title: Pianosonaatti nro 4 (Beethoven)

text: Viimeinen osa, rondo, on lähinnä vuorottelua Es-duurin ja c-mollin välillä. Alussa oikea käsi vie melodiaa eteenpäin, vasen soittaa ensimmäisestä osasta lainattua säestyskuviota. Teoksen keskiosassa on myös molliväliosa, jossa oikea käsi soittaa sointuja vasemman säestäessä c-mollissa. Teoksen kooda alkaa E-duurissa, josta se kuitenkin pääsee livahtamaan takaisin alkuperäiseen Es-duuriin. Vasemman käden soittaessa nopeita murtosointuja ja oikean korukuviollisia yksittäisiä nuotteja osa ja samalla koko sonaatti päättyy.


title: Feministit-Feministerna

text: Feministit-Feministerna (F-F) oli vuonna 1976 perustettu kattojärjestö niille pääasiassa ruotsinkielisille radikaalifeminismin kannattajille, joista monet olivat aiemmin toimineet vuonna 1974 perustetussa Marxist-Feministerna -ryhmässä. F-F:n toiminta hiipui 1980-luvun alkuun mennessä. Järjestön piirissä toimi vuodesta 1976 lähtien Sunniva Drake, joka veti varsinkin naisten itsepuolustuskursseja.


title: Feministit-Feministerna

text: F-F julkaisi Aikanainen-nimistä lehteä.


title: Helge Ranin

text: Helge Vilhelm Ranin (18. helmikuuta 1897 Kuopio – 15. huhtikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Teatteriuransa lisäksi hän esiintyi kaiken kaikkiaan 21 elokuvassa.


title: Helge Ranin

text: Hän on esiintynyt monissa elokuvissa, muun muassa "Katupeilin takana" (jossa vastanäyttelijänä oma poikansa Matti Ranin) ja "Ruusu ja kulkuri". Ranin näytteli ensimmäisen kerran vuonna 1927.


title: Helge Ranin

text: Raninin poika oli näyttelijä Matti Ranin, vaimo oli vuosina 1926–1952 näyttelijä Saara Ranin (o.s. Muinonen) ja pojanpoika on näyttelijä Matti Olavi Ranin. Helge Ranin kuoli verenpainetautiin helsinkiläisessä sairaalassa 55-vuotiaana. Ranin teki varsinaisen näyttelijätyönsä Suomen Kansallisteatterissa. Hän toimi myös näyttelijä-johtajana Suomen Työväenteatterissa ja näyttelijänä Tampereen Työväen Teatterissa sekä Viipurin Kaupunginteatterissa.


title: Puna-akat/Rödkärringarna

text: Puna-akat/Rödkärringarna oli 1973 perustettu ryhmittymä, joka oli kiinnostunut marxismista ja feminismistä. Ryhmittymän yhtenä johtohahmona oli Mariella Lindén. Myös Margherita (Lolo) Zilliacus oli aktiivisesti mukana toiminnassa. Puna-akat/Rödkärringarna sulautui järjestöön Marxist-Feministerna.


title: Hilja Valtonen

text: Hilja Ester Valtonen (o.s. Kurki, 30. syyskuuta 1897 Heinävesi – 19. joulukuuta 1988 Imatra) oli suomalainen kirjailija ja kansakoulunopettaja. "Painosten herrattareksi" kutsuttu Valtonen oli 1920- ja 1930-lukujen suosituimpia suomalaisia kirjailijoita, jonka viihderomaaneista otetaan yhä uusintapainoksia. Kirjailijana Valtosen pyrkimyksenä oli ajaa naisasiaa eteenpäin, ja hän toi suomalaiseen kirjallisuuteen modernin, itsenäisen naistyypin.


title: Hilja Valtonen

text: Valtonen syntyi Heinävedellä Etelä-Savossa kansakoulunopettajan tyttärenä, hänen vanhempansa olivat Fredrik Kurki ja Kristiina Ämmälä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta vuonna 1919 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Kajaanin seminaarista vuotta myöhemmin. Opettajana Valtonen työskenteli Karijoella 1920–1922 ja Parikkalassa (1922–1929) ennen asettumistaan Imatralle. Hän opetti Imatran Linnalan koulussa vuoteen 1963 yhdessä miehensä kansakoulunopettaja Kosti Valtosen kanssa. 1960-luvulla hän oli Kymen läänin kirjailijayhdistys Paltan varapuheenjohtajana ja sai kotiseutuneuvoksen arvonimen 1974.


title: Hilja Valtonen

text: Valtosen esikoisromaani "Nuoren opettajattaren varaventtiili" oli heti ilmestyessään menestys. Sitä kirjoittaessaan Valtonen kertoo olleensa närkästynyt miesopettajien paremmasta palkasta ja vaatimattomammista velvollisuuksista. Kirjailijana hän tahtoi ajaa tarmolla naisasiaa eteenpäin. Aikalaisarvosteluissa hämmästys oli suuri, sillä Valtosen kirjoitustyyli oli totutun vastainen sen suhteen mitä naiskirjailijalta saattoi odottaa.


title: Hilja Valtonen

text: Valtosen naishahmot ajoivat autoa ja toimivat ammateissa. 1920-luvulla Valtosen kirjoittaessa ensimmäisiä kirjojaan taloudellisen nousun ja vapaampien tapojen myötä alettiin kirjoittaa entistä vapaammin. Hänen kirjoissaan on eroottista virettä, jota säätelee silti siveellinen moraali. Naispäähenkilöt ovat pirteitä ja uhmakkaita villikkoja, mutta siveellisyys pysyy kuitenkin mukana ja tavoitteena on usein sosiaalisesti edullinen avioliitto. Myöhemmässä tuotannossa naiset eivät kuitenkaan välttämättä ota aviomiestä. Aikoinaan jopa epäiltiin, että joku mies on salanimellä kirjoittanut Valtosen romaanit, sillä nainen tuskin voisi kirjoittaa niin taitavasti ja hauskasti.


title: Hilja Valtonen

text: Monien hänen kirjojensa pohjalta on tehty myös elokuvia, joista tunnetuin on Vaimoke-romaanin filmatisointi (päärooleissa Ansa Ikonen ja Tauno Palo).


title: Pikisaari (Turku)

text: Pikisaari on asuinalue ja kaupunginosa Turussa Hirvensalon saaressa. Vielä keskiajan lopussa Pikisaari oli Hirvensalosta erillinen saari, mutta maannousun myötä se on liittynyt pääsaareen.


title: Pikisaari (Turku)

text: Niemelle syntyi 1630-luvulla asutusta tervanpolton ja laivauksen johdosta. Pikisaareen rakennettiin satama, joka toimi Turun ulkosatamana niin kauan, kunnes nykyinen satama saatiin ruopattua Kanavaniemelle. Viimeksi Pikisaaressa poikkesi säännöllisesti laivoja 1930-luvulla, jolloin ne kävivät enää vain ottamassa polttoainetta siellä olleesta hiilivarastosta. Vuoteen 1944 Pikisaaren pohjoisosa kuului Turkuun ja eteläosa Maariaan. Tuolloin osa Maarian kunnasta liitettiin Turkuun, ja liitosalueiden joukossa oli myös Hirvensalon saari.


title: Pikisaari (Turku)

text: Pikisaaren asuintalot ovat lähinnä pieniä vanhoja puutaloja ja alue muistuttaa kylää. Asukkaita vuonna 2015 oli 237 henkeä. Luonto on hyvin vaihtelevaa; hyvinkin pienellä alueella saattaa nähdä kaikki eteläisen Suomen metsätyypit. Pikisaaressa on vieraslaituri Airisto Segelsällskap i Åbon meripaviljongin yhteydessä.


title: Pikisaari (Turku)

text: Puolustusvoimat on aikaisemmin käyttänyt aluetta harjoituksiinsa. Samoin Pikisaaren Pirttivuoressa on toisen maailmansodan aikaisia bunkkereita. Tästä syystä alue on suosittu erilaisten roolipelien harrastajien ja airsoftin pelaajien keskuudessa.


title: Boris Lisunov

text: Boris Pavlovitš Lisunov (, 1898–1946) oli neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija.


title: Boris Lisunov

text: Lisunovin kuuluisin työ on eurooppalainen, metrisissä mitoissa valmistettu, versio Douglas DC-3:sta, joka tunnetaan nimellä Lisunov Li-2. Neuvostoliitto hankki siihen lisenssin, jonka puitteissa Lisunov työskenteli 1936 alkaen Douglasin Santa Monican tehtailla vuoden ajan. Li-2:n metrisen mitoituksen Lisunov teki yhdessä Vladimir Mjasištševin kanssa.


title: Sarasvati

text: Sarasvati ("Saraswati"; devanagari: सरस्वती, IAST: "Sarasvatī") on hindulainen taiteen, oppimisen ja viisauden jumalatar. Sarasvati tarkoittaa myös "virtaavaa", ja se onkin suuren kuivuneen joen uoma Indus-joen itäpuolella.


title: Sarasvati

text:
Sarasvati on ensimmäinen hindujen suurista jumalattarista, toiset kaksi olivat Lakshmi ja Durga. Sarasvati on luojajumala Brahman kumppani.
Sarasvati on oppimisen ja taiteen (kuten musiikin) jumalatar. Häntä palvotaan myös totuuden ja anteeksiannon jumalattarena. Sarasvati symboloi myös hedelmällisyyttä ja menestystä, sekä aitoutta ja luovuutta, erityisesti kommunikaation (kuten kirjallisuuden ja puheen) alueella. Sarasvati on ainut jumalatar, jota kaikki kolme suurta jumalaa (Brahma, Vishnu ja Shiva) kunnioittivat.


title: Sarasvati

text: Sarasvati kuvataan usein kauniina, vaaleana, valkoisiin pukeutuneena naisena, joka istuu valkoisella lootuksen kukalla joen äärellä. Hän ei käytä koruja tai kultaa kuten Lakshmi, vaan pukeutuu vaatimattomasti. Saraswatilla on neljä kättä, jotka edustavat oppimisen neljää ominaisuutta: ajatusta, älykkyyttä, valppautta ja omanarvontuntoa.


title: Sarasvati

text: Hän pitää kädessään kirjaa, joka sisältää pyhiä kirjoituksia, helminauhaa kuvaten meditaation ja hengellisyyden merkitystä, kulhoa pyhää vettä kuvaten puhtauden ja luovuuden voimaa, ja vina-soitinta kuvaten hänen kiinnostustaan taiteisiin.


title: Sarasvati

text: Hänen lähelleen sijoitetaan usein valkoinen joutsen. Pyhän joutsenen sanotaan kykenevän juomaan maidon erikseen veden ja maidon sekoituksesta, minkä vuoksi se edustaa kaksijakoisuutta hyvän ja pahan sekä ikuisen ja hetkellisen välillä.


title: Marigold

text: ”Marigold” on yhdysvaltalaisen grungeyhtye Nirvanan kappale, joka ilmestyi B-puolena yhtyeen singlellä "Heart-Shaped Box". Single julkaistiin vuonna 1993. Kappaleen tekijä on Nirvanan rumpali Dave Grohl.


title: Marigold

text: Kappaleen nimi viittaa indie rock -yhtye Marigoldiin.


title: Marigold

text: Kappale on vuodelta 1990. Akustinen versio siitä julkaistiin Dave Grohlin artistinimellä Late! vain kasetilla julkaisemalla äänitteellä "Pocketwatch", nimellä ”Color Pictures of a Marigold”. Uusi versio kappaleesta äänitettiin helmikuussa 1993 Minnesotassa. Grohl lauloi ja soitti itse kaikki instrumentit. "Heart-Shaped Box" -singlen versio Marigoldista julkaistiin vuonna 2004 Nirvanan "With the Lights Out" -box setillä. Dave Grohlin Foo Fighters -yhtye soitti kappaleen akustisella kiertueellaan Berkeleyssä 14. heinäkuuta 2006. Kappale on nykyään Foo Fightersin kiertueen settilistalla.


title: Virginianopossumi

text: Virginianopossumi ("Didelphis virginiana") on suurin Amerikassa elävä pussieläinlaji. Sitä tavataan luontaisesti Yhdysvaltojen kaakkoisosissa ja Keski-Amerikassa. Sitä on istutettu lisäksi eteläiseen Kanadaan ja Tyynenmeren rannikolla sijaitseviin Yhdysvaltain länsiosiin sekä Uuteen-Seelantiin.


title: Virginianopossumi

text: Virginianopossumi on melko kaikkiruokainen ja se syö yleensä öisin. Sen kuono on suippo ja turkki hapsottava. Häntä on rottamaisesti paljas karvasta. Häntä mukaan laskettuna virginianopossumilla voi olla pituutta jopa metri. Virginianopossumit voivat synnyttää jopa 30 poikasta kerrallaan, mutta näistä vain muutama jää eloon.


title: Vätti

text: Vätti on Turun kaupunginosa keskustan pohjoispuolella. Asukkaita Vätissä on 2 990 (vuonna 2004), joista 95,45 % on suomenkielisiä, 2,37 % ruotsinkielisiä ja 2,17 % muunkielisiä.


title: Vätti

text: Vätissä on sekä pientaloja, Hepokullan kerrostalolähiö että teollisuutta. Alueen läpi virtaa Kovasoja.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Kansallispuolue (, ) oli Etelä-Afrikan hallituspuolue 4. kesäkuuta 1948 ja 9. toukokuuta 1994 välisen ajan. Puolue nimettiin uudelleen vuonna 1995 Uudeksi kansallispuolueeksi. Puolueen hallintoaikana Etelä-Afrikassa noudatettiin apartheid-politiikkaa. Puolue myös muutti Etelä-Afrikan unionin tasavallaksi ja erosi Kansainyhteisöstä. Puolueen pääasiallinen kannattajakunta oli afrikaanerit.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Afrikaanerinationalismiksi kutsuttuun etno-nationalistisen ideologian keskeiseksi toteuttajaksi muodostui vuonna 1914 perustettu Kansallispuolue. Se sai vuoden 1915 vaaleissa 27 edustajaa. Jan Smutsin hallitus käytti keväällä 1924 kovia otteita maata repineiden hiili- ja kultakaivoslakkojen lopettamiseksi. Sen vuoksi valkoiset työläiset äänestivät seuraavissa vaaleissa työväenpuoluetta ja kansallispuoluetta, jotka voittivat vaalit ja muodostivat yhteishallituksen James Barry Munnik Hertzogin johdolla. Hallitus säilyi vallassa vuoteen 1933 asti. Vuosina 1933–1948 maata hallitsivat Smutsin ja Hertzogin hallitukset, joiden johtava puolue oli Kansallispuolueen ja SAP:n (South Africa Partyn) yhteenliittymä, vuonna 1934 perustettu United Party. Samanaikaisesti afrikaanerinationalistinen ideologia voimistui, ja sen keskeiseksi toteuttajaksi syntyi Kansallispuoleesta eronnut Daniel François Malanin perustama Puhdasoppinen kansallispuolue ().


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Toisen maailmansodan jälkeen uudelleen yhdistynyt Kansallispuolue (nimellä Herenigde Nasionale Party, entinen GNP) lähti vuoden 1948 vaaleihin kampanjoimaan uuden apartheidiksi kutsumansa politiikan puolesta. Se ajoi rotujen välisten avioliittojen kieltämistä ja maassa olevien intialaisten välitöntä kotiuttamista Intiaan Etelä-Afrikalle ”vieraina elementteinä”. Kansallispuolue lupasi myös turvata ”valkoisten työläisten edut ja työmahdollisuudet valkoisten alueilla”, ja sen vaalikampanjassa käytettiin iskulauseita kuten ”Swart gewar” (musta vaara) ja ”Die kaffer op sy plek” (Kafferi sinne minne kuuluukin). Puolue voitti vaaleissa parlamentin enemmistön, vaikka saikin alle puolet annetuista äänistä, ja muodosti hallituksen Daniel François Malanin johdolla.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Kansallispuolueen tiukka apartheid-politiikka lisäsi sen suosiota. Se voittikin sekä vuoden 1953 että vuoden 1958 vaalit ja sai joka kerta suuremman enemmistön parlamentissa. Malanin siirryttyä eläkkeelle vuonna 1954 valtaan nousi Johannes Strijdom. Hänen kuollessaan vuonna 1958 uudeksi pääministeriksi valittiin hollantilaissyntyinen entinen alkuasukasasioiden ministeri Hendrik Verwoerd, joka oli yksi apartheid-järjestelmän pääideologeista. Kansallispuolueen menestys ajoi myös pääoppositiopuolueen United Partyn tiukemman rotuerottelupolitiikan taakse, ja ainoastaan siitä eronnut Progressive Federal Party vastusti avoimesti apartheid-politiikkaa. Vuoden 1961 vaaleissa Kansallispuolue sai 105 paikkaa, United Party 45 ja Progressive Federal Party vain yhden.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Pääministeri Verwoerd murhattiin vuonna 1966, ja Sharpevillen verilöylyn jälkeisten mellakoiden kukistamisella mainetta hankkinut B. J. Vorster valittiin yksimielisesti Kansallispuolueen johtajaksi ja uudeksi pääministeriksi. Pääministerinä Vorster pyrki esiintymään maltillisena poliitikkona ja yritti parantaa Kansallispuolueen välejä maan englanninkielisen väestöön ja afrikkalaisten maiden johtajiin. Tämä johti hänet riitaan puolueen vanhoillisten ryhmien kanssa. Vorster yritti kaksi vuotta pitää puoluetta yhtenäisenä, mutta lopulta hän ajoi ”verkramptesit”, eli ”kapeakatseiset”, pois puolueesta. Ryhmän nopeasti perustama Uudelleenrakennettu kansallispuolue hävisi vuoden 1970 vaalit selkeästi. Puolueen sisäiset kiistat kuitenkin jatkuivat, ja vuonna 1978 Vorster erosi puolueen puheenjohtajuudesta ja pääministeriydestä.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Vuonna 1978 pääministeriksi noussut P. W. Botha pyrki kukistamaan apartheidin vastaisen rintaman tarjoamalla mustille rajoitettuja oikeuksia. Vuonna 1979 hallitus laillisti mustien ammattiyhdistykset ja antoi niille oikeuden käydä palkkaneuvotteluja työnantajien kanssa. Mustille annettiin myös rajoitettu oikeus osallistua kaupunginhallitusten toimintaan ja mustien oikeutta omistaa kiinteistöjä ja yrityksiä laajennettiin. Vuonna 1979 Botha meni vielä pidemmälle perustaen komission, joka esitti maan perustuslain uudistamista siten, että värillisille ja intialaisille (mutta ei mustille) olisi luotu parlamenttiin omat kamarinsa. Perustuslaki uudistettiin vuonna 1983 kansanäänestyksen jälkeen, jossa 2/3 valkoisista eteläafrikkalaisista kannatti sitä. Vaikka parlamentin valtasuhteet oli uudessakin perustuslaissa valittu niin, että valkoisilla säilyi täydellinen päätösvalta, repi perustuslakiuudistus kuitenkin Kansallispuoluetta kahtia ”valistuneisiin” (”verligtes”), jotka kannattivat muutosta ja ”kapeakatseisiin” (”verkramptes”), jotka katsoivat etteivät rotujen tullut olla minkäänlaisessa kanssakäymisessä. Uuden perustuslain mukaisesti maan uusi kolmikamarinen parlamentti valitsi vuonna 1984 Bothan maan toimeenpanevaksi presidentiksi, joka korvasi aikaisemmat pääministerin ja pääosin seremoniallisen presidentin virat.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Vuonna 1982 joukko Kansallispuolueen poliitikkoja, mukaan lukien 17 kansanedustajaa, jotka erosivat Kansallispuolueesta protestina P. W. Bothan luomalle uudelle perustuslaille, joka antoi intialaisille ja värillisille rajallisen äänioikeuden. Puolueen johtoon nousi Andries Treurnicht. Puolueen keskeinen tavoite oli vallanjaon estäminen maan etnisten ryhmien kesken. Konservatiivinen puolue sai vaalivoiton sekä vuoden 1987 vaaleissa, joissa sai 23 kansanedustajaa, että vuoden 1989 vaaleissa paikkaluvun noustessa 39:ään, ja siitä muodostui Kansallispuolueen muodostaman hallituksen pääoppositiopuolue.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: 1980-luvun loppupuolella Kansallispuolueen kenttäväki alkoi olla yhä tyytymättömämpää Bothan toimintaan. Tilanne kärjistyi presidentin saaman aivoverenvuodon jälkeen, ja lopulta 15. elokuuta 1989 Botha joutui eroamaan presidentin tehtävästä painostuksen edessä. Uudeksi presidentiksi nousi Frederik de Klerk, joka oli valittu helmikuussa puolueen puheenjohtajaksi. Vuonna 2000 Botha erosi myös Kansallispuolueesta.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Vuonna 1989 maan presidentiksi noussut Frederik de Klerk katsoi, että ulko- ja sisäpoliitinen tilanne vaati neuvottelujen aloittamista apartheidia vastustaneiden järjestöjen kanssa. Itä-Euroopan kommunismin romahtamisen myötä Kansallispuolueen muodostaman hallituksen aikaisempi näkemys ANC:n vastaisesta taistelusta osana laajempaa kommunismin vastaista taistelua ei enää ollut mahdollinen. Pitkällä aikavälillä myös kansainvälinen taloudellinen painostus tulisi johtamaan maan elintason laskemiseen. De Klerk katsoi, että neuvotteluteitse olisi mahdollista saavuttaa maan valkoisen väestön kannalta parempi lopputulos silloin, kun ne käytäisiin hallituksen vielä ollessa suhteellisen vahvoilla sotilaallisesti.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: 2. helmikuuta 1990 de Klerk ilmoitti laillistavansa apartheidia vastustaneet järjestöt ja vapauttavansa Nelson Mandelan ja satoja muita poliittisia vankeja. De Klerk sanoi myös olevansa valmis aloittamaan neuvottelut kaikkien osapuolien kanssa uudesta perustuslaista.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Vuonna 1994 maassa pidettiin vaalit, joihin saivat ensimmäistä kertaa osallistua kaikki etniset ryhmät. Vaaleissa maan johtoon nousi ANC:n johtama koalitio. Kansallispuolue nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi 20,4 % kannatuksella. Puolue muutti nimensä Uudeksi kansallispuolueeksi.


title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Uusi kansallispuolue ja Demokraattinen puolue liittoutuivat vuonna 2000 Demokraattiseksi allianssiksi. Uusi kansallispuolue erosi koalitiosta jo kuitenkin lokakuussa 2001. Elokuussa 2004 puoluekokous päätti yksimielisesti lakkauttaa puolueen ja sen entiset kansanedustajat liittyivät pääasiassa ANC:hen.


title: Edgar (Englanti)

text: Edgar tai Eadgar I (n. 942 – 8. heinäkuuta 975) oli Englannin kuningas vuosina 959–975. Edgar oli kuningas Edmund I:n nuorin poika. Hänet tunnetaan lisänimellä "Rauhallinen" (tai "Rauhaisa", , "Peaceable"), koska hänen valtakautensa aikana ei juurikaan sodittu.


title: Edgar (Englanti)

text: Vuonna 955 kuningas Edred, Edgarin ja tämän veljen Edwyn setä, kuoli. Veljeksistä vanhempi, Edwy peri valtakunnan. Kuitenkin jo vuonna 957 kuningaskunta jakautui Northumbrian ja Mercian siirtyessä Edgarin hallintaan, Edwyllä säilyivät eteläiset Wessex ja Kent. Vaikka Edwy oli epäsuosittu hallitsija, ei ole mitään suoria todisteita sodankäynnistä, ja alueiden jako on saattanut olla etukäteen sovittu ratkaisu. Koska Edgar oli vain noin 14-vuotias, hän oli luultavasti ainoastaan vanhemman veljensä alaisuudessa hallinnut vasalli. Edwy kuoli vuonna 959 ja Edgarista tuli koko Englannin kuningas. Kuolema saattoi estää sisällissodan syttymisen veljesten välille.


title: Edgar (Englanti)

text: Edgar haudattiin kuoltuaan Glastonburyn luostariin Somersetiin. Häntä seurasi kuninkaana hänen vanhin poikansa Edvard Marttyyri.


title: Edgar (Englanti)

text: Edgarin valtakauden merkittävimpiä uudistuksia oli luostarilaitoksen elvyttäminen. Tässä Edgaria auttoi hänen merkittävä neuvonantajansa Dunstan (myöhemmin Pyhä Dunstan). Dunstan oli joutunut maanpakoon Flanderiin Edwyn hallintokaudella, mutta palattuaan hän toteutti Edgarin tukemana uudistuksia, joita hän oli oppinut ollessaan mantereella. Dunstanista tuli aluksi Worcesterin piispa, sitten Lontoon ja lopuksi Canterburyn arkkipiispa.


title: Edgar (Englanti)

text: Edgar ja Dunstan panivat toimeen voimakkaan kirkollisen uudistusohjelman, "900-luvun uskonpuhdistuksen". Se otti käyttöön luostareissa benediktiinihallinnon Canterburyssa, Glastonburyssa, Winchesterissä, Worchesterissä ja monissa muissa pienemmissä luostareissa. Uudistus koski myös koulutusta ja taiteita. Raamatunosia käännettiin anglosaksiksi ja eurooppalaisia mestareita kutsuttiin mantereelta Englantiin rakentamaan kirkkoja.


title: Edgar (Englanti)

text: Edgar kruunattiin Bathissa, mutta vasta vuonna 973. Tämä on ensimmäinen Englannin kuninkaan kruunaus, josta on säilynyt tietoja ja tapahtuma itsessään on pohjana vieläkin brittimonarkiassa käytössä olevalle kruunajaisseremonialle. Kruunajaisia johti Dunstan ja seremoniasta tehtiin uskonnollinen tilaisuus. Aiemmin kohokohtana oli ollut kruunun asettaminen kuninkaan päähän, nyt se oli uuden kuninkaan voitelu pyhällä öljyllä – kuningas edusti Jumalaa maan päällä.


title: Edgar (Englanti)

text: Edgarin ensimmäinen vaimo oli Aethelflaed Eneda. Liitosta syntyi kruununperijä Edvard, mutta avioliitto näyttää päättyneen noin vuoden 960 tienoilla. Syy ei ole tiedossa. Sen jälkeen Wulfthryth-niminen nainen synnytti Edgarille tyttären. He eivät olleet naimisissa ja Wulfthryth siirtyi luostariin. Vuonna 964 Edgar meni uudelleen naimisiin: aviopuoliso Aelfthryth oli Edgarin kasvattiveljen leski. Liitosta syntyi kaksi lasta, toinen näistä oli tuleva kuningas Ethelred II Neuvoton.


title: Joe Flanigan

text: Joe Flanigan (s. 5. tammikuuta 1967 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten pääosastaan scifi-sarjassa "Stargate Atlantis".


title: Joe Flanigan

text: Joe Flanigan kasvoi pienellä tilalla Nevadassa lähellä Renoa. 14-vuotiaana hän aloitti opinnot sisäoppilaitoksessa Kalifornian Ojaissa, jossa näytteli koulun omassa versiossa "Viettelysten vaunu" -näytelmästä. Myöhemmin hän opiskeli Coloradon yliopistossa, jossa luki pääaineenaan historiaa ja näytteli nimiroolia "Coriolanuksessa". Osan ensimmäisestä yliopistovuodestaan Flanigan vietti vaihto-oppilaana Pariisissa.


title: Joe Flanigan

text: Valmistuttuaan Flanigan ryhtyi kirjoittajaksi ja työskenteli lyhyen aikaa newyorkilaisissa "Interview"- ja "Town & Country" -lehdissä. Ystäviensä kehotuksesta hän jatkoi opiskelua näyttelijöitä kouluttavassa Neighborhood Playhousessa ja muutti myöhemmin Los Angelesiin tehdäkseen uraa näyttelijänä.


title: Joe Flanigan

text: Flaniganin ensimmäinen rooli oli Danielle Steelin "Family Album" -romaaniin perustuvassa samannimisessä televisioelokuvassa vuonna 1994. Sittemmin hänellä on ollut lukuisia sivuosia ja vierailuja muun muassa sarjoissa "Rakkaat siskot", "Dawson’s Creek", "Lemmen solmut", "Vain yksi elämä", "Pimeyden sydän", "Batmanin tytär", "Amyn lailla", "Pelastaja" ja "C.S.I. Miami". Hän näytteli myös pääosaa televisioelokuvassa "Sherman’s March" (2000) sekä elokuvissa "Farewell to Harry" (2002) ja "Thoughtcrimes" (2003).


title: Joe Flanigan

text: Vuodesta 2004 vuoteen 2009 Flanigan näytteli "Stargate Atlantiksessa" Yhdysvaltain ilmavoimien majuri/everstiluutnantti John Sheppardia. Hän myös käsikirjoitti sarjan toisen tuotantokauden jakson "Epiphany".


title: Joe Flanigan

text: Flanigan on ollut naimisissa näyttelijä-maalari Katherine Kousin kanssa vuodesta 1996. Parilla on kolme poikaa, Aidan, Truman ja Fergus. Flanigan perheineen asui Kanadan Vancouverissa, jossa "Stargate Atlantista" kuvattiin, ja Los Angelesissa sarjan ollessa tauolla.


title: Suitian kartano

text: Suitian kartano, myös Syrjä () on Länsi-Uudellamaalla Siuntiossa sijaitseva kartano, jonka historia ulottuu keskiajalle saakka. Nykyisen päärakennuksen ensimmäiset vaiheet ovat 1540-luvulta, nykyinen ulkoasu on 1900-luvun alkupuolelta.


title: Suitian kartano

text: Kartanon maat käsittävät 726 hehtaaria ja niiden alueella on yli 60 rakennusta. Päärakennuksessa on kerrosalaa 1 300 neliömetriä.


title: Suitian kartano

text: Suitian kartano ja Siuntion kirkko muodostavat yhdessä valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristökohteen.


title: Suitian kartano

text: Tilan historia ulottuu ainakin 1400-luvulle. Se mainitaan ensimmäisen kerran vuodelta 1420 olevassa rajankäyntiasiakirjassa, jossa tilan omistajaksi mainitaan Hämeen linnan vouti ja Raaseporin tuomiokunnan tuomari Björn Ragvaldson. Tilan oli mahdollisesti muodostanut hänen isänsä Ragvald Ragvaldsson yhdistämällä useita pientiloja ja saamalla mailleen rälssioikeuden. Tilan alkuperäinen nimi lienee ollut Syrjä. Björn Ragvaldssonin tytär Elin meni naimisiin valtaneuvos Joakim Flemingin kanssa, joten tila siirtyi vuonna 1494 Flemingin suvulle.


title: Suitian kartano

text: Flemingien aikana kartano sai nimen Svidja, joka vääntyi suomeksi muotoon Suitia, mahdollisesti viittauksena suvun Paraisilla omistamaan Qvidjan eli Kuitian kartanoon. Flemingit laajensivat Suitian maita ja kartanolla oli jopa oma satama meren rannalla Pikkalanjoen suulla. Valtaneuvos Erik Fleming perusti 1530-luvulla Suitian maille Suomen ensimmäisen rautaruukin. Suitian ruukki (tunnettu myös Nybyn ruukkina) toimi Siuntionjoen varrella Kvarnbyn koskessa 1550-luvulle saakka. Suomen vaikutusvaltaisena käskynhaltijana toiminut Klaus Fleming asui lähes koko ikänsä Suitiassa. Flemingit omistivat kartanon vuoteen 1599 ja uudelleen 1661–1679. Kartano oli suvun naislinjaisilla perillisillä vuoteen 1730, minkä jälkeen se myytiin marsalkka Carl Henrik Wrangelille. Vuosina 1754–1813 kartanon omisti Reuterholmin vapaaherrallinen suku. Vuonna 1822 tila siirtyi panttioikeuksin kornetti Claes Robert Favorinille, joka myi tilan edelleen vuonna 1838. Vuosina 1838–1874 omistajana oli luutnantti Carl Ludvig von Zansen, joka jätti tilan perinnöksi tyttärelleen Henriette von Zansenille. Tämä oli naimisissa kenraalimajuri Wilhelm von Kraemerin kanssa, joka myi tilan 1898 August Wrede af Elimälle. Hänen jouduttuaan vuonna 1933 konkurssiin tilan lunasti valtio. Kartanon alueella käytiin taisteluja Suomen sisällissodan alkuvaiheessa, kun paikallinen suojeluskunta linnoittautui päärakennukseen jouduttuaan punakaartilaisten piirittämiksi.


title: Suitian kartano

text: Suomen valtion lunastettua tilan etuosto-oikeudella vuonna 1933 sosiaaliministeriö luovutti sen Vapaussodan Invaliidien Liiton käyttöön työhuoltolaksi. Vuonna 1944 tila siirtyi Sotainvalidien Veljesliitolle. Kartano oli vuosina 1975–2007 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan käytössä tutkimus- ja koetilana. Vuodesta 2007 Suitiasta huolehtivat yhteisvoimin yliopisto, Työtehoseura ja läheinen Gårdskullan kartano. Vuonna 2015 liikemies Antti Herlin sekä Gårdskullan tilanomistajat Gustav ja Henrik Rehnberg ostivat Suitian kartanon Senaatti-kiinteistöiltä 11,7 miljoonan euron hinnalla. Eduskunnan pitää vielä hyväksyä kauppa.


title: Suitian kartano

text: Kartanon tiloissa ja alueella on kuvattu elokuvia "Tottisalmen perillinen" (1940), "Linnaisten vihreä kamari" (1945), "Rosvo-Roope" (1949), "Noita palaa elämään" (1952), "Tähdet kertovat, komisario Palmu" (1962), "Salaisen agentin äiti" (1987) ja "Kummeli Kultakuume" (1997).


title: Suitian kartano

text: Kartanon harmaakivisen päärakennuksen rakennutti valtaneuvos Erik Fleming 1540-luvulla. Rakennustöitä johti vuodesta 1541 tallinnalainen kivenhakkaaja Tomas Tomasson, joka toteutti muun muassa kalkkikiviset ikkunankehykset, avotakan ja vesialtaan. Rakennuksessa on kaksi kerrosta korkean kellarikerroksen päällä. Kiviseinät tehtiin yli metrin paksuisiksi puolustustarkoituksia varten. Rakennuksessa oli myös neljä tuohon aikaan hyvin harvinaista lasi-ikkunaa. Kartanon omistanut Esbjörn Reuterholm rakennutti toisen kerroksen uudelleen 1760-luvun alussa. Sen suunnitteli muurarimestari Samuel Berner.


title: Suitian kartano

text: Rakennuksen nykyinen ulkoasu on peräisin 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Kartanon tuolloin omistanut August Wrede teetti muutoksen myöhäiskeskiaikaiseen ja goottilaisvaikutteiseen tyyliin, jota ilmentävät sakaraharjat, suippokaariset ikkuna- ja oviaukot sekä torni. Wrede suunnitteli ilmeisesti itse muutokset, joiden oli tarkoitus viitata Flemingien aikaan. Lopputulos vastaa Wreden ja hänen ystävänsä taiteilija Axel Haartmanin mielikuvaa keskiaikaisesta kivilinnasta, ei niinkään rakennuksen alkuperäistä ulkonäköä. Pohjakerroksen tuvat muutettiin ritarisaliksi ja asehuoneeksi. Wreden aikana rakennettiin myös 1906 valmistunut keittiösiipi.


title: Suitian kartano

text: Päärakennus oli vuosina 1987–1995 Museoviraston hallussa ja tyhjillään. Helsingin yliopisto kunnosti päärakennuksen Museoviraston suunnitelmien mukaisesti vuosina 1997–1999.


title: Oranjen vapaavaltio

text: Oranjen vapaavaltio (, , ) oli nykyisen Etelä-Afrikan alueella vuosina 1854–1902 sijainnut buuritasavalta. Oranjen vapaavaltio sijaitsi Oranje- ja Vaal-jokien välissä, ja sen perustivat Kapmaasta lähtöisin olleet voortrekkerit. Ennen siirtolaisten tuloa alueen väestö koostui tswanoista. Nykyisin sen alue muodostaa Etelä-Afrikkaan kuuluvan Vapaavaltion ("Free State") provinssin.


title: Oranjen vapaavaltio

text: Alue liitettiin brittiläiseen imperiumiin vuonna 1848, mutta britit tunnustivat alueen itsenäisyyden 23. helmikuuta 1854. Transvaalin tasavalta oli saanut itsenäisyyden kaksi vuotta aikaisemmin. Toisen buurisodan (1899–1902) aikana Britannia otti alueen jälleen hallintaansa Oranjejoen siirtomaana ("Orange River Colony"). Vuonna 1907 se sai itsehallinnon ja 1910 se liittyi Etelä-Afrikan unioniin. Tämän jälkeen entisestä Oranjen vapaavaltion alueesta muodotettiin Oranjen vapaavaltion provinssi, joka korvattiin vuonna 1994 nykyisellä Vapaavaltion provinssilla.


title: John Michael Montgomery

text: John Michael Montgomery (s. 20. tammikuuta 1965, Danville, Kentucky) on yhdysvaltalainen kantri-laulaja ja lauluntekijä. Hän on Montgomery Gentry -yhtyeen Eddie Montgomeryn nuorempi veli.


title: Zombie (kappale)

text: ”Zombie” on irlantilaisen The Cranberries -rockyhtyeen kappale vuoden 1994 albumilta "No Need to Argue". Protestilaulu käsittelee Pohjois-Irlannin väkivaltaisuuksia. Se nousi sijalle 14 Britannian singlelistalla ja oli Yhdysvalloissa Modern Rock -listan kärjessä kuusi viikkoa. Yhtye voitti myös MTV Europe Music Awards -palkinnon kappaleesta vuonna 1995.


title: Matematiikan filosofia

text:
Matematiikan filosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii
matematiikan filosofisia perusteita, oletuksia ja seurauksia.


title: Matematiikan filosofia

text: Matematiikan filosofian teemoja ovat muun muassa:Termit "matematiikan filosofia" ja "matemaattinen filosofia" voidaan nähdä joko samoina tai erillisinä. Viimeksi mainittu voidaan käsittää kolmella tavalla. Ensinnäkin se voidaan ymmärtää pyrkimyksenä määritellä jokin filosofinen aihealue, kuten estetiikka, etiikka, logiikka, metafysiikka tai teologia täsmällisemmässä ja tiukemmin määritellyssä muodossa. Tällainen oli tyypillistä skolastisille filosofeille sekä Gottfried Leibnizin ja Baruch Spinozan järjestelmille. Toiseksi se voidaan käsittää jonkin matemaatikon tai matemaatikkoyhteisön työfilosofiana. Kolmanneksi sen voidaan katsoa viittaavan matemaattisen filosofian lähestymistapaan, jota Bertrand Russell sovelsi teoksessaan "Introduction to Mathematical Philosophy" ("Johdanto matemaattiseen filosofiaan").


title: Matematiikan filosofia

text: Matematiikan filosofia on osittain päällekkäistä metafysiikan kanssa sikäli, että jotkut siihen kuuluvat näkemykset ovat realistisia matemaattisten olioiden suhteen, ja katsovat näiden olioiden olevan olemassa joko transsendentaalisesti, fysikaalisesti tai mentaalisesti. Platonisen realismin mukaan matemaattiset oliot ovat olemassa transsendentaalisessa ei-fysikaalisten olioiden todellisuudessa. Matemaattisen empirismin mukaan matemaattiset oliot ovat tavallisia fysikaalisia olioita. Tämä tarkoittaa, että esimerkiksi kolmiot ovat olemassa fysikaalisesti. Intuitionismin mukaan kaikki matemaattiset totuudet ovat kokemuksellisia ja matematiikka on ihmisten suorittamaa konstruktiivista mentaalista toimintaa. Muut matematiikanfilosofiset näkökannat, kuten formalismi ja fiktionalismi, eivät myönnä matemaattisten olioiden olemassaoloa ja ovat näin antirealistisia.


title: Matematiikan filosofia

text: Länsimaisen matematiikan filosofian juuret ovat Platonissa, joka tutki matemaattisten olioiden ontologista asemaa, ja Aristoteleessa, joka tutki logiikkaa ja äärettömyyteen liittyviä ongelmia. Antiikin kreikkalainen matematiikan filosofia sai paljon vaikutteita geometriasta. Esimerkiksi tiettynä aikana kreikkalaiset olivat sitä mieltä, ettei 1 (yksi) ole luku, vaan ennemminkin pituuden yksikkö. Varhaiset kreikkalaiset ajatukset luvuista kuitenkin joutuivat väistymään, kun irrationaaliluvut keksittiin luvun 2 neliöjuuren löytämisen myötä. Tämä johti koko kreikkalaisen matemaattisen ajattelun uudistamiseen.


title: Matematiikan filosofia

text: Monet kreikkalaisen matematiikan ajatukset säilyivät 1600-luvulle saakka. Tuolloin huomio alkoi kiinnittyä yhä enemmän matematiikan ja logiikan väliseen suhteeseen. Tämä näkökulma oli keskiössä ennen kaikkea Gottlob Fregen ja Bertrand Russellin matematiikan filosofiassa, mutta se joutui myöhemmin kyseenalaistetuksi matematiikan kehityksen myötä. 1900-luvun matematiikan filosofiaa hallitsivat kiinnostus formaaliin logiikkaan, joukko-oppiin ja matematiikan perustaan. Vuosisadan aikana matematiikan ontologiaa ja tietoteoriaa koskevat näkemykset jakaantuivat eri koulukuntiin. Tämä on johtunut erilaisista reaktioista joihinkin uusiin yllättäviin ja intuition vastaisiin löytöihin formaalin logiikan ja joukko-opin alueilla. Tämä on johtanut epäilyksiin, jonka mukaan matematiikka sellaisena kuin se on tunnettu, ja matemaattinen analyysi erityisesti, eivät ole niin varmalla ja täsmällisellä pohjalla kuin on luultu. Jotkin suuntaukset ovat pyrkineet ratkaisemaan uudet ongelmat, jotkin puolestaan ovat katsoneet, ettei matematiikka ole oikeutettu asemaansa kaikkein luotettavimman tiedon lähteenä.


title: Matematiikan filosofia

text: Matemaattinen realismi, kuten ontologinen realismi yleensä, katsoo, että matemaattiset entiteetit ovat olemassa ihmismielestä riippumatta. Näin ihmiset eivät tee matematiikassa keksintöjä, vaan ennemminkin löytöjä, ja jos kaikkeudessa olisi muita älykkäitä olentoja, ne tekisivät samoja matemaattisia löytöjä. Seurauksena on olemassa vain yhdenlaista mahdollista matematiikkaa. Esimerkiksi kolmiot ovat todellisia entiteettejä, eivät ihmismielen luomuksia.


title: Matematiikan filosofia

text: Monet tunnetut matemaatikot, kuten Kurt Gödel ja Paul Erdős, ovat kannattaneet matemaattista realismia ja nähneet itsensä luonnollisina esiintyvien matemaattisten entiteettien löytäjinä. Gödel katsoi, että on olemassa objektiivinen matemaattinen todellisuus, joka voidaan havaita tavalla joka vastaa aistihavaintoja. Matemaattisen realismin sisällä on kuitenkin erilaisia näkemyksiä siitä, millainen olemassaolo matemaattisilla entiteeteillä on ja kuinka niistä tiedetään.


title: Matematiikan filosofia

text: Platoninen realismi on realismin muoto, jonka mukaan matemaattiset entiteetit ovat abstrakteja, eli niillä ei ole aika-avaruudellisia tai kausaalisia ominaisuuksia. Tämän näkemyksen sanotaan usein olevan ihmisten arkijärjen mukainen näkemys esimerkiksi luvuista. Näkemystä kutsutaan platoniseksi siksi, koska se vastaa Platonin ideaopissaan esittämää näkemystä tosiolevaisten ideoiden maailmasta. Platon sai ajatuksiinsa vaikutteita pythagoralaisilta, joiden mukaan koko todellisuus koostui kirjaimellisesti luvuista.


title: Matematiikan filosofia

text: Platonismin ongelmana on se, missä ja millä tavalla matemaattiset oliot tarkkaan ottaen ovat olemassa, ja kuinka saamme tietoa niistä? Onko jossain olemassa fysikaalisesta maailmastamme täysin erillinen maailma, jossa matemaattiset entiteetit sijaitsevat? Kuinka meillä on pääsy tähän maailmaan, ja teemme löytöjä näitä entiteettejä koskevista totuuksista?


title: Matematiikan filosofia

text: Logisismi on näkemys, jonka mukaan matematiikka on palautettavissa logiikkaan, ja siksi vain logiikan osa-alue. Logisistien mukaan matematiikka on tunnettavissa "a priori" ja analyyttisesti. Näin logiikka on matematiikan oikea perusta, ja kaikki matemaattiset totuudet ovat välttämättä loogisia totuuksia.


title: Matematiikan filosofia

text: Logisismin perustaja oli Gottlob Frege. Rudolf Carnap esitti logisistisen teesin kahdessa osassa:


title: Matematiikan filosofia

text: Matemaattisen empirismin mukaan matematiikkaa ei voida tuntea "a priori" lainkaan. Sen mukaan löydämme matemaattisia tosiasioita empiirisen tutkimuksen avulla, aivan kuten muillakin tieteenaloilla. Eräs näkemyksen varhaisia kannattajia oli John Stuart Mill. Hänen näkemyksiään kuitenkin kritisoitiin paljon, koska näkemyksen mukaan sellaiset lauseet kuten ”2 + 2 = 4” ovat epävarmoja, kontingentteja totuuksia, jotka voidaan oppia vain niin, että näemme kahden olioparin tulevan yhteen ja muodostavan neljän olion joukon.


title: Matematiikan filosofia

text: Nykyaikaista matemaattista empirismiä ovat kannattaneet muun muassa W. V. O. Quine ja Hilary Putnam. Sen mukaan matematiikka on korvaamatonta empiirisille tieteille, ja jos haluamme uskoa tieteiden kuvaamien ilmiöiden olevan todellisia, meidän on uskottava myös näiden tieteiden käyttämien kuvausten vaatimiin matemaattisiin entiteetteihin. Esimerkiksi koska fysiikan täytyy puhua elektroneista selittääkseen, kuinka sähkölamppu toimii, elektronien täytyy olla olemassa; vastaavasti, koska fysiikan täytyy käyttää lukuja elektroneja koskevissa selityksissä, lukujen täytyy olla olemassa. Tällainen näkemys on naturalistinen, ja katsoo matemaattisten entiteettien olemassaolon olevan paras selitys havaintokokemuksille. Tämä kaventaa matematiikan ja muiden tieteiden välistä kuilua.


title: Matematiikan filosofia

text: Intuitionismi on metodologia, jonka motto on ”ei ole olemassa kokemuksesta riippumattomia matemaattisia totuuksia”. Intuitionismin perustaja on L. E. J. Brouwer. Hänen mukaansa matemaattiset oliot saavat alkunsa "apriorisista" muodoista, jotka antavat tietoa empiirisiä olioita koskevista havainnoista. Brouwerin lisäksi intuitionismia on kannattanut muun muassa Michael Dummett.


title: Matematiikan filosofia

text: Intuitionismin mukaan matematiikka on ihmismielen konstruktiivista toimintaa. Se ei koostu analyyttisestä toiminnasta, jossa olemassaolon monisyisiä syväominaisuuksia paljastetaan ja sovelletaan. Sen sijaan logiikassa ja matematiikassa on kyse sisäisesti yhdenmukaisten menetelmien soveltamisesta vielä monisyisempien mentaalisten rakenteiden ymmärtämiseksi.


title: Matematiikan filosofia

text: Konstruktivismin mukaan matemaattisen entiteetin olemassaolon todistamiseksi se on välttämättä ensin löydettävä (tai ”konstruoitava”). Kuten intuitionismi, konstruktivismi katsoo, että matematiikkaan tulee hyväksyä vain sellaiset matemaattiset entiteetit, jotka voidaan eksplisiittisesti konstruoida tietyssä mielessä. Matematiikka ei ole merkityksettömillä symboleilla pelattua peliä, vaan koskee entiteettejä, jotka voimme luoda suoraan mentaalisen toiminnan kautta.


title: Matematiikan filosofia

text: Formalismin mukaan matemaattisia väittämiä voidaan pitää väittäminä, jotka koskevat tiettyjen merkkijonojen käsittelysääntöjen seuraamuksia. Esimerkiksi ”pelissä” nimeltä Euklidinen geometria (joka koostuu ”aksioomiksi” kutsutuista merkkijonoista sekä ”päättelysäännöistä”, joiden avulla annetuista merkkijonoista voidaan tuottaa uusia merkkijonoja) voidaan todistaa, että Pythagoraan lause pätee (eli voidaan tuottaa merkkijono, joka vastaa Pythagoraan lausetta). Matemaattiset totuudet eivät koske lukuja, joukkoja, kolmioita ja niin edelleen — eivätkä oikeastaan mitään todella olemassa olevaa.


title: Matematiikan filosofia

text: Formalismin ei kuitenkaan tarvitse tarkoittaa, että matematiikassa on kyse vain merkityksettömästä symbolisesta pelistä. Formalisti voi toivoa, että on olemassa joku tulkinta, jolla ”pelin” säännöt pitävät.


title: Matematiikan filosofia

text: Fiktionalismin mukaan luvut ja muut matemaattiset entiteetit eivät ole todellisuudessa olemassa, vaan ne ovat enemmän hyödyllistä fiktiota. Tämä sama ajatus tunnetaan myös yleisemmin filosofiassa fiktionalismina.


title: Matematiikan filosofia

text: Matemaattinen fiktionalismi sai alkunsa kun Hartry Field osoitti teoksessaan "Science Without Numbers" (1980), kuinka tiedettä tehdään ilman matematiikkaa. Hän esitti Newtonin mekaniikan täydellisen aksiomatisoinnin, joka ei viitannut lukuihin tai funktioihin lainkaan. Hän esimerkiksi hyödynsi Hilbertin aksioomien ”välillisyyden” ("betweenness") käsitettä luonnehtiessaan avaruutta ilman avaruudellisia koordinaatteja. Hilbertin geometria oli matemaattista, koska se puhuu abstrakteista pisteistä, mutta Fieldin teoriassa nämä pisteet ovat konkreettisia fysikaalisen avaruuden pisteitä, joten erillisiä matemaattisia olioita ei tarvita.


title: Aleksandr Averbuh

text: Aleksandr Valerjevitš Averbuh (s. 1. lokakuuta 1974 Irkutsk, Neuvostoliitto) on entinen israelilainen seiväshyppääjä. Ennen seiväshyppyuraansa hän kilpaili kymmenottelussa.


title: Aleksandr Averbuh

text: 1990-luvulla Averbuh edusti Venäjää kansainvälisellä tasolla kymmenottelussa. Hän voitti lajissa vuonna 1997 alle 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuden ja oli 1998 EM-hallikisoissa seitsenottelussa kuudes. Vuonna 1999 hän sai Israelin kansalaisuuden ja alkoi keskittyä seiväshyppyyn moniottelun sijaan.


title: Aleksandr Averbuh

text: Heti ensimmäisissä arvokisoissaan seiväshyppääjänä, 1999 Sevillan MM-kisoissa, Averbuh saavutti pronssia tuloksella 580. Kyseessä oli myös Israelin historian ensimmäinen MM-mitali. 2000 Gentin EM-hallikisoissa Averbuh voitti kultaa tuloksella 575, mutta jäi samana vuonna syyskuussa Sydneyn olympialaisissa tulokseen 550 mikä riitti kymmenenteen sijaan. 2001 MM-hallikisoissa Lissabonissa hän oli neljäs, ja samana vuonna Edmontonin ulkoratojen MM-kisoissa hän saavutti hopeaa tuloksella 585. Vielä samana vuonna hän saavutti universiadeissa Pekingissä kultamitalin tuloksella 580.


title: Aleksandr Averbuh

text: 2002 Münchenin EM-kisoissa Averbuh voitti kultamitalin tuloksella 585. Kuitenkin seuraavana talvena Birminghamin halli-MM-kisoissa hän jäi karsintoihin. Samana vuonna hän ei ollut mukana Pariisin MM-kisoissa. Seuraavana talvena MM-hallikisoissa Budapestissa hänen taipaleensa päättyi jälleen karsintoihin. Elokuussa Ateenan olympialaisissa hän selviytyi loppukilpailuun, missä jäi kahdeksanneksi tuloksella 565. Kausi 2005 jäi Averbuhilta arvokisojen osalta kokonaan väliin, mutta seuraavana vuonna helmikuussa Moskovan MM-hallikisoissa hän oli neljäs ja samana kesänä voitettuaan ensin Eurooppa-cupin A-ryhmän kilpailun seipäässä Banská Bystricassa, Göteborgin EM-kisoissa puolusti Euroopan mestaruuttaan menestyksekkäästi. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui seitsemänneksi. Pekingin olympialaisissa 2008 hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Aleksandr Averbuh

text: Averbuh teki seiväshypyssä kuusi Israelin ennätystä, parhaana tuloksenaan ennätyksensä 593 cm. Hän lopetti uransa kesällä 2009.


title: Billy Ocean

text: Billy Ocean (s. Leslie Sebastian Charles 21. tammikuuta 1950 Fyzabad, Trinidad) on brittiläinen pop-laulaja, joka teki kansainvälisiä menestyksiä 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Billy Ocean

text: Leslie Charles syntyi Fyzabadissa Grenadassa ja muutti perheensä mukana Englantiin 8-vuotiaana. Teini-iässä Charles lauloi usein Lontoon klubeilla. Hän julkaisi ensimmäisen singlensä vuonna 1972 Spark Recordsilla nimellä Les Charles.


title: Billy Ocean

text: Vuonna 1976 Leslie Charles oli jo omaksunut nimen Billy Ocean ja levytti ensimmäisen albuminsa "Billy Ocean", jonka ensimmäinen single "Love Really Hurts Without You" nousi kakkoseksi Britanniassa ja sijalle 22 Yhdysvalloissa. Muita tuon ajan hittejä oli muun muassa "L.O.D. (Love On Delivery)". Hän myös kirjoitti lauluja muille artisteille, kuten LaToya Jacksonille. Vuonna 1982 Billy Ocean nousi Yhdysvaltain R&B-listalle kappaleella "Nights (Feel Like Getting Down)".


title: Billy Ocean

text: Billy Oceanin uran paras aika alkoi albumilla "Suddenly" vuonna 1984 ja sen pääsinglellä "Caribbean Queen" Laulun nimeä ja sanoja muutettiin eri alueita varten niin, että kappale tunnetaan myös nimillä "African Queen" ja "European Queen". Nimikappaleesta tuli myös menestys. Vuoden 1986 albumi "Love Zone" myi myös todella hyvin. Siltä nousi myyntimenestyksiä kuten "When the Going Gets Tough, The Tough Get Going" (elokuvasta "Niilin jalokivi") ja "There'll Be Sad Songs (To Make You Cry)".


title: Billy Ocean

text: Vuoden 1988 albumillaan "Tear Down These Walls" Billy Ocean sai vielä yhden ykköshitin "Get Outta My Dreams, Get Into My Car", mutta seuraavat albumit "Time to Move On", "L.I.F.E." ja "Showdown" eivät tuottaneet hittejä. Siitä huolimatta vuoden 1989 "Greatest Hits" -kokoelma on myynyt tasaisesti vuosien mittaan. Billy Oceanin viimeinen studioalbumi Jive Recordsille oli "Time to Move On", jonka hän levytti Chicagossa R&B-tähti R. Kellyn kanssa. Ocean kuitenkin kiertää edelleen Eurooppaa ja levyttää.


title: Billy Ocean

text: Vuonna 2002 Westminsterin yliopisto palkitsi Oceanin tohtorinarvolla musiikista. Ocean asuu Milton Keynesissa.


title: Strawberry Alarm Clock

text: Strawberry Alarm Clock (SAC) oli yhdysvaltalainen, 1960-luvun lopulla toiminnassa ollut psykedeelistä rockia soittanut yhtye.


title: Strawberry Alarm Clock

text: Yhtye tunnetaan lähinnä hitistään ”Incense and Peppermints”, joka on oman alansa klassikkokappale. Kappale, joka oli myös yhtyeen ensimmäinen single, nousi vuonna 1967 "Billboardin" pop-listan ykköspaikalle. Toiseksi korkein listasijoitus oli seuraavana vuonna julkaistu ”Tomorrow”, joka nousi pop-listalla sijalle 23. Yhtye lopetti vuonna 1971.


title: Strawberry Alarm Clock

text: Yhtyeen alkuperäinen kokoonpano oli Ed King (kitara), Mark Weitz (koskettimet), Lee Freeman (komppikitara), Gary Lovetro (basso) ja Randy Seol (rummut). Näistä Ed King liittyi myöhemmin Lynyrd Skynyrd -yhtyeeseen.


title: Tietojenkäsittelytieteen filosofia

text: Tietojenkäsittelytieteen filosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii tietoon (tietoteoria), olemassaoloon (ontologia) ja arvoihin (etiikka) liittyviä kysymyksiä tietojenkäsittelytieteen yhteydessä. Sen suhde tietojenkäsittelytieteeseen on näin samantapainen kuin esimerkiksi matematiikan filosofian suhde matematiikkaan.


title: Tietojenkäsittelytieteen filosofia

text: Joitakin tietojenkäsittelytieteen filosofian kysymyksenasetteluja ovat:


title: Alfred Milner

text: Varakreivi Alfred Milner () oli brittiläinen valtiomies ja siirtomaavirkamies. Hän toimi siirtomaahallinnossa muun muassa Egyptissä ja Etelä-Afrikan kuvernöörinä muun muassa buurisotien aikana vuosina 1897–1906. Ensimmäisen maailmansodan aikana Milner kuului 1916–1918 Lloyd Georgen hallituksen sotakabinettiin ja oli 1918–1919 sotaministerinä sekä 1919–1921 siirtomaaministerinä.


title: Alfred Milner

text: Milner kuoli 71-vuotiaana Etelä-Afrikassa saamaansa unitautiin.


title: Tuglas-seura

text: Tuglas-seura (aik. Friedebert Tuglas -seura, ) on suomalaisten ja virolaisten välinen ystävyysseura. Tuglas-seura perustettiin 3. toukokuuta 1982 vahvistamaan suomalaisten ja virolaisten keskinäisiä kulttuurisiteitä. Yhdistyksen nimi juontuu tunnetun virolaisen kirjailijan Friedebert Tuglasin nimestä.


title: Tuglas-seura

text: Seuran toiminta on epäpoliittista. Siksi vastaavanlainen toiminta Suomi–Neuvostoliitto-Seuran Eesti-jaoston alaisuudessa ei käynyt päinsä. Laulavan vallankumouksen myötä yhdistyksen jäsenmäärä kasvoi voimakkaasti.


title: Tuglas-seura

text: Yhdistys järjestää erilaisia kulttuuriaiheisia luentoja, tekee ryhmämatkoja ja järjestää suomen ja viron kielen kursseja virolaisille ja suomalaisille sekä ylläpitää keskusteluryhmää "Jututuba" viron kielen vahvistamiseksi ja ylläpitämiseksi.


title: Tuglas-seura

text: Tuglas-seuran tapahtumista tunnetuin on marraskuun lopulle perinteeksi muodostunut "Martin markkinat". Suomen suurin Viro-tapahtuma järjestetään Helsingin Kaapelitehtaalla.


title: Tuglas-seura

text: Yhdistys julkaisee "Elo"-jäsenlehteä, joka ilmestyy viisi kertaa vuodessa. Lehteä on julkaistu vuodesta 2009. Sitä ennen lehden nimi oli "Tuglas-seura". Tuota lehteä julkaistiin ainakin vuodesta 1991. Seuran toimipaikka on Helsingin Suvilahdessa, Baltia-keskuksessa.


title: Tuglas-seura

text: Toiminnanjohtaja on Jaana Vasama ja johtokunnan puheenjohtaja Seppo Zetterberg.


title: Biologian filosofia

text: Biologian filosofia (joskus myös "biofilosofia") on tieteenfilosofian osa-alue, joka käsittelee tietoteoreettisia, metafyysisiä ja eettisiä kysymyksiä biologisissa ja biomedikaalisissa tieteissä.


title: Biologian filosofia

text: Vaikka filosofit ovat kauan olleet kiinnostuneet biologiasta (esimerkiksi Aristoteles, Descartes ja jopa Kant), biologian filosofia on noussut itsenäisenä filosofian osa-alueena vasta 1960- ja 1970-luvuilla. Tällöin tieteenfilosofit alkoivat kiinnittää entistä enemmän huomiota biologiassa tapahtuneeseen kehitykseen, kuten uusdarwinismiin (1920- ja 1930-luvut), DNA:n keksimiseen (1953) ja myöhemmin geenitekniikan kehitykseen, ja niiden filosofisiin seurauksiin. Näiden lisäksi biologian filosofiaan ovat vaikuttaneet muun muassa kaiken elämän redusoiminen biokemiallisiksi prosesseiksi sekä biologisten ja psykologisten menetelmien yhdistäminen neurotieteiksi.


title: Alien vs. Predator (elokuva)

text: Alien vs. Predator () on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Paul W. S. Andersonin ohjaama toimintaelokuva.


title: Alien vs. Predator (elokuva)

text: Elokuva perustuu "Alien"- ja "Predator"-sarjojen elokuviin sekä niiden pohjalta tehtyihin sarjakuviin. Elokuva ei nimestä huolimatta pohjaudu samannimiseen videopeliin. Nimensä mukaisesti elokuvassa Alien ja Predator ottavat mittaa toisistaan.


title: Alien vs. Predator (elokuva)

text: Idea sarjojen risteytyksestä kehittyi sarjakuvassa "Aliens versus Predator". Elokuva sai alun perin nyrpeän vastaanoton niin faneilta kuin kriitikoilta, mutta oli taloudellinen menestys. Elokuvaa osattiin odottaa jo elokuvan "Predator 2" ilmestyttyä, sillä edellä mainitussa elokuvassa vilahtaa Alienin pääkallo.


title: Alien vs. Predator (elokuva)

text: Elokuvan jatko-osa "Aliens vs. Predator 2" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 28. joulukuuta 2007 ja Suomessa 4. tammikuuta 2008.


title: Alien vs. Predator (elokuva)

text: Vuonna 2004 Weyland Industriesin (Weyland-Yutanin edeltäjän) satelliitit havaitsevat oudon lämmönlähteen Etelänapamantereen lähellä sijaitsevalla jäisellä saarella, jota yhtiön rahoittama arkeologiryhmä matkaa tutkimaan.


title: Alien vs. Predator (elokuva)

text: Lämmönlähde on jäänalainen, ansoitettu, muinainen pyramidi. Sen ovat alun perin rakentaneet asteekit ja mayat Predatorien ohjeiden mukaan. Pyramidi on todellisuudessa Predatorien houkutin ihmisille, sillä Alienit tarvitsevat ihmisruumiita syntyäkseen. Sen jälkeen Predatoreilla olisi metsästettävää. He merkitsevät itsensä Alienien verellä, mikä tuo heille kunniaa ja luottamusta taistelussa ja muiden Predatorien keskuudessa.


title: Alien vs. Predator (elokuva)

text: Ryhmän jäsenet löytävät ruumiita, jotka viittaavat uhrimenoihin, mutta ulospäin katkenneet kylkiluut eivät täsmää oletukseen. Ryhmä löytää myös sarkofagin, joka sisältää Predatorien aseita Alieneiden metsästystä varten ja jotka tutkimusryhmä ottaa matkaansa. Tällä välin predatorit ”Scar”, ”Chopper” ja ”Celtic” saapuvat metsästämään Alieneita, mutta pian Predatorit kuitenkin huomaavat, etteivät pysty pitämään puoliaan ilman aseitaan.


title: Alien vs. Predator (elokuva)

text: Tutkimusryhmän viimeinen eloonjäänyt ihminen Alexa Woods (Sanaa Lathan) palauttaa aseet Scarille ja liittoutuu tämän kanssa Alieneita vastaan. Alexa ja Scar tuhoavat kuningatar-Alienin, mutta Scar kuolee saamiinsa vammoihin. Predatorit hakevat Scarin ruumiin avaruusaluksella. Ruumiin sisältä kuitenkin syntyy Alienin ja Predatorin risteymä, Predalien.


title: Friedebert Tuglas

text: Friedebert Tuglas (vuoteen 1923 Mihkelson; 2. maaliskuuta 1886 Ahja – 15. huhtikuuta 1971 Tallinna) oli virolainen kirjailija ja kirjallisuustieteilijä.


title: Friedebert Tuglas

text: Friedebert Tuglas kävi Tarton kaupunkikoulua (1901–1903) ja Hugo Treffnerin kymnaasia (1904–1905). Hän osallistui vuoden Venäjän vallankumousyritykseen 1905 ja vietti puoli vuotta Toompean vankilassa. Hän asui vuosina 1906–1917 pitkiä aikoja poliittisena pakolaisena Suomessa, Pariisissa, Saksassa ja muualla, ja hän puhui sujuvasti suomea. Hän vironsi huomattavan määrän suomalaista ja venäläistä kaunokirjallisuutta (mm. Aleksis Kivi, Juhani Aho, Anton Tšehov, Maksim Gorki).


title: Friedebert Tuglas

text: Tuglas asui Suomeen muutettuaan Helsingissä Oulunkylän Veräjämäessä Ålanderin taiteilijaperheessä. Siellä vietetty aika oli hyvin tuotteliasta, mutta Ålanderin talon palossa hänen kirjoituksensa tuhoutuivat.


title: Friedebert Tuglas

text: Tuglas palasi Viroon vuonna 1917 ja asettui aluksi Tarttoon ja muutti vuonna 1944 Tallinnaan. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1918 Elo Tuglas (1896–1970). Tuglas valittiin viidesti Viron kirjailijaliiton puheenjohtajaksi (1922–1939), ja hän toimi myös Virolaisen Kirjallisuuden Seuran puheenjohtajana vuodet 1929–1940. Josif Stalinin kulttuuripolitiikan aikana hän joutui epäsuosioon ja julkaisukieltoon ja hänet erotettiin kirjailijaliitosta vuosiksi 1950–1955.


title: Friedebert Tuglas

text: Kirjallisuustieteilijänä Tuglas tutki Juhan Liiviä, A. H. Tammsaarea ja Mait Metsanurkia ja laati kirjallisuusarvosteluja. Häneen omaan kirjalliseen tuotantoonsa vaikutti tanskalainen kirjailija Georg Brandes. Hänen kirjailijantyössään yhdistyvät omintakeisella tavalla realismi ja romantiikka. Myöhäistuotannossa voidaan erottaa psykologista realismia (mm. romaani "Pikku Illimar" 1937). Tuglas aloitti kirjallisten matkakertomusten suuntauksen teoksellaan "Teekond Põhja-Aafrikas" (1928–1930). Hänen teoksiaan on käännetty useille kielille.


title: Friedebert Tuglas

text: Tuglaksen mukaa on nimetty vuonna 1982 Suomessa perustettu Tuglas-seura, joka on Suomen ja Viron kulttuurisuhteita edistämään tarkoitettu ystävyysseura.


title: Friedebert Tuglas

text: Tuglas kuului kirjailijaryhmä Siuruun.


title: Elina Pohjanpää

text: Armi Elina Annikki Pohjanpää () oli suomalainen näyttelijä. Hän oli 1950- ja 60-luvuilla suosituimpia suomalaisia filmitähtiä ja esiintyi muun muassa Fennada-Filmin ja Suomen Filmiteollisuuden elokuvissa. Hän teki myös 40 vuotta kestäneen uran Helsingin kaupunginteatterissa.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpää sai jo teini-ikäisenä ensimmäisen filmiroolinsa elokuvasta "Amor hoi!" vuonna 1950. Hänen ensimmäinen teatterikiinnityksensä oli Kotkan kaupunginteatterissa 1952. Pohjanpään näyttelijänura jatkui hänen kuolemaansa asti. Hän oli vuodesta 1956 naimisissa näyttelijä Pentti Siimeksen kanssa, ja heidän kolmesta tyttärestään Tarja Siimes ja Paula Siimes ovat myös näyttelijöitä.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpää oli monipuolinen näyttelijä; hän oli paitsi naisellinen ja nokkela komedienne, myös taitava draamaroolien tulkitsija. Hänen elokuviaan ovat muun muassa komedia "Rakas varkaani", väreissä kuvattu draamateos "Juha", sotilasfarssi "Tyttö lähtee kasarmiin" ja rikoselokuva "Komisario Palmun erehdys".


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpään ura ulottui myös musiikkiteatterin puolelle. Lisäksi hän oli tunnettu radioääni.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpään vanhemmat olivat kirjailija, hovioikeudenneuvos ja sotaylituomari Arvi Pohjanpää ja hammaslääkäri Lempi Vilhelmiina Ranttila. Hänen setänsä oli runoilija Lauri Pohjanpää.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpää aloitti näyttelijänä Kotkan kaupunginteatterissa vuonna 1952. Siellä hän tapasi uraa aloittelevan tulevan aviomiehensä Pentti Siimeksen. He avioituivat vuonna 1956, ja liitto kesti Pohjanpään kuolemaan saakka. Perheeseen syntyi kolme tytärtä: Tarja Johanna (1957), Hanna-Mari (1960) ja Paula Susanna (1963), joista ensimmäinen ja jälkimmäinen ovat näyttelijöitä.


title: Elina Pohjanpää

text: Näyteltyään noin vuoden verran Kotkassa Pohjanpää aloitti pitkän teatteriuran Helsingissä, jossa hän oli kiinnitettynä Kansanteatteri-Työväenteatterin (vuodesta 1965 Helsingin kaupunginteatteri) näyttelijäkuntaan kuolemaansa saakka.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpään huomattavimpia näyttämörooleja ovat nimiosat näytelmissä "Teurastamojen pyhä Johanna" ja "Bernarda Alban talo". Hän näytteli myös muun muassa Anton Tšehovin "Lokissa" Irina Arkadinaa sekä "Loppiaisaaton" Violaa. Hänen viimeiseksi työkseen jäi "Kissaleikki" -näytelmän tarmokas Ezsi Orbán. Sen myötä hän ehti viettää uransa 40-vuotisjuhlia kaupunginteatterin pienellä näyttämöllä.


title: Elina Pohjanpää

text: Uransa aikana Elina Pohjanpää näytteli kaikkiaan 111 teatteriroolissa.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpään ensimmäinen elokuvarooli oli 17-vuotiaana Tauno Palon ja Birgit Kronströmin tähdittämässä "Amor hoi!" -komediassa vuonna 1950. Hänen ensimmäinen pääosansa oli Larin-Kyöstin runoelmaan perustuvassa draamaelokuvassa "Kuisma ja Helinä". Lyyrillisessä elokuvassa Pohjanpää esitti Sankolan ottotytärtä Helinää vastanäyttelijänään kasakkapäällikköä Kuismaa näytellyt Kalervo Nissilä. Ilmari Unhon ohjaamaa elokuvaa ei pidetty kummoisenakaan, mutta Pohjanpään suoritus nuorena vasta-alkajana sai kiitosta.


title: Elina Pohjanpää

text: Sen jälkeen Pohjanpää näytteli päärooleja sekä draamaelokuvissa, kuten ensimmäisessä suomalaisessa värielokuvassa "Juha", että komedioissa, muun muassa "Rakas varkaani" -elokuvassa. Hänen tunnetuin roolinsa lienee neuvokas vuorineuvoksen tytär Irma Vanne suomi-filmin klassikossa "Komisario Palmun erehdys". Pohjanpään elokuvaura hiljeni 1960-luvun näyttelijälakon myötä. Hän teki viimeisen pääosatehtävänsä avioliittokomediassa "Olin nahjuksen vaimo" vuonna 1961. Arvostelijat pitivät Pohjanpään suoritusta elokuvan parhaana.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpää näytteli kaikkiaan 28 elokuvassa. 1950- ja 1960-luvuilla hän teki monipuolisia päärooleja, myöhemmin lähinnä sivuosia äiteinä tai vaimoina. Pohjanpää oli Elokuva-Aitta -aikakauslehden äänestyksessä suosituin suomalainen elokuvanäyttelijätär vuosina 1957–1960.


title: Elina Pohjanpää

text: Vuoden 1967 jälkeen Pohjanpään elokuvauralla seurasi yli kymmenen vuoden tauko. 1980-luvulla hän palasi vielä vuosiksi elokuviin. Teatterinäyttämöllä Pohjanpäätä nähtiin jatkuvasti. Hän näytteli myös televisiossa, muun muassa sarjoissa "Koivuharju" (1977–1978) ja "Rakastan, rakastan" (1988).


title: Elina Pohjanpää

text: 1990-luvun alussa Pohjanpää nähtiin everstinna Tossavaisena neljässä "Vääpeli Körmy" -elokuvassa, joissa eversti Tossavaista esitti hänen miehensä Pentti Siimes. Pohjanpää näytteli usein samoissa elokuvatuotannoissa puolisonsa kanssa.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpää oli kärsinyt pitkään kielivaivoista, ja 1994 hänellä diagnosoitiin suusyöpä. Leikkauksesta huolimatta sairaus ei hellittänyt ja heikensi Pohjanpään nopeasti. Hän kuoli 62-vuotiaana Helsingin kirurgisessa sairaalassa 13. tammikuuta 1996 kielestä alkunsa saaneeseen syöpään.


title: Elina Pohjanpää

text: Pohjanpään näyttämörooleja olivat muun muassa:


title: The Sims 2: Lemmikkielämää

text: The Sims 2: Lemmikkielämää () on 17. lokakuuta 2006 julkaistu The Sims 2 -pelin neljäs lisäosa. Euroopassa se julkaistiin 19. lokakuuta 2006. Lisäosaa myytiin Suomessa 26 040 kappaletta ja se oli Suomen myydyin peli vuonna 2006.


title: The Sims 2: Lemmikkielämää

text: Lisäosan avulla simeille voi hankkia lemmikkejä. Lemmikiksi voi hankkia kissan, koiran, mamsterin (marsun ja hamsterin sekoitus) tai linnun. Lemmikeistä on paljon iloa, mutta tuovat ne mukanaan harmejakin. Ennen pitkää kissa teroittaa kynsiään simin lempisohvaan ja koiranpennut sotkevat kaikki paikat. Koirat ja kissat voivat myös käydä töissä ja hankkia lisätuloja perheelle. Jos lemmikistä ei pidä huolta säännöllisesti, se voi karata. Hätää ei ole jos lemmikillä on kaulapanta. Karanneet koirat ja kissat, joilla ei ole pantaa, muuttuvat kulkukoiriksi ja -kissoiksi. Karannutta lemmikkiä voi yrittää jäljittää puhelimitse.


title: Pargalı Ibrahim pašša

text: Pargalı Ibrahim pašša eli Frenk İbrahim pašša (noin 1493 – 1536) oli sulttaani Suleiman Suuren ensimmäinen suurvisiiri.


title: Pargalı Ibrahim pašša

text: Ibrahim syntyi Kreikassa Pargan kaupungissa, ja hänet myytiin lapsena ottomaanien orjaksi. Tuolloin hän tutustui samanikäiseen Suleimaniin, ja pojat vannoivat ikuista ystävyyttä ja etteivät koskaan surmaisi toisiaan. Noustuaan valtaan Suleiman ei unohtanut lapsuudenystäväänsä vaan antoi hänelle erilaisia tehtäviä, aluksi palatsin haukkojen kasvattajana. Ibrahim joutui jopa hillitsemään sulttaania tämän huomionosoituksissa, koska pelkäsi kateellisten kostoa.


title: Pargalı Ibrahim pašša

text: Ibrahim meni naimisiin Suleimanin sisaren kanssa mutta ei saanut silti kuninkaallista titteliä. Erotuksena muista Ibrahimeista häntä kutsuttiin Ibrahim pašša Pargalaiseksi (Pargalı İbrahim paşa) tai Ibrahim pašša eurooppalaiseksi (Frenk İbrahim paşa). Hän osasi monia kieliä ja hoiti Osmanien valtakunnan suhteita länteen. Hän kohosi lopulta armeijan ylipäälliköksi ja sai lähes sulttaanin veroiset oikeudet. Voitettuaan persialaiset hän alkoi kutsua itseään tittelillä, johon sisältyi sana sulttaani. Suleiman koki, että hänen on pakko surmauttaa Ibrahim, mutta hän yritti antaa ystävälleen mahdollisuuden paeta maasta, mitä Ibrahim ei käyttänyt. Niinpä hänet teloitettiin vuonna 1536.


title: Pargalı Ibrahim pašša

text: Kaikkia kuolemantuomion takana olleita syitä ei tunneta. Erään version mukaan Ibrahimin surmauttaminen oli sulttaanin vaimon Roxanan juoni, jolla koetettiin taata kruununperijän asema Roxanan pojalle Ibrahimin suosikin sijaan.


title: Pargalı Ibrahim pašša

text: Suleiman suri vuosia äkillistä päätöstään ja ystävänsä menetystä, ja kirjoitti tunteellisia runoja tämän muistoksi.


title: Pargalı Ibrahim pašša

text: Ibrahimin palatsissa on nykyisin Istanbulin Turkkilaisen ja islamilaisen taiteen museo.


title: Pargalı Ibrahim pašša

text: Ibrahim on keskeinen sivuhenkilö Mika Waltarin historiallisessa romaanissa "Mikael Hakim", jossa hänen nimensä esiintyy muodossa Ibdrahim.


title: Portugalilaiset

text: Portugalilaiset ovat Portugalista peräisin oleva etninen ryhmä. Useimmat puhuvat äidinkielenään portugalia ja ovat katolilaisia.


title: Portugalilaiset

text: Portugalilaiset ovat etniseltä alkuperältään pääosin Roomaa edeltäneiden keltti- ja iberiväestöjen jälkeläisiä. Heidän kielensä on kuitenkin kehittynyt roomalaisten alueelle tuomasta latinasta. Portugalissa asuu noin kymmenen miljoonaa portugalilaista. Lisäksi Brasilian asukkaista noin 35 miljoonaa on portugalilaisten jälkeläisiä. Tämän selittää jo 1500-luvulla alkanut portugalilaisten maahanmuutto alueelle. Merkittäviä portugalilaisvähemmistöjä on muun muassa Ranskassa, Luxemburgissa, Kanadassa ja useissa Portugalin entisissä siirtomaissa.


title: Hiiriopossumi

text: Hiiriopossumi ("Marmosa murina") on Etelä-Amerikan pohjoisosissa elävä opossumilaji ("Didelphidae"). Häntä mukaan luettuna se on noin 45 cm mittainen.


title: Ibagué

text: Ibagué on Toliman departementin pääkaupunki Kolumbiassa. Vuoden 2005 väestönlaskennassa siellä oli 468 647 asukasta, arvio vuodelle 2012 oli 513 671.


title: Ibagué

text: Ibagué sijaitsee vuoristoisella alueella 1 285 metriä merenpinnan yläpuolella Armeniasta Bogotáan johtavan valtatien varrella lähellä Cauca-laaksoon johtavaa solaa. Se on perustettu vuonna 1550. Keskeinen sijainti on tehnyt siitä merkittävän kauppapaikan. Ympäröivällä maaseudulla tuotetaan kahvia, kaakaota, sokeriruokoa, tupakkaa ja riisiä, jotka tuodaan Ibagueen myytäviksi.


title: FN FAL

text: FN FAL (, kevyt automaattikivääri) on belgialaisen Fabrique Nationale de Herstal -asetehtaan valmistama 7,62×51 mm NATO -kaliiperinen, kaasumäntätoiminen, kerta- tai kerta- ja sarjatulta ampuva kivääri.


title: FN FAL

text: Kiväärin suunnitteli belgialainen asesuunnittelija Dieudonne J. Saive ja sen prototyyppi valmistui vuonna 1951. Ase otettiin tuotantoon vuonna 1953 ja se on ollut noin 70 maan palveluskiväärinä 2000-luvulle asti. Sitä on myös lisenssivalmistettu 10 maassa ja sen yhteenlasketun valmistusmäärän arvioidaan olevan yli miljoona kappaletta.


title: FN FAL

text: FAL:sta valmistettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Australiassa nimikkeellä L1A1, Etelä-Afrikan tasavallassa R1/R2/R3 mallinimillä ja Kanadassa nimikkeellä C1 niin sanottua tuumamitoitettua lisenssiversiota. Intialainen "Ordnance Factory Board of India" (OFB) valmistaa Intian puolustusvoimille L1A1-mallin kopiota nimikkeellä 1A1.


title: Taiteilijakirja

text: Taiteilijakirja (artists’ books, livres d’artistes) on itsenäinen taideteos, yleensä käsintehtyä kirjaa muistuttava esine. Taiteilijakirjat eivät ole varsinaisesti kirjallisuutta, vaikka ne sangen usein ovat kirjan muotoisia, tai joskus myös laatikoita. Ne eivät myöskään ole taiteesta kertovia kuvateoksia. Usein puhutaan myös kirjataiteesta tai kirjaesineestä ("book art, book object").


title: Taiteilijakirja

text: Marcel Duchampin määrittelee taiteilijakirjan ("livre d’artiste") seuraavasti: ”Taiteilijakirja on sellainen, jonka taiteilija on tehnyt tai sellainen, jota taiteilija sanoo taiteilijakirjaksi.” Se on kirjan ja taideteoksen yhdistelmä, joka on yleensä uniikkikappale tai pienpainate. Toisinaan taiteilijakirjat ovat käsitetaidetta siinä mielessä, että niissä saatetaan pohtia kirjan ideaa tai korostaa kirjan materiaalisuutta ja esineluonnetta.


title: Taiteilijakirja

text: Taiteilijakirjan edelläkävijöinä voidaan pitää dadaistien ja surrealistien kokeilevaa taidetta sekä Apollinairen ja Mallarmén typografisia runoja, joissa korostetaan runojen visuaalisuutta.


title: Taiteilijakirja

text: Nykyisessä muodossaan tunnetun taiteilijakirjan kukoistuskausi alkoi 1960-luvulla varsinkin Fluxus-liikkeen myötä, johon kuuluivat muun muassa Dick Higgins, Robert Filliou, Claes Oldenburg ja George Brecht. Taiteilijakirja oli vastareaktio kalliita taidekirjoja ja taidekaupan elitismiä vastaan.


title: Taiteilijakirja

text:
Useissa maissa toimii taiteilijakirjoihin erikoistuneita kustannusyhtiöitä, kirjakauppoja ja kirjastoja.
Helsingin Rikhardinkadun kirjastoon on koottu yli 300 teosta käsittävä taiteilijakirjakokoelma, ja siellä järjestetään myös vaihtuvia näyttelyjä.


title: Gimnàstic de Tarragona

text: Gimnàstic de Tarragona on espanjalainen jalkapalloseura, jonka edustusjoukkue pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa. Se on perustettu vuonna 1914 ja sen kotipaikka on Tarragonan kaupunki Kataloniassa.


title: Gimnàstic de Tarragona

text: Gimnàstic de Tarragona perustettiin jo vuonna 1886 voimisteluseuraksi, mutta jalkapallotoiminnan se aloitti 1914. Gimnàstic ei kuitenkaan aloittanut kilpailutoimintaa ennen vuotta 1917, jolloin se ryhtyi pelaamaan Katalonian mestaruussarjaa.


title: Gimnàstic de Tarragona

text: Gimnàstic saavutti paikan Espanjan valtakunnallisissa sarjoissa kaudeksi 1943–1944, jolloin se nousi kolmannelle sarjatasolle Tercera Divisióniin. 1940-luvulla Gimnàstic nousi nopeasti aina pääsarjaan saakka, jossa se pelasi vuosina 1947–1950. Seura nousi debyyttikaudellaan seitsemänneksi pääsarjassa, ja muistetaan Real Madridista ottamansa vierasvoiton ansiosta. Näin Gimnàstic oli ensimmäinen joukkue, joka otti vierasvoiton madridilaisseuran Santiago Bernabéu -stadionilta. Vuonna 1950 joukkue kuitenkin putosi pääsarjasta, ja vietti kymmeniä vuosia alemmilla sarjatasoilla, kunnes kauden 2005–2006 päätteeksi onnistui palaamaan Primeraan. Vierailu pääsarjassa jäi kuitenkin vain yhden kauden mittaiseksi.


title: Melotte 111

text:
Melotte 111 eli Coman tähtijoukko on laaja-alainen avoin tähtijoukko Bereniken hiusten tähdistössä. Se koostuu noin 40 tähdestä joiden kirkkaus on pääosin +5 - +10. Joukon etäisyys Maasta satelliitti Hipparcoksen datan mukaan on vain 288 valovuotta eli se on yhtä lähellä kuin Härän Hyadien tähtijoukko ja leviääkin taivaalla noin viiden asteen kokoiseksi. Joukon kirkkaimmat tähdet muodostavat helposti tunnistettavan V-kuvion.
Jo Ptolemaios oli luetteloinut joukon vuonna 138. Joukkoa ei kuitenkaan lisätty Messierin luetteloon tai New General Catalogueen, koska ei voitu todistaa että tähdet kuuluivat samaan joukkoon ennen kuin vasta 1938. Joukon tähdet eivät liiku meihin päin tai meistä poispäin, vaan sivuttaisesti, taivaalla liike on noin 0,02 kaarisekuntia vuodessa.


title: Daveigh Chase

text: Daveigh Elizabeth Chase (synt. Schwallier, s. 24. heinäkuuta 1990 Las Vegas, Nevada, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka tunnetuimpia rooleja on Samara Morgan "Ring"-elokuvassa ja Rhonda Volmer "Big Love" -televisiosarjassa.


title: Daveigh Chase

text: Daveigh Chase syntyi Las Vegasissa ja kasvoi Albanyssa Oregonissa yksinhuoltajaäitinsä Cathy Chasen luona. Hänelle annettiin syntyessään isänsä sukunimi Schwallier, mutta se vaihdettiin Chaseksi vanhempien erotessa. Chase piti esiintymisestä jo lapsena ja voitti Little Miss America -missikisan laulukilpailun. Vuonna 1998 hän esitti mormonia lasta musikaalissa "Utah". Seitsemänvuotiaana hän esiintyi Campbell's Soupin mainoksessa.


title: Daveigh Chase

text: Vuonna 2001 Chase ääninäytteli japanilaista kymmenvuotiasta tyttöä "Henkien kätkemä" -elokuvassa, joka dubattiin japanista englanniksi.


title: Daveigh Chase

text: Chasen läpimurto tapahtui vuonna 2002, kun hän ääninäytteli Lilo Pelekaita Disneyn animaatioelokuvassa "Lilo ja Stitch". Chase teki ehkä tunnetuimman roolinsa esittäen kaltoin kohdeltua, ihmisiä tappamaan ryhtynyttä pikkutyttöä Samara Morgania kauhuelokuvassa "Ring" (2002). Hän voitti roolisuorituksestaan ”parhaan vihollisen” palkinnon MTV Movie Awards -gaalassa. Chase ei kuitenkaan enää saanut roolia elokuvan jatko-osasta, "Ring 2" (2005), koska hän oli kasvanut liian isoksi esittämään kahdeksanvuotiasta. Hänet korvasi Kelly Stables. Hänellä oli rooli elokuvassa "Beethovenin viides" vuonna 2003.


title: Daveigh Chase

text: Chasella oli sivurooli vuoden 2001 elokuvassa "Donnie Darko", jossa hän näytteli päähenkilön sisarta. Hän uusi roolinsa elokuvan jatko-osassa "S. Darko" vuonna 2009. Tilannekomediasarjassa "Oliver Beene" Chase esitti päähenkilön tyttöystävää. Hän on lisäksi vieraillut useissa tv-sarjoissa, kuten "Enkelin kosketuksessa" ja "Teho-osastossa".


title: Daveigh Chase

text: Chase esiintyi sivuroolissa HBO-kanavan sarjassa "Big Love" vuosina 2006–2011. Hän myös ääninäytteli elokuvan "Leroy & Stitch", joka on jatkoa elokuvalle "Lilo & Stitch".


title: Daveigh Chase

text: Steven Spielberg huomasi Chasen laululahjakkuuden ja valitsi hänet laulamaan kappaleen ”God Bless America” elokuvassa "A.I. – Tekoäly". Hän on lisäksi tehnyt laulukohtauksia televisiosarjoissa "Big Love" ja "Oliver Beene".


title: Liikkuvat lapset

text: Liikkuvat lapset on suomalainen rockyhtye, joka julkaisi 1980-luvulla kolme LP-levyä ja muutaman singlen. Yhtye teki paluun vuosituhannen vaihteessa ja julkaisi albumin vuonna 2011.


title: Liikkuvat lapset

text: 1983 Emppu Records (omakustanne)


title: Liikkuvat lapset

text: Kokoonpano: Tuula Amberla (laulu), Kai Amberla (kitara), Harri Siivonen (basso), Jari Kauppinen (kitara), Tapio Mäkinen (saksofoni) ja Pekka Eskelinen (rummut).1985 EMI


title: Liikkuvat lapset

text: Kokoonpano: Tuula Amberla (laulu), Pekka Eskelinen (lyömäsoittimet), Olli Kauniskangas (kitara), Harri Siivonen (basso), Heikki Kylä-Utsuri (koskettimet), Tapio Mäkinen (saksofoni) ja T. T. Oksala (Fairlight).


title: Liikkuvat lapset

text: Tuotantopäällikkö: Pedro Hietanen. Tuottaja: T. T. Oksala.1986 EMI


title: Liikkuvat lapset

text: Kokoonpano: Tuula Amberla (laulu), Pekka Eskelinen (lyömäsoittimet ja hanuri), Olli Kauniskangas (kitarat), Harri Siivonen (basso), Tapio Mäkinen (saksofoni) ja T. T. Oksala (koskettimet). 2010 EMI


title: Liikkuvat lapset

text: Kokoelma. Kaikki julkaistut kappaleet vuoteen 1999 asti.


title: Liikkuvat lapset

text: 2011 Stupido Records


title: Liikkuvat lapset

text: Tuottaja: Jani Lankinen & Liikkuvat Lapset


title: Liikkuvat lapset

text: 2013 Stupido Records


title: Liikkuvat lapset

text: Tuottaja: Jani Lankinen


title: Heckler & Koch G3

text: Heckler & Koch G3 (, Kivääri 3) on saksalaisen Heckler & Koch GmbH asetehtaan valmistama 7,62 x 51 mm NATO-kaliiperinen, hidastetun rullasulun periaatteella toimiva, kerta- ja sarjatulta ampuva kivääri. Selkeäksi erotukseksi urheiluun tai metsästykseen käytettävistä aseista käytetään myös nimitystä taistelukivääri Niin ikään käsite erottaa aseen rynnäkkökivääristä.


title: Heckler & Koch G3

text: G3 valittiin vuonna 1959 Saksan Bundeswehrin palveluskivääriksi korvaamaan aiempi G1-kivääri, mutta nyt se on enimmäkseen korvattu H&K G36:lla. G3 on ollut yli 50 maan palveluskiväärinä 2000-luvulle asti ja sitä on myös lisenssivalmistettu useissa maissa useina eri malleina.


title: Osakan prefektuuri

text: Osakan prefektuuri () on yksi Japanin 47 prefektuurista. Se sijaitsee Kansain seudulla, Honshūlla. Prefektuurin pääkaupunki Osaka on Japanin kolmanneksi suurin kaupunki.


title: Osakan prefektuuri

text: Osakan prefektuuri sijaitsee keskellä Japania. Prefektuuria reunustavat komelta suunnalta vuoristot ja lännessä alue rajautuu Osakanlahteen. Naapuriprefektuurit ovat Hyōgon prefektuuri lännessä, Kioto pohjoisessa, Nara idässä ja Wakayama etelässä. Osaka on samaan aikaan sekä Japanin pinta-alaltaan toiseksi pienin että väestöluvultaan toiseksi suurin prefektuuri. Se on myös Japanin ainoa rannikolla sijaitseva prefektuuri jonka alueeseen ei kuulu ainoatakaan saarta.


title: Osakan prefektuuri

text: Prefektuuri kuuluu lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen ja sen vuoden keskilämpötila vuonna 2006 oli 17 °C.


title: Osakan prefektuuri

text: 600-luvulla perustettu Japanin ensimmäinen pääkaupunki sijaitsi Osakassa. Myöhemmin pääkaupunki siirrettiin muualle, mutta Osaka jatkoi kasvuaan. Vuonna 1583 Osaka sai takaisin asemansa Japanin poliittisena ja taloudellisena keskuksena kun Japanin yhdistänyt Toyotomi Hideyoshi valitsi sen asuinpaikakseen ja rakennutti Osakan linnan.


title: Osakan prefektuuri

text:
Sengoku-kaudella Osaka vaurastui kansainvälisen satamansa ansiosta. Kehitys jatkui edelleen Edo-kaudella jolloin Osakaa kutsuttiin "valtion keittiöksi", merkkinä sen asemasta tuotannon ja talouden keskuksena.
Nykyisin monet suurista yrityksistä ovat siirtäneet toimistonsa Tokioon, mutta jotkut, kuten Matsushita (Panasonic), Takashimaya ja Capcom, sijaitsevat edelleen Osakassa. 65% Osakan yrityksistä ovat kuitenkin kooltaan joko pieniä tai keskisuuria.


title: Osakan prefektuuri

text: Osakan prefektuurissa on kolme lentoasemaa. Kansain kansainvälinen lentoasema sijaitsee Osakanlahdessa keinotekoisella saarella. Sen kautta kulkee sekä kansainvälisiä että kotimaanlentoja. Ennen Kansain lentoaseman rakentamista Osaka oli Japanin pienin prefektuuri. Keinotekoinen saari kuitenkin kasvatti prefektuurin pinta-alan Kanagawan prefektuuria suuremmaksi. Toinen huomattava lentoasema on Osakan kansainvälinen lentoasema. Nimestään huolimatta Osakan lentoasema lennot ovat pääasiassa kotimaanlentoja ja suurin osa asemasta sijaitsee Itamin kaupungissa Hyōgon prefektuurissa. Yaossa sijaitseva Yaon lentoasema hoitaa yleisilmailua ja toimii myös Japanin itsepuolustusvoimien lentotukikohtana.


title: Osakan prefektuuri

text: Sakain kaupungissa sijaitseva, Yamato-kaudella hallinneen keisari Nintokun mausoleumi, on maailman suurimpia hautakukkula. Prefektuurissa sijaitsee myös Japanin vanhimmaksi julkiseksi temppeliksi kuvattu Shitennō-ji. Prinssi Shōtoku Taishin rakennutti sen Osakan kaupunkiin vuonna 593.


title: Gall

text: Gall (heimonimeltään Pizi eli Kiivas, n. 1840 – 5. joulukuuta 1894) oli lakotaintiaanien sotapäällikkö ja yksi niistä päälliköistä, jotka johtivat intiaanien joukkoja Little Bighornin taistelussa vuonna 1876.


title: Gall

text: Gall syntyi nykyisen Etelä-Dakotan alueella vuoden 1840 tienoilla. Hän oli huomattava soturi jo teini-iässä, ja hänestä tuli nuorena heimopäällikkö. Little Bighornin taistelussa hän oli Istuvan Härän alipäällikkö. Taistelun jälkeen Gall pakeni Kanadaan Istuvan Härän mukana. Vuonna 1881 Gall palasi Dakotaan ja eli elämänsä loppuvuodet viljelijänä Standing Rockin reservaatissa. Hän ystävystyi myöhemmin paikallisten siirtolaisten kanssa. 1890-luvulla hän kääntyi Henkitanssi-liikkeeseen liittynyttä Istuvaa Härkää vastaan syyttäen tätä pelkuriksi ja petturiksi. Gall kuoli 5. joulukuuta 1894.


title: Gall

text: Gall-nimi on englantia ja tarkoittaa suomeksi sappea. Nimen kerrotaan syntyneen siten, että lapsena Gall näki nälkää ja söi naapurinsa teurastaman eläimen sappirakon.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Psykiatrinen sairaala eli mielisairaala on sairaala, joka on erikoistunut vakavista mielenterveyden häiriöistä ja sairauksista kärsivien henkilöiden hoitoon.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Potilaiden hoitoon tulon syynä voi olla muun muassa vakava masennus, itsemurhariski, ahdistuneisuushäiriöt tai pelkotilat, syömishäiriö, psykoottisuus tai päihteiden käytön aiheuttama psyykkinen oireilu.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 2013 Suomessa mielisairaalahoitoa sai yhteensä 26 561 potilasta. Hoidon yleisin syy oli masennus. Vuodeosastohoidon tavallisin syy oli miehillä skitsofrenia ja naisilla masennus. 29 prosenttia potilaista tuli mielisairaalaan pakkohoitolähetteellä.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Potilaista noin 1000 oli alle 12-vuotiaita, joista 79 % oli poikia. Lasten yleisimpiä hoitoon tulon syitä olivat tunne- ja käytöshäiriöt. 13−17 -vuotiaita oli noin 2300 potilasta, joista 69 % oli tyttöjä. Nuorilla yleisin syy oli masennus.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Pakkohoitoon eli tahdosta riippumattomattomaan psykiatriseen sairaanhoitoon voidaan määrätä vain sillä hetkellä psykoosissa oleva ihminen, jos sairaus muuten pahenisi tai hän ilman hoitoa vaarantaisi omansa tai muiden terveyden tai turvallisuuden. Nuorilla riittää myös syyksi muu vakava mielenterveyden häiriö.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Suljetulla osastolla potilaan eräitä perusoikeuksia voidaan rajoittaa sen verran kuin mielenterveyslaki antaa luvan. Liikkumisvapautta rajoitetaan, sillä osaston ovet ovat aina lukittuja. Potilas voidaan eristää esimerkiksi sitomalla hänet lepositeisiin, jos hän käyttäytyy uhkaavasti itseään tai ympäristöään kohtaan. Liikkumisoikeus voidaan myös sallia esimerkiksi vain kolmesti päivässä tietyn minuuttimäärän verran.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Yhteydenpitoa sairaalan ulkopuolelle voidaan rajoittaa tai kieltää määräajaksi kokonaan. Omaisuus voidaan takavarikoida, jos epäillään, että potilas hukkaa sen tai käyttää rahojaan holtittomasti. Matkapuhelin voidaan ottaa pois. Mielipiteenvapautta ei saa rajoittaa. Rajoituksia tulee purkaa sitä mukaa kuin potilaan vointi sen sallii ja niistä on tehtävä tarkat kirjalliset merkinnät potilaan papereihin.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Psykiatrisen sairaalan suljetun osaston päiväohjelma muodostuu tyypillisesti television katselusta, lehtien ja kirjojen lueskelusta, kortinpeluusta ja kuntosalilla käynnistä. Lisäksi potilailla saattaa olla mahdollisuus askarrella ja osallistua ohjattuihin harrasteryhmiin. Liikuntamahdollisuudet ovat usein puutteelliset ja liikunta voi pahimmillaan jäädä 15 minuutin ulkoiluun omahoitajan kanssa. Kaikkia potilaita ei päästetä ulos.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Psykiatrinen sairaala on jaettu lasten-, nuoriso-, aikuis- ja vanhuspsykiatrian osastoihin sekä nuorten ja aikuisten päihdepsykiatrian osastoihin. Alle 13-vuotiaat lapset kuuluvat lastenpsykiatrian pariin, 13−17 -vuotiaat nuortenpsykiatrian, 18−65 -vuotiaat aikuispsykiatrian ja yli 65-vuotiaat vanhuspsykiatrian (nimeltään myös psykogeriatria, geropsykiatria). Vanhuspsykiatrian potilaat ovat yleensä pitkäaikaissairaita, jotka eivät enää pysty itse huolehtimaan itsestään. Osa heistä on vuodepotilaita.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Intensiivinen ryhmäkuntoutus tapahtuu ryhmäkuntoutusosastolla ja siihen sisältyy paljon ryhmäkeskusteluja. Intensiivisen ryhmäkuntoutusjakson tavoitteena voi olla esimerkiksi tunteiden vapaampi kokeminen, joustavampi suhtautuminen itseen ja muihin, mielekkyyden ja ilon löytäminen sekä rutiinien muuttaminen omaa hyvinvointia parantaviksi.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Intensiivistä ryhmäkuntoutusta ei enää järjestetä kovinkaan paljoa. Intensiiviset ryhmämuotoiset kuntoutusosastot on esimerkiksi Helsingissä yhtä lukuun ottamatta lopetettu ja muutettu löyhäksi avohoidoksi.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Julkiset psykiatriset sairaalat valvovat ensisijaisesti itse omaa toimintaansa. Aluehallintovirastot eli AVI:t saavat tehdä hoitolaitoksiin yllätyskäyntejä vain, jos heille on tehty hoitolaitoksesta kantelu, jonka perusteella on syytä epäillä väärinkäytöksiä. Muuten AVI:t käyvät ennalta ilmoitetuilla tarkastuskäynneillä. Tarkastuskäyntiä ei tehdä joka vuosi. Esimerkiksi Lounais-Suomen aluehallintoviraston resurssit riittävät siihen, että se tarkastaa vuodessa 12 prosenttia alueensa ympärivuorokautisista sosiaali- ja terveydenhuollon toimipaikoista.


title: Psykiatrinen sairaala

text:
Liikunta parantaa potilaiden elämänlaatua. Erot mahdollisuuksissa liikkua ovat kuitenkin sairaaloiden välillä suuret. Joissakin sairaaloissa kaikki potilaat pääsevät harrastamaan liikuntaa, joissakin vain neljä prosenttia. Vuonna 2006 psykiatrisissa sairaaloissa keskimäärin alle puolet potilaista oli mukana liikuntatoiminnassa. Suurimpia ongelmia olivat liikuntatilojen puute tai huono kunto ja henkilökunnan vähäisyys. Vain alle 40 prosentissa laitoksista liikuntatilat olivat hyvässä kunnossa. Mielenterveyden keskusliitto on vaatinut psykiatristen potilaiden liikuntamahdollisuuksien parantamista.
Mielisairaiden eristämisestä on asiakirjoja jo keskiajalta. Ensimmäinen tunnettu psykiatrinen sairaala on Bethlem Royal Hospital (tunnettu myös nimellä Bedlam), joka perustettiin Lontooseen vuonna 1247, ja joka vuoteen 1403 mennessä oli alkanut ottaa hoitoon psykiatrisia potilaita. Mielisairaaloiden historiaa on koonnut muun muassa Michel Foucault teoksessaan "Folie et déraison: Histoire de la folie à l'âge classique" vuonna 1961. Valvonnan, mielisairaaloiden ja vankiloitten arkkitehtuuria Foucault käsittelee teoksessaan "Tarkkailla ja rangaista" vuodelta 1975. Panoptikon oli rakennustyyppi, jonka Jeremy Bentham myöhemmin suunnitteli erityisesti laitoksiin, joissa tarvittiin jatkuvaa valvontaa.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Napoleonin sotien jälkeen (1815−) kuppa yleistyi ja keskiluokkaistui Euroopassa, mistä seurasi muutaman kymmenen vuoden viiveellä aivokuppaepidemia, jonka oireet muistuttavat skitsofreniaa. 1840-luvulla brittiläisessä Hanwellin mielisairaalassa lopetettiin potilaiden sitominen.


title: Psykiatrinen sairaala

text: 1980-luvun alussa Iso-Britannian ja Norjan turvasairaaloissa paljastui väärinkäytöksiä.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Pisimmälle psykiatrisia avohuollon palveluja on kehitetty Italiassa, jossa käytännöllisesti katsoen kaikki mielisairaalat on korvattu avohoidolla. Potilaiden sisäänotto laitoksiin lopetettiin vuonna 1982.


title: Psykiatrinen sairaala

text:
Keskiajalla ja vielä myöhemminkin vastuu mielisairaiden hoidosta oli Suomessa uskonnollisilla yhdyskunnilla, mikä perustui ajatukseen laupeudesta.
Keskiajan lopulla Suomessa ja muualla Euroopassa alettiin eristää mielisairaita perustamalla mielisairaaloita. Niitä kutsuttiin "Pyhän Hengen huoneiksi". Suomessa tällaisesta sairaalasta on ensimmäinen maininta vuodelta 1396. Sairaalat sijaitsivat kaukana kaupungeista, ja sairaalaan jouduttuaan potilas vietti siellä yleensä lopun elämäänsä.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vielä 1700-luvulla mielisairaat eristettiin muun muassa spitaalisten kanssa. Seilin saaressa Turun saaristossa oli 1600-luvulla perustettu leprasiirtola, jonne potilaat joutuivat tuomaan mukanaan ruumisarkun tai puutavaraa arkun rakentamista varten, sillä sieltä ei ollut paluuta. Vuonna 1755 saarelle avattu mielisairaala jatkoi toimintaansa vuoteen 1962. Tämän jälkeen mielisairaalan rakennukset ovat olleet Turun yliopiston kuuluvan Saaristomeren tutkimuslaitoksen käytössä.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Tärkeä käänne suomalaisessa mielisairaanhoidossa tapahtui 1800-luvulla, kun keisari Nikolai I antoi asetuksen, joka koski mielisairaiden hoitoa ja sairaaloiden rakentamista. 1800-luvun lopulla hoitomaksut oli porrastettu varallisuuden mukaan niin että ylimmän maksuluokan säätyläiset maksoivat ainakin osan hoidostaan itse. Maksavat asiakkaat vähensivät pakkokeinojen suosiota mielisairaaloissa.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 1856 Helsingin Lapinlahden sairaalan ylilääkäri Leonhard Fahlander lähetettiin toistamiseen opintomatkalle Eurooppaan. Iso-Britanniassa Fahlander otti selkoa tuolloin kiistanalaisesta pakkokeinottomasta eli non-restaint-järjestelmästä käyden Bedlamissa, St. Lukessa, Colney Hatchissa ja Hanwellissa. Hän julkaisi raporttinsa seuraavana vuonna sanomalehdessä..


title: Psykiatrinen sairaala

text: Jonkinlaisia tilastoja mielisairaiden lukumäärästä alettiin tehdä 1860-luvulla. 1880-luvulla tuli voimaan uusi keisarillinen asetus, joka määräsi kunnat huolehtimaan kroonisesti mielisairaiden hoidosta. Tällöin syntyivät kunnalliskotien mielisairasosastot, jotka jäivät pois vasta 1950-luvulla kun maahan rakennettiin niin sanottu B-sairaalaverkko.


title: Psykiatrinen sairaala

text: 1800-luvun lopulta 1930-luvulle saakka vallitseva hoitomuoto oli potilaan "pakkokeinottomuus" eli potilaan pakottaminen sänkyyn ja pitkäkestoisiin kylpyihin. Pakkokeinottomuus johti eristämisen ja pakkopaidan sijasta rauhallisten ja rauhattomien potilaiden erottamiseen toisistaan ja jatkuvaan valvontaan. Kaikki akuuttipotilaat ja muut levottomat pakotettiin tavallisesti sänkyyn. Potilaita pidettiin päivittäin ”prolongeeratuissa” eli pitkitetyissä kylvyissä 10–12 tuntia. He söivät ruokansa ja saattoivat nukkua yönsäkin kylvyssä. Muualla Euroopassa kylpyammeiden päällä vedettiin purjekangaspeittoja ja jopa puisia kansia, joiden alta näkyivät vain päät. Suomessakin potilasta saatettiin pitää kylvyssä vuorokausikaupalla, viikkoja, ja jopa kuukausia.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Kun potilas rauhoittui, hänet siirrettiin joko ”konvalesenttiosastolle” ja kotiutettiin sieltä tai jos sairaus todettiin pitkäaikaiseksi, potilas siirrettiin pitkäaikais- tai työosastolle. Esimerkiki Niuvaniemessä valvontaosastoille rakennettiin erityiset kylpyosastot ja vuonna 1909 kylpyhoidon mahdollistava levottomien naisten osastorakennus, jossa oli kylpysalin verran ammeita. Levottomia, enimmäkseen skitsofreniaa sairastavia potilaita ei aina ollut helppo pakottaa pysymään vuoteessa, joten potilaita vahtivassa hoitoajattelussa potilaat pakotettiin verkkosänkyihin eli hullunarkkuihin. Ne olivat puulaatikoita, mahdollisesti sisältä pehmustettuja, jonka laitojen yli pingotettiin naruverkko. Verkkosänkyä pidettiin pienempänä pahana kuin eristämistä. Se oli käytössä 1930-luvulle asti.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Makuuttamisen syrjäytti saksalaisen psykiatrin Hermann Simonin kehittämä aktiivinen työterapia, jota Suomessa ryhdyttiin toteuttamaan 1920-luvun lopulla.


title: Psykiatrinen sairaala

text: 1920–1930-luvulla muun muassa Kammion yksityismielisairaalassa Helsingissä hoidettiin morfiinista ja heroiinista riippuvaisia yläluokkaisia ihmisiä.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 1937 säädettiin mielisairaslaki, minkä jälkeen kaikki hoidossa olevat mielisairaat tulivat lääkärinhoidon valvontaan. Pakkokeinoista ei enää tarvinnut raportoida Lääkintöhallitukselle. Sen jälkeen kenelläkään ei todennäköisesti ollut selkeää kokonaiskuvaa pakkokeinojen yleisyydestä. Vuonna 1969 Ilkka Taipale kritisoi asiaa ja esitti, että mielisairaalaosastoilla alettaisiin kirjaamaan ylös eristyksten ja lepositeiden käyttöä. Vuonna 1939 maa jaettiin mielisairaanhuoltopiireihin, jotka vastasivat työn kehittämisestä alueellaan.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Neuvostoliiton hyökättyä Suomeen suomalaiset evakuoivat lähes kaikki asukkaat ja kotieläimet Suomeen kuuluneelta Kivennavalta Karjalasta. Talot poltettiin, jotta ne eivät jäisi vihollisen hyödynnettäviksi. Kivennavan kunnalliskodin terveet vanhukset evakuoitiin jo 1,5 kuukautta aiemmin, 12. lokakuuta, mutta samalla poltettiin myös Kivennavan kunnalliskodin mielisairasosastolla olleet 12−15 ihmistä kuoliaiksi. Uhrit olivat 23−74-vuotiaita potilaita, jotka eivät päässeet pakenemaan, koska heitä säilytettiin suljetulla osastolla kalterien takana. Ennen vihollisen hyökkäystä hoitajat pakenivat ja hylkäsivät potilaat.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Kivennavan ihmisoikeusrikokset jäivät selvittämättä ja Suomen johto salasi ne, koska oli etukäteen tiedossa, että poltettavassa talossa oli ihmisiä ja sota-ajan "kömmähdyksistä" ei saanut Suomessa puhua. Syynä murhapolttoon saattoi olla Suomessa vallinnut rodunjalostuspolitiikka, jonka mukaan mielisairaita pidettiin yhteiskunnan taakkana. Lukkojen taakse saatettiin jättää muitakin kuin mielisairaita, sillä kunnalliskotiin oli lukittu myös "heikkomielisiä" eli kehitysvammaisia nuoria naisia. Jos suomalaissotilaat olisivat jättäneet potilaat neuvostoliittolaisten käsiin, Neuvostoliitto olisi voinut hyödyntää heidän hylkäämistään sotapropagandassa. Helsingin raastuvanoikeus julisti yhden vuonna 1948 ja 1980- ja 1990-luvuilla 10 Kivennavan uhria kuolleiksi. Omaisille ei kerrottu uhrien kuolleen. Arkistoista näkyy, että he ovat pyytäneet Suomen ulkoministeriöltä tietoja Neuvostoliittoon kadonneista.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Talvisota aiheutti suuria vaikeuksia siviilien mielisairaanhoidolle, joka toimi jo ennen talvisotaa hoitokapasiteettinsa äärirajoilla. Talvisodan aikana mielisairaat kuuluivat ihmisryhmiin, joiden kohtelusta tingittiin kaikkein eniten, jotta resursseja vapautuisi muualle. Noin 1200 potilasta evakuoitiin Karjalasta Rauhan, Viipurin ja Pälksaaren mielisairaaloista Länsi- ja Etelä-Suomen mielisairaaloihin. Kuusi muuta mielisairaalaa joutui luovuttamaan huomattavasti potilaspaikkoja sotasairaaloiden leikkaus- ja sisätautipotilaille. Mustasaaren sairaala Vaasassa jouduttiin tyhjentämään kokonaan armeijan käyttöön. Harjavallan, Rauhan, Kivelän, Lapinlahden, Pitkäniemen, Oulun ja Hämeenlinnan mielisairaalat luovuttivat osastoja sotapsykiatrian käyttöön. Lisäksi miespuolisia lääkäreitä ja mielisairaanhoitajia kutsuttiin suuri määrä armeijaan. Tilanahtauden ja henkilöstöpulan takia mielisairaalat siirsivät lievimmin sairaat potilaat kotihoitoon ja pitkäaikaisesti sairaat kunnalliskoteihin. Uusista potilaista hoidettiin vain kaikkein vaikeimmin oireilevat, jolloin hoitoon päässeet asiakkaat olivat jo hyvin huonossa kunnossa.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Tammikuussa 1940 puolustusministeriö tiedusteli, voitaisiinko osa mielenterveysongelmia sairastavista sijoittaa vankilarakennuksiin, jotta armeijalle vapautuisi lisää hoitopaikkoja. Lääkintöhallituksen pääjohtaja Oskari Reinikainen suhtautui siihen hyvin kielteisesti vedoten eettisiin ja käytännöllisiin syihin.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Jatkosotavuonna 1942 Nikkilän sairaalan potilaista kuoli joka neljäs eli 247 ihmistä nälkään ja kulkutauteihin. Potilaille syötettiin talven ajan usein vain harmaata jauhovelliä muutamien lantunpalojen kera. Yhteensä vuosina 1940−1945 Nikkilässä kuoli 739 potilasta. Eri puolilla Suomea kuoli tuhansia muita mielisairaaloiden potilaita nälkään. Siviilit eivät yleisesti kuolleet nälkään, vaan nälkäkuolemat rajoittuivat laitoksissa asuviin (ainakin mielisairaalapotilaisiin ja vankeihin), sotavankeihin sekä Itä-Karjalan siviileihin.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Jatkosodan aikana Suomen armeija syötti sotilaille lääkkeiksi luokittelemiaan päihteitä: kokaiinia, morfiinia, oopiumia ja heroiinia. Sodan jälkeen Helsingissä oli satoja asunnottomia morfiini- tai heroiiniriippuvaisia entisiä sotilaita ja vuosina 1945–1950 heroiinin käyttö levisi Helsingissä ensimmäistä kertaa laajalti. Muun muassa Nikkilän mielisairaalassa ja Kivelän mielisairasosastolla aloitettiin vieroitushoitojen tarjoaminen. Osaa hoito auttoi, osa riippuvaisista syrjäytyi ja/tai kuoli nuorena.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 1949 Pitkäniemen mielisairaalan ylilääkäri Ilmari Kalpa arvosteli, että sähköshokkeja ja eristämistä käytetään erittäin heikoin lääketieteellisin perustein, etenkin jos hoitohenkilökunta päättää hoidon aiheen. Eristäminen ei hänen mukaansa saanut riippua hoitohenkilökunnan mielipiteestä, vaan sallia vain ”lääkärin valvonnan alaisena”.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 1953 tuli voimaan uusi mielisairaslaki, joka lisäsi potilaspaikkoja ja määräsi ennalta ehkäisevään työhön luotavaksi terveyskeskus- eli "avohoito"verkoston. Kuntoutus- ja perhetyö alkoi tulla mukaan hoitoon. A- ja B-mielisairaalat syntyivät; A-mielisairaaloissa hoidettiin vastasairastuneet ja B-mielisairaaloissa pitkäaikaispotilaat. Kunnalliskotien mielisairaalaosastoista luovuttiin. Palvelut oli kohdennettu lähes yksinomaan psykooseja sairastaville, ja ne olivat vahvan laitospainotteisia.. 1950-luvulla alettiin käyttää psykoosilääkkeitä eli neuroleptejä, mikä helpotti potilaiden hallintaa. Päähoitona oli kuitenkin edelleen sähköhoito


title: Psykiatrinen sairaala

text: 1950-luvulta alkaen Suomeen perustettiin vähitellen useita psykoterapian koulutusyhteisöjä, mikä paransi osaamista. Vuonna 1958 perustettiin Therapeia-säätiö ja vuonna 1967 Suomen psykoanalyyttinen yhdistys.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 1959 perustettiin ensimmäinen nuorisopsykiatrinen osasto Pitkäniemen sairaalaan.


title: Psykiatrinen sairaala

text: 1960-luvun psykiatrinen kulttuuri oli hyvin diagnostinen ja esineellistävä. Lääkärit kohtelivat potilaita tietoisen julmasti. Lääkäri saattoi esimerkiksi pistää potilastaan neulalla selkään vain havainnollistaakseen lääketieteen opiskelijoille, ettei katatonista skitsofreniaa sairastava reagoi kipuun. Psykiatri Claes Anderssonin mukaan potilaiden oikeusturva oli täysin olematon. Heillä ei ollut yhteiskunnallisissa elimissä lainkaan edustajia, jotka olisivat valvoneet edes heidän oikeuttaan riittävään ravintoon. Mielisairaalassa tarjottavaan ruoka-annokseen oli varattu vain puolet summasta, joka sai kulua tavallisessa sairaalassa. Vuonna 1967 joukko nuoria lääketieteilijöitä, muun muassa Claes Andersson, perustivat Marraskuun liikkeen, jonka avulla he pyrkivät auttamaan ja vapauttamaan alistettuja mielisairaita ja muita yhteiskunnan huono-osaisimpia. Esimerkiksi Andersson pyrki ylilääkärinä vähentämään keinotekoisia valta-asetelmia ja ylläpitämään luottamusta.


title: Psykiatrinen sairaala

text: 22. huhtikuuta 1966 Lapinlahden kunnalliskodin mielisairasosasto Koivulassa syttyi klo 23 jälkeen illalla tulipalo, jossa kuoli 31 ihmistä, joista 2 sairaalassa. 5 potilasta pelastui. Palo on Suomen eniten kuolonuhreja vaatinut tulipalo. Syttymissyy ei selvinnyt, mutta palo sai alkunsa tupakkahuoneesta, jossa sai tupakoida myös öisin ja jossa oli aiemminkin syttynyt tulipalo. Kunnan sosiaalilautakunta tai kunnalliskodin johtokunta ei ollut ryhtynyt toimenpiteisiin rahoittaakseen mielisairasosaston rakenteiden (mm. hirsirakennuksen palonarkojen pahviverhoiltujen seinien) muuttamista paloturvallisiksi, koska asukkaiden oli tarkoitus siirtyä vuoden sisällä Koljonvirran sairaalaan Iisalmeen. Yöhoitaja oli tulipalon syttyessä nukkumassa, mikä oli vakiintunutta korruptiota mielisairasosastolla. Kuolleet naispotilaat jäivät loukkuun, koska heidät oli lukittu tupakkahuoneen vieressä olleeseen kylpyhuoneeseen ja miehet kalteri-ikkunaisiin eristyshuoneisiin, joiden varauloskäyntejä hoitajat eivät saaneet auki. Poliisi ei tutkinnassaan löytänyt mitään, mikä olisi antanut aihetta syyttää ketään laiminlyönnistä. Siksi kukaan ei joutunut oikeuden eteen ja poliisi hautasi jutun selvittämättömänä.


title: Psykiatrinen sairaala

text: 1960-luvun lopussa Suomessa oli maailman toiseksi eniten mielisairaalapaikkoja suhteutettuna väestön lukumäärään, noin 20 000 potilaspaikkaa.


title: Psykiatrinen sairaala

text: 1970-luvulla valtaosa potilaista todella tuli hoitoon vastoin tahtoaan. 1970- tai 1980-luvulla ihmisoikeuksien näkökulma ei Suomessa noussut keskusteluun saati lainsäädäntöön, sillä Suomi ei ollut Euroopan Neuvoston jäsen eikä sen siksi tarvinnut saattaa voimaan Euroopan ihmisoikeussopimusta.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 1971 lääkintöhallitus asetti työryhmän suunnittelemaan psykiatrisen terveydenhuollon kehittämistä. Työryhmän ehdotuksen perusteella lääkintöhallitus hyväksyi vuonna 1977 mielisairaslain osittaisen uudistuksen, jossa muun muassa luovuttiin A- ja B-mielisairaalajaosta ja terveyskeskushoitoa tukevat hoitomuodot tulivat valtionosuuden piiriin.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 1975 Lääkintöhallitus antoi pakkokeinoista ensimmäisen ohjekirjeen. Siinä korostettiin, että yksilö on Suomen oikeusjärjestyksen mukaan pääsääntöisesti vapaa ja että rajoitusten pitää perustua lakiin. Jos potilas ei halua ottaa hoitoa vastaan, on hoidon keskeyttämistä tai lopettamista harkittava.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Mielisairaanhoidon kehittyminen vakiintui 1960- ja 1970-luvulla. Vuonna 1976 määriteltiin psykiatrisen hoidon tavoitteita, jotka sisälsivät hoitojärjestelmän alueellistamisen, ehkäisevän työn kehittämisen ja lainsäädännön uudistamisen kiirehtimisen. Pian B-sairaaloista luovuttiin.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Vuonna 1977 mielisairaslakia uudistettiin osittain niin, että valtio alkoi myöntää kunnille rahallista apua mielisairauksien lisäksi myös muiden mielenterveyden häiriöiden hoitoon. Uudistus korosti ennalta ehkäisevää mielenterveystyötä ja muutti täysin vanhan ja kangistuneen pakkohoitojärjestelmän.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Sairaalakeskeisen hoitojärjestelmän purkaminen aloitettiin vuonna 1983, ja se jatkui 1990-luvun puolelle. Suunnitelmissa oli siirtää voimavaroja terveyskeskushoitoon, koska se on halvempaa, ja sairaalahoito altistaa laitostumiselle eli oma-aloitteisuuden katoamiselle. 1990-luvun alussa psykiatrinen hoito yhdistettiin osaksi yleissairaanhoitoa, kuntainliitot lakkautettiin ja luovuttiin suoraan sairaanhoitopiireille jaettavasta valtionosuudesta. Tällöin kunnat pystyivät päättämään vapaammin psykiatrian varojen käytöstä. Sen seurauksena mielisairaalaverkostoa harvennettiin, ja potilaspaikat ja hoitoajat lyhenivät. Sairaalapaikkoja vähennettiin jopa kolmasosaan siitä, mitä niitä enimmillään oli.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Avohoidon kehittäminen katkesi kuitenkin 1990-luvun alun laman ja säästöjen takia, eikä avohoidon rahoitusta lisätty suunnitellusti.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Psykiatrian oppikirjoissa mainittiin 1960-luvulle saakka, ettei Suomen mielisairaaloissa enää käytetä pakkokeinoja, ei ainakaan mekaanisia, kuten lepositeitä tai suojakäsineitä. Koska pakkokeinoja pidettiin menneisyytenä, niistä ei käyty keskustelua potilaan perusoikeuksien näkökulmasta ennen 1990-lukua. Vuonna 1997 selvitettiin Tampereen yliopistollisen sairaalan klinikoiden pakkotoimet ja rajoitukset ja huomattiin, että peräti 44 prosenttia työikäisistä potilaista joutui yhä pakkotoimien kohteeksi.