1967 ja Elias Ohayonin kanssa vuosina 1969–1977, joista viimeksi mainitun kanssa hänellä on kaksi tytärtä. Hänellä on myös neljä lastenlasta. Liana Kaarinan serkku on pianotaiteilija Hilpi Leino-Kantola.


title: Liana Kaarina Leskinen

text: Liana Kaarina asui vuosina 1969–1994 ulkomailla: Marokossa, Pariisissa ja Jerusalemissa. Hän on julkaissut kaunokirjallisuutta (runokokoelman ja kaksi romaania) sekä omaelämäkerran.


title: Liana Kaarina Leskinen

text: Haastatteluissa ja omaelämäkertakirjassaan Liana on kertonut sairastaneensa bulimiaa ja alkoholismia. Hän pääsi eroon bulimiastaan raskauksiensa jälkeen ja alkoholismistaan jo ennen muuttoaan ulkomaille 1969. Hän puhui ulkomailla asuessaan avoimesti alkoholiongelmastaan ja auttoi myös muita samassa tilanteessa olevia.


title: Mikael Källman

text: Paul Mikael Källman (s. 12. helmikuuta 1964 Karjaa) on entinen suomalainen käsipalloilija. Hän on lajin kaikkien aikojen menestynein suomalaispelaaja.


title: Mikael Källman

text: Källman on valittu Suomen parhaaksi käsipallonpelaajaksi 14 kertaa: 1985–1996 (12 kertaa peräkkäin) sekä 2000 ja 2002.


title: Mikael Källman

text:
Källman aloitti käsipallon pelaamisen 12-vuotiaana Karjaan BK-46:ssä vuonna 1976 ja pelasi seuran edustusjoukkueessa 1980–1987.
Seuraavana vuonna hän siirtyi ammattilaiseksi Saksan Bundesligan SG Wallau-Massenheimiin. Wallau-Massenheimissä hänet valittiin parhaaksi ulkomaalaiseksi pelaajaksi neljä kautta ja yleisö valitsi hänet Bundesligan parhaimmaksi pelaajaksi 1992. Hän voitti Saksan mestaruuden kaksi kertaa, Saksan cupin kaksi kertaa, Saksan supercupin kerran ja EHF-cupin kerran.
Yhdeksän vuoden jälkeen Källman palasi Suomeen ja pelasi Ekenäs IF:ssä yhden kauden. Tämän jälkeen Källman siirtyi taas Saksaan, TUSEM Esseniin missä hän pelasi kaksi vuotta. Uran päätteeksi Källman pelasi BK-46:ssa 1997–2003. Yhteensä Källman teki SM-sarjassa 2560 maalia.


title: Mikael Källman

text: Suomen maajoukkueessa Mikael Källman pelasi 117 A-maaottelua ja teki niissä yhteensä 768 maalia. Ensimmäisen A-maaottelunsa Källman pelasi 7. helmikuuta 1982 Belgiaa vastaan. Hän teki ottelussa viisi maalia. Sadannen A-maaottelunsa hän pelasi 6. marraskuuta 1994 Riihimäellä Ruotsia vastaan. Viimeisen A-maaottelunsa Källman pelasi 6. huhtikuuta 1997 Sveitsiä vastaan.


title: Mikael Källman

text: Mikael Källman valmensi Karjaan BK-46:tta kaudesta 2001–2002 kauteen 2007–2008. Ensimmäiset kaudet hän toimi pelaajana-valmentajana, mutta vuonna 2003 hän lopetti pelaajauransa ja ura jatkui ainoastaan valmentajana. Hän johti BK:n kolmeen Suomen mestaruuteen, joista kaksi ensimmäistä tuli pelaaja-valmentajana.


title: Mikael Källman

text: Källman siirtyi kaudelle 2008–2009 valmentamaan Kauniaisten HC Westiä, joka heti ensimmäisellä valmennuskaudella voitti käsipallon miesten Suomen cupin.


title: Mikael Källman

text: Kesäkuussa 2009 Källman valittiin kaksivuotisella sopimuksella Suomen miesten käsipallomaajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Mikael Källman

text: Kaudella 2009-2010 loukkaantumisista läpi kauden kärsinyt West saavutti Källmanin johdolla toistamiseen hopeaa. Suoritus tiesi Källmanille kauden päätteeksi vuoden valmentajan titteliä.


title: Mikael Källman

text: HC West voitti seurahistoriansa ensimmäisen Suomen mestaruuden kaudella 2010-2011. Mestaruus on Källmanille kaikkiaan uran 11. ja valmentajana toinen ja tiesi toisena vuotena peräkkäin vuoden valmentajan titteliä.


title: Mikael Källman

text: Källman solmi keväällä 2015 kolmen vuoden valmennussopimuksen Atlas Vantaan kanssa, mutta se purettiin jo elokuussa 2016.


title: Mikael Källman

text: Mikael Källman asuu Tammisaaressa ja työskentelee poliisina. Hänellä on neljä lasta. Hänen poikansa Benjamin Källman on jalkapalloilija.


Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiö (Hoas) on vuonna 1969 perustettu säätiö, joka vuokraa asuntoja Helsingin, Vantaan, Espoon ja Kauniaisten alueella toimivien peruskoulun jälkeisten oppilaitosten päätoimisille tutkinto-opiskelijoille.


title: Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiö

text: Hoasilla on asuinhuoneistoja noin 9 800, joista suurin osa sijaitsee Helsingissä ja runsas neljännes Espoossa. Vuokrattavia asuntotyyppejä ovat soluasunnot, perheasunnot, kaveriasunnot, yksiöt ja pienkaksiot. Asukkaita Hoasilla on noin 18 500. Säätiöllä on toimitilat Helsingin Kampissa.


text: Säätiön hallituksen puheenjohtaja on Mikko Myllys ja säätiön toimitusjohtaja Matti Tarhio.


Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piiri on Perussuomalaisten Vaasan vaalipiirin eteläisessä osassa toimiva piirijärjestö. Piirin toimisto sijaitsee Seinäjoella. Vaalipiirin pohjoisosassa toimii Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri. Piirin puheenjohtajana toimii vuoden 2011 loppuun saakka Jarkko Leiniö. Vuoden 2012 alusta lähtien puheenjohtajana on ex. kansanedustaja Raimo Vistbacka. Piirisihteerinä toimii Anneli Manninen ja Taloudenhoitajana Juha Poutanen.


title: Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piiri

text: Vaasan vaalipiiristä valittiin eduskuntaan 2007 alajärveläinen Raimo Vistbacka. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Vaasan vaalipiiristä valittiin eduskuntaan Vimpelistä Reijo Hongisto, Kurikasta Vesa-Matti Saarakkala, sekä Vaasasta Maria Tolppanen


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärvi (tunnettu myös nimellä Säkylän Pyhäjärvi) on Suomen 29. suurin järvi, joka sijaitsee Säkylän, Euran ja Pöytyän kunnissa. Se on kokonaan yhtä suurta järvenselkää, koska siinä on hyvin vähän saaria ja ne ovat pieniä ja sijaitsevat enimmäkseen lähellä rantaa Säkylän ja Kauttuan edustalla. Tämä antaa järvelle suuremman järven tai jopa hiukan merimäisen luonteen. Järven ekologia on herkkä häiriöille ja siksi sen tilaa seurataan tarkasti. Pyhäjärvi onkin Euroopan tutkituimpia järviä. Pyhäjärvi on merkittävä virkistyskohde ja toisaalta myös tärkeä raakavesilähde lähialueen teollisuudelle ja kunnille. Vuonna 2011 se valittiin sekä Varsinais-Suomen että Satakunnan maakuntajärveksi.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärven pituus on noin 25 km ja sen suurin leveys noin 9 km. Järven pinta-ala 155 km², mutta sen tilavuus on vain 0,85 km³. Tämä johtuu järven pienestä keskisyvyydestä 5,5 metriä. Järven pohja on melko tasainen johtuen mannerjäätiköstä, joka kulutti hiekkakiveä liikuessaan kaakkoon. Hiekkakiven pehmeys selittää tasaisen kulumisen lukuun ottamatta länsirannan suuntaista Mannilan edessä olevaa 26-metristä syvännettä, jonka aiheuttaja on täyttymätön kallioruhje. Ruhje alkaa Yläneenjoen keskivaiheelta ja jatkuu järven pohjassa Mestilän kohdalle asti.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Järvi kuuluu pohjoisessa ja luoteessa Euraan, lännessä ja kaakossa Säkylään ja etelässä Pöytyään. Aiemmin järven eteläpää kuului Yläneen kuntaan, joka vuoden 2009 alusta liitettiin Pöytyään. Se, että Säkylälle on perinteisesti kuulunut maata kahta puolen järveä mukaan lukien järven suurimmat saaret, selittää lisämääreen "Säkylän Pyhäjärvi". Kauttua ja Säkylän keskustat sijaitsevat vaikutusetäisyydellä järven rannasta.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Järven valuma-alue on järven kokoon nähden pieni. Pohjoisessa ja koillisessa valuma-alueesta kilpailee Köyliönjärvi. Kauttuan mäet ja Säkylän kylän keskeltä kulkeva kapea "Kuivalahti-Säkylän hiekkaharju" jakaa vedet aivan Pyhäjärven rannan tuntumassa. Idässä Pyhäjoki kerää vedet "Säkylänharjulta" ja "Virttaankankaalta". Etelässä Yläneenjoki hakee vedet "Oripäänkankaalta" ja Yläneen peltotasongolta. Lännessä järvi rajoittuu kallioselänteeseen, joka loivenee länteenpäin rannasta ja jakaa vedet täälläkin rannan tuntumassa. Järvi mukaan lukien koko valuma-alueen pinta-ala on 616 neliökilometriä.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärven laskujoki on Eurajoki, joka alkaa Euran Kauttualta ja laskee mereen Eurajoen kunnassa. Järveen vastaavasti laskee kaksi suurempaa jokea. Yläneenjoki, jonka valuma-alue on 233 km² ja Pyhäjoki, jonka valuma-alue on 77 km². Pieni "Luhtoja" laskee vetensä Mannilanlahteen Euran puoleisella länsirannalla.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärven rannat ovat tyypiltään hiekka-, turve-, moreeni- tai kalliorantoja. Moreenirantoja, joita on eniten itärannoilla, on 71 % rantaviivasta ja kivisinä ne ovat vakaita eivätkä ole eroosiolle alttiita. Kalliorantoja on 9 % ja ne sijaitsevat pääasiassa länsirannoilla. Eroosioherkkiä turverantoja tavataan muun muassa etelärannoilla "Pehkurannassa", "Harolanlahdella", "Luvalahdella" ja "Alhonkulmalla" ja niitä on 6 %. Lahdenpoukamissa on kasautumishiekkarantoja, jossa aallokko tuo hiekkaa suojaisiin kohtiin. Seudun harjut luovat luontaiset olosuhteet pysyvien hiekkarantojen syntyyn järven itärannoilla. Ne muodostavatkin 14 % rantaviivasta.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Järvi on vähäsaarinen pinta-alaansa nähden. Saaria on 99 ja niiden yhteispinta-ala 51,4 ha ja niillä on rantaviivaa yhteensä 23,3 km. Saarista 88 on pinta-alaltaan yli 100 m² ja alle 1 ha kun taas suurimmat 11 saarta ovat alle 1 km². Säkylän matalikolla on suurimmat saaret. Suurin saari on "Iissalo", joka sijaitsee 1 km:n päässä Pihlavasta Säkylän keskustan edustalla. Iissalon lähistöllä on vielä 7 muuta pienempää saarta. Toiseksi suurin suurin saari on "Emäkari", joka sijaitsee keskellä järveä 2,5 km:n päässä Pyhäjoelta neljän muun pikkusaaren kanssa. Eurasta löytyy Mestilästä "Lahnasaari" eli "Lahnassaari", joka on 400 metrin päässä rannasta. Kauttualla järven pohjoispäässä ovat "Himmi", "Kalasaari" ja "Isoluoto". Erikoisuutena on mainittava "Hiittenkari", joka on puolen kilometrin pituinen niemen nokka, jonka leveys on keskimäärin 10-30 metriä. Se on syntynyt jääkaudella, kun jäätikköjoki kasasi tunnelissa hiekka- ja sora-ainekset harjuksi.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Ainoan laskujoen Eurajoen pieni virtaama, joka on noin 4,35 m³ (keskiarvo vuosien 1938–1978 havainnoista), selittyy Pyhäjärven pienestä valuma-alueesta. Järven säännöstelyehdoissa määrätään vedenpinnan korkeudeksi keskimäärin 44,9 metriä merenpinnan yläpuolella (N60) ja säännöstelyn alarajaksi 44,65 metriä ja ylärajaksi 45,23 metriä merenpinnan yläpuolella. Kun vettä on keväällä paljon, nousee Pyhäjärven pinta joskus 20 cm yli säännöstelyn ylärajan ja pysyy siellä kuukauden tai kaksi. Alimmillaan vesi on Pyhäjärvessä syksyllä lokakuussa.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Säännöstelyn päätavoitteet ovat nykyään vesivoiman tuotanto ja vedenhankinnan turvaaminen. Näin ei aina ole ollut. 1700-luvulta asti on Suomessa kuivattu järviä ja soita lisämaan hankkimiseski viljelykäyttöön. Pyhäjärvellä käytiin kiistaa jo 1820-luvulla samasta asiasta ja 30.11.1851 määräsi Hovioikeus perkaamaan Kauttuan koskesta kivet, jotta järvenpinta laskisi. Tehtävää suorittamaan perustettiin Pyhäjärven laskuyhtiö. Siihen kuuluivat kyliä Eurasta, Säkylästä, Yläneeltä ja Honkilahdelta. Koskenperkuun seurauksena veden kulku helpottui huomattavasti ja Pyhäjärven pinta aleni enemmän kuin oli määrätty eli noin 1,8 metriä. Tämän voi havaita loivilla rannoilla, jossa vajaan kahden metrin korkeudella rannasta näkyy kasvillisuuden seasta entisiä rantakivikoita. Vedenpinnan tason alentaminen on vaikuttanut suuresti Säkylän puoleisen matalikon ekosysteemiin. Järvenlaskun hyödyt jaettiin kylittäin. Geologi Aarne Laitakari pohti alustavasti koko järven kuivattamista viljelysmaaksi Teknillisessä Aikakauslehdessä vuonna 1925 julkaisemassaan artikkelissa.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärvi on suomalaiseksi suurjärveksi erikoisen muotoinen, sillä se on lähes kokonaan yhtä saaretonta avointa selkää. Kyseessä onkin yksi Suomen suurimmista yhtäjaksoisista selkävesistä. Tuuli pääsee liikuttamaan ja sekoittamaan vettä melko vapaasti. Vaikka järveen tuleva ravinnekuormitus on ollut vuosikymmeniä voimakasta ja rehevöityminen on viime vuosikymmeninä kiihtynyt, on Pyhäjärven veden laatu ollut 2000-luvulla hyvä.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Levän ja planktonin liikakasvu on sameuttanut vettä ja näkösyvyys on 2000-luvulla ollut keskimäärin 2,7 metriä. Avovesikaudella fosforipitoisuuden keskiarvo on 1990-luvulla ollut 18,8 μg/l ja 2000-luvulla 19,4 μg/l. Typpipitoisuus sen sijaan on laskenut vastaavasti arvosta 475 μg/l arvoon 462 μg/l. Näiden arvojen vuosittaiset vaihtelut riippuvat suuresti sademäärien vaihteluista.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Tilanteen turvaamiseksi käynnissä on laaja suojeluprojekti. Keskeisimpinä toimina projektissa ovat valuma-alueella tehtävät kunnostustoimet. Ravinteiden kulkeutumista järveen vähennetään rakentamalla ojiin kosteikkoja, laskeutusaltaita, kenttä- ja ojasuodattimia sekä suojavyöhykkeitä. Järvessä olevaa ravinnekuormaa kevennetään hoitokalastuksella, jolla poistetaan fosforia arviolta 2 μg/l.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärvi on kasvillisuutensa puolesta ruokojärvi, koska valtalajina on järviruoko. Pyhäjärven kasvillisuutta on kartoitettu kesällä 1966, ilmavalokuvin vuonna 1978 ja maastotutkimuksin kesällä 1997. Tutkimuksen pääanti oli havainto siitä, että järviruoko väheni tutkimusaikana 65 %. Samoin tekivät kortteet, mutta sarat ja osmankäämit säilyttivät leviämisalansa. Sen sijaan kelluslehtiset, kuten varsinkin ulpukka, kasvattivat alaansa noin 50 %. Vesirutto on levinnyt pohjoisrannoilta muuallekin järvelle.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Vuoden 1997 selvityksen mukaan ranta- ja vesikasvusto kertoo järven monin paikoin rehevöityneen. Eniten rehevöityneet rannat sijaitsevat Säkylän kalasatamassa, Vähäkylänlahdella, Harolanlahdella, Pähkinistön ja Hauttaanlahden alueella, Eurajoen Luusuassa ja Luvalahdella.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärven pesimälinnusto on monipuolinen. Runsaimmat vesilintulajit olivat vuoden 1983 laskennoissa telkkä (216 paria), silkkiuikku (128), sinisorsa (112), tukkasotka (99) ja tukkakoskelo (65). Muista pesimälajeista runsain oli naurulokki (850 paria). Vuoden 1992 laskennoissa runsaimmat lajit olivat telkkä (360 paria), silkkiuikku (runsastui), sinisorsa (taantunut), tukkasotka (runsastui) ja tukkakoskelo (runsastui). Muista pesimälajeista runsain oli naurulokki (850 paria), joka on runsastunut (samoin myös kala- ja harmaalokit ja tiirat).


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Elinpiiriään Pyhäjärvelle ovat laajentaneet kyhmyjoutsen, meriharakka ja kanadanhanhi. Säännöllisinä kävijöinä ovat laulujoutsen, uivelo, merihanhi ja merikotka. Kalastajat näkevät säännöllisesti sääksen syöksyt kalojen kimppuun.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Järvi on tunnettu kalaisuudestaan. Runsas tuottavuus on mahdollistanut alueellisen ammattikalastuksen jatkumisen elinkeinona yli 100 vuotta. Taloudellisesti merkittävimpinä lajeja ovat ahven, muikku, siika, hauki ja made. Virkistyskalastuksen kohteina ovat pääsääntöisesti hauki, ahven, siika ja järvitaimen. Kalastoon kuuluvat lisäksi seuraavat lajit: kiiski, särki, kuore, salakka, lahna, suutari, ankerias, kivisimppu ja ruutana.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärvelle luontaisia kalalajeja ovat olleet kiiski, ahven, särki, kuore, hauki, lahna, salakka, made ja kivisimppu. Muut kalalajit ovat istukkaita. Vuosina 1908−09 istutettiin ensimmäiset siiat. Myöhemmin istutuksia jatkettiin eri siian roduilla. Vuodesta 1946 on istutuksissa käytetty pääasiassa Pyhäjärven omaa siikakantaa. Muikun istutukset aloitettiin 1925, mutta vasta vuosien 1948−1952 aikana tehdyt istutukset johtivat pysyvän kannan muodostumiseen. Istutuksilla on yritetty monipuolistaa lajistoa ja esimerkiksi kuhaa on istutettu 100 vuoden aikana useita kertoja, ankeriasta kolmasti, järvitaimenta, harjusta, puronieriää, kirjolohta ja suutaria vaihtelevasti. Neljä viimeksi mainittua lajia eivät ole istutuksista huolimatta yleistyneet. Myös haukea istutetaan säännöllisesti, vaikka se lisääntyy järvessä luontaisesti.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Venäjältä Suomeen levinnyt rapurutto tuhosi Pyhäjärven luontaisen rapukannan 1906. Kanta elpyi tämän jälkeen kahdesti, mutta jäi lopultakin vähäiseksi. Uutta rutolle vastustuskykyisempää täplärapua alettiin istuttaa 1980-luvulla. Istutus on onnistunut ja järveen saatiin runsas täplärapukanta.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Tutkimukset, jotka tehtiin koekalastuksella 2000-luvun alussa, kertoivat, että kiiski, ahven, salakka ja särki ovat kolme yleisintä lajia sekä lukumäärällisesti että biomassaltaan. Näiden yhteinen osuus kaloista on 90 %. Koekalastus ei pysty arvioimaan oikein hauen, muikun ja kuoreen määriä. Niiden osuus lienee paljon suurempi kuin 10 %.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Järven rehevöityminen on lisännyt lintukantaa erityisesti rehevissä lahdissa, mutta järvellä elää myös aavojen vesien lajistoa. Valtio ja kunnat ovat olleet passiivisia rauhoitusalueiden perustamisessa. Eräät yksityiset tahot sen sijaan ovat rauhoittaneet Laankallion saaren Euran Sieravuoressa ja saaret Iissalo, Emäkari ja Mustanmetsänkari Säkylässä.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Tilanne kuitenkin muuttuu Eurassa Kauttuanlahden ja Harolan suunnassa. Asemakaavaan merkittyä suojelualuetta, joka käsittää Luvalahden pohjoispuoliskon, Uusiluodon, vesialueet Kalasaareen asti ja Lohiluoman, ollaan laajentamassa Harolan alueella (katso karttaa:). Tällöin koko Pyhäjärven pohjoisosa yhdessä läntisten rantametsien kanssa muodostaisi ehjän kokonaisuuden.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Ammattikalastus elätti 1900-luvun alussa enemmän kalastajia kuin nykyään. Venäjänkaupan vilkastuttua rautatien rakentamisen myötä Kauttualle kalastettiin muutama vuosi kuoretta hyvin ahkeraan. Parhaimmillaan 10 nuottakuntaa kalasti vain kuoretta samoja määriä mitä nykyään pelkästään hoitokalastetaan Pyhäjärveä. Kuore kuitenkin loppui ja kalastus siirtyi särkeen.