title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Bifurkaatio tarkoittaa hydrologiassa joen virtauksen haaroittumista kahtaalle niin, etteivät haarat heti yhdisty, tai järven purkautumista kahta lasku-uomaa pitkin eri suuntiin niin, etteivät lasku-uomat heti yhdisty. Bifurkaatioita voi olla sekä vesistöjen sisällä että vesistöjen välillä, riippuen siitä, yhtyvätkö eri suuntiin virtaavat haarat ennen mereen laskemistaan vai eivät. Jos haarat yhtyvät alempana, voi kyseessä olla joko varsinainen bifurkaatio tai näennäisbifurkaatio riippuen siitä muuttuuko jommankumman haaran virtaama merkittävästi ennen haarojen yhtymistä. Jos merkittävää virtaaman muutosta ei ole, on kyseessä näennäisbifurkaatio. Jos virtaama muuttuu kun jompaankumpaan tai molempiin haaroihin yhtyy merkittäviä sivuhaaroja matkan varrelta, on kyseessä varsinainen bifurkaatio. Toinen esimerkki näennäisbifurkaatioista ovat jokien suistot haaroineen. Muuten bifurkaatiot voidaan jakaa kahteen päätyyppiin myös sijaintinsa mukaan: järvibifurkaatioihin ja jokibifurkaatioihin.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Järvibifurkaatiossa järven vedet laskevat kahteen eri suuntaan. Siellä, missä on bifurkaatiojärviä, vedenjakaja ei ole yksiselitteisesti määriteltävissä.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Tunnettuja bifurkaatiojärviä Suomessa ovat Isojärvi ja Inhottujärvi Karvianjoen vesistössä Satakunnassa. Bifurkaatiojärviä ovat myös Lummenne Keski-Suomen Kuhmoisissa ja Vesijako Päijät-Hämeen Padasjoella; niistä toinen laskujoki johtaa Päijänteeseen ja edelleen Kymijokea pitkin Suomenlahteen, toinen taas Hauhon reittiin ja lopulta Pyhäjärven ja Kokemäenjoen kautta Pohjanlahteen.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Ennen myös Sotkamon Kalliojärvi Maanselällä oli bifurkaatiojärvi. Silloin vedet laskivat siitä sekä Oulujoen vesistön kautta Pohjanlahteen että Pielisen ja Vuoksen vesistön kautta Laatokkaan. Nykyisin vedet laskevat sieltä ainoastaan Oulujoen suuntaan. Samoin Karvianjoen vesistössä järvenlaskun tuloksena 1900-luvulla hävinnyt Torajärvi oli bifurkaatiojärvi, mutta järvenlaskun myötä bifurkaatio hävisi.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Jokibifurkaatio merkitsee joen purkautumista kahta lasku-uomaa pitkin. Tätä esiintyy pääasiassa laakeilla, runsasvetisillä alueilla. Eräs tunnetuimmista ja maailman suurin bifurkaatio on Casiquiare Amazonin ja Orinocon välillä Etelä-Amerikassa. Toiseksi suurin löytyy Tornionjoesta: Ruotsin Pajalan kunnan alueella Tornionjoen vesimäärästä yli puolet virtaa Tärännönjoen kautta Kalixjokeen.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Myös Vuoksi laskee kahta uomaa pitkin Laatokkaan etelässä Taipaleenjokea ja pohjoisessa Käkisalmenselän kautta, joskin nykyään uomista viimeksi mainittu on lähes kuiva, ja siihen virtaa suuria määriä vettä Vuoksen pääuomasta vain runsaan veden aikana. Ennen Kiviniemen kannaksen puhkeamista vuonna 1857 Vuoksi muodosti bifurkaation toiseen suuntaan: toinen haara laski Laatokkaan Käkisalmen luona ja toinen haara Suomenlahteen Viipurinlahden Suomenvedenpohjassa. Kiviniemen kannaksen puhjetessa eteläisempi Viipurin haara oli kuitenkin jo lähes kuivunut.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Se että uomien virtaussuhteet muuttuvat aikaa myöten hitaasti itsestään, johtuu erityisesti Suomen olosuhteissa toisaalta maankohoamisen aiheuttamasta vesistöjen laskukynnysten keskinäisten korkeussuhteiden muutoksista ja toisaalta näiden kynnysten hitaasta kulumisesta. Tämä kehitys oli havaittavissa esimerkiksi Vuoksessa ennen vuotta 1857 ja uudelleen sen jälkeen. Lisäksi ihminen on useissa tapauksissa vaikuttanut virtaussuhteiden muutoksiin esimerkiksi uusia uomia tai kanavia puhkaisemalla, järviä laskemalla tai muulla tavoin, jolloin tapauksesta riippuen bifurkaatioita on voinut sekä lakata että muodostua myös ihmisen toimien seurauksena.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Näin esimerkiksi Vuoksen tapauksessa ennen vuotta 1857 vallinnut bifurkaatio ja sen vähittäinen muuttuminen olivat seurausta maankohoamisesta, mutta sen jälkeiset muutokset on aiheuttanut ihminen, minkä jälkeen eri uomien erilainen luontainen kuluminen on edelleen muuttanut virtaussuhteita hitaammin. Samoin Karvianjoessa, jossa vielä on jäljellä kaksi bifurkaatiota, kaksi muuta aiempaa bifurkaatiota on hävinnyt järvenlaskuissa.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Geologisen historian aikana bifurkaatiovaiheita on Suomen kaltaisella maankohoamisalueella sisältynyt monien suurtenkin järvien kehityshistoriaan. Eräs tällainen on Ähtärinjärvi, joka muodosti bifurkaation 1700 vuoden ajan 3200–1500 vuotta sitten.


title: Valter Vihriä

text: Valter Fredrik Vihriä (sukunimi aik. Grönroos; 30. syyskuuta 1875 Turku – 9. toukokuuta 1918 Kymintehdas) oli suomalainen kirjaltaja ja ammattiyhdistystoimitsija.


title: Valter Vihriä

text: Turkulainen kirjaltajana työskennellyt Vihriä toimi Paperiteollisuusväen liittosihteerinä ja kierteli Suomen paperiteollisuuspaikkakunnilla edistämässä ammattiyhdistystoimintaa. Suomen sisällissodan aikana hän kuului Työväen pääneuvostoon ja oli aluksi Kansanvaltuuskunnan teollisuus- ja työvoimaministeriön paperi- ja puumassateollisuusjaoston puheenjohtajana ja sittemmin Kuusankoskella Kymi-yhtiön tehtaita valvovana ylikomissaarina.


title: Valter Vihriä

text: Vihriä joutui valkoisten vangiksi sodan jälkeen, ja hän kirjoitti ennen teloitustaan katuvan tunnustuksen punaisten toimista Kuusankoskella. Vihriän tunnustus julkaistiin kirjana, ja se käännettiin myös ruotsiksi, kääntäjänä Bertel Gripenberg.


title: Rautatie (romaani)

text: Rautatie on Juhani Ahon vuonna 1884 ilmestynyt esikoisromaani. Sen tyylilajia on nimitetty kansalliseksi pienoisrealismiksi. Teos kuvaa korvessa elävän pariskunnan hiljaiseloa ja heidän yrityksiään kuvitella rautatien olemusta kuulopuheiden perusteella. "Rautatie" on suomalaisen kirjallisuuden klassikoita, josta 2000-luvun alkuun mennessä oli otettu useita kymmeniä painoksia. Sitä on kutsuttu myös Ahon ensimmäiseksi "taiteelliseksi täysosumaksi". Vuonna 2007 WSOY julkaisi näköispainatteen 1892 ilmestyneestä värillisestä, Eero Järnefeltin kuvittamasta laitoksesta. Romaanin pohjalta valmistui samanniminen televisioelokuva vuonna 1973. Aiheesta on tehty niin ikään lukuisia näyttämösovituksia.


title: Rautatie (romaani)

text: "Rautatien" keskeisiä aineksia ovat pieneläjien kuvitelmat ja sekä erot syrjäseutujen ja vauraiden rintamaiden välillä että "herrojen" ja "kansanihmisten" välinen sosiaalinen kuilu. Tärkeä elementti on suomalaisessa kirjallisuudessa toistuva hallitsematon alkoholin käyttö turmiollisen tapahtumaketjun alkuunpanijana.


title: Rautatie (romaani)

text: "Pakkanen paukkuu nurkissa, räiskää pitkin aidan selkiä ja seuloo huurua puihin ja pensaihin." Aho aloittaa romaaninsa talvisen luonnon kuvauksella. Harakka seurailee ihmisten puuhia maan kamaralla. Siellä rovasti kertoo Matille rautatiestä, joka kulkee "aivan lähitse Lapinlahden kirkon" ja jolla ennättää vaikka Ranskaan viidessä päivässä. Hän yrittää selittää rautatien ja höyryvoimalla kulkevan junan toimintaperiaatetta syvällä korvessa Liisansa kanssa asuvalle miehelle. Matti tietää "höyryvenheen", sellaisen kuin "Suomela", jonka pohjalta hän päättelee lokomotiivin eli veturin jonkinkaltaiseksi pyörien päälle nostetuksi höyryveneeksi.


title: Rautatie (romaani)

text: Kotona Matti empii jonkin aikaa, millä tavoin kertoa Liisalle kuulemastaan. Ensin vaimo ei ota miehensä juttuja todesta, mutta kun Matti kertoo että rovasti ja ruustinnakin olivat puhuneet rautatiestä ja "käyneet sitä uutten uhkain katsomassa", hän alkaa pikku hiljaa uskoa. Matin ja Liisan kuvittelussa rautatie muodostuu rautapellillä päällystetyksi tieksi. Talven kuluessa Matti alkaa kuitenkin epäillä moisen rautatien olemassaoloa. Kun Liisa palaa vierailulta ruustinnan luota, hän puolestaan kertoo Matille, mitä on kuullut rautatiestä. Pariskunnan välille syntyy riita aiheesta ja siitä, ovatko rovasti ja ruustinna sittenkään puhuneet totta. Riidan jälkeen Matti ja Liisa vaikenevat koko aiheesta lopputalveksi.


title: Rautatie (romaani)

text: Keväällä kelirikon aikaan rautatie nousee jälleen puheeksi. Matti ja Liisa päättävät lähteä "Juhannus-lauvantaina" Lapinlahden kirkolle kuulemaan pappia, jolla Liisan mukaan on "paremmat lahjat" kuin oman pitäjän papeilla. Pariskunta lähtee matkaan jalan. He sattuvat törmäämään muiden muassa pappilan herrasväkeen, joille he kertovat olevansa menossa sukulaisia tapaamaan. Oman pitäjän papille ei oikein kehtaa sanoa, että on menossa Lapinlahden "parempilahjaista" pappia kuulemaan. Sitäkään ei voi oikein myöntää, että on menossa katsomaan rautatietä, vaikka se matkan tosiasiallinen syy onkin. "Menkää nyt vaan rautatietä katsomaan", ruustinna kuitenkin innostaa.


title: Rautatie (romaani)

text: Sunnuntaina Matti ja Liisa saapuvat Lapinlahden kirkonkylään, "Matti kappaleen edellä, Liisa kokien perästä tulla". He tapaavat kirkonkylän miehiä ja ihastelevat komeaa asemarakennusta. Liisa ei oikein tiedä, kuinka moista isolasista ja lasiovista taloa pitäisi lähestyä. Suurin yllätys on itse rautatie. "Kaksi kapeata rautakaistaletta...ja pölkkyjä poikkitelaisin...vieri-vieressään...yhtä suoraa silmän kantamattomaan...". Matti ja Liisa päättävät kokeilla junalla matkustamista. Markalla he pääsevät seuraavalle asemalle, ja sieltä sitten kävellen takaisin. Junamatkan kuluessa alkujännitys väistyy ja pariskunta alkaa kiinnittää huomiota myös kanssamatkustajiin. "Ei sille häikeälle näy paraskaan juoksija piisaavan", Matti tuumailee junan vauhdista. Pian mies innostuu juomaan viinaa erään matkustajan kanssa. Ja Liisan varoitukset kaikuvat kuuroille korville! Kun pullon hengetär saa vallan, pariskunta ajaa ohi sen aseman, johon asti matka oli maksettu.


title: Rautatie (romaani)

text: Juopunut Matti joudutaan taluttamaan ulos junasta. Paluumatka sujuu kävellen radan viertä. Matin ja Liisan välille syntyy sanakopua ja lisäksi alkaa sataa. Pariskunta tulee siihen johtopäätökseen, ettei sellaista ihmettä enää tulekaan, jota he varta vasten lähtisivät katsomaan. Ja harakka räkättää seuratessaan kulkijoiden taivallusta sateen pieksämällä maantiellä. "Ei ne meitä varten ole semmoiset...ei sekään rautatie...", Matti ja Liisa tuumivat kotiin päästyään. Lopulta kumpaisenkin mieliala kohenee ja sade väistyy "aamun kuluessa yhä korkeammalle".


title: Rautatie (romaani)

text: "Rautatie" valmistui keväällä ja kesällä 1884 ja painettiin saman vuoden joulukuussa. Aho oli tutustunut "rahvaaseen" kotipappilassaan Iisalmen Vieremällä vuodesta 1876 alkaen. Ylioppilaskeväästään 1880 lähtien hän oli säännöllisesti matkannut junalla kotiseutunsa ja Helsingin väliä. Syrjäseutujen ihmisten mielissä rautateihin liittyi fantasiaa. Rautatiet olivat poliittinen kiistan aihe 1880-luvun valtiopäivillä, joita lehtimies Aho tiiviisti seurasi.


title: Rautatie (romaani)

text: Ahon lähimpään ystäväpiiriin kuului Järnefeltin perhe, jolta saatu kritiikki vaikutti oleellisesti "Rautatien" taiteelliseen muotoon. Kasper Järnefelt eritoten oli mukana korjaamassa pienoisromaania sivu sivulta. Minna Canth ylisti "Rautatietä" jo tuoreeltaan mestariteokseksi. Hän sai käsikirjotuksen luettavakseen elokuussa 1884.


title: Rautatie (romaani)

text: "Rautatietä" on painettu alkuperäiskielellään useita satoja tuhansia kappaleita. Se on käännetty ruotsiksi ("Järnvägen"), viroksi ("Raudtee"), saksaksi ("Die Eisenbahn") ja neljälle muulle kielelle. Suomenkielistä laitosta on julkaistu myös nimellä "Rautatie eli Kertomus ukosta ja akasta, jotka eivät olleet sitä ennen nähneet". "Rautatie" on julkaistu niin ikään vapaana äänikirjana.


title: Rautatie (romaani)

text: Savon radan osuus Kuopio–Iisalmi avattiin vuonna 1902, jolloin myös Lapinlahden rautatieasema otettiin käyttöön. Kun Aho kirjoitti esikoisromaaniaan, rataosuus oli vielä suunnitteluasteella.


title: Rautatie (televisioelokuva)

text: Rautatie on Kari Franckin ohjaama Juhani Ahon saman nimiseen romaaniin perustuva suomalainen televisioelokuva vuodelta 1973. "Rautatie" oli Leo Jokelan toiseksi viimeinen televisioelokuvatyö ja eräs hänen harvoista pääosistaan. Anja Pohjola palkittiin Jussi-patsaalla tulkinnastaan Liisana. Franckille myönnettiin ohjaustyöstä Jussi-kunniakirja. Elokuva on julkaistu myös VHS:nä ja DVD:nä.


title: Rautatie (televisioelokuva)

text: Elokuvan juoni noudattaa Ahon alkuperäisteosta. Hiljaiseloa korpimökissään viettävät Matti ja Liisa yrittävät rakentaa käsitystä rautatien olemuksesta kuulopuheiden perusteella. Kumpainenkin vuorollaan epäilee moisen tien olemassaoloa. Kesällä he lähtevät Lapinlahden kirkolle uuden ajan ihmettä katsomaan ja uskaltautuvat pienelle junamatkalle, joka päättyy hieman nolosti. Ja tuttu harakka räkättää pariskunnan edesottamuksia seuratessaan.


title: Rautatie (televisioelokuva)

text: Ohjaaja Franckin ehdotuksen mukaisesti pääosien tulkitsijat Jokela ja Pohjola harjoittelivat ennen kuvausten alkamista tuntumaa vuosikausien yhteiselosta pariskuntana korvessa ja analysoivat Ahon tekstiä ja sen henkeä. Pohjola opiskeli "kansannaisen" työtapoja opistossa, jotta ne elokuvassa vaikuttaisivat autenttisilta. Jokela ja Pohjola olivat tavanneet toisensa ensimmäisen kerran Jyväskylässä, jossa nuori Pohjola seurusteli erään näyttelijän kanssa. Kiusoitellakseen nuorta paria Jokela seurasi heitä alati kameroineen, jossa ei edes ollut filmiä, kuten Pohjola myöhemmin sai tietää. "Rautatien" kuvausten aikaan näyttelijät asuivat paljon Luumäellä, missä elokuvaa tehtiin ja minne myös Lapinlahden asema lavastettiin. Kuvausten aikana sattui myös vaaratilanne, jossa kuvausryhmä resiinoineen oli jäädä Moskovan junan alle.


title: International Boxing Federation

text: International Boxing Federation (IBF) on yksi neljästä suuresta maailmanlaajuisesta ammattilaisnyrkkeilyjärjestöstä, jotka järjestävät nyrkkeilyn maailmanmestaruusotteluita.


title: International Boxing Federation

text: IBF:n edeltäjä oli USBA ("United States Boxing Association"), joka järjesti alueellisia mestaruusotteluita. Vuonna 1983 WBA-ammattilaisiiton Puerto Ricossa pidetyssä vuosikokokouksessa WBA:n puheenjohtajuutta tavoitellut USBA:n silloinen puheenjohtaja Bob Lee hävisi puheenjohtajakilvan hallitsevalle puheenjohtaalle Gilberto Mendozalle, minkä seurauksena hän kumppaniensa kanssa irtautui WBA:sta ja perusti USBA:n pohjalta uuden maailmanlaajuisen ammattilaisnyrkkeilyjärjestön. Alun perin järjestö tunnettiin nimellä "USBA-International". Sittemmin IBF on raivannut tiensä yhdeksi neljästä yleisesti tunnustetusta suuresta ammattilaisnyrkkeilyjärjestöstä.


title: Maitokiintiö

text: Maitokiintiö on yksittäisen maatilan maidontuotanto-oikeutta määrittelevä tuotanto-oikeus.


title: Maitokiintiö

text: Maitokiintiöt otettiin Suomessa käyttöön 1985 hillitsemään maidon ylituotantoa. Maitokiintiöiden käyttöönoton taustalla vaikutti vahvasti se, että oli käynyt ilmeiseksi, ettei kollektiivinen tuotantokatto ole riittävän tehokas tuotannonrajoittamiseksi. On myös tärkeää huomata, että kollektiivinen tuotantokatto näytti vain johtavan tulotason alenemiseen. Kiintiöistä oli ennen tätä saatu hyviä kokemuksia Euroopan yhteisön alueella. Kiintiöinti oli ollut käytössä jo 1970-luvulta alkaen Kanadassa ja sen käyttöä oltiin suunnittelemassa mm. EEC:ssä. Maatalous ja sen yksi tärkeimpiä tuotannonaloja, maidontuotanto ei pärjää missään ilman tukea. Tiettävästi kaikissa demokratioissa tuetaan maataloutta. Viimeisimpien joukossa Uusi-Seelanti liittyi näiden joukkoon.


title: Maitokiintiö

text: Maitokiintiö määräytyi aikoinaan kolmen edellisen vuoden tuotannon keskimäärän mukaan. Tilat, jotka saivat 156 000 kg tai enemmän tuotanto-oikeutta, eivät käytännössä pystyneet lisäämään tuotantovolyymiään ennen Suomen liittymistä Euroopan unioniin. Tällöin oli olemassa järjestelmä, jossa pienemmät tilat voivat hakea maaseutuelinkeinopiiriltä (nykyisin osa TE-keskusta) lisäkiintiötä, kuitenkin enintään 156 000 kg:aan asti. EU:n aikana tilat ovat voineet melko vapaasti myydä, tietyin rajoituksin maitokiintiöitään luopuvien, laajentajien, tehostajien ja supistajien välillä.


title: Maitokiintiö

text: Maitokiintiö on pääomittunut tilojen vakuusarvoihin ja tukioikeuksien markkinahintaan. Tuotannonala on ajoittain myös omatoimisesti vetänyt omilla päätöksillään kiintiöitä pois markkinoilta, hillitäkseen ylituotannon vientikustannuksia. Maitokiintiöiden arvo on vaihdellut Suomessa paljon, mutta yleensä ne ovat edullisia alituotantoalueilla kuten Etelä- ja Pohjois-Suomessa. Keskisessä Suomessa, Pohjanmaalla ja Savossa maitokiintiöiden kauppa-arvot ovat olleet tavallisesti korkeampia. Yleisesti käytetty markkinahinta on ollut joskus yli 50 senttiä kilolta maitoa, mutta vuonna 2008 se oli alle 10 senttiä. Vuoden 2006 jälkeen on ollut myös mahdollista vuokrata kiintiöosa, jopa vain vuodeksi.


title: Urmo Aava

text: Urmo Aava (s. 2. helmikuuta 1979 Tallinna) on virolainen uransa lopettanut ralliautoilija.


title: Urmo Aava

text: Ensimmäisen kerran Aava ajoi WRC-autolla Suomen MM-rallissa 2002 Ford Focuksella. Kaudella 2007 Aava ajoi Mitsubishi Lancer WRC:llä kolme MM-rallia. Paras sijoitus oli Suomen rallin seitsemäs sija. Kaudella 2008 hän ajoi kymmenen MM-osakilpailua Citroën C4 WRC -autolla, parhaana tuloksenaan neljäs sija Akropolis-rallissa. Viimeisenä aktiivivuonnaan 2009 Aava ajoi kolme kilpailua, saavuttaen yhden MM-pisteen.


title: Urmo Aava

text: JWRC-luokan osakilpailut Aava on voittanut Turkissa 2006 ja Sardiniassa 2007. Kaikkiaan hän saavutti MM-sarjassa 51 kilpailussa kuusi erikoiskoevoittoa ja 17 pistettä.


title: Urmo Aava

text: Aavan kartanlukijana toimi Kuldar Sikk.


title: Güntherindikdikantilooppi

text: Güntherindikdikantilooppi ("Madoqua guentheri") on pieni itäisessä Afrikassa elävä antilooppi. Se painaa 3–5 kilogrammaa täysikasvuisena. Väritys vaihtelee kellertävän harmaasta punertavan ruskeaan. Sillä on lyhyt, 3–5 senttimetriä pitkä häntä ja noin kymmensenttiset sarvet.


title: Güntherindikdikantilooppi

text: Güntherindikdikantilooppia tavataan Ugandan pohjoisosissa ja siitä itään Keniassa, Etiopiassa Ogadenissa ja Somaliassa. Se viihtyy matalan pensaikon peittämällä puoliaavikolla, mutta tarvitsee tiheitä pensaikkoja suojapaikoikseen.


title: Agaricomycetidae

text: Agaricomycetidae on sienten alaluokka. Siihen kuuluu noin kolmasosa tunnetuista sienilajeista. Viimeaikaiset geneettiset tutkimukset osoittavat sen jakautuvan kolmeen lahkoon. Kaikkien lajien asema luokituksessa ei kuitenkaan ole vielä täysin varma.


title: Clayton Stanley

text: Clayton Stanley (s. 20. tammikuuta 1978) on yhdysvaltalainen lentopalloilija ja olympiavoittaja. Hän on urallaan voittanut muun muassa olympiakultaa ja Mestareiden liigan. Hän edustaa Yhdysvaltojen maajoukkuetta, sekä seurajoukkueessa venäläistä Sport Club Dinamoa, jonka riveissä hän voitti Mestareiden liigan vuonna 2008.


title: Clayton Stanley

text: Stanley valittiin vuoden 2008 kesäolympialaisten parhaimmaksi pelaajaksi, sekä parhaimmaksi hyökkääjäksi että myös syöttäjäksi. Hän johdatti Yhdysvallat olympiakultaan. Urallaan hän on voittanut myös maailmanliigan, Pan-Amerikan sekä Pohjois-Amerikan mestaruudet. Hänen isänsä Jon Stanley oli myös aikoinaan olympiatason lentopalloilija ja Hall of Famen jäsen.


title: Clayton Stanley

text: Clayton Stanley syntyi Honolulussa, Havaijilla. Hänen vanhempansa ovat Jon Stanley ja Sandra Haine. Stanleyn perheeseen kuuluu myös kolme veljeä ja kaksi siskoa. Stanley valmistui Kaiser High Schoolista, Honolulussa. Hän ei tuolloin vielä lukiossa pelannut lentopalloa ja hänen koulussaan ei edes ollut poikien lentopallojoukkuetta. Hänen äitinsä pelasi myös ammattilaisena urallaan. Kun Stanley esiintyi Ateenan olympialaisissa, lentopallohistoriassa todistettiin ensimmäinen perhe, jossa isä ja poika ovat esiintyneet olympiatasolla.


title: Clayton Stanley

text: Stanley opiskeli Hawai`in yliopistossa, missä hänen pääaineenaan oli espanjan kieli. Samalla hän pelasi lentopalloa kovassa yliopistosarjassa ollen yksi sarjan parhaimmista pelaajista.


title: Clayton Stanley

text: Kesäolympialaisissa vuonna 2004 Stanley oli USA:n joukkueen ehdoton tähti. Hän teki yhteensä 110 pistettä, joista 83 hyökkäys-, 17 ässäsyöttö-, ja kymmenen torjuntapistettä. Neljä vuotta myöhemmin, Pekingin kesäolympialaisissa, Stanley oli ylivoimaisesti kisojen paras pelaaja. Hakkuri valittiin parhaimmaksi pelaajaksi, parhaimmaksi hyökkääjäksi ja parhaimmaksi syöttäjäksi turnauksessa. Samalla Yhdysvallat voitti ensimmäisen olympiakultansa yli 20 vuoteen.


title: Clayton Stanley

text: Stanley voitti hopeaa vuoden 2004-05 Mestareiden liigassa. Hän pelasi kreikkalaisen Iraklis Thessalonikin riveissä ja hänet valittiin parhaimmaksi hyökkääjäksi ja syöttäjäksi Mestareiden liigassa. Seuraavalla kaudella Stanley oli jälleen voittamassa hopeaa Mestareiden liigassa ja hänet valittiin parhaimmaksi hyökkääjäksi jälleen. Stanley valittiin Mestareiden liigan parhaimmaksi pelaajaksi kaudella 2007-08 ja hänen joukkueensa voitti Mestareiden liigan.


title: Matthias Steiner

text: Matthias Steiner (s. 25. elokuuta 1982 Wien, Itävalta) on alkujaan itävaltalainen, nykyisin Saksaa edustava painonnostaja yli 105 kilogramman painoluokassa.


title: Matthias Steiner

text: Alun perin Itävaltaa edustanut Steiner siirtyi edustamaan Saksaa riitaannuttuaan Itävallan liiton kanssa 2005 Sofian EM-kisoissa, missä hän jäi tempauksessa kokonaan ilman tulosta. Aikaisemmin lukuisia arvokisamitaleita juniorien ja nuorten arvokisoista saavuttanut Steiner saavutti ensimmäiset aikuisten arvokisamitalinsa huhtikuussa 2008 Lignanon EM-kisoissa, missä hän voitti kultaa tempaustuloksella 200 kilogrammaa, saavutti pronssia työntötuloksella 246 kilogrammaa ja sijoittui pronssille yhteistuloksella 446 kilogrammaa.


title: Matthias Steiner

text: Vuoden 2008 elokuussa Pekingin olympialaisissa Steiner voitti olympiakultaa yhteistuloksella 461 kilogrammaa. Tempauksen jälkeen Steiner oli tuloksellaan 203 kg vasta neljäntenä, kun kilpailua johti Venäjän Jevgeni Tšigišev tuloksella 210 kg. Työnnössä Steiner epäonnistui avauspainoissaan 246 kilogrammassa, mutta onnistui seuraavallaan nostamaan 248 kiloa. Tšigišev oli työntänyt 250 kiloa, joten Steinerin piti voittaakseen nostaa viimeisellään 258 kiloa, missä hän myös onnistui. Voitto oli Steinerille hyvin tunteellinen hetki, sillä hän oli luvannut voittaa olympiakultaa edellisvuonna auto-onnettomuudessa kuolleen vaimonsa muistoksi.


title: Matthias Steiner

text: Steiner on 183 senttimetriä pitkä ja painaa 140 kilogrammaa. Seuratasolla hän edustaa "Chemnitzer AC":ta.


title: Geiserik

text: Geiserik tai Genserik ("Geisarîx", noin 389 – 25. tammikuuta 477) oli vandaalien kuningas vuosina 428–477. Hän oli kuningas Godigiselin avioton poika ja seurasi valtaistuimella velipuoltaan Gunderikia.


title: Geiserik

text: Geiserik johdatti vuonna 429 vandaalit Etelä-Espanjasta Pohjois-Afrikkaan. Roomalaisten oli vuonna 435 tunnustettava Geiserik nykyisen Marokon ja Algerian alueella sijainneen rannikkovyöhykkeen valtiaaksi. Vastineeksi vandaalit suostuivat olemaan Rooman foederateja. Geiserik valloitti vuonna 439 Karthagon ja teki kaupungista valtakuntansa keskuksen. Geiserik valloitti myös Baleaarit ja teki saarista Välimerelle suuntautuneiden rosvoretkien tukikohdan. Vandaalit ottivat lisäksi haltuunsa Sisilian, Sardinian ja Korsikan.


title: Geiserik

text: Petronius Maximuksen anastettua vallan Roomassa Geiserik katsoi, että Valentinianus III:n kanssa solmittu rauhansopimus ei enää sitonut häntä. Geiserik marssi Roomaan vuonna 455. Maximus päätti paeta, mutta väkijoukko murhasi hänet Rooman ulkopuolella. Tämän jälkeen vandaalit ryöstivät Roomaa kahden viikon ajan. Geiserik otti panttivangikseen Valentinianuksen lesken, keisarinna Licinia Eudoxian ja tämän tyttäret Eudocian ja Placidian. Eudocia meni sittemmin Karthagossa naimisiin Geiserikin pojan Hunerikin kanssa.


title: Geiserik

text: Vuonna 468 Itä-Rooman lähettämä ja Basiliscuksen komentama roomalainen laivasto yritti lopettaa vandaalien merirosvouksen, mutta Geiserikin onnistui lyödä roomalaiset, vaikka näillä oli huomattava ylivoima. Vuonna 474 Geiserik teki rauhan Itä-Rooman kanssa. Hän kuoli Karthagossa 77-vuotiaana vuonna 477.


title: Angela Davis

text: Angela Yvonne Davis (s. 26. tammikuuta 1944 Birmingham, Alabama, Yhdysvallat) on poliittinen aktivisti, naisasianainen, UCLA:n professori.


title: Angela Davis

text: Hänet erotettiin yliopistovirasta ja vangittiin syytettynä avunannosta murhaan vuonna 1970 mutta vapautettiin syyttömänä vuonna 1972.Davis oli merkittävä aktivisti kansalaisoikeusliikkeessä. Hän oli Yhdysvaltain kommunistipuolueen jäsen, ja hän pyrki varapresidentiksi Gus Hallin rinnalla 1980 ja 1984.


title: Angela Davis

text: Angelan vanhemmat olivat opettajia. Hänen isänsä oli valmistunut Raleighissa Pohjois-Carolinassa sijaitsevasta perinteisestä mustien opistosta. Angela vietti aikaansa setänsä maatilalla ja ystävien kanssa New Yorkissa.


title: Angela Davis

text: Kun Davis oli valmistunut high schoolista, hänet hyväksyttiin Walthamissa Massachusettsissa sijaitsevaan Brandesin yliopistoon. Hän tutustui Herbert Marcuseen Kuuban ohjuskriisin aikana.


title: Angela Davis

text: Davis osallistui kahdeksansiin Maailman nuoriso- ja opiskelijafestivaaleihin Helsingissä vuonna 1962. Hän opiskeli vuoden stipendiaattina Ranskassa. Sen jälkeen hän sai stipendin Frankfurtiin, jossa hän opiskeli kaksi vuotta elämänkatsomustiedettä Theodor Adornon, Jürgen Habermasin, professori Haagin, Alfred Schmidtin ja Oscar Negtin johdolla.


title: Angela Davis

text: Davis työskenteli vuodesta 1969 lähtien professorin assistenttina filosofian osastolla Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa.


title: Angela Davis

text: Davis liittyi kommunistiseen puolueeseen huhtikuussa 1968. Mustien opiskelijain neuvostossa hän ajoi San Diegon kolmannen collegen antamista alempien sosiaaliryhmien opiskelijoiden - mustien, latinojen ja työväenluokasta lähtöisin olevien valkoisten - käyttöön ja collegen nimeämistä Lumumba-Zapatan collegeksi kongolaisen vallankumousjohtajan Patrice Lumumban ja meksikolaisen vallankumouksellisen Emiliano Zapatan mukaan. Collegen oli tarkoitus antaa opiskelijoille ne tiedot ja taidot, joita tarvitaan vapaustaisteluun.


title: Angela Davis

text: Davis vieraili Kuubassa, jonka jälkeen hänen oli määrä aloittaa opettajan työ UCLA:ssa, Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa. Yliopiston kansleri kuitenkin tiedusteli häneltä Kalifornian silloisen kuvernöörin Ronald Reaganin toimeksiannosta, oliko hän kommunistisen puolueen jäsen. UCLA:n vuodelta 1949 peräisin olevassa käsikirjassa kiellettiin kommunistien työhönotto. Davis myönsi puoluejäsenyytensä avoimesti, jolloin yliopiston johtokunta ilmoitti aikovansa erottaa hänet, hänelle tulvi uhkaussoittoja, uhkauskirjeitä ja pommiuhkauksia ja hän tarvitsi ympärivuorokautista henkivartijaa. Taistellessaan oikeudestaan työhönsä hän tuli tunnetuksi julkisuudessa.


title: Angela Davis

text: Muun kansalaisoikeustoiminnan lisäksi hän alkoi helmikuussa 1970 ajaa Soledadin veljien asiaa. Soledadin vankilassa tuomiotaan kärsivät mustaihoiset George Jackson, Fleeta Drumgo ja John Clutchette oli asetettu syytteeseen mellakan yhteydessä tapahtuneesta vartijan murhasta. Elokuussa 1970 George Jacksonin pikkuveli, 17-vuotias Jonathan Jackson, otti Marinin kunnan oikeussalin istunnossa panttivangiksi tuomarin, syyttäjän ja kolme valamiestä ja siirtyi heidän ja kolmen mustan vangin kanssa pakettiautoon. Vartijat ampuivat kohti autoa, ja tuomari Harold Haley, Jonathan Jackson ja kaksi mustaa vankia kuolivat. Oikeussalikapinassa käytetty ase oli rekisteröity Angela Davisin nimellä. Davis, joka ei ollut ollut paikalla, etsintäkuulutettiin murhasta, ihmisryöstöstä ja salaliitosta, ja häntä uhkasi kuolemantuomio. Davis pakeni poliiseja kahden kuukauden ajan. Hänet vangittiin lokakuussa 1970 ja pidettiin tutkintovankeudessa helmikuuhun 1972 asti, minä aikana hänen vapauttamisekseen syntyi laaja kansanliike USA:ssa ja ulkomailla. Helmikuussa 1972 kuolemanrangaistus kumottiin Kaliforniassa, jolloin hänet vapautettiin takuita vastaan. Kesäkuussa 1972 valamiehistö vapautti hänet kaikista syytteistä. Hän jatkoi työtään vankilajärjestelmän parantamiseksi ja rasismin poistamiseksi.


title: Angela Davis

text: Elokuussa 1971 George Jackson kuoli, kun häntä ammuttiin selkään vankilakapinan yhteydessä San Quentinissa. Hän oli ollut vankilassa 11 vuotta, koska hänet oli tuomittu 18-vuotiaana tuttavansa tekemästä 70 dollarin ryöstöstä vankeuteen yhdestä vuodesta elinkautiseen. Maaliskuussa 1972 muut Soledadin veljet vapautettiin murhasyytteistä.


title: Angela Davis

text: Venäläinen toisinajattelija ja Nobel-palkittu Aleksandr Solženitsyn kritisoi Davisin myötätuntoa Neuvostoliittoa kohtaan puheessaan AFL-CLO:n kokouksessa 9. heinäkuuta 1975 New Yorkissa.


title: Angela Davis

text: Davis antoi monien kansalaisoikeustaistelijoiden tavoin hyväksyntänsä joiltakin osin Jim Jonesin Kansan Temppelin toiminnalle Kaliforniassa ja osallistui vuosina 1975–1977 ajoittain sen tilaisuuksiin. Tämän toiminnan taakse kuitenkin kätkeytyi se harvan silloin tuntema todellisuus, joka vuonna 1978 johti Guyanan Jonestownissa joukkomurhaan.


title: Angela Davis

text: Davis jatkoi uraansa aktivistina ja on kirjoittanut lukuisia kirjoja. Davis on opettanut San Franciscon valtion yliopistossa, Stanfordin yliopistossa ja muissa kouluissa. Hän on toiminut Kalifornian yliopiston historian osaston professorina Santa Cruzissa ja feministiopiskelijoiden osaston johtajana. Hänen omaelämäkertansa, englanninkieliseltä nimeltään "Angela Davis - an autobiography", julkaistiin Suomessa nimellä "Sydämeni halusi vapautta" vuonna 1975, vuosi englanninkielisen version ilmestymisen jälkeen.


title: Angela Davis

text: Herbie Hancockin albumilla Mwandishi on kappale "Ostinato", joka on osoitettu Angela Davisille vuonna 1970. Vuonna 1972, John Lennon ja Yoko Ono julkaisivat laulun "Angela" ja Rolling Stones julkaisi laulun "Sweet Black Angel". Satiirisessa elokuvassa Kasvot kuvaruudussa (Network, 1976) on parodia hänestä sivuhenkilö Laureen Hobbin hahmossa.


title: Angela Davis

text: Elokuva Musta elokuu (Black August, 2007) kertoo George Jacksonista ja hänen veljestään Jonathanista sekä Angela Davisin Soledadin veljiin liittyvästä toiminnasta.


title: Ines Diers

text: Ines Diers (2. marraskuuta 1963 Rochlitz) on entinen uimari, joka edusti aktiiviaikoinaan Saksan demokraattista tasavaltaa. Diers keskittyi vapaauintiin.


title: Ines Diers

text: Moskovan olympiakisoista 1980 16-vuotias Diers viisi mitalia. Hän voitti kultaa 400 metrin vapaauinnista ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä, hopeaa 200 ja 800 metrin vapaauinnissa sekä pronssia sadan metrin vapaauinnissa. Seuraavana vuonna Splitin EM-kisoissa Diers voitti 400 metrillä sekä 4 × 100 metrin vapaauiuntiviestissä kultaa ja 800 metrillä hopeaa.


title: Ines Diers

text: Diers edusti Sportclub Karl-Marx-Stadtia. Aktiiviaikoinaan hänen mittansa olivat 175 senttimetriä ja 63 kilogrammaa.


title: Benson Kipchumba Cherono

text: Benson Kipchumba Cherono (s. 30. kesäkuuta 1984, Baringo) on kenialaissyntyinen nykyisin Qataria edustava kestävyysjuoksija. Cherono on voittanut Pekingin maratonin vuonna 2005, Los Angelesin maratonin 2006 ja Milano City maratonin vuonna 2006. Milanossa hän juoksi oman ennätyksensä 2.07,58.


title: El Mariachi

text: El Mariachi on vuonna 1992 ilmestynyt Robert Rodriguezin ohjaama ja käsikirjoittama elokuva. Se oli hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa ja samalla läpimurtonsa.


title: El Mariachi

text: Elokuva on espanjankielinen ja se kuvattiin pääasiallisesti pohjoisessa Meksikossa, lähellä Yhdysvaltojen rajaa, kylässä nimeltään Ciudad Acuña. Pääasiallisesti amatöörinäyttelijöiden kanssa. Elokuvan budjetti oli pieni; vain 7 000 dollaria, ja se oli alun perin tarkoitettu vain Meksikon videomarkkinoilla julkaistavaksi, mutta koska Columbia Pictures oli kiinnostunut elokuvasta, he ostivat sen Amerikan oikeudet. Columbia käyttikin useita kertoja enemmän rahaa elokuvan markkinointiin, kuin koko elokuvan tekeminen oli maksanut.


title: El Mariachi

text: Elokuvaan on tehty kaksi jatko-osaa, joissa Antonio Banderas esittää El Mariachia. Elokuvien nimet ovat "Desperado" ja "Once Upon a Time in Mexico".


title: El Mariachi

text:
Elokuva kertoo nimettömästä miehestä (Carlos Gallardo), joka on koko ikänsä unelmoinut Mariachin () ammatista, jota hänen isänsä ja isoisänsäkin ovat harjoittaneet. Hän kuitenkin sotkeutuu tahtomattaan kahden rikollispomon, Mocon ja Azulin, väliseen jupakkaan, koska muistuttaa pukeutumistyyliltään Azulia. Azulin tavaramerkki on, että hän kantaa mukanaan kitarakoteloa, joka on pullollaan aseita.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano luonnehtii "El Mariachia" tuoreeksi, humoristiseksi ja viihdyttäväksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: M/S Intti

text: M/S Intti on vuonna 1902 valmistunut suomalainen 20 metriä pitkä sisävesimatkustajalaiva. Intti oli alun perin höyrylaiva mutta nykyisin sen voimanlähteenä on 240 hevosvoiman Volvo Penta -dieselmoottori. Intti harjoittaa tällä hetkellä risteily- ja tilausliikennettä Näsijärvellä ja talvet se on Tampereen Mustanlahden satamassa.


title: M/S Intti

text: Intti liikennöi 1920- ja 1930-luvuilla Näsijärvellä Tampere-Teiskola-Terälahti linjaa kuljettaen matkustajia ja rahtitavaraa. Sen omisti "Höyrylaivaosakeyhtiö Teisko" jolla oli myös toinen Teisko-niminen höyrylaiva. Linja-autoliikenne alkoi jo 1930-luvulla uhata Näsijärven matkustajalaivaliikennettä mutta sotavuodet ja niitä seurannut polttoaine- ja tarvikepula piristivät laivaliikennettä vielä joksikin aikaa. 1950-luvulla Intti ajoi Näsijärven länsipuolelle Länsi-Teiskon Leppälahteen ja tämä liikenne päättyi 1960-luvun puolivälissä. Laivalla kuljetettiin tuolloin myös paljon nuoria Tampereen seurakunnan leireille Isosaaren leirikeskukseen.


title: M/S Intti

text: Intti siirrettiin liikenteen loputtua Pyhäjärven puolelle jossa se kulki lähes 20 vuoden ajan vuodesta 1970 1980-luvun lopulle Laukontorilta Viikinsaareen. Intti peruskorjattiin 1991 ja se oli sitten Pyhäjärvellä yksityiskäytössä kunnes "Laivaosakeyhtiö Intti" osti sen vuonna 1995. Intti siirrettiin nyt takaisin Näsijärvelle jossa se on edelleen risteily- ja tilausliikenteessä. Laivassa on nykyisin myös neljän hengen puulämmitteinen näköalasauna.


title: M/S Intti

text: Vuonna 2012 valmistui suuri entisöintityö. Laiva muutettiin samalla tiloiltaan 60 matkustajalle sopivaksi. Lisäksi peräkantta nostettiin metrin verran; samalle tasolle muun kannen kanssa.


title: Veritankkaus

text: Veritankkaus eli verensiirto on urheilun kestävyyslajeissa suorituskykyä parantava kielletty toimenpide, jossa siirretään joko säilöttyä omaa, toiselta henkilöä otettua tai keinoverta elimistöön. Punasolujen suuri määrä parantaa hapenkuljetusta, mistä on etua pitkäkestoista suoritusta vaativissa lajeissa. Veritankkaus on ollut kiellettyä vuodesta 1985 lähtien. Menetelmään sisältyviä terveysriskejä ovat allergiset reaktiot, hyytymähäiriöt ja äkkikuolema. Mikäli verensiirrossa on käytetty vierasta verta, se voidaan osoittaa verinäytteessä.


title: Veritankkaus

text: Oman veren käyttö voidaan selvittää veressä olevien vierasaineiden perustella, esimerkiksi veren säilytykseen käytetystä muovipussista liuenneista muovihiukkasista, joita etsitään virtsasta. Myös lasipullossa säilytettyyn vereen jää jälkiä. Menetelmä oli käytössä ensimmäisen kerran MM-hiihdoissa 2011. Kansainvälinen hiihtoliitto on tehnyt luettelon hiihtäjistä, joiden epäillään käyttävän menetelmää, ja testit kohdistetaan heihin.


title: Veritankkaus

text: Maastohiihdossa on otettu kilpailijoilla käyttöön hemoglobiinirajat. Miehillä raja on 170 ja naisilla 160. Mikäli rajat ylittyvät ennen kilpailun lähtöä otettavissa testeissä, asetetaan urheilija viiden päivän kilpailukieltoon. Yleisurheilussa hemoglobiinirajoja ei ainakaan vielä ole käytössä.


title: Veritankkaus

text: Hemoglobiinin määrää voidaan nostaa myös EPO- eli erytropoietiini-hormonilla, mutta nykyaikana dopingtestauksen kehittyessä EPO näkyy yhä selvemmin testeissä. Kansainvälisen olympiakomitean lääketieteellisen johtajan Patrick Schamaschin mukaan tämän johdosta oman veren tankkauksen suosio on jälleen kasvanut.


title: Sodankylän kirkko

text: Sodankylän kirkko on vihitty käyttöön 27. lokakuuta 1859. Kirkko on Sodankylän seurakunnan järjestyksessä toinen pääkirkko. Aikaisempi Sodankylän vanha kirkko on vuodelta 1689.


title: Sodankylän kirkko

text: Sodankylän uudelle kirkolle tuli tarvetta vanhan käytyä ahtaaksi ja rapistuttua. Tavoitteena oli rakentaa ainakin kaksi kertaa suurempi kirkko kuin aiempi kirkko. Kirkon rakentamiseen saatin varoja, kun keisari Nikolai I hyväksyi Senaatin tekemän esityksen 25. helmikuuta 1852. Keisari Aleksanteri II hyväksyi 22. syyskuuta 1856 Suomen indententtikonttorissa tarkistetut, arkkitehti Ludvig Isak Lindqvistin laatimat piirustukset, joihin indententti Ernst Lohrmann oli ehdottanut korkeampaa ja kokonaan puusta rakennettavaa tornia. Muuten kirkossa on käytetty paikkakunnalta louhittua kiveä. Rakennusmateriaalin takia koristemuuraukset jäivät pois, ja kirkosta tuli koruttoman yksinkertainen.


title: Sodankylän kirkko

text: Kirkko on vanhemmasta perinteestä poiketen rakennettu pohjois–eteläsuuntaan, ja kirkon alttari on kirkkosalin pohjoispäädyssä. Runkohuoneen sivut ovat 26 metriä ja 14,6 metriä. Seinien korkeus on 8 metriä ja harjakorkeus 13,3 metriä. Tornin korkeus on 18,6 metriä ja koko korkeus 30 metriä. Tornin huipussa on kahden metrin korkuinen kullattu risti.


title: Sodankylän kirkko

text: Kirkonkelloina Sodankylän kirkossa ovat Sodankylän vanhan kirkon kellot.


title: Sodankylän kirkko

text: Kirkon alttaritaulun "Kristus lohduttaja" tai "Jeesus työtätekeviä ja raskautettuja kutsumassa" (296 × 159 cm öljymaalaus kankaalle) maalasi taiteilija Arthur Heickell vuonna 1912, kun kirkkoon saatiin lämmitys. Ruotsalaisen Petter Bergströmin maalaus siirrettiin samalla takaisin vanhaan kirkkoon. Lahjoitusvaroin hankitun taulun Heickell maalasi ilmeisesti tanskalaisen C. H. Blochin "Christus Consolator" -maalauksen pohjalta, minkä hän merkitsi taulun alareunaan.


title: Euroopan unionin pohjoisin piste

text: Euroopan unionin pohjoisin piste sijaitsee Nuorgamin kylässä Utsjoella Pulmankin rajanylityspaikan välittömässä läheisyydessä tien nro 970 varrella. Kyseinen piste on myös Suomen pohjoisin piste.


title: Euroopan unionin pohjoisin piste

text: Euroopan unionin rajojen muuttuessa myös pohjoisin piste on vuosien saatossa vaihtunut. Pohjoisin piste on ollut Nuorgamissa vuoden 1995 alusta lähtien.


title: Euroopan unionin pohjoisin piste

text: Alun perin pohjoisin piste sijaitsi Listissä Länsi-Saksassa. (55°03′N).


title: Euroopan unionin pohjoisin piste

text: Tanska ja sen myötä Grönlanti liittyi EEC:hen 1973. Pohjoisin piste sijaitsi Grönlannin pohjoiskärjessä (83°37’39”N).


title: Euroopan unionin pohjoisin piste

text: Grönlanti erosi EY:stä vuonna 1985. Tämän jälkeen pohjoisin piste sijaitsi Isossa-Britanniassa Shetlandinsaarilla (noin 60°50’N).


title: Vaalit Suomessa

text: Suomessa valitaan suorilla vaaleilla 200-jäseninen eduskunta, kunnan väkilukuun kooltaan suhteutetut kunnanvaltuustot, tasavallan presidentti sekä tietty etukäteen päätetty määrä jäseniä Euroopan parlamenttiin. Vaalit ovat välittömiä, niissä äänestetään suoraan äänestäjän itse valitsemaa ehdokasta. Eduskunta-, kunnallis- ja europarlamenttivaalit järjestetään suhteellisena, avoimena listavaalina. Perustuslaki määrittelee vaalit yleisesti, lisäksi määräyksiä valtiollisista vaaleista on vaalilaissa, kuntalaissa ja rikoslaissa. Myös seurakunnat, yhdistykset ja muut vastaavat tahot järjestävät omia vaalejaan.


title: Vaalit Suomessa

text: Vaalikelpoisuus on jokaisella äänioikeutetulla paitsi vajaavaltaisilla tai holhouksen alaisilla. Ennen varsinaista vaalipäivää järjestetään ennakkoäänestys, ja vaalipäivänä jokaisessa kunnassa äänestyksen järjestämisestä huolehtii vaalilautakunta. Äänistysaktiivisuus on 2010-luvun eduskuntavaaleissa ollut noin 70 prosenttia, kun kunnallisvaaleissa se on laskenut alle 60 prosentin.


title: Vaalit Suomessa

text: Eduskunta-, kunnallis- ja europarlamenttivaaleissa tuloksen määräämiseen käytetään d’Hondtin menetelmää. Menetelmä on henkilö- ja puoluevaalin yhdistelmä, jossa äänestetään sekä henkilöä että puoluetta.Vaaleissa käytetään lippuäänestystä. Lipun koko on aina 148 x 210 millimetriä; jos samalla kertaa äänestetään useissa vaaleissa, eri vaalien liput ovat eri värisiä. Vaalilaki on sallinut sähköisen äänestyksen vuodesta 2006. Sähköistä äänestystä on kokeiltu vuoden 2008 kunnallisvaaleissa muutamilla paikkakunnilla.


title: Vaalit Suomessa

text: Vaalikelpoisuus eli oikeus asettua ehdokkaaksi on yleensä kaikilla kyseisessä vaalissa äänioikeutetuilla paitsi vajaavaltaisilla tai holhouksen alaisilla. Kunnallisvaaleissa vaalikelpoisia ovat vain kyseisen kunnan asukkaat, presidentinvaaliehdokkaan on puolestaan oltava syntyperäinen Suomen kansalainen.


title: Vaalit Suomessa

text: Ennakkoäänestys toimitetaan erikseen määrättävissä paikoissa ja jokainen äänioikeutettu voi päättää, äänestääkö ennakkoon vai varsinaisena vaalipäivänä.


title: Vaalit Suomessa

text: Äänioikeutettu voi äänestää missä hyvänsä yleisessä ennakkoäänestyspaikassa kotimaassa tai ulkomailla. Tämän lisäksi joissain kotimaassa sijaitsevissa laitoksissa (sairaalat, ympärivuorokautista hoitoa antavat sosiaalihuollon toimintayksiköt ja rangaistuslaitokset), äänioikeutetun kotona tai suomalaisessa laivassa on tietyin edellytyksin mahdollista äänestää ennakkoon. Laitosäänestyksen kussakin kunnassa järjestää kunnanhallituksen hyvissä ajoin ennen vaaleja asettama vaalitoimikunta. Siihen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja yksi muu jäsen, sekä tarpeellinen määrä varajäseniä (vähintään kolme).


title: Vaalit Suomessa

text: Ennakkoäänestykseen osallistuu suhteessa enemmän äänestäjiä Itä- ja Pohjois-Suomesta kuin etelän suurista kaupungeista. Keskustapuolueen kannatus näyttää siksi ennakkoäänten perusteella yleensä lopullista vaalitulosta suuremmalta.


title: Vaalit Suomessa

text: Vaalipäivän äänestys toimitetaan jokaisessa kunnassa yhtä aikaa. Kunnan pitää järjestää jokaiselle äänestysalueelle äänestyspaikka, jossa äänestyksen järjestämisestä huolehtii vaalilautakunta. Kunnanhallitus nimittää kutakin äänestysaluetta varten vaalilautakunnan, johon kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolme muuta jäsentä sekä ainakin kolme varajäsentä.


title: Vaalit Suomessa

text: Äänestysajan päätyttyä vaalilautakunta lajittelee liput ehdokkaittain ja laskee alustavan tuloksen. Lasketut liput ja pöytäkirja toimitetaan kuntavaaleissa kunnan keskusvaalilautakunnalle ja muissa vaaleissa vaalipiirilautakunnalle.


title: Vaalit Suomessa

text: Tilastokeskus julkaisee ennen vaaleja tilastoja ehdokkaiden taustoista ja vaalien jälkeen analyysiä tuloksista.


title: Vaalit Suomessa

text: Suomen eduskunnan jäsenet valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla. Vaalit toimitetaan vaalipiireittäin, joita on nykyään 13. Edustajapaikkojen (200) jaon vaalipiirien kesken suorittaa valtioneuvosto ennen kutakin vaalia piirien koko asukasluvun (ei pelkästään äänioikeutettujen määrän) perusteella. Ahvenanmaalta valitaan vain yksi kansanedustaja, ja siten vaali toimitetaan siellä enemmistöperiaatteen mukaisesti. Jos Ahvenanmaa olisi mukana edustajapaikkojen jaossa vaalipiireittäin, sieltä valittaisiin silti vain yksi edustaja.


title: Vaalit Suomessa

text: Rekisteröidyillä puolueilla on oikeus ehdokkaiden asettamiseen. Puolue voi asettaa kussakin vaalipiirissä yhtä monta ehdokasta kuin piiristä valitaan kansanedustajia. Jos piiristä valitaan vähemmän kuin 14 edustajaa, ehdokkaita voi silti asettaa 14. Ehdokkaiden asettamista varten puolueiden on toimitettava vaalipiireittäin salainen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuva jäsenäänestys, johon saavat ottaa osaa vaalipiirissä asuvat puolueen jäsenet. Jos kaikki nimetyt ehdokkaat mahtuvat puolueen ehdokaslistaan, jäsenäänestystä ei tarvita.


title: Vaalit Suomessa

text: Myös vähintään 100-jäseninen valitsijayhdistys samasta vaalipiiristä voi asettaa ehdokkaan. Ahvenanmaalla riittää 30 jäsentä valitsijayhdistyksessä.


title: Vaalit Suomessa

text: Puolueet voivat muodostaa vaaliliittoja ja valitsijayhdistykset yhdistelmälistoja.


title: Vaalit Suomessa

text: Maakuntavaaleissa äänestetään maakuntavaltuustot 18. maakunnalliselle itsehallitoalueelle. Ne päättävät maakunnan toiminnasta, taloudesta ja hallinnosta. Päätöksenteosta säädetään maakuntalaissa, jota valmistelee valtiovarainministeriö. Lainvalmistelua tehdään sote- ja maakuntauudistuksen projektiryhmässä ja maakuntalain valmisteluryhmässä.


title: Vaalit Suomessa

text: Kunnanvaltuutettujen luku vaihtelee kunnan asukasluvun mukaan. Valtuuston pienin jäsenmäärä on 13 enintään 5 000 asukkaan kunnissa ja suurin määrä on 79 yli 500 000 asukkaan kunnassa (ainoa tällainen on Helsinki).


title: Vaalit Suomessa

text: Valtuusto valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla joka neljäs vuosi huhtikuun kolmantena sunnuntaina. Valtuuston toimikausi alkaa vaalivuoden kesäkuun alusta.


title: Vaalit Suomessa

text: Kunnallisvaaleissa äänioikeutettuja ovat 18 vuotta täyttäneet Suomen tai muun Euroopan unionin jäsenvaltion, Islannin tai Norjan kansalaiset, joiden kotikunta kyseinen kunta on. Kunnallinen äänioikeus on myös muulla täysi-ikäisellä ulkomaalaisella, jos hänellä on ollut kotikunta Suomessa kahden edeltävän vuoden ajan.


title: Vaalit Suomessa

text: Kuntavaalit toimitetaan samojen periaatteiden mukaan kuin eduskunnan vaalitkin. Vaalipiireinä ovat luonnollisesti kunnat ja valitsijayhdistyksen perustamiseen riittää kymmenen (ääritapauksissa jopa kolmen) äänioikeutetun allekirjoittama asiakirja.


title: Vaalit Suomessa

text: Nykyään oikeus asettaa ehdokas presidentiksi on rekisteröidyllä puolueella, jonka listalta on viimeksi toimitetussa eduskuntavaaleissa valittu vähintään yksi kansanedustaja. Lisäksi 20 000 äänioikeutetulla henkilön perustamalla valitsijayhdityksellä on oikeus asettaa oma puolueeton ehdokkaansa ehdolle.


title: Vaalit Suomessa

text: Presidentinvaali on tarvittaessa kaksivaiheinen. Ensimmäinen vaali toimitetaan tammikuun kolmantena sunnuntaina. Jos joku ehdokkaista saa enemmän kuin puolet annetuista äänistä, hänet on valittu tasavallan presidentiksi ja hän astuu toimeensa kuudeksi vuodeksi seuraavan maaliskuun 1. päivänä, jolloin hän antaa eduskunnan edessä juhlallisen vakuutuksen.


title: Vaalit Suomessa

text: Jos kukaan ehdokkaista ei saa yli puolta äänistä, toimitetaan kahden viikon kuluttua uusi vaali, jossa ovat ehdokkaina kaksi ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saanutta ehdokasta.


title: Vaalit Suomessa

text: Tasavallan presidentin on perustuslain mukaan oltava syntyperäinen Suomen kansalainen. Jos eduskunnan tai Euroopan parlamentin jäsen valitaan presidentiksi, hänen edustajantoimensa lakkaa. Suomessa on ollut tapana, että presidentti luopuu valituksi tultuaan puolueen jäsenyydestä. Tämä on ennen kaikkea symbolinen ele: presidentin pitäisi olla puoluepolitiikan yläpuolella ja edustaa koko kansaa. Mikään laki ei tähän velvoita.


title: Vaalit Suomessa

text: Sama henkilö voidaan valita enintään kahdeksi peräkkäiseksi kaudeksi (6+6=12 vuotta).


title: Vaalit Suomessa

text: Vaalilain mukaan puolueen ehdokas valitaan jäsenistön kansanvaltaiset vaikutusmahdollisuudet turvaavalla tavalla siten kuin puolueen säännöissä tarkemmin määrätään.


title: Vaalit Suomessa

text: Ensimmäistä kertaa tasavallan presidentti valittiin Suomessa suoralla kansanäänestyksellä presidentinvaalissa 1994, kun päätös valitsijamiesjärjestelmästä luopumisesta oli tehty 1991 (valitsijamiesjärjestelmä oli viimeisen kerran käytössä vuoden 1988 vaalissa). Siitä alkaen on tarvittu aina myös toinen kierros, paitsi vuonna 2018.


title: Vaalit Suomessa

text: Ennen nykyistä vaalijärjestelmää presidentti valittiin eri tavalla: kansa valitsi ensin 300 (tai vuodesta 1981 lähtien 301) valitsijamiestä, jotka kokoontuivat kuukauden kuluttua toimittamaan lopullisen vaalin.


title: Vaalit Suomessa

text: Presidenttiehdokkaiden nimeämistä ei lainsäädännössä ollut järjestetty eli puolueet saivat hoitaa asian parhaaksi katsomallaan tavalla. Valitsijamieskokouksessa oli aina mahdollisuus nostaa esiin ”mustia hevosia” viime hetken sovitteluihin.


title: Vaalit Suomessa

text: Valitsijamiehet valitsivat presidentit Martti Ahtisaaren presidentiksi astumiseen asti, poikkeuksena C. G. E. Mannerheim (1944–1946), joka valittiin presidentiksi poikkeuslailla. Vuosina 1919 (K. J. Ståhlberg) ja 1946 (J. K. Paasikivi) presidentin valitsi eduskunta. Myös Urho Kekkosen virka-aikaa jatkettiin 1974 poikkeuslailla ilman vaaleja. Martti Ahtisaarta (1994–2000) valittaessa käytiin ensimmäistä kertaa suora kaksivaiheinen kansanvaali.


title: Vaalit Suomessa

text: Europarlamenttivaaleissa koko Suomi on yksi vaalipiiri, joten suomalainen äänestäjä voi äänestää ketä tahansa Suomen ehdokkaista asuinpaikastaan riippumatta. Äänet lasketaan kuitenkin aluksi 13 vaalipiirissä erikseen ja yhdistetään lopuksi valtakunnalliseksi tulokseksi.


title: Vaalit Suomessa

text: Vuonna 2019 Euroopan parlamenttiin valitaan Suomesta 13 jäsentä.


title: Vaalit Suomessa

text: Kirkkolain mukaan kirkolliskokous antaa kirkon vaalijärjestyksen, jossa määrätään tarkemmin seurakuntavaaleista, kirkollis-, hiippakunta- ja rovastikuntakokoukseen valittavien edustajien vaaleista sekä piispan, papin, pappisasessorin ja lääninrovastin vaaleista.


title: Vaalit Suomessa

text: Jollei yhdistysten säännöissä ole toisin määrätty, kokouksessa toimitettavassa vaalissa noudatetaan enemmistövaalitapaa, mutta erillisissä äänestystilaisuuksissa tai postitse toimitettavassa vaalissa noudatetaan suhteellista vaalitapaa.


title: Vaalit Suomessa

text: 2010-luvun eduskuntavaaleissa Suomessa asuvien Suomen kansalaisten äänestysprosentti on ollut noin 70 prosenttia. Kunnallisvaalien äänestysprosentti on laskenut alle 60 prosentin.


title: Vaalit Suomessa

text: Huoli äänestäjien passiivisuudesta rohkaisi Yleisradiota kehittämään vaalikoneen vuoden 1996 Euroopan parlamenttivaaleihin. Vaalikone on tietokone-ohjelma, jonka avulla äänestäjä voi vertailla omia ja ehdokkaiden mielipiteitä. Vuonna 2003 jo neljännes äänestäjistä käytti vaalikonetta.


title: Šarūnas Marčiulionis

text: Raimondas Šarūnas Marčiulionis (s. 13. kesäkuuta 1964 Kaunas, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.


title: Šarūnas Marčiulionis

text: Marčiulionis oli yksi ensimmäisistä NBA:ssa menestyneistä eurooppalaisista pelaajista. Pelipaikaltaan hän oli takamies.


title: Šarūnas Marčiulionis

text: Marčiulionis edusti kotimaansa suurseuraa Statybaa vuosina 1981–1989. NBA:ssa hän pelasi Golden State Warriorsin, Seattle SuperSonicsin, Sacramento Kingsin ja Denver Nuggetsin riveissä vuosina 1989–1997.


title: Šarūnas Marčiulionis

text: Neuvostoliiton maajoukkueessa Marčiulionis voitti kultaa 1988 kesäolympialaisissa. Liettuan maajoukkueessa hän saavutti pronssia 1992 kesäolympialaisissa ja 1996 kesäolympialaisissa.


title: Loimo

text: Loimo oli hämäläisen Portaan hallintopitäjän aiempi nimi 1500-luvun alkuvuosikymmeniin asti, jolloin pitäjän keskus siirrettiin jostakin nykyisen Tammelan Pyhäjärven pohjoisrannan kylästä Portaan kylään Hämeen härkätien varteen.


title: Loimo

text: Myös Tammelan kirkkopitäjän tai kappelikunnan vanhempi nimi on saattanut olla Loimo, sillä vuonna 1538 Someron ja Loimon on katsottu olleen rinnasteisia käsitteitä eli kirkollisia hallintayksiköitä.


title: Live Düsseldorf Philipshalle 27.9.76

text: Live Düsseldorf Philipshalle 27.9.76 on Rainbow’n joulukuussa 2006 julkaistu livealbumi, joka on äänitetty syyskuussa 1976 Düsseldorfissa, Saksan liittotasavallassa.


title: Patrice Ollo

text: Patrice Derigobert Ollo N'Doumba (s. 10. tammikuuta 1986 Okola, Kamerun), taiteilijanimeltään Ollo, on kamerunilainen jalkapalloilija. Hän edusti kaudella 2014 Ykkösessä pelannutta AC Oulua. Pelipaikaltaan hän on puolustava keskikenttäpelaaja, mutta kykenee pelaamaan myös puolustajana.


title: Patrice Ollo

text: Ollo tuli Suomeen Oulun kautta FC OPA:n sopimuspelaajana keväällä 2006. FC OPA vuokrasi hänet ensin silloin Kolmosessa pelanneelle oululaiselle Tervareille. Ollo sai vielä saman kesän aikana sopimuksen silloin Ykkösessä pelanneen AC Oulun kanssa. Ykkösessä otteluita kertyi silloin kolmetoista ja maaleja kaksi.


title: Patrice Ollo

text: Kaudeksi 2007 Ollo sai sopimukseen Veikkausliigassa pelanneen VPS:n kanssa.


title: Patrice Ollo

text: VPS ei kuitenkaan jatkanut sopimusta kauden 2007 jälkeen, joten Ollo siirtyi takaisin Ouluun ja Kolmosessa pelanneeseen FC OPA:an. Syyskesällä 2008 Ollo sai sopimuksen Veikkausliigan rovaniemeläisen RoPS:n kanssa. Hän pelasi 18 liigaottelua Vaasan Palloseurassa 2007 ja 9 liigaottelua Rovaniemen Palloseurassa 2008.


title: Patrice Ollo

text: Kaudella 2009 Ollo sai edelleen 1+1 - tyyppisen sopimuksen kuopiolaiseen KuPS:iin. Ollon pelaajaura Kuopiossa olikin menestyksekäs niin, että hänen sopimustaan jatkettiin seurassa keväällä 2011. Kaudella 2011 tapahtunut loukkaantuminen katkaisi kuitenkin lupaavan pelaajauran.


title: Patrice Ollo

text: Ollon kuntoutuminen loukkaantumisesta kesti pitkään. Kaudella 2013 hän oli jo AC Oulun harjoituksissa, mutta sai sopimuksen Ykkösessä pelanneen seuran kanssa keväällä 2014.


title: Patrice Ollo

text: Ollolle on kertynyt kauden 2014 alkuun mennessä viiden Veikkausliigakauden aikana 77 Suomen pääsarjaottelua VPS:n, RoPS:n ja KuPS:n riveissä.


title: Patrice Ollo

text: Kaudella 2010 Ollo voitti hopeaa Veikkausliigassa KuPSin paidassa.


title: Steve Cunningham

text: Steven Ormain (Steve) Cunningham (s. 15. heinäkuuta 1976 Philadeplhia) on amerikkalainen nyrkkeilijä. Hän on IBF-ammattilaisliiton alemman raskaansarjan hallitseva maailmanmestari.


title: Steve Cunningham

text: Ennen nyrkkeilijäksi ryhtymistään Cunningham toimi sotilasuralla. Hän tankkasi lentokoneita "USS America" ja "USS Enterprise" -lentotukialuksilla. Vapaa-aikaa oli paljon ja Cunningham käytti aikansa nyrkkeilemiseen. Heti ensimmäisessä virallisessa ottelussaan hän voitti Yhdysvaltain laivaston raskaan keskisarjan mestarin. Vuonna 1998 Cunningham jätti lentotukialukset ja muutti Atlantaan harjoittelemaan tosissaan nyrkkeilyä. Jo samana vuonna hän voitti Yhdysvaltain "Golden Gloves" -mestaruuden.


title: Steve Cunningham

text: Cunningham ryhtyi ammattilaiseksi vuonna 2000. Ensimmäisessä ottelussaan lokakuussa hän voitti Norman Jonesin nelieräisessä ottelussa hajaäänituomiolla. Voitettuaan 17 ensimmäistä ammattilaisotteluaan, suurimman osan ennen täyttä aikaa, Cunningham pääsi iskemään syyskuussa 2005 Kelvin Davisia vastaan pääsystä IBF-liiton alemman raskaansarjan MM-otteluun. Cunnigham voitti 12-eräisen ottelun kaikin tuomariäänin.


title: Steve Cunningham

text: 26. marraskuuta 2006 Cunningham kohtasi puolalaisen Krzysztof Włodarczykin ottelussa avoimena olleesta IBF:n alemman raskaansarjan maailmanmestaruudesta. Varsovassa käyty tasainen ottelu kesti täydet 12 erää ja lopulta Włodarczyk julistettiin voittajaksi tuomareitten ei-yksimielisellä päätöksellä. Cunnigham kohtasi Krzysztof Wlodarczykin uudelleen seuraavan vuoden toukokuussa IBF:n mestaruusottelussa, joka käytiin jälleen Puolassa, Katowicessa. Tällä kertaa Cunnigham voitti kohtaamisen. Kahden tuomarin korteissa hän oli voittaja ja yhden tuomarin kortissa pisteet olivat tasan. Cunningham puolusti mestaruuttaan 12. erän teknisellä tyrmäyksellä saksalaista tulloin vielä voittamatonta Marco Huckia vastaan saman vuoden joulukuussa.


title: Biker Mice from Mars (videopeli)

text: Biker Mice from Mars on vuonna 2006 julkaistu videopeli PlayStation 2 ja Nintendo DS -pelikonsoleille. Se perustuu samannimiseen vuonna 2006 uudistettuun animaatiosarjaan "Prätkähiiret" ja oli samalla toinen sarjaan perustuva videopeli. Pelin kehittäjinä toimivat Creat Studio PlayStation 2:lle ja Full Fat Nintendo DS:lle.


title: Biker Mice from Mars (videopeli)

text: Pelissä on tarkoitus auttaa Prätkähiirien kolmikkoa Turboa, Vinskiä ja Motoa pelastamaan heidän kotiplaneettansa tuholta uudistajan avulla. Laiteella voi luoda muun muassa vettä, jota Mars tarvitsee selviytyäkseen. Ongelma on vain että alkuperäinen uudistaja tuhoutui ja kolmikon täytyy suunnata kohti maaplaneettaa pelastaakseen Rontin, joka kykenisi rakentamaan uuden uudistajan.


title: Biker Mice from Mars (videopeli)

text: Pelissä on yhteensä 15 tasoa, jotka ovat pääasiassa moottoripyörillä ajamista ja välillä sivuttaisetenemistä tappelua ilman prätkiä. Ajopelien aikana tehtävinä on muun muassa kerätä Rontille tarvittavia esineitä uudistajaa varten, seurata tiettyä ajoneuvoa perille asti, tai ajaa vain kenttä läpi. Jokaisella tasolla on erinäisiä ansoja, sekä Rami Palkin kätyreitä ja kissatronilaisia sotilaita. Prätkähiirten kulkuneuvot on pääosin varustettu yhdellä aseella, jonka lisäksi niihin saa kerättyä kentän aikana rakettiohjuksia, miinoja, tai muita vastaavanlaisia tehokkaampia aseita. Prätkissä on käytössä myös vauhdinlisäys, jonka sää käyttöön kerättyään siihen tarvittavia punaisia energiapalloja pitkin kenttää. Pelkästään tappelukentissä aseena ovat lyönnit ja potkut, sekä hahmon oma erikoiskyky.


title: Biker Mice from Mars (videopeli)

text: Pelissä on myös niin sanottu varikko, jossa voi päivittää hahmojen moottoripyöriä rahaa vastaan. Niihin saa päivitettyä tehokkaampia laseraseita, rakettiohjuksia, miinoja, öljyläikkiä ja savuverhoja. Myös prätkää voi virittää tehokkaammaksi, ja hahmoille saa ostettua lisää erikoisliikkeitä.


title: Tuukka Mäkelä

text: Tuukka Mäkelä (s. 24. toukokuuta 1982) on suomalainen jääkiekkopuolustaja.


title: Tuukka Mäkelä

text: Mäkelä aloitti uransa Helsingin IFK:n junioreissa, mutta siirtyi kaudeksi 2000–2001 QMJHL-sarjan Montreal Rocketiin. Kausi Pohjois-Amerikassa jäi kuitenkin loukkaantumisen vuoksi kesken vain yhdeksän pelatun ottelun jälkeen, ja seuraavaksi kaudeksi 2001–2002 Mäkelä palasi Suomeen SM-liigaseura HPK:hon. Ensimmäinen kausi HPK:ssa sujui Mäkelältä hyvin ottaen huomioon, että SM-liigaotteluiden ohella mies pelasi A-junioreiden SM-sarjassa 12 ottelua. Mäkelä teki SM-liigan runkosarjassa 49 ottelussa tehopisteet 2+3=5 ja otti 44 jäähyminuuttia, mutta pudotuspeleissä saldo jäi kahdeksassa ottelussa kymmeneen jäähyminuuttiin.


title: Tuukka Mäkelä

text: Seuraavalla kaudella 2002–2003 Mäkelä sai enemmän vastuuta liigamiehistössä ja pelasi tasapainoisen runkosarjan keräten 52 ottelussa kuusi (1+5) tehopistettä sekä 86 jäähyminuuttia. Kausina 2003–2004 ja 2004–2005 Mäkelä keräsi 93 runkosarjaottelussa tehopisteet 5+3=8 ja jäähyminuutteja hän sai 78. Pudotuspeleissä tilastot olivat 16 pelatun ottelun osalta yksi syöttöpiste sekä 37 jäähyminuuttia.


title: Tuukka Mäkelä

text:
Neljän HPK:ssa vietetyn kauden jälkeen Mäkelä siirtyi vuonna 2005 Rauman Lukkoon, jossa hän teki kaudella 2005–2006 34 runkosarjan ottelussa tehopisteet 1+2 ja sai 72 minuuttia jäähyjä, kun taas kaudella 2006–2007 hän sai runkosarjassa 55 pelissä neljä syöttöpistettä ja 87 jäähyminuuttia.
Kaudella 2007–2008 Mäkelä edusti Lahden Pelicansia, jossa hän sai 53 ottelussa rangaistuksia yhteensä 158 minuuttia ja tehopisteitä yhden maalin ja kolmen syötön verran.


title: Tuukka Mäkelä

text: Kaudeksi 2008–2009 Mäkelä siirtyi takaisin Hämeenlinnan Pallokerhoon. Kaudella 2011–2012 Mäkelä saavutti oman yhden kauden piste-ennätyksensä. Mäkelä keräsi 46 runkosarjaottelussa tehopisteet 3+5=8. Mäkelä palkittiin kausien 2009–2010 ja 2011–2012 päätteeksi HPK:n kannattajien suosikkipelaajana.


title: Tuukka Mäkelä

text: Mäkelä ei pelannut kauden 2012–2013 alussa missään, mutta siirtyi marraskuussa koesopimuksella Italian pääsarjan Hockey Club Pustertal-Val Pusteriaan. Kolmen viikon koeajan jälkeen Mäkelä solmi seuran kanssa loppuakauden kattavan sopimuksen.


title: Katsuya Jounouchi

text: Katsuya Jounouchi () on Kazuki Takahashin luoma kuvitteellinen hahmo manga- ja animesarjassa "Yu-Gi-Oh!". Hän on Yugi Mutoun, entinen kiusaaja ja nykyään yksi tämän parhaista ystävistä.


title: Katsuya Jounouchi

text: Jounouchi on 16-vuotias poika, joka käy koulua Domino High Schoolissa 1B -luokalla. Jouhouchi on luonteeltaan äkkipikainen ja ajattelematon suustaan, mikä aiheuttaa hänelle usein ongelmia. Mangassa Jounouchi on köyhä ja asuu alkoholisti-isänsä kanssa. Hän tekee monia töitä elättääkseen heidät ja maksaakseen isänsä laskut. Jounouchilla on myös pikkusisko Shizuka, joka asuu heidän äitinsä luona.


title: Katsuya Jounouchi

text: Yläasteella Jounouchi liikkui Hirutanin jengin kanssa suurimman osan ajastaan. Ennen ystävystymistään Yugin kanssa Jounouchi kiusasi häntä. Heistä tuli parhaat ystävät. Muita Jounochin hyvä ystäviä ovat Hiroto Honda ja Anzu Mazaki. Ensimmäisessä "Yu-Gi-Oh!" -animessa Miho Nosaka on myös yksi Jounouchin ystävistä.


title: Katsuya Jounouchi

text: Jounouchi ei ole Otteluhirviöt () -korttipelissä yhtä etevä kuin Yugi, mutta hän kehittyy koko ajan.


title: Porras

text: Porras on kylä, kyläkeskus ja postinumeroalue Tammelassa Kanta-Hämeessä. Portaassa toimii neliopettajainen 1–6 luokkien koulu, jossa opiskelee noin 60 oppilasta. Palveluja ovat muiden muassa kahvila ja asiamiesposti. Kylä sijaitsee Hämeen härkätien (yhdystie 2824) varrella ja rajoittuu pohjoisessa Tammelan Kuivajärveen, johon laskeva Tammelan Liesjärvestä alkava Turpoonjoki virtaa kylän halki.


title: Porras

text: Nimensä kylä on saanut Turpoonjoen yli rakennetusta Hämeen härkätien sillasta (porras = "kapulasilta, pitkospuut"), jonka luona Turpoonjoen varrella kylän vanhat kantatalot ovat sijainneet. Liikenteellisesti edullisen sijaintinsa vuoksi kylästä tuli 1500-luvulla hämäläisen Portaan hallintopitäjän keskus. Kylässä on myös ollut vanha kappeli, joka lienee jäänyt käytöstä jo keskiajan lopulla; autioituneeksi mainitusta kappelista löytyy merkintä vielä vuonna 1695 tehdyssä kartassa.


title: Porras

text: Albert Edelfelt maalasi Tammelan Portaassa Turun taidemuseon kokoelmissa olevan maalauksensa "Veräjällä" (1889). Portaassa myöhemmin vaikuttaneisiin kuvataiteilijoihin ovat kuuluneet muiden muassa siellä kansakoulunopettajana toiminut Urho Salomaa (1902–1965) ja Salomaan oppilas, Portaasta kotoisin ollut Pentti Hammarberg (1930-1991).


title: Porras

text: Portaasta on kotoisin siellä aiemmin maanviljelijänä toiminut ministeri Martti Pura.


title: Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue

text: Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue on Ruovedellä, Pirkanmaalla sijaitseva luonnonsuojelualue kantatie 66:n itäpuolella. Paikalle on Orivedeltä matkaa noin 26 kilometriä ja Ruovedeltä noin 15 kilometriä. 6,5 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue on perustettu vuonna 1960 ja sitä ylläpitää Metsähallitus.


title: Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue

text: Ryövärinkuopan pohjalla virtaa kirkasvetinen rotkolaakson lähde, jossa kasvaa eteläisiä kasveja, koska lähde ei jäädy talvella ja kasvukausi on pitkä, mutta kesällä viileä. Lähteellä kasvavat lehtotähtimö, rönsyleinikki ja purolitukka, jotka muodostavat kasvillisuuden vihreän pohjan. Lähteellä kukkiin myös keltainen lehtopalsami, joka singauttaa kosketuksesta siemenensä emokasvin läheisyyteen. Lähteen pohjoispuolella on majavapato.


title: Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue

text: Varsinainen ryövärinkuoppa on suuri suppa, jota Zachris Topelius kuvaa "Talvi-iltain tarinoiden" kertomuksessa "Kulta-aave" seuraavasti:


title: Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue

text: Alueelle on tehty jalkaisin kuljettava noin puolen kilometrin pituinen polku, joka alkaa pysäköintialueelta.


title: Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue

text: Alue on saanut nimensä entisaikojen maantierosvojen piilopaikasta.


title: Zsolt Erdei

text: Zsolt Erdei (s. 31. toukokuuta 1974) on unkarilainen nyrkkeilijä. Hän on WBO-ammattilaisliiton hallitseva maailmanmestari alemmassa raskaassasarjassa. Hän ei ole kärsinyt yhtään tappioa ammattilaisurallaan.


title: Zsolt Erdei

text: Erdein amatööriura oli menestyksekäs. Hän saavutti amatöörinä kaikkiaan 212 voittoa ja kärsi 20 tappiota. Erdei voitti kotikaupungissaan Budapestissa pidetyissä vuoden 1997 MM-kisoissa keskisarjan kultamitalin voitettuaan loppuottelussa kuubalaisen Ariel Hernándezin. EM-kisoissa hän voitti kultaa 1998 Minskissä ja 2000 Tampereella ja hopeaa 1996 Vejlessä.


title: Zsolt Erdei

text: Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000 Erdei sijoittui pronssille hävittyään välierässä Venäjän Gaidarbek Gaidarbekoville. Neljä vuotta aikaisemmin Atlantan kisoissa hän sijoittui yhdeksänneksi.


title: Zsolt Erdei

text: Erdei ryhtyi ammattilaiseksi Sydneyn olympialaisten jälkeen. Ammattilaisbebyytissään joulukuussa 2000 hän voitti Philip Houthoofdtin ensimmäisen erän teknisellä tyrmäyksellä. Lokakuussa 2002 Erdei voitti Jim Murrayn viidennen erän tyrmäyksellä ottelussa avoimesta WBO-liiton raskaan keskisarjan intercontinental-tittelin.


title: Zsolt Erdei

text: Puolustettuaan intercontinental-titteliään kolmesti hän pääsi tammikuussa 2004 iskemään meksikolaista Julio César Gonzálezia vastaan WBO-liiton maailmanmestaruutta. Karlsruhessa käyty ottelu kesti täydet 12 erää ja Erdei julistettiin lopulta voittajaksi kaikin tuomariäänin. Erdei on sittemmin puolustanut mestaruuttaan 11 kertaa voitokkaasti.


title: Tenkalahti

text: Tenkalahti oli kylä ja Käkisalmen esikaupunkialue Käkisalmen maalaiskunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa. Nykyisin Tenkalahti on osa Käkisalmen kaupunkia, eikä sillä ole erillistä venäjänkielistä asutusnimeä.


title: Tenkalahti

text: Tenkalahden kylä sijaitsi Käkisalmen kaupungin eteläpuolella, josta sen erotti Vuoksen pohjoisen laskuhaaran toinen suuhaara "Tenkalahdenvirta". Tenkalahden naapurikyliä maalaiskunnan puolella olivat Joensuu lännessä, Norsjoki sekä Norsjoen, Pörtsykän, Vuohensalon ja Tenkalahden rajaseudulla ollut Haminanniityn esikaupunki etelässä. Koillisessa Tenkalahden kylän alue ulottui Laatokan rantaan asti.


title: Tenkalahti

text:
Vuonna 1920 Tenkalahdessa oli 277 asukasta. Tenkalahti kasvoi huomattavasti 1920- ja 1930-luvuilla, kun Käkisalmen kaupungin uusien teollisuuslaitosten työntekijät asettuivat asumaan kylän alueelle. Niinpä vuonna 1939 kylän asukasluku oli jo 2 094. Merkittäviä työnantajia olivat Käkisalmen kaupungissa toimineet Waldhofin selluloosatehdas, Laatokan ja Käkisalmen sahat ja puolustusvoimat. Maalaiskunnan puolelle asutusta houkutteli vapaammat rakennusmahdollisuudet ja huokeammat verot. Jonkin verran Tenkalahdessa oli edelleen myös vanhaa maalaisasutusta.
Tenkalahden asutus keskittyi kylän länsiosaan Käkisalmen kaupungista etelään johtaneen kantatie 61:n molemmin puolin. Lisäksi Tenkalahden itäosaan, vastapäätä Käkisalmen kaupungin puolella ollutta Waldhofin selluloosatehdasta, syntyi huomattava Porkanniemen esikaupunki. Porkanniemestä oli lauttayhteys Käkisalmen kaupungin puolelle Vuoksen yli. Porkanniemi sijaitsi erillään, muusta kylästä, ja sen vuoksi katsottiin omaksi asutuskeskuksekseen. Porkanniemen eteläpuolella oli Haminanniityn esikaupunki, joka oli osittain Tenkalahden alueella. Varsinainen Tenkalahden kyläkeskus oli lähellä Norsjoen ja Joensuun kylien rajaa. Esikaupunkimaisen kyläkeskuksen ja kaupungin väliselle alueelle runsaasti asutusta, muun muassa Villenhaan ja Lierlahden asutusalueet. Virtaniemen esikaupunkialue sijaitsi Vuoksen pohjoispuolella, muusta kylästä erillään ja sinne oli tieyhteys vain Käkisalmen kaupungista. Tenkalahden kyläkeskuksen etelä- ja itäpuolella olivat vielä Tenkaharjun ja Palopellon asutusalueet.


title: Tenkalahti

text: Tenkalahti oli Käkisalmen maalaiskunnan keskus. Siellä sijaitsi kunnantalo ja 1930-luvulla Tenkalahteen suunniteltiin myös Käkisalmen maaseurakunnan kirkkoa, kun suunniteltiin Käkisalmen luterilaisen seurakunnan jakamisesta erillisiin kaupunki- ja maaseurakuntaan. Käkisalmen maalaiskunnan pääkirjasto siirrettiin Alapuustin kylästä Tenkalahden keskustaan vuonna 1926. Kylässä oli myös kaksi kansakoulua. Maalaiskunnan keskusurheilukenttä valmistui Tenkalahteen vuonna 1938.


title: Tenkalahti

text: Tenkalahden kansakoulu sijaitsi kylän keskustassa lähellä kunnantaloa. Tenkalahden kansakoulu oli aloittanut toimintansa vuonna 1909, sen jälkeen kun maalaiskunnan lapsia ei tilanpuutteen vuoksi voitu ottaa enää kaupungin kouluun. Tenkalahden koulu sijaitsi aluksi myös kaupungissa, koska koulupiirin kuului aluksi myös Pärnän kylä kaupungin pohjoispuolelta. Vuonna 1923 maalaiskunta muodosti Pärnästä oman koulupiirin ja kaupungissa sijainnut maalaiskunnan kansakoulu myytiin. Tenkalahteen valmistui uusi koulu vuonna 1925. Tuolloin koulussa oli kaksi ylä- ja yksi alakoulunopettaja. Vuonna 1929 Tenkalahden väkiluku alkoi kasvaa nopeasti ja Tenkalahden koulussa oli pian kahdeksan opettajaa ja yli 300 oppilasta. Tilanpuutteen vuoksi luokkia sijoiteltiin eri puolille kylää, kaikkiaan kuuteen eri paikkaan. Vuonna 1933 muodostettiin kylän itäosaan Porkanniemen-Haminnaniityn koulupiiri, jonne siirtyi noin neljäsosa oppilaista. Tenkalahden kouluun valmistui kaivattu lisärakennus vuonna 1935.


title: Tenkalahti

text: Tenkalahden alue oli 1600-luvun alussa lähes kokonaan Eteläisen Latokartanon maata. Latokartanon rakennuksista oli 1930-luvulla jäljellä joitain maavalleja Käkisalmen linnaa vastapäätä Vuoksen eteläpuolella.


title: Tenkalahti

text: Talvisodan alussa kylästä evakuoitiin alaikäiset lapset äiteineen. Muu väestö evakuoitiin rauhan tultua, kun selvisi että Käkisalmen maalaiskunta kuului luovutettaviin alueisiin. Jatkosodan alussa Suomi valtasi Käkisalmen seudun takaisin. Perääntyvät neuvostoliittolaiset sytyttivät Käkisalmen ja Tenkalahden palamaan. Tenkalahden asuinrakennuksista tuhoutui 57 prosenttia. Tuhoista huolimatta merkittävä osa väestöstä palasi kotiseudulleen. Jatkosodan aikana Käkisalmen luterilaisen seurakunnan jumalanpalvelukset pidettiin Tenkalahden kansakoulun juhlasalissa, sillä kaupungissa sijainnut uusi kirkko oli vaurioitunut sodassa ja vanha kirkko oli palanut. Väestö jouduttiin evakuoimaan uudelleen Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua kesällä 1944.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Uskonpuhdistus Sveitsissä merkitsee uskonpuhdistusliikkeen historiaa Sveitsin alueella. Sen tärkeimpiä henkilöitä olivat Ulrich Zwingli ja Jean Calvin. Heidän toimintansa johti käytännössä reformoidun kirkon syntyyn.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Uskonpuhdistus oli 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia. Uskonpuhdistuksen taustalla oli jo kauan jatkunut paaviuden alennustila sekä levinnyt turmeltuneisuus kirkon piirissä.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Uskonpuhdistuksen aloittajana pidetään yleisesti saksalaista augustinolaismunkki Martti Lutheria. Lutherin anekauppaa vastaan suuntautuneet 95 teesiä aloittivat levitessään laajan liikkeen, joka myöhemmin sai uusia muotoja. Lutherin kanssa erimieliset teologit liittyivät osin mukaan uskonpuhdistukseen, minkä seurauksena katolisesta kirkosta erkaantuneiden kirkkojen opitkin poikkesivat toisistaan. Yksi näistä teologeista oli sveitsiläinen Ulrich Zwingli, joka ei jakanut Lutherin ajatuksia, mutta vastusti katolisessa kirkossa vallitsevaa tilannetta.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Tammikuun lopussa vuonna 1523 järjestettiin Zürichissä uskonnollinen keskustelu alueen papiston keskuudessa. Mukana keskustelussa oli Ulrich Zwingli, sveitsiläinen kirkkoherra ja teologi. Kokouksessa hän esitteli oppiaan "yksin Kristuksen evankeliumista" uskon ainoana lähteenä. Samaten Zwingli katsoi, että evankeliumi päti myös, vaikkei kirkko sitä vahvistaisikaan. Hänestä tuli lähivuosina sveitsiläisen ja eteläsaksalaisen uskonpuhdistusliikkeen kärkihahmo.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Zwinglin linja oli muita uskonpuhdistajia radikaalimpi. Tämä suututti esimerkiksi Lutherin, joka kuvasi Zwinglin olevan "epäkristillinen". Tärkeä syy tähän viileään suhtautumiseen oli se, että Zwingli näki ehtoollisen ainoastaan symbolisena.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Jo vuonna 1519 Zwingli oli kohonnut Sveitsin tärkeimmäksi papiksi. Taustallaan hänellä oli humanistinen ajattelutapa, johon hän oli tutustunut muun muassa Erasmus Rotterdamilaisen kirjoitusten kautta. Päästessään kirkkoherraksi Zürichin Grossmünsteriin Zwingli oli saanut virkansa ehdoksi vaatimuksen, jonka mukaan hänen saarnojensa tuli perustua Raamattuun. Zwingli suostui, ja vähitellen hän alkoi myös uudistaa kirkkoa poistamalla siitä tavat, joita ei voitu perustella Raamatulla.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Zwingli piti kirkossa tapahtuvia muutoksia liian hitaina. Vuoden 1523 keskustelun seurauksena Zürichin kaupungin raati salli Zwinglin ja muiden pappien jatkaa saarnojaan, minkä lisäksi se itse alkoi toimeenpanna joitain uudistuksia. 1520-luvun puolivaiheilla kirkkojen pyhäinjäännökset ja kuvat kiellettiin, luostarilaitostoiminta lopetettiin kuten tehtiin myös latinalaiselle messulle. Vieläkin radikaalimpia toimia vaatineet erosivat uudesta yhteisöstä ja perustivat erilaisia "kasteenuusijoiden" yhteisöjä.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Zwinglin toiminta ei rajoittunut pelkästään teologiseen työhön. Hän halusi myös koko Sveitsin asettuvan reformaatio-ohjelmansa kannattajaksi. Idea ei saanut vastakaikua kaikkialla. Toinen ongelma oli, että sveitsiläinen uskonpuhdistus oli monissa kysymyksissä eri linjalla Lutherin kannattajien kanssa. Vuonna 1529 ongelma yritettiin ratkaista Marburgin uskontokeskustelun avulla, missä Lutherin ja Zwinglin kannattajien ristiriitoja yritettiin selvitellä. Pääaiheena oli ehtoolliskysymys, mutta siitäkään ei saavutettu yksimielisyyttä. Luther näki ehtoollisen asettamisen Jumalan lupauksena, kun taas Zwingli piti sitä ainoastaan symbolisena. Käytännössä kiistojen ratkaisemattomuus erotti orastamassa olevat protestanttisen kirkon ja reformoidun kirkon toisistaan.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Kun Zwingli ei saanut aikaan yksimielisyyttä protestanttien välillä, yritti hän saada ainakin Sveitsin aatteidensa taakse. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi hän ei poissulkenut edes sotilaallista toimintaa. Sveitsin uskonpuhdistusliikkeen kannattajat ryhtyivät sotaan katolilaisia kantoneja vastaan. Sotapappina toiminut Zwingli menetti henkensä sodan uhrina vuonna 1531. Kaatumisensa jälkeen hänen ruumiinsa paloiteltiin neljään osaan ja poltettiin. Sota itse päättyi katolilaisten voittoon ja heikensi Sveitsin uskonpuhdistusliikkeen voimakkuutta.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: 1530-luvulla uskonpuhdistus oli jo levinnyt laajalti. Vuonna 1536 julkaistiin uskonpuhdistaja Jean Calvinin pääteos "Institutio Religions Christianae" (). Tämän jälkeen Calvin alkoi saavuttaa laajaa kuuluisuutta. Pian hän alkoi jatkaa 1531 menehtyneen Ulrich Zwinglin työtä Sveitsin kirkon uudistamiseksi.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Vuonna 1536 Calvin pysähtyi Geneven kaupunkiin. Siellä häntä pyydettiin uudistamaan kaupunkia uskonpuhdistuksen periaatteiden mukaisesti. Calvinin laatima kirjoitus "Artikkeli kirkon järjestämiseksi" aloitti kalvinismin. Voimakkailla toimillaan Calvin loi asteittain reformoitua kirkkoa selkeästi omaksi linjakseen. Joinain vuosina hänen työnsä kärsi vastustuksen vuoksi, mutta vähitellen työ alkoi tuottaa tuloksia. Oltuaan jonkin aikaa pakolaisena Genevestä Calvin pääsi palaamaan vuonna 1541. Tapauksen jälkeen Calvin suunnitteli Genevelle ankaran kirkkojärjestyksen. Kirkkokurin säilymistä valvoi konsistori, ja rikkomuksista saattoi saada jopa kuolemantuomion. Vuonna 1559 perustettu Geneven korkeakoulu levitti opiskelijoiden kautta reformaatiota yhä laajemmalle.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Calvinin toiminta vaikutti ratkaisevasti reformoidun kirkon kehittymiseen. Geneveen luotu kirkkojärjestys levisi laajalle saaden paljon kannatusta. Piispoja ei lainkaan ollut Calvinin järjestelmässä, vaan seurakunnan toimijat olivat pastoreita, opettajia, diakoneja ja "siveellisyystuomareina" toimivia vanhimpia. Pastorien ja vanhimpien muodostama konsistori valvoi siveellisen järjestyksen säilymistä. Se saattoi syyttää esimerkiksi kiroilijoita, juomareita, tappelupukareita, tanssijoita ja piirileikkien ohjaajia. Valvontaelimen eteen saattoi joutua myös, ellei ymmärtänyt uskoa tarpeeksi hyvin. Tosin tällöin rangaistuksetkin olivat lieviä.


title: Uskonpuhdistus Sveitsissä

text: Merkittävä piirre reformoidussa kirkossa oli myös se, että siitä kehitettiin valtiosta riippumaton. Luterilaisen näkemyksen mukaan kuuliaisuus valtiota kohtaan oli kristityn velvollisuus, kun taas kalvinistit saattoivat sallia myös vastarinnan esivaltaa kohtaan. Teologisesti reformoituun kirkkoon liittyy myös ajatus ennaltamääräämisopista. Sen mukaan toiset ihmiset on jo ennalta määrätty pelastukseen ja toiset kadotukseen. Ajatus herätti vastustusta myös reformoidun kirkon omien teologien keskuudessa, vaikka Calvin katsoi voivansa perustella opin suoraan Raamatulla. Ennaltamääräämisoppiin liittyy myös korkea uskonnollinen työmoraali, joka muodostui merkittäväksi tekijäksi kalvinistilaissiirtolaisten lähdettyä Amerikkaan.


title: Lukas Hilbert

text: Lukas Hilbert (s. 23. joulukuuta 1972 Hampuri) on saksalainen säveltäjä, sanoittaja, musiikintuottaja ja laulaja.


title: Gianna Nannini

text: Gianna Nannini (s. 14. kesäkuuta 1956, Siena) on italialainen rocklaulaja ja laulunkirjoittaja.


title: Gianna Nannini

text: Nannini syntyi Sienassa, Toscanassa, ja opiskeli pianonsoittoa Luccassa ja sen jälkeen säveltämistä Milanossa. Hänen pikkuveljensä on entinen Formula 1 -kuljettaja Alessandro Nannini.


title: Gianna Nannini

text: Nanninin ensimmäinen hitti oli vuonna 1979 julkaistu single "America" levyltä "California", joka menestyi monessa Euroopan maassa. Italiassa Nanninin varsinainen suosio alkoi vuonna 1984 kuudennen albumin, "Puzzlen", julkaisun myötä. Levy nousi Italian, Saksan, Itävallan ja Sveitsin top-10-listoille. Hän voitti Michelangelo Antonionin ohjaamalla musiikkivideolla "Fotoromanza" lukuisia musiikkipalkintoja ja aloitti Euroopan-kiertueen. Vuonna 1986 kappale ”Bello e impossibile” keräsi suurta menestystä ja toi Nanninille lisää palkintoja Italiassa, Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Vuonna 1987 hänen koosteensa "Maschi e altri" myi yli miljoona kappaletta.


title: Gianna Nannini

text: Vuonna 1990 Nannini lauloi Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen virallisen laulun ”Un’estate italiana” Edoardo Bennaton kanssa.


title: Gianna Nannini

text: Hän valmistui Filosofian maisterina Sienan yliopistosta vuonna 1994. Myöhemmin samana vuonna hän otti osaa Greenpeacen protestiin Roomassa, Ranskan suurlähetystön edessä, vastustaen Ranskan hallituksen päätöstä harjoittaa ydinasekokeita Mururoassa.


title: Gianna Nannini

text: Vuonna 2004 Nannini julkaisi koosteen "Perle", jonka kaikki kappaleet nauhoitettiin uudelleen levyä varten. CD sisältää hänen vanhoja kappaleitaan uusilla sovituksilla. Hän teki levyn pohjalta "Perle"-kiertueen Keski-Eurooppaan 2004–2005.


title: Gianna Nannini

text:
Albumi "Grazie" julkaisiin helmikuussa 2006 ja kappale ”Sei nell’anima” kapusi Italian ykköshitiksi. Myös kappaleesta ”Io” tuli suuri hitti.
Syyskuussa 2006 Nannini nauhoitti dueton Andrea Bocellin kanssa.


title: Gianna Nannini

text: Huhtikuussa 2007 Nannini julkaisi kokoelman "Pia come la canto io" lauluista, jotka kirjoitettiin vuonna 2008 esitettyä pop-oopperaa varten. Laulujen työstö vei 11 vuotta. Albumin tuotti Wil Malone, joka tuotti myös albumin "Grazie".


title: Gianna Nannini

text: ”Meravigliosa Creatura” -kappaleen akustista versiota (levyltä "Perle") on käytetty Fiat Bravon mainoksessa 2008. Se nosti "Perlen" Italian 50 myydyimmän levyn listalle. Fiat aikoo myöhemminkin käyttää Gianna Nanninin kappaletta Fiat Bravon toiseen mainokseen.


title: Gianna Nannini

text: Gianna Nannini teki myös vuonna 2008 räp–artisti Fabri Fibran kanssa duettoversion kappaleesta ”In Italia”.


title: Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet

text: Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet olivat uskonpuhdistuksen yhteydessä, varsinkin reformoidusta kirkosta erkaantuneita opiltaan radikaaleja ryhmiä. Ne eivät muodostaneet mitään yhtenäistä kirkkoa, eivätkä eri ryhmien opitkaan olleet samanlaisia. Yhteistä niille oli pääasiassa kasteen uusiminen eli aikuiskaste. Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeistä kehittyivät myöhemmin erilaiset vapaat suunnat.


title: Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet

text: Kasteenuusijoiden alkuna oli radikaaleimpien uudistajien eroaminen reformoidusta kirkosta. Tämän jälkeen he perustivat erilaisia kasteenuusijoiden yhteisöjä. Tällaiset uudet liikkeet korostivat aikuiskastetta ja suhtautuivat kielteisesti myös maalliseen esivaltaan. Nämä syntyneet ryhmät olivat keskenään hajallisia, ja niiden opit erosivat paljon toisistaan. Yleisesti kasteenuusijat kieltäytyivät aseiden käytöstä, mutta myös poikkeuksia oli: melchiorilaisiksi kutsuttu ryhmä muun muassa valtasi aseellisesti Münsterin.


title: Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet

text: Yksi kastajien radikaaleimmista ryhmistä olivat melchiorilaiset, joiden johtajana toimi Melchior Hoffman. Siinä missä muut kastajaliikkeet pääosin joutuivat pakenevaan vainoja, ryhtyivät melchiorilaiset aseelliseen vastarintaan muita kristittyjä vastaan. Vuonna 1534 heidän aseellinen toimintansa johti Münsterin kaupungin valtaamiseen.


title: Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet

text: Kaupunkiin melchiorilaiset perustivat "maanpäällisen Jumalan valtakunnan": he karkottivat kaupungista vääräuskoisina pitämänsä henkilöt, uudelleenkastoivat asukkaat ja siirsivät omaisuuden yhteisomistukseen. Tarkoituksenaan heillä oli luoda valtakunta avaamaan tietä Jeesuksen toiselle tulemiselle, mutta käytännössä Münsterin valtakunnasta muodostui maallisen turmeltunut kaupunki. Kaupungin kerrotaan kärsineen muun muassa mielivaltaisuudesta ja verenvuodatuksestakin.


title: Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet

text: Lopulta Münsterin "Jumalan valtakunnan" historia jäi hyvin lyhyeksi, sillä jo seuraavana vuonna kaupunki vallattiin takaisin. Kaupungin johtajia rankaistiin raskaasti: kuulustelut kestivät kuukausia ja niiden loputtua useita merkittäviä johtohahmoja kidutettiin hengiltä.


title: Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet

text: Melchiorilaiset olivat vain yksi ryhmä kasteenuusijoista, mutta heidän toimintansa leimasi myös muita liikkeitä. Vaikka melchiorilaiset olivatkin turvautuneet aseelliseen vastarintaan, yrittivät monet muut ryhmät välttää väkivaltaa. Toisaalta kriittinen suhtautuminen esivaltaan ja valastakieltäytymiset loivat heille maineen kapinallisina ja aikaansaivat useita vainoja halki Euroopan.


title: Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet

text: Kastajaliikkeistä kehittyi useita vapaita suuntia. Varsinkin Amerikassa he löysivät itselleen tilaa ja maata harjoittaa omia oppejaan vailla järjestelmällisempiä vainoja. Tosin myös Euroopassa olot rauhoittuivat joidenkin liikkeiden osalta. Varhaisia vapaiden suuntien liikkeitä olivat esimerkiksi baptistit ja mennoniitat. Myöhemmin syntyivät muun muassa metodismi, helluntailaisuus, adventismi, hutteriitit, evankelioiva herätyskristillisyys sekä pelastusarmeija.


title: Bislett stadion

text: Bislett stadion on Norjan pääkaupungissa Oslossa sijaitseva urheilustadion. Vanha Bislett purettiin vuonna 2004 ja seuraavaksi vuodeksi tilalle valmistui uusi ja nykyaikainen stadion.


title: Bislett stadion

text: Stadion oli pitkän aikaa Norjan pikaluistelun keskus. Bislettillä järjestettiin pikaluistelun MM-kisat 12 kertaa ja EM-kisat kymmenen kertaa. Stadion toimi virallisena olympiastadionina 1952 Oslon talviolympialaisissa. Bislettillä on tehty kaikkiaan 15 pikaluistelun maailmanennätystä. Vuoden 1988 jälkeen Bislett ei kuitenkaan ole enää ollut pikaluistelukäytössä.


title: Bislett stadion

text: Yleisurheilussa Bislettillä on järjestetty Bislett Games -tapahtuma vuosittain vuodesta 1965 lähtien. Tapahtuma oli osa Kultaista liigaa. Stadionilla on rikottu historiansa aikana yli 50 yleisurheilun maailmanennätystä. Ennen uudistustöitä stadionilla oli vain kuusi juoksurataa. Vuonna 2010 Kultaisen liigan korvasi Timanttiliiga, jonka kolmas kilpailu järjestettiin Bislettin stadionilla 4. kesäkuuta.


title: Bislett stadion

text: Jalkapallossa Bislett toimi yli 50 vuoden ajan Vålerengan kotikenttänä. Nykyisin stadionilla pelaa kotiottelunsa 1. divisioonassa pelaava Skeid.


title: Uskonpuhdistus Englannissa

text: Uskonpuhdistus Englannissa merkitsee uskonpuhdistusaatteen leviämistä Englantiin, anglikaanisen kirkon syntymistä ja myöhempiä uskonsotia protestanttien ja katolilaisten välillä.


title: Uskonpuhdistus Englannissa

text: Uskonpuhdistus oli Englannissa pikemminkin poliittinen, kuin uskonnollinen. Uskonpuhdistuksen levitessä keskisessä Euroopassa olivat uudistuspaineet paljon vähäisempiä Britteinsaarilla. Maassa oli toki ennenkin arvosteltu kirkkoa – muun muassa John Wycliffen ansiosta – mutta pääasiallinen vaatimus uudistua tuli humanistien puolelta. Sen sijaan vankassa asemassa oleva kuningas Henrik VIII suhtautui kielteisesti Lutherin ajatuksiin vähentää sakramentteja tai kääntää Raamattu kansankielelle. Kuninkaan toiminta oli niin katolismyönteistä, että paavi jopa antoi hänelle arvonimen "defensor fidei" (uskon puolustaja).


title: Uskonpuhdistus Englannissa

text: Tilanne muuttui radikaalisti Henrikin halutessa avioeron vaimostaan Katariina Aragonialaisesta. Paavi Klemens VII ei hyväksynyt tällaista menettelyä. Saadakseen tahtonsa läpi Henrik kutsui maansa papiston koolle ja nimitytti itsensä maan kirkon pääksi vuonna 1531. Thomas Cranmer nostettiin Canterburyn arkkipiispaksi. Seuraavana vuonna välirikko katolisen kirkon kanssa sinetöitiin lopullisesti uudella suprematialailla:


title: Uskonpuhdistus Englannissa

text: Henrik VIII:n toiminta loi anglikaanisen kirkon maan valtionkirkoksi. Koska uskonpuhdistuksen luonne ei piillyt teologisissa kysymyksissä, ei uuden kirkon oppi alkuun juurikaan poikennut katolisen kirkon ajatuksista. Näkyvimpänä merkkinä luostaritoiminta lakkautettiin ja paavin ylivalta kumottiin, mutta esimerkiksi messu ja pappien selibaatti jätettiin ennalleen.


title: Uskonpuhdistus Englannissa

text: Vasta Henrik VIII:n kuoltua reformaatio ulottui myös opinkappaleisiin. Edvard VI:n hallituskaudella uudistukset ulottuivat jo oppiin ja liturgiaan. 1552 ilmestyi anglikaaninen uskontunnustus "42 artiklaa". Henrik-kuninkaan kuoltua myös ulkomaalaisten teologien, etupäässä Jean Calvinin, vaikutus alkoi ulottua myös Englantiin.


title: Uskonpuhdistus Englannissa

text: Toisaalta Edvard ei onnistunut saavuttamaan kansansuosiota uudistuksillaan. Hänen rasitteenaan olivat epäonnistumiset politiikan muilla osa-alueilla, eivätkä siten myöskään uskonnolliset uudistukset jääneet vankoiksi.


title: Uskonpuhdistus Englannissa

text: Myöhempinä vuosina osoittautui, ettei Englannin uskonpuhdistus ollut järin vakaalla pohjalla. Kuningatar Marian valtakaudella vuonna 1554 katolilaisuus palasi jälleen Englannin uskoksi. Tämä merkitsi paitsi paavin ylivallan paluuta, myös laajoja protestanttien vainoja. Kuningattaren kuolema vuonna 1558 nosti Elisabet I:n valtaan. Hänen aikanaan anglikaaninen kirkko uudelleenperustettiin.


title: Uskonpuhdistus Englannissa

text: Vuonna 1559 Englannin parlamentti uudisti vanhan suprematialain. Uskontunnustusta muokattiin ja viilattiin, kunnes se vuonna 1563 ilmestyi nimellä "39 artiklaa". Sisällöllisesti tärkeitä kohtia olivat esimerkiksi artikla 19, joka myönsi Rooman kirkon erehtyneen sekä artikla 20, jossa kirkon auktoriteettia rajoitettiin.


title: Augsburgin interim

text: Augsburgin interim oli reformaation aikana vuonna 1548 Augsburgissa solmittu väliaikaissopimus Schmalkaldenin sodassa taistelleiden protestanttien ja katolilaisen keisarin välillä. Käytännössä sopimus oli Mühlbergin taistelun voittaneen keisari Kaarle V:n sanelema, eikä se juurikaan tarjonnut kompromisseja: protestantit joutuivat luopumaan kaikista uudistuksistaan lukuun ottamatta maallikkojen ehtoollista ja pappien avioliittoja. Tosin nämäkin uudistukset sallittaisiin vain seuraavaan kirkolliskokoukseen saakka. Protestantit eivät osanneet päättää esityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä ja 1552 Schmalkaldenin sota puhkesi uudelleen.


title: Augsburgin interim

text: Vuonna 1555 Augsburgin interim muuttui tarpeettomaksi Augsburgin uskonrauhan korvatessa sen. Uskonrauha muodostui muuttuneen poliittisen ja sotilaallisen tilanteen takia huomattavasti interimiä enemmän kompromissiksi katolilaisten ja protestanttien välille.


title: Augsburgin interim

text: Omana aikanaan Augsburgin interimiin ei suhtauduttu varsinkaan protestanttien parissa kovinkaan lämpimästi. Tästä kertoo muun muassa aikakaudelta peräisin oleva pilkkalaulu aiheesta:


title: Augsburgin uskonrauha

text: Augsburgin uskonrauha oli keisari Kaarle V:n edustajan ja Saksan protestanttien välillä uskonpuhdistuksen aikaan solmittu sopimus. Se takasi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ylimyksille oikeuden harjoittaa hallitsemallaan alueella haluamaansa uskoa. Uskonrauha korvasi sitä aikaisemmin tehdyn väliaikaisratkaisun, Augsburgin interimin.


title: Augsburgin uskonrauha

text: Valtiopäivät kokoontuivat Augsburgissa vuonna 1555. Keisari Kaarlen veli Ferdinand vastasi neuvotteluista. Valtiopäivillä Ferdinand joutui myöntymään luterilaisten vaatimuksiin, mikä merkitsi, että Kaarle V:n suunnitelmat kitkeä protestantismi Saksasta romuttuivat. Luterilaiset säädyt tunnustettiin tästä lähtien keisarikunnan laissa. Tunnustus ei kuitenkaan koskenut reformoituja. Sopimus päätti myös lopullisesti Schmalkaldenin sodan. Valtiopäivät hyväksyi "Cuius regio, eius religio" -periaatteen (”Kenen maa, sen uskonto”), jonka mukaan maallisille ruhtinailla taattiin oikeus määrätä alamaistensa uskonto. Pian Saksa jakautuikin eri kirkkoja tunnustaviin ruhtinaskuntiin. Piispojen kääntyminen luterilaisuuteen sallittiin, vaikkakin tällöin heidän oli luovuttava maallisesta vallastaan.


title: Seventh Wonder

text: Seventh Wonder on vuonna 2000 perustettu ruotsalainen progressiivista metallia soittava yhtye. Se on julkaissut viisi studioalbumia, joista viimeisin ilmestyi lokakuussa 2018.


title: Ritarien kapina (1522–1523)

text: Ritarien kapina (tunnetaan myös esimerkiksi valtakunnanritarien kapinana) oli vuosina 1522–1523 tapahtunut kapina Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella. Se sai vaikutteitaan uskonpuhdistuksesta, ja kapinaan osallistuikin joukko protestantteja ja humanisteja. Vaikka kapina jäikin lyhytaikaiseksi, oli se myöhemmin taustalla talonpoikaissodalle 1524–1525.


title: Hävittäjäpommittaja

text: Hävittäjäpommittaja on hävittäjälentokone, joka kykenee suorittamaan rynnäkkö- ja maataistelukoneiden tehtäviä, eli tuhoamaan pommittamalla maa- ja merikohteita.


title: Hävittäjäpommittaja

text: Monitoimihävittäjistä () hävittäjäpommittajat eroavat siten, että niiden toiminta painottuu pommittamiseen, kun monitoimihävittäjät taasen suoriutuvat tasavahvasti sekä ilmataisteluista että pommituksista. Käytännössä hävittäjien luokittelu ja rajanveto eri konetyyppien välille voi olla hyvinkin vaikeaa.


title: Rodeo (energiajuoma)

text: Rodeo on kofeiini- ja tauriinipitoinen energiajuoma. Juoma tuli Suomessa markkinoille syyskuussa vuonna 2007, ja sitä valmistaa VIP-Juicemaker. Rodeota myydään 33 senttilitran tölkeissä ja puolen litran muovipulloissa. Rodeo-energiajuoma on sitrusmaisen makuista ja sisältää kofeiinin ja tauriinin lisäksi useita eri vitamiineja pienissä määrin. Nykyään tuote on saatavilla myös sokerittomana sekä mehunmakuisena, joka tuli markkinoille 2011 tammikuussa.


title: Shark

text: Shark tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Contact

text: Contact voi tarkoittaa seuraavia:


title: Esa Härmälä

text: Esa Yrjö Eemeli Härmälä (s. 18. syyskuuta 1954 Pusula) on suomalainen maa- ja metsätalousalan vaikuttaja. Hän toimii Metsähallituksen toimitusjohtajana eli pääjohtajana , jossa tehtävässä hän aloitti marraskuussa 2014. Vuosina 1994–2006 Härmälä oli Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK:n puheenjohtaja. Puoluekannaltaan hän on keskustalainen.


title: Esa Härmälä

text: Härmälä valmistui agronomiksi vuonna 1982. Hän on toiminut useissa maa- ja metsätalouteen liittyvissä tehtävissä. Vuodet 1984–1987 Härmälä hoiti maatalous-, kalastus- ja elintarvikeasioita Suomen EC-edustustossa Brysselissä.


title: Esa Härmälä

text: Taloudellisesti vaikeina vuosina 1991–1993 Härmälä toimi pääministeri Esko Ahon talouspoliittisena erityisavustajana, kun osana Suomen selviytymisstrategiaa päätettiin hakea jäsenyyttä Euroopan unionissa. Aikaisemman kokemuksensa pohjalta Härmälä laitettiin vastuuseen neuvottelujen maatalousosuudesta, joka oli laajin ja taloudellisesti ja poliittisesti haastavin neuvottelujen osa-alue. Tätä tehtävää varten hän siirtyi ulkoasiainministeriöön.


title: Esa Härmälä

text: Vuosina 2006–2011 Härmälä työskenteli Euroopan lannoiteteollisuusyhdistys EFMA:n toimitusjohtajana Brysselissä. EFMA:n tehtävät liittyivät ennen muuta eurooppalaiseen ympäristö- ja ilmastopolitiikkaan, kauppa- ja energiapolitiikkaan sekä lannoitteiden valmistuksen ja käytön turvallisuuteen. Vuosina 2011–2014 hän työskenteli työ- ja elinkeinoministeriön energiaosaston ylijohtajana.


title: Esa Härmälä

text: Härmälä toimi vuosina 2002–2006 maailman maataloustuottajajärjestö IFAP:n varapuheenjohtajana. Euroopan maataloustuottajajärjestö COPA:ssa hän vaikutti 1994–2006, joista varapuheenjohtajana vuosina 2005–2006. Vuosina 2002–2006 Härmälä toimi Euroopan metsänomistajajärjestö CEPF:n puheenjohtajana.


title: Esa Härmälä

text: Politiikassa Härmälä on toiminut Pusulan ja Nummi-Pusulan kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1977–1983. Hän oli ehdolla vuoden 2009 eurovaaleissa. Hän keräsi kaikkiaan 21 372 ääntä, mutta ei tullut valituksi.


title: Esa Härmälä

text: Agronomiliitto valitsi Härmälän vuoden agronomiksi 1991. Lisäksi hän on väittelytaidon Suomen mestari vuodelta 1995 (Äidinkielen opettajain liitto). Hänellä on kaksi julkaisua maatalousalan kehitysyhteistyöstä (Pellervon taloudellinen tutkimuslaitos).


title: Esa Härmälä

text: Härmälä on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Härmälällä on metsätila Paimiossa, ja hän harrastaa metsästystä.


title: Esa Härmälä

text: Sotilasarvoltaan Härmälä on kapteeni (2005), ja hänelle on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkki.


title: Pierrick Fédrigo

text: Pierrick Fédrigo (s. 30. marraskuuta 1978 Marmande) on ranskalainen maantiepyöräilijä, joka edustaa UCI Continental Circuits -tasolla kilpailevaa Fortuneo-Vital Concept -tallia.


title: Pierrick Fédrigo

text: Fédrigo voitti vuonna 2005 Ranskan maantieajomestaruuden yli puolentoista minuutin erolla Laurent Brochardiin. Seuraavana vuonna hän voitti Gapiin päättyneen 14. etapin Ranskan ympäriajossa ennen saman ajan saanutta Salvatore Commessoa. Vuonna 2008 Fédrigo voitti GP Ouest-France-kilpailun. Ranskan ympäriajossa 2009 hän voitti Pyreneillä ajetun yhdeksännen etapin kukistettuaan loppukirissä irtiottokumppaninsa Franco Pellizottin. Vuonna 2010 hän voitti Korsikalla ajetun Critérium International -etappikilpailun 1. etapin ja kokonaiskilpailun. Saman vuoden Ranskan ympäriajossa hän voitti loppukirissä Pauhun päättyneen 16. etapin. Vuoden 2012 kilpailussa hän voitti niin ikään Pauhun päättyneen 15. etapin.


title: Utsjoen kirkkotuvat

text: Utsjoen kirkkotuvat on ulkomuseona toimiva kirkkotupa-alue Utsjoen kirkon luona Mantojärven rannalla Utsjoella Lapin maakunnassa Suomessa. Alue koostuu useista, vielä 1940-luvulla alkuperäisessä käytössään käytössä olleista kirkkotuvista. Yhdessä viereisten Utsjoen kirkon ja Utsjoen pappilan kanssa se on osa Museoviraston vuonna 2009 valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määrittelemää Utsjoen kirkkomaisemaa.


title: Martin Nodell

text: Martin Nodell (15. marraskuuta 1915 – 9. joulukuuta 2006) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja mainostaiteilija. Nodell tunnetaan parhaiten supersankari Vihreän Lyhdyn luojana. Hän teki joitakin teoksia taitelijanimellä Mark Dellon.


title: Tidning för stenografi

text: Tidning för stenografi oli Suomessa vuosina 1871–1903 ilmestynyt ruotsinkielinen pikakirjoituslehti, joka oli yksi ensimmäistä suomalaisista ammattilehdistä. Sen teksti oli kirjoitettu kokonaan pikakirjoituksella.


title: Tidning för stenografi

text: Lehden perustivat vuonna 1871 J. E. Svan ja August Fabritius, jotka alkoivat myös yhdessä toimittaa sitä. Myöhemmin toimitusvastuu siirtyi kokonaan Fabritiukselle, ja vuodesta 1900 lehden toimittamista jatkoi Walter Herlin.


title: Suihkulentokone

text: Suihkulentokone (kansanomaisesti suihkukone tai turbojetti, ) on suihkumoottorin avulla liikkuva lentokone. Suihkukoneet pystyvät lentämään nopeammin ja korkeammalla kuin propellivetoiset lentokoneet. Pitkillä matkoilla suihkukoneiden energiatehokkain lentokorkeus on yli kymmenessä kilometrissä. Lähes kaikki nykyaikaiset lentokonemallit käyttävät suihkumoottoria; suihkukoneita on sekä sotilas- että siviili-ilmailun palveluksessa. Suihkukone malleja ovat esimerkiksi Airbusin A340, A350, A320, A321 ja A318 sejä Boeingin 787, 777, 767, 787, 747, 757 ja 737.


title: Ison-Britannian Uganda-ohjelma

text: Ison-Britannian Uganda-ohjelma oli suunnitelma, jonka tavoitteena oli antaa osa Brittiläisestä Itä-Afrikasta juutalaisille kotimaaksi. Suunnitelman laati Joseph Chamberlain, joka esitti sen Theodor Herzlin sionistiryhmälle vuonna 1903. Chamberlain tarjosi 13 000 km² aluetta nykyisen Kenian alueelta. Tarjous oli vastaus Venäjällä asuviin juutalaisiin kohdistuneeseen hyökkäykseen, pogromiin, ja sen avulla haluttiin tarjota juutalaisille turvapaikka.


title: Ison-Britannian Uganda-ohjelma

text: Suunnitelma esiteltiin Maailman Sionistijärjestölle sen kuudennessa kokouksessa vuonna 1903 Baselissa. Esitys aikaansai kiivaan keskustelun. Aluetta kuvattiin Pyhän maan etukamariksi ja "Nachtasyliksi" eli väliaikaiseksi yöpymispaikaksi. Toiset kuitenkin katsoivat, että tarjouksen hyväksyminen vaikeuttaisi juutalaisvaltion perustamista Palestiinaan. Ennen äänestystä Venäjän delegaatio poistui paikalta vastalauseena. Äänestyksessä ehdotus lopulta hyväksyttiin äänin 295–177. Seuraavana vuonna kolmihenkinen ryhmä lähetettiin tutkimaan aluetta, jonka korkea sijainti teki alueen ilmastosta sopivan eurooppalaiseen ilmanalaan tottuneille. Ryhmä kuitenkin löysi useita vaarallisia puolia, kuten leijonia ja muita villieläimiä. Lisäksi alueella elävät maasait eivät vaikuttaneet myötämielisiltä eurooppalaisten saapumiselle. Ryhmän palattua Afrikasta sionistijärjestö päätti kieltäytyä tarjouksesta.


title: Ison-Britannian Uganda-ohjelma

text: Winston Churchill uudisti ehdotuksen toisen maailmansodan aikana pyrkimyksenään tarjota natseja pakeneville juutalaisille turvapaikka. Sionistijärjestö oli kuitenkin vakaasti päättänyt pyrkiä asettumaan Palestiinaan, eikä hyväksynyt tarjousta.


title: Fayetten piirikunta (Ohio)

text: Fayetten piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty markiisi La Fayetten mukaan. Sen väkiluku oli 28 433 vuonna 2000.


title: Fayetten piirikunta (Ohio)

text: Fayetten naapuripiirikuntia ovat Madison pohjoisessa, Pickaway koillisessa, Ross kaakossa, Highland etelässä, Clinton lounaassa ja Greene luoteessa.


title: Fayetten piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 29 030 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 95,1%, mustiin (2,3%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,3%) ja aasialaisiin (0,6%).


title: Fayetten piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 39 263 ja köyhyysrajan alapuolella oli 18,5% väestöstä vuosina 2007–2011.