title: Jenni Vainio

text: Jenni asui koko aikansa Pihlajakatu 23:n toisessa kerroksessa olevassa asunnossa B4. Sarjan alussa Jenni asui siellä siskonsa Katjan kanssa tätinsä vuokralaisena; asuntoon otettiin alivuokralaiseksi myös Toni Veijalainen. Jennin oltua vankilassa Jennin ja Katjan täti myi asunnon Camilla Mustavaaralle, mutta Jenni, Katja ja Niko saivat jatkaa asumista asunnossa. Katjan muutettua Tampereelle Ami muutti Jennin elämänkumppaniksi. Jennin ja Amin erottua asunnossa on asunut Jennin miesystävä Eero Vanala, mutta suhde päättyi eroon. Kuvioihin palannut Aaro tekeytyi Eeroksi ja poltti Jennin asunnon. Niko lähti teini-ikäisenä pois Pihlajakadulta opiskelemaan matematiikkaa. Huonosti yksin viihtyvä Jenni otti alivuokralaiseksi Isabella Holmin. Kentaurin räjähdyksen jälkeiset erimielisyydet johtivat siihen, että Jenni heitti Isabellan ulos asunnosta. Uusi asuinkaveri löytyi pian Sara Polvijärvestä, joka kuitenkin osoittautui huijariksi ja Jenni ajoi hänetkin pois asunnostaan. Jennin poistuttua Pihlajakadulta Katariina Mäkelä otti asuntoon Sebastian Vuorelan ja Elias Vikstedin, ja asunto remontoitiin. Palattuaan Pihlajakadulle Jenni asui asunnossa kuolemaansa saakka.


title: Jenni Vainio

text: Sarjan alkaessa Jenni opiskeli matkailualaa, mutta jo ensimmäisissä jaksoissa paljastui, että hän oli lentänyt ulos koulusta. Hän yritti etsiä uusia töitä menestymättä etsinnöissä. Jennin ensimmäinen työpaikka sarjan aikana oli hänen miesystävänsä Aki Nikkisen tarjoama paikka tarjoilijana kahvila Barbaarissa. Myöhemmin Jenni kokeili mallinnuraa, mutta joutui hankaluuksiin, kun Akin entinen vankilakaveri Pertti ”Vemmu” Pihlaja alkoi häiriköidä häntä. Jenni työskenteli Barbaarissa kuitenkin aina siihen asti, että joutui vankilaan.


title: Jenni Vainio

text: Vankilasta päästyään Jennin lyhytaikainen miesystävä Ville Paananen järjesti Jennille työpaikan keittiövälineiden esittelijänä, jolloin hänet tunnettiin nimellä ”Miss Keittiö”. Työ oli kuitenkin kiireistä ja siihen liittyi paljon ulkomaille matkustamista, mikä oli este Nikon yksinhuoltajana toimivalle Jennille. Jennin työt ”Miss Keittiön” ominaisuudessa kuitenkin vähenivät myös uuden ”Miss Keittiön” valinnan myötä. Jenni jatkoi tarjoilijana Barbaarista Kentauriksi vaihtuneessa kahvilassa, jonka omistajana toimi tällöin Ken Ojala. Työhönsä kyllästynyt Jenni pyrki ravintolapäälliköksi, mihin Ken ei kuitenkaan suostunut. Sen sijaan vaihtoi työpaikkaa Snow Teamille pr-emännäksi, mutta ehti olla siellä lähinnä vain koeajalla.


title: Jenni Vainio

text: Jennille tuli väliaikainen ero Amista, kun tämä kuuli Jennin viettäneen yön Heikki Ratilan kanssa. Jenni yritti saada Amin takaisin itselleen ostamalla Irma Halosen avulla kahvilan Keniltä. Jenni osti Irman osuuden kahvilasta tämän lähdettyä Kyprokselle tyttärensä Anna-Maijan ja lapsenlapsensa Tanelin kanssa. Myöhemmin Jenni joutui myymään talousongelmien vuoksi puolet kahvilasta Isabella Holmille. Kun Kentauri räjähti vioittuneen kaasuhellan aiheuttaman kaasuräjähdyksen vuoksi, Jenni joutui työttömäksi.


title: Jenni Vainio

text: Tämän jälkeen Jenni työskenteli kosmetologina majatalo Amandassa toimivassa Jardin Day Spa -kauneushoitolassa, kunnes muutti pois Suomesta. Kun hän palasi, selvisi että hänen uusi aviomiehensä oli ostanut Span hänelle häälahjaksi. Jennin kuoltua omistus siirtyi perintönä hänen pojalleen Nikolle, joka lopetti Span vuokrasopimuksen Amandan tiloissa vuonna 2014.


title: Jenni Vainio

text: Jo sarjan ensimmäisen tuotantokauden keväällä Jenni rakastui Aki Nikkiseen, jota pidettiin yleisesti naapuruston rikollisena. Jenni pysyi silti Akin rinnalla. Pari kuitenkin erosi, kun Jenni ihastui Akin rikollistuttavaan Pasi Ruotsalaiseen. Kun Aki sai kuulla, että Pasi oli raiskannut Jennin niin hän hakkasi Pasin sairaalakuntoon. Sen jälkeen Jenni rakastui siskonsa miesystävään Toni Veijalaiseen, joka oli ollut jo jonkin aikaa rakastunut Jenniin. Toni jätti Katjan ja he aloittivat julkisen suhteen Tonin kanssa. Keväällä Toni äkkirikastui rahanpesun myötä, ja hän muutti Jennin kanssa Frankfurtiin. Syksyllä 2000 he tulivat viettämään häitään Suomeen. Jenni sai tietää Tonin rikollisista puuhista, mutta Toni vakuutteli tehneensä kaiken vain Jennin hyväksi. Jenni vaati Tonia jättämään rikokset taakseen, jotta he voisivat Jennin puolesta mennä naimisiin. Toni ei suostunut Jennin ehtoihin, vaan lähti kirkosta jättäen Jennin ja häävieraat vaille selittelyjä.


title: Jenni Vainio

text: Epäonnistuneen hääpäivän jälkeen Jenni ja Aki aloittivat suhteensa uudelleen, mutta onnea ei kestänyt kovin kauaa, kun Jenni sitten joutui Tonin järjestämien velkojen vuoksi saksalaiseen vankilaan. Jenni ja Aki hyvästelivät toisensa lentokentällä ja Aki jäi itkemään Jennin perään. Aki yritti myös pitkään saada Jenniä vapaaksi vankilasta onnistumatta kuitenkaan. Jenni ja Aki eivät enää koskaan tavanneet Pihlajakadulla, sillä Aki ehti lähteä ennen kuin Jenni palasi vankilasta.


title: Jenni Vainio

text: Jenni palasi vankilasta pienen Niko-vauvan kanssa kevään 2002 päätösjaksossa. Hän valehteli ensin Katjalle, että Niko on Akin lapsi, mutta Katja päätteli Nikon syntymäajasta, että Niko on Tonin poika. Paluunsa jälkeen Jenni seurusteli jonkin aikaa Ville Paanasen kanssa ja hänet valittiin ”Miss Keittiöksi” ja teki tämän ominaisuudessa edustustöitä. Jenni tarvitsi lastenhoitoapua ja pyysi naapurissa Sofia Salinia hoitaneelta Amilta apua Nikon hoitamisessa. Tällöin vielä rastapäinen Ami ihastui Jenniin, joka ei kuitenkaan kokenut olevansa valmis suhteeseen teini-ikäisen miehen kanssa. Ami loukkaantui, mutta pari aloitti kuitenkin seurustelun.


title: Jenni Vainio

text: Kun Ami ja Jenni olivat vihdoin onnellisia yhdessä ja Jenni oli päässyt yli heidän ikäerostaan, Toni palasi Pihlajakadulle. Vaikka Jenni yritti valehdella, ettei Niko oli Tonin poika ja pyysi Tonia häipymään elämästään, Toni jäi Pihlajakadulle sekoittamaan kuvioita. Näihin aikoihin Tonilla oli myös peliä meneillään Jennin vuokranantajan Camillan kanssa. Jenni jätti Amin, koska ei voinut enää taistella Toniin kohdistuneita romanttisia tunteitaan vastaan. Jenni uskoi, että Toni olisi muuttunut rehelliseksi ja heistä tulisi onnellinen pikkuperhe. Toni paljastui jälleen kerran huijariksi ja hänen velkojansa hukuttivat hänet syksyllä 2003. Toni löydettiin kuolleena vasta tammikuussa 2004. Tonin kuolema oli henkisesti raskas niin Jennille kuin Camillallekin.


title: Jenni Vainio

text:
Päästyään yli Tonin kuolemasta, Jenni aloitti jälleen suhteen Amin kanssa. Ami muutti asumaan Jennin luo ja myöhemmin he työskentelivät yhdessä Kentaurissa. Jenni oli pitkästä aikaa onnellinen ja yhteiselo Amin kanssa sujui hyvin. Ami tosin poistui Pihlajakadulta keväällä 2004 hänen äitinsä sairastuttua syöpään. Hän palasi takaisin ilman rastoja, lyhyillä hiuksilla.
Kun Niko eräänä päivänä kutsui Amia isäkseen, päättivät Jenni ja Ami mennä naimisiin, jotta Amista voisi tulla virallisesti Nikon adoptioisä. Ami otti avioliiton myötä Jennin sukunimen. Avio-onnea ei sitten kuitenkaan kestänyt kovin kauaa, kun Jenni petti Amia erään Heikin kanssa. Samoihin aikoihin Jennistä tuli myös Kentaurin uusi omistaja, tällöin hän tosin omisti Kentaurista vasta puolet. Toisen puolikkaan omisti Irma Halonen. Jennin uskottomuudesta seurasi väliaikainen ero, joka ajautui siihen, että kevään 2005 päätösjaksossa Ami lähti Kentsun kanssa laivalla pois maasta, vaikka Jenni yritti kovasti saada hänet jäämään. Samaisen jakson lopussa Jenniä ammuttiin jalkaan ja heti syksyn 2005 ensimmäisissä jaksoissa Ami palasi takaisin sarjaan hoitamaan Nikoa.


title: Jenni Vainio

text: Myöhemmin he kyllä palasivatkin yhteen, mutta erosivat lopullisesti keväällä 2007. Ennen eroa Ami oli Jennin tukena tämän sairastuessa rintasyöpään. He olivat myös suunnitelleet yhteisen lapsen hankkimista, mutta sitä piti lykätä sädehoitojen takia. Jenni pysyi Amin kanssa erosta huolimatta puheväleissä Nikon takia. Ami poistui sarjasta vuonna 2008 muuttaessaan Thaimaahan.


title: Jenni Vainio

text: Erottuaan Amista Jenni tutustui Eero Vanalaan, jonka kanssa he seurustelivat jonkin aikaa. Jenni rakastui Pihlajakadulle saapuneeseen Rafael Aroon ja erosi Eerosta. Suhteen aikana Eeron ilkeä kaksoisveli Aaro yritti polttaa Jennin elävältä asuntoonsa, mutta naapurit ja sairaanhoitajat ehtivät pelastaa Jennin ajoissa.


title: Jenni Vainio

text: Myöhemmin Jennin ja Rafaelin on/off-säädön aikana Jenni päätyi sattumalta sänkyyn Ossi Puolakan kanssa ja vaikka Jenni halusikin aluksi seurustella Rafaelin kanssa niin sekä Ossi että Jenni alkoivat oikeasti rakastua toisiinsa. Jenni itse ei kaivannut vakavaa suhdetta vaan enemmänkin hauskanpitoa ja vastoin hänen odotuksiaan ja toiveitaan huhtikuussa 2008 esitetyssä jaksossa ensin Rafael ja sitten Ossi tunnustivat Jennille olevansa rakastuneita tähän. Jenni ei kuitenkaan uskaltanut myöntää tunteitaan Ossia kohtaan, joten tämä alkoi seurustella Isabellan kanssa. Myöhemmin Jenni ja Ossi päätyivät kuitenkin yhteen ja he menivät naimisiin Las Vegasissa Elviksen vihkimänä. Kovasti töitä tehnyt Ossi sairastui aivoverenvuotoon, mutta ennen leikkausta he virallistivat avioliittonsa sairaalavuoteella. Leikkauksen jälkeen Ossi ei enää muistanut Jenniä tai rakkauttaan tätä kohtaan. He yrittivät suhdetta Jennin kanssa, mutta Ossi otti avioeron.


title: Jenni Vainio

text: Jenni oli tähän mennessä ehtinyt jo rahaongelmissa myydä puolet Kentaurista Isabellalle. Jenniä potkinut onnettomuus kohtasi myös Jennin työelämän: vanha kaasuhella aiheutti räjähdyksen Kentaurissa ja Jennin pitkäaikainen työ hajosi savuna ilmaan. Kaiken lisäksi Jenni oli unohtanut maksaa vakuutusmaksut eikä saanut yhtään korvauksia räjähdyksestä.


title: Jenni Vainio

text: Työpaikkansa menettänyt Jenni sai lohtua uudesta suhteestaan Miika Mäkelään, joka oli Ossin lääkäri aivoverenvuodon ajoilta. Miikaa varjostivat kuitenkin menneisyyden haamut, kuten ex-tyttöystävä Sara Polvijärvi, jolla oli pakkomielle Miikaan. Sara juoni kaikenlaista saadakseen parin eroamaan ja vielä Miikan ex-vaimon Katariinan ilmestyminen Pihlajakadulle aiheutti lopullisen eron.


title: Jenni Vainio

text: Ossi, jonka muisti oli vihdoin palannut, kosi Jenniä, joka kuitenkin vastasi kieltävästi. Hän rakastui sitten ministeri Asko Erkkilään, joka oli vielä naimisissa vaimonsa kanssa. Jennin ja Askon suhde paljastui julkisuudelle, jolloin Asko päätti palata vaimonsa luo ja jätti Jennin. Näihin aikoihin Jennin hiusväri vaihtui vaaleasta ruskeaan.


title: Jenni Vainio

text: Jenni ja Ossi palasivat yhteen, ja kihlautuivat. Vasta hääjuhlassa Jenni sai tietää, että Ossin yhden illan juttu ennen heidän seurusteluaan tapahtui hänen hyvän ystävänsä Cindyn kanssa. Cindy odotti lasta Ossille, mikä järkytti rakastunutta Jenniä. Jenni päätti kuitenkin hyväksyä asian ja antoi Ossille oikeuden olla Cindyn lapsen isä. Ossi kuitenkin ihastui Cindyyn heidän poikansa synnyttyä ja jätti Jennin.


title: Jenni Vainio

text: Jenni halusi kostaa Ossille tämän teon. Niinpä Jenni vaihtoi vastasyntyneet Cindyn sekä Isabella Holmin ja Sebastian Vuorelan poikavauvat keskenään. Alexander Holmin joutuessa sairaalaan leikkaukseen sydänsairauden vuoksi, Jenni kertoi totuuden Cindylle. Cindy järkyttyi saadessaan tietää, että hänen lapsensa on vaihdettu toiseen eikä voinut enää sietää Jenniä silmissään.


title: Jenni Vainio

text: Jenni ja Cindy lähtivät Porissa järjestetyiltä kosmetiikkamessuilta Helsinkiin. Matkalla pari pysähtyi huoltoasemalle, minkä aikana Jenni piiloutui Cindyltä. Cindy jatkoi matkaansa ilman Jenniä. Huoltoaseman pihaan ajoi auto, jonka kyytiin Jenni nousi.


title: Jenni Vainio

text: Lähes vuoden kuluttua Jennin katoamisesta tämä soitti Cindylle ja ilmoitti palaavansa Pihlajakadulle. Blondiin hiusväriin palannut Jenni oli Saksassa ja ilmoitti toimistossa alaiselleen tahtovansa mahdollisimman nopeasti Helsinkiin firman lentokoneella. Selvisi, että Jennin uusi sukunimi oli Sirén. Jennin saavuttua Helsinkiin häntä oli vastassa sama henkilö, joka kuskasi hänet pois Porista vauvojenvaihdon paljastuttua Cindylle. Kyseinen henkilö paljastui Kalle Laitelaksi.


title: Jenni Vainio

text: Jenni pyyteli Ossilta anteeksi aiheuttamaansa vahinkoa. Ossi luuli Jennin pahoittelevan yllättävää lähtöään, ja Jennikin tajusi Ossin olevan tietämätön vauvojenvaihtotapauksesta. Myöhemmin Jenni vaati Cindyltä saada tietää, miksei tämä ole kertonut vauvojenvaihdosta. Jenni sai tietää, että Cindyn ja Ossin biologinen lapsi, Alexander Holm, on kuollut.


title: Jenni Vainio

text: Myöhemmin Cindyn työpaikalla Jardin DaySpassa Jenni ilmoitti Cindylle ja Pepille olevansa Span uusi omistaja. Pian paljastui, että Jennin puoliso Patrick oli kuollut ennen kuin Jenni saapui Suomeen. Jenni oli täten vaihtanut sukunimensä takaisin Vainioksi. Jenni oli järkyttynyt Patrikin kuolemasta ja lievien mielialahäiriöiden vuoksi käveli unissaan. Jenni toipui, mutta joutui oikeudenkäyntiin syytettynä lapsien vaihdosta. Jenni oli valmistautunut menemään vankilaan, mutta yllättyi oikeuden määrättyä hänet pelkästään rahallisiin korvauksiin.


title: Jenni Vainio

text: Kalle ja Katariina olivat järjestäneet Jennille piristystä kutsumalla tämän siskon, Katjan, Pihlajakadulle. Baarissa Jenni kiinnostui tapaamastaan Anders-nimisestä miehestä. Seuraavana päivänä Jenni ja Anders sopivat treffit. Sisarukset lähtivät ostamaan Jennille illallismekkoa. Ulko-ovella Jenni joutui Kuulan perhettä ahdistelleen Heiskasen vahinkolaukauksen uhriksi. Jenni sai surmansa luodista, joka osui hänen rintakehäänsä. Luoti oli tarkoitettu ammuttavaksi Seppo Taalasmaata kohti.


title: Partasika

text: Partasika eli borneonsika ("Sus barbatus") on varsinaisten sikojen sukuun ("Sus") kuuluva sikalaji. Partasika on saanut nimensä vaalean poskipartansa mukaan. Myös sen lajinimi "barbatus" tarkoittaa "partaa". Laji on melko korkeajalkainen ja hyvin pitkäpäinen ja kasvaa 85 senttimetrin korkuiseksi ja 150 kilon painoiseksi. Partasian ruumis on niukkakarvainen. Partasiat ovat laumaeläimiä ja muodostavat joko perheryhmiä tai suurlaumoja. Lajia tavataan Indonesiassa, Filippiineillä, Malesiassa ja Bruneissa. Partasialla on nykykäsityksen mukaan kaksi alalajia. Aiemmin partasian alalajiksi luokiteltu "Sus ahoenobarbus" on nykyisin erotettu omaksi lajikseen.


title: Partasika

text: Partasian ruumiin pituus on karjuilla 137–152 senttiä, emakoilla 122–148 senttiä, ja säkäkorkeus on 70–90 senttiä. Paino on yleensä 57–83 kiloa, mutta laji voi kasvaa jopa 150 kilon painoiseksi. Koiraat ovat hieman naaraita suurempia. Partasika on suurikokoinen, pitkäjalkainen, suuripäinen ja lyhytkaulainen sikalaji, jolla on hyvin voimakas ja notkea ruumis. Lajilla on kapeampi torso ja pidempi pää kuin millään muulla sikalajilla. Sen erottuvia piirteitä ovat naaman kaksi pahkaparia sekä ohut poskiparta ja kaksirivinen harjakarvainen häntätupsu. Ruumis on harvakarvainen, ja värityksen yleisilme on yleensä harmaa, mutta se voi vaihdella yksilöiden ja elinalueiden välillä punaruskeasta tummanruskeaan, tai hyvin vaaleaan. Alusvilla puuttuu kokonaan. Partasian vaalea parta koostuu karheista ja tuuheista karvoista, jotka ulottuvat poskilta kuonolle. Partasikakarjuilla parta on selvästi korostuneempi, ja niillä karvat kasvaa jopa 15 sentin pituisiksi. Parran vaaleaa, joskus hieman kellertävää tai harmaata, sävyä korostaa parrankasvualuetta ja silmien ympärystää peittävä tumma nahka.


title: Partasika

text: Partasikakarjujen pahkat ovat pienet ja piilossa partakarvojen peitossa. Naarailta pahkat puuttuvat kokonaan. Kaikille partasioille kasvaa terävät syöksyhampaat, jotka voivat karjuilla olla jopa 25 sentin mittaiset. Silmät ovat pienet ja korvat melko pitkät, joten sen kuulo onkin vastaavasti hyvä, kuten myös hajuaisti. Kuono päättyy eloisaan, levynmuotoiseen kärsälevyyn.


title: Partasika

text: Partasian levinneisyys menee Malakalla ja Sumatralla päällekkäin toisen sikalajin, villisian kanssa, mutta villisika on pienempi, eikä sillä ole partasialle tyypillistä partakarvaa. Partasiasta tunnistetaan kaksi alalajia, jotka erottaa niiden parran perusteella. Lännenpartasialla on kärsän ympärillä lyhyt, harjaksinen parta, kun taas nimialalajilla on pitkä partakarva, joka ulottuu aina poskille saakka.


title: Partasika

text: Partasikaa tavataan Kaakkois-Aasiassa. Nimialalaji elää Borneolla sekä Filippiineihin kuuluvilla Sibutulla ja Tawi-Tawilla Sulusaaristossa; lännenpartasika Malakan niemimaalla, Sumatralla, Bangkalla. Sitä on tavattu myös Riausaariin kuuluvalla Bintanilla, josta se on mahdollisesti hävitetty. Samoin on voinut käydä Lautin ja Karimatan saarten kannoille Kalimantanin edustalla.


title: Partasika

text: Partasika on myös saattanut hävitä Länsi-Malesian pohjoisosista ja Sumatran saaren pohjoisosista, mutta se elää edelleen Länsi-Malesian eteläosissa sekä Sumatralla saaren keski-, etelä ja länsiosissa mm. saaren länsiosan vuoristossa. Laajimmalle levinnein kanta on nähtävästi Borneolla, jolla elää lajin kannan ydinosa. Se on Borneon ainoa sikalaji.


title: Partasika

text: Partasian elinaluetta hallitsevat enimmäkseen trooppiset ikivihreät sademetsät, mutta se elää myös levenneisyysalueensa muissa elinympäristöissä, jotka vaihtelet merenrannoilta vuoristojen pilvimetsiin. Sitä tavataan myös mangrovemetsistä ja sekundaarimetsissä.


title: Partasika

text: Partasiat ovat tavallisesti aktiivisimpia aamulla ja myöhään illalla. Keskipäivän ne viettävät rypemällä mudassa, lepäämällä tai nukkumalla. Ihmisten asuttamilla seuduilla ne saattavat muuttua myös yöaktiivisiksi, etenkin silloin jos ne ryöstelevät viljelyksillä. Partasika on erinomainen uimari ja pystyy uimaan meressä saarelta toiselle. Se on myös jo nuorena hyvä hyppäämään ja kiipeämään. Kiihtyneinä partasiat saattavat päästää kovaäänistä haukuntaa. Partasiat seuraavat usein gibboneja ja makakeja ja syövät niiden pudottamia hedelmiä. Hedelmien lisäksi partasiat syövät juuria, sieniä, selkärangattomia, kilpikonnien munia, raatoja ja kasvien osia ainakin 50 eri suvun kasveista. Partasika on ainoa sikalaji, joka vaeltaa vuosittain. Toiminnan motiivia ei tarkasti tiedetä, mutta todennäköisesti se liittyy ruoan etsimiseen.


title: Partasika

text: Partasikanaaraat muodostavat jopa 200 yksilön laumoja. Aikuiset koiraat liittyvät yleensä laumoihin vain kiima-aikana. Raskausajan pituutta ei tiedetä, mutta sen arvioidaan olevan 90–120 päivää. Naaras synnyttää poikaset kasvillisuudesta muodostamaansa pesään. Poikueen koko vaihtelee huomattavasti naaraan koon mukaan, ja poikasia voi olla 3–11. Emo huolehtii poikasista noin vuoden verran, ja sukukypsiksi partasiat tulevat 10–20 kuukauden ikäisenä.


title: Partasika

text: Partasikoja saalistavat muun muassa tiikerit, vuorisudet, leopardit ja monet alueen alkuperäisasukkaat, kuten Borneon dajakit. Partasikojen suurin uhka on metsien väheneminen.


title: Partasika

text: Partasika on paikallisesti melko yleinen, mutta ainoa vahva populaatio on Borneossa. Malakan niemimaalla laji on harvinaistunut selvästi 1990-luvulta lähtien. Lisäksi Sumatralla lajimäärä on laskussa. Kokonaisuudessa partasika luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi, sillä sen lajimäärä on tippunut yli 30% kolmen sukupolven aikana.


title: Alan J. Heeger

text: Alan J. Heeger (s. 22. tammikuuta 1936) on yhdysvaltalainen fyysikko. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2000 yhdessä Alan G. MacDiarmidin ja Hideki Shirakawan kanssa työstään sähköä johtavien polymeerien kehitys- ja tutkimustyössä.


title: Alan J. Heeger

text: Heeger opiskeli Berkeleyssä ja väitteli vuonna 1961. Hän teki tutkimus- ja opetustyötä Pennsylvanian yliopistossa vuoteen 1982, jolloin hän siirtyi Kalifornian yliopistoon Santa Barbarassa. Vuonna 1990 hän eperusti yrityksen joka teki ohuita näyttöjä muovista, vuonna 2000 hän oli mukana perustamassa yritystä joka tuottaa taipuisia aurinkopaneeleita.


title: Alan G. MacDiarmid

text: Alan Graham MacDiarmid (14. huhtikuuta 1927 – 7. helmikuuta 2007) oli uusiseelantilainen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2000 yhdessä Alan J. Heegerin ja Hideki Shirakawan kanssa työstään sähköä johtavien polymeerien kehitys- ja tutkimustyössä. Köyhistä oloista lähtenyt MacDiarmid suoritti perustutkintonsa erinomaisin arvosanoin, ja sai Fulbright-stipendin Yhdysvaltoihin, missä hän teki väitöskirjansa vuonna 1953. Hän liittyi Pennsylvanian yliopiston henkilökuntaan ja nousi siellä professoriksi vuonna 1964. Hän vietti paljon aikaansa vierailemalla luennoijana eri maissa.


title: Jyri Hietaharju

text: Jyri Hietaharju (s. 23. huhtikuuta 1981 Seinäjoki) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Jyri Hietaharju

text: Hietaharjun kasvattajaseura on TP-Seinäjoki. Lisäksi Hietaharju on pelannut FC Santa Clausissa. Kaudella 2006 Hietaharju pelasi uransa ensimmäisen kauden Veikkausliigassa. Otteluja kertyi kaiken kaikkiaan 24 ja hän oli joukkueensa tehokkain pelaaja kolmella maalilla ja kuudella maalisyötöllä. Hietaharju johti myös seuraavalla kaudella VPS:n tehopörssiä. Vuoden 2007 kesäkuussa hänet valittiin Veikkausliigan kuukauden pelaajaksi. Juniorina Hietaharju voitti Palloliiton kansalliset taitokilpailut kahdesti.


title: Markus Allan

text: Markus Allan (oik. Allan Isberg, s. 3. kesäkuuta 1945) on suomalainen iskelmä- ja tangolaulaja, jonka ura alkoi jo 1960-luvulla. Hän lauloi Kai Lindin orkesterissa ja levytti Toivo Kärjen johdolla muun muassa tunnetuimman kappaleensa ”Liljankukka”. 1990-luvulla hän nousi nuoremmankin yleisön tietoisuuteen laulamalla kappaleen ”Kauas pilvet karkaavat” Aki Kaurismäen samannimisessä elokuvassa. Hän on laulanut myös monilla Sodankylän elokuvajuhlilla.


title: Markus Allan

text: Vuonna 2013 Allan sai Tango Finlandia -palkinnon Tangomarkkinoilla.


title: Markus Allan

text: Markus Allanilla on Valtion taiteilijaeläke.


title: Kirahvieläimet

text: Kirahvieläimet eli kirahvit ("Giraffidae") on sorkkaeläinheimo, johon kuuluu kaksi elossa olevaa lajia: kirahvi ("Giraffa camelopardalis") ja okapi ("Okapia johnstoni"). Ne ovat ainoat lajit, jotka ovat jääneet jäljelle tertiäärikaudella laajalle levinneestä heimosta. Kirahvieläimet erilaistuivat muista märehtijöistä omaksi heimokseen vasta noin 26 miljoonaa vuotta sitten. Alkukantainen "Paleotragus"-kirahvi eli parikymmentä miljoonaa vuotta sitten. Se oli tanakka, suunnilleen antiloopin kokoinen, melko lyhytkaulainen ja sen sarvet olivat nahan peittämät. Kirahveilla on 32 hammasta. Ylä- ja alaleuassa on molemmilla puolilla 6 väli- ja 6 poskihammasta, ja lisäksi alaleuassa on 6 etu- ja 2 kulmahammasta. Väli- ja poskihampaissa on matalat kruunut, mikä osoittaa, että eläimet syövät etupäässä lehtiä.


title: Kirahvieläimet

text: Näkemykset kirahvieläinten heimon jaottelusta alaheimoihin ovat vaihdelleet. Toisinaan heimossa on katsottu olevan kaksi elossa olevaa alaheimoa, arokirahvit ("Giraffinae") ja metsäkirahvit ("Okapiinae"), joista ensimmäiseen kuuluisi muun muassa nykyisin elävä kirahvi ja jälkimmäiseen okapi. Uudempien luokitusten mukaan kumpikin elävä laji kuuluu alaheimoon "Giraffinae", "Okapiinae"-alaheimoa ei enää käytetä ja aiemmasta luokituksesta puuttunut alaheimo "Sivatheriinae" sisältää eräitä esihistoriallisia lajeja.


title: Kirahvieläimet

text: Tämä on epätäydellinen luettelo kirahvieläinten suvuista.


title: Australian Grand Prix 2000

text: Australian Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 12. maaliskuuta 2000 Melborunessa. Kyseessä oli kauden ja samalla vuosituhannen ensimmäinen F1-kilpailu. Kilpailun voitti Ferrarin Michael Schumacher. Nopeimman kierroksen ajoi Rubens Barrichello ajalla. 1,31.481. Kuudenneksi sijoittunut Mika Salo hylättiin, kilpailun jälkeen koska hänen autonsa etusiipi ei ollut sääntöjen mukainen. http://koti.mbnet.fi/janir/2000/aus.html


title: Brasilian Grand Prix 2000

text: Brasilian Grand Prix 2000 oli Formula 1 -kauden 2. osakilpailu, joka ajettiin 26. maaliskuuta 2000 Brasilian Interlagosin radalla. Kilpailun voitti Ferrarin Michael Schumacher, joka ajoi myös nopeimman kierroksen ajalla 1,14.755.


title: Brasilian Grand Prix 2000

text: David Coulthard hylättiin sääntöjenvastaisen etusiiven takia. Hän olisi muuten sijoittunut toiseksi. Kumpikaan Saubereista ei osallistunut kilpailuun, koska heillä oli luotettavuusongelmia takasiipiensä kanssa harjoituksissa ja aika-ajoissa.


title: San Marinon Grand Prix 2000

text: San Marinon Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajetiin 9. huhtikuuta 2000 Imolassa. Kilpailun voitti Michael Schumacher, jolle voitto oli kauden kolmas.


title: San Marinon Grand Prix 2000

text: Lauantaisissa aika-ajoissa taistelu paalupaikasta oli jännittävä. Schumacher oli ajanut muutaman sekunnin sadasosan paremman kierrosajan kuin paalupaikassa silloin kiinni ollut Mika Häkkinen. Häkkinen ehti kuitenkin lähteä vielä yhdellä nopealle kierroksella. Kahdella ensimmäisellä sektorilla Mika oli muutaman sadasosan Schumacheria jäljessä. Variante Alta shikaanin jälkeen Mika ajoi leveäksi, ja ensimmäisen Rivazza-mutkan hän ajoi pienessä sivuluisussa. Näytti jo siltä, että paalupaikka menisi Schumacherille. Vielä viimeisen mutkan Mika tuli sivuluisussa, mutta ylitettyään maaliviivan hän kuin ihmeen kaupalla ajoi paremman ajan kuin Schumacher, ja saavutti paalupaikan. Kilpailussa Schumacher kuitenkin voitti Häkkisen 1.168 sekunnilla. Kolmanneksi sijoittui David Coulthard, joka hävisi Schumacherille 51.008 sekuntia.


title: San Marinon Grand Prix 2000

text: Nopeimman kierroksen ajoi Mika Häkkinen ajalla 1,26.523.


title: Britannian Grand Prix 2000

text: Britannian Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 23. huhtikuuta 2000 Silverstonen radalla. Kilpailun voitti David Coulthard, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.


title: Britannian Grand Prix 2000

text: Viidennestä ruudusta lähtenyt Michael Schumacher lähti lähtövalojen sammuttua nopeasti liikkeelle ja tuli kolmannesta ruudusta lähteneen Mika Häkkisen rinnalle. Tilaa oli kuitenkin vähän, ja Schumacherin vasemman puolen renkaat olivat hieman nurmikolla. Schumacher joutui hieman hidastamaan vauhtiaan jäätyään niin sanotusti "pussiin" muiden autojen väliin. Tämän takia hän putosi sijalle seitsemän. Kärkinelikossa ainoa muutos oli se, että Coulthard ohitti Häkkisen nousten näin kolmanneksi. Järjestys oli siis Rubens Barrichello, Heinz-Harald Frentzen, Coulthard, Häkkinen. Schumacher yritti ensimmäisen kierroksen aikana parannella sijoituksiaan yrittäen ohittaa Jacques Villeneuven. Hän ei tässä onnistunut, vaan Ralf Schumacher tuli Michaelista ohi. Kierroksen kuluttua Ralf ohitti myös Villeneuven.


title: Britannian Grand Prix 2000

text: Noin kuuden ajetun kierroksen jälkeen kuusi kärkiautoa olivat melko tiiviissä nipussa, mutta Villeneuve, Schumacher ja Jos Verstappen olivat jääneet kärjestä melko paljon, mutta lähellä toisiaan. Verstappen jäi kuitenkin pikkuhiljaa Schumacherille, ja joutui keskeyttämään 20:n ajetun kierroksen jälkeen sähkövian takia.


title: Britannian Grand Prix 2000

text: Kärkikuljettajista ensimmäisinä varikolle tulivat toisena ajanut Frentzen ja kuudentena ajanut Ralf Schumacher 24:n ajetun kierroksen jälkeen. Seuraavalla kierroksella myös Button tuli varikolle. Varikkopysähdysten jälkeen Ralf onnistui ohittamaan Buttonin.


title: Britannian Grand Prix 2000

text: Kierroksella 31 Coulthard pääsi hyvin Barrichellon imuun ja meni hänestä Stowe-mutkassa ulkokautta ohi. Saman kierroksen päätteeksi Häkkinen tuli tekemään ensimmäistä varikkopysähdystään. Häkkinen putosi Buttonin taakse sijalle 6. Kahden kierroksen päästä myös Coulthard tuli varikolle. Tultuaan varikolta pois hän putosi Frentzenin taakse ja Ralfin eteen. Kierroksen 35 päätteeksi Barrichello pyörähti renkaat sutien. Hän sai käännettyä auton, mutta se kääntyi hieman liikaa. Niinpä hän meni vesilammikkoja täynnä olleen nurmikon poikki. Hän ajoi varikolle, mutta joutui keskeyttämään. Viralliseksi syyksi ilmoitettiin hydrauliikkaongelma, joka aiheutui siitä, kun Barrichello käänsi autoaan pyörähdyksen jälkeen raivokkaasti. Myös vedellä saattoi olla jotain vaikutusta.


title: Britannian Grand Prix 2000

text: Barrichellon keskeytyksen myötä Michael Schumacher siirtyi kärkeen. Hän ei tosin ollut käynyt vielä kertaakaan varikolla. Schumacher kuitenkin tuli seuraavalla kierroksella varikolle. Hän putosi kuudenneksi Häkkisen taakse. Samalla Frentzen siirtyi kärkeen. Hän kuitenkin tuli varikolle, kun kierroksia oli ajettu 41. Hän putosi kuudenneksi Michael Schumacherin taakse. Nyt Coulthard johti, toisena ja kolmantena olivat Ralf ja Button, ja neljäntenä Häkkinen. Ralfilla ja Buttonilla oli kuitenkin tekemättä yksi varikkopysähdys. Heistä varikolle ensin tuli Button. Ralf teki oman pysähdyksensä kierroksen myöhemmin kuin Button. Ralfin palattua radalle hän tuli Buttonin eteen viidenneksi. Frentzenillä tuli ongelmia vaihdelaatikkonsa kanssa. Hän sinnitteli muutaman kierroksen radalla, mutta joutui keskeyttämään neljänneltä sijalta ajettuaan kilpailua 54 kierrosta.


title: Britannian Grand Prix 2000

text: Sijoitukset pysyivät loppuun asti samana. Coulthard voitti ja Häkkinen varmisti toisella sijallaan tallille kaksoisvoiton. Häkkinen ajoi kilpailun nopeimman kierroksen ajalla 1,26.217.


title: Espanjan Grand Prix 2000

text: Espanjan Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 7. toukokuuta 2000 Circuit de Catalunyan radalla. Kilpailun voitti Mika Häkkinen, jolle voitto oli kauden ensimmäinen ja uran viidestoista.


title: Espanjan Grand Prix 2000

text: Sekä paalupaikalta lähtenyt Michael Schumacher että toisesta ruudusta lähtenyt Mika Häkkinen saivat molemmat hyvän lähdön. Häkkinen pääsi ensimmäiseen mutkaan tultaessa Schumacherin rinnalle, mutta ei onnistunut pääsemään hänestä ohi. Samaan aikaan Ralf Schumacher sai viidennestä ruudusta hyvän lähdön, ja nousi David Coulthardin ja Rubens Barrichellon ohi kolmanneksi. Samalla Barrichello putosi viidenneksi. Heti ensimmäisellä kierroksella tapahtui ulosajo, kun Pedro Diniz ajoi hiekalle joutuen keskeyttämään. Kierrosta myöhemmin myös Jean Alesi ja Pedro de la Rosa joutuivat keskeyttämään kolaroituaan keskenään. Kierrokselle 17 asti asetelmat pysyivät lähes muuttumattomina, mutta sitten Alexander Wurz, Nick Heidfeld ja Marc Gené kävivät varikolla.


title: Espanjan Grand Prix 2000

text: Kierroksella 24 kärkipaikalla ajanut Michael Schumacher tuli varikolle. Toisena ajanut Häkkinen oli aivan Schumacherin takana tämän tullessa varikolle. Varikkopysähdys ei kuitenkaan sujunut aivan suunnitelmien mukaan, vaikka pysähdys oli melko lyhyt. "Tikkarimies" nimittäin nosti "tikkarinsa" Schumacherille lähtöluvan merkiksi, mutta polttoaineletku oli vielä jonkin verran kiinni autossa. Tämän seurauksena tankkaajan jalka jäi oikean takarenkaan alle, ja tankkaaja loukkaantui.


title: Espanjan Grand Prix 2000

text: Häkkinen tuli seuraavalla kierroksella varikolle, mutta ei onnistunut ohittamaan Schumacheria. Ensimmäisten varikkopysähdysten aikana Barrichello onnistui nousemaan Coulthardin ohi neljänneksi. Tosin toisten varikkopysähdysten aikana Coulthard onnistui nousemaan sekä Barrichellon että Ralf Schumacherin ohi kolmanneksi. Michael Schumacher ja Häkkinen tulivat toisille varikkokäynneilleen samalla kierroksella. Schumacherin pysähdys ei taaskaan sujunut ongelmitta, sillä polttoaineletkua ei heti saatu kiinnitettyä autoon. Tämän seurauksena hänen pysähdyksensä kesti peräti 17,5 sekuntia. Mika onnistui näin pääsemään hänen ohitseen. Seuraavan kerran, kun maaliviiva ylitettiin, oli heidän välinen eronsa jo yli kymmenen sekuntia.


title: Espanjan Grand Prix 2000

text: Toisena ajanut Schumacher jäi pikkuhiljaa Mikalle koko ajan, ja kolmantena ajanut Coulthard ajoi hänet kiinni. Coulthard yritti Schumacherista ohi pääsuoran päässä, mutta ei siinä onnistunut. Ensimmäisestä ja toisesta mutkasta ulos tultaessa Schumacherin auto hieman luisui, minkä takia Coulthard pääsi toistamiseen yrittämään ohitusta siinä taaskaan onnistumatta. Schumacherin hidas vauhti johtui pitkälti kuumiin olosuhteisiin nähden vääränlaisista rengasseoksesta. Seuraavalla kierroksella David yritti taas Michaelista ohi pääsuoran päässä tällä kertaa siinä onnistuen. Pian Ralf Schumacher ja Barrichellokin saavuttivat Michaelin. Mutkassa 10 Ralf lähti ohittamaan Michaelia sisäpuolelta. Michael kuitenkin pysyi rinnalla, ja mutkaan 11 tullessa Ralf oli ulkopuolella. Michaelin ja mutkan sisäreunan väliin jäi tilaa, minkä Barrichello käytti hyvin hyödykseen ja meni molemmista ohi nousten kolmanneksi. Myös Ralf onnistui pääsemään Michaelista ohi. Kierroksen päätteeksi Michael tuli varikolle vaihdattamaan renkaansa parempiin seoksiin.


title: Espanjan Grand Prix 2000

text: Kärkikuljettajien järjestys pysyi loppuun asti samana. Nopeimman kierroksen kilpailussa ajoi Mika Häkkinen ajalla 1,24.470.


title: Euroopan Grand Prix 2000

text: Euroopan Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 21. toukokuuta 2000 Nürburgringin radalla Saksassa. Kilpailun voitti Michael Schumacher, jolle voitto oli jo kauden viides. Schumacher ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen ajalla 1,22.269.


title: Euroopan Grand Prix 2000

text: Nick Heidfeld sijoittui aika-ajoissa kolmanneksitoista, mutta auto havaittiin alipainoiseksi, eikä hän sen takia päässyt osallistumaan kilpailuun. Kyseessä olisi ollut hänen ensimmäinen kotikisansa.


title: Monacon Grand Prix 2000

text: Monacon Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 4. kesäkuuta 2000 Monacossa. Kilpailu voitti David Coulthard, jolle voitto oli kauden ensimmäinen. Toinen oli Rubens Barrichello. Kolmas oli Giancarlo Fisichella. "Mika-Mika" Mika Salo ja Mika Häkkinen olivat sijoilla viisi ja kuusi. Heidän ja kärjen välissä oli ainoastaan Eddie Irvine. Häkkinen ajoi kilpailun nopeimman kierroksen ajalla 1,21.571. Pedro de la Rosa ei osallistunut uusintalähtöön.


title: Kanadan Grand Prix 2000

text: Kanadan Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 18. kesäkuuta 2000 Circuit Gilles Villeneuve -radalla. Michael Schumacher voitti kilpailun vain runsaan sekunnin kymmenyksen erolla tallikaveriinsa Rubens Barrichelloon. Kilpailun nopeimman kierroksen ajoi Mika Häkkinen ajalla 1,19.049.


title: Ranskan Grand Prix 2000

text: Ranskan Grand Prix 2000 oli Formula 1 -kauden 9. osakilpailu, joka ajettiin 2. heinäkuuta 2000 Magny-Coursin radalla. Kilpailun voitti David Coulthard, jolle voitto oli kauden toinen. Coulthard ajoi myös kisan nopeimman kierroksen ajalla 1,19.479. Toiseksi ajanut Mika Häkkinen varmisti McLarenille kaksoisvoiton. Kolmanneksi ajoi Ferrarin Rubens Barrichello.


title: Itävallan Grand Prix 2000

text: Itävallan Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 16. heinäkuuta 2000 A1-Ringillä. Kilpailun voitti Mika Häkkinen. McLaren-talli ei kuitenkaan saanut Mikan voitosta pisteitä, sillä hänen autonsa elektroniikkalaatikosta puuttui sinetti. Nopeimman kierroksen kilpailussa ajoi David Coulthard ajalla 1,11.783. Luciano Burti teki F1-debyyttinsä korvaten Eddie Irvinen, koska Irvine oli kipeä.


title: Päiväkirja (albumi)

text: Päiväkirja on J. Karjalaisen kokoonpanolla "J. Karjalainen yhtyeineen" tekemä äänite. Se on äänitetty tammi-helmikuussa 1991 Wooden Fish -studiolla Austinissa, Texasissa (Tapani Kenttä) ja keltaisessa talossa Kosken asemalla (J. Karjalainen, laulut).


title: Päiväkirja (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut J. Karjalainen, ellei toisin mainita.


title: Fair Park

text: Fair Park oli moottorirata Dallasissa, Teksasissa. Se rakennettiin vuoden 1984 Yhdysvaltain Grand Prix:hin. Silloin lähes puhkikuluneella radalla ajetun ainoan kilpailun voitti Keke Rosberg. Kilpailusta käytetään myös nimitystä Dallasin Grand Prix.


title: Sydän lämpöä täys

text: Sydän lämpöä täys (LRLP 137) on Rauli Somerjoen albumi vuodelta 1975. Loppuvuodesta ilmestynyt albumi jäi myynnissä reilusti jälkeen edellisistä Somerjoen albumeista, eikä se myöskään saanut yhtä hyviä arvosteluja. Aikaisempi rock-linja oli vaihtunut rauhallisempaan suuntaan. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat "Jykevää on rakkaus" sekä Juice Leskisen suomentama "Et väittää voi". Levyn erikoisuus on ulkona kadulla äänitetty "Lollipop Mama".


title: Sydän lämpöä täys

text:
A-puoli
B-puoli
Badding 2000 Remastered CD-bonus


title: Sydän lämpöä täys

text: Lisäksi kuorosovitukset ovat Erkki Hyvösen ja jouset on sovittanut Jani Uhlenius.


title: Hiuslakka

text: Hiuslakka on hiusten muotoiluun käytetty kemikaali, joka suihkutetaan hiuksiin aerosoli- tai pumppupullosta.


title: Hiuslakka

text: Helene Curtis -yhtiö toi hiuslakan markkinoille Chicagossa Yhdysvalloissa vuonna 1952. Tuotteen nimi oli ”Spray Net”, 'suihkutettava verkko', koska ennen hiuslakan keksimistä naiset pitivät hiuksiaan kurissa ohuen verkon avulla.


title: Hiuslakka

text: Vanhojen hiuslakkojen ponnekaasut vahingoittivat otsonikerrosta. Nykyään on saatavilla hiuslakkoja, joissa on merkintä siitä, että ne ovat vaarattomia otsonikerrokselle.


title: Pescara Circuit

text: Pescara Circuit oli maantierata Pescaran lähellä, Italiassa. Rata oli muodostettu kahdesta suorasta kylien välillä ja kylien mutkista. Rata oli kapea ja pomppuinen. Formula ykkösiä ajettiin kerran, vuonna 1957 Pescaran Grand Prix.


title: Pescara Circuit

text: Rata on pisin rata, jolla on ajettu Formula 1 -osakilpailu.


title: Lorraine Fenton

text: Lorraine Fenton (o.s. Graham, s. 8. syyskuuta 1973 Manchester, Jamaika) on jamaikalainen entinen pikajuoksija, jonka päämatka oli 400 metrin juoksu.


title: Lorraine Fenton

text: Fentonin ensimmäiset arvokisat olivat Ateenan MM-kisat 1997, joissa hän karsiutui 400 metrin henkilökohtaisessa kilpailuissa välierissä ajalla 50,90 ja oli Jamaikan 4 x 400 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti kisoissa pronssia. Seuraavana vuonna hän oli GP-finaalissa seitsemäs. Sevillan MM-kisoissa 1999 hän juoksi ennätysajallaan 49,92 pronssille. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän teki jälleen uuden ennätyksensä, 49,58, joka riitti olympiahopeaan. Hän voitti olympialaisissa hopeaa myös viestissä. Hän oli saman vuoden GP-finaalissa ensimmäinen.


title: Lorraine Fenton

text: Fenton voitti MM-hopeaa Edmontonin MM-kisoissa 2001 henkilökohtaisessa kilpailussa sekä kultaa viestissä. 2002 hän voitti maansa mestaruuden 400 metrillä ja sijoittui GP-finaalissa toiseksi. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän voitti henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa ajalla 49,43 ja viestissä MM-pronssia. Kauden lopussa hän juoksi toiseksi. Fenton oli takareisivamman vuoksi sivussa koko vuoden 2004, mutta palasi kilparadalle 2005, jolloin hän karsiutui henkilökohtaisella matkalla välierissä, mutta juoksi ankkuriosuuden Jamaikan MM-hopeaa voittaneessa viestijoukkueessa. Fenton pitää hallussaan Jamaikan ennätystä ajallaan 49,30, jonka hän juoksi vuonna 2002.


title: Kasvilava

text: Kasvilava on läpinäkyvästä materiaalista kuten muovista tai lasista, puisen tai metallisen rungon päälle rakennettu pieni rakennus tai teltta, jossa kasvatetaan erilaisia vihanneksia ja hyöty- tai koristekasveja.


title: Kasvilava

text: Kasvilavan tehtävä on sitoa lämpöä ja kosteutta sisälleen, kuitenkin niin että läpinäkyvä rakenne päästää auringonvalon lävitseen. Suomen oloissa tyypillisiä kasvilavassa kasvatettavia vihanneksia ovat tomaatti, kurkku ja kurpitsa. Myös erilaiset koristekukat, mausteet sekä yrtit ovat suosittuja.


title: Kasvilava

text: Lava eroaa kasvihuoneesta matalamman korkeutensa osalta: kasvihuoneeseen kävellään sisään, lava avataan ylhäältä kun siinä kasvavia kasveja hoidetaan.


title: Barry Sharpless

text: Karl Barry Sharpless (s. 28. huhtikuuta 1941) on yhdysvaltalainen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2001 yhdessä William S. Knowlesin ja Ryōji Noyorin kanssa stereoselektiivistä hapetus-pelkistysreaktiota koskevista tutkimuksistaan osana kiraalisesti katalysoitujen reaktioiden tutkimustyötä.


title: Barry Sharpless

text: Sharpless väitteli Stanfordin yliopistossa vuonna 1968. Hän toimi professorina MIT:ssä vuodesta 1970 kahdenkymmenen vuoden ajan ja sen jälkeen kalifornialaisessa Scripps Research Institutessa.


title: The End of Heartache

text: The End of Heartache on yhdysvaltalaisen metalcore-yhtye Killswitch Engagen vuonna 2004 julkaisema kolmas albumi. Albumi julkaistiin Roadrunner-levy-yhtiön kautta. Albumin laulajana toimii edellisiltä albumeilta Jesse Leachin korvannut Howard Jones. Albumilla soittaa myös henkilökohtaisista syistä rumpalin paikan jättäneen Tom Gomesin korvannut Justin Foley. Sekä Jones että Foley liittyivät yhtyeeseen vuonna 2002. Miksaajana albumilla toimi Andy Sneap. Basisti Mike D'Antonio on suunnitellut albumin kansitaiteen.


title: The End of Heartache

text: Vuonna 2005 albumista ilmestyi erikoisversio, jonka bonus-CD sisälsi kuusi lisäraitaa.


title: The End of Heartache

text: Albumin vierailijat ovat yhtyeen jättänyt Jesse Leach, joka laulaa albumilla ja All That Remains yhtyeen laulaja Phil Labonte, joka myös laulaa albumilla. Kappale "Irreversial" on yhtyeen ensimmäiseltä albumilta ja siinä laulavat Howard Jones, Jesse Leach ja Phil Labonte.


title: The End of Heartache

text: Albumi on myynyt kultaa amerikassa ja yhtye oli ensimmäistä kertaa Grammy-ehdokkaana kappaleesta "The End of Heartache".


title: William S. Knowles

text: William Standish Knowles (1. kesäkuuta 1917 Taunton, Massachusetts – 13. kesäkuuta 2012 Chesterfield, Missouri) oli yhdysvaltalainen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2001 yhdessä Barry Sharplessin ja Ryoji Noyorin kanssa hapetus-pelkistysreaktiota koskevista tutkimuksistaan osana kiraalisesti katalysoitujen reaktioiden tutkimustyötä. Tutkimuksen tuloksista on ollut hyötyä mm. lääkeaineiden kehittämisessä.


title: William S. Knowles

text: Knowles väitteli Columbian yliopistossa vuonna 1942. Siitä lähtien hän työskenteli kemian alan suuryritys Monsantossa kunnes jäi eläkkeelle 1986.


title: Ämyri

text:
Ämyri on tanssilava Somerniemellä Someron kaupungissa. Ämyri on 1952 avattu Somerniemen Vapaaehtoisen Palokunnan talkoovoimin ylläpitämä tanssin harrastajien tanssipaikka. Se on toinen Someron nykyisistä kahdesta tanssilavasta. Toinen on Someron keskustaajaman läheisyydessä sijaitseva Esakallio.
Nykyinen tanssilava on rakennettu uudestaan palaneen tilalle. Tanssin ohessa on mahdollisuus osallistua ilmakivääriammuntaan.


title: Ämyri

text: Ämyrillä pidetään maalaistansseja, ja paikalla on kaiken ikäisiä tanssijoita. Lauantaina on naistenhaku noin tunnin ajan, ja torstaisin kesäkuun lopusta aina elokuun loppuun on naistentanssit.


title: Ämyri

text: Vuoden 2006 tanssikaudella Ämyrin tanssilavalla kävi noin 900 kävijää illassa.


title: Chris Hani

text: Chris Hani, alkujaan Martin Thembisile Hani, (28. kesäkuuta 1942 – 10. huhtikuuta 1993) oli Etelä-Afrikan kommunistisen puolueen johtaja (1991–1993), joka johti myös ANCn aseellista siipeä Umkhonto we Sizweä.


title: Chris Hani

text: Hani liittyi ANCin nuoriso-osastoon 15-vuotiaana. Hän sai sotilaskoulutusta Neuvostoliitossa ja osallistui sotatoimiin silloisen Rhodesian maaperällä. Hän oli maanpaossa Lusakassa Sambiasa, kunnes ANC laillistettiin 1990.


title: Chris Hani

text: Äärioikeistoon kuulunut puolalaissyntyinen Janusz Waluś ampui Hanin pääsiäissunnuntaina 10. huhtikuuta 1993 tämän kotitalon portaille. Murhan vuoksi pidätettiin myös konservatiivipuolueen johtaviin jäseniin kuulunut Clive Derby-Lewis ja hänen vaimonsa Gaye Derby-Lewis. Lokakuussa 1993 Waluś ja Clive Derby-Lewis tuomittiin kuolemaan Hanin murhasta. Gaye Derby-Lewis vapautettiin, koska hänen osallisuudestaan salaliittoon ei ollut tarpeeksi näyttöä.


title: Chris Hani

text: Tuomiot muutettiin vuonna 1995 elinkautisiksi vankeusrangaistuksiksi. Vuonna 1996 Waluś ja Derby-Lewis hakivat armahdusta Totuuskomissiolta ja tunnustivat murhan. Totuuskomissio ei kuitenkaan myöntänyt armahdusta.


title: Walterin ilmastoluokitus

text: Walterin ilmastoluokitus on ilmastoluokitusjärjestelmä, joka jakaa ilmastot lämpötilan mukaisiin vyöhykkeisiin ja ottaa myös kosteuden huomioon. Tämä luokitus on nelkokarkea ja tuo esiin maapallon suuret kasvillisuusvyöhykkeet.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 2. divisioona (”Murtajadivisioona”) oli Itä-Savon sotilasläänin perustama Suomen puolustusvoimien jatkosodan divisioona. Kyseiseen sotilaslääniin kuuluivat Savonlinnan ja Saimaan suojeluskuntapiiri. Divisioonan perustaminen alkoi 17. kesäkuuta 1941 annetulla yleisellä kutsulla ylimääräisiin kertausharjoituksiin (käytännössä liikekannallepano).


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Perustamisen jälkeen divisioonaan kuului muun muassa seuraavat yksiköt:


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Divisioonan joukot pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaiseksi, missä pääsääntöisesti onnistuttiin. Puolustusvoimien materiaalipuutteiden johdosta kaikilta osin määrävahvuuksiin ei kuitenkaan päästy.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Divisioonan (pl. JR 7) keskityskuljetukset alkoivat neljäntenä päivänä liikekannallepanon alkamisesta eli 21. kesäkuuta 1941 alkaen. Divisioona liitettiin kenraalimajuri Taavetti Laatikaisen komentamaan II armeijakuntaan.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Se keskitettiin Kirjavala–Putikko–Ristilahti–Pyhäjärvi-alueelle Parikkalan ja Uukuniemen kunnissa. Keskityskuljetuksia hidasti muun muassa moottoriajoneuvojen heikko kunto ja reserviläisten odotettua hitaampi saapuminen perustamispaikkoihin. Näistä syistä keskittämisessä syntyi noin 15 tunnin viive tehtyihin suunnitelmiin nähden.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Päämaja antoi II armeijakunnalle 18. kesäkuuta 1941 tasavallan alueen puolustamista koskevan käskyn, mutta samassa käskyssä annettiin määräys valmistautua myös hyökkäykselliseen toimintaan.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Keskityskuljetukset oli suoritettu 2. divisioonan osalta 25. kesäkuuta 1941 mennessä. Sota syttyi mainittuna päivänä. Divisioonan puolustuslohko oli II armeijakunnan vasemmalla siivellä (pohjoisessa)


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Divisioonaan alkujaan kuulunut Jalkaväkirykmentti 49 määrättiin II armeijakunnan reserviksi ja se taistelikin sodan alkuvaiheen erillään muusta divisioonasta alistettuna muun muassa 18. divisioonalle, josta taas Jalkaväkirykmentti 48 oli vastaavasti alistettu 2. divisioonalle.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: "Katso myös:" Jatkosodan hyökkäysvaihe, Karjalankannaksen valtaus 1941


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: II armeijakunnalta saamansa käskyn mukaisesti 2. divisioonan pääosat siirtyivät 28.–29. kesäkuuta 1941 lähemmäksi valtakuntien rajaa Honkakylän–Kirjavalan–Tarnalan alueelle. II armeijakunnan tehtävänä oli 18. kesäkuuta 1941 annetun käskyn perusteella valmistautua hyökkäämään ja valloittamaan Ilmee–Hiitola–Elisenvaara-alue.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 30. kesäkuuta 1941 klo 19 alkoi 2. divisioonan päävoimien hyökkäys valtakunnan rajan yli. I/JR 7 saavutti seuraavan päivän kuluessa Tyrjän kylän maaston ja JR 28:n joukot etenivät noin kymmenen kilometrin matkan Parikanjärven eteläpuolelle 2. heinäkuuta 1941 mennessä.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 2. heinäkuuta 1941 aamulla Parikanjärven alueelle ryhmittynyt I/JR 28 joutui vihollisen vastahyökkäysten kohteeksi sekä idästä että etelästä. Pataljoona säilytti kuitenkin asemansa.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 3.–9. heinäkuuta 1941 välisenä aikana JR 28 osallistui Ristilahden alueella käytyihin taisteluihin, joiden aikana vihollisen joukot kyettiin osin saartamaan, mutta aloitteellinen vihollinen pääsi murtautumaan pinteestään itään.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 7 kykeni saamansa tehtävän mukaisesti pitämään Tyrjän kylän ja Ison-Iijärven välisen kannaksen vihollisen 4.–5. heinäkuuta 1941 suorittamista vastahyökkäyksistä huolimatta.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Divisioonan alueen taistelut laantuivat muun muassa partiokahakoiksi ja tykistötoiminnaksi heinäkuun lopulle asti, koska armeijan hyökkäyksen painopiste siirtyi divisioonan aluetta pohjoisemmaksi. Suomen armeija eteni Sortavalan pohjoispuolitse Laatokan rantaan ja päämajan käskyn mukaisesti II armeijakunta aloitti heinäkuun lopulla etenemisen kohti Laatokan rantaa tavoitteena saartaa vihollisjoukot Sortavalan eteläpuoliselle alueelle.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Tämä taisteluvaihe johti muun muassa siihen, että 2. divisioonaa ryhdyttiin kutsumaan nimellä ”Murtaja”-divisioona.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Strategisena tavoitteena, 2. divisioonan hyökkäyksessä alueeltaan kohti Laatokan rantaa oli Sortavalan alueella tiukasti puolustautuvan vihollisen yhteyksien katkaiseminen myös etelästä omiin joukkoihinsa (Karjalan Armeija oli katkaissut mainittujen joukkojen yhteydet itään saavuttamalla Laatokan rannan jo aiemmin pohjoisen kautta). Näin alueelle olisi saatu aikaan Laatokkaan avautuva motti, missä tavoitteessa onnistuttiinkin.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 31. heinäkuuta 1941 (kello 12.30) hyökkäys alkoi JR 7:n toimiessa divisioonan kärjessä hyökkäävänä rykmenttinä. Vihollisen asemat olivat porrastettuna 7–8 kilometrin syvyyteen täydennettynä lukuisin miinoittein, murroksin ja estein. Hyökkäyksen tulivalmisteluun osallistui divisioonan orgaanisen tykistön ohella lukuisia muitakin tykistöyksiköitä, jotka ampuivat ensivaiheessa JR 7:n kaistalle noin 3 000 kranaattia.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Hyökkäys eteni hyvin hitaasti ensimmäisen vuorokauden aikana jo aiemmin mainituista vihollisen linnoitteista ja muista esteistä johtuen. Lisähankaluuksina olivat puna-armeijan joukkojen sytyttämät metsäpalot ja vastahyökkäykset. Hyökkäys eteni vuorokauden mittaan parhaimmillaankin vain noin kaksi kilometriä. Taistelua käytiin niin sanotusti pesäke pesäkkeeltä.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 1. elokuuta 1941 taistelu JR 7:n alueella jatkui kiivaana. Samanaikaisesti JR 28 sai divisioonan komentajalta käskyn edetä JR 7:n taistelualueen itäpuolitse kohti Akkaharjua.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 2. elokuuta 1941 JR 28 saavutti Tyrjän–Akkaharjun välisen tien. JR 7 eteni etelän kautta koukaten kohti Tyrjää katkaisten samalla mainitun tien toisestakin kohtaa estäen vihollisen vetäytymisen kohti itää.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 3. elokuuta 1941 Tyrjän alueella olevat vihollisjoukot saatiin mottiin. Vihollinen valmistautui iltayöstä ulosmurtautumiseen. JR 28 valtasi päivän aikana tavoitteena olleen Akkaharjun edettyään noin seitsemän kilometriä kaakkoon katkaisten samalla Sortavalaan johtavan rautatien.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 4. elokuuta 1941 aamuyöllä vihollinen aloitti ulosmurtautumisensa, jonka torjumiseen JR 7 oli jo valmistautunut. Erittäin ankarassa taistelussa vihollinen menetti suuren määrän joukkojaan osan päästessä kuitenkin murtautumaan omien joukkojen yhteyteen.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: JR 7 käytti osan päivästä taistelualueen puhdistukseen ja runsaan sotasaaliin kokoamiseen. JR 28 torjui valtaamallaan alueella vihollisen vastahyökkäyksiä.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Seuraavassa hyökkäysvaiheessa 6.–9. elokuuta 1941 JR 7 eteni kohti Laatokan rannalla sijaitsevaa Lahdenpohjaa ja valtasi sen katkaisten Sortavalan alueella olevien vihollisjoukkojen yhteydet etelään. Samanaikaisesti JR 28 eteni etelän suuntaan kohti Maasiltaa miehittäen sen.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Tämän jälkeen JR 28 siirtyi lähes suoraan pohjoiseen divisioonan vastuualueen pohjoisosaan Parikanjärvi–Sikopohja-alueelle 11. elokuuta 1941 mennessä. Divisioonan muut osat olivat puolustusasemissa saavuttamallaan tasalla Lahdenpohja–Kalattomanjärvi.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 12. elokuuta 1941 alkanutta hyökkäystä jatkettiin perusteilla olevan uuden I armeijakunnan saaman tehtävän mukaisesti, jonka komentaja eversti Einar Mäkinen otti rintamavastuun hyökkäyksen toisena päivänä. Uuden armeijakunnan tavoitteena oli tuhota Sortavalan eteläpuolisella alueella taistellut puna-armeijan 168. divisioona.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 12. – 20. elokuuta 1941 välisenä aikana divisioonan joukot etenivät yli kahdenkymmenen kilometrin matkan Laatokalle. Hyökkäysryhmityksessä JR 7 hyökkäsi eteläisintä kaistaa, divisioonalle alistettu JR 48 hyökkäsi keskimmäisenä ja JR 28 pohjoisimpana. Vaikean maaston ja etenkin vihollisen joukkojen erinomaisen toiminnan johdosta tuhoamistavoitetta ei saavutettu ja vihollinen sai yhdessä Laatokan laivasto-osastonsa kanssa vedettyä jopa 3/4 elävästä voimastaan ja melko suuren osan kalustostaan Laatokan kautta pois. Lisätekijöinä vaikutti myös joukkojen väsyneisyys ja epäedullinen alkuryhmitys.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Taisteluvaiheen lopputulosta alettiin joukkojen keskuudessa kutsua yleisesti Vesiperämotiksi.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 2. divisioona menetti elokuussa 1941 kaikkiaan kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina peräti 3 507 miestä. Nämä tappioluvut olivat raskaimmat kuukausitappiot koko hyökkäysvaiheen aikana vuonna 1941 (mukaan lukien kaikki suomalaiset divisioonat).


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Edellisen taisteluvaiheen päättymisen jälkeen 2. divisioona oli noin viikon poissa taisteluista. Aika käytettiin lepoon, sotasaaliin keräämiseen ja lajitteluun sekä siirtymiseen uuteen toimintasuuntaan Karjalan kannakselle. Siirtymisvaiheessa 2. divisioona liitettiin takaisin alkuperäiseen II armeijakuntaan. 2. divisioona liittyi sotatoimiin 27. elokuuta 1941 alkaen ryhmittymällä Kirkkojärvi–Punnusjärvi-alueelle aloittaen rintamalinjan vastaanottamisen alueella jo olevalta 18. divisioonalta.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Seuraavan runsaan viikon aikana, 2. divisioona eteni yhteensä lähes 40 kilometrin matkan Karjalankannaksen keskiosissa kohti Leningradia. Hyökkäyksen aikana käytiin ajoittain melko kiivaitakin taisteluita ja muun muassa saarrostettiin vihollisjoukkoja.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 31. elokuuta 1941 2. divisioonan joukot saavuttivat vanhan valtakunnan rajan, josta edettiin pienen tauon jälkeen (3.9.) Neuvostoliiton alueelle.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 4. syyskuuta 1941 saavutettiin Päämajan tavoitteeksi määrittämälle tasalle ja 2. divisioona alkoi asettautua puolustukseen Lampijärvi–Ohta-alueelle.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Koko asemasota ajan taistelutoiminta 2. divisioonan lohkolla oli melko vilkasta. Alueella käytiin toistuvasti kiivaitakin kahakoita, joista muutamat ovat jääneet sotahistorian lehdille. Kaksi tärkeintä kahakkaa liittyvät ns. Ojasen bunkkeriin ja tukikohta Sevastopoliin.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Kyseessä oleva bunkkeri oli betonirakenteinen kuudella ampumasektorilla varustettu linnoituslaite Ohtan tien varressa. Bunkkerissa oli kaksi 45 mm:n pst-tykkiä ja useita konekiväärejä. Miehistöä linnakkeessa oli yhden upseerin lisäksi noin 30 miestä. Katon vahvuudeksi arvioitiin noin 2 metriä, joten se olisi kestänyt liki 1 000-kiloisen lentopommin täysosuman.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Useiden epäonnistuneiden tuhoamisyritysten jälkeen keväällä 31. maaliskuuta 1942 aamuyöstä lähti II/JR 7:n jääkärijoukkue vahvistettuna rykmentin pioneerijoukkueen 12 miehisellä osastolla tuhoamaan linnoitusta.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Maaston tarjoaman ns. kuolleen kulman avulla lähestyminen onnistui ja vihollinen yllätettiin lähes täydellisesti. Pioneerit saivat kasattua linnoituksen oven eteen 230 kiloa trotyyliä ja sen räjähdettyä linnake oli tuhottu.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Paluu linnakkeen tuhoamisesta muodostui hankalaksi vihollisen miehitettyä lähistön asemat ja ampuessa vetäytyviä joukkoja kaikilla mahdollisilla aseillaan.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Tukikohdan tarina alkoi suomalaisten vallatessa 13. maaliskuuta 1942 venäläisiltä vähäisen mäenharjanteen silloin vielä suomalaisille kuulumattomalta alueelta Harvasuon eteläpuolelta. Aluevaltauksen jälkeen muodostetulle tukikohdalle annettiin sangen komealta kalskahtava nimi Sevastopol.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Sunnuntaina 19. heinäkuuta 1942 etulinjan vartiot havaitsivat puna-armeijan tähystyspallon noin viiden kilometrin päässä etulinjasta.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 20. heinäkuuta 1942 aamuyöstä vastustajan ensimmäiset tiedustelijat menivät alueelle asetettuun valoansaan.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Aamulla kello 6.30 puna-armeijan joukot aloittivat voimakkaan tykistötulen tukikohdan taakse ja sivustoille. Samanaikaisesti komppanian verran neuvostojoukkoja hyökkäsi tukikohtaan rivipanoksella piikkilankaesteeseen tehdystä aukosta. Suomalaisjoukot joutuivat vetäytymään ylivoimaisen vihollisen edestä tukikohdan takana olevalle puolustuslinjalle.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Melko pian aloitettiin ensimmäinen vastahyökkäys, joka ei kuitenkaan johtanut tulokseen. Yritys uusittiin kello 11.10 alkaen ja tukikohta oli vallattu takaisin noin kello 14.30.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Illansuussa puna-armeija otti tukikohdan jälleen haltuunsa, mutta suomalaisten uusi vastahyökkäys heitti neuvostojoukot jälleen takaisin seuraavaan aamuun kello 7.45 mennessä.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Taistelun kiivautta kuvannee puolin ja toisin kärsityt tappiot. Suomalaiset menettivät kaatuneina 12 henkeä (joista kaksi upseeria) ja haavoittuneina 75 miestä (joista myös kaksi upseeria). Puna-armeijalta jäi kaatuneina yksinomaan suomalaisille jääneisiin asemiin noin 120 miestä, lisäksi vangeiksi jäi parisenkymmentä venäläistä. Toinen kaatuneista upseereista oli kaatumispäivänään Mannerheim-ristin ritariksi nimetty kapteeni Caj Toffer.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Päämajan suunnitteleman prikaatikokoonpanoon siirtymisen vuoksi 2. divisioonassakin suoritettiin siirtoja eri yksiköiden välillä ja ennen vuotta 1912 syntyneitä kotiutettiin. Tärkeimpinä kotiutettuina yksiköinä olivat II/JR 28 ja III/JR 49, jotka kotiutettiin marras-joulukuun vaihteessa 1941. Lisäksi muun muassa KevOs 7 kotiutettiin 5. maaliskuuta annetulla käskyllä.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Organisaatiomuutokset jatkuivat koko asemasodan ajan. 2. divisioonalle oli ajoittain alistettu joukkoja muun muassa lakkautetusta 19. divisioonasta.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Viimeisimmät muutokset toteutettiin kevättalvella 1944. Jalkaväkirykmentti 28 lakkautettiin lopullisesti, mutta toisaalta divisioonaan muodostettiin kokonaan uusi yksikkö ErP 12.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Kannaksen suurhyökkäyksen alkaessa 9. kesäkuuta 1944 oli 2. divisioonan joukkoina sen alkuperäisistä jalkaväkirykmenteistä JR 7 ja JR 49. Lisäksi divisioonaan kuului Erillinen pataljoona 12, Heimopataljoona 3 ja Pioneeripataljoona 33. Tykistöä divisioonalla oli sen orgaaniset yksiköt KTR 15 ja Raskas patteristo 27. Lisäksi divisioonalle oli alistettuina myös Kevyt patteristo 24 ja Raskas patteristo 20 (alkuvaiheessa myös RaskPsto 17).


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Puna-armeija aloitti massiivisen suurhyökkäyksensä Karjalankannaksella 9. kesäkuuta 1944 klo 6. Hyökkäyksen painopiste oli 2. divisioonan naapurin 10. D:n lohkolla, jossa venäläisten läpimurto oli käytännössä tosiasia jo ensimmäisenä hyökkäyspäivänä, koska suomalaiset joutuivat sitomaan myös reservinsä taisteluun ja neuvostojoukkojen valmistautuessa murskaamaan seuraavan päivän aikana suomalaisten puolustuksen. Hämäyksen vuoksi puna-armeija käytti ensimmäisenä hyökkäyspäivänä lähestulkoon ainoastaan linjassa jo olleita joukkoja, josta syystä tiedustelu ei vielä löytänyt varmaa näyttöä alueelle keskitetyistä lisäjoukoista.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Huolimatta siitä, että suurhyökkäyksen painopiste oli viereisen divisioonan lohkolla, sai myös 2. divisioona oman osansa hyökkäyksen tulivalmistelusta. Divisioonan lohkolle laskettiin ammutun yhteensä yli 70 000 kranaattia ensimmäisenä hyökkäyspäivänä. 2. divisioonan lohkolla taisteluasemat kyettiin pääsääntöisesti pitämään tai valtaamaan vastahyökkäyksillä takaisin. Divisioonan lohkon eteläosassa (Vaskisavotan lohkolla) puolustautuva ErP 12 menetti etummaiset asemansa ja joutui perääntymään jonkin verran neuvostojoukkojen päästyä 10. divisioonan lohkon kautta eteläisimpien tukikohtien sivustalle ja jopa osin taaksekin. Mainitulle lohkolle ammuttiin neuvostotykistöllä noin 20 000 kranaattia, jolloin taisteluhaudat jauhautuivat käyttökelvottomiksi.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 10. kesäkuuta 1944 suurhyökkäyksen toisena päivänä puna-armeija heitti hyökkäykseen uusia joukkoja ja naapuridivisioonan jouduttua perääntymään kohdistui sietämätön paine myös 2. divisioonan lohkon eteläosissa puolustautuvaa ErP 12:ta kohtaan, jossa jouduttiin myös aloittamaan perääntyminen. Päivän aikana divisioonan eteläinen siipi joutui vetäytymään jopa noin kymmenen kilometrin matkan osin jopa Rajajoen taakse.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 11.–12. kesäkuuta 1944 välisenä aikana 2. divisioona vetäytyi viivyttäen VT-linjalle. Kahden vuorokauden aikana divisioonan joukot vetäytyivät lähtöasemasta riippuen noin 10–15 kilometriä. VT-asemassa divisioonalla oli uusi oikeanpuoleinen naapuri eli kenraalimajuri Aaro Pajarin komentama 3. divisioona.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Pääasemasta vetäytyessään divisioonan joukot joutuivat taistelemaan lähes taukoamatta samalla viivyttäen ja kuluttaen venäläisten voimia. Tämän vuoksi joukot olivat sangen uupuneita saapuessaan VT-linjalle muun muassa Siiranmäen alueelle.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: VT-linja oli periaatteessa kantalinnoitettu puolustusasema, jossa oli jonkin verran betonilaitteitakin, mutta linja oli pahasti kesken ja esimerkiksi Siiranmäen alueella oli valmiina vain muutamia betonikorsuja, ampuma-alaa oli raivaamatta ja hirsiasemien ympärille ei oltu ehditty luoda maata.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 13. kesäkuuta alkoi (saavuttuaan aamuyöstä suomalaisasemien eteen) puna-armeijan XCVIII armeijakunta valmistautua suurhyökkäyksen jatkamiseen Siiranmäen alueella. Armeijakunnan komentajana toimi kenraaliluutnantti Basarov ja AK:aan kuului muun muassa 281., 381. ja 172. divisioona sekä ainakin yksi panssariprikaati. Keskipäivästä eteenpäin vastustaja aloitti tunnusteluhyökkäyksen suomalaisten asemia vastaan tykistön ja panssarivaunujen tukemana.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Varsinainen hyökkäys alkoi 14. kesäkuuta 1944 aamulla kello 8. Puna-armeija oli keskittänyt alueelle jopa 300–400 tykkiä ja kranaatinheitintä rintamakilometriä kohden ja lisäksi alueella toimi kymmeniä tai jopa satoja panssarivaunuja. Lisäksi vastustajan ilmavoimat olivat varanneet hyökkäyksen tukemiseen jopa satoja maataistelukoneita. Erittäin ankaran tulivalmistelun jälkeen venäläisten jalkaväki ja panssarit hyökkäsivät suomalaisten asemia kohti. Päivän aikana panssarit ampuivat aukon panssariesteeseen ja murtautuivat suomalaisten asemiin kohdasta, josta puuttuivat muun muassa yhteys- ja ampumahaudat. Sisäänmurto laajeni noin 300 metriä syväksi ja 600 metriä leveäksi. Useiden vastahyökkäysten ja venäläisten uusien hyökkäysten jälkeen murtoaukko oli saatu kutistumaan noin 50 metrin levyiseksi. Iltapäivän ja illan aikana suomalaiset tuhosivat pääosin panssarinyrkki- ja panssarikauhuaseistuksella 10 vastustajan raskasta panssarivaunua.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 15. kesäkuuta puna-armeija aloitti uuden massiivisen hyökkäyksen, joka johtikin melko nopeasti noin kilometrin syvyiseen murtoon suomalaisasemiin. Hyökkäys pysäytettiin ns. Kylmäojan linjalle. Hyökkäyksen torjunnassa suomalaisen tykistön tulella ja Lentorykmentti 4:n suorittamalla pommituksella (jossa Siiranmäen eteläpuolelle pudotettiin noin 48,5 tonnia pommeja aamupäivällä n. klo 10.30) oli suuri merkitys. Suomalaiset valmistautuivat vastahyökkäykseen alueelle saapuneiden lisäjoukkojen tuella. Vastahyökkäys johtikin tilanteen palautumiseen illansuussa käytännössä samanlaiseksi kuin se oli aamulla ollut. Yön aikana joukkoja ryhmitettiin uudelleen ja muun muassa JR 7 siirtyi lepoon.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 16. kesäkuuta taistelutoiminta oli edellisiin päiviin verrattuna huomattavasti laimeampaa ja suomalaiset kykenivät pitämään asemansa aina iltaan saakka. Irtautuminen asemista tapahtui 17. kesäkuuta klo 1 yöllä muiden rintamanosien tapahtumien vuoksi.VT-aseman murruttua Kuuterselässä divisioonan toiminta-alueen ulkopuolella asetettiin Päämajan käskyllä tavoitteeksi vetäytyminen taistelukyky säilyttäen VKT-linjalle. 2. divisioonan osalta käsky tarkoitti viivyttäen tapahtuvaa vetäytymistä kohti Äyräpään–Vuosalmen aluetta.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Vetäytymistä varten 2. divisioona jaettiin kolmeen ryhmään:


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Heti vetäytymisvaiheen alussa 17. kesäkuuta 1944 klo 02:05 koko divisioona alistettiin kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuon komentamalle III AK:lle.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Vetäytymisvaiheen aikana käytiin lähinnä paikallisia kiivaitakin taisteluita, joissa panssarien tukemien puna-armeijan joukkojen etenemistä hidastettiin ja vastustajan kalustoa sekä miehistöä saatiin jonkin verran kulutettua. Pariin otteeseen tilanne ehti muodostua melko kriittiseksikin, mutta tilanteista selvittiin osin onnellakin.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 2. divisioonan joukot olivat vetäytyneet VKT-asemaan Vuosalmelle 20. kesäkuuta mennessä. Vuosalmen alueella puolustusasemien sijoittelu oli sikäli erikoista, että strategisten syiden vuoksi puolustusasema kulki Vuoksen lounaispuolella olevalla Äyräpään harjanteella. Kyseinen harjanne oli noin 20 metriä korkea, keskimäärin vain noin puoli kilometriä leveä ja kaikkiaan liki 7 kilometriä pitkä. Mikäli harjanne olisi jätetty hyökkääjälle vapaaehtoisesti, niin olisi se vaikuttanut erittäin haitallisesti Vuosalmen alueen puolustamiseen, koska Vuoksen koillisranta oli hyvin alavaa ja suojatonta maastoa. Hyökkääjälle ei voitu jättää suosiolla mahdollisuutta päästä asemiin, jotka olisivat olleet merkittävästi vastarannalla olevia asemia ylempänä. Tulevien taisteluiden aikana kävi kuitenkin jälleen ilmi, että harjanteelle varustetuissa asemissa oli ainakin kaksi erittäin kielteistä piirrettä: ensinnäkin maapohja koostui harjanteella monin paikoin pintaan asti ulottuvasta rapakivimuodostumasta, joka tehosti kranaattien sirpalevaikutusta ikävällä tavalla, ja toiseksi puolustaja oli harjanteella ikään kuin tarjottimella muun muassa talvisodan aikana tuhoutuneen puuston vuoksi.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 21. kesäkuuta 2. divisioonan puolustusalue jaettiin kahteen lohkoon. Oikeanpuoleista lohkoa puolusti Osasto Wahlbeck (JR 49 [pl. I/JR 49] ja ErP 12) ja vasemmanpuoleista lohkoa Osasto Ehrnrooth (JR 7). Saman päivän aamuyöllä puna-armeijan joukot saapuivat puolustusaseman eteen. Ensimmäinen hyökkäys tapahtui jo aamulla sillanpääaseman keskikohtaa vastaan. Tämä tykistön tukena hyökkäys kuitenkin torjuttiin.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Tämän jälkeen painostus sillanpääasemaa vastaan oli lähes jatkuvaa, tosin varsinaiset hyökkäykset tapahtuivat pääosin ilta- tai yöaikaan. Suomalainen tykistö tuki puolustusta keskimäärin noin 2 000 kranaatilla päivittäin aina varsinaisen suurhyökkäyksen alkuun asti.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Samaan aikaan alueelle ryhdyttiin keskittämään lisää joukkoja muun muassa siten, että varsinaisen suurhyökkäyksen alkaessa alueella oli ainakin:


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Eräs vakavimmista hyökkäyksistä kohdistui divisioonan pohjoiseen sivustaan 23. kesäkuuta vastaisena yönä, jolloin neuvostojoukot saivat vallattua sumun turvin Vitsaaren. Venäläiset lyötiin kuitenkin takaisin vastahyökkäyksellä.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Juhannuspäivän (24. kesäkuuta) illalla puna-armeijan joukot yrittivät jälleen miehittää Vitsaaren siinä onnistumatta.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Seuraava merkittävä yritys sillanpääasemaa vastaan tapahtui 26. kesäkuuta aamulla klo 7, jolloin kaksi venäläispataljoonaa aloitti hyökkäyksen noin 4 000 kranaatin tulivalmistelun jälkeen neljän KV-vaunun tukemana. Jalkaväki torjuttiin, mutta panssarit jäivät mellastamaan aina iltayöhön asti suomalaisasemien taakse.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Keskiyöllä 27. kesäkuuta vastaisena yönä yrittivät puna-armeijan joukot sumun suojassa peräti kolmasti hyökätä sillanpäätä vastaan.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Pari seuraavaa päivää olivat hiljaisempia, koska vihollisen kaikki huomio oli keskittynyt Talin–Ihantalan alueella jo neljättä päivää riehuvaan suurtaiteluun.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 30. kesäkuuta 1944 suoritettiin klo 1 alkaen väkivaltainen tiedustelu, jossa suomalaisjoukot puristivat iskuosaston ja etulinjan väliin neuvostojoukkoja. Vastustajan tappiot olivat noin 100 kaatunutta ja kolme vangittua. Vangit kuuluivat kaikki eri divisioonaan ja heiltä saadun tiedon mukaan samana päivänä oli venäläisten tarkoitus aloittaa hyökkäys suomalaisia vastaan. 2. divisioonan esikunta käytti tiedon hyödykseen ja määräsi aloitettavaksi noin 5 000 kranaatin vastavalmistelun hyökkäysryhmitykseen. Hyökkäysryhmitys hajosikin ja kärsi merkittäviä tappioita, jotka tekivät hyökkäysaikeet tyhjiksi ja hyökkäys peruuntui.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 1. heinäkuuta neuvostojoukkojen liikenne suomalaisten tähystyksen alla olevilla tieosuuksilla lisääntyi merkittävästi. Myös seuraavana päivänä todettiin runsaasti liikennettä vastustajan puolella. Suurhyökkäyksen alkua enteillen Neuvostoliiton Sturmovik-koneet aloittivat hyökkäykset suomalaisasemiin pudottaen muun muassa fosforipommeja sytyttäen näin alueella olevia puuntähteitä tuleen.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: 3. heinäkuuta 1944 suurhyökkäyksen valmistelut olivat pääsääntöisesti tehty, mikä pääteltiin muun muassa venäläisten ajoneuvoliikenteen hiljenemisestä alueella. Lisäksi mainitun päivän aamuna Neuvostoliiton ilmavoimat suorittivat laajoja pommituksia Vuosalmen alueella.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Puna-armeijan varsinainen suurhyökkäys Äyräpään-Vuosalmen alueella alkoi 4. heinäkuuta 1944 kello 3.50. Hyökkäyksen tulivalmisteluun osallistui noin 25 tykistöpatteria ja noin sata kranaatinheitintä.


title: 2. divisioona (jatkosota)

text: Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 2. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat jatkosodan aikana yhteensä 17 168 henkeä, mitkä olivat ylivoimaisesti suurimmat tappiot yhden divisioonan osalta koko sodan aikana.


title: Lady Sovereign

text: Lady Sovereign (oik. Louise Amanda Harman, s. 19. joulukuuta 1985, Lontoo on brittiläinen hip hop -artisti.


title: Lady Sovereign

text: Hän teki levytyssopimuksen yhdysvaltalaisen Def Jam Recordings -levy-yhtiön kanssa vuonna 2005 ja julkaisi debyyttilevynsä "Public Warning". Vuonna 2006 hänestä tuli ensimmäinen brittiartisti, jonka video on ollut ensimmäisellä sijalla Yhdysvaltojen MTV:n TRL-ohjelmassa. Lady Sovereignin musiikkia on kuultu muun muassa TV-sarjojen The O.C. ja Ugly Betty soundtrack-levyillä.


title: Lady Sovereign

text: Lady Sovereignin musiikkia on kuultu myös peleissä, mm. Need for Speed Carbonissa.


title: Lady Sovereign

text:
Lady Sovereign kertoi Diva -lehdessä toukokuussa 2010 olevansa lesbo.
Hän jäi tauolle vuonna 2011, mutta Instagrammiin hän palasi 2016.


title: Jenkkapirtti

text: Jenkkapirtti on Vesivehmaalla Asikkalan kunnassa sijaitseva 1969 avattu kesätanssilava.


title: Jenkkapirtti

text: Lauantaina on naistenhaku noin tunnin ajan, ja torstaisin heinäkuun alusta elokuun puoleen väliin on naistentanssit.


title: Jenkkapirtti

text: Jenkkapirtti on vuosien mittaan saanut myös negatiivista julkisuutta muun muassa ampumatapausten ja pahoinpitelyiden johdosta.


title: 7. divisioona (jatkosota)

text: 7. divisioona ("Kalpadivisioona") oli Savo-Karjalan sotilasläänin perustama jatkosodan divisioona. Kyseiseen Sotilaslääniin kuuluivat Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirit.


title: 7. divisioona (jatkosota)

text: Perustamisen jälkeen divisioonaan kuuluivat mm. seuraavat yksiköt:


title: 7. divisioona (jatkosota)

text: 7. divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaisesti, joka suurelta osin onnistui. Puolustusvoimien materiaalin vähäisyydestä johtuen kaikkien tarvikkeiden osalta määrävahvuuksia ei kuitenkaan saavutettu.Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 7. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat sodan aikana yhteensä 12 384 miestä, joka oli toiseksi suurin tappiomäärä koko sodan aikana.


title: 14. divisioona (jatkosota)

text: 14. divisioona on Maanselän sotilasläänin perustama divisioona jatkosodassa. Kyseiseen sotilaslääniin kuuluivat Iisalmen ja Kainuun suojeluskuntapiirit.


title: 14. divisioona (jatkosota)

text: Maaselän sotilasläänin esikunta sai 18. kesäkuuta 1941 Päämajan käskyn perustaa 14. divisioonan esikunnan. Käskyn mukaan divisioona tulisi toimimaan suoraan Päämajan alaisena ja se vastaanotti 26. kesäkuuta rajanvartioinnin välirauhan aikaiselta 10. prikaatilta. Samassa yhteydessä divisioona sai hyökkäystehtävän, mikäli sotatoimet Neuvostoliittoa vastaan alkaisivat. Divisioonan tuli vallata Lentiera ja Repola sekä suojata oikealla ja vasemmalla olevien joukkojen eteneminen.


title: 14. divisioona (jatkosota)


title: 14. divisioona (jatkosota)

text: 14. divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan, joka pääsääntöisesti onnistuikin. Puolustusvoimien materiliaalitilanteesta johtuen kaikin osin määrävahvuuksia ei kuitenkaan saavutettu.Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 14. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat jatkosodan aikana yhteensä 7 237 miestä.


title: Tribhuvan

text: Tribhuvan Bir Bikram Shah Dev (; 30. kesäkuuta 1906, Katmandu – 13. maaliskuuta 1955, Zürich) oli Nepalin pitkäaikainen kuningas. Hän oli kuninkaana vuodesta 1911 aina kuolemaansa saakka, lukuun ottamatta lyhyttä taukoa 1950–1951.


title: Tribhuvan

text: Tribhuvan nousi Nepalin valtaistuimelle viisivuotiaana, kun hänen isänsä kuningas Prithvi Bir Bikram Shah oli kuollut, joskin hallitsijana oli oikeastaan hänen äitinsä. Tuohon aikaan monarkia oli kuitenkin pääasiassa vain pelkkä titteli, sillä maata hallitsi käytännössä mahtava vanha Ranan perhe, jolla oli perinnöllinen pääministerin asema.


title: Tribhuvan

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana tulivat jännitteet kuningasperheen ja Rana-suvun välillä ilmeisiksi. Kynnyskysymys oli ulkopoliittinen. Ranat halusivat tukea sodassa brittejä, jotka hallitsivat Nepalin eteläistä naapuria Intiaa, ja asettua näin ympärysvaltojen tueksi. Kuningataräiti tuki sitä vastoin maan armeijaa, joka halusi pysyä puolueettomana. Saavuttaakseen armeijan tuen, kiristi pääministeri Chandra Shumshere Rana nuorta kuningasta myöntymään: tiettävästi hän osoitti kuninkaan äitiä aseella ja uhkasi ampua tämän, ellei kuningas myöntyisi lähettämään joukkoja sotaan. Seuraavien vuosien ajan kuningasta pidettiin vankina palatsissaan ja hänet pakotettiin noudattamaan Ranan perheen oikkuja näiden tukahduttaessa kaikki pyrkimykset Nepalin modernisaatioon ja demokratisoitumiseen.


title: Tribhuvan

text: Kiista oli osa Nepalin pitempiaikaista poliittista kehitystä. Ranat olivat nousseet ehdottomaan valta-asemaan jo varhain 1800-luvulla ja Shahin kuningasperhe oli siten jo pitkään ollut pelkkiä nukkehallitsijoita. Ranojen tavoitteena oli pitää kaikki valta itsellään ja estää yhteiskunnan kehitys. He olivat vankkumattomia brittien tukijoita, pääasiassa siksi, että nämä eivät puuttuneet riittävän luotettavan liittolaisen sisäisiin asioihin. Pääministerisuku vei Nepalin mukaan maailmansotaan ympärysvaltojen Britannian, Ranskan ja Venäjän liittolaisiksi, ja sodan päätyttyä britit tunnustivatkin maan riippumattomuuden. Nepalin kansa puolestaan kaipasi demokratiaa ja uudistuksia, joita hallitsijat eivät sille suoneet; niinpä toivottiin kaltoin kohdellusta kuninkaasta saatavan johtohahmo uudistuksille.


title: Tribhuvan

text: 1930-luvulle tultaessa oli voimistunut tyytymättömyys Ranojen hallintoon johtanut jo useiden vastarintaliikkeiden, kuten Praja Parishad, syntyyn. Liikkeiden tavoitteena oli kumota Rana-suvun autoritaarinen valta ja palauttaa se nyt jo täysi-ikäiseksi ehtineelle kuninkaalle. Toisaalta diktatorisesti hallinnut suku loi eriarvoisuutta omissakin riveissään sijoittamalla arvokkaimpina pitämänsä sukulinjojen jäsenet korkeisiin asemiin ja jättämällä vähempiarvoisina pidetyille sukulinjoille vain sangen mitättömiä tehtäviä. Näin Rana-suku sai aikaan sisäistä epäsopua jopa lähimmissä tukijoissaan. Joka tapauksessa Ranat murskasivat raskaalla kädellä kaikki vapautusliikkeet, ja uhkasivat jopa tappaa itse kuninkaan, ellei tämä tottelisi heitä. Onnekseen kuninkaalla oli kuitenkin takanaan armeijan tuki, mikä oli erittäin merkityksellistä etenkin toisen maailmansodan aikaan, kun Nepal oli jälleen liitossa Britannian kanssa. Säilyttääkseen nepalilaisten tuen britit painostivat Ranan sukua estäen heitä vahingoittamasta kuningasta.


title: Tribhuvan

text: Sodan jälkeen demokraattinen liike perusti Tribhuvanin tukemana Nepalin Kongressipuolueen maanpaossa Intian Kalkutassa. Intian itsenäistyttyä 1947 ja brittiläisten joukkojen poistuttua sieltä 1950 mennessä muuttui Tribhuvanin asema kuitenkin epävarmaksi. Marraskuussa 1950 kuningas pakeni useimpien perheenjäsentensä kanssa palatsistaan ja haki turvaa Intian suurlähetystöstä. Kun hallitseva Ranan perheen haara vei Tribhuvanilta kuninkaan arvon 6. marraskuuta, pakeni hän 11. marraskuuta maasta Intiaan. Hänen ollessaan vielä matkalla yrittivät Ranat nostaa valtaistuimelle hänen vasta kolmivuotiaan pojanpoikansa Gyanendran, mutta tämä herätti vastustusta kansassa, joka oli huolestunut jumalallisena pitämänsä hallitsijan hyvinvoinnista, eikä kansainvälinen yhteisökään suostunut virallisesti tunnustamaan vallanvaihdosta.


title: Tribhuvan

text: Tribhuvan oli siis nyt maanpaossa ja Gyanendra valtaistuimella nukkehallitsijana, vaikka Ranojen asema olikin nyt uhattuna enemmän kuin koskaan niin sisä- kuin ulkopoliittisestikin. Vallansiirto olisi silti saattanut jäädä pysyväksi ja Rana-suvun asema muuttumattomaksi, ellei Intia olisi nyt astunut kuvaan mukaan. Kiinassa olivat kommunistit juuri voittaneet maan sisällissodan ja 1950 Kiina miehitti Tiibetin, jolloin Nepal joutui kahden suurvallan väliseksi puskurivaltioksi. Demokraattisella Intialla oli nyt uhkanaan laajentumishaluinen kommunistinen suurvalta, ja se näki Nepalin demokratisoitumisen tukemisen parhaaksi keinoksi kiinalaisvaikutuksen hillitsemiseen. Nepalin uudistusmieliset liikkeet, samoin kuin kuningas, olivat jo pitkään saaneet tukea intialaisilta, joten maan suora puuttuminen naapurinsa asioihin oli luonnollinen jatko tälle politiikalle.


title: Tribhuvan

text: Nepalissa alkanut Intian tukema aseellinen kansannousu menestyi hyvin ja maata yli vuosisadan hallinneen pääministeridynastian oli pakko viimeinkin myöntyä muutoksiin. Pian pääministeri Mohan Shamshere Jung Bahadur Rana suostui demokraattisiin uudistuksiin ja vain muutaman kuukauden maanpaon jälkeen kuningas Tribhuvan palasi valtaistuimelle 18. helmikuuta 1951. Kuninkaalla oli nyt ensi kertaa todellista valtaa, sillä hän alkoi hallita perustuslaillisena monarkkina. Tällöin muodostetussa uudessa hallituksessa Rana-suku sai pitää pääministerinaseman, mutta pääosa hallituksesta koostui Kongressipuolueen jäsenistä. Jo saman vuoden marraskuussa pääministeri erosi ja Koirala-suvun johtama Kongressipuolue sai hänen paikkansa.


title: Tribhuvan

text: Seuraavien vuosien ajan Nepalin demokratisoitumiskehitys eteni Tribhuvanin alaisuudessa. Hän kuoli 1955 Zürichissä,Sveitsissä ollessaan hoidettavana terveysongelmiensa vuoksi.


title: Tribhuvan

text: Tribhuvania seurasi valtaistuimella hänen poikansa Mahendra. Yhteensä hänellä oli kahden vaimonsa kanssa seitsemän lasta, näistä kolme poikia joista kruununperijä Mahendra vanhin. Tribhuvanin viimeisten vuosien uudistusten vaikutuksesta Nepalin yhteiskuntaan on kiistelty, mutta selvää on, että hän pyrki kohti demokraattisempaa valtiota. Tämän vuoksi Mahendran itsevaltaisempi hallitustapa on niin selvä vastakohta; Tribhuvanin uudistukset hänen seuraajansa kumosi muutamassa vuodessa valtaannousunsa jälkeen.


title: Tribhuvan

text: Tribhuvan sai politiikalleen selvän tuen nepalilaisilta. Hän myötäili myös mielellään kansallistunnetta sopivissa tilaisuuksissa. Näkyvin tällainen tilanne tapahtui 1953: kun Mount Everest oli valloitettu, syntyi kiistaa siitä, kuka oli ollut huipulla ensin. Kun Britanniassa päätettiin palkita retken brittiläis-uusiseelantilaiset osanottajat kunnianosoituksin, mutta viivyteltiin šerpa Tenzing Norgayn tapauksessa, antoi Nepalin kuningas sitä vastoin Tenzingille korkeimman kunnianosoituksen, jättäen britit vähemmälle. Tilanne ratkesi vuoren valloittajien päätettyä heidän itse asiassa saavuttaneen huipun yhtaikaa.


title: Tribhuvan

text: Vasta Tribhuvanin aikana Nepalissa alkoi varsinainen yleinen, koko väestölle tarkoitettu koulutus: Ranan suku oli pysynyt vallassa suurelta osin kansan tietämättömyyden ja sivistymättömyyden turvin, niinpä vasta heidän syrjäyttämisensä jälkeen 1951 aloitettiin tavallisen kansan kouluttaminen. Nepalin pääkaupunki Katmandu sai yliopiston muutamia vuosia kuninkaan kuoleman jälkeen, ja nimeltään se on hänen mukaansa Tribhuvan University. Samaten Katmandun kansainvälinen lentoasema on nimetty hänen mukaansa.


title: Rob Rensenbrink

text: Pieter Robert ”Rob” Rensenbrink (s. 3. heinäkuuta 1947 Amsterdam, Alankomaat) on entinen jalkapalloilija ja maajoukkuepelaaja. Rensenbrink oli hyökkääjä.


title: Rob Rensenbrink

text: Rob Rensenbrink aloitti uransa Amsterdamissa amatöörijoukkueissa ja siirtyi sitten Belgian pääsarjaan Club Bruggeen kaudeksi 1969–1970. Hän sai Club Bruggen riveissä kahden kauden aikana kaksi Belgian liigan hopeaa ja siirtyi sitten kaudeksi 1971–1972 RSC Anderlechtiin, jossa pelasi suurimman osan urastaan, aina vuoteen 1979 asti. RSC Anderlechtin joukkueessa Rob Rensenbrink voitti kaksi Belgian mestaruutta, neljä hopeaa ja yhden pronssin, sekä kaksi Cup-voittajien cupin mestaruutta vuosina 1976 ja 1978. RSC Anderlechtin jälkeen hän kävi pelaamassa kauden Pohjois-Amerikassa NASL:ssa Portland Timbersin joukkueessa ja lopetti uransa Ranskan 1. divisioonan Toulousessa vuonna 1981.


title: Rob Rensenbrink

text: Rensenbrink debytoi Alankomaiden maajoukkueessa vuonna 1968 Skotlantia vastaan, mutta pelaaminen Belgiassa ja taistelu pelipaikasta Johan Cruijffin ja Piet Keizerin kaltaisten tähtien kanssa toi peliaikaa maajoukkueessa harvakseltaan. Rinus Michelsin tulo maajoukkueen päävalmentajaksi tiesi Rensenbrinkille uutta mahdollisuutta. Hän pelasi vuoden 1974 MM-kisoissa Alankomaiden joukkueessa yhtä vaille kaikissa otteluissa ja onnistui maalinteossa kerran. Rob Rensenbrink pelasi kisoissa keskikentän vasemmalla laidalla, koska Cruijff pelasi vasemman hyökkääjän paikalla, missä Rensenbrink yleensä pelasi. Saksa voitti Alankomaat finaalissa ja Rensenbrink sai MM-hopeaa. Neljä vuotta myöhemmin vuoden 1978 MM-kisoissa Rensenbrinkillä oli vielä isompi rooli Alankomaiden joukkueessa ja hän pääsi pelaamaan hyökkääjänä, koska Cruijff ei ollut enää maajoukkueessa. Kun Rensenbrink sitten teki avausottelussa Irania vastaan hattutempun, häneen kohdistui valtavat paineet ja media vertasi häntä jatkuvasti Cruijffiin. Myöhemmin turnauksessa Rensenbrink teki Skotlantia vastaan rangaistuspotkumaalin ja se oli MM-kisojen historian 1 000. maali. Rob Rensenbrink teki turnauksessa yhteensä 5 maalia, yhden vähemmän kuin maalikuninkuuden voittanut argentiinalainen Mario Kempes, ja oli ratkaista finaalissa maailmanmestaruuden Alankomaille, mutta laukaus osui tolppaan. Peli meni jatkoajalle ja Argentiina voitti maailmanmestaruuden. Rensenbrink sai jälleen MM-hopeaa muun joukkueen ohella. Maailmanmestaruuskisojen lisäksi hän pelasi vuoden 1976 EM-kisoissa kaksi ottelua ja voitti EM-pronssia. Rob Rensenbrink pelasi Alankomaiden joukkueessa 46 maaottelua ja teki niissä 14 maalia.


title: Rob Rensenbrink

text: Rensenbrink on Pelén laatimalla FIFA 100 -listalla maailman parhaista jalkapalloilijoista.


title: Kainuun Sanomat

text: Kainuun Sanomat (KS) on Kajaanissa ilmestyvä kuusipäiväinen sitoutumaton sanomalehti, jonka levikkialueena on Kainuun maakunta, sekä Pohjois-Pohjanmaan ja osin myös koko entisen Oulun läänin itäosa. "Kainuun Sanomat" kuuluu 11 muun suomalaisen maakuntalehden kanssa Lännen Mediaan. Lehden nykyinen kustantaja on kainuulainen perheyhtiö SLP Kustannus Oy.


title: Kainuun Sanomat

text: "Kainuun Sanomat" on ajanut kehitysaluepoliittisia tavoitteita. Se on maakuntalehtenä luonut Kainuulle omaa maakunnallista identiteettiä. Lehden päämarkkina-alue on nykyinen Kainuun maakunta, sekä nykyisin Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan kuuluva Vaala.


title: Kainuun Sanomat

text: "Kainuun Sanomat" perustettiin vuoden 1918 alussa maalaisliiton äänenkannattajaksi. Ensin lehti ilmestyi kolme kertaa viikossa, kunnes se vuonna 1945 muuttui kuusipäiväiseksi.


title: Kainuun Sanomat

text: Lehden pitkäaikaisia päätoimittajia ovat olleet Jussi Kukkonen ja tämän poika Otso Kukkonen. Otso Kukkosen jäädessä eläkkeelle kutsui lehtiyhtiön hallitus uudeksi päätoimittajaksi Paltamon Melalahdesta kotoisin olevan Keijo Korhosen.


title: Kainuun Sanomat

text: Suomen puolueettomuutta ja liittoutumattomuutta korostanut Korhonen aloitti Neuvostoliiton hajottua ja Suomen haettua Euroopan unionin jäsenyyttä EU-vastaisen kampanjan käyttäen lehteään apuvälineenä. Korhonen ryhtyi valitsijayhdistyksen ehdokkaaksi 1994 presidentinvaaliin. Hänen vaaliteemamaan oli estää Suomen EU-jäsenyys. Korhonen jäi virkavapaalle puoli vuotta ennen vaalia. Hän sai muualla maassa vain muutamia prosentteja äänistä, mutta Kainuussa 40 %. Vaalituloksen selvittyä tämä johti päätoimittajan ja toimituksen väliseen riitaan ja Korhosen eroon.


title: Kainuun Sanomat

text: Korhosen erottua vuonna 1994 "Kainuun Sanomat" lakkasi olemasta virallisesti puoluepoliittisesti sitoutunut. Lehden päätoimittajaksi nimitettiin vuonna 1995 Matti Piirainen, jonka jäätyä eläkkeelle päätoimittajana on vuodesta 2013 ollut Markus Pirttijoki.


title: Kainuun Sanomat

text: "Kainuun Sanomien" julkaisemisesta oli vastannut "Kainuun Sanomain Kirjapaino Oy", kunnes Alma Media osti sen vuosien 1998–1999 aikana. Lehden Alma Median haltuun siirtyminen tapahtui vaiheittain siten, että yhtymään kuuluva Alpress osti vuonna 1998 ensin 16 % äänivallan Kainuun Sanomien kirjapainosta, ja nosti seuraavana vuonna osuutensa yli 90 prosenttiin. Alma Media omistaa tällä hetkellä Pohjois-Suomen sanomalehdistä Rovaniemellä ilmestyvän Lapin Kansan ja Kemissä ilmestyvän Pohjolan Sanomat.


title: Kainuun Sanomat

text: Vuoteen 2008 saakka "Kainuun Sanomat" painettiin pääasiassa Kajaanin paperitehtaan paperikoneen valmistamalle paperille. Lehti muuttui broadsheet-koosta tabloidi-kokoiseksi vuonna 2011.


title: Kainuun Sanomat

text: Alma Media myi "Kainuun Sanomat" ja Kainuussa ilmestyvät tilattavat paikallislehdet "Ylä-Kainuun", "Kuhmolaisen" ja "Sotkamo-lehden" sekä kaupunkilehti "Koti-Kajaanin" kajaanilaiselle SLP Kustannus Oy:lle keväällä 2015. Samalla "Kainuun Sanomat" palasi osaksi kainuulaista perheyhtiötä kuuluttuaan sitä ennen 16 vuotta pörssiyhtiöön. Samana keväänä Alma Medialta SLP Kustannukselle siirtyi myös Kemijärvellä ilmestyvä kaupunkilehti "Koti-Lappi".


title: Kainuun Sanomat

text: SLP Kustannus on osa Suomalainen Lehtipaino -konsernia. SLP omistaa sanomalehtipainon Kajaanissa. Konserniin kuuluu myös SLP Jakelu, joka vastaa sanomalehtien varhais- ja viikonloppujakelusta Kainuun alueella. Konsernin toimitusjohtaja on Tenna Talvi-Pietarila."Kainuun Sanomien" levikki on kehittynyt samaan tapaan kuin monet muut maakuntien lehdet. Levikki oli jo vuonna 1961 kaikkiaan 17 800 kappaletta. Korkeimmillaan se oli Kukkosten kauden loppuvaiheilla, 1988 se oli 30 300. Tämän jälkeen se kääntyi laskuun ja oli 1994 26 200 ja 2005 22 500.


title: Kainuun Sanomat

text: Vuoden 2012 lukijamäärä oli 54 000 ja levikki 17 688.


title: Helmikana

text: Helmikana ("Numida meleagris") on tunnetuin helmikanojen heimoon kuuluva laji ja ainut sukunsa jäsen. Nimensä helmikana on saanut helmimäisistä pienistä valkoisista pilkuista.


title: Helmikana

text: Helmikana on melko suuri lintu (53-58 cm) ja sen keho on muodoltaan pyöreä ja pää on pieni. Laji painaa noin 1,3 kg. Väritykseltään helmikana on teräksen musta ja sen kehossa on tiheässä pieniä valkoisia pilkkuja. Helmikanan pää on sulaton ja nokan ympärillä on punaiset heltat ja kurkussa kukoilla siniset heltat. Helmikanan siivet ovat lyhyet kuten myös pyrstökin.


title: Helmikana

text: Helmikana elää luonnonvaraisesti Afrikassa pääosin Saharan eteläpuolella ja istutettuna luontoon se on levinnyt myös Länsi-Intiaan ja eteläiseen Ranskaan.


title: Helmikana

text: Helmikanaa myös tarhataan ja sen lihaa myydään monissa kaupoissa. Erityisesti Ranskassa tuotetaan paljon tämän linnun lihaa. Se on tummaa ja sen maku muistuttaa fasaanin lihaa.


title: Helmikana

text: Helmikana on seuraa rakastava ja niiden parvet koostuvat lisääntymiskausien aikaan noin 25 yksilöstä. Laji pesii lämpimässä, melko kuivilla aukeilla paikoilla joissa on hajanaista pensaskasvillisuutta ja puita, kuten ruohoaavikoilla tai maaseudulla. Helmikanat munivat noin 20-30 munaa hyvin piilossa olevaan paikkaan ja naaraat hautovat niitä 26-28 päivän ajan. Helmikana voi elää luonnonoloissa 12-vuotiaaksi.


title: Helmikana

text:
Kaukaisin tunnettu risteymä on saatu aikaan helmikanan ja kanan avulla, niiden välillä on jopa 55 miljoonaa vuotta.
Nämä otukset voivat todellakin lisääntyä keskenään, joskin poikaset ovat lisääntymiskyvyttömiä.


title: Helmikana

text: Helmikanat ovat hyviä lentäjiä mutta ne viettävät pääosin aikaansa maanpinnalla ja vihollisen uhatessa ennemminkin juoksevat karkuun kuin lähtevät lentoon. Helmikanat ovat hyviä juoksijoita, ne voivat juosta jopa 5 kilometriä päivässä. Vaaran uhatessa laji ääntelee äänekkäästi.


title: Helmikana

text: Helmikanan ravinto koostuu siemenistä ja pienistä selkärangattomista.


title: Lasse Wikman

text: Lasse Wikman oik. Lars Peter Wikman (s. 1961) on suomalainen viestintäyrittäjä ja itseoppinut sanoittaja. Hänellä on tiedottajan ja mainostoimittajan tutkinnot. Lisäksi hän on käynyt musiikkialan valmentajakoulutuksen. Wikman oli Georg Malmsten -säätiön hallituksessa (2008-2016), Elvis ry:n hallituksessa (2009-2011) sekä 1990 –luvulla Satu ry:n hallituksen jäsen sekä Satu ry:n av-jaoston puheenjohtaja. Lisäksi hän on ollut useissa Teoston toimikunnissa (2011- nykyhetki).


title: Lasse Wikman

text: Wikman oli 10 vuotta käsipalloseura Sparta if:n toiminnanjohtaja. Käsipalloliitto on myöntänyt hänelle hopeisen ansiomerkin ja Sparta kultaisen. Wikman toimi monta vuotta käsipalloerotuomarina ja pelasi yhden kauden mestaruussarjassa, Arsenalissa.


title: Lasse Wikman

text: Wikman on sanoittanut lauluja monelle suomalaiselle iskelmälaulajalle. Hän on tehnyt paljon yhteistyötä Charles Plogmanin kanssa ja toimi Plogmanin tiedottajana monta vuotta. Wikman on sanoittanut noin 700 laulua. Hän on tehnyt yhteistyötä seuraavien säveltäjien kanssa: Petri Somer, Kai Jämsä, Pertti Haverinen ja Pertti Jalonen. Wikman on huomioitu useilla henkilökohtaisilla kulta- ja platinalevyillä. Hänen sanoittamansa kappale tuli toiseksi Syksyn sävelessä 2000 ja hän on voittanut vuosina 2011 ja 2012 Somero Soikoon -kilpailun yhdessä Petri Somerin kanssa.


title: Lasse Wikman

text:
Sanoittamisen lisäksi hän on myös tuottanut ja käsikirjoittanut useita televisiosarjoja. Wikman on käsikirjoittanut satoja opetus- ja yritysohjelmia sekä tietoiskuja. Hänen käsikirjoittamansa yritysohjelmat ovat saaneet parikymmentä palkintoa alan suurimmilla festivaaleilla Euroopassa ja Amerikassa. Vuonna 2006 Valitse oikein -ohjelma valittiin Hampurissa festivaalien parhaimmaksi eli se sai Grand Prix -palkinnon. Wikmanin ohjelmia on palkittu myös kotimaisilla festivaaleilla. Lisäksi hän on tehnyt toimittajan ja tiedottajan töitä. Hän opettaa viestintää, yritysvideoiden käsikirjoittamista ja sanoittamista. Hänellä oli oma radio-ohjelma "Sanat on" 2000-luvun alussa yhdessä Timo Turpeisen kanssa Sävelradiossa. Wikmanilla oli oma kolumnipalsta Iskelmä-lehdessä. Hän kirjoittaa säännöllisesti juttuja ammattilehtiin, kuten Selvis ja Muusikko. Hän on vakituinen kolumnisti Pitänjänuutiset -lehdessä. Wikman kirjoitti yhdessä Markku Huovisen kanssa 2016 musiikkinäytelmän Mäntyharjun kesäteatteriin "Tähdet tähtien takana" ja 2017 "Eloa ja kuvaa".
Tunnetuimpia sanoituksia


title: Heroes of Might and Magic IV

text: Heroes of Might Magic IV on New World Computingin kehittämä ja The 3DO Companyn alun perin 2002 Windowsille julkaisema "Heroes of Might and Magic" -sarjan strategiapeli.


title: Heroes of Might and Magic IV

text: Pelille on tehty kaksi laajennusosaa: "" ja "".


title: Etäopiskelu

text: Etäopiskelu on opiskelua, jossa opettaja ja oppilas tai oppilaat (tai osa oppilaista) eivät ole samassa fyysisessä tilassa. Etäopiskelu voi tapahtua erilaisten tieto- ja viestintä teknologioiden välityksellä esimerkiksi tietoverkon, sähköpostin, videoneuvottelun, jaetun sähköisen liitutaulun tai kirjekurssin muodossa. Opiskelun tukena voidaan käyttää opetusohjelmia tai nauhoja. Etäopetuksen tueksi järjestetään usein lähiopetusjaksoja, koska pelkkä etäopetus johtaa usein kurssien keskeyttämiseen . Etäopetuksen yksi tavoite on alueellisen koulutustasa-arvon kehittäminen.


title: Etäopiskelu

text: Etäopiskelu ei ole vielä Suomessa laajalti yleistynyt, vaikka tietotekniikkainfrastruktuuri on antanut siihen mahdollisuuden jo vuosia. Esimerkiksi Britanniassa, Yhdysvalloissa, Etelä-Afrikassa ja useissa muissa maissa etäopiskeluna on voinut suorittaa jo kymmenien vuosien ajan kokonaisia korkeakoulututkintoja, mutta Suomessa tämä ei ole ollut mahdollista. Ensimmäiset yliopistot aloittivat etäopintojen tarjoamisen kirjeenvaihtokursseina jo 1800-luvulla. Esimerkiksi Lontoon yliopisto aloitti etäopintojen tarjoamisen 1858 ja University of South Africa 1946. Tällä hetkellä eritasoisia alempaan tai ylempään korkeakoulututkintoon johtavia opiskeluohjelmia on todella paljon.


title: Etäopiskelu

text: Suomessa on ollut vuodesta 1991 lähtien mahdollista etäopiskella joko suorittamalla yksittäisiä kursseja tai opintokokonaisuuksia. Kokonaisten ammatillisten tutkintojen tarjoaminen on aloitettu vasta hiljattain. Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu aloitti vuonna 2003 täysin virtuaaliset tradenomiopinnot, joissa erikoistutaan verkkosisällön tuotantoon ja tietoturvaanja myös Hämeen ammattikorkeakoulussa alkaa vuonna 2007 virtuaalisesti toteutettava tietojenkäsittelyn tradenomikoulutusohjelma.


title: Etäopiskelu

text: Diploma mill -tyyppiset huijaukset ovat osaltaan laskeneet etäopiskelun arvostusta ja pelkästään tietoverkkojen välityksellä suoritettujen opintojen laatua usein epäillään ja niitä ei pidetä samantasoisena kuin korkeakouluissa itse paikalla järjestettävä opetus. Ongelmaan on yritetty etsiä ratkaisua ja väärien tutkintotodistusten myynti tai niiden käyttö esimerkiksi työtä hakiessa on kriminalisoitu useissa Yhdysvaltojen osavaltioissa ja monissa maissa. Lisäksi oppilaitokset ja opetusviranomaiset ovat tehneet paljon työtä etäopiskelun statuksen nostamiseksi esimerkiksi akkreditointien avulla. Akkreditoinneilla on pyritty erottelemaan ns. oikeat yliopistot oppilaitoksista, jotka järjestävät etäkoulutusta, jonka laatu ei täytä asetettuja kriteereitä.


title: Etäopiskelu

text: "Kirjekurssi" on opiskelua kirjeiden välityksellä. Kirjekurssit ovat olleet ennen etä- tai monimuoto-opetuksen yleistymistä suosittu tapa opiskella kotona silloin kun opiskelijalle sopii. Ne ovat pääasiallisesti yleissivistystä kohottavia kursseja ja tarkoitettu kenelle tahansa. Kirjekurssin voi suorittaa omaan tahtiin. Kirjekurssina voi saavuttaa muun muassa oppaan valmiudet.


title: Etäopiskelu

text: Kirjekurssissa oppimismateriaali lähetetään opiskelijalle postitse kotiin. Opiskelija tutustuu materiaaliin. Sen jälkeen hän suorittaa kurssin mukana tulleen kokeen ja palauttaa sen järjestäjälle. Järjestäjä arvioi koesuorituksen. Sen jälkeen järjestäjä lähettää opiskelijalle todistuksen käydystä kurssista.


title: Etäopiskelu

text: Suomessa tunnetuin kirjekursseja järjestävä instituutio on "Kansanvalistusseuran kirjeopisto". Se on toiminut jo pitkään Kansanvalistusseuran Etäopiston nimellä. Nyt ollaan siirtymäajan kuluessa ilmeisestikin siirtymässä myös lähipäiviä sisältävään opetukseen.


title: Sipikka

text: Sipikaksi kutsuttiin Rovaniemen seudulla joskus 1940-luvulla valkoiseksi maalattua vauvanrekeä, joka oli tehty vanerista kippurapäisin teräsjalaksin ja -kädensijoin. Nykyään sipikoita näkee useimmiten museoissa, mutta niitä tapaa myös kunnostettuina ympäri Suomen.


title: Kivikkopuutarha

text:
Kivikkopuutarha on puutarha, joka on rakennettu kuivalle paikalle kiviä apuna käyttäen tai vaikkapa kalliolle. Ne ovat Suomessakin suosittuja, koska täällä on luonnossakin paljon kallioita ja muita kuivia paikkoja. Kivistä voi rakentaa puutarhaan erilaisia muodostelmia, mutta niistä ei ole helppoa saada luonnollisen näköistä. Kivillä on paljon erilaisia väri- yms. muotoja, joiden ansiosta kaikki kivikkopuutarhat on mahdollista saada ainutlaatuisen näköiseksi.
Jos puutarhassa on jo luonnostaan kasvanut kivikkopuutarha, niin luonnonkasveja ei kannata lähteä ottamaan pois. Monet kivikkokasvit haluavat aurinkoisen paikan, mutta muuten ne eivät ole vaateliaita kasvupaikan suhteen. Kasvit voidaan laittaa kasvamaan kivenkoloihin, esimerkiksi kivirappusten koloihin. Puutarhaan voidaan laittaa koristeeksi myös yksittäisiä isoja kiviä. Kivillä on suuri merkitys japanilaisissa puutarhoissa.


title: Chaunté Lowe

text: Chaunté Lowe (o.s. Howard, s. 12. tammikuuta 1984 Templeton, Kalifornia) on yhdysvaltalainen korkeushyppääjä.


title: Chaunté Lowe

text: Hän sai pronssia Pan-Amerikan juniorimestaruuskilpailuissa 2003. Hän voitti vuonna 2004 sekä sisä- että ulkoratojen NCAA-mestaruuden. Samana vuonna hän osallistui Ateenan olympialaisiin, joissa karsiutui. Seuraavana vuonna hän voitti NCAA:n sisäratamestaruuden sekä MM-hopeaa Helsingin MM-kisoissa tuloksella 200. Kauden lopussa hän sijoittui neljänneksi. Vuonna 2006 Hän oli kahdeksas Moskovan sisäratojen MM-kisoissa. Hän voitti samana vuonna maansa mestaruuden sisä- ja ulkoradoilla.


title: Chaunté Lowe

text: Hän ei kilpaillut vuonna 2007 saatuaan lapsen. Seuraavana vuonna hän voitti Yhdysvaltojen mestaruuden. Pekingin olympialaisissa hän sijoittui alun perin kuudenneksi, mutta nousi lopulta vuonna 2017 pronssimitalistiksi kun edelle sijoittuneista Anna Tšitšerova, Jelena Slesarenko ja Vita Palamar hylättiin dopingin takia. hän oli viides. Vuonna 2009 hän voitti jälleen Yhdysvaltojen ulkoratamestaruuden. Berliinin MM-kilpailuissa hän oli seitsemäs ja neljäs. Hän voitti Yhdysvaltojen hallimestaruuden 2010. Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 hän sai pronssia tuloksella 198.