title: Petter Wetter

text: Helsingin Herttoniemenrannassa on katu nimetty Petter Wetterin tieksi.


title: Luettelo Terapian kappaleista

text: Tämä on luettelo rockyhtye Terapian levyttämistä kappaleista.


title: Kai Jahnsson

text: Kai Magnus Jahnsson (s. 25. tammikuuta 1965 Helsinki) on suomalainen pistooliampuja. Hän edustaa Poliisien Ampumaseuraa.


title: Kai Jahnsson

text: Jahnssonin paras sijoitus MM-kisoissa on 25 metrin isopistoolin 10. sija Lahdessa 2002 tuloksella 583. EM-kisoissa 2007 hän sijoittui 50 metrin pistoolssa sijalle 14. tuloksella 555 ja ampui Suomelle maakohtaisen paikan Pekingin olympialaisiin 2008. Hänet valittiin myöhemmin Suomen olympiajoukkueeseen ja hän ampui parhaallaan sijalle 21. 50 metrin pistoolissa tuloksella 553. Maailmancupissa Jahnssonin parhain sijoitus on 16. 10 metrin ilmapistoolissa.


title: Kai Jahnsson

text: MM-kilpailuissa Jahnsson on ampunut Lahdessa 2002 ja Zagrebissa 2006. Hänen parhain sijoituksensa on kymmenes 25 metrin isopistoolissa Lahdesta tuloksella 583. Jahnsson jäi lopulta pronssista kolmen pisteen päähän.


title: Kai Jahnsson

text: Jahnsson on osallistunut yhteensä kahdeksaan maailmancupin osakilpailuun ja 15 suoritusta. Hän on ampunut parhaimman sijoituksensa maailmancupissa 10 metrin ilmapistoolilla sijoittuen 16. tuloksella 580 Münchenissä vuonna 2007. 50 metrin pistoolissa hän on ollut parhaimmillaan 31. tuloksella 553 Münchenissä 2009.


title: Kai Jahnsson

text: Jahnssonilla hallussa olevat Suomenennätykset:


title: Tokugawa

text: Tokugawa voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Karoliina Helle

text: Karoliina Helle (o.s. Keskitalo, s. 22. syyskuuta 1983) on suomalainen pistooliampuja. Hän edustaa Salon Seudun Ampujia.


title: Karoliina Helle

text: Profiili


title: Single (Terapia)

text: Single (demotape May 94) on tamperelaisen gospel-rockyhtye Terapian omakustannesingle, joka julkaistiin alun perin kasettina 24. toukokuuta 1994. Kasettia oli saatavilla neljällä eri kansikuviolla. Kaikissa Petri Lassilan piirtämissä kansissa oli sama ukko soittamassa kitaraa tai bassoa, ainoastaan soitin oli erinäköinen. Alkuperäinen kasettipainos oli 300 kappaletta. Kasetin molemmilla puolilla oli samat 3 kappaletta. Vuonna 2000 Terapia julkaisi singlestä cd-painoksen, jossa oli mukana vuonna 1991 äänitetty Hymy hyytyy -demo.


title: Studio 7

text: Studio 7 on tamperelaisen gospel-rockyhtye Terapian omakustanne-EP. "Studio 7" äänitettiin heinäkuussa 2000 ja julkaistiin 26. elokuuta 2000. Levyllä oli myös musiikkivideot kappaleista ”Kaipaan” ja ”Mikää ei palaa”. Musiikkivideot tekivät H. P. Pietikäinen ja Jani Lainesalo. Kannen valokuva on otettu Finlaysonin tehdasalueella, Tampereella.


title: Fokker S-11

text:
Fokker S11 Instructor oli hollantilainen sotilaallinen koulukone.
Fokker S-11-lentokoneen toteutus oli osa Hollannin valtion toimia Fokkerin lentokonetehtaiden uudelleenrakentamiseksi. Tuotekehityksen rahoittamiseksi perustettiin ilmailun ja myöhemmin avaruustekniikan kehityksen rahoitusta toteuttaa NIV-organisaatio. Hollannin ilmavoimat tilasi 100 koulukonetta ennen suunnittelun alkamista.


title: Fokker S-11

text: Koneen ensilento tapahtui 18. joulukuuta 1947. Vuonna 1948 koneen siipeä ja vakauttimia jouduttiin modifioimaan.


title: Fokker S-11

text: Kaiken kaikkiaan koulukonetta myytiin Hollannista 101 kappaletta.


title: Fokker S-11

text: Käyttäjät olivat


title: Fokker S-11

text: Kone on yksimoottorinen kokometallinen alatasoinen potkurikone.


title: Washingtonin konferenssi

text: Washingtonin laivastokonferenssi oli Yhdysvaltojen pääkaupungissa Washingtonissa vuosien 1921–1922 vaihteessa pidetty sotilaallinen konferenssi, jonka tarkoitus oli lievittää jännitteitä Itä-Aasiassa ja keskustella aseistariisunnasta.


title: Washingtonin konferenssi

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä kansainvälinen yhteisö oli huolestunut kiihtyvästä asevarustelusta ja Japanin kasvavasta militarismista. Konferenssin kutsui koolle Yhdysvaltain presidentti Warren G. Hardingin hallinto, ulkoministeri Charles Evans Hughes. Siihen osallistui yhdeksän valtiota, joista Yhdysvaltojen lisäksi neljä – Japani, Britannia, Ranska ja Italia – neuvottelivat laivastojensa supistamisesta. Neljä muuta maata, Kiina, Belgia, Portugali ja Alankomaat, otettiin mukaan keskustelemaan Itä-Aasian tilanteesta.


title: Washingtonin konferenssi

text: Konferenssissa tehtiin useita monenkeskisiä ja kahdenvälisiä sopimuksia. Viiden vallan sopimuksessa eli Washingtonin laivastosopimuksessa Yhdysvallat, Britannia, Japani, Italia ja Ranska sopivat rajoittavansa laivastojensa kokoa tietyssä suhteessa (Yhdysvallat ja Britannia 500 000 tonnia, Japani 300 000 tonnia). Neljän vallan sopimuksessa maat Italiaa lukuun ottamatta sopivat konsultoivansa toisiaan ennen sotilaallisiin toimiin ryhtymistä, jos Itä-Aasiassa syttyisi kriisi. Tämä sopimus korvasi vuonna 1902 solmitun Britannian ja Japanin liiton. Lisäksi yhdeksän vallan sopimuksessa allekirjoittajat lupasivat kunnioittaa Kiinan alueellista koskemattomuutta. Kiina lupasi vuorostaan kohdella kaikkia maita kaupankäynnissä tasapuolisesti.


title: Washingtonin konferenssi

text: Konferenssissa solmittiin myös Shandogin sopimus, jossa Japani palautti Kiinalle Shandongin maakunnan, ja Japani suostui vetämään joukkonsa pois Siperiasta.


title: Krister Holmberg

text: Krister Bertel Holmberg (s. 17. toukokuuta 1972 Tammisaari) on suomalainen riistamaaliampuja ja maailmanmestari. Hän edustaa Raseborgs Skyttaria, ja häntä valmentaa hänen isänsä Anders Holmberg.


title: Krister Holmberg

text: Holmberg sijoittui Atlantan 1996 olympialaisten olympiakiväärikilpailussa kuudenneksi tuloksella 672,4 (578+94,4). MM- ja EM-kilpailuissa hän on voittanut useita mitaleja, joista kirkkain on Plzeňissä 2008 saavutettu MM-kulta 50 m liikkuvassa maalissa.


title: Birgit Prinz

text: Birgit Prinz (s. 25. lokakuuta 1977 Frankfurt am Main, Länsi-Saksa) on entinen saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Birgit Prinz

text: Prinz edusti Saksan naisten jalkapallomaajoukkuetta, jossa hän voitti maailmanmestaruuden vuosina 2003 ja 2007 sekä Euroopan-mestaruuden vuosina 1995, 1997, 2001, 2005 ja 2009. Olympialaisissa Prinz voitti kolmesti pronssia. Hän on eniten Saksan maajoukkueessa otteluita pelannut ja maaleja tehnyt pelaaja (214 ottelua, 128 maalia).


title: Birgit Prinz

text: Prinz on pelannut urallaan neljässä aikuisten joukkueessa: vuosina 1992–1998 FSV Frankfurtissa, 1998–2002 1. FFC Frankfurtissa, vuonna 2002 Carolina Couragessa ja vuodesta 2002 tähän päivään taas 1. FFC Frankfurtissa. Prinz voitti muun muassa UEFA-cupin kolmesti sekä Bundesliigan yhdeksän ja Saksan cupin kymmenen kertaa.


title: Birgit Prinz

text: Prinz on valittu Fifan vuoden naispelaajaksi kolmesti peräkkäin vuosina 2003–2005.


title: Birgit Prinz

text: Prinz lopetti uransa kesällä 2011.


title: Ilkka Aspara

text: Ilkka Erkki Sakari Aspara (s. 13. kesäkuuta 1951 Helsinki) on suomalainen eläkkeellä oleva upseeri ja kenraaliluutnantti.


title: Ilkka Aspara

text: Ilkka Aspara kirjoitti ylioppilaaksi helsinkiläisestä Etu-T%C3%B6%C3%B6l%C3%B6n lukiosta 1970, valmistui Kadettikoulusta vuonna 1974 ja Sotakorkeakoulusta 1983. Hän työskenteli Suomen puolustusvoimien maavoimien komentajana Mikkelissä Karkialammella 1.1.2008 – 30.6.2011. Aikaisemmin hän on toiminut muun muassa Kainuun Prikaatin komentajana Kajaanissa välillä 1.9.1997 − 31.3.2000. Läntisen maanpuolustusalueen komentajana hän toimi 2003–2006.


title: Ilkka Aspara

text: Aspara toimi Maanpuolustuskorkeakoulun alaisten valtakunnallisten Maanpuolustuskurssien johtajana huhtikuun alusta 2000 vuoden 2002 loppuun.


title: Ilkka Aspara

text: Hän työskenteli myös Pääesikunnan maavoimapäällikkönä Helsingissä ennen Maavoimien Esikunnan perustamista. Aspara valittiin lokakuussa 2003 Kadettikunta ry:n puheenjohtajaksi. Kadettikunnan hallituksessa hän oli toiminut jo 1990-luvulla.


title: Ilkka Aspara

text: Professori Jaakko Aspara on Ilkka Asparan poika.


title: Hullut nuoruuden päivät

text: Hullut nuoruuden päivät on tamperelaisen gospelrock-yhtye Terapian kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 2005. Albumi sisältää kahdella CD:llä yhteensä 38 suosittua Terapian kappaletta ja neljä ennenjulkaisematonta live-versiota.


title: Le Méridien

text: Le Méridien on ranskalaistyylinen hotelliketju, jonka pääkonttori sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Hotelliketjulla on 130 toimipistettä, ja sen omistaa nykyään Starwood Hotels & Resorts Worldwide. Ketjulla on hotelleja yli 50 maassa.


title: Le Méridien

text: Ranskalainen lentoyhtiö Air France perusti Le Méridienin vuonna 1972. Ensimmäinen Le Méridien -hotelli oli tuhatpaikkainen Le Méridien Etoile Pariisissa. Kahden vuoden kuluessa ketjulla oli jo kymmenen hotellia Euroopassa ja Afrikassa. Kuudessa vuodessa hotellien lukumäärä oli kasvanut 21:een ja hotelleja oli myös jo Ranskan Länsi-Intiassa, Kanadassa, Etelä-Afrikassa, Keski-idässä sekä Mauritiuksella. Vuoteen 1991 mennessä hotellien lukumäärä oli kasvanut 58:aan.


title: Le Méridien

text: Brittiläinen hotelliketju Forte Group osti Le Méridienin vuonna 1994. Granada Group plc osti Forte Groupin vuonna 1996, ja vuonna 2000 Granada Group yhdistyi Compass Group plc:n kanssa. Forte Group ja Compass Group plc jaettiin kahtia helmikuussa vuonna 2001, jolloin Forte Groupin Le Méridienin lisäksi Heritage Hotels ja Posthouse Hotels -ketjut jäivät Forte Groupin omistajalle Compass Group plc:lle. Toukokuussa vuonna 2001 Nomura International plc osti 1 900 miljoonalla punnalla Le Méridien Hotels & Resortsin, ja se liitettiin Principal Hotelsiin, joka oli ostettu saman vuoden helmikuussa.


title: Le Méridien

text: 24. marraskuuta 2005 Le Méridienin tavaramerkin ja hotelliliiketoiminnan osti Starwood Hotels & Resorts, kun taas kiinteistöt siirtyivät Lehman Brothersin ja Starwood Capitalin yhteisyritykselle.


title: Le Méridien

text: Le Méridienin toimintaan kuuluu Moskovan alueella Nahabinossa Moscow Country Club, johon sisältyy myös Venäjän federaation toistaiseksi ensimmäinen ja ainut kansainväliset kilpailuvaatimukset täyttävät golf-kenttä.


title: GeForce 7 -sarja

text: GeForce 7 on Nvidian vuosien 2006 ja 2007 aikana julkaisema GeForce-grafiikkasuoritinperhe. Ensimmäisenä markkinoille ilmestyi huippuluokan 7800 GTX, joka perustui pitkälti NV40-grafiikkapiirin arkkitehtuuriin. Valmistusprosessin pienentymisen myötä Nvidia kykeni lisäämään fragmentointiprosessoreiden ja verteksivarjostinprosessoreiden määrää, sekä optimoimaan pikseliliukuhihnojen toimintaa paremmaksi. Myös virrankulutus oli alhaisempaa kuin edellisen sukupolven näytönohjaimilla. G70-grafiikkapiiri sisältää 302 miljoonaa transistoria G70-piiri on fyysisesti suurikokoisempi kuin NV40-grafiikkapiiri. G70-grafiikkapiiri käyttää Flipchip -pakkausta. 7800 GTX oli ilmestyessään paras mahdollinen näytönohjain ATI:n painiessa suorituskykyongelmien kanssa. GeForce 7800 GTX julkaistiin heinäkuussa 2005. Näytönohjaimet tukevat SLI-tilaa ja PCI Express -liitäntää. 7800-sarjan näytönohjaimet valmistettiin 110 nanometrin valmistusprosessilla. G70-grafiikkapiirin arkkitehtuuri mahdollistaa kellotaajuuksien asynkronisen toiminnan eri laskentayksiköissä. Ratkaisu parantaa eri laskentayksiköiden joustavuutta kellotaajuuksien suhteen. Eräs G70-grafiikkapiirin merkittävimmistä muutoksista aiempiin grafiikkapiireihin verrattuna on fragmenttiprosessoreiden MUL-laskentayksikön poistaminen ja korvaaminen tehokkaammalla MADD-laskentayksiköllä, joiden määrän kaksinkertaistaminen paransi G70-grafiikkapiirin suorituskykyä pikselivarjostinoperaatioissa. G70-grafiikkapiiri on ollut NV40-grafiikkapiiriin verrattuna lähes kaksi kertaa nopeampi suorittaessa kerto- ja yhteenlaskuihin perustuvia pikselinvarjostuskäskyjä. Laskentayksikkö 1:n integroitu teksturointiprosessori kykenee toimimaan G70-grafiikkapiirissä rinnakkain riippumatta suoritettavasta pikselinvarjostuskäskystä. 7800 GTX -näytönohjaimessa on 256 bittiä leveä muistiväylä ja se kykenee siirtämään dataa 38,4 gigabittiä sekunnissa. Mallin näytönohjainten kellotaajuus vaihtelee välillä 430-495 MHz. 7800 GTX -näytönohjaimessa on 24 yhdysrakenteista teksturointiprosessoria ja se kykenee suorittamaan 240 fragmenttioperaatioa kellojaksossa.


title: GeForce 7 -sarja

text: Tosin kuin kilpailevan ATI:n näytönohjaimissa, Nvidialla liukuhihna tarkoittaa teksturointi ja pikselinvarjostinyksiköiden yhdistelmää. Kellojaksossa valmistuvien pikselien määrä (jonka määrittelee rasterointiyksikkö) ei ole Nvidialla riippuvainen teksturointi ja pikselivarjostinyksiköstä.


title: GeForce 7 -sarja

text:
Arkkitehtuuri tuottaa kilpailevan ATI:n X1000 näytönohjainsarjaa enemmän pikseleitä mutta niille ei kyetä tekemään kovinkaan montaa matematiikkaoperaatioa.
Ensimmäiset terävintä kärkeä edustavat näytönohjainmallit perustuivat G7O-ytimeen, johon perustuvat 78xx-mallisarjan näytönohjaimet julkistettiin vuosien 2006 ja 2007 aikana.


title: GeForce 7 -sarja

text: Myöhemmin vuonna 2007 Nvidia toi markkinoille G70:sta parannellun version, G71, joka oli käytännössä sama ydin pienemmällä (110 - 90 nanometriä) valmistusprosessilla. Pienemmän prosessin myötä grafiikkaprosessorin kellotaajuuksia saatiin korkeammiksi. Piirin fyysinen pinta-ala on kutistunut noin 40 prosenttia verrattuna G70-grafiikkapiiriin. Transistoreita G71 sisältää noin 24 miljoonaa vähemmän kuin G70-grafiikkapiiri. Transistoreita G71-grafiikkapiirissä on noin 278 miljoonaa kappaletta. G71-grafiikkapiirin kellotaajuus on 650-720 MHz:ä.


title: GeForce 7 -sarja

text: Vuonna 2005 ASUS julkaisi 7800 GT Dual -näytönohjaimen. Näytönohjaimen mukana tulee muuntaja. Näytönohjaimessa on kaksi 7800 GT -grafiikkapiiriä. Näytönohjaimessa on kaksi kappaletta G70-grafiikkapiiriä, joiden kellotaajuus on 430 MHz:ä. Renderöintiliukuhihnoja on normaalista poiketen vain 20 kappaletta. Verteksiyksiköiden lukumäärä on myös yhden normaalia alhaisempi. Molempien grafiikkapiirien käytössä on 256 megatavun verran muistia, joka on 256 bittisen muistiväylän avulla liitetty grafiikkapiiriin.


title: GeForce 7 -sarja

text: GeForce 7900 GT on G71-grafiikkapiiriin perutuva näytönohjain. 7900 GT -näytönohjaimen piirilevy on hieman lyhyempi kuin GTX-mallin. Näytönohjaimen virransyötöstä huolehtivat komponentit ovat todella kookkaita. Näytönohjain tarvitsee kuusipinnisen lisävirtaliittimen toimiakseen. Muistit käyvät alhaisemmalla kellotaajuudella. Muistit ovat 1,4 nanosekunnin (660 MHz) kellotaajuuksisia. Muistiväylä on 256 bittinen. Näytönohjaimen grafiikkasuoritin toimii 450 MHz:n kellotaajuudella.


title: GeForce 7 -sarja

text: GeForce 7900 GTO näytönohjain on muuten sama näytönohjain kuin 7900 GTX mutta näytönohjaimen muistien kellotaajuus on alhaisempi.


title: GeForce 7 -sarja

text: Vuoden 2006 keväällä Nvidia toi markkinoille 7950 GX2 -näytönohjaimen. Näytönohjaimessa on kaksi kappaletta G71-grafiikkaprosessoreita. Näytönohjaimessa on yksi kuusipinninen lisävirtaliitin. 7950 GX2:n käyttö ei vaadi emolevyltä SLI-tukea, sillä siinä on vain yksi PCI-E X16 -liitin. Näytönohjaimia voi halutessaan laittaa kaksi SLI-tilaan, mikäli emolevy tukee sitä. 7950 GX2 -näytönohjaimen molemmissa piirilevyissä on 8 muistipiiriä. 7950 GX2 näytönohjaimen grafiikkapiiri on G71, jonka kellotaajuutta on laskettu alaspäin. Grafiikkapiiri on valmistettu 90 nm:n prosessilla. Näytönohjaimen suurin tehonkulutus on 143 wattia. Pikseliliukuhihnoja näytönohjaimessa on 24 kappaletta ja ne ovat kuudessa neljän liukuhihnan rykelmässä. Verteksiyksiköitä on 8 kappaletta, joten grafiikkapiiri kykenee suoritutmaan kuudestastoista rasterioperaatiosta. Muistiväylä on 256-bittinen. Molemmille grafiikkapiireille on varattu 8 PCI-E -linjaa. Näytönohjaimessa on sisäinen kytkinpiiri, joka hajauttaa linjat.


title: GeForce 7 -sarja

text: GeForce 7600 perustuu G73 koodinimellä tunnettavaan grafiikkapiiriin. Näytönohjain ei tarvitse lisävirtaliitintä. Näytönohjain valmistettiin 90 nanometrin valmistusprosessilla. Näytönohjaimen fyysinen koko on 125 neliömillimetriä ja siinä on 178 miljoonaa transistoria. G73-grafiikkaprosessorissa on 12 renderöintiliukuhihnaa, jotka on laitettu kolmeen neljän liukuhihnan ryppääseen. Verteksiyksiköitä on viisi. Näytönohjaimella kyetään suorittamaan kahdeksan rasterioperaatio kellojaksossa. Näytönohjaimen muistiohjain on 128-bittinen. 7600 GT:n grafiikkaprosessori toimii 560 MHz:n kellotaajuudella ja muistit 660 MHz:n kellotaajuudella.


title: GeForce 7 -sarja

text: GeForce 7300 GS on Nvidian seitsemännen sukupolven malliston halvimpaan hintaluokkaan sijoittunut näytönohjain. Näytönohjain perustuu G72-grafiikkapiiriin. Näytönohjain oli ensimmäinen tuote, jonka Nvidia valmisti 90 nanometrin valmistusprosessilla. Näytönohjaimessa on neljä pikseliliukuhihnaa ja verteksiyksikköä. G72-grafiikkapiiri toimii 550 MHz:n kellotaajuudella. Näytönohjain tukee myös TurboCache -tekniikkaa. Näytönohjaimen muistipiirit toimivat 400 MHz:n kellotaajuudella. Muistia näytönohjaimessa on 256 megatavua ja sen muistiväylä on 64-bittinen.


title: Tule ja katso

text: Tule ja katso () on Elem Klimovin vuonna 1985 ohjaama neuvostoliittolainen sotaelokuva. Teos voitti Moskovan kansainvälisten elokuvajuhlien jaetun pääpalkinnon ja kansainvälisen kriitikkojärjestö Fiprescin palkinnon vuonna 1985.


title: Tule ja katso

text: Elokuva kertoo teini-ikäisen partisaani Florjan (Aleksei Kravtšenko) tarinan saksalaisten miehittämällä Valko-Venäjällä vuonna 1943.


title: Tule ja katso

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Markku Salmi sanoo elokuvaa kaunistelemattomuudessaan ahdistavaksi ja vahvasti sodanvastaiseksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Tule ja katso

text: Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti elokuvan kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Antti Raita (pyöräilijä)

text: Anders August ”Antti” Raita (15. marraskuuta 1883 Turku, Suomi – 1968 Yhdysvallat) oli suomalainen kilpapyöräilijä.


title: Antti Raita (pyöräilijä)

text: Kaarinan Jyryä, Kaarinan Pyrkivää ja Turun Urheiluliittoa edustanut Antti Raita osallistui Tukholman 1912 olympialaisten maantiepyöräilyyn. Hän sijoittui henkilökohtaisessa 320 kilometrin kilpailussa kuudenneksi, mikä on edelleen suomalaispyöräilijöiden kaikkien aikojen paras henkilökohtainen olympiasijoitus – vain Tea Vikstedt-Nyman on myös yltänyt kuudenneksi, Atlantassa 1996. Joukkuekilpailussa Suomen joukkue sijoittui viidenneksi.


title: Antti Raita (pyöräilijä)

text: Raita voitti seitsemän Suomen mestaruutta vuosina 1909–1913. Vuonna 1909 hän voitti SM-kisoissa kaikki kolme matkaa. 1 kilometrin voittoaika oli 1.28,4, 10 kilometrin 16.09,4 ja 30 kilometrin 52.34,0. Vuonna 1912 hän voitti jälleen kolme mestaruutta, kun 1 kilometrin kultaa tuli ajalla 1.30,8, 10 kilometrin ajalla 16.16,0 ja 60 kilometrin ajalla 1.50.42,5. Viimeisen Suomen-mestaruutensa hän voitti seuraavana vuonna 1913, kun hän oli nopein 60 kilometrin kilpailussa loppuajalla 1.57.11,0. Raita ajoi Suomen ennätyksiä useilla eri matkoilla. Vuonna 1911 hän sijoittui Ruotsissa 316 kilometrin pituisessa Mälarenin ympäriajossa toiseksi. Vuodesta 1918 lähtien hän asui Neuvostoliitossa ja Yhdysvalloissa ja muutti pysyvästi Yhdysvaltoihin vuonna 1939. Ammatiltaan hän oli kirvesmies ja työmies.


title: Serbian antibyrokraattinen vallankumous

text: Serbian antibyrokraattinen vallankumous oli Serbian johtajan Slobodan Miloševićin poliittisten liittolaisten nousu valtaan monissa silloisen Jugoslavian tasavalloissa ja autonomisilla alueilla vuosina 1988–1989. Termin on alkujaan luonut vuonna 1933 Lev Trotski analysoidessaan neuvostoyhteiskunnan sisäistä ristiriitaisuutta ja muista ongelmia, joiden poistaminen ei hänen mukaansa onnistuisi sisäisten uudistusten keinoin.


title: Serbian antibyrokraattinen vallankumous

text: Vuonna 1987 Milošević teki matkan Kosovoon, missä väkijoukot hurrasivat kun hän lupasi puolustaa alueen oikeuksia. Vuonna 1989 perustuslain muutos käytännössä lopetti Kosovin autonomian.


title: Serbian antibyrokraattinen vallankumous

text: Miloševićin ryhmä kuljetti eri alueille omia kannattajiaan mieltä osoittamaan, ja onnistuivatkin kaatamaan paikallishallituksia Kosovossa, Vojvodinassa ja Montenegrossa. Mielenosoitus Ljubljanassa ja vallankaappaus Sloveniassa eivät sen sijaan onnistuneet.


title: Serbian antibyrokraattinen vallankumous

text: Vallankumouksien sanottiin olevan suunnattuja korruptiota, byrokratiaa ja kansasta etääntynyttä hallintoa vastaan, mutta niiden todellisena tarkoituksena oli vakiinnuttaa Miloševićin valtaa Jugoslaviassa. Tämä näkyi siitä, että Serbian tiedotusvälineet tukivat vahvasti katutasolla toimivaa joukkoliikettä.


title: Serbian antibyrokraattinen vallankumous

text: Lokakuussa 1988 tapahtui niin sanottu jogurttivallankumous Vojvodinassa, kun 150 000 serbiä osoitti mieltään vanhoillista paikallishallintoa vastaan Vojvodinan pääkaupungissa Novi Sadissa. Vojvodinan johtomiehet, jotka olivat koettaneet neuvotella Miloševićin kanssa, hämmästyivät heitä vastaan suunnattua mielenosoitusta ja ryöpytystä tiedotusvälineissä. Mielenosoittajat heittelivät jogurttipurkkeja Novi Sadin parlamenttitaloon.


title: Serbian antibyrokraattinen vallankumous

text: 5. lokakuuta alkaneet mielenoitukset päättyivät Vojvodinan autonomisen alueen presidenttineuvoston vaihtumiseen Milosevicille uskollisiin poliitikkoihin. Novi Sadin tapahtumat toistuivat 18. marraskuuta 1988 Belgradissa Ušćessa, missä oli luultavasti tarkoitus näyttää, että Miloševićilla on vankka kansan tuki Serbiassa. Montenegron mielenosoitukset nostivat 10. tammikuuta 1989 valtaan Miloševićin puolueeseen kuuluvat Momir Bulatovićin, Milo Đukanovićin ja Svetozar Marovićin. Myös Kosovo Poljen taistelun 600-vuotispäivänä 28. kesäkuuta 1989 pidetty turkkilaisia vastaan käydyn sankarilliseksi häviöksi kuvatun taistelun muistoksi pidetty joukkokokous kuuluu tähän sarjaan. Joukkokokoukseen osallistui yli miljoona serbiä.


title: Sariel

text: Sariel on Raamatun ulkopuolinen enkelihahmo, jota on pidetty yhtenä seitsemästä arkkienkelistä. Sariel (myös muodoissa Suriel, Sarkiel, Zerakiel) mainitaan mm. Qumranin teksteissä yhdessä Mikaelin, Gabrielin ja Rafaelin kanssa.


title: Ivan Sergejev

text: Ivan Ivanovitš Sergejev (7. syyskuuta 1941) on Venäjän federaation ulkoasiainministeriön diplomaattikunnan pääpalveluhallinnon, GlavUPDK:n johtaja, joka toimi Jevgeni Primakovin ulkoasiainministerikautena yhtenä Venäjän varaulkoasiainministereistä. Hän on GlavUPDK:n rakennuttaman Venäjän ensimmäisen kansainväliset vaatimukset täyttävän golf-kentän, Moscow Country Clubn golf-seuran kunniapuheenjohtaja. GlavUPDK:a toimii kiinteistöyrityksenä Moskovassa ja Moskovan alueella ja sillä on erittäin arvokas kiinteisömassa, johon sisältyy myös loistohotelleja, joissa hotellitoimintaa harjoittavat ulkomaalaiset hotelliketjut.


title: Ivan Sergejev

text: Ivan Sergejev on ulkoasiainhallinnon arvonimeltään täysivaltainen suurlähettiläs (Чрезвычайный и Полномочный Посол), nimitetty 25.5.1998, № 590. Hänen esimiehensä ulkoasiainministeri Jevgeni Primakov sai saman arvon 19.7.1996 ja Pietarin pormestari Valentina Matvienko 12.9.1997. Arvonimi on Venäjän diplomaattikunnan korkein.


title: Casey Kasem

text: Kemal Amin ”Casey” Kasem (27. huhtikuuta 1932 Detroit, Michigan, Yhdysvallat – 15. kesäkuuta 2014 Gig Harbor, Washington, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen radiopersoona ja ääninäyttelijä. Hänellä oli libanonilaisia sukujuuria. Parhaiten hänet tunnetaan DJ:nä radion parista 1970- ja 1980-luvulta, jolloin hän oli myös Shaggyn äänenä "Scooby-Doo"-televisiosarjoissa. Myöhemmin hän sai ääniroolistaan DVD Exclusive -ehdokkuuden vuonna 2003.


title: Casey Kasem

text: Kasem kuoli kesäkuussa 2014 Gig Harborissa, Washingtonissa, Yhdysvalloissa.


title: Casey Kasem

text: Kasem aloitti uransa DJ:nä 1950-luvun puolessavälissä Detroitissa WJBK-radioasemalla. Sittemmin hän työskenteli pitkin Yhdysvaltoja eri radiokanavilla muun muassa Buffalon WBNY:llä. 1960-luvulla hänet tunnettiin Oaklandin KEWB:n myötä. Kasem tuli kuitenkin tunnetuksi suositun American Top 40 -radio-ohjelmasta oltuaan sen isäntänä vuosien 1970–1988 aikana. Tämän jälkeen hän isännöi "Casey’s Top 40", "Casey’s Hot 20" ja "Casey’s Countdown" -radio-ohjelmia. Kasem palasi uudestaan American Top 40:een vuosiksi 1998–2004. Ohjelman jälkeen hän jatkoi radio-ohjelmien isännöimistä. Vuonna 1992 Kasem pääsi Radio Hall of Fameen radiotyöstään.


title: Casey Kasem

text: Radion ohella Kasem teki useita mainosjuontoja televisioon ja toimi muun muassa NBC:n kuuluttajaäänenä. Parhaiten hänet muistetaan radion ohella "Scooby-Doo"-sarjoista tutun Shaggyn ääniroolista. Kasem oli hahmon roolissa ensimmäisestä sarjasta lähtien lukuun ottamatta muutamissa elokuvissa. Tämän ohella hän teki äänirooleja animaatiosarjoihin vuodesta 1964 lähtien muun muassa "The Transformersiin", "Superystäviin", "Seesamtiehen" ja "Johnny Bravoon". Lisäksi Kasem esiintyi satunnaisesti näytelmärooleissa.


title: Karsten Obarski

text: Karsten Obarski (tunnettu myös pseudonyymillä Obi, s. 11. toukokuuta 1965) on saksalainen, joka kehitti Ultimate Soundtrackerin, ensimmäisen tracker-tyylisen musiikinteko-ohjelman tietokoneille vuonna 1987. Hän teki joitakin vuosia myös pelimusiikkia. Aktiivitoiminnan tietokonemusiikin parissa hän lopetti 1990-luvulla ja on sittemmin tehnyt elektroniikkaan liittyvää työtä.


title: Kultatikka

text: Kultatikka ("Colaptes auratus") on pohjoisamerikkalainen tikkalintu.


title: Kultatikka

text: Linnun pituus on 30-35 cm ja paino noin 170 grammaa. Sen höyhenpuku on selkäpuolelta vaaleanruskea tummin poikkijuovin ja vatsapuolelta mustatäpläinen. Rinnassa on leveä, puolikuun muotoinen musta kuvio. Koiraalla on punainen tai musta viiksijuova. Pyrstön alapeitinhöyhenet ovat oranssit.


title: Kultatikka

text: Nuorilla linnuilla on sulkasato kesä-lokakuussa, jonka jälkeen niiden höyhenpuku on aikuisen linnun kaltainen.


title: Kultatikka

text: Vanhin kultatikka on elänyt yhdeksän vuotta ja kaksi kuukautta vanhaksi.


title: Kultatikka

text: Kultatikka elää Pohjois-Amerikassa. Alaskassa ja Kanadassa se pesii puunrajalle asti ja etelässä Meksikonlahdelle ja Isoille Antilleille saakka. Pohjoiset populaatiot ovat muuttolintuja. Lajin esiintymisalueen laajuus on noin 15 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaation kooksi on arvioitu 16 miljoonaa yksilöä.


title: Kultatikka

text: Kultatikat elävät monentyyppisissä metsissä, joissa on kuolleita tai kuolevia puita.


title: Kultatikka

text: Lajin lisääntymiskausi on helmikuusta heinäkuuhun. Se pesii toisinaan kahdesti kaudessa. Pesäkolo koverretaan lahoon tai kuolleeseen puuhun tai esimerkiksi puhelinpylvääseen, mutta kultatikka voi pesiä myös linnunpönttöön. Naaras munii 3–12 valkoista munaa, joita molemmat puolisot hautovat 11–16 päivää. Poikaset lähtevät pesästä noin neljän viikon ikäisinä.


title: Kultatikka

text: Kultatikan pääasiallisena ravintona ovat muurahaiset sekä muut hyönteiset ja hämähäkit. Syksyllä ja talvella se syö myös marjoja, hedelmiä, siemeniä ja pähkinöitä.


title: Michael Frontzeck

text: Michael Frontzeck (s. 26. maaliskuuta 1964) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Helmikuusta 2018 lähtien hän on toiminut 1. FC Kaiserslauternin päävalmentajana.


title: Michael Frontzeck

text: Käydessään koulua mönchengladbachilaisessa Gymnasium Odenkirchenissä Frontzeck palloili juniorijoukkue SpVg Odenkirchenissä. Ammattilaiseksi hän siirtyi 1982 Borussia Mönchengladbachin joukkueeseen. Frontzeck edusti joukkuetta kolmeen otteeseen vuosina 1982–2000. Hän pelasi myös VfB Stuttgartin, VfL Bochumin ja SC Freiburgin joukkueissa sekä Englannissa Manchester Cityssä. Kaikkiaan Frontzeckille kertyi 439 Bundesliiga-ottelua ja niissä 37 maalia.


title: Michael Frontzeck

text: Saksan maajoukkueessa Frontzeck pelasi 19 A-maaottelua vuosina 1984–1992. Hän oli mukana EM-hopealle 1992 sijoittuneessa joukkueessa. EM-hopean lisäksi Frontzeck voitti urallaan Saksan mestaruuden VfB Stuttgartin paidassa 1992.


title: Michael Frontzeck

text: Meriitit pelaajanaFrontzeckin valmennusura alkoi Hans Meyerin apuvalmentajana Borussia Mönchengladbachissa yhdessä Manfred Stefesin kanssa. Frontzeck siirtyi valmennustiimiin kesällä 2000 lopetettuaan peliuransa. Hän suoritti samalla valmennuslisenssiin tarvittavat opinnot Kölnissä.


title: Michael Frontzeck

text: Meyerin lähdettyä seurasta maaliskuussa 2003 Frontzeck jatkoi uuden päävalmentajan Ewald Lienenin apulaisvalmentajana. Frontzeck lähti Lienenin lähdön myötä seurasta syyskuussa 2003.


title: Michael Frontzeck

text: Keväällä 2004 Frontzeck seurasi Lieneniä Hannover 96:n apuvalmentajaksi. Hän jätti tehtävänsä Lienenin potkujen myötä marraskuussa 2005.


title: Michael Frontzeck

text: Päävalmentajadebyyttinsä Frontzeck teki syyskuussa 2006 siirtyessään Alemannia Aachenin peräsimeen Dieter Heckingin jatkettua uraansa Hannover 96:ssa. Aachen ei onnistunut säilyttämään sarjapaikkaansa Frontzeckin johdolla ja hän sai potkut toukokuussa 2007.


title: Michael Frontzeck

text: Joulukuussa 2007 Frontzeck palasi valmennustehtäviin siirryttyään Bundesliigan häntäpäähän juuttuneen DSC Arminia Bielefeldin peräsimeen. Hänen johdollaan Arminia onnistui säilyttämään paikkansa 1.Bundesliigassa.


title: Michael Frontzeck

text: Kaudella 2008/09 Arminia ei ole kyennyt nousemaan ylempään keskikastiin, vaan kausi on ollut taistelua putoamista vastaan. Lopulta 6–0 tappio Borussia Dortmundille toiseksi viimeisellä kierroksella päätti Frontzeckin pestin Arminiassa. Seura oli tuolloin liigassa kolmanneksi viimeisenä karsijan paikalla.


title: Michael Frontzeck

text: Frontzeckin ei kauan tarvinnut olla työttömänä, sillä hänen entinen seuransa Borussia Mönchengladbach palkkasi hänet uudeksi päävalmentajakseen kesäkuussa 2009. Debyyttikausi sujui mallikkaasti ja Gladbach sijoittui kauden jälkeen liigassa sijalle 12. Kaudella 2010/11 meno oli kuitenkin huomattavasti vaisumpaa. Seura vajosi liigan hännille, eikä Frontzeck saanut suuntaa kääntymään. Lopulta seurajohto antoi hänelle potkut helmikuun puolivälissä 2011.


title: Michael Frontzeck

text: Lokakuun alussa 2012 Frontzeck palasi valmennustehtäviin 2. Bundesliigassa pelaavan FC St. Paulin palkattua hänet uudeksi päävalmentajaksi. Hampurilaisseura sijoittui Frontzeckin alaisuudessa sarjassa kymmenenneksi. Keskikastin sijoitus takasi hänelle jatkoa myös kaudelle 2013/14. Pesti päättyi kuitenkin yllätyspotkuihin jo marraskuussa 2013. Seuran johto ei ollut suostunut Frontzeckin esittämään sopimuksen jatkamiseen, vaan erotti valmentajansa seuran ollessa liigassa kahdeksantena.


title: Michael Frontzeck

text: Huhtikuussa 2015 Frontzeck teki loppukauden mittaisen sopimuksen Bundesliigan hännille pudonneen Hannover 96:n kanssa. Frontzcekin johdolla Hannover raapi kasaan tarvittavat pisteet ja voitti vuoden 2015 puolella ainoat ottelunsa FC Augsburgia ja SC Freiburgia vastaan. Sarjapaikka säilyi kahden pisteen turvin ja kauden jälkeen Hannover teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Frontzeckin kanssa.


title: Michael Frontzeck

text: Kausi 2015/16 alkoi Hannoverilta varsin heikosti ja joukkue voitti ensimmäisen ottelunsa vasta lokakuun alussa. Tappiokierre pudotti seuran syyskaudella putoamiskamppailuun ja vuoden 2015 viimeisessä ottelussa tullut 0–1 tappio FC Bayern Münchenille pudotti joukkueen toiseksi viimeiseksi. Seurajohto reagoi heikkoihin tuloksiin ja erotti Frontzeckin joulukuun lopulla 2015.


title: Michael Frontzeck

text: Helmikuun alussa 2018 Frontzeckista tuli 2. Bundesliigan putoamiskamppailuun vajonneen 1. FC Kaiserslauternin päävalmentaja. Kaiserslautern hävisi vain kolme kymmenestä ensimmäisestä ottelustaan Frontzeckin alaisuudessa, muttei lopulta kyennyt säilyttämään sarjapaikkaansa. Huhtikuun kolme perättäistä tappiota sinetöivät FC Kaiserslauternin putoamisen 3. Ligaan tasan 20 vuotta seuran viimeisimmän Bundesliiga-mestaruuden jälkeen.


title: Tilda Swinton

text: Katherine Mathilda ”Tilda” Swinton (s. 5. marraskuuta 1960 Lontoo, Englanti) on brittiläinen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänen äitinsä on australialainen ja isänsä skotti.


title: Tilda Swinton

text: Swinton voitti parhaan naissivuosa-Oscarin elokuvasta "Michael Clayton". Samasta roolista hänet on palkittu neljällä muullakin elokuvapalkinnolla. Hänen muita tunnettuja elokuviaan ovat "The Beach", "Vanilla Sky", "Adaptation. Minun versioni", "Nuori Adam", "Broken Flowers", "Constantine", "Viimeinen tuomio", "" ja "Benjamin Buttonin uskomaton elämä".


title: Tilda Swinton

text: Tilda Swintonilla on kaksoset avoliitosta näytelmäkirjailija John Byrnen kanssa, ja hän oli samanaikaisesti pitkäaikaisessa suhteessa taidemaalari Sandro Koppin kanssa.


title: Tilda Swinton

text:
Oscar-palkinto
Seattlen elokuvajuhlien palkinto
Thessalonikin elokuvajuhlien palkinto
Venetsian elokuvajuhlien palkinto


title: Hans Meyer

text: Hans Meyer (s. 3. marraskuuta 1942) on saksalainen jalkapallovalmentaja. 1960-luvulla hän loi pelaajauraa DDR:ssä. Meyer on tehnyt pitkän uran DDR:n ja Saksan jalkapallon parissa. Ainoana valmentajana hän on voittanut sekä DDR:n että Saksan cupin.


title: Hans Meyer

text: Nykyisen Tšekin alueella, ns. sudeettialueilla, Briesen bei Bilinissä vuonna 1942 syntynyt Meyer pelasi urallaan Carl Zeiss Jenan joukkueessa 30 DDR-Oberligaottelua vuosina 1963–1970. Hän voitti seuran paidassa DDR:n mestaruuden 1968 ja 1970.


title: Hans Meyer

text: Meriitit pelaajanaValmentajana Meyer on tehnyt paljon menestyksekkäämmän uran kuin pelaajana. Suoritettuaan valmentajanopinnot Leipzigin urheilukorkeakoulussa Meyer aloitti 1971 Carl Zeiss Jenan peräsimessä. Meyer nousi seurassa ja Jenan kaupungissa suosituksi ja 12 vuotta kestäneen pestinsä aikana hän johdatti seuran kolmeen DDR:n cupin mestaruuteen. Eurokentillä Meyerin ura Carl-Zeiss Jenassa huipentui UEFA Cup-voittajien cupin finaalipaikkaan 1981 Dynamo Tbilisiä vastaan. Neuvostoliittolaisseura voitti Carl Zeissin 2–1. Meyer erosi Carl Zeissin valmentajan tehtävistä 1983 katastrofaalisen kauden jälkeen.


title: Hans Meyer

text: DDR:ssä Meyer toimi 1980-luvun lopulla Rot-Weiss Erfurtin ja Karl-Marx-Stadt FC/Chemnitzer FC:n luotsina. 1993 hän palasi Carl Zeiss Jenaan valmentaen sittemmin 1. FC Union Berliniä ja alankomaalaista FC Twenteä.


title: Hans Meyer

text: Syyskuussa 1999 Meyer siirtyi Borussia Mönchengladbachin päävalmentajaksi. Hänestä tuli ensimmäinen DDR-taustainen valmentaja läntisten osavaltioiden joukkueen luotsina. Meyerin johdolla joukkue palasi 1. Bundesliigaan ja eteni Saksan cupissa välieriin kaudella 2000–01. Meyer lähti seurasta maaliskuussa 2003 ristiriitojen vuoksi.


title: Hans Meyer

text: Joulukuussa 2003 Meyer siirtyi Hertha BSC:n peräsimeen luotsaten seuran Bundesliigassa sijalle 12. Kesällä 2004 Meyer jätti tehtävänsä seuran päävalmentajana toimien sen jälkeen seuran kykyjenetsijänä.


title: Hans Meyer

text: Marraskuussa 2005 Meyer siirtyi 1. FC Nürnbergin käskyttäjäksi. Kokeneen Meyerin opein seura varmisti sarjapaikkansa kivuten liigassa aina sijalle 8 saakka. Kausi 2006–07 sujui myös mallikkaasti ja helmikuussa 2007 Meyer jatkoi sopimustaan vuoteen 2009 saakka. Bundesliigassa kuudennelle sijalle päättynyt kausi huipentui Saksan cupin voittoon, kun finaalissa kaatui liigamestari VfB Stuttgart.


title: Hans Meyer

text: Kausi 2007–08 alkoi kuitenkin surkeasti. 1. FC Nürnberg putosi UEFA Cupista lohkovaiheessa ja liigasijoitus vajosi putoamisviivan tuntumaan. Helmikuussa vuotta aikaisemmin juhlittu Meyer sai potkut seurasta.


title: Hans Meyer

text: Lokakuussa 2008 Meyer palasi valmennustehtäviin allekirjoitettuaan kesäkuuhun 2010 ulottuvan sopimuksen Bundesliigan hännille juuttuneen Borussia Mönchengladbachin päävalmentajaksi.


title: Hans Meyer

text: Meyer onnistui toisella Gladbach-kerrallaan tavoitteessa ja pelasti seuran putoamiselta. Seura ei kuitenkaan uusinut kauden jälkeen Meyerin sopimusta.


title: Hans Meyer

text: Meriitit valmentajana


title: Hurtta ja stara

text: Hurtta ja stara on Nelosen viihdeohjelma, joka perustuu BBC:n "The Underdog Show" -ohjelmaan. Ohjelma oli suosittu BBC:llä ja sen oikeudet ovat myyty useaan maahan.


title: Hurtta ja stara

text: Ohjelmassa joukko julkisuuden henkilöitä saavat tehtäväksi kouluttaa kodittoman koiran. Julkkikset kouluttavat koiria kouluttajan avulla ja joka viikko he näyttävät kykynsä agilityssa ja muissa tehtävissä. Vähiten pisteitä saanut pari putoaa pois. Pisteet lasketaan tuomareiden ja katsojien antamien pisteiden yhteismäärästä. Kun julkkis ja koira on pudonnut, julkkis päättää pitääkö hän koiran, vai etsitäänkö sille uusi koti.


title: Hurtta ja stara

text: Sarja alkoi Suomessa 3. helmikuuta 2008 ja se päättyi 6. huhtikuuta 2008.


title: Hurtta ja stara

text: Puheluäänestyksestä saadut tuotot menivät Suomen eläinsuojeluyhdistysten liitolle SEY:lle, joka antoi rahat eläinsuojelutoimintaan. Juontajana toimi Leena Pöysti ja selostajana televisiotoimittaja Riku Riihilahti.. Tuomareina olivat Kai Pelkonen, Janita Leinonen ja Stefan Lindfors.


title: Hurtta ja stara

text: Mukana oli kahdeksan julkkista. Alun perin suunniteltiin yhdeksää, mutta Sedu Koskisen Veeti-koira sairastui kennelyskään, eivätkä he voineet osallistua kilpailuun.


title: Hurtta ja stara

text: Finaalissa kilpaili kolme paria, Jukka Rasila ja Hukka, Jussi 69 ja Rico sekä Rakel Liekki ja Doris. Ohjelman voittajaksi selviytyi lopulta Rasila parinsa kanssa.


title: Hurtta ja stara

text: Kilpailijoista kolme, Rakel Liekki, Mikael Hytönen ja Jyrki Heliskoski, ottivat koiran omakseen, muut ohjelmassa esiintyneet koirat saivat uuden kodin SEY:n kautta.


title: Luettelo Ubisoftin peleistä

text: Tämä on luettelo pelitalo Ubisoftin kehittämistä peleistä.


title: Tukholman satamat

text: Tukholman satamat () on Tukholman, Kapellskärin ja Nynäshamnin satamia hallinnoiva, Tukholman kaupungin omistama satamayhtiö.


title: Tukholman satamat

text: Satamana Tukholman satamat oli vuonna 2011 Ruotsin vilkkain matkustajasatama. Tukholman satama oli jo yksistään Ruotsin suurin (9 184 tuhatta matkustajaa ilman risteilymatkustajia). Nynäshamn (1 398 tuhatta) ja Kapellskär (924 tuhatta) pääsivät myös kymmenen merkittävimmän matkustajasataman joukkoon. Myös rahtiliikenteen määrässä Tukholman satamat on tärkeä toimija.


title: Tukholman satamat

text: Tukholman kaupungin alueella on seuraavat satama-alueet:


title: Tukholman satamat

text: Värtahamnen ("Värtan"), on yhdentoista laiturin satama Tukholman keskustan koillispuolella. Satamaa käyttävät muun muassa Silja Linen ja SeaWind Linen alukset.


title: Tukholman satamat

text: Kapellskärin satama sijaitsee Norrtäljen kunnassa noin 90 km Tukholmasta pohjoiseen.


title: Tukholman satamat

text: Nynäshamnin satama on Nynäshamnin kunnassa Tukholman eteläpuolella.


title: Vesa Saviahde

text: Vesa Saviahde (s. 3. elokuuta 1975 Tampere) on suomalainen riistamaaliampuja. Hän edustaa Pohjois-Hämeen Ampujia.


title: Vesa Saviahde

text: Saviahde on osallistunut useisiin arvokilpailuihin saalistaen niissä useita joukkuemitaleita. Parhaimmillaan hän on sijoittunut henkilökohtaisessa kilpailussa neljänneksi 10 m olympiakiväärissä tuloksella 675,6 (578+97,6) MM-kilpailuissa Lahdessa 2002.


title: Jesse Louhelainen

text: Jesse Louhelainen (s. 14. maaliskuuta 1988) on suomalainen skeet-ampuja. Hän edustaa Lahden Ampumaseuraa.


title: Jesse Louhelainen

text: Louhelaisen kirkkaimmat saavutukset ovat MM-kilpailuissa poikien skeetistä. Hän oli mukana voittamassa Lonatossa 2005 Ville Hukkasen ja Miikka Rintalan kanssa joukkuepronssia. Kaikkien lajien MM-kilpailuissa Zagrebissa 2006 Louhelainen voitti henkilökohtaisen pronssin.


title: Virkkilä (täsmennyssivu)

text: Virkkilä on:


title: Vauhdin Maailma

text: Vauhdin Maailma on suomalainen vuonna 1965 aloittanut moottoriurheilun erikoislehti, jota julkaisi alun perin Urpo Lahtisen Lehtimiehet Oy ja jota nyt kustantaa Otavamedia. Lehti ilmestyy 12 kertaa vuodessa. Lisäsi kerran vuodessa ilmestyy lehden julkaisema "F1 maailma". Juttujen aihepiireinä ovat muiden muassa Formula 1, ralli, rallisprint, rallicross, rata-autoilu, ratamoottoripyöräily ja enduro.


title: Vauhdin Maailma

text: Lehden päätoimittaja on Raimo Haapaniemi. Häntä edelsi Olli Koivusalo, joka aloitti 2007. Koivusaloa ennen virassa toimi Peter Geitel, joka siirtyi tehtävään "Tekniikan Maailman" autotoimituksesta 1970-luvun loppupuolella, ja hoiti päätoimittajuutta kolme vuosikymmentä eläkkeelle pääsyynsä 2007 asti. Lehden alkuaikojen päätoimittajat olivat Lasse Laakso (1965–1969) ja Ensio Mikander (1969–1977).


title: SFAT

text: SFAT (aikaisemmin yhteisyritys Sovfinamtrans) on venäläinen öljyn ja muiden kemikaalien kuljetukseen erikoistunut rautatie- ja jokiliikennehuolintayritys, joka kuuluu osana suurempaa rautatiealan huolintayritykseen Zao Otekoon. Se perustettiin Neuvostoliiton perestroika-aikana 1989, jolloin yleisen politiikan mukaisesti Neuvostoliiton rautatieministeriö pyrki hankkimaan länsimaista teknologiaa yhteisyrityksin.


title: SFAT

text: Suomalainen rakennuskunta Haka perustutti EKAlle Neuvostoliittoon yhteisyritys Sovfinamtransin, jossa olivat osakkaina Neuvostoliiton rautatieministeriö 40%, Neftehimeksport 25%, EKA 15% ja yhdysvaltalainen Trancisco Trading Company 20%:n osuudella. Trancisco Trading Company oli SFAT:n omistamista varten Trancisco Industries Inc.:n perustama tytäryhtiö. Hakan intressissä oli saada urakoita säiliövaunuja huoltavista rakennuksista, Neftehimeksportille oleellista oli öljynvientikuljetusten tehostaminen sekä Transiscolle teknologian siirto. Venäjän rautatieministeriö puolestaan tarjosi vaunujen kulunseurannan koko valtakunnan kattavalla tietoverkolla.


title: SFAT

text: Sovfinamtransin omistajista Transisco ajautui velkasaneeraukseen Yhdysvalloissa, ja EKAn velkasaneerauksen vuoksi myös Haka meni konkurssiin. Hakan Moskovan toiminta yksityistettiin nimelle Haka-Moskva, jota jatkoi yksityinen Hakan palveluksessa ollut yrittäjä. EKAn suomalainen omistus siirtyi kolmansiin maihin Gibraltarille.


title: SFAT

text: SFAT:n pääpaikka oli Moskovassa ja sillä oli suomalainen tytäryhtiö SFAT Finland, jolla oli toimipisteet Helsingissä ja Kotkassa sekä SFAT Estonia Virossa. Jokilaivakuljetuksia varten perustettiin Transpetro Volga, mikä sai nimensä Volgoneft-öljyjokitankkialusten päätesatamasta Pietarista sekä käytetystä jokitankkerityypistä, Volgoneft:stä. Venäjällä rakennettaville rautatievaunuille perustettiin omistajaksi Transwag, mistä "wag" viittaa rautatievaunuun ().


title: SFAT

text: Yhtiölle perustettiin Suomeen ja Viroon toiminnalliset tytäryhtiöt, joista edellinen toimii nimellä SFAT Finland Oy ja jälkimmäinen nykyään nimellä AS Russian Estonian Rail Services. EKAn suomalainen omistus siirtyi kolmansiin maihin Gibraltarille.


title: SFAT

text: Sovfinamtrans valmistutti Tranciscon Uni-Temp -öljysäiliövaunuja omine teknisine vaatimuksineen kahdella venäläisellä konepajalla, joissa oli erikoisuutena säiliön pohjaosassa oleva lämmitettävä höyrypaneli, jolla kaukaa tuleva raakaöljy kyettiin purkamaan laivaan satamissa edelleen lastattavaksi tunteja nopeammin kuin tavallisesti. Höyrypanelit valmistettiin Suomessa ja Petroskoissa. Lämmitettävät höyrypanelit mahdollistivat kuljetettavien kemikaalien tyhjentämisen aikaisempaan verrattuna nopeasti rautatievaunuista satamissa tapahtuvia laivauksia varten.


title: SFAT

text: Toinen liikeideaan liittyvä asia oli ensiluokkainen neuvostoaikainen tietoliikenneverkko, jolla tiedettiin tarkkaan, missä säiliövaunu oli tulossa Venäjän federaation rataverkossa satamaan. Myöhemmin yritys ryhtyi tarjoamaan rautatiehuolintapalveluita myös tavanomaisemmilla vaunuilla, koska tarkkaan vaununseurantaa voitiin käyttää myös muille vaunuille.


title: SFAT

text: Haka sai mahdollisuuden tarjota rakennettavaksi säiliövaunujen kunnossapitoasemia, missä niitä korjattiin, hiekkapuhallettiin ja maalattiin uudelleen. Vaunujen kunnossapitämistä varten perustettiin Rjazanin öljynjalostamon kanssa OOO SFAT-Rjazan, joka sijoitettiin Rjazaniin öljynjalostamon alueelle valmiin rautatieyhteyden varteen. Hiekkapuhallusta ja maalausta tekevät teollisuusrobotit toimitti Rautaruukki Engineering. Nykyään Rautaruukki Engineeringin teollisuusrobottitoimintaa jatkaa Blastman Robotics Oy. Oulussa Kaarnatiellä.


title: SFAT

text: Kasvuaan varten SFAT haki Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista lainan 1995 ja sai sen kyproslaiselle tytäryhtiölleen Transfatille 2006. Lainasumma oli 42 000 000 dollaria, minkä lisäksi SFAT itse sijoitti 1 500 Unitemp-rautatievaunun rakennuttamiseen 12 000 000 dollaria omaa pääomaa. Yhden höyrylämmityspanelisen säiliörautavievaunun hinnaksi muodostui näin vain noin 36 000 dollaria.


title: SFAT

text: Koska 4 000 tonnin jokialuksilla voidaan sulana aikana kuljettaa noin sadan rautatievaunullisen verran öljyä jokia pitkin, ryhtyi SFAT hankkimaan jokitankkialuksia, jotka kykenevät operoimaan jokia pitkin sisä-Venäjältä Suomenlahden rannikolle. Tätä varten perustettiin uusi toimiala ja yhtiö Transpetro Volga. Lopulta yhtiöllä oli myös rannikkokelpoisia tankkereita. Ostettuaan Volgoneft-jokitankkereita, ryhtyi SFAT rakennuttamaan myös omia. 1999 rakennettiin Krasnoje Sormovo-telakalla ensimmäinen SFAT:n omien vaatimusten mukainen Volgoneft-jokitankkeri SFAT-1 (nykyään Hudson), jonka syväys oli suurempi kuin tavallisen Volgoneftin. Seuraavana vuonna rakennettiin SFAT-2 (nykyään James) sekä SFAT-3 (nykyään Trinity). Alun perin suunnitelmana oli rakentaa kolmen aluksen asemesta 5–10.


title: SFAT

text: Yrityksen suomalaisomistuksen hävittyä se otti riskiä öljynkuljetuksissa tankkereilla hankkimalla öljyä Irakista, jonka Yhdistyneet kansakunnat oli julistanut saartoon. Yhdysvaltain laivaston SEAL-joukot laskeutuivat 2.2.2000 Volgoneft-147 aluksen kannelle, joka oli Sovfinamtransin omistuksessa, ja luovuttivat aluksen Omanin takavarikkoon.


title: SFAT

text: Transpetro-Volga myi Hudsonin, entisen SFAT-1:n, Jamesin, entisen SFAT-2:n ja Trinityn, entisen SFAT-3:n 22 500 000 dollarilla 18. heinäkuuta 2003 julkistettujen markkinaraporttien mukaan. Kunkin aluksen kapasiteetti oli 7 970 tonnia kuollutta painoa eli yhteensä 23 910 DWT. Alusten bruttovetoisuus oli 3 x 5 137 GT eli yhteensä 15 411 GT. Hudsonissa on Wartsilan 3 589 hevosvoiman moottori, kun taas kahdessa jälkimmäisessä vain 2 719 hevosvoiman.


title: SFAT

text: Transpetro Volgalle oli siirtynyt myös Volgotankerin aluksia.


title: SFAT

text: SFAT, River Trans Shipping ja Nasdor Inc. perustivat Vision Flot:n, jolle siirrettiin SFAT alukset. Se on nyt merkittävä yhtiö Volgotankerin jälkeen öljyn jokikuljetuksissa.


title: SFAT

text: Sovfinamtransin toiminta fuusioitiin lopulta Venäjän rautatieministeriötä lähellä olevaan toiseen yritykseen, Russkij Miriin ZAO Otekoon..


title: SFAT

text: SFAT:n Suomessa ja Virossa näkyneet siniset säiliörautatievaunut ovat innostaneet myös rautatieharrastajia, jonka vuoksi Virossa valmistetaan SFAT:n mallin mukaisia pienoismallirautatievaunuja, joita voi nähdä Suomessa rautatieharrastajien näyttelyissä.


title: Mieslahden seisake

text: Mieslahden seisake () oli rautatieliikennepaikka Mieslahden kylässä Paltamon kunnassa rataosalla . Liikennepaikka avattiin liikenteelle 1926, kun rataosuus Kontiomäen ja Paltamon asemien välille valmistui. Liikennepaikka lakkautettiin 1980-luvulla, kun lättähattuliikenne lopetettiin.


title: Mieslahden seisake

text: Liikennepaikan asemarakennus oli Thure Hellströmin suunnittelema laiturirakennus, joka oli lähes samankaltainen kuin muun muassa samalla rataosalla sijaitseva Nuojuan asemarakennus. Rakennus rakennettiin tyyppipiirustusten peilikuvana, ja sen edessä oli alun perin kivireunainen kuormauslaituri.


title: Mieslahden seisake

text: Liikennepaikan sivuraiteet ja rakennukset on purettu. Samalla paikalla sijaitsee nykyisin ohikulkevien junien laakereiden lämpötilaa tarkkaileva automaattinen kuumakäynti-ilmaisin laitetiloineen.


title: Henry Kuttner

text: Henry Kuttner (7. huhtikuuta 1915 – 4. helmikuuta 1958) oli yhdysvaltalainen kauhu-, fantasia- ja tieteiskirjailija. Hän syntyi ja eli Los Angelesissa. Kuttner avioitui kirjailijatoveri C. L. Mooren kanssa vuonna 1940, minkä jälkeen suurin osa pariskunnan teoksista oli heidän yhteistyössä kirjoittamiaan. Kuttner oli erittäin tuottelias kirjailija, ja hänen tuotantonsa käsittää lähes 300 teosta, joista suurin osa on novelleja. Pääasiallisena julkaisukanavanaan hän käytti halpoja ”pulp”-viihdelukemistoja.


title: Henry Kuttner

text: Kuttner syntyi juutalaiseen perheeseen vuonna 1915 ja oli lapsena kiinnostunut pulp-lehti "Weird Talesista". Hänen ensimmäinen julkaistu teoksensa oli runo ”Ballad of the Gods”, jonka "Weird Tales" julkaisi helmikuussa 1936. Sitä seurasi seuraavassa kuussa julkaistu kauhutarina ”Hautausmaan rotat” (”The Graveyard Rats”), joka lienee edelleen Kuttnerin tunnetuin kauhutarina. Kuttnerilla oli kuitenkin vaikeuksia saada tarinansa ”Salemin kauhu” (”The Salem Horror”, 1937) julkaistuksi. Kirjeystävä Robert Bloch, joka oli myös aloitteleva kirjailija, ehdotti, että Kuttner ottaisi yhteyttä kauhukirjailija H. P. Lovecraftiin.


title: Henry Kuttner

text: Kuttner lähetti ensin fanikirjeen, mutta pyysi jo seuraavassa kirjeessään apua Lovecraftilta, joka auttoikin saattamaan novellin julkaisukelpoiseksi. Kuttnerista tuli osa Lovecraftin ympärille muodostunutta kirjeystävien piiriä ja sai tältä Cthulhu-mytologiaan viittaavan lempinimen Khut-N’hah. Vuosina 1936–1939 Kuttner kirjoitti yhteensä kahdeksan Cthulhu-tarinaa, mutta myös goottilaista kauhua ja Lordi Dunsanyn tyyppisiä fantasiatarinoita. Kuttnerin varhaistuotanto on tyylillisesti paljon velkaa Lovecraftille, oman tyylinsä hän löysi vasta myöhemmin. Kuttneria itseään kammotti ajatus, että hänet muistettaisiin pelkkänä ”köyhän miehen Lovecraftina”.


title: Henry Kuttner

text: "Weird Talesin" suosituimpiin kuulunut avustaja, Conan barbaarin luoja Robert E. Howard menehtyi 1936. Vuoteen 1938 mennessä Howardin ennenjulkaisemattomat novellit alkoivat käydä vähiin. Monet kirjailijat, Kuttner heidän joukossaan, pyrkivät paikkaamaan Howardin jättämää aukkoa ja ryhtyivät kirjoittamaan miekka ja magia -novelleja. Toukokuusta 1938 alkaen Kuttnerilta julkaistiin neljä Conan-vaikutteista fantasiatarinaa, joissa seikkaili Atlantiksen prinssi Elak. "Weird Talesin" lukijat ottivat tarinat kuitenkin vastaan kielteisesti. Kuttnerin toinen miekka ja magia -sarja kertoi Sardopoliksen prinssi Raynorista, ja sen kaksi tarinaa ilmestyivät 1939 "Strange Stories" -lehdessä.


title: Henry Kuttner

text: Kuttnerin ensimmäinen science fiction -tarina ”When the Earth Lived” julkaistiin "Thrilling Wonder Stories" -lehdessä lokakuussa 1937. Tieteisfiktiosta tulikin tyylilaji, jonka saralla Kuttner oli kaikkein tuotteliain. Kuttner oli genren puitteissa monipuolinen kirjailija ja kirjoitti muun muassa avaruusoopperaa, sarjan novelleja elokuvanteosta tulevaisuudessa (julkaistu "Thrilling Wonder" -lehdessä vuosina 1938–1940) sekä joukon seksuaalisesti vihjailevia tarinoita "Marvel Science Stories" -lehdelle. Kuttner alkoi myös käyttää enenevässä määrin salanimiä.


title: Henry Kuttner

text: Kuttner tutustui toiseen "Weird Tales" -kirjailijaan C. L. Mooreen lähetettyään tälle fanikirjeen 1936. Kuttner erehtyi aluksi pitämään taiteilijanimessään etunimensä (Catherine Lucille) pelkkiin nimikirjaimiin lyhentänyttä Moorea miehenä. Ensimmäisen kerran Kuttner ja Moore tekivät yhteistyötä jo seuraavana vuonna. Kirjailijat avioituivat vuonna 1940, ja pariskunnan teokset olivat tämän jälkeen useimmiten yhteistyössä kirjoitettuja, vaikkakin yhteistyön määrä vaihteli.


title: Henry Kuttner

text: Pariskunta kirjoitti pääasiassa tieteistarinoita ja fantasiaa. Novelleja julkaistiin sekä Kuttnerin että Mooren nimissä, mutta myös lukuisilla salanimillä. Novellien todellisen kirjoittajan ja yhteistyön määrän selvittäminen on osoittautunut vaikeaksi ja monessa tapauksessa mahdottomaksi. Todennäköisesti Mooren nimissä julkaistut tarinat olivat useammin hänen omiaan, kun taas Kuttnerin nimissä julkaistut tarinat saattoivat olla yhteistyönovelleja. Myös jotkin salanimistä olivat pääasiassa vain toisen kirjailijan käytössä. Moorea on pidetty kaksikosta taitavampana ja tuotteliaampana kirjoittajana, kun taas Kuttnerin vahvuuksia olivat nokkelat, jopa rämäpäiset ideat sekä tiivis juonenkuljetus.


title: Henry Kuttner

text: Toisen maailmansodan aikana Kuttner ja Moore nousivat "Astounding Science-Fictionin" toimittajan John W. Campbellin luottokirjailijoiden joukkoon. Esimerkiksi vuonna 1942 Kuttner oli mukana kymmenessä lehden kahdestatoista numerosta, ja kahdessa numerossa oli häneltä kaksi novellia. "Astounding" oli kuitenkin vain yksi monista lehdistä, joihin Kuttner kirjoitti. Sodan aikana Kuttner ja Moore ottivat käyttöön tunnetuimmat salanimensä Lewis Padgett ja Lawrence O’Donnell. Suurin osa O’Donnell-tarinoista oli todennäköisesti Mooren kirjoittamia, kun taas Padgett saattoi olla pääasiassa Kuttnerin käyttämä salanimi. Monissa Padgett-tarinoissa on mukana omalaatuista huumoria ja niistä tunnetuimpia ovat Kuttnerin mahdollisesti yksin kirjoittamat Galloway Gallegher -tarinat. Gallegher on juoppo keksijä, joka osaa rakentaa robotteja ainoastaan humalassa ja selvitessään unohtaa välittömästi rakentamiensa koneiden tarkoituksen. Padgettin nimissä julkaistiin myös tarina ”Mimsy Were the Borogoves” ("Astounding Science-Fiction", helmikuu 1943), jossa tulevaisuuden lelut päätyvät 1900-luvulle. Tarinaan löyhästi perustuva elokuva "Maaginen Mimzy" ilmestyi vuonna 2007. Sodan loppupuolella Kuttner värvättiin Yhdysvaltain asevoimiin.


title: Henry Kuttner

text: Sodan loputtua, vuodesta 1946 alkaen, Kuttnerilta julkaistiin "Startling Stories" -lehdessä jatkokertomuksena useita tieteisfantasiaromaaneja, jotka muodostuivat genren edelläkävijöiksi. Novellien tavoin myös romaanit olivat usein Kuttnerin ja Mooren yhteistyössä kirjoittamia. Teokset julkaistiin ilman Mooren nimeä, koska naiskirjailijat eivät tuolloin vedonneet tieteiskirjallisuuden harrastajiin.


title: Henry Kuttner

text: 1950-luvulle tultaessa sekä Kuttner että Moore tunsivat itsensä ylirasittuneiksi. He kirjoittivat jonkin verran murhamysteerejä käsitelleitä rikosromaaneja, mutta vain vähän tieteisfiktiota. Kuttnerin työtahti hidastui huomattavasti. Vuonna 1950 Kuttner ja Moore aloittivat psykologian opinnot Etelä-Kalifornian yliopistossa. Kuttner valmistui 1954 ja jatkoi sitten maisterinopintoja, jotka kuitenkin jäivät kesken, kun heikosta sydämestä kärsinyt Kuttner kuoli sydänkohtaukseen vain 42-vuotiaana tehtyään liikaa puutarhatöitä.


title: Henry Kuttner

text: Monen muun pulp-kirjailijan tavoin Kuttnerin työtahti oli kuluttava. Lehdet maksoivat novelleista huonosti, parhaimmillaankin vain pari senttiä sanalta, usein vähemmän kuin yhden. Siksi novelleja oli tuotettava nopeasti ja paljon. Tämän vuoksi Kuttnerilla ei aina ollut mahdollisuutta korjailla novellejaan kirjoittamisen jälkeen, vaan ne piti lähettää julkaistavaksi heti valmistumisen jälkeen.


title: Henry Kuttner

text: Kuttner ja Moore aloittivat yhteistyön vuonna 1937. Pariskunnan avioiduttua yhteistyö muuttui hyvin aktiiviseksi. Se tiivistyi vuosien mittaan entisestään ja lähes kaikki Kuttnerin ja Mooren teokset olivat ainakin jossain määrin yhteistyössä kirjoitettuja. Toisinaan Kuttner ja Moore vuorottelivat samalla kirjoituskoneella, toisen jatkaessa tarinaa aina siitä mihin edellinen oli jäänyt.


title: Henry Kuttner

text: Vaikka Kuttner oli omana aikanaan merkittävä fantasia- ja tieteiskirjailija, hän ei ole kovinkaan tunnettu. Elinaikanaan hän jäi tuntemattomaksi salanimien käytön vuoksi, kun taas kuolemansa jälkeen Kuttner on jäänyt vaimonsa varjoon. Myös runsas yhteistyö Mooren kanssa hämärsi Kuttnerin kirjailijaprofiilia, minkä lisäksi Moore oli yleisesti ottaen Kuttneria vaikutusvaltaisempi kirjailija. Myös Kuttnerin ennenaikainen kuolema lienee vaikuttanut asiaan. Toisaalta Kuttnerin tuotteliain kausi oli hänen kuollessaan jo takana päin. Sekä Ray Bradbury että F. Paul Wilson ovat arvelleet, että Kuttnerin ongelma oli se, ettei hänen tekstinsä provosoinut lukijaa (”lack of polarizing qualities”). Kuttnerilla ei ollut esimerkiksi yhteiskunnallista sanomaa, eikä hänen kirjoitustapansa ollut erityisen mieleenpainuva. Wilsonin mielestä Kuttnerin teksti provosoi korkeintaan niitä, jotka eivät pidä viihteestä. Hänestä Kuttner olikin ”vain” tarinankertoja, mutta pätevä sellainen.


title: Henry Kuttner

text: Kuttnerin vähäiseksi jääneestä maineesta huolimatta monet myöhemmät kirjailijat ovat kertoneet saaneensa häneltä vaikutteita. Kuttner auttoi ja ohjasi Bradburyä alkuun tämän kirjailijanuran alkuvaiheessa. Bradburyn tyyli onkin paljon velkaa Kuttnerille. Vuosia myöhemmin Bradbury valitteli Kuttnerin aliarvostettua asemaa esseessään ”Henry Kuttner: A Neglected Master”. Muita Kuttnerilta vaikutteita saaneita kirjailijoita ovat Marion Zimmer Bradley, Roger Zelazny ja Richard Matheson, joista viimeisenä mainittu omisti romaaninsa "Olen legenda" Kuttnerille kiitokseksi kirjoittamistyössä saamastaan avusta ja rohkaisusta. Kirjailija Will Murray on kuvaillut Kuttneria arkkityyppiseksi pulp-kirjailijaksi, joka kykeni tarpeen mukaan kirjoittamaan nopeasti mitä genreä tahansa. Antologisti Markku Sadelehdon mukaan Kuttner on ”laiminlyöty ja unohdettu mestari”.


title: Henry Kuttner

text: Vuonna 2004 Kuttner ja Moore palkittiin postyymisti Cordwainer Smith Rediscovery Award -palkinnolla. Palkinto myönnetään vuosittain kirjailijalle, jonka raati katsoo jääneen ilman ansaitsemaansa huomiota.


title: Henry Kuttner

text: Elak-sarjaan kuuluva novelli ”Lohikäärmeen valtaistuin” (”Dragon Moon”, 1941) oli tiettävästi ensimmäinen Suomessa julkaistu miekka ja magia -tarina, sillä se julkaistiin suomeksi jo vuonna 1943 "Seikkailujen sankareita" -lehdessä.


title: Henry Kuttner

text: Kuttner käytti uransa aikana ainakin seitsemäätoista salanimeä, joita olivat muun muassa Paul Edmonds, Noel Gardner, Keith Hammond, Hudson Hastings, Robert O. Kenyon, C. H. Liddell, K. H. Maepenn, Scott Morgan, Lawrence O’Donnell, Lewis Padgett ja Woodrow Wilson Smith. Eräs syy salanimien käyttöön oli Kuttnerin tuotteliaisuudessa. Samalta kirjailijalta voitiin julkaista yhdessä lehden numerossa vain yksi novelli tämän omalla nimellä – muut tuli merkitä jonkun muun kirjoittamiksi. Lisäksi joillakin julkaisijoilla oli vakituisia salanimiä, jotka olivat monen kirjailijan käytössä. Tällaisia Kuttnerin käyttämiä nimiä olivat muun muassa Will Garth ja James Hall. Kuttner käytti salanimiä niin paljon, että on toisinaan jopa jäänyt omien pseudonyymiensä varjoon.


title: Portobellon noita

text: Portobellon noita on Paulo Coelhon romaani vuodelta 2007.


title: Portobellon noita

text: Teos kertoo Transilvaniassa syntyneestä orvosta Athenasta, jolla on yliluonnollisia kykyjä. Athenan adoptiovanhemmat kasvattavat hänet Beirutissa. Aikuisena hän asettuu Lontooseen, työskentelee pankkivirkailijana isossa pankissa ja saa lapsen. Lopulta Athenasta tulee jumalataruskonnon papitar. Teoksen kertojina ovat erilaiset Athenan tunteneet henkilöt. Kustantajan mukaan romaani kertoo suvaitsevuudesta, erilaisuuden hyväksymisestä ja elämisestä oman vakaumuksensa mukaisesti.


title: Oteko

text: ZAO Oteko on yksi Venäjän federaation merkittävimmistä rautatiehuolintayrityksistä, jolla on yli 15 000 säiliörautatievaunua ja muita vaunuja. Otekossa yhdistyvät kahden Venäjän federaation rautatieministeriötä lähellä olleen öljyn ja muiden kemikaalien kuljetukseen erikoistuneet rautatiehuolintayrityksen, SFAT:n ja Russki Mirin toiminta.


title: Oteko

text: Yrityksen toiminta perustuu siihen, että Neuvostoliiton purkautumisen jälkeen Neuvostoliiton rautatieministeriöllä oli ollut 200 000 rautatiesäiliövaunua, mutta Venäjän federaation rautatieministeriö ei kyennyt ylläpitämään vaunumääriä riittämättömillä tuloillaan, minkä vuoksi öljynjalostamoille ja myös muun teollisuuden yrityksille muodostui paine hankkia omia rautatievaunuja valtion rautateiden ajettaviksi.


title: Oteko

text: Muodostuneessa tilanteessa rautatieministeriötä lähellä olevat yritykset kykenivät yhdistämään tavallista rahtituloa kalliimmat yksityiset palvelut rautatieministeriön vaunuseurantaan yksityisissä yrityksissä, mikä muodostui monille nopeita ja varmoja kuljetuksia haluaville öljynjalostamolle edulliseksi.


title: Siikalatva

text: Siikalatva on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Toimintansa se aloitti vuoden 2009 alussa, kun Kestilän, Piippolan, Pulkkilan ja Rantsilan kunnat liittyivät yhdeksi kunnaksi. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Siikalatva

text: Kunnan hallinnollinen keskus on Pulkkilan kirkonkylä.


title: Siikalatva

text: Siikalatvan naapurikuntia ovat Haapavesi, Kajaani, Kärsämäki, Liminka, Muhos, Pyhäntä, Raahe, Siikajoki ja Vaala.


title: Siikalatva

text: Siikalatvan alueella oli asutusta jo kivikaudella. Kivikautisia asuinpaikkoja on löytynyt Mulkuasta ja Piippolasta sekä eri puolilta kuntaa on löydetty kivikautisia esineitä. Seudun esihistorialliseen asutukseen viittaavat myös kirkkojen tapaiset kivilatomukset ja jättiläisten haudoiksi nimetyt kiviröykkiöt, joita on tavattu kunnan alueella useita.


title: Siikalatva

text: Vakinaisesti alue asutettiin kuitenkin vasta 1500-luvun puolimaissa, jolloin Siikajokivartta sisämaahan päin leviävä asutus ulottui seudulle. Samoihin aikoihin alueelle tuli uudisasukkaita myös Savosta. Savolaisten voimakkaan uudisasutuksen vuoksi aluetta ruvettiin kutsumaan Siikasavoksi. Suomalaisten tulo pakotti alueella olleen saamelaisasutuksen siirtymään pohjoisen suuntaan. 1500-luvun lopulla pääasiassa itärajan tuntumassa käydyn Pitkä vihan aikana vienankarjalaisten hävitysretket ulottuivat Siikalatvan seuduille asti. Tämä rajoitti alueen väestömäärän kehittymistä. Myöhemmin 1700-luvun alussa saapui alueelle Savosta ja Kainuusta Oulujärven takaa pakolaisia, jotka etsivät turvapaikkaa ryöstö- ja hävitysretkiä tekeviltä Vienankarjalaisilta. Alueen väestö sai toimeentulonsa pääasiassa kaski- ja vuoroviljelystä. Taloissa oli myös lampaita ja lehmiä runsaasti.


title: Siikalatva

text: Siikalatvan alue kuului aluksi hallinnollisesti Saloisten suurpitäjään. Siikajoki erotettiin 1689 itsenäiseksi pitäjäksi. Siikalatvan alue liitettiin tuolloin Siikajokeen. Pulkkila oli saanut jo kappeliseurakunnan oikeudet 1617. Rantsila pyrki itsenäiseksi seurakunnaksi jo 1600-luvun lopussa, mutta alueen katsottiin olevan tuolloin liian pieni omaksi seurakunnaksi. Vuonna 1769 Piippolasta tuli Siikajoen alaisen Pulkkilan kappelin saarnahuonekunta. Vuonna 1845 Siikajoki jaettiin kahtia, jolloin muodostui Piippolan kirkkoherrakunta, johon Pulkkila ja Kestilä kuuluivat kappeleina.


title: Siikalatva

text: Siikalatvan alueen ensimmäinen kirkkohuone rakennettiin noin 1620-luvulla Siikasavon silloiseen pääkylään Sipolaan. Tämä saarnahuone tuhoutui ilmeisesti jo seuraavalla vuosikymmenellä. Rantsilan ensimmäinen varsinainen kirkko rakennettiin 1671. Nykyinen Rantsilan kirkko valmistui vuonna 1785 pohjalaisen kirkonrakentajan Simo Jylkkä-Silvénin johdolla. Kirkko uusittiin 1907 Josef Stenbäckin suunnitelman mukaan. Kirkko on peruskorjattu vuosina 1957–1958 ja 1983–1984. Ensimmäinen Pulkkilan kirkko lienee rakennettu vuonna 1671. Toinen kirkko rakennettiin 1768–1769. Se purettiin uuden kirkon tieltä, joka rakennettiin vuosina 1908–1909. Piippolan kirkko rakennettiin myös Simo Jylkkä-Silvénin johdolla vuosina 1768–1770. Kestilään kirkko rakennettiin vasta vuosina 1854–1855.


title: Siikalatva

text: Pulkkilan tärkein liikennereitti oli pitkään Savosta Ouluun johtanut tie, joka toi myös Suomen sodan alueelle. Revonlahden voittoisan taistelun jälkeen Suomen kenttäarmeija eteni J.A. Sandelsin johdolla kohti etelää ja voitti 2. huhtikuuta 1808 Pulkkilan taistelussa eversti Obuhovin johtamat venäläiset.


title: Siikalatva

text: Kestilä erotettiin Piippolasta 1867 ja itsenäiseksi seurakunnaksi se tuli 1871. Kestilän asukasluku kasvoi 1900-luvun alusta 2 640 1950-luvulle 3 600. Sen jälkeen alkoi väestön väheneminen, joka pysähtyi vasta 1980-luvun alussa, jolloin väkiluku vakiintui 2 200 asukkaan tienoille. Vuonna 2008 kunnan väestömäärä oli tippunut 1574. Kestilän elinkeinoelämänkehittymistä hidastivat syrjäinen sijainti ja huonot liikenneyhteydet. Teollisuustoiminta oli kunnassa vähäistä.


title: Siikalatva

text: Piippola itsenäistyi Siikajoesta itsenäiseksi kunnaksi 1865. Laajan Piippolan seurakunnan väkiluku oli vuonna 1860 noin 6 400 henkeä, joista varsinaiseen Piippolan alueella asui noin kolmannes. Kestilä itsenäistyi kirkollisesti 1871, Pulkkila 1907 ja Pyhäntä 1909. Aluemenetysten jälkeen Piippolan väkiluku oli 1910 enää 1904. Piippolan asukasluku pysyi 1920-luvulta 1960-luvulle 2 100:n tienoilla. Tämän jälkeen väestö alkoi vähetä elinkeinorakenteen yksipuolisuuden vuoksi. Vuonna 1970 asukkaita oli 1893 ja 1980 enää 1 510. Vuonna 2008 väkiluku oli enää vain 1 251 asukasta.


title: Siikalatva

text: Pulkkilan kunta itsenäistyi 1867 ja seurakunta vasta 1899. Ensimmäinen kirkkoherra tosin saatiin vasta 1907. Pulkkilan väkiluku kasvoi hitaasti 1900-luvun alkupuolella. Vuonna 1920 asukkaita oli 2 119 ja vuonna 1950 2 505. 1950-luvulla poismuutto käänsi kunnan asukasluvun laskuun, joka pysähtyi vasta 1970-luvun lopulla. Vuonna 1985 asukkaita oli 2 105. Väkiluku kääntyi kuitenkin uudelleen laskusuuntaan ja vuonna 2008 kunnassa oli 1 569 asukasta.


title: Siikalatva

text: Rantsilan kunta perustettiin 1867 ja 1873 Rantsilasta tuli oma seurakunta. Rantsilan asukasluku kasvoi 1920-luvulta 1950-luvulle tasaisesti. Vuonna 1952 asukkaita oli 3 861. Tämän jälkeen alkoi väestön vähenemisen kausi, joka päättyi vasta 1980-luvun alussa. Vuoden 1983 alussa kunnan asukasluku oli 2 474. Rantsilan asukasluku alkoi jälleen vähetä tasaisesti ja vuonna 2008 asukkaita 2001.


title: Siikalatva

text: Vuonna 2006 olivat Kestilän, Piippolan, Pulkkilan ja Pyhännän evankelis-luterilaiset seurakunnat yhdistyneet Siikalatvan seurakunnaksi. Rantsilan seurakunta liittyi yhdistyneeseen seurakuntaan vuonna 2008.


title: Siikalatva

text:
Vuonna 2007 selvitettiin kuntaliitosta, joka olisi kattanut saman alueen. Tässä kunnassa olisi ollut noin 8 000 asukasta.
Selvitys aloitettiin talvella 2007, ja mahdollinen yhdistyminen olisi tapahtunut 2009. Kesäkuun 2007 alussa Pyhännän kunta päätti irtautua liitossuunnitelmista. Myös Pulkkilan kunnanvaltuusto hylkäsi tämän kuntaliitosesityksen äänin 11–6 heinäkuussa 2007. Loput kolme kuntaa olivat jo tuolloin liitoksen kannalla.


title: Siikalatva

text: 25. helmikuuta 2008 Kestilän, Piippolan, Pulkkilan ja Rantsilan kunnanvaltuustot hyväksyivät uuden kuntaliitosesityksen. Rantsilassa esitys hyväksyttiin äänestyksen jälkeen äänin 16–3, mutta muut valtuustot hyväksyivät esityksen yksimielisesti. Uusi kunta saa valtiolta yhdistymistukea 7,45 miljoonaa euroa.


title: Siikalatva

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880-1970 ja viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Siikalatva

text: Siikalatva on Pohjois-Pohjanmaan jokilaaksotasangon ja pohjoissavolaisen järviluonnon vaihettumisvyöhykkeen kunta. Sen maisemia hallitsevat loivapiirteiset kangasmaat ja laajat aapasuot.


title: Siikalatva

text: Kallioperä on vaihteleva. Yleisin kivilaji on graniitti. Alueella esiintyy myös dioriittia, migmatiitteja, porfyyrisia graniitteja ja granodioriitteja. Alueen itäosa kuuluu graniitti-gneissivyöhykkeeseen, jonka kivilajit ovat vahvasti suuntautuneita. Myös suogneissiä löytyy kunnan itäosasta. Kallioperä on lähes kaikkialla maaperän peittämä. Yleisimmät maalajit ovat moreeni ja turve. Jokilaaksoissa esiintyy savi-, hiesu- ja hiekkakankaita, joita on otettu hyvin paljon viljelykäyttöön. Tärkein harjumuodostuma on kunnan keskiosasto poikki kulkeva matala Pulkkiharju ja siihen kuulua Piippolanharju, joka on osa Siilinjärveltä aina Raaheen asti ulottuvaa harjujaksoa.


title: Siikalatva

text: Siikalatvan maanpinta on länsiosassa tasaista lakeutta, joka nousee verkalleen itää ja etelää kohti. Koillisosassa on laajoja tasaisia suomaita, jotka kuuluvat Pelson suoalueeseen. Kunnan keskiosassa on selvästi vaihtelevampaa kankaremaata. Korkeus merenpinnasta on keskimäärin 60–130 metriä.


title: Siikalatva

text: Alueen suuret joet ovat kunnan halki virtaava Siikajoki ja sen sivujoet, Neittävänjoki, Mulkuanjoki, Savaloja, Kurranoja, Kärsämänjoki ja Pyhännän puolelta alkunsa saava Lamujoki, joka virtaa kunnan keskialueella etelästä pohjoiseen. Siikajoki tulvi helposti maaston tasaisuuden ja runsaiden ojitusten vuoksi. Tulvien estämiseksi rakennettiin Uljuan tekojärvi, joka sijaitsee kunnan keskiosassa. Uljuan tekojärvellä sijaitsee Vattenfall Oy:n Tulisaaren vesivoimala. Siikalatvan suurimmat luonnonjärvet ovat Kivijärvi, Viitastenjärvi, Kurranjärvi ja Mankilanjärvi. Muut järvet ovat pieniä umpeen kasvavia suolampia, kuten Kangasjärvi ja Mulkuanjärvi.


title: Siikalatva

text: Yli puolet kunnan maa-alasta on suota. Suurimpia soita ovat ovat Tahkoneva, Puronneva, Kurunneva, Houruneva, Hirvirimpi ja Parkkisenrimpi. Oudonrimmen ja Törmäsenrimmen alueet ovat soidensuojelualueita. Siikalatvan sijaitsi vuoteen 2002 asti keskellä Suomea. Maanmittaushallituksen vuonna 1958 tekemien mittausten mukaan Suomen keskipiste oli Leskelän kylässä nelostien varrella. Vuonna 2002 voimaan astuneiden aluevesirajojen muutosten vuoksi keskipiste kuitenkin siirtyi 24,5 kilometriä etelämmäksi Kärsämäen kuntaan.


title: Siikalatva

text: Kunnallisvaaleissa 2017 valittiin jäsenet Siikalatvan kunnanvaltuustoon.


title: Siikalatva

text: Vuoden 2017 kuntavaaleissa Keskustan säilytti asemansa Siikalatvan valtapuolueena, voittaen yhden lisäpaikan kunnanvaltuustoon. Keskustan kannatus laski vuoden 2012 vaaleista, mutta puolue lisäsi paikkamääräänsä sillä muut puolueet eivät tällä kertaa muodostaneet vaaliliittoja. Keskusta oli suurin puolue kaikilla äänestysalueilla lukuun ottamatta Piippolaa, jossa SDP oli suurin puolue saaden 47,2% hyväksytyistä äänistä. Yhteensä SDP sai neljä paikkaa, lisäten paikkamääräänsä kolmella. Vasemmistoliitto säilytti kaksi valtuustopaikkaansa, kun Perussuomalaiset taas hävisivät viidestä paikastaan neljä. Vihreät saivat 3,1 prosentin kannatuksen, mutta eivät saaneet yhtään paikkaa valtuustoon. Siikalatvan ääniharava oli Keskustan Seija Junno 130 äänellä. Kunnallisvaalien äänestysprosentti oli 57,8%, nousten vuoteen 2012 verrattuna 0,9%-yksikköä. Siikalatvan kunnassa sijaitsee kaksi toisen asteen oppilaitosta, Siikalatvan lukio sekä Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto.


title: Siikalatva

text: Vuoden 2017 lopussa Siikalatvassa oli 5 447 asukasta, joista 2 581 asui taajamissa, 2 907 haja-asutusalueilla ja 26 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Siikalatvan taajama-aste on 47,7 %. Siikalatvan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:


title: Siikalatva

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Siikalatva

text: Siikalatvan haja-asutusalueisiin kuuluvat muun muassa Hyvärilä, Hyvölänranta, Junnonoja, Järvikylä, Kerälä, Kärsämä, Laakkola, Lamu, Latvankylä, Leiviskänranta, Leskelä, Mankila, Mäläskä, Pihkalanranta, Savaloja, Sipola, Vorna sekä Väyrylänsaari.


title: Siikalatva

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Siikalatvassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Pyhännän kunnan alueella.


title: Siikalatva

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Siikalatvan alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.


title: Siikalatva

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Siikalatvan kunnan nykyisellä alueella.Myös rock-yhtye Kolera on lähtöisin Siikalatvalta.


title: Siikalatva

text: Helsingistä Utsjoelle johtava valtatie 4 (E75) ja Iisalmesta Raaheen johtava kantatie 88 risteävät Siikalatvan kuntakeskuksessa. Myös Kokkolasta Kajaaniin johtava valtatie 28 kulkee lyhyen matkan Siikalatvan eteläosassa.


title: Siikalatva

text: Siikalatvalle ei ole rautatieyhteyttä. Lähimmät rautatieasemat sijaitsevat Ruukissa, Vaalassa ja Vihannissa. Lähin lentoasema on Oulunsalossa sijaitseva Oulun lentoasema. Lähimmät satamat sijaitsevat Oulussa ja Raahessa.


title: Härkä-äiti

text: Härkä-äiti on Raumalta lähtöisin oleva rock-yhtye, jonka toiminta alkoi vuonna 2003. Sittemmin yhtye on pienentynyt akustisemmaksi country-duoksi alkuperäisestä triokokoonpanosta, jossa rumpalina toimi Teemu Suikki.


title: Härkä-äiti

text: Laulujen teemat ovat sekä perinteisiä rock-lauluja menetetystä rakkaudesta, että selkeän kantaa ottavia teoksia paremman maailman puolesta. Osaa kappaleista solisti Teo Hakanen on kuvannut apokalyptisiksi tulevaisuudenvisioiksi ja eteerisiksi näyiksi Aleister Crowleyn hengessä.


title: Härkä-äiti

text: Yhtye teki ennen hajoamistaan yhden demolevyn. Kaakao Records -levy-yhtiön arkistoissa on kuitenkin vielä julkaisematonta materiaalia, ja Länsi-Suomi-lehti kertoi loppuvuodesta 2007 Härkä-äidin valmistelevan arkistomateriaalin julkaisemista. Itkevä tyttö -yhtye on nimennyt Härkä-äidin yhdeksi suurimmista vaikuttajistaan, Härkä-äidin basisti Timo Kuismanen on toiminut sittemmin tuottajana Itkevän tytön Hiljainen Berliini- ja Meri-pitkäsoitoilla.


title: Härkä-äiti

text: Härkä-äidiltä julkaistiin kesäkuussa 2009 osin arkistomateriaalista koottu "Vallankumous" -EP.


title: Rhinestone

text: Rhinestone, televisioesityksessä ja VHS-videojulkaisuna nimellä Rhinestone – tuhannen taalan paikka, on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut  Bob Clarkin ohjaama komediaelokuva. Sen pääosia esittää muun muassa Dolly Parton ja Sylvester Stallone.


title: Rhinestone

text:
Suosittu country-laulaja, Jake Farris (Dolly Parton), kerskailee että pystyy tekemään kenestä tahansa country-sensaation. Niinpä hän lyö vetoa liero-managerinsa, Freddy Ugon (Ron Leibman) kanssa, että hän pystyy tekemään kenestä tahansa normaalista ihmisestä country-laulajan kahdessa viikossa. Jaken voitto tietää sopimuksen purkamista manageriltaan, mutta häviö tietää muutamaa vuotta lisää sopimukseen, sekä yötä Freddyn kanssa. Freddy valitsee vastenmielisen taksikuskin, Nick Martinellin (Sylvester Stallone). Jake vie Nickin Tennesseehen oppimaan kuinka kävellään, puhutaan ja lauletaan kuten oikea country-tähti.
Kriitikot teilasivat elokuvan lähes joka puolella ja sitä pidettiin yleisesti floppina.


title: Rhinestone

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen pitää "Rhinestonea" kolhonpuoleisena musiikkikomediana, jossa Parton ja Stallone täydentävät huonosti toisiaan. Hän antaa elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Rhinestone

text: Dolly Parton teki elokuvan soundtrackille kaksi laulua, joista tuli hänen suuria hittejään: "Tennessee Homesick Blues" ja "God Won't Get Ya".


title: Rhinestone

text: Elokuva oli ehdolla Golden Raspberry Awardsissa yhteensä kahdeksalle palkinnolle, joista se voitti kaksi: Huonoin näyttelijä (Stallone), sekä Huonoin laulu ("Drinkinstein").


title: Mathieu Schneider

text: Mathieu Schneider (s. 12. kesäkuuta 1969 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Mathieu Schneider

text: Montreal Canadiens Schneiderin NHL:ään kolmannella kierroksella vuonna . Hän voitti seurassa Stanley Cupin vuonna 1993. Schneider lähti Canadiensistä keväällä 1995, ja Atlanta Thrashers, johon hän siirtyi kaudeksi 2008–2009, oli hänen NHL-uransa kahdeksas seura. Helmikuussa 2009 hän palasi Montrealiin. Pisteissä mitattuna parhaan kautensa hän pelasi Detroit Red Wingsissä 2005–2006, jolloin hän teki 72 ottelussa 21 maalia, 38 syöttöä ja yhteensä 59 pistettä.


title: Mathieu Schneider

text: Yhdysvaltain maajoukkueen mukana Schneider on osallistunut vuosien 1998 ja 2006 talviolympialaisiin. Vuonna 1996 hän oli voittamassa maailmancupia.


title: Salamat (Tšad)

text: Salamat on yksi Tšadin 22 hallinnollisesta alueesta. Se on muodostettu aluehallinnon uudistuksessa 2002 samannimisestä prefektuurista. Salamatin pinta-ala on 63 000 neliökilometriä. Vuonna 2008 alueella arvioitiin olevan noin 264 000 asukasta.


title: Salamat (Tšad)

text: Salamat sijaitsee maan kaakkoisosassa Keski-Afrikan tasavallan vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Am Timan. Alue on saanut nimensä Salamat-joen mukaan.


title: Salamat (Tšad)

text:
Salamatin alueella sijaitsee 305 000 hehtaarin laajuinen Zakouman kansallispuisto, joka on ollut ehdolla Tšadin ensimmäiseksi Unescon maailmanperintökohteeksi.
Puisto on tunnettu elefanteistaan.


title: Partamonnit

text: Partamonnit ("Ancistrus") on imumonnien suku, johon kuuluu useita suosittuja akvaariokaloja. Lajien erottaminen toisistaan on vaikeaa, ja monet niistä tunnetaan vain L-numerolla. Nimettyjä lajeja on kaikkiaan 56. Tyypillinen partamonni kasvaa 10-15 senttimetriä pitkäksi ja liikuskelee akvaariossa enimmäkseen öisin. Partamonni-nimitys johtuu koiraan kuonoon kasvavista tuntoelimistä. Partamonnit vaihtavat väritystään ympäristönsä mukaan. Värityksen vaihtaminen suojaa partamonneja saalistajilta. Partamonni lisääntyy puristamalla mätimunia luolaan, joita uros jää vartioimaan.


title: Partamonnit

text: Partamonnit ovat kotoisin Etelä-Amerikasta, Amazonin vesistöstä.


title: Partamonnit

text: Partamonnit imevät akvaarion pohjaa, kalusteita, kasveja ja seiniä syöden niiden pinnoilta levää. Partamonneja voi ruokkia pohjaan uppoavilla kalanruokatableteilla tai -hiutaleilla. Partamonneja ja muitakin pohjakaloja voi ruokia myös kurkun tai kesäkurpitsan paloilla, jotka saadaan uppoamaan pohjaan lävistämällä ne ruostumattomasta teräsksestä valmistetulla teelusikalla. Partamonnit syövät ruokatabletteja ja muuta ruokaa ahnaasti mutustellen. Ruokaillessaan partamonnit saattavat pelotella muita kaloja kauemmaksi ruuastaan.


title: Partamonnit

text: Partamonnien käyttäytyminen on oikukasta ja vaikeasti ennakoitavaa. Yleisesti partamonnit ovat arkoja ja säikähtävät helposti akvaarion ulkopuolista liikettä ja tärinää. Toisaalta partamonni saattaa imeä akvaarion seinää, akvaarion keskeisimmällä paikalla, jopa kymmeniä minuutteja välittämättä mistään ulkoisista häiriötekijöistä.


title: Partamonnit

text: Partamonnit liikkuvat päivällä, mutta ne ovat aktiivisempia yöllä. Säikähtäessään ne pakenevat akvaarion kalusteiden ja kasvien suojiin. Partamonnit ovat sitkeitä akvaariokaloja, jotka eivät reagoi kovin helposti akvaarion vedenlaadun häiriöihin tai muihin akvaarion hoitoon liittyviin häiriötekijöihin.


title: Vilho Tilkanen

text: Vilho Oskari Tilkanen (14. huhtikuuta 1885 Karinainen – 1. elokuuta 1945 Karinainen) oli suomalainen kilpapyöräilijä.


title: Vilho Tilkanen

text: Turun Urheiluliittoa edustanut Vilho Tilkanen osallistui Tukholman 1912 olympialaisten maantiepyöräilyyn. Hän sijoittui henkilökohtaisessa 320 kilometrin kilpailussa toiseksi parhaana suomalaisena 21:nneksi. Joukkuekilpailussa Suomen joukkue sijoittui viidenneksi.


title: Johan Kankkonen

text: Johan Werner Kankkonen (11. heinäkuuta 1886 Kokkola – 3. helmikuuta 1955 Ylivieska) oli suomalainen kilpapyöräilijä.


title: Johan Kankkonen

text: Kokkolan Nuorisoseuran Urheilijoita edustanut Kankkonen osallistui Tukholman 1912 olympialaisten maantiepyöräilyyn. Hän sijoittui henkilökohtaisessa 320 kilometrin kilpailussa 34:nneksi. Joukkuekilpailussa Suomen joukkue sijoittui viidenneksi.


title: Johan Kankkonen

text: Ammatiltaan Johan Kankkonen oli kauppias.


title: Hjalmar Väre

text: Frans Albert Hjalmar Väre (6. marraskuuta 1879 Vihti – 20. maaliskuuta 1952 Turku) oli suomalainen kilpapyöräilijä.


title: Hjalmar Väre

text: Turun Urheiluliittoa edustanut Väre osallistui Tukholman 1912 olympialaisten maantiepyöräilyyn. Hän sijoittui henkilökohtaisessa 320 kilometrin kilpailussa 66:nneksi. Joukkuekilpailussa Suomen joukkue sijoittui viidenneksi.


title: Hjalmar Väre

text: Ammatiltaan Hjalmar Väre oli rautatieläinen ja asemamies.


title: Claire Castillon

text: Claire Castillon (s. 25. toukokuuta 1975 Boulogne-Billancourt) on ranskalainen kirjailija. Hän on julkaissut romaaneja, novellikokoelmia ja yhden näytelmän. Häneltä on suomennettu kaksi teosta, "Äidin pikku pyöveli" ja "Pieni sydän jaksaa rakastaa".


title: Marianmaan ristin ritarikunta

text: Marianmaan ristin ritarikunta () on perustettu Viron itsenäisyyden kunniaksi presidentti Lennart Meren aloitteesta vuonna 1995. Se perustettiin uutena ritarikuntana ensimmäisen itsenäisyyden ajan ritarikuntien ja kunniamerkkien rinnalle vuonna 1991 tapahtuneen Viron tasavallan itsenäisyyden palauttamisen jälkeen. Ritarikunnan ensimmäisen kunniamerkin, Marianmaan ristin ketjun sai Martti Ahtisaari 16. maaliskuuta 1995.


title: Marianmaan ristin ritarikunta

text: Kunniamerkin symboliikka ulottuu Lennart Meren alkuperäisen ajatuksen mukaisesti yli 800 vuoden päähän, jolloin kristinusko levisi historiallisen Liivinmaan alueelle. Uusi maa pyhitettiin Jumalan äidin, Neitsyt Marian maaksi. 1300-luvulla katolinen kirkko jakoi pyhiinvaeltajille Liivinmaalla muistomitalia, jossa oli latinaksi teksti "Marie in Livonia Remissionis Peccatorum". Nykyisen Maarjamaan Ristin kääntöpuolella on latinankielinen teksti "Pro Terra Mariana" – Marian maan puolesta.


title: Marianmaan ristin ritarikunta

text: Ritarikunnan kunniamerkeillä palkitaan ulkomaan kansalaisia, jotka ovat toimineet ansiokkaasti Viron valtion hyväksi. Oman maan kansalaisia ritarikunnan kunniamerkeillä ei palkita. Viron tasavallan presidentti on saanut virkaan astuessaan ritarikunnan suurristin ketjuineen. On todennäköistä, että vuonna 2008 uudelleen jaettu Valtionvaakunan ritarikunnan ketju korvaa Marianmaan ketjun presidentin tunnuksena jatkossa. Käytäntö muodostunee presidentin vaihtuessa presidentti Ilveksen kauden jälkeen. Samalla on todettava, että Virossa tasavallan presidenttien puolisot ovat saaneet kunniamerkin miestensä presidenttikausien päätyttyä. Rouva Helle Meri sai Viron Punaisen Ristin ritarikunnan ensimmäisen luokan kunniamerkin vuonna 2004 ja rouva Ingrid Rüütel Valkoisen Tähden ritarikunnan ensimmäisen luokan kunniamerkin vuonna 2008.


title: Marianmaan ristin ritarikunta

text: Ritarikunnassa on kaikkiaan kuusi luokkaa. Kunniamerkit on suunnitellut heraldikko Priit Herodes. Kaikkien luokkien ristit ovat kooltaan samankokoisia ja niitä kannetaan tummansinisessä moirée-kuvioidussa silkkinauhassa. Nauhan koko vaihtelee luokittain. Ritarikuntaristi on malliltaan ns. Mantovan risti. Se on emaloitu valkoiseksi molemmin puolin ja halkaisijaltaan se on 48 mm. Valkoisen emaloinnin lisäksi ristin ulkoreunat on laminoitu sinisillä ja mustilla juovilla. Ristin sakaroiden välissä on Neitsyt Marian monogrammit. Ristin kääntöpuolella on teksti ”Pro Terra Mariana”.


title: Marianmaan ristin ritarikunta

text: Ritarikuntaketju muodostuu Neitsyt Marian monogrammeista ja kullatuista goottilaisista kilvistä, joihin on kuvattu kolme sinistä leijonaa sekä Marianmaan risteistä. Kilpiä ja ristejä on molempia kuusi kappaletta ja Marian monogrammeja 12 kappaletta. Itse risti roikkuu yhdestä kilvestä. Ketju on 22 mm leveä.


title: Marianmaan ristin ritarikunta

text: Ketjuun, ensimmäiseen ja toiseen luokkaan liittyy rinnan vasemmalla puolella kannettava rintatähti. Se on hopeaa ja halkaisijaltaan 80 mm. Tähteen on kiinnitetty 48 mm:n Marianmaan risti, jonka keskellä on kultainen kolme sinistä leijonaa kuvaava goottilainen kilpi. Tähti on kaikissa luokissa samanlainen.


title: Marianmaan ristin ritarikunta

text: Ensimmäisen luokan merkkiä kannetaan oikean olkapään yli 105 mm leveässä sinisessä nauhassa. Naisten nauha on kapeampi. Toisen ja kolmannen luokan merkkejä kannetaan kaulasta, ja nauhan leveys on tällöin 40 mm. Neljännen ja viidennen luokan ristejä kannetaan nauhassa rinnan vasemmalla puolella. Nauhan leveys on 35 mm. IV luokan merkkiin kuuluu ruusuke, V luokan merkkiin ei.


title: Yhdeksästä viiteen

text: Yhdeksästä viiteen ("Nine to Five") on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1980. Sen pääosia esittävät Jane Fonda, Lily Tomlin, Dolly Parton ja Dabney Coleman. Elokuva kertoo kolmesta naisesta, jotka toteuttavat haaveensa yritystä itsevaltaisin ottein johtavan pomon kukistamisesta.


title: Yhdeksästä viiteen

text: "Yhdeksästä viiteen" oli kaupallinen suurmenestys ja tuotti yksistään Yhdysvalloissa 103 miljoonaa dollaria.


title: Yhdeksästä viiteen

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo elokuvan pätevän idean hautautuvan ”hölskyvään huumorisouvaukseen”. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Škoda 1000 MB

text: Škoda 1000 MB oli tšekkoslovakialaisen AZNP:n vuosina 1964–1969 valmistama henkilöautomalli. Se korvasi vuodelta 1959 olleen Octavian. Mallinimen kirjainyhdistelmä tarkoitti auton valmistuskaupunkia Mladá Boleslavia.


title: Škoda 1000 MB

text: Škoda 1000MB oli ensimmäinen sotien jälkeen esitelty täysin uusi Škoda-malli. Se oli myös Škodan ensimmäinen neliovinen henkilöautomalli yli kymmeneen vuoteen. Myöhemmin esiteltiin myös 1,1-litraisella moottorilla varustettu 1100 MB. Syksyllä 1969 esiteltiin mallin korvannut 100-sarja.


title: Škoda 1000 MB

text: Škodan autonvalmistus oli kasvanut lupaavasti sodanjälkeisinä vuosina, ja autoteollisuus oli tärkeä valuuttatulojen lähde. 1950-luvulle tultaessa mallisto oli kuitenkin jo vanhentunut, sillä perusratkaisut pohjautuivat sotaa edeltäneisiin malleihin. Näin ollen kokonaan uuden auton suunnittelu katsottiin välttämättömäksi.


title: Škoda 1000 MB

text: Joulukuussa 1954 Tšekkoslovakian hallitus antoi luvan kokonaan uuden automallin suunnittelun aloittamiseksi. Autoteollisuusministeriö asetti projektille tavoitteeksi nelipaikkaisen auton, jonka polttoaineenkulutus olisi alle seitsemän litraa sadalla kilometrillä ja jonka omamassa olisi alle 700 kg. Muilta osin suunnittelutyöryhmä sai jokseenkin vapaat kädet. Suunnittelutyö alkoi vuonna 1955. Heti alkuvaiheessa päätettiin, että erillinen runkoratkaisu saisi väistyä ja auton korin tulisi olla itsekantava. Škoda tutki huolellisesti erilaisia voimansiirtoratkaisuja, ja vaihtoehdot olivat perinteinen etumoottorinen ja takavetoinen, etumoottorinen ja etuvetoinen sekä takamoottorinen ja takavetoinen.


title: Škoda 1000 MB

text: Yritys rakensi lukuisia koeversioita. Ensimmäiset kaksi prototyyppiä, etumoottorinen ja -vetoinen 976 sekä etumoottorinen ja takavetoinen 978, valmistuivat 1956. Niiden voimanlähteenä oli sama 988-kuutioinen moottori. Seuraavissa kahdessa prototyypissä moottori oli jo sijoitettu taakse. Vuonna 1956 valmistunut 977/1 oli varustettu 1 016 -kuutioisellailmajäähdytteisellä moottorilla, kun taas 1957 valmistuneessa mallissa 977/2 oli aiemmin käytetty 988-kuutioinen moottori.


title: Škoda 1000 MB

text: Etuvetoisuus vaati kehittynyttä nivelakseliteknologiaa, jota Škodalla ei ollut käytettävissä. Toisaalta liukkaalla pinnalla tehdyissä testeissä havaittiin, että etuvetoisella prototyypillä oli ylivertaisesti parhaat ajo-ominaisuudet. Lopulta päädyttiin takavetoiseen ratkaisuun, jossa nivelakseliongelmaa ei ollut, ja takamoottorisuuteen, jonka ansiosta kardaaniakseli voitiin jättää pois. Tämä vähensi auton massaa, ja matkustamoa varten saatiin runsaammat tilat.


title: Škoda 1000 MB

text: Vuosina 1958 ja 1959 testattiin myös 1 000 -kuutioista yläpuolisella nokka-akselilla varustettua moottoria, mutta malli hylättiin melun ja öljyvuoto-ongelmien tähden, vaikka moottorin suoritusarvot olivat jonkin verran paremmat kuin perinteisemmän vaihtoehtoisen konstruktion. Myös ilmajäähdytteistä vaihtoehtoa ajateltiin, mutta lopulta päädyttiin vesijäähdytykseen, sillä riittävän tehokkaan lämmityslaitteen laatiminen olisi ollut mahdotonta. Lisäksi havaittiin, että vastaavan tehoisen vesi- ja ilmajäähdytteisen moottorin valmistuskustannuksissa ei olisi suurta eroa.


title: Škoda 1000 MB

text: Lopullisessa 988-kuutioisessa moottorissa sekä iskun pituus että sylinterin halkaisija olivat 68 mm. Taakse sijoitettuna moottorin tulisi olla niin kevyt kuin mahdollista. Moottorinlohko päätettiin valmistaa alumiinista valamalla. Sylinterikansi valmistettiin kuitenkin valuraudasta, koska siten sylinteriputket voitiin tukea tiukasti paikoilleen, eikä siihen tarvinnut valmistaa erillisiä venttiilinohjureita ja seetirenkaita.


title: Škoda 1000 MB

text: Ensimmäiset nelioviset prototyypit valmistuivat 1957. Eräät muotoilututkielmat muistuttivat Renault Dauphinea. Vuonna 1958 valmistunut prototyyppi muistutti hyvin tavanomaista eurooppalaista autoa. Vuonna 1959 valmistuneessa 990:ssä korin muoto oli jo hyvin lähellä lopullista asuaan. Mallia valmistettiin useita kappaleita, joita testattiin myös ääriolosuhteissa. Moskovassa autoja testattiin 30 asteen pakkasessa ja Azerbaidžanin aavikolla 45 asteen helteessä. Kestävyystestejä suoritettiin Itä-Saksan moottoriteillä.


title: Škoda 1000 MB

text: Mallin 990 myyntinimeksi oli tarkoitus tulla "Favorit", mutta lopulta siitä tuli Škoda 1000 MB, jossa "MB" tuli auton valmistuskaupungista Mladá Boleslavista, jonne oli rakennettu sitä varten nykyaikainen tehdas. Malli esiteltiin lähes kaksi vuotta alkuperäisestä aikataulusta myöhässä 21. maaliskuuta 1964.


title: Škoda 1000 MB

text: 1000 MB:stä tuli välitön myyntimenestys. Vuoden 1964 loppuun mennessä autoja oli valmistettu 18 331 kappaletta. Vuosituotanto kasvoi jatkuvasti ja nousi sadan tuhannen kappaleen tuntumaan.


title: Škoda 1000 MB

text:
Tšekkoslovakiassa auto oli erittäin kallis. Perusmallin hinta oli 44 000 korunaa. Edeltäjämalli Octavian hinta oli ollut 38 000 korunaa. Keskimääräinen kuukausipalkka oli tuohon aikaan 1 450 korunaa. Läntisillä vientimarkkinoilla 1000 MB oli hinnoiteltu kilpailukykyiselle tasolle. Hinnoittelupolitiikan taustalla olivat kauppapoliittiset syyt, sillä vientiä haluttiin edistää vaihdettavan valuutan saamiseksi. Tämä johti siihen, että Škodat myytiin ulkomaille alihintaan, minkä kompensoimiseksi autot oli reilusti ylihinnoiteltu kotimarkkinoillaan.
Britanniassa 1000 MB:n myynti alkoi huhtikuussa 1965. Deluxe-mallin sai 671 punnan hintaan vuonna 1969. Samassa hintaluokassa olivat tuolloin nelioviset, kaksisylinteriset Citroën Dyane 6 ja Ami 6, joiden hinnat olivat 622 ja 712 puntaa. Näihin verrattuna Škoda tarjosi paljon tehokkaamaan nelisylinterisen moottorin. Škodassa oli lisäksi vakiona lämmityslaite, jonka Britanniassa sai usein vain lisähinnasta, sekä makuuasentoon käännettävät istuimet. Muissa SEV-maissa valmistetut Moskvitšin sedan ja Wartburg Knight maksoivat tuohon aikaan 673 ja 680 puntaa.


title: Škoda 1000 MB

text: Škodan suomalainen maahantuoja, Helkama-konsernin tytäryhtiö Suomen Koneliike Oy esitteli 1000 MB:n loppuvuodesta 1964 ja varsinainen myynti alkoi seuraavan vuoden alussa. Vuonna 1965 Škoda 1000 MB maksoi 6 600 markkaa ja sijoittui samaan hintaluokkaan mm. BMW 700:n, Fiat 850:n, Hillman Impin, Moskvitš Eliten ja Volkswagen Kuplan kanssa. Tarmokkaasta markkinoinnista ja edullisesta hankintahinnasta huolimatta malli ei herättänyt suomalaisissa autonostajissa suurtakaan kiinnostusta; lisäksi Škodan ja muiden ns. itäautojen markkinaosuus oli pienentynyt vuonna 1962 tapahtuneen säännöstelyn päättymisen ja länsiautojen tuonnin vapautumisen myötä. Myöskään 1000 MB:n menestys taloudellisuuskilpailuissa ei juuri auttanut myyntiä. Myyntitilaston kärkipäässä 1960-luvun alussa ollut Škoda putosi vuosikymmenen lopussa 20. sijan heikommalle puolelle. Toisaalta Škoda ei kärsinyt autokaupan lamasta vuosina 1967–1968 niin paljon kuin läntiset automerkit. Vuoden 1999 lopussa Škoda 1000 MB- ja 1100 MB-malleja oli Suomen ajoneuvorekisterissä enää kymmenen autoa, joista viimeiset oli rekisteröity vuonna 1970.


title: Škoda 1000 MB

text: Škoda 1000 MB:n alkupään mallit valmistettiin vuoden 1964 ja huhtikuun 1966 välisenä aikana. Ne tunnistaa parhaiten keulan soikeasta vilkkuihin ulottuneesta kromikehyksestä sekä takalokasuojien suurista ilmanottoaukoista. Takana oli panoraamaikkuna.


title: Škoda 1000 MB

text:
Vuonna 1965 Brnon messuilla esiteltiin päivitetty malli, joka tuli tuotantoon huhtikuussa 1966. Keulan kromikehää oli kavennettu, eikä se enää ylettynyt vilkkuihin asti. Taakse lisättiin peruutusvalot. Lattiaverhoiluna käytetty kumimatto korvattiin tekstiilisellä. Turvallisuutta paransivat laminoitu tuulilasi ja vyörenkaat. Samassa yhteydessä mallistoa laajennettiin ja esiteltiin paremmin varusteltu 1000 MB Deluxe -malli, tehokkaampi, kahdella kaasuttimella varustettu 1000 MBG sekä samalla moottorilla varustettu kaksiovinen 1000 MBX Deluxe. Idea urheilullisesta mallista oli syntynyt vuonna 1962, kun sedan-mallin lopullinen rakenne oli jo lyöty lukkoon. MBX:t valmistettiin AZNP:n Kvasinyn tehtaalla.
Vuoden 1967 alusta lähtien takalokasuojien ilmaottoaukkojen suurten ilmaohjainten tilalle tuli hillitymmän näköiset ritilät. Lokakuussa 1967 MBG Deluxen sekä 1000 MBX Deluxen moottorien iskutilavuutta kasvatettiin 1 107 kuutioon, jolloin niiden mallinimiksi tulivat 1100 MBG Deluxe ja 1100 MBX Deluxe.
Sedan-mallin kattolinjaa muutettiin lokakuussa 1968 siten, että takana istujille tuli enemmän pääntilaa. Samalla mallille tunnusomainen panoraamatakalasi korvattiin tavanomaisella ratkaisulla. Etupään kromikehä korvattiin poikittaisella muovilistalla.


title: Škoda 1000 MB

text: Syksyllä 1969 malliston valmistus päättyi, ja tilalle tuli 100-sarja.


title: Škoda 1000 MB

text: Kaksiovisen roadsterin prototyyppi valmistui vuonna 1962. Samana vuonna tehtiin myös tutkielma farmariautosta, mutta takamoottoriratkaisun havaittiin istuvan siihen huonosti. Hanke hyllytettiin, ja vanhemmat, farmarimalliset Octavia Kombi sekä 1202 STW säilyivät valmistuksessa 1970-luvulle asti.


title: Škoda 1000 MB

text: Auton voimanlähteenä oli nelisylinterinen, nelitahtinen nestejäähdytteinen rivimoottori. Moottori oli sijoitettu taakse ja kallistettu 30 astetta oikealle.


title: Škoda 1000 MB

text: Sylinteriryhmä oli kevytmetalliseosta, ja siinä oli märät sylinteriputket. Kampiakseli oli laakeroitu kolmesta kohdasta. Nokka-akseli oli sijoitettu sylinteriryhmän sivulle, ja se sai voimansa kampiakselilta ketjupyörien ja kaksoisketjun välityksellä. Jakopään kotelon päälle sijoitettu virranjakaja toimi nokka-akselin päässä olleen vinohampaisen lieriöhammaspyörän kautta. Virranjakajassa oli keskipako- ja alipainesäätimet. Kahdesta hammaspyörästä koostunut voiteluöljypumppu sijaitsi jakopään kotelon alaosaan ja sai käyttövoimansa virranjakajalta kulkeneelta pitkältä akselilta, joka käytti toista hammaspyörää. Öljypohja oli sylinteriryhmän tapaan valmistettu kevytmetallista. Öljynsuodatus oli sivuvirtatyyppinen, eli osa öljystä meni suodattamattomana kiertoon. Valurautaiseen sylinterikanteen sijoitetut venttiilit saivat käyttövoimansa nokka-akselilta työntötankojen ja keinuvipujen välityksellä.


title: Škoda 1000 MB

text: Jäähdytysjärjestelmään kuului vesipumppu, termostaatti, jäähdytin ja yhdeksänsiipinen tuuletin. Jäähdytysjärjestelmä oli paineistettu. Jäähdyttimen yhteydessä oli kaihdin. Jäähdytin ja tuuletin olivat moottorin vasemmalle puolelle. Tuuletin oli kiinnitetty varren päähän ja toimi pitkän hihnan välityksellä. Kylmä ilma kulki jäähdyttimelle kyljissä olleista ilmanottoaukoista.


title: Škoda 1000 MB

text: Polttoaineensyöttöjärjestelmään kuului automaattisella rikastimella ja kiihdytyspumpulla varustettu Jikov 32 BST-13 -alaimukaasutin sekä niin ikään Jikovin valmistama mekaaninen kalvopumppu. Ilmansuodatin oli kuiva.


title: Škoda 1000 MB

text: Alumiinisten moottorinlohkojen valmistusta varten tehtaalle hankittiin valtava nykyaikainen alumiinivalukone, joka valmisti moottorinlohkon 36 sekunnissa. Škoda oli ensimmäinen eurooppalainen autonvalmistaja, joka teki sylinterilohkot painevalamalla. Lohko itsessään oli erittäin kevyt. Se painoi vain 9,6 kg. Renault esitteli painevaletulla alumiinilohkolla varustetun Renault 16 -mallin muutamaa kuukautta 1000 MB:n ensiesittelyn jälkeen elokuussa 1964.


title: Škoda 1000 MB

text: Moottorilta voima välittyi kuivan yksilevyisen nestekäyttöisen kytkimen kautta nelivaihteiseen, täyssynkronoituun vaihteistoon. Vaihteisto ja vetopyörästö oli rakennettu saman alumiinisen taka-akselin kohdalla olleen kuoren sisään, ja niillä oli yhteinen öljytila. Vaihteenvalitsin oli sijoitettu lattiaan, ja lattian keskitunnelin sisällä kulki välitystanko vaihteistoon.


title: Škoda 1000 MB

text: Vetopyörästöstä lähti putkien sisällä kulkeneet erillisjousitetut vetoakselit.


title: Škoda 1000 MB

text: Etuakselilla oli päällekkäisin kolmiotuin toteutettu erillisjousitus, kierrejouset, kaksitoimiset teleskooppi-iskunvaimentimet ja kallistuksenvakaaja. Olka-akselit kääntyivät olkatappien varassa, jotka vaativat säännöllistä rasvausta. Ohjausvaihde oli kierukkatyyppinen.


title: Škoda 1000 MB

text: Myös taka-akselilla oli erillisjousitus. Vetoakselit oli kytketty niiden alapuolella kulkeneisiin pitkittäisiin tukivarsiin, jotka oli kiinnitetty etupäistään koriin kumipuslilla. Tukivarsien takapäissä oli kierrejouset sekä teleskooppi-iskunvaimentimet.


title: Škoda 1000 MB

text: Joka pyörällä oli nestetoimiset rumpujarrut. Jarruissa oli yksi kahdella männällä varustettu levitinsylinteri, joka käytti kumpaakin jarrukenkää. Välyksen säätö tapahtui käsin jarrukilvissä olevia ruuveja kääntämällä. Takapyörillä ollut seisontajarru toimi mekaanisesti vaijerin välityksellä. Seisontajarrun kahva oli etuistuinten välissä.


title: Škoda 1000 MB

text: Pyörinä olivat 4½"×14"-kokoiset teräslevyvanteet ja 155-14"-kokoiset renkaat. Ensiasennusrenkaat olivat Barumin valmistamat.


title: Škoda 1000 MB

text:
1000 MB:n kori oli tyypiltään itsekantava teräskori. Etu- ja takalokasuojat sekä etu- ja takavalopanelit olivat pulttikiinnitteiset ja helposti irrotettavissa. Etutavaratilan kannen avaaminen tapahtui kojelaudan alla olevan kahvan avulla. Moottoritilan kannen avauskahva oli korissa vasemman takaoven takana. Tavaratilan alla oli paikka varapyörälle, johon pääsi käsiksi kääntämällä etupuskurin yläpuolella olevan etupaneelin alas. Auto oli rekisteröity neljälle henkilölle.
Varapyörän alapuolella oli polttoainesäiliö. Polttoainesäiliön täyttöaukko oli oikeanpuoleisessa etulokasuojassa olleen Škodan logon alla.


title: Škoda 1000 MB

text: Sähköjärjestelmä oli 12-volttinen ja varustettu 35 ampeeritunnin akulla. Tasavirtalaturin teho oli 300 wattia.


title: Škoda 1000 MB

text:
Lämmityslaitteessa oli yhdellä nopeudella toimiva puhallin ja kolme säädintä. Kaksi säädintä oli sijoitettu etuistuinten väliin. Toisella säädettiin lämpötilan suuruutta ja toisella puhalluksen voimakkuutta. Kojelaudan alla oli läppäventtiili, jolla säädettiin tuulilasille kulkevan ilmavirran voimakkuutta.
Istuimet, ovet, seinät ja katto oli verhoiltu muovilla. Etuistuinten selkänojat voi kääntää alas vuoteiksi. Takaselkänojan takana oli pieni tavaratila ja kahdesta osasta koostuvan selkänojan voi kääntää alas lisätavaratilan saamiseksi. Lattialla oli kumimatot edessä ja takana. Häikäisysuojat olivat pehmustettuja ja käännettävissä sivuille. Ovissa oli kyynärnojat ja kojelaudassa hansikaslokero. Tuhkakuppeja oli kolme. Katon rajassa oli kaksi ovikatkaisimin varustettua sisävaloa ja kaksi vaatekoukkua.