title: Horoskooppimysteerit

text:
Megumi Oikawa
on Hiromin sisko ja omasta mielestään kaunis. Hän käy Orihimen tyttökoulua. Megumi tavataan pokkarissa 3 Hiromin ja Lilin selvittäessä kadonneitten tyttöjen tapausta Orihimen koulussa. Tänä aikana Megumikin katoaa ja hän löytyy muiden kanssa
tapauksen ratkettua. Megumi kertoi Lilille Hiromin tyttöallergiasta. Samalla hän sanoo että hän itse olisi heittänyt menemämään kirjeen jota ei olisi voinut lukea ja pitää veljeään asiassa tyhmänä.


title: Horoskooppimysteerit

text:
Kotori ja Kotomi
ovat kaksoset joista Kotori murhasi herra Gozoon hänen pyydettyään kuolla Kotorin kanssa, koska tuli ilmi että hän oli varastanut firmansa rahoja. Kotomi oli Kotorille rakas ja tiesi asiasta, mutta ei aikonut sallia Gozoon pilata Kotorin unelmaa tulemasta Geikoski, vaikka Kotorille tuli huono omatunto murhaamisen jälkeen. Kotori ja Kotomi esiintyvät pokkarissa 2 ja 3.


title: Horoskooppimysteerit

text: Sirius on tarinan edetessä mukaan tuleva salaperäinen, vahva nainen jolla on elämänkokemusta ja terävänäköisyyttä nähdä todellisia motiiveja ja seurauksia.


title: Horoskooppimysteerit

text:
Zeus näyttää aluksi ennustajalta, joka toimii Kohtalon kartanoksi nimeämässään kauan tyhjillään olleessa kartanossa.
Lili pitääkin häntä kilpailijanaan ja päättää sitten Hiromin vastahakoisuudesta huolimatta vierailla hänen toimipaikassaan. Hän on etevä hypnotisoija ja käyttää siihen timanttien leikkauspintojen heijastamia erivärisiä valonsäteitä. Zeuksen todellinen motiivi onkin saada haltuunsa Lilin tähtisormus ja siitä on tullut hänelle pakkomielle.


title: Horoskooppimysteerit

text: Hikari on Zeuksen rakastettu. Hän on vajonnut unenkaltaiseen tilaan pudottuaan jyrkänteeltä mereen. Zeus syyttää ja vihaa tästä syystä alkuperäistä Spicaa uskoen tämän työntäneen Hikarin reunalta. Todellisena syynä on Hikarin epätoivo siitä, että Zeukselle tähtisormuksen haltuunsaaminen merkitsee enemmän kuin hänen rakkautensa.


title: Horoskooppimysteerit

text: Järjestys on kirjasarjan tarinan mukaisesti eikä siten vastaa eläinradan horoskooppijärjestystä.


title: Hajottaja

text: Hajottaja on mikrobi tai sieni, joka käyttää ravinnokseen kuolleita eliöitä. Hajottamisen jälkeen ravinteita vapautuu maaperään tuottajien saataville. Hajottajat kuuluvat kuluttajiin.


title: Muskingumin piirikunta

text: Muskingumin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, jonka hallintokeskus on Zanesville. Sen naapuripiirikuntia ovat Coshocton pohjoisessa, Guernsey idässä, Noble kaakossa, Morgan etelässä, Perry lounaassa ja Licking lännessä.Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 86 074 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 93,1%, mustiin (3,9%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,4%).


title: Muskingumin piirikunta

text: Kotitalouden mediaanitulo on 40 590 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 16,9% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: Istumalentopallo

text: Istumalentopallo on lentopallosta kehitetty vammaisurheilulaji.


title: Istumalentopallo

text: Laji on periaatteiltaan täysin normaalin lentopallon kaltainen, mutta sitä voivat pelata myös amputoidut ja muut alaraajavammaiset, joilta tavallisen lentopallon pelaaminen ei onnistu. Lentopalloon verrattuna kenttä on pienempi (10 x 6 metriä) ja verkko matalammalla (miehillä 115 cm, naisilla 105 cm). Aloitussyötön saa torjua. Palloa voi koskettaa millä tahansa ruumiinosalla, mutta lyönnin aikana pelaajan tulee koskettaa lattiaa jollain olkapäiden ja pakaroiden välisellä ruumiinosallaan. Seisomaan nouseminen, käveleminen ja muunkinlainen vartalon nostaminen on lajissa kielletty.


title: Istumalentopallo

text: Ensimmäisen kerran nykyisenkaltaista istumalentopalloa pelattiin Alankomaissa vuonna 1956, ja vuonna 1967 järjestettiin lajin ensimmäiset kansainväliset kilpailut. Paralympialaisten ohjelmassa istumalentopallo on ollut vuodesta 1980 (naisilla 2004).


title: Istumalentopallo

text: Istumalentopalloa voivat pelata myös vammattomat henkilöt tai esimerkiksi entiset lentopalloilijat, jotka eivät loukkaantumisten takia pysty tavallista lentopalloa pelaamaan. Muun muassa SM-sarjaa voivat pelata myös vammattomat. Kuitenkin muun muassa paralympialaisissa pelaajat luokitellaan täysivammaisiksi (VS1) ja minimivammaisiksi (VS2). Joukkueessa saa olla kaksi minimivammaista, joista vain toinen kerrallaan kentällä.


title: Istumalentopallo

text: Menestyneimpiä istumalentopallomaita ovat Iran sekä Bosnia ja Hertsegovina, jonka pelaajisto koostuu Bosnian sodan invalideista.


title: Istumalentopallo

text: Istumalentopallon kansainvälistä toimintaa organisoi The World Organisation Volleyball for Disabled (WOVD). Euroopassa WOVD:n alaisesta toiminnasta vastaa European Committee Volleysball for Disabled (ECVD).


title: Hoogeveen

text: Hoogeveen on kunta ja kaupunki Drenthen provinssissa Alankomaissa. Kunnan pinta-ala on 129 neliökilometriä (josta vettä 0,19 km2) ja asukkaita on 54 500.


title: Hoogeveen

text: Kunnanjohtajana toimii Willem Urlings.


title: Ranger 7

text: Ranger 7 oli yhdysvaltalainen NASAn Ranger-avaruusohjelman iskeytymisluotain, joka laukaistiin Atlas-Agena B -kantoraketilla Kuuhun 28. heinäkuuta 1964 klo 16:50 UTC. Luotaimen tarkoituksena oli ottaa tarkkoja lähikuvia Kuusta ennen törmäämistään siihen. Luotaimessa oli kuusi televisiokameraa, joista kaksi oli laajakulmaista. Luotaimen massa oli 365,7 kg.


title: Ranger 7

text: 68,6 tunnin lennon jälkeen luotain törmäsi Kuuhun 31. heinäkuuta 1964 klo 13:25:48.82 UT koordinaateissa 10°38' eteläistä - 20°36' läntistä Mare Nubiumin ja Oceanus Procellarumin (nimettiin myöhemmin Mare Cognitumiksi) välissä Kopernikus-kraatterista etelään. 17 minuuttia ennen törmäystä luotain alkoi lähettämään kuvia Maahan, joita lähetettiin 4 308 ennen törmäystä. Törmäysnopeus oli 2,62 km/s. Viimeisen kuvan erotuskyky oli 0,5 metriä. Kuvat olivat paljon tarkempia kuin mitä Maahan sijoitetuilla teleskoopeilla oli mahdollista ottaa.


title: Akkommodaatio

text: Akkommodaatio tai akkomodaatio voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Gene Hunt

text:
Gene Hunt on BBC Onen televisiosarjassa Life on Mars ja sen jatko-osassa / spin-offissa (Ashes To Ashes)
esiintyvä osittain korruptoitunut poliisi jota esitti alkuperäissarjassa Philip Glenister ja Life on Marsin amerikkalaisversiossa Harvey Keitel.


title: Gene Hunt

text: 70-luvulle sijoittuvassa scifi/poliisisarjassa Gene Hunt kuvataan poliittisesti epäkorrektina ja diktaattorimaisena poliisipäällikkönä mutta hahmo kehittyy sarjan aikana. Gene Huntin kuulustelumetodeihin kuuluvat mm. "Syyllinen, kunnes toisin todistetaan" ja "Lyö ensin, puhu sitten". Hän on muutenkin perinteisen sankarihahmon melkein täydellinen vastakohta: rasistinen ja sovinistinen, äkkipikainen ja ennakkoluuloinen, herkästi sekä väkivaltaan että viskipulloon turvautuva. Kaikessa hänen toiminnassaan on perimmältään silti tavoitteena viattomien suojeleminen ja omalle tiimilleen hän on viimeiseen saakka lojaali. Aluksi Gene ja Sam Tyler paheksuvat toistensa toimintatapoja syvästi mutta sarjan edetessä alkavat vähitellen ymmärtää toisiaan ja jopa ottaa oppia toisistaan. Genen mainitaan olevan naimisissa, mutta hänen vaimonsa ei koskaan esiinny sarjassa.


title: Gene Hunt

text: 80-luvulle sijoittuvassa sarjassa Gene Hunt on eronnut vaimostaan ja siirtynyt tiimeineen Lontooseen. Uudeksi alaisekseen hän saa kauniin ja älykkään rikospsykologi Alex Draken. Tästä seuraa varsinainen tahtojen taistelu, mutta räjähtävien riitojen lisäksi työskentely Alexin kanssa tuo Genestä esiin myös uusia piirteitä. Sarjan lopussa paljastuu Genen todellinen rooli joka on jotain aivan muuta, kuin kukaan olisi osannut odottaa.


title: Jackpot (televisio-ohjelma)

text: Jackpot oli syksyllä 2008 esitetty viihdeohjelma, jota juonsivat Marco Bjurström ja Matias Hangasmaa. Ohjelma perustui japanilaiseen Happy Family Plan -formaattiin. Se on toteutettu useissa maissa ja saavuttanut niissä suuren suosion: ohjelma on muun muassa palkittu Montreux’n tv-festivaalien Kultaisella Ruusulla. Samaan formaattiin perustui myös TV2-kanavalla esitetty Mahdoton tehtävä.


title: Jackpot (televisio-ohjelma)

text: Vaikka Jackpottia esitettiin prime timessa kello 20-21, se ei saavuttanut suurta suosiota. Sarjan katsojaluvut jäivät reilusti alle puoleen miljoonaan per jakso. Jackpotin viimeinen jakso nähtiin 29. marraskuuta 2008.


title: Jackpot (televisio-ohjelma)

text: Lapsiperheen isä, äiti tai jopa molemmat saavat vaikealta vaikuttavan tehtävän. Vanhemmat harjoittelevat tehtävän suorittamista viikon ajan ja perheen lapset kuvaavat harjoittelua videokameralla. Parhaat palat perheiden harjoittelemisesta nähdään televisiossa.


title: Jackpot (televisio-ohjelma)

text: Viikon harjoitteluajan jälkeen perhe saapuu tv-studioon live-yleisön eteen. Siellä isä tai äiti yrittää suorittaa tehtävän, ja jos tehtävä onnistuu, perhe voittaa palkinnon.


title: Jackpot (televisio-ohjelma)

text: Tehtävät voivat olla fyysisiä, esimerkiksi jalkapallon pomputtamista, muistamista – kuten ”opiskele kaikkien valtioiden liput” tai vaikka aistien harjoittamista – kuten ”tunnista 50 suomalaista linnun ääntä”.


title: Jackpot (televisio-ohjelma)

text: Ohjelmaan valitaan 26 lapsiperhettä, joiden valintakriteereitä on kolme: perheessä on oltava vähintään kaksi kouluikäistä lasta, vanhempien pitää olla valmiita harjoittelemaan haastetta viikon ajan ja koko perheen pitää olla juonessa mukana.


title: Jackpot (televisio-ohjelma)

text: Sarjan yhdessä jaksossa seurataan kahta perhettä.


title: Harppauskerros

text: Harppauskerros, "välivesi" eli "metalimnion", on kerrostuneessa vedessä oleva vesimassojen välinen vaihettumisvyöhyke. Harppauskerroksia on erityyppisiä. Termokliini on lämpötilan harppauskerros ja halokliini suolapitoisuuden harppauskerros.


title: Kasvatushakkuu

text: Kasvatushakkuu on metsänhakkuutapa. Tällöin hakkuussa kaadetaan tiheässä kasvavista puista vain osa, jolloin jäljelle jäävillä on enemmän tilaa kasvaa. Jäljelle jätetään puuyksilöt, joilla on jatkossa parhaimmat mahdollisuudet kasvaa. Huomiota kiinnitetään latvan eheyteen, puun suoruuteen, yms. seikkoihin. Puut kilpailevat keskenään auringon valosta. Liian tiheässä metsässä puut kasvattavat korkeuttaan saadakseen lehtiä toisten puiden yläpuolelle. Tällaisessa kasvussa puun runko jää ohueksi. Se ei ole metsätaloudellisesti kannattavaa.


title: Kasvatushakkuu

text: Kasvatushakkuiden puumäärä lasketaan metsätaloudessa metsän kokonaistuottoon mukaan. Kasvatushakkuita tehdään yleensä kaksi kertaa ennen päätehakkuuta.


title: Kasvatushakkuu

text:
Metsälain viidennen pykälän mukaan puuston hakkuu voidaan tehdä alueelle jäljelle jäävän
puuston kasvattamista edistävällä tavalla, jolloin kyseessä on kasvatushakkuu. Se on tehtävä niin, että hakkuualueelle jää tarpeeksi kasvatuskelpoista puustoa.


title: Kasvatushakkuu

text: Sekä kasvatushakkuussa että uudistushakkuussa voidaan erityiskohteissa poiketa normaaleista hakkuutavoista eli toteuttaa hakkuu metsälain kuudennen pykälän mukaisena erityishakkuuna.


title: Maya Rung

text: Maja (Maya) Matilda Johanna Rung (s. 24. huhtikuuta 1987) on ruotsalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt vuodesta 2007 Liv Hellströmin roolissa Ruotsin television "Andra avenyn" -draamasarjassa.


title: Jonas Bane

text: Jonas Viktor Bane (s. 14. syyskuuta 1987) on ruotsalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt vuodesta 2007 Kim Dahlbergin roolissa Ruotsin television draamasarjassa "Andra Avenyn".


title: Hukanputki

text: Hukanputki ("Aethusa cynapium") on erittäin myrkyllinen syksyisin kukkiva sarjakukkaiskasvi. Se muistuttaa koiranputkea sekä keväällä kasvukauden alkupuolella syötäviä yrttejä kuten persiljaa ja kirveliä. Hukanputken kaikki osat ovat tuoreina myrkyllisiä. Kasvi sisältää mm koniinia ja etusiinia. Hukanputki aiheuttaa pahoinvointia ja on Euroopassa aiheuttanut jopa kuolemaan johtaneita myrkytyksiä. Hukanputki on Suomessa muinaistulokaskasvi.


title: Hukanputki

text: Hukanputken alalajeja ovat: rikkahukanputki ("Aethusa cynapium var. cynapium"), pikkuhukanputki ("Aethusa cynapium var. agrestis"), tarhahukanputki ("Aethusa cynapium var. domestica") ja isohukanputki ("Aethusa cynapium var. gigantea").


title: Thorbjørn Egner

text: Thorbjørn Egner (12. joulukuuta 1912 Kristiania, Norja – 24. joulukuuta 1990 Oslo, Norja) oli norjalainen lastenkirjailija, piirtäjä ja lauluntekijä, jolla oli suuri merkitys Norjan lastenkirjallisuudessa. Hän tuotti lukukirjoja peruskouluun ja toimitti säännöllisesti lastenohjelmia radioon. Hänen kirjoistaan on tehty teatteriesityksiä ja hänen levytettyjä laulujaan on myyty suuria määriä. Egnerin kirjoja ja näytelmiä on käännetty useille kielille. Hänen tunnetuimpia lastenkirjahahmojaan ovat muun muassa Hyppelihiiri, Kolme iloista rosvoa sekä Karius- ja Baktus-hammaspeikot. (Suomeksi peikkojen nimet ovat Möö ja Paa.)


title: Thorbjørn Egner

text: Egner syntyi Kampenilla Kristianiassa (nyk. Oslo) "12.12.1912 kello 12", kuten hänen vanhempansa olivat hänelle kertoneet. Hänen sukunsa ja nimensä on lähtöisin Sørumista Romerikesta. Isä oli maanviljelijä ja perheellä oli myös pieni kauppaliike. Myöhemmin hänen isänsä muutti Osloon, perusti perheen ja pienen kauppaliikkeen Normannsgatenille, jossa Thorbjørn varttui.


title: Thorbjørn Egner

text: Perhe oli musikaalinen ja iltaisin isä ja isoveli soittivat viulua, kun taas Thorbjørn soitti siskonsa kanssa pianoa. Thorbjørn tutustui varhain myös kirjallisuuteen. Hän kertoi käyttäneensä ensimmäiset itse ansaitsemansa rahat 16-vuotiaana Herman Wildenveyn runokokoelmaan. Jo 19-vuotiaana hän järjesti yhdessä ystäviensä kanssa "kesärevyyn" Blylagetin laiturilla Nesoddenissa. Ensi-iltaan osallistui 2000 katsojaa.


title: Thorbjørn Egner

text: Keskikoulun jälkeen Egner kävi kaksi vuotta valtion taide- ja käsityökoulua. Hän työskenteli 6-7 vuotta Høydahl Ohmen mainostoimistossa koristemaalarina ja muun muassa ikkunanäyttelyiden asettajana. Vapaa-ajalla hän kirjoitti lapsille suunnattuja tekstejä. Vuosina 1939-40 hän toimitti viikoittaista lastenpalstaa "Illustrert Familieblad" -lehteen. Sodan alkaessa hän lopetti työnsä mainostoimistossa ja ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi ja piirtäjäksi. Tuolloin hän oli jo naimisissa Annie-vaimonsa kanssa ja pariskunnalla oli kaksi lasta.


title: Thorbjørn Egner

text: Sodan aikana hän julkaisi ahkerasti. Sodan jälkeen hän oli, omien sanojensa mukaan, "mukana melkein kaikessa". Hän vietti syksyllä 1945 kaksi kuukautta Kööpenhaminassa tehden litografioita. Hän oli mukana perustamassa yhdistyksiä "Visens venner" ja "Kunst i skolen". Hän toimi "Tegnerforbundet"in puheenjohtajana kaksi vuotta sekä "Unge Kustneres Samfund"in toimittaman joululehden "Juleglede" päätoimittajana. Tehtäviensä välityksellä hän rakensi elinikäisiä suhteita aikansa merkittäviin taiteilijoihin, kuten Johan Borgeniin, Alf Prøyseniin, Tarjei Vesaasiin sekä Inger Hagerupiin, jotka kaikki toimittivat aineistoa joululehteen.


title: Thorbjørn Egner

text: Thorbjørn Egner oli ensimmäisten joukossa tuottamassa radion lastenohjelmia. Hän tuotti kuunnelmia ja tuli radion myötä tunnetuksi suurelle yleisölle. Radion lastentunnilla hän piti myös "piirustuskerhoa", jonne kuuntelijat saattoivat lähettää omia piirustuksiaan. Lastentunnilla esiintyivät ensi kertaa hänen tunnetuimmat hahmonsa, kuten Hyppelihiiri () sekä Kardemomman kylän henkilöhahmot kolmine iloisine rosvoineen. Radiokertomusten jälkeen hahmoista tehtiin edelleen kirjoja sekä teatterikäsikirjoituksia.


title: Thorbjørn Egner

text: Egnerille muodostui lukuisten vierailujen pohjalta erittäin hyvät suhteet Tanskaan. Hän onkin todennut oppineensa paljon tanskalaisesta luonteenlaadusta, mikä näkyy hänen mukaansa erityisesti hänen Kardemomman kylän henkilöhahmoissaan, eritoten poliisimestari ja rouva Bastianin hahmoissa.


title: Thorbjørn Egner

text: Kesällä 1950 perhe vuokrasi kesähuvilan Mandalin Gismerøyalta, jossa Egner tutustui rannikon kulttuuriin. Huvilan omistajien isoisä, 80-vuotias entinen luotsi, kertoi jännittäviä tarinoita purjelaivojen aikakaudelta, joilla oli suuri vaikutus Egnerin myöhempiin henkilöhahmoihin. Muun muassa oikeasti eläneen pelimanni Bandinin nimi siirtyi edelleen Kardemomman kylän hahmoihin, eläintenhoitaja Bandinin hahmossa. Perhe palasi huvilalle ja rakensi myöhemmin omat huvilansa saarelle, jotka ovat edelleen Egnerin perheen omistuksessa.


title: Thorbjørn Egner

text: Egnerin suurin hanke oli tuottaa lukukirjoja peruskoulua varten. Hän tuotti 25 vuotta materiaalia etsien mielenkiintoisia kertomuksia ja kirjoittajia, jotka sopisivat eri luokka-asteille. Toimitustyönsä lisäksi hän kirjoitti myös omia kertomuksiaan ja toimi kuvittajana. Kaiken kaikkiaan hän tuotti 16 nidettä lukukirjoja. Hänen viimeisen niteensä tultua ulos 1972 muutettiin peruskoulun oppisuunnitelmia ja lukukirjat menettivät merkitystään, eikä niitä enää ollut virallisten oppimateriaalien joukossa. Asia oli Egnerille suuri pettymys. Oman tuotantonsa lisäksi Egner myös käänsi muun muassa A. A. Milnen Nalle Puh -kirjoja sekä muutakin lastenkirjallisuutta norjaksi.


title: Thorbjørn Egner

text: Egnerin lastenkirjoista otetaan yhä edelleen uusia painoksia ja niitä on julkaistu yli 20 maassa. Hänen näytelmiään on esitetty maailmanlaajuisesti yli 100 teatterissa ja Ivo Caprino on tuottanut nukketeatterielokuvan Karius ja Baktus -hammaspeikkohahmoista.


title: Thorbjørn Egner

text:
Kardemumman kylä on toteutettu Kristiansandin eläintarhassa, jossa vierailee vuosittain satojatuhansia matkailijoita. Egner itse laski kylän peruskiven 22. huhtikuuta 1990. Hän ei ehtinyt koskaan nähdä kyläänsä valmiina.
Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Egnerin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.Egnerin lukukirjat korvasivat Nordahl Rolfsenin aiemmat lukukirjat ja olivat laajalti käytössä Norjan kouluissa 1950-luvulta 1970-luvulle. Egner toimitti kirjat yhteistyössä Karen Jacobsenin ja Helene C. Kløvstadin kanssa. Hän myös kirjoitti itse tekstejä ja kuvitti lukukirjoja.


title: Franjo Mihalić

text: Franjo Mihalić (, 9. maaliskuuta 1920 Kutina – 14. helmikuuta 2015 Belgrad, Serbia) oli kestävyysjuoksija, joka edusti urallaan Jugoslaviaa.


title: Franjo Mihalić

text: Mihalić saavutti vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa hopeaa maratonilta Alain Mimounin jälkeen juostuaan ajan 2.26.32,0. Olympialaisissa hän oli mukana lisäksi vuosina 1952 ja 1960. Lisäksi hän voitti vuonna 1958 Bostonin maratonin ajalla 2.25.54.


title: Franjo Mihalić

text: Mihalić voitti 22. marraskuuta 1953 Brysselin kansainväliset maastojuoksukilpailut. Hän voitti 1. tammikuuta 1955 São Paulon uudenvuoden juoksun.


title: Versluys Arena

text: Versluys Arena (aiemmin Albertpark) on monikäyttöinen stadion Oostendessa Belgiassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa KV Oostenden kotikenttänä. Stadionille mahtuu 10 709 ihmistä.


title: Paolo De Ceglie

text: Paolo De Ceglie (s. 17. syyskuuta 1986 Aosta, Italia) on italialainen jalkapalloilija, joka pelaa Serie A:ssa pelaavassa Juventuksessa.


title: Paolo De Ceglie

text: De Ceglie on pelannut useita vuosia torinolaisen Juventuksen riveissä. Hän liittyi seuraan pienenä poikana ja on pelannut muun muassa Campionato Primaverassa sekä Coppa Italia Primaverassa. De Ceglie teki Inter Milania vastaan hattutempun Coppa Italia Primaveran pelissä, kun Juventus voitti Interin 5-1.


title: Paolo De Ceglie

text: Edustusjoukkueessa De Ceglie debytoi 6. syyskuuta 2006 1–1-tulokseen päättyneessä ottelussa Napolia vastaan. Hän tuli vaihdosta sisään Nicola Legrottaglien tilalle 55 minuutilla. Ensimmäisen edustusjoukkuemaalinsa De Ceglie teki toisessa pelissään Lecceä vastaan, jonka Juventus voitti 4–1. Hän pelasi lopulta kaudella 2006–2007 8 ottelua. Kauden päätteeksi De Ceglie myytiin puoliksi Sienaan. Sienassa hän sai arvokasta kokemusta Serie Asta. 9. kesäkuuta 2008 De Ceglie palasi kasvattajaseuraansa. Juventus maksoi siirrosta Sienalle 3,5 miljoonaa euroa.


title: Paolo De Ceglie

text: Hyvien otteiden ansiosta Sienassa De Ceglie nostettiin Italian alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen. Hän teki debyyttinsä 12. joulukuuta 2006 Luxemburgia vastaan käydyssä ottelussa. Siitä lähtien hän on ollut mukana aloittavassa kentällisessä, yleensä vasempana puolustajana.


title: Firefly Studios

text: Firefly Studios on Lontoossa vuonna 1999 perustettu tietokonepelejä kehittelevä yhtiö. Yhtiö on keskittynyt etenkin Historiallisien strategiapelien kehittämiseen.Firefly Studiosin kotisivut


title: Jozefina Topalli

text: Jozefina Çoba Topalli (s. 26. marraskuuta 1963 Shkodër) on albanialainen demokraattipuolueen poliitikko. Hän opiskeli Shkodërin Luigj Gurakuqi -yliopistossa, Padovan yliopistossa ja Tiranan yliopistossa.


title: Jozefina Topalli

text: Topalli on ollut Albanian parlamentin jäsenenä vuodesta 1997, ja hänestä tuli sen puheenjohtaja vuonna 2005.


title: Paperilentokone

text: Paperilentokone on paperista taiteltu lennokki. Lennokkeja on useita erilaisia; temppulentokoneet, nopeuslentokoneet ja tasapainolentokoneet. Paperilentokoneet pysyvät ilmassa niihin taiteltujen siipien ansiosta. Paperilennokkien ilmassa pysymisen maailmanennätys on nykyään japanilaisen Takuo Todan tekemä 27,9 sekuntia. Edellinen ennätys, 27,6 sekuntia, oli yhdysvaltalaisen Ken Blackburnin nimissä. Hän teki ennätyksen 8. lokakuuta 1998 Georgia Domessa Atlantassa. Suomen paperilennokkiseuran 26. heinäkuuta 2008 järjestämissä lajin ensimmäisissä SM-kilpailuissa paperilennokkia heitettiin pisimmillään 41 metrin päähän.


title: Jatkotuotanto

text: Jatkotuotanto eli sekundaarituotanto tarkoittaa ympäristöekologiassa kuluttajien biomassaan sitoutuvaa energiamäärää, joka on seuraavan ravintoportaan käytettävissä. Sen määrä ilmaistaan yleensä massana tiettyä alaa ja tiettyä ajanjaksoa kohden, esimerkiksi grammoina neliömetriä ja päivää kohden. Energia sitoutuu primäärituotannossa tuottajiin kemiallisena energiana.


title: Tennis kesäolympialaisissa 2008

text: Tenniksessä kilpailtiin vuoden 2008 kesäolympialaisissa 10. – 17. elokuuta Olympic Green Tennis Centerissä, Pekingissä.


title: Tennis kesäolympialaisissa 2008

text: Suomea edusti Jarkko Nieminen. Ateenan kesäolympialaisissa 2004 voittanut Nicolás Massú puolusti mestaruutta. Hän sai ns. villin kortin kisoihin, koska hänen ATP-sijoituksensa ei oikeuttanut suoraa pääsyä kisoihin. Miesten turnauksen voitti Rafael Nadal.


title: DHTML

text: DHTML (Dynamic HTML) sateenvarjotermi tekniikoille, joilla lisätään staattiseen HTML-rakenteeseen toiminnallisuutta. Tyypillisimpiä tekniikoita ovat:


title: Sandžak

text: Sandžak on Serbian ja Montenegron rajamailla sijaitseva historiallis-maantieteellinen alue. Se on entinen Ottomaanien valtakunnan hallintoalue ja saanut nimensä turkkilaisesta lippua merkitsevästä sanasta "sancak", joka oli Osmanien valtakunnan aikana yleisesti hallintopiirien nimityksenä. Nykyisin alueella ei ole hallinnollista asemaa.


title: Sandžak

text: Sandžakin suurin kaupunki on Serbian puolella sijaitseva Novi Pazar (55 000 as.) ja aluetta kutsutaankin usein alkuperäisen osmanivallan aikaisella nimellä Novi Pazarin sancak. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat Pljevlja (23 800 as.) ja Priboj (19 600 as.)


title: Sandžak

text: Sandžak on hyvin monikulttuurinen alue. Suurin yksittäinen kansallisuus ovat bosniakit, joiden keskuudessa on esiintynyt myös itsehallintohaluja.


title: Anton Raadik

text: Anton Raadik (15. tammikuuta 1917–13. maaliskuuta 1999) oli virolainen nyrkkeilijä.


title: Anton Raadik

text: Amatöörinä Raadik voitti keskisarjassa kultamitalin 1939 Dublinin EM-kisoissa. Amatöörinä hän otteli kaikkiaan 130 ottelua, joista voitti 118. Ammattilaisuransa Raadik aloitti vuoden 1940 marraskuussa Moskovassa ja otteli pääasiassa Pohjoismaissa.


title: Anton Raadik

text: Vuonna 1946 Raadik muutti Yhdysvaltoihin ja otteli hyvin kiihkeällä tahdilla voittaen ottelun toisensa perään. Saman vuoden joulukuussa hän kohtasi Jake LaMottan voitettuaan Yhdysvalloissa puolen vuoden aikana seitsemän ottelua ja kärsittyään yhden hylkäystappion. LaMottaa vastaan ottelu kesti täydet kymmenen erää mutta amerikkalainen tuomittiin voittajaksi kaikin tuomariäänin.


title: Anton Raadik

text: Seuraavana vuonna Raadik kohtasi kaksi tunnettua nimeä, Georgie Abramsin ja Al Hostakin, joita molempia vastaan kuitenkin hävisi. Lokakuussa hän otteli Marcel Cerdania vastaan ja löi tämän viimeisessä erässä kolmesti kanveesiin kuitenkaan onnistumatta tyrmäämään vastustajaansa. Lopulta ottelu tuomittiin pisteillä Cerdanin voitoksi.


title: Anton Raadik

text: Raadik jatkoi uraansa aina vuoteen 1952 saakka ja kohtasi lukuisia nimekkäitä vastustajia kuten Carl "Bobo" Olson, Robert Villemain, Steve Belloise ja Harry (Kid) Matthews, vaikkakin hävisi ottelunsa. Viimeisinä aktiivivuosinaan Raadik hävisi melkein kaikki ottelunsa.


title: Sofoklís Schortsanítis

text: Sofoklís Schortsanítis (; s. 22. kesäkuuta 1985 Tiko, Kamerun) on kreikkalainen koripalloilija. Schortsanítis on tunnettu isosta koostaan ja hänen lempinimensäkin on Big Sofo.


title: Sofoklís Schortsanítis

text: Schortsanítis oli mukana Kreikan koripallomaajoukkueeessa voittamassa MM-hopeaa vuonna 2006 ja EM-pronssia vuonna 2009. Hänet valittiin myös Pekingin olympialaisiin Kreikan maajoukkueeseen.


title: Sofoklís Schortsanítis

text: Sofoklís Schortsanítisin kreikkalainen isä Konstantínos Schortsanítis lähti 1980-luvulla Kreikasta työasioiden vuoksi Kameruniin. Siellä hän tapasi Sofoklísin kamerunilaisen äidin, Georgetten. Perheeseen syntyi poikavauva 22. kesäkuuta 1985 Tikon kaupungissa Kamerunissa. Poika sai nimekseen Sofoklís.


title: Sofoklís Schortsanítis

text: Perhe muutti pian isän työasioiden perässä takaisin Kreikkaan, Alexandroúpoliin. Sieltä perhe muutti vielä Xánthin kautta Kaválaan. Kaválassa 12-vuotias Sofoklís aloitti koripallon pelaamisen. Hän oli ikäisekseen erittäin suuri ja voimakas. Hänen taitonsa sekä suuri kokonsa huomattiin nopeasti ja hän pääsikin pelaamaan junioreiden maajoukkueisiin.


title: Steve Klosterman

text: Steve Klosterman (s. 1984) on yhdysvaltalainen lentopalloilija. Hän teki kaudella 2007 Yhdysvaltojen yliopistosarjan kaikkien aikojen piste-ennätyksen. Häntä pidetään Yhdysvalloissa yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista yliopistopelaajana. Kaudella 2008 hänet valittiin Puerto Ricon superliigan parhaaksi pelaajaksi. Klostermanin pituus on 200 cm. Hän pelaa hakkurina.


title: Steve Klosterman

text: Klosterman pelasi high school -vuosinaan koulun edustusjoukkueissa eri lajeja. Hän kuului Marina Huntington Beachin koulun lentopallon, koripallon ja jalkapallon edustusjoukkueisiin. Hänen koulunsa saavuti kolme kertaa peräkkäin osavaltion mestaruuden, ja hänet valittiin osavaltion parhaaksi pelaajaksi.


title: Steve Klosterman

text: Ensimmäisellä kaudellaan Yhdysvaltojen yliopistosarjassa Klosterman valittiin vuoden tulokkaaksi, ja "Volleyball Magazine" valitsi hänet parhaaksi amerikkalaiseksi hakkuriksi. Toisella kaudellaan yliopistosarjassa Klosterman pelasi läpi kauden olkapäävaivaisena ja sai olkapään kuntoon vasta kauden jälkeen. Kauden 2006 alussa Klosterman loukkaantui, ja joukkue oli historiansa pahimmassa tappioputkessa. Klostermanin toivuttua varsin pian loukkaantumisesta joukkue saavutti neljäntoista peräkkäistä voittoa ja Yhdysvaltojen mestaruuden asti. Hänet valittiin liigan parhaaksi pelaajaksi ja allamerican-joukkueen hakkuriksi. Klosterman pelasi kauden aikana muutaman huippupelin ja teki yli 40 pistettä. AVCA ja MPSF valitsivat hänet viikon pelaajaksi.


title: Steve Klosterman

text: Kaudella 2007 hän pelasi Kalifornian yliopiston joukkueessa. Joukkue saavutti toistamiseen Yhdysvaltojen mestaruuden, ja hän itse teki sarjassa piste-ennätyksen. Lisäksi hän sijoittui pistepörssissä yliopistosarjassa neljänneksi, kun hän teki kolmen collegevuoden aikana 1 513 pistettä. Lisäksi hänet valittiin kunniajäseneksi yliopistosarjassa


title: Steve Klosterman

text: Klosterman pelasi kauden 2007–2008 Puerto Ricon kovatasoisessa lentopalloliigassa. Hänen joukkueensa oli Naranjito Changos. Joukkue saavutti Puerto Ricon superliigan mestaruuden, ja hänet valittiin kauden päätteeksi Puerto Ricon pääsarjan parhaaksi pelaajaksi.


title: Steve Klosterman

text: Klosterman kuuluu Yhdysvaltojen miesten lentopallomaajoukkueeseen. Hänellä ei kuitenkaan vielä ole A-maaotteluja miesten maajoukkueessa.


title: Steve Klosterman

text: Steve Klosterman kuului juniorina Yhdysvaltojen nuorten maajoukkueeseen. Joukkue sai kolme nuorten olympiakultaa, ja Klosterman valittiin kahdesti nuorten olympialaisten parhaaksi pelaajaksi.


title: Erkki Saarwa

text: Juho Erkki Saarwa (5. heinäkuuta 1893 Uusikaupunki – 22. kesäkuuta 1967) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti ja mainospäällikkö. Hänen vanhempansa olivat merimies John Viktor Sundgren ja Eleonora Törn. Hänet vihittiin avioliittoon ensimmäisen kerran vuonna 1923 Jutta Lindgrenin kanssa, josta hän erosi vuonna 1936. Toisen kerran hän avioitui vuonna 1938 lastenhoitaja Greta Oljelundin kanssa.


title: Erkki Saarwa

text: Saarwa kirjoitti ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseosta vuonna 1914 ja liittyi Varsinaissuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuonna 1915 metsänhoitoa Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys-taloudellisella osastolla. Hän suoritti panssarijunakurssin vuonna 1918 ja hyökkäysvaunukurssin vuonna 1922 sekä Sotakorkeakoulun yleinen osasto vuosina 1924–1926. Taistelukoulun orientoivan kurssin hän suoritti vuonna 1930.


title: Erkki Saarwa

text: Saarwa liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 4. tammikuuta 1916 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, Schmardenissa sekä Aa-joella. Hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Erkki Saarwa

text: Saarwa astui 7. helmikuuta 1918 Suomen armeijan palvelukseen Varavääpeliksi ylennettynä ja saapui 3. maaliskuuta 1918 aselaiva S/S Virgolla Vaasaan. Hänet sijoitettiin Suomen sisällissodan Valkoiseen Armeijaan Joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 11. maaliskuuta 1918 3. jääkäripataljoonaan, missä toimi joukkueenjohtajana 1. komppaniassa sekä tilapäisesti pataljoonan lähettiupseerina ja vara adjutanttina. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Kämärän kylässä ja Viipurissa.


title: Erkki Saarwa

text: Saarwa siirrettiin sisällissodan jälkeen armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Suomen valkoiseen kaartiin ja 12. heinäkuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonaan, missä hän toimi myöhemmin Pioneeripataljoona l:ssä joukkueenjohtajana, josta hänet siirrettiin 19. tammikuuta 1919 alkaen panssarijuna n:o 2:n päälliköksi. Viipurin paikallispataljoonan vara komentajaksi hänet siirrettiin 3. marraskuuta 1920, josta hänet siirrettiin 27. joulukuuta 1920 Polkupyöräpataljoona 2:een, missä toimi aluksi pataljoonankomentajan viransijaisena ja 3. helmikuuta 1921 alkaen 3. komppanian päällikkönä, kunnes siirrettiin 20. huhtikuuta 1921 Polkupyöräpataljoona 3:een, mutta komennettiin samalla ja siirrettiin 16. toukokuuta 1921 Yleisesikuntaan. Yleisesikunnassa hän toimi 21. toukokuuta 1921 alkaen komendanttina ja 23. toukokuuta 1922 alkaen kansliatoimiston päällikkönä sekä 1. heinäkuuta 1925 alkaen ulkomaatoimiston toimistoupseerina. Yleisesikunnasta hänet siirrettiin 10. marraskuuta 1926 taktiikan opettajaksi Kadettikouluun, mistä hänet siirrettiin edelleen 27. elokuuta 1929 rykmentinkomentajan apulaiseksi Viipurin rykmenttiin. Suomen valkoiseen kaartiin Lapuan pataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin 13. helmikuuta 1931, mistä hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 yleisesikuntaupseeriksi Helsingin sotilaspiirin esikuntaan ja edelleen 1. heinäkuuta 1934 Ylivieskan sotilaspiirin päälliköksi ja 24. heinäkuuta 1935 Vuoksen jääkäripataljoonan (myöh. Jääkäripataljoona 4) aliupseerikoulun johtajaksi. Hän toimi myös 22. lokakuuta 1929 – 27. tammikuuta 1930 Viipurin rykmentin I pataljoonan komentajan viransijaisena ja 10. elokuuta – 30. elokuuta 1932 Suomen valkoisen kaartin komentajan sijaisena sekä 23. syyskuuta - 10. lokakuuta 1932 Helsingin kaupungin komendantin viransijaisena.


title: Erkki Saarwa

text: Saarwa osallistui talvisotaan polkupyöräpataljoona 7:n komentajana ja haavoittui vaikeasti Aittojoella 4. joulukuuta 1939. Loppu talvisodasta hänellä meni haavoista toipumiseen sotilassairaaloissa ja parannuttuaan hänet siirrettiin Sotakoulutuskeskuksen johtajan apulaiseksi. Välirauhan aikana hänet siirrettiin yleisesikuntaupseeriksi Porin suojeluskuntapiirin esikuntaa. Jatkosodan puhjettua hänet nimitettiin Porin suojeluskuntapiirin komentajaksi ja vielä juuri ennen sodan päättymistä Porin sotilaspiirin päälliköksi, mistä tehtävästä hän erosi vakinaisesta palveluksesta sodan päätyttyä.


title: Erkki Saarwa

text: Saarwa siirtyi sotien jälkeen Porin Polttopuuhankintayhdistyksen palvelukseen vuonna 1945 ja palveli yritystä vuoteen 1946 saakka, jolloin siirtyi Satakunnan Kirjateollisuus Oy:n palvelukseen mainospäälliköksi ja palveli yritystä vuoteen 1953 saakka.


title: Erkki Saarwa

text: Saarwa toimi 3. Divisioonan kunnianeuvoston varajäsenenä vuonna 1931 ja Uudenmaan sotilasläänin kunnianeuvoston puheenjohtajana vuonna 1933, sekä 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1935. Jääkäripataljoona 4:n kunnianeuvoston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1936–1937. Jääkäriliiton Porin alaosaston perustajana ja puheenjohtajana hän toimi vuosina 1952–1957 sekä Suomen Punaisen Ristin Satakunnan piirin tilintarkastajana vuosina 1948–1961. Satakunnan kirjallisen kerhon jäsenenä hän toimi vuosina 1957–1967. Hän toimi Porin Suomalaisen klubimestarina ja Rajaseudun Ystävien Porin alaosaston puheenjohtajana vuosina 1942–1952. Hän oli Porin Rotaryklubin jäsenenä vuodesta 1942 alkaen ja presidenttinä vuosina 1948–1949. Sotainvalidien Veljesliiton Satakunnan piirin puheenjohtajana hän toimi vuosina 1945–1946.


title: Jussi-Pekka Taavitsainen

text: Jussi-Pekka Taavitsainen (myös: J.-P. Taavitsainen, s. 1951) on suomalainen arkeologi. Hän työskenteli Turun yliopiston arkeologian professorina 1995–2017. Taavitsainen on tutkinut erityisesti Suomen esihistoriaa ja keskiaikaa. 2000-luvulla Taavitsainen on tutkinut erityisesti Turun tuomiokirkon keskiaikaisia reliikkejä. Taavitsainen on vuodesta 2000 Suomen Historiallisen Seuran tutkijajäsen ja vuodesta 2004 Suomalaisen Tiedeakatemian varsinainen jäsen.


title: Ahojäkkärä

text: Ahojäkkärä ("Omalotheca sylvatica", synonyymi "Gnaphalium sylvaticum") on asterikasvien heimoon kuuluva jäkkärä. Ahojäkkärä kasvaa kuivahkoilla niityillä ja pientareilla, tienvarsilla, metsänreunoilla ja nummilla sekä hiekkakuopissa. Ahojäkkärän kukinta-aika on heinä–elokuussa. Ahojäkkärä on yleinen lähes koko Suomessa; vain Lapissa se on harvinainen. Ahojäkkärän lisäksi Suomessa kasvavia jäkkäröitä ovat ahojäkkärää muistuttava norjanjäkkärä, savijäkkärä ja Lapissa kasvava lumijäkkärä.


title: Ahojäkkärä

text: Ahojäkkärän kukinto on tähkämäinen ja tiheä, yleensä kolmasosa varresta. Torvimaiset laitakukat ja kehräkukat muodostavat mykerön ja ovat kellanvalkoisia–punertavia. Kukkien teriöt koostuvat viidestä yhteenkasvaneesta lehdestä. Hedelmä on kellanruskea, soikea pähkylä, jonka hapsihaiveninen pappus on hieman ruskehtava tai punertava. Lehtiasento on kierteinen. Aluslehdet ovat suikeita, lyhytruotisia ja varsilehdet tasasoukkia, ruodittomia. Lehtilavat ovat yksisuonisia, harvoin epäselvästi kolmisuonisia, päältä himmeänvihreitä ja alta tiheään valkokarvaisia. Varsi on jäykän pysty ja yleensä tiheään karvainen.


title: Joachim Johansson

text: Joachim Johansson (s. 1. heinäkuuta 1982 Lund) on ruotsalainen entinen tennispelaaja. Hän on oikeakätinen ja lyö rystylyönnin yhdellä kädellä.


title: Joachim Johansson

text: Johanssonin lempinimi on "Pim-Pim". Hänen veljensä kutsui lapsena häntä tällä nimellä koska ei osannut sanoa "Joachim".


title: Joachim Johansson

text: Johanssonin suurimmat voitot ovat kolme ATP-kisan voittoa vuosina 2004–2005 sekä nelinpelin turnausvoitto Båstadissa vuonna 2005. Hänen voittoisat ATP-kisansa käytiin Memphisissä vuonna 2004 sekä vuonna 2005 Adelaidessa sekä Marseillessa. Maailmanlistalla hän oli parhaimmillaan yhdeksäs helmikuussa 2005.


title: Joachim Johansson

text: Grand Slam -turnauksissa Johanssonin huippuhetki osui vuoden 2004 Yhdysvaltain avoimeen turnaukseen. Tuolloin hän voitti puolivälierissä rankinglistalla toisena olleen Andy Roddickin eräluvuin 6–4, 6–4, 3–6, 2–6, 6–4. Välierissä hän hävisi Lleyton Hewittille lukemin 4–6, 5–7, 3–6. Neljännelle kierrokselle Johansson ylsi Wimbledonissa 2004 ja Australian avoimissa 2005 sekä kolmannelle kierrokselle Australiassa 2004 ja Wimbledonissa 2005.


title: Joachim Johansson

text: Johansson loukkasi oikean kätensä kahteen otteeseen vuonna 2005. Tämän jälkeen hän pelasi jonkin aikaa lähes ilman harjoittelua kunnes ilmoitti lopettavansa uransa. Vuoden 2007 alussa hänen kätensä operoitiin, minkä jälkeen hän keskittyi valmentamiseen.


title: Joachim Johansson

text: Johansson päätti kuitenkin yrittää jatkaa uraansa vuonna 2009, vaikka oli aikaisemmin ilmoittanut toista.


title: Joachim Johansson

text: Vuonna 2011 hän pelasi Davis Cupissa, jossa hän voitti Venäjää vastaan molemmat pelaamansa ottelut. Sen jälkeen hän kuitenkin ilmoitti lopettavansa uransa toistamiseen.


title: Joachim Johansson

text: Kolmen vuoden ajan Johansson asui yhdessä entisen pikajuoksija-tyttöystävänsä Jenny Kallurin kanssa, mutta elokuussa 2008 ilmoitettiin, että pari on eronnut. Hänen nykyinen vaimonsa on Johanna Westerberg, joka pelaa golfia Europatourilla. Pari meni kihloihin huhtikuussa 2009 ja naimisiin vuonna 2010. Heillä on Leo-niminen poika. Johansson on myös valmentanut Henri Kontista.


title: Aarne Sainio

text: Aarne Rafael Sainio (4. heinäkuuta 1893 Orivesi – 7. kesäkuuta 1968) oli suomalainen jääkärieversti ja liikennepäällikkö. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Johan Nestor Sainio ja Olga Fredrika Fagerlund. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Toini Alina Winterin kanssa.


title: Aarne Sainio

text: Sainio kirjoitti ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseosta vuonna 1914 ja liittyi Varsinaissuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1914–1915 Teknillisen korkeakoulun rakennusinsinööriosastolla. Hän oli kuuntelu-upseerina Kadettikoulussa vuosina 1922–1923 ja suoritti Sotakorkeakoulun erikoiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925 sekä Sotakorkeakoulun yleinen osaston vuosina 1926–1927.


title: Aarne Sainio

text: Sainio liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 23. helmikuuta 1916 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella. Hän kuului myöhemmin Libaussa vuonna 1917 pataljoonan ratsuosastoon.


title: Aarne Sainio

text: Sainio saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan ensin joukkueenjohtajaksi Karjalan ratsujääkärirykmentin 3. eskadroonaan, josta hänet siirrettiin 19. huhtikuuta 1918 alkaen 3. jääkäriprikaatin adjutantiksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Aarne Sainio

text: Hänet siirrettiin sisällissodan jälkeen 1. kesäkuuta 1918 Kenraaliohjaamoon ja 14. kesäkuuta 1918 alkaen 1. Divisioonan esikuntaan sekä 20. heinäkuuta 1918 Itämeren jalkaväkirykmentti n:o 1:n 1. konekiväärikomppaniaan sekä edelleen 3. marraskuuta 1918 lähettiupseeriksi 3. Divisioonan esikuntaan. Pohjois-Savon rykmentin 1. konekiväärikomppanian hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1919 ja Savon jääkärirykmentin 3. konekiväärikomppanian päälliköksi 14. elokuuta 1919. Hän toimi 23. elokuuta – 16. marraskuuta 1919 välisen ajan Porajärven komennuskunnan (Savon jääkärirykmentin 9. komppania ja 3. konekiväärikomppania) päällikkönä. Hänet siirrettiin 12. marraskuuta 1919 Pohjois-Savon rykmentin 2. konekiväärikomppanian päälliköksi ja toimi pataljoonan vara komentajana 8. maaliskuuta – 12. toukokuuta ja 26. kesäkuuta – 29. syyskuuta 1920 väliset ajat. Hänet siirrettiin 20. huhtikuuta 1921 alkaen 6. Erillisen konekiväärikomppanian päälliköksi ja komennettiin 16. joulukuuta 1921 ja siirrettiin 15. marraskuuta 1922 alkaen 3. Divisioonan esikuntaan, missä toimi aluksi yleisesikuntaupseerina ja 17. lokakuuta 1924 – 8. syyskuuta 1925 välisen ajan esikuntapäällikön viransijaisena ja 29. marraskuuta 1927 alkaen vara esikuntapäällikkönä. Hänet siirrettiin 27. kesäkuuta 1928 sotilastarkastajaksi Suojeluskuntain yliesikuntaan, mistä hänet siirrettiin 30. elokuuta 1930 Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin päälliköksi.


title: Aarne Sainio

text: Talvisotaan Sainio osallistui Jalkaväkirykmentti 36:n komentajana ja osallistui taisteluihin Maltinassa, Piitsoinojalla ja Uomaan länsipuolella. Rykmentin komentajan paikalta hänet siirrettiin Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin komentajaksi ja edelleen Iisalmen suojeluskuntapiirin komentajaksi, josta hänet siirrettiin välirauhan aikana Päijänteen sotilasläänin komentajan apulaiseksi, mistä siirrettiin Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin komentajaksi. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 51:n komentajaksi ja osallistui taisteluihin Pälkjärvellä, Hämekoskella, Harlussa, Läskelässä, Latvasyrjässä, Niemiskylässä, Koivuselässä, Tarsepolissa, Latvassa, Äänislinnassa ja Juksovassa. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Savo-Karjalan sotilasläänin komentajaksi, missä tehtävässä oli sodan loppuun saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi Outokumpu Oy:n liikennepäälliköksi, missä tehtävässä toimi vuoteen 1958 saakka. Hänet on haudattu Kuusjärvelle.


title: Aarne Sainio

text: Sainio toimi Mikkelin kaupunginvaltuuston varajäsenenä vuonna 1924 ja Suomen voimistelu- ja urheiluliiton Mikkelin piirin olympialaiskeräystoimikunnan jäsenenä vuosina 1924 ja 1928 sekä Mikkelin ilmapuolustusyhdistyksen varapuheenjohtajana vuonna 1928. Pohjois-Karjalan rintamamiesyhdistyksen puheenjohtajana hän toimi vuonna 1931 ja Pohjois-Karjalan hiihtoseuran varapuheenjohtajana vuodesta 1935 alkaen. Outokummun reserviupseerikerhon jäsenenä ja kunniajäsenenä hän toimi vuodesta 1967 alkaen.


title: Eva Mendes

text: Eva Mendes (s. 5. maaliskuuta 1974 Miami, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Training Day", "Hitch – Lemmentohtori", "Ghost Rider – aaveajaja", "Paha poliisi – määräsatama New Orleans" ja "The Place Beyond the Pines". Hän aloitti näyttelemisen vuonna 1998.


title: Eva Mendes

text: 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen jälkipuoliskolla Mendes kohosi pienten sivuosaroolien esittäjästä pääosanäyttelijäksi. Hänet on nähty usein uskaliaissa rooleissa. Esimerkiksi elokuvassa "Paha poliisi – määräsatama New Orleans" hän esittää huumeriippuvaista hienostoprostituoitua, joka on poliisin tyttöystävä. Vuonna 2007 hän näytteli Renny Harlinin "Cleaner"-elokuvassa.


title: Eva Mendes

text: Elokuvaroolien ohella Mendes on tehnyt myös mallin töitä. Vuonna 2008 hän esiintyi Calvin Kleinin hajuvesimainoksessa.


title: Eva Mendes

text: Mendes sai syyskuussa 2014 tyttären kumppaninsa Ryan Goslingin kanssa. Pariskunta alkoi seurustella syksyllä 2011 esiinnyttyään yhdessä elokuvassa "The Place Beyond the Pines".


title: Manuel Chaves González

text: Manuel Chaves González (s. 7. heinäkuuta 1945 Ceuta) on espanjalainen sosialistisen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi vuosina 1990–2009 Andalusian itsehallintoalueen presidenttinä ja on ollut sosialistisen työväenpuolueen puheenjohtajana vuosina 2000-2012.


title: Viktors Koržeņevičs

text: Viktors Koržeņevičs (s. 9. heinäkuuta 1986) on latvialainen lentopalloilija, joka pelaa kaudella 2009 Rovaniemen Santasportin riveissä. Hän kuuluu myös Latvian A-maajoukkueeseen.


title: Viktors Koržeņevičs

text: Koržeņevičs aloitti uransa Latvian pääkaupungissa Riiassa jo nuorena. Hän nousi maan juniorimaajoukkueisiin ja sitä kautta tunnetuksi lahjakkuudeksi. Hän pelasi ensimmäisen kautensa Latvian pääsarjassa 17-vuotiaana nuorukaisena pääkaupungin lentopalloylpeyden SK Rīgan riveissä. Hän on pelannut Latvian liigan lisäksi Baltian maiden liigassa. Palkintokaappiin on tullut yksi Latvian mestaruus sekä kaksi Cupin mestaruutta. SK Rīgassa Koržeņevičs pelasi aina kauden 2008 loppuun asti. Kaudella 2009 hän pelaa Rovaniemen Santasportin riveissä.


title: Viktors Koržeņevičs

text: Koržeņevičs kuuluu Latvian miesten lentopallomaajoukkueeseen. Hän on pelannut nuorena myös maan juniorimaajoukkueissa useita maaotteluja.


title: Viktors Koržeņevičs

text: Koržeņevičs on opiskellut pelaamisen yhteydessä ahkerasti hänen alueensa on liikuntapedagogiikka yliopistossa.


title: Juopunut metsä

text: Juopunut metsä on nimitys metsästä, jonka puut kaatuilevat, kallistuvat ja nojaavat toisiinsa ikiroudan sulamisen seurauksena. Juopunut metsä koostuu juopuneista puista.


title: Óscar Carmona

text: António Óscar de Fragoso Carmona (24. marraskuuta 1869 Lissabon, Portugali – 18. huhtikuuta 1951 Lissabon, Portugali) oli portugalilainen kenraali, poliitikko ja Portugalin 11. presidentti ja diktaattori.


title: Óscar Carmona

text: Carmona huomasi tilaisuuden tarttua valtaan toukokuun 28. vallankaappauksen jälkeen 1926. Ensimmäisen tasavallan ajan päättänyt sotilasvallankaappaus oli hauras ja sitä seurasi useita uusia vallankaappausyrityksiä. Presidenttinä toiminut kenraali Gomes da Costa joutui luopumaan vallasta ja sotaministerinä toiminut konservatiivisten upseereiden johtaja Carmona nousi pääministeriksi. Presidentiksi hänet vihittiin vielä samana vuonna.


title: Óscar Carmona

text: Carmona oli vallassa vuosina 1926 – 1951. António de Oliveira Salazarin valtakaudella (1932–1968) Carmona edusti jatkuvuutta.


title: Britannic (elokuva)

text: Britannic on vuonna 2000 valmistunut draamaromanttinen tv-elokuva. Se kertoo RMS Titanicin varjoon jääneestä sisaraluksesta HMHS Britannicista.


title: Britannic (elokuva)

text: 12.11.1916 sairaalalaiva "HMHS Britannic" lähtee Southamptonista. Laivaan astuu miehistön, sotilaiden ja hoitajien lisäksi rouva Lewis (Jacqueline Bisset) poikansa Williamin (Archie Daves) sekä tyttärensä Sarahin (Eleanor Oakley) kanssa laivaan. Laivaan astuu myös nuori Vera Campbell (Amanda Ryan).


title: Britannic (elokuva)

text: Yöllä Veraa piinaa painajaisuni muistosta Titanicilla. Vera on nukkumassa kun alus törmää jäävuoreen. Vera pääsee ulos aluksesta mutta alus uppoaa.


title: Britannic (elokuva)

text: Britannicin tyyrpuurin puolella oleva saksalainen sukellusvene yrittää kahdesti ampua torpedon laivan kylkeen. Toinen menee kuitenkin täpärästi ohi ja perämies ampuu konekiväärillä toisen. Sotalaiva "HMS Victoria" tuhoaa veneen miehistöineen.


title: Britannic (elokuva)

text: Laivalla alkaa tapahtua kapinointia, joka johtaa useisiin ampumavälikohtauksiin. Muun muassa kapteeni Bartlettia uhataan aseella.


title: Britannic (elokuva)

text: 21.11.1916 kello 8.10 laivan "miehistön jäsen" saksalainen vakooja, ja Veran rakastettu Reynolds, (Edward Atterton) joka on saanut tehtäväkseen upottaa laivan, räjäyttää alkoholipullon tehden laivaan reiän paapuurin puolelle, Veran yrittäessä estää häntä. Rouva Lewisin poika William lähtee pelastamaan Veraa, mutta menettää tajunsa etsiessään tätä. Vera saa tietää Williamin kadonneen. Vera ja Reynolds etsivät uppoavasta laivasta Williamia. Samaan aikaan kapteeni Bartlett (John Rhys-Davies) käynnistää laivan moottorin ja yrittää ajaa laivaa Kéaan 7 mailin päähän, joka nopeuttaa laivan uppoamista. Reynolds ja Vera löytävät Williamin ja herättävät hänet. Samaan aikaan toinen mäntäkoneista räjähti, jolloin Reynolds putoaa tulvivaan alakannen huoneeseen, pystymättä liikkumaan. Vera vie Williamin pelastusveneeseen ja rouva Lewis lapsineen käskee myös Veran veneeseen. Vera kuitenkin päättää mennä pelastamaan ansassa olevaa Reynoldsia. Vera onnistuu vapauttamaan Reynoldsin, mutta kaksikon on myös päästävä ulos laivasta. He menevät pitkin veden vallassa olevia laivan sisätiloja, kunnes pääsevät tuuletusluukusta ulos. Pintaan päästyään Reynolds ja Vera kiipeävät puoliksi vedessä olevaan pelastusveneeseen. Samaan aikaan yksi pelastusvene tuhoutuu matkustajineen jouduttuaan potkureihin. Lähistöllä oleva pelastusvene heittää köyden ja Reynolds työntää Veran köyden varassa veteen. Silloin köydet katkeavat ja Reynolds saa surmansa jouduttuaan potkureihin. "Britannic" kaatuu kyljelleen ja uppoaa. Sotalaiva "HMS Victoria" tulee paikalle pelastaen Veran, Lewisin ja kaikki muut eloonjääneet.


title: Päämaja (elokuva)

text: Päämaja on Matti Kassilan ohjaama sotahistoriallinen elokuva vuodelta 1970. Se perustuu Ilmari Turjan näytelmään "Päämajassa" (1966) ja kuvaa Suomen armeijan päämajan tunnelmia Mikkelissä kesällä 1944 Kannaksen läpimurron aikaan.


title: Päämaja (elokuva)

text: Joel Rinne tekee tässä elokuvassa Mannerheimina viimeisen elokuvaroolinsa. Jussi Jurkka näyttelee päämajoitusmestari A. F. Airoa, jonka rooliin kaavailtiin ensin näyttelijä Olavi Ahosta. Jurkka sai roolisuorituksestaan parhaan miesnäyttelijän Jussin. Mukana on myös paljon Turun kaupunginteatterin näyttelijöitä, muun muassa eversti Markovillan esittäjä Kapo Manto, toimittajan esittäjä Matti Pihlaja ja Jarmo Alonen, kapteeni Hinderin esittäjä. Tamara Lund on lotan roolissa.


title: Päämaja (elokuva)

text: Marsalkka Mannerheim on viettämässä 77-vuotispäiviään, eikä kukaan usko Neuvostoliiton suurhyökkäykseen lukuun ottamatta kenraalimajuri Airoa, joka hankkii lisätäydennyksiä Kannakselle. Mukaan on liitetty lotan ja eversti Markovillan rakkaustarina.


title: Päämaja (elokuva)

text: Ohjaaja Kassilalla ja pääosan Rinteellä oli tuntuvia näkemyseroja Marskin osuudesta.


title: Jäkäläautio

text: Jäkäläautio on alue, josta esimerkiksi happamoitumiselle tai raskasmetalleille herkät jäkälälajit ovat hävinneet. Jäkäläautioita onkin usein kaupunkien keskustoissa ja teollisuuslaitosten läheisyydessä. Herkät jäkälät ovat tällä tavoin hyviä bioindikaattoreita.


title: Jänne (geomorfologia)

text: Jänne on biologiassa ja geomorfologiassa soilla tavattava kapea ja kuiva kaistale, joka erottaa märkiä rimpiä toisistaan. Jänteitä tavataan etenkin aapasoilla.


title: Johann Georg Hiedler

text: Johann Georg Hiedler (28. syyskuuta 1792 – 1857) oli itävaltalainen kiertelevä mylläri, jota pidettiin Adolf Hitlerin virallisena isoisänä natsi-Saksan aikana. Hiedler merkittiin kirjoihin Adolf Hitlerin isän Alois Hitlerin isäksi vasta vuosia kuolemansa jälkeen.


title: Johann Georg Hiedler

text: Hiedler oli Martin Hiedlerin (1762–1829) ja Anna Maria Goschlin (1760–1854) poika. Hän ansaitsi elantonsa kiertelevänä myllärinä. Vuonna 1842 hän meni naimisiin Maria Anna Schicklgruberin kanssa, jolla oli jo viisivuotias avioton poika Alois, jonka isää Maria Anna Schicklgruber kieltäytyi kertomasta kastetilaisuudessa. Maria Annan kuoltua Johann Georg jatkoi kiertelevää elämäntyyliään ja jätti Aloisin veljensä Johann Nepomuk Hüttlerin huollettavaksi. Johann Georg ei tunnustanut poikaa omakseen elämänsä aikana, mutta Johann Nepomuk ja Alois merkittyttivät hänet kirkonkirjoihin isäksi 1876, 19 vuotta kuolemansa jälkeen. Tällöin äitinsä nimeä Schicklgruber käyttänyt Alois vaihtoi sukunimensä Hitleriksi.


title: Johann Georg Hiedler

text: Johann Georg Hiedler on yksi kolmesta todennäköisenä pidetyistä ehdokkaista Adolf Hitlerin biologiseksi isoisäksi. Kaksi muuta ovat Johann Georgin veli Johann Nepomuk ja Grazissa asunut juutalainen nimeltään Leopold Frankenberger tai Frankenreither. Teoria juutalaisesta isoisästä oli suosiossa heti toisen maailmansodan jälkeen ja vielä 1950-luvulla, mutta tutkimuksen karttuessa tätä vaihtoehtoa on alettu pitää epätodennäköisimpänä.


title: Agdenes

text: Agdenes on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Agdenesin kunnassa oli 1 712 asukasta.


title: Kaukokulkeutuminen

text:
Kaukokulkeutuminen tarkoittaa haitallisten aineiden, kuten happamoittavien ilmansaasteiden, lyijyn, radioaktiivisen saasteen tai muiden epäpuhtauksien, leviämistä päästölähteistä pitkiä matkoja laajoille alueille.
Yleisimmin kaukokulkeutumisella tarkoitetaan ilman epäpuhtauksien leviämistä. Sitä koskee Genevessä vuonna 1979 Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission puitteissa tehty yleissopimus, joka tuli voimaan vuonna 1983 ja jonka Suomikin on ratifioinut. Valtiosta toiseen tapahtuvalla ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisella tarkoitetaan sopimuksessa sellaisten haitallisten aineiden leviämistä, jotka fyysisesti ovat kokonaan tai osittain peräisin tietyn valtion kansallisen lainkäyttövallan alueelta ja joiden haitalliset vaikutukset ulottuvat toisen valtion lainkäyttövallan alueelle niin kauas, ettei yksittäisten päästölähteiden tai -lähderyhmien vaikutuksia voi erottaa toisistaan.


title: Kaukokulkeutuminen

text: Kaukokulkeutumisen yleissopimusta on täydennetty useilla lisäpöytäkirjoilla, joissa säädetään muun muassa epäpuhtauksien tarkkailua ja arviointia koskevasta laajasta eurooppalaisesta yhteistyöohjelmasta (EMEP). Ohjelma on ollut erityisen menestyksekäs happamoittavan laskeuman vähentämisen kannalta.


title: Kaukokulkeutuminen

text: EMEPin kaukokulkeumamallien tulosten mukaan esimerkiksi Tampereen seudun nitraattityppilaskeumasta noin 80 % ja kokonaistyppilaskeumasta noin 75 % on ulkomaisten päästöjen eli kaukokulkeutumisen aiheuttamaa. Kokonaistyppilaskeuma oli Tampereen seudulla keskimäärin lähes 0,6 g(N)/m² vuonna 1999. Typen vuosittainen kokonaislaskeuma on Etelä-Suomessa nykyisin 0,4–0,6 g/m² eli 4–6 kg/ha, josta suurin osa on kaukolaskeumaa. Laskeuma ylittää monin paikoin herkimmille metsämaille ja vesistöille määritellyt kriittiset kuormitusarvot. Voimakas typpilaskeuma rehevöittää metsien kasvustoa, ja heikommat lajit kärsivät.


title: Kaukokulkeutuminen

text: Typpilaskeuman ohella kaukokulkeutuminen vaikuttaa Suomessa merkittävästi etenkin pienhiukkasten ja otsonin pitoisuuksiin. Pienhiukkasten viipymäajat ilmakehässä ovat sateettomissa oloissa vuorokausista viikkoihin ja kulkeutumismatkat sadoista tuhansiin kilometreihin. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla keskimäärin vain alle puolet ilman pienhiukkasista on peräisin paikallisista lähteistä, ja suurin osa on kaukokulkeutuneita hiukkasia.


title: Audi Q3

text:
Audi Q3 on Audin vuodesta 2011 lähtien valmistama kompakti crossover-malli. Se sijoittuu mallistossa suurempien Q5- ja Q7-mallien alapuolelle. Audi Q3 perustuu Volkswagen Groupin A5 (PQ35) -pohjalevylle, jolle perustuu myös sisarmalli Volkswagen Tiguan.
Vuoden 2011 Euro NCAP -kolaritestistä Q3 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Kokeellinen tutkimus

text: Kokeellinen tutkimus on tutkimus, jossa selvitetään hyvin harvan, yleensä yhden tai kahden, muuttujan vaikutusta tutkimuskohteeseen. Kokeellisessa tutkimuksessa voidaan esimerkiksi kasvattaa kasveja eri hiilidioksidipitoisuuksissa ja tutkia kasvueroja. Eli kyseessä on syy-seuraussuhde.


title: Éder

text: Éder tai Eder voi tarkoittaa seuraavia:


title: Bjugn

text: Bjugn on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Bjugnin kunnassa oli 4 665 asukasta.


title: Muukalainen (elokuva)

text: Muukalainen on Jukka-Pekka Valkeapään esikoisohjaus, 30. tammikuuta 2009 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva.


title: Muukalainen (elokuva)

text: "Muukalainen" voitti Göteborgin elokuvajuhlien pääpalkinnon ("Nordiska filmpriset") sekä palkinnon parhaasta kuvauksesta, mutta menestyi Suomen elokuvateattereissa huonosti. Ensi-iltaviikonloppunaan elokuva sai vain 365 katsojaa. Sen vaisu kriitikkovastaanotto herätti keskustelua. Elokuva pääsi teatterilevitykseen marraskuussa 2009 myös Saksassa nimellä "Der Besucher".


title: Muukalainen (elokuva)

text: Vuonna 2010 "Muukalainen" sai kaksi Jussi-palkintoa: kuvauksesta ja leikkauksesta.


title: Kommensalismi

text: Kommensalismi eli pöytävierassuhde tarkoittaa kahden eliölajin välistä vuorovaikutussuhdetta, josta toinen (pöytävieras) hyötyy esimerkiksi ravinnon tai suojan muodossa, mutta joka ei vaikuta toiseen eliöön (isäntään). Yksi esimerkki kommensalismista on puunrungon päällä kasvava epifyyttijäkälä. Jäkälä hyötyy suhteesta, mutta se ei vaikuta puuhun. Ihmisen pöytävieraita ovat lukuisat kaupunkiluonnon lajit, kuten lokit ja rotat, jotka syövät tältä yli jäänyttä ruokaa. Samoin esimerkiksi ihmisen ihon pinnalla elävä talipunkki ("demodex brevis") on kommensalistisessa suhteessa ihmiseen. Vastaavasti luonnossa haaskansyöjät ovat petojen pöytävieraita.


title: Suur-Somalia

text: Suur-Somalia käsittää ne Afrikan sarven alueet, joilla somalit ovat historiallisesti olleet etninen enemmistö. Suur-Somaliaan kuuluvat Somalia, Djibouti, Ogaden ja Kenian koillisosa. Pansomalialaisuudella () viitataan tavoitteeseen yhdistää nämä kaikki alueet, yhden Somalian valtion alaisuuteen. Tätä tavoitetta tuki erityisen voimakkaasti Somalian valtionpäämies Siad Barre, joka aloitti Ogadenin sodan saavuttaakseen tämän päämäärän.


title: Kosmopoliitti (biologia)

text: Kosmopoliitti on eliölaji, joka on levinnyt hyvin laajalle alueelle tai jopa lähes koko maapallolle.


title: Kosmopoliitti (biologia)

text: Ohdakeperhonen on yksi esimerkki kosmopoliitista.


title: Christiane Rochefort

text: Christiane Rochefort (17. heinäkuuta 1917 Pariisi − 24. huhtikuuta 1998 Pradet) oli ranskalainen kirjailija. Joissain teoksissaan hän käytti myös salanimeä Dominique Féjos.


title: Christiane Rochefort

text: Rochefort aloitti kirjoittamisen runoilijana, mutta hänen tuotantonsa pääosa koostuu romaaneista. Hän opiskeli Sorbonnen yliopistossa useita aineita ja harrasti kuvataiteita.


title: Christiane Rochefort

text: "Soturin lepo" (1958) on Rochefortin ensimmäisiä romaaneja. Se on kuvaus ”hullusta rakkaudesta” ja alkoholismista mutta myös sopeutumisesta yhteiskuntaan. Romaanin päähenkilö on nuori yliopisto-opiskelija Geneviève, joka asettaa koko entisen elämänsä vaakalaudalle rakastuttuaan Jean-Renaud’hon, irrallista elämää viettäneeseen tyhjäntoimittajaan.


title: Christiane Rochefort

text: Romaani jakautuu kahteen osaan. Ensimmäinen osa kuvaa Genevièven intohimoista, vastarakkautta vaille jäävää rakkautta ja hänen nöyrtymistään yhä syvemmälle Renaud´n oikkujen edessä.


title: Christiane Rochefort

text: Toisen osan alussa psyykeltään kompleksinen Renaud joutuu lopulta tunnustamaan oman rakkautensa, mikä ainakin väliaikaisesti tasapainottaa suhdetta. Romaanin lopussa he tutustuvat poikatyttömäiseen Raphaëleen, joka on eräänlainen Renaud´n alter ego. Toisessa osassa Renaud myös luopuu lopulta itsetuhoisesta hybriksestään ja nöyrtyy osaansa ihmisenä. Onko loppuratkaisu päähenkilöitten suhteen tasapainoinen, riippuu siitä tavasta, millä lukija tulkitsee koko romaanin aloittavan, moniselitteisen aloituskappaleen.


title: Christiane Rochefort

text: Romaani on saanut nimensä monologista, jossa Renaud kuvaa suhdettaan Genevièveen (s. 193):


title: Christiane Rochefort

text: "Soturin lepo" herätti ilmestyessään pahennusta seksuaalisuuden kuvauksellaan. Romaanille myönnettiin "Prix de la Nouvelle Vague" -palkinto, vaikka sen yhteydet aikansa uuteen romaaniin ovat vähäiset. Roger Vadim ohjasi 1962 teoksen pohjalta samannimisen elokuvan "Sotilaan lepo" ("Le Repos de guerrier"), pääosassa Genevièven roolissa Brigitte Bardot.


title: Frøya

text: Frøya on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Se koostuu Frøyan saaresta ja useasta pienestä saaresta.


title: Frøya

text: Frøya erotettiin omaksi kunnakseen Hitrasta 1. tammikuuta 1877. Se jaettiin kahteen kuntaan (Pohjois- ja Etelä-Frøya) 1. tammikuuta 1906, mutta kunnat yhdistettiin yhdeksi jälleen 1. tammikuuta 1964.


title: Kulju

text: Kulju on yksi Lempäälän kylistä. Asukasmäärältään voimakkaassa kasvussa oleva, tällä hetkellä noin 3 000 asukkaan kylä sijaitsee enimmäkseen Tampereentien varrella, mutta sen aluetta on myös valtatie 3:n molemmin puolin. Kuljusta on matkaa Lempäälän keskustaan noin yhdeksän kilometriä ja Tampereen keskustaan noin 15 kilometriä. Kuljua sivuaa Riihimäki–Tampere-junarata, jonka varteen on suunniteltu pysäkkiä, kun tulevaisuudessa Tampereen seutuliikenteen pitäisi enenevässä määrin tukeutua myös raideliikenteeseen. Kuljussa aikaisemmin sijainnut, vuoden 1899 tienoilla avattu rautatieliikennepaikka suljettiin vuonna 1991 ja paikalla ollut rakennus purettiin.


title: Kulju

text: Suomalaisen yleisradiotoiminnan pioneeri insinööri Arvi Hauvonen aloitti radiolähetyskokeilunsa syksyllä 1922 Perälän huvilassa Kuljussa.


title: Kulju

text: Kuljun alueita ovat Vanattara, Kukkolanmäki, Ketunmäki, Palomäki, Rutaperä, Veräjäntausta, Saviahde, Kiimakallio, Väinölä, Kukonkorpi, Ahonperä, Asemakylä, Myllykolu ja Ruotasjärven seutu. Asuntokanta on omakotitalovaltaista, vaikkakin myös rivitaloja on alueella paljon esimerkiksi Asemakylässä, Myllykolussa ja Ketunmäessä.


title: Kulju

text: Kuljussa sijaitsee nykyisin kauppakeskuksena toimiva Kuljun kartano. Alueen asukkaita palvelee myös lähellä sijaitseva Ideapark. Kuljussa on ala-aste, kirjasto ja baari/kebab-pizzeria. Nähtävyyksiin kuuluu Pirunlinnan muinaislinna ja alueella sijaitsee myös Kukonkivi-niminen siirtolohkare.


title: Kulju

text: Kuljuun pääsee Tampereen seutuliikenteen linjoilla 50, 52 ja 53.


title: Kulju

text: Mäkelä, Ritva (toim.): "Kuljun villit ja viisaat". Kulju-kirjan toimituskunta, 2003. ISBN 952-91-6112-3.


title: Crossover (auto)

text: Crossover on englanninkielinen automarkkinoilla käytetty nimitys kuvaamaan tila-autoista ja katumaastureista (SUV) vaikutteita lainanneita automalleja. Usein yhtäläisyydet niihin jäävät mielikuvatasolle, sillä esimerkiksi nelivetoa ei ole kaikkiin crossovereihin välttämättä edes saatavissa. Crossovereista on vaihtelevasti käytetty lyhenteitä XUV ja CUV ("crossover utility vehicle"). Yhdysvalloissa crossoverit ja katumaasturit erotellaan sen mukaan, rakennetaanko ne erilliselle rungolle vai itsekantavalle korille.


title: Crossover (auto)

text: Hyvin usein crossover-malli on autonvalmistajan jonkin tunnetun mallin versio, joka on varustettu teippauksilla, erikoisilla korinosilla, suurilla vanteilla ja korkealla maavaralla. Crossoverien tekniset ratkaisut perustuvat yleensä hyvin pitkälle malliin, josta se on kehitetty. Valmistuskustannuksien kurissa pitämiseksi osat ja rakenteet ovat yleensä samoja kuin ne, joita käytetään esimerkiksi sedan-mallisessa autossa.


title: Cogumelo Records

text: Cogumelo Records on brasilialainen levy-yhtiö, joka on keskittynyt underground metal ja punk -levyjen julkaisemiseen. Tunnetuimpia yhtiölle levyttäneitä yhtyeitä ovat Sepultura, Sarcófago ja Holocausto. Levy-yhtiön nimi "cogumelo" tarkoittaa suomeksi sientä.


title: Cogumelo Records

text: Cogumelo aloitti rocklevyjä myyneenä kauppana vuonna 1980. Vuonna 1985 se aloitti myös levy-yhtiönä ja toimi nimellä Cogumelo Records. Ensimmäinen levymerkin nimen alla tehty levy oli samana vuonna julkaistu Overdosen ja Sepulturan split-albumi "Século XX". Splitin sisältämät Sepulturan kappaleet on myöhemmin julkaistu Bestial Devastation -nimellä. Seuraavana vuonna Cogumelo julkaisi Sepulturan Morbid Visionsin ja toisen split-albumin Warfare Noise I:n joka sisälsi Sarcófagon, Chakalin, Holocauston and Mutilatorin kappaleita. Vuoden loppuun mennessä levy-yhtiö oli saanut vankan aseman Brasilian underground-metalliskenessä, kriitikoiden ylistämän Sepulturan toimiessa sen lippulaivana.


title: Cogumelo Records

text: Cogumelo Records on tuottanut paitsi albumeja myös musiikkivideoita. Lisäksi se on aloittanut vanhojen vinyylilevyjen uudelleenjulkaisun CD-muodossa. Yhdysvalloissa sen julkaisemia levyjä levittää Relapse Records.


title: Cogumelo Records

text: Luettelo sisältää Cogumelon sivuilla listatut yhtyeet. Listan täydellisyydestä ei ole tietoa.


title: Kulttuurinen kestävyys

text: Kulttuurinen kestävyys on yksi kestävän kehityksen osa-alueista. Se tarkoittaa kulttuuriin liittyvien asioiden, kuten kielten, perinteiden ja tapojen, säilyttämistä.


title: Hemne

text: Hemne on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Kunnalla on pinta-alaa 662 neliökilometriä, ja asukkaita sillä oli tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan 4 228.


title: Hemne

text: Hemnen kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Heim erotettiin siitä 1. tammikuuta 1911 ja Snillfjord sekä Vinje 1. tammikuuta 1924. Vinje ja läntinen osa Heimistä liitettiin takaisin Hemneen 1. tammikuuta 1964.


title: Lahopuu

text: Lahopuu on kuollutta ja lahoavaa puuta. Monet eliölajit tarvitsevat lahopuita elääkseen.


title: Lahopuu

text: Lahoamisen edetessä eri lahottajaeliöt seuraavat toinen toistaan muodostaen ekologisen sukkession ja tämän seurauksena lahoamisen eri vaiheissa lahopuulla elävät eri eliöt. Lahopuilla esiintyvistä lajeista monet ovat harvinaistuneet metsätalouden tehostuessa.


title: Lahopuu

text: Suomen metsälajeista on arvioitu lahopuusta riippuvaisiksi noin neljännes, noin 5 000 lajia. Lahopuun määrä luonnontilaisessa metsässä on noin 20–120 kuutiometriä hehtaarilla riippuen metsätyypistä, mutta talousmetsässä Etelä-Suomessa vain nelisen kuutiometriä hehtaarilla.


title: Lahottaja

text: Lahottaja on eliö, joka saa energiansa hajottamalla kuolleita kasveja. Lahottajat ovat sieniä tai bakteereita. Lahottavat sienet aiheuttavat pääsääntöisesti valkolahoa tai ruskolahoa. Kaikki sienet eivät ole lahottajia, vaan monet niistä elävät symbioosissa kasvien kanssa.


title: Laidunnus

text: Laidunnus on ekologiassa tapahtuma, jossa saalistaja ei kuluta ravintokohdettaan loppuun, vaan syö vain osan siitä. Esimerkiksi verta imevä hyttynen ja ruohoa syövä lehmä ovat laiduntajia. Kaikki laiduntajat ovat kuluttajia.


title: Laidunnus

text: Karjataloudessa ja perinnebiotooppien hoidossa, samoin kuin suomen yleiskielessä laiduntaminen tarkoittaa erityisesti karjan laiduntamista joko laitumeksi aidatulla pellolla tai luonnonlaitumilla, joita ovat esimerkiksi hakamaat ja metsälaitumet tai niiton ohella usein myös ainakin osan vuotta laidunnukseen käytetyt erilaiset niityt.


title: Hitra

text: Hitra on kunta ja saari Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Saaren suurin taajama on Fillan, joka on myös kunnan hallinnollinen keskus. Kunta koostuu pääsaaresta ja 2 500 pienemmästä saaresta ja luodosta, joista suurin osa on asumattomia. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Hitran kunnassa oli 4 477 asukasta.


title: Hitra

text:
Hitran kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Frøyan kunta erotettiin siitä omaksi kunnakseen vuonna 1877. Suurimman saaren Hitran kolme pitäjää erotettiin myöhemmin myös omiksi kunnikseen (Fillan vuonna 1877, Kvenvær vuonna 1912 ja Sandstad vuonna 1914), mutta ne yhdistettiin takaisin Hitran kuntaan 1. tammikuuta 1964.
Hitran saari on Norjan seitsemänneksi suurin saari (lukuun ottamatta Huippuvuoria) ja suurin Lofoottien eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 571,5 km², kun taas kunnan kokonaisala on 680 km². Korkein kohta on Mørkdalstuva, 345 merenpinnan yläpuolella ja se sijaitsee saaren länsipuolella.


title: Hitra

text: Saarella asustaa Pohjois-Euroopan suurin saksanhirvikanta, ja maanomistajat ovatkin saaneet 1800-luvulta lähtien hyvää sivutuloa metsästyslupien myynnillä. Vuosittain ammutaan jopa 1000 eläintä.


title: Hitra

text: Saaren elinkeinoelämä on perinteisesti perustunut meren ja kalastuksen ympärille, mutta nykypäivänä on turismi hyvin tärkeä tulonlähde. Saarella oli myös aikanaan valaankalastusasema.


title: Hitra

text: Syksyllä 2004 perustettiin saarelle siihen aikaan Norjan suurin tuulimyllypuisto Eldsfjellet. Puistossa on 24 tuulimyllyä, joista jokainen yltää noin 150 GWh vuosituottoon.


title: Hitra

text: Saarella tehtyjen arkeologisten kaivausten perusteella saarella on ollut asutusta jo kivikaudelta lähtien.


title: Hitra

text: Saarelle pääsee mantereelta merenalaista Hitratunnelia pitkin. Tunneli oli avattaessaan 8. joulukuuta 1994 maailman syvin merenalainen tunneli (264 metriä merenpinnan alapuolella), pituutta tunnelilla on 5 645 m. Maanteitse matkaa Trondheimin kertyy noin 120 km.


title: Hitra

text: Saarelta johtaa myös toinen merenalainen tunneli naapurisaarelle Frøya. Frøyatunneli on 5 305 m pitkä ja syvimmillään 163 m merenpinnan alapuolella. Tunneli avattiin liikenteelle 23. kesäkuuta 2000.


title: Hitra

text: Saarelle on myös katamaraaniyhteys Trondheimista ja Kristiansundista kolme kertaa päivässä. Matka Trondheimiin kestää 1 h 35 min ja Kristiansundiin 1 h 40 min.


title: Yrjö Sairio

text: Yrjö Oskari Sairio (3. heinäkuuta 1892 Mäntsälä – 29. huhtikuuta 1959) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti ja johtaja. Hänen vanhempansa olivat kauppias Kustaa Oskari Sairio ja Matilda Josefiina Halla. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 kansakoulunopettaja Ida Ainikki Kokon kanssa.


title: Yrjö Sairio

text: Hän suoritti yksityisesti viidennen luokan kurssin vuonna 1911 ja kävi Suomen liikemiesten kauppaopiston ensimmäisen luokan vuosina 1911–1912 sekä suoritti seitsemännen luokan Käkisalmen yhteiskoulussa vuonna 1926. Hän suoritti Reserviupseerikoulun vuonna 1920 ja jääkärialiupseereille järjestetyn upseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921. Kadettikoulun poikkeuksellisen kurssin hän suoritti vuonna 1927 ja Taistelukoulun kapteenikurssin vuonna 1928.


title: Yrjö Sairio

text: Sairio liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 31. elokuuta 1917, josta hänet siirrettiin 26. syyskuuta 1917 alkaen pataljoonan 3. komppaniaan. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Yrjö Sairio

text: Hän saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan aluksi 1. jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 25. maaliskuuta 1918 koillisrintamalle, missä toimi Kuolajärven pataljoonan 2. komppanian vääpelinä ja 7. huhtikuuta 1918 alkaen joukkueenjohtajana ja otti osaa Kuivitsan ja Kilislammen taisteluihin.


title: Yrjö Sairio

text: Sairio palveli sisällissodan päätyttyä Lapin I rajavartiopataljoonan (myöhempi nimi Lapin ryhmän II pataljoona) 4. ja 7. komppaniassa, josta hänet siirrettiin 15. tammikuuta 1919 Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:een, jonka nimeksi myöhemmin tuli Savon jääkärirykmentti. Rykmentissä hän palveli joukkueenjohtajana 6. komppaniassa. Hänet määrättiin 8. huhtikuuta 1919 rykmentin kuormastovääpeliksi ja 4. helmikuuta 1920 koulutusaliupseeriksi 4. komppaniaan ja 1. tammikuuta 1922 alkaen II pataljoonan rahastonhoitajaksi sekä 3. huhtikuuta 1922 alkaen nuoremmaksi upseeriksi 5. komppaniaan. Hän toimi 31. joulukuuta 1922 – 8. syyskuuta 1923 välisen ajan II pataljoonan taloudenhoitajana ja sen jälkeen joukkueenjohtajana, aliupseerikoulun johtajana ja komppanianpäällikkönä Savon prikaatissa. Myöhemmin hän palveli Käkisalmen jääkäripataljoonan ja Savon jääkärirykmentin II pataljoonan eri komppanioissa ja 18. marraskuuta 1935 alkaen rykmentin yleisesikuntaupseerina. Esikuntaupseerin paikalta hänet siirrettiin 15. toukokuuta 1937 apulaisupseeriksi Lappeenrannan sotilaspiirin esikuntaan, missä hän hoiti 24. syyskuuta 1937 alkaen yleisesikuntaupseerin tehtäviä.


title: Yrjö Sairio

text: Sairio osallistui talvisotaan aluksi samoissa tehtävissä kunnes siirrettiin 2. täydennysdivisioonaan ja edelleen 9. divisioonan huoltopäälliköksi ja osallistui taisteluihin Suomussalmella ja Kuhmossa. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin V armeijakunnan esikuntaan toimistopäälliköksi ja edelleen Sisäasiainministeriön väestönsuojeluasiainosastolle toimistopäälliköksi. Jatkosodan puhjettua hän toimi aluksi entisessä tehtävässä, kunnes hänet komennettiin Karjalan armeijan ilmasuojelukomppaniaan, josta hänet siirrettiin vuonna 1941 Itä-Karjalan sotilashallinnon esikuntaa. ja vielä samana vuonna Päämajan ilmasuojelutoimiston (myöhemmin osasto) päälliköksi. Vielä ennen sodan loppumista hänet nimitettiin V armeijakunnan Ilmasuojelukomentajaksi ja osallistui sotatoimiin Laatokan koillispuolella ja Itä-Karjalassa.


title: Yrjö Sairio

text: Sairio toimi sotien jälkeen edelleen samassa tehtävässä, mistä hänet siirrettiin Päämajan ilmasuojeluosastolle ja edelleen väestönsuojeluasiainosaston järjestelytoimiston virkaatekeväksi päälliköksi, mistä hänet siirrettiin vuonna 1945 Upseerikoulun huoltopäälliköksi, mistä tehtävästä hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1946 ja siirtyi johtajaksi eri agentuurilaitoksiin. Hänet on haudattu Helsinkiin.


title: Yrjö Sairio

text: Sairio toimi Savon prikaatin II pataljoonan kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1928 ja Käkisalmen varuskunnan komendanttina 17. lokakuuta 1927 – 14. syyskuuta 1928 sekä Käkisalmen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1930 ja 1932–1937 ja tilintarkastajana vuosina 1933–1936.


title: Lajiston monimuotoisuus

text: Lajiston monimuotoisuus tarkoittaa yksinkertaisimmillaan eri lajien määrää tietyllä alueella. Laajemmin ajateltuna voidaan myös ottaa huomioon eri lajien yksilömäärät. Lajiston monimuotoisuus on yksi biodiversiteetin mittari.


title: Linda Steiner

text: Linda M. Steiner on yhdysvaltalainen televisiotuottaja, joka palkittiin Daytime Emmyllä vuonna 2006 animaatiosarjasta The Batman. Hän on useimmiten työskentellyt Warner Bros. Animationille ja Cartoon Networkille.


title: Holtålen

text: Holtålen on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Holtålenin kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Singsås erotettiin Håltalenista omaksi kunnakseen vuonna 1841. Myös Ålen erotettiin Holtålenista vuonna 1860 ja liitettiin takaisin 1. tammikuuta 1972. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Holtålenin kunnassa oli 2 030 asukasta.


title: Leväkukinta

text: Leväkukinta tarkoittaa yleensä loppukesäisin järvissä ja merissä tapahtuvaa planktonleväkasvuston runsasta kasvua. Suurin osa leväkukinnoista on syanobakteerien massaesiintymisiä, vaikka ne eivät ole varsinaisia leviä.


title: Leväkukinta

text: Suomen sisävesissä sinileväkukintoja muodostavat seuraavien sukujen lajit: Dolichospermum (Anabaena), Aphanizomenon Microcystis, Woronichinia Planktothrix ja Itämeressä Anabaena, Aphanizomenon ja Nodularia.


title: Lihansyönti

text: Lihansyönti on saalistuksen muoto. Siinä eläin syö toisen eläimen lihaa. Jotkin kasvit, kuten kihokit ja yökönlehdet, harrastavat myös lihansyöntiä. Lihansyöjät ovat kuitenkin pääasiassa kuluttajia. Lihansyöntiä harrastavat eliöt ovat lihansyöjiä.


title: Valdemar Salmelo

text: Valdemar Salmelo ent. Sundqvist (29. elokuuta 1892 Helsinki – 1. joulukuuta 1939) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat rautatienesimies Karl Sundqvist ja Maria Ulrika Lindros. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Tyyne Yliojan kanssa, joka kuoli vuonna 1927 ja toisen kerran Salmelo avioitui vuonna 1936 apteekkari Eeva Johanna Ervastin kanssa. Molemmat on haudattu Oulun hautausmaalle Intiöön.


title: Valdemar Salmelo

text: Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Rovaniemen yhteiskoulussa vuonna 1923. Taistelukoulun kapteenikurssin vuosina 1931 - 1932.


title: Valdemar Salmelo

text: Tämä helsinkiläinen konttoristi liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 20. lokakuuta 1915 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella. Hän kuului myös pataljoonan soittokuntaan.


title: Valdemar Salmelo

text: Hän saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi ensin 7. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja 31. maaliskuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 16. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Säiniöllä ja Viipurissa.


title: Valdemar Salmelo

text: Salmelo palveli sisällissodan jälkeen nuorempana upseerina 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 6:ssa, josta myöhemmin muodostettiin Kajaanin sissipataljoona. Hänet siirrettiin 20. marraskuuta 1918 Lapin 2. rajavartiopataljoonan lähettiupseeriksi, josta hänet määrättiin 1. huhtikuuta 1919 Lapin rajavartioston 2. komppanian päälliköksi ja edelleen 22. tammikuuta 1921 nuoremmaksi upseeriksi Petsamon komppaniaan. Ivalon komppanian päälliköksi hänet siirrettiin 30. elokuuta 1921 ja Rovaniemen komppanianpäälliköksi 1. toukokuuta 1924 sekä 4. komppanianpäälliköksi 16. kesäkuuta 1925. Nuoremmaksi esikuntaupseeriksi Rajavartiostojen esikuntaan hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1935, mistä hänet siirrettiin 3. lokakuuta 1936 Lapin rajavartioston 3. komppanian päälliköksi. Hän hoiti tilapäisesti Lapin rajavartioston komentajan tehtäviä ja oli 1. joulukuuta 1930 - 25. heinäkuuta 1931 välisen ajan varsinaisen toimensa ohella Petsamon ja Inarin suojeluskuntain aluepäällikkönä. Talvisotaan Salmelo osallistui komppanianpäällikkönä Petsamon Harjoituskeskuksessa.


title: Valdemar Salmelo

text: Salmelo toimi Lapin rajavartioston kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1929 ja puheenjohtajana vuonna 1930 ja varapuheenjohtajana vuonna 1931 sekä 5. paikallisen rajantarkistuskomitean suomalaisen valtuuskunnan jäsenenä vuosina 1928 - 1935. Petsamon kunnan palolautakunnan puheenjohtajana hän toimi vuosina 1933 – 1934.


title: Lippulaivalaji

text: Lippulaivalaji on luonnonsuojeluyhdistyksen symbolilaji. Lippulaivalajiksi valitaan usein eläin, jota ihmiset pitävät söpönä ja joka synnyttää positiivisia mielikuvia. Eräs lippulaivalaji on WWF:n isopanda.


title: Klæbu

text: Klæbu on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Klæbun kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Tillerin kunta erotettiin Klæbusta 1. tammikuuta 1899.


title: Malvik

text: Malvik on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Malvik erotettiin Strindan kunnasta 1. tammikuuta 1891. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Malvikin kunnassa oli 13 085 asukasta.


title: Yrjö Salminen

text: Yrjö Vilho Salminen (käytti Saksassa peitenimeä Sahlman), (21. marraskuuta 1887 Turku – 21. joulukuuta 1969) oli suomalainen jääkärilääkintäeverstiluutnantti ja lääketieteen- ja kirurgian tohtori. Hänen vanhempansa olivat veturinkuljettaja Herman Salminen ja Anna Gröhn. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1938 Mary Elisabeth Fröbergin kanssa.


title: Yrjö Salminen

text: Salminen kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1907 ja liittyi Varsinaissuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi lukemalla lääketiedettä Helsingin yliopistossa sekä 1. marraskuuta - 31. joulukuuta 1909 välisen ajan Göttingenin yliopistossa Saksassa. Lääketieteen kandidaatin tutkinnon hän suoritti 21. joulukuuta 1910 ja lääketieteen lisensiaatin tutkinnon 5. joulukuuta 1914 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtorin tutkinnon 27. marraskuuta 1928.


title: Yrjö Salminen

text: Salminen toimi Sakkolan virkaatekevänä kunnanlääkäri 15. tammikuuta – 15. heinäkuuta 1913 välisen ajan ja oli Kumpulan ylimääräisenä venerisen sairaalan virkaatekevä toinen alilääkäri 28. marraskuuta 1913 – 9. kesäkuuta 1914 välisen ajan. Lahden kunnallissairaalan virkaa tekevänä lääkärinä hän toimi 1. elokuuta – 1. syyskuuta 1914 välisen ajan ja Maarianhaminan virkaatekevänä lääkärinä 1. helmikuuta – 1. maaliskuuta 1915 välisen ajan.


title: Yrjö Salminen

text: Salminen liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 6. huhtikuuta 1915 ja hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, mistä hänet siirrettiin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan pataljoonan muodostamisen yhteydessä, Hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1916 pioneerikomppaniaan. Hän aloitti 6. huhtikuuta 1915 alkaen sotilasjoukon apulaislääkärinä. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella.


title: Yrjö Salminen

text: Salminen saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana majuriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan esikuntalääkäriksi aluksi Jääkäriprikaatin esikuntaan ja 22. huhtikuuta 1918 alkaen kenraali Wilkmanin esikunnassa. Hän otti osaa taisteluihin sisällissodassa Tampereella ja Viipurissa.


title: Yrjö Salminen

text: Salminen määrättiin 30. kesäkuuta 1918 alkaen 2. Divisioonan lääkäriksi ja 1. tammikuuta 1919 alkaen Sotaministeriön saniteettiosaston toimistopäälliköksi. Armeijasta hän erosi 29. joulukuuta 1920 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja määrättiin 4. tammikuuta 1921 alkaen Suojeluskuntain ylilääkäriksi. Suojeluskunnasta hän erosi 1. huhtikuuta 1926 ja siirtyi takaisin armeijan palvelukseen ja hänet määrättiin 30. toukokuuta 1930 alkaen sotilasapteekkilaitoksen ja Saniteettivarikon päälliköksi. Hänet siirrettiin Kadettikouluun ja määrättiin 21. joulukuuta 1933 alkaen sotilaskoulujen päällikkölääkäriksi, josta hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1936 alkaen 1. Divisioonan esikuntaan ja määrättiin divisioonanlääkäriksi. Armeijasta hän erosi toistamiseen 24. maaliskuuta 1937. Hän toimi myös vuosina 1919–1926 virkansa ohella Kadettikoulun lääkärinä ja 1. tammikuuta 1921 – 31. joulukuuta 1923 assistenttilääkärinä Helsingin yliopiston syfilodermatologisella osastolla.


title: Yrjö Salminen

text: Salminen nimitettiin armeijasta eronsa jälkeen Helsingin kaupungin veneeristen tautien poliklinikan johtajalääkäriksi 10. helmikuuta 1937 ja Kumpulan ylimääräisen veneerisen sairaalan alilääkäriksi 26. elokuuta 1937.


title: Yrjö Salminen

text: Salminen Kuului jäsenenä Suomen lääkäriliittoon ja Duodecim-seuraan sekä Helsingin lääkäriyhdistykseen. Hän kuului myös Suomen lääkintäupseeriliittoon ja Nordisk dermatologisk Areningiin sekä Nordisk militärmedicinsk föreningiin sekä Helsingin pörssiklubiin.


title: Meldal

text: Meldal on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Meldalin kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Rennebun kunta erotettiin Meldalista vuonna 1839. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Meldalin kunnassa oli 3 967 asukasta.


title: Kodinelektroniikka

text: Kodinelektroniikka on nimitys kaikelle kodista löytyvälle elektroniikalle. Kodinelektroniikkaan kuuluvat:


title: Loisinta

text: Loisinta on saalistuksen ja symbioosin eräs muoto. Siinä jokin eliö, jota kutsutaan loiseksi, ottaa ravintoa isännäksi kutsutusta eliöstä. Isäntä kärsii tästä, mutta loinen pyrkii pitämään isännän elossa oman etunsa takia. Loiset ovat kuluttajia.


title: Nokia N82

text: Nokia N82 on Nokian vuoden 2007 lopussa julkaisema älypuhelin, joka sisältää muun muassa GPS-vastaanottimen, 5 megapikselin kameran Xenon Flash salamalla, musiikki- ja videosoittimen sekä N-Gage-pelisovelluksen. Puhelin oli Nokian ensimmäinen Xenon salamalla varustettu kamerapuhelin, ja sen kameraa pidettiin laadultaan parhaimpana muiden kilpailijoidensa joukossa. Laitteella voi puhua videopuheluita näytön yläkulmassa sijaitsevalla kameralla. Puhelinta on myös pidetty kestävänä ja luotettavana laitteena.


title: Into Salmio

text: Into Erkki Salmio ent. Selin (28. marraskuuta 1894 Humppila – 20. helmikuuta 1962) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat ylikonstaapeli Karl August Selin ja Josefina Strömgr6n. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Elsa Alma Emilia Leppäsen kanssa.


title: Into Salmio

text: Salmio kirjoitti ylioppilaaksi Lapuan yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Etelä-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa vuosina 1914–1916 ja suoritti teologisen alkututkinnon vuonna 1916. Salmio suoritti Sotakorkeakoulun erikoiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925 ja Sotakorkeakoulun yleisen osaston vuosina 1926–1927. Hän oli komennettuna vuonna 1928 tutustumaan Saksan armeijan koulutukseen ja vuonna 1929 Unkarin armeijan remonttiasioihin ja 1930 Ruotsin armeijan talvikoulutukseen.


title: Into Salmio

text: Salmio liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan 4. komppaniaan ja edelleen pataljoonan ratsuosastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella.


title: Into Salmio

text: Salmio saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana kornetiksi ylennettynä 5. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan Karjalan ratsujääkärirykmentin 1. eskadroonan 1. joukkueen johtajaksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kivennavalla, Terijoella ja Kaislahdessa sekä Inon saartoon ja valtasi Puumalan patterin.


title: Into Salmio

text: Salmio toimi sisällissodan jälkeen 4. toukokuuta – 31. toukokuuta 1918 Terijoella ratsuväestä muodostetun vartioston päällikkönä, mutta komennettiin 24. lokakuuta 1918 ja siirrettiin myöhemmin 29. marraskuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Lapin I rajavartiopataljoonaan. Hän palveli Kuhmoniemen komennuskunnassa, kunnes siirrettiin 1. huhtikuuta 1919 joukkueenjohtajaksi Hämeen ratsurykmenttiin ja komennettiin edelleen 12. heinäkuuta 1919 alkaen 3. Divisioonan adjutantiksi ja siirrettiin 26. kesäkuuta 1920 joukkueenjohtajaksi Hämeen ratsurykmenttiin. Hänet määrättiin 3. elokuuta 1920 alkaen 2. eskadroonan päällikön viransijaiseksi ja 18. syyskuuta 1920 alkaen päälliköksi 1:een eskadroonaan ja 28. tammikuuta 1921 alkaen 3. eskadroonaan. Eskadroonasta hänet siirrettiin 6. kesäkuuta 1923 yleisesikuntaupseeriksi Ratsuväkiprikaatin esikuntaan ja 16. toukokuuta 1925 kantaeskadroonan päälliköksi Uudenmaan rakuunarykmenttiin ja 28. huhtikuuta 1927 yleisesikuntaupseeriksi Ratsuväkiprikaatin esikuntaan. Salmio komennettiin 15. syyskuuta 1927 ja siirrettiin 23. joulukuuta 1927 alkaen Yleisesikunnan koulutustoimiston päälliköksi, josta hänet siirrettiin edelleen 27. elokuuta 1929 Polkupyöräpataljoona 3:n komentajaksi ja 1. heinäkuuta 1933 Sotakorkeakoulun johtajan apulaiseksi ja opettajaksi sekä 14. tammikuuta 1936 Kadettikoulun johtajaksi.


title: Into Salmio

text: Salmio toimi Ratsuväen ohjesääntökomitean jäsenenä vuonna 1921 ja kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuonna 1922 sekä 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen varapuheenjohtajana vuonna 1930. Yleisesikunnan kunnianeuvoston varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 1934 ja 1935 ja Helsingin ratsastusseuran johtokunnan jäsenenä vuosina 1928–1929 sekä Upseeriratsastajain johtokunnan jäsenenä vuosina 1936–1938 ja Suomen ratsastajain liiton liittovaltuuston jäsenenä vuosina 1937–1938.


title: TAG Heuer

text: TAG Heuer on sveitsiläinen kellomerkki.


title: TAG Heuer

text: Yhtiön historia alkaa vuodesta 1860, jolloin Edouard Heuer perusti kellopajan Saint-Imieriin, Biel/Biennen länsipuolelle. 1800-luvun lopulta alkaen Heuer erikoistui ajanottokelloihin ja 1920-luvulla Heuerin kelloista tuli monessa urheilulajissa virallinen ajanottokello. Nimi TAG Heuer syntyi vuonna 1985, kun saudiarabialainen TAG (Techniques d'avant-garde) osti Heuer-Leonidas-yhtiön.


title: TAG Heuer

text: Vuonna 1999 TAG Heuer siirtyi ranskalaisen ylellisyystuotteita valmistavan LVMH Moët Hennessy Louis Vuitton S.A:n omistukseen. Vuonna 2009 TAG Heuer ja Zenith yhdistyivät LVMH Swiss Manufactures SA:ksi, jonka itsenäinen osa (, ) TAG Heuer edelleen on.


title: TAG Heuer

text: Vuodesta 2003 alkaen TAG Heuerin tuotanto ja vuodesta 2007 alkaen TAG Heuerin kotipaikka on ollut La Chaux-de-Fondsissa. Vuonna 2010 TAG Heuerilla oli Sveitsissä 250 työntekijää.


title: TAG Heuer

text: TAG Heuer valmistaa kellojen lisäksi muun muassa aurinkolaseja. Yhtiön mannekiineina on ollut Formula 1 -kuljettajia, kuten Kimi Räikkönen. Myös kännyköitä ja silmälaseja myydään TAG Heuer -brandillä.


title: Ilmari Salovaara

text: Ilmari Aleksis Salovaara (23. tammikuuta 1892 Lappeenranta – 24. huhtikuuta 1970) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Aleksis Salovaara ja Josefina Natunen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Hildegard Palmenin kanssa. Tämän kuoltua vuonna 1953 avioitui Salovaara toisen kerran vuonna 1953 toimittaja Anni Kaarina Kivimaan kanssa.


title: Ilmari Salovaara

text: Salovaara kävi viisi luokkaa Sortavalan reaalilyseota ja suoritti vuonna 1922 Helsingin maanviljelyslyseon kurssin. Hän suoritti hyökkäysvaunukurssin vuonna 1922 ja kapteenikurssin Sotakorkeakoulussa vuonna1926 sekä upseerien pioneerikurssin Utissa vuonna 1927. Kaasusuojelukurssin Mikkelissä hän suoritti vuonna 1927 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1928 sekä majurikurssin vuonna 1931.


title: Ilmari Salovaara

text: Salovaara liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 13. tammikuuta 1916 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 1. konekiväärikomppaniaan 1. marraskuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella.


title: Ilmari Salovaara

text: Salovaara saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan Joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, mistä hänet komennettiin ennen rintamalle lähtöä parin viikon ajaksi koulutusupseeriksi Vöyrin kouluun. Hän otti osaa suomen sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella, missä haavoittui 4. huhtikuuta 1918 ja määrättiin haavoista toivuttuaan 26. huhtikuuta 1918 alkaen 4. Jääkärirykmentin täydennyspataljoonaan, missä toimi komppanianpäällikkönä.


title: Ilmari Salovaara

text: Sisällissodan jälkeen Salovaara siirrettiin 25. heinäkuuta 1918 Karjalan rykmentti n:o 1:een, joka nimettiin uudelleen ensin Itä-Suomen jalkaväkirykmentti n:o 5:ksi ja myöhemmin Pohjois-Savon rykmentiksi. Hän toimi toimi ensin 2. konekiväärikomppanian päällikkönä, josta hänet määrättiin rykmentin aseupseeriksi 1. tammikuuta 1921 ja 2. komppanian päälliköksi 1. tammikuuta 1926 sekä 2. pataljoonan komentajaksi 29. kesäkuuta 1928. Hänet siirrettiin 21. marraskuuta 1935 Viipurin rykmentin 2. pataljoonan komentajaksi. Hän oli myös 1. helmikuuta 1936 – 1. helmikuuta 1937 komennettuna Mikkelin suojeluskuntapiirin päällikön viransijaiseksi.


title: Ilmari Salovaara

text: Talvisotaan Salovaara osallistui Jalkaväkirykmentti 39:n pataljoonan komentajana, mistä hänet siirrettiin Kenttätäydennyspataljoona 13:n komentajaksi ja vielä sodan jatkuessä hänet siirrettiin Jalkaväkirykmentti 39: komentajaksi ja edelleen Erillis-Pataljoona 22:n komentajaksi. Hän osallistui talvisodassa taisteluihin Suojoella, Kollaalla, Itä-Lemetissä, Vilajoella ja Nisalahdella. Välirauhan aikana hän toimi Koulutuskeskus 8:ssa ja 3. Armeijakunnan alaisten koulutuskeskusten päällikkönä, mistä tehtävästä hänet siirrettiin Pohjois-Savon suojeluskuntapiirin 11. alueen päälliköksi. Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin Henkilötaydennyskeskus 1:een, josta hänet siirrettiin 5. Armeijakunnan Henkilötäydennyskeskukseen ja edelleen päälliköksi Henkilötäydennyskeskus 4:ään, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 4:ään, mistä hän erosi vakinaisesta palveluksesta sodan päätyttyä ja siirtyi Vakuutusyhtiö Pohjolan piiritarkastajaksi Hämeenlinnaan ja myöhemmin maanviljelijäksi Asikkalaan Hänet on haudattu Kouvolaan.


title: Ilmari Salovaara

text: Salovaara toimi 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuosina 1932 ja 1934 ja Pohjois-Savon rykmentin kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1928 sekä Kuopion kaupungin verotuslautakunnan jäsenenä vuosina 1932–1935.


title: Lumenviipymä

text:
Lumenviipymä eli jasa on vuoristossa tai tundralla oleva alue, jossa lumi sulaa vasta muuta lumipeitettä myöhemmin, vasta myöhään kesällä. Tämän takia kasvukausi on niissä lyhyt. Lumenviipymä syntyy monesti paksulumiseen painanteeseen. Suomen lumenviipymät ovat lähinnä Pohjois-Lapin tunturien keski- ja yläpaljakalla.
Lumenviipymät ovat monesti tunturien paksulumisissa painanteissa purojen lähellä. Ne saattavat kuivua kasvukauden aikana tai pysyä kosteina koko ajan. Lumenviipymillä on kivikkoa ja routimisilmiöitä mm. vuotomaata ja kuviomaata. Lumenviipymiä on karuja ja runsasravinteisia. Runsasravinteisilla kasvaa kalkinsuosijalajeja. Lumenviipymien kasvillisuus on matalaa ja kasvaa mm. heinää, saraa, ruohoja, vaivaispajuja ja sammalia. Lumenviipymien kasvillisuus on joko aukkoista tai yhtenäistä. Suomessa lumenviipymiä esiintyy tuntureilla lähinnä ylä- ja keskipaljakalla mutta paikoin myös alapaljakallakin. Lumenviipymien maaperä on yleensä humukseton tai niukkahumuksinen. Runsasravinteiset kalkkimaiden lumenviipymät ovat erilaisia. Niissä voi olla runsas humus.


title: Lumenviipymä

text: Keskipaljakalla tuulikankaiden ja lumenviipymien välissä on tunturikankaita.


title: Lumenviipymä

text: Lumenviipymiä on lähinnä alapaljakalla Suomessa Käsivarren suurtuntureiden notkossa. Yleensä lumenviipymät ovat sammaleisia. Karuilla lumenviipymillä kasvaa jääleinikkiä, riekonsaraa, tunturilitukkaa, sielikköä, tankeapiippoa ja vaivaiskoivua. Yleensä lumenviipymät ovat matalaruohoista tunturikasvillisuutta jota luonnehtivat tunturisara, lumihärkki, lumijäkkärä, lapinlauha, pohjantuoksusimake ja sammalet. Vaivaispajulumenviipymillä kasvaa paljon vaivaispajua ja vähemmän saroja. Sammallumenviipymillä kasvaa lähinnä sammalia mm. paljakkakuurasammalta ja hopeasammalta. Paksulumisilla viipymillä ei ole kasvillisuutta. Ravinteisilla lumenviipymillä kasvaa runsaasti tunturinurmikkaa ja napapajua. Jos pajuja ei ole, kasvaa ruohoa ja sammalta.


title: Lumenviipymä

text: Ravinteisilla matalaruoholumenviipymillä kasvaa pohjannurmikkaa, tunturinurmikkaa, saroja ja lumileinikkiä sekä pohjantuoksusimaketta. Niittyleinikkiä kasvavilla lumenviipymillä on korkeata ruohoa mm. kultapiiskua ja kulleroita. Korkearuoholumenviipymä on lumenviipymän ja korkearuohoniityn välimuoto. Ravinteisilla lumenviipymälaikuilla kasvaa kalkinsuosijasammalia mm. pohjanvarastasammal, hetesirppisammal.


title: Lumenviipymä

text: Lumenviipymän vaikutus kasvillisuuteen on kahtalainen. Niiden ympäristöä paksumpi lumi suojaa kasveja talvella, mutta toisaalta myöhään sulaessaan lyhentää kasvukautta. Kaiken lisäksi joidenkin lumenviipymien lumet eivät sula joka vuosi. Lumettomilla tuulenpieksämillä kasvaa uuvanaa, ja hyvin ohutlumisilla sinirikkoa. Tähän vyöhykkeeseen kuuluvat myös sielikkö, lapinvuokko, tuulenrokojäkälä ja matojäkälä. Variksenmarja kasvaa ohutlumisella tunturikankaan lumenviipymän reunalla, tätä paksulumisemmalla alueella mustikka. Vieläkin paksummalla lumenviipymän alueella kasvaa tunturikankaalle tyypillistä heinää, ja karhunsammal kasvaa paksuimmalla alueella.


title: Carl Ramos Stadium

text: Carl Ramos Stadium on monikäyttöinen stadion Dangrigassa Belizessä. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa, sillä se on neljän eri seuran kotistadion. Stadionille mahtuu 3 500 ihmistä.


title: Luonnosta hävinnyt laji

text: Luonnosta hävinnyt laji tarkoittaa eliölajia, jonka luonnonvarainen kanta on kuollut sukupuuttoon, mutta jota on edelleen jäljellä esimerkiksi viljeltynä, istutettuna tai eläintarhassa.


title: Luonnosta hävinnyt laji

text: Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) uhanalaisuusluokituksessa ”luonnosta hävinnyt” (EW, Extinct in the Wild) on yksi uhanalaisuuden tasoista.


title: Luonnosta hävinnyt laji

text: IUCN:n luonnosta hävinneiksi luokittelemia lajeja ovat esimerkiksi perhostoka, havaijinvaris, guaminluhtakana, davidinhirvi ja sapelibeisa.


title: Luonnosta hävinnyt laji

text: Eliölaji voi totaalisen sukupuuton ja luonnosta häviämisen lisäksi myös hävitä vain joltakin tietyltä alueelta, jolloin käytetään termiä ”alueellisesti hävinnyt laji” (RE, Regionally Extinct).


title: Melhus

text: Melhus on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Melhusin kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Hølondan kunta erotettiin Melhusista vuonna 1860 ja Flån kunta vuonna 1880. Molemmat kunnat kuitenkin liitettiin takaisin Melhusiin 1. tammikuuta 1964. Horgin kunta liitettiin Melhusiin myös samana päivänä. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Melhusin kunnassa oli 15 679 asukasta.


title: Melhus

text: Melhusilla on ystävyyskunta Suomessa, Kurikka.


title: Goya (laiva)

text: MV Goya oli saksalainen rahtialus, jota käytettiin ihmisten evakuointiin sota-alueelta Puolasta toisen maailmansodan loppuvaiheessa. Neuvostoliittolainen sukellusvene upotti aluksen Itämerellä 16. huhtikuuta 1945. Aluksella oli uppoamishetkellä yli 6 000 Saksan armeijan sotilasta ja siviiliä, joista suurin osa hukkui.


title: Goya (laiva)

text: "Goya" rakennettiin alkujaan rahtialukseksi vuonna 1940 Oslossa Akers Mekaniska Verksted -telakalla. Saksan miehitettyä Norjan alus sijoitettiin miehistönkuljetusalukseksi.


title: Goya (laiva)

text: Alus lähti 16. huhtikuuta 1945 Danzigista (nyk. Gdańsk) Puolasta kyydissään arviolta 7 000 matkustajaa – matkustajaluetteloon on kirjattu 6 100 matkustajaa. Osa matkustajista oli haavoittuneita sotilaita, mutta suurin osa matkustajista oli neuvostoarmeijan hyökkäystä pakoon lähteneitä siviileitä. Puolenyön maissa Neuvostoliiton laivaston sukellusvene "L3" laukaisi torpedoita, joista kaksi osui alukseen ja upotti sen noin neljässä minuutissa. Aluksesta pelastui vain 183 matkustajaa.


title: Goya (laiva)

text: Elokuussa 2002 kaksi puolalaista sukeltajaa, Grzegorz Dominik ja Michal Porada, löysi "Goyan" hylyn, josta he nostivat ylös aluksen kompassin. Huhtikuussa 2003 kansainvälinen tutkimusryhmä paikallisti hylyn 80 metrin syvyydestä.


title: Pohjois-Ossetian autonominen alue

text: Pohjois-Ossetian autonominen alue oli nykyisen Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan pääosan käsittänyt autonominen alue Venäjän FSNT:ssa Neuvostoliitossa vuosina 1924-1936. Se muodostettiin Vuoriston autonomiseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan kuuluneesta Osseettien piirikunnasta. Sen naapureina lännessä oli Kabardien autonominen alue, pohjoisessa Balkaarien autonominen alue, idässä Inguušien autonominen alue ja Vladikavkazin (Ordžonikidzen) kaupunkialue sekä etelässä Georgian sosialistinen neuvostotasavalta ja siihen kuuluneeseen Etelä-Ossetian autonomiseen alueeseen.


title: Pohjois-Ossetian autonominen alue

text: Pohjois-Ossetian autonomisen alueen pääkaupunki oli Vladikavkaz (vuodesta 1931 nimenä Ordžonikidze), vaikkei kaupunki itse alueeseen kuulunutkaan. Vuonna 1933 autonomisen alueen pinta-ala oli 6 152 km² ja siellä oli 285 600 asukasta, joista 59,7 % oli osseetteja, 24,1 % venäläisiä, 4,4 % ukrainalaisia ja loput muita.


title: Pohjois-Ossetian autonominen alue

text: Pohjois-Ossetian autonominen alue oli nykyistä Pohjois-Ossetia-Alanian tasavaltaa pienempi. Sen ulkopuolelle jäivät nykyisen tasavallan pohjoisosan muodostava Mozdokin piiri, pääkaupunki Vladikavkaz lähiympäristöineen ja sen nykyisen Esikaupunkipiirin ("Prigorodnyi raion") itäiset osat.


title: Salamapallo

text: Salamapallo on rugbya muistuttava joukkuepeli, jossa kaksi joukkuetta pyrkii kuljettamaan rugbypallon muotoisen pallon vastustajan kenttapäädyssä sijaitsevalle maaliruudukolle (keskiruutu ja kaksi maaliruutua) ja painamaan sen siellä maahan tai lattiaan. Lajin kehittivät 1960-luvulla suomalainen Lauri "Tahko" Pihkala ja skotlantilainen James Hogg.