title: Hannu Väisänen (jääkiekkoilija)

text: Esimmäisen liigamaalin Väisänen pääsi laukomaan kaudella 1999–2000, kun hän teki 36 ottelussa kolme maalia. Hänellä on kokemusta myös EHL-otteluista.


title: Hannu Väisänen (jääkiekkoilija)

text: Väisäsen ura näytti kuitenkin kulkevan laskuun ja HIFK antoi Väisäsen takaisin Kiekko-Vantaan miehistöön. Siellä mies palasi taas totutulle tasolle ja kaudella 2002–2003 hän sai jälleen mahdollisuuden SM-liigassa, tällä kertaa Rauman Lukossa, mutta sielläkin vierailu jäi vain kahdeksan ottelun mittaiseksi. Väisäsellä oli edessä jälleen paluu Vantaalle.


title: Hannu Väisänen (jääkiekkoilija)

text: Kaudella 2003–2004 oli jälleen vuoro käydä näytillä liigajoukkueelle, nyt vuorossa oli HPK. Hämeenlinnalaiset tarjosivat laiturille try-out-sopimusta vain yhdeksän päivää ennen sarjan alkua. Sopimus Kerhon kanssa syntyi hyvien otteiden jälkeen ja sillä tiellä Väisänen on edelleen.


title: Hannu Väisänen (jääkiekkoilija)

text: 2005–2006 Väisänen voitti HPK:ssa Suomen-mestaruuden.


title: Minouche Smit

text: Minouche Smit (s. 6. maaliskuuta 1975 Hoorn, Pohjois-Hollanti) on entinen alankomaalainen uimari, joka edusti kotimaataan vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa.


title: Minouche Smit

text: Siellä hän sijoittui kuudenneksi 4x200 metrin vapaauintiviestissä ajalla 8.08,48. Joukkueessa uivat myös Carla Geurts, Patricia Stokkers ja Kirsten Vlieghuis. Vuotta aiemmin hän oli voittanut samalla matkalla hopeaa pitkän radan EM-uinneissa. Atlantassa Smit oli myös neljäs 4x100 metrin vapaauintiviestissä. Joukkueessa uivat myös Marianne Muis, Wilma van Hofwegen, ja Karin Brienesse. Ainoassa henkilökohtaisessa startissaan 200 metrin sekauinnissa Smit oli seitsemäs, ajalla 2.16,73.


title: Minouche Smit

text: Smit on naimisissa toisen alankomaalaisen huippu-uimarin, Pieter van den Hoogenbandin kanssa. Parilla on yksi lapsi.


title: Miljonäärimonni

text: Miljonäärimonni on suomalainen elokuva vuodelta 1953. Sen on ohjannut Roland af Hällström. Lajityypiltään elokuva on sotilasfarssi, jollaisia Fennada-Filmi valmisti 1952–1958 vuosittain yhden. Ensi-ilta oli 3. heinäkuuta 1953 Helsingissä Rexissä ja Tuulensuussa.


title: Miljonäärimonni

text: Elokuva sai aikalaiskriitikoilta tyypillisen kohtelun, eikä siitä juuri löydetty mitään hyvää, Toisaalta elokuva ei juuri erottunut liukuhihnatuotannon tasaisesta massasta. Juuri lajityypin useasti toistetut kliseet ja pyrkimys tuotannon halpuuteen koettiin elokuvan suurimmiksi puutteiksi. Näyttelijätkään eivät herättäneet työllään kriitikoiden innostusta, ainoastaan uusi elokuvatyttö Airi Uitto osoittautui monen mielestä iloiseksi yllätykseksi.


title: Miljonäärimonni

text: Televisioesityksen yhteydessä Arto Pajukallio suhtautuu elokuvaan lempeämmin: "Ajankuva ja opettavaiset arvot takaavat hymynkareen varemmin kuin osoitteleva huumori", ja kiittää Pöystin suoritusta elokuvan kokonaisuutta kannattelevaksi. Mutta vaikka elokuvassa on hetkensä, kokonaisuutta ei hänen mukaansa kuitenkaan synny.


title: Miljonäärimonni

text: Elokuva kertoo miljonääristä Lasse Vihurista, joka varusmiespalvelukseen jouduttuaan pyrkii selviytymään siitä mahdollisimman helpolla pestaamalla palvelustoverinsa suorittamaan maksua vastaan itselleen ikäväksi kokemansa velvollisuudet. Hän joutuu siitä muutaman kantahenkilökuntaan kuuluvan silmätikuksi. Lopussa hän kuitenkin kunnostautuu estämällä uhkaavan onnettomuuden, ja ylivääpelikin voi todeta: ”Onhan siitä sittenkin tullut kunnon monni!”.


title: Karjalanruusu

text: Karjalanruusu ("Rosa acicularis") on Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava ruusulaji. Suomessa sitä tavataan luonnonvaraisena erityisesti Itä-Suomessa. Karjalanruusu on Pohjois-Karjalan maakuntakasvi.


title: Karjalanruusu

text: Karjalanruusu on puolesta puoleentoista metriä korkeaksi kasvava pensas, jossa on paljon juurivesoja. Varret ovat punaruskeita ja tiheäpiikkisiä. Piikit ovat suoria, neulamaisia ja ne eivät sijaitse pareittain nivelissä, toisin kuin karjalanruusua läheisesti muistuttavalla metsäruusulla ("R. majalis"). Lehti on kerrannaislehti. Lehden korvakkeet ovat tavallisesti kapeakärkisiä. Lehdykät ovat 1,5–5 cm pitkiä, päältä kaljuja ja vaaleanvihreitä, alta harvakarvaisia ja harmahtavanvihreitä. Lehdykän laita on leveähampainen. Punaiset kukat ovat yksittäin. Karjalanruusu kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Hedelmä on pitkänomainen tai päärynänmuotoinen, noin 1,5 cm pitkä punainen kiulukka.


title: Karjalanruusu

text: Karjalanruusua tavataan erittäin laajalla alueella Pohjois-Euraasiassa ja Pohjois-Amerikan itäosissa. Lajin läntisimmät esiintymät ovat Pohjois-Ruotsissa ja Suomessa. Suomessa karjalanruusun esiintymät painottuvat Keski- ja Itä-Suomeen. Pohjoisimmat havainnot ovat Etelä-Lapista. Yleinen laji on Pohjois-Karjalassa ja Savossa.


title: Karjalanruusu

text: Karjalanruusun tyypillistä kasvuympäristöä ovat lehdot, rehevät korvet, puronvarret ja tuoreet rinnemetsät. Lajia saattaa tavata myös puutarhakarkulaisena pihoilla ja pientareilla.


title: Karjalanruusu

text: Karjalanruusua viljellään myös puutarhakasvina.


title: Kaarlo Nuorvala

text: Kaarlo Ilmari Nuorvala (ent. Nylenius; 28. kesäkuuta 1910 Viipuri – 24. kesäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hän käytti oman nimensä lisäksi nimimerkkejä Reino Arras, Hilkka Helovuo ja Kalle Kivipää. Hän on myös näytellyt muutamassa elokuvassa.


title: Kaarlo Nuorvala

text: Nuorvala kirjoitti useita seikkailuromaaneja, salapoliisiromaaneja ja tyttökirjoja. Hän kirjoitti osan näistä teoksistaan nimimerkeillä Bob Palmer, Roy Wilton, Max Dugan ja Earl Kennington. Nuorvala oli tuotteliaimmillaan 1940-luvulla, pelkästään vuonna 1945 hän julkaisi 27 kirjaa.


title: Kaarlo Nuorvala

text: Kesällä 1942 Nuorvala toimi lyhyen aikaa Suomen Kansallissosialistisen Työjärjestön Vapaa Suomi -lehden päätoimittajana.


title: Matti Varjo

text: Matti Varjo (2. huhtikuuta 1925 Naantali – 25. joulukuuta 2006 Turku) oli suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän näytteli paljon Suomen Kansallisteatterissa.


title: Matti Varjo

text: Nuorena Varjo soitti klarinettia tanssiorkesterissa. Hän suoritti lasimestarin kisällikirjan. Näyttelijänura alkoi 1950-luvun Turussa harrastajateatterin kautta. Ammattiteatteriin hän otti kiinnityksen Jyväskylässä 1950-luvulla, josta siirtyi 1961 Tampereen Työväen Teatteriin. Hän esitti muun muassa Pyynikin kesäteatterin "Tuntemattomassa sotilaassa" Hietasen roolia. 1970-luvulla hän työskenteli Helsingissä, mutta oli osan aikaa teatterielämän ulkopuolella, kunnes KOM-teatteri innosti hänet taas näyttämölle 1978. Varjo esiintyi myös kahdeksassa elokuvassa, kuten Pölösen "Kivenpyörittäjän kylässä" ja Kivikosken "Kesyttömissä veljeksissä" sekä useissa tv- ja lyhytelokuvissa. Hänet muistetaan erityisesti televisiosarjan "Kunnon sotamies Svejkin seikkailuja" nimiosasta (1967-1968). Matti Varjo kuoli 81-vuotiaana joulupäivänä 2006 lyhyeen sairauteen turkulaisessa vanhainkodissa.


title: Kombinatoriikka

text: Kombinatoriikka on matematiikan osa-alue, joka tutkii tietyt ominaisuudet toteuttavien joukkojen lukumääriä. Enumeratiivinen kombinatoriikka laskee saadun joukon alkioiden lukumäärän. Matroiditeoria tutkii joukkojen konstruoimista ja analysointia. Ekstremaalinen kombinatoriikka pyrkii löytämään jollakin tapaa optimaalisen kokoelman objekteja. Algebrallinen kombinatoriikka tutkii, mitä algebrallisia rakenteita joukon alkioille voidaan muodostaa.


title: Kombinatoriikka

text: Kombinatoriikka on yhtä paljon ongelman ratkaisemista kuin teorian rakentamista. Erityisesti 1900-luvulla kombinatoriikkaan on kehitetty paljon teoreettisia tuloksia, jotka helpottavat kombinatoristen ongelmien laskemista huomattavasti.


title: Kombinatoriikka

text: Permutaatio on jokainen jono, joka sisältää annetun joukon alkiot lueteltuna jossakin järjestyksessä. Annetun äärellisen joukon permutaatioiden lukumäärä on sen alkioiden lukumäärän kertoma, eli luku, joka saadaan kertomalla keskenään kaikki kokonaisluvut yhdestä alkioiden lukumäärään saakka. Jos siis joukossa on formula_1 alkiota, ne voidaan luetella formula_2 eri järjestyksessä eli permutaatioita on formula_2


title: Kombinatoriikka

text: Variaatiot ovat jonoja, jotka sisältävät vain tietyn määrän perusjoukon alkioista määrätyssä järjestyksessä ja joissa ei sama alkio esiinny enempää kuin kerran. Jos joukossa on formula_1 alkioita, variaation ensimmäinen alkio voidaan valita formula_1 eri tavalla, mutta toisen alkion osalta vaihtoehtoja on enää vain formula_6, kolmannen osalta formula_7 ja niin edelleen. Sellaisia variaatioita, joissa on formula_8 alkiota, eli "k-variaatioita", on näin ollen


title: Kombinatoriikka

text: formula_9 eli formula_10 erilaista.


title: Kombinatoriikka

text: Kombinaatiot ovat annetun joukon osajoukkoja, joissa on tietty määrä alkioita. Toisin kuin variaatioissa, kombinaatioissa alkioiden järjestyksellä ei ole merkitystä. Näin ollen formula_1 alkiota sisältävän joukon sellaisten kombinaatioiden lukumäärä, joissa on formula_8 alkiota, saadaan jakamalla vastaavien variaatioiden lukumäärä formula_8-alkioisen joukon permutaatioiden lukumäärällä. Toisin sanoen kombinaatioiden lukumäärä on


title: Kombinatoriikka

text: jolle käytetään myös merkintää


title: Kombinatoriikka

text: Koska samat luvut ovat samoja, jotka esiintyvät myös kertoimina, kun binomin formula_1:s potenssi kehitetään polynomiksi, sanotaan näitä lukuja myös binomikertoimiksi. Ne voidaan laskea myös Pascalin kolmion avulla.


title: Kombinatoriikka

text: Kombinatoriikkaa sovelletaan ennen kaikkea todennäköisyyslaskennassa, erityisesti tilanteissa, joissa jonkin joukon permutaatioita, variaatioita tai kombinaatioita voidaan pitää symmetrisinä alkeistapauksina.


title: Kombinatoriikka

text: Esimerkkinä kombinatorisesta kysymyksestä on seuraava: Monellako tavalla 52 kortin pakka voidaan järjestää? Osoittautuu, että erilaisia järjestyksiä eli 52 alkion joukon permutaatioita on 52! = 80 658 175 170 943 878 571 660 636 856 403 766 975 289 505 440 883 277 824 000 000 000 000 kappaletta.


title: Kombinatoriikka

text: Toisentyyppinen kombinatoriikan tehtävä on seuraava: Olkoon annettu "n" henkilöä. Onko mahdollista järjestää henkilöt eri joukkoihin siten, että jokainen henkilö on ainakin yhdessä joukossa, jokainen kahden henkilön pari on täsmälleen yhdessä joukossa, jokaisella kahdella joukolla on täsmälleen yksi yhteinen henkilö ja mikään joukko ei sisällä kaikkia henkilöitä, kaikkia paitsi yhtä henkilöä tai täsmälleen yhtä henkilöä. Vastaus riippuu "n":stä.


title: Kombinatoriikka

text: Lottovoiton todennäköisyys voidaan laskea myös kombinatoriikan avulla. Kuinka monta erilaista lottoriviä voidaan muodostaa, kun arvotaan seitsemän erilaista numeroa 40 numeron joukosta? Ensimmäinen numero voi olla mikä tahansa 40:stä numerosta, seuraava mikä tahansa loppujen 39:n numeron joukosta, sitä seuraava mikä tahansa numero jäljellä olevien 38:n numeron joukosta. Erilaisia vaihtoehtoja on 40*39*38*37*36*35*34=93963542400 kappaletta. Lotossa ei ole merkitystä sillä, missä järjestyksessä rivin numerot arvotaan. Sama lottorivi voidaan arpoa 7*6*5*4*3*2*1=5040 eri järjestyksessä. Yhdistämällä edelliset kaksi tietoa nähdään, että erilaisia lottorivejä on 93963542400/5040=18643560 kappaletta, jolloin päävoiton todennäköisyys yhdellä rivillä pelaamalla on 1/18643560 ( 0,0000053638% ) eli yksi noin yhdeksästätoista miljoonasta. Lottorivit ovat siis 40 alkion joukosta muodostettuja 7 alkion kombinaatioita.


title: Tukkijoella

text: Tukkijoella voi tarkoittaa seuraavia:


title: Luettelo tasavalloista

text: Valtiot, joiden virallinen valtiomuoto on tasavalta:


title: Al MacInnis

text: Allan ”Al” MacInnis (s. 11. heinäkuuta 1963 Port Hood, Nova Scotia, Kanada) on entinen jääkiekkoilija sekä Stanley Cup -mestari, Kanada Cupin voittaja ja olympiakultamitalisti. Puolustaja MacInnis pelasi 23 kautta National Hockey Leaguessa seuroinaan Calgary Flames ja St. Louis Blues. Hän pelasi NHL:n runkosarjassa 1416 ottelua, joissa teki 340 maalia ja antoi 934 maaliin johtanutta syöttöä. 1274 tehopisteellään hän on koko NHL:n historian tehokkaimpia puolustajia. Al MacInnisille tuomittiin 1501 jäähyminuuttia. Pudotuspeleissä hän kokosi 177 ottelussa 39 maalia ja jakoi 121 syöttöä (160 tehopistettä). Myös nämä luvut ovat puolustajien kärkijoukkoon oikeuttavia. Jäähyjä MacInnis sai playoff -peleissä 255 minuuttia.


title: Al MacInnis

text: MacInnis tunnettiin lujasta lyöntilaukauksestaan. ssa hän voitti seitsemän kertaa laukauskisan, jossa kiekon nopeus mitataan tutkalla.


title: Sinut minä tahdon

text: Sinut minä tahdon on Valentin Vaalan ohjaama suomalainen romanttinen komediaelokuva vuodelta 1949. Elokuva pohjautuu löyhästi Denys Astonin romaaniin "Voitto- ja tappiotili" (Otava, 1943).


title: Sinut minä tahdon

text: Nimimerkki Denys Astonin takana on tuottelias suomalainen viihdekirjailija Anna Inkeri Relander. Musiikin on säveltänyt muutoin näyttämö- ja balettimusiikkiin keskittynyt Nils Lerche (1905–1986). Elokuvassa on käytetty taustaprojisointia ensi kerran Suomessa.


title: Sinut minä tahdon

text: Rakkaudessa pettynyt helsinkiläinen Katri Vesa (Hillevi Lagerstam) lähtee maalle tätinsä luokse. Naapurissa asuu rikas, sokea kemisti Kari Tuulos (Tapio Rautavaara), jonka tueksi hän ryhtyy pitämällä tälle seuraa ja lukemalla.


title: Sinut minä tahdon

text: Aikalaisarvioissa elokuva sai laimean vastaanoton: ”kevyt, tyhjänpuoleinen komedia”, ”Voisi Suomi-Filmi Valentin Vaalalla parempaakin teettää”. Näyttelijätkin saivat osansa: ”useimmat näyttelijät eivät hallitse vivahduksellista ja luontevaa keskustelutaitoa”. Toisenlaisen näkemyksen kiteyttää arviossaan Olavi Veistäjä: ”komedian kevyt sävy on tavoitettu hyvin”.


title: Sinut minä tahdon

text: Myöhemmässä kritiikissä elokuvaa luonnehditaan kankean kirjalliseksi ja tahattoman koomiseksi, ja sitä on pidetty Vaalan heikoimpana elokuvana.


title: Frédéric Kanouté

text: Frédéric Kanouté (s. 2. syyskuuta 1977) on ranskalaissyntyinen malilainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä kiinalaisessa Beijing Guoanissa.


title: Frédéric Kanouté

text: Kanouté aloitti ammattilaisuransa paikallisseura Lyonissa vuonna 1997. Helmikuussa 2000 hän siirtyi Englannin Valioliigan West Hamiin, josta jatkoi kauden 2002–2003 jälkeen Tottenhamiin West Hamin pudottua alemmalle sarjatasolle.


title: Frédéric Kanouté

text: Kanouté myytiin Sevillaan 23. elokuuta 2005. Hän tuli kentälle toisella puoliajalla kauden 2005–2006 UEFA Cupin loppuottelussa Middlesbroughia vastaan ja onnistui maalinteossa 89. minuutilla. Sevilla voitti ottelun 4–0. La Ligan siirtyessä joulutauolle kaudella 2006–2007 johti Sevilla liigaa ja Kanouté maalipörssiä 14 maalillaan.


title: Frédéric Kanouté

text: Maajoukkuetasolla Kanouté edustaa Malia, mutta on juniorina pelannut myös Ranskan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Vuoden 2004 Afrikan-mestaruuskilpailuissa Kanouté auttoi neljällä maalillaan Malin turnauksen välieriin, jossa se hävisi Marokolle. Pronssiottelussa myös Nigeria osoittautui vahvemmaksi. Hän jakoi turnauksen maalikuninkuuden neljän muun pelaajan ohella. Helmikuussa 2008 Kanouté valittiin vuoden 2007 Afrikan parhaaksi jalkapalloilijaksi. Hänestä tuli samalla ensimmäinen Euroopassa syntynyt paras afrikkalainen jalkapalloilija.


title: Frédéric Kanouté

text: Afrikan mestaruuskisojen jälkeen tammikuussa 2010 Kanouté ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa.


title: Josiah Bartlett

text: Josiah Bartlett (21. marraskuuta 1729 – 19. toukokuuta 1795) oli yhdysvaltalainen lääkäri ja valtiomies. Hän oli yksi 56:sta Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajasta. Josiah Bartlett oli New Hampshiren kuvernööri ja New Hampshiren korkeimman oikeuden ylituomari.


title: Josiah Bartlett

text: Josiah Bartlett syntyi Amesburyssa Massachusettsissa. Hänen isänsä nimi oli Stephen Bartlett ja äidin nimi oli Hannah-Mary Bartlett. Josiah Bartlett oli perheen viides lapsi ja neljäs poika.


title: Josiah Bartlett

text: Josiah Bartlett alkoi opiskella lääketiedettä lääkäri Ordwayn luona vuonna 1745. Viiden vuoden jälkeen hän muutti Kingstoniin ja alkoi hoitaa omaa praktiikkaa.


title: Josiah Bartlett

text: Josiah Bartlett meni naimisiin Mary Bartlettin kanssa 15. tammikuuta vuonna 1754, jolloin Josiah oli 25 vuotta vanha. Mary Bartlett oli Josiah Bartlettin serkku. Josiah ja Mary olivat hyvin kiintyneitä toisiinsa kunnes 14. heinäkuuta vuonna 1789 Mary kuoli. Vuosien mittaan heille syntyi yhteensä 11 lasta: Mary, Lois, Miriam, Rhoda, Hannah (kuoli imeväisenä), Levi, Josiah (kuoli synnyinvuotenaan), Josiah, Ezra, Sarah, Hannah (kuoli imeväisenä). Lapsista kolme oli poikia, kaikki pojat jatkoivat isänsä jalanjäljillä valiten ammatikseen lääkärin.


title: Sininen marmorikuula

text: Sininen marmorikuula () on Apollo 17 -kuulennolla otettu kuuluisa valokuva Maasta. Valokuva otettiin 7. joulukuuta 1972 noin 29 000 kilometrin (18 000 mailia) etäisyydeltä Maasta. Se on yksi kaikkien aikojen levinneimmistä kuvista ja eniten kysytty NASAn arkistoista. Kuvatessa kamera on ollut suoraan Auringon ja Maan välissä ja Maa näkyy täysin pyöreänä ja kauttaaltaan kirkkaana.


title: Sininen marmorikuula

text: Apollo 17 on toistaiseksi viimeinen Kuuhun laskeutunut avaruuslento. Sen jälkeen ihmisiä ei ole käynyt vastaavalla etäisyydellä, josta olisi mahdollista ottaa vastaavanlainen kuva kokonaisesta Maasta. Kuuluisan kuvan Maasta tiettävästi otti Apollo 17:n miehistön jäsen Jack Schmitt 70-millimetrisellä Hasselblad-merkkisellä kameralla, vaikkakin NASA on virallisesti ilmoittanut kuvan ottajaksi koko miehistön. Kuvan virallinen arkistonimi on AS17-148-22726.


title: Sininen marmorikuula

text: 1970-luvulla voimistunut ympäristöliike käytti tätä ensimmäistä hyvää kuvaa maapallosta menestyksekkäästi symbolina yhdestä haavoittuvasta maailmasta.


title: Sininen marmorikuula

text: Nasa on myöhemmin julkaissut vastaavia kuvia maapallosta. Verner Suomen mukaan nimetyn Suomi NPP -satelliitin 4. tammikuuta 2012 ottama kuvakooste maapallosta on tähänastisista tarkin (ns. "Blue Marble 2012").


title: Paavo Prokkonen

text: Pavel Stepanovitš (Paavo) Prokkonen (16. heinäkuuta 1909 Porajärvi – 18. heinäkuuta 1979 Petroskoi) oli karjalainen ja neuvostoliittolainen poliitikko, joka toimi Karjalais-suomalaisen sosialistisen neuvostotasavallan ministerineuvoston puheenjohtajana (pääministeri) 1940–1947 ja 1950–1956 sekä Karjalan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtajana (presidentti) 1956–1979.


title: Paavo Prokkonen

text: Neuvostoliiton politiikassa hänet tunnettiin Pavel Stepanovitš Prokkosena, mutta hän suomensi etunimensä Suomen kansanhallituksen julistukseen ja tunnetaan täten suomalaisessa historiankirjoituksessa yleensä Paavo Prokkosena. Alkuperäistä sukuaan hän oli Prokofjev.


title: Paavo Prokkonen

text: Prokkonen syntyi köyhään karjalaiseen maanviljelijäperheeseen Klyyssinvaaran kylässä Porajärvellä, joka kuului Aunuksen Karjalan Poventsan kihlakuntaan.


title: Paavo Prokkonen

text: Vuonna 1927 Prokkonen valittiin paikallisen maalaisneuvoston maanviljelijöiden yleisavun jaoston sihteeriksi. Hän liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen 1930. Vuonna 1931 hänet nimitettiin maalaisneuvoston puheenjohtajaksi. Vuodesta 1934 lähtien Prokkonen toimi Karjalan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan Aunuksen paikallisneuvostossa erilaisissa asemissa, nousten lopulta Aunuksen alueen neuvoston puheenjohtajaksi 1937. Karjalan ASNT:n kansankomissaarien neuvoston varapuheenjohtajaksi hänet valittiin vuonna 1938, missä hän toimi toisen maailmansodan syttymiseen saakka.


title: Paavo Prokkonen

text: Talvisodan sytyttyä Suomen kansantasavalta julistettiin Otto Wille Kuusisen johdolla perustetuksi 1. joulukuuta 1939. Karjalan asiain ministerinä toimiessaan Paavo Prokkonen oli ainoa Suomen suuriruhtinaskunnan ulkopuolella syntynyt ja karjalainen ministeri niin kutsutussa Terijoen hallituksessa. Talvisodan päätyttyä ja kansantasavallan sulauduttua Karjalais-suomalaiseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan Paavo Prokkonen nimitettiin uuden neuvostotasavallan ensimmäiseksi pääministeriksi, kansankomissaarien neuvoston puheenjohtajaksi. Hän astui samaan virkaan uudelleen vuonna 1950, jolloin sen nimi oli muutettu ministerineuvoston puheenjohtajuudeksi. Hän toimi siinä vuoteen 1956, eli siihen saakka kun Karjalais-suomalainen neuvostotasavallan alennettiin autonomiseksi neuvostotasavallaksi. Tällöin hänet ylennettiin autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan päämieheksi, korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtajaksi. Hän toimi virassa kuolemaansa asti eli vuoteen 1979.


title: Paavo Prokkonen

text: Prokkonen oli myös puoluekongressin valitsemana Neuvostoliiton kommunistisen puolueen valvontakomitean () jäsen vuosina 1952–1961.


title: Paavo Prokkonen

text: Paavo Prokkonen on palkittu kahdella Leninin kunniamerkillä, yhdellä toisen luokan isänmaallisen sodan kunniamerkillä ja kahdella Punaisen lipun kunniamerkillä.


title: Paavo Prokkonen

text: Petroskoin kaupunki pystytti Prokkoselle muistolaatan Kirovinkadun talon numero 24 seinälle tämän syntymän satavuotispäivän kunniaksi vuonna 2009. Laatan paljasti Karjalan tasavallan päämies Sergei Katanandov.


title: Michael Spence

text: Michael Spence (s. 7. marraskuuta 1943) on Yhdysvalloissa syntynyt ja Kanadassa kasvanut ekonomisti ja Nobelin taloustieteen palkinnon saaja vuodelta 2001 yhdessä George A. Akerlofin ja Joseph E. Stiglitzin kanssa.


title: Bussipysäkki

text: Bussipysäkki ("Bus Stop", myös "The Wrong Kind of Girl") on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1956. Elokuvan on ohjannut Joshua Logan, ja sen pääosissa näyttelivät Marilyn Monroe ja Don Murray. Muissa rooleissa ovat mukana muun muassa Arthur O'Connell, Betty Field, Eileen Heckart, Robert Bray ja Hope Lange. Elokuvan tuotantoyhtiö on Fox, ja sen ensi-ilta oli 31. elokuuta 1956.


title: Bussipysäkki

text: Toisin kuin useimmat Marilyn Monroen elokuvat, "Bussipysäkki" ei ole sen paremmin täysiverinen komedia kuin musikaalikaan, vaan pikemminkin draamaelokuva. Monroe laulaa siinä kuitenkin yhden laulun, "That Old Black Magic" (sävellys Harold Arlen, sanat Johnny Mercer).


title: Bussipysäkki

text: "Bussipysäkki" perustuu kahteen William Motter Ingen näytelmään, "People in the Wind" ja "Bus Stop".


title: Bussipysäkki

text: Beau-niminen cowboy (Don Murray) ja hänen ystävänsä Virgil (Arthur O’Connell) matkustavat bussilla Phoenixin Montanasta Arizonaan osallistuakseen siellä pidettävään rodeoon. Samalla Beau toivoo löytävänsä oman ”enkelinsä”.


title: Bussipysäkki

text: Arizonassa kokematon Beau rakastuu kahvilalaulaja Chérieen (Marilyn Monroe) tämän laulaessa kappaleen ”That Old Black Magic”. Beau päättää viedä Chérien mukanaan Montanaan ja aikoo naida tämän seuraavana päivänä, mutta Chérie kuitenkin pakenee. Chérie nimittäin toivoo pääsevänsä Hollywoodiin, jossa hänen kykynsä huomattaisiin. Beau kuitenkin löytää Chérien ja pakottaa tämän nousemaan Montanan bussiin.


title: Bussipysäkki

text: Matkalla bussi pysähtyy Grace’s Diner -nimiseen ruokapaikkaan, sillä Montanaan vievä tie on peittynyt lumeen. Muut matkustajat ovat saaneet tietää, että Beau on siepannut Chérien ja kiusaa tätä. Miehet nujertavat Beaun, kunnes tämä lupaa jättää Chérien rauhaan. Kun Montanaan vievä tie on aurattu, katuva Beau, joka sai bussikuskilta edellisiltana selkäsaunan, pyytää anteeksi karkeaa käytöstään ja on valmis lähtemään kotiin ilman Chérietä. Chérie antaa Beaulle anteeksi, ja huomattuaan, että Beaulla on myös mukavampi puoli, hän päättää lähteä tämän mukaan.


title: Bussipysäkki

text: Erään televisioesityksen yhteydessä esitetyn arvion mukaan elokuva on katsojasta riippuen paikoin hauska tai vain pitkästyttävä. Sen loppuratkaisu pönkittää arvoja ajan hengessä.


title: Bussipysäkki

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Bussipysäkin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Ole Kirk Christiansen (7. huhtikuuta 1891 – 11. maaliskuuta 1958) oli tanskalainen puuseppä, joka perusti Lego-yhtiön ja oli mukana yhtiön alkutaipaleella aina ensimmäisten palikoiden ilmestymiseen saakka.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Ole syntyi vuonna 1891 jyllantilaiseen maaviljelijäperheeseen Filkskovin kylään. Olen isä, Jens Niels Christensen, työskenteli monissa lähialueen maatiloissa saadakseen kymmenlapsisen perheensä ruokittua. Tanskan maaperä ei ollut otollinen maanviljelylle. Tästä syystä Jens teki hyvin paljon töitä eikä usein ehtinyt viettämään aikaa perheensä kanssa. Myös Ole tottui jo nuoresta pitäen työntekoon. Erään tarinan mukaan Olen ensimmäinen työ oli perheen lampaan hoitaminen ja ulkoiluttaminen.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Työtä pelkäämättömän asenteen lisäksi Ole peri vanhemmiltaan hartaan uskovaisuuden. Koko Christiansenin perhe oli ahkerasti mukana luterilaisen kirkkonsa tempauksissa. Varsinkin lähialueen vähävaraisten avustaminen oli heille tärkeää.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Työnteon lisäksi Ole kävi kaksi päivää viikossa kylänsä koulussa opettelemassa laskemista ja lukemista. Ole ei ehtinyt työnsä lisäksi paljoa lukea, ja siksi hän ei käynyt koulua perusastetta korkeammalle. Yleisen tavan mukaan Ole opetteli ammattinsa kisällinä toimien isoveljensä Kristianin apulaisena puusepän verstaalla 14-vuotiaasta lähtien. Neljän vuoden opintojen jälkeen Ole valmistui ja sai luvan harjoittaa omaa ammattiaan itsenäisesti.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Pian valmistuttuaan Ole huomasi, ettei hänelle riittänyt työtä pienessä kotikylässään, joten hän päätti lähteä ulkomaille omaisuutta tienaamaan. Ole työskenteli puuseppänä Saksassa vuodet 1911–1912 ja Norjassa vuodet 1912–16. Norjasta hän löysi ensimmäisen vaimonsa, Kirstinen. Tienattuaan tarpeeksi Ole ja Kirstine muuttivat takaisin Tanskaan pieneen  Billundin kylään 30 kilometrin päähän Filkskovista. Heti muutettuaan Billundiin Ole osti pienen paikallisen puusepänverstaan.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Verstaassaan Ole valmisteli lähiseudun maatalouden tarvitsemia puutuotteita ovista huonekaluihin. Keväisin ja kesäisin Ole yritti hankkia toimeentuloa millä tahansa työmaalla johon hän pääsi. Aluksi Olen asiakkaina olivat vain lähiseutujen asukkaat, mutta maineen kiiriessä Ole sai yhä enemmän asiakkaita ja yhä isompia urakoita. Silti 1920-luvun lama ei päästänyt Olea helpolla, ja hän joutui usein vararikon partaalle.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Peräti neljästä verstaassa roihunneesta tulipalosta huolimatta Ole jaksoi uurastaa ja pitää pintansa. Huomattuaan, etteivät käyttötavarat enää tuoneet tarvittavaa määrää tuloja, hän päätti kokeilla puisten lelujen tekemistä. Tieto Olen tekemien lelujen laadusta ja kestävyydestä kiiri ympäri Tanskaa. Vähitellen suurin osa verstaan tuloista alkoi tulla leluista.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Lelujen mahdollisuutta pohtiessa Ole päätti keskittää verstaan tuotannon kokonaan leluihin. Ole piti verstaan työntekijöiden kanssa lelujen nimen keksimisestä kilpailun. Voittajaksi päätyi Olen ehdotus "LEGO". Näin yhtiö sai nimensä vuonna 1934.


title: Ole Kirk Christiansen

text: Ole Kirk Christiansenin seuraaja LEGO-yrityksen johdossa oli hänen poikansa Godtfred Kirk Christiansen, joka patentoi toisiinsa kiinnittyvät muovipalikat vuonna 1958.


title: Gondorin Valkoinen Puu

text: Gondorin Valkoinen Puu on J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -kirjoissa Gondorin symboli, joka kasvaa Minas Tirithin linnan pihalla. Valkoinen Puu kirjailtiin myös Gondorin lippuun.


title: Gondorin Valkoinen Puu

text: Ensimmäinen Gondorin Valkoinen Puu tuli Isildurilta, kun tämä otti suuren riskin varastaessaan Nimlothilta, Númenorin Valkoiselta Puulta, hedelmän, jossa oli sen siemen. Ennen tätä yksi oli tuhottu Sauronin käskystä. Hän oli kärsinyt monista tappioista tämän tehtävän aikana ja oli ollut lähellä kuolemaa, mutta kun tämän puun ensimmäinen lehti avautui keväällä, Isildur oli parantanut hänen vammansa.


title: Gondorin Valkoinen Puu

text: Tämä taimi oli tuotu Keski-Maahan Isildurin laivassa ja se oli viimeinkin istutettu Minas Ithiliin ennen Isildurin huonetta. Kun Sauron palasi Keski-Maahan, hän aloitti äkillisen hyökkäyksen Minas Ithiliin vallatakseen kaupungin ja tuhotakseen Valkoisen Puun.


title: Gondorin Valkoinen Puu

text: Isildur pakeni Valkoisen Puun taimi mukanaan Minas Anoriin, missä hän istutti sen Valkoisen Tornin pihamaalle.


title: Gondorin Valkoinen Puu

text: Kolmanen taimen istutti Kolmannella Ajalla vuonna 1640 Kuningas Tarondor. Tämä Valkoinen Puu eli aina vuoteen 2852 saakka Käskynhaltija Belecthor II:n aikana. Kun silloin ei löytynyt uutta taimea, jonka voisi istuttaa, jätettiin puu paikalleen kuolleena.


title: Gondorin Valkoinen Puu

text: Kun Aragornista tuli kuningas, hän löysi Gandalfin auttamana Valkoisen Puun taimen Mindolluinin rinteistä korkealta kaupungin yläpuolelta ja istutti sen kaupunkiin. Kuollut puu poistettiin linnan pihalta ja siirrettiin kunnioittavasti Kuninkaiden Hautakammioon. Kolmannella ajalla kesäkuussa 3019 taimi alkoi kukoistaa.


title: Gondorin Valkoinen Puu

text: Peter Jacksonin "" (2003) -elokuvassa ei näytetä sitä kun Aragorn ja Gandalf löytävät Valkoisen Puun taimen. Kuitenkin elokuvassa nähdään vähän toivoa, kun aikaisemmin kuollut puu alkaa kukkia Gondorin Linnan pihalla samaan aikaan, kun Aragorn on matkalla Minas Tirithiin. Aragornin kruunajaisten aikaan sama kuollut puu on täydessä voimassaan ja kukoistuksessaan.


title: Aurora (nimi)

text: Aurora on naisen etunimi, joka johtuu latinan aamuruskoa tarkoittavasta sanasta "aurora".


title: Aurora (nimi)

text: Suomessa nimi Aurora on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu maaliskuuhun 2017 mennessä annettu 18 739 naiselle, joista enemmistö on 2000-luvulla syntyneitä.. Auroran nimipäivä on 10. maaliskuuta.


title: Suomen luterilainen tunnustuskirkko

text: Suomen luterilainen tunnustuskirkko (SLT) on 23. elokuuta 2004 rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta. Yhdyskunnan perustamiskirja on allekirjoitettu 12. heinäkuuta 2002 Porvoossa. Kirkkoon kuuluu kaksi seurakuntaa, jotka sijaitsevat Helsingissä ja Haukiputaalla. Teologinen koulutus tapahtuu neljässä seminaarissa, jotka sijaitsevat Ljungbyssä Ruotsissa, Leipzigissa Saksassa sekä Milwaukeessa Yhdysvalloissa ja Manitobassa Kanadassa . Kirkon johtaja Suomessa on pastori Juhani Viitala. Kirkko kuuluu jäsenenä vuonna 1993 Oberwerissä Saksassa perustettuun järjestöön Confessional Evangelical Lutheran Conference (CELC). Jäseniä maailmalla on 450 000. CELC:in sääntöjen mukainen jäsenyyden edellytyksenä on oppineuvotteluissa todettu yksi ja sama luterilainen usko, oppi ja pelastus. Yhteisöllä oli Suomessa 25 jäsentä vuonna 2007.


title: Suomen luterilainen tunnustuskirkko

text: SLT tunnustautuu kaikkiin luterilaisen kirkon tunnustuskirjoihin, jotka koottiin vuoden 1580 Yksimielisyyden kirjaan, koska ne ovat kaikilta osin yhdenmukaiset Raamatun opin kanssa. SLT uskoo, opettaa ja tunnustaa, että Raamattu on Jumalan sana ja siksi se on kaikilta osin luotettava ja erehtymätön. Se on ainoa normi, sääntö ja ohje uskon, opin ja elämän asioissa. SLT:n kanta naispappeuteen on kielteinen, sillä kirkon tunnustuksen mukaan Jumala ei ole tarkoittanut saarnavirkaa naisille. Mitään muita vanhempia tai uudempia kirjoituksia ei saa nostaa pyhän Raamatun rinnalle, vaan niiden on alistuttava sen alle. Tällaiset kirjoitukset ovat ainoastaan todistajia siitä, kuinka profeetaallinen ja apostolinen oppi on säilytetty apostolisen ajan jälkeen. SLT uskoo Raamatun opetuksen mukaiseen vanhurskauttamisoppiin. Raamatun mukaan ihminen pelastuu yksin uskon kautta evankeliumin lupaamaan syntien anteeksiantamukseen ja iankaikkiseen elämään. Laki ohjaa uskovaa Jumalan tahdon mukaiseen elämään. Tällä perusteella kirkko kutsuu evankeliumin omistamiseen ja yhteyteensä kaikkia, jotka ajassamme elävät vailla turvallista hengellistä kotia ja alttaria, sekavien oppien ja epäkristillisen etiikan tuulissa.


title: Honda Civic

text: Honda Civic on japanilaisen autonvalmistaja Hondan automalli. Se esiteltiin ensimmäistä kertaa heinäkuussa 1972 kaksiovisena coupena jota seurasi kolmiovinen hatchback saman vuoden syyskuussa.


title: Honda Civic

text: Varhaisimmista malleista löytyi usein AM-radio, alkeellinen lämmitin ja kaksinopeuksiset tuulilasinpyyhkijät. Nykyinen Civic on huomattavasti ylellisempi muun muassa satelliittinavigaattorin, kuusinopeuksisen käsivalintaisen vaihteiston ja sähköisten ikkunoiden ansiosta.


title: Honda Civic

text: Honda Civiciä on myyty maailmanlaajuisesti noin 19 miljoonaa kappaletta.


title: Honda Civic

text: Ensimmäisen sukupolven Civic ilmestyi markkinoille vuonna 1972, ja pysyi myynnissä vuoteen 1979 asti. Autossa oli 1,169 cc, nelisylinterinen rivimoottori, joka oli sijoitettu auton keulalle poikittain. Auto muistutti teknisiltä ratkaisuiltaan hyvin paljon englantilaista Miniä. Vuoden 1973 öljykriisi vauhditti Civicin, kuten myös monien muiden pienten ja taloudellisten autojen myyntiä.


title: Honda Civic

text: Ensimmäisen sukupolven Civiciä valmistettiin vuosina 1972-1979 yli kaksi miljoonaa kappaletta.


title: Honda Civic

text: Toisen sukupolven Civic esiteltiin vuonna 1980. Se oli edeltäjäänsä suurempi, tehokkaampi, ja muodoiltaan kulmikkaampi. Kaikissa moottoreissa käytettiin Hondan kehittämää CVCC-kolmiventtiilitekniikkaa, jonka ansiosta autot läpäisivät myös Yhdysvaltojen tiukat päästövaatimukset ilman katalysaattoria Autoon tarjottiin sekä pienempää 1300-kuutioista moottoria, joka tuotti 55 hevosvoiman tehon, tai suurempaa 1500-kuutioista, jonka huipputeho oli 67hv. Vaihteistovaihtoehtoina tarjottiin kahta eri manuaalivaihteistoa (4 tai 5-vaihteinen), sekä 2-vaihteista puoliautomaattia.


title: Honda Civic

text: Kolmas sukupolvi ilmestyi liikkeisiin vuonna 1984. Se oli jälleen edeltäjäänsä suurempi, ja uudet moottorit tarjosivat lisää tehoa. Eri korimalleja oli tarjolla runsaasti, perinteisen 3-ovisen Hatchbackin ja Sedanin lisäksi saatavilla oli myös 5-ovisen Sedanin ja Farmarin välimuoto "Shuttle", sekä sporttinen CRX. Moottorivaihtoehdot olivat edelleen 1300-, ja 1500-kuutioisia, mutta nyt 1500-kuutioisesta moottorista oli saatavilla monia eritasoisia versioita. Viimeisimmissä versioissa hyödynnettiin Hondan "PGM-FI"-ruiskutekniikkaa, ja olipa CRX.n ja Hatchbackiin saatavilla myös 16-venttiilinen DOHC-moottori. Moottorien tehot vaihtelivat 1300-kuutioisen 60hv.stä aina tehokkaimman 1500-kuutioisen 108hv.n. Monikäyttöisestä Shuttlesta oli tarjolla myös nelivetoista versiota, jossa neliveto kytkettiin tarvittaessa päälle erillisestä napista. Nelivetoversiossa oli aina 6-vaihteinen manuaalivaihteisto.


title: Honda Civic

text: Korivaihtoehtona hatchback ja sedan. Sedan oli saatavana joillakin markkinoilla myös nelivetoisena. Vaihteistona oli 4-vaihteinen manuaali, 5-vaihteinen manuaali, 6-vaihteinen manuaali tai 4-nopeuksinen automaatti.


title: Honda Civic

text: Vuonna 1990 Civic sai faceliftin ja samalla tuli katalysaattorit kaikkiin malleihin. Muutoksina tuli mm. erilaiset valot sekä etupuskuri.


title: Honda Civic

text: Honda Civicin viidettä sukupolvea valmistettiin 1991–1995 välisenä aikana. Korivaihtoehtona coupé, hatcback ja sedan. Civic ei pärjännyt törmäystesteissä kovin hyvin.


title: Honda Civic

text: Varustetasoja oli hatchback:ssä DX (EG3), LSi (EG4), ESi (EG5) ja ViRS (EG6). Muualla oli myös CX, VX (EH2) ja Si (EH3) varustetasot. Sedanissa oli DX, LX (EG8), EX (EG9) ja VTi varustetasot Japanin markkinoilla.


title: Johnny Cage

text: Johnny Cage on kuvitteellinen hahmo "Mortal Kombat" -taistelupelisarjassa. Hänen oikean nimensä on paljastettu olevan John Carlton.


title: Johnny Cage

text: Johnny oli näyttelijä, jota elokuva-arvostelijat pilkkasivat tämän käyttämistä erikoistehosteista ja vaijereistaan taisteluissa. He eivät kuitenkaan tienneet, että tämän käyttämät liikkeet olivat aitoja. Todistaakseen sen maailmalle, hän päätti osallistua Shang Tsungin järjestämään Mortal Kombat turnaukseen. Viimeisessä taistelussa, jossa Liu Kang ja Shang Tsung kohtasivat, Johnny liittoutui Sonyan ja Kanon kanssa taistellakseen Goroa vastaan.


title: Johnny Cage

text: Kun Tsungin saari alkoi tuhoutua hänen hävitessään Liu Kangille, Raiden pelasti Johnnyn ja vei hänet "Special Forces Agencyn" veneelle lähelle saarta. Siellä hän tapasi Jaxin, joka kuulusteli häntä Sonyan sijainnista. Johnny kertoi kaiken mitä tiesi, mutta Jax ei uskonut häntä. Kun Johnny pääsi vapaaksi, hän teki elokuvan kokemustensa perusteella.


title: Johnny Cage

text: Pian tämän jälkeen Johnny joutui hyökkäyksen kohteeksi kuvatessaan mainosta, mutta hänen onnekseen Jax saapui auttamaan häntä. He liittyivät myöhemmin muihin Earthrealmin sankareihin ja auttoivat taistelussa Outworldin joukkoja vastaan. Hän matkusti myös uusien ystäviensä kanssa Outworldissa järjestettyyn turnaukseen ja käytti tätä kokemusta tehden jatko-osan aiemmalle elokuvalleen.


title: Johnny Cage

text: Kun Shao Kahn hyökkäsi Earthrealmiin käyttäen henkiin herätettyä Sindeliä apunaan, Cage joutui hänen alaistensa hyökkäyksen kohteeksi ja kuoli. Kahnin alkaessa yhdistää Outworldia ja Earthrealmia, Cagen sielu ei päässyt minnekään, joten se palasi takaisin Cagen ruumiiseen ja hän heräsi henkiin liittyen taisteluun Kahnia vastaan. Kun Kahn viimein kuoli, Cagen sielu lähti ruumiistaan.


title: Johnny Cage

text: Cage ei kuitenkaan ollut pitkään kuolleena sillä langennut jumala, Shinnok hyökkäsi Earthrealmiin ja Cage pyysi Raidenia päästämään hänet taistelemaan Liu Kangin rinnalla vielä kerran. Raiden herätti hänet henkiin ja Johnny liittyi voitokkaaseen taisteluun Shinnokia vastaan. Hän teki tästä vielä yhden elokuvan.


title: Johnny Cage

text: Vuosia myöhemmin Johnny Cage alkoi kuvata "Mortal Kombat: The Death of Johnny Cagea". Pahoittuneena siitä miten hänet kuvattiin, uskoen omien seikkailujensa olleen paljon kiinnostavampia, hän halusi pois elokuvan teosta, muttei voinut allekirjoittamansa sopimuksen johdosta. Raiden lähestyi häntä pian pyytäen Cagea liittymään taisteluun Deadly Alliancea vastaan. Cage onnistui luikertelemaan ulos sopimuksestaan ja liittyi mielellään Raidenin joukkoihin. Saavuttuaan muiden joukkoon, hän sai tietää Liu Kangin kuolemasta.


title: Johnny Cage

text: Raidenin joukot epäonnistuivat kuitenkin täysin ja Cage kuoli yhdessä Sonyan ja Jaxin kanssa tarkatan sotureiden käsissä. Henkiin herännyt lohikäärmekuningas Onaga kuitenkin herätti Cagen orjakseen. Myöhemmin Cage vapautui Onagan hallinnasta, vaikkakaan tähän ei ole kerrottu syytä. Hän liittyi jälleen muihin Earthrealmin sotureihin.


title: Johnny Cage

text: Koska Liu Kang oli kuollut ja Raiden menettänyt kiinnostuksensa Earthrealmin sotureihin, heillä ei ollut johtajaa. Hieman myöhemmin, Cage alkoi nähdä näkyjä Shinnokista ja päätti selvittää asiaa käymällä paikoissa, joissa Shinnok oli ollut näyissään. Cage sai tietää, että Shinnok oli oikeasti ollut näissä paikoissa ja lopulta löysikin tämän Shang Tsungin saarelta. Hän näki kuinka Shinnok antoi Quan Chille ohjeita portaalin välityksellä käskien tätä valloittamaan Shao Kahnin linnoituksen Outworldissa. Portaalin kadottua, Cage tuli esiin ja Shinnok yritti käyttää voimiaan tätä vastaan. Cage torjui Shinnokin yritykset ja taisteli voitokkaasti. Shinnok onnistui kuitenkin pakenemaan. Cage tiesi nyt Shinnokin suunnitelmista ja päätti johtaa liittoumaansa.


title: Linja-autoasema

text: Linja-autoasema on kaupungissa tai taajamassa sijaitseva linja-autoliikenteen, erityisesti kauko- ja pikavuoroliikenteen solmukohta. Asema-alueeseen kuuluu yleensä myös päärakennus, jossa sijaitsevat matkatavarapalvelu-, lipunmyynti- ja odotustilat, sekä mahdollisesti myös kauppaliikkeitä ja ravintoloita. Rahtiliikenteen toimitilat saattavat sijaita päärakennuksessa tai erillisessä rakennuksessa. Päärakennuksen ulkopuolella on varsinainen laiturialue, jossa sijaitsevat lähtölaiturit sekä odotuskatokset. Linja-autoasemat sijaitsevat yleensä liikenteellisesti merkittävällä paikalla, josta on vaivaton vaihtoyhteys juniin, metroon, raitiovaunuihin, laivoihin tai lentokoneisiin.


title: Linja-autoasema

text: Euroopan suurin linja-autoasema on Helsingin linja-autoasema Kampin keskus, joka valmistui 2006. Se maksoi sata miljoonaa euroa ja suunnittelu ja rakentaminen kestivät kolme vuotta. Sen pinta-ala on 25 000 neliömetriä, ja se on Suomen vilkkain linja-autoasema. Päivittäin sieltä lähtee 700 linja-autoa ja noin 170 000 matkustajaa.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Jatkosodan hyökkäysvaihe, myös vuoden 1941 kesäsota tai jatkosodan etenemisvaihe, on toisessa maailmansodassa Suomen rintamalla käytyjen sotatoimien nimitys vuonna 1941. Vastakkain olivat Suomi ja Saksa yhdessä Neuvostoliittoa vastaan. Sotatoimi ajoittui 25. kesäkuuta ja 8. joulukuuta 1941 väliselle ajalle. Hyökkäysvaiheen tapahtumat johtivat asemasotavaiheeseen ja lopulta puna-armeijan suurhyökkäyksiin Karjalankannaksella, Itä-Karjalassa ja Petsamossa. Suomalaisten hallitsemalla rintamaosalla hyökkäysvaihe jakautui kolmeen päävaiheeseen:


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Suomen puolustusvoimien tehtävä oli alusta asti hyökkäyksellinen. Tavoitteina oli vallata talvisodan rauhassa menetetyt alueet ja suuri osa Itä-Karjalasta eräänlaisena hyvityksenä. Suomalaiset valloittivat kesän aikana Laatokan-Karjalan ja Karjalankannaksen. Tämän jälkeen Puna-armeijan pääesikunta Stavka toi Suomen rintamalle lisää joukkoja ja Itä-Karjalan valtaaminen vaati enemmän uhreja. Joulukuun alkupuolella Mannerheim lopetti hyökkäyksen ja sodassa alkoi asemasotavaihe.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Hyökkäysvaiheessa kaatui tai katosi 26 355 suomalaista ja haavoittuneita oli melkein 50 000. Neuvostojoukkojen tappioita ei osata sanoa. Kuitenkin yli 50 000 puna-armeijan sotilasta joutui suomalaisten vangiksi. Hyökkäysvaihetta seurasi asemasotakausi, joka päättyi kesällä 1944 puna-armeijan aloittaessa suurhyökkäyksensä ensin Kannaksella ja sitten Itä-Karjalassa.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Jatkosodan hyökkäysvaihe oli monien suomalaisten mielestä hyvitys talvisodan tappioista. Hyökkäysvaiheen alussa suomalaiset olivat lähes yksimielisiä siitä, että menetetyt alueet oli vallattava takaisin. Poliittiset motiivit hyökkäykselle vaihtelivat. Suomessa näytti valitsevan poliittinen yksimielisyys siitä, että välirauhassa pakkoluovutetut Karjalan alueet oli saatava takaisin. Suomen Kommunistinen Puolue oli heikkouden tilassa muodostettuaan Terijoen hallituksen ja virallisen puheenjohtajan Arvo Poika Tuomisen pitäessä sotaa oikeutettuna. Suomi-Neuvostoliitto-Seuran edeltäjästä ei ollut tullut laajaa joukkojärjestöä. Sodanvastaiset voimat olivat suhteellisen hiljaa tai pakenivat jopa käpykaarteihin. Sodan alkaessa turvasäilöön vangittiin kuitenkin useita satoja kommunisteiksi epäiltyjä henkilöitä.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Hyökkäys vanhan rajan yli oli monimutkaisempi, sillä moni suomalaispoliitikko ja sotilas vastusti etenemistä Itä-Karjalaan. Lisäksi Britannia ja Yhdysvallat olivat uhanneet välien katkaisulla, jos suomalaiset etenisivät katkaisemaan Muurmannin radan. Joukkojen keskuudessa kieltäytymisiä alkoi ilmetä melko pian vanhan rajan ylityksen jälkeen. Tilanteiden yli päästiin uhkailuin ja lupauksin. Sodan alussa oli miehistön keskuudessa syntynyt mielikuva lyhyestä sodasta. Kun vanha raja ylitettiin alkoi joukkojen keskuudessa ilmetä tyytymättömyyttä. Tämän vaimentamiseksi jotkut upseerit lupailivat muun muassa Itä-Karjalan maiden jakamista rintamamiehille. Asia herätti kiusallista huomiota, ja lupauksista käskettiin lopulta pidättäytyä.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Virallisesti Suomen tavoitteena oli siirtää taistelut mahdollisimman lyhyille rintamalinjoille, mikä edellytti järvikannasten haltuunottoa. Suomi ilmoitti käyvänsä Neuvostoliittoa vastaan Saksasta erillistä sotaa, mitä demonstroitiin sillä, ettei Leningradia vastaan ryhdytty minkäänlaisiin sotilaallisiin toimenpiteisiin. Esimerkiksi suomalaisia lentäjiä oli kielletty lentämästä Leningradin ylle. Tästä huolimatta monissa piireissä toivottiin kuitenkin Itä-Karjalan liittämistä Suomeen ja valmisteluja tällaiseen tehtiinkin. Toisena vaihtoehtona oli, että Itä-Karjalaa voitaisiin käyttää vaihtorahana rauhankonferenssissa, jonka toivottiin päättävän sodan.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Karjalankannaksen tasalla oli puolustukseen ryhmittyneinä kaksi suomalaista armeijakuntaa: Suomen IV ja II armeijakunta. Niillä oli käytössään yhteensä seitsemän divisioonaa. IV AK oli ryhmittynyt rajan pintaan Suomenlahti–Imatra-välille ja II AK Imatra–Pyhäjärvi-välille. Puna-armeijalla oli Karjalankannaksen suojana 23. armeija (23.A), johon kuului kaksi armeijakuntaa (L AK ja XIX AK). Jalkaväkidivisioonia oli neljä (123.D, 43.D, 115.D ja 142.D) ja 198. moottoroitu jalkaväkidivisioona (198. MtD)


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Pohjois-Karjalassa oli ryhmitettynä kaksi armeijakuntaa ja yksi tilapäisyhtymä. Miehiä oli kaikkiaan noin 100 000 ja niillä oli puolustustehtävä. Etelämpänä VII armeijakunta oli ryhmittynyt Pyhäjärvi–Värtsilä-välille, VI armeijakunta Värtsilä–Ristikangas ja Ryhmä Oinonen (Ryhmä O tai RO) Ristikangas–Hattuvaara (Ryhmä O:n hyökkäysryhmitys karttana). Puna-armeijalla oli Laatokan Karjalan suojana 7. armeija, johon kuului kolme divisioonaa. Kaksi niistä (168. D ja 71.D) oli etulinjassa ja 237. divisioona reservissä.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Ilomantsin pohjoispuolelta aina Lentuaan asti rintamavastuussa oli suoraan Päämajan alainen 14. divisioona. Se oli muiden suomalaisyksiköiden lailla ryhmitetty puolustukseen. Neuvostoliittolainen 54. divisioona irrotti jalkaväkirykmentti 337:n suomalaisia vastaan.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Kainuu ja sitä pohjoisemmat alueet olivat Saksan Norjan-armeijan alaisia, joilla kaikilla joukoilla oli hyökkäystehtävä. Lentua–Kuusamo-alueen välille oli ryhmittynyt suomalainen III armeijakunta, johon kuului yksi (3. D) divisioona. Armeijakunnan tehtävänä oli operaatio Hopeakettu eli turvata saksalaisten eteläinen sivusta ja hyökätä Uhtuan ja Kiestingin kautta Vienanmerelle. Pääosa neuvostoliittolaisen 54. divisioonan joukoista oli tällä suunnalla.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Sallassa oli hyökkäysryhmityksessä Saksan XXXVI armeijakunta, johon kuului kolme divisioonaa: 169. divisioona, SS-taisteluryhmä Nord ja suomalainen 6. divisioona. Armeijakunnan tehtävänä oli operaatio Napakettu eli vallata Salla ja edetä Kantalahteen. Puna-armeijalla oli Sallan suunnassa 42. armeijakunta, johon kuului kaksi jalkaväkidivisioonaa (122.D ja 104.D) ja yksi panssaridivisioona. Täten Neuvostoliittolaisilla ja saksalaisilla oli tällä rintaman osalla yhtä vahvat voimat.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Petsamossa oli hyökkäysvalmiina saksalainen Vuoristoarmeijakunta Norja, jolla oli kaksi divisioonaa ja eteläisellä sivustalla suomalainen pataljoona. Tehtävänä olivat operaatio Renntier ja operaatio Platinakettu eli turvata Petsamon nikkeli ja edetä Murmanskiin. Puna-armeijalla oli Murmanskin suojana 14. armeija, johon kuului kaksi divisioonaa (52.D ja 14.D).


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text:
Saksa salasi Suomelta oman hyökkäysaikomuksensa operaatio Barbarossan ja keskusteluja Suomen kanssa käytiin siltä hypoteettiselta pohjalta, että Venäjä hyökkää jälleen Suomen kimppuun. Saksan tarkoitus oli neuvotteluissa Suomen kanssa kertoa mahdollisimman vähän hyökkäyssuunnitelmasta siten, ettei suunnitelmasta kokonaisuutenna mainita ja mahdolliset hyökkäyksetkin ovat osa puolustussuunnitelmaa.
Toukokuun puolivälissä 1941 Saksan ulkoministeriö tiedusteli suomalaisten toiveista Neuvostoliiton kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa. Vastauksessa, joka laadittiin 30. toukokuuta kokouksessa tasavallan presidentin luona, Suomi toivoi neuvottelujen johtavan maamme itsenäisyyden takaamiseen sekä elintarvikehuollon ja raaka-aineiden tuonnin turvaamiseen.
Suomen korkeinta sotilasjohtoa vieraili 25. toukokuuta 1941 Saksan pääesikunnassa Salzburgissa, jossa saksalainen sotilasvaltuuskunta johtajanaan kenraali Alfred Jodl selosti Neuvostoliittoon suunnitteilla olevaa hyökkäystä. Saksalaiset esittelivät yhteistyösuunnitelmaa Saksan ja Suomen taistelujoukkojen välille. Suomea pyydettiin sitomaan Neuvostoliiton joukkoja rajoillaan ja osallistumaan Leningradia vastaan suunnattuun hyökkäykseen.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: 10.6.1941 saapui saksalaiseversti Erich Buschenhagen Helsinkiin. Hänen tehtävänään oli toisaalta käydä neuvotteluja mahdollisen yhteistoiminnan käytännöllisistä yksityisseikoista, siltä varalta että Neuvostoliitto hyökkäisi Suomeen, toisaalta saada takeita siitä, että Suomi tulisi sotaan mukaan Saksan liittolaisena. Mannerheim esitteli asian tasavallan presidentille, joka ilmoitti että Suomi oli päättänyt pysyä puolueettomana, mikäli sitä vastaan ei hyökätty. Mannerheim ilmoitti tämän eversti Buschenhagenille.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text:
21.-22.6.1941 laskivat saksalaiset Itämeren poikki Memelistä Gotlannin eteläkärkeen kolme miinoitetta 'Wartburg 1, 2 ja 3, jossa kussakin oli 500 miinaa ja 600 raivausestettä, APOLDA-kentät Örön ja Hiidenmaan välille yhteensä 581 miinaa ja 673 raivausestettä ja Corbetha -kentät yhteensä 400 miinaa ja 700 raivausestettä Tammisaaren ja Paldiskin välille. Suomi laski omat defensiiviset miinoitteensa aluevesiensä sisällä aloittaen jo illalla
21. 6. ja jatkaen laskua 23. 6. asti.
22. kesäkuuta 1941 Suomen merivoimat miehittivät Ahvenanmaan operaatio Kilpapurjehduksen myötä.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text:
Neuvostoliiton Pohjoinen laivasto ja 14.Armeija saivat 22.6. käskyn pommittaa viholliskohteita Petsamon ja Kirkkoniemen alueella.
Kesäkuun 22 päivän aamulla ryhtyi Neuvostoliitto hyökkäykseen Suomen alueelle pommittaen ja tulittaen puhtaasti suomalaisia kohteita. Klo 6.05 aamulla sanottuna päivänä Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat suomalaisia panssarilaivoja Sottungan luona, klo 6.15 Alskärin linnaketta Turun saaristossa, klo 6.45 suomalaisia kuljetusaluksia Korppoon luona ja klo 7.55 Puna-armeijan tykistö avasi tulen Hangon vuokra-alueelta ampuen Porsöhön, Storholmaan ja mantereelle. Samana päivänä avattiin Hirsilammen luona, noin 14 km Imatran itäpuolella, Neuvostoliiton alueelta tuli suomalaisia rajavartioita kohden ja Pummangista Petsamossa ammuttiin useita kymmeniä tykinlaukauksia erästä merellä kulkenutta suomalaista laivaa kohti. Näiden puolueettomuudenloukkausten johdosta ulkoministeri Witting kesäkuun 22 p:nä esitti Neuvostoliiton lähettiläälle ministeri Orloville vastalauseen pyytäen selitystä. Ministeri Orlov lupasi kääntyä hallituksen puoleen, mutta pyydettyä selitystä ei milloinkaan saatu.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Ulkoasiainkomissaari Molotov kesäkuun 22 p:nä pitämässään puheessa väitti, että Suomesta käsin olisi hyökätty Neuvostoliittoon. Suomen hallitus ilmoitti Neuvostoliiton lähetystöille, ettei mitään tällaisia hyökkäyksiä ollut tapahtunut paremmin Suomen puolustusvoimien kuin kenenkään muunkaan taholta. Suomalaisten selvitysten mukaan suomalaiset lentovoimat eivät olleet tehneet mitään hyökkäyksiä tai lentoja Neuvostoliiton alueelle tai sen yli ja että ne saksalaiset koneet, jotka olivat pommittaneet Pietaria ja Kronstadtia ja joiden neuvostoliittolaiset olivat väittäneet tulleen Suomen lentokentiltä, olivat tehneet hyökkäyksensä Itä-Preussissa .


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: 25.6.1941 Neuvostoliitto aloitti laajamittaiset pommitukset suomalaisia kaupunkeja vastaan. Venäläislähteiden mukaan ensimmäinen hyökkäys olisi alkanut kyseisenä päivänä kello 4 ja siihen olisi ottanut osaa kaikkiaan 263 pommikonetta ja 224 hävittäjää. Pommituskohteina oli kymmenkunta Etelä- ja Keski-Suomen kaupunkia ja teollisuuskeskusta kuten Helsinki, Turku, Kotka, Porvoo, Heinola, Varkaus ja Lahti sekä suomalaisia lentotukikohtia. Päivän ilmataisteluissa ammuttiin 27 viholliskonetta alas. Omia koneita ei menetetty.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Suomen hallitus joutuikin 25.6. toteamaan eduskunnalle, että maa oli sodassa. Saksalaisille annettiin samana päivänä virallinen oikeus aloittaa tiedustelu ja lentotoiminta Suomen alueelta.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Saksalaisjoukkujen siirto Pohjois-Suomeen hoidettiin kauttakulun organisoinnin varjolla, eikä saksalaisjoukoilla ollut lupa siirtyä Jäämerentien itäpuolelle ennen kuin 18. kesäkuuta. Kaksi divisioonaa saksalaisjoukkoja, Stettinistä 20 000 ja Oslosta 10 600 miestä, laivattiin Ouluun ja siirrettiin junakuljetuksina Rovaniemelle. Laivaukset alkoivat 5. kesäkuuta ja viimeiset joukot olivat Rovaniemellä 14. kesäkuuta. SS-Divisioona Nord aloitti 7. kesäkuuta marssin Norjasta Jäämerentietä pitkin Vuotson ja Sodankylän kautta Rovaniemelle. 8 000–9 000 miehen vahvuisen divisioonan ajoneuvokolonnan ohimarssi kesti 10 tuntia. Divisioona oli Rovaniemellä 10. kesäkuuta. Yhteensä 40 600 miehen vahvuiset joukot keskitettiin Rovaniemen seudulle, mistä ne aloittivat 18. kesäkuuta siirtymisen kohti Sallaa.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Saksan Norjan armeijan esikunta siirtyi Rovaniemelle 15. kesäkuuta, armeijan komentaja kenraalieversti Nikolaus von Falkenhorst saapui viikkoa myöhemmin. Kaksi päivää esikunnan jälkeen Rovaniemelle laskeutuivat Luftwaffen lentokoneet. Joukoista kaksi vuoristodivisioonaa (2. ja 3.) siirtyi Norjasta Petsamoon vasta 22. kesäkuuta, ja valmisteluja varten maahan oli päästetty saksalaispioneereja siviiliasussa jo päivää aikaisemmin. Saksalaisten esikuntaan määrättiin jo 16. kesäkuuta yhteysupseeriksi eversti Oiva Willamo, ja hänen alaisuuteensa muodostettiin joulukuussa Rovaniemelle Yhteysesikunta Roi. Petsamon saksalaisdivisioonat aloittivat hyökkäyksen kohti Murmanskia 29. kesäkuuta.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text:
Päämaja alisti Suomen III armeijakunnan hyökkäykseen valmistuvan Saksan Norjan armeijan alaisuuteen 15. kesäkuuta 1941.
Vaikka armeijakunnan komentaja kenraalimajuri Hjalmar Siilasvuo sai AOK Norwegenin operaatio-ohjeet, hän siirsi ne toistaiseksi syrjään ja antoi 17. kesäkuuta armeijakuntansa puolikkaalle (6. divisioona erillistehtävässä) ryhmityskäskyn puolustusta varten. Saksalaisten aloitettua sotatoimet Neuvostoliittoa vastaan 22. kesäkuuta 1941 (operaatio Barbarossa) Siilasvuo antoi 24. kesäkuuta 1941 joukoilleen käskyn valmistautumisesta taistelutoimintaan. Samanaikaisesti puolustusvalmistelujen jatkamisen kanssa saivat pataljoonat tehtäväksi tiedustella hyökkäysvalmiusasemia. Armeijakunnan hyökkäys alkoi 1. heinäkuuta 1941. Hyökkäys suoritettiin kahteen suuntaan Kiestingin kautta Louheen ja Uhtuan kautta Vienan Kemiin.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Päiväkäskyssään 22.6.1941 Adolf Hitler sanoi näin: ”Im Verein mit finnischen Kameraden stehen die Kämpfer des Siegers von Narvik am nördlichen Eismeer. Deutsche Divisionen unter dem Befehl des Erobers von Norwegen schützen gemeinsam mit den finnischen Boden” (suom. yhdessä suomalaisten toverien kanssa seisovat Narvikin voittaneet taistelijat pohjoisella Jäämerellä. Norjan valloittajan johdossa olevat saksalaiset divisioonat suojaavat yhdessä marsalkkansa johtamien suomalaisten vapaussankarien kanssa Suomen aluetta)


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Karjalan armeija aloitti hyökkäyksensä 10. heinäkuuta. Suomalaiset saivat läpimurron Korpiselillä. 10.–11. heinäkuuta. VI AK eteni kahdessa viikossa Korpiseliltä Jänisjärven kautta Laatokan rannalle Koirinojan kohdalle katkaisten Pohjoisen rintaman joukot ja 7. armeijan kahtia. Koirinojalta armeijakunta jatkoi Laatokan rantatietä vanhalle valtakunnan rajalle ja sen ylikin. Salmin kirkonkylästä ja Viteleestä taisteltiin ankarasti. Viteleen valtauksen jälkeen Os. Lagus eteni Tuuloksenjoelle. Suomen marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheim pysäytti hyökkäyksen 23. heinäkuuta mahdollisen sivustauhan takia, koska VII AK:n ja Ryhmä O:n hyökkäykset olivat pysähtyneet miltei alkuunsa. Suomalaiset kaivautuivat asemiin ja venäläisten vahvennukset aloittivat Vieljärvellä vastahyökkäykset, jotka kestivät elokuun alulle saakka. Pohjoisessa Ilomantsin suunnalla hyökkäys sai Suomen sisällissodan piirteitä, kun Ryhmä O:ta oli vastassa karjalaisista, inkeriläisistä ja suomalaisista kommunisteista muodostettu puna-armeijan JR 126, joka kuului 71.Divisioonaan. Jalkaväkirykmentti oli alun perin kuulunut Terijoen hallituksen muodostamaan Suomen Kansanarmeijaan. Hyökkäyksen pysähtymisen syynä oli neuvostojoukkojen sitkeä vastarinta ja maaston hyväksikäyttö..


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text:
Ennen suomalaisten päähyökkäystä oli jo 30. kesäkuuta Suomen 2. divisioona aloittanut paikallisen hyökkäyksensä Tyrjässä
. Elokuun alussa II armeijakunta aloitti hyökkäyksensä puhdistaakseen rajan, Laatokan välisen alueen ja koko Itä-Kannaksen neuvostojoukoista. Tyrjässä saatiin läpimurto ja suomalaiset etenivät Laatokalle 11. elokuuta mennessä katkaisten Sortavalan suunnan venäläisjoukkojen yhteyden Karjalankannakselle. Kilpolansaariin jäi mottiin kaksi Puna-armeijan divisioonaa, jotka kuitenkin pääsivät livahtamaan karkuun (”vesiperämotit”). Neuvostojoukot suorittivat vastahyökkäyksen Käkisalmen suunnalla, mutta se torjuttiin ja eteneminen jatkui. Armeijakunnan kärkijoukot ylittivät 18. elokuuta Vuoksen Hopeasalmen kohdalta tehden ison sillanpään vastarannalle.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: 21. elokuuta IV armeijakunta aloitti hyökkäyksensä puhdistaen rajan ja Viipurinlahden välisen alueen kahdessa päivässä. 24. elokuuta 8. divisioonan joukot ylittivät Viipurinlahden katkaisten Leningrad–Viipuri-maantien. Neuvostojoukkojen johto käsitti saarrostusuhan ja se antoi käskyn vetäytymisestä, mutta se annettiin liian myöhään. IV ja II armeijakuntien joukot motittivat Viipurista vetäytyneet kolme neuvostodivisioonaa Porlammen–Sommeen alueelle (Porlammen–Sommeen motti). Motti oli Suomen sotahistorian suurin. Joukkoja oli kuitenkin liian vähän pitämään motti kasassa, ja venäläiset pakenivat Koiviston saarille elokuun loppuun mennessä. Raskaan kalustonsa venäläiset joutuivat silti jättämään. Viipuri vallattiin motin alussa ja valtausparaati järjestettiin 30. elokuuta. Itse kaupungissa ei taisteltu. Elokuun loppuun mennessä suomalaisjoukot olivat vanhan valtakunnan rajan tuntumassa


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Syyskuun alussa IV, II ja I armeijakunta saavuttivat vanhan rajan ja ylittivät sen. Hyökkäys pysäytettiin 9. syyskuuta Leningradin uloimman puolustuslinjan eteen linjalle Suomenlahti–Valkeasaari–Ohta–Rajajoki–Lempaala–Laatokka ja suomalaiset ryhmittyivät puolustukseen.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Laatokan Karjalassa Päämaja järjesti suoraan alaisekseen I armeijakunnan, jonka tehtävänä oli Sortavalan valtaus. II AK:n edetessä Laatokan rannalle I ja VII AK hyökkäsivät ja valloittivat Sortavalan 15. elokuuta. Kaupungin valtaukseen osallistui suomalaisten kaksi panssariautoa, mutta neuvostotykistö ampui ne käyttökelvottomiksi jo kahden tunnin päästä niiden saapumisen jälkeen. Pohjoisessa Ryhmä O:n miehet valloittivat loput Laatokan Karjalasta edeten vanhan valtakunnan rajan yli. Tuuloksessa venäläisten vastahyökkäykset pitivät suomalaiset aloillaan. Samoihin aikoihin Karjalan armeijalle perustettiin oma radioasemansa, Aunuksen Radio.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Karjalan armeijan yleishyökkäys alkoi 4. syyskuuta tavoitteena Syväri ja Petroskoi. VI armeijakunta eteni Aunukseen jo seuraavana päivänä ja Syvärille muutamaa päivää myöhemmin Kuuttilahti–Lotinapelto–Podporože-alueelle, johon se pysäytettiin ja ryhmitettiin asemasotaan. VII AK, joka eteni kohti Petroskoita, joutui kiivaisiin taisteluihin Prääsässä ja Pyhäjärvellä. Ryhmä O:n hyökkäys tyrehtyi jälleen alkuunsa. Syyskuun puoliväliin mennessä VI AK:n joukot olivat vallanneet Podporožen ja nimenneet sen Syvärinkaupungiksi. Pohjoisempana suomalaiset juuttuivat taisteluihin Prääsässä ja Porajärvellä. Syyskuun lopulla suomalaiset pääsivät läpimurtoon ja saivat vallattua koko Aunuksen. Pohjoisessa Ryhmä O eteni kymmenen kilometriä.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text:
Syyskuun alun jälkeen hyökkäysvaiheen painopiste oli Itä-Karjalassa. Heti 1. lokakuuta suomalaiset valtasivat Petroskoin, joka nimettiin tämän jälkeen Äänislinnaksi. Valtausta seuranneena päivänä Hitler lähetti Mannerheimille onnittelusähkeen.
Suomalaisjoukot jatkoivat pohjoiseen lähimpänä tavoitteena Kontupohjanlahti–Santalanjärvi–Pälläjärvi– ja lopulta Seesjärvi–Karhunmäki.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Lokakuussa 1941 puna-armeija pysäytti Suomen asevoimien hyökkäyksen nelisen kilometriä niin talvisodan rauhassa menetettyihin alueisiin kuin Itä-Karjalaan kuulumattoman Oštan piirin Koromyslovon kylään, johon muodostui rintamalinja kesäkuuhun 1944 saakka. Koromyslovosta noin neljä km etelään Simanovon kylässä suomalaisjoukot olivat kauimpana Suomesta kuin koskaan toisessa maailmansodassa, melkein 300 km rajasta ja entisestä, talvisotaan saakka vallinneesta Tarton rauhan rajastakin (1920-1940) lähes 180 km itäkaakkoon sekä lähimpänä Moskovaa, n. 550 km:n päässä ja Syvärijoesta n. 20 kilometriä etelään. Hyökkäyksen vastapainona alkoivat venäläisten vastahyökkäykset Syvärillä, jossa taisteltiin kevääseen 1942 asti.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Suomalaisten hyökkäys alkoi hidastua neuvostojoukkojen vahvistusten ja talven tulon ansiosta. Myös suomalaiset saivat vahvistuksia. Niistä huolimatta monet yksittäiset sotilaat kieltäytyivät jatkamasta eteenpäin. Tähän otettiin tiukka linja johdon taholta. Kontupohjan edessä VII AK joutui kiivaisiin taisteluihin marraskuuhun asti. Pohjoisempana suomalainen II AK , joka oli perustettu Karjalankannakselta saaduista vahvistuksista, pääsi Seesjärvelle saaden yhteyden 14.Divisioonan miehiin 26. lokakuuta.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Kontupohja vallattiin 2. marraskuuta mennessä ja neuvostojoukot vetäytyivät Maaselän kannakselle puolustusasemiinsa. 6. marraskuuta Mannerheim antoi Karjalan armeijalle käskyn ryhmittyä puolustukseen heti kun Poventsa olisi vallattu. Talven takia suomalaiset saivat läpimurron Perälahden alueella vasta 22. marraskuuta. Pian tämän jälkeen suomalaisjoukot päätyivät neuvostojoukkojen uuteen puolustustasaan, aivan Karhumäen eteen.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Karhumäki joutui suomalaisten haltuun 5. joulukuuta, josta he jatkoivat Poventsaan. Karhumäen taisteluissa kaatui 1500 suomalaista ja 8000 neuvostosotilasta Yhdistynyt kuningaskunta julisti sodan Suomelle 6. joulukuuta Neuvostoliiton johtaja Josif Stalinin pyynnöstä, kun Suomi oli kieltäytynyt lopettamasta hyökkäystänsä Itä-Karjalassa. Käytännössä Suomen ja Ison-Britannian väliset sotatoimet jäivät vähäisiksi. Suomen kauppamerenkulku oli ollut pysähdyksissä jo kuukausia, ja ainoa englantilaisten taistelutoimi oli Petsamon sataman pommitus. Neuvostojoukot räjäyttivät Stalinin kanavan sulut suomalaisten saapuessa sinne 8. joulukuuta. Tulvan tuhot jäivät vähäisiksi. Samana päivänä suomalaiset ryhmittyivät puolustukseen Maaselänkannakselle linjalle Seesjärvi–Maaselän asema–Krivi–Hiisjärvi–Voljärvi–Ääninen. Itä-Karjalan valtausoperaatio oli suoritettu päätökseen.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: 3. heinäkuuta 14. Divisioona aloitti hyökkäyksensä tavoitteenaan Rukajärvi. Se valtasi jo 8. heinäkuuta Repolan ja kahden viikon taistelujen jälkeen Omelian jatkaen itään. Myöhemmin suomalaisdivisioona joutui kiivaisiin taisteluihin Ontrosenvaarasta kymmenen päivän ajaksi. Taistelun jälkeen divisioonan eteneminen oli hidasta. Se valloitti 11. syyskuuta Rukajärven kylän ja eteni Ontajoelle, minne venäläiset olivat tehneet voimakkaat puolustusasemat. Divisioonan hyökkäys pysäytettiin 17. syyskuuta.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: 3. Divisioonan aloittaessa hyökkäyksensä sen voimat jaettiin kahteen ryhmään. Ryhmä J (JR 53) hyökkäsi kohti Louhea ja Ryhmä F (pääosa 3. D.) kohti Uhtuaa. 18. heinäkuuta Ryhmä J valtasi Sohjanan saaden vahvennuksia Sallasta saapuneesta SS-Divisioona Nordista. Näiden edetessä kohti Kiestinkiä Ryhmä F:n hyökkäys pysähtyi peninkulman päähän Uhtuasta.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Ryhmä J valtasi 7. ja 8. elokuuta välisenä yönä Kiestingin ja jatkoi kohti Louhea. Sen hyökkäys pysähtyi 14 kilometriä Kiestingistä itään Puna-armeijan puolustusasemaan. Elokuun puolivälissä Ryhmä J:stä muodostettiin uusi divisioona: Divisioona J (DJ). Sen komentajaksi tuli eversti Väinö Palojärvi. Ryhmä F siirtyi etelämpänä Uhtuan suunnalla asemasotaan.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Elokuun lopussa syntyi ns. Kiestingin motti, jossa suomalainen rykmentti joutui venäläisten saartamaksi Kiestinki–Louhi-rautatielle. Joukot onnistuivat vetäytymään motista raskain tappion. Viimeistään silloin todettiin, ettei Louheen päästäisi vuoden 1941 aikana.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Divisioona J aloitti uudelleen hyökkäyksensä kohti Louhea marraskuun alkupäivinä. Alkumenestyksen jälkeen Suomen ja Saksan pääesikunnat, jotka olivat tietämättömiä hyökkäyksen suunnittelusta, lopettivat sen ja joukot vedettiin takaisin. Ryhmä F:n alueella oli rauhallisempaa.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Sallassa Saksan XXXVI armeijakunnan hyökkäys alkoi 1. heinäkuuta suurin toivein, mutta pysähtyi pian Sallan kirkonkylän valtauksen jälkeen. Saksalaiset kärsivät raskaita tappioita venäläisten vastarinnan johdosta. SS-taisteluryhmä Nordin joukkoihin levisi pakokauhu venäläisten pystyessä vielä vastahyökkäykseen. Koko hyökkäys keskeytettiin 10. heinäkuuta ja epäonnistunut SS-taisteluryhmä Nord siirrettiin Sallan suunnasta etelämmäksi Kiestingille. Hyökkäys jatkui 18. elokuuta, jolloin neuvostojoukot saarrettiin ja tuhottiin Kairalassa. Saksalaiset ylittivät Tuntsajoen 31. elokuuta. Joukot olivat tuolloin 20 kilometrin päässä vanhasta rajasta.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Syyskuun alussa saksalaiset ylittivät vanhan rajan joutuen ankariin taisteluihin Voitajoella. 17. syyskuuta 1941 mennessä joukot olivat Vermanjoella, vahvasti linnoitetun venäläisaseman edessä. Asemat olivat erittäin edulliset maastoltaan ja puolustus luja. Hyökkäys pysäytettiin – tällä kertaa lopullisesti – ja joukot kaivautuivat asemiin. "(Tapahtumat karttana)"


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Saksalainen vuoristoarmeijakunta Norja aloitti 28. kesäkuuta hyökkäyksensä kohti Murmanskia. Kalastajasaarennossa Puna-armeijan rykmentti piti puoliaan sodan loppuun asti meri- ja ilmatoimitusten avulla. Saksalaisille tietön erämaa oli ennenkokematonta, mikä aiheutti heille suuria hankaluuksia. He ylittivät 29. kesäkuuta Valasjoen ja jatkoivat etenemistään venäläisten tiukentaessa vastarintaansa. Heinäkuun alussa saksalaiset saavuttivat Litsajoen, jonne heidän hyökkäyksensä pysähtyi ja rintama jäi joelle jatkosodan loppuajaksi.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Joulukuuhun mennessä Neuvostoliiton laivasto oli menettänyt toimintamahdollisuutensa Suomenlahdella siinä määrin, ettei se kyennyt enää huoltamaan Hangon tukikohtaansa. Tämän eteen työnnettyyn laivastotukikohdan joukot laivattiin pois, ja suomalaiset pääsivät etenemään tyhjäksi jääneeseen, hävitettyyn kaupunkiin.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text:
Jatkosodan aikana laivaston merkitys kasvoi. Jatkosodan aattona Suomen merivoimat miehittivät Ahvenanmaan operaatio kilpapurjehduksen myötä. Hyökkäysvaiheen aikana suomalaiset vartiomoottoriveneet partioivat aluevesillä, moottoritorpedoveneet ja sukellusveneet suorittivat pitkiä partioretkiä ja miinalaivat miinoittivat yhteistyössä saksalaisten kanssa Suomenlahtea. Maajoukkojen edettyä Ääniselle Suomen laivasto sai uuden laivastoyksikön, kun perustettiin Äänisen laivasto-osasto, johon kuului yksi tykkivene ja muutamia muita aluksia. Myös ns. saattuetoimintaa suoritettiin, eli sota-alukset saattoivat aseistamattomia rahti- ja matkustaja-aluksia. Merisotatoimista surullisin oli Panssarilaiva Ilmarisen uppoaminen syyskuun puolivälissä. Alus vei mukanaan 271 miestä.
Mäkiluodosta käsin suomalaiset häiritsivät neuvostolaivastoa tykkitulellaan koko hyökkäysvaiheen ajan.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Jatkosodan alkuun mennessä Suomen ilmavoimat olivat paremmin varustautuneita kuin talvisodassa. Ilmavoimiin kuului noin 550 lentokonetta, pääkonetyyppeinä olivat Brewster B-239 (hävittäjä) sekä Bristol Blenheim (pommikone). Jatkosota alkoi neuvostoilmavoimien massiivisella ilmaiskulla 19 eri paikkakunnalle. Hyökkäysvaiheen aikana suomalaisilla oli kuitenkin selvä ilmaherruus. Suomalaiset lensivät pääasiassa tiedustelulentoja ja tekivät hyökkäyksiä neuvostokolonnia vastaan.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Kuten muutkin sotaa käyneet maat, oli myös Suomi jakautunut sotatoimialueeseen ja kotirintamaan. Miesten ollessa rintamalla täytyi naisten korvata työvoimallaan puuttuva työpanos sekä pelloilla että tehtaissa. Naisten työpanos oli oleellinen kansantaloudelle.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Ennen jatkosotaa keväällä 1940 Suomen ulkomaankauppa tyrehtyi. Jatkosodan hyökkäysvaiheen, kuten myös koko jatkosodan ajan Suomi oli säännöstelyn alla. Kaikki mahdollinen ruoka kerättiin talteen. Kansalaisia kehotettiin keräämään metsästä marjoja ja sieniä, ja lehdissä annettiin vinkkejä luonnonkasvien hyödyntämiseen.  Hyökkäysvaiheen aikana kevyen työn tekijän leipäkortti oli pienimmillään 250 grammaa jauhoja ja suurimoita tai näkkileipää, raskaan työn tekijät saivat enemmän ruokaa. Muun muassa kankaita, saippuaa, tupakkaa ja polttonesteitä säännösteltiin. Kun kahvin tuonti tyrehtyi, ryhdyttiin keittämään korviketta. Sokeri korvattiin sakariinilla. Laiton mustan pörssin kauppa kukoisti tarkastuksista huolimatta, sillä ihmiset alkoivat kyllästyä ruuan yksipuolisuuteen. Toisaalta monipuolisuutta ruokavalioon saattoi saada maaseudulla asuvien tuttavien tai sukulaisten kautta.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Sodanaikaiseen kotirintaman kuvaan kuuluivat myös 1927–1933 syntyneet sotilaspojat, joita oli lopulta vuonna 1943 yli 72 000. Sotilaspoikajärjestö oli Suojeluskunnan poikaosasto. Pojat olivat 10–17-vuotiaita vapaaehtoisia, jotka toimivat aputehtävissä kotirintamalla. Vanhimmat pojista osallistuivat myös sotilasluonteiseen toimintaan: yli 3 000 poikaa toimi lähetteinä – osa takaisinvallatuilla alueilla rintaman lähistöllä, ja 5 000 sotilaspoikaa toimi tähystäjinä ja ilmatorjunnan muissa aputehtävissä. Sotilaspojilla oli oma Suojeluskunnan pukua muistuttava univormunsa ja omat arvomerkkinsä.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Heinäkuussa 1941 Stalin käski perustaa partisaaniosastoja saksalaisia vastaan. Partisaaneille annettiin kolme selkeää tehtävää: tiedustele, hyökkää, tuhoa. Jo heinäkuussa 1941 pohjoisella rintamalla todettiin liikkuvan partisaaniosastoja, mutta suurten osastojen perustaminen jäi myöhemmäksi. Karjalankannaksella, Syvärillä eikä Maaselänkannaksella partisaanitoimintaan ei löytynyt edellytyksiä sillä kyseiset alueet olivat voimakkaasti varmistettuja, ja Karjalankannasta lukuun ottamatta liian kaukana Suomen maaperästä.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Sen sijaan pohjoiset rintamanosat olivat edullisempaa aluetta, koska laajat korpimaat olivat lähes varmistamattomia, niiden kautta sai kuljetettua paljon partisaaneja huomaamatta ja Suomen alue oli lähempänä.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Tiettävästi ensimmäinen puhtaasti suomalaisiin siviileihin kohdistunut partisaani-isku tapahtui 3. syyskuuta Savukoskella. Iskussa kuoli kahdeksan suomalaista. Vähitellen tämän jälkeen suomalaiset joukot ryhtyivät varmistamaan laajoja korpimaita. Vielä hyökkäysvaiheen aikana iskujen määrä jäi vähäiseksi.


title: Alexander Pollock

text: Alexander Pollock (tunnetaan myös nimillä Alex Pollock tai Alexander Pollocks) on kanadalainen näyttelijä, joka on syntynyt Brittiläisessä Kolumbiassa. Hänen roolinsa ovat kuitenkin suurimmaksi osaksi olleet yhdysvaltalaisissa elokuvissa.


title: Formula 1 -kausi 1969

text: Formula 1 -kausi 1969 oli 20. Formula 1 -kausi. Se alkoi 1. maaliskuuta ja päättyi 19. lokakuuta 1969 11:n kilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti Jackie Stewart, ja valmistajien mestaruuden Matra.


title: Pietro Cavallini

text: Pietro Cavallini (n. 1250- n. 1330) oli italialainen taidemaalari ja mosaiikkitaiteilija, joka vaikutti myöhäisellä keskiajalla. Hänen elämästään tunnetaan melko vähän.


title: Pietro Cavallini

text: Cavallinin ensimmäinen merkittävä työ oli Basilica di San Paolo fuori le Mura -kirkon mosaiikit, jotka esittävät Vanhan ja Uuden Testamentin tarinoita. Ne kuitenkin tuhoutuivat tulipalossa 1823. Cavallinin tunnetuin teos on "Viimeinen tuomio" (v. 1293) Santa Cecilia in Trastevere -kirkossa Roomassa.


title: Pietro Cavallini

text: Vuodesta 1308 Cavallini työskenteli Napolissa Kaarle II:sen hovissa. Roomaan Cavallini palasi vuonna 1325 muutama vuosi ennen kuolemaansa.


title: Vektorikenttä

text: Vektorikentällä tarkoitetaan matematiikassa rakennelmaa, joka liittää vektorin jokaiseen pisteeseen euklidisessa avaruudessa. Fysiikassa vektorikenttiä käytetään kuvaamaan voimakenttiä. Vektorit esittävät esimerkiksi nopeutta ja sen muutosta kentän eri kohdissa tai voiman suuntaa. Näistä yleisempinä magneetti- ja gravitaatiokentät.


title: Vektorikenttä

text: Olkoon F avoimen joukon formula_1 funktio, joka liittää vektorin "v(x)" jokaiseen pisteeseen formula_2. Toisin sanoen F on funktio avaruudesta formula_3 avaruuteen formula_4


title: Vektorikenttä

text: Yleisesti funktiota F merkitään seuraavasti:


Vektorikenttä


title: Vektorikenttä

text: riippuen siitä, ollaanko kaksi- vai kolmiulotteisessa avaruudessa. Funktioita P,Q ja R kutsutaan skalaarifunktioiksi.


title: Vektorikenttä

text: Vektorikentät nousivat esiin alkujaan 1800-luvun fyysikoiden keskuudessa varsinkin magnetismin yhteydessä. Vektorikentät formalisoi Michael Faraday, jonka mielestä itse kenttä tulisi olla tutkimuksen kohteena, kun tutkitaan voimia. Magneettikentän lisäksi Faraday mallinsi vektorikentiksi sähkö- ja valokentän.


title: Vektorikenttä

text:
Tarkastellaan vektorikenttää formula_7 tasossa. Jotta voisimme mallintaa kentän, on meidän saatava arvoja funktiosta F. Lasketaan arvot funktiolle tason eri pisteissä ja tarkastellaan tilannetta normaalissa xy-koordinaatistossa.
formula_8


title: Vektorikenttä

text: Tämä kertoo meille, että pisteeseen formula_11 sijoitamme vektorin formula_12, pisteeseen formula_13 vektorin formula_14 ja pisteeseen formula_15 vektorin formula_16. Voimme jatkaa tätä vektoreiden etsimistä useammassa pisteessä ja saamme mallinnettua artikkelin kuvan kaltaisen vektorikentän.


title: K12LTSP

text: K12LTSP on GNU/Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti, joka pohjautuu CentOS -jakeluun. Siihen on esiasennettu Linux Terminal Server Project eli LTSP, joka on kevytpääte-ratkaisun mahdollistava laajennuspaketti. K12LTSP on tarkoitettu koulujen käyttöön.


title: K12LTSP

text: K12LTSP avulla voi melko helposti päivittää atk-luokan vanhat tietokoneet uuden veroisiksi yhden uuden tietokoneen hinnalla. Vanhat tietokoneet toimivat päätteinä, jotka käynnistävät itsensä lähiverkosta ja käyttävät ohjelmien suorittamiseen palvelinkoneen resursseja.


title: K12LTSP

text: Yhdysvalloissa K12LTSP on levinnyt laajalti koulujen keskuudessa. K12LTSP onkin saanut alkunsa sikäläisestä "Linux Kouluissa"-projektista (K-12 viittaa Yhdysvaltojen koulujärjestelmän kaikkiin oppiluokkiin).


title: Robert Esche

text: Robert Esche (s. 22. tammikuuta 1978 Whitesboro, New York) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkomaalivahti.


title: Robert Esche

text: Esche aloitti ammattilaisuransa Phoenix Coyotesin organisaatiossa, josta hänet myytiin Philadelphia Flyersiin vaihdossa Michal Handzušiin ja Brian Boucheriin. Hän nousi Philadelphian ykkösmaalivahdiksi ja johdatti joukkueen konferenssin finaaliin, mutta Tampa Bay Lightning vei kuitenkin voiton.


title: Robert Esche

text: Kaudeksi 2007–2008 Esche ei saanut sopimusta NHL:stä, joten hän siirtyi Venäjän jääkiekon superliigaan. Hän pelasi kaudella 2007–2008 Ak Bars Kazanissa, josta siirtyi seuraavaksi kaudeksi SKA Pietariin. KHL:ksi muuttuneessa liigassa hänet valittiin kaudella 2008–2009 pelaamaan KHL:n tähdistöpeliin. Vielä seuraavan kauden hän edusti Pietaria, mutta siirtyi kaudeksi 2010–2011 Dinamo Minskiin. Esche pelasi kauden Minskissä ja siirtyi kesällä 2011 Sveitsin pääsarjassa pelaavaan SCL Tigersiin.


title: Robert Esche

text: Esche on pelannut usein Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkueessa: vuonna 1998 nuorten MM-kisoissa sekä vuosina 2000, 2001, 2008 ja 2009 MM-kisoissa. Hän edusti Yhdysvaltoja myös Jääkiekon maailmancupissa 2004 ja talviolympialaisissa 2006.


title: Robert Esche

text: Peliuransa jälkeen Esche on toiminut AHL-joukkue Utica Cometsin presidenttinä vuodesta 2013 lähtien.


title: Matchbox

text: Matchbox on tavaramerkki, jonka tällä hetkellä omistaa Mattel. Matchbox-tuotteet ovat leikkiautoja, joita myös keräillään. Tulitikkurasiaa tarkoittavan nimensä Matchbox-lelut saivat, koska alkuperäiset tuotteet laitettiin tulitikkurasian kokoisiin ja näköisiin laatikoihin (sanaa käytettiin englannin kielessä johonkin aikaan kaikista leluautoista). 1970-luvulla pakkaukset muuttuivat nykyisen tyylisiksi.


title: Matchbox

text: Autot ovat pienoismalleja oikeista suunnilleen mittakaavassa 1:64.


title: Matchbox

text: Yhtiön perustivat Leslie Smith ja Rodney Smith, jotka samasta sukunimestä huolimatta eivät olleet veljeksiä vaan sotakavereita. He käyttivät sodasta palattuaan saamansa kuudensadan punnan sopeutumisrahat metallivalukoneisiin. Yrityksen nimeksi tuli Lesney. Rodney Smith muutti pian Australiaan, mutta hänen tilalleen tuli Jack Odell.


title: Matchbox

text: Yritys kasvoi voimakkaasti. Se vietiin pörssiin vuonna 1960, ja yrityksen arvo vuonna 1968 oli kolmasosa "oikeita autoja" tuottavasta British Leylandista. Kiinalaisten tuottajien kilpailu, öljykriisi ja inflaatio koituivat turmioksi. Vuonna 1982 amerikkalainen Mattel osti likimain maksukyvyttömän Matchboxin.


title: Jenny Shimizu

text: Jenny Lynn Shimizu (s. 16. kesäkuuta 1967 San José, Kalifornia) on japanilais-yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Calvin Kleinin mainoksesta ”CK One” ja väitetyistä lesbosuhteistaan näyttelijä Angelina Jolien ja laulaja Madonnan kanssa. Shimizu itse on jopa kertonut olleensa seksisuhteissa sekä Jolieen että Madonnaan samaan aikaan.


title: Jenny Shimizu

text: Shimizu on esiintynyt esimerkiksi Madonnan musiikkivideoissa. Hän on esiintynyt myös Jean-Paul Gaultierin, Anna Suin ja Gianni Versacen mainoskampanjoissa.


title: Jenny Shimizu

text: Vuonna 2005 Shimizu voitti homoseksuaalien julkaiseman "The Pink Paper" -lehden ”Seksikkäin nainen” -äänestyksen, päihittäen muun muassa Angelina Jolien ja Kylie Minoguen.


title: Oulu (täsmennyssivu)

text: Oulu voi viitata seuraaviin:


title: David Keith

text: David Keith (s. 8. toukokuuta 1954 Knoxville, Tennessee) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja.


title: Muonion Tunturi-Veikot

text: Muonion Tunturi-Veikot on muoniolainen urheiluseura, joka on merkitty yhdistysrekisteriin 3. helmikuuta 1947. Seuran edustamia urheilulajeja ovat hiihto ja suunnistus. Seuran puheenjohtajana toimii Matti Vuollo.


title: Muonion Tunturi-Veikot

text: Muonion Tunturi-Veikot omisti aikoinaan hirsimajan Olostunturilla ja Miljoonatien varrella vuonna 1950 valmistuneen toimitalon, jossa oli sali, näyttämö ja pukusuojat. 1960-luvulla taloon rakennettiin lisäosa (keittiö ja narikka). Talo toimi muoniolaisten kokoontumis- ja huvipaikkana 1970-luvulle saakka, jolloin se vuokrattiin ammattikoulun käyttöön. 1980- luvulla talo toimi jonkin aikaa nuorisotilana, kunnes Muonion Tunturi-Veikot myi sen Rakennusliike Mäkikyrölle. Talo purettiin 2006.


title: Jeff Probst

text:
Jeffrey Lee Probst (s. 4. marraskuuta 1962 Wichita, Kansas) on yhdysvaltalainen televisiojuontaja, joka on tullut parhaiten tunnetuksi "Selviytyjät" -tositelevisiosarjasta. Probst voitti Emmy-palkinnon vuonna 2001. Ennen "Selviytyjät" -sarjaa Probst työskenteli toimittajana.
People-lehti valitsi Probstin yhdeksi maailman kauneimmaksi ihmiseksi vuonna 2001.


title: Jeff Probst

text:
Probst syntyi Kansasissa, mutta kasvoi pääasiassa Washingtonissa. Lukiosta valmistuttuaan Probst lähti opiskelemaan Seattlen yliopistoon ja työskenteli muun muassa Boeing Motion Picture/Television studiossa tuottajana ja kertojana.
Probst erosi vaimostaan Shelley Wrightista vuonna 2001. Pari ehti olla naimisissa 5 vuotta.
Vapaa-ajallaan Probst on mukana "Elizabeth Glaser Pediatric Aids" -järjestön toiminnassa.
Vuonna 2005 Probst alkoi seurustella Julie Berryn kanssa, joka oli yksi "Selviytyjät: Vanuatu" -kilpailijoista. Vuonna 2008 Probst ilmoitti seurustelun päättyneen.


title: Jeff Probst

text: Probst on voittanut neljä peräkkäistä kertaa parhaan tosi-tv-juontajan Primetime Emmy -palkinnon vuosina 2008-2011.


title: Suomalaistyttöjä Tukholmassa

text: Suomalaistyttöjä Tukholmassa on suomalainen elokuva vuodelta 1952. Elokuvan on ohjannut Roland af Hällström ja tuottanut Mauno Mäkelä. Sen ensi-ilta oli 4. huhtikuuta 1952 Helsingissä Rexissä ja Tuulensuussa.


title: Suomalaistyttöjä Tukholmassa

text: Elokuva perustuu Kaarlo Nuorvalan ideaan. Suomalaiset osuvat järkytyksekseen ”ruotsalaismallisiin” homobileisiin. Ruotsin lehdistö esitti elokuvasta vastalauseensa. Elokuva sisältää tekoajankohtaansa nähden verraten rohkeita aiheita ja kohtauksia. Käsikirjoituksessa leikitellään ennakkoluuloilla, koska homoseksuaalisuus oli laillistettu Ruotsissa vuonna 1944, ja vaurasta länsinaapuria pidettiin muutenkin ”syntisenä”.


title: Suomalaistyttöjä Tukholmassa

text: Elokuvan juoni perustuu moraaliseen opetukseen ja pyrkii varoittamaan liiasta hyväuskoisuudesta. Kolme suomalaistyttöä, joita nailonit ja banaanit houkuttelevat, matkustaa Tukholmaan työnhakuun. Matkalla he tutustuvat Olaviin, joka opiskelee eläinlääkäriksi. Monet muut heidän tapaamansa henkilöt osoittautuvat vähemmän luotettaviksi.


title: Suomalaistyttöjä Tukholmassa

text: Elokuvaa on pidetty varhaisena suomalaisena eksploitaatioelokuvana, ja sitä on arvosteltu homofobiasta ja Ruotsiin kohdistuvista ennakkoluuloista.


title: Altti

text: Altti on suomalainen miehen etunimi, Albert-nimen suomalainen mukaelma. Nimi on annettu elokuuhun 2017 mennessä 1 534 miehelle sekä muutamalle naiselle. Nimi oli suosituimmillaan 1920–1950-luvuilla.


title: Ellen DeGeneres

text: Ellen Lee DeGeneres (s. 26. tammikuuta 1958 Metairie, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, stand up -koomikko ja talk show -juontaja. Hänellä on oma talk show nimeltä "The Ellen DeGeneres Show".


title: Ellen DeGeneres

text: DeGeneres on juontanut Oscar-gaalan vuosina 2007 ja 2014. Hän oli yksi tuomareista "American Idolin" yhdeksännellä tuotantokaudella vuonna 2010. Näyttelijänä hän on toiminut elokuvissa "Mr. Wrong", "EDtv" ja "The Love Letter", sekä antanut äänensä animaatiohahmo Dorylle elokuvissa "Nemoa etsimässä" ja "Doria etsimässä". Elokuvasta "Nemoa etsimässä" hän sai Saturn-palkinnon, joka jaettiin ensimmäistä ja viimeistä kertaa ääninäyttelijälle.


title: Ellen DeGeneres

text: DeGeneres on ollut pääosassa kahdessa komediasarjassa, "Ellenissä" vuosina 1994–1998 ja "The Ellen Show’ssa" vuosina 2001–2002. "Ellenin" neljännen kauden aikana vuonna 1997 DeGeneres paljasti olevansa homoseksuaali vieraillessaan "The Oprah Winfrey Show’ssa". Pian tämän jälkeen myös hänen hahmonsa Ellen Morgan tuli ulos kaapistaan terapeutilleen, jota näytteli Oprah Winfrey. Sarjassa tutkittiin erilaisia LGBT-yhteisön ongelmia. DeGeneres on voittanut 13 Emmy-palkintoa ja useita muita palkintoja televisio- ja hyväntekeväisyystyöstään.


title: Ellen DeGeneres

text: Marraskuussa 2011 Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton nimesi DeGeneresin maailmanlaajuiseksi AIDS-tietoisuuden erikoislähettilääksi. Presidentti Barack Obama myönsi DeGeneresille marraskuussa 2016 Yhdysvaltain korkeimman siviilikunniamerkin Presidential Medal of Freedomin.


title: Ellen DeGeneres

text: DeGeneres kasvoi Metairiessa, Louisianassa. Hänen äitinsä on puheterapeutti Elizabeth Jane DeGeneres (o.s. Pfeffer). Hänen isänsä on vakuutusmies Elliot Everett DeGeneres. Ellenillä on yksi veli, Vance DeGeneres, joka on muusikko ja tuottaja. Hän on ranskalaista, englantilaista, saksalaista ja irlantilaista syntyperää. Vuonna 1974 DeGeneresin vanhemmat erosivat. Pian sen jälkeen hänen äitinsä avioitui Roy Gruessendorfin kanssa. Ellen muutti äitinsä ja Gruessendorfin kanssa New Orleansin alueelta Atlantaan, Texasiin. Vance jäi isänsä luokse.


title: Ellen DeGeneres

text: DeGeneres valmistui Atlanta High Schoolista toukokuussa 1976 suoritettuaan ensimmäiset high school -vuotensa Metairiessa. Hän muutti takaisin New Orleansiin opiskellakseen New Orleansin yliopistossa, jossa hänen pääaineenaan olivat viestintätieteet. Yhden lukuvuoden jälkeen hän kuitenkin jätti opintonsa työskennelläkseen serkkunsa Laura Gillenin lakitoimistossa toimistotyöntekijänä. Hän työskenteli myös vaatemyyjänä, tarjoilijana, maalarina ja baarimikkona. Hän kertoo komediatyössään paljon lapsuudestaan ja työkokemuksistaan.


title: Ellen DeGeneres

text: 9. helmikuuta 2011 DeGeneres kertoi "The Ellen DeGeneres Show’ssa" kirjeestä, jonka oli saanut Uuden-Englannin sukututkimusseuralta. Kirjeessä kerrottiin, että DeGeneres on Cambridgen herttuattaren Catherinen 15. serkku heidän yhteisen esi-isänsä Thomas Fairfaxin kautta.


title: Ellen DeGeneres

text: DeGeneres aloitti esiintymisen stand up-koomikkona pienissä klubeissa ja kahviloissa. Vuoteen 1981 mennessä hän toimi New Orleansin komediaklubin isäntänä. Hän kertoo Woody Allenin ja Steve Martinin olleen hänen tärkeimmät vaikuttajansa siihen aikaan. 1980-luvun alussa DeGeneres alkoi kiertää maata Showtimen nimettyä hänet Amerikan hauskimmaksi ihmiseksi vuonna 1982. Vuonna 1986 hän esiintyi ensimmäistä kertaa "The Tonight Show’ssa" Johnny Carsonin vieraana, joka vertasi häntä Bob Newhartiin.


title: Ellen DeGeneres

text: Vuonna 1994 alkoi tilannekomedia "Ellen" (ensimmäisen kauden ajan "These Friends of Mine"), jossa DeGeneres esitti sarjan keskushahmoa Ellen Morgania. Sarja sai suurta huomiota vuonna 1997, kun DeGeneresin hahmo paljasti olevansa homoseksuaali. DeGeneres itse oli ”tullut ulos kaapista” "The Oprah Winfrey Show’ssa" vain muutamaa kuukautta aikaisemmin. Sarja lopetettiin vuonna 1998 sen suosion laskiessa. Vuonna 2001 DeGeneres aloitti uuden sitcomin "The Ellen Show’n", mutta sarja ei saanut suurta suosiota ja se lopetettiin jo ensimmäisen kauden jälkeen.


title: Ellen DeGeneres

text: Vuonna 2003 DeGeneresin ura lähti uuteen nousuun hänen annettuaan äänensä lyhytmuistiselle Dori-kalalle Disneyn ja Pixarin piirretyssä "Nemoa etsimässä". Syksyllä 2003 DeGeneres alkoi juontaa omaa talk show -ohjelmaansa "The Ellen DeGeneres Show’ta", joka on sittemmin voittanut useita Emmy-palkintoja.


title: Ellen DeGeneres

text: DeGeneres äänestettiin vuonna 1982 Amerikan hauskimmaksi ihmiseksi ja hän on kirjoittanut kirjat "My Point... And I Do Have One" ja "The Funny Thing Is...", jotka olivat New York Timesin bestsellereitä. DeGeneres on juontanut Oscar-gaalan vuosina 2007 ja 2014, Emmy-gaalan vuosina 2001 ja 2005 sekä Grammy-gaalan vuosina 1996 ja 1997. DeGeneres esiintyi myös "Will & Grace" -sarjassa nunnana.


title: Ellen DeGeneres

text: Vuonna 2010 "Forbes" julkaisi "Hollywood's Animation A-List" -listan, jossa lueteltiin kymmenen menestyksekkäintä Hollywood-näyttelijää animaatioiden parissa – menestys mitattiin elokuvien lipputulojen perusteella. DeGeneres oli listalla jaetulla viidennellä tilalla Eddie Murphyn kanssa.


title: Ellen DeGeneres

text: DeGeneres on seurustellut muun muassa näyttelijä Anne Hechen kanssa. Pari erosi vuonna 2000. Nykyään DeGeneresin elämänkumppani on näyttelijä Portia de Rossi. He menivät naimisiin elokuussa 2008 Los Angelesissa.


title: Skywalker Ranch

text: Skywalker Ranch on elokuvaohjaaja ja -tuottaja George Lucasin työskentelytila Marinin piirikunnassa Kaliforniassa. Yleisöltä suljettu tila sijaitsee Lucas Valley Road'in varrella, joskaan tien nimellä ei ole mitään tekemistä George Lucasin kanssa. Tila on tullut maksamaan "Wall Street Journal" -lehden mukaan Lucasille yli 100 miljoonaa dollaria. Sillä on kokoa 19 km², josta ainoastaan 60 000 m² kokoinen alue on hyödynnetty rakentamalla.


title: Skywalker Ranch

text: Tilalla on viini- ja hedelmätarhat, kasvimaa, eläintalli, ravintola, ulkouima-allas, kuntoilukeskus, Lake Ewok -tekojärvi ja vuorenrinteeltä havaintoasema, jossa on myös 300-paikkainen elokuvateatteri "The Stag" ja muita katseluhuoneita. Tilalle on sijoitettu myös Skywalker Sound -äänistudiot ja oma paloasema sekä päärakennukset.


title: Josh Duhamel

text: Joshua David ”Josh” Duhamel (s. 14. marraskuuta 1972 Minot, Pohjois-Dakota) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli. Duhamel tunnetaan muun muassa televisiosarjasta "Las Vegas" (2003–2008), jossa hän näytteli Danny McCoytä valvonta- ja turvatiimissä.


title: Josh Duhamel

text: Duhamel seurusteli useita vuosia malli Kristy Piercen kanssa. He kihlautuivat tammikuussa 2004, mutta erosivat saman vuoden aikana. Vuodesta 2004 Duhamel on seurustellut laulaja Stacy ”Fergie” Fergusonin kanssa. Pari kihlautui joulukuussa 2007, avioituivat tammikuussa 2009 ja erosivat vuonna 2017. Heillä on vuonna 2013 syntynyt Axl-niminen poika.


title: Josh Duhamel

text: "People"-lehti valitsi Duhamelin vuonna 2004 maailman 50 seksikkäimmän miehen joukkoon.


title: Josh Duhamel

text: Duhamelin harrastuksia on muun muassa koripallo, amerikkalainen jalkapallo, golf ja laskettelu.


title: Aritmetiikan peruslause

text: Aritmetiikan peruslause on lukuteorian perustulos. Sen mukaan jokainen positiivinen ykköstä suurempi kokonaisluku voidaan esittää yksikäsitteisesti alkulukujen tulona. Koska kertolasku on kommutatiivista, ei tekijöiden järjestyksellä ole väliä tulossa. Yleensä kuitenkin luku esitetään alkutekijöidensä tulona muodossaformula_1, missä formula_2.Esimerkiksi,formula_3Tästä nähdään, että luku 1500 voidaan esittää alkulukujen tuloja ja että tämä esitystapa on ainutlaatuinen.


title: Aritmetiikan peruslause

text: Tämän teoreeman seurauksena numeroa 1 ei voida pitää alkulukuna, sillä mikään alkulukujen tulo ei olisi enää yksikäsitteinen; esimerkiksi, formula_4


title: Rambo – taistelija 3

text: Rambo – taistelija 3 ("Rambo III") on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut Rambo-elokuvasarjan kolmas osa. Elokuvan on ohjannut Peter MacDonald. Pääosassa näyttelee aiempien elokuvien tapaan Sylvester Stallone. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Afganistaniin, jossa Rambo yrittää vapauttaa eversti Trautmanin neuvostoliittolaisten linnakkeesta.


title: Rambo – taistelija 3

text: Eversti Trautman löytää Rambon Thaimaasta, jossa tämä ottelee rahasta pimeissä keppitappeluissa. Rambo yrittää aloittaa uuden elämän, mutta Trautman haluaisi Rambon suorittavan vielä viimeisen tehtävän hänen kanssaan. Heidän pitäisi kuljettaa aseita afganistanilaisille kapinallisille, jotka yrittävät puolustaa maataan neuvostoliittolaisia vastaan. Rambo haluaa kuitenkin ensin löytää itsensä. Trautman lähtee suorittamaan tehtävää yksin ja jää neuvostoliittolaisten vangiksi. Häntä kidutetaan ja sadistinen venäläisupseeri yrittää saada hänet paljastamaan, ovatko yhdysvaltalaiset toimittaneet afganistanilaisille ohjuksia ja jos ovat, mihin ne on piilotettu. Trautman ei kuitenkaan kerro mitään.


title: Rambo – taistelija 3

text:
Kun Thaimaassa luostaria rakentava Rambo saa kuulla tapahtuneesta, hän lähtee Afganistaniin pelastamaan ystäväänsä. Kapinallisten luona ollessaan hän joutuu taistelemaan Neuvostoliiton helikoptereita vastaan ja lopulta lähtemään kohti linnaketta, mukanaan ainoastaan eräs afganistanilaiskapinallinen ja pieni lapsisotilas, jota Rambo yrittää viimeiseen asti saada kääntymään takaisin. He pääsevät linnakkeeseen ja Rambo vapauttaa Trautmanin, mutta neuvostoliittolaiset ovat edelleen perässä. Afganistanilaiset kapinalliset kuitenkin hyökkäävät Neuvostoliiton joukkojen kimppuun. Venäläisupseeri lentää helikopterillaan päin Rambon kaappaamaa panssarivaunua ja kuolee seuranneessa räjähdyksessä. Neuvostojoukkojen tappioon päättyneen taistelun jälkeen Rambo ja Trautman jatkavat kotimatkaansa.
"Rambo – taistelija 3" oli valmistuessaan maailman kallein elokuva noin 63 miljoonan dollarin budjetillaan.


title: Rambo – taistelija 3

text: Se ei kuitenkaan noussut kertaakaan elokuvateatterikierroksellaan Yhdysvaltain katsotuimmaksi elokuvaksi vuonna 1988. Yhdysvalloissa elokuvan tuotto jäi kymmenen miljoonaa alle tuotantokustannusten, mutta muualla maailmassa se menestyi elokuvateattereissa paremmin. Videovuokraamoissa menestys oli erittäin suurta.


title: Rambo – taistelija 3

text: Ohjaaja Peter MacDonald arvioi, että odotettua vaisumman vastaanoton syynä oli Neuvostoliiton vetäytyminen Afganistanista. Neuvostoliitto veti joukkonsa pois maasta neljä viikkoa ennen elokuvan julkaisua. MacDonald arvioi elokuvan DVD-julkaisun kommenttiraidalla, että elokuvan uskottavuus katosi, koska väitetylle sotatilalle ei löytynyt vastaavuutta todellisuudesta.


title: Minot

text: Minot voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Df

text: Df tai DF tarkoittaa seuraavia:


Vauhdittomien hyppyjen Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuosina 1909–1937. Ensimmäiset kilpailut käytiin 1909 Kaisaniemen kentällä yleisurheilun SM-kilpailuiden yhteydessä. Vuonna 1911 kisat järjestettiin Helsingin yliopiston voimistelusalissa. Vuodesta 1911 vuoteen 1932 kilpailut järjestettiin maaliskuun kolmas sunnuntai paria poikkeusta lukuun ottamatta.


title: Vauhdittomien hyppyjen Suomen-mestaruuskilpailut

text: 1900-luvun alkupuolella urheilijoiden talviharjoittelu- ja kilpailumahdollisuudet olivat huonot ja tämän vuoksi vauhdittomia hyppyjä harjoiteltiin ja niissä kilpailtiin paljon. Kilpailupaikaksi riitti muun muassa koulujen salit joissa tila ei riittänyt kunnolliseen vauhdinottoon mutta vauhdittomia lajeja varten tilaa oli riittävästi.


text: Vuosina 1911–1914 kolmiloikassa hypättiin kolme tasajalkaloikkaa peräkkäin. Vuodesta 1915 lähtien lajia hypättiin tavallisella kolmiloikkatyylillä.


title: Charles Carroll

text: Charles Carroll (eng. Charles Carroll of Carrollton) (19. syyskuuta 1737 – 14. marraskuuta 1832) oli yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko. Charles Carroll oli kotoisin Marylandin osavaltiosta. Charles Carroll on yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittaneista. Charles Carroll oli ainoa katolilainen ja pisimpään elänyt itsenäisyysjulistuksen allekirjoittaja. Puoluejärjestelmän syntymisen jälkeen Carroll liittyi federalistiseen puolueeseen.


title: Charles Carroll

text: Carroll toimi siirtokuntien siirtokuntien kongressissa vuosina 1776-78 ja oli merkittävässä asemassa siirtokuntien sodankäyntiä pohtineessa lautakunnassa. Carroll valittiin uudelleen siirtokuntien kongressiin vuonna 1780, mutta ei ottanut paikkaa vastaan. Siirtokuntien kongressin lisäksi Carroll toimi Marylandin osavaltionkongressissa vuosina 1777-1800 ja Marylandin edustajana Yhdysvaltain kongressissa vuodesta 1789 vuoteen 1792, jolloin toimiminen yhtä aikaa sekä osavaltion että Yhdysvaltain kongressissa kiellettiin. Carroll jätti politiikan vuonna 1800 ja vietti viimeiset vuosikymmenensä melko hiljaista elämää, jonka aikana hän tosin osallistui Baltimore & Ohio Railroad Company -rautatieyhtiön perustamiseen.


title: Dg

text: Dg tarkoittaa seuraavia:


title: Dn

text: Dn tarkoittaa seuraavia:


title: Paul Ambrossi

text: Paul Vicente Ambrosi (s. 14. lokakuuta 1980) on ecuadorilainen jalkapalloilija, joka edusti pitkään kotimaassaan LDU Quitoa. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja, mutta pelasi myös laiturina.


title: Paul Ambrossi

text: Seurassaan LDU Quitossa Ambrossi on ollut mukana voittamassa kahta Ecuadorin liigamestaruutta. Ecuadorin maajoukkuetta hän on edustanut 25 kertaa ja hän oli mukana vuoden MM-kilpailuissa 2006 mutta pääsi pelaamaan vain alkulohkon viimeisen ottelun Ecuadorin varmistettua jatkopaikkansa jo ennen sitä.


title: William Ellery

text: William Ellery (22. joulukuuta 1727 – 15. helmikuuta 1820) oli yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittaneista. Ellery edusti Rhode Islandia ja oli yksi seitsemästätoista allekirjoittaneesta vapaamuurarista.


title: William Ellery

text: William Ellery syntyi Newportin kaupungissa Rhode Islandin osavaltiossa. Hän opiskeli Harvard Collegessa. Hän alkoi opiskella juridiikkaa vuonna 1770. Myöhemmin Ellerystä tuli Rhode Islandin korkeimman oikeuden tuomari.


title: Merikaapeli

text:
Merikaapelit ovat merenpohjaan laskettuja kaapeleita, jolla välitetään tietoliikennettä tai sähköenergiaa.
Vaativien olosuhteiden takia ne tulee rakentaa äärimmäisen vahvoiksi, ja pitkät välimatkat aiheuttavat myös teknisiä haasteita.


title: Merikaapeli

text: Ensimmäiset merenalaiset tietoliikennekaapelit välittivät lennätinliikennettä. Sen jälkeiset kaapelit ovat välittäneet ensin puhelin- ja sittemmin dataliikennettä. Kaikki modernit kaapelit on tehty valokuidusta, ja ne välittävät sekä puhelin- että Internet-liikennettä.


title: Merikaapeli

text: Samuel Morse julkisti ja kokeili lyhyttä vedenalaista sähkötysjohtoa satama-altaassa vuonna 1842. Ensimmäiset tietoliikennekaapelit oli tehty kuparisäikeistä, ja niitä ympäröi vuonna 1847 kehitetty guttaperkka-niminen eristemateriaali. Menetelmää kokeiltiin ensimmäiseksi vuonna 1852, jolloin Englannin kanaaliin laskettiin Isoa-Britanniaa ja Ranskaa yhdistävä merikaapeli.


title: Merikaapeli

text:
Vuonna 1855 alkoi hanke, jossa laskettiin ensimmäinen Atlantin alittava kaapeli. Tämä kaapeli ei kuitenkaan toiminut kauan ensimmäisten sähkeiden välittämisen jälkeen. Laskemiseen liittyi merkittävästi vaikeuksia, ja kaapeli rikkoutui huonon eristämisen takia kuukauden päästä sen käyttöönotosta. Tämän jälkeen merikaapeleita laskettiin muutamaan otteeseen, mutta nekin epäonnistuivat. Vuoden 1866 "S/S Great Eastern"ista laskettu kaapeli oli menestyksekkäämpi, ja se sai julkisuutta, kun edellisenä vuonna laskettu kaapeli onnistuttiin korjaamaan. Kaapeliyhteys on siitä lähtien ollut yhtäjaksoista.
Vuonna 1870 vedettiin merenalainen kaapeli Englannista Intiaan Bombayhin. Tyynenmeren alle laskettiin pitkiä kaapeleita 1902-1903 esim Yhdysvalloista Guamiin.


title: Merikaapeli

text: Muovieristimien keksiminen mahdollisti merikaapeleiden tekemisen puheluja varten. Tällöin tarvittiin signaalin vahvistimia. Nämä saivat käyttöjännitteensä kaapeliin sisältyvästä virransyöttöjohdosta.


title: Merikaapeli

text: 1950-luvulla asennettiin koaksiaalipareista tehtyjä merikaapeleita, jotka mahdollistivat suuren määrän analogisia puhelukanavia. Vuodesta 1988 lähtien on käytetty valokuitukaapeleita, joissa voidaan siirtää digitaalisesti ääntä, tietoa, televisiokuvaa jne. Siirtonopeudet ulottuvat 2,5 Gb/s asti, joka vastaa yli 30 000 puhelinkanavaa nopeudella 64 kb/s.


title: Merikaapeli

text: Merikaapelit ovat suurilla välimatkoilla ainoa kunnollinen vaihtoehto satelliittiyhteyksille, jotka kattavat vain osan tiedonsiirtotarpeesta. Niiden etu suuriin tietoliikennesatelliitteihin verrattuna on pienempi vikaantumistodennäköisyys. Toinen etu on selvästi pienempi signaalin kulkemisaika.


title: Merikaapeli

text:
On lisäksi olemassa merenalaisia kaapeleita, joilla välitetään sähköenergiaa, mutta ne eivät ole kovinkaan
pitkiä. Näissä tapauksissa käytetään suuria jännitteitä ja tasavirtaa (HVDC). Esimerkkejä merenalaisista sähkökaapeleista
ovat Ahvenanmaan, Ruotsin, Suomen ja Viron väliset kaapelit.