title: Kalifornian kultaryntäys

text: Kultaryntäyksellä oli vakavat seuraukset Kalifornian intiaaniväestölle ja ympäristölle. Kultaryntäyksen seurauksena osavaltion intiaanien lukumäärä romahti 150 tuhannesta 31 tuhanteen vuosina 1848–1870. Suurin osa intiaaneista kuoli kullankaivajien tuomiin tauteihin, mutta osa surmattiin tarkoituksellisesti. Intiaanit joutuivat myös luopumaan maistaan ja muuttamaan intiaanireservaatteihin. Kullankaivajat tuhosivat joenpohjia ja kukkuloita sekä jättivät jokiin ja järviin 7 600 tonnia myrkyllistä elohopeaa.


title: Vanakeltto

text: Vanakeltto ("Crepis praemorsa") on Euraasian lehtimetsävyöhykkeellä yleinen vanakasvi. Suomessa laji on hyvin harvinainen. Vanakeltto on Suomessa rauhoitettu.


title: Vanakeltto

text: Monivuotisen vanakelton varsi on lyhyt- ja pehmeäkarvainen ja voi kasvaa 30–40 senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat yhtenä tyviruusukkeena. Ne ovat lyhytruotisia, pitkulaisia ja vastapuikeita. Lehtien laidat ovat ehyitä tai harvaan ja matalasti nirhalaitaisia. Keltaiset mykerökukat ovat terttumaisesti varren päässä. Mykeröitä on lukuisia ja ne ovat 1,5–2 cm leveitä. Kehtosuomut ovat jokseenkin kaljuja. Vanakeltto kukkii kesä-heinäkuussa. Vanakeltto leviää paitsi siemenistä, myös pitkien, helposti katkeilevien rönsyjen avulla.


title: Vanakeltto

text: Vanakeltto on tyypillinen kasvi mantereisen ilmaston lehtimetsävyöhykkeellä. Levinneisyysalue ulottuu Keski-Euroopasta itään päin aina Uralin takaiseen Siperiaan saakka. Euroopassa lajia tavataan yleisenä Keski-Ruotsiin ja Viroon asti. Suomessa vanakeltto on erittäin harvinainen ja kasvaa levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla. Lajia on tavattu kaikkiaan noin kolmeltakymmeneltä kasvupaikalta. Nykyään sitä kasvaa vain Ahvenanmaan Hammarlandissa ja Hämeenlinnassa.


title: Vanakeltto

text: Vanakeltto viihtyy kalkkipitoisilla kuivahkoilla mailla valoisissa paikoissa. Tällaisia ovat harvat metsät, tienpientareet ja niityt. Suomessa lajin kasvupaikkoja uhkaa rakentaminen sekä umpeenkasvu metsälaidunnuksen loputtua. Myös metsäpalojen estäminen lienee ollut haitallista lajille.


title: Tubular Bells

text: Tubular Bells on vuonna 1973 julkaistu Mike Oldfieldin ensimmäinen studioalbumi. Sävellykset ovat ”Tubular Bells Part I” ja ”Tubular Bells Part II”, joiden sisällä on vaihtelevia teemoja. Oldfield sekä sävelsi musiikin että soitti suurimman osan albumilla kuultavista instrumenteista päällekkäisten äänitysten avulla. Musiikillisesti sen ainekset ulottuvat kansanmusiikista rockiin ja se määritti Oldfieldin tyylin aina 1980-luvun alkuun saakka. "Tubular Bells" oli suurmenestys ja albumi on nykyisen niin sanotun New Age -musiikin edeltäjiä.


title: Tubular Bells

text: Oldfieldilla oli nuoresta iästään huolimatta jo studiokokemusta Sallyangie-duosta ja Kevin Ayersin Whole World -yhtyeestä.


title: Tubular Bells

text: Virgin Records -levy-yhtiön toinen perustaja Simon Draper muistelee: ”Hän teki sessiotöitä Manor-studiolla ja soitti tämän tekemänsä nauhan Tom Newmanille ja Simon Hayworthille, jotka työskentelivät studiolla. Se teki heihin lievästi sanottuna vaikutuksen ja he esittelivät nauhan minulle, valtavan hyvä. Hän oli 4-raitalaitteella kotonaan äänittänyt koko A-puolen paljolti jo sellaisena kuin se on levyllä. Studiossa hän äänitti sen uudelleen ja jatkoi siitä. Meillä oli jakelusopimus EMI- ja Island-yhtiöiden kanssa. Kun ihmiset yhtiöillä kuulivat sen, he putosivat niille sijoilleen. Levy alkoi kerätä vauhtia ja lähti, koska se oli niin erilaista kuin mikään muu.”


title: Tubular Bells

text: A-puoli nauhoitettiin syksyn 1972 aikana noin viikossa, ja B-puolta nauhoiteltiin 1973 vuoden keväällä pidemmällä aikavälillä. Nauhoituksessa on käytetty 16-raitaista kelanauhuria, joka tuohon aikaan edusti äänitystekniikan yleistä huipputasoa.


title: Tubular Bells

text: Sekä B-puolen ensimmäinen teema että luolamiesosiota seuraava hyvin hidas teema on sävelletty Oldfieldin ollessa 15-vuotias. Tuolloin häntä vaivasi levottomuus ja hän rauhoitti itseään säveltämällä rauhallista musiikkia.


title: Tubular Bells

text: Levy ei kelvannut muille levy-yhtiöille, joten levykauppias Richard Branson joutui perustamaan levyn julkaisuun Virgin-yhtiön, joka oli tulevan jättikonsernin ensimmäinen osa. Levystä tuli lopulta jättimenestys ja se on edelleen Virginin myydyin levy. Britannian albumilistalla levy nousi kärkipaikalle.


title: Tubular Bells

text: Soitinlistassa näkyvä ”Piltdown Man” -soitin viittaa B-puolen karjuntaan. Sana tarkoittaa ihmisen esi-isäksi väitettyä löydöstä, ”Piltdownin ihmistä”, joka paljastui lopulta huijaukseksi. Levyn takakannesta ei käy ilmi, että myöhemmin monia Oldfieldin levyjä tuottanut Tom Newman soittaa B-puolen lopussa akustista kitaraa. ”Double speed guitar” on analogisen nauhan kaksinkertaisella nopeudella äänitettyyn verrattuna muutettu kitaraosuus, joka näin soi oktaavia ylempää. Efektejä on käytetty muutenkin runsaasti muun muassa muokkaamaan kitaran sointia toisen instrumentin kaltaiseksi. Tästä esimerkki on toisen osan säkkipilliltä kuulostava osuus ennen ”Piltdown Man” -osuutta.


title: Tubular Bells

text: B-puoli päättyy ”Sailor’s Hornpipe” -nimiseen merimieslauluun. Siihen nauhoitettiin alun perin puheraita, mutta sitä ei otettu käyttöön ennen kuin vasta myöhemmin vuoden 1979 "Exposed"-livealbumilla julkaistulla versiolla.


title: Tubular Bells

text: Levyn kannessa on pila, jossa viitataan stereolevyjen informaatioteksteihin mahdollisuudesta soittaa niitä tuohon aikaan vielä yleisissä monosoittimissa: ”This stereo record cannot be played on old tin boxes no matter what they are fitted with. If you are in possession of such equipment please hand it into the nearest police station.” (suom. ”Tätä levyä ei voi soittaa vanhoilla peltipurkeilla vaikka niissä olisi minkälainen kytkentä. Jos omistat sellaisen laitteen, ole hyvä ja vie se lähimmälle poliisiasemalle”). Vitsi jatkui Oldfieldin uudelleensoittamalla 30-vuotisversiolla muodossa ”This stereo recording can "still" not...” (”...ei edelleenkään voi...”).


title: Tubular Bells

text: Levyn A-puolen alkua on käytetty "Manaaja"-elokuvassa ja Suomessa esitetyssä, lapsille tarkoitetussa "Hello Hello Hello" -englanninkielenopetusohjelmassa.


title: Tubular Bells

text: Levystä on olemassa sinfoniaorkesterin levyttämä David Bedfordin sovittama versio, jonka nimi on "Orchestral Tubular Bells" (1975).


title: Tubular Bells

text: Suomalainen rock-yhtye Paska on tehnyt A-puolesta cover-version.


title: Tubular Bells

text: Sävellys Mike Oldfield.Albumilta julkaistiin "Mike Oldfield's Single". Sen kappaleina olivat Part 2 kitara-/säkkipilliteema ja B-puolena lastenlaulu "Froggy Went a Courtin[']", jonka hän laulaa Vanessa Bransonin kanssa. Instrumentaaliteema on sovitettu hitaammaksi ja sen johtavana soittimena on aluksi oboe, joka vaihtuu albumiversion kaltaiseksi päällekkäisäänitetyille kitaroille sovitetuksi hitaampana ja vähemmän efektoituna. Loppuosuuden Oldfield soittaa klassisella kitaralla.


title: Tubular Bells

text: Viitteet


title: Fast Tracker

text: Fast Tracker ja erityisesti sen kehitysversio "Fast Tracker 2" on MS-DOS-pohjainen trackerohjelmisto ja yksi laajimmin käytetyistä tracker-ohjelmista. Ohjelman loivat ruotsalaiset Fredrik ”Mr. H” Huss ja Magnus ”Vogue” Högdahl, kaksi Triton-demoskeneryhmän jäsentä. Tritonista muodostui myöhemmin kuuluisa ruotsalainen pelikehittäjä Starbreeze Studios. He loivat trackerin alun perin ryhmänsä omaan käyttöön vuonna 1992.


title: Fast Tracker

text: Fast Trackerin käyttöliittymä perustuu vahvasti Amigan varsin suosittuun ProTracker-ohjelmistoon. Fast Tracker oli aikanaan ensimmäinen tracker-ohjelma, joka tuki 44 kHz/16-bit-tason ääninäytteitä. Lisäksi se tukee 64 erillistä kanavaa ja sataa yhtäaikaista samplea ja instrumenttia. Yhtenä suurena uudistuksena verrattaessa Protrackeriin tai Scream Trackeriin, Fast Tracker sisälsi ominaisuuden luoda instrumentteja, jotka voivat sisältää yhtä aikaa useampia sampleja ja niihin voi sovittaa volyymivaippoja sekä stereopanorointia tai muuttaa äänen korkeutta. Lisäksi instrumenteille voitiin määrittää äänenvoimakkuuteen ja stereokuvaan vaikuttavia vaippakäyriä. Jokaiselle ääninäytteelle voitiin editorissa erikseen määrittää yleinen äänenvoimakkuus, stereosijainti ja vibrato. Ohjelma sisältää uuden ping-pong-looppauksen (tunnetaan myös nimellä bidi), jolla ääninäytteelle määritettiin alku ja loppukohta, joiden väliä ääni toistaa edestakaisin.


title: Fast Tracker

text: Fast Trackerin efektinotaatio on suhteellisen yhteensopiva verrattuna Protrackerin vastaavaan, mutta se sisältää kuitenkin monia uusia efektejä, kuten Key off (Kxx) ja Set envelope positionin (Lxx).


title: Fast Tracker

text: Fast Trackerin kehitystyö on lopetettu virallisesti ja ohjelman uusimmaksi versioksi jäi 2.08, joskin betaversio 2.09 vuoti julkisuuteen vuonna 1999. Vuonna 2000 espanjalainen demoskeneryhmä "Chanka" julkaisi ohjelman, jota kutsuttiin alun perin nimellä Fast Tracker 3, josta jatkokehittelyn myötä syntyi huomattavan paljon alkuperäistä Fast Trackeria muistuttava Skale Tracker.


title: Fast Tracker

text: Fast Tracker on ohjelmoitu pääasiassa Pascal-ohjelmointikielellä.


title: Ommadawn

text: Ommadawn on Mike Oldfieldin vuonna 1975 julkaistu albumi. Sen on julkaissut Virgin Records.


title: Ommadawn

text: Levyllä on Oldfieldin aiempiin levyihin verrattuna entistä vahvemmin esillä vaikutteita kelttiläisestä kansanmusiikista.


title: Ommadawn

text: Oldfield levytti koko A-puolen kahteen kertaan, koska hän ei ollut tyytyväinen ensimmäiseen tuotokseen. B-puolen alussa on nauhoitettu 60 kitaraa päällekkäin.


title: Ommadawn

text: Levyllä on kolmantena raitana kappale "On Horseback" (vinyylillä B-puolen toinen raita), jota ei kuitenkaan ole mainittu kannessa. Toisen raidan kesto sisältää kuitenkin tämän kappaleen, jota ilman B-puoli olisi 14 minuuttia.


title: Ommadawn

text: Vuonna 1996 albumin julkaisi halpana painoksena Disky Communications. Sen jälkeen Virgin on julkaissut levyn uudestaan remasteroituna.


title: Hämeenkyrön kirkko

text: Hämeenkyrön kirkko on Hämeenkyrön seurakunnan pääkirkko Pappilassa. Lisäksi seurakunnalla on toinen, pienempi kirkko Jumesniemessä sekä siunauskappeli Mäntyrinteen hautausmaalla Turkillassa. Pääkirkko on puurakenteinen kapeilla poikkisakaroilla varustettu tornillinen pitkäkirkko, jonka suunnittelusta vastasi Tukholman yli-intendentinvirasto 1780-luvun alussa. Kirkon rakentamisesta vastasi Abraham Tennberg ja se valmistui viimeistään vuonna 1782. Alkuperäisessä asussaan se edusti yli-intendentinviraston suosimaa uusklassista arkkitehtuuria. Kuitenkin myöhemmät korjaukset, etenkin 1880 tehdyt sakaristojatke sekä tornin muutos, ovat suuresti muuttaneet sen ulkonäköä. Kirkon sisäkatteena ovat puuholvit.


title: Hämeenkyrön kirkko

text: Kirkossa on sähkölämmitys ja istumapaikat noin 900 ihmiselle. Kirkon nykyiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan 1942 rakentamat 38+3 äänikertaiset, kolmisormioiset sähköpneumaattiset urut. Kirkon alttaritaulun on maalannut vuonna 1849 J. Z. Blackstadius ja se on nimeltään "Jeesus Getsemanessa".


title: Hämeenkyrön kirkko

text: Kirkon alueella sijaitsee toukokuussa 2015 käyttöönotettu muistolehto.


title: Islands

text: Islands on Mike Oldfieldin vuonna 1987 julkaistu albumi.


title: Islands

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt Mike Oldfield.


title: Patagonianmerileijona

text: Patagonianmerileijona eli harjasmerileijona ("Otaria flavescens") on suuri eteläamerikkalainen korvahyljelaji.


title: Patagonianmerileijona

text: Patagonianmerileijonakoiraat voivat olla 2,6 metrin pituisia ja 500 kilon painoisia, naaraat ovat 1,8–2 metrin pituisia ja yli 150 kilon painoisia. Lajin tunnistaa pienistä korvista ja vanhojen urosten suuresta kaulaharjasta. Turkki on lyhyttä ja harvaa, lyhintä se on rinnasta. Uroksilla niskasta keskiselkään ulottuu leveä ja paksu harja. Naaraan rinta ja vatsa ovat usein kellanharmaat ja ne ovat uroksia hieman tummempia. Urosten raajat ovat isommat kuin naarailla, joten ne ovat maalla paljon naaraita nopeampia.


title: Patagonianmerileijona

text: Patagonianmerileijonia elää Perun, Chilen, Argentiinan, Uruguayn ja Etelä-Brasilian rannikoilla. Runsaiten niitä on Patagoniassa ja Falklandinsaarilla. Merileijonat suosivat viileitä vesiä ja lisääntyvät rauhallisilla rannoilla.


title: Patagonianmerileijona

text: Patagonianmerileijonien elintavat ovat hyvin samantapaiset kuin muillakin merileijonilla. Ne liikkuvat laajalla alueella ravinnonhaussa ja vaeltavat joka vuosi lisääntymisrannoille. Patagonianmerileijonat viipyvät kuukausia valitsemallaan lisääntymispaikalla, missä naaraat synnyttävät yhden, harvoin kaksi poikasta 330 päivän kantoajan jälkeen. Koiraat valtaavat haaremin, jossa on keskimäärin yhdeksän naarasta poikasineen. Urokset käyvät usein verisiäkin kamppailuja naaraista. Sukukypsiä patagonianmerileijonat ovat viisivuotiaina. Patagonianmerileijona syö pääasiassa kalaa, mutta etenkin urokset saalistavat usein pingviinejä. Niillä itsellään on miekkavalasta ja kuutteja usein syöviä merileopardeja lukuun ottamatta vähän luonnollisia vihollisia. Kuutteja menehtyy myös tiheässä yhdyskunnassa, kun niitä jää suurten urosten alle. Patagonianmerileijonakanta on useita satojatuhansia yksilöitä eikä se ole uhanalainen. Osasyy lajin menestymiseen on sen melko arvoton turkki ja ohut rasvakerros, joiden takia niiden pyynti ei ole ollut yhtä kannattavaa kuin muiden korvahylkeiden.


title: Yamaha YBR

text:
Yamaha YBR125 on Yamahan valmistama 125-kuutioinen 4-tahtinen kevytmoottoripyörä, jossa on kaksi istumapaikkaa. Kahden hengen istumapaikka mahdollistaa toisen ihmisen kuljetuksen laillisesti. Pyörässä on sähkökäynnistys, tehokas levyjarru edessä, rumpujarru takana ja 18-tuumaiset kevytmetallivanteet. Yamaha YBR:n huippunopeus on normaaleissa olosuhteissa normaalissa ajo-asennossa noin 95–105 km/h. Tekniikan maailman kevytmoottoripyörä arvostelussa arvosteltiin kuutta eri kevytmoottoripyörää ja Yamaha YBR päätyi toiselle sijalle, voiton vei Husqvarnan
Supermoto.


title: Schmier

text: Marcel "Schmier" Schirmer (s. 22. joulukuuta 1966) on saksalaisten Headhunter ja Destruction -yhtyeiden laulaja ja basisti.


title: Schmier

text:
Marcel on 192 cm pitkä ja painaa 88 kg. Hänen lempiyhtyeitään ovat Judas Priest, Motörhead, Dead Kennedys, Exodus, System of a Down ja Kreator.
Lempielokuva on Matrix.


title: Schmier

text: Marcel on ollut Destruction-yhtyeen jäsen vuosina 1983–1989 ja uudelleen vuodesta 1999.


title: J. G. Granö

text: Johannes Gabriel (Kaapo) Granö () oli suomalainen maantieteilijä, joka kehitti erityisesti maisemamaantiedettä ja maantieteen metodologiaa. Granö toimi Turun yliopiston rehtorina (1932–1934) ja kanslerina (1945–1955). Lisäksi hän oli merkittävästi vaikuttamassa erityisesti Tarton ja Turun yliopistojen maantieteen laitosten perustamiseen.


title: J. G. Granö

text: Granö teki monia tutkimusmatkoja Mongoliaan ja Altaivuoristoon. Ensimmäiset matkansa hän teki jo opiskeluaikoinaan isänsä Johannes Granön kanssa, joka toimi Siperian suomalaisena pappina. Tämän jälkeen Granö teki useita tutkimusmatkoja vuosina 1906–1916 ja teki niiden pohjalta laajoja geomorfologisia tutkimuksia: hän muun muassa päätteli Altaivuoriston olleen mannerjäätikön peitossa. Hän julkaisi matkakirjan "Altai" (1919–1921), josta otettiin uusintapainos 1993 ja joka käännettiin 2000-luvulla myös venäjäksi. Granön matkoillaan ottamat valokuvat ovat herättäneet uudestaan huomiota 2000-luvulla.


title: J. G. Granö

text: Granö toimi maantieteen professorina Tarton, Turun ja Helsingin yliopistoissa. Hän vaikutti yliopistomaantieteen syntyyn ja kehittymiseen Virossa. Turussa hän osallistui myös yliopistohallintoon, kun Turun yliopisto oli 1920–1930-luvuilla vaarassa tulla lakkautetuksi yliopiston kanslerin E. N. Setälän suunnitelmien takia. Granön tunnetuin tutkimustyö Altai-tutkimusten jälkeen suuntautui maisemamaantieteeseen ja maantieteen metodologiaan, joista hän esitti näkemyksenä pääteoksessaan "Puhdas maantiede" (1929). Myös se on viime vuosikymmeninä saanut uudestaan huomiota ja ilmestyi englanniksi käännettynä vuonna 1997.


title: J. G. Granö

text: J. G. Granö syntyi maaliskuussa 1882 kirkkoherra Johannes Granön ja Alma Fontellin esikoisena. Poika kastettiin Johannes Gabrieliksi, ja hänen puhuttelunimekseen tuli erotuksena isästä Gabriel. Suomenkieliset ystävät kutsuivat häntä kansanomaisesti Kaapoksi ja muutamat ruotsinkieliset Gabbukseksi. Nimikirjaimia J. G. Granö alkoi käyttää itsestään jo nuorena. Perheeseen syntyi vuonna 1883 toinen poika, Paul eli Paavo.


title: J. G. Granö

text: Johannes Granö työskenteli vielä Kaapon syntymän aikaan Lapualla mutta siirtyi kevään aikana Kemiöön. Perhe asui Kemiön kirkonkylässä, mutta Johannes Granö halusi tehtäviin, jossa voisi koetella omia rajojaan. Hän alkoikin suunnitella lähtöä Siperiaan sinne karkotettujen ja muiden suomalaisten papiksi ja ilmoitti syksyllä 1882 halukkuutensa tehtävään. Senaatti nimitti Johannes Granön tehtävään toukokuussa 1885, ja hän asettui perheineen Omskiin, elokuussa 1885. Omsk oli kansainvälinen kaupunki, ja Kaapo oppi siellä puhumaan venäjää ja saksaa. Hänellä oli hyvä kielipää: hän oppi myöhemmin puhumaan sujuvasti myös viroa ja tuli toimeen lisäksi ranskalla, tanskalla, altailla ja mongolialla. Englantia hän ei kuitenkaan oppinut hyvin, vaikka opiskelikin sitä ahkerasti.


title: J. G. Granö

text: Johannes Granö halusi kouluttaa poikansa Suomessa, joten perhe palasi Suomeen syksyllä 1891. Granö toimi ensin Helsingin ruotsalais-suomalaisen seurakunnan virkaatekevänä kappalaisena, mutta vuonna 1893 hänet nimitettiin Alatornion pitäjän kirkkoherraksi. Granön molemmat pojat aloittivat 1893 koulun Tornion yhteislyseossa, Kaapo suoraan toiselta luokalta. Hän sai päästötodistuksen vuonna 1896 ja siirtyi Oulun suomalaiseen lyseoon. Kaapo kiinnostui jo kouluaikana luonnontieteistä, ja hän oli esimerkiksi lyseon kasvitieteellisen yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja. Kasvitiede kiinnosti häntä erityisesti, ja hän teki kasvien keräysmatkoja jopa Pallastunturille saakka.


title: J. G. Granö

text: J. G. Granö valmistui kesäkuussa 1900 ylioppilaaksi hyvin arvosanoin. Isä olisi halunnut hänen alkavan papiksi ja pettyi, kun poika halusi lukea luonnontieteitä. Isä suostui kuitenkin lopulta kysyttyään neuvoa eläintieteilijä J. A. Palménilta. Palmén neuvoi, että poika opiskelisi aluksi useita eri luonnontieteitä ja päättäisi erikoistumisalansa myöhemmin. Hänen mukaansa opinnot kannattaisi aloittaa eläin- ja kasvitieteestä, ja opettajaksi hän suositteli J. P. Norrlinia. Johannes-isän pettymystä lievitti se, että toinen poika Paavo alkoi lukea teologiaa vuonna 1902. Paavo Granöstä tuli myöhemmin isänsä seuraaja Siperian suomalaisten kirkkoherrana.


title: J. G. Granö

text: Granö kirjoittautui Keisarilliseen Aleksanterin-Yliopistoon (nykyinen Helsingin yliopisto) 11. kesäkuuta 1900 ja aloitti opinnot syksyllä. Hän jätti kasvitieteen opinnot nopeasti, sillä opetus ei vastannut odotuksia, mutta säilytti kuitenkin kiinnostuksensa kasvitiedettä kohtaan koko uransa ajan. Hän jatkoi opintojaan Palménin ohjeiden mukaan. Syksyllä 1901 Granö kiinnostui maantieteestä oltuaan kuuntelemassa maantieteen ylimääräistä professoria J. E. Rosbergia, joka luennoi vuoristojen synnystä. Maantiedettä ei arvostettu omana tieteenään vielä vuosisadan alussa, ja Palmén vastusti maantieteen valintaa pääaineeksi. Granö valitsi sen kuitenkin, ja hän keskittyi opintoihinsa niin tarmokkaasti, että Rosberg valitsi hänet seuraavana syksynä maantieteen laitoksen ylimääräiseksi assistentiksi. Granön tehtäväksi tulivat ensimmäisen vuoden opiskelijoiden ohjaaminen ja kartografisten harjoitustöiden uudelleen järjestäminen. Harjoitustyöt oli aloittanut Ragnar Hult, joka oli Helsingin yliopiston ensimmäinen maantieteen dosentti ja maantieteen laitoksen perustaja.


title: J. G. Granö

text: Granön opiskeluaika oli poliittisesti epävakaata ensimmäisen sortokauden vuoksi. Hän oli suomenmielinen ja harkitsi sukunimensä vaihtamista Teerijärveksi isänsä synnyinseudun mukaan. Hän liittyi Pohjalaisen Osakunnan vanhasuomalaiseen ryhmään, jota johti Paavo Snellman. Lisäksi hän osallistui raittiustoimintaan ja soitti viulua yliopisto-orkesterissa.


title: J. G. Granö

text: Kesäisin Granö matkusti usein Omskiin, mihin Johannes-isä oli palannut suomalaissiirtokuntien kirkkoherraksi. Granö keräsi siellä kesällä 1902 aineistoa maantieteen laudaturtutkielmaan ”Siperian suomalaiset siirtolat” ja kiersi isänsä seurana tämän virkamatkoilla eri siirtokunnissa. Syksyllä 1905 Granö ulotti matkansa Kulunda-aron eteläosaan ja sieltä edelleen hetken mielijohteesta kahdeksi viikoksi Altaivuoristoon ja Kiinan rajoille asti. Granö kertoi myöhemmin, että häneen heräsi matkan aikana halu päästä uudestaan retkille ”vuorimaahan”. Suomalais-Ugrilainen seuran puheenjohtaja Otto Donner etsi henkilöä, jonka seura voisi lähettää Mongoliaan tutkimaan piirtokirjoituksia. Donner kuuli Granön Altain-matkasta ja tarjoutui kustantamaan uuden matkan Mongoliaan kuuluneeseen Urjanhaihin ja Luoteis-Mongoliaan. Granö otti tehtävän vastaan, jos saisi viimeistellä opintonsa ensin ja tehdä matkan aikana myös maantieteellisiä havaintoja.


title: J. G. Granö

text: Granö joutui matkaa varten perehtymään arkeologiaan ja erilaisiin tutkimus- ja jäljentämismenetelmiin. Hän lähti 9. kesäkuuta 1906 Helsingistä Pietariin, missä haki myös opastusta tunnetulta muinaistutkija Wilhelm Radloffilta. Pietarista Granö lähti kesäkuun puolivälissä ja saapui viikossa Omskiin. Varsinainen tutkimusmatka alkoi heinäkuussa. Granön viiden kuukauden retken reitti kulki Sajanvuoriston yli Pohjois-Mongolian järvialueelle, mistä se jatkui Altain yli Kiinaan ja edelleen takaisin pohjoiseen vanhaa Džungarian portin kautta kulkevaa vaellustietä.


title: J. G. Granö

text:
Toisen tutkimusmatkansa Granö teki vastakkaiseen suuntaan kuin ensimmäisen. Se alkoi Altain länsipuolelta Bijskin kaupungista, ja hänen apulaisenaan toimi Siperian virolainen Karl Vok. He ylittivät Altain nopeasti päästäkseen mahdollisimman pian Mongoliaan ja saapuivat Uvs Nuurin etelärannalle kesäkuun lopussa. Mongolian järvialuetta Granö tutki kolmisen viikkoa ja siirtyi sen jälkeen pohjoiseen Urjanhaihin, missä hän tutki Jenisein lähdejokien aluetta noin kuukauden ajan. Matkan aikana Granön väitöskirjan teemat alkoivat selvitä, ja sen jälkeen hän sopi geologian sivutyön aiheen J. E. Rosbergin ja Wilhelm Ramsayn kanssa ja eläintieteen sivulaudaturin aiheesta J. A. Palménin kanssa.
Koska Granön opinnot olivat sujuneet hyvin, hän suostui lähtemään vielä kolmannelle tutkimusmatkalle Otto Donnerin pyynnöstä ja teki pisimmän Mongolian-matkansa kesällä 1909. Granön apulaisena matkalla oli Siperiassa syntynyt suomalainen Stepana Unkuri. He lähtivät liikkeelle Irtyšin sivujoen Buhtarman laaksosta. Tällä kertaa matka suuntasi Altaille, kun viimeksi vuoristo oli ylitetty nopeasti, ja Granö tutki parin kuukauden ajan erityisesti Altain Mongolian puoleista osaa. Altain Tavan Bogdin rajavuoriston alueella Granö löysi laaksoja, joita reunustivat moreenikerrostumat ja joiden alaosissa oli päätemoreeneja. Hän vakuuttui lopullisesti siitä, että myös Altai oli ollut jääkaudella jäätiköiden peitossa. Granön tarkoituksena oli jatkaa Kiinan ja Mongolian alueelta Altain kautta Siperiaan. Suunnitelmat kuitenkin muuttuivat, kun apulaisena olleet miehet varastivat retkikunnan hevoset, jotka kuitenkin myöhemmin saatiin takaisin. Granö päättikin jatkaa itään Kobdon kaupunkiin (nykyinen Hovd) ja sieltä edelleen Hangaivuorten yli Mongolian sisäosiin. Vuoristossa Granö tapasi toisen Aasian sisäosia tutkineen suomalaisryhmän, johon kuuluivat kielitieteilijä G. J. Ramstedt sekä arkeologi ja kansatieteilijä Sakari Pälsi. Granö jatkoi matkaansa Urgaan (nykyinen Ulan Bator) asti, minne hän saapui 10. syyskuuta. Urgasta Granön retkikunta jatkoi mahdollisimman pian Venäjän puolelle, ja retki päättyi 22. syyskuuta Verhne-Udisnkiin (nykyinen Ulan-Ude). Arkeologisten tutkimusmatkojensa tuloksia Granö julkaisi kolmessa saksankielisessä tutkimuksessa vuosina 1909–1910. Hän esitteli niissä erityisesti löytämiänsä muinaisjäännöksiä.


title: J. G. Granö

text: Granön väitöskirja "Beiträge zur Kenntnis der Eiszeit in der nordwest Mongolei und einigen ihrer südsibirischen Grenzgebirge" perustui myös Siperian-matkoihin ja varsinkin niiden geomorfologisiin ja geologisiin havaintoihin. Granö väitteli 28. toukokuuta 1910, ja hänen vastaväittäjänään toimi J. E. Rosberg. Tutkimus herätti paljon kiinnostusta, sillä ensimmäinen ei-venäläinen Altain-tutkija Granö esitti siinä, että vastoin aiempia käsityksiä Altailla oli ollut kolme jäätiköitymisvaihetta. Väitöskirjan ansiosta Granö kutsuttiin puhumaan Berliiniin ja Leipzigiin ja hänet pyydettiin kirjoittamaan "Brockhaus Enzyklopädieen" hakusanat Siperiasta ja Mongoliasta.


title: J. G. Granö

text: Helsingin yliopiston matka-apurahan ansiosta Granö pystyi keskittymään Venäjän Altain tutkimiseen kolmen ja puolen vuoden ajan 1913–1916. Kesät ja syksyt hän tutki vuoristoa ja talvet asui Omskissa. Ennen Altain-matkaa Granö teki Rosbergin kanssa vertailevia tutkimusmatkoja Kaukasukselle, Kirgisiaan ja Tienšaniin. Altain-matkojen tarkoituksena oli selvittää yli 100 000 neliökilometrin laajuisen Venäjän Altain jääkausihistoria. Aluksi Granön oli tarkoitus tehdä monipuolisia havaintoja, ja päähuomio keskittyi erityisesti Obin lähdejokien Bijan ja Katunin laaksoihin. Kaksi ensimmäistä tutkimusvuotta menivätkin pääosin aineiston keräämiseen.


title: J. G. Granö

text: Granö lähti joka kesä matkalle Bijskistä, joka on lähellä Bijan ja Katunin yhtymäkohtaa. Tutkimukset keskittyivät kahtena ensimmäisenä vuotena Bijanjoen alueelle, erityisesti vuonomaiseen Altyn-Köl-järveen ja siitä jatkuvaan Tšulyšmanjoen rotkomaiseen laaksoon. Viimeisenä matkavuotena Granö teki täydentäviä tutkimuksia eri puolella Itä-Altaita. Hän teki pääosan matkoista yksin apunaan vain pari hevosmiestä ja paikallinen opas. Vuonna 1914 Granön mukana oli kuitenkin Kaarlo Hildén, metsätataarien parissa tutkimusta tehnyt maantieteilijä ja antropologi.


title: J. G. Granö

text: Granö kirjoitti matkoista artikkeleita suomeksi, saksaksi, ranskaksi ja venäjäksi. Keski-Aasian ylängön pinnanmuotoja hän selitti Suomen maantieteellisen seuran aikakauskirja Fenniassa 1919 julkaistussa monografiassa "Les formes du relief dans l’altai russe et leur genèse", jossa hän tukeutui William Morris Davisin eroosiosyklioppiin. Teos oli eräänlainen välietappi, jonka avulla Granö halusi osoittaa tutkimustensa merkityksen ja saada kahden vuoden jatkon tutkimuksille. Hän ei saanut kuitenkaan tarvittavaa stipendiä, vaan se myönnettiin Pentti Eskolalle Itä-Karjalan geologisiin tutkimuksiin. Stipendittä jääminen oli Granölle paha pettymys, eikä hän sen takia pystynyt jatkamaan Altain-tutkimuksiaan. Pettymys olisi saattanut olla vieläkin suurempi, jos Granö olisi tiennyt, ettei pystyisi Lokakuun vallankumouksen jälkeen palaamaan enää tutkimusalueelleen. Granön aikomuksena oli ollut jatkaa tutkimuksia Venäjän olojen rauhoituttua, mutta hän ei lopulta pystynyt palaamaan Siperiaan, missä oli viettänyt ison osan lapsuudestaankin.


title: J. G. Granö

text: Granö hylkäsi 1916 Tomskin yliopiston tarjoaman professuurin ja palasi Suomeen, missä mahdollisuudet toimeentuloon olivat heikentyneet. Kevätlukukaudella 1917 Granöllä ei ollut muita vakituisia tuloja kuin maantieteen laitoksen assistentuurin viran palkka. Dosentin tehtävästä hän sai vain opetuspalkkiota. Maantieteessä ei ollut avautumassa uusia yliopistovirkoja, joten Granö joutui harkitsemaan uransa jatkoa ja hankkimaan sivutöitä. Hän suunnitteli vakituiseksi opettajaksi ryhtymistä, mitä ei kuitenkaan tehnyt, vaikka opettikin välillä Helsingin suomalaisessa jatko-opistossa ja Helsingin suomalaisen tyttökoulun yliopistoon johtavilla jatkoluokilla. Syyslukukaudella 1917 Helsingin yliopisto oli suljettu, mutta dosenteille luvattiin palkka ilman opetustöitä. Kun Granöllä ei ollut opetusvelvollisuutta, hän päätti hankkia lisää kokemusta kirjoitustehtävistä. Granö kirjoitti muun muassa maantieteellisiä artikkeleita "Tietosanakirjan" viimeisiin osiin ja Kuolan niemimaan kuvauksen Theodor Homénin toimittamaan tietokirjaan "Itä-Karjala ja Kuollan Lappi", vaikka suhtautuikin projektiin varauksellisesti sen Suur-Suomi-luonteen takia.


title: J. G. Granö

text: Granö oli kirjoittanut alkuvuodesta 1917 Uuteen Suomeen kuvauksia matkoistaan. WSOY kiinnostui niistä niin paljon, että pyysi Granöltä kansantajuista kuvausta matkoista ja tutkimuksista. Granö ei kuitenkaan halunnut kirjoittaa perinteistä kronologista matkakertomusta, vaan hänen kirjansa perustui Altain alueen kaunokirjalliseen kuvaukseen. Kirjoitustyön aikataulu oli melko tiukka, mutta tekstiä syntyi niin paljon, että "Altai" julkaistiin viimein kahdessa osassa: ensimmäinen ilmestyi syksyllä 1919 ja toinen vuoden 1921 alussa. Jalmari Jäntin aloitteesta Granö oli siirtynyt töihin WSOY:lle, ja vaikka hänen päätehtävänsä oli "Altain" kirjoittaminen, hän osallistui myös muihin kustannustöihin. Granöllä oli niin paljon tehtävää WSOY:llä, että hän oli luopunut koulunopettajan paikastaan ja oppikirjojen kirjoittamisesta. Hän harkitsi vakavasti jopa tieteellisen työn jättämistä.


title: J. G. Granö

text: Vuonna 1919 Granö otti vastaan professuurin Tarton yliopistossa, juuri itsenäistyneessä Virossa. Viroon hänet värväsi yliopiston kuraattori Peeter Põld, mutta myös Oskar Kallas toimi siirrossa aktiivisesti. Helsingin yliopistossa Granön ratkaisusta ei pidetty, ja esimerkiksi yliopiston kansleri Edvard Hjelt yritti painostaa Granöä jäämään Helsinkiin, sillä Suomessakin oli pulaa suomenkielisistä opettajista.


title: J. G. Granö

text: Granön ensimmäinen työ Tartossa oli maantieteen laitoksen perustaminen. Sen oli tarkoitus aloittaa toimintansa vuoden 1920 alussa, mutta lokakuussa 1919 järjestettiin jo kartografian peruskurssi. Tarton yliopiston maantieteen laitos kehittyi nopeasti Granön aikana. Hän oli laitoksen toimintaa suunnitellessaan perustanut ajatuksensa humboldtilaiseen tieteeseen, joka korosti erityisesti omakohtaisen tutkimuksen merkitystä opetuksessa. Granö pystyi Tartossa kokeilemaan ajatusta käytännössä, sillä yliopisto oli ennen venäläistämisaikaa perustanut toimintansa humboldtilaisiin vaikutteisiin.


title: J. G. Granö

text: Granö keskittyi Tartossa opetus-, tutkimus- ja kirjoitustöihin ja kieltäytyi muista tehtävistä. Hän muun muassa torjui J. K. Paasikiven pyynnön Suomen ja Venäjän välisten rauhanneuvotteluiden asiantuntijan ja tulkin tehtävistä. Granö osallistui kuitenkin Viron ulkoministeriön pyynnöstä Viron ja Latvian välisen rajan määrittelyyn liittyviin tehtäviin.


title: J. G. Granö

text: Granö oli alkujaankin suunnitellut, että hän palaisi Suomeen, kun virolaiset pystyisivät itse kantamaan vastuun maantieteen tutkimuksesta. Lisäksi Granö odotti Suomesta kykyjään vastaavia tehtäviä. Pian Granön lähdettyä Viroon Suomessa käynnistyivät toimet hänen kutsumisekseen takaisin; sopivia tehtäviä ei kuitenkaan löytynyt. Vuonna 1921 perustettu Suomen maantieteellinen seura päätti pyytää Granötä uuden "Suomen kartaston" toimittajaksi. Seura teki lopulta Granölle tarjouksen kokonaisuudesta, johon kuuluisi seuran sihteerin tehtävä ja vastuu kartaston sekä Fennia-aikakauskirjan toimittamisesta. Lisäksi Helsingin yliopistosta vakuutettiin, että Granö saisi dosenttistipendin syksyllä 1922. Granö ilmoittikin kevään aikana ottavansa tehtävän vastaan, kun oli löytänyt sopivan henkilön seuraajakseen Viroon.


title: J. G. Granö

text: Helsingissä Granö aloitti työnsä syksyllä 1922. Hänet nimitettiin vuonna 1923 Helsingin yliopiston ylimääräiseksi professoriksi, ja vuotta myöhemmin hänen asemansa vakinaistettiin. Granö hoiti professuuriansa Helsingissä vain lyhyen aikaa, sillä hän siirtyi sieltä uuden Turun yliopiston luonnontieteellisen tiedekunnan ensimmäiseksi maantieteen professoriksi. Presidentti Lauri Kristian Relander myönsi Granölle eron 3. elokuuta 1926 alkaen.


title: J. G. Granö

text: Siirtyminen valtion yliopistosta pieneen resurssipulasta kärsivään yksityiseen yliopistoon herätti kummastusta. Granön päätökseen vaikuttivat monet asiat. Hän oli saanut toimia vapaasti perustaessaan Tarton yliopiston maantieteen laitosta, mutta Helsingissä hänen piti sopeutua vanhaan laitostraditioon ja ison yliopiston hallintokoneistoon. Hän otti paikan Turussa, kun Iivari Leiviskä oli siitä kieltäytynyt. Helsingissä ei oltu tästäkään siirrosta erityisen mielissään, ja harmistuksensa ilmaisivat muun muassa Fredrik Elfving, joka oli järjestänyt Granölle paikan ylimääräisenä professorina, ja Maanmittaushallituksen ylijohtaja Kyösti Haataja.


title: J. G. Granö

text: Granö aloitti Turussa vielä vuonna 1926. Häntä kohtaan oli suuria odotuksia, sillä uuden professuurin ja tunnetun tutkijan toivottiin tuovan lisää opiskelijoita ja vahvistavan yliopiston asemaa. Granö itse odotti voivansa keskittyä Turussa paremmin tieteelliseen työhön kuin Helsingissä. Hän ei pystynyt kuitenkaan heti keskittymään oman maantieteellisen teoriansa kehittämiseen, sillä hänen piti ensin saada valmiiksi joitakin karttoja "Suomen kartastoa" varten. Turussa Granö jatkoi jo Tartossa aloittamaansa maisematieteellistä tutkimusta ja julkaisi 1929 saksankielisen teoksen "Reine Geographie", joka ilmestyi seuraavana vuonna suomeksi nimellä "Puhdas maantiede". Siinä Granö esitteli "puhtaaksi maantieteeksi" nimittämänsä oppisuunnan, jonka metodeilla pystyi erottamaan maisemallisesti yhtenäisiä alueita ja tekemään aluejakoja. Granön ajatukset pohjautuivat osaltaan saksalaiseen "Landschaft"-traditioon, ja teos ilmestyi aikana, jolloin maantieteen olemuksesta keskusteltiin vilkkaasti. Granö esitteli ensimmäisenä tutkijana aistiympäristön tutkimuskohteena. "Puhdas maantiede" sai kuitenkin aikanaan ristiriitaisen vastaanoton, mikä oli pettymys Granölle. Hän jatkoikin tutkimuksensa parissa ja julkaisi seuraavaksi teoksen "Suomen maantieteelliset alueet", jossa hahmotteli käytännön sovelluksia aluetieteelleen.


title: J. G. Granö

text: Granö ei pystynyt Turussa olemaan sivussa yliopistopolitiikasta, sillä Turun yliopisto ajautui 1920-luvun lopulla kriisiin, jonka takia se oli lähellä joutua kokonaan lakkautettavaksi. Kriisin taustalla oli suomen kielen tutkijan E. N. Setälän valinta yliopiston kansleriksi. Setälä pyrki supistamaan yliopiston toimintaa ja samalla vahvistamaan perustamaansa Suomen suku -tutkimuslaitosta. Se kiristi yliopiston johdon välejä. Rehtori V. A. Koskenniemen erottua vuoden 1931 lopulla professorit alkoivat etsiä uudeksi rehtoriksi miestä, joka kykenisi vastustamaan voimakastahtoista Setälää. Granö oli arvostettu, ja hän oli jo aiemmin ilmaissut vastustavansa Setälän suunnitelmia, joten katseet kääntyivät hänen puoleensa. Granö hyväksyi lopulta hallintomiehen tehtävät ja aloitti rehtorina tammikuussa 1932.


title: J. G. Granö

text: Rehtorina Granö keskittyi yliopistohallinnon kehittämiseen ja rahoituksen turvaamiseen. Vuoden työrupeaman jälkeen hän oli omasta mielestään täyttänyt tehtävänsä. Setälä myönsi Granölle eron, mutta yliopiston järjestysmuodon perusteella rehtori voitiin valita uudelleen pyynnöstä huolimatta, jos tämä oli ollut virassa alle kolme vuotta. Professorit valitsivatkin Granön vielä kolmivuotiskaudelle. Granö sairastui todennäköisesti osin kovien paineiden takia, ja hän oli vuoden 1934 alussa pitkään vuoteenomana ja virkavapaalla suurimman osan kevätlukukaudesta. Granön tehtävän otti hoitaakseen hänen hyvä ystävänsä Einar W. Juva.


title: J. G. Granö

text: Granö sairastui vuoden 1934 vaihteessa vakavasti. Hänen vatsaansa tuli outo punainen läiskä, joka paisui isoksi pahkuraksi. Se diagnosoitiin bakteerin aiheuttamaksi sädesieneksi, ja sen aiheuttamaa tulehdusta hoidettiin radioaktiivisella jodilla. Vaikka sen ymmärrettiin saattavan aiheuttaa syöpää, menetelmää käytettiin, koska sairaus oli vakava ja potilas yli 50-vuotias. Joko taudin tai sen hoitokeinojen takia Granölle kehittyi nivelreuma, minkä takia hän joutui välillä vuodepotilaaksi. Pahimmat vaiheet olivat talvina 1935–1936 ja 1936–1937. Tauti alkoi kesällä 1937 helpottaa, ja Granö pystyi luopumaan jodi-hoidosta ja lääkkeistä.


title: J. G. Granö

text: Altain-tutkimusmatkojen aineisto oli jäänyt 1910-luvun lopun jälkeen syrjään, vaikka Granö olisi halunnutkin koota niistä aineistoa heti palattuaan matkoilta. Hän keskittyi kuitenkin 1920-luvulla erityisesti maisematieteelliseen teoriaan. Vuonna 1934 hän päätti palata Altai-aineistoonsa ja aloitti työnsä vuosien 1906, 1907 ja 1909 piirtämiensä karttojen puhtaaksi piirtämisellä, mihin hän sai tukea Suomen maantieteelliseltä seuralta. Granö keskittyi kuitenkin sairautensa pitkittyessä suunnittelu- ja tarkastustehtäviin ja siirsi piirtämisen kokonaan A. K. Merisuon vastuulle. Kartat julkaistiin 1938 ilmestyneessä itineraarissa, jonka piti olla Mongolian aluemaantiedettä kuvaavan teoksen karttaosa. Neliosaisesta teoksesta ilmestyi lopulta toisen maailmansodan takia vain johdannoksi tarkoitettu ensimmäinen osa, "Mongolische Landschaften und Örtlickeiten".


title: J. G. Granö

text: Altain pinnanmuotoja käsittelevän tutkimuksensa uudelleen tutustumiseen Granö sai 1942 Emil Aaltosen säätiön antaman 100 000 markan tieteellisen apurahan. Vaikka Granön pitikin laatia alkujaan koko Altaita käsittelevä tutkimus, hän keskittyi kuitenkin parhaiten tuntemansa Venäjän Altain pinnanmuotojen selittämiseen. Sota-aikana työmotivaatio oli ajoittain kateissa, mutta loppukesällä 1944 työ oli valmis. Sodanjälkeisen taloustilanteen takia teoksen julkaiseminen osoittautui vaikeaksi, ja se olisi saattanut jäädä kokonaan julkaisematta, ellei Turun Sanomien Arvo Ketonen olisi maksanut sen julkaisemisen Turun yliopiston maantieteen laitoksen julkaisusarjassa. Granön yhteenveto Altain pinnanmuodoista ja niiden synnystä julkaistiin 1945 nimellä "Das Formengebäude des nordöstlichen Altai".


title: J. G. Granö

text: Granö palasi Helsinkiin 1945, kun hänet kutsuttiin Helsingin yliopiston maantieteen professoriksi. Hän ei kuitenkaan jättänyt Turun yliopistoa vaan toimi 1945–1955 yliopiston kanslerina. Granö halusi palata Helsinkiin, koska yliopiston maantieteen laitos oli pahassa opettajapulassa, kun monet professorit ja opettajat olivat jättäneet laitoksen eri syistä. Hänet valittiin maantieteen laitoksen johtajaksi 1946, kun Väinö Auer lähti Argentiinan hallituksen kutsumana Patagoniaan.


title: J. G. Granö

text: Yliopistojen ulkopuolellakin Granö oli edelleen tärkeä tiedevaikuttaja. Hänet oli vuonna 1945 kutsuttu Otavan Tiedekirjasto-nimisen kurssikirjasarjan toimituskuntaan vastuualueenaan maantiede, ja seuraavana vuonna hän teki Suomalaisen tiedeakatemian esimiehenä ehdotuksen "Suomen maantieteen käsikirjan" ja "Suomen kartaston" uusimisesta. Suomen maantieteellinen seura ei pystynyt vastaamaan samaan aikaan molemmista teoksista, joten ensin aloitettiin käsikirjan suunnittelu. Granö valittiin sen toimituskunnan puheenjohtajaksi, ja 500-sivuinen suomenkielinen laitos "Suomen maantieteen käsikirjasta" ilmestyi 1951. "Suomen kartaston" neljännen laitoksen valmistelut aloitettiin 1953. Granö johti sitä varten perustettua kartastotoimikuntaa, josta hän kuitenkin erosi vuoden 1955 lopulla terveydellisistä syistä. Granö oli vuonna 1954 valittu myös Tieteen päivien puheenjohtajaksi. Hänen puheensa Tieteen päivillä oli hänen viimeinen julkinen esiintymisensä, ja seuraavana vuonna ilmestyneen "Maat ja kansat" -teoksen Suomi-kuvaus oli hänen viimeinen julkaisunsa.


title: J. G. Granö

text: Granön terveys alkoi heikentyä nopeasti maaliskuussa 1955. Häneltä oli leikattu vatsasyöpä vuoden 1952 alussa, mutta onnistuneen leikkauksen jälkeen hän oli pystynyt palaamaan töihin jo maaliskuussa. Terveyden heikkeneminen tuli yllätyksenä, ja huhtikuussa Granö oli jo niin väsynyt, että selviytyi vain vaivoin Turun yliopiston kanslerin tehtävistä. Syy kunnon heikentymiseen löytyi tammikuussa 1956, kun syövän havaittiin uusiutuneen ja levinneen nopeasti. Lääketieteellisesti ei ollut enää mitään tehtävissä, ja pian Granö siirrettiin Mehiläisen sairaalaan, jossa hän kuoli 23. helmikuuta 1956. Granölle järjestettiin hänen toivomuksensa mukaan hiljaiset hautajaiset Hietaniemen krematorion kappelissa. Tuhkat sijoitettiin aluksi krematorion uurnalehtoon, mistä ne siirrettiin myöhemmin Hietaniemen vanhalle hautausmaalle.


title: J. G. Granö

text: J. G. Granö meni 1. heinäkuuta 1913 naimisiin Hilma Ekholmin kanssa, jonka hän oli tavannut Hanna Lignellin kotona. Hilma oli myös maantieteilijä, ja suhde olikin alkanut ja lopulta syventynyt maantieteen laitoksella. Vaikka Hilma Granö vastasi ajan tavan mukaan lasten hoidosta ja muista arkielämän asioista, hän auttoi ja tuki koko avioliiton ajan miehensä tieteellistä työtä. Hän oli auttanut miestään jo tämän väitöskirjan karttojen piirtämisessä.


title: J. G. Granö

text: Granöille syntyi neljä lasta. Ensimmäinen lapsi Aune syntyi heinäkuussa 1914 Omskissa, missä perhe asui J. G. Granön tutkimusmatkojen aikana. Toinen lapsi, joka sai Altain aikojen muistoksi nimekseen Siine Taiga, syntyi Helsingissä tammikuun alussa 1917. Perheen kolmas lapsi Eeva syntyi Helsingissä Suomen sisällissodan aikana samana päivänä, kun Rüdiger von der Goltzin joukot valtasivat Helsingin. Neljäs lapsi Olavi syntyi toukokuussa 1925, Granöjen muutettua Tartosta takaisin Helsinkiin. Lapset asuivat vanhempiensa luona pitkään. Ensimmäisenä muutti Siine 1950-luvun alussa, kun hän avioitui kirjastonhoitaja Henrik Schaumanin kanssa, josta tuli myöhemmin eduskunnan ylikirjastonhoitaja. Olavi muutti kotoa 1953 avioiduttuaan Eeva Kalevan kanssa, mutta naimattomat proviisori Aune ja käsityön lehtori Eeva asuivat vielä senkin jälkeen vanhempiensa asunnossa. Aune asui Helsingin-asunnossa kuolemaansa, vuoteen 2006 asti. J. G. Granön poika Olavi Granö valitsi isänsä tavoin maantieteilijän uran ja toimi myös Turun yliopiston maantieteen professorina ja kanslerina. Kumpaakin yhdisti kiinnostus maantieteen metodologiaan, ja Olavi Granö osallistui aktiivisesti myös isänsä tieteellisen perinnön vaalimiseen muun muassa tämän metodologisen pääteoksen "Puhtaan maantieteen" englanninkielisen käännöksen toisena toimittajana.


title: J. G. Granö

text: Granöt asuivat yliopistojen lukuvuosien aikana kaupungissa mutta muuttivat kesäisin usein maaseudulle. Heidän kesäpaikkansa oli 1923 ja 1924 Mikkelin lähistöllä oleva Valosaari, jota Granö sittemmin käytti esimerkkinä "Puhtaan maantieteen" maisematieteellisissä karttakuvissa. Granö nautti suomalaisesta järvimaisemasta, ja kalastus oli hänen lempiharrastuksensa. Hän kuitenkin kaipasi vakituista lomapaikkaa, ja vuonna 1925 hän hankki 20 kilometriä Porvoosta etelään sijainneen huvilamaisen talon.


title: J. G. Granö

text: Granö sai merkittävän uransa ansiosta useita tunnustuksia ja palkintoja. Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1 luokan komentajamerkin hän sai vuonna 1950. Itsenäisyyspäivän vastaanotolle Granö osallistui kahdesti Turun yliopiston rehtorina, ja sodan jälkeen hänet kutsuttiin vastaanotolle useasti.


title: J. G. Granö

text: Suomen Maantieteellinen Seura myönsi Granölle vuonna 1947 kultaisen Fennia-mitalin, jonka oli häntä ennen saanut vain Carl Gustaf Emil Mannerheim. Suomalaisen tiedeakatemian kunniapalkinnon Granö sai vuonna 1948 ja Alfred Kordelinin säätiön kunniapalkinnon sekä 1934 että 1949. Essi Renvall suunnitteli Granön 70-vuotispäivän kunniaksi juhlamitalin, jonka takapuolella on Granön itsensä valitsema tunnuslause "Via longa, vita brevis" (”Tie pitkä, elämä lyhyt”). Mitaleja lyötiin kolme kappaletta, ja niissä Granön toinen nimi on muuttunut muotoon Cabriel. Turun yliopisto on myös muistanut pitkäaikaista työntekijäänsä: yliopiston juhlasalissa paljastettiin 1945 Emil Rautalan suunnittelema muotokuva.


title: J. G. Granö

text: Granön muisto näkyy myös maasto- ja tähtinimistössä. Altain vuoristossa on yksi Granön mukaan nimetty jäätikkö, ja Yrjö Väisälä on nimennyt planeetta numero 1451:n Granoksi. Granön mukaan on nimetty myös Turun ja Tarton yliopiston yhteinen Granö-keskus, joka sijaitsee Alvar Aallon professori August Tammekannille suunnittelemassa omakotitalossa Tartossa. Keskuksessa on majoitus-, seminaari- ja virkistystiloja, ja sitä voidaan käyttää Turun ja Tarton yliopiston yhteistyöhön liittyviin tarkoituksiin. Lisäksi Suomen Viron-instituutti järjestää siellä kerran kuukaudessa Granö-luentoja.


title: J. G. Granö

text: Granön merkittävin panos maantieteelle oli hänen luomansa puhtaan maantieteen oppisuunta, joka herätti laajaa huomiota 1930-luvun Euroopassa. Geomorfologia muodosti 1900-luvun alussa maantieteen ytimen, mutta kansainvälisellä tasolla sen rinnalle oli noussut tutkimussuunta, joka tarkasteli maapallon luonnonjärjestelmiä ja ihmisen niissä aikaansaamia muutoksia. Granö oli yksi ensimmäisiä uuden tutkimussuunnan kehittäjiä, ja hän loikin omaleimaisen maisematieteellisen oppisuunnan. Granön lähestymistavan mukaan perusteellisen koulutuksen saanut tutkija tekee tutkimuksensa omien aistihavaintojensa perusteella. Maantieteellisessä maisematutkimuksessa oli yleensä keskitytty vain näköaistin kautta järjestyvään maisemaan, mutta Granö painotti kaikkia aisteja, joiden avulla tutkija pystyisi tekemään alueellisia yleistyksiä ja maisemiin perustuvia aluejakoja. Granö ei ollut kiinnostunut siitä, miten tavalliset ihmiset jäsentävät ympäristöään, vaan keskittyi koulutettujen ammattilaisten tekemiin tarkkoihin havaintoihin, jotka voitaisiin esittää karttojen muodossa. Tavallisten ihmisten havainnot ympäristöstään tulivat maantieteen tutkimuskohteeksi vasta 1960–1970-luvuilla.


title: J. G. Granö

text: Granö esitti puhtaan maantieteen idean vuonna 1929 julkaistussa teoksessa "Reine Geographie" (suomennettu nimellä "Puhdas maantiede"). Granön mukaan ihmisen kaksi havaintoalaa ovat suppeampi lähiympäristö, eli lähiö, ja laajempi maisema. Lähiön havainnointiin ihminen käyttää kaikkia aistejaan, mutta kauempana olevaa maisemaa hän havainnoi pääasiassa näköaistin avulla. Maisema onkin puhtaan maantieteen keskeisin alueellinen tutkimuskohde. Tutkimuksen tavoitteena on hahmottaa laajoja, maisemaltaan mahdollisimman yhtenäisiä alueita. Granön mukaan tähän ei pelkkä pinnanmuotojen tutkiminen riittänyt.


title: J. G. Granö

text: Granön ajattelussa keskeisintä oli pyrkimys maantieteelliseen aluejakoon näkyvien maisemamuotojen yhdistelmänä. Maisemamuodot Granö jakoi neljään pääosaan: maankamaraan, veteen, kasvillisuuteen ja tekoainekseen, joka määriteltiin ihmisen muovailemaksi tai valmistamaksi maisemaksi. Granön puhtaan maantieteen alueellinen lähestymistapa näkyi jo matkakirja "Altaissa", jossa matkan tarkastelu etenee vyöhykkeittäin tai alueittain. Viron-aikanaan Granö suunnitteli puhdasta maantiedettä, ja hän kehitti lähestymistapaansa suuressa Viron aluetieteellisessä tutkimuksessa, jonka hän toteutti oppilaidensa kanssa. Suomessa hän toteutti samantapaisen maisematieteellisen aluejaon, joka julkaistiin "Suomen kartaston" kolmannessa laitoksessa ja vähän myöhemmin teoksessa "Suomen maantieteelliset alueet". Aluejaon yhteydessä määriteltiin tyyppialueet, joista muun muassa Järvi-Suomi ja Saaristo-Suomi ovat käsitteinä jääneet myös yleiseen käyttöön. Viroa koskevasta tutkimuksesta on jäänyt käyttöön muun muassa nimitys Lahemaa. Suomen aluejakoa varten tehtiin myös kasvillisuuskartta, jossa kuvattiin Cajanderin metsätyypit, mutta siinä oli myös ihmisen toiminnan vaikutusta havainnollistavia merkintöjä. Kartasta hahmottuivat Suomen alueelliset kehittyneisyyserot. Pohjanlahden pohjukasta Laatokalle kulkevan linjan lounaispuolelle jäi kehittynyt kulttuuri-Suomi ja toiselle puolelle luonnon-Suomi. Jaottelun välillinen vaikutus näkyi 1950-luvun alussa vaikuttaneessa kehittyneisyystutkimuksessa.


title: J. G. Granö

text: "Reine Geographie" -teos julkaistiin alkujaan saksaksi, joka oli hallitseva maantieteen kieli, ja siitä tuli merkittävä teos saksankielisissä maissa. Teos vaikutti maantieteen kehitykseen erityisesti 1930- ja 1940-luvuilla, mutta se sai osakseen myös kritiikkiä. Suomessa sen keskeisin arvostelija oli Iivari Leiviskä. Anglosaksisissa maissa kirjan vaikutus jäi sen ilmestymisaikana pieneksi, sillä siitä tehtiin englanniksi vain pieniä selostuksia tai käännösotteita. Maisematutkimus on kuitenkin 1970-luvulta lähtien tehnyt uutta tuloaan, ja siksi myös "Reine Geographien" kääntäminen englanniksi alkoi herättää kiinnostusta. Yllättäen aloite kirjan kääntämiseksi tuli lopulta Ruotsista, jossa teosta oli kritisoitu paljonkin sen ilmestymisaikoihin. Aloitteen tekijänä oli ruotsalainen maantieteilijä Torsten Hägerstrand, jonka mukaan Granön puhdas maantiede oli ”ajatusmaailmaltaan puoli vuosisataa aikaansa edellä”. Lopulta teos ilmestyi 1990-luvun lopulla Johns Hopkins University Pressin kustantamana. Sen toimittivat ja laajan johdannon kirjoittivat J. G. Granön poika, akateemikko Olavi Granö ja Oulun yliopiston maantieteen professori Anssi Paasi. Kääntäjänä oli Malcolm Hicks.


title: J. G. Granö

text: Granö kirjoitti paljon Altaille tehtyjen tutkimusmatkojen tuloksista. Hänen tutkimuskysymyksensä laajeni asteittain käsittelemään laaksojen kehitystä jääkausien aikana ja puolitasankojen eli peneplaanien muodostumista. Vuonna 1945 ilmestyneessä työssään Granö yhdisti molemmat tapahtumat ja teki uuden tulkinnan Altain pinnanmuotojen synnystä.


title: J. G. Granö

text: Aluksi Granö piti Altain-tutkimusten lähtökohtana Albrecht Penckin ja Eduard Brücknerin tutkimusta Alppien jääkautisista vaiheista. He olivat määrittäneet Alpeilta neljä eri jääkautta, jotka sopivat laaksojen kehitysvaiheisiin. Samoja havaintoja ei kuitenkaan voinut soveltaa Altailla, missä ei ole vastaavia jääkautisia päätemuodostumia. Granö pystyi kuitenkin osoittamaan sivulaaksojen avulla, että myös Altailla oli merkkejä eri jääkausivaiheista. Hän havaitsi, että sivulaaksoihin oli muodostunut terassijärjestelmiä, jotka olivat kerrostuneet päälaakson jäätiköstä peräisin olevasta aineksesta ja sivulaaksoissa virtaavan joen omista kerrostumista.


title: J. G. Granö

text: Granö käytti puolitasankojen muodostumisen tulkintaan ensin William Morris Davisin eroosiosyklioppia. Davis totesi itse, että Granön Altai-tutkimukset todistavat hänen teoriansa yleisen sovellettavuuden. Granö kehitti kuitenkin myöhemmin oman teoriansa, joka selittää kohoamisen ilman erillisiä syklejä. Granön tulkinnan mukaan vuoriston esimaa ja tunturiylängöt olivat alkujaan yhtenäistä tasankoa, jota hän kutsuu alkupinnaksi. Ennen jääkautta alkupinta kohosi kupolimaisesti, ja jääkauden aikana tasankojäätikkö suojasi kohonnutta alkupintaa. Jäätikkövirrat ovat puolestaan muovanneet jokilaaksot syviksi kanjoneiksi, ja tunturiylängön yläpuolella kohoavat suippohuippuiset vuoret ovat rapautuneet jään ja pakkasen myötä. Vaikka Granö olikin alkujaan tukeutunut Davisin teoriaan, hän oli hylännyt sen 1940-luvulla, kun oli palannut Altai-tutkimuksiinsa. Davisin näkemykset eivät enää tuolloin tyydyttäneet Granötä. Granön geomorfologiset näkemykset jäivät melko vähälle huomiolle, ja ne käytännössä vanhentuivat 1960-luvulla, kun laattatektoniikka nousi vuorijonojen synnyn selittäjäksi.


title: J. G. Granö

text: Granön ensimmäiset matkojen tarkoituksena oli tutkia Mongolian alueen arkeologiaa. Granö keskittyi tutkimuksissa lähinnä muinaismuistojen luettelointiin, kuvaamiseen ja levinneisyyden kartoittamiseen. Hänen tekemänsä sadat piirustukset ja ottamansa valokuvat ovat tämän jälkeen olleet merkittävässä tutkimuskäytössä, ja venäläiset tutkijat ovat käyttäneet niitä hyväkseen vielä 2000-luvullakin.


title: J. G. Granö

text: Granö kehitti suomen ja viron maantieteen sanastoa ja loi monia uudissanoja. Suomen kieleen Granön kehittämistä sanoista ovat jääneet muun muassa lähiö, autiomaa, laakio, kuru, syvänkö ja seutukaava. Joidenkin sanojen merkitys on kuitenkin muuttunut. Esimerkiksi lähiö viittasi alkujaan maantieteelliseen ympäristöön liittyvään alueeseen, joka oli havainnoitsijan lähellä. Virossa Granö johti komissiota, jonka tarkoituksena oli uudistaa maantieteen ammattisanastoa. Komissio tarkisti lähes 2200 maantieteen, meteorologian, geologian ja muiden lähitieteiden sanaa. Granön kehittämiä tai täsmentämiä vironkielisiä maantieteen käsitteitä ovat esimerkiksi "lähestik" ja "maastik" (suom. "lähiö" ja "maisema") sekä "geograafiline indiviid" ("maantieteellinen yksilö").


title: J. G. Granö

text: Tieteellisten saavutustensa lisäksi Granö oli merkittävä matkakirjailijana ja suomalaisen valokuvauksen pioneerina. Granön kahdessa osassa julkaistu "Altai"-matkakirja sai ilmestyttyään ylistävän vastaanoton, ja sitä kehuttiin Suomen maantieteellisen kirjallisuuden parhaimmistoon. Se kuitenkin jäi hieman unohduksiin, vaikka esimerkiksi Aaro Hellaakoski ja Reino Kalliola saivat inspiraatioita teoksesta. Kirja nousi uudestaan suosioon 1900-luvun lopussa, kun Yleisradio nosti sen vuoden 1991 kesäkirjaksi. "Altai" loppui tämän jälkeen nopeasti useimmista antikvariaateista, ja siitä päätettiin ottaa uusintapainos, joka julkaistiin 1993. Uusintapainoskin sai hyvän vastaanoton, ja sen ansiosta heräsi myös kiinnostus Granön valokuviin. Suomenkielisen uusintapainoksen pohjalta kirjasta alettiin vuosina 1996–1997 valmistella myös venäjänkielistä laitosta Suomalaisen kirjallisuuden seuran ja Venäjän tiedeakatemian yhteistyönä. Käännös ilmestyi vuonna 2012 ja se herätti suurta kiinnostusta sekä paikallisesti Altailla että venäläisten Altai-tutkijoiden keskuudessa.


title: J. G. Granö

text: Taneli Eskola kokosi kuvia Granön suvun arkistoista, ja hänen ansiostaan ne järjestettiin, konservoitiin ja dokumentoitiin. Eskola kokosi lopulta kuvista Helsingin taidemuseoon "Sininen Altai" -näyttelyn. Meilahden toimitiloissa vuonna 2002 järjestetyssä näyttelyssä oli esillä Granön valokuvia vuosilta 1902–1916. Näyttelyn järjestivät Helsingin taidemuseo, Taideteollinen korkeakoulu ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Granön ottamat valokuvat ovat olleet Helsingin lisäksi esillä Pietarissa, Tartossa ja Turussa. Tämän jälkeen Eskola kokosi "Rajanylityksiä"-nimisen näyttelyn, jossa oli sekä hänen omiaan että J. G. Granön, Jorma Purasen ja Pentti Sammallahden kuvia. Näyttely avattiin syksyllä 2005 Minnesotan yliopiston Katherine E. Nash -galleriassa, minkä jälkeen se kiersi Seattleen, Torontoon, Espoon Gallen-Kallelan museoon, Helsingin Laterna Magicaan ja Oulun Galleria Colmioon. Näyttely oli Pohjois-Amerikassa suosittu, mikä vahvisti käsitystä Granön kuvien kansainvälisestä merkityksestä. Häntä verrattiin muun muassa Yhdysvaltain länsiosia ja Yosemiten kansallispuistoa kuvanneeseen Ansel Adamsiin ja intiaanien kuvaajaan Edward S. Curtisiin.


title: J. G. Granö

text: Granön valokuvat olivat hänen kenttätutkimuksiinsa kenttätutkimuksiinsa liittyviä, ja niitä on otettu Altain alueesta, Siperian suomalaisista siirtolaisista, Länsi-Siperian aroilta ja Mongoliasta. Granö oli taitava tilan ja liikkeen kuvaaja. Hänen valokuvansa näkökulmat vaihtelevat huomattavasti retkikunnan arjen tallentamisesta idyllisiin järvimaisemiin ja jylhiin vuorijonoihin.


title: Five Miles Out

text: Five Miles Out on vuonna 1982 julkaistu Mike Oldfieldin albumi.


title: Five Miles Out

text: Albumi jatkoi Platinum- ja QE 2 - albumien suuntaa sisältämällä lyhyempiä kappaleita Oldfieldin tyylille tunnusomaisten instrumentaalien lisäksi. Albumi antoi samalla suuntaa tulevalle, sillä se sisälsi selkeän, lauletun pop- kappaleen "Family Man", josta niin ikään lauluosuuksia sisältävän nimikappaleen ohella tuli albumin tunnetuin kappale sekä hitti. Nimikappaleella Reillyn kanssa toisena laulajana on Oldfield osaksi vokooderin kautta.


title: Five Miles Out

text: Yhdysvaltalainen Hall & Oates -duo teki "Family Man"-kappaleesta version ja hitin.


title: Venäjän federaation historia

text: Venäjän federaation historia on Neuvostoliiton jälkeisen Venäjän historiaa. Venäjän federaatio syntyi Neuvostoliiton hajottua 25. joulukuuta 1991. Presidentti Boris Jeltsinin johtama Venäjä oli hajonneen Neuvostoliiton pääperillinen, ja se peri myös ongelmat, jotka olivat kärjistyneet Neuvostoliittoa uudistamaan pyrkineen Mihail Gorbatšovin aikana. Näitä olivat talousongelmat, korruptio, rikollisuus ja kansallisuusongelmat. Huolimatta vastustajiensa aikeista ja epäsuosion kasvusta taitava poliittinen taktikko Jeltsin pysytteli vallassa vuoden 1999 loppuun asti.


title: Venäjän federaation historia

text: Turvallisuuspalvelutaustainen Vladimir Putin nousi vuonna 2000 Venäjän federaation presidentiksi. Putin palautti joitain Neuvostoliiton piirteitä, mutta samalla pyrki voimakkaasti ajamaan maan taloutta eteenpäin. Putinin aikaan Venäjän talous koheni suurelta osin öljyn maailmanmarkkinahinnan nousun takia. Toisaalta monet maan ongelmat, kuten korruptio sekä armeijan ja tieverkon huono tila, jatkuivat edelleen. Putin myös pyrki keskittämään valtaa käsiinsä. Hänen kaudellaan Venäjän armeija voitti Tšetšenian kapinalliset. Putinin jälkeen Venäjän presidentiksi nousi 2008 hieman häntä liberaalimpana pidetty Dmitri Medvedev, jonka aikana maa ajautui talouskriisiin. Putin pysyi silti voimakkaana vaikuttajana. Putin nousi uudestaan presidentiksi vuonna 2012. Länsivastainen, ortodoksinen, konservatiivinen ja autoritaarinen virtaus vahvistui. Venäjän hallitus pyrki Putinin kolmannalla kaudella rajoittamaan ulkomaisten agenttien tai ei-toivottujen järjestöjen toimintaa maassa. Se johtui oranssin vallankumouksen pelosta. Kun Venäjä kaappasi Krimin, alko kauppasota lännen kanssa. Venäjä lähetti joukkoja Syyriaan. Pakotteet ja öljyn hintakehitys pysäyttivät talouskasvun.


title: Venäjän federaation historia

text: Venäjän federaatiosta tuli itsenäinen valtio, kun Gorbatšovin Neuvostoliitto hajosi talousvaikeuksien, ideologian heikkenemisen ja kansallisuusongelmien takia Neuvostoliiton paikka YK:n turvallisuusneuvostossa siirtyi Boris Jeltsinin Venäjälle 24. joulukuuta 1991. Seuraavana päivänä viimeinen neuvostojohtaja Mihail Gorbatšov erosi ja Neuvostoliitto lakkasi virallisesti olemasta. Jeltsin kykeni johtamaan maataan ohi parlamentin. Jeltsin alkoi ajaa maata kohti markkinataloutta pyrkien modernisoimaan ja liberalisoimaan maata idealistisessa ilmapiirissä. Hän vapautti hinnat ja ulkomaankaupan. Jeltsinin aikana kuitenkin pahenivat jo perestroikan aikana alkaneet talousongelmat kuten inflaatio ja veronkierto. Vuoden 1992 tammikuussa virkaatekevän pääministeri Jegor Gaidarin aloittama šokkiterapia ajoi maan talouskriisiin, jossa räjähdysmäinen inflaatio vei kansalaisten säästöt ja nosti hinnat pilviin. Veronkierron takia monilla alueilla palkkojen ja eläkkeiden maksu lakkasi vuosiksi. Ulkomaankauppa supistui, ja Jeltsinistä tuli nopeasti epäsuosittu hahmo, kun miljoonat vajosivat demokratian ja talousuudistusten takia kurjuuteen. Tavallinen kansa kirosi demokratiaa. Kommunistit vastustivat parlamentissa talousuudistuksia. Jeltsin erottikin Gaidarin vuonna 1992 pääministerin pallilta, ja nimitti virkaan kommunisteille sopivamman teknokraatin Viktor Tšernomyrdinin, joka oli valtavan Gazprom-yhtiön pääjohtaja ja kannatti hitaampaa uudistustahtia. Järjestäytynyt rikollisuus levisi nopeasti, ja noin puolet taloudesta oli varjotaloutta. Väitettiin että suurilla valtionyhtiöillä oli järjestelijöitä jotka hoitivat varjotalouteen kuuluvia tehtäviä. Varjotaloutta oli mm. veronkierto ja vodkan kotituotanto.. Veroja kiertävät yritykset olivat suojelurahoja keräävien rikollisjärjestöjen tulonlähteitä. FSB:n mukaan noin vuonna 1994 yli 90 prosenttia Pietarin vartiointiliikkeistä oli rikollisten käsissä, mutta todellinen määrä lienee ollut pienempi.


title: Venäjän federaation historia

text: Monet yritykset joutuivat maksamaan mafialle suojelurahoja. Murhat yleistyivät. Osa niistä liittyi liikemiesten keskinäisiin välienselvittelyihin. Huonot terveysolot, onnettomuudet, alkoholismi jne, lyhensivät ihmisten elinajanodotetta. Tieverkko oli huono. Maa kulki kohti hajaantumista, kun alueiden johtajat olivat jo vuonna 1990 ottaneet itselleen suuren vallan. Armeija heikkeni rahapulan takia, uusiin kalustohankintoihin ei tullut juurikaan rahoja. Venäjää ei pidetty lähellekään Neuvostoliiton veroisena suurvaltana. Oli kiistaa myös Ukrainan kanssa Mustanmeren laivastosta. Vuosina 1992–1993 Venäjä pyrki lähentymään länttä, ja länsi ilmoitti tukevansa taloudellisesti Venäjää. Uudet Venäjästä irtautuneet "lähiulkomaat" siirsivät ydinaseensa Venäjälle.


title: Venäjän federaation historia

text:
Alueiden lait saattoivat olla ristiriidassa Venäjän lain kanssa. Pääoma pakeni epävakaasta maasta. Talouden romahtamisen takia neuvostoajoilta periytyneessä parlamentissa enemmistönä olevat vanhoilliset kommunistit koettivat puhemies Ruslan Hasbulatovin kammeta Jeltsiniä vallasta, mikä ajoi maan kaksoisvallan tilaan ja lopulta vuonna 1993 perustuslailliseen kriisiin. Jeltsin voitti armeijan tuella kapinoivan parlamentin
ja mellakoivat nuorisojoukot.


title: Venäjän federaation historia

text: Seuranneissa parlamentin vaaleissa menestyi melko hyvin äärikansallisen Vladimir Žirinovskin johtama Liberaalidemokraattinen puolue. Jeltsiniä lähellä olevat liberaalit menestyivät melko heikosti. Samalla säädettiin uusi perustuslaki, jossa presidentti sai laajat valtaoikeudet. Näin presidentin valta vahvistui, mutta Jeltsin sairasteli usein. Ensimmäinen Tšetšenian sota käytiin Venäjän ja Tšetšenian välillä vuosina 1994-1997. Venäläiset rikkoivat sodassa ihmisoikeuksia, niin kuin separatistitkin, ja sodasta tuli epäsuosittu niin Venäjällä kuin ulkomaillakin. Venäjän puoluekulttuuria luonnehtivat henkilöiden ympärille syntyneet, ei ideologiset puolueet Joulukuun 1995 parlamenttivaalien aikoihin kansa piti Jeltsiniä liian itsevaltaisena, ja valittu uusikin parlamentti kamppaili poliittisesti Jeltsiniä vastaan.


title: Venäjän federaation historia

text:
Jeltsin tasapainoili taitavasti erilaisten poliittisten ryhmien välillä muutellen politiikkaansa tilanteen mukaan, mutta hänen otteensa politiikkaan alkoi herpaantua 90-luvun puolivälissä. Presidentinvaalien jälkeen Jeltsin oli usein poissa töistä ja kävi vain silloin tällöin Kremlissä. Jeltsin oli juoppo ja sairas, ja kyseltiin, että johtaako Venäjää joku muu kuin Jeltsin. Joka tapauksessa valta oli Jeltsinin sisäpiirin "Perheen" käsissä jossa oli esimerkiksi Jeltsinin tytär Tatjana Djatšenko. Jeltsin vaihtoi ministereitä mielensä mukaan. Jeltsinin hallinnossa kilpailivat Korzakovin, Barsukovin ja Soskovetsin tyyppiset isänmaalliset "haukat" ja Tšubaisin liikemiehet.
Vuonna 1995 syntyi uudestaan voimakas sisäinen turvallisuuspalvelu, FSB joka alkoi havitella valtaa maassa. Oligarkit, kuten Boris Berezovski auttoivat Jeltsinin Venäjän presidentiksi 1996, kun kommunistien Gennadi Zjuganov uhkasi voittaa vaalit. Jeltsin erotti sotahaukat hallinnostaan ja alkoi ajaa rauhaa Tšetšenian kanssa. Jeltsin nosti rauhantahtoisen kenraali Lebedin vähäksi ajaksi korkeisiin asemiin.


title: Venäjän federaation historia

text: Vuonna 1996 jatkui edelleen elintarvike- ja muu tavarapula, palkat ja eläkkeet maksettiin miten sattuu, inflaatio oli edelleen melko korkea, ulkomaankauppa tasapainoton, veronkeruu ei onnistunut, ja ihmisten elämä oli turvatonta laajan rikollisuuden takia. Vladimir Putin sai viran Venäjän presidentinhallinnossa vuonna 1997, ja nousi turvallisuuspalvelun johtoon vuonna 1998. Jo Jeltsinin aikana näkyi valikoiva talousrikossyytteiden nosto niitä liikemiehiä vastaan jotka olivat Kremlin epäsuosiossa. Vuodesta 1995 Venäjä suhtautui aiempaa kriittisemmin Yhdysvaltoihin ja muihin länsimaihin, Venäjä vastusti ulkopoliittisesti länttä mutta halusi lännen auttavan sitä taloudellisesti..


title: Venäjän federaation historia

text: Vuonna 1997 näkyi merkkejä inflaation heikkenemisestä ja orastavasta talouden elpymisestä. Samoin rikollisuus väheni näihin aikoihin. Kremlin päätöksiin pyrki vaikuttamaan seitsemän suurinta liikepankkia, ja merkittäviä vaikuttajia olivat myös energiasektorin kaasuyhtiö Gazprom ja öljy-yhtiö Lukoil. Vuonna 1998 Venäjän talous romahti taas. Tämän jälkeen samana vuonna pitkäaikaisen Tšernomyrdinin uudeksi pääministeriksi valittu Kirijenko sai potkut. Vuoden 1998 talousromahduksen jälkeen kotimaan teollisuus elpyi hieman, ja talous alkoi vakautua, elpyä ja kasvaa. Yhä selvemmin alkoi Kremlin politiikassa näkyä turvallisuuspalvelun ote. Samaan aikaan oligarkit kilpailivat edelleen poliittisesta vallasta Venäjällä. Oli selvää, että nopea transitio, siirtyminen, kohti markkinataloutta oli mennyt pieleen. 90-luvun lopuilla parlamentti yritti kaataa epäsuositun Jeltsinin, jota syytettiin lahjusten otosta. Oligarkit kaatoivat vuonna 1999 Jeltsinin pääministerin Primakovin, joka pyrki nostamaan syytteitä Jeltsiniä vastaan. Tämä liittyi myös Jeltsiniä vastaan harjoittavan poliittisen toiminnan nitistämiseen. Putin nimitettiin pääministeriksi, koska tämä oli tehokkaampi toimimaan Jeltsinin vastustaja valtakunnansyyttäjä Juri Skuratovia vastaan. Näin Putin pääsi Kremlissä vallan porteille.


title: Venäjän federaation historia

text: Vuoden 1999 lopulla Venäjän pääministeriksi nousi turvallisuuspalvelun eversti Vladimir Putin. Syksyllä 1999 Venäjällä sattuneet, tšetšeenien tekemiksi väitetyt kerrostaloräjähdykset ajoivat Venäjän toiseen Tšetšenian sotaan 1999-2002, joka jatkuu vieläkin väkivaltaisuuksina. Putinin poliittinen asema vahvistui duuman vaaleissa Jeltsin ilmoitti eroavansa uudenvuodenaattona 1999. Vladimir Putin voitti presidentinvaalit vuonna 2000, koska häntä pidettiin tšetšeenejä vastaan taistelevana sankarina. Putinin auttoi nousuun myös myöhemmin Putinin hylkäämän Boris Berezovskin mediaimperiumi. Putin kukisti moninaisin keinoin poliittiset vastustajansa


title: Venäjän federaation historia

text: Putin pyrki vallan keskitykseen ja talouden modernisaatioon. Putin oli johtamistavaltaan kova, tiukka, käytännöllinen ja isänmaallinen. Putinin politiikassa näkyi selvästi salaisen poliisin tyyli Putin säädätti valtakautensa alussa monia markkinataloutta edistäviä lakeja, muun muassa maanomistuslain. Putin alkoi ohjata Kremlistä käsin alueita, virkamiehiä, yrityksiä, puolueita, vaaleja, mediaa, oppikirjoja ja oikeuslaitosta valtakautensa edetessä yhä enemmän. Putin puhui talouden kehittämisen tarpeesta, ohjatusta demokratiasta, lain diktatuurista ja vallan vertikaalista. Näin "siloviki" Putin pyrki saamaan merkittävän osan taloudesta valtion valvontaan.


title: Venäjän federaation historia

text: Putin kukisti alueet ja häntä vastustaneet oligarkit joutuivat vankilaan tai maanpakoon, loput hän pelotteli kuuliaisiksi. Putinin ensimmäisellä kaudella valtio valtasi kaupoin ja rikossyytöksin useimmat valtion alueella toimivat TV-kanavat ja lehdet, muun muassa Gusinskin mediaimperiumin. Parlamenttiin syntyi vuoteen 2003 mennessä Putinia tukeva suurpuolue, Yhtenäinen Venäjä, ja näin parlamentti rauhoittui selvästi Jeltsinin ajoista. Kreml ohjaili vilpinkin avulla vuosien 2003 ja 2004 parlamentin ja presidentin vaaleja. Putin otti valtion haltuun suuren öljyä tuottavan Jukos-yhtiön.


title: Venäjän federaation historia

text: Monien kansainvälisten tarkkailijoiden ja venäläisten kriitikoiden mielestä Putin heikensi demokratian melkein nollapisteeseen ja loi Venäjälle uutta itsevaltaisuutta. Avoimesti Putinin vastainen oppositio joutui mielenosoituksissaan poliisin tai sisäministeriön erikoisjoukkojen hakkaamaksi. Kansanvalta ja sananvapaus heikkenivät tuntuvasti, sekä ihmisoikeudet etenkin Tšetšenian sotaan liittyen. Sotaa arvostelleita ihmisoikeusjärjestöjä on simputettu Venäjällä. Putinin ajamat uudistukset etenivät hitaasti mikä lienee ollut tarkoituskin, kun kansa oli saanut Jeltsinin ajan sekasorrosta näyttöä nopeiden uudistusten kääntöpuolista. Samalla Venäjän talous kasvoi nopeasti.


title: Venäjän federaation historia

text: Putin tasapainoili turvallisuusviranomaisten ja liikemiesten välillä. Putinin silovikeja kiinnostivat poliittisen vallan lisäksi tai enemmän taloudelliset omistukset. Jotkut tarkkailijat sanoivat Putinin ratsastavan monella vastakkaisella aatteella joita ovat esimerkiksi kommunismi ja kapitalismi. Toisten mielestä Putinin Venäjä näytteli milloin mitäkin, vapaata markkinataloutta, neuvostoaikoja ja niin edelleen. Putin palautti joitain neuvostoajan tapoja ja hänen ympärilleen syntyi henkilökultti, jossa häntä ylistettiin mm. lauluin. Putin pyrki puheidensa mukaan ajamaan maata kohti laajan keskiluokan omaavaa markkinataloutta.


title: Venäjän federaation historia

text: Putinin Venäjällä tapahtui monia Tšetšenian sotaan liittyviä terrori-iskuja. Ulkopolitiikassaan Putin asettui enemmän länttä vastaan kuin Jeltsin muun muassa torjuntaohjuskiistan takia. Putin pelkäsi Ukrainan Oranssin vallankumouksen tyyppistä tapahtumaa maassaan. Venäjä painosti Viroa patsaskiistassa ja Georgiaa Etelä-Ossetian sodassa. Venäläiset energiayhtiöt lisäsivät omistuksiaan lähiulkomaissa. Putin uhkaili joitain lähiulkomaita kaasutoimitusten katkaisemisella.


title: Venäjän federaation historia

text: Putinin ohjauksessa palkat ja eläkkeet maksettiin useimmiten joskaan ei aina ajallaan, ja maan talous kääntyi kasvuun muun muassa öljyn hinnan nousun takia. Talouden kasvu näkyi varsinkin kasvukeskuksissa tavallisten ihmisten reaaliansioiden nousuna, ja köyhien määrä väheni, vaikka maassa oli yhä laajaa köyhyyttä, mikä näkyi mm sähkön ja juoksevan veden puutteena. Eläkkeet, terveydenhuolto, asuminen, tieverkko ja muu infrastruktuuri olivat Putinin aikoina yhä huonolla tolalla. Taloutta rasitti sen yhä suurempi riippuvuus energian eli öljyn ja kaasun viennistä lähinnä putkien kautta, mutta myös tankkereilla kauemmas. Teollisuutta ei uudenaikaistettu ja välttämättömätkin investoinnit olivat minimissä. Näkyvissä oli myös nykyisten öljy- ja kaasuvarojen rajallisuus, vaikka uusia varantoja olikin tiedossa. Omistus keskittyi yhä harvoihin käsiin ja uusia yrittäjiä ilmaantui vähän. Suuret "yritysklaanit" omistivat ison osan Venäjän teollisuudesta.


title: Venäjän federaation historia

text: Maata johti melko pieni virkamiehistä koostuva sisäpiiri, joka on kahminut itselleen suuren osan rahaa tuottavasta teollisuudesta ja vallasta Venäjällä. Vuonna 2004 pääministerin paikalta potkittiin pois viimeinen Jeltsinin ajan liikemies, Mihail Kasjanov. Putinin lähipiirin epäillään hankkineen erilaisin hämärin kaupoin valtiolle ja itselleen suuret määrät omaisuutta. Putin suosi virkanimityksissä pientä ryhmää jossa oli Pietarista kotoisin olevia hallintoihmisiä, joilla on monesti lakimiehen tai turvallisuuspalvelutausta. Putinin aikana nousi yritysten johtoon ministerien sukulaisia. Asevoimat olivat huonossa tilassa yhä Putinin kaudellakin.


title: Venäjän federaation historia

text: Putinin aikana tavallisen kansan köyhyys, rikollisuus ja monet muut Jeltsinin ajan ongelmat jatkuivat. Lisäksi korruptio pahentui. Virkavaltaisuus oli lisääntynyt, ihmisoikeusjärjestöt valittivat. Putinin valta ei ollut todellisuudessa niin vahva kuin päälle näytti, esimerkiksi Moskovan, Tatarstanin ja Tšetšenian johtajat olivat ainakin osin itsenäisiä poliittisia toimijoita, jotka tekivät sopimuksia Moskovan kanssa. Tämä teki poliittisesta järjestelmästä pitkälti läpinäkymättömän.


title: Venäjän federaation historia

text: Venäjällä peiteltiin Tšetšenian sotaan liittyviä ihmisoikeusrikoksia. Hallinto byrokratisoitui ja militarisoitui. Putinin hallintotapaan kuului valikoiva syytteiden nosto niitä vastaan jotka asettuvat hallinnon tielle. Putinin turvallisuuspalvelueliitin uskottiin käyttävän harkiten myös laittomia keinoja valtansa pönkittämiseksi. Venäjän politiikkaa arvostelleita ihmisiä, muun muassa toimittaja Anna Politkovskaja ja maanpaossa ollut Alexander Litvinenko murhattiin Putinin hallitessa maata. Ei ollut tietoa siitä ketkä olivat näiden murhien takana. Tätä ovat monet kriitikot pitäneet Putinin kovan hallintotavan, putinismin oireena. Tästä huolimatta Putinin kansansuosio oli yleensä hyvä kasvaneen talouden ja vakauden takia.


title: Venäjän federaation historia

text: Vuonna 2007 Putin valitsi seuraajaehdokkaakseen Dmitri Medvedevin, joka valittiin maaliskuun 2008 vaaleissa maan presidentiksi. Medvedeviä pidetään Putinia avoimempana ja länsimielisempänä, eikä hänellä ole turvallisuuspalvelutaustaa. Toisaalta myöskään Medvedevkään ei kannata länsityylistä parlamentarismia vaan pitää Putinin luomaa järjestelmää pohjimmiltaan hyvänä.


title: Venäjän federaation historia

text:
Medvedev sanoi ennen virkaansa astumista, ettei länsi pääse Venäjän kanssa yhtään helpommalla hänenkään aikana. Putinismi jatkui yhä, ja pääministeriksi ryhtyneen Putinin valta oli vielä vuoden 2010 alussa yhä suurempi kuin Medvedevin. Vuonna 2008 Venäjä kaappasi Georgiasta käytännössä irtautuneet Etelä-Ossetian ja Abhasian sotatoimin irti Georgiasta, sen jälkeen kun Georgia yritti palauttaa nämä valtansa alle.
Medvedev on puhunut avoimesti monista Venäjää vaivaavista ongelmista. Korruptio ja armeijan huono tila jatkuivat. Opposition pienet mielenosoitukset hajotettiin kovin ottein. Vuonna 2008 Venäjän talous painui taantumaan kansainvälisen talouskriisin myötä. Joidenkin tarkkailijoiden mielestä se uhkasi silovikien valtaa, toisten mielestä vahvisti Putinin valtaa. Taantuma jatkui vielä 2010. Kremlin poliitikot ja virkamiehet olivat jakautuneet kahteen kilpailevaan ryhmään ja nämä taas pieniin aliryhmiin eli "klaaneihin" ja näiden alaisiin "klientteihin". GRU:hon liittyvää Medvedevin ryhmää "sivilikkejä" pidettiin ulkopolitiikassa enemmän länteen, FSB-vetoista Igor Setsinin silovikkiryhmää Kiinaan päin suuntautuvana. . Kesällä 2010 raivosi Venäjällä laajoja metsäpaloja kuivuuden takia. Hallitusta arvosteltiin laajalti varautumattomuudesta metsäpaloihin, ja Putin lupasi valvoa web-kameralla muutamien tuhoutuneiden kylien uudelleen rakennuttamista. Syksyllä 2011 Putin ilmoitti haluavansa presidentiksi, ja hänen uskottiin voittavan vaalit. Yhtenäinen Venäjä menetti paikkojaan vilpillisinä pidetyissä duuman vaaleissa muille suurille puolueille. Maassa oli pitkästä aikaa melko suuria mielenosituksia vaalituloksen tultua julki. Mm. Mironov ja Prohorov aikoivat haastaa Putinin, mutta näiden ei uskottu voittavan vaaleja.


title: Venäjän federaation historia

text:
Maaliskuussa 2012 Putin valittiin presidentiksi 63 prosentin ääniosuudella. Toiseksi tullut Gennadi Zjuganov sai 17 prosenttia äänistä. ETY-järjestö raportoi epäilyttävistä tapahtumista noin kolmanneksella äänestyspaikoista..
Putinin kolmannella kaudella poliittiset ja talouden uudistukset pysähtyivät. Talouskasvu polki paikoillaan. Taantumus sai sisäpolitiikassa vallan, ja ristiriita lännen kanssa syveni. Hallitus pyrki pistämään opposition aisoihin rajoittamalla sananvapautta entisestään. Länsimielinen, demokraattinen oppositio oli varsin epäsuosittu, koska se leimautui ulkomailta tuoduksi aatteeksi. Maan virallinen politiikka kehittyi yhä enemmän itsevaltaiseen, kansallismieliseen ja vanhoilliseen suuntaan. Putin haki politiikalleen tukea ortodoksikirkolta, koska liberaalit piirit olivat osittaneet mieltään Putinia vastaan. Valtio valvoi ortodoksikirkkoa, joka pyrki saamaan siltä myönnytyksiä itselleen.


title: Venäjän federaation historia

text: Hallinto pyrki rajoittamaan sananvapautta


title: Venäjän federaation historia

text:
Se kavensi uskonnollisten ja seksuaalisten vähemmistöjen oikeuksia. Homopropadangan levitys kiellettiin. Ortodoksinen valtakirkko halusi tukahduttaa muut uskonnot. Aids levisi maassa kansantaudiksi, koska perinteisiä arvoja korostava poliittinen ilmapiiri suhtautui kielteisesti seksivalistukseen.
Ennen Putinin astumista 7. maaliskuuta 2012 virkaan maata ravisteli protestiaalto. Duuma hyväksyi kesällä 2012 lain, jonka mukaan ulkomaista rahoitusta saavat järjestöt julistetiin ulkomaisiksi agenteiksi. Lain tarkoitus oli osaltaan estää vallankumous. Vuonna 2014 lakia tiukennettiin siten, etteivät puolueet saaneet enää ottaa rahoitusta ulkomailta. Mutta vuonna 2015 tehtiin lievennys, että hyväntekeväisyysjärjestöjen sallittiin ottaa rahaa ulkomailta. Vuodesta 2015 alkaen Venäjä saattoi kieltää ei-toivotun järjestön. Kreml pyrki torjumaan värivallankumouksen käymällä oppositiohenkisten järjestöjen kimppuun. Näitä olivat Golos, Levada ja Memorial. Oppositioaktivistien murhasarja jatkui. Joku murhasi vuoden 2015 alussa Putin-kriitikko Boris Nemtsovin.


title: Venäjän federaation historia

text: Venäjä ajautui vuonna 2014 vastakkaisasetteluun lännen kanssa, kun maa miehitti ilman Ukrainan suostumista Krimin niemimaan ja liitti sen itseensä. Tämä ja Itä-Ukrainan sekä osittain myös Syyrian konfliktit ajoivat idän ja lännen vastakkainasetteluun. Lännen talouspakotteet ja öljyn hinnan lasku ajoivat Venäjän talouden vaikeuksiin vuonna 2014. Tästä huolimatta Putinin kannatus pysyi korkealla. Oppositio oli edelleen marginaalinen.


title: Venäjän federaation historia

text: Vuonna 2016 oli valtava tietovuoto, jossa panamalaisesta lakifirmasta urkitut tiedot kertoivat Putinin ystävien sijoittaneen Panaman veroparatiiseihin. Putinin mukaan paljastuksiin ei liittynyt korruptiota. Kun tunnettu oppositiojohtaja Navalnyi lietsoi mielenosoituksia, hän sai taas happoa kasvoilleen Moskovassa. Vaikka Navalnyin toinen silmä näes menetti näön, virkavalta ei edes tutkinut tapausta .


title: Venäjän federaation historia

text:
Kesäkuussa 2017 oli monella paikkakunnalla luvattomia korruptionvastaisia mielenosoituksia. Ne olivat suurimmat sitten vuoden 2012. Poliisi pidätti yli 1500 protestoijaa eri puolilla maata.
Venäjän federaatio syntyi kommunistisesta, monikansallisesta Neuvostoliitosta, joka hajosi keskusvallan heikettyä muun muassa talousvaikeuksien takia ja ideologian rappioon. Neuvostoliitto oli saanut alkunsa valloitussodilla syntyneestä suurvallasta, jota johti Venäjä. Tsaarin Venäjä oli monikansallinen, ortodoksinen, itsevaltaisesti johdettu valtio. Sen yhtenäisyyden säilyminen perustui myös rahallisiin resursseihin. Näin Venäjän historia selittyisi "Rahan, ristin ja kruunun" ongelmien ratkaisuilla tai epäonnistumisilla. Varsinkin Putinin Venäjällä ainakin rahavalta ja hallitusvalta kietoutuvat yhteen. Ortodoksisen kirkon asema on näkyvä. Venäjän historiassa vaikuttaa tällä hetkellä myös salainen poliisi, joka oli olemassa jo tsaarin aikana, mutta jonka merkitys oli hyvin suuri kommunistien aikoina. Venäjän historiassa on ollut joskus hajaannuksen kausia, jolloin vallasta on taisteltu. Jeltsiniä on pidetty heikkona hallitsijana, joka uhkasi hajottaa koko Venäjän. Niinpä monien mielestä demokratia on mahdoton monikansallisella Venäjällä hajottamatta sitä.


title: Crises

text: Crises on vuonna 1983 julkaistu Mike Oldfieldin kahdeksas albumi. Albumilta julkaistusta singlestä, Moonlight Shadowista, tuli huippusuosittu ympäri maailmaa.


title: Elite Ice Hockey League

text: Elite Ice Hockey League ("EIHL") on korkein Britanniassa pelattava jääkiekon sarjataso. Liiga muodostettiin vuonna 2003, ja se korvasi sitä edeltäneen British Ice Hockey Superleaguen (BISL).


title: Elite Ice Hockey League

text: Koska jääkiekko on pieni laji Britanniassa, on sarjalla ollut vaikeuksia pysyä suosiossa ja saada mediahuomiota. Sarjassa kilpailee kaudella 2018–2019 11 joukkuetta, ja sarjamestaruus on jakautunut näille vaihtelevasti eri kausina. Pelaajista suurin osa on ulkomaalaisia, etenkin pohjoisamerikkalaisia.


title: Elite Ice Hockey League

text: Sarjassa on voitettavana kolme eri palkintoa. Näistä arvostetuimpana pidetään runkosarjan voittoa, mikä on muihin maihin nähden melko epätavallista. Syynä onkin, että jalkapallohullussa maassa on totuttu pelkän perussarjan pelaamiseen. Runkosarjamestaruuden ratkettua pelataan kuitenkin vielä pudotuspelit, joiden huipennus on joka vuosi eri paikassa pelattava viikonlopputurnaus. Näiden lisäksi sarjan joukkueet kilpailevat myös vähemmän arvostettujen Challenge Cupin ja Knockout Cupin voitoista.


title: Elite Ice Hockey League

text: Joukkueista kuusi on Englannista, neljä Skotlannista, yksi Pohjois-Irlannista ja sekä Walesista.


title: Opus (valokuvataide)

text: Opus on valokuvataiteellinen suomalaisten kuvateosten sarja. Ensimmäinen Opus oli Pentti Sammallahden kuvasalkku "Cathleen Ní Houlihan, irlantilainen kuvasalkku" vuodelta 1979. Sittemmin sarjassa on ilmestynyt noin 45 kirjaa tai kuvasalkkua noin kymmeneltä taiteilijalta. Yhteistä niille on kirjataiteellinen kunnianhimo ja pyrkimys soveltaa painomenetelmiä valokuvataiteellisiin tarkoituksiin. Opuksia julkaisseita taiteilijoita ovat esimerkiksi Kristoffer Albrecht, Kari Holopainen, Joakim Eskildsen, Taneli Eskola, Ritva Kovalainen, Japo Knuutila ja Jorma Puranen. Opukset ovat vakiinnuttaneet taiteilijoiden itsensä suunnittelemat ja toteuttamat kuvasalkut osaksi suomalaista valokuva- ja kirjataidetta.


title: Varignonin lause

text: Varignonin lause voi viitata


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Hämeenlinnan kirkko on evankelis-luterilaisen Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan pääkirkko. Kirkko sijaitsee Hämeenlinnan ydinkeskustassa torin itälaidalla. Kirkossa on istumapaikat 800 hengelle ja kirkon tornissa sijaitsevassa kappelissa 25 hengelle. Tiilinen, valkoiseksi rapattu kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1798, ja sitä on laajennettu kellotornilla vuonna 1837 sekä siipiosilla vuonna 1892. Kirkko on kustavilaisen klassismin tyylipuhtaimpia edustajia Suomessa.


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Hämeenlinnan perustamisesta 1639 saakka kaupungin kirkko oli sijainnut Hämeen linnan pohjoispuolella vanhankaupungin alueella. Kun Ruotsin kuningas Kustaa III päätti vuonna 1775 Hämeenlinnassa vieraillessaan kaupungin siirrosta nykyiselle paikalleen Saaristenmäelle, määrättiin samalla taidemaalari Louis Jean Desprez piirtämään uusi edustava kirkkorakennus. Desprez suunnitteli rakennuksen vuonna 1789, ja se rakennettiin vuosina 1792–1798. Kustavilaista klassismia edustava kirkko oli rakenteeltaan kupolin kattama pyöreä rakennus, joka oli suunniteltu muistuttamaan kuningas Kustaa III:n ihailemaa Rooman Pantheonia. Pyöreästä runkohuoneesta erkanivat itään sakaristo ja länteen eli torille päin eteishuone doorilaisine pylväspäätyineen. Sisätila oli suunniteltu amfiteatterimaiseksi siten, että alttari sijaitsi keskellä ja penkkirivit nousivat kahdeksana kaarevana lohkona loivasti ulkoseiniä kohti. Saarnastuoli oli sijoitettu sakastin oven yläpuolelle.


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Kirkon ulkoasu on aikojen saatossa kokenut useita muutoksia. Erillisen puisen kellotapulin tuhouduttua kaupungin palossa 1831 rakennettiin sakastin yhteyteen kellotorni vuonna 1837 intendentinkonttorin suunnitelmien mukaan. Vuonna 1892 Josef Stenbäckin johdolla suoritetut korjaukset hävittivät kirkon omaleimaisen luonteen, sillä kirkkoon rakennettiin ristisakarat ja sisätilan järjestys muutettiin perinteistä ristikirkkoa vastaavaksi. Ilmari Launiksen suunnittelema seuraava korjaus vuonna 1912 lisäsi kirkon koristeellisuutta seinä- ja lasimaalausten muodossa.


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Vuonna 1964 suoritetussa peruskorjauksessa arkkitehti Aarno Ruusuvuori tavoitteli kirkon alkuperäistä, pelkistettyä henkeä poistattaen lähes kaikki myöhemmin lisätyt koristukset. Kirkkosalin istumajärjestys kuitenkin jäi ennalleen, eikä sitä palautettu amfiteatterimuotoon. Samassa yhteydessä kirkko sai uudet, Kangasalan urkutehtaan rakentamat urut, jotka rakentaja uudisti vuonna 1978. Kirkon nykyiset, saksalaisen urkurakentamo Georges Heintzin valmistamat Ladegast-tyyliset urut ovat vuodelta 2003. Äänikertoja niissä on 36, ja ne jakautuvat kolmelle sormiolle ja yhdelle jalkiolle. Urut edustavat tyyliltään myöhäisbarokin ja varhaisromantiikan taitekohdan tyyliä.


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Kirkon alttaritaulun on maalannut Alexandra Frosterus-Såltin, ja se on nimeltään "Vapahtajan ilmestyminen Maria Magdaleenalle pääsiäisaamuna".


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Kirkossa järjestetään säännöllisesti muun muassa jumalanpalveluksia, kastetilaisuuksia, konfirmaatioita, häitä ja erilaisia konsertteja. Lisäksi kirkko on avoinna päiväsaikaan hiljentymistä ja tutustumista varten.


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Hämeenlinnan kirkko sijaitsee Saaristenmäen kaupunginosassa mukaansa nimetyssä Kirkkopuistossa, joka rajautuu Kirkkorinteeseen, Raatihuoneenkatuun, Linnankatuun sekä Hallituskatuun. Kirkkopuistossa sijaitsevat sisällissodan ja toisen maailmansodan uhrien muistomerkit. Linnankadun toisella puolella sijaitsee Toripuisto, jonka halki kulkee puistokäytävä Kauppatorilta kirkolle. Puiston paviljongit, jotka on suunnitellut Armas Lindgren vuonna 1910, ovat saaneet arkkitehtuuriinsa vaikutteita viereisestä kirkosta. Hämeenlinnan kirkko muun kauppatorin ympäristön ohella on luokiteltu "valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi".


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Hämeenlinna-Vanajan seurakunnalla on käytössään pääkirkon ohella keskiaikainen Vanajan harmaakivikirkko, keskiaikainen Rengon kivikirkko sekä vuonna 1956 rakennettu Hätilän kirkko. Lisäksi kappeleita on kaksi ja seurakuntataloja neljä.


title: Hämeenlinnan kirkko

text: Hämeenlinnan nykyistä kirkkoa on edeltänyt kaksi yksinkertaista puurakenteista kirkkoa Hämeenlinnan vanhassakaupungissa, nykyisellä Linnan kasarmien alueella. Vuonna 1639 tapahtuneen kaupungin perustamisen jälkeen jumalanpalveluksia vietettiin aluksi Hämeen linnan Kukkotornin kirkkosalissa. Linnan tuhouduttua pahoin tulipalossa 1659 ryhdyttiin Linnanniemen pohjoiskärkeen rakentamaan kaupungin ensimmäistä omaa kirkkoa, joka valmistui todennäköisesti 1666. Kirkolle valittu paikka osoittautui kuitenkin erittäin huonoksi vetisen maaperän vuoksi. Isonvihan jälkeen kirkko oli jo osin maan sisään vajonnut ja muutenkin niin rappiolla, että uuden rakentaminen oli välttämätöntä. Uusi, hieman edellistä suurempi kirkko valmistui 1739 vanhan lähelle, vähän edellistä korkeammalle ja kuivemmalle paikalle. Tämä ristikirkko säilyi käytössä vielä kaupungin siirron (1778) jälkeenkin aina nykyisen kirkon valmistumiseen asti. Vanhojen kirkkojen paikan lähellä on muistomerkki.


title: Varignonin lause (geometria)

text: Varignonin lause on geometriassa Pierre Varignon vuonna 1831 todistama tulos, jonka mukaan nelikulmion sivujen keskipisteitä yhdistävät janat muodostavat aina suunnikkaan, oli nelikulmio minkä muotoinen tahansa. Suunnikasta kutsutaan siksi Varignonin suunnikkaaksi ().Sekä yksinkertaisen että kompleksisen nelikulmion "Varignonin suunnikkaalla" on yleensä kahden pituiset sivut ja suuruiset kulmat. Silloin suunnikkaan lävistäjät ovat eri pituisia ja ne leikkaavat toisensa terävässä kulmassa.


title: Varignonin lause (geometria)

text: Kun nelikulmio on yleinen nelikulmio, puolisuunnikas tai suunnikas, on "Varignonin suunnikas" aina yleinen suunnikas. Kun nelikulmio on tasakylkinen puolisuunnikas tai suorakulmio, on Varignonin suunnikas neljäkäs. Vielä, kun nelikulmio on neljäkäs tai leija, on "Varignonin suunnikas" aina suorakulmio. Nelikulmion ollessa neliö, on myös "Varignonin suunnikas" neliö.


title: Varignonin lause (geometria)

text:
Jos "Varignonin suunnikkaan" sisälle piirtää toisen "Vargnonin suunnikkaan", on myös se suunnikas. Lisäämällä toistuvasti uusien "Varignonin suunnikkaiden" piirtämistä sisempien "Varignonin suunnikkaiden" sisälle, syntyy loputon jono pieneneviä suunnikkaita. Näiden suunnikkaiden kuvioiden jono suppenee yhteen pisteeseen, joka on nelikulmion keskipiste. Lukuun ottamatta ensimmäistä nelikulmiota, ovat jonon parilliset jäsenet yhdenmuotoisia keskenään, ja jonon muut kuviot ovat taas yhdenmuotoisia vain keskenään.
Lause voidaan todistaa homotetian avulla: Soveltamalla homotetiaa keskipisteitä yhdistävään janaan homotetiakeskuksena neliön kärkipisteet kertoimella 2 nähdään, että nelikulmion keskipisteitä yhdistävät janat kuvautuvat nelikulmion lävistäjiksi. Koska homotetia säilyttää janojen yhdensuuntaisuuden, on keskipisteitä yhdistävät vastakkaiset janat yhdensuuntaiset, eli nelikulmio on suunnikas.


title: Varignonin lause (geometria)

text: Keskinen kolmio on vastaava tilanne kolmiolla. Jos merkitään monikulmion sivuille keskipisteet ja yhdistetään viereiset keskipisteet janoilla, saadaan muodostettua keskinen monikulmio mille monikulmiolle tahansa.


title: Ramonesin diskografia

text: Ramones-yhtyeen diskografia.


title: Veikko Litzen

text: Veikko Juhani Hjalmari Litzen (1. joulukuuta 1933 Helsinki – 17. tammikuuta 2011 Rooma, Italia) oli suomalainen filosofian tohtori, kulttuurihistorian professori ja entinen Kansallisarkiston pääjohtaja. Hän oli erikoistunut keskiajan historiantutkimukseen.


title: Veikko Litzen

text: Litzen syntyi keskiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli työnjohtaja Harry Litzen ja äiti Aune Laitinen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 lähtien on ollut Aulikki Laitinen, ja heillä on yksi lapsi, Johanna (s. 1977). Litzen pääsi ylioppilaaksi vuonna 1953 ja valmistui filosofian maisteriksi 1961, lisensiaatiksi 1968, ja hän väitteli vuonna 1974 (Helsingin yliopisto). Hänen väitöskirjansa "A war of roses and lilies: The theme of succession in Sir John Fortescue’s works" käsitteli vallanperimyksen ongelmaa, jota hän oli tarkastellut jo aiemmin lisensiaatintyössään. Lisäksi hän on suorittanut arkistotutkinnon vuonna 1963.


title: Veikko Litzen

text: Veikko Litzen toimi pääasiassa arkistolaitoksen palveluksessa: Helsingin kaupunginarkistossa 1962–1963, valtionarkistossa avustajana ja arkistonhoitajana 1962–1972, Turun maakunta-arkiston hoitajan 1973, valtionarkiston tutkimusosaston johtajana ja arkistoneuvoksena 1973–1978 sekä Valtionarkiston tai myöhemmin Kansallisarkiston pääjohtajana eli valtionarkistonhoitajana 1987–1996.


title: Veikko Litzen

text: Vuonna 1978 hän aloitti Turun yliopiston ensimmäinen kulttuurihistorian professuurin ja tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1987 saakka. Tuona aikana hän käynnisti kehittämistyön, joka on johtanut nykyiseen, omaleimaiseen kulttuurihistorian oppiaineeseen.


title: Veikko Litzen

text: Lisäksi Veikko Litzen toimi akateemisella urallaan Suomen Rooman instituutin eli Villa Lanten johtajana vuosina 1983–1985. Hän oli toiminut dosenttina Helsingin, Turun ja Tampereen yliopistoissa ja opettajana Sibelius-akatemiassa ja Teknillisessä korkeakoulussa. Lisäksi hän oli mukana useiden kansainvälisten arkistojärjestöjen johtotehtävissä ja alan lehtien toimituskunnissa.


title: Veikko Litzen

text: Kun kulttuurihistorian professori Veikko Litzen täytti 60 vuotta 1.12.1993, merkkipäivän kunniaksi oppiaine päätti aloittaa vuosittaiset Veikko Litzen -luennot. Professori Litzen itse piti ensimmäisen luennon aiheesta "Konstantinus Suuri, Leni Riefenstahl ja minä". Tämä vuosittain Veikko Litzenin syntymäpäivään ajoittuva luento on määritelty kulttuurihistoriaan perustuvaksi kriittiseksi puheenvuoroksi jostakin ajankohdan keskeisestä kulttuurisesta ja yhteiskunnallisesta kysymyksestä.


title: Veikko Litzen

text: Luennon ovat pitäneet:


title: Grand Island

text: Grand Island voi viitata seuraaviin maantieteellisiin kohteisiin:


title: Teiskon kirkko

text: Teiskon kirkko on puurakenteinen ristikirkko, jonka sanotaan olevan järjestyksessään kolmas kirkko Teiskossa. Ensimmäinen tunnettu kirkko rakennettiin 1621, ja toinen vuonna 1669. Nykyisen kirkon rakensi Matti Åkerblom vuosina 1787–1788. Kirkko on rakenteeltaan keskikorostamaton sisäviisteinen ristikirkko. Sakaroissa ja niiden eteishuoneissa on laakeat aumakatot. Ikkunat ovat pyörökaariset. Itse kirkkosalissa on päistään pyöristetyt tynnyriholvit ja laakea välikattokupoli.


title: Teiskon kirkko

text: Kirkossa on kuumailmalämmitys ja istumapaikat 850 ihmiselle. Kirkon alttaritaulu on vuodelta 1801 ja nimeltään "Jeesus Getsemanessa". Sen ovat maalanneet Pehr Sundberg ja Gabriel Sweidel. Kuorissa on lisäksi Albert Edelfeltin suunnittelema lasimaalaus.


title: Messukylän kirkko

text: Messukylän kirkko on luterilainen kirkko Tampereella. Se on Messukylän kaupunginosan kahdesta kirkosta uudempi. Puhtaaksi muurattu tiilikirkko rakennettiin korvaamaan huonokuntoinen Messukylän vanha kirkko, ja se valmistui vuonna 1879.


title: Messukylän kirkko

text: Kirkon on suunnitellut Theodor Höijer. Se on rakenteeltaan suorakaiteen muotoinen päätytornillinen pitkäkirkko, jonka runkohuoneen keskiosasta ulkonee poikkilaiva. Alttaripäädystä ulkonee monikulmainen kuori, jota ympäröi matala monikulmainen sakaristo. Ulkoseiniä jäsentävät tukipilarit ja erittäin korkeat pyörökaariset ikkunat, joista tulee valoa itse kirkkosalin lisäksi myös lehtereille. Ulkoseinän tukipilarit ovat kuitenkin vain arkkitehtoninen yksityiskohta, sillä sisäkatteena on puupylväiden varassa lepäävä holvaamaton puukatto. Arkkitehtoniselta tyyliltään kirkko edustaa lähinnä myöhäistä uusgotiikkaa.


title: Messukylän kirkko

text: Messukylän uudessa kirkossa on keskuslämmitys ja istumapaikat 790 hengelle. Kirkon vuodelta 1888 peräisin oleva alttaritaulu on nimeltään "Kanaanilainen vaimo", ja sen tekijä on Alexandra Frosterus-Såltin. Kirkon kahdesta kellosta toinen on vuodelta 1839 ja toisen valmistusvuosi on tuntematon.


title: Messukylän kirkko

text: Kirjailija Kalle Päätalo on haudattu kirkon vieressä sijaitsevalle hautausmaalle.


title: Kuusaa

text: Kuusaa tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:


title: Kuusaa (Haapajärvi)

text: Kuusaa on noin 250 asukkaan ja alle sadan talouden kylä Haapajärven kaupungissa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Se sijaitsee Kuusaanjärven rannalla kantatien 58 varrella noin 22 kilometrin päästä Haapajärven keskustaajamasta Kärsämäen suuntaan.


title: Kuusaa (Haapajärvi)

text: Kuusaan Kylätoimikunta on perustettu vuonna 1989 ja toimintaan on yhdistynyt naapurikylä Jokela 1990-luvun puolessa välissä. 1990-luvun loppupuolella Kuusaanjärven ympäristön maamiesseura uudistettiin palvelemaan kylätoimintaa ja nimeksi muutettiin Jokuset kyläyhdistys ry. Kuusaa-Jokelan kylä tunnetaan Haapajärven aktiivisempana kylänä (Kaupunginjohtaja Järvinen). Muun muassa Kuusaan marathon on tunnettu kautta maan. Juoksija-lehden kyselyn mukaan Kuusaan marathon on Suomen parhaiten järjestetty maraton. Kuusaa-Jokelan kansainvälinen toiminta ja muun muassa työleirit ovat kannustaneet myös naapurikuntien kyliä aktiiviseen kansainväliseen toimintaan. (Niityiltä-Nummille hanke ja maitolaiturilta-maailmalle hanke). Kuusaa-Jokelan väki on toteuttanut useita hankkeita joista suurin on Kuusaanjärven kunnostus (2006).


title: Kuusaa (Haapajärvi)

text: Kylässä on SRK:n Kallion leirikeskus sekä vanhustenkoti ja muutama muu pienyritys. Kuusaalla on myös suuri suo, Hankilanneva, jonka Vapo Oy on valjastanut turvetuotantoon, turvetuotanto on loppunut ja alue on laajalti viljelys käytössä. Nuijunjärvi on alueen merkittävä lintujärvi. Nuijunjärvi on kunnostettu kosteikoksi, Haapajärven Pohjoisen metsästysseuran hankkeella. Kuusaan ala-aste lakkautettiin 2006, ja koulurakennus on helmikuussa 2007 siirtynyt kyläyhteisön omistukseen. Kyläntalossa (Eurola) järjestetään nykyisin kylää aktivoivaa toimintaa. Eurolan kunnostukseen on saatu rahoitus 2011. Talo maalataan kauttaaltaan ulkoa ja sisältä, keittiö remontoidaan kokonaan (2012). Kylä kehittyy edelleen sillä kylälle on muuttanut jälleen (2011) perhe Oulusta. Uudistalo rakennetaan perheelle (neljä lasta)2012. Jokelan kylään nousee samaan aikaan kaksi uutta ok-taloa.


title: Kuusaa (Haapajärvi)

text: 2017 kylälle saatiin merkittävä n. 180 000 € "Kehittyvä Kuusaa-hanke" Keskipiste Leader:ltä.


title: Kuitia

text: Kuitia () on 1400-luvulla rakennettu kartano Paraisilla.


title: Kuitia

text: Paraisten kaupungin Lemlahdensaaren pohjoisosassa sijaitseva Kuitian kivilinna on vanhin Suomessa säilynyt kartano. Sen rakentamisen pani alulle valtaneuvos Joachim Fleming oletettavasti 1480-luvulla. Jo aiemmin Kuitia mainitaan asuttuna kartanona 1400-luvun alussa. Sen varhaisin tunnettu omistaja oli Turun piispa Maunu Tavast. Vuonna 1439 hän lahjoitti kartanon veljelleen Jöns Olofinpojalle sekä tämän vaimolle Marta Klauntyttärelle, joka oli Turun linnan päällikön Klaus Lydekenpoika Djäknin tytär. Joachim Fleming oli Marta Klauntyttären tyttären poika, ja peri Kuitian vuonna 1477.


title: Kuitia

text: Maantieteellisesti Kuitia sijaitsee 400 metriä merestä, Pito sund -salmesta. Keskiajalla meri lainehti lähellä kartanoa, sillä lähimmät rantapellot ovat alle kymmenen metriä korkeammalla kuin nykyinen merenpinta. Kivilinna rakennettiin niinä levottomina aikoina, jolloin juutit purjehtivat ja ryöstivät Suomen rannikkoa. Sillä on varmasti ollut myös puolustuksellinen tarkoitus. Aivan lähellä on korkea vuori, meren puolelta jyrkkärinteinen Råbäckbergen, joka on saattanut olla muinainen linnavuori.


title: Kuitia

text: Kuitia on rakennettu luonnonkivistä muuraamalla. Tiiliä on käytetty ovien ja ikkunoiden pieliin sekä kellariholveihin. Linnassa on kellarikerroksen päällä kolme kerrosta, joihin pääsee keskellä taloa olevaa portaikkoa. Eteläpäässä on poikittain kivinen siipirakennus, joka on ilmeisesti rakennettu samaan aikaan päälinnan kanssa, mutta josta mahdollisesti on myöhemmin purettu kaksi ylintä kerrosta. Linnan rakennutti valmiiksi Joachimin poika, amiraali ja valtaneuvos Erik Fleming.


title: Kuitia

text: Tilan uusi, kivilinnan lähellä sijaitseva päärakennus, on rakennettu 1700- ja 1800-luvuilla. Kartano on ollut jatkuvasti asuttuna, ja se oli af Heurlin -suvun omistuksessa 1800-luvulta 2010-luvulle. Viimeksi kartanon omistajana oli agronomi ja maatalousyrittäjä Anders af Heurlin. Vuonna 2014 kartanon osti Cargotecin hallituksen puheenjohtaja Ilkka Herlin. Hänen kerrottiin aikovan jatkaa tilalla maatalousyrittäjyyttä menetelmillä, jotka kuormittaisivat Itämerta mahdollisimman vähän.


title: Kuitia

text: Maatilalla on yhteensä 250 hehtaaria viljelysmaata, jossa kasvaa tällä hetkellä vehnää, kauraa, ohraa sekä sokerijuurikkaita. Tavoitteena on, että maatilalla kehitetään entistä parempia lannoitteita ja yhä tehokkaampia luonnonmukaisia viljelymenetelmiä. Tulevaisuudessa tilalla aletaan harjoittaa myös karjankasvatusta. Kartano on mukana CarbonToSoil -projektissa.


title: Kuitia

text: Vuonna 2009 Museovirasto määritteli Kuitian kartanolinnan valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Kuitia

text: Vuonna 1951 ilmestyneen seikkailuelokuvan "Sadan miekan mies" ulkokuvaukset kuvattiin Kuitian kartanon ympäristössä.


title: Vallikynsimö

text:
Vallikynsimö ("Draba muralis") on yksivuotinen, lähinnä Euroopassa tavattava ristikukkainen kasvi. Suomessa vallikynsimö on
luokiteltu silmälläpidettäväksi, mutta aiemmin se on luonnonsuojeluasetuksessa määritelty uhanalaiseksi lajiksi.


title: Vallikynsimö

text: Vallikynsimö kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Varsi on hoikka, haaraton tai haarova ja tähtikarvainen. Varren tyvellä on lehtiruusuke. Varren puoliväliin saakka vuorottain kasvavat lehdet ovat ruusukelehtiä pienempiä. Lehtiä kasvaa myös haarojen tyvillä. Lehdet ovat leveän herttamaisia, sepiviä ja hammaslaitaisia. Valkoiset kukat, jotka ovat halkaisijaltaan 2–4 mm, ovat kukintona latvassa melko pitkien perien päässä. Punertava kukkapohjus erottuu selvästi. Suomessa vallikynsimö kukkii touko-kesäkuussa. Kuihduttuaan kukat muuttuvat soikeiksi, sirottaviksi siemenkodiksi, liduiksi.


title: Vallikynsimö

text: Vallikynsimö muistuttaa suuresti samoilla kasvupaikoilla viihtyvää keltakynsimöä ("Draba nemorosa").


title: Vallikynsimö

text: Vallikynsimöä tavataan lähes ainoastaan Euroopasta, jossa sen levinneisyysalue ulottuu etelässä Portugalista Bulgariaan, pohjoisessa Britteinsaarille, Fennoskandian eteläosiin ja Viroon. Yleisin laji on Etelä-Euroopassa. Euroopan ulkopuolella laji kasvaa harvinaisena Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Suomessa vallikynsimö on harvinainen ja lajia tavataan satunnaisesti lounaissaaristossa ja Ahvenanmaalla. Lajista on havainto myös Keski-Pohjanmaan rannikolta.