title: Break the Ice

text: "Break the Ice" on yhdysvaltalaisen poplaulaja Britney Spearsin kolmas single hänen albumiltaan "Blackout". Single julkaistiin maaliskuussa 2008.


title: Break the Ice

text: Singlen musiikkivideo on animoitu, ja sen ohjasi Robert Hales. Videossa esiintyy supersankari, joka taistelee vihollisia vastaan. Video julkaistiin 13. maaliskuuta 2008 BlackoutBall.com-sivustolla.


title: Yrjö Halme

text: Yrjö Rafael Halme (sukunimi vuoteen 1905 Eliasson; 22. huhtikuuta 1894 Helsinki – 20. toukokuuta 1978 Kangasala) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Halme käytti myös nimimerkkejä "Iso-Karhu" ja "Uppercut" ja julkaisi seikkailukertomuksia salanimillä "Jaakko Riutta" ja "Lauri Virta".


title: Yrjö Halme

text: Halme työskenteli aluksi kustannustoimittajana kustannusliike Otavassa ja myöhemmin hän johti kustannusliike Ilmarista. Halme oli tunnettu myös urheilutoimittajana ja hän julkaisi omalla nimellään useita urheiluaiheisia teoksia. Hän toimitti "Urheilukalenteria" sisällissodassa teloitetun veljensä Juho Halmeen jälkeen vuosina 1919–1940 ja "Keilaaja"-lehteä vuosina 1939–1969. Hän oli Urheilutoimittajain kerhon perustajajäsen sekä Helsingin Kisa-Veikkojen puheenjohtaja vuonna 1947 ja pitkäaikainen sihteeri. Keilailussa hän osallistui vuoden 1936 MM-kilpailuihin.Salanimellä "Jaakko Riutta":


title: Yrjö Halme

text: Salanimellä "Lauri Virta":


title: Jokapaikan Viljo

text: Jokapaikan Viljo on vuonna 1985 julkaistu albumi, jossa esiintyivät Heikki Kinnunen, Leo Lastumäki ja muut Älywapaat palokuntalaiset, kuten muun muassa Titta Jokinen.


title: Jokapaikan Viljo

text: Albumilla olevat kappaleet ovat lauluja, jotka on esitetty viihdesarjassa "ÄWPK – Älywapaa palokunta".


title: Jokapaikan Viljo

text: Kappaleet on säveltänyt Aarno Raninen ja sanoittanut Pertti Reponen.


title: Nerkoon kanava

text: Nerkoon kanava sijaitsee Pohjois-Savossa Lapinlahdella Onkiveden ja Nerkoonjärven välillä Kuopio–Iisalmi-laivaväylän varrella. Kanava rakennettiin alun perin hätäaputöinä suurten nälkävuosien aikana vuosina 1866–1869. Kanavan rakennustyöt jouduttiin keskeyttämään keväällä 1867 määrärahojen loputtua. Myöhemmin töiden jatkuttua syksyllä 1867 suunnitelmia jouduttiin karsimaan niin, että kanavan sulku rakennettiin kiven sijaan puusta. Rakennustöitä haittaisi se, että kanavatyöläiset olivat nälänhädän jäljiltä heikossa kunnossa. Myös sairaudet levisivät kanavatyömaalla niin, että vuonna 1868 niihin menehtyi yli sata kanavatyöläistä.


title: Nerkoon kanava

text: Keväällä 1869 valmistui kanavan ylittävä rullasilta sekä kanavan sulku mutta kanavan lopullinen käyttöönotto siirtyi saman vuoden syksyyn, koska ensin kanavan rakenteita vahingoitti kovien sateiden aiheuttama tulva ja myöhemmin kesällä kuivuuden takia laskenut vedenpinta pakotti syventämään kanavaa. 1 350 metriä pitkä kanava avattiin lopulta liikenteelle syyskuussa 1869.


title: Nerkoon kanava

text: Nerkoon kanava uusittiin kokonaan vuosina 1981–1983 puutavaran uittoa varten. Uusi leveämpi kanava rakennettiin vanhan kanavan paikalle. Nykyisen kanavan pituus on 1 770 metriä, siinä on yksi sulku ja kanavan yli kulkee avattava maantiesilta. Kanavaa voivat käyttää alukset joiden maksimipituus on 160 metriä, maksimileveys 11,8 metriä, maston korkeus enintään 12 metriä ja maksimisyväys 2,4 metriä.


title: Ykspihlajan rata

text: Ykspihlajan rata on Suomen rataverkkoon kuuluva sivurataosuus Kokkolan kaupungin alueella. Noin viiden kilometrin mittainen rataosa yhdistää Ykspihlajan ratapihat Kokkolan rautatieasemaan ja edelleen muuhun rataverkkoon. Rataosalla on ainoastaan tavaraliikennettä, ja suurin sallittu nopeus on 35 km/h. Liikenne tapahtuu Kokkolasta käsin vaihtotyönä.


title: Ykspihlajan rata

text: Rata palvelee pääasiassa Kokkolan sataman kuljetustarpeita. Kokkolan kaupungin omistamaa satamaraiteistoa lukuun ottamatta radan omistaja on Suomen valtio. Valtion omistaman osuuden kunnossapitäjä on Liikennevirasto. Radan sähköistys valmistui vuonna 2010.


title: Ykspihlajan rata

text: Kokkolan vanha satama oli mataloitunut maankohoamisen vuoksi, ja Ykspihlajaan rakennettu uusi satama sijaitsi niin kaukana kaupungin keskustasta, että tehokas kulkuyhteys katsottiin tarpeelliseksi. Vuonna 1877 anottiin rakennuslupaa hevosvetoiselle raitiotielle, jolla olisi kuljetettu matkustajia ja tavarakuormia sataman ja kaupungin välillä. Muutamaa vuotta myöhemmin Oulun radan rakennussuunnitelmat ratkesivat Kokkolan hyväksi, ja hevosraitiotien sijasta alettiin suunnitella haararataa Kokkolan asemalta Ykspihlajaan.


title: Ykspihlajan rata

text: Ykspihlajan ensimmäinen rautatieasema toimi satamakonttorissa vuodesta 1886, ja vuonna 1903 valmistui Bruno Granholmin suunnittelema asemarakennus, jota laajennettiin viisi vuotta myöhemmin. Ykspihlajaan ajettiin toisinaan myös henkilöjunaliikennettä, jota tiedetään olleen vuosina 1909, 1921, 1928–1930 ja 1945–1948. Ykspihlaja muutettiin miehittämättömäksi liikennepaikaksi vuonna 1973 ja asemarakennus purettiin vuonna 1984.


title: Hot Press

text: Hot Press on musiikkiin ja politiikkaan erikoistunut lehti, joka aloitti vuonna 1977. Lehti ilmestyy joka toisena viikkona, ja se tehdään Dublinissa, Irlannissa. Sitä on tehnyt alusta saakka Niall Stokes.


title: Hot Press

text: "Hot Pressillä" on nykyään 51 000 lukijaa jokaisella numerolla, ja yksin Irlannissa yli 90 000 lukijaa kuukausittain.


title: Hot Press

text: Lehden nimi viittaa termiin "hot press", tavalliseen irlantilaiseen termiin joka viittaa kuivauskaappiin.


title: Shynola

text: Shynola on nimi neljän visuaalisen taiteilijan ryhmälle, jotka asuvat Lontoossa. He ovat tehneet monenlaisia projekteja, tunnetuimpia niistä ovat monet musiikkivideot.


title: Shynola

text: Shynola perustettiin kun Gideon Baws, Chris Harding, Richard Kenworthy ja Jason Groves tapasivat vuonna 1994 Kentin taiteen ja designin instituutiossa. He tekivät yhdessä useita taideprojekteja yliopistoaikanaan, kuten esitys "Shinola" Lontoo-galleriassa vuonna 1996.


title: Shynola

text: Nimi Shynola viittaa kohtaan Steve Martinin elokuvassa "The Jerk", joka sisältää että kaikki mitä sinun tarvitsee tietää elämästä on ero paskan ja Shinolan (kenkäplankkimerkki) välillä.


title: Shynola

text: "Musiikkivideot""Lyhytelokuvat""Mainoselokuvat""Musiikkivideot""Mainokset""Musiikkivideot""Mainokset""Musiikkivideot""Aniimaatiot" "Musiikkivideot" "Mainokset""TV""TV"


title: Imaginaalilevy

text: Imaginaalilevyt ovat täydellisen muodonvaihdoksen läpikäyvän hyönteisen toukan rakenteita. Ne muodostavat kehittyessään suurimman osan aikuisen hyönteisen rakenteista, kuten pään, jalat, siivet ja sukupuolielimet. Niiden solut erkanevat muista solulinjoista jo alkionkehityksen aikana ja niiden jakautuminen jatkuu myös toukkavaiheiden aikana, toisin kuin useimpien muiden toukan solukkojen.


title: Imaginaalilevy

text: Kotelovaiheen aikana imaginaalilevyjen kudokset läpikäyvät monia voimakkaita muutoksia, jotta ne voivat muodostaa aikuisen kärpäsen rakenteita. Imaginaalilevyjen sisäpuoli kääntyy ulospäin ja niiden muoto pitenee. Levyn keskiosasta muodostuvat kääntymisen myötä syntyvän ruumiinosan distaaliset, kauimpana keskiosasta sijaitsevat rakenteet. Koska imaginaalilevyjen kehityksen suunta on tässä vaiheessa yksilönkehitystä jo määräytynyt, muodostuu esimerkiksi jalan imaginaalilevystä jalka, vaikka se siirrettäisiin minne tahansa muuhun kudokseen. Banaanikärpäsen imaginaalilevyillä tehdyillä tutkimuksilla onkin pystytty selvittämään yksilönkehitykseen voimakkaasti vaikuttavien homeoottisten geenien toimintaa monisoluisissa organismeissa.


title: Nordek

text: Nordek-hanke oli pyrkimys luoda yhteispohjoismainen talousalue 1960-luvun lopulla.


title: Nordek

text: Pohjoismaiden – Suomen, Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Islannin – välisellä yhteistyöllä oli pitkät perinteet jo ennen kuin ajatus Nordekista syntyi. Pohjoismaiden neuvosto perustettiin Kööpenhaminassa vuonna 1952; Suomi liittyi siihen vuoden 1955 lopulla. Vuonna 1954 syntyivät yhteispohjoismaiset työmarkkinat ja vuonna 1958 astui voimaan passivapaus. Suunnitelma Pohjoismaiden tulliliitosta kuitenkin kariutui 1950-luvun lopulla, mutta vuonna 1959 perustettu Euroopan vapaakauppajärjestö (EFTA) lähensi maita toisiinsa ja sen kautta saavutettiin ne edut, joihin tulliliiton avulla oli pyritty.


title: Nordek

text: Aloitteen yhteispohjoismaisesta talousalueesta teki Tanska keväällä 1968 Kööpenhaminassa pidetyssä Pohjoismaiden neuvoston kokouksessa. Saman vuoden kesäkuussa asetettiin virkamieskomitea tutkimaan edellytyksiä hankkeen toteuttamiseksi. Komitean mietintö valmistui alkuvuodesta 1969 ja sitä käsiteltiin Pohjoismaiden pääministerien kokouksissa ja Pohjoismaiden neuvoston kokouksessa. Komitean mietintöön sisältyi myös ehdotus pohjoismaisen taloudellisen yhteistyöjärjestön – työnimeltään Nordek – perustamiseksi.


title: Nordek

text: Heinäkuussa 1969 neuvotteluissa oli päästy yksimielisyyteen useimmilla sopimusluonnoksen osa-alueilla, muun muassa pääomaliikkeiden, kauppa- ja merenkulkupolitiikan, työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan sekä koulutuksen, tutkimuksen ja kehitysavun osalta. Ratkaisematta olivat kuitenkin vielä teollisuustuotteiden, maatalouden ja kalastuksen sekä yhteistyön rahoituksen osa-alueet.


title: Nordek

text: Nordek-hankkeen neuvotteluasetelmat muuttuivat kuitenkin täysin Ranskan presidentin vaihduttua. Charles de Gaulle oli kerta toisensa jälkeen estänyt Ison-Britannian pääsyn Euroopan talousjärjestön EEC:n jäseneksi, mutta uusi presidentti Georges Pompidou suhtautui Britannian pyrkimyksiin myötämielisemmin. Britannian vanavedessä myös Tanska ja Norja ilmaisivat halunsa liittyä EEC:hen. Kun Neuvostoliitto suhtautui EEC:hen varsin varauksellisesti, Suomi ehdotti Nordek-hankkeen aikataulun hidastamista.


title: Nordek

text: Nordek-hankeen voidaan katsoa tulleen lopullisesti haudatuksi Pohjoismaiden neuvoston kokouksessa Reykjavíkissa keväällä 1970, kun Suomi ilmoitti, ettei se tule allekirjoittamaan Nordek-sopimusta. Nordekia innokkaasti ajanut pääministeri Mauno Koivisto koki hankkeen kariutumisen henkilökohtaisena pettymyksenä. Samoin Ruotsin pääministeri Olof Palme pahoitteli useasti jälkeenpäin Nordekin raukeamista. Toisaalta Tanskan liittyminen EEC:hen, mikä toteutui vuoden 1973 alussa, olisi merkinnyt sitä, että Nordek olisi ehkä hajonnut jo heti synnyttyään.


title: Aleksanteri Aava

text: Aleksanteri (Santeri) Kuparinen, käytti kirjailijanimeä Aleksanteri Aava (19. huhtikuuta 1883, Riiska, Sakkola – 11. maaliskuuta 1956, Saari) oli Karjalan kannaksella elänyt pienviljelijä ja runoilija.


title: Aleksanteri Aava

text: Aavan vanhemmat olivat talollinen, nahkuri ja lautamies Matti Juhonpoika Kuparinen ja Emilia Martintytär Karvanen (Karvonen). Hän kävi kansakoulun ja suoritti 1901 Uudenkirkon kansanopiston. Aava toimi sen jälkeen pienviljelijänä Sakkolassa aina vuoteen 1939 saakka ja hän oli myös Sakkolan kunnanvaltuuston jäsen. Talvisodan jälkeen Aavan perhe muutti evakkoon Saaren kuntaan Miekkolanniemen kylään jossa Aava sitten vietti viimeiset elinvuotensa.


title: Aleksanteri Aava

text: Aava sai valtionpalkinnon vuonna 1917 ilmestyneestä runokokoelmastaan "Musta lintu". Unto Kupiainen lausui Aavan runoudesta seuraavaa:


title: Aleksanteri Aava

text: Aava oli naimisissa vuodesta 1911 Helena Riikosen kanssa, ja heillä oli seitsemän lasta.


title: Aleksanteri Aava

text: Otto Pursiaisen veistämä Aleksanteri Aavan rintakuva pystytettiin 1961 Lempäälään.


title: Riku Kiri

text: Riku Kiri (s. 5. huhtikuuta 1963 Kotka) on suomalainen voimamies.


title: Riku Kiri

text: Kiri sijoittui toiseksi Maailman vahvin mies -kilpailussa 1996, lisäksi hän sijoittui samaisessa kilpailussa kolmanneksi vuosina 1993 ja 1994. Hän voitti Euroopan vahvin mies -kilpailun kaksi kertaa peräkkäin vuosina 1996 ja 1997.


title: Riku Kiri

text: Kiri saavutti yli 125 kg:n sarjassa voimanoston EM-pronssia vuonna 1986.


title: Milo O’Shea

text: Milo O’Shea (2. kesäkuuta 1926 Dublin – 2. huhtikuuta 2013 New York) oli irlantilainen näyttelijä. Hän aloitti uransa teatterissa, mutta siirtyi sittemmin elokuviin ja tuli tunnetuksi varsinkin televisiosarjasta "Me Mammy" (1968–1971).


title: Milo O’Shea

text: O’Shealla oli lukuisia huomattavia elokuvarooleja, joiden joukossa päärooli Joseph Strickin James Joycen romaaniin pohjautuvassa "Odysseuksessa" (1967). Vuonna 1968 hän esiintyi Oscar-palkitussa "Romeossa ja Juliassa".


title: Milo O’Shea

text: O’Shea oli vuonna 1968 ehdolla Bafta-palkinnon sekä vuosina 1968 ja 1982 Tony-palkinnon saajaksi.


title: Kipuajat

text: Kipuajat (Dendrocolaptidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niiden levinneisyysalue on Keski- ja Etelä-Amerikassa. Kipuavat ovat ruskeahkoja lintuja, joita näkee yleensä pystysuorassa asennossa puunrungoilla. Kipuajat syövät hyönteisiä, joita ne poimivat rungosta. Kipuajat elävät pääosin puissa, ja munivat 2–3 valkoista munaa puunkoloon. Kipuajalajeja on vaikea tunnistaa luonnossa, koska kaikki kipuajat muistuttavat toisiaan ja ovat ruskeita. Lajien erot näkyvät parhaiten nokan muodosta, levinneisyydestä, pilkuista ja viivoista höyhenpeitteessä ja ääntelystä. Ulkonäöltään kipuajat muistuttavat selvästi puukiipijöitä, jotka puolestaan esiintyvät pääosin Euroopassa ja Aasiassa. Eri lajien koko vaihtelee 14 ja 35 senttimetrin välillä.


title: Kipuajat

text: Kipuajiin kuuluu 16 sukua ja 51 lajia. Suurin suku on tikkaskipuajien suku, johon kuuluu 12 lajia.


title: Abu Dis

text: Abu Dis (), on Jerusalemin naapurikaupunki Länsirannalla, ja sen väkiluku oli 12 100 vuonna 2006. Se kuuluu Palestiinalaishallinnon alaisuuteen. Israelin turvamuuri kulkee kaupungin Jerusalemin rajalla.


title: Jussi Olkinuora

text: Johannes (Jussi) Olkinuora (27. joulukuuta 1894, Antrea – 18. syyskuuta 1983 Mikkelin maalaiskunta) oli antrealainen maanviljelijä, pakinoitsija ja kirjailija. Olkinuora kirjoitti pakinoita pääasiassa Karjala-lehteen ja niitä julkaistiin myös kirjoina.


title: Jussi Olkinuora

text: Olkinuora oli myös hevoskasvattaja ja raviurheilun harrastaja.


title: Esko Ylinen

text: Esko Ilmari Ylinen (s. 3. joulukuuta 1947 Alahärmä) on HalpaHalli-myymäläketjun perustaja ja pääomistaja.


title: Esko Ylinen

text: Esko Ylinen on hengelliseltä taustaltaan baptisti.


title: Esko Ylinen

text: Esko Yliselle myönnettiin 2001 kauppaneuvoksen arvonimi ja 4. joulukuuta 2008 Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki.


title: Esko Ylinen

text: Esko Ylinen on naimisissa Anna-Liisa Ylisen kanssa. Yksi heidän lapsenlapsistaan on videobloggaaja Sara Maria Forsberg.


title: Georges Marie Martin Cottier

text: Georges Marie Martin Cottier (25. huhtikuuta 1922 Carouge – 31. maaliskuuta 2016) oli sveitsiläinen kirkonmies, joka nimitettiin yhdeksi roomalaiskatolisen kirkon kardinaaleista 21. lokakuuta 2003. Hän ei kuitenkaan voinut äänestää vuoden 2005 konklaavissa, koska oli menettänyt äänioikeutensa vietettyään 80-vuotispäiväänsä kolme vuotta aiemmin.


title: Georges Marie Martin Cottier

text: Dominikaaneihin kuulunut Cottier sai pappisvihkimyksensä 2. heinäkuuta 1951.


title: Guildford

text: Guildford on kaupunki Kaakkois-Englannissa, Surreyn kreivikunnassa. Guildford sijaitsee noin 50 kilometriä lounaaseen Lontoosta. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 74 124. Kaupungin perustivat 400-luvulla saksit roomalaisten poistuttua Englannista. Guildfordin nykyisen linnan rakensivat 1000-luvun loppupuolella normannit. Kaupungin keskustan halki virtaa Thamesin sivujoki Wey.


title: Guildford

text: Guildfordissa sijaitsevat Surreyn yliopisto ja Guildfordin tuomiokirkko. Kaupunki on Kaakkois-Englannin hallintoalueen hallinnollinen pääkaupunki.


title: LightScribe

text: LightScribe on Hewlett-Packardin (HP) kehittämä tekniikka, joka mahdollistaa tekstin ja grafiikan kirjoittamisen CD- ja DVD-levyjen päälle samalla laserilla, jolla data poltetaan levyn pintaan. Tämän vuoksi levy laitetaan asemaan ylösalaisin, kun levypintaa kuvitetaan LightScribe-tekniikalla. Tekniikka vaatii toimiakseen LightScribea tukevia aihioita ja DVD-polttimen. Tekniikalla ei toistaiseksi voi kirjoittaa kuin mustavalko- ja harmaasävygrafiikkaa. Alun perin LightScribe-levyjä oli vain seepian värisenä, mutta nykyään niitä saa myös viidellä muulla värillä. Lisäksi LightScribe-tekniikka on tarkentunut huomattavasti.


title: LightScribe

text: LightScriben kehitti Hewlett-Packardille työskentelevä Daryl Anderson vuonna 2004. Se oli ensimmäinen grafiikan suoraan levylle laserilla kirjoittava tekniikka, jolla saa poltettua kuvia levyn etikettipuolelle. DiscT@2 oli samankaltainen vuonna 2002 markkinoille tullut tekniikka. Toisin kun LightScribe, DiscT@2 polttaa kuvat levyn datapuolelle sen käyttämättömälle alueelle.


title: LightScribe

text: LightScribe.com-verkkosivut, joilla HP aiemmin mainosti LightScribe-tekniikaa ja jakeli tekniikkaan liittyviä ohjelmia, on suljettu 2014.


title: Roger Etchegaray

text: Roger Marie Élie Etchegaray (s. 25. syyskuuta 1922) on ranskalainen kirkonmies, joka nimitettiin yhdeksi roomalaiskatolisen kirkon kardinaaleista 30. kesäkuuta 1979. Hän ei ikänsä puolesta voinut osallistua vuonna 2005 uuden paavin valinneeseen konklaaviin.


title: Roger Etchegaray

text: Etchegaray sai pappisvihkimyksensä 13. heinäkuuta 1947. Hän toimi Marseillen arkkipiispana vuosina 1970–1985, Paavillisen oikeudenmukaisuuden ja rauhan neuvoston puheenjohtajana 1984–1998 sekä "Cor Unum" -neuvoston puheenjohtajana 1984–1995.


title: Roger Etchegaray

text: Etchegaray nimitettiin vuonna 2005 kardinaalikollegion subdekaaniksi.


title: Parikka

text: Parikka voi tarkoittaa seuraavia:


title: S/S Polaris

text: Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiöllä oli omistuksessaan kaksi S/S Polaris-nimistä matkustajahöyrylaivaa. Ensimmäinen oli käytössä 1899–1915 ja toinen 1933–1945.


title: S/S Polaris

text: Polaris rakennettiin 1899 Gourlay Bros. & Co.:n telakalla Dundeessa Skotlannissa ja sillä oli myös lähes samanlainen sisaralus S/S Arcturus. Laiva liikennöi Suomi–Kööpenhamina–Hull-linjalla. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua 1914 Polaris otettiin Venäjän hallituksen käyttöön. Venäjän hallitus pakotti varustamon myymään Polariksen 1915. Se sai uuden nimen "S/S Kretchet" ja se toimi Venäjän laivaston henkilöstön majoitusaluksena Helsingissä. Laiva siirtyi Helsingistä Kronstadtiin 11. huhtikuuta 1918 vähän ennen saksalaisen laivasto-osaston saapumista Helsinkiin.


title: S/S Polaris

text: Neuvostoliitossa laiva siirtyi 1927 Odessaan Sovtorgflotin Mustanmeren toimiston hallintaan ja vuonna 1934 se siirrettiin Vladivostokiin Sovtorgflotin Kauko-Idän toimiston haltuun. Joulukuussa 1941 alus oli Hongkongin satamassa, kun japanilaiset joukot miehittivät alueen. Se upotettiin 25. joulukuuta japanilaisten tekemässä ilmahyökkäyksessä. Sodan jälkeen laivan hylky vietiin romutettavaksi.


title: S/S Polaris

text: S/S Polariksen pituus oli 84,20 metriä, leveys 11,40 metriä ja syväys 6,30 metriä. Laivan vetoisuus oli 2 018 bruttorekisteritonnia (1 150 nettorekisteritonnia) ja nopeus 13,5 solmua. Laivan kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 3 500 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 80 I luokassa, 18 II luokassa ja 167 III luokassa.


title: S/S Polaris

text: Tämä laiva rakennettiin Stettiner Oderwerke A. G.:n telakalla Stettinissä stettiniläiselle Neue Dampfer Co. A. G. -varustamolle ja se sai nimekseen "S/S Prinzessin Sophie Charlotte". Ensimmäisen maailmansodan puhjettua elokuussa 1914 laiva oli Pietarin satamassa, jossa venäläiset viranomaiset takavarikoivat sen. Laiva sai nimen "S/S Rcy" ja se toimi Venäjän laivaston kuljetusaluksena. Vuonna 1915 se muutettiin "S/S Ilmen" -nimiseksi avustavaksi miinanlaskijaksi.


title: S/S Polaris

text: Laiva joutui 9. huhtikuuta 1918 Suomen rannikolla saksalaisen apuristeilijä "Möwen" pidättämäksi ja se tuotiin Tallinnan satamaan. Laivaa käytettiin sitten Saksan Itämeren laivaston miinanraivaajien tukialuksena ja se sai takaisin alkuperäisen nimensä. Vuonna 1922 laiva palasi Neue Dampfer Co. -varustamolle ja sen nimeksi muuttui "S/S Preussen". Omistajavarustamo sulautui 1924 toiseen stettiniläiseen varustamoon Stettiner Dampfer Compagnie A. G.:hen. Vuonna 1931 laiva myytiin stettiniläiselle Renata Dampfschiffs Gesellschaft -varustamolle.


title: S/S Polaris

text: Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö osti laivan 17. lokakuuta 1933 ja se sai nimekseen S/S Polaris. Polaris liikennöi ennen sotia Helsinki–Lontoo- ja Helsinki–Antwerpen-linjoilla. Jatkosodan aikana 1942 laiva oli korjattavana Crichton-Vulcanin telakalla Turussa, kun laivassa tapahtui räjähdys ja sitä seurasi tulipalo.


title: S/S Polaris

text: Polaris luovutettiin 15. tammikuuta 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon. Se sai uuden nimen "S/S Sestroretsk" ja Baltic Shipping Co -varustamo käytti sitä Leningrad–Helsinki–Tukholma–Kööpenhamina–Lontoo-linjalla. Vuonna 1954 laivan koneet uusittiin Görlitzissä ja samana vuonna laiva siirrettiin Murmanskiin Murmansk Shipping Co -varustamon haltuun.


title: S/S Polaris

text: Sestrotresk myytiin 1970 Brodospas-yhtiölle. Se saapui marraskuussa 1970 Jugoslavian Splitiin, missä laiva romutettiin talvella 1972.


title: S/S Polaris

text: S/S Polariksen pituus oli 77,61 metriä, leveys 10,56 metriä ja syväys 5,56 metriä. Laivan vetoisuus oli 1 623 bruttorekisteritonn]a (867 nettorekisteritonnia) ja nopeus 11,5 solmua. Laivan kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 1 250 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 60 I luokassa ja 18 II luokassa.


title: Matkijat

text: Matkijat (Mimidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina Keski-, Pohjois- ja Etelä-Amerikasta. Matkijat ovat taitavia ääntelemään ja matkimaan muita ääniä.


title: Matkijat

text: Matkijoiden höyhenpeite on arkinen, usein harmaa tai ruskea ja joskus musta. Monilla matkijoilla on kuitenkin punainen, keltainen tai valkoinen iiris. Matkijoiden ulkomuoto muistuttaa rastaita, värityksen ja rakenteen vuoksi. Matkijoilla on yleensä kuitenkin pitempi pyrstö ja nokka, joka useilla lajeilla kaartuu alaspäin.


title: Matkijat

text: Matkijoilla on varpuslinnuiksi pitkät jalat, joka on sopeutuma hyppimisestä maalla niveljalkaisia ja hedelmiä etsiessä. Elinympäristö vaihtelee eri matkijoiden välillä suuresti. Kaikki matkijat rakentavat suuren sekavanoloisen risupesän maan läheisyyteen tai maahan. Munia on 2–5, jotka kuoriutuvat alle kahden viikon päästä munimisesta. Monilla on monta parittelukautta vuodessa, ja sama pari pysyy usein kauemminkin yhdessä kuin yhden parittelukauden.


title: Matkijat

text: Matkijoihin kuuluu 12 sukua ja 34 lajia. Suurin suku on matkijoiden suku, johon kuuluu 14 lajia.


title: Kim Carnes

text: Kim Carnes (oikelta nimeltä Kim Carnes Ellingson) (s. 20. heinäkuuta 1945 Pasadena, Kalifornia) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä.


title: Kim Carnes

text: Hänen yksi tunnetuimmista kappaleistaan on ”Bette Davis Eyes” vuodelta 1981, joka nousi muun muassa Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -musiikkilistalle ja pysyi yhdeksän viikon ajan.


title: Kim Carnes

text: Carnes voitti vuonna 1982 Grammy-palkinnon, ollessaan vuoden paras naispoplaulaja.


title: GAM (yhtye)

text: Se on julkaissut yhden albumin, kolme singleä ja yhden erikoissinglen ja muutaman DVD:n.


title: ARENE

text: Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry on ammattikorkeakoulujen yhteistyö- ja etujärjestö. Arenen jäseninä ovat kaikki suomalaiset ammattikorkeakoulu rehtoreiden. Toiminnan tarkoituksena on kehittää ammattikorkeakoulutusta Suomessa.


title: ARENE

text: Tavoitteisiin luetaan myös yhteistyö sidosryhmien kanssa sekä yliopistosektorin kanssa. Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry:n tavoitteena on vahvistaa duaalimalliin pohjautuvaa ammatillista korkeakoulutusta. Arene haluaa jäsentensä asiantuntemuksen avulla luoda edellytyksiä Suomen johtavalle asemalle duaalimallin kehittäjänä eurooppalaisella korkeakoulutusalueella. Arene on tärkeä ammattikorkeakoulupolitiikan asiantuntija ja vaikuttaja sekä ammattikorkeakoulujen edunvalvoja. Yhdistyksen asioita hoitaa hallitus, johon kuuluvat vuosikokouksessa valittu puheenjohtaja ja viisi muuta jäsentä. Puheenjohtajan ja hallituksen muiden jäsenten toimikausi on kaksi vuosikokouksen välistä kautta.


title: ARENE

text: Arenen toimisto sijaitsee Helsingissä. Toimiston henkilökunta valmistelee ja toteuttaa Arenen hallituksen päätöksiä sekä palvelee jäseniään. Arenen toimisto tukee palveluillaan ammattikorkeakouluja, jotta ne voivat keskittyä varsinaisten tehtäviensä hoitamiseen. Toimisto hoitaa toiminnanjohtajan johdolla mm. Arene:n yleiskokousten ja hallituksen kokousten valmistelun, toteutuksen ja dokumentoinnin sekä talous- ja henkilöstöhallintoon liittyvät tehtävät. Lisäksi toimisto huolehtii tarpeellisesta, etenkin jäsenille tarkoitetusta, tiedotustoiminnasta.


title: ARENE

text: Arenen jäsenistöön kuuluvat eri ammattikorkeakoulujen rehtorit (henkilöjäsenyyden muodossa) ja ammattikorkeakoulujen ylläpitäjät (kannattajajäsenyyden muodossa). Arenen henkilöjäsenet kokoontuvat yhteiseen kokoukseen muutaman kerran vuodessa.


title: ARENE

text: Yhdistyksen henkilöjäseneksi voi liittyä valtion vakinaistaman ammattikorkeakoulun ja valtiovallan myöntämän kokeiluluvan saaneen väliaikaisen ammattikorkeakoulun rehtori. Yhdistyksen kannattajajäseneksi voi liittyä valtioneuvoston vakinaistamien ammattikorkeakoulujen ja valtioneuvoston myöntämien kokeiluluvan saaneiden väliaikaisten ammattikorkeakoulujen ylläpitäjänä toimiva oikeuskelpoinen yhteisö tai säätiö. Jäsenet hyväksyy hakemuksesta yhdistyksen hallitus.


title: ARENE

text: Hallituksen kokoonpano: Arenen hallituksen kokouksia on pääsääntöisesti kerran kuukaudessa. Hallitus vastaa Arenen päätöksistä lukuun ottamatta vuosikokouksen sääntömääräisiä asioita. Hallitus keskittyy päätöksentekoon ottaen kantaa pääasiassa strategisen tason kysymyksiin sekä ammattikorkeakoulujen edunvalvontaan. Hallitus seuraa projektien ja työryhmien toimintaa sekä nimittää työryhmiin edustajia.


title: ARENE

text: Arenessa toimii useita työryhmiä ja projekteja, joiden tehtävänä on kehittää ammattikorkeakoulutusta ja luoda uusia käytäntöjä koulutuksen tueksi. Työryhmien tehtävänä on edistää yhteistyötä ammattikorkeakoulujen välillä ja valmistella hallituksen määrittelemiä kysymyksiä. Työryhmät raportoivat hallitukselle. Kehittämisryhmiin kuuluu jäseninä ammattikorkeakoulujen asiantuntijoita. Hallitus voi nimetä lisäjäseniä alakohtaisen kattavuuden takaamiseksi. Hallitus voi myös asettaa muitakin työryhmiä ajankohtaisten asioiden käsittelemiseksi.


title: ARENE

text:
Arenen valiokunnat:
Koulutusalakohtaiset kehittämisryhmät:Projektit toimivat hyväksytyn projektisuunnitelman mukaisesti ja raportoivat hallitukselle. Projekteissa toimii asiantuntijoita Arenen hallituksen hyväksymän projektisuunnitelman mukaisesti. Hallitus voi myös täydentää ryhmiä. ARENE koordinoi ammattikorkeakoulujen yhteisiä tapahtumia kuten Ammattikorkeakoulupäiviä.


title: ARENE

text: AMK-päivät 2018 pidettiin Satakunnan ammattikorkeakoulussa Porissa 16.–17.5.2018.


title: ARENE

text: Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvostolla on oma viestintäosastonsa. Viestintäosaston tavoitteena on löytää Arenen ajankohtaiseen tarpeeseen ja resursseihin sovellettu tiedotustoiminnan malli, joka asiantuntevalla, ammattitaitoisella ja eettisesti kestävällä tavalla välittää ammattikorkeakoulukentästä oikeaa ja kiinnostavaa tietoa sekä herättää yhteiskunnallista keskustelua. Arenen toimistolla tätä tehtävää täyttämässä työskentelee viestintäharjoittelija, joka vastaa samalla myös Arenen Internet sivujen päivittämisestä ja muista viestintään liittyvistä asioista.


title: Megaminx

text: Megaminx on Rubikin kuution tapainen pulmapeli, jossa ratkaistavia tahkoja on 12, eli se on dodekaedri. Pulmapelin tarkoituksena on ensiksi saada tahkoja kääntämällä sen 50 (20 kulma- ja 30 särmäpalaa) liikkuvaa palaa sattumanvaraisiin asentoihin (sekoittaa) ja sitten yrittää palauttaa se samanlaiseen asentoon kuin ennen sekoittamista (selvittää).


title: Megaminx

text: Keskuspalat ovat yksivärisiä ja samalla määräävät kyseisen sivun värin. Kulmapaloissa värejä on kolme ja särmäpaloissa kaksi. Megaminxiä myydään sekä 12- että kuusivärisenä, jossa vastakkaiset sivut ovat samanväriset. Jokaisella sivulla on siis keskuspala, 5 kulmapalaa ja 5 särmäpalaa. Keskuspalat eivät vaihda paikkaa toistensa suhteen, mutta kiertyvät keskipisteensä ympäri.


title: Megaminx

text: Megaminxin ratkaisun virallinen maailmanennätys on 27.81 s. Megaminxin virallinen suomenennätys on Amos Nordmanin nimissä ajalla 32.53  s.


title: Megaminx

text: Useat ihmiset keksivät dodekaedrisen pulmapelin samoihin aikoihin ja siitä tuotettiin useita erilaisia versioita, kunnes Uwe Mèffert osti oikeudet ja alkoi myydä tuotetta nimellä Megaminx. Unkarilainen Dr. Cristoph Bandelow toi markkinoilleen oman versionsa hieman ennen Meffertiä. Malleissa on hieman eroja.


title: Megaminx

text: Megaminxin ratkaiseminen ei eroa suuresti Rubikin kuution ratkaisusta, osaa algoritmin osista voi soveltaa siihen suoraan. Sen sijaan siirtosarjat, jotka vaativat kuution keskitason liikuttamista, eivät suoraan sovellu. Jossakin määrin ratkaiseminen on jopa helpompaa, sillä ainoa mahdollinen siirtotapa on tahkonpyörittäminen, mikä ei vaikuta läpi kappaleen.


title: Megaminx

text: Matemaattisesti ratkaiseminen perustuu permutaatioryhmiin. Megaminxin siirroista voidaan nimittäin tehdä algebrallinen ryhmä, johon pätevät kaikki ryhmiä koskevat lauseet. Jokainen siirto on parillinen permutaatio, sillä paloja tarkastellessa saadaan kahden erillisen 5-syklin tulo ja ruutuja tarkastellessa viiden erillisen 5-syklin tulo. Kaikki siirrot ovat siis parillisia permutaatioita.


title: Megaminx

text: Ratkaiseminen voidaan suorittaa ratkaisemalla kappale ikään kuin etenemällä alhaalta ylös. Algoritmilla sama voidaan suorittaa siirtämällä ensin kaikki särmäpalat paikoilleen ja kääntää sitten ne oikein päin. Tämän jälkeen voidaan tehdä sama kulmapaloille.


title: Megaminx

text: Megaminx voidaan sekoittaa 100 669 616 553 523 347 122 516 032 313 645 505 168 688 116 411 019 768 627 200 000 000 000, eli undekiljoonaan erilaiseen asentoon. Mitä tahansa muutoksia monitahokkaassa ei silti voi tehdä, sillä seuraavat säännöt pätevät aina:


title: Megaminx

text: Tästä seuraa, että kuusiväristä Megaminxiä tehdessä saatetaan päätyä tilanteeseen, jossa ei näennäisesti ole ratkaisua. Siellä jokaista särmäpalaa on kaksi kappaletta ja tässä ongelmatilanteessa täytyy vaihtaa kahden samanlaisen palan paikkaa.


title: Syvä joki

text: Syvä joki ("Deliverance") on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut John Boormanin ohjaama draama- ja jännityselokuva. Elokuvan pääosissa ovat Jon Voight, Burt Reynolds, Ronny Cox ja Ned Beatty, jolle rooli elokuvassa oli uransa ensimmäinen. Syvä joki oli myös Reynoldsin läpimurtoelokuva.


title: Syvä joki

text: Elokuva perustuu kirjailija James Dickeyn samannimiseen kirjaan, joka ilmestyi 1970. Dickeyllä on elokuvassa pieni rooli sheriffinä. Elokuva oli ehdolla kolmeen Oscar-palkintoon, muun muassa parhaaksi elokuvaksi.


title: Syvä joki

text: Elokuvassa ei käytetty sijaisnäyttelijöitä, vaan näyttelijät tekivät vaikeimmatkin kohtaukset itse.


title: Syvä joki

text: Neljä atlantalaismiestä lähtee viikonlopuksi melomaan syrjäiselle fiktiiviselle Cahulawasseejoelle. Joen alajuoksulle on rakenteilla pato, ja mahtavat kanjonimaisemat ovat hukkumassa kuluvan vuoden aikana veden alle. On siis aivan viimeinen hetki käydä katsomassa niitä ja samalla metsästämässä ja kalastamassa. Kaksi retkeilijöistä ottaa mukaansa voimakkaan käsijousen, joka soveltuu myös kalastukseen.


title: Syvä joki

text: Kaksi paikallista miestä suostuu korvausta vastaan viemään autot patotyömaan luona olevaan kylään, jonne melontamatkan on määrä päättyä. Kanootit ja varusteet laitetaan kuntoon, ja Drew, jolla on kitara mukanaan, keksii soittaa lyhyen kilpasoiton paikallisen banjoa soittavan, hiukan yksinkertaiselta vaikuttavan pojan kanssa, joka kuitenkin soittaa mainiosti.


title: Syvä joki

text: Matka muuttuu pian julmaksi selviytymistaisteluksi. Ed ja Bobby rantautuvat maihin kaksin, sillä Lewis ja Drew ovat jääneet jälkeen ja tulevat perässä. Metsässä he näkevät liikettä, ja sieltä saapuu niin sanottuja ”vuorten miehiä” eli eristyksissä eläviä hillbillyjä. Ed yrittää ensitöikseen keskustella heidän kanssaan, mutta hänet sidotaan puuhun kiinni. Puuhun kiinni sidottuna hän joutuu katsomaan vierestä, kun Bobby raiskataan. Tämän jälkeen Ediä odottaa sama käsittely, mutta Lewis ja Drew saapuvat oikeaan aikaan paikalle ja tappavat Bobbyn raiskaajan. Ruumis haudataan metsikköön, mutta toinen väijyjä pääsee pakoon.


title: Syvä joki

text: Tästä alkaa selviytymistaistelu vaativissa olosuhteissa. Drew kuolee kalliolta ammutusta luodista, ja Lewis loukkaa jalkansa. Ed kiipeää kalliolle ja onnistuu vaikeuksien jälkeen surmaamaan väijyjän. Retkeilijät kokivat ankaran henkisen kriisin kätkiessään surmattujen jäännökset, ja kovin vähissä hengin he olivat lopulta pois päästessään.


title: Syvä joki

text: Perillä jo loppuaan odottavassa kylässä tulikin vaikeuksia. Apulaissheriffi, jonka lanko oli toinen ahdistelijoista, epäili pelastuneiden kertomusta. Sheriffi ei kuitenkaan voinut tehdä mitään, koska muusta ei ollut todisteita kuin, mitä miehet olivat kertoneet. Etsittyjä ei löytynyt, ja muutamien kuukausien päästä hautapaikat olivat jo kymmenien metrien syvyydessä patoaltaan pohjalla.


title: Syvä joki

text: Kirjailija James Dickey, jonka romaaniin elokuva perustuu, esitti paikallista sheriffi J. T. Bullardia. Hänen viimeinen repliikkinsä on vaisulla äänellä lausuttu yksinkertainen toivomus: ”Saisinpa saattaa tämän kaupungin rauhassa hautaansa.”


title: Syvä joki

text:
Paljon myöhemmin tapahtumien jälkeen Ed Gentry herää keskellä yötä painajaisiin, joissa jonkun matkalla surmansa saaneen käsi kohoaa syvästä vedestä.
"Syvän joen" jokikohtauksia kuvattiin Tallulah-joen rotkossa Claytonissa, Georgiassa ja Chattooga-joella Georgian ja Etelä-Carolinan rajalla. Kohtauksia kuvattiin myös Etelä-Carolinan Salemissa ja Pohjois-Carolinan Sylvassa. Hautausmaakohtaus kuvattiin Mount Carmelin baptistikirkon hautausmaalla, joka on nykyään sata metriä Jocassee-tekojärven pinnan alla Etelä-Carolinassa.


title: Syvä joki

text: The New York Times valitsi "Syvän joen" yhdeksi 1 000 parhaasta elokuvasta. Brittiläinen televisiokanava Channel 4 taas teki sadasta parhaasta elokuvasta luettelon, jossa "Syvä joki" oli sijalla 45.


title: Syvä joki

text: Suomessa "Syvä joki" oli vuoden 1972 viidenneksi katsotuin elokuva lähes 290 000 katsojallaan.


title: Huruslahden arpajaiset

text:
Huruslahden arpajaisina tunnettu tapahtuma liittyy Suomen sisällissotaan ja kuuluu osana ns. valkoiseen terroriin. Kyse on välittömästi Varkauden kauppalasta käydyn taistelun jälkeen valkoisten rankaisu- ja kostotoimena suorittamista punaisten teloituksista. Huruslahden arpajaisina tunnetussa tapahtumassa teloitettiin noin 90 punaista ilman minkäänlaista oikeudenkäyntiä. Arpajais-nimitys tosin on hieman harhaanjohtava, koska teloituksissa noudatettiin tietynlaista logiikkaa.
Suomen sisällissodan alkamisen jälkeen Varkauden kauppalan alueella punaiset ottivat vallan. Sisällissodille tyypilliseen tapaan punakaartilaiset syyllistyivät erilaisiin väkivallantekoihin ja mm. omaisuuden takavarikointiin.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Varkauden alue oli tuolloin merkittävä teollisuuskeskittymä, jossa tehdastyöläisten määrä oli sangen suuri ja sisällissodan punaisen osapuolen kannatus huomattava. Maantieteellisesti Varkaus sijoittuu sisällissodan alkuvaiheissa syntyneiden rintamalinjojen pohjoispuolelle ja alueen punaiset jäivät tavallaan saarroksiin yli sata kilometriä lähimmistä omista joukoistaan. Varkauden ja Leppävirran punakaartit kävivät pienimuotoisia kahakoita mm. Pieksämäeltä rautatietä pitkin saapuneiden valkoisten kanssa mm. Huutokosken rautatieaseman tienoilla.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Valkoinen sodanjohto päätti suorittaa hyökkäyksen Varkauteen noin kuukauden kuluttua taisteluiden alkamisesta. 21. helmikuuta 1918 valkoiset hyökkäsivät sekä Pieksämäen suunnalta lännestä (käytössään mm. nopeasti kokoonpantu panssarijuna) sekä pohjoisesta Kuopion suunnalta.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Punaisten vastarinta oli hajanaista kahdelta suunnalta tehdyn hyökkäyksen edessä ja he vetäytyivätkin hyvin nopeasti A. Ahlström Osakeyhtiö:n omistaman massatehtaan suojiin. Konekivääri- ja tykkiaseistuksella varustetut valkoiset joukot nujersivat punaisten vastarinnan jo iltaan mennessä ja punaiset antautuivat. Veijo Meren mukaan punaiset olisivat yrittäneet Huruslahden suunnalla sotapetosta teeskentelemällä antautumista, mutta valkoisten edetessä jäätä pitkin avanneet heitä vastaan tulen. Mikäli väite pitää paikkansa, tämä on todennäköisesti vaikuttanut valkoisten kohteluun antautuneita punaisia kohtaan.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Punaisten antauduttua valkoisille heitä alettiin siirtää suurena joukkona Varkauden kauppalan kirkkoon ja Taulumäen työväentalolle. Aikalaiskuvausten mukaan seisoi matkan varrella ylitettävän sillan korvassa joitain valkoisten päälliköitä ja myös paikkakunnan muita edustajia. Havaitessaan vankijoukossa tuntemiaan punaisia "kiihottajia", väkivallantekoihin osallistuneita tai punakaartin johtajia oli valkoisten edustajien yksinkertainen kommentti: "Ammutaan".


title: Huruslahden arpajaiset

text: Ilman minkäänlaista oikeudenkäyntiä kuolemaantuomitut siirrettiin sivummalle, jossa 15-miehinen teloitusryhmä ampui illan ja yön aikana kaikkiaan noin 90 punaista 5-henkisissä ryhmissä. Ensimmäisiä ammuttuja olivat Varkauden punakaartin päällikkö, piirisihteeri Matti Autio, osuuskaupanhoitaja Kaarlo Lähteenmäki ja Savonlinnan punakaartin päällikkö Emil Parkkinen. Myös Lehtoniemen kaartin päällikkö Adam Krogerus ammuttiin Varkaudessa.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Punaisten näkemyksen mukaan teloitukset tapahtuivat täysin sattumanvaraisesti niin sanotusti "joka kymmenes - periaatteella". Valkoisten näkemyksen mukaan teloituksiin vaikutti upseerien tekemä sotarikollisten tunnistus: silminnäkijäkuvauksen mukaan tunnistus tehtiin vankien ylittäessä kapeaa siltaa. Tunnistusryhmän lausuman "ammuttavaksi"-sanan perusteella ryhmästä erotettiin rikolliset. Tätä tulkintaa vastaan puhuu muun muassa sellaisten alaikäisten työntekijäpoikien murhaaminen, joilla ei ollut mitään tekemistä taistelujen kanssa. Punaisten tapahtumista levittämät tiedot todistuvat myös sillä, että teloitettuja oli suhteessa antautuneiden kokonaismäärään likimain tuo 10 %. Muistelman mukaan punakaartilaiset koottiin ensin Pirtinvirran jäälle ja ryhmän edessä surmattiin muun muassa Autio ja Parkkinen. Vasta myöhemmin tapahtui joukkosurma, kun massatehdasta miehittäneet punaiset antautuivat: “Kaikista antautuneista ammuttiin joka kymmenes.”


title: Huruslahden arpajaiset

text: Valkoisen sotaosapuolen lailliseksi tunnustama hallitus eli senaatti antoi tammikuussa 1918 valkoiselle armeijalle hyvin laajat valtuudet toimia sisällissodan punaista osapuolta vastaan. Senaatti ei kuitenkaan katsonut voivansa julistaa maahan sotatilaa, koska ainoa asiaa koskeva laki tai asetus oli toisen sortokauden aikana Venäjän keisarin antama asetus sotatilasta, mitä senaatti ei ollut hyväksynyt osaksi lainsäädäntöämme. Valkoisen armeijan ylin johto oli saanut sotilaskoulutuksensa pääosin Venäjällä, joten se hyvin tunsi kyseisen asetuksen sisällön. Venäläinen sotatila-asetus antoi sisäisessä konfliktissa mahdollisuuden asettaa erityisiä kenttätuomioistuimia, jotka voisivat langettaa Venäjän sotaväen rikoslain mukaisia tuomioita. Ongelmaksi muodostui jälleen se, että tuomiot olisivat perustuneet vieraan valtakunnan lainsäädäntöön.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Valkoisen armeijan johdon kannalta tilanne oli hyvin kiusallinen, sillä se olisi tarvinnut mainitunlaista lainsäädäntöä (omalta kannaltaan katsottuna kapinan) vastarinnan kukistamiseen. Vastarinta ymmärrettiin paljon aseellista toimintaa laajemmaksi ilmiöksi. Helmikuun lopulla pääesikunta antoi "ohjeet sota-ajan oikeudenkäytöstä", jota sittemmin alettiin kutsua "ammutaan paikalla"-ohjeeksi.


title: Huruslahden arpajaiset

text: "Huruslahden arpajaisissa" kyseistä ohjetta sovellettiin mahdollisesti ensimmäistä kertaa ainakin laajemmassa mittakaavassa.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Toinen sotatilan julistamattomuuden muodostama ongelma liittyi punaisten taistelijoiden aseman määrittämiseen. Koska maassa ei senaatin mukaan ollut voimassa sotatila ei maassa voinut olla myöskään vihollistaistelijoita, joten valkoinen osapuoli tulkitsi tilanteen omalta kannaltaan siten, että punaiset olivat vain aseistautuneita siviilejä. Tästä taas muodostui ongelma suhteessa sekä Brysselin ja Haagin sopimuksiin että myös siviiliväestön suojelemiseksi tarkoitettuihin sopimuksiin vuosilta 1874 ja 1907. Mainittuja sopimuksia Suomen nuori valtio ei tuossa vaiheessa ollut ratifioinut. Molemmat sopimukset olisivat toki koskeneet myös sotatilan vallitessa otettuja sotavankeja.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Vallitsevissa sisällissodan olosuhteissa valkoinen osapuoli toimi ehkä omasta mielestään riittävän lainmukaisesti (valkoiset toimivat lähinnä lakia muistuttavan valkoisen sodanjohdon antaman ohjeen mukaan), mutta nykyaikaisen käsityksen mukaan kyseessä on sotarikos. Tekoja voidaan siis pitää laittomina, koska tuolloin ei ollut käytettävissä kuolemanrangaistuksen sallivaa, asianmukaista lainsäädäntöä.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Valkoisen osapuolen toimijat vapautettiin vastuusta sisällissodan jälkeen laaditulla armahduslailla heidän mahdollisesti tekemistään rikoksista, joten jonkinlainen ymmärrys teloitusten laittomuudesta oli ollut olemassa jo tuolloin.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Kuolemantuomioiden langettamista jatkoi Varkauden kenttäoikeus, jonka lainmukaisuus voidaan kyseenalaistaa.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Tapahtuman ensisijaisena jälkiseuraamuksena pidetään sitä, että "ammutaan paikalla" -periaate levisi ympäri maata. Tämän seurauksena liki 10 000 suomalaista teloitettiin vuoden 1918 kevään aikana. Osa teloituksista tapahtui tosiasiallisesti "ammutaan paikalla" -periaatteen mukaisesti, mutta osalle annettiin mahdollisuus oikeudenkäyntiin valtiorikosoikeudessa.


title: Huruslahden arpajaiset

text: Kaunokirjallisuudessa Huruslahden tapahtumia on kuvattu ainakin Joel Lehtosen 1918 ilmestyneen "Kuolleet omenapuut"-novellikokoelman novellissa "Muttisen Aapeli sodassa".


title: Joseph De Combe

text: Joseph De Combe (19. kesäkuuta 1901 - 1965) oli belgialainen uimari ja vesipalloilija. Hän edusti Belgiaa kolmissa kesäolympialaisissa, vuosina 1924, 1928 ja 1936.


title: Joseph De Combe

text: Vuoden 1924 kesäolympialaisissa hän voitti hopeaa 200 metrin rintauinnissa. Se jäi De Comben ainoaksi uinnin olympiamitaliksi. Samoissa olympialaisissa hän voitti hopeaa miesten vesipallosta. Hän pelasi yhdessä seitsemästä ottelusta. Neljä vuotta myöhemmin hän osallistui 200 metrin selkäuintiin, mutta karsiutui siitä alkuerissä.


title: Joseph De Combe

text: Vuoden 1936 kesäolympialaisissa hän oli jälleen Belgian miesten vesipallojoukkueen jäsen. Tällä kertaa hän pelasi turnauksen kaikki seitsemän ottelua, tuloksena olympiapronssia.


title: Josef Polig

text: Josef Polig (s. 9. marraskuuta 1968 Sterzing, Italia) on italialainen entinen alppihiihtäjä.


title: Josef Polig

text: Polig voitti alppiyhdistetyn olympiakultaa Albertvillessä 1992. Samoissa kilpailuissa hän sijoittui supersuurpujottelussa viidenneksi ja suurpujottelussa yhdeksänneksi. Urallaan hän osallistui vain kerran maailmanmestaruuskilpailuihin, vuonna 1989 Yhdysvalloissa, jolloin hän sijoittui alppiyhdistetyssä yhdeksänneksi.


title: Josef Polig

text: Alppihiihdon maailmancupin loppupisteissä Polig sijoittui parhaimmillaan 22:nneksi kaudella 1991–1992. Hän ei yltänyt kertaakaan urallaan osakilpailussa palkintokorokkeelle, vaan hänen paras sijoituksensa oli viides sija. Yhteensä Polig sijoittui kymmenen parhaan joukkoon 14 kertaa.


title: Josef Polig

text: Polig lopetti uransa vuonna 1996.


title: Aulus Hirtius

text: Aulus Hirtius (noin 90 eaa.-43 eaa.) oli roomalainen poliitikko. Hän oli vuoden 43 eaa. konsuli joka menehtyi Mutinan taistelussa Marcus Antoniusta vastaan. Hirtius oli myös Caesarin "Commentarii de bello Gallicon" kahdeksannen kirjan kirjoittaja.


title: Aulus Hirtius

text: Hirtius oli Julius Caesarin legaatti noin vuodesta 54 eaa. ja hän toimi lähettiläänä Pompeiuksen luona vuonna 50 eaa. Sisällissotien aikana hän palveli Espanjassa. Hän oli luultavasti tribuuninan vuonna 48 eaa. ja vuonna 47 eaa. hän oli Antiokiassa. Hän oli vuoden 46 eaa. preetori ja tämän jälkeen Gallia Transalpinan maaherra. Caesar nimitti Hirtiuksen ja Gaius Vibius Pansa Caetronianuksen vuoden 43 eaa. konsuleiksi. Caesarin murhan jälkeen Hirtius kannatti aluksi Antoniusta, mutta siirtyi myöhemmin senaatin puolelle ystävänsä Ciceron ansiosta. Hirtius marssi Pansan ja Octavianuksen kanssa Antoniusta vastaan. Pansa menehtyi Forum Gallorumin taistelussa saamiinsa haavoihin. Hirtius puolestaan kaatui Mutinan taistelussa. Taistelu päättyi kuitenkin senaatin joukkojen voittoon.


title: Jeanette Campbell

text: Jeanette Morven Campbell (8. maaliskuuta 1916 – 16. tammikuuta 2003) oli argentiinalainen uimari. Hän voitti 100 metrin vapaauinnin olympiahopeaa Berliinistä 1936.


title: Isomyyri

text: Isomyyri on kauppakeskus Vantaan Myyrmäessä. Kauppakeskus on rakennettu vuonna 1987, ja se sijaitsee Myyrmäen keskustassa, rautatieaseman tuntumassa. Isomyyrin omistaa kiinteistösijoitusyhtiö Citycon Oyj.


title: Isomyyri

text: Kauppakeskuksessa käy arkisin 5 600 asiakasta. Kauppakeskuksessa on kaksi kerrosta ja parisenkymmentä yritystä. Ensimmäisessä kerroksessa on Lidl ja Tokmanni. Toisessa kerroksessa on muun muassa asuntokauppias, kahvila, ravintola, etnisiä ruokakauppoja, kauneudenhoitopalvelujen tarjoajia, kirpputori ja valokuvausliike. Syksyllä 2017 kauppakeskukseen avattiin Lidl.


title: Isomyyri

text: Autopaikkoja on 500, joista 174 on viereisessä paikoitustalossa. Isomyyrin ulkoseinä on sinistä kaakelia.


title: Isomyyri

text: Ennen kauppakeskus Myyrmannin valmistumista Isomyyri oli alueensa merkittävä kauppakeskittymä, jossa toimi moni sittemmin Myyrmanniin siirtyneestä liikkeestä. Ennen Myyrmäkitalon valmistumista Isomyyrin 3. kerroksessa toimi jossain vaiheessa myös Myyrmäen kirjasto.


title: Isomyyri

text: Ensimmäisessä kerroksessa kauppakeskuksen avaamisesta saakka toiminut K-Supermarket Ykköshalli lopetti toimintansa maaliskuussa 2009. Samassa liiketilassa toimii nykyään Tokmanni. Vuonna 2016 S-market muutti Isomyyristä Myyrmanniin.


title: Jekaterina Rozenberg

text: Jekaterina Rozenberg (, o.s. Noskova, s. 23. tammikuuta 1980) on venäläinen entinen keskimatkojen juoksija, jonka päämatka oli 1 500 metrin juoksu.


title: Jekaterina Rozenberg

text: Rozenberg voitti Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 2003 MM-pronssia 1 500 metrillä ajalla 4.02,80. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa matkan neljänneksi ajalla 4.00,59 ja kahdeksanneksi.


title: A Farewell to Kings

text: A Farewell to Kings on kanadalaisen rock-yhtyeen Rushin viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1977. Albumi nauhoitettiin Rockfield-studioilla Walesissa ja miksattiin Advision-studioilla Lontoossa.


title: A Farewell to Kings

text: "A Farewell to Kings" oli Rushin ensimmäinen Yhdysvalloissa kahdessa kuukaudessa kultaa ja lopulta platinaa myynyt albumi.


title: A Farewell to Kings

text: Lintujen äänet, joita kuullaan kappaleissa "A Farewell to Kings" ja "Xanadu", äänitettiin Rockfield-studioiden ulkopuolella.


title: A Farewell to Kings

text:
Kaikki kappaleet kirjoittaneet Alex Lifeson & Geddy Lee, ja sanoitukset Neil Peart, ellei toisin mainittu.
Albumi - Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: Bernhard Zondek

text: Bernhard Zondek (29. heinäkuuta 1891 – 8. marraskuuta 1966) oli saksalaissyntyinen gynekologi ja endokrinologi, joka kehitti Selmar Aschheimin kanssa ensimmäisen luotettavan raskaustestin vuonna 1928. Zondek ja Aschheim havaitsivat, että raskaana olevan naisen virtsaan erittyy istukkagonadotropiinia (hCG). Raskaustestin toiminta perustuu tämän hormonin pitoisuuteen virtsassa.


title: Bernhard Zondek

text: Zondek syntyi Wronkessa, Saksan keisarikunnassa vuonna 1891. Hän opiskeli Berliinin yliopistossa lääketiedettä ja valmistui vuonna 1919. Tohtoriksi väittelemisen jälkeen hän sai pääsi Karl Franzin assistentiksi Berliinin yliopiston Charité-sairaalassa. Hänen vuonna 1923 valmistunut habilitaatiotyö käsitteli synnytysoppia ja gynekologiaa.


title: Bernhard Zondek

text: Vuonna 1926 hänestä tuli ylimäärinen professori sekä vuonna 1929 synnytysopin ja gynekologian laitosten johtaja Spandaun sairaalassa. Hänet erotettiin natsien saatua vallan Saksassa. Hän muutti vuonna 1933 Tukholmaan, mutta häntä oli myös pyydetty muuttamaan Leideniin. Vuonna 1940 hän muutti Jerusalemiin, jossa hän sai synnytysopin ja gynekologian professuurin Jerusalemin heprealaisesta yliopistosta ja saman alan johtavan lääkärin viran Hadassahin yliopistollisesta sairaalasta.


title: Lörppöluri

text: Lörppöluri ("Lorius garrulus") on lurien sukuun kuuluva kaija.


title: Lörppöluri

text: Linnun pituus on noin 30 cm. Aikuisen linnun höyhenpuku on yleisväriltään punainen, hartioilta tummemman punainen. Reidet ja siivet ovat vihreät, siiventaive ja siiven alapeitinhöyhenet keltaiset, käsisulkien alapinnalla on ruusunpunainen vyö, pyrstö punainen ja tummanvihreä kärkinen. Nokka oranssi, iiris kellanruskea-oranssinpunainen ja koivet tummanharmaat. Nuori lintu on puvultaan aikuisen kaltainen, sen nokka on ruskehtava ja iiris tummanruskea. Lentoääni on voimakasta kirkunaa, ruokaillessa outoa jokeltelua.


title: Lörppöluri

text: Lörppöluri esiintyy Pohjois-Molukkien saaristossa Indonesiassa Morotai, Rau, Halmahera, Widi, Ternate, Bacan ja Obi nimisillä saarilla. Se on paikallisesti tavallinen.


title: Lörppöluri

text: Lörppölurin kanta on uhanalainen. Esiintymisalueen kanta oli 1991-1992 haarukassa 31 220–220 009 yksilöä. 1994 laskettiin 1 060 nelikökilometrin metsäalueella Halmaherassa noin 52 500 yksilöä, joten kanta saatta olla paikoin elinvoimaisempi. Lemmikkieläinten pyydystäjät vangitsevat vuosittain noin 10 % lajin kannasta.


title: Lörppöluri

text: Lörppölurit elävät metsissä, sekä vuoristossa että alavalla maalla. Niitä elää myös puutarhoissa ja kookospalmumetsiköissä.


title: Lörppöluri

text: Ilmeisesti yksiavioinen. Luonnossa pesä on puun kolossa. Pesintä tunnetaan vankeudessa tapahtuneesta pesinnästä. Naaras muni 2 munaa ja hautoi niitä yksin. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka lähtivät pesästä 76 päivää kuoriutumisesta.


title: Lörppöluri

text: Lörppölurit liikkuvat tavallisesti perhekunnittain tai pienissä parvissa. Ne ruokailevat enimmäkseen kookospalmujen latvuksissa. Ne syövät kukkia, siitepölyä, mettä, hedelmiä ja hyönteisiä.


title: Sami Heikkiniemi

text: Sami Heikkiniemi (30. joulukuuta 1974) on suomalainen entinen lentopalloilija, joka pelasi urallaan 506 pääsarjaottelua ja 22 maaottelua. Nykyisin Heikkiniemi toimii Suomen Lentopalloliitossa urheilutoiminnan johtajana.


title: Sami Heikkiniemi

text: Heikkiniemi aloitti pääsarjauransa kaudella 1994 Raision Loimun riveissä. Hän pelasi avausottelunsa SM-liigassa lokakuun 3. päivä Vammalan Lentopalloa vastaan 18-vuotiaana nuorukaisena. Tätä ennen nuorukainen oli ehtinyt debytoida jo Suomen A-maajoukkueessa arvostetussa Lentopallon Maailmanliigassa.


title: Sami Heikkiniemi

text: Raision Loimussa Heikkiniemi pelasi SM-liigassa aina kauteen 2000 asti voittaen suomenmestaruuden kaudella 1997 sekä SM-pronssia kaudella 1999. Lisäksi hän esiintyi Loimun kanssa maailman arvostetuimmassa seurajoukkuekilpailussa, Mestareiden liigassa kaudella 1998.


title: Sami Heikkiniemi

text: Loimusta Heikkiniemi siirtyi edustamaan Viesti-Trolleyta kaudeksi, jonka jälkeen tie vei saman kaupungin Salon Piivolleyhin kaudeksi 2000-2001. Salon Piivolleyssa Heikkiniemi voitti uransa toisen SM-pronssin kaudella 2001. Piivolleyta Heikkiniemi edusti aina kauteen 2003 asti, kunnes siirtyi takaisin tuttuun Raision Loimuun voittaen Suomen Cupin mestaruuden kaudella 2004 Loimun paidassa. Vaasan Kiistoa Heikkiniemi edusti kausilla 2005-2007 nostaen Kiiston historian parhaimpiin tuloksiin joukkueen edettyä pudotuspeleihin kahtena kautena peräkkäin ja ollen lopulta viides SM-liigassa. Kaudella 2007-2008 Heikkiniemi pelasi Salon Piivolleyssa työnsä ohella.


title: Sami Heikkiniemi

text: Uransa ensimmäiset A-maaottelua Heikkiniemi pelasi maajoukkueessa kaudella 1993 arvostetussa Lentopallon Maailmanliigassa. A-maajoukkueessa Heikkinen esiintyi viimeisen kerran kaudella 1999. Hän pelasi lopulta 22 A-maaottelua Suomen paidassa.


title: Sami Heikkiniemi

text: Sami Heikkiniemestä tuli 2008 kuudes suomalainen 500 pääsarjatason ottelua pelannut lentopalloilija. "Noke" ylsi puolikkaaseen tuhanteen Rovaniemellä Santasportia vastaan käydyssä kamppailussa. Heikkiniemeä ennen yli 500 pääsarjaottelun lentopalloilijoita olivat Sami Juvonen, Riitta Byckling (564), Ilmo Natunen (542), Jari Salokangas (507) ja Jussi Jokinen (501).


title: Sami Heikkiniemi

text: Heikkiniemen tyttäret Ronja Heikkiniemi ja Roosa Heikkiniemi ovat molemmat pääsarjatason lentopalloilijoita, Ronja pelaa myös naisten maajoukkueessa.


title: Fernando Navarro

text: Fernando Navarro Corbacho (s. 25. kesäkuuta 1982 Barcelona, Barcelonan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja ja edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Deportivo La Coruñaa.


title: Fernando Navarro

text: Navarro pelasi juniorina Trajanan ja Barcelonan joukkueissa. Ammattilaisuransa hän aloitti jälkimmäisen B-joukkueessa kaudella 2000–2001. Seuraavalla kaudella valmentaja Carles Rexach antoi hänelle tilaisuuden debytoida seuran edustusjoukkueessa. Tuolloin 19-vuotias Navarro pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa 6. lokakuuta 2001 Deportivoa vastaan ja kaikkiaan hän esiintyi kauden aikana kolmessa ottelussa.


title: Fernando Navarro

text: Barcelonan pitkäaikaisen puolustajan Sergi Barjuanin siirryttyä kaudeksi 2002–2003 Atléticoon nosti uusi valmentaja Louis van Gaal Navarron edustusjoukkueeseen ykkösvaihtoehdokseen tämän pelipaikalla. Navarro sai luottoa sekä kotimaan sarjassa että Mestarien liigassa, mutta Sevillaa vastaan pelatussa kauden 13. sarjaottelussa saatu vakava vasemman polven eturistisidevamma katkaisi hyvin alkaneen uran väliaikaisesti. Toivuttuaan vammasta Navarro lainattiin tammikuussa 2004 Albaceteen, jossa hän pelasi kauden loppupuolella seitsemän ottelua.


title: Fernando Navarro

text: Kaudella 2004–2005 Barcelonan voittaessa sarjamestaruuden Navarrolle oli vain vähän käyttöä Frank Rijkaardin valmentamassa joukkueessa ja kaudeksi 2005–2006 hänet lainattiin uudelleen, tällä kertaa Baleaareille Mallorcan joukkueeseen. Mallorcassa Navarro oli alusta lähtien avauskokoonpanon pelaaja ja kauden päätteeksi siirrosta tehtiin pysyvä. Navarron sopimus Mallorcan olisi ulottunut kesään 2012, mutta kesäkuussa 2008 hänen ilmoitettiin siirtyvän viiden vuoden sopimuksella Sevillaan.


title: Fernando Navarro

text: Mallorcassa esittämiensä hyvien otteiden myötä Navarro valittiin Espanjan maajoukkueen kokoonpanoon kesän 2008 EM-kilpailuihin, jossa Espanja voitti mestaruuden. Ensiesiintymisensä maajoukkueessa hän teki kilpailuihin valmistavassa harjoitusottelussa Yhdysvaltoja vastaan 4. kesäkuuta 2008. Hän on pelannut myös Katalonian epävirallisessa maajoukkueessa.


title: Mariana Levy

text: Mariana Levy Fernández (s. 22. huhtikuuta 1965 – k. 29. huhtikuuta 2005) oli meksikolainen näyttelijä, joka tunnettiin meksikolaisesta televisiosarjasta "Rosa salvaje", jossa hän näytteli vuosina 1987–1988. Mariana Levy kuoli vuoden 2005 keväällä sairauskohtaukseen. Hän oli kuollessaan 40-vuotias.


title: Permanent Waves

text: Permanent Waves on kanadalaisen rock-yhtyeen Rushin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1980. Albumi nauhoitettiin Le studiolla, Morin Heightsissa, Quebecissa, ja miksattiin Trident-studioilla Lontoossa, Britanniassa.


title: Permanent Waves

text: "Permanent Waves" oli Rushin ensimmäinen albumi, joka nousi Yhdysvaltojen listoilla top viiteen, päästen sijalle 4. Albumi oli myös yhtyeen viides kultaa myynyt albumi (lopulta se myi platinaa). Albumi sisältää hitit "The Spirit of Radio" ja "Freewill".


title: Permanent Waves

text:
Kaikki kappaleet kirjoittaneet Alex Lifeson, Geddy Lee ja Neil Peart ellei toisin mainittu.
Albumi - Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: Yrjö Littunen

text: Yrjö Ensio Matti Littunen (16. elokuuta 1929 – 20. huhtikuuta 1994) oli suomalainen yhteiskuntakeskustelija ja sosiologi.


title: Yrjö Littunen

text:
Littusta on usein pidetty yhtenä suomalaisen sosiologian sodanjälkeisen uudistumisen avainhenkilönä. Hän toimi Turun yliopiston sosiologian professorina vuodesta 1963 vuoteen 1964 ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun eli sittemmin Tampereen yliopiston Yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitoksen/ Tampereen yliopiston tutkimuslaitoksen johtajana vuodesta 1958 aina vuoteen 1990 saakka.
Suhonen, Pertti (toim.) Suomi muutosten yhteiskunta. (WSOY, 1989). Juhlakirja.


title: Pio Laghi

text: Pio Laghi (21. toukokuuta 1922 – 11. tammikuuta 2009) oli italialainen kirkonmies, joka nimitettiin yhdeksi roomalaiskatolisen kirkon kardinaaleista 28. kesäkuuta 1991.


title: Pio Laghi

text: Ennen kardinaaliuttaan Laghi oli jo toiminut Maurianan titulaariarkkipiispana sekä paavin suurlähettiläänä Yhdysvaltoihin ja muihin maihin. Hän toimi katolisen opetuksen kongregaation prefektinä vuodesta 1991 vetäytymiseensä 15. marraskuuta 1999.


title: Pio Laghi

text: Laghi vietti 80-vuotispäiväänsä toukokuussa 2002 eikä siten voinut osallistua uuden paavin valinneeseen konklaaviin keväällä 2005.


title: Virgilio Noè

text: Virgilio Noè (30. maaliskuuta 1922 – 24. heinäkuuta 2011) oli italialainen kirkonmies, joka nimitettiin yhdeksi roomalaiskatolisen kirkon kardinaaleista 28. kesäkuuta 1991. Ikänsä puolesta hän ei kuitenkaan ollut enää äänestyskelpoinen konklaavissa, joka valitsi uuden paavin keväällä 2005.


title: Virgilio Noè

text: Noè sai pappisvihkimyksensä 1. lokakuuta 1944.


title: Azuaynsirkku

text: Azuaynsirkku ("Atlapetes pallidiceps") on erittäin uhanalaisena keskisen Ecuadorin pensaikkomailla elävä sirkkuli.


title: Azuaynsirkku

text: Azuaynsirkku on kooltaan noin 16 cm pitkä. Se on väritykseltään valko-harmaa-musta. Lintu on muuten valkoinen, mutta sen siivissä on mustaa ja harmaata. Täysin valkoinen pää erottaa azuaynsirkun valkopääsirkusta. Lajin äänet ovat korkeita trillejä ja vihellyksiä. Laji käyttää ravintonaan hyönteisiä ja siemeniä.


title: Azuaynsirkku

text: Suurin azuaynsirkkuun kohdistuva uhka on sen elinympäristöjen häviäminen. Lisäksi azuaynsirkkuja on vähentänyt hohtoturpiaali, joka on pesäloinen. Vuonna 2003 lisääntyväksi kannaksi arvioitiin vain 33 paria. Kanta on siitä kuitenkin kasvanut ja vuonna 2009 sen suurudeksi arvioitiin 113 paria.


title: Edward Bede Clancy

text: Edward Bede Clancy (13. joulukuuta 1923 – 3. elokuuta 2014) oli australialainen kirkonmies, joka nimitettiin yhdeksi roomalaiskatolisen kirkon kardinaaleista 28. kesäkuuta 1988. Hän syntyi Lithgow’ssa, Uudessa Etelä-Walesissa, ja aikoi pienestä pitäen suuntautua uskonnolliselle alalle.


title: Edward Bede Clancy

text: Clancy opiskeli Marist College Ashgrovessa, sai pappisvihkimyksensä vuonna 1949 ja toimi Sydneyn arkkipiispana vuosina 1983–2001. Hän ennätti viettää 80-vuotispäiväänsä ennen vuonna 2005 uuden paavin valinnutta konklaavia, johon hän ei näin ollen voinut osallistua.


title: Edward Bede Clancy

text: Hän sai Australian kunniajäsenmerkin () vuonna 1984 ja Australian kunniaupseerimerkin () vuonna 1992.


title: Alppihiihdon maailmancup 1967–1968

text: Alppihiihdon maailmancup -kausi 1967–1968 oli historian toinen alppihiihdon maailmancup -kausi. Mestaruuden voitti miesten puolella toisen kerran peräkkäin ranskalainen Jean-Claude Killy ja naisten puolella saman tempun teki kanadalainen Nancy Greene.


title: Blackburne Shilling -gambiitti

text: Blackburne Shilling -gambiitti on italialaisesta pelistä seuraava jatko, kun musta pelaa Rd4?! Se on nimetty englantilaisen shakinpelaajan Joseph Henry Blackburnen mukaan. Siihen viitataan joskus myös Kostićin gambiittina serbialaisen suurmestarin Borislav Kostićin mukaan, joka pelasi sitä 1900-luvulla. Blackburne Shilling -gambiitti ei ole oikea gambiitti, koska musta saa materiaalin heti takaisin.


title: Blackburne Shilling -gambiitti

text: 1.e4 e5 2.Rf3 Rc6 3.Lc4 Rd4


title: Blackburne Shilling -gambiitti

text: Mustan kolmas siirto on tosiasiassa heikko ja aikaa vievä. Valkea saa asemassa edun pelaamalla yksinkertaisesti 4. c3 4. Rxd4 tai 4. 0-0. Siirron ainoa hyöty on ansa, jonka se asettaa. Jos valkea pelaa 4. Rxe5?, musta vastaa Dg5!, jonka jälkeen peli voi jatkua vaikka seuraavasti.


title: Rautanaamio (täsmennyssivu)

text: Rautanaamio tarkoittaa seuraavia:


title: Evil Con Carne

text: Evil Con Carne on yhdysvaltalainen Maxwell Atomsin luoma animaatiosarja. Se esiintyi ensi kerran Cartoon Networkilla elokuussa 2001, jolloin se oli alun perin osa Grim & Evil sarjaa. Vuonna 2003 molemmista sarjoista tehtiin omat nimikko ohjelmat, jolloin se sai nimekseen Evil Con Carne ja toinen sarja sai nimekseen The Grim Adventures of Billy & Mandy. Sarja ei kuitenkaan saanut The Grim Adventures of Billy & Mandyn tavoin suurta suosiota, jonka myötä siitä tuotettiin yhteensä 15 jaksoa, jotka esitettiin vuosien 2003–2004 aikana.


title: Evil Con Carne

text: Hector Con Carne oli multimiljonääri rikospomo ja naisten mies, joka yritti valloittaa maailman. Hänen tavoitteensa sai kuitenkin kolauksen, kun Con Carnen arkkivihollinen Cod kommando asetti pommin tämän taloon. Räjähdyksen myötä Con Carnen keho hajosi palasiksi ympäri maailmaa, mutta tämän onnekseen hullu tiedemies Ghastly onnistui pelastamaan Con Carnen aivot ja mahalaukun suolakurkkupurkin tapaiseen säiliöön.


title: Evil Con Carne

text:
Kaksikon aloittaessa yhteistyönsä Con Carnen täytyi tottua uuteen "kehoonsa", kun tohtori Ghastly asensi aivot ja mahalaukun sirkuskarhuun Boskoviin, jonka myötä Con Carnella on lähes koko karhun mieli ja liikkeet vallassaan. Ryhmän kolmas pääjäsen on kenraali Skarr, joka Con Carnen ja tri Ghastlyn kanssa loivat salaisen laboratorion pienelle saarelle, jossa on jäniksen muotoinen vuori. Con Carnella on myös käytössään suuri, mutta ei niin mahtava armeija, jota johtaa kenraali Skarr. Nyt Con Carne kykenee jälleen jatkamaan tavoitettaan valloittaa maailma ja lisäksi hän yrittää löytää kaikki loput ruumiin osansa.
Sarjan päähahmo, joka on dynaaminen ja paha eteläamerikkalainen naisten mies Con Carne, jonka tavoitteena on vallata maailma. Suuren räjähdyksen myötä hänen kehonsa hajosi palasiksi, joista Con Carnen aivot ja mahalaukku saatiin pelastettua ensimmäisenä. Nyt hän yrittää etsiä kaikki ruumiin osansa ja valloittaa maailman uskollisten apulaistensa tohtori Ghastlyn ja kenraali Skarrin avustuksella.


title: Evil Con Carne

text: Con Carnen hullu tiedemies, joka rakastui pomoonsa heti ensi silmäyksellä. Hän auttoi Con Carnea räjähdyksen jälkeen pelastamalla hänen aivot ja mahansa. Huolimatta siitä, että Con Carne ei ottanut Ghastlya töihin räjähdystä ennen tapahtuneen haastattelun aikana.


title: Animal (elokuva)

text: Animal on vuonna 2005 valmistunut jännityselokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Roselyne Bosch. Sen pääosissa ovat Andreas Wilson, Emma Griffiths Malin ja Diogo Infante. Vuonna 2006 elokuva esitettiin Fantasporto-elokuvajuhlilla, jossa se voitti Grand Prize of European Fantasy Film in Silver -ja International Fantasy Film Award -palkinnot.


title: Animal (elokuva)

text: Nuori yliopistotutkija Thomas Nielsen on tutkinut ihmisen aggressiivisuutta ja kehittänyt sen hoidossa käytettävän seerumin. Thomas käyttää seerumia sarjamurhaaja Vincent Iparrakiin, mutta seurauksista tulee odottamattomat. Silloin aikaraja- ja rahoituspaineista kärsivä Thomas päättää käyttää lääkettä itseensä.


title: Viimeiset lajissaan

text: Viimeiset lajissaan on suomalaisten Raivopäät- ja Peruutettu -yhtyeiden yhteis-EP vuodelta 2002. Raivopäille se on kaikkiaan kymmenes julkaisu.


Live in Opistorock Kuusankoski 14.6.2003 on suomalaisen Raivopäät -yhtyeen livelevy, ja kaikkiaan 11. julkaisu. Se julkaistiin vuonna 2003.


title: Filosofinen zombi

text: Filosofinen zombi ("p-zombie") on filosofinen ajatuskoe olennosta, joka on muuten täysin samanlainen kuin normaali ihmisolento, mutta sillä ei ole tietoisuutta eikä subjektiivisia kokemuksia (kvalia). Sen sijaan filosofinen zombi toimii kuin jonkinlainen automaatti. Kun zombia esimerkiksi pistetään terävällä esineellä, se käyttäytyy kuin tuntisi kipua (se voi esimerkiksi huudahtaa kivusta). Todellisuudessa se ei kuitenkaan tunne kipua, eli sillä ei ole kivun kokemusta samalla tavalla kuin ihmisellä.


title: Filosofinen zombi

text: Filosofiset zombit esiintyvät pääasiassa mielenfilosofisissa argumenteissa, erityisesti fysikalismia (kuten behaviorismia) vastaan suunnatuissa argumenteissa.


title: Filosofinen zombi

text: Filosofisia zombeja käytetään usein erilaisissa mielenfilosofisissa ajatuskokeissa, vaikkakaan zombeja ei aina määritellä niissä samalla tavalla. Ajatuskokeissa esiintyy siis useita erityyppisiä zombeja. Erona on ennen kaikkea se, kuinka paljon zombeilla on yhteistä normaalien ihmisten kanssa.


title: Filosofinen zombi

text: Erityyppisiä zombeja voidaan erotella sen mukaisesti, miten niitä käytetään erilaisissa ajatuskokeissa, esimerkiksi seuraavalla tavalla:Filosofisia zombeja koskevat argumentit pyrkivät yleensä osoittamaan, että tällaiset zombit ovat loogisesti mahdollisia. Tällöin argumentit vastustavat näkemyksiä, joiden mukaan tällaisia zombeja ei voi olla olemassa. Jälkimmäinen näkemys liittyy ennen kaikkea fysikalismiin ja behaviorismiin.


title: Filosofinen zombi

text: Fysikalismin mukaan fysikaaliset tosiseikat määrittävät "kaikkien" tosiseikkojen joukon. Tästä seuraa, että koska kaikki filosofista zombia koskevat tosiseikat ovat fysikaalisten tosiseikkojen kiinnittämiä, ja nämä tosiseikat ovat samat yhtä lailla zombeille kuin normaaleille tietoisille ihmisillekin (koska näitä kahta lajia ei voida erottaa toisistaan fysikaalisesti), fysikalismin on pakko katsoa, että filosofiset zombit ovat mahdottomia.


title: Filosofinen zombi

text: Behaviorismin mukaan henkiset tilat ovat olemassa ainoastaan siinä määrin kuin ne ilmenevät käyttäytymisenä: uskomukset, halut, ajatukset, tietoisuus ja niin edelleen ovat vain tietynlaista käyttäytymistä tai taipumusta käyttäytyä tietyllä tavalla. Tällöin henkisiä tiloja voi tarkastella ulkoisen käyttäytymisen näkökulmasta. Ajatus filosofisesta zombista muodostaa ongelman tällaiselle ajattelulle. Zombi joka käyttäytyy täysin kuin ihminen, mutta ilman tietoista kokemusta, on behaviorismin kannalta loogisesti mahdoton, koska tietoisuus "määrittyy" käyttäytymisen kautta.


title: Filosofinen zombi

text: Voi kuitenkin olla intuitiivista ajatella, että filosofisia zombeja voisi olla olemassa. Tällaiselta kannalta fysikalismi ja behaviorismi näyttäisivät olevan väärässä. Useimmat filosofisten zombien loogista mahdollisuutta puolustavat argumentit tukevat jonkinlaista dualismia, eli näkemystä, jonka mukaan todellisuus koostuu kahdesta puolesta, henkisestä ja aineellisesta. Dualistisia näkemyksiä on useita erilaisia: substanssidualismin mukaan henkinen ja aineellinen ovat erillisiä substansseja eli perusaineksia, ominaisuusdualismin mukaan ne voivat olla esimerkiksi saman fysikaalisen alarakenteen eri ominaisuuksia.


title: Filosofinen zombi

text: Filosofisen zombin ajatusta fysikalismia vastaan ovat käyttäneet jo Thomas Nagel (1970; 1974) ja Robert Kirk (1974). Tunnetuimpana sitä on kehittänyt David Chalmers teoksessaan "The Conscious Mind" (1996). Chalmersin mukaan on mahdollista kuvitella johdonmukaisesti kokonainen ”zombimaailma”: maailma, jota ei voi fysikaalisesti erottaa omastamme, mutta josta puuttuu kaikki tietoinen kokemus. Tällaisessa maailmassa jokaista oman maailmamme tietoista yksilöä vastaisi filosofinen zombi. Chalmersin argumentti voidaan tiivistää seuraavasti:Argumentti on loogisesti pätevä sikäli, että "jos" sen premissit ovat tosia, johtopäätöksen täytyy olla tosi. Filosofit ovat kuitenkin erimielisiä siitä, ovatko premissit tosia. Premissiin 2 liittyen Chalmers on sanonut, että se vaikuttaa koherentilta; hänen mukaansa siinä ei ole ristiriitaa. Koska tällainen maailma on ajateltavissa, se on mahdollinen; ja jos se on mahdollinen, silloin fysikalismin on epätosi. Chalmers puhuu ainoastaan loogisesta mahdollisuudesta, ja katsoo, että tämä on ainoa seikka jota hänen argumenttinsa vaatii. Hänen mukaansa filosofiset zombit eivät todennäköisesti ole luonnollisesti mahdollisia: ne eivät todennäköisesti voisi olla olemassa maailmassamme, ottaen huomioon sen luonnonlait.


title: Filosofinen zombi

text: Voidaan kysyä, mikä on relevantti mahdollisuuden käsite tässä tapauksessa? Monet filosofit ovat sitä mieltä, ettei tässä tapauksessa ole kyse niin heikosta mahdollisuudesta kuin loogisesta mahdollisuudesta, vaan metafyysisestä mahdollisuudesta. Chalmersin mukaan siirtymä ajateltavissa olemisesta metafyysiseen mahdollisuuteen ei ole yleisesti sallittu, mutta se on sallittu suhteessa fenomenaalisiin käsitteisiin, kuten tietoisuuteen: Chalmersin mukaan meidän on pidettävä kiinni Saul Kripken näkemyksestä, jonka mukaan primaaristen ja sekundaaristen intentioiden välillä ei ole eroa fenomenaalisten käsitteiden suhteen. Tämä tarkoittaa sitä, että fenomenaalisten käsitteiden tapauksessa ajateltavissa oleminen implikoi mahdollisuuden. Chalmersin mukaan mikä on loogisesti mahdollista on myös, siinä määrin kuin tässä tapauksessa on relevanttia, metafyysisesti mahdollista.


title: Filosofinen zombi

text: Fysikalisti saattaisi vastata yllä esitettyyn argumenttiin useilla tavoilla. Suurin osa vastauksista kieltää premisiin 2, eli zombiskenaarion mahdollisuuden.


title: Filosofinen zombi

text: Eräs vastaus on esittää, etteivät kvalioita ja niihin liittyviä fenomenaalisia käsitteitä koskevat ajatukset ole koherentteja, ja että myös zombiskenaario on tämän vuoksi epäkoherentti. Tätä mieltä ovat muun muassa Daniel Dennett ja eräät muut filosofit. Heidän mukaansa tietoisuus, subjektiiviset kokemukset ja niin edelleen ovat olemassa jossain mielessä, mutta eivät siinä mielessä kuin zombiargumentin kannattajat esittävät; esimerkiksi kipu ei ole jotain sellaista, joka voidaan vain irrottaa ihmisen henkisestä elämästä ilman, että siitä seuraisi myös fysiologisia tai käyttäytymisessä ilmeneviä eroja. Dennett kehitti termin "zimbo" (filosofinen zombi, jolla on toisen kertaluvun uskomuksia) esittääkseen, että ajatus filosofisesta zombista on epäkoherentti..


title: Filosofinen zombi

text: Eräät toiset fysikalistit ovat vastanneet torjumalla filosofisia zombeja koskevat intuitiot. Stephen Yablo on huomauttanut, että ajatukset siitä mikä on fysikaalista ja fysikaalisesti mahdollista muuttuvat ajan mittaan. Vaikka käsiteanalyysi onkin luotettavaa joillakin filosofian alueilla, se ei ole hänen mukaansa luotettavaa tässä tapauksessa.


title: Psykoterapiaa tenaville

text: Psykoterapiaa tenaville on Raivopäät -yhtyeen studioalbumi ja kaikkiaan 13. julkaisu, joka julkaistiin elokuussa 2004.


title: Psykoterapiaa tenaville

text: Albumi miksattiin Hämeenlinnassa Voxit-studiolla 17. elokuuta 2004.


title: Edi Reinalter

text: Romedi ”Edi” Reinalter (24. joulukuuta 1920 Sankt Moritz, Sveitsi – 19. marraskuuta 1962 Tschagguns, Itävalta) oli sveitsiläinen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Edi Reinalter

text: Reinalter voitti pujottelun olympiakultaa St. Moritzin talviolympialaisissa 1948. Samalla hänestä tuli pujottelun maailmanmestari, sillä tuolloin olympialaiset olivat samalla myös maailmanmestaruuskilpailut.


title: Gi (budōkäsite)

text: Gi on asu, jota käytetään monissa japanilaisissa kamppailu- ja itsepuolustuslajeissa eli budossa. Yleisesti käytetty termi 'gi' tarkoittaa ainoastaan pukua. Muita harjoitteluasua tarkoittavia termejä ovat keikogi ("harjoitteluasu") ja . Kun halutaan erottaa eri lajien asut toisistaan voidaan nimi koostaa kamppailulajin nimestä ja sanasta gi.


title: Hans Georg Panczak

text: Hans Georg Panczak (s. 19. heinäkuuta 1952 Düsseldorf) on saksalainen näyttelijä, joka on näytellyt enimmäkseen tv-sarjoissa. Hän on näytellyt mm. sarjoissa Kettu, Kahden keikka, Siska ja Derrick. Panczak on esiintynyt urallaan enimmäkseen sivurooleissa. Hänen uransa alkoi 1960-luvun lopussa. Panzack on tehnyt myös saksankielisiä dubbauksia Tähtien sota -elokuviin ja tv-sarjaan Simpsonit.


title: Wicked Lester (albumi)

text: Wicked Lester on Wicked Lesterin esikoisalbumi vuodelta 1971. Albumia ei koskaan levitetty 10 000 kappaletta enempää. Albumilla soittavat myöhemmin Kiss yhtyeen perustaneet Paul Stanley ja Gene Simmons.


title: Othmar Schneider

text: Othmar Schneider (27. elokuuta 1928 Lech am Arlberg – 25. joulukuuta 2012) oli itävaltalainen alppihiihtäjä, olympiavoittaja ja ampuja.


title: Othmar Schneider

text: Schneider voitti Oslon talviolympialaisissa 1952 kultaa pujottelusta ja hopeaa syöksylaskusta. Samana vuonna hänet valittiin Itävallan vuoden miesurheilijaksi. Schneider sijoittui vielä Åren MM-kilpailuissa 1954 suurpujottelussa neljänneksi. Cortina d’Ampezzon talviolympialaisissa 1956 hän oli pujottelun 12:s.


title: Othmar Schneider

text: Alppihiihtouransa jälkeen Schneider siirtyi kilpa-ammunnan pariin ja voitti vapaapistoolin joukkuekilpailusta MM-pronssin ja isopistoolin joukkuekilpailusta EM-pronssin.


title: Othmar Schneider

text: Schneider kuoli 25. joulukuuta 2012, 84-vuotiaana. Hän oli sairastanut pitkään ennen kuolemaansa.


title: Greatest Hits (Aikakone)

text: Greatest Hits on Aikakoneen 27. helmikuuta 2008 julkaistu kokoelma-albumi. Yhtye äänitti kokoelmalle kolme uutta kappaletta, joihin sisältyy myös 18. helmikuuta 2008 digitaalisesti julkaistu single "Vuoristorata".


title: Greatest Hits (Aikakone)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 23.


title: Philipp Moog

text: Philipp Moog (s. 29. elokuuta 1961 München, Baijeri) on saksalainen näyttelijä, joka on näytellyt tv-sarjoissa Kettu, Siska, Kahden keikka ja Derrick. Hän on näytellyt myös elokuvissa.


title: Sininiskaluri

text: Sininiskaluri ("Lorius domicella") on lurien sukuun kuuluva kaija.


title: Sininiskaluri

text: Linnun pituus on noin 28 cm. Aikuisen linnun höyhenpuku on yleisväriltään punainen, selästä tummemman punainen. Otsa, päälaki ja takaraivo ovat mustat, päälakea kiertää violetti tai purppura reunus, vaihtelevan levyinen keltainen rintavyö, reidet violetinsiniset, siivet vihreät ja siiventaive valkoinen, sinisenkirjava. Siiven alapeitinhöyhenet siniset, käsisulkien alapinnalla on leveä keltainen vyö, pyrstö punainen ja laajalti punertavanruskeakärkinen. Nokka oranssi, iiris punaruskea-oranssi ja koivet tummanharmaat. Nuoren linnun niska on syvän purppuran värinen, keltainen rintavyö on leveämpi, siiven isot alapeitinhöyhenet mustareunaiset, pyrstönkärki on epäselvästi sininen ja nokka ruskehtava.


title: Sininiskaluri

text: Sininiskaluri esiintyy luotaisesti Kaakkois-Indonesiassa Seramin ja Ambonin saarilla, ja sitä on siirretty Burulle. Se on vähälukuinen ja paikallisten asukkaiden suosima lemmikkieläin.


title: Sininiskaluri

text: Sininiskalurin kanta on uhanalainen. Lemmikkieläinten pyydystäjät ovat lajin pahin uhka.


title: Sininiskaluri

text: Sininiskalurit elävät vuoriston sademetsissä 300–1 100 metrin korkeudella.


title: Sininiskaluri

text: Ilmeisesti yksiavioinen. Pesintä tunnetaan vain vankeudessa tapahtuneesta pesinnästä. Naaras muni 2 munaa ja hautoi niitä yksin 24 ja 26 päivää. Poikanen lähti pesästä 3 kuukauden ikäisenä.


title: Sininiskaluri

text: Sininiskalurit liikkuvat tavallisesti perhekunnittain tai pienissä parvissa. Ne syövät kukkia, siitepölyä, mettä, hedelmiä ja hyönteisiä.


title: Maurren Higa Maggi

text: Maurren Higa Maggi (s. 25. kesäkuuta 1976 São Carlos, Brasilia) on brasilialainen yleisurheilija ja olympiavoittaja, jonka päälaji on pituushyppy.


title: Maurren Higa Maggi

text: Maggi voitti 1997 Etelä-Amerikan-mestaruuden pituushypyssä ja voitti samoissa kisoissa hopeaa 100 metrin aitajuoksussa. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti Etelä-Amerikan-mestaruuskisoissa kultaa sekä 100 metrin aidoissa että pituushypyssä. Samana vuonna Pan-Amerikan kisoissa hän voitti kultaa pituudessa ja hopeaa 100 metrin aidoissa sekä Universiadeissa pronssia pituushypyssä. Sevillan MM-kisoissa hän karsiutui 100 metrin aitojen toisissa alkuerissä ajalla 13,10 ja sijoittui pituushypyssä kahdeksanneksi tuloksella 668.


title: Maurren Higa Maggi

text: Maggi voitti pituushypyn Ibero-Amerikan mestaruuden 2000. Sydneyn olympialaisissa hän karsiutui saman lajin loppukilpailusta. Seuraavana vuonna hän hyppäsi Lissabonin sisäratojen MM-kisoissa pituudessa yhdeksänneksi. Hän voitti Etelä-Amerikan mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa Etelä-Amerikan ennätyksellä 12,71 ja pituushypyssä tuloksella 669 Myöhemmin samana vuonna Edmontonin MM-kisoissa hän karsiutui 100 metrin aitojen alkuerissä ja oli pituudessa seitsemäs tuloksella 673. Kauden lopussa hän voitti Universiadeissa kultaa pituudessa tuloksella 683 ja hopeaa 100 metrin aidoissa sekä Hyvän tahdon kisoissa kultaa pituushypyssä.


title: Maurren Higa Maggi

text: Maggi voitti 2002 pituudessa GP-finaalin tuloksella 702 sekä sijoittui toiseksi Ibero-Amerikan mestaruuskilpailuissa ja yleisurheilun maailmancupissa. Hän voitti seuraavana vuonna MM-pronssia Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa pituushypyssä. Myöhemmin samana vuonna hän kärähti dopingista ja sai kahden vuoden kilpailukiellon. Vuonna 2006 hän voitti Etelä-Amerikan pituusmestaruuden tuloksella 686. Seuraavana vuonna hän voitti pituushypyssä Etelä-Amerikan mestaruuden tuloksella 691 ja Pan-Amerikan kisat tuloksella 684. Osakan MM-kisoissa 2007 hän sijoittui kuudenneksi. Maaliskuussa 2008 hän saavutti hopeaa sisäratojen MM-kisoissa Valenciassa Etelä-Amerikan halliennätyksellä 689.


title: Maurren Higa Maggi

text: Pekingissä 2008 Maggista tuli ensimmäinen yleisurheilussa olympiakultaa voittanut brasilialaisnainen. Hän voitti pituushypyn tuloksella 704. Hopeamitalisti Tatjana Lebedeva hyppäsi viimeisellään yhden senttimetrin päähän. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui seitsemänneksi ja Daegun MM-kilpailuissa 2011 11:nneksi. Hän voitti 2011 Etelä-Amerikan mestaruuden tuloksella 652 ja Pan-Amerikan kisat tuloksella 694. Hän karsiutui loppukilpailusta Lontoon olympialaisissa 2012..


title: Maurren Higa Maggi

text: Maggi pitää hallussaan Etelä-Amerikan-ennätyksiä 100 metrin aidoissa sekä pituushypyssä. Hän on voittanut Brasilian mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa 1998, 1999 ja 2000, pituushypyssä 1999, 2000, 2002, 2003, 2006 ja 2008 sekä kolmiloikassa 2002.


title: Hans-Georg von Friedeburg

text: Hans-Georg von Friedeburg (15. heinäkuuta 1895 – 23. toukokuuta 1945) oli amiraali, natsi-Saksan sukellusvenelaivaston sijaiskomentaja ja Kriegsmarinen viimeinen päällikkö.


title: Hans-Georg von Friedeburg

text: Huolimatta juutalaisesta isoäidistään, Friedeburg oli varhainen natsien kannattaja, ja Heinrich Himmler suojeli häntä mahdollisilta juutalaisvastaisilta toimilta. Friedeburg teki lupaavan uran laivastossa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, ja hänet nimitettiin natsien U-sukellusvenelaivaston sijaiskomentajaksi syyskuussa 1941. Hän valvoi U-veneiden harjoittelua ja sukellusvenetukikohtia Ranskassa ja järjesteli myöhemmin U-veneiden vartiolinjoja Keski-Atlantille, jossa niiden oli tarkoitus etsiä ja tuhota liittoutuneiden saattueita. Hänet ylennettiin vara-amiraaliksi vuonna 1942. Friedeburg sai U-venelaivaston komennukseensa seuraavan vuoden helmikuussa. Hänet palkittiin ritariristillä 17. tammikuuta 1945. Hän seurasi Karl Dönitziä Kriegesmarinen komentajana, kun tästä tuli Saksan valtakunnanpresidentti Adolf Hitlerin itsemurhan jälkeen (kuten Hitlerin testamentissa määrättiin). Friedeburg ylennettiin kenraaliamiraaliksi 1. toukokuuta 1945.


title: Hans-Georg von Friedeburg

text: Friedeburg sai käskyn Dönitziltä varhain toukokuussa 1945 neuvotella liittoutuneiden kanssa. Hän saapui kenraali Bernard Montgomeryn päämajaan Lüneburgissa Saksassa 2. toukokuuta, ja allekirjoitti virallisen asiakirjan antautumisesta koko Saksan laivaston, saksalaisten johtajien ja joukkojen puolesta Pohjois-Euroopassa. Antautuminen tuli voimaan keskiyöllä 8.–9. toukokuuta 1945.


title: Hans-Georg von Friedeburg

text: 23. toukokuuta 1945 liittoutuneet ilmoittivat Friedeburgille, että hänet pidätetään sotavankina muiden Saksan korkeimman sotilasjohdon upseerien lailla. Hän teki itsemurhan ottamalla myrkkyä vielä samana päivänä.


title: Wolf Roth

text: Wolf Roth (s. 22. elokuuta 1945 Torgau, Saksin osavaltio, Itä-Saksa) on saksalainen pitkänlinjan näyttelijä, joka on näytellyt mm. sarjoissa Kettu, Kahden keikka, Siska ja Derrick.


title: Wolf Roth

text: Roth on naimisissa Barbara Mayn kanssa. Heillä on yksi poika.


title: Robert von Greim

text: Robert Ritter von Greim (22. kesäkuuta 1892 – 24. toukokuuta 1945) oli saksalainen marsalkka, lentäjä, armeijan upseeri ja Saksan ilmavoimien (Luftwaffen) viimeinen komentaja toisen maailmansodan aikana.


title: Robert von Greim

text: Greim oli syntynyt Bayreuthissa, baijerilaisen poliisikapteenin poikana. Hän oli armeijan kadetti ennen ensimmäistä maailmansotaa ja palveli tykistössä ennen kuin hänet siirrettiin Saksan ilmavoimiin yksikköön (Fliegertruppe) 1915. Hän lensi muun muassa Punaisen paronin, Manfred von Richthofenin laivueessa. Greim ammuttiin alas kerran, mutta hän selvisi pakkolaskusta. Sodan lopussa hänellä oli useita kunniamerkkejä ja 28 ilmavoittoa. Greim nimitettiin ritariksi, jolloin hän lisäsi nimeensä Ritter von -liitteen (). Ritter von Greim siirtyi pian Kiinaan kouluttamaan maan ilmavoimia Tšiang Kai-šekin hallinnolle. Vuonna 1933 Hermann Göring pyysi häntä rakentamaan Saksan ilmavoimia, ja 1934 von Greim nimitettiin ensimmäisen lentäjäkoulun komentajaksi. Koulun toiminta tosin oli salaista Versailles’n rauhansopimuksen takia.


title: Robert von Greim

text: Toisen maailmansodan alussa von Greim sai komentoonsa lentolaivaston ja hän osallistui Puolan, Norjan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja operaatio Barbarossan ilmataisteluihin. Adolf Hitler palkitsi von Greimin rautaristin ritariristillä miekoin ja tammenlehvin, joka teki hänestä yhden arvostetuimmista natsi-Saksan upseereista. Myöhään vuonna 1942 hänen poikansa Hubert Greimin pommikone ammuttiin alas Tunisiassa, ja tämä vietti loppusotansa yhdysvaltalaisella sotavankileirillä. Kurskin taistelussa von Greimin lentokoneet kunnostautuivat niin hyvin, että ne toivat hänelle miekat rautaristiin. Sodan loppuvaiheessa 25. huhtikuuta 1945 von Greim ja hänen rakastajattarensa Hanna Reitsch lensivät saarrettuun Berliiniin. He tapasivat Hitlerin Führerbunkerissa, jossa von Greim ylennettiin sotamarsalkaksi, ja hänet nimitettiin myös petturuudesta syytetyn Hermann Göringin tilalle uudeksi Luftwaffen ylipäälliköksi. Von Greim ja Reitsch onnistuivat vielä lentämään pois Berliinistä, mutta joutuivat Salzburgissa yhdysvaltalaisten vangeiksi. Ritter von Greim tappoi itsensä syanidilla 24. toukokuuta Salzburgissa sotasairaalassa, jossa häntä hoidettiin Berliiniin laskeutumisessa saamiensa vammojen takia.


title: Muumio: Lohikäärmekeisarin hauta

text: Muumio: Lohikäärmekeisarin hauta () on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut kolmas ja viimeinen osa Stephen Sommersin aloittamasta "Muumio"-trilogiasta. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 1. elokuuta 2008. ja Suomessa 8. elokuuta 2008. Rachel Weisziä ei nähdä elokuvassa juuri syntyneen poikansa vuoksi.


title: Muumio: Lohikäärmekeisarin hauta

text: Brendan Fraser palaa elokuvassa löytöretkeilijä Rick O'Connellina kamppaillakseen henkiin herännyttä Qin-keisaria (Jet Li) vastaan, joka johtaa O'Connellin katakombeista Kiinan Himalajalle.


title: Muumio: Lohikäärmekeisarin hauta

text: Rick joutuu seikkailuun poikansa Alexin, (Luke Ford), vaimonsa Evelynin (Maria Bello) ja Evelynin veljen, Jonathanin (John Hannah) kanssa.


title: Gustav Wagner

text: Gustav Franz Wagner (18. heinäkuuta 1911 Wien, Itävalta – lokakuu 1980 Itabia, Brasilia) oli SS-upseeri ja Sobibórin keskitysleirin varapäällikkö Puolassa, missä yli 200 000 ihmistä kaasutettiin Operaatio Reinhardin aikana.


title: Gustav Wagner

text: Sodan jälkeen hänet tuomittiin Nürnbergin oikeudenkäynneissä poissaolevana kuolemaan, mutta hän pakeni toisen natsisotarikollisen Franz Stanglin kanssa Brasiliaan. Wagnerille myönnettiin vuonna 1950 Brasiliassa pysyvä turvapaikka, ja hän asui siellä Günther Mendel -nimisenä pidätykseensä 30. toukokuuta 1978. Luovutuspyyntöjä tuli Israelista, Itävallasta (jonka kansalainen Wagner oli ollut) ja Puolasta, mutta Brasilian viranomaiset torjuivat pyynnöt. 22. toukokuuta 1979 Brasilian korkein oikeus hylkäsi myös Länsi-Saksan luovutuspyynnön. BBC haastatteli Wagneria 1979, eikä hän ilmaissut lainkaan katumusta sodan aikaisista teoistaan. Lakimiehensä mukaan Wagner teki itsemurhan lokakuussa 1980. Hän oli ilmeisesti työntänyt veitsen rintaansa.


title: James Stirling (arkkitehti)

text: Sir James Frazer Stirling (22. huhtikuuta 1926 Glasgow – 25. kesäkuuta 1992 Lontoo) oli brittiläinen arkkitehti. Hän oli yksi huomattavimmista postmodernismin arkkitehdeista.


title: James Stirling (arkkitehti)

text: Stirling opiskeli vuodesta 1945 vuoteen 1950 arkkitehtuuria Liverpoolin yliopistossa. Vuonna 1956 hän perusti yhdessä James Gowanin kanssa arkkitehtitoimisto Stirling & Gowanin. Kaksikon tiet erosivat vuonna 1963. Vuonna 1971 Michael Wilfordista tuli toimiston osakas. Wilford oli työskennellyt toimistossa jo vuodesta 1960 lähtien. Stirlingin kuoltua vuonna 1992 Wilford otti arkkitehtitoimiston ohjat käsiinsä.


title: James Stirling (arkkitehti)

text: Stirlingille myönnettiin vuonna 1978 Alvar Aalto -mitali. Yhden maailman arvostetuimmista arkkitehtipalkinnoista, Pritzker-palkinnon, Stirling sai vuonna 1981. Hänet lyötiin ritariksi vuonna 1992.


title: Rob Krier

text: Rob Krier (oikealta nimeltään "Robert Krier", s. 10. kesäkuuta 1938 Grevenmacher) on luxemburgilainen arkkitehti, kaupunkisuunnittelija ja kuvanveistäjä.


title: Rob Krier

text: Krier opiskeli arkkitehtuuria Münchenin teknillisessä yliopistossa vuodesta 1959 vuoteen 1964. Valmistuttuaan hän työskenteli Oswald Mathias Ungersin kanssa Kölnissä ja Berliinissä vuosina 1965–1970 sekä Frei Otton kanssa Berliinissä ja Stuttgartissa. Vuodesta 1973 vuoteen 1975 Krier työskenteli Stuttgartin yliopiston arkkitehtuurin laitoksella. Vuosina 1976–1998 hän oli arkkitehtuurin professori Wienin teknillisessä yliopistossa. Oman arkkitehtitoimistonsa Krier perusti vuonna 1976 ja piti sitä vuoteen 1994 saakka. Sen jälkeen hän on suunnitellut muun muassa yhdessä saksalaisen Christoph Kohlin kanssa.


title: Norberto Rivera Carrera

text: Norberto Rivera Carrera (s. 6. kesäkuuta 1942) on meksikolainen katolisen kirkon kardinaali. Kardinaalina hän on toiminut vuodesta 1998 ja Méxicon arkkipiispana vuodesta 1995.


title: Norberto Rivera Carrera

text: Nuoruudessaan Carrera on opiskellut muun muassa filosofiaa ja teologiaa paikallisessa pappisseminaarissa ja myöhemmin myös Roomassa. Kyseisessä kaupungissa hän sai myös pappisvihkimyksensä vuonna 1966 paavi Paavali VI:lta. Myöhemmin hän palasi kotiseudulleen seminaarin opettajaksi, ja 1985 silloinen paavi Johannes Paavali II kohotti hänet Tehuacánin piispaksi.


title: Norberto Rivera Carrera

text: Vuoden 2005 konklaavissa Carrera mainittiin yhtenä mahdollisena paavikandidaattina, mutta hän ei tullut valituksi. Hän osallistui kardinaalin asemassa uuden paavin valintaan, ja lopulta konklaavi päätyi saksalaiseen Joseph Ratzingeriin, joka otti paavilliseksi nimekseen Benedictus XVI:n.


title: Seitsemäs sinetti

text: Seitsemäs sinetti ("Det sjunde inseglet") on Ingmar Bergmanin vuonna 1957 ohjaama elokuva, joka kertoo keskiaikaisen ritarin (Max von Sydow) matkasta läpi ruttoisen maaseudun. Elokuvan tunnetuimmissa kohtauksissa ritari pelaa šakkia Kuoleman kanssa. Pelissä on hänen elämänsä. Elokuvaa pidetään yleisesti mestariteoksena. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 50 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Seitsemäs sinetti

text: Bergman sai idean šakkipelistä Kuolemaa vastaan Albertus Pictorin maalauksesta Täbyn kirkossa.


title: Seitsemäs sinetti

text: Ingmar Bergman kertoo "Kuvasta kuvaan" -kirjassaan, kuinka elokuvan kuuluisa silhuettikohtaus, jossa Kuolema vetää joukkoa nummella, improvisoitiin muutamassa minuutissa kuvauspaikalla. Taustalla olevat pilvet olivat sopivan kuvaukselliset.


title: Seitsemäs sinetti

text: Vuonna 2009 elokuvassa käytetty vaurioitunut šakkilauta myytiin Bukowskin huutokaupassa Tukholmassa miljoonalla Ruotsin kruunulla (noin 98 000 euroa).


title: Seitsemäs sinetti

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 1300-luvun puolimaihin mustan surman aikoihin. Ritari Antonius Block (von Sydow) ja hänen aseenkantajansa Jöns (Björnstrand) palaavat Ruotsiin pyhään maahan tekemältään ristiretkeltä. Rutto leviää pitkin maata, ja ihmiset pelkäävät kauhistuttavaa kulkutautia. Ritaria kalvavat uskonnolliset epäilykset. Kun Kuolema (Ekerot) ilmestyy noutamaan miestä, tämä pyytää saada pelata hänen kanssaan erän šakkia, jotta voisi viivyttää väistämätöntä.


title: Seitsemäs sinetti

text: Ritari ja Jöns saapuvat pienen harmaakivikirkon luo, jossa Albertus Pictor (Olsson) maalaa parhaillaan kuolemantanssia kirkon seinään. Jöns puhuu rutosta maalarin kanssa ja maalaa olennon esittämään itseään: ”Tämä on Jöns-aseenkantaja. Hän irvistää Kuolemalle, pilkkaa Herraa, nauraa itselleen ja lirkuttelee tytöille.” Ritari Block keskustelee rippituolissa papin kanssa: ”Elämäni on ollut turhaa ponnistelua, päämäärätöntä vaellusta ja paljon tarpeetonta puhetta. En ole katkera enkä halveksi itseäni, koska useimpien ihmisten elämä on juuri tällaista. Haluan kuitenkin käyttää armonaikani tekemällä yhden merkityksellisen teon.” Hän tunnustaa epäilevänsä Jumalan olemassaoloa ja pelkäävänsä, että elämällä ei sittenkään ole tarkoitusta. Hän paljastaa pelistrategiansa, mutta huomaa sitten, että pappi onkin itse Kuolema. Poistuessaan kirkosta ritari näkee kahlehditun tytön, joka on tuomittu liitosta paholaisen kanssa ja jota aiotaan rangaista polttamalla hänet roviolla.


title: Seitsemäs sinetti

text: Jöns menee hylättyyn taloon etsimään vettä. Hän löytää sieltä piian (Lindblom), joka on ainoa eloonjäänyt. Mies pelastaa piian, jonka taloon tullut roisto uhkaa raiskata. Samalla hän tunnistaa roiston Ravaliksi, joka kymmenen vuotta aikaisemmin houkutteli ritarin lähtemään ristiretkelle pyhään maahan. Säikähtänyt piika suostuu lähtemään Jönsin ja ritarin mukaan. He ratsastavat yhdessä kaupunkiin, jossa näyttelijäseurue, aviopari Jof ja Mia (Andersson) sekä seurueen johtaja Skat juuri esiintyvät. Heidät kuitenkin keskeyttää itsensäruoskijoiden kulkue, joka laulaa latinankielistä hymniä. Kulkueen aiheuttamassa kaaoksessa kylässä asuva nainen viekoittelee Skatin karkaamaan kanssaan.


title: Seitsemäs sinetti

text: Myöhemmin kapakassa Jof tapaa Ravalin sekä seppä Plogin, joka suree, koska hänen vaimonsa on lähtenyt jonkun näyttelijän matkaan. Raval syyttää Jofia, koska tietää tämän olevan näyttelijä, nöyryyttää tätä ja pakottaa tanssimaan kuin karhu. Jöns tulee paikalle ja viiltää Ravalia puukolla kasvoihin. Hän lohduttaa Plogia ja taivuttaa sepän mukaansa.


title: Seitsemäs sinetti

text: Block ja Kuolema ryhtyvät jatkamaan peliään, mutta ritari näkee illan hämärässä vaunut, Mian ja pienen pojan. Mia kertoo ritarille, että Skat on lähtenyt. Jof palaa, ja ritari saa nauttia vastalypsettyä maitoa ja tuoreita mansikoita perheen kanssa. Hän kertoo Mialle uskontuskistaan, joita hän kuvaa rakkautena johonkuhun, joka on pimeässä eikä koskaan saavu. Hän kuitenkin toteaa saavansa lohtua tällaisista yksinkertaisista hetkistä, jotka hän haluaa muistaa: ”Kannan tätä muistoa käsissäni kuin kulhoa, joka reunaan asti täynnä tuoretta maitoa... se riittää minulle.” Hän kutsuu perheen linnaansa, jossa he olisivat turvassa rutolta.


title: Seitsemäs sinetti

text: Block, Mia, Jof, Mikael, Jöns ja Plog lähtevät metsän poikki ja tapaavat matkalla Skatin ja Plogin vaimon Lisan. Plog uhkailee Lisaa, joka nopeasti jättää Skatin ja palaa miehensä luo. Skat lyö itseään veitsellä välttääkseen Plogin vihan. Kun muut ovat lähteneet, Skat nousee vahingoittumattomana, koska veitsi on ollut vain teatteriveitsi. Kuolema löytää Skatin piileskelemässä puussa ja alkaa sahata puuta nurin. Skat vastustelee, mutta Kuolema toteaa, että aika on tullut. ”Ei, minulla on esitys”, sanoo Skat. ”Se on peruutettu kuolemantapauksen vuoksi”, vastaa Kuolema. ”Eikö näyttelijöihin sovelleta erilaisia sääntöjä?” – ”Ei, ei tässä tapauksessa.”


title: Seitsemäs sinetti

text: Muut näkevät matkalla tytön, joka on julistettu noidaksi. Ritari pyytää tyttöä manaamaan paholaisen hänen luokseen, sillä hän haluaa kysyä paholaiselta Jumalasta. Tyttö väittää kauhuissaan näkevänsä paholaisen kaikkialla ja ihmettelee, miksi ritari ei näe. Block antaa tytölle yrtin, joka veisi kivun ja lähtee jälleen matkaan.


title: Seitsemäs sinetti

text: Šakkipeli jatkuu: ritari teeskentelee kömpelöä ja kaataa šakkinappulat. Kuolema häiriintyy joksikin aikaa, ja sillä välin Jof ja Mia pääsevät pakenemaan. Kun nappulat on järjestetty laudalle uudelleen, Kuolema tekee matin ja voittaa pelin. Hän ilmoittaa, että heidän jälleen tavatessaan sekä Blockin että hänen seurueensa aika on lopussa. Kuolema kysyy vielä, onko ritari nyt ehtinyt tehdä jotain merkityksellistä, ja ritari vastaa myöntävästi. Block tapaa linnassaan vaimonsa, joka odottanut häntä. Seurue nauttii viimeisen ehtoollisen, ennen kuin Kuolema tulee noutamaan heitä. Viimeisellä hetkellään Block pyytää Jumalalta: ”Ole meille armollinen, koska me olemme pieniä ja peloissamme ja tietämättömiä.” Jönsin tyttö laskeutuu polvilleen, hymyilee ja sanoo: ”Se on täytetty.”


title: Seitsemäs sinetti

text: Sillä välin näyttelijät heräävät myrskyisen yön jälkeen. Ryömiessään ulos vaunuista, he näkevät että pimeä on hälvennyt ja aurinko paistaa kirkkaasti. Jof näkee, miten ritari ja hänen seurueensa tanssivat kuolemantanssia kumpujen ylitse. Mia vastaa tähän kiusoitellen: ”Sinä ja sinun näkysi.” Sen jälkeen perhe jatkaa vankkureineen matkaansa, ja elokuva päättyy.


title: Seitsemäs sinetti

text: Šakkipelissä Kuolema saa mustat nappulat. (”Se sopii minulle hyvin”, sanoo Kuolema ritarille.) Ensimmäisinä siirtoinaan molemmat siirtävät e-sotilastaan.


title: Seitsemäs sinetti

text: Myöhemmin rippituolissa ritari paljastaa pelisuunnitelmansa ja sanoo: "Käytän lähetin ja ratsun yhdistelmää, jota hän ei ole vielä havainnut. Seuraavalla siirrolla hajotan hänen rintamansa." Kuolema (papiksi naamioituneena) vastaa: "Tulen muistamaan tuon".


title: Seitsemäs sinetti

text: Rannalla pelatessa ritari toteaa: "Koska paljastin sinulle taktiikkani, joudun perääntymään. Sinun siirtosi." Kuolema lyö ritarin ratsun. "Teit oikein", ritari toteaa, "lankeat ansaani. Šakki! Älä välitä naurustani, pelasta kuninkaasi." Kuolema vastaa tähän psykologisella siirrolla. Hän kumartuu pelin ylle ja kysyy: "Aiotko saattaa ilveilijän vaimoineen metsän halki? He joiden nimet ovat Jof ja Mia ja joilla on pieni poika?" "Miksi kysyt?" kysyy ritari. "Oh, ei mitään syytä." vastaa Kuolema.


title: Seitsemäs sinetti

text: Raval-ryöstäjän kuoleman jälkeen Kuolema lyö ritarin kuningattaren. "En huomannut tuota", ritari toteaa. Tätä on kuvailtu vakavaksi takaiskuksi. Kuningatar ei kuitenkaan ollut niin vahva nappula elokuvan kuvaamana ajankohtana kuin vasta 1400-luvun lopusta alkaen, jolloin kuningatar sai nykyiset siirtonsa, vaikka peliä pelataan kuten nykyšakkia.


title: Seitsemäs sinetti

text: Pelin ollessa lopussaan ritari kumoaa nappulat, niin että kun Kuolema järjestelee nappulat olleeseen tilanteeseen, nuori perhe saa aikaa paeta. "Joudut mattiin seuraavalla siirrolla, Antonius Block", sanoo Kuolema. "Se on totta", joutuu ritari toteamaan. "Oletko nauttinut armonajastasi?" "Kyllä olen", vastaa ritari Kuolemalle.


title: Seitsemäs sinetti

text: Elokuvan šakkipeli ei etene kronologisesti, koska nappuloiden määrä välillä lisääntyy. Pelin lopussa ritarin kaadettua nappuloita on alkuperäisessä tilanteessä valkea torni kuninkaan (Kb1) vieressä ruudussa c1. Sanottuaan, että muistaa nappuloiden paikat, Kuolema palauttaa kuninkaan ruutuun b1 mutta tornin ruutuun d1.


title: Hiljaisuus

text: Hiljaisuus () on Ingmar Bergmanin elokuva vuodelta 1963. Siinä pääosissa näyttelevät Ingrid Thulin ja Gunnel Lindblom.


title: Hiljaisuus

text: Toisistaan etääntyneet sisarukset Ester (Thulin) ja Anna (Lindblom) sekä Annan kymmenvuotias poika Johan (Jörgen Lindström) istuvat yöjunassa matkalla takaisin kotiin. Vanhempi sisar Ester, kirjallisuuden kääntäjä, on vakavasti sairas, ja Anna vaikuttaa haluttomalta auttamaan häntä. Aamun koittaessa he päättävät jäädä junasta kaupungissa nimeltä Timoka. Se sijaitsee kuvitellussa Keski-Euroopan maassa, jossa puhutaan heille täysin käsittämätöntä kieltä ja joka vaikuttaa olevan sodan partaalla.


title: Hiljaisuus

text: Sisarukset ottavat kahden huoneen sviitin vanhasta loistohotellista. Sairas Ester lääkitsee huoneessaan itseään vodkalla ja savukkeilla ja yrittää työskennellä. Johan vaeltelee hotellin käytävillä ja tapaa vanhan hotelliportieerin ja espanjalaiseen sirkusseurueeseen kuuluvia kääpiöitä. Anna lähtee kaupungille, jossa kahvilan tarjoilijamies lähentelee häntä avoimesti. Sitten Anna menee varieteenäytökseen, jossa huomaa lähellä istuvan parin alkavan rakastella kiihkeästi. Anna poistuu kauhuissaan takaisin kahvilaan, ohittaa häntä aiemmin lähennelleen tarjoilijan viettelevästi läheltä ja palaa hotelliin.


title: Hiljaisuus

text: Annan poissa ollessa Ester yrittää lähentyä Johania, mutta tämä torjuu Esterin yritykset silittää hiuksiaan ja kasvojaan. Annan palatessa likaantuneessa mekossa Ester tivaa häneltä missä hän kävi ja mitä teki. Anna alkaa kiusallaan kertoa tarinaa, miten hän rakasteli kahvilan tarjoilijan kanssa varieteeteatterissa, ja sanoo tapaavansa tämän taas illalla. Ester uskoo tarinan, mutta pyytää Annaa jäämään seurakseen.


title: Hiljaisuus

text: Anna tapaakin tarjoilijamiehen hotellissa, ja Johan näkee miten he suutelevat ja vetäytyvät käytävän päässä olevaan huoneeseen. Johan palaa Esterin luo ja kysyy, miksi äiti ei viihdy heidän seurassaan vaan haluaa aina pois kun vain mahdollista. Ester kertoo pojalle oppineensa muutaman sanan paikallista kieltä ja lupaa kirjoittaa ne paperille. Johan tajuaa Esterin olevan sairas ja halaa häntä.


title: Hiljaisuus

text: Johanin nukahdettua Ester itkee Annan ja tämän rakastajan oven takana ja pyytää päästä sisään. Anna avaa oven, sytyttää valot ja Ester näkee miehen vuoteessa. Anna kertoo Esterille toivoneensa aiemmin että yltäisi yhtä korkealle moraalin tasolle kuin Ester, mutta tajunneensa sitten että Esterin hyvyys olikin vain peiteltyä vihaa häntä kohtaan. Ester sanoo rakastavansa Annaa oikeasti ja että Anna on väärässä. Anna suuttuu ja käskee Esterin ulos huoneesta. Lähtiessään Ester sanoo ”Anna rukka”, mikä suututtaa Annaa yhä enemmän. Annan rakastaja saa hänet taas nauramaan, mutta nauru vaihtuu pian itkuksi.