title: John Locke (Lost)

text: John Locke syntyi 30. toukokuuta 1956 kun tuntematon henkilö törmäsi Johnin äitiin Emilyyn, aiheuttaen Johnin ennenaikaisen syntymisen. John selvisi lapsuutensa aikana lukuisista sairauksista, mitä lääkärit pitivät ihmeenä. Johnin isoäidin keskustellessa lääkärien kanssa Richard Alpert tarkkaili Johnia. John joutui sijaiskotiin, koska Emily ei voinut nuoren ikänsä takia kasvattaa häntä.


title: John Locke (Lost)

text: Richard vieraili viisivuotiaan Johnin luona ja kertoi tämän sijaisäidille tarjoavansa Johnille paikkaa erikoiskoulussaan. Richard yllättyi Johnin piirroksesta, jossa musta pyörteilevä olento hyökkää tikku-ukon kimppuun. Richard antoi Johnille valittavaksi esineitä ja käski Johnin valita niistä ne, jotka hän uskoi aiemmin omistaneensa. John valitsi kompassin ja puukon, mistä Richard pettyi ja lähti sanoen ettei John ollut vielä valmis hänen kouluunsa.


title: John Locke (Lost)

text: Varttuessaan Johnin sisarpuoli Jeannie katkaisi niskansa pudotessaan. Myöhemmin John liittyi partioon, missä hän oppi tunnistamaan lintuja ja sitomaan solmuja. Vuonna 1972 Richard vieraili uudestaan Johnin luona tämän koulussa, tarjoten työtä Mittelosin Biotieteessä, mistä John kieltäytyi sanoen urheilun olevan parempaa kuin tiede. Johnin opettajan sanottua, ettei John pysty tekemään moista, John vastasi kuuluisan lauseensa ”Älä sano minulle mitä en voi tehdä!”


title: John Locke (Lost)

text: Aiemmin elämässään John uskoi olevansa adoptoitu. Hän oli töissä paikallisessa tavaratalossa, kunnes eräänä päivänä tapasi biologisen äitinsä Emilyn, joka väitti Johnin syntyneen neitseestä. John alkoi tutkia asiaa ja etsi käsiinsä hänet lapsena hylänneen isänsä henkilötiedot. Hänen isänsä Anthony näytti ilahtuvan poikansa jälleennäkemisestä. Johnin ja hänen isänsä vietettyä aikaa toistensa seurassa kävi ilmi, että Anthonyllä on munuaisvika. John tarjoutui luovuttamaan isälleen toisen munuaisensa, mutta leikkauksen jälkeen tämä hylkäsi poikansa jälleen. Suruissaan John tajusi isänsä käyttäneen häntä hyväkseen saadakseen pojaltaan siirtomunuaisen.


title: John Locke (Lost)

text: Locke ei koskaan toipunut asiasta täydellisesti. Parin vuoden päästä, tavattuaan naisystävänsä Helenin, Johnin muistikuvat isästään eivät vieläkään olleet hälvenneet, vaan hän ajoi joka yö isänsä talolle kuin odottaen jotakin. Anthonyn takia Helen ei lopulta suostunut avioliittoon Locken kanssa.


title: John Locke (Lost)

text: Locke liittyi marihuanaa kasvattavaan yhteisöön tuntemattomasta syystä. Siellä häntä kohdeltiin hyvin ja eräänä päivänä Locke ottaa kyytiinsä Eddie-nimisen lifarin ja tuo hänet maatilalleen, mutta pojalle ei koskaan kerrota mitä tilan kasvihuoneessa todella tapahtuu. Kuusi viikkoa myöhemmin yhteisön johtajat, Mike ja Jan saavat selville Eddien olevan soluttautunut poliisi, jolloin Locke lupaa huolehtia hänestä. Locke uhkaa Eddietä aseella, mutta Eddie tietää, ettei Locke uskalla ampua vaan lähtee kävelemään Locken yhä osoittaessa häntä aseella. John yrittää ampua, mutta ei pystykään.


title: John Locke (Lost)

text: Myöhemmin hän ajautui vaikeuksiin isänsä kanssa, ja tämä yritti tappaa Johnin heittämällä hänet kerrostalon kahdeksannesta kerroksesta alas. John ei kuitenkaan kuollut, vaan halvaantui ja joutui pyörätuoliin. Tilastaan huolimatta hän pystyi jatkamaan työtään laatikkotehtaalla, ja jopa varasi itselleen vaellusmatkan Australiaan. Matkan järjestäjät eivät kuitenkaan voineet päästää liikkumiskyvyttömiä vaaralliselle patikkaretkelle, vaan antoivat Lockelle paluulipun Yhdysvaltoihin. Matkalla kone teki pakkolaskun autiolle saarelle, ja turman jälkeen John huomasi itsensä taas liikuntakykyiseksi.


title: John Locke (Lost)

text: Locke esitellään aluksi mystisenä hahmona, joka tutustuu Waltiin ja joka pitää backgammonin pelaamisesta. Pian hän esittelee valtavan veitsikokoelmansa ja kokoaa ryhmän metsästysretkelle. Michael loukkaantuu ja Kate lähtee auttamaan hänet leiriin, ja Locke lähtee metsästämään villisikaa yksin. Metsästäessä hän kuitenkin kohtaa hirviön, mutta salaisuudeksi jää, kuinka hän selviytyi, ja myöhemmin hän palaa leiriin villisian kanssa.


title: John Locke (Lost)

text: Locke lähtee Jackin kanssa pelastamaan Clairea ja Charlieta Ethanilta, mutta palaa keräämään enemmän etsijöitä jättäen Jackin yksin. Pian Ethanin jäljet lähtevät kahteen suuntaan, joista Locke ja Boone päättävät seurata toista. He eivät löydä Clairea ja Charlieta, mutta huomaavat sen sijaan luukun mudassa ja alkavat kaivaa sitä esiin.


title: John Locke (Lost)

text: Locke näkee näyn, jossa kerrotaan kuinka luukku avataan. Locke lähtee Boonen kanssa unessaan näkemänsä pienlentokoneen turmapaikalle. He löytävät valtavaan puuhun pakkolaskeutuneen pienen rahtikoneen, jonne Boone kiipeää. Kone kuitenkin putoaa oksilta, ja Locke kantaa vakavasti loukkaantuneen Boonen leiriin. Locke ilmaantuu Boonen hautajaisiin, vaikka useat selviytyneet uskovat Locken murhanneen Boonen. Shannon aikoo tappaa Locken, mutta Sayid pelastaa tämän. Vastapalvelukseksi Locke kertoo luukusta. Locke lähtee muiden kanssa Black Rockille hakemaan dynamiittia luukun aukaisemiseksi. Savuhirviö saa Locken kiinni, mutta Jack ja Kate onnistuvat pelastamaan hänet.


title: John Locke (Lost)

text: Locke on ilmeisesti saarella ainoa Mr. Ekon lisäksi, joka on nähnyt jonkinlaisia unia tai näkyjä siitä, mitä hänen pitäisi tehdä saadakseen vastauksia kysymyksiin. Ensimmäisellä kaudella hän eritysesti uskoo, että ”kaikki mitä tapahtui, tapahtui tarkoituksesta”.


title: John Locke (Lost)

text: Locke laskeutuu luukkuun ja tapaa siellä Desmondin. Jackin laskeutuessa Locken perässä, epäluuloinen Desmond ottaa Locken panttivangiksi. Desmondin lähtiessä pakoon Locke päättää alkaa syöttää numeroyhdistelmää tietokoneeseen ja painamaan aktivointinäppäintä estääkseen Desmondin kuvaileman ”maailmanlopun”.


title: John Locke (Lost)

text: Luukusta eli löytyy myös asevarasto. Locke opettaa Michaelia ampumaan, mutta tämä lyökin Locken tajuttomaksi ja karkaa etsimään kidnapattua poikaansa Waltia. Päästyään ulos lukitusta varastosta, Locke sekä Jack ja Sawyer lähtevät Michaelin perään, ja kohtaavat ”Toiset”, jotka pakottavat heidät palaamaan leiriin.


title: John Locke (Lost)

text: Kun Henry Gale on löytynyt viidakosta, Locke vaihtaa asevaraston oven lukon numerojärjestelmän, jotta Sayid voi kuulustella Henryä. Jack ei päästä Lockea painamaan näppäintä, ellei Locke avaa ovea. Locke avaa oven ja rientää syöttämään numerot. Jaksossa "Lukitus" Locken jalka jää panssarioven alle, mutta Henry auttaa syöttämään numerot. Jalkavammansa takia Jack antaa kävelykepit Lockelle, jonka jalka paranee melko pian.


title: John Locke (Lost)

text: Myöhemmin Locke ja Eko lähtevät karanneen Henryn perään. Matkalla he löytävät uuden luukun. Kyseinen on tarkkailuasema, josta on videokamerayhteys Joutsen-asemalle. Video väittää, että numerosarjan syöttäminen on valhetta ja pelkkä koe. Locke päättää lopettaa numeroiden syöttämisen, mutta Eko puolestaan uskoo sen olevan tärkeää. Kun Eko ei suostu lopettamaan, Locke pyytää avuksi Desmondia, joka aktivoi lukituksen. Kaksikko odottaa laskurin nollaantumista, kunnes Desmond päättää, että numeroita täytyykin syöttää. Locke tuhoaa tietokoneen, mutta huomaa olleensa väärässä. Aseman täristessä ja tavaroiden lennellessä Desmond pelastaa tilanteen aktivoimalla järjestelmän pois päältä kääntämällä hätäkatkaisinta, mikä aiheuttaa aseman räjähtämisen.


title: John Locke (Lost)

text: Joutsen-aseman räjähdyksen jälkeen Locke huomaa makaavansa metsässä äänensä menettäneenä. Hän palaa rannalle ja rakentaa ”hikimajan”, saunan kaltaisen puukopin, jossa hän näkee näkyjä Boonesta. Boone käskee Locken pelastaa Ekon, jonka hän pian löytää jääkarhun luolasta ja tuo tämän rannalle.


title: John Locke (Lost)

text:
Ekon kadotessa jälleen, Locke, Sayid, Nikki ja Paulo lähtevät hänen peräänsä. He löytävät Ekon
pienlentokoneelta ja laskeutuvat Helmi-asemalle jättäen Ekon ulos. Locke ystävineen näkee aseman valvontamonitorissa silmälappupäisen miehen, joka sulkee kameran. Tutkittuaan aseman tarkemmin he palaavat ylös, mutta huomaavat Ekon kadonneen. Pian hän löytyy kuolleena, ja ryhmä hautaa hänet. He palaavat takaisin rannalle, ja Katen ja Sawyerin palattua lähtevät pelastamaan Jackia. He ottavat mukaansa myös Rousseaun, ja löytävät silmälappumiehen maatilan (), jonka räjäytysjärjestelmän Locke kuitenkin vahingossa aktivoi.


title: John Locke (Lost)

text: Mukanaan Mikhail-nimiseksi paljastunut silmälappumies joukko jatkaa matkaa Toisten parakkialueelle. He törmäävät pylväsmuuriin, jonka väliin Locke työntää Mikhailin. Mikhail kuolee häneen suuntautuvaan yliääneen. Locke, Kate ja Sayid kiipeävät tolppien yli ja löytävät Toisten kylän.


title: John Locke (Lost)

text: Löydettyään Benin, Locke aseella uhaten pakottaa tämän paljastamaan heidän sukellusveneensä olinpaikan, ja räjäyttää sen. Ben uskoo, että Locke haluaa tärvellä kaikki yhteydet ulkomaailmaan, jottei Locken isä pääsisi saarelle ja Locke olisi turvassa. Ben näyttää Lockelle huoneen, jossa Locken isä on vangittuna. Locke pakotetaan tappamaan isänsä, mutta huomattuaan siihen kykenenemättömyytensä hän houkuttelee Sawyerin tekemään sen. Ben on sanonut, ettei Locke saa palata luokseen ennen kuin hänen isänsä on kuollut, minkä vuoksi Locke tuo ruumiin Benin leiriin. Locke pakottaa Benin paljastamaan saaren salaisuuksia ja oppii, että Toisten johtaja on ”suuri mies” nimeltään Jacob, jonka luokse Locke pakottaa Benin viemään hänet. He saapuvat pienelle mökille, jonka sisällä ei näy ketään. Ben väittää, että Jacob istuu tuolilla, mutta Locke ei näe ketään. Locken lähtiessä pois, hän kuulee kuiskauksen ”auta minua”. Locke kääntyessä Jacob näkyy lyhyen hetken, kun tämä heittää Benin seinälle. Talon alkaaessa täristä Locke pelastautuu ulos. Hetken päästä myös Ben tulee ulos. Locke kysyy, että mitä tuo oli, ja Ben vastaa: ”Tuo oli Jacob.”


title: John Locke (Lost)

text: Ben näyttää Lockelle kuopan täynnä luurankoja, jotka osoittautuvat Dharman jäsenien jäänteiksi. Ben kiskaisee aseen esiin ja ampuu Lockea vatsaan. Locke putoaa kuoppaan ja Ben kysyy, mitä Jacob sanoi hänelle. Locken kerrottua Jacobin käskeneen auttaa häntä, Ben jättää Locken kuoppaan kuolemaan. Tuskissaan Locke kurkottaa luurangon kädessä olevaan aseeseen ja yrittää itsemurhaa. Locken aikoessa vetää liipaisimesta, hän näkee Waltin, joka käskee häntä nousemaan ylös ja suorittamaan tehtävänsä.


title: John Locke (Lost)

text: Naomin ottaessa yhteyttä ulkomaailmaan, hänen selkäänsä osuu puukko. Heittäjäksi osoittautuu Locke, joka aseella uhaten yrittää estää Jackia kutsumasta apua. Jack ei laske puhelinta, mutta Locke ei pysty ampumaan. Hän kävelee pois pettyneenä Jackin päätöksestä.


title: John Locke (Lost)

text: Locke palaa rannalle toivoen edes osan selviytyneistä uskovan, ettei laivalla olevat aio pelastaa heitä. Matkalla Lockelle törmää Hurleyyn, joka kertoo hänelle Charlien kuolemasta. Jackin ryhmä kohtaa Locken, jolloin Jack yrittää ampua tämän Locken aseella, mutta se ei ole ladattu. Locke kertoo aikovansa lähteä parakeille ja osa selviytyneistä (Hurley, Claire ja Aaron, Sawyer, Rousseau, Alex ja Ben) lähtee hänen mukaansa. Matkalla Locke kertoo Sawyerille Waltista ja tehtävästään. Ryhmä kohtaa Charlotten, ja ottaa hänet vangikseen. Locke yrittää ampua Benin, mutta tämä kertoo kuka Charlotte on, ja että hänellä on vakooja Widmoren laivalla.


title: John Locke (Lost)

text: Sayidin, Katen ja Milesin saapuessa parakeille, Locke ottaa heidät vangikseen. Myöhemmin hän suostuu päästämään Sayidin vapaaksi ja vaihtaa Charlotten Milesiin. Locke yrittää saada Milesin tunnustamaan, kuka tämä on ja myöhemmin uhkailee tätä laittamalla tälle kranaatin suuhun. Kun Kate päästää Milesin katsomaan Beniä, Locke karkottaa Katen leiristä. Ben paljastaa myöhemmin Lockelle, että Widmore yrittää löytää saaren ja tappaa sen asukkaat. Hän kertoo Michaelin olevan hänen vakoojansa.


title: John Locke (Lost)

text: Keamyn ryhmän hyökätessä parakeille, Locke lähtee Jacobin mökille Benin ja Hurleyn kanssa. Löydettyään mökin hän löytää Christianin ja Clairen mökistä. Christian kehottaa Lockea siirtämään saarta suojellakseen sitä hyökkäyksiltä. Ben johdattaa Locken ja antautuu Keamyn ryhmälle neuvottuaan Lockelle mitä tehdä. Jack kohtaa Locken, joka yrittää vakuuttaa että Jackin on jäätävä saarelle. Tajuttuaan tappionsa Locke pyytää Jackiä valehtelemaan tapahtumista suojellakseen saarta ja sen ihmisiä. Benin onnistuttua pakenemaan hän vie Locken aseman sisälle ja näyttää videon salaperäisestä Dharman kokeesta. Tapettuaan Keamyn, Ben pyytää Lockelta anteeksi sitä, että teki tämän elämän kurjaksi. Ben tekee Lockesta uuden Toisten johtajan. Locke saapuu Toisten luo samalla kun Ben siirtää saarta.


title: John Locke (Lost)

text: Locken saavuttua Richardin ja muiden luo, he yhtäkkiä katoavat. Locken lähdettyä etsimään heitä, Ekon veljen, Yemin lentokone tekee pakkolaskun saarelle ja törmää puuhun. Locken yrittäessä kiivetä koneen luo, Ethan ampuu Lockea jalkaan. Hän ei usko Locken selityksiä Benistä ja yrittää ampua tämän, mutta aikahyppy pelastaa Locken. Richard ilmestyy viidakosta ja hoitaa Locken ampumahaavan. Richard sanoo Lockelle, että saadakseen Oceanicin kuutoset palaamaan saarelle, tämän täytyisi kuolla. Hän antaa Lockelle kompassin, jonka Locken täytyy antaa Richardille kun he tapaavat taas. Seuraava aikahyppy siirtää Locken vuoteen 1954.


title: John Locke (Lost)

text: Locke pelastaa Sawyerin ja Julietin hengen heittämällä puukon heitä uhanneiden Toisten selkään. Yksi heistä paljastaa heimon olinpaikan ennen kuin nuori Charles Widmore tappaa hänet ja pakenee. Locken saapuu leiriin huutaen Richardia. Locke sanoo Jacobin lähettäneen hänet, mikä vakuuttaa Richardin. Locke antaa kompassin Richardille ja käskee tämän vierailla hänen luonaan vuonna 1956, kun Locke syntyy. Richard ei ehdi vastata Locken kysymykseen ennen seuraavaa aikahyppyä.


title: John Locke (Lost)

text: Locke kertoo selviytyneille aikeestaan saada Jack, Kate, Hurley, Sayid ja Sun palaamaan takaisin. Matkalla Orkidea-asemalle he kohtaavat Jinin. Tulevat aikahypyt ovat Charlottelle liikaa ja hän romahtaa maahan. Hän varoittaa Jiniä tuomasta Sunia takaisin saarelle. Löydettyään kaivon, joka johtaa aseman alaisiin tunneleihin, Jin kieltää Lockea tuomasta Sunia takaisin saarelle. Hän käskee Lockea antaa sormuksensa Sunille ja valehdella Jinin kuolleen. Locke ehtii pudota kaivoon juuri ennen seuraavaa aikahyppyä. Hän katkaisee jalkansa pudotuksessa maahan. Locke kohtaa Christianin, joka nuhtelee häntä siitä, että hän antoi Benin siirtää saarta. Christian näyttää Lockelle väkipyörän, joka on luiskahtanut paikoiltaan ja aiheuttaa jatkuvia aikahyppyjä. Locke siirtää pyörän paikalleen ja siirtyy Tunisian autiomaahan.


title: John Locke (Lost)

text:
Locke herää autiomaassa ja hänen luo saapuu auto, joka vie Locken lääkäriasemalle. Herättyään hän kohtaa Widmoren, joka pyytää Lockelta anteeksi, että lähetti "Kahana"-laivan. Widmore lupaa auttaa Lockea tämän aikeessa ja määrää Matthewin avustamaan Lockea. Hän antaa Lockelle rahaa ja salanimen Jeremy Bentham.
Locke tapaa Sayidin, joka kuitenkin kieltäytyy palaamasta saarelle. Myös Kate ja Hurley kieltäytyvät palaamasta. Waltia Locke ei halua pyytää palaamaan. Matthew näyttää Lockelle tämän ex-tyttöystävänsä Helenin haudan. Kesken ajomatkan Ben ampuu Matthewin, ja Locke joutuu sairaalaan, jossa hän tapaa Jackin. Jack riitelee Locken kanssa sanoen kaiken olevan ohi. Kuukautta myöhemmin Locke kirjoittaa Jackille jäähyväisviestin ja yrittää hirttää itsensä hotellihuoneessa, mutta Ben estää sen. Locke paljastaa Benille Eloisen nimen, minkä jälkeen Ben kuristaa Locken hengiltä ja lavastaa tapahtuman itsemurhaksi. Jackin saatua tietää tästä hänestä tulee itsetuhoinen. Jack näkee Locken ruumiin ruumishuoneella, jonne myös Ben saapuu. Hän sanoo Jackille ainoaksi keinoksi palata saarelle on se, että kaikki ovat mukana, myös Locke. Locke on mukana Ajira Airwaysin lennolla, joka putoaa saarelle valovälähdyksen jälkeen.


title: John Locke (Lost)

text: Ajira Airwaysin tehtyä pakkolaskun saarelle, Bram kertoo Ilanalle löytäneensä viidakosta miehen, jolla on puku päällä. Hänen kysyttyä mieheltä kuka tämä on, mies kertoo hänen nimensä olevan John Locke. Locke selittää heille olleensa mukana koneessa, mitä ryhmä alkaa epäillä. Myöhemmin Locke istuu tajuttoman Benin vieressä odottaen tämän heräämistä. Herätessään Ben järkyttyy nähdessään Locken elossa. Locke kysyy Beniltä syytä hänen tappamiseensa, mihin Ben kertoo syyksi Eloisen nimen paljastamisen. Locke ja Ben päättävät palata pääsaarelle. Caesar yrittää estää tätä, mutta Ben ampuu hänet.


title: John Locke (Lost)

text: Locken saavuttua parakeille, hän yrittää selittää asioita Sunille ja Frankille. Sun lähtee Locken ja Benin kanssa Frankin päättäessä palata -saarelle. Savuhirviön tuomittua Benin, he matkaavat toisten leiriin, jossa Richard tervehtii Lockea. Locke vaatii Richardia viemään hänet Jacobin luo. Matkalla Locke pyytää Richardia auttamaan ”Johnia”, joka saapuu viidakosta haavoittuneena. Locke kertoo Benille aikeestaan tappaa Jacob, mistä Ben pelästyy. Ben myöhemmin kertoo Lockelle Alexin käskeneen hänen totella Lockea kaikessa. Locke antaa Benille tehtäväksi tappaa Jacobin sanoen syyksi Alexin kuoleman.


title: John Locke (Lost)

text: Saavuttuaan nelivarpaisen patsaan luo, Richard päästää Locken ja Benin Jacobin luo. Samalla Ilanan ryhmä saapuu patsaan luo ja Ilana näyttää Richardille ja Sunille sisällön koneen ruumasta löytämästään laatikosta, mikä paljastuu oikean Locken ruumiiksi. Jacob tunnistaa Locken heti Musta-asuiseksi mieheksi sanomalla tälle: ”Löysit porsaanreikäsi.” Ben tappaa Jacobin, minkä jälkeen Locken muodon ottanut Musta-asuinen mies työntää Jacobin ruumiin tuleen. Myöhemmin selviää Musta-asuisen miehen olevan savuhirviö.


title: John Locke (Lost)

text: Onnistuttuaan tapattamaan Jacobin, Locken Musta-asuinen mies pyytää Beniä hakemaan Richardin luokseen, jotta he voisivat keskustella. Richard kieltäytyy menemästä sisään patsaan sisään vaatien Beniä ensin keskustelemaan Locken kanssa kaataen Benin Locken ruumiin viereen. Ben ymmärtää nyt Musta-asuisen miehen saaneen hänet tappamaan Jacob, ja palaa vastoin tahtoaan sisään mukanaan ryhmä aseistettuja miehiä. Bram koettaa ampua Musta-asuista miestä, mutta epäonnistuu. Mies muuttuu savuhirviöksi ja tappaa kaikki muut paitsi Benin. Palattuaan Locken hahmoon Musta-asuinen mies kertoo olevansa pahoillaan, että Benin piti nähdä hänet sellaisena. Keskustellessaan Benin kanssa mies kysyy, ymmärsikö Ben, kuinka hämmentynyt Locke oli kuollessaan ja että hänen viimeinen ajatuksensa oli ”En ymmärrä.” Locke oli säälittävä ja rikki ennen saapumistaan saarelle ja toivoi vain saada jäädä ihailemalleen saarelle. Musta-asuisen miehen halu on päinvastainen kuin Locken; hän haluaa pois saarelta, hän haluaa ”kotiin”.


title: John Locke (Lost)

text: Ennen Ilanan ryhmän lähtemistä patsaalta, Sun sanoo, että heidän pitäisi haudata Locke. Benin, Ilanan, Frankin ja Sunin tuodessa Locken ruumista haudattavaksi selviytyneiden hautapaikalle, Ben kysyy Ilanalta, miksi he olivat tuoneet Locke ruumiin patsaalle. Ilana vastaa, että heidän täytyi näyttää muille mitä heillä on vastassaan. Benin kysyessä, miksei Musta-asuinen mies voisi taas muuttaa ulkomuotoaan, Ilana vastaa, että mies on nyt jumissa Locken kasvoissa. Hautajaisissa Ben sanoo, että: ”John Locke oli… uskon mies, hän oli paljon parempi mies kuin minä pystyn koskaan olemaan. Olen pahoillani, että murhasin hänet.”


title: John Locke (Lost)

text: Locken muodossa oleva Musta-asuinen mies selittää Jackille valinneensa Locken hahmon, koska tämä oli tarpeeksi tyhmä luulemaan olevansa saarella syystä ja uskoneensa näin kuolemaansa saakka, ja ettei Locke ollut uskoja vaan häviäjä. Myöhemmin selviytyneiden vallattua Widmoren sukellusveneen, mies pyytää Jackiä harkitsemaan päätöstään olemaan lähtemättä saarelta, sanoen ettei sillä, joka pyysi häntä jäämään, ollut mitään käsitystä asiasta. Jack vastaa, että Locke pyysi häntä jäämään, jonka jälkeen Jack työntää Miehen laiturilta veteen.


title: John Locke (Lost)

text: Kun Jack ja Musta-asuinen mies laskevat Desmondin Lähteelle, mies muistuttaa Jackiä riidastaan Locken kanssa Joutsen-aseman näppäimen painamisesta. Jack sanoo, ettei mies kunnioita Locken muistoa otettuaan hänen hahmonsa, ja että Locke oli melkein aina oikeassa kaikessa mitä sanoi hänelle. Musta-asuinen mies sanoo Locken olleen väärässä, ja että Jack tajuaisi tämän kun saari on tuhottu. Desmondin sammuttaessa Lähteen, mies huomaa muuttuvansa kuolevaiseksi, mikä on hänen rangaistuksensa Locken aliarvioimisesta. Kate ampuu miestä selkään, ja Jack työntää miehen alas kalliolta tappaen tämän.


title: John Locke (Lost)

text: Vaihtoehtoisessa aikajanassa John Locke on metsästämässä isänsä kanssa ennen matkaansa Australiaan. John tapaa vaimonsa Helen Norwoodin ja lähtee lomalle tämän kanssa. Tänä aikana John tuntemattomasta syystä halvaantuu vyötäröstä alaspäin. John lähetetään Sydneyyn osallistumaan konferenssiin firmansa puolesta. John ei mene tapaamiseen Ken Fisherin kanssa eikä ollut läsnä tapaamisissa. Hän yrittää päästä patikkaretkelle Melbourneen, mutta häntä ei lasketa mukaan tilansa takia.


title: John Locke (Lost)

text: Lennolla John keskustelee Boonen kanssa, joka kertoo olleensa Australiassa hakemassa sisartaan pois huonosta suhteesta, mutta hän ei suostunut tulemaan pois hänen kanssaan. John kertoo olleensa mukana kymmenen päivän vaelluksella Australian aroilla, mikä hämmästyttää Boonea. Boone sanoo olevansa Johnin vierellä, jos kone putoaisi alas. Koneen laskeuduttua Los Angelesiin Boone kättelee Johnia hyvästiksi. Lennon jälkeen John tapaa Jackin, joka kertoo lentoyhtiön kadottaneen hänen isänsä ruumiin, jota hän oli tuomassa hautajaisiin. John lohduttaa Jackiä ja kertoo itse kadottaneensa veitsilaukkunsa. Jack kysyy Johnin tilasta, ja John vastaa hänen tilansa olevan peruuttamaton. Jack vastaa kielteisesti, antaa Johnille käyntikorttinsa ja pyytää soittamaan halutessaan.


title: John Locke (Lost)

text: Palattuaan työpaikalleen John erotetaan hänen pomonsa saatua tietää Johnin valehdelleen hänelle. John kohtaa Hurleyn, joka antaa numeronsa Johnille ja pyytää tätä menemään työnvälittäjälleen. John tapaa Rosen, joka aluksi kieltäytyy tarjoamasta Johnille rakennusalan töitä sanoen sen olevan sopimatonta hänelle. Rose kertoo syövästään, joka on terminaalivaiheessa. Rose antaa Johnille töitä sijaisopettajana. Työpaikallaan John toimii liikunnan ja terveystiedon opettajana. Lounaalle hän tapaa historianopettajana toimivan Benin. Kuultuaan Benin ja Arzttin välisen keskustelun, John ehdottaa, että Benin pitäisi olla koulun rehtori. Benin kysyttyä kuka kuuntelisi häntä, John nostaa kätensä ja sanoo: ”minä.”


title: John Locke (Lost)

text: Johnin ylittäessä suojatietä koulun edessä, Desmond ajaa autolla hänen ylitseen. Ben ryntää paikalle ja pyytää soittamaan ambulanssin paikalle. Johnin ollessa matkalla sairaalaan, hän pyytää, että Helenille ilmoitetaan asiasta. Sunin huomattua Johnin, hän pelästyy sanoen Jinille ”Se on hän”. Jackin suorittaessa leikkausta hän sanoo tunnistavansa Johnin.


title: John Locke (Lost)

text: Leikkauksen jälkeen Jack ehdottaa Johnia koekaniiniksi uuteen selkäleikkaukseen, mutta John kieltäytyy. Jackin kerrottua vierailleensa Cooperin luona, John suuttuu ja sanoo syyttävänsä itseään isänsä tilasta. John kertoi Jackille pyytäneensä isäänsä pienkonelennolle hänen kanssaan ja koneen tuntemattomasta syystä pudonneen alas, mikä aiheutti Johnin halvaantumisen. Johnin lähtiessä Jack sanoo ”olisitpa uskonut minua” Johnille ennen tämän lähtöä, jolloin John pysähtyy miettien äskeisen lauseen kuulostaneen tutulta.


title: John Locke (Lost)

text: Johnin palattua kouluun Ben kertoo Desmondin yrittäneen ajaa uudestaan Johnin yli ja estettyään sen Desmond pahoinpiteli Benin. Ben sanoo Johnille Desmondin yrittäneen saada Johnin ”unohtamaan” ja uskoneen häntä. John palaa sairaalaan ja sanoo Jackille suostuvansa leikkaukseen. Leikkauksen jälkeen John sanoo tuntevansa taas jalkansa ja pystyvänsä kävelemään. John saa välähdyksiä elämästään saarella. Myöhemmin hän ajaa taksilla kirkkoon, jossa selviytyneet odottavat muita. John huomaa Benin istuvan portailla, ja sanovan, ettei ole vielä valmis lähtemään. Ben pyytää anteeksi Johnilta, että tappoi hänet perusaikajanassa. Jackin saavuttua kirkkoon John hymyilee ja sanoo odottaneensa häntä. John istuu penkissä, kun Christian Shepherd avaa kirkon ovet, jolloin kirkas valkoinen valo ympäröi selviytyneet siirtäen heidät ”eteenpäin”.


title: Eurovision laulukilpailu 1968

text: Eurovision laulukilpailu 1968 järjestettiin 6. huhtikuuta 1968 Royal Albert Hallissa Lontoossa Isossa-Britanniassa. Kilpailun järjesti BBC. Ensimmäistä kertaa kilpailu televisioitiin värilähetyksenä. Juontajana toimi jo kolmatta kertaa Katie Boyle, joka oli juontanut viisut myös vuosina 1960, 1963 ja vielä kerran 1974. Kilpailuun osallistuivat samat 17 maata kuin edellisenäkin vuonna.


title: Eurovision laulukilpailu 1968

text: Kilpailu sai poikkeuksellisen paljon julkisuutta, sillä isäntämaa Isoa-Britanniaa edusti kansainvälisesti erittäin suosittu teini-idoli Cliff Richard laululla "Congratulations". Richard oli ylivoimaisesti tunnetuin laulaja, joka oli siihen mennessä osallistunut Euroviisuihin. Hänen osallistumistaan pidettiin sen merkkinä, että laulukilpailun arvostus oli noussut muusikoiden ja lauluntekijöiden keskuudessa. Myös kilpailun profiili muuttui nuorekkaammaksi, kun yleisön joukossa oli ensimmäistä kertaa kirkuva teinityttöjä kannustamassa suosikkiaan.


title: Eurovision laulukilpailu 1968

text: Kilpailusta tuli lopulta todella tiukka. Vaikka Cliff Richard oli ollut kaikissa mahdollisissa veikkauksissa selkeä voittaja, Espanjan Massielin "La La La" ohitti vain yhdellä pisteellä toiseksi tulleen Ison-Britannian. Massiel oli kutsuttu laulamaan edustussävelmä vain viikkoa ennen kilpailua, koska sen alkuperäinen esittäjä Juan Manuel Serrat oli joutunut lähtemään maanpakoon, koska vaati esittää laulun katalaanin kielellä, mikä ei Francon hallinnon aikana tullut kysymykseen. Toiseksi tulleen Cliff Richardin "Congratulations" nousi kilpailun jälkeen suuren yleisön keskuudessa kisojen suosituimmaksi kappaleeksi myyden yli miljoona äänitettä ympäri maailmaa. Laulu oli myös vuonna 2005 yksi niistä 14 euroviisusta, jotka olivat ehdolla laulun nimeä kantavassa gaalassa kaikkien aikojen euroviisuksi.


title: Eurovision laulukilpailu 1968

text: Suomalaiset saivat ensimmäistä kertaa itse äänestää edustajansa Eurovision laulukilpailuun postikorteitse toteutetulla äänestyksellä. Suomen edustajaksi valittiin yksi 1960-luvun suosituimmista poplaulajista, Kristiina Hautala, joka esitti Esko Linnavallin sävellyksen "Kun kello käy". Vaikka veikkauksissa Suomen laulu oli noteerattu hyville sijoitukselle, esitys sai lopulta vain yhden pisteen ja jäi jaetulle viimeiselle sijalle. Kapellimestarina toimi Ossi Runne.


title: Eurovision laulukilpailu 1968

text: Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale.


title: Eurovision laulukilpailu 1968

text: Jokaisen maan 10-henkisellä tuomaristolla oli käytettävissään yksi ääni. Puolet raatilaisista tuli olla alle 30 vuoden ikäisiä.


title: Punk’d

text: Punk’d on yhdysvaltalainen "Piilokameraa" muistuttava televisio-ohjelma, jossa julkisuuden henkilöitä yritetään huijata eri tavoin. Ashton Kutcherin juontamaa sarjaa esitettiin alun perin Music Television -kanavalla vuosina 2003–2007. Huijattujen julkisuuden henkilöiden joukossa ovat olleet muun muassa Serena Williams, Justin Timberlake, Zac Efron, Nicole Richie, Britney Spears ja Kim Kardashian. Suomessa sarjaa esitti Kutonen ja MTV Fin.


title: Punk’d

text: Viiden vuoden tauon jälkeen ohjelmasta tuotettiin vuonna 2012 uusi kausi. Kutcher siirtyi tuottajan rooliin ja juontajina vierailivat eri julkisuuden henkilöt, kuten Justin Bieber, Bam Margera ja Kellan Lutz.


title: Post Danmark

text: Post Danmark on yritys, joka on vastuussa Tanskan postipalvelusta.


title: Post Danmark

text: Tanskan postilla on noin 22 000 työntekijää. Maassa on noin 950 varsinaista postia ja postikauppaa. Joka päivä käsitellään 8 miljoonaa postilähetystä, asiakkaita on 5,2 miljoonaa ja postia jaetaan 2,6 miljoonaan taloon.


title: Post Danmark

text: Tanskan postilaitos perustettiin vuonna 1624 kuninkaan käskystä. Se yhtiöitettiin vuonna 2002, mutta Tanskan valtio on edelleen pääomistajana. Muita omistajia ovat CVC Capital partners (22 %) ja työntekijät (3 %).


title: Hybrid Graphics

text: Hybrid Graphics Oy oli suomalainen grafiikkaohjelmistoteknologioita kuluttajatuotteisiin kehittävä yritys. Hybrid perustettiin vuonna 1994 Helsingissä. Maaliskuussa 2006 NVIDIA Corporation osti yrityksen, joka on toiminut kesäkuusta 2007 lähtien nimellä NVIDIA Helsinki Oy.


title: Hybrid Graphics

text: Vuoteen 2000 asti Hybrid tunnettiin parhaiten tietokonepelien väliohjelmistovalmistajana ("middleware"). Hybridin tärkein tuote kyseisenä aikana oli OpenGL-perustainen 3D-grafiikkakirjasto SurRender 3D (1996-2000). Vuonna 2000 Hybrid julkisti dPVS (Dynamic Potentially Visible Set) -"näkyvyysoptimointituotteen", jota käytetään useissa MMORPG-peleissä, muun muassa Star Wars Galaxies ja EverQuest II. Hybridin kohdistaessa toimintaansa sulautettuihin teknologioihin dPVS myytiin "Umbra Softwarelle" vuonna 2006.


title: Hybrid Graphics

text: Sulautettujen grafiikkateknologioiden alalla Hybrid tarjosi toteutuksia langattomista grafiikkarajapinnoista kuten OpenGL ES, M3G (JSR 184) ja OpenVG, ja yhtiö oli arvostettu asiantuntijajäsen langattoman grafiikan standardointijärjestöissä, mukaan lukien Java Community Process ja Khronos Group. Hybrid tunnettiin kansainvälisesti myös akateemisesta tutkimuksestaan  tietokonegrafiikan alalta; yrityksen useita tutkielmia julkaistiin SIGGRAPHissa.


title: Risto Räppääjä ja sitkeä finni

text: Risto Räppääjä ja sitkeä finni on vuonna 2003 valmistunut Risto Räppääjä -kirja, jonka ovat kirjoittaneet Tiina ja Sinikka Nopola ja kuvittaneet Aino Havukainen ja Sami Toivonen. Kirja voitti vuonna 2004 kirjallisuuden Plättä-palkinnon.


title: Risto Räppääjä ja sitkeä finni

text: Rauha-täti huomaa että Ristolle on tullut finni, vaikka Risto on siihen liian nuori. Rauha pelästyy sitä myös siksi kun Pakastaja-Elvi on tulossa kylään. Risto yrittää piilottaa sitä Nelli Perhoselta, joka taas luulee että Risto on muuttumassa takaisin vauvaksi, kunnes Rauha selittää asian hänelle.


title: System 7

text: System 7 on Apple Computerin 13. toukokuuta 1991 julkaisema käyttöjärjestelmä Macintosh-tietokoneille. System 7 pohjautui Macintoshin aiempaan System Software 6 -käyttöjärjestelmään ja sen viimeinen päivitys System 7.6 julkaistiin 7. huhtikuuta 1997. System 7:n seuraaja sai viralliseksi nimekseen Mac OS, jolla tarkoitetaan myös koko Macintoshin käyttöjärjestelmien sarjaa ennen Mac OS X -käyttöjärjestelmää.


title: System 7

text: System 7, projektinimeltään "Big Bang", sisälsi vakio-ominaisuutena System Software 6:ssa MultiFinderiksi kutsutun moniajomahdollisuuden, uuden virtuaalimuistitekniikan, tiedostojen jakamisen lähiverkossa ja QuickTime ja QuickDraw 3D -ohjelmat. Aliakset mahdollistivat tiedostoihin viittaamisen Unixin linkkien tapaan. Käyttäjää opastavat puhekuplat ilmestyivät esiin hiiren osoittimen alta. TrueType-kirjasimet yksinkertaistivat tulostusta, sillä kalliiden PostScript-tulostimien sijaan ammattimaista painotyötä pystyi tuottamaan myös TrueType-mustesuihkutulostimella. Uusi AppleEvents-luokan sisältävä AppleScript-skriptikieli oli käytännöllinen toimintojen automatisoimiseen ja käyttöjärjestelmän virittämiseen. System 7 toimi täysin 32-bittisessä muistiavaruudessa, tosin suurin osa sen sovelluksessa toimi edelleen vanhoilla, suppeammilla muistialueilla.


title: System 7

text: Kiintolevy oli pakollinen System 7 asennuksessa, sillä käyttöjärjestelmä ei enää mahtunut 1,44 MB:n levykkeelle. Käyttöjärjestelmän keskusmuistivaatimukset olivat myös suuret, ongelman ratkaisi osaksi laitteistotekniikan kehitys, mutta kömpelösti toteutettu virtuaalimuisti aiheutti silti epävakautta. Käyttöjärjestelmä ei myöskään tukenut suojattua muistia, joten sovellukset pystyivät kirjoittamaan toistensa ja käyttöjärjestelmän muistialueille.


title: System 7

text: Applen siirtyessä PowerPC-suorittimiin tuki uusille laitteille tuli System 7.1.2 -päivityksessä. Vuonna 1995 seuraava suuri päivitys, System 7.5 sisälsi laitteistotason yhteyksiä hoitavan nanokernelin ja monia käyttöliittymäparannuksia. System 7.5:n projektinimi oli "Capone", joka rinnastettiin Chicagossa toimineeseen mafiapomoon (Microsoft Windows 95:n projektinimi oli "Chicago"). Vuoden 1997 päivitys System 7.6, "Harmony", vei käyttöjärjestelmän lähelle tulevaa Mac OS 8 -käyttöjärjestelmää. Päivityksen myötä System-nimi hylättiin ja käyttöjärjestelmät tultiin tuntemaan nimellä Mac OS.


title: Peijaksen sairaala

text: Peijaksen sairaala on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin (HUS) kuuluva sairaala, joka sijaitsee Vantaan Asolassa. Vuodesta 2001 lähtien Peijaksen sairaala on ollut osa Helsingin seudun yliopistollisen keskussairaalan toimialuetta.


title: Peijaksen sairaala

text: Ensimmäinen, arkkitehti Pekka Terävän suunnittelema rakennusvaihe valmistui 1990, ja toinen vaihe saatiin valmiiksi vuonna 1993. Sairaalan kolmas, arkkitehti Pekka Koivulan johdolla suunniteltu vaihe toteutettiin vuosina 2005–2007. Laajennus toi kolmanneksen eli 16 500 m² lisää tilaa. Laajennuksen yhteydessä sairaala sai muun muassa kappelin.


title: Peijaksen sairaala

text: Sairaalan vuodeosastolla on 267 potilaspaikkaa, lisäksi on 50 psykiatrista paikkaa ja Keravan Klondykessa 16 paikkaa. Työntekijöitä 1 450, joista 1 100 työskentelee Peijaksan sairaalakiinteistössä.


title: Peijaksen sairaala

text: Peijaksen sairaalaan on hyvät joukkoliikenneyhteydet, sitä kautta kulkee useita Vantaan sisäisiä bussilinjoja sekä linjoja Helsingistä, Keravalta ja Tuusulasta, lisäksi lähellä kävelymatkan päässä sijaitsee Rekolan ja Koivukylän rautatieasema.


title: Peijaksen sairaala

text: Peijaksen sairaalalla on Vantaan kaupungin johtokeskus.


title: Viimeinen tapaus

text: Viimeinen tapaus () on Arthur Conan Doylen kirjoittama Sherlock Holmes -novelli. Se ilmestyi ensimmäisen kerran Strand Magazine -lehdessä joulukuussa 1893 Sidney Pagetin kuvittamana.


title: Viimeinen tapaus

text: Aikanaan tämän tarinan oli määrä jäädä viimeiseksi Sherlock Holmes -seikkailuksi, mutta myöhemmin kirjailija alkoi kirjoittaa lisää Sherlock Holmesin seikkailuja. Tarinan antagonisti on Sherlock Holmesin arkkivihollinen professori Moriarty.


title: Viimeinen tapaus

text: Holmes on juuri palannut takaisin Lontooseen palveltuaan Ranskan hallitusta jossakin salaisessa tehtävässä. Hän pakenee Moriartyn kätyriä - jolla on tapana ampua uhrinsa erikoisvalmisteisella kiväärillä, mistä kerrotaan enemmän tarinassa "Autio talo" - ystävänsä tohtori Watsonin luokse. Hän kertoo Watsonille professori Moriartysta, rikollisten hiljaisesta kuninkaasta, jota ei millään voida yhdistää tämän järjestämiin murhiin. Holmes on kuitenkin aloittanut taistelunsa Moriartya vastaan ja tämän täytyy odottaa tiettyä hetkeä. Holmes ja Watson sopivat tapaamisen tiettyyn aikaan tietyssä junassa. Harhautettuaan takaa-ajajaansa tarpeeksi Holmes poistuu talosta takaoven kautta.


title: Viimeinen tapaus

text: Watsonin saapuessa junalle hän ei näe Holmesia missään, mutta menee kuitenkin junaan. Pian hänen vaunuosastoonsa saapuu valepukuinen Holmes. Juuri junan lähtiessä raivostunut Moriarty ryntää asemalle, mutta liian myöhään. Sherlock Holmesin onnistui paeta tätä. Watson ja Holmes matkaavat hiukan ympäri Eurooppaa paeten Moriartya.


title: Viimeinen tapaus

text:
Moriarty haluaa kostaa Sherlock Holmesille, sillä tämä tuhosi lähes täydellisesti Moriartyn rikollisliigan. Lopulta nämä kaksi joutuvat taisteluun Sveitsissä sijaisevien Reichenbachin putousten luona. Taistelussa Moriarty putoaa alas ja kuolee. Sherlock Holmes lavastaa oman kuolemansa ja siirtyy kiertelemään hiukan maailmaa valmistautuakseen kohtaamaan Moriartyn muut kätyrit.
Doyle oli kirjoittanut jo useita Sherlock Holmes -tarinoita ja alkoi kyllästyä luomukseensa, sillä Holmes-tarinat veivät paljon aikaa ”vakavalta” kirjoittamiselta. Niiden juonten keksiminen ja kirjoittaminen oli vaativaa työtä, ja Doyle olisi paljon mieluummin kirjoittanut historiallisia romaaneja. Niinpä Strandille kirjoitetun toisen tusinan viimeisessä novellissa Doyle antaa Holmesin kuolla. Reaktio Holmesin kuolemaan oli äärimmäinen. Britanniassa vallitsi lähes maansuru, ja Doyle sai lukuisia uhkauskirjeitä.


title: Viimeinen tapaus

text: Doyle pysyi kuitenkin päätöksessään, ja Holmes pysyi kuolleena. Seuraava Holmes-tarina oli vuonna 1901 ilmestynyt "Baskervillen koira", mutta se sijoittuu aikaan ennen Holmesin kuolemaa. Sherlock Holmesin ”ylösnousemista” lukijoiden piti odottaa 10 vuotta.


title: Viimeinen tapaus

text: Reichenbachin putoukset sijaitsevat Schattenhalbin kunnassa lähellä Meiringeniä Bernin kantonissa Sveitsissä. Sherlock Holmesin kuolema Reichenbachin putouksilla on tehnyt Meiringenistä maailmankuulun.


title: Viimeinen tapaus

text: Meiringenin englantilaisen kirkon kellarissa on Sherlock Holmes -museo. Kirkon edessä olevalla Conan Doyle Place -aukiolla on Sherlock Holmesin patsas.


title: Viimeinen tapaus

text: Reichenbachin putouksilta löytyy muistolaatta, jossa lukee englanniksi, saksaksi ja ranskaksi: "Tällä pelottavalla paikalla Sherlock Holmes kukisti professori Moriartyn 4. toukokuuta 1891."


title: Viimeinen tapaus

text: "Viimeinen tapaus" oli "Sherlock Holmesin seikkailut" -televisiosarjan toisen kauden viimeinen jakso 1985. Sen ohjasi Alan Grint ja käsikirjoituksen teki John Hawkesworth. Pääosissa olivat


title: Viimeinen tapaus

text: "Viimeisessä tapauksessa" ei oikeastaan ole ongelmaa, joka Holmesin pitäisi ratkaista. Ja koska varsinainen tarina oli liian lyhyt täysimittaiseksi jaksoksi, käsikirjoittaja John Hawkesworth päätti laajentaa novellin alussa mainittua ”erittäin tärkeää tehtävää Ranskan hallitukselta”. Hän teki siitä Mona Lisan varkauden (viittaus vuoden 1911 varkauden), joka selvitetään jakson alussa ja jonka takana Moriarty luonnollisestikin on. Muutoin sovitus seuraa uskollisesti Doylen novellia.


title: Viimeinen tapaus

text: Novelli suomennettiin ensimmäisen kerran 1904 nimellä ”Viimmeinen tehtävä”. Myöhemmät suomennokset ovat ilmestyneet nimellä ”Viimeinen tapaus”.


title: Walter ReMine

text: Walter James ReMine on älykäs suunnittelu -teorian kehittäjä ja luomisuskovainen. Ammatiltaan hän on elektroniikkainsinööri. Hänen tunnetuin teoksensa on vuonna 1993 julkaistu "The Biotic Message", joka käsittelee Haldanen dilemmaa ja baraminologiaa.


title: Walter ReMine

text: ReMinen keskeinen väite "The Biotic Message" -kirjassa on, että makroevoluutio ei ole testattavissa, eikä siksi tiedettä. ReMine tarjoaa makroevoluution tilalle vaihtoehtoista teoriaansa viestiteoriaa (engl. message theory).


title: Walter ReMine

text: Viestiteorian tiivistelmä on seuraava: Elämä on tarkoituksenmukaisesti suunniteltu


title: Walter ReMine

text: Ongelmana viestiteoriassa on se, että vaikka samanlaisuus voidaan helposti sovittaa luomiseen, voidaan myös erilaisuus sisällyttää luomiseen. Kaikki erilaisuudet voidaan tulkita "rikkomaan luonnolliset selitysmallit perimän informaatiolle"; eli yhteneväisyys tarkoittaa yhteistä suunnittelijaa, ja on todiste yhdestä suunnittelijasta ja erilaisuus tarkoittaa ongelmaa evoluution jatkuvuudessa, joka taas kertoo evoluution toimimattomuudesta ja sitä kautta suunnittelusta. Se ei siis ole osoitettavissa vääräksi.


title: Walter ReMine

text: ReMine esitti kirjassaan Haldanen dilemmaa koskien, että kun ihmiset ja apinat eroavat 4.8×10 geenin suhteen, ei Haldanen laskelmien mukaan olisi ollut riittävästi aikaa eron kerääntymiseen. Jos ero tapahtui 10 miljoonaa vuotta sitten, olisi aikaa ollut ainoastaan 1667 geenimuunnosten vaihduntaan. ReMinestä se tarkoittaa, että kehitys apinan ja ihmisen yhteisestä kantamuodosta apinaksi ja ihmiseksi ei olisi ehtinyt tapahtua.


title: Walter ReMine

text: ReMinen Haldanen dilemmaa koskevissa laskelmia on arvosteltu siitä, että


title: Musta Pekka (täsmennyssivu)

text: Musta Pekka voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jyväskylän Ylioppilaslehti

text: Jyväskylän Ylioppilaslehti eli Jylkkäri on Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan julkaisema lehti, jonka normaali painos on 6 000 kappaletta. Jylkkäri ilmestyi vuonna 2015 yksitoista kertaa. Lehden toimitus sijaitsee Opinkivessä, joka on Jyväskylän ylioppilastalon Ilokiven vieressä.


title: Jyväskylän Ylioppilaslehti

text: Lehden päätoimittaja on Jaana Kangas. Lisäksi toimitukseen kuuluvat toimittaja ja siviilipalvelusmies.


title: Jyväskylän Ylioppilaslehti

text: Lehden aikaisempia päätoimittajia ovat olleet muun muassa Timo Harakka, Harri Uusitorppa ja Jouni Vauhkonen.


title: Jyväskylän Ylioppilaslehti

text: Ylioppilaskunta julkaisi vappuna 1960 Tärsky-nimisen lehden, jonka myynnillä pyrittiin keräämään rahaa opiskelija-asuntolan rakentamiseen. Liikevaihtoveron välttämiseksi lehteä tuli julkaista ainakin kolme numeroa. Toisesta numerosta lähtien lehti ilmestyi nimellä Niitelmä. Lehti sai nykyisen nimensä kesäkuussa 1961. Uudella nimellä haluttiin lisätä lehden tunnettuutta.


title: Jyväskylän Ylioppilaslehti

text: Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun ylioppilaskunta julkaisi jo 1950-luvulla samannimistä julkaisua.


title: Eurovision laulukilpailu 1969

text: Eurovision laulukilpailu 1969 järjestettiin 29. maaliskuuta 1969 Teatro Realissa Madridissa, TVE:n (Espanjan television) järjestämänä. Kilpailun juonsi Laura Valenzuela. Itävalta vetäytyi kisasta pois, koska Espanjassa oli tuolloin vielä vallassa Francisco Franco, eikä maa halunnut osallistua Francon vallan alla järjestettyihin viisuihin.


title: Eurovision laulukilpailu 1969

text: Kilpailusta tuli historiallinen, koska ensimmäisen ja ainoan kerran euroviisujen historiassa voittajia oli useita, peräti neljä: Alankomaat, Espanja, Iso-Britannia ja Ranska saivat kaikki saman pistemäärän. Koska säännöissä ei kerrottu mitään tasapisteistä, edellä mainitut maat jakoivat voiton keskenään. Niinpä EBU:ssa ratkaistiin näistä neljästä maasta arvalla seuraavan vuoden viisujen isäntämaa, ja isännyyden sai Alankomaat.


title: Eurovision laulukilpailu 1969

text: Suomea kisoissa edustivat Jarkko & Laura kappaleella "Kuin silloin ennen" ja sijoittuivat kahdenneksitoista.


title: Eurovision laulukilpailu 1969

text: 1960-luvun loppu oli seura- eli valmismatkailun yleistymisen aikaa, ja Espanja oli suomalaisten tärkein lomakohde. Niinpä suomalainen lehdistö esitteli kilpailukaupunkia ja Espanjaa yleisemminkin viemällä Jarkon ja Lauran Madridin ostoskaduille ja härkätaisteluun. Artikkelien tekstissä kilpailijat kuitenkin korostivat, etteivät ole Madridissa lomamatkalla vaan suorittamassa tärkeää tehtävää.


title: Eurovision laulukilpailu 1969

text: Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale, paitsi Luxemburg, jonka delegaatiota avusti isäntämaan ylikapellimestari Augusto Algueró. Alankomaiden kapellimestarina oli poikkeuksellisesti Frans de Kok heidän silloisen vakiokapellimestarinsa Dolf van der Lindenin sijasta.


title: Eurovision laulukilpailu 1969

text: Jokaisen maan 10-henkisen tuomariston jokaisella jäsenellä oli käytettävissään yksi ääni. Puolet raatilaisista tuli olla alle 30 vuoden ikäisiä.


title: Autio talo

text: Autio talo - Sherlock Holmesin paluu (usein lyhyemmin pelkkä Autio talo, ) on yksi Arthur Conan Doylen Sherlock Holmes -tarinoista. Se sijoittuu kirjojen keskinäisen aikajanan mukaan tarinan "Viimeinen tapaus" jälkeiseen aikaan vuoteen 1894. Alkujaan "Viimeisen tapauksen" piti jäädä kirjailijan viimeiseksi tarinaksi, mutta tämä päätti myöhemmin yleisön pyynnöstä alkaa kirjoittaa uusia Holmesin seikkailuja.


title: Autio talo

text: Tohtori Watson tapaa sattumalta ystävänsä Sherlock Holmesin, vaikka tämän piti olla ollut kuolleena jo neljä vuotta. Holmes selittää Watsonille, että hän vain lavasti kuolemansa tarinassa "Viimeinen tapaus" ja että hän on palannut Lontooseen vangitsemaan yhden professori Moriartyn kätyreistä.


title: Autio talo

text: Eräs eurooppalainen taiteilija on valmistanut Holmesille tämän vahakuvan, jonka Holmes sijoittaa Baker Street -huoneistonsa ikkunan luokse. Holmesin palvelija rouva Hudson käy varttitunnin välein kääntämässä vahakuvaa lisätäkseen aitouden vaikutelmaa. Holmes ja Watson piiloutuvat vastapäiseen hylättyyn taloon odottamaan murhaajan saapumista. Pian Moriartyn kätyri saapuu erikoisvalmisteisen kiväärinsä kanssa ja ampuu vahakuvaa, jolloin Watson ja Holmes ryntäävät hänen kimppuunsa ja pidättävät hänet.


title: Autio talo

text: Tarinan sivujuonena on myös nuoren englantilaisen miehen murha, josta poliisilla ei ole mitään johtolankaa. Selviää, että Moriartyn kätyri ampuma-aseineen oli asialla.


title: Itikka

text: Itikka on vuonna 1914 perustettu osuuskunta, joka toimii yhdessä Lihakunnan ja Pohjanmaan Lihan kanssa. Ne omistavat yhteensä yli puolet Atrian pörssinoteeratuista osakkeista ja 90 prosenttia äänivallasta. Itikan toimitusjohtaja on Reijo Flink.


title: Itikka

text: Itikka omistaa 27,68 % lihajalosteita valmistavasta ja markkinoivasta Atriasta sekä 47,3% lihan hankinnasta vastaavasta A-Tuottajat Oy:stä. Osuuskunnan jäsenet ovat lihantuottajia. Vuonna 2015 jäseniä oli noin 1600. Jäsenmäärä on pienentynyt yli tuhannella vuodesta 2009.


title: Itikka

text: Nimi tulee pohjalaismurteen lehmää tarkoittavasta sanasta "itikka". Ennen Atrian perustamista Itikka oli myös elintarvikealan tuotemerkki.


title: Somerset

text:
Somerset on ns. shire-kreivikunta Lounais-Englannissa, Glastonburyn kaupungin ympäristössä. Vuonna 2005 Somersetssä oli 884 400 asukasta. Sen hallinnollinen keskus on Taunton, suurimmat kaupungit ovat Bath ja Wells.
Somerset on alankojen, rotkolaaksojen ja kukkuloiden muodostamaa maalaismaisemaa. Exmoorin nummien kansallispuisto ulottuu Somersetistä Devonin puolelle.


title: Kesäkurpitsa

text:
Kesäkurpitsa on ryhmä kurpitsan ("Cucurbita pepo") lajikkeita. Kesäkurpitsa on vihannes ja ulkonäöltään hyvin samankaltainen kuin kurkku: vihreä tai joskus keltainen, pitkulainen, joskus pyöreähkö. Kesäkurpitsa tuli Suomeen Välimeren alueelta. Suomessa kesäkurpitsaa syödään noin puoli kiloa henkeä kohti vuodessa. Hedelmän lisäksi myös kesäkurpitsan kukat ovat syötäviä.
Taimet pitää esikasvattaa, mikä onnistuu kotioloissa. Siemenet kylvetään halkaisijaltaan 6-10 cm ruukkuihin. Esikasvatuksessa käytetään peruslannoitettua ja
kalkittua kasvuturvetta. Taimet istutetaan ulos ilmojen lämmettyä siten, ettei lämpötilan pitäisi laskea alle 10°c asteen. Istutettaessa riittää, että taimissa on yksi kasvulehti.


title: Kesäkurpitsa

text: Kesäkurpitsa valittiin vuonna 2003 vuoden vihannekseksi.


title: Kesäkurpitsa

text: Kesäkurpitsan väitetään olevan erityisen tehokas kuona-aineiden poistaja. Se edistää ruoansulatusta ja suojaa suoliston limakalvoja.


title: Staffordshire

text: Staffordshire on ns. shire-kreivikunta Keski-Englannissa, Staffordin kaupungin ympäristössä. Vuonna 2005 Staffordshiressä oli 1 055 000 asukasta. Alueen suurin taajama on Stoke-on-Trent.


title: Staffordshire

text:
Staffordshiren etelä- ja pohjoisosassa on korkeahkoja kukkuloita, kreivikunnan keskiosa on tasaisempaa. Koko alueella on hiilikenttiä, etelässä myös rikkaita rautamalmiesiintymiä. Maaperä on savista eikä maanviljely ole ollut kovin
kehittynyttä varsinkaan ennen sen koneellistumista. Toisaalta savea käytettiin posliinin valmistamiseen.


title: Staffordshire

text: Staffordshirenbullterrieri on Staffordshiren kaivosmiesten tappelunäytöksiä varten jalostama laji.


title: 13 (luku)

text: 13 (kolmetoista) on luonnollinen luku, joka tulee kahdentoista jälkeen ja sitä seuraa neljätoista.


title: 13 (luku)

text: Kolmetoista on alkuluku, sillä sitä ei voida jakaa tasan millään muulla kokonaisluvulla kuin yhdellä tai sillä itsellään. Lukua 13 ennen tulee vain viisi muuta alkulukua (2, 3, 5, 7 ja 11).


title: 13 (luku)

text: Luku 13 on myös tähtiluku, sillä 13 pistettä tai täplää voidaan järjestää heksagrammin eli kuusisakaraisen tähden mukaiseksi kuvioksi.Kolmeatoista pidetään usein taikauskoisesti epäonnen lukuna, vaikka se matemaattisesti kuuluukin onnellisiin lukuihin. Kristillisessä perinteessä epäonnen luku tulee siitä, että kiirastorstaina viimeisellä ehtoollisella Jeesuksen pöydässä oli kolmetoista aterioitsijaa (kaksitoista opetuslasta sekä Jeesus itse). Kuukauden kolmattatoista päivää pidetään epäonnen päivänä, kun se osuu perjantaille. Lukuun kolmetoista kohdistuvaa pelkoa kutsutaan triskaidekafobiaksi.Tavallisessa korttipakassa on neljä maata, joissa jokaisessa on kolmetoista korttia.


title: Kirovin alueen lippu

text: Kirovin alueen lippu on Venäjän federaatioon kuuluvan Kirovin alueen virallinen lippu, joka otettiin käyttöön 26. kesäkuuta 2003.


title: Kirovin alueen lippu

text: Kirovin alueen lippu on vaakasuoran muotoinen, jonka leveyden ja pituuden suhde on 2:3. Lippu jakaantuu kolmeen vaakasuoraan kenttään. Ylimmäisen leveys on 3/4 lipun leveydestä ja se on väriltään valkoinen. Tämän valkoisen kentän alapuolella on vihreä ja sininen kenttä, joiden kummankin leveys on 1/8 lipun leveydestä. Valkoisen kentän keskellä on Kirovin alueen vaakuna, jonka ääriviivat ovat punaiset. Vaakunakilven oikeassa reunassa on sininen pilvi, josta tuleva punainen käsi pitää kädessään jousipyssyä. Vaakunan vasemmassa yläkulmassa on punainen risti. Lipun valkoinen väri symboloi moraalia, ystävyyttä ja vaatimattomuutta sekä talvista lunta. Vihreä symboloi toivoa, iloa ja terveyttä sekä maan ja metsien hedelmällisyyttä. Sininen symboloi uskollisuutta, rehellisyyttä ja ansioita sekä viittaa myös alueella sijaitsevaan Vjatka-jokeen.


title: Surrey

text: Surrey on ns. shire-kreivikunta Etelä-Englannissa, Lontoon eteläpuolella Guildfordin kaupungin ympäristössä. Vuonna 2011 Surreyssä oli 1,13 miljoonaa asukasta. Monet heistä käyvät Suur-Lontoon alueella töissä. Myös kreivikunnan hallinto on Kingston upon Thamesissä, joka on Suur-Lontoon aluetta.


title: Surrey

text: Thames-joki virtaa Surreyn maalaismaiseman halki.


title: Surrey

text: Populaarikulttuurissa Surrey tunnetaan Harry Potterissa Harryn kotialueena. Tämä asuu lapsuutensa serkkunsa Dudleyn, tätinsä Petunian sekä Vernon-setänsä kanssa osoitteessa Likusteritie 4 (Privet Drive 4), Pikku Whinging.


title: Toinen tahra

text: Toinen tahra (suom. myös nimellä "Valtiosalaisuus", engl. "The Adventure of the Second Stain") on Arthur Conan Doylen kirjoittama Sherlock Holmes -tarina ja samalla viimeinen Holmesia käsittelevä tarina. Tarina sijoittuu aikaan ennen kuin Holmes päätti lopettaa uransa salapoliisinsa ja jäädä eläkkeelle kasvattamaan mehiläisiä.


title: Toinen tahra

text: Kaksi brittiläistä poliitikkoa (pääministeri ja Euroopanasianministeri) saapuvat Holmesin luokse, sillä heiltä on kadonnut eräs todella tärkeä kirje erään Brittiläisen imperiumin siirtomaan hallitsijalta. Kirje on kuulemma kirjoitettu hyvin harkitsemattomaan sävyyn ja sen julkinen ilmitulo johtaisi todennäköisesti sotaan.


title: Toinen tahra

text: Holmes ryhtyy tutkimaan tapausta. Hän rajaa mahdolliset ryöstäjät kolmeen ulkomaalaiseen salaiseen asiamieheen. Samana päivänä yksi heistä murhataan, joten Holmes lähtee paikalle. Asiamiehen talosta hän löytää salalokeron, jossa kirjettä on todennäköisesti säilytetty. Kirje ei kuitenkaan ole enää siellä, joten Holmes laittaa ystävänsä tarkastaja Lestraden kuulustelemaan taloa vartioinutta poliisia. Selviää, että tämä oli päästänyt erään nuoren naisen sisään. Holmes arvaa heti kenet ja kiiruhtaa Euroopanasiainministerin talolle, missä hän paljastaa tämän vaimon (miehen ollessa vielä muualla). Vaimo tunnustaa kaiken ja anoo Holmesia unohtamaan tämän seikan. Holmes päättää antaa naiselle anteeksi ja palauttaa kirjeen kertomatta sen ryöstäjää.


title: Shamva

text: Shamva on Keski-Mashonamaan maakuntaan kuuluva kylä Zimbabwessa. Se sijaitsee Mazowen laaksossa noin 80 kilometriä Hararesta luoteeseen.


title: Shamva

text: Vuoden 1982 väestönlaskennan mukaan Shamvan asukasluku on 4 617. Kylä perustettiin vuonna 1895, kun alueelta löytyi kultaa. Alkuperäinen nimi oli Abercorn.


title: Guild Wars Nightfall

text: Guild Wars Nightfall on Guild Wars verkkopelin kolmas versio. Nightfallia alettiin kehittää marraskuussa 2005, ja sen virallinen julkaisupäivämäärä on 27. lokakuuta 2006. Pelialueeltaan Nightfall on saanut vaikutteita Pohjois-Afrikasta, pelin perustuessa savanneja ja aavikoita omaavalle mantereelle "Elona". Elona jakautuu neljään eri maakuntaan - Istaniin, Kournaan, desolationiin sekä Vabbiin.


title: Guild Wars Nightfall

text:
Kuten aikaisempi lisäosa Factions, toimii myös Nightfall ilman alkuperäistä kopioita pelistä. Ilman alkuperäistä peliä ei kuitenkaan pääse alkuperäisen pelin alueelle, pelkästään Nightfallin omalle. Nightfallin uutuuksiin kuuluvat uuden pelialueen lisäksi kaksi uutta hahmoluokkaa ("Paragon" ja "Dervish"), satoja uusia taitoja, uusia suojavarusteita sekä kehittyneemmät tietokoneen ohjastamat apurit, joita kutsutaan "hero"-nimikkeellä. Näiden taidot, aseet ja suojavarusteet voi itse päättää, ja he saavat tasoja yhtä lailla kuin itse pelaajakin.
(P): Paragon on johtajatyyppinen ammatti, joka käyttää aseena keihästä, ja huutoja, kaikuja yms. esimerkiksi parantamaan ryhmän jäseniä.
(D): Dervish käyttää aseenaan viikatetta ja erilaisia tuuli- ja maataikoja.


title: Kirjava nauha

text: Kirjava nauha (myös Pilkullinen nauha, engl. "The Adventure of the Speckled Band") on Arthur Conan Doylen kirjoittama Sherlock Holmes -novelli. Se ilmestyi ensimmäisen kerran Strand Magazine -lehdessä helmikuussa 1892 Sidney Pagetin kuvittamana. Doyle itse pitää sitä parhaimpana Holmes-tarinanaan.


title: Kirjava nauha

text: Suomeksi novelli ilmestyi ensimmäisen kerran 1893 novellikokoelmassa "Ystäwäni yksityissalapoliisin seikkailuja" ja 1896 novellikokoelmassa "Ystävämme salapoliisin seikkailuja".


title: Kirjava nauha

text: Neiti Stoner saapuu Sherlock Holmesin luokse hakemaan apua. Hänen nuori siskonsa kuoli vuosia sitten kuultuaan vihellyksen huoneessaan. Nyt neiti Stoner joutui remontin takia muuttamaan siskonsa vanhaan huoneeseen. Edellisenä yönä hänkin kuuli vihellyksen ja peloissaan kääntyi Holmesin puoleen.


title: Kirjava nauha

text: Holmes saapuu paikalle. Talossa asuu vain palvelijoita ja neiti Stonerin äkäinen isäpuoli, joka ajaa Holmesin tiehensä. Holmes kuitenkin palaa salaa ja asettuu nukkumaan asiakkaansa huoneeseen odotellen murhaajan saapumista. Aikaa kuluu. Samassa Holmes huomaa jotain ja iskee sitä kävelykepillään. Iskun kohde on murhaaja, koulutettu käärme, joka liikkuu talon ilmanvaihtokanavien kautta. Pillillä sitä taas kutsuttiin takaisin tapporetkeltään, mikäli käärme epäonnistui. Holmesin rynnätessä toiseen huoneeseen on jo liian myöhäistä. Käärmeen omistaja ja lähettäjä, isäpuoli, makaa kuolleena. Kepiniskusta suuttunut käärme on surmannut hänet.


title: Kirjava nauha

text: Doyle kirjoitti ja tuotti novelliin perustuvan näytelmän. Sen ensi-ilta oli 4. kesäkuuta 1910 Lontoon Adelphi-teatterissa. Sherlock Holmesia esitti H. A. Saintsbury. Näytelmän alkuperäinen nimi on "The Stonor Case", ja se poikkeaa muutamissa yksityiskohdissa novellista, esimerkiksi joidenkin henkilöiden nimet on muutettu.


title: Kirjava nauha

text: Novellin ensimmäinen elokuvasovitus on brittiläis-ranskalainen lyhyt mykkäelokuva "The Speckled Band" 1912. Sen on ohjannut Georges Tréville, joka myös näyttelee Holmesia. Elokuva ei tiettävästi ole säilynyt.


title: Kirjava nauha

text: George W. Ridgwell on ohjannut Britanniassa 1923 lyhyen mykkäelokuvan "The Speckled Band". Sherlock Holmesia esittää Eille Norwood. Elokuvan kohtalosta ei ole tietoa, ja todennäköisesti se on kadonnut.


title: Kirjava nauha

text: Ensimmäinen novellin pohjalta tehty äänielokuva on brittiläinen "The Speckled Band" 1931. Sen on ohjannut Jack Raymond ja käsikirjoituksen on tehnyt W. P. Lipscomb. Holmesia esittää Ramond Massey.


title: Kirjava nauha

text: Novellin pohjalta on 1949 muokattu yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Your Show Time" jakso "The Adventure of the Speckled Band". Sen on ohjannut Sobey Martin ja Holmesia esittää Alan Napier.


title: Kirjava nauha

text: "Sherlock Holmesin seikkailut" -televisiosarjaan se sovitettiin 1984. Sen on ohjannut John Bruce ja käsikirjoituksen tehnyt Jeremy Paul. Pääosissa ovat Jeremy Brett Sherlock Holmesina ja David Burke tohtori Watsonina.


title: Kirjava nauha

text: Novellin suomennokset ovat ilmestyneet seuraavissa kokoelmissa:


title: Kirjava nauha

text: Nimellä ”Kirjava nauha”


title: Kirjava nauha

text: Nimellä ”Täplikäs otsavyö”


title: Kirjava nauha

text: Nimellä ”Pilkullinen nauha”


title: Vanha sukusalaisuus

text: Vanha sukusalaisuus () on Arthur Conan Doylen kirjoittama Sherlock Holmes -novelli. Se julkaistiin alun perin Strand Magazinessa toukokuussa 1893 Sidney Pagetin kuvittamana. Suomeksi novelli ilmestyi ensimmäistä kertaa nimellä ”Musgraven perhesalaisuus” 1901.


title: Vanha sukusalaisuus

text: Poikkeuksellista tarinassa on, ettei tarinan kertojana toimi tavalliseen tapaan tohtori Watson vaan itse Sherlock Holmes, joka selostaa ystävälleen tätä yhtä varhaisimmista tapauksistaan (se on Holmesin kolmas tapaus).


title: Vanha sukusalaisuus

text:
Tarinassa Sherlock Holmes saa tehtäväkseen selvittää erään vanhan sukulinnan hovimestarin yllättävän katoamisen. Muutamaa päivää ennen katoamista linnan isäntä oli tavannut tämän silmäilemässä joitakin suvun aikuistumisriittejä koskevia papereita. Muutamaa päivää tämän jälkeen hovimestari - joka sattui aikanaan rakastamaan erästä linnan palvelijatarta, ennen kuin hylkäsi tämän - katosi salaperäisesti, samoin tämän entinen rakastettu.
Seuraamalla sukuriitin monimutkaisia ohjeita ja arvoituksia Holmes onnistuu lopulta löytämään kellarin, jonka lattiassa on raskaan kivilaatan peittämä aukko. Sen alta löytyy hovimestarin ruumis ja pussi, jonka sisällön arvelee myöhemmin olevan englannin kuninkaiden muinainen kruunu, joka katosi 1600-luvulla, kun Kaarle I syöstiin vallasta. Holmes arvelee, että suvun monarkistinen jäsen on piilottanut kruunun tarkoituksenaan antaa se Kaarlen seuraajalle, mutta rituaali ei ole siirtynyt suvun seuraavalle jäsenelle, ja kruunu on unohtunut.


title: Vanha sukusalaisuus

text: Holmes päättelee, että hovimestari on saanut tietää suvun aarteesta, jonka vuoksi tämä on salaa tutkinut sukuriitin sisältöä. Noudattamalla ohjeita hänkin on löytänyt kellarin. Kivi on kuitenkin ollut liian raskas hänelle, joten hän on pyytänyt entisen rakastettunsa apuun. Tämä on kuitenkin kostanut miehelle ja sulkenut aukon kivellä miehen ollessa aukossa.


title: Vanha sukusalaisuus

text: Novellin pohjalta on tehty kaksi mykkäelokuvaa, kumpikin nimellä "The Musgrave Ritual". Brittiläis-ranskalaisen version ohjasi 1913 Georges Tréville, joka myös näytteli Holmesia. Brittiläisen version ohjasi vuonna 1922 George W. Ridgwell, ja Holmesia näytteli Eille Norwood.


title: Vanha sukusalaisuus

text: Novellin pohjalta on tehty televisiosarjaan "Sherlock Holmesin paluu" jakso "Musgraven sukusalaisuus" ("The Musgrave Ritual" 1986).


title: Vanha sukusalaisuus

text: Novellin suomennokset ovat ilmestyneet nimillä ”Musgravien perhesalaisuus”, ”Sukulinnan salaisuus” ja ”Vanha sukusalaisuus”:


title: Tanssivat kuviot

text: Tanssivat kuviot () on yksi Arthur Conan Doylen kirjoittamista Sherlock Holmes -tarinoista. Tarinan perusajatuksena ovat salaperäiset kuviot, kuten nämä:


title: Tanssivat kuviot

text: Tarinassa on siis paljon kryptoanalyyttisiä piirteitä. Pelkkä rikoksen selvittäminen ei ole pääosassa, vaan huomiota vievät paljon Sherlock Holmesin nerokkaat kryptologiset taidot.


title: Tanssivat kuviot

text: Erään aatelismiehen talon pihalle on alkanut ilmestyä outoja tuherruksia, jotka mies palkkaa Sherlock Holmesin tulkitsemaan. Holmes käyttää muinaisten arabien keksimää kryptoanalyyttistä menetelmää, jonka avulla onnistuu lopulta lukemaan salakirjoitusta ja saa selville, että miehen vaimo on vaarassa. Holmes saapuu paikalle kuitenkin liian myöhään: mies on kuollut ja tämän vaimo kuolemaisillaan. Tapaus näyttää itsemurhalta, mutta lähettämällä salakirjoitusviestin murhaajalle Holmes saa oikean murhaajan, Abe Slaneyn, kiinni.


title: Tanssivat kuviot

text: Selviää, että salakirjoitus on New Yorkista lähtöisin olevan rikollisliigan johtajan keksimä. Vaimo oli johtajan tytär ja Abe Slaney tyttären kihlattu. Tytär oli lähtenyt liigaa pakoon Lontooseen.


title: Freeman

text: Leo Christer Friman (s. 14. syyskuuta 1951 Lahti) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan taiteilijanimellä Freeman. Hänen hittejään ovat "Ajetaan tandemilla", "Kaksi lensi yli käenpesän", "Osuuskaupan Jane" ja "Mattolaituri".


title: Freeman

text: Nuoruutensa Hämeenlinnassa viettänyt Friman kävi pianotunneilla sekä esiintyi Yleisradion lastenradiossa ja televisiossa Kylli-tädin satuohjelmassa. Hän oli myös lahjakas pitkänmatkan juoksija. Friman soitti nuorena kitaraa Waterloo-nimisessä yhtyeessä Hämeenlinnassa vuosina 1970–1980. Yhtye soitti ensimmäisissä pop-yhtyeiden SM-kilpailuissa vuonna 1970 ja pääsi levyttämään muiden kilpailun finalistien kanssa "Popmestarit"-levylle. Yhtye esittää levyllä Frimanin kappaleen ”Smiling Face”. Waterloon lisäksi hän oli väliaikaisena kitaristina Kirkan Islandersissa ja Paula Koivuniemen orkesterissa.


title: Freeman

text: Taiteilijanimen Freeman ottaneen Frimanin oma levytysura alkoi vuonna 1976. Love Recordsin kustantaman kultaa myyneen esikoisalbumin nimi oli pelkistetysti "Freeman". Tältä LP:ltä löytyvät Freemanin tunnetuimmat sävellykset: ”Ajetaan tandemilla”, ”Kaksi lensi yli käenpesän” ja ”Osuuskaupan Jane”. Viimeksi mainittu oli Syksyn sävel -kisassa kolmantena. Sanoitukset näihin kuten suurimpaan osaan muitakin levyn kappaleita teki Hector, joka oli tuolloin Freemanin lanko. Ykköshitiksi noussut ”Ajetaan tandemilla” julkaistiin puoli vuotta ennen esikoisalbumia.


title: Freeman

text: 1980-luvulla Freeman toimitti ja juonsi Yleisradion musiikki- ja nuortenohjelmia sekä radiossa että televisiossa. Radio-ohjelmia olivat Torstaimakasiini, Kultiveera ja Tärinätori.


title: Freeman

text:
Vuodesta 1991 Freeman on soittanut Menneisyyden Vangit -yhtyeessä, jossa mukana on myös toinen 1970-luvun laulajatähti Vicky Rosti. Vuonna 2010 Freeman vieraili Uuden Fantasian ”Liian myöhään” -kappaleen solistina. Kappaleen suuren menestyksen johdosta Freemanin ja Uuden Fantasian yhteistyö jatkui ja lokakuussa 2011 julkaistiin Uuden Fantasian kanssa levytetty Freemanin uran neljäs sooloalbumi "Freeman 4".
Freeman & Uusi Fantasia osallistuivat kappaleella ”Noitanainen” vuoden 2012 Uuden musiikin kilpailuun (UMK), joka oli Ylen uudistettu euroviisukarsinta kilpailu. Freeman vierailee myös rap-duo JVG:n kappaleella "Karjala takaisin", joka julkaistiin singlenä huhtikuussa 2012.


title: Freeman

text: Leo Friman ja hänen vaimonsa Tarja asuvat Helsingin Vallilassa.


title: Latvijas Televīzija

text: Latvijas Televīzija (LTV) on Latvian valtion omistama televisioyhtiö.


title: Latvijas Televīzija

text: Maan hallitus tukee kanavaa taloudellisesti noin 60 prosentin osuudella. Kanava esittää myös TV-mainoksia . LTV:n toiminnan muuttamisesta lupamaksupohjaiseksi on kiistelty pitkään. Hallitus on kuitenkin koko ajan vastustanut tätä. Jotkut tutkijat pitävät syynä tähän hallituksen huolta siitä, että se menettäisi rahoituksensa kautta saamansa hallintavallan yhtiöön .


title: Latvijas Televīzija

text: LTV aloitti lähetyksensä 6. marraskuuta 1954 ja siirtyi SÉCAM-väritelevisiotekniikkaan vuonna 1974. Värijärjestelmäksi vaihdettiin PAL vuonna 1998. Yhtiö liittyi Euroopan yleisradiounioniin 1. tammikuuta 1993. LTV isännöi vuosittaisen Eurovision laulukilpailun vuonna 2003.


title: Latvijas Televīzija

text: LTV toimii kahdella kanavalla: LTV1:llä latvian kielellä ja nuorisolle suunnatulla LTV7:llä (aiemmin LTV2) sekä latviaksi että venäjäksi. Kumpikin kanava on nähtävissä Sirius-satelliitin kautta.


title: Latvijas Televīzija

text: Television across Europe. Bd. 2 Budapest : Open Society Institute, 2005; 5. syyskuuta 2006


title: Paloahde

text: Paloahde on kaupunginosa Pohjois-Raumalla. Ydinkeskustaan on matkaa Paloahteelta noin 3 kilometriä. Paloahteen asuinalue rakennettiin pääosin 1990-luvun alkupuoliskolla. Alue on omakotitaloaluetta, rivitaloja on myös muutama kymmen. Asukkaita Paloahteella on n. 700.


title: Kaaro

text: Kaaro on kylä ja kaupunginosa Raumalla, keskustan pohjoispuolella. Kaaro kuului vuoden 1993 alkuun saakka Rauman maalaiskuntaan. Kaaron asukasluku on kasvanut huomattavasti viime vuosina. Vuonna 1999 Kaarolla oli kotitalouksia noin 340. Nykyään kotitalouksien määrä alueella on yli 500. Asutus on laajentunut etenkin eteläosassa, mutta vieressä sijaitsevaa Paloahdetta ei katsota kuuluvaksi Kaaroon. Pohjoispuolella alue rajautuu Sorkan kylään.


title: Kaaro

text: Maastollisesti alue erottuu kohoumana, joka pysyy melko tasaisesti 20 metriä merenpinnan yläpuolella, kun ympäröivillä alueilla on selvästi matalampaa. Kohouman keskellä on Kaarojärvi, jonka pinta on 19,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Se virtaa mereen Sorkan kautta.


title: Kaaro

text: Keskeinen osa kylää on Sorkantie, vanha maantie kaupunkiin, jonka ympärille Kaaron asutus sijoittautuu. Ydinkeskustaan on matkaa 4–5 kilometriä. Vuonna 2012 Kaaron etelärajalle valmistui Pohjoiskehä, joka helpottaa kulkemista sekä kaupungin ranta-alueille että valtatie 8:lle ja valtatie 12:lle.


title: Kaaro

text: Kaaron koulussa on peruskoulun luokat 1.–6. Koulurakennus on peruskorjattu sekä laajennettu 2002–2003. Laajennus ja peruskorjaus maksoivat runsaat kaksi miljoonaa euroa. Lisäksi kasvaneen oppilasmäärän vuoksi koulun kentälle on pystytetty lisärakennus. Koulun yhteydessä on myös iltapäiväkerho, joka rakennettiin Kaaron sivukirjaston paikalle. Kirjasto lakkautettiin vuonna 1999.


title: Kaaro

text: Alue on varsinkin lapsiperheiden suosiossa koulun ja hyvien ulkoilumahdollisuuksien vuoksi. Koripallon tyttöjen SM-liigassakin mitaleita kahminut Kaaron Roima on Kaarolta.


title: Kaaro

text: Kaarolla toimi kyläkauppa sekä Kaaron oluttupa, mutta molemmat on lakkautettu. Vuonna 2016 Pohjoiskehän varteen avattiin uusi S-Market, joka sijaitsee kolmen kilometrin päässä Kaaron keskustasta.


title: Kaaro

text: Kaarolla on myös Rauman seurakunnan seurakuntatalo.


title: Kaaro

text: Kaarolla toimii myös Kaaron Kyläyhdistys, jolla on rantasauna Kaarojärven rannassa. Yhdistys lämmittää saunaa kesäaikaan useamman kerran viikossa ja saunominen on ilmaista. Muina kuin saunapäivinä on kyseinen mökki vuokrattavissa kaikille halukkaille. Pakkastalvina on ollut myös mahdollisuus avantouintiin.


title: Suffolk

text: Suffolk on niin sanottu shire-kreivikunta Itä-Englannissa, Pohjanmeren rannalla Ipswichin kaupungin ympäristössä. Vuonna 2005 Suffolkissa oli 692 100 asukasta.


title: Suffolk

text: Suffolkin Felixstowe on yksi Euroopan suurimmista konttisatamista.


title: Suffolk

text: Suffolkin maisema on alavaa maanviljelysmaata ja kosteikkoa. Sen rannikko kärsii eroosiosta, ja useita taloja on romahtanut.


title: Suffolk

text: Sutton Hoo on Itä-Anglian muinaisten anglosaksisten kuninkaiden hautapaikka, jossa on tehty merkittäviä arkeologisia löytöjä.


title: Northumberland

text: Northumberland on ns. shire-kreivikunta Koillis-Englannissa, Pohjanmeren rannalla Skotlannin rajamailla. Se on pinta-alaltaan yksi Englannin laajimmista kreivikunnista. Sen tihemmin asuttua osaa on kreivikunnan kaakkoiskolkka – laajat alueet ovat maaseutua, jossa kasvatetaan lampaita.


title: Northumberland

text: Vuonna 2005 Northumberlandissä oli 311 400 asukasta. Vuoden 2001 suuressa väestönlaskennassa heitä laskettiin 307 190. Englannin keskiarvoihin verrattuna Northumberlandissa on tavallista vähemmän 20–35-vuotiaita ja enemmän 50–60-vuotiaita.


title: Petter Forsström

text: Petter Teodor Forsström (7. marraskuuta 1877 Särkisalo – 13. marraskuuta 1967 Lohja) oli suomalainen teollisuusmies, vuorineuvos ja Lohjan kalkkiteollisuuden isä. Forsström toimi Lohjan Kalkkitehdas Oy:n toimitusjohtajana poikkeuksellisen pitkän ajan, 65 vuotta. Vuonna 1946 hänet tuomittiin vankilaan maanpetoksesta osallistuttuaan jatkosodan loppuvaiheessa ja Lapin sodan aikana saksalaismielisen vastarintaliikkeen toimintaan.


title: Petter Forsström

text: Merikapteenin poika Forsström hankki aikanaan panimomestarin koulutuksen Saksassa.


title: Petter Forsström

text: Forsström toimi isänsä perustaman Lohjan Kalkkitehdas Oy:n toimitusjohtajana ennätysmäisen pitkän ajan, vuodet 1897–1962. Tänä aikana yritys rakensi Lohjan Virkkalaan ensin vuonna 1897 Virkkalan kalkkitehtaan ja vuonna 1919 myös sementtitehtaan. Yhtiö oli pörssilistalla vuodesta 1924 siihen saakka kun se fuusioitiin Wärtsilään 1990. Forsström perusti yhtiön ylläpitämän sairaalan ja panosti runsaasti henkilökunnan asuntotuotantoon ja hyvinvointiin. 1962 hän ilmoitti jäävänsä eläkkeelle näin: ”Suomessa 65 vuotta on yleinen eläke-ikä. Kun nyt olen ollut 65 vuotta toimitusjohtajana, pyydän saada jäädä eläkkeelle.” Hallituksen jäsenenä hän pysyi kuolemaansa saakka. Forsströmin viimeinen uudishanke oli Inkoon syväsatama, jota alettiin rakentaa 1960-luvun lopussa.


title: Petter Forsström

text: Kutsumanimellä Kalkki-Petteri tunnettu Petter Forsström oli luomassa myös Lohjan Sähkö Oy:tä, ja hänen aloitteesta syntyi vuonna 1927 Lohjan Konepajakoulu. Forsström kuului kenraali C.G.E. Mannerheimin ystäviin ja metsästystovereihin. 1939 syksyllä Forsström varusti Suomen ainoan yksityisen ilmatorjuntapatterin suojaamaan tehtaitaan ja Lohjaa.


title: Petter Forsström

text: Poliittiselta kannaltaan Forsströmiä voi luonnehtia radikaalin oikeistolaiseksi. Hän oli yksi niistä elinkeinoelämän edustajista, jotka henkilökohtaisesti, yrityksensä kautta tai elinkeinoelämän järjestöjen välityksellä avustivat rahallisesti Lapuan liikettä sen eri vaiheissa. Useimmista muista yrittäjistä ja yritysjohtajista poiketen Forsström toimi vuoden 1930 syksyllä syntyneen Lapuan Liike r.y.:n hallintoelimissä. Hän otti kuitenkin Kai Donnerin lailla r.y.:hyn etäisyyttä etenkin tyytymättömänä sen pääsihteeriin Kurt Martti Walleniukseen.


title: Petter Forsström

text: Toisin kuin useimmat muut yrittäjät ja yritysjohtajat, joille Lapuan liikkeen saavutukset kommunismin kukistamisessa riittivät, Forsström ilmaisi sittemminkin varsin radikaaleja poliittisia käsityksiä. Forsström luonnehti 1940-luvun alussa yritystään Lohjan Kalkkitehdas Oy:tä peräti ”kansallissosialistisena pienoisyhdyskuntana keskellä liberaalidemokraattista järjestelmää”.


title: Petter Forsström

text: Jatkosodan loppuvaiheissa natsi-Saksan ja Suomen välirikon lähestyessä ja Suomen pyrkiessä erillisrauhaan Forsström osallistui elokuussa 1944 Saksan tiedustelupalvelu Sicherheitsdienstin eli SD:n organisoimaan kokoukseen, jossa perustettiin saksalaismielinen vastarintaliike Suomeen. Forsström osaltaan rahoitti organisaation toimintaa muun muassa ostamalla moottoriveneitä, joilla hoidettiin etappikuljetuksia Ruotsiin. Organisaation paljastumisen jälkeen Forsström sai kuuden vuoden kuritushuonetuomion, josta hän kärsi käytännön mukaan puolet ja oli vapauduttuaan vielä kansalaisluottamusta vailla.


title: Petter Forsström

text: Vankilassa ollessaan Forsström keräsi varat nuorten vankien ammattikoulun perustamiseksi Riihimäelle. Ammattikoulu aloitti toimintansa 1949. Hän alkoi myös systemaattisesti työllistää vapautuneita vankeja.


title: Petter Forsström

text: Poliittisista mielipiteistään huolimatta Forsström oli ihmisenä ilmeisen pidetty työntekijöiden keskuudessa sekä sosiaalisen työnsä että rehevän ja huumorintajuisen persoonallisuutensa vuoksi.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Virkkalan kalkkitehdas oli Karl Forsströmin vuonna 1897 perustama, Lohjan Kalkkitehdas Oy:hyn kuulunut kalkkitehdas. Vuonna 1919 tehdasta laajennettiin sementtitehtaalla. Tehdas suljettiin vuonna 1994 1990-luvun alun laman, etenkin rakentamisen syvän laman vuoksi.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Tehdas työllisti parhaimmillaan yli 1 000 työntekijää.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Förbyläinen merikapteeni Karl Forsström ja hänen ystävänsä, helsinkiläinen kauppias Julius Tallberg, kiinnittivät huomiota Lohjan runsaisiin kalkkikiviesiintymiin vuonna 1895. Seuraavana vuonna he tutkivat esiintymien laajuutta ja laatua, ja tulosten ollessa rohkaisevia vuokrasivat yhdessä kaksi kalkkikiviesiintymää 40 vuodeksi, yhden Lohjansaaren Hermalan kylän Kieklasta ja toisen Tytyristä.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Tehtaan sijaintia ei valittu sattumalta. Kalkinpoltto vaatii melkoisesti polttoainetta, ja Virkkalassa Lohjanjärven rannalla oli tuolloin kaksikin suurta höyrysahaa, joilta oli mahdollista saada kohtuullisen hintaista polttoainetta. Järvi tarjosi myös edullisen tavan kuljettaa kalkkikiveä vuokratuilta esiintymiltä. Sijainnin kolmas etu oli vuonna 1873 rakennettu Hangon–Hyvinkään rautatie.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Kesällä 1897 ryhdyttiin rakentamaan ensimmäistä kalkkiuunia. Pystykuilu-uunin piirustukset ostettiin holsteinilaiselta insinööriltä Johan Henrik Schüttiltä. Uuni poikkesi muista Suomeen tuolloin rakennetuista kuilu-uuneista niin muodoltaan kuin rakenteeltaan. Uunia lämmitettiin kahden vastakkaisen tulisijan avulla tyypillisen neljän sijaan.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Uunin rakentamista valvoi Karl Forsströmin poika, 23-vuotias Polyteknillisessä opistossa kemiaa opiskellut Fredrik Forsström. Syksyn tullen hänen oli palattava opiskelun pariin, ja viransijaiseksi saapui Saksassa panimomestariksi opiskellut nuorempi veli Petter Forsström. Viransijaisuus jäi lopulta varsin pitkäksi, sillä Petter Forsström johti kalkkitehdasta aina vuoteen 1962.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Aluksi tehtaan tarvitsema kalkkikivi louhittiin Lohjansaaren Kieklan esiintymästä. Kuljetusta varten hankittiin kaksi 50 tonnin proomua ja ratashöyrylaiva "Lojo", joka tunnettiin paremmin Laiska-Jaakkona.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Kieklan kalkkikivi oli puhdasta, muttei ongelmatonta. Kiven karkeakiteinen rakenne aiheutti ongelmia korkeassa pystykuilu-uunissa. Pian siirryttiinkin käyttämään kiveä Tytyrin esiintymästä. Ongelmatonta ei ollut Tytyrinkään kivi. Sillä oli taipumus sakoontua eli "sintraantua". Sintraantuminen vaikeutti valmiin kalkin laskua uunista, mutta oikein suoritettuna prosessista syntyi kuitenkin käyttökelpoista rakennuskalkkia. Tytyrin kiven turvin saatiin uunin tuotanto nostettua 14−15 tonniin vuorokaudessa.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Vuonna 1898 uuni tuotti 480 tonnia sammuttamatonta kalkkia ja 2 750 tonnia sammutettua kalkkia. Sammutettu kalkki käytettiin laastin valmistukseen, sammuttamaton kalkki puolestaan toimitettiin nahkateollisuuden käyttöön.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Seuraavina vuosina tuotanto vaihteli kysynnän mukaan, mutta jo vuonna 1904 oli kysyntä niin suurta, että pystykuilu-uunin koko kapasiteetti oli täydessä käytössä.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Vuonna 1906 tilattiin berliiniläiseltä Eckhardt & Hotopilta ensimmäinen rengasuuni. Uunin rakentamistyöt aloitettiin syksyllä 1906, ja seuraavan vuoden kesällä valmistui 14-kammioinen, Hoffmann-tyyppinen rengasuuni. Uunikanavan korkeus oli 2,8 metriä, leveys 3,6 metriä ja pituus 81 metriä. Savupiippu oli 54 metriä korkea.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Uuden rengasuunin päivätuotantokapasiteetti oli aluksi 40−50 tonnia, mutta myöhemmin se nostettiin jopa 80 tonniin. Ensimmäisinä vuosina puolet uunin tuotannosta myytiin rakennusteollisuudelle. Tuotannon toinen puolikas myytiin aivan uudelle asiaskunnalle, sulfaattiselluloosatehtaille, kuten vasta valmistuneelle Lohjan selluloosatehtaalle.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Karl Forsström oli pidemmän aikaa suunnitellut sementtitehtaan rakentamista. Jo ennen Virkkalan kalkkitehtaan rakentamista hän oli mukana Keravan Saviolle rakennetussa maan ensimmäisessä sementtitehtaassa, ja toimitti sille kalkkikiveä. Vuonna 1907 hän yhdessä vaasalaisen konsuli Hugo Sölfwerarmin kanssa ryhtyi toteuttamaan omaa sementtitehdasta Paraisille. Hanketta vastusti Paraisten Kalkkivuori Oy, ja kun Sölfwerarm kuoli vuonna 1911 ja Karl Forsström seuraavana vuonna, oli hanke haudattava. Perilliset myivät Paraisilta hankitut maat ja laitokset vuonna 1913 Paraisten Kalkkivuori Oy:lle.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Ajatus sementtitehtaasta jäi kuitenkin perinnöksi Petter Forsströmille. Perikunnan varat eivät kuitenkaan suurinvestointiin riittäneet, joten oli turvauduttava ulkopuoliseen rahoitukseen. Tätä tarkoitusta varten perustettiin 15. heinäkuuta 1914 Lohjan Kalkkitehdas Oy. Aluksi osakkaina olivat vain aviomiehensä omaisuuden perinyt Olivia Forsström sekä pojat Petter sekä Fredrik. Vain 14 päivää myöhemmin syttyi ensimmäinen maailmansota, ja suunnitelmia oli jälleen viivytettävä.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Tehtaan sijainniksi kaavailtiin Virkkalaa, ja vuonna 1915 tutkittiin Lohjan kalkkikivi- ja saviesiintymien soveltuvuutta sementin valmistukseen. Tutkimusten tuotettua myönteisiä tuloksia, pidettiin 16. marraskuuta 1915 ylimääräinen yhtiökokous, jossa päätettiin pitää osakeanti sementtitehtaan rakentamista varten.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: 16. huhtikuuta 1916 pidetyssä yhtiökokouksessa päätettiin tilata 50 metriä pitkä pyörivä uuni. Sellaisen saaminen ei kuitenkaan ollut ongelmatonta; käynnissä olevan maailmansodan vuoksi saksalaiset eivät voineet sellaista toimittaa. Tanskalainen F.L. Smidth & Co Ab oli puolestaan haluton toimittamaan uunia, sillä se oli juuri myynyt pyörivän uunin Paraisten Kalkkivuori Oy:lle. Neuvottelujen jälkeen tanskalaiset suostuivat kuitenkin toimitukseen, joka alkoi vuonna 1917.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Sodan vuoksi kuljetus ei tapahtunut suoraan Itämeren yli, vaan koneet kuljetettiin ensin Tukholmaan ja sieltä laivalla Raumalle. Toukokuussa 1917 koettiin jälleen suuri vastoinkäyminen, kun saksalaiset kaappasivat ruotsalaisen höyrylaiva "Götan". Sen lastina oli noin neljäsosa sementtikoneista. Sementtikoneita pyrittiin neuvotteluteitse saamaan takaisin kaappareilta tuloksetta .


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Ainoaksi mahdollisuudeksi jäi tilata Tanskasta uusi uuni. Uudet toimitukset alkoivatkin vielä saman vuoden lopulla, ja lopulta ensimmäinen erä sementtiä valmistui 23. tammikuuta 1919. Tuona vuonna oli kuitenkin kova pula hiilestä, ja niin sementtiuunin toiminta loppui heti alkuunsa. Se käynnistettiin uudelleen lokakuussa, mutta ensimmäisen vuoden tuotanto jäi 56 035 astiaan, eli 9 526 tonniin.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Ensimmäisen maailmansodan loputtua saatiin Saksan sotavoimien vuonna 1917 kaappaamat sementtiuunin osat vapautettua takavarikosta. Tarkoituksena oli tilata tarvittavat lisäosat ja koota toinenkin sementtiuuni, mutta yhtiön varat eivät siihen heti riittäneet. Rakennustoiminnan lama jatkui vuoden 1921 loppuun saakka. Vuonna 1923 alkoi sementin kauppa vilkastua voimakkaasti, ja yhtiö päätti aloittaa uuden uunin rakentamistyöt. Toinen uuni rakennettiin ensimmäisen viereen, sillä tehdasrakennus oli alusta pitäen rakennettu kahta sementtiuunia varten. Toimintakuntoon uusi uuni saatiin keväällä 1924.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Tytyrin kaivosta oli jo vuonna 1911 laajennettu Lohjan pappilan maille. Koska kyseessä olivat pappilan maat, tarvittiin asiaan maan hallituksen lupa. Vuonna 1916 nosti hallitus vuorenvuokran kestämättömälle tasolle, ja esiintymästä oli luovuttava. Tilalle löytyi Pitkäniemestä samaan esiintymään kuuluva "SOLhemin" tila. Oudon nimen tilalle oli isänsä kunniaksi antanut Helsingin yliopiston kasvitieteen professorin, Sextus Otto Lindbergin poika.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: SOLhemin esiintymä osoittautui kuitenkin pian liian pieneksi. Vuonna 1924 tehtiin Ojamolla lupaavia löydöksiä, jonka jälkeen yhtiö osti noin 14 hehtaaria käsittävän esiintymän. Uusi kaivos pääsi täyteen vauhtiin vuonna 1925. Kaivos alkoi tavanomaisena avolouhoksen porraslouhintana. Vuosina 1931−1933 siirryttiin ensin osittain ja sitten kokonaan maanalaiseen louhintaan.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Vuosina 1927−1928 rakennettiin Virkkalan–Ojamon rautatie kaivokselta Virkkalan kalkkitehtaalle. Siihen saakka oli kaikki kalkkikivi kuljetettu eri esiintymiltä proomuin tehtaan rantaan, mikä oli ongelmallista, sillä kalkkikiveä oli varastoitava tehtaalle huomattavat määrät talven vuoksi.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Ojamon kaivos oli pitkään yhtiön arvokkain kalkkikivilöydös, ja Virkkalan tehdas saikin siitä kaiken raaka-aineensa aina vuoteen 1965 saakka, jolloin kaivos suljettiin. Kalkkikivi alkoi ehtyä löydöksestä, ja Lohjanjärven alle louhittuun kaivokseen tihkui kaiken aikaa enemmän vettä. Nykyään veden täyttämä syvä avolouhos toimii sukeltajien ja Meriturvan harjoittelupaikkana.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Virkkalan–Ojamon rautatie oli käytössä aina vuoteen 1970 saakka.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Tehtaan kolmantenakymmenentenä toimintavuotena, vuonna 1927 sementtitehdas teki pakkausmateriaaliteknisen harppauksen siirtymällä juuttisäkeistä paperisäkkeihin.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Vuonna 1927 Ojamon kaivoksen työntekijät menivät korkeammalta taholta tulleen käskyn perusteella lakkoon. Kalkkitehtaan työntekijät aloittivat pian myötätuntolakon, ja lakko käsitti 90 % kalkkitehtaan työntekijöistä. Lakko kesti 20 kuukautta, ja se päättyi työläisten kannalta huonosti. Lakon päätyttyä lakkolaisten töitä tekivät uudet työntekijät, eikä suurta osaa lakkolaisista huolittu takaisin tehtaalle. Moni joutui vaihtamaan ammattia tai muuttamaan pois paikkakunnalta.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Seuraavana vuonna alkoivat uuden, F. L. Smidthin toimittaman "Unax"-tyyppisen sementtiuunin rakennustyöt. Uuni oli 103 metriä pitkä, eli yli kaksi kertaa pidempi kuin aiemmat sementtiuunit. Sen halkaisija oli 2,7−3 metriä. Vuorokausituotannoksi myyjä ilmoitti 300 tonnia vuorokaudessa. Tämä määrä ylitettiin aika ajoin. Uusi uuni oli myös aiempia energiatehokkaampi. Se kulutti vain 44 kg hiiltä sementtiastiaa kohti, kun vanhojen uunien kulutus oli 70 kg astiaa kohti. Uuni valmistui tuotantokuntoon 11. huhtikuuta 1929.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Sementtitehdas otti vuosina 1934−1935 tuotekehittelyn tuloksena käyttöön kolme uutta sementtilaatua. Näistä "Silika"-sementti jäi valikoimaan, kun taas "Panssari"- ja "Panssari-silika"-sementtien tuotanto lopetettiin 1940-luvun alussa.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Vuonna 1938 hankittiin jälleen uusi sementtiuuni. 128 metriä pitkän uunin toimitti taas F. L. Smidth. Uunin halkaisija oli sama kuin edellisenkin, 2,7−3 metriä. Sen tuotantokyky oli 300−350 tonnia vuorokaudessa. Uunin polttoainetalous oli myös edellistä parempi. Tuolloin hankittiin myös uudet liete- ja sementinjauhatuslaitteet, uusi sementtipakkaamo sekä uudenaikaisia kuljetinlaitteistoja. Samana vuonna myytiin ensimmäinen, vuonna 1919 valmistunut sementtiuuni. Toinen vanhemmista uuneista jätettiin varalle.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Samanaikaisesti rakennettiin tehtaalle laboratorio, jossa voitiin tarkkailla raaka-aineiden ja lopputuotteen laatua. Laboratorion rakentamista puolsi paitsi asiakkaiden, myös viranomaisten kohonneet vaatimukset merkittäväksi rakennusmateriaaliksi kohonneelle sementille ja betonille.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Vuonna 1993 tehdas myytiin ruotsalaiselle Euroc-konsernille, ja myöhemmin samana vuonna yhtiö ilmoitti sulkevansa tehtaan. Sulkeminen poiki eduskunnassa Jaakko Laakson esittämän kirjallisen kysymyksen hallitukselle. Tehdas kuitenkin suljettiin vuonna 1994.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Tehdasalueen vieressä sijaitsevassa entisessä Lohja Oy:n pääkonttorissa toimii nykyisin toimistohotelli Kalkki-Petteri. Hotellin nimi tuleekin Virkkalan sementtitehtaan perustajan Petter Forsströmin lempinimestä, sillä hänet tunnettiin yleisesti nimenomaan Kalkki-Petterinä.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Toimistohotellissa ja tehdasalueella toimi syksyllä 2010 noin 80 yritystä, joissa työskenteli yhteensä yli 300 henkilöä. Tiloja käytetään niin teollisuus-, toimisto kuin varastokäytössäkin. Museovirasto on määritellyt alueen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Alueen omistaa nykyisin Finnsementti Oy.


title: Virkkalan kalkki- ja sementtitehdas

text: Tehtaan alueella on kuvattu myös elokuvia, kuten Sakari Kirjavaisen pitkä elokuva "Ken tulta pyytää" sekä Jalmari Helanderin lyhytelokuva "Ukkonen".


title: MOSFET

text:
Metallioksidi-puolijohdekanavatransistori eli eristehilatransistori () (lyh. MOSFET, MOS-FET tai MOS FET) on kaikkein yleisin kanavatransistori. Sitä käytetään sekä digitaalisissa että analogisissa piireissä.
MOSFET koostuu "n-tyypin" tai "p-tyypin" puolijohdekanavasta ("semiconductor devices") ja sitä kutsutaan näin yleisesti nimityksillä: NMOSFET / PMOSFET, nMOSFET / pMOSFET, NMOS FET / PMOS FET, nMOS FET / pMOS FET ja jopa NMOS / PMOS.


title: MOSFET

text: Nimityksen osana oleva termi "metalli" on anakronismi varhaisista malleista, joissa hilat () todella olivat metallointia. Modernit integroidut piirit käyttävät polypii-hiloja.


title: MOSFET

text: Jänniteohjattuina FET:it ovat pitkälti elektroniputkien kaltaisia toisin kuin bipolaaritransistorit.


title: MOSFET

text: IGFET (insulated-gate field-effect transistor) on melkein synonyymi "MOSFET":ille vaikka se voi myös viitata FET:eihin joiden hila-eriste ei ole oksidia. Jotkut kirjoittavat suosivat "IGFET" termiä tarkoittaessaan komponentteja joissa on polypii-hilat, mutta useimmille ne ovat silti MOSFET:ejä.


title: MOSFET

text: MOSFET-transistori koostuu puolijohdesubstraatista, jossa on ohut kerros eristeoksidia. Oksidin yläosaan on asetettu johtava hilaelektrodi (G). Hilan kummallekin puolelle substraattiin on lisätty kaksi vahvasti seostettua aluetta: lähde (S) ja nielu (D), jotka on sijoitettu osittain koskettamaan hilaa. Lähteen ja nielun välistä tilaa kutsutaan kanava-alueeksi.


title: MOSFET

text: Lähde ja nielu ovat samaa varaustyyppiä (joko p tai n), ja jos seokset ovat voimakkaita, lisätään '+'-merkki seostyypin kirjaimen perään. Substraattirunko on vastakkaista tyyppiä kuin lähde ja nielu eikä substraatin seos ole voimakasta. Lähde on saanut nimensä siitä, että siitä varauksenkuljettajat (elektronit N-kanavalla, aukot P-kanavalla) tulevat kanavaan ja vastaavasti nielusta varauksenkuljettajat poistuvat kanavasta.


title: MOSFET

text: MOSFET:istä käytetään useita erilaisia piirrosmerkkejä. Perussymbolissa on tavallisesti viiva kanavana, johon "lähde" ja "nielu" liittyvät kohtisuorassa ja kääntyvät myöhemmin kanavan viivan suuntaisiksi. Joskus kanavan viiva on pätkinä viitaten avaustilaiseen ("enhancement mode") puolijohteeseen ja yhtenäisenä viitaten tyhjennystilaiseen ("depletion mode") puolijohteeseen, mutta koska katkoviivan piirto on hankalahkoa, tätä seikkaa ei yleensä piirretä. Kanavan rinnalle sitä koskettamatta piirretään toinen viiva "hilaksi".


title: MOSFET

text: Jos transistori on rakenteeltaan sellainen, että siinä on ns. bulk-liitäntä (planaarisella valmistusprosessilla ohuelle levylle tehtynä), se kerrotaan yleensä kanavan keskivaiheille laitettavalla nuolella joka merkitsee PMOS- tai NMOS-rakennetta. Nuoli osoittaa aina P:stä N:ään, eli NMOS-tapauksessa (n-kanava) nuolen kärki osoittaa kanavaan. Jos bulk on kiinni "lähteessä", mikä on tavallista yksittäisten komponenttien kanssa, nuoli kytketään "lähde"-kontaktiin. Joskus bulkkia ei piirretä ollenkaan (tavallista IC-piirien sisäisissä kytkennöissä joissa on yhteinen bulk), inversion-symbolina oleva pieni ympyrä esittää usein PMOSia.


title: MOSFET

text: Vertailussa avaus- ja tyhjennysmoodisten FETien piirrosmerkit, sekä JFET:in symbolit:


title: MOSFET

text: Yleensä puolijohdemateriaaliksi on valittu pii, mutta jotkin piirivalmistajat ovat alkaneet käyttää MOSFET:n kanavassa piin ja germaniumin sekoitetta (SiGe). Valitettavasti monet sähköisesti paremmat puolijohdemateriaalit eivät kuitenkaan muodosta hyviä eristeoksideja (esim. galliumarsenidi) eivätkä näin ole soveliaita MOSFETien valmistukseen.


title: MOSFET

text: Kanavan päällä hilaliitäntä on kerros polypiitä. Se eristetään kanavasta erittäin ohuella (satoja nanometrejä) eristekerroksella, joka tavallisimmin on piidioksidia (kvartsia) tai se voidaan korvata pii-happi-nitridillä.


title: MOSFET

text: MOS-rakenne koostuu kolmesta alueesta: hilasta, eristeenä toimivasta piioksidista (kvartsi) ja pii-puolijohteesta. Hila on nykyisin yleensä monikiteistä ns. polypiitä eikä metallia. Koska kvartsi on eriste, rakenne vastaa kondensaattoria, jossa yksi elektrodeista on korvattu puolijohteella.


title: MOSFET

text: Kun MOS-rakenteen yli tuodaan jännite, se aikaansaa varausjakauman muutoksen puolijohdeaineessa.


title: MOSFET

text: P-tyypin puolijohteessa (jossa formula_1 on "aukkojen" tiheys) hilan (G) ja puolijohteen välinen positiivinen jännite formula_2 (katso kuvaa) vähentää aukkojen tiheyttä ja lisää vapaiden elektronien tiheyttä. Jos formula_2 on kyllin suuri, negatiivisten varauksenkuljettajien (elektronien) tiheys hilan lähellä ylittää positiivisten varauksenkuljettajien (aukot) tiheyden, jolloin päädytään ns. "inversio-kerroksen" muodostumiseen.


title: MOSFET

text: Tässä rakenteessa P-tyypin perusmateriaali on perustana N-tyypin MOSFET:ille, joka tarvitsee lisäksi N-tyypin lähde- ja nielualueet.


title: MOSFET

text: MOSFET:in toiminta perustuu siis MOS-kapasitanssin läheisyydessä olevan varaustiheyden ohjaukseen. Kun hilan ja lähteen välille luodaan jännite-ero formula_4, sen sähkökenttä läpäisee oksidin aina alla olevaan kanavaan asti ja luo sinne ns. "käänteisen kanavan" ("inversion channel"). Tämä "käänteinen kanava" on samaa tyyppiä (P- tai N-tyyppiä) kuin lähde ja nielu, jolloin se muodostaa kanavan, jota pitkin virta voi kulkea. Jännitettä formula_4 muuttamalla voidaan säätää kanavan "johtavuutta" ja nieluvirran formula_6 suuruutta.


title: MOSFET

text: Jos MOSFET on "N-kanava"tyyppiä, lähde ja nielu ovat 'N+' alueita ja runko on 'P' aluetta. Kun hila-lähde-jännite (V) on positiivinen, se luo "N-kanavan" rungon P-materiaalin pintaan aivan oksidikerroksen alle. Tämä "N-kanava" on sähköjohde lähteen ja nielun välillä. Kun nolla tai negatiivinen jännite vaikuttaa hilan ja lähteen välillä, kanava katoaa ja virtaa ei kulje lähteestä nieluun.


title: MOSFET

text:
"P-kanava"tyypin MOSFET:illa lähde ja nielu ovat 'P+'-alueita ja runko on 'N'-aluetta.
Kun hila-lähde-jännite on "negatiivinen" (positiivinen lähde-hila suuntaan), se luo "P-kanavan" rungon N-alueen pintaan, jne. kuten edellä.


title: MOSFET

text:
Runkovaikutus (engl. "body effect") kuvaa "kynnysjännitteen" formula_7 muutosta riippuen "lähde-runko" -jännitteestä formula_8 ja se voidaan esittää yhtälöllä
missä:


title: MOSFET

text: Runkoa voi hallita toisella hilalla, jota usein kutsutaan näin "takahilaksi" ("back gate") ja runkovaikutusta kutsutaan joskus näin joskus nimellä: "back-gate effect".


title: MOSFET

text: MOSFET:in toiminta voidaan jaotella kolmeen eri moodiin riippuen sen yli vaikuttavista jännitteistä. Avaustilaiselle n-kanava MOSFETille ("enhancement mode, n-channel MOSFET"):


title: MOSFET

text: MOSFETin keksivät "Bell Laboratorioissa" työskennelleet "Dawon Kahng" ja "Martin Atalla" vuonna 1960. MOSFET valmistettiin laittamalla puolijohteen pinnalle eristekerros ja sen päälle metallinen hila. Tuotantomenetelmän edullisuus ja integroinnin helppous tekivät siitä oitis kiinnostavan tekniikan. Lisäksi kun MOSFET ei kehitä piin ja piidioksidin väliseen pintaansa paikallisia elektroniloukkuja (engl: "interface states"), niistä ei ole haittaa samaan tapaan kuin aiemmille transistorien valmistustekniikoille.


title: MOSFET

text: Näistä syistä MOSFET on nykypäivän tärkein valmistustekniikka integroitujen piirien tekoon.


title: MOSFET

text: Digitaalisten teknologioiden kehitystarve (kuten esim. mikroprosessorit) on painostanut kehittämään MOSFET-teknologiaa nopeammin kuin mitään muuta piipohjaista transistorityyppiä. Menestyksen syynä on ollut erityisesti CMOS-logiikan kehittäminen, mikä käyttää p- ja n-kanavaisia MOSFETejä rakennuspalikoinaan.


title: MOSFET

text: CMOS-logiikan merkittävä etu on, että ilman tilamuutoksia se ei kuluta virtaa (vuotovirtoja lukuun ottamatta). Tilamuutosten tapahtuessa virta kulkee lyhytaikaisesti CMOS:in molempien komplementtiparin transistorien kautta, mikä näyttää oikosululta käyttösähkön ja maapotentiaalin välillä. Niinpä CMOS:in virrankulutus määräytyy kytkimien ajamien kapasitanssien suuruudesta ja tilamuutoksen määrästä aikayksikköä kohti. Kellotaajuuden nostaminen (tilamuutosten määrän lisäys aikayksikköä kohti) nostaa virrankulutusta.


title: MOSFET

text: CMOS-logiikalla on myös suuri ottoimpedanssi ja melko matala antoimpedanssi. Verrattuna TTL-logiikkaan yksi lähtö-CMOS kykenee ohjaamaan useampia CMOS-ottoja kuin TTL-systeemi. Koska MOSFET:in hila on kapasitanssi, taajuuden noustessa sen esittämä impedanssi alenee ja siten se tarvitsee isompaa ajotehoa → taajuuden nousessa ajokyky heikkenee.


title: MOSFET

text: MOSFET:in edut digitaalisten piirien pääratkaisuna eivät kuitenkaan ole sellaisenaan edullisia analogisissa piireissä. "Bipolaaritransistoreita" on perinteisesti käytetty analogisten systeemien transistoreina pääasiassa niiden korkean transkonduktanssin ja ainutlaatuisten ominaisuuksien vuoksi, mutta MOSFET:eilläkin on analogiset käyttötarkoituksensa.


title: MOSFET

text: Eräät MOSFET:in edut johtuvat sen positiivisesta lämpötilakertoimesta. Ne eivät ylikuumenene hallitsemattomasti kuten bipolaariset transistorit. Lisäksi MOSFET:ejä voi lineaarisella toiminta-alueellaan käyttää tarkkaan aseteltavina vastuksina, joiden säätöalue on myös bipolaareja paljon laajempi. MOSFET:ejä voi myös käyttää kondensaattoreina ja sopivalla operaatiovahvistinkytkennällä ne voidaan saada näyttämään keloilta. Kaikkiaan MOSFET:illa voidaan simuloida kaikki komponentit lukuun ottamatta diodeja, jotka ovat diskreetteinä MOSFETeja pienempiä. Tämä mahdollistaa täydellisten analogisten kytkentöjen teon integroituna piille hyvin pieneen tilaan. Jotkin integroidut piirit sisältävät analogisia ja digitaalisia MOSFET rakenteita pienentäen piirikortin kokotarvetta.


title: MOSFET

text:
Tällainen tuo tarvetta eristää analogisia ja digitaalisia rakenteita piiritasolla. Siihen on luotu tekniikoiksi eristämisrenkaita ja "Silicon-On-Insulator" (SOI). Bipolaaritransistorin etu MOSFETiin nähden on Bipolaarin kyky käsitellä isompaa virtaa pienemmällä alalla.
Valmistustekniikat on olemassa bipolaaristen transistorien ja MOSFETien integrointiin samalle piipalalle. Tällaisia sekatransistoritekniikkapiirejä kutsutaan Bi-FET:eiksi (Bipolar-FET) jos niissä on vain yhden sorttisia bipolaareja ja FETejä, sekä BiCMOS (Bipolar-CMOS) jos niissä on komplementaarisia rakenteita. Tällaiset rakenteet tuovat yleensä molempien edut: eristetty hila ja korkea virrankäsittelykyky.


title: MOSFET

text:
Bipolaaritransistorilla on myös hieman etuja MOSFETiin nähden. Bipolaarit ovat parempia ainakin kahdessa tehtävässä:
Monet mikropiirit käyttävätkin MOSFET inputteja ja BiCMOS outputteja.


title: MOSFET

text: Kuluneiden vuosikymmenten aikana MOSFETia on kutistettu; tyypilliset MOSFET kanavapituudet olivat aiemmin useita mikrometrejä mutta modernit integroidut piirit käyttävät mittakaavoja jotka ovat alle 0,1 mikrometriä. Vuonna 2006 on yleisesti otettu teollisuuskäyttöön 0,065 mikrometrin (65 nanometrin) mittakaavan rakenteet.


title: MOSFET

text: Pienikokoisemmat MOSFETit ovat haluttuja kolmesta syystä:


title: MOSFET

text: MOSFETien teko siten, että kanavan pituus on alle mikrometrin on erittäin haastavaa ja puolijohteiden valmistusteknologian vaikeudet ovat rajoittavana tekijänä. Aivan viime aikoina pienikokoisuus on tuonut omia ongelmiaan MOSFETeille.


title: MOSFET

text:
Pienten mittojen takia hilalle tulevaa jännitettä pitää pienentää piirin luotettavuuden ylläpitämiseksi. Jotta piirillä on suorituskykyä, MOSFETin kynnysjännitettä pitää myös alentaa.
Kun kynnysjännitettä lasketaan, transistoria ei saa kokonaan suljettua, eli se toimii ns. "weak-inversion" moodissa jolloin on olemassa kanavaa pitkin kulkeva pieni virta. Aiemmin tämä virta oli niin olematon että se voitiin jättää huomiotta, mutta nykyisin se muodostaa helposti jopa puolet modernin tehokkaan (kompleksisen) VLSI-piirin tehonkulutuksesta.


title: MOSFET

text:
Perinteisesti kytkentäaika oli suunnilleen yksinomaan riippuva hilojen hilakapasitanssista.
Nyttemmin hilakapasitanssit ovat kutistuneet huomattavasti ja yhdyslankojen hajakapasitanssit ovat vähintään samaa luokkaa kuin hilakapasitanssit. Tämä yhdysjohtojen hajakapasitanssi vaikuttaa kytkentänopeutta alentavasti.


title: MOSFET

text: MOSFETien alati kasvava tiheys tuottaa ongelmia huomattavan paikallisen lämmönmuodostuksen muodossa, mikä saattaa haitata piirien toimintaa. Piirit toimivat hitaammin korkeissa lämpötiloissa ja niillä on huonontunut luotettavuus ja lyhyemmät eliniät. Tämän takia tarvitaan yhä tehokkaampia jäähdytyskeinoja (jäähdytyssiilejä yms) piireillä.


title: MOSFET

text: Teho-MOSFETeillä on vaarana ns. "terminen karkaus". Kun niiden auki-asennon vastus kasvaa lämpötilan kasvaessa, liitoksen tehohukka kasvaa vastaavasti tuottaen lisää lämpöä. Jos jäähdytystekniikka pettää, puolijohdemateriaali saattaa kuumeta katastrofaalisen nopeasti jolloin laite tuhoaa itsensä.


title: Lohja (yritys)

text: Oy Lohja Ab (aikaisemmin "Lohjan Kalkkitehdas Oy") oli suomalainen monialayhtiö, joka sulautettiin vuonna 1990 silloisen Wärtsilä Oy:n kanssa "Metra Oy:ksi".


title: Lohja (yritys)

text: Lohjan Kalkkitehdas sai alkunsa merikapteeni Karl Forsströmin vuonna 1897 Lohjan Virkkalaan perustamasta kalkkiuunista. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhtiö aloitti Virkkalassa myös sementin valmistuksen.


title: Lohja (yritys)

text: Yhtiöstä muodostettiin osakeyhtiö vuonna 1914 ja se listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1927. Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja oli kalkkitehdasta alusta alkaen johtanut Petter Forsström, joka oli Karl Forsströmin poika. Hänen toimitusjohtajakautensa jatkui vuoteen 1962 saakka.


title: Lohja (yritys)

text: Kalkin ja sementin rinnalle valmistusohjelmaan tulivat myöhemmin kalkkihiekkatiilet, Siporex-kevytbetoni, kiviainekset, valmisbetoni ja betonituotteet. Kalkkilouhoksia ja -kaivoksia yhtiöllä oli Lohjan Ojamolla ja Tytyrissä sekä Sipoossa. Nykyisin Helsinkiin kuuluvan Vuosaaren alueella yhtiöllä oli kaivos, josta louhittiin marmoria. Vuosaaressa toimi myös kalkkihiekkatiiliä ja Siporex-kevytbetonia valmistava tehdas Saseka. Vuonna 1978 Siporexin tuotanto keskitettiin Ikaalisiin vuonna 1972 perustetulle tehtaalle.


title: Lohja (yritys)

text: Vuonna 1975 yhtiön nimeksi tuli Oy Lohja Ab. Samana vuonna alkoi Solifer Caravan -matkailuvaunujen tuotanto Helsingin Vuosaaressa Bensowilta ostetulla tuotantolinjalla.