title: Viron instituutti

text: Viron Suomen-instituutti on ensimmäinen Viron ulkomaille perustama kulttuuriedustusto. Toimitilat olivat vuoteen 2010 saakka Mariankadulla vuonna 1998 avatussa Baltia-keskuksessa. Nykyään instituutin toimitilat ovat syksyllä 2010 avatussa Eesti Maja - Viro-keskuksessa, jossa pitävät majaa myös muut Suomen suuret Viro-toimijat. Helsingissä instituutin pääasiallisena tehtävänä on virolaisen kulttuurin ja Viron kulttuuripolitiikan tunnetuksi tekeminen Suomessa sekä maiden kulttuurisuhteiden kaikkinainen edistäminen. Instituutti panostaa erityisesti nuorten keskuudessa tehtävään työhön tarjoten mm. tietopaketteja kouluille ja tietoja opiskelumahdollisuuksista Virossa. Lisäksi instituutti pyrkii palvelemaan Suomessa asuvia virolaisia.


title: Elmo (nimi)

text: Elmo on miehen nimi. Nimi johtuu mahdollisesti germaanisten kielten kypärää tai suojelusta tarkoittavasta sanasta "helm", mutta voi olla myös muunnos latinalaisesta nimestä "Erasmus". Toisten tietojen mukaan Elmo on johdettu naisennimestä Elma. Pyhä Elmo (oik. Formian Pyhä Erasmus) on merenkulkijoiden suojeluspyhimys, jonka mukaan ovat saaneet nimensä myös Pyhän Elmon tulet.


title: Elmo (nimi)

text: Vuoden 2016 loppuun mennessä Elmo-nimisiä henkilöitä oli Suomen väestörekisteriin merkitty noin 1760.


title: Gunnar Bärlund

text: Gunnar Richard Bernhard "GeeBee" Bärlund (9. tammikuuta 1911 Helsinki – 2. elokuuta 1982 Florida, Yhdysvallat) oli suomalainen raskaansarjan nyrkkeilijä ja Euroopan mestari. Yhdysvaltain kansalainen hänestä tuli vuonna 1947.


title: Gunnar Bärlund

text: Gunnar Bärlundin arvostus on varsinkin Suomessa ollut perinteisesti korkealla. Maailmalla hänet arvostettiin ammattilaisuransa aikana parhaimmillaan kolmanneksi parhaimmaksi raskassarjalaiseksi ja maailmanmestari Joe Louisin toiseksi haastajaksi vuonna 1938 The Ring -lehden julkaisemalla listalla. Ilta-Sanomat on arvioinut hänet tämän perusteella kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi raskassarjalaiseksi ja suomalainen urheilutoimittaja Ilmo Lounasheimo kirjoitti vuonna 1987 julkaistussa kirjassaan "Kehän sankarit": "Suomen kaikkien aikojen nyrkkeilijä on ja sellaisena myös pysyy Gunnar Bärlund, aikoinaan koko kansan GeeBee".


title: Gunnar Bärlund

text: Gunnar Bärlund edusti nuorena Helsingin Jyryä. Jyryläiset osallistuivat vastoin TUL:n silloista johdon tahtoa Moskovan Spartakiadeihin Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean nimissä. Bärlund oli mukana 17-vuotiaana ja voitti raskaan keskisarjan edustajana sarjansa. TUL erotti matkan seurauksena Jyryn TUL:sta, ja näin muun muassa Bärlundilla kilpailut jäivät vähiin. Niinpä Bärlund siirtyi vuonna 1930 SVUL:n puolelle helsinkiläiseen Kiffenin eli Kronohagens IF:ään. Bärlund sai tässä yhteydessä urheilemisensa kannalta paremman työpaikan, kun hän siirtyi Vallilan lautatarhalta huomattavasti kevyempiin töihin Oy Karl Fazer Ab:lle. Syksyyn 1931 mennessä Bärlund oli vakiinnuttanut otteillaan asemansa Pohjoismaiden parhaana raskassarjalaisena. Niinpä hänet lähetettiin Suomen edustajana seuraavana vuonna Los Angelesin olympialaisiin, mutta hävisi jo 1. kierroksella Argentiinan Alberto Lovellille, joka eteni aina olympiavoittajaksi asti. Bärlund voitti Lovellin myöhemmin ammattilaiskehässä. Vuoden 1932 aikana Bärlund siirtyi Kiffenistä Helsingin Atleettiklubiin. Seuraavana vuonna 1933 Bärlund saavutti ainoaksi jääneen amatöörien Suomen mestaruutensa.


title: Gunnar Bärlund

text: Gunnar Bärlund siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1934 voitettuaan Euroopan mestaruuden. Loppuottelussa hän kohtasi tulevien Berliinin olympiakisojen raskaansarjan voittajan Saksan Herbert Rungen. Hän oli ensimmäinen suomalainen, joka siirtyi ammattilaiseksi. Ensimmäiset ottelut paidattomana eivät tapahtuneet Suomessa, koska Suomessa ei vielä tunnettu talleja eikä ammattilaisnyrkkeilyä yleisemminkään. Ensimmäiset ammattilaisottelut olivat Ruotsissa ja silloisessa Ruotsin ammattilaisnyrkkeilyn pääpaikassa Göteborgissa. Managerina Bärlundilla oli silloin ruotsalainen Bertil Kylander.


title: Gunnar Bärlund

text: Bärlundin ensimmäistä Suomen ottelua saatiin odotella aina vuoden 1935 toukokuuhun, jolloin Messuhalliin tuli katsomaan hänen ja saksalaisen Arno Kölblinin välistä ottelua yli 7 000 hengen yleisö. Tämä kuvasi hyvin Bärlundin eli Gee-Been suosiota. Gee-Been toinen ottelu Messuhallissa tapahtui vielä saman vuoden joulukuussa, kun vastustajaksi tuli kuubalainen Jose Roe, jonka Gee-Bee voitti keskeytyksellä kolmannessa erässä.


title: Gunnar Bärlund

text: Bärlund voitti Euroopan huippunimiä otellessaan Ruotsissa, Suomessa, Saksassa ja Englannissa, ja niinpä hän siirtyi vuonna 1936 Yhdysvaltoihin. Hyvät esitykset nostivat hänet arvostetun "The Ring"-lehden maailmanlistalla jo neljännelle sijalle. Seuraavana vuonna tulleet tappiot pudottivat kuitenkin Bärlundin listalla alaspäin, joten hän palasi Eurooppaan ja mietti uransa jatkoa.


title: Gunnar Bärlund

text: Bärlund palasi Yhdysvaltoihin harjoiteltuaan hyvin ja muutaman voiton jälkeen, muun muassa revanssi Lovellista, hän nousi The Ringin listalla kuudenneksi haastajaksi. 4. maaliskuuta 1938 Gunnar Bärlund pääsi nyrkkeilemään Madison Square Gardenin pääareenalle. Geebee kohtasi entisen maailmanmestari Max Baerin veljen Buddy Baerin, joka oli jo kahdesti ollut MM-ottelussa. Tämän ja kahden muun voiton ansiosta Bärlund onnistui uransa huipulla nousemaan jopa maailmanmestari Joe Louisin kakkoshaastajaksi asti.


title: Gunnar Bärlund

text: Loppuvuodesta 1938 Gunnar Bärlund palasi Gardeniin ja kohtasi yhdysvaltalaisen Lou Novan. Ottelu keskeytettiin, koska Bärlundin silmäkulmat aukesivat ja Nova julistettiin voittajaksi. Bärlund hävisi seuraavankin ottelun ja menetti sijoituksia maailmanlistalla. Raskaansarjan maailmanmestaruusottelu jäi näin haaveeksi, vaikka Bärlundin ammattilaisura jatkui kuitenkin aina vuoteen 1947 asti. Bärlund kävi vielä kesäkuussa 1947 ottelemassa jäähyväisottelunsa Suomessa Helsingin Messuhallissa ranskalaista Denis Juliania vastaan, jonka Bärlund voitti teknisellä tyrmäyksellä. Ammattilaisuran saldo: 86 ottelua, 55 voittoa, joista 27 tyrmäyksellä, 30 tappiota ja yksi ratkaisematon.


title: Gunnar Bärlund

text: Bärlund sai vuonna 1947 Yhdysvaltojen kansalaisuuden. Hän jatkoi urheilu-uransa jälkeen New Yorkissa telakkatyöntekijänä sekä satama- ja siltatöissä aina eläköitymiseensä asti. Sen jälkeen hän vaimonsa kanssa muutti asumaan Palm Beachiin Floridaan, jossa hän asui aina kuolemaansa eli vuoteen 1982 asti.


title: Gunnar Bärlund

text: Vaikka Bärlund oli aikanaan tullut erotetuksi TUL:stä, liitto päätti järjestää hänen kunniakseen oman nyrkkeiluturnauksen – GeeBee-turnauksen – vuodesta 1982 lähtien paikkana Helsingin urheilutalo.


title: Gunnar Bärlund

text: Gunnar Bärlundille pystytettiin Niilo Rikulan veistämä patsas "Gunnar Bärlund" Helsinkiin Vallilan kaupunginosaan Bärlundin kotiseudulle vuonna 1991. Rikulan teos valittiin sen voitettua Hermanni-Vallila-seuran järjestämän kilpailun. Paavalinkirkon puistossa sijaitseva luonnollista kokoa suurempi pronssinen nyrkkeilijäfiguuri noudattaa realistista taidesuuntaa.


title: Vain nopeat elävät

text: Vain nopeat elävät (KRÄLP 49 / KRÄKCD 49) on suomalaisen Miljoonasade-yhtyeen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 22. marraskuuta 1989. Levyn tekemiseen käytettiin vain viisi vuorokautta, koska se äänitettiin studiolivenä. Levyä tehdessään yhtye yöpyikin Takomo-studiolla. Levyn kannessa olevan hirven pään on piirtänyt Seppo Välimäki, joka on ollut Heikki Salon kanssa samassa autotallibändissä 70-luvulla.


title: Vain nopeat elävät

text: Albumista julkaistu sekä puna- että sinikantinen versio.


title: Vain nopeat elävät

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Heikki Salo ja sovittanut Miljoonasade, ellei toisin mainittu.


title: Hilja Mörsäri

text: Hilja Karoliina Mörsäri (24. elokuuta 1932 Karunki – 13. kesäkuuta 2016 Hämeenlinna) oli suomalainen kirjailija, kirjallisuusvaikuttaja ja äidinkielen ja kirjallisuuden opettaja.


title: Hilja Mörsäri

text: Mörsäri debytoi runokokoelmalla "Kolme vuodenaikaa" vuonna 1958. Hän julkaisi lisäksi kaksi muuta runokokoelmaa ja teoksen "Päivien ja unten kirjasta", joka sisältää ”vuosien varrella kertyneitä marginaalimerkintöjä, aforismeja ja impressioita”.


title: Hilja Mörsäri

text: Mörsäri teki tai oli mukana tekemässä kymmentä kirjallisuuden ja kirjoittamisen oppi- ja harjoituskirjaa sekä toimitti useita artikkelikokoelmia ja kaunokirjallisia antologioita. Hän toimi luennoitsijana, kouluttajana ja kriitikkona sekä kirjoitti esseitä oman alansa julkaisuihin ja kolumneja sanomalehtiin. Hän suomensi Edith Södergranin aforismit kokoelmaksi "Kaikkiin neljään tuuleen" (2013).


title: Hilja Mörsäri

text: Vuonna 2006 Mörsäri palkittiin WSOY:n Kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinnolla.


title: Lehtisaari (Säynätsalo)

text: Lehtisaari (joskus myös Lehtissaari) on Päijänteen saari Jyväskylän Säynätsalossa. Saari on taajamamaisesti rakennettu ja muodostaa samannimisen, Jyväskylän 32. kaupunginosan. Sen pinta-ala on 0,7 neliökilometriä. Lehtisaaren yhdistää Säynätsalon saareen Louhunsalmen riippusilta ja Muuratsaloon Lemmensilta. Lehtisaari muistuttaa maaperältään Säynätsalon saarta mutta on pinnanmuodoiltaan vaihtelevampi.


title: Postivaunut (Lucky Luke -albumi)

text: Postivaunut on järjestyksessä toinen Suomessa ilmestynyt Lucky Luke -sarjakuva-albumi. Albumin on käsikirjoittanut René Goscinny ja piirtänyt Morris. Se julkaistiin suomeksi 1971 Jouni Tihman suomentamana.


title: Postivaunut (Lucky Luke -albumi)

text: Wells Fargo & Co. -kuljetusyhtiö on pahoissa vaikeuksissa. Yhtiön postivaunujen kimppuun on hyökätty yhä useammin, joten yhtiö menettää paljon rahaa ja ihmisten luottamuksen. Siksi yhtiö pyytää Lucky Lukea suojaamaan isoa kultalastia kuljettavaa postivaunua sen matkalla Denveristä San Franciscoon. Joukkoon liittyy mitä erikoisimpia matkustajia, ja Lucky Luke on varma, että vaunun kimppuun hyökätään. Monet hyökkäykset torjutaan, ja on myös lähellä, etteivät intiaanit ota heitä vangikseen. Kaiken lisäksi selviää, että matkustajien joukossa on petturi, joka kuitenkin vangitaan myöhemmin. Myöhemmin myös selviää, etteivät postivaunut edes ole kuljettaneetkaan kultaa, vaan pelkkiä kiviä. Koko matkan tarkoituksena oli siis vain osoittaa, että Wells Fargo on todellakin luottamuksen arvoinen.


title: Tähdet, tähdet

text: Tähdet, tähdet (JHN 3035) on Rauli Badding Somerjoen albumi vuodelta 1983. Levyllä Agents soittaa taustat ja Somerjoki laulaa, kuten edellisessä "Ikkunaprinsessakin". "Tähdet, tähdet" -kappaleen lisäksi Somerjoen käsialaa ovat myös "Pellavapää" sekä "Liikaa viinaa", joissa Somerjoki käyttää salanimiään (Teppo Räme sekä G.A. Johanssonin perikunta). Levyn nimikappale kohosi nopeasti klassikoksi.


title: Inge Dekker

text:
Inge Dekker (s. 18. elokuuta 1985 Assenissa, Drenthen provinssissa, Alankomaissa) on alankomaalainen uimari ja olympiavoittaja.
Dekker teki arvokisadebyyttinsä lyhyen radan EM-uinneissa 2001 Antwerpenissä. Ateenassa 2004 Dekker oli mukana voittamassa pronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä joukkueessa, jossa olivat lisäksi Inge de Bruijn, Marleen Veldhuis ja Chantal Groot. Hänen ensimmäinen pitkän radan arvokisavoittonsa tuli pitkän radan EM-uinneissa 2006 Budapestissä, jossa hän voitti 100 metrin perhosuinnin ajalla 58.35.


title: Inge Dekker

text: Pekingissä 2008 Alankomaiden viestijoukkue voitti olympiakultaa olympiaennätysajalla 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Dekkerin ohella joukkueessa uivat Ranomi Kromowidjojo, Femke Heemskerk ja Marleen Veldhuis. Lontoossa 2012 Alankomaat sai samalla joukkueella hopeaa.


title: Nuoli ja väri

text: Nuoli ja väri (MUSHLP 1 / MUSHCD 1) on suomalaisen Miljoonasade-yhtyeen viides studioalbumi. Se julkaistiin 6. maaliskuuta 1991.


title: Nuoli ja väri

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Heikki Salo.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: PCR eli polymeraasiketjureaktio () on yksi tärkeimmistä molekyylibiologian menetelmistä, jolla esimerkiksi yksittäinen geeni tai mikä tahansa DNA-pätkä voidaan monistaa eksponentiaalisesti. PCR suoritetaan elävien solujen ulkopuolella laboratoriossa (in vitro), käyttäen erityistä PCR-laitetta. PCR:n avulla hyvin pienestä DNA-määrästä saadaan muutamassa tunnissa monistettua miljardikertainen määrä samaa DNA:ta.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: PCR-tekniikkaa käytetään moniin tarkoituksiin, muun muassa perinnöllisten sairauksien etsimiseen, yksilöiden tunnistamiseen geneettisten sormenjälkien avulla, infektiosairauksien diagnosointiin ja geenien kloonaamiseen.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: Ensimmäisen PCR:n kaltaisen menetelmän kuvasi norjalainen Kjell Kleppe tutkimusryhmänsä kanssa jo vuonna 1971, jolloin Kleppe julkaisi yhdessä Nobel-palkitun H. Gobind Khoranan kanssa artikkelin "Repair replication of short synthetic DNA's as catalyzed by DNA polymerases" "Journal of Molecular Biologyssa". Artikkelissaan he käytännössä kuvasivat PCR:n perusteet. Artikkeli perustui Kleppen kokeisiin, joissa hän oli ensin kaksin- ja sitten nelinkertaistanut pienen synteettisen DNA-pätkän kahden alukkeen ja DNA-polymeraasin avulla. Kleppen työ jäi kuitenkin vähälle huomiolle ja vasta Kary Mullis ja hänen työtoverinsa Cetus Corporationissa kehittivät menetelmää niin pitkälle, että PCR-tekniikasta tuli laboratoriotyöskentelyn arkea. Kary Mullis sai vuonna 1983 aloittamastaan työstä Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1993.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: PCR-reaktion tilavuus on useimmiten hyvin pieni, noin 10–150 μl. Useimmiten monistettavan alueen koko on alle 10 kbp, mutta reaktion komponentteja muuttamalla myös jopa 40 kbp:n mittaisten alueiden monistaminen on mahdollista. Yksinkertaisimmillaan tavallinen PCR-reaktio sisältää seuraavat osat:Templaatti-DNA () on monistusreaktion kohde. Monistettava DNA voi olla esimerkiksi genomista, mitokondriaalista tai plasmidi-DNA:ta. Templaatin puhtaus ja hyvä laatu ovat ensiarvoisen tärkeitä reaktion onnistumiselle. Alukkeet () puolestaan ovat synteettisiä, 15–50 nukleotidia pitkiä DNA-jaksoja, jotka tunnistavat monistettavan DNA-alueen päät ja kiinnittyvät niihin emäsparisäännön mukaisesti. Kaksi aluketta rajaa monistettavan alueen sen 5'- ja 3'-päistä, joista lähtien polymeraasientsyymi () monistaa halutun DNA-pätkän.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: "Thermus aquaticus" -bakteerista eristetty "Taq"-polymeraasientsyymi on yksi yleisimmin käytettyistä entsyymeistä. Myös muita polymeraasientsyymejä käytetään säännöllisesti, varsinkin kun halutaan monistaa joko pidempiä alueita tai monistuksen nopeutta tai virheettömyyttä halutaan kasvattaa. Polymeraasientsyymi rakentaa uuden DNA-juosteen yksittäisistä dNTP-molekyyleistä (dATP, dTTP, dCTP ja dGTP), joiden konsentraatio reaktiossa on yleensä yhtä suuri.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: Näiden reaktion välttämättömien osasten lisäksi PCR-reaktiossa käytetään lisäksi usein myös muita aineita, joiden tarkoituksena on muuttaa reaktion olosuhteita suotuisemmiksi. Puskuriliuoksen tehtävänä on muuttaa reaktion olosuhteet otollisiksi DNA:n monistumiselle ja stabiloida polymeraasientsyymiä. Liuoksen tarkka koostumus on entsyymispesifi ja se on siksi useimmiten myös valmistajayhtiön patentoima. Ionien konsentraatiot puolestaan vaikuttavat reaktion tarkkuuteen. Yleisimmin kationien lähteenä käytetään magnesiumkloridiliuosta (MgCl ), mutta myös mangaani-ionien (Mn) käyttö on mahdollista. Ionien konsentraation kasvaessa reaktion spesifisyys laskee.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: Polymeraasiketjureaktiossa toistetaan yksinkertaisimmillaan kolmea vaihetta:Reaktion aikana DNA:n vastinjuosteet irtoavat toisistaan, alukkeet liittyvät yksijuosteiseen DNA:han ja polymeraasi luo alukkeista alkaen uuden vastinjuosteen. Näitä vaiheita peräkkäin toistamalla monistettavan alueen kopiomäärä kasvaa eksponentiaalisesti.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: Denaturaatiovaiheessa reaktioseos kuumennetaan 94–98 °C:een noin 30 sekunnin tai pisimmillään yhden minuutin ajaksi riippuen käytettävän DNA-templaatin kompleksisuudesta, jolloin DNA denaturoituu ja sen vastinjuosteet irtoavat toisistaan korkean lämpötilan vaikutuksesta. Reaktion ensimmäisenä vaiheena voidaan usein myös käyttää niin kutsuttua alkudenaturaatiota, jossa lämpötila nostetaan 94-98 asteeseen kahdeksi minuutiksi. Tämän vaiheen tarkoituksena on varmistaa kaikkien DNA-molekyylien täydellinen denaturaatio.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: Alukkeiden liittymisvaiheessa PCR-reaktioseoksen lämpötila lasketaan alukkeiden nukleotidisekvenssistä riippuen noin 45–65 °C:een. Lämpötila on riippuvainen alukkeiden "sulamislämpötilasta" ("T"), joka puolestaan on suoraan verrannollinen alukkeen emäskoostumukseen. Liittymisvaiheessa tutkittavalle DNA-kohdalle spesifiset alukkeet kiinnittyvät yksisäikeiseen DNA:han emäsparisäännön mukaisesti. Koska DNA-polymeraasi vaatii alukkeen läsnäolon DNA-juosteessa ennen kuin se voi aloittaa toimintaansa, rajaavat alukkeet siten monistettavan alueen.


title: Polymeraasiketjureaktio

text: Ekstensiovaiheessa DNA-polymeraasi aloittaa vastinjuosteen luomisen yksisäikeiselle DNA:lle. Pidentymisvaihe tapahtuu useimmiten 72 °C:ssa, joka on monien polymeraasientsyymien optimaalinen toimintalämpötila. Pidentymisvaiheen kesto määritetään haluttavan PCR-tuotteen pituuden ja kompleksisuuden mukaan. Näitä syklejä toistetaan useita, keskimäärin noin 25–45 kappaletta, joiden jälkeen suoritetaan vielä noin kymmenen minuutin pituinen loppuekstensio samassa lämpötilassa. Loppuekstension tarkoituksena on varmistaa, että polymeraasientsyymi rakentaa kaikki aloitetut DNA-kopiot loppuun asti. Koska DNA:n määrä kaksinkertaistuu jokaisessa syklissä, niin esimerkiksi 28 syklin kuluttua yhdestä DNA molekyylistä on näin tuotettu 2 eli noin 270 miljoonaa kopiota.


title: Jesse James (albumi)

text: Jesse James on kolmas Suomessa ilmestynyt Lucky Luke -sarjakuva-albumi. Albumin käsikirjoittaja on René Goscinny. Albumi ilmestyi Suomessa 1972 Soile Kaukorannan ja Heikki Kaukorannan suomentamana.


title: Jesse James (albumi)

text: Jesse James on rikollinen, joka Robin Hoodia luettuaan päättää ryhtyä "Lännen Robin Hoodiksi" tietysti vain periaatteenaan ryöstää mahdollisimman paljon rahaa. Mukaan hän pyytää veljensä Frank Jamesin, joka harrastaa kirjallisuutta ja siteeraa Shakespearea puheissaan, sekä serkkunsa Cole Youngerin, joka on yksi Youngerin rikollisveljeksistä. Yhdysvaltain poliisi lähettää Lucky Luken nappaamaan Jesse ja hänen kumppaninsa kiinni. Jesse ja hänen koplansa ryöstävät junia ja sen jälkeen he siirtyvät olelemaan Texasin osavaltion puolelle, sillä siellä heitä ei ole etsintäkuulutettu. Aluksi Jesse, Frank ja Cole luovat kaupungeissa mielikuvaa, että he ovat kunniallisia kansalaisia. Se on kuitenkin peitetarina, sillä todellisuudessa veljekset hautovat suurta junaryöstöä. Se kuitenkin epäonnistuu ja Lucky Luke saa napattua koplan ja palautettua heidät vankilaan.


title: Pavlov

text: Pavlov, naisilla Pavlova on venäläinen ja bulgarialainen sukunimi. Tunnettuja Pavlov- ja Pavlova -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Kilpi (geologia)

text: Kilpi tai kilpialue on sellainen kallioperän alue, jossa peruskallion kivet ovat näkyvissä. Kilpialueilla peruskallion kivet pistävät esiin sedimenttikivistä koostuvan mannerlaakion alta. Kilpialue on osa kratonia, joka tarkoittaa vanhaa ja tektonisesti rauhallista maankuoren osaa. Kilpialueiden lisäksi myös mannerlaakiot kuuluvat kratoniin.


title: Ana Carolina Reston

text: Ana Carolina Reston Macan (4. kesäkuuta 1985 São Paulo, Brasilia – 15. marraskuuta 2006) oli brasilialainen malli.


title: Ana Carolina Reston

text: Reston syntyi keskiluokkaiseen perheeseen Jundiaissa São Paulon lähistöllä. Hän aloitti mallintyöt 13-vuotiaana voitettuaan paikallisen kauneuskilpailun. Urallaan hän työskenteli muun muassa Fordille, Elitelle ja L'Équipelle Kiinassa, Turkissa, Meksikossa ja Japanissa. Hän toimi mallina myös mm. Giorgio Armanin mainoskampanjassa.


title: Ana Carolina Reston

text: 25. lokakuuta 2006 174 senttimetrin mittainen ja 40 kilogrammaa painanut Reston joutui sairaalaan anoreksiasta ja bulimiasta johtuneiden munuaisvaivojen takia. Hänen ruokavalionsa oli koostunut omenoista ja tomaateista. Hän kuoli vaivoihinsa 15. marraskuuta vain 21-vuotiaana. Restonin kerrotaan sairastuneen anoreksiaan vuonna 2004, kun häntä oli haukuttu liian lihavaksi kiinalaisessa muotinäytöksessä. Kolme kuukautta ennen Restonin kuolemaa uruguaylainen malli Luisel Ramos oli kuollut anoreksiaan. Myös Ramosin pikkusisko Eliana kuoli tammikuussa 2007 anoreksiasta johtuneeseen aliravitsemukseen. Näiden tapausten herättäminä monet muotitalot ovat kieltäneet anorektisten mallien käytön muotinäytöksissä.


title: Bowling for Soup

text: Bowling for Soup on amerikkalainen punk rock -yhtye, joka perustettiin Wichita Fallsissa, Texasissa vuonna 1994. Yhtye tuli erityisesti tunnetuksi "1985" ja "Girl All The Bad Guys Want"-kappaleistaan. Yhtyeen matkan varrella kappaleiden tyyli on vaihdellut metallimusiikista punk rockiin. Yhtyeen kappaleiden sanoitukset ovat yleensä humoristisia, mutta jäsenten "aikuistuessa" kappaleet ovat muuttuneet enemmän alternative rockiksi kuin punk rockiksi. Yhtyeen nimi on lainattu Steve Martinin "Bowling for Shit-'rutiinistaan'" vuonna 1979 julkaistussa komedia-albumissaan Wild and Crazy Guy. Bowling for Soupilla oli vuonna 2008 merkittävä rooli, sillä se esitti Sonic Unleashedin tunnuskappaleen, "Endless Possibilityn".


title: Oulun läänin eteläinen vaalipiiri

text: Oulun läänin eteläinen vaalipiiri oli Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri, joka käsitti silloisen Oulun läänin eteläisen osan, mukaan luettuna Oulun kaupunki ja Kainuu. Kun Lapin lääni muodostettiin vuonna 1938, muodostui Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä ja Oulun läänin pohjoisen vaalipiirin niiden kuntien alueesta, jotka eivät liittyneet Lapinmaan vaalipiirin tapaan Lapin läänin vaalipiiriin, yksi Oulun lääni alueella oleva vaalipiiri, Oulun läänin vaalipiiri.


title: Oulun läänin eteläinen vaalipiiri

text: Vaalipiirin kunnat olivat Alavieska, Haapajärvi, Haapavesi, Hailuoto, Hyrynsalmi, Kajaani, Kajaanin mlk, Kalajoki, Kempele, Kestilä, Kuhmo, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Nivala, Oulainen, Oulu, Oulujoki, Oulunsalo, Paavola, Paltamo, Pattijoki, Piippola, Pulkkila, Puolanka, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Rautio, Rantsila, Reisjärvi, Revonlahti, Ristijärvi, Saloinen, Sievi, Siikajoki, Sotkamo, Suomussalmi, Temmes, Tyrnävä, Utajärvi, Vaala, Vihanti, Vuolijoki ja Ylivieska.


title: Oulun läänin eteläinen vaalipiiri

text: Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä valittiin aina 13 kansanedustajaa. Vaalipiirin suurin puolue oli Maalaisliitto, joka ennen Suomen itsenäistymistä tosin kamppaili tasaväkisesti Suomalaisen puolueen ja sosialidemokraattien kanssa. 1920-luvulla SDP jäi vasemmiston keskinäisessä kamppailussa äärivasemmistoa pienemmäksi.


title: Oulun läänin eteläinen vaalipiiri

text: 1930-luvulla toiminut Kansanpuolue sai historiansa ainoat kansanedustajat Oulun eteläisestä vaalipiiristä. Myös Suomen pienviljelijäin puolue sai alueelta edustajan kahdesti.


title: Oulun läänin eteläinen vaalipiiri

text: Maalaisliiton Kyösti Kallio valittiin vaalipiiristä eduskuntaan kaikissa siellä käydyissä vaaleissa.


title: Petšora

text: Petšora (ven. ja komiksi Печо́ра, ) on Barentsinmeren Petšoranlahteen laskeva joki Venäjällä Komin tasavallassa ja Nenetsian autonomisessa piirikunnassa. Sen pituus on 1 809 kilometriä, valuma-alueen laajuus 322 000 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus joen suussa 4 100 kuutiometriä sekunnissa. Idässä joen valuma-aluetta rajaa Ural, lännessä Timanin selänne.


title: Petšora

text:
Petšora saa alkunsa Uralvuoriston länsirinteiltä Komin tasavallan kaakkoiskulmassa. Se virtaa Petšoran alangon halki kohti pohjoista, kääntyy Usajoen suun jälkeen länteen ja Pižman alapuolella jälleen kohti pohjoista. 130 kilometrin päässä jokisuusta Petšora jakautuu kahdeksi haaraksi ja muodostaa leveän suiston. Virtaus on suurimmillaan toukokuussa tapahtuvan kevättulvan aikana. Suurimmat sivujoet ovat vasemmalta puolelta Severnaja Mylva, Kožva, Ižma, Pižma, Tsilma ja Sula, oikealta Ilytš, Štšugor, Usa, Laja ja Šapkina.
Tärkeimmät satamat ovat Narjan-Mar, Ust-Tsilma, Petšora ja Troitsko-Petšorsk. Säännöllistä laivaliikennettä on kesäisin Troitsko-Petšorskiin sekä keväällä ja syksyllä Ust-Unjaan saakka. Suuret alukset nousevat Narjan-Mariin 110 kilometrin päähän merestä. Joella harjoitetaan mm. lohen, siian ja muikun kalastusta.


title: A.A.B. Tuotanto

text: A.A.B. Tuotanto Oy oli vuonna 1982 toimintansa aloittanut suomalainen levy-yhtiö, jonka omistivat Polarvoxin Leena Juuranto sekä Johanna-levymerkin Atte Blom. Vuosina 1982–1984 yhtiö toimi monen Johanna-levymerkillä julkaistun levyn tuotantoyhtiönä ja levy-yhtiönä. Yhtiöllä oli tämän jälkeen myös omat levymerkit AAB ja AAB-Tuotanto.


title: A.A.B. Tuotanto

text: A.A.B. Tuotannon artisteja olivat muun muassa Pelle Miljoona, Tuomari Nurmio, Dave Lindholm, Hanoi Rocks ja Rauli Badding Somerjoki. A.A.B. Tuotanto toimi sekä eräiden vanhojen Johanna-merkin äänitteiden uudelleen- että ensijulkaisijana. Uusia Johanna-albumeja se julkaisi noin neljäkymmentä.


title: A.A.B. Tuotanto

text: A.A.B. Tuotannon toiminta hiljeni 1990-luvun lopulla. Vuonna 1998 Love Kustannus osti A.A.B. Tuotannon tuotantokatalogin sekä julkaisuoikeudet, ja maaliskuussa 2000 yhtiö hakeutui konkurssiin . A.A.B. Tuotannon katalogi siirtyi vuonna 2010 Universal Musicin haltuun, kun Universal osti Love Kustannuksen.


title: European Cyclists' Federation

text: European Cyclists' Federation (lyhenne ECF) on Euroopan pyöräilyjärjestöjen kattojärjestö.


title: European Cyclists' Federation

text: ECF perustettiin 31. lokakuuta 1983 Kööpenhaminassa pyöräilyalan kansalaisjärjestöjen yhteistyöelimeksi. ECF:n yleistavoitteena on vähentää liikenteen ympäristöhaittoja aikaansaamalla kulkumuotosiirtymää motorisoidusta liikenteestä pyöräilyyn niin päivittäisessä kuin vapaa-ajan liikkumisessakin.


title: European Cyclists' Federation

text: Keskeinen toimintatapa on alan tutkimus- ja muun tiedon levittäminen, muun muassa Velo City -konferenssin avulla. ECF on edustettuna muun muassa YK:n alaisessa Euroopan liikenneministerien konferenssissa (CEMT) sekä EU:n kolmessa eri direktoraatissa.


title: European Cyclists' Federation

text: Syyskuun 11. päivänä 1983 oli perustamisasiakirjan allekirjoittanut 12 pyöräilyorganisaatiota seitsemästä eri maasta


title: Hyytelörakko

text: Hyytelörakko eli rakkulakasvain eli "ganglio" on viskoosia, hyytelömäistä, kirkasta eritettä sisältävä tarkkarajainen pyöreähkö kyhmy tai patti nivelen tai jänteen kohdalla sijaitseva nivelkapselin tai jännetupen pullistuma. Se on eräänlainen hyvänlaatuinen kasvain. Sen syntymiseen vaikuttavat esimerkiksi tapaturma tai nivelärsytys, mutta yleensä mitään selvää aiheuttavaa tekijää ei voida osoittaa. Hyytelörakko voi olla pienen herneen tai pähkinän kokoinen. Se esiintyy yleensä ranteessa (""ganglion carpi""), useimmiten kämmenselän puolella.


title: Hyytelörakko

text: Hyytelörakkoa neuvottiin aikoinaan hoitamaan iskemällä se rikki kovalla, tylpällä esineellä. Nykyään niitä hoidetaan yleisimmin punktiolla, eli imemällä patin nestemäinen sisältö pois paksulla neulalla. Samalla onteloon voidaan ruiskuttaa kortisonia ja antibakteerista ainetta. Punktion jälkihoidoksi suositellaan rakon hierontaa, jotta vaiva ei uusisi.


title: Hyytelörakko

text: Jos hyytelörakko on erityisen hankala, se leikataan. Hyytelörakon poistoleikkaus on päiväkirurginen toimenpide ja tehdään useimmiten puudutuksessa.


title: Jörö-Jukka

text: Jörö-Jukka () on vuonna 1845 julkaistu lasten kuvakirja, jonka loi saksalainen lääkäri Heinrich Hoffmann (1809–1894). Jörö-Jukka on myös samassa teoksessa esiintyvä hahmo, poika joka ei antanut leikata hiuksiaan ja kynsiään. Runomuotoisessa kirjassa on kymmenen humoristista ja opettavaista kuvitettua tarinaa.


title: Jörö-Jukka

text: Jörö-Jukkaa pidetään yhtenä maailman tunnetuimmista lastenkirjoista. Painoksia on enemmän kuin tuhat, sitä on julkaistu useamman kymmentä miljoonaa kappaletta kymmenillä kielillä. Jo Hoffmannin eläessä, kolmenkymmenen vuoden aikana julkaisemisesta, kirjasta oli otettu sata painosta pelkästään Saksassa ja se oli julkaistu saksan lisäksi yhdeksällä eri kielellä.


title: Jörö-Jukka

text: Suorasukaisella rikos ja rangaistus -mentaliteetilla kohdeyleisöään (3–6-vuotiaat) lähestyvän Jörö-Jukan tunnusmerkkejä ovat humoristisen naivistinen kuvitus ja kauhuefektit. Hoffmann on toisiaan seuraavilla kuvilla sarjakuvan edelläkävijöitä. Kauhuefektien pioneeri hän ei kumminkaan ollut, sillä saralla olivat ansioituneet jo aikakauden sadut ja nonsense-runous. Hyväntahtoisen Hoffmannin tarkoitus ei kuitenkaan ollut erityisesti pelotella lapsia, vaan hän halusi teoksillaan ilahduttaa ja hauskuuttaa.


title: Jörö-Jukka

text: Joulun alla vuonna 1844 Hoffmann lähti ostamaan kuvakirjaa lahjaksi vanhimmalle, kolmevuotiaalle pojalleen. Mieluista ei löytynyt; oli vain pitkiä tarinoita, typeriä kuvakokoelmia ja moraalisaarnoja. Hän saapui kotiin ja ojensi vaimolleen kuitenkin kirjan, sanoen: "Tässä on pojalle kirja!" Vaimo huudahti että sehän on vain tyhjä muistivihko. Hoffmann vastasi: "No, me teemme siitä kirjan!" Hoffmannin into uhkasi kuitenkin välillä laantua: työ vaati enemmän aikaa ja vaivaa, kuin hän oli tullut ajatelleeksi.


title: Jörö-Jukka

text: Isän kuvittamat ja kertomat viisi tarinaa olivat Carl-pojalle mieluisia. Yllättäen myös aikuiset pitivät kirjasta. Kustantaja Zacharias Löwenthal sai kirjan käsiinsä ja tajusi kirjan omaperäisyyden. Hän painosti Hoffmannia julkaisemaan kirjasen. Ensin vastahakoisesti asiaan suhtautunut Hoffmann suostui lopulta. Kuvakirja julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1845 ja se myytiin loppuun neljässä viikossa.


title: Jörö-Jukka

text: Seuraaviin painoksiin Hoffmann kirjoitti uusia tarinoita niin, että niitä oli lopulta kymmenen, ja piirsi myöhemmin kuvituksen uudelleen. Alkuperäinen kirja oli nimeltään "Lustige Geschichten und drollige Bilder mit fünfzehn schön kolorierten Tafeln für Kinder von 3–6 Jahren" (Hauskoja tarinoita ja hullunkurisia kuvia 3–6 vuotiaille lapsille). Nimihahmo Jörö-Jukasta tuli vasta teoksen kolmannessa painoksessa. Erikieliset laitokset ja etenkin venäläisen painoksen hahmo vaikuttivat Jörö-Jukan ulkonäköön. Ei tiedetä kenen käsialaa Jörö-Jukan nykyään tunnettu "afrokampaus" on, mutta hahmo sai Hoffmannin hyväksynnän. Jörö-Jukasta on ollut neljä erilaista versiota; nykyinen Jukka vakiintui 1860-luvulla. Nykymuotoinen laitos taas on peräisin vuodelta 1859. Silloin oltiin saavutettu kirjan 28. painos.


title: Jörö-Jukka

text: Hoffmann kertoo että lapsia peloteltiin lääkärillä. "Jos syöt tuota liikaa, tohtori tulee ja antaa sinulle pahaa lääkettä tai iilimatoja!" Niinpä kun lääkäri tulee tutkimaan sairasta lasta, laittaa pikku kullannuppu niin kovasti vastaan, että tutkiminen on liki mahdotonta. Hoffmann oli keksinyt tällaisessa tilanteessa ottaa avukseen paperin ja kynän: hän piirsi paperille jännittävän pikku hirviön, Struwwelpeterin, sai lapsen rauhoittumaan ja voitti tällä tavoin lapsipotilaan luottamuksen.


title: Jörö-Jukka

text: Havainnollisen kuvan kera kerrotaan pojasta, joka ei anna leikata tukkaansa tai kynsiään. ""Nyt on pää kuin vanha lato, kynsi niin kuin onkimato.""


title: Jörö-Jukka

text: Nimikertomuksessa on vain yksi sivu, jolla Jörö-Jukka seisoo ikään kuin kirstun kannella tai korokkeella, kädet ja jalat harallaan. Tukka on valtava ja kynnet monta kertaa sormia pidemmät. Kirstun etuosan reunoissa on molemmin puolin paneelit, joihin on symmetrisesti kuvattu kampa ja sakset. Etuosan keskellä on Jörö-Jukasta kertovat riimit, suomeksi kahdeksan riviä tekstiä.


title: Jörö-Jukka

text: Ensimmäinen painos sisälsi johdantorunon ja viisi kertomusta. Kun vihkossa oli vielä yksi sivu jäljellä, piirsi Hoffmann tälle viimeiselle sivulle laatan päälle seisomaan pörröpäisen takkutukan, joka sai nimekseen "Der Struwwelpeter". Alku-Jukan otsatukka valuu kasvoille, kun taas nykyisen "Afro-Jukan" tukka on otsalta lyhyt. Alku-Jukan kaapu on melko yksinkertainen, mutta nyky-Jukasta poiketen kynnet ovat huomattavasti pidemmät ja koukeroisemmat.


title: Jörö-Jukka

text: Kolmesivuinen kertomus häijystä ja ilkeästä pojasta, joka temuaa paikat rikki ja pahoinpitelee niin ihmisiä kuin eläimiä. Pojan kohtaloksi koituu koiran rääkkääminen: koira puree Volmaria. Kun Volmar makaa vuoteessa ja saa tohtorilta karvasta rohtoa, pääsee koira syömään pojan makkaran ja muut herkut.


title: Jörö-Jukka

text: Volmarin tarina sisältyy ensipainoksen viiteen kertomukseen.


title: Jörö-Jukka

text: Kahden sivun tarinassa yksin kotiin jäänyt Laura-tyttö alkaa leikkiä tulitikuilla. Hän ei piittaa kissojen Missisen ja Massisen varoituksista, vaan jatkaa tikkuleikkejä, kunnes palaa poroksi. Kolmas kuva näyttää Lauran dramaattisesti liekkien kourissa. Neljännessä kuvassa ""Laurasta nyt ainoastaan kenkäpari jälkeen jää. Ynnä läjä tuhkaa vaan, niinkuin näyttää kuva tää.""


title: Jörö-Jukka

text: Kolme poikaa kiusaa nauraen ja ilkkuen tummaihoista poikaa. Paikalle tulee Sulkaukko, joka toruu poikia. Kun nämä eivät lopeta, Sulkaukko suuttuu ja rankaisee poikia kastamalla heidät suureen mustepulloon. ""Nyt pojat ilkamoivat on murjaania mustemmat. Tää kulkee eellä hyvillään ja mustepojat perässään."" Tämä Jörö-Jukan pisin tarina on neljäsivuinen.


title: Jörö-Jukka

text: Sulkaukko-kertomus sisältyy ensipainoksen viiteen tarinaan.


title: Jörö-Jukka

text: Ensimmäinen kirjan tarinoista, joka ei varsinaisesti pyri antamaan lapselle opetusta tarinan varjolla. Jänisjahdissa oleva metsästäjä väsähtää lämpimänä päivänä. Metsämiehen uinuessa jänö hiipii paikalle ja vohkii pyssyn sekä miehen silmälasit. Mies herää juuri ajoissa, että ehtii paeta pyssyllä tähtäävää jänöä. Tätä seuraavassa kaoottisessa tilanteessa mies pelastautuu hyppäämällä pää edellä kaivoon, "metsästäjän muijan" kahvikuppi särkyy ja kahvit kaatuvat pupun pojan päälle. Kolme sivua pitkä kertomus.


title: Jörö-Jukka

text: Jänönmetsästys on yksi ensipainoksen viidestä kertomuksesta.


title: Jörö-Jukka

text: Tällainen käänteistarina on tuttu asetelma lastenkirjallisuudessa. Lapsi voi samaistua eläimeen ja kokea hallitsevansa aikuisia.


title: Jörö-Jukka

text: Kaksisivuisessa äiti lähtee asioille ja kehottaa Pekkaa olemaan kiltisti. Hän varoittaa, että jos Pekka on tottelematon ja imee peukaloa äidin poissa ollessa, Kraatari tulee ja leikkaa peukalot irti. Heti äidin lähdettyä Pekka uhmaa kieltoa. Kolmannessa kuvassa Kraatari syöksyy sisään järkyttävän isot sakset kädessään.


title: Jörö-Jukka

text: Peukalo-Pekan kohtalosta kertova tarina oli mukana jo ensipainoksessa.


title: Jörö-Jukka

text: Pulska mutta kiukutteva Lassi julistaa, ettei enää halua syödä soppaa. Poika laihtuu ja laihtuu, mutta ei silti anna periksi. ""Ja nyt hän kuivui niinkuin korsi, vain vajaan luodin mahtoi painaa: Ja viimein hänet surma sorsi, maan mullassa nyt makaa vainaa."" (WSOY, 1984)


title: Jörö-Jukka

text: Myös kertomus Soppa-Lassista oli ensipainoksen viiden tarinan joukossa.


title: Jörö-Jukka

text: Kolmen sivun kertomuksessa vanhemmat opastavat Jaakkoa istumaan nätisti ruokapöydässä. Poika ei piittaa sanomisista: ""Hän renkuttaa ja lenkuttaa, hän liikuttaa ja kiikuttaa tuoliansa taukoomatta, muistutusta muistamatta."" Lopulta Jaakko horjahtaa taaksepäin, tarttuu pöytäliinaan ja kaatuessaan tulee kiskoneeksi koko kattauksen mukanaan maahan vanhempien kauhuksi.


title: Jörö-Jukka

text: Mikolla on paha tapa kulkea katsomatta eteensä, eikä ota opikseen, vaikka menee sen vuoksi kumoon. Mikko kulkee edelleen "pää kekassa", ja niinpä hän eräänä päivänä koulumatkallaan putoaa rantapenkereeltä mereen. Hänet pelastetaan pian veden varasta. ""Vaan Mikko laukkuaan jäi vaille, se tuossa purjehtii nyt muille maille."" Tarina on kolmen sivun pituinen.


title: Jörö-Jukka

text: Erkki-poika lähtee myrskysäällä ulos sateenvarjon kanssa. Tuulispää vie ensin Erkiltä hatun päästä, sitten hirmupuuska vetää sateenvarjon ilmaan, ja Erkki lentää kohti taivaita. ""Vaan mihin tuuli mahtoi Erkin viedä, ei sitä kukaan ihminen nyt enää tiedä."" Tarinan kuvat on varustettu kehyksillä kuten taulut.


title: Jörö-Jukka

text: Metsämies-tarinan tapaan kertomus ei ole suoraviivaisen opettavainen, vaan käsittelee ennemminkin tunteita: lähes jokainen vanhempiinsa suuttunut lapsi uhkaa joskus karkaavansa kotoaan. Alla piilevä opetus voi olla siinä, että jos lapsi toteuttaa aikeensa, voi hän päätyä vaaraan.


title: Jörö-Jukka

text: Kirjan ensipainos eli kantapainos julkaistiin vuonna 1845. Painoksen määrä oli 1 500 kappaletta. Kantapainoksessa oli johdantoruno, viisi tarinaa ja lopussa Jörö-Jukka. Ensipainoksen tarinat olivat "Kuinka vallattoman Volmarin kävi", "Tarina neekeripojasta", "Juttu pelottomasta metsämiehestä", "Pikku-Lassi joka ei soppaa syönyt" sekä "Peukalonimijä Pekka". Toinen painos ilmestyi vuonna 1846 (5 000 kappaleen painos). Painokseen tuli mukaan kaksi uutta tarinaa: "Tyttö ja tulitikut" sekä "Juttu Jaakosta joka tuolia keikuttaa". Kolmannesta painoksesta lähtien Jörö-Jukasta tuli koko julkaisun nimihenkilö. Kun viides painos julkaistiin vuonna 1847, mukana oli vielä kaksi tarinaa lisää: "Kekkapää Mikko" ja "Pilviin kadonnut Erkki". Viidennessä painoksessa Jörö-Jukka siirtyi kirjan alkuun, heti alkuriimien jälkeen.


title: Jörö-Jukka

text: Vuonna 1858 puupiirrokset korvasivat kirjan litografiakuvat ja samassa yhteydessä Hoffmann piirsi kuvat uudelleen, ja ne julkaistiin seuraavan vuoden 28. painoksessa. Piiroksiin tuli enemmän taustoja, rekvisiittaa ja yksityiskohtia, ja kuvat muuttuivat vähemmän kömpelöiksi. Kekkapää Mikko saa kaavun sijaan housut, Pilvi-Erkin kertomuksen kuvat saavat taulunkehykset. Kuvien erotuksena on köynnöksiä jne. Hoffman piirsi myös uuden Jörö-Jukan.


title: Jörö-Jukka

text: Alkuperäinen Jörö-Jukka (malli A) siis korvautui vuoden 1858 jälkeen uudella Jörö-Jukalla (malli C). On olemassa näiden välimalli, malli B 1840–50-luvulta, jota Hoffmann ei kuitenkaan käyttänyt. B-mallin tukka on laineikkaan pörröinen ja ulottuu vyötärölle saakka. B-Jukka katsoo kasvoille valuvien suortuvien takaa alaviistoon. Kädet on muista malleista poiketen kohotettu ylös, kynnet ovat lyhyemmät kuin alkuperäisellä mallilla. Malli C:llä suupielet ovat kääntyneet alas, kynnet ovat lyhentyneet ja hän on noussut seisomaan korokkeen päälle. Tukka on kokenut huomattavan muutoksen, se roikkuu suorana melkein maahan saakka kuin viitta, mutta ei peitä enää kasvoja. Hoffmann oli käynyt oikeutta kirjanpainaja J. Scholzia vastaan vuonna 1849 julkaistuista luvattomista painoksista. Mahdollisesti malli C vaihtui malli D:hen niin nopeasti sen vuoksi, että Hoffmann saattoi pelätä itse joutuvansa oikeuteen. C-mallia olisi ehkä voitu syyttää yhdennäköisyydestä pilapiirtäjä Paul Gavarnin "Un enfant terriblen" kanssa. D-mallin Jörö-Jukasta ei ole säilynyt alkuperäispiirrosta, eikä ole varmaa, että se on Hoffmannin piirtämä. Hoffmannin uusintapiirroksista esimerkiksi kuva, jossa Laura syttyy palamaan, on melkoisen yhdennäköinen vuonna 1849 Venäjällä julkaistun Jörö-Jukan Laura-kuvan kanssa. Myös Volmarin ja Peukalo-Pekan tarinoiden joihinkin kuviin Hoffmann saattoi ottaa mallia venäläisestä "Stepka-Rastrepka"-painoksesta.


title: Jörö-Jukka

text: Muiden maiden Jörö-Jukka-julkaisut noudattelevat suurelta osin Hoffmannin toista käsikirjoitusversiota, mutta enemmistö D-mallin Jukalla. Suomessa Jörö-Jukka on julkaistu D-mallin lisäksi A- ja C-mallina. Tanskassa on säilytetty alkuperäinen A-mallin Jörö-Jukka, ja se on pysynyt kirjan viimeisellä sivulla. Neekeripoikatarinan Sulkaukko () on Tanskassa "Den store Bastian", josta on tullut kirjan nimihahmo. Yhdysvalloissa painettiin vuonna 1935 kirjailija Mark Twainin kääntämä Jörö-Jukka. Käännös syntyi alkujaan kuitenkin jo vuoden 1891 jouluna, kun Twain perheineen asusti Berliinissä. Twain oli vähissä varoissa ja sai ilmeisesti itsekin syödä halpaa soppaa kyllästymiseen asti. "Pikku Lassi joka ei soppaa syönyt" sai Twainilta omakohtaisen tuntuisen riimityksen, joka eroaa vakiokäännöksistä.


title: Jörö-Jukka

text: Suomeksi Jörö-Jukka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1869. Käännös syntyi Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen perhepiirissä omien lasten iloksi. Kääntäjä saattoi olla Yrjö-Koskinen, hänen ensimmäinen vaimonsa Sofia Forsman tai toinen puoliso Theodolinda Hahnsson, tätä ei tarkemmin tiedetä. Osuutta asiaan saattoi olla myös Julius Krohnilla, joka auttoi Yrjö-Koskista lastenrunojen suomennoshankkeessa.


title: Jörö-Jukka

text: Vuonna 1922 ilmestyi kolme uutta suomennosta:


title: Jörö-Jukka

text: Syy vuoden 1922 "Jukka-buumille" on ilmeisesti ollut se, että tekijänoikeusaika oli juuri kulumassa loppuun, ja moni kustantaja otti "varaslähdön", myös muualla kuin Suomessa. Edellä mainittujen lisäksi riimejä on kääntänyt myös Veikko Pihlajamäki. WSOY palasi myöhemmin Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen käännökseen. Sittemmin joka vuosikymmenellä on julkaistu yksi tai useampi painos Jörö-Jukasta.


title: Jörö-Jukka

text: Vaikka Jörö-Jukka ilmestyi suomeksi vuonna 1869, se ilmestyi Suomessa ruotsiksi jo 20 vuotta aiemmin eli vuonna 1949. Samana vuonna julkaistiin Ruotsissa kaksi laitosta: ilman lupaa eli rosvopainoksena A. Bonnierin kustantama "Julbocken eller (den svenska Drummelpetter)...", ja P. G. Bergin kustantama "Drummelpelle, eller...". Jälkimmäistä painosta oli muokattu, vaikka se mainittiin Hoffmannin tekemäksi. Esimerkiksi Peukalo-Pekan ja Soppa-Lassin tarinat saavat onnellisen lopun. Bonnierin piraattiversio "Drummelpetter" on uskollinen Hoffmannin työlle. On todennäköistä, että "Drummelpetter" on painettu samalla kerralla sekä Suomeen että Ruotsiin: kirjan johdantoruno ja painotyö on täsmälleen sama, ainoa ero on, että alkusivulla lukee svenskan sijasta "finska".


title: Jörö-Jukka

text: Jörö-Jukasta tuli heti bestseller, ensimmäinen painos myytiin loppuun Saksassa alle kuukaudessa. Hoffmann mainitsee että pian Jörö-Jukan julkaisemisen jälkeen vanhemmat pysäyttelivät häntä kaupungilla Frankfurtissa. He kertoivat lääkärille, että kirja oli tuottanut suurta iloa ja on ollut avuksi. Tai että jopa hitaanlaisesti kehittynyt kolmevuotias oli lyhyessä ajassa oppinut laskettelemaan kirjan ulkoa.


title: Jörö-Jukka

text: Jörö-Jukan kertomukset ovat lasten elämässä tuttuja ja tavallisia: ruuasta kiukuttelu, kiusaaminen, aikuisten kieltojen rikkominen ja poikkeavuuteen suhtautuminen. Tarinat ovat lähellä lasten toiveita ja pelkoja. Lapsen tekee mieli tehdä asioita, mutta rangaistus pelottaa. Kertomusten viesti on, ettei lapsi ole yksin tunteittensa kanssa. Lisäksi huolestuttavien ja pelottavien asioiden käsittely yhdessä aikuisen kanssa ja huumorin varjolla lievittää pelkoa. Itse Jörö-Jukan tarina kuvaa sitä, että lapsi pyrkii välttämään ruumiillisen koskemattomuuden loukkaamista, lapsi haluaa olla itsenäinen. Pienet lapset pistävät voimakkaasti hanttiin esimerkiksi lääkärin vastaanotolla, vaikka tutkimus olisi kivutonta.


title: Jörö-Jukka

text: Julkaisu sai jo pian ilmestymisensä jälkeen myös kritiikkiä. Lääkäri sai nuhteita kuvista. Ne kuvasivat kuulemma asioita ja henkilöitä liian voimakkaasti, liiotellen ja pelottavasti. Vastaukseksi Hoffmann totesi ironisesti, että eikö lapsia sitten pitäisi estää pääsemästä myös taidegallerioiden maalauksien ja antiikin veistosten äärelle, estää heitä näkemästä esimerkiksi Laokoon-ryhmää. Samoin heitä pitäisi kieltää piirtelemästä omia tikku-ukkojaan. Tai kuulemasta satuja kuten Punahilkka tai Lumikki. Hoffmannin mielestä sellainen ihminen on onnellinen, joka pystyy säilyttämään osan lapsuudestaan ja sen taiasta aikuisuuteen saakka. Hoffmann puolusti Jörö-Jukkaa ja muitakin kuvakirjojaan sillä, että pieni lapsi voi ymmärtää abstrakteja asioita vain näkemiensä kuvien avulla.


title: Jörö-Jukka

text: Lapsen fantasiamaailma on julma ja siinä on maagisia aineksia. Aikuiset suhtautuvat Jörö-Jukan tarinoihin tosikkomaisemmin, sillä he ovat rationalisoituneet ja etääntyneet lasten ajattelutavasta ja animistisesta maailmasta. Sen vuoksi julman lopun saava tulitikkuleikki tai peukaloiden irti leikkaaminen koskettaa aikuista eri tavalla kuin lasta. Turun yliopistossa lastenpsykiatrian professorina toiminut Jorma Piha ei usko Jörö-Jukan tarinoiden aiheuttavan pelkotiloja pienille lukijoille, ennemmin päinvastoin: Kun ihminen tunnistaa ja nimeää huolta aiheuttavat asiat, niistä tulee vähemmän pelottavia.


title: Jörö-Jukka

text: Jörö-Jukkaan () tai () on viitattu lukuisissa tv-sarjojen episodeissa. Siitä on tehty elokuvia, kuten "Der Struwwelpeter" (ohjaaja Fritz Genschow, 1955) ja lyhytelokuva "Der Struwwelpeter" (ohjaaja Sabine Asanger, 2010). Se on päätynyt myös teatterilavalle ja inspiroinut musiikkia. Englantilainen 80- ja 90-luvuilla vaikuttanut yhtye sai kirjan mukaan nimensä, Shock Headed Peters. Rammstein julkaisi vuonna 2005 levyllä "Rosenrot" kappaleen nimeltä "Hilf Mir", joka perustuu tarinaan "Die gar traurige Geschichte mit dem Feuerzeug" eli "Tyttö ja tulitikut".


title: Jörö-Jukka

text: Kun Jörö-Jukasta tuli maailmanlaajuisesti suosittu, siitä tehtiin runsaasti myös parodiaversioita. Esimerkiksi ensimmäisen maailmansodan aikana julkaistiin Isossa-Britanniassa keisari Wilhelm II:sta rienaava "Swollen-headed William". Saksassa taas julkaistiin 1915 "Der Kriegs-Struwwelpeter", jossa liittoutuneet saavat rangaistavien lasten osan. Lontoossa 1941 julkaistiin kirja nimeltä "Struwwelhitler : a Nazi Story Book", jonka tekijäksi oli merkitty Doktor Schrecklichkeit (Tohtori Kammotus), eikä se jäänyt ainoaksi Hitler-aiheiseksi Jukka-parodiaksi.


title: Jörö-Jukka

text: Frankfurtin Jörö-Jukka-museoon (), osoitteessa Schubertstr. 20, on kerätty erilaista tavaraa, jonka aiheena on Jörö-Jukka: kirjoja, nukkeja, astioita ja pelejä. Vuonna 1967 perustettu voittoa tavoittelematon yhdistys frankfurter werkgemeinschaft e.V. (fwg) pitää yllä museota, jonka tuotto käytetään sosiaalityöhön mielenterveyspotilaiden hyväksi. Heinrich Hoffmannin elämäntyö lääkärinä 1800-luvun Frankfurtissa keskittyi psykiatrisen hoidon uudistamiseen. Hoffmann pyrki potilaan inhimilliseen hoitoon ja hoitotyön uudistamiseen niin, että mieleltään sairastuneet voisivat elää hyvää elämää. Vuoden 2018–2019 aikana on tarkoitus toteuttaa museon muutto Frankfurtin vanhaan kaupunkiin suurempiin tiloihin. Muuton myötä museossa voisi käydä kolminkertainen määrä vieraita verrattuna Schubertstr. 20:n tiloihin.


title: Jörö-Jukka

text: Kirjan 150-vuotisjuhlan kunniaksi julkaistuja postimerkkejä.


title: Tuomas Hannikainen

text: Tuomas Touko Tapani Hannikainen (ent. Ollila; s. 10. maaliskuuta 1965 Myrskylä) on suomalainen kapellimestari ja viulisti.


title: Tuomas Hannikainen

text: Hannikainen suoritti Sibelius-Akatemiassa viulunsoiton diplomin vuonna 1988 ja kapellimestaridiplomin vuonna 1991 Jorma Panulan opissa. Hän on täydentänyt opintojaan muun muassa Ilja Musinin oppilaana Pietarin konservatoriossa vuosina 1990–1992 sekä eri mestarikursseilla.


title: Tuomas Hannikainen

text: Vuodet 1994–1998 Hannikainen toimi Tampereen kaupunginorkesterin ylikapellimestarina sekä taiteellisena johtajana. Tätä seurasi vakituisen kapellimestarin toimi Tapiola Sinfoniettassa yhdessä Jean-Jacques Kantorowin kanssa (vuodet 1999–2001). Vuosina 2001–2003 hän oli West Australian Symphony Orchestran (Perth) päävierailija. Vuosina 2005–2009 hän toimi periodisoittimilla soittavan Kuudennen kerroksen orkesterin taiteellisena johtajana Helsingissä. Vuoden 2009 alusta on hän ollut yhtenä Keski-Pohjanmaan Kamariorkesterin neljästä kapellimestarista, ja vuonna 2011 Joroisten Musiikkipäivien taiteellisena johtajana.


title: Tuomas Hannikainen

text: Tuomas Hannikainen (Ollila) on viulisti Arvo Hannikaisen (1897–1942) tyttärenpoika.


title: Iivari Kainulainen

text: Iivari Kainulainen (27. maaliskuuta 1874 Käkisalmi – 11. marraskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen laulaja ja näyttelijä, joka lukeutui 1910-luvulla maansa suosituimpiin laulajiin.


title: Iivari Kainulainen

text: Kainulainen oli suutarimestarin poika, joka työskenteli ennen viihdeuraansa räätälinä. Hän debytoi Suomalaisessa teatterissa 13. lokakuuta 1901, jolloin hän näytteli Huotarin osan "Tukkijoella"-näytelmässä. Hän saavutti suurimman menestyksensä teatterin saralla laulunäytelmissä. Kainulaisen elämäntavat eivät kuitenkaan olleet parhaita mahdollisia, ja elämäntyylinsä vuoksi hän joutui jättämään teatterin. Tämän jälkeen hän aloitti kuplettilaulajan uran. Kainulaisen suosiota verotti kuitenkin se, että hänen oman ohjelmistonsa määrä oli varsin vähäinen. Hän esitti muun muassa kansansävelmiä sekä Oskar Merikannon ja Erkki Melartinin sävellyksiä. On myös otaksuttu, että Kainulaisen veli, kirjailija Ruupert Kainulainen, olisi tehnyt hänelle kappaleita. Levytysuransa Kainulainen päätti vuonna 1929. 1930-luvulla Kainulainen esiintyi muun muassa kahdessa Valentin Vaalan elokuvassa. Merkittävin Kainulaisen elokuvarooleista oli pursimies Pirske Erkki Karun ohjaamassa Georg Malmstén -”esimusikaalissa” "Meidän poikamme merellä".


title: Jaret Reddick

text:
Jaret Reddick (s. 6. maaliskuuta 1972 Grapevine, Texas, Yhdysvallat) on amerikkalaisen punk rock-yhtye Bowling for Soupin laulaja ja kitaristi. Reddick on ollut koko elämänsä ajan show-bisneksessä. Hän on kirjoittanut ja säveltänyt suurimman osan Bowling for Soupin tuotannosta. Reddick on myös esiintynyt useiden eri yhtyeiden kappaleissa. Reddickin kitaran kuviointi muistuttaa Teksasin lippua.
Jaret on nuorin kaikista 6 lapsesta.


title: Guy Lacombe

text: Guy Lacombe (s. 12. kesäkuuta 1955 Villefranche-de-Rouergue, Ranska) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen ammattilaisjalkapalloilija.


title: Guy Lacombe

text: Lacomben pelaajauran suurin saavutus on jalkapallon olympiakulta Los Angelesin olympialaisissa 1984 Ranskan maajoukkueessa.


title: Guy Lacombe

text: MeriititHeinäkuussa 2009 hän aloitti AS Monacon päävalmentajana. Lacomben johdolla Monaco sijoittui kauden 2009/10 päätteeksi kahdeksanneksi. Kesällä 2010 joukkue joutui luopumaan keskikentän sielustaan Nenêstä eivätkä peliesitykset syksyllä 2010 olleet edelliskauden veroisia. Lopullinen niitti seurajohdolle oli Monacon putoaminen Coupe de Francesta amatöörijoukkue SO Chambéry Footia vastaan tammikuussa 2011. Ottelun jälkeen Lacombe sai potkut tehtävistään.


title: Guy Lacombe

text: Marraskuussa 2012 Lacombesta tuli Al-Waslin päävalmentaja. Pesti päättyi potkuihin jo helmikuussa 2013.


title: Guy Lacombe

text: Meriitit


title: Punk Rock 101

text:
Punk Rock 101 on yhdysvaltalaisen punk-yhtye Bowling for Soupin kappale. Se julkaistiin levyn "Drunk Enough To Dance" toisessa painoksessa. Se kuultiin myös videopelissä "NHL 2004".
Kappaleen videolla joukko nuoria aikuisia tuodaan bussilla punk-rock koulutuskeskukseen (punk-rock bootcamp), jossa heille opetetaan punkin perusasioita. Bändin jäsenet esiintyvät myös oppilaina, kuten omana itsenään soittamassa kyseistä kappaletta.


title: Nicky Wire

text: Nicky Wire (oikealta nimeltään Nicholas Allen Jones, s. 20. tammikuuta 1969 Tredegar, Wales) on walesilaisen Manic Street Preachers -yhtyeen basisti ja sanoittaja. Wiren veli, Patrick Jones, on tehnyt yhtyeen musiikkivideoita.


title: Nicky Wire

text: Wire tunsi muut Manic Street Preachersin jäsenet jo peruskoulusta. Hän toimi yhdessä Richey James Edwardsin kanssa yhtyeen sanoittajana vuosina 1989–1995 aina Edwardsin katoamiseen saakka, jolloin päävastuu lyriikoista siirtyi Wirelle.


title: Nicky Wire

text: Syyskuussa 1993 Wire meni naimisiin lapsuudenystävänsä Rachelin kanssa, ja heillä on vuonna 2002 syntynyt tytär Clara. Wire ei päässyt häämatkansa takia bändinsä esiintymiseen Tops of the Popsissa. Basistin puuttumista eivät asiasta tietämättömät kuitenkaan heti huomanneet, koska hänen sijaisenaan toimineella basistilla oli Mikki Hiiri -naamio päässään.


title: Nicky Wire

text: Syksyllä 2006 Nicky julkaisi oman soololevyn I Killed the Zeitgeist.


title: Nicky Wire

text: AlbumitSinglet


title: Viipurin läänin itäinen vaalipiiri

text: Viipurin läänin itäinen vaalipiiri oli Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri, joka käsitti Viipurin läänin itäisen osan eli osan Karjalan kannasta ja Laatokan Karjalan. Nyky-Suomen alueen nykyisistä kunnista siihen kuuluivat ainoastaan Kymen läänin/Etelä-Suomen läänin koillisimmat kunnat Imatra, Ruokolahti, Rautjärvi ja Parikkala. Simpele oli liitetty Rautjärveen 1973, Saari ja Uukuniemi Parikkalaan 2005 ja Joutseno Lappeenrantaan 2009. Karjalan siirtoväki äänesti oman kotiseutunsa ehdokkaita entiseen asuinpaikaansa perustuvassa vaalipiirissä vielä vuosien 1945 ja 1948 eduskuntavaaleissa. Viipurin lääni kuitenkin korvattiin nimessä ja vaalipiiristä tuli Kymen läänin itäinen vaalipiiri. Vuoden 1948 eduskuntavaalissa Kymen läänin vaalipiirit yhdistettiin yhdeksi vaalipiiriksi.


title: Viipurin läänin itäinen vaalipiiri

text: Kunnista vaalipiiriin kuuluivat Sortavala, Käkisalmi, Joutseno, Ruokolahti, Rautjärvi, Kirvu, Jääski, Antrea, Vuoksenranta, Terijoki, Kivennapa, Muolaa, Äyräpää, Kyyrölä (liitetty Muolaaseen vuonna 1934), Heinjoki, Valkjärvi, Vuoksela, Rautu, Sakkola, Metsäpirtti, Pyhäjärvi, Räisälä, Käkisalmen mlk, Kaukola, Hiitola, Kurkijoki, Parikkala, Simpele, Jaakkima, Lahdenpohja, Lumivaara, Sortavalan mlk, Harlu, Uukuniemi, Ruskeala, Soanlahti, Suistamo, Korpiselkä, Suojärvi, Salmi ja Impilahti.


title: Viipurin läänin itäinen vaalipiiri

text: Viipurin itäisestä vaalipiiristä valittiin eduskuntaan 17 kansanedustajaa, paitsi vuonna 1939, jolloin edustajia oli yksi enemmän. Maalaisliitto oli vuodesta 1919 vaalipiirin hallitseva puolue. Se sai eduskuntavaaleissa 49–59 prosenttia äänistä ja enemmistön paikoista. Vielä autonomian aikana SDP ja Suomalainen puolue kykenivät voittamaan Maalaisliiton ja nuorsuomalaisetkin olivat vahvasti edustettuina.Viipurin läänin läntinen vaalipiiri


title: Arlo Guthrie

text: Arlo Davy Guthrie (s. 10. heinäkuuta 1947 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen folk-laulaja ja kitaristi. Hän oli suosionsa huipulla 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Hänen isänsä on kuuluisa folk-muusikko Woody Guthrie.


title: Arlo Guthrie

text: Arlo Guthrie syntyi 1947 Brooklynissa New Yorkissa. Hänen isänsä Woody Guthrie oli tunnettu folk-muusikko ja äitinsä Marjorie Greenblatt tunnettu tanssija, joka oli kiertänyt Martha Graham Dance Companyn mukana. Vanhemmat erosivat kun Arlo oli nuori, mutta hän pysyi läheisenä isänsä kanssa ja kasvoi tunnettujen muusikoiden ympäröimänä.


title: Arlo Guthrie

text: Guthrie piti ensimmäisen konserttinsa 13-vuotiaana vuonna 1961. Hän nousi pian tunnetuksi folk-muusikoksi ja esiintyi yhdessä esimerkiksi Bob Dylanin ja Joan Baezin kanssa. Guthrie esitti 1967 Newport Folk Festivalilla suositun 18-minuuttisen omakohtaisen tarinansa "Alice's Restaurant Massacree", joka kertoo roskaamisesta ja kutsuinnoissa hylkäyksestä. Tarina tuli Guthrien esikoisalbumille "Alice's Restaurant", joka julkaistiin myöhemmin samana vuonna, muutama viikko Woody Guthrien kuoleman jälkeen. Tarinasta tehtiin myös elokuva "Alicen ravintola" (1969), jossa Guthrie itsekin esiintyi. Albumi teki Guthriesta tähden ja 1960-luvun vastakulttuurin ikonin.


title: Arlo Guthrie

text: Guthrien toinen albumi "Arlo" (1968) ja kolmas "Running Down the Road" (1969) olivat myös menestyksiä. Guthrie esiintyi Woodstockissa 1969. Hän levytti hitin ”City of New Orleans” vuonna 1972. Juha Vainio käänsi kappaleen suomeksi ja Karma-yhtye levytti sen nimellä ”Hyvää huomenta, Suomi”.


title: Arlo Guthrie

text: Guthrien ura oli huipussaan 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa, mutta hän on jatkanut levyttämistä ja konsertointia senkin jälkeen. Hän perusti oman levy-yhtiön nimeltä Rising Son Records. Guthrie on myös näytellyt televisiosarjoissa. Hän osti Massachusettsista kirkon, jossa toimii nyt Guthrie Center, joka tarjoaa paikallisia ja kansainvälisiä sosiaalipalveluja HIV-tuesta meditointikeskukseen.


title: Arlo Guthrie

text: Helmikuussa 2008 Guthrie ilmoitti kannattavansa presidenttiesivaaleissa republikaanista Ron Paulia, joka muun muassa kannatti veroviraston ja tuloverotuksen sekä julkisen sosiaaliturvan ja kehitysavun lakkauttamista. Hän perusteli sitä sanomalla: ”Hän vaikuttaisi olevan ainoa presidenttiehdokas, joka oikeasti uskoo maamme perustuslakiin”.


title: Arlo Guthrie

text: Guthriella on vaimonsa Jackien kanssa neljä lasta. Jackie kuoli 2012.


title: Marillion.com

text: marillion.com on Marillionin vuonna 1999 julkaistu, yhdestoista studioalbumi. Albumin kappaleet "Tumble Down the Years" ja "Interior Lulu" kirjoitettiin alun perin Radiationia varten. Virallisesti marillion.comilta ei julkaistu yhtäkään singleä, mutta "Deserve" julkaistiin promosinglenä. Albumille on tehty lisälevy "marillion.co.uk", ja se lähetettiin ilmaiseksi kaikille marillion.comin ostaneille. Lisälevyltä löytyi kokoelma erilaisia live- ja demonauhoituksia ja lyhyt haastatteluvideo. Levyä on nyttemmin useasti päivitetty uusilla kappaleilta, ja sen voi yhä ladata Marillionin viralliselta sivulta.


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Rakkaudella – Raulilta (MILP 150) on Rauli Somerjoen albumi vuodelta 1982. Iskelmä- ja tanssimusiikkia sisältänyt albumi tehtiin nopeasti ja pienellä joukolla, eikä siitä tullut heti kovin tunnettua. Jälkeenpäin se on kuitenkin julkaistu kahdesti uudelleen. Tunnetuimmaksi kappaleeksi levyltä on noussut kotiseutuhumppa "Bussi Somerolle".


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Levyn tuottajana toimi Minimusic-levy-yhtiön omistaja Harry Aaltonen, jolle levyn tekoa ehdotti Yleisradiossa musiikkitoimittajana työskennellyt Rauli Somerjoen veli Kari Somerjoki. Kappaleet levylle valitsi Rauli Somerjoki itse ja levyn käytännön toteutuksesta vastasi kokenut studiomuusikko Reijo Lehtovirta. Musiikillisesti Somerjoki halusi levyn kappaleet soitettavan perinteiseen tapaan eikä antanut sovittajille erityisohjeita. Omat kappaleensa hän oli laulanut valmiiksi kasetille kitaran säestyksellä.


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Soittajiksi Lehtovirta valitsi kokeneita muusikoita. Kitaraa ja bassoa soitti Lasse Luoto, hanuria Taito Vainio, Rumpuja Aarne Mustonen ja Lehtovirta itse soitti puhallinosuudet. Tällä joukolla taustat kahteentoista kappaleeseen saatiin äänitettyä päivässä. Myös lauluosuudet valmistuivat nopeasti kahdessa päivässä, ja Somerjoki hoiti ne rutiinilla rytmillisesti ja rennosti, mitä tuottaja Harry Aaltonen arvosti: "Mun mielestä se laulo paremmin kuin nämä perinteiset humppalaulajat." Kuvat levyn kanteen otettiin Vihtkarin valokuvaamossa Vihdissä, ja sekä Rauli että Kari Somerjoki olivat myös niihin tyytyväisiä.


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Vanhoista klassikoista levyllä otettiin tangot "Mustalaisviulu", "Itämaista rakkautta" ja "Arpiset haavat". Somerjoen omia kappaleita levyllä olivat "Illan varjo harmain" ja salanimellä Teppo Räme tehty "Alla kuusipuun". Myös Harry Aaltosen soittajakaveri Raul Reiman teki levylle kaksi uutta kappaletta "Bussi Somerolle" ja "Et sinä tule". Muut kappaleet olivat joko vanhaa suomalaista tanssimusiikkia ("Kastehelmi ja lumikukka", "Minne häipyvät silmät tummat", "Kotikuusi", "Tähdenlento") tai käännösiskelmiä ("Itämaista rakkautta", "Sävel rakkauden").


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Jälkeenpäin levyn tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi Raul Reimanin säveltämä ja (Rauli Somerjoen tarkkojen ohjeiden perusteella) sanoittama kotiseutunostalginen humppa "Bussi Somerolle". Siinä kuvataan todenmukaisesti bussimatkaa Helsingistä Somerolle.


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Laulun sanoissa selostetaan matka Yhdysliikenteen ("paras kuski Yhdysliikenteen") bussilla Tarvontien ("olen vapaa, bussi Tarvontietä kiitää"), Brynolf Poutasen kaupan ("tuttu kauppa Brynolf Poutasen mua tervehtii kuin hymyillen"), Lukkarin mutkan ("kurvi Lukkarin jo meni, siinä herään"), Kääntelän ("näen Kääntelän, en jääkään vielä pois"), Esakallion ("Esakallio kun tulee heti perään") ja Lammin mäen ("Lammin mäki vihdoin eessäni jo ois") kautta Somerolle, jonka kohteista laulun lopussa mainitaan Hämeen Härkätie ("Hämeen Härkätielle saavutaan") ja ravintola Hämeenportti ("Hämeenportin näen paikallaan").


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Paikoista Brynolf Poutasen kauppa sijaitsee Pusulan Hyönölän kylässä seututien 280 varrella ja oli toiminnassa vuoden 2015 lopuun. Lukkarin mutka oli Somerniemellä, mutta jäi syrjään tien nykyisestä linjauksesta kun tietä oikaistiin. Kääntelä sijaitsee tien varressa Someron Hirsjärvellä ja Lammi on kylä Somerolla Someron Kirkonmäen kupeessa. Ravintola Hämeenportti on Someron keskustassa Sepäntiellä. Eri aikoina se on välillä ehtinyt toimia myös nimillä Kaupunginhotelli-Ravintola Satumaa ja Drunk'n Monkey Somero.


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Laulussa mainituista paikoista lähellä Kääntelää sijaitsi laulajan perheen kotipaikka Ahola ja sen lähellä Helsingintien varressa laulajan perheen pitämä Somerjoen kioski, jota 2000-luvulla on pidetty kesäisin avoinna laulajan muistokohteena nimellä Baddingin kioski Paratiisi. Esakallio oli yksi Somerjoen ensimmäisen yhteen The five yesin ensimmäisistä esiintymispaikoista.


title: Rakkaudella – Raulilta

text: 11.7. 2015 Somerolla järjestettiin Somerolla "Bussi Somerolle" -tapahtuma, jonka yhteydessä paljastettiin Rauli Badding Somerjoen muistomerkki "Badding-pysäkki" Someron keskustassa Kiiruun puistossa.


title: Rakkaudella – Raulilta

text:
A-puoli
B-puoli


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Vuonna 1986 Dojo Records julkaisi albumin uudestaan nimellä Sävel rakkauden (DOJLP 5005) ja Poptori julkaisi levyn kolmannen kerran vuonna 2001 nimellä Bussi Somerolle (SNAPCD-605).


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Vuonna 1985 ilmestyi Reijo Lehtovirran soololevy, jossa Lehtovirta soittaa saksofonilla lähes kaikki "Rakkaudella – Raulilta" -albumin sävelmät samojen taustojen päälle, joita käytettiin Somerjoen levyllä.


title: Rakkaudella – Raulilta

text: Tiisun vuonna 2017 ilmestyneellä albumilla "Tänne ei jää kukaan" on kappale "Bussi täältä pois".


title: TARGET-järjestelmä

text: TARGET-järjestelmä ("Trans-European Automated Real-time Gross Settlement Express Transfer") on Euroopan keskuspankin maksumekanismista ja euroalueen maiden kansallisten keskuspankkien omista maksujärjestelmistä muodostettu kansainvälinen maksujärjestelmä.


title: TARGET-järjestelmä

text: TARGET-järjestelmää käytetään euro-määräisten rahansiirtojen suorittamiseen sekä euromaasta toiseen että euromaiden sisällä. Järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1999 euron syntyessä. Järjestelmää käyttää noin 10 500 pankkia (sivukonttorit ja tytäryhtiöt mukaan lukien) ja vuonna 2005 siinä käsiteltiin päivittäin keskimäärin 296 306 kansainvälistä ja kotimaista maksutapahtumaa, joiden arvo oli noin 1,9 biljoonaa euroa.


title: TARGET-järjestelmä

text: Järjestelmän käyttäjät liittyvät siihen kansallisten maksujärjestelmien kautta. Suomen osalta TARGET-järjestelmään on liitetty Suomen Pankin ylläpitämä shekkitilijärjestelmä ("BOF-RTGS"). Shekkitilijärjestelmään pääsevät käyttäjiksi eli "tilinhaltijoiksi" julkisen valvonnan alaisena olevat Euroopan talousalueella (ETA) toimivat luottolaitokset sekä erityisistä syistä myös


title: TARGET-järjestelmä

text: Euroopan keskuspankki on käynnistänyt hankkeen järjestelmän jatkokehittämiseksi. Suunnitelmien mukaan uudella järjestelmällä, TARGET2:lla, voitaisiin korvata kokonaan kansallisten keskuspankkien maksujärjestelmät, joiden varaan nykyinen järjestelmä on rakennettu. TARGET2-järjestelmän käyttöön on tarkoitus siirtyä asteittain siten, että ensimmäiset maat ottaisivat sen käyttöön 17. marraskuuta 2007 ja viimeiset 19. toukokuuta 2008.


title: Henkivakuutus

text: Henkivakuutus on vakuutus, jossa riski liittyy vakuutetun elämään ja kuolemaan. Vapaaehtoiset henkivakuutukset täydentävät lakisääteistä sosiaalivakuutusta. Vaikka Suomen sosiaalivakuutus on suhteellisen kattava, sen etuuksien määrittely on kaavamaista ja perustuu kansalaisen keskimääräisiin tarpeisiin. Kansalaisilla on kuitenkin erilaisia elämäntilanteita ja turvan tarpeita, joita vapaaehtoiset vakuutukset täydentävät. Markkinoilla on useita erilaisia henkivakuutustuotteita, mutta yksinkertaistettuna puhtaat henkivakuutukset voidaan jakaa kuolemanvaravakuutuksiin ja elämänvaravakuutuksiin eli säästöhenkivakuutuksiin. Nämä tuotteet ovat vapaaehtoisia vakuutuksia.


title: Henkivakuutus

text: Kaikki suomalaiset työntekijät on lisäksi vakuutettu työntekijäin ryhmähenkivakuutuksella, joka perustuu työmarkkinajärjestöjen 1976 tekemään kollektiivisopimukseen .


title: Henkivakuutus

text: "Kuolemanvaravakuutus" eli "riskihenkivakuutus" on sopimus, jossa vakuutusyhtiö suorittaa vakuutetun edunsaajille korvausta, mikäli vakuutettu kuolee vakuutusaikana. Riskihenkivakuutuksella on tarkoitus varautua kuolemasta lähipiirille aiheutuviin välittömiin kustannuksiin. Kuoleman johdosta kuolleen lähipiirille, kuten vaikkapa leskelle tai lapsille, koituu taloudellisia menetyksiä ennen kaikkea menetettyjen tulevaisuuden ansiotulojen muodossa. Samalla maksettavaksi tulevat hautauskustannukset ja mahdolliset perintöverot. Lisäksi lapsiperheissä huoltajan panosta kodin ylläpidossa ja kiinteistön hoidossa saatetaan tämän kuoleman jälkeen esimerkiksi joutua korvaamaan ulkopuolisilla ostopalveluilla.


title: Henkivakuutus

text: Nykyisin riskihenkivakuutusten käyttö on yleistynyt lainojen yhteydessä. Esimerkiksi asuntolainan yhteyteen otettu riskivakuutus korvaa jäljellä olevan lainan maksun mikäli lainan maksaja tai yksi maksajista kuolee tai joutuu työkyvyttömäksi. Joissakin rajoitetuissa tapauksissa lainaturvaa on mahdollista hankkia myös työttömyyden varalta.


title: Henkivakuutus

text: Riskihenkivakuutusten tarve on suurin yleensä nuorilla perheillä, joilla on elätettävänä pienet lapset ja usein lainaa. Suomalaiset kotitaloudet ovat varautuneet huoltajan kuoleman varalta melko heikosti. Kuolemanvaraturvan vaje lasketaan vähentämällä kotitalouden tulomenetyksistä julkinen ja yksityinen kuolemanvaraturva sekä osa kotitalouden sijoitusvarallisuudesta. VATT:n vuonna 2007 tekemien laskelmien mukaan turvavaje on Suomessa hyvin merkittävä, keskimäärin 126 000 euroa, ja nuorten huoltajien kotitalouksissa vielä suurempi, keskimäärin 230 000 euroa.


title: Henkivakuutus

text: Riskihenkivakuutusten hinta voi olla joko täysin riskiä vastaava tai sitten tasamaksu. Riskiä vastaavassa hinnassa vakuutus kallistuu sitä mukaa kun vakuutettu vanhenee ja kuolema käy todennäköisemmäksi. Tasamaksussa taas hinta on koko ajan sama, ja nuorena maksetut riskiin nähden korkeammat vakuutusmaksut tasapainottavat vanhempana maksettua, riskiin nähden alempaa vakuutusmaksua.


title: Henkivakuutus

text: "Elämänvaravakuutus" eli "säästöhenkivakuutus" on sopimus, jossa vakuutettu saa korvausta, jos hän on sovittuna aikana hengissä. Elämänvaravakuutuksen korvaus voidaan suorittaa kerralla tai osissa pidemmällä aikavälillä, jolloin kyseessä on usein eläke.


title: Henkivakuutus

text: Vakuutussäästämisellä voidaan varautua omaan vanhuuteen ja ansiotulojen loppumiseen tai vanhuudesta aiheutuvan lisähoivan tarpeen rahoittamiseen. Vakuutussäästäminen voi tapahtua myös jonkun muun kuin vakuutussäästäjän itsensä hyväksi, kuten esimerkiksi lasten tai lastenlasten. Säästöhenkivakuutuksen voi myös yleensä nostaa itselleen kesken sopimuskauden.


title: Henkivakuutus

text: Henkivakuutuksen idea on yksinkertainen: asiakas maksaa vakuutusmaksun tai useita vakuutusmaksuja, joita vakuutusyhtiö säilyttää asiakkaan lukuun ja palauttaa sovittuna ajankohtana sijoitukselle kertyneen koron kera. Säästöaikana vakuutusyhtiö sijoittaa saamansa vakuutussumman parhaan kykynsä mukaan mahdollisimman tuottavasti. Sijoitusten on myös oltava niin turvattuja, että vakuutusyhtiö kykenee sopimuskauden päättyessä maksamaan sovitun vakuutuskorvauksen vakuutetulle. Säästöhenkivakuutuksen tuotto voi olla sovittu kiinteäkorkoiseksi, jolloin vakuutusyhtiö ottaa riskin hyvistä ja huonoista sijoitusvuosista itselleen. Hyvän sijoitusvuoden tuottoja käytetään tasaamaan huonon sijoitusvuoden tuottoja. Kiinteän koron lisäksi on voitu sopia asiakashyvityksestä, joka maksetaan asiakkaan vakuutusäästölle, mikäli sijoitusvuosi on ollut hyvä.


title: Henkivakuutus

text: Lähtökohtaisesti säästö palautetaan vain, mikäli vakuutuksenottaja on elossa kun vakuutussopimus päättyy. Jos vakuutuksenottaja ehtisi kuolla ennen sopimuksen päättymistä, tasattaisiin yhtiöön jäänyt vakuutussäästö muiden vakuutuksenottajien kesken. Käytännössä säästöhenkivakuutukseen on useimmiten liitetty kuolemanvaravakuutus, jolloin vakuutetun kuollessa kesken sopimuskauden ennalta määritelty edunsaaja saa kertyneen vakuutussäästön itselleen. Vakuutussäästäminen on ajankohtaista silloin, kun ansiotuloista jää jäljelle säästöjä myöhempää aikaa varten.


title: Henkivakuutus

text: Henkivakuutuksissa saattaa olla myös kytkettynä muita henkilövakuutukseen kuuluvia vakuutusturvia, esimerkiksi työkyvyttömyysvakuutus.


title: Henkivakuutus

text: Sijoitussidonnaisessa vakuutuksessa eli "unit link" -vakuutuksessa vakuutuksenottaja voi itse määrittää varsin pitkälle sen, miten hänen vakuutukseen maksamansa varat sijoitetaan. Vakuutusyhtiö tarjoaa asiakkaan valittavaksi useita vaihtoehtoisia sijoituskohteita, kuten koti- tai ulkomaisia osakkeita tai joukkovelkakirjalainoja. Käytännössä valittavana on markkinoilla muutenkin toimivia sijoitusrahastoja. Vakuutuksenottaja valitsee näistä yhden tai useamman, johon hänen säästönsä ohjataan sovitussa suhteessa. Sijoitussidonnaiset vakuutukset vievät vakuutussäästämistä sijoitustoiminnan alueelle, missä se kilpailee suoran osake-, korko- ja rahastosijoittamisen sekä pankkitallettamisen kanssa.


title: Henkivakuutus

text: Vakuutuksenottajan säästön arvo sidotaan varoilla hankitun sijoitustuotteen arvoon. Näin ollen riski vakuutussäästön arvosta on vakuutuksenottajalla eikä vakuutusyhtiöllä. Sijoitustuotteen arvon noustessa asiakas saa hyödyn itselleen täysimääräisenä, mutta toisaalta vakuutusyhtiö ei sitoudu huonon kurssikehityksen aikoina tasapainottamaan vakuutussäästön arvoa omalla riskillään.


title: Henkivakuutus

text: "Kapitalisaatiosopimus" poikkeaa muista henkivakuutuksista siten, että sopimuksen perusteella ei vakuuteta ketään. Kapitalisaatiosopimus on aina määräaikainen ja ne on tehty pääasiassa pitkäaikaiseen säästämiseen. Kapitalisaatiosopimus voi olla sijoitussidonnainen, laskuperustekorkoinen tai näiden kahden yhdistelmä. Valinnalla on merkitystä tuoton ja riskin kannalta. Laskuperustekorkoisessa vakuutussopimuksessa sovitaan jokin tietty kiinteä korko, jonka säästöt tuottavat tai johonkin korkotekijään (esim. euribor tai vastaava) sidottu korko. Lisäksi laskuperusteisissa sopimuksissa voidaan maksaa asiakashyvitystä sen mukaan, miten vakuutusyhtiö on vuositasolla onnistunut sijoituksissaan.


title: Henkivakuutus

text: Sijoitussidonnaisessa kapitalisaatiosopimuksessa asiakas valitsee itse sopimukseen liittyvät sijoitukset, jotka usein ovat sijoitusrahastojen osuuksia tai niin sanottujen rahastokorien osuuksia. Tuotoista ja riskeistä vastaa asiakas itse.


title: Henkivakuutus

text: Henkivakuutuksen perusteella maksettava kuolemantapaussumma on vainajan lähiomaisille aina perintöveron alaista tuloa. Muille kuin vakuutetun lähiomaisille maksettavaa kuolemantapaussummaa verotetaan kokonaisuudessaan pääomatulona.


title: Henkivakuutus

text: Säästöhenkivakuutuksen perusteella maksettavan säästösumman verotus riippuu siitä, kuka on edunsaaja. Jos säästösumma maksetaan vakuutuksenottajalle itselleen (ja hän on itse vakuutettuna) tai hänen lähiomaiselleen, veronalaista pääomatuloa on vain se osa, joka on karttunut tuottona. Jos edunsaajana ei ole vakuutuksenottaja itse vaan hänen lähiomaisensa, lahjaverotus kohdistuu - muun kuin edellä sanotun tuloverotettavan tuoton osalta - maksettavaan säästösummaan.


title: Henkivakuutus

text: Henkivakuutusten verotusta koskevat säännökset löytyvät pääasiassa tuloverolaista (TVL 1535/1992), laista elinkeinotulon verottamisesta (EVL 360/1968) ja laista eräistä vakuutusmaksuista suoritettavasta verosta (664/1966).


title: Tauno Luiro

text: Tauno Johannes Luiro (24. helmikuuta 1932 Rovaniemi – 29. lokakuuta 1955 Rovaniemen mlk.) oli suomalainen mäkihyppääjä. Seuratasolla Luiro edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa.


title: Tauno Luiro

text: Vuonna 1950 Tauno Luiro saavutti mäkihypyssä poikien Suomen mestaruuden ja seuraavana vuonna nuorten Suomen mestaruuden Antti Hyvärisen ollessa toisella sijalla. Luiro hyppäsi Oberstdorfissa 2. maaliskuuta 1951 silloisen maailman kaikkien aikojen pisimmän mäkihypyn, 139 metriä. Hän rikkoi edellisen ennätyksen neljällä metrillä. Uusi ennätys säilyi maailmanennätyksenä vuoteen 1961, jolloin Jugoslavian Joze Slibar hyppäsi kaksi metriä pidemmälle. Ensimmäinen suomalainen, joka hyppäsi Luiroa pidemmälle, oli Juhani Ruotsalainen, joka vuonna 1972 hyppäsi 162 metriä.


title: Tauno Luiro

text: Helmikuussa 1951 Luiro oli ensimmäinen ei-norjalainen, joka voitti nuorten mäkikilpailun Holmenkollenilla. Oslon olympialaisissa vuonna 1952 Luiro oli 18:s.


title: Tauno Luiro

text: Luiro oli mäkihyppääjä Tauno Käyhkön eno. Luiron pikkuveli Erkki Luiro edusti Suomea yhdistetyssä Innsbruckin olympialaisissa 1964.


title: Tauno Luiro

text: Luiro sairasti diabetesta, ja vuonna 1955 hän sairastui keuhkotuberkuloosiin, johon menehtyi Muurolan parantolassa. Suomen Hiihtoliitto oli myöntänyt Luirolle ansiomerkkinsä vain hetkeä ennen kuolinuutisen saapumista.


title: Tauno Luiro

text: Helmikuussa 2017 Luiro valittiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.


title: Njala

text: Njala ("Tragelaphus angasii") on afrikkalainen nautaeläinlaji.


title: Njala

text: Naaraat ja urokset ovat hyvin erinäköisiä, sillä urokset ovat tummanruskeita ja niillä on 60–83 senttimetriä pitkät kierteiset sarvet. Urokset ovat myös tuuheaharjaisia kaulasta, vatsan alaosasta ja selästä, kun taas naaraat ovat uroksia vaaleamman ruskeita ja niiden raidat erottuvat paremmin. Naaraiden korvat ovat myös suuremmat. Tämän lisäksi naaraat ovat voimakasrakenteisempia ja niiltä puuttuvat myös sarvet. Urosten säkäkorkeus on 100–115 senttimetriä, naaraiden vain 80–100 senttimetriä. Painoa naaraalla on noin 60 kiloa ja uroksella jopa 140 kiloa.


title: Njala

text: Njalat elävät Lounais-Afrikassa, Malawissa, Mosambikissa, Zimbabwessa Swazimaassa ja Etelä-Afrikan itäosissa.


title: Njala

text: Njalat elävät vesistöjä reunustavissa tiheiköissä ja miombo-savanneilla sekä jokivarsimetsissä alueilla, joissa on paljon puustoa.


title: Njala

text: Njalanaaraat elävät vasojen kanssa pienissä ryhmissä. Urokset elävät yksikseen. Naaraat elävät suunnilleen 85 hehtaarin laajuisella alueella ja urokset 65 hehtaarin alueella. Njalaurokset eivät perusta reviirejä, mutta toisia uroksia kohdatessaan ne testaavat paremmuutensa pörhistämällä valkoisia selkäkarvojaan ja häntäänsä. Sarvia näytetään mutta niitä ei muuten käytetä, joten oikeita yhteenottoja ei ole. Vahvimmat urokset parittelevat naaraan kanssa sen paripäiväisen kiiman aikana, vasat syntyvät kuivana kautena seitsemän kuukauden kantoajan jälkeen. Poikaset vieroitetaan puolivuotiaina.


title: Njala

text: Njalojen vihollisia ihmisten lisäksi ovat isot petonisäkkäät ja vasoja vievät mm. kotkat ja paviaanit, joita njalat seuraavat kuivana kautena, paviaanien pudottaessa lehtiä maahan. Njalat ovat aina varuillaan: poikaset makaavat hiljaa ruohikossa kun emo on poissa. Njalat syövät ruohoa, lehtiä ja hedelmiä. Niiden elinikä on korkeintaan 16 vuotta. Laji ei ole uhanalainen ja se elää monella suojelualueella etenkin Etelä-Afrikassa, toisin kuin sen lähin sukulainen vuorinjala, joka elää Etiopiassa ja on uhanalainen.


title: Palkansaajien tutkimuslaitos

text: Palkansaajien tutkimuslaitos (, ) (PT) on vuonna 1971 perustettu voittoa tavoittelematon taloustieteellinen tutkimuslaitos, jonka pysyvästä rahoituksesta vastaavat Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, STTK ja Akava. Se tekee soveltavaa taloustieteellistä tutkimusta ja laatii suhdanne-ennusteita. Laitos sijaitsee Helsingin Hakaniemessä.


title: Palkansaajien tutkimuslaitos

text: Vuoteen 1993 asti laitoksen nimi oli Työväen Taloudellinen Tutkimuslaitos (TTT), joka oli perustettu vuonna 1971 jatkamaan Kansan Markkinatutkimuslaitoksen (KAMALA, perustettu 1951) toimintaa.


title: Palkansaajien tutkimuslaitos

text: Vuonna 2016 tutkimuslaitoksessa työskentelee 14 taloustieteen tutkijaa. Sen keskeiset tutkimusalueet ovat työmarkkinat, julkinen sektori sekä makrotalous ja talouspolitiikka. Se julkaisee Työpapereita-, Tutkimuksia- ja Raportteja-tutkimussarjoja. Lisäksi laitos julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää Talous & Yhteiskunta –lehteä. PT:n toimintaa rahoittaa kannatusyhdistys, johon kuuluvat kaikki Suomen ammatilliset keskusjärjestöt jäsenliittoineen.


title: Palkansaajien tutkimuslaitos

text: Vuosina 2006-2010 PT:n johdossa toimi Jaakko Kiander, joka siirtyi Ilmarisen johtajaksi. Hän työskenteli aikaisemmin Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen tutkimusprofessorina. PT:n edeltävä johtaja oli vuodesta 1991 tehtävää hoitanut Jukka Pekkarinen, joka siirtyi valtiovarainministeriön kansantalousosaston päälliköksi.


title: Palkansaajien tutkimuslaitos

text: Vuodesta 2011 lähtien PT:tä on johtanut Seija Ilmakunnas, joka siirtyi tehtävään Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n ylijohtajan paikalta. Nykyisen johtajan kausi on kolmivuotinen.


title: Palkansaajien tutkimuslaitos

text: Vaikka PT, samoin kuin Elinkeinoelämän tutkimuslaitos (ETLA), Elinkeinoelämän valtuuskunta (EVA) tai Pellervon taloustutkimus (PTT) pyrkivät tutkimustoiminnassaan sitoutumattomuuteen, on niiden toiminnassa myös poliittisia vivahteita.


title: Kirvesmies

text: Kirvesmiehellä tarkoitetaan yleensä rakennustyöntekijää, joka tekee puurakenteisiin ja niiden asentamiseen liittyviä töitä. Tällaisia töitä ovat esimerkiksi puurunkojen rakentaminen, laudoittaminen, betonimuottien valmistaminen, levyttäminen, lämpöeristeiden laittaminen, ovien ja ikkunoiden asentaminen, puuaitojen ja terassien valmistaminen.


title: Kirvesmies

text: Entisaikoina, kun talot tehtiin hirrestä, kirvesmiehen tärkein työkalu oli kirves ja talontekijää alettiin kutsua kirvesmieheksi. Nykyään talonrakentaminenkin on koneellistunut ja kirvesmiehellä on käytössään monenlaisia muita työkaluja, usein nykyään sähköisiä. Rakennusmateriaalit ovat muuttuneet siten että raja puutöiden ja muiden töiden välillä on hämärtynyt. Rakennusten osia valmistetaan talotehtaissa ja talon pystytyspaikalle jäävän työn osuus pienenee.


title: Kirvesmies

text: Kirvesmiehet olivat entisaikoina erikoistuneet johonkin tiettyyn osa-alueeseen, oli kuuluisia kirkonrakentajia, sillanrakentajia ja koulujen rakentajia, pientalojen ja ulkorakennusten rakentajia. Tosin maataloissa usein rakennuksetkin tehtiin itse usein myös talkootyönä kyläläisten kesken.


title: Kirvesmies

text: Laivoissa kirvesmies ("timperi", "timppa") ammattinimikkeenä tarkoitti itsenäisesti päivävuorossa työskentelevää korjausmiestä, jolle kuuluivat kaikki puurakenteiden huolto- ja korjaustyöt. Purjelaivoissa, joissa ei ollut metallirakenteita, kirvesmies paitsi rakensi varapuusta tarvittavat rakenteet särkyneiden tilalle myös huolsi muun muassa pumput ja ruorilaitteet sekä kerran viikossa kiipesi takilaan rasvaamaan eniten kuluvat kohteet. Myös suuremmissa vauriotapauksissa, kun laivaa jouduttiin esimerkiksi hinaamaan vuodon johdosta, vuotojen tukkimisen päävastuu kuului kirvesmiehelle.


title: Kirvesmies

text: Jäänmurtajilla kirvesmies työskenteli aikaisemmin myös sukeltajan tehtävissä, näillä aluksilla kirvesmiehet yleisestä käytännöstä poiketen osallistuivat vahteihin.


title: TinyMUD

text: TinyMUD on MUD-lajityyppi, joka yleensä painottuu sosiaaliseen kanssakäymiseen taistelemisen tai pelaajahahmon kehittämisen sijaan. Yhdysvaltalainen James Aspnes kirjoitti ensimmäisen TinyMUDin vuonna 1989 pitkälti pelien "Monster" ja "Hunt the Wumpus" inspiroimana. Pelityyppi on vaikuttanut muun muassa MOO-, MUCK- ja MUSH-tyyppisten mudien kehitykseen.


title: TinyMUD

text: TinyMUDeille ominaista ja oleellista on, että pelaajat laajentavat ja muokkaavat pelimaailmaa aktiivisesti pelin ollessa käynnissä ().


title: Osprey-luokan miinantorjunta-alus

text: Osprey-luokka on Yhdysvaltain laivaston miinantorjunta-alusluokka, jonka alukset on valmistanut italialainen Intermarine S.p.A. Alukset on suunniteltu etsimään, määrittämään ja tuhoamaan ankkuroidut sekä pohja-asenteiset merimiinat. Alusten varusteisiin kuuluvat kaikuluotaimet, kuvausjärjestelmät, kaapelinleikkaajat ja kauko-ohjattavat miinanraivausjärjestelmät.


title: Osprey-luokan miinantorjunta-alus

text: Luokan alukset ovat kooltaan maailman toiseksi suurimpia, ainoastaan Kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan miinanraivaajat ovat suurempia, täysin lasikuidusta valmistettuja aluksia. Ne on suunniteltu kestämään vedenalaisten räjähdysten aiheuttama shokkiaalto.


title: Osprey-luokan miinantorjunta-alus

text: Yhdysvaltain laivastolle valmistettiin kaksitoista alusta Northrop Grumman Ship Systems (entinen Litton Avondale Industries) New Orleansissa ja Intermarine Savannahissa. Alukset otettiin palveluskäyttöön 1993–1999. Luokan alukset nimettiin lintujen mukaan lukuun ottamatta "USS Black Hawkia", joka nimettiin Sauk intiaanien päällikön mukaan.


title: Osprey-luokan miinantorjunta-alus

text: Luokan alukset on poistettu käytöstä 2006–2007. Kaksi aluksista myytiin Kreikan laivastolle ja kaksi Egyptin laivastolle. Yhdysvaltain presidentti vahvisti kongressin ehdotuksesta kahden aluksen siirron Liettuan laivastolle ja yhden Turkille. Näiden lisäksi kahden aluksen myynti Taiwanille ja yhden aluksen myynti Turkille on vahvistettu.


title: Hannu Kapanen

text: Hannu Mauri Antero Kapanen (s. 13. maaliskuuta 1951 Kontiolahti) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä. Nykyään hän on jäsenenä KalPa Hockey Oy:n hallituksessa.


title: Hannu Kapanen

text: Kapanen aloitti jääkiekkouransa Joensuun PeTo:ssa ja pelasi juniorivuotensa 3-4 vuotta häntä vanhempien joukkueissa. Pari vuotta myöhemmin hän siirtyi kaupungin toiseen joukkueeseen, Joensuun Kiekko-Poikiin. Kapanen pelasi nuorten maajoukkueessa 9 ottelua ennen kuin siirtyi JoKP:sta eteenpäin.


title: Hannu Kapanen

text: Pääsarjauransa hän aloitti Helsingissä; ensimmäiset seurat olivat HJK ja Karhu-Kissat. Vuonna 1974 Kapasen tie vei Jokereihin, josta hän jatkoi neljänteen helsinkiläisseuraan, HIFK:hon, vuonna 1977. Kapasen pääsarjaura päättyi HIFK:n mestaruusjuhliin vuonna 1980. Tämän jälkeen hän pelasi vielä viisi kautta JoKP:ssa ykkösdivisioonaa. Yhteensä Kapanen pelasi SM-sarjassa ja -liigassa 320 runkosarja- ja 11 pudotuspeliottelua. Pisteitä hänelle kertyi runkosarjassa 146+184 ja pudotuspeleissä 4+5.


title: Hannu Kapanen

text: Maajoukkueessa Kapaselle kertyi 47 peliä. Hän edusti Suomea kerran MM-kisoissa ja olympialaisissa. Väärin perustein hylätty Kapasen tekemä maali olisi tuonut Suomen ensimmäisen olympiamitalin (pronssia) vuonna 1976.


title: Hannu Kapanen

text: Pelaajauransa jälkeen Kapanen on toiminut useita vuosia valmentajana. Hän on ollut SM-liigassa KalPan (1993-94), HIFK:n (1994-96), HPK:n (1996–97), Jokerien (2.3.1998–20.2.1999) ja Bluesin (4.10.2001– kauden 2003 loppuun) vastuuvalmentajana. Vuonna 1997 hänet palkittiin Kalevi Numminen -palkinnolla SM-liigan parhaana valmentajan johdatettuaan HPK:n pronssille. Kapanen on ainoa valmentaja, joka on valmentanut kaikkia kolmea pääkaupunkiseudun pääsarjaseuraa: Bluesia, HIFK:ta ja Jokereita. Kapasen suurin valmennusmeriitti on kuitenkin Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen johdattaminen MM-kultaan vuonna 1998.


title: Hannu Kapanen

text: Vuonna 1999 hän pyrki eduskuntaan nuorsuomalaisten ehdokkaana.


title: Hannu Kapanen

text: Hannu Kapasen pojat Kimmo ja Sami Kapanen sekä jälkimmäisen poika Kasperi Kapanen ovat myös jääkiekkoilijoita. Myös Hannu Kapasen veli Jari pelasi pääsarjatasolla jääkiekkoa.


title: Heinätähtimö

text: Heinätähtimö ("Stellaria graminea") on hento, kohokkikasveihin kuuluva ruohokasvi, jonka tähtimäiset kukat ovat valkeat.


title: Heinätähtimö

text: Monivuotinen, koheneva- tai rentokasvuinen heinätähtimö kasvaa 20–70 cm pitkäksi. Vaihtelevasti haarova varsi on sileä tai se on tyvestä korkeista, kartiomaisista nystermistä karhea. Lehdet ovat tasasoukkia tai suikeita, ruodittomia ja väriltään ruohonvihreitä tai heikosti sinivihreitä. Tavallisesti lehdet ovat tyvestä ripsilaitaisia. Kukinto on kaksihaarainen, tavallisesti runsaskukkainen harsu viuhko. Toisinaan kukinto on muuntunut yksikukkaiseksi. Kukinnon tukilehdet ovat kalvomaisia ja tavallisesti ainakin tyvestä karvalaitaisia. Kukan verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verholehdet ovat selväsuonisia ja laidoilta karvaisia. Valkoiset, lähes tyveen saakka kaksiliuskaiset terälehdet ovat 3,5–6 mm pitkiä, tavallisesti verhiön pituisia tai sitä pitempiä. Heteiden ponnet ovat 0,5–0,7 mm pitkiä, emiö on kolmilehtinen. Suomessa heinätähtimö kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on kuusiliuskaisesti aukeava kota. Siemenet ovat kooltaan 0,6–1,4 mm.


title: Heinätähtimö

text: Heinätähtimö on paljon hennompi kuin yleinen sukulaislajinsa pihatähtimö ("S. media") eli vesiheinä, ja sen kukat ovat pienemmät kuin kevättähtimöllä ("S. holostea"). Eniten Suomessa tavattavissa tähtimölajeista se muistuttaa kuitenkin luhtatähtimöä ("S. palustris") ja hyvin harvinaista idäntähtimöä ("S. hebecalyx").


title: Heinätähtimö

text: Toisinaan heinätähtimö risteytyy suomentähtimön ("S. fennica") kanssa.


title: Heinätähtimö

text: Heinätähtimöä esiintyy Euroopassa Pohjois-Espanjasta ja Britteinsaarilta läpi mantereen Venäjälle saakka. Myös Islannissa kasvaa paikoin heinätähtimöitä. Laji puuttuu Euroopasta ainoastaan Pyreneiden niemimaan keski- ja eteläosista, Keski- ja Etelä-Italiasta ja Venäjän pohjoisimmista osista. Levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella yhtenäisenä Keski-Siperiaan ja Keski-Aasiaan asti. Itä-Siperiassa ja Itä-Aasiassa lajia tavataan satunnaisesti. Pohjois-Amerikkaan, erityisesti mantereen koillis- ja itäosaan, se on levinnyt ihmisen mukana.


title: Heinätähtimö

text: Suomessa heinätähtimö on alkuperäislaji, jota tavataan koko maassa. Laji on hyvin yleinen Etelä-Lappia myöten. Pohjoisempaan päin laji harvinaistuu, mutta puuttuu vain korkeimmilta tunturialueilta pohjoisimmasta Lapista.


title: Heinätähtimö

text: Heinätähtimö kasvaa niityillä, pientareilla, metsänreunoilla, kalliopengermillä, hakamailla, viljelymailla, tienvarsilla ja rannoilla. Toisinaan laji muodostaa laajoja ja tiheitä kasvustoja.


title: Tommi Lindell

text: Tommi Lindell on suomalainen musiikin monitoimihenkilö, joka on säveltänyt, sovittanut, soittanut ja tuottanut monilla eri levyillä, hän on vaikuttanut esimerkiksi kokoonpanossa Lindelltronics, The Swinghufvuds, Allekirjoittanut, Tapaus Lindell, Veijo Midi & Modulit. Lindellin musiikkiopinnot alkoivat 1980-luvun alkupuolella Oulunkylän Pop- ja Jazz-konservatoriossa, jonka jälkeen hän on ollut mukana vaikuttamassa monissa eri kokoonpanoissa soittajana tai muussa roolissa.


title: Tommi Lindell

text: 2000-luvun alussa Lindell oli yksi Yle TV1:n Hotelli Sointu -ohjelman tekijöistä.


title: Tommi Lindell

text: Lindell käytti kappaleessa ”Maan tapa” Yleisradion lähetyksen lopettamissignaalia. Kun kappale soi Yöradion lähetyksessä, se katkaisi lähetyksen osassa Suomea, muun muassa Espoon Kivenlahdessa.


title: Hevonhierakka

text: Hevonhierakka ("Rumex longifolius") on 50–120 cm korkea jäykkävartinen monivuotinen ruohokasvi.


title: Hevonhierakka

text: Hevonhierakan lehdet ovat poimulaitaisia, 3-4 kertaa leveyttään pitempiä ja jopa 35 cm:n pituisia. Lehtiruodin tyvellä vartta ympäröi kalvomainen korvaketuppi. Hevonhierakka kukkii heinä-elokuussa. Sen kukinto on pystyhaarainen, tiheä, tähkämäinen ja melkein lehdetön. Kukat ovat pienet ja vihertävät. Hevonhierakalla on voimakas pysty pääjuuri. Se lisääntyy helposti katkenneista juurenkappaleista. Yksi hevonhierakka voi tuottaa yli 15 000 siementä. Pähkylät ovat tummanruskeita, noin 3 mm pitkiä ja kolmisärmäisiä. Siemenet jäävät usein ruskeina roikkumaan talventörröttäjäksi kuivahtaneessa varressa vielä lumentulon jälkeenkin. Ne voivat levitä laajalle alueelle tuulen mukana lumihankea pitkin.


title: Hevonhierakka

text: Hevonhierakka on Suomessa joutomaiden muinaistulokaskasvi. Se on yleinen lähes koko maassa. Vain Lapin pohjoisosissa se on harvinaisempi.


title: Hevonhierakka

text: Hevonhierakka kasvaa lähinnä ihmisen muokkaamissa paikoissa kuten pihoissa, tienvierillä, joutomailla, laitumilla ja puutarhoissa. Sitä löytyy myös rannoilta. Hevonhierakka suosii typpipitoista maata.


title: Vilho Auvinen

text: Vilho Johannes Auvinen (26. tammikuuta 1907 Kuopio – 17. marraskuuta 1946 Kuopio) oli suomalainen näyttelijä.


title: Vilho Auvinen

text: Auvinen oli näyttelijä-ohjaaja Vili Auvisen isä. Lyhyen uransa aikana Auvinen ehti näytellä kahdessakymmenessä elokuvassa. Hän toimi näyttelijänä muun muassa Helsingin Kansanteatterissa, Viipurin Kaupunginteatterissa ja Kuopiossa.


title: Hopeahanhikki

text: Hopeahanhikki ("Potentilla argentea") on tienpiennarten pieni keltakukkainen kasvi.


title: Hopeahanhikki

text: Se kasvaa 15–30 cm pitkäksi. Hopeahanhikin lehdet ovat viisisormiset, alapinnaltaan valkonukkaiset ja hopeankiiltoiset. Myös varsi ja lehden päälliosa on harvahkon hopeanvärisen karvan peitossa. Kukka on 5–7 mm halkaisijaltaan ja puhtaan keltainen.


title: Hopeahanhikki

text: Hopeahanhikkia esiintyy sekä Euroopassa että Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa, mihin se on levinnyt ihmisen mukana.


title: Hopeahanhikki

text: Hopeahanhikilla on monia alalajeja, joista Suomessa esiintyy ainakin ketohopeahanhikki ("Potentilla argentea" ssp. "argentea"), rentohopeahanhikki ("Potentilla argentea" ssp. "demissa"), sirohopeahanhikki ("Potentilla argentea" ssp. "decora"), pulskahopeahanhikki ("Potentilla argentea" ssp. "dissecta") ja liuskahopeahanhikki ("Potentilla argentea" ssp. "acutifida").


title: Huopakeltano

text: Huopakeltano eli huopavoikeltano ("Pilosella officinarum", syn. "Hieracium pilosella") on keltakukkainen asterikasvien heimoon kuuluva kasvilaji tai hieman toisistaan eroavien pikkulajien ryhmä.


title: Huopakeltano

text: Huopakeltanon lehdet kasvavat ruusukkeena tiiviisti maata vasten, ja osa niistä saattaa talvehtia lumen alla. Lehden alapinta on valkean, huopaa muistuttavan nukkakarvoituksen peitossa. Lehtien keskeltä nousee 5–25 cm korkea kukkavana, jonka päähän tulee vaaleankeltainen voikukkaa muistuttava, mutta sirompi mykerökukinto. Hedelmävaiheessa mykerökukinto muuttuu hahtuvapalloksi.


title: Huopakeltano

text: Huopakeltano kasvaa kuivilla paikoilla melko vähäravinteisessa maassa, kuten hiekkakedoilla ja sorakuopilla.


title: Isotalvikki

text: Isotalvikki ("Pyrola rotundifolia") on pääasiassa rehevissä metsissä kasvava valkokukkainen talvikkilaji. Laji on levinnyt laajalle Eurooppaan ja Siperiaan. Suomessa sitä tavataan koko maassa.


title: Isotalvikki

text: Isotalvikki kasvattaa rönsyilevän maavarren, josta nousee 10–30 cm korkeita lehdettömiä kukkavarsia. Lehdet kasvavat kukkavarsien juurella ruusukkeina lähellä maanpintaa. Ruusukelehdet talvehtivat vihreinä. Lehdet ovat 1–5 cm pitkiä, paksuhkoja, sileitä ja pyöreähköjä. Lehden ruoti on siipipalteeton. Kukinto on pysty terttu. Valkoiset tai vihertävän valkoiset kukat ovat nuokkuvia, ja kukkien punertava emi on selvästi näkyvillä. Isotalvikki kukkii kesä-elokuussa. Isotalvikki elää sienten kanssa symbioosissa, ja saa ravintonsa sienijuurillaan.


title: Isotalvikki

text: Isotalvikista tunnetaan useita alalajeja, joista Fennoskandiasa esiintyy kolme: nimilaji etelänisotalvikki (ssp. "rotundifolia"), pohjanisotalvikki (ssp. "norvegica") sekä dyyni-isotalvikki ("ssp. maritima"). Alalajit erottaa toisistaan lähinnä kokonsa puolesta sekä lehtien muodosta. Isotalvikki voi risteytyä pikkutalvikin kanssa niiden yhteisillä kasvupaikoilla


title: Isotalvikki

text: Etelänisotalvikkia tavataan Pohjois-, Keski- ja Itä-Euroopassa sekä Venäjällä pitkälle Siperiaan asti. Länsi-Euroopan mereisimmillä alueilla se on harvinaisempi kuin sisämaassa. Pohjantalvikkia esiintyy pääasiassa Kölivuoristossa ja pohjoisessa myös alavammilla alueilla Kuolan niemimaalle ja Vienanmeren ympäristöön asti. Dyyni-isotalvikkia tavataan vain suppealla alueella Pohjanmeren rannikolla Tanskasta Pohjois-Ranskaan.


title: Isotalvikki

text: Suomessa isotalvikkia tavataan koko maassa. Etelä-Lappiin saakka vallitseva alalaji on etelänisotalvikki. Pohjanisotalvikkia tavataan Kainuun korkeudelta pohjoiseen, ja alalaji on yleisimmillään Pohjois-Lapissa.


title: Isotalvikki

text: Isotalvikkia tavataan tuoreissa ja lehtomaisissa kangasmetsissä, lehdoissa, rehevissä korvissa, letoilla, tunturiniityillä ja -kankailla. Pohjanisotalvikki on kalkinsuosija.


title: The Funkiest

text: The Funkiest oli Helsingin keskustan laidalla Mechelininkadulla Kampissa sijainnut, joulukuussa 1995 perustettu levykauppa. The Funkiestissä myytiin lähinnä rap-levyjä sekä jonkun verran 1960-70-lukujen rhythm and blues-, funk- ja soul-musiikkia.


title: The Funkiest

text: Huhtikuussa 2016 The Funkiestin omistaja Juha Vakkari ilmoitti lopettavansa liikkeen kannattamattomana.


title: The Funkiest

text: The Funkiestin alla toimi myös levy-yhtiö Fjuu Records, joka julkaisi levyjä mm. Ruudolfilta ja Lost Causelta. Fjuu Recordsilta ilmestyi historiansa aikana 33 julkaisua.


title: Ungoliant

text: Ungoliant on suuri hämähäkki J. R. R. Tolkienin luomassa fiktiivisessä Keski-Maassa.


title: Ungoliant

text: Ungoliant oli suuri hämähäkin muodon ottanut olento, joka asui Avatharissa "Pelórin" juurella. Tiedetään, että se oli naaraspuolinen, sillä sitä kutsutaan "oman ahneutensa valtiattareksi" ja englanninkielisissä teksteissä siihen viitataan pronominilla she. Sen alkuperä oli "eldarilta" salassa, mutta kerrottiin, että se sikisi (tai ehkä paremminkin vain laskeutui, alkutekstin descended saattaa tarkoittaa vain sitä) Ardaa ympäröivästä pimeydestä, kun Melkor ensimmäistä kertaa katsoi kadehtien Manwën valtakuntaa. Aluksi se palveli Melkoria, mutta se halusi olla – kuten edellä mainittiin – vain oman ahneutensa valtiatar. Sitä riivasi – kenties sen alkuperästä johtuen – täyttämätön tyhjyyden tunne, jota se koetti ruokkia ahmimalla kaikkea sisäänsä. Eniten se himosi (ja vihasi) "Siunatun Valtakunnan valoa", ja siksi se ryömi kohti Valinoria eteläisiltä seuduilta, jonne Oromën metsästäjät olivat sen ajaneet. Valinorin liepeillä Pelórin juurella sijaitsevissa rotkoissa se kutoi verkkojaan ja imi itseensä valoa kunnes mikään valo ei läpäissyt sen kuristavia verkkoja. Tästä sen nälkä vain kasvoi, ja siksi se oli altis kuulemaan Melkorin ehdotuksia.


title: Ungoliant

text: Vapauduttuaan valarin vankeudesta Melkor oli elänyt Valinorissa teeskennellen valarin ja haltioiden ystävyyttä, mutta häntäkin riivasi kateus ja hän halusi yksin omakseen Valinorin puiden valon, jonka Fëanor oli onnistunut vangitsemaan silmarileihin. Melkor etsi Ungoliantin käsiinsä Avatharista ja pyysi sitä avukseen tuhoamaan Valinorin Kaksi Puuta ja lupasi sille puiden valon lisäksi mitä se ikinä halusi. Melkor sanoi: "Annan, ja kaksin käsin".


title: Ungoliant

text: Ungoliantin kutoman verkon avulla Melkor pääsi huomaamatta Ezelloharin kummulle, kun Valinorin asukkaat olivat viettämässä juhlaa Taniquetilillä. Melkor iski puita peitsellään ja Ungoliant imi niiden mahlan ja valutti niiden sisään myrkkyä. Niin kuihtuivat "Laurelin" ja "Telperion", mutta Ungoliant ei tyytynyt tähän. Se joi vielä Vardan lähteet tyhjiksi ja paisui niin suureksi, että Melkorkin alkoi pelätä sitä.


title: Ungoliant

text: Puiden kuoltua Valinor pimeni ja valar huomasivat, mitä oli tapahtunut. Melkor ja Ungoliant pakenivat takaa-ajoa Valinorista pohjoisen Aramanin ja Helcaraxën salmen yli Keski-Maahan Ungoliantin kutoman epävalon, Ungoliantin Pilven, turvin. Jopa Tulkas sotkeutui Ungoliantin verkkoon.


title: Ungoliant

text: Keski-Maahan, Drengistin Vuonon pohjoispuolelle päästyään Ungoliant vaati saada Melkorin vasemmasta kädestä jalokivet, jotka tämä oli anastanut Formenosista. Mutta kun vielä entisestään paisunut Ungoliant vetosi Melkorin sanoihin ("Annan, ja kaksin käsin"), ja vaati vielä tämän oikeassa kädessä pitelemät silmarilit itselleen, Melkor kieltäytyi. Hän oli vähällä kuristua Ungoliantin verkkoihin, mutta Angbandin syövereissä piileskelleet balrogit kuulivat Melkorin huudon, tulivat isäntänsä apuun ja ajoivat liekkiruoskillaan Ungoliantin pakoon.


title: Ungoliant

text: Melkorin huudon kaiusta paikka sai nimen Lammoth (quenyan láma 'kaiku') ja balrogien avulla silmarilit pelastuivat, mutta Ungoliant pakeni Beleriandiin ja asettui joksikin aikaa Ered Gorgorothin juurelle ja paritteli siellä asuvien lukinmuotoisten olentojen kanssa. Sen jälkeläiset, joista yksi oli Lukitari, jäivät asumaan tuolle seudulle, joka sai nimen Nan Dungortheb 'Tylyn Kuoleman Laakso', mutta Ungoliant lähti kauas etelään eikä sen kohtaloa ole täysin varmaa tietoa. On kuitenkin kerrottu, että se lopulta suunnattomassa nälässään ahmi itsensä.


title: Larry Holmes

text: Larry Holmes (s. 11. maaliskuuta 1949 Cuthbert, Georgia) on yhdysvaltalainen ammattilaisnyrkkeilijä ja raskaansarjan maailmanmestari, joka tunnettiin lempinimellä "The Easton Assassin" kotipaikkakuntansa Pennsylvanian Eastonin mukaan. Hän hallitsi uransa aikana WBC:n ja IBF:n maailmanmestaruuksia, ja otteli voittamattomana peräti 48 ottelua (yhden vähemmän, kuin ainoa voittamaton raskaansarjan maailmanmestari Rocky Marciano). Holmesilla on hallussaan 21 menestyksekästä tittelinpuolustusta raskaassa sarjassa, toiseksi eniten Joe Louisin jälkeen (25).


title: Larry Holmes

text: Amatööriurallaan Holmes otteli 22 ottelua ja saavutti 19 voittoa. Hän toimi raskaansarjan maailmanmestari Muhammad Alin harjoituskumppanina ennen siirtymistään ammattilaiseksi vuonna 1973. Voitettuaan 27:nnessä ammattilaisottelussaan Las Vegasissa 25. maaliskuuta vuonna 1978 Earnie Shaversin 12-eräisessä kamppailussa kaikin tuomariäänin hän pääsi haastamaan maailmanmestari Ken Nortonin WBC-liiton raskaansarjan mestaruudesta.


title: Larry Holmes

text: Holmes lähti 9. kesäkuuta 1978 Las Vegasissa käytyyn kamppailuun altavastaajana ja voitti mestaruuden 15-eräisen kamppailun jälkeen jaetuin tuomariäänin 2–1. Holmesin ja Nortonin välistä ottelua pidetään tasoltaan yhtenä vuosikymmenen parhaimmista mestaruusotteluista.


title: Larry Holmes

text: Holmes puolusti WBC-mestaruuttaan ensimmäistä kertaa Alfredo Evangelistaa vastaan. Tämän jälkeen hän voitti haastajansa Ossie Ocasion, Mike Weaverin, Earnie Shaversin, Lorenzo Zanonin, Leroy Jonesin ja Scott LeDoux'n, jonka jälkeen hän kohtasi paluun tehneen Muhammad Alin lokakuussa 1980.


title: Larry Holmes

text: Kaksi vuotta viimeisimmän ottelunsa jälkeen Ali harjoitteli kovasti ja laihdutti kertyneitä kiloja päästäkseen ottelukuntoon. Kun ottelu alkoi, paljastui 30-vuotias Holmes kuitenkin nopeammaksi kuin 38-vuotias Ali, joka joutui luovuttamaan ottelun ennen 11. erän alkua silmäkulmiensa auettua. Ensimmäistä kertaa urallaan Muhammad Ali ei kyennyt jatkamaan ottelua loppuun asti. Ottelun tuomari, Alin valmentaja ja jopa Holmes ovat myöhemmin sanoneet toivoneensa ottelun loppuvan jo aiemmin. Ottelun jälkeen Holmes meni Alin pukuhuoneeseen tapaamaan häntä ja kertoi olevansa todella pahoillaan hänen hakkaamisestaan ja rakastavansa tätä. Voitostaan huolimatta Holmes oli masentunut ja hän on myöhemmin sanonut olevansa ylpeämpi ”nuoren Alin kanssa sparraamisesta kuin vanhan Alin voittamisesta”.