title: Nils Liedholm

text: Milaniin siirtymisen jälkeen Liedholm ei pelannut pitkään aikaan maajoukkueessa, sillä Ruotsi ei valinnut maajoukkueeseen ammattilaispelaajia. Häneltä jäi väliin muun muassa 1950 MM-kisat, joissa Ruotsi oli mukana. Liedholm palasi maajoukkueeseen 36-vuotiaana Ruotsin MM-kisoihin 1958, kun ammattilaisrajoituksesta luovuttiin. Liedholm oli kisoissa joukkueen kapteeni. Ruotsi eteni aina finaaliin asti häviten sen Brasilialle vaikka Liedholm vei Ruotsin ottelussa 1–0 johtoon. Maajoukkueessa hän pelasi 23 kertaa ja viimeisteli 12 maalia.


title: Nils Liedholm

text: Päätettyä pelaajauransa Milanissa 1961 Liedholm ryhtyi seuran juniorijoukkueen valmentajaksi. Hän nousi AC Milanin päävalmentajaksi 1964 ja johti seuraa kaksi kautta ilman suurempaa menestystä. Sen jälkeen Liedholm oli nostamassa Veronaa ja Varesea Serie B:stä pääsarjatasolle. Pestien välissä viipyi yhden kauden Monzassa.


title: Nils Liedholm

text: Varesesta Liedholm siirtyi ensin kahdeksi kaudeksi ACF Fiorentinaan ja vuonna 1973 AS Romaan, jota hän valmensi neljä vuotta. Vuonna 1977 Liedholm palasi takaisin AC Milanin peräsimeen ja johdatti sen seuraavalla kaudella mestaruuteen. Mestaruuden jälkeen Liedholm palasi Romaan, jossa hän saavutti kaudella 1982–1983 seuran ensimmäisen mestaruutensa 50 vuoteen. Seuraavalla kaudella Liedholm vei seuran Euroopan cupin finaaliin, jonka se hävisi Liverpoolille. Liedholmin johtama AS Roma saavutti myös Italian cupin voiton kolmesti vuosina 1980, 1981 ja 1984. Hän palasi vielä takaisin AC Milaniin ja sieltä jälleen AS Romaan kunnes lopetti 1989 saatuaan potkut.


title: Nils Liedholm

text: Valmentajana Liedholm oli taktisesti innovatiivinen. Hän peluutti joukkueitaan onnistuneesti aluepuolustusjärjestelmällä vallalla olevan liberoon ja miesvartiointiin perustuvan catenaccion sijaan. Liedholm oli tunnettu myös lupaaville junioreille vastuuta antavana valmentajana.


title: Nils Liedholm

text: Liedholm oli teknisesti taitava pelaaja ja taktisesti älykäs. Hänellä oli kova laukaus ja hän oli taitava harhauttelija, mutta ennen kaikkea Liedholm oli erinomainen syöttelijä. Liedholm toimi joukkueen pelintekijänä ja pystyi jakelemaan palloa tarkasti pitkillä ja älykkäästi lyhyillä syötöillä. Tarinan mukaan hän pelasi AC Milanissa kaksi vuotta antamatta yhtään harhasyöttöä ja kun hän vihdoin antoi kotikentällään epäonnistuneen syötön, yleisö antoi suosionosoituksia päästessään todistamaan poikkeusta Liedholmin tavallisesta erinomaisuudesta.


title: Nils Liedholm

text: Valmennusuran päätyttyä hän hoiti pääasiassa perheen viinitilaa Piemontessa, Pohjois-Italiassa. Kaudella 1996–1997 hän palasi jalkapallon pariin vielä hetkeksi AS Roman väliaikaisena valmentajana. Liedholm kuoli 2007 kotikaupungissaan Cuccaro Monferratossa pitkän sairastelun jälkeen.


title: Nils Liedholm

text: Liedholmia pidetään yhtenä Ruotsin kaikkien aikojen parhaista jalkapalloilijoista. Hänet on muun muassa valittu Kansainvälisen jalkapallon historia- ja tilastoyhdistyksen IFFHS:n äänestyksessä 1900-luvun 100 parhaan eurooppalaispelaajan joukkoon yhdessä Grenin ja Nordahlin kanssa.


title: Nils Liedholm

text: Liedholmin synnyinkaupungissa pelataan hänen mukaansa nimetty junioriturnaus, Nils Liedholm Cup.


title: Sininen talo (Turku)

text: Sininen talo oli Turun keskustan VII kaupunginosassa Koulukatu 2:ssa sijainnut jugendtyylinen puutalo. Talo oli tyypillinen Turun kaksikerroksinen jugendtalo, jonka alempi kerros oli kiveä ja ylempi kerros puuta. Talon suunnitteli melko tuntemattomaksi jäänyt arkkitehti, kreivi Carl Carlsson Armfelt ja se valmistui vuonna 1902 konsuli Oscar Wikeströmin asuintaloksi. Wikeströmin laivakonttori ja myöhemmin huolintaliike Wikeström & Krogius toimivat rakennuksessa yli sadan vuoden ajan. 1960-luvulla rakennus muutettiin kokonaan toimistorakennukseksi. Turun maakuntamuseon näkemyksen mukaan rakennus kuului rakennushistoriallisesti ja ympäristöllisesti arvokkaiden rakennusten luokkaan.


title: Sininen talo (Turku)

text: Talo sai nimensä kauppiassukujen Wikeström ja Krogius mukaan, jotka ensimmäisen maailmansodan koettelemusten vuoksi fuusioivat yhtiönsä. Oy Wikeström & Krogius Ab teki ensimmäisen aloitteen rakennuksen purkamista jo vuonna 1990, mutta vasta vuonna 2002 tehty aloite johti kaavamuutokseen 27.11.2006. Purkamista vastustaneet kansalaiset ja "Puu ja Talo ry" järjestivät 25. marraskuuta 2006 mielenosoituksen talon säilyttämisen puolesta.


title: Sininen talo (Turku)

text: Sinisen talon purkaminen alkoi keskiviikkona 16. helmikuuta 2011.


title: Sininen talo

text: Sininen talo voi tarkoittaa seuraavia:


title: Helsingin Jyry

text: Helsingin Jyry on vuonna 1902 perustettu suomalainen urheiluseura, jonka lajeihin kuuluvat:aikuisurheilu (toimii yleisurheilun alla), yleisurheilu, triathlon (toimii yleisurheilun alla), joukkuevoimistelu, melonta, suunnistus ja koripallo. Aikaisemmin seuran lajivalikoimassa on ollut muun muassa eri voimailu- ja palloilulajeja. Vielä 1990 luvun lopussa seurassa harrastettiin mm. Kaukalopalloa ja Voimanostoa. Helsingin Jyryn suuruuden aikakausi sijoittui 1900-luvun kolmelle ensimmäiselle vuosikymmenelle, jolloin se oli Suomen johtava työläisurheiluseura ja jäsenmäärältään parhaimmillaan koko maan toiseksi suurin urheiluseura. Viranomaiset kuitenkin lakkauttivat Jyryn vuonna 1931 kommunistilakien nojalla. Seura pääsi aloittamaan toimintansa uudelleen vuonna 1945, muttei koskaan enää noussut entiseen suuruuteensa. Ennen lakkauttamistaan Jyry oli 1920-luvun lopulla Työväen Urheiluliiton (TUL) suurin ja menestynein urheiluseura.


title: Helsingin Jyry

text: Helsingin Jyryn juoksijat tekivät 1910- ja 1920-luvuilla kuusi virallista ja kaksi epävirallista maailmanennätystä. Voimailulajeissa seuran urheilijat saavuttivat menestystä painissa ja nyrkkeilyssä. Tunnetuin Jyryn urheilija on kestävyysjuoksija Hannes Kolehmainen, joka voitti seuraa edustaessaan kolme olympiakultaa vuonna 1912 Tukholman olympialaisissa. Hänet nimettiin myös Jyryn ensimmäiseksi kunniajäseneksi vuonna 1914. Seuran toinen olympiamitalisti on painija Otto Lasanen, joka saavutti pronssia Tukholman kisoissa. Myöhemmin 1920-luvulla TUL:n urheilijoita ei poliittisista syistä ollut mukana olympialaisissa ja näin Tukholmasta saadut mitalit jäivät seuran ainoiksi. SVUL:n seuroihin siirtyneet jyryläiset kuitenkin voittivat useita mitaleja 1920- ja 1930-luvun arvokisoissa. Jyryn urheilijat saavuttivat myös lukuisia palkintosijoja 1920-luvun työläisolympialaisissa ja spartakiadeissa. Viimeisin Jyryä olympialaisissa edustanut urheilija on maratoonari Anne-Mari Hyryläinen, joka osallistui Rio de Janeiron kisoihin vuonna 2016.


title: Helsingin Jyry

text: Vuoden 1918 sisällissodan aikana tuli tunnetuksi seuran urheilijoista koottu "Jyryn komppania", joka oli yksi punakaartin eliittiosastoista. Jyryn urheilijat esiintyvät myös Helsingin julkisissa veistoksissa. Paasivuoren puistikossa sijaitsevan Johannes Haapasalon "Nyrkkeilijät"-veistoksen (1930) malleina oli kaksi nuorta Jyryn nyrkkeilijää. Felix Nylundin veistämän "Kolmen sepän patsaan" (1932) malleina puolestaan oli Jyryn painijoista ainakin Paavo Koskinen.


title: Helsingin Jyry

text: Tunnettuja Jyryn jäseniä ovat nykyään muun muassa ministerit Erkki Tuomioja, Jacob Söderman ja Tuija Brax sekä kansanedustaja Esko Seppänen. Aikaisemmin seuran jäseniä ovat olleet muun muassa sarjakuvataiteilija Ola Fogelberg sekä perustajajäseniin kuulunut kuplettilaulaja ja sanoittaja J. Alfred Tanner, joka myös suunnitteli Jyryn tunnuksen vuonna 1905. Seuran kerhotilat ovat 1940-luvun lopulta lähtien sijainneet Kallion kaupunginosassa 5. linjalla.


title: Helsingin Jyry

text: Helsingin Jyry sai alkunsa Oulunkylän raviradalla 1890-luvun lopulta alkaen järjestetyistä Helsingin työväenyhdistyksen juoksukilpailuista, joiden osallistujat perustivat 22. elokuuta 1902 oman urheiluseuran työväenyhdistyksen alaosastoksi nimellä "Helsingin Työväenyhdistyksen Voimistelu- ja Urheiluseura Jyry". Perustava kokous järjestettiin työväenyhdistyksen tiloissa Helsingin Yrjönkadulla, jossa sen puheenjohtajana toimi "Työmies"-lehden päätoimittaja Edvard Valpas-Hänninen. Suomen ensimmäinen työläisille tarkoitettu urheiluseura Helsingin Ponnistus oli perustettu jo 1888, mutta vasta Jyryn myötä työläisurheiluun tulivat mukaan myös työväenliikkeen poliittiset tavoitteet sekä sosialistiset ihanteet. Seura hyväksyi jäsenikseen vain ammatillisesti järjestäytyneitä työläisiä.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn keskeisimmiksi lajeiksi muodostuivat nopeasti paini, nyrkkeily, voimistelu ja yleisurheilu. Seura järjesti yleisurheilukilpailuja Oulunkylän raviradan lisäksi Kaisaniemen ja Hakasalmen puistoissa sijainneilla urheilukentillä, kunnes Eläintarhan kenttä otettiin käyttöön vuonna 1910. Ensimmäiset omat tilat Jyry sai 1908 Siltasaaren kaupunginosaan valmistuneen Helsingin työväentalon alakerrasta, jossa sijaitsi seuran urheilusali. Myöhemmin Jyryllä oli oma urheilukenttä Kyläsaaren kaupunginosassa. Vuonna 1909 seuraan perustettiin myös naisjaosto.


title: Helsingin Jyry

text: Vuonna 1906 Jyry oli yksi Suomen ensimmäisen urheilun keskusjärjestön Suomen Valtakunnan Urheiluliiton perustajajäsenistä. Vuosina 1913–1914 Jyry yritti koota maanlaajuista työläisurheiluliittoa, koska työläisseurat eivät katsoneet saavansa tasapuolista kohtelua SVUL:ssa. Lisäksi keskusjärjestö oli luopunut massaurheilusta, jonka tilalle olympialaisten vuoksi tuotiin nationalismia korostava kilpaurheilu, minkä taas työväenliike koki itselleen vieraaksi. Sosialidemokraattisen työväenliikkeen johto kuitenkin suhtautui hankkeeseen pidättyväisesti ja lopulta se haudattiin ensimmäisen maailmansodan myötä Suomen suuriruhtinaskunnassa voimaantulleiden poikkeusmääräysten vuoksi.


title: Helsingin Jyry

text: Suomen itsenäistyessä joulukuussa 1917, Jyry oli kasvanut maan toiseksi suurimmaksi urheiluseuraksi. Vuoden 1918 sisällissodan aikana muodostettu "Jyryn komppania" oli yksi punaisten eliittijoukoista. Se osallistui aluksi Antrean taisteluihin Karjalan rintamalla, jonka jälkeen osasto siirrettiin Hämeen rintamalle Lempäälään ja sodan loppuvaiheessa se oli vielä mukana Lahden taisteluissa. Sodassa kaatui tai haavoittui kymmeniä Jyryn urheilijoita, esimerkiksi Antreassa sai surmansa viisi jyryläistä. Kaatuneiden joukossa olivat muun muassa komppanianpäällikkönä toiminut voimistelija Hjalmar Marttinen sekä vuoden 1912 olympialaisiin osallistunut painija Tatu Kolehmainen. Sisällissodan jälkeen SVUL erotti jäsenyydestään kaikki seurat, joiden urheilijat olivat taistelleet punaisten riveissä. Tämän seurauksena työläisseurat perustivat vuonna 1919 Suomen Työväen Urheiluliiton, jonka toimintaa myös Jyry oli käynnistämässä.


title: Helsingin Jyry

text: 1920-luvun aikana kommunistien vaikutusvalta kasvoi Jyryssä ja vuosikymmenen loppuun mennessä heillä oli enemmistö jäsenistössä ja seurajohdossa. Samaan aikaan myös TUL:ssä käytiin kommunistien ja sosialidemokraattien välistä valtataistelua, joka lopulta päättyi jälkimmäisten voittoon vuoden 1927 liittokokouksessa. Tämän johdosta järjestö kielsi urheilijoidensa osallistumisen Kominternin alaisuudessa toimineen Punaisen urheiluinternationaalin (PUI) järjestämiin spartakiadeihin. Kommunistijohtoinen Jyry sen sijaan kannatti yhteistyötä PUI:n kanssa ja lähetti urheilijoitaan vuonna 1928 järjestettyihin Oslon talvi- ja Moskovan kesäspartakiadeihin. Seurauksena Jyrylle annettiin helmikuussa 1929 puolen vuoden kielto kilpailujen järjestämiseen, jonka jälkeen se erotettiin TUL:stä elokuussa 1929, yhdessä 80 muun spartakiadeihin urheilijoita lähettäneen seuran kanssa. Joulukuussa 1929 perustettiin Jyryn aloitteesta Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea (TYK), jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli TUL:n yhtenäisyyden palauttaminen. Käytännössä siitä kuitenkin muodostui lyhytikäiseksi jäänyt kommunistijohtoisten seurojen keskusurheiluliitto.


title: Helsingin Jyry

text: 1920-luvun aikana lukuisia Jyryn urheilijoita loikkasi SVUL:oon kuuluneiden porvariseurojen riveihin. Suurimpana syynä oli, etteivät TUL:n urheilijat päässeet tuolloin mukaan olympialaisiin tai muihin arvokisoihin, vaan osallistuivat ainoastaan vuodesta 1925 lähtien järjestettyihin työläisolympialaisiin. Jyrystä loikanneita urheilijoita oli yhteensä 29, jotka olivat lähinnä painijoita, nyrkkeilijöitä ja yleisurheilijoita. Myös useita jalkapalloilijoita siirtyi Suomen Palloliiton seuroihin, saadakseen mahdollisuuden esiintyä maajoukkueessa. SVUL:n seuroihin loikanneista urheilijoista saavuttivat myöhemmin olympiamitalin painijat Väinö Kajander ja Väinö Kokkinen sekä nyrkkeilijä Bruno Ahlberg.


title: Helsingin Jyry

text: Vuonna 1931 Helsingin Jyry lakkautettiin käräjäoikeuden päätöksellä saman vuoden tammikuussa säädettyjen kommunistilakien nojalla. Vuotta myöhemmin Helsingin työväenyhdistyksen alaisuuteen perustettiin korvaajaksi uusi seura Helsingin Tarmo, joka jatkaa toimintaansa edelleen. Osa Jyryn urheilijoista kuitenkin siirtyi myös muihin seuroihin. Poliittisen tilanteen muututtua toisen maailmansodan jälkeen, Jyry aloitti toimintansa uudelleen vuonna 1945 ja samalla se hyväksyttiin myös takaisin TUL:n jäseneksi.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn alkuvuosien merkittävin laji oli paini, jonka systemaattinen valmennus aloitettiin seurassa jo heti perustamisen jälkeen vuonna 1903. 1910-luvulta lähtien Jyryn painivalmentajana toimi Kusti Pietikäinen. Vuosikymmenen tunnetuimpia Jyryn painijoita olivat muun muassa seuran perustajajäsen Alfred Salonen, puuseppä Thure Ahlberg, kivityömies August Jokinen, räätälimestari Kalle Anttila, leipuri Adam Malm ja rautatieläinen Alex Järvinen. Ennen Suomen itsenäistymistä Helsingin Jyry oli maan johtava painiseura, mutta sen asema heikkeni huomattavasti vuoden 1918 sisällissodan jälkeen, kun osa painijoista oli kaatunut rintamalla tai joutunut vankileireille ja osa taas oli paennut ulkomaille. Neuvosto-Venäjälle lähtivät maanpakoon muun muassa Thure Ahlberg ja Oskari Kumpu, kun taas valmentajiksi siirtyneet Robert Oksa ja August Jokinen muuttivat Ruotsiin.


title: Helsingin Jyry

text: Sisällissodan päättymisestä lähtien Jyry oli yli vuoden verran ilman omia tiloja, kunnes Helsingin työväentalolla toiminut seuran painisali, ”Siltasaaren painitehdas”, avattiin jälleen elokuussa 1919. Seuraavan vuosikymmenen alussa Jyry menetti vielä lisää huippupainijoita, kun Emil Forsström, Väinö Multanen, Sigurd Sjöberg ja Otto Oksanen lähtivät siirtolaisiksi Pohjois-Amerikkaan. Tästä huolimatta Jyry hallitsi TUL:n painia aina lakkauttamiseensa saakka. Esimerkiksi vuoden 1926 TUL:n mestaruuskilpailuissa jyryläiset voittivat puolet sarjoista ja vuotta myöhemmin järjestetyillä TUL:n ensimmäisillä seitsemästä sarjasta neljä, vaikka mukana oli osallistujia myös Saksasta ja Latviasta. Sotavuosien jälkeen toimintansa uudelleen aloittanut Jyry ei enää noussut samanlaiseksi mahtiseuraksi, mutta tuotti edelleen hyviä painijoita, kuten vuoden 1951 kotikisoissa vapaapainin MM-hopeaa voittaneen Ilmari Ruikan.


title: Helsingin Jyry

text: Otto Lasanen on ainoa voimailija, joka saavutti olympiamitalin edustaessaan Jyryä. Hän paini pronssia Tukholman olympialaisissa vuonna 1912. Jyryn perustajajäseniin kuulunut Alex Järvinen voitti MM-kultaa 1911 ja toinen perustajajäsen Alfred Salonen MM-pronssia samana vuonna. Antti Savolainen puolestaan saavutti EM-hopeaa 1909 ja August Jokinen 1914. Jussi Juhola oli sarjansa paras vuonna 1928 sekä Oslon talvi- että Moskovan kesäspartakiadeissa ja voitti vielä työläispainijoiden maailmanmestaruuden vuonna 1930. SVUL:n seuroihin loikanneista jyryläisistä menestynein oli 1925 Helsingin Atleettiklubiin siirtynyt Väinö Kokkinen, joka voitti kaksi olympiakultaa vuosina 1928 ja 1932. Jyryn paidassa hän ehti painimaan voiton vuoden 1925 Frankfurt am Mainin työläisolympialaisten keskisarjassa. Vuonna 1930 työläispainijoiden maailmanmestaruuden voitti myös Väinö Kajander, joka Helsingin Kisa-Veikkoihin siirryttyään paini olympiahopeaa vuonna 1932.


title: Helsingin Jyry

text: Pronssimitalisti Lasasen ja viidenneksi sijoittuneen Salosen lisäksi muita Jyryä vuoden 1912 kesäolympialaisissa edustaneita painijoita olivat kolmannella kierroksella pudonnut Oskar Wiklund, sekä kreikkalais-roomalaisen painin keskisarjan avauskierroksella hävinnyt Oskari Kumpu. Wiklund oli mukana myös vuoden 1911 MM-kilpailuissa, joissa hän sijoittui neljänneksi.


title: Helsingin Jyry

text: Tunnetuin Jyryä edustanut nyrkkeilijä oli Suomen kaikkien aikojen parhaana nyrkkeilijänä pidetty Gunnar Bärlund, joka voitti sarjansa Moskovan spartakiadeissa 1928. Loikkauksensa jälkeen hän otteli vuoden 1932 olympialaisissa ja voitti EM-kultaa 1930. Ammattilaisuralle siirryttyään Bärlund arvioitiin vuonna 1938 raskaansarjan maailmanmestarin Joe Louisin kakkoshaastajaksi. Hänen kanssaan samaan aikaan KIF:ään loikannut Bruno Ahlberg sijoittui Oslon ja Moskovan spartakiadeissa toiseksi ja voitti myöhemmin olympiapronssia 1932, mikä on Suomen kaikkien aikojen ensimmäinen nyrkkeilyn olympiamitali. Työläisolympialaisissa ja spartakiadeissa menestyneitä Jyryn nyrkkeilijöitä olivat myös 1925 Frankfurt am Mainin työläisolympialaisissa toiseksi sijoittunut Oiva Johtonen ja kolmanneksi tullut Sven Vilenius, Oslon spartakiadien kakkonen ja Moskovan kolmonen Urho Leskinen sekä Moskovassa raskaassa keskisarjassa toiseksi sijoittunut Albert Moll. Jyrystä Helsingin Voimailijoihin vuonna 1930 siirtynyt Veikko Huuskonen puolestaan voitti EM-hopeaa 1937. Seuran paidassa otteli 1920-luvulla myös TUL:n silloisena ykkösnyrkkeilijänä pidetty nuori Hannes Hakkarainen, jonka ura kuitenkin jäi lyhyeksi, sekä myöhemmin Etelä-Amerikassa urheiluvalmentajana vaikuttanut Tyko Tammi. Jyryn viimeinen nyrkkeilyn olympiaedustaja on Jorma Taipale, joka osallistui vuoden 1976 Montrealin olympialaisiin.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn kaikkien aikojen tunnetuin urheilija on juoksijasuuruus Hannes Kolehmainen, joka siirtyi seuraan vuoden 1912 alussa Helsingin Kisa-Veikoista. Seuraavana kesänä hän voitti Tukholman olympialaisissa kolme kultamitalia sekä maastojuoksun joukkuehopean. Vuosina 1912–1920 Kolehmainen asui Yhdysvalloissa, josta palattuaan hän liittyi Turun Urheiluliittoon ja voitti 1920 Antwerpenin olympialaisissa vielä maratonin olympiakullan.


title: Helsingin Jyry

text: Vuoden 1912 Tukholman olympiakisoissa oli mukana neljä Jyryn yleisurheilijaa, jotka kaikki olivat kestävyysjuoksijoita. Hannes Kolehmaisen lisäksi kisoihin osallistuivat Tatu Kolehmainen, Ville Kyrönen ja Aarne Kallberg. Muita menestyneitä Jyryn yleisurheilijoita olivat muun muassa 16-kertainen pikamatkojen TUL:n mestari Emil Elo, joka Frankfurt am Mainin työläisolympialaisissa sijoittui viidesti palkintosijoille, Jalmari Kaila, joka samoissa kisoissa oli mukana 3 000 metrin joukkuejuoksun voittaneessa Suomen joukkueessa, sekä Verner Laaksonen, joka sijoittui toiseksi 25 000 metrin juoksussa. Laaksonen loikkasi Helsingin Tovereihin keväällä 1928 ja osallistui samana kesänä Amsterdamin kesäolympialaisten maratonille. Vuoden 1912 olympialaisten maastojuoksussa seitsemänneksi sijoittunut Ville Kyrönen siirtyi Tampereen Pyrintöön 1924 ja osallistui olympiamaratoneille vielä samana vuonna Pariisissa sekä Los Angelesissa 1932. Entisiä jyryläisiä olivat myös Helsingin Tovereihin 1923 siirtynyt Karl A. Ebb, joka vuotta myöhemmin sijoittui Pariisin olympialaisissa estejuoksun viidenneksi sekä Kuopion Urheiluveikkoihin 1923 loikannut Lauri Halonen, joka oli neljäs Pariisin olympiamaratonilla.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn juoksijat tekivät 1900-luvun alussa kaikkiaan kuusi virallista ja kaksi epävirallista maailmanennätystä. Olympiamatkojen maailmanennätyksiä ovat Hannes Kolehmaisen 5 000 metrin ME-tulos 14.36,6 Tukholman olympiakisoista 1912 sekä Kalle Niemisen ja Tatu Kolehmaisen epäviralliset maratonin ME-tulokset vuosilta 1909 ja 1912. Lisäksi harvemmin kilpailuilla matkoilla maailmanennätyksiä juoksivat Hannes Kolehmainen 3 000 metrillä vuonna 1912, Ville Kyrönen 20 000 metrillä 1924, Viljo Kämäräinen 25 000 metrillä 1915 sekä Iivari Rötkö 25 000 metrillä 1928.


title: Helsingin Jyry

text: Ola Fogelberg juoksi 1913 suomen ennätysajat 800m juoksussa 1.59,3 ja 1000m 2.32.8.


title: Helsingin Jyry

text: Muita merkittäviä saavutuksia vuosien saatossa Helsingin Jyryläiset yleisurheilijat ovat saavuttaneet yleisurheilussa esim. Teuvo Meskanen 1965 sm hopea maratonilla, Jukka Paajanen 1980 Kalevan Kisojen 3.s sija 400m juoksussa, Anne-Mari Hyryläinen saavutti sm hopea 2004 naisten maratonilla ja vuonna 2014 naisten maratonin Suomen Mestaruuden. Vuonna 2016 Anne-Mari Hyryläinen sijoittui olympia maratonilla sijalle 51. Edellä mainitut juoksijat ovat edustaneet Suomea eri maaotteluissa, kuten Minna Kangas.


title: Helsingin Jyry

text: Helsingin Jyryn näkyvä ja arvostettu maantiejoukkuejuoksu saavutus oli vuonna 1970 Palma Viestin (silloin epävirallinen Suomen Mestaruus maantieviestijuoksukisa voitto. Jyryn joukkue voitti Suomen ja Ruotsin parhaat kestävyysjuoksuseurat. Viesti juostiin vuosittain Hämeenlinnasta Lahteen kahdeksan jäsenisessä joukkuein, jossa Jyryn voittajajoukkueessa juoksivat: Eero Taipale, Matti Virtanen, Urho Juvonen, Pauli Pykäläniemi, Matti Nieminen, Lauri Maijala, Rainer Sundman ja Aki Loikkanen. Vuonna 1969 Helsingin Jyry oli samaisessa Palma Viesti maantiejuoksussa sijalla 3.


title: Helsingin Jyry

text: Maastojuoksun Suomen mestaruuskisoissa vuonna 1970 Saarijärvellä Helsingin Jyryn maastojuoksujoukkue: Eero Taipale, Matti Virtanen ja Urho Juvonen voittivat maastojuoksun joukkuekilpailun Suomen Mestaruuden.


title: Helsingin Jyry

text: Jalkapallo tuli työläisurheiluseurojen viralliseen lajivalikoimaan vasta sisällissodan jälkeen vuonna 1920. SVUL:sta poiketen, lajilla ei TUL:ssa ollut pesäpallon kaltaista kilpailijaa, joten siitä kehittyi 1920-luvun aikana yksi suosituimmista työläisurheilulajeista. Suomen Palloliiton ja TUL:n seurat pelasivat eri sarjoissa, mutta parhaat työläisseurat, kuten Jyry, Helsingin Kullervo ja Töölön Vesa, kestivät hyvin vertailun SPL:n parhaiden seurojen kanssa.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn pelaajia oli mukana essa sekä vuoden 1925 Frankfurt am Mainin työläisolympialaisissa, että 1928 Moskovan spartakiadeissa. Frankfurtiin lähetetyssä joukkueessa Jyryn pelaajia olivat Reino Fri sekä Kaarlo ja Vilho Lehto. Moskovassa TUL:n joukkue koostui ainoastaan Jyryn ja Töölön Vesan pelaajista, joista jyryläisiä olivat Reino Frin ohella Viljo Halme, Leevi Kekkonen, Tauno Kekkonen, Lauri Präktig, Armas Savolainen, Gunnar Therman ja Brynolf Weckström. Spartakiadeihin urheilijoitaan lähettäneet seurat erotettiin vuoden kuluttua TUL:n jäsenyydestä ja näin Jyryn lupaavana pidetty jalkapallojoukkue hajosi. Pystyäkseen jatkamaan uraansa, pelaajat siirtyivät pääosin SPL:n alaisiin seuroihin. Myöhemmin 1930-luvun aikana entisistä Jyryn pelaajista nousivat A-maajoukkueeseen Leevi ja Tauno Kekkonen, Viljo Halme, Vilho Lehto, Lauri Präktig, Lauri Taipale ja Veli Leskinen. Viljo Halme oli vuoden 1936 Berliinin olympiakisoihin osallistuneen joukkueen varamiehenä.


title: Helsingin Jyry

text: Helsingin Jyry pelasi koripallon SM-sarjassa kuusi kautta 1950-luvulla, sijoittuen pronssille vuosina 1956 ja 1958. Naisten SM-sarjassa Jyry pelasi myös kuuden kauden ajan 1950–1980-luvuilla. Joukkue voitti SM-kultaa 1977 sekä hopeaa 1978 ja 1979.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn tunnettuja pelaajia ovat muun muassa Suomen joukkueeseen Helsingin olympialaisissa kuuluneet Eero Salonen ja Kalevi Sylander sekä koripallolegenda Reino Björn. Nykyään seuralla on toimintaa harrastekoripallossa.


title: Helsingin Jyry

text: Jääpallossa Jyry voitti TUL:n mestaruuden vuonna 1924 ja sijoittui kolmasti hopealle 1926–1928. Jyryn lakkauttamisen jälkeen osa pelaajista siirtyi vuonna 1932 perustetun Työväen Maila-Poikien joukkueeseen, mutta esimerkiksi Sven Präktig loikkasi Suomen Palloliittoon kuuluneeseen HJK:iin ja nousi myöhemmin Suomen jääpallomaajoukkueeseen. Jääkiekossa Jyry pelasi Suomen Jääkiekkoliiton sarjoissa parhaimmillaan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Maakuntasarjassa vuosina 1951–1955. Myöhemmin 1990-luvulla Jyry pelasi kahdeksan kauden ajan Kaukalopallon SM-sarjassa, voittaen kolme Suomen mestaruutta vuosina 1994, 1995 ja 1998.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn lajivalikoimaan kuului 1900-luvun alussa myös pikaluistelu. 1920-luvulla seura järjesti kansainvälisiä pikaluistelukilpailuja Eläintarhanlahdella.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn tunnetuin voimistelija on Pirkko Pyykönen, joka kuului vuonna 1952 Helsingin olympiakisoissa joukkuekilpailun viidenneksi sijoittuneeseen Suomen joukkueeseen. Nykyään seuran ohjelmassa on joukkuevoimistelu, josta vastaa seuran naisjaosto.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn lajeja ovat olleet myös kilpauinti, uimahyppy sekä vesipallo. Vuodesta 1922 lähtien Jyry ylläpiti Mustikkamaalla toiminutta Helsingin kaupungin rakennuttamaa uimalaitosta. Kaupungin tuen ehtona oli, että laitoksen käyttö oli ilmaista koululaisille, poliiseille ja palomiehille. Tunnetuin Jyryn uimareista oli Albert Moll, joka osallistui myös uimahyppyihin Moskovan spartakiadeissa 1928 ja pelasi Jyryn vesipallojoukkueessa TUL:n mestaruussarjassa.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn melontajaosto perustettiin vuonna 1946 ja nykyään se toimii nimellä Helsingin Jyrymelojat. Seuran kanoottivaja sijaitsee Vantaanjoen rannalla Pihlajamäen kaupunginosassa.


title: Helsingin Jyry

text: Jyryn suunnistusjaosto toimii seuran alaisuudessa nimellä Rasti-Jyry.


title: Allende

text: Allende-nimisiä henkilöitä:


title: Saale

text: Saale on Elben 413 kilometriä pitkä sivujoki, joka virtaa Saksassa Baijerin, Thüringenin ja Saksi-Anhaltin osavaltioissa. Se virtaa Jenan ja Hallen kaupunkien läpi.


title: Mulde

text: Mulde on Elben 124 kilometriä pitkä sivujoki joka virtaa Saksin ja Saksi-Anhaltin osavaltiossa Saksassa.


title: Mulde

text: Mulden alkulähteet ovat Erzgebirgen vuoristossa lähellä Tšekin rajaa. Joki syntyy itse asiassa kahdesta haarasta Zwickauer Muldesta ja Freiberger Muldesta, jotka yhdistyvät Colditzissa.


title: Mulde

text: Joki virtaa Colditzista luoteeseen ja matkan varrella siihen on padottu Mulden tekojärvi. Mulde yhdistyy Elbeen Roßlaussa.


title: Koivuniemi (Helsinki)

text: Koivuniemi () on kirjailija Zachris Topeliuksen vanhuudenkotina tunnettu huvila Helsingin Östersundomissa, alkujaan Sipoon alueella. Koivuniemen tila lohkaistiin Östersundomin kartanosta Topeliuksen ostettua sen vuonna 1879.


title: Koivuniemi (Helsinki)

text: Arkkitehti Wilhelm Linsénin suunnittelema puuhuvila rakennettiin vuosina 1856–1858 asunnoksi Östersundomin kartanossa asuneelle leskelle Antoinette Lindforsille. Koivuniemi oli Zachris Topeliuksen vanhuudenkoti 1879–1898 ja hän kirjoitti siellä eräitä myöhäistuotantoonsa kuuluvia teoksia. Nykyään Koivuniemi lasketaan osaksi Östersundomin kartanon alueen valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Huvilan ympäristöön kuuluvat lisärakennukset ovat myös suojelun alaisia. Koivuniemi ei ole yleisölle avoinna.


title: Cecil Taylor

text: Cecil Taylor (25. maaliskuuta 1929 Long Island City, Yhdysvallat – 5. huhtikuuta 2018) oli atonaalista free jazzia säveltänyt ja esittänyt virtuoosimainen pianisti. Hän oli saksofonisti Ornette Colemanin ohella merkittävin free jazzin varhainen kehittäjä.


title: Cecil Taylor

text: Taylor kasvoi musikaaliseen perheeseen ja tutustui jo nuorena muun muassa Louis Armstrongin, Bessie Smithin, Billie Holidayn, Ella Fitzgeraldin ja Erroll Garnerin musiikkiin. Suuren vaikutuksen häneen tekivät etenkin Duke Ellington ja Fats Waller. Myöhemmin Taylor sai vaikutteita muun muassa Bud Powellilta, Charles Mingusilta, Thelonious Monkilta ja Horace Silveriltä ja piti jo varhain atonaalisuutta aivan luonnollisena asiana.


title: Cecil Taylor

text: Vuodet 1951–1955 Taylor opiskeli Uuden Englannin musiikkikonservatoriossa, jossa perehtyi 'vakaviin' atonaalisen musiikin klassikoihin Schönbergiin, Weberniin ja Bergiin kuten myös esimerkiksi Bartókiin ja Stravinskiin. Näihin aikoihin Taylor alkoi johtaa omaa pientä kokoonpanoaan, johon kuului muun muassa Archie Shepp, ja esiintyi vuonna 1957 Newportin jazzfestivaaleilla. Samana vuonna ilmestyi ensilevy "Jazz Advance", jonka kappaleista vielä puolet oli muiden käsialaa. Tämän jälkeen Taylor alkoi kulkea omaa tietään.


title: Cecil Taylor

text: 1960- ja 1970-luvuilla Taylor ei kyennyt elättämään itseään omalla musiikillaan: hän ei tehnyt musiikkinsa suhteen pienimpiäkään kompromisseja. Hän työskenteli väliin muun muassa myyntimiehenä, kokkina ja tiskaajana sekä opetti yliopistoissa ja collegeissa. Käytännöllisesti jokainen Taylorin levy vuosina 1967–1977 (ja useat myöhemmätkin) äänitettiin Euroopassa. Hän perusti oman levy-yhtiön, joka julkaisi pari hänen levyään. Lopulta 1970-luvun lopulla ja 1980-luvulle tultaessa hän alkoi saada mainetta lähinnä Euroopan ja Japanin levymyyntinsä ansiosta. Etenkin Saksassa järjestettiin useina vuosina erityisiä Cecil Taylor -konserttisarjoja ja -viikkoja.


title: Cecil Taylor

text: 1970- ja 1980-luvut olivat Taylorin tuotteliainta kautta.


title: Cecil Taylor

text: Cecil Taylorin musiikki sai ristiriitaisen vastaanoton alusta lähtien. Ensikokemus saattaa olla hämmentävä: Taylor soittaa normaalisti 3–4 nuottia siinä missä muut jazzpianistit yhden, tyyli on täysin vapaa ja atonaalinen, ja maaniset, ryöppyävät sävellykset kestävät usein tunnin tai paljonkin yli.


title: Cecil Taylor

text: Taylorin musiikki on kuitenkin atonaalista aivan eri merkityksessä kuin edellä mainitun uudemman Wienin koulun musiikki: Schönberg oppilaineen kehitti dodekafonian säännöstön sävellysmetodiksi nimenomaan voittaakseen sävellajittomuuden ja uhkaavan anarkian ongelman: Taylorille atonaalisuus ei ole ongelma vaan musiikin luontainen elementti. Kun mitään ulkoa annettuja sääntöjä ei ole, Taylor on vapaa ilmaisemaan itseään juuri niin kuin haluaa. Musiikki onkin emotionaalisesti ja älyllisesti äärimmäisen tiheää ja täyteen ladattua, ei 'jazzia' sanan totutussa merkityksessä.


title: Frans Oskar Lilius

text: Frans Oskar Lilius (15. huhtikuuta 1871 Messukylä – 12. joulukuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen juristi, senaattori, korkeimman oikeuden jäsen ja kolminkertainen oikeusministeri.


title: Frans Oskar Lilius

text: Liliuksen vanhemmat olivat varatuomari Frans Emil Lilius ja Mathilda Maria Hildén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1890, suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1892 ja lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1896. Varatuomarin arvon hän sai 1899 ja suoritti lakitieteen lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot 1903. Liliuksen väitöskirjan nimi oli "Testamentin muodosta".


title: Frans Oskar Lilius

text: Lilius työskenteli senaatin oikeus- ja talousosaston kopistina 1900–1904, senaatin oikeusosaston kanslistina 1904–1908, protokollasihteerinä 1908–1917 ja lainvalmistelukunnan jäsenenä 1907–1912. Hän toimi myös valtiopäivien laki- ja talousvaliokunnan sihteerinä 1900, talousvaliokunnan sihteerinä 1904–1905 ja Lakimies-lehden toimitussihteerinä 1904–1917. Lehden päätoimittaja hän oli 1918–1920. Lilius oli senaattori ja oikeusosaston jäsen 1917–1918 sekä korkeimman oikeuden jäsen eli oikeusneuvos 1918–1928.


title: Frans Oskar Lilius

text: Lilius valittiin nuorsuomalaisen puolueen kansanedustajaksi Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosiksi 1911–1917. Hän oli eduskunnan lakivaliokunnan ja toimitusvaliokunnan puheenjohtaja vuonna 1914. Oikeusministerinä Lilius toimi Cajanderin I hallituksessa 1922, Cajanderin II hallituksessa 1924 ja Tulenheimon hallituksessa 1925, kaikissa tapauksissa ammattiministerinä.


title: Frans Oskar Lilius

text: Lilius osallistui myös moniin valtion komiteoihin ja toimi Suomalaisen lakimiesyhdistyksen varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana. Hän oli myös Kansanvalistusseuran johtokunnan jäsen ja rahastonhoitaja. Naimattomana kuollut Lilius määräsi testamentissaan varsin huomattavia summia sivitystarkoituksiin.


title: Sivujoki

text: Sivujoki on joki, joka virtaa toiseen jokeen eli pääjokeen.


title: Sivujoki

text: Ilmaisuilla "vasen sivujoki" ja "oikea sivujoki" voidaan täsmentää, kummalta puolelta sivujoki liittyy pääjokeen. Suunta katsotaan tällöin pääjoen virtaussuuntaan nähden.


title: Sivujoki

text: Sivujoillakin voi olla sivujokia: esimerkiksi Alzette virtaa Saueriin, joka virtaa edelleen Moseliin ja se puolestaan Reiniin.


title: Suuhaara

text: Suuhaaroja muodostuu jokeen sen laskiessa mereen tai joskus järveen suistona. Suuhaaroja on myös sisämaassa esiintyvissä kuivan maan suistossa, kuten Okavangon suisto, jossa joki ei tavoita merta kuivuudesta johtuvan haihtumisen takia vaan muodostuu sisäinen valuma-alue. Suomessa ainakin Kokemäenjoen suistossa joen suuhaarojen paikallinen nimitys on "juopa".


title: Suuhaara

text:
Kokemäenjoen suiston suurimpia suuhaaroja ovat Luotsinmäenjuopa, Raumanjuopa, Huvilajuopa, Lanajuopa, Hevosluodonjuopa, Isojuopa ja Kyläsaarenjuopa Porin edustalla. Kokemäenjoen vanhempia suistovaiheita edustavat muiden muassa Varvourinjuopa ja Kirkkojuopa Porin ja Ulvilan välillä.
Pietarissa Venäjällä Nevan suuhaaroista suurimmat ovat Suuri Neva, Pieni Neva, Suuri Nevka ja Pieni Nevka, ja pienempiin suuhaaroihin kuuluu muiden muassa Fontanka.


title: Freiberg

text: Freiberg on kaupunki Saksin osavaltiossa Saksassa. Kaupungin pinta-ala on 48,05 km². Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 39 825 asukasta.


title: Freiberg

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1186. Se oli alkujaan hopeakaivoksen ympärille syntynyt kaivoskaupunki.


title: Freiberg

text: Kaupunki on tunnettu teknillisestä yliopistostaan (perustettu 1765) sekä goottilaisesta katedraalistaan.


title: Liza Minnelli

text: Liza Minnelli [ˈlaɪzə mɪˈnɛli] (s. 12. maaliskuuta 1946 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on näyttelijä-laulaja Judy Garlandin ja elokuvaohjaaja Vincente Minnellin tytär.


title: Liza Minnelli

text: Minnelli suunnitteli nuorena uraa taitoluistelijana, mutta vuonna 1963 hän sai roolin Off-Broadwayllä esitetystä musikaalista "Best Food Forward". Hän sai tunnustusta työstään ja pääsi esiintymään muun muassa televisio-ohjelmiin "The Ed Sullivan Show" ja "The Tonight Show".


title: Liza Minnelli

text: Minnelli sai vuonna 1965 pääroolin John Kanderin ja Fred Ebbin ensimmäiseen musikaaliin "Flora, the Red Menace". Vaikka musikaalia esitettiin vain 87 kertaa, se toi Minnellille Tony-palkinnon parhaasta naispääösasta musikaalissa. Hän oli pitkään palkinnon nuorin voittaja. Minnelli jatkoi tuon jälkeen noin 40 vuoden ajan yhteistyötä Kanderin ja Ebbin kanssa.


title: Liza Minnelli

text: Minnelli lähti "Floran" lopettamisen jälkeen soolokiertueelle. Hän kieltäytyi useista elokuvatarjouksista, mutta otti lopulta vastaan pienen roolin elokuvasta "Charlie Bubbles – haihattelija" (1968). Seuraavan vuoden elokusta "Steriili kukko" Minnelli sai jo ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa. Vuonna 1970 puolestaan valmistui elokuva "Rakastathan vielä, Junie Moon".


title: Liza Minnelli

text: Minnelli tunnetaan luultavasti parhaiten "Sally Bowlesin" roolista elokuvamusikaalista "Cabaret" (1972), jossa hän näytteli amerikkalaista kabaree-esiintyjää, joka tavoittelee kuuluisuutta Berliinissä. Rooli toi hänelle parhaan naisnäyttelijän Oscarin ja Bafta-palkinnon sekä Golden Globen. Samana vuonna Minnelli palkittiin vielä Emmyllä television konserttielokuvasta "Liza with a Z".


title: Liza Minnelli

text: Vuonna 1977 hän näytteli Martin Scorsesen ohjaamassa elokuvassa "New York, New York", jossa hänen vastanäyttelijänään oli Robert De Niro. Se ei ollut kaupallinen menestys, mutta Minnellin ohjelmistoon jäi siitä kaksi tunnettua laulua, ”Theme from New York, New York” ja ”But the World Goes ’Round”. Vaikka hänen seuraavat elokuvansa eivät olleet yhtä onnistuneita kuin hänen aiemmat elokuvansa, niin vuonna 1981 ilmestynyt "Arthur" tienasi hyvin lippuluukuilla.


title: Liza Minnelli

text: Elokuvauransa välissä Minnelli näytteli jatkuvasti myös näytelmissä. "Cabaretin" jälkeen hän ehti voittaa toisen Tony-palkintonsa Winter Garden Theatressa esitetystä näytelmästä. Kolmannen Tonynsä hän sai vuosina 1977–1978 esitetystä musikaalista "The Act".


title: Liza Minnelli

text: Elokuvauransa lisäksi Minelli on luonut äitinsä tavoin myös menestyksekkään laulajanuran. Vuonna 1989 hän julkaisi brittiläisen Pet Shop Boys -yhtyeen säveltämän ja tuottaman albumin "Results". Hän on myös esiintynyt muun muassa My Chemical Romancen "The Black Parade" -levyllä kappaleessa "Mama".


title: Liza Minnelli

text: Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Liza Minnelli

text: Minnelli on ollut naimisissa neljästi, kaikki avioliitot ovat päättyneet eroon.


title: Fensyklidiini

text: Fensyklidiini eli PCP on dissosiatiivinen päihde, jota aiemmin käytettiin suonensisäisenä anestesialääkkeenä. Lyhenne "PCP" tulee aineen englanninkielisen kemiallisen nimen 1-(1-PhenylCyclohexyl)Piperidine alkukirjaimista.


title: Fensyklidiini

text: PCP syntetisoitiin ensimmäisen kerran 1926 ja myöhemmin 1950-luvulla sen patentoi lääkeyhtiö Parke-Davis. Anestesialääkkeen kauppanimeksi tuli "Sernyl", mutta sen käytöstä luovuttiin 1960-luvun puolivälissä, koska sillä oli voimakkaita neurotoksisia ja hallusinaatioita aiheuttavia sivuvaikutuksia sekä pitkä puoliintumisaika. PCP palasi kuitenkin myöhemmin markkinoille "Sernylan"-nimisenä eläinlääketieteen nukutusaineena, mutta jälleen sen käytöstä luovuttiin.


title: Fensyklidiini

text: Voimakkaiden psykoaktiivisten vaikutusten myötä PCP:tä on käytetty myös päihteenä, koska sitä on helppo ja halpa valmistaa. Päihteenä se ilmestyi katukäyttöön 1960-luvulla. PCP:tä valmistetaan laittomissa laboratorioissa ja myydään kadulla mm. "enkelipölynä". PCP:tä voidaan syödä tabletteina tai siitä valmistettua jauhetta nuuskataan tai poltetaan. PCP:tä on saatavilla myös nesteenä, jota voidaan imeyttää muihin materiaaleihin ja polttaa. PCP:n vaikutus kestää muutaman tunnin jota seuraa lyhyt vieroitusvaihe, jolloin käyttäjä voi olla ärtyisä ja masentunut.


title: Fensyklidiini

text: Huumetesteissä PCP voidaan havaita virtsasta noin 48 tunnin ajan viimeisestä käyttöhetkestä lähtien. Kroonikkokäyttäjien virtsasta aine voidaan havaita jopa viikon kuluttua viimeisestä käyttökerrasta. Suomessa PCP on harvinainen päihde, eikä se ole enää myöskään muodissa Yhdysvalloissa.


title: Fensyklidiini

text: PCP:n vaikutukset vaihtelevat käyttäjäkohtaisesti. Sen psyykkisiksi vaikutuksiksi on mainittu euforia, häiriöt paikan- ja ajantajunnassa, ajatusten sekavuus ja irrallisuudentunne ympäristöstä ja omasta ruumiista. Fyysisiä vaikutuksia voivat olla kiputunnon väheneminen, lihaskoordinaation heikkeneminen, huimaus, kohonnut pintaverenkierto, hikoilu sekä silmien nykiminen. Myös itsetuhoisuutta ja etenkin väkivaltaisuutta on havaittu PCP:n käyttäjillä - lähinnä siitä se tunnetaan populaarikulttuurissa, vaikka James A Inciardin mukaan väkivaltaisuutta on lähinnä muutenkin väkivaltaisilla. Yliannostus voi aiheuttaa kouristelua, koomatilan tai jopa kuoleman.


title: Fensyklidiini

text: Fensyklidiiniä voidaan valmistaa usealla tavalla, joissa monista on välituotteena piperidinosykloheksaanikarbonitriili. Eräs synteesi lähtee sykloheksanonista, joka reagoi natriumvetysulfiitin kanssa muodostaen sulfiittiadditiotuotteen. Tämä välituote reagoi piperidiinin ja syanidisuolan kanssa piperidinosykloheksaanikarbonitriiliksi, josta muodostuu fensyklidiiniä fenyylimagnesiumbromidin kanssa reagoidessaan.


title: PCP

text: PCP on lyhenne ainakin seuraavista:


title: Napero-Finlandia

text: Napero-Finlandia on vuodesta 1993 asti järjestetty sadunkirjoituskilpailu, johon voivat osallistua 6–13-vuotiaat lapset. Kilpailun järjestää taivalkoskelainen Päätalo-instituutti.


title: Napero-Finlandia

text: Napero-Finlandia palkittiin vuonna 2011 Lastenkirjainstituutin jakamalla Onnimanni-palkinnolla.


title: Napero-Finlandia

text: Lähde


title: Max Tate

text: Max Tate ("Mizuhara Max") on kuvitteellinen anime- ja mangahahmo Beyblade-sarjassa.


title: Max Tate

text: Max on amerikkalainen bleidaaja, joka on iloinen ja hyväntuulinen poika. Hän näkee kaikissa asioissa ja henkilöissä hyvät puolet. Max on erittäin taitava bleidaaja ja on erikoistunut puolustustaktiikkaan. Beyblade kulkee myös Maxin suvussa, sillä hänen isänsä omistaa Beyblade-liikkeen Japanissa ja äitinsä on töissä BBA:n tutkimuslaitoksessa Amerikassa, joka myös valmentaa All-Starz joukkuetta. Hänen petosirunsa on nimeltään Draciel, vesielementtinen kilpikonna, jonka avulla Maxin puolustusvoittoinen pelityyli saa lisävahvuutta.


title: Ismael Falcón

text: Ismael Gómez Falcón (s. 24. huhtikuuta 1985 Cádiz, Cádizin maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla La Ligassa pelaavaa Celta Vigoa.


title: Ismael Falcón

text: Falcón pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa Atlético Madridin paidassa kaudella 2005–2006. Atléticoon hän tuli kaudella 2003–2004 synnyinkaupunkinsa seurasta Cádizista. Kevätkauden 2007 Falcón pelasi lainasopimuksella Segunda Divisiónin Hérculesissa. Kesällä 2008 hän siirtyi nykyiseen seuraansa Celta Vigoon.


title: Verhneviljuiskin ulus

text: Verhneviljuiskin ulus tai Verhneviljuiskin piiri (), ) on paikallinen itsehallintoalue Viljuijoen yläjuoksulla Sahan tasavallan länsiosassa Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Olenjokin kansalliseen piiriin, idässä Viljuiskin ja Gornyin uluseihin, etelässä Oljokminskin ulusiin sekä lännessä Njurban piiriin ja Suntarin ulusiin.


title: Verhneviljuiskin ulus

text: Verhneviljuiskin ulusin pinta-ala on 43 170 km². Vuonna 2005 sen asukasluku oli 21 200 ja asukastiheys 0,5 asukasta neliökilometriä kohden. Vuonna 1989 väestöstä oli jakuutteja 94,5 prosenttia, venäläisiä kolme prosenttia, evenkejä 0,3 prosenttia ja eveenejä 0,2 prosenttia sekä muita kaksi prosenttia. Kaikkiaan väestö koostui 27 eri kansallisuudesta.


title: Verhneviljuiskin ulus

text: Verhneviljuiskin ulusin hallinnollinen keskus on Verhneviljuiskin eli Üöhee Bülüün kylä.


title: Verhneviljuiskin ulus

text:
Verhneviljuiskin ulusissa on 21 maalaiskuntaa eli naslegia:
Xomustaaxin, Balagannahin, Byrakanin ja Edjugeiskin kunnat lakkautettiin vuoden 2006 kunnallishallintouudistuksessa.


title: Njurban piiri

text: Njurban piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan länsiosassa Venäjällä. Njurban piiri rajoittuu pohjoisessa Olenjokin kansalliseen piiriin, idässä Verhneviljuiskin ulusiin, etelässä Suntarin ulusiin ja lännessä Mirnyin piiriin. Perinteisesti tärkeitä elinkeinoja piirissä ovat maanviljely, nautakarjan- ja hevostenkasvatus. Nykyisin taloudellisesti merkittävää on erityisesti timanttikaivostoiminta. Alueella tuotetaan myös kultaa, ruskohiiltä ja puolijalokiviä.


title: Njurban piiri

text: Njurban piiri sijaitsee Keski-Jakutian tasangolla. Sen pinta-ala on 52 400 km². Piirin läpi virtaa Viljui ja siihen laskeva Marha. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee -36 ja -40 °C välillä ja heinäkuun +16 ja +17 °C välillä. Vuoden sademäärä on noin 200–250 mm.


title: Njurban piiri

text: Vuonna 2002 piirin asukasluku oli 25 858 ja väestötiheys 0,5 as/km². Vuonna 2002 väestöstä asui piirin ainoassa kaupungissa Njurbassa 10 309 ja maalaiskunnissa 15 549. Samana vuonna uluusin väestöstä oli naisia 51,1 prosenttia ja miehiä 48,9 prosenttia.


title: Njurban piiri

text: Vuonna 1989 oli väestöstä jakuutteja 81,8 prosenttia, venäläisiä 13,7 prosenttia, evenejä ja evenkejä molempia 0,2 prosenttia sekä muita (29 eri kansallisuutta) 4,1 prosenttia.


title: Njurban piiri

text: Asukasluvun kehitys:


title: Njurban piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on sen eteläosassa sijaitseva Njurban kaupunki. Njurban kaupunkikunnan lisäksi piirissä on 18 naslegia (maalaiskuntaa), joissa on yhteensä 24 kylää.


title: Njurban piiri

text: Njurban piirin edeltäjä oli Marhan ulus. Nykyisen alueen käsittävä Leninskin piiri perustettiin 9. tammikuuta 1930. Neuvostoliiton hajottua Sahan tasavallan korkein neuvosto muutti nimen Njurban piiriksi 5. helmikuuta 1992.


title: John Connelly

text: John Michael Connelly (18. heinäkuuta 1938 St. Helens – 25. lokakuuta 2012 Barrowford) oli englantilainen jalkapalloilija.


title: John Connelly

text: Connelly aloitti ammattilaisuransa Burnleyssa. Vuonna 1964 hän siirtyi Manchester Unitediin, jonka paidassa hän teki 35 maalia. Kahden vuoden kuluttua hänet myytiin taas: tällä kertaa Blackburniin. Uransa Connelly lopetti vuonna 1973 Buryssa.


title: John Connelly

text: Englannin maajoukkuetta Connelly edusti uransa aikana 20 kertaa tehden seitsemän maalia. Connelly edusti Englantia vuoden 1962 MM-kisoissa. Hän kuului myös maailmanmestaruuden voittaneeseen MM-ryhmään vuoden 1966 kotikisoissa.


title: John Connelly

text: Jalkapallouransa jälkeen Connelly johti Connelly’s Plaice -nimistä fish and chips -ravintolaa Brierfieldissä.


title: Cielos Airlines

text: Cielos Airlines on perulainen rahtilentoyhtiö, joka perustettiin 1997. Yhtiö aloitti lentotoimintansa 1998.


title: Cielos Airlines

text: Cielos Airlinesin laivasto koostui seuraavasti elokuussa 2006:


title: LATAM Cargo Chile

text: LATAM Cargo Chile on chileläis-brasilialaisen LATAM Airlines Groupin omistama rahtilentoyhtiö. Yhtiö lentää rahtilentoja Pohjois- ja Etelä-Amerikan välillä.


title: LATAM Cargo Chile

text: Yhtiö on muodostettu kolmesta entisestä rahtilentoyhtiöstä: LAN Chilestä, Ladecosta ja Fast Airista.


title: LATAM Cargo Chile

text: LATAM Cargo Chilen sisaryhtiöitä ovat LATAM Cargo México, LATAM Cargo Brasil ja LATAM Cargo Colombia.


title: LATAM Cargo Chile

text: LAN Cargon lentueeseen kuului tammikuussa 2016 seuraavat lentokoneet:


title: Varig Logística

text: Varig Logistica (myös VarigLog) oli brasilialainen São Paulossa pääkonttoria pitävä rahtilentoyhtiö. Yhtiö perustettiin syyskuussa 2000 ja se oli Varigin täysin omistama tytäryhtiö. Yhtiö myytiin joulukuussa 2005 Volo do Brasil -konsortiolle. Heinäkuussa 2006 yhtiö osti konkurssin partaalla horjuneen entisen emoyhtiönsä, Varigin ja Varigin tytäryhtiön Rio Sulin. VarigLog meni konkurssiin 27. syyskuuta 2012.


title: Varig Logística

text: Varig Login laivasto koostui seuraavasti (elokuussa 2007):


title: Luettelo tunnetuista diabeetikoista

text: Tämä on luettelo tunnetuista henkilöistä, joiden tiedetään sairastaneen diabetestä.


title: SAM Colombia

text: SAM Colombia on kolumbialaisen Aviancan omistama lentoyhtiö, jonka tukikohtana toimii Bogotan El Doradon kansainvälinen lentoasema. Yhtiö perustettiin 1945.


title: SAM Colombia

text: Elokuussa 2006:


title: West Caribbean Airways

text: West Caribbean Airways S.A. oli kolumbialainen lentoyhtiö, joka perustettiin 1998. Yhtiön toiminta keskittyi Kolumbian sisäisiin lentoihin ja sen tärkein lentokenttä oli Medellínin Olaya Herreran lentoasema. Yhtiö keskeytti toimintansa syyskuussa 2005 kahden lento-onnettomuuden seurauksena.


title: Lee (Beyblade)

text: Lee ("Chen Rai") on kuvitteellinen anime- ja mangahahmo Beyblade-sarjassa.


title: Lee (Beyblade)

text: Valkotiikereitten kapteeni Lee on älykäs, mutta itsepäinen. Lee ei siedä minkäänlaista vilppiä eikä petturuutta. Hän uskoo vahvasti uskollisuuteen. Normaalisti Lee on käytökseltään kiltti ja ystävällinen. Lee on Rayn paras kaveri, mutta heille tuli kuitenkin riita, kun Ray jätti joukkueensa ja kylänsä siirtyäkseen eteenpäin. Tämän seurauksena Leellä ja muilla Valkotiikereillä oli mielessä vain kosto Raytä kohtaan. Sarjan aikana Lee sai kuitenkin sovittua riitansa Rayn kanssa. Leen petosiruna on musta leijona nimeltä Galeon, jonka erikoishykkäysinä toimii erilaiset salama hyökkäykset.


title: Lee (Beyblade)

text: Lee ensiesiintyy mangan 3 numerossa, jossa hän on Kiinan joukkueen kapteeni. Erittäin tosikko ja toisin kuin Ray, Lee suuttuu helposti ja hän on muutenkin erittäin aggressiivinen bleidaaja. Leeltä palaa herkästi pinna, kun hänen kunniaansa loukataan. Koko elämänsä Shandong Provinsissa asunut Lee ei siedä muutoksia ja tämän vuoksi oli vihainen Raylle, joka lähti pois kylästä. Lee piti sitä petturuutena, mutta myöhemmässä vaiheessa Tysonin ja Rayn selityksien jälkeen Lee antoi anteeksi Raylle hänen kiihkoilunsa.


title: Copa Airlines Colombia

text: AeroRepública (operoi nimellä Copa Airlines Colombia) on kolumbialainen lentoyhtiö, joka lentää reittiliikennettä Kolumbiassa sekä Kolumbiasta Väli- ja Etelä-Amerikkaan sekä Eurooppaan. Yhtiöllä on myös charterlentoja Väli- ja Etelä-Amerikkaan. AeroRepública on Kolumbian toiseksi suuri lentoyhtiö. Yhtiö on 90-prosenttisesti panamalaisen Copa Airlinesin omistama.


title: Copa Airlines Colombia

text: Copa Airlines Colombian laivasto koostui seuraavista lentokoneista (heinäkuu 2015):


title: Imrahil

text:
Imrahil on J. R. R. Tolkienin luomassa kuvitteellisessa maailmassa Keski-Maassa Dol Amrothin suuriruhtinas.
Dol Amroth on Belfalasin provinssin pääkaupunki. Belfalas on yksi Gondorin provinsseista.
Dol Amroth sijaitsee Belfalasin lahdessa ja kaupungissa sijaitsee Meren vartiotorni eli Tirith Aear. Imrahil oli Dol Amrothin 24. ruhtinas. Hänen isänsä oli Adrahil II ja poikansa oli Elphir.
Imrahilin sisko Finduilas nai Gondorin käskynhaltija Denethor II:n. Lothíriel, Imrahilin tytär, nai Éomerin, Rohanin kuninkaan.
Imrahil syntyi vuonna 2917 kolmatta aikaa ja kuoli 34 neljättä aikaa.


title: Imrahil

text:
Imrahil syntyi vuonna 2955. Hän eleli lapsuudenpäiviä isänsä luona Dol Amrothissa ja myös kävi useasti Minas Tirithissä Gondorin pääkaupungissa. Kun Ecthelion II kuoli ja Denethorista tuli Gondorin käskynhaltija, niin Imrahil ystävystyi Denethorin kanssa ja hän alkoi oleskella enemmän Minas Tirithissä. Vuosi oli tällöin 2984. Vuonna 3010 Imrahilin isä Adrahil II kuoli.Vuonna 2988 Imrahilin sisko Finduilas Kuoli. Imrahil palveli Gondorin käskynhaltijaa hyvin ja taisteli urhoollisesti aina kun hänen ritareita tarvittiin taistelussa.
Vuonna 3019 Sauron aloitti suurhyökkäyksen Gondoriin. Imrahil johti noin 600 Dol Amrothin ritaria puolustamaan Minas Tirithia. Kun Sauronin 200 000 örkkiä ja 50 000-100 000 Khandin, Haradin ja Rhûnin pahoja miehiä hyökkäsi Gondoriin Imrahil seisoi uljaana ja johti Gondorin suuren portin yläpuolella olevissa jousiampujavarustuksissa olevia Dol Amrothin jousimiehiä.
Kun portti murrettiin Imrahil ei kääntynyt pakoon vaan taisteli uljaasti.
Kun Rohanin ratsastajat tulivat Pelennorin kentille ja hyökkäsivät örkkien kimppuun Imrahil johti Gondorin ratsastajat ja jalkaväen uloshyökkäykseen auttaakseen Rohanilaisia.
Imrahil oli jo aikaisemmin tehnyt yhden uloshyökkäyksen ratsuväellä, kun Faramir Denethorin poika oli vaarassa. Kun Mordorin armeijat oli tuhottu Imrahil otti kaupungin komentoon, koska Denethor oli polttanut itsensä ja Faramir makasi Parannuksen tarhassa, koska hän oli saanut vakavia vammoja.
Kun Aragorn II Gondorin valtaistuimen perijä johti Lännen armeijat mustalle portille, Imrahil oli myös mukana. Kun Mordor oli kukistettu ja Sauron tuhottu. Imrahil hyväksyi Aragornin Gondorin kuninkaaksi ja kun Faramir ja kansakin totesivat sen, niin Aragorn kruunattiin Gondorin kuninkaaksi. Imrahilin vaimo oli kuollut aikoja sitten ja hänen tyttärensä nai Rohanin kuninkaan Éomerin ja hänen pojastaan Elphiristä tuli Dol Amrothin suuriruhtinas Imrahilin kuoltua vuonna 34 neljättä aikaa. Elphir kuoli vuonna 67 neljättä aikaa ja hänen poikansa Alphros syntyi vuonna 3017 kolmatta aikaa ja kuoli vuonna 95 neljättä aikaa. Imrahiliä kutsutaan Gondorin prinssiksi vaikka hän ei ole millään tavalla sukua Aragornille.


title: Imrahil

text: Imrahil saattoi olla yksi Gondorin ylimyksistä, joka tuli kun Faramir ja Gandalf tulivat Gondorin porteista Osgiliathin sotilaiden kanssa. Silloin Imrahil sanoi ""Long lord Denethor has seen this doom"" ""Seen and done nothing"" Vastasi Gandalf. Eli ""Kauan on Denethor nähnyt tämän tuhon" ja Gandalf vastasi ""Nähnyt eikä tehnyt mitään"". Useimpien mielestä hän oli Imrahil ja useimmilla sivustoilla lukee niin, mutta sille ei ole aivan varmaa tietoa.


title: Tattan ulus

text: Tattan ulus (, ) on piiritason kunnallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Tattan ulus sijaitsee Aldanin vesistöalueella ja se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Tompon piiriin, etelässä Ust-Majan ulusiin sekä lännessä Tšuraptšan ja Ust-Aldanin ulus uluseihin.


title: Tattan ulus

text: Tattan ulusin pinta-ala on 18 984 km². Sen asukasluku vuonna 2002 oli 17 323 ja väentiheys 0,9 as/km². Väestö on vahvasti jakuuttivoittoista. Ulusiin kuuluu 14 maalaiskuntaa eli naslegia. Hallinnollinen keskus on Ytyk-Kjujolin kylä.


title: Tattan ulus

text: Tattan ulusin johtoon valittiin Mihail Aleksndrovitš Protodjakonov joulukuussa 2002.


title: Luettelo huonekasveista

text: Luettelo huonekasveista sisältää Suomessa huonekasvina käytettäviä kasveja ja kasvisukuja.


title: Leipzigin taistelu

text: Leipzigin taistelu (myös kansojen taistelu) käytiin 16.–19. lokakuuta 1813 Ranskan keisarin Napoleon I:n ja liittoutuneiden joukkojen välillä Leipzigissa Saksin kuningaskunnassa. Taistelu kuuluu Napoleonin sotiin. Napoleon hävisi taistelun johtuen huonosta ja kokemattomasta armeijastaan ja vihollisen ylivoimasta, minkä vuoksi hänen oli vetäydyttävä Ranskaan. Taistelun seurauksena liittoutuneet saattoivat aloittaa taistelun Ranskasta selvällä ylivoimalla.


title: Leipzigin taistelu

text: Taistelu alkoi Napoleonin hyökätessä Ruotsin kruununprinssi Kaarle Juhanan joukkoja vastaan, mutta nämä väistivät. Napoleon jäi kolmen vihollisarmeijan osittain saartamaksi ja perääntyi kohti Leipzigin kaupunkia. Liittoutuneet aloittivat taistelun, jossa he käyttivät pääosin samoja taktiikkoja kuin Napoleon aikanaan. Taistelukentällä jylisi yli 2 000 tykkiä. Napoleon onnistuttiin yllättämään monella tavalla, sillä ensinnäkään hän ei ollut uskonut vihollistensa hyödyntävän tykkien tulivoimaa niin tehokkaasti ja toiseksi hän oli uskonut Gebhard von Blücherin saapuvan joukkoineen taistelukentälle myöhemmin.


title: Leipzigin taistelu

text: Pahimman yllätyksensä Napoleon koki vasta taistelun ensimmäisen päivän jälkeisenä aamuna. Liittoutuneet olivat tuoneet taistelukentälle 110 000 miestä lisäjoukkoja. Venäläisiä oli 50 000 ja ruotsalaisia ja saksalaisia yhteensä 60 000. Taistelu jatkui ja Napoleon perääntyi. Hän tiesi häviävänsä, sillä ammukset olivat lopussa, vihollisia oli enemmän ja hänen armeijansa oli kokematon. Napoleonin oli tarkoitus vetäytyä Leipzigin kaupunkiin ja räjäyttää silta heti, kun viimeiset ranskalaiset olivat ehtineet yli. Hänen joukkonsa kuitenkin hätäilivät ja 20 000 ranskalaista sotilasta jäi sillan väärälle puolelle. Napoleon joutui pakenemaan Ranskaan menettäen yhden armeijansa.


title: Leipzigin taistelu

text: Taistelun paikalla on nykyään valtava muistomerkki.


title: Lentävä skotlantilainen

text: Lentävä skotlantilainen on Sanoma Magazines Finlandin kustantama Disneyn eläinmaailman ankkasarjoja käsittelevän "Ankantekijät"-sarjan toinen teos. Teoksen kaikkien tarinoiden piirrokset sekä käsikirjoitukset ovat italialaisen ankkapiirtäjän Romano Scarpan käsialaa. Kirja on julkaistu vuonna 2003.


title: Irtisanominen

text: Irtisanominen on toimenpide, jolla jompikumpi sopimusosapuoli lakkauttaa sopimuksen voimassaolon. Irtisanominen voi koskea kaikenlaisia sopimuksia kuten velkaa, huoneenvuokrasopimusta, työsuhdetta tai virkasuhdetta.


title: Irtisanominen

text: Esimerkiksi työsopimuslaki edellyttää työnantajalta ""...asiallista ja painavaa syytä"" irtisanomiselle ja työsopimuslaki määritteleekin ne perusteet, jotka eivät voi toimia irtisanomisperusteena (sairaus, vamma, laillinen lakko, ay-toiminta, raskaus jne.). Toisaalta työsopimuslain mukaan ""...työnantaja saa irtisanoa työsopimuksen, kun tarjolla oleva työ on taloudellisista, tuotannollisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä vähentynyt olennaisesti ja pysyvästi"".


title: Irtisanominen

text: Irtisanominen voi edellyttää sopimuksesta riippuen määrämuotoa: kirjallinen, aikarajat, perusteiden esittäminen (selvitysvelvollisuus), viranomaisille ilmoittaminen, neuvotteluvelvollisuus jne. Toisaalta sopimus voi lakata myös ilman erillistä irtisanomista, kun molemmat sopimusosapuolet sopivat asiasta. Lain vastaiseen irtisanomiseen voi liittyä sanktioita, sopimussakkoja tai korvauksia toiselle osapuolelle.


title: Irtisanominen

text: Erityyppisten sopimusten irtisanominen, sopimusten kirjo ja niihin liittyvät velvoitteet, ovat sopimusoikeuden keskeinen sisältö. Siten sopimusten irtisanominen liittyy keskeisesti asianajajien ja juristin toimenkuvaan.


title: Irtisanominen

text: Suomalaisten työntekijöiden irtisanomissuoja on heikko muuhun Eurooppaan verrattuna, jossa työnantaja maksaa suuriakin erorahoja. Vuonna 2013 Suomen irtisanomismenettely oli yhdeksänneksi heikoin yli 34 maan joukosta.


title: Irtisanominen

text: OECD Mittarien mukaan 2017 määräaikaisten työsuhteiden sääntely on keskimäärin Suomessa kevyempää kuin muissa OECD maissa. Joustavien työaikajärjestelyjen määrässä vuonna 2017 Suomi oli Euroopan johtava maa. Suomessa irtisanominen on helpompaa kuin esimerkiksi Tanskassa, Saksassa, Yhdysvalloissa tai Iso-Britanniassa.


title: Irtisanominen

text: Toistaiseksi voimassa olevia sopimuksia koskee pääsääntöisesti irtisanomisvapaus. Sopimuksen osapuoli voi irtisanoa sopimuksen haluamanaan ajankohtana ja irtisanominen ei edellytä erityisiä oikeudellisia perusteita, paitsi jos tällaisesta perusteesta on erikseen laissa säädetty tai osapuolten kesken sovittu. Irtisanominen on yleisesti sallittua pelkästään irtisanovan osapuolen yksipuolisella päätöksellä. Sopimuksessa voi siis olla erityisiä ehtoja koskien sen irtisanomista. Jos tällaisia ehtoja ei ole, noudatetaan asiaan sovellettavan lain säännöksiä. Laissa irtisanomiselle voidaan asettaa ehtoja.


title: Irtisanominen

text: Eräissä toistaiseksi voimassa olevissa sopimuksissa on lakiperusteisia irtisanomisvapauden rajoituksia. Tällaisia sopimuksia Suomessa ovat työsopimukset ja asuin- ja liikehuoneistojen vuokrasopimukset. Tämän lisäksi irtisanomisvapaus ei koske sellaista sopimuspuolta, jolla on sopimuspakko. Tällainen sopimuspakko Suomessa koskee muun muassa joitain pankkipalvelusopimuksia, sähkösopimuksia, viestintää, liikennevakuutuksia, rautatiekuljetuksia ja postipalveluita. Koska esimerkiksi sähkön saanti on kuluttajalle niin sanottu välttämättömyyshyödyke, sähkön toimittaja ei voi irtisanoa sähkösopimusta ilman perusteltua syytä.


title: Irtisanominen

text: Irtisanomisaika tarkoittaa sitä aikaa, jolloin sopimus pysyy vielä voimassa irtisanomisen jälkeen. Ellei irtisanomisaikaa ole säädetty lailla eikä siitä ole erikseen sovittu, noudatetaan yleensä kohtuullisen irtisanomisajan vaatimusta. Tämä aika voi vaihdella, ja se riippuu muun muassa sopimuksen tarkoituksesta, osapuolista, sopimusintresseistä ja irtisanomisen aiheuttamasta tarpeesta toiminnan uudelleenjärjestämiseen. Jos irtisanomisaika ei ole tarpeellinen, sopimus voidaan joskus päättää välittömästi ilman irtisanomisaikaa. Tämä yleensä edellyttää molempien osapuolien hyväksyntää.


title: Irtisanominen

text: Sopimuksen irtisanominen ja purkaminen ovat erilaisia tapoja päättää sopimuksen voimassaolo. Purkaminen tarkoittaa yleisesti sopimuksen välitöntä lakkauttamista ja suoritustoimien mitätöintiä. Sopimuksen purkaminen on toisen osapuolen sopimusrikkomukseen liittyvä oikeuskeino, kun taas irtisanominen on tapa lakkauttaa sopimussuhde, kun sopimuksen jatkumista ei enää pidetä tarkoituksenmukaisena. Purkaminen vaatii lähtökohtaisesti perusteeksi toisen osapuolen tekemän sopimusrikkomuksen, kun irtisanominen voidaan normaalisti tehdä ilman perustetta. Sopimuksen purkamisella ja irtisanomisella on Suomessa laissa säädetty ero muun muassa työsuhteessa ja huoneenvuokrasuhteessa, joissa purkaminen vaatii huomattavasti vakavampia perusteita sopimuksen päättämiseen kuin irtisanominen.


title: Irtisanominen

text: Suomessa on irtisanottu työntekijöitä eri vuosina: 2012: 16 000 työntekijää, 2013: 14 000 työntekijää ja vuonna 2009 suhteellinen Euroopan ennätys lähes 20 000 työntekijää.


title: Irtisanominen

text: Työnantaja saa Suomessa irtisanoa toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen vain asiallisesta ja painavasta syystä.


title: Irtisanominen

text: Kun työsopimus irtisanotaan työntekijästä johtuvista tai hänen henkilöönsä liittyvistä syistä, edellytetään että työntekijä on vakavasti rikkonut työsuhteeseen olennaisesti vaikuttavia velvollisuuksiaan tai laiminlyönyt niitä taikka sellaisten työntekijän henkilöön liittyvien työntekoedellytysten olennaista muuttumista, joiden vuoksi työntekijä ei enää kykene selviytymään työtehtävistään.


title: Irtisanominen

text:
Tällaisia perusteita voivat olla muun muassa seuraavat:
On kuitenkin huomattava, että lain mukaan syyn asiallisuutta ja painavuutta arvioitaessa on otettava huomioon työnantajan ja työntekijän olosuhteet kokonaisuudessaan. Laissa säädetään myös, että työntekijää, joka on laiminlyönyt työsuhteesta johtuvien velvollisuuksiensa täyttämisen tai rikkonut niitä, ei kuitenkaan saa irtisanoa ennen kuin hänelle on varoituksella annettu mahdollisuus korjata menettelynsä.


title: Irtisanominen

text: Työsopimuslaissa on luettelo tilanteista, jolloin työntekijää ei ainakaan saa irtisanoa. Näitä ovat:


title: Irtisanominen

text: Työnantaja ei saa irtisanoa työsopimusta työntekijän raskauden johdosta eikä sillä perusteella, että työntekijä käyttää oikeuttaan työsopimuslain 4. luvussa säädettyyn perhevapaaseen. Työnantajan pyynnöstä työntekijän on kuitenkin esitettävä selvitys raskaudestaan.


title: Irtisanominen

text: Työnantaja saa irtisanoa työehtosopimuksen perusteella valitun luottamusmiehen ja laissa tarkoitetun luottamusvaltuutetun työsopimuksen sallitulla irtisanomisperusteella vain, jos niiden työntekijöiden enemmistö, joita luottamusmies tai luottamusvaltuutettu edustaa, antaa siihen suostumuksensa.


title: Irtisanominen

text: Työnantaja saa irtisanoa työsopimuksen, kun tarjolla oleva työ on taloudellisista, tuotannollisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä vähentynyt olennaisesti ja pysyvästi. Työsopimusta ei kuitenkaan saa irtisanoa, jos työntekijä on sijoitettavissa tai koulutettavissa toisiin tehtäviin laissa säädetyllä tavalla.


title: Irtisanominen

text: Konkurssissa yritykselle määrätään pesänhoitaja, joka irtisanoo työsuhteet kahden viikon irtisanomisaikaa noudattaen. Koska yrityksessä on meneillään konkurssi, pesänhoitaja hakee palkkoja Palkkaturvasta. Hakemusten käsittely kestää tyypillisesti useita kuukausia.


title: Irtisanominen

text: Perustetta irtisanomiseen ei ole ainakaan silloin, kun


title: Irtisanominen

text: Työntekijä voi irtisanoutua toistaiseksi voimassa olevasta työsopimuksesta ilman laissa määrättyjä perusteita, kunhan hän noudattaa sitovaa irtisanoutumisaikaa. Työsuhde on irtisanottavissa irtisanomisilmoituksella sopimuksen tai lain mukaista irtisanomisaikaa noudattaen.


title: Irtisanominen

text: Irtisanoutuessa työsuhde päättyy irtisanomisajan jälkeen. Työsuhteeseen liittyvät oikeudet ja velvollisuudet säilyvät puolin ja toisin voimassa irtisanomisaikana. Työnantaja voi toki vapauttaa heti irtisanomisen yhteydessä työntekijän työntekovelvoitteesta. Työnantajan on kuitenkin tällöinkin maksettava palkka työntekijälle irtisanomisajalta.


title: Irtisanominen

text: Määräaikainen työsopimus päättyy määräajan päättyessä tai sovitun työn valmistuttua. Kummallakaan osapuolella ei siis ole oikeutta irtisanoa sopimusta, ellei irtisanomisajasta ole erikseen sovittu.


title: Irtisanominen

text: Yhdysvalloissa useimmat työsuhteet ovat "at will", eli työsopimuksen voi irtisanoa ilman varoitusta melkein millä tahansa perusteella tai ilman perustetta. Irtisanoa ei voi kuitenkaan esimerkiksi työntekijän sukupuolen, etnisen taustan tai uskonnon perusteella, ja lisäksi eri osavaltioissa on omia käytäntöjä, jotka voivat suojata työntekijää irtisanomiselta tietyissä tilanteissa. Tällainen voi olla esimerkiksi se, että työntekijä on paljastanut työnantajan laittoman toiminnan tai hakenut itselleen korvauksia työtapaturmasta.


title: Irtisanominen

text: Sekä teoreettisten että empiiristen tutkimusten mukaan irtisanomissuoja pidentää työttömyyskausia. Se näyttää myös lisäävän työntekijöiden turvattomuuden tunnetta. Eroraha (irtisanomiskorvaus) on puhdas tulonsiirto yritykseltä työntekijälle, mutta muut toimet kuten irtisanomisproseduurin kustannukset, oikeuskulut ja irtisanomisajat tuottavat suoranaista hyvinvointitappiota (deadweight costs).


title: Irtisanominen

text: Korkea irtisanomissuoja lisää pitkäaikaistyöttömyyttä, naisten ja nuorten työttömyyttä ja määräaikaisten työsuhteiden määrää. Irtisanomissuoja myös laskee vastaavasti palkkatasoa.


title: Irtisanominen

text: Kansantaloustieteen professori Jouko Ylä-Liedenpohjan mukaan Suomesta pitäisi poistaa irtisanomissuoja, jotta työvoima voisi vapaasti irtautua "auringonlaskun tuotantoaloilta" eteneviin yrityksiin.


title: KNVB-cup

text: KNVB-cup () eli Alankomaiden cup on Alankomaiden kuninkaallisen jalkapalloliiton KNVB:n vuosittain järjestämä jalkapallon cup-kilpailu. Kilpailua on järjestetty vuodesta 1899 alkaen. Eniten mestaruuksia on saavuttanut amsterdamilainen Ajax, jolla on 18 mestaruutta.


title: Aaroninparta

text: Aaroninparta ("Saxifraga stolonifera") on amppeli- ja maanpeitekasviksi soveltuva itäaasialainen kasvi.


title: Aaroninparta

text:
Lehdet ovat normaalisti tummanvihreät ja nukkapintaiset. Puna-valko-vihreän kirjava lajike 'Tricolor' sopii huonekasvatukseen paremmin kuin vihreälehtinen.
Kukkii vaatimattomin valkoisin kukin, mutta kasvattaa pitkät rönsytaimet, jotka lisäävät kasvin koristeellisuutta ja käyttöarvoa.


title: Aaroninparta

text:
Viihtyy valoisassa tai puolivarjossa, ei kestä suoraa auringonvaloa. Keväästä syksyyn kastellaan reilusti ja annetaan sitten kuivahtaa ennen seuraavaa kastelua. Lannoitetaan keväästä syksyyn parin viikon välein. Viihtyäkseen vihreälehtinen aaroninparta tarvitsee talvella 5-15 Celsiuksen lämpötilan, kun 'Tricolor' menestyy 15-20 Celsiuksessa.
Kasvia on helppo lisätä rönsytaimista, jotka istutetaan juurtumaan pieniin ruukkuihin ruukutusmultaan joko ennen niiden irrottamista emokasvista tai sen jälkeen.


title: Ust-Aldanin ulus

text: Ust-Aldanin ulus eli Ust-Aldanin piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Piiri sijaitsee Aldanin alajouksun ympäristössä ja rajoittuu pohjoisessa Kobjain ulusiin, koillisessa Tompon piiriin, idässä Tattan ulusiin, etelässä Tšuraptšan ja Megino-Kangalassin uluseihin ja lännessä Namin ulusiin.


title: Ust-Aldanin ulus

text: Ust-Aldanin ulusin hallinnollinen keskus on Borogontsy. Piirin pinta-ala on 27 060 km². Asukasluku oli vuonna 2002 noin 22 000 ja väestötiheys 1,23 as/km². Väestöstä 98 prosenttia oli jakuutteja. Kaikkiaan piirissä (ulusissa) on 21 maalaiskuntaa (naslegia) ja niissä 35 asutuskeskusta.


title: Ust-Aldanin ulus

text: Keskilämpötila tammikuussa on -42 °C ja heinäkuussa 17–18 °C. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 200–250 mm. Alueen halki virtaavan Aldanin lisäksi piiri rajoittuu lounaassa myös Lenaan.


title: Ust-Aldanin ulus

text: Ust-Aldanin piiri perustettiin 9. tammikuuta 1930.


title: Turja

text: Turja voi tarkoittaa:


title: Rutakko

text: Rutakko oli nykyisen Sonkajärven alueella vuosina 1872-1906 toiminut laiton kunta. Paikallisesti tätä yhteenliittymää kutsuttiin "Rutakon ruhtinaskunnaksi".


title: Rutakko

text: Vuonna 1854 perustettiin Rutakon rukoushuonekunta osaksi Iisalmen maaseurakuntaa. Rukoushuonekuntaan kuuluivat silloiset Rutakon, Kilpisaaren, Sonkajärven, Oinasjärven ja Petäjäjärven kylät. 556 seurakuntalaista anoi oman kappeliseurakunnan perustamista, mutta anomus hylättiin 1862.


title: Rutakko

text: Rutakkolaiset jatkoivat taistelua oman paikallishallinnon puolesta suunnittelemalla omaa itsenäistä seurakuntaa. Hanke raukesi 1866 saarnaajan muutettua pois paikkakunnalta.


title: Rutakko

text: Uuden mahdollisuuden omaan paikallishallintoon tarjosi vuoden 1865 kunnallisasetus. Siihen nojautuen perustettiin 1872 Rutakon kunta, vaikka Rutakko ei ollutkaan asetuksen edellyttämä kappeli- tai itsenäinen seurakunta. Perustettuun kuntaan liittyi kyliä myös rukoushuonekunnan ulkopuolelta.


title: Rutakko

text: Rutakon kunta toimi kunnallisasetusten mukaisesti. Se keräsi asukkailtaan veroja, järjesti kunnallishallinnon, perusti lainajyvästön ja kunnallisrahastoja (vaivaiskassa, äyrikassa, koiraverokassa, köyhäin lasten opetuskassa, Englannin ystäväin lahjarahasto, hätäapukassa, lainamakasiinin tili- ja manttaalikassa jne). Lisäksi perustettiin kouluja (Sukeva 1887, Jyrkkä 1888 ja Rutakko 1896) ja lainakirjasto.


title: Rutakko

text: Samaan aikaan rutakkolaiset talolliset osallistuivat kuitenkin Iisalmen maalaiskunnan kuntakokouksiin. Viimein 1900-luvulle tultaessa iisalmelaiset valittivat Rutakon omalaatuisen kunnan olemassaolosta valtiolle. Kuvernööri totesi 1902 Rutakon kunnan olevan laiton. 34 vuotta toimittuaan kunta lakkautti itsensä 1906.


title: Rutakko

text: Anomus oman seurakunnan perustamisesta hyväksyttiin viimein 1897. Ilmeisesti oma-aloitteinen kunnallishallinto kuitenkin viivytti sen toiminnan aloittamista aina vuoteen 1921 saakka.


title: Ust-Majan ulus

text: Ust-Majan ulus tai "Ust-Majan piiri" (, ) on paikallinen itsehallintoalue Aldanin yläjuoksun ympäristössä Sahan tasavallan kaakkoisrajalla Venäjällä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Habarovskin aluepiiriin, lännessä Aldanin ja Amgan uluseihin, pohjoisessa Tšuraptšan, Tattan ja Tompon uluseihin ja koillisessa Oimjakonin ulusiin.


title: Ust-Majan ulus

text: Piirin pinta-ala on 95 300. Aldan ja sen sivujoet Maja ja Allah-Jun virtaavat sen alueella. Alueella harjoitetaan kullan ja muiden metallien kaivua ja rakennusaineiden tuotantoa.


title: Ust-Majan ulus

text: Piirin hallinnollinen keskus on Ust-Majan taajama, joka sijaitsee 310 kilometriä kaakkoon tasavallan pääkaupungista Jakutskista. Kaikkiaan piirissä on 5 kaupunkikuntaa ja 5 maalaiskuntaa, ja lisäksi yksi kuntien ulkopuolinen kuoleva taajama.


title: Ust-Majan ulus

text: Ust-Majan uluusin asuakasluku oli 10 600 vuonna 2006. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan väestöstä oli venäläisiä 64,2 prosenttia, evenkejä 9,3 prosenttia, jakuutteja 7,1 prosenttia, eveenejä 0,2 prosenttia ja muita 19,2 prosenttia. Asukasluku on romahtanut Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen alle puoleen siitä mitä se oli 1990-luvun alussa. Tämä on johtunut pitkälti venäläisten ja muiden slaavien poismuutosta.


title: Aasinkultakorva

text: Aasinkultakorva ("Syngonium auritum") on Jamaikalta ja Hondurasista kotoisin oleva nopeakasvuinen köynnös.


title: Aasinkultakorva

text: Nuorilla yksilöillä on nuolimaiset lehdet, mutta vanhemmiten lehdet liuskoittuvat kolme- tai viisisormisiksi. Normaalisti lehdet ovat tummanvihreät, mutta tarjolla on myös kirjavalehtisiä muunnoksia. Täysikasvuisena kasvilla on melko suuret lehdet, ja se on vankkavartinen. Lehti on ruodillinen.


title: Aasinkultakorva

text: Laji on valoisassa tai puolivarjossa viihtyvä. Vihreälehtiset lajikkeet pärjäävät hämärämmässä kuin kirjavalehtiset, joiden kirjavuus haalenee pimeässä. Kastellaan reilusti kerralla ja annetaan kuivahtaa kasteluiden välillä. Lannoitus kasvukaudella viikon parin välein. Kasvi viihtyy normaalissa huoneenlämmössä. Sitä voidaan lisätä latva- tai varsipistokkaista. Kestää voimakastakin leikkausta. Se soveltuu hyvin myös vesiviljelyyn.


title: Omanin lippu

text: Omanin lippu koostuu kolmesta eri värisestä vaakapalkista (valkoisesta, punaisesta ja vihreästä) sekä tangon puolella olevasta punaisesta pystypalkista, jolle on kuvattuna Omanin vaakuna.


title: Omanin lippu

text: Valkoinen väri kuvaa rauhaa ja rikkautta kansalle, vihreä väri kuvaa hedelmällisyyttä ja vihreitä vuoria. Punainen kuvaa taisteluja ulkomaalaisia hyökkääjiä vastaan. Punainen oli myös Musqatin sulttaanikunnan (Omania edeltäneen valtion) lipun väri. Kun Omanin nykyinen yksinvaltias sulttaani Qaboos bin Said al Said kaappasi vallan isältään vuonna 1970, hän korvasi Omanin siihenastisen yksivärisen punaisen lipun nykyisellä. Virallisesti nykyinen lippu otettiin kuitenkin käyttöön 25. huhtikuuta 1995.


title: Charles-François Lebrun

text: Charles-François Lebrun (19. maaliskuuta 1739 – 16. kesäkuuta 1824) oli ranskalainen valtiomies ja yksi kolmesta konsulista Jean Jacques Régis de Cambacérèsin ja Napoleon Bonaparten kanssa. Hän jäi kuitenkin konsulina Napoleonin varjoon, koska Napoleon teki itsestään ensimmäisen konsulin. Hänen valtansa viimeisetkin rippeet katosivat Napoleonin kruunauttaessa itsensä keisariksi 1804.


title: Aasinmaksaruoho

text: Aasinmaksaruoho ("Sedum burrito") on rentokasvuinen meksikolainen mehikasvi amppelikasvatukseen. Se kuuluu maksaruohoihin ("Crassulaceae"). Laji ei siedä suoraa auringonpaistetta. Se menestyy normaalissa huoneenlämmössä, mutta suotuisaa olisi laittaa se viileämpään talven ajaksi (n. 8-10 celsiusta). Tällöin kasvi voi kukkia vaaleanpunaisin, kellomaisin kukin.


title: Jouko Ahonen

text: Jouko Juhani Ahonen (s. 21. tammikuuta 1954 Kannonkoski) on suomalainen ammattiyhdistysaktiivi. Hän toimi Paperiliiton puheenjohtajana vuosina 2003–2011. Ahonen tuli tunnetuksi erityisesti paperialan työsulun aikana kesällä 2005.


title: Jouko Ahonen

text: Ahonen aloitti uransa Kankaan paperitehtaalla, jossa hän toimi paperityöntekijänä vuosina 1975–1986. Hän oli tehtaan pääluottamusmies vuosina 1987–1997. Vuosina 1998–2002 Ahonen toimi Paperiliiton toimitsijana ja palkkasihteerinä. Vuoden 2003 alussa hänestä tuli liiton pääsihteeri ja syyskuussa puheenjohtaja.


title: Jouko Ahonen

text: Ahonen hyllytettiin Paperiliiton johdosta marraskuussa 2010 hänen puolustettuaan eläkevakuutusyhtiö Varman toimitusjohtajan saamaa 700 000 euron palkkaa kun samaan aikaan kun Paperiliiton jäseniä uhkasivat lomautukset ja irtisanomiset. Tammikuussa hyllytystä jatkettiin huhtikuun loppuun, eikä Ahonen käytännössä enää palannut tehtävään. Paperiliiton liittovaltuuston puheenjohtaja Ilkka Nokelaisen mukaan Ahosen syrjäyttämisen taustalla oli lausuntojen lisäksi yleinen tyytymättömyys edunvalvontaan.


title: Jouko Ahonen

text: Tammikuussa 2011 Ahonen ilmoitti, ettei aio erota oma-aloitteisesti. 29. huhtikuuta 2011 Ahonen kuitenkin ilmoitti eroavansa Paperiliiton johdosta ja siirtyvänsä elinkeino- ja edunvalvonta-asiamieheksi Teollisuuden Palkansaajiin (TP). Keväällä 2011 Ahonen kiisti erottamiseensa liittyneet hyllytyspuheet ja kertoi tehneensä päätökset syrjään siirtymisestä yhteistyössä Paperiliiton muun johdon kanssa. Ahosen oli määrä jäädä eläkkeelle Teollisuuden Palkansaajista tammikuussa 2014, mutta hän ilmoitti jatkavansa työelämässä. Toukokuussa 2014 Ahonen tavoitteli Antti Rinteeltä vapautunutta paikkaa Ammattiliitto Pron johdossa, mutta hävisi äänestyksen Jorma Maliselle äänin 90–10.


title: Jouko Ahonen

text: Puoluekannaltaan Ahonen on sosiaalidemokraatti. Hän on istunut muun muassa SAK:n ja Varman hallituksissa.


title: Jouko Ahonen

text: Vuonna 2015 Keski-Suomen karavaanarit haasteettiin oikeuteen Yhdistyslain rikkomisesta, kun Ahosen johtama Keski-Suomen karavaanariyhdistyksen hallitus käytti säännöissä mainitsematta jätettyjä kurinpitotoimia. Ahonen kieltäytyi kanteen nostaneen jäsenen kanssa sovittelusta ja lopulta hävisi tapauksen hovioikeudessa keväällä 2016.


title: Kolmiokirja

text: Kolmiokirja Oy on oululainen viihde- ja harrastuslehtien kustantaja, jonka omistaa oululainen viestintäkonserni Joutsen Media Oy. Kolmiokirja perustettiin vuonna 1956. Nykyisen omistajan edeltäjä Oy Liitto osti kustantamon kirjapainoineen vuonna 1982 Uusi Suomi -osakeyhtiöltä. Tätä ennen Kolmiokirja oli oululainen kolmen perheen omistama kirjapaino- ja kustannusyhtiö Kanta. Kolmiokirjaa käytettiin markkinointinimenä. Kustantamon kaikkien aikojen tunnetuimmat tuotteet lienevät "Jerry Cotton", "Nyyrikki", jonka yhtiö osti Marjamaa-yhtiöltä, "Kauneimmat Käsityöt", "Perjantai" sekä "Regina". Yhtiöllä on ollut myös merkittävää taskukirjatuotantoa sisältöalueenaan jännitys ja romantiikka. Nykyisin yhtiö on maan johtava ristikkolehtien kustantamo.


title: Lodi (Italia)

text: Lodi on kaupunki Pohjois-Italiassa, Lombardian alueella. Sen asukasluku on noin 45 000 ja pinta-ala on 41 neliökilometriä. Victorian aukio on Lodin keskusta; sitä sanotaan Lodin sydämeksi.


title: Lodi (Italia)

text: Napoleon Bonaparte kävi vuonna 1796 Lodin lähellä taistelun, jossa hän kukisti Itävallan joukot.


title: Lodi (Italia)

text: Sen ystävyyskaupungit ovat Konstanz Saksassa, Omegna Italiassa ja Kalifornian Lodi Yhdysvalloissa.


title: Lodi

text: Lodi voi viitata seuraaviin:


title: Paperiliitto

text: Paperiliitto on suomalainen paperi- ja puumassateollisuuden sekä paperinjalostusalan työntekijöiden ammattiliitto, johon kuuluu 61 ammattiosastoa ja lähes 39 000 jäsentä. Paperiliiton puheenjohtaja on Petri Vanhala. Järjestön vuodesta 1959 ilmestynyt jäsenlehti kantaa järjestön nimeä. Paperiliitto kuuluu Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöön.


title: Paperiliitto

text: Suomen ensimmäinen paperityöntekijöiden ammattiliitto perustettiin vuonna 1906 Tampereen paperiteollisuustyöväen ammattiosaston aloitteesta. Suomen Paperiteollisuustyöväen Liitto oli yksi varhaisimmista tehdastyöläisten liitoista. Järjestö solmi ensimmäisen työsopimuksensa 1907. Sisällissota lakkautti väliaikaisesti liiton toiminnan, mutta se aloitettiin uudelleen tammikuussa 1919. 1920-luvulla paperityöväen järjestäytynyt toiminta oli hankalaa ja liiton vaikutusvalta jäi vähäiseksi. SDP ja kommunistit kamppailivat ankarasti ay-liikkeen suunnasta, mikä johti lopulta uuden sosiaalidemokraattien hallitseman liiton perustamiseen.


title: Paperiliitto

text: Suomen Paperiteollisuudentyöntekijäin Liitto perustettiin vuonna 1930. Järjestö kuului SAK:hon keskusliiton perustamisesta alkaen. Uusi liitto jäi pienemmäksi kuin 1920-luvun yhtenäinen järjestö ja se oli jatkuvasti oikeistoradikaalien painostuksen kohteena. Tilanne muuttui jatkosodan lopussa ja ensimmäinen alaa koskeva maanlaajuinen työehtosopimus solmittiin joulukuussa 1945. Liiton jäsenmäärä nousi moninkertaiseksi ennen sotia vallinneeseen tilanteeseen verrattuna. Jäsenistöstä kolmannes oli naisia. Vuonna 1954 liiton toimisto siirrettiin Tampereelta pääkaupunkiin. Paperiteollisuuden kasvaessa liitto sai lisää vaikutusvaltaa ja sen jäsenmäärä nousi. Parhaimmillaan järjestöön kuului noin 52 000 jäsentä vuonna 1981. Liiton nimi lyhennettiin Paperiliitoksi vuonna 1978.


title: Tulisuu

text:
Tulisuu ("Thorichthys meeki") on näyttävä kirjoahven, joka on suosittu akvaariokalana.
Tulisuu kasvaa 12-15 cm pitkäksi.


title: Tulisuu

text: Tulisuu on kotoisin Keski-Amerikasta.


title: Tulisuu

text: Tulisuu viihtyy akvaariossa, jossa on pyöreitä kiviä, juurakoita ja tiheä reunuskasvusto. Kumppaneina se suosii muita ahvenia ja suurempia lajeja. 4-6 tulisuun parvesta muodostuu pareja.


title: Tulisuu

text:
Keskikova tai kova vesi, pH 6,5-8 (lievästi emäksinen), 22-28 °C, akvaarion pituus vähintään 100 cm.
Ruuaksi kelpaavat surviaissääsken toukat ja ruokatabletit.


title: Sotavallan kartano

text: Sotavallan kartano () sijaitsee Lempäälässä Mäyhäjärven rannalla, noin viisi kilometriä Lempäälän kirkolta Valkeakoskelle johtavan ikivanhan maantien varrella. Osa tiestä linjattiin uudelleen moottoritien rakentamisen yhteydessä ja nyt kartano sijaitsee sivutieksi jääneellä vanhan maantien osalla, Sotavallantiellä.


title: Sotavallan kartano

text: Sotavalta on ollut alun perin keskiaikainen yksinäistila Ylä-Satakunnan ja Hämeen rajalla. Nimi Sotavalta on sille vakiintunut viimeistään 1300-luvulla. Ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 1439, jolloin yksi lempääläisistä ns. Davidin kapinan takuumiehistä oli ilmeisesti nimeltään Henrik Sotavalta. 1500- ja 1600-luvulla Sotavalta oli 3-4 talon muodostama kylä, josta kihlakunnantuomari Johan Spoof muodosti kartanon 1670-luvulla yhdistämällä kaksi kylän taloista. Myöhemmin 1700-luvulla loputkin kylän taloista yhdistettiin kartanoon ja tällaisena suurtilana se säilyi aina 1920-luvun alkuun torppien lunastukseen asti.


title: Sotavallan kartano

text: Sotavalta on Lempäälän monista kartanoista maineikkain ja historialtaan mielenkiintoisin. Kartanon 1700-luvun alkupuolella omistanut eversti Mårten Segercrantz loi Sotavallasta yhden aikansa komeimmista suomalaisista kartanoista. Sotavallan päärakennus oli silloin ikkunaluvulla mitaten toiseksi suurin rakennus Louhisaaren kartanon jälkeen koko Turun ja Porin läänissä.


title: Sotavallan kartano

text: Kartanon seuraava kukoistuskausi oli toisen pitkäaikaisen isännän J.A. Sotavallan (vuoteen 1906 Richter) isännyysajan alkupuoli 1882-1918. Silloin kartanossa vierailivat ja asuivat monet aikansa kulttuuripersoonat, kuten Paavo Cajander, Bertel Gripenberg, Lauri Pohjanpää ja Frans Emil Sillanpää. Tämä vaihe päättyi, kun keväällä 1918 sisällissodan rintama muodostui Sotavallan kohdalle noin kuukaudeksi ja lähes kaikki kartanon rakennukset paloivat. Nykyinen päärakennus valmistui palaneen tilalle 1928.


title: Sotavallan kartano

text: Sotavalta on edelleen huomattava maanviljelystila.


title: Omar Sivori

text: Enrique Omar Sivori (s. 2. lokakuuta 1935 - k. 17. helmikuuta 2005) oli argentiinalais-italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänet valittiin Euroopan parhaaksi pelaajaksi vuonna 1961.


title: Omar Sivori

text: Sivori edusti urallaan seuratasolla Argentiinassa River Platea sekä Italiassa Juventusta ja Napolia. Hän saavutti River Platen riveissä kaksi Argentiinan mestaruutta sekä Juventuksen riveissä kolme Italian mestaruutta ja kaksi Italian Cupin voittoa.


title: Omar Sivori

text: Maajoukkuetasolla Sivori edusti sekä Argentiinaa että Italiaa. Hän saavutti Argentiinan riveissä Copa Américan mestaruuden vuonna 1957 ja edusti Italiaa vuoden 1962 MM-kisoissa.


title: Twiggy

text: Lesley ”Twiggy” Lawson (s. Lesley Hornby, 19. syyskuuta 1949 Lontoo, Iso-Britannia) on huippumalli, laulaja sekä näyttelijä. Twiggy toimi mallina 1960-luvulla ja häntä pidetään yhtenä tuon vuosikymmenen populaarikulttuurin ikoneista. Hän on 168 cm pitkä. Twiggy lopetti mallintyöt siirryttyään näyttelemiseen.


title: Twiggy

text: Twiggy tuli kuuluisaksi mallina 16-vuotiaana miesystävänsä ja managerinsa Justin de Villeneuven avulla. Hänet tunnettiin laihasta kehostaan, lyhyestä kampauksestaan ja isoista silmistään. Lempinimen "Twiggy" (engl. "a twig" = tikku) hän onkin saanut hoikasta ulkomuodostaan. Twiggyä pidetään yhtenä mod-tyylin luojana, ja 1960-luvun Lontoon "kasvona".


title: Twiggy

text: Twiggy jätti myöhemmin de Villeneuven ja mallintyöt siirtyessään näyttelijäksi. Hän on esiintynyt esimerkiksi Ken Russellin elokuvassa "The Boy Friend", josta hän sai kaksi Golden Globe -palkintoa. Twiggy on esiintynyt myös teatterissa ja musikaaleissa sekä tehnyt radiotyötä. Hän toimi myös "Huippumalli haussa" -tosi-TV-sarjan tuomaristossa kausilla 5–9 entisen huippumallin Janice Dickinsonin jätettyä sarjan neljännen keuden jälkeen.


title: Twiggy

text: John Landisin elokuvassa Blues Brothers hän esittää tyylikästä naista, joka tekee treffit huoltoasemalla Dan Aykroydin kanssa, mutta jääkin odottamaan turhaan, koska Akroyd ajaa kilpaa poliisien, vainoavan punaniskaisen kantribändin ja Illinoisin natsien kanssa.


title: Twiggy

text: Twiggy toimi mallina vuonna 2005 ensimmäistä kertaa sitten 1960-luvun esiintyen englantilaisen tavarataloketju Marks & Spencerin mainoksissa.


title: Josef Masopust

text: Josef Masopust (9. helmikuuta 1931 Most, Tšekkoslovakia – 29. kesäkuuta 2015) oli tšekkiläinen jalkapalloilija. Hänet valittiin Euroopan parhaaksi pelaajaksi vuonna 1962.


title: Josef Masopust

text: Masopust pelasi Tšekkoslovakian riveissä MM-kisoissa vuosina 1958 ja 1962 saavuttaen jälkimmäisellä kerralla MM-hopeaa. Hän edusti pääosan urastaan Dukla Praha -seuraa.


title: Sähkövero

text: Sähkövero on valmistevero, jota on alettu kantaa vuonna 1997 sähköverkon haltijoilta ja sähköntuottajilta. Lisäksi kannetaan huoltovarmuusmaksua. Sähkön ostajat, myyjät tai maahantuojat eivät pääsääntöisesti ole verovelvollisia. Kuitenkin arkikielessä sähköyhtiöiden kuluttajien sähkölaskussa perimästä lisämaksusta (sähköyhtiöiden maksama polttoaineiden valmistevero + huoltovarmuusmaksu) käytetään myös yhteisnimitystä sähkövero.


title: Sähkövero

text:
Sähkövero ja huoltovarmuusmaksu on porrastettu kahteen veroluokkaan:
Luokan I sähkövero 2000-luvulla (sis. alv):


title: Sähkövero

text: Verosta on vapautettu mm. sairaaloiden varavoima, sähköverkon ulkopuoliset alle 2 MW:n voimalat, autojen, junien ym. kulkuvälineiden omat sähköntuottojärjestelmät, sähkö joka siirretään sähköverkkojen välillä ja joka toimitetaan sähköisen raideliikenteen välittömään käyttöön sekä sähkö, joka kulutetaan voimalaitoksen sähkön tai yhdistetyn sähkön ja lämmön tuotannon omakäyttölaitteissa.


title: Sähkövero

text: Suomessa sähkövero oli vuonna 2012 noin 17 euroa megawattitunnilta. Ruotsissa vastaava vero on puoli euroa megawattitunnilta. Tämän uskottiin vaikuttaneen ainakin Facebookin palvelinkeskuksen sijoitukseen Ruotsin Luulajaan Kajaanin sijaan.


title: Sähkövero

text: Sähköntuotannon polttoaineet ovat verottomia. Sitä vastoin käytettäessä veronalaisia polttoaineita lämmöntuotantoon polttoaineista on suoritettava valmisteveroa. Yhdistetyssä sähkön- ja lämmöntuotannossa verotetaan vain hyötylämmön tuottamiseen käytettyjä polttoaineita. Sähköveroa kannetaan kaikesta sähköstä sen tuotantotapaan katsomatta, eikä sähkön vero, vaikka se kannetaan lisäveron muodossa, perustu sähkön tuottamisessa käytettyjen polttoaineiden hiilisisältöön.


title: Sähkövero

text: Toisaalta energiaverolainsäädäntöön sisältyy sähköntuotannon tukijärjestelmä. Tukea myönnetään sähköstä, joka on tuotettu tuulivoimalla tai vesivoimalaitoksessa, jonka nimellisteho on enintään yksi megavolttiampeeri. Tukijärjestelmä koskee myös sähköä, joka on tuotettu puulla ja puupohjaisilla polttoaineilla, kierrätyspolttoaineella, biokaasulla, metsähakkeella, metallurgisten prosessien jätekaasuilla tai kemiallisten prosessien reaktiolämmöllä.


title: Markku Arponen

text: Markku Ilmari Arponen (s. 25. marraskuuta 1943 Haapajärvi) on Itä-Suomen hovioikeuden entinen presidentti. Hän jäi eläkkeelle 1. joulukuuta 2007.


title: Markku Arponen

text: Arponen valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1967 ja sai varatuomarin arvon 1970.


title: Markku Arponen

text: Hän aloitti hovioikeudessa tuomarinuran 27-vuotiaana ja 30-vuotiaana hän toimi kihlakunnantuomarin viran hoitajana Kajaanissa. Kihlakunnantuomarin viran hän sai 34-vuotiaana Nilsiästä. Sieltä hän siirtyi 38-vuotiaana Rovaniemen kihlakunnantuomariksi ja sittemmin laamanniksi. Rovaniemen hovioikeuden hovioikeudenneuvokseksi hänet nimitettiin 1995 ja sieltä Oulun käräjäoikeuden laamanniksi 1996. Korkeimman oikeuden jäseneksi eli oikeusneuvokseksi hänet nimitettiin 1998. Itä-Suomen hovioikeuden presidentiksi hänet nimitettiin 2002.


title: Markku Arponen

text: Arponen on toiminut prosessioikeuden opettajana Lapin yliopistossa, hoitaen muun muassa osaa prosessioikeuden professuurista 1987–90. Hän on ollut jäsenenä lainvalmistelutyöryhmissä rikosprosessilakia, oikeusapujärjestelmää ja tuomarikoulutusta uudistettaessa.


title: Markku Arponen

text: Arponen toimi puheenjohtajana vankeusrangaistuskomiteassa, joka valmisteli lokakuussa 2006 voimaan tulleet uudet vankeuslait. Hän oli puheenjohtajana myös tuomioistuinlaitosten kehittämiskomiteassa vuosina 2001–2003.


title: Markku Arponen

text: Arponen osallistui aktiivisesti oikeuspoliittiseen keskusteluun. Hän on ehdottanut kaikkien käräjäoikeuksien hallinnollista yhdistämistä hovioikeuksiin niin, että maassa olisi vain kuusi yleistä tuomioistuinta korkeimman oikeuden lisäksi.


title: Toni Lehtinen

text: Toni-Pekka Lehtinen (s. 5. toukokuuta 1984 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Toni Lehtinen

text: Lehtinen on saavuttanut Valkeakosken Hakan riveissä Suomen mestaruuden kaudella 2004 ja Suomen cupin voiton kaudella 2005. Hänet valittiin Veikkausliigan kauden 2004 tulokaspelaajaksi. Vuosina 2009 ja 2010 Lehtinen pelasi joitakin pelejä kreikkalaisessa Levadiakosissa ja sveitsiläisessä FC Aaraussa. Kesken kauden 2010 hän palasi FC Hakaan. Kaudeksi 2011 hän siirtyi IFK Mariehamniin. Marraskuussa 2011 hän teki viiden vuoden sopimuksen Ykköseen nousseen SJK:n kanssa.


title: Toni Lehtinen

text: Lehtinen on pelannut joitakin otteluita myös Suomen maajoukkueessa.


title: Autio

text: Autio tarkoittaa asumatonta paikkaa tai rakennusta. Se tarkoittaa myös seuraavia maantieteellisiä paikkoja:Autio on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lorna Wing

text: Lorna Wing (7. lokakuuta 1928 Gillingham, Kent – 6. kesäkuuta 2014) oli englantilainen psykiatri. Wingin tunnetuin artikkeli lienee vuonna 1981 ilmestynyt "Asperger’s Syndrome: a Clinical Account", joka teki Hans Aspergerin tutkimuksia tunnetuksi ja loi käsitteen ”Aspergerin syndrooma”. Wing kuvasi artikkelissaan myös aspergerinsyndroomaiseksi diagnosoimiaan henkilöitä, joille annettaisiin nykyään kuitenkin diagnoosiksi Kannerin oireyhtymä, koska heillä oli merkittävää yleistä viivästyneisyyttä kielellisessä ja kognitiivisessa kehityksessä.


title: Lorna Wing

text: Wing kirjoitti useita muitakin kirjoja ja artikkeleita Aspergerin syndroomasta.


title: Lorna Wing

text: Alkujaan Wing suuntautui autistisen tyttärensä takia tutkimaan kehityshäiriöitä, erityisesti autismin kirjoon kuuluvia. Yhdessä muutamien muiden vanhempien kanssa hän perusti vuonna 1962 ensimmäisen brittiläisen autismiyhdistyksen National Autistic Societyn (NAS). Lorna Wing työskenteli osa-aikaisena psykiatrina NAS Centre for Social and Communication Disorders -keskuksessa.


title: Autio (Utajärvi)

text: Autio (myös "Autiokylä") on kylä Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee seututien 837 tuntumassa Utosjoen varrella noin kolme kilometriä Sanginkylästä etelään ja noin 16 kilometriä koilliseen Utajärven kuntakeskuksesta.


title: Autio (Utajärvi)

text: Kylä on pieni maaseutukylä, joka on muodostunut Utos- ja Potkunjokien risteyskohdan tuntumaan. Asutus on keskittynyt pääasiassa Utosjoen rannoille, jatkuen hajanaisena asutuksena koilliseen kohti Yli-Utoksen kylää.


title: Autio (Utajärvi)

text: Autio kuuluu Sanginkylän koulupiiriin.


title: Grant Hackett

text: Grant George Hackett (s. 9. toukokuuta 1980 Gold Coast, Queensland) on australialainen uimari. Hän voitti urallaan kolme olympiakultaa ja 17 MM-kultaa. Lisäksi hän menestyi Kansainyhteisön kisoissa ja Pan Pacific Championshipsissa. Häntä valmensi Denis Cotterell.


title: Grant Hackett

text: Hackett lopetti uransa vuonna 2008 ja siirtyi pankkialalle. Hän teki kuitenkin paluun vuonna 2015.


title: Psykiatri

text:
Psykiatri eli psykiatrian erikoislääkäri on lääkäri, joka on kouluttautunut tutkimaan, arvioimaan ja hoitamaan mielenterveyden häiriöitä. Psykiatrian erikoislääkäriksi valmistuminen kestää yhteensä 12–13 vuotta. Aluksi on suoritettava hyväksytysti lääketieteen lisensiaatin kuusi vuotta kestävä lääkärin perustutkinto. Erikoistumisaikana lääkäri työskentelee psykiatrisissa sairaaloissa ja psykiatrisessa avohoidossa sekä osallistuu psykiatrian alan koulutustilaisuuksiin ja hallinnon koulutukseen. Ennen kuin lääkäri saa psykiatrian erikoislääkärin oikeudet hänen on läpäistävä erikoislääkäritentti. Erikoislääkärioikeudet voi saada psykiatrian, nuorisopsykiatrian, lastenpsykiatrian tai oikeuspsykiatrian erikoisaloilla.
Erityisten lisäkoulutuksien perusteella Suomen lääkäriliitto voi myöntää hänelle erityispätevyyden esimerkiksi psykoterapiaan, psykoterapian kouluttajaksi, vakuutuslääketieteeseen tai päihdelääketieteeseen. Koska psykiatreista on Suomessa pulaa, myös yleislääkärit saavat toimia julkisessa terveydehuollossa psykiatrin määräaikaisena sijaisena.


title: Psykiatri

text: Ammatteina psykiatri, psykologi ja psykoterapeutti sekoitetaan usein keskenään. Psykiatri toimii lääketieteellisestä viitekehtyksestä, eli voi muun muassa asettaa lääketieteellisiä diagnooseja (Suomessa ICD-10) sekä määrätä lääkkeitä, mutta ei voi tehdä psykologisia tutkimuksia. Nämä kaksi ammattia eroavat psykoterapeuteista siinä, että he eivät voi tarjota Kelan korvaamaa psykoterapiaa, jolleivät käy lisäksi erillistä psykoterapiakoulutusta (erikoistumiskoulutus, 3–6 vuotta). Psykiatrin koulutus sinänsä mahdollistaa kuitenkin terapeuttisen asiakastyön sekä ohjauksen ja neuvonnan.


title: Psykiatri

text: Erilaiset psyykkiset oireet, jotka esiintyvät myös psykiatrisessa diagnoosiluokituksessa, kuten ahdistus, masennus, erilaiset pelot sekä jännitys ovat yleisiä. Jos oireet haittaavat itseä tai muita ihmisiä liikaa, on syytä lähteä selvittelemään ongelmaa. Yleislääkärit (terveyskeskuslääkärit, työterveyslääkärit, yksityispuolen lääkärit) ovat kouluttautuneet tunnistamaan ja hoitamaan yleisempiä ja lievimpiä ongelmia. Jos kuitenkin oireet ovat vaikeasti ymmärrettäviä, haitallisia, erityisen huolestuttavia tai oireet eivät parane, voi hakeutua psykiatrin vastaanotolle joko suoraan tai mielellään lähetteellä. Oireita voivat aiheuttaa elämän ulkoiset paineet ja mielen sisäiset ristiriidat, mutta joskus myös ruumiillinen sairaus voi olla oireiden takana. Tämän vuoksi onkin tärkeää, että myös fyysisten sairauksien mahdollisuus on huomioitu, ja yleisimmät psyykkisten sairauksien oireita aiheuttavat fyysiset sairaudet on poissuljettu.


title: Psykiatri

text: Ennen kuin psyykkisiä häiriötä aletaan hoitaa, on tehtävä perusteellinen psykiatrinen tutkimus – psykiatrinen haastattelu. Psykiatri voi myös pyytää lisätutkimuksia esimerkiksi psykologilta, neuropsykologilta, neurologilta, sisätautilääkäriltä, toimintaterapeutilta ym. Mikäli psykiatri arvioi hoidon mahdolliseksi tarpeelliseksi, hän antaa potilaalle tietoa eri hoitovaihtoehdoista: mahdollisesti tarvittavista elämäntapamuutoksista, erilaisista psykoterapioista, lääkehoidoista tai muista lääketieteellisesti vaikuttaviksi todetuista hoitomuodoista. Potilas valitsee ja päättää itse hoidosta ja hoitomuodoista. Psykiatrisista hoidoista (kuten psykoterapia) on tosin pulaa.


title: Psykiatri

text: Psykiatri on työskennellessään Valviran valvoma terveydenhuollon ammattihenkilö. Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä määrittelee hänen velvollisuutensa ammatin harjoittamisessa. Potilaan kannalta keskeisiä velvollisuuksia ovat ammattieettiset velvollisuudet, velvollisuus potilasasiakirjojen laatimiseen ja säilyttämiseen sekä salassapitovelvollisuus. Psykiatrin ja psykoterapeutin sekä hänen potilaansa suhdetta säätelee myös laki potilaan asemasta ja oikeuksista, jossa määritellään esimerkiksi potilaan tiedonsaantioikeus, sekä potilaan itsemääräämisoikeus.


title: Psykiatri

text: Salassapitovelvollisuus koskee kaikkea sellaista tietoa, joka on saatu ammattia harjoitettaessa, ja se säilyy ammatinharjoittamisen päätyttyäkin. Psykiatri tai psykoterapeutti ei tietyin poikkeuksin saa ilman potilaansa nimenomaista (mielellään kirjallista) lupaa ilmaista sivulliselle mitään potilaalta saamaansa tietoa tai salaisuutta. Merkittävin poikkeus salassapitovelvollisuuteen koskee julkisen sektorin psykiatrisen erikoissairaanhoidon lääkäreitä, jotka eivät enää ole täysin vaitiolovelvollisia: he ovat nykyisin asevelvollisuuslain nojalla velvollisia luovuttamaan kutsuntoja varten puolustusvoimille hoidossaan olleita potilaita koskevat diagnoosi- ja lääkitystiedot jopa ilman potilaan suostumusta. Käytännön tarkoituksena on vähentää asepalveluksen keskeyttäjien määrää. Mikäli kuitenkin potilas hoidattaa psykiatrisia vaivojaan yksityissektorilla, hänen tietonsa pysyvät ainakin toistaiseksi salassa, toisin kuin julkisen sektorin terveydenhuollossa.


title: Psykiatri

text: Psykiatreja on Suomessa 1 400, eli henkilöä kohti eniten Euroopassa, yhtä paljon kuin Sveitsissä. Tästä huolimatta Suomessa on julkisessa terveydenhuollossa pulaa psykiatreista. Virkoihin tarvittaisiin psykiatreja lisää jopa 30 %, ja joillakin alueilla psykiatrin viroista on täytetty alle 1/3 vakituisilla psykiatrian erikoislääkäreillä.


title: Särkijärvi

text: Särkijärvi on suomenkielinen nimi, joka voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vilho Lampi

text: Vilho Henrik Lampi (19. heinäkuuta 1898 Oulu – 17. maaliskuuta 1936 Oulu) oli suomalainen taidemaalari, joka tunnetaan erityisesti uhmakkaista omakuvistaan, voimakkaista kansankuvauksistaan sekä Limingan lakeutta, Liminkaa ja liminkalaisia kuvaavista maalauksistaan.


title: Vilho Lampi

text: Lammen taiteellinen ura oli melko lyhyt, sillä hän teki itsemurhan 37-vuotiaana. Hän debytoi Suomen taiteen vuosinäyttelyssä opiskeluaikanaan vuonna 1922 ja teki 14 vuotta kestäneen luomiskautensa aikana peräti 550 teosta. Lampi asettui opiskeluaikansa jälkeen asumaan Liminkaan, missä hän maalasi tuotteliaasti osallistuen aktiivisesti myös kotitilansa töihin. Lammen ympärille on kehittynyt myytti yksinäisyyden valinneesta omalaatuisesta taiteilijasta, joka eli ympäristössä, jossa häntä ei ymmärretty. Tähän vaikutti erityisesti Paavo Rintalan romaani "Jumala on kauneus", jonka taiteilijahahmon esikuvana Lampi oli. Monet ovat myös kritisoineet taiteilijamyyttiä, sillä Lampi oli eläessään kuitenkin hyvin toimeentullut taiteilija.


title: Vilho Lampi

text: Lampi syntyi Oulussa ja vietti lapsuutensa Kakaravaaran kaupunginosassa. Hän kävi Kajaanintullin kansakoulua, kunnes muutti 11-vuotiaana Liminkaan, josta hänen isänsä oli ostanut maatilan. Perhe asui Matinlaurin tilalla kylän keskustassa Liminganjokivarressa. Lähellä tilaa sijaitsevassa vanhassa Limingan kansakoulurakennuksessa niin sanotussa Kivikoulussa, jota koulua myös Lampi aikoinaan kävi, sijaitsee nykyään Vilho Lampi -museo. Koulun kevätnäyttelyissä Lammen töitä saattoi olla näytillä seinän täydeltä ja nuorena Lampi tunnettiin myös innokkaana lukijana, lausujana ja kirjoittajana.


title: Vilho Lampi

text: Lampi kävi Suomen Taideyhdistyksen Piirustuskoulua vuosina 1921–1925 ja oli jo opiskeluaikanaan taiteilijana tuottelias, minkä ansiosta häntä ihailtiin ja kutsuttiin ystäväpiirissä Nero-Lammeksi. Näihin aikoihin hän maalasi Tyko Sallisen, Alvar Cawénin ja Marraskuun ryhmän vaikutuksen sävyttämää ekspressionismia. Vaikka Lampi syntyi ja kasvoi kaupungissa, opiskeluajoistaan alkaen hänellä oli tapana korostaa maalaisuuttaan ja liminkalaisuuttaan. Tämä ilmeni muun muassa siten, että hänellä oli tapana opiskelijoiden iltamissa tanssia pirunpolskaa ympäri salia heilutellen puukkoaan. Vieraille hän esitteli itsensä ”Vilho Lampi Limingasta. Yhtä painava kuin pitäjän parhaat manttaalipösöt!”


title: Vilho Lampi

text: Opintojensa jälkeen Lampi palasi kotitilalleen Liminkaan, missä hän maalasi kuuluisimmat teoksensa osallistuen samalla aktiivisesti talon töihin. Lammen nuoruuden työt tunnetaan uhmakkuudestaan ja tämä voimallisen ekspressionistinen kausi tunnetaan niin sanottuna herooisena eli sankarikautena. Kauden tunnettuihin teoksiin kuuluu muun muassa hänen vuoden 1930 maalauksensa "Pitäjän keisari" sekä samaa ekspressionistista voimaa uhkuvat teokset "Hevoshuijarit" (1930), "Mestaaja" (1930), "Siltatanssit" (1930), "Sianhirtto" (1930), "Viinankeittäjät" (1930) ja "Puukkojunkkari" (1930). Kauden suurikokoiset ja dramaattiset maalaukset koettiin usein hätkähdyttävinä, ja jotkut arvostelijat kokivat Isänmaallisen kansanliikkeen Limingan paikallisyhdistyksen perustajajäseniin kuuluneen Lammen antaneen töissään Lapuan liikkeen tunnelmille ehkä aidoimman visuaalisen toteutuksensa. Sankarikauden maalausten ihmiset olivat kovia, hyökkääviä, röyhkeitä ja väkivaltaisia.