title: Gandhara

text:
Muslimit valloittivat Gandharan alueen vuonna 1021, ja nimi Gandhara katosi pikkuhiljaa käytöstä. Suurmogulien aikana se oli osa Kabulin provinssia.
Gandharalainen veistostaide on kuuluisa buddhalaisen taiteen tyylisuunta, joka sai vaikutteita kreikkalaisesta, syyrialaisesta ja persialaisesta taiteesta ja yhdisti ne intialaiseen kulttuuriperintöön.


title: Guillain–Barrén oireyhtymä

text: Guillain–Barrén oireyhtymä on potilaan ääreishermostoa vaurioittava äkillinen autoimmuunisairaus, akuutti polyradikuliitti. Sen kuvasi Jean Landry vuonna 1859, mutta nimensä syndroomalle antoivat myöhemmin Georges Guillain ja Jean Alexandre Barré.


title: Guillain–Barrén oireyhtymä

text: Guillain–Barrén oireyhtymän riskitekijöitä ei juuri tunneta, mutta huomattava osa potilaista on hieman aiemmin sairastanut jonkin virus- tai bakteeri-infektion. Suomessa todetaan vuosittain noin 50–100 tapausta. Yleisin aiheuttaja on kampylobakteeri. Myös zikaviruksen yhteyttä oireyhtymään tutkitaan.


title: Guillain–Barrén oireyhtymä

text: Oireyhtymässä elimistön immuunipuolustus alkaa hyökätä hermojärjestelmän lihasvoimaa säätelevää osaa vastaan. Tyypillisiä oireita ovat raajojen puutuminen ja lihastoiminnan heikkeneminen. Oireita ovat myös kipu, verenpaineen ja sydämensykkeen muutokset sekä virtsaamis- ja ulostamishäiriöt. Oireyhtymä saattaa johtaa jonkinasteiseen väliaikaiseen halvaantumiseen. Vaikeimmissa tapauksissa potilas päätyy tilapäiseen hengityslaitehoitoon.


title: Guillain–Barrén oireyhtymä

text: Noin 80–90 prosenttia sairastuneista paranee täysin noin vuoden kuluessa. 5–10 prosentille jää pysyvä haitta ja hoitomenetelmien kehittymisestä huolimatta edelleen nelisen prosenttia menehtyy sairauteen.


title: KeeN

text: KeeN on industrial metal -yhtye, joka perustettiin Sulmonassa Italiassa helmikuussa 2003. Yhtyeen musiikki on saanut vaikutteita monilta alan veteraaneilta, kuten Marilyn Mansonilta (jonka "Against All Gods" -kiertueella KeeN esiintyi lämmittelijänä), Rammsteinilta ja Kovenantilta. Musiikki muistuttaa yleisilmeltään Mansonia, mutta löytää oman linjansa aggressiivisuudellaan, rikkailla melodioillaan ja rytmikkäällä samplemaailmallaan.


title: Pariisin sopimus

text: Pariisin sopimus tarkoittaa seuraavia sopimuksia:


title: Peshawar

text: Peshāwar (paštuksi: پښور, urduksi: پشاور) on Pakistanin Khyber Pakhtunkhwan provinssin (entisen Luoteisprovinssin) pääkaupunki, jossa elää yli kolme miljoonaa asukasta. Kaupunki sijaitsee Khyberin solan suulla ja on koko rajaseudun ja etenkin pataanien merkittävin kaupunki.


title: Peshawar

text: Peshawar sijaitsee hieman Kabuljoen sivuhaara Barajoesta länteen lähellä Khyberin solaa.


title: Peshawar

text: Peshawar sijaitsee 359 m merenpinnan yläpuolella. Lämpötila ei käy talvellakaan pakkasella, ja kuumimpaan aikaan kesäkuussa keskimääräinen ylin lämpötila on yli 40 asetetta. Vuodessa saadaan noin 463 mm sadetta, sateisin kuukausi on maaliskuu mutta täysin kuivia kuukausia ei ole lainkaan.


title: Peshawar

text: Peshawarin kaupungilla on pitkä historia. Aikanaan se tunnettiin nimillä Parashawara tai Purushapura Gandharan kuningaskunnan pääkaupunkina. Varhaisessa paštulaisessa runoudessa kaupunkia kutsutaan joskus myös nimellä Begram. Tunnetun tarinan mukaan se sai nykyisen nimensä suurmoguli Akbarilta ja Peshawar tarkoittaa vapaasti käännettynä rajakaupunkia. Kreikkalais-baktrialainen hallitsija Eukratides I valloitti nykyisen kaupungin alueen 100-luvulla eaa. ja Kušana-valtakunnan hallitsija Kaniska teki siitä pääkaupunkinsa ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Kiinalainen buddhalainen munkki Faxian kulki alueella 400-luvulla ja vielä tuolloin buddhalaisuus oli alueen valtausko.


title: Peshawar

text: Islam levisi alueelle ghaznavidien valtakaudella. Ennen heitä aluetta hallitsi hindulainen kuningas Jayapala ja tämän poika Anandapala, jotka kärsivät tappion ghaznavidihallitsijoille Sebük Teginille ja Mahmud Ghaznilaiselle. Vuosina 1179-1180 kaupungin valloittivat ghuridit ja muutamaa vuosikymmentä myöhemmin sen tuhosivat Tšingis-kaanin johtamat mongolit.


title: Peshawar

text: Paikallisen perinteen mukaan 1400-luvun lopulla Kabulin alueen pataaniheimot alkoivat muuttaa etelään. Nykyisen Peshawarin piirikunnan alueelle asettuivat khakayden heimoon kuuluneet yusufzayt. Pataanit kuuluivat vain muodollisesti Suurmogulien valtakuntaan, mutta suurmogulien hallitsijoille riitti vain Peshawarin välittömän lähialueen ja Kabuliin johtavan tien hallitseminen. Suurmogulien heiketessä Peshawarin valtasi 1700-luvulla Persian hallitsija Nadir Šah ja myöhemmin Dorranien valtakunnan perustaja Ahmad Šah Dorrani. Ahmadin seuraaja Timur Šah käytti Peshawaria talvipääkaupunkinaan. 1800-luvun alussa Punjabissa vaikuttaneet sikhit alkoivat levittää valtaansa ja Sikhivaltion palveluksessa ollut italialainen kenraali Paolo di Bartolomeo Avitabile valtasi Peshawarin vuonna 1834. Sikhit kärsivät puolestaan tappion briteille vuonna 1849, jotka liittivät Sikhivaltion ja näin myös Peshawarin omiin alueisiinsa Intiassa. Hallinnollisesti Peshawar kuului Punjabiin aina vuoteen 1901 saakka, jolloin eri pataaniheimojen alueille perustettiin North-West Frontier Province.


title: Peshawar

text: 1930-luvulla Peshawarissa vaikutti Khān Abdul Ghaffār Khānin perustama punapaitojen pataanien asiaa ajanut liike, joka ennen Intian jakoa Intiaan ja Pakistanin oli liittoutunut monista muista muslimeista poiketen Intian kansalliskongressin kanssa. Jaon jälkeen valtaan alueella nousi Muslimiliitto. Neuvostoliiton tunkeuduttua Afganistaniin 1979, monet pakolaiset siirtyivät Peshawariin, heidän joukossaan vaikustusvaltaisia muslimijohtajia. Kaupunkia on pidetty monien äärimuslimijärjestöjen kotipaikkana, ja se on usein yhdistetty Al-Qaidaan. Suomen ulkopoliittisen instituutin raportin 7/2004 mukaan Osama bin Laden perusti sinne 1984 värväystoimiston, joka rekrytoi ja koulutti ulkomaalaisia vapaaehtoisia Afganistanin sotaan. Talibanin toiminta on levinnyt Pakistanin Afganistanin vastaiselta rajalta muualle Pakistaniin ja järjestö on tehnyt iskuja myös Peshawarissa.


title: Peshawar

text: Pakistanin vuoden 1998 väestönlaskennan mukaan Peshawarin piirikunnan asukasluku oli 2 026 851. Vuonna 2010 tehdyn arvion mukaan Peshawarin väkiluku on sen jälkeen kaksinkertaistunut ja kaupungissa asuu nykyisin noin 3,3 miljoonaa asukasta. Kaupungin asukkaiden valtaosa on etnisiä pataaneja.


title: Peshawar

text: Peshawarin yliopisto on perustettu vuonna 1950.


title: Peshawar

text: Peshawarin lentoasemalta on kansainvälisiä ja kotimaan lentoja. Kaupungista on junayhteys Rawalpindiin. Pitkän matkan linja-autot vievät Lahoreen, Karachiin ja Quettaan. Kaupungista länteen ja etelään kulkevat maantiet kulkevat autonomisten heimoalueiden läpi, joten ulkomaalaisten liikkuminen siellä on rajoitettua. Khyberin solaan pääsee ulkomaalaisia vain aseistetun saattajan kanssa.


title: Peshawar

text:
Peshawarin liikenne on kasvanut moninkertaiseksi vuosina 1998-2009, mutta tieverkolle ei ole tehty merkittäviä parannuksia.
Liikenneruuhkat aiheuttavat vakavia melu- ja saasteongelmia.


title: Ämmänlänget

text: Ämmänlänget eli "niskakorento" on niskan taakse olkapäille muotoiltu, puusta valmistettu kantoteline.(vrt. korento) Sen avulla kannetaan raskaita taakkoja, ja se on ollut perinteisesti vesiämpäreiden kantamisessa yleinen apuväline. Suomessakin ämmänlänget olivat käytössä vielä ennen sotia.


title: Ämmänlänget

text: Ämmänlänget muistuttaa litistettyä vannetta, jonka pitkät sivut yhdistetään toisiinsa kahdella kangas- tai nahkahihnalla. Laite nostetaan olkapäille lepäämään näiden hihnojen varassa, ja hartiat jäävät siis vanteen sisään. Pituudeltaan säädettävät kantoketjut on kiinnitetty vanteen molempiin päihin.


title: Riskienhallinta

text: Riskienhallinta on yritystoiminnassa seurauksiltaan merkittävien kielteisten tapahtumien (riskien) järjestelmällistä määrittelyä ja niihin varautumista. Merkittäviä riskejä ovat ne, joista tietoisuus vaikuttaa tai vaikuttaisi organisaation johdon päätöksentekoon. Riskienhallinta on prosessi, joka nivoutuu toimintoihin, joiden riskejä käsitellään.


title: Riskienhallinta

text:
Riskien määrittely käsittää
Kielteisten tapahtumien seurauksiin ja todennäköisyyksiinkin pyritään vaikuttamaan toimenpitein, jotka päätetään yksittäistapauksissa tehdyn harkinnan perusteella organisaation riskinottohalua vasten peilaten. Toimenpiteinä tulevat kysymykseen


title: Riskienhallinta

text: Riskienhallintaa varten voidaan luoda järjestelmä, jossa ovat määriteltyinä riskienhallintapolitiikka, riskienhallinnassa ja sen kehittämisessä sovellettavat menettelyt, riskienhallinnan eri toimijoiden tehtäväjako, riskien tarkkailu- ja raportointimekanismit ja riskienhallinnan tuki.


title: Riskienhallinta

text:
Riskienhallintaan on kehitetty erilaisia menetelmiä. Tällaisia ovat muun muassa
Carnegie Mellon yliopiston kehittämä Operationally Critical Threat, Asset, and Vulnerability Evaluation (OCTAVE). OCTAVE-menetelmä sisältää erityisesti isoille (300 tai useamman työntekijän) organisaatioille räätälöidyn OCTAVE Method -menetelmän. OCTAVE-S-menetelmä on suunniteltu pienten (100 tai vähemmän työntekijän) organisaatioille. OCTAVE Allegro -menetelmä keskittyy erityisesti organisaatioiden tietorekistereihin kohdistuvien riskien hallintaan.


title: Riskienhallinta

text: Yhdysvaltalainen National Institute of Standards and Technology (NIST) -organisaatio on antanut erilaisia suosituksia organisaatioiden riskienhallinnalle. Suositukset luotiin osana Federal Information Security Management Act (FISMA) -projektia:


title: Dialogues des Carmélites

text: Dialogues des Carmélites (, FP 159) on Francis Poulencin ooppera, joka sai ensi-iltansa 26. tammikuuta 1957 italiaksi La Scala -oopperassa Milanossa ja ranskaksi 21. kesäkuuta samana vuonna Pariisin oopperassa. Teoksen libreton pohjana toimi Georges Bernanosin alun perin elokuvakäsikirjoitukseksi tarkoitettu teos. "Dialogues des Carmélites" yhdistää romantiikan musiikin perinteitä modernin musiikin psykologiseen tietoisuuteen.


title: Dialogues des Carmélites

text: Ooppera kertoo tarinan useiden karmeliittanunnien marttyyrikuolemasta Ranskan vallankumouksen aikana, päähenkilön Blanche de la Forcen kohtalon kautta hänen liityttyään Compiègnessa sijaitsevaan luostariin.


title: The Milestones

text: The Milestones on vuonna 1994 perustettu helsinkiläinen rock-bändi. Yhtye on julkaissut neljä albumia, "Vol 1" (1996), "Souvenirs" (1999) ja "Devil In Me" (2009) ja "Higher Mountain - Closer Sun" (2014)


title: The Milestones

text: The Milestones toimi joulukuussa 2008 ja kesäkuussa 2011 Whitesnake-yhtyeen lämmittelijänä Helsingin jäähallissa. Helmikuussa 2009 The Milestones teki Suomessa neljän keikan minikiertueen tanskalaisen D-A-D:n lämmittelijänä. Yhtye on myös ollut kolme kertaa Deep Purplen lämmittelijänä: Kotkan Meripäivillä (17.7.2009), Tampereen jäähallissa (18.7.2009) ja Hartwall Areenalla (7.12.2011)


title: The Milestones

text: Yhtye on esiintynyt myös mm. Yhdysvalloissa, Islannissa, Saksassa ja Norjassa.


title: Tsaari Saltanin tarina (ooppera)

text: Tsaari Saltanin tarina () Nikolai Rimski-Korsakovin säveltämä ooppera, joka sai ensi-iltansa Moskovassa marraskuussa 1900. Teos pohjautuu Aleksandr Puškinin samannimiseen runoon. Rimski-Korsakov teki myöhemmin oopperan musiikista myös orkesterisarjan, jonka tunnetuin osa on "Kimalaisen lento".


title: Tsaari Saltanin tarina

text: Tsaari Saltanin tarina tai Satu tsaari Saltanista () on:


title: Under the Northern Sky

text: Under the Northern Sky on kokkolalaisen Immortal Souls -yhtyeen ensimmäinen täyspitkä studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Se äänitettiin samassa yhteydessä "The Cleansing -EP:n" levytyssessioiden kanssa "Studio Watercastlessa", Jyväskylässä 15.–30. helmikuuta 2000. Avustajana toimi studioteknikko Arttu Sarvanne. Tuottajana toimi "Little Rose Productionsin" Manu Lehtinen.


title: Under the Northern Sky

text: Basisti-laulaja A Särkioja on kertonut yhtyeen historian katsauksessa, että äänityssessioiden aikaan talvi oli äärimmäisen luminen, mikä vei albumia melkein "talvikertomuksen" suuntaan. ""Frostmind"" sisältää eräät Immortal Soulsin nopeimmista kirjoittamista kitarariffeistä, sekoittaen perinteistä metallia death metalin ankaruuteen. Albumi sisältää myös kaksi Instrumentaaliraitaa: ""Snowfalls"" ja ""Metsäkukkia"". Ensimmäinen on rauhallinen, talvisia tunnelmia luova kappale, jota siivittää folkhenkinen puhdas kitarointi. "Metsäkukkia" taas on nopea muunnelma vanhasta, perinteisestä sävelmästä. ""Painthings"" kertoo taiteilijan ahdingosta. Kappale ""The Cold Northwind"" julkaistiin samana vuonna kokoelma-albumilla "The Metal Rose Collection".


title: Under the Northern Sky

text: "Under the Northern Sky" sai fanien keskuudessä innostuneen vastaanoton ja kriitikotkin kirjoittivat siitä myönteisiä arvosteluita. Albumi ei kuitenkaan saanut laajaa tunnettavuutta sillä "Little Rose Productionsin" resurssit eivät riittäneet kovin kattavaan markkinointiin. "Under the Northern Sky" oli yhtyeen viimeinen julkaisu "Little Rose Productions" -levymerkillä.


title: Säkkikangas

text: Säkkikangas on harvaa palttinasidoksista kangasta, jonka raaka-aineena käytetään jotakin luonnonkuitua, yleensä hamppua, juuttia tai erilaisia jäteraaka-aineita, kuten pellavajätettä. Säkkikangasta käytetään paitsi säkkien valmistamiseen, myös käsitöissä, askartelussa, sisustuksessa ja huonekalujen näkymättömien sisä- ja alaosien vuorikankaana.


title: Defensor Legis

text: Defensor Legis on Suomen Asianajajaliiton julkaisema oikeustieteellinen aikakauskirja. Julkaisu on ilmestynyt vuodesta 1920 ja on siten Pohjoismaiden vanhin asianajajien julkaisu.


title: Defensor Legis

text: Julkaisu sisältää kirjoituksia käytännön oikeuselämän eri aloilta ja valikoituja oikeustapauksia. Julkaisu on tarkoitettu oikeudellisen alan asiantuntijoille sekä oikeuskehityksestä kiinnostuneille.


title: Defensor Legis

text: Defensor Legis ilmestyy kuusi kertaa vuodessa ja sen levikki on noin 3200. Julkaisun lukijakunnasta noin puolet on muita kuin asianajajia.


title: Defensor Legis

text: Lehden päätoimittajana toimii tehtävässä vuonna 2006 aloittanut asianajaja, oikeustieteen tohtori Ari Savela. Häntä ennen päätoimittajina ovat toimineet mm. Timo Esko, Mikko Tulokas, Matti Ylöstalo ja Bruno Salmiala.


title: Defensor Legis

text: Defensor Legis -nimi on latinaa ja tarkoittaa oikeuden puolustajaa. Defensor Legis -hahmo on kuvattu Suomen Asianajajaliiton logossa, jonka mukaan liiton lehti on saanut nimensä.


title: Diopsidi

text:
Diopsidi, (CaMgSiO), on pyrokseeniryhmään kuuluva silikaattimineraali. Kiderakenteeltaan diopsidi on monokliininen ja kuuluu kiderakenteensa takia klinopyrokseeneihin. Kiteet ovat yleensä pylväsmäisiä tai diopsidi voi myös esiintyä kasaumina.
Läpikuultava diopsidi on väriltään valkoinen, vihreä tai keltainen. Diopsidi (kalsium-magnesiumsilikaattia) on puhtaana valkoinen, mutta rautapitoisuuden kasvaessa väri muuttuu rusehtavaksi tai vihertäväksi. Diopsidin kiilto on lasikiilto, ja viirun väri on valkoinen. Kovuus on Mohsin asteikolla 5,5–6,5, ominaispaino 3,2–3,4 g/cm³.


title: Diopsidi

text: Diopsidia esiintyy metamorfisissa sekä emäksisissä ja ultraemäksisissä kivilajeissa. Esiintymät ovat harvinaisia. Esiintymiä on Italiassa, Kanadassa, Ruotsissa, Saksassa, Venäjällä, Yhdysvalloissa ja Suomessa muun muassa Outokummussa jossa esiintyy diopsidin vihreää muunnosta: kromidiopsidia.


title: Feuersnot

text: Feuersnot ("Tulenpuute", TrV 203) on Richard Straussin yksinäytöksinen ooppera, joka sai ensi-iltansa 21. marraskuuta 1901. Teos oli Straussin toinen ooppera ja menestyi paremmin kuin säveltäjän ensimmäinen ooppera" Guntram", vaikka se sai osakseen moraalista paheksuntaa sisältämänsä mauttomana pidetyn huumorin vuoksi. Ernst von Wolzogen oopperaan kirjoittama libretto perustuu flaamilaiseen kansansatuun. Librettoa voidaan pitää myös Straussin vastineena arvostelijoilleen.


title: Feuersnot

text: Musiikillisesti "Feuersnot" on vähemmän wagneriaaninen kun edeltäjänsä. Strauss harmitteli vanhenpana teoksen vähäistä suosiota ja korosti sen merkitystä hänen kasvamisessaan säveltäjänä.


title: Risto Sänkiaho

text: Risto Heikki Sänkiaho (s. 1941) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä ja Tampereen yliopiston sosiaalitieteiden tutkimusmenetelmien professori emeritus, koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän aloitti professorina 1977, mutta toimi jo kevät- että syyslukukauden 1970 professori Pertti Pesosen virkavapauden aikana tehtävässä vt:nä. Hän on Lapin yliopiston sosiologian dosentti.


title: Risto Sänkiaho

text: Sänkiaho on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2001.


title: Auvo Säntti

text: Auvo Armo Säntti (25. joulukuuta 1906 Kisko – 21. syyskuuta 1992 Turku) oli suomalainen maantieteilijä, joka toimi Turun kauppakorkeakoulun talousmaantieteen professorina vuosina 1954–1972 ja rehtorina vuosina 1956–1959 ja 1962–1968.


title: Auvo Säntti

text: Säntin vanhemmat olivat lääninrovasti Juuso Säntti ja tämän puoliso Miili (o.s. "Fredriksson"). Säntti syntyi Kiskossa, missä hänen isänsä oli kirkkoherrana, aloitti oppikoulun Turussa ja suoritti ylioppilastutkinnon Porissa, josta tuli pitkäksi ajaksi hänen asuinpaikkansa. Hänen vanhempansa kuolivat hänen ollessaan vielä koulussa. Säntin puoliso vuodesta 1935 oli sairaanhoitaja Maire Tellervo Vohlonen, jonka vanhemmat olivat maanmittausinsinööri Kelpo Vohlonen ja Olga Sofia Grönroos.


title: Auvo Säntti

text: Kasvatusvanhempiensa kehotuksesta Säntti opiskeli luonnontieteitä, vaikka oli kiinnostunut myös sotilasalasta, ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1934. Vuodesta 1935 hän toimi kymmenen vuoden ajan suojeluskuntajärjestön palveluksessa vuoteen 1945. Vuosina 1939–1945 hän osallistui sekä talvi- että jatkosotaan ja sai kapteenin arvon vuonna 1942.


title: Auvo Säntti

text: Toimiessaan suojeluskunnan valistusohjaajana Säntti tutustui hyvin Porin ympäristön olosuhteisiin. Sotien jälkeen hän toimi tuntiopettajana Porin lyseossa ja Porin tyttölyseossa ja alkoi samalla tutkia Kokemäenjokisuun satamia ja niiden kehitystä. Säntin siirryttyä Turun yliopiston maantieteen laitoksen assistentiksi vuonna 1950 hänen aihetta käsittelevä väitöskirjansa valmistui nopeasti. Tämän jälkeen hän toimi sekä Turun yliopistossa että Turun kauppakorkeakoulussa, jonne hän tuli professoriksi vuonna 1954 ja rehtoriksi 1956, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1968 lukuun ottamatta tutkimustyölle omistettua kolmivuotiskautta 1959–1962. Säntin rehtorikauden aikana Turun kauppakorkeakoulun toimintaa kehitettiin merkittävästi, koulu sai uudet toimitilat ja opettajakunta kasvoi. Koulun nykyinen päärakennus valmistui Säntin rehtorikaudella vuonna 1958 ja sitä on laajennettu 1980–2000-luvuilla.


title: Auvo Säntti

text: Tieteellisessä työssään Säntti paneutui erityisesti liikennemaantieteeseen. Väitöskirjassaan hän tutki Kokemäenjoen satamien kehitystä koko historiallisella ajalla osoittaen muun muassa, että Teljä ei ollut milloinkaan voinut olla merilaivojen satama. Samoin hän totesi satamien taantuneen ja takamaiden supistuneen, kun maankohoaminen ja liettyminen madalsivat vanhoja satamapaikkoja, mikä johti uusien satamien perustamiseen lähemmäs avomerta. Näin esimerkiksi Ulvilan kaupunki lopetettiin ja sen porvarit siirrettiin Vantaanjoen suuhun perustamaan uutta Helsingin kaupunkia, ja samoin on käynyt Porin eri aikaisille satamille, jotka ovat kaupungin nykyisestä keskustasta siirtyneet ensin Mäntyluotoon ja sitten Tahkoluotoon, jonka kehittämistarpeen Säntti väitöskirjassaan ennakoi.


title: Auvo Säntti

text: Osittain samaa lähestymistapaa Säntti sovelsi myös tutkiessaan Suomen vientisatamiin suuntautuvan rautatieliikenteen vuodenaikaista vaihtelua satamien aukiolon vaihtelusta riippuen. Myös vaikutusaluetutkimuksiin Säntti toi liikennemaantieteellistä näkökulmaa rajaamalla keskusten vaikutusalueita linja-autovuorojen lukumäärän perusteella. Turun saaristossa Säntti tutki rautatie- ja linja-autoliikenteen vaikutusta saariston laivaliikenteen vähenemiseen. Havaintona oli, että tieyhteyksien parantuessa sisäsaaristossa laivayhteydet ulkosaaristossa huononivat, mikä osaltaan kiihdytti autioitumiskehitystä. Myös asutustihentymät siirtyivät meren rannoilta sisämaahan teiden varsiin.


title: Auvo Säntti

text: Luonnonmaantieteellisiä tutkimuksia Säntti suoritti Kokemäenjoen deltan sedimentaatiosta ja kasvillisuuden sukkessiosta, ja hän teki myös aluemaantieteellisen tutkimuksen eteläisen Satakunnan hiekkakivialueen luonnonmaantieteellisestä aluejaosta.


title: Auvo Säntti

text: Auvo Säntin tieteellistä työtä vuonna 1966 arvioineen Leo Aarion mukaan Säntin muiden tehtävien vuoksi suhteellisen lyhyeksi jäänyt tutkijanura oli harvinaisen intensiivinen. Hänen monipuolinen tutkimusaihepiirinsä käsitti suurelta osin Suomessa vain vähän tai ei lainkaan tutkittuja aloja, ja hänen tutkimustensa taso oli korkea.


title: Sytokiini

text: Sytokiini on proteiinirakenteinen solujen välisen viestinnän välittäjäaine, joka on löydetty immunologisen tutkimustyön yhteydessä. Sytokiinin ja kasvutekijän, joka on toinen paikallisesti vaikuttava kudoshormonityyppi, välinen ero on lähinnä löytöhistoriasta, eikä toimintatavasta tai muista ominaisuuksista johtuva. Valkosolut tuottavat suurimman osan sytokiineista. Immunojärjestelmän eli vastustuskykyjärjestelmän ohjaus on niiden keskeisin tehtävä.


title: Sytokiini

text: Immunojärjestelmää ohjailevat sytokiinit voidaan jakaa toimintansa pääasiallisen luonteen perusteella viiteen pääryhmään: tuumorinekroositekijät, interferonit, interleukiinit, hematopoieettiset kasvutekijät ja muut kasvutekijät. Sytokiineja voidaan luokitella myös tuottajasolujensa mukaan. Esimerkiksi lymfosyyttien tuottamia sytokiineja kutsutaan lymfokiineiksi ja monosyyttien monokiineiksi.


title: Sytokiini

text: Tuumorinekroositekijät (TNF) ovat ehkä keskeisimpiä ensisijaisia aktivoivia välittäjäaineita immunovasteen käynnistyksessä. Tuumorinekroositekijän nimi juontuu sen löytöhistoriasta, kun joidenkin syöpäpotilaiden kasvainten havaittiin surkastuvan bakteeritulehduksen yhteydessä. Myöhemmin saatiin selville, että kasvainten tuhoutumiseen vaikuttaa keskeisesti eräiden valkosolujen, makrofagien ja T-lymfosyyttien, tuottama proteiini, joka ristittiin tuumorinekroositekijäksi.


title: Sytokiini

text: Hematopoieettiset kasvutekijät ohjailevat ja stimuloivat immunojärjestelmän solujen erilaistumista ja tuotantoa luuytimessä ja muissa verisoluja muodostavissa kudoksissa. Immunojärjestelmän kannalta ehkä keskeisin hematopoieettinen kasvutekijä on granulosyytti-makrofagi-solulinjaa stimuloiva tekijä.


title: Sytokiini

text: Sytokiinien ja niiden kaltaisten aineiden lääkkeellistä käyttöä hankaloittavat immunojärjestelmän herkkyys ja monimutkaisuus. Lisäksi ongelmia tuottavat havainnot, joiden mukaan syöpäsolut erittävät sytokiineja luultavasti omaksi edukseen, mikä herättää epäilyn joidenkin sytokiinien mahdollisesta osallisuudesta kasvaimen kehittymisessä.


title: Sytokiini

text: Muutamia sytokiinilääkkeitä tai sytokiineihin vaikuttavia lääkkeitä on kuitenkin jo saatu markkinoille. Alfa-interferoneita voidaan käyttää muun muassa B- ja C-hepatiittien hoitoon, karvasoluleukemiaan, krooniseen myelooiseen leukemiaan, Kaposin sarkoomaan ja munuaissyöpään. Beeta-interferoneita käytetään MS-taudin hoitoon. Gamma-interferonia käytetään vähentämään vaikeita infektioita eräitä vaikeita sairauksia sairastavilla.


title: Sytokiini

text: Etanersepti on tuumorinekroositekijöiden reseptorin fuusioproteiini ja se estää tuumorinekroositekijöiden vaikutuksia. Sitä käytetään nivelreuman, juveniilin polyartriitin, psoriaasiartriitin, selkärankareuman ja läiskäpsoriaasin hoitoon. Infliximabi ja adalimumabi ovat tuumorinekroositekijän monoklonaalisia vasta-aineita, jotka estävät tuumorinekroositekijän vaikutuksen. Infliksimabia käytetään mm. nivelreumaan, haavaiseen koliittiin ja Crohnin tautiin. Adalimumabin käyttöaiheita ovat mm. nivelreuma, nivelpsoriaasi, Crohnin tauti ja selkärankareuma.


title: Sytokiini

text: Anakinra on interleukiini-1:n reseptorin antagonisti ja sitä käytetään nivelreumaan.


title: Pocky

text: Pocky () on japanilainen Ezaki Glico -yhtiön valmistama välipala. Pockyt ovat keksitikkuja, joiden päällä on kuorrute, joka saattaa olla esimerkiksi mokan, maitosuklaan, maidon, vihreä teen, moussen, tumman suklaan, valkosuklaan tai mansikan makuista.


title: Pocky

text: Pockyt ovat hyvin tunnettuja Japanissa. Kahviloissa tikkuja saa esimerkiksi jäätelöannoksiin. Pocky on myös suosittu välipala muualla Itä-Aasiassa, esimerkiksi Kiinassa ja Etelä-Koreassa. Euroopassa Pocky on nimetty Mikadoksi Mikado-pelin mukaan. Pockyja myy Yhdysvalloissa esimerkiksi LU. Malesiassa Pocky nimettiin uudelleen Rockyksi mahdollisesti siksi, että malaijin kielessä on karkea sana, joka lausutaan kuten "pocky".


title: Pocky

text: Suomessa Pockyja myydään aasialaisissa erikoisruokakaupoissa, suurissa supermarketeissa ja joissakin anime-kaupoissa.


title: Pocky

text: Pockyja esiintyy myös useissa animeissa.


title: Seppo Säynäjäkangas

text: Seppo Juhani Säynäjäkangas (1. lokakuuta 1942 Kemijärvi – 6. huhtikuuta 2018 Kempele) oli Oulun yliopiston elektroniikan professori 1976–1994. Vuodesta 1995 vuoteen 2003 hän toimi Oulun yliopiston teknillisen tiedekunnan osa-aikaisena yrittäjäprofessorina. Säynäjäkangas oli myös Polar Electro Oy:n perustaja ja sykemittarin kehittäjä.


title: Seppo Säynäjäkangas

text: Seppo Säynäjäkangas syntyi maanviljelijä Arvo Säynäjäkankaan ja emäntä Alma Kärpän perheeseen. Hän meni naimisiin 1965 Ritva Hietalan kanssa ja heillä on neljä lasta Sari, Satu, Vesa ja Kari. Ylioppilaaksi Säynäjäkangas tuli Kemijärven yhteislyseosta vuonna 1963 ja valmistui Oulun yliopistosta diplomi-insinööriksi vuonna 1969 ja tekniikan lisensiaatiksi vuonna 1971. Tekniikan tohtoriksi hän väitteli 1973, väitöskirjan aiheenaan "A non-destructive electromagnetic method for tructural studies of ferrons alloys". Säynäjäkangas oli ensimmäinen Oulun yliopiston maaliskuussa 1967 perustetulta sähkötekniikan osastolta valmistunut diplomi-insinööri ja sen lisäksi yliopiston järjestyksessä kolmas väitellyt tohtori. Edelleen, hän oli ensimmäinen teknillisessä tiedekunnassa opiskelleista, joka nimitettiin Oulun yliopiston professoriksi.


title: Seppo Säynäjäkangas

text: Säynäjäkangas toimi Oulun yliopistossa assistenttina 1969–1970, sähkötekniikan vt. apulaisprofessorina 1970–1973, ylimääräisenä laboratorioinsinöörinä 1972–1976, elektroniikan vt. professorina 1974–1976, elektroniikan professorina 1976–1994, sähkötekniikan osaston johtajana 1978–1981 ja osa-aikaisena yrittäjäprofessorina vuodesta 1995 vuoteen 2003. Kaiken kaikkiaan Seppo Säynäjäkangas työskenteli Oulun yliopistossa kuuden eri rehtorin alaisena yhteensä 38 vuotta.


title: Seppo Säynäjäkangas

text: Sykemittareita kehittävän Polar Electro Oy:n, joka toimii Kempeleessä, Säynäjäkangas perusti vuonna 1977. Yrityksen perustamiseen hän pyysi ja sai luvan Oulun yliopiston tuolloiselta rehtorilta Markku Mannerkoskelta. Yrityksen ensimmäinen toimipaikka oli Oulun Heinäpään kaupunginosassa kerrostalohuoneistossa. Ensimmäiset tuotteet tulivat markkinoille jo vuoden kuluttua yrityksen perustamisesta. Ensimmäinen sykkeen mittaukseen liittyvä patentti Säynäjäkankaalla on vuodelta 1975. Amerikkalainen "Success"-lehti listasi hänet vuonna 1996 maailman yhdentoista parhaan yrittäjän joukkoon. Keksintösäätiö puolestaan listasi sykemittarin vuonna 2000 yhdeksi vuosituhannen viidestätoista merkittävimmistä suomalaiskeksinnöstä maailmassa.


title: Seppo Säynäjäkangas

text: Säynäjäkangas perusti nimeään kantavan tiedesäätiön 50-vuotispäivänään 1992. Säätiön tarkoituksena on edistää suomalaista tutkimusta, kehittää suomalaisten kansainvälistymistä ja nostaa suomalaisen tieteen tasoa uuden tekniikan ja elektroniikan aloilla. Säätiö jakaa vuosittain apurahoja lahjakkaiden suomalaisten, erityisesti pohjoissuomalaisten tutkijoiden ja korkeakouluopiskelijoiden jatko-opintojen ja kansainvälistymistä edistävien henkilökohtaisten tutkimusohjelmien rahoittamiseen.


title: Seppo Säynäjäkangas

text: Vuonna 2009 Säynäjäkangas osallistui AC Oulu Oy:n osakeantiin ja nousi sijoituksellaan AC Oulu Oy:n suurimmaksi osakkeenomistajaksi. Samalla Säynäjäkangas valittiin osakeyhtiön kunniapuheenjohtajaksi.


title: Luettelo Risto Räppääjä -kirjojen sivuhahmoista

text: Tässä artikkelissa kerrotaan Risto Räppääjä -kirjoissa esiintyvistä hahmoista.


text: Aimo Kuukkeli on Kullervo Vonnisen vaari. Kullervo tuli auttamaan vaaria löytämään itselleen kumppanin kirjassa "Risto Räppääjä ja komea Kullervo", koska vaari oli jäänyt leskeksi. Aimo Kuukkeli on postilainen. Kullervo löysi vaarille Elvi Räppääjän, postilainen hänkin.


text: Eino Kuukkeli on Aimo Kuukkelin kaksoisveli. Eino Kuukkeli on osallistunut paljon näytelmien tekoon. Eino Kuukkeli esiintyi yhdessä kuvassa kirjassa "Risto Räppääjä ja pakastaja-Elvi".


text: Hilpuri Tilli esiintyi kirjassa "Risto Räppääjä ja Hilpuri Tilli" sijaisopettajana. Ensin Rauha Räppääjää luultiin sijaiseksi. Luonteeltaan Hilpuri Tilli on hiljainen ja hiukan ujo. Hilpuri saapui koululle ja siellä hänelle kerrottiin, että koulussa on jo sijainen ja Hilpurin käskettiin lähteä pois. Myöhemmin Risto ja Nelli löysivät Hilpuri Tillin ja he keksivät, että Hilpuri Tilli olisi sairastunut pahkarokkoon ja oikea Hilpuri Tilli olisi neiti Ruusupapu. Kun neiti Ruusupapu, eli Hilpuri Tilli vei luokkalaiset retkelle metsään herra Lindbergin kanssa, hän huusi yhtäkkiä kovaa: "Stop tykkänään!" Hilpuri Tilli sai lapset kuriin ja he selvittivät asiat Rauhan kanssa. Hilpuri Tilli, oikealta nimeltään Hildur Tilli, meni naimisiin kyselijä Niilo Rummukaisen kanssa.


text: Antero Himberg esiintyi kirjassa "Hetki lyö, Risto Räppääjä", jossa hän oli juhannusvierailulla mumminsa luona äitinsä kanssa. Antero Himberg harrastaa kirjainten liimaamista. Hänen lähdettyään takaisin kotiin Risto Räppääjä piti Anteroa ihan lapsellisena.


text: Tellervo Himberg on Antero Himbergin äiti. Tellervo on tukeva kooltaan. Rauha Räppääjä luuli ensin, että hänen sukunimensä on Lindberg. Aluksi Rauha näki Tellervon hakevan Anteron leikkipistoolin taksista ja Rauha luuli, että Tellervo pitää Anteroa vankinaan ja kutsui poliisit. Sen jälkeen Rauha pyysi Tellervon ja Anteron kylään. Seuraavana päivänä he menivät piknikille, ja kun he nukkuivat, Antero ja Risto menivät kiven taakse. Kun he heräsivät, olivat pojat kadonneet ja he tekivät hälytyksen. Kaikki päättyi kuitenkin hyvin.


text: Henrietta Himberg on Tellervo Himbergin äiti ja Antero Himbergin mummi. Henrietta Himberg alkoi pudotella Riston ja Rauhan postiluukusta varoituskirjeitä, kun Risto rummutti. Risto alkoi tutkia tapausta ja myöhemmin Henrietta kaappasi herra Lindbergin Vanessa-koiran. Lopuksi selvisi, että Henrietta Himberg oli ennen sirkustaiteilija ja hänellä on päristyskammo, koska hän putosi trapetsilta vuonna 1977, kun rummut alkoivat soida. Päristyskammo meni kuitenkin ohi ja kumppanukset järjestivät pihalle Sirkus Henrietan.


text: Buda Pörkölt on herra Lindbergin unkarilainen tuttu, joka omistaa Unkarin suurimman makkaratehtaan. Hän esiintyi kirjassa "Risto Räppääjä ja kauhea makkara". Buda Pörkölt tarkoittaa kirjaimellisesti käännettynä Tonavan oikealla puolella olevaa lihapataa tai höystöä. Samanniminen hahmo on myös Nopoloiden Heinähattu ja Vilttitossu -kirjasarjassa jossa hän on Matti Kattilakosken Unkarissa asuva tutkijaystävä. Nopoloiden mukaan unkarilaiset ovat purskahtaneet nauruun nimen kuultuaan.


text: Kullervo Vonninen, eli komea Kullervo on kirjassa "Risto Räppääjä ja komea Kullervo" seikkaillut nuori poika. Kullervo Vonninen tuli kotoaan Kauhavalta vaarinsa, Aimo Kuukkelin luo. Kullervon oli määrä etsiä vaarilleen sopiva leskirouva, koska Kullervon mummi oli kuollut. Rauha Räppääjä luuli Kullervoa aateliseksi, koska hän luuli, että Kullervon nimi on Kullervo von Ninen. Nelli Perhonen halusi olla Kullervon ystävä, jonka takia Ristosta tuli mustasukkainen. Lopulta he ystävystyivät ja Risto, Kullervo ja Nelli matkustivat Kauhavalle, jossa Kullervon vaarin veli, Eino Kuukkeli piti näytelmäleiriä. Myös Riston äiti oli tullut Kauhavalle tekemään tutkimusta.


title: Uvaroviitti

text: Uvaroviitti, CaCr(SiO), on kalsiumkromisilikaatti ja kuuluu granaattiryhmään. Kiderakenteeltaan uvaroviitti on kuutiollinen. Se on yleinen kidemuotoisena, mutta esiintyy myös kasaumina. Väriltään uvaroviitti on smaragdinvihreä, mikä johtuu sen sisältämästä kromista. Viiru on valkoinen ja kiilto on lasikiilto, hartsikiilto tai rasvakiilto. Uvaroviitti voi olla läpinäkyvä tai läpinäkymätön, ja läpinäkyviä uvaroviittejä pidetään jalokivinä. Uvaroviitin kovuus on 6,5–7,5 Mohsin asteikolla ja ominaispaino 3,5–4,5 g/cm³.


title: Uvaroviitti

text: Uvaroviitti esiintyy kromiitin, peridotiitin ja serpentiinin yhteydessä. Uvaroviitti on melko harvinainen, ja sitä tavataan muun muassa Venäjän Uralvuorilla, Suomessa (muun muassa Outokummussa), Etelä-Afrikassa, Italiassa, Turkissa ja Yhdysvalloissa.


title: Uvaroviitti

text: Uvaroviittiä käytetään jalokivinä, korukivinä ja hionta-aineena.


title: Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiö

text:
Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiö (PSOAS) on Oulussa toimiva opiskelija-asuntoja rakennuttava, omistava, ylläpitävä ja vuokraava yleishyödyllinen asuntoyhteisö. Säätiöllä oli alkuvuonna 2009 771 yksiötä, 1228 perhe- ja 1824 soluasuntoa, yhteensä noin 5300 vuokralaista.
Säätiö perustettiin vuonna 1971, perustajina Oulun yliopiston ylioppilaskunta, Domus Botnica -säätiö ja Pohjois-Suomen oppilasasuntolat Oy.


title: Reseptori (biokemia)

text: Reseptori on solun erikoistunut proteiinimolekyyli, joka aktivoituessaan käynnistää siihen kytkeytyvät solun fysiologiset signaalin välitysmekanismit. Reseptoreita aktivoivat elimistön omat viestimolekyylit kuten hormonit, hermoston välittäjäaineet, kasvutekijät ja sytokiinit. Useimmat lääkeaineet vaikuttavat elimistössä sitoutumalla em. viestimolekyylien reseptoreihin joko agonisteina aktivoiden niitä tai antagonisteina estäen niiden aktivoitumista. Reseptoriin sitoutuvia aineita kutsutaan ligandeiksi.


title: Reseptori (biokemia)

text: Aiemmin reseptorit jaoteltiin toiminnallisten erojen mukaan, mutta nykyisin ne jaotellaan reseptorigeenien kloonauksen tuoman rakennetiedon mukaan neljään reseptoriperheeseen, joita ovat seuraavat:Reseptorien ohella muita lääkeaineiden kohdemolekyylejä ovat muun muassa muut kuin solukalvoon kiinnittyneet entsyymit (esimerkiksi asetyylikoliiniesteraasi), muut kuin ligandin säätelemät ionikanavat, kuljetusproteiinit (esimerkiksi protonipumppu mahalaukun limakalvon soluissa) ja nukleiinihapot (monien syöpä- ja viruslääkkeiden vaikutuskohde).


title: Lauri Hakola

text: Lauri Johannes Hakola (s. 13. joulukuuta 1979 Oulu) on suomalainen mäkihyppyvalmentaja ja uransa lopettanut mäkihyppääjä. Hakola edusti seuratasolla Puijon Hiihtoseuraa. Hakolan paras maailmancupsijoitus on Kuusamon kisasta 24. marraskuuta 2006, jossa hän sijoittui kymmenenneksi. Hakola on hypännyt yhteensä kymmenen henkilökohtaista maailmancupin kilpailua sekä yhden joukkuemäen kilpailun. Hakola on ollut voittamassa nuorten MM-kisoissa joukkuekilpailun hopeaa vuonna 1997 yhdessä Matti Hautamäen, Jussi Hautamäen ja Lassi Huuskosen kanssa.


title: Lauri Hakola

text: Vuosina 2007-2009 Hakola vastasi Puijon hiihtoseuran mäkikoulun toiminnasta. 2009-2013 hän toimi Puijon hiihtoseuran nuorisopäällikkönä sekä SHL:n mäkihypyn juniorimaajoukkueen vastuuvalmentajana. Tämän jälkeen Hakola siirtyi työskentelemään Vuokatin urheiluopistolle mäkihypyn ja yhdistetyn lajikehittäjän tehtäviin (2013-2016). Koulutukseltaan Hakola on liikuntaneuvoja, ammattivalmentaja sekä Liikuntatieteiden maisteri (pääaine biomekaniikka).


title: Lauri Hakola

text: Maaliskuussa 2016 Lauri Hakola valittiin Suomen mäkihyppymaajoukkueen kakkosvalmentajaksi 2+1-vuotisella sopimuksella. Huhtikuussa 2018 Hakola valittiin maajoukkueen päävalmentajaksi 2+2-vuotisella sopimuksella.


title: Luettelo Madridin itsehallintoalueen kunnista

text: Tämä on luettelo Madridin itsehallintoalueen kunnista.


title: Kalle Keituri

text: Kalle Keituri (s. 25. huhtikuuta 1984 Lahti) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut mäkihyppääjä. Hän edusti seuratasolla Kouvolan Hiihtoseuraa ja häntä valmensi Kimmo Kykkänen.


title: Kalle Keituri

text: Keituri saavutti junioreiden MM-kilpailuissa pronssia normaalimäessä Schonachissa 2002. Hän osallistui maailmancupin kilpailuun ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2002 ja sijoittui ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan yhdeksäs Kuusamossa 24. marraskuuta 2006. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Sapporossa 31. tammikuuta 2009. Hänen henkilökohtainen pituusennätyksensä on 205,5 metriä Planicasta 19.3.2005.


title: Kalle Keituri

text: Avioitumisensa myötä Keituri muutti asumaan Saksaan.


title: Kasvutekijä

text: Kasvutekijä voi olla:


title: Kušan-valtakunta

text: Kušan- tai Kušana-valtakunta oli jue zhi -paimentolaiskansan perustama valtakunta, joka hallitsi ajanlaskun alun jälkeisinä kolmena vuosisatana suuria alueita Intian niemimaan pohjoisosista, nykyistä Afganistania ja osia Keski-Aasiaa. Kušanien ehkä tunnetuin hallitsija oli Kaniška, ja valtakunnalla oli huomattava vaikutus buddhalaisuuden leviämisessä. Lopulta kušanit alkoivat menettää alueitaan Persian sasanideille ja intialaiselle Gupta-valtakunnalle. Lopullisesti kušanat hävisisivät hefthaliittien hyökkäyksissä 400-luvulla.


title: Kušan-valtakunta

text: Kušan-valtakunta sai alkunsa kiinalaisten historioitsijoiden jue zhi -nimellä tuntemasta paimentolaiskansasta. Kansan alkuperäinen asuinalue oli nykyisen Sinkiangin tienoilla, josta kiinalaisten lähteiden mukaan muut paimentolaiskansat ajoivat heidät pois. Jue zhit liikkuivat kohti länttä ajaen tieltään ensin skyytit ja edeten jo aikaisemmin heikentyneen Kreikkalais-baktrialaisen kuningaskunnan alueelle tuhoten sen vuonna 125 eaa. Kuningaskunnan tuhon jälkeen jue zhit jäivät ilmeisesti joksikin aikaa aloilleen. Heillä oli kaksi mahdollista etenemissuuntaa etelässä ja lännessä. Lännessä Persiaa hallitsi sotilaallisesti voimakas Parthia, kun taas etelässä Hindukušin solia hallitsivat indokreikkalaiset ja paikalliset hallitsijat. Eteneminen länteen ei onnistunut, sillä vaikka jue zhit saavuttivat parthialaisista joitakin voittoja heidän ei onnistunut murtaa parthialaisten puolustusta. Sen sijaan ensimmäisellä vuosisadalla ajanlaskun alun jälkeen he hyökkäsivät Hindukušin solien läpi murskaten Intian indoparthialaiset, indoskyyttiläiset ja indokreikkalaiset valtakunnat. Jue zhien uusi valtakunta tunnettiin sittemmin heidän vahvimman klaaninsa mukaan Kušan- tai Kušana-valtakuntana.


title: Kušan-valtakunta

text: Kušan-valtakunta kukoisti etenkin ensimmäisellä vuosisadalla eläneen kuningas Kaniškan ja hänen jälkeläisiensä valtakaudella. Omana aikanaan Kušan-valtakunta oli Parthian, Rooman ja Kiinan ohella yksi neljästä suuresta valtakunnasta. Valtakunnalla ei pitkään ollut merkittäviä vihollisia. Intiassa sen voimakkaimman kilpailijan muodostivat indoparthialaiset, jotka onnistuivat jopa väliaikaisesti valtaamaan Pohjois-Intian ja Kabulin laakson. Kun heidät oli lopulta voitettu, muu Intia oli jakaantunut heikkoihin pieniin valtakuntiin, jotka eivät uhanneet kušanien valtaa. Toisaalla parthialaiset sotivat samaan aikaan Roomaa vastaan, eivätkä he näin halunneet sotia itärajallaan.


title: Kušan-valtakunta

text: Kušan-valtakunta alkoi hajota 200-luvun alussa. Valtakunta menetti alueita kahdelle uudelle valtatekijälle kahdella eri suunnalla. Sasanidit olivat uusi mahti Persiassa ja he liittivät itseensä Kušan-valtakunnan alueet Baktriassa ja osia Pohjois-Intiasta. 300-luvulla alkoi levitä myös intialainen Gupta-valtakunta, joka laajeni aina Magadhasta Itä-Intiassa Hindukušin juurille. Heikentyneet kušanit vetäytyivät vähitellen helposti puolustettavalle Afganistanin vuoristoalueelle, jota he hallitsivat Persian vasalleina. Lopullisesti he saivat tuhonsa 400-luvulla hefthaliiteiksi kutsutun paimentolaiskansan levitessä Intiaan luoteesta samaa reittiä, jota jue zhit olivat aikanaan käyttäneet.


title: Kušan-valtakunta

text: Kušanien alkuperäisestä kulttuurista tiedetään suhteellisen vähän. He puhuivat ilmeisesti jotakin vanhaa iranilaista kieltä ja heidän uskontonsa lienee muistuttanut iranilaista muinaisuskoa. Kušan-valtakunta omaksui monia piirteitä sitä edeltäneiltä kansoilta ja valtakunnilta. Sen hallitsijat käyttivät esimerkiksi lainattuja arvonimiä, kuten persialasita "šahanšah", intialaista "randžadhiradžah", kiinalaista "taivaan poika" ja mahdollisesti jopa roomalaista arvonimeä "caesar". Kušan-valtakunta hallitsi myös keskeistä kulkureittiä Keski-Aasian ja Kiinan välillä ja sen kauppareittejä. Valtio rikastui etenkin Roomaan suuntautuneella kaupalla, mikä käy ilmi esimerkiksi runsaasti lyödyistä kultakolikoista. Rahoissa ja piirtokirjoituksissaan kušanit käyttivät iranilaista baktrian kieltä, johon oli yhdistetty kieleen sovellettu kreikkalainen kirjaimisto.


title: Kušan-valtakunta

text: Kušanit suosivat indokreikkalaisten edeltäjiensä tapaan buddhalaisuutta ja etenkin hallitsija Kaniška esiintyy usein buddhalaisessa perimätiedossa. Kušan-valtakunnalla olikin huomattava merkitys buddhalaisuuden leviämisessä Keski-Aasiaan ja Kiinaan, sekä Mahajana-koulukunnan synnyssä. Buddhalaisuudella oli puolestaan tärkeä osuus Gandhara-taiteessa, joka sovitti yhteen hellenististä ja intialaista visuaalista kulttuuria. Uskonnon harjoittaminen oli synkreettistä, ja esimerkiksi kušanien kolikoissa esiintyy buddhalaisten teemojen ohella kreikkalaisia, roomalaisia ja iranilaisia jumaluuksia.


title: Tohtori Faustus

text: Tohtori Faustus (, KiV 303) on Ferruccio Busonin viimeinen, keskeneräiseksi jäänyt ooppera. Säveltäjä kirjoitti teoksen libreton itse ja se perustuu vanhaan saksalaiseen nukketeatteriversioon Faustin legendasta. Teos sai ensi-iltansa Dresdenissä vuonna 1925 Bosonin oppilaan Philipp Jarnachin viimeistelemänä. "Tohtori Faustusta" on esitetty ja levytetty kohtalaisen vähän.


title: Tohtori Faustus

text: Teos eroaa tyylillisesti sekä aikakauden italialaisesta verismistä, että saksalaisesta Richard Straussin myöhäisromantismista. Bosonin "uus-klassisuus" on selkeää, suoraviivaista ja keskittyy melodioihin. Säveltäjä käyttää diatonisten ja kromaattisten jaksojen välistä kontrastia draaman tehokeinona.


title: Säämiskä

text: Säämiskä (, ) on pehmeää, kellertävää vuohen- tai lampaannahkaa, josta on poistettu nappapuoli. Säämiskä on yksi mokan laji, ja se parkitaan rasvaparkituksella, joka aiheuttaa kellertävän värin, mutta sitä ei muuten värjätä, koska rasvaparkittu nahka värjäytyy epätasaisesti.


title: Säämiskä

text: Säämiskä oli alun pitäen kalliiden vaatteiden materiaali, mutta varsin varhain sitä alettiin käyttää myös lasin ja metallien kiillotukseen, kun huomattiin sen sopivan siihen erittäin hyvin. Käytäntö alkoi siitä, kun etsittiin vaatteiden valmistuksen jäännöspaloille tähdellistä käyttöä.


title: Säämiskä

text: Nykyisin säämiskäksi sanottu kiillotus- ja puhdistusliina on usein synteettistä mikrokuitua. Myös luonnonsäämiskällä on etunsa, joten sitä myydään yleisesti esimerkiksi autoliikkeissä ja huoltoasemilla.


title: Säämiskä

text: Säämiskää käytetään myös hiilellä tehtyjen piirustusten ja pastellimaalausten korjailuun sekä sävyjen vaalentamiseen. Säämiskää käytetään myös yleisesti ilmailussa, erityisesti purjekoneiden kuivaamiseen ja siten liitoluvun parantamiseen.Uimahyppääjät käyttävät säämiskäpyyhettä kuivatessaan itsensä, koska säämiskä kuivuu nopeasti, kun vesi väännetään siitä pois.


title: Mathura

text: Mathura (, ) on kaupunki Intian Uttar Pradeshin osavaltiossa. Kaupungin asukasluku oli 349 909 vuonna 2011. Kaupunki oli toinen Kushanien valtakunnan kahdesta pääkaupungista ajanlaskumme alkuvuosisatoina. Se sijaitsee noin 140 km Delhistä etelään, 50 km Agrasta pohjoiseen. Muinaisina aikoina se oli karavaanireittien risteyspaikka, nykyisin se on tärkeä rautateiden ja maanteiden risteysasema, jonka läpi kulkee valtatie Delhistä Agraan. Junalla pääsee Delhiin, Mumbaihin ja Chennaihin.


title: Mathura

text: Mathura on Krishnalle omistettu hindujen pyhä kaupunki, sitä väitetään Krishnan syntymäpaikaksi . Mathurasta kerrotaan jo Mahabharatassa.


title: Mathura

text: Mathurassa toimii yksi Aasian suurimmista öljynjalostamoista. Siellä tehdään myös hopeankiillotusaineita, vesihanoja ja painetaan sari-kankaita.


title: Niskavuori

text: Niskavuori on Hella Wuolijoen kirjoittama viisiosainen näytelmäsarja Niskavuoren suurtilan ja sen asukkaiden vaiheista 1880-luvulta 1940-luvun puoliväliin. Näytelmän "Niskavuoren naiset" kantaesitys oli Helsingin Kansanteatterissa 31. maaliskuuta 1936. Sarjasta on tehty seitsemän elokuvaa ja kaksi televisioelokuvaa. Vuonna 1984 valmistunut Matti Kassilan ohjaama elokuva "Niskavuori" on toistaiseksi viimeinen "Niskavuori"-elokuva, ja se pohjautuu näytelmiin "Niskavuoren naiset" ja "Niskavuoren leipä". Näytelmät ovat ilmestyneet myös kirjoina.


title: Niskavuori

text: "Niskavuorella" on ollut huomattava asema suomalaisten identiteettiä rakentavana tekijänä läpi kaupungistumisen ja maaltapaon vuosikymmenten. Näytelmissä näkyy kirjoittajan vaiheikas elämä, ja niiden särmikkyys on aikoinaan aiheuttanut kiivasta keskustelua.


title: Niskavuori

text: Niskavuori on kenties kaikkein analysoiduin suomalainen näytelmäsarja. Siinä oleva sukupuolten, sukupolvien ja sosiaaliryhmien välinen jännite on kiinnostanut tutkijoita ja kriitikoita vuosikymmenestä toiseen. Tarina keskittyy Niskavuoren suvun "vahvoihin naisiin" ja "heikkoihin miehiin", taisteluun rahasta ja vallasta, taisteluun suvun kunniasta. Historialliset tapahtumat, kuten Suomen sisällissota ja toinen maailmansota, vaikuttavat taustalla.


title: Niskavuori

text: Suurimman huomion on saanut niskavuorelainen työteliäs ja uhrautuva vahva nainen. Längelmäeltä naitu Loviisa ja Niskavuoren tytär Heta on nähty eräinä suomalaisen naisen arkkityyppeinä. Loviisa pitää talon mainetta ja kunniaa yllä puolen vuosisadan ajan. Heta on klassinen pirttihirmu, joka aviomiehensä kanssa nostaa Muumäen rappiotilan pitäjän mahtitaloksi.


title: Niskavuori

text: Niskavuoren miehet puolestaan naivat rahaa taloon sukupolvesta toiseen, rakkaus ei ole olennaista. Suurtilaa ei tarvitse jakaa perillisten kesken, kun talo pidetään koossa miniän varojen turvin. Niskavuoreen haalitaan rahaa ja tilaan kohdistuvat uhat eliminoidaan rahalla. Loviisan poika Aarne kuitenkin rikkoo Niskavuoren mallin: hän lähtee nuoren Ilonan matkaan, jättää rikkaan vaimonsa ja tekee siten valinnan, joka järkyttää Niskavuoren perinteitä ja arvoja. Viimeisessä Niskavuori-näytelmässä ajat ovat lopulta selkeästi muuttuneet: järkiavioliitot alkavat väistyä modernin rakkausliiton tieltä.


title: Niskavuori

text: Niskavuoren rustholli sijaitsee jossain päin Hämeen rintamaita Hämeenlinnan lähettyvillä, pitäjää ei ole määritelty. Loviisan puolison isoisä siirsi talonsa aikoinaan kirkonkylästä Niskavuoren rinteelle, sillä kirkonkylän juoksusavi ei ollut kyllin luja perusta talolle. "Niskavuori"-elokuvia on kuvattu muun muassa Hauholla, Hausjärvellä ja Lammilla. Ulkokuvauksia on tehty myös Uudenmaan maaseudulla. "Niskavuori"-näytelmissä pysytään pitkälti niskavuorelaisissa maisemissa paria Helsinkiin sijoitettua kohtausta lukuun ottamatta.


title: Niskavuori

text: Näytelmäsarjan kirjoittaja ja sarjan luoja on Etelä-Virossa Helmessä 1886 syntynyt Ella Maria Murrik eli Hella Wuolijoki. Niskavuori-näytelmien kannalta on olennaista, että vasemmistolainen Wuolijoki oli itsekin hauholaisen suurtilan emäntä. Ennen "Niskavuorta" Wuolijoelta oli ilmestynyt viisi kokoillan näytelmää ja jokunen pienoisnäytelmä. Sarjan ensimmäisellä näytelmällä, "Niskavuoren naisilla", oli ratkaiseva merkitys Wuolijoen uralle. 1930-luvun Suomessa sen moraalikäsityksiä ja poliittista ajattelua pidettiin vapaamielisinä ja ne aiheuttivat kipakkaa keskustelua puolesta ja vastaan.


title: Niskavuori

text: Wuolijoki kirjoitti "Niskavuoren" vuosina 1936–1953. Tapahtumien aikajärjestyksessä kolmanneksi ja neljänneksi sijoittuvat näytelmät valmistuivat ensimmäisinä, 1930-luvulla. Kronologian ensimmäinen näytelmä valmistui kolmantena, muutaman vuoden kuluttua edellisistä. Kronologian toinen näytelmä valmistui neljäntenä. Viidentenä valmistui kronologian päätepiste. Wuolijoen kuoleman jälkeen tehdyt sovitukset on toisinaan irrotettu alkuperäisestä kronologiasta. Esimerkiksi Valentin Vaalan väriversio "Niskavuoren naisista" ajoittuu 1950-luvun lopulle. Lahden kaupunginteatterissa tehtiin vuonna 2013 musikaali samaisesta näytelmästä ja se ajoitettiin niin ikään 1950-luvulle.


title: Niskavuori

text: Varhaisin "Niskavuori"-näytelmä on "Niskavuoren naiset" (1936), jonka tapahtumat Wuolijoki ajoitti 1930-luvun alkuun. Tapahtumien aikajärjestyksessä siitä tuli lopulta kolmas. Näytelmän aiheena on Loviisan konflikti Aarnen kanssa ja Martan konflikti Aarnen, Ilonan ja Loviisan kanssa. Niskavuoren perinteitä järkytetään, kun isäntä ottaa ja lähtee nuoren opettajan matkaan.


title: Niskavuori

text: Tarina jatkuu näytelmässä "Niskavuoren leipä" (1938), joka ajoittuu puolisen vuosikymmentä ensimmäistä näytelmää myöhäisemmäksi. Toinen näytelmä on siten sarjan ainoa ilmestymishetkensä nykyaikaan sijoittuva. "Niskavuoren leivän" teemana on Loviisan ja Aarnen sovinto.


title: Niskavuori

text: Kolmantena valmistui näytelmä "Niskavuoren nuori emäntä" (1940). Siinä kerrotaan Niskavuoren tapahtumista 1880-luvulla, jolloin rikas Saaroisten Loviisa naidaan miniäksi Niskavuorelle. Kansallisen heräämisen aikaa kuvaava näytelmä sopi oivallisesti välirauhan henkeen ja se sai kantaesityksensä Suomen Kansallisteatterissa, joka oli kieltäytynyt kahdesta aiemmasta "Niskavuoresta".


title: Niskavuori

text: Kolmen "Niskavuori"-näytelmän jälkeen Wuolijoki piti pitkän tauon aiheesta. Neljäs näytelmä "Niskavuoren Heta" näki päivänvalon vuonna 1950. Kronologisesti se on jatkoa "Niskavuoren nuorelle emännälle", ja sen keskushenkilönä on Niskavuoren vanhin tytär, Heta, joka nai rengin ja muuttaa Muumäelle. "Niskavuoren Heta" on sarjan näytelmistä ainoa, jonka aikajänne ulottuu useiden vuosikymmenten halki.


title: Niskavuori

text: Viides ja viimeinen "Niskavuori"-näytelmä on jatkosodan loppuun ja rauhanajan alkuun ajoittuva "Entäs nyt, Niskavuori?", joka ilmestyi vuonna 1953. Siinä henkilöt ovat pitkälti samat kuin "Niskavuoren naisissa" ja "Niskavuoren leivässä". Päähenkilönä on Juhani Niskavuoren avioton poika, joka palaa Niskavuorelle puolen vuosisadan jälkeen.


title: Niskavuori

text: Niskavuori-näytelmien keskushahmo on Loviisa Niskavuori, joka luetaan suomalaisen kirjallisuuden klassisiin naishahmoihin. Muita keskeisiä Niskavuoren naisia ovat Heta Niskavuori, Malviina Multia, Siipirikko, Martta Niskavuori ja Ilona Ahlgren. Mieshahmoista tärkeimpiä ovat Loviisan puoliso Juhani Niskavuori ja heidän poikansa Aarne. Hetan nimikkonäytelmän miespääosa on Hetan mies Akusti Muumäki. Juhani Multia on viimeisen Niskavuori-näytelmän keskeinen miesrooli. Kaikkiaan tarinassa on mukana neljä sukupolvea, joista keskitytään lähinnä toisen ja kolmannen polven edustajien vaiheisiin.


title: Niskavuori

text: Wuolijoki ei alun perin suunnitellut "Niskavuorta" sarjaksi. Elokuviksi ne muokattiin Valentin Vaalan sekä Edvin Laineen ohjaamina. Viisi mustavalkoista Niskavuori-elokuvaa valmistuivat vuosina 1938–1957. Kuudes on Vaalan ohjaus vuodelta 1958, värillinen versio "Niskavuoren naisista". Aarnen ja Ilonan tarinan kertova Kassilan "Niskavuori" valmistui 1984 ja se pohjautuu näytelmiin "Niskavuoren naiset" ja "Niskavuoren leipä".


title: Niskavuori

text: Vuonna 1938 valmistunut elokuva "Niskavuoren naiset" on tapahtumien aikajärjestyksessä kolmas. Se aloittaa Niskavuoren 1930- ja 1940-luvuista kertovan osan. Elokuvan jatko-osa "Niskavuoren Aarne" kuvattiin kuusitoista vuotta myöhemmin. Molemmissa elokuvissa Aarnea näyttelee Tauno Palo. Tarinan tasolla hän oli vanhentunut vain viitisen vuotta.


title: Niskavuori

text: Tauno Palo oli mukana kaikissa mustavalkoissa "Niskavuori"-elokuvissa lukuun ottamatta "Niskavuoren Hetaa". Palo näytteli Aarnen lisäksi Aarnen isää Juhania ja Juhanin aviotonta poikaa eli Aarnen velipuolta Juhani Mattilaa. Loviisaa ovat näytelleet muun muassa Emma Väänänen ja Elsa Turakainen. Rauni Luoman näyttelemä Heta on suomalaisen elokuvan arvostetuimpia roolisuorituksia. Luoma näytteli Loviisaa vuonna 1984 valmistuneessa Matti Kassilan elokuvassa "Niskavuori". Hän oli tuolloin roolihenkilönsä ikäinen päinvastoin kuin Elsa Turakainen ja Emma Väänänen 1950-luvulla. Näyttelijä Olga Tainio oli ensimmäinen Loviisan roolissa. Hänet Vaala löysi Kansanteatterin lippukassalta.


title: Niskavuori

text: Hilkka Helinä näyttelee nuorta Hetaa vuoden 1946 filmatisoinnissa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" ja on sivuroolissa Hetan kanssa samasta miehestä kilpailevana Esterinä kuusi vuotta myöhemmin valmistuneessa elokuvassa "Niskavuoren Heta". Myöhemmin hän näytteli Niskavuoren piikaa "Niskavuoren Aarnessa" ja tulkitsi Martan osan Vaalan värielokuvassa "Niskavuoren naiset" vuonna 1958. Sentraali-Santroista unohtumattomin lienee näyttelijä Martta Kinnunen, jolle rooli lankesi elokuvissa "Niskavuoren Aarne" ja "Niskavuori taistelee".


title: Franciscus Assisilainen (ooppera)

text: Franciscus Assisilainen (, I/52) on Olivier Messiaenin ainoaksi jäänyt, kolminäytöksinen ooppera. Viiden tunnin mittainen teos kertoo 1100-luvulla eläneen pyhimyksen Franciscus Assisilaisen elämäntarinan. Säveltäjä itse kutsui teostaan oopperan sijaan ”spektaakkeliksi”. "Franciscus Assisilainen" sai ensi-iltansa Palais Garnierissa vuonna 1983 ja esitettiin uudelleen Opera Bastillessa vuonna 1992 sekä "Opéra de Parisissa" vuonna 2004.


title: Franciscus Assisilainen (ooppera)

text: Messiaen oli koko elämänsä sitä mieltä, että oopperan historiassa oli ehkä vain kymmenen mestariteosta ja kaikki muut teokset kärsivät musiikillisista tai draamallisista ongelmista. Vaikka hän epäili, ettei hänellä itsellään ollut lahjoja oopperasäveltäjänä, Pariisin ooppera sai hänet suostutelluksi "Franciscus Assisilaisen" sävellystyöhön. Oopperan säveltäminen oli valtaisa työ ja vei säveltäjältä neljä vuotta säveltämiseen ja toiset neljä vuotta orkestrointiin. Teos on kokonaiskestoltaan yli neljä tuntia, ja sen partituurissa on 2 000 sivua. Messiaen piti teostaan keskeisenä elämäntyönään. Teoksen musiikissa yhdistyvät useat Messiaenin käyttämistä sävellystekniikoista: muun muassa linnunlaulua muistuttavat jaksot, toisto ja kaksitoistasäveljärjestelmän ja kolmisointuharmonioiden yhdistelmä sekä moodaalisuus.


title: Teschenin alue

text: Teschenin alue on Puolassa, Sleesian itäosassa oleva alue Tšekin tasavallan ja Puolan rajalla. Se muodostettiin itsenäiseksi herttuakunnaksi vuonna 1290 ja liitettiin suoraan Itävaltaan vuonna 1653, jolloin se säilytti kuitenkin erityisasemansa. Suurimman osan Sleesiaa joutuessa 1742 Preussille Teschenin alue säilyi Itävallan omistuksessa. Habsburgien vallan romahtaessa 1918 Teschenistä tuli kiistakapula Tšekkoslovakian ja Puolan välille, ja näiden kesken se jaettiinkin vuonna 1920 (Český Těšín, Cieszyn). Puola annektoi Teschenin alueen tšekkiläisen osan Münchenin konferenssin jälkeen lokakuussa 1938. Toisen maailmansodan aikana alue oli natsi-Saksan hallussa ja siellä oli sotavankileiri. Vuoden 1920 rajat palautettiin vuonna 1945.


title: Teschenin alue

text: Teschen-niminen kaupunki jaettiin kahtia vuonna 1920: Český Těšín on Tšekin puolella, Cieszyn Puolassa.


title: Värimittari

text: Värimittari on näkyvän valon aallonpituuden alueella toimiva pinnan väriä mittaava laite. Mittari antaa värille numeeriset arvot, jotka määrittävät värin.


title: Värimittari

text: Värimittari toimii siten, että se mittaa tutkittavan pinnan väriä valon aallonpituuden funktiona. Mittaus tapahtuu kohdistamalla mitattavaan kohteeseen mahdollisimman diffuusia valoa tunnetuilla aallonpituuksilla ja intensiteeteillä. Mittaamalla takaisin heijastuvan valon intensiteetti eri aallonpituuksien suhteen saadaan määritettyä värikomponentit numeeriseen muotoon. Näin saatu numerotieto sovitetaan yleensä johonkin tunnettuun värimalliin, jonka kautta väritieto voidaan viedä haluttuihin järjestelmiin jatkoprosessoitavaksi. Esimerkkinä värimittarista on rautakauppojen tai maalia myyvien liikkeiden mittalaitteet, joilla voidaan näytekappaleen perusteella määrittää oikea tai lähestulkoon oikea väri maalin sävytykseen.


title: Värimittari

text: Käytännössä digitaalikamerat tekevät myös kuvan värien sovittamisen johonkin värimalliin, mutta kameraa ei sinänsä voi käyttää tarkkaan värimittaukseen muutoin kuin auttavasti sijoittamalla kuvattavalle alueelle tunnettu värireferenssi.


title: Robert Swindells

text: Robert Edward Swindells (s. 20. maaliskuuta 1939) on brittiläinen nuortenkirjailija, joka kirjoittaa lähinnä kauhua ja fantasiaa. Hän on kirjoittanut yli 50 kirjaa ja saanut merkittäviä palkintoja, muun muassa Children's Book Award -palkinnon vuosina 1990 ja 1998 sekä Carnegie-mitalin vuonna 1994 kirjastaan "Kivikovat kadut". Swindells asuu Keighleyn kylässä West Yorkshiressä, minne hän mielellään myös sijoittaa kirjojensa tapahtumat.


title: Rælingen

text: Rælingen on Norjan kunta Akershusin läänissä, Fetin ja Lørenskogin välissä. Sen keskustaajama on Fjerdingby. Kunnan vaakuna on peräisin vuodelta 1981. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 16 420 asukasta.


title: Evert Taube

text:
Evert Axel Taube (12. maaliskuuta 1890 Göteborg – 31. tammikuuta 1976) oli ruotsalainen proosakirjailija, runoilija, trubaduuri ja säveltäjä.
Aatelissukuinen Taube vietti lapsuutensa Vingan saarella Göteborgin edustalla Ruotsin länsirannikolla, jossa hänen isänsä työskenteli majakanvartijana. Nuorena hän asui muun muassa setänsä luona Malmössa, jossa hän kävi koulua, ja Tukholmassa, jossa hänen oli tarkoitus aloittaa taideopinnot Konstakademissa, mutta hän ei saanut kotoa taloudellista tukea. Hän lähti 1908 merille mutta palasi joksikin aikaa Ruotsiin, kunnes lähti gauchoksi Etelä-Amerikkaan. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä hän palasi 1915 Ruotsiin asepalvelukseen.


title: Evert Taube

text: Taube muistetaan erityisesti humoristisista laulelmistaan, joiden innoituksen lähteenä olivat kansanlaulut ja Bellmanin runot. Tauben laulelmia ovat levyttäneet suomalaisetkin laulajat sekä suomeksi että ruotsiksi, esimerkkinä "Anttilan keväthuumaus" ("Sjösala vals") ja "Onnellinen nudisti" ("Den lycklige nudisten"). Taube levytti ensimmäisen levynsä 1921, vuosi tulevan puolisonsa Astrin tapaamisen jälkeen. Hän sai 1954 kunnian olla ensimmäinen ruotsalainen taiteilija, joka esiintyi Ruotsin televisiossa.


title: Evert Taube

text: Taube oli naimisissa Astri Bergmanin kanssa vuodesta 1925 kuolemaansa asti. Taubeilla oli neljä lasta: Per Evert, Rose Marie, Ellinor ja Sven-Bertil.


title: Evert Taube

text: Tauben esi-isät vaikuttivat sata vuotta Suomessa, josta Evertin isoisä Otto Reinhold Taube siirtyi Haaparannan kautta Ruotsiin 1800-luvulla.


title: Evert Taube

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Tauben kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön. Hänen kuvansa on myös Ruotsin vuonna 2015 liikkeelle lasketussa 50 kruunun setelissä.


title: Turku Jazz

text: Turku Jazz on Turussa vuosittain järjestettävä jazz-musiikkiin keskittynyt festivaali. Tapahtuma on järjestetty vuosittain yhtäjaksoisesti jo vuodesta 1969 lähtien ja se on Suomen toiseksi vanhin jazzfestivaali. Festivaali koostuu eri puolilla kaupunkia järjestettävistä konserteista. Konsertteja järjestetään muun muassa konserttitalossa, museoissa ja ravintoloissa.


title: Turku Jazz

text: Turku Jazz Festival on nykyisin osa Turkuun vuonna 2016 perustettua Jazz City Turku -hanketta, jonka piiriin kuuluvat myös ympärivuotinen konserttisarja Flame Jazz sekä big band Turku Jazz Orchestra.


title: Kasvutekijä (biokemia)

text: Kasvutekijä on orgaaninen aines (hormonin kaltainen peptidi tai proteiini), joka kykenee stimuloimaan solujen kasvua tai erilaistumista. Kasvutekijät ovat tärkeitä erilaisten solun toimintojen säätelyssä. Kasvutekijöiden avulla pyritään tulevaisuudessa lisäämään mm. luun, hammasluun ja ruston muodostusta ja nopeuttamaan kovakudosten vaurioiden ja puutosten paranemista. Kliiniset hoitokokeet ovat jo meneillään, mutta luotettavia tuloksia on vasta vähän. Kliinisen käytön yhtenä ongelmana on kasvutekijöiden nopea inaktivoituminen ja kulkeutuminen pois vaikutuspaikalta. Tämän vuoksi tutkimus keskittyy sopivien kantajamateriaalien sekä geeni-terapia- ja kantasolumenetelmien kehittämiseen.


title: Kasvutekijä (biokemia)

text:
Kasvutekijät tyypillisesti toimivat solujen välisinä viestimolekyyleinä. Tiettyihin kohdesolujen pinnan reseptoreihin sitoutuvat sytokiinit ovat esimerkkejä kasvutekijöistä.
Kasvutekijä poikkeaa sytokiinistä oikeastaan löytöhistoriansa perusteella. Toisena tärkeänä erona voidaan pitää sitä, että kasvutekijöillä on positiivinen vaikutus solujen jakautumiseen, kun taas sytokiineillä on neutraali vaikutus solujen lisääntymiseen. Toisaalta jotkut sytokiinit voivat olla kasvutekijöitä kuten granulosyytti-solulinjaa stimuloiva tekijä ja granulosyytti-makrofagi-solulinjaa stimuloiva tekijä. Kuitenkin joillakin sytokiineilla on solujen kasvua ja lisääntymistä inhiboivaa vaikutusta.


title: Kasvutekijä (biokemia)

text: Kasvutekijät esiintyvät rakenteellisesti ja evolutionaarisesti samankaltaisten proteiinien muodostamissa laajemmissa runsaslukuisissa proteiiniperheissä. Tunnettuja kasvutekijöitä ovat esimerkiksi seuraavat:


title: Kasvutekijä (biokemia)

text: Kasvutekijöitä voidaan käyttää muun muassa neutropenian, leukemian ja aplastisen anemian hoidossa.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Turun musiikkijuhlat on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut musiikkifestivaali. Festivaalin perustajana oli vuonna 1960 Turun Soitannollinen Seura. Kaupunkifestivaali tarjoaa yleisölleen muun muassa suuria orkesterikonsertteja, kamarimusiikkia, resitaaleja, jazzia, ulkoilmatapahtumia ja konsertteja lapsille. Juhlilla esiintyy vuosittain niin kotimaisia kuin ulkomaisia taiteilijoita.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Vuonna 2019 taiteellisena johtajana aloittaa kapellimestari Klaus Mäkelä. Aikaisempia taiteellisia johtajia ovat olleet mm. Ville Matvejeff, Topi Lehtipuu, Olli Mustonen ja Martti Rousi. Turun musiikkijuhlien konserttipaikkoina ovat Turun alueen konserttisalit, kirkot ja muut tilat, muun muassa Turun konserttitalo, Akatemiatalo, Turun tuomiokirkko, Mikaelinkirkko, Sigyn-sali, Turun linna, talo sekä Sibelius-museo.Turun Soitannollisen Seuran aktiivisten jäsenten piirissä nousi 50-luvun lopulla idea musiikkijuhlien järjestämisestä. Musiikkijuhlien puolesta työtä tekivät Päivö Saarilahti, John Rosas, Olavi Sarmio ja Gottfrid Gräsbeck, ja ylimääräisessä kokouksessaan maaliskuussa 1960 Soitannollinen Seura päätti toteuttaa Turun musiikkijuhlat vielä samana kesänä.


title: Turun musiikkijuhlat

text:
Turun Soitannollisen Seuran järjestämänä musiikkijuhlat löysi heti ensimmäisten toimintavuosiensa aikana toimintakonseptin. Juhla järjestettiin alkukesästä (kesäkuun alussa tai toukokuussa) Sibelius-viikkojen kanssa päällekkäisyyttä välttäen. Ohjelmassa oli orkesterikonsertteja sekä Turun oman kaupunginorkesterin että vierailevien orkestereiden ja kapellimestareiden johdolla, nimekkäät solistit, Akatemiatalon ja Turun linnan kamarimusiikkikonsertit, muutama ulkomainen vieraileva taiteilija ja silloin tällöin pohjoismainen oopperavierailu. Turkulaisten muusikoiden osuus ohjelmassa oli vahva.
1960-luvun nimekkäimpinä esiintyjiä olivat Leningradin filharmoninen orkesteri Jevgeni Mravinskin johdolla, Igor Oistrah, Sergiu Celibidache Ruotsin radion sinfoniaorkesterin johtajana, Eric Ericson Tukholman kamarikuoron johtajana, Pentti Koskimies, Tom Krause, Matti Lehtinen, Paavo Berglund, Jorma Panula, Liisa Pohjola, Tuomas Haapanen, Erkki Rautio, Arto Noras ja Eero Heinonen.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Vuoden 1963 juhlilla tehtiin uusi aluevaltaus Göteborgin oopperan vieraillessa Turun kaupunginteatterissa Mozartin Così fan tutte -oopperaesityksellään ja tämän jälkeen oopperoita kuultiin 60-luvulla lähes jokaisena vuonna – Paisiellon Sevillan Parturi esitettiin Åbo Svenska Teaterilla vuosina 1966 ja 1968 ensin Drottningholmin oopperan ja sitten Aarhusin Den Jydske Operan vierailuesityksinä. Vuonna 1969 oopperavierailun teki Suomen Kansallisooppera esittäessään kaupunginteatterissa Karl Amadeus Hartmannin oopperan Simplicius Simplicissimus. Kapellimestarina oli Ulf Söderblom, nimiroolissa lauloi Tamara Lund ja ensiesiintymisensä Turun musiikkijuhlilla teki Kapteenin roolin laulanut nuori basso Matti Salminen.


title: Turun musiikkijuhlat

text: 1970-luvun alussa Turun musiikkijuhlien toiminnassa alkoi muutosvaihe, kun kaupungin rooli juhlien järjestämisessä lisääntyi. Suunnitteluun tuli mukaan aiempaa useampia näkemyksiä ja juhlien luonne muuttuikin selvästi 1970-luvulla.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Musiikkijuhlien ajankohta siirrettiin elokuulle, missä se on siitä asti pysynyt. Suurimpana muutoksena oli Ruisrockin aloittaminen. Turun musiikkijuhlat järjesti Ruisrock-festivaalin vuosina 1970–2000.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Myös Turun musiikkijuhlat koki sisällöllisiä muutoksia, ja länsimaiseen taidemusiikkiin keskittyneiden konserttien lisäksi ohjelmaa laajennettiin käsittämään jazzia, kansanmusiikkia, lasten-, ulkoilma- ja ilmaiskonsertteja. Konserttien ja tapahtumien määrä kasvoi toiminnan lisääntyessä.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Ulkomaisista nimistä 70-luvulla esiintyi mm. Elisabeth Schwarzkopf ja Robert Levin, Emil Gilels, Claudio Arrau, Grigori Sokolov, Rodion Shtshedrin ja Håkan Hagegård. Suomalaisia muusikoita edustivat mm. Jorma Hynninen, Ralf Gothóni, Seppo Kimanen, Leif Segerstam, Jaakko Ryhänen ja Walton Grönroos.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Vuonna 1973 kuultiin ensimmäistä kertaa turkulaisin voimin esitettynä oopperaa musiikkijuhlilla. Mozartin Don Giovannin esityksen oli ohjannut Ralf Långbacka, Turun kaupunginorkesteria ja Turun oopperayhdistyksen kuoroa johti Juhani Numminen. Oopperan esityspaikka oli juhlille uusi, Turun linnan piha, josta erityisesti 1990-luvulta lähtien on muodostunut musiikkijuhlien musiikkiteatteriesitysten vakiopaikka. Ooppera uusittiin likimain samoin voimin seuraavana vuonna.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Vanha musiikki on ollut musiikkijuhlilla alusta saakka osana ohjelmaa, mutta erityisesti 80-luvulla vanhan musiikin painotus vahvistui. Vanhan musiikin huippunimiä olivat mm. Jordi Savall, Gustav Leonhardt, Musica Antiqua Köln, Tallis Scholars, Sequentia, Monica Huggett, The Hilliard Ensemble, Hortus Musicus, Ton Koopman, Christopher Hogwood, Harry Christophers, Taverner Consort ja King’s Consort.


title: Turun musiikkijuhlat

text: 1980-luvulla Turun musiikkijuhlilla esiintyivät muun muassa Emil Gilels, Gidon Kremer, Bella Davidovich, Dmitri Sitkovetsky, Ann-Sophie Mutter, Peter Schreier, Heinrich Schiff, Olli Mustonen ja Lindsay-kvartetti.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Turun Soitannollisen Seuran jälkeen Turun kaupunki järjesti Turun musiikkijuhlia vuosina 1972-1989. Turun musiikkijuhlasäätiö perustettiin vuonna 1989, ja ensimmäiset säätiön järjestämät juhlat pidettiin vuonna 1990. Säätiö valitsi taiteelliseksi johtajaksi Olli Mustosen, joka toimi tehtävässään kolmilla juhlilla vuosina 1990-1992.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Säätiön tuoma itsenäinen organisaatio antoi Olli Mustoselle hyvät lähtökohdat toteuttaa taiteellisia visioitaan. Mustonen laittoi itsensä likoon musiikkijuhlien puolesta niin konserttien suunnittelussa kuin toteuttamisessa.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Vuoden 1990 juhlien esiintyjäkaartiin kuuluivat Esa-Pekka Salonen Lontoon Philharmonia-orkesterin kapellimestarina, sellisti Steven Isserlis kamarimuusikkona ja Helsingin kaupunginorkesterin solistina, sopraano Barbara Hendricks pianistinaan Staffan Scheja, Philippe Herreweghe La Chapelle Royalen johtajana ja säveltäjävieraana John Tavener.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Vuonna 1991 esiintyivät Gustav Leonhardt, Roger Norrington, Ton Koopman, Melvyn Tan, Murray Perahia, Grigori Sokolov, Steven Isserlis, Timo Korhonen, Gidon Kremer, Oleg Maisenberg, Thomas Zehetmair ja Joshua Bell.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Mustosen johtajakauden viimeisillä juhlilla 1992 Camerata Academica Salzburg piti kaksi konserttia legendaarisen kapellimestarinsa Sandor Véghin johdolla. Kansainvälisistä huippunimistä mukana olivat mm. pianisti András Schiff sekä sellisti ja kapellimestari Heinrich Schiff.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Mustosen kolmen vuoden jälkeen vuonna 1993 taiteellisena johtajana aloitti Martti Rousi, joka hoiti tehtävää aina vuoden 2009 juhliin saakka. Rousi toi musiikkijuhlille uusia tuulia. Musiikin ja muiden taiteiden yhteys tuli esille jokavuotisissa musiikkiteatteriesityksissä. Iloista festivaalihenkeä nostattivat VPK-talon iltamat. Vuonna 1993 alkoivat myös musiikkijuhlien mestarikurssit.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Turun linnan musiikkiteatteriesitykset aloitti vuosina 1993-1994 Yön harlekiinit, tekijöinä mm. Erik Söderblom, Tiina Lindfors, Tanssiteatteri ERI, Kuudennen kerroksen orkesteri ja Anu Komsi. Vuosina 1995 ja 1996 Turun linnassa esitettiin Charpentierin Les Arts Florissants. Vastavalmistunut Sigyn-sali oli näyttämönä 1995, kun Tanssiteatteri ERI, Keski-Pohjanmaan kamariorkesteri, Juhani Lagerspetz ja Camilla Nylund kantaesittivät Mikko Heiniön pianokonserton ja tanssiteoksen yhdistelmän Hermes. Vuosina 1997 ja 1998 esitettiin ohjaaja Erik Söderblomin ja kapellimestari Sakari Oramon johdolla Mozartin musiikista rakennettu ooppera Sulhaset koetuksella. Vuosina 1999 ja 2000 nähtiin Linnan eri tiloissa kiertävä Turun linnan rakastavaiset, jonka ohjaaja oli Michael Baran ja musiikista vastasi Juhani Nuorvala.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Uudistuksien lisäksi Rousi myös vaali Turun musiikkijuhlien perinnettä. Yleisöä ihastuttivat edelleen ulkomaiset huippuvieraat sekä kotimaisten taiteilijoiden parhaimmisto: Svjatoslav Richter, Yefim Bronfman, Yehudi Menuhin, Esa-Pekka Salonen, Karita Mattila, Gustav Leonhardt, Grigori Sokolov, Vladimir Ashkenazy, Lang Lang, Bella Davidovich, Mihail Plentjov, Natalia Gutman, Pietarin filharmonisen orkesterin ja Juri Temirkanov.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Suomalaiset orkesterit ovat vierailleet musiikkijuhlilla aivan sen alkuvuosista alkaen ja 1990-luvulla näiden vierailujen määrä lisääntyi huomattavasti. Turun oman orkesterin lisäksi juhlilla on esiintynyt mm. Radion sinfoniaorkesteri, Helsingin kaupunginorkesteri, Tapiola Sinfonietta, Keski-Pohjanmaan kamariorkesteri, Sinfonia Lahti, Tampere Filharmonia ja Suomen kansallisoopperan orkesteri. Kapellimestareina ovat olleet mm. Paavo Berglund, Sakari Oramo, Jukka-Pekka Saraste, Leif Segerstam, Juha Kangas, Osmo Vänskä, Okko Kamu, Tuomas Ollila, John Storgårds ja Olli Mustonen.


title: Turun musiikkijuhlat

text: 2000-luvun alussa konserttien musiikkityylien kirjo laajeni kahden nimikkosarjan myötä. Jaakko Salovaara- ja Severi Pyysalo -sarjat toivat musiikkijuhlille mm. Apocalyptican, Rinneradion, Kimmo Pohjosen ja Jukka Perkon.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Lopullinen varmistus siitä, että Turusta tulee Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2011, saatiin Brysselistä vuonna 2007. Hakuprosessin aikana turkulaiset pyrkivät näyttämään osaamistaan ja Turun potentiaalia. Eräs suurisuuntaisimmista produktioista oli Turun filharmonisen orkesterin tuottama Lentävän hollantilaisen esitys Forum Marinumin edustalla vuoden 2005 musiikkijuhlien aikaan. Paikan sopivuus konserttikäyttöön oli todettu jo vuoden 2002 musiikkijuhlien Suomen joutsen 100 vuotta -juhlakonsertissa ja vuonna 2004 juhlille Turun filharmonisen orkesterin tuottamassa Verdin Requiemin esityksessä. Matti Salmisen bassoa kuultiin näissä molemmissa konserteissa ja luonnollisesti myös Lentävän hollantilaisen Dalandina. Valeri Gergijevin johtama Mariinski-teatterin orkesteri esiintyi juhlilla vuosina 2004 ja 2009.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Turun musiikkijuhlat toimii myös elokuisen festivaalin ulkopuolisten tapahtumien järjestäjänä. Markku Luolajan-Mikkolan Gambaa!-sarjan konsertteja pidettiin Turussa vuosina 2003-2004. Turun musiikkijuhlat kokosi kaupungin musiikkitoimijat – Turun kaupunginorkesterin, konservatorion ja musiikkiakatemian sekä Turku Ensemblen ja yliopistojen musiikkitieteen laitokset – järjestämään uuteen musiikkiin keskittyneitä Aboa Musica -festivaaleja. Aboa Musican säveltäjävieraina olivat vuonna 2001 Aulis Sallinen ja Kaija Saariaho, 2002 Magnus Lindberg ja Judith Weir, 2003 Onute Narbutaite ja Einojuhani Rautavaara, 2004 Jouni Kaipainen ja Sofia Gubaidulina sekä vuonna 2006 Unsuk Chin ja Kalevi Aho.


title: Turun musiikkijuhlat

text: Turun musiikkijuhlat on tuottanut Åbo Svenska Teaterin ja Turun filharmonisen orkesterin kanssa vuonna 2009 Mozartin Cosi fan tutte -oopperan.


title: Parolannummi

text: Parolannummi on varuskunta ja armeijan harjoituskenttä Hattulassa. Parolannummen varuskuntaan on sijoitettuna vuonna 1942 perustettu Panssariprikaati. Panssariprikaatin joukkoyksiköiden lisäksi Parolannummen varuskunnassa toimii myös Länsi-Suomen sotilasläänin alainen Kanta-Hämeen aluetoimisto (KHAltsto/LSSl) sekä vuodesta 1993 toiminut varikko eli Ilveskallion panssarikorjaamo, nykyinen Millogin toimipiste.


title: Parolannummi

text: Hallinnollisesti ja muun muassa kiinteistöhuollon kannalta Parolannummen eli Hattulan varuskuntaan kuuluvat myös Hämeenlinnan kaupungissa sijaitsevat joukot:Hattulan Nummen kylän maille perustettu Parolannummen harjoituskenttä on ollut sotaväen kokoontumis- ja harjoituskenttänä poikkeuksellisen pitkään, yhtäjaksoisesti jo vuodesta 1777. Vuosina 1935–1962 kentällä toimi Parolan lentokenttä, ja kentän eteläpäässä on Andreas Fornanderin veistämä "Parolan leijona" -muistomerkki, joka on pystytetty Venäjän keisarin, Suomen suuriruhtinaan Aleksanteri II:n vuonna 1863 tekemän vierailun muistoksi.


title: Parolannummi

text: Museovirasto on määritellyt Parolannummen harjoituskentän valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Parolannummi

text: Pohjoisosassa Parolannummea sijaitsee kesäkuussa 1961 avattu Panssarimuseo.


title: Tuonelan joutsen (näytelmä)

text:
Tuonelan joutsen on Eino Leinon runomuotoinen näytelmä vuodelta 1898. Yhdessä näytelmän "Sota valosta" (1900) kanssa sen on katsottu aloittaneen suomalaisen kirjallisen symbolismin. Tuon ajan karelianistis-uusromanttisen valtavirran mukana Leino oli alkanut syventyä kalevalaiseen aihepiiriin .
Samoihin aikoihin Leinon kanssa Tuonen joutsen -aihetta työstivät myös Jean Sibelius ja Akseli Gallen-Kallela.


title: Ice Upon the Night

text: Ice Upon the Night (FD010, FR040) on kokkolalaisen Immortal Souls -yhtyeen toinen täyspitkä studioalbumi.


title: Ice Upon the Night

text: "Ice Upon the Night" on Immortal Soulsin ensimmäinen julkaisu päästyään alankomaalaiselle "Fear Dark" -levy-yhtiölle. Albumi äänitettiin marraskuussa 2002 Helsingin "Sonic Pump Studiosissa". Miksauksesta ja teknisestä puolesta vastasi Nino Laurenne. Mika Jussila masteroi "Ice Upon the Nightin" "Finnvox"-studiolla Helsingissä. Albumin tuotti Immortal Souls.


title: Ice Upon the Night

text: Musiikkityyliltään yhtye jatkaa tunnettua melodista death metal -linjaansa kuten myös sanoitusten talviteemojen käsittelyä, mutta musiikin tempo on kauttaaltaan aavistuksen hidastunut. Kappaleella ""You"" vieraileva laulaja Kimmo Pulkkinen tulkitsee puhtain vokaalein kappaleen säkeitä duettona A. Särkiojan murinavokaaleja vasten. Puhdasta laulua kuullaan myös lieviä hittiaineksia sisältävällä ""Man of Sorrow"" -kappaleella.


title: Ice Upon the Night

text: "Ice Upon the Night" sai monilta kriitikoilta hyvän vastaanoton. Esimerkiksi "Imperiumi.netin" Mape Ollila kirjoitti, että teknisesti yhtye on erittäin hyvä ja sen kappalemateriaalissakaan ei ole moitteen sijaa. Jotkut vanhat fanit sen sijaan moittivat albumia jonkin verran uusien ideoiden puutteesta, joistain lievistä metalcore-vaikutteista, vähemmän talvitunnelmaisesta kansikuvasta sekä "Under the Northern Sky" -albumiin verraten hieman rauhoittuneesta ulosannista.


title: Ice Upon the Night

text: "Ice Upon the Nightia" ei markkinoitu erityisen näkyvästi Suomessa, sillä "Fear Dark" -levy-yhtiön markkinointi kohdistuu pääasiassa Benelux-maihin, Saksaan ja Sveitsiin. Vuonna 2004 Albumi lisensoitiin Yhdysvaltojen markkinoille lähinnä hardcore punkiin suuntautuneen levy-yhtiön "Facedown Recordsin" kautta. USA-painos julkaistiin erilaisella, Fear Dark -versioon verraten talvisemmalla kansikuvalla.


title: Profane Omen

text: Profane Omen on lahtelainen vuonna 1999 perustettu metalliyhtye, joka voitti Vuoden tulokas -palkinnon Finnish Metal Awardseissa vuonna 2007.


title: Profane Omen

text: Profane Omenin tyyli on vaihdellut paljon yhtyeen historian aikana, mutta nykyisessä tyylissä on vivahteita mm. death metalista, thrash metalista, southern rockista ja punkista. Yhtyettä on kutsuttu myös deathrockiksi, ja yhtye itse luonnehtii tyyliään death 'n' rolliksi. Groove ja asenne ovat tärkeitä Profane Omenin musiikissa. Puhdasta ja murinalaulua yhdistelevä Jules Näveri on tunnettu monipuolisesta vokalisoinnistaan.


title: Profane Omen

text: Profane Omen perustettiin Myrskylässä vuonna 1999. Nykyisistä jäsenistä ainoastaan laulaja Jules Näveri on ollut yhtyeen mukana alusta lähtien. Yhtyeen perustaneet kitaristi Janne Tolonen ja rumpali Sami Varjola erosivat yhtyeestä, ja vasta kolmen rumpalin, neljän kitaristin ja kahden basistin kautta kokoonpano muodostui lopulliseksi. Vaikutteita yhtye sanoo ottaneensa muun muassa Metallicalta ja Panteralta, ja osalla jäsenistä on myös black- ja death metal -taustaa.


title: Profane Omen

text: Yhtyeen demoura oli kohtalaisen pitkä. Viiden demon nauhoittamisen ohessa Profane Omen ehti olla varsin aktiivinen myös keikkarintamalla ennen ensimmäisen studioalbuminsa julkaisua. Yhtye esiintyi myös Saksassa vuonna 2005, ja eräs saksalainen radiokanava valitsi "Label of Black" -EP:n kuukauden albumiksi.


title: Profane Omen

text:
Vasta seitsemän vuoden kuluttua yhtyeen perustamisesta, 6. syyskuuta 2006, julkaistiin Dethrone Musicin kautta Ville Sorvalin tuottama albumi "Beaten into Submission". Kappalemateriaalia oli kertynyt vuosien mittaan runsaasti, ja osa albumin kappaleista on kirjoitettu jo vuosina 2001–2004. "Beaten Into Submission" sijoittui Suomen virallisella albumilistalla sijalle 28.
Profane Omen julkaisi levyn Inherit The Void 6.3.2009. Inherit the Void sijoittui albumilistan kahdeksannelle sijalle. Inherit The Voidista julkaistaan myös vinyyliversio.


title: Ralph Doubell

text: Ralph Douglas Doubell (s. 11. helmikuuta 1945 Melbourne, Australia) on australialainen 800 metrin juoksija ja olympiavoittaja Mexicon kisoista 1968.


title: Ralph Doubell

text: Ralph Doubell oli huipulla vain melkoisen lyhyen ajan, mutta teki uransa parhaan suorituksen täsmälleen oikeassa paikassa – olympiafinaalissa.


title: Ralph Doubell

text: Doubell oli valmistunut Melbournen yliopistossa, missä hän oli harjoitellut itävaltalaissyntyisen valmentajan Franz Stampflin johdolla. Ensimmäisen suuren voittonsa Doubell saavutti vuoden 1967 Universiadeissa ajalla 1.46,7. Seuraavalla kaudella hän kärsi akillesjännevammasta eikä kyennyt kilpailemaan kuuteen kuukauteen ennen olympialaisia.


title: Ralph Doubell

text: Mexicossa ylivoimainen suosikki oli Kenian Wilson Kiprugut, joka veti ensimmäisen kierroksen kovaa vauhtia (51,0) ja johti vielä viimeisessä kaarteessa. Loppusuoralla Doubell ohitti Kiprugutin ja voitti kultaa Peter Snellin maailmanennätystä sivuavalla käsiajalla 1.44,3 (sähköajanotolla 1.44,40). Huolimatta kilpailupaikan korkeasta sijainnista Doubell ei ollut harjoitellut etukäteen päivääkään vuoristo-olosuhteissa. Doubellin aika säilyi Australian ennätyksenä lähes 50 vuotta. Alex Rowe sivusi aikaa vuonna 2014 ja Joseph Deng alitti sen heinäkuussa 2018.


title: Ralph Doubell

text: Doubell tähtäsi vielä Münchenin olympialaisiin, mutta hänen uransa päättyi jalkavammoihin. Kansainyhteisön kisoissa Doubell sijoittui kuudenneksi sekä 1966 että 1970.


title: Ralph Doubell

text: Urheilu-uransa jälkeen Doubell työskenteli pankkialan johtotehtävissä ja myöhemmin Telstra-stadionin johtajana Sydneyssä.


title: Lemminkäinen (Sibelius)

text: Lemminkäinen op. 22 on Jean Sibeliuksen neliosainen orkesterisarja, jonka osat "Tuonelan joutsen" ja "Lemminkäisen kotiinpaluu" ovat kuuluneet suomalaisten orkesterien ohjelmistoon kantaesityksestään alkaen. Sarjan kaksi muuta osaa "Lemminkäinen ja saaren neidot" ja "Lemminkäinen tuonelassa" olivat Sibeliuksen tahdosta esityskiellossa. Syynä esityskieltoon on saattanut olla se, ettei Robert Kajanus pitänyt näistä osista. Lemminkäis-sarjan musiikki on kiinteässä yhteydessä 1890-luvun symbolistiseen suuntaukseen.


title: Lemminkäinen (Sibelius)

text: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura julisti 1891 sävellyskilpailun ensimmäisen suomenkielisen oopperan säveltämisestä, jonka tuli olla suomalaisen säveltäjän kirjoittama ja olla "sisällyksensä puolesta mytologista tai historiallista ainetta". Jean Sibelius suunnitteli ilmeisesti kilpailun innoittamana pitkän oopperan "Veneen luominen" säveltämistä, ja "Tuonelan joutsen" perustuu tämän oopperan alkusoitoksi suunniteltuun materiaaliin. Sibelius kuitenkin luopui suunnitelmasta ottaessaan etäisyyttä musiikillisesti Richard Wagneriin.


title: Lemminkäinen (Sibelius)

text:
Sävellys joutui kantaesityksen jälkeen kritiikin kohteeksi; Nya Pressen -lehden kriitikko Karl Flodin kirjoitti:
”Tällainen musiikki tuntuu ihan patologiselta ja jättää niin sekavia, piinallisia ja luonteeltaan epämääräisiä vaikutelmia, että niillä on hyvin vähän yhteistä sen esteettisen mielihyväntunteen kanssa, jota kaiken kaunotaiteen ja ennen muuta musiikin tulee herättää.”
Vasta vuonna 1935 Lemminkäinen esitettiin toisen kerran kokonaisena, ja 1954 teos julkaistiin kokonaisuudessaan, jolloin toisen ja kolmannen osan paikkaa vaihdettiin eli "Tuonelan joutsen" siirrettiin toiseksi osaksi. Vuoden 1935 esitys sai kriitikoilta ylistävän vastaanoton.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Uintilajien maailmanmestaruuskilpailut 2011 järjestettiin Shanghaissa, Kiinassa 16.–31. heinäkuuta. Shanghaissa kilpailtiin viidessä eri uintilajissa: avovesiuinnissa, ratauinnissa, taitouinnissa, uimahypyissä ja vesipallossa.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: FINA myönsi MM-kilpailut Shanghaille 24. maaliskuuta 2007. Kilpailujen isännyydestä kilpaili myös Qatarin Doha. Shanghaissa järjestettiin myös Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2006.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Uimahypyissä isäntämaa Kiina voitti ensimmäisenä maana historiassa kaikki maailmanmestaruudet, vaikka esimerkiksi Guo Jingjing lopetti uransa puolisen vuotta ennen kisoja. Taitouinnissa kaikki maailmanmestaruudet menivät Venäjälle, ja Natalja Ištšenko voitti kuusi MM-kultamitalia. Avovesiuinnissa kaikki seitsemän maailmanmestaruutta menivät eri maihin. Saksalainen Thomas Lurz ylsi ainoana avovesiuimarina kolmeen mitaliin.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Ratauinnissa yhdysvaltalainen Ryan Lochte ui 200 metrin sekauinnissa maailmanennätyksen 1.54,00. Kyseessä oli ensimmäinen pitkien ratojen maailmanennätys, joka uitiin vuoden 2009 ja uuden teknologian pukujen kieltämisen jälkeen. Kisojen viimeisenä päivänä kiinalainen Sun Yang ui 1 500 metrin vapaauinnissa maailmanennätyksen 14.34,14. Sunin maailmanennätys rikkoi tuolloin vanhimman voimassa olleen ME:n. Vanha ME oli myös ainoa, joka oli tehty ennen uuden teknologian pukujen kautta. Ratauimareista Lochte ui viisi kultamitalia ja Michael Phelps neljä kulta-, kaksi hopea- ja yhden pronssimitalin.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Tulokset:


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2011

text:
Tulokset:
Tulokset:


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2011

text:
Tulokset:
      Isäntämaa


title: Boomhauer

text: Boomhauer on turkulainen garage rock -yhtye. Yhtyeeseen kuuluu kolme jäsentä ja se on levyttänyt kolme täyspitkää albumia.


title: Boomhauer

text: Yhtye on nimetty Kukkulan kuningas -animaatiosarjassa esiintyvän samannimisen hahmon mukaan.


title: Boomhauer

text: Lähde näihin:


title: Jyväskylän ammattiopisto

text: Jyväskylän ammattiopisto (vuodesta 2018 Gradia) on monialainen nuorten ammatillinen oppilaitos, jolla on tutkintoon johtavaa koulutusta kolmessa yksikössä: Tekniikka ja liikenne, Kauppa ja palvelut sekä Hyvinvointi ja kulttuuri. Jokaisessa kolmesta yksiköstä opiskelee noin 1 500 perustutkinto-opiskelijaa. Lisäksi oppilaitoksessa toimivat Yhteisten opintojen yksikkö ja Opiskelijapalvelut-yksikkö. Ammattiopistoa johtaa rehtori ja ammattiopiston yksiköitä yksikönjohtajat yhdessä koulutuspäälliköiden kanssa. Jyväskylän ammattiopistossa nuoret voivat suorittaa 25 eri alan perustutkintoa ja valmistua 39 ammattinimikkeellä.


title: Jyväskylän ammattiopisto

text: Tutkintoihin johtavan koulutuksen lisäksi Jyväskylän ammattiopisto järjestää Ammattistartti-koulutusta, perus- ja lisäopetusta (Oksa-koulutus) sekä yhdistelmäopintoja. Taiteen perusopetusta järjestetään musiikissa ja tanssissa.


title: Jyväskylän ammattiopisto

text: Jyväskylän ammattiopiston palveluksessa on 500 henkilöä ja sen liikevaihto on 41 miljoonaa euroa. Opiskelijoita ammattiopistossa opiskelee noin 4 400 ja taiteen perusopetuksessa noin 1 200. Tutkinnon suorittaneita opiskelijoita on vuosittain noin 1 200. Koulutusta toteutetaan kuudessa toimipisteessä Jyväskylässä ja Petäjävedellä.


title: Jyväskylän ammattiopisto

text: Jyväskylän ammattiopisto on osa Jyväskylän koulutuskuntayhtymää, johon kuuluvat myös Jyväskylän oppisopimuskeskus, Jyväskylän aikuisopisto, Jämsän ammattiopisto, Jyväskylän lukiokoulutus ja kiinteistöliikelaitos. Ravintola Priimus on osa Jyväskylän ammattiopistoa.


title: Jyväskylän ammattiopisto

text: Jyväskylän ammattiopistossa toimii myös aktiivinen opiskelijayhdistys, Jyväskylän ammattiopiston Opiskelijayhdistys JAMO ry.


title: Rubiinitetra

text: Rubiinitetra ("Hemigrammus erythrozonus") on tetrojen heimoon kuuluva kala.


title: Rubiinitetra

text: Rubiinitetra on pituudeltaan noin 4–5 cm. Sen kyljessä on rubiininvärisiä juovia.


title: Rubiinitetra

text: Rubiinitetra on kotoisin Guyanasta Etelä-Amerikasta.


title: Rubiinitetra

text: Rubiinitetra on parvikala ja parvessa tulisi olla vähintään 6–10 yksilöä. Kauneimmillaan vasta yli 20 kalan parvessa. Maksimimäärän määrää vain akvaarion koko.


title: Rubiinitetra

text: Veden sopiva happamuus on pH 6–7. Sopiva veden kovuus on dH 5–12. Veden lämpötilan tulisi olla välillä 24–28 °C.


title: Rubiinitetra

text: Rubiinitetralle kelpaavat ruoaksi kaikenlaiset tehdasvalmisteiset kuivahiutaleruoat.


title: Ratsumies

text: Ratsumies, Op. 32 on Aulis Sallisen säveltämä ooppera, joka sai ensi-iltansa Savonlinnan oopperajuhlilla 17. kesäkuuta 1975. Sen libreton on kirjoittanut akateemikko Paavo Haavikko. Teos sävellettiin alun perin Olavinlinnan 500-vuotispäivien kunniaksi järjestettyyn sävellyskilpailuun.


title: Ratsumies

text: "Ratsumies" omaperäisyydestään huolimatta liittyy vahvasti suomalaiseen oopperaperinteeseen ja sen kantaesityksen jälkeen siitä povattiin kolmatta kansallisoopperaa Leevi Madetojan "Pohjalaisien" ja Aarre Merikannon "Juhan" rinnalle. Myöhemmin Sallisen ja Joonas Kokkosen oopperoita on alettu nimittää karvalakkioopperoiksi. Ratsumies koostuu kolmesta sinfonisesta jaksosta, jotka sisältävät temaattisesti yhtenäisiä aineksia ja orkesterilla on keskeinen osa tarinankerronnassa. Ratsumies ei ole varsinaisesti historiallinen ooppera, vaan se kertoo mitä 500 vuotta sitten olisi saattanut tapahtua. Ooppera on kertomus "miehestä ja naisesta, sodasta, hevosista, naisista, onnesta, kuolemasta".


title: Libertad 1

text: Libertad 1 on ensimmäinen Kolumbiassa rakennettu satelliitti.


title: Libertad 1

text: Se on nanosatelliitti - painaa vain 1 kg - ja samalla yliopistosatelliitti - sen suunnittelivat ja rakensivat Universidad Sergio Arboledan opiskelijat. Se on teknologiakoe, jonka tarkoitus oli ensisijaisesti opettaa hankkeeseen osallistuvia opiskelijoita. Satelliitin konfiguraatio perustuu CubeSat-satelliittiin.


title: Libertad 1

text: Satelliitti laukaistiin 17. huhtikuuta 2007 Dnepr-kantoraketilla.


title: K&C

text: K&C ry on oululainen melontaseura, joka on perustettu vuonna 1982.


title: K&C

text: Yhdistyksen nimen taustalla ovat englannin kielen sanat "kayak" ja "canoe" (suomeksi kajakki ja kanootti), jotka ovat kuvaavat melontaan käytettäviä vesikulkuneuvoja. Seuran alkuperäinen nimi oli Kiiminkijoen Melojat ry, nimenmuutos tehtiin 1999.


title: K&C

text: Kanoottiliitto valitsi K&C:n vuoden 2005 ja 2009 melontaseuraksi.


title: Anastasia (vuoden 1956 elokuva)

text: Anastasia on vuonna 1956 valmistunut 20th Century Foxin tuottama draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Anatole Litvak. Elokuvan pääosissa näyttelevät Ingrid Bergman, Yul Brynner ja Helen Hayes.


title: Anastasia (vuoden 1956 elokuva)

text: Elokuva kertoo tsaari Nikolai II:n nuoresta tyttärestä prinsessa Anastasiasta, joka on paennut Ranskaan.


title: Anastasia (vuoden 1956 elokuva)

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Anastasian" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Turun ylioppilaslehti

text: Turun ylioppilaslehti (puhekielessä "Tylkkäri") on Turun yliopiston ylioppilaskunnan julkaisema lehti. Se on perustettu vuonna 1931 ja ilmestyy nykyisin kahdeksan kertaa vuodessa, eli noin kerran kuukaudessa lukukausien aikana. Lehden päätoimittajana toimii Nella Keski-Oja. Sen tärkein lukijaryhmä ovat Turun yliopiston opiskelijat.


title: Turun ylioppilaslehti

text: Lehti on saatavilla Turun yliopiston kampusalueella ja Turun keskustassa sijaitsevista standeista. Se myös jaetaan postitse kaikille tilaajille sekä osaan Turun ylioppilaskyläsäätiön asunnoista. Lisäksi erityiset Abi-numerot jaetaan kaikille Turun talousalueen lukioiden abiturienteille.


title: Turun ylioppilaslehti

text: Turun ylioppilaslehden ensimmäinen numero ilmestyi 24. tammikuuta 1931, mitä ennen Turussa luettiin helsinkiläistä Ylioppilaslehteä. Lehden perustamista edelsikin väittely ylioppilaskunnan oman lehden suotavuudesta. Akateemisen Karjala-Seuran maltillinen siipi kannatti ja jyrkempi vastusti lehden perustamista. Perusteena vastustamiselle oli muun muassa pyrkimys säilyttää suomalaisten ylioppilaiden rintama eheänä. Osaltaan lehden perustamiselle myönteiseen päätökseen vaikutti yliopiston rehtori V. A. Koskenniemi, joka lupasi avustaa perustettavaa lehteä.


title: Turun ylioppilaslehti

text: Turun ylioppilaslehti osallistui varsinkin 1960- ja 1970-luvuilla aktiivisesti yhteiskunnalliseen keskusteluun. Eräs dramaattisimmista lehden historiaan liittyvistä tapahtumista oli vuonna 1970 poliittisista syistä aiheutunut päätoimittaja Matti Vimparin erottaminen. M. A. Numminen ja Jarkko Laine tekivät tapauksesta ”Pilkkalaulu Vimparin erottajista” -nimisen kappaleen.


title: Turun ylioppilaslehti

text: Päätoimittajan valitsee Turun yliopiston ylioppilaskunnan edustajisto.


title: Erkki-Juhani Taipale

text: Erkki-Juhani Taipale (s. 25. joulukuuta 1937 Helsinki) on entinen korkeimman oikeuden jäsen eli oikeusneuvos. Hän valmistui lainopin kandidaatiksi vuonna 1961 ja sai varatuomarin arvon 1964.


title: Erkki-Juhani Taipale

text: Taipale toimi asianajajana vuosina 1964–1988 kunnes hänet nimitettiin tuomariksi korkeimpaan oikeuteen 1. syyskuuta 1988 alkaen.


title: Erkki-Juhani Taipale

text: Taipale on työnsä ohessa toiminut urheilun oikeusturvalautakunnan puheenjohtajana sekä eri tehtävissä Suomen Asianajajaliitossa päätyen liiton puheenjohtajaksi vuosiksi 1980–1988.


title: Erkki-Juhani Taipale

text: Pysyvänä asiantuntijana perusoikeuskomiteassa hän toimi vuosina 1989–91.


title: Erkki-Juhani Taipale

text: Taipale oli ensimmäisen tuomarinvalintalautakunnan puheenjohtaja.


title: Erkki-Juhani Taipale

text: Eläkkeelle Taipale jäi vuonna 2005, mutta toimi Suomen Asianajajaliiton säätiön puheenjohtajana vuoteen 2014 asti.


title: Erkki-Juhani Taipale

text: Taipale sai vuonna 2015 Matti Ylöstalo -palkinnon työstään asianajajakunnan hyväksi.


title: Guntis Ulmanis

text: Guntis Ulmanis (s. 13. syyskuuta 1939) on latvialainen poliitikko ja maansa presidentti vuosina 1993–1999.


title: Guntis Ulmanis

text: Ulmanis syntyi Riiassa. Latviaa 1930-luvulla johtanut Kārlis Ulmanis oli Guntis Ulmanisin isoisän veli ja Ulmanis vietti lapsuutensa Siperiassa ennen paluutaan Latviaan 1948.


title: Guntis Ulmanis

text: Ulmanis valmistui Latvian valtionyliopiston taloustieteiden laitokselta 1963 ja suoritti asevelvollisuutensa 1963–1965. Hän liittyi kommunistiseen puolueeseen 1966 ja kohosi viimein Riian kaupunginkomitean johtoon.


title: Guntis Ulmanis

text: Latvian parlamentti Saeima valitsi hänet ensimmäiselle kolmivuotiskaudelle 1993 maan presidentiksi. Tätä ennen maan valtionpäämiehenä oli parlamentin puhemies. Ulmanis yritti demokratisoida kansalaisoikeuslakia 1994. Vuonna 1996 hän julisti kuolemanrangaistuksen kiellon. Vuonna 1995 kuudennen Saeiman vaalien jälkeen Ulmanis nimitti Latvian pääministeriksi ensin oikeistolaisen ehdokkaan, ja sitten vasemmistolaisen, mutta parlamentti ei tukenut kumpaakaan, ja pääministeriksi tuli lopulta puolueeton Andris Šķēle.


title: Jari Komulainen

text: Jari Komulainen on suomalainen liikemies. Hän oli naimisissa vuodesta 1982 alkaen 1990-luvulle asti presidentti Mauno Koiviston tyttären Assi Koiviston kanssa. Tämän jälkeen, vuosina 1998–2003, Komulainen oli naimisissa Anitra Ahtolan kanssa. Ahtola oli vuoden 1996 Miss Suomi -kisojen ensimmäinen perintöprinsessa.


title: Jari Komulainen

text: Komulainen on välittänyt sukellusveneitä venäläisen yhteistyökumppanin avustuksella sekä toimittanut suomalaisille liikkeille kiinalaisia Sanil Europe Oy:n maahantuomia halpaskoottereita yrityksensä Solo International Oy:n kautta. Solo International Oy myös maahantoi halpoja polkupyöriä, jotka toimitettiin eri merkkisinä suomalaisille tavarataloketjuille. Tämän yrityksen koko liiketoiminnan Komulainen myi Solifer-konsernille kesällä 2006.


title: Artturi Järviluoma

text: Kustaa Artturi Järviluoma (vuoteen 1902 Jernström, kirjailijanimi Köpi; 9. elokuuta 1879 Alavus – 31. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen lehtimies, elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija. Tunnetuin Järviluoman julkaisema teos on näytelmä "Pohjalaisia", jonka pohjalta Leevi Madetoja sävelsi myöhemmin oopperansa.


title: Artturi Järviluoma

text: Järviluoma kävi Vaasan Lyseota mutta keskeytti koulunkäyntinsä kuudennelta luokalta (lukion ensimmäiseltä) saatuaan venäjän kielen ehdot ja tehtyään kolttosia. Hän kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana Helsingin reaalilyseosta 1901. Järviluoma opiskeli Helsingin yliopistossa ensin matematiikkaa 1902–1903 ja sitten lakia 1904–1909, mutta ei suorittanut loppututkintoa.


title: Artturi Järviluoma

text: Järviluoma harrasti myös musiikkia ja johti muun muassa Alavuden soittokuntaa. Hän soitti kaksirivistä hanuria. Järviluoma oli Suomen Näytelmäkirjailijaliiton perustajajäseniä ja toimi 1920-luvulla liiton sihteerinä sekä 1930-luvulla myös puheenjohtajana. Hän oli mukana Ylioppilaslaulajat ja Suomen Laulussa ja eteni Ylioppilaslaulajissa aina varajohtajaksi saakka. Hän johti 1900-luvun alkuvuosina Ylioppilaskunnan laulajien alla toiminutta Pohjanmaan Kööriä. Järviluoma keräsi Toivo Kuulan kanssa pohjalaisia kansanlauluja. Hän oli myös Suomen Sanomalehtimiesliiton perustajajäseniä. Hän osallistui yhdistystoimintaan ja oli muun muassa Helsingin Etelä-Pohjalaiset ry:n perustajajäseniä 1941.


title: Artturi Järviluoma

text: Järviluoman puoliso oli vuodesta 1910 Lyyli o.s. Ahde (1889–1958). Avioliitosta syntyi kaksi lasta: Maire (1911–1998) ja Juha (1915–2001). Aili-Salli Ahde-Kjäldman oli Järviluoman käly.


title: Artturi Järviluoma

text: Artturi Järviluoman henkilökohtainen arkisto on vuodesta 1998 ollut Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjallisuusarkistossa ja se sisältää alkuperäiskäsikirjoituksia, kuvia, leikekirjoja ynnä muuta aineistoa. "Pohjalaisia" on säilytteillä muun muassa viron-, latvian- ja venäjänkielisinä käännöksinä.


title: Artturi Järviluoma

text: Järviluoman roolia "Pohjalaisia"-näytelmän todellisena kirjoittana on epäilty jo pitkään. Teoksessa on aineksia, jotka ovat Järviluomalle täysin vieraita. Niinpä Lapuan vuoden 1843 lakiin kuuluva hallitussääntöosa, jonka pykäliä on käsitelty eri puolilla näytelmää, edellyttää, että kirjoittaja on joko syvällisesti perehtynyt mainitun järjestyssäännön toteuttamiseen tai on itse omakohtaisesti elänyt sen vaikutuksen alaisena. Kumpikaan näistä ehdoista ei toteudu Järviluoman kohdalla, joka ei myöskään ole koskaan selvittänyt, mistä ja miten hän on tekstiaineiston näytelmään hankkinut. Ainoastaan kansanlaulujen alkuperän hän on kertonut.


title: Artturi Järviluoma

text: Koska kaikki näytelmän tunnistettavat henkilö- ja paikannimet, monet juonen yksityiskohdat sekä aikalaisilta perusteellisesti kerätty muistitieto paikallistavat teoksen Alahärmän Härmänkylään ja sen lähiympäristöön sekä siellä lapsuutensa ja nuoruutensa viettäneeseen ylioppilaaseen Anton Kankaaseen (1867–1904), on häntä pidettävä näytelmän varsinaisena kirjoittajana. Kankaan nimittäin tiedetään kirjoittaneen näytelmän "Härmäläisiä", jonka alkuperäinen käsikirjoitus on myöhemmin kadonnut tai hävitetty. Järviluoma ei tiettävästi ennen näytelmän julkaisemista ole edes käynyt Härmässä, eikä hänellä ole muutenkaan ollut mahdollisuuksia perehtyä yksityiskohtaisesti kyseisen kylän paikallishistoriaan. Kun Järviluomalle vieras aines kulkee lisäksi läpi koko teoksen, ei häntä siksi voi pitää "Pohjalaisia"-näytelmän todellisena kirjoittajana.


title: Artturi Järviluoma

text: Härmäläisistä henkilö- ja paikannimistä sekä juonen yksityiskohdista on pääteltävissä, että Artturi Järviluoma on kopioinut haltuunsa saamansa Härmäläisiä-näytelmän käsikirjoituksen SKS:n Kirjallisuusarkistossa säilytettäviin mustakantisiin vihkoihin. Samalla hän on lisännyt tekstiin kymmenen niistä kansanlauluista, joita hän on itse ollut mukana keräämässä Etelä-Pohjanmaan suomalaisen kotiseutuyhdistyksen kansanlaulujen keräysmatkalla kesällä 1907. Jonkin verran Järviluoma on myös stilisoinut näytelmää sekä poistanut – eniten toisen näytöksen alusta – että lisännyt tai muuttanut Kankaan tekstiä. Lisäksi hän on vaihtanut useimpien henkilöiden roolinimet toisiksi sekä kirjoittanut yleiskielisen tekstin lievästi murteelliseksi. Näin syntyneen teoksen Järviluoma julkaisi omissa nimissään kymmenen vuotta Anton Kankaan kuoleman jälkeen "Pohjalaisia"-nimisenä. Järviluoman ansiota kuitenkin on, että Anton Kankaan kirjoittama "Härmäläisiä"-näytelmä säilyi ja jäi uudessa muodossaan elämään.


title: Artturi Järviluoma

text: Näytelmä "Pohjalaisia" on käännetty usealle kielelle: viroksi, ruotsiksi, venäjäksi, puolaksi, latviaksi, liettuaksi, unkariksi, ranskaksi, englanniksi ja hollanniksi sekä saksaksi 1942 ja romaniaksi 1943. Se on ilmestynyt kirjana ainakin venäjäksi (1917), viroksi ja latviaksi. "Pohjalaisia" on esitetty useissa maissa ja myös sodan aikana Unkarissa 1940 ja Romaniassa 1943 sekä itäblokissa DDR:ssä 1957 (nimellä "Das Dorfgericht": Das Plauener Stadttheter 13.3.1957). "Pohjalaisia" on esitetty myös italiaksi 2006.