title: Pokémon Crystal

text: "Pokémon Goldin" ja "Silverin" sekä "Crystalin" välillä olevia muutoksia ovat eri Pokémonit ja Pokémonien liikkumisanimaatiot tullessa otteluareenalle. Muitakin pikkumuutoksia on tapahtunut, kuten että tarina keskittyy Suicunen (kansikuvassa) ympärille ja sitä ei napata samalla tavalla kuin "Goldissa" ja "Silverissä". "Crystalissa" on Pokémon-pelien ensimmäinen naispuolinen pelaajahahmo, Kris. Uutena ominaisuutena on myös Battle Tower, jossa on mahdollista taistella lukuisia kouluttajia vastaan.


title: Nea

text: Nea ja Neea ovat suomalaisia naisten etunimiä. Nea tarkoittaa hepreaksi jumalan pyhäkköä, kreikaksi uutta sekä romaniaksi lunta.


title: Nea

text: Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1995, mutta nimi on ollut käytössä jo huomattavasti aikaisemmin.


title: Nea

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan noin 7 140 naista on saanut nimekseen Nea ja 3 110 naista on saanut nimekseen Neea. Nea ja Neea ovat nimen Linnea lyhenteitä.


title: Kang ja Kodos

text: Kang ja Kodos ovat kaksi kuvitteellista avaruusolentoa amerikkalaisessa piirrossarjassa "Simpsonit". He ovat kotoisin Rigel 4 -nimiseltä planeetalta ja suunnittelevat usein Maapallon valloittamista ja ihmiskunnan orjuuttamista. He ovat mustekalamaisia, vihreitä, yksisilmäisiä olentoja, joilla on lasinen kupukypärä päässään ja jotka kuolaavat jatkuvasti puhuessaan. He puhuvat rigelin kieltä, joka on identtistä englannin kielen kanssa. Kangia ääninäyttelee Harry Shearer ja Kodosia Dan Castellaneta. Kangin ja Kodosin erottaa toisistaan vain äänestä.


title: Kang ja Kodos

text: Kang ja Kodos esiintyvät lähes yksinomaan "Simpsonien" halloween-aiheisissa ”Kauhujen talo” -jaksoissa, joiden tapahtumat poikkeavat sarjan normaalista todellisuudesta. Hahmojen ensiesiintyminen oli ensimmäisessä ”Kauhujen talossa” eli 2. tuotantokauden jaksossa ”Kauhujuttu”, jossa oli mukana myös kolmas avaruusolento Serak (ääninäyttelijä James Earl Jones), mutta häntä ei ole nähty myöhemmin. Silloin kun Kangilla ja Kodosilla ei ole varsinaista roolia jossain halloween-jaksossa, heidät nähdään tyypillisesti irrallisessa kohtauksessa tarkkailemassa tapahtumia lentävässä lautasessaan ja kommentoimassa juonta. Heillä on yleensä tapana pilkata ”typeriä maan asukkaita” () ja nauraa mahtipontista ja vahingoniloista naurua. Toistaiseksi Kang ja Kodos ovat olleet mukana jokaisessa ”Kauhujen talo” -jaksossa.


title: Kang ja Kodos

text: Kangin ja Kodosin ensimmäinen esiintyminen tavallisessa jaksossa oli pieni vilahdus 8. kauden jaksossa ”Perjantai-illan aave”. Ainoa Kangia ja Kodosia käsittelevä tavallinen jakso on 26. kauden jakso ”Herkku-Homer”, jossa Simpsonin perhe joutuu heidän kotiplaneetalleen.


title: Kang ja Kodos

text: 8. kauden jakson ”Kauhujen talo, osa 7” mukaan Kodos olisi Kangin sisko ja siten naispuolinen, mutta toisissa jaksoissa molemmat vaikuttavat miespuolisilta tai sukupuolettomilta. Välillä heidän lajinsa vihjaillaan olevan kaksineuvoisia tai lisääntyvän suvuttomasti.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujuttu: Heidät nähdään toisessa tarinassa ”Nälkäiset ovat kirottuja”, jossa he kaappaavat Simpsonit ja alkavat syöttää heitä ja kertovat vievänsä heidät paratiisiin. Lisa epäilee Kangin ja Kodosin aikovan syödä heidät, mutta kuultuaan epäilyksistä oliot loukkaantuvat kiittämättömyydestä ja palauttavat Simpsonit takaisin kotiinsa. Tarinassa nähdään myös muitakin samannäköisiä olioita.


title: Kang ja Kodos

text: Painajaisia: Tarinassa ”Monkey's Paw” Kang ja Kodos hyökkäävät Maahan juuri kun maailmanrauha on syntynyt ja aseista on luovuttu. Apinankäpälä kuitenkin toteuttaa Ned Flandersin toiveen avaruusolioiden karkottamisesta.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhuja kerrassaan: Kang ja Kodos nähdään vain pikaisesti tarinassa ”Z niin kuin zombi” katsomassa Maapalloa avaruusaluksestaan.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 4: Toinen pikaesiintyminen. Tarinassa ”Terror at 5½ Feet” he katselevat jälleen Maapalloa kunnes huomaavat pienen hirviön tuhoavan alustansa.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 5: Tarinassa ”Aika ja rangaistus” he nauravat aikamatkailevalle Homerille, kunnes muuttuvat Peabodyksi ja Shermaniksi.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 6: Heidät nähdään jälleen vain vilaukselta tarinassa ”Jättirumilusten hyökkäys” liftaamassa tienvarressa luullen mainosdonitsia kulkuneuvoksi.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 7: Kang ja Kodos ovat pääosassa viimeisessä tarinassa ”Kansalainen Kang”. He kaappaavat Bill Clintonin ja Bob Dolen kesken presidentinvaalien ja ottavat näiden hahmot. Totuuden paljastumisesta huolimatta Kang valitaan Yhdysvaltain presidentiksi. Tämä on harvoja jaksoja, joissa Kang ja Kodos onnistuvat pyrkimyksessään orjuuttaa ihmiskunta.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 8: Tarinassa ”Homega-ihminen” heidän aluksensa vierestä suhahtaa ydinohjus ja Kang ja Kodos ottavat hädissään yhteyttä päämajaansa.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 9: He ovat jälleen pääosassa tarinassa ”Tenava tähtien takaa”, jossa paljastuu, että Maggie on oikeasti Kangin lapsi. Eräänä päivänä he tulevat hakemaan Maggieta, joka on jo alkanut osoittaa avaruusolion merkkejä. Mutta Simpsonit eivät lapsesta helposti luovu ja tapausta mennään selvittämään "Jerry Springer Show’hun".


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 10: Tällä kertaa Kang ja Kodos eivät ole kytkeytyneenä mihinkään tarinaan. He vain juontavat "kymmenennen juhla-show'n" alun.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 11: Heidät nähdään vasta jakson lopussa, jossa he ihmettelevät miksei heitä kelpuutettu tämän halloweenin jaksoon.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 12: Lyhyt vierailu tarinassa ”Kirottua elämää”. He ovat vieraina mustalaiseukon ja irlantilaisen maahisen häissä.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 13: Jakson lopussa he tulevat aluksellaan paikalle ja toteavat, että tri Hibbertin pääkallon muotoinen saari muistuttaa heidän kielensä nelosta.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 14: Jakson alussa he ihmettelevät miksi halloween-jaksoa näytetään marraskuussa.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 15: Tällä kertaa he ovat saaneet jakson alkuun oman show’nsa. Tässä lyhyessä sitcomissa he kokkaavat Simpsoneiden perheestä ruokaa kylään tulevalle pomolleen. Lisäksi heidät nähdään tarinassa ”Neljä teloitusta ja yhdet hautajaiset” antiikkisella avaruusaluksellaan Lontoon taivaalla. He myös esiintyvät jakson lopussa, jossa he tanssivat muissa jakson tarinoissa esiintyneiden henkilöiden kanssa.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 16: Jakson alussa Kang ja Kodos katsovat baseballia, mutta tylsistyvät sen hitauteen. Nopeutussäteen ansiosta peli nopeutuu, mutta lopulta jopa niin paljon että koko maailmankaikkeus tuhoutuu.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 17: Tarinassa ”Päivä, jolloin maa oli hölmö” Springfield joutuu avaruusolioita koskevan radiopilan kohteeksi. Mutta kun Kang ja Kodos oikeasti hyökkäävät, kukaan ei ota tätä tosissaan. Tämän vuoksi Kang ja Kodos voivatkin vallata maailman kaikessa rauhassa. Epilogissa he ovat pettyneitä siihen, ettei heitä otettu vastaan vapauttajina ja että sota ihmisiä vastaan jatkuu yhä.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 18: Tarinassa ”E.T., mene jo kotiin” Bart löytää takapihaltaan Kodosin ja piilottaa tämän asuntoonsa. Kodos vakuuttaa vilpittömästi tulevansa rauhassa, mutta kutsuukin lopulta lisää avaruusolioita valtaamaan maailmaa. Kaikki saadaan tapettua.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 19: Jaksossa ”Suurkurpitsa tulee, Milhouse” Kang ja Kodos nähdään lasten kanssa tanssimassa.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 20: Kang ja Kodos nähdään viimeisessä osiossa ”Moella on rytmiä veressä” katsomassa musikaalia.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 21: Kodos vilahtaa osiossa ”Sota ja roippeet” hahmona, jonka Selma löytää oven takaa deittailupelissä. Kang ei esiinny tässä jaksossa.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 22: Tarinassa ”Soturiunikävelijä Bart” Bart ja Milhouse soluttautuvat Rigel 7:lle avaruusolioiden hahmoissa ja Bart tapaa Kangin tyttären Kamalan, joka tulee vahingossa raskaaksi. Kang ja Kodos osallistuvat lopussa voitokkaaseen taisteluun Maan asukkaita vastaan.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 23: Johdannossa naamiaisasuihin pukeutuneet Kang ja Kodos lentävät avaruudessa Maapallon ohi kun mayojen ennustama maailmanloppu käynnistyy.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 24: Vangitut Kang ja Kodos ovat näytteillä tivolin kummajaisnäytöksessä tarinassa ”Kummat kummajaiset”.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 25: Kang ja Kodos kuullaan pelkkinä ääninä jakson avauskohtauksessa, jossa he esittelevät jakson julkkisvieraat, jotka on kaikki jo valmiiksi tapettu.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 26: Kang ja Kodos ilmestyvät viimeiseen kohtaukseen valittamaan, ettei heillä ollut isompaa roolia jaksossa.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 27: Joko Kang tai Kodos on yksi hahmoista, jotka Maggie tappaa veitsellä avauskohtauksessa.


title: Kang ja Kodos

text: Kauhujen talo, osa 28: Kang ja Kodos vilahtavat makeisina kuvattujen hahmojen joukossa avauskohtauksessa, mutta eivät puhu eivätkä tee mitään.


title: Kang ja Kodos

text: Kangin ja Kodosin nimet tulevat molemmat "Star Trekistä", klingonikapteeni Kangilta ja ihmisroisto Kodos (The Executioner)ilta. Ensimmäisessä ”Kauhujen talossa” nähty Serak oli myös nimetty "Star Trekin" Sarekin mukaan.


title: Kang ja Kodos

text: Heidän kotiplaneettansa Rigel 7 nähdään Star Trekissä Rigel VII -nimellä. Myös Simpsoneissa mainittu Rigel 4 oli Star Trekissä Rigel IV.


title: Ludwig Bölkow

text: Ludwig Bölkow () oli saksalainen lentokoneinsinööri.


title: Ludwig Bölkow

text: Ludwig Bölkow opiskeli koneensuunnittelua vuodet 1934–1938 Berliinissä Charlottenburgin teknillisessä korkeakoulussa (nykyinen Berliinin teknillinen yliopisto). Vuodesta 1939 hän työskenteli Messerschmitt AG:n tehtaalla Augsburgissa. Hän suunnitteli Me 262:n suihkumoottorien suuttimen. Hän siirtyi suunnittelutoimiston johtajaksi vuonna 1943 Wiener Neustadtiin.


title: Ludwig Bölkow

text: Vuonna 1948 hän perusti oman insinööritoimiston Firma Bölkow-Entwicklungen KG:n Stuttgartiin. Hän palasi lentotekniikkaan vuonna 1954. Vuonna 1958 toimisto siirtyi Ottobrunniin. 1959 yhtiö alkoi yhteistyön Heinkelin tehtaan ja suunnittelija Willy Messerschmittin kanssa. Tästä syntyi yritys Entwicklungsring Süd.


title: Ludwig Bölkow

text: Vuonna 1965 Ludwig Bölkow perusti Bölkowin, joka yhdistyi vuonna 1968 Messerschmittiin. Vuonna 1969 Hamburger Flugzeugbau liittyi Messerschmitt-Bölkow-Blohm GmbH:en (MBB). MBB yhdistyi 1990-luvulla Deutsche Aerospaceen (DASA). Se yhdistyi EADS:iin.


title: Ludwig Bölkow

text:
Bölkow oli MBB:n johdossa vuoteen 1977, jolloin hän luopui yhtiön johtotehtävistä.
Vuodesta 1976 vuoteen 1982 Bölkow oli Bundesverband der Deutschen Luft- und Raumfahrtindustrie'n eli alan teollisuusyhdistyksen puheenjohtaja.


title: Sergei Tumanski

text: Sergei Konstantinovitš Tumanski (, 21. toukokuuta 1901 – 9. syyskuuta 1973) oli neuvostoliittolainen lentokonemoottorien suunnittelija.


title: Sergei Tumanski

text:
Valmistuttuaan insinööriksi hän toimi vuodet 1931–1938 ja jälleen vuonna 1940 Lentokonemoottori-instituutissa, joka oli osa
Lentokonemoottoritehdas 29:ää. Vuonna 1943 hän nousi Mikulinin suunnittelutoimiston kakkosmieheksi. Vuonna 1955 hänestä tuli sen pääsuunnittelija ja 1956 pääinsinööri, joissa tehtävissä hän jatkoi kuolemaansa asti. Toimisto OKB-300 kantoi hänen nimeään, Tumanski.


title: Sergei Tumanski

text: Tumanski oli merkittävässä asemassa, kun kehitettiin suihkuvoimalaitteita yliäänilentoa varten. Hänen voimalaitteitaan käytettiin esimerkiksi MiG-21-hävittäjässä, jossa oli R-11 F-300, ja MiG-25-hävittäjässä, jossa oli Tumanski R-31. Molemmat lensivät 2–3 Machin nopeudella.


title: Sergei Tumanski

text: Vuonna 1946 hän sai valtionpalkinnon ja vuonna 1957 sosialistisen työn palkinnon ja Lenin-palkinnon. Hänestä tuli Neuvostoliiton tiedeakatemian jäsen vuonna 1964.


title: Nikolai Kamov

text: Nikolai Iljitš Kamov (, s. 14. syyskuuta 1902, Irkutsk – k. 24. marraskuuta 1973, Moskova) oli neuvostoliittolainen helikopterien suunnittelija.


title: Nikolai Kamov

text: Kamov valmistui insinööriksi Tomskin teknologisesta instituutista vuonna 1923. Yhdessä Nikolai Skršinskin kanssa hän suunnitteli Neuvostoliiton ensimmäisen helikopterin (KaSkr-1) vuonna 1929.


title: Nikolai Kamov

text: Kamov suunnitteli ensimmäisen täysin oman helikopterinsa, Ka-8:n, vuonna 1944. Siinä oli vastakkain pyörivät roottorit, joka vähentää lapojen helikopteria vääntävää momenttia.


title: Nikolai Kamov

text: Muita Kamovin suunnittelemia helikoptereita


title: Nikolai Kamov

text: Suunnittelutoimisto jatkoi Kamovin nimellä hänen kuoltuaan ja Venäjän aikana Kamov-yhtiö on jatkanut helikoptereiden tuotantoa.


title: Diddy Kong Racing

text: Diddy Kong Racing on Rarewaren kehittämä ajopeli Nintendo 64:lle. Peli julkaistiin loppuvuodesta 1997, ja joulukuun puoleenväliin mennessä peliä oli tilattu Guinnessin ennätysten kirjan mukaan jopa 800 000 kappaletta. Vuonna 2007 julkaistiin pelistä Nintendo DS:lle tehty uusintaversio "Diddy Kong Racing DS".


title: Diddy Kong Racing

text: Peli on "Mario Kart 64:n" tyylinen ajopeli, mutta se sisältää myös seikkailutilan. "Diddy Kong Racingin" hahmot ovat suurimmaksi osaksi peräisin muista Raren peleistä. Osaa hahmoista ei kuitenkaan julkaisuhetkellä ollut nähty muissa peleissä, ja näin peli toimi mainoksena myös tuleville julkaisuille: Banjo-karhu esiintyi myöhemmin muun muassa pelissä "Banjo-Kazooie" ja Conker-orava esiintyi myös omissa peleissään.


title: Diddy Kong Racing

text: Pelaaja voi valita kulkuvälineekseen joko auton, pintaliitäjän tai lentokoneen. Kaikissa kentissä ei kuitenkaan voi käyttää kaikkia kulkuvälineitä, esimerkiksi kentässä ”Hot Top Volcano” ei voi käyttää autoa, koska se ei voi liikkua laavassa.


title: Diddy Kong Racing

text: Paha taikavoimia hallitseva avaruussika nimeltä Wizpig on saapunut Timber-saarelle aikomuksenaan vallata se. Saaren voi pelastaa vain voittamalla Wizpigin auto-, lentokone- ja pintaliitäjäajoissa. Mestarilentäjä Drumstick epäonnistui yrityksessään ja muuttui sammakoksi Wizpigin mustan magian seurauksena. Saaren muut asukkaat päättävät yrittää voittaa Wizpigin ja onnistuvat ajamaan tämän takaisin kotiplaneetalleen, Future Funlandiin. Wizpigin paluun pelossa he kuitenkin päättävät mennä sinne tuhoamaan Wizpigin lopullisesti.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan alahuone

text:
| valintatapa =enemmistövaali
Yhdistyneen kuningaskunnan alahuone, englanniksi House of Commons, on Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone. Parlamenttiin kuuluvat myös ylähuone () ja Britannian monarkki.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan alahuone

text: Alahuone on demokraattisesti enemmistövaaleilla vaalipiireistään valittu 650 kansanedustajan ("Members of Parliament", MP) ryhmä. Kansanedustajat pitävät edustajanpaikkansa kunnes parlamentti hajotetaan (lain mukaan seuraavat vaalit on pidettävä viiden vuoden kuluessa). Käytännössä kaikki tärkeimmät hallintoa koskevat päätökset tehdään alahuoneessa, josta yleensä myös ministerit ja pääministeri tulevat. Kaikki pääministerit ovat vuodesta 1902 lähtien olleet alahuoneen jäseniä pääministeriksi tullessaan ylähuoneen Alec Douglas-Homea lukuun ottamatta.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan alahuone

text: Alahuone ilmaantui 1300-luvulla ja on siitä lähtien ollut keskeytyksettä toiminnassa. Alun perin ylähuoneella oli paljon enemmän valtaa kuin alahuoneella, mutta nykyään alahuoneen lainsäädäntövalta on suurempi kuin ylähuoneen. Vuoden 1911 parlamenttiasetuksen ("Parliament Act 1911") perusteella ylähuoneen valta hylätä suurin osa lakiesityksistä muuttui vallaksi viivästyttää lakien voimaanastumista.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan alahuone

text: Alahuoneen muodollinen, täydellinen nimi englanniksi on "the Honourable the Commons of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Parliament assembled".


title: The Tracey Ullman Show

text: Tracey Ullman Show on viikoittain esitetty Tracey Ullmanin isännöimä yhdysvaltalainen varieteeohjelma. Ohjelma debytoi 1987 ja päättyi 1990. Piirrossarja "Simpsonit" sai alkunsa "Tracey Ullman Show'n" lomassa esitettyinä lyhytfilmeinä 19. huhtikuuta 1987.


title: Joensuun Kataja

text: Joensuun Kataja on joensuulainen urheilun yleisseura, jolla on jaostot koripallossa (ks. Kataja Basket Club), taitoluistelussa, hiihdossa, voimistelussa ja yleisurheilussa. Seura on perustettu vuonna 1900. Katajan puheenjohtaja on Kyösti Kakkonen (2010-)


title: Joensuun Kataja

text: Taitoluistelua on harrastettu Katajassa vuodesta 1949 lähtien. 1970-luvulla Kataja oli maan parhaita taitoluisteluseuroista: paras saavutus oli Katajan Niina Kyöttisen SM-kulta vuosina 1975 ja 1976. Vuonna 1998 Miia Marttinen luisteli naisten SM-pronssia ja Tero Hämäläinen miesten SM-hopeaa.


title: Myskimalva

text: Myskimalva ("Malva moschata") on monivuotinen eurooppalainen malvakasvi, jota kasvatetaan yleisesti myös puutarhojen koristekasvina.


title: Myskimalva

text: Myskimalva kasvaa 40–70 cm korkeaksi. Varsi on pysty ja hapsikarvainen. Lehden lapa on 5–7-osainen, liuskat 1–2 kertaa pariliuskaisia. Yksittäin lehtihangoissa olevat kukat ovat ruusunpunaisia tai valkoisia. Kukkaperät ovat hapsikarvaisia. Kukan ulkoverhiö on kolmelehtinen, teriö 4–5 cm leveä. Myskimalva kukkii Suomessa heinä-syyskuussa. Kiekkomaiset lohkohedelmykset ovat pitkä- ja valkokarvaisia ja sileitä. Kasvin lehdet tuoksuvat myskille, varsinkin niitä varovasti hierottessa.


title: Myskimalva

text: Myskimalva muistuttaa suuresti ruusumalvaa ("Malva alcea"). Lajit voivat myös risteytyä keskenään, mutta risteymä ("M. alcea" x "moschata") tuottaa hyvin vähän hedelmiä.


title: Myskimalva

text: Myskimalvaa levinneisyysalue ulottuu Rasnkasta läpi Keski-Euroopan Puolaan, Unkariin ja Länsi-Balkanille. Etelässä levinneisyysalue jatkuu Etelä-Italiaan ja Albaniaan saakka, pohjoisessa Britteinsaarille, Tanskaan, Norjan eteläosiin, Keski-Ruotsiin ja Etelä-Suomeen. Laji kasvaa harvinaisena myös Venäjällä ja Afrikan puolella Marokossa. Myskimalva on levinnyt ihmisen mukana laajoille alueille Yhdysvaltoihin. Suomessa myskimalva on paikoitellen vakiintunut lajistoon pysyvästi. Runsaimmin sitä esiintyy villinä Ahvenanmaalla ja Lounais- ja Etelä-Suomessa. Satunnaisemmin lajia tapaa Oulun korkeudelle saakka.


title: Myskimalva

text: Suomessa myskimalva on koristekasvi, joka helposti villiintyy kasvupaikoiltaan luontoon. Toisinaan se on myös tulokaslaji. Villiintyneen myskimalvan kasvupaikat ovat usein mäkiä ja tienvarsia.


title: Myskimalva

text: Myskimalvaa on vanhanajan perenna, jota yhä kasvatetaan yleisesti koristekasvina. Kasvi sopii myös leikkokukaksi. Muiden malvojen tapaan myskimalva on vanha lääkekasvi, jota on käytetty muun muassa yskänlääkkeenä ja kuhmujen hoitoon. Varren kuituja on käytetty myös kehruussa.


title: Mario Kart 64

text: Mario Kart 64 on Nintendon kehittämä ja alun perin 1996 Nintendo 64-pelikonsolille julkaisema "Mario Kart" -ajopelisarjan videopeli. Pelaajat ohjaavat Mario-pelisarjasta tuttuja hahmoja erilaisilla radoilla aseilla varustettuna. Nintendo on mahdollistanut pelin lataamisen myös Wiille Virtual Console-palvelun kautta.


title: Mario Kart 64

text: Peli sisältää monta muutosta Super Mario Kartiin verrattuna:


title: Mario Kart 64

text: Yksi tai kaksi ihmispelaajaa kilpailevat tietokonepelaajien kanssa, joita on ihmispeelaajiin nähden joko kuusi tai seitsemän. Pelaajia on radalla aina yhteensä kahdeksan. Pelaaja valitsee aluksi millä vaikeusasteella haluaa pelata, jonka jälkeen valitaan Cup. Cup-kilpailuja on neljä erilaista: "Mushroom Cup", "Flower Cup", "Star Cup" ja "Special Cup". Niistä jokainen sisältää neljä rataa. Pelaajien tulee sijoittua neljän parhaan joukkoon edetäkseen seuraavaan rataan.


title: Mario Kart 64

text: Pelkästään yksinpelattava moodi. Pelaaja yrittää saada aikaan nopean ajan valitsemallaan radalla. Tämän jälkeen ajan voi tallentaa, jolloin syntyy 'haamuauto'. Haamuatoa vastaan voi kisailla yrittäessään saada sitä paremman ajan. Mikäli pelaaja saa tarpeeksi hyvän ajan, avaa hän "Staff Ghost"-haamun, jonka on ajanut yksi pelin kehittäjistä.


title: Mario Kart 64

text: Pelin vaikeuasteet on esitetty moottorin kuutioina. Mitä isompi kuutiomäärä, sitä vaikeampi vaikeuaste. Pienin vaikeusaste eroaa kahdesta vaikeammasta myös siten, että joissakin kohdissa ratoja on esimerkiksi aitoja enemmän.Moninpelattava moodi, jossa tulee vahingoittaa toista pelaajaa esineillä. Aluksi pelaajilla on kolme ilmapalloa ja yksi niistä lentää ilmaan, kun pelaajaa vahingoitetaan. Kun kaikki kolme ilmapalloa menetetään, peli päättyy tappioon. Battle-moodissa on neljä eri kenttää, jotka eivät ole käytössä Mario Grand Prix -moodissa.


title: Mario Kart 64

text: Mario Kart 64:n työnimi oli Mario Kart R, mutta nimi hylättiin Sonic R:n ensimmäisen Sonic the Hedgehog-ajopelin, julkaisun jälkeen. Kaksikko tarjosi pelialan ikimuistoisimman kaksinkamppailun, joka herätettiin eloon vuoden 2007 pelissä Mario & Sonic at the Olympic Games Koska muista Nintendo-pelistä tuttuja hahmoja esiintyy Mario Kartissa, on Mario Kart ajoittain tehnyt vastapalveluksen. Virtuaalilemmikkipelin Nintendogsiin on piilotettu kauko-ohjattavia mikroautoja, ja Wiin Super Smash Bros. Brawl sisältää Mario Kart-teeman ympärille suunnitellun areenan.


title: Mario Kart 64

text: Julkaistuissa kuvakaappauksissa Donkey Kong oli korvattu Magikoopalla. Julkaistuissa kuvissa hahmot istuivat autoissaan, kun ne nähdään nykyään vain seisomassa.


title: Neitseen Marian kuolonuneen nukkuminen

text: Neitsyt Marian kuolonuneen nukkuminen (, ) on yksi ortodoksisen kirkkovuoden suurista juhlista. Juhlaa vietetään Jumalansynnyttäjän kuolinpäivän muistona ja se on Jumalansynnyttäjän juhlista suurin. Muistopäivä on vuosittain elokuun 15. päivänä eli samana päivänä, jolloin katolisessa kirkossa vietetään hänen taivaaseenottamisensa juhlapäivää.


title: Spiral-halli

text: Spiral-Halli on Tampereen Kaukajärvellä sijaitseva Suomen ensimmäinen varta vasten salibandyn peluuseen tarkoitettu halli. Hallissa on neljä täysimittaista salibandykenttää, ja kaksi pikkukenttää ja 12 pukukoppia, sekä kahvio. Hallia käyttävät pääasiassa salibandyseurat Classic, Ilves ja Koovee, jonka edustusjoukkue pelaa hallissa pääosan Salibandyliigan kotiotteluistaan, sekä futsal joukkue Ilves FS, joka pelaa Suomen Futsal-liigassa. Halliin pääsee Tampereen seudun joukkoliikenteen linjoilla 9, 10, 32 ja 38.


title: Spiral-halli

text: Spiral-Hallin tunnetuimpia tapahtumia ovat Spiral-liiga ja Spiral-kevätsarja. Yhteensä näihin tapahtumiin osallistuu vuodessa noin 130 joukkuetta. Sarjaan ei kelpuuteta 3. divisioonassa tai korkeammalla sarjatasolla pelaavia pelaajia.


title: Oodi

text: Oodi (, "ode" = laulu, runo) on lyyrinen runo. Kreikkalaisessa runoudessa sitä käytettiin juhlien yhteydessä; syntymäpäivillä, hautajaisissa tai valtiollisissa juhlissa. Muinaisessa Egyptissä se puolestaan oli kuninkaan ylistyslaulu.


title: Oodi

text: Eräs kuuluisimpia sävellettyjä oodeja on "Oodi ilolle".


title: Twinings

text: Twinings ("Twinings of London") on englantilainen teenvalmistaja, joka aloitti toimintansa vuonna 1706 ja valmistaa yli 200 erilaista teesekoitusta. Vuonna 2014 Twinings oli Suomen suosituin teemerkki 31 prosentin markkinaosuudellaan.


title: Twinings

text: Vuonna 1964 Associated British Foods osti Twiningsin. Se toimii yli sadassa maassa.


title: Twinings

text: Twinings, muodollisemmin R. Twining and Company Ltd, on sekä kuningatar Elisabet II:n että Walesin prinssi Charlesin hovihankkija.


title: Männynpunikkitatti

text: Männynpunikkitatti ("Leccinum vulpinum") on hyvä ruokasieni. Se on hiukan tummempi kuin yleisempi lähisukulaisensa koivunpunikkitatti. Sen ruosteenpunainen lakki voi kasvaa halkaisijaltaan 20-senttiseksi; jalka on tumman nukan peitossa. Malto on vaalea, ja ollessaan hapen kanssa kosketuksissa muuttuu mustikkamehun väriseksi. Paistettaessa kaikki punikkitatit mustuvat.


title: Männynpunikkitatti

text: Männynpunikkitatti elää symbioosissa männyn kanssa, eli ne auttavat toisiaan. Mänty antaa männynpunikkitatille happea ja sokeria sienen käyttöön, kun taas männynpunikkitatti antaa männylle hiilidioksidia ja vettä yhteyttämiseen.


title: Tapa–Tartto-rata

text: Tapa–Tartto-rata () on Viron rataverkkoon kuuluva rautatie, joka erkanee Tallinna–Narva-radasta Tapasta ja kulkee Jõgevan kautta Tarttoon. Tartosta on ratayhteys edelleen Valgaan ja Koidulaan.


title: Angelus

text: Angelus "- Herran Enkeli" on perinteinen katolinen rukous, jota rukoillaan kuudelta aamulla, keskipäivällä ja kuudelta illalla. Herran enkelin rukouksen rukousajan ilmoittamiseksi soittavat katoliset kirkot kellojaan.


title: Angelus

text: Sana "Angelus" on latinaa ja tarkoittaa enkeliä ja rukous kertoo Jumalan ihmiseksi tulemisesta alkaen sanoilla, joilla Herran enkeli toi viestin Marialle. .


title: Angelus

text: Rukouksen nykyinen muoto kehittyi askel askelelta. Sydänkeskiajalla uskovia opetettiin rukoilemaan se kolme kertaa päivässä Kristuksen ihmiseksitulon muistoksi.


title: Angelus

text: Enkelin tervehdyksen rukoileminen kolme kertaa päivässä löytyy nykyäänkin käytännössä kaikista katolisista rukouskirjoista ja paavi suosittelee uskovia rukoilemaan sen. Vuosisataista esimerkkiä näyttäen nykyinenkin paavi rukoilee sen sunnuntaisin ja pyhäpäivisin Pietarinkirkon aukiolla. Tällöin hän asettuu aukiolle suuntauvan asuntonsa ikkunan ääreen niin, että ikkunan läheisyydessä aukiolla olevat ihmiset näkyvät ja kuulevat hänet. Pääsiäisaikana rukoillaan Angeluksen sijasta "Regina Coeli"-rukous.


title: Angelus

text:
Useamman ihmisen rukoillessa yhdessä se rukoillaan vuorotellen siten, että yksi sanoo E-kohdat ja muut vastaavat V-kohdilla.
E: Herran enkeli toi sanoman Marialle,
V: ja hän tuli raskaaksi Pyhästä Hengestä.


title: Angelus

text:
E: Terve, Maria, armoitettu, Herra sinun kanssasi, siunattu sinä naisten joukossa ja siunattu kohtusi hedelmä, Jeesus.
V: Pyhä Maria, Jumalanäiti, rukoile meidän syntisten puolesta nyt ja kuolemamme hetkenä. Aamen


title: Angelus

text:
E: Maria sanoi: Katso, minä olen Herran palvelijatar.
V: Tapahtukoon minulle sanasi mukaan.


title: Angelus

text:
E: Ja Sana tuli lihaksi
V: ja asui meidän keskellämme.


title: Angelus

text:
E: Rukoile puolestamme, pyhä Jumalansynnyttäjä,
V: että me Kristuksen lupausten arvoisiksi tulisimme.
E: Rukoilkaamme. Kaikkivaltias Jumala, vuodata armosi sydämeemme, että me, joille enkeli on antanut tiedoksi Poikasi Kristuksen ihmiseksi tulemisen, pääsisimme hänen kärsimisensä ja ristinsä kautta ylösnousemuksen kirkkauteen. Tätä pyydämme saman Kristuksen, Herramme, kautta.
V: Aamen.


title: Angelus

text: Teksti latinaksi:Grátiam tuam, quaésumus, Dómine, méntibus nostris infúnde; ut qui, ángelo nuntiánte, Christi Fílii tui incarnatiónem cognóvimus, per passiónem eius et crucem, ad resurrectiónis glóriam perducámur. Per eúndem Christum Dóminum nostrum.


title: Sorboosi

text: Sorboosi on ketohektoosi (CHOH(CHOH) - COCHOH), jota syntetisoituu kasveissa ksyluloosista. Sorboosi on koivusokerin (ksylitoli) esiaste ja sitä valmistetaan sorbitolista, "Acetobacter suboxydans" -bakteerin hapettaessa (~käymisen avulla). Sorboosia käytetään askorbiinihapon (C-vitamiini) valmistuksessa.


title: Keskimatkan juoksu

text: Keskimatkan juoksulla tarkoitetaan juoksumatkoja, jotka ovat vähintään 800 metriä ja alle 3 000 metriä. 3 000 metriä ylittävät matkat luetaan kestävyysjuoksuihin ja lyhyet matkat pikajuoksuihin. 800 metriä ja 1 500 metriä ovat suosituimmat keskipitkät juoksumatkat, sillä ne juostaan yleisurheilun arvokilpailuissa. Myös mailin juoksu (1 609 metriä) on suosittu juoksumatka, vaikka sitä järjestetään nykyisin enää harvemmissa kilpailuissa Ison-Britannian ulkopuolella. Joissain tapauksissa myös 3 000 metrin sekä kahden mailin kilpailut saatetaan lukea kuuluviksi keskimatkoihin.1 500 metrin juoksussa suomalaiset ovat voittaneet olympiakullan kolme kertaa. Paavo Nurmi voitti matkan vuonna 1924, Harri Larva vuonna 1928 ja Pekka Vasala vuonna 1972.


title: Mailin juoksu

text: Mailin juoksu on nimensä mukaisesti mailin (1 609 metriä) mittainen juoksumatka. Maili ei ole yleisurheilun arvokisaohjelmassa, mutta varsinkin britit pitävät sitä yleisesti yleisurheilun kuninkuuslajina, ”Sinisenä nauhana” ().


title: Mailin juoksu

text: Haamurajana maililla pidettiin pitkään neljää minuuttia, jonka ensimmäisenä alitti englantilainen Roger Bannister 6. toukokuuta 1954.


title: Mailin juoksu

text: Nykyaikana urheilukilpailuissa juostaan pääasiassa metrillisen järjestelmän mukaisesti 1 500 metriä, mutta myös mailia juostaan monissa kilpailuissa varsinkin Isossa-Britanniassa. Kovatasoiset ja tunnetut mailin kilpailut juostaan nykyisin vuosittain Rooman Golden Galassa ja Lontoon Crystal Palacen Norwich Union Grand Prix’ssa.


title: Mailin juoksu

text: Lähteet:


title: Mailin juoksu

text: Alle 3.47,5 juosseet miehet (tilanne heinäkuu 2018):


title: Mailin juoksu

text: Alle 4.18 juosseet naiset (tilanne heinäkuu 2018):


title: Rhône-Alpes

text: Rhône-Alpes [ʁon.alp] (arpitaaniksi "Rôno-Arpes") on yksi Ranskan 26:sta hallintoalueesta. Rhône-Alpes sijaitsee Itä-Ranskassa. Sen pääkaupunki Lyon on Ranskan toiseksi suurin metropolialue Pariisin jälkeen. Hallintoalue on nimetty Rhônejoen ja Alppien mukaan.


title: Rhône-Alpes

text: Alueen tasaista keskistä osaa hallitsevat Rhône- ja Saônejoet, jotka yhtyvät Lyonissa. Koillis- ja itäosat ovat vuoristoista, kuuluen Alppeihin ja Juravuoristoon. Lännessä alkaa Ranskan keskiylänkö.


title: Rhône-Alpes

text: Hallinnollisesti alueeseen kuuluu kahdeksan Ranskan departementtia, jotka ovat Ain, Ardèche, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Haute-Savoie ja Savoie.


title: Rhône-Alpes

text: Rhône-Alpesin virallisena valtakielenä on ranska, mutta alueen paikalliskieli arpitaani ei ole kokonaan hävinnyt.


title: Rhône (departementti)

text: Rhône on Ranskan departementti numero 69. Se sijaitsee Itä-Ranskassa, Rhône-Alpesin hallintoalueella. Departementti on saanut nimensä sen läpi virtaavan Rhônejoen mukaan. Pääkaupunki on Lyon.


title: Nopeusrajoitus

text: Nopeusrajoitus on liikenneväylälle asetettu ajoneuvon suurin sallittu nopeus. Väylälle voi olla asetettu myös vähimmäisnopeus, jota ei saa alittaa. Nopeusrajoitus voi olla myös ajoneuvo- tai kuljettajakohtainen. Nopeusrajoituksen ylittäminen on rikos, jota kutsutaan "ylinopeudeksi".


title: Nopeusrajoitus

text:
Nopeusrajoitusten avulla pyritään alentamaan tienkäyttäjien onnettomuusriskiä sekä vähentämään
liikenneonnettomuuksien määrää ja vakavuutta. Niiden avulla saadaan aikaan tasainen liikennevirta,
jolloin ohitusten tarve vähenee. Nopeusrajoituksilla myös autetaan poikittaisen ja liittyvän liikenteen
sujumista, luodaan katto tilannenopeuksille sekä parannetaan ennakoitavuutta.


title: Nopeusrajoitus

text: Nykyään suurimmalla osalla liikenneväylistä on nopeusrajoitus. Ensimmäinen nopeusrajoitus säädettiin 1861 Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja se oli 10 mailia (16 kilometriä) tunnissa.


title: Nopeusrajoitus

text: Vuonna 1962 Suomessa kokeiltiin kattonopeutta, joka oli 90 kilometriä tunnissa. Kokeilu tapahtui Turun ja Porin, Uudenmaan ja Hämeen lääneissä, ja se kesti neljän kuukauden ajan. Tätäkin ennen oli saatettu sakottaa liian suurista tilannenopeuksista esimerkiksi kaarteissa. Lisäksi kaupungeilla, kauppaloilla ja maalaiskunnilla oli ollut käytössä omat sisäiset nopeusrajoituksensa. Joillakin ajoneuvoilla taas oli ajoneuvokohtaisia rajoituksia.


title: Nopeusrajoitus

text: Vuoden 1962 kattonopeuskokeilusta saatujen tulosten perusteella nopeusrajoitukset olivat vuosina 1963–1964 voimassa suurimpien juhlapyhien aikana koko maassa. Kattonopeus sai osakseen runsaasti arvostelua ja vastustusta, ja nopeuskokeilun tuloksia vähäteltiin. Nopeusrajoitusten nähtiin aiheuttavan jonoja ja heikentävän liikenneturvallisuutta, ja äärimmillään niitä pidettiin jopa yksilönvapauden rajoittamisena. Erityisen voimakkaasti asiaan ottivat kantaa auto- ja moottorilehtien toimittajat, ja esimerkiksi Tekniikan Maailman pääkirjoituksessa keväällä 1963 kysyttiin, ""olisiko jo aika luopua jonkin asian härkäpäisestä ajamisesta"". Synkkien onnettomuustilastojen vuoksi yleinen mielipide alkoi 1960-luvun loppupuolella kuitenkin vähitellen kallistua nopeusrajoitusten kannalle. Vuonna 1968 asetettu Tapaturmantorjunta ry:n liikennejaoksen (Talja) tutkimusryhmä totesi, ettei lyhytaikaisilla nopeusrajoituksilla näyttänyt olleen vaikutusta liikenneonnettomuuksien määrään; sen sijaan onnettomuuksien vakavuusaste oli hieman lieventynyt.


title: Nopeusrajoitus

text: Pysyvän nopeusrajoitusjärjestelmän kehittäminen alkoi Suomessa 1973 sen jälkeen, kun presidentti Urho Kekkonen oli esittänyt nopeusrajoituksia uudenvuodenpuheessaan. Nopeusrajoituskokeilu alkoi elokuussa 1973 Etelä-Suomessa suurin piirtein linjan Kokkola–Savonlinna eteläpuolella. Rajoitukset koskivat valta- ja kantateitä. Suurimmat sallitut nopeudet olivat tuolloin 60, 80, 100 ja 120 km/h. Moottoritiet, tavalliset maantiet, paikallis- ja kylätiet jäivät kokeilun ulkopuolelle eikä niille vielä tuolloin asetettu nopeusrajoituksia, aiempia paikallisia rajoituksia lukuun ottamatta. Kokeilun pääperiaatteena oli asettaa sorateille enimmäisnopeudeksi 80 km/h ja päällystetyille teille joko 100 tai 120 km/h. Mutkaisilla tai mäkisillä teillä voitiin käyttää 60 km/h rajoitusta. Suuri osa aiemmin voimassa olleista 70 ja 90 km/h rajoituksista muutettiin 60 tai 80 km/h rajoituksiksi. Sen sijaan aiemmat 50 km/h rajoitukset jätettiin ennalleen.


title: Nopeusrajoitus

text: Öljykriisin vuoksi koko Suomen alueella määrättiin 21. joulukuuta 1973 alkaen kaikkien ajoneuvojen suurimmaksi sallituksi nopeudeksi 80 kilometriä tunnissa, ja tämä rajoitus oli voimassa kesäkuun loppuun 1974 saakka. Rajoituksella oli voimakas vaikutus liikenneturvallisuuteen: kun tammikuussa 1973 tieliikenteessä oli saanut surmansa 102 ihmistä, tammikuussa 1974 vastaava luku oli vain 44, mikä merkitsi 57 prosentin laskua. "Kriisirajoituksen" päätyttyä onnettomuuksissa kuolleiden ja loukkaantuneiden lukumäärä nousi kuitenkin jälleen miltei edellisvuosien tasolle.


title: Nopeusrajoitus

text: Pysyväksi nopeusrajoitusjärjestelmä vakiintui vuonna 1978. Vuonna 1973 tieliikenneonnettomuuksissa menehtyi Suomessa noin 1100 ihmistä ja vuonna 1978 noin 600.


title: Nopeusrajoitus

text: Vuoden 1973 kokeilun yhteydessä otettiin käyttöön myös pysyviksi tarkoitetut ajoneuvokohtaiset rajoitukset. Näistä merkittävimmät olivat linja-, kuorma-, paketti- ja erikoisautoille sekä perävaunuyhdistelmille asetettu 80 km/h rajoitus sekä moottoripyörien kattonopeus 120 km/h.


title: Nopeusrajoitus

text: Seuraavassa käsitellään nykyisiä nopeusrajoituksia Manner-Suomessa. Ahvenanmaalla on käytössä eri rajoitukset.


title: Nopeusrajoitus

text: Manner-Suomen teillä käytetyt nopeusrajoitukset ovat 20, 30, 40, 50, 60, 70, 80, 100 ja 120 km/h:Maastossa yleinen nopeusrajoitus on 60 km/h maalla ja 80 km/h jäällä.


title: Nopeusrajoitus

text: Talveksi nopeusrajoituksia lasketaan monin paikoin. Kaikki 120 km/h rajoitukset lasketaan 100 km:iin/h. Alhaisempia talvinopeusrajoituksia ovat 60, 70 ja 80 km/h.


title: Nopeusrajoitus

text: Muut määräaikaiset ja tilapäiset rajoitukset ovat yleensä 30, 40, 50, 60 ja 80 km/h. Määräaikaisia nopeusrajoituksia käytetään esimerkiksi lomakauden tai koulun lukukauden aikana. Tilapäisiä rajoituksia käytetään mm. tietyömailla.


title: Nopeusrajoitus

text: Ellei muuta ole liikennemerkein osoitettu, on nopeusrajoitus taajamassa 50 km/h ja sen ulkopuolella 80 km/h.


title: Nopeusrajoitus

text: Muu kuin yleisrajoitus on osoitettava liikennemerkillä. Varsinaisten nopeusrajoitusmerkkien lisäksi käytössä ovat taajaman (yleisrajoitus 50 km/h) ja piha- tai kävelykadun (rajoitus 20 km/h) alkamista ja päättymistä osoittavat merkit.


title: Nopeusrajoitus

text: Nopeusrajoitusalue-liikennemerkillä voidaan asettaa korkeintaan 40 km/h rajoitus taajamissa ja 60 km/h taajamien ulkopuolella.


title: Nopeusrajoitus

text: Rajoilla ja autolauttojen satamissa käytetään myös "yleinen nopeusrajoitus" -merkkiä, joka osoittaa yleisrajoitukset Suomessa. Lisäksi nopeusrajoitus voidaan maalata tiehen.


title: Nopeusrajoitus

text:
Seuraavasta taulukosta ilmenee eri nopeusrajoitusalueiden kokonaispituus Suomen maanteillä vuosina 1996—2015 (ilman ramppeja):
Suomessa käytetyt enimmäisnopeussuositukset ovat yleensä 40, 50, 60, 70 ja 80 km/h. Suositusta käytetään kaarteissa ja hirvivaara-alueilla, kun rajoituksen mukainen nopeus on liian korkea. Suosituksen syy ilmoitetaan varoitusmerkillä.Vuosina 1972–1996 oli käytössä niin sanottu kasikympin lätkä. Se oli valkoinen, pyöreä, irtonainen muovinen kiekko, jonka halkaisija oli noin 120 mm ja jossa oli musta reunus sekä luku 80 mustilla numeroilla. Kiekkoa käyttivät äskettäin ajokortin saaneet kuljettajat ensimmäisen vuoden ajan. Ajoneuvo, jossa oli tällainen lätkä, ei saanut ylittää nopeutta 80 kilometriä tunnissa. Kiekko tuli asettaa autoon tai moottoripyörään siten, että se oli selvästi takaapäin näkyvissä. Ajokortissa oli myös merkintä kuljettajalle määrätystä nopeusrajoituksesta.


title: Nopeusrajoitus

text: Nopeusrajoituksen ylittäminen kolme kertaa ensimmäisen vuoden sisällä ajokortin saamisesta johti harkinnanvaraiseen ajo-oikeuden menettämiseen ja usein myös nimismiehen puhutteluun. Liikenneministerin asettama työryhmä on pohtinut lätkän palauttamista käyttöön.


title: Nopeusrajoitus

text: Ahvenanmaalla taajamassa on 50 km/h yleisrajoitus. Rajoitus voi olla myös tätä alhaisempi. Taajamien ulkopuolella yleisrajoitus on 70 km/h. Myös 90 km/h rajoituksia voidaan käyttää.


title: Nopeusrajoitus

text: Ylinopeus on rikos, josta seuraa rikesakko tai päiväsakkoa. Vireillä olevan lakialoitteen mukaan rikesakko on tarkoitus muuttaa liikennevirhemaksuksi. Tuomariliiton ja Lakimiesliiton lausunnon mukaan muutos poistaa syyttömyysolettaman eli todistustaakka siirtyy syyttäjältä liikennevirhemaksun saajalle. Ulkomaille ei ylinopeudesta sakkoja lähetetä.


title: Nopeusrajoitus

text: Nopeusrajoitukset vaihtelevat maittain. Useimmissa Euroopan maissa on käytössä samantapainen rajoitusjärjestelmä kuin Suomessakin: yleinen nopeusrajoitus taajamassa, taajamien ulkopuolella ja moottoritiellä. Monissa maissa on myös "pikatielle" oma erillinen rajoituksensa, joka asettuu taajaman ulkopuolisen ja moottoritierajoituksen välille. Useista maista pikatiet tai moottoritiet puuttuvat.


title: Nopeusrajoitus

text: Useimmissa maissa nopeusrajoitukset on asetettu kilometreinä tunnissa (km/h). Eräissä maissa, ainakin Englannissa ja Yhdysvalloissa, rajoitukset ovat maileina tunnissa (mph). 1 mph = 1,6 km/h.


title: Nopeusrajoitus

text: Korkein Euroopassa käytetty nopeusrajoitus on tiettävästi 140 km/h, mikä on voimassa Puolassa ja Bulgariassa. Italian vuoden 2002 laki sallii normaalin 130 km/h rajoituksen sijasta 150 km/h tietyt turvaehdot täyttäville moottoriteille, mutta mahdollisuutta ei ole 2013 mennessä koskaan käytetty. Itävallassa on vuonna 2006 kokeiltu 160 km/h rajoitusta yhdellä moottoritieosuudella. Kokeilu lopetettiin 2007 turvallisuus- ja ympäristösyistä.


title: Nopeusrajoitus

text: Toisessa ääripäässä on Vatikaani. Siellä enimmäisnopeus on vain 30 km/h.


title: Nopeusrajoitus

text: Saksa ja Mansaari ovat Euroopassa poikkeuksellisia. Molemmissa on edelleen teitä, joilla ei ole nopeusrajoitusta.


title: Nopeusrajoitus

text: Osalla Saksan moottoriteistä eli Autobahneista on vapaa kattonopeus. Vapaa nopeus koskee myös eräitä muita teitä. Enimmäisnopeudeksi suositellaan Saksassa 130 km/h, mutta sen noudattaminen ei ole pakollista.


title: Nopeusrajoitus

text: Mansaarella ei ole yleistä nopeusrajoitusta lainkaan. Saaren hallituksen mukaan sellainen ei parantaisi liikenneturvallisuutta.


title: Nopeusrajoitus

text: Yhdistyneen kuningaskunnan nopeusrajoitukset poikkeavat useimmista muista maista siten, että ne on määritelty maileina tunnissa (mph). Yleisrajoitukset ovat seuraavat: taajamassa 30 mph (48 km/h), maantiellä 60 mph (96 km/h) ja kaksiajorataisilla sekä moottoriteillä 70 mph (112 km/h). Nämä yleiset nopeusrajoitukset pätevät kaikkialla, ellei muuten ole liikennemerkein osoitettu.


title: Nopeusrajoitus

text: Englannissa on käytössä 6-portainen nopeusrajoitusasteikko. Rajoitukset ovat 20, 30, 40, 50, 60 ja 70 mph, mitkä metrijärjestelmässä vastaavat rajoituksia 32, 48, 64, 80, 96 ja 112 km/h:Uuden 80 mph (128 km/h) rajoituksen käyttöönottoa on suunniteltu moottoriteille, mutta se ei vielä 2013 ole voimassa.


title: Nopeusrajoitus

text: Ruotsi oli tiettävästi ensimmäinen maa, joka otti käyttöön nopeusrajoitukset koko tieverkolleen. Vuonna 1955 otettiin Ruotsissa käyttöön yleinen 50 km/h rajoitus taajamissa. Vuonna 1971 otettiin käyttöön nopeusrajoitus myös taajamien ulkopuolella, ensin kokeiluna ja vuodesta 1980 vakinaisena. Tuolloisen järjestelmän nopeusportaat olivat 50, 70, 90 ja 110 km/h. Perusnopeudet olivat samat kuin nykyisinkin: 50 km/h taajamassa ja 70 km/h taajaman ulkopuolella.


title: Nopeusrajoitus

text: Nykyisin Ruotsissa on käytössä 10-portainen nopeusrajoitusasteikko. Rajoitukset ovat 30, 40, 50, 60, 70, 80, 90, 100, 110 ja 120 km/h. Entistä nopeusrajoitusjärjestelmää muutettiin vuosina 2008-2009 ottamalla käyttöön 40, 60, 80, 100 ja 120 km/h rajoitukset ja määrittämällä maanteille uudet rajoitukset.Ruotsissa on suunniteltu, että 50, 70 ja 90 km/h rajoituksista luovuttaisiin kokonaan. Uudeksi perusnopeudeksi määrättäisiin 40 km/h taajamassa ja 60 km/h taajaman ulkopuolella.


title: Nopeusrajoitus

text: Saksassa yleisrajoitus on 50 km/h taajamissa ja 100 km/h taajamien ulkopuolella.


title: Nopeusrajoitus

text: Yleisrajoitus ei Saksassa koske moottoriteitä eli Autobahneja. Se ei taajamien ulkopuolella koske myöskään keskikaideteitä eikä teitä, joilla on vähintään kaksi kaistaa samaan suuntaan. Näillä teillä on vapaa nopeus, ellei liikennemerkillä ole toisin osoitettu. Nopeudeksi suositellaan silloinkin korkeintaan 130 km/h, mutta suositusta ei ole pakko noudattaa. Nopeusrajoitukseton osuus ei kata koko Saksan moottoritieverkkoa. Täysin vapaa nopeus on käytössä noin puolella moottoritiekilometreistä, kolmanneksella on kiinteä nopeusrajoitus ja muilla osuuksilla nopeutta rajoitetaan tarvittaessa (kuten sateella tai liikenteen mukaan).


title: Nopeusrajoitus

text: Saksassa on käytössä 15-portainen nopeusrajoitusasteikko. Rajoitukset ovat 5, 10, 20, 30, 40, 50, 60, 70, 80, 90, 100, 110, 120 ja 130 km/h sekä lisäksi nopeusrajoituksen puuttuminen.


title: Nopeusrajoitus

text: Enimmäisnopeuden lisäksi voidaan tielle määrätä Saksassa myös vähimmäisnopeus.


title: Nopeusrajoitus

text: Alla olevassa taulukossa on vertailtu eri maiden yleisnopeusrajoituksia. Yksiköt ovat kilometrejä tunnissa.


title: Maarit Verronen

text: Maarit Verronen (s. 20. elokuuta 1965 Kalajoki) on suomalainen kirjailija.


title: Maarit Verronen

text: Verronen valmistui filosofian kandidaatiksi Oulun yliopistosta vuonna 1989 pääaineenaan tähtitiede. Filosofian lisensiaatin tutkinnon hän suoritti 1991. Verronen on työskennellyt Oulun yliopiston tähtitieteen laitoksella opetus- ja tutkimustehtävissä ja opiskellut myös aate- ja oppihistoriaa. Päätoiminen kirjailija hän on ollut vuodesta 1994 lähtien. Verronen asuu Helsingissä.


title: Maarit Verronen

text: Verronen on ollut kahdesti Finlandia-ehdokkaana ja saanut useita kirjallisuuspalkintoja. Verronen kuvaa teoksissaan usein ohikulkijoita ja tarkkailijoita, matkaajia tai ulkopuolelle jääneitä. Monet hänen teoksistaan sisältävät joitakin fantasia-aineksia, hänen teoksiaan voidaan kuvailla käsitteillä reaalifantasia tai maaginen realismi.


title: Ksyluloosi

text: Ksyluloosi (engl. "xylulose") on viisihiilinen ketoosi CHO, jonka CAS-numero on 5962-29-8. Ksyluloosin rakennekaava:Ksyluloosia esiintyy muun muassa fotosynteesin pimeäreaktiossa (Calvinin kierto). Ksyluloosista on kaksi isomeeristä muotoa eli D-ksyluloosi (CAS 551-84-8) ja L-ksyluloosi (CAS 527-50-4). L-ksyluloosi on harvinainen ja arvokas sokerialkoholi.


title: Volskin kieli

text: Volskin kieltä puhuttiin Italiassa ennen latinan valta-asemaa. Se on itaalinen kieli ja sukua latinalle, umbrille ja oskille.


title: Läänitys

text: Läänitys eli lääni oli keskiajalla ja uudella ajalla valtiovallan tai hallitsijan alaiselleen yksityishenkilölle myöntämä tulo tai oikeus palkkiona alamaisen suorittamista palveluksista. Tavallisesti jonkun ylimyksen saama läänitys oikeutti hänet hallitsemaan sitä ja nauttimaan sen tuloista korvauksena myöntäjälle suoritettavista palveluksista, kuten sotapalveluksesta tai virkapalveluksesta, tai palkkiona jo aiemmin suorittamistaan palveluksista. Joskus läänitys oli kruunulle myönnetyn velan panttina. Läänitys, jolla kruunun tulonlähde eli vero tai vuokra siirrettiin yksityiselle, myönnettiin joko sovituksi ajaksi tai se voi olla perinnöllinen. Läänitykseksi kutsuttiin myös maaomaisuutta, jota hallittiin maksamatta siitä korvausta. Myös sitä aluetta, jonka läänitetyistä tuloista tai oikeuksista nautittiin, kutsuttiin lääniksi.


title: Läänitys

text: Ruotsissa ja Suomessa läänityslaitos poikkesi jonkin verran länsieurooppalaisesta vastineestaan. Näissä maissa läänitykset jaetaan neljään ryhmään sen perusteella, millaiset olivat lääninhaltijan eli lääninpitäjän velvollisuudet kuningasta kohtaan:


title: Tartto–Valga-rata

text: Tartto–Valga-rata () on Viron rataverkkoon kuuluva rautatie, joka kulkee Tartosta Elvan kautta Valgaan Latvian rajalle. Valgasta on ratayhteys Valkan kautta edelleen Latvian pääkaupunkiin Riikaan.


title: Partisiippi

text: Partisiippi on verbin infiniittinen eli nominaalinen muoto, jolla on sekä verbin että adjektiivin ominaisuuksia. Suomen kielessä on kuusi partisiippimuotoa: kolme aktiivin ja kaksi passiivin partisiippia sekä yksi kieltopartisiippi. Partisiippeja käytetään muun muassa adjektiivien tavoin. Partisiipit taipuvat sijamuodoissa kuten muutkin nominit.


title: Partisiippi

text: Monissa eurooppalaisissa kielissä perfekti on liittomuoto, jonka muodostavat apuverbi sekä pääverbin partisiippi.


title: Partisiippi

text: Aktiivin partisiipit:


title: Partisiippi

text: Passiivin partisiipit:


title: Partisiippi

text: Kieltopartisiippi (laulamaton, tekemätön)


title: Partisiippi

text: 1) Koska abessiivi on puuttumista ilmaiseva sijamuoto, sen yhdistäminen kieltopartisiippiin sisältää kaksinkertaisen puuttumisen tai kiellon. Esimerkki käyttämisestä lauseyhteydessä: "Yksi pojista ei suostunut laulamaan kuoron harjoituksissa. Kuoro tulee tietysti paremmin toimeen laulamattomatta pojatta kuin pakottamalla hänet olemaan mukana."


title: Partisiippi

text: Englannin kielessä on kaksi partisiippimuotoa. Preesensin partisiippi () muodostetaan verbin infinitiivimuodosta päätteellä "-ing". Merkitykseltään se vastaa lähinnä suomen aktiivin ensimmäistä partisiippia, mutta sen avulla muodostetaan myös ns. pitkä preesens, jolla ilmaistaan parhaillaan meneillään olevaa toimintaa tai tapahtumaa ("is going", "is coming").


title: Partisiippi

text: Toinen, menneen ajan partisiippi () vastaa merkitykseltään lähinnä suomen passiivin toista partisiippia. Lisäksi sen avulla muodostetaan perfekti ja pluskvamperfekti, joissa apuverbinä käytetään "have" -verbiä ja pääverbi on partisiippimuodossa. Säännöllisten verbien partisiippi muodostetaan "-ed" -päätteellä ja on samankaltainen kuin imperfekti, mutta englannissa on myös paljon epäsäännöllisiä verbejä, joilla nämä muodot poikkeavat toisistaan, esimerkiksi Be (am/is/are-was/were-been), tai Have (have/has-had-had), joitakin joilla kaikki kolme muotoa on samat (esim. hit, cut ...) ja paljon muita. Joillakin taas vaihdetaan sanan keskellä olevaa vokaalia (Swim-swam-swum, drink-drank-drunk ...).


title: Partisiippi

text: Ranskan kielessä on kaksi partisiippia, partisiipin preesens ja partisiipin perfekti. Jälkimmäistä käytetään niin sanotuissa yhdistetyissä aikamuodoissa, kuten passé composéssa. Partisiipin preesensin avulla muodostetaan gerundi: "en marchant", "kävellessään".Espanjassa katsotaan nykykieliopeissa olevan vain partisiipin perfekti (participio pasado tai participio pasivo), jota käytetään adjektiivin tavoin tai yhdistetyissä aikamuodoissa. Partisiipin preesens katsotaan hävinneeksi, ja useat sen avulla muodostetut sanat luetaan nomineihin ("amante", 'rakastava' tai 'rakastaja', "viviente", 'elävä' tai 'eläväinen').


title: Partisiippi

text: Saksan kielessä partisiippeja käytetään yleensä aktiivin perfektissä ja pluskvamperfektissä apuverbien "haben" tai "sein" kanssa (esim. "er hat gemacht" hän on tehnyt/teki). Passiivissa ollessaan partisiippi saa apuverbiksi "sein"-verbin (esim. "es ist gemacht" se on tehty). Partisiippi muodostetaan säännöllisissä verbeissä lisäämällä verbin vartaloon alkuun ge- ja loppuun -t (esim. "machen"-verbin partisiippi on "gemacht"), epäsäännöllisillä verbeillä on omat sääntönsä. Saksan kielelle ominaista on, että perfektin tai pluskvamperfektin partisiippi sijoittuu lauseessa viimeiseksi (esim. "Hans hat ein Auto gekauft" Hans on ostanut/osti auton).


title: Partisiippi

text:
Pohjoissaamessa on kaksi partisiippia. Preesenspartisiippi ("preseanssa partisihppa") kuvaa jatkuvaa tekemistä, mutta sillä muodostetaan varsin yleisesti myös tekijännimiä. Preesenspartisiipin tunnus on parillistavuisilla sanoilla "-i" tai "-u" ja paritontavuisilla sekä supistumavartaloisilla sanoilla "-ddji". Sanan konsonanttikeskus on vahvimmassa asteessa. Esimerkkejä:
Perfektin partisiippia ("perfeavtta partisihppa") käytetään perfektin, pluskvamperfektin sekä kielteisen imperfektin muodostamiseen. Se esiintyy myös mennyttä tekemistä kuvaavana attribuuttina sekä rakenteissa, joissa kuvataan tekijän toimintaa edeltänyttä toimintaa. Esimerkkejä:


title: Arabinoosi

text: Arabinoosi () on viisihiilinen monosakkaridi (pentoosi). Se sisältää viisi happiatomia. Polysakkarideista hemiselluloosat ( = solu) ovat polymerisoituneet erilaisista sokeritähteistä kuten arabinoosista.


title: Arabinoosi

text: Arabinoosia on muun muassa havupuissa ja arabikumissa.


title: Viluvere–Vändra-rata

text: Viluvere–Vändra-rata () on vuosina 1928–1969 käytössä ollut Viron rataverkon kapearaiteinen rautatie. Se erkani Tallinna–Mõisaküla-radasta Viluveressa ja jatkui 10 kilometriä itään päin Vana Vändraan asti. Rata avattiin liikenteelle 16. helmikuuta 1928 ja suljettiin 8. syyskuuta 1969. Kiskot purettiin pois pian sulkemisen jälkeen. Radalla oli sekä henkilö- että tavaraliikennettä.


title: Merimakkarat

text: Merimakkarat ("Holothuroidea") eli merikurkut ovat makkaran muotoisia, meressä eläviä piikkinahkaisiin luettavia selkärangattomia eläimiä. Merimakkaroiden luokkaan kuuluvia lajeja tunnetaan noin 1400. Merimakkaroiden hengityseliminä ovat peräsuoleen liittyvät vesikeuhkot, kaksi viemärisuolesta ruumiinonteloon ulottuvaa haaraista putkea. Niillä on nahkaa muistuttava, haarakkeeton ruumis, josta puuttuvat muille piikkinahkaisille ominaiset piikit, kalkkilevyt (ossikkelit) ja pedikellaariat. Suuta ympäröivät lonkerot, ja imujalkoja on runsaasti varsinkin vatsapuolella. Lonkeroiden kiinnittymiskohdassa on kalkkia sisältävä rengas, ja näitä renkaita on löytynyt fossiileina. Pienimmät lajit ovat alle sentin mittaisia, suurin laji, "Synapta maculata", voi kasvaa yli viisimetriseksi.


title: Merimakkarat

text: Merimakkarat ovat yleensä yksi-, joskus kaksineuvoisia. Toukka, "auricularia", ui vapaana. Merimakkarat voivat puolustautua syöksemällä peräaukosta ulos suuren osan sisäelimiään; niiden tilalle kasvavat uudet.


title: Merimakkarat

text: Merimakkarat siilaavat ravintonsa merenpohjan läheltä. Ne syövät lähinnä kasviplanktonia. Yleisin ravinnonhankintatapa on asettua melko voimakkaan virtauksen kohdalle, levittää pyyntihapsut ja siepata ohi ajelehtivaa syötävää. Toinen tapa on tonkia itse aktiivisesti pohjalietettä. Merimakkarat ovat monin paikoin ryhtyneet hyödyntämään kalanviljelylaitosten alle kertyvää ravinnepitoista lietettä.


title: Merimakkarat

text: Merimakkaroita tavataan lähes kaikilla merialueilla Eteläistä jäämerta myöten, mutta eniten lajeja elää trooppisilla koralliriutoilla. Toiset lajit pysyvät vuorovesivyöhykkeellä, jossa ne voivat joutua ajoittain kuiville, toiset taas syvimmissä merenpohjan haudoissa.


title: Merimakkarat

text: Merimakkaroita käytetään Aasiassa, varsinkin Kiinassa ja Malesiassa sekä ravinnoksi että terveysvalmisteiden raaka-aineena, niin kansanlääkinnässä kuin lääketeollisuudessa. Kiinalaiset valmistavat "Holothuria"- ja "Stichopus"-lajin merimakkaroista savustamalla ruoaksi "trepang"ia. Tyynenmeren saarilla kalastajat käyttävät merimakkaran myrkkyä saaliin tainnuttamiseen, ja hätääntyneen merimakkaran ulos työntämiä suolia verenvuodon tyrehdyttämiseen. Lääketeollisuus on kiinnostunut joidenkin lajien erittämistä myrkyistä, joilla on mikrobien kasvua estäviä, tulehdusta hillitseviä ja hyytymistä sääteleviä ominaisuuksia.


title: Merimakkarat

text: Joitakin merimakkaralajeja pidetään riutta-akvaarioissa. Jotkut harrastajat kuitenkin välttävät niitä, koska kuoleva merimakkara voi myrkyttää akvaarion muuta eliöstöä.


title: Käärmetähdet

text: Käärmetähdet ("Ophiuroidea") ovat piikkinahkaisia, meritähtien lähisukulaisia. Niiden sakarat ovat paljon ohuempia ja notkeampia kuin meritähdillä. Sakaroidensa avulla käärmetähdet luikertelevat pitkin merenpohjaa ja kallionkoloja. Useimmilla käärmetähdillä on viisi sakaraa ja kolikkomainen keskivartalo. Suurimpien käärmetähtien sakarat eli lonkerot voivat kasvaa 60 cm pitkiksi.


title: Käärmetähdet

text: Nykyiset käärmetähdet jaetaan kolmeen lahkoon ja 17 heimoon. Niitä tunnetaan noin 2 000 lajia, mutta koska ne elävät yleisesti yli 500 metrin syvyydessä, tuntemattomia lajeja lienee vielä paljon.


title: Käärmetähdet

text: Käärmetähdet liikkuvat ruiskuttamalla vettä sakaroissaan olevien reikien läpi. Jos sakara tarttuu kiinni kivenkoloon tai pedon suuhun, käärmetähti voi katkaista sen ja luikerrella vielä pakoon.


title: Käärmetähdet

text: Käärmetähtiä elää kaikilla maailman merillä Jäämeriltä tropiikkiin asti.


title: Käärmetähdet

text: Pienemmät käärmetähdet, etenkin ruskeankirjava "Ophiolepis superba" ovat suosittuja riutta-akvaarion asukkaita. Vihreänsävyinen "Ophiarachna incrassata" on peto, ja saattaa koitua turmioksi muille akvaarion asukkaille.


title: Roomalainen tervehdys

text: Roomalainen tervehdys on tervehtimiseen tai kunnioituksen osoittamiseen käytetty ele, jossa oikea käsi nostetaan vilkutusasentoon ilman vilkutukseen kuuluvaa toistuvaa sivuttaisliikettä.


title: Roomalainen tervehdys

text: Roomalaisen tervehdyksen väitetään olleen antiikin roomalaisten sotilaallinen ja valtiollinen tevehdys, mutta tästä ei ole selkeitä todisteita. Käsitys on saattanut syntyä 1700-luvulla Ranskassa.


title: Roomalainen tervehdys

text: Renessanssin jälkeen tervehdyksen ovat ottaneet käyttöön monet tahot. Yhdysvalloissa tervehdys tunnettiin Bellamyn tervehdyksenä keksijänsä Francis Bellamyn mukaan. Bellamyn tervehdyksellä vannottiin uskollisuutta Yhdysvaltain lipulle muun muassa kouluissa. Italian fasistit ottivat roomalaisen tervehdyksen käyttöön vuoden 1920 tienoilla ja fasistien vallan aikana se oli laajassa käytössä. Fasistit omaksuivat tervehdyksen käytön kirjailija Gabriele D’Annunziolta, joka otti sen käyttöön vuonna 1919 johtaessaan italialaisten aktivistien tilapäisesti hallitsemaa Fiumen kaupunkivaltiota. D’Annunzio itse poimi sen ilmeisesti vuonna 1914 valmistuneesta, antiikin Roomaan sijoittuvasta italialaisesta historiallisesta spektaakkelielokuvasta "Cabiria", jonka käsikirjoituksen laatimiseen hän itse oli osallistunut. Benito Mussolinin hallinto määräsi vuonna 1923 käyttämään roomalaista tervehdystä koulujen lipunnostoseremonioissa.


title: Roomalainen tervehdys

text: Natsi-Saksa seurasi perässä ja vuonna 1926 Kansallissosialistisen puolueen jäsenet alkoivat kättelyn sijaan tervehtiä toisiaan näin. Siitä lähtien se on tunnettu ”natsitervehdyksenä”. Eräät muut tahot, mukaan luettuna Yhdysvaltain koulut, lopettivat tällöin tervehdyksen käytön.


title: Roomalainen tervehdys

text: Toisen maailmansodan jälkeen roomalainen tervehdys on ollut käytössä muun muassa Chilen puolustusvoimissa ja Hizbollah-taistelijoiden valatilaisuudessa.


title: Nikkilä

text:
Nikkilä () on kylä Sipoon keskiosassa Uudellamaalla. Nikkilästä noin kymmenen kilometriä etelään sijaitsee Etelä-Sipoon paikalliskeskus Söderkulla.
Nikkilä on Sipoon kunnan keskus, jossa sijaitsee muun muassa kunnanvirasto. Nikkilässä on kolme ruokakauppaa ja useita baareja. Nikkilässä on myös kaksi yläastetta ja lukiota, yksi suomen- ja yksi ruotsinkielinen. Vuoden 1995 taajamarajaukseen asti Nikkilä muodosti oman taajamansa, nykyisin se on osa kuntarajat ylittävää Helsingin keskustaajamaa.


title: Nikkilä

text: Nikkilässä toimi 1914–1999 Helsingin kaupungin rakentama Nikkilän mielisairaala. Vuonna 2001 sairaalarakennuksia peruskorjattiin asunnoiksi.


title: Brent Spiner

text: Brent Jay Spiner (s. 2. helmikuuta 1949 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan "Star Trek" -televisiosarjasta ja -elokuvista, joissa hän näyttelee Enterprisen operaatioupseerina toimivaa androidi Dataa.


title: Brent Spiner

text: Toinen merkittävä rooli hänellä on ollut elokuvassa "Independence Day – Maailmojen sota". Pienempiä rooleja Spiner on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "Kova laki", "Frendit", "Deadly Games", "Hulluna sinuun", "Frasier", "Joey", "Äärirajoilla" sekä elokuvissa "Ihmeiden aika", "Dude, Where’s My Car?", "Vanhat herrat vesillä" ja "Lentäjä".


title: Brent Spiner

text: Spiner on kunnostautunut myös laulajana; hän julkaisi albumin "Ol’ Yellow Eyes Is Back" vuonna 1991.


title: Brent Spiner

text: Spiner ja Loree McBride menivät naimisiin vuonna 2001. Heillä on yksi lapsi, Jackson Spiner.


title: Ankeriaat

text: Ankeriaat ("Anguillidae") on ankeriaskalojen lahkoon kuuluva kalaheimo, johon kuuluu vain yksi suku, ankeriaat ("Anguilla"). Heimoon ja sukuun kuuluu 18-22 eri lajia, jotka elävät osan elämässään makeassa vedessä, osan meressä. Ankeriaat ovat merkittäviä ruokakaloja, joita syödään varsinkin savustettuina. Tärkeimmät ruokakaloina käytetyt heimon jäsenet ovat Australiassa ja Japanissa elävät lajit.


title: Ankeriaat

text: Eurooppalainen, Suomessakin elävä ankerias ("Anguilla anguilla") kuuluu tähän heimoon.


title: Ankeriaat

text: Heimoon kuuluu 19 lajia.


title: Ankeriaat

text: Lisäksi heimoon on tunnistettu uusi suku "Neoanguilla" ja sen ainoa laji "Neoanguilla nepalensis" , lajin varmentaminen kuitenkin tarvitsee lisää tutkimuksia.


title: Svetozar Marović

text: Svetozar Marović (, s. 31. maaliskuuta 1955 Kotor, Jugoslavia) on montenegrolainen poliitikko, joka oli Serbia ja Montenegron presidentti 7. maaliskuuta 2003 – 3. kesäkuuta 2006. Hänen kautensa päättyi Montenegron julistautuessa itsenäiseksi.


title: Svetozar Marović

text: Marović suoritti oikeustieteen tutkinnon silloisen Titogradin, nykyisen Podgorican yliopistolla. Hän on naimisissa Đina Prelevićin kanssa ja heillä on kaksi lasta.


title: Svetozar Marović

text: Marović oli perustamassa Montenegron demokraattista sosialistipuoluetta ("Demokratska partija socijalista Crne Gore"), jonka edeltäjä oli Montenegron kommunistinen puolue. Marović valittiin 1990 Montenegron parlamenttiin ja toimi sen puhemiehenä kolme kautta.


title: Svetozar Marović

text: Marović keksi 1990-luvun alussa moton: "Sota rauhan puolesta", jolla hän kuvasi ja oikeutti Montenegron reserviläisten hyökkäystä Dubrovnikiin ja Konavleen 1991.


title: Svetozar Marović

text: Vuonna 2001 entinen Montenegron presidentti Momir Bulatović syytti muistelmateoksessaan "Pravila ćutanja" Marovićia lahjusten ottamisesta öljyn ja tupakan salakuljetuksen jättämiseksi huomiotta.


title: Svetozar Marović

text: Presidentiksi Marović valittiin heinäkuussa 2003 nelivuotiskaudelle Serbia ja Montenegron parlamentin valitsemana. Hän pyysi anteeksi Kroatian ja Bosnia-Hertsegovinan kansalaisilta. Kroatian Stjepan Mesić vastasi anteeksipyyntöön omallaan, mutta kukaan Bosnian presidenttineuvostosta ei esittänyt vasta-anteeksipyyntöä.


title: Svetozar Marović

text: Syyskuun alussa 2005 Serbian valtiovarainministeri Mlađan Dinkić kertoi lehdistökonferenssissa Marovićin solmineen Mile Dragićin puolustusvälinetarviketarvikkeiden valmistajan kanssa 296 miljoonan euron sopimuksen muun muassa 69 000 kypärän ja 60 000 luotiliivien toimittamisesta Serbia ja Montenegron 28 000 miehen asevoimille.


title: Svetozar Marović

text: Hänen DSP-puolueensa kannatti Montenegron itsenäisyyttä ja Marović kampanjoi sen puolesta 2006. Kun 55,5 prosenttia äänesti 21. toukokuuta 2006 itsenäisyyden puolesta, Montenegro julistautui itsenäiseksi 3. kesäkuuta.


title: Merisiilit

text: Merisiilit ("Echinoidea") ovat piikkisen pallon muotoisia, piikkinahkaisiin kuuluvia merten selkärangattomia. Luokkaan kuuluu noin 940 lajia. Aikuinen yksilö on halkaisijaltaan tyypillisesti 3–10 cm. Ne etenevät merenpohjalla imujalkojensa avulla. Merisiilit voivat elää jopa 20 vuotta.


title: Merisiilit

text: Joidenkin merisiilien piikit voivat aiheuttaa kivuliaan tulehduksen, jos niiden päälle astuu. Tiettyjä merisiililajeja voi pitää merivesiakvaariossa. Merisiilin mätiä käytetään esim. Japanissa ruoanlaitossa, etenkin sushiannoksissa.


title: Merisiilit

text: Useimmat merisiililajit ovat kasvinsyöjiä. Ne voivat syödä kaikkia levälajeja, myös kalkkipitoisia leviä, kuten "Halimeda". Merisiilejä pidetään koralliriuttojen avainlajeina: jos merisiilit vähenevät, levät ottavat vallan ja koko biotooppi muuttuu. Kylmemmissä vesissä runsastuneet levät saattavat myös aiheuttaa melkoista tuhoa rakkolevämetsille.


title: Merisiilit

text: Vaikka merisiilejä suojaa piikikäs kuori, ne eivät ole turvassa eläimiltä, jotka ovat erikoistuneet niiden pyyntiin. Tällaisia ovat esim. merisaukko ja merikissa. 1800-luvun puolivälissä merisaukot vähenivät rajusti Amerikan länsirannikolta. Sen seurauksena merisiilien määrä kasvoi räjähdysmäisesti.


title: Merisiilit

text: Eräät kalat, kuten säppikalat, pystyvät keikauttamaan merisiilin kumoon ja iskevät sitten herkkään alapuoleen. Merisiilit pystyvät kuitenkin puolustamaan itseään työntämällä piikit pohjahiekkaan tai -mutaan, jolloin kala ei pääse käsiksi niiden herkkään vatsaan.


title: Merisiilit

text: Merisiilien terävät piikit suojaavat hyvin eläintä petoja vastaan. Niiden piikit voivat olla jopa 30 cm pitkiä, ja tavallisesti ne pitävät pedot loitolla. Piikkien pisto aiheuttaa kipua, ja lisäksi joidenkin lajien piikeistä vuotaa myrkkyä. Pahimmillaan piikkien pisto voi aiheuttaa verenmyrkytyksen. Kivun lisäksi myrkyn vaikutuksia ovat mm. pahoinvointi, puutuminen ja hengitysvaikeus.


title: Merisiilit

text: Merisiilejä on ollut maapallolla jo satoja miljoonia vuosia. Merisiilit ilmestyivät maapallolle ordovikikaudella (n. 490–443,5 miljoonaa vuotta sitten), eli ne kuuluvat vanhimpiin eläimiin. Niiden fossiileja on löydetty mm. Virosta, Ranskasta ja Australiasta.


title: Meritähdet

text: Meritähdet (Asteroidea) ovat piikkinahkaisiin kuuluvia merten selkärangattomia. Niiden ruumiinmuoto muistuttaa tähteä, jossa yleensä on viisi sakaraa, tai viidellä jaollinen määrä. Meritähtien sakarat ovat suhteessa lyhyemmät ja leveämmät kuin lähisukulaisilla käärmetähdillä. Meritähden alapinnalla on putkijalat, joiden avulla meritähti liikkuu ja syö. Meritähdillä ei ole päätä eikä aivoja, ja niiden ruoansulatuselimistö on varsin yksinkertainen. Jotkut meritähdet ovat petoja, jotkut syövät kivien pinnalle muodostuvaa bakteerikasvustoa, jotkut levää ja jotkut pohjalietettä. Jotkut lajit ruokailevat pullauttamalla ruoansulatuselimistönsä vartalon aukosta ulos, valuttamalla ruoan päälle entsyymejä ja imaisemalla sulaneen ruoan sisäänsä yhdessä vatsapussinsa kanssa.


title: Meritähdet

text: 1990-luvun alussa meritähtiä tunnettiin noin 1 600 lajia kaikista maailman suolaisista meristä. Itämeren sisäosissa meritähtiä ei vähäisen suolapitoisuuden takia esiinny.


title: Meritähdet

text: Meritähdet jaetaan seitsemään lahkoon, mutta niiden keskinäisistä sukulaisuussuhteista on eri näkemyksiä.


title: Pihlajakoski

text: Pihlajakoski on kylä Kuhmoisten kunnan koillisosassa Päijänteen rannalla, 20 kilometriä kirkonkylältä. Pihlajakoskella on ollut pysyvää asutusta ainakin 1540-luvulta lähtien. Kylän nimi viittaa sen läpi virtaavaan koskeen. Maanteitse kylään saavutaan Pihlajakoskentietä, joka kääntyy 24-tieltä Harjunsalmelta, josta matkaa on 4 km. Pihlajakosken kylän asutus sijoittuu Ison Pihlajajärven ja Päijänteen sekä useiden pienempien järvien ja lampien lomaan.


title: Pihlajakoski

text: Pihlajakoski valittiin Keski-Suomen Vuoden kyläksi vuonna 2003. Pihlajakosken sataman alue on kaunista kylämaisemaa vanhoine rakennuksineen, peltoaukeamineen, laivalaitureineen ja rantamakasiineineen. Kylän kaakkoispuolella, Pyhänpään tien tuntumassa, on Pyhänpään kalliomaalausten alue.


title: Pihlajakoski

text: Pihlajakoski on Pekko Aikamiespoika -elokuvien kuvauspaikka, joka esittää kuvitteellista Tyräahon kylää. Elokuvien tuottajana ja leikkaajana oli Jorma K. Lehtonen, joka edelleen pitää elokuvakylää Pihlajakoskella.


title: Kansainvälinen kehitysjärjestö

text: Kansainvälinen kehitysjärjestö eli IDA ("The International Development Association") on osana Maailmanpankkia toimiva YK:n perustama organisaatio. Se aloitti toimintansa 24. syyskuuta 1960. Sen tehtävänä on tukea kehitystä ja vakautta myöntämällä köyhimmille maille 30-40 vuoden lainoja, joihin tyypillisesti sisältyy lupaus 5-10 ensimmäisen vuoden korottomuudesta.


title: Kansainvälinen kehitysjärjestö

text: IDAn alkupääoma oli 912,7 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria. Sen viisitoista perustajavaltiota olivat Australia, Britannia, Intia, Italia, Kanada, Kiina, Malesia, Norja, Pakistan, Saksa, Sudan, Ruotsi, Thaimaa, Vietnam ja Yhdysvallat. Kahdeksassa kuukaudessa jäsenmäärä nousi 51:een ja nykyisin jäseniä on 172.


title: Pako tulevaisuudesta

text: Pako tulevaisuudesta ("Logan's Run") on eräs 1970-luvun merkittävistä tieteiselokuvista, joka kertoo tulevaisuuteen sijoittuvasta dystopistisesta yhteiskunnasta. Elokuvan pääosissa nähdään Michael York ja Jenny Agutter. Sivuosaa esittää ansiokkaasti näyttelijäveteraani Peter Ustinov ja pienessä sivuroolissa tavataan "Charlien enkeleistäkin" tuttu Farrah Fawcett.


title: Pako tulevaisuudesta

text: "Pako tulevaisuudesta" perustuu William F. Nolanin ja George Clayton Johnsonin samannimiseen vuonna 1967 julkaistuun romaaniin. Tekeillä on myös uusi elokuva samasta aiheesta, jonka ilmestymisajankohta ei ole tiedossa. Tarina on kiehtonut katsojia jo kolmenkymmenen vuoden ajan ja säilynyt tuoreena ja mielenkiintoisena.


title: Pako tulevaisuudesta

text: Vuonna 1966 ilmestyi sävyltään ja osin juoneltaankin samantyyppinen yhteiskuntakriittinen tieteiselokuva "Fahrenheit 451". Molemmat elokuvat kuvaavat futuristista yhteiskuntaa, jossa kansalaisia hallitaan, ja yksi valvovien omista riveistä nousee vastarintaan havaitessaan olevansa väärällä puolella, taistelevansa väärien arvojen puolesta.


title: Pako tulevaisuudesta

text: "Pako tulevaisuudesta" on tulevaisuuteen sijoittuva tarina hedonistisesta ja utopistisesta yhteiskunnasta, jossa kukaan ei elä vanhaksi. He uskovat "uusiutuvansa" karuselliksi kutsutun seremonian kautta, johon kaikki tietyn iän ylittäneet osallistuvat. Toisinaan kupoliin rakennetusta kaupungista yritetään paeta eli "juosta" tarkoituksena löytää Pyhätöksi kutsuttu turvapaikka kaupungin ulkopuolelta. "Juoksijoita" ottavat kiinni Nukkumatit, aseistetut poliisit, jotka "lopettavat" juoksijan. Kaupungin asukkaat uskovat että kuolema kohtaa vain niitä, jotka kaupungista poistuvat. Ikääntyvät ihmiset "uudistuvat" ja juoksijat "lopetetaan".


title: Pako tulevaisuudesta

text: Michael Yorkin esittämä Nukkumatti nimeltään Logan 5 saa kaupungin toimintaa ohjaavalta tietokoneelta tehtäväkseen tekeytyä juoksijaksi ja etsiä Pyhättö kaupungin ulkopuolelta. Hänen onnistuu saada liittolaisekseen nuori Jennifer 6 ja hänen avullaan soluttautua juoksijoiden joukkoon. Jennifer 6:n kanssa hän pakeneekin lopulta kaupungista ja löytää ulkomaailman, villin luonnon. He tapaavat Peter Ustinovin esittämän vanhan herran, joka on elänyt koko ikänsä vapaassa maailmassa.


title: Pako tulevaisuudesta

text: Maailman ja elämän todellinen luonne valkenee Loganille, joka on koko ikänsä elänyt valheellisessa, epätodellisessa maailmassa. Hän päättää välittää tiedon muillekin, ja vapauttaa kaupungin asukkaat heidän keinotekoisesta, valheellisesta pikkumaailmastaan, jossa yli 30-vuotiaita ei ole.


title: Pako tulevaisuudesta

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano sanoo viihdyttävyyden jäävän elokuvassa välillä toiseksi mutta kehuu erikoistehosteita. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Ída

text: Ída () tai Ídi (Ίδη) eli Psiloreítis (Ψηλορείτης) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sekä sen korkeus että prominenssi ovat 2 456 metriä. Ída on Kreetan korkein vuori ja Kreikan kaikista vuorista yhdeksänneksi korkein. Vuoren alue muodostaa luonnonpuiston ja geopuiston nimellä Psiloreítiksen geopuisto (Γεωπάρκο/Φυσικό Πάρκο Ψηλορείτη, "Geopárko/Fysikó Párko Psiloreíti"). Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN).


title: Ída

text: Ídavuori sijaitsee Réthymnon alueyksikön alueella Kreetan keskiosissa. Vuoren korkeimman huipun nimi on Tímios Stavrós (Τίμιος Σταυρός). Muut korkeimmat huiput ovat Agkathiás (Αγκαθιάς, 2 424 m), Stolístra (Στολίστρα, 2 325 m), Vouloménou (Βουλομένου, 2 267) ja Koúsakos (Κούσακος, 2 209 m). Prominenssiltaan Ída on Kreikan korkein vuori ja koko Euroopan vuorista kahdeksanneksi korkein. Kreetalla Ída on vain kolme metriä korkeampi kuin saaren toiseksi korkein vuori Páchnes Lefká Óri -vuorilla.


title: Ída

text: Vuori on lähes puuton, puustoa on ainoastaan sen alarinteillä. Aiemmin puustoa oli enemmän. Yli 2 000 metrin korkeudessa ei ole kasvillisuutta lainkaan. Vuorelta on louhittu kultaa, kuparia ja rautaa. Nykyisin Psiloreítiksen ympäristö muodostaa suojelualueen. Skínakas (Σκίνακας) -huipulla 1 750 metrin korkeudessa sijaitsee Kreetan yliopiston observatorio. Vuoren itäpuolella sijaitsee Nídan ylätasanko. Tasangon laidalla vuoren itärinteessä 1 495 metrin korkeudessa sijaitsee Ídan luola ("Idaío ántro"), jota pidettiin antiikin aikana Zeuksen syntymäpaikkana (yhdessä Díktin luolan kanssa). Paras polku vuorelle kulkee Nídan tasangolta.


title: Ída

text: Ídavuori vaikuttaa olleen minolaisen kulttuurin aikana pyhä vuori. Sen satulanmuotoinen huippu näkyy hyvin erityisesti Faistoksen palatsikeskukselle. Ídavuori liitettiin varhain erityisesti Zeukseen, mihin perustuu myös kreikkalaisen mytologian kertomus tämän syntymästä Ídan luolassa. Kristillisellä ajalla vuoren huipulle pystytettiin Pyhälle Ristille ("Tímios Stavrós") omistettu kappeli, mistä myös vuoren korkein huippu on saanut nimensä. Kappelilla juhlitaan aina 14. syyskuuta, jolloin vuorelle kiipeää suuri joukko ihmisiä.


title: Ída

text: Puolukan ("Vaccinium vitis-idaea") tieteellisessä nimessä "vitis" tarkoittaa latinaksi "viiniköynnöstä" ja "idaea" Ídavuorella asuvaa. Nimestä huolimatta puolukka ei silti kasva vuorella. Nimi on otettu antiikin kreikkalaisen Theofrastoksen tutkimuksesta, jossa hän todennäköisesti kuvailee vuorella kasvavaa mustikkaa, ja jota tieteellisen nimen antanut Carl von Linné tulkitsi ilmeisesti väärin yhdistäen Ídavuodella asuvan lajin puolukkaan.


title: Faina Ranevskaja

text: Faina Grigorjevna Ranevskaja (oik. Feldman, 27. elokuuta 1896 – 19. heinäkuuta 1984) oli neuvostoliittolainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä.


title: Faina Ranevskaja

text: Faina Ranevskaja syntyi Feldman-nimisenä Taganrogissa rikkaaseen juutalaiseen perheeseen. Hänen isänsä omisti kuivamustetehtaan, rakennuksia, kaupan ja höyrylaivan. Hän myös johti kaupungin synagogaa ja perusti juutalaisen vanhainkoden. Hänen äitinsä oli suuri taiteen ja kirjallisuuden ystävä, ihaili erityisesti Anton Tšehovia. Perheeseen kuului myös kaksi veljeä ja sisko. Alakoulun hän kävi paikallisessa tyttökoulussa, mutta sai sittemmin kotiopetusta, joka painottui erityisesti musiikkiin ja vieraisiin kieliin.


title: Faina Ranevskaja

text: Teatterista Faina Feldman innostui 14-vuotiaana nähtyään Moskovassa Tšehovin Kirsikkapuiston. Kun hän kertoi vanhemmilleen halusta ryhtyä näyttelijäksi, aiheutti se skandaalin ja välit menivät poikki. Hän myös otti käyttöön taiteilijanimen "Ranevskaja", mistä sittemmin tuli hänen virallinen sukunimensä. Näyttelijänuransa hän aloitti avustajana Malahovin kesäteatterissa Moskovan lähistöllä vuonna 1915. Feldmanin perhe lähti maasta, mutta Ranevskaja jäi jatkamaan näyttelijänuraansa ja esiintyi näytöksissä ympäri Neuvostoliittoa.


title: Faina Ranevskaja

text: Vuonna 1931 Ranevskaja siirtyi "Kamera"-teatterin palkkalistoille. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli vuonna 1934 valmistunut Guy de Maupassantin novelliin "Rasvapallo" pohjautunut mykkäfilmi "Pyška", jonka ohjasi Mihail Romm. Neuvostoliitossa vierailulla ollut ranskalainen elokuvakriitikko Romain Rolland näki elokuvan ja piti siitä. Elokuvaa ryhdyttiin näyttämään teattereissa myös Ranskassa, jossa se oli katsojamenestys. Vuosina 1935–1939 Ranevskaja työsekenteli Puna-armeijan keskusteatterissa, vuosina 1943–1949 nykyisessä Majakovski-teatterissa, vuosina 1955–1963 Puškin-teatterissa ja 1949–1955 ja uudelleen 1963–1983 Mossovet-teatterissa Juri Zavadskin kanssa.


title: Faina Ranevskaja

text: Vuonna 1949 Ranevskajalle myönnettiin Stalinin valtionpalkinto ja vuonna 1961 Neuvostoliiton kansan taiteilijan arvonimi.


title: Unelmien sielunmessu

text: Unelmien sielunmessu ("Requiem for a Dream") on yhdysvaltalainen vuonna 2000 ensi-iltansa saanut psykologinen draamaelokuva, joka perustuu vuonna 1978 ilmestyneeseen samannimiseen Hubert Selbyn romaaniin. Elokuvan on ohjannut Darren Aronofsky ja sen pääosia näyttelevät Jared Leto, Ellen Burstyn, Jennifer Connelly ja Marlon Wayans. Burstyn sai roolistaan parhaan naispääosan Oscar-palkintoehdokkuuden. Elokuvan budjetti oli noin 4,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Unelmien sielunmessu

text: Vuonna 2016 elokuva äänestettiin BBC:n kyselyssä vuosisadan sadan parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.


title: Unelmien sielunmessu

text: Sara Goldfarb on yksinäinen leski, jonka päivät kuluvat television ostoskanavaa katsoessa. Hänen poikansa Harry on huumeiden väärinkäyttäjä. Harry keksii ystävänsä Tyronen ja tyttöystävänsä Marionin kanssa alkaa myös myymään huumeita, pystyäkseen maksamaan oman käyttönsä.


title: Unelmien sielunmessu

text: Eräs päivä Sara saa puhelinsoiton, jossa hänelle ilmoitetaan, että hänet on valittu tv-visailuohjelmaan. Tästä innostuneena Sara suunnittelee pukevansa päälleen punaisen mekkonsa, jota hän käytti viimeksi Harryn valmistujaisjuhlissa. Ajan myötä puku on jäänyt pieneksi ja Sara koettaa laihduttaa dieettikirjan avulla. Siinä onnistumatta hän turvautuu lääkärin apuun ja saa laihdutuslääkkeitä.


title: Unelmien sielunmessu

text: Samaan aikaan Harry ja Tyrone tekevät huumeiden myynnillä hyvää tuottoa. Harry ja Marion suunnittelevat vaateliikkeen avaamista. Harry päättää ostaa äidilleen uuden television ja menee käymään äitinsä luona. Saran ylienerginen ja edestakaisin ryntäilevä käytös herättää Harryn huomion. Sara kertoo iloisena ottavansa erivärisiä pillereitä joka vuorokaudenaikaan.


title: Unelmien sielunmessu

text: Harry yrittää vakuuttaa äitiään lopettamaan lääkkeiden käytön, mutta epäonnistuu ja lähtee itkien pois. Pian visailuun pääsystä ja mekkoon mahtumisesta tulee Saralle pakkomielle. Harry ja Tyrone ovat tehneet paljon rahaa huumebisneksellään, ja kaikki näyttää valoisammalta. Tyronen tehdessä huumekauppoja autossa, auton kuljettaja joka on piilossa ollut kilpaileva kauppias, alkaa ampua, ja Tyrone pidätetään. Harry kuluttaa lähes kaikki heidän säästöt Tyronen takuisiin.


title: Unelmien sielunmessu

text: Sara huomaa, että laihdutuspillerit eivät enää vaikuta samalla tavalla ja alkaa ottaa suurempia annoksia. Kun Harryltä ja Marionilta ovat huumeet loppu, vieroitusoireet alkavat ja Marion suuttuu Harrylle. Lopulta Harry ja Tyrone päättävät lähteä hakemaan huumeita Floridasta. Matkan aikana Harryn vasen käsi tulehtuu vakavasti ja Tyrone vie hänet sairaalaan. Lääkäri huomaa Harryn kyynärvarressa olevat pistosjäljet ja soittaa poliisit. Harry ja Tyronen joutuvat vankilaan.


title: Unelmien sielunmessu

text: Marion on alkanut myydä itseään saadakseen päivittäisen huumeannoksensa. Harryn käsi joudutaan amputoimaan. Sara alkaa nähdä harhoja ja vaipuu psykoosiin. Hän lähtee harhailemaan kaupungille kylmään talvisäähän vain punainen mekko yllään. Hän onnistuu pääsemään visailuohjelman tv-kanavan toimistoon, jossa hän kyselee milloin hän pääsee televisioon. Hänet viedään sairaalaan pakkohoitoon ja katoaa lopulta omaan haavemailmaansa.


title: Unelmien sielunmessu

text: Elokuva päättyy ylöspäin nousevaan kuvaan sairaalan sängyllä makaavasta Sarasta, joka hallusinoi itsestään ja Harrysta TV-visailussa.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut (Löylynheiton MM-kisat) järjestettiin vuosittain 1999-2010 alun perin Heinolassa. Tapahtumassa kisan voitti kilpailija, joka kesti istua pisimpään jatkuvasti kuumenevassa saunassa. Vuonna 2010 kisa nousi maailmanlaajuiseen julkisuuteen, kun venäläinen osallistuja kuoli ja suomalainen osallistuja Timo Kaukonen loukkaantui vakavasti ja joutui moneksi kuukaudeksi sairaalahoitoon. Tämän jälkeen tapahtumaa ei ole enää järjestetty.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Ensimmäisen kerran kilpailu järjestettiin virallisesti vuonna 1999. Osallistujamäärä kasvoi joka vuosi.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Kilpailussa kilpailtiin erikseen miesten ja naisten sarjoissa. Kilpailu alkaa alkuerillä ja päättyy loppukilpailuun, johon pääsee kuusi parasta. Saunan lämpötila on aina yli 110 °C ja kiukaalle heitetään vettä puolen minuutin välein puoli litraa; viimeksi käytössä olleilla säännöillä veden syöttö kiukaalle tapahtui automaattisesti. Kilpailijoiden oli osoitettava olevansa kunnossa jokaisen löylynlyönnin jälkeen nostamalla peukalonsa ylös. Voittaja oli kilpailija, joka viimeisenä kävelee saunasta ulos omin jaloin. Kilpailijat osallistuivat kilpailuun omalla vastuullaan.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Kilpailun menestynein maa oli Suomi voitettuaan kaikki miesten mestaruudet ja seitsemän naisten mestaruutta.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuonna 2004 japanilainen televisioyhtiö Nippon Network teki tapahtumasta dokumentin, jonka katsoi 40 miljoonaa ihmistä Japanissa. Kisaan otti osaa myös kaksi japanilaista kilpailijaa, mutta kumpikaan heistä ei selvinnyt finaaliin saakka.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Joka vuosi useita kilpailijoita hylättiin sääntörikkomusten takia.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuoden 2010 kilpailussa finaali keskeytettiin kuuden minuutin kohdalla, ja järjestäjät toivat finalistit, venäläisen Vladimir Ladyženskin ja suomalaisen Timo Kaukosen ulos saunasta. Molemmilla oli pahoja palovammoja. Ladyženskia pyrittiin elvyttämään, mutta hän menehtyi ilmeisesti jo tapahtumapaikalla. Kaukonen vietiin sairaalaan, jossa hän oli noin kaksi kuukautta koomassa.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Kaukosen ihosta paloi yli 70 prosenttia ja pahiten paloivat lähellä kiuasta olleet jalat. Hänen hengityselimensä olivat korventuneet ja munuaiset pettivät. Sairaalassa hänen ei uskottu selviävän. Kaukonen pääsi Töölön sairaalasta pois 22. lokakuuta 2010, minkä jälkeen hänet siirrettiin hoitoon Lahteen. Kaukonen kotiutettiin 29.11.2010. Hän saunoo taas.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Poliisi aloitti kuolemantapauksen esitutkinnan rikosnimikkeillä kuolemantuottamus ja kokoontumisrikkomus. Finalisteja poliisi epäili petoksen yrityksestä. Ladyženskille tehdyssä oikeuslääketieteellisessä ruumiinavauksessa selvisi että välitön kuolinsyy olivat kolmannen asteen palovammat eri puolilla kehoa. Kuolemaan olivat myötävaikuttaneet puudutusaineet ja kipulääkkeet, joiden käyttö oli kilpailussa kielletty. Kaukonen ei ollut käyttänyt puudutteita. Kihlakunnansyyttäjä ei nostanut syytteitä järjestäjiä tai kilpailijoita vastaan.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Vaikka finalisteista Ladyženski poistui saunasta viimeisenä ja Kaukonen toiseksi viimeisenä, ei Ladyženski virallisesti voittanut kilpailua eikä Kaukonen tullut toiseksi. Heidän suorituksensa hylättiin, koska he eivät tulleet omin jaloin ulos saunasta. Kilpailun miesten sarjan voitti suomalainen Ilkka Pöyhiä, hän kun oli miesfinalisteista se, joka viimeisenä saunasta poistui omin jaloin.


title: Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut

text: Kilpailun jälkeen kilpailunjohtaja Ossi Arvela uskoi, ettei kisoja enää järjestetä. Sittemmin Vesa Keskinen kertoi julkisuudessa järjestävänsä vuoden 2011 kilpailut. Näin ei kuitenkaan käynyt, ja vuoden 2010 miesten sarjan voittanut Ilkka Pöyhiä arvioi vuonna 2012, että kisat on lopetettu pysyvästi.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Star Trek – ensimmäinen yhteys () on suosittuihin Star Trek -televisiosarjoihin perustuva kahdeksas elokuva, joka valmistui vuonna 1996. Se oli toinen "Star Trek: The Next Generationin" näyttelijöiden esittämä elokuva. Elokuvan ohjasi Jonathan Frakes ja musiikista vastasi Jerry Goldsmith.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Borgit yrittävät estää vuoteen 2063 matkustamalla kolmannen maailmansodan kokenutta ihmiskuntaa saamasta ensimmäistä yhteyttä avaruudessa oleviin muihin kulttuureihin. Borgien tarkoituksena on sulauttaa ihmiskunta osaksi kollektiiviaan. Ensimmäinen yhteys edellyttää Zefram Cochranen valoa nopeampaa ensilentoa poimuenergiaa hyväksikäyttäen; tämän on tapahduttava tarkalleen oikealla hetkellä, jotta tutkimuslennolla oleva vulkanuslaisten tutkijoiden alus havaitsisi poimukuviot alueella, jossa niitä ei heidän tietojensa mukaan pitäisi esiintyä, ja täten lähtisi tutkimaan asiaa.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Tämän alun perin mannertenväliseksi ohjukseksi rakennetun ensimmäisen Maan poimualuksen Feenixin tuhoaminen ennen kuin se saavuttaisi poimunopeuden ja siten siis historian muuttaminen on borgien juonen ydin.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Kapteeni Jean-Luc Picard pysäyttää borgit matkustamalla Borg-pallon perään menneisyyteen Enterprise-E:llä.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text:
Tarina alkaa kun tuliterä, koeajossa ollut Enterprise-E määrätään partioajoon romulaanien neutraalille vyöhykkeelle - vaikka syytä ei ole. Tosiasiassa amiraali Hayes epäilee jo kertaalleen assimiloidun mutta siitä vapautumaan onnistuneen kapteeni Picardin luotettavuutta jos hän joutuisi borgeja vastaan. Picard onkin todella huolissaan:
Taistelu tuleekin ja borgien kuutioalus tuhoaa maan laivastoa vaivatta; mm. amiraali kaatuu lippulaivansa tuhoutuessa. Nyt Picard päättää "katsoa sokealla silmällä" ja puuttuu taisteluun. Tilanne kääntyykin ratkaisevasti, ja mm. kapteeniluutnantti Worf pelastetaan taisteluvaurioisesta Defiant-aluksestaan siirtimen avulla juuri kun hän on todennut että ehkä olisi hyvä päivä kuolla ja aikonut ohjata aseettomaksi vaurioituneen aluksensa päin kuutiota.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Enterprise-E ja muut Federaation alukset onnistuvat tuhoamaan borgien kuution, mutta siitä irtoaa pienempi palloalus, joka livahtaa aikapoimuun; kun Enterprise palaa Maapallolle, havainnointilaitteet kertovat että planeetalla on vain borgeja - eli aikapoimuun paenneet borgit olivat onnistuneet muuttamaan historian kulkua. Enterpriseä olivat aikapoimun pyörteet suojanneet aikajanan muutoksilta.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Picard päättää seurata hyökkääjiä samaan aikapoimuun, ja tästä käynnistyy varsinainen tarina. Borgien palloalus tulittaa avaruudesta Montanassa olevaa ohjustukikohtaa, jossa poimualusta rakennetaan, mutta Enterprise tuhoaa borgien pallon.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Poimualus löytyy; se on vaurioitunut mutta korjattavissa. Beverly Crusher siirtää säteilyvammoja saaneen Lilyn (Alfre Woodard) mukanaan Enterprisen sairasosastolle; vammojen parannus on 24. vuosisadan lääketieteelle pikkujuttu.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Riker ja laskeutumispartio löytävät poimualuksen rakentajat ja avustavat korjaustyössä, joskin Cochranen taivuttelu lentäjäksi on todella työlästä: joku lipsauttaa että hän tulee olemaan legenda tulevaisuudessa - mikä ei ole ensinkään hänen mieleensä. Vielä vähemmän hän pitää ajatuksesta, että hänelle pystytettäisiin paikalle patsas.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Riker, Troi ja Geordi onnistuvat lopulta puhumaan tiedemiehen ympäri ja valmistelut pääsevät vauhtiin.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Vielä lähtövalmisteluja tehtäessäkin Riker hämmentää tiedemiestä toistamalla kuulemansa repliikin:


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: jonka Cochrane ryttää toteamalla :


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text:
- mihin Riker nauraa:
Cochrane vaikenee hämillään ja keskittyy valmisteluihin.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Lopulta alus on lentokunnossa; miehistöön lähtevät Cochrane, Riker ja Geordi. Steppenwolfin ""Magic Carpet Ride""n soidessa ohjaamossa poimualus "Feenix" kohoaa lennolleen. Sen kyljessä loistaa vielä näkyvä USA:n ilmavoimien tähtimerkki.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text:
Sillä välin borgit onnistuvat valtaamaan Enterprisen; yhteyttä omiinsa ja siis lisäapua he eivät tosin saa, koska Picard, Worf ja luutnantti Hawk onnistuvat irrottamaan pääantennin kiinnitykset; borgit olivat muuttamassa antennia omaksi yhteyslaitteekseen. Magneettilukkojen avautuessa antenni kohoaa irrallaan avaruuteen ja voidaan tuhota:
karjuu Worf kaikkein verenhimoisimpaan klingonityyliinsä tuhotessaan leijuvan antennin vaiheiskiväärinsä teholaukauksella.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Voiton hinta on tosin hirveä: luutnantti Hawkin henki assimiloitumisen kautta.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text:
Picard ja Worf palaavat alukseen; pitkän väittelyn jälkeen Picard päättää evakuoida lopun miehistönsä pelastuskapseleilla ja tuhota Enterprise-E:n. Haikeissa tunnelmissa lääkäri Crusher toteaa ennen kapseliin menoaan:
- mihin Picard toteaa ironisesti:


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: ja määrää miehistön lähtemään. Hän antaa Lilylle tehtävän viedä ohjeet miehistölle: näiden tulee hakeutua piiloon sellaiseen paikkaan jossa eivät sotkisi historiaa. Itse hän jää alukseen yrittämään pelastaa borgien vangiksi joutuneen Datan, joka oli edellisellä kerralla pelastanut jo assimiloidun Picardin borgeilta.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text:
Seikkailun varsinaiseksi sankariksi kohoaa hiukan yllättäen Data. Hän näyttää menneen borgien puolelle ja sammuttaa Picardin käynnistämän itsetuhon sekä kytkeytyy päätietokoneeseen. Nyt laukaistaan neljä kvanttitorpedoa kohti poimualusta - mutta viime hetkellä Data ohjaakin ne täpärästi ohi, ja samassa Feenix livahtaa poimuun, vain sekunteja sen jälkeen kun borgien kuningatar oli hekumoinut Picardille:
Kaukana avaruudessa vulkaanit havaitsevat poimujäljen.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Selitys tähän on se, että Data pystyy lopulta - 0,68 sekunnin epäröinnin jälkeen - torjumaan borgien viettelevän tarjouksen näennäisestä täydestä ihmisyydestä. Hänen monipuolisen juonittelun taitoon ohjelmoitu mielensä pystyy antamaan kuitenkin loppuun asti kuvan, että hän olisi siirtynyt borgien puolelle; hän sovittaa liikkeensä ja kommenttinsa niin, että Picardia assimiloimaan ryhtyä aikonut kuningatar kiinnittääkin huomionsa historian muuttamiseen eli poimualuksen tuhoamiseen - mutta vain sekunti ennen osumaa ilmeneekin että Data ei olekaan vaihtanut puolta: torpedot menevät ohi, ja samassa näkyy poimukuvio.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Kuningatar hämmentyy pahan kerran, ja ennen kuin hän saa koottua itsensä, alkaakin viimeinen taistelu ihmisten ja borgien välillä: Data lausuu kolkolla äänellä


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: - ja murskaa nyrkillään poimuytimeen liittyvän plasman jäähdytysaineen tankin, jonka ihmiskudokset tuhoava ilmaa painavampi sisältö virtaa valvomoon, ja sellaisella voimalla että virtaus paiskaa Datan itsensä päin lähintä rakennelmaa.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Irti borgien otteesta päässyt Picard onnistuu pakenemaan myrkyltä kiipeämällä roikkuviin johtoihin; borgikuningatar yrittää tarrata hänen jalkoihinsa, mutta Data kiskoo mekaanisen naisen takaisin, ja kamalan parkunan säestämänä kuningatar kaatuu lattialle pelkkänä metalliluurangon jätteinä. Muut borgit tuhoutuvat yhtaikaisesti keskusmielen sammuessa ja heidän elämänsä päättyy. Samassa Datan kaikessa hiljaisuudessa hetkeä aiemmin ohjelmoima automaattisen korjauslaitteiston viive päättyy: laitteisto paikkaa murtuman ja tasanteelle päässyt Picard ohjelmoi ilmastoinnin johtamaan myrkkykaasun pois joten kaappaus on ohi.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Borgikuningattaren jäännökset sätkivät vielä heikosti lattialla Picardin tullessa niiden luo. Kapteeni poimii pääkallon ja selkärangan jäännökset käteensä, repii viimeiset johdot irti ja lopunkin tuikkeen sammuessa heittää ne kädestään: borgit ovat historiaa!


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Datalle jää kasvoihin ja käsivarteen suuri läikkä kohdalle, josta borgien asentama keinotekoinen ihmisiho tuhoutui - muuten kaasu ei vaikuttanut häneen. Picard auttaa hänet jaloilleen ja he sopivat työnjaosta; Data jää korjaamaan vaurioita, kun Picard telesiirtyy Maahan.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Vulkaanien laskeuduttua maahan kapteeni kokoaa joukkonsa, hyvästelee varoittaen Cochranen väen ja Enterprisen väki telesiirtyy takaisin alukseensa.


title: Star Trek: Ensimmäinen yhteys

text: Enterprise ajaa sykäysvoimalla Kuun taakse, missä se on sellaisessa asemassa etteivät vulkaanit näe sen poimujälkeä. Data laskee oikeat koordinaatit aikapoimulle ja Enterprise palaa omaan aikaansa.


title: Vantaanlaakso

text: Vantaanlaakso () on noin 2 700 asukkaan kaupunginosa Vantaan länsiosassa, Myyrmäen suuralueella. Lännessä Vantaanlaakson kaupunginosa alue rajoittuu Hämeenlinnanväylään, pohjoisessa Kehä III:een, koillisessa ja idässä Vantaanjokeen. Alueen eteläraja kulkee Viherkummun siirtolapuutarhan eteläpuolella.


title: Vantaanlaakso

text: Vantaanlaakson naapureina sijaitsevat Kaivokselan kaupunginosa etelässä, Martinlaakso lännessä, Piispankylä ja Viinikkala pohjoisessa sekä Ylästö Vantaanjoen itäpuolella.


title: Vantaanlaakso

text: Vantaanjoen varren maisemat ovat jo pitkään suosineet asumista. Jo kivikaudella tiedetään asutusta olleen alueen pohjoisrajalla Vantaankosken ympäristössä. Keskiajalla samoista seuduista kehittyi jokea pitkin liikkuneen vesiliikenteen ja maanteitä kulkeneen tieliikenteen solmupiste ja kylien rajaseutu, jonne rakennettiin kylien yhteismyllyjä jo 1500-luvulla. Vantaankosken äärelle, Kuninkaantien ja Vanhan Nurmijärventien varrelle, syntyivät keskiajalla viiden talon "Martinkylän" (Mårtensby) ja kahden talon "Myllymäen" (Kvarnbacka) kylät. 1830-luvulla alkoi Kvarnbackan koskella Vantaan ruukin (Wanda Masugn) toiminta ja malminjalostus. 1890-luvulle tultaessa Vantaankoskesta oli kehittynyt monipuolinen tuotantoalue, jossa sijaitsi myllyn ja ruukin lisäksi sahoja, päretuotantoa, huovutuslaitos, trasselitehdas, viilatehdas ja hopeasulatto. Kosken rannalle rakennettiin asuntoja, toimistoja ja varastoja. Tuotantoaan "Dahlforsin viilatehdas" jatkoi aina 1960-luvulle saakka. Maanviljelyä on harrastettu Vantaanjoen äärellä pitkään; tämä elinkeino on yhä voimissaan. Vantaanjokilaakso on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi.


title: Vantaanlaakso

text: Vantaanlaaksolaisia on noin 2 700. Työttömyysaste on alueella alhainen, korkeakoulutettujen osuus ja tulotaso korkeampi kuin Vantaalla keskimäärin.


title: Vantaanlaakso

text: Vantaanlaakso on arvostettu asuinalue. Ennen 1950-lukua maatalousvaltaisella alueella oli vain 17 pientaloa. Alue kasvoi, kun sinne 1950–1970-luvuilla rakennettiin runsas 250 uutta asuntoa. Kiivainta Vantaanlaakson rakentaminen oli kuitenkin 1980-luvulla; tuolloin syntyi ostoskeskus, sekä noin 640 asuntoa, joista neljännes sijaitsi kerrostaloissa. Alueen täydennysrakentaminen jatkuu yhä muutaman rakennuksen vuosivauhdilla. Vuoteen 1990 saakka kaikki rakennetut asunnot olivat omistusasuntoja. Sen jälkeen vuokra- tai asumisoikeusasunnot ovat muodostaneet enemmistön uusista asunnoista.


title: Vantaanlaakso

text: Alueella oli 1 170 asuntoa (vuonna 2015). Tyypillisimpiä ovat yksityisomisteiset pientalot, joita on neljä viidesosaa asuntokannasta. Asunnot ovat varsin tilavia, keskimääräinen asumisväljyys oli 38,6 neliömetriä asukasta kohden (2015). Tyypillisimmin asunnoissa on yleensä 3–4 huonetta (62 % asuntokannasta) tai enemmän (esimerkiksi 5 h+k/kk: 17 %).Alueella sijaitsi myös "Myllymäen koulu" (eli Vantaankosken koulun Myllymäen toimipiste), vuoteen 2008 saakka toiminut peruskoulun yläaste. Koulun entisiin oppilaisiin kuuluu entinen F1-kuljettaja Mika Häkkinen.


title: Vantaanlaakso

text: Vantaanlaakso kuuluu laajempaan Vantaankosken seurakuntaan, jonka pääkirkko on Louhelassa sijaitseva Myyrmäen kirkko.


title: Christ Illusion

text: Christ Illusion on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen Slayerin kymmenes studioalbumi. Yhtyeen alkuperäinen rumpali Dave Lombardo palasi yhtyeeseen vuonna 2001 ja soitti 14 vuoden tauon jälkeen uudella Slayer-albumilla.


title: Christ Illusion

text: "Christ Illusion" nousi heti ensimmäisellä listaviikollaan Suomen albumilistan sijalle kaksi. Albumi nousi Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla sijalle viisi, joka on yhtyeen toiseksi korkein listasijoitus albumin "Repentless" (2015) neljännen sijan jälkeen.


title: Christ Illusion

text: Kerry King ja Dave Lombardo äänittivät "Christ Illusionin" ensimmäiset demot maaliskuussa 2004. Kappaleen "Catalyst" oli määrä ilmestyä jo edellisellä albumilla "God Hates Us All", mutta Tom Arayan lauluosuudet äänitettiin vasta "Christ Illusionin" studiosessioissa. Kerry King soitti kaikkien kappaleiden rytmikitararaidat käyttäen Hannemanin komppiosuuksissa Hannemanin kitaroita ja vahvistimia.


title: Christ Illusion

text: Albumilta julkaistiin singlenä kappaleet "Cult" ja "Eyes of the Insane", lisäksi albumin uudella painoksella on uusi kappale Final six.


title: Christ Illusion

text: Slayer voitti vuonna 2007 Grammy-palkinnon parhaasta metalliesityksestä "Christ Illusion" -albumin kappaleella "Eyes of the Insane" ja vuonna 2008 "Christ Illusion" -albumin erikoispainoksen kappaleella "Final Six".


title: Christ Illusion

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Kerry King, ellei toisin mainita.


title: Christ Illusion

text: "Christ Illusionista" julkaistiin erikoisversio 24. heinäkuuta 2007. "Christ Illusion Edit" sisältää alkuperäisten kappaleiden lisäksi kaksi ylimääräistä raitaa ja DVD:n, jolla on kolme musiikkivideota.


title: Christ Illusion

text: Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: Jan Stenerud

text: Jan Stenerud (s. 26. marraskuuta 1942 Fetsundissa Norjassa) on norjalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hän pelasi uransa aikana AFL:ssa ja NFL:ssa 20 kauden ajan. Hän pelasi 1967-69 AFL:n Kansas City Chiefsissa 1967-1969, samassa joukkueessa NFL:ssa 1970-1979. Lisäksi hän pelasi NFL:ssa Green Bay Packersissa 1980-1983 sekä Minnesota Vikingsissa 1984-85. Stenerud on ensimmäinen Euroopassa syntynyt ja kasvanut henkilö, joka on pelannut NFL:ssa.


title: Jan Stenerud

text: Stenerud, joka oli Norjassa lupaava mäkihyppääjä, saapui Montanan yliopistoon hiihtolajien stipendillä. Norjalaisen toisena vuonna paikallinen baseball-valmentaja huomasi Stenerudin potkimassa jalkapalloa ilmeisen lahjakkaasti. Valmentaja välitti tiedon paikalliselle amerikkalaisen jalkapallojoukkueen valmentajalle, joka kosi Stenerudin mukaan joukkueeseen. Yliopistouransa aikana Stenerud potkaisi 59 jaardin pituisen potkumaalin, joka oli aikanaan yliopistosarjojen ennätys.


title: Jan Stenerud

text: Stenerud oli yksi ensimmäisistä pelaajista NFL:ssa, jonka vakituisena pelipaikkana oli potkaisija. Hänen erinomaisen tarkkuutensa ansiosta Stenerud sai maineen yhtenä liigan parhaista potkaisijoista. Kansas City Chiefs valitsi norjalaisen vuoden 1966 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella. Stenerud voitti kauden 1969 Super Bowl IV:n Kansas City Chiefsissa. Finaalissa kaatui Minnesota Vikings luvuin 23-7 ja Stenerud teki 9 pisteen arvoiset kolme potkumaalia, joista yksi oli 48 jaardin pituinen, Super Bowlin historian pisin potkumaali aina tammikuuhun 1994 asti.


title: Jan Stenerud

text: Uransa aikana Stenerud teki 373 potkumaalia 558 yrityksestä (66 prosenttia) ja onnistui 580 lisäpisteyrityksessä 601:tä (96 prosenttia). Yhteensä Stenerud teki kokonaiset 1699 pistettä. Jan Stenerud nimettiin Pro Football Hall of Fameen 1991. Hän on edelleen Hall of Famen ainoa pelkästään potkaisijana uransa tehnyt pelaaja. Kansas City Chiefs poisti käytöstä Stenerudin pelinumeron 3 vuonna 1994.


title: Piispankylä

text: Piispankylä () on noin 900 asukkaan kaupunginosa Vantaan länsiosassa. Kaupunginosa rajoittuu idässä Vantaanjokeen, etelässä Kehä III:een ja lännessä Hämeenlinnanväylään. Pohjoisessa Piispankylän kaupunginosan raja kulkee nykyisin Riipiläntietä pitkin ja jatkuu Kehäradan kohdalla Vantaanjokeen.


title: Piispankylä

text: Piispankylän naapurikaupunginosia ovat Vantaanlaakso etelässä, Myllymäki lännessä, Kivistö ja Lapinkylän pohjoisessa sekä Viinikkala idässä Vantaanjoen toisella puolella. Piispankylä kuuluu Kivistön suuralueeseen (2007-).


title: Piispankylä

text: Piispankylässä on kaksi yritysaluetta: "Åbyn yritysalue" Vanhan Nurmijärventien varressa ja nuorempi, 1980- ja 1990 luvuilla kehittynyt "Piispankylän yritysalue" Vanhan Hämeenlinnantien itäpuolella. Piispankylän teollisuusalueella sijaitsee esimerkiksi Laattapiste-konsernin pääkonttori.


title: Piispankylä

text: Kaupunginosan itäosat ovat maatalouskäytössä olevaa viljelyaluetta, joka suurelta osalta kuuluu Vantaanjokilaakson valtakunnallisesti arvokkaaksi luokiteltuun maisema-alueeseen. Lännempänä maa on metsäisempää ja kohoaa jokilaaksoa ylemmäs.


title: Piispankylä

text: Kaupunginosan pohjoisreunalle rakennettiin Kehärata vuosina 2009–2015 ja Tikkurilantien jatke, jotka ylittävät Vantaanjoen.


title: Piispankylä

text: Piispankylän eteläosissa sijaitsee Vantaanpuisto, kahdeksankerroksisista tornitaloista ja matalista lamellitaloista koostuva kerrostaloalue, jonka rakensi Silta ja Satama 1965–1970. Ympäristössä on rivitaloja.


title: Piispankylä

text: Asuinalueesta piti suunnitelmien mukaan tulla oleellisesti laajempi Luoteis-Vantaan keskus. Vantaanpuiston rakentaminen kuitenkin pysähtyi 1972, kun sisäasiainministeriö jätti hyväksymättä poikkeusluvan kaavoituksen keskeneräisyyden ja lentomelun vuoksi. Sisäasiainministeriö jätti 1977 ja 1981 myös asemakaavat vahvistamatta. 1985 vahvistettiin vain jo rakennettu osa. Korkein hallinto-oikeus kielsi lisärakentamisen 1987.