title: Dodge Magnum

text: Mallivuodeksi 2008 Magnum sai faceliftin. Keulassa on uusi aggressiivisempi ilme ja sisustaa muokattiin viihtyisämmäksi. 2008 oli Magnumin viimeinen vuosimalli ja se korvattiin Dodge Journeyllä.


title: Turpa täynnä

text: Turpa täynnä on punk rock -yhtye Kylähullujen ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2005.


title: Turpa täynnä

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 36.


title: Tšaika

text: Tšaika () on GAZin valmistama neuvostoliittolainen limusiini. Mallia GAZ-13 valmistettiin Gorkissa vuosina 1959-81 ja GAZ-14 vuosina 1977-88. Väitetään että auton ulkonäkö olisi kopioitu vuoden 1955 Packard Patricianista ja painonapein toimiva automaattivaihteisto Chryslerilta.


title: Tšaika

text: Tšaika oli 6-litraisine V8-moottoreineen Neuvostoliitossa vain NKP:n ylemmän puoluejohdon ja sitä lähellä olevien ryhmien saatavilla. Autosta on olemassa avomalli sekä harvinaiseksi jäänyt farmariversio.


title: After Forever (albumi)

text: After Forever on samannimisen yhtyeen viides ja viimeinen kokopitkä studioalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2007.


title: After Forever (albumi)

text: Albumi nousi Alankomaissa MegaCharts-listan kuudennelle sijalle.


title: Ylikylä (Nurmes)

text: Ylikylä sijaitsee Nurmeksessa, Pohjois-Karjalassa Saramojoen vesistöalueen alajuoksun varsilla. Kylän tilat ja viljelykset sijaitsevat kahden järven: Ylikylänjärven ja Roukkajanjärven, sekä järvistä Lautiaiseen laskevan Ylikylänjoen ranta-alueilla.


title: Ylikylä (Nurmes)

text: Kylässä toimi Ylikylän koulu, joka lakkautettiin vuonna 2008.


title: Ylikylä (Nurmes)

text: Kylä on myös valtakunnallisesti arvokas maisema-alue. Perusteluissa arvokkaaksi maisema-alueeksi sanotaan: Ylikylä sijaitsee vesistöjen äärellä vaihtelevassa luonnonympäristössä. Se on poikkeuksellisen hyvin säilynyt, kulttuurihistoriallisesti ja maisemallisesti arvokas Vaara-Karjalan rantakylä.


title: Campione d’Italia

text: Campione d'Italia on kunta Italiassa Luganojärven rannalla. Kunta on Italian eksklaavi, koska se on joka puolelta sveitsiläisen Ticinon kantonin ympäröimä. Campione d'Italia on osa Lombardian alueeseen kuuluvaa Comon maakuntaa. Kunnan pinta-ala on 2,7 neliökilometriä ja vakituisia asukkaita siellä on noin 2 000.


title: Campione d’Italia

text: Campione d'Italian suojeluspyhimys on nimeltään San Zenone. Kaupungin suurin työnantaja on kasino, Casinò di Campione.


title: Campione d’Italia

text: Campione d'Italiasta on matkaa Sveitsin puolella sijaitseviin Luganoon 9 kilometriä ja Chiassoon 20 km. Italian rajalle matkaa on noin kaksi kilometriä.


title: KK – Kuolemankauppias

text: KK – Kuolemankauppias on Riku Rinteen vuonna 2000 kirjoittama kirja, joka kertoo tositarinan huumekauppias Kari Korhosesta , joka uskoon tulon myötä lopetti laittomuudet. Teos valittiin vuoden 2001 kristilliseksi kirjaksi. Voittajan valitsi päätoimittaja Tapani Ruokanen.


title: Ylä-Karjala (lehti)

text: Ylä-Karjala on paikallislehti, joka ilmestyy Nurmeksessa. Lehden levikkialue on Ylä-Karjala eli Nurmes ja Valtimo. Levikki vuonna 2004 oli 5 439 kappaletta. Lehti ilmestyy kolme kertaa viikossa. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1929 nimellä Nurmeksen Sanomat.


title: Ylä-Karjala (lehti)

text: Lehti kuuluu joensuulaiseen Pohjois-Karjalan Kirjapaino -konserniin, joka julkaisee muun muassa Karjalaista sekä Karjalan Heiliä, Lieksan Lehteä, Outokummun Seutua, Parikkalan-Rautjärven Sanomia, Pielisjokiseutua ja Pogostan Sanomia.


title: Ylä-Karjala (alue)

text: Ylä-Karjala on alue Pohjois-Karjalan pohjoisosassa. Siihen lasketaan kuuluvan Nurmeksen kaupunki ja Valtimon kunta. Asukkaita on 11 821. Molemmat olivat Nurmesta vuoteen 1910 saakka, jolloin Valtimosta muodostettiin oma kunta.


title: Ylä-Karjala (alue)

text: Ylä-Karjalan kunnilla on paljon yhteistyötä. Valtimolta käydään paljon asioimassa Nurmeksessa, jossa on paremmat palvelut, kun Valtimolta on lakkautettu mm. pankkipalveluita. Nurmeksen kaupungin ja Valtimon kunnan sekä Lieksan kaupungin yhdistämistä on suunniteltu.


title: Ylä-Karjala (alue)

text: Alue sijaitsee Maanselän vedenjakajan ja Pielisen välissä. Monia jokia virtaa vedenjakajalta Pieliseen. Aluetta voidaan siksi kutsua myös jokien maaksi. Järviä on jonkin verran, joskin ne ovat Pielistä lukuun ottamatta suhteellisen pieniä. Soita on paljon. Seutu kuuluu osana Vaara-Karjalaan ja vaarat antavat maisemalle jylhän leiman. Pielisen altaan pohjoisosa kuuluu myös Ylä-Karjalan alueeseen.


title: Ylä-Karjala (alue)

text: Ylä-Karjalassa ilmestyy Ylä-Karjala-niminen paikallislehti. Ylä-Karjala-alkuisia yrityksiä, yhdistyksiä ja virastoja toimii alueella useita.


title: Ylä-Karjala

text: Ylä-Karjala tarkoittaa seuraavia:


title: Itsetuhoisuus

text: Itsetuhoisuus on itsensä tahallista vahingoittamista tai halua vahingoittaa itseään. Itsetuhoisuutta esiintyy usein erilaisten mielenterveysongelmien, esimerkiksi masennuksen, ahdistuneisuushäiriöiden, kaksisuuntaisen mielialahäiriön ja psykoosisairauksien, yhteydessä. Psykoosisairauksissa itsetuhoisuus liittyy usein psykooseihin, joissa esimerkiksi potilas saattaa kuulla ääniä, jotka kehottavat häntä vahingoittamaan itseään. Usein muissa tapauksissa itsetuhoisuus liittyy hankalaan tilanteeseen, johon henkilö saattaa hakea ratkaisua/mielihyvää itseään vahingoittamalla. Itsetuhoisuus saattaa olla myös avunhuuto, jolla henkilö yrittää saada huomiota ja täten apua ongelmaansa. On kuitenkin näyttöä siitä, että itsetuhoisuudella, joka on oire psyykkisistä vaikeuksista, ei välttämättä ole selkeää kommunikatiivista merkitystä.


title: Itsetuhoisuus

text: Itsetuhoisuuden muotoja ovat muun muassa:


title: Itsetuhoisuus

text: Viiltelyllä tarkoitetaan oman tai toisen ruumiin tarkoituksellista vahingoittamista sitä viiltelemällä. Siihen ei välttämättä liity tappamis- tai itsemurhatarkoitusta. Itselleen tehtynä se on haastavaa käytöstä ja viestii stressistä. Noin kolmasosa itseään vahingoittaneista uusii tekonsa vuoden sisällä, ellei heitä auteta. Selvästi itsetuhoinen henkilö tulisikin ohjata psykiatriseen hoitoyksikköön.


title: Itsetuhoisuus

text: Joskus viiltely voi olla silkkaa kokeilunhalua ja ohimenevää. Useimmiten sen taustalla on kuitenkin jokin mielenterveyden häiriö, kuten masennus, ahdistuneisuushäiriö tai psykoositila, jonka oire se on. Toiminta voi myös olla seurausta esimerkiksi kriisistä läheisessä ihmissuhteessa. Viiltelyn motiivit voivat olla niin psyykkisiä kuin fyysisiäkin.


title: Itsetuhoisuus

text: Fyysisen vahingon aiheuttama kipuaistimus saa aivot vapauttamaan stressihormoneita ja siirtää kehon valmiustilaan. Tästä tilasta palautuakseen keho tuottaa morfiinin kaltaista endorfiinia, joka aiheuttaa mielihyvää ja lievittää kipua. Prosessin tuottaman psyykkisen mielihyvän lisäksi endorfiini stimuloi aivojen palkkiokeskusta samalla tavoin kuin mm. nikotiini, alkoholi ja huumausaineet. Voimakas kipuaistimus voidaan myös mieltää elämyksenomaiseksi tavaksi poistaa ”henkistä turtumusta”, tai se voi olla keino rankaista itseään.


title: Itsetuhoisuus

text: Viiltelyn esiintyvyyden tarkka arviointi on vaikeaa, sillä suurin osa siitä tapahtuu yksityisesti. Itsetuhoinen käyttäytyminen alkaa yleensä noin 14 vuoden iässä, ja sen esiintyvyys alkaa laskea 19 ikävuoden jälkeen. 568:lle keskimäärin 15,4-vuotiaalle henkilölle tehdyssä kyselyssä nuorista noin 14 prosenttia ilmoitti vahingoittaneensa joskus itseään ilman itsemurhatarkoitusta. Viiltelevä henkilö yrittää usein peittää itsetuhoisen käyttäytymisensä joko häpeästä tai väärinkäsitysten pelosta.


title: Itsetuhoisuus

text: Viiltelyn esiintyvyydeksi Yhdysvaltain väestössä vuonna 1985 arvioitiin 14/100 000 aikuisilla ja 600/100 000 nuorilla. Kanadalaisten koulupsykologien vuonna 1995 tekemän arvion mukaan jokaisessa koulussa on keskimäärin 2–3 viiltelevää oppilasta.


title: Mika (laulaja)

text: Michael Holbrook Penniman Jr. (s. 18. elokuuta 1983 Beirut, Libanon), paremmin tunnettu taiteilijanimellä Mika, on Englannissa uraa tekevä libanonilaissyntyinen poplaulaja.


title: Mika (laulaja)

text:
Mika syntyi Beirutissa, Libanonissa libanonilaiselle äidille ja amerikkalaiselle isälle. Mikan ollessa hyvin nuori perhe muutti Pariisiin Ranskaan pakoon Libanonin levottomuuksia. Vuonna 1992 perhe muutti Lontooseen, jossa Mika kävi Lycée Français Charles de Gaullea. Siellä häntä kuitenkin koulukiusattiin niin rankasti, että hänen äitinsä opetti häntä kotona lähes vuoden ajan. Muiden lasten vieroksuessa häntä, hänellä oli seuranaan vain neljä sisarustaan. Lukihäiriö haittasi lukemista, joten hän löysi pakokeinon musiikista.
Myöhemmin hän kävi Westminster Schoolin ja Royal College of Musicin oppilaitoksia.
Elokuulla 2012 Mika vahvisti Instinct-lehden haastattelussa olevansa homoseksuaali, ja että erityisesti seuraavan julkaisunsa (The Origin of Love) kappaleet kertovat suhteestaan miehen kanssa.


title: Mika (laulaja)

text:
Laulajana Mika debytoi Lontoon Royal Opera Housessa, jossa hän esiintyi jo 15-vuotiaana muun muassa Vaughan Williamsin esityksessä "The Pilgrim’s Progress".
Tammikuussa 2007 Mika äänestettiin BBC:n kyselyssä "vuoden 2007 ääneksi". Mikan ensimmäinen single "Relax, Take It Easy" julkaistiin 2006 Universal Musicin kautta. Se sisältää Cutting Crew-yhtyeen kappaleen "(I Just) Died in Your Arms" samplen. Läpimurtonsa Mika teki kuitenkin kappaleella "Grace Kelly" alkuvuonna 2007. "Grace Kelly" nousi parhaimmillaan Ison-Britannian singlelistan ykkössijalle. Suomessa Grace Kelly julkaistiin kuitenkin ensin, ja läpimurtohitti Relax, Take It Easy vasta toisena.


title: Mika (laulaja)

text: Mikan debyyttialbumi, muun muassa The Pussycat Dollsin ja P!nkin kanssa työskennelleen Greg Wellsin tuottama "Life in Cartoon Motion" ilmestyi 5. helmikuuta 2007. Albumi on saanut hyvät arvostelut, ja Mikaa on verrattu muun muassa Scissor Sistersiin, Freddie Mercuryyn ja George Michaeliin.


title: Mika (laulaja)

text: Ennen toisen albuminsa julkaisua, Mikalta tuli rajoitettu erä Songs of Sorrow -nimistä albumia kesäkuun 8, 2009. Albumilla on neljä kappaletta ja 68-sivuinen kirja jossa on sanoituksia ja kuvitelmia jokaisesta laulusta Mikan lempitaiteilijoiden tekeminä. Levyn "Blue Eyes" -kappaletta käytettiin promotarkoituksissa ja se sai hyvän vastaanoton.


title: Mika (laulaja)

text: Mikan toinen studioalbumi, The Boy Who Knew Too Much, julkaistiin 21. syyskuuta 2009. Mika äänitti levyn suurimmaksi osaksi Los Angelesissä tuottaja-muusikko Greg Wellsin kanssa, jonka kanssa he olivat työskennelleet ensimmäisen levynkin yhteydessä. Albumin uskotaan kertovan Mikan nuoruudesta ja se koetaan ensimmäisen levyn toiseksi osaksi.


title: Mika (laulaja)

text: Marraskuussa 2009 Mika esiintyi japanilaisen pop-tähden Hikaru Utadan kanssa yhdessä ja he lauloivat joululaulun "Let It Snow". Maaliskuussa 2010 Mika kunnioitti Boyzonesta tutun Stephen Gatelyn poismenoa ja esiintyi hänen muistokseen miehen muistokonsertissa, tulkiten kappaleen "Gave It All Away". Toukokuussa 2010 Mika julkaisi uuden sinkun, "Kick Ass", joka oli teemabiisi samannimiseen leffaan. Heinäkuun 30. päivä Mika esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa Helsingissä "the Circus" yökerhossa.


title: Katkera paluu

text: Katkera paluu ("Coming Home") on yhdysvaltalainen sotadraama vuodelta 1978. Sen on ohjannut Hal Ashby ja käsikirjoittanut Robert C. Jones, Waldo Salt ja Nancy Dowd. Keskeisimmissä rooleissa ovat Jane Fonda, Jon Voight, Bruce Dern, Penelope Milford, Robert Carradine ja Robert Ginty.


title: Katkera paluu

text: Jane Fonda ja Jon Voight voittivat pääosapalkinnot sekä Oscar- että Golden Globe -gaalassa. Lisäksi käsikirjoitusryhmä voitti Oscarin parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta. Yhteensä elokuva oli ehdolla kahdeksaan Oscariin ja kuuteen Golden Globeen. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: Stan Pearson

text: Stanley C. Pearson (11. tammikuuta 1919 Salford, Englanti - 20. helmikuuta 1997) oli englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Stan Pearson

text: Pearson liittyi Manchester Unitedin riveihin amatöörina joulukuussa 1935. Ammattilaiseksi hän siirtyi toukokuussa 1937. Hän debytoi Unitedin paidassa 13. marraskuuta 1937 ottelussa Chesterfieldia vastaan. Pearson oli auttamassa seuraa FA Cupin voittoon vuonna 1948 ja liigamestaruuteen vuonna 1952. Pearson lopetti uransa vuonna 1953, 346:n ottelun ja 148:n maalin jälkeen. Maalisaldollaan hän on Unitedin historian yhdeksänneksi paras maalintekijä (vain kaksi maalia Ruud van Nistelrooyn perässä).


title: Miguel (jalkapalloilija)

text: Luís Miguel Brito Garcia Monteiro tai lyhyemmin vain Miguel (s. 4. tammikuuta 1980 Lissabon, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Seuraurallaan hän edusti Estrelaa (1998–2000), Benficaa (2000–2005) ja espanjalaista Valenciaa. Benficassa hän voitti cup-mestaruuden vuonna 2004 ja liigamestaruuden vuonna 2005.


title: Miguel (jalkapalloilija)

text: Portugalin maajoukkueessa Miguel debytoi 12. helmikuuta 2003 ottelussa Italiaa vastaan. Hän oli mukana vuoden 2004 EM- ja vuoden 2006 MM-kilpailuissa.


title: 14 (luku)

text: 14 (neljätoista) on luonnollinen luku, joka tulee kolmentoista jälkeen, ja sitä seuraa viisitoista.


title: David Herd

text: David George Herd (15. huhtikuuta 1934 Hamilton, Skotlanti – 2016) oli skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: David Herd

text: Herd aloitti uransa Stockport Countyssa, josta Arsenal osti hänet 10 000 punnalla vuonna 1954. Herd pelasi ensi kertaa Arsenalissa seuraavana vuonna Leicester Cityä vastaan. Hänestä tuli nopeasti seuran paras maalintekijä. Kaudella 1960–61 Herd teki huikeat 29 maalia. Arsenal joutui myymään Herdin rahavaikeuksien takia Manchester Unitediin 1. heinäkuuta 1961. 107 Arsenal-maalillaan Herd on seuran historian 15. paras maalintekijä.


title: David Herd

text: Herd pelasi ensi kerran ManUssa 19. elokuuta 1961 ottelussa West Ham Unitedia vastaan. Hän auttoi maaleillaan Unitedia voittamaan FA Cupin vuonna 1963, kaksi liigamestaruutta ja vuoden 1968 Euroopan Cupin. Herd pelasi Unitedissa 265 ottelua, tehden 145 maalia. Hän oli seuran historian kymmeneksi paras maalintekijä. Herd edusti urallaan myös Stoke Citya.


title: David Herd

text: Skotlannin maajoukkuetta Herd edusti 5 kertaa.


title: David Herd

text: Manchester Unitedin kannattajasivusto kertoi 1. lokakuuta 2016 Herdin kuolleen 82-vuotiaana.


title: Pariisi–Nizza-ajo 2004

text: Pariisi–Nizza-ajo 2004 ajettiin perinteisenä polkupyörien etappiajona 7.– 14. maaliskuuta 2004.


title: Pariisi–Nizza-ajo 2004

text: Kilpailuun lähti kaikkiaan 160 kilpailijaa. Maaliin asti ajoi ja siten loppuajan sai 85 kilpailijaa.


title: Domovoi Butler

text: Domovoi Butler (tuttavallisesti Butler) on Eoin Colferin luoma kirjahahmo, joka seikkailee yhtenä päähenkilönä kirjasarjassa Artemis Fowl. Butler on kirjoissa Artemis Fowl II:en henkivartija. Hän joutuu vaarallisiin tilanteisiin ja Hän on liki kuollut ja kuollut kirjoissa Artemis Fowl ja . Butler ja Artemis ovat keijujen ystäviä ja heillä on usein yhteisiä projekteja.


title: Domovoi Butler

text: Butler pitää rakkausromaaneista, hänen lempilaulunsa on U2-yhtyeen "I Still Haven't Found What I'm Looking For", ja hänen lempielokuvansa on romanttinen komedia "Piukat paikat". Butler ei pidä toimintaelokuvista, koska hänen mukaansa niistä tulee työasiat mieleen.


title: Domovoi Butler

text:
Saavutuksia:
Taistellut peikon kanssa ja jäänyt henkiin,
valmistunut Madam Kon hekivartijakoulusta kaikkien aikojen nuorimpana oppilaana.


title: Domovoi Butler

text: Butlerin ystäväpiiriin kuuluu mm. Artemis II, Artemis I pikkusisko Juliet Butler, menninkäiskomisario Holly Short, HALTiJan ensimmäinen naispoliisi, joka on parantunut hänet ainakin kerran, kleptomaanikääpiö Mulch Diggums, komentaja Julius Root sekä fiksu kentauri Foaly.


title: M270 MLRS

text: M270 MLRS on yhdysvaltalaista alkuperää oleva raskas raketinheitinjärjestelmä. Heittimen M993-tyyppinen alusta perustuu M2 Bradley -rynnäkköpanssarivaunuun, johon on asennettu M269-raketinheitin. Tela-alustainen vaunu on varustettu 500 hv tehoisella dieselmoottorilla ja suurin nopeus tiellä on 64 km/h, maastossa 35 km/h. Vaunu painaa ilman raketteja 20 tonnia.


title: M270 MLRS

text: Raketit ovat tavanomaisten putkien sijasta asennettu kasetteihin joihin mahtuu kuusi rakettia kuhunkin. Heittimeen on mahdollista asentaa kaksi kasettia rinnakkain. Itsenäinen tulitoiminta on mahdollista oman paikantamislaitteiston ansiosta. Vaunun ohjaamo on suojattu ABC-aseiden vaikutukselta.


title: M270 MLRS

text:
Ensimmäiset järjestelmät toimitettiin vuonna 1983 Yhdysvaltain armeijalle. Järjestelmä on yleisesti käytössä NATO-maissa, Lähi-idässä, Japanissa, Etelä-Koreassa ja Suomessa. Sen valmistus lopetettiin vuonna 2003.
Asejärjestelmän hankinnasta päätettiin tammikuussa 2006. Kauppa edellytti Yhdysvaltain kongressin lupaa, joka oikeutti Alankomaat myymään järjestelmään kuuluvia heittimiä ja johtamisjärjestelmän osia Suomelle. Hankinnan arvo oli 30 miljoonaa euroa. Tällä rahalla saatiin heittimien lisäksi ampumatarvikkeita, johtamislaitteita, ajoneuvoja, työkaluja, varaosia ja muuta materiaalia. Hankintaan varattu budjetti oli 57,6 miljoonaa euroa. Ylijäänyt osa käytetään järjestelmän kehittämiseen.


title: M270 MLRS

text:
Hankintapäätös perustui eduskunnassa käsiteltyyn valtioneuvoston vuoden 2004 turvallisuus- ja puolustuspoliittiseen selontekoon, minkä mukaan "maavoimien iskukykyä kehitetään hankkimalla raskaita raketinheittimiä asevaikutuksen ulottamiseksi vastustajan operatiiviseen syvyyteen". Hankinta osui ajankohtaan, jolloin järjestelmän nykyiset käyttäjät olivat luopumassa siksi kylmän sodan jälkeisestä turvallisuuspoliittisen tilanteen muuttumisesta. Länsieurooppalaiset käyttäjät olivat muuttaneet kalustoaan enemmän kriisinhallintatehtäviin soveltuvaksi ja tarve raskaille tukiaseille oli vähentynyt.
Suomen puolustusvoimat vastaanotti helmikuussa 2007 Alankomaista käytettynä ostamansa raskaat raketinheittimet. Niistä muodostettiin 8 heitintä käsittäviä tulipattereita Tykistöprikaatiin Niinisaloon. Kalustosta käytetään Suomessa nimeä 298 RSRAKH 06. Yhteensä heittimiä hankittiin 22 kappaletta ja noin 100 muuta ajoneuvoa. Ampuminen täysikokoisilla raketeilla on mahdollista vain Rovajärvellä, sillä niiden vaara-alue on liian suuri Niinisalon Pohjankankaalle. Varusmiesten koulutus M270 MLRS -kalustolla alkoi vuonna 2008. Vuonna 2013 Tanskasta hankittiin 12 kappaletta M270A1-heittimiä ajoharjoitusta varten.


title: M270 MLRS

text: Suomessa harkittiin rypälepommien käyttämistä heittimen ammuksina. Tämä on herätti huomiota ulkomailla, sillä useat maat olivat käyneet keskusteluja rypälepommeista luopumisesta ja käyttökiellosta. Suomessa korostettiin hankittavan ammuksia, jotka tuhoavat itsensä niin etteivät ammukset jää ansoiksi maastoon vuosikausiksi. Rypälepommikielto poisti kuorma-ammukset markkinoilta, jolloin asiaan ei tarvinnut palata. Vuonna 2011 raskaat raketinheittimet päivitettiin 45 miljoonan dollarin sopimuksella itseohjautuvien asejärjestelmien kuten ATACMS ja GMLRS käyttöä varten. Hankinta ATACMS-tykistöohjuksen ilman tytärammuksia olevasta versiosta oli pitkällä kunnes se peruttiin vuonna 2014 kustannussyistä. Lokakuussa 2015 puolustusvoimien komentaja Jarmo Lindberg kertoi, että Yhdysvalloista odotetaan myyntilupaa GMLRS-järjestelmän hankinnalle. Sellainen saatiin marraskuussa 2015.


title: M270 MLRS

text: Israel oli hankkinut Yhdysvalloista 52 M270 MLRS -raketinheitintä: 16 kpl 1997, 20 kpl 1998 ja 16 kpl 1999. Libanonin 34 päivää kestäneen sodan aikana Israel ampui Libanoniin ainakin 1 800 kuorma-ammusta, joissa oli noin 1 200 000 tytärammusta.


title: M270 MLRS

text: Järjestelmää on käytetty myös Persianlahden sodassa ja Irakin sodassa.


title: Ville Hostikka

text: Ville Hostikka (s. 21. maaliskuuta 1985 Lappeenranta) oli suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelasi Suomi-Sarja -joukkue Imatran Ketterässä.


title: Ville Hostikka

text: Hostikka on Saimaan Pallon kasvatti. Hän puki ensimmäistä kertaa joukkueen pelipaidan ylleen SM-liigassa kaudella 2002–2003, jolloin Hostikka toimi luukkuvahtina yhdessä ottelussa. Philadelphia Flyers varasi hänet 193. pelaajana . Kaudella 2003–2004 Hostikka puki kolmeen otteluun.


title: Ville Hostikka

text: Kaudeksi 2004–2005 Hostikka siirtyi Rauman Lukkoon, joiden A-nuorten ykkösmaalivahtina hän toimi. Hostikka oli myös kolmessa SM-liigaottelussa luukkuvahtina. Toukokuussa 2005 hän teki taas kavattajaseuransa SaiPan kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hostikasta tuli SaiPan kolmosmaalivahti sekä A-nuorten ykkösmaalivahti. Hän puki kaudella 2005–2006 yhteen SM-liigaotteluun. Kesäkuussa 2006 SaiPa vuoksasi Hostikan koko kauden 2006–2007 kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue Forssan Palloseuraan, mutta hän palasi SaiPaan jo 16 pelaamansa ottelun jälkeen lokakuussa 2006, kun joukkueen ykkösmaalivahti Rob Zepp joutui pitkäksi aikaa sivuun. Hostikka toimi kakkosmaalivahtina Mikko Strömbergille. Hän torjui kauden aikana kuusi ensimmäistä SM-liigaotteluaan.


title: Ville Hostikka

text: Hostikka aloitti kauden 2007–2008 SaiPan kolmosmaalivahtina. Hän jäi Iiro Tarkin ja Joni Puurulan varjoon ja haki pelintuntumaa Itävallan toiseksi korkeimmalta sarjatasolta Nationalligan VEU Feldkirchistä lokakuussa 2007, Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhosta sekä Kalevan Pallosta kahden ottelun verran joulukuussa. Hostikka pelasi syyskaudella 2007 vain yhden SM-liigaottelun. Hän nousi tammikuussa 2008 SaiPan kakkosmaalivahdiksi, kun Puurula kaupattiin Jokereihin. Hostikka teki samalla joukkueen kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen. Kausina 2008–2009 ja 2009–2010 hän toimi SaiPan pääasiallisena kakkosmaalivahtina. Hostikka kävi joulukuussa 2008 kolmen ottelun lainalla Tanskan AL-Bank Ligaenissa pelanneen Frederikshavn White Hawksin joukkueessa, jota valmensi hänelle SaiPasta tuttu Heikki Mälkiä. Tammikuussa 2010 hän kävi yhteensä kolmen ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Mikkelin Jukureissa.


title: Ville Hostikka

text: Syksyllä 2010 Hostikka pelasi kaksi ottelua SaiPassa. Hän kävi pelaamassa myös yhtä monta ottelua lainalla Mestis-joukkue TuTossa. Hostikka ja SaiPa purkivat sopimuksensa yhteisymmärryksessä marraskuussa 2010. Hän siirtyi jo samassa kuussa seitsemän ottelun mittaisella ja joulutaukoon ulottuneella try-out -sopimuksella Oulun Kärppiin, kun Petri Koivisto oli loukkaantunut. Hostikka sai sen päätteeksi loppukauden 2010–2011 kattaneen jatkosopimuksen. Hän nousi Koiviston ohi Kärppien pääasialliseksi vastuunkantajaksi ja kantoi joukkueen torjuntavastuun pudotuspeleissä. Hostikan torjuntaprosentti oli runkosarjassa yhteensä 15 ottelussa 93,5, joka oli SM-liigan toiseksi paras JYPin Joni Myllykosken jälkeen.


title: Ville Hostikka

text: Huhtikuussa 2011 Hostikka teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa. Huhtikuussa Kärpät myös hankki uudeksi ykkösmaalivahdikseen Iiro Tarkin, joka teki kuitenkin jo toukokuussa NHL-sopimuksen kaudeksi 2011–2012. Näin ollen Hostikka aloitti kautensa Kärppien ykkösmaalivahtina, kuului syyskauden positiivimpiin yllättäjiin ja pystyi vakiinnuttamaan paikkansa joukkueen selkeänä ykkösmaalivahtina. Tammikuussa 2012 Kärpät hankki kuitenkin yllättäen uudeksi ykkösmaalivahdikseen Johan Backlundin, vaikka maalivahtipeli kuului joukkueen vahvimpiin osa-alueisiin. Kärppien päävalmentaja Hannu Aravirta perusteli uuden maalivahdin hankintaa:


title: Ville Hostikka

text: Backlund puolestaan kertoi:


title: Ville Hostikka

text: Hostikka pelasi kauden aikana lopulta 33 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun, kevätkaudella kuitenkin yhteensä vain neljä. Hän ei jatkanut Kärpissä enää kaudella 2012–2013, vaan siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-seura HC Slovan Bratislavaan. Hostikka pelasi siellä syyskaudella vain yhden runkosarja- ja neljä European Trophy -ottelua ja hän jäi selkeästi Jaroslav Janusin ja Branislav Konrádin varjoon. Vuodenvaihteessa Hostikan sopimus Slovanin kanssa purettiin yhteisymmärryksessä. Tammikuussa 2013 hän siirtyi loppukaudeksi Turun Palloseuran maalinsuulle paikkaamaan Antero Niittymäen loukkaantumisen jättämää aukkoa. Hän toimi pääasiallisena kakkosmaalivahtina Atte Engrenille ja torjui viisi ottelua. Maaliskuussa 2013 Hostikka teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa. Kaudella 2013–2014 hän toimi Fredrik Norrenan aisaparina, mutta Hostikan kausi osoittautui kuitenkin pettymykseksi ja hänen otteensa 18 pelaamassaan runkosarjaottelussa olivat hyvin epätasaisia.


title: Ville Hostikka

text: Kaudeksi 2014–2015 Hostikka siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigan nousijajoukkue Vaasan Sportiin, jossa hän pelasi lähinnä Hannu Toivosen kakkosmaalivahtina 20 ottelua. Helmikuussa 2016 Hostikka siirtyi loppukauden 2015–2016 kattavalla sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Imatran Ketterään oltuaan alkukauden ilman sopimusta. Hänet hankittiin loukkaantuneen Joonas Toivosen tilalle. Hostikka voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjan hopeaa. Ville Hostikka lopetti uransa tuohon kauteen.


title: Ville Hostikka

text: Hostikka on torjunut urallaan yhteensä 34 poikien maaottelua. Hän edusti Suomea alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2003, mutta Hostikka toimi koko turnauksen ajan kakkosmaalivahtina Eero Kilpeläiselle, eikä hän saanut torjuntavastuuta.


title: M/S Birger Jarl

text: M/S Birger Jarl on Ånedin linjen -varustamon risteilyalus, joka liikennöi reitillä Maarianhamina–Tukholma.


title: M/S Birger Jarl

text: Alus tilattiin Finnboda Varvilta Nackasta Ruotsista ja se valmistui vuonna 1953. Se luovutettiin tilaajalle tukholmalaiselle Svea-varustamolle 4. kesäkuuta, ja se oli yksi kolmesta yhteisliikennevarustamoiden (Silja Linen edeltäjä) Helsingin olympialaisia varten tilaamasta ns. olympialaivasta. Toisin kuin Suomen höyrylaiva osakeyhtiön "S/S Aallotar" ja Boren "S/S Bore III", "Birger Jarl" ei kuitenkaan ehtinyt varsinaiseen olympialiikenteeseen, vaan se aloitti liikennöinnin kesäisin Helsingin ja Tukholman sekä talvisin Turun ja Tukholman välillä. Alus oli linjoilla lukuun ottamatta muutamaa karilleajoa ja chartermatkaa.


title: M/S Birger Jarl

text: Se siirtyi 1971 Tukholman ja Maarianhaminan väliseen liikenteeseen, kunnes se myytiin 1973 Oy Jakob Line Ab:lle Pietarsaareen. Aluksella tehtiin Finnbodan telakalla muutostöitä ja se nimettiin palvelukseen palatessa "Bore Nordiksi". Alus oli vuoden lopun Pietarsaaren ja Skellefteån välisellä reitillä. Seuraavana vuonna se oli vuokrattuna Borelle, joka käytti sitä kesäisin Turun ja Visbyn sekä talvisin Maarianhaminan ja Tukholman välisillä reiteillä.


title: M/S Birger Jarl

text: Vuonna 1976 alus vuokrattiin asuntolaivaksi Norjaan, mistä se palasi 1977 Pietarsaaren ja Skellefteån väliselle reitille. Alus myytiin lokakuussa Borelle, joka myi sen edelleen Maarianhaminaan Minicarriers Ab:lle. Alus sai uuden nimen "Minicarrier", mutta se ei kerennyt aloittaa liikennöintiä ennen kuin se myytiin 1978 Caribbean Shipping Companylle Panamaan.


title: M/S Birger Jarl

text:
Alus jäi kuitenkin Tukholmaan, jossa se nimettiin "Baltic Stariksi" aloittaen liikennöinnin Tukholman ja Maarianhaminan välillä.
Talvella 1982 laivan alkuperäinen höyrykone sai Tanskassa tehdä tilaa 2480 hevosvoiman Alpha 4 SA 16 -dieselmoottorille, joka vuorostaan vaihdettiin 1989 tehokkaampaan 3800 hevosvoiman kuusisylinteriseen MAN-B&W 4SA -dieselmoottoriin.


title: M/S Birger Jarl

text: Alus myytiin 2002 Rederi Ab Ållandialle Tukholmaan, joka nimesi sen "Birger Jarliksi". Aluksen haltijaksi rekisteröitiin lokakuussa 2005 tukholmalainen Rederi Birger Jarl Ab. Alus teki viimeisen matkansa Tukholman ja Maarianhaminan välillä 23. kesäkuuta 2013 ja toimii nykyään hostellilaivana Tukholman Skeppsbronilla.


title: Maastohiihdon maailmancup 2006–2007

text: Maastohiihdon maailmancup 2006–2007 on historian 26. virallinen maastohiihdon maailmancup. Se alkoi 28. lokakuuta 2006 Düsseldorfista, Saksasta ja päättyi 25. maaliskuuta 2007 Falunissa, Ruotsissa.


title: Luettelo Steve Vain kappaleista

text: Tämä on luettelo kitaristi Steve Vain kappaleista aakkosjärjestyksessä.


title: Jewel of the Seas

text: Jewel of the Seas on Royal Caribbean International -varustamon omistama vuonna 2004 Saksassa valmistunut Radiance-luokan risteilyalus. Aluksen kotisatama on Nassau Bahamasaarilla ja se risteilee enimmäkseen Karibialla.


title: Jewel of the Seas

text: Alus tilattiin Meyer Werft GmbH:lta Papenburgista Saksasta. Sen köli laskettiin 9. marraskuuta 2002 telakkanumerolla 658 ja alus laskettiin vesilel 13. maaliskuuta 2004. Se luovutettiin 4. huhtikuuta Nassauhun Bahamalla rekisteröidylle Jewel of the Seas Inc:lle ja aluksen operoinnista vastaa Royal Caribbean Cruises.


title: Jewel of the Seas

text: Alus aloitti huhtikuussa 2004 risteilyt Karibialla. Se oli huollettavana Blohm+Vossin telakalla Hampurissa Saksassa 10.-27. lokakuuta 2007.


title: Docklands (Lontoo)

text:
Docklands, Lontoon satama-alue on tärkeä Itä-Lontoon kehitysalue Thamesin pohjoispuolella ulottuen Towerin sillasta Woolwichissa olevaan Thamesin sulkuporttiin. Suurin osa siitä kuuluu virallisesti Tower Hamletsin, Newhamin, Southwarkin, Lewishamin ja Greenwichin kaupunginosiin.
Alueella on aikaisemmin ollut rahtilaivasatama ja useita telakoita, joista se on saanut nimensäkin (, telakka). Nykyään sataman pääosa ja telakat ovat kuitenkin siirtyneet kauemmaksi kaupungin keskustasta lähemmäksi Thamesin suuta. Nykyisellään Docklands on yhdistelmä uusinta arkkitehtuuria ja vanhaa teollisuutta. Alueella on monia moderneja pilvenpiirtäjiä. Docklandsin muita nähtävyyksiä ovat Canary Wharf, Design Museum ja Thames Barrier Visitor Centre. Parhaiten satama-alueeseen voi tutustua tekemällä matkan Thamesin jokialuksella. Alueelta johtaa jalankulkutunneli joen ali myös Greenwichiin, jossa sijaitsevat Merimuseo, Laivasto-opisto ja Observatorio. Satama-alueella liikkuminen on helppoa. Docklands Light Railway -niminen automaattimetrojärjestelmä liikkuu maanpinnan yläpuolella yhdistäen lähes koko pohjoisrannan ja tarjoten hyvän näköalan. Bussit ja maanalainen alittavat joen, ja rautatiejunat liikennöivät etelärannan puolella.


title: Docklands (Lontoo)

text: Vuonna 1987 alueelle avatiin London City Airport.


title: Mingot

text: Mingot (suom "kavalat") olivat Pohjois-Amerikan itäosissa asunut pieni irokeesien kieliryhmään kuulunut intiaaniheimo. Heidät tunnettiin myös nimellä Ohion senecat. 1700-luvulla he siirtyivät Ohion keskiosiin ja eräs heidän kylistään oli lähellä nykyistä Pittsburghia. Myöhemmin heillä oli kylä Columbuksen kaupungin lähettyvillä. Mingojen määrän on oletettu enimmillään olleen noin 1500 henkeä. Pienestä lukumäärästään huolimatta he esiintyvät ansiokkaasti Ohion varhaishistoriassa ja heidän kuuluisin päällikkönsä Logan on saanut oman patsaansa.


title: Mingot

text: Ohio laaksossa mingot jakoivat asuinalueensa wyandotien, shawneiden ja delawarien kanssa.Tennesseessä ja Carolinassa asuvat cherokeet ulottivat toisinaan metsästysretkensä mingojen maille. Pennsylvaniaan jääneet mingot sotivat seitsenvuotisessa sodassa (1754-60) brittien puolella, kun taas Ohion mingot suosivat Uutta-Ranskaa. Englantilaisten mukana Ohio-laakson levottomuudet lisääntyivät.


title: Mingot

text: Vuonna 1763 alkaneessa Pontiacin kapinassa mingot olivat mukana valtaamassa brittien haltuun joutuneita Uuden-Ranskan linnakkeita päämääränään ajaa englantilaiset tunkeilijat pois. Vaikka intiaanit valtasivat yhdeksän linnaketta Ohiossa. Pennsylvaniassa, Wisconsinissa ja Michiganissa, niin kapina päättyi Pontiacin joukkojen luovuttamiseen.


title: Mingot

text: Mingot joutuivat uuteen sotaan 1770-luvulla, kun heidän päällikkönsä Loganin perheen surmasivat Virginian britit. Valkoiseen mieheen luottanut Logan joutui maksamaan hyväuskoisuudestaan. Täynnä leppymätöntä vihaa englantilaisia kohtaan hän teki matkan "Wakatomiaan", shawneiden ja mingojen sekakylään, ja lähetti kutsun sotaan shawneepäällikkö Cornstalkille (suom. 'Maissintähkä'). Tämä oli kannattanut rauhaa, mutta Logan onnistui kääntämään hänen päänsä. Shawneiden kanssa mingot kävivät lyhyen sodan brittejä vastaan kostaakseen englantilaisille näiden veriteot. Vuonna 1774 käyty yhteenotto tunnetaan Lordi Dunmoren sotana. Sodan jälkeen mingot hajaantuivat, mutta yhtyivät uudelleen toisiin irrallisena vaeltaviin heimoihin. Länteen leviävä uudisasutus painoi mingoja syrjään. Logan jatkoi pienen ryhmän kanssa sotatoimia siirtolaisia vastaan, vaikka Maissintähkä ja shawneet olivat lopettaneet taistelunsa. Logan halusi kostaa äitinsä ja siskonsa menetyksen jokaiselle valkoiselle miehelle. Hänen serkkunsa murhasi hänet 1780 Detroitissa.


title: Mingot

text: Kohtaloonsa alistuneina mingot luovuttivat maansa Yhdysvalloille vuonna 1831. Muutto Oklahomaan tapahtui raskaissa olosuhteissa, ja suuri osa heistä menehtyi matkan rasituksiin.


title: Mingot

text: Mingojen kulttuuri oli hyvin epäyhtenäinen. Vaikka pääosa heistä oli senecoja, niin oli heidän joukkoonsa liittynyt irokeeseja vastaan käydyissä sodissa tuhoutuneiden kansojen rippeitä, kuten eriet. Myös katolisia mohawkeja yhtyi mingoihin. Osa mingoista jäi pitämään majaa Pennsylvaniaan, pääjoukon vaeltaessa Ohioon, jonne pystytettiin useita kyliä. Pitkänmalliset perinteiset wigwamit nousivat jokien varsille mingojen levittäytyessä uudelle kotiseudulleen. Samoille alueille jo aiemmin saapuneet shawneet ja delawaret hyväksyivät uudet tulokkaat, vaikka nämä kuuluivat eri kieliryhmään kuin he itse. Mingoilla oli jopa yhteisiä kyliä edellä mainittujen kanssa. Ohiolaakson intiaaneihin kuuluivat vielä wyandotit, jotka muodostuivat usean irokeesien tuhoaman kansan jälkeläisistä. Mingojen kulttuuri alkoi muotoutua uusien naapureiden mukaiseksi, joskaan kaikista omista tavoista ei luovuttu.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Vuoden 2011 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Norjan Oslossa, Holmenkollenilla 23. helmikuuta – 6. maaliskuuta 2011. Kilpailut olivat neljäs kerta, kun hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Holmenkollenilla. Aikaisemmin Holmenkollenilla on pidetty MM-kilpailut vuosina 1930, 1966 ja 1982.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Oslo valittiin kilpailupaikaksi Kansainvälisen hiihtoliiton hallituksen kokouksessa 25. toukokuuta 2006 Portugalin Vilamourassa. Oslo sai äänestyksessä 12 ääntä ja Italian Val di Fiemme neljä ääntä Puolan Zakopanen jäädessä kokonaan ilman ääniä.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Isäntämaa


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 2. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 1. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 6. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 4. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 26. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 5. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 3. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 5. maaliskuutaKilpailu jäi yhden kierroksen mittaiseksi kovan tuulen vuoksi.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Docklands Light Railway

text: Docklands Light Railway (lyh. DLR) on Lontoon Docklandsin alueella liikennöivä automaattimetrojärjestelmä. Siinä on nykyisin 39 asemaa ja sen pituus on 31 kilometriä. DLR kulkee pääosin maanpinnan yläpuolella lukuun ottamatta Bankin haaraa ja Thamesin alitusta. Lontoon metrolla ja DLR:llä on yhteinen lippujärjestelmä ja se esiintyy Lontoon metrokartassa turkoosina kaksoisviivana.


title: Docklands Light Railway

text: Docklands Light Railwayn ensimmäinen 13 kilometrin osuus Tower Gatewaystä Island Gardensiin ja Stratfordiin otettiin käyttöön vuonna 1987. Rakennustyöt maksoivat 77 miljoonaa puntaa.


title: Docklands Light Railway

text: Rata rakennettiin kokonaan maanpinnan yläpuolelle osittain silloille. Asemat suunniteltiin yhden yksikön mittaisiksi ja samantyylisiksi ulkonäöltään.


title: Docklands Light Railway

text: Alkuperäinen järjestelmä osoittautui liian pieneksi Docklandsin alueen kasvaessa suuremmaksi finanssikeskukseksi. Keskustan päässä Tower Gatewayn asema sai kritiikkiä huonojen vaihtoyhteyksien vuoksi. Niiden seurauksena kaikki asemat pidennettiin mahdollistamaan kahden yksikön mittaisten junien pysähdykset sekä vuonna 1991 rakennettiin uusi, tunnelissa oleva osuus Bankiin.


title: Docklands Light Railway

text: Vuonna 1994 Poplarin ja Becktonin välille avattiin uusi osuus. Sen seurauksena Poplarin aseman ympäristöä uudistettiin rakentamalla kaksi eritasoliittymää.


title: Docklands Light Railway

text: Eteläistä haaraa jatkettiin vuonna 1999 Island Gardensista Lewishamiin rakentamalla tunneli Thamesin alitse Greenwichiin ja itäistä vuonna 2005 Canning Townista King George V:hen London City Airportin kautta. Tätä osuutta jatkettiin Woolwich Arsenaliin tammikuussa 2009. Vuonna 2011 avautui kuudes haara Canning Townista Stratford Internationalin rautatieasemalle ja myöhemmin 2010- ja 2020-luvulla on suunniteltu avattavan neljä uutta haaraa.


title: Docklands Light Railway

text: Nykyisin Docklands Light Railwayn viidellä haaralla kulkee neljä linjaa.


title: Docklands Light Railway

text: Docklands Light Railwayn käyttämät junat ovat kaksivaunuisia ja molempiin suuntiin ajettavia. Yhdessä vaunussa on kaksi ovea molemmilla puolilla. Niissä ei ole ohjaamoa, mutta junaa voi ohjata päädyn ohjauspaneelista. Kaluston huippunopeus on 80 km/h.


title: Rypälepommikielto

text: Rypälepommikielto on joidenkin maiden hallitusten ja monien maiden hallituksista riippumattomien vapaiden kansalaisjärjestöjen hanke. Tavoitteena on kieltää jalkaväkeä vastaan tarkoitetut miinat kieltäneen Ottawan miinakieltosopimuksen tapaan myös rypälepommit (englanniksi "cluster bomb"), joita kutsutaan suomeksi myös "kuorma-ammuksiksi". Rypälepommikieltoa kannattavat kansalaiset ja kansalaisjärjestöt ovat järjestäytyneet the Cluster Munition Coalitioniksi.


title: Rypälepommikielto

text: Norjan hallitus järjesti 21.2.-22.2.2007 kansainvälisen kokouksen, joka koski rypälepommikieltoon ryhtymistä. 46 valtiota äänesti rypälepommit kieltävän sopimuksen laatimisen puolesta jo vuoden 2008 aikana, vastaan äänesti kolme valtiota: Japani, Puola ja Romania. Kiinan kansantasavalta, Israel, Venäjä ja Yhdysvallat eivät osallistuneet kokoukseen, koska katsoivat, että asia kuuluu Yhdistyneiden kansakuntien tavanomaisten aseiden riisuntaan liittyviin neuvotteluihin.


title: Rypälepommikielto

text: Israel, Kiinan kansantasavalta, Venäjä ja Yhdysvallat vastustavat rypälepommikieltoa. Ne ovat myös suuria rypälepommien valmistajamaita maailmassa. Niiden mielestä erillistä kansainvälistä sopimusta ei tarvita, vaan rypälepommien säätely voidaan toteuttaa Yhdistyneiden kansakuntien tavanomaisia aseita koskevissa prosesseissa.


title: Rypälepommikielto

text: Belgiasta tuli ensimmäinen maa, joka kriminalisoi investoinnit rypälepommivalmistajiin.


title: Rypälepommikielto

text: Britannia on aikaisemmin kannattanut rypälepommien käyttöä Yhdysvaltain tapaan, mutta se on siirtynyt niiden rajoittamisen kannattajaksi. Britannia on käyttänyt rypälepommeja mm. Persialahden ja Irakin sodissa, missä viimeksi mainitussa britit ampuivat noin 2 000 tytärammusta Basran seudulla saaden räjähtämättömyysprosentiksi 2%-5%.


title: Rypälepommikielto

text: 2003 BAe osti 20 000 tytärpommin kuorta Israel Military Industriesilta ja brittijoukot tulittivat Irakin sodassa Basraa rypälepommeilla, jotka sisälsivät noin 2 000 L020-tytärammusta, joissa on Israel Military Industriesin kuori, jonka räjähtämättömyysnormi on Pentagonin vaatimusten mukaan 1%. Rypälepommien kantama oli tykistökranaatteina noin 30 kilometriä. Britannian puolustusministeriön tiedotuksen mukaan räjähtämättä jäi 2%:ia. Israel Military Industries ei 2003 enää markkinoinut kokonaisuutta rypälepommeina niiden huonon maineen vuoksi, mikä johtuu jopa kymmenien prosenttien räjähtämättömyydestä, vaan kyse on nykyään kuorma-ammuksista cargo munitionista, mikä ei yhdistä tuotetta pahamaineisiin rypälepommeihin siksi, että se on laadullisesti parempi.


title: Rypälepommikielto

text: Norjassa Hjerkinnin ampuma-alueella suoritetut kokeet johtivat kysymykseen Britannian parlamentissa, missä parlamentin jäsen, liberaalidemokraattinen varjopuolustusministeri Nick Harwey kysyi puolustusministeri Ingramilta kuorma-ammus L20A1 (kuorma-ammus):n kokeista Britannian asevoimista vastaavalta ministeri Adam Ingramilta, jonka mukaan L20A1 on "turvallinen ja sopiva" palveluskäyttöön.


title: Rypälepommikielto

text: Pohjoismaissa toimiva Nammo AS on 1998 perustettu yhtiö, johon on yhdistetty pohjoismaisia ammusvalmistajia. Nammo AS omistaa pohjoismaissa olevat ammuksia valmistavat yhtiöt kokonaan tytäryhtiöinä. Norjan valtio ja suomalainen puolustusvälineyritys Patria Oyj omistavat 3.2.2006 toteutuneen Saab AB:n osakemyynnin jälkeen yhdessä yhtiön puoliksi. Saab AB myi 27,5%:n omistuksestaan 5%-yksikköä Norjan valtiolle ja loput suomalaiselle Patria Oyj:lle.


title: Rypälepommikielto

text: Nammo AS osti joulukuussa 2006 Yhdysvalloista 1960 perustetun Talley Defense Systemsin. Yhdysvaltalainen Talley Defense Systems on kehittänyt ja valmistanut tytärpommeja ja niiden kuorma-ammuksia mm. kasettipommi BLU-97:ään ja risteilyohjus BGM-109/D Tomahawkiin.


title: Rypälepommikielto

text: Norjassa on vastustettu laajasti rypälepommeja jo ennen Irakin sotaa. Pontta vastustukselle loi se, että Belgian ilmavoimien kapteeni pudotti F-16-hävittäjällä maalikentän ohi rypäleammuksia Hjerkinnin ampuma-alueella 2002. Osittain Norjan lyhyestä osallistumisesta Yhdysvaltain johtamaan Irakin sodan vapaaehtoisten koalitioon seuranneesta Norjan vaalien jälkeistä hallituspohjan vaihdoksesta johtuen pyrkimys rypälepommikiellon aikaansaamiseen on voimistunut.


title: Rypälepommikielto

text: Norjan luterilaisen valtionkirkon ulkomaanavun pääsihteeri Atle Sommerfeldt on arvostellut päätöstä sillä perusteella, että Norjan hallituksen ulkopolitiikkaan kuuluu rypälepommikiellon hyväksi toimiminen


title: Rypälepommikielto

text: Suomen ulkoministeriön mukaan rypälepommit ovat osa Suomen tulevaa puolustusjärjestelmää Suomen sitouduttua jalkaväkimiinat kieltävään Ottawan sopimukseen vuodesta 2016.


title: Rypälepommikielto

text: Puolustusvoimien ilmoituksen mukaan se etsii maastoon räjähtämättä jääneinä entistä vaarattomampia rypälepommeja.


title: Rypälepommikielto

text: Prikaatikenraali Arto Rädyn 22.2.2007 antaman lausunnon mukaan puolustusvoimilla ei ole hankkia maastoon jääviä rypälepommeja.


title: Rypälepommikielto

text: Pääministeri Matti Vanhasen mukaan maamiinat voidaan korvata sellaisella rypälepommijärjestelmällä, josta maastoon ei jää räjähtämättömiä ammuksia. Vanhasen mukaan korvaavaa järjestelmää ei ole vielä tuotu poliittiseen päätöksentekoon asti.


title: Rypälepommikielto

text: Ulkoasiainministeri Erkki Tuomiojan mukaan Suomen armeijalla on rypälepommeja ja ne voivat osaltaan korvata maamiinoja. Rypälepommikieltosopimus ei kuitenkaan koskisi kaikkia rypälepommeja, sellaisia, joita ei jää maamiinojen tavoin eniten siviilituhoja aiheuttavina vaaraksi ympäristöön. Suomi pyrkii vaikuttamaan neuvotteluprosessissa siihen, ettei se vahingoita Suomen puolustusta kuitenkin siten, ettei Suomen puolustus perustu laajoja siviilituhoja aiheuttaviin aseisiin.


title: Rypälepommikielto

text: Tasavallan presidentti Tarja Halonen antoi Kalevalle haastattelun, minkä mukaan Suomi voi hyvin korvata jalkaväkimiinat rypälepommeilla: "Lähdemme siitä, että hankittavat rypälepommit ovat täysin kansainvälisten sopimusten mukaisia. Kaikilla nyt käytettävissä olevilla tiedoilla meillä on ihan turvallinen pohja mennä eteenpäin" (Halonen). Oslon rypälepommeja koskevan sopimuksen ja Suomen tulevan asehankinnan välillä ei ole ristiriitaa. "Nyt on myös vältetty jotkut aikaisemmat virheet. Kansainvälisessä sopimuksessa on oltu riittävän ajoissa ja aktiivisesti mukana, jolloin voidaan tuoda myös omat haasteet ja mielipiteet esille. Tämä on minusta se tärkein asia. Aikoinaan Ottawan miinakieltosopimuksen kohdalla oltaisiin voitu olla aktiivisempia" (Halonen).


title: Rypälepommikielto

text: Psykologien Sosiaalinen Vastuu ry:n vuosikokous vetosi vuosikokouksessaan 3.3.2007, ettei Suomeen hankittaisi rypälepommeja, johtuen niiden aiheuttamista seurauksista, viitaten isovanhempiensa hoidossa Rashidien pakolaisleirillä asuvaan Farah Shehadehin kertomukseen.


title: Rypälepommikielto

text: Sadankomitean pääsihteeri Jan Koskimies aloitti adressin keruun rypälepommien kieltämiseksi Suomessa.


title: Rypälepommikielto

text: Entinen valtiovarainministeri Eero Heinäluoma on vaatinut rypälepommeista selvitystä.


title: Rypälepommikielto

text: Suomi on ostanut Alankomaista yhdysvaltalaisen raskaan raketinheitinjärjestelmän, jossa voidaan käyttää henkilöitä ja ajoneuvoja vastaan tarkoitettuja kaksoiskäyttöisiä tytärammuksia, sekä 155 mm kenttätykkejä varten saksalaisen Rheinmetallin valmistamia DM 662 kuorma-ammuksia, jollaiset Norjan hallitus pani väliaikaiseen käyttökieltoon 2006. DM 662:ssä käytetään M85-tytärammuksia.


title: Rypälepommikielto

text: Yhdysvallat, missä valmistetaan useita rypälepommeja ja tytärammuksia, ei osallistunut rypälepommikieltoa käsittelevään kokoukseen. Yhdysvaltain ulkoasianhallinnon tiedottaja Sean McCormack mainitsi, että rypälepommeilla on paikkansa ja käyttönsä sotilaallisena varantona, mikäli niiden teknillinen rakenne on oikea ja varastointi on asianmukaista.


title: Rypälepommikielto

text: Senaattorit Dianne Feinstein ja Patrick Leahy esittivät helmikuun 2007 alkupuolella lakiluonnoksen, minkä tarkoituksena on suojella siviiliväestöä. Lakiluonnoksen nimi on The Cluster Munitinions Civilian Protection Act.


title: Rypälepommikielto

text: Tätä Feinstein-Leahyn laiksi kutsuttu esitys ei edellytä rypälepommeista luopumista, mutta edellyttää, että niiden toimivuusprosentti on 99%:ia, jolloin varmistettavaksi toimimattomuusprosentiksi jää yksi prosentti, mikä on jo ollut Pentagonin vaatimus korkeintaan kymmenen dollarin hinnan lisäksi. Lisäksi esityksessä edellytetään, että rypälepommeja käytetään ainoastaan määriteltyjä sotilaallisia kohteita vastaan eikä siellä, missä siviilejä tiedetään olevan eikä tavanomaisesti siviilien asuttamilla alueilla. Kolmenkymmenen päivän kuluessa rypälepommien käytöstä Yhdysvaltain presidentti velvoitettaisiin toimittamaan suunnitelman räjähtämättömien tytärammusten raivaamisesta kustannusarvioineen asianomaisille kongressin valtiokunnille koskien Yhdysvaltain hallituksen itsensä käyttämiä tai hallituksen, jonka käyttöön ammuksia on myyty tai siirretty. Asianomaiset valiokunnat ovat senaatin ulkosuhteidenvaliokunta ja edustajanhuoneen ulkoasiainvaliokunta. Selvitys voi olla ei-julkinen


title: Rypälepommikielto

text: Esityksen perusteluna olivat Libanonin tapahtumat ja senaattori Dianne Feinstein ilmoitti pyrkineensä pääsemään asiassa ratkaisuun Pentagonin kautta kymmenen vuoden ajan.


title: Rypälepommikielto

text: Joidenkin näkemysten mukaan saattavat rypälepommit olla epätarkkuudessaan Geneven sopimuksen 1977 vastaisia.


title: Volcana (DC Comics)

text: Volcana, oikealta nimeltään Claire Selton on DC-animaatiouniversumissa esiintyvä kuvitteellinen hahmo. Volcana pystyy hallitsemaan ja manipuloimaan tulta. Hänen ensiesiintymisensä oli Teräsmies-animaatiossa vuonna 1998.


title: Volcana (DC Comics)

text: Claire Seltonin ollessa teini-ikäinen hänellä havaittiin kyky tuottaa tulta ajatuksen voimalla. Vanhemmat lähettivät tyttärensä Metropolikseen paranormaaliin kouluun opettelemaan hallitsemaan voimansa, mutta myöhemmin hallituksen agentit veivät tytön mukaansa, sillä he aikoivat tehdä hänestä elävän aseen, pyyhkimällä hänen menneisyytensä ja antamalla Clairelle uuden nimen ”Volcana”. Volcana kuitenkin onnistui karkaamaan agenteilta ja tyytyi elämään varkaana.


title: Volcana (DC Comics)

text: Volcana esiintyy Justice Leaguen jaksoissa Only a dream ja Hereafter. Jaksossa Only a dream Volcana pakenee vankilasta Fireflyn, Solomon Grundyn, Mokkasiinikäärmeen ja Luminuksen kanssa. Oikeuden puolustajat saavat kaikki karkurit kiinni ja vievät heidät takaisin vankilaan. Jaksossa Hereafter Volcana, Kalibak, Deadshot, Mokkasiinikäärme, Tähtisafiiri ja Livewire juhlivat Teräsmiehen kuolemaa riehumalla kaupungilla.


title: Volcana (DC Comics)

text: Volcana esiintyi Justice League Unlimitedissa yhtenä Cadmus-projektin jäsenenä.Hän myös liittyi Gorilla Groddin johtamaan Tuomion Legioonaan ja taisteli Luthorin puolella syntyneessä kapinassa Tuomion Legioonan hallinnasta.Viimeisessä jaksossa hän taisteli muiden Luthorin puolella taistelleiden sekä Oikeuden Puolustajien kanssa Darkseidiä vastaan.


title: Selvänäköisyys

text: Selvänäköisyys (, sanoista "clair" ’selvä’ ja "voyance" ’näkyvyys’) tarkoittaa paranormaalia kykyä, jonka haltija väittää voivansa saada tietoja esineistä tai tapahtumista käyttämättä aisteja tai johdonmukaista päättelyä. Selvänäkijä väittää voivansa nähdä tulevaa tai mennyttä. Selvänäkijä voi väittää näkevänsä myös omia henkioppaitaan, suojelusenkelinsä tai muita henkimaailman olentoja.


title: Selvänäköisyys

text: Yleiskielessä selvänäkijöiksi kutsutaan myös ennustajia. Varsinaisesti ennustaminen tarkoittaa selvänäkemistä välineiden avulla, esimerkiksi tarot-korteilla. Muodollisesti selvänäkeminen on selväaistimisen erikoistapaus, jossa väitetty havaitseminen tapahtuu visuaalisesti.


title: Laura Birn

text: Laura Eveliina Birn (s. 25. huhtikuuta 1981 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.


title: Laura Birn

text: Birn opiskeli Teatterikorkeakoulussa vuosina 2002–2007 ja valmistui vuonna 2008. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Helmiä ja sikoja" (2003), "Lupaus" (2005), "Joulutarina" (2007), "8 päivää ensi-iltaan" (2008), "Ralliraita" (2009), "Puhdistus" (2012), "Vuosaari" (2012) ja "Leijonasydän" (2013). Vuonna 2014 hänellä oli pieni rooli yhdysvaltalaisessa elokuvassa "Tanssi haudoilla" ("A Walk Among the Tombstones"). Birnin televisiorooleista tunnetuimpina voidaan pitää rooleja sarjoissa "Karjalan kunnailla" (2007), "Suojelijat" (2008), "Morsian" (2008) ja "Virta" (2011).


title: Laura Birn

text: Teatterin puolella Birnin läpimurtorooli oli Siskon rooli Ari-Pekka Lahden esikoisnäytelmässä "Sydänmaa", jota esitettiin Helsingin kaupunginteatterin Studio Pasilassa näytäntökautena 2005–2006. Syksyllä 2006 Birn nähtiin KOM-teatterissa Marjo Niemen käsikirjoittamassa näytelmässä "Odotusaika on maksullista puheaikaa". Vuonna 2011 hän näytteli Q-teatterissa Saara Turusen käsikirjoittamassa ja ohjaamassa näytelmässä "Broken Heart Story".


title: Laura Birn

text: Vuonna 2013 Birn sai parhaan naispääosan Jussin elokuvasta "Puhdistus" (2012). Samana vuonna hänelle myönnettiin elokuvataiteen valtionpalkinto.


title: Laura Birn

text: Birn puhuu suomen lisäksi ruotsia, englantia ja portugalia, ja on harrastanut pitkään tanssia.


title: Laura Birn

text: Birn sai ensimmäisen lapsensa toukokuussa 2015.


title: Gilberto (jalkapalloilija)

text: Gilberto da Silva Melo, (s. 25. huhtikuuta 1976 Rio de Janeiro, Brasilia) paremmin tunnettu nimellä Gilberto, on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa seuratasolla Serie Assa pelaavaa Campeonato Brasileiro Série A. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Hän pystyy pelaamaan myös laitapuolustajana.


title: Gilberto (jalkapalloilija)

text: 31. tammikuuta 2008 "Gilberto" siirtyi Saksan Bundesliigan Hertha Berlinistä Englannin Valioliigan Tottenham Hotspuriin.


title: Gilberto (jalkapalloilija)

text: Maajoukkuetasolla Brasiliaa edustava Gilberto teki maalin vuoden 2006 jalkapallon MM-kilpailujen alkulohko-ottelussa Japania vastaan. Ottelu päättyi Brasilian 4-1 voittoon.


title: Frederiksbergin linna

text: Frederiksbergin linna () on linna Frederiksbergin kunnassa, Tanskassa. Sen rakennutti kuningas Fredrik IV vuosina 1699–1735, ja se edustaa italialaista barokkityyliä. Linnan suunnitteli arkkitehti Ernst Brandenburger. Linna toimi kuninkaallisena kesäresidenssinä 1800-luvun puoliväliin saakka.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Tampereen raitiotie tai kaupunkiraitiotie on rakennusvaiheessa oleva kevyt raideliikennejärjestelmä Tampereen kaupunkiseudulle. Ensimmäisen vaiheen kahdella linjalla Hervanta–Kaleva–Pyynikintori ja Pyynikintori–TAYS rakennustyöt ovat käynnissä, ja liikennöinti linjoilla alkaa 2021. Lopullinen päätös raitiotien ensi vaiheen rakentamisesta tehtiin kaupunginvaltuuston kokouksessa 7. marraskuuta 2016.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Toisen osuuden, joka kulkee Pyynikintorilta Lentävänniemeen, rakennusvaihe aloitetaan tämänhetkisten suunnitelmien mukaan alkuvuodesta 2021 ja se valmistuu vuonna 2024.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Raitiovaunukalusto on matalalattiaista sekä kahteen suuntaan ajettavaa ja sen yleisväritys on tiilenpunainen.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Jo 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Tampereelle ehdotettiin rakennettavaksi raitiotietä. Suunnitelmia laadittiin, mutta niiden kehittäminen pysähtyi vuoden 1918 sisällissotaan. 1920-luvulla raitioliikenne nousi jälleen puheenaiheeksi ja raitiotietä alettiin taas suunnitella useaan otteeseen. Suunnitelmat kuitenkin jäivät toteutumatta varojen puutteessa, ja toisen maailmansodan myötä ajatus raitiotiestä hautautui vuosikymmeniksi. Sen sijaan Tampereella oli johdinautoliikennettä vuosina 1948-1976.


title: Tampereen raitioliikenne

text: 2000-luvun alussa Tampereelle alettiin suunnitella valtion rataverkon hyödyntämiseen perustunutta niin sanottua duo-toimista pikaraitiotietä. Pikaraitiotiesuunnitelmaa kehiteltiin Raideliikenne-projektissa vuodesta 2001 alkaen, päättyen 2004 loppuraportin julkaisuun. Projektissa suunniteltiin kokonaista pikaraitioteiden linjastoa, joka olisi liikennöinyt maanpinnalla suurimmalta osin nykyistä valtion rataverkkoa hyödyntäen keskustassa raitiotietunnelissa ja Hervannan ja Lentävänniemen haaroilla omalla pintaradalla.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Raideliikenne-projektin jälkeen pikaraitiotietä on jatkokehitelty TASE 2025 -liikennejärjestelmäsuunnitelmassa, jossa on korjattu duo-pikaratikan puutteita kritiikin pohjalta. Rataverkon hyödyntämiseen perustuvaa pikaraitiotievaihtoehtoa kutsuttiin "pikaraitiotieksi" ja katuverkossa kulkevaa pikaraitiotievaihtoehtoa kutsuttiin "moderniksi katuraitiotieksi" tai vain "raitiotieksi". Näiden lisäksi edelleen tutkittiin raitiotien ohella lähijunaliikenteeseen ja bussiliikenteeseen perustuvat joukkoliikennejärjestelmävaihtoehdot, jotka palvelisivat pääasiallisesti Nokiaa ja Lempäälää sekä osin Ylöjärveä.


title: Tampereen raitioliikenne

text: "Rataverkon hyödyntämiseen perustuva pikaraitiotie" -vaihtoehto erosi vuoden 2004 selvityksestä siltä osin, että Tampereen henkilöliikenneratapihan laiturien sijaan Matkakeskuksen ”seisake” sijoitettiin rautatieaseman alapuolelle maan alle Ratahallintokeskuksen ja VR-Yhtymän lausuntojen vuoksi, joiden mukaan pikaraitiotie ei mahtunut ratapihalle. Tämän seurauksena myöskään Tampellan tunneliasemaa ei ehdotettu toteutettavaksi, vaan Keskustorilta olisi suoraan jatkettu Matkakeskukselle, jossa pikaratikan pysähdyspaikka olisi ollut Rautatienkadun alapuolella tunneliasemalla.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Liikennöinnin perusajatus vanhassa rataverkon hyödyntämiseen perustuvassa pikaraitiotiejärjestelmässä oli käyttää niin sanottua duoraitiovaunukalustoa, joka kykenee liikkumaan tarvittaessa sekä rautatiekiskoilla että raitiotiellä. Jotta ratalinjoja kulkevat raitiolinjat olisivat palvelleet Tampereen keskustaa, duoraitiovaunut linjattiin keskustan halki tehtävälle radalle, eivätkä kiertämään keskustaa kuten pohjoisen rautatielinja. Tampereen pikaraitiotie suunniteltiin toimivaksi kaksivirtajärjestelmällä. Tämä tarkoitti sitä, että yleisellä junaverkolla vaunut olisivat kulkeneet 25 kilovoltin vaihtovirralla ja muilla osuuksilla 750 voltin tasavirralla.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Pikaratikkakritiikin pohjalta suunniteltu moderni katuraitiotie ei tarvitse kalliimpaa duokalustoa, mutta rata olisi niin haluttaessa voitu päättää toteutettavaksi samalla raideleveydellä kuin valtion radat, jolloin tulevaisuudessa olisi ollut mahdollista laajentaa raitiotie duojärjestelmäksi. Nykyinen raitiotie toteutetaan kuitenkin 1 435 millimetrin raideleveydellä.


title: Tampereen raitioliikenne

text: "Katuverkossa kulkeva moderni raitiotie" -vaihtoehto oli erilainen kuin aikaisemmat, rataverkon käyttöön perustuvat suunnitelmat: rataverkon maastokäytävää ja penkerettä hyödynnettäisiin korkeintaan ahtaalla Pispalan kannaksella, muuten liikennöitäisiin pääosin täysin omilla raiteilla katuverkossa ja omalla väylällä katujen reunassa, katujen keskellä tai yhdistetyillä bussi-raitiovaunukaistoilla.


title: Tampereen raitioliikenne

text: TASE 2025 -projektin suosituksessa liikennejärjestelmäksi päädyttiin suosittelemaan järjestelmää, joka käsittää maan päällä kulkevan modernin katuraitiotien Tampereella ja Pirkkalassa, ja toisaalta olemassa olevien valtion ratojen puitteissa kulkevan lähijunan Nokialla, Lempäälässä ja osin Ylöjärvellä. Kaupunkiraitiotiellä on laajentumismahdollisuudet tulevassa myös Kangasalan ja Ylöjärven puolelle.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Tampereen seudun kuntien ja toimijoiden lausuntojen mukaan raitiotien ja lähijunaliikenteen edellytysten rakentaminen tulisi käynnistää suunniteltua nopeammalla aikataululla ja suuremmassa laajuudessa: lähijunan tulisi liikennöidä Toijalaan asti ja toisen linjan Tampereelta Orivedelle.


title: Tampereen raitioliikenne

text: TASE 2025 -liikennejärjestelmäsuunnitelman valmistuttua yhdessä seudun Rakennesuunnitelma 2030:n kanssa vuoden 2010 alussa päätettiin käynnistää Tampereen "kaupunkiraitiotien" alustavan yleissuunnitelman valmistelu, ja suunnitelma valmistui syksyllä 2011.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Alustavan yleissuunnitelman tavoitteena oli rajata vaihtoehdot muutamaan reittivaihtoehtoon, joista lopullinen linjaus valittaisiin yleissuunnitelmassa. Lisäksi verrattiin raitiotien tuomia etuja ja haittoja kehitettävään linja-autoliikenteeseen ja nollavaihtoehtoon nähden. Tämä vaihe valmistui syyskuussa 2011.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Alustavassa yleissuunnitelmassa raitiotien ensimmäisen linjan reitti on Lentävänniemi – Niemenranta – Lielahti – Pispala – keskusta – Kaleva – Hallila – Hervanta. Jatkosuunnittelussa valittiin toteutettava vaihtoehto seuraavista osavaihtoehdoista:


title: Tampereen raitioliikenne

text: Suunnittelussa hylättiin muun muassa Hallilan sijasta Lukonmäen ja Viialan kautta kulkeva reitti, Sepänkadun reitti ja Lielahden oikaisu. Lopulta alustavassa yleissuunnitelmassa päädyttiin kaksihaaraiseen vaihtoehtoon, jossa TAYS:iin ja Hervantaan kulkevat omat linjansa.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Tampereen kaupunki kilpailutti yleissuunnitelman laatijan yhdessä Turun kaupungin kanssa, ja sen toteutti Ramboll Finland. Kaupunginvaltuusto hyväksyi yleissuunnitelman teon aloittamisen marraskuussa 2011. Yleissuunnitelman laadinta aloitettiin tammikuussa 2013 ja se valmistui huhtikuun 2014 lopussa. Yleissuunnitelmassa reitti oli muuttunut siten, että etelässä rata päättyy Ahvenisjärventien sijasta Hervantajärvelle, pysäkkien määrää on lisätty Teiskontiellä ja Sammonkadulla kullakin yhdellä, Vuohenojan pysäkki on muutettu pysäkkivaraukseksi ja linjaus kulkee Pispalan valtatien sijasta Paasikiventietä pitkin. Kokouksessaan 16. kesäkuuta 2014 kaupunginvaltuusto hyväksyi raitiotien yleissuunnitelman ja päätti raitiotien suunnittelun jatkamisesta ja kehitysvaiheeseen siirtymisestä.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Kehitysvaiheessa yleissuunnitelmaa tarkennettiin, mm. joitakin raitiotieradan linjauksia ja pysäkkejä muutettiin ja raitiotien reitille laadittiin uudet katusuunnitelmat. Kesäkuussa 2015 kaupunginvaltuusto päätti jakaa hankkeen kolmen sijasta kahteen osaan, joista ensimmäisessä rakennetaan raitiotie keskustasta keskussairaalalle ja Hervantaan. Tampereen raitiotien rakentajiksi valittiin 22. kesäkuuta Pöyryn, VR Trackin ja YIT:n muodostama ryhmittymä. Raitiotien toteutussuunnitelma, kustannusarvio ja vaikutusten arviointi valmistuivat 5. syyskuuta 2016. Tällöin raitiotien infrastruktuurin kokonaiskustannukseksi varmistui 283 miljoonaa euroa. Lopullisen päätöksen raitiotien rakentamisesta teki kaupunginvaltuusto kokouksessaan 7. marraskuuta.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Kaupunginhallitus päätti 18. joulukuuta 2017, että raitiotien toisen osan kehitysvaihe aloitetaan ja tilataan Raitiotieallianssilta. Tavoitteena on, että kaupunginvaltuusto päättää 2. vaiheen rakentamisesta viimeistään lokakuussa 2020.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Raitiotien rakentajana toimii Raitiotieallianssi, joka on Pöyryn, VR Trackin ja YIT:n muodostama yhteenliittymä. Rakentaminen aloitettiin valtuuston päätöksen jälkeen valmistelevilla töillä loppuvuodesta 2016, ja varsinaisesti radan rakentaminen aloitettiin tammikuussa 2017. Alkuvaiheessa työt aloitettiin Insinöörinkadulla, Hervannan valtaväylällä ja Itsenäisyydenkadulla. Myöhemmin samana vuonna työt aloitettiin Hämeenkadulla, Pirkankadulla, Sammonkadulla, Tekunkadulla, Hermiankadulla ja varikon tontilla Hervannassa. Tampereen ensimmäiset raitiotiekiskot laskettiin Insinöörinkadun ja Kanjoninkadun risteykseen 18. toukokuuta 2017. Lisäksi aloitettiin Kekkosentien ylittävän sillan rakentaminen ja muokattiin useita vanhoja siltoja raitiotielle sopiviksi. Kaikkiaan vuonna 2017 saatiin valmiiksi noin kilometrin verran raitiotietä.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Vuonna 2018 rakennustyöt aloitettiin lähes kaikilla lopuillakin ensimmäisen vaiheen osuuksilla, kuten Teiskontiellä, Hämeenkadun itäpäässä, Hämeenpuistossa ja Ensitiellä. Lisäksi aloitettiin uusien raitiotiesiltojen rakennustyöt Hervannan kanjonin ja kehätien ylitse, kuten myös rinnakkaishankkeena Hämeensillan perusparannus. Kesäkuussa kylvettiin ensimmäiset kokeiluluontoiset nurmirataosuudet Sammonkadulle. Loppuvuodesta ryhdyttiin myös palauttamaan useita työnaikaisia liikennejärjestelyjä lopullisiksi sekä istutettiin raitiotiereitille ensimmäiset uudet katupuut. Vuosi 2018 tulee olemaan raitiotien rakentamisen vilkkain vuosi, jolloin rataa valmistuu yhteensä viisi kilometriä.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Tampereen raitiotien vaunukaluston toimittajaksi valittiin tarjouskilpailulla lokakuussa 2016 kajaanilainen vaunuvalmistaja Transtech. Päätöksestä valitettiin kuitenkin kilpailevan valmistajan toimesta markkinaoikeuteen, jossa valitus hylättiin lokakuussa 2017. Tämän jälkeen Transtech ja Tampereen kaupunki allekirjoittivat sopimuksen raitiovaunujen toimittamisesta Tampereelle. Ensimmäisessä vaiheessa vaunuja toimitetaan 19 ja toisessa vaiheessa 5–6 vaunua lisää. Vaunuhankintaan sisältyy optio 46 lisävaunusta (ensimmäisten 19 vaunun jälkeen), millä varaudutaan raitiotiejärjestelmän tuleviin laajennuksiin. Ensimmäisiä vaunuja on tavoitteena päästä koeajamaan vuonna 2020. Kokonaisuudessaan tilaus sisältää 26 vaunua. Yhden vaunun hankintahinta on 3,2–3,8 miljoonaa euroa, ja koko tilauksen arvo noin 97,5 miljoonaa euroa.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Tampereen raitiovaunujen malli on nimeltään ForCity Smart Artic X34, ja ne ovat 37,3 metriä pitkiä, matalalattiaisia ja molempiin suuntiin ajettavia. Vaunujen hankintasopimukseen sisältyy optio vaunujen pidentämisestä 47-metrisiksi. Tammikuussa 2018 teollisen muotoilun toimisto Idis Design valittiin raitiovaunujen muotoilijaksi. Raitiovaunujen pääratkaisut suunniteltiin alkuvuodesta, ja loppuvuoden aikana muotoilun toimivuutta hiotaan valmistamalla todellisen kokoinen malliraitiovaunu eli maketti, jolla kuvataan muotoilun yksityiskohtia. Ensimmäinen, ns. raakamaketti valmistui maaliskuussa 2018 ja lopullinen maketti saapuu Tampereelle kaupunkilaisten tutustuttavaksi tammikuussa 2019. Transtech aloittaa raitiovaunujen valmistuksen Otanmäessä joulukuussa 2018, jolloin ensimmäiset vaunut valmistuvat vuoden 2020 alussa.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Lokakuussa 2018 julkistettiin raitiovaunun muotoilu sekä vaunun väritys, joksi valikoitui yleisöäänestyksellä tiilenpunainen.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Tampere on kasvava kaupunki, ja sen joukkoliikenne on verrattain suosittua. Linja-autopohjainen kalusto ei kuitenkaan riitä etenkään pahimpina ruuhka-aikoina Hervannan ja keskustan välillä.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Yleisesti ottaen Tampereen kaupunginvaltuuston kanta raitiotielle on hyvin myönteinen. Se hyväksyi marraskuussa 2011 yksimielisesti yleissuunnitelman teon aloittamisen. Raitiotietä kehuttiin ekologiseksi, esteettömäksi ja taloudellisesti kannattavaksi investoinniksi.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Toteutuspäätöksen lähestyessä tilanne kuitenkin kiristyi kaikenlaisia investointeja kohtaan taantuman vuoksi. Raitiotien on myös todettu vaativan Rantaväylän tunnelin toteuttamista, joka oli pitkän ja raitiotietä intohimoisemman poliittisen väännön kohde. Päätös Rantatunnelin rakentamisesta tehtiin syksyllä 2013. Sekä Rantatunneli että raitiotie (ilman kalustoa) arvioitiin ilman valtionavustuksia ja muita tuloja suunnilleen samanhintaisiksi, noin 180 miljoonaa euron investoinneiksi. Toteutuspäätös muuttui entistä tiukemmaksi, kun syyskuussa 2016 uuden kustannusarvion myötä raitiotieradan kokonaiskustannus nousi 283 miljoonaan euroon aiemmasta 250 miljoonasta eurosta. Toisaalta myös raitiotien mukanaan tuomat hyödyt arvioitiin aiempaa suuremmiksi. Lopullisen päätöksen raitiotien rakentamisesta kaupunginvaltuusto teki kokouksessaan 7. marraskuuta 2016.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Raitiotie on ollut suuri poliittisen keskustelun ja väittelyn aihe koko 2000-luvun. Puolustajien mukaan moderni katuraitiotie varmistaisi liikenteen toimivuuden, joukkoliikenteen operointikulujen vähenemisen ja sekä ekonomisen että ekologisen kaupunkirakenteen muodostumisen. Raitiotie myös nopeuttaisi keskustaan ja kaupungin toiselle puolelle suuntautuvia joukkoliikenneyhteyksiä monilta alueilta ja olisi hintansa arvoinen liikennöidessään itsekannattavasti. Yksi merkittävin puolustajien argumentti on se, että raitiotien ensimmäinen päälinja yhdistäisi lähes kaikki Pirkanmaan suurimmat käyntikohteet toisiinsa yhdellä ainoalla linjalla (yliopistot, TAYS, TAMK, suurkoulut, kirjastot, virastot, kaupunkialueen kauppakeskukset, jäähallit, Tampereen stadion jne.)


title: Tampereen raitioliikenne

text: Vastustajien mukaan vanhempi pikaraitiotiesuunnitelma on liian kallis hyötyihin nähden ja kulkee syrjässä asutuksesta. Joidenkin vastustajien mukaan tulee halvemmaksi kehittää bussiliikenteelle omat kaistat kuin rakentaa raitiotietä. Tätä vastustusargumenttia käytetään myös pikaratikkakritiikin pohjalta olennaisesti muutettua modernia katuraitiotiejärjestelmää vastaan. Toistaiseksi vastustajat eivät kuitenkaan ole esittäneet suunnitelmia tai talouslaskelmia miten joukkoliikenteen kokonaisuus hoidettaisiin ilman modernia katuraitiotietä, ainoastaan kritisoineet, että kehitetyn bussiliikenteen vaihtoehtosuunnitelma on ”väärin laskettu”.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Vaikka kaupunginvaltuustossa esiintyi suuria erimielisyyksiä raitiotien rakentamisen suhteen, oli hankkeen kannatus kuitenkin vastustusta voimakkaampaa. Hanke hyväksyttiinkin lopulta marraskuussa 2016 melko suurella marginaalilla; 67 kaupunginvaltuutetusta 41 äänesti raitiotien puolesta, 25 sitä vastaan ja yksi valtuutettu äänesti tyhjää.


title: Tampereen raitioliikenne

text: Ensimmäisen linjan jälkeen toteutusvuorossa olisivat keskustassa ja Kalevassa sekä Itsenäisyydenkadun–Sammonkadun että Kalevantien–Teiskontien reittien rakentaminen, yhteydet Hatanpään kautta Vuorekseen ja Pirkkalaan sekä yhteys idän ja pohjoisen suuntaan Linnainmaan kautta.Laajentamista tutkittiin tarkemmin huhtikuussa 2013. Selvitystyö kuitenkin osittain epäonnistui, sillä tutkimus laajeni hallitsemattomasti ja vain osa materiaalista oli selvityskelpoista. Tutkituista seitsemästä laajennussuunnasta ainoastaan kaksi, eli Pirkkalan ja Ylöjärven laajennussuunnat voitiin tässä vaiheessa todeta kannattaviksi.


title: Lauri Lairala

text: Lauri Armas Aleksanteri Lairala (27. huhtikuuta 1926 Viipuri – 7. lokakuuta 2012 Vantaa) oli kaupunkineuvos, joka toimi Vantaan (ent. Helsingin maalaiskunta) kunnan- ja kaupunginjohtajana vuosina 1961–1989. Lairalan lähes kolme vuosikymmentä kestäneellä johtajakaudella Vantaa muuttui maalaiskunnasta Suomen viidenneksi suurimmaksi kaupungiksi.


title: Lauri Lairala

text: Lairala syntyi Viipurissa varastonhoitaja Uuno Aleksander Lairalan ja Amanda Lairalan (o.s. Ukkonen) poikana. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kotkan lyseosta 1946 ja valmistui lainopin kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1953. Valmistuttuaan hän työskenteli 1953–1956 siirtoväen ja rintamamiesten asuttamisesta huolehtineen maatalousministeriön asutusasiainosaston ylimääräisenä esittelijänä.


title: Lauri Lairala

text: Vuonna 1957 Lairalasta tuli Helsingin maalaiskunnan kunnansihteeri, kun viran pitkäaikainen haltija Lauri Korpinen siirtyi kunnanjohtajaksi. Lairalan nelivuotisella kunnansihteerikaudella maalaiskunnan hallinto muuttui ammattimaisempaan suuntaan, ja muun muassa kunnanvaltuuston tekemät päätökset ryhdyttiin valmistelemaan huolellisemmin. Häntä luonnehdittiin pikkutarkaksi ja tunnolliseksi virkamiestyypiksi, ja siten edeltäjänsä, rehevän ja omaperäisen Lauri Korpisen vastakohdaksi.


title: Lauri Lairala

text: Korpisen jäätyä eläkkeelle kunnanjohtajan virasta 1961 hänen seuraajastaan käytiin tiukka johtajanvaali. Puoluekannaltaan kokoomuslainen Lairala sai poliittisen oikeiston ja keskustan tuen, kun taas kumpikin vasemmistopuolue ajoi virkaan omaa ehdokastaan. Ensimmäisellä äänestyskierroksella Lairala ja SKDL:n ehdokas Mauno Tammisto saivat molemmat 14 ääntä ja SDP:n ehdokas Mikko Laaksonen 13 ääntä. Oikeisto puhui SDP:n Lairalan taakse lupaamalla valita uudeksi kunnansihteeriksi sosialidemokraatin, ja toisella kierroksella Lairala voitti Tammiston 18–13, valtaosan sosialidemokraateista äänestäessä tyhjää.


title: Lauri Lairala

text: Kunnanjohtajana Lairala alkoi johdonmukaisesti uudistaa Helsingin maalaiskunnan ilmettä kaupunkimaisempaan suuntaan. Hänen edeltäjänsä Lauri Korpinen oli suhtautunut epäillen kunnan asukasmäärän kasvattamiseen ja suurimittaiseen rakennustoimintaan. Lairala taas katsoi, että maalaiskunnan oli välttämätöntä lähteä aktiivisesti mukaan pääkaupunkiseudun kasvuun. Hän osallistui vahvalla henkilökohtaisella panoksellaan aluerakentamisen ideointiin ja toteuttamiseen. Maalaiskunnan ensimmäiset aluerakentamiskohteet 1960-luvun alussa olivat Kaivoksela ja Simonmetsä, myöhemmin Lairalan kaudella rakennettiin kaikki nykyisen Vantaan suuret lähiöt, kuten Hakunila, Havukoski, Myyrmäki ja Martinlaakso. Myös toimintaedellytysten luominen kunnassa toimiville ja sinne siirtyville yrityksille kiinnosti Lairalaa. Hänen tavoitteenaan oli vähentää riippuvuutta Helsingistä ja sitoa asukkaita kotikuntaansa lisäämällä työpaikkoja ja parantamalla palveluja.


title: Lauri Lairala

text: Lairala vastusti määrätietoisesti Helsingin kaupungin ajamaa pääkaupunkiseudun kuntien yhteen liittämistä. Vielä hänen johtajakautensa alussa vuonna 1966 Vuosaari luovutettiin Helsingin kaupungille, koska maalaiskunnalla ei katsottu olevan edellytyksiä nopeasti kasvavan alueen kehittämiseen. Myöhemmin maalaiskunta asettui kuitenkin Lairalan johdolla tiukasti vastustamaan kaikkia alueluovutuksia Helsingille. Lairala katsoi että pääkaupunkiseutua on kehitettävä itsenäisten kuntien yhteistoiminnan varassa ja piti tärkeänä pääkaupunkiseudun yhteistyön kehittämistä. Hän kuului 1970-luvun alussa pääkaupunkiseudun kuntien Yhteistyötoimikunnan (YTT) perustajajäseniin yhdessä Helsingin ylipormestari Teuvo Auran, Espoon kauppalanjohtaja Teppo Tiihosen ja Kauniaisten kauppalanjohtaja Åke Almarkin kanssa. Vuonna 1974 YTT:n toimintaa jatkoi lakisääteinen Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta (YTV), jossa Lairala toimi alusta alkaen, ensin hallituksen jäsenenä vuoteen 1984 ja asiantuntijajäsenenä vuoteen 1989.


title: Lauri Lairala

text: Lairalan uran huippukohtia olivat Helsingin maalaiskunnan muuttuminen Vantaan kauppalaksi 1972 ja kaupungiksi 1974. Harvaan asutun maalaiskunnan kunnanjohtajasta oli lyhyessä ajassa tullut suuren kaupungin kaupunginjohtaja. Samalla kaupunkioikeuksien myöntämistä pidettiin valtiollisena tunnustuksena sille, että Lairalan johdolla maalaiskunta oli kyennyt kasvamaan hallitusti itsenäiseksi kaupungiksi, eikä perusteita sen liittämiseksi Helsinkiin enää ollut.


title: Lauri Lairala

text: Lairalalle myönnettiin Suomen kaupunkiliiton kultainen ansiomerkki 1981, ja seuraavana vuonna hän sai kaupunkineuvoksen arvon. Hän jäi eläkkeelle 1989. Vantaan kaupunki on muistanut pitkäaikaista johtajaansa omalla nimikkoaukiolla, Lauri Lairalan aukiolla, joka sijaitsee Tikkurilassa kaupungintalon vieressä.


title: Vajots' Dzor

text: Vajots' Dzor () (aikaisemmin ) on yksi Armenian maakunnista ("marz"). Idässä ja lännessä naapurina on Azerbaidžan. Maakunnan pinta-ala on 2 308 neliökilometriä ja asukkaita alueella on 53 230 (2001). Asukkaista miehiä oli 25 653 ja naisia 27 577. Vajots' Dzorin pääkaupunki on Jeghegnadzor.


title: Vajots' Dzor

text: Vajots' Dzorin naapurimaakunnat ovat Ararat luoteessa, Geghark'unik' pohjoisessa ja Sjunik' kaakossa.


title: Vajots' Dzor

text: Vajots' Dzorin maakunta muodostuu 44 yhteisöstä ("hamaynkner"), joista kolme on kaupunkeja ja ne on alla olevassa luettelossa lihavoituina. Loput 41 yhteisöä ovat maalaiskuntia.


title: Frederiksborgin linna

text: Frederiksborgin linna () on linna Hillerødin kunnassa, Tanskassa. Se sijaitsee Slotsø-järvellä kolmella pienellä saarella. Linna edustaa hollantilaista renessanssityyliä ja on Pohjoismaiden suurin renessanssilinna. Lisäksi linnaa ympäröi suuri barokkipuutarha.


title: Frederiksborgin linna

text: Linnan vanhimmat osat ovat vuoden 1560 tienoilta, jolloin Tanskan kuningas Fredrik II rakennutti paikalle linnan. Linna on saanut nimensä hänen mukaansa, mutta suurimmaksi osaksi nykyisen linnan rakennutti kuningas Kristian IV vuosina 1602–1620. Suunnittelijoina tuolloin toimivat hollantilaiset arkkitehdit Hans ja Lorents van Steenwinckel.


title: Frederiksborgin linna

text: Kuningas Kristian IV:n kuoleman jälkeen linnaa käytettiin lähinnä seremoniallisiin tarkoituksiin. Vuonna 1720 Frederiksborgin rauha kirjoitettiin linnassa. 1850-luvulla palatsista tuli jälleen kuninkaallinen residenssi, kun kuningas Fredrik VII otti sen käyttöönsä. Vuonna 1859 kuninkaan ollessa läsnä tulipalo tuhosi suuren osan linnan sisätiloja. Linnan uudelleenrakennus rahoitettiin julkisella keräyksellä, ja suurimpia lahjoittajia olivat itse kuningas, Tanskan valtio ja Carlsbergin panimon perustaja J. C. Jacobsen.


title: GemStone IV

text:
GemStone IV on tunnettu kaupallinen MUD-tyylinen peli. Sen tapahtumat
sijoittuvat Elanthian fantasiamaailmaan. Peli avattiin
virallisesti GemStone II -nimisenä vuonna 1988 General Electricin GEnie-verkkopalvelussa. Peliä kehittää ja ylläpitää
yhdysvaltalainen peliyhtiö Simutronics.


title: Isolahti

text: Isolahti () on alue Vaasassa. Isolahden vieressä sijaitsee Gerby ja Vetokannas. Alueella sijaitsee muun muassa Isolahden koulu sekä päiväkoti. Muuten alueella on vain asuintaloja.


title: Isolahti

text: Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Isolahti kuuluu Gerbyn suuralueeseen.


title: Perttu Leppä

text: Perttu Leppä (s. 8. helmikuuta 1964 Joensuu) on suomalainen elokuvaohjaaja.


title: Perttu Leppä

text: Ennen elokuvauraansa Perttu Leppä opiskeli Tampereen yliopiston draamalinjalla sekä valokuvausta Roomassa. Taideteollisen korkeakoulun elokuvalinjalle Leppä pääsi 1985. Vuonna 1990 hän pyrki ja pääsi Yleisradion ammattiopiston käsikirjoituskoulutukseen, josta osa tapahtui Texasin Austinissa. Lepän läpimurtotyö oli tummasävyinen komedia "Karavaani" (1992), jossa sodassa isänsä menettänyt Santtu-poika yrittää löytää paikkansa miesten maailmassa. Sotavammaisten miehittämällä metsätyömaalla Santtu yrittää opetella hanurilla Duke Ellingtonin Caravan-sävelmää.


title: Perttu Leppä

text: Suomen elokuvasäätiön, AVEKin ja televisioyhtiöiden tukeman Sparrausrinki-projektin puitteissa syntyi Perttu Lepän vajaan tunnin mittainen "Tyttöjä ja jäätelöä" vuonna 1995. Kritiikeissä tätä tyttöjä tiirailevista teinipojista kertovaa elokuvaa pidettiin pienenä pettymyksenä "Karavaanin" jälkeen. Tässä elokuvassa, kuten monissa Lepän varhaistöissä, esiintyvät vakiohahmot Patu ja Lajunen. Patu sai alkunsa jo nuoren pojan kasvutarinassa "Yksi-yksi" (1991), ja Patu ja Lajunen seikkailivat myös seuraavassa elokuvassa "Angora" (1996).


title: Perttu Leppä

text: Patu ja Lajunen esiintyvät hahmoina myös Perttu Lepän ensimmäisessä pitkässä elokuvassa "Pitkä kuuma kesä" (1999), joka kertoo Kalle Päätalo -nimisen punk-yhtyeen kommelluksista matkalla maineeseen ja Tavastia-klubille.


title: Perttu Leppä

text: Vuonna 2003 sai ensi-iltansa Perttu Lepän pitkä elokuva "Helmiä ja sikoja". Vuonna 2005 oli vuorossa "FC Venus" ja vuonna 2008 elokuva "8 päivää ensi-iltaan".


title: Kööpenhaminan raatihuone

text: Kööpenhaminan raatihuone () on raatihuone Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa. Se sijaitsee kaupungin ydinkeskustassa, Rådhuspladsenilla. Raatihuoneen on suunnitellut arkkitehti Martin Nyrop, ja sen esikuvana on ollut italialaisen Sienan kaupungin raatihuone. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1892 ja raatihuone avattiin 12. syyskuuta vuonna 1905.


title: Kööpenhaminan raatihuone

text: Raatihuoneen julkisivua hallitsee Absalonin kultainen patsas parvekkeen yläpuolella. Rakennuksen 105,6 metriä korkea kellotorni on Kööpenhaminan korkeimpia rakennuksia.


title: Kööpenhaminan raatihuone

text: Raatihuoneeseen on sijoitettu Jens Olsenin maailmankello, joka valmistuessaan oli maailman tarkin ja monimutkaisin kello. Siinä on 15 448 osaa.


title: Kevo

text: Kevo on kylä Utsjoella Kevojärven rannalla, jossa Kevojoki yhtyy Utsjokeen. Mänty kasvaa alueella vain jokilaaksossa. Lähellä on Kevon kanjoni, rotkolaakso, joka ympäristöineen muodostaa Kevon luonnonpuiston. Kevojoen suulla sijaitsee Turun yliopiston Lapin tutkimuslaitos Kevo ja Ilmatieteen laitoksen säähavaintoasema.


title: Kevo

text: Kevo sijaitsee suhteellisen lähellä Jäämerta, mutta siellä on melko mantereinen ilmasto. Pysyvä lumipeite tulee lokakuun aikana ja sulaa keskimäärin vasta toukokuun lopulla. Kylmimmän kuukauden eli tammikuun keskilämpötila on noin −16 °C ja lämpimimmän kuukauden eli heinäkuun +13 °C. Kevon vuosittainen keskilämpötila on noin −2 °C. Kevo on Suomen vähäsateisinta aluetta, siellä sataa vuosittain keskimäärin vain 415 millimetriä.


title: Kevo

text: Kasvukauden pituus Kevolla on noin 110 päivää. Ikiroutaa ei ole lukuun ottamatta joitakin palsakumpuja, jotka ovat jäässä ympärivuotisesti.


title: Haanen veljekset

text: Haanen veljekset ovat Johan Ludvig Runebergin runon Hauta Perhossa henkilöitä. Runon ja sen taustalla olevan kansanperinteen mukaan kuusi Haanen veljestä taisteli joko iso- tai pikkuvihan aikaan viimeiseen mieheen puolustaessaan kotiaan venäläisiä miehittäjiä vastaan.


title: Haanen veljekset

text: Perholaisen perimätiedon mukaan Haanen veljekset on haudattu Jängänjärven Kalmosaareen, josta löydettiin vainajien luita vuonna 1919. Nykyään paikalla on muistomerkki.


title: Kotajk'

text: Kotajk' () on yksi Armenian maakunnista ("marz"). Maakunta sijaitsee keskellä maata. Pinta-alaltaan maakunta on 2 089 neliökilometriä ja asukkaita alueella on 241 337 (2001). Asukkaista miehiä oli 113 783 ja naisia 127 554. Maakunnan pääkaupunki on Hrazdan. Kotajk'issa on yhteensä 67 kuntaa, joista seitsemällä on kaupungin asema.


title: Kotajk'

text: Kotajk'in naapurimaakunnat ovat Lorri pohjoisessa, Tavuš koillisessa, Geghark'unik' idässä, Ararat etelässä, Aragatsotn lännessä ja Jerevanin pääkaupunkialue lounaassa.


title: Kotajk'

text: Maakunta on antanut nimensä myös armenialaiselle "Kotayk"-oluelle.


title: Kotajk'

text: Kotajk'in maakunta muodostuu 67 yhteisöstä ("hamaynkner"), joista seitsemän on kaupunkeja ja ne on alla olevassa luettelossa lihavoituina. Loput 60 yhteisöä ovat maalaiskuntia.


title: Turun pikaraitiotie

text: Turun pikaraitiotie on Turun kaupunkiseudulle suunniteltu pikaraitiotiejärjestelmä. Pikaraitiotien on suunniteltu valmistuvan vuonna 2025 ja maksavan yhteensä 423 miljoonaa euroa vuoden 2015 yleissuunnitelman mukaan.


title: Turun pikaraitiotie

text: Raitiotien uudelleenrakentamista Turkuun on pohdittu raitiotien lakkauttamisesta 1972 alkaen ja seudullisesta pikaraitiotiestä on puhuttu ainakin 1990-luvun alusta alkaen. Pikaraitiotien rakentaminen Turun seudulle on selvityksissä todettu mahdolliseksi, mutta edellyttää huomattavaa taloudellista avustusta valtiolta. Päätös raitiotien rakentamisesta on tarkoitus tehdä vuoden 2018 syksyllä.


title: Turun pikaraitiotie

text: Pikaraitiotie nousi Turussa puheenaiheeksi 1990-luvun alussa, jolloin ”Raitiovaunut takaisin” -liike piti kaupungissa yleisötilaisuuden. Tuolloin ehdotettiin pikaraitiotietä välille Runosmäki–Keskusta–Kaarina. Liikennöinnin uskottiin olevan taloudellisesti kannattavaa. Vuonna 1992 esitettiin yhteiskaavallisessa yhteistyössä Naantalista Turun kautta Piikkiöön ulottuvaa rataverkkoa. Vuonna 1997 kansalaisjärjestöt ehdottivat pikaraitiotietä vetoomuksessaan. Turun kaupunginhallitus päätti vuonna 2000 yleiskaavassa, että aluevaraukset Uudenmaankadun sekä Satakunnantien mahdollista pikaraitiotietä varten tulee selvittää.


title: Turun pikaraitiotie

text: Vuonna 2002 tehdyn pikaraitiotien selvityksen pohjalta Turun, Kaarinan, Naantalin ja Raision kaupungit päättivät varata pikaraitiolinjalle tilaa kaavoituksessa. Turun kaupunginhallitus päätti vuotta myöhemmin selvittää pikaraitiotien toteuttamis- sekä rahoitusedellytykset.


title: Turun pikaraitiotie

text: Turun raitiotien yleissuunnitelma käynnistyi tammikuussa 2013, ja huhtikuussa kaupunginhallitus asetti suunnitelmalle tavoitteet. Alustavien suunnitelmien mukaan liikennöinti voisi alkaa 2020-luvulla. Selvitystä tehtiin yhdessä Tampereen kanssa. Huhtikuussa 2015 valmistuneessa pikaraitiotien yleissuunnitelmassa Turkuun suunniteltiin kaksilinjaista raitiotietä välille Runosmäki–Matkakeskus–Kauppatori–Varissuo ja Matkakeskus–Skanssi.


title: Turun pikaraitiotie

text: Vuonna 2012 valmistuneessa Turun kaupunkimallin rakennemallissa vuodelle 2035 ehdotetaan, että raitiotien rakentaminen toteutetaan kolmessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa rakennettaisiin linjat Varissuolle, Runosmäelle, Hirvensaloon sekä Linnakaupunkiin. Toisessa vaiheessa verkostoa laajennetaan Kaarinaan sekä Raisioon. Kolmannessa vaiheessa Kaarinan linjaa laajennettaisiin Lemunniemelle asti ja tulevaisuudessa Turun lentoasemalle asti.


title: Turun pikaraitiotie

text: Raitiotien vuoden 2015 yleissuunnitelmassa rataverkon ensimmäisen vaiheen rakentaminen koostuisi kaksilinjaisesta verkostosta, joka kulkisi Runosmäkeen, Varissuolle sekä Skanssiin. Linjoista 53 % sijaitsee omalla kaistallaan, 34 % joukkueliikennekaistoilla linja-autojen kanssa ja 13 % muun liikenteen seassa.


title: Turun pikaraitiotie

text: Selvityksen mukaan pikaraitiotien ensimmäisen vaiheen rataverkko maksaisi noin 303 miljoonaa euroa, vaunut 74 miljoonaa euroa sekä varikko 47 miljoonaa euroa.


title: Turun pikaraitiotie

text: Valtio on Liikennepoliittisessa selonteossaan luvannut 30 prosentin tuen Turun ja Tampereen raitiotiehankkeille .


title: Marmaduke Tunstall

text: Marmaduke Cuthbert Tunstall (1743, Burton Constable, Yorkshire–11. lokakuuta 1790, Wycliffe-on-Tees) oli englantilainen ornitologi ja keräilijä.


title: Marmaduke Tunstall

text: Katolisena Tunstall opiskeli Ranskassa, Douai'ssa. Opintonsa päätettyään hän muutti Welbeck Streetille Lontooseen, minne hän perusti museon, sekä laajan elävien lintujen ja muiden eläinten kokoelman. Avioiduttuaan 1776 hän siirrätti museon Wycliffeen. Museo oli aikansa hienoimpia Englannissa.


title: Marmaduke Tunstall

text: 21-vuotiaana hänet valittiin jäseneksi "Society of Antiquaries of London" järjestöön, ja 1771 hänet äänestettiin Royal Societyn jäseneksi.


title: Marmaduke Tunstall

text: Tunstallin kuoltua hänen jäämistönsä peri hänen velipuolensa William Constable, joka kutsui taiteilija ja ornitologi Thomas Bewickin tallentamaan museon eläinkokoelmaa. Bewick vietti 2 kuukautta Wycliffessä piirtäen ja maalaten lintuja. 1791 kokoelman osti George Allan of Darlington. Taidekokoelma päätyi viimein vuonna 1823 "Newcastle Societyn" huostaan, ja se sijoitettiin Newcastlen museoon 1834. Museo on nykyisin osa suurempaa museota Great North Museum.


title: Marmaduke Tunstall

text: Tunstall julkaisi 1771 "Ornithologica Britannican", joka lienee ollut ensimmäinen brittiläinen teos, jossa lajien nimeämisessä käytettiin Linnén luomaa binomijärjestelmää.


title: Marmaduke Tunstall

text: Tunstall kuvaili ja nimesi tieteelle muun muassa muuttohaukan ja virtavästäräkin.


title: Rautavaaran lentokeskus

text: Rautavaaran lentokeskus on Rautavaaran kunnassa sijaitseva lähinnä harrasteilmailun käytössä oleva lentokenttä. Kentän pääasialliset käyttäjät ovat Kuopion Ilmailuyhdistys (purjelento) ja Savon liitäjät (varjoliito). Kenttä toimii myös riippuliidon SM-kisapaikkana joka toinen vuosi. Muita toimijoita ovat paikalliset moottorilento- ja lennokkikerhot.


title: Rautavaaran lentokeskus

text: Kentän historia juontaa juurensa jatkosodan alkuun, jolloin Suomen Ilmavoimien Lentolaivue 16:n 2. lentueen Westland Lysander -koneet toimivat siellä. Sodan jälkeen lentopaikan toiminta loppui, kunnes vuonna 1965 sitä alettiin kunnostaa harrasteilmailun käyttöön. Lentotoiminta käynnistyi uudelleen seuraavana vuonna.


title: Rautavaaran lentokeskus

text: Lentokeskuksen päällikkönä toimii Kimmo Niemelä.


title: Yläraaja

text: Yläraaja (yleiskielessä myös ”käsi”; ) on ihmisen ylempi, rintakehään kiinnittyvä raaja (), johon kuuluvat olkavarsi, kyynärvarsi sekä varsinainen käsi. Neljällä jalalla kulkevilla eläimillä vastaavaa raajaa sanotaan eturaajaksi.


title: Yläraaja

text: Eturaajan luustoon kuuluvat lapaluu, solisluu, olkaluu, värttinäluu, kyynärluu, ranneluut, kämmenluut ja sormien luut. Lapaluu ja olkaluu niveltyvät olkanivelellä; olkaluu, värttinäluu ja kyynärluu kyynärnivelellä; värttinäluu ja kyynärluu ranteen luihin proksimaalisella ja ranneluiden kaksi riviä toiseensa distaalisella rannenivelellä (etupolvinivel). Kuhunkin sormeen kuuluu kolme niveltä (peukaloon kaksi).


title: Yläraaja

text: Yläraajan lihaksia ovat muun muassa kolmipäinen olkalihas, hauislihas, olkalihas, olka-värttinäluulihas, ranteen koukistajalihakset ja ranteen ojentajalihakset.


title: Békéscsaba

text: Békéscsaba (, ) on kaupunki Kaakkois-Unkarissa Békésin läänissä, jonka pääkaupunki Békéscsaba on. Békéscsaban ystävyyskaupunki Suomessa on Mikkeli.


title: Békéscsaba

text: Vuonna 2009 kaupungissa oli 64 784 asukasta. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan kaupungin väestöstä 93,8 prosenttia oli unkarilaisia, 6,0 prosenttia slovakkeja, 0,6 prosenttia saksalaisia, 0,4 prosenttia romaneja ja 0,4 prosenttia romanialaisia. Kaupungin pinta-ala on 193,93 neliökilometriä ja väestötiheys siten 334,1 asukasta neliökilometrillä.


title: Lauri Korpinen (kunnanjohtaja)

text: Lauri Kustaa Jalmari Korpinen (20. marraskuuta 1896 Hämeenlinna – 30. syyskuuta 1975 Vantaa) oli Helsingin maalaiskunnan pitkäaikainen kunnansihteeri (1931–1957) ja kunnanjohtaja (1957–1961).


title: Lauri Korpinen (kunnanjohtaja)

text: Korpisen mukaan on nimetty "Lauri Korpisen katu" Jokiniemen kaupunginosassa Vantaalla.


title: Sidekalvo

text: Sidekalvo () sijaitsee silmän pinnalla ja silmäluomien sisäpinnalla. Siinä olevat lukuisat pienet rauhaset tuottavat eritteitä silmän kyynelkerrokseen.


Northern Lights: Norwegian Metal Compilation (1996) on australialaisen Rowe Productions -levy-yhtiön julkaisema kokoelma-albumi, jonka teemana on norjalainen metallimusiikki. Extolin kappaleita lukuun ottamatta kaikki albumin kappaleet on julkaistu yhtyeiden debyyttialbumeilla: Schaliachin kappaleet "Sonrise"-albumilla, Antestorin kappaleet "Martyrium"-albumilla ja Gromsin kappaleet "Ascension"-albumilla.


title: Drum Workshop

text: Drum Workshop, tunnettu myös nimellä DW Drums, on yhdysvaltalainen rumpuvalmistaja. Se on tunnettu käsityönä tehtävistä rummuistaan.


title: Drum Workshop

text: Drum Workshopin perusti Don Lombardi vuonna 1972 Santa Monicaan, Kaliforniaan. Alun perin se oli pieni opetusstudio, joka sekä antoi yksityistunteja että järjesti työpajoja rumpujen soittoon liittyen. Don kuitenkin alkoi yhdessä oppilaansa John Goodin kanssa myydä rumpuja ja tarvikkeita kattaakseen studion pitämisestä aiheutuneet kulut. Pian tämän yhteistyön tuloksena syntyi DW:n ensimmäinen oma tuote, korkeussäädöllä varustettu rumputuoli, joka toimi myös tarvikkeiden säilytyslaatikkona.


title: Drum Workshop

text: Vuonna 1978 Don osti konkurssiin ajautuneen Camco Drum Companyn valmistustyökalut ja -laitteet, ja DW:n pääpainoksi tuli rumputarvikkeiden valmistus. Seuraava merkittävä tuote oli uudelleen DW:n nimellä esitelty Camcon 5000-sarjan hihnavetoinen bassorummun pedaali. Vuonna 1983 DW esitteli saman pedaalin pohjalta luodun maailman ensimmäisen tuplapedaalin, joka mahdollisti nopeampien rytmien soittamisen vain yhdellä bassorummulla. 1980-luvulla DW kehitti myös muita innovatiivisia rumputarvikkeita ja valmisti ensimmäiset rumpunsa. DW:n ensimmäinen virallinen artisti oli Mötley Crüen Tommy Lee.


title: Drum Workshop

text:
Vuonna 2000 DW:n tehdas muutti Oxnardiin, Kaliforniaan. Samana vuonna DW perusti uuden yhtiön nimeltä Pacific Drums and Percussion (PDP), joka alkoi valmistaa halvempia rumpuja DW:n
mallin mukaan.


title: Lauri Korpinen

text: Lauri Korpinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Uinti kesäolympialaisissa 1924

text: Kesäolympialaisissa 1924 uitiin yhteensä 11 lajia, kuusi miesten ja viisi naisten.


title: Luuydinontelo

text: Luuydinontelossa sijaitsee luuydin. Etenkin pienillä lapsilla luuydintä on paljon, mutta aikuisten pitkien luiden luuydinontelot ovat täyttyneet rasvakudoksella. Verisoluja syntyy pääosin selkänikamissa, lantion luissa, rintalastassa, kylkiluissa lapaluissa, solisluissa sekä kallon luissa.


title: Käyttöturvallisuustiedote

text: Käyttöturvallisuustiedote tai käyttöturvatiedote on kemikaalilainsäädännön ympäristölle vaarallisen kemikaalin markkinoille tuojalta edellyttämä seikkaperäinen selvitys kemikaalin ominaisuuksista.


title: Käyttöturvallisuustiedote

text: Käyttöturvallisuustiedotteen tulee olla onnettomuuksien varalta nopeasti saatavilla, sillä siinä mainitaan kemikaalin ominaisuuksien, kuten HTP-arvo lisäksi onnettomuudessa tarvittavia ensihoito, yms. toimenpiteitä.


title: John Aston, Jr.

text: John Aston (s. 28. kesäkuuta 1947 Manchester, Englanti) on englantilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: John Aston, Jr.

text: Manchester Unitedin junioriakatemiasta ykkösjoukkueeseen nousut Aston debytoi Unitedissa vuonna 1965 ottelussa Leicester Citya vastaan. Hän oli auttamassa seuraa liigamestaruuteen vuonna 1967 ja seuraavana vuonna Euroopan Cupin voittoon. Aston teki ManUssa 27 maalia ennen siirtymistään Luton Towniin vuonna 1972.


title: John Aston, Jr.

text: Hänen isänsä John Aston Sr. pelasi urallaan myös Manchester Unitedissa.


title: Hitaus

text: Hitaus (myös inertia, jatkavuus, vitka) on kappaleen taipumus jatkaa tasaisessa liiketilassaan, ellei siihen kohdistu kiihtyvyyttä aiheuttavaa voimaa. Vapaasti liikkuvan kappaleen kiihtyvyys on nolla.


title: Hitaus

text: Mekaniikan II peruslain mukaan kappaleen kiihdyttämiseen tarvittava voima on suoraan verrannollinen kappaleen massaan. Tätä kappaleen ominaisuutta kutsutaan myös sen "hitaaksi massaksi", joka kuvaa kappaleen hitauden määrää. Hidas ja painava massa on perinteisesti eroteltu, mutta uusimman toimivan teorian, yleisen suhteellisuusteorian, mukaan ei ole olemassa erikseen hitautta ja painavuutta, vaan kyseessä on yhteisilmiö.


title: Hitaus

text: Hitaus tarkoittaa sitä, että massallisen kappaleen vuorovaikuttaessa toisen kappaleen kanssa siihen kohdistuva voima vastustaa liiketilan jatkavuutta kiihtyvyydellä a = F/m, jossa F on vuorovaikutusvoima ja m kappaleen massa. Esimerkiksi kun bussi kääntyy oikealle, kyydissä seisova henkilö kallistuu vasemmalle, koska henkilöllä on massansa määrä hitautta ja suoraan eteenpäin jatkamisen muuttamiseksi tarvitaan voimaa henkilön massan suhteessa esim. bussin penkkirakenteista. Pyörimisliikkeessä, kuten karusellissa, kaikki pyörimisen mukana liikkuvat osat tarvitsevat yhteyden pyörimisakseliin, keskihakuvoiman, muuten ne jatkaisivat liikettään saavuttamallaan nopeudella pyörimiskaaren tangentin suuntaan.


title: Terhi Dostal

text: Terhi Dostal o.s. Jääskeläinen (s. 19. tammikuuta 1978 Kouvola) on suomalainen pianisti, joka on esiintynyt konserteissa Suomessa ja ulkomailla.


title: Terhi Dostal

text: Mikkelistä kotoisin oleva Dostal valmistui musiikin tohtoriksi Sibelius-Akatemiasta 2010. Hänellä on myös pianodiplomi Imolan pianoakatemiasta Italiasta (2005). Terhi Dostalin tärkeimmät opettajat olivat Erik T. Tawaststjerna, Matti Raekallio, Boris Petrušanski ja Rauno Jussila. Terhi Dostal on urallaan keskittynyt etenkin Johannes Brahmsin musiikin tulkitsemiseen. Vuonna 2002 hän kantaesitti Pertti Jalavan pianokonserton.


title: Terhi Dostal

text: Orkesteridebyyttinsä Terhi Dostal soitti 14-vuotiaana Radion sinfoniaorkesterin kanssa. Hänen on esiintynyt myös muun muassa Lahden ja Mikkelin kaupunginorkestereiden, Pietarin Mariinski-teatterin orkesterin, BBC Scottish Symphony Orchestran, sekä Helsingborgin sinfoniaorkesterin kanssa. Terhi Jääskeläinen on konsertoinut Kuhmon kamarimusiikissa, Tuusulanjärven kamarimusiikissa (2000) ja Turun musiikkijuhlilla (2000), Mäntän musiikkijuhlilla, Mikkelin musiikkijuhlilla (1994, 1997, 1998), Seinäjoen Eloserenadissa (2000).


title: Terhi Dostal

text: Hän on NIX-pianokvartetin jäsen.


title: Terhi Dostal

text: Terhi Dostal hoiti vuosina 2004–2007 assistentin virkaa Sibelius-Akatemian Docmus-yksikössä. Hän työskenteli 2007–2008 Berliinissä toimivan Suomen Saksan-instituutin kulttuurivastaavana. Dostal toimi Berliinin Konzerthausissa 2009–2010 järjestettävän suomalaisaiheisen "NordNote"-konserttisarjan taiteellisena suunnittelijana. Hän myös esiintyi itse sarjassa.


title: Luís Boa Morte

text: Luís Boa Morte Pereira (s. 4. elokuuta 1977 Lissabon) on portugalilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli vasen laitalinkki.


title: Luís Boa Morte

text: Saksan MM-kisoissa 2006 Boa Morte pääsi vaihtopelaajana kentälle Portugalin viimeisessä alkulohko-ottelussa.


title: Värriön tutkimusasema

text: Värriön tutkimusasema on pohjoisessa Sallassa, Värriötunturin pohjoispuolella, keskellä erämaata oleva Helsingin yliopiston tutkimusasema. Sinne päästäkseen on kuljettava Savukoskelta pohjoiseen Martin, Tulppion ja Ainijärven rajavartioston kautta. Autolla ei pääse perille saakka. Aseman perusti professori Erkki Pulliainen vuonna 1967. Alueella on erinomaiset mahdollisuudet erämaaeläimistön tutkimiseen, kun erämaat ympäröivät asemaa joka suunnasta. Värriötunturien noin kymmenen kilometriä pitkä tunturijakso on lähellä asemaa, samoin kuin Värriön luonnonpuisto. Laajat metsät leviävät tunturien juurella. Alkuun asema keskittyi suureksi osaksi suurpetotutkimukseen, mutta myöhemmin on tutkittu Lapin luontoa monipuolisesti. Tärkeä osa tutkimusta on talvinen eläinten jälkiseuranta, josta on kertynyt aineistoa koko tutkimusaseman toiminnan ajalta.


title: Karanovon kulttuuri

text:
Karanovon kulttuuri vallitsi noin 6000 eaa. (kalenterivuotta) alkaen Bulgariassa.
Karanovon kulttuuri oli tyypillinen keramiikkaa valmistanut neoliittinen maatalouskulttuuri, jossa ihmiset asuivat kylissä, viljelivät maata ja kasvattivat karjaa.
Kulttuurin löytöpaikkoja ovat mm Azmak.


title: Karanovon kulttuuri

text: Samaan aikaan oli Marmarameren ympärillä Finkirtepen kulttuuri, ja Kreikassa Sesklon kulttuurin asutusta.


title: Kipu

text: Kipu on epämiellyttävä sensorinen ja emotionaalinen aisti- ja tunnekokemus, joka liittyy tapahtuneeseen tai mahdolliseen kudosvaurioon ja jota kuvataan kudosvaurion käsittein. Kipu on voimakas kielteinen tunnetila, joka hallitsee tietoisuutta.


title: Kipu

text: Kivun ensimmäinen vaihe hermojärjestelmässä on kudosten hermopäätteiden vastaus ärsykkeeseen. Kipuviesti siirtyy sen jälkeen hermosoluja pitkin keskushermoston niihin osiin, joissa kipu aistitaan. Kipu voi myös muuntua hermostossa. Kivun välittymisen viimeisessä vaiheessa kipu koetaan aivoissa subjektiivisena tunteena.


title: Kipu

text: Kipu voidaan luokitella kestoaikansa ja luonteensa mukaan lyhytaikaiseen eli akuuttiin ja pitkäaikaiseen eli krooniseen kipuun.


title: Kipu

text: Kipu on ihmiselle ja eläimelle selviytymisen kannalta välttämätön vamman tai sairauden viesti. Lyhytaikainen eli akuutti kipu varoittaa vaarasta, estää käyttämästä vaurioitunutta raajaa ja saa ihmisen hakeutumaan hoitoon. Voimakas kipukokemus on ahdistava ja pelottava, minkä vuoksi se jättää voimakkaan muistijäljen. Sen ansiosta yksilö varoo altistamasta itselleen samalle vauriolle enää uudelleen.


title: Kipu

text: Ihminen, joka kärsii kongenitaalisesta analgesiasta eli ei ole koskaan kyennyt aistimaan kipua, kuolee usein nuorena. Toistuvat pienet vauriot aiheuttavat nivelten tuhoutumisen, minkä seurauksena bakteerit tunkeutuvat luun läpi luuytimeen, mikä aiheuttaa kohtalokkaan tulehduksen. Toinen yleinen kuolinsyy on vatsakalvontulehdus, joka aiheutuu havaitsemattomasta puhjenneesta umpilisäkkeestä.


title: Kipu

text: Pitkäaikainen eli krooninen kipu ei ole suojaava vaan ainoastaan rajoittava ja masentava. Sille ei ole löydetty mitään positiivista fysiologista funktiota.


title: Kipu

text: Kipu aiheuttaa ihmisessä ja eläimissä tiettyjä perintötekijöiden määräämiä muutoksia ja toimintoja, kuten verenpaineen ja pulssin muutoksen, väistämisreaktion, paon, irvistämisen, huutamisen, ontumisen ja liikkumattomuuden. Jotkin näistä kivun kokemukselle tunnusomaisista ilmaisuista herättävät kanssaihmisten huomion ja tuovat kivusta kärsivälle apua. Ihmisen aivoissa aktivoituvat gyrus cingulus ja insulaarinen aivokuori silloin kun hän tuntee kipua tai tarkkailee kipua tuntevan ihmisen kasvonilmeitä.


title: Kipu

text: Kivusta kärsivä ihminen voi kokea olevansa omaa ruumistaan ja tietoisuuttaan vastaan olevan hyökkäyksen kohteena. Hän haluaa välittömästi päästä kivusta eroon, tai välttää kivun aiheuttajaa, vastustaa kipua, selvitä siitä tai kieltää sen. Pitkäaikainen kipu estää ihmistä toimimasta ja elämästä mielekästä elämää. Henkilö kokee kivun tietoisuutta jäytäväksi taakaksi sekä merkiksi siitä, että jokin peruuttamaton vaurio on tapahtunut tai tapahtumassa


title: Kipu

text: Pitkäaikainen kipu aiheuttaa usein unettomuutta, masennusta, ahdistuneisuutta, paniikkia tai stressiä.


title: Kipu

text: Kipu voidaan luokitella monin tavoin, kuten keston tai ajallisen luonteen perusteella, sijainnin perusteella, elinjärjestelmän perusteella tai patofysiologisen mekanismin mukaisesti.