title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Vuonna 2003 huonokuntoisesta U-sairaalasta alettiin siirtyä uusiin tiloihin T-sairaalaan, jonka ensimmäinen osuus valmistui silloin. T-sairaalan toinen osa valmistui vuoden 2012 lopussa. Vanhan U-sairaalan käyttö on päätetty lopettaa vuonna 2018, jolloin U-sairaalan jäljellä olevien toimintojen on tarkoitus siirtyä samaan aikaan valmistuvaan T-sairaalan T3-laajennusosaan Helsingin valtatien päälle. Sairaanhoitopiiri haluaisi purkaa vanhan U-sairaalarakennuksen, mutta Museovirasto vastustaa tätä. Jos vanha sairaala saneerataan esimerkiksi toimistokäyttöön, vain rakennuksen betonirunko voidaan hyödyntää.


title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Kulttuuriympäristönä Turun yliopistollisen keskussairaalan vaiheittain rakennettu kokonaisuus on määritelty yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Hattupuolue

text: Hattupuolue () eli hatut vaikutti Ruotsin politiikassa niin sanottuna vapauden eli säätyvallan aikana 1730-luvulta vuoteen 1772. Hattupuolueen pahin kilpailija oli myssypuolue.


title: Hattupuolue

text: Hattupuolueen perustaja oli kamarikollegion puheenjohtaja Daniel von Höpken ja valtaneuvos sekä Ruotsin entinen Lontoon-lähettiläs Carl Gyllenborg, joka oli Arvid Hornin poliittinen vastustaja. Hattupuolue alkuvaihe perustui pääasiassa 1727 purkautuneen holsteinilaispuolueen pohjalle.


title: Hattupuolue

text: Hattujen politiikka perustui Ruotsin suurvalta-aseman palauttamiseen ja suurruotsalaisuuteen Venäjän keisarikunnan ollessa heikkouden tilassa. Venäjän vaikeuksien taustalla olivat hallitsijoiden vallankaappauksenomaiset vaihtumiset ja Venäjän Osmanien valtakunnan vastaiset sodat Etelä-Venäjällä, pääasiassa nykyisen Ukrainan alueella. Hatut saivat Venäjän-vastaiseen toimintaansa Ranskan taloudellista tukea. Hattujen ihanteita Ruotsin kuninkaista olivat sotasankarit, kuten Gusta II Adolf ja Karl XII.


title: Hattupuolue

text: Hattujen vastustajien myssyjen pienruotsalainen politiikka korosti suuren Pohjan sodan jälkeisen Uudenkaupungin rauhan hyväksymistä sekä voimaperäistä taloudellista kasvua ainakin toistaiseksi ja pääasiassa kauppa Britannian kanssa. Britannia osti suuren osa Ruotsin kuningaskunnan päävientituotteesta, raudasta. Myssyille esimerkillinen kuningas oli Kaarle XI, joka uudisti Ruotsia toimeenpanemalla aatelistilojen peruutuksen, reduktion ja joka otti pois vallan aatelistolta ryhtyen itsevaltiaaksi.


title: Hattupuolue

text: Hatut ja myssyt eivät olleet puolueita sanan nykyisessä merkityksessä, vaan paremminkin intressiryhmiä, joiden tehtävänä oli säätyvaltiopäivillä koordinoida äänestyskäyttäytymistä, jotta saataisiin varmistettua enemmistö tietyissä tärkeissä äänestyksissä. Hatuilla ja myssyillä ei siis ollut nykyisille puolueille ominaista organisaatiota puoluekokouksineen ja -ohjelmineen eikä laajaa jäsenistöä. Puolueuskollisuuskin oli heikkoa: poliitikot olivat usein kiinnostuneempia oman kotiseutunsa ja säätynsä edusta, kuin oman puolueen edusta. Poliittisia kuvioita sotki lisäksi kaikkialla rehottava korruptio: moni tuon ajan poliitikko oli ostettavissa ja rahaa otettiin mielellään vastaan myös Ruotsin periviholliselta Venäjältä. Hattujen rahoittajana toimi Ranska.


title: Hattupuolue

text: Kaarle XII:n kuoleman jälkeen valtiopäivät vähensi merkittävästi kuninkaan valtaa. Vuosina 1720–1738 Ruotsin politiikkaa johti kansliapresidentti Arvid Horn. Hänen ulkopolitiikkaansa pidettiin liian varovaisena, joten hänen kannattajiaan alettiin kutsua pilkkanimellä ”yömyssyt”. Näin luotiin mielikuva torkkuvista, saamattomista poliitikoista. ”Yömyssyjen” vastustajia puolestaan alettiin kutsua ”hatuiksi”, sillä päivisin valveilla ollessaan miehet käyttivät kolmikolkkahattuja, Ranskassa muotia olevia tricorne-hattuja. Nämä nimitykset vakiintuivat käyttöön, tosin ”yömyssyjä” alettiin pian kutsua lyhyemmin myssyiksi.


title: Hattupuolue

text: Koska vain aatelistolla oli korkeampaa koulutusta ja kokemusta hallintoasioista, aatelismiehet saivat helposti dominoivan aseman sekä hatuissa että myssyissä. Talonpoikien edellytykset tutustua asioihin olivat vähäiset, varsinkin kun kaikki tärkeät asiakirjat olivat enemmän tai vähemmän salaisia ja vain pienen eliitin tarkasteltavissa.


title: Hattupuolue

text: Hattujen kannatus oli suurinta aateliston ja porvariston keskuudessa. Näiden kahden säädyn kannatus riitti antamaan hatuille vahvan valta-aseman, koska vaikutusvaltaisen salaisen valiokunnan jäseniksi pääsivät vain aateliston, papiston ja porvariston edustajat. Hatut saivat siis melko helposti kahden kolmasosan enemmistön salaisessa valiokunnassa.


title: Hattupuolue

text: Vuosien 1738–1739 säätyvaltiopäivillä hatut onnistuivat maamarsalkka Carl Gustaf Tessinin aloitteesta syrjäyttämään Arvid Hornin ja miehittämään valtaneuvoston omilla miehillään, joista keskeisimmäksi nousi Anders Johan von Höpken, puolueen perustajan poika. Valtaneuvoksista, jotka olivat nimitetyt elinajakseen Arvid Horn erosi vapaaehtoisesti.


title: Hattupuolue

text: Koska parlamentarismi ei ollut demokraattista, vaan säätyistä, ei myssyvirkamiehillä ollut poliittisesti virkanimitettyinäkään velvollisuutta erota ja jättää paikkaansa uusilla hattuvirkamiehille. Tämän vuoksi myssyjen erottaminen tapahtui painostamalla heitä rikossyytteillä ja tutkimalla heidän aikaisempia virkatoimiaan tarkasti.


title: Hattupuolue

text: Koska Ruotsin valtiopäivillä keskeinen valtiovarainvalta ja ulkopoliittinen valta keskittyi salaiseen valiokuntaan, johon ei valittu talonpoikaissäädyn edustajia ja koska hattupuolueella oli enemmistö niin aatelissäädyssä kuin porvarissäädyssä eivät pappissäädyn myssyt kyenneet vastustamaan salaisessa valiokunnassa valmisteltua sotapolitiikkaa.


title: Hattupuolue

text: Hattujen ulkopolitiikan tärkeimpänä tavoitteena oli Ruotsin suurvalta-aseman palauttaminen, toisin sanoen Uudenkaupungin rauhassa 1721 Venäjälle menetettyjen alueiden saaminen takaisin. Hatut ihailivat Ranskaa ja sen kulttuuria (heistä käytettiin toisinaan nimitystä ”ranskalainen puolue”), joten oli johdonmukaista, että suunnitelmissa olevan Venäjän vastaisen sodan liittolaiseksi valittiin Ranska. Myös Ranskan intressissä oli tuolloin Venäjän heikentäminen, sillä Keski-Euroopassa riehui Itävallan perimyssota, jossa Ranska ja Venäjä kuuluivat eri liittokuntiin.


title: Hattupuolue

text: Hatut käynnistivät sotavalmistelut vuonna 1739, ja Ranskasta alkoi virrata rahaa Ruotsin sotakassaan. Eversti Jean Louis Bousquet'n ja Ernst Gustaf von Willebrandtn komentamat värvätyt rykmentit, joissa kummassakin oli 800 sotilasta, siirrettiin Ruotsista heinä-elokuuksi Suomeen, jotta sotaa aloitettaessa olisi ollut valmiita varuskuntajoukkoja kantajoukkona valmiina korvaamaan Ruotsin armeijan Suomessa olevien asevelvollisten hidasta liikekannallepanoa. Eversti Ernst Gustaf von Willebrandtilla oli alkuvaiheen lopuksi komennossaan 400 sotilasta Lappeenrannassa ja Savonlinnassa sata, kun taas eversti Jean Louis Bousquet'n komentoon kuului 1 100 sotilasta Haminassa. Venäläisten saatua tiedon Ruotsin joukkojensiirrosta, he siirsivät Viipuriin 6 000 sotilasta ja alkoivat kenttälinnoittamaan Sorvalin saarta ja Neitsytniemeä.


title: Hattupuolue

text: Sotaa valmisteltiin myös Venäjän vastaisella propagandalla, jotta kansa saataisiin sopivan sotaisaan mielentilaan. Venäjän keisarikunnan hallitsija Anna Ivanovna kuoli 7. lokakuuta 1740 ja Venäjällä alkoi vallanvaihdos, koska perijä, Iivana VI, oli vasta nelivuotias.


title: Hattupuolue

text: Ruotsin kuningaskunnan valtaneuvosto käsitteli uutta Venäjän keisarikunnan vastaista sotaa. Valtaneuvoston viidestätoista jäsenestä kahdeksan kannatti Venäjän-sotaa ja seitsemän vastusti sitä. Koska kuitenkin sodan kannattajien puolella oli myös kuningas Fredrik I, jolla oli kaksi ääntä, äänestyksessä sota aloittaminen voitti äänin 10–7. Venäjällä vallan alaikäiseltä Iivana VI:lta kaapannut Pietari I:n tytär Elisabet ei tuntenut mitään kiitollisuudenvelkaa Ruotsille, vaan puolusti päättäväisesti Uudenkaupungin rauhan tuloksia.


title: Hattupuolue

text: Ruotsin valtaneuvosto päätti sodan ohessa myös sodan tavoitteista. Tavoitteena oli saada takaisin Viipuri ja Ruotsin menettämä muu Karjala, muun muassa Laatokka, Pähkinälinna sekä pohjoiset alueet Vienanjokea myöten, Nevajoki, Pietari, Kronstadt, Eestinmaa, nykyään Keski- ja Etelä-Viroon sekä Pohjois-Latviaan kuuluva Liivinmaa sekä runsaasti sotakorvauksia lupaukseksi Ruotsin kansalle aloitettavasta sodasta.


title: Hattupuolue

text: Venäjän keisarikunnan Tukholman suurlähettilälle annettiin 28. heinäkuuta 1741 sodanjulistus, jossa sodan syynä, "casus bellinä", olivat Venäjän keisarikunnan sekaantuminen Ruotsin kuningaskunnan sisäisiin asioihin, leivänvientikielto Venäjältä Ruotsiin sekä Osmanien valtakunnasta palaamassa olleen ruotsalaisen kuriirin, henkivartioston majurin, Malcom Sinclairin, surmaaminen 17. kesäkuuta 1739. Sinclair oli ollut toimeenpanemassa kirjeenvaihtoa, jonka tarkoituksena oli solmia liitto Osmanien valtakunnan ja Ruotsin kuningaskunnan kesken.


title: Hattupuolue

text: Vuosina 1741–1743 käyty sota tunnetaan historiassa nimellä hattujen sota. Se tunnetaan myös yhtenä Ruotsin sotahistorian suurimmista epäonnistumisista. Hatut pystyivät kuitenkin taitavin poliittisin manööverein säilyttämään poliittisen johtoasemansa, varsinkin kun oppositiossa olevat myssyt olivat huonosti järjestäytyneitä. Vuoden 1746 säätyvaltiopäivillä hatut onnistuivat hiljentämään myssyt jopa niin tehokkaasti, että tätä on myöhemmin tulkittu hattujen vallankaappaukseksi. Myöskään kuninkaista ei ollut vastusta heille: Fredrik I oli vanha ja välinpitämätön mies, ja vuonna 1751 valtaistuimelle noussut Aadolf Fredrik oli luonteeltaan liian lempeä, jotta olisi pystynyt menestymään kovissa poliittisissa vehkeilyissä.


title: Hattupuolue

text: Tappiollisen ”hattujen sodan” jälkeen hatut pyrkivät korjaamaan tapahtunutta vahinkoa vahvistamalla Suomen puolustusta. Päätettiin rakentaa Sveaborgin merilinnoitus, ja rakennustöiden johtoon asetettiin hattujen suurimpiin kykyihin kuuluva Augustin Ehrensvärd.


title: Hattupuolue

text: Hattupuolueen perustavoitteiden vastaisesti hallitus solmi Venäjän kanssa salaisen liittosopimuksen 25. kesäkuuta 1745. Venäjä maksoi Ruotsille siitä, että tämä oli valmis puolustamaan Venäjän keisarikunnan kruununperillisen Karl Peter Ulrichin, venäläisittäin Pietarin, oikeuksia Slesvig-Holsteinin osaan, joka oli herttuakuntaa. Sopimus oli ulkopoliittiselta luonteeltaan Tanskan vastainen, mutta se oli Venäjään suosivana epätavallinen hattujen politiikan tulokseksi.


title: Hattupuolue

text: Hatut kannattivat merkantilistista kauppapolitiikkaa, joka suojasi ruotsalaisia porvareita epämieluisalta ulkomaalaiselta kilpailulta. He tukivat 1750-luvulla kotimaista teollisuutta ja olisivat ehkä saaneet aikaan taloudellista kasvua, elleivät olisi jälleen tehneet uutta raskaan sarjan poliittista virhettä.


title: Hattupuolue

text: Vuonna 1757 Ruotsi päätti nimittäin jälleen lähteä sotaan, tällä kertaa Preussia vastaan. Tämä sota tunnetaan Ruotsin historiassa nimellä Pommerin sota, ja se oli osa suurempaa maailmanlaajuista seitsenvuotista sotaa, eräänlainen valistusajan maailmansota, jota käytiin sekä Euroopassa että Pohjois-Amerikassa.


title: Hattupuolue

text: Ruotsille sota merkitsi lähinnä suuria miestappioita ja suuria kuluja. Ruotsin valtionkassa tyhjeni, joten lisää rahaa piti hankkia painamalla runsaasti (katteettomia) seteleitä. Tästä seurasi korkea inflaatio, ja lopulta kansan tyytymättömyys johti siihen, että hatut menettivät valta-asemansa myssyille vuonna 1765. Hattujen 27 vuotta kestänyt valtakausi päättyi.


title: Hattupuolue

text: Tuloksena oli varustelun keskeyttäminen ja valtion rahapolitiikan vakauttaminen. Sveaborgin loppuun rakentaminen keskeytettiin ja Augustin Ehrensvärd kutsuttiin kotiin. Hattupuolueen politiikasta laadittiin selvityksiä ja 1766 Ruotsissa annettiin sanan vapauttava painovapausasetus, joka lisäsi poliittista kritiikkiä, mutta jota kykenivät käyttämään erityisesti hyväkseen niin hattupuolue kuin hovipuoluekin nyt myssypuoluetta vastaan pyrkien aikaansaamaan Ruotsin valtiopäivien koolle kutsumisen. Kuningas Aadolf Fredrik pyrki myös valtiopäivien koolle kutsumiseen tekemällä lakon ja kieltäytymällä vahvistamasta päätöksiä.


title: Hattupuolue

text: Kruunprinssi Gustav isänsä läsnä ollessa tätä paremmin ruotsia osaavana luki Aadolf Fredrikin julistuksen, jossa tämä ilmoitti, että koska hallitus ei halunnut kutsua "valtakunnan hädän johdosta" valtiopäiviä koolle ja koska hän tiesi valtakunnassa vallitsevan hädän suuruuden on "tämä kaikki täyttänyt maan isänä sydämen levottomuudella ja kiukulla." Täten kuninkaan oli pakko julistaa luopuvansa hallitustaakasta, joka käy sietämättömäksi puutteen aiheuttamien kyynelten ja valtakunnan päivittäisen heikentymisen takia sillä varauksella, että uskolliset neuvoantajat, valtakunnan säädyt aikanaan kokoontuvat ja paljastavat ne syyt, jotka ovat saaneet hänet luopumaan valtakunnan hallinnosta toistaiseksi. Kuningas kielsi vakavasti nimensä käytön päätöksissä, jotka neuvoskamari mahdollisesti tekee.


title: Hattupuolue

text: Kuningasta vaadittiin perumaan päätöksensä, mutta tämä käänsi tuolinsa toisin päin osoittaen, että valtaistuin on tyhjä ja että hän ei allekirjoita hallituksen päätöksiä. Hallitus ilmoitti jatkavansa todeten, että kuningasta ei tarvita, vaan hänen allekirjoituksensa korvataan leimasimella. Monien virastojan ja kollegioiden jäsenet, josita monet olivat hattupuolueen kannattajia ilmoittivat, että he eivät toimeenpane päätöksiä, jotka on vahvistettu leimasimella eikä Aadolf Fredrikin omalla allekirjoituksella.


title: Hattupuolue

text: Koska tilanteesta seurasi hattupuolueen sotilasvallankaappauksen vaara, pyrittiin varmistamaan Tukholman varuskunnan uskollisuus valtaneuvostolle korottamalla palkkoja ja kaksinkertaistamalla ruoka-annokset. Valtiokonttori kuitenkin turmeli tämän kieltäytymällä maksamasta ylimääräistä, jonka vuoksi Tukholman varuskunnan joukot eivät tehneet mitään. Kuusi vuorokautta kestäneen allekirjoituslakon jälkeen valtaneuvosto suostui valtiopäivien koolle kutsumiseen ja monarkistinen hovipuolue voitti.


title: Hattupuolue

text: Jotta valtiopäivillä olisi ollut mahdollisimman vähän valtiopäivämiehiä, erityisesti hovipuolueen edustajia läsnä, järjestettiin valtiopäivät Norrköpingissä toukokuussa 1769. Sinne tuli kuitenkin käytännössä koko hovi, Ranskan, Venäjän, Tanskan, Preussin ja Britannian suurlähettiläät, jonka vuoksi majoituksen järjestäminen pienessä Norrköpingissä kävi vaikeaksi.


title: Hattupuolue

text: Koska hattupuolue voitti puhemiesvaalit ja aatelissäädyssä maamarsalkaksi valittiin Fredrik Axel von Fersen ja hatut saivat johtoaseman valtaneuvostossa ja valtiopäivillä, päätettiin valtiopäivät siirtää Tukholmaan, koska perustelun mukaan siellä ovat myös päätöksentekoon liittyvät asiakirjat arkistoituina. Valtiopäivät palauttivat hattupuolueen kannattajilta myssypuolueen vallana aikana poistettuja etuuksia. Augustin Ehrensvärd komennettiin takaisin Sveaborgiin, ylennettiin kreiviksi sekä kutsuttiin Serafiimiritarikunnan jäseneksi.


title: Hattupuolue

text: Aadolf Fredrik kuoli 12. helmikuuta 1771, minkä jälkeen 13. helmikuuta 1771 kruuninprinssi Gustav vahvistettiin seuraavaksi kuninkaaksi valtaneuvostossa. Kolme ruotsalaista kuriiria lähetettiin Ranskaan pyytämään kruununprinssi Gustavilta allekirjoitusta hallitsijanvakuutukseen. 1. maaliskuuta kuriirit saapuivat Pariisiin ja Ruotsin kuningaskunnan Pariisin suurlähettiläs Gustav Philip Creutz tavoitti kruurunprinssi Gustavin, joka oli kreivitär Septimanie de Egmontin aitiossa katsomassa oopperaesitystä "Pyramus ja Thisben". Kruununprinssi Gustavista tuli 25-vuotiaana kuningas Kustaa III.


title: Hattupuolue

text: Vähitellen hattupuolueen ja myssypuolueen kannatus heikkeni, kun alamaiset alkoivat vaatia alempien säätyjen vaikutusvaltaa ja järjestäytyvät hovipuolueeseen monarkian tueksi sekä ylimystön vastustamiseksi.


title: Hattupuolue

text: Kustaa III kaappasi vallan säätyjen valtiopäiviltä 1772, jolloin Ruotsista tuli itsevaltainen, mutta alempien säätyjen suosioon tukeutuvat valistuksenaikainen monarkia. Tämä aikakausi päätti säätyvaltaisen esiparlamentaristisen vuodesta 1719 alkaneen puoluevallan kauden, jota puolueet itse nimittivät vapauden ajaksi.


title: Hattupuolue

text: Kustaa III kuoli attentaatissa teatterissa ja hänen seuraajansa Kustaa IV Aadolf hävisi Suomen sodassa Venäjän keisarikunnan ja Ranskan keisarikunnan vastaisella politiikallaan Suomen joutuen itse vallankaappauksen kohteeksi, joka toi Ruotsille vuoden 1812 politiikan sekä nykyisen Bernadotte-suvun hallitsijanvaltaa käyttämään.


title: Daigo-ji

text: Daigo-ji () on buddhalainen temppeli Daigon kaupunginosassa Fushimi-kun alueella Kiotossa Japanissa. Temppelin perusti munkki Shōbō vuonna 874 ja vuonna 907 siitä tuli keisarillinen temppeli ("chokugan-ji"). Keisari Daigo otti nimensä temppeliltä ja laajensi sitä. Temppelissä on Kioton vanhin rakennus, vuonna 951 rakennettu pagodi, joka on myös yksi vanhimmista lajissaan koko Japanissa.


title: Daigo-ji

text: Daigo-ji vahingoittui pahasti Ōnin-sodan aikana 1400-luvun puolivälin jälkeen. 1500-luvun lopussa Toyotomi Hideyoshi kuitenkin aloitti temppelin kunnostuksen, ja hänen kädenjälkensä on näkyvissä erityisesti "Sanbō-inin" alatemppelissä.


title: Daigo-ji

text: Daigo-ji jakautuu alempaan ("shimo") ja ylempään ("kamo") temppeliin ja Sanbō-iniin. Alempi ja suurempi alue sijaitsee yhdessä Sanbō-inin kanssa vuoren juurella ja ylempi, pienempi alue viereisellä huipulla.


title: Daigo-ji

text: Sanbō-in on perustettu vuonna 1158, mutta sen nykyinen muoto on peräisin Hideyoshin vuonna 1598 tekemästä uudelleenrakennuksesta. Se jakautuu useaan eri rakennukseen puutarhan ympärille. Muun temppelin ilmapiiri on Sanbō-iniä uskonnollisempi: Hideyoshi suunnitteli sen maallisempia harrastuksia kuten teeseremoniaa ja hanamia varten.


title: Daigo-ji

text: Alemman temppelin päähalli ("Kondō") on Kamakura-kaudelta, ja se on siirretty paikalle Hideyoshia vastaan kapinoineesta Negoro-deran temppelistä Kiistä. Näkyvin rakennus alemmalla alueella on kuitenkin viisikerroksinen pagodi 900-luvulta. Ylemmälle temppelille on alle tunnin kävelymatka. Kamo Daigossa on muun muassa vuonna 1434 rakennettu šintolainen pyhäkkö "Seiryū gongen-gū", Kannonin halli "Junteidō", joka kuuluu Kansain alueen 33 temppelin pyhiinvaellukseen, ja vuonna 1121 rakennettu "Yakushidō". Temppelin korkeimmalla sijaitsevat rakennukset ovat neljänsadan metrin korkeudessa kohoavat ja vuonna 1608 uudelleen rakennetut "Nyorindō" ja "Kaisandō".


title: Daigo-ji

text: Daigo-ji on otettu yhdessä Kioton muiden kulttuuriaarteiden kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Ruskouunilintu

text: Ruskouunilintu ("Phylloscopus fuscatus") on uunilintujen suvun siperialainen edustaja. Lajin kuvaili ja nimesi Edward Blyth vuonna 1842


title: Ruskouunilintu

text: Linnun pituus on 10,5–12 cm ja paino 7–8 g. Tiltaltin kokoinen. Päältä ruskehtava, alta vaaleampi, harmahtava. Ääni poikkeaa tiltaltista ja pajulinnusta: kerttumainen naksahdus.


title: Ruskouunilintu

text: Siperia, Mongolia ja Kiinan länsiosat. Tavataan Suomessa syksyisin vuosittain.


title: Ruskouunilintu

text: Soiden ja jokivarsien pensaikot ja tiheiköt. Suomen havainnoista valtaosa tehdään ulkosaaristossa ja rannikolla.


title: Ruskouunilintu

text: Selkärangattomat.


title: Häätökiitäjä

text: Häätökiitäjä ("Apus caffer"), aikaisemmalta nimeltään kafferikiitäjä tai kafferitervapääsky, on tervakiitäjien sukuun kuuluva taitavasti lentävä lintulaji.


title: Häätökiitäjä

text: Linnun tieteellisen nimen antoi "Apus caffer", antoi vuonna 1832 saksalainen ornitologi Martin Lichtenstein, joka työskenteli Hyväntoivonniemen kuvernöörin henkilääkärinä ja Hollannin armeijan kirurgina Afrikassa.


title: Häätökiitäjä

text:
Suomessa nimi muutettiin vielä 2006 kun kafferitervapääskystä tuli kafferikiitäjä.
Ruotsin Lintutieteellisen yhdistyksen nimistökomitea päätti 2015 muuttaa lajin nimen "kafferseglaren" muotoon "vitgumpseglaren" eli valkoperäkiitäjä, koska nimen osaa kafferi pidettiin rasistisena. Vuoden 2018 nimistöuudistuksessa lajin suomenkieliseksi nimeksi tuli häätökiitäjä, mikä viittaa lajin tapaan häätää ruostepääskyt pesistään ja vallata tyhjäksi jäänyt pesä.


title: Häätökiitäjä

text: Linnun pituus on 14-15,5 cm, joten se on selvästi tervapääskyä pienempi. Tummanruskea, yläperässä ja kurkussa valkoista, sekä kyynärsulkien kärjet vaaleat.


title: Häätökiitäjä

text: Euroopassa pesii vain pieni populaatio Etelä-Espanjassa, noin 100 parin luokkaa. Maailmanlaajuisesti laji ei ole uhanalainen. Tavattu Suomessa ainakin kerran.


title: Häätökiitäjä

text: Eurooppalaiset häätökiitäjät pesivät ruostepääskyjen pesiin.


title: Turun ylioppilaskyläsäätiö

text: Turun ylioppilaskyläsäätiö (TYS) on turkulainen säätiö, jonka tehtävänä on rakentaa, perusparantaa ja ylläpitää opiskelija- ja nuorisoasuntoja. Nämä asunnot on tarkoitettu peruskoulun jälkeisissä oppilaitoksissa opiskelevalle ja työssäkäyvälle nuorisolle.


title: Turun ylioppilaskyläsäätiö

text: TYS:llä oli vuonna 2015 käytössä 4718 asuntopaikkaa. Säätiön asukkaista hieman reilu puolet opiskelee Turun yliopistossa, Åbo Akademissa kuudennes ja Turun Ammattikorkeakoulussa kuudennes. Asuntojen keskivuokra vuonna 2015 oli 12,08 €/m²/kk. Säätiön tase on noin 158,8 miljoonaa euroa.


title: Turun ylioppilaskyläsäätiö

text: Turun yliopiston ylioppilaskunta perusti TYS:n vuonna 1966. Aikaisemmin ylioppilaskunnan rakennustoiminta oli tapahtunut osana ylioppilaskunnan muuta järjestötoimintaa, mutta opiskelijoiden määrän kasvaessa nopeasti päätettiin rakentaminen eriyttää säätiöön. Säätiö sai alkupääomakseen ylioppilastalot, muuta omaisuutta ja 10 000 markkaa. Åbo Akademis Studentkår, Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta ja Turun opettajakorkeakoulun ylioppilaskunta liittyivät säätiöön 2. joulukuuta 1967. Muita oppilaskuntia liittyi säätiöön vuonna 1970. TYS:n ensimmäistä rakennushanketta, Turun ylioppilaskylää, oli valmisteltu jo ennen säätiön perustamista. Kylän peruskivi muurattiin 3. joulukuuta 1968 ja ensimmäiset asukkaat pääsivät muuttamaan 31. elokuuta 1969.


title: Turun ylioppilaskyläsäätiö

text: Rakentaminen rahoitettiin valtion aravalainalla ja pankkilainoilla, mutta lisäksi oli sijoitettava viiden prosentin omavastuuosuus. Tämä kerättiin aluksi paperinkeräyksellä ja kunnilta sekä yrityksiltä saaduilla lahjoituksilla. 1970-luvun alussa perustettiin ravintola ja yökerho Ikituuri sekä laajennettiin kesähotellitoimintaa, mikä oli tarpeen oman pääoman kartuttamiseksi. 1974 aloitettiin Congress Center Turun rakennustyöt, ja samaan aikaan olivat käynnissä Ylioppilaskylän itäpuolen rakennustyöt. Öljykriisi nosti rakennuskustannuksia neljänneksen ja tyrehdytti turistivirran. Vuonna 1980 säätiön sääntöjä muutettiin niin, että hallituksen ja valtuuskunnan jäsenten enemmistön valitsi kaupunki. Samana vuonna Ylioppilaskylä saatiin lopulta valmiiksi. Congress Center Turku sai uuden omistajan, mutta vasta 1990-luvulla kongressikeskukselle löytyi menestyksekäs konsepti ja se saneerattiin kylpylähotelli Caribiaksi.


title: Turun ylioppilaskyläsäätiö

text: Liiketoiminnan tuotoilla oli tarkoitus rahoittaa asuntotoimintaa ja alentaa vuokria, joita ei 1970-luvun puolivälissä juuri nostettukaan. Kun yleinen kustannustaso nousi eikä kongressikeskus tuottanut voittoa, oli 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa pakko nostaa vuokria ripeässä tahdissa. Jopa tuhannet opiskelijat osallistuivat boikottiin ja kieltäytyivät maksamasta vuokrien korotuksia. Opiskelijat onnistuivat lopulta vain hidastamaan vuokrankorotuksia, ja boikotit päättyivät vuonna 1982.


title: Turun ylioppilaskyläsäätiö

text: 1980-luvun alussa TYS alkoi rakentaa uusia asuntoja muuallekin kuin ylioppilaskylään, jonka alue oli jo tullut täyteen. Uusia asuntokohteita valmistui Varissuolle, Ispoisiin ja Peltolaan. Samaan aikaan peruskorjattiin Ylioppilastalot, joista poistuivat kahden hengen huoneet. Tonttipulan vuoksi rakentaminen ei kuitenkaan ollut niin nopeaa kuin säätiössä toivottiin. 1980- ja 1990-luvun vaihteissa valmistuivat Haritun, Ilpoisten, Räntämäen sekä Halisten kohteet ja hankittiin asuntokohde Henrikki Turun yliopiston ja Turun tuomiokirkon välistä. Seuraavan vuosikymmenen ja vuosituhannen vaihteessa valmistui taas lisää kohteita: Auranhelmi VIII kaupunginosassa, Tavasti Hämeentien varrella ja Nummenranta uuden Helsingintien ja Aurajoen varteen vuosina 2003–2008. Vuonna 2011 valmistui Helsinginkadun varteen ylioppilaskylän uusi maamerkki, 43 metriä korkea ja 12-kerroksinen asuintornitalo Ikituuri, jonka erikoisuuksia ovat muun muassa kuparijulkisivut ja maalämmitysjärjestelmä.


title: Tuomas Peltonen

text: Tuomas Peltonen (s. 20. lokakuuta 1977 Lahti) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan maalivahti.


title: Tuomas Peltonen

text: Peltonen aloitti uransa kasvattajaseurassaan Lahden Reippaassa kaudella 1995, pelaten Ykkösessä joukkueen kakkosmaalivahtina. Vuoden 1996 lopussa Reipas kuitenkin yhdistyi toisen lahtelaisseuran, FC Kuusysin kanssa, ja Peltonen päätti jatkaa uraansa Kakkosessa pelanneen Lahden Työväen Palloilijoiden kanssa. Hän oli jo aikaisemmin käynyt pelaamassa LTP:n riveissä muutaman ottelun vuonna 1995. Peltonen pelasi jokaisessa sarjaottelussa, mutta kausi päättyi joukkueelle pettymykseen ja sarjasta putoamiseen.


title: Tuomas Peltonen

text: Kaudeksi 1998 Peltonen jätti kotikaupunkinsa taakseen ja siirtyi Ykkösessä pelanneeseen FC Hämeenlinnaan. Hän pelasi kauden varamaalivahtina, esiintyen neljässä sarjaottelussa. Kun FC Hämeenlinna putosi kauden päätteeksi Kakkoseen, jatkoi Peltonen uraansa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla nousija Riihimäen Palloseuran joukkueessa. Hän vakiinnutti asemansa ykkösmaalivahtina kahden Riihimäellä vietetyn kauden ajan ja joukkueen sijoittuessa viimeiseksi alemmassa loppusarjassa kaudella 2000, Peltonen vaihtoi espoolaisen FC Hongan paitaan. Hongassa hän jatkoi ensimmäisenä vaihtoehtona maalinsuulla kolmen kauden ajan, Hongan jäädessä aina täpärästi nousukarsintapaikkojen ulkopuolelle.


title: Tuomas Peltonen

text: Viiden Ykkösessä vietetyn kauden ja yli sadan ottelun jälkeen Peltonen siirtyi ensimmäistä kertaa urallaan Veikkausliigaan, palaten kaudeksi 2004 FC Hämeenlinnan riveihin kuuden vuoden jälkeen. Hän nousi joukkueen ykkösmaalivahdiksi ohi unkarilaisen István Tarlósin, mutta hämeenlinnalaiset putosivat kuitenkin kauden lopussa Ykköseen. Peltonen pääsi joukkueensa kanssa myös cup-finaaliin, jossa Myllykosken Pallo -47 veti kuitenkin pidemmän korren. Hän ei jatkanut Hämeenlinnassa, vaan palasi takaisin Honkaan, joka panosti tulevalle kaudelle liiganousuun. Seura onnistuikin tavoitteessaan voittaen Ykkösen ja nousten ensimmäistä kertaa historiassaan pääsarjatasolle, Peltosen esiintyessä jokaisessa sarjaottelussa.


title: Tuomas Peltonen

text: Veikkausliigassa Peltonen jatkoi Hongan ykkösmaalivahtina, seuran jäädessä kahden pisteen päähän mitaleista sen ensimmäisellä pääsarjakaudellaan. Seuraavat kaksi kautta hän jakoi torjuntavastuun Tomi Maanojan kanssa. Hän saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa jälkimmäisellä kaudella Hongan sijoittuessa toiseksi Helsingin Jalkapalloklubin perässä. Kun Maanoja siirtyi Ruotsiin kesken kauden 2008, valloitti Peltonen takaisin paikkansa aloituksessa. Hän sai toisen SM-mitalinsa Hongan ollessa jälleen toisella sijalla kaudella 2009. Seuraavana vuonna Maanoja pelasi jokaisessa liigaottelussa, jääden joukkueensa kanssa kuitenkin juuri mitalisijojen ulkopuolelle. Kun Maanoja palasi vuonna 2011 ulkomailta, putosi Peltonen jälleen kakkosmaalivahdin asemaan. Hän oli toisena vaihtoehtona taas vain kauden verran ja Maanojan lähtiessä uudelleen Peltonen palasi avaukseen.


title: Tuomas Peltonen

text: Vuonna 2012 Honka jäi taas kärkikolmikon ulkopuolelle, mutta Peltonen pääsi joukkueensa kanssa Suomen Cupin finaaliin, jossa he lopulta voittivat Kuopion Palloseuran. Seuraavalla kaudella Peltosen vastuu väheni nuoren Walter Viitalan otettua ykkösmaalivahdin aseman, esiintyen vain seitsemässä liigaottelussa. Hän saavutti kauden päätteeksi kolmannen SM-hopeansa. Peltosen sopimusta Hongan kanssa ei kuitenkaan jatkettu, päättäen Peltosen yhdeksän yhtäjaksoisen kauden ajan Hongassa.


title: Tuomas Peltonen

text: Peltonen on urallaan pelannut yhteensä 156 Veikkausliiga-ottelua. Hän teki FC Hämeenlinnassa pääsarjadebyyttinsä 7. toukokuuta 2004 pelatussa ottelussa Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Hän on pelannut urallaan myös kuusi ottelua Suomen futsalmaajoukkueessa.


title: Roope Heilala

text: Roope Heilala (13. elokuuta 1980 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Roope Heilala

text:
Heilala on Malmin Palloseuran kasvatti. Hän on urallaan edustanut FinnPaa, FC Jokereita, Jaroa ja KooTeePeetä ja Honkaa. Heilala on pelannut urallaan 200 Veikkausliiga-ottelua, joissa hän on tehnyt 5 maalia. Hän on edustanut seitsemästi nuorten maajoukkuetta ja
poikamaajoukkueita 20 kertaa.


title: John Weckström

text: John Weckström (s. 26. joulukuuta 1980 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa FC Honkaa. Pelipaikaltaan hän on hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: John Weckström

text: Weckström on pelannut Veikkausliigaa Finnairin Palloilijoissa vuonna 1998, Atlantiksessa vuonna 2001, AC Allianssissa vuonna 2002, FF Jarossa vuosina 2003–2004 ja Valkeakosken Hakassa 2011. Toistaiseksi uransa parhaimmat kaudet Veikkausliigassa hän pelasi FC Hongassa kausina 2005–2010.


title: John Weckström

text: Weckström nousi yhdeksi Tapiolan Urheilupuiston suosituimmista pelaajista FC Hongan nousukauden 2005 jälkeen. Tuolloin hän esitti erittäin hyviä otteita Ykkösessä ja sai lempinimen Taikuri.


title: Epilogi

text: Epilogi eli jälkinäytös on kirjan, elokuvan, videopelin tai muun teoksen lopussa oleva varsinaisesti juoneen liittymätön kohtaus, jossa kerrotaan jotain esimerkiksi päähenkilöiden elämästä varsinaisen tarinan tapahtumien jälkeen. Epilogissa voi olla myös loppupaljastus tai käänne joka voi viitata jatko-osaan. Kirjallisuudessa epilogi tarkoittaa myös jälkisanoja.


title: Prologi

text: Prologi tarkoittaa kirjan, elokuvan, näytelmän tai muun sellaisen esinäytöstä tai alkuosaa, jossa kerrotaan varsinaisen tarinan tapahtumia edeltävästä ajasta. Siinä voidaan kuvata vaikkapa, miten päähenkilöt joutuivat mukaan tarinaan. Prologi voi kertoa myös henkilöiden suhteista ja osia juonesta, mutta kuitenkin harvemmin itse tarinaa. Tarinan kannalta prologi on yleensä merkittävämpi kuin epilogi.


title: Age of Empires II: The Conquerors

text: Age of Empires II: The Conquerors on Ensemble Studiosin kehittämä ja Microsoft Game Studiosin julkaisema laajennusosa "" -peliin.


title: Age of Empires II: The Conquerors

text: "The Conquerorsissa" on neljä uutta kampanjaa, yksitoista uutta yksikköä, 26 uutta teknologiaa ja uusia karttoja sekä pelityyppejä. Lisäksi pelissä on uusi ääniraita.Peliin on lisätty viisi uutta sivilisaatiota:


title: Age of Empires II: The Conquerors

text: "Age of Empires II: The Conquerors" sisältää yksitoista uutta yksikköä verraten . Uudet yksiköt ovat:Archery Range


title: Age of Empires II: The Conquerors

text: Thumb Ring ("Castle Age"): Jousiampujat ampuvat nopeammin ja tähtäävät 100% tarkasti.


title: Age of Empires II: The Conquerors

text:
Parthian Tactics ("Imperial Age"): Cavalry Archer: +4 attack, +1 Armor, +2 Pierce Armor, Mangudai: +2 attack Pikemaneja vastaan.
Stable


title: Age of Empires II: The Conquerors

text:
Bloodlines ("Feudal Age"): Hevosella, kamelilla ja norsulla istuvat soturit saavat +20% elämäpistettä, Maksaa 150 ruokaa ja 90 kultaa.
Monastery


title: Age of Empires II: The Conquerors

text: Herbal Medicine ("Castle Age"): Yksiköt rakennusten sisällä parantuvat 4x nopeammin.


title: Age of Empires II: The Conquerors

text: Heresy ("Castle Age"): Jos vihollismunkki lumoaa omalle puolelleen jonkun yksikkösi, tämä kuolee, eikä käänny viholliseksi.


title: Age of Empires II: The Conquerors

text:
Theocracy ("Imperial Age"): Jos joukko munkkeja lumoaa yhden vihollisyksikön, vain yhden munkin täytyy odottaa lumoamispisteidensä täyttymistä.
Castle


title: Age of Empires II: The Conquerors

text:
Linnaan lisätty uniikkiteknologioita, joita on jokaisella sivilisaatioilla yksi. Poikkeuksena Gootit, joilla näitä tutkimuksia on kaksi historiastaan johtuen.
Market


title: Age of Empires II: The Conquerors

text: Caravan ("Castle Age"): Kaupparatsut (Trade Cart) ja kauppalaivat (Trade Cog) liikkuvat 2x nopeammin.


title: Menap-jääkausi

text: Menap-jääkausi (engl. "Menapian") oli varhais-pleistoseenin lopulla ollut keskimäärin kylmä kausi 1,20 - 1,07 miljoonaa vuotta sitten. Siihen sisältyi kylmiä ja lämpimämpiä jaksoja. Kauden alussa ja lopussa oli kylmää, keskivaiheilla viileää tai melko kylmää.


title: Menap-jääkausi

text: Menap-kautta edelsi Waal-lämpökausi ja sen jälkeen tuli Bavel-kausi. Menap-kaudella oli usein viileämpää kuin aiemmin. Se ei kuitenkaan ollut niin kylmä kuin myöhemmät jääkaudet eikä luultavasti synnyttänyt polaariaavikoita pohjoiseen Keski-Eurooppaan niin kuin myöhemmät suuret jääkaudet. Menap-kausi on monesti aiemmin liitetty Alppien Günz-jääkauteen, mutta varmojen ajoitusten puutteessa tämä on vain arvailua.


title: Menap-jääkausi

text: Tämä kausi enteili suuria jäätiköitymisiä, jotka alkoivat seuraavalla Bavel-kaudella. Kauteen osuvat happi-isotooppivaiheet MIS36-MIS34. Kautta vastaa Pre-Illinois jäätikkö G Amerikassa 1,2 miljoonaa vuotta sitten. Jäätikkö ulottui joidenkin tietojen mukaan Itä-Puolaan asti.


title: Menap-jääkausi

text: Kaudella oli kaksi kylmää vaihetta, joiden välissä männyn ja koivun luonnehtima periglasiaalinen ympäristö, ja Tegelenissä Alankomaissa oli jääpiikkejä ja muuta kryoturbaatiota. Alankomaihin syntyi Hattemin kerrostuma, jossa oli ensi kertaa suuri määrä Skandinaviasta tulleita siirtolohkareita, Itä-Fennoskandiasta ja Ruotsista. Alankomaissa oli tuulipölytteistä kylmälle ilmanalalle ominaista ruohoa ja matalaa varpukasvillisuutta; nämä yleistyivät kahtena kylmyyshuippuna, joiden välissä lauhkean vyöhykkeen puut, muun muassa mänty ("Pinus") olivat yleisiä. Kaudella esiintyi myös marunaa ("Artemisia"), mutta se ei ollut yleinen.


title: Menap-jääkausi

text: Menap-kauden jäätiköitymisissä oli Alankomaissa heinäkuussa lämpimimmän kuukauden keskilämpötila 8-9 °C, mutta jäätiköitymisten välissä 15 °C. Lämpötilan vaihteluväli on samantapainen kuin aikaisemman Eburon-jääkauden aikana. Kausi saattaa olla Cobb- ja Jaramillo-nimisten magneettisten tapahtumien välissä.


title: Jesse James

text: Jesse Woodson James (5. syyskuuta 1847 – 3. huhtikuuta 1882) oli yhdysvaltalainen lainsuojaton, joka keräsi mainetta jo eläessään ja josta kuolemansa jälkeen tuli legenda.


title: Jesse James

text: Jesse James osallistui Yhdysvaltain sisällissotaan, minkä jälkeen paluu arkeen ei enää onnistunut. Sen sijaan Jesse, hänen veljensä Frank, heidän serkkunsa Youngerin veljekset ja muutama muu vanha Quantrillin sissi muodostivat James-Younger-jengin nimellä tunnetun rikollisjoukkion. Youngerin veljeksille olivat äitinsä kautta sukua myöhemmin vaikuttaneet Daltonin veljekset.


title: Jesse James

text: James-Younger-jengi ryösti pankkeja, junia ja postivaunuja vuosina 1866–1876. Syyskuussa 1876 jengi lähti ryöstämään pankin Northfieldiin Minnesotaan. Pankkivirkailija kuitenkin kieltäytyi avaamasta kassaholvin ovea, ja pankin ulkopuolella kaupunkilaiset nousivat aseisiin. Clell Miller ja Bill Chadwell ammuttiin kadulle. Pakomatkan aikana Youngerin veljekset pidätettiin ja Charley Pitts ammuttiin. Vain Jamesin veljekset pääsivät pakoon, ja tämä oli jengin loppu.


title: Jesse James

text:
Kolmen vuoden hiljaiselon jälkeen Jesse kokosi täysin uuden koplan, jonka toimintaan Frank osallistui vain pari kertaa.
Uudet jäsenet eivät olleet vanhojen sotakaverien veroisia tappajia. Dick Liddil, Charles ja Robert Ford vehkeilivät viranomaisten kanssa Jamesin selän takana. Vainoharhainen Jesse James ampui Clell Millerin veljen Edin, joka oli isoveljensä kuoleman jälkeen liittynyt uuteen jengiin.


title: Jesse James

text: Marraskuussa vuonna 1881 Jesse James muutti perheineen St. Josephiin, Missouriin. Hän oli aikeissa lopettaa ryövärin uransa, mutta hän halusi tehdä vielä viimeisen suuren ryöstön, joten hän kutsui Charles ja Robert Fordin suunnittelemaan Platte Cityn pankin ryöstöä. Fordin veljesten todellisena tarkoituksena ei ollut ryöstää pankkia vaan saada Jesse Jamesista luvattu 10 000 dollarin etsintäkuulutuspalkkio.


title: Jesse James

text: 3. huhtikuuta 1882 Fordit ja James söivät aamupalaa Jamesin talolla. James huomasi talossaan pölyisen taulun. Hän nousi tuolille puhdistamaan sitä, eikä hänellä ollut asetta. Robert Ford huomasi tilaisuutensa tulleen ja tappoi Jamesin ampumalla tätä takaraivoon.


title: Jesse James

text: Joskus Jesse Jamesin kerrotaan olleen eräänlainen Villin lännen Robin Hood, joka ryösti rikkailta ja jakoi ryöstösaaliin köyhille. Tämä lauluissa ja kevyessä kirjallisuudessa esiintyvä Jesse James on luultavasti vain kuvitteellinen hahmo, jolla ei ole oikean Jesse Jamesin kanssa muuta yhteistä kuin nimi ja ammatti.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Lordi Dunmoren sota oli intiaanisota, joka käytiin vuonna 1774 Ison-Britannian siirtomaa-armeijan ja Ohiolaakson (laajempi kuin nykyinen Ohion osavaltio) intiaanien välillä. Brittejä johti Virginian kuvernööri lordi Dunmore ja intiaaneja shawnee-päällikkö Cornstalk sekä mingo-päällikkö Logan. Sota päättyi intiaanien aloitteesta solmittuun Camp Charlotten rauhaan.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Lordi Dunmoren sodan juuret johtavat kuningas Yrjö III:n antamaan vuoden 1763 julistukseen, jossa kiellettiin siirtokuntien asukkaita muuttamasta Appalakkien länsipuolelle. Englannin tarkoitus oli taata alueen rauha ja saada turkiskauppa käyntiin intiaanien kanssa. Kuninkaan suunnitelman mukaan kauppaa käytäisiin ainoastaan hänen myöntämällään lisenssillä, ja intiaanikyliin nimitetettäisiin kaupankäynnin rehellisyyttä valvovia yhdysmiehiä. Siirtokuntien kuvernöörit eivät kuitenkaan suostuneet toimeenpanemaan kuninkaan määräyksiä ja Englanti joutuikin vuonna 1768 palauttamaan intiaanikaupan kontrollin kuvernöörien vastuulle.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Yrjö III:n muutkaan julkilausumat eivät toteutuneet sillä turkismetsästäjät ja uudisasukkaat ylittivät vastoin sopimusta Appalakkien vuoriston. Siirtokuntien hallitukset eivät estäneet heidän tunkeutumistaan eri heimoille luvatuille maille. Irokeesien liittokunnan kanssa hyvät suhteet solminut sir William Johnson yritti puolustaa intiaanien oikeuksia omiin maihinsa, mutta monet siirtokuntien vaikuttajat olivat innokkaita muuttoliikkeen kannattajia eivätkä piitanneet brittien keskushallinnon mielipiteistä. Virginian siirtokunnan kuvernööri Lordi John Murray Dunmore salli siirtolaisille vapaan pääsyn läntiseen Virginiaan, joka sopimusten mukaan kuului shawneille. Nähdessään virginialaisten rikkovan aiemmin tehtyjä sopimuksia, shawneet valmistautuivat ajamaan uudisasukkaat ja maanmittarit pois metsästysmailtaan.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Lordi Dunmore ei pitänyt intiaanien muodostamaa uhkaa pahimpana ongelmana, vaan keskitti huomionsa Vandalian siirtokuntaan, joka oli nimetty vandaalien jälkeläisenä pidetyn kuningatar Charlotten mukaan. Vandaliaa oltiin perustamassa nykyiseen Länsi-Virginiaan, mutta Dunmore ei halunnut uutta siirtokuntaa virginialaisille tarkoitetuille maille. Dunmoren vastalause Vandaliaa vastaan tuotti tuloksia ja hän sai taakseen useita tukijoita.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Syyskuussa 1773 eränkävijä Daniel Boone johti noin 50 uudisasukasta nykyiseen Kentuckyyn perustaakseen sinne uuden siirtokunnan limittäin Vandalian kanssa. Maitaan puolustavat shawneet ja cherokeet nousivat vastarintaan ja lähettivät sotureitaan luvattomien siirtolaisten kimppuun. Yhteenotoissa Boonen vanhin poika ja viisi muuta siirtolaista surmattiin. Veritöiden raakuus järkytti uudisasukkaita pitkin rajaa, ja Boonen johtama ryhmä palasi takaisin Appalakkien itäpuolelle.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Helmikuussa 1774 Virginian läpi matkustavat kauppiaat kertoivat siirtokunnan asukkaille, että sen eteläpuolella asuvat cherokeet creekit ja choctawit ovat aikeissa aloittaa sodan Virginiaa vastaan. Huhut saivat monet uudisasukkaat jättämään kotinsa ja majoittumaan rajaseuduille rakennettuihin sotilastukikohtiin. Myöhemmin keväällä siirtolaiset surmasivat useita intiaaneja eri yhteyksissä Ohion maaseudulla. Näissä veritöissä mingojen brittimielinen päällikkö Logan menetti koko perheensä. Myöhemmin hän värväsi sotureita mingojen ja shawneiden yhteisestä kylästä "Wakatomicasta", ja suoritti kostoiskun Ohion maaseudulle. Surmattujen siirtolaisten määrä oli sama kuin uudisasukkaat olivat murhanneet mingoja. Iskun jälkeen Logan kertoi siirtolaisviranomaisille, että tappaminen oli ohi. Linnoituksiinsa kerääntyneet virginialaiset kuitenkin olivat jo odottamassa lisävoimia idästä. Lordi Dunmore lähetti yli tuhat miestä Länsi-Virginiaan ajamaan intiaanit pois alueelta.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Shawneiden vaikutusvaltainen päällikkö Cornstalk, joka oli elänyt rauhassa siirtokuntien kanssa, taipui Loganin painostuksesta sodan kannalle. Cornstalk toi mukanaan satoja sotureitaan, joihin liittyi joitakin wyandoteja,ottawia, ja miameja. Delawareista suurin osa ilmoitti pysyvänsä puolueettomina. Myös irokeesit aikoivat liittyä tulevaan sotaan, mutta kuolemansairas William Johnson sai heidät luopumaan sotaliitosta shawneiden kanssa.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Elokuussa 1774 Pennsylvaniasta kerätyt miliisivoimat tunkeutuivat "Wakatomicaan" ja hävittivät sen ja viisi muuta mingojen ja shawneiden kylää. Asukkaat vetäytyivät ylivoiman alta. Cornstalkin johtamat joukot koettivat karkottaa miliisit mailtaan, mutta eivät onnistuneet aikeissaan. Myös Cornstalkin yritys saada taakseen sotureita irokeesien liittokunnasta epäonnistui. Kun lordi Dunmoren lähettämät virginialaiset vapaaehtoiset saapuivat Kanawha-joen suulle länsi-Virginiaan, oli Cornstalk ehtinyt kerätä taakseen lähes tuhat soturia.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Ratkaiseva taistelu käytiin 10. päivänä lokakuuta 1774 Kanawha- ja Ohiojoen yhtymäkohdassa Point Pleasantissa. Ennen taistelun alkua vihollisjoukot tulivat varhain aamuyöllä lautoilla ja kanooteilla yli Ohiojoen. Cornstalk ja Logan johtivat yhdessä intiaanien armeijaa, johon eri arvioiden mukaan kuului 700 - 800 soturia. Heidän suunnittelemansa yllätyshyökkäys tiheästä metsästä virginialaisten leiriin ei kuitenkaan onnistunut, sillä aikaisin aamulla riistanpyyntiin lähteneet metsästäjät havaitsivat intiaanien liikkeet. Saatuaan varoituksen lähestyvistä intiaaneista eversti Andrew Lewis luuli metsästäjien havainneen pienen shawneiden tiedustelujoukon. Sen vuoksi hän lähetti vain kaksi 150 miehen erillisosastoa intiaaneja vastaan. Hänen itsensä komentama osasto eteni avoimen maaston läpi kohti metsää, toisen osaston kiertäessä Ohiojoen rantatörmää pitkin.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Samanaikaisesti intiaanit olivat jakaantuneet pieniin ryhmiin ja käyttivät suojanaan puita ja pensaita. Monet heistä olivat aseistautuneet ranskalaisilta kauppiailta hankituilla piilukko-musketeilla. Päästyään metsään eversti Lewisin osasto sai vastaansa kolme nopesti toisiaan seuraavaa yhteislaukausta. Vaikka aseet olivat epätarkkoja, hyökkääjien laukaukset saivat Lewisin osaston hajalle. Shawneiden ja heidän liittolaistensa tärkein tehtävä oli pyrkiä estämään erillisosastojen liittyminen toisiinsa. Silminnäkijähavaintojen mukaan intiaanit taistelivat raivokkaasti ja heidän sotatrategiansa oli erinomainen. Virginialaisten värvättyjen haluttomuus totella muiden kuin omien upseerien määräyksiä vaikeutti puolustuslinjan rakentamista, ja tämän seurauksena molemmat taisteluosastot vetäytyivät. Itse taisteluun osallistui vain 300 - 400 virginialaista muiden vältellessä taistelua puiden suojassa.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Yhteenotto kesti auringonnoususta auringonlaskuun. Hämärän tullen intiaanit aloittivat vetäytymisen. Taistelussa menehtyi tai haavoittui vakavasti 75 virginialaista ja lievemmin haavoittuneiden määrä oli noin 140.. Intiaanien menetyksistä ei ole tarkkoja lukuja, sillä he veivät suurimman osan kuolleista ja haavoittuneista mukanaan. Joitakin maastoon haudattuja ja piilotettuja ruumiita löytyi. joidenkin arvioiden mukaan heidän tappionsa olivat vastapuolta suuremmat.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Cornstalkin määräyksestä hänen alaisuudessaan taistelleet soturit vetäytyivät Ohiojoen länsiosiin. Dunmoren joukot seurasivat pakolaisia yli joen, mutta suuria taisteluita ei enää syntynyt ja Cornstalk ilmaisi olevansa valmis rauhaan. Lokakuun 17. päivänä 1774 Dunmore kutsui shawneiden ja mingojen päälliköt neuvotteluun Camp Charlotteen, jossa Cornstalk suhtautui myötämielisesti sopimuksen ehtoihin. Hän oli valmis kirjoittamaan rauhansopimuksen välttääkseen turhaa verenvuodatusta. Samalla Cornstalk sitoutui luovuttamaan shawneiden sieppaamat vangit ja elämään sovussa englantilaisten kanssa. Sanojensa vakuudeksi Cornstalk luopui shawneiden metsästysoikeudesta Ohiojoen etelänpuoleisilla alueilla, ja joki tunnustettiin rajajoeksi intiaanien ja uudisasukkaiden välille. Vastineeksi Dunmore lupasi shawneille ja mingoille suojelua ja hyvää kohtelua niin hallituksen kuin virginialaistenkin taholta.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Mingot eivät hyväksyneet rauhansopimuksen ehtoja, vaan aikoivat vankien luovuttamisen sijaan paeta Suurille järville vangit mukanaan. Heidän aikeensa tulivat kuitenkin ilmi ja yli 200 sotilasta lähetettiin heidän kyliinsä estämään pakoa. Välikohtaus muodostui aseelliseksi yhteenotoksi, mutta lopulta mingot antautuivat ja suostuivat sopimuksen ehtoihin. Rauha avasi maat uusille siirtolaisille ja maankeinottelijoille.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Rauhansopimuksen jälkeen shawneet jakaantuivat kahteen mielipiteiltään eriävään leiriin. Cornstalkin johtamat ryhmät halusivat elää rauhassa uudisasukkaiden kanssa, kun taas Blue Jacketin alaisina toimivat shawneet kannattivat edelleen sotaa Englannin siirtokuntia ja myöhemmin Yhdysvaltoja vastaan.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Lordi Dunmoren sodan lopputulokseen suuren panoksensa antoivat irokeesit ja cherokeet, jotka sodan taustalla ajoivat omia kansallisia etujaan. . Irokeesit estivät vaikutusvallallaan pohjoisten heimojen liittymisen shawneihin ja cherokeet puolestaan tekivät saman etelässä.


title: Lordi Dunmoren sota

text: Sota tuli maksamaan Virginialle siirtomaavaluuttana lähes 350 000 Englannin puntaa..


title: Günz-jääkausi

text: Günz-jääkausi oli kylmä jääkausi Keski-Euroopassa luultavasti noin 630–670 000 vuotta sitten. Se oli ensimmäinen Alppien neljästä suuresta pitkään tunnetusta jääkaudesta pleistoseenikaudella. Jää laajeni silloin ainakin Alpeilla laajimmilleen pleistoseenikaudella. Günzia vastaa luultavasti happi-isotooppivaihe 16 eli Don-jääkausi. Günzin aikana syntyi Alppien lähelle piedmont-jäätikkö, eli jäätikkö valui osin Alpeilta alas. Günzin ajoituksesta on kiistelty, koska päätemoreeneja ei osata tarkasti ajoittaa. joidenkin arvioiden mukaan se käsittää kolme kylmää kautta. Alpeilla Günz-jääkautta edelsi Tonava-jääkausi. Seuraava suuri jäätiköityminen oli Mindel jota vastaa Saksan Elster-jääkausi.


title: Günz-jääkausi

text: Tämä jääkausi oli keskellä Cromer-kautta ja joidenkin lähteiden mukaan vastaisi "Jäätikkö C" -vaihetta. Sitä vastannee Don-jääkausi, Elbe-kylmäkausi Pohjois-Saksassa, ja Nebraska (Pre-Illinois D) Pohjois-Amerikassa. Günz-jääkauden ajoituksesta on kuitenkin eri lähteissä hyvin erilaisia tietoja, jotkut sijoittavat Günz-jäätiköitymisen 1,2 miljoonan vuoden taakse Menap-jääkauteen.


title: Hattu (täsmennyssivu)

text: Hattu tai hatut tarkoittaa seuraavia:


title: Clifford Brown

text: Clifford Brown (30. lokakuuta 1930 – 26. kesäkuuta 1956) oli yhdysvaltalainen jazz-trumpetisti ja säveltäjä. Clifford Brownia pidetään yhtenä kaikkien aikojen etevimmistä trumpetisteista, ja lyhyeksi jääneestä urasta huolimatta hänen vaikutuksensa oli suuri.


title: Clifford Brown

text: Clifford Brown syntyi ja varttui Wilmingtonin pikkukaupungissa Delawaressa vuonna 1930. Hän sai trumpetin kolmetoistavuotiaana ja oppi sen salat nopeasti. Lupaavaan nousuun lähtenyt ammattimuusikon ura oli kuitenkin katketa keväällä 1950 sattuneeseen auto-onnettomuuteen, jonka jälkeen Brown makasi vuoteen omana yli puoli vuotta. Dizzy Gillespien vierailu nuoren soittajan luona sairaalassa auttoi häntä kokoamaan voimansa ja palaamaan jazz-lavoille.


title: Clifford Brown

text: Loppuvuodesta 1951 Brown liittyi Chris Powellin yhtyeeseen, ja ammattiura pääsi jatkumaan. Uran kannalta merkittävä harppaus oli Euroopan kiertue Lionel Hamptonin Big Bandin kanssa; ei niinkään vanhoillisen Hamptonin takia, vaan siksi, että yhtye oli täynnä nuoria muusikoita, jotka karkasivat salaa levyttämään muun muassa ranskalaisten ja ruotsalaisten muusikoitten kanssa. Brown soitti myös Art Blakeyn kuuluisassa Jazz Messengers -yhtyeessä ennen kuin muodosti oman kokoonpanonsa rumpali Max Roachin kanssa.


title: Clifford Brown

text: Clifford Brown-Max Roach Quintet ehti olla koossa vain pari vuotta, 1954-1956, mutta se on arvioitu yhdeksi hard bopin merkittävimmistä jazz-kokoonpanoista. Brownin ja Roachin lisäksi yhtyeessä soittivat tenorisaksofonisti Harold Land, pianisti Richie Powell ja basisti George Morrow. Viime vaiheessa Landin tilalle tenorisaksofoniin pestattiin Sonny Rollins.


title: Clifford Brown

text: Clifford Brownin ura katkesi auto-onnettomuuteen kesäkuussa 1956. Samassa kolarissa kuolivat myös yhtyeen kvintetin pianisti Richie Powell sekä tämän vaimo Nancy, joka kuljetti onnettomuusautoa.


title: Clifford Brown

text: Brownia jäi suremaan nuori leski LaRue sekä heidän alle 1-vuotias poikansa Clifford Brown Jr.


title: Clifford Brown

text: Clifford Brownin sai tärkeimmät vaikutteensa trumpetisti Fats Navarrolta, jonka lämmintä saundia hän ihaili. Puhdas, pyöreä, lämmin saundi on myös Brownin oman soiton tunnusomainen piirre, huomattavan nopeana mutta kontrolloituna ryöppyävän soolosoiton ohella. Navarron lisäksi Brownin nopeissa, sointuvaihdoksiin herkästi reagoivissa sooloissa on havaittavissa selvästi myös Charlie Parkerin vaikutusta.


title: Clifford Brown

text: Brown on saanut paljon seuraajia. Muun muassa Donald Byrd, Lee Morgan, Freddie Hubbard, Wynton Marsalis, Nicholas Payton ja Arturo Sandoval ovat maininneet hänet esikuvakseen.


title: Kirjokehrääjä

text: Kirjokehrääjä ("Endromis versicolora") on keskikokoinen perhoslaji ja kirjokehrääjien heimon ("Endromidae") ainoa laji. Se lukeutuu kevään ensimmäisiin perhosiin.


title: Kirjokehrääjä

text: Kirjokehrääjä on kookas perhonen, jonka siipiväli on 56–85 mm, ja naaraat ovat huomattavasti koiraita kookkaampia. Aikuiset yksilöt ovat yleisväritykseltään ruskeankirjavia, ja niiden ruumis on harmahtavan (naaras) tai oranssinsävyisen (koiras) karvan peitossa. Etusiivet ovat ruskean ja valkoisen kirjomat, takasiivet naarailla vaaleat ja koirailla voimakkaan ruskeanoranssit.


title: Kirjokehrääjä

text: Toukka on vihreä, mustapilkkuinen ja valkeiden vinoviivojen kuvioima. Ennen koteloitumista toukka muuttuu punertavaksi.


title: Kirjokehrääjä

text: Kirjokehrääjä esiintyy lähes koko Euroopassa ja levinneisyysalue jatkuu pitkälle Itä-Aasiaan. Lisäksi laji on levinnyt ihmisen toimimnan välityksellä pienelle alueelle Argentiinaan. Suomessa lajia tavataan Keski-Lappiin asti. Kirjokehrääjän esiintymisessä esiintyy jaksollisuutta siten, että Keski- ja Itä-Suomessa perhonen on yleinen parittomina vuosina kun pohjoisempana kanta on runsain parillisina vuosina. Lajin lentoaika Suomessa alkaa huhtikuun loppupuolelta ja jatkuu toukokuun loppuun. Etelämpänä Euroopassa lentoaika on varhaisempi.


title: Kirjokehrääjä

text: Kirjokehrääjä elää koivua kasvavissa ympäristöissä. Koirasperhoset lentävät heittelehtivästi sekä yöllä että päivällä etsimässä naaraita, jotka ne paikallistavat naarasperhosen erittämien feromonien avulla. Naaraat lepäävät päivisin ja lähtevät lentoon vasta yöllä. Kirjokehrääjät saattavat lentää kirkkaiden valojen luokse, mutta naaraita on valolle tulevista yksilöistä vain 2–5 prosenttia.


title: Kirjokehrääjä

text: Naaras munii noin 250 munaa puiden rungoille muutaman metrin korkeudelle ja kuolee heti saatuaan munimisen päätökseen. Toukat kuoriutuvat säästä riippuen 14–35 vuorokauden kuluttua ja elävät aluksi ryhmissä. Ryhmään kuuluvien toukkien päivärytmi ja liikkuminen on sykronista. Likimain toukkavaiheen puolivälistä lähtien toukat elävät yksin ja ovat täysikasvuisia elokuun alkupuolella. Toukka koteloituu maanpinnalle tai heti pinnan alle kovan, ruskean kotelokopan sisään. Laji talvehtii kotelona ja kotelovaihe voi kestää useamman vuoden. Muutamaa päivää ennen aikuisen perhosen kuoriutumista kotelo tunkeutuu ulos kotelokopasta.


title: Kirjokehrääjä

text: Toukka syö koivujen ("Betula") lehtiä, mutta myös lepät ("Alnus") ja lehmukset ("Tilia") kelpaavat. Aikuinen yksilö ei syö mitään ja sen imukärsäkin on surkastunut.


title: Zulia

text: Zulia () on yksi Venezuelan 23:sta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Maracaibo. Se sijaitsee maan luoteisosassa Maracaibojärven ympärillä Karibianmeren rannalla.


title: Zulia

text: Osavaltiossa on vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 3 704 404 asukasta ja sen pinta-ala on 63 100 neliökilometriä.


title: Zulia

text: Zulia muodostuu 21 kunnasta (), jotka ovat:


title: Tuulikki Paananen

text: Tuulikki Paananen () oli suomalainen elokuvanäyttelijä. Paananen eli suurimman osan elämästään Yhdysvalloissa. Suomessa hän vietti ensimmäiset vuotensa ja 1930-luvun jälkipuoliskon. Tuolloin hän näytteli muun muassa elokuvissa "Jääkärin morsian", "Aktivistit" ja "Varastettu kuolema". Paananen elvytti suomenkielentaitonsa ja kohosi sekä kansan että kriitikoiden arvostamaksi näyttelijäksi.


title: Tuulikki Paananen

text: Tuulikki Paanasen vanhemmat olivat amerikkalainen pianisti Fanny Bay ja suomalainen viulisti Ernest Paananen. Perhe palasi Suomesta Yhdysvaltoihin Tuulikin ollessa nelivuotias. Pohjois-Amerikassa Paanaset viettivät kiertue-elämää. Avioliitto päättyi eroon, Ernest Paananen palasi Suomeen ja Fanny Bay ja Tuulikki jäivät Yhdysvaltoihin. Bay avioitui uudelleen tohtori Herman Runon (Ruonavaara) kanssa vuonna 1928. Tuulikki Paananen valmistui ylioppilaaksi Hollywood High Schoolista erinomaisin arvosanoin. Hän harrasti tanssia lapsuudestaan alkaen alan ammattilaisten opetuksessa, ja omien sanojensa mukaan hän esiintyi joidenkin Hollywood-elokuvien tanssikohtauksissa.


title: Tuulikki Paananen

text: Vuonna 1935 Tuulikki Paananen päätti lähteä synnyinmaahansa Suomeen. Hän sai töitä Fennia-ravintolasta meksikolaistanssien esittäjänä. Elokuvaohjaaja Valentin Vaala kiinnitti häneen huomiota ja ehdotti elokuvasopimusta. Paanasen suomenkielentaito oli ruostunut, mutta hän sai naispääosan komediaelokuvasta "Mieheke", joka tuli ensi-iltaan joulun alla 1936. Hänen vastanäyttelijänään, ”miehekkeenä” oli Tauno Palo. Kriitikot pitivät Paanasen suoritusta onnistuneena, hänessä havaittiin ”luontaista lahjakkuutta”. Paananen kiinnitettiin Suomi-Filmin kuukausipalkkaiseksi näyttelijäksi. Hänen seuraava roolityönsä oli sivuosa Nyrki Tapiovaaran elokuvassa "Juha", joka sai ensiesityksensä tammikuussa 1937. Samana vuonna Paananen matkusti Lontooseen, jossa Paramount Pictures -yhtiö koekuvasi hänet.


title: Tuulikki Paananen

text: Paananen kaavaili paluuta Yhdysvaltoihin, mutta kiinnostus suomalaiseen elokuvataiteeseen sai hänet siirtämään lähtöään. Hänet kiinnitettiin naispääosaan Risto Orkon elokuvaan "Jääkärin morsian " (1938). Kriitikot antoivat Paanaselle suitsutusta kiihkeäntulisen Sabinan osasta. Roolitehtävään kuului lukuisia yksintansseja näyttävissä puvuissa ja sen myötä hänestä tuli kansansuosikki. Niin ikään vuonna 1938 Paanasella oli pääosa Tapiovaaran elokuvassa "Varastettu kuolema". Manjan rooli oli taiteellisesti vaativa ja Paananen sai siitä kiitettävät arviot.


title: Tuulikki Paananen

text: Vuosi 1939 oli Paanasen kannalta erityisen työteliäs. Hän esiintyi Matti Jurvan kanssa Arvo Tammisen lyhytelokuvassa "Seitsemän velimiestä", Paananen tanssi ja Jurva lauloi. Saman vuoden huhtikuussa Paanasella oli mustasukkaisen Katjuškan rooli aatedraamassa "Aktivistit". Arvostelijat olivat tyytyväisiä hänen suoritukseensa. Syyskuussa 1939 tuli valkokankaille Kalle Kaarnan ohjaama elokuva "Rakuuna Kalle Kollola" ja marraskuussa Ilmari Unhon "Punahousut". Molemmat olivat sotilasfarsseja ja ne jäivät Paanasen viimeisiksi elokuvatöiksi Suomessa.


title: Tuulikki Paananen

text: Paananen palasi Yhdysvaltoihin talvisodan kynnyksellä. Hänen viisumiaan ei ollut uusittu ja häntä kehotettiin matkustamaan pikimmiten. Paananen oli yksi useista suomalaisista julkisuuden henkilöistä, joihin liitettiin perättömiä vakoilijaväitteitä toisen maailmansodan aikana. Toisinaan hänen kerrottiin tehneen itsemurhan Suomessa, toisinaan taas väitettiin että hänet olisi teloitettu vakoojana. Ester Toivonen paljasti muistelmissaan kuulleensa vähintään kymmenen erilaista variaatiota ”vakooja-Tuulikin” tarinasta. Kun huhut kulkeutuivat Paanasen korviin, hän suhtautui niihin pilana. Vasta vuosien kuluttua hänelle valkeni, että niitä levitettiin vakavissaan. Ensijärkytyksestä selvittyään hän alkoi tehdä pilaa itseensä kohdistetuista harhaluuloista.


title: Tuulikki Paananen

text: Todellisuudessa Paananen työskenteli talvisodan aikana New Yorkissa Suomen puolesta ja keräsi huomattavia rahasummia toisen kotimaansa hyväksi. Palattuaan Hollywoodiin hän suoritti sihteerin opintoja ja sai palkkatyötä lakitoimistosta. Hän yritti Hollywoodissa elokuvauraa taiteilijanimellä Tula Parma, mutta heikolla menestyksellä. Hänellä oli taiteilijanimellään rooli Jacques Tourneurin elokuvassa "Leopardimies" vuonna 1943, ja sittemmin hänet nähtiin myös amerikansuomalaisista kertovassa kokoillan dokumenttielokuvassa "Sydämeni laulu" (1948).


title: Tuulikki Paananen

text: Vuonna 1948 Paananen avioitui Kaliforniassa elokuvatoimittaja Esko Miettisen kanssa. Lyhyeksi jääneen liiton jälkeen hän perusti tanssikoulun nimeltä Tuulikki Dance Arts. Kesäisin hän matkusti Havaijille opiskelemaan polynesialaisia ja itämaisia tansseja. Vuonna 1959 hän muutti vakinaisesti asumaan Honoluluun, jossa hän toimi hula-tanssinopettajana Kamehameha-oppilaitoksessa. Tanssin opettamisen lisäksi hän piti omaa matkatoimistoa. Vuonna 1962 Paananen avioitui Howard Gottschalkin (1911–1982) kanssa. Gottschalk oli Yhdysvaltain armeijan sukeltaja ja toimi näyttelijänä Honolulussa. Gottschalkilla oli 1970-luvulla sivurooli televisiosarjassa "Hawaii Five-O". Eläkevuosinaan Paananen opiskeli havaijilaista musiikki- ja tanssikulttuuria. Hän esiintyi myös muutamissa televisiomainoksissa.


title: Tuulikki Paananen

text: Tummahiuksinen Paananen oli huomiota herättävän kaunis nainen; hänen vastanäyttelijänsä elokuvassa "Jääkärin morsian", Kullervo Kalske, käytti eräässä yhteydessä ilmaisua ”kaunis kuin veripisara miekan terällä”.


title: Tuulikki Paananen

text: Paanasella todettiin vuonna 1969 rintasyöpä, johon hän kuoli 59-vuotiaana Honolulussa 10. lokakuuta 1974. Hänen tuhkansa siroteltiin hänen toivomuksestaan Waikikin pitkälle hiekkarannalle.


title: Baldus de Ubaldis

text: Baldus de Ubaldis () (todennäköisesti 2. lokakuuta 1327, Perugia – 28. huhtikuuta 1400, Pavia) oli italialainen oikeusoppinut ja Bartolus de Sassoferraton oppilas sekä tämän perustaman kommentaarikoulukunnan jäsen. Hän pääsi siviililainsäädännön tohtoriksi ollessaan vasta 17-vuotias. Hänen kerrotaan opiskelleen myös kanonista lakia opettajanaan Federicus Petrucius.


title: Baldus de Ubaldis

text: Suoritettuaan tohtorintutkinnon Baldus siirtyi Bolognaan, missä hän opetti juridiikkaa kolme vuotta. Tämän jälkeen hän sai professorinviran Perugiasta, missä hän vietti kaikkiaan 33 vuotta. Hän opetti ajoittain Pisassa, Firenzessä, Padovassa ja Paviassa aikana, jolloin nuo yliopistot kilpailivat menestyksestä Bolognan yliopiston kanssa. Opettaessaan Pavian yliopistossa hän ajoittain työskenteli myös Piacenzan yliopistossa. Baldus kuoli 28. huhtikuuta 1400.


title: Baldus de Ubaldis

text: Baldus toimi myös Pierre Roger de Beaufort'n (myöh. paavi Gregorius XI:n) opettajana. Paavi Urbanus VI kutsui Baldus de Ubaldiksen Roomaan vuonna 1380, jotta lain asiantuntija auttaisi häntä konsultoimalla vastapaavi Klemens VII:n toimintaa vastaan. Baldus kirjoitti näkemyksensä tästä skismasta teokseen "Questio de schismate". Myös kardinaali Francesco Zabarella ja Paulus Castrensis olivat hänen oppilaitaan.


title: Baldus de Ubaldis

text: Useimmat Baldusin teokset ovat keskeneräisiä. Hän jätti jälkeensä valtaisan määrän roomalaisen lain () sekä "Codex Justianus" -lakikokoelman selitysteoksia. Hänen kommenttejaan "Libri Feudorum" -kokoelmaa kohtaan pidetään yleisesti yhtenä hänen parhaista töistään. "Libri Feudorum" oli 1100-luvun feodaalilainsäädännön myötä syntynyt lakikokoelma. Hän kommentoi myös kanonisen lain kokoelmia "Liber Extra" ja "Liber Sextus".


title: Baldus de Ubaldis

text: Baldus kirjoitti myös suuren määrän tutkielmia useista lainsäädännön erikoiskysymyksistä. Hänen suurin työnsä oli kuitenkin noin 3000 erilaisen lakeihin liittyvän neuvon (lat. "consilia") kirjoittaminen. Yksikään toinen keskiajan oikeusoppinut ei ole kirjoittanut yhtä paljon neuvoja.


title: Baldus de Ubaldis

text: Baldus de Ubaldiksella oli myös kaksi veljeä: Angelus (1328–1407) ja Petrus (1335–1400). Joissakin yhteyksissä Balduksen nimi esiintyy muodossa Petrus Baldus de Ubaldis, mikä johtuu mahdollisesti siitä, että hänet ja hänen veljensä Petrus on käsitetty yhdeksi ja samaksi henkilöksi.


title: Imaginations Through the Looking Glass

text: Imaginations Through the Looking Glass on Blind Guardianin ensimmäinen, vuonna 2004 julkaistu DVD, joka nauhoitettiin A Night at the Opera -kiertueen päätteeksi Blind Guardianin itsejärjestämillä festivaaleilla Coburgissa, Saksassa vuonna 2003. Blind Guardian esiintyi festivaalin molempina iltoina pääesiintyjänä ja DVD on koottu molempien iltojen keikoista. DVD:llä on myös haastattelu ja dokumenttipätkä festivaalin järjestämisestä. Bonuksena kakkoslevyllä on neljä kappaletta muilta kiertueen keikoilta.


title: Didier Selin

text: Didier, oikealta nimeltään Didier Selin, on suomalainen DJ, muusikko, musiikkituottaja ja äänilevyjen masteroija. Hän soittaa muun muassa yhtyeissä The Soul Investigators, Didier's Sound Spectrum, Ostari Njengi, Soultors ja Soul-La-Das. Hän on ollut perustamassa levy-yhtiö Timmion Recordsin, joka on julkaissut Didierin tuotantoa.


title: Didier Selin

text: Selin on tuottanut muun muassa Nicole Willis & The Soul Investigatorsin, Jimi Tenorin ja Yonan levyjä. Suomalaisista hip hop -artisteista Selinin tuotantoa ja scratchausta ovat käyttäneet mm. Nuera, Kehäkettu & Setä Koponen, Raimo, Iwere, Ceebrolistics, MC Taakibörsta ja Ruudolf. Hän teki yhdessä DJ Anonymousin kanssa "Supersessio" -ohjelmaa Radiomafiassa vuosina 1997–2002. Vuodesta 1999 hän on toiminut DJ:nä Radio Helsingin viikoittaisessa musiikkiohjelmassa "Tyylit takaisin". Vuodesta 2004 hän toiminut äänilevyjen masteroijana, erikoistuen vuodesta 2008 vinyylilevyjen mastereiden ja dubplate kaivertamiseen.


title: Didier Selin

text: Selin on myös toiminut säveltäjänä joillekin artisteille kuten Roni Martinille.


title: Max Wertheimer

text: Max Wertheimer (15. huhtikuuta 1880 Praha, Itävalta-Unkari – 12. lokakuuta 1943 New York) oli saksalainen psykologi ja yksi hahmopsykologian perustajista.


title: Max Wertheimer

text: Vuonna 1904 Wertheimer valmistui tohtoriksi Würzburgin yliopistosta. Vuonna 1910 hän kiinnostui ihmisen havaintokyvystä työskennellessään Frankfurtin yliopiston psykologian instituutissa. Yhdessä nuorempien assistenttiensa Wolfgang Köhlerin ja Kurt Koffkan kanssa hän tutki liikkuvan kuvan efektiä, jonka takistoskooppi synnytti. Vuonna 1912 hän julkaisi seminaaripaperin ”Liikkeen havainnoimisen kokeelliset tutkimukset”.


title: Max Wertheimer

text: Wertheimer pakeni vuonna 1933 Saksasta New Yorkiin, missä hän kirjoitti kirjan ajattelusta.


title: Dazaifu

text: Dazaifu () on kaupunki Fukuokan prefektuurissa Kyūshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee noin 16 kilometriä Fukuokan kaupungin kaakkoispuolella ja kuuluu siten Fukuokan metropolialueeseen. Dafaifussa on 71 430 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 29,58 neliökilometriä.


title: Dazaifu

text: Kaupungin keskiosan läpi virtaa Misakijoki.


title: Dazaifu

text: Vaikka Dazaifu on kaupunkina uusi, sillä on pitkä ja merkittävä historia. Paikkakunta on saanut nimensä Dazaifu-nimisestä aluehallinnosta, joka perustettiin 600-luvun loppupuolella ja joka käsitti koko Kyūshūn saaren. Se oli siten Kyūshūn poliittinen keskus useiden vuosisatojen ajan, minkä vuoksi kaupungin alueella on jäljellä useita merkittäviä raunioalueita, temppeleitä ja pyhäkköjä. Myöhemmin Dazaifun kuvernöörit asuivat usein Kiotossa, ja siitä tuli paikka, jonne pääkaupungista lähetettiin ihmisiä maanpakoon. Yksi kuuluisimmista maanpakolaisista oli oppinut Sugawara no Michizane. Kamakura-kaudella Dazaifua ja sen linnaa hallitsi Shōni-klaani. Paikkakunnalla oli merkittävä rooli Kyūshūn puolustautuessa mongolien hyökkäyksiä vastaan, mutta sittemmin se taantui.


title: Dazaifu

text: Japanin kuntalaitoksen perustamisen yhteydessä vuonna 1889 Dazaifusta tehtiin kylä, ja kauppalaksi se nousi vuonna 1892. Siihen liitettiin Mizukin kylä vuonna 1955. Kaupunkioikeudet Dazaifu sai vuonna 1982. Fukuokan kaupunkialueen laajetessa se on kehittynyt Fukuokan lähiönä.


title: Dazaifu

text: Kaupungin merkittävimpiin nähtävyyksiin kuuluu Dazaifu Tenman-gūn pyhäkkö, joka on tarkoitettu Dazaifuun karkotetun Sugawara no Michizanen kamille Tenjinille. Se on yhdessä Kioton Kitano Tenman-gūn kanssa toinen maan kaikkien Tenjinille omistettujen pyhäköiden pääpaikoista. Vanhoja buddhalaisia temppeleitä ovat muiden muassa Kaidan-in, 700-luvun puolivälissä valmistunut ja silloisen Kyūshūn tärkein temppeli Kanzeon-ji sekä kivipuutarhastaan tunnettu Kōmyōzen-ji.


title: Dazaifu

text: Dazaifussa sijaitsee myös vuonna 2005 avattu Kyūshūn kansallismuseo, neljäs Japanin kansallismuseoista.


title: Dazaifu

text: Dazaifua palvelevat JR Kyūshūn Kagoshima-päälinja sekä Nishitetsun Tenjin-Ōmuta-linja ja Dazaifu-linja.


title: Korealaiset

text:
Korealaiset ovat kansa, jonka pääasiallinen asuma-alue käsittää Korean niemimaan. Etelä-Koreassa heitä elää noin 44 miljoonaa ja Pohjois-Koreassa 22,5 miljoonaa. Korealaisia on noin 81 miljoonaa. Korean kieltä puhuu 71 miljoonaa ihmistä äidinkielenä.
Korean kieli on isolaattikieli, eli sillä ei ole tunnettuja sukulaiskieliä. Korealaisten perimässä esiintyy paleoaasialaista, altailaista ja austronesialaista ainesta.


title: D-Mies

text: D-Mies, ("Demolition Man") on Marvel-kustantamon luoma supersankari, jonka ensiesiintyminen tapahtui "Captain America" -lehden numerossa 328. Kostajien ylemmyydentuntoisimmat jäsenet pitävät D-Miestä surkeimpana Kostajana koskaan.


title: D-Mies

text: D-Miehen ensiesiintyminen Suomessa tapahtui "Mega Marvelin" numerossa 5 (2000).


title: D-Mies

text: D-Miehellä on suuret yli-inhimilliset voimat (hän nostaa noin 25 tonnia) ja kestävyys.


title: Sierpinskin epäyhtälö

text: Matematiikassa Sierpinskin epäyhtälö kuuluu seuraavasti: Olkoon "X={x, x, ..., x}" joukko positiivisia reaalilukuja. Olkoot "A(X)", "G(X)", "H(X)" joukon "X" alkioiden aritmeettinen keskiarvo, geometrinen keskiarvo ja harmoninen keskiarvo. Tällöin niiden välillä vallitsee epäyhtälö


title: Sierpinskin epäyhtälö

text: W. Sierpinski , Sur une inégalité pour la moyenne arithmétiq , geometrique et harmonique , Warsch. Sitzungsber., 2 (1909) 354–357.


title: Ajokaluseppä

text: Ajokaluseppä raudoitti hevosajoneuvojen, kuten kärryjen ja rekien puuosia.


title: Ajokaluseppä

text: Raudoittamisella vahvistettiin puuosia, parannettiin kestävyyttä ja vähennettiin kulumista käytössä. Vaativin sepäntyö oli akselin ja kapan laakerin valmistus sekä vanteen asentaminen puisen pyörän ympärille. Liian löysäksi jäädessään vanne kahisi ja saattoi irrota käytössä. Seppä takoi myös linjaarit eli jouset kärryihin. Kärryjen aisat vahvistettiin altapäin ja aisojen päihin taivutettiin lenkki tamppi- eli silavaljaan kiinnitykselle. Kärryjen särmi vahvistettiin edestä raudoituksella, lisättiin lyhdyn kiinnikkeet ja kahvat kärryyn nousun helpottamiseksi. Särmi tuettiin vielä tukevasti aisaan tukiraudalla. Astinraudan seppä valmisti oman mallinsa mukaan. Esimerkiksi Kurpan seppä käytti teerenpyrstön muotoa ja siitä myös tuli hänen "suojelusmerkkinsä" eli tavaramerkkinsä, joka myöhemmin esiintyi myös kärryjen särmissä.


title: Ajokaluseppä

text: Reen raudoittaminen vahvisti reen rakenteita, tosin se saattoi tehdä siitä myös raskaamman käytössä. Muinaisaikainen lyly jalaksen pohjassa korvattiin lattaraudalla. Aisojen kiinnitystä varten seppä muotoili "sorsan" ja siitä saattoi tulla varsinainen taideteos siipineen. Reen etuosaan jalasten väliin kiinnitettiin potkurauta ja taakse sänkelin päälle tukiraudat istuinta varten.


title: Ajokaluseppä

text: Ilmajoen Nopankylässä kehittyi vuoden 1840 jälkeen Suomen suurin hevosajokalujen kotiteollinen valmistus. Kylässä lopulta laskettiin olleen yli 30 sepänpajaa, jossa ajokalusepät valmistivat kärryjen ja rekien rautaosia ja raudoittivat niitä. Laurila vanhempi (s.1821) teki 1840 lähtien sepäntyötä Nopankylässä. Laurila osasi tehdä Könnin palkeet mallia, häkkikärryjä, lojonenäästä rekeä ja työrekiä. Lojonenä-reki oli Nopankylän ykköstuote 1860 luvun käsiteollisuudessa. 1870 alkaen valmistettiin "turkulaasta" kiesimallia jonka papiston apulainen G. A. Rydman toi Turusta 1869. Rekimalli vaihtui 1870 alkaen "vääränenäiseen" rekimalliin joka valmistettiin flankku- krinni- ja rauskaperäisenä mallina.


title: Ajokaluseppä

text: Ajokaluja myytiin markkinoilla ja rautateitse noppalaisia ajokaluja toimitettiin Tornion, Rovaniemen, Jyväskylän ja Tampereen asemille paikallisille markkinoille. Tilaustyönä maasepät valmistivat ajokaluja ja kulkukauppaa tehtiin maakuntiin.


title: Ajokaluseppä

text: Kuuluisimpia seppiä olivat


title: Ajokaluseppä

text: Muualla Suomessa ajokaluseppiä työskenteli ainakin Uskelassa, Lapväärtissä, Ilmajoen Könnillä, Kurikassa, Valkjärvellä, Tuuloksessa ja Hauholla sekä kaupunkien vaunumaakareilla mm. Turussa ja Helsingissä.


title: Tapiiri (lehti)

text: Tapiiri oli sarjakuvalehti, jota kustansivat Fanzine Oy (1984–1985), Kustannus Oy Tapiiri (1986–1987) ja Kustannus Oy Kersa (1987–1991).


title: Tapiiri (lehti)

text: Tapiiri alkoi Pahkasian sarjakuvalehtenä, kuten sitä Pahkasiassa mainostettiin vuonna 1984. Toimittajina olivat Pauli Heikkilä ja Juha Ruusuvuori. Myös Tapiiri-albumeita ilmestyi kolme kappaletta. Vuoden 1985 alusta mainostettiin muissa Fanzine Oy:n lehdissä näyttävästi Tapiirin siirtymisestä väriin. Vuonna 1984 ilmestyi neljä mustavalkoista numeroa ja vuonna 1985 kolme pääasiassa värillistä.


title: Tapiiri (lehti)

text: Tämän jälkeen Non Stopin kääntäjäkonkari Soile Kaukoranta ryhtyi Kustannus Oy Jalavan osittain omistaman uuden yhtiön julkaiseman Tapiirin päätoimittajaksi. Kustannus Oy Tapiirin lehtiä ilmestyi kolme numeroa.


title: Tapiiri (lehti)

text: Kolmas Tapiirin kustantaja oli Arvo Rask, keravalainen antikvariaatin pitäjä. Kustannus Oy Kersan Tapiiri julkaisi kaikki aikaisemmin hankitut sarjat loppuun, mutta sen jälkeen lehti alkoi täyttyä puoli- tai kokoilmaiseksi saaduilla sarjoilla. Kersa julkaisi 16 numeroa Tapiiria. Viimeinen numero oli 3/1991.


title: Pertti Töttö

text: Pertti Töttö (s. 1953) on Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteiden tutkimusmetodien professori. Vaasan yliopistossa hän hoitaa taloussosiologian dosentuuria. Töttö tunnetaan parhaiten kvantitatiivisten eli määrällisten menetelmien puolestapuhujana, vaikka hän kannattaakin monimenetelmällistä lähestymistapaa yhteiskunnan tutkimiseen.


title: Pertti Töttö

text: Töttö kirjoitti ylioppilaaksi Inkeroisten yhteiskoulusta. Väitöskirjassaan hän käsitteli saksalaista yhteiskuntatieteilijää Werner Sombartia niin kutsutun hermeneuttisen menetelmän avulla. Tutkimustaan varten hän pääsi erityisluvalla käyttämään DDR:n arkistoja. Työ sai laudatur-arvosanan ja vuoden 1991 parhaan väitöskirjan palkinnon.


title: Pertti Töttö

text: Töttö työskenteli aluksi Yrjö Littusen johtamassa Tampereen yliopiston Yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitoksessa. 1990-luvun puolenvälin jälkeen hän on julkaissut yhdessä Jukka Gronowin ja Arto Noron kanssa teoksen sosiologian klassikoista. Töttö on kirjoittanut kirjaan positivistien (muun muassa Auguste Comte, Ferdinand Tönnies) osuudet. Lisäksi hän on pitänyt kolumnia "Helsingin Sanomien" tiedepalstalla.


title: Pertti Töttö

text: Pertti Töttö harrastaa lintuja, ja hän jätti tohtoripromootion väliin, koska tilaisuus sattui todennäköisimmälle arktisten hanhien muuttopäivälle.


title: Pertti Töttö

text: Töttö oli Itä-Suomen yliopiston vuoden 2018 uitettava professori .


title: Freelancetoimittaja

text: Freelancetoimittaja, vapaa toimittaja tai vapaa journalisti, vapaammin myös free, on toimittaja, joka ei ole työsuhteessa mihinkään tiedotusvälineeseen, vaan myy työpanostaan tai työn tuloksia, kuten artikkeleita, tiedotusvälineille.


title: Freelancetoimittaja

text: Freelancetoimittaja voi olla erikoistunut johonkin tiettyyn tiedotusvälineen lajiin, kuten lehdistöön, televisioon, radioon, uutistoimitukseen tai verkkomediaan. Hän voi myös olla monimediatoimittaja, jolloin hän tuottaa sisältöä samanaikaisesti kahteen tai useampaan tiedotusvälineen muotoon, esimerkiksi uutispätkiä televisioon ja niihin perustuvia artikkeleja lehteen.


title: Freelancetoimittaja

text: Freelancetoimittajia työllistävät muun muassa sanoma- ja aikakauslehdet, uutistoimistot, verkkojulkaisut, sähköiset viestimet sekä niitä palvelevat tuotantoyhtiöt, kirjankustannustalot, viestintätoimistot sekä erilaiset yhteisöt yrityksistä järjestöhin ja viranomaisiin. Juttujen ohella freelancetoimittaja voi myydä muitakin palveluita, kuten valokuvausta, juttujen käsittelyä julkaisukuntoon, julkaisujen taittoa sekä kokonaisten julkaisujen toimitustyötä.


title: Freelancetoimittaja

text: Freelancertoimittajalla ei ole pysyvää työsuhdetta, vaan hän työskentelee toimeksiantosuhteessa. Freelancer ei näin ollen ole palkansaaja, vaan esimerkiksi työttömyysturvaan liittyvissä asioissa yrittäjä. Freelancerin tulee myös huolehtia itse pakollisesta yrittäjäeläkevakuutuksesta (YEL) sekä vapaaehtoisista vakuutuksista, kuten tapaturmavakuutuksesta.


title: Freelancetoimittaja

text: Freelancertoimittaja voi järjestää työskentelynsä taloudelliset puitteet useammalla tavalla. Yksinkertaisin tapa on hankkia toimeksiantajalle esitettävä freelance-verokortti, jossa on arvioituun bruttotuloon perustuva kiinteä pidätysprosentti. Muita mahdollisia toimintamuotoja ovat eri yritysmuodot: toiminimi, avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö, osakeyhtiö ja osuuskunta.


title: Freelancetoimittaja

text: Suomessa on noin 1300 Journalistiliiton lehdistön freelancereiden yhdistykseen, Suomen freelance-journalistit ry:een, kuuluvaa freelancetoimittajaa. Myös monet opiskelijat toimivat freelancereina, mutta usein he eivät kuulu ammattiyhdistyksiin.


title: Arvo Koskimaa

text: Arvo Alvi Kalervo Koskimaa, salanimi A. Koski, (24. maaliskuuta 1912 Helsinki – 13. helmikuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, muusikko ja sanoittaja.


title: Arvo Koskimaa

text: Koskimaa tunnetaan lähinnä iskelmien säveltäjänä, mutta hän myös soitti Fox-yhtyeessä 1930-luvulla ja johti omaa AK-orkesteriaan. Koskimaan tuotannon pääosa ovat 1930- ja 1940-luvuilta . Koskimaan tunnetuimmat tangot, "Syyspihlajan alla" ja "Virvaliekkejä", levytti alun perin Henry Theel sota-aikana. Olavi Virran levytysuran alkuvaiheessa yhdessä Bruno Laakon ja Lepakoiden (=Dallapé) kanssa laulamista kappaleista oli Koskimaa säveltämiä peräti 22.


title: Arvo Koskimaa

text: Elokuvan "2 hauskaa vekkulia" pääsävelmän hankkimiseksi järjestettiin sävellyskilpailu, jossa toiseksi tuli Koskimaan kilpailutyö "Lumpeenkukka". Kappaleen sanoitti Lauri Jauhiainen. Sen esittivät elokuvassa playbackina Veikko Tuomi ja Finlandia-orkesteri, joiden esitys julkaistiin myös äänilevynä.


title: Arvo Koskimaa

text: Koskimaa käytti säveltäjänä ja sanoittajana myös salanimeä A. Koski.


title: Johan Leche

text: Johan Leche (22. syyskuuta 1704 Barkåkran pappila Skåne Ruotsi – 17. kesäkuuta 1764 Turku) oli 15 vuotta Turun akatemian lääketieteen professori ja rehtori.


title: Johan Leche

text: Lechen vanhemmat olivat kirkkoherra Jöns Leche, k. 1710, ja Kristina Paulin. Hänen vaimonsa oli vuodesta 1748 Helena Elisabeth Svenonius, k. 1797. Pariskunnalla oli kahdeksan lasta, kaksi poikaa ja kuusi tytärtä, joista yksi tytär ja yksi poika kuolivat lapsina.


title: Johan Leche

text: Leche tuli ylioppilaaksi Lundin yliopistoon 1724. Hän opiskeli eri aineita, mutta oli myöhemmin muutaman vuoden kotiopettajana. 1932 hän palasi yliopistoon opiskelemaan lääketiedettä ja sai lääketieteen tohtorin arvon 1740.


title: Johan Leche

text: Turun Akatemian lääketieteen professoriksi hän siirtyi 1749. Opetusta ei annettu kaikissa tarvittavissa aineissa, joten suurin osa siellä aloittaneista valmistui Uppsalasta tai muualta.


title: Johan Leche

text: Isorokko oli siihen aikaan vakava ongelma, ja Leche päätti vuonna 1754 suojata tyttärensä rokotuksella. Ruotsin ensimmäisen rokotuksen antoi juuri virkaansa astunut Turun piirilääkäri Johan Haartman.


title: Johan Leche

text: Leche oli kiinnostunut kasvitieteestä. Hän laati Suomen kasveja kuvaavan "Flora Fennican", joka jäi kuitenkin käsikirjoitukseksi ja tuhoutui Turun palossa. Hän oli mukana uuden kasvitieteellisen puutarhan suunnittelussa. Muita hänen kiinnostuksensa kohteita olivat mineralogia ja eläimet, joista hän luennoi ja julkaisi kirjoituksia, sekä monenlaiset käytännön elämään liittyvät aiheet.


title: Johan Leche

text: Lechen oppilas Johan Grysselius (1738–1788) puolusti väitöskirjaansa "De commoratione hybernali et peregrinationibus hirundinum" vuonna 1764, ja aiheena oli pääskyjen talvehtiminen vesistöjen pohjamudassa, joka oli siihen aikaan täysin hyväksytty tieteellinen tosiasia, ja muun muassa Carl von Linné uskoi siihen. Leche ja Grysselius esittivät tutkielmassa vakuuttavia todisteita pohjamudassa talvehtimista vastaan, mutta heidän päättelynsä ei juuri saanut ilmaa siipien alle, ja pseudotieteellinen mutatalvehtimisteoria kumottiin yleisesti vasta 1800-luvun loppupuolella. Ruotsalainen Karl Jakob Sundevall tosin sai kunnian teorian kumoamisesta jo hieman aiemmin, mutta hän lienee saanut Grysseliuksen väitöskirjan käsiinsä ja tutkinut itse kyseistä tapahtumaa eli sen oletusta.


title: Johan Leche

text: Lechellä oli monipuolinen kielitaito. Äidinkielensä ruotsin lisäksi hän oli oppinut latinaa, hepreaa ja kreikkaa sekä lisäksi englantia, ranskaa ja saksaa. Suomeakin hän opetteli, ettei tarvinnut vaieta maanmiestensä seurassa.


title: DOREMIdan

text: DOREMIdan ( ドレミ團 ) on japanilainen Visual kei -yhtye. Heillä on erityisen värikkäät ja näyttävät esiintymisasut.


title: DOREMIdan

text: Nimi tulee The Beatlesin kappaleesta "Don't let me down", joka japanilaisesti äännettynä kuulostaa sanalta "doremidan".


title: Verner Thomé

text: Verner Thomé (4. heinäkuuta 1878 Alajärvi – 1. kesäkuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Thomé opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1898–1899 sekä Baijerin kuninkaallisessa taideakatemiassa Münchenissä 1901–1902. Hän debytoi Helsingissä vuonna 1903.


title: Verner Thomé

text: Verner Thomé kuului Septem-ryhmään. Hän oli impressionistinen valomaalari, jonka maalausten aiheena olivat muun muassa rantanäkymät ja lapset. Hän kokeili myös pointillismia.


title: Verner Thomé

text: Thomé toimi aktiivisesti myös yhteiskunnallisissa luottamustehtävissä. Thomén isä oli metsänhoitaja Johan Henrik Thomé. Hänen veljistään Valter ja Ivar ryhtyivät arkkitehdeiksi, William Thomé puolestaan jatkoi isänsä jalanjälkiä metsänhoitajana. Veljet murhattiin Suomen sisällissodan aikana Vihdissä 1. helmikuuta 1918.


title: Verner Thomé

text: Heraldikko Olof Eriksson oli Verner Thomén poika.


title: Uuden ajan kynnyksellä

text: Uuden ajan kynnyksellä on Kerkko Koskisen säveltämä ja sovittama ja Terhi Kokkosen sanoittama muistokappale toimittaja Anna Politkovskajalle. Se julkaistiin 20. lokakuuta 2006 vapaasti ladattavana tiedostona Voima-lehden internetsivuilla, samana päivänä kun Venäjän presidentti Vladimir Putin saapui Suomeen vierailulle. Suurin osa kappaleen tekijöistä ovat hajonneen Ultra Bran jäseniä.


title: Uuden ajan kynnyksellä

text: Kappaletta varten koottiin työryhmä. Kappaleen tuotto, joka koostuu radio- ja televisiosoiton korvauksista sekä vapaaehtoisista maksuista, ohjataan ihmisoikeustyöhön Tšetšeniaan. Kappale julkaistiin singlenä ja siitä tehty musiikkivideo YouTube-sivustolla.


title: Hattuvaara (Lieksa)

text: Hattuvaara (myös muodossa Hattu) on maarekisterikylä Lieksassa. Hattuvaara sijaitsee seututie 522:n varrella Lieksan keskustaajamasta idän suuntaan. Hattuvaara on myös kylän alueella sijaitseva samanniminen vaara, josta etelään sijaitsee nimellä Hatunkylä tunnettu asutuskeskus.


title: Hattuvaara (Lieksa)

text: Hattuvaaran tilastollisella suuralueella oli 275 asukasta vuonna 2012. Vielä vuonna 1990 asukkaita oli 515 henkeä. Hattuvaaran suuralue jakautuu neljään tilastoalueeseen ja ne edelleen yhteensä kahdeksaan pienalueeseen. Suuralueeseen kuuluu myös Ruunaa, joka muodostaa kuitenkin oman maarekisterikylänsä.


title: Hattuvaara (Lieksa)

text: Hirsitaloja valmistava yritys Honkarakenne on lähtöisin Hattuvaarasta. Kylän nousukausi liittyy metsätalouden nousuun ja erityisesti elinkeinomuotoon, jossa yhdistyivät pienviljely ja savotat.


title: Ben Thatcher

text: Benjamin David Thatcher (s. 30. marraskuuta 1975 Swindon, Englanti) on walesilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Citya. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.


title: Ben Thatcher

text: Englannin alle 21-vuotiaiden maajoukkuettakin neljässä ottelussa edustanut Thatcher edusti ennen Cityyn siirtymistään Millwallia (1992-1996, Wimbledonia (1996-2000), Tottenhamia (2000-2003) ja Leicester Citya (2003-2004).


title: Ben Thatcher

text: Vuonna 2004 Manchester City osti puolustajan 100 000:lla punnalla. Ensiesityksensä joukkueessa Thatcher teki kauden 2004-2005 avausottelussa Fulhamia vastaan. Aluksi Thatcher oli ensimmäinen vaihtoehto vasemman puolustajan paikalle, mutta parin loukkaantumisen ja Stephen Jordanin saapuminen rajoittivat peliottelut 21:een hänen tulokaskaudellaan.


title: Ben Thatcher

text: Tammikuussa 2005 Thatcher oli todella lähellä siirtoa Fulhamiin, mutta arvioitu 500 000 punnan siirto kariutui.


title: Ben Thatcher

text: 4 ottelua Englannin nuorten maajoukkueessa pelannut Thatcher siirtyi pelaamaan Walesin maajoukkueeseen, koska hänen mummonsa oli walesilainen. Walesin maajoukkuetta hän on edustanut 7 kertaa.


title: Raputietokeskus

text: Raputietokeskus on pääosin EU -rahoitteinen vuonna 1997 perustettu toimisto, jonka toiminta tähtää suomalaisen elinkeinoon liittyvän raputalouden toimintaedellytysten parantamiseen. Se toimii kiinteässä yhteistyössä mm. Itä-Suomen yliopiston, kalatalouden neuvontajärjestöjen, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen (RKTL), kalatalousviranomaisten sekä Asikkalan Päijännetalon kanssa. Raputietokeskuksen toiminta perustuu yleiseen ja erityisesti elinkeinoon liittyvään rapubiologiseen neuvontaan ja suomalaisen ja ulkomaisen rapututkimuksen tulosten soveltamiseen suomalaisen raputalouden kehittämiseksi.


title: Raputietokeskus

text: Raputietokeskus perustettiin 1997 RKTLn yhteyteen ja sen toimipaikkana oli Evon kalan- ja riistantutkimuslaitos. Raputietokeskuksen ainoana työläisenä oli aluksi Ari Mannonen. Vuonna 2002 Raputietokeskuksen toiminta siirtyi Päijänne-instituutin alaisuuteen Asikkalaan ja toimistoon pestattiin toinen työläinen, Japo Jussila. Raputietokeskuksen toiminta hajautettiin vuonna 2007 ja toimipaikoiksi valittiin Helsinki ja Kuopio. Raputietokeskuksen toimintamalli muokattiin verkostoyhteistyöksi, jossa on mukana Kalatalouden Keskusliitto, Itä-Suomen yliopisto ja Koulutuskeskus Salpauksen Päijänteen toimipiste.


title: Raputietokeskus

text: Raputietokeskus osallistuu aktiivisesti rapuun liittyvään tiedotukseen ja jakaa vuosittaista suomalaisen raputalouden tunnustuspalkintoa, "Vuoden Rapulaisen" titteliä. Raputietokeskus osallistuu Suomen ravunviljelijöiden liiton toimintaan ja julkaisee samalla toimenkuvaansa liittyen "Ravun Peili - Kräftans Spegel" nimistä nettilehteä.


title: Mannerheimintie (täsmennyssivu)

text: Mannerheimintie-niminen tie löytyy useista Suomen kunnista.


title: Scott Reeder

text: Scott Reeder on yhdysvaltalainen basisti, joka tunnetaan parhaiten Kyuss-yhtyeen entisenä basistina. Hän on myös soittanut yhtyeissä nimeltä Bütcher ja Unida, sekä tehnyt yhden sooloalbumin.


title: Scott Reeder

text: Reeder liittyi Kyussiin vuonna 1993 Nick Oliverin lähdettyä. Reeder pysyi yhtyeessä, kunnes se hajosi vuonna 1995. Tämän jälkeen hän soitti Kyussissa laulaneen John Garcian kanssa yhtyeessä nimeltä Unida, joka ehti julkaista vain yhden täysimittaisen studioalbumin.


title: Scott Reeder

text: Vuonna 2002 Reeder osallistui kahdeksan muun basistin ohella Metallican koesoittoon. Lyhyitä pätkiä hänen tapaamisestaan yhtyeen kanssa näkyy Metallican "Some Kind of Monster" -dokumentilla. Vuonna 2005 Reeder liittyi yhtyeeseen nimeltä Bütcher. Hän erosi siitä lokakuussa 2006.


title: Scott Reeder

text: Reeder julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "TunnelVision Brilliance" 24. tammikuuta 2006. Kaikki kappaleet olivat hänen itse kirjoittamiaan ja esittämiään.


title: Luminara Unduli

text:
Luminara Unduli on fiktiivinen henkilö Tähtien sodan maailmassa. Hän on esiintynyt Kloonien hyökkäys sekä Sithin kosto -elokuvissa sekä Myrskyn merkit -kirjassa.
Luminara Unduli toimi jedinä Galaktisen Tasavallan lopulla. Hänet nimitettiin jedimestariksi 10 vuotta ennen kloonisotia ja hänestä olisi tullut jedineuvoston jäsen ellei Palpatine olisi antanut Anakin Skywalkerille tätä paikkaa. Luminara toimi yhdessä lojaalin padawaninsa, Barris Offeen, kanssa ja he toimivat taisteluissakin täydellisesti yhdessä.


title: Luminara Unduli

text: Unduli oli humanoidi ja kotoisin Mirialilta. Hänen alahuulensa oli värjätty purppuraksi ja hänen leuassaan kulki sarja mustia timanttimaisia kuvioita. Undulin silmät olivat puolestaan siniset ja iho oliivinvihreä.


title: Luminara Unduli

text: Unduli oli hyvin voimakas ja ainoastaan harvat jedit vastasivat hänen tasoaan: on sanottu, että hän olisi ollut melkein samaa tasoa kuin entinen jedimestari, kreivi Dooku. Seitsemästä valosapelitekniikasta Unduli suosi Soresua, sillä hän uskoi, että tämän tyylin täysin hallitseva on voittamaton. Valosapelitaitojensa lisäksi hän oli myös harjoittanut itsestään hyvin vetreän, joten hän pystyi helposti väistämään kaikki iskut joita ei torjunut vihreällä valosapelillaan. Vuosien harjoitus olikin tuottanut tulosta, sillä hänen vartaloaankin pystyi kutsumaan aseeksi.


title: Luminara Unduli

text: Hieman ennen kloonisotia Unduli ja Barriss Offee suorittivat komennusta Ansionissa yhdessä Obi-Wan Kenobin ja tämän padawanin, Anakin Skywalkerin kanssa.


title: Luminara Unduli

text: Unduli taisteli Kloonisotien alussa yhdessä muiden jedien kanssa Geonosiksen taistelussa ja oli yksi harvoista selviytyjistä.


title: Luminara Unduli

text: Tämän jälkeen Unduli vei Offeen Ilumin kristalliluoliin päättääkseen hänen koulutuksensa. Offeen valmistettua valosapelinsa, temppeliin hyökkäsi droideja. Kaksikko onnistui tuhoamaan puolet sadoista droideista, mutta useat niiden asettamat miinat melkein tuhosivat temppelin. Kaksikon täytyi käyttää kaikki voimansa välttääkseen tuhoutumista kivien alle. Yoda kuitenkin saapui pelastamaan heidät.


title: Luminara Unduli

text: Unduli taisteli menestyksekkäästi useissa kloonisotien taisteluissa, mutta kohtasi vihdoin loppunsa Kashyyykilla, jonne hänet ja Quinlan Vos oli lähetetty. Kun Palpatinen Käsky 66 astui voimaan, omat kloonisotilaat tappoivat Undulin. Vos kuitenkin onnistui pelastautumaan Kashyykin luontoon.


title: Cluedo

text: Cluedo on lautapeli, jossa pelaajien tavoitteena on selvittää tohtori Mustapippurin murhamysteeri. Pelaajia tarvitaan kolmesta kuuteen. Cluedoa voi pelata myös internetissä ja DVD-versiona. Pelistä on tehty myös vuonna 1985 ensi-iltansa saanut elokuva "Cluedo – pelaa henkesi edestä" ("Clue").


title: Cluedo

text:
Pelilauta on oheisen kaavion mukainen
Mustolan Kartano ja sen huoneet


title: Cluedo

text: Tehtävänä on ratkaista se,


title: Cluedo

text:
Epäiltyjä vastaa kuusi pelikorttia, välineitä samoin kuusi pelikorttia ja huoneita yhdeksän korttia.
Kustakin ryhmästä otetaan sattumanvaraisesti ja kenenkään näkemättä yksi kortti. Nämä kolme korttia laitetaan piiloon ja ne muodostavat ratkaisun.


title: Cluedo

text: Loput kortit jaetaan pelaajien kesken. Kukin pitää omia korttejaan piilossa. Jokainen heittää vuorollaan arpanoppaa ja pyrkii laudalla johonkin huoneeseen. Sinne päästyään hän saa kysyä haluamaansa epäiltyä, asetta ja sitä huonetta, jossa itse on. Esimerkiksi Punakulta, tikari ja kirjasto. Lähinnä vasemmalla istuva pelaaja katsoo onko hänellä jokin kysytyistä korteista. Jos on, niin hän näyttää sen kysyjälle muilta piilossa ja vuoro vaihtuu. Jos ei, niin kysymys siirtyy seuraavalle ja tarvittaessa sitä seuraavalle.


title: Cluedo

text: Tällöin kysyjä saa tietää yhden kortin haltijan sekä mahdollisesti sen, että ensimmäisellä vastaajalle ei ollut niistä yhtäkään. Pelaaja, joka ei joutunut vastaamaan kysymykseen, tietää vastaavasti sen, että jollakin oli yksi kysytyistä korteista ja mahdollisesti sen, että ensimmäisellä vastaajalla ei ollut niistä mitään.


title: Cluedo

text: Näin peli etenee ja vähitellen pelaajille selviää kortit, jotka ovat muilla pelaajilla ja vastaavasti se, että tiettyä korttia ei ole kenelläkään. Kun pelaaja uskoo tietävänsä piiloon laitetut kortit, hän menee pelinappulallansa keskelle pelilautaa (jossa piilotetut kortit on) ja ilmoittaa julkisesti arvionsa ja saa katsoa piilossa olevat kortit. Jos arvaus oli oikein, niin voittaja on selvillä ja peli päättyy. Jos ei, niin väärin arvannut lakkaa itse pelaamasta (hän vastaa kuitenkin edelleen kysymyksiin) ja muut jatkavat.


title: Cluedo

text: On hyvin tärkeää kuunnella kysymykset tarkasti ja kirjata ylös vastaukset. Niiden toistuva analyysi sekä omien kysymysten tarkka harkinta on oleellista ratkaisun keksimisessä. Saattaa hyvin kannattaa sisällyttää omaan kysymykseen jokin omassa kädessä oleva kortti, jolloin vastaajien on pakko näyttää halutun ryhmän kortti.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Ryysyrannan Jooseppi on Ilmari Kiannon romaani vuodelta 1924. Se kertoo köyhän torpparin Jooseppi Kenkkusen ja tämän perheen elämästä kuvitteellisessa Rämsänrannan Petkelkylässä Kainuussa. Ryysyranta on Kenkkusten torpan nimi. Ilmari Kianto aloitti Ryysynrannan Joosepin kirjoituksen syksyllä 1923. Käsikirjoitus toimitettiin Otavalle 17.3.1924, ja samana vuonna kirja julkaistiin. Kirjan tarinan taustalla on todellinen henkilö, Jooseppi Kyllönen, joka asui Suomussalmella Pesiöjärven rannalla.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Ryysyrannan Joosepin esikuvana pidetyn Jooseppi Kyllösen (1886–1933) vanhemmat olivat Suomussalmen Pesiökylän Pesiöjärven rannalla Keinänen-nimistä uudistilaa pitänyt Pekka Kyllönen ja Liisa Maria Räisänen. Jooseppi Kyllönen oli naimisissa kiertokoulun opettajan tyttären Valpuri Sofia Seppäsen kanssa ja heillä oli 10 lasta. Kyllönen asui 1920-luvulla "Kauhala"-nimisessä torpassa Pesiöjärven rannalla. Jooseppi Kyllönen on haudattu Pesiöjärven Kirkkosaaren saarihautausmaan pohjoisrannalle merkitsemättömään paikkaan. Kyllösen veljenpojanpojantytär on europarlamentaarikko Merja Kyllönen.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Kianto tutustui Kyllöseen kun tämä poikkesi useita kertoja Turjanlinnaan soutaessaan tai hiihtäessään talon sivuitse. Syksyllä 1923 Kianto kävi Kauhalan torpassa tutustumassa lähemmin Kyllösen elämään ja alkoi sitten vaikutelmiensa perusteella kirjoittaa kirjaansa. Kiannon mukaan lähes kaikilla kirjan henkilöillä oli vastineensa todellisuudessa: muun muassa Karihtaniemen väki oli Kiannon naapureita Vuonanniemestä, ja nimismies Carolus Koskelinin esikuvana oli Tornion kruununvouti Ilmari Forstadius. Kianto muisteli, että Kyllönen oli kirjan ilmestyttyä uhannut haastaa hänet käräjille mutta leppyi sitten ja jatkoi vierailujaan Turjanlinnassa.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text:
Romaanin tapahtumat sijoittuvat kieltolain aikaiseen Suomeen, Rämsänrannan köyhään kuntaan. Kirjan päähenkilö on vähävarainen, perheellinen mies nimeltä Jooseppi Kenkkunen.
Hän yrittää elättää perhettään halkotöillä, mutta kunnan typötyhjän kassan vuoksi työn tulokset eivät juurikaan poi'i rahaa.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text:
Talvella Jooseppi ryhtyy vaikean rahatilanteen vuoksi valmistamaan pontikkaa ja myymään sitä pimeästi eteenpäin muille Rämsänrannan kunnan kurjuudessa eläville asukkaille.
Tämän ohella Jooseppi käy matkaa taittaessaan lähipitäjissä kylässä ja saa monenlaista aikaan, kuten riitelee juopuneena vanhan heilansa, naapuripitäjän emännän kanssa. Jooseppi viettää veljellisen ryyppyillan kaupungin uuden nimismiehen kanssa ja elo näyttää jo kirkkaammalta, kunnes talon lypsylehmä kuolee aamulla epäonnistuneeseen synnytykseen.
Kunta lupaa tilalle korvaavan lehmän ja ennen pitkää Jooseppi sen myös saakin, mutta uusi lehmä on vastahakoinen kaikkeen yhteistyöhön.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Jooseppi käy maamiesseuran talolla paikallisissa juhlissa, joissa kommunistiagentti tarjoaa hänelle hyvävaraista paikkaa punaisten riveissä, mutta hän kuitenkin jättäytyy pois nähtyään pahaenteisen unen kyseisen sopimuksen petollisesta luonteesta.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text:
Kirjan loppupuoliskolla hän kohtaa entistä rankempia vastoinkäymisiä, joiden huipuksi hän jää vielä kaiken lisäksi kiinni pontikankeitosta. Käräjiltä pelkällä ehdonalaisella vankeustuomiolla selvittyään elämä kuitenkin jatkuu toiveekkaampana, kunnes katovuodet koittavat ja vanha ja raihnainen Jooseppi kuolee kaatamansa petäjän alle.
Tarinan loppu saa kuitenkin naiivin säväyksen, kun hän tajuttomuuteen vaipuneena vielä näkee viimeisen unensa, jossa ihmettelee maailman menoa taivaanporttien tuolla puolen.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: "Sekä selkärepussa että rumassa kontinröttelössä oli nyt tavaraa ja oli sitä Joosepissa itsessäänkin - mahdotonta olisi ollut kenenkään tuosta kyssäniskaisesta, ruumiinrakenteeltaan muutenkin särmikkäästä miehen jässikästä keksiä, mistä paikasta ryysyjen alta korpirojupullon kaula tai kylki pullisti esiin "–" ihmiskunta oli tottunut Ryysyrannan Joosepissa näkemään eriskummallisen olennon, jota likelle ei mielellään mennyt, vaikka oli nautinto kuunnella hänen iloista, intohimoista puheenporinaansa. Itse luonto oli varustanut Joosepin yksinkertaisella itsepuolustuskeinolla kaikkea inhimillistä vastaan - Ryysyrannan Joosepilla oli näet oma kansallistuoksunsa, tämä hilpeä korvenpeikko oli eräänlainen näätä, jota ei poliisin rouvakaan hevillä suvainnut hienoihin huoneisiinsa. Mutta kaikki ne, joiden kanssa miekkonen syventyi asioihin, saivat luvan kiltisti kärsiä ja totta puhuen tuolla "Petkelkylän haisunäädällä" oli kyky jonkun verran hillitä poistyöntyvää uhoansa silloin kuin hänet ystävänä vastaanotettiin. Metka mies, ovela kummitus."


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Jooseppi Kenkkunen – kirjan päähenkilö ja antisankari, jonka tekemisiä kirjassa pääosin kuvataan. Asuu Ryysyranta-nimisessä torpassa Petkeljärven rannalla.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Kaisa-Reetta – Joosepin vaimo ja kuuden lapsen äiti. Saa kirjan edetessä vielä kaksi lasta lisää, joista toinen kuolee.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Ämmä – Kaisa-Reetan temperamenttinen äiti.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Kusti – naapurin pitäjän, Karihtaniemen hidaspuheinen isäntä.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Amanta – Karihtaniemen emäntä ja Joosepin entinen heila.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Carolus "Kalle" Koskelin – Rämsänrannan kunnan uusi kansanläheinen ja suvaitsevainen nimismies, jonka kanssa Jooseppi ystävystyy.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Pekka Pirhonen – Rämsänrannan virkaintoinen poliisikonstaapeli, joka lopulta saa vihiä Joosepin pontikankeitosta.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Pahka-Pekka – Joosepin ystävä, joka lopussa piilottaa hänen pontikankeittotarvikkeensa ja siten pelastaa Joosepin käräjillä.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Kommunistiagentti – venäläisaksentilla puhuva tuntematon mies, joka tarjoaa Joosepille paikkaa puna-armeijan riveissä.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Kirjailija vetoaa jo alkulauseessa hiukan pateettisesti lukijaan ja antaa ymmärtää, minkä vuoksi hän on romaaninsa kirjoittanut:


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: "Elä värise, oi kärsivä ihminen, elämän kurjuutta, vaan jos jaksat oman sielusi pohjattomassa murheessa, käy sisään Suomen kansan majaan ja näe hänen köyhyytensä, viheliäisyytensä ja saamattomuutensa! Arvostele, jos osaat, mutta älä päättele väärin, moni vieras ennen sinua on tehnyt harhalaskelman ja jälkeesi tulee tuhansia, jotka nenäänsä pidellen pakenevat ja tiuskaisevat: se on hävytöntä, miten ihminen elää! ja samalla sen unhoittavat ja palaavat parempiosaisten luo..."


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Viinankeittopuuhissaan Jooseppi sanoo nousuhumalan liikuttamana: "Me pieneläjät.. me maailman hylkylapset ja synnyinmaamme Suomen sontarengit... näinpä me, Jumal-avita, täällä salojen siimeksessä tuppivyötä heilutamme... eikö myö ollakaan mitään människäisiä vaan oikeita ihmisiä..". Näin Kianto vaatii henkilöilleen ymmärtämystä ja olemassaolon oikeutta parempiosaisten rinnalla. Samalla kun hän osoittaa heidän elämänsä raskauden, olosuhteiden paineen ylivoimaisuuden, hän myös näyttää heidän rajoituksensa ja ahtautensa: kun Jooseppi ja hänen kaltaisensa eivät pysty nousemaan elintasossa eikä tiedossa 'herrojen' rinnalle, he nurinkurisesti ylpeilevät sillä, etteivät ole herroja.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: 'Herrojen' ja 'kansan' suhde, omistavien ja omistamattomien välinen kitka, on Ryysyrannan Joosepissa, yhtenä keskeisenä ongelmana. Siinä on myös asetettu näkyviin selvä kritiikin kohde: kieltolaki. Teoksessa sekä yhteiskunta että päähenkilöt ovat väärässä – yhteiskunta jättäessään kehittymättömät ihmiset avutta ja opastuksetta, päähenkilöt linnoittautuessaan ennakkoluuloihinsa ja kaunaansa.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Kertoja on heterodiegeettinen, tarinasta ulkopuolinen tarkkailija, joka suhtautuu Joosepin tekoihin pääosin myönteisesti.


title: Ryysyrannan Jooseppi

text: Kertomuksessa ei tehdä pikkutarkkoja havainnointeja, vaan tarinassa siirrytään joka luvussa ikään kuin uuteen tapahtumaan. Voimakas luonto ja köyhyyden syiden esilletuonti, kriittisesti ylhäältä kuvatut henkilöt ja monikerroksinen dramaattisuus tekevät kielen ohella Kiannon kansankuvauksesta täysin omaleimaista.