title: Halloween (vuoden 2007 elokuva)

text: Seuraavana halloweenyönä rikkaaseen kotiin adoptoitu Laurie joutuu vahtimaan naapurissa asuvaa Tommya (Skyler Gisondo). Tänä yönä Haddonfieldissä kuitenkin tapahtuu uusi verilöyly, kun Michael tappaa Laurien vanhemmat, kolme ystävää ja haavoittaa vakavasti heistä yhtä, Annieta (Danielle Harris), joka viedään sairaalaan. Lopulta Michael kaappaa Laurien ja vie hänet lapsuudenkotiinsa, jossa näyttää hänelle valokuvaa heistä kahdesta lapsina. Laurie ei tunnista valokuvan henkilöitä vaan pakenee talosta, mutta Michael saa hänet kiinni, jolloin Loomis saapuu väliin ja ampuu revolverilla Michaelia, joka ei kuitenkaan kuole vaan nappaa Laurien takaisin itselleen. Loomis saa puhuttua Michaelin päästämään Laurien vapaaksi, mutta Michael käy Loomisin kimppuun ja murskaa hänen päänsä. Laurie saa omittua Loomisin aseen ja piiloutuu. Michael löytää hänet pitkän etsinnän jälkeen ja käy hänen kimppuunsa. Laurie ja Michael putoavat talon parvekkeelta maahan. Laurie kuitenkin pysyy tajuissaan, mutta loukkaantuneena. Hän tähtää revolverilla Michaelia ja joutuu painamaan liipasinta useita kertoja, ennen kuin panos osuu kohdalle. Elokuva loppuu Laurien hysteeriseen kiljuntaan Michaelin ruumiin vieressä.


title: Kitula

text: Kitula voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Kitula (Suomusjärvi)

text: Kitula on kylä ja taajama Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa seututie 110:n varressa. Se on entisen Suomusjärven kunnan keskus, jossa sijaitsevat paikalliset palvelut, kuten elintarvikekauppa, rautakauppa, kirjasto, ala-asteen koulu, polttoaineen jakeluun kylmäasema ja urheilukenttä. Pääosa palveluista on Urheilutien ja Helsingintien (seututie 110) välissä.


title: Kitula (Suomusjärvi)

text: Kitula on asukasmäärältään Suomusjärven merkittävin kylä. Kitulasta on seututietä pitkin matkaa Helsinkiin 92 kilometriä ja Turkuun 87. Suomusjärven kirkolle on matkaa Kitulasta alle kymmenen kilometriä ja lähimpään kaupunkikeskukseen Saloon 26 kilometriä. Moottoritie E 18 kulkee Suomusjärven pohjoispuolitse. Sinne on yhteys Suomusjärventien (yhdystie 2410) kautta. Kitulan lähellä sijaitsee Aneriojärven luonto-kulttuuripolku.


title: Unto Karri

text: Lenni Alfred Laakso, kirjailijanimeltään Unto Karri (19. syyskuuta 1898 Nivala – 2. tammikuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja runoilija.


title: Unto Karri

text: Laakson vanhemmat olivat opettajat Johannes Laakso ja Jenny Aino Matilda Matilainen. Hän oli naimisissa 1919–1938 Aili Sofia Kaurasen kanssa. Liiton päätyttyä eroon hän meni uusiin naimisiin 1941 Sally Siviä Eufrosyne Häkkisen kanssa. Laakso kävi pari vuotta Nivalan Järvikylän koulua, jossa hänen isänsä oli opettajana, ja siirtyi sitten Kokkolan yhteislyseoon. Täällä Laakson opettajana oli kirjailija Teuvo Pakkala joka innosti Laaksoa kirjailijan uralle. Ensimmäisen maailmansodan aikana Laakso osallistui aktivistien toimintaan ja päästyään koulusta Suomen sisällissodan aikana hänkävi upseerikoulun ja osallistui sotaan valkoisten joukoissa upseerina. Sodan jälkeen Laakso otti osaa suojeluskuntatoimintaan vuoteen 1929 saakka.


title: Unto Karri

text: Laakso oli Koti-lehden toimittajana Helsingissä 1919 ja myöhemmin hän jatkoi toimittajan uraansa Porissa 1920–1921, Vaasassa 1921–1929 ja Seinäjoella 1930–1931. Laakso teki opintomatkan Saksaan, Belgiaan ja Ranskaan 1928 ja kävi lehtimieskurssin Tukholmassa. Pari vuotta myöhemmin 1931 hän opiskeli "The Toynbee Hallin" yliopistojen settlementissä.


title: Unto Karri

text: Sotavuosina Laakso palveli yhtäjaksoisesti komppanianpäällikkönä talvisodan alusta 1939 marraskuuhun 1945. Hän julkaisi hyvän menekin saaneen romaanin "Isänmaan perijät" 1942 ja sotien jälkeen vielä muutamia romaaneja, joista viimeinen oli 1948 ilmestynyt romaani "Sydänten taistelu". Viimeisinä vuosinaan Laakso katkeroitui, koska hänen työnsä jäi vaille tunnustusta eikä hän saanut valtion taiteilijaeläkettä. Alkoholin liikakäyttö aiheutti lopulta hänen kuolemansa 1957.


title: Unto Karri

text: Laakso aloitti kirjallisen uransa Unto Karri -nimellä yhdessä Tulenkantajiin kuuluneiden runoilijoiden kanssa 1926 ilmestyneessä "Nuoret runoilijat 11" -kokoomateoksessa. Laakson suojeluskunta- ja valkoupseeritausta sekä isänmaallisiin ja kotiseutuaiheisiin keskittyvä tuotanto poikkesi kuitenkin Tulenkantajien enemmistön arvomaailmasta eikä Laakso koskaan tuntenut oloaan kotoiseksi ryhmässä. Laakson ensimmäinen oma teos oli 1928 ilmestynyt sota-aiheinen runokokoelma "Etulinjaan". Hän julkaisi seuraavan kymmenen vuoden aikana useita romaaneja ja runoteoksia, joista hän sai kaksi valtionpalkintoa, 1934 ja 1939. Useat Laakson teokset saivat aiheensa hänen kotiseudultaan Nivalasta. Laakso joutui riitoihin monien henkilöiden kanssa, jotka tunnistivat itsensä tai sukulaisensa kirjoista, esimerkiksi Nivalasta kotoisin ollut akateemikko Kustaa Vilkuna tunnisti perheenjäseniään Laakson 1946 kirjoittamasta "Kappeli"-romaanista.


title: Simo Peura

text: Simo Eerik Peura (s. 15. kesäkuuta 1957 Laukaa) on Lapuan hiippakunnan piispa (2004–). Hän on koulutukseltaan teologian tohtori (1990).


title: Simo Peura

text: Väitöskirjassaan "Mehr als ein Mensch?" Peura tutki Martti Lutherin käsitystä jumalallistumisesta vuosina 1513–1519. Peura osoitti, että vanhurskauttaminen oli Lutherille olemuksellista, vaikka tämä ei käyttänytkään samanlaisia käsitteitä kuin skolastikot. Lutherin mukaan jumalallistuminen oli todellista mutta ei selvästi havaittavissa.


title: Simo Peura

text: Peura toimi Suomen Akatemian tutkimusavustajana ja tutkijana 1985–1990. Sen jälkeen hän oli Helsingin yliopiston ekumeniikan assistenttina ja vs. professorina 1989–1997. Hän on ollut Helsingin yliopiston ekumeniikan dosentti vuodesta 1994. Vuosina 1987–1995 hän oli Suomalaisen Teologisen Kirjallisuusseuran sihteeri.


title: Simo Peura

text: Hän on julkaissut muun muassa Lutherin teologiaa käsitteleviä artikkeleita kansainvälisissä ja kotimaisissa kokoomateoksissa ja aikakauskirjoissa.


title: Simo Peura

text: Vuosina 1994–1997 Peura oli jäsenenä kirkon diakonaattikomiteassa. Hän toimi Kirkon koulutuskeskuksen johtajana 1997–2004.


title: Simo Peura

text: Vuonna 2003 Peura tuli Mikko Heikan jälkeen toiseksi uuden Espoon hiippakunnan piispanvaalissa. Seuraavana vuonna hänet valittiin Lapuan hiippakunnan piispaksi. Hän sai piispanvaalin toisella kierroksella hiukan enemmän ääniä kuin kirkkoherra Tapio Luoma. Peura aloitti piispana syyskuun alussa 2004.


title: Simo Peura

text: Piispana aloittaessaan Peura korosti kotien arkisen kristillisyyden merkitystä. Kirkon äänen tuli olla uskon ja opin kysymyksissä hänen mukaansa selvä ja tunnistettava. Hänen mielestään moraalikysymykset kuuluivat yhteen uskon kanssa, mutta kirkosta ei saanut tulla lausuntoautomaattia. Piispuuskaudellaan Peura on johtanut muun muassa Kirkon Strategia 2015 -työryhmää (2006–2007), kirkon vastuullisen sijoittamisen neuvottelukuntaa (2008–2011) ja kirkolliskokouksen perustevaliokuntaa (2008–2012).


title: Simo Peura

text: Syyskuussa 2015 sanomalehti Ilkka kertoi Lapuan hiippakunnan ostaneen piispa Peuralle lähes 900 000 euron arvoisen virka-asunnon Seinäjoen keskustasta. Uutisen aiheuttaman närkästyksen vuoksi poikkeuksellisen paljon ihmisiä erosi kirkosta Eroakirkosta.fi-palvelun kautta syyskuussa.


title: Simo Peura

text: Simo Peura osallistui vuonna 1999 allekirjoitetun luterilais-katolisen ekumeenisen asiakirjan Yhteisen julistuksen vanhurskauttamisopista laatimiseen. Sekä Peuran tutkimukset että hänen toimintansa julistuksen tekstien muotoilemisessa vaikuttivat ratkaisevasti asiakirjan syntyyn. Hän on osallistunut myös asiakirjan teemojen myöhempään työstämiseen. Vuosina 2002–2010 hän oli jäsenenä Ruotsin ja Suomen luterilais-katolisessa dialogiryhmässä. Sen jälkeen hän on toiminut luterilaisena puheenjohtajana suomalaisessa luterilais-katolisessa dialogityöryhmässä.


title: Simo Peura

text: Simo Peura on jäsenenä Kirkkojen maailmanneuvoston keskuskomiteassa ja eksekutiivikomiteassa sekä puheenjohtajana maailmanneuvoston yhteistyökomissiossa. Hän toimii Kirkon lähetystyön toimikunnan puheenjohtajana ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon edustajana Suomen Ekumeenisessa Neuvostossa. Hän on aiemmin ollut pitkään Kirkon ulkoasiain neuvoston jäsen sekä Suomen Ekumeenisen Neuvoston hallituksen jäsen ja opillisten kysymysten jaoston puheenjohtaja.


title: Simo Peura

text: Simo Peura on naimisissa hammaslääketieteen lisensiaatti ja filosofian tohtori Anni Peuran (o.s. Penttilän) kanssa. Heillä on kolme lasta.


title: Unto Koskela

text: Unto Iisakki Koskela (3. joulukuuta 1908 Rauma – 19. lokakuuta 1934 Helsinki) oli Tulenkantajiin kuulunut suomalainen runoilija ja kirjailija, joka nykyään tunnetaan lähinnä "Kuubalainen serenaadi" -nimisestä runostaan, johon urkuri Juhani Pohjanmies teki sävellyksen. Koskela kirjoitti runon jo koulupoikana ja se julkaistiin hänen 1930 ilmestyneessä esikoiskokoelmassaan.


title: Unto Koskela

text: Koskelan vanhemmat olivat tehtailija Iisak Viktor Koskela (ent. Grönfors) ja Elli Aliina Tamminen. Hän tuli ylioppilaaksi 1928 ja toimi rautatievirkailijana 1925-1927. Koskelan nuorempi veli oli kirjailija ja opettaja Tauno Koskela. Hän opiskeli Helsingin ja Turun yliopistoissa ja työskenteli Länsi-Suomi-lehden toimittajana ja pakinoitsijana. Koskela kuului opiskeluaikanaan V. A. Koskenniemen johtamaan kirjalliseen piiriin, mutta siirryttyään Helsinkiin hän liittyi Tulenkantajiin.


title: Unto Koskela

text: Koskela julkaisi meriaiheisen esikoisteoksensa, runokokoelman "Purjeet sumussa", vuonna 1930. Hän julkaisi seuraavaksi kaksi omaelämäkerrallisia aineksia sisältänyttä psykologista romaania, ensimmäisenä "Hedelmätön puu" 1932 ja sen jatko-osana romaani "Helena ja valhe" 1933. Koskela jatkoi Hj. Nortamon perinteitä Rauman murteen käyttäjänä. Hän julkaisi "Reimrin gyljest"-otsikon alla murrepakinoita ja kirjoitti myös Pohjois-Atlantilta Islannin sillivesiltä raumankielisen matkakertomuksen "Valaskaloild ruakka prakkamass". Tulenkantaja-vuosinaan hän ystävystyi runoilija Uuno Kailaan kanssa ja avusti tätä muun muassa esikoisrunokokoelman julkaisussa. Kailaan kuolema keuhkotuberkuloosiin Nizzassa maaliskuussa 1933 oli kova isku Koskelalle, hän itse kuoli vain 25-vuotiaana lokakuussa 1934 syfiliksen aiheuttamaan keuhkokuumeeseen.


title: Impi Kauppila

text: Impi Mirjam Kauppila (28. helmikuuta 1909, Helsinki – 11. joulukuuta 1991, Helsinki) oli suomalainen runoilija.


title: Impi Kauppila

text: Kauppila lienee käynyt kaksi luokkaa lyseota ja myöhemmin elämässään hän osallistui Helsingissä työväenopiston kirjalliseen opintopiiriin. Kauppila työskenteli ainakin myyjättärenä, kadunlakaisijana, kylvettäjänä ja alastonmallina.


title: Impi Kauppila

text: Kauppilan esikoisrunokokoelma "Paratiisin valloitus" julkaistiin 1947 ja se jäi myös hänen ainoaksi julkaistuksi teoksekseen. Kokoelman 33 runoa oli koonnut Helsingissä Kalliolan piirissä vaikuttanut Osmo Hormia ja sitä pidetään Suomen ensimmäisenä täysmodernina runokokoelmana.


title: Impi Kauppila

text: Kauppila poltti myöhemmät runonsa ja muunkin elämäänsä liittyneen kirjallisen aineiston joten häneltä ei senkään vuoksi ilmestynyt enää uusia teoksia.


title: Muscle Museum EP

text: Muscle Museum on brittiläisen vaihtoehtorockyhtye Musen toinen EP-julkaisu. Levy julkaistiin 11. tammikuuta 1999 ja sitä painettiin vain 999 kappaletta. Neljä EP:n viidestä alkuperäisestä kappaleesta – "Muscle Museum", "Sober", "Uno" ja "Unintended" – nauhoitettiin kahdesti uudestaan yhtyeen ensimmäistä kokopitkää albumia, Showbiz:tä, varten.


title: Random 1–8

text: Random 1-8 on brittiläisen rockyhtyeen Musen kolmas EP-julkaisu vuodelta 2000. Vain Japanin markkinoille julkaistulla EP:llä on b-puolia yhtyeen aiemmilta singleiltä ja kaksi live-kappaletta.


title: Random 1–8

text: EP sisältää kolme piilotettua kappaletta, jotka ovat kaikki uudelleenmiksauksia yhtyeen Sunburn-kappleesta. Kappaleet on piilotettu EP:n viimeisen raidan loppuun.


title: Petra Felke

text: Petra Felke (avionimi Meier, s. 30. heinäkuuta 1959 Saalfeld/Saale, Thüringen) on entinen itäsaksalainen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja. Hän edusti Itä-Saksaa 1980-luvulla. Felkellä oli urallaan pitkiä voittoputkia, ja hän teki useita maailmanennätyksiä. Hän rikkoi ensimmäisenä naiskeihäänheittäjänä 80 metrin haamurajan.


title: Petra Felke

text: Felke harjoitteli yhdessä Ruth Fuchsin kanssa Motor Jena Club -nimisessä urheiluseurassa. Hänen ensimmäinen merkittävä menestyksensä oli Itä-Saksan mestaruuskilpailujen kolmas sija 1978.


title: Petra Felke

text: Felke teki ensimmäisen maailmanennätyksensä 4. kesäkuuta 1985 Schwerinissä, jossa hän heitti 75,26 metriä. Saman kisan neljännellä kierroksella hän vielä paransi tulostaan 75,40 metriin. Hän sai Euroopan mestaruuskisojen hopeamitalin 1986. Seuraava maailmanennätys syntyi 21. heinäkuuta 1987 Leipzigissa, jolloin tuloksena oli 78,90 metrin kaari.Yleisurheilun maailmanmestaruuskisoissa Felke saavutti hopeaa 1987.


title: Petra Felke

text: Hän rikkoi ensimmäisenä naiskeihäänheittäjänä 80 metrin rajan 9. syyskuuta 1988 heitettyään 80,00. Arvokisavoitot antoivat odottaa itseään, kunnes Soulin olympiavoitto 1988 korjasi tilanteen. Soulissa hän voitti kultamitalin ennen Britannian Fatima Whitbreadia ja pronssimitalisti Saksan Beate Kochia. Euroopan mestaruuskisojen pronssimitali itäsaksalaiselle tuli 1990.


title: Petra Felke

text: Yleisurheilun maailmanmestaruuskisoissa Felke saavutti toistamiseen hopeaa 1991.


title: Unkarin Grand Prix 1992

text: Unkarin Grand Prix 1992 oli Formula 1 -sarjan 527. osakilpailu. Se ajettiin 16. elokuuta 1992 Hungaroringilla. Kilpailun voittoon ajoi McLaren -kuljettaja Ayrton Senna. Nigel Mansell varmisti ensimmäisen maailmanmestaruutensa. Brabham-talli osallistui viimeisen kerran F1-sarjaan. Jean Alesi ajoi 50. GP:nsä.


title: IK Investment Partners

text: IK Investment Partners (aikaisemmin "Industri Kapital") on ruotsalaista alkuperää oleva eurooppalainen pääomasijoitusyhtiö. Se rahoittaa juuri toimintansa aloittaneita tai taloudellisissa vaikeuksissa olevia yrityksiä, joilla se katsoo olevan mahdollisuuksia menestymiseen.


title: IK Investment Partners

text: Yrityksen tarkoituksena on tuottaa voittoa omistajilleen ostamalla yritysten osakkeita, nostamalla niiden arvoa asiantuntemuksensa avulla ja myymällä osakkeet pois niiden arvon noustua riittävästi.


title: IK Investment Partners

text: IK Investment Partners omistaa Suomessa enemmistöosuuden Attendo MedOne- ja Moventas-yhtiöistä.


title: IK Investment Partners

text: IK Investment Partners myi osuutensa Suomen Lähikaupasta vuonna 2012 Tritonille.


title: IK Investment Partners

text: IK Investment Partners oli yksi vuonna 2014 tapahtuneissa ns. Luxemburg-vuodoissa mainituista yrityksistä, jotka olivat käyttäneet hyväksi Luxemburgin verolainsäädäntöä verojen välttämiseksi Suomessa.


title: Väinö Putkonen

text: Väinö Johannes Putkonen (28. heinäkuuta 1931 Kajaanin maalaiskunta – 14. joulukuuta 1993 Lappeenranta ) oli suomalainen runoilija ja kansakoulunopettaja.


title: Väinö Putkonen

text: Putkosen vanhemmat olivat maanviljelijä "Väinö Putkonen" ja "Anna Kustaava Korhonen". Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Kajaanin seminaarista 1955 ja toimi opettajana Varpaisjärvellä 1956-1962.


title: Väinö Putkonen

text: Putkonen julkaisi kaksi runoteostaan 1960-luvun alussa. Hän kirjoitti myös lehtiartikkeleita ja hänen runojaan on ilmestynyt eri antologioissa.


title: Valkeakosken Isku-Veikot

text: Valkeakosken Isku-Veikot oli parhaimmillaan lentopallon SM-liigassa pelannut joukkue, joka toimi Valkeakoskella. Se nousi SM-liigaan 41 vuoden tauon jälkeen kaudeksi 2007–2008 liigakarsintojen kautta. Kausi 2008–2009 oli sen historian neljäs kausi korkeimmalla sarjatasolla. Ensimmäisen kerran se pelasi SM-sarjaa kausina 1965-1967. Isku-Veikot putosi SM-liigasta kauden 2009-2010 päätteeksi. Samalla seura lopetti täysin huippulentopallotoimintansa.


title: Valkeakosken Isku-Veikot

text: Osa Isku-Volleyssä treenanneista pelaajista siirtyi vuonna 1999 Isku-Veikkoihin, ja siitä alkoi Isku-Veikkojen taival korkeammilla sarjatasoilla. Kaudesta 2000-01 lähtien Isku-Veikot pelasi toiseksi ylimmällä sarjatasolla. Farmisopimuksen myötä Isku-Volleyn vaihtopelaajat kävivät hakemassa pelituntumaa sarjatasoa alempana. Menestystä alkoi tulla kaudesta 2001-02 alkaen, mistä lähtien Isku-Veikot oli 1-sarjan parhaita joukkueita. Etelälohkoa se hallitsi Loimijoen Hurrikaanin kanssa. Vaikka Isku-Veikot taistelikin vuosi toisensa jälkeen noususta, se onnistui I-V:tä ennen mm. VaLePa:lta, Korson Vedolta, Perungan Pojilta, Vaasan Kiistolta, Mutalan Riennolta ja Kempeleen Pyrinnöltä.


title: Valkeakosken Isku-Veikot

text: Isku-Veikkojen nousu lentopallon SM-liigaan varmistui liigakarsinnoissa voitolla Keski-Savon Paterista ja Korson Vedosta. Liigakaudelle 2007-2008 joukkue hankki monia uusia pelaajia riveihinsä. Joukkueessa pelasi muun muassa kaudella 2007–2008 monia ulkomailla menestyneitten pelaajien veljiä: Esa Kunnari, joka on Olli Kunnarin veli, Ossi Heino, joka on Jussi Heinon veli, sekä maajoukkuepelaaja Tuomas Tihisen vanhempi veli Lauri Tihinen. Joukkueessa pelasivat myös Suomen mestaruuden ja monta SM-mitalia voittanut Jaakko Vesanto sekä huippulahjakkuus Joni Mikkonen.


title: Valkeakosken Isku-Veikot

text: Joukkue saavutti ensimmäisen voittonsa Vammalan Lentopallosta 14. lokakuuta 2007 erin 3–1. Kaikkiaan joukkue voitti kauden aikana vain viisi ottelua ja joutui karsimaan liigapaikastaan Hurrikaani Loimaan ohitettua sen viimeisen ottelukierroksen voitollaan. Liigakarsinnoissa Isku-Veikot voittivat Oulun Ettan kaksi kertaa ja Kiiston kertalleen. Joukkue hävisi molemmat koitoksensa Keski-Savon Paterille. Paikka liigassa varmistui lopulta joukkueen voitettua Vaasan Kiiston sekä uudelleen Oulun Ettan erin 3-0.


title: Valkeakosken Isku-Veikot

text: Joukkue sijoittui runkosarjassa kahdeksanneksi. Pudotuspeleissä joukkue taipui tiukkojen otteluiden jälkeen Kempeleen lentopallolle 0-2. Joukkueessa pelasivat: Sami Juvonen, Jukka Lehti, Sten Kruuda, Jouni Karjala, Adjete Agnithey, Jussi Heino, Tuomas Häkkinen, Jussi Niemi, Petri Lignell, Jukka Meskanen, Adje Agnithey ja Jouni Mahlamäki. Joukkueen valmentajat: Ari Väisänen (päävalmentaja), Oula Pihlajamäki ja Juhani Leppänen.


title: Valkeakosken Isku-Veikot

text: Joukkueen valmistautuminen liigakauteen jäi viime tippaan. Seura ei onnistunut siirtomarkkinoilla, ja ulkomaalaishankinnat eivät pystyneet täyttämään edellisvuosien ulkolaisten saappaita. Isku-Veikot pelasi mollivoittoisen kauden ja oli runkosarjan viimeinen. Liigakarsinnoissa joukkue koki kirvelevän tappion 1-sarjan mestarille Oulun Ettalle otteluvoitoin 3-2. Liigasta putoamisen jälkeen koko seuran huippulentopallotoiminta loppui.


title: Files-11

text: Files-11, ODS (On-Disk Structure), on OpenVMS-käyttöjärjestelmän tiedostojärjestelmä tai tiedostojärjestelmäperhe. Se tukee muun muassa käyttöoikeuslistoja (ACL, "access control list"), tietuepohjaista I/O:ta, verkkokäyttöä sekä tiedostojen versionumerointia. Järjestelmää on alun perin käytetty yksinkertaisemmassa muodossa PDP-11-minitietokoneen RSX-11-käyttöjärjestelmässä.


title: Files-11

text: Files-11 koostuu viidestä tasosta eli viidestä eri tiedostojärjestelmästä:


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Hurrikaani-Loimaa on Loimaalla toimiva lentopallojoukkue, joka pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Mestaruusliigassa.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Hurrikaani-Loimaa nousi SM-liigaan kaudella 2007, kun se tiputti 1-sarjaan Korson Vedon, ja Keski-Savon Paterin yhdessä toisena joukkueena liigaan nousseen Valkeakosken Isku-Veikkojen kanssa. Tämän jälkeen seura on pelannut liigassa yhtäjaksoisesti. Sen paras saavutus on SM-hopea kaudelta 2011-12.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Ennen historiansa ensimmäistä SM-liigakautta, joukkue vaihtoi nimensä Loimijoen Hurrikaanista Hurrikaani-Loimaaksi, koska joukkue oli keskittynyt viimeiset kaudet pelkästään Loimaaseen.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Hurrikaanin joukkue lähti historiansa ensimmäiseen SM-liigakauteen tavoitteenaan pudotuspelit ja sarjapaikan säilyttäminen ilman karsintoja. Joukkueessa pelasivat 2007-2008 kauden alussa muun muassa kaksi eteläamerikkalaista vahvistusta: venezuelalainen Renzo Sanchez ja brasilialainen Pedro olivat joukkueen ulkomaanvahvistukset kauden alussa. Hurrikaani hankki kuitenkin jo neljännen liigapelinsä jälkeen joukkueeseen lisää ulkomaanvahvistuksia Yhdysvalloista. Amerikkalaiset Mark Dusharme ja Dan Kellum pelasivat alkukautensa Tšekissä, kunnes päättivät vaihtaa seuraa. SM-liiga salli tuolloin kentällä kuitenkin yhtä aikaa vain kaksi ulkomaalaista, joten Hurrikaani ei voinut käyttää kaikkia ulkomaanvahvistuksiaan samassa pelissä. Pedron ja Renzo Sanchezin sopimukset purettiin lopulta, ja Hurrikaani jatkoi yhdysvaltalaisvahvistuksilla.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Ulkomaanavut Amerikasta olivat hyvä hankinta Hurrikaanille, sillä joukkue alkoi ottaa voittoja hiljalleen liigassa. Lopulta runkosarja huipentui viimeiseen otteluun, jossa oli panoksena pudotuspelit tai liigakarsinnat Hurrikaanin kohdalta. Hurrikaani pelasi Muuramen Lentopalloa vastaan viimeisen runkosarjan ottelunsa ja otti komean 3-0 voiton täydessä Loimaan liikuntahallissa ja näin varmisti pudotuspelipaikan. Hurrikaani nousi näin karsintaviivan yläpuolelle ja tiputti samalla Isku-Veikot karsintasarjaan. Pudotuspeleissä Hurrikaani kohtasi jopa mitaleille povatun Mutalan Riennon avauskierroksella. Hurrikaani yllätti täydellisesti Riennon ja eteni sarjanousijana puolivälieriin mestarisuosikki Pielaveden Sampoa vastaan. Puolivälierissä Sampo osoittautui kuitenkin kovemmaksi ja eteni näin välieriin otteluvoitoin 3-0.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Kaudelle 2008-2009 Hurrikaani lähti tavoittelemaan entistä parempaa sijoitusta. Joukkue hankki riveihinsä muun muassa 179 A-maaottelun verran kokemusta omanneen passari Petteri Laurilan sekä yleispelaaja Teemu Tolosen. Hurrikaani ei kuitenkaan saanut suurempaa menestystä kauden aikana. Joukkue kuitenkin paransi edelliskauden seitsemättä sijaansa pykälällä ollen kuudes SM-liigassa.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Kausi 2009-10 oli pettymys seuralle ja koko joukkueelle. Hurrikaani tippui pudotuspeleistä ja joutui yllättäen liigakarsintoihin. Joukkue pystyi säilyttämään kuitenkin liigapaikkansa, kun se voitti Kokkolan Tiikerit karsintasarjassa otteluvoitoin 3-1. Kaudella 2010-11 Hurrikaani selviytyi pudotuspeleihin jälleen. Joukkue tippui kuitenkin tulevalle mestarille Perungan Pojille puolivälierissä. Seuralla oli kyseisellä kaudella toistaiseksi sen ehkä nimekkäin pelaajamateriaali liigahistoriansa aikana.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Kaudeksi 2011-12 Hurrikaani vahvistui merkittävästi: joukkue hankki yleispelaajaksi latvialaisen Aivars Petrusevicsin sekä suomalais-kuubalaisen Jimmy Hernandezin. Muutenkin joukkue vahvistui kesän aikana vahvasti, kun liigapaikkansa menettäneestä Salon Piivolleysta riveihin liittyivät maajoukkuekokemusta omanneet Tuukka Anttila ja Jesse Mäntylä. Hurrikaani voitti lopulta runkosarjan Mestaruusliigassa ennen kauden ennakkosuosikkia VaLePaa. Puolivälieräsarjassa Hurrikaani kaatoi paikallisvastustajansa Raision Loimun otteluvoitoin 3-1 edeten historiansa ensimmäistä kertaa välieriin. Välieräsarjassa joukkue kaatoi Pielaveden Sammon samoin lukemin kuin Loimun ja eteni historiansa ensimmäistä kertaa finaaleihin. Finaaleissa VaLePa oli tiukasti vahvempi otteluvoitoin 4-3. Hurrikaani kärsi tiukan tappion ratkaisufinaalissa erin 3-2. SM-hopea oli seurahistorian ensimmäinen. Joukkueen valmensi hopealle monivuotisen valmennusyhteistyön päätteeksi Ville Kakko, joka päätti kauteensa valmentajauransa toistaiseksi.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Kaudella 2012-13 Hurrikaania valmensi Ismo Tuominen. Joukkue pysyi lähes samanlaisena kuin hopeaa saavuttanut joukkue. Vahvistuksia Hurrikaani hankki useita: Antti Poikela ja Eerik Jago Italiasta sekä Matti Oivanen Venäjän Superliigasta.


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Passarit:


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Keskitorjujat:


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Yleispelaajat:


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Hakkurit


title: Hurrikaani-Loimaa

text: Libero


title: Jiří Mazoch

text: Jiří Mazoch (s. 2. tammikuuta 1990, Frydek Mistek) on tšekkiläinen mäkihyppääjä. Myös hänen isoveljensä Jan Mazoch on mäkihyppääjä. Veljesten isoisä Jiří Raška oli parhaimmillaan maailman eturivin mäkihyppääjiä.


title: Jiří Mazoch

text: Mazoch on osallistunut nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 2005-2008. Joukkuekilpailussa hän oli vuonna 2005 viides ja vuonna 2007 seitsemäs. Henkilökohtaisessa kilpailussa hänen paras saavutuksensa on vuodelta 2006, jolloin hän oli 15.


title: Jiří Mazoch

text: Ensimmäisen kerran mäkihypyn maailmancupiin hän otti osaa 8. helmikuuta 2008 Liberecissa, jolloin hän sijoittui 29:nneksi saaden ensimmäiset maailmancupin pisteensä.


title: Man O'War

text: Man O'War "Big Red" (s. 29. maaliskuuta 1917 Kentucky, Yhdysvallat) oli kuuluisa laukkahevonen. Man O'Warin isä oli Fair Play ja emä Mahubah, jotka olivat molemmat hienoja englannintäysiverisiä. Man O'Warin kasvattaja, August Belmont, ei olisi halunnut myydä oria, mutta orin ollessa yksivuotias se myytiin Philadelphiasta kotoisin olevalle varakkaalle Samuel Riddlelle. Man O'Warista suunniteltiin aluksi metsästyshevosta, mutta oria koulutettaessa se sai laukata muiden nuorten hevosten kanssa lyhyitä matkoja ja sen nopeus huomattiin. Man O'Warista kasvoi suurikokoinen, hyvinkehittynyt täysiveriori, jolla oli pitkä askel. Hoitajat kutsuivat sitä Riddlesissä Big Rediksi, eli "suureksi punaiseksi".


title: Man O'War

text: Man O'Warin ensimmäinen kilpailu oli harjoituslähtö, joka pidettiin sen ollessa yksivuotias. Silloin ori kuitenkin lähti lähtökarsinasta liian myöhään häviten "Golden Bruum" -nimiselle täysiveriselle. Man O'Warilla oli suuri ruokahalu, ja se joutui lopulta käyttämään kuolaimia syödessään, jottei saisi ähkyä. Kilpailun alussa tästä kuitenkin oli apua, eikä se koskaan nirsoillut ennen kilpailua. 6. kesäkuuta Man O'Warilla oli sen ensimmäinen oikea kilpailu, joka käytiin Belmont Parkin radalla. Man O'War voitti kilpailun kuudella hevosenmitalla. Kolme päivää myöhemmin olivat orin toiset kilpailut, jotka ori voitti jälleen. Man O'War voitti myös neljä seuraavaa lähtöä. Man O'Warista alettiin puhua, että ori olisi voittamaton, kunnes 13. elokuuta 1919 se hävisi Saratogassa "Upset"-nimiselle täysiveriselle puolella hevosenmitalla. Kymmenen päivää myöhemmin Man O'War kohtasi Upsetin uudelleen ja voitti.


title: Man O'War

text:
Kolmivuotiskausi oli Man O'Warille kiireinen. Yleisöä tulvi laukkaradoille paljon nähdäkseen Man O'Warin. Vedonlyönti ei kuitenkaan enää kiinnostanut ketään. Man O'Warilla oli kolmivuotiskautensa lopussa kilpailuissa aina korkeintaan kolme vastustajaa. Kolmivuotiskautensa aikana Man O'War kilpaili yhdessätoista kilpailussa, jotka kaikki se voitti. Erään kilpailun se voitti peräti sadalla hevosenmitalla. Kauden lopussa Man O'War sai jännevamman, joka lopetti sen laukkauran.
Man O'War oli hyvin kuuluisa hevonen, siitä on vieläkin muistopatsas.


title: Man O'War

text: Man O'Warista tuli jalostusori kentuckylaiseen siittolaan lähelle syntymäpaikkaansa. Man O'War menestyi hyvin myös siitosoriina, ja useat sen jälkeläiset olivat hyviä laukkahevosia, tunnetuimpana sen lapsenlapsi Seabiscuit. Man O'Warin siittolaan tehtiin pyhiinvaellusmatkoja kaikkialta Yhdysvalloista. Man O'Waria oli käynyt katsomassa yli miljoona vierasta ennen kuin se kuoli vuonna 1947. Ori haudattiin sen omalle laitumelle, ja orin haudalla on sitä esittävä suuri pronssipatsas.


title: Bubi

text: Bubi voi tarkoittaa:


title: Fatima Whitbread

text: Fatima Whitbread syntyjään Fatima Vedad MBE (s. 3. maaliskuuta 1961 Stoke Newington, Lontoo) on brittiläinen keihäänheittäjä. Hän on naisten keihäänheiton maailmanmestari, Euroopan mestari ja moninkertainen arvokisamitalisti.


title: Fatima Whitbread

text: Whitbread saavutti MM-hopeaa naisten keihäänheitossa tuloksella 69,14 Tiina Lillakin jälkeen Helsingin maailmanmestaruuskilpailuissa 1983. Hän saavutti olympiapronssimitalin Los Angelesin kesäolympiakisoissa 1984. Whitbread heitti maailmanennätyksen 77,44 Stuttgartin EM-kisojen 1986 karsinnassa ja myös voitti Euroopan mestaruuden. Maailmanmestaruuden hän voitti Roomassa 1987. Whitbread saavutti olympiahopeamitalin Soulin kesäolympiakisoissa 1988.


title: Fatima Whitbread

text: Fatima Vedad syntyi Lontoossa Kyproksen turkkilaiselle äidille ja Kyproksen kreikkalaiselle isälle. Hänen biologinen äitinsä hylkäsi hänet jo vauvaikäisenä, ja Whitbread vietti elämänsä ensimmäiset 14 vuotta pääosin lastenkodeissa. 13-vuotiaana Whitbread tuli myös äitinsä humalaisen miesystävän raiskaamaksi. Hänet adoptoitiin 14-vuotiaana. Adoptioäiti Margaret Whitbread oli Fatiman keihäänheittovalmentaja.


title: Flash Gordon – iskevä salama

text: Flash Gordon – iskevä salama on vuonna 1980 valmistunut tieteiselokuva. Elokuvan on ohjannut Mike Hodges ja tuottanut Dino De Laurentiis. Elokuvan soundtrackin on säveltänyt rock-yhtye Queen. Elokuvan päänäyttelijöinä nähdään Sam J. Jones sekä Melody Anderson. Myös Bond-näyttelijänä paremmin tunnettu Timothy Dalton esittää sivuosaa elokuvassa.


title: Flash Gordon – iskevä salama

text: Elokuva perustuu sarjakuvahahmo Flash Gordoniin. Gordon (Jones) on amerikkalainen jalkapallonpelaaja joka tempautuu mukaan avaruusseikkailuun sattumusten kautta. Lopulta hän löytää itsensä keskeltä tähtienvälistä sotaa, tehtävänään pelastaa ystävättärensä Dale Arlen (Anderson) sekä Maapallo.


title: Flash Gordon – iskevä salama

text: Flash Gordon nauttii nykyisin hyvin vankkaa mainetta kulttielokuvana ja camp-klassikkona.


title: Flash Gordon – iskevä salama

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Salminen sanoo elokuvan tarjoavan ”rakastettavan tyhmää, koristeellista viihdettä lapsellisille”. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Kultaa tai kunniaa (albumi)

text: Kultaa tai kunniaa on Jukka Kuoppamäen vuonna 1973 julkaistu albumi. Kuoppamäki voitti albumin nimikappaleella vuoden 1973 Syksyn sävel -iskelmäkilpailun. Kappaleesta muodostui myös Kuoppamäen ainoa listaykkönen singlelistalla. Itse albumi pääsi sijalle 29 ja myi kultalevyyn oikeuttavan määrän, yli 25 000 kappaletta.


title: Kultaa tai kunniaa (albumi)

text: Nimikappaleen lisäksi albumilta ei noussut muita suuria hittejä. Kuoppamäki esitti kappaleet ”Pieni laulu vapaudesta” ja ”Siskot, veljet” Sopotin laulufestivaaleilla 1973, ja omien sanojensa mukaan yleisö piti kappaleista niin paljon, että hänet kutsuttiin lavalle kaikkiaan yhdeksän kertaa. ”Muukalaisessa” Jukan veli Mikko Kuoppamäki soittaa bongorummun asemassa näyteikkunanuken muovijalkaa, joka lojui studion nurkassa. Kappaleessa ”Maailma muutu ei” Jukka Kuoppamäki laulaa puhelimen luuriin. Tämä oli äänittäjä Pekka Nurmikallion idea. Lopussa kuuluvan fraasin ”Puhutaanko vielä?” esittää Nurmikallion äiti Bertta.A-puoli


title: Kultaa tai kunniaa (albumi)

text: B-puoli


title: Pepe Deluxé

text: Pepe Deluxé on vuonna 1996 perustettu suomalainen elektronista musiikkia tekevä yhtye. Yhtyeen perustivat Helsingissä DJ Slow (Vellu Maurola), JA-Jazz (Tomi Paajanen) ja James Spectrum (Jari Salo). Yhtye alkoi tehdä konemusiikkia, jossa vaikuttavat breakbeat, big beat, downtempo ja hip hop. DJ Slow jätti yhtyeen 2001 keskittyäkseen sooloprojekteihinsa, JA-Jazz ei ole ollut aktiivisena jäsenenä vuodesta 2008. Multi-instrumentalisti Paul Malmströmistä tuli yhtyeen virallinen jäsen vuonna 2008.


title: Pepe Deluxé

text: Yhtyeen kokoonpano keikoilla on: Tommi Lindell (modulaarisyntetisaattori, vocoder), Miikka Paatelainen (kitara, basso, Theremin), Markku Reinikainen (rummut), James Spectrum (miksaus, perkussiot) ja Edward Greendanger (VJ).


title: Pepe Deluxé

text: Pepe Deluxén tekemä musiikki on soinut muun muassa Lee Jeansin ja Leviksen maailmanlaajuisissa farkkumainoksissa. Kappale ”Before You Leave” nousi Levi’s-mainonnan myötä kansainväliseksi hitiksi ja sai vuoden parhaan mainosmusiikin palkinnon Cannesin mainosfestivaaleilla.


title: Pepe Deluxé

text: Kauppalehden Pressossa kesäkuussa 2007 James Spectrum kertoi yhtyeen mahdollisesti olevan Suomen kaupallisin, ainakin mainoslisensseillä mitattuna.


title: Pepe Deluxé

text: Duo teki ensimmäisen live-esiintymisensä Suomessa joulukuussa 2006.


title: Pepe Deluxé

text: "Spare Time Machine" -albumia on ollut tekemässä James Spectrumin ja JA-Jazzin lisäksi myös suuri joukko muita henkilöitä.


title: Pepe Deluxé

text: Queen of the Wave (Catskills Records 2012)


title: Pepe Deluxé

text: Spare Time Machine (Catskills Records 2007)


title: Pepe Deluxé

text: Beatitude (Catskills Records 2003)


title: Pepe Deluxé

text: Super Sound (Catskills Records 1999)Brittiläinen elektronisenmusiikin yhtye The Prodigy on käyttänyt Pepe Deluxén "Salami Fever" -kappaleen samplea omalla kappaleellaan "Take Me to the Hospital".


title: The Turner Diaries

text: The Turner Diaries (Turnerin päiväkirjat) on William Luther Piercen (salanimellä Andrew Macdonald) vuonna 1978 kirjoittama romaani. Romaani sijoittuu Yhdysvaltain tulevaisuuteen vuodesta 1991 eteenpäin. Yhdysvaltain hallitus on muuttunut diktatuuriseksi kansalaisia sortavaksi "Systeemiksi". Turner on mukana "Järjestössä" joka taistelee aseellisesti Systeemiä vastaan. Kirjassa Järjestö lopulta kukistaa Systeemin tehden vallankumouksen, mikä johtaa voitokkaaseen ydinsotaan Neuvostoliittoa vastaan.


title: The Turner Diaries

text: Kirjan kieli on hyvin rasistista ja antisemitismistä. Kirjassa kuvataan lähes identtinen pommi-isku FBI:n toimistorakennukseen kuin mitä Oklahoma Cityssä tapahtui vuonna 1995. Talon räjäyttäjän Timothy McVeighin tiedettiin lukeneen Turnerin päiväkirjat, mikä johti spekulaatioihin kirjasta innoittajana tekoon.


title: The Turner Diaries

text: Teoksen lyhennelmä ilmestyi suomeksi vuonna 1993 Pekka Siitoimen Kansallis-mytologisen yhdistyksen kääntämänä. Romaanista on myös olemassa kokonainen kansallissosialismi.org -sivustolla julkaistu amatöörisuomennos.


title: KuPS-Volley

text: KuPS-Volley on entinen kuopiolainen lentopalloseura, joka pelasi menestysvuosinaan lentopallon SM-liigassa.


title: KuPS-Volley

text: KuPS-Volley on Pieksämäen NMKY:n kanssa yksi SM-liigan menestyneimmistä joukkueista. Pieksämäki hallitsi lentopalloparketteja 1970-luvun puolivälistä 1980-luvun alkupuolelle ja kohta sen jälkeen alkoi KuPS-Volleyn 10-vuotinen menestysputki. Vuodesta 1991 vuoteen 2000 seura selvitti tiensä loppuotteluihin, joista se poistui kahdeksan kertaa voittajana. Loppuotteluissa KuPS-Volleyta vastaan nähtiin Tampereen Isku-Volley peräti neljänä vuotena peräkkäin. Menestysputken jälkeen KuPS-Volley ajautui yllättäen konkurssiin.


title: KuPS-Volley

text: KuPS-Volleyn jälkeen naapurikunnan Pielaveden Sampo nousi SM-liigaan, ja jatkoi menestyksekästä lentopalloperinnettä. Viime vuosina Sampo on pelannut joitakin kotiotteluitaan myös Kuopiossa.


title: Pieksämäen Namika

text: Pieksämäen NMKY on entinen suomalainen lentopalloseura.


title: Pieksämäen Namika

text: "Joukkueen runkopelaajat vuosien 1974–81 välillä"


title: Uno (kappale)

text: Uno on brittiläisen rockyhtyeen Musen single sen esikoisalbumilta Showbiz. Uno on yhtyeen ensimmäinen julkaistu single, tosin he olivat julkaisseet aikaisemmin kaksi EP:tä. Levy julkaistiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa 14. kesäkuuta 1999 CD:lle ja 7" vinyylilevylle.


title: Uno (kappale)

text: Kappaleeseen tehtiin kolme videoa. Ensimmäinen nauhoitettiin Tower Bridgellä ja sisältää myös lyhyitä pätkiä live-esiintymisistä.


title: Uno (kappale)

text: Toisessa videossa yhtye soittaa huoneessa. Nainen yrittää suunnistaa yhtyeen luo käytävillä.


title: Uno (kappale)

text: Kolmas video on tehty kokonaan live-esiintymisistä.


title: Kyösti Pekonen

text: Kyösti Pekonen (s. 13. kesäkuuta 1947) on Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin professori. Pekonen on tutkinut urallaan muun muassa politiikan symboleja ja merkkejä sekä politiikan taiteellista ilmentymistä ja edustamista estetiikan näkökulmasta. Nämä eivät ole olleet tyypillisiä aiheita perinteiselle politiikan tutkimukselle. Pekosen merkittäviä tutkimuskohteita ovat olleet myös kaupunkipolitologia, radikaali oikeisto sekä vallankäytön eri muodot.


title: Cave (kappale)

text: Cave on brittiläisen rock-yhtyeen Musen single sen esikoisalbumilta "Showbiz". Kyseessä on yhtyeen toinen single. Levy julkaistiin Britanniassa 6. syyskuuta 1999 kahden CD:n pakettina ja 7″ vinyylilevynä. "Cave" on ainoa Musen single, jota varten ei tehty promo-videota.


title: Maarja Kivi

text: Maarja Meriste-Kivi (os. Kivi, s. 18. tammikuuta 1986 Tallinna), tunnetaan myös nimellä Marya Roxx, on virolainen muusikko ja laulaja, entinen Vanilla Ninja -yhtyeen jäsen. Hän asuu nykyisin Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Maarja Kivi

text: Kiven laulajanura alkoi vuonna 2002, jolloin hän otti osaa Euroviisukarsintoihin kappaleellaan "Dream". Samana vuonna hän liittyi päälaulajaksi Vanilla Ninjaan. Kivi jätti yhtyeen vuonna 2004 raskautensa takia. Hänen tilalleen Vanilla Ninjaan otettiin Triinu Kivilaan.


title: Maarja Kivi

text: 18. syyskuuta 2004 Kivi avioitui entisen managerinsa Renee Meristen kanssa. Heidän esikoisensa, tytär Dora-Liisa syntyi 22. syyskuuta 2004.


title: Maarja Kivi

text: Vuoden 2005 lopulla Kivi nousi uudelleen lavoille uudella, tummanpuhuvalla tyylillä. Ensimmäiseksi singlejulkaisuksi tuli kappale nimeltään "Could You". Syyskuussa 2006 hän julkaisi toisen singlensä "Shine It On".


title: Maarja Kivi

text: Maarjalle tuli kiistaa artistinimestään, sillä "Maarja"-nimeä on jo useita vuosia käyttänyt virolainen laulaja Maarja-Liis Ilus. Saman nimen arveltiin sekoittavan Maarja Kiven sekä Maarja-Liis Ilusin toisiinsa.


title: Maarja Kivi

text: Vuoden 2007 joulukuussa Maarja ilmoitti muuttavansa artistinimekseen Marya Roxx.


title: Oulun kasarmi

text: Oulun kasarmi toimi 126 vuotta varuskuntana. Se rakennettiin Oulun Tarkka-ampujapataljoonalle vuonna 1881. Museovirasto on luokitellut Oulun tarkka-ampujakasarmit valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Rakennukset ovat nykyisin Ammattiopisto Luovin omistuksessa.


title: Oulun kasarmi

text: Venäjän keisari Aleksanteri II:n asettaman asevelvollisuuslain mukaan Suomeen muodostettiin suomalainen sotaväki. Eri puolille Suomea rakennettiin kahdeksan arkkitehti August Bomanin suunnittelemaa samankaltaista kasarmia suomalaisten tarkka-ampujapataljoonien käyttöön. Poikkeuksena useissa muissa maissa vallinneeseen käytäntöön Boman ei suunnitellut tiloista halleja, joissa nukutaan sivuseinien vieressä ja kuljetaan keskellä huonetta sänkyrivien välistä. Boman sijoitti huoneet eli tuvat ja käytävän erilleen toisistaan, jolloin sotilaiden lepo oli turvattu. Käytäntö jäi suomalaiseen sotaväkeen pysyväksi.


title: Oulun kasarmi

text: Oulun kasarmi rakennettiin Intiöön, syrjään keskustasta. Kasarmi valmistui 1881 ja sinne majoittui Suomen sotaväen 4. Oulun Tarkk'ampujapataljoona, jossa palveli vain suomalaisia upseereja ja sotilaita. Sen ensimmäinen komentaja eversti Karl Saladin Werving muistetaan vielä tänäkin päivänä erityisesti kasarmialueen ja sen läheisyydessä olevan puistoympäristön kehittäjänä. Wervingin komentajakausi oli vuosina 1880–1885. Hänen jälkeensä komentajina olivat everstit Oskar Evert Andelin 1885–1890, Knut Elis Gustaf Edvard Furuhjelm 1890–1899 ja Alexander Sebastian Ehrnrooth 1899–1902. Ampumarata-alue oli tähän aikaan Nuottasaaressa. Koska kutsunnoissa otettiin armeijaan vain noin 20 prosenttia asevelvollisista suomalaismiehistä, muut suorittivat asepalveluksen reservipalveluna. Tätä varten rakennettiin Oulun lähelle Oulujokivarteen Maikkulan kasarmit.


title: Oulun kasarmi

text: Nikolai II:n ensimmäisellä sortokaudella suomalainen sotaväki lakkautettiin vuonna 1901 ja suomalaisten edellytettiin astuvan suorittamaan asevelvollisuuttaan Venäjän armeijan yksiköihin. Oulun kasarmilla viimeinen päiväkäsky annettiin 14. maaliskuuta 1902. Seuraavana vuonna sinne saapui venäläinen yksikkö. Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa kesällä 1914 varuskunnan venäläissotilaiden määrää lisättiin. Raatin alueelle perustettiin kasarmi meriväkeä varten, jonka tehtävä oli valvoa Perämerta. Esikunnan komentaja oli eversti Nikolai Lidov, josta sittemmin venäläisvallan päätyttyä tuli kaupungin pysyvä asukas.


title: Oulun kasarmi

text: Suomen sisällissodan alkaessa kasarmilla oli vielä yli tuhat venäläistä sotilasta komentajanaan eversti Golikov. Kasarmilla valta kuitenkin siirtyi upseereilta sotamiesten johtamalle neuvostolle, joka aseisti paikallisia punaisia joukkoja. Taistelut puhkesivat kaupungissa paikallisten suojeluskuntalaisten sekä punaisten ja heitä tukeneiden radikaalien sotilaiden kesken 2. helmikuuta 1918. Seuraavana päivänä kaupunkiin saapuneiden valkoisten joukkojen Oulunjoen pohjoisrannalle Laanilaan sijoittamat kaksi tykkiä johtajanaan eversti Vilho Nenonen ampui suorasuuntauksella joen eteläpuolella olevaa kasarmialuetta. Kello 9 aamulla ammuttiin Oulussa itsenäisen Suomen tykistön ensimmäiset tykinlaukaukset. Ammukset osuivat maaliinsa, ja tulitus jatkui pitkin päivää. Oulun valtauksen jälkeen venäläinen sotaväki antautui ehdoitta illalla klo 23. Heille luvattiin, että he pääsevät lähtemään kotimaahansa. Sotilaat odottivat aseettomina kasarmilla kotiin pääsyä, mutta he pääsivät lähtemään Venäjälle vasta sodan jälkeen.


title: Oulun kasarmi

text: Vuoden 1918 elokuussa Ouluun saapui vasta perustettu 3. jääkäripataljoona, jonka nimeksi 1919 tuli Pohjanmaan Jääkäripataljoona (PJP). Kasarmia täytyi venäläisten jäljiltä korjata, ja Pohjanmaan jääkäripataljoona pääsi muuttamaan sinne vasta 1920. Ampumarata-alueeksi otettiin vuonna 1928 käyttöön Hiukkavaaran alue. Armeijan uudelleenjärjestelyjen seurauksena 1933 jääkäripataljoona hajotettiin ja Oulun varuskunta jäi tyhjilleen. Itsenäisyyden alkuajan pataljoonankomentajia olivat majuri Hugo Österman 1918–1919, everstiluutnantti Gustaf Taucher 1919–1924, everstiluutnantti Lauri Taavetti Tiainen 1924–1925, everstiluutnantti Einari Weijo 1925–1933. Jälkipolville tältä ajalta kuuluisimmaksi on tullut kuitenkin jääkärikapteeni Nikke Pärmi. Muita tunnettuja aikansa upseereita oli kapteeni Frans Ilomäki, joka oli pitkäaikainen paikallisen urheiluseuran Oulun Pyrinnön aktiivijäsen.


title: Oulun kasarmi

text: Pataljoonan poistuttua kasarmi luovutettiin Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin ja alueen sotilaspiirien käyttöön. Sotilasläänin komentajana toimi eversti Hjalmar Siilasvuo. Rakennuksiin alettiin kasata liikekannallepanon materiaalia eli kasarmi oli silloin suuri varastokeskus.


title: Oulun kasarmi

text: Toisen maailmansodan aikana kasarmilla koulutettiin rintamalle meneviä täydennysmiehiä. Syksyllä 1939 Oulussa perustettiin 9. divisioona, joka kunnostautui Raatteen ja Suomussalmen taisteluissa. Lisäksi syksyllä 1939 perustettiin Erillinen Pataljoona 21, joka taisteli talvisodassa Kotkan lohkolla. Oulussa oli ollut talvisodan aikana koulutettavana myös tanskalaisia ja amerikansuomalaisia vapaaehtoisia. Heidän majoituspaikkansa olivat eri puolilla kaupunkia muun muassa tanskalaisia Oulun Lyseolla ja amerikansuomalaisia aluksi Lyseolla ja myöhemmin Länsi-Tuirassa Kuurojen koululla.


title: Oulun kasarmi

text: Välirauhan aikana kesällä 1940 siirryttiin rauhanajan kokoonpanoihin. Tällöin muodostettiin V Armeijakunta komentajanaan kenraalimajuri Hjalmar Siilasvuo eli talvisodan 9. divisioonan komentaja toimien samalla myös varuskunnan päällikkönä. Varuskunnan päämaja sijaitsi Oulun seurahuoneella eli nykyisessä kaupungintalossa. Varuskuntaa laajennettiin myös Oulujoen pohjoispuolelle Laanilaan, jossa oli niin majoitus- kuin varastoparakkeja.


title: Oulun kasarmi

text: Jatkosodan sytyttyä Oulusta tuli leimallisesti useiden erillisten joukko-osastojen sijoituspaikka ilman yhteistä hallintoa. Kenraalimajuri Siilasvuon III armeijakunta (III AK) alistettiin kesäkuussa 1941 saksalaisten alaisuuteen taistellen joukoillaan Kuusamon suunnasta kohti Kiestinkiä ja Kuhmon suunnasta kohti Uhtuaa. Kenraalimajuri Siilasvuo piti kuitenkin varuskuntaa hallinnassaan, koska se toimi III AK:n huoltokeskuksena. Kasarmi toimi jatkosodan aikaan lisäksi koulutuskeskuksena armeijaan astuville alokkaille. Yksikkönä se oli Koulutuskeskus 15, joka pääosin majoittui kasarmille muiden osien sijaitessa muun muassa Limingassa. Kaupungin alueella oli lisäksi saksalaisten Wehrmachtin ja Waffen-SS:n alaisia yksikköjä muun muassa Hietasaaressa, Laanilassa ja Tuirassa merkittävät huoltoyksiköt omine varuskunta-alueineen. III AK:n siirryttyä keväällä 1944 Karjalankannakselle kasarmin merkitys ao. joukko-osaston huollolle väheni. Varuskunnasta vastasi tuolloin everstiluutnantti Kaarlo Kaarlonen.


title: Oulun kasarmi

text: Jatkosodan päättyminen syyskuussa 1944 loi vaaratekijöitä Oulun kaupungin osalle, koska kaupunki oli merkittävä Saksan armeijan huoltopiste. Neuvotteluissa päästiin kuitenkin sopimukseen, jonka mukaan Suomen ja Saksan armeijoiden välinen demarkaatiolinja kulki Oulun pohjoispuolitse. Sen mukaan saksalaisten tuli poistua 15. syyskuuta 1944 Oulusta; käytännössä saksalaiset olivat silloin Oulun pohjoispuolella olevan Kalimenojan pohjoispuolella. Ainoa välikohtaus tapahtui iltapäivällä 15. syyskuuta, kun Kasarmintien päässä sijainneen päävartion vartija ampui kaksi saksalaisia karkureita etsinyttä sotilasta.


title: Oulun kasarmi

text: Saksalaisten poistuttua Oulun kaupungista kaupungin merkitys Lapin sodan sotatoimien johtopaikkana ja III AK:n huoltokeskuksena korostui. Kenraaliluutnantti Siilasvuo saapui Ouluun 27. syyskuuta 1944. Armeijakunnan yksiköt olivat majoitettu Oulun ympäristöön ja siirtyen lokakuun alussa Toppilasta laivakuljetuksilla Tornioon tehtävään maihinnousuun. Lapin sodan kiihkein jakso kesti aina marraskuun puoliväliin, jonka jälkeen välirauhansopimuksen mukaisesti alkoi Suomen armeijan siirtyminen rauhanajankokoonpanoon, vaikka sota jatkui vielä aivan Lapin pohjoisosissa virallisesti aina huhtikuun lopulle 1945.


title: Oulun kasarmi

text: Oulu sai Lapin sodan jälkeisenä rauhan aikana suuremman roolin varuskuntakaupunkina kuin ennen talvisotaa. Ensimmäisenä rauhanajan kokoonpanona kaupunkiin tuli vuoden 1944 lopulla kenttätykistörykmentti 1 (KTR 1), joka majoittui saksalaisten jättämiin Tuiran parakkeihin, joista se kuitenkin siirtyi vuonna 1948 Niinisaloon.


title: Oulun kasarmi

text:
Kesäkuussa 1945 Ouluun saapui Jalkaväkirykmentti 1 majoittuen vanhoihin kasarmeihin ja Laanilan parakkikylään. Vuosien 1949–1959 aikana kasarmialuetta laajennettiin, kun sotien aikana väliaikaiseksi rakennetut parakit alkoivat olla täysin soveltumattomia henkilökunnan asuintiloiksi. Uutta kasarmialuetta suunniteltiin ensin Laanilaan, mutta valtioneuvosto päättikin luovuttaa maat perustettavalle Typpi Oy:lle. Asemakaavan kasarmialueen laajentamiseksi laati arkkitehti, majuri Vilho Noko. Rakentaminen on tehty lähes muutoksetta Nokon suunnitelmien mukaan. Alueelle valmistui neljä yli 300 hengen miehistökasarmia, sotilaskoti, korjaamotiloja ja muita huoltorakennuksia. Kantahenkilökuntaa varten Intiönkankaan pohjoisrinteeseen rakennettiin arkkitehti Heidi Vähäkallio-Hirvelän suunnittelemia asuinkerrostaloja. Joukko-osaston komentajina olivat everstit Väinö Oinonen 1944–1947, Arvi Kurenmaa 1947–1949 ja Lauri Könönen 1949–1955. Joukko-osasto muuttui puolustusvoimain organisaatiouudistuksen myötä Pohjan Prikaatiksi (PohPr) siirtyen uusien tilojen valmistumisen myötä kaupungin ulkopuolelle Hiukkavaaran uudelle kasarmialueelle.
Kesällä 1959 Pohjan Prikaatin tyhjiksi jättämiin tiloihin siirtyi Ylämyllyllä perustettu Pohjanmaan tykistörykmentti (PohmTR). Aluksi harjoituspaikkana uudelle yksikölle oli Kontinkangas, mutta sairaala-alueen ja uuden ohitustien valmistuttua harjoitukset siirrettiin Hiukkavaaraan. Joukko-osasto siirrettiin vuonna 1981–1982 Sodankylään Jääkäriprikaatin tykistöksi (PohmTR / JPr).


title: Oulun kasarmi

text: Tykistörykmentin siirtyessä Sodankylään Oulun kasarmille siirtyi kesällä 1982 Tampereelta Ilmatorjuntayksikkö, Oulun Ilmatorjuntapatteristo. Se toimi Oulussa aina vuoteen 1989 siirtyen silloin Rovaniemelle osaksi Lapin Ilmatorjuntarykmenttiä.


title: Oulun kasarmi

text: Ouluun oli perustettu vuonna 1962 myös Hiukkavaaran kasarmialue, joka tarjosi paremmat mahdollisuudet kouluttaa joukkoja maastossa kuin asutuksen keskelle jäänyt vanha kasarmialue. 1990-luvulle tultaessa oli selvää, että vanha keskusta-alueella sijaitseva kasarmi tullaan lakkauttamaan, mutta annettu päätös yllätti oululaiset, sillä sekä vanha kasarmi että myös Hiukkavaarassa toiminut Pohjan Prikaati lakkautettiin vuoden 1998 lopussa ja sotilastoiminta siirrettiin esikuntia lukuun ottamatta Kajaaniin. Viimeisenä yksikkönä kasarmilla toimi Pohjois-Suomen Viestipataljoona. Myös Sotilassairaala 1 (SS 1) lakkautettiin 31. joulukuuta 1999.


title: Oulun kasarmi

text: Sodan jälkeen Ouluun sijoitettiin 1. divisioonan esikunta, josta vuonna 1966 muodostettiin Pohjois-Suomen sotilasläänin esikunta. Sijoituspaikkana oli Oulun kasarmialue. Komentajina toimivat:


title: Oulun kasarmi

text:
Yksikön nimi muuttui 1990-luvulla Pohjoiseksi Maanpuolustusalueeksi. Sen komentajina olivat:
Kasarmi tyhjeni viimeisistä sotilaista 5. huhtikuuta 2007, kun Pohjoisen Maanpuolustusalueen Esikunta muutti Hiukkavaaran alueelle.


title: Triinu Kivilaan

text: Triinu Kivilaan (s. 13. tammikuuta 1989 Viljandi) on virolainen laulaja, joka tuli tunnetuksi Vanilla Ninja -yhtyeestä. Kivilaan on toiminut myös mallina. Vuonna 2004 hän voitti toisen perintöprinsessan tittelin "Miss Modell 2004" -kisassa.


title: Triinu Kivilaan

text: Vuonna 2004 Kivilaan liittyi Maarja Kiven tilalle yhtyeeseen Vanilla Ninja. Hän oli yhtyeen jäsenille jo aiemmin tuttu, ja hän muistutti ulkoisesti paljon Maarjaa.


title: Triinu Kivilaan

text: Triinu oli mukana Vanilla Ninjan menestysalbumilla "Blue Tattoo". Kyseiseltä albumilta julkaistu single "Cool Vibes" edusti Sveitsiä Eurovision laulukilpailussa 2005.


title: Triinu Kivilaan

text: Joulukuussa 2005 Triinu päätti jättää yhtyeen. 9. tammikuuta 2006 hän jätti Vanilla Ninjan virallisesti, koska hän päätti keskittyä enemmän omaan soolouraansa. Sen jälkeen Vanilla Ninja jatkoi kolmihenkisenä.


title: Triinu Kivilaan

text: Kivilaanin ensimmäinen albumi "Now and Forever" julkaistiin vuonna 2008. Albumilta julkaistiin singlet "Home", "Fallen", "Be With You" ja "Is It Me".


title: Lämminverinen ravihevonen

text: Lämminveriset ravihevoset (lv-ravurit, "lämpöiset", "lämppärit") edustavat lämminveristä hevostyyppiä. Lämminverisiä ravihevosrotuja ovat amerikanravuri, ranskanravuri, orlovravuri ja venäjänravuri. Kutakin näistä roduista on jalostettu pitkälle mahdollisimman nopean ja kestävän ravihevosen aikaansaamiseksi. Erirotuiset lämminveriset ravurit kilpailevat yleensä samoissa lähdöissä, ja rotuja myös risteytetään keskenään.


title: Lämminverinen ravihevonen

text: Lämminverisiä ravihevosia näkee myös ratsukäytössä ja valjakkoajossa, joihin ne yleensä siirtyvät heikosti sujuneen ravikilpailu-uran jälkeen. Uudelleenkoulutettu lämminverinen ravuri on ratsuna tavallisesti liikennevarma ja kaikenlaiseen käsittelyyn tottunut, mutta sen rakenne ei sovellu esimerkiksi kouluratsastukseen yhtä hyvin kuin ratsuiksi jalostetuilla roduilla. Ravihevosen lihaksiston kehittyminen ratsastukseen sopivasti vie säännöllisellä harjoituksellakin useita kuukausia, ja moni entinen ravuri kärsii kilpauransa jäljiltä hankalista jalkavaivoista. Rauhallisen etenemisen ja ravikilpailuissa kielletyn laukkaamisen oppiminen voi olla haastavaa.Lämminverinen ravihevonen Suomen Hippos ry:n verkkosivuilla


title: Alaston singulariteetti

text: Alaston singulariteetti on astrofysiikassa termi, jolla tarkoitetaan singulariteettia ilman tapahtumahorisonttia. Normaalisti mustalla aukolla on yksi tai kaksi tapahtumahorisonttia. Ensimmäinen, sisempi tapahtumahorisontti, on raja, jonka sisäpuolella pakonopeus ylittää valon nopeuden. Ulompi tapahtumahorisontti on niin sanottu stationäärisyysraja, jonka sisäpuolella kaikki aine on jatkuvassa pyörimisliikkeessä. Tapahtumahorisonttien väliin jäävää aluetta kutsutaan ergosfääriksi.


title: Alaston singulariteetti

text: "Schwarzschildin aukolla" on vain tapahtumahorisontti ja singulariteetti. Schwarzschildin aukko on pyörimätön. Mutta jos musta aukko pyörii tai sillä on sähkövaraus, syntyy myös sisempi tapahtumahorisontti. Jos sähkövaraus tai pyörimisnopeus on tarpeeksi suuri, tapahtumahorisontit siirtyvät toisiaan kohti. Teoriassa voi siis olla mahdollista, että tapahtumahorisontit kohtaavat, jolloin mustan aukon näkymätön "vaippa" katoaa ja singulariteetti tulee näkyviin. Todennäköisesti mustan aukon sähkövaraus ei voi olla näin suuri, mutta riittävän kova pyörimisnopeus on mahdollinen.


title: Alaston singulariteetti

text: Yhtään alastonta singulariteettia ei ole havaittu.


title: Vesi-ilmapallo

text: Vesi-ilmapallo on lateksikumista tehty ilmapallo, joka täytetään vedellä. Pallon haltija voi sen jälkeen heittää pallon haluttuun kohteeseen, jolloin se usein hajoaa ja vedet tulevat sieltä ulos. Vesi-ilmapalloja käytetään käytännön piloissa ja vesisodassa.


title: Vesi-ilmapallo

text: Tavalliset ilmapallot voidaan myös täyttää vedellä, mutta ne hajoavat turhan helposti, koska niitä ei ole tarkoitettu siihen tarkoitukseen. Vesi-ilmapallot eivät hajoa helposti käsiteltäessä, mutta toisaalta hajoavat helposti osuessaan kohteeseen riittävän kovalla vauhdilla. Vesi-ilmapallot ovat pienempiä ja osasta vesi-ilmapalloista tulee täytettyinä pallomaisempia kuin tavallisista ilmapalloista. Tällöin niitä on helpompi heittää.


title: Vesi-ilmapallo

text: Vesi-ilmapalloilla käytävissä sodissa kaksi (tai useampi) joukkuetta heittelevät toisiaan ilmapalloilla pyrkien kastelemaan toisensa tai sitten kaikki sotivat kaikkia vastaan. Pallot täytetään usein sodan alussa. Veden voi laittaa mahdollisimman kylmäksi tai kuumaksi, jotta osuma koettaisiin epämiellyttävänä. Usein vesi-ilmapalloja käytetään myös eräänlaisina "käsikranaatteina" vesisodissa, joissa osanottajilla on pääasiallisena aseenaan vesipistoolit.


title: Marko Neuman

text: Marko Neuman on suomalainen muusikko. Hän on monia vuosia toimineen Candy Cane -yhtyeen laulaja. Nykyään Neuman tunnetaan Dark Buddha Rising, Mantere, Overdose Support ja lukuisten muiden orkesterien laulajana. Neuman toimii myös yhtyeiden tuottajana studio-olosuhteissa. Neuman soittaa useita soittimia, ja hänen äänialansa on laaja.


title: Marko Neuman

text: Marko Neuman on tunnettu teatraalisista ja kaoottisista live-esiintymisistä.


title: Pörölänmäki

text: Pörölänmäki on kaupunginosa Suonenjoen etelä-osassa, Pieksämäentien varrella. Valtaosa pinta-alasta on metsää ja peltoa, joitakin järviä lukuun ottamatta.


title: Pörölänmäki

text: Pörölänmäen kylä rajautuu etelässä maakuntarajaan, joka on myös Pieksämäen kaupungin raja sekä Järvikylään, idässä Kansanjokeen ja Suurijärveen sekä Nuutilan kylään, lännessä Viipperon kylään ja pohjoisessa Kutumäen kylään.


title: Pörölänmäki

text:
Kutunmäen ja Pörölänmäen alue on merkittävä seudulle ominaisen hyvin säilyneen kylärakenteen ja useiden kulttuurihistoriallisesti merkittävien tilakeskusten takia. Aluetta luonnehtivat pienialaiset, jyrkkärinteiset moreenikumpareet. Alueen eteläosassa on harjumuodostumia: selänteitä ja suppia. Kutujoki kiemurtelee kumpareiden lomitse leventyen
kapeiksi laaksojärviksi. Suhteelliset korkeuserot ovat paikoitellen huomattavat. Kylien liepeillä alue on avointa tai puoliavointa maatalousmaisemaa. Harjualueella maisema on sulkeutunut.
Mäkien koskemattomat laet ovat pääasiassa raivaamattomia kuusikoita. Yleisilmeeltään alue on edelleen eheää, mutta vaihtelevaa pienviljelymaisemaa, jota luonnehtivat jyrkkärinteiset kuusikkomäet, järvineen ja tilat rinnepeltoineen.


title: Carlos Alberto (jalkapalloilija, 1944)

text: Carlos Alberto Torres (17. heinäkuuta 1944 Rio de Janeiro – 25. lokakuuta 2016 Rio de Janeiro) oli brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän toimi maailmanmestaruuden voittaneen Brasilian maajoukkueen kapteenina vuoden 1970 MM-kisoissa. Hän kuului Yhdysvaltain National Soccer Hall of Fameen.


title: Carlos Alberto (jalkapalloilija, 1944)

text: Carlos Alberto aloitti uransa Fluminensessa 19-vuotiaana vuonna 1963. Vuonna 1966 hän siirtyi Pelen joukkuekaveriksi Santosiin. Vuonna 1974 brasilialainen palasi Fluminenseen ja auttoi joukkueen kahteen Campeonato Cariocan mestaruuteen. Kolme vuotta myöhemmin hän siirtyi Fluminensen arkkivihollisen Flamengon riveihin, josta tie vei Yhdysvaltoihin New York Cosmosiin. Cosmosissa Carlos Alberto auttoi yhdessä Pelen kanssa newyorkilaisjoukkueen kahteen NASL-mestaruuteen vuosina 1977 ja 1978. Vietettyään kauden California Surfissa hän palasi Cosmosiin vuonna 1982, jolloin juhli seuran paidassa jo kolmatta mestaruutta.


title: Carlos Alberto (jalkapalloilija, 1944)

text: Brasilian maajoukkuetta Carlos Alberto edusti 53 kertaa ja teki 8 maalia.


title: Carlos Alberto (jalkapalloilija, 1944)

text: Maaliskuussa 2004 Pele nimesi Carlos Alberton FIFA 100:aan eli luetteloon hänen mielestään 125 parhaasta tuolloin elävästä jalkapalloilijasta.


title: Carlos Alberto (jalkapalloilija, 1944)

text: Carlos Alberto valittiin myös jalkapallon 1900-luvun tähdistöjoukkueeseen (World Team of the 20th Century).


title: Carlos Alberto (jalkapalloilija, 1944)

text: Pelaajauransa jälkeen hän toimi valmentajana, osallistui erilaisiin tapahtumiin, veti kursseja ja toisinaan toimi televisiossa jalkapallokommentaattorina.


title: Houghton (Michigan)

text: Houghton on noin 7 010 asukkaan kaupunki Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Houghton kuuluu sadan Yhdysvaltojen parhaan pikkukaupungin joukkoon. Houghton nimettiin Douglass Houghtonin mukaan. Kaupungin pinta-ala on 11,8 neliökilometriä.


title: Houghton (Michigan)

text: Houghtonin talvifestivaalit ovat kaupungin asukkaille tärkeä juhla: vuoden 2006 festivaaleilla kaupunki ja sen yliopisto rikkoi kolme maailmanennätystä: suurin lumipallo, suurin lumisota ja eniten ihmisiä tekemässä lumienkeleitä samassa paikassa. Festivaalien perinteisiin kuuluu myös rakentaa talo lumesta.


title: Anders Jormin

text: Anders Jormin (s. 1957 Jönköping) on ruotsalainen jazz-kontrabasisti, sovittaja ja yhtyeenjohtaja.


title: Anders Jormin

text: Hän on työskennellyt lukuisten tunnettujen jazzartistien kanssa, kuten Bobo Stenson, Charles Lloyd, Tomasz Stanko, Don Cherry, Elvin Jones, Gilberto Gil, Lee Konitz, Joe Henderson, Kenny Wheeler ja Jon Balke. Jormin toimii improvisaatio-opetuksen professorina Göteborgin musiikkikorkeakoulussa. Hänet promovoitiin Sibelius-Akatemian kunniatohtoriksi vuonna 2003.


title: Epstein–Barrin virus

text: Epstein–Barrin virus eli EBV (tunnetaan myös nimellä human herpesvirus 4 (HHV-4)) on vaipallinen, gammaherpesviruksiin kuuluva DNA-virus, joka infektoi B-lymfosyyttejä ja jää piilemään niihin latentissa muodossa.


title: Epstein–Barrin virus

text: EBV on tavallisimpia ihmisen viruksia ja lähes kaikki saavat tämän infektion elinaikanaan. Virus aiheuttaa mononukleoosia, joka on yleinen tauti nuoruusiässä (13–25-vuotiailla). Lapsilla EBV-infektio ei usein aiheuta lainkaan oireita. EBV liittyy kuitenkin myös syöpäkasvaimiin, joiden tutkimuksen yhteydessä se alun perin löydettiin 1960-luvulla.


title: Epstein–Barrin virus

text: EBV tarttuu erityisesti limakalvokontaktissa, esimerkiksi suudellessa, mistä tauti on saanut lempinimen ”pusutauti”.


title: Epstein–Barrin virus

text: Virus on nimetty tutkijoiden M. Anthony Epstein ja Yvonne Barr mukaan, jotka löysivät ja kuvasivat viruksen vuonna 1964.


title: Epstein–Barrin virus

text: Viruksen tunnistamiseen on saatavilla laitteita joilla tulos on selvillä nopeasti.


title: Konkordaatti

text: Konkordaatti eli valtiosopimus tarkoittaa valtion ja kirkon välistä sopimusta, vaikkakin sillä yleensä tarkoitetaan juuri valtion ja katolisen kirkon välistä sopimusta. Paikoin puhutaan myös paavin ja valtion välisestä sopimuksesta, koska yleensä juuri paavi solmii katolisen kirkon nimissä konkordaatin jonkin valtion kanssa. Nykyaikana eurooppalaisista valtiosta ainakin Puolalla, Saksalla ja Portugalilla on voimassa oleva konkordaatti katolisen kirkon kanssa.


title: Konkordaatti

text: Erilaisia konkordaatteja olivat esimerkiksiksi Wormsin konkordaatti vuodelta 1122, Pius VII:n konkordaatti Napoleonin kanssa sekä Pius XII:n konkordaatti natsi-Saksan kanssa (ns. Valtakunnankonkordaatti).


title: Australian vyörypilvi

text: Australian vyörypilvi on vyörypilveä muistuttava pilvimakkara, joka syntyy toisin kuin tavalliset vyörypilvet irrallisena järjestelmänä. Sen syntymiselle soveliaat olosuhteet on Pohjois-Australiassa Carpentarianlahdella. Siellä tästä itsenäisestä vyörypilvestä voi tulla tuhat kilometriä pitkä ja 1-2 km korkea, ja se voi liikkua 40 km/h nopeudella. Purjelentäjät käyttävät Australian vyörypilveä eräänlaiseen surffaamiseen pysytellen sen nousuliikkeen kohdalla.


title: Kid Abelha

text: Kid Abelha on brasilialainen pop-/rock-yhtye. Se sai alkunsa loppuvuodesta 1981 ja on tähän mennessä julkaissut toistakymmentä studioalbumia. Yhtyeen laulukieli on portugali.


title: Kid Abelha

text: Kid Abelha esiintyi kotimaisena artistina ensimmäisessä Rock in Rio -show’ssa Rio de Janeirossa vuonna 1985. Yhtye on toiminnassa yhä, ja siitä on vuosien saatossa tullut Brasilian tunnetuimpia kotimaisia yhtyeitä.


title: Kid Abelha

text: Kid Abelhan tämänhetkiset jäsenet ovat Paula Toller, George Israel ja Bruno Fortunato. Viimeinen muutos kokoonpanossa tapahtui vuonna 1986, jolloin Carlos Leoni erosi yhtyeen sisäisen riidan seurauksena. Yhtyeen levy-yhtiö oli vuoteen 2000 Warner, sen jälkeen Universal.


title: Elektroniaffiniteetti

text:
Elektroniaffiniteetti on energia, joka vapautuu, tai sitoutuu, kun kaasutilassa olevaan atomiin tai ioniin liittyy yksi elektroni.
Jos saatu tulos on positiivinen arvo niin siitä tiedetään että energiaa sitoutuu, jos saatu tulos on negatiivinen arvo energiaa vapautuu.
Mitä negatiivisempi elektroniaffiniteetti arvo on sitä helpommin elektroni liittyy atomiin.
Negatiivisempi elektroniaffiniteetti kasvaa mentäessä alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä ylös ja oikealle.


title: Elektroniaffiniteetti

text: Alkuaineet, joiden elektroniaffiniteetin luullaan olevan noin nolla, on merkitty *.


title: Maiasaura

text: Maiasaura (tarkoittaa "Hyvää äitiliskoa") oli suuri, noin 7 metriä pitkä Hadrosauri-dinosaurus joka eli Montanassa myöhäisellä liitukaudella noin 74 miljoonaa vuotta sitten.


title: Maiasaura

text: Sen ensimmäiset löydöt jotka tehtiin vuonna 1979, eivät olleet täysikasvuisia yksilöitä, vaan poikasia jotka olivat vielä pesässä. Poikaset eivät voineet olla vastakuoriutuneita, sillä ne olivat noin metrin pituisia, eli aivan liian suuria ollakseen juuri kuoriutuneita. Lisäksi pesässä oli tallottuja munankuoria. Muita samanlaisia pesiä löydettiin pian lähiympäristöstä. Tämä todisti sen, että dinosaurukset huolehtivat poikasistaan.


title: Hel Looks

text: Hel Looks on verkkosivusto, joka esittelee valikoitua helsinkiläistä katutyyliä. Kuvia on otettu kadulla ja klubeilla kesästä 2005 lähtien. Vuonna 2014 Jokinen perusti San Franciscoon sisarsivusto SF Looksin ja vuonna 2017 New Yorkiin NYC Looksin.


title: Hel Looks

text: Sivustoja ylläpitävät harrastuksenaan toimittaja-valokuvaaja Liisa Jokinen ja Sampo Karjalainen. Valokuvausharrastuksesta alkunsa saanut sivusto on laajennut valokuvanäyttelyksi asti. Idea sivustoon lähti mm. japanilaisista "Fruits"- ja "Street"-lehdistä.


title: Hel Looks

text: Vuoden 2012 kunnallisvaalien alla Hel Looks -blogista tehtiin parodiasivusto nimeltä Per-looks, jossa on kuvia perussuomalaisten silloisista kunnallisvaaliehdokkaista.


title: Kosminen Voima

text: Kosminen Voima on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä termi, jolla nimitetään universumin perustavanlaatuista, suunnattoman voimakasta energiaa. Voiman tunnetuin käyttäjä ja kenties sen primaarilähde on jumalvoimainen entiteetti Galactus, planeettojen tuhoaja. Kosminen Voima mahdollistaa Galactuksen manipuloivan loppumattomia kosmisia energioita miltei millä tavalla tahansa. Kosmisen Voiman käyttötarkoitus riippuukin pitkälti pelkästään käyttäjänsä mielikuvituksesta. Voiman avulla Galactus ja useat muut energian haltiat, kuten Galactuksen apulaiset ovat kyenneet mm. muokkaamaan fyysistä kokoaan, molekyylien välisiä sidoksia ja tätä kautta materian manipulaatiota, teleportaatiota galaksien mittaisilla etäisyyksillä, miltei läpäisemättömien voimakenttien luontia, telepatiaa, telekinesiaa ja universaalia laajennettua tietoisuutta. . Kosmisella Voimalla Galactus on jopa luonut tietoista elämää ja herättänyt kuolleita henkiin.


title: Kosminen Voima

text: Hopeasurffarilla, samoin kuin muillakin Galactuksen apulaisilla on pieni osa Kosmista Voimaa. Tämän voiman he ovat saaneet itse Galactukselta ja apulaiset käyttävät voimaansa useimmiten murskaavan sädeiskun ominaisuudessa tai muokkaavat molekyylejä mielensä voimalla. Kosmisen Voiman synnyttämä raaka voima voi tuhota jopa planeettoja tai käytettynä hienovaraisesti, muuttamaan esimerkiksi kukan väritystä. Kosmisella Voimalla Hopeasurffarin tiedetään manipuloineen aikavirtoja ja nähneen taaksepäin menneisyyteen. Kosminen Voima voi myös parantaa haavoittuneita ja virvoittaa vahingoittuneiden yksilöiden elämänenergioita.


title: Kosminen Voima

text: On kuitenkin huomattava, että Kosmisen Voiman haltioilla on vain murto-osa niistä voimatasoista, jotka Galactuksella on. Galactus on ainoana olentona Marvel-universumissa todistanut olevansa Kosmisen Voiman kiistämätön herra ja kykenee riistämään toisilta olennoilta näiden Kosmiset Voimat.


title: Viikinkilaiva

text: Viikinkilaiva on viikinkiaikana skandinaavisten kansojen rakentama laiva.


title: Viikinkilaiva

text: Viikinkilaivalle samoin kuin muille Itämeren piirissä rakennetuille puulaivoille on tyyppillistä laidoituksena käytetty limilaudoitus eli limisaumoitus, jossa ylempi lautaa peittää osin alemman ja laudat on niitattu yhteen. Tämä menetelmä säilyi suurienkin laivojen rakenteessa keskiajalle saakka. Ero on selkeä Välimerellä tehtyihin veneisiin, kun näissä käytettiin tasasaumoja, joita toisinaan nimitetään myös puskusaumoiksi ja jossa laudat ovat samassa tasossa ja raot on tilkitty. Köli on myös ominainen viikinkien aluksille, joista on myös periytynyt termejä, kuten "tyyrpuuri" eli ohjausairon puoli, mikä oli laivan perässä kulkusuunnassa oikealla puolella. Laivat olivat suhteellisen kapeita, pitkiä ja nopeakulkuisia. Laivoissa oli yleensä purjeet. Sotalaivoja myös soudettiin ja soutajia oli useita kymmeniä yhdessä laivassa, pisimmissä jopa 60 penkkiä ja 120 soutajaa. Laivoja nimitettiin soutajien määrän mukaan: 20-penkkinen ja 40 soutajaa kuljettanut laiva oli "Ledung". Sana tarkoittaa myös sotapalvelusta merellä ja maakuntien pakkoa asettaa laivoja kuninkaan käyttöön. Näistä sotalaivoista käytetään nimitystä "långskepp" (pitkävene).


title: Viikinkilaiva

text: Viikinkilaivoista on säilynyt tietoja arkeologisina löytöinä, joista on saatu tarkkaa tietoa laivojen rakenteista. Näitä laivoja on myös kuvattu tuon ajan maalauksista, joista on saatu tietoja esimerkiksi purjeista. Kirjoitetuissa lähteissä on tietoja erilaisista laivatyypeistä, niiden käytöstä ja koosta. Laivoista tehdyt rekonstruktiot kertovat niiden merenkulkuominaisuuksista.


title: Viikinkilaiva

text: Viikinkiretket tulivat mahdollisiksi laivanrakennustekniikan kehittyessä. Maston ja airojen yhdistelmä oli viikinkialusten salaisuus. Viikinkiveneiden masto voitiin helposti laskea alas tuulen vastuksen vähentämiseksi, sekä vakauden lisäämiseksi, kun alusta soudettiin, tai kun oli tarpeen pitää matalaa profiilia yllätyshyökkäykseen ryhdyttäessä.


title: Viikinkilaiva

text: Viikinkien pitkät veneet kehittyivät viikinkiaikaa edeltävinä vuosisatoina. Hjortspring-veneestä ennen ajanlaskun alkua varsinaiseen pitkäveneeseen noin vuonna 800 on nähtävissä selkeä linja. Viikinkiveneiden selkäranka oli pitkä köli, joka leikattiin yhdestä suorasta puunrungosta. Kölin avulla vene pystyi nousemaan tuuleen. Laivojen rakenne kevyinä ja matalalla syväyksellä tuki sen käyttö maihinnousuun ja hyökkäyssotaan. Viikingit saattoivat nousta maihin loiville rannoille ja laivoista päästiin nopeasti rantautumaan. Tilanteen mukaan laivaa voitiin soutaa myös taaksepäin. Kevyinä aluksia voitiin siirtää maakannasten yli.


title: Viikinkilaiva

text: Veneiden kaaret muotoiltiin oksista jotka olivat valmiiksi halutun muotoisia. Tavoitteena oli notkeus ja taipuisuus, kylkilaudat veistettiin ohuiksi suurinta mahdollista joustavuutta silmällä pitäen, koska alusten runkojen tuli purjehtia kevyesti aalloilla, eikä taistella niitä vastaan. Reilunkokoisen sota-aluksen rakennukseen käytettiin noin tusina tammea. Pohjoisemmassa, missä tammea ei kasvanut, käytettiin mäntyä. Limisaumainen laidoitus oli helppo tiivistää. Airojen aukot voitiin peittää kovassa merenkäynnissä estämään veden tulo sisään. Penkkien puuttumisen vuoksi soutajat ovat ilmeisesti istunee merimieskirstuillaan. Peräsin airo oli kulkusuunnassa oikealla puolella ohjattavissa oikealla kädellä, josta nimityskin "tyyrpuuri".


title: Viikinkilaiva

text: Koska viikingit hautasivat mahtimiehiään, rikkaita naisia ja miehiä laivoissa, muutamia laivoja on säilynyt. Tällaisia ovat norjalaiset Osebergin laiva ja Gokstadin laiva.


title: Viikinkilaiva

text: Viikingit tekivät matkansa purjelaivoilla, joita voitiin myös soutaa. Avomerellä käytettiin suurta suorakulmaista purjetta, jokivesiä ja rannikkoa pitkin kuljettiin soutamalla, jolloin masto kaadettiin.


title: Viikinkilaiva

text: Tyypillinen viikinkien sota-alus oli noin 30 metriä pitkä ja siihen mahtui 32 soutajaa. Kuitenkin saagojen mukaan rakennettiin jopa yli 50-metrisiä sota-aluksia. Vene tehtiin tammesta, jos sitä vain oli saatavilla. Se oli matala ja vakaa, ja sillä pystyi rantautumaan helposti. Joettomien taipaleiden yli veneet siirrettiin vetämällä tai kantamalla hankainreikiin työnnettyjen airojen avulla. Tosin osa arkeologeista epäilee viimeksi mainittua, sillä käytännön kokeissa se on osoittautunut hankalaksi.


title: Viikinkilaiva

text: Valtaosa viikinkien retkistä tehtiin rannikkoa seuraillen, maamerkkejä tarkkailemalla saattoi selvittää kuinka pitkälle oltiin edetty. Rannikkoa pitkin tehdyillä retkillä tilaa vievää ruokaa ei tarvinnut lastata, sillä tarvittava ravinto saatiin rannikon pysähdyspaikoista. Matkat Atlantin yli Islantiin ja Grönlantiin olivat huomattavasti haasteellisempia, koska merellä oltiin useita päiviä sekä öitä. Ruoaksi viikingit söivät pitkillä retkillä kuivattua kalaa tai lihaa ja hapattamatonta leipää. Nahkaleileistä he joivat vettä, maitoa tai olutta.


title: Viikinkilaiva

text: Aavoilla merillä viikingeillä oli omat suuntimis- ja matkanmittauskeinonsa. Vaikka monia teorioita on esitetty siitä, kuinka viikingit navigoivat aavalla merellä, teorioiden tueksi ei ole löydetty arkeologista todistusaineistoa mistään navigointivälineistä. On luultavaa, että he selvisivät auringon ja pohjantähden asemaa seuraamalla, sekä tarkkailemalla luontoa, aaltoja, tuulta, lintuja ja meren kaloja. Linnut ja valaat esiintyivät rannikkojen läheisyydessä, sekä aallot muodostuivat eri tavalla merenpohjan kohotessa rannikkoa lähestyttäessä. Kokenut purjehtija osasi myös tarkkailla taivaanrannassa näkyvää jääkenttien heijastusta.


title: Viikinkilaiva

text: Kokeilut nykyaikana tehdyillä viikinkialusten kopioilla ovat osoittaneet, että aluksilla voi nelikulmaisen purjeen ja soutajien avulla saavuttaa yli 15 solmun (28 km/h) nopeuden hyvissä olosuhteissa, ja pitkiä matkoja kuljettaessa voitiin edetä 200 km tai enemmänkin 24 tunnissa.


title: Hawkwind Anthology

text: Hawkwind Anthology on kokoelma Hawkwindin live- ja studionauhoituksia vuosilta 1967–1982. Kokoelman koosti Dave Brock omista arkistoistaan. Tavallisen ns. "Greatest Hits"-kokoelman sijaan Brock halusi koostaa vaihtoehtoisen kokoelman harvinaisista studio- ja liveäänityksistä äänenlaadusta piittaamatta. Mukana on myös kappaleita Brockin uralta ennen Hawkwindia. Brock on kertonut, että yhtye ei saanut lainkaan rojalteja ja hänen mukaansa kokoelmaa on myyty hyvin.


title: Hawkwind Anthology

text: Kappaleet julkaistiin alun perin kolmen lp:n sarjoissa ja Castle Communications julkaisi kokoelman tupla-cd:nä vuonna 1998. Kokoelma on julkaistu myös nimillä "Approved History of Hawkwind" (1986) ja "Acid Daze" (1990). Myös "Weird Tapes"-kokoelmasarja sisältää osittain samaa materiaalia.


title: Hawkwind Anthology

text: Castlen julkaisema tupla-cd:


title: Hawkwind Anthology

text: CD 1:CD 2:Bonus-kappaleet:


title: Tane Ikai

text: Tane Ikai (18. tammikuuta 1879 – 12. heinäkuuta 1995) oli Japanin historian neljänneksi tai viidenneksi vanhin sekä maailman historian kolmanneksitoista tai neljänneksitoista vanhin ihminen. Epävarmuuden järjestyksessä selittää Shigechiyo Izumin (väitetysti 120) kiistelty asema maailman toiseksi vanhimpana ihmisenä.


title: Tane Ikai

text: Ikai eli 116 vuotta ja 175 päivää. Hän on kiistatta historian neljänneksi iäkkäin tunnettu japanilainen ja aasialainen nainen. Hän ei kuitenkaan koskaan ollut maailman vanhin elossa oleva ihminen, sillä Jeanne Calment eli vuoteen 1997. Japanilaisista ja aasialaisista häntä vanhemmaksi ovat eläneet todistetusti ainoastaan Misao Ōkawa, joka kuoli 1. huhtikuuta 2015 117 vuoden ja 27 päivän iässä, Nabi Tajima, joka kuoli 21. huhtikuuta 2018 117 vuoden ja 260 päivän iässä sekä Chiyo Miyako, joka kuoli 22. heinäkuuta 2018 117 vuoden ja 81 päivän iässä.


title: Tane Ikai

text: Ikai menehtyi munuaisvaurioon vuonna 1995.


title: Steve Rogers

text: Steve Rogers -nimeä kantavat muun muassa seuraavat henkilöt:


title: Laihian Lujattaret

text: Laihian Lujattaret on entinen laihialainen naisten lentopallon SM-liigassa pelannut joukkue.


title: Laihian Lujattaret

text: Joukkue nousi SM-liigaan 2005, ja sen nimeksi tuli Laihian Lujattaret. Lujattarilla oli myös junioritoimintaa, Suomen toiseksi suurin junioriseura Laihian Luja. Laihian ensimmäinen liigakausi oli vielä totuttelua liigaan ja kaudella 2007-2008 Lujattarien tavoite on mitali. Kolmen vuoden tavoitteiksi tehtiin vuonna 2005 nousu SM-liigaan ja säilyttää siellä paikka ilman karsintoja ensimmäisellä kaudella ja viimeiseksi eli kolmanneksi vuodeksi on asetettu tavoitteeksi SM-mitali. Kauden 2009 päätteeksi joukkue putosi pääsarjasta tehden konkurssin. Seuran paikan ykkössarjassa otti Laihian Luja.


title: Laihian Lujattaret

text: Lujattaria valmentaa entinen Lujan pelaaja Katarina Järvinen, joka on ainoa naisvalmentaja koko SM-liigassa.


title: Haukiputaan Pallo

text: Haukiputaan Pallo (HauPa) on vuonna 1993 perustettu jalkapallon erikoisseura Haukiputaalta.


title: Haukiputaan Pallo

text: HauPan miesten edustusjoukkue on pelannut parhaimmillaan Kakkosessa kausina 2000 ja 2011–2012. Seuran A-juniorit pelasivat kaudella 2010 SM-sarjaa.


title: Haukiputaan Pallo

text: Vuonna 2007 seurassa toimi 16 joukkuetta, 372 rekisteröityä pelaajaa sekä noin 1 000 jäsentä. HauPan kasvatit Henri Hanhela, Juuso Haapala, Jesse Leppänen ja Lassi Nurmos ovat pelanneet Suomen poikamaajoukkueissa.


title: Haukiputaan Pallo

text: HauPalla on Haukiputaan Annalankankaalla oma halli, joka soveltuu lähinnä harjoitteluun pienen kokonsa vuoksi. Hallissa on kuitenkin tekonurmi, mikä parantaa harjoitteluolosuhteita.


title: Giovanna Amati

text: Giovanna Amati (s. 20. heinäkuuta 1959 Rooma, Italia) on italialainen entinen Formula 1 -kuljettaja ja viimeisin sarjassa kilpaillut nainen.


title: Giovanna Amati

text: Amati osallistui Brabham-tallin autolla kolmeen kilpailuun, joista tulokseksi jäi kolme karsiutumista. Brasilian GP:n jälkeen Amatin paikalle palkattiin Damon Hill. Amati kuitenkin jatkoi kilpailemista muissa sarjoissa, kunnes siirtyi lehdistö- ja televisiotehtäviin.


title: Kuuskajaskari

text: Kuuskajaskari on 26,5 hehtaarin kokoinen saari Rauman saaristossa. Saarella sijaitsee merivalvonta sekä tulenjohtotorni ja entinen rannikkotykistön linnake. Linnake on toiminut rauhan aikana vain koulutus- ja puolustuslinnakkeena. Sillä ei ollut tekemistä talvi- ja jatkosodan puolustustaisteluissa.


title: Kuuskajaskari

text: Nimistöntutkijoiden mukaan saaren nimen lähtökohtana on asu "Kuusi-kajas-kari", jossa "kajas" tarkoittaa kajavaa eli lokkia, ja nimi siis merkitsee ”kuusta kasvavaa lokkiluotoa”. Vastaavasti läheinen Kallikajaskari on ”kallioinen lokkiluoto”.


title: Kuuskajaskari

text: Sotilaskäyttö on antanut oman leimansa saaren luonnolle. Saarella on rehevä puusto sekä kasvillisuutta, joka on menestynyt sotilaiden tallaamilla alueilla.


title: Kuuskajaskari

text: Toimiessaan linnakkeena saari kuului Turun Rannikkotykistörykmentin organisaatioon. Viimeisiä linnakkeen päälliköitä oli majuri Lauri Poromaa. Linnake muutettiin valmiuslinnakkeeksi vuonna 1996, ja myöhemmin valtion kiinteistöyhtiö Kapiteeli laittoi linnakesaaren myyntiin.


title: Kari Lautjärvi

text: Kari Juhani Lautjärvi (s. 8. tammikuuta 1955 Espoo) on suomalainen asianajaja. Hän on ollut asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen osakas vuodesta 2011 alkaen. Kari Lautjärvellä on yli 30 vuoden kokemus liikejuridiikan eri osa-alueilta, etenkin pankki- ja rahoitusjuridiikasta, pääomamarkkinajuridiikasta sekä yritysjärjestelyistä.


title: Kari Lautjärvi

text: Kari Lautjärvi on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1981 ja saanut auskultoituaan varatuomarin arvon vuonna 1983. Hän suoritti LL.M -tutkinnon Harvardin yliopistossa Yhdysvalloissa 1986. Oikeustieteiden tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistosta vuonna 2015. Lautjärven väitöskirja käsittelee välipääomarahoitusinstrumentteja. Lautjärvelle myönnettiin laamannin arvonimi vuonna 2017.


title: Kari Lautjärvi

text: Lautjärvi on toiminut vuosina 1983–2011 lakimiehenä, asianajajana tai osakkaana asianajotoimistoissa Procope & Hornborg Oy, Heikki Haapaniemi Oy ja Hannes Snellman Oy.


title: Kari Lautjärvi

text: Lautjärvi on muun muassa Crisis Management Initiative -järjestön (CMI) hallituksen jäsen. Hän toimi pitkään Suomen Asianajajaliiton luottamustehtävissä, viimeksi puheenjohtajana vuosina 2004–2007. Vuonna 2015 hänet valittiin asianajajaliiton säätiön hallituksen puheenjohtajaksi. Opiskeluaikanaan Lautjärvi on toiminut SYL:n hallituksen jäsenenä 1979, HYY:n hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana 1976–77. Hän toimi myös RUK:n kurssin 167 oppilaskunnan puheenjohtajana vuonna 1981.


title: Christophe Beck

text: Christophe ”Chris” Beck (s. 1972 Montreal) on kanadalainen elokuvasäveltäjä, joka on säveltänyt musiikkia myös joihinkin televisiosarjoihin.


title: Christophe Beck

text: Beck on kotoisin Montrealista, Kanadasta. Viisivuotiaana hän alkoi ottaa pianotunteja ja 11-vuotiaana hän oli jo perustanut oman yhtyeensä nimeltään "Chris and The Cupcakes", jolle hän itse kirjoitti kappaleita. High schoolissa Beck opiskeli muun muassa huilun ja saksofonin soittoa sekä esiintyi rockyhtyeissä. Hän jatkoi musiikkiopintojaan Yalen yliopistossa, missä hän tajusi haluavansa musiikin esittämisen sijaan vain säveltää sitä. Yalen lisäksi Beck opiskeli kalifornialaisessa Thorntonin musiikkikoulussa.


title: Christophe Beck

text: Beck on urallaan säveltänyt musiikkia muun muassa televisiosarjaan "Buffy, vampyyrintappaja". Hän oli mukana sarjassa sen toiselta tuotantokaudelta alkaen ja esiintyi kerran itsekin sarjassa sen neljännen kauden viimeisessä jaksossa. Hän esitti erään yhtyeen jäsentä. Hän voitti Emmy-palkinnon työstään sarjassa. Beckin säveltämiin elokuviin kuuluvat muun muassa "Anna palaa!" (2000), "" (2003), "Karvinen" (2004), "Elektra" (2005), "Kauhea kankkunen" (2009), "Ant-Man" (2015), "Tenavat-elokuva" (2015), "Trolls" (2016) ja "Ant-Man and the Wasp" (2018).


title: Ruisvehnä

text: Ruisvehnä eli "Tritikali" on viljelykasvi, joka on vehnän ja rukiin risteytys. Sitä käytetään lähinnä rehuna. Ruisvehnässä yhdistyvät vehnän ja rukiin parhaat puolet: runsassatoisuus sekä kestävyys kuivuutta ja tuholaisia vastaan, myös ravintoarvot ovat normaalia vehnää paremmat. Vaikka ruis ja vehnä risteytettiin jo 1800-luvulla, siementen steriiliyden takia sen viljely on jäänyt vähäiseksi.


title: Lucien Van Impe

text: Lucien Van Impe (s. 20. lokakuuta 1946 Mere) on belgialainen entinen maantiepyöräilijä, yksi kaikkien aikojen parhaista mäkiajajista ja Ranskan ympäriajon voittaja vuonna 1976. Hän ajoi ammattilaisena vuodet 1969-1987.


title: Laihian monitoimikeskus

text: Laihian monitoimikeskus on urheiluhalli Laihialla. Halli valmistui 2007 ja avaijaiset pidettiin 30. elokuuta Suomen lentopallomaajoukkueen pelattua harjoitusmaaottelun Espanjan lentopallomaajoukkuetta vastaan. Hallin kapasiteetti on vähän yli tuhat ihmistä. Halli on Laihian Lujattarien kotihalli.


title: Laihian monitoimikeskus

text: Monitoimikeskusta oltiin suunniteltu Laihialle pitkään, mutta vasta Laihian Lujattarien nousu Lentopallon SM-liigaan 2006 käynnisti hallin suunnittelun ja lopulta rakentamisen.


title: Dr. Mario (videopeli)

text: Dr. Mario () on Nintendon kehittämä pulmapeli. Peli on julkaistu Nintendo Entertainment System-pelikonsolille vuonna 1991. Peli kuuluu kategoriaan pulmapelit.


title: Dr. Mario (videopeli)

text: Peli julkaistiin myöhemmin Super Nintendo Entertainment System -konsolille "Tetris" -pelin kanssa samalle pelimoduulille 16-bittisinä uudelleenmuokattuina. Pelimoduuli sisälsi myös näiden kahden pelin sekoitetun aikarajallisen kilpailun kahdelle pelaajalle.


title: Dr. Mario (videopeli)

text: Sitä voi samanaikaisesti pelata yksi tai kaksi pelaajaa. Peli muistuttaa suurimmaksi osaksi Tetristä: Dr. Mario-niminen hahmo heittää vitamiineja, jotka pelaajan tulee järjestää riviin tuhotakseen pelialuetta valtaavat virukset. Punaiset vitamiinit tuhoavat punaisia viruksia, keltaiset keltaisia ja siniset sinisiä. Vitamiinit voivat liikkua kolmella eri nopeudella. Pelialue puolestaan muistuttaa lääkepulloa. Pelatessa voi kuunnella kahta eri musiikkia: Feveria (suom. kuume) tai Chillia (suom. vilustuminen). Musiikin voi myös halutessaan ottaa pois käytöstä.


title: Alsikeapila

text: Alsikeapila ("Trifolium hybridum", syn. "Amoria hybrida") on Euroopasta lähtöisin oleva apilalaji, jota käytetään yleisesti myös viljelykasvina. Muista apilalajeista alsikeapila muistuttaa eniten valkoapilaa ("T. repens"), joka on kuitenkin matalampi, pitempivartinen ja kokonaisuudessaan pienikokoisempi.


title: Alsikeapila

text: Nimensä se on saanut Alsiken pitäjästä, joka sijaitsee Ruotsissa Uppsalasta kaakkoon. Tieteellinen nimi "hybridum" tulee Carl Linnéltä, joka luuli lajin olevan valko- ja puna-apilan risteymä.


title: Alsikeapila

text: Monivuotinen alsikeapila kasvaa 20–50 cm korkeaksi. Varsia on lukuisia ja ne ovat kohenevia tai lähes pystyjä. Lehdet ovat kolmisormisia ja niiden korvakkeet ovat pitkälti ruodin kanssa yhdiskasvuisia. Lehdykät ovat 1–2 cm pitkiä, puikeita, tylppiä ja nirhalaitaisia. Kukinto on pallomainen ja sijaitsee tavallisesti varren kärjessä. Kukintoperä on tukilehteä pitempi. Teriö on tyveltä yhdislehtinen, verhiö lähes kalju. Kukan väri vaihtelee valkoisesta punertavaan, ja on lopulta ruskea. Alsikeapila kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Siemenet kypsyvät verhiön sisään jäävässä palossa.


title: Alsikeapila

text: Alsikeapila jaetaan kahteen alalajiin, rehualsikeapilaan (ssp. "hybridum") ja rentoalsikeapilaan (ssp. "elegans").


title: Alsikeapila

text: Alsikeapilaa tavataan koko Euroopassa Islantia, Pyreneiden niemimaata ja maanosan pohjoisimpia alueita lukuun ottamatta. Laji on levinnyt ihmisen mukana suurimpaan osaan Pohjois-Amerikkaa. Suomessa alsikeapilaa voi tavata koko maassa, mutta pohjoisimmassa Lapissa laji on harvinainen. Runsas laji on Oulun korkeudelle saakka. Alalajeista rehualsikeapila on huomattavasti rentoalsikeapilaa yleisempi.


title: Alsikeapila

text: Alsikeapilaa esiintyy erilaisissa ihmisen muovaamissa kulttuuriympäristöissä, kuten tienvarsilla, joutomailla, kaatopaikoilla, niityillä ja pelloilla. Alalaji rehualsikeapila on Suomessa luonnonvaraisena esiintyessään viljelyjäänne tai -karkulainen.


title: Alsikeapila

text: Rehualsikeapila on tärkeä nurmi- ja rehukasvi, jota viljellään yleisesti muun muassa Suomessa ja Skandinaviassa. Ruotsissa sitä on viljelty jo 1700-luvun lopulta alkaen.


title: Ruisvirna

text: Ruisvirna ("Vicia villosa") on virnojen sukuun kuuluva viljelyskasvi, jota viljellään myös Suomessa viherrehuksi ja kesantopelloilla.


title: Ruisvirna

text: Ruisvirna on puolimetrinen, yksi- tai kaksivuotinen kasvi jolla on violetit kukat. Se kasvaa Keski- ja Etelä-Euroopassa. Ruisvirnalla on kaksi alalajia: peltoruisvirna ("Vicia villosa" ssp. "villosa") ja myllyruisvirna ("Vicia villosa" ssp. "varia").


title: Rumble

text: Rumble on suomalainen 56 minuuttia kestävä komediapainotteinen road-movie vuodelta 2002. Sen on ohjannut Jani Volanen ja käsikirjoittanut Jari Nissinen. Pääosissa ovat Tommi Korpela, Vesa-Matti Loiri, Jari Nissinen ja Jari Pehkonen.


title: Rumble

text: Elokuva kertoo neljästä ikääntyvästä teddyrokkarista, jotka matkustavat kesäisen päivän ja yön Suomen maaseudulla punaisella vuoden 1960 avo-Cadillacilla juoden alkoholia. Lisäksi he saavat päähänsä mm. tilata pizzaa suoraan liikkuvaan autoonsa, metsästävät kadonnutta nahkarotsia, ostavat viinaa venäläiseltä rekkakuskilta yms.


title: Rumble

text: Rumble sai ensi-iltansa Helsingissä vuonna 2002 Rakkautta ja Anarkiaa -festivaaleilla. Televisiossa YLE TV1 esitti sen ensimmäisen kerran 2003.


title: Ruokonata

text: Ruokonata ("Festuca arundinacea") on tuulipölytteinen, monivuotinen heinäkasvi jota käytetään rehuseoksissa. Suomessa kasvaa kaksi eri muotoa lajista, rehukasvina viljelty rehuruokonata "Festuca arundinacea" var. "aspera" ja Etelä-Suomessa merenranoilla niityillä ja kivikkorannoilla alkuperäisenä meriruokonata "Festuca arundinacea" var. "arundinacea".


title: Ruokonata

text: Ruokonata on 60-150 cm korkea, muistuttaa lähisukulaistaan nurminataa, mutta kookkaampi ja sen lehdet ovat leveämmät, noin 5–10 mm, lehtilapa voi olla 40 cm, meriruokonadalla tavallisesti harmaanvihreät. Lehtitupen laidoissa nuorena harvakarvaiset korvakkeet. Kukinto on röyhy, alimmat nivelessä yleensä samanpituisia 4 haaraa joista 3–10 tähkylää. Tähkylät yleensä 8–15 mm leveitä, 3–8 kukkaa, vihne 1–3 mm. Tähkylä lyhyempi ja harvempikukkainen kuin nurminadalla. Suomessa luonnonkanta kärkivihneellinen, vihneettömiä lajikkeitakin esiintyy. Tähkylä lyhyempi ja harvempikukkainen kuin nurminadalla. Suomessa luonnonkanta kärkivihneellinen, vihneettömiä lajikkeita esiintyy. Jyvä liisteellinen.


title: Ruokonata

text: Ruokonadan juuret tunkeutuvat syvemmälle maaperään kuin nurminadan, jopa kahden ja puolen metrin syvyyteen.


title: Ruokonata

text: Iso-Britannia, Keski-Eurooppan korkeudella aina Aasiaan asti, Välimeren ympäristö. Pohjois-Amerikassa ei alunperin luonnonvaraisena.


title: Ruokonata

text: Suomessa merenrantakasvi merenrantaniityillä, tuoreilla ja kosteilla niityillä sekä satamissa. Nykyisin kasvatetaan myös nurmiheinänä. Pelloilta karanneita yksilöitä löytyy myös joutomailta ja tienvarsilta.


title: Ruokonata

text: Ruokonataa viljellään paljon Yhdysvalloissa ja Keski-Euroopassa. Se on yleistymässä Pohjoismaissa, kun on kehitetty talvea kestäviä lajikkeita. Uusia lajikkeiden kehityksen jälkeen ruokonataa käytetään rehuseoksissa, koska se kasvaa nopeasti, talvehtii hyvin ja tuottaa suuren sadon. Syvälle ulottuvan juuriston takia se kestää kuivia kausia.


title: Englanninraiheinä

text: Englanninraiheinä ("Lolium perenne") on raiheinien sukuun kuuluva heinäkasvi. Se on leveälehtinen ja nopeakasvuinen, mutta sillä on huono talvenkestävyys. Englanninraiheinää käytetään nurmikoiden siemenseoksissa siksi, että nurmikko alkaisi vihertää nopeasti. Se leviää myös kasvullisesti tasaisena mattona, joka ei kuki eikä siemennä.


title: Englanninraiheinä

text: Englanninraiheinää esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa, mutta sitä viljellään kuitenkin ympäri maailman, myös Suomessa.


title: Rehukattara

text: Rehukattara ("Bromus inermis", syn. "Bromopsis inermis") on nurmiheinä, jota viljellään myös Suomessa. Se ei ole rehuarvoltaan yhtä hyvä kuin timotei, mutta sadon määrä on suunnilleen sama. Koska rehukattara kehittyy keväällä nopeasti, se sopii etenkin Pohjois-Suomeen.


title: Rehukattara

text: Rehukattara kasvaa metrin korkuiseksi, ja sen lehdet ovat pitkät ja vajaan sentin levyiset. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä.


title: Rehukattara

text: Se on villinä kasvavan idänkattaran viljelymuoto.


title: Italianraiheinä

text: Italianraiheinä ("Lolium multiflorum") on raiheinien sukuun kuuluva yksi- tai kaksivuotinen heinäkasvi. Se kasvaa metrin mittaiseksi, ja sen lehdet ovat jopa 10 mm leveät. Sen voi erottaa englanninraiheinästä ("Lolium perenne") suuremman kokonsa avulla ja tarkastelemalla juuri puhjenneita lehtiä; italianraiheinällä ne ovat laskostuneet vekkimäisesti, kun taas englanninraiheinällä ne ovat rullalla.


title: Italianraiheinä

text: Italianraiheinä on myös Suomessa viljeltävä nopeakasvuinen ja kaikilla maalajeilla menestyvä nurmiheinä. Sen alalajia westerwoldinraiheinää ("Lolium multiflorum" subsp. "westerwoldicum") suositellaan viljeltäväksi erityisesti Pohjois-Suomessa aikaisemman satonsa vuoksi.


title: Dynamic Arts Records

text: Dynamic Arts Records on suomalainen metallimusiikkia julkaiseva levy-yhtiö.


title: Sarveispiisienet

text: Sarveispiisienet (Demospongiae) on suurin kolmesta nykyisestä sienieläinten luokasta. Niiden tukiranka koostuu pienistä neulasista ja piikeistä, joiden materiaalina on pii.


title: Sarveispiisienet

text: Luokkaan kuuluu noin 95 % kaikista tunnetuista nykyisin elävistä sienieläimistä, noin 5 000 lajia ja 600 sukua. Suurin osa elää meressä, mutta muutamat ovat sopeutuneet elämään makeissa vesissä. Sarveispiisienien ruumiin muoto ja väritys vaihtelee hyvin paljon. Pienimmät ovat parimillisiä, suurimmat yli kaksi metriä pitkiä.


title: Tunturinurmikka

text: Tunturinurmikka ("Poa alpina") on nurmikoiden sukuun kuuluva matalakasvuinen heinä. Sitä viljellään nurmikkoheinänä, myös Suomessa. Luonnonvaraisena lajia tavataan Suomessa Lapissa ja Pohjois-Karjalassa.


title: Tunturinurmikka

text: Tunturinurmikka on monivuotinen, mätästävä heinä, jonka korret kasvavat 15–30 senttimetriä korkeiksi. Kasvin tyvi on hieman sipulinmuotoiseksi turvonnut. Kukintona on 2–4 cm pitkä leveän kartiomainen ja tiheä röyhy. Tunturinurmikan tähkylät ovat 4,5–9 mm pitkiä ja niissä on kolmesta kuuteen kukkaa. Lajilla on muunnos (var. "vivipara"), jonka tähkylät ovat itusilmullisia.


title: Tunturinurmikka

text: Pohjoismaiden lisäksi sitä kasvaa Kuolan niemimaalla, Alpeilla ja Pohjois-Amerikassa.


title: Denaturointi

text: Denaturoinnilla tarkoitetaan yleensä kaupallisen etanolin eli spriin tekemistä juomakelvottomaksi lisäämällä siihen aineita, jotka tekevät sen myrkylliseksi. Usein sprii myös värjätään. Denaturoituminen on biokemian käsite, jolla tarkoitetaan valkuaisaineen rakenteen tuhoutumista. Spriin denaturoiminen ei muuta etanolin rakennetta.


title: Denaturointi

text: Denaturoitua spriitä käytetään liuottimena sekä polttoaineena. Sen denaturointiin käytetään lukuisia eri aineita. Spriihin on lisätty perinteisesti metanolia, jonka takia englanninkielessä on sanonta ”"methylated spirit"” (metanolisoitu sprii) puhuttaessa denaturoidusta spriistä. Yhdysvaltain kieltolain aikana spriin denaturoiminen metanolilla aiheutti lukuisia kuolemantapauksia. Myös Suomessa ihmisiä kuoli metanolilla käsiteltyyn T-spriihin, minkä takia sen metanolipitoisuutta pienennettiin 1961 yhteen prosenttiin, joka tosin johti sen korvikekäytön lisääntymiseen.


title: Denaturointi

text:
Muita tyypillisiä denaturointiaineita ovat 2-propanoli, metyylietyyliketoni, metyyli-isobutyyliketoni, asetoni ja denatonium (joka on kitkerin tunnettu aine) sekä pyridiini.
Denaturointiaineiden tislaus on tehty vaikeaksi käyttämällä aineita, joiden kiehumispiste on lähellä etanolin (78,37 °C) kiehumispistettä. Metanolia on käytetty yleisesti, sen kiehumispiste on 64,7 °C ja lisäksi se on myrkyllistä. Metyylietyyliketoni on erityisen sopivaa, koska sen kiehumislämpötila on 79,64 °C.


title: Denaturointi

text: Monissa maissa denaturoitu sprii värjätään siniseksi (esimerkiksi metyleenisinisellä) tai violetiksi (mauveiini).


title: Denaturointi

text: Denaturoinnin tarkoituksena on estää tällaisen alkoholin nauttiminen. Teollisuuskäyttöön suunnattu etanoli on tyypillisesti matalammin verotettua kuin juotavaksi tarkoitetut alkoholit. Matalampi hinta saattaisi ohjata ihmisiä väärinkäyttämään teollisuusspriitä, jos sitä ei olisi denaturoitu. Denaturointi tekee etanolista juomakelvottoman, mutta muuten aineen ominaisuuksien pitäisi pysyä ennallaan.


title: Denaturointi

text: Suomessa noudatetaan 1. heinäkuuta 2013 alkaen EU:n yhteistä ohjetta. Ohjeen mukaan etanoli denaturoidaan lisäämällä yhteen hehtolitraan absoluuttista etanolia:


title: Denaturointi

text: EU:n yhteisen menettelyn lisäksi myös kansalliset menettelyt hyväksytään. Suomessa säilyvät vuoden 1995 säädöksessä mainitut denaturointimenettelyt:


title: Lampaannata

text: Lampaannata ("Festuca ovina") on natojen sukuun kuuluva tiheästi mätästävä heinälaji. Se on myös nurmiheinä, jota viljellään Suomessakin.


title: Lampaannata

text: Lampaannata kasvaa tuppaina. Sen lehdet ovat kapeat, kuin jäykkää karvaa. Se kukkii alkukesästä. Syksyllä lampaannatatuppaat ovat vaaleaa, melkein valkoista kortta, joka pysyy pitkään pystyssä.


title: Lampaannata

text: Lampaannata pärjää hyvin kuivissa paikoissa. Se viihtyy hiekkapitoisessa maassa.


title: Lampaannata

text: Suomessa lampaannata kasvaa koko maassa ja on erittäin yleinen heinä. Sen kasvupaikkoja luonnossa ovat kuivahkot niityt, kedot, kalliot, kuivat metsät, hietikot, letot ja tien- ja polunvarret.


title: Firebox Records

text: Firebox Records oli Seinäjoella vuonna 2001 perustettu levy-yhtiö, joka oli erikoistunut metallimusiikin julkaisemiseen. Yrityksen päämaja sijaitsee Kolilla, mutta kaikki toiminta tapahtui kolmen kumppanikeskuksen kautta Jyväskylässä, Unkarin Csongrádissa sekä Englannin Nottinghamissa. Firebox Records lakkautti liiketoimintansa vuonna 2012, mutta Fireboxin verkkokauppa on edelleen toiminnassa.


title: Firebox Records

text: Yhtiöllä on ollut kolme alamerkkiä: Firedoom Music, Off Records sekä Roihu Records.


title: Studio Kekkonen

text: Studio Kekkonen on vuonna 2006 perustettu äänitysstudio Helsingin Vallilassa. Omistajat ja pääkäyttäjät ovat Mikko Raita, Janne Riionheimo ja Julius Mauranen.


title: Mikko Raita

text: Mikko Raita on suomalainen miksaaja, äänittäjä, tuottaja, kitaristi, basisti ja laulaja. Hän asuu Helsingissä ja on Studio Kekkonen -musiikkistudion yksi omistajista ja pääkäyttäjistä.


title: Mikko Raita

text: Raita on soittanut kitaraa yhtyeissä Soma ja Luokkasota sekä kitaraa, 4-raituria ja live-elektroniikkaa yhtyeessä LPT-One.


title: Mikko Raita

text: Joitain äänitteitä, joiden tekemisessä Mikko Raidalla on ollut merkittävä rooli:


title: Vihreä kulta

text: Vihreä kulta on Valentin Vaalan ohjaama suomalainen mustavalkoinen elokuva vuodelta 1939. Se perustuu Juhani Tervapään eli Hella Wuolijoen samannimiseen näytelmään vuodelta 1938. Elokuvassa on mukana kritiikkiä metsien vastuuttomasta hyödyntämisestä, ja sitä on luonnehdittu ensimmäiseksi suomalaiseksi ekoelokuvaksi. Kokonaisuuteen sijoitettua Pakokylä-rakkaustarinaa on pidetty visuaalisesti merkittävänä.


title: Vihreä kulta

text: "Vihreän kullan" pääparina näyttelevät aikansa tunnettu elokuvatähti, kuvankaunis Hanna Taini sekä Olavi Reimas. Muissa osissa ovat muun muassa Lea Joutseno, Topo Leistelä, Eero Leväluoma, Elsa Rantalainen, Sven Relander sekä Arvi Tuomi. Pienissä sivuosissa vilahtavat esimerkiksi Hilkka Helinä ja Kaija Rahola. Elokuvan tekijätiedot on tavanomaisen tekstityksen sijasta ilmaistu ääneen lausuttuina, mutta kokeilu jäi ainutkertaiseksi.


title: Vihreä kulta

text: Kirkas tähtitaivas säkenöi raikkaan valkeiden hankien yllä. Tähtien alla ja hankien yllä helsinkiläinen vuorineuvoksetar Kristine Bergman haluaa tutustua Lapin erämaihin, ja oppaakseen hän saa metsänhoitaja Suontaan. Kristinen kiinnostus Lappiin kumpuaa syvältä, eikä hän pidä siitä että hänet lokeroidaan oitis pinnalliseksi hepsankeikaksi. Kristinen ja Suontaan tunteet toisiaan kohtaan alkavat lämmetä talvi-illassa ja he käyvät dialogia paljolti metaforisella tasolla. Molemmat ovat kuitenkin tahoillaan naimisissa. Suontaalla on lisäksi lapsia. Olosuhteet eivät ole suopeat rakkaudelle. Kristine palaa Helsinkiin pitsiverhojen suojiin.


title: Vihreä kulta

text: Berliini, Wien, Lontoo, Pariisi...seuraa jakso, jossa Kristine matkustelee miehensä, vuorineuvos Bergmanin kanssa Euroopan suurkaupungeissa, kristallilasit välkkyvät kattokruunujen alla. Kristine on äärimmäisen edustava, muttei viihdy suihkuseurapiireissä. Kesällä Suomessa Kristine saa kuulla Suontaan vaimolta itseltään, että tämä on eronnut miehestään. Tältä osin tie kohti Kristinen ja Suontaan avioliittoa on avoin, mutta mutkan takana seisoo Kristinen järkähtämätön aviomies. Eräillä illallisilla Helsingissä Kristine tapaa pitkästä aikaa metsänhoitaja Suontaan. Parin lasillisen jälkeen Suontaa villiintyy ja aiheuttaa skandaalin: hän kaappaa Kristinen kiihkeään syleilyynsä koko seurapiirin nähden.


title: Vihreä kulta

text: Vuorineuvos on liian tottunut Kristineen luopuakseen tästä ilman muuta, siitä huolimatta, että vuorineuvoksella itsellään on rakastajatar ja liitto on pelkkää kulissia. Lopulta kulissiliitto jyrätään maan tasalle, ja Kristine on vapaa. Hän on vapaa lähtemään unelmiensa Lappiin ja lankeamaan Suontaan miehekkäille käsivarsille.


title: Vihreä kulta

text: "Vihreän kullan" ulkokuvia otettiin Kittilän Sirkassa ja Pallastuntureilla sekä Tourun kartanon ympäristössä Hauholla. Metsäkämpän sisäkuvat otettiin autenttisella paikalla Kittilässä. Muut sisäkuvat kuvattiin Munkkisaaren studioilla Helsingissä. "Vihreän kullan" alkuperäisessä näytelmäversiossa on mukana myös Juurakon Hulda eli rouva Soratie Kristinen aatteellisena tukijana. Elokuvaversiosta Hulda jätettiin pois, samoin kuin näytelmässä mukana oleva Bergmanin pariskunnan seitsentoistavuotias poika Rolf.


title: Vihreä kulta

text: Uuden Suomen aikalaiskriitikko arvioi "Vihreää kultaa": "Tietäen, minkä työn ja vaivan takana "Vihreä kulta" on ollut olisi todella suonut, että lopputulos olisi ollut antoisampi kuin mihin Suomi-Filmi on päässyt." Aamulehden arvostelija piti elokuvan juonirakennetta naivihkona, mutta dialogia sen sijaan elävänä ja ajankohtaisena. Helsingin Sanomien kriitikon Paula Talaskiven mielestä "Vihreä kulta" oli osoitus Suomi-Filmin tuotannon tason noususta ja piti elokuvaa kaiken kaikkiaan miellyttävänä. Talaskivi kiitteli kuvauksen ja katsoi, että vaikean aiheen vaatima erikoinen runollinen metsän henki oli loihdittu taiten esiin.


title: Vihreä kulta

text: Eräs 2000-luvun näkökulmasta elokuvaa arvioinut kriitikko näkee elokuvassa tahattomia hilpeyksiä, jähmeää replikointia ja hänelle käsittämättömän kesyksi jäävän loppuratkaisun. Toinen taas kokee vauhdikkaat hiihtojaksot, öiset rekiajelut ja rakovalkean hehkussa koetut seksuaaliset jännitteet puhutteleviksi.