title: Autohälytin

text: Ajoneuvojen varkaudenestolaitteille on määritelty lukuisia standardeja. Euroopan yhteisössä niitä säätelee esimerkiksi ajoneuvojen varkaudenestolaitedirektiivi 95/56, jonka vaatimustenmukaisia kaikkien sisämarkkinoilla olevien laitteiden tulisi olla. Jäsenvaltioissa ovat myös paikalliset vakuutusyhtiöt laatineet omia hyväksymisvaatimuksiaan (Thatcham UK, SCM Hollanti, VAT Suomi), joiden mukaisille laitteilla varustettujen ajoneuvojen kaskovakuutuksista voidaan myöntää etuisuuksia, kuten vakuutusmaksualennuksia tai omavastuuosuuden poisto ajoneuvon varkaustapauksessa.


title: Autohälytin

text: Autohälyttimen toimintaperiaatteena on valvoa pysäköityä autoa ja ilmoittaa lähiympäristöön tai tarvittaessa radioteitse omistajalle autoon kohdistuvista murtoyrityksistä. Ilmoitus tapahtuu lähiympäristöön yleensä ääni- ja valomerkein. Äänimerkkeinä käytetään useimmiten hälytinjärjestelmän sireeniä. Lisäksi voidaan käyttää auton omaa äänimerkinantolaitetta tai puhemoduulia. Puhemoduuli varoittaa erilaisilla puheviesteillä murtoyrityksistä ja toteutuneista murroista sekä raportoi ne myöhemmin ajoneuvon omistajalle. Valomerkkeinä käytetään auton omia valoja. Euroopassa varsin yleistä on kytkeä ajoneuvon vilkut järjestelmään. Pohjois-Amerikassa on tapana kytkeä vain pysäköintivalot. Autohälytin ilmoittaa käyttäjälle myös päälle ja pois kytkennän ääni- ja/tai valomerkein. Kehittyneimmissä autohälyttimissä on lukuisia esivaroitustoimintoja, jotka toteuttavat ääni- ja valomerkkejä jo pelkästä asiattomasta liikuskelusta auton ympärillä. Radioteitse tapahtuva hälytys suoritetaan joko matkaviestintäverkon kautta esimerkiksi GSM-moduulilla tai WLAN- tai muun langattoman verkon kautta tai luvasta vapaiden radiolaitteiden käyttämillä taajuuksilla suoraan autohälyttimen omaan kauko-ohjaimeen. Moderni autohälytin on kaksisuuntainen eli se välittää hälyttimen tilan ja murtoyritykset kauko-ohjaimen näytölle ikoneina ja kauko-ohjain herättää omistajansa huomion äänimerkillä ja/tai värinällä.


title: Autohälytin

text: Perusautohälytin valvoo yleensä ajoneuvon ovia ja luukkuja, kuten konepeltiä ja tavaratilan luukkua. Niiden avaaminen aiheuttaa hälytystoimenpiteen, kun vahinko on jo tapahtunut. Sisätilan liiketunnistin on myös yleinen autohälyttimissä. Sekin ilmaisee jo tapahtuneen automurron. Moderneissa autohälyttimissä ovat ovet ja luukut omissa silmukoissaan ja lisäksi käynnistysvirralle on oma silmukkansa sekä lisäsilmukoita esimerkiksi suojaamaan lisävaloja. Autohälyttimissä käytetään myös erilaisia elektronisia tunnistimia, kuten iskuntunnistin, kallistuksentunnistin, lasinrikkoutumistunnistin ja liiketunnistimina ultraääniliiketunnistin tai mikroaaltotutka. Mikroaaltotutkalla voidaan valvoa myös auton ulkopuolta lasien läpi. Kallistuksentunnistin kalibroituu aina, kun auto on pysäköity ja autohälytin kytketään päälle. Se laukaisee hälytyksen, jos autoa yritetään kallistaa esimerkiksi pyörien irrottamista tai hinaamista varten. Iskuntunnistimimet ovat yleensä esivaroittavia eli ne toteuttavat varoitusääni- ja valomerkkejä pienistä iskuista ja täyshälytyksen kovemmista iskuista. Esivaroitus saattaa ennaltaehkäistä ikkunan rikkomisen.


title: Autohälytin

text: Hälyttimiä voidaan jakaa useisiin alaryhmiin, joita voivat olla esimerkiksi tehdasasennetut ja jälkiasennettavat. Jälkimmäiset voidaan jakaa esimerkiksi kompakteihin ja modulaarisiin. Kompaktissa hälyttimessä on keskusyksikkö ja sireeni ja ajonestolaite samassa kotelossa. Modulaarisessa hälyttimessä keskusyksikkö on erikseen ajoneuvon sisätilassa ja sireeni esimerkiksi moottoritilassa. Modulaarisen hälyttimen keskusyksikköä ja ajonestolaitetta ei voida paikantaa hälytysäänen perusteella.


title: Autohälytin

text: Autohälyttimellä voidaan nykyisin toteuttaa monenlaisia kauko-ohjaustoimintoja, kuten kaukokäynnistys, polttoainelämmittimen kauko-ohjaus, valojen ja ikkunoiden ja kattoluukun kauko-ohjaus tai esimerkiksi autotallin oven kauko-ohjaus.


title: Autohälytin

text: Hyvän autohälyttimen ominaisuuksia:


title: Suomi-Albania Seura

text: Suomi–Albania Seura on suomalainen ystävyysseura, jonka tavoitteena on edistää Suomen ja Albanian välistä kulttuurivaihtoa. Yhdistys perustettiin alun perin vuonna 1971, mutta sen toiminta hiipui myöhemmin. Lokakuussa 2006 toiminta aloitettiin uudelleen.


title: Suomi-Albania Seura

text: Yhdistys julkaisi vuodesta 1972 lähtien muutaman kerran vuodessa ilmestynyttä lehteä "Albania-tiedote" (), jonka päätoimittaja toimi ainakin Hannu Tuominen. 1970-luvun lopulla seuran puheenjohtaja oli Olli Koskinen. Vuonna 1977 järjestö ilmoitti jäsenmääräkseen 700. Suomalaiset maolaiset (MLR) osallistuivat aktiivisesti Suomi–Albania Seuran toimintaan tukiessaan Enver Hoxhan johtaman sosialistisen valtion hallintoa.


title: Angela Williams

text: Angela Williams (s. 30. tammikuuta 1980 Bellflower, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pikajuoksija.


title: Angela Williams

text: Williams sijoittui 1995 toiseksi nuorten Pan-Amerikan kisoissa 100 metrin juoksussa. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti kilpailun ja saavutti samana vuonna nuorten maailmantilaston parhaan ajan 100 metrillä. Williams valittiin vuosina 1997 ja 1998 Track & Field News -lehden high school -yleisurheilijaksi. Ainoastaan Marion Jones on saanut palkinnon kahdesti Williamsin lisäksi. Williams voitti 1998 Annecyn nuorten MM-kisoissa hopeaa 100 metrillä ajalla 11,27. Seuraavana vuonna hän voitti Universiadeissa 100 metrin henkilökohtaisen kilpailun sekä 4 × 100 metrin viestijuoksun. Saman vuoden Pan-Amerikan kisoissa hän oli toinen 100 metrillä sekä pikaviestissä.


title: Angela Williams

text: Williams voitti Lissabonin sisäratojen MM-kisoissa 2001 MM-hopeaa 60 metrillä ajalla 7,09. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui Edmontonin ulkoratojen MM-kisoissa 100 metrin välierissä. Vuonna 2002 hän voitti NCAA-mestaruuden sisäradoilla 60 metrillä ja ulkoradoilla 100 metrillä. Seuraavana vuonna hän voitti Yhdysvaltain sisäratojen mestaruuden 60 metrillä ja voitti Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa matkan MM-hopeaa. Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hän oli mukana Yhdysvaltain joukkueessa, joka voitti pikaviestissä MM-hopeaa. Kauden lopussa hän sijoittui 100 metrillä seitsemänneksi.


title: Angela Williams

text: Maaliskuussa 2008 Williams saavutti ensimmäisen aikuisten arvokisavoittonsa, kun hän voitti Valencian sisäratojen MM-kisoissa kultaa 60 metrillä ennätysajallaan 7,06.


title: Levykuva

text: Levykuva (engl. "disk image") on tiedosto, johon on tallennettu koko sisältö ja rakenne massamuistista, kuten CD-, DVD- tai kiintolevyltä. Levykuvan ei kuitenkaan tarvitse olla suoraan peräisin tällaiselta tallennusvälineeltä vaan se voidaan luoda myös keinotekoisesti. Sen avulla voidaan esimerkiksi valmistaa toimiva CD-levy, jos levykuva on siihen sopivaa tyyppiä.


title: Levykuva

text: Levykuvia on perinteisesti käytetty tiedon varmuuskopiointiin, asennuslevyjen jakamiseen, levyjen kloonaamiseen ja esimerkiksi vaurioituneen kiintolevyn sisällön pelastamiseen. Niiden avulla voidaan myös siirtää vaikkapa DVD-elokuva kiintolevylle levykuvana ja katsoa se sieltä lataamalla. Levykuvien käsittelyyn on olemassa erilaisia ohjelmia, joilla niitä voidaan polttaa CD/DVD-levylle tai asentaa virtuaalisiin asemiin, joilla niiden sisältöä voidaan käyttää. Esimerkiksi Daemon Tools -ohjelmalla voidaan luoda CD- ja DVD-levyistä levykuvia ja ajaa näitä ohjelman tekemissä virtuaalisissa asemissa aivan kuten oikeitakin levyjä.


title: Alkmaion (mytologia)

text: Alkmaion () oli kreikkalaisessa mytologiassa Amfiaraoksen ja Erifylen poika. Hänen isänsä kuoli hyökkäyksessä Thebaa vastaan taistelussa, joka tunnetaan nimellä ”seitsemän Thebaa vastaan”. Ensimmäisen hyökkäyksen sotapäälliköiden jälkeläisten, epigonien, toistaessa hyökkäyksen kostaakseen isiensä kuoleman Alkmaion toimi sotajoukon johtajana.


title: Alkmaion (mytologia)

text: Alkmaion, kuten isänsäkin aikanaan, ei aluksi halunnut liittyä sotaretkeen. Delfoin oraakkeli oli kuitenkin ilmoittanut, että hyökkäys olisi voittoisa, jos Alkmaion johtaisi sitä.. Alkmaion olikin ensimmäisenä Theban porteilla


title: Alkmaion (mytologia)

text: Toisaalta hänen isänsä oli ennen omalle sotaretkelleen lähtöä käskenyt poikiaan vartuttuaan hyökkäämään Thebaan ja tappamaan äitinsä; Amfiaraos aavisti äitinsä pettäneen hänet käskiessään hänen osallistua hyökkäykseen, jossa hän ennalta tiesi saavansa surmansa. Alkmaion kysyikin neuvoa Apollonilta, mitä hänen pitäisi tehdä, ja tämä vastasi, että tämän pitäisi sekä osallistua sotaan että surmata äitinsä, joka oli lähettänyt miehensä kuolemaan saatuaan lahjaksi Harmonian kaulanauhan Polyneikeelta. Kerrotaan myös, että Erifyle houkutteli poikiaan hyökkäämään Thebaa saatuaan Thersandrokselta viitan.


title: Alkmaion (mytologia)

text: Sotaretkestä tuli menestys: Alkmaion surmasi Laodamaan, Eteokleen pojan, ja Theba kukistui. Vaikka lähteet ovatkin erimielisiä siitä, tiesikö Alkmaion äitinsä petoksesta jo ennen sotaretkelle lähtöään, kaikki ovat yksimielisiä siitä, että Alkmaion surmasi tämän palattuaan – mahdollisesti pikkuveljensä Amfilokhoksen kanssa. Äitinsä murhan tähden hän sai kimppuunsa erinykset, koston hengettäret, joiden hulluksi ajamana hän pakeni ensin Arkadiaan, jossa hänen isoisänsä Oikles hallitsi, ja sieltä edelleen kuningas Fegeuksen luo Psofiihin. Täällä Fegeus puhdisti hänen teostaan ja antoi tyttärensä Arsinoen tai Alfesiboian – lähteestä riippuen – vaimoksi, jolle Alkmaion antoi epäonnisen kaulanauhan ja viitan lahjaksi. Alkmaionin täytyi kuitenkin lähteä kysymään Delfoin oraakkelilta neuvoa — joko siksi, että hänen läsnäolonsa kuitenkin teki maan hedelmättömäksi tai hän ei vapautunut mielipuolisuudestaan.


title: Alkmaion (mytologia)

text: Alkmaion sai kuulla, että hän pääsisi kirouksestaan eroon, jos hän löytäisi maan, jota ei ollut olemassa murhan aikaan. Niin hän meni Akheloosjoen suistolle, joka oli vasta muodostunut. Siellä hän nai jokijumalan tyttären Kallirhoen. Tämä oli kuullut Harmonian kaulanauhasta ja viitasta ja pyysi Alkmaionia tuomaan ne hänelle. Alkmaion suostui ja palasi Psofiihin keroten Fegeukselle tarvitsevan niitä puhdistuakseen taakastaan. Fegeus tai hänen poikansa saivat kuitenkin totuuden selville palvelijalta, ja tappoivat Alkmeionin väijytyksessä. Arsinoen nuhdeltua veljiään murhasta nämä sulkivat tämän arkkuun ja myivät orjaksi.


title: Alkmaion (mytologia)

text: Kuultuaan miehensä kohtalosta Kallirhoe pyysi Zeukselta, että hänen poikansa varttuisivat aikuisiksi voidakseen kostaa isänsä kohtalon. Zeus toteutti tämän pyynnön, ja niin Amfoteros ja Akarnan kohtasivat Agapenorin talossa Fegeuksen pojat, kun nämä veivät kaulanauhaa ja viittaa Delfoihin. Surmattuaan nämä he jatkoivat matkaansa Psofiihin ja ottivat hengiltä myös Fegeuksen ja tämän puolison.


title: Alkmaion (mytologia)

text: Apollodoros kertoo vielä yhden Alkmaioniin liittyvän myytin ja kertoo sen juontuvan Euripideelta – ilmeisestikin tämän sittemmin kadonneesta näytelmästä. Alkmaionin oli kuulemma saanut mielipuolisuutensa aikana kaksi lasta Manton, Teiresiaan tyttären, kanssa: Amfilokhoksen ja Teisifonen. Alkmaion oli tuonut lapset mukanaan Korinttiin ja jättänyt heidät kuningas Kreonin huomaan kasvatettavaksi. Heidän vartuttuaan Kreonin puoliso oli kuitenkin myynyt Teisifonen orjaksi pelätessään tämän tavattoman kauneutensa avulla syrjäyttävän hänet itsensä kuninkaan rinnalta. Almaion kuitenkin sattumalta osti hänet tunnistamatta tytärtään, ennen kuin palasi takaisin Korinttiin hakemaan lapsiaan, jolloin hän löysi myös poikansa.


title: Rudolf Kempe

text: Rudolf Kempe (14. kesäkuuta 1910 – 12. toukokuuta 1976) oli saksalainen kapellimestari.


title: Rudolf Kempe

text: Kempe syntyi Dresdenissä ja soitti nuorena oboetta Dortmundin oopperaorkesterissa. Hän soitti vuodesta 1929 Leipzigin Gewandhaus-orkesterissa; oboen lisäksi Kempe hallitsi pianon. Hän oli hieman myöhemmin muusikkona toisen maailmansodan sotilaille.


title: Rudolf Kempe

text: Kempe johti vuosina 1949–1952 Dresden Staatskapellea ja Dresdenin oopperaa. Hänen ensimmäisten levytystensä joukkoon lukeutuivat tulkinnat oopperoista "Ruusuritari", "Nürnbergin mestarilaulajat" ja "Taika-ampuja". Hän sai pian kiinnityksen myös Wienin valtionoopperaan.


title: Rudolf Kempe

text: Uransa myöhempinä vuosina Rudolf Kempe toimi ylikapellimestarina mm. Baijerin valtionoopperalle Münchenissä ja Münchenin filharmoniselle orkesterille sekä vuosina 1961–1975 Royal Philharmonic Orchestralle Lontoossa. Hän ehti johtaa myös a hieman ennen kuolemaansa Zürichissä 65-vuotiaana.


title: Daniele Gatti

text: Daniele Gatti (s. 6. marraskuuta 1961 Milano) on italialainen kapellimestari. Hän aloitti vuonna 1992 Orchestra dell'Accademia Nazionale di Santa Cecilian ja vuonna 1997 Teatro Comunale di Bolognan ylikapellimestarina.


title: Daniele Gatti

text: Gattilla on myös lupaava kansainvälinen ura. Hän toimi vuosina 1996–2009 Lontoon Royal Philharmonic Orchestran ylikapellimestarina. Hänen seuraajakseen nimitettiin sveitsiläinen Charles Dutoit.


title: Daniele Gatti

text: RPO:n lisäksi Daniele Gatti on johtanut muiden muassa Covent Gardenissa ja Wienin valtionoopperassa. Syyskuusta 2008 Gatti on toiminut Orchestre National de Francen ylikapellimestarina. Vuonna 2009 hänet nimitettiin Zürichin oopperan kapellimestariksi. Hän on naimisissa sellisti Silvia Chiesan kanssa.


title: Charles Dutoit

text: Charles Édouard Dutoit O.C., GOQ (s. 7. lokakuuta 1936) on sveitsiläinen kapellimestari. Hänet tunnetaan muun muassa 1900-luvun ranskalaisten ja venäläisten säveltäjien teosten levytyksistä.


title: Charles Dutoit

text: Dutoit syntyi Lausannessa ja opiskeli Charles Munchin johdolla. Hän saavutti ennen kapellimestarin uraansa mainetta alttoviulistina ja johti sitten mm. Bernin sinfoniaorkesteria. Hän johti vuosina 1975–1978 Göteborgin sinfoniaorkesteria ja oli 1980-luvun alussa usein Minnesotan orkesterin vierailevana kapellimestarina.


title: Charles Dutoit

text: Vuosina 1977–2002 Charles Dutoit johti Montrealin sinfoniaorkesteria. Kapellimestarista tehtiin vuonna 1997 Order of Canadan Officer ja vuonna 2002 National Order of Quebecin Grand Officer. Hän on lisäksi toiminut ylikapellimestarina muun muassa Orchestre National de Francelle Ranskassa 1991–2001 ja vuosina 1996–2003 NHK-sinfoniaorkesterille Japanissa. Vuonna 2009 hän aloitti Royal Philharmonic Orchestran ylikapellimestarina Lontoossa.


title: Charles Dutoit

text: Dutoit oli aiemmin naimisissa pianisti Martha Argerichin kanssa. Vuonna 2017 tuli esiin syytöksiä Dutoit’n naisiin kohdistamasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä.


title: Marjatta Levanto

text: Marjatta Levanto (s. 1944) on suomalaisen taidemuseolaitoksen ensimmäinen museolehtori ja musiikkipedagogian uranuurtaja. Hän toimi Suomen Ranskan-instituutin johtajana Pariisissa vuosina 2005–2008.


title: Marjatta Levanto

text: Levanto on työskennellyt pitkään museopedagogian ja taidekasvatuksen tehtävissä Valtion taidemuseossa sekä sen edeltäjäorganisaatioissa. Hän on suomalaisen taidemuseolaitoksen ensimmäisiä museolehtoreita, ja yksi museoiden taidekasvatuksen edelläkävijöitä.


title: Marjatta Levanto

text: Levanto on kirjoittanut useita lapsille suunnattuja taidekirjoja. Kirjat ovat usein syntyneet yhteistyössä kuvittaja Julia Vuoren kanssa. Lisäksi Levanto on sanoittanut lastenlevyjä sekä tehnyt elokuvia, multivisioita ja videoita taiteesta.


title: Marjatta Levanto

text: Levanto on palkittu muun muassa nuortenkirjallisuuden (1984) ja lastenkulttuurin valtionpalkinnoilla (1990). Vuonna 2000 hän sai Suomen tietokirjailijat ry:n myöntämän Tietopöllö-palkinnon. Levannolle myönnettiin Helsingin kaupungin kulttuuripalkinto taidekasvattajan työstä vuonna 2001. Vuonna 2015 Levannon ja Vuoren teos "Leonardo oikealta vasemmalle" (2014) oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: Uinti kesäolympialaisissa 2000

text: Vuoden 2000 kesäolympialaisissa, Australian Sydneyssä, uitiin yhteensä 32 uintimatkaa.


title: Randall Flagg

text: Randall Flagg on Stephen Kingin luoma kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy usein hänen kirjoissaan. Flagg on paholaismainen hahmo, joka pyrki luomaan ympärilleen kaaosta, missä ikinä kulkikaan. Flagg on tunnetuin antagonisti Kingin tarinoissa ja monien fanien suosikkihahmo. Hän on "Musta torni" -kirjasarjan sankarin, Roland Deschainin, arkkivihollinen.


title: Randall Flagg

text: Flaggin taustoista tiedetään hyvin vähän. "Musta torni" -sarjan seitsemännessä osassa, "", mainitaan ohimennen Flaggin eläneen ainakin 2 000 vuotta aiemmin myyttisessä Delainin kuningaskunnassa oikealla nimellään Walter Padick. Hänen isänsä kerrottiin olevan mylläri nimeltään Sam Padick. Sarjakuvassa "" kerrotaan Samin olleen vain hänen adoptioisänsä ja hänen todellisen isänsä olleen Maerlyn-velho. Neljännessä kirjassa, "" nähdyn Maerlynin vaaleanpunaisen lasipallon, eli ”Greippihedelmän” kerrotaan "The Sorcererissa" olevan Walterin sisar.


title: Randall Flagg

text: Walter karkasi 13-vuotiaana kotoaan oikean isänsä luokse (poltettuaan ensin ottovanhempansa myllyn), ja karkumatkan aikana hän joutui tuntemattoman kulkurin hyväksikäytettäväksi. Tästä huolimatta Walter ei palannut koskaan kotiin vaan jatkoi loputonta kulkuaan, tutustuen mystisiin taikoihin ja maailman mysteereihin. Ajan myötä hänestä oli tullut iätön velho, joka levitti kaaosta ja tuhoa kaikkialle, missä hän oli käynyt. Kingin "Lohikäärmeen silmät" -kirjassa hänen kerrotaan myös käyneen mystisessä Garlanin valtakunnassa oppimassa taikojaan.


title: Randall Flagg

text: Myöhemmin Walter tapasi paholaismaisen Purppurakuninkaan, jonka kerrotaan olevan todellisuudessa Walterin serkku. Purppurakuningas näki Flaggin hyödyllisenä tavoitteensa saavuttamisessa ja otti Flaggin lähimmäksi palvelijakseen. Aina "Musta torni" -kirjasarjan päätösosaan asti Flagg on toiminut Purppurakuninkaan helvetillisten joukkojen toiseksi ylimpänä johtohahmona Purppurakuninkaan jälkeen, arvonimellä ”Purppurakuninkaan pääministeri”.


title: Randall Flagg

text: Flagg teki lukijoille ensiesiintymisensä Kingin vuonna 1978 kirjoittamassa romaanissa "Tukikohta". Randall Flagg -nimellä hän ilmestyi alkuun Amerikassa riehuneen superflunssasta selviytyneiden uniin. Osa ihmisistä tunsi hänet houkuttelevana, jolloin he matkasivat Flaggin valtaamaan Las Vegasiin kannattamaan häntä, kun taas osa ihmisestä tulkitsi hänet pelottavana mörkönä, jonka myötä he taas siirtyivät Flaggin vastavoimanaan tunnetun hyvä Äiti-Abigail luokse Boulderiin, perustaen Vapaavyöhykkeen.


title: Randall Flagg

text: Flagg herätti kumminkin Vapaavyöhykkeen asukkaissa levottomuutta, minkä takia länteen lähetettiin vakoilijoita. Flagg yritti saada vakoilijat kiinni ja kuulustella heitä, mutta ei koskaan onnistunut. Tämä murensi ennestään Flaggin kannattavuutta ja moni Las Vegasissa asuneista Flaggin kannattajista olivat aikeissa lähteä omille teilleen. Kun länteen saapui Äiti-Abigailin kuoleman jälkeen kolme miestä, Flagg päätti napata heidät ja järjestää julkisen teloituksen. Flagg tajusi tehneensä kumminkin virheen, kun oli ottanut yhdeksi palvelijaksi Roskismieheksi nimetyn hullun pyromaanin, joka saapui pian ennen teloitusta paikalle ydinohjuksen kanssa. Yliluonnollinen, tulinen ”jumalan käsi” ilmestyy paikalle ja saa aikaan ydinaseen räjähdyksen, jonka myötä koko Las Vegasin ja kaikki siellä olleet Flaggin kannattajat tuhoutuvat.


title: Randall Flagg

text: Alkujaan Flagginkin uskotaan tuhotuneen, mutta romaanin lopussa Russell Faradayn nimellä Flagg herää jossain eteläisellä Tyynenmeren rannalla. Syy, miten Flagg selvisi, voi johtua jostain Flaggin pimeästä magiasta, mutta Flagg oli menettänyt muistinsa, sillä hän ei tiennyt, kuinka hän päätyi rannalle, kuka hänen todellinen nimi oli ja mitä aiemmin oli Amerikassa ollessa tapahtunut. Sen sijaan hän tajuaa olevansa tummien alkuasukkaiden palvomana, kun alkuasukkaat pitävät häntä jumalanaan.


title: Randall Flagg

text: Vuonna 1987 ilmestyneessä "Lohikäärmeen silmissä" Flagg esiintyi velhona, joka palveli Delainin Kuningas Rolandia. Kirjan tapahtumissa hänet tunnettiin ”Huppu-Flaggina”, sillä hän kätki jatkuvasti kasvonsa. Flaggin kerrotaan palvelleen yli 400 vuoden ajan kuninkaan hovissa eri henkilöllisyyksillä, kuten laulaja-Browsonina ja Bill Hinch -nimisenä pyövelinä. Hän tapasi aina olla hallitsijoiden läheisyydessä, aiheuttaen taustalla jonkin verisen kaaoksen, jonka jälkeen hän katosi aina mystisesti, kunnes palasi aina satojen vuosien päästä eri nimisenä.


title: Randall Flagg

text: Kirjassa Flagg on yrittänyt satoja vuosia tuhota täydellisesti Delainin onnistumatta. Hän oli lähempänä onnistua toimiessaan yksinkertaisen ja helposti manipuloitavan kuningas Rolandin neuvonantajana. Mutta sitten kuningas rakastui häntä vuosikymmeniä nuoreen Sashaan, josta tuli koko kuningaskunnan rakastetuin ihminen. Flagg itse vihasi Sashaa, sillä Sasha teki kaiken aina oikein, mikä soti Flaggin päämäärää vastaan. Sitten eräänä päivänä koitti päivä, jolloin Sasha tuli raskaaksi ja synnytti kuningas Rolandille kruununperillisen Peterin. Vuosia myöhemmin syntyi toinen prinssi nimeltään Thomas, mutta synnytyksessä Sasha menetti liian paljon verta, jonka myötä hän Flaggin onneksi kuoli.


title: Randall Flagg

text: Flagg seurasi vuosia prinssien kasvua ja arvio heitä. Ajan mittaan hän joutui ikäväkseen todeta, että vain Thomas oli se hänen mieleen; sen sijaan tulevaksi kuninkaaksi entuiltu Peter osoittautui juuri kuningatar Sashan kaltaiseksi hyveelliseksi ja suoraselkaiseksi henkilöksi, jota kaikki rakastivat. Flagg tiesi, että Peter tulisi tuhoamaan velhon hyvin kaavailtun suunnitelman tuhota Delain, joten hän päätti laatia suunnitelman Peterin eroon pääsemiseksi. Lopulta hän juotti kuninkaalle myrkytettyä viiniä, joka vasta kolmen päivän päästä vaikutta eräällä juhla-aterialla, polttaen kuningas Rolandin sisältäpäin. Se kauhistutti hovia ja murhaajaa lähdettiin heti koluamaan linnasta. Peter joutui heti syylliseksi, sillä nuori palvelija Dennis löysi Peterin huoneesta Flaggin piilottaman kuolleen hiiren, joka oli myrkytetty samanlaisella myrkkyjauheella kuin kuningas.


title: Randall Flagg

text: Kun 16-vuotias Peter julistettin syylliseksi ja vangittavaksi loppuiäkseen Neulan korkeaan tyrmään, Thomas kruunattiin kuninkaaksi. Flagg, josta tuli Thomasin ainoana ystävänä hänen neuvonantajansa, tiesi Thomasin olevan hänelle paljon sopivampi hallitsija, sillä Thomasilla oli paljon isänsä piirteitä, jonka myötä Thomas oli myös helppo ohjailla. Flagg oli pian hyvin varma suunnitelmansa ennen aikaisesta toteutumisestaan, mutta hän teki muutaman virheen. Ensiksikin hän oli aliarvioinut Peterin äidillisiä piirteitä ja siisteyttä, sillä äitinsä nukkekodin puisilla osilla ja ruokailuun käytettävien pyyheliinojen avulla Peter rakenteli vuosia köyttä, jonka avulla hän aikoi paeta korkean Neulan huipulta. Toiseksi hän teki virheen Thomasin kohdalla, kun hän Thomasin ystävyyttä hankkiessa oli kertonut prinssin edesmenneen isän huoneeseen johtavasta salakäytävästä. Sinä iltana, kun Flagg toi kuninkaalle myrkytetyn viinin, Thomas oli salaisessa piilopaikassa näkemässä tilanteen. Kun Thomasin palvelija Dennis huomaa hänen unissakävelevän salakäytävään ja puhuen unissaan, selviää Denniselle Peterin olevan syytön. Lopulta Dennisin ja parin Peterin ystävän avulla he auttavan Neulan huipulta laskeutuvan Peterin turvallisesti alas. Heidän harmikssen Flagg tajuaa pian Peterin yrittävän paeta ja lähtee kirveen kanssa Neulaa kohti. Flagg ajaa heitä takaa, kunnes he kaikki ovat entisen kuningas Rolandin huoneessa. Flagg myöntää Peterille tappaneensa hänen isänsä, mutta ei ymmärtänyt kun vasta liian myöhään, että Thomas oli samassa huoneessa kuulemassa tunnustuksen. Thomas ampuu isänsä jousella nuolen Flaggin silmään ja velho katoaa olemattomiin.


title: Randall Flagg

text: Kirjan lopussa Peteristä tulee kuningas, mutta Thomas uskoo, ettei Flagg olekaan kuollut. Hän lähtee palvelijansa Dennisin kanssa pitkälle matkalle etsimään Flaggia, kohdatakseen kenties hänet uudestaan.


title: Randall Flagg

text: "Mustassa tornissa" Flagg oli Gileadin viimeisen revolverimiehen - Roland Deschainin - perivihollinen. Hän esiintyi Rolandin nuoruudessa Marten Broadcloak -nimisenä miehenä, joka toimi Gileadin loistonpäivinä Rolandin isän, Steven Deschainin neuvonantajana. Martenilla oli suhde Rolandin äitiin, Gabrieliin, tarkoituksena saada Roland suivaantumaan tästä ja aloittamaan ennen aikaisesti revolverimies -kokeensa, jossa epäonnistuminen olisi tietänyt karkoitusta kauas hylkiöille tarkoitettuun länteen. Roland kumminkin suoriutui tästä. Pääasiassa Walter toimi Gileadin ja koko Keski-Maailman vihollisen, ”Hyväksi mieheksi” kutsutun John Farsonin liittolaisena. Farsonin kanssa koko Gilead kukistettiin ja se aiheutti suuren kaaoksen ja revolverimiesten harventumisen. Jerikon kukkulalla käydyssä viimeisessä sodassa Walter oli Rudin Filaro -nimisenä soluttautunut revolverimiehiä vastaan hyökkäävään sinikasvoiseen barbaarilaumaan ja hän oli se, joka ampui Rolandin ystävän Cuthbert Allgoodin silmään nuolen surmaten tämän. Taistelun jälkeen Roland Deschain aloittaa suuren Mustan tornin etsinnän aloittamalla jahtaamalla Walteria, joka oli ottanut identiteetikseen "Mustiin puetun miehen" -nimen.


title: Randall Flagg

text: Ensimmäisessä kirjassa, "", Roland seuraa Mohainen autiomaan poikki Mustiin puettua miestä. Roland oli välissä ehtinyt poiketa syrjäisellä Tullin kaupungilla, jossa Walter oli ehtinyt käydä yllyttämässä asukkaat tappamaan Rolandin, huonolla menestyksellä. Myöhemmin Roland tapaa autiomaassa sijaitsevalla väliasemalla Jake -nimisen pojan, jonka kanssa he jatkavat Walterin takaa-ajoa, kunnes vuorilla Roland joutuu Jaken kanssa ongelmiin. Walter kehottaa Rolandia valitsemaan joko Jaken tai Mustan tornin, kun Jake on putoamassa kuolemaansa. Roland valitsee Tornin ja jatkaa yksin matkaansa Walterin järjestämälle leirinuotiolle. Siellä Walter ennustaa Rolandille tarok-korteillaan. Kun Roland vajoaa jonkinlaiseen horrokseen, hän herää satoja vuosia myöhemmin vanhentumatta päivääkään. Walterista on jäljellä enää luita.


title: Randall Flagg

text: Myöhemmin paljastuu, että Walter oli vain huijannut Rolandille kuolemansa, ja hänet nähdään hetkellisesti kolmannen kirjan, "" lopussa, raunioituneen Ludin kaupungissa, pelastamassa väliaikaiseksi apurikseen Tik Tak-miehen, joka kohtasi hieman aiemmin Rolandin ja tämän ystävänjoukon. Neljännessä kirjassa "" Roland kohtaa taas kaikkien vuosien jälkeen Walterin, joka tuolla hetkellä esiintyy Stephen Kingin "Tukikohta" -romaanin Randall Flaggin hahmossa. Roland ei kumminkaan ehdi tappaa häntä, sillä Walter haihtuu taas olemattomiin.


title: Randall Flagg

text: Flagg mainitaan viidennessä kirjassa, "" esiintyvän Isä Callahanin kertoman tarinan loppupäässä. Kun Callahanin kuoltua meidän maailmassamme herää väliasemalla, jossa on kulunut vasta jokunen hetki, kun Roland ja Jake "Revolverimiehessä" jatkoivat sieltä matkaa, ilmestyy Flagg Walterin hahmossa Callahanin luokse. Hän pakottaa Callahanin ottamaan puisen laatikon, joka sisältää ”Mustaksi kolmeksitoistaksi” nimetyn vaarallisen lasipallon, joka olisi tarkoitettu antaa Rolandille, jotta revolverimies saisi surmansa. Walter avaa rasian, jonka Callahan kieltää ottamasta ja saa Callahanin takana olevan ”Löytymättömän” oven avutumaan, joka kuljettaa Callahanin laatikon kanssa satojen vuosien päähän Loppu-Maailmassa sijaitsevaan Calla Bryn Sturgisiin, jonne Roland ja hänen Ka-Tet ovat vuosia myöhemmin saapumassa. Kuudennessa kirjassa, "" kuulee Susannah hänen sisällään asuvan pahan Mian tarinan, jossa hän kertoo aiemmin tavanneensa Walterin, joka teki Mialle tarjouksen, jonka mukaan Purppurakuningas antaa hänelle lapsen, jota Mia saisi sitten kasvattaa tämän synnyttyä. Tämä lapsi on Rolandin poika, Mordred Deschain.


title: Randall Flagg

text: "Mustan torni"n seitsemännessä ja viimeisessä kirjassa, "" Flagg nähdään kohtauksessa, kun Mian synnyttämä Mordred on Loppu-Maailman Fedicin valvontahuoneessa tarkkailemassa nukkuvia revolverimiehiä. Flaggista paljastuu, että hän on koko aika (Rolandin tavoin) myös alkuperäisenä päämääränään aikonut päästä Mustalle tornille ennen sen luhistumista ja kiivetä sen huipulle nähdäkseen, mitä siellä sijaitsevassa huoneessa olisi. Tähän, ja Rolandin lopulliseen tuhoamiseen, hän tarvitsee Mordredia, ja pystyäkseen varomaan Mordredin mielenhallintataitoja hänellä on mukana ”mietintämyssyksi” kutsuma metallikehikko, jonka tarkoituksena on suojata hänen mieltään. Mutta ajan myötä turhamaiseksi muuttuneen Flaggin ylpeilessä omaa oveluuttaan kertomalla Mordredille, kuinka tämä oli vetänyt Rolandia nenästä useampaan otteeseen, päättää Mordred tappaa tämän. Flaggin ”mietintämyssy” ei osoittaudu riittäväksi Mordredin manipuloinnille, ja kun Flagg tajuaa sen, ei hän ehdi käyttää asettaan vaan jää Mordredin mielen vangiksi. Mordred muuttuu hämähäkkiolennoksi. Mordred kutsuu Flaggia Walter Padickiksi, jolloin Flagg muistaa kuulleensa viimeksi syntymänimensä yli tuhat vuotta sitten. Mordredin mieli pakottaa Flaggin repimään omat silmät päästään ja kielen irti suustaan ja syöttämään ne Mordred-hämähäkille. Lopulta Mordred kyllästyy pieniin alkupaloihin ja hyökkää Flaggin kimppuun, surmaten tämän lopullisesti.


title: Randall Flagg

text: Flaggin viimeisin esiintyminen nähdään kirjassa "". Nuori Roland kertoo nuorelle Bill Streeterille kuulemansa kertomuksen "Tuulen avaimesta", jonka päähenkilö on 12-vuotias Tim Ross. Flagg esiintyy kertomuksessa Gileadista saapuvana voutina, joka eräänä päivänä saapuu Timin, hänen äitinsä ja isäpuolen luokse veroa keräämään. Vouti kaappaa hetkeksi Timin mukaan voidakseen jutella tämän kanssa kahden kesken ja vouti antaa hänelle kertakäyttöisen kaiken lukon avaavan taika-avaimen ennen kuin palauttaa Timin kotiinsa ja ratsastaa tiehensä. Tim käyttää avaimen isäpuolensa lukittuun puuarkkuun, josta Tim löytää kuolleen isänsä onnenmynttin. Tim lähtee yöllä tapaamaan voutia, joka pyytää Timiä täyttämään Garlanista tuodun hopeavadin suovedellä, jonka vouti taikoo näkyväksi. Sen kautta hän näyttää Timille, kuinka Timin äiti joutuu humalaisen isäpuolensa hakkaamaksi. Vouti näyttää myös Timille isänsä kätketyn ruumiin ja Tim saa kuulla voutilta isäpuolen tappaneen Timin isän. Palattuaan kotiin hoitamaan murjottua äitiään Tim kertoo paikalla olevalle leskirouva Smackille yöllisistä tapahtumista voutin luona, mutta saa tämän jälkeen kuulla leskirouvan uskovan muiden ihmisten tavoin voutin olevan ikiaikainen paha velho, joka palvelee Gileadin lordeja neuvonantajana ja joka tekee veronkeräyksiä vain harrastuksenaan. Leskirouva uskoo myös voutin käyttävän Timiä hyväkseen ja kehottaa Timiä enää tapaamasta voutia.


title: Randall Flagg

text:
Nuoren Rolandin selvittämän Haljasmies -tapauksen jälkeen Debariassa Roland kuulee naisten ylläpitämässä Auvolassa hänen vihaamansa Marten Broadcloakin yrittäneen päästä juttelemaan Rolandin edesmenneelle äidille tämän ollessa aikoinaan myös siellä muiden naisten joukossa katumassa haureuttaan.
Flaggin olemuksesta on vaikea päätellä, koska hänellä on oikea ulkonäkö, sillä Flaggilla on kyky vaihtaa ulkonäköään. Kuitenkin "Mustassa tornissa" ja "Lohikäärmeen silmissä" Flagg kuvaillaan mustaan kaapuun pukeutuvaksi mieheksi, joka pitää aina huppua yllä peittääkseen kasvonsa. Hänen silmänsä loistavat punaisina. "Tukikohdassa" Flagg kuvataan mieheksi, jolla on pitkät ruskeat hiukset, yllään farmarit, farkkutakki ja cowboy-saappaat. Hänen takkinsa rinnuksessa on naamanappeja, muun muassa hymynaama, jonka otsassa on luodinreikä ja siitä valuva verivana. Kaikilla Flaggin on kumminkin yhteinen piirre: Flaggilla on nimittäin tapana virnistellä tai vähintään hymyillä kaikelle, mutta raivon vallassa hänestä paljastuu demoniset piirteet.


title: Randall Flagg

text: Flaggilla on lukemattomia kykyjä ulkonäön muuttamisen ja ennustamisen lisäksi: hän esimerkiksi kykeni muuntumaan korpiksi, ohjata susia ja rottia, manipuloida taitavasti ihmisiä, muuntaa esineiden ulkomuotoa, sulautua hämärään ja liikkua paikasta toiseen luomiensa ovien kautta. "Lohikäärmeen silmissä" hän kykeni muiden tarinoiden tapaan olemaan iätön ja paikasta toiseen matkustava, mutta kyseisessä kirjassa ehkä ainoat taiat ovat taikajuomat, joita Flagg valmistelee salaisessa kammiossaan toimiessaan Delainin kuninkaan velhona. Hänen myös kerrotaan tuntevan kaikkia myrkkyjä, jopa Delainin kuninkaan tappavan "lohikäärmeen hiekan", jota Flagg itsekin pelkää.


title: Randall Flagg

text: Flaggin oikea nimi oli Walter Padick, mutta hänellä on monta kutsumanimeä, joihin kuuluvat Randall Flaggin ohella seuraavat: Walter O'Dimn, Kasvoton mies, Kävelevä kulkuri, Ramsey Forrest, Richard Fry, Robert Frang, Richard Fannin, Russell Faraday, R\’lyeh, Bill Hinch, Browson, Iätön Muukalainen, Marten Broadcloack, Merlin, Maerlyn, ja Velho-Fannin.


title: Randall Flagg

text: Yleensä Flaggin tiedettiin käyttävän nimeä, jonka ensimmäiset kirjaimet olivat RF -kirjaimin alkavia. Tästä syystä Kingin "Pedon sydämessä" hetkellisesti mainitun Raymond Fieglerin on arveltu olevan myös yksi Flaggin valenimistä.


title: Randall Flagg

text: Ensimmäisen kerran Randall Flagg nähtiin filmaattisesti vuoden 1994 minisarjassa "Tukikohta", jossa hahmoa esitti Jamey Sheridan. Tulevassa "Musta torni" -elokuvassa Walter O'Dimiä, mustiin puettua miestä, tulkitsee Matthew McConaughey.


title: Randall Flagg

text: Flagg esiintyi myös Marvelin ja Stephen Kingin "Revolverimiehen alku" -sarjakuvassa. Hän esiintyy sarjakuvassa nimillä Marten Broadcloack ja Walter O’Dimn. Hänet nähdään myös Tukikohta -romaaniin perustuvassa sarjakuvassa "The Stand: Captain Trips".


title: Tuettu työllistyminen

text: Tuettu työllistyminen on vammaisten henkilöiden työllistämisen menetelmä, jonka mukaisesti ensin etsitään soveltuva vastaanottava työpaikka ja sen jälkeen suunnitellaan ja toteutetaan työllistymisen kannalta tarpeelliset ohjaukselliset ja taloudelliset tukitoimet. Tuetun työllistymisen menetelmä on tietoinen vastakohta tai vaihtoehto perinteiselle kuntoutusmallille, jossa kuntoutuja ensin koulutetaan ja valmennetaan mahdollisimman päteväksi työnhakijaksi ja vasta sitten tarvittaessa tuetaan hänen työllistymistään.


title: Tuettu työllistyminen

text: Raija Pirttimaa on väitöskirjassaan "Tuetun työllistymisen alkuvaiheet ja kehittyminen Suomessa" (2003) kuvannut menetelmät kansainvälisen taustan ja tulon Suomeen. Käsitteenä ja menetelmänä tuettu työllistyminen on edelleen jatkuvassa muutostilassa. Sitä voidaan kuitenkin välityömarkkinoihin kuuluvana toimintana.


title: Tuettu työllistyminen

text: Tuetun työllistymisen () menetelmä kehittyi Yhdysvalloissa sikäläiseen kuntoutuslakiin vuonna 1992 tehdyn muutoksen pohjalta. Kuten Kuntoutussäätiön erikoistutkija Kristiina Härkäpää on osoittanut, menetelmän taustalla oli tyytymättömyys käytössä oleviin ”ensin kuntoutus ja sitten työllistyminen” -malleihin.


title: Tuettu työllistyminen

text: Kiinteästi tuetun työllistymiseen liittyy työvalmentajan käyttö. Tuetun työllistymisen yleisiä ehtoja on kolme:


title: Tuettu työllistyminen

text:
Pirttimaan mukaan tuetusta työstä puhuttiin Suomessa ensimmäisiä kertoja Kehitysvammaliiton järjestämässä valtakunnallisessa seminaarissa vuonna 1993, erityisesti hollantilaisiin toimintamalleihin viitaten.
Erikoistutkija Kristina Härkäpään johdolla kehitettiin vuosina 1995–97 Euroopan sosiaalirahaston rahoittamassa Employment-Horizon –hankkeessa uusia työllistämisen toimintamalleja. Hankkeen yhteydessä laadittiin 18 opintoviikon työvalmentajakoulutus Helsingin, Joensuun, Lapin ja Oulun yliopistojen täydennyskoulutuskeskusten kanssa. Opintoaineisto on julkaisu erityisenä TRADES-Diploma –oppimateriaalina. Ensimmäinen koulutus toteutettiin Seinäjoella Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen ohjelmana. Seuraava TRADES-koulutus on suunniteltu toteutettavaksi Itä-Suomen yliopiston Koulutus- ja kehittämispalvelu Aducaten ja Kuntoutussäätiön yhteistyönä v. 2015 - 2016 Joensuussa.


title: Tuettu työllistyminen

text: VATES-säätiön julkaiseman tuetun työllistymisen palvelustandardin (Laatu tuetussa työllistymisessä) mukaan ”tuetun työllistymisen tavoitteena on lisätä tukea tarvitsevien henkilöiden ammatillista ja sosiaalista elämänlaatua takaamalla heille yhdenvertaiset oikeudet työhön avoimilla työmarkkinoilla, normaalipalkkaan, jatkuvaan tukeen ja sitä kautta täysivaltaiseen osallistumiseen yhteiskuntaan.” Tuetulla työllistymisellä on siten hyvin laaja sosiaalipoliittinen ja yhteisöllinen tavoite.


title: Tuettu työllistyminen

text: Työvalmentaja on tuetun työllistymisen kannalta olennainen tukihenkilö. Suomessa työvalmentaja, työnetsijä ja työn analysoija on useimmiten sama. Tällöin työvalmentajan tehtäviin kuuluu kaikki tuetun työllistymisen vaiheet: alkuhaastattelu, työkyvyn kartoitus, työpaikkojen etsintä, yhteistyö työnantajan kanssa, asiakkaan markkinointi, työtehtävien analysointi, työvalmennus ja seuranta.


title: Tuettu työllistyminen

text: Tuettu työllistyminen, kuten mikään muukaan erityinen vammaisten tai vajaakuntoisten työllistämisen erityinen malli, ei ole levinnyt Suomessa niin laajalle kuin menetelmän maahantulon alkuvaiheessa uskottiin ja toivottiin. Kansainvälisestikään tuetusta työllistymisestä ei ole muodostunut merkittävää ratkaisuja vammaisten työllistymiselle. Pirttimaan väitöskirjan mukaan tuetussa työssä ei Suomessa ole missään vaiheessa ollut yli sataa henkilöä samalla kertaa. Syynä on usein pidetty työnantajien vastahakoisuutta, mutta vielä tärkeämpi selitys on luultavasti palveluorganisaatioiden haluttomuus lähteä toteuttamaan vaikeaksi koettua työpaikkojen hankintaa.


title: Tuettu työllistyminen

text: Spjelkavikin ja Evansin (2007) vertailevan tutkimuksen mukaan tuetun työllistymisen järjestelyt ja asema työllistämispolitiikassa eri EU-maissa olivat hatarat ja yleiseen työvoimapolitiikkaan nähden toissijaiset. Toiminnan tavoitteen saavuttamisella ei ole mitään yhteyttä siitä saatavaan korvaukseen – työllistymisestä avoimille markkinoille ei tuetun työllistymisen järjestelmä hyödy mitään. Julkinen (ja joissakin tapauksissa yksityinen) rahoituspohja on puutteellinen ja maassa tuntematon. Tuetun työllistymisen aikana saatava palkka (tai sosiaaliturva) vaihtelee erittäin paljon: joskus ei palkkaa makseta lainkaan. Tuettuun työllistymiseen valmistautumista ei ole systemaattisesti kehitetty. Toiminta perustuu pääosin yksittäisten ammattihenkilöiden sosiaalisiin verkostoihin ja ideoihin. Työaika on harvoin kokopäiväinen ja työt eivät yleensä vaadi mitään ammattitaitoa. Tuettua työtä tekeviltä ammattilaisilta ei yleensä edellytetä mitään tiettyä asiakasmäärää tai toiminnan laatua. Tutkijoiden tekemät ehdotukset ovat yleensä näiden todettujen puutteiden toiminnallisia tai rakenteellisia korjauksia.


title: Tuettu työllistyminen

text: Tuetun työllistymisen palveluntuottajat ja muut alalla toimivat organisaatiot perustivat vuonna 1995 yhteisen FINSE-verkoston keskinäisen tiedonvälityksen tarpeisiin. Verkosto toimi VATES-säätiön yhteydessä, ja siinä oli yli 100 jäsentä. Verkostolla oli yhteydet myös Euroopan unionin vastaavaan EUSE-verkostoon. Vuonna 2008 FINSE lakkautettiin.


title: Édson Luciano Ribeiro

text: Édson Luciano Ribeiro (s. 8. joulukuuta 1972) on brasilialainen pikajuoksija.


title: Édson Luciano Ribeiro

text: Ribeiro oli Atlantan olympialaisissa 1996 mukana Brasilian joukkueessa, joka voitti 4 x 100 metrin viestijuoksussa olympiapronssia. Kolme vuotta myöhemmin Sevillan MM-kisoissa hän karsiutui 100 metrin juoksun alkuerissä ajalla 10,47, mutta oli mukana voittamassa pikaviestissä MM-pronssia. Sydneyn olympialaisissa 2000 Ribeiro juoksi Brasilian joukkueessa, joka voitti pikaviestissä olympiahopeaa. Vuonna 2003 hän voitti Etelä-Amerikan mestaruuden 100 metrillä ajalla 10,30. Myöhemmin samana vuonna Pariisin MM-kisoissa hän karsiutui 100 metrin toisissa alkuerissä juostuaan 10,28, mutta oli mukana voittamassa pikaviestissä MM-hopeaa.


title: Israel Nesselius

text: Israel Nesselius (8. toukokuuta 1667, Enköping, Ruotsi – 21. toukokuuta 1739, Uppsala) oli ruotsalaissyntyinen kielitieteilijä. Hän toimi 1700-luvun alussa Turun akatemiassa kaunopuheisuuden ja pyhien kielten professorina sekä yliopiston rehtorina.


title: Israel Nesselius

text: Israel Nesselius syntyi vuonna 1667 Enköpingissä, Ruotsissa. Hän valmistui ylioppilaaksi Uppsalasta vuonna 1687, ja opiskeli vuosina 1701–1702 Leidenin yliopistossa. Nesselius nimitettiin vuonna 1706 Pyhien kielten eli heprean ja kreikan professoriksi Turun akatemiaan. Kaksi vuotta myöhemmin hänet nimitettiin yliopistossa vapautuneeseen kaunopuheisuuden professorin virkaan. Professorin virkojensa lisäksi hän toimi vuosina 1707 ja 1708 Turun akatemian rahastonhoitajana ja vuosina 1711–1712 yliopiston rehtorina.


title: Israel Nesselius

text: Vuosina 1708-1711 Nesselius ehdotti Suomen sitomista tiukemmin emämaahan, ja tämän vuoksi muun muassa suomen kielen hävittämistä kaikkialta muualta paitsi Lapista. Tämä olisi voitu toteuttaa esimerkiksi väestönsiirroin.


title: Israel Nesselius

text: Vaikka Nesselius tunnettiin saitana erakkona, lahjoitti hän professorin virastaan erotessaan 100 000 talaria opiskelevan nuorison hyväksi. Summa vastasi neljääkymmentä professorin vuosipalkkaa. Nesselius siirtyi Turusta Ruotsiin vuonna 1713 ja toimi Uppsalan yliopiston kreikan kielen professorina vuodesta 1716 vuoteen 1737.


title: Porsasyskä

text: Porsasyskä on sioissa esiintyvä hengitystiesairaus, jonka aiheuttaja on mykoplasmoihin kuuluva "Mycoplasma hyopneumoniae". Se leviää helposti sikalan sisällä ja tuulen mukana myös sikaloiden välillä. Oireita havaitaan tyypillisesti porsailla, joiden ikä on kuudesta viikosta kuuteen kuukauteen. Oireet akuutissa vaiheessa ovat koiran haukuntaa muistuttava yskä, kuume ja syömättömyys. Tauti aiheuttaa muutoksia keuhkoissa, ja siihen liittyy myös useita jälkitauteja. Tauti voi säilyä sikalassa pitkään nuorissa eläimissä, mutta vanhemmat eläimet saavat siihen vastustuskyvyn.


title: Porsasyskä

text: Taudilla on suuri taloudellinen merkitys sianlihatuotannolle, sillä se hidastaa sikojen kasvua. Taudin esiintyvyys on alentumassa, ja tavoitteena on taudin hävittäminen Suomesta.


title: Albin Valjakka

text: Albin Valjakka (10. heinäkuuta 1877 Mikkelin maalaiskunta – 29. kesäkuuta 1918 Viipuri ) oli sanomalehdentoimittaja ja sosiaalidemokraattien kansanedustaja.


title: Albin Valjakka

text: Kansakoulun käytyään Valjakka työskenteli kirjaltajana ja sen jälkeen "Vapaus"-lehdessä Mikkelissä ensin toimittajana ja sitten vuodesta 1908 päätoimittajana. Hän oli myös lehden hallituksen puheenjohtaja ja taloudenhoitaja.


title: Albin Valjakka

text: Valjakka oli SDP:n kansanedustajana 1907–1914 ja uudelleen 1917. Hän edusti Mikkelin läänin vaalipiiriä. Valjakka oli myös Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsen ja sos.dem. puolueneuvoston jäsen.


title: Albin Valjakka

text: Valjakka oli naimisissa vuodesta 1903 lähtien Hilma Maria Nykäsen (1881–1934) kanssa joka oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1930.


title: Albin Valjakka

text: Suomen sisällissodan aikana Valjakka vangittiin Viipurissa 7. toukokuuta 1918 ja hän kuoli Viipurin vankileirillä kesäkuun lopulla 1918.


title: Tyyppi

text: Tyyppi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Token

text: Token voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Hilma Valjakka

text: Hilma Maria Valjakka (o.s. Nykänen) (29. toukokuuta 1881 Pieksämäki – 14. helmikuuta 1934 Mikkeli) oli Viipurin vankileirillä 1918 kuolleen toimittaja ja kansanedustaja Albin Valjakan puoliso. Hilma Valjakka oli miehensä kuoltua SDP:n kansanedustajana 1920-luvulla.


title: Hilma Valjakka

text: Hilma Valjakan vanhemmat olivat kirvesmies Adam Nykänen ja Amanda Kuhlman. Käytyään kansakoulun Hilma Valjakka oli palvelijana 10 vuotta ja meni 1903 naimisiin kirjaltaja ja toimittaja Albin Valjakan kanssa.


title: Hilma Valjakka

text: Hilma Valjakka oli SDP:n kansanedustajana 1919–1930 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925 ja 1931 presidentinvaaleissa ja oli myös Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Elviira Vihersalo

text: Hedvig Elviira Vihersalo (29. tammikuuta 1871 Ilmajoki – 10. huhtikuuta 1919 Pietari) oli sosiaalidemokraattinen toimitsija ja kansanedustaja.


title: Elviira Vihersalo

text: Vihersalon vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Ala-Raskula ja Elisabet Ladva-Kokko. Hän kävi kansakoulun ja sen jälkeen meijeri- ja karjanhoitokoulun. Vihersalo työskenteli meijeriapulaisena ja politiikassa hän toimi sos.dem. puhujana ja toimitsijana. Hän oli myös sos.dem. puolueen Turun läänin eteläisen vaalipiirin piiritoimikunnan jäsen. Vihersalo oli SDP:n kansanedustajana 1914 ja 1917 edustaen edellä mainittua vaalipiiriä.


title: Elviira Vihersalo

text: Elviira Vihersalo oli naimisissa kirvesmies Johan Vilhelm Vihersalon kanssa. Turun lähellä Kaarinassa asuneessa Vihersalon perheessä oli viisi lasta.


title: Elviira Vihersalo

text: Suomen sisällissodan jälkeen Vihersalo pakeni Venäjälle. Hän kuoli Pietarin kulkutautisairaalassa huhtikuussa 1919 joko pilkkukuumeeseen tai keuhkotautiin.


title: Jussi Kujala (kansanedustaja)

text: Juho (Jussi) Ernst Kujala (sukunimi aiemmin Törnroos) (29. elokuuta 1878 Porvoo – 1. heinäkuuta 1919 Helsinki) oli sosiaalidemokraattinen puhuja, toimitsija, kirjailija ja kansanedustaja. Hän käytti myös nimimerkkejä "J.K-la" ja "Laulajapoika".


title: Jussi Kujala (kansanedustaja)

text: Lapsuusvuotensa huutolaisena viettänyt Kujala työskenteli renkinä Pornaisissa vuoteen 1907 saakka. Tämän jälkeen Kujala toimi sos.dem. puolueen Uudenmaan piirin puhujana ja eräiden sos.dem. kunnallisjärjestöjen puhujana, puoluetoimitsijana sekä kirjansitojan työpajan pitäjänä Tuusulassa. Kansanedustajakausiensa välillä Kujala oli linnoitustöissä vuosina 1914–1915 ja Työläinen-lehden päätoimittajana Porvoossa 1916.


title: Jussi Kujala (kansanedustaja)

text: Kujala oli SDP:n kansanedustajana 1914 ja 1917 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli naimisissa vuodesta 1908 Maria Aurora Veckströmin kanssa.


title: Jussi Kujala (kansanedustaja)

text: Suomen sisällissodan jälkeen Kujala vangittiin ja hän kuoli vankeudessa Sörnäisten kuritushuoneessa.


title: Juho Rikkonen

text: Johan (Juho) Rikkonen (11. joulukuuta 1874 Jääski – toukokuussa 1918 Viipuri) oli muurari ja sosiaalidemokraattinen kansanedustaja.


title: Juho Rikkonen

text: Rikkosen vanhemmat olivat itsellinen Paul Rikkonen ja Maria Rouhiainen. Hän työskenteli muurarina ensin Jääskessä vuoteen 1906 saakka ja sen jälkeen Ruokolahdella. Rikkonen oli naimisissa vuodesta 1896 Maria Vilhelmina Rautiaisen kanssa ja heillä oli yksi lapsi.


title: Juho Rikkonen

text: Rikkonen oli SDP:n kansanedustajana 1917 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli myös tämän vaalipiirin sos.dem. piiritoimikunnan jäsen.


title: Juho Rikkonen

text: Suomen sisällissodan aikana Rikkonen vangittiin ja teloitettiin Viipurin vankileirillä toukokuussa 1918.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Maria Alexandra (Alli) Trygg-Helenius (vuoteen 1897 Trygg; 16. heinäkuuta 1852 Raisio – 2. joulukuuta 1926 Helsinki) oli suomalainen kansalaisaktiivi, joka toimi 1900-luvun alussa aktiivisesti raittiusliikkeessä keskittyen erityisesti lasten parissa tehtyyn raittiustyöhön. Lisäksi hän toimi naisliikkeessä ja oli setlementtityön edelläkävijöitä Suomessa. Varsinkin hänen Helsingin Sörnäisiin perustamansa Kansankoti-setlementti tuli kuuluisaksi. Trygg-Helenius oli raittiusliikkeessä ja kristillisessä työväenliikkeessä vaikuttaneen Matti Helenius-Seppälän puoliso ja läheinen työtoveri. Molemmat saivat paljon vaikutteita ulkomailta, erityisesti Isosta-Britanniasta ja Yhdysvalloista.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Alli Tryggin vanhemmat olivat kapteeni Carl Oskar Trygg ja Elisabet Alexandra Reis. Hän oli viidestä lapsesta ainoa tytär ja vietti lapsuutensa Raision maaseudulla. Isä oli vuodesta 1855 sotapalveluksessa Venäjällä, ja äidin kuoltua 1868 lapset muuttivat enonsa luokse Ouluun. Trygg kävi ensin Turun saksalaista koulua, jatkoi opintojaan Oulussa ja meni vuonna 1870 Tammisaaren seminaariin, josta valmistui kansakoulunopettajaksi 1874. Hän oli kouluaikanaan hetken kihloissa serkkunsa kanssa, joka kuitenkin kuoli lavantautiin. Trygg työskenteli opettajana kaksikymmentä vuotta, Inkoon Fagervikin ruukin koulussa 1874–1880 ja Helsingissä 1880–1894. Opettajantyön rinnalla hän hankki lisätuloja sanomalehtien avustajana ja kirjeenvaihtajana. Vaikka Trygg oli ruotsinkielisestä perheestä, hänestä tuli jo tänä aikana kiihkeä fennomanian kannattaja. Virheetöntä suomea hän ei tosin koskaan oppinut puhumaan.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Tryggin toimintaa motivoi vahva uskonnollinen vakaumus. Hän alkoi pian toimia raittius- ja naisasialiikkeessä, joiden uskoi kykenevän sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseen. Trygg oli vuonna 1884 mukana perustamassa Suomen Naisyhdistystä ja toimi 1889–1890 yhdistyksen ruotsinkielisen julkaisun, "Hemmet och Samhället" -lehden ensimmäisenä päätoimittajana. Myöhemmin hän alkoi etääntyä Naisyhdistyksen varovaisesta linjasta ja siirtyi uudenlaisen aktivismin ja konkreettisemman toiminnan piiriin, mutta säilytti jäsenyytensä järjestössä viimeisiin elinvuosiinsa saakka.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Trygg kävi kirjeenvaihtoa muun muassa Uno Cygnaeuksen ja Zachris Topeliuksen kanssa, joihin molempiin oli tutustunut seminaariaikoinaan. Hänet tunnettiin sekä ystävien kesken että julkisuudessa lempinimellä ”Tulitikku”. Hänet tunnettiin yleisesti myös ”Alli-tätinä”.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Merkittävä käänne Tryggin elämässä oli 1887–1888 Englantiin ja edelleen Yhdysvaltoihin suuntaunut ulkomaanmatka, jonka yhteydessä hän osallistui Aleksandra Gripenbergin kanssa Suomen Naisyhdistyksen edustajina Washingtonissa järjestettyyn ensimmäiseen kansainväliseen naiskongressiin. Yhdysvalloissa Trygg tapasi muun muassa raittiusliikkeen aktiivisen jäsenen Frances Willardin, joka teki häneen suuren vaikutuksen. Trygg omaksui häneltä täysraittiuden idean ja palasi Suomeen omien sanojensa mukaan uutena ihmisenä. Palattuaan hän pyrki järjestämään Suomeen naisten kristillistä raittiusliikettä Yhdysvaltojen tapaan. Hän esimerkiksi kutsui Mary Clement Leavittin Valkonauhan maailmanliitosta kertomaan suomalaisille naisille kyseisen järjestön työstä. Kristilliselle pohjalle nojannut valkonauhaliike kutsui naiset ”ristiretkelle” alkoholia vastaan. Suomessa ongelmaksi muodostui kuitenkin se, että potentiaaliset toimijat olivat jo mukana Suomen Naisyhdistyksessä. Ensimmäinen Valkonauhayhdistys syntyi vasta 1896 Turkuun. Suomen Valkonauhaliitto perustettiin lopulta 1904. Tryggillä oli keskeinen panos valkonauha-aatteen tuomisessa Suomeen, mutta hän ei ehtinyt paljoakaan osallistua sen toimintaan uusien hankkeidensa vuoksi. Hän oli myös todennäköisesti ensimmäinen suomalainen nainen, joka tutustui NMKY- ja NNKY-toimintaan. Tämä tapahtui hänen käydessään Tukholmassa vuonna 1888. Trygg olikin marraskuussa 1895 mukana Suomen NNKY:n perustavassa kokouksessa Helsingin suomalaisen tyttökoulun juhlasalissa.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Vuonna 1894 Trygg jätti opettajantyönsä keskittyäkseen lapsille ja nuorille suunnattuun raittiusvalistukseen, sillä hän oli vakuuttunut siitä, että tehokkainta olisi varoittaa alkoholin vaaroista ”ajoissa”. Hän perusti Toivon Liitto -nimisen raittiusseuran, joka oli englantilaiseen esikuvaan (Band of Hope) perustunut, nuorisolle suunnattua raittiusopetusta organisoinut järjestö. Trygg perusti 1894 myös "Eos" ja "Koitto" -nimiset lasten raittiuslehdet, joita toimitti kuolemaansa asti. Hän toimitti muitakin lehtiä, 1888–1892 "Joulutervehdystä" Vera Hjeltin sekä 1893–1896 "Kansan Lehteä" ja 1898–1907 "Joululehteä" yhdessä miehensä kanssa. Trygg oli lisäksi perustamassa Suomen Opettajain Raittiusliittoa ja vielä vuonna 1909 Suomen Kristillistä Raittiusliittoa. Hän ehdotti kansa- ja oppikouluihin raittiuskirjoituskilpailuita, joita järjestettiin sitten yli puolen vuosisadan ajan. Trygg osallistui asiantuntijana myös Ruotsin ja Viron raittiustyöhön.


title: Alli Trygg-Helenius

text:
Trygg siirtyi käytännön sosiaalityön puolelle ja perusti 1889 Helsingin Sörnäisiin kapakoiden kilpailijaksi kansankeittiön, jossa tarjottiin edullista ruokaa sekä ”Allin kaljana” tunnettua kotikaljaa. Keittiön yhteydessä toimi myös lukusali. Kyseessä oli ensimmäinen yritys työväestön sosiaalisen aseman parantamiseksi Helsingin Pitkänsillan pohjoispuolisissa työläiskaupunginosissa. Jo seuraavana vuonna hän perusti edelleen Sörnäisten Kansankodin, joka oli tarkoitettu työväestön henkisen ja sosiaalisen elämän keskukseksi. Siitä tulikin monenlaisen yhdistys- ja harrastustoiminnan keskus Sörnäisissä. Kansankoti kuului ensimmäisiin setlementtihenkisiin laitoksiin Suomessa, ja sen on katsottu perustuneen lontoolaisiin esikuviin. Kansankoti-idean Trygg oli omaksunut Washingtonissa tapaamaltaan Hannah Whitall Smithiltä.
Kansankodin kaksikerroksinen puurakennus vihittiin käyttöön marraskuussa 1890 Kaiun huvila-alueella, osoitteessa Hämeentie 24. Se oli aikansa monitoimitalo, jossa toimi kirjasto, lastentarha, raittiuskaljan panimo, osuuskauppa, työnvälitystoimisto ja tiloja työväenjärjestöille. Lisäksi Trygg itse asui alkuvuosina talon vintillä. Kansankodin tiloissa perustettiin Sörnäisten työväenyhdistys vuonna 1894 ja siellä myös lausuttiin "Työmies"-lehden syntysanat 1895. Trygg pääsi näin itsekin kosketuksiin nousevan ja radikalisoituvan työväenliikkeen kanssa. Kansankodin toiminta oli taloudellisesti tappiollista, mutta sitä rahoitettiin raittiuskaljan myynnistä saaduilla tuloilla.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Kansankoti siirtyi vuosisadan vaihteessa puolittain kunnalliseen omistukseen ja sen kirjasto liitettiin Helsingin kaupunginkirjaston osaksi; siitä tuli myöhemmin Kallion kirjasto. Kansankodin rakennuksessa toimi vuodesta 1907 Pelastusarmeijan ylläpitämät lastenseimi, kansankeittiö ja ”Rälläkkänä” tunnettu Suomen ensimmäinen miesten yömaja. Talo purettiin vuonna 1938, ja sen tilalle tehtiin puisto. Se nimettiin 1939 Alli Tryggin puistoksi. Viereinen, Kallion kirjaston taakse jäävä puisto sai 1963 nimekseen Matti Heleniuksen puisto.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Trygg-Heleniuksen johdolla perustettiin myös palvelusväen olojen parantamiseen tähdännyt Palvelijataryhdistys vuonna 1898, ja hänestä tuli sen ensimmäinen puheenjohtaja. Hän sai tämän johdosta osakseen konservatiivisten tahojen avointa paheksuntaa ja luovutti puheenjohtajuuden kolmen vuoden kuluttua Miina Sillanpäälle. Trygg-Heleniuksen kiinnostus työväenasiaan ja toimintaan alempien yhteiskuntaluokkien parissa erotti hänet monista varhaisen naisliikkeen toimijoista. Hän oli valmis kykyjensä mukaan myös henkilökohtaisesti avustamaan apua tarvinneita, ja häntä kuvattiin luonteeltaan hyvin tarmokkaaksi.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Trygg tapasi 1890 ensi kerran tulevan aviomiehensä Matti Heleniuksen (vuodesta 1906 Helenius-Seppälä), kun he olivat samassa tilaisuudessa raittiuspuhujina. Siitä alkaen he olivat ystäviä, ja Helenius auttoi Tryggiä muun muassa suomentamalla tämän kirjoituksia. Trygg nai aate- ja työtoverinsa vuonna 1897 ja otti sukunimekseen Trygg-Helenius. Avioliitto herätti hämmästystä ja paheksuntaakin, sillä aviomies oli puolisoaan liki 18 vuotta nuorempi ja yhteisestä elämänkatsomuksesta huolimatta heidän sanottiin olleen luonteiltaan kovin erilaiset. Matti Helenius matkusti paljon ulkomailla, teki tieteellistä tutkimustyötä alkoholikysymyksestä ja toimi vuodesta 1902 Raittiuden ystävien sihteerinä sekä myöhemmin Kristillisen työväenliiton kansanedustajana. Hänen päätavoitteensa oli kieltolain aikaansaaminen. Puolisot osallistuivat yhdessä raittiustyöhön ja julkaisivat 1897 yhteisen luentosarjan pohjalta muokatun kirjan "Mitä tiede sanoo väkijuomista?", joka kuvasi alkoholin terveydellisiä vaikutuksia ja esitti raittiuden laajana yhteiskunnallisena kysymyksenä. Vuonna 1903 seurasi lapsille suunnattu tieteellinen valistusopas "Alkoholin vaikutukset", josta tuli myös Jyväskylän opettajaseminaarin oppikirja. Trygg-Helenius miehineen oli 1900-luvun alusta alkaen varsinkin vastustajien ja pilalehdistön silmissä Suomen raittius- ja kieltolakiliikkeen ehdoton keulakuva. Pariskunta joutuikin tämän vuoksi monenlaisen pilkan ja häirinnän kohteeksi.


title: Alli Trygg-Helenius

text: Alli Trygg-Heleniuksella ja Matti Helenius-Seppälällä ei ollut lapsia. Helenius-Seppälä kuoli kotimatkalla Yhdysvalloista vuonna 1920; kuusi vuotta pidempään elänyt Trygg-Helenius jatkoi toimintaansa sen jälkeenkin. Hänet nimettiin Raittiuden ystävien kunniajäseneksi 1922.


title: Jerry Williams

text: Jerry Williams oikealta nimeltään "Sven Erik Fernström" (15. huhtikuuta 1942 Solna – 25. maaliskuuta 2018) oli ruotsalainen rocklaulaja. Hän tuli tunnetuksi 1960-luvun alussa The Violents -yhtyeessä, mutta siirtyi sitten soolouralle. Vuonna 1963 The Violents oli mukana Beatlesien Ruotsin kiertueella. Williams siirtyi 1960-luvun lopulla soulmusiikin pariin mutta palasi 1970-luvun alussa rockiin ja esiintyi Roadwork-yhtyeen kanssa 1980-luvulle saakka. Hän sai vuonna 1985 kulttuuristipendin ja pääsi vuonna 1991 ruotsalaiseen postimerkkiin. Williams oli melko suosittu myös Suomessa 1960-luvun alussa.


title: Jerry Williams

text: Williams esiintyi muun muassa Ruisrockissa vuonna 1976. Hänen kappaleitaan ovat esimerkiksi "Number one" ja "Dangerous happiness" vuodelta 1963.


title: Subjektiivinen idealismi

text: Subjektiivinen idealismi tai berkeleylainen idealismi on ontologinen idealistinen teoria, jonka mukaan havaitut oliot eivät ole mitään muuta kuin aistinsisällön kokoelmia (tai kimppuja) havaitsijan mielessä. Teoria pyrkii siis selittämään inhimillisen ulkoista todellisuutta koskevan kokemuksen ja todellisuuden itsensä välistä suhdetta.


title: Subjektiivinen idealismi

text: Teorialla on paljon yhteistä fenomenalismin kanssa: sen mukaan fyysiset kappaleet, ominaisuudet, tapahtumat jne. voidaan palauttaa mielen olioiksi, ominaisuuksiksi, tapahtumiksi jne. Näin todellisuus muodostuu loppujen lopuksi vain mielestä ja mielessä olevista olioista, tapahtumista jne. Subjektiivinen idealismi on monistinen teoria, koska sen mukaan vain mieli on todella olemassa, eikä aineen olemassaolo itsenäisenä objektiivisena todellisuutena ole todistettavissa empiirisesti subjektiivisten havaintojen ulkopuolella.


title: Subjektiivinen idealismi

text: Tunnetuin subjektiivisen idealismin kannattaja oli 1700-luvun alkupuolella vaikuttanut irlantilainen filosofi George Berkeley. Berkeleyn idealismi oli vastaus John Locken empirismille, joka näyttäytyi hänelle materialismina. Berkeley katsoi, että olemassaolo oli sidottu kokemukseen, ja että oliot olivat olemassa havaittuina, mutta eivät sen ulkopuolella. Radikalisoineena aatetta kutsutaan solipsismiksi. Sen mukaan on olemassa pelkästään tiedostava minä. Berkeleyn ajattelussa Jumala varmistaa sen, että maailmassa on muutakin kuin aistija.


title: Shipping Corporation of India

text: Shipping Corporation of India (SCI) on Intian valtion omistama yritys, joka liikennöi sekä kotimaisia että kansainvälisiä reittejä käyttävillä laivoilla.


title: Shipping Corporation of India

text: SCI perustettiin 2. lokakuuta 1961 yhdistämällä Eastern Shipping Corporation ja Western Shipping Corporation. Kaksi muuta yritystä Jayanti Shipping Company vuonna 1973 ja Mogul Lines Limited vuonna 1986 sulautuivat vielä SCI:hin. Yhtiö aloitti toimintansa 19 laivalla. Vähitellen se muuttui monialayhtymäksi, jolla on 83 laivaa ja kymmenen laivaliikenteeseen liittyvää toimialaa.Tammikuussa 2006 SCI:n laivastoon kuului 84 laivaa, joiden yhteinen kantavuus oli 4,93 miljoonaa tonnia. Samaan aikaan yhtiö myös hoiti 53 laivaa, jotka kuuluivat Intian eri ministeriöille ja muille organisaatioille.


title: Jukka Lankila

text: Johan (Jukka) Aleksander Lankila (5. huhtikuuta 1881 Raahe – 15. huhtikuuta 1919 Helsinki) oli maalari, toimittaja ja sosialidemokraattisen puolueen luennoitsija ja puhuja. Lankila oli myös SDP:n kansanedustajana.


title: Jukka Lankila

text: Lankila eli lapsuus- ja nuoruusvuosinaan 1888–1895 huutolaisena ja työskenteli sen jälkeen merimiehenä 1895–1897 ja maalarina Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla vuosina 1897–1916. Lankila oli Vapaus-lehden toimittaja Varkaudessa 1914–1916 ja Mikkelissä 1916–1918. Hän toimi sosiaalidemokraattisen puolueen luennoitsijana ja puhujana ja oli puolueen kansanedustajana 1917 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä.


title: Jukka Lankila

text: Suomen sisällissodan jälkeen Lankila vangittiin ja hän kuoli huhtikuussa 1919 vankeudessa Sörnäisten kuritushuoneessa sairastuttuaan influenssaan.


title: Työkokeilu

text: Työkokeilu on ammatillista kuntoutumista pohjustava kuntoutujan työhön ja ammattiin soveltuvuutta selvittävä palvelu, joka voidaan toteuttaa työpaikalla tai kuntoutuslaitoksessa.


title: Työkokeilu

text: Työkokeilusta säädettiin ensimmäisen kerran 1960-luvun lopulla tehdyssä invalidihuoltolain muutoksessa. Silloin oli toiminnassa jo joitakin työkokeilua tarjoavia laitoksia kuten Invalidiliiton Järvenpään työklinikka, Invalidisäätiön työklinikka ja Tuberkuloosiliiton (nyk. Hengitysliiton) Merikosken työklinikka (nyk. Verve).


title: Työkokeilu

text: Kuntoutuksen alkuvaiheessa 1960-luvulla työkokeilu määriteltiin näin: "Työkokeilu on vajaakuntoisen työedellytysten kvalifioitua kokeilua, tutkimista ja arviointia, joka tapahtuu käytännön työssä joko laitoksessa tai sen ulkopuolella yhtenäisen lääketieteellisen, psykologisen, ammatillisen ja sosiaalisen arvioinnin avulla".


title: Työkokeilu

text: Tämän määritelmän mukaan työkokeilussa on erotettavissa kaksi olennaista tunnusmerkkiä: Työkokeilu on, silloin kun se suoritetaan täydellisenä, kolmivaiheinen: Työkokeilua (joskus käytetään yhdistettyä nimikettä työ- ja koulutuskokeilu) käyttävät kaikki ammatillisen kuntoutuksen palvelujärjestelmät (työeläkekuntoutus, Kela, tapaturma- ja liikennevakuutuskuntoutus). Yhtäältä työkokeilu kytkeytyy kuntoutustutkimukseen, jossa on terveyspainotteisempi ja laajempi työote ja toisaalta työhönvalmennukseen, joka pyrkii työkokeilun antamien suositusten loppuun saattamiseen.


title: Työkokeilu

text: Suomen kuntaliiton kuntoutuspalveluluokituksen määritelmän mukaan työkokeilu työklinikalla on kokeilu, jossa selvitetään kuntoutujan edellytyksiä ja mahdollisuuksia suoriutua työelämässä. Työkokeilussa kokeillaan työtehtävistä suoriutumista joko työklinikalla tai työklinikan ohjauksessa normaalissa työpaikassa.


title: Työkokeilu

text: Työministeriön ohjeistuksen mukaan työkokeilulla työpaikalla selvitetään asiakkaan soveltuvuutta työhön tai ammattiin ja koulutus- ja työvaihtoehtoja. Työkokeilun avulla voidaan myös tukea työn saamista työkokeilupaikalla. Työklinikan työkokeilussa asiakas saa ohjatusti kokeilla erilaisia työtehtäviä ja selvittää työ- ja koulutusmahdollisuuksiaan työklinikan asiantuntijoiden kanssa. Työkokeilun järjestäjänä voi olla myös ns. yksinyrittäjä, jolloin kokeilun valvonnassa työvoimatoimistolla on keskeinen asema.


title: Työkokeilu

text: Kaikilla työeläkelaitoksilla ja niiden yhteistyöelimellä Vakuutuskuntoutus VKK:lla on kotisivuillaan kuvaukset työkokeilusta ja sen toteuttamisesta.


title: Cats on fire

text: Cats on fire on vaasalaislähtöinen, nykyisin Turussa toimiva rockyhtye. Yhtyeen ensimmäinen albumi, The Province Complains, julkaistiin alkuvuodesta 2007. Yhtyeen toinen albumi "Our Temperance Movement" julkaistiin maaliskuussa 2009.


title: Rauli Eskolin

text: Rauli ”Rake” Ilari Eskolin on suomalainen tuottaja ja lauluntekijä. Raken tuottamia yhtyeitä ja artisteja ovat muun muassa CMX, Maj Karma, Neljä Ruusua, Anna Abreu, Disco, Hanna Pakarinen, Ilkka Alanko, Herra Ylppö & Ihmiset, Suburban Tribe, Apocalyptica, Day Eleven, Ronya, ja Piru Kange.


title: Rauli Eskolin

text: Syksyllä 1999 Rake perusti yhdessä Gabi Hakasen ja A. W. Yrjänän kanssa Inkfish-tuotantoyhtiön. 1990-luvun alussa Rake oli mukana perustamassa Provoice Oy:ta, jonka päätoimialana on äänimainonnan ja musiikin tuottaminen. Rake on ollut myös jäsenenä yhtyeissä Ann Bell Fell ja Campaus 1990-luvulla ja 2000-luvun alkuvuosina.


title: Rauli Eskolin

text: Rake on säveltänyt ja sanoittanut muun muassa hittisinglet "Ivory Tower" (Anna Abreu), "Hard Luck Woman" (Hanna Pakarinen) sekä säveltänyt singlet "Haloo Helsinki!", "Perjantaina", "Jos elämä ois helppoo", "Yksi ilta unohdusta", "Kokeile minua", "Sairastun sinuun", "Maailman toisella puolen" (Leo Hakasen kanssa) ja "Sankaritar" (Tiktak). Raken ja Patric Sarinin yhdessä kirjoittamat singlet "Vinegar" ja "Silent Despair" olivat vuoden 2008 soitetuimpia kappaleita. Vuonna 2009 Anna Abreun "Music Everywhere" oli yksi soitetuimpia kappaleita radioissa. Mariskan kanssa yhdessä tehty tango "Sua kaipaan" voitti Seinäjoen Tangomarkkinoiden sävellyskilpailun vuonna 2010. Vuonna 2011 Rake on kirjoittanut musiikkia Ronyan kanssa tämän vuonna 2012 julkaistulle "The Key Is the Key" -albumille. Albumilta on julkaistu Ronyan ja Raken yhteisbiisit "Annoying" ja "Hyperventilating".


title: Rauli Eskolin

text: Vuoden 2012 alkupuoliskolla Rake on äänittänyt, tuottanut ja miksannut Neljä Ruusua -yhtyeelle uuden albumin. Samana vuonna Rake tuotti äänitti, miksasi ja tuotti yhdessä Gabi Hakasen kanssa Haloo Helsingin neljännen albumin "Maailma On Tehty Meitä Varten", joka on myynyt platinaa. Rake vastasi myös albumin jousisovituksista sekä oli mukana osasäveltäjänä useassa kappaleessa, muun muassa "Vapaus Käteen Jää" ja "Huuda". Saman vuonna Rake tuotti CMX:n albumin "Seitsentahokas", joka myi kultaa.


title: Rauli Eskolin

text: Rake äänitti, miksasi ja tuotti 2013 Apocalypticasta tutun Eicca Toppisen ja hänen vaimonsa Kirsi Ylijoen bändin, Cherry & The Vipersin, debyyttialbumin, ja kesäkuusta 2013 alkaen käynnistyivät Happoradion "Elefantti" -albumin sessiot, jotka saatiin päätökseen vuoden vaihteessa. "Elefantti" on myynyt kultaa.


title: Rauli Eskolin

text: Alkuvuodesta 2014 Rake Eskolin äänitti, tuotti (yhdessä Gabi Hakasen kanssa) sekä miksasi Haloo Helsinki! -yhtyeen viidennen studioalbumin "Kiitos Ei Ole Kirosana". Levyltä on julkaistu ensimmäinen single "Beibi", joka nousi iTunesin, Spotifyn, Latauslistan sekä radiosoittolistan ykköseksi. Rake myös äänitti, miksasi ja tuotti Don Huonojen jo levytettyjen kappaleiden uudet versioinnit "We Want More" -tosi-TV-ohjelmaan sekä lisäksi kaksi uutta kappaletta.


title: Rauli Eskolin

text: Nykyisin Rake keskittyy yhteistyöprojektiin laulaja-lauluntekijä Elviira Niemisen kanssa.


title: An Ocean Between Us

text: An Ocean Between Us on metalcore-yhtye As I Lay Dyingin neljäs studioalbumi. Metal Blade Records julkaisi albumin 21. elokuuta 2007. Julkaisuajankohtana albumi pääsi albumimyynnillään Billboardin Top 200 -listalla sijalle 8, ja myyntilukumäärä oli lähes 39 000.


title: An Ocean Between Us

text: Kappale ”Nothing Left” sai Grammy-ehdokkuuden luokassa "Best Metal Performance" vuonna 2007.


title: Objektiivinen idealismi

text: Objektiivinen idealismi on ontologinen idealistinen käsitys, jonka mukaan todellisuuden määräävä henkinen perusaines on riippumaton yksilön tietoisuudesta. Platon voidaan nähdä ensimmäisenä objektiivisena idealistina.


title: Objektiivinen idealismi

text: Objektiivinen idealismi erotetaan sekä George Berkeleyn subjektiivisesta idealismista että Immanuel Kantin transsendentaalisesta idealismista. Kantia edeltäneen uuden ajan filosofiassa Spinozaa ja Leibnizia voidaan pitää objektiivisen idealismin edustajina. Välittömästi Kantia seuranneena ajanjaksona objektiivista idealismia kehittivät erityisesti kolme Kantin seuraajaa, F. W. J. Schelling, J. G. Fichte ja G. W. F. Hegel.


title: Objektiivinen idealismi

text: Objektiivisen ja subjektiivisen idealismin ero ei kuitenkaan aina ole selvä: esimerkiksi Fichten idealismia kutsuttiin myöhemmin subjektiiviseksi idealismiksi erotuksena Schellingin selvästi objektiivisesta idealismista. Hegelin idealismia taas alettiin kutsua absoluuttiseksi idealismiksi.


title: Objektiivinen idealismi

text: Myöhemmin objektiivista idealismia ovat kannattaneet muun muassa yhdysvaltalaiset Charles S. Peirce ja Josiah Royce sekä brittiläiset idealistit kuten T. H. Green ja F. H. Bradley. Missä brittiläiset idealistit ja Royce olivat saaneet voimakkaita vaikutteita Hegeliltä, Charles S. Peirce kehitti oman versionsa objektiivisesta idealismista lähinnä Kantin ja jossain määrin myös Schellingin vaikutuksen alaisena. Hänen mukaansa aine oli vain mielen reduktio.


title: Lapporten

text: Lapporten () on u-kirjaimen muotoinen vuoristolaakso Abiskon alueella Kiirunassa Pohjois-Ruotsissa. Laakso on eräs alueen nähtävyyksistä, ja se on nähtävissä junasta Abisko turiststationin ja Björklidenin rautatieaseman välisellä rataosalla. Laakso yhdistää vuorijonon lounaispuolella sijaitsevan Nissunčorrun ja koillispuolella sijaitsevan Čuonačohkan. Alueella risteilee myös useita viitoitettuja vaelluspolkuja.


title: M/S Trelleborg

text: M/S Trelleborg on ruotsalainen junalautta, jolla Scandlines-varustamo liikennöi Ruotsin Trelleborgin ja Saksan Sassnitzin väliä. Laivan kotisatama on Trelleborg, jonka mukaan laiva on saanut nimensäkin, ja se liikennöi Ruotsin lipun alla. M/S "Trelleborg" oli valmistuessaan maailman suurin yhdistetty auto-, juna- ja matkustajalautta. Laiva voi ottaa mukaansa 800 matkustajaa, joita varten on 50 hyttipaikkaa. Junanvaunuja varten on viisi raidetta, joiden yhteenlaskettu pituus on 755 metriä. Henkilöautoja mahtuu laivaan 108 kappaletta autokaistoille, joiden pituus on 650 kaistametriä.


title: M/S Trelleborg

text: Laivan omistajana oli aluksi Ruotsin valtionrautatiet (Statens Järnvägar, SJ) vuosina 1982–1990. Vuosina 1990–1999 laivan omisti SweFerry, joka myi laivan vuonna 1999 Stena Line -varustamolle.


title: Olkihattupiraatit

text: Olkihattupiraatit ("麦わら海賊団, Mugiwara Kaizoku-dan") ovat päähenkilöitä Eiichiro Odan merirosvoaiheisessa One Piece manga- ja animesarjassa.


title: Olkihattupiraatit

text: Jokaisella on vähintään yksi taito, jossa he ovat lahjakkaita, ja monet heistä ovat yli-inhimillisen voimakkaita. Kaikki Olkihattujen jäsenet ovat Maailmanhallituksen etsintäkuuluttamia. Muutamien Olkihattujen, kuten kapteenin, kiinniottopalkkiot ovat todella korkeita. Maailmanhallitus ja Merivoimat luokittelevat Olkihatut yhdeksi vaarallisimmista merirosvojoukoista One Piece -maailmassa, koska he pakenivat Buster Call -hyökkäykseltä ja voittivat salaisen organisaation CP9:n Enies Lobbyllä.


title: Olkihattupiraatit

text: Kaikilla Olkihatuilla on jokin unelma. Suurin osa nykyisistä Olkihatuista on liittynyt unelman toteuttamisen toivossa. Jokainen Olkihatuista on kokenut nuoruudessaan jonkun tragedian (lähes kaikki läheisten kuolemia) ja ovat pitäneet nuoruudessaan jostain henkilöstä kovasti. Nami, Chopper, Usopp ja Franky toteuttavat unelmiaan koko ajan eivätkä etsi mitään, kun taas Nico Robin, Brook, Zoro, Sanji ja Luffy ovat etsimässä Grand Linelta jotain, mitä muualta ei voi löytää, ja taistelevat tietänsä löytääkseen sen. Jokaisen unelmat liittyvät jotenkin Grand Lineen ja jokainen on valmis kuolemaan ennemmin kuin luopumaan unelmastaan.


title: Olkihattupiraatit

text: Mangassa Luffy sanoo, että hän haluaa vähintään kymmenen liittyvän hänen miehistöönsä ennen kuin hän lähtee Grand Linelle. Luffyn mieli vaihtui kun Usopp sanoi Sanjin liittymisen jälkeen, että pelastettua Namin he voisivat lähteä Grand Linelle vain viiden hengen voimin. Grand Linella on liittynyt uusia jäseniä Olkihattuihin, mutta vieläkään ei olla kymmenessä. On kuitenkin vielä epäselvää, tuleeko Olkihatuista kymmenen hengen joukko vai useamman. Luffy myös sanoi, että hän kokoaa merirosvojoukon jotka voittaisivat hänen lapsuuden esikuvansa Shanksin ja tämän merirosvot.


title: Olkihattupiraatit

text: Luffy ei tunnu välittävän, haluaako joku liittyä Olkihattuihin vai ei paria poikkeusta lukuun ottamatta. Hän valitsee itseään kiinnostavat jäsenet ja kysyy heiltä kiinnostusta liittyä niin kauan, kunnes he suostuvat vapaaehtoisesti. Vaikka Vivi ei koskaan ollut olkihattupiraatti matkustaessaan heidän kanssaan, Luffy piti Viviä Olkihattuna. Luffy on kysynyt mm. Gaimonia liittymään, vaikka hänestä ei olisi ollut mitään erityistä apua Olkihatuille. Florian kolmiossa Luffy kysyy Brookia liittymään Olkihattuihin ja tämä suostuu. Myöhemmin hän kuitenkin kieltäytyy, koska ei omista varjoaan. Loppujen lopuksi Brook saa varjonsa takaisin ja pyytää saada liittyä Olkihattupiraatteihin. Luffy suostuu.


title: Olkihattupiraatit

text: Jokainen Olkihattu tähän asti taistelee omalla tyylillä ja on jossain todella hyvä. Brook on muusikko, mutta taistelee miekalla kuten Zoro. Hänen taistelutyylinsä kuitenkin eroaa Zorosta paljon.


title: Olkihattupiraatit

text: Jos joku Olkihatuista eroaa ilman Luffyn myöntymistä, Luffy vaatii heitä jäämään. Tähän mennessä vain Nami, Usopp, Nico Robin ja Chopper ovat lähteneet väliaikaisesti Olkihatuista. Usopp on ainoa joka on tähän asti lähtenyt omasta tahdostaan, Nami ja Robin joutuivat lähtemään omien ongelmiensa vuoksi. Chopper lähti olkihattupiraateista kun he hävisivät Davy back fightin ensimmäisellä kierroksella, mutta voittivat tämän toisella kierroksella takaisin. Usopp on myös ainoa joka sai Luffyltä luvan lähteä Olkihatuista. Myöhemmin Usopp kuitenkin palasi pyydettyään ensin Olkihatuilta kyyneleet silmistä virraten anteeksi.


title: Olkihattupiraatit

text: KapteeniMonkey D. Luffyn nykyinen kiinniottopalkkio on 1 500 000 000 berryä. Hänen ensimmäinen päästään luvattu palkkio oli 30 000 000 berryä, jonka hän sai voitettuaan Buggy-klovnin, Kuron, Don Kriegin ja Arlongin East Blue -saagan ajan. Alabastassa Luffy voitti Sir Crocodilen, joka oli yksi seitsemästä kaapparilordeista, ja kiinniottopalkkio nousi 100 000 000 berryyn. Voitettuaan CP9n Rob Luccin ja julistettuaan sodan Maailman hallitusta vastaan, hänestä luvattu palkkio kasvoi kolminkertaiseksi. Luffyn kiinniottopalkkio on tällä hetkellä tiedossa olevista suurin. Häntä edellä ovat kaapparilordit Gekko Moria ja Donquijote Doflamingo sekä Kid-merirosvojen kapteeni, Eustass Kid. Luffyn kiinniottopalkkio nousi 400 000 000 berryyn sen jälkeen kun hän murtautui Impel Down vankilaan pelastaakseen veljensä ja osallistuttuaan merivoimien Marineford päämajan sotaan, jossa Luffyn veli oli tarkoitus teloittaa. Sotaan osallistui Luffy, Valkoparta merirosvot ja heidän liittolaisensa vastaan merivoimat ja 5 kaapparilordia ja myöhemmin osallistuivat Mustaparta merirosvot. Luffyn unelma on löytää One Piece -aarre ja tulla merirosvokuninkaaksi.


title: Olkihattupiraatit

text: MiekkamiesRoronoa Zorosta on luvattu 120 000 000 berryn kiinniottopalkkio Enies Lobbyn tapahtumien vuoksi. Ennen sitä Zorosta oli luvattu 60 000 000 berryä voitettuaan Whiskey Peakillä noin 100 palkkionmetsästäjää ja Alabastassa Baroque Worksin upseeriagentti Mr. 1 (alias Das Bones).


title: Olkihattupiraatit

text: Zoron unelma on tulla maailman parhaimmaksi miekkamieheksi. Tavoitteeseen päästäkseen hänen täytyy voittaa jokainen kohtaamansa miekkamies ja lopulta kukistaa nykyinen maailman paras miekkamestari Mihawk. Kuten Luffy, hänkin on yksi Yhdestätoista Supernovasta.


title: Olkihattupiraatit

text: NavigaattoriNamin kiinniottamisesta ollaan valmiita maksamaan 16 000 000 berryä. Hän on ainoa olkihatuista, joka kauhistuu joutuessaan etsintäkuulutetuksi. Ainoastaan kuvaan Nami on tyytyväinen, joka hänestä otettiin Water 7:ssä.


title: Olkihattupiraatit

text: Namin unelma on piirtää Maailmankartta.


title: Olkihattupiraatit

text: AmpujaTunnetaan paremmin nimellä Usopp. Hänen kiinniottopalkkionsa on 30 000 000 berryä, kuten Luffyllä aikaisemmin. Usopp on etsintäkuulutuksessa Sogeking, sillä hän ei maininnut oikeaan nimeään kertaakaan Enies Lobbyn aikana. Hänestä luvattu palkkio tuli Maailmanhallituksen lipun polttamisesta ja Spandamin sekä Merivoimien jalkasotilaiden ampumisesta.


title: Olkihattupiraatit

text: Usoppin unelma on tulla merten urheaksi soturiksi, kuten isästään Yasoppista. Lisäksi hänen toinen unelmansa on käydä joskus Elbafissa tapaamassa jättiläisiä, joita hän todella arvostaa.


title: Olkihattupiraatit

text: KokkiHänen päästään on luvattu 330 000 000 berryä oltuaan osallisena Enies Lobbyyn hyökkäämisessä ja voitettuaan Jyabura. Sanjista otettu kuva epäonnistui, sillä kuvaaja unohti ottaa linssinsuojuksen pois kamerasta. Siksi Sanjista piirrettiin piirros etsintäkuulutukseen, joka ei ole Sanjin mieleen.


title: Olkihattupiraatit

text: Sanjin unelma on löytää All-Blue meri, jossa kaikki maailman kalalajit elävät yhdessä. Toinen hänen unelmansa oli syödä Suke Suke no Mi -niminen pirunmarja, joka antaa syöjälleen voiman muuttua näkymättömäksi. Tämä unelma kuitenkin murskaantui, sillä Absalom oli syönyt jo kyseisen marjan.


title: Olkihattupiraatit

text: LääkäriChopperin kiinniottopalkkio on parhaillaan 50 berryä, koska häntä luultiin vain Olkihattujen lemmikiksi. Hän järkyttyi etsintäkuulutuksesta, koska Chopper myös taisteli kuin mies Enies Lobbyssä. Chopperista luvattu palkkio on kaikista sarjan tähän astisista kiinniottopalkkioista pienin. Toisikiksi pienin kiinniottopalkkio sarjassa tähän asti on Alwildan, joka on 5 miljoonaa berryä, tosin alempiakin kiinniottopalkkioita kuin Alwildan on, sillä East bluella keskimääräinen kiinniottopalkkio on 3.000.000 berryä.


title: Olkihattupiraatit

text: Chopperin unelma on tutkia lääketiedettä ystäviensä kanssa ympäri maailmaa ja kehittää yleislääke, joka parantaa kaikki sairaudet.


title: Olkihattupiraatit

text: ArkeologiRobista luvattu kiinniottopalkkio on nykyään 80 000 000 berryä. Hänestä luvattiin jo 8 vuoden iässä 79 000 000 berryä, koska Nico Robin oli ainoa Oharan opiskelijoista, joka selvisi Buster Call -hyökkäyksestä. Maailman hallitus kuitenkin salasi syyn ja kertoi palkkion suuruuden syyksi sen, että Robin upotti 6 Merivoimien sota-alusta, mikä oli valetta. Robinin kiinniottopalkkio nousi Enies Lobbyn tapahtumien jälkeen vain miljoonalla, mutta palkkion kasvun myötä kuvakin uusittiin.


title: Olkihattupiraatit

text: Robinin unelma on löytää "tosi poneglyfi" joka kertoo maailman "todellisen historian".


title: Olkihattupiraatit

text: LaivanrakentajaFrankyn kiinniottamisesta luvataan nykyisin 44 000 000 berryä. Hän sai kiinniottopalkkionsa osallisuudestaan Enies Lobbyn tapahtumiin ja poltettuaan muinaisen aseen, Plutonin pohjapiirrokset.


title: Olkihattupiraatit

text: Frankyn unelma on rakentaa laiva, joka pystyy purjehtimaan Grand Linen loppuun. Hän rakentaa Olkihatuille laivan nimeltä Thousand Sunny ja liittyy Olkihattuihin nähdäkseen itse, kun Thousand Sunny selviää Grand Linen loppuun.


title: Olkihattupiraatit

text: MuusikkoBrook on luuranko, joka on syönyt tuonituoni-marjan ja elää nyt sen ansiosta. Hän kuului aikoinaan Rumbar Pirates -nimiseen piraattimiehistöön, joka oli tunnettu musiikillisuudestaan. Brookin palkkio on 33 miljoonaa berryä.


title: Olkihattupiraatit

text: Brookin unelma on tavata Laboon-niminen valas, joka asustelee Kaksoisniemellä.


title: Olkihattupiraatit

text: Animessa "Davy Back Fight" -osan aikana Luffy voitti 497 Foxy-piraattia miehistöönsä. Hän ei kuitenkaan halunnut heitä, mutta kapteeni Foxy pakotti hänet ottamaan heidät. Luffy antoi uusille jäsenille ensimmäiseksi ja viimeiseksi tehtäväksi erota Olkihatuista.


title: Olkihattupiraatit

text: Olkihattujen kanssa ovat matkustaneet monet eri ihmiset. Osa pitkään, osa vain hetken.Vaikka miehistössä ei ole montaa jäsentä, ovat olkihatuista suurin osa yli-inhimillisen voimakkaita. Lista heidän voittamistaan vihollisista:Vain animessa


title: Eduskunnan ikäpuhemies

text: Eduskunnan ikäpuhemies () on Suomen eduskunnan iältään vanhin kansanedustaja, joka vuosittain toimii puhemiehenä ennen varsinaisen puhemiehistön valintaa valtiopäivillä. Tässä artikkelissa on luettelo niistä kansanedustajista, jotka ovat olleet kulloisenkin eduskunnan vanhimpia jäseniä. Jotkut vanhimmat ovat voineet nousta eduskuntaan kesken kauden varaedustajana eivätkä siis ole toimineet ikäpuhemiehenä. Tällainen oli esimerkiksi Jörn Donner tullessaan edustajaksi alkuvuodesta 2007.


title: Eduskunnan ikäpuhemies

text: Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys määräsi eduskunnan vanhimman jäsenen toimimaan puhemiehenä kunnes puhemiehistö on valittu. Nykyään saman määrää eduskunnan työjärjestys.


title: Eduskunnan ikäpuhemies

text: Vaikka eduskunta valitaan useammaksi vuodeksi kerrallaan (vuoteen 1954 saakka kolmeksi vuodeksi ja 1954 alkaen neljäksi vuodeksi), kokoontuu se valtiopäiville vuosittain, ja uusien valtiopäivien on näin joka vuosi valittava itselleen puhemies ja kaksi varapuhemiestä. Tämä tapahtuu valtiopäivien ensimmäisessä istunnossa, joka pidetään ennen valtiopäivien avajaisia. Eduskunnan vanhin kansanedustaja johtaa puhetta ensimmäisessä istunnossa siihen saakka, kunnes uusi puhemies on valittu, vannonut valansa ja asettunut puheenjohtajaksi.


title: Eduskunnan ikäpuhemies

text: Vuosina 1908, 1909, 1917, 1929, 1930 ja 1975 pidettiin kahdet valtiopäivät eduskunnan hajottamisen ja uusien vaalien vuoksi. Vuosina 1910, 1918, 1932 ja 1935 järjestettiin varsinaisten valtiopäivien lisäksi ylimääräiset valtiopäivät yksittäisten asioiden käsittelyä varten. Vuosina 1915 ja 1916 ei Suomessa järjestetty valtiopäiviä sotatilan vuoksi. Tässä luettelossa ovat puhemiesvaalin aikana puhemiehinä toimineet eduskunnan jäsenet. Sulkuihin merkityt olisivat ikänsä puolesta toimineet ikäpuhemiehenä mutta heidän tilallaan toimi toinen edustaja.


title: Eduskunnan ikäpuhemies

text: * Eduskunnan vanhin kansanedustaja on toiminut ensimmäisen istunnon puhemiehenä neljiä valtiopäiviä lukuun ottamatta. Vuoden 1913 valtiopäivillä sekä vuoden 1918 ylimääräisillä valtiopäivillä oikea ikäpuhemies ei päässyt paikalle ensimmäiseen istuntoon; 1913 Leo Mechelin oli sairas ja hänen tilallaan puhetta johti John Hedberg, 1918 ylimääräisillä valtiopäivillä Rabbe Wrede ei ehtinyt paikalle ja tilalla oli Waldemar Bergroth. Vuoden 1976 valtiopäivillä tilanne oli nimellisesti erilainen, sillä vanhin kansanedustaja Evald Häggblom ei ollut ensimmäiseen istuntoon mennessä ehtinyt esittää valtakirjaansa, joten tuon istunnon aikana V. J. Sukselainen oli virallisesti vanhin valtakirjansa esittäneistä ja valtiopäiville osallistumiseen oikeutetuista edustajista. Sukselainen oli siten senhetkinen ikäpuhemies, vaikka Häggblom esitti valtakirjansa pian jälkeenpäin. Vuonna 2008 ikäpuhemies Claes Andersson oli estynyt ja Jacob Söderman toimi puhemiehenä.


title: Eduskunnan ikäpuhemies

text: Vanhimpana elossa olleena kansanedustajana (mukaan luettuna myös jo eduskuntatyön päättäneet) ovat olleet:


title: Roméo Dallaire

text: Roméo Alain Dallaire O.C., CMM, GOQ, MSC, CD (25. kesäkuuta 1946 Denekamp, Alankomaat) on kanadalainen senaattori ja entinen armeijan upseeri arvoltaan kenraaliluutnantti. Dallaire toimi YK:n UNAMIR-joukkojen komentajana Ruandassa kansanmurhan aikana.


title: Roméo Dallaire

text: Dallaire meni Kanadan puolustusvoimien palvelukseen 1964. Vuonna 1989 hänet ylennettiin prikaatinkenraaliksi. Heinäkuussa 1993 Dallaire nimitettiin YK:n Ugandan ja Ruandan sotilastarkkailujoukon () komentajaksi. UNOMUR liitettiin pian YK:n avustusoperaatioon Ruandassa () ja Dallairesta tuli tämän operaation komentaja. UNAMIR:n tarkoitus oli valvoa vastasolmitun Arushan rauhansopimuksen toimeenpanoa, mutta hän joutui pian uudelleen käynnistyneen sisällisodan ja kansanmurhan todistajaksi. Operaation aikana Ruandassa murhattiin 800 000 ihmistä.


title: Roméo Dallaire

text: UNAMIR-operaation jälkeen Dallaire toimi Kanadan 1. divisioonan komentajana ja armeijan varakomentaja ja sai kenraaliluutnantin ylennyksen. Hän toimi myös puolustusministeriössä apulaisvarapuolustusministerinä. Dallaire jäi eläkkeelle armeijan palveluksesta vuonna 2000.


title: Roméo Dallaire

text: Dallairen kirja "Shake Hands with the Devil: The Failure of Humanity in Rwanda" (), joka kertoo hänen kokemuksistaan Ruandan operaatiossa, nousi myyntimenestykseksi ympäri maailmaa. Hänen seuraava kirjansa oli "Shake Hands With the Devil: The Journey of Roméo Dallaire". Hänen kokemusten pohjalta on valmistunut elokuva "Shake Hands With the Devil" (2007).


title: Henry Wilde

text: Henry Tingle Wilde (21. syyskuuta 1872 – 15. huhtikuuta 1912) oli matkustajahöyrylaiva RMS Titanicin yliperämies, joka kuoli laivan upotessa. Hän oli työskennellyt aikaisemmin muun muassa RMS Olympicilla. Wilde saapui Titanicille päivää ennen neitsytmatkan alkua. Laivan törmätessä jäävuoreen hän vietti vapaavahtia hytissään. Wilde auttoi paapuurin puoleisten pelastusveneiden laskemisessa ja nähtiin viimeisen kerran täyttämässä pelastuslautta A:ta ja B:tä. Erään teorian mukaan Wilde oli se miehistön jäsen, joka pelastuneiden kertomusten mukaan ampui itsensä hieman ennen laivan uppoamista. Muita esitettyjä vaihtoehtoja ovat ensimmäinen perämies William Murdoch ja kapteeni Edward J. Smith. Wilden ruumista ei koskaan löydetty.


title: Henry Wilde

text: Vuoden 1997 elokuvassa "Titanic" Wildeä näytteli Mark Lindsay Chapman. Elokuvassa Wilde nähtiin pelastuslautta B:n lähistöllä ennen uppoamista sekä uppoamisen jälkeen veden varassa rikkinäisen kansituolin päällä yrittäen kutsua pelastusveneitä takaisin pilliinsä puhaltamalla. Elokuvassa hän lopulta paleltui kuoliaaksi. Wilden todellista kuolinsyytä ei ole saatu koskaan selville.


title: Casino

text: Casino voi viitata seuraaviin kohteisiin:


title: Transsendentaalinen idealismi

text: Transsendentaalinen idealismi ("kriittinen idealismi", "formalistinen idealismi") on idealistinen oppi, jonka perusti Immanuel Kant. Sen mukaan aineelliset oliot ovat ilmiöitä ("fenomenon"), jotka syntyvät mielen aprioristen ehtojen tuloksena, eivätkä näin ollen ole olemassa ihmisen ulkopuolella sellaisina kuin ne havannoidaan. Oliot itsessään ("Ding an Sich", "noumenon") ovat transsendentteja eli tietokyvyn ulkopuolella, mutta mieli konstruoi eli rakentaa ne omien psyykkisten ehtojensa mukaan.


title: Transsendentaalinen idealismi

text: Kant esitteli idealisminsa ensimmäisen kerran tunnetuimmassa teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki". Kantin transsendentaalisella idealismilla oli valtava vaikutus häntä seuranneeseen saksalaiseen filosofiaan, mutta välittömästi hänen jälkeensä alkoivat väittelyt siitä, kuinka oppia tulisi tulkita. Kant oli erottanut näkemyksensä oman aikansa realismista ja idealismista, mutta filosofit eivät ole aina olleet yksimielisiä siitä, minkä eron Kant tarkkaan ottaen teki.


title: Transsendentaalinen idealismi

text: Kenties paras tapa lähestyä transsendentaalista idealismia on tarkastella, kuinka Kant ymmärsi sen kuinka tarkastelemme (saksaksi "anschauen") olioita. Kant katsoi, että aika ja avaruus ovat intuition ("Anschauung") itsensä muotoja, joiden kautta meidän on havaittava oliot, sen sijaan että ne olisivat ”olevia sellaisenaan”, empiirisesti välittyneitä ilmentymiä ("Erscheinungen"), ominaisuuksia, jotka kiinnitämme olioihin ne havaitessamme, tai substantiaalisia entiteettejä. Aika ja avaruus ovat siis siinä mielessä subjektiivisia, mutta kuitenkin välttämättömiä esiehtoja kaikkien olioiden olemassaololle siinä määrin kuin oliot ovat ilmentymiä eivätkä ”olevia sellaisenaan”. Ihmiset siis välttämättä havaitsevat kaikki oliot aika-avaruudellisesti, ajassa ja paikassa. Kant käsitteli tätä teoksensa osassa nimeltä ”Transsendentaalinen estetiikka”, joka tutkii ihmisen aistikyvyn apriorisia esiehtoja, eli niitä kykyjä, joiden avulla oliot ymmärretään. Seuraava osa, ”Transsendentaalinen logiikka”, käsittelee sitä, kuinka olioita ajatellaan.


title: Transsendentaalinen idealismi

text: Kant erotti kriittisen filosofiansa dogmaattisesta ja skeptisestä filosofiasta tekemällä eron transsendentaalisen idealismin ja transsendentaalisen realismin välille. Hän katsoi, että kaikki oliot, joista on mahdollista saada tietoa kokemuksen kautta, ovat vain fenomenaalisia ilmentymiä, joilla ei sellaisinaan ole itsenäistä olemassaoloa ajatustemme ulkopuolella. Transsendentaalisen realistin tulee Kantin mukaan pitää ilmentymiä transsendentin todellisuuden epätäydellisinä varjoina. Esimerkkinä tällaisesta asenteesta olisivat mm. John Locke ja Gottfried Leibniz. Kantin mukaan transsendentaaliset realistit tekevät tämän virheen, koska he pitävät aikaa, avaruutta ja olioita samanlaisina, transsendentisti tosina. Realistit voivat tehdä erottelun vain olioiden (yleensä) ja ajatusten välille. Seurauksena realisti joutuu aina ihmettelemään, vastaako hänen ajatuksensa todella olioita. Siksi transsendentaalisen realistin tulee olla myös "empiirinen idealisti", koska aistiemme tarjoamat ilmentymät ovat todellisuudessa vain mielessämme olevia ajatuksia. Transsendentaalisena idealistina Kant sen sijaan pitää aistiemme muodostamia olioita empiirisesti todellisina, eli todellisina niiden ehtojen mukaan, jotka ajattelumme ja intuitiomme kyvyt määräävät. Näin transsendentaalinen idealisti on samalla "empiirinen realisti".


title: Transsendentaalinen idealismi

text: Adjektiivin ”transsendentaalinen” itsensä Kant määritteli seuraavasti: transsendentaalista on kaikki tieto, joka koskee, ei olioita, vaan sitä tapaa jolla voimme tuntea oliot, jopa ennen kuin koemme ne.


title: Orient Overseas Container Line

text: Orient Overseas Container Line (OOCL) () on hongkongilainen kontteja meritse kuljettava laivayhtiö, joka suorittaa myös muita logistiikka-alan palveluja. OOCL on Orient Overseas International Limited -yhtiön (OOIL) tytäryhtiö, jonka emoyhtiö omistaa kokonaan. Suomessa toimivan OOCL (Finland) Ltd Oy:n omistaa Bermudalle rekisteröity Orient Overseas (International) Limited.


title: Orient Overseas Container Line

text: OOCL:n perusti C. Y. Tung vuonna 1947, jolloin yhtiön nimeksi tuli Orient Overseas Line. Yhtiö vaihtoi nimensä Orient Overseas Container Lineksi vuonna 1969, jolloin se aloitti konttiliikenteen. Enimmillään OOCL:n laivastoon kuului yli 150 rahtilaivaa, joiden yhteinen kantavuus ylitti kymmenen miljoonaa tonnia; se kuului maailman seitsemän suurimman varustamon joukkoon. Yhdessä vaiheessa se omisti myös M/T Seawise Giantin, suurimman koskaan rakennetun laivan.


title: Orient Overseas Container Line

text: Yhtiö on kärsinyt takaiskuista läpi koko historiansa, ensi kerran 1970-luvun alussa. Syyskuussa 1970 Tung osti kuuluisan valtamerilaivan RMS Queen Elizabethin muuttaakseen sen kelluvaksi yliopistoksi, joka tunnettaisiin nimellä Seawise University. Laiva syttyi tuleen 9. tammikuuta 1972 korjaustöiden aikana ja upposi Hongkongin Victoria-satamaan. Hylky romutettiin kolme vuotta myöhemmin.


title: Orient Overseas Container Line

text: C. Y. Tungin kuoleman jälkeen 1982 C. H. Tung otti 14 vuodeksi johdon Orient Overseas International Limited -yhtiössä, joka on OOCL:n emoyhtiö. Vuonna 1996 johtoon siirtyi hänen veljensä C. C. Tung.


title: Orient Overseas Container Line

text: Nykyisin OOCL on yksi maailman suurimmista varustamoista ja logistiikkayrityksistä, jolla on yli 230 toimistoa 58 maassa ympäri maailmaa sekä yli 270 laivaa.


title: Orient Overseas Container Line

text: Aiemmin kaikki yhtiön suuret laivat saivat nimen, joka alkoi sanalla Seawise, joka oli sanaleikki C. Y. Tungin nimikirjaimista. Vuodesta 1989 OOCL:lle kuuluvat rahtilaivat ja konttilaivat ovat saaneet nimen, joka alkaa tunnuksella OOCL.


title: Itsellinen

text: Itsellinen tarkoitti sääty-yhteiskunnan ajan Suomessa maaseudulla asunutta henkilöä, joka ei saanut elatustaan omasta maanviljelystään eikä ollut vakinaisesti kenenkään palveluksessa.


title: Itsellinen

text: Pääansionsa itselliset saivat tekemällä muuta kuin maatöitä, esimerkiksi toimimalla käsityöläisinä. He asuivat vuokralla toisen omistamassa asunnossa ja maksoivat asumisestaan joko rahalla tai työnteolla. Itsellisillä saattoi olla myös omaa pientä viljelystä ja muutamia kotieläimiäkin.


title: Itsellinen

text: Itselliset kuuluivat 1700-luvulla suomalaisessa maaseutuyhteisössä tilattomaan väestöön ja samalla yhteiskunnan alimpaan kerrokseen mäkitupalaisten ja palkollisten ohella. Tämänaikaisen länsisuomalaisen kylän rakenteessa itsellisten mökit sijaitsivat kylän laitamilla, kun taas vauraamman väen asutus muodosti kylän ytimen.


title: Itsellinen

text: Kirjallisuudessa itsellisiä esiintyy jonkin verran; eräät tunnetuimmat ovat Artturi Järviluoman näytelmän "Pohjalaisia" itselliset Kaisa ja Salttu, jotka ovat tarinan tärkeitä sivuhenkilöitä.


title: Ukraina Eurovision tanssikilpailussa

text: Ukraina osallistui historian ensimmäiseen Eurovision tanssikilpailuun, joka järjestettiin Lontoossa 1. syyskuuta 2007. Ukrainan tanssipari Yulia Okropiridze ja Illya Sydorenko hävisivät Suomelle sijoituttuaan toiselle sijalle.


title: Ukraina Eurovision tanssikilpailussa

text: Ukraina sai pisteitä seuraavilta mailta: Sveitsi (3), Ruotsi (5), Kreikka (5), Itävalta (5), Tanska (6), Saksa (6), Irlanti (6), Portugali (7), Espanja (8), Alankomaat (10), Suomi (12), Liettua (12), Venäjä (12) ja Iso-Britannia (12).


title: Mennyt maailma (televisiosarja)

text: Mennyt maailma ("Brideshead Revisited") on Evelyn Waugh’n samannimiseen romaaniin perustuva brittiläinen television minisarja 1980-luvun alusta. Kirjan on televisiolle sovittanut John Mortimer. Granadan tuottama sarja on 11-osainen, ja sen pääosissa nähdään Jeremy Irons, Anthony Andrews, Diana Quick, John Gielgud ja Claire Bloom. Ohjauksesta vastasivat Charles Sturridge ja Michael Lindsay-Hogg.


title: Mennyt maailma (televisiosarja)

text: Kapteeni Charles Ryder saapuu toisen maailmansodan aikana joukkoineen sotilaskäyttöön otettuun suureen kartanoon Bridesheadiin, jossa hän opiskeluaikoinaan vietti aikaa kartanon omistajaperheen pojan ja tyttären kanssa. Ryder alkaa muistella, miten tutustui ensin Oxfordin yliopistossa perheen poikaan Sebastianiin, jolle suhde Ryderiin oli myös seksuaalinen, ja sitten tämän sisareen Juliaan ja muuhun perheeseen. Tarinan läpi kulkevia teemoja ovat brittiläinen luokkayhteiskunta, uskonto, taide, tukahdutettu homoseksuaalisuus ja alkoholismi.


title: Mennyt maailma (televisiosarja)

text: Sarjan myötä sen päähenkilöistä, taiteilija Charles Ryderiä esittäneestä Jeremy Ironsista ja aristrokraatti Sebastian Flytea esittäneestä Anthony Andrewsistä, tuli tähtiä. Sarja oli arvostelumenestys.


title: Mennyt maailma (televisiosarja)

text: Sarja esitettiin Britanniassa pian Margaret Thatcherin valtaantulon jälkeen ja sopi sarjan tuottajan Derek Grangerin mukaan hyvin kansan silloiseen mielentilaan, jossa haluttiin paeta ankeaa todellisuutta ylelliseen hedonismiin, josta tuli koko 1980-luvun keskeisimpiä trendejä.


title: Mennyt maailma (televisiosarja)

text: Sarja sai kolme Bafta-palkintoa ja oli kuuden palkinnon ehdokkaana. Yhdysvalloissa se sai kaksi Golden Globe -palkintoa.


title: Mennyt maailma (televisiosarja)

text: Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat sarjan kaikkien aikojen kymmenenneksi parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.


title: Mennyt maailma (televisiosarja)

text: Vuonna 2008 Julian Jarrold ohjasi kirjan perusteella pitkän elokuvan, joka sai teatterilevityksessä suomenkielisen nimen "Brideshead Revisited – mennyt maailma", mutta jota on esitetty televisiossa myös nimellä "Mennyt maailma".


title: Kalliomäen pysäkki

text: Kalliomäen pysäkki () on rataosalla Pohjois-Savossa Sonkajärven kunnassa sijaitseva entinen pysäkki. Kalliomäki tunnetaan parhaiten Sukevan keskusvankilan pysäkkinä, jossa vankivaunut pysähtyivät. Kalliomäestä haarautui ennen Sukevan keskusvankilalle johtava Kalliosuon rata, mutta rataosuus on purettu 1970-luvulla. Myös Kalliomäen pysäkin toiminta loppui 1970-luvulla ja liikennepaikka suljettiin 1980-luvun alussa.


title: Kalliomäen pysäkki

text: Kalliomäen pysäkkirakennus on uusin Iisalmi-Kajaani-radan asemarakennuksista, koska Sukevan keskusvankila valmistui reilusti radan valmistumisen jälkeen. Kalliomäessä on osittain tiilirakenteinen pysäkkirakennus, joka on ainut tiilirakenteinen asemarakennus tällä rataosuudella. Pysäkkirakennuksessa olivat matkatavaratila, odotustila sekä asemamiehen toimisto ja lipunmyynti. Asemamiehen toimistosta on lippuluukku odotustilaan. Jokaiseen osaan asemasta on oma sisäänkäynti ja matkatavaratilaan myös leveät tavaraovet tavarankäsittelyn helpottamiseksi. Lämmitys tapahtui pönttöuuneilla. Matkatavaratila ei ollut lämmintä tilaa. Rakennus on varastokäytössä


title: Nikolai Zabolotski

text: Nikolai Aleksejevitš Zabolotski (24. huhtikuuta 1903 – 1958) oli neuvostoliittolainen runoilija. Suppeahko tuotanto käsittää vain muutaman oman runokokoelman sekä klassikkojen käännöksiä, muun muassa muinaisvenäläisen eepoksen Slovo o polku Igoreve (Kertomus Igorin sotaretkestä) nykyvenäjännös ja georgialaisen Šota Rustavelin Vitjaz v tigrovoi škure (Tiikerintaljainen urho) venäläinen runoasu.


title: Nikolai Zabolotski

text: Esikoiskokoelma Stolbtsy (Palstoja) ilmestyi vuonna 1929, koostuen suureksi osaksi eri kirjallisuuslehdissä julkaistuista runoista. 1200 kappaleen painoksesta suurin osa takavarikoitiin virallisen puoluekritiikin kielteisyyden johdosta. Teos sai kuitenkin opiskelijanuorisolta ja intelligentsijalta hyvän vastaanoton tehden Zabolotskista tunnetun ja arvostetun kirjailijan.


title: Nikolai Zabolotski

text: Vuonna 1937 julkaistu toinen runokokoelma Vtoraja kniga (Toinen kirja) johti "taistelevan idealistin" maineeseen ja runoilijan "katoamiseen". Zabolotski vietti leireillä yhteensä seitsemän vuotta, kunnes hänet rehabilitoitiin vuonna 1946. Seuraava runoteos Stihotvorenija (Runoja) ilmestyi 1948. Viimeinen Zabolotskin elinaikana julkaistu kokoelma ilmestyi vuonna 1957, sekin nimeltään Stihotvorenija.


title: Italia Marittima

text: Italia Marittima S.p.A. on italialainen laivaliikenneyhtiö, jota johtaa Evergreen Marine Corporation.


title: Italia Marittima

text: Yhtiö perustettiin nimellä Österreichischer Lloyd vuonna 1836 ja siitä tuli yksi maailman suurimmista laivaliikenneyhtiöistä, koska se hoiti vuoteen 1918 asti suurimman osan Itävalta-Unkarin merikuljetuksista ja merimatkustajista. Yhtiö hoiti säännöllisen liikenteen Triestesta Lähi-itään, Intiaan, Kiinaan, Kaukoitään, Brasiliaan, Yhdysvaltoihin ja Pohjois-Eurooppaan. Se oli myös ensimmäisiä, jotka alkoivat käyttää höyrylaivoja.


title: Italia Marittima

text: Yhtiön nimeksi tuli Lloyd Triestino vuonna 1919, kun Triestesta tuli osa Italiaa. Samaan aikaan yhtiötä myös järjesteltiin uudelleen, jotta se toipuisi ensimmäisen maailmansodan aikaisista menetyksistään. 1930-luvun loppuun mennessä Lloyd Triestino oli jälleen maailman johtavia kuljetusyrityksiä omistaen 85 laivan laivaston ja käyttäen 17 reittiä Aasiaan, Afrikkaan ja Australiaan. Yhtiö oli uudelleen toimintakyvytön toisen maailmansodan hävitysten vuoksi 1940-luvulla. Sodan aikana Lloyd Triestino menetti 68 laivaa ja 1 000 merimiestä. Lopulta laivasto oli pienentynyt vain viiden laivan kokoiseksi ja yhtiöllä oli edessään jälleen valtava uudelleenrakennusohjelma. Vuoteen 1956 mennessä yhtiön laivasto oli kasvanut 31 alukseen.


title: Italia Marittima

text: Lloyd Triestino aloitti kumppanuuden taiwanilaisen merenkulkualan jättiläisen Evergreen Marinen kanssa vuonna 1993. Menestyksekäs kumppanuus on kehittynyt vuosien varrella ja siihen on nyttemmin otettu mukaan myös Evergreenin brittiläinen yhtiö, Hatsu Marine Ltd., joka perustettiin vuonna 2000. Lloyd Triestinon nimi vaihtui virallisesti Italia Marittimaksi 1. maaliskuuta 2006.