title: Jeeves

text: Kustannusosakeyhtiö Teos ilmoitti toukokuussa 2009 aloittavansa Wodehousen Jeeves-tarinoiden uusien suomennosten julkaisun. Syyskuussa 2009 ilmestyi sarjan ensimmäinen kirja, jonka nimi on "Kiitos, Jeeves" ja se koostuu tarinoista ”Right Ho, Jeeves”, ”Thank You, Jeeves” sekä novellista ”Jeeves Makes an Omelette”. Samaan aikaan ilmestyi sarjan toinen teos, jonka nimi on "Hiiop, Jeeves", ja se koostuu kahdesta romaanista ja yhdestä novellista. Kolmas osa "Hyvää joulua, Jeeves!" julkaistiin syyskuussa 2011. Uudet suomennokset ovat Kaisa Siveniuksen käsialaa.


title: Jeeves

text: Televisiosarjassa "Kyllä Jeeves hoitaa" Jeevesiä esitti Stephen Fry, ja Bertie Woosterina nähtiin Hugh Laurie.


title: Jeeves

text: Oheisessa taulukossa luetellaan kaikki alkuperäiset tarinat sekä niiden suomennokset Kustannusosakeyhtiö Teoksen "Jeeves-tarinoita" -sarjassa. Arviot tarinoiden tapahtuma-ajoista perustuvat tarinoiden välisiin viittauksiin. Tapahtuma-ajoilla ei tämän vuoksi ole yhteyttä tarinoiden julkaisuaikoihin.


title: Lena Rice

text: Lena Rice (oik. Helena Bertha Grace Rice, s. 21. kesäkuuta 1866 – 21. kesäkuuta 1907) oli irlantilainen tennispelaaja. Hän on ainut Wimbledonin kaksinpelin voittanut irlantilainen naispelaaja. Rice pääsi loppuotteluun 1889, mutta hävisi. Voitto tuli kuitenkin vuonna 1890, jolloin hän kukisti finaalissa May Jacksin lukemin 6–4, 6–1.


title: Lena Rice

text: Rice kuoli tuberkuloosiin 41-vuotissyntymäpäivänään.


title: Atomic County

text: Atomic County on O.C.:ssa esiintyvä kuvitteellinen sarjakuva, jonka on piirtänyt Seth Cohen (Adam Brody). Hänen ystävänsä Zach Stevens (Michael Cassidy) auttoi. Atomic County on esiintynyt aktiivisesti O.C.:n toisen tuotantokauden jaksoissa siitä lähtien, kun Zach ehdotti Sethille, että hän voisi tehdä oman sarjakuvan.


title: Atomic County

text: Atomic County syntyi, kun Seth Cohen piirsi luonnoksia koulussa. Kun Zach Stevens näki Sethin luonnokset, hän ehdotti, että Seth voisi alkaa tehdä omaa sarjakuvaa.


title: Atomic County

text: Seth sai hermoromahduksen Sarjakuvafirman ("WildStormin") tapaamisessa, koska he eivät saaneet sopimusta aikaan sarjakuva-albumista. Myöhemmin, kun "Carter Buckley" näkee Sethin piirrokset, hän järjestää pojille toisen mahdollisuuden solmia sopimus. Tämä toinen tapaaminen menee todella hyvin, ja pojat allekirjoittavat sopimuksen julkaista sarjakuvakirjan Sethin piirroksista.


title: Atomic County

text: Atomic County esiintyi vielä kerran 4. tuotantokauden alussa, jolloin Seth teki numeron Kid Chinon Ryan Atwoodin alkuperästä joka perustui tosiasioihin, mutta tarina oli erilainen, sillä Sethillä oli supervoimia ja puvut olivat erilaiset. Mukana oli mm. Ryanin tulo Newportiin, Ryanin ja Sethin ystävystyminen sekä Ryanin ja Sethin tappelu Luke Wardia ja muita vesipallon pelaajia vastaan.


title: Atomic County

text: Suluissa on henkilön nimi O.C.:ssa.


title: EE-T1 Osório

text: EE-T1 Osório on brasilialaisen Engesa ("Engenheiros Especializados S/A") -yhtiön 1980-luvun puolivälissä kehittämä M1 Abrams ja Leopard 1 vaunuja vastaava taistelupanssarivaunu.


title: EE-T1 Osório

text: Engesa kehitti vähäisellä valtion tuella Osórion, tarkoituksenaan myydä sitä arabimaille ja muille kolmannen maailman valtioille, jotka eivät ole NATO maiden liittolaisia. Tämä taas olisi mahdollistanut pahasti alirahoitetun Brasilian armeijan tilaukset, vaatimatta Brasilian valtiolta tukea panssarivaunun kehitys- tai tutkimustyöhön.


title: EE-T1 Osório

text: Toisin kuin turbiinimoottorinen M1 Abrams, Osório käytti tavanomaista dieselmoottoria, ollen kuitenkin kevyempi ja modernimpi kuin Leopard 1. Osório voitti pääkilpailijansa Saudi-Arabian armeijan järjestämässä vertailussa ja sai useat maat kiinnostumaan vaunun ostosta, ilmeisesti myös Irakin, joka tarkkaili Saudi-Arabian valintakokeita.


title: EE-T1 Osório

text: Vähän tämän jälkeen Irak kuitenkin hyökkäsi Kuwaitiin, aloittaen ensimmäisen Persianlahden sodan. Yhdysvaltain johtaman liittouman puolustama Saudi-Arabia hankkikin M1A1 Abrams -vaunuja.


title: EE-T1 Osório

text: Muut mahdolliset ostajat seurasivat Saudi-Arabian esimerkkiä. Brasilian armeija ei saanut rahoitusta Osórion ostamiseen ja Engesa joutui konkurssiin.


title: Paul Ludwig Troost

text: Paul Ludwig Troost () oli Adolf Hitlerin suosikkiarkkitehti ennen Albert Speeriä. Myös Paul Troostin vaimo Gerdy Troost oli arkkitehti ja natsien kannattaja sekä Hitlerin ystävä.


title: Paul Ludwig Troost

text: Troost nousi kuuluisuuteen suunniteltuaan sisustuksen saksalaiseen matkustajalaivaan "Europa". Hänen spartalaisen koruton uusklassinen tyylinsä herätti Hitlerin mielenkiinnon. Hitler tilasi Troostilta kansallissosialistisen puolueen Münchenin puoluetoimiston rakentamisen entiseen Barlowin linnaan 1930. Troost ehti suunnitella kansallissosialisteille useita eri rakennuksia ennen kuolemaansa. Näistä kuuluisin on todennäköisesti saksalaisen taiteen talo, Haus der Deutschen Kunst, Münchenissä. Hitler ylisti häntä estoitta ja vieraili usein Troostin rakennustyömailla keskustelemassa arkkitehtuurista samoin kuin hän teki Albert Speerin kanssa myöhemmin. Arkkitehdeilta, jotka arvostelivat Troostin teoksia, vietiin yleensä lupa osallistua julkisten rakennusten rakentamiseen.


title: Charlotte Cooper

text: Charlotte Reinagle Cooper (22. syyskuuta 1870 Ealing, Middlesex – 10. lokakuuta 1966 Helensburgh, Skotlanti) oli englantilainen tennispelaaja.


title: Charlotte Cooper

text: Cooper kuului nuorena ”Ealing Lawn Tennis Clubiin”. Ensimmäisen viidestä Wimbledonin tennisturnauksen kaksinpelivoitostaan hän otti 1895. Hän uusi mestaruutensa seuraavana vuonna ja voitti turnauksen kolmannen kerran 1898.


title: Charlotte Cooper

text: Cooper oli ensimmäinen naispuolinen olympiavoittaja. Hän vei tenniksen kaksinpelin mestaruuden Pariisin kesäolympialaisissa 1900, joihin naiset saivat ensimmäisen kerran osallistua. Hän voitti kisoissa myös sekanelinpelin Reginald Dohertyn kanssa.


title: Charlotte Cooper

text: 30-vuotiaana Cooper oli vielä naimaton, mutta 12. tammikuuta 1901 hän avioitui maanmiehensä Alfred Sterryn kanssa. Samana vuonna hän voitti neljännen kerran Wimbledonin mestaruuden. Perheelle omistetun ajan jälkeen hän palasi kilpakentille ja otti Wimbledonissa viidennen turnausvoittonsa 1908 . Hän oli tuolloin 37 vuoden ja 282 päivän ikäinen, mikä on edelleen (2007) voimassa oleva ikäennätys. 41-vuotiaana hän lukeutui yhä parhaiden tennispelaajien joukkoon ja pääsikin Wimbledonin loppuotteluun 1912.


title: Charlotte Cooper

text: Charlotte Cooper Sterry kuoli 1966 Skotlannin Helensburghissa 96-vuotiaana.


title: Claude Pompidou

text: Claude Pompidou (13. marraskuuta 1912 – 3. heinäkuuta 2007) oli Ranskan presidentin Georges Pompidoun puoliso. Claude Pompidou toimi muun muassa Pompidou-keskuksen johtajana. Claude (o.s. Cahour) syntyi vuonna 1912 Chateau-Gontier'ssa, Mayennen departementissa. Hän tapasi tulevan aviomiehensä opiskellessaan lakitiedettä, ja he menivät naimisiin vuonna 1935. Pari sai yhden lapsen nimeltä Alain Pompidou.


title: Klaus Wowereit

text: Klaus Wowereit (s. 1. lokakuuta 1953, Berliini) on saksalainen poliitikko, joka edustaa Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) keskustavasemmistoa. Hän toimi 16. kesäkuuta 2001 - 11. joulukuuta 2014 Berliinin hallitsevana pormestarina (Regierender Bürgermeister), jonka tehtävä on liittovaltioiden pääministerien tasoinen.


title: Klaus Wowereit

text: Vuonna 1973 Klais Wowereit suoritti ylioppilastutkintonsa Berliinin Ulrich-von-Hutten-Oberschulessa ja sittemmin vuosina 1981 ja 1984 hän suoritti lainopilliset tutkinnot Berliinin vapaassa yliopistossa ("Freie Universität Berlin").


title: Klaus Wowereit

text: Palveltuaan kolme vuotta virkamiehenä Berliinin senaatin sisäministeriössä hän pyrki jäseneksi Berliinin Tempelhofin kaupunginosavaltuustoon. Hänestä tuli nuorin kaupunginosavaltuutettu Berliinissä. Oltuaan 11 vuotta kaupunginosavaltuutettuna hän pyrki vuonna 1995 Berliinin kaupungin maapäiville (Abgeordnetenhaus), jotka vastaavat osavaltion lainsäädännöstä. Marraskuussa 1999 hänen valittiin puolueensa SPDn parlamenttiryhmän puheenjohtajaksi.


title: Klaus Wowereit

text: Vuodesta 2001 lähtien on toiminut Berliinin pormestarina, joka tehtävä vastaa muissa Saksan osavaltioissa pääministerin tehtävää. Ennen vaaleja SPD oli päättänyt yhteistyönsä Kristillisdemokraattisen CDUn kanssa ja tämä oli johtanut osavaltion uusiin vaaleihin. Pitkällisten neuvotteluiden jälkeen Wowereit puolueineen solmi vasemmistopuolue PDSn kanssa koalition kaupungin hallitsemiseksi.


title: Klaus Wowereit

text: Vuonna 2006 pidetyissä osavaltiovaaleissa Wowereit ja hänen puolueensa SPD saavuttivat kaupungin suurimman puolueen vahvan aseman. Tämän 16. maapäivien enemmistö äänesti Wowereitin jatkamaan pormestarina. Enemmistö oli tosin niukka 75–74, sillä CDU:n, Vapaiden demokraattien ja vihreiden edustajat äänestivät häntä vastaan.


title: Mustahuulitarhakotilo

text: Mustahuulitarhakotilo ("Cepaea nemoralis") on maalla elävä kuorellinen nilviäinen.


title: Mustahuulitarhakotilo

text: Mustahuulitarhakotilon tunnistaa mustasta huulesta. Niiden väritys on muuten samanlainen kun valkohuulitarhakotilolla ("Cepaea hortensis"). Lisäksi mustahuulitarhakotilo on hiukan suurempi kuin valkohuulitarhakotilo.


title: Mustahuulitarhakotilo

text: Mustahuulitarhakotiloita on Suomessa melko vähän, mutta niitä löytyy harvakseltaan melko eteläisestä Suomesta.


title: No!

text: No! on suomalaisen rockyhtye Boycottin toinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1988.


title: No!

text: A-puoli


title: No!

text: B-puoli


title: No!

text: Sovitukset ovat Boycottin, paitsi "Forgive" (Boycott – T. T. Oksala), "Crystal" (Boycott – T. T. Oksala – Jukka Tuovinen), "Forgive" (Boycott – jousisovitukset Pekka Pohjola).


title: No!

text: CD-bonus


title: Lightning Strikes Back!

text: Lightning Strikes Back! on suomalaisen rockyhtye Boycottin kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 1990.


title: Lightning Strikes Back!

text: A-puoli


title: Lightning Strikes Back!

text: B-puoli


title: Gotta Rock

text: Gotta Rock on suomalaisen rockyhtye Boycottin kokoelma-albumi. Se julkaistiin kahden ensimmäisen levyn jälkeen vuonna 1989.


title: Red (Boycottin albumi)

text: Red on rockyhtye Boycottin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1992.


title: Red (Boycottin albumi)

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 26, ja se pysyi listalla yhteensä 5 viikkoa.


title: Latvialaiset

text: Latvialaiset eli lätit () ovat Latviassa asuva etninen ryhmä. Siirtolaisuuden vuoksi latvialaisia asuu runsaasti myös muun muassa Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Euroopassa. Latvialaiset puhuvat äidinkielenään latviaa, joka on balttilainen kieli. Monet latvialaiset puhuvat venäjää toisena kielenään, koska kielellä oli virallinen asema Latvian neuvostotasavallassa. Latvialaisten kulttuuriin on vaikuttanut se pitkä aika, jolloin he elivät saksalaisten ja venäläisten alaisuudessa. Puolalainen kulttuuri on myös jättänyt jälkensä etenkin Latgaleen, jossa katolisella uskolla on vahva asema. Muut latvialaiset ovat pääosin luterilaisia. Lisäksi pieni osa latvialaisista kuuluu ortodoksiseen kirkkoon.


title: Latvialaiset

text: Ensimmäiset ihmiset tulivat Latviaan noin 10 500 vuotta sitten. Tältä ajalta on löydetty nuolenkärkiä, kaapimia ja erilaisia teräaseita. Ensimmäiset asukkaat elivät metsästyksellä ja keräilyllä. Erityisen tärkeä asema riistana oli peuralla. Pohjois-Euroopan laajin tunnettu kivikautinen hautausalue on löydetty Mazsalacan kaupungin lähettyviltä Pohjois-Latviasta. Paikka on noin 7 000 vuotta vanha. Ilmaston lämmetessä metsien määrä lisääntyi ja riistalajien määrä kasvoi. Eniten metsästettiin hirveä, majavaa ja villisikaa. Ensimmäiset merkit kalastuksesta ovat peräisin mesoliitiselta kivikaudelta. Neoliittisella kaudella Latviaan levisi niin sanottu Narvan kulttuuri. Myöhemmin alueelle tuli vielä kampakeraaminen kulttuuri ja myöhäisneoliittisella kaudella vielä venekirveskulttuuri. Kampakeraamisen kulttuurin myötä väestö kasvoi merkittävästi. Myöhäisneoliittiselta kaudelta on jälkiä laajamittaisesta sodankäynnistä eri yhteisöjen kesken. Löydöksiin ilmaantui sotakirves ja asutukset alettiin ympäröidä puunrungoista rakennetuilla suoja-aidoilla.


title: Latvialaiset

text: Varhaismetallikausi kattaa pronssikauden 3 500–2 500 vuotta sitten, sekä varhaisimman rautakauden 2 500–2 100 vuotta sitten.Näinä kausina alueelle levisivät pronssi- ja rautaesineet, mutta raaka-aineiden puuttuessa puiset ja luiset esineet säilyivät yleisinä. 2 200 vuotta sitten maanviljelystä ja karjankasvatuksesta tulivat tärkeimmät elinkeinot. Maanviljely kehittyi merkittävästi kaskeamisen myötä. Pronssikauden keskivaiheilla alettiin rakentaa linnavuoria eli linnoitettuja asutuksia, mikä viittaa olojen rauhattomuuteen. Linnavuorilta on löydetty merkkejä pronssin valmistuksesta. Sitä tuli oman tuotannon lisäksi myös Etelä- ja Keski-Euroopasta, mutta myös Skandinaviasta. 500-luvulla Latviaan levisivät rautaiset esineet.


title: Latvialaiset

text: Rautakauden alussa on merkkejä väestön kasvamisesta edelleen. Kylissä asuvien määrä kasvoi ja toisaalta linnavuorissa asuvien määrä väheni. Myöhäisellä rautakaudella aloitettiin varsinaisten linnoitusten rakentaminen. Rautakaudella alkoivat vakiintua erilaiset pienet itsenäiset alueet, joilla oli omat johtajansa.Latvian erilaiset kulttuuriryhmät alkoivat muodostua varhaisella rautakaudella. Ne saatettiin erottaa toisistaan ennen historiallista aikaa lähinnä erilaisten hautatapojen perusteella. Vidzemen, Kuurinmaan ja Latgalen pohjoisosat olivat ilmeisesti itämerensuomalaisen väestön asuttamia, kun taas Väinäjoen eteläpuoli ja osa Latgalea oli balttien asuttamaa. 400–800-luvuilla Latvian alueella alettiin tuottaa laajemmassa mittakaavassa rautaesineitä. 500-luvulla maanviljelyksen käyttöön tuli aura. Metsästyksen ja kalastuksen tärkeys väheni huomattavasti ja ne muuttuivat sivuelinkeinoiksi. Väinäjoki toimi yhteydenpidossa Dneprin alueiden baltteihin, joiden alueelle alkoi levitä slaaveja. Kiinteät yhteydet olivat myös Viroon ja Itämeren kaakkoisrannikoille. 500-luvusta alkaen Latviaan tuli uusia asukkaita, jotka asettuivat asumaan itämerensuomalaisten alueelle Vidzemessä ja Latgalessa. Lisäksi kuurit työntyivät entistä pohjoisemmaksi Kuurinmaalla. Yhteisöjen välillä käydyt sodat lisääntyivät entisestään. Myöhäisrautakaudella Latvian alueen asukkaat järjestyivät niin sanotuiksi muinaismaakunniksi, mikä oli korkein järjestäytymisen aste 1200-luvulle saakka. Alueiden johtajista käytettiin monissa lähteissä latinan kielistä nimitystä "rex", eli kuningas. Maakuntia johti paikallisten mahtisukujen keskuudesta valittu vanhin.


title: Latvialaiset

text: Saksalaisten kiinnostus Baltian alueeseen alkoi 1100-luvulla. Ensiksi saapuivat kauppiaat, mutta heidän perässään tulivat paikallisten käännyttämiseen tähtäävät papit ja munkit. Kauppiaat ja papit saapuivat aluksi Väinäjoen suulle ja sieltä sisämaahan liiviläisten alueelle. Koska liiviläiset kohdattiin ensimmäisenä yleistyi Liivinmaa termi tarkoittamaan myöhemmin koko aluetta. Riiasta tuli valloittajien keskus sen jälkeen kun se perustettiin vuonna 1201. Latvialaisten alistaminen kävi suhteessa esimerkiksi virolaisiin suhteellisen helposti. Latgalen itsenäiset maakunnat alistettiin 1210-luvulla. Kalparitaristo oli vuonna 1209 hyökännyt Latgallien merkittävimmän johtajan Visvaldisin kimppuun liittouduttuaan ensin usean alempiarvoisen paikallisen kanssa. Ritaristo tuhosi Visvaldsin linnan Jersikassa sekä sitä ympäröineen kaupungin. Albert von Buxhövden tarjosi Visvaldikselle mahdollisuutta ryhtyä vasalliksi, mihin tämä suostuikin. Visvald sai alueensa takaisin, mutta jo 1214 Albert pakotti tämän luopumaan niistä. Vuoden 1210 vaiheilla Albert kukisti Viestardsin johtamat semgallit, joista suuri osa pakeni Liettuaan. Vähitellen alistettiin myös kuurit. Kun latvialaiset oli kukistettu heitä käytettiin vielä itsenäisiä virolaisia vastaan. Latvialaisten ja muiden valloitettujen kansojen maat jaettiin Kalparitariston ja piispanistuimen kesken. 1400-luvulla otettiin käyttöön maaorjuus, kun kasvaneesta viljan hinnasta pyrittiin hyötymään mahdollisimman paljon. Liivinmaan sodan aikana ritarikunta hajosi ja sen Latviassa omistamista alueista tuli osa Puola-Liettuaa, lukuun ottamatta vuonna 1561 perustettua Kuurinmaan herttuakuntaa, joka säilytti eriasteien itsemääräämisoikeuden vuoteen 1795 saakka.


title: Latvialaiset

text: Ruotsi valloitti Latvian pohjoispuoliset osat Puolalta vuonna 1629. Puolan alaisuuteen jäi Kuurinmaan herttuakunta ja Latgallian voivodikunta. Vuosien sotimisen jälkeen 1620-luvulla Latviassa oli enää arviolta 200 000 asukasta, kun vielä 1500-luvulla asukkaita oli ollut arviolta 400 000. Ruotsin valloittamalla Liivinmaalla oli noin 50 000 latvialaista, Latgalessa suurin piirtein saman verran ja sodasta vähiten kärsineellä Kuurinmaalla noin 100 000. Eniten kuolleisuutta aiheuttivat ruttoepidemiat 1500-luvun lopussa ja 1600-luvun alussa. Taudit levisivät nopeasti sotapakolaisten mukana. Ruotsin valtiovallalla oli enemmän sananvaltaa Liivinmaalla, kuin Ruotsiin vapaaehtoisesti liittyneessä Viron provinssissa. Ruotsin valtio heikensi saksalaisen aatelin valtaa alueella pyrkiessään liittämään alueen kiinteämmin Ruotsiin. Ruotsi alkoi läänittää Liivinmaan alueita muutamalle Ruotsalaiselle maaseutuaateliselle. Parilla kymmenellä ruotsalaisella oli lopulta hallussaan yli puolet Liivinmaan peltoalasta. Läänitystilat kuitenkin peruttiin 1680- ja 1690-lukujen aikana. Vuosina 1695–97 Latviaan iskivät peräkkäin pahat katovuodet, minkä seurauksena jopa 20 % väestöstä kuoli.


title: Latvialaiset

text: Latvia päätyi Venäjälle muiden Ruotsin Baltian omistuksien mukana suuren Pohjan sodan jälkeen Uudenkaupungin rauhassa. Liivinmaa ja Viro saivat säilyttää erikoisasemansa valtauksen jälkeenkin. Kuurinmaa joutui Venäjälle vuonna 1795. Vuonna 1817 Kuurinmaan maapäivillä päätettiin, että talonpojilla oli oikeus vapauteen ja maaorjuus lakkautettiin. Sama toistettiin Liivinmaalla vuonna 1819, mutta Latgalessa vasta vuonna 1861. Latvialaisten kansallisen heräämisen voidaan katsoa alkaneen 1850-luvulla Pietarissa ja Tartossa opiskelleiden keskuudessa. Latvialaiset hakivat tukea Baltian saksalaista ylimystöä vastaan Venäjän slavofiileistä, jotka päästyään valtaan rajoittivat kyllä saksalaisten erityisoikeuksia, mutta alkoivat myös tukahduttaa Latvian kansallista liikettä. 1800-luvun lopussa Latviaan kehittyi monia sosialistisia liikkeitä, joista monet bolsevistuivat vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen.


title: Latvialaiset

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Latvia joutui Saksan joukkojen miehittämäksi. Vuoteen 1915 mennessä he olivat valloittaneet alueet Väinäjoesta etelään ja vuoteen 1918 mennessä koko nykyisen Latvian alueen. Saksalaisten perääntyessä Latvian kansanneuvosto julisti maan itsenäiseksi 18. marraskuuta 1918. Itsenäisyysjulistusta seurasivat kuitenkin neuvostotasavallan julistus 14. marraskuuta samana vuonna ja puna-armeija valtasi koko Latvian. He perääntyivät kuitenkin vuonna 1919, mutta heitä seurasivat saksalaiset, jotka pystyttivät itselleen myönteisen hallituksen. Saksalaisvalloitusta seurasi niin sanottu Landeswehrin sota, jossa virolaiset ajoivat saksalaisjoukot Pohjois-Latviasta Riian edustalle. Sota päättyi ympärysvaltojen välittämään rauhaan. Itsenäisyyden jälkeen suoritettiin maareformi, jossa suurotilalaisten maita jaettiin pientiloille. Vuonna 1939 Neuvostoliitto sijoitti joukkojaan Latviaan muiden Baltian maiden ohella uhkavaatimuksen jälkeen. Nämä joukot suorittivat sittemmin Latvian miehityksen vuonna 1940.


title: Latvialaiset

text: Vuonna 1941 NKVD kokosi 15 500 latvialaista kaikista kansallisuuksista, joista suuri osa kyyditettiin Vorkutaan ja Krasnojarskiin. Saksa valtasi toisen maailmansodan yhteydessä Latvian vuoden 1941 aikana. Miehityksen aikana aloittivat toimintansa niin sanotut metsäveljet, jotka jatkoivat toimintaansa neuvostojoukkoja vastaan saksalaisten peräännyttyä suurimmasta osasta Latviaa vuonna 1944. Latvia menetti sotavuosina 20–25 % väestöstään. Yli 200 000 oli paennut neuvostoterroria länteen. Latvialaisia meni muun muassa Ruotsiin, Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Isoon-Britanniaan ja Australiaan. Ulkolatvialaiset toimivat sittemmin aktiivisesti erilaisissa latvialaisissa organisaatioissa. Vuonna 1945 pidätettiin taas 15 000 latvialaista ja niin sanottuihin suodatusleireihin joutui 50 000. Pahempi karkotusaalto iski kuitenkin vuonna 1949, jolloin 140 000–190 000 latvialaista lähetettiin Siperiaan. Samana vuonna aloitettiin maatilojen kollektivisointi. Neuvostoliitosta tulleen maahanmuuton takia latvialaisten osuus väheni heidän omassa maassaan 52 prosenttiin.


title: Latvialaiset

text: Latvia itsenäistyi vuonna 1991. Venäläiset sotajoukot vetäytyivät maasta vuoteen 1994 mennessä. Heti itsenäistymisen jälkeen päätettiin, että Latvian uusiksi kansalaisiksi laskettiin ne, jotka olivat olleet 17. kesäkuuta 1940 Latvian kansalaisia, sekä heidän jälkeläisensä. Ulkolatvialaisten kolmas polvi on käytännössä jo sulautunut ympäröivään kulttuuriin, mutta myös uutta maastamuuttoa on syntynyt, kun hyvin koulutetut latvialaiset ovat muuttaneet muualle parempien palkkojen perässä. Latvian liityttyä Euroopan Unioniin vuonna 2003 maastamuutto helpottui entisestään.


title: Latvialaiset

text: Latvialaisten pääelinkeino feodaaliajan lopulle saakka oli maanviljely, jonka jälkeen karjanhoidon merkitys kasvoi merkittävästi. Kaskiviljelys vaihtui varsinaiseen peltoviljelyyn 1000-luvulla. Myöhemmin otettiin käyttöön kesantojärjestelmä ja 1500-luvulla kolmivuoroviljely. Kun moisiot muodostettiin 1500-luvulla ne alkoivat tuottaa maataloustuotteita arkkinoille. Talonpojat tuottivat niitä itselleen sekä maksaakseen veronsa moisioille. Viljellyt kasvit olivat 1700-luvulle saakka pääasiassa viljaa, palkokasveja, pellavaa tai hamppua. Peruna tuli käyttöön 1700-luvulla. Kaupunkien asukasluvun kasvu 1700- ja 1800-luvuilla nosti liha- ja maitotuotteiden markkinoita.


title: Latvialaiset

text: Kalastuksella oli yleensä toissijainen asema, sitä harjoitettiin maatalouden ohella. Kalaa pyydettiin lähinnä omaan käyttöön vaikkakin pieni osa siitä saatettiin myös myydä. Arvokaloihin keskittyneitä kalastajia oli suhteellisen vähän. 1600-luvulta lähtien Kuurinmaan ja Zemgalen moisioissa otettiin käyttöön kalalammikoita, joissa kasvatettiin etenkin karppeja. Metsästys oli kalastuksen tavoin toissijaisessa asemassa. 1500- ja 1600-luvulla moisionomistajat omivat metsästysoikeuden itselleen. Tällöin muodostui myös moisioille työskentelevien metsämiesten ammattikunta, jotka hankkivat riistaa moisioille. He saivat talonpojista poiketen kantaa asetta ja heidät oli vapautettu moision veroista.


title: Latvialaiset

text: Käsityöläisammatit syntyivät jo feodaaliajan alussa. Jotkut käsityöläiset asettuivat kaupunkeihin ja saivat koko elannonsa käsityöläisyydestä, mutta monet heistä harjoittivat käsityöläisammatteja maanviljelyksen ohella. Käsityöläiset työllistyivät esimerkiksi kuitujen, puun ja metallin jalostuksessa. Tekstiilituotteiden valmistus oli yksi kehittyneimmistä käsityöläisammateista. 1700-luvulla kutojien keskittymiä syntyi etenkin pellavan viljelykseen keskittyneille paikkakunnille.


title: Latvialaiset

text: Vanhga latvialainen asumismuoto on kylä, johon kuului tyypillisesti kolmesta useaan kymmeen taloa. Vidzemessä, Kuurinmaalla ja Kurzemessa tyypillinen kyläasutus hajosi ja asukkaat siirtyivät yksittäistaloihin. Kylämalli säilyi Latgalessa, missä oli enimmäkseen pientiloja. Asumukseen kuului sen asukkaan varallisuudesta riippuen vaihteleva määrä rakennuksia. Vanhin talonpoikaistalon tyyppi on savupirtti, joka oli yksihuoneinen tupa. Tämän tapaisia rakennuksia säilyi 1800-luvulle saakka. 1100-luvulla yleistyi kaksiosainen asumistilaan ja keittiöön jaettu asuinrakennus. Talot voitiin jakaa Itä- ja Länsi-Latvialaiseen malliin muun muassa uunin rakenteen ja eteisen käyttötavan mukaan. Talojen sisustus oli tyypillisesti yksinkertainen. Tärkein sija talossa oli liedellä, jota käytettiin ruuan valmistukseen että talon lämmitykseen. 1800-luvulle asti suurimmassa osassa taloista ei ollut savupiippua, vaan savu poistettiin ovien ja ikkunoiden kautta. Savupiippujen myötä avoliedet korvautuivat muuratuilla uuneilla.


title: Latvialaiset

text: Latvialaisten vaatteet on tehty perinteisesti villasta ja pellavasta pohjoisten ilmasto-olosuhteiden takia. Varhaisesta vaatetuksesta on löydetty aineistoa hautalöydöistä. Kudontataito oli pitkälle kehittynyttä jo varhaisfeodaalisella ajalla. Varsinkin ylimystön haudoista tehdyt löydökset ovat hyvinkin runsaita ja esimerkiksi erilaiset korut olivat yleisiä. Löytöjen määrä vähenee saksalaisvalloituksen jälkeen, jolloin latvialainen yläluokka katosi. 1200–1500-lukujen vaatetuksesta tiedetään hyvin vähän. 1500-luvulta 1700-luvulle aineistoa on Saksassa ja Hollannissa julkaistuissa vaatealbumeissa, sekä matkailijoiden kertomuksissa. Tuolloin pukeutumista rajoitti ylimystön pyrkimys säilyttää säätyjen väliset pukeutumiset lakien avulla. Koska talonpoikien liikkuminen alueelta toiselle oli hyvin vaikeaa eri Latvian alueilla kehittyi omalaatuisia pukeutumismalleja. Vaikutuksia tuli kuitenkin usein muilta alueilta siirrettyjen vieraiden kansanryhmien mukana. Esimerkkinä tätä kreevinit, jotka jättivät jälkensä Zemgaleen. Talonpoikien vaatetus voitiin jakaa arki- juhla- ja pyhävaatetukseen.


title: Latvialaiset

text: Latvialaiset ovat uskonnoltaan pääosin luterilaisia ja katolilaisia. Katolilaisuus on keskittynyt etenkin itäiseen Latgalen maakuntaan, jonka väestöä kutsutaan myös latgalleiksi. Lisäksi pienempiä katolilaisia vähemmistöjä on muuallakin Latviassa, esimerkkinä suitit Kuurinmaalla. Kristinusko saapui nykyiseen Latviaan todennäköisesti jo ennen 1000-lukua itäiseen Latviaan. Kristinuskosta oli tullut Kiovan Venäjän valtionusko vuonna 988. Ludzassa on ollut ortodoksinen kirkko 1170-luvulta ja Jersikassa oli vielä 1200-luvun alussa useita kirkkorakennuksia. Läntinen kirkko tuli maahan saksalaisten mukana. Ensimmäinen läntinen kirkko rakennettiin 1180-luvulla liiviläisten alueelle. Baltian ristiretkien jälkeen itäisen kirkon merkitys väheni ja läntisen kasvoi. Riiasta tuli alueen uskonnollinen keskus, sinne rakennettiin useita kirkkoja ja 1400-luvulla sen väestöstä 1,2 % oli papistoa tai munkkeja.


title: Latvialaiset

text: Martti Lutherin aloittama reformaatio levisi Liivinmaalle 1521 ja sen tärkeimmät ajajat kuuluivat saksalaisiin. Luterilainen kirkko aloitti toimintansa samana vuosikymmenenä Riiassa. Saksalainen ritarikunta ja piispat alkoivat menettää ylivaltaansa ja Liivinmaa ajautuikin lopulta kaaokseen. Liivinmaan sodassa muut maat valloittivat Liivimaan alueet. Puola-Liettua otti haltuunsa nykyisen Latvian alueen. Puolalaiset yrittivät tehdä tyhjäksi uskonpuhdistuksen ja he ajoivat alueelle takaisin katolilaisen kirkon menettämää asemaa. Katolilaisuus juurtuikin takaisin etenkin maaseudulle, kun taas kaupungeissa luterilaiset pitivät uskonsa. Luterilaisuus levisi Kuurinmaalle herttua Gotthard Kettlerin valtakaudella, joka teki luterilaisesta kirkosta herttuakunnan valtionkirkon. Ruotsin vallattua alueen 1629 alkoi taas luterilaisen kirkon voittokulku. Latgale pysyi Puolan yhteydessä eikä näin joutunut luterilaisuuden vaikutuksen alaiseksi. Venäjän vallattua alueen suuren Pohjan sodan jälkeen alueelle taattiin uskonvapaus luterilaisille. 1700-luvulla Latviaan levisi pietismi, joka ei saanut juurikaan kannatusta, mutta loi pohjan herrnhutilaiselle herätykselle. Ensimmäiset Herrnhutin lähetit tulivat alueelle 1729. Liike kiellettiin vuonna 1743 papiston ja viranomaisten vastustuksen takia, mutta maanalaista toimintaa jatkettiin. Vuonna 1817 herrnhutilaiset saivat taas toimintavapauden. Toimintaan kohdistettu teologinen kritiikki johti kuitenkin liikkeen surkastumiseen.


title: Latvialaiset

text: 1840-luvulla Latviassa ja myös Virossa lähti liikkeelle huhu että ortodoksiseksi kääntyminen voisi parantaa mahdollisuuksia maan saamiseen. Noin 45 000 latvialaista liittyi ortodoksiseen kirkkoon. Kun asialla ei ollutkaan vaikutusta maan saamiseen noin neljännes palasi luterilaisuuteen. 1800-luvun puolivälistä alkaen Latviaan levisi myös baptismi, joka vaikutti etenkin Kuurinmaalla. Latvialaisten kansallisen heräämisen myötä luterilaisen kirkon piirissä nousi ajatus kansankirkosta. Luterilaista kirkkoa perinteisesti hallinnut saksalaispapisto alkoi menettää otettaan. Huolimatta tästä kehityksestä kristinusko joutui kritiikin kohteeksi etenkin uuden vasemmistolaisen aatteen kannattajien taholta. Kristillinen tapakulttuuri väheni etenkin vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen. Tämän jälkeen kirkon sisällä nousi myös sisäisiä ristiriitoja liberaalien tunnustuksellisten välillä. Vuonna 1930 Latvian väestöstä luterilaisia oli 56 %, katolilaisia 24 % ja ortodokseja 5 %. Katolilaisista etnisiä latvialaisia oli 75 % ja ortodokseista 30 %. Luterilaiset olivat valta-asemassa Vidzemessä, Kuurinmaalla ja Zemgalessa, kun taas katolilaiset ja ortodoksit asuivat pääasiassa Latgalessa, jonka asukkaista vain pieni osa oli luterilaisia. Luterilaisen kirkon asema enemmistön kirkkona vakiintui ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mutta se tosin jakautui latvialaiseen ja saksalaiseen kirkkoon.


title: Latvialaiset

text: Neuvostoliiton miehitettyä Latvian vuonna 1940 rajoitti voimakkaasti kirkon toimintamahdollisuuksia. Esimerkiksi Latvian yliopiston teologinen tiedekunta lakkautettiin. Monet papit kyyditettiin leireille vuoden 1941 kyyditysten aikana. Saksan miehitettyä Latvian kirkko joutui salaisen poliisin valvonnan alle. Neuvostoliiton vallatessa Latvian uudelleen monet latvialaiset ja yli puolet luterilaisen kirkon papistosta pakeni länteen. Suhtautuminen kirkkoon oli kuitenkin lieventynyt Neuvostoliitossa ja voimaan astui esimerkiksi kulttivapaus. Tästä huolimatta esimerkiksi luterilaisia kirkkoja suljettiin Latviassa noin 90. Katolilainen kirkko selviytyi neuvostoajasta paremmin kuin luterilainen. Kirkon elpyminen alkoi 1980-luvulla Neuvostoliiton avautumisen myötä.Elpyminen kiihtyi entisestään Latvian itsenäistymisen myötä. Politiikkaan kirkko tuli kristillisen puolue "Prima patijan" eduskuntaan nousun myötä.


title: Latvialaiset

text: Latvialaisia kansanlauluja on kerätty talteen useita satoja tuhansia. Ne käsittelevät usein ihmisten elämää, suhdetta luontoon, juhlia ja rituaaleja. Laulannalla on ollut suuri merkitys latvialaisen kansallistunteen syntymisellä. Krišjānis Barons keräsi 1 052 kansanlaulua kokoelmaansa "Latvju dainas". Kansalliset laulujuhlat syntyivät 1800-luvulla ja ensimmäinen niistä pidettiin Latviassa vuonna 1873. Laulamisen perinteellä oli tärkeä osa myös niin sanotussa laulavassa vallankumouksessa, joka johti Latvian itsenäistymiseen Neuvostoliitosta. Baltianmaiden laulujuhlat ovat Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa.


title: Liettualaiset

text: Liettualaiset ovat Liettuassa asuva etninen ryhmä. Siirtolaisuuden vuoksi liettualaisia asuu runsaasti myös muun muassa Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Euroopassa. He puhuvat äidinkielenään liettuaa, joka on indoeurooppalainen kieli. Heidän pääuskontonsa on katolisuus, jolla on ollut historian saatossa merkittävä asema liettualaisten identiteetissä ja kansallistunteessa. Liettualaisia arvioidaan olevan neljästä kuuteen miljoonaan.


title: Liettualaiset

text: Liettualaiset polveutuvat useista balttiheimoista jotka asuivat nykyisen Liettuan alueella. Liettualaiset kääntyivät kristinuskoon vuonna 1387. Liettuan suuriruhtinaskunnan myötä Liettuan balteille alkoi kehittyä yhteinen kansallishenki. Puola-Liettuan aikana kehittyivät läheiset suhteet puolalaisten ja liettualaisten välille, vaikka ne eivät aina ole olleet hyvät.


title: Liettualaiset

text: Liettuan kieli oli pitkään toisarvoisessa asemassa ja yläluokka käytti kielenään saksaa tai puolaa. Tämä tilanne johti kielen puhujien määrän vähenemiseen ja sitä myöten myös liettualaisten määrän vähenemiseen, kun monet liettualaiset omaksuivat puolalaisen tai saksalaisen identiteetin. Tilanne paheni Venäjän keisarikunnan hallitessa Liettuaa, tällöin alkoivat voimakkaat venäläistämistoimet liettualaisia vastaan ja liettuan käyttö yleisillä paikoilla kiellettiin. Tuolloin pelättiin jopa liettuan kielen ja kansallisen identiteetin häviämistä kokonaan.


title: Liettualaiset

text: 1800-luvun lopussa alkoi liettualaisten kansallinen herääminen. Liettua itsenäistyi ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja liettualle saatiin virallinen kirjakieli. Uusi Liettuan valtio sai kuitenkin vain pienen osan niistä alueista joita se oli historian aikana hallinnut. Liettuan historiallinen pääkaupunki Vilna joutui Puolalle Puolan-Liettuan sodan jälkeen. Memelin mandaattihallintoalue luovutettiin Saksalle 1939. Neuvostoliitto miehitti Liettuan samana vuonna ja Liettuasta tuli Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta. Liettualaiset yhteisöt Itä-Preussissa tuhoutuivat melkein kokonaan sodan aikana, kun suurin osa heistä pakeni Saksaan muiden alueen asukkaiden tavoin vuonna 1944.


title: Liettualaiset

text: Suurin liettualaisten keskittymä on Liettuassa, jossa oli vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 2 815 700 etnistä liettualaista. Liettualaiset voidaan jakaa viiteen alaryhmään, jotka ovat žemaičiait, suvalkiečiait, aukštaičiait, dzūkait ja prūsait. Näistä viimeinen ryhmä, prūsait, olivat Itä-Preussissa asuneita liettualaisia ja he ovat nykyisin hävinneet lähes täydellisesti. Suurissa kaupungeissa asuvat liettualaiset eivät yleensä miellä itseään kuuluvaksi mihinkään näistä ryhmistä, vaan mieltävät itsensä pelkiksi liettualaisiksi. Vanhoja liettualaisia vähemmistöjä on Puolassa, Valko-Venäjällä, Saksassa sekä Latviassa.


title: Liettualaiset

text: Siirtolaisuus on luonut suuria liettualaisyhteisöjä ympäri maailmaa, tahti on kiihtynyt sen jälkeen kun Liettua liittyi Euroopan Unioniin mikä mahdollistaa työvoiman vapaan liikkumisen. Eniten liettualaisia on siirtynyt Yhdysvaltoihin, Britanniaan, Kanadaan, Saksaan, Irlantiin ja Espanjaan. Liettuassa on vaara että suuresta maastamuuttajien määrästä ja alhaisen syntyvyyden takia Liettuassa tullaan törmäämään vakaviin väestöllisiin ongelmiin lähitulevaisuudessa.


title: Liettualaiset

text: Liettuan väestö on geneettisesti hyvin homogeenistä ja erot vähemmistöjenkin välillä ovat pieniä. Vuonna 2004 tehdyn tutkimuksen mukaan liettualaiset ovat sukua slaaveille sekä suomalais-ugrilaisille kansoille. Liettualaisten läheisimmät geneettiset sukulaiset ovat latvialaiset ja virolaiset. Liettualaisista 14 prosentilla on CCR5-D32-geeni, joka aiheuttaa immuniteetin HI-virukselle. Muunnoksen oletetaan syntyneen mustan surman vaikutuksesta väestöön.


title: Vallonit

text: Vallonit () ovat Belgian ranskankielisen väestönosan nimitys. Valloneja arvioidaan olevan vajaa neljä miljoonaa. He asuvat Belgian eteläosissa ja kuuluvat pääasiassa katoliseen kirkkoon. Vallonit ovat flaamien ohella toinen Belgian kahdesta suurimmasta kansallisesta ryhmästä. Heillä on runsaasti yhteistä ranskalaisten kanssa, kuten kieli ja kirkko, mutta kulttuurien samanlaisuudesta huolimatta valloneilla on nykyään ranskalaisista eroava identiteetti. Vallonien juomakulttuuriin kuuluu perinteisesti olut.


title: Vallonit

text: Suomen valloneista suurin osa on tullut Suomeen Ruotsin kautta. Ruotsiin tuotiin aikoinaan rautamalmin käsittelyn taitavia valloneja rakentamaan kaivosteollisuutta. Suomen rautaruukkien perustajista useat olivat valloneja, ja he toivat työvoimaa Ruotsista ja jopa suoraan Valloniasta, esimerkiksi Antskogin ruukkiin.


title: Vallonit

text: Ruotsissa ja Suomessa vallonien jälkeläiset ovat sekoittuneet valtakulttuuriin, eikä esimerkiksi vallonin kieltä taitavia nykyään juuri löydy. Myös Belgiassa suurin osa valloneista on ranskankielisiä ja vallonin kielen puhujien määrän vähenee jatkuvasti.


title: Pystyviiva

text: Pystyviiva eli putkimerkki löytyy tietokoneen näppäimistöltä yleisesti vasemmalta puolelta ja näyttää tältä: |. Jotta merkki saataisiin näkyviin joudutaan painamaan näppäinyhdistelmää, kuten Ctrl ja/tai Alt ennen itse merkin näppäintä. Putkimerkkiä käytetään paljon ohjelmakoodeissa erottimena, ja jotkin internetsivut vaativat kyseisen merkin käyttöä sisäisten linkkien tekoon. Merkkiä käytetään myös esimerkiksi paljon komentorivi-ohjelmissa, kuten linux-käyttöjärjestelmissä. Pystyviiva löytyy myös melkein jokaisen Wikipedia-artikkelin lähdekoodista.


title: Pystyviiva

text: Propositiologiikassa pystyviiva on Shefferin viivana tunnetun loogisen konnektiivin symboli.


title: Laulavat sadepisarat

text: Laulavat sadepisarat ("Singin’ in the Rain") on Gene Kellyn ja Stanley Donenin ohjaama yhdysvaltalainen elokuvamusikaali vuodelta 1952. Kelly ja Donen tekivät myös sen koreografian. Pääosia näyttelivät Gene Kelly, Donald O’Connor, Debbie Reynolds ja Jean Hagen.


title: Laulavat sadepisarat

text: Sitä pidetään myös yhtenä maailman parhaista elokuvista: Sight & Sound -lehden kaikkien aikojen kymmenen parhaan elokuvan listalle se pääsi ensimmäisen kerran 1982 (4. sija); 1992 se jäi listan ulkopuolelle jaetulle 11. sijalle, mutta nousi jälleen vuoden 2002 listan 10. sijalle. Elokuvaa pidetään yhtenä parhaista Hollywood-musikaaleista. American Film Institute onkin nimennyt sen kaikkien aikojen parhaaksi yhdysvaltalaiseksi musikaalielokuvaksi. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Laulavat sadepisarat" kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle.


title: Laulavat sadepisarat

text: Eletään vuotta 1927. Don Lockwood (Gene Kelly) ja Lina Lamont (Jean Hagen) ovat Hollywoodin supertähtiä ja elokuvien lemmenpari. Donin ja Linan välit ovat kuitenkin todellisuudessa kaikkea muuta kuin hyvät, sillä Lina on oikkuileva diiva. Donin paras ystävä on Cosmo Brown (Donald O’Connor), jonka kanssa hän on käynyt läpi kaikki showalan vaiheet. Äänielokuva tekee tuloaan ja uhkaa vanhojen tähtien asemaa.


title: Laulavat sadepisarat

text: Don törmää Kathy Seldeniin (Debbie Reynolds), elokuvia halveksivaan tyttöön joka on aloitteleva laulaja ja teatterinäyttelijä. Kathy esiintyy yhdessä elokuva-alan tapahtumassa ja hänellä ja Donilla alkaa pikku hiljaa kipinöidä. Sitten tulee uutinen, että ensimmäinen äänielokuva on ollut supermenestys ja yleisö janoaa lisää. Mykkäelokuvien teko keskeytetään ja Donin ura näyttää olevan uhattuna. Don, Kathy ja Cosmo keksivät että ruvetaan tekemään musikaalia nimeltään ”The Singing Cavalier”.


title: Laulavat sadepisarat

text: Ongelmaksi muodostuu kuitenkin se että Linan puhe- ja lauluääni on läpitunkevan kimittävä ja elokuviin täysin mahdoton. Asiaa pohdittuaan Don, Kathy ja Cosmo keksivät ehdottaa että Kathy toimii Linan äänenä. Onnistuneen illan jälkeen Don astuu ulos sateisella kadulle ja rupeaa tanssimaan sateenvarjonsa kanssa laulaen samalla laulun ”Singin’ in the Rain” (tämä kohtaus on yksi elokuvahistorian kuuluisimmista).


title: Laulavat sadepisarat

text: Lina kuitenkin vaatii kateellisena sopimusta ettei Kathy voi koskaan toimia muuna kuin hänen äänenään, näyttelijän urasta haaveileva Kathy on aivan lyöty, mutta innostuu lopulta elokuvan ensi-illasta. Ensi-illasta tulee loistava menestys ja elokuvaan kuvatut musiikki- ja laulukohtaukset ovat henkeäsalpaavia. Ensi-illassa Lina käyttäytyy entistä diivamaisemmin, vaatien jopa elokuvastudion johtajuutta. Lina päättää myös ensimmäistä kertaa urallaan puhua yleisölleen ja yleisö tyrmistyy kuullessaan Linan kimittävän äänen. Yleisö vaatii Linaa laulamaan ”kauniilla lauluäänellään” ja hätääntynyt Lina kysyy Donilta mitä hän tekee. Don käskee Kathyn laulamaan Linan taakse esiripun taakse Linan aukoessa suutaan ja Kathyn laulaessa ”Singin’ in the Rainia”. Don ja Cosmo nostavat kuitenkin esiripun ylös ja kaikille selviää huijaus tehden Linan urasta lopun.


title: Laulavat sadepisarat

text: Don ja Kathy tähdittävät yhdessä seuraavaa elokuvaa, jonka nimi on ”Singin’ in the Rain”.


title: Rosemaryn painajainen

text: Rosemaryn painajainen () on Roman Polańskin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1968. Se perustuu Ira Levinin menestysromaaniin "Rosemaryn painajainen", ja sen pääosissa ovat Mia Farrow ja John Cassavetes. Se oli Polańskin ensimmäinen elokuva Yhdysvalloissa.


title: Rosemaryn painajainen

text: "Rosemaryn painajainen" oli suuri yleisö- ja arvostelumenestys. Siitä tuli kauhuelokuvan rajapyykki, ja sitä seurasi useita samantyyppisiä elokuvia, esimerkiksi "Manaaja" (1973) ja "Ennustus" (1976).


title: Rosemaryn painajainen

text:
Elokuva valittiin vuonna 1993 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.
American Film Instituten vuonna 2001 kokoamalla sadan parhaan amerikkalaisen kauhuelokuvan listalla "Rosemaryn painajainen" oli 9. sijalla. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Rosemaryn painajainen

text: Aviopari Rosemary Woodhouse (Mia Farrow) ja hänen näyttelijämiehensä Guy Woodhouse (John Cassavetes) muuttaa newyorkilaiseen Bramford-nimiseen goottilaistyyliseen 1800-luvun kerrostaloon, jossa on aikojen saatossa asunut erikoisia asukkaita ja tapahtunut salaperäisiä asioita. Nuoren avioparin uudeksi naapuriksi tulee iäkäs mutta omalaatuinen pariskunta, Minnie ja Roman Castevet (Ruth Gordon ja Sidney Blackmer). Pariskunnalla on tapana puuttua muiden asioihin, mutta muuten Castevetit vaikuttavat harmittomilta. Alkuun Guy ei voi sietää Casteveteja, mutta tulee kuitenkin myöhemmin epätavallisen läheiseksi heidän kanssaan. Rosemary puolestaan yrittää pysytellä pariskunnasta etäämpänä.


title: Rosemaryn painajainen

text: Guy saa roolin eräästä näytelmästä, kun alkuperäinen näyttelijä sokeutuu yllättäen selittämättömästi. Pian Guy ehdottaa Rosemarylle, että he ryhtyisivät yrittämään lasta, kuten he olivat aiemmin suunnitelleet. Myöhemmin sinä iltana Minnie tuo heille kummallekin annoksen suklaamoussea. Rosemary huomaa kuitenkin, että hänen annoksessaan on liitumainen sivumaku, ja heittää sen vaivihkaa pois. Pian Rosemarya alkaa huimata, ja hän menettää tajuntansa. Tajuton Rosemary kokee erikoisen unen, jossa ryhmä alastomia ihmisiä saapuu hänen makuuhuoneeseensa (muun muassa Castevetit ja muita Bramfordin asukkaita). Samassa unessa demonimainen olento (Clay Tanner) raiskaa hänet. Uni on niin eläväinen, että Rosemary huudahtaa lopulta: ”Tämä ei ole uni – tämä tapahtuu oikeasti!” Kun Rosemary herää, hän huomaa kehossaan useita raapimisjälkiä. Guy kertoo, että hän harrasti Rosemaryn kanssa seksiä tämän ollessa tajuton, sillä hän halusi yrittää siittää lapsen kaikesta huolimatta.


title: Rosemaryn painajainen

text: Kuluu muutama viikko. Rosemary saa tietää olevansa raskaana. Hänen laskettu aikansa on 28. kesäkuuta 1966 (6/66). Rosemary aikoo käydä raskausseurannassa tri Hillin (Charles Grodin) luona, jota hänen ystävänsä Elise (Emmaline Henry) on suositellut. Castevetit kuitenkin vaativat, että Rosemary ryhtyy käymään tri Hillin sijaan heidän hyvän ystävänsä, kuuluisan synnytyslääkäri tri Abraham Sapirsteinin (Ralph Bellamy) luona.


title: Rosemaryn painajainen

text: Ensimmäisten kolmen raskauskuukauden aikana Rosemary kärsii toistuvasti kovista vatsakivuista, minkä lisäksi hän laihtuu, muuttuu epätavallisen kalpeaksi ja alkaa himoita raakaa lihaa ja kananmaksaa. Lääkäri väittää sinnikkäästi, että vatsakivut katoavat pian ja vakuuttaa Rosemarylle, ettei tällä ole mitään pelättävää. Rosemaryn vanha ystävä Hutch (Maurice Evans), joka varoitti aiemmin Rosemarya ja Guyta muuttamasta Bramfordiin, huomaa Rosemaryn riutuneen olemuksen. Kun hän lisäksi kuulee, että Rosemary juo päivittäin salaperäistä ”tannisjuurta”, hän tulee epäluuloiseksi ja alkaa tutkia ystävänsä tapausta.


title: Rosemaryn painajainen

text: Kun Hutch on lopulta aikeissa kertoa havainnoistaan Rosemarylle, hän vaipuu salaperäiseen koomaan vähän ennen heidän sovittua tapaamista. Hän kuolee sairaalassa myöhemmin, mutta virkoaa hetkeksi ennen kuolemaansa ja pyytää lääkäriä toimittamaan erään kirjan Rosemarylle. Hutchin ystävä Grace Cardiff (Hanna Landy) antaa kirjan Rosemarylle Hutchin hautajaisissa ja kertoo tälle samalla Hutchin viestin ”Nimi on anagrammi”.


title: Rosemaryn painajainen

text: Castevetien uudenvuodenjuhlissa Roman nostaa salaperäisen maljan: ”Vuodelle 1966: vuodelle yksi.” Rosemary huomaa, että Hutch on merkinnyt useita kuvia sekä otteita jättämästään noituutta käsittelevästä kirjasta. Salaperäisen viestin avulla Rosemary päättelee, että Roman Castevet on oikeasti Adrian Marcaton poika Steven Marcato. Adrian Marcato oli Bramfordin entinen asukas, jota syytettiin noituudesta ja saatananpalvonnasta ja josta tuli myöhemmin oman uskonsa marttyyri. Rosemary epäilee, että hänen naapurinsa kuuluvat kulttiin, jolla on pahantahtoisia suunnitelmia hänen vauvaansa varten, ja että Guy on auttanut heitä saadakseen heiltä apua uraansa varten. Rosemary päättelee, että tri Sapirstein on myös mukana salaliitossa, kun lääkärin vastaanottovirkailija (Marilyn Harvey) toteaa, että Castevetien Rosemarylle antama onnenriipus (jossa on myös tannisjuurta eli ”paholaisen pippuria”) tuoksuu samalta kuin lääkärin usein käyttämä hajuste.


title: Rosemaryn painajainen

text: Rosemary tulee yhä levottomammaksi, ja hän kertoo peloistaan ja epäilyksistään tri Hillille, joka kuitenkin pitää Rosemarya harhaisena. Hän soittaa tri Sapirsteinille ja Guylle. Sapirstein ja Guy kertovat Rosemarylle, että jos hän suostuu tekemään yhteistyötä heidän kanssaan, he eivät vahingoita häntä tai vauvaa. Kaksikko tuo Rosemaryn kotiin, jolloin Rosemary pudottaa käsilaukkunsa sisällön lattialle ja pakenee hissiin miesten kerätessä hänen tavaroitaan. Miehet jahtaavat Rosemarya hänen ja Guyn asuntoon, mutta Rosemary lukitsee asunnon oven. Muutaman minuutin kuluttua miehet onnistuvat kuitenkin pääsemään makuuhuoneeseen. Rosemaryn synnytys alkaa, ja tri Sapirstein huumaa hänet. Kun Rosemary herää, hänelle kerrotaan, että hänen vauvansa on kuollut. Rosemary kuulee kuitenkin rakennuksesta vauvan itkua ja uskoo vauvansa olevan yhä elossa.


title: Rosemaryn painajainen

text: Rosemary löytää eteisen komerosta salaoven Castevetien asuntoon, jossa on parhaillaan käynnissä noitien kokous (ovi myös selittää sen, miten Guy ja tri Sapirstein ylipäänsä onnistuivat pääsemään Rosemaryn ja Guyn asunnon lukitusta ovesta huolimatta). Noidat ovat kokoontuneet Rosemaryn vastasyntyneen pojan ympärille. Rosemary hätääntyy nähdessään poikansa erikoiset silmät ja vaatii saada tietää syyn poikansa ulkonäköön. Rosemary saa kuulla, ettei Guy ole hänen lapsensa isä vaan että Adrianiksi nimetty vauva on todellisuudessa Saatanan siittämä lapsi. Rosemary kauhistuu ja sylkee Guyta vasten kasvoja, kun tämä yrittää lähestyä häntä. Roman kehottaa Rosemarya ryhtymään pojalleen äidiksi ja kertoo, ettei tämän tarvitse kuitenkaan ryhtyä noidaksi, ellei halua. Elokuva päättyy Rosemaryn kohentaessa poikansa peitteitä ja keinuttaessa hellästi tämän kehtoa.


title: Wimbledonin tennisturnaus 2007

text:
Vuoden 2007 Wimbledonin tennisturnaus alkoi 25. kesäkuuta ja päättyi 8. heinäkuuta. Ensimmäistä kertaa naisten voittajien palkintorahat olivat miesten suuruiset.
Miesten kaksinpelin mestaruuden voitti sveitsiläinen Roger Federer, joka voitti finaalissa espanjalaisen Rafael Nadalin. Samalla Federer nousi tasoihin ruotsalaisen Björn Borgin kanssa voittamalla viidennen peräikkäisen mestaruuden Wimbledonissa. Naisten kaksinpelin voitti Venus Williams.


title: Vetterli M 1869

text: Vetterli M 1869 on sveitsiläisen Friedrich Vetterlin suunnittelema putkimakasiinilla varustettu jalkaväkikivääri. Kivääristä on olemassa myös myöhempiä muunnoksia, kuten Vetterli M1881.


title: Vetterli M 1869

text: Vetterli M 1869 -kiväärejä salakuljetettiin Suomeen SS John Graftonilla aktivisteille. Tapahtumasta johtuen kiväärityyppiä kutsuttiin Suomen sisällissodan ja talvi- sekä jatkosodan aikoina Graftoneiksi.


title: Vetterli M 1869

text: Kiväärityyppi oli vanhentunut jo Suomen sisällissodan aikana, jolloin ajanmukaista aseistusta kansainvälisesti edustivat Itä-Euroopassa venäläinen kolmen linjan kivääri vuodelta 1891 sekä saksalainen Mauser vuodelta 1898. Vetterli M 1869:ää kuitenkin käytettiin vielä Suomen sisällissodan aikana rintamajoukoillakin.


title: Gianfranco Comotti

text: Gianfranco "Franco" Comotti (24. heinäkuuta 1906 Brescia, Italia– 10. toukokuuta 1963 Bergamo, Italia) oli italialainen kilpa-autoilija.


title: Gianfranco Comotti

text: Comotti osallistui Grand Prix -kilpailuihin ensimmäistä kertaa vuoden 1928 Italian Grand Prix'ssa Talbotilla. Myöhemmin, noin vuoden 1930 aikoihin, hän siirtyi Alfa Romeolle. Alfa Romeolla hän voitti vuoden 1933 Napolin Grand Prix'n. Autonaan hänellä oli Alfa Romeo 2600. Seuraavana vuonna hän voitti Ranskassa ajetun Grand Prix du Comminges'n. Toisen maailmansodan jälkeen Comotti siirtyi Talbot-Lago-talliin.


title: Gianfranco Comotti

text: Formula 1 -sarjaan Comotti osallistui kausilla 1950 ja 1952. Kaudella 1950 hän osallistui vain yhteen kilpailuun Maserati-autolla. Kaudella 1952 hän osallistui niin ikään vain yhteen kilpailuun, mutta tällä kertaa autona oli Ferrari. Kummatkin kilpailut päättyivät keskeytykseen, joten pisteitä Comotti ei F1-urallaan saavuttanut ollenkaan.


title: Gianfranco Comotti

text: Comotti oli yksi yhdeksästä "Club international des anciens pilotes de Grand Prix F1" -kerhon perustajista vuonna 1962.


title: Gianfranco Comotti

text: 10. toukokuuta 1963 hän kuoli 56-vuotiaana.


title: Thir13en Ways to Go

text: Thir13en Ways to Go on The Knobin toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna maaliskuussa 2007.


title: Arbre du Ténéré

text: L’Arbre du Ténéré eli Ténérén puu oli Saharan autiomaassa kasvanut kierreakaasia, joka tunnettiin maailman syrjäisimpänä puuna. Se toimi aikanaan maamerkkinä Nigerin koillisosan Ténérén alueella kulkeneille karavaaneille. Puu oli niin tunnettu, että se oli ainoa puu, joka oli merkitty karttaan, jonka mittakaava oli 1:4 000 000.


title: Arbre du Ténéré

text: L’Arbre du Ténéré oli viimeinen jäljelle jäänyt puu ajalta, jolloin aavikko ei ollut niin kuiva kuin nykyään. Puu oli ollut yksinään vuosikymmeniä. Talvella 1938–1939 puun lähistölle kaivettiin kaivo, ja ilmeni että puun juuret ulottuivat pohjaveteen 33–36 metriä maanpinnan alla.


title: Arbre du Ténéré

text: Puu kuoli vuonna 1973 libyalaisen rekan törmättyä siihen. 8. marraskuuta 1973 kuollut puu siirrettiin Nigerin kansallismuseoon Niameyssä. Sen tilalle pystytettiin yksinkertainen metalliveistos symboloimaan puuta.


title: Songs of Silence

text: Songs of Silence - Live in Tokyo on suomalaisen Sonata Arctican ensimmäinen livealbumi. Se nauhoitettiin 4. syyskuuta 2001 "Shibuya On Air East"illa Tokiossa, Japanissa ja julkaistiin Suomessakin samassa kuussa. Konsertti on nauhoitettu Silence-albumin kiertueelta, ja se sisältää lisäksi Sonata Arctican ensimmäisen albumin Ecliptican, kappaleita.


title: Songs of Silence

text: Suomessa albumi päätyi albumilistan 22. sijalle ja pysyi top 40:ssä 6 viikkoa. Se on ainoa Sonata Arctican albumeista, joka ei ole myynyt kultaa Suomessa. Myöhemmin Sonata Arctica on julkaissut "For the Sake of Revenge" -live-CD:n ja -DVD:n.


title: Reijo Salminen (taikuri)

text: Reijo Salminen (4. joulukuuta 1930 – 7. marraskuuta 2003) oli suomalainen taikuri, joka nousi 1950-luvulla pohjoismaiden taikureiden kärkeen. Vuonna 1950 hän voitti taikureiden PM-kilpailuissa manipulaattorisarjan ykköspalkinnon. Toisen kerran Salminen voitti pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1955.


title: Reijo Salminen (taikuri)

text: Salminen aloitti julkiset esiintymiset jo 8-vuotiaana ja ryhtyi ammattilaiseksi 15-vuotiaana. Hänet hyväksyttiin taikuriyhdistys Taikapiiriin 18-vuotiaana.


title: Reijo Salminen (taikuri)

text: Hänen kansainvälinen uransa alkoi 1950-luvun pohjoismaiden mestaruuksista, ja hän muun muassa istui taikureiden MM-kilpailuiden tuomaristossa vuonna 1988.


title: Alavalli

text: Alavalli (myös Ala-Valli) on kylä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla entisen Jalasjärven kunnan alueella. Sitä on kutsuttu vielä sotien jälkeen puhekielessä myös "Vallinkyläksi". Alavallista etelään sijaitseva kylä on Ylivalli.


title: Alavalli

text: Alavallin kaakkoisosassa on 1966–1968 rakennettu Liikapuron tekojärvi, jonne on rakennettu kesämökkejä.


title: Alavalli

text: Alavallin elinkeinot liittyvät perustuotantoon. Alueella harjoitetaan turvetuotantoa sekä sikojen, broilereiden ja lypsylehmien kasvatusta. Turvetuotannossa merkittävä on Haukineva, jolta Jalasjärven ja Peräseinäjoen alueelta Vapo on nostanut turvetta vuodesta 1975.


title: Alavalli

text: Alavallissa sijaitsee Jalasjärven liikennepaikka, jota on käytetty myös turpeen lastaamiseen. Vuonna 1980 perustettu Alavallin kylätoimikunta aikaansai sen, että Jalasjärven liikennepaikkaa ryhdyttiin 1981 käyttämään myös henkilöliikenteeseen siten, että Seinäjoelta Tampereelle menevä juna pysähtyi siinä. Valtionrautatiet muutti aikatauluja 2006 siten, etteivät henkilöjunat enää pysähtyneet Taavetissa, Jalasjärvellä, Härmässä, Kuivaniemellä eivätkä Iissä.


title: Alavalli

text: Ensimmäinen tunnettu Alavallin asukas oli vuonna 1670 Matti Matinpoika, joka oli tullut Ilmajoelta. Hän rakensi talon Hirvijoen rannalle, joka tunnettiin Wallina (Vallina). Toinen tunnettu asukas oli Jalasjärven ensimmäinen lukkari Juho Erkinpoika 1751, jolla saattoi olla erimielisyyksiä Jalasjärven kappeliseurakunnan kappalaisen Gabriel Laguksen kanssa. Lukkari ratsasti mustalla orilla töihin korpimetsien läpi, jolloin reitti tuli tunnetuksi Lukkarinpolkuna, Kirkkopolkuna tai Kirkkotienä.


title: Alavalli

text: 1700-luvun lopulle Alavallin asukasluku kasvaa siten, että 1800-luvun vaihteessa Alavallissa on jo 12 uutta taloa. Vanhimmasta päästä talot ovat Walli, Pakka, Salo, Kiviniemi, Kokko, Seppi, Vallinmaa ja Harjunmaa. Näillä itsenäisillä maatiloilla oli lisäksi myös omia torppia. Vanhoista taloista peräisin olevia paikannimiä ovat mm. Pakkaperä, Salonmäki, Sepinmäki ja Harjunpäänperä.


title: Alavalli

text: Alavallin nuorisoseura perustettiin 1921 kansakoulunopettaja Hilma Kinnusen toimiessa aktiivisesti perustamisvaiheessa. Hän toimi opettajana Alavallin kansakoulussa yhden vuoden ajan. Alavallin nuorisoseuran talo, Ahjola, valmistui vuonna 1933. Sen kivijalan kivet tuotiin Ylivallista. Nuorisoseuran talolla on järjestetty iltamia, näytelmiä, tanhuja, kuorolaulua, bingoja sekä urheilua. Nuorisoseuran talo toimi sotien aikana myös siirtoväen tilapäisasuntona.


title: Alavalli

text: Vuonna 1969 Alavallin nuorisoseura järjesti kolmen parin kruunuhäät, joissa oli 3 000 vierasta ensimmäisenä ja 2 000 vierasta toisena päivänä. Hääparit eivät menneet oikeasti naimisiin. Olavi Kiviniemen pelloille oli pystytetty lisäksi tivolitelttoja, joten suuri kävijämäärä selittyy osin myös tivolilla.


title: Alavalli

text: Alavallin peruskoulun ala-aste lakkautettiin 1995/1996 ja rakennus jäi edelleen Jalasjärven kunnalle. Rakennuksen vuokrasi maa- ja kotitalousseura, joka mahdollisti sen käytön myös muuhun kuin omaan toimintaansa. Vuodesta 2000 entistä koulurakennusta on kutsuttu Alavallin kylätaloksi. Alavallin nuorisoseura suunnitteli ostavansa talon. Kauppahinta, johon kuului myös metsää ympäriltä oli 7 000 markkaa. Rakennuksessa on yläkerrassa sauna ja toimivat keittiötilat. Koulurakennuksen ajateltiin aluksi kilpailevan Ahjolan kanssa, jolloin sen ottamista Alavallin nuorisoseuralle arveltiin epätarkoituksenmukaiseksi.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja

text: Mercedes-Benz SLC-sarja on Mercedes-Benzin vuodesta 1997 lähtien valmistama kaksipaikkainen roadster. Auton nimi oli vuoteen 2015 asti Mercedes-Benz SLK. Nimenvaihdoksen yhteydessä auto koki pienen uudistuksen ulkoasussaan. Autosta on esitelty kolme sukupolvea. Malli oli alusta alkaen erittäin suosittu. Monet muutkin valmistajat esittelivät pian SLK:n jälkeen oman kilpailijansa tähän luokkaan. Mallinimi SLK tuli saksankielen sanoista Sportlich, Leicht ja Kurz.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja

text: Autoa suunniteltiin varsin pitkään. Jo keväällä vuonna 1994 Torinon autonäyttelyssä esiteltiin konseptimalli, jota seurasi samana syksynä edelleen kehitelty tutkielma. Mercedes-Benz pyrki luomaan kompaktin kokoisen roadsterin, joka tarjoaa erinomaiset ajo-ominaisuudet yhdistettynä turvallisuuteen ja arkiajoon sopiviin ominaisuuksiin. Merkittävä tekninen keksintö oli niin sanottu Vario-Roof. Tämä kattoratkaisu teki yhdestä autosta sekä kovakattoisen coupén että avoauton. Myöhemmin myös muilta valmistajilta on nähty samantyyppisiä ratkaisuja.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja

text: SLK-sarja on ollut suuri myyntimenestys omassa luokassaan ja tilastojen mukaan sen maailmanlaajuinen markkinaosuus on tällä hetkellä myydyistä autoista noin 30 %. Euroopassa jopa joka toinen tämän luokan rekisteröity auto on SLK. Kaiken kaikkiaan SLK-sarjaa on valmistettu vuoden 2006 loppuun noin 465 000 kappaletta.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja

text: Ensimmäisen sukupolven malli esiteltiin Torinon autonäyttelyssä huhtikuussa vuonna 1996. Euroopassa auto tuli myyntiin saman vuoden syyskuussa ja suomessa myytiin ja rekisteröitiin vuonna 1996 neljä kappaletta SLK:ta. Ensimmäisenä täytenä valmistusvuonna autoa valmistettiin yli 48 000 kappaletta - noin puolet alun perin suunniteltua enemmän. Autoja valmistettiin sekä Saksassa että Etelä-Afrikassa. Moottorit olivat tilavuudeltaan 2, 2,3 ja 3,2 litraa. Vuonna 2000 esiteltiin myös facelift-versio. Vuonna 2001 esiteltiin myös suorituskykyinen 32 AMG -malli. Ensimmäisen sukupolven viimeinen auto valmistettiin huhtikuussa 2004 ja myytyjä autoja laskettiin yhteensä yli 311 000 kappaletta.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja

text: Toisen sukupolven malli esiteltiin Geneven autonäyttelyssä helmikuussa vuonna 2004. Myynti alkoi saman vuoden maaliskuussa. Ulkonäöltään auto muuttui aikaisempaa aggressiivisemman näköiseksi. Myös moottorit ja muut ominaisuudet painottivat entistä enemmän urheilullisia ominaisuuksia. Autot valmistetaan Bremenissä Saksassa.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja

text: Mercedekseltä tulee 15-vuotispäivänsä kunniaksi uusi kolmannen sukupolven malli. Uudesta mallista löytyy lisää aerodynamiikkaa ja kulutus on laskenut jopa neljäsosaan entisestä. Uutta tekniikkaa on auton varustelussa huomattavasti lisää. Mitoiltaan SLK ei ole juurikaan muuttunut. Moottoriksi voi valita 1,8-litraisen suorasuihkutusmoottorin joko 135 kW tehoisena (SLK 200) tai 150 kW tehoisena (SLK 250). Kiihdytys nollasta sataan sujuu seitsemässä sekunnissa ja huippunopeus on yli 230 kilometriä tunnissa. Valittavissa on myös SLK 350 3,5-litraisella V6-mottorilla ja 225 kW:lla varustettu AMG-versio, joka kiihdyttää auton ensin 5,6 sekunnissa nollasta sataan ja sitten rajoitettuun 250 kilometriä tunnissa huippunopeuteen. Auto sai SLC-nimen vuonna 2015.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R170)

text: Mercedes-Benz SLK R170 on Mercedes-Benz SLK-sarjan vuonna 1996 Torinon autonäyttelyssä esitelty ensimmäinen sukupolvi. Euroopassa auto tuli myyntiin syyskuussa 1996 ja ensimmäinen auto valmistui tuotantolinjalta tammikuussa 1997. R170:n seuraajaksi tuli Mercedes-Benz R171 vuonna 2004.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R170)

text: Ensimmäisenä täytenä valmistusvuonna autoa valmistettiin yli 48 000 kappaletta - noin puolet alun perin suunniteltua enemmän. Autoja valmistettiin sekä Saksassa että Etelä-Afrikassa. Ensimmäisen sukupolven viimeinen auto valmistettiin huhtikuussa 2004 ja myytyjä autoja laskettiin yhteensä yli 311 000 kappaletta.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R170)

text: Maaliskuussa 2000 esiteltiin facelift-malli. Vakiovarusteiksi tulivat muun muassa ajonvakautusjärjestelmä, 6-vaihteinen manuaalivaihteisto, sivuturvatyynyt sekä ilmastointi. Ulkonäkömuutoksina auton sivuvilkut siirrettiin Mercedeksen muiden mallien esimerkin tavoin ovipeileihin ja puskuriin lisättiin sumuvalot. Myös tavaratilan avaukahvan avausnappi vaihtui avauskahvaksi. Samalla esiteltiin 200 Kompressor ja 320 -moottorit. Lisäksi 230K-moottori sai 4 lisähevosvoimaa.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R170)

text: Keväällä 2001 esiteltiin suorituskykyinen SLK 32 AMG-malli.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R170)

text: Ennen valmistuksen lopettamista, esiteltiin vielä keväällä 2003 Final Edition -erikoismalli, jossa oli muun muassa 16-tuumaiset alumiinivanteet, nappanahkasisustus ja krominen jäähdyttäjänsäleikkö.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R171)

text: Mercedes-Benz SLK R171 on Mercedes-Benzin vuosina 2004–2011 valmistama automalli, joka esiltetiin maaliskuussa 2004. SLK R171 on edeltäjäänsä suurempi ja formulamaisesti muotoiltu roadster-malli. Auto edustaa SLK:n (Sportlich, leicht, kompakt) toista sukupolvea ja se on erityisen tunnettu ensimmäisenä tuotantoautona sähköisesti toimivasta kovakatostaan, jota on myöhemmin nähty myös muissa autoissa. R171:n seuraajaksi tuli Mercedes-Benz SLK R172 vuonna 2011.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R171)

text: Toisen sukupolven autossa katto avautuu ja sulkeutuu aikaisempaa nopeammin sekä vie alaslaskettuna aikaisempaa vähemmän tilaa tavaratilasta. SLK oli myös ensimmäinen malli, jossa käytettiin innovatiivista Airscarfiksi nimettyä pääntasonlämmitysjärjestelmää. Järjestelmän avulla autoa voidaan käyttää avoautona myös hieman viileämmässä ilmastossa.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R171)

text: Auto oli Car & Driver-lehden Top ten-listalla vuonna 2005 ja se voitti Kanadan Car of The Year -palkintojen Best New Convertible -palkinnon. Auto on hyvin suosittu myös virityspajojen keskuudessa ja siitä ovat omia mallejaan valmistaneet muun muassa Brabus, Kleemann ja Renntech.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R171)

text: Syksyllä 2007 järjestettävässä Frankfurtin autonäyttelyssä esiteltiin kevyesti uudistettu SLK.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R171)

text: Lisävarusteena on saatavissa AirScarf, Audio20, COMAND, navigaatiojärjestelmä, sirius, designo, valaistuspaketti, parkkitutka, lämmitetyt penkit ja klimatronic-ilmastointi.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R171)

text: Erikoismalleissa on 400 hv/520 Nm moottori, paranneltu kansi ja ECU-lastu, hiilikuitukatto, 19" vanteet, kilpakäyttöön tarkoitetut kuppipenkit, öljynjäähdyttimet myös vaihteistolle ja ohjaukselle sekä hiilikuituiset etulokasuojat ilmanottoaukoin.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R171)

text: Pariisin autonäyttelyssä syyskuussa 2006 esiteltiin erikoismalli SLK-sarjan 10-vuotisjuhlan kunniaksi. Markkinoille malli tulee alkuvuodesta 2007. 350 auton rajattu sarja maalataan mattaviimeistellyllä "Allanite Grey Magno" -erikoisvärillä. Normaalisti erikoismallin väritys on musta. Myös 17-tuumaisissa vanteissa käytetään tummanharmaata väriä. Mm. takavalot ovat tummennetut ja perässä on EditIOn-tunnus. Moottorivaihtoehdot ovat 200K, 280 ja 350.


title: M/S Baltica

text: M/S Baltica () on ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1990 Ulsanissa, Etelä-Koreassa. Kuollutta painoa "Balticalla" on 13 773 tonnia ja sen jääluokitus on 1A Super. Huhtikuun 2011 lopussa alus siirtyi PowerLine-varustamolle, joka liikennöi sillä Helsingin Vuosaaren ja Lyypekin Travemünden välillä.


title: M/S Baltica

text: Alus laskettiin vesille 17. kesäkuuta 1990 ja elokuussa se luovutettiin Forestmar Co:n (Ahlers Line) omistukseen, joka rekisteröi sen Kyproksen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Limassol. Tuolloin alus oli nimeltään "Ahlers Baltic". Tämän jälkeen Finncarriers aloitti liikennöinnin aluksella, reitillä Belgia–Iso-Britannia–Suomi.


title: M/S Baltica

text: Helmikuussa 1995 Poseidon Schiffahrt OHG osti aluksen. Kotisatama säilyi Limassolina. Uusi omistaja nimesi aluksen "Transbaltica"ksi. Uudelleenkastettu alus jatkoi Finncarriersin liikenteessä. 19. maaliskuuta 1995 Transbaltica ajoi karille Turun läheisyydessä. Tämän jälkeen alus meni korjaustöitä varten saksalaiselle Blohm + Voss -telakalle Hampuriin. 17. marraskuuta 1997 Finnlines osti Poseidon Schiffahrtin ja alus siirtyi näin Finnlinesin omistukseen.


title: M/S Baltica

text: 19. marraskuuta 2003 norjalainen Finland RoRo K/S osti aluksen yhdessä neljän muun aluksen kanssa Finnlinesiltä. Muut alukset olivat M/S Transfinlandian, M/S Astrean, M/S Finnrunnerin ja M/S Finnriderin. Uusi omistaja vuokrasi aluksen Finnlinesille. Nykyisen "Baltica" -nimensä alus sai 19. joulukuuta 2003.


title: M/S Baltica

text: 11. heinäkuuta – 29. heinäkuuta 2007 alus oli kuivatelakalla.


title: M/S Baltica

text: Huhtikuussa 2011 aluksen uudeksi omistajaksi tuli Maltalla kirjoilla oleva Powerco Shipping Malta, Ltd. Vuosina 2011 ja 2012 alus liikennöi Helsingin Vuosaaren ja Travemünden välillä PowerLine-varustamon aluksena. Marraskuussa 2012 alus meni telakalle huollettavaksi.


title: M/S Baltica

text: Lokakuussa 2015 laivan uudeksi omistajaksi tuli Godby Shipping ja samalla laiva liputettiin Suomen lipun alle. Laiva jatka Transproconin rahtauksessa.


title: Liikapuron tekojärvi

text: Liikapuron tekojärvi on tekojärvi Kurikan kaakkoisosassa Ylivallin kylässä, entisen Jalasjärven kunnan alueella. Liikapuron tekojärvi on yksi Etelä-Pohjanmaalle tehdyistä tekojärvistä, joiden tarkoituksena on säännöstellä Kyrönjoen tulvia. Liikapuron tekojärven vesipinta-ala on 310 hehtaaria ja sen valuma-alue on 2 700 hehtaaria. Se kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen.


title: Liikapuron tekojärvi

text: Liikapuron tekojärvi rakennettiin vuosina 1966–1968. Kyrönjoen tulvat aiheuttivat 1950-luvulla ja 1960-luvulla laajan yhteiskunnallisen keskustelun, josta käytettiin nimitystä Kyrönjoen tulvasota.


title: Liikapuron tekojärvi

text: Järven rannoilla on kesäasutusta.


title: Taisto Harra

text: Taisto Asser Harra (29. joulukuuta 1924 Tampere – 20. marraskuuta 1996 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Harra toimi Hämeen Yhteistyön päätoimittajana 1975–1981. Lehteä julkaisi SKP:n "taistolaisen" opposition hallitsema SKDL:n ja myös Harra lukeutui oppositiokommunisteihin.


title: Eric Carmen

text: Eric Howard Carmen (s. 11. elokuuta 1949 Cleveland, Ohio, USA) on yhdysvaltalainen laulaja, laulunkirjoittaja, kitaristi ja kosketinsoittaja.


title: Eric Carmen

text: Hänen suurimmat menestyksensä tulivat 1970-luvulla, ensiksi yhtyeessä Raspberries (jonka suurin hitti oli "Go All The Way"), ja sen jälkeen soolouralla, sisältäen hittejä kuten "All By Myself" ja "Never Gonna Fall In Love Again".


title: BMW Z3

text: BMW Z3 on BMW:n ensimmäinen sarjatuotantona valmistama roadster-malli. Samalla se oli ensimmäinen malli, joka valmistettiin Yhdysvalloissa. Auto esiteltiin mallivuodelle 1996 ja sen valmistus lopetettiin vuonna 2002.


title: BMW Z3

text: Z3 on kehitetty E36-mallisarjan 3-sarjalaisesta. Roadster-malliin viitataankin usein numerolla E36/7 ja Coupe-malliin numerolla E36/8. Normaali Coupe-malli oli tarjolla vuodesta 1999 vuoteen 2001 ja BMW Motorsportin M Coupe vuodesta 1999 vuoteen 2002.


title: BMW Z3

text: Aluksi autoa valmistettiin ainoastaan 1,9-litraisella rivinelosella. Moottori oli auton luonteeseen nähden vähätehoinen ja pian esiteltiin tehokkaampiakin moottoreita. Pohjois-Amerikassa rivinelosen rinnalle esiteltiin vuonna 1997 2,8-litrainen rivikuutonen. Vuonna 1998 laajeni mallisto M Roadster -mallilla, jossa oli 3,2-litrainen moottori. Vuonna 1999 ns. kasvojenkohotuksessa yhteydessä alkuperäinen rivinelonen korvattiin 2,5-litraisella rivikuutosella. Samana vuonna Pohjois-Amerikan ulkopuolella 1,9-litrainen rivinelonen korvattiin kaksilitraisella rivikuutosella. Myöhemmin valikoimaan tuli kaksi rivikuutosta lisää: 2,2- ja 3,0- litraiset versiot. Kaikkia näitä moottoreita valmistettiin valmistuksen loppumiseen asti. Malli Z3M Roadster säilyi koriltaan alkuperäismuodossaan, ilman kasvojenkohotusta.


title: MG F

text: MG F syntyi kun MG-merkki herätettiin uudelleen henkiin tuomalla markkinoille 2-paikkainen MG F vuonna 1995. MG F oli ensimmäinen kokonaan brittien suunnittelema Rover99-suvun auto sitten Austin Montegon. MG F oli keskimoottorinen ja moottori oli 1,8- tai myöhemmin myös 1,6-litrainen. Tehoa oli enimmillään 160 hv. Vuoden 2002 alussa auto koki perusteellisen faceliftin ja nimeksi annettiin MG TF.


title: MG F

text: Vuonna 1999 auto sai kasvojenkohotuksen ja samalla markkinoille tuli tehokas 160 hevosvoimainen Trophy 160 -malli, jota valmistettiin rajoitettu määrä. Myös CVT-vaihteistolla varustettu "Steptronic"-malli esiteltiin.


title: Jaguar XJR-15

text: Jaguar XJR-15 on Jaguarin harvinainen superauto, jota valmistettiin vain 50 kappaletta. Auto kehitettiin yhdessä Tom Walkingshaw Racingin kanssa ja se perustuu mekaanisesti Le Mansin voittaneeseen Jaguar XJR-9 kilpa-autoon ja sen aerodynaamisen korin on muotoillut Peter Stevens, joka muotoili myös McLaren F1:n. Auton runko ja kori ovat hiilikuitua ja kevlaria.


title: Jaguar XJR-15

text: Autoa valmistettiin Coventryn tehtaalla Englannissa vuosina 1990-1992. Osa XJR-15:istä on muunnettu ratakäyttöön, kaikki autot ovat yksityisomistuksessa.


title: Jaguar XJR-15

text: Kuusitoista XJR-15 autoa kilpaili Jaguar Sport Intercontinental Challengessa, Monacossa vuonna 1991. Miljoonan dollarin voiton vei Armin Hahne.


title: Jaguar XJR-15

text: Vaihteistona on kuusivaihteinen manuaalivaihteisto.


title: Kōmyō (keisarinna)

text: Keisarinna Kōmyō (; 701–760) oli Japanin keisari Shōmun puoliso Nara-kaudella 700-luvulla. Hän kuului voimakkaaseen Fujiwara-klaaniin. Kōmyō ja Shōmu tunnetaan hurskaina buddhalaisina, jotka aloittivat useita merkittäviä rakennushankkeita.


title: Kōmyō (keisarinna)

text: Kōmyō oli Fujiwara no Fuhiton ja Agata Inukai no Michiyon tytär. Fujiwara no Muchimaro, Fusasaki, Umakai ja Maro olivat hänen velipuoliaan. Hänen henkilönimensä ("imina") oli Asukahime tai Asukabehime (). Vuonna 740 häntä alettiin kutsua nimellä Kōmyōshi (), myöhemmin keisarinna Kōmyōksi.


title: Kōmyō (keisarinna)

text: Kōmyō meni naimisiin prinssi Shōmun kanssa 16-vuotiaana ja synnytti kahden vuoden kuluttua, vuonna 718, prinsessa Aben. Shōmu nousi Japanin valtaistuimelle vuonna 724. Pari sai vuonna 727 kruununprinssin, joka kuitenkin kuoli jo seuraavana vuonna. Neljä velipuoltaan Kōmyō menetti kulkutaudille vuonna 737. Shōmu luopui keisariudesta tyttärensä Aben hyväksi vuonna 749, jolloin Abesta tuli keisarinna Kōken. Shōmu kuoli vuonna 756 ja keisarinna Kōmyō muutamaa vuotta myöhemmin sairauteen vuonna 760. Keisari ja keisarinna on haudattu vierekkäin Naraan: heidän hautapaikkansa nimi on Sahoyama-no-misasagi ().


title: Kōmyō (keisarinna)

text: Kōmyō ja keisari Shōmu muistetaan buddhalaisuuden tukijoina. Keisarinna aloitti esimerkiksi Shin-Yakushi-jin temppelin ja Kōfuku-jin temppelin pagodin rakennustyöt; hänen kerrotaan myös ehdottaneen miehelleen Tōdai-jin suuren Buddhan rakentamista. Shōmun kuoltua hän lahjoitti keisarin esineistöä Tōdai-jille, mikä merkitsi temppelin aarrehuoneen Shōsō-inin perustamista. Häntä varten luotiin vuonna 729 Kōgōgūshiki-virasto, josta tuli hänen toimintansa keskipiste. Keisarinna Kōmyōsta on kirjoitettu lukuisia elämäkertoja ja anekdootteja, joissa kerrotaan muiden muassa hänen kauneudestaan, viisaudestaan ja seksuaalisuudestaan.


title: Kōmyō (keisarinna)

text: Kolme Kōmyōn kirjoittamaa runoa on otettu 700-luvun "Man’yōshū"-runoantologiaan ja yksi "Shūi-wakashū"-antologiaan.


title: Kōmyō (keisarinna)

text:
朝霧の
たなびく田居に
鳴く雁を
留め得むかも
我がやどの萩
"Asagiri no"
"tanabiku tanu ni"
"naku kari o"
"todome emu kamo"
"wa ga yado no hagi"


title: Kōmyō (keisarinna)

text:
”Pidättelevätköhän
pihani pensasapilat
hanhia, jotka
laulavat aamu-usvan
peittämällä pellolla”


title: Kōmyō (keisarinna)

text: Seuraava runo on omistettu keisari Shōmulle:


title: Kōmyō (keisarinna)

text:
我が背子と
二人見ませば
いくばくか
この降る雪の
嬉しからまし
"Wa ga seko to"
"futari mimaseba"
"ikubaku ka"
"kono furu yuki no"
"ureshikaramashi"


title: Kōmyō (keisarinna)

text:
”Vaikka kuinka
sataisi lunta,
jos saan nähdä sen
sinun kanssasi,
olen siitä onnellinen”


title: Kalajärven tekojärvi

text: Kalajärven tekojärvi on Kyrönjoen tulvasuojelun vuoksi Seinäjoen Peräseinäjoelle rakennettu tekoallas. Järvi kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen ja Kyrönjoen vesistöalueeseen. Osan Kalajärven tekojärvestä muodostaa alkuperäinen Kalajärven luonnonjärvi. Alkuperäisen Kalajärven syvyys voi olla muutamia metrejä, kun taas tekoaltaan laajalla kohdalla on järvi matala. Kalajärven tekojärven vesipinta-ala on 1 130 hehtaaria. Kalajärven vesitilavuus on 42 000 000 m³ sekä suurin syvyys yhdeksän metriä. Järven vedenpinnan vaihtelu on 6,5 metriä. Kalajärven valuma-alueen pinta-ala on 51 200 hehtaaria.


title: Kalajärven tekojärvi

text: Kalajärven tekojärvelle on tehty siika- ja kuhaistutuksia. Järvestä saa myös haukia, ahvenia ja kirjolohia. Aluetta varten on muodostettu Kalajärven kalastuskunta.


title: Kalajärven tekojärvi

text:
Kalajärven virkistysalueella
toimii leirintäalue. Kalajärven aluetta ja sen toimintaa ovat synnyttäneet ja kehittäneet vuosien kuluessa SFC Seinäjoen seutu ry, yksityiset toimijat sekä Peräseinäjoen kunta. Kalajärvi on voittanut useita käyttäjien myöntämiä valtakunnallisia tunnustuksia, mm. Vuoden Caravan-alue -palkinnon kolmasti sekä Caravan-lehden "Suomen suosituin leirintäalue"-tittelin.


title: Kalajärven tekojärvi

text: Kalajärvi on neljän tähden leirintäalue ja alueen palveluita ovat mm. 340-paikkainen caravanalue, Ravintola Kalajärvi A-oikeuksin, leirintäaluepalvelut, mökkivuokraus, Siirtolaisuusmuseon Maailman raitti, Aisamäen kesäteatteri, 18-reikäinen puistogolfrata, tanssi- ja viihdetoiminta, 100 metrin vesiliukumäki, venevuokraus, tenniskenttävuokraus ja ohjelmapalvelut.


title: Bentley Continental GT

text: Bentley Continental GT on Bentleyn valmistama kaksiovinen ylellinen Gran Turismo -auto. Malli esiteltiin vuonna 2002 Pariisin autonäyttelyssä ja se on ensimmäinen Volkswagen-yhteistyön tuloksena syntynyt Bentley. Auto esiteltiin aluksi "GT Design" -konseptina, eikä ollut vielä valmis tuotantomalli. Varsinainen tuotantomalli esiteltiin vuonna 2003 Geneven autonäyttelyssä ja valmistus sekä myynti Euroopassa alkoi saman vuoden syksyllä. Autona vuonna 2007 myyntiin tuleva avomalli tunnetaan nimellä Continental GTC.


title: Bentley Continental GT

text: Mallinimen GT tulee sanoista "Grand Touring". Autoa valmistetaan Isossa-Britanniassa Bentleyn Crewen tehtaalla. Auto on varsin rohkeasti muotoiltu kovakattoinen coupé. Sivuprofiilista havaitsee ensimmäiseksi korkean vyötärölinjan sekä matalat, B-pilarittomat sivuikkunat. Edessä on Bentleylle tyypillinen suuri jäähdyttäjänsäleikkö. Bentley on maininnut mallin pääkilpailijoiksi muun muassa Aston Martinit ja Ferrarit.


title: Bentley Continental GT

text: Vuonna 2005 Bentley esitteli Continental GT Mulliner Driving Specification -erikoismallin. Seuraavana vuonna juhlittiin merkin 60-vuotista valmistushistoriaa Crewessä. Sen kunniaksi esiteltiin marraskuussa Continental GT Diamond Series -erikoismalli. Sen varustukseen kuuluu muun muassa hiilikuitujarrut ja uudet 20-tuumaiset kevytmetallivanteet. Uusien jarrujen vuoksi auton jousittamatonta massaa on saatu vähennettyä 23 kilolla. Ulkopintaan on mahdollisuus valita kolme erikoisväriä ja myös sisustus poikkeaa normaalista. Moottori autossa on sama kuin vakiomallissa käytetty 6-litrainen W12 yhdistettynä 6-portaiseen automaattivaihteistoon. Auton tuotantomäärä on rajoitettu vain 400 kappaleeseen.


title: Bentley Continental GT

text: Elokuussa 2007 esiteltiin Continental GT:n facelift. Kysymyksessä oli kohtuulliset kevyet muutokset mm. etusäleikköön ja etupuskuriin (leveämpi ja matalampi ilmanottoaukko). Muita muutoksia olivat uudet iskunvaimentimet ja ESP:n päivitetty 8.1 versio, jossa on ”Sport Traction” -asento. Myös Servotronic-ohjaustehostinta on parannettu. Suurin muutos nähtiin päivitetyssä W12-moottorissa. 6-litraisen moottorin huipputeho ja -vääntö säilyivät ennallaan, mutta polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt pienenivät. Molemmat arvot laskivat noin 3,5 prosentilla. Faceliftin vakiorengastus on myös hieman aikaisempaa leveämpi (9.5Jx20 Pirelli P-Zero) ja kokonaispaino on vähentynyt 35 kilolla. Auton myynti alkoi elokuussa 2007.


title: Bentley Continental GT

text: Samaan aikaan faceliftin yhteydessä esiteltiin myös uusi Continental GT Speed -malli. Auto on toistaiseksi tehokkain koskaan valmistettu tuotanto-Bentley ja samalla ensimmäinen malli, jonka huippunopeus on yli 322 km/h. Perusmallin moottoriin verrattuna Speed-mallin moottorin huipputeho on 9 % suurempi ja huippuvääntö 15 % suurempi. Myös suoritusarvot ovat hieman GT:tä paremmat. Auton maavaraa on laskettu ja alustaa muokattu edelleen urheilullisempaan suuntaan. Auton varustukseen kuuluvat muun muassa vuonna 2005 esitellyt Mulliner Driving Specification -optiot. Faceliftin tapaan Speedin myynti alkoi elokuussa 2007.


title: Bentley Continental GT

text: Autossa käytetään samaa tekniikkaa kuin sisarmallissa Continental Flying Spurissa. Tekniikka on Audin ja Bentleyn yhteistyön tulosta. Vastaavanlainen neliveto ja W12-moottori löytyy esimerkiksi Audi A8:sta ja VW Phaetonista.


title: Bentley Continental GT

text: Vaihteisto on ZF:n valmistama 6-portainen automaatti, jossa on myös ohjauspyörään sijoitettu käsivalintamahdollisuus.


title: Bentley Continental GT

text: Moottori on modifioitu versio Volkswagenin aiemmin käyttämästä W12-moottorista. Vapaastihengittävään W12-malliin on lisätty kaksi turboahdinta.


title: Bentley Continental GT

text: Autoa on sanottu maailman nopeimmaksi aidoksi nelipaikkaiseksi coupeksi.


title: Bentley Continental GT

text: Auton varustelu on erittäin kattava ja muun muassa sisustuksessa on käytetty runsaasti nahkaa ja puuta.


title: Jaakko Ikola

text: Jaakko Oskari Ikola kirjailijanimeltään Vaasan Jaakkoo (14. elokuuta 1887 Alahärmä – 10. maaliskuuta 1951 Vaasa) oli eteläpohjalainen toimittaja ja Vaasa-lehden päätoimittaja, kokoomuksen kansanedustaja sekä kirjailija, joka tuli tunnetuksi Vaasa-lehdessä ilmestyneistä eteläpohjalaisella murteella kirjoitetuista pakinoista.


title: Jaakko Ikola

text: Ikolan vanhemmat olivat maapoliisi Esaias Ikola ja Brita Loviisa Olin. Hän syntyi Alahärmän Filppulan kylässä viisilapsisen perheen nuorimpana, mutta Ikolan perhe muutti Vaasaan hänen ollessaan 7-vuotias. Ikola pääsi ylioppilaaksi Vaasan suomalaisesta lyseosta 1909 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1915. Hän oli myös valantehnyt suomen, ruotsin, venäjän ja saksan kielenkääntäjä. Ikola oli opiskellut 1914 stipendin tuella yhdeksän kuukautta Venäjällä ja kävi maassa vielä kolmena kesänä omalla kustannuksellaan kehittääkseen ammattitaitoaan lehtimiehenä.


title: Jaakko Ikola

text: Ikola oli aluksi Helsingissä sijaisopettajana Helsingin normaalilyseossa ja samaan aikaan myös toimitusharjoittelijana Uusi Suometar-lehdessä. Hän muutti kuitenkin pian Helsingistä Vaasaan saatuaan paikan Vaasan lääninhallituksen apulaiskielenkääntäjänä 1915. Oltuaan tässä toimessa vuoden verran Ikola toimi 1916–1918 opettajana Kristiinankaupungissa yhdessä vaimonsa kanssa. Suomen sisällissotaan Ikola osallistui valkoisten puolella.


title: Jaakko Ikola

text: Ikola tuli Vaasa-lehden palvelukseen 1918 ja 1924 hänestä tuli lehden päätoimittaja, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1941 saakka. Ikola alkoi osallistua myös politiikkaan, ja 1930-luvun alussa hän tuki voimakkaasti Lapuan liikkeen toimintaa. Ikola ja myös Vaasassa ilmestyneen Ilkka-lehden päätoimittaja Artturi Leinonen ottivat monesti kiivaasti yhteen lehtien palstoilla. Ikola oli myös innokas suomalaisuusaatteen kannattaja ja kieltolain vastustaja.


title: Jaakko Ikola

text: Ikola oli kokoomuksen kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä 1927–1930 ja 1939–1945. Eduskunnan ulkoasiainvaliokuntaan kuulunut Ikola vastusti talvisodan päättäneen Moskovan rauhan hyväksymistä. Ikola oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Kokoomuksessa hän lukeutui puolueen oikeaan laitaan. Hän oli myös Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen ja hallituksen jäsenenä Suomen sanomalehtimiesten liitossa ja Etelä-Pohjanmaan maakuntaliitossa.


title: Jaakko Ikola

text: Ikolan ensimmäinen puoliso vuodesta 1915 oli Aino Maria Palonen (k. 1924) ja toinen vuodesta 1927 Tyyne Pernu.


title: Jaakko Ikola

text: Ensimmäisen murrepakinansa Ikola julkaisi kesäkuussa 1919 ja kaikkiaan hän julkaisi parikymmentä murrepakinakokoelmaa sekä "Eteläpohjalaisia sananparsia" -kirjan vuonna 1920. Ikola kirjoitti pakinoitaan usealla eri otsikolla. Lukijoiden suosiossa olivat "Oottako kuullu" -pakinat, mutta Ikola kirjoitti myös politiikkaa käsitteleviä pakinoita otsikoilla "Jaakkoo selittää" ja "Jaakon kirjeitä eduskunnasta" sekä matkakertomuspakinoita esimerkiksi "Jaakko lähti Amerikkaan" -otsikon alla.


title: Chevrolet Corvette C6

text: Chevrolet Corvette C6 on urheiluautomalli Chevrolet Corvetten kuudes sukupolvi. Se ei eroa teknisesti kovinkaan paljon edeltäjästään, Corvette C5:stä. Corvette C6 perustuu Y-pohjalevyyn ja se tuli myyntiin vuonna 2005. Autossa on tavalliset etuvalot (ei luukkuvalot) ensimmäistä kertaa Corvettessa vuoden 1962 jälkeen ja edeltäjään verrattuna auton sisätilat ja moottori ovat suuremmat. Edeltäjäänsä verrattuna auto on myös polttoaineenkulutukseltaan taloudellisempi ja sen ilmanvastuskerroin on pieni.


title: Chevrolet Corvette C6

text: Auto on saatavilla manuaali- ja automaattivaihteistoilla, automaattivaihteisto on tietokoneavusteinen ja se kertoo kuljettajalle mille vaihteelle pitäisi milloinkin vaihtaa. Autoihin on saatavilla "CAGS Eliminator"-nimellä tunnettu laite, jolla saadaan käyttöön tavallinen vaihteenvaihto.


title: Chevrolet Corvette C6

text: Vuonna 2005 esiteltiin rataversio C6-R, jonka ensimmäinen kisa oli Sebringin 12 tunnin kisa American Le Mans Seriesissä. Autot tulivat toiseksi ja kolmanneksi ja jäivät vain hieman Aston Martin DB9-rata-autolle. Auto esiteltiin samanaikaisesti Z06-mallin kanssa New Yorkin kansainvälisessä autonäyttelyssä viikkoa myöhemmin. Samana vuonna Le Mansin 24 tunnin ajoissa Corvettet tulivat ensimmäiseksi ja toiseksi GT1-luokassa jättäen Aston Martin DBR9:t taakseen. Samoilla autoilla voitettiin myöhemmin kaikki kisat joihin ne osallistuivat. Aston Martinit jäivät taakse myös Road Atlantassa ja Laguna Secassa.


title: Chevrolet Corvette C6

text: Vuonna 2005 tuli myös myyntiin mallivuodeksi 2006 uusi Corvette Z06, jossa on 7,0 litran pikkulohkomoottori. Virallisesti teho on 505 hv, mutta tämän luvun uskotaan olevan vähätelty, ja teho on luultavasti suurempi. Auto on hyvin samanlainen Corvette C6-R:n kanssa, jota rakennetaan American Le Mans Seriesiä varten. Isomman moottorin lisäksi autossa on myös samanlainen voitelujärjestelmä kuin kilpa-autoissa, ja mäntien yhdystangot on tehty titaanista, mikä on melko harvinaista. Auton runko on tehty alumiinista toisin kuin perusmallin teräksinen runko. Etulokasuojat ovat hiilikuitua, ja ne ovat perusmallia leveämmät, jotta autoon voidaan asentaa leveämmät renkaat. Auto on ensimmäinen yli 500 hv auto, joka on niin matalakulutuksinen, että siitä ei tarvitse maksaa kulutusveroa.


title: Chevrolet Corvette C6

text: Myöhemmin tuli myös Z06-R-malli, jota ei ole tarkoitettu tieliikennekäyttöön. Tässä autossa on pelkistetty sisusta, turvakehikko, lukittava tasauspyörästö, hiilikuidusta valmistetut ovet, takaspoileri ja etusplitteri. Auton moottori ja voimansiirto ovat samanlaiset kuin perusmallissa, mutta auto on säädetty käyttämään 97-oktaanista kisabensiiniä, joten kierrosrajaa on nostettu 7200 kierrokseen ja tehoa on 40 hv enemmän.


title: Chevrolet Corvette C6

text: Vuonna 2007 tuli myyntiin rajoitettu erä Victory Edition -mallia juhlimaan Corvettella ajettuja voittoja eri sarjoissa. Tämä erikoismalli on saatavilla mustana tai Velocity Yellow Tintcoat -keltaisena. Edessä on 18" vanteet ja takana 19". Autossa on myös korinvärinen leveä takaspoileri. Sisustassa on kaksiväriset nahkapenkit Corvette-logoin varustettuna, luxury-paketti, 2 kuljettajan asetukset muistavat penkit, jotka on 6 suuntaan säädettävät, sähköisesti säädettävä ratti, penkinlämmittimet, G-voimamittari, HUD ja Bosen 7 kaiuttimen äänentoistojärjestelmä.


title: Chevrolet Corvette C6

text: Vuonna 2008 aloitettiin Blue Devil (SS) -erikoismallin valmistus. Autossa käytetään Z06:n 7-litraista V8-moottoria, jonka huipputehoksi on saatu noin 600 hv. Eurooppaan autoa ei ole suunniteltu tuotavan.


title: Chevrolet Corvette C5

text: Chevrolet Corvette C5 on urheiluautomalli, jonka valmistus aloitettiin vuonna 1997 ja lopetettiin mallivuodeksi 2004. Auto on viides Corvette-sukupolvi. Auto poikkeaa edeltäjästään hyvin paljon, muun muassa vaihteisto on siirretty auton takaosaan. Kori on huomattavasti edeltäjää jäykempi ja auto on muutenkin joka suhteessa paremmin tehty. Osien määrää onnistuttiin vähentämään 1500:lla edeltäjäänsä nähden.


title: Chevrolet Corvette C5

text: Pratt & Miller kehitti auton rataversion C5-R:n, jossa on pidennetty akseliväli, leveämpi raideleveys, 7,0 litran moottori sekä erilaiset valot. Autolla ajettiin American Le Mans Seriesin GTS-luokassa sekä Le Mansin 24 tunnin ajoissa.


title: Chevrolet Corvette C5

text: Vaihteistona on joko 4L60E-automaattivaihteisto tai Borg-Warner T-56 -manuaalivaihteisto.


title: Chevrolet Corvette C5

text: Vuonna 2001 esiteltiin Z06-malli edellisen ZR-1-mallin seuraajaksi. Samaa mallinimeä oli käytetty Corvettessa aiemmin 60-luvulla Corvette C2 -mallissa. Auto on edeltäjäänsä hieman tehottomampi, mutta kuitenkin kevyempi ja nopeampi (paitsi huippunopeudeltaan) ja sen moottori on viritetty versio perusmallin moottorista. Z06 on perusmalliin nähden 19 kg kevyempi, siinä on titaaninen pakoputkisto, ohuemmat lasit, kevyemmät renkaat, huonompi ääneneristys, erilainen antenni ja kevyempi akku.


title: Chevrolet Corvette C5

text: Vuonna 2002 Z06-mallin moottoria uudistettiin vaihtamalla jäykemmät venttiilien jouset, kevyemmät natriumtäytteiset venttiilit, aggressiivisempi nokka, sekä uudenlaiset männät ja lohko. Tämän seurauksena tehot nousivat 405 hv:aan.


title: Chevrolet Corvette C5

text: Vuonna 2003 myyntiin tuli 50th Annivesary Edition juhlimaan Corvetten 50-vuotisjuhlavuotta. Autoa oli saatavana coupéna ja avoautona ja yksi sen väreistä on nimeltään 50th Annivesary Red Metallic. Sisusta on yksi tai kaksivärinen nahkasisusta. Autossa on vakiovarusteena F55 Magnetic Selective Ride Control, vanteet ovat shampanjan väriset maalatut alumiinivanteet.


title: Chevrolet Corvette C5

text: Vuonna 2004 myyntiin tuli erikoismalli Z16 Commemorative Edition, jossa on hiilikuitukonepelti, kiilloitetut alumiinivanteet, erikoisväri ja Commemorative-tarrat ja pyöränkeskiöt. Autossa on myös paremmat iskunvamentimet ajettavuuden parantamiseksi. Autoa valmistettiin vain rajoitettu 2.025 kappaleen erä, joista vain 325 kappaletta myytiin Yhdysvaltojen ulkopuolelle.


title: Chevrolet Corvette C5

text: Ls moottorit , lohko alumiinia valuraudan sijasta, alumiinikannet, imusarja komposiitti muovia


title: Chevrolet Corvette C5

text: 5,7i V8 (350 hv) vm,2001-


title: Chevrolet Corvette C4

text: Chevrolet Corvette C4 on urheiluauto, jonka valmistus aloitettiin vuonna 1984 vuosi edellisen Corvetten valmistuksen loppumisen jälkeen (vuosimallin 1983 Corvettea ei ole olemassa kuin kaksi kappaletta: toinen museossa USA:ssa ja toinen rock-kitaristilla Iso-Britanniassa.)Loput 43 kpl tehtaan testiautoa tuhoutuivat erilaisissa testeissä. C4 Corvette on tunnettu linjakkaasta muotoilustaan, lasikuidun sijaan sen osia on valmistettu muovista. Coupé mallissa on avattava takalasi vakiona, joten tavaratilaan pääsy on helpompaa.(Ensimmäinen avattava takalasi oli c3 Collectors Edition erikoismallissa.) Auto oli täysin eri auto edeltäjäänsä verrattuna ja suurin muutos oli tapahtunut ajettavuudessa, joka oli luokkansa huippua myyntiintulohetkellä. Ensimmäinen amerikkalainen urheiluauto jolla saavutettiin yli 1 G:n kaarrekiihtyvyys. Yhteensä autoa valmistettiin 366 227 kappaletta.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Perusvarusteluun kuuluu nestekidenäytöin toteutettu digitaalimittaristo (nopeus ja kierroslukumittarit).


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1984 moottorina edelleen 5,7L.V8,Kuuluisa Chevrolet pikkulohko(small block) CrossFire injection.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1985 Corvetteen tuli tehokkaampi L98 moottori.TunedPort injection (TPI)


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1986 General Motors osti Lotuksen, joka on Isossa Britanniassa sijaitseva urheiluautojen valmistaja. Corvetten suunnittelutiimi ilmoitti Lotukselle idean maailman nopeimman sarjatuotantoauton valmistamisesta, joka perustuisi C4 Corvetteen. Lotus teki lopulta oman moottorinsa Corvetteen, tämä moottori perustuu L98 V8 moottoriin mutta siinä on 32 venttiiliä ja neljä kannen yläpuolista nokka-akselia, lisäksi Lotus suunnitteli erikoisen ilmanhallintajärjestelmän. Moottorin lisäksi myös jarruja ja ohjausta muutettiin. Mikään Corvette tehdas ei pystynyt valmistamaan näitä moottoreita, siihen tarvittavan suuren työn takia, joten otettiin yhteyttä perämoottorivalmistaja Mercury Marineen, joka valmisti moottorit, tästä mallista tuli myöhemmin ZR-1.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1986 tuli myös ensimmäinen avomallinen Corvette sitten vuoden 1975, lisäksi tuli kolmas jarruvalo, lukkiutumattomat jarrut sekä varkaudenestolaite.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1990 myyntiin tuli Corvette ZR-1 malli ainoastaan coupé versiona, auto on helppo erottaa perus Corvetteista leveämmästä perästä ja 11" leveistä takarenkaista. Autossa on myös neljä nelikulmaista takavaloa ja keskellä lisäjarruvalo.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1991 sekä ZR-1 että perusmalli saivat kasvojenkohotuksen, jossa sisuta, korin muodot ja vanteet muuttuivat. Nelikulmaiset takavalot tulivat myös perusmalliin.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1992 ZR-1 malliin tuli ZR-1 tarrat etulokasuojiin ja ajonhallintajärjstelmästä tuli vakiovaruste.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1992 Tuli LT1 kone kaikkiin vakio malleihin/pois kytkettävä luistonesto. Sähköisesti säädettävän 3-alueisen alustan säädön sai lisävarusteena.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1993 ZR-1 mallin sylinterinkansiin tuli Lotuksen suunnittelemia muutoksia, uusi pakosarja ja venttiilijärjestelmä LT5 moottorista, jolloin tämän mallin tehot nousivat 405 hv:seen. Tämän jälkeen malli pysyi samana vuoteen 1995 asti, jonka jälkeen tuotanto lopetettiin 6 939 valmistetun kappaleen jälkeen.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1993 Vaihdelaatikko muuttus TH700 mallista 4L60E-malliin.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Vuonna 1994 malliin tuli matkustajan puolelle turvatyyny, lisäksi sisustaa uusittiin.Ilmamäärän mittari tuli takaisin -94 oli poissa 92-93 mallisista. Ruiskutus muuttui multisekventiaaliseksi 94-alkaen.


title: Chevrolet Corvette C4

text: Jarrusylinterit on valmistettu alumiinista. Alun perin vaihteistona oli Doug Nash vaihteisto, joka on nelivaihteinen manuaali, jossa on ylivaihde kolmelle ylimmälle vaihteelle,(4+3) myöhemmin saataville tuli ZF:n valmistama kuusivaihteinen manuaalivaihteisto,


title: Chevrolet Corvette C4

text: Chevrolet small block (pikkulohko). Lohko ja kannet valurautaa,LT moottoreissa alumiinikannet


title: Star (elokuvateatteri)

text: Star on elokuvateatteri Oulussa Tuiran kaupunginosassa Kalliotiellä. Star on perheyritys ja ainoa oululainen kaupallinen elokuvateatteri, joka ei ole Finnkinon omistuksessa. Ohjelmisto koostuu pääasiassa valtavirtaelokuvista. Starissa pyörii kerrallaan aina 12–25 elokuvaa. Alusta lähtien Starissa on ollut kaksi salia, myöhemmin sitä laajennettiin ja sinne lisättiin pieni kahvila ja kolmas sali. Neljäs sali valmistui elokuussa 2013. Lokakuussa 2016 valmistui remontti, jonka aikana vanhat salit Star 1 & Star 2 purettiin kokonaan ja niiden tilalle tuli kolme uutta salia. Starin viidessä salissa on yhteensä 353 asiakaspaikkaa.


title: Star (elokuvateatteri)

text: Joulukuussa 2008 Stariin asennettiin Oulun ensimmäinen digitaalinen elokuvaprojektori. Laitteistolla pystytään esittämään myös kolmiulotteisia elokuvakopioita.


title: Star (elokuvateatteri)

text: Lokakuussa 2016 remontin yhteydessä Star 1 -salista tuli Suomen toinen ja Oulun ensimmäinen Dolby Atmos -sali.


title: Star (elokuvateatteri)

text: Elokuvateatteri on perustettu vuonna 1938 nimellä "Bio Kuohu". Nimi muutettiin myöhemmin Maximiksi ja sitten Stariksi.


title: Alfa Romeo Brera

text: Alfa Romeo Brera on Giugiaron muotoilema ja Pininfarinan vuodesta 2005 lähtien valmistama 2+2-paikkainen coupé, joka esiteltiin maaliskuussa 2005 Geneven autonäyttelyssä. Auton muotoilu perustuu Alfa Romeo Brera -konseptiautoon, joka esiteltiin Genevessä vuonna 2002. Tuotantoversio säilytti paljon konseptin ulkonäöstä. Italiassa auto julkaistiin tammikuussa 2006 ja muualla Euroopassa saman vuoden maaliskuussa. Ensimmäiset autot olivat bensiinimoottoreilla varustettuja, 2,4-litrainen Common Rail -diesel esiteltiin Geneven autonäyttelyssä vuonna 2006.


title: Alfa Romeo Brera

text: Brera perustuu samalle pohjalevylle kuin 159-malli, mutta akseliväli on 17,5 senttimetriä lyhyempi. 2,2- ja 2,4-litraiset versiot ovat etuvetoisia ja 3,2-litraisessa on jatkuva neliveto. Perusvoimanjako on 43/57 (etu/taka) ja se voi vaihdella 72/28 - 22/78 -jakosuhteiden välillä. Neliveto perustuu Torsen-C (twin differential) versioon, jossa on itselukittuva tasauspyörästö.


title: Alfa Romeo Brera

text: Kangaskattoinen sisarmalli Alfa Romeo Spider esiteltiin yleisölle Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2006.


title: Alfa Romeo Brera

text:
Geneven autonäyttelyssä keväällä 2007 esiteltiin sähköhydraulisella Selespeed-robottivaihteistolla varustettu Brera. Vaihteisto on saatavilla 2,2-litraisen JTS-moottorin yhteydessä.Huippunopeus; kiihtyvyys 0–100 km/h; kulutus (yhd. EU)
Suomessa vakiovarusteluun kuuluu muun muassa seitsemän turvatyynyä sisältäen kuljettajan polviturvatyynyn, ajonvakautusjärjestelmä (VDC), luistonestojärjestelmä (ASR/MSR), Hill Holder -mäkilukko, vakionopeudensäädin, peruutustutka, kevytmetallivanteet, ajotietokone, Bose-audiojärjestelmä, Sky View -panoraamalasikatto sähköisellä aurinkosuojalla ja V6-mallissa nahkasisustus.


title: Alfa Romeo 166

text: Alfa Romeo 166 on Alfa Romeon vuosina 1998–2007 valmistama edustusluokan automalli, joka korvasi Alfa Romeo 164:n. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin Lancia Kappa. 166 ei saanut itselleen seuraajaa, vaan jäi toistaiseksi valmistajan viimeiseksi malliksi luokassaan.


title: Alfa Romeo 166

text: Bensiinimoottoreina olivat aluksi vapaasti hengittävä 2,0-litrainen (155 hv), turboahdettu 2,0-litrainen (205 hv), 2,5-litrainen V6 (190 hv) ja 3,0-litrainen V6 (226 hv). Dieselinä oli viisisylinterinen 2,4-litrainen (136 hv). V6-moottorien yhteyteen oli valittavana neliportainen "Sportronic"-automaattivaihteisto.


title: Alfa Romeo 166

text: Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2003 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut 166, joka sai vastikään uudistunutta pienempää 156-mallia vastaavan keulan ilmeen. Uutena moottorina oli 3,2-litrainen V6 (240 hv).


title: Jaguar S-Type

text: Jaguar S-Type on retrotyylisesti muotoiltu auto, joka muistuttaa 1950-luvun lopulla esiteltyä Jaguar Mark 2 -mallia. Auto lainaa nimensä vuosina 1963–1968 valmistetulta, Mark 2:een perustuneelta S-Type-mallilta. S-Type esiteltiin vuonna 1998 ja se tuli myyntiin vuonna 1999.


title: Jaguar S-Type

text: Auton erikoinen muotoilu aiheutti sen, että myyntimenestys ei ollut aivan odotettu. Autoa myytiin maailmanlaajuisesti noin 270 000 kappaletta. Suomessa vuonna 2004 auton hinta oli alkaen 58 000 euroa (2,5-litrainen bensa ja 2,7-litrainen diesel). Vapaastihengittävällä V8-moottorilla hinta oli 77 000 euroa, ja V8-moottorinen, kompressoriahdettu R-malli maksoi 100 600 euroa. Edellä mainittuihin hintoihin tulivat lisäksi jälleenmyyjäkohtaiset toimituskulut. Marraskuussa 2006 Jaguar julkisti, että S-Typen seuraaja on syksyllä 2007 esiteltävä Jaguar XF.


title: Jaguar S-Type

text: Mekaanisesti ahdettu R-malli esiteltiin vuonna 2003. R-mallissa on 18 tuuman vanteet ja sen maski on maalattu mattavärillä. Autolle tehtiin pieni kasvojenkohotus vuonna 2004, jolloin se sai muun muassa alumiinisen konepellin. Auton takaosan muotoilua muutettiin, mistä johtuen auton kokonaispituus kasvoi muutamalla sentillä.


title: Jaguar S-Type

text: Mallivuoden 2008 S-Type esiteltiin Bolognassa joulukuussa 2006. Muutokset ovat pieniä; muun muassa etupuskuri ja säleikkö ovat samanlaiset kuin S-Type R-mallissa. Sisustuksessa penkit uusittiin ja kuusivaihteinen automaattivaihteisto tuli vakiovarusteeksi kaikkiin malleihin. Moottorivaihtoehtoja oli kolme: 2,7-litrainen diesel, 3-litrainen bensiinimoottori ja R:n 4,2-litrainen V8.


title: Jaguar S-Type

text: Auto käyttää samaa Ford DEW -pohjalevyä kuin Lincoln LS mutta suuresti muutettuna. Takavetoista autoa tehtiin viisivaihteisella manuaalivaihteistolla tai kuusivaihteisella automaatilla, jota voidaan vaihtaa myös ilman kytkintä manuaalisesti. Vuosina 2000–2002 vaihtoehtoina olivat viisivaihteinen manuaali tai viisivaihteinen automaatti.


title: Jaguar S-Type

text: Moottoreina ovat olleet tarjolla 2,5- ja 3-litraiset V6-moottorit sekä 4- ja 4,2-litraiset V8-moottorit. Valikoimassa on myös 2,7-litrainen dieselmoottori, jota mainostetaan 202 kilon painollaan yhdeksi luokkansa kevyimmistä moottoreista.


title: Brasilianjapanilaiset

text: Brasilianjapanilaiset ovat japanilaista etnistä alkuperää olevia brasilialaisia tai Brasiliassa asuvia japanilaisia maahanmuuttajia. Kaikista Latinalaisen Amerikan maista Brasiliaan on muuttanut eniten japanilaisia. Japanilaisten suurimmat keskittymät ovat São Paulon osavaltiossa (esimerkiksi Liberdaden japanilaisyhteisö).


title: Brasilianjapanilaiset

text: Valtaosa nykyisten brasilianjapanilaisten edeltäjistä saapui Brasiliaan 1900-luvun alussa. 1800-luvun loppupuolella Japani pyrki nykyaikaistumaan nopeasti ja tämän kehityksen sivutuotteena syntyi suuri väestöluokka, joka jäi kehityksessä taakse. Lisäksi sodat, kuten Venäjän–Japanin sota ja Kiinan–Japanin sota johtivat suureen valtionvelkaan voitoista huolimatta ja huonot sadot ajoivat maanviljelijöitä työttömäksi. Samaan aikaan Brasiliassa oli omat taloudelliset ongelmansa. Maa oli hyvin riippuvainen maataloustuotteista ja etenkin paljon työläisiä vaatineista puuvillan, sokerin ja kahvin tuotannosta. Vanhastaan työvoimapula oli ratkaistu Afrikasta tuoduilla orjilla, mutta orjuus lakkautettiin Brasiliassa vuonna 1888. Samaan aikaan maahanmuutto Brasilian sallittiin vain niin sanotuista valkoisista maista. Ne kuitenkin lopettivat lopulta valtion tukeman siirtolaisuuden Brasiliaan. Uutta työvoimaa etsittiin nyt Japanista, joka olikin valmis tukemaan siirtolaisuutta lievittääkseen omia taloudellisia ja väestönkasvullisia ongelmiaan. Ensimmäiset japanilaiset siirtolaiset saapuivat Brasiliaan São Pauloon kahvintuotantoalueelle vuonna 1908.