title: Kurtisaani

text: Kurtisaani on tarkoittanut alun perin hovinaista (vrt. "court" ’hovi’), mutta sittemmin kurtisaanilla on viitattu yläluokkaisiin prostituoituihin tai rakastajattariin.


title: Kurtisaani

text: Kurtisaanilla tarkoitettiin alun perin 1500-luvulla naisia, jotka liikkuivat renessanssin ajan paavien moraaliltaan höltyneissä hoveissa. Monet paavit pitivät rakastajattaria ja saivat aviottomia lapsia. Nämä naiset olivat sekä kauniita että henkevän älykkäitä, ja heidän oli pystyttävä tarjoamaan miehille myös hengen nautintoja. Renessanssiajan kurtisaanit elivät paheellista ja ylellistä elämää, omistivat komeita taloja ja järjestivät loisteliaita päivällisiä.


title: Kurtisaani

text: Ranskassa 1600-luvulla elänyt kurtisaani Ninon de l'Enclos yhdistetään vielä nykyäänkin hienostuneisuuteen ja aistillisuuteen. Hän oli aikakauden ensimmäisiä kurtisaaneja, eikä tällainen elämäntapa ollut tuolloin kovin hyväksytty. Kirjailija Molière oli yksi hänen ystävistään. Hän avasi Pariisiin salongin, jossa vieraili kaupungin arvovaltaisinta väkeä. Emäntä viihdytti heitä tanssimalla ja luuttua soittamalla. Sanotaan, että Ninonia ei niinkään kiinnostanut rikkauden tai ylellisyyden tavoittelu, vaan se vaikutusvalta, jonka kauneus ja charmi saavat aikaan. Hän sai monia seuraajia, ja paheksunta kurtisaaneja kohtaan vaimeni.


title: Kurtisaani

text: Ranskan kuningas Ludvig XV:n rakastajatar Madame de Pompadour oli syntyjään porvariluokkaan kuulunut Jeanne-Antoinette Poisson. Oltuaan jonkin aikaa naimisissa hän päätti, ettei porvarillinen avioliitto ollut sitä, jota hän elämältään halusi. Hän sai vuonna 1745 kutsun kuninkaan naamiaisiin ja sai siellä kuninkaan rakastumaan itseensä. Tämä oli poikkeuksellista, sillä muut kuninkaan rakastajattaret olivat aatelisia. Madame de Pompadourilla oli kyky kohottaa alakuloisen kuninkaan mielialaa, ja hän vaikutti myös tämän tekemiin päätöksiin. Hän vietti loisteliasta ja tuhlailevaa elämää, joka herätti suuttumusta kansan keskuudessa. Kansan viha alkoi suuntautua myös kuninkaaseen, mikä enteili Ludvig XVI:n ajan vallankumousta.


title: Kurtisaani

text: Salaperäistä kurtisaanihahmoa sellaisena kuin se kirjallisuudessa ja taiteessa tunnetaan voidaan perustellusti pitää myös romantisoituna, osin perusteettomana tulkintana.


title: Kurtisaani

text: Yksi tunnetuimmista kaunokirjallisista salaperäisen kurtisaanihahmon kuvauksista lienee Alexandre Dumas nuoremman "Kamelianainen". Hänet kuvataan kuitenkin hyväsydämisenä naisena, vastakohtana monille muille kurtisaanikuvauksille.


title: Beijing Jeep

text: Beijing Jeep Corporation (BJC) on kiinalainen autovalmistaja, joka on erikoistunut maastoautoihin. Se on Kiinan valtion autokonserni BAIC Group:n yhteisyritys länsimaisten maastoautovalmistajien kanssa. Yritys perustettiin vuonna 1983 Beijing Automotivein ja American Motors Corporationin yhteisyrityksenä. Nykyään DaimlerChrysler omistaa yhteisyrityksestä 42 prosenttia. Yhteistyösopimus on voimassa vuoteen 2033.


title: Beijing Jeep

text: Beijing Jeepin ensimmäinen tuote oli Cherokee, joka oli lisenssillä valmistettu suora kopio Jeep Cherokeestä. Vuonna 2000 sen rinnalle tuli Grand Cherokee. Tuotevalikoima laajeni Mitsubishi-maastureihin vuonna 2003. Samana vuonna Cherokeen korvasi uudistettu Beijing Jeep 2500, joka kuitenkin edelleen perustuu 1980-luvun malliin. Suunnitelmissa on laajentaa tuotantoa Mercedesin henkilöautoihin.


title: Joe Malone

text: Maurice Joseph "Joe" Malone (28. helmikuuta 1890 Quebec City, Kanada – 15. toukokuuta 1969 Montreal, Kanada) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Häntä pidettiin yhtenä aikansa parhaista pelaajista ja lajin ensimmäisenä todellisena supertähtenä. Malonen tilastot ovat aikaansa nähden hurjat, hurjimpana ehkä maalikeskiarvo ottelua kohden (1,17) ja yhden ottelun maaliennätys (7), jotka kuitenkin käytännössä selittyivät paitsion puuttumisella tuon ajan NHL-säännöissä. Parhaimmillaan Malone teki kaudella 44 maalia 20 ottelussa historian ensimmäisellä NHL-kaudella 1917–1918, jolloin hän teki myös yhden kauden parhaan maalikeskiarvon ottelua kohti (2,20). Tuo maalimäärä yhdellä kaudella säilyi ennätyksenä lähes 30 vuotta, ennen kuin Maurice Richard teki 50 maalia 50 ottelussa kaudella 1944–1945. Phantom Joena tunnettu Malone pelasi jääkiekkoa ammattilaisena 17 vuotta (1907–1924) joista suurimman osan Quebec Bulldogsissa, jossa hän voitti kaksi Stanley Cupia (1912, 1913) NHA:ssa.


title: Chery

text: Chery Automobile (Chery Automobile Co., Ltd.) on kiinalainen autovalmistaja, joka on perustettu vuonna 1997. Yhtiön kotipaikka on Wuhu. Chery Automobilen ensimmäiset autonmoottorit ja autot valmistuivat vuonna 1999. Yhtiö raportoi valmistaneensa vuonna 2015 kaikkiaan 550 100 autoa (nousua edellisvuodesta). Loppuvuodesta 2015 yhtiö kertoi valmistaneensa toimintansa aikana yhteensä viisi miljoonaa henkilöautoa. Helmikuussa 2016 yhtiö aloitti 60 000 sähköauton vuosituotantoon tähtäävän autotehtaan rakentamisen.


title: Chery

text: Chery Automobilen tai sen tytäryhtiöiden automerkkejä ovat: Chery, Karry, Rely, Riich, Riich Qoros.


title: Chery

text: Useat yhtiön malleista ovat lisenssillä valmistettuja klooneja muiden autonvalmistajien autoista. Jotkut muut autovalmistajat, kuten GM, ovat syyttäneet Chery Automobilea myös suoranaisesta kopioinnista. Automalleja: Arrizo, Cowin/Flagcloud (perustuu SEAT Toledoon), Eastar (Toyota Corolla-klooni), Fulwin (perustuu SEAT Toledoon), QQ (QQ3 Daewoo Matiz-klooni), Tiggo (Toyota RAV4-klooni) ja V5.


title: Daihatsu

text: Daihatsu on japanilainen autonvalmistaja, joka kuuluu nykyisin Toyota-yhtymään.


title: Daihatsu

text: Vuonna 1907 perustetun yhtiön nimi oli alun perin Osaka Hatsudoki Seizo Kabushiki Kaisha. Se valmisti vuodesta 1930 lähtien 3-pyöräisiä ajoneuvoja, joita myytiin nimillä Daihatsu ja Tsubasa. Vuonna 1951 yhtiön nimeksi otettiin Daihatsu Kogyo Kabushiki Kaisha. Merkin tunnuksena on D-kirjain ympyrässä.


title: Daihatsu

text: Daihatsu-autoja tuotiin Suomeen 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa ja uudelleen 1980- ja 1990-luvuilla. Merkki ei koskaan tullut yleiseksi ja japanilaisista automerkeistä se oli Suomessa koko ajan pienin.


title: Daihatsu

text: Ensimmäinen Daihatsun maahantuoja Suomessa oli helsinkiläinen Uotila Oy, joka oli tuonut maahan muutaman italialaisen Lancia-auton 1960-luvun alkupuolella. Yhtiö toi Daihatsu 1000 -henkilöautoja keväästä 1968 lähtien, mutta ne eivät saaneet mainittavaa vastakaikua suomalaisten autonostajien keskuudessa. Vuoteen 1971 mennessä rekisteröitiin vain vajaat 40 Daihatsu-henkilöautoa ja merkin ensimmäinen yritys Suomen automarkkinoilla päättyi siihen.


title: Daihatsu

text: Ranskalaisia Peugeot-autoja edustanut Oy Maan Auto Ab aloitti Daihatsun maahantuonnin uudelleen 1980-luvun alussa vuonna 1977 esitellyllä Charade-mallilla. Vuonna 1983 maahantuojaksi vaihtui puolalaisia FSO-autoja tuonut Polmot Oy, jonka nimi muuttui hieman myöhemmin Maanteho Oy:ksi. Suomessa myytiin henkilöautomalleja Charade, Charmant ja Applause, Feroza- ja Rocky -maastoautoja sekä pientä 850-pakettiautoa. Vuoden 1988 lopussa Suomessa oli rekisterissä 5 015 Daihatsu-henkilöautoa ja se oli tilaston 25. sijalla. Vuoden 1990 aikana Suomessa rekisteröitiin 614 Daihatsu-henkilöautoa ja tuolloin merkki oli rekisteröintitilaston 24. sijalla. Vuoden 1991 alussa Daihatsun maahantuonti siirtyi Saabia edustaneelle Oy Scan-Auto Ab:lle. Daihatsun maahantuonti päättyi uusien autojen myynnin romahtaessa lamakauden seurauksena vuonna 1993. Nykyisin Daihatsu-autoja ei tuoda yhtään Eurooppaan.


title: Daihatsu

text: Suomessa oli Daihatsu-autoja vielä vuoden 1999 lopussa rekisterissä 6 135 autoa, joista yli puolet (3 585 kpl) oli Charade-mallia. Huhtikuussa 2010 Daihatsuja oli rekisterissä enää 1 865 kpl.


title: GAZ

text: GAZ () on autonvalmistaja, jonka tuotantolaitos on Gorkin autotehdas. Toisen maailmansodan jälkeen käynnistyi kohtalaisen nopeasti jo sotavuosina aloitetun suunnittelun tuloksena uuden, hyvin nykyaikaisen henkilöauton, GAZ M-20 Pobedan ja legendaarisen, 31 vuotta lähes muutoksitta tuotetun GAZ-51 -kuorma-auton valmistaminen.


title: GAZ

text: Vuonna 1948 syntyivät ensimmäiset amerikkalaisvaikutteiset ZIM-12-mallin koesarjan autot, ja sarjatuotantoon tämä suuri automalli tuli vuonna 1950. Tavoitteena oli ollut hyödyntää mahdollisimman paljon jo tuotannossa olevia komponentteja. Kirja "Avtomobili Rossii i SSSR" kertoo, että Zimissä ja Pobedassa oli yhteisiä osia noin 50 prosenttia.


title: GAZ

text: Seitsemälle hengelle rekisteröidystä Zimistä tuli Suomessakin varsin suosittu muun muassa taksikäytössä sen jälkeen kun se oli ensiesitelty Helsingin autonäyttelyssä 1953. Zimissä oli 3,5 litran kuusisylinterinen sivuventtiilimoottori, joka kehitti 90 hevosvoimaa.


title: GAZ

text: Myös edustusauto Tšaika ja tunnettu maastoauto GAZ-69 tulevat GAZin tehtaalta Nižni Novgorodista. Osaltaan myös GAZin tekniikkaan perustuivat ensimmäiset UAZ:t. GAZ ilmoitti 8. joulukuuta 2005 lopettavansa Volga-henkilöautojen valmistuksen, joka oli alkanut vuonna 1956, keskittyäkseen vain pikkubusseihin ja kuorma-autoihin, mutta jälleenmyyjien toiveesta jatkoi tuotantoa jälleen syksyllä 2006.


title: GAZ

text: GAZ-jeeppien kutsumanimi on alusta lähtien ollut "kozjol", pukki.


title: Taavi Törmälehto

text: Taavi Armas Törmälehto (27. maaliskuuta 1922 Haapavesi – 15. joulukuuta 2007 Kauniainen) oli suomalainen Mannerheim-ristin ritari.


title: Taavi Törmälehto

text: Jääkäri Törmälehto palveli jatkosodan alussa konepistoolimiehenä Jääkäripataljoona 4:ssä, joka oli osa 1. Jääkäriprikaatia. Hän kunnostautui useissa hyökkäysvaiheen taisteluissa ja hänet nimitettiin 19. marraskuuta 1941 Mannerheim-ristin ritariksi numero 41. Hänet ylennettiin alikersantiksi 4. heinäkuuta 1944. Siviiliammatiltaan hän oli levyseppä.


title: Taavi Törmälehto

text: Ritarinimityksen perusteluissa mainitaan Törmälehdon suojanneen konepistoolitulellaan omien haavoittuneiden evakuointia Vilokissa 14. heinäkuuta 1941. Tämän hän teki oma-aloitteisesti joukkueenjohtajansa haavoittumisen jälkeen.


title: Taavi Törmälehto

text: Heinäkuulta 1941 mainitaan myös panssarintorjuntatykin valtaus Koirinojalla.


title: Taavi Törmälehto

text: 15. syyskuuta 1941 Törmälehto oli avainasemassa konekivääripesäkkeiden valtauksessa Syvärillä suomalaisten hyökätessä voimalaitokselle. Pesäkkeet olivat tilanteessa vakava uhka suomalaisille, jotka olivat edenneet tavoitteeseensa, mutta eivät vielä vakiinnuttaneet asemiaan.


title: Taavi Törmälehto

text: Henkilökohtaisen rohkeuden kääntöpuolena on ainakin Törmälehdon tapauksessa ilmeisesti aimo annos itsetietoisuutta, joka tietyissä olosuhteissa näyttäytyy röyhkeytenä. Tämä puoli ei tule esiin varhaisissa, pelkästään ihannoivissa kuvauksissa.


title: Taavi Törmälehto

text: Törmälehto on itse kirjoittanut teoksessaan "Marskin ritarin tilitys" kriittisesti suhteestaan Suomen armeijaan yleensä ja erityisesti esimieheensä Wolf H. Halstiin. Kirjan mukaan Törmälehto itse tunnettiin omapäisenä "Jermulehtona". Törmälehto osallistui vielä vuoden 2006 itsenäisyyspäivän vastaanotolle, vaikka vuonna 2005 hän ei juhliin saapunut, vuonna 2006 hän joutui käyttämään pyörätuolia. Vuoden 2007 juhliin hän ei enää kyennyt saapumaan, vaikka hän olikin ehtinyt lupautua Pentti Iisalon ja Tuomas Gerdtin kanssa juhliin vielä tulemaan.


title: Taavi Törmälehto

text: Hän kuoli eri sairauksien murtamana 15. joulukuuta 2007 Kaunialan sotavammasairaalassa. Siunaus toimitettiin 4. tammikuuta 2008 Haapaveden kirkossa.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Jalkaväkirykmentti 39:n kolmas pataljoona III/JR 39 perustettiin Kuopiossa 13. – 17. lokakuuta 1939. Pataljoonan runkona oli kolme 191 miehen vahvuista jalkaväkiväkikomppaniaa (7.K, 8.K ja 9.K) ja 154 miehen vahvuinen konekiväärikomppania (3.KKK). Pataljoonassa oli lisäksi 118 miehen esikuntakomppania (Esik.K), johon kuului esikunta-, viesti- ja talousjoukkueet sekä joukkosidontapaikka, kaasusuojeluryhmä ja ampumatarvikeryhmä. Komppanioista 7.K, 8.K, 3.KKK ja Esik.K muodostettiin Pielaveden reserviläisistä ja 9.K Keiteleen reserviläisistä.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Pääosa pataljoonan upseereista ilmoittautui palvelukseen pataljoonan perustamispaikoilla Kuopiossa. Komppanioiden miehistö koottiin reserviläisten kotipitäjissä Pielavedellä ja Keiteleellä suojeluskuntien paikallisosastojen vastatessa miesten vastaanoton järjestelyistä ja muonittamisesta. Komppaniat saapuivat hevoskyydillä ja kuorma-autoilla Kuopioon 15.–16. lokakuuta. Pataljoona oli Laatokan Karjalaan lähtiessään määrävahvuinen; 27 upseeria, 128 aliupseeria ja 690 miehistöön kuuluvaa, yhteensä 845 miestä. Talvisodan ajan jalkaväkipataljoonan taisteluvahvuus oli 603 miestä.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Pataljoonan komentajana toimi sen perustamisesta lähtien kapteeni Lauri Karvonen. Pataljoonan 7. komppanian päällikkö luutnantti Einar Boman toimi Karvosen viransijaisena tämän sairausloman ajan 7.-27. tammikuuta sekä lyhyempiä jaksoja ainakin marraskuun lopulla ja heti talvisodan päätyttyä. Lauri Karvonen ja Einar Boman olivat kumpikin kuopiolaisia ammattiupseereita. Lauri Karvonen kuoli jatkosodan aikana Aunuksessa 9. lokakuuta 1941. Einar Boman kaatui 3. syyskuuta 1941 JR 8:n 4. komppanian päällikkönä Kutismajoella. ”Puumanni” oli jatkosodassa pidetty päällikkö miesten keskuudessa. ”"Hän sai joukkonsa yrittämään vaikka seinälle, ja olisi kyllä ollut ensimmäisten joukossa yrittämässä sinne"kin.” Tämmöinen asia ei voinut olla eri lailla talvisodassakaan.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Marraskuun loppupuolella päivitetyn sijoitusluettelon mukaan III pataljoonan adjutanttina toimi helsinkiläinen lintutieteilijä, filosofian tohtori res. vänrikki Pontus Palmgren, lähettiupseerina res. vänrikki Reino Kivekäs, kaasusuojelu-upseerina res. vänrikki Martti Penttinen ja talousupseerina res. vänrikki Hannes Rönkä. Pataljoonan vanhempana lääkärinä toimi lääkintäkapteeni Y. Tuohimäki ja nuorempana lääkärinä res. luutnantti P. Ylänkö.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Joulukuun alussa tehtiin pataljoonassa muutamia henkilöjärjestelyitä. Pontus Palmgrenin loman ajan pataljoonan vt. adjutanttina 27. marraskuuta – 1. joulukuuta 1939 toiminut res. vänrikki Eino Tissari jäi Palmgrenin paluun jälkeen esikuntaan tiedustelu-upseerin vakanssille. Eino Tissarin sijaisena 7. komppaniassa IV joukkueessa toimi muutaman päivän ajan res. vääpeli Jooseppi Laukkanen, kunnes 5. joulukuuta joukkueenjohtajaksi tuli pataljoonan lähettiupseeri res. vänrikki Reino Kivekäs. Tissari ja Kivekäs saattoivat vain vaihtaa tehtäviä ja lähettiupseerin nimike muuttua tiedustelu-upseeriksi.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Sodan aikana monen upseerin ja aliupseerin tehtävät vaihtuivat haavoittumisten, kaatumisten ja sairastumisten vuoksi. Esimerkiksi res. vääpeli Jooseppi Laukkanen toimi joulukuussa kolmeen eri otteeseen joukkueenjohtajana, mikä jäikin hänen tehtäväkseen aina siihen saakka, kunnes RUK:n kurssi nro 45 alkoi Niinisalossa 5. helmikuuta 1940. Tammikuun 1940 puolivälissä pataljoona vastasi vahvuudeltaan kahdella konekiväärijoukkueella vahvistettua jalkaväkikomppaniaa, 250 miestä kaikki mukaan luettuna. Rivissä oli enää 13 upseeria ja 35 aliupseeria, mutta ei ollut paljon jäljellä johdettaviakaan.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Pielavedeltä ja Keiteleeltä lähdettäessä oli miesten henkilökohtainen varustus kunnossa lähinnä suojeluskuntalaisilla. Pääosalla reserviläisistä oli Kuopioon saavuttaessa siviilivarusteet. Maanantai ja tiistai 16.-17. lokakuuta menivät pataljoonalta varustuksen ja aseistuksen täydentämisessä ja huoltamisessa. Palveluksessa olemiseen liittyvät yleiset ja juoksevat asiat tehtiin reserviläisille selviksi. Miehille ja hevosille pidettiin lääkärintarkastus. Upseerien, aliupseerien ja miehistön sijoituksia tarkisteltiin ja ajoneuvoihin eli kärryihin laitettiin nimikilvet. Tiistaina klo 13:45 pataljoonan komentaja kapteeni Lauri Karvonen tarkasti 3. konekiväärikomppanian. Muutama pieni puute löytyi ja ne korjattiin saman tein. Sen jälkeen konekiväärikomppania oli valmis lähtemään Laatokan Karjalaan. Salaamissyistä tulevaa määränpäätä ei miehille kerrottu. Joukko-osastojen tunnuksetkin olivat vielä peitenimiä. III pataljoonan tunnus oli cB ja sen konekiväärikomppanian gcB. Iltapäivän aikana täytettiin konekiväärien vyöt ja miehille jaettiin kiväärien patruunat. Kymmeneltä illalla miehet pääsivät nukkumaan. Jotkut olivat päivän palveluksen päättymisen jälkeen ehtineet käydä Seurahuoneellakin. Monelle reserviläiselle seuraava yöpyminen sisätiloissa oli vasta 16. maaliskuuta 1940 - kaksi päivää talvisodan päättymisen jälkeen. "”Yleensä yksikkömme tuli aika hyvin varustetuksi ja huolletuksi. Yksikkö oli valmis ja täysvahvuinen 17.10.39”" kirjoitti konekiväärikomppanian päällikkö vänrikki Matti Tikkanen tiistai-iltana sotapäiväkirjaansa.


title: III/JR 39 (talvisota)

text:
III/JR 39 pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaisesti, mutta puolustusvoimien kalustopulasta johtuen määrävahvuuksia ei saavutettu etenkään kaluston osalta. Vielä joulukuun lopulla oli miehillä merkittäviä puutteita vaatetuksessa. Osin sen seurauksena aiheutui tammikuun 1940 ankarista pakkasista paleltumien ja sairastumisten myötä suurempia tappioita, kuin mitä sotatoimien seurauksena tuli haavoittumisista ja kaatuneista.
II/JR 39 keskitettiin muun rykmentin ohessa 18.-20.10.1939 välisenä aikana Laatokan Karjalaan Leppäsyrjän aueelle.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Pataljoona vetäytyi koko muun IV Armeijakunnan mukana uudelle valtakunnanrajalle tehdyn rauhansopimuksen mukaisesti 15. maaliskuuta klo 10 ja 25. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään 7 kilometriä vuorokaudessa.


title: III/JR 39 (talvisota)

text: Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin mm. maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta vaan lomauttamisesta, jotta miehien nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.


title: Carlos Filipe Ximenes Belo

text: Carlos Filipe Ximenes Belo (s. 3. helmikuuta 1948) on katolinen piispa, joka sai vuoden 1996 Nobelin rauhanpalkinnon yhdessä José Ramos Hortan kanssa työstään Itä-Timorin konfliktin rauhanomaisen ratkaisemisen hyväksi.


title: Carlos Filipe Ximenes Belo

text: Belo opiskeli Portugalissa ja Roomassa, ja palasi Itä-Timoriin vuonna 1981. Hän työskenteli opettajana, kunnes 1983 siirtyi kirkon virkaan ja siunattiin 1988 piispaksi. Hän kirjoitti kirjeitä Portugalin presidentille, paaville ja YK:n pääsihteerille ja pyrki saamaan kansainvälistä huomiota Itä-Timorin tilanteeseen.


title: Carlos Filipe Ximenes Belo

text: Itä-Timorin saatua itsenäisyytensä Belon terveys alkoi horjua, ja hän lähti Portugaliin hoidettavaksi. Häntä pyydettiin asettumaan maansa presidenttiehdokkaaksi, mutta piispa sanoi jättävänsä politiikan poliitikoille. Sen sijaan hän lähti lähetystyöhön Mosambikiin.


title: Markus Paatelainen

text: Markus Paatelainen (s. 23. tammikuuta 1983 Valkeakoski) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Markus Paatelainen

text: Paatelainen pelasi kauden 2004 Veikkausliigassa FC KooTeePeessä lainasopimuksella AC Allianssista. Vuonna 2005 hän siirtyi skotlantilaisseuraan Aberdeen FC ja sieltä Skotlannin 3. divisioonan seuraan Cowdenbeath FC. Hänet valittiin Skotlannin 3. divisioonan parhaaksi pelaajaksi kaudella 2005–06, joka päättyi Cowdenbeathin nousuun kakkosdivisioonaan. Tammikuussa 2007 Paatelainen teki 1,5 vuoden sopimuksen Skotlannin pääsarjan Invernessin kanssa.


title: Markus Paatelainen

text: Hänen isänsä Matti Paatelainen sekä veljensä Mika-Matti ”Mixu” Paatelainen ja Mikko Paatelainen ovat myös tunnettuja jalkapalloilijoita.


title: Niittyranta

text: Niittyranta on kylämäinen omakotitaloalue Kempeleen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Santamäen alueen eteläpuolella parin kilometrin päässä kunnan liikekeskuksesta. Alue on syntynyt maatalousvaltaisena yhteisönä, joka on muotoutunut harvaksi omakotitaloalueeksi.


title: Britta Steffen

text: Britta Steffen (s. 16. marraskuuta 1983 Schwedt, Brandenburg, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen aktiiviuransa lopettanut uimari, joka oli erikoistunut vapaauintiin. Hän on kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Britta Steffen

text: Vuonna 1999 Steffen voitti kuusi mestaruutta nuorten EM-uinneissa. Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 hän sai pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä uituaan alkuerissä Saksan joukkueessa. Vuoden 2004 kesäolympialaisissa Steffen osallistui vain 4 × 100 metrin vapaauintiviestin alkueriin. Vuosi 2003 oli ollut Steffenille välivuosi, sillä hän oli halunnut keskittyä opintoihinsa. Pekingissä 2008 Steffen voitti olympiakultaa 50 ja 100 metrin vapaauinneissa. Steffen on historian kolmas nainen, joka on pystynyt uimaan samoissa olympialaisissa sekä 50 ja 100 metrin vapaauintien olympiakullat. Aikaisemmin samaan ovat pystyneet itäsaksalainen Kristin Otto (1988) sekä alankomaalainen Inge de Bruijn (2000). Lontoossa 2012 hän oli neljäs 50 metrin vapaauinnissa ja karsiutui välierissä 100 metrin vapaauinnissa.


title: Britta Steffen

text: Pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa Steffen saavutti seitsemän mitalia. Hän sai Melbournessa 2007 hopeaa 4 × 200 metrin vapaauinnissa ja pronssia 100 metrin vapaauinnissa. Rooman MM-kilpailuissa 2009 hän voitti kultaa 50 metrin vapaauinnissa maailmanennätysajalla 23,73 ja 100 metrin vapaauinnissa, jossa teki niin ikään maailmanennätyksen 52,07. Hän oli rikkonut saman matkan maailmanennätyksen jo 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä uituaan avausosuudella ajan 52,22; Saksa sai viestistä lopulta hopeaa. 4 × 100 metrin sekauintiviestissä Steffen kuului Saksan pronssijoukkueeseen. Shanghain MM-kilpailuissa 2011 hän sai pronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailuista hänellä on kultaa 100 metrin vapaauinnista Istanbulista 2012 ja yksi viestihopea.


title: Britta Steffen

text: Steffen ui Berliinin pitkän radan EM-kilpailuissa 2002 alkuerissä Saksan 4 × 100 metrin vapaauintijoukkueessa, joka voitti lopulta Euroopan-mestaruuden. Vuoden 2006 pitkän radan EM-uinneissa Budapestissä hän voitti naisten 100 metrin vapaauinnin uudella ME-ajalla 53,30 ja 50 metrin vapaauinnin ajalla 24,72. Lisäksi Steffen voitti kaksi viestikultaa; 4 × 100 metrin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviesteissä. Kummankin viestin voittoajat olivat myös maailmanennätyksiä. Hän kuului lisäksi Saksan hopeajoukkueeseen sekauintiviestissä. Kaikki Steffenin Budapestissä tekemät maailmanennätykset ovat kuitenkin nykyisin rikkoutuneet. Debrecenissä 2012 hän voitti Euroopan-mestaruuden 50 metrin vapaauinnissa ajalla 24,37, 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä sekä sai hopeaa 100 metrin vapaauinnissa.


title: Britta Steffen

text: Vuoden 2007 lyhyen radan EM-uinneissa Debrecenissa Steffen voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 50 metrin sekauinnissa sekä hopeaa 50 metrin vapaauinnissa ja 4 × 50 metrin vapaauinnissa. Szczecinissä 2011 hän voitti mestaruuden 50 ja 100 metrin vapaauinneissa sekä 4 × 50 metrin vapaauintiviestissä. Hänellä on lyhyen radan EM-kilpailuista kaikkiaan viisi kultaa, neljä hopeaa ja neljä pronssia.


title: Britta Steffen

text: Steffen ilmoitti lopettavansa kilpauransa syyskuussa 2013.


title: 5. miinalaivue

text: 5. miinalaivue (lyh. 5. MILV, aik. 5. MiLv) oli merivoimien operatiivinen joukkoyksikkö. Laivue kuului Suomenlahden Meripuolustusalueeseen ja sen tukikohta oli 7. ohjuslaivueen tavoin Kirkkonummen Upinniemessä. Laivueen tehtävänä oli ylläpitää miinoitus- ja miinantorjuntavalmiutta Suomenlahdella. 5. miinalaivue lakkautettiin Suomenlahden meripuolustusalueen tavoin vuoden 2015 alussa puolustusvoimauudistuksen yhteydessä.


title: 5. miinalaivue

text: Miinoittamisen ohella laivueen tehtäviin kuului puolustusvoimien sukeltajakoulutus, joka toimeenpantiin raivaaja- ja taistelusukeltajalinjoilla.


title: 5. miinalaivue

text: Laivueeseen kuuluivat:


title: 5. miinalaivue

text: 5. miinalaivueeseen kuuluneet alukset olivat:


title: 5. miinalaivue

text: Suomenlahden Laivaston Miinalaivue, joskus myös Suomenlahden Miinalaivue, perustettiin 1. heinäkuuta 1994 ja sen nimi muutettiin 9. heinäkuuta 1998 Suomenlahden Meripuolustusalueen 5. miinalaivueeksi merivoimien organisaatiouudistuksen myötä. Samalla laivueeseen liitettiin Merivoimien sukeltajakurssi. Sukeltajakurssin nimi muutettiin 1.1.2007 Sukeltajakouluksi. Sukeltajakoulu kouluttaa kaikki Suomen taistelusukeltajat.


title: 5. miinalaivue

text: Miinalaivueen komentajana ovat 2000-luvulla palvelleet komentajat Taisto Vanhamäki ja Petri Heilanen. Sukeltajakurssin tunnettuja johtajia on ollut 1990-luvulla kapteeniluutnantti Veli-Petteri Valkama.


title: 5. miinalaivue

text: 5. miinalaivue vaali miinalaiva Riilahden muistoa ja vietti perinnepäiväänsä 23. elokuuta, jolloin Riilahti upposi Tiiskerin majakan kaakkoispuolella vuonna 1943.


title: Ensimmäinen Intian–Pakistanin sota

text: Ensimmäinen Intian–Pakistanin sota (tunnetaan myös nimellä ensimmäinen Kashmirin sota) käytiin 1947–1948, ja oli ensimmäinen neljästä sodasta vastikään itsenäistyneiden Intian ja Pakistanin välillä.


title: Ensimmäinen Intian–Pakistanin sota

text: Kashmirissa on kolme osaa: islamilaisenemmistöinen Kashmirin laakso, hinduenemmistöinen Jammu ja buddhalainen Ladakh. Kun itsenäistyvä Intia jaettiin hindulaiseksi Intiaksi ja islamilaiseksi Pakistaniksi, Kashmirin asema jäi epäselväksi, sillä maharadža Hari Singh ei halunnut päättää asiasta hätiköidysti. Muslimit painostivat häntä liittymään Pakistaniin, ja osoittivat mieltään. Maharadžan joukot ampuivat mielenosottajia. Islamilaiset aloittivat sissisodan jota Pakistan tuki. Hari Singh pyysi apua Intiasta.


title: Ensimmäinen Intian–Pakistanin sota

text: Tammikuussa 1948 vetosi Intia Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostoon vaatien Pakistania vetämään heimosotilaat Kashmirista. Pakistan vastasi väittämällä, että Kashmir oli liitetty Intiaan väkivalloin. Turvallisuusneuvosto ehdotti 13. elokuuta 1948 välitöntä tulitaukoa, Intian ja Pakistanin armeijoiden vetäytymistä sekä kansanäänestystä Yhdistyneiden kansakuntien valvomana. Intian ja Pakistanin hallitukset hyväksyivät päätöslauselman. Sen jälkeenkin Kashmirissa on ollut äänestyksiä ja uusia taisteluita liki viidenkymmenen vuoden ajan.


title: Freiberginhevonen

text: Freiberginhevonen (myös juranhevonen, ransk. "Franches Montagnes") on vankka cob-tyyppinen hevosrotu. Se on kotoisin Länsi-Sveitsissä sijaitsevasta Juravuoristosta ja saanut alkunsa 1700-luvulla. Rotuun on sekoittunut vain hyvin vähän muita rotuja, ja sitä pidetään erityisen puhtaana. Freiberginhevosta käytetään Juravuoristossa maatöissä, koska se on sitkeä ja säyseä. Rotu on myös hyvin ketterä ja varmajalkainen.


title: Freiberginhevonen

text: Rakenteeltaan freiberginhevoset ovat melko raskaita. Niillä on vahvat ja lyhyet jalat, työhevoselle ominainen leveä ja lihaksikas takaosa ja pieni pää. Säkäkorkeus on noin 150 cm, väritys yksivärinen. Rodussa esiintyy myös harvinaisena dominanttivalkoista väritystä.


title: Sipola

text: Sipola voi viitata seuraaviin:


title: Heikki Nykänen

text: Kaarlo "Heikki" Nykänen (19. syyskuuta 1920 Helsinki – 7. joulukuuta 2011 Pori) oli suomalainen johtaja, insinööri, sotaveteraani ja Mannerheim-ristin ritari numero 118. Nykänen oli toiseksi viimeinen elossa olleista ritareista Tuomas Gerdtin ollessa viimeinen.


title: Heikki Nykänen

text: Jatkosodassa Nykänen palveli kaukopartio-osaston johtajana 3. divisioonassa. Hän johti jo ennen ritariksi nimittämistään noin sataa partiomatkaa niukoin tappioin rakentaen osastostaan yksikön, joka kykeni vaikeisiin partioretkiin. Näistä ansioista hänet nimitettiin 1. elokuuta 1943 Mannerheim-ristin ritariksi.


title: Heikki Nykänen

text: Nykänen päätyi ennen jatkosotaa reserviupseerikoulun käytyään Suomussalmelle. Sodan alussa nuori vänrikki toimi aluksi kk-joukkueen johtajana, mutta pyysi siirtoa sissitoimintaan. Huomionarvoista on, että toimiessaan linjojen takana Neuvostoliitossa Nykänen oli helsinkiläinen kaupunkilaispoika. Ankarat olot kuitenkin koulivat hänestä nopeaan näihin oloihin sopeutujan. Lisäksi Nykänen oli toiminut suojeluskunnassa jo 12-vuotiaasta asti, joten suunnistus-, ammunta- ja muut sotilastaidot olivat hänelle tuttuja.


title: Heikki Nykänen

text: Ensimmäiseen todelliseen tulikasteeseensa Nykänen joutui kolmen muun miehen kanssa partiossa Uhtuan lounaispuolella heinäkuussa 1941. Omia tappioita ei tullut, mutta vihollinen kärsi noin 15 miehen tappiot joukkueen vahvuudesta. Pari päivää myöhemmin Nykänen oli kuolla, kun hän samoissa maisemissa joutui suoraan tulitukseen. Hän selvisi tilanteesta vain lievällä käteen haavoittumisella.


title: Heikki Nykänen

text: Joulukuussa 1941 Nykänen ylennettiin luutnantiksi, ja heinäkuussa 1942 hänet nimitettiin hiljattain perustetun kaukotiedusteluosaston päälliköksi. Hieman nimityksen jälkeen hänen komentamansa sissiosasto joutui taisteluun, joka oli tärkein yksittäinen peruste hänen nimityksessään Mannerheim-ristin ritariksi. Kyseisessä taistelussa Nykäsen kokoama 40 miehen osasto valtasi vihollisen asemat ja useita korsuja. Hyökkäyksessä kuoli 40 vihollista suomalaistappioiden jäädessä yhteen kuolleeseen ja viiteen haavoittuneeseen.


title: Heikki Nykänen

text: Nykänen osallistui myös jatkosodan jälkeen Lapin sotaan Pellon suunnalla osallistuen muun muassa sillan tuhoamiseen.


title: Heikki Nykänen

text: Nykänen ylennettiin majuriksi 4. kesäkuuta 1977. Hän oli Mannerheim-ristin ritarien säätiön hallituksen jäsen vuosina 1969–1987 ja 1995–1999, varajäsen vuosina 1987–1993 ja varapuheenjohtaja vuosina 1999–2011. Koulutukseltaan Nykänen oli insinööri, ja hän toimi investointijohtajana Rauma-Repola Oy:n Porin konepajaryhmässä vuosina 1972–1981, eli eläkkeelle jäämiseensä asti.


title: Heikki Nykänen

text: Presidentti Martti Ahtisaari aloitti vuonna 1994 perinteen, jossa kaikki elossa olevat Mannerheim-ristin ritarit kutsutaan Linnan juhliin. Nykänen osallistui viimeisen kerran Linnan juhliin itsenäisyyspäivänä vuonna 2006. Tämän jälkeen hän ei terveydellisistä syistä enää kyennyt saapumaan juhliin. Myöskään vuonna 2005 Nykästä ei Linnan juhlissa nähty. Nykänen ei esiintynyt julkisuudessa eikä antanut haastatteluja viimeisinä elinvuosinaan poiketen esimerkiksi vuonna 2008 kuolleesta Pentti Iisalosta ja viimeisestä elossa olevasta ritarista, Tuomas Gerdtistä. Nykänen sai sairauskohtauksen pari vuotta ennen kuolemaansa, ja hän kärsi viimeisinä vuosinaan sydänvaivoista. Nykänen kuoli vuonna 2011 itsenäisyyspäivän jälkeisenä päivänä 91 vuoden iässä kotonaan Porissa. Hänet on haudattu Tammelan hautausmaalle.


title: Illinsaari

text: Illinsaari on saari ja asutusalue Iijoen suistossa Iin kuntakeskuksessa valtatien 4 itäpuolella vain muutamia kilometrejä Perämereltä ylävirtaan. Illinsaaren etelärannat ovat muotoutumassa lähiötyyliseksi omakoti- ja rivitaloalueeksi, ja alkuperäiseen rakennuskantaan kuuluvia pieniä maatiloja on sekä saaren etelä- että pohjoisrannalla. Saarella on myös kuntorata, kota sekä hiihtomaja.


title: Illinsaari

text: Illinsaari on eroosion ja maannousun myötä kasvanut kiinni sen länsipuolella sijaitsevaan Hietapankin saareen sekä yhdistetty ajotielläKruununsaareen, jossa sijaitsee Iin hautausmaa.


title: Rāmen

text: Rāmen () on japanilainen, alkuperältään kiinalainen nuudeliruoka. Ruoasta on useita eri versioita, sillä sen valmistamiseen voidaan käyttää useita eri aineksia, kuten sianlihaa, merilevää, kamabokoa, sipulia tai jopa maissia. Lisäksi melkein jokaisessa Japanin prefektuurissa on oma variaationsa rāmenista.


title: Rāmen

text: Ramen on Japanissa suosittua pikaruokaa, ja sitä on alkanut saada myös Suomessa joistakin ravintoloista. Japanissa ramen-ravintolat ovat tyypillisesti pieniä, ja useissa on käytössä automaatti, johon ruoka maksetaan. Automaatista saatu kuitti annetaan tarjoilijalle, joka tuo annoksen pöytään. Helsingissä ramen-ravintolat eivät ole vielä ottaneet automaatteja käyttöön.


title: They Only Come Out at Night

text:
They Only Come Out at Night on suomalaisen Lordi-yhtyeen kappale, joka julkaistiin vuonna 2006 "The Arockalypse"-albumilla. Kappaleen lauluosuuksissa vierailee myös saksalainen heavy metal-laulaja Udo Dirkschneider. "They Only Come Out at Night" julkaistiin Saksassa promosinglenä keväällä 2006. Suomessa kappale julkaistiin singlenä 11. huhtikuuta 2007 ja se on viimeinen singlejulkaisu "The Arockalypseltä".
Singlen kansi on sama kuva kuin Verenjanon takakansi.


title: They Only Come Out at Night

text: Singlen kakkoskappaleena on cover-versio Accept-yhtyeen kappaleesta "Midnight Mover". Kappale on äänitetty YleX:n "Pietarinkadun Oilers Go!"- radio-ohjelmassa 5. kesäkuuta 2003.


title: Sormus

text: Sormus on sormessa koruna tai jonkin symbolina pidettävä rengas. Sormuksen rengasosa on usein tehty arvokkaasta metallista kuten kullasta tai hopeasta. Sen yläosaan voi olla kiinnitetty jalokivi tai jokin muu koriste.


title: Sormus

text: Sormusta käytetään usein pelkkänä koristeena. Sormusta käytetään myös avioliiton ja kihlautumisen merkkinä, ja länsimaisissa häissä sulhanen ja morsian usein vaihtavat sormuksia. Entisaikoina sinettisormuksen litteällä yläosalla painettiin sinettejä. Kallisarvoinen sormus on usein ollut arvovallan merkki. Sormus on myös loppumattomuuden ja ikuisuuden vertauskuva.


title: Sormus

text:
Sinettisormus on sormus, jolla käyttäjä saattoi painaa yksilöllisen sinettinsä vahaan tai saveen. Sinettejä käytettiin paljon entisaikoina, jolloin vain harvat osasivat kirjoittaa. Sormukseen kaiverrettuna sinetti kulki kätevästi mukana.
Joitain harvoja sinettisormuksia on säilynyt Mesopotamian varhaisista korkeakulttuureista. Egyptiläisiä sinettisormuksia on säilynyt runsaasti haudoissa. Egyptiläisten sinettisormusten yleisin aihe oli skarabee: näistä varhaisimmat tunnetaan 1800-luvulta eaa. Silloin sormuksen sinettiosa kaiverrettiin vielä kivestä, jonka läpi meni kultalangoista tehty rengas. Uuden valtakunnan ajan alussa 1500-luvulla eaa. otettiin käyttöön täysmetalliset, jalustimen muotoiset sinettisormukset. Kultainen sinettisormus toimi käytännöllisen tehtävänsä ohella myös vallanmerkkinä.


title: Sormus

text:
Antiikin Kreikan sinettisormukset saavuttivat taiteellisen huippunsa 400-luvulla eaa. Kreikkalaisissa sormuksissa oli usein eläinaiheita ja muita luontoaiheita. Antiikin Roomassa sinettisormukset olivat tärkeitä. Tasavallan ajan karujen rautasormusten tilalle tuli valtakunnan vaurastuessa kultaisia ja hopeisia, joihin oli upotettu monenlaisia jalokiviä. Ajan myötä roomalaisesta sinettisormuksesta tuli yhä suurikokoisempi ja koristeellisempi. Aiheina oli usein merkittäviä roomalaisia, jumalia tai eläinaiheita. Klassisen kauden jälkeen sinettisormuksille oli Roomassa entistäkin suurempi tarve, sillä kansan kirjoitustaito oli heikentynyt.
Bysantin valtakunnan sinettisormuksissa oli usein kristillisiä aiheita. Kaiverrustaidon taannuttua sinettisormuksissa alettiin käyttää kuvien sijasta kirjaimia ja sanoja, kuten ristinmuotoisia monogrammeja.


title: Sormus

text: Keskiajalla sinettisormuksia käytettiin muun muassa kirjeiden aitouden todistamiseksi, kauppiaiden tuotteiden merkitsemiseksi ja kantajansa ammatin tai harrastuksen merkiksi. Kaiverrustaito elpyi 1200-luvulta alkaen ja saavutti huippunsa Italian renessanssissa. Sormuksista tuli jälleen koristeellisia, ja kuva-aiheena alettiin käyttää kirjainten ohella myös heraldiikkaa. Maalatun kuvion värit saatiin suojattua kuumalta vahalta 1400-luvulla kehitetyn kristallipinnoituksen avulla.


title: Sormus

text: Sinettisormusten käyttö väheni 1600-luvulla, kun niiden sijaan alettiin käyttää vyöltä roikkuvia kahvallisia sinettejä. Sitä seuranneina vuosisatoina sineteistä tuli tarpeettomia, kun liimalliset kirjekuoret otettiin käyttöön ja kirjeet alettiin tunnistaa allekirjoituksella. Sinettisormuksia on kuitenkin pidetty koristeina senkin jälkeen nostalgisesta kiinnostuksesta antiikkiin ja keskiaikaan.


title: Sormus

text: Sormuksia on käytetty avioliiton lupauksena ja ystävyyden merkkinä. Tätä tarkoitusta sormuksissa kuvataan usein niihin kaverretuilla symboleilla ja tekstillä.


title: Sormus

text:
Antiikin Kreikassa annettiin lemmensormuksia, joskaan ei tiettävästi vihkisormuksia. Kuva-aiheena oli usein merimiessolmu, Eros, Afrodite tai Penelope. Lemmensormuksia käytettiin myös Roomassa. Kihlasormus otettiin käyttöön liike-elämässä käytössä olleen tavan pohjalta, jossa sopimukset vahvistettiin vaihtamalla sormuksia. Myös varhaiskristillinen kirkko hyväksyi sormuksen avioliittoon sitoutumisen merkiksi.
Keskiajalla vihkisormusten suosikkiaiheeksi palasi jo Roomassa suosittu kaksi toisiaan puristavaa kättä. Sormuksiin kaiverrettiin usein jokin motto, kuten ”Sydämeni kuuluu sinulle”. Motto oli yleensä ranskaksi, joka oli rakkauden kieli. Renessanssin aikana suosioon nousi kahdesta erillisestä, toisiinsa kietoutuneesta renkaasta koostuva sormus. Sydän ja kädet olivat suosittuja kuva-aiheita keskiajalta eteenpäin. Rikkaiden vihkisormuksissa oli kallisarvoinen kivi, ja tavallisellekin naiselle vihkisormus saattoi olla hänen arvokkain esineensä.


title: Sormus

text:
1800-luvun alussa alettiin käyttää vihkisormuksia, jonka kivien nimien alkukirjaimista muodostui nimi tai jokin lemmensana. Tyylistä riippumatta vihkisormukseen kaiverrettiin aina vihkipäivämäärä ja vihkiparin nimikirjaimet, ja vaimon lisäksi myös aviomies piti sitä aina sormessaan.
1900-luvulla pelkistetyt ja kapeat platinaiset vihkisormukset yleistyivät. Kihlasormukset säilyivät kuitenkin arvokkaina ja koristeellisina.


title: Sormus

text: Sormuksia on käytetty hurskauden merkkinä, pahan karkottajana ja kirkollisissa yhteyksissä. Muinaisessa Egyptissä sormuksissa kuvattiin usein jumalia tai niiden edustajia kuten pillerinpyörittäjää. Roomalaisissa sormuksissa oli usein jumalankuva onnea tuomassa. Pahaa karkotettiin esimerkiksi falloksen, sammakon tai merimiessolmun kuvilla.


title: Sormus

text:
Kristityt ottivat kristillisin symbolein koristellut sormukset uskonnolliseen käyttöön jo varhain. Sormukseen kaiverrettujen Kristuksen nimen tai nimikirjainten uskottiin keskiajalla suojaavaan kantajaansa. Sormuksia käytettiin myös esimerkiksi hurskauden osoituksena, "memento morina" ja muistona pyhiinvaellusmatkalta.
Roomalaiskatolisen kirkon paavi ja piispat käyttävät monenlaisia kallisarvoisia virallisia sormuksia. Episkopaalisten sormusten käyttö on vähentynyt 1960-luvulta alkaen, mutta maallikoilla on yhä tapana suudella kirkollisten arvohenkilöiden sormuksia samalla polvistuen heidän eteensä.


title: Sormus

text: Sormuksissa käytettiin entisaikoina tiettyjä kiviä amuletteina, joiden odotettiin tuovan onnea ja terveyttä. Nykyaikaan tästä tavasta on polveutunut käsitys kivien yhteydestä omaan syntymäaikaan.


title: Sormus

text: Tärkeiden henkilöiden ja merkittävien tapahtumien muistoksi saatetaan käyttää sormuksia. Luokkasormus hankitaan usein Suomessa yhdessä muistoksi kouluajoista. Pohjois-Amerikassa joidenkin urheilusarjojen mestaruudesta annetaan muistoksi mestaruussormus.


title: Sormus

text: Muinaiset egyptiläiset eivät käyttäneet sormuksia nykyajan tapaan koristeina. Kreikassakin sormuksen puhdas koristekäyttö oli harvinaista. Hellenistisenä aikana keksittiin läpinäkyvä lasipinnoite kultakalvosta tehdyn kuvamotiivin ylle, sekä alettiin kiinnittää kauniita tai harvinaisia jalokiviä tai puolijalokiviä sormuksen yläosaan. Toisiinsa kietoutuvia käärmeitä alettiin käyttää koristeaiheena. Roomassa suosittiin raskaita kultasormuksia, joissa oli kalliita smaragdeja, ametisteja, helmiä ja granaatteja; joskus yksinään, joskus rykelminä ja joskus renkaan ympärillä.


title: Sormus

text: Bysantin ajalta ja pimeältä keskiajalta koristesormuksia on tunnetaan vain vähän. Myöhemmällä keskiajalla 1100-luvulta alkaen jalokivellä koristeltujen koristesormusten käyttö yleistyi Euroopassa. Kiviä käytettiin usein leikkaamattomina luonnollisessa kupumaisessa muodossaan. Helmet olivat erityisen suosittuja. Rengas muotoiltiin yleensä yksinkertaisesti, ja kivi oli kiinnitetty ulkonevaan jalustaan.


title: Sormus

text:
Renessanssin aikana kultaseppien taidot nousivat huippuunsa, ja käsityöläiset käyttivät hienosti suunniteltuja sormuksia usein työnäytteinään kultaseppien kiltaan hakiessaan. Renessanssin sormukset olivat keskiajan pelkistettyihin sormuksiin verrattuna prameita, ja niissä yhdistyivät kuvanveistäjän tarkkuus ja taidemaalarin maku.
Koska timantti on kivistä kovin, timanttisormuksesta tuli avioliittovalassa luvatun uskollisuuden symboli.


title: Sormus

text: Koristesormusten renkaat saivat 1600-luvulla jälleen pelkistetymmän asun. Emalia käytettiin enää sormuksen reunoilla ja takaosassa, ja sormuksen veistokselliset piirteet katosivat. Pääosaan nousivat kivet, joita yhdistettiin kultaan, paitsi timantit, jotka alettiin yhdistää hopeaan. Pariisista tuli korusuunnittelun pääkaupunki. Sormuksia koristeltiin usein kameella. Hiontatekniikoiden kehittyessä timantista tuli arvostetuin korukivi.


title: Sormus

text:
Sormuksista alettiin 1700-luvun puolivälissä tehdä aiempaa sirompia ja elegantimpia rokokootyylin mukaisesti. Aiheina käytettiin usein kukkia, perhosia ja muita hyönteisiä sekä lehtiä, joihin kivet oli upotettu.
Uusklassisen tyylin aikana 1770-luvun jälkeen sormuksista tuli symmetrisiä ja pelkistettyjä. Jalokiven ympärille upotettiin usein ruusu- tai briljanttihiottuja timantteja. Sormukset suurenivat ja niihin mahtui maalattuja tai kaiverrettuja kuvia maisemista tai jokapäiväisestä elämästä.


title: Sormus

text: 1800-luvulla sormuksen ensisijaiseksi käyttömuodoksi oli tullut koristekäyttö, ja valikoima oli hyvin monipuolinen. Vuosisadan puoliväliin mennessä miehet olivat paljolti luopuneet sormusten koristekäytöstä, ja niitä näki enää naisten sormissa. 1860-luvulta alkaen sormusten mallit alkoivat vakiintua, ja asiakkaat kiinnittivät huomiota pääasiassa koristekivien arvoon. Vuosisadan lopussa art nouveau -tyyli toi sormuksiin vähäksi aikaa ihannoitua luonnonkuvausta. Art deco -tyylin mukaiset sormukset 1920-luvulla ja 1930-luvulla olivat suurikokoisia ja väreiltään rohkean kontrastisia. Platina oli renkaan materiaalina muodissa vuosien 1900 ja 1935 välillä, kunnes kulta palasi takaisin muotiin erivärisinä lejeerinkeinä.


title: Sormus

text: Toisen maailmansodan jälkeinen vaurastuminen on tuonnut laatusormukset entistä useampien naisten ulottuville. Merkittävimpiä sormusten valmistajia ovat esimerkiksi ranskalaiset Cartier, Boucheron, Chaumet, Mellerio, Van Cleef & Arpels ja Mauboussin, italialaiset Bulgari ja Buccellati, yhdysvaltalaiset Winston ja Tiffany sekä englantilainen Garrard. Modernit sormusvalmistajat käyttävät perinteisten materiaalien ohella myös titaania ja muoveja.


title: Sormus

text: Aktiivisuusrannekkeiden rinnalle on kehitetty aktiivisuussormuksia. Suomalainen Oura Health valmistaa Ōura-sormuksia hyvinvoinnin mittaamiseen.


title: Sormus

text: Kultasormuksen valmistus uudesta raaka-aineesta on satoja kertoja kuluttavampaa kuin kierrätetystä kullasta valmistetun sormuksen tekeminen. Uuden kullan tuotanto kuluttaa paljon luonnonvaroja. Sormusta varten saatetaan louhia kolme-neljä tonnia malmia, ja se käsitellään sähköllä ja puhtaalla vedellä. Kulta on periaatteessa ikuista, eikä romukullan työstämisessä synny hävikkiä.


title: Helsinki Pride

text: Helsinki Pride on HeSeta ry:n vuosittain järjestämä pride-ihmisoikeustapahtuma Helsingissä juhannuksen jälkeisellä viikolla. Helsinki Priden tarkoitus on muistuttaa yhtäläisten oikeuksien kuuluvan kaikille seksuaalisesta suuntautumisesta tai sukupuolesta riippumatta. Englannin kielen sana ”pride” tarkoittaa ylpeyttä ja tapahtuman tarkoituksena onkin kantaa ylpeänä omaa erilaisuuttaan.


title: Helsinki Pride

text: Helsinki Pride on Suomen suurin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen tapahtuma ja sen kävijämäärä on useita kymmeniä tuhansia. Tapahtuma on Helsingin kaupungin tukema tapahtuma.


title: Helsinki Pride

text: Vuoden 2018 Pride-kulkueeseen osallistui poliisin arvion mukaan 100 000 ihmistä ja on näin yksi Suomen kautta aikojen suurimmista yleisötapahtumista.


title: Helsinki Pride

text: Helsinki Pride -tapahtuma jatkaa vuonna 1975 syntynyttä Seta ry:n vuosijuhlien ja vapautuspäivien perinnettä. Aluksi Helsinki Pride järjestettiin joka toinen vuosi parillisina vuosina. Parittomina vuosina Pride järjestettiin muualla Suomessa. Vuodesta 2006 lähtien se on järjestetty vuosittain Helsingissä ja Pride-tapahtumia on järjestetty satunnaisesti myös muissa suurissa kaupungeissa kuten Tampereella, Oulussa, Rovaniemellä ja Lahdessa.


title: Helsinki Pride

text: Vuonna 2010 kulkuetta vastaan tehtiin Aleksanterinkadun ja Kluuvikadun kulmassa kaasuisku, jossa useita henkilöitä altistui sekä kyynelkaasulle että paprikasumutteelle, jotka aiheuttivat uhreille muun muassa hengenahdistusta, yskää ja iho-oireita. Tapauksen johdosta poliisi otti tekijöinä kiinni kolme miestä. Heidät tuomittiin neljän kuukauden ehdollisiin vankeusrangaistuksiin ja vahingonkorvauksiin. Miehet kiistivät vaikuttimen olleen osallistuneiden seksuaalinen suuntautuminen. Osa uhreista on kärsinyt henkisistä ongelmista pitkään iskun jälkeen.


title: Helsinki Pride

text: Vuonna 2014 kulkueen osallistuja määrä tuplaantui 20 000 marssijaan. Vuoden 2016 kulkueessa oli poliisin arvion mukaan 35 000 marssijaa. Vuoden 2016 kulkueessa aiheutti kohua Merivoimain rannikkolaivastossa Turussa työskentelevä ylikersantti Juho Pylvänäinen esiintyessään virka-asussa Pride-kulkueessa. Puolustusvoimain tiedottaja Henrik Gahmberg kommentoi Pylvänäisen esiintymistä Pridessä:


title: Helsinki Pride

text: Seuraavana päivänä puolustusvoimain viestintäjohtaja Jan Engström kuitenkin totesi Gahmbergin lausunnon olleen tarpeettoman tiukka ja lähteneen lähtökohdasta, että Pride olisi mielenosoitus, vaikka poliisi on kirjannut sen yleisötapahtumaksi. Palveluohjesääntöjen mukaan sotilaan virkapukua ei saa käyttää poliittisissa tapahtumissa tai mielenosoituksissa. Pylvänäinen kertoi olevansa tyytyväinen kohun nostattamaan keskusteluun. Vuoden 2017 vaihteessa voimaan astuvassa puolustusvoimain uudessa yleisessä palvelusohjesäännössä otetaan tapaukseen kantaa toteamalla ettei sotilaspuvun käyttöä vapaa-ajalla pidetä suotavana julkisissa mielipiteenilmaisun kaltaisissa tilaisuuksissa.


title: Helsinki Pride

text: Vuonna 2017 Pride-kulkueeseen osallistui 35 000 ihmistä.


title: Helsinki Pride

text: Vuoden 2018 Pride-kulkue lähes kolminkertaisti osallistuja määränsä. Poliisin arvion mukaan kulkueeseen osallistui 100 000 ihmistä, enemmän kuin muun muassa Lordin Eurovision laulukilpailun voitonjuhliin Helsingin Kauppatorilla vuonna 2006. Vuoden 2018 Helsinki Pride on yksi Suomen suurimmista yleisötapahtumista koskaan ja Suomen kaikkien aikojen suurin yksittäinen mielenosoitus. Vuoden 2018 Priden yhteistyökumppanit olivat Prisma, Karhu, Wella Professionals, Helsingin Sanomat, Radio Helsinki, Stockmann, Clas Ohlson, Clarion Hotels, Tokmanni, Foodora, Taksi Helsinki, dtm, Accenture, Gigantti, Futurice, Burger King, Marimekko, Neste, Happy Joy, Finnkino, Microsoft, SEK, Miltton, Alma Media, Tieto, Kalevala Koru, Lush, KONE, Kingis, More Than Four Reasons, Posti, Estrella ja Weecos.


title: Helsinki Pride

text: Tapahtuma kestää koko viikon ja se järjestetään tavallisesti juhannuksen jälkeisellä viikolla. Maanantaina ohjelmassa on avajaiset ja viikon aikana on yleensä muun muassa näyttelyitä, keskustelutilaisuuksia, Cooperin testi sekä muuta urheilua, vertaisryhmätapaamisia, nuorten ilta ja sateenkaarimessu. Lisäksi järjestetään useita juhlia punk-klubista naistenbileisiin.


title: Helsinki Pride

text: Ainutlaatuista Suomessa on erityisesti nuorille järjestetty ohjelma. Sitä ei järjestetä missään muualla maailmassa, ainakaan tällä hetkellä. Lisäksi ensimmäistä kertaa vuonna 2015 järjestetään nuorten pride-leiri Espoossa ja nuorten aikuisten pride-leiri Vantaalla.


title: Helsinki Pride

text: Viikko huipentuu lauantain Pride-kulkueeseen, joka kulkee läpi Helsingin keskustan. Kulkue päättyy puistoon, jossa vietetään puistojuhlaa. Puistojuhlan ohjelmassa on yleensä musiikkiesityksiä ja puheita sekä Seta ry:n Asiallisen tiedon omenan ja Kunniarotan jako. Lauantai-iltana on pride-viikon pääjuhlaklubi jossakin kaupungin yökerhossa. Kulkueen, kuten koko viikon, näkyvin symboli lienee sateenkaarilippu.


title: Pirunnyrkki-sormus

text: Pirunnyrkkisormus on neljästä, kuudesta, kahdeksasta tai kahdestatoista kultaisesta tai hopeisesta sisäkkäisestä renkaasta muodostuva sormus. Suomessa 6-osainen keltakultainen pirunnyrkkisormus on suosittu erityisesti rauhanturvaajien keskuudessa ja sitä kutsutaankin usein myös nimellä ”YK-sormus”.


title: Pirunnyrkki-sormus

text: Sormuksen alkuperäisestä suunnittelijasta ei ole olemassa varmaa tietoa.


title: Pirunnyrkki-sormus

text: Eräs syntytarina: "Arabisoturi oli kovin mieltynyt yhteen naiseensa. Mustasukkaisena miehenä hän keksi oivan valvontakeinon, koottavan sormuksen, jonka vain hän osaa koota. Niinpä taistelu- ja valloitusmatkoille lähtiessään hän pujotti oman sormuksensa naiselleen sormeen. Ovelana arabina hän ei kertonut naiselleen, että irroitettuaan sormuksen sormesta, se hajoaisi osiin. Muutaman reissun jälkeen mies sai sormuksen takaisin alkuperäisessä kunnossa. Näin mies tiesi, että nainen oli ollut uskollinen retkien aikana.Yhden pitkän matkan aikana nainen ihastui erääseen toiseen mieheen. Hän ei voinut pettää miestään sormus sormessa. Niinpä hän otti sen pois sormestaan ja sormus meni palasiksi. Nainen ei osannut kasata sitä ja niinpä nainen joutui palauttamaan sen palasina miehelleen. Tästä mies tiesi, että nainen oli ollut uskoton."


title: Pirunnyrkki-sormus

text: Sormuksia on valmistettu ainakin kullasta, hopeasta, tummennetusta hopeasta ja messingistä.


title: Formula 1 -kausi 1997

text: Formula 1 -kausi 1997 alkoi Australian Grand Prix'lla 9. maaliskuuta 1997. Mukana oli alun perin 12 tallia ja 24 kuljettajaa, mutta koska Lola-talli ei päässyt osallistumaan yhteenkään kilpailuun, oli kilpailuissa vain 11 tallia. Rengasvalmistajina toimivat Bridgestone ja Goodyear. Mestaruuden voitti kanadalainen Jacques Villeneuve, joka ajoi Williamsilla. Williams saavutti myös valmistajien mestaruuden.


title: Formula 1 -kausi 1997

text: Kaudeksi 1997 tuli kolme uutta tallia: Prost (joka korvasi Ligierin), Stewart ja lisäksi Lola palasi MM-sarjaan. Lola karsiutui Australian Grand Prix'n aika-ajoissa ja vetäytyi F1-sarjasta ennen Brasilian Grand Prix’ta eikä näin osallistunut yhdenkään kilpailun starttiin. Lisäksi Footwork vaihtoi nimensä Arrowsiksi.


title: Formula 1 -kausi 1997

text: Bridgestone


title: Formula 1 -kausi 1997

text: Seuraavat tallit ja kuljettajat kilpailivat Formula 1 -luokan maailmanmestaruudesta kaudella 1997.


title: Formula 1 -kausi 1997

text: "Kaikki, paitsi Minardin ja Tyrrellin moottorit olivat V10:jä"


title: Formula 1 -kausi 1997

text: * Michael Schumacher tuomittiin Euroopan GP:n jälkeen menettämään kaikki kauden aikana ansaitsemansa pisteet, kun hän kolaroi tahallaan Villeneuveen kanssa varmistaakseen mestaruutensa.


title: Taisteluosasto Neito

text: Taisteluosasto Neito eli lyhennettunä Tst.Os. Neito perustettiin IV Armeijakunnan viivytysvaiheen (30.11.-11.12.1939) jälkeen 15.12.1939 annetulla käskyllä, jossa muodostettiin JR 38 komentajan eversti Olkkosen alaisuuteen Ryhmä Jousimies. Tämä taas muodosti osasta joukoistaan nyt kyseessä olevan Tst.Os. Neidon.


title: Taisteluosasto Neito

text:
Kyseessä oli IV Armeijakunnan alueella tyypillinen tilapäisorganisaatio armeijakunnan siirtyessä vastahyökkäykseen.
Taisteluosasto perustettiin 15.12.1939 tehtävänään hyökätä Mitroon seuraavana päivänä. Perustamispäivän iltana taisteluosasto aloitti etenemisensä kohti tavoitettaan.


title: Taisteluosasto Neito

text: 16.12.1939 taisteluosaston joukot hyökkäsivät suunnistusvirheen vuoksi kohti Ruhtinaanmäkeä. Vihollinen kuitenkin torjui hyökkäykset ja taisteluosaston joukot vetäytyivät iltapäivän aikana Katitsanlammen alueelle.


title: Ruotu

text: Ruotu () on maaseudulla 1700- ja 1800-luvuilla käytetty 2-6 talon muodostama ryhmä, jolla oli yhteinen vastuu sotamiehen tai köyhäinhoidon järjestämisessä.


title: Ruotu

text: Ruotujakolaitos kehitettiin kansaa voimakkaasti rasittavien väenottojen tilalle Ruotsin vallan aikana. Talojen muodostama ryhmä kustansi ja varusti yhden sotamiehen ja antoi hänen käyttöönsä alueen maata ja kustansi sille jonkinlaisen mökin. Tätä sanottiin sotilastorpaksi. Ruotusotamiehen perhe sai elantonsa tämän torpan maasta ja kotieläimistä.


title: Ruotu

text: Huomattiin, että myös köyhäinhoito olisi tehokasta sotalaitoksen ruotujärjestelmästä saatujen kokemusten pohjalta. Kylän köyhät ruodutettiin: jos he asuivat omillaan, heille annettiin tietty määrä elintarvikkeita. Talosta taloon kiertävälle vaivaiselle puolestaan määrättiin hoitoaika kussakin paikassa. Ruotu vastasi kustannuksista.


title: II/JR 39 (talvisota)

text: II/JR 39 ei Jalkaväkirykmentti 39:n toinen pataljoona perustettiin YH:n julistamisen (14.10.1939) jälkeen Kuopiossa.


title: II/JR 39 (talvisota)

text:
II/JR 39 pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan, mutta puolustusvoimien kalustopulasta johtuen määrävahvuuksia ei materiaalin osalta saavutettu.
II/JR 39 keskitettiin muun rykmentin ohessa Laatokan Karjalaan Leppäsyrjän alueelle 18.-20.10.1939 välisenä aikana.


title: II/JR 39 (talvisota)

text: IV Armeijakunnan taistelualueelle tyypilliseen tapaan pataljoona kuului talvisodan aikana erilaisiin tilapäisorganisaatioihin.


title: II/JR 39 (talvisota)

text: 15.12.1939 II/JR 39 liitettiin osaksi Taisteluosasto Neitoa, joka taas oli osa Ryhmä Jousimiestä. Iltayöstä taisteluosasto aloitti etenemisensä kohti hyökkäystavoitettaan Mitroa.


title: II/JR 39 (talvisota)

text: 16.12.1939 pataljoona hyökkäsi suunnistusvirheen seurauksena alkuperäistä tavoitettaan pohjoisempana kohti Ruhtinaanmäkeä. Vihollisen voimakas torjunta pysäytti kuitenkin hyökkäyksen ja pataljoona vetäytyi muun taisteluosaston mukana Katitsanlammen alueelle.


title: II/JR 39 (talvisota)

text: Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.


title: II/JR 39 (talvisota)

text: Pataljoona vetäytyi koko muun IV Armeijakunnan mukana uudelle valtakunnanrajalle tehdyn rauhansopimuksen mukaisesti 15. maaliskuuta klo 10 ja 25. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään 7 kilometriä vuorokaudessa.


title: II/JR 39 (talvisota)

text: Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin mm. maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta vaan lomauttamisesta, jotta miehien nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.


title: Sojuz 38

text: Sojuz 38 oli kuudeskymmenes miehitetty Neuvostoliiton Sojuz-lento ja kolmastoista lento Saljut 6 -avaruusasemalle.


title: Sojuz 38

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 18. syyskuuta 1980 ja paluu noin 8 vuorokautta myöhemmin, 26. syyskuuta 1980. Lennon radiokutsu oli "Taimur" (Таймыр).


title: Mogadishu Avenue

text: Mogadishu Avenue on vuonna 2006 MTV3:lla esitetty draamakomediasarja. Kahdeksanosainen Jari Tervon kirjoittama sarja kuvaa syntyperäisten suomalaisten ja maahanmuuttajien kohtaamisia vuokratalossa. Tapahtumien keskiössä on Somaliasta muuttanut mies, Muhammed Turakainen, joka päättää kotoutua perusteellisesti ja ripustaa seinälleen marsalkka Mannerheimin, presidentti Kekkosen ja luottopakki Jutilan muotokuvat. Pojastaan hän alkaa kouluttaa mustaa tangokuningasta.


title: Mogadishu Avenue

text: Rooleissa ovat muun muassa Juha Veijonen, Petri Manninen, Minna Turunen, Kari Hietalahti, Pirkka-Pekka Petelius, Mateus Tembe, Matti Leino, Jouko Puolanto, Pirjo Lonka, Maija Junno ja Kari Ketonen.


title: Mogadishu Avenue

text: Nimensä sarja on saanut Vuosaaressa sijaitsevan Meri-Rastilan tien lempinimestä. Sarjaa kuvattiin kuitenkin Espoon Suvelassa, jonka lempinimenä on "Espoon Mogadishu".


title: Mogadishu Avenue

text: Ohjelman lopputekstien aikana soi kansanlaulu "Kotimaani ompi Suomi".


title: Mogadishu Avenue

text: Ensimmäisessä jaksossa tutustutaan lähinnä Rampe Turakaiseen ja muuhun lähiön kerrostalon väkeen. Toisessa jaksossa Muhammed Turakainen yrittää tehdä pojastaan tangokuningasta. Kolmannessa jaksossa Irina Totkunen yrittää ilotytön ammattia, kyllästyttyään siivoamaan lääkärin koulutuksella ostarin vessoja. Neljännessä jaksossa Ingvar Nenonen joutuu hankkimaan venäläisen ilotytön Suomeen vierailulle tulleelle firman amerikkalaiselle johtajalle. Viides jakso kertoo Elina Vaurasteesta, joka opettaa suomea maahanmuuttajille. Kuten jakson nimi kertoo, hän haluaa oikean miehen. Kuudes jakso kertoo Aleksei Ivanovitš Beljakovista, joka on lastentarhan opettaja Vesalassa, mutta muut talon asukkaat pitävät häntä itämafian jäsenenä.


title: Spy vs. Spy (pelisarja)

text: Spy vs. Spy -videopelisarja perustuu MAD-lehdessä pitkään ilmestyneeseen sarjakuvastrippiin "Spy vs. Spy", jossa kaksi vakoojaa yrittävät tappaa toisensa mitä taidokkaimmilla ansoilla ja aseilla slapstick-komiikan merkeissä. Pelisarjaan kuuluu tällä hetkellä neljä osaa, joita on julkaistu monelle eri alustalle. Sarjan vanhin peli on vuodelta 1984 ja uusin vuodelta 2005.


title: Spy vs. Spy (pelisarja)

text: Spy vs. Spy on First Star Softwaren vuonna 1984 julkaisema tietokonepeli. Se on Spy vs. Spy -pelisarjan ensimmäinen osa ja se julkaistiin alun perin Atari 400:lle, Atari 800:lle, Commodore 64:lle sekä Apple II:lle. "Spy vs. Spy" on innovatiivinen, kahtia jaetulla ruudulla pelattava peli, jota voi pelata yhtä aikaa kaksi pelaajaa.


title: Spy vs. Spy (pelisarja)

text: Myöhemmin peli käännettiin monelle muullekin alustalle, joihin kuuluvat ZX Spectrum, Acorn Electron, BBC Micro, MSX, Amstrad CPC, Amiga, Sega Master System, Nintendo Entertainment System, Game Boy sekä Game Boy Color.


title: Spy vs. Spy (pelisarja)

text: Pelaajan tarkoituksena on kerätä kaikki kentästä poistumiseen vaadittavat tavarat ennen kuin aika kuroutuu umpeen. Kummallakin vakoojalla on oma henkilökohtainen lähtölaskentaa ilmoittava ajastimensa. Kun vakooja tapetaan, hän menettää kaikki keräämänsä tavarat ja joutuu odottamaan hetken pelin ulkopuolella ajastimen yhä käydessä.


title: Spy vs. Spy (pelisarja)

text: The Island Caper on pelisarjan toinen osa, jonka First Star Software julkaisi Atari 400:lle, Atari 800:lle, Commodore 64:lle ja Apple II:lle. "The Island Caperissa" valkoinen ja musta vakooja ovat joutuneet autiolla saarelle hypätessään ulos lentokoneista, joilla he pakenivat ensimmäisessä osassa. Heidän täytyy käyttää toisiaan vastaan yhä kieroutuneempia ansoja paetakseen saarelta. Tilannetta ei helpota tieto, että saaren tulivuori on purkautumassa ja tuhoamassa koko paikan. Tällä kertaa pelaajan täytyy kerätä kolme ohjuksen palaa, ennen kuin hän voi karata sukellusveneellä. Vastustajan päänmenoksi pelissä on uusia ansoja ja yksi pyssy, jonka omistuksesta vakoojat voivat kamppailla.


title: Spy vs. Spy (pelisarja)

text: Pelisarjan kolmannen osan Arctic Antics julkaisi First Star Software. Vakoojat ovat tällä kertaa pohjoisnavalla, jonne he pakenivat sukellusveneellä tuliperäiseltä saarelta. Taas kerran vakoojien täytyy yrittää olla toistaan ovelampia.


title: Spy vs. Spy (pelisarja)

text: Pelissä on taas uusi valikoima ansoja ja muita vaaroja, kuten jääkarhuja. Uutena ideana vakoojien täytyy palata aika ajoin igluihinsa lämmittelemmään, etteivät he jäädy kuoliaiksi. Pelaajan tavoitteena on paeta raketilla ulkoavaruuteen ja sen arveltiin olevan neljännen "Spy vs. Spy" -pelin tapahtumapaikka, mutta peliä ei kuitenkaan koskaan tehty.


title: Spy vs. Spy (pelisarja)

text: PlayStation 2:lle ja Xboxille julkaistu versio "Spy vs. Spysta" on ulkoisesti täysin erilainen kolmeen aikaisempaan peliin verrattuna. Sen on kehittänyt Vicious Cycle ja julkaissut Global Star/TDK Mediactive. Se julkaistiin vuonna 2005. Peli on toteutettu nykyaikaiseen tapaan 3D -grafiikalla. "Spy vs. Spy" on kahden tai moninpelissä neljän vakoojan välistä ammuskelua ja ansojen jättämistä. Yksinpelissä pelimoodivaihtoehtoina ovat story, modern ja classic. Pelissä on sarjakuvasta tuttujen mustan ja valkoisen vakoojan lisäksi myös sininen ja punainen vakooja, ja pelissä on yhdeksän eri tasoa; Mansion, Kooky Carnival, Robot Factory, Oil Rig, Haunted House, Volcano Lair, Area 51 ja Space Station. Aseita ovat mm. erilaiset dynamiitit, nuija, ritsa, moottorisaha, konekivääri ja ansat.


title: Sojuz 39

text: Sojuz 39 oli miehitetty Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.


title: Sojuz 39

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 22. maaliskuuta 1981 ja paluu noin 8 vuorokautta myöhemmin, 30. maaliskuuta 1981. Lennon radiokutsu oli Pamir (Памир).


title: Spy vs Spy

text: Spy vs Spy on MAD-lehdessä vuodesta 1961 julkaistu tekstitön mustavalkoinen strippisarjakuva. Siinä valkoinen ja musta vakooja kilpailevat keskenään. Sarjakuvan loi kuubalainen Antonio Prohías, joka pakeni kotimaastaan Yhdysvaltoihin vuonna 1960 Fidel Castron noustua valtaan. "Spy vs Spy" oli kylmän sodan vertauskuva ja Prohíasin kommentti aseellisen kilpavarustelun turhuudesta. Mad-lehden sarjakuvissa "Spy vs Spy" oli ainutlaatuinen siinä, että se on jatkunut alkuperäisen tekijänsä kuoleman jälkeen. Prohíasin vetäydyttyä sitä ovat jatkaneet useat piirtäjät, kuten Duck Edwing. Vuodesta 1997 alkaen sitä on piirtänyt Peter Kuper.


title: Spy vs Spy

text: "Spy vs Spy" on piirretty hyvin tyylitellysti ja sen hahmot ovat pitkänokkaisia ihmismäisiä olentoja. Sarjassa esiintyy kaksi identtistä vakoojaa, musta ja valkoinen, jotka keksivät mitä mielikuvituksellisimpia keinoja toistensa päänmenoksi. Tyypillisessä stripissä toinen vakoojaa virittää toiselle tappavan ansan. Joskus ansa toimii, mutta joskus toisella vakoojalla onkin loistava vastasuunnitelma ja hän selviää voittajana. Vitsi huipentuu joko jommankumman vakoojan kuolemaan tai lievempään vastoinkäymiseen. Muutamissa harvoissa vanhoissa sarjoissa molemmat lankeavat toistensa ansoihin ja tuloksena on tasapeli. Joissakin stripeissä esiintyy myös kolmas harmaa vakooja, joka on viehättävä nainen ja onnistuu poikkeuksetta päihittämään sekä mustan että valkoisen vakoojan. Näiden strippien otsikkona on ”Spy vs. Spy vs. Spy”.


title: Spy vs Spy

text: Normaalin signeerauksen ohella Prohíasilla oli tapana kirjoittaa sanat ”By Prohias” Morse-aakkosilla jokaisen stripin alkuun, ensimmäisen ruudun alapuolelle.


title: Spy vs Spy

text: 1970-luvun alun suomalaisessa MAD-lehdessä sarjan nimi oli "X & Y" (musta oli X ja valkoinen Y). 1980-luvulla Mad-lehden alkaessa ilmestyä uudelleen Suomessa sarjakuvaa julkaistiin aluksi nimellä "Vakoojat", mutta myöhemmin siirryttiin käyttämään englanninkielistä nimeä.


title: Sojuz 40

text: Sojuz 40 oli viimeinen miehitetty Neuvostoliiton Sojuz-lento ja Saljut 6 -avaruusasemalle.


title: Sojuz 40

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 14. toukokuuta 1981 ja paluu noin 8 vuorokautta myöhemmin, 22. toukokuuta 1981. Lennon radiokutsu oli Dnepr (Днепр).


title: Joonas Sarelius

text: Joonas Sarelius (s. 2. heinäkuuta 1979 Espoo) on entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Joonas Sarelius

text: Sarelius on FC Hongan kasvatti, josta hän siirtyi USA:n yliopistosarjaan Georgia State Universityyn. Suomeen palattuaan Sarelius pelasi Kakkosta Sepsi-78:ssa, FC Espoossa ja LePassa sekä Ykköstä FC Hongassa. Tämän jälkeen Sarelius siirtyi Belgiaan KSK Tongereniin ja sieltä Ranskaan Lantoniin.


title: Joonas Sarelius

text: Parhaiten Sarelius tuli tunnetuksi Viikinkien pelaajana. Viikingeissä hän pelasi kaudet 2004-2009. Sarelius teki 17 maalia Ykkösen kaudella 2006 joukkueen noustessa Veikkausliigaan. Hän oli sarjan kolmanneksi paras maalintekijä ja voitti myös Veikkauspörssin 23 pisteellä. Veikkausliigakaudella 2007 Sarelius pelasi Veikkausliigan Tähdistöottelussa. Maaleja hän teki kyseisellä kaudella neljä.


title: Joonas Sarelius

text: Pelaamisen ohessa Sarelius toimi myös Viikinkien markkinointipäällikkönä.


title: Joonas Sarelius

text: Sareliuksen aktiiviura päättyi kauteen 2009. Hän on nykyään Helsingin piirin 90min-lehden sekä suositun jalkapallosivuston Kymppipaikka.fi:n päätoimittaja. Sarelius kirjoitti yhdessä Tuomas Peltosen kanssa vuonna 2012 Veikkausliigan tarinat ja sankarit -kirjan. Sen ensimmäinen painos myytiin loppuun jo muutamassa viikossa. Sareliuksen Kymppipaikka-sivu palkittiin vuonna 2015 Captains´Ball -gaalassa vuoden jalkapallotoimittajana.


title: Joonas Sarelius

text: Vuodesta 2015 eteenpäin Sarelius on toiminut HJK:n naisten ja tyttöjen valmennuspäällikkönä.


title: Kyproksen tasavallan vaakuna

text: Kyproksen tasavallan vaakuna on kreikkalaisenemmistöisen Kyproksen tasavallan tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Vaakunassa on kuvattu valkoinen kesykyyhky, joka pitää nokassaan rauhan symbolia, oliivinoksaa. Vuosiluku 1960 viittaa itsenäistymisvuoteen Britanniasta. Vaakunan ensimmäinen versio toimi esikuvana suunniteltaessa Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan vaakunaa.


title: Hollikyyti

text: Hollikyyti tarkoittaa historiallista henkilöiden, alkuaan etenkin virkamiesten, kuljetuspalvelua, kyytilaitosta. Nimitys tulee ruotsin sanoista "hålla", pitää (tässä: pitää tarjolla) ja "skjuts", kyyti.


title: Hollikyyti

text: Hollikyytijärjestelmässä merkittävien teiden varsilla oli määrävälein kestikievareita eli majataloja, jotka pitivät matkustajia varten hevosia, kuskeja ja majoitustiloja. Kyytivuoro kiersi kylän talosta toiseen, joskin siitä oli mahdollista vapautua maksamalla toinen tilalleen. Kyytien järjestely kuului nimismiehelle, vauraalle talonpojalle, joka myös isännöi kestikievaria. Holli oli paikallinen kyyditsemään velvoitettu henkilö.


title: Hollikyyti

text: Hollikyyti merkitsi huomattavaa rasitusta talonpojille. Kyseessä oli talonpojan kannalta "kyyditsemisvelvollisuus", matkustavan virkamiehen näkökulmasta "vapaakyyti", josta kyyditsijä ei saanut korvausta. Pisin sallittu odotusaika oli kaksi tuntia jatkoyhteydelle.


title: Hollikyyti

text: Vieläkin tunnettu sanonta "kylmä kuin hollitalli" kuvaa sitä, ettei hollikyytien käyttöön tarkoitettuja tiloja, kuten talleja ja hollitupia, suinkaan rakennettu ja pidetty kunnossa mielihyvin.


title: Hollikyyti

text: Koska oli mahdollista, että useita ajureita oli samaan aikaan odottelemassa kyyditettäviä, he kokoontuivat hollituvassa. Tästä on muodostunut suomalainen kansansanonta: "Oli kuin hollituvassa" tarkoittaen lievää epäjärjestystä.


title: Hollikyyti

text: 1600-luvulla kyytilaitosta alettiin järjestää lainsäädännön avulla: Kaarle IX määräsi vuonna 1604 virkamiehet korvaamaan käyttämänsä kyydin, mutta tämä määräys ei toiminut käytännössä. Vuonna 1642 vapaakyydit poistettiin, mutta talonpoikien maksettavaksi tuli kyytilaitoksen kustannuksia kattamaan vuodesta 1649 lähtien uusi vero, "kyytiraha".


title: Hollikyyti

text: 1690-luvulla kyytilaitos saavutti varsinaisen hollikyydin muodon: kyyditysvelvollisesta talosta oli talon koon mukaan miehen tai useammankin sekä ajoneuvojen oltava kerrallaan 3–4 päivää "hollilla". Tämä merkitsi sekä miesten että hevosten poissaoloa talon töistä. "Hollilla olo" ei kuitenkaan ollut pelkästään kielteinen asia: toisilta hollimiehiltä ja matkustavaisilta kuultiin tietoja ja uutisia oman elinpiirin ulkopuolelta.


title: Hollikyyti

text: 1800-luvun lopulle saakka kyytilaitos säilytti vanhat muotonsa. Kestikievarien tasoa oli kohennettu ja yhtenäistetty niin, että säätyläistenkin sopi yhä enemmän turvautua niihin yksityismajoituksen sijasta. Vuodesta 1883 lähtien tuli mahdolliseksi kunnan päättää hollikyydistä luopumisesta. Kyydityspalvelut vuokrattiin huutokaupalla vähiten pyytävän hoidettavaksi viiden vuoden jaksoina. Näin hollikyydin aikakausi vähitellen 1900-luvulle tultaessa päättyi.


title: Perustusten vahvistaminen

text: Perustusten vahvistaminen on rakennustekniikassa korjausrakentamiseen liittyviä toimenpiteitä, joilla parannetaan olemassa olevan perustuksen kantavuutta (esimerkiksi puupaalujen lahoaminen) tai estetään sen haitallisia liikkeitä.


title: Perustusten vahvistaminen

text: Tyypillinen tarve perustusten vahvistamiseen syntyy kun puiset paalut ovat lahonneet ja menettäneet kantavuuttaan, tai kun puiset koheesiopaalut ovat painumassa haitallisen paljon. Pientalojen perustuksia vahvistetaan usein siitä syystä, että maanvaraisesti perustettu talo painuu pehmeän savikerroksen kokoonpuristuessa, jolloin perustuksia voidaan muuttaa paalujen tai suihkuinjektointipylväiden varaan.


title: Perustusten vahvistaminen

text: Tärkeimmät perustusten vahvistusmenetelmät ovat pienpaalutus eli mikropaalutus ja suihkuinjektointi. Pienpaalu eli mikropaalu on teräspaalu, halkaisijaltaan yleensä 60–200 mm. Pienpaaluja asennetaan eri menetelmillä, kuten lyömällä, puristamalla tai poraamalla. Vanhan perustuksen ja uusien paalujen välille rakennetaan yleensä ns. kuormansiirtorakenne, joka välittää kuormat esimerkiksi seinältä uusille paaluille. Kuormansiirtorakenne voidaan toteuttaa siten, että ylärakenne ei saa lainkaan lisäpainumaa tai siten, että ylärakenne voi painua vielä uusien paalujen kimmoisen kokoonpuristumisen verran, yleensä muutamia millimetrejä.


title: International Fusion Materials Irradiation Facility

text:
International Fusion Material Irradiation Facility eli IFMIF on suunnitteilla oleva kansainvälinen tutkimuslaitos, jossa voitaisiin testata fuusioreaktoriin soveltuvia materiaaleja. Tutkimusohjelmaan osallistuvat Japani, Euroopan unioni, Yhdysvallat sekä Venäjä ja sitä hallinnoi Kansainvälinen energiajärjestö. Tutkimuksissa käytetään hiukkaskiihdyttimiä luomaan neutroneita joilla on sama energia (noin 14 MeV) kuin fuusioreaktorissa ja erittäin suuri neutronivuo. Kohdistamalla tämä vuo tutkittavaan materiaaliin pystytään jäljittelemään olosuhteita, joihin fuusioreaktorin seinämä
tulee joutumaan.


text:
IFMIF:n rakentamista valmistellaan, mutta rakentamispäätöstä ei ole vielä tehty.
Rakentamispäätöksen tultua kestää noin 10 vuotta ennen kuin laitos on valmis.
Hanke liittyy ITER-hankeeseen sikäli että molemmat edistävät
kaupallisen fuusiovoiman mahdollistumista. IFMIF:in antama tieto
siitä miten materiaalit kestävät pitkäaikaista 14 MeV:in neutronisäteilyä,
on välttämätöntä jotta kaupallinen voimalaitos kyetään rakentamaan
pitkäaikaista käyttöä varten.


text: IFMIF on osa EURATOM:in ja Japanin välistä Broader Approach -sopimusta, jolla on tarkoitus edistää ITER:iä ja etyisesti sen seuraajaa DEMO:a.


title: Sojuz T-2

text: Sojuz T-2 oli 58. miehitetty Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.


title: Sojuz T-2

text: Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 5. kesäkuuta 1980 ja paluu noin neljä vuorokautta myöhemmin, 9. kesäkuuta 1980. Lennon radiokutsu oli Jupiter (Юпитер).


title: Suomen talvisodassa saama sotasaalis

text: Sotasaaliina suomalaiset hankkivat talvisodan aikana runsaasti kipeästi kaipaamaansa kalustoa, muun muassa panssarintorjuntaan, jota ei lähtökohtaisesti oltu halukkaita luovuttamaan muiden yksiköiden tarpeisiin.


title: Suomen talvisodassa saama sotasaalis

text: Virallisten tilastojen mukaan suomalaiset saivat talvisodan aikana sotasaaliikseen seuraavia määriä kalustoa:Lisäksi osa heti käyttöönotetusta sotasaalismateriaalista tuhoutui tai katosi ja osa jopa ajautui henkilökohtaisena sotasaaliina kotialueelle, joten sotasaaliin määrä on ollut mainittuja lukuja suurempi.


title: Suomen talvisodassa saama sotasaalis

text: Lisäksi esim. 1.Pans.K. sotapäiväkirjojen mukaan sotasaaliiksi saatiin muutamia vaurioituneita panssarivaunuja, torneja, tykinputkia, ammuksia, radioita ynnä muita tarvikkeita. Panssarivaunut lähetettiin korjattavaksi junalla muun muassa Varkauteen ja Viipuriin.


title: Suomen talvisodassa saama sotasaalis

text: Sotasaaliin pääosa saatiin IV Armeijakunnan, Ryhmä Talvelan ja Pohjois-Suomen Ryhmän alueelta. Niin sanotut mottitaistelut tuottivat suuren osan saadusta saaliista. Esimerkiksi Ryhmä Talvelan vastahyökkäyksessä Tolvajärven–Ägläjärven taisteluissa saatiin runsas sotasaalis. Samoin Suomussalmen ja Raatteen tien taisteluissa eversti Hjalmar Siilasvuon johtamat joukot kuten 9. divisioona saivat suuren sotasaaliin.


title: Suomen talvisodassa saama sotasaalis

text: Laatokan Karjalassa IV Armeijakunnan vastahyökkäyksen seurauksena syntyi useita motteja, joiden kukistaminen liian vähäisen tykistökaluston ja panssarivaunujen puutteen vuoksi oli hankalaa ja suuria henkilöstömenetyksiä aiheuttavia.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta eroaminen tarkoittaa Suomessa yleisimmin joko Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tai Suomen ortodoksisen kirkon jäsenyydestä luopumista.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta eroaminen on Suomessa ollut mahdollista vuodesta 1923. Eroamista helpotettiin vuonna 2003, minkä jälkeen eroaminen yleistyi voimakkaasti. Seuranneiden kymmenen vuoden aikana eronneiden määrä kohosi useisiin satoihin tuhansiin. Yleisimpiä syitä kirkosta eroamiseen ovat tutkimusten mukaan muun muassa kirkon jäsenyyden kokeminen merkityksettömäksi, kirkollisvero ja vähäinen tai puuttuva usko. Myös pettymykset ja mielipide-erot ovat nousseet esiin erosyinä.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta erotaan vapaamuotoisella kirjallisella ilmoituksella. Eronsa voi ilmoittaa henkilökohtaisesti kirkkoherranvirastossa tai maistraatissa. Ilmoituksen voi myös lähettää postitse tai sähköpostitse. Yleisin eroamistapa on Vakaumuksien tasa-arvo -yhdistyksen ylläpitämä eroakirkosta.fi-palvelu, joka laatii valmiin eroilmoituksen ja välittää eroilmoitukset maistraateille, joissa virallinen eroaminen tapahtuu. Ero astuu voimaan heti, kun ilmoitus on saapunut viranomaiselle.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta eroaminen on laskenut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärää merkittävästi. Uskontokuntiin kuulumattomien määrä on huomattavasti kasvanut. Valtaosa eronneista ei ole liittynyt muihin uskonnollisiin yhdyskuntiin. Vuoden 2017 lopussa evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuului 70,9 % väestöstä, kun osuus vuonna 1950 oli 95 % ja 85 % vuonna 2000. Uskontokuntiin kuulumattomia oli 26,3 % väestöstä, eli noin 1,5 miljoonaa henkilöä. Ortodoksiseen kirkkokuntaan kuului 1,1 % väestöstä; osuus on pysynyt samana yli 20 vuoden ajan.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Suomen kuuluessa Ruotsiin oli maassa voimassa uskontopakko 1634 alkaen. Kaikkien oli kuuluttava luterilaiseen kirkkoon tai lähdettävä maasta. Poikkeuksena Karjalan ortodokseilla oli rajoitettu uskonnonvapaus, vaikkakin aluetta kohtasi luterilaistaminen ja ortodoksien joukkopako 1600-luvulla. Anglikaaniseen tai reformoituun kirkkoon kuuluminen oli mahdollista ulkomaalaisille 1741 alkaen. Maahanmuuttajat saivat harjoittaa muitakin kristillisiä uskontoja vuodesta 1781; vapaus koski Ruotsiin muuttaneita ja heidän jälkeläisiään. Evankelis-luterilaisesta kirkosta eroaminen tai vaihtaminen toiseen uskontoon ei ollut mahdollista.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vuonna 1869 säädettiin kirkkolaki, jonka mukaan ”erehdyksessään pysyvät” sai päästää kirkosta. Käytännössä tämä ei ollut mahdollista mm. siksi, että muita väestörekisterin pitäjiä ei ollut. Luterilaisen kirkon papisto halusi 1870-luvulla edelleen pitää kiinni luterilaisen kirkon asemasta valtionkirkkona. Se ei ollut valmis sallimaan siirtymistä ”keisarin uskoon”. Hallitsija puolestaan ei ollut valmis sallimaan ortodokseille oikeutta erota omasta kirkostaan, sillä se ei ollut sallittua muuallakaan Venäjällä.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vuonna 1889 tuli voimaan eriuskolaislaki, joka salli eroamisen luterilaisesta kirkosta, jos samalla liittyi toiseen protestanttiseen ryhmään. Tämä koski metodisteihin ja baptisteihin siirtyviä. Siirtyminen oli mahdollista 21 vuotta täyttäneille, jotka olivat ensin saaneet luterilaista opetusta. Harkinta-aika oli kaksi kuukautta. Kirkosta eroaminen ja jääminen uskontokuntien ulkopuolelle ei ollut mahdollista. Ei myöskään ollut sallittua kääntyä ortodoksiksi tai roomalaiskatoliseksi.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kaikkien kirkollisten seurakuntien ulkopuolelle siviilirekisteriin oli mahdollista jäädä 1918 alkaen, jos ei vielä ollut minkään kirkollisen yhdyskunnan jäsen. Käytännössä tämä tarkoitti kastamatta jätettyjä lapsia. Siviilirekisterissä oli vielä vuonna 1920 ainoastaan 860 henkeä, 0,2 promillea väestöstä.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta eroaminen kokonaan tuli Suomessa mahdolliseksi 1923, kun uskonnonvapauslaki astui voimaan. Innokkaimmin uutta lakia olivat puoltaneet keskusta ja vasemmisto sekä eräät kokoomuslaiset papit. Jo samana vuonna koettiin eropiikki lähinnä vasemmistolaisimman työväen ja sivistyneistön keskuudessa.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vastoin odotuksia uudistus ei kuitenkaan johtanut laajaan eroamiseen kirkosta, vaan seuraavina vuosina eroaminen oli alhaista. Eroaminen keskittyi lähinnä suurimpiin kaupunkeihin ja teollisuuskeskuksiin. Eronneissa oli liikkuvaa väestöä, jonka sosiaaliset siteet olivat löyhät. Teollisuustyöntekijöiden ohella eronneissa oli ruotsinkielistä sivistyneistöä, jonka juuret olivat porvarillisessa radikalismissa. Kirkosta eroamisen puolesta työskentelivät vasemmistoradikaalit sekä eräät uskonnolliset vähemmistöt, joista helluntailiikkeellä oli eroamiseen muita vähemmistöjä suurempi vaikutus. Sisällissodan jälkeinen sosiaalinen paine kuitenkin jarrutti eroamista työväestön keskuudessa, kun ”punikeiksi” leimatut eivät halunneet leimautua myös ”pakanoiksi”. Kirkosta eronneita voitiin pitää epäilyttävinä ja heillä saattoi olla ongelmia työnsaannissa.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: 1940-luvun sotavuosina kirkosta eroavien määrä laski alle kahden tuhannen vuodessa. Eroaminen yleistyi sotien jälkeen voimakkaasti. Vuotuinen eromäärä pysytteli selvästi yli 10 000 eronneessa 1940-luvun lopulta aina vuoteen 1959. Yhdeksi syyksi lisääntyneille eroille on esitetty, että koko vuoden kirkollisvero perittiin kerralla, mikä olisi muistuttanut eroamisesta. Kun kirkollisvero vuodesta 1960 alkaen pidätettiin ennakkoveron yhteydessä, eroaminen väheni selvästi.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Eroamista helpotettiin 1969, minkä jälkeen erot yleistyivät jälleen. Siitä alkaen eroamisen voi hoitaa henkikirjoittajan toimistossa. Erolle ei myöskään tarvinnut enää ilmoittaa syytä.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta eroaminen kiihtyi 1984, kun kirkolliskokous ei hyväksynyt naispappeutta. 1990-luvun alun lama kiihdytti eroamista, mutta laman jälkeen eroaminen väheni 2000-luvun vaihteeseen tultaessa.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta eronneiden määrä nousi selvästi 2003. Tuolloin voimaanastunut uusi uskonnonvapauslaki helpotti kirkosta eroamista: Eroamiseen ei enää tarvittu henkilökohtaista käyntiä tai määrämuotoista lomaketta tai aiempaa kuukauden harkinta-aikaa. Myös uusi hautaustoimilaki lisäsi eroja, kun hautaustoimen maksut kirkkoon kuuluville ja siihen kuulumattomille tulivat yhtäsuuriksi. Samana vuonna Tampereen vapaa-ajattelijat avasivat eroakirkosta.fi-palvelun.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vuoden 2003 helpotusten takana oli tietoinen päätös. Edellistä 1923 voimaan tullutta uskonnonvapauslakia säädettäessä oli nähty tarpeelliseksi, että eroaminen oli tehtävä henkilökohtaisesti. Tämän katsottiin aikanaan voivan estää eroamiseen tähtäävän joukkoyllytyksen. Oli myös pelätty sekaannuksia samannimisten välillä. Henkilökohtaista asiointia vaadittiin siksikin, että eroamisen nähtiin vaativan vakavaa harkintaa. Tämän vuoksi 1923–2003 käytössä oli myös kuukauden harkinta-aika eli niin sanottu ”katumuskuukausi”. Ero tuli voimaan, ellei sitä peruuttanut kuukauden kuluessa. Katumuskuukauden vuoksi eroilmoitus tuli antaa viimeistään marraskuussa, jotta saattoi säästää seuraavan vuoden kirkollisveron.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Henkilökohtaisen asioinnin vaatimuksen ja katumuskuukauden nähtiin vaikeuttavan kirkosta eroamista perusteettomasti, minkä vuoksi niistä luovuttiin 2003. Samaan aikaan tuli mahdolliseksi erota kirkosta myös sähköisesti tietoliikenneyhteyksien välityksellä. Tästä muodostuikin pian yleinen eroamistapa.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta voi erota antamalla vapaamuotoisen kirjallisen eroilmoituksen. Ilmoituksen voi lähettää myös sähköpostitse tai verkkopalvelun kautta. Täysi-ikäinen henkilö voi erota itsenäisesti. Alaikäisen eroamiseen tarvitaan huoltajien suostumus. Tapauksia on kolmenlaisia eroajan iästä riippuen. Huoltajat voivat erottaa alle 12-vuotiaan lapsen uskonnollisesta yhdyskunnasta ilman hänen suostumustaan. 12–14-vuotiasta ei voi erottaa ilman hänen omaa suostumustaan. 15–17-vuotias voi erota itse, mutta tarvitsee huoltajien suostumuksen eroilmoitukseen.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Eroaminen astuu voimaan heti, kun eroilmoitus on toimitettu seurakuntaan tai maistraattiin. Sähköpostieroamisen tapauksessa eron katsotaan astuneen voimaan, kun maistraatti vastaanottaa sähköpostin. Maistraatti toimittaa eronneelle vahvistuksen, kun eroaminen on rekisteröity väestötietojärjestelmään.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta voi erota koska tahansa, mutta kirkollisvero peritään kalenterivuosittain. Edellisen vuoden lopussa kirkkoon kuulunut henkilö maksaa kirkollisveroa koko seuraavan vuoden ajalta, vaikka eroaisikin kesken vuoden. Jos kirkosta eroaa viimeistään vuoden viimeisenä päivänä, välttyy seuraavan vuoden kirkollisverolta.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Syyt kirkosta eroamiseen ovat vaihdelleet historian saatossa. Mitään yhtä syytä ei voida esittää, vaan ihmiset tekevät ratkaisunsa hyvin erilaisista syistä.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: 1900-luvulla eroaaltoihin liittyivät poliittiset konfliktit kirkon ja eri väestönosien suhteissa. Sisällissodan jälkeen 1920-luvulla eroamiseen vaikutti työväestön epäluulo kirkkoa kohtaan. 1950-luvun kirkonvastainen liikehdintä ja 1960-luvun kulttuuriradikalismi johtivat uusiin konflikteihin. Nämä yhdistettynä radikaalin vasemmiston, myös kommunistien voimistuneeseen kannatukseen aiheuttivat eroaaltoja, joissa kyse oli poliittisesta protestista. Kirkosta vieraantumiseen vaikutti myös muuttoliike maalta kaupunkiin. Muutossa yhteys kirkkoon ja uskontoon särkyi. Muuttajat sijoitettiin suuriin kaupunkiseurakuntiin, joissa paikallinen identiteetti ja yhteenkuuluvuus olivat kadonneet. Yhteyden puute seurakuntaan ja kirkkoon sekä uskonnollisuuden puute nousivat 1960-luvun alun tutkimuksessa päätekijöiksi, joista kirkosta eroaminen johtui.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Eroamiseen on 1970-luvulla liittynyt myös ammattiyhdistyksen tai työporukan painostusta ainakin teollisuudessa ja rakennusalalla. Samaan aikaan esiintyi muuallakin voimakasta kirkon vastaista yhteiskunnallista liikehdintää.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Sosialistinen ideologian merkitys eroamiseen on sittemmin vähentynyt. Vuonna 1984 eroaalto seurasi kirkolliskokouksen kielteistä päätöstä naispappeudesta. Kun pappeus pysyi kiellettynä naisilta, se johti tasa-arvoa korostaneena aikana jyrkkään nousuun eroissa. Muuten kirkon kannanottoihin liittyneet protestieroamiset olivat 1900-luvulla vähäisiä.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: 1990-luvun alkupuolella korostuivat taloudelliset erosyyt. Merkittävimmät välittömät syyt olivat kirkollisvero, lama ja työttömyys sekä verotuksen taso yleensä. Taloudellisten syiden lisäksi oli muitakin syitä: Monet eivät uskoneet kirkon opetukseen eivätkä nähneet jäsenyydestä mitään hyötyä. Moni erosi myös pettymyksestä kirkon toimintaan tai seurakunnan työntekijöihin. Poliittiset erosyyt olivat harvinaisia.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vuosina 2003–2004 kirkosta eronneet pitivät eronsa syynä useimmiten sitä, että kirkon jäsenyys oli menettänyt merkityksensä heidän elämässään. Lopullisena syynä olivat usein taloudelliset perusteet: kirkollisveron maksaminen koettiin turhaksi, kun jäsenyys oli menettänyt merkityksensä. Eronneet olivat myös kokeneet pettymyksiä kirkkoa kohtaan. Tällaisia olivat mm. kirkon päätökset tai kannanotot ja yksittäisten työntekijöiden epäoikeudenmukaiseksi koettu toiminta.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vuonna 2006 julkaistun Kati Niemelän tutkimuksen mukaan yleisin erosyy oli se, ettei kirkolla ollut henkilökohtaisesti riittävää merkitystä. Tämä johti siihen, ettei eroaja halunnut maksaa kirkollisveroa; taloudellisten syiden merkitys oli kuitenkin lamavuosista vähentynyt. Valtaosalle eronneista ei uskolla ollut juuri mitään merkitystä. Eroamiseen vaadittiin usein jokin ulkoinen kimmoke, kuten ärtymys jostain kirkon kannanotosta. Osalle eroaminen olikin myös protesti. Nuorilla aikuisilla protesti tyypillisesti kohdistui kirkon suvaitsemattomuuteen ja koettuun epätasa-arvoisuuteen, kuten homoseksuaalisuuden torjuntaan tai naispappien syrjintään. Kokemusten synnyssä medialla oli tärkeä rooli. Media muokkasi mielikuvia, kun omat kokemukset kirkosta olivat vähentyneet. Toisaalta osa eroajista piti kirkkoa liian liberaalina. Noin kymmenesosa eroajista oli voimakkaasti uskonnollisia. Osa koki eronneensa kirkosta, ei Jumalasta eikä uskosta.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Eroakirkosta.fi-palvelu tiedotti 2007, että sen saaman palautteen perusteella tärkeimmät eroamissyyt olivat ateismi, agnostisuus tai vähäinen usko, kirkollisverojen välttäminen ja eroamisen helppous.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Luterilaisen kirkon julkaiseman vuonna 2011 tehdyn kyselyn mukaan kirkosta eroaminen on harkittu päätös, ei hetken mielijohde. Keskeisimpiä syitä eroon olivat se, ettei kirkolla ollut eroajalle merkitystä, ettei hän uskonut kirkon opetuksiin eikä kokenut itseään uskonnolliseksi. Nämä tekijät olivat vaikuttaneet kolmeen neljästä eroajasta. Lähes yhtä keskeinen syy oli haluttomuus maksaa kirkollisveroa. Mielipide-erot jostain kirkon päätöksestä olivat myös tärkeitä. Joka toinen eronnut piti kirkkoa liian konservatiivisena ja suvaitsemattomana seksuaalivähemmistöjä kohtaan. Lähes joka viides eroaja piti kirkkoa liian maallistuneena, alle kymmenesosa liian suvaitsevaisena mainittuja vähemmistöjä kohtaan. Noin joka kymmenes eroaja koki jonkin toisen uskonnollisen yhdyskunnan vastaavan paremmin ajatteluaan.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Loppuvuonna 2014 tehdyn kyselyn mukaan eroon tai eroharkintaan johtavista yksittäisistä asioista tärkein oli se, ettei henkilö enää usko Jumalaan. Tämän syyn mainitsi 42 % eronneista tai eroa harkitsevista. Tavallisia syitä olivat kirkon mielipiteiden vanhoillisuus, kirkollisveron suuruus ja haluttomuus maksaa kirkollisveroa, koska ei käy kirkon tilaisuuksissa. Muita tavallisia syitä olivat kirkon viimeaikainen suhtautuminen homoseksuaalien avioliittoon ja se, että vastaajien mielestä uskonto ei kuulu moderniin maailmaan. Yli 60 prosentin mielestä eroratkaisuun vaikuttaa ratkaisevasti tai jonkin verran se, että kirkko on liian vanhoillinen; harvan eronneen tai eroa harkitsevan mielestä kirkko oli liian vapaamielinen.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Naisten erosyitä kirkosta on selvittänyt Iltalehti vuonna 2010. Lehden kyselyn mukaan kirkosta eronneet naiset kokivat kirkon vanhoilliseksi. Esiin nousivat kielteiset asenteet homoseksuaalisuutta ja naispappeutta kohtaan. Vastaajat kokivat, että kirkolla ei ole heille mitään annettavaa, he eivät ole halukkaita käyttämään kirkon palveluja eivätkä myöskään halua maksaa kirkollisveroa. Monet vastaajat mainitsivat uskovansa Jumalaan mutta eivät kokeneet tarvitsevansa siihen kirkkoa.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Suomen ortodoksisesta kirkosta eroamista ovat selittäneet elämänkatsomukselliset ja taloudelliset syyt, mm. haluttomuus maksaa kirkollisveroa. Syiksi on sanottu myös ortodoksisesta perinteestä vieraantuminen, syrjiviksi koetut uskonnonopetuksen järjestelyt ja haluttomuus ylläpitää ortodoksista identiteettiä luterilaisessa suvussa tai ympäristössä. Sitä vastoin kirkon toimintatavat tai henkilöstö on nimetty erosyiksi harvoin.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text:
Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvien suhteellinen osuus koko maan väkiluvusta on ollut laskussa 1920-luvulta alkaen, kun kirkosta eroaminen varsinaisesti tuli mahdolliseksi. Vielä 1920 luterilaisia oli Suomessa 98,1 %. Luterilaiset ja ortodoksit yhteen laskien kansankirkkoihin kuului väestöstä tuolloin 99,7 % lähes kaikkien muiden kuuluessa johonkin muuhun, harvinaisempaan uskontokuntaan.
Kirkosta eroamisen huippuvuosia ovat historiassa olleet 1923 ja useat 1950-luvun vuodet. Tuolloin kirkosta erosi vuosittain yli 20 000 henkeä. Korkeimmillaan eroaminen oli 1958, jolloin kirkosta lähti yli 24 000 jäsentä. Eroaminen yleistyi voimakkaasti myös 1969 jälkeen ja vuonna 1984.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Uuden huipputason eroaminen saavutti laman oloissa 1992 ja 1993. Tuolloin eromäärä ensi kertaa ylitti 30 000 henkeä. Huippuvuosien jälkeen eroaminen laantui.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Alhaisimmillaan kirkosta eroaminen on ollut 1940-luvun sotavuosina, jolloin kirkosta eroaminen putosi alle 2 000:een vuodessa. Eroaminen oli vähäistä myös vuodesta 1924 aina 1940-luvun loppupuolelle ulottuvana ajanjaksona ja toisaalta 1960-luvulla. Eroaminen kävi edeltäneitä vuosia selvästi alhaisemmalla tasolla myös 1994–2002.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Eronneiden määrä on lisääntynyt merkittävästi 2000-luvulla. Eroaminen alkoi kiihtymään vuodesta 2003 alkaen uuden uskonnonvapauslain salliessa eroamisen helposti internetin välitysellä. Vuosina 2004–2015 kirkkoon kuuluvien osuus väestöstä on laskenut keskimäärin 1,0 % vuodessa. 1990-luvulla vuosittainen lasku oli 0,3 %.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkkoon kuuluvien osuuden kehittymiseen vaikuttaa pelkkien erojen ja liittymisten lisäksi myös em. lukuihin sisältymättömien lapsikasteiden sekä kuolleiden kirkon jäsenien erotus sekä lisäksi muutto maahan ja maasta ulos.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkkoon liittyminen on ollut kirkosta eroamista vähäisempää lähes jatkuvasti. Liittyjien määrä kuitenkin ylitti eronneiden määrän jatkosodan aikana ja vuonna 1964.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: 2010-luvulla on koettu useita eropiikkejä. Näiden aikana kirkosta on eronnut suuri määrä ihmisiä lyhyessä ajassa:Yllä lueteltujen eropiikkien lisäksi on ollut tavallista, että eroaminen kiihtyy voimakkaasti vuoden lopussa. Tämän sanotaan johtuvan siitä, että näin toimien välttyy seuraavan vuoden kirkollisverolta.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Mediatutkija Johanna Sumialan mukaan uutisointi voi lisätä kirkosta eroamista. Sumialan mielestä kirkon viestinnässä on jouduttu noidankehään, jossa eroaminen aktivoituu, kun jotain tapahtuu.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Suomen ortodoksisesta kirkosta eroaminen on lisääntynyt. 2000-luvun alkupuolella ortodoksikirkosta erosi vuosittain noin 400 ihmistä vuodessa. Saman vuosikymmenen loppupuolella eroajia oli noin 600 vuodessa. Eroajien määrä oli 628 vuonna 2012 ja 772 vuonna 2013. Vuonna 2014 erosi 926 eli noin 1,5 % jäsenistä. Vuonna 2017 erosi 811 ja vuonna 2018 eroajia oli 981. Ortodoksisesta kirkosta eroamisen syitä ei tarkkaan tunneta, mutta haluttomuus maksaa ortodoksiseurakuntien korkeaa kirkollisveroa on merkittävä tekijä. Kaupunkiseurakunnissa eroaminen vaikuttaa olevan suhteellisesti vilkkaampaa.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Jäsenmäärä ortodoksisessa kirkossa saavutti huippunsa 81 631 henkeä vuonna 1940. Jäsenmäärä pieneni sotien jälkeen aina vuoteen 1990 asti, jolloin ortodoksikirkkoon kuului 55 924 henkeä. Sen jälkeen jäsenmäärä oli vuosia hitaassa kasvussa erityisesti maahanmuuttajien kirkkoon liittymisen vuoksi. Vuoteen 2018 mennessä ortodoksisen kirkon jäsenmäärä on laskenut 59 560 jäseneen. Jäsenmäärän laskun suurin syy oli vuonna 2018 se, että kuolleiden määrä ylitti kastettujen määrän moninkertaisesti.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Ortodoksikirkkoon liittyi aiemmin enemmän ihmisiä kuin siitä erosi. Kirkkoon liittyjiä oli noin 900 vuodessa vuonna 2014 päättyneenä kymmenvuotiskautena. Vuonna 2014 heitä oli 1 009. Vuonna 2018 eroajat olivat enemmistössä. Liittyneitä oli 882. Liittyjien määrää nostaa tilastossa keinotekoisesti se, että osa kastetuista lapsista rekisteröidään liittyneiksi eikä kastetuiksi. Näin tapahtuu silloin, kun lapsi on ensin ilmoitettu väestörekisteriin.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Evankelis-luterilaisen kirkon jäsenosuus väestöstä vaihtelee voimakkaasti seurakunnittain ja alueittain. Kiihtyneen kirkosta eroamisen aikana on isoissa kaupungeissa syntynyt kymmenien prosenttiyksikköjen ero muuhun Suomeen. Alueelliset erot ovat syventyneet, sillä vielä 2000-luvun alussa kirkkoon kuuluvia oli 80–90 % lähes koko Suomessa. Eriytyminen on voimistunut vuoden 2010 jälkeen. Erot selittyvät kantasuomalaisten valinnoilla kirkosta eroamisessa ja lasten kastamisessa. Myös maahanmuutto vaikuttaa jonkin verran.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Tavallisinta kirkkoon kuuluminen on Pohjanmaalta Varsinais-Suomeen ulottuvalla alueella, jossa 86–94 prosenttia väestöstä kuului kirkkoon vuonna 2013. Alueella kirkkoon kuulumista ylläpitävät varsinkin herätysliikkeet, erityisesti lestadiolaisuus. Korkeinta kirkkoon kuuluvuus on Perhossa (92,9 %) ja Kinnulassa (92,5 %, luvut vuodelta 2017).


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkkoon kuuluminen on vähentynyt pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Tampereella. Niissä jäsenosuus alittaa jo 70 %. Kirkkoon kuuluminen on suhteellisen vähäistä myös monissa maakuntakeskuksissa.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Alhaisinta kirkkoon kuuluminen on Helsingissä, jossa jäsenosuus oli 53,1 % vuonna 2017. Jäsenosuus on pudonnut jo alle 50 prosentin viidessä Helsingin seurakunnassa: Mikael (46,2 %), Paavali (47,1 %), Kallio (47,4 %), Vuosaari (49,3 %) ja Vartiokylä (49,8 %). Kirkosta erosi Helsingissä vuosina 2003–2017 yhteensä 90 196 jäsentä. Jäsenmäärän nettomuutos oli −52 878, kun samaan aikaan kaupungin asukasmäärä kasvoi 85 458:lla. Suomenkielisissä helsinkiläisseurakunnissa kirkkoon kuuluminen on ruotsinkielisiä selvästi vähäisempää.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Sitoutuminen kirkon jäsenyyteen on 2000-luvulla laskenut. Luterilaisen kirkon mukaan jäsenyyteensä heikosti sitoutuneiden osuus oli noussut 13 prosentista vuonna 2003 aina 26 prosenttiin vuonna 2011. Tällä tarkoitettiin niitä kirkon jäseniä, jotka pitivät eroamistaan todennäköisenä tai jotka olivat eroamista harkinneet mutta eivät olleet siitä täysin varmoja.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Joulukuussa 2014 tehdyn kyselyn mukaan noin joka seitsemäs kirkon jäsen harkitsee kirkosta eroamista. Eroa harkitsevissa nousivat esiin nuoret, työttömät ja lapsiperheet.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen lähetysjohtaja Pekka Huhtinen ennusti 2011, että kirkon jäsenosuus laskee alle 50 prosentin vuoteen 2030 mennessä.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Teologian tohtori Juha Kauppinen arvioi 2013, että vuonna 2035 luterilaiseen kirkkoon kuuluu enää vähemmistö suomalaisista.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vapaa-ajattelijain liitto on ennustanut 2014, että Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenosuus laskee alle 50 prosentin väestöstä 2040 mennessä, jos kirkon jäsenmäärän lasku jatkuisi nykyisellä noin 1 prosenttiyksikön tasolla vuodessa. Liiton mukaan raja voidaan saavuttaa jo 2030-luvun alkupuolella, jos erotahti kiihtyisi nykyisestä. Liiton mukaan asian lykkääntyminen vuoden 2050 tienoille on epätodennäköistä. Liitto ennustaa, että pääosa suomalaisista tulee olemaan uskontokuntaan kuulumattomia.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Professori Miikka Ruokanen ennusti 2012, että luterilainen kirkko on Helsingissä vähemmistökirkko vuonna 2020. Samoin arvioitiin jo suurten seurakuntayhtymien kokouksessa 2009.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkon talousvaliokunta ennustaa kirkon jäsenmäärän laskevan vuoteen 2025 mennessä 3,5 miljoonaan.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkon vuonna 2017 teettämän kustannuspainelaskelman mukaan nykykehityksellä 2030-luvun puolivälin jälkeen vain puolet suomalaisista on evankelis-luterilaisen kirkon jäseniä.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vuoden 2018 joulukuussa Kirkon tutkimuskeskuksen tutkija Veli-Matti Salminen ennakoi nykyisen kaltaisella kehityksellä 20 vuoden kuluttua enää puolen (50 %) väestöstä kuuluvan kirkkoon.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Ateismia ja kirkosta eroamista on Suomessa leimannut mies- ja kaupunkivaltaisuus. Miehet eroavat kirkosta naisia useammin ja eroaminen on yleisempää kaupungissa kuin maaseudulla. Uskonnon arvostamisen on katsottu säilyneen paremmin maaseudulla kuin suurissa kaupungeissa ja tytöt ovat nuorisotutkimusten mukaan uskonnollisempia kuin pojat.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Kirkosta erotaan pääasiassa täysi-ikäisenä. Eroajissa on erityisen paljon juuri 18 vuotta täyttäneitä. Alaikäisiä sen sijaan on vähän. Esimerkiksi vuonna 2011 eronneista oli alle 15-vuotiaita lapsia 2 % ja 15–17-vuotiaita 1 %.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Vuonna 2013 evankelis-luterilaisesta kirkosta eronneista yli puolet (53 %) oli iältään 20–39-vuotiaita. Myös kirkkoon liittyminen oli vilkasta samassa ikäryhmässä. Vuonna 2015 kirkon jäsenosuus oli alimmillaan 30–39-vuotiaiden ikäluokassa (61 %). Korkeimmillaan se oli ikäluokissa yli 80-vuotiaat (88 %) ja toisaalta 10–19-vuotiaat (85 %).


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Piispa Seppo Häkkinen on tyypitellyt kirkosta eroajat seuraavasti: 1970-luvulle saakka eroajan perustyyppi oli nuori, ammatillisen koulutuksen saanut vasemmistolaismies, joka erosi kirkosta ideologisista syistä. 1980-luvulla rinnalle ilmestyi toinen perustyyppi, nuori tai keski-ikäinen, akateemisen koulutuksen saanut oikeistolainen kaupunkilaismies, joka erosi kirkosta välttääkseen kirkollisveron. 2000-luvun alun perustyyppi oli 18–39-vuotias suuressa kaupungissa asuva mies tai nainen, jolle ei kirkolla ollut henkilökohtaista merkitystä ja joka koki kirkon liian suvaitsemattomaksi.


title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous vastusti kirkosta eroamista helpottanutta muutosta, jossa eroaminen tuli mahdolliseksi ilman henkilökohtaista asiointia. Kirkolliskokouksen mielestä henkilökohtainen asiointi korostaisi uskonnollisen vakaumuksen kokonaisvaltaisuutta ja turvaisi sen, ettei henkilö joutuisi painostuksen kohteeksi. Suomen ortodoksinen kirkollishallitus kannatti myös henkilökohtaista asiointia. Perusteet olivat, että henkilökohtainen asiointi tarjoaisi mahdollisuuden harkita asiaa ja eliminoisi kiihotuksen ja painostuksen mahdollisuuden. Muutos toteutui 2003.