title: Tiedustelupatteristo

text: Tiedustelupatteristo ("TiedPsto") oli Kankaanpään Niinisaloon sijoitettu tykistöprikaatin joukkoyksikkö, joka koulutti varusmiehiä ja kantahenkilökuntaa kenttätykistön tiedustelutehtäviin sekä maa- ja merivoimien sääalan tehtäviin. Patteristo muodostettiin 1. maaliskuuta 1992 yhdistämällä Mittauspatteriston tiedustelutoiminta ja Suojelu- ja Sääkoulun ballistinen säätoiminta.


title: Tiedustelupatteristo

text: Vuoden 2001 alussa Tiedustelupatteristoon yhdistettiin lakkautettu Kankaanpään patteristo, minkä jälkeen tehtäväkenttä laajeni kattamaan myös sotilaspoliisien, koiranohjaajien ja sotilaskuljettajien koulutuksen. Kussakin saapumiserässä saapui noin 300 varusmiestä.


title: Tiedustelupatteristo

text: Tiedustelupatteristo lakkautettiin vuoden 2015 alussa, kun Tykistöprikaati yhdistettiin Porin prikaatiin. Tiedustelupatteriston organisaatiosta TVM-osasto ja Lentotiedustelupatteri siirrettiin uuteen Pohjanmaan jääkäripataljoonaan, Raskas raketinheitinpatteri Satakunnan tykistörykmenttiin ja Kuljetuspatteri luovutettiin Varsinais-Suomen huoltopataljoonalle. Vuonna 1958 käyttöön vihitty Tiedustelupatteriston, alkujaan Mittauspatteriston, lippu luovutettiin Sotamuseon kokoelmiin tammikuussa 2015.


title: Tiedustelupatteristo

text: Patteriston kokoonpanoon vuonna 2014 kuuluivat:


title: Tiedustelupatteristo

text: Patteristonkomentajina ovat olleet:


title: Tiedustelupatteristo

text: Patteristo vaalii vuonna 1924 perustettujen Mittauspatteriston ja Keskussääaseman perinteitä. Näiden lisäksi se vaalii Kankaanpään patteriston perinteitä. Perinnepäivää vietetään vuosittain 11. kesäkuuta. Joukkoyksikön perinteiden vaalimiseen osallistuvat mm. Mittamies- ja Topografikilta ry ja Tykistöprikaatin kilta.


title: Nordenswan

text: Nordenswan on suomalainen Ruotsin vallan aikainen aatelissuku. Suku polveutuu savolaisesta Alopaeus-pappissuvusta. Osa suvun jäsenistä on suomentanut nimen muotoon Norosmaa.sekä Tuomas-Kettunen.


title: Nordenswan

text:
Uudenmaan ja Hämeen läänin lääninkamreeri "Johan Alopaeus" (1731–1811) aateloitiin vuonna 1772 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 2114 nimellä "Nordenswan". Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai numeron 157.
Suvun edustajat Ruotsin säätyvaltiopäivillä ja Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivillä:


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Suomen vaalirahoituskohu oli keväällä 2008 noussut kohu vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ehdokkaille annetusta vaalituesta. Useissa ehdokkaiden vaalirahailmoituksissa oli puutteita. Ilmoituksia korjattiin ja lahjoituksia palautettiin vielä vuoden 2008 keväällä.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Kohu jatkui vuosia ja uudet paljastukset johtivat vaatimuksiin pääministeri Matti Vanhasen erosta ja uusien eduskuntavaalien järjestämisestä. Keskusrikospoliisi ja oikeuskansleri harkitsevat rikostutkinnan aloittamista Vanhasen asemasta vaalirahoituksen järjestäjänä ja vastaanottajana.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Vaalirahoitukseen liittyvistä rikoksista epäiltiin valituista kansanedustajista kokoomuksen Marja Tiuraa, Sampsa Katajaa ja Ilkka Kanervaa. Lisäksi epäiltynä oli keskustan entinen kansanedustaja Jukka Vihriälä.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Kehittyvien Maakuntien Suomen (KMS) roolin vaalirahoituksessa paljasti muun muassa "Ilta-Sanomat" joulukuussa 2007. Varsinainen kohu syntyi toukokuussa 2008 keskustan kansanedustaja Timo Kallin todettua A-Talk-ohjelmalle jättäneensä tarkoituksella kertomatta tukijoitaan vaalirahailmoituksessaan, koska ilmoittamatta jättämisestä ei ole seurauksia. Nousseen keskustelun myötä hän kuitenkin myöhemmin kertoi muiden tavoin tukijoitaan, joita olivat Ruukki Group, Ajanta ja Kehittyvien Maakuntien Suomi.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Monet kansanedustajat kertoivat olevansa tietämättömiä siitä, että joidenkin heidän saamiensa lahjoitusten takana olivat esimerkiksi suursijoittajat tai kaupan suuryksiköt. "Helsingin Sanomien" toimittaja Unto Hämäläisen arvion mukaan kokoomuksen ja keskustan ehdokkaiden saamat vaalirahat saattoivat jopa ratkaista vaalituloksen puolueiden eduksi. Vaalirahailmoitusten mukaan 200 kansanedustajan omiin kampanjoihin kului rahaa yli 7,7 miljoonaa euroa. Lisäksi rahaa kului myös puolueiden ja niiden ehdokkaiden kampanjoihin, jotka eivät tulleet valituiksi.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Euroopan neuvoston korruptionvastainen elin GRECO piti Suomen puoluerahoituksen valvontaa ongelmallisena joulukuussa 2007. Greco suositteli Suomelle lahjontaa koskevan lainsäädännön tehostamista ja rangaistusten koventamista. Valtiovarainministeriön projektipäällikkö Markku Hirvosen mukaan vaalirahoitusjärjestelmän suuri ongelma on valvonnan puute.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Suurimmaksi keskustelunaiheeksi nousi Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistyksen jakama 400 000 euron kampanjaraha. Yhdistyksellä oli vaaleissa viisi eri rahoittajaa, mutta 90 prosenttia varoista saatiin kolmelta yrittäjältä, jotka olivat Nova Groupin toimitusjohtaja Tapani Yli-Saunamäki (osuus 145 000 € eli 36 %), Tokmanni-konsernin toimitusjohtaja Kyösti Kakkonen (osuus 120 000 € eli 30 %) ja Maskun Kalustetalon sekä Lempäälän Ideaparkin omistaja Toivo Sukari (osuus 100 000 € eli 25 %). Yhdistyksen puheenjohtajana toimi juristi Pekka Lind ja avustusten jakajana Yli-Saunamäki. Keskustan hallintopäällikkö Aki Haaro oli yhdistyksen varatilintarkastajaja. Keskustan kehittämispäällikkö Lasse Kontiolalla puolestaan oli yhdistyksen antama tilinkäyttöoikeus.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Eniten tukea annettiin keskustalle, mutta myös kokoomusta ja SDP:tä tuettiin. Tukea sai noin 40 ehdokasta. Yli-Saunamäen mukaan tuettujen ehdokkaiden tuli uskoa yritteliäisyyteen, kotimaiseen työhön ja isänmaallisuuteen. Vuosi vaalien jälkeen kahdeksan valituksi tullutta ehdokasta oli nimennyt KMS:n yhdeksi tukijoistaan.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Oman ilmoituksensa tai lehtitietojen mukaan ainakin seuraavat ehdokkaat saivat vaalirahoitusavustusta Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistykseltä:Yhtiöiden puoluetukeen sisältyy vuosina 2006–2009 neljässä vaalissa: Kesko 21 900 € (2008), SRV alle 10 000 €, YIT muutama tuhat/vaali, Nordea muutama tuhat per vaali 2006–2007, OP-Pohjola 2007 14 000 €, 2006 8 000 € (tarkista), Elisa joitakin tuhansia vaaleja kohti, CapMan 2009 3500 €, 2007 5000 €.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Ylen keväällä 2008 tekemässä kyselyssä Suomen 20 suurimmasta yrityksestä kaksi kertoi antaneensa suoraa rahaa ehdokkaalle tai taustayhteisölle. 12 yritystä kertoi antaneensa epäsuoraa tukea lähinnä osallistumalla seminaareihin tai ostamalla mainostilaa.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text:
Helsingin Mekaanikontalo Oy on Alma Median hallituksen jäsenen ja Ruukki Group Oy:n hallituksen jäsenen Ahti Vilppulan määräysvaltayhteisö: Jyri Häkämies 10 000 €, Jyrki Katainen 10 000 €.
Ruukki Group myönsi tukea Satakunnan Parhaaksi ry:lle 20 000 €, Savo on kotimme -tukiryhmälle 10 000 €, Lohikosken työväenyhdistykselle 3 000 €, Keskustan Keski-Espoon paikallisyhdistykselle 2 000 € sekä Eheän Suomen Tuki ry:lle 10 000 €. Eheän Suomen Tuki ry sai myös Helsingin Mekaanikontalo Oy:ltä 10 000 €. Lisäksi Mekaanikontalo tuki Kansallista kokoomusta ja Kymenlaakson talousseuraa 10 000:lla eurolla.
Ajanta Oy:n taustalla on suursijoittaja Ari Salmivuori: Anu Vehviläinen 5 000 €.
Winsome Oy on Tuomo Raasion sijoitusyhtiö. Yhtiö on Capmanin 3. suurin omistaja. Capman on Kyösti Kakkosen Tokmanni-konsernin enemmistöosakas.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Kiinteistöalan yritys "Kiinteistö Oy Karihaara" on antanut SDP:lle 11 000 € taulumyynnin kautta. Suomen Viestintärahoitus Oy:n kanssa käyty taulukauppa tuotti SDP:lle 5 000 € SDP:n mukaan.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Suomi-Soffa tuki keskustan Mauri Pekkarisen vaalityötä 5 000 eurolla tammikuussa 2007. Ongelmallisen tuesta teki se, että Pekkarinen oli myöntänyt marraskuussa 2006 Suomi-Soffalle investointitukea 842 490 €. Pekkarinen pyysi 30. toukokuuta 2008 oikeuskansleri Jaakko Jonkkaa tutkimaan tapauksen. Oikeuskansleri antoi puhtaat paperit.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text:
Suurin tukija valtion enemmistöomisteisista yhtiöistä oli tierakennusalan Destia. Suurin osa rahoista päätyi SDP:lle, joka sai Destialta 11 600 €. Keskustalle annettiin 5 300 € ja kokoomukselle 3 000 €. Destian jälkeen suurin oli Patria, joka oli antanut kolmelle suurimmalle 6 000 € jokaiselle. Lahjoitusten aikaan Patrian ohjauksesta vastasi Mauri Pekkarinen. Finanssikonserni Sampo, josta valtio omistaa vain pienen vähemmistöosuuden, oli tukenut puolueita 125 000 €. Destia antoi puolueille 20 000 €, Patria 19 000 €, Itella 9 000 – 18 000 € ja Suomen teollisuussijoitus 7 000 €. Lisäksi Outokumpu rahoitti puolueita noin 6 000 eurolla.
Rahoitus- ja vakuutuskonserni Sampo, jonka osakkeista valtio omistaa 14 %, tuki eduskuntavaalien yhteydessä kokoomusta yhteensä 75 000 eurolla vuosina 2006 ja 2007, vuonna 2008 50 000 eurolla, sekä RKP:n edustajaa 3 000 eurolla. Muille puolueille annetut lahjoitukset olivat Sammon mukaan vähäisiä. Kokoomuksen hallintojohtaja Jarmo Pekkala kertoi keskustelleensa lahjoituksesta konserninjohtaja Björn Wahlroosin kanssa.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text:
Teollisuussijoituksesta oli valunut rahaa enimmäkseen SDP:lle. SDP:tä tuettiin 3 730 eurolla, Kokoomusta 1 840 eurolla ja Keskustaa 1 670 eurolla. Lisäksi valtionyhtiöiden puoluetukeen sisältyy Finnvera 1800 €, Ekokem 3000 €, Gasum 2500 € puoluetta kohti, Outokumpu 5300 € (2006), Rautaruukki 2000 € (2006–2008), Itella seminaarimaksuja (ei kerro summaa), ja Fortum 1 500 €.
VR Group oli tukenut Keskustaa noin 6 000 eurolla. Grecon mukaan valtionyhtiöiden ei tulisi rahoittaa puolueita. Vihreiden puheenjohtaja ja keskustan ja Sdp:n puoluesihteerit tukevat puoluetukikieltoa valtionyhtiöille.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Suurin osa suomalaisista vastustaa ammattiyhdistysten vaalitukia. Ay-vaalitukia eivät hyväksy edes vasemmistoliiton tai SDP:n äänestäjät. Ay-jäsenmaksuja maksavat ihmiset ovat vieläkin tiukemmin ay-vaalitukia vastaan.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: SAK:n ammattiyhdistysliitot eivät kerro puolueille jakamastaan tuesta, ellei sitä erikseen kysytä. SAK:n johto kiistää antavansa suoraa puoluetukea.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: SAK:n johto on ohjannut liiton varoja SDP:lle 1970-luvulta lähtien. Lisäksi SAK:n noin kahtakymmentä soppatykkiä on käytetty SDP:n vaalityössä, esimerkiksi eduskuntavaaleissa 2007. Aikaisemmin presidentinvaaleissa 2006 SAK osti mainostoimistoilta satojen tuhansien eurojen mainoskampanjoita, jotka laajasti nähtiin SDP:n yrityksinä mustamaalata muita puolueita. SAK:n televisiomainos nähtiin niin vastenmielisenä, että SAK joutui sensuroimaan sen. SAK osti sen tilalle uuden mainoksen. SAK:n uusi mainos nousi Youtuben katsotuimmaksi videoksi.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: MOT-ohjelma sai käsiinsä kuitin, josta näkyy SDP:n saavan ammattiliitoilta vuodessa 400 000 euroa. SAK:n mukaan kysymys on ammattiyhdistysväen koulutukseen ja kokouksiin tarkoitetuista rahoista.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Julkisten ja hyvinvointialojen liitto kertoi keväällä 2009, että se on tukenut puolueita vuosittain hieman yli sadalla tuhannella eurolla. Yhteensä olemassaolonsa aikana liitto on tukenut eri puolueita noin 450 000 eurolla. Esimerkiksi vuonna 2007 liiton tuki Suomen Sosialidemokraattiselle puolueelle oli noin 100 000 euroa ja Vasemmistoliitolle 11 000 euroa. Liiton mukaan kysymys on vuosittain maksettavasta summasta, joka on tarkoitettu muun muassa yhteiskuntavaikuttamiseen, sekä kokousten ja koulutusten rahoittamiseen. Vaalitukea annetaan ehdokkaille, jotka ovat liiton jäseniä.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: JHL:n yhteisöjäsen Aliupseeriliitto oli yllättynyt tuen suuruudesta.Aliupseeriliitto yllättyi JHL:n jättituesta SDP:lle Pohjolan Sanomat 11.8. 11:04 Aliupseeriliitto tukee 70 000 – 80 000 eurolla SAK:ta ja JHL:aa, jotka puolestaan jakavat vaalitukea puolueille ja ehdokkaille. Liiton puheenjohtaja Petteri Leino ei usko jäsenkunnan hyväksyvän ay-liikkeen tukea puolueille. Jäsenien rahaa menee vasemmistolle vaikka aliupseerit eivät lain mukaan saa osallistua poliittiseen toimintaan.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Tulliliiton puheenjohtaja Markku Kosonen vaati täyttä avoimuutta vaalirahoitukseen niin saajien kuin antajien osalta, ja arvioi että tulliliiton hallituksessa tullaan käymään kunnollinen neuvonpito SDP:n suurtuesta. Merivartioliiton puheenjohtaja Juha Masalin puolestaan arveli ammattiyhdistysten olevan SDP-mielisiä, ja jäsenistön tietävän asian.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Julkisten ja hyvinvointialojen liiton puheenjohtaja Tuire Santamäki-Vuori on myöntänyt Ilta-Sanomille, että JHL:n maksamat tukieurot tupsahtivat SDP:n tilille automaattisesti.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Kaikki JHL:n 220 000 jäsentä eivät ole vasemmiston takana ja JHL:n jäsenmaksut ovat verovähennyskelpoisia.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Metallityöväen liitto kertoi tukeneensa SDP:tä ja Vasemmistoliittoa, mutta kieltäytyi aikaisemmin antamasta tarkempia tietoja MTV3:lle. SDP:n ilmoitettua tukijansa elokuussa 2009 selvisi, että Metallin tuki SDP:lle oli noin 100 000 euroa vuonna 2007 ja 135 000 euroa vuonna 2008. Metalliliitto oli Vasemmistoliiton suurin ammattiyhdistysliikkeeseen kuuluva tukija, tuki oli kymmeniä tuhansia.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: SDP ilmoitti omat rahoittajansa itse oma-aloitteisesti. SDP:n vaalibudjetti oli muita suuria puoleita selvästi pienempi. Merkittäviin rahoittajiin lukeutuivat palkansaajajärjestöt. Vuonna 2007 JHL antoi tukea 113 000 €, Metallityöväen liitto 101 301 euroa, Palvelualojen ammattiliitto (PAM) 76 800 €, Paperiliitto 24 401 €, PAU 16575 €, Puu- ja erityisalojen liitto 14 862 €, Toimihenkilöunioni 12 920 €, Viestintäalan ammattiliitto 8 771 €, Rautatieläisten liitto 7 729 € ja Kemianliitto 6 190 €.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Vuonna 2008 SDP:n ilmoituksen mukaan JHL antoi tukea 113 000 €, Metallityöväenliitto 135 069 €, PAM 54 900 €, Paperiliitto 18 899 €, PAU 15 045 €, Puu- ja erityisalojen liitto 14 914 €, Viestintäalan ammattiliitto 8 512 €, Rautatieläisten liitto 7 328 € ja Kemianliitto 3 600 €.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Elintarviketyöläisten liitto ilmoitti antaneensa rahaa eri puolueiden ehdokkaille 25 500 € vuoden 2007 vaaleissa.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: "Työväen Lehdistön Kannatusyhdistys ry" -nimiseltä yhdistykseltä SDP sai 100 000 euron lahjoituksen vaalivuonna 2007.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Vasemmistoliiton rahoitusta kanavoitiin Ohjelmatyö ry:n kautta. Eduskuntavaaleissa 2007 Ohjelmatyö tuki valitsemiaan noin 50 ehdokasta yli 100 000 eurolla.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Ohjelmatyö-yhdistys sai rahaa Suomen kommunistisen puolueen perustajajäsenen Yrjö Sirolan säätiöltä, jonka puheenjohtaja on Vasemmistoliiton entisen puheenjohtajan Martti Korhosen naisystävä. Korhonen puolestaan sai vaalirahoitusta Ohjelmatyöltä. Turun yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professorin Pekka Viljasen mukaan Korhonen saattoi olla Ohjelmatyöltä saamansa tuen suhteen esteellinen.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Toinen vasemmistoliittolaisten rahavirtoja kanavoinut järjestö on Punajuuri, jonka kautta aiemmin ohjattiin SAK:n rahoja.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Poliittisen historian professorin Pauli Kettusen mukaan vasemmistopuolueilla ja SAK:laisella ammattiyhdistysliikkeellä on yhteinen menneisyys työväenliikkeen puitteissa. Nykyisin yhteyksiä on vaikeampaa nähdä.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Raha-automaattiyhdistyksen tukemat yhdistykset ja säätiöt ovat myös myöntäneet vaalitukea vaalitaideostojen muodossa. Tällaisia yhdistyksiä ovat Nuorisosäätiö, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Meripelastusseura.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Urheiluopistosäätiöltä SDP kertoo saaneensa 5 000 euroa taulumyynnissä. Urheiluopistosäätiön valtuuskunnan puheenjohtaja on SDP:n Paavo Lipponen.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Elokuussa 2009 puolueiden julkistaessa rahoituksensa ilmeni, että Tradeka tuki Vasemmistoliittoa vuosien 2007-2009 aikana runsaalla 100 000 eurolla, ja SDP:tä vuosina 2007–2008 yhteensä 80 000 eurolla. Näitä rahoja on käsitelty kirjanpidossa ja verotuksessa verovähennyskelvottomina lahjoituksina. Tradekan mukaan tuki on "hyödyttänyt molempia".


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Yhteensä suuryritykseltä on tullut näiden tietojen mukaan SDP:lle ja Vasemmistoliitolle noin neljännesmiljoona euroa vuodesta 2007 lähtien.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland antoi RKP:lle 800 000 euroa vuoden 2007 eduskuntavaaleja varten.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Vaalirahailmoitusten takaraja oli toukokuussa 2007. Ministereistä ainakin Mauri Pekkarinen (kesk) ja Mari Kiviniemi (kesk) tulkitsivat vielä 24. toukokuuta 2008 väärin vaalirahoituslain ilmoitusvelvollisuutta siten, että heidän mielestään yhdeltä tukijalta saatua yli 1700 euron seminaari- tai taulumyyntituloa ei tarvitse kertoa. Mauri Pekkarinen täydensi ilmoitustaan 27.5.2008.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: "Helsingin Sanomat" piti joidenkin edustajien, esimerkiksi Timo Kallin ja Matti Ahteen tekemää vaalirahojen palautusta kaunisteluna, koska rike oli siinä, että saadut vaalirahat oli lainvastaisesti salattu 2007.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Vaalirahailmoitusten valvonnasta tehtiin kantelu ja oikeusministeriö joutui tekemään selvityksen oikeuskanslerille. Ministeriön selvityksen mukaan oikeusministeriö ei voi määrätä poliitikkoa tekemään ilmoitusta vaalirahoituksesta, jos se on jäänyt tekemättä eikä määrätä uhkasakkoa. Oikeusministeriön mukaan vaalirahailmoitusten valvonta jää tiedotusvälineiden vastuulle ja poliitikot kantavat virheellisistä ilmoituksista poliittisen vastuun.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Keskustelun käynnistyttyä blogimerkintöjen herättämän mielenkiinnon myötä tiedotusvälineet ryhtyivät selvittämään vaalirahoituksen perusteita. Erityisesti "Helsingin Sanomat" sekä iltapäivälehdet julkaisivat useita laajoja artikkeleita asiaan liittyen. Esimerkiksi Mauri Pekkarisen kampanjan yhteydessä myytyjä tauluja vaadittiin näytteille. "Keskisuomalaisen" päätoimittaja Erkki Laatikainen puolestaan arvosteli etenkin helsinkiläismediaa asenteellisuudesta ja teloitusmentaliteetista, jonka edessä eduskunnan ja hallituksen ei ole syytä alistua.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Suurin osa kohusta keskittyi Kehittyvien maakuntien Suomi- järjestöön, vaikka esimerkiksi RKP sai suurimman osan vaalirahoituksestaan Stiftelse för det tvåspråkiga Finland -säätiöltä, ja sen saama 600 000 euron tuki oli Kehittyvien maakuntien Suomen jakamaa tukea suurempi. Säätiörekisteristä löytyvän vuoden 2005 selvityksen mukaan Stiftelse för det tvåspråkiga Finland sai lahjoituksia 800 000 euroa ja jakoi avustuksia 600 000 euroa. Kun Helsingin Sanomat kysyi asiasta RKP:n ministeri Stefan Wallinilta, hän sanoi, ettei halunnut tietää puolueensa rahalähteitä.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Anu Kantolan johtamassa Helsingin Sanomain säätiön rahoittamassa Helsingin yliopiston Viestinnän tutkimuskeskuksen ja Tampereen yliopiston Journalismin tutkimusyksikön tutkimusprojektissa selvitettiin vaalirahoituskohua kolmesta eri näkökulmasta; keskeisten toimijoiden haastatteluilla, median sisältöjen analyysilla ja yleisötutkimuksella. Tutkimuksen tuloksia on raportoiti Anu Kantolan toimittamassa "Hetken hallitsijat, jJulkinen elämä notkeassa yhteiskunnassa kirjassa" sekä Sinikka Torkkolan tutkimusraportissa "Vaaliraha ja lautakasa journalismissa - kohun lietsoja vai vastuullinen arvioija?"


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Eduskuntapuolueet sopivat, että vaalirahoitussäännöt uusitaan ennen vuoden 2008 kunnallisvaaleja. Uusia, kaikkia vaaleja koskevia sääntöjä valmisteltiin Tarastin toimikunnassa jouluun asti. Hallituspuolueet ehdottivat ilmoitusrajan laskemista 1 700:sta 1 000 euroon ja ehdokkaille vaatimusta erotella avustusten ohella vaalikampanjansa kulut. Opposition mielestä hallituksen kaavailemat uudistukset eivät olleet riittäviä vaan yksittäisille lahjoituksille olisi tullut määrätä yläraja ja vaalirahoituslain rikkominen säätää rangaistavaksi teoksi jo seuraaviin kunnallisvaaleihin mennessä. Oikeusministeri Tuija Brax piti näin nopeaa aikataulua mahdottomana muun muassa perustuslaillisten kysymysten vuoksi.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Korkeimman hallinto-oikeuden eläkkeellä oleva tuomari Lauri Tarasti valmisteli aikoinaan nykyistä vaalirahoituslakia. Tarasti pitää rahoituksesta syntynyttä kohua osoituksena lain toimivuudesta. Hänen mukaansa julkisuus on poliitikoille tehokkaampi kannustin noudattaa lakia kuin pienehköt rikosoikeudelliset rangaistukset, esimerkiksi sakot.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Transparency International -järjestön mukaan Suomen poliittisen rahoituksen avoimuuden puutetta on hämmästelty kansainvälisestikin. Järjestö vertasi vaalirahoitusta koskevassa raportissaan Suomea Valko-Venäjään. Grecon vaalirahoituksen maa-arvioinnin mukaan korruptio sen vakavassa muodossa voi hyvin uhata Suomen yhteiskunnan oikeus- ja perusarvoja. Grecon mukaan se tulisi ottaa määrätietoisemmin huomioon Suomen vaalirahoituslaissa.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Helsingin Sanomien mukaan kansanedustajien lahjonnan kieltävät pykälät ovat yhtä suurta porsaanreikää. Kansanedustajat ovat laatineet itse itseään valvovan lain. Ennen vaaleja annetut lahjat ovat vaalirahoitusta ja sen jälkeen annetut lahjat ovat rahoitusta seuraavia vaaleja varten. Rikoslaissa on vuodesta 2002 kielletty kansanedustajan lahjominen ja kansanedustajalta lahjuksien vastaanottaminen. Sitä ennen oli kiellettyä vain ulkomaisten kansanedustajien lahjominen. Rikoslakia piti muuttaa Euroopan neuvoston rikosoikeussopimuksen vuoksi. Monissa muissa maissa kansanedustajien lahjominen oli kielletty jo aiemmin. Perustusvaliokunta vastusti lakia. Eduskunta piti lakia tarpeettomana. Se muotoiltiin siten, että Turun yliopiston rikosoikeuden professorin Pekka Viljasen mukaan käytännössä näyttöä lain rikkomisesta on mahdotonta saada.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Tutkija Tomi Vehon mukaan Suomessa puolueilla on laajat oikeudet ja vähän velvoitteita muihin maihin verrattuna. Ruotsissa vuosisadan alun vertailussa oli säädöksiä vielä vähemmän, mutta Ruotsin puolueet ovat sopineet pelisäännöistä ja rahoittajista saa tietoa enemmän kuin Suomessa. Suomi ei ollut mukana tutkimuksessa. Tomi Vehon mukaan 2003 ilmoituksissa oli toivomisen varaa, ja vuonna 2007 ne olivat vielä huonompia. Lain perustelujen mukaan yhdistysten saama tuki on eriteltävä.


Suomen vaalirahoituskohu


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Toukokuu 2008


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Kesäkuu 2008


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: heinäkuu 2008


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: elokuu 2008


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: syyskuu 2008


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Suurimmat vaalibudjetit vuoden 2007 vaaleissa olivat: kokoomuksen Eero Lehti (119 335 €) ja Sauli Niinistö (117 287 €). Paljon vaalirahaa käyttivät myös Sdp:n Eero Heinäluoma (84 720 €) ja keskustan Paula Sihto (102 155 €).


title: Suomen vaalirahoituskohu

text:
Eduskuntavaaleissa 2007 läpi päässeitten kansanedustajien vaalibudjetit puolueittain:
Vaalibudjetit kuvaavat ehdokkaiden vaalikampanjakustannuksia. Ne sisältävät ehdokkaiden oman rahoituksen ja muut, ulkopuoliset rahalähteet. Vaalibujetit eroavat paitsi puoluekannan, myös sukupuolen mukaan: läpi päässeiden miesten vaalibudjetti oli keskimäärin 41 000 euroa/edustaja, naisten keskimäärin 35 000 euroa/edustaja..


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Ainoastaan RKP:ssa oman varainhankinnan tuotto oli suurempi kuin valtiolta tuleva rahoitus.


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Oman varainhankinnan ja valtion rahoituksen suhde:


title: Suomen vaalirahoituskohu

text: Kokoomus keräsi seminaarituloja 438 100 €, keskusta 284 000 €, SDP 192 000 €, RKP 81 650 € ja vihreät 8 200 €. Vain Jyri Häkämies myi lippuja isommissa erissä, joissa ilmoitusvelvollisuusraja 1700 euroa täyttyi. Jyri Häkämiehen seminaareja tukivat Helsingin Mekaanikontalo Oy 10 000 €, Kehittyvien maakuntien Suomi 10 000 €, Pankkiiriliike Öhman 4 000 € ja Seppo Sairanen 2 500 €. Yritykset voivat vähentää seminaarikulut verotuksessa. Eero Heinäluoma uskoo seminaarituottojen olevan riippumatonta rahaa. Eniten vaalirahaa seminaareilla keräsivät:


title: Kuopio Innovation

text: Kuopio Innovation on Kuopion kaupungin,Technopolis Oyj:n, Itä-Suomen yliopiston ja Savonia-ammattikorkeakoulun omistama yhtiö. Kuopio Innovationin yhtiömuotoinen toiminta päättyi 31.12.2016, ja palvelut siirtyivät Savonia-ammattikorkeakoululle ja Kuopion kaupungille.


title: Kuopio Innovation

text: Kuopio Innovation on liiketoiminnan kehittäjä, joka avaa väyliä innovatiivisten yritysten menestykselle ideoita, osaajia ja uusia ajattelutapoja yhdistämällä.


title: Kuopio Innovation

text:
Kuopio Innovation valmistelee ja koordinoi yrityslähtöisiä kehittämishankkeita, joiden avulla aktivoidaan alueen yrityksiä kasvuun, houkutellaan alueelle uusia toimijoita ja vauhditetaan Kuopion alueen kehittymistä. Kehittämishankkeilla tähdätään erityisesti korkeaan osaamiseen perustuvien uusien tuotteiden, palveluiden ja toimintamallien synnyttämiseen ja kaupallistamiseen sekä uusien yritysten ja työpaikkojen luomiseen.
Kuopio Innovation tarjoaa lisäksi rahoitusneuvontaa sekä projektivalmistelu- ja koordinointipalveluita yrityksille ja yritysryhmille.
Yritys perustettiin maaliskuussa 2008 osana kauppaa, jossa kaupunki myi Kuopion Teknologiakeskus Teknian Technopolisille. Kaupassa omistajaa vaihtanut kokonaisuus pilkottiin siten, että Technopolisin emoyhtiö otti haltuunsa kiinteistöt sekä niihin liittyvän toiminnan ja Technopolis Ventures Kuopio perustettiin vastaamaan yrityskehitys- ja hautomotoiminnasta. Kuopion kaupunki puolestaan jatkaa osaamiskeskus-, kansainvälistymis- ja innovaatiohankkeitaan Kuopio Innovation Oy:n kautta, jossa Technopolis on mukana neljänneksellä. Teknian Shanghain toiminnot jäivät kaupungille Kuopio Innovationin tytäryhtiöksi, mutta periaatepäätös niistä luopumisesta oli tehty jo ennen Technopolis-kauppaa. Joulukuussa 2008 Shanghain toimintojen ostajaksi löytyi skandinavialaissijoittajien omistama Nanjing Scandinavian Industrial Campus (NSiC).


title: Kuopio Innovation

text: Maaliskuussa 2009 yritystä ja sen edeltäjää Kuopion Teknologiakeskus Tekniaa 10 vuotta johtanut Hannu Janhunen ilmoitti eroavansa. Hänen tilalleen yrityksen toimitusjohtajaksi (oto) valittiin Kuopion kaupungin talousjohtaja Heikki Nuutinen.


title: Kuopio Innovation

text: Technopolis Ventures -yhtiöiden palvelukokonaisuuteen kuuluneet yrityshautomopalvelut Kuopiossa siirtyivät vuoden 2010 alussa Kuopio Innovationille.


title: Kuopio Innovation

text: Kuopio Innovationin palvelut siirtyivät Savonia-ammattikorkeakoululle 1.12.2016 ja Kuopion kaupungille 1.1.2017. Yhtion toiminta päättyi 31.12.2016.


title: Kuopio Innovation

text: Vuonna 2003 silloinen Kuopion Teknologiakeskus Teknia Oy perusti ensimmäisenä suomalaisena teknologiakeskuksena toimipisteen Shanghaihin (Zhangjiang Hi-Tech Parkiin). Toimipiste perustettiin yrityksien kansainvälistymisen tueksi (toimipisteessä toimivat Samill, VTI Technologies ja Vaisala, mutta sittemmin se koordinoi myös Suomen ja Kiinan välisiä terveysalan hankkeita.


title: Kuopio Innovation

text: Kuopio Innovationin vetämän Suomen ja Kiinan välisen lääketieteellisen yhteistyöohjelman myötä ensimmäinen kiinalainen lääkealan yritys Simcere Europe Ltd Oy, jonka emoyhtiö Simcere Pharmaceutical Group on listattu Nasdaqiin,rantautui vuonna 2007 Kuopioon.


title: Kuopio Innovation

text:
Pharmaceutical Gateway China-Finland/Europe -ohjelman tavoitteena on lisätä lääketutkimusyhteistyötä kiinalaisten ja suomalaisten yliopistojen ja yritysten välillä. Ohjelma käynnistyi vuonna 2007, varsinainen kolmivuotinen ohjelmakausi alkoi 2008. Siinä ovat mukana muun muassa kaikki lääketieteellistä tutkimusta tekevät Suomen yliopistot ja noin 10 suomalaisyritystä. Kiinalaisena pääyhteistyökumppanina on shanghailainen tiedepuisto Zhang Jiang Group. Alkuvaiheessa mukana on ollut myös kaksi kiinalaisyritystä.
Pharmaceutical Gateway kuuluu Teknian koordinoimaan HealthBIO-osaamisklusteriin, joka on osa osaamiskeskusohjelmaa.


title: Kuopio Innovation

text: Joulukuussa 2008 Kuopio Innovation ilmoitti myyvänsä Shanghaissa toimivan tytäryhtiönsä TekInno (Shanghai) Ltd:n Nanjing Scandinavian Industrial Campus:lle (NSiC). Yhtiöistä on tarkoituksena kehittää nopea ja kustannustehokas työväline suomalaisille ja skandinaavisille yhtiöille Kiinan markkinoille pääsemiseksi.


title: Tom Lenk

text: Thomas Loren Lenk (16. kesäkuuta 1976, Westlake Village, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Andrew Wellsina televisiosarjassa "Buffy, vampyyrintappaja" (1997–2003).


title: Tom Lenk

text: Lenk tunnetaan parhaiten roolistaan Andrew Wellsina televisiosarjassa "Buffy, vampyyrintappaja". Hän esiintyi sarjassa sen kuudennen tuotantokauden jaksosta "Vesihuuhtelu" lähtien. Hän vieraili sarjassa kerran aikaisemminkin, sarjan viidennen tuotantokauden jaksossa "Todellinen minä". Tällöin hän esitti vampyyri Cyrusia. Hän oli mukana sarjassa aina sen päättymiseen vuonna 2003 saakka. Lenk on myös vieraillut Andrewna "Buffyn" sisarsarjassa "Angel" sarjan viidennellä tuotantokaudella jaksossa "Vampyyrintappaja".


title: Tom Lenk

text: "Buffyn" ja "Angelin" lisäksi Lenk on vieraillut useissa muissa televisiosarjoissa. Hän on ollut mukana esimerkiksi televisiosarjoissa "Joey", "House" ja "Ensisilmäyksellä". Lenk on esiintynyt myös elokuvissa. Hänellä oli pienet roolit elokuvissa "Date Movie" (2006), "Numero 23" (2007) ja "Transformers" (2007). Näyttelijän työn lisäksi Lenk toimii laulajana ja näytelmäkirjailijana.


title: Latvia yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Latvia on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin vuodesta 1993 alkaen. Se on saavuttanut kaksi mitalia.


text: Latvian ensimmäiset MM-kilpailuissa pistesijoille yltäneet urheilijat olivat Igors Kazanovs ja Valentina Gotovska Stuttgartissa 1993. Kazanov oli jo vuonna 1987 Neuvostoliittoa edustaessaan sijoittunut 110 metrin aitajuoksussa viidenneksi ja saavutti Stuttgartissa kuudennen sijan. Gotovska sijoittui Stuttgartissa korkeushypyssä kahdeksanneksi. Ateenassa 1997 kaksi latvialaista ylti pistesijoille: Jelena Blazevica oli kolmiloikassa seitsemäs ja Anita Liepina 10 kilometrin kävelyssä kahdeksas. Edmontonissa 2001 pistesijan saavuttivat 50 kilometrin kävelyssä neljänneksi sijoittunut Aigars Fadejevs, pituushypyssä viidenneksi sijoittunut Valentina Gotovska ja keihäänheitossa kahdeksanneksi sijoittunut Ēriks Rags. Helsingissä 2005 Rags sijoittui kuudenneksi ja Ainārs Kovals samassa lajissa seitsemänneksi. Osakassa 2007 Vadims Vasiļevskis sijoittui keihäänheitossa neljänneksi. Berliinin 2009 keihäänheittokilpailussa Vasilevskis sijoittui jälleen neljänneksi ja Ainārs Kovals seitsemänneksi. Ensimmäisen mitalinsa Latvia voitti Daegussa 2011, jossa Ineta Radēviča hyppäsi pituudessa alun perin pronssille, mutta nousi vuonna 2017 hopealle venäläisen Olga Kutšerenkon dopinghylkäyksen takia. Seuraava mitalisti oli Laura Ikauniece-Admidiņa, joka saavutti Pekingissä pronssia seitsenottelussa. Keihäänheittäjä Sinta Ozoliņa sijoittui Pekingissä seitsemänneksi.


title: Liettua yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Liettua on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin vuodesta 1993 alkaen. Se on saavuttanut yhteensä kuusi mitalia, joista kolme on kultaa, kaksi hopeaa ja yksi pronssia. Ennen Liettuan itsenäistymistä maan urheilijat edustivat MM-kilpailuissa Neuvostoliittoa.


text: Liettuan menestynein yleisurheilija on kiekonheittäjä Virgilijus Alekna. Hän voitti MM-hopeaa Ateenassa 1997 ja Edmontonissa 2001 sekä kultaa Pariisissa 2003 ja Helsingissä 2005. Hän oli maansa paras myös Sevillassa 1999, Osakassa 2007 ja Berliinissä 2009 sijoittuessaan neljänneksi sekä Daegussa 2011 sijoittuessaan kuudenneksi. Mitaleille on Aleknan lisäksi yltäneet Andrius Gudžius, joka voitti kiekonheiton Lontoossa 2017, ja Remigija Nazarovienė, joka saavutti seitsenottelussa pronssia vuonna 1997. Toinen seitsenottelija Austra Skujytė on ollut 2000-luvulla Latvian menestynein naisurheilija sijoittuessaan vuonna 2001 kuudenneksi, vuonna 2003 kymmenenneksi, vuonna 2005 neljänneksi, vuonna 2007 kuudenneksi ja vuonna 2011 kahdeksanneksi. Berliinissä 2009 ja Daegussa 2011 Kristina Saltanovic sijoittui 20 kilometrin kävelyssä seitsemänneksi. Moskovassa 2013 Liettuan parhaiten sijoittunut urheilija oli Zinaida Sendriuté, joka oli kiekonheitossa yhdeksäs. Pekingissä 2015 pistesijoille pääsi vain 20 kilometrin kävelyssä seitsemänneksi sijoittunut Brigita Virbalyté. Lontoossa 2017 Gudžiusin kultamitalin lisäksi kahdeksan parhaan joukkoon sijoittui korkeushypyssä seitsemänneksi sijoittunut Airinė Palšytė.


title: Rock laahausta vastaan

text: Rock laahausta vastaan on Terveiden Käsien vuonna 1980 julkaisema EP, joka on samalla "Käsien" ensimmäinen julkaisu. EP:n julkaisi laulaja Läjä Äijälän oma levy-yhtiö IKBAL eli Ismon Karkean Brutaalit Aavikko Levyt. EP on ensimmäisiä tunnettuja suomalaisia hardcore punk-julkaisuja.


title: Rock laahausta vastaan

text: Sävellykset Läjä Äijälä ja Tiimo Viik, sanoitukset Läjä Äijälä.


title: Kurt Nuotio

text: Kurt Keijo Nuotio (s. 5. joulukuuta 1939 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja. Hän on työskennellyt myös teatterinjohtajana useissa suomalaisissa teattereissa 1960-luvun alusta alkaen. Nuotio on tehnyt lukuisia käsikirjoituksia ja toiminut myös opetustehtävissä.


title: Kurt Nuotio

text: Kurt Nuotio syntyi talvisodan kuudentena päivänä toimitusjohtaja Kurt Reino Nuotion ja Nina Elisabeth Silfverbergin perheeseen. Hän suoritti merkonomin tutkinnon Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa vuosina 1957–1959. Samaan aikaan hän suoritti opintoja Sibelius-Akatemiassa klarinetti pääaineenaan. Ylioppilaaksi hän kirjoitti 1962, jonka jälkeen hän opiskeli Helsingin Yliopistossa ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun draamastudiossa. Nuotio opiskeli myös ulkomailla, muun muassa Odensessa, Oslossa ja Kööpenhaminassa.


title: Kurt Nuotio

text: Nuotio työskenteli Ylioppilasteatterissa vuosina 1962 ja 1963 sekä Työväen Näyttämöiden Liitossa vuosina 1963–1965. Helsingin kaupunginteatterissa hän työskenteli vuodet 1965–1968, minkä jälkeen hän siirtyi Porin Teatterin taiteelliseksi johtajaksi vuosiksi 1968–1971. Nuotio oli Jussi Helmisen ohella Ahaa Teatterin alkuunpaneva voima. Ohjaajana Ahaa Teatterissa hän toimi 1971 ja 1972, minkä jälkeen hän oli freelancerina pari vuotta.


title: Kurt Nuotio

text: Vuosina 1974–1978 Nuotio työskenteli Kuopion kaupunginteatterin johtajana. Sieltä hän siirtyi lehtoriksi Teatterikorkeakouluun vuosiksi 1978–1982 ja edelleen ohjaajaksi Intimiteatteriin (1982–1984), minkä jälkeen hän toimi jälleen freelancerina. Vuosina 1988–1992 Nuotio oli Jyväskylän kaupunginteatterin johtaja. Sen jälkeen hän on työskennellyt freelancerina.


title: Kurt Nuotio

text: Nuotio on vieraillut lukuisissa suomalaisissa teattereissa sekä ulkomailla muun muassa Varsovan Nowy-teatterissa vuonna 1992 ja Eestin draamateatterissa 1999. Opetustyötä hän on tehnyt teatterikorkeakoulun lisäksi muun muassa Oslossa sekä Yhteiskunnallisen korkeakoulun draamastudiossa.


title: Kurt Nuotio

text: Kurt Nuotion ohjaustöihin (joita on lähes 200) lukeutuu muun muassa "Viulunsoittaja katolla," "Setshuanin hyvä ihminen", "Happy End", "Tri Semmelweis", "Kalevala", "Kullervo", "Kesäyön unelma", "Janne Kuutio, Les Misérables" ja "Housut pois". Lisäksi hän on ohjannut muun muassa teokset "Mestariluokka", "Orvot", "Elämää pitempi yö", "Aika on kotimme", "Spelman på taket, Pitkän päivän matka yöhön". Ohjaus "Orvot palkittiin" Olavi Veistäjä palkinnolla ja ohjaus "Elämää pitempi yö" palkittiin vuonna 1993 Eino Kalima -palkinnolla.


title: Kurt Nuotio

text: Televisiolle Nuotio ohjasi draamasarjan "Tuliportaat". Hän on kirjoittanut televisio- ja radiokäsikirjoituksia sekä näytelmiä. Hän on myös kääntänyt näytelmiä, kuten "Katto Kassisen".


title: Kurt Nuotio

text: Kurt Nuotio on tehnyt yhteistyötä vaimonsa, näyttelijä-kirjailija Eppu Nuotion kanssa. Pariskunnan yhteistyötä on muun muassa käsikirjoitus näytelmään "Tulipunakukka", jota esitettiin Pyynikin kesäteatterissa vuonna 2005.


title: Kurt Nuotio

text: Vuonna 2013 Nuotio julkaisi nuoruusmuistelmansa "Karvainen rahastaja", joka on ensimmäinen osa hänen elämäkerrallisten kirjojensa sarjasta. Sarjan toinen osa "Liukastelija" ilmestyi 2015 ja kolmas osa "Everstiksi epäilty mies" 2016.


title: Kurt Nuotio

text: Nuotio avioitui Eppu Nuotion (oik. Eija-Riitta Silvennoinen) kanssa vuonna 1989. Hänellä on viisi lasta: Jaakko Juhana (1965), Sampsa Pellervo (1976; äiti näyttelijä Vieno Saaristo), Anna Charlotta (1986), Anton Aleksi (1987) ja Axel Aleksander (1992). Nuotio vaimoineen asui pitkään Hiittisissä Turunmaan saaristossa, kunnes he muuttivat Berliiniin 2014.


title: Kurt Nuotio

text: Nuotio on ollut klarinetisti Kirkkonummen kamariorkesterissa ja hänellä on ollut omia yhtyeitä. Hän harrastaa muun muassa kansanveneitä, jazzia, videoiden tekoa sekä filmejä ja kirjoja.


title: Intia yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Intia on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Sen ainoa mitaliurheilija on pituushyppääjä Anju Bobby George, joka voitti pronssia Pariisissa 2003 ja sijoittui neljänneksi Helsingissä 2005. Kiekonheittäjä Vikas Gowda sijoittui seitsemänneksi Daegussa 2011 ja Moskovassa 2013. Pituushyppääjä Mayookha Johny sijoittui kahdeksanneksi Daegussa 2011. Estejuoksija Lalita Babar sijoittui kahdeksanneksi Pekingissä 2015. Muita MM-kilpailuissa pistesijoille yltäneitä urheilijoita Intialla ei ole.


title: Viherpallokala

text: Viherpallokala ("Tetraodon fluviatilis") on värikäs kaakkoisaasialainen pallokalalaji. Sitä on vaikea erottaa kongonpallokalasta ja pantteripallokalasta.


title: Viherpallokala

text:
Viherpallokala voi kasvaa 17 cm pitkäksi. Sillä on valkea vatsapuoli, ja selkäpuolella kellanvihreällä pohjalla tummia pilkkuja. Sen vartalo on pantteripallokalaan verrattuna virtaviivaisempi.
Viherpallokaloja tavataan luonnossa Intiassa, Sri Lankalla, Bangladeshissa, Myanmarissa ja Borneolla. Aikuiset pysyttelevät hitaasti virtaavilla alueilla jokien suuosissa.


title: Viherpallokala

text:
Viherpallokalat ovat usein aggressiivisia muita akvaariokaloja kohtaan. Ne kutevat kivelle tai pohjahiekalle, ja koiras vartioi mätiä. Poikasia voi pitää makeassa vedessä, mutta kalojen kasvaessa suositellaan niiden totuttamista murtoveteen.
Viherpallokala elää tyypillisesti murtovedessä. Se on herkkä ammoniakin ja nitriittien pitoisuuksille, ja koska se sotkee paljon vettä ruokailutapojensa takia, tiheät vedenvaihdot ovat akvaariossa välttämättömiä. Se syö lihapitoista sekaruokaa, mutta tarvitsee myös jonkun verran kasviksia. Sopiva lämpötila on 24-28 astetta.


title: Bardiani-CSF

text: Bardiani-CSF (UCI-tunnus BAR) on maantiepyöräilyn ammattilaistalli, joka kilpailee pääasiassa UCI Continental Circuits -tason kilpailuissa, mutta osallistuu villin kortin turvin toisinaan myös UCI World Tour -sarjan kilpailuihin.


title: Bardiani-CSF

text: Talli aloitti toimintansa vuonna 1987 nimellä Selca. Navigare sponsoroi joukkuetta ensimmäisen kerran jo vuonna 1990 ja on sittemmin toiminut tukijana useaan otteeseen, viimeksi pääsponsorina 2008–2009. Vuosina 2000–2007 päätukijana oli Ceramica Panaria ja 2010–2012 Colnago. Bardiani on ollut pääsponsorina vuodesta 2013 lähtien. Talli on rekisteröity Irlantiin.


title: Bardiani-CSF

text: Joukkue on saavuttanut suurimmat menestyksensä Italian ympäriajossa. Julio Alberto Pérez Cuapio voitti yhden etapin 2001 ja kaksi etappia sekä mäkikilpailun 2002. Emanuele Sella voitti vuoden 2004 kilpailussa sooloajon jälkeen 11. etapin. Vuoden 2005 kilpailussa Brett Lancaster voitti prologin saaden maglia rosa -paidan haltuunsa ja Luca Mazzanti voitti samana vuonna neljännen etapin. Luis Felipe Laverde voitti etapin sekä 2006 että 2007. Lisäksi Maximiliano Richeze nousi vuoden 2007 kilpailun 18. ja 21. etapin voittajaksi, kun Alessandro Petacchin suoritus hylättiin dopingrikkomuksen takia.


title: Bardiani-CSF

text: Richeze puolestaan jäi itse kiinni dopingin käytöstä juuri ennen vuoden 2008 Italian ympäriajon alkua . Vajaamiehisellä joukkueella kilpailuun lähtenyt CSF Group-Navigare menestyi kuitenkin erinomaisesti. Matteo Priamo voitti kuudennen osuuden ja Emanuele Sella voitti ylivoimaisesti kolme vaativaa vuorietappia. Lisäksi Sella voitti mäkikilpailun, jota johti alusta loppuun, ja CSF Group-Navigare joukkuekilpailun yli 40 minuutin erolla Astana Teamiin.


title: Bardiani-CSF

text: Manuel Belletti voitti etapin Italian ympäriajossa 2010 ja Domenico Pozzovivo 2012. Stefano Pirazzi voitti Giron mäkikirikilpailun 2013. Enrico Battaglin voitti etapin sekä 2013 että 2014 ja Marco Canola 2014.


title: Lars Conrad

text: Lars Conrad (s. 1. kesäkuuta 1976 Berliini) on saksalainen vapaauimari, olympiamitalisti ja moninkertainen arvokisamitalisti.


title: Lars Conrad

text: Conrad on saavuttanut ainoan olympiamitalinsa Ateenasta 2004, jolloin hän voitti hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestijoukkueen mukana. Pitkän radan MM-kilpailuista hän on saavuttanut tähän mennessä pronssia Fukuokan kisoista 2001, tälläkin kertaa viestijoukkueen mukana; 4 × 100 metrin vapaauinnissa. Lyhyeltä radalta hän voitti 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä kultaa Göteborgista 1997 ja samoista kisoista pronssia 200 metrin vapaauinnista, joka on hänen ainoa henkilökohtainen arvokisamitalinsa. EM-tasolla hänellä on pitkältä radalta Berliinin kotikisoista 2002 kulta 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Hopeaa hän on saanut kolmasti ja pronssia kahdesti.


title: George Russell

text: George Allen Russell (23. kesäkuuta 1923 – 27. heinäkuuta 2009) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -rumpali sekä pedagogi, säveltäjä ja musiikkiteoreetikko. Hän syntyi Cincinnatissa, Ohiossa ja sairasti nuorena tuberkuloosin.


title: George Russell

text: Russell kiersi ja levytti esiintyvänä artistina laajasti. Hän ei säveltäjänä keskittynyt ainoastaan perinteiseen jazziin, vaan loi myös klassista musiikkia. Monet teokset ovat olleet tilaustöitä.


title: George Russell

text: Russell on vaikuttanut merkittävästi myös musiikin teoriaan, ja hän julkaisi teoriansa teoksessa "The Lydian Chromatic Concept of Tonal Organization" (1953). Hänen ajatuksensa olivat vaikuttamassa modaalisen jazzin syntyyn. Muun muassa Miles Davisin ja John Coltranen sanotaan saaneen vaikutteita teoksesta. Davisin albumia "Kind of Blue" pidetään Russellin vaikutteiden malliesimerkkinä. Russell opetti pitkään New England Conservatory of Musicissa Bostonissa.


title: Solveig Rogstad

text: Solveig Rogstad (s. 31. heinäkuuta 1982) on norjalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä.


title: Solveig Rogstad

text: Rogstad sijoittui ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan Östersundin MM-kisoissa 2008 normaalimatkalla kymmenenneksi, sprintissä viidenneksitoista, takaa-ajossa 24:nneksi, yhteislähdössä kuudenneksitoista ja viestissä kuudenneksi.


title: Solveig Rogstad

text: Rogstad saavutti debyyttikaudellaan 2007–2008 ensimmäisen maailmancupin voittonsa Ruhpoldingin takaa-ajokilpailussa 13. tammikuuta. Oslon yhteislähdössä 16. maaliskuuta hän sijoittui toiseksi. Kokonaispisteissä hän oli neljästoista.


title: Robert Sabatier

text: Robert Sabatier (17. elokuuta 1923 – 28. kesäkuuta 2012) oli ranskalainen kirjailija ja runoilija, joka oli myös Académie Goncourtin jäsen.


title: Robert Sabatier

text: Sabatier syntyi Pariisissa ja alkoi 1950-luvulla suuntautua kirjallisuuteen työskennellessään yliopistopaino Presses Universitaires de Francessa. Hänen ensimmäinen teoksensa oli vuonna 1953 ilmestynyt "Alain et le negre", jota on kutsuttu ensimmäiseksi antirasistiseksi ranskalaiseksi romaaniksi. Sabatier sai kansainvälistä mainetta erityisesti omaelämäkerrallisesta romaanisarjasta, jonka ensimmäinen osa "Les Allumettes suédoises" ilmestyi 1969.


title: Robert Sabatier

text: Sabatier valittiin 1971 ranskalaiseen kirjallisuusjärjestöön Académie Goncourtiin. Hän kirjoitti romaanien ja runojen lisäksi yhdeksänosaisen ranskalaisen runouden historiikin, "Histoire de la poésie françaisen". Sabatier väitti lukeneensa historiikkia varten neljän vuosikymmenen aikana 25 miljoonaa runoa.


title: Robert Sabatier

text: Sabatier kuoli sairaalassa Pariisin esikaupunkialueella kesäkuussa 2012.


title: Oscar Garré

text: Oscar Alfredo Garré (s. 9. joulukuuta 1956 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Puolustajana pelannut Garré voitti maailmanmestaruuden vuoden 1986 MM-kilpailuissa.


title: Oscar Garré

text: Oscar Garré pelasi lähes koko uransa Ferro Carril Oestessa. Hän aloitti seurassa vuonna 1974, kävi pelaamassa kauden 1988–1989 Club Atlético Huracánissa ja palasi sitten takaisin "Ferroon". Garré voitti Ferro Carril Oestessa pelatessaan kaksi Argentiinan-mestaruutta (1982 ja 1984). Vuonna 1994 Garré siirtyi Israeliin, jossa pelasi vielä kaksi kautta.


title: Oscar Garré

text: Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa Oscar Garré pelasi 37 ottelua vuosina 1983–1988. Hän oli voittamassa maailmanmestaruutta vuonna 1986.


title: Oscar Garré

text: Pelaajauran jälkeen Garré on valmentanut Argentiinassa ja Chilessä. Hän on luotsannut muun muassa yhtä Chilen suurseuroista Universidad Católicaa ja entistä seuraansa Ferro Carril Oestea, josta sai lähteä toukokuussa 2007.


title: Sheila Jordan

text: Sheila Jeanette Jordan, o.s. Dawson (s. 18. marraskuuta 1928) on yhdysvaltalainen jazzmusiikin laulaja-lauluntekijä.


title: Sheila Jordan

text: Jordan syntyi Detroitissa, Michiganissa, mutta asui lapsuudessaan myös Pennsylvaniassa. Lähdettyään vuonna 1951 New Yorkiin hän sai opetusta Lennie Tristanolta ja Charles Mingusilta. Hän oli vuosina 1952–1962 naimisissa jazzpianisti Duke Jordanin kanssa.


title: Sheila Jordan

text: Jordanin levyjen joukossa on Blue Note Recordsilla julkaistu "Portrait of Sheila Jordan" (1963). Hän on tehnyt yhteistyötä muiden muassa George Russellin, Lee Konitzin, Roswell Ruddin ja Steve Kuhnin kanssa.


title: Villeroy & Boch

text: Villeroy & Boch on saksalainen keramiikkatuotteita valmistava yritys. Yritys valmistaa astiastoja, lasistoja, ja aterimia. Pääkonttori ja tehtaat sijaitsevat Mettlachissa, Saksassa.


title: Villeroy & Boch

text: Yrityksen perusti alun perin François Boch Ranskassa kolmen poikansa kanssa 1748. Yritys siirtyi myöhemmin Luxemburgiin ja Saksaan.


title: Ruth Park

text: Ruth Park (24. elokuuta 1917 – 16. joulukuuta 2010) oli Australiassa vuodesta 1942 asunut uusiseelantilaissyntyinen kirjailija. Jo hänen ensimmäinen romaaninsa, "Harp in the South" (1948), käännettiin useille vieraille kielille.


title: Ruth Park

text: Park oli Australian ritarikunnan jäsen.


title: Ruth Park

text: Park oli monipuolinen kirjailija, jonka tuotantoon kuuluu aikuislukijoille suunnattujen romaanien ohella muun muassa lastenkirjallisuutta.


title: Ruotsi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Ruotsi on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Lisäksi se oli mukana 50 kilometrin kävelyn MM-kilpailussa 1976 ja olympiaohjelmaan kuulumattomien naisten juoksulajien MM-kilpailuissa 1980, ja jälkimmäisistä se saavutti ensimmäisen MM-mitalinsa. Kaikkiaan Ruotsi on saanut MM-kilpailuissa 18 mitalia, joista kahdeksan on kultaisia. Ruotsi toimi MM-kilpailujen isäntänä vuonna 1995, jolloin kisakaupunkina oli Göteborg.


text: Ruotsin menestynein MM-kisaurheilija on Carolina Klüft, joka voitti kultaa seitsenottelussa vuosina 2003, 2005 ja 2007. Ensimmäinen ruotsalainen maailmanmestari oli korkeushypyn Roomassa 1987 voittanut Patrik Sjöberg. Maailmanmestareita ovat myös 100 metrin aitajuoksun vuonna 1997 voittanut, Venäjältä Ruotsiin siirtynyt Ludmila Engquist, kolmiloikan vuonna 2003 voittanut Christian Olsson, korkeushypyn vuonna 2005 voittanut Kajsa Bergqvist sekä 1 500 metrin juoksun Moskovassa 2013 voittanut etiopialaissyntyinen Abeba Aregawi.


text: Kotikisoissaan vuonna 1995 Ruotsi jäi ilman mitaleja ja parhaat ruotsalaisurheilijat olivat viidenneksi sijoittuneet 400 metrin aitajuoksija Sven Nylander ja keihäänheittäjä Dag Wennlund. Vuosina 2005–2015 Ruotsin miehet jäivät ilman mitaleja. Helsingissä 2005 paras ruotsalaismies oli seitsemänneksi korkeushypyssä sijoittunut Stefan Holm. Osakassa 2007 Holm sijoittui neljänneksi kuten myös 3 000 metrin estejuoksussa Mustafa Mohamed. Berliinissä 2009 Ruotsi jäi neljättä kertaa kisojen historiassa kokonaan ilman mitaleja ja pistesijoillekin yltivät vain korkeushyppääjä Linus Thörnblad jaetulle viidennelle sijalle, korkeushyppääjä Emma Green jaetulle seitsemännelle sijalle ja kymmenottelija Nicklas Wiberg seitsemännelle sijalle. Mitaliton kausi jatkui Daegussa 2011, kun pistesijoille ylsivät vain viidenneksi pituushypyssä sijoittunut Carolina Klüft, kuudenneksi kolmiloikassa sijoittunut Christian Olsson sekä seitsemänneksi maratonilla sijoittunut Isabellah Andersson. Moskovassa 2013 Aregawin kultamitalia täydensi Emma Green Tregaron viides sija korkeushypyssä. Pekingissä 2015 parhaat ruotsalaiset olivat neljänneksi seiväshypyssä sijoittunut Angelica Bengtsson, viidenneksi kiekonheitossa sijoittunut Daniel Ståhl, kuudenneksi 1 500 metrin juoksussa sijoittunut Abeba Aregawi sekä seitsemänneksi pituushypyssä päätynyt Khaddi Sagnia. Lontoossa 2017 Ståhl saavutti kiekonheitossa hopeaa ja Michel Tornéus oli pituushypyssä kahdeksas.


title: Menahem Pressler

text: Menahem Pressler (s. 16. joulukuuta 1923) on saksalaissyntyinen juutalainen pianisti. Hän muutti vuonna 1938 Palestiinaan ja sieltä sittemmin Indianaan, Yhdysvaltoihin.


title: Menahem Pressler

text: Pressler perusti vuonna 1955 Beaux Arts Trion yhdessä viulisti Daniel Guilet'n ja sellisti Bernard Greenhousen kanssa. Hän on julkaissut lukuisia levytyksiä sekä kyseisessä kokoonpanossa että sen ulkopuolella.


title: Menahem Pressler

text: Pressleristä tehtiin vuonna 2000 Yhdysvaltain taide- ja tiedeakatemian jäsen. Hänelle myönnettiin vuonna 2005 ensimmäisen luokan Bundesverdienstkreuz.


title: Rudolph Pariser

text: Rudolph Pariser (s. 8. joulukuuta 1923) on yhdysvaltalainen kemisti. Hän työskenteli pitkään polymeerikemistinä DuPontille.


title: Rudolph Pariser

text: Pariser syntyi kauppiasvanhemmille Harbinissa, Kiinassa; Yhdysvaltain kansalaisuuden hän sai vasta vuonna 1944. Hän valmistui Kalifornian yliopistosta Berkeleyssä vuonna 1944 ja Minnesotan yliopistosta vuonna 1950.


title: Rudolph Pariser

text: Pariser–Parr–Pople-menetelmä on nimetty Pariserin, Robert Parrin ja John Poplen mukaan.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Halhin-Golin taistelut olivat Neuvostoliiton puna-armeijan ja Japanin keisarilliseen armeijaan kuuluneen Kwantungin armeijan välinen yhteenotto kesällä 1939. Yhteenotto alkoi, kun Neuvostoliiton antamia turvallisuustakeita nauttivan Mongolian kansantasavallan sotilaat tunkeutuivat alueelle, jonka Japanin protektoraatti Mantšukuo katsoi itselleen kuuluvaksi.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Alueen omistus oli epäselvä ja siitä olivat Kiinan keisarikunta ja Venäjän keisarikunta neuvotelleet. Sen jälkeen, kun Japani oli ottanut haltuunsa Mantšurian ja perustuttanut sinne Mantšukuon, olivat japanilaiset alkaneet tukea kiinalaisia käsityksiä rajan oikeasta kulusta, jotta Mantšukuon käsittämä alue olisi laajempi. Japanin ja Neuvostoliiton välit Itä-Aasiassa olivat jännittyneet, koska Neuvostoliitto ei pitänyt hyvänä Japanin toimintaa Kiinassa, missä se oli tukenut niin Kiinan kommunistista puoluetta kuin myös Guomindangia silloin, kun puolueet vielä olivat tehneet yhteistyötä. Japanilla ja Venäjällä oli ollut kiistoja Itä-Aasiassa muun muassa Kuriilien saarten osalta ja Neuvostoliiton voimistuva läsnäolo olisi voinut vaarantaa Japanin valloitukset Kiinassa sekä asettaa Japanin alttiiksi Neuvostoliiton ilmahyökkäyksille.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Neuvostoliitto oli ilmoittanut vuonna 1936, että Ulko-Mongoliassa sijaitseva Neuvostoliiton tukema Mongolian kansantasavalta voi vaatia itselleen kansallisuusperustein myös Sisä-Mongoliaa, missä myös asui mongoleja. Japanin puolustusministeri Seishiro Itakagi oli päättänyt pitää Japanin vahvat asemat. Neuvostoliitolla oli ollut vuonna 1931 ainoastaan kuusi jalkaväkidivisioonaa erityisessä Kaukoidän armeijassa, jonka tehtävänä oli valvoa Mantšurian ja Kiinan rajaa. Vuoteen 1936 mennessä sen vahvuus oli lisääntynyt kahteentoista jalkaväkidivisioonaan, joita tuettiin sadoilla panssarivaunuilla ja -ajoneuvoilla. Mantšukuon ja Neuvostoliiton pitkällä rajalla oli tapahtunut pelkästään 1936 33 aseellista yhteenottoa.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Vuonna 1937 Neuvostoliitto oli alkanut tukea Kiinan tasavaltaa sen taistelussa Japania vastaan lähettämällä Espanjan sisällissodan tapaan tueksi uusia Polikarpov I-16 -hävittäjiä sekä Polikarpov I-15 -hävittäjiä, kaksisataa vapaaehtoista lentäjää sekä hävittäjien tarvitseman teknisen tuen. Japani ja Neuvostoliitto olivat keskenään välillisesti julistamattomassa ilmasodassa keskenään. Vuonna 1938 Neuvostoliitto lähetti Mongolian kansantasavallan turvaksi 57. erityisen jalkaväkiosaston, joka koostui moottoroidusta jalkaväkidivisioonasta ja neljästä panssariprikaatista. Joukot eivät asettuneet Mongolian kansantasavallan rajoille, mutta olivat läsnä maassa.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Hasanin taistelut 1938 aiheutuivat siitä, kun Joachim von Ribbentrop kutsui 1. tammikuuta 1938 luokseen Japanin Berliinin suurlähettilään Hiroshi Oshiman keskustelemaan mahdollisesta Saksan ja Japanin liittolaisuudesta. Saksalla oli suunnitelmissa Anschluss ja Tšekkoslovakian sudeettialueiden haltuunotto, minkä vuoksi oli tärkeää sitoa Neuvostoliittoa Itä-Aasiasta nousevaan uhkakuvaan, jottei se kykenisi olemaan niin aktiivinen Keski-Euroopassa. Von Ribbentrop korosti, että Neuvostoliiton armeijassa oli toimeenpantu puhdistuksia sotilasjohdon piirissä marraskuussa 1937, minkä vuoksi se ei olisi kaikkein iskukykyisin.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Japani lisäsi painetta Neuvostoliittoa kohtaan lähettämällä heinäkuussa 1937 Japanin Moskovan suurlähettilään Shigemitsu Mamorun Neuvostoliiton ulkoasiankansankomissaari Maksim Litvinovin luokse vaatimaan, että neuvostoliittolaiset evakuoitaisiin pois kiistellyiltä alueilta Mantšurian rajoilta.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Kuin vastauksena Japanin vaatimuksiin 13. heinäkuuta 1938 neuvostoliittolaiset ottivat haltuunsa Hasanin järven alueen, joka kuului Koreaan, mitä Japani piti hallussaan. 29. heinäkuuta 1938 Japanin keisarillisen armeijan 19. divisioonan komentaja omasta aloitteestaan määräsi hyökkäyksen Hasanin alueelle ja sen lähellä niin ikään neuvostoliittolaisten hallussa olevalle kukkulalle. Mikäli alueet olisivat joutuneet japanilaisille, olisivat nämä voineet uhata 80 kilometrin päästä Vladivostokia ja neuvostoliittolaisten merenkulkua. Neuvostoliittolaiset hyökkäsivät takaisin ja lopulta 9. elokuuta 1938 japanilaisten oli aloitettava tulitauko ja vetäydyttävä.


title: Halhin-Golin taistelut

text: 11. toukokuuta 1939 Mongolian kansantasavallan ratsujoukko tuli alueelle, jota Mantšukuo piti itselleen kuuluvana, etsimään laidunta hevosilleen. Mantšukuon joukot ajoivat mongolijoukot pois. 13. toukokuuta 1939 mongoliratsuväki tuli entistä suuremmalla joukolla takaisin ja otti alueen haltuunsa. Tähän reagoi Japanin Kwantungin armeija, joka oli Mantšukuon protektoraattivaltion suojelija. 14. toukokuuta 1939 japanilaisen everstiluutnantti Yaozo Azuman komentamat tiedustelujoukot saapuivat alueelle, mikä sai mongolit vetäytymään. Mongolit kuitenkin jatkoivat alueella oloa, minkä vuoksi Azuma johti viikkoa myöhemmin joukkonsa häätämään tunkeutujia. Mongolit saartoivat Azuman joukot ja tuhosivat ne.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Pakottaakseen mongolit ja neuvostoliittolaiset alueelta päätti Kwantungin armeijan johto hyökätä. Hyökkäys alkoi 1. heinäkuuta 1939 23. divisioonan 71.- ja 72. jalkaväkirykmenttien voimin, jotka ottivat haltuunsa Halhan kukkulan sekä aluetta noin 18 kilometrin päähän siitä pohjoiseen Holsten-joelle saakka. Seuraavana päivänä joukko ylitti Halhan ja pakotti neuvostojoukot vetäytymään Baintsagan kukkuloilta.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Samaan aikaan toisella hyökkäyksellä 3.- ja 4. panssarivaunurykmentti, joilla oli yhteensä 73 panssarivaunua, 64. jalkaväkirykmentti, 28. rykmentin 2. pataljoona ja 7. jalkaväkidivisioona etenivät neuvostoliittolaisten asemiin Halhin itärannalla pakottaen ne vetäytymään. Lopulta neuvostoliittolaiset saartoivat japanilaiset mottiin tuhoten lähes kaikki japanilaisten joukot.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Taistelu laajeni lopulta kevein asein käydyistä rajataisteluista raskasta tykistöä, panssarivaunuja ja ilmavoimia vaativaksi suuremmaksi sarjaksi taisteluita, joihin Neuvostoliitto panosti paljon voittaakseen. Sotatila jatkui 16. syyskuuta 1939 saakka. Vasta kun Halhin-Golin tilanne oli selvitetty, hyökkäsi Neuvostoliitto seuraavana päivänä 17. syyskuuta 1939 Itä-Puolaan ja valtasi osansa Puolasta niin kuin Saksa ja Neuvostoliitto olivat sopineet. Saksa oli suostutellut Neuvostoliittoa ottamaan osansa Puolan offensiivinsa kestäessä, jotta puolalaisten asema saksalaisia vastaan heikkenisi ja jotta toisaalta Saksan ei tarvitsisi vallata Neuvostoliitolle sovittua osaa Puolasta ja sitten luovuttaa sitä Neuvostoliitolle.


title: Halhin-Golin taistelut

text: Selkkauksen seuraus oli se, että Japani oli vakuuttunut Neuvostoliiton sotilaallisesta voimasta ja pidättyi enää hyökkäämästä sitä vastaan. Asia vahvistettiin myös hyökkäämättömyyssopimuksella 13. huhtikuuta 1941. Sotilaallista yleistilannetta valaisi edelleen vakoilija Richard Sorgen tuottama tieto Japanin tulevasta hyökkäyksestä Pearl Harboriin, minkä vuoksi Neuvostoliitto saattoi siirtää Itä-Aasiasta divisioonia Moskovan edustalla marras–joulukuussa 1941 käytyihin taisteluihin. Niiden lopputuloksesta johtui, että Saksa suuntasi 1942 hyökkäyksensä etelämmäs kohti Kaukasusta. Osasyynä hyökkäyksen suuntaamiseen oli Kaukasuksen öljy.


title: Robert Parr

text: Robert Ghormley Parr (22. syyskuuta 1921 – 27. maaliskuuta 2017) oli yhdysvaltalainen kemisti. Hän oli International Academy of Quantum Molecular Sciencen perustajajäseniä ja pääsi vuonna 1973 myös Kansalliseen tiedeakatemiaan.


title: Robert Parr

text: Parr valmistui Brownin ja Minnesotan yliopistoista. Hän työskenteli muun muassa Pohjois-Carolinan yliopistossa Chapel Hillissä.


title: Robert Parr

text: Kansainvälisesti Parr tunnetaan varsinkin Pariser–Parr–Pople-menetelmästä, joka on nimetty hänen mukaansa sekä Rudolph Pariserin ja John Poplen mukaan.


title: Ivan Rabuzin

text: Ivan Rabuzin (27. maaliskuuta 1921 – 18. joulukuuta 2008) oli kroatialainen taidemaalari. Hänet tunnetaan naivistisista töistä, joita on ollut esillä laajasti eri puolilla maailmaa.


title: Ivan Rabuzin

text: Rabuzin istui myös maansa parlamentin jäsenenä.


title: Pierre Samuel

text: Pierre Samuel (12. syyskuuta 1921 – 23. elokuuta 2009) oli ranskalainen matemaatikko. Hän kuului tunnettuun Nicolas Bourbaki -ryhmään.


title: Pierre Samuel

text: Samuel tuli tunnetuksi työstään algebran alalla. Hän kirjoitti aiheesta kaksiosaisen "Commutative Algebra" -teoksen yhteistyössä Oscar Zariskin kanssa.


title: Pierre Samuel

text: Samuel oli Université Paris-Sud'n emeritusprofessori.


title: Mongolian kansantasavalta

text: Mongolian kansantasavalta (Бүгд Найрамдах Монгол Ард Улс - "Bügd Nairamdakh Mongol Ard Uls") oli 26. marraskuuta 1924 - 13. helmikuuta 1992 toiminut aasialainen kommunistinen valtio, joka kuului Neuvostoliiton etupiiriin. Mongolian kansantasavalta ei koskaan ollut osa Neuvostoliittoa.


title: Mongolian kansantasavalta

text: Sen syntyä edelsi vaihe, jossa syntyi Venäjän keisarikunnan tuella Ulko-Mongolia, joka itsenäistyi Kiinan keisarikunnan luhistuessa vuonna 1911. Maata johti ensin kuningas ja sittemmin Vallankumouksellinen kansanpuolue. Koska Mongolia taloudellisesti oli varsin kehittymätön, ei sitä johtavaa työväenpuoluetta voitu materialistisen yhteiskuntateorian perusteella kutsua kommunistiseksi. Vuonna 1919 kiinalaisen Duan Qiruin yksityisarmeijan komentaja Xu Shuzhengin joukot valtasi Mongolian pääkaupungin, mutta vain hetkeksi. Vuoden 1920 lopulta vuoden 1921 alkupuolelle venäläisten valkoisten joukkojen kenraaliluutnantti Roman von Ungern-Sternberg miehitti Mongolian pääkaupungin jouduttuaan bolsevikkien vastaisessa taistelussa häviölle Siperiassa. Bolsevikit varustivat mongolialaisen armeijan, joka vuoteen 1924 mennessä vapautti Mongolian ulkopuolisista valloittajista.


title: Mongolian kansantasavalta

text: 12. maaliskuuta 1936 allekirjoitti Mongolia Neuvostoliiton kanssa puolustussopimuksen. Tällöin Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin kehotti Kiinan kommunistista puoluetta muodostamaan Guomindangin kanssa yhteisrintaman Japanin vastaisen taistelun tehostamiseksi. Nämä kiinalaiset puolueet olivat olivat joutuneet välirikkoon vuonna 1927 sotien keskenäänkin. Mongolia pysyi kuitenkin tämän kiistan ulkopuolella.


title: Mongolian kansantasavalta

text: Vuonna 1939 Japanin 1930-luvulla miehittämä ns. Mantšukuon protektoraatti hyökkäsi Mongolian kansantasavaltaa vastaan. Tämä johti sotatoimiin Halhin-Golissa. Japanin eteneminen pysäytettiin. Tämä johti laajempiin sotatoimiin mongolialais-neuvostoliittolaisten ja Japanin Kwantungin armeijan välillä.


title: Mongolian kansantasavalta

text: Neuvostoliitto takasi Mongolian kansantasavallan turvallisuuden Japanin uhalta toisessa maailmansodassa. Vuodesta 1939 vuoteen 1952 Mongoliaa johti stalinistista politiikkaa harjoittanut marsalkka Horloogijn Tšoibalsan. Syksyllä 1945 Neuvostoliiton joukot vapauttivat myös loput Mongoliasta Japanin miehityksestä. Vapautettu alue päätti kansanäänestyksessä liittyä Mongolian kansantasavaltaan. Sekä Kiinan tasavalta että Kiinan kansantasavalta tunnustivat Mongolian itsenäisyyden sodan jälkeen.


title: Mongolian kansantasavalta

text: Kiinan ja Neuvostoliiton ajautuessa riitoihin 1958 Mongolia tuki Neuvostoliittoa ja sinne sijoitettiin Neuvostoliiton sotilastukikohtia. Mongolia liittyi YK:hon vuonna 1961.


title: Mongolian kansantasavalta

text: Vuonna 1990, jolloin Mongoliaa taloudellisesti tukeneen Neuvostoliiton talous alkoi luhistua, Mongolian kommunistinen puolue salli muut puolueet. Vuoden 1992 perustuslaki muutti kansantasavallan parlamentaariseksi valtioksi.


title: Norja yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Norja on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Lisäksi se oli mukana olympiaohjelmaan kuulumattomien naisten juoksulajien MM-kilpailuissa 1980, ja niistä se saavutti ensimmäisen MM-mitalinsa. Kaikkiaan Norja on saanut MM-kilpailuissa 16 mitalia, joista kahdeksan on kultaisia.


text: Norjan menestynein MM-kisaurheilija on Trine Hattestad, joka voitti kultaa keihäänheitossa vuosina 1993 ja 1997 sekä vielä pronssia vuonna 1999. Muut maailmanmestarit ovat maratonin vuonna 1983 voittanut Grete Waitz, 10 000 metrin juoksun vuonna 1987 voittanut Ingrid Kristiansen, korkeushypyn vuonna 1997 voittanut Hanne Haugland, keihäänheiton vuonna 2009 voittanut Andreas Thorkildsen, 50 kilometrin kävelyn vuonna 2009 voittanut Trond Nymark ja 400 metrin aitajuoksun vuonna 2017 voittanut Karsten Warholm. Thorkildsen oli ainoa norjalaismitalisti Helsingissä 2005, Osakassa 2007 ja Daegussa 2011, joissa hän saavutti hopeaa. Myös Moskovassa 2013 hän oli paras norjalaisurheilija seitsemännellä sijallaan. Hänen lisäkseen 2000-luvulla ovat parhaiten useimmiten menestyneet kävelijät: Pariisissa 2003 Norjan ainoa pistesijalle eli kahdeksan parhaan joukkoon yltänyt urheilija oli 50 kilometrin kävelyssä kahdeksanneksi sijoittunut Trond Nymark, Helsingissä Nymark sijoittui 50 kilometrillä neljänneksi, ja Osakassa pistesijoille ylsivät Kjersti Plätzer naisten 20 kilometrillä (neljäs), Nymark 50 kilometrillä (kahdeksas) ja Plätzerin veli Erik Tysse sekä 20:llä että 50 kilometrillä (kahdeksas ja viides). Berliinissä 2009 Nymark sijoittui 50 kilometrillä alun perin hopealle, mutta nousi vuonna 2016 kultamitalistiksi kun alkuperäinen voittaja Sergei Kirdjapkin hylättiin dopingin takia. Berliinissä 2009 Tysse sijoittui 20 kilometrillä seitsemänneksi. Daegussa 2011 pistesijoille ylsivät Jaysuma Saidy Ndure neljänneksi 200 metrin juoksussa ja Ingvill Måkestad Bovim kuudenneksi 1 500 metrin juoksussa. Moskovassa 2013 Thorkildsenin lisäksi ylsivät pistesijoille kahdeksanneksi sijoittuneet Jaysuma Saidy Ndure 200 metrin juoksussa sekä Henrik Ingebrigtsen 1 500 metrillä. Lontoossa 2017 Karsten Warholm voitti kultaa 400 metrin aitajuoksussa ja Filip Ingebrigtsen pronssia 1 500 metrillä. Edmontonissa 2001 yksikään norjalaisurheilija ei päässyt pistesijoille, ja samoin kävi Pekingissä 2015.


title: Oscar Zariski

text: Oscar Zariski (24. huhtikuuta 1899 – 4. heinäkuuta 1986) oli nykyisen Valko-Venäjän alueella juutalaiseen perheeseen syntynyt matemaatikko. Hän opiskeli Kiovan yliopistolla ja Roomassa ennen muuttoaan Yhdysvaltoihin vuonna 1927.


title: Oscar Zariski

text: Zariski työskenteli Johns Hopkinsin ja Harvardin yliopistojen professorina. Hän nousi yhdeksi algebrallisen geometrian johtavista nimistä.


title: Oscar Zariski

text: Zariski voitti matematiikan Wolfin palkinnon vuonna 1981. Hänellä oli lisäksi vuonna 1965 myönnetty Kansallinen tiedemitali. Hän julkaisi muun muassa kaksiosaisen "Commutative Algebra" -teoksen yhdessä Pierre Samuelin kanssa.


title: Kiikoisten vaakuna

text: Kiikoisten kunnanvaakuna on saanut aiheensa Kiikoisten vanhasta nimityksestä ”kuttukappeli”, jota vaakunan pukki edustaa. Sen kaulassa riippuva tuohikontti puolestaan on viittaus torpparien päivätöihin eli taksvärkkiin.


title: Kiikoisten vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 3. toukokuuta 1954. Vaakunan selitys on ”kultakentässä nouseva, musta, punakielinen pukki, jonka kaulassa hihnastaan riippuva, hopeinen tuohikontti”.


title: Kiikoisten vaakuna

text: Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2013, kun Kiikoinen liittyi Sastamalan kaupunkiin.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Taistelu Mantšuriasta (tunnetaan myös nimillä Neuvostoliiton invaasio Mantšuriaan ja operaatio Elokuun myrsky) oli Neuvostoliiton suorittama sotilasoperaatio 9.–20. elokuuta 1945 välisenä aikana. Neuvostoliiton hyökkäys perustui 1943 pidettyyn Teheranin konferenssiin, jossa Neuvostoliitto saatuaan vakuutuksen Normandian maihinnoususta lupautui helpottamaan Tyynenmeren sotaa Yhdysvalloille hyökkäämällä Japania vastaan Kiinassa. Neuvostoliiton hyökkäys päätti Japanin ja Neuvostoliiton hyökkäämättömyyssopimuksen, joka oli solmittu 13. huhtikuuta 1941 viiden vuoden ajaksi. Neuvostoliiton hyökkäys tapahtui kolmen kuukauden kuluttua Saksan antautumisesta Neuvostoliitolle. Yhdysvallat ei pitänyt enää välttämättömänä Neuvostoliiton tukea ydinasein voitettavaa Japania vastaan, koska siitä seurasi Neuvostoliiton ja kommunistien aseman vahvistuminen Kaakkois-Aasiassa, mutta Neuvostoliitto piti kiinni Teheranin konferenssin lupauksestaan. Itä-Aasiaan toimitettiin runsaasti Saksasta vapautuneita ensilinjan taistelujoukkoja ja ylivoima oli varmistettu.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Sotaretki käsitti Neuvostoliiton hyökkäyksen Itä-Aasiassa Japania vastaan Kiinassa ja Kuriileilla. Sotaretken valmistelu alkoi Saksan antauduttua toisessa maailmansodassa Euroopasta Itä-Aasiaan rautateitse siirretyin voimin. Taistelut käytiin pääasiassa Japanin keisarikunnan Mantšukuossa, Mantšuriassa olevia joukkoja, Kwantungin armeijaa vastaan. Japanilla ja Neuvostoliitolla oli 1941 solmittu, vuoteen 1946 kestävä hyökkäämättömyyssopimus.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Mantšurian taistelusta käytetään joskus nimitystä Elokuun myrsky. Nimityksen keksi englantilainen kirjailija David Glantz, joka käytti nimeä ensimmäisen kerran. Neuvostoliitossa käytettiin ja Venäjän federaatiossa käytetään operaatiosta nimeä taistelu Mantšuriasta tai Mantšurian operaatio.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Operaation suorittamiseksi muodostettiin kolme armeijaryhmää, joita kutsuttiin neuvostoliittolaisittain rintamiksi: Neuvostoliiton marsalkka A. M. Vasiljevskin toimiessa armeijaryhmien ylipäällikkönä komensi Taka-Baikalin rintamaa R. J. Malinovski, ensimmäinen Kaukoidän rintamaa K. A. Meretsvkov ja toinen Kaukoidän rintamaa M. A. Purkajev. Yhteensä näillä kolmella armeijaryhmällä oli käytössään 1 500 000 henkilöä. Japanin keisarikunnan Kwantungin armeijalla oli 1 000 000 henkilöä, 6 260 tykistöäasetta (tykkiä tai raskasta kranaatinheitintä), 1 150 panssarivaunua tai panssariajoneuvoa ja 1 500 lentokonetta. Armeijaa komensi kenraali Otsudzo Jamadi.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Neuvostoliittolaisen "Suuren Isänmaallisen sodan historia" -kirjan mukaan japanilaisilta puuttui automaattiaseita, panssarintorjunta-aseita, vastatykistöä ja heillä oli vain vähän raketinheittimiä ja raskaita tykkejä. Divisioonien ja rykmenttien tykit olivat pääasiassa vain 75 mm-kaliiperia.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Hyökkäys alkoi Neuvostoliiton Jaltan konferenssissa antaman lupauksen mukaisesti aamulla 9. elokuuta, kolme kuukautta sen jälkeen kun Saksa oli antautunut 9. toukokuuta. Hyökkäys alkoi kahden atomipommin pudotuksen välisena aikana: Hiroshima (6. elokuuta) ja Nagasaki (9. elokuuta). On kuitenkin selvää, että pommien pudotuksella ei ollut hyökkäyksen ajoitukselle mitään väliä.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Neuvostoliitto julisti virallisesti sodan Japania vastaan 8. elokuuta 1945.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Neuvostoliiton tunkeutuminen Koreaan Mantšurian operaation aikana johti siihen, että Truman ja Stalin sopivat Korean jakamisesta Etelä- ja Pohjois-Koreaan.


title: Taistelu Mantšuriasta

text: Mantšurian operaation jatkona Neuvostoliitto miehitti myös Japanille kuuluneet Kuriilien saaret. Japani ei vieläkään hyväksy eteläisten saarten liittämistä Venäjään.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Suomen paperiteollisuus on osa Suomen metsäteollisuutta, joka on ollut Suomen vientiteollisuuden kärkeä koko itsenäisen Suomen ajan. Suomen paperiteollisuus sai alkunsa jo 1600-luvulla, mutta alan varsinainen kasvu alkoi vasta 1860-luvulla, kun Venäjän tsaarin määräämät talouspoliittiset muutokset ja esimerkiksi kanavat ja rautatiet muuttivat Suomen taloutta. Itsenäisyyden alussa paperi, selluloosa ja puu toivat Suomelle ulkomaanvaluuttaa, jolla toteutettiin kone- ja laiteinvestointeja ja tehtiin teknologiansiirtoa Suomeen. Toisen maailmansodan jälkeen paperiteollisuuden merkitys kasvoi ja ala monipuolistui suomalaisen paperikoneita valmistavan teollisuuden noustessa kutistuvasta aseteollisuudesta. Paperin ja sellun myynti ulkomaille ohjasi Suomen markan kurssia, ts. devalvaatioita, markka-ajan loppuun. Paperin kulutus kääntyi laskuun Euroopassa vuonna 2006 ja tämän seurauksena Suomessakin on suljettu useita paperitehtaita vuodesta 2007 alkaen. Paperin vienti on silti yhä erittäin merkittävää Suomen taloudelle.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Suomen ensimmäinen paperikone aloitti toimintansa Thomasbölessä lähellä Tammisaarta 1667. Se oli käsipaperikone. Paperikoneen omisti piispa Johan Gezelius vanhempi. Tuotannosta vastaavana paperimestarina toimi Uppsalan paperitehtaalta palkattu Bertil Obenher. Tehdas toimi vuoteen 1713.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Ensimmäinen kaupallinen paperitehdas Suomeen perustettiin 1764 Turun lähelle Järvenojan kylään. Vuoteen 1770 mennessä se työllisti kahdeksan henkilöä, ja se valmisti painopaperia, nuottipaperia, musiikkipaperia ja raskasta käärepaperia. 1794 tehtaan omistus siirtyi J. C. Frenckellille.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Suomen ensimmäinen englantilainen fourdrinier asennettiin 1842 Tampereelle J. C. Frenckellin tehtaalle. Vuoteen 1918 saakka tehdas käytti raaka-aineenaan lumppuja ja toimi alkuperäisellä paikallaan vuoteen 1929, minkä jälkeen osa tehtaan koneista siirrettiin Porin paperitehtaalle. Varsinainen paperiteollistuminen Suomessa alkoi 1860- ja 1870-luvuilla. Silloin perustettiin Hounijoelle (1859), Tampereelle (1866), Mänttään (1868), Ankkapurhaan (1872), Verlaan (1872), Kuusankoskelle (1872), Kymiin (1873) ja Voikkaalle (1873) paperitehtaat, jotka käyttivät puukuitua. Euroopan suurin sanomalehtipaperikone asennettiin 1921 A. Ahlströmin tehtaalle Varkauteen.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Suomessa on 20 paperitehdasta (Imatralla vierekkäin olevat Kaukopää ja Tainionkoski erikseen laskettuna), joissa on 2 toiminnassa olevaa paperikonetta, (toinen Kotkamillsillä Tainionkoskella ja toinen Stora Ensolla Kaukopäässä tilanne 3/2016). Lisäksi yksi paperikone on varastoituna käytöstä poistettuna.


title: Suomen paperiteollisuus

text:
Suurin Suomessa toiminnassa olevista paperitehtaista on Stora Enso Oyj:n Oulun paperitehdas (2 paperikonetta, 1 055 000 t/a) ja pienin Kotkamills Oy:n Tainionkosken laminaattipaperitehdas (26 000 t/a). Suomen vanhin ja pienin tuotantokäytössä oleva paperikone on Tervakoskella (PK3, 1905, noin 2 000 t/a) ja uusin Raumalla (PK4, 1998, 400 000 t/a). Kapasiteetiltaan suurin paperikone on Oulun paperitehtaalla (PK6, 1991, 570 000 t/a). Suomessa on vuosina 1842-1998 käynnistetty 192 paperikonetta. Tästä kokonaismäärästä 93 konetta on käynnistynyt UPM-Kymmene-konserniin nykyään kuuluvissa yrityksissä. Lisäksi Suomessa pitää kotipaikkaansa Munksjö Oyj-niminen erikoispaperiyhtiö, mutta sillä ei ole tuotantoa Suomessa.
Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät useita paperitehtaita: Koepaperikoneet ovat paperikoneita, joita käytetään pääasiassa tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Suomessa on useita koepaperikoneita.
Suomessa on 17 kartonkitehdasta, joissa on toiminnassa 20 kartonkikonetta. Suurin toiminnassa olevista kartonkitehtaista on tuotannon tonnimäärällä mitattuna Stora Enson Imatran tehtaat (Kaukopää ja Tainionkoski) ja pienin Sonoco:n kartonkitehdas Karhulan Korkeakoskella. Kartonkikoneista uusin on Lieksassa (KK2, 1979) ja suurin on Kemin kartonkitehtaan kartonkikone (375,000 t/a). Vanhin tuotantokäytössä oleva kartonkikone on Korkeakoskella Karhulassa (KK2, 1907). Joitakin kartonkikoneita on varastoituna ja kaksi museoitu paikoilleen. Suomen ensimmäinen kartonkikone valmistettiin vuonna 1908 Karhulan Konepajassa.


title: Suomen paperiteollisuus

text:
Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät seuraavat kartonkitehtaat: Kaikki Suomessa toimivat sellutehtaat toimivat sulfaattimenetelmällä. Suomen viimeinen sulfiittisellutehdas suljettiin vuonna 1991. Tervasaaressa jatkoi sulfiittimenetelmään perustuva SAP-sellulinja vuoteen 2007 saakka. Suomessa toimii 19 sellutehdasta puolisellutehtaat (3) mukaan luettuna. Lisäksi Raumalla on fluff-sellulinja. Kaskisten sellutehdas suljettiin maaliskuussa 2009.Vanhemmat suljetuista tehtaista oli sulfiittisellutehtaita ja uudemmat sulffaattimenetelmään perustuneita. Suomen viimeinen sulfiittisellutehdas suljettiin vuonna 1991.Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät seuraavat sellutehtaat: Puuhiomo on teollisuuslaitos, jossa puuta mekaanisesti hiomalla valmistetaan paperinvalmistuksessa käytettävää mekaanista puumassaa eli hioketta. Hiokkeita ovat SGW ja PGW. Muita mekaanisia puumassoja ovat kemhierteet (CTMP, BCTMP) ja hierteet (TMP). Perinteinen puuhiomo valmisti SGW-hioketta. Moderni puuhiomo valmistaa painehioketta (PGW).
Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät seuraavat puuhiomot:
Suomen vanhin museoitu paperiteollisuuskokonaisuus on kartonkitehdas Verla, joka liitettiin 1996 Unescon maailmanperintöluetteloon. Sen tekniikka on perusteiltaan 1920-luvulta sähköistämisen ajalta. Tehdas toimi vuoteen 1964 saakka, jolloin Kymmene Oy sulki sen.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Hirvensalmella, Puulaveden rannalla sijaitseva Kissakoski on 1900-luvun alussa rakennettu tehdasalue, jossa toimi paperitehdas 1907-1920. Kissakosken alue on Museoviraston suojelema kohde. Alue on toiminut vuodesta 1997 matkailukäytössä.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Ankkapurhan teollisuusmuseo sijaitsee Kouvolassa. Sen naapurissa on Stora Enson Anjalan paperitehdas ja Inkeroisten kartonkitehdas. Museo rakentuu vuodelta 1897 peräisin olevan Suomen ensimmäisen jatkuvatoimisen Füllner-merkkisen kartonkikoneen ympärille.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Ähtärin kaupungin Peränteen kylässä on Vääräkosken Pahvi Oy:n entinen kartonkitehdas. Tehtaassa on yksi vuonna 1901 käyttöön otettu Füllner-merkkinen kartonkikone. Se on neljäs moderneista, jatkuvakäyttöisistä kartonkikoneista Suomessa. Länsi-Suomen ympäristökeskus on suojellut rakennussuojelulailla sijaitsevan Vääräkosken puuhiomon ja kartonkitehtaan, entisen Vääräkosken Pahvi Oy:n tehdasalueen rakennuksineen ja laitteineen. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Myllykosken paperitehtaassa Kouvolassa oli museoitu paikalleen lähes toimintakuntoinen paperikone PK3. Myllykosken tehtaan lopettamisen yhteydessä kone siirrettiin UPM:n Keskusarkistoon Valkeakoskelle vuonna 2012 ja entisöitiin siellä. Kone oli toiminnassa Myllykoskella vuosina 1919-1977. Kone on Viipurin konepajan valmistama. Koneella valmistettiin toispuolisesti kiillotettua valkoista käärepaperia, luonnonruskeaa käärepaperia ja SC-paperia. Kone hankittiin käytettynä Loimijoen paperitehtaalta minne se oli alun perin asennettu vuosisadan ensimmäisinä vuosina.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Nokialla sijaitsevan Georgia Pacific Finland Oy:n (Nokian Paperi) pehmopaperitehtaan kellarissa on toimintakuntoinen museopaperikone PK5 (ex. PK VI, PK I PK V), "Manta" tai "Varsa". Kone oli toiminnassa 1911-16.6.1976. Kone on Füllner-merkkinen MG-paperikone jenkkisylintereineen (halk. 2,5 m) ja siinä on valta-akselikäyttö. Koneessa on puinen painovoimatoiminteinen perälaatikko ja viiran leveys on 2250 mm. Viimeisenä vuonna se tuotti 45 t paperia ja ennätysvuosituotanto oli 2591 t vuodessa. Koneen nopeus on 150 m/min. Kone sijaitsi ennen entisessä lumpputehtaassa tehdasalueen toisessa päässä. Tehtaan silloinen T&K johtaja Kari Ebeling kunnosti koneesta museopaperikoneen ja teki Teknillisen korkeakoulun Puunjalostajakillan kanssa sopimuksen koneen ylläpidosta teekkaritoimintaan soveltuvaa palkkiota vastaan. Koneella on myös ajettu huviajoa tuotannollisen toiminnan päättymisen jälkeen. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Janakkalassa sijaitsevassa Tervakosken taajamassa on Tervakoski Oy:n paperitehdas, jonka omistaa itävaltalainen Delfort Group AG. Tehtaassa tuotetaan 110 000 tonnia erikoispapereita vuodessa. Tehtaalla on Suomen vanhin tuotantokäytössä oleva paperikone PK3 vuodelta 1905. Tehtaassa tehdään myös käsintehtyä paperia perinteisin menetelmin. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Eurassa sijaitseva Kauttuan ruukinpuiston kulttuurihistoriallisesti arvokas miljöö syntyi rautaruukin ympärille. Tehdasalueella on vuodesta 1907 toiminut A. Ahlström Osakeyhtiön paperitehdas ja pakkausmateriaaleja valmistava tehdas. Tehtaiden museo on avattu 1970-luvulla. Kauttuan tehtaitten museo esittelee ruukin sekä paperi- ja jalostustehtaan vaiheita ja tuotteita. Avoinna kesäisin. Muulloin tilauksesta.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Museo esittelee M-realin ja edeltäjäyhtiöiden Äänekosken tehtaiden historiaa. Museo muutti uusiin tiloihin vuonna 2009.Lisäksi useilla paperi- ja kartonkitehtailla on omia perinnehuoneita ja pienimuotoisia näyttelyitä.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Suomesta ei hankita koko raakapuumäärää, minkä metsäteollisuus käyttää, vaan osa tuodaan ulkomailta.


title: Tanska yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Tanska on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Se on saavuttanut MM-kilpailuissa yhteensä neljä mitalia, joista kolme on kultaisia.


text: Menestynein tanskalainen MM-kisaurheilija on kenialaissyntyinen Wilson Kipketer, joka voitti 800 metrin juoksussa kultaa vuosina 1995, 1997 ja 1999. Ensimmäisen tanskalaismitalin voitti pituushypyssä pronssille vuonna 1993 sijoittunut Renata Nielsen, joka on alun perin puolalainen. Ateenassa 1997 kahdeksanneksi 1 500 metrin juoksussa sijoittui kenialaissyntyinen Robert Andersen. Ensimmäiset pistesijoille eli kahdeksan parhaan joukkoon yltäneet tanskalaissyntyiset urheilijat olivat Helsingissä 2005 keihäänheitossa neljänneksi sijoittunut Christina Scherwin ja kuulantyönnössä alun perin seitsemänneksi, mutta dopinghylkäysten jäljiltä viidenneksi noussut Joachim Olsen. Osakassa 2007, Berliinissä 2009, Daegussa 2011, Moskovassa 2013 ja Lontoossa 2017 ei yksikään tanskalaisurheilija yltänyt pistesijoille. Moskovassa Tanskalla oli vain kahden urheilijan suuruinen joukkue. Pekingissä 2015 kolmihenkisestä tanskalaisjoukkueesta Sara Slott Petersen ylsi 400 metrin aitajuoksussa neljänneksi.


title: Göran Enckelman

text: Göran Enckelman (s. 14. kesäkuuta 1948 Lahti) on suomalainen jalkapallomaalivahti ja valmentaja, joka pelasi 1966–1984 ja jatkoi sen jälkeen valmentajana. Hän voitti urallaan neljä Suomen-mestaruutta ja pelasi myös Suomen A-maajoukkueessa 21 ottelua.


title: Göran Enckelman

text: Enckelman aloitti uransa vuonna 1966 Lahden Reippaassa. Reippaan jälkeen Enckelman pelasi kauden Kuopion Palloseurassa ja siirtyi vuonna 1971 Turun Palloseuraan. Enckelman pelasi Turussa viisi kautta ja voitti sinä aikana kolme Suomen-mestaruutta. Vuonna 1975 hänet valittiin Suomen vuoden jalkapalloilijaksi. Hän saavutti neljännen Suomen-mestaruutensa vuonna 1977 Valkeakosken Hakassa. Enckelman päätti uransa Ruotsissa Nyköpings BIS:n joukkueessa, jonne siirtyi samana vuonna 1977 ja edusti seuraa vuoteen 1984 asti.


title: Göran Enckelman

text: Pelaajauransa jälkeen Enckelman toimi Turun Palloseuran apuvalmentajana, Suomen A-maajoukkueen maalivahtivalmentajana ja olympiajoukkueen joukkueenjohtajana. Tämän lisäksi hän oli päävalmentajana Kaarinan Pojissa 1994–1997 ja Pargas IF:ssä 1998. Enckelman toimi Eerikkilän urheiluopiston rehtorina vuodesta 1999 alkaen, aina eläköitymiseensä asti 31.12.2013.


title: Göran Enckelman

text: Elokuussa 2009 Enckelman ilmoitti tavoittelevansa Suomen Palloliiton puheenjohtajuutta, mutta tehtävään valittiin yksimielisesti ilman vastaehdokkaita eduskunnan puhemies Sauli Niinistö. Palloliitto palkitsi Enckelmanin vuonna 2013 Captain's Ball -palkinnolla. Tasavallan presidentti myönsi 13.12.2013 Enckelmanille liikuntaneuvoksen arvonimen.


title: Göran Enckelman

text: Enckelmanin poika Peter Enckelman on myös maalivahti.


title: Islanti yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Islanti on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Sen parhaimmat saavutukset ovat kaksi pistesijaa. Tokiossa 1991 Sigurdur Einarsson sijoittui keihäänheitossa kuudenneksi – samassa kilpailussa Einar Vilhjálmsson oli yhdeksäs – ja Edmontonissa 2001 Þórey Edda Elísdóttir seiväshypyssä niin ikään kuudenneksi. Daegussa 2011 Islannilla oli kisoissa vain kaksi urheilijaa ja Moskovassa 2013 enää yksi.


title: Henrik Moisander

text: Henrik Moisander (s. 29. syyskuuta 1985 Turku) on suomalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Inter Turkua.


title: Henrik Moisander

text: Moisander siirtyi kesällä 2003 Turun Palloseurasta Hollantiin Amsterdamin Ajaxin nuorisoakatemiaan. Syksyllä 2006 hän siirtyi lainalle Ruotsin Superettanissa pelaavaan Assyriskaan. Suomeen Moisander teki paluun elokuussa 2007 solmittuaan sopimuksen TPS:n kanssa. Vuonna 2009 hän pelasi Vaasan Palloseurassa, kunnes siirtyi takaisin seuraavaksi kaudeksi TPS:n riveihin. Lokakuussa 2013 Moisander teki kahden vuoden sopimuksen Veikkausliiga-seura FC Lahden kanssa. Helmikuussa 2016 hän teki kahden vuoden sopimuksen Inter Turkun kanssa.


title: Henrik Moisander

text: Moisander on edustanut A-maajoukkuetta kerran ottelussa Jemeniä vastaan 22. tammikuuta 2015. Suomen poikamaajoukkueissa hän on pelannut yhdeksässä ottelussa.


title: Henrik Moisander

text: Moisanderin kaksoisveli Niklas on myös ammattilaisjalkapalloilija, jonka seura on italialainen UC Sampdoria.


title: Tommi Hoikkala

text: Tommi Hoikkala (s. 10. huhtikuuta 1953 Espoo) on suomalainen sosiologi. Hoikkalan tutkimustapa on luonteeltaan osallistuva, hän tarkkailee usein pitkiäkin aikoja tutkimuskohteitansa. Hän on valtiotieteen tohtori ja sosiologian dosentti. Nuorisotutkimusverkoston tutkimusjohtajaksi hänet valittiin vuonna 1999. Hänet kutsuttiin verkoston tutkimusprofessoriksi vuonna 2009.


title: Tommi Hoikkala

text: Hoikkalan isä oli karjalaisevakko Koivistolta, rakennusmestari ja jatkosodan veteraani. Suomenruotsalainen äiti oli kotoisin Tenholasta. Espoon Mankkaalla varttunut Hoikkala kiinnostui ajan tavan mukaan nuorisopoliitikasta, kokeili Kokoomusta mutta eteni sitten taistolaispiireissä Sosialistisen opiskelijaliiton järjestösihteeriksi 1977. Nykyisin hän katsoo olleensa tuolloin väärässä.


title: Guruceta-palkinto

text: Guruceta-palkinto () on espanjalaisessa jalkapalloilussa kauden parhaalle erotuomarille myönnettävä palkinto, jota urheilulehti "Marca" on jakanut kaudesta 1986–1987 lähtien. Palkinto on nimetty tuomari Emilio Gurucetan mukaan, joka menehtyi auto-onnettomuudessa saman kauden aikana. Eniten Guruceta-palkintoja on Antonio López Nietolla, viisi.


title: Guruceta-palkinto

text: Sarjakauden päätteksi paras tuomari valitaan laskemalla kerroin, joka koostuu tuomaroiduista otteluista ja "Marcan" antamista pisteistä (0–3 per ottelu). Tuomari, jolla on korkein kerroin voittaa palkinnon. Laskuissa otetaan huomioon tuomarit, jotka ovat viheltäneet vähintään kahdeksan ottelua. Aluksi palkintoa jaettiin vain korkeimman sarjatason Primera Divisionin tuomareille, mutta kaudella 1993–1994 sitä alettiin jakaa myös toiseksi korkeimman sarjatason Segunda Divisionin tuomareille.


title: Guruceta-palkinto

text: Espanjalaisessa jalkapalloilussa pelaajista saatetaan käyttää etunimeä, sukunimeä, lempinimeä tai näiden yhdistelmää, mutta erotuomareihin viitaan yleensä molemmilla sukunimillä. Tapa on peräisin 1960- ja 1970-lukujen vaihteesta, jolloin maassa elettiin vielä Francisco Francon diktatuurissa. Tuolloin tuomareihin tavattiin viitata yleisen käytännön mukaan ensimmäisellä eli isänpuoleisella sukunimellä, kunnes pääsarjaan tuli nuori tuomari nimeltä Ángel Franco. Ei käynyt päinsä, että lehdistö revittelisi otsikoilla, kuten ”Franco oli surkea”, joten kaikkiin tuomareihin alettiin viitata molemmilla sukunimillä. Näin esimerkiksi tuomari-Francosta tuli Franco Martínez ja Gurucetasta Guruceta Muro.


title: Maahockey kesäolympialaisissa 1952

text: Maahockey oli Helsingin olympialaisissa 1952 seitsemättä kertaa olympiakisoissa. Cup-muotoisesti käydyn turnauksen voitti Intia. Hopealle tuli Alankomaat ja pronssille Yhdistynyt kuningaskunta. Pronssiottelussa Yhdistynyt kuningaskunta kaatoi Pakistanin maalilla ja Intia voitti mestaruuden selvästi kukistamalla Alankomaat finaalissa 6–1. Intia oli selvästi turnauksen paras joukkue, mistä kertoo myös kolmen ottelun maalisuhde 13–2.


title: Maahockey kesäolympialaisissa 1952

text: Maahockey otettiin mukaan Helsingin olympiaohjelmaan, jos korkeintaan 12 joukkuetta isäntämaan lisäksi ilmoittautuisi mukaan. Kansainvälinen maahockeyliitto valitsi ilmoittautuneista 12 parasta maata, jotka pääsisivät olympiaturnaukseen, Pariisin kokouksessaan 9. maaliskuuta 1952. Neljä kisoihin ilmoittautunutta maata vetäytyi kuitenkin ennen turnausta, joten kaikki halukkaat saivat paikan Helsingin maahockeyturnaukseen.


title: Maahockey kesäolympialaisissa 1952

text: Maahockeyottelut pelattiin Velodromin nurmella, sekä Kaurialan kentällä Hämeenlinnassa. Kaksi ensimmäistä kierrosta pelattiin jo ennen avajaisia. Välierät pelattiin jo ensimmäisenä kisapäivänä 20. heinäkuuta. Pronssiottelu käytiin lopulta 22. heinäkuuta ja loppuottelu 24. heinäkuuta. Hämeenlinnan ottelut pelattiin 21. heinäkuuta ja 23. heinäkuuta.


title: Maahockey kesäolympialaisissa 1952

text: , maalintekijät:


title: Maahockey kesäolympialaisissa 1952

text:
Välieriin pääsivät odotetusti Intia, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat ja Pakistan. Välierissä kohtasivat aiemmat olympiavoittajat Yhdistynyt kuningaskunta ja Intia, joka eteni loppuotteluun maalein 3–1. Toisessa välierässä Alankomaat kukisti Pakistanin hieman yllättäen.
Iso-Britannia voitti historiansa kolmannen olympiamitalin yltäen mitalikantaan seuraavan kerran yli 30 vuotta myöhemmin.


title: Maahockey kesäolympialaisissa 1952

text: Intia puolusti Lontoon olympiavoittoaan menestyksekkäästi voittamalla Alankomaat 6–1. Olympiavoitto oli maalle peräti viides peräkkäinen. Intian Balbir Singh teki loppuottelussa viisi maalia, mikä on edelleen olympiaennätys. Alankomaat sivusi hopeallaan maahockeyn parasta olympiasijoitustaan ja ylsi takaisin olympiamitalikantaan vasta 1980-luvulla.


title: Sparks (Nevada)

text: Sparks on kaupunki Yhdysvalloissa Nevadan osavaltiossa. Vuonna 2006 siellä arvioitiin asuvan 83 959 henkeä. Se on käytännössä kasvanut yhteen Renon kaupungin kanssa.


title: Sparks (Nevada)

text: Sparks sijaitsee Truckee-joen valuma-alueella lähes 1500 metrin korkeudessa. Siellä vallitsee puoliaavikon kuiva ilmasto. Aurinko paistaa 80 % vuoden päivistä ja neljä vuodenaikaa on erotettavissa toisistaan.


title: Intian maahockeymaajoukkue

text: Intian maahockeymaajoukkue edustaa Intiaa maahockeyn maajoukkueturnauksissa.


title: Intian maahockeymaajoukkue

text: Intia on yksi menestyneimmistä valtioista maahockeyssä. Se oli ensimmäinen Euroopan ulkopuolelta tullut valtio, joka liittyi Kansainväliseen maahockeyliittoon. Intia on voittanut kahdeksan olympialaisten kultamitalia. Se oli Amsterdamista 1928 Melbourneen 1956 voittamaton ottaen kuusi perättäistä olympiakultaa. Kaikkiaan Intia on voittanut kahdeksan kultamitalia olympialaisissa. Intialla on lisäksi yksi hopea ja kaksi pronssia.


title: Intian maahockeymaajoukkue

text: 26. helmikuuta 2012 Intian miesten maahockeymaajoukkue kelpuutettiin jälleen Lontoon kesäolympialaisissa mukaan kahdeksan vuoden tauon jälkeen.


title: Alankomaiden maahockeymaajoukkue

text: Alankomaiden maahockeymaajoukkue edustaa Alankomaita maahockeyn maajoukkueturnauksissa.


title: Alankomaiden maahockeymaajoukkue

text: Alankomaat on menestynyt hyvin maahockeyn mestaruuskilpailuissa ja olympialaisissa. Maalla on kahdeksan olympiamitalia, joista kaksi on kultaista. Maailmanmestaruuden Alankomaat on voittanut kolme kertaa ja MM-mitaleita on yhteensä kuusi. Euroopan-mestaruus on mennyt Alankomaihin myös kolmasti ja mitaleita EM-tasolta maalla on yhteensä kymmenen.


title: Raaseporin vaakuna

text: Raaseporin kunnanvaakuna on 15-henkisen Raaseporin järjestelytoimikunnan Raaseporin kaupungille kutsukilpailun perusteella valitsema vaakuna, joka on saanut aiheensa alueen lehtobiotoopista sekä yhdistyvään kuntaan alun perin kuuluneista kahdeksasta kunnasta. Nämä kehäkkäin sijoitettujen valkovuokkojen kuvaamat kunnat ovat Bromarv, Karjaa, Karjaan maalaiskunta, Pohja, Snappertuna, Tammisaaren maalaiskunta, Tammisaari ja Tenhola. Kilven päällä oleva muurikruunu viittaa seudun historiaan ja alueella olleisiin kolmeen linnoitukseen.


title: Raaseporin vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut graafikko Henrik Strömberg, ja se otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2009 Karjaan, Pohjan ja Tammisaaren yhdistyessä Raaseporin kaupungiksi. Vaakunan heraldisen lautakunnan korjaama selitys on ”vihreällä kilvellä kahdeksan hopeista kultaemiöistä valkovuokonkukkaa renkaan tavoin”.


title: Raaseporin vaakuna

text: Vaakunassa on heraldisessa mielessä joitakin heikkouksia. Heraldisen tunnuksen suunnittelijan kymmenen käskyä ohjeistaa käyttämään vaakunassa kahta väriä, ja se edellyttää perusteltua syytä kolmannen käyttöön – Raaseporin vaakunassa värejä on kolme (vihreä, valkoinen, ja kulta).


title: Raaseporin vaakuna

text: Alkuperäisissä taiteilijan antamissa piirto-ohjeissa tarkasti määrätty kilven muoto puolestaan jätetään heraldiikan käytäntöjen mukaan blasonoinnissa määrittelemättä, jolloin minkä tahansa muotoinen kilpi täyttää vaakunakuvauksen ehdot. Tähän liittyen kilven päällä oleva muurikruunu voidaan piirtää eri lailla tai jättää kokonaan piirtämättä, ja pääsääntöisesti muurikruunu ulottuukin heraldiikassa kilven reunoihin saakka.


Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiö (LIKES) on vuonna 1970 perustettu Jyväskylässä toimiva säätiö, jonka toiminnan tarkoituksena on liikunnan ja terveyden edistäminen ja niiden tutkimuksen tukeminen.


title: Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiö

text: LIKES-tutkimuskeskus toteuttaa monitieteistä tutkimusta ja koordinoi valtakunnallisia ohjelmia, kuten Liikkuva koulu- ja Kunnossa kaiken ikää -ohjelma. Tutkimuskeskuksen keskeinen rahoittaja on opetus- ja kulttuuriministeriö.


text: LIKESin kuntotestausasema tarjoaa kuntotestauspalveluja yrityksille ja yksityisille henkilöille sekä on mukana LIKES-tutkimuskeskuksen sekä KKI-ohjelman projekteissa.


text: Säätiön hallitukseen kuuluu puheenjohtaja ja seitsemän jäsentä. Puheenjohtajana toimii Anna-Leena Sahindal.


text: Vuonna 1970 perustetun säätiön perustajina olivat Jyväskylän kaupunki ja Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta. Aluksi säätiön toiminta keskittyi liikunnan edistämiseen ja tutkimustyön edellytysten luomiseen. Säätiö ylläpiti Jyväskylän uimahallia vuoteen 1995 asti.


title: Yhdeksän yhteyttä

text: Yhdeksän yhteyttä ("The Nine") on yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka loivat Hank Steinberg ja K.J. Steinberg. Sarjaa esitettiin vuosien 2006–2007 aikana Yhdysvalloissa vain 13 jaksoa, eikä siitä enää tuotettu lisää jaksoja huonojen katsojalukujen vuoksi. Yhdysvalloissa sarjaa esitti ABC ja Suomessa sarjaa esittää MTV3.


title: Yhdeksän yhteyttä

text: Epäonnistunut pankkiryöstö sekä sitä seurannut panttivankitragedia yhdistää yhdeksän ihmiset kohtalot toisiinsa. Jokaisen jakson aikana käy ilmi uusia asioita 52-tuntisesta tragediasta, kun ryhmä yhdeksän henkeä yrittää selvittää panttivankitragedian syntyä.


title: IKBAL

text: IKBAL eli Ismon Karkean Brutaalit Aavikko Levyt on Läjä Äijälän Torniossa vuonna 1979 perustama levy-yhtiö, joka julkaisi muun muassa Aavikon koneen ja moottorin kaksi ensimmäistä singleä, Terveiden Käsien levyt "Rock laahausta vastaan" ja II, jotka ovat ensimmäisiä tunnettuja suomalaisia hardcore punk-julkaisuja sekä Billy Boysin kaksi ensimmäistä singleä.


title: IKBAL

text: IKBALin ensimmäinen julkaisu oli monotonisia äänimaailmoja esittelleen Aavikon kone ja moottori -trion single "Karavaani" ja vuotta myöhemmin ilmestyi "Rakkaudella sinulle". IKBALin ensimmäiset julkaisut ovat yksipuolisia 7" singlejä tai EP:tä.


title: Off the Hook

text: Off the Hook on Bloodpitin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 18. huhtikuuta 2007.


title: Off the Hook

text: Off the Hook nousi Suomen virallisen listan sijalle 17, ja se oli YleX:n viikon albumi viikolla 15/2007. Albumilta on julkaistu single "Wise Men Don't Cry", johon on myös tehty musiikkivideo.


title: Off the Hook

text: Albumi on nauhoitettu Deerhouse- ja Juha Heininen HIP -studioilla tammikuussa 2007. Albumin on tuottanut ja äänittänyt Janne Joutsenniemi. Levyn on miksannut Jyrki Tuovinen, paitsi kappaleen "Wise Men Don't Cry", jonka ovat miksanneet Hiili Hiilesmaa ja Juha Heininen.


title: Off the Hook

text: Albumilla esiintyvät Bloodpitin silloiset jäsenet: Matthau Mikojan (laulu), Paavo Pekkonen (kitara), Aleksi Keränen (basso) ja Alarik Valamo (rummut). Levyllä esiintyvät vierailijoina myös Eero Pekkonen ja Janne Joutsenniemi.


title: Off the Hook

text: Albumin kappaleet ovat Bloodpitin silloisten jäsenten säveltämiä. Kaikki kappaleet ovat Mikojanin sanoittamia ja yhtyeen sekä Joutsenniemen sovittamia.


title: Off the Hook

text: Albumi on julkaistu Sony BMG:lle yhteistyössä Beemvees-levymerkin kanssa.


title: Puhakka

text: Puhakka on suomalainen sukunimi. Kesäkuussa 2015 nimi on 2 981 henkilöllä, joista 149 ulkomailla.


title: Puhakka

text: Tunnettuja nimenkantajia:


title: Domenico Pozzovivo

text: Domenico Pozzovivo (s. 30. marraskuuta 1982 Policoro, Italia) on italialainen maantiepyöräilijä, joka edustaa UCI World Tour -tasolla kilpailevaa Bahrain-Merida-joukkuetta. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 2005 ja edusti vuoteen 2012 tallia, joka tunnettiin tuona aikana nimillä Ceramica Panaria, CSF Group-Navigare ja Colnago-CSF Inox. Vuosina 2012–2017 hän edusti Ag2r-La Mondialea ja vuodesta 2018 Bahrain-Meridaa.


title: Domenico Pozzovivo

text: Pozzovivo sijoittui vuonna 2007 kolmanneksi Settimana Ciclista Lombarda -etappikilpailussa. Saman vuoden Italian ympäriajossa hän oli seitsemästoista ja nuorten kilpailussa kolmas. Vuonna 2008 Pozzovivo sijoittui kolmanneksi Giro del Trentino -kilpailussa. Italian ympäriajossa hän sijoittui vuoristossa ajetulla 15. etapilla toiseksi tallitoverinsa Emanuele Sellan jälkeen. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi.


title: Domenico Pozzovivo

text: Vuonna 2009 Pozzovivo voitti Settimana Ciclista Lombarda -kilpailun viidennen etapin. Lisäksi hän oli toinen Brixia Tour -etappikilpailussa ja kolmas Slovenian ympäriajossa. Vuonna 2010 hän voitti Giro del Trentinon neljännen etapin ja oli kokonaiskilpailussa kolmas. Brixia Tourissa hän voitti toisen etapin. Tre Valli Varesine -kilpailussa hän oli toinen. Vuonna 2011 hän voitti Brixia Tourin neljännen osuuden ja sijoittui kokonaiskilpailussa toiseksi. Hän oli jälleen toinen Tre Valli Varesinessa. Lombardian ympäriajossa hän sijoittui kuudenneksi.


title: Domenico Pozzovivo

text: Pozzovivo voitti 2012 Giro del Trentinon kokonais- ja mäkikirikilpailun sekä kolmannen etapin. Saman vuoden Italian ympäriajossa hän voitti kahdeksannen etapin ja sijoittui kokonaiskilpailussa kahdeksanneksi. Slovenian ympäriajossa hän voitti kolmannen etapin ja sijoittui kokonaiskilpailussa toiseksi.


title: Domenico Pozzovivo

text: Pozzovivo sijoittui Italian ympäriajossa 2013 kymmenenneksi. Saman vuoden Espanjan ympäriajossa hän oli kolmas sekä toisella että aika-ajona ajetulla 11. etapilla. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui kuudenneksi. Vuonna 2014 hän oli kuudes Tirreno–Adriaticossa, toinen Giro del Trentinossa ja viides Liège–Bastogne–Liègessä. Italian ympäriajossa hän sijoittui kokonaiskilpailussa viidenneksi ja yhdeksännellä etapilla kolmanneksi.


title: Domenico Pozzovivo

text: Pozzovivo sijoittui 2015 Tour Down Underissa kuudenneksi. Katalonian ympäriajossa hän oli kokonaiskilpailussa kolmas ja voitti kolmannen etapin. Hän voitti Giro del Trentinon kolmannen etapin. Liège–Bastogne–Liègessä hän oli kahdeksas, Sveitsin ympäriajossa viides ja Espanjan ympäriajossa yhdestoista. Italian ympäriajossa 2016 hän sijoittui 20:nneksi.