title: Kiirunan kirkko

text: Kiirunan kirkko () on kirkkorakennus Kiirunan kunnassa, Norlannissa, Ruotsissa. Se on Ruotsin suurimpia puukirkkoja. Se kuuluu Jukkasjärven seurakuntaan, ja Luulajan hiippakuntaan. Se rakennettiin vuosina 1909–1912, ja sen suunnittelusta vastasi ruotsalainen arkkitehti Gustaf Wickman. Kirkon kellotorni on peräisin vuodelta 1907.


title: Kiirunan kirkko

text: Kirkon suunnittelija sai toimeksiannon suunnitella ”lapinkodan näköinen kirkko”. Kirkon rakennutti kaivosyhtiö Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag, joka lahjoitti sen seurakunnalle vuonna 1913. Kirkon suunnittelussa ja rakentamisessa oli vahvasti mukana LKAB:n Kiirunan kaivoksen isännöitsijä Hjalmar Lundbohm.


title: Kiirunan kirkko

text: Kirkon erillinen kellotorni rakennettiin ensin. Sen kellohuonetta kannattelevat liki 20 metriä pitkät puupilarit. Järeät mastopuut ovat peräisin Venäjältä Vienanmeren metsistä ja ne kuljetettiin Kiirunaan laivalla Narvikin kautta. Myös itse kirkkorakennus on puusta ja sen runkona on taidokas pilari-, palkki- ja kattotuolikonstruktio.


title: Kiirunan kirkko

text: Kirkon vaaleasävyisen alttaritaulun nimi on ”Den Heliga Lunden” () ja sen on maalannut prinssi Eugen.


title: Blasieholmen

text: Blasieholmen on niemi Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Norrmalmin kaupunginosassa. Se sijaitsee itään Tukholman vanhastakaupungista. Blasieholmenilla sijaitsevat muun muassa Ruotsin kansallismuseo, Ruotsin kuninkaallinen musiikkiakatemia, Tukholman Grand Hôtel sekä Bååtin palatsi. Alueella on pieni Blasieholmstorg-aukio.


title: Blasieholmen

text: Blasieholmen tunnetaan varakkaiden asuttamista hienoista asuintaloista, ylellisistä hotelleista ja eräistä sen alueella toimivista instituutioista. Suurin osa alueen nykyisistä rakennuksista on 1800-luvun jälkipuoliskolta ja 1900-luvun alusta, mutta myös joitain 1600- ja 1700-lukujen yksityispalatseja on säilynyt. Rannassa on huvivenesatama.


title: Blasieholmen

text: Blasieholmen on aikoinaan ollut nimensä mukaisesti saari. Vanhin tunnettu saaresta käytetty nimitys on "Käpplingen". Saarella tapahtui vuonna 1389 tai 1392 Käpplingen murhana tunnettu kuuluisa tapaus, jossa huppuveljiksi () kutsutut saksalaiset surmasivat suuren joukon tukholmalaisia sulkemalla heidät taloon, joka poltettiin. Tapahtuma liittyi Albrekt Mecklenburgilaisen ja Tanskan kuningatar Margareetan kamppailuun Ruotsin kruunusta, mihin oli sekaantunut myös saksalaisia.


title: Blasieholmen

text: Nimi Blasieholmen on ollut käytössä 1500-luvulta alkaen. Nimen on väitetty tulleen Tukholmassa niihin aikoihin asuneesta skottilaissyntyisestä kauppiaasta Blasius Dundeijsta tai jopa pyhästä Blasiuksesta, mutta kummankaan tiedon puolesta ei ole todisteita. Blasieholmeniin siirrettiin vuonna 1611 Ruotsin laivaston laivatelakka, joka oli aiemmin toiminut Stadsholmenilla kuninkaanlinnan vieressä. Blasieholmenin telakalla rakennettiin myös kuuluisa Vasa-laiva. Telakka siirrettiin 1640 viereiselle Skeppsholmenille. Nykyisen kansallismuseon paikalla sijainneeseen erilliseen pienempään saareen rakennettiin 1630 kirkko, minkä myötä saari sai nimekseen "Kyrkholmen". Kirkko paloi 1822.


title: Blasieholmen

text: Tukholman kasvaessa monet mahtavat aatelissuvut rakennuttivat 1600-luvulla palatsinsa Blasieholmenille. 1800-luvulla olivat vuorossa rikkaat porvarit.


title: Infralapsarianismi

text: Infralapsarianismi (latinan sanoista "infra" ’alapuolella’ ja "lapsus" ’lankeemus’) tarkoittaa reformoidussa kristillisyydessä käsitystä, jonka mukaan armonvalinta eli predestinaatio on tapahtunut syntiinlankeemuksen jälkeen: Jumala ratkaisee jokaisen ihmissielun loppusijoituspaikan (eli onko syntyvä lapsi predestinoitu Taivaaseen vai Helvettiin) ajallisessa maailmassa ennen tämän syntymää – yleisesti hyväksytyn käsityksen mukaan munasolun hedelmöittymisen hetkellä.


title: Infralapsarianismi

text: Infralapsarianismille käänteinen käsityskanta on supralapsarianismi.


title: Grand Hôtel (Tukholma)

text: Grand Hôtel on hotelli Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Sen katsotaan olevan yksi Ruotsin ylellisimmistä hotelleista. Hotellin perusti ranskalainen Jean-François Régis Cadier, ja se avattiin virallisesti 14. kesäkuuta 1874.


title: Grand Hôtel (Tukholma)

text: Hotelli rakennettiin alun perin 1872–1874, mutta sitä on myöhemmin muutettu kolmesti, viimeksi 1950-luvulla. Loistokkaat sisätilat suunnitteli L. I. Wahlman vuosisadan vaihteessa ja Ivar Tengbom 1920-luvulla.


title: Supralapsarianismi

text: Supralapsarianismi (latinan sanoista "supra" ’yläpuolella’ ja "lapsus" ’lankeemus’) on reformoidussa kristillisyydessä esiintyvä predestinaatiokäsitys, jonka mukaan Jumala ratkaisi jokaisen ihmissielun kohtalon ja hänen loppusijoituspaikkansa (eli päätyykö tämä Taivaaseen vai Helvettiin) jo ennen maailman luomista ja syntiinlankeemusta, eli predestinaatio edeltää syntiinlankeemusta. Tämän käsityksen mukaan Jumala järjesti Paratiisin sellaiseksi, että syntiinlankeemuksen oli pakko tapahtua, jotta ihmiset tekisivät syntiä ja Jumala saisi syyn tuomita Helvettiin predestinoidut ihmiset Helvettiin.


title: Supralapsarianismi

text: Supralapsarianismille käänteinen näkemyskanta on infralapsarianismi.


title: Gustaf Wickman

text: Gustaf Wickman (s. 8. marraskuuta 1858, Göteborg - k. 22. elokuuta 1916, Tukholma) oli ruotsalainen arkkitehti. Hänen erikoisalaansa olivat varsinkin pankkirakennukset, mutta hänet tunnetaan myös kirkkorakennusten suunnittelijana. Hänen töihinsä lukeutuu muun muassa Kiirunan kirkko.


title: Sinirastas

text: Sinirastas ("Monticola solitarius") on pienikokoinen varpuslintu. Suomenkielisestä nimestään huolimatta laji kuuluu sieppojen ei rastaiden heimoon. Lajin kuvaili ja nimesi Carl von Linné 1758.


title: Sinirastas

text: Linnun pituus on 21–23 cm ja paino 37–54 g. Juhlapukuinen koiras on pääosin tumman sinertävän harmaa, ja sen pää ja pyrstö ovat tummat. Kaukaa se näyttää täysin tummalta. Naaras ja nuori lintu ovat ruskeita, alapuolelta tummaraitaisia. Niiden pyrstö on tummanruskea, erona kivikkorastaan punaruskeaan pyrstöön. Sinirastaan nokka on pitkähkö ja hoikka. Laulu muistuttaa kivikkorastaan laulua.


title: Sinirastas

text: Vanhoilla kivikkorastailla on täydellinen sulkasato kesällä, nuorilla vain ruumiinhöyhenet käsittävä.


title: Sinirastas

text: Lajista tunnetaan 5 alalajia, joista useimpia on maastossa mahdoton erottaa.


title: Sinirastas

text: Lajin esiintymisaluetta ovat Etelä-Euroopan, Pohjois-Afrikan, Lähi-idän ja Keski-Aasian vuoristot aina Japaniin sekä Malesiaan ja Sumatralle saakka. Euroopan populaatio on kooltaan 240 000–530 000 yksilöä. Laji on muuttolintu osassa pesimäaluetta. Se on tavattu Suomessa kahdesti, 2.–3.6.1995 Kemijärvellä ja 5.4.1997 Rääkkylässä.


title: Sinirastas

text: Tyypillisiä elinympäristöjä ovat jyrkät rinteet vuoristossa ja rannikolla sekä vanhat linnat, kirkot ja rauniot. Se pesii keskimäärin alempana kuin kivikkorastas.


title: Sinirastas

text: Pesä on esimerkiksi kivenkolossa, kallionhalkeamassa tai rakennuksessa. Munia on 4–5, ja niitä hautoo pääasiassa naaras noin kaksi viikkoa. Pesyeitä voi olla kesän aikana kaksi.


title: Sinirastas

text: Lintu on kaikkiruokainen, se syö pääasiassa hyönteisiä ja muita selkärangattomia sekä marjoja ja hedelmiä.


title: Inis Oírr

text: Inisheer (, tunnetaan perinteisesti nimellä "Inis Thiar" eli jälkimmäisenä saarena. Entinen virallinen nimi oli "Inis Oirthir" eli itäinen saari) on pienin ja itäisin Aransaari Galwaynlahdella Irlannin tasavallassa.


title: Inis Oírr

text: Inisheerin pyhmiys Naomh Caomhan on Naomh Caomhín (St. Kevin, Pyhä Kevin) vanhempi veli, joka perusti Glendaloughin. Virallinen iirinkielinen nimi Inis Oírr tuli käyttöön äskettäin, se on Irish Ordnance Surveyn mukaan perinteisen paikallisen nimen ja edellisen virallisen nimen kompromissi. Historiankirjoista näkee, että saaren nimeen on aina kuulunut joko "iarthar" tai "thiar". Nimen Inis Oirthir otti käyttöön 1600-luvulla tiedemies Rory O'Flaherty, joka otti oman väärinkäsityksensä nimestä saaren viralliseksi nimeksi.


title: Inis Oírr

text: Saarella sijaitsee keskiaikainen O'Brienin linna, joka on rakennettu kukkulan päälle muinaisen kivilinnoituksen perustuksille. Iiri on edelleenkin 300 vakinaisen asukkaan päivittäinen kieli.


title: Inis Oírr

text: Saarelle pääsee lautalla Connemaran Rossavealista ja Clairen kreivikunnan Doolinista, kuten myös muilta Aransaarilta. Matkailu on elintärkeä elinkeino saarelle. Saarelle tulee jatkuvasti koululaisia parantamaan iirintaitojaan, sillä Inishneer on muiden Aransaarien kanssa vahvaa iirinkielistä aluetta.


title: Inis Oírr

text: Inisheer on itäisin aransaarista. Rahtialus Plassey ajoi karille Inisheerin edustalla 1960-luvulla ja se onkin voimakkaan vuoroveden ja Atlantin aaltojen takia noussut tukevalla maalle Carraig na Finise edustalle. Saarelaiset pelastivat koko miehistön karille ajaneesta laivasta ja ottivat jopa kuvia tapahtuneesta Kansalliselle merenkulkumuseolle (National Maritime Museum), joka sijaitsee Dún Laoghairessa, Dublinin kreivikunnassa.


title: Mysi Lahtinen

text: Mysi Lahtinen (s. 1938 Seinäjoki) on suomalainen tietokirjailija, joka on kirjoittanut juhlia ja perinteitä sekä ruoanlaittoa käsitteleviä kirjoja ja lehtipakinoita. Hänen kirjallinen esitystapansa on pakinoivaa ja kielellä leikittelevää, esimerkkinä otsikko ”Broilerin lyhyt kananlento häkistä pataan”. Lahtinen asuu Suomenlinnassa.


title: Sveavägen

text: Sveavägen on katu Ruotsin pääkaupungin Tukholman Vasastadenin ja Norrmalmin kaupunginosissa. Se alkaa Sergelin torilta ja johtaa pohjoiseen Sveaplanille, jossa se tekee lähes 90 asteen mutkan länteen ja päättyy Norrtulliin. Katu on noin 2500 metrin pituinen. Se on kantanut nykyistä nimeään vuodesta 1885 lähtien. Hagastadenin rakennushankkeen yhteydessä liikennejärjestelyjä Norrtullin luona aiotaan muuttaa, ja myös Sveavägen saa siellä uuden linjauksen.


title: Sveavägen

text: Kadulla on eri aikoina ollut useita nimiä, ja myös sen leveyttä ja pituutta on useita kertoja muutettu. Sen vanhin tunnettu nimi on ollut 1600-luvulla "Roslagsgatan" ("Roslageninkatu"), mutta myöhemmin se sai nimen "Badstugatan" ("Kylpyläkatu"). Paremmin se tunnettiin imellä "Stora Badstugatan" ("Suuri kylpyläkatu"), sillä sen länsipuolella kulki Rådmansgatanin ja Markvardsgatanin välisellä osuudella myös "Lilla Badstugatan" ("Pieni kylpyläkatu"). Toisinaan käytettiin 1600- ja 1700-luvuilla myös nimeä "Krutbrännargatan" ("Ruudinpolttajankatu"). Nämä vanhat nimet jäivät pois käytöstä, kun katua jatkettiin ja levennettiin ja se sai nimen Sveavägen.


title: Sveavägen

text:
Useissa yhteyksissä mainitun mutta virheellisen tiedon mukaan kuningas Kustaa III olisi ehdottanut rakennettavaksi suurta ja leveää esplanadin luontoista puistokatua, joka olisi johtanut Tukholman linnan luota Brunnsvikenille saakka, jolloin sen päätteenä olisi lahden takana näkynyt Stora Haga slott. Viimeksi mainittu linna, jota ei tule sekoittaa nykyiseen Hagan linnaan, jäi kuitenkin keskeneräiseksi, mutta sen rauniot ovat yhä näkyvissä Hagan puistossa. Käsityksen, että Kustaa III olisi kaavaillut tällaista valtakatua, on esittänyt muun muassa Albert Lindhagen, joka vuonna 1866 laati Tukholman pohjoisosille tunnetun asemakaavaehdotuksen nimeltä Lindhagenplanen. TOdennäköisesti Lindhagen väitti virheellisesti, että eräs Jean de la Valléen esittämä suunnitelma olisi ollut Kustaa III:n ideoima.
Kun Norrmalmin uudelleenjärjestelyä 1930-luvulla alettiin suunnitella, kaupungin rakennusviraston johtajana 1928-1944 toiminut arkkitehti Albert Lilienberg olisi pitkään halunnut Lindhagenin esittämän ajatuksen mukaisesti jatkaa Sveavägeniä etelään Norrbrolle saakka. Poliitikkojen, liikenneteknikkojen ja arkkitehtien käymän pitkän ja ankaran keskustelun jälkeen vuonna 1945 hyväksyttiin suunnitelma, jota myös ryhdyttiin toteuttamaan. Sen mukaan hieman Brunkebergstorgin pohjoispuolelle päätettiin rakentaa kokonaan uusi tori, "Sveaplatsen", joka myöhemmin sai nimen Sergels torg. Samalla päätettiin, että Sveavägenin liikenne kohdettaisiin tunneila, Klaratunnelnia pitkin Tegelbackenin alitse Centralbronille.


title: Sveavägen

text: Odengatan ylitti 1900-luvun alkuun saakka Sveavägenin Sveabron-nimistä siltaa myöten. Sillan rakenteet on katujen risteyksen alla yhä jäljellä.


title: Sveavägen

text: Olof Palme murhattiin 28. helmikuuta 1987 Sveavägenin ja Tunnelgatanin risteyksessä. Nykyisin paikalla on muistolaatta. Sveavägenin länsipuolella oleva osa Tunnelgatania sai myöhemmin uuden nimen Olof Palmes gata.


title: Júnior (jalkapalloilija, 1954)

text: Leovegildo Lins da Gama Júnior eli Júnior (s. 29. kesäkuuta 1954) on entinen brasilialainen jalkapalloilija. Hän pelasi puolustajana ja keskikenttämiehenä.


title: Júnior (jalkapalloilija, 1954)

text: Júnior esiintyi Brasilian jalkapallomaajoukkueessa toukokuun 1979 ja joulukuun 1992 välillä 74 kertaa ja teki kuusi maalia. Jalkapallon MM-kisoissa Júnior esiintyi 1982 ja 1986. Molemmilla kerroilla Brasilia oli suuri suosikki, mutta putosi silti jatkosta ennen mitalipelejä.


title: Júnior (jalkapalloilija, 1954)

text: Júniorin seurajoukkue kotimaassa oli Flamengo, jota hän edusti 1970-luvulta 1990-luvun alkuun. Hän voitti neljä Brasilian mestaruutta, yhden Etelä-Amerikan seurajoukkueiden Copa Libertadores -mestaruuden ja yhden Intercontinental Cupin. Hän on useimmin Flamengoa edustanut pelaaja 857 ottelullaan.


title: Júnior (jalkapalloilija, 1954)

text: Júnior ehti edustaa myös italialaisia Torinoa ja Pescaraa vuosien 1984 ja 1989 välillä.


title: Mysoren kuningaskunta

text: Mysoren kuningaskunta oli valtakunta Intian eteläosassa. Sen perusti vuoden 1400 paikkeilla Wodeyarin dynastia, joka hallitsi Mysorea Intian itsenäistymiseen 1947 asti. Silloin kuningaskunta liittyi Intian liittovaltioon.


title: Mysoren kuningaskunta

text: Kuningaskunta oli aluksi varsin pieni, ja sijaitsi Mysoren kaupungin ympäristössä. Sen perustivat kaksi veljestä, Vijaya ja Krisha Wodeyar. Se oli Vijayanagaran valtakunnan osa kunnes tämä hajosi 1500-luvun loppupuolella. Mysore nousi kukoistukseensa 1600-luvun keskivaiheilla Raja Wodeyarin hallituskaudella. Se laajeni ja kattoi lopulta nykyisen Karnatakan osavaltion eteläosat ja osia sen naapureista.


title: Mysoren kuningaskunta

text: 1700-luvun lopussa mysorelaiset kehittivät sodankäyntiin omaperäisen rakettiaseen, jolla pystyttiin tulittamaan brittejä ja hallitsemaan taistelukenttiä parinkymmenen vuoden ajan, vuoteen 1799 asti.


title: Mysoren kuningaskunta

text: Brittien siirtomaakaudella Mysore jatkoi olemassaoloaan autonomisena ruhtinaskuntana. Siirtomaaisännät syyttivät sen hallitsijasukua taloudellisesta huolimattomuudesta ja ottivat välillä Mysoren suoraan hallintaansa, mutta maharadža vei asian brittiläiseen tuomioistuimeen, voitti, sai ruhtinaskuntansa takaisin ja niin Mysore nautti malliosavaltion asemasta vielä seitsemänkymmenen vuoden ajan. Kun Jawaharlal Nehru kävi Mysoressa 1920-luvulla, hän totesi sen olevan pidemmälle teollistunut kuin muu brittiläinen Intia.


title: Abbeydorney

text: Abbeydorney (iiriksi Mainistir Ó dTorna) on kylä Kerryn kreivikunnassa Irlannin tasavallassa. Sen iirinkielinen nimi juontaa juurensa Tornan klaanin luostaria (Monastery of the clan of Torna), joka viittaa sisterssiläiseen Kyrie Eleisonin luostariin, joka perustettiin 1154 ja sijaitsee kylän pohjoispuolella.


title: Abbeydorney

text: Kyrie Eleisonin luostari sijaitsee yhdeksän kilometriä pohjoiseen Kerryn kreivikunnan Traleesta. Abbeydorneyn asukasluku oli vuonna 2002 1140 ja se muodostaa osan Abbeydorneyn/Kilflynnin kunnasta.


title: Abbeydorney

text: Rautatieasema, joka avattiin 1880, palvelee yhä kylää Traalee-Limerick-linjalla, joka kulkee Linstowelin kautta. Matkustajapalvelu poistettiin 1963, vaikka rahtijunat jatkoivat kulkua Abbeydorneyn kautta kunnes Listowelin linja lakkautettiin 1977; Traleen linja lakkautettiin 1978.


title: Abbeydorney

text: Raskaansarjan nyrkellijän John L. Sullivanin isä Mike Sullivan muutti Abbeydorneysta suuren nälänhädän jälkeen.


title: Abbeydorney

text: Abbeydorneyssa on kaksi tuuliturbiinia toiminnassa tuuliturbiinifarmilla Leitin lähellä, toinen tuottaa 15 MW ja toinen 6,8 MW sähköä.


title: Huáscar

text: Huáscar ("Inti Cusi Huallpa Huascar" ketšuaksi: "Waskhar", "Auringon ilo") oli viimeisen voimakkaan inkahallitsijan Huayna Capacin poika. Huayna Capac ja hänen aiottu seuraajansa Ninan Cuyochi kuolivat ennen aikojaan, molemmat isorokkoon.


title: Huáscar

text:
Inkavaltiossa syntyi tämän jälkeen Huascarin ja hänen veljensä Atahualpan välille sisällissota
Huayana Capacin seuraajasta. Huascar oli sodan syttyessä Cuzcossa, ja oli voitolla Ecuadorissa majaa pitänyttä Atahualpaa vastaan. Hän sai Atahualpan vangiksi, mutta Atahualpa pakeni pienen tytön avustamana.


title: Huáscar

text: Atahualpa voitti Huascarin kolmen vuoden sisällissodan jälkeen. Atahualpa joutui espanjalaisten vangiksi, ja pian tämän jälkeen Huascarin omat miehet tappoivat hänet.


title: Väriaisti

text: Väriaisti eli värinäkö tarkoittaa monilla eliöillä olevaa kykyä erotella eri värejä toisistaan. Värinäkö on osa näköaistia.


title: Väriaisti

text: Ihminen havaitsee sateenkaaren värit violetista punaiseen. Ihmisen värinäkö perustuu silmän verkkokalvon tappisoluihin. Niitä on kolmea tyyppiä: yhdet havaitsevat punaista ja sen lähivärejä, toiset sinistä lähiväreineen ja kolmannet vihreitä lähiväreineen. Ihminen ei pysty havaitsemaan violettia lyhytaaltoisempaa ultraviolettia väriä, kuten jotkin muut eläinlajit. Ultravioletti valo ei ensinkään pääse ihmissilmän linssistä sisään, eikä ihmisellä ole myöskään sen havaitsemiseen kykeneviä tappisoluja.


title: Väriaisti

text: Lintujen tappisolut havaitsevat värejä hiukan ihmisestä poikkeavalla tavalla, sillä jotkin sävyt näkyvät niille voimakkaampina kuin ihmisille. Lisäksi useimmat linnut näkevät myös ultravioletin värinä muiden joukossa, sillä niillä on tappisoluja myös ultravioletin havaitsemista varten. Linnut pystyvät lisäksi erottamaan värejä ihmistä tarkemmin, sillä niillä on ihmistä enemmän tappisoluja. Monen lintulajin koirailla on kirkkaan ultravioletteja kuvioita, jotka herättävät naaraiden huomion parinvalintatilanteessa. Linnut näkevät ultravioletin myös muualla luonnossa: esimerkiksi petolinnut näkevät myyrien ultravioletin värisen virtsan ja pystyvät sen perusteella suunnistamaan alueille, joilla myyriä on.


title: Väriaisti

text: Monilla kalalajeilla on neljäntyyppisiä tappisoluja, eli ne ilmeisesti näkevät lintujen tapaan myös ultravioletin ja käyttävät ultraviolettia viestinnässään.


title: Väriaisti

text: Hyönteiset kykenevät yleensä näkemään sinisen, vihreän ja ultravioletin. Vain osa hyönteislajeista näkee myös punaisen.


title: Väriaisti

text: Nisäkkäillä laajan väriskaalan näkeminen on yleistä aamuhämärissä eläneillä lajeilla, ja alkunisäkkäällä oli siksi myös ultraviolettinäkö. Monet pussieläinlajit havaitsevat värit punaisesta ultraviolettiin. Nykyisin nisäkkäistä ultravioletin näkevät erillisenä värinään myös eräät lepakot ja monet jyrsijät, kuten rotta ja gerbiili. Lisäksi monet muut nisäkkäät näkevät ultravioletin violettina, mistä on hyötyä erityisesti hämäräeläimille, sillä valon lyhimmät aallonpituudet viipyvät näkyvillä pidempään kuin muut. Moni nisäkäs, kuten kissa, koira ja hevonen, ei näe punaista väriä.


title: Väriaisti

text: Nisäkkäistä värit aistivat ihmisen kaltaisesti vain vanhan maailman apinat. Uuden maailman apinoissa esiintyy punavihervärisokeutta.


title: Väriaisti

text: Useimmat eläinlajit eivät näe punaisen tuolla puolen olevaa infrapunaista, joka on valon aallonpituuksista kaikkein pitkäaaltoisinta. Infrapunan aistimiskyky on tiettävästi vain joillain käärmeillä, kuten joillain boilla ja pytoneilla. Kaikkein tarkin infrapunanäkö on kalkkarokäärmeellä. Käärmeet aistivat infrapunaiset aallonpituudet kuononsa sivuilla olevilla kuopilla, mutta käärmeen aivot käsittelevät nämä havainnot osana näköaistimustaan.


title: Väriaisti

text: Värisokeudessa värien erottelukyky on tavalla tai toisella puutteellinen. Puna-vihersokeus on yleisin värisokeuden muoto.


title: Bakteerimeningiitti

text: Bakteerimeningiitti on bakteerin aiheuttama aivokalvontulehdus. Se on Suomessa virusmeningiittiä harvinaisempi, mutta erittäin vaarallinen.


title: Bakteerimeningiitti

text: Jopa kaksi kolmasosaa bakteerimeningiiteistä todetaan alle 2-vuotiailla henkilöillä. Sairautta esiintyy myös aikuisilla.


title: Bakteerimeningiitti

text: Bakteerimeningiitin yleinen aiheuttaja on meningokokki, joka on kuitenkin melko heikosti tarttuva. Muita mahdollisia aiheuttajia on mm. pneumokokki.


title: Bakteerimeningiitti

text: Bakteerimeningiitti on hengenvaarallinen sairaus. Toipuneillekin potilaille saattaa jäädä pysyviä neurologisia vaurioita, kuten kuulovamma tai jopa täydellinen kuurous. Hoitamattomaan bakteerimeningiittiin liittyy korkea kuolleisuus.


title: Bakteerimeningiitti

text: Bakteeriperäinen aivokalvontulehdus on etenemiseltään nopea ja aiheuttaa potilaan yleiskunnon romahtamisen jo muutamissa tunneissa. Toipumisen kannalta oleellista on saada potilas nopeasti tehokkaaseen hoitoon.


title: Duo (kauppakeskus)

text: Duo (alun perin Hervantakeskus) on Tampereen Hervannassa sijaitseva liikekeskus. Sen alkuperäisen osan on suunnitellut arkkitehtipariskunta Raili ja Reima Pietilä, ja se valmistui syksyllä 1979. Liikekeskus on osa Pietilöiden suunnittelemaa Hervannan keskusakselia, joka on valtakunnallisesti merkittävä julkisten rakennusten kokonaisuus. Sillä haluttiin aikoinaan parantaa Hervannan betonilähiömäistä ilmettä.


title: Duo (kauppakeskus)

text: Kauppakeskukseen valmistui vuonna 2007 laajennusosa, joka on arkkitehtitoimisto Eero Lahti Oy:n suunnittelema. Se kaksinkertaisti liikekeskuksen tilat. Uudisosan avajaisia vietettiin huhtikuussa, ja vanhan osan remontti valmistui loppuvuodesta. Liikekeskus sai uuden nimen "Duo", joka kertoo siitä, että rakennus koostuu kahdesta osasta eli uudesta ja vanhasta puolesta.


title: Duo (kauppakeskus)

text: Kiinteistösijoitusyhtiö Citycon omistaa kokonaan kauppakeskuksen laajennusosan ja 75 prosenttia vanhasta osasta (Hervannan Liikekeskus Oy).


title: Duo (kauppakeskus)

text: Duossa toimii kolme isoa päivittäistavaramyymälää: Lidl, S-market ja K-Supermarket. Lisäksi siellä on Alko ja Tokmanni sekä ravintoloita, erikoisliikkeitä ja muita kaupallisia palveluita. Pohjakerroksessa on maanalainen pysäköintihalli.


title: Duo (kauppakeskus)

text: Cityconin vuokraamaa liiketilaa on kauppakeskuksessa yhteensä 11 700 neliömetriä.


title: Duo (kauppakeskus)

text: Raili ja Reima Pietilän suunnittelemassa liikekeskuksen vanhassa osassa on piirteitä, jotka ovat ominaisia 1800- ja 1900-lukujen vaihteen arkkitehtuurille ja jugendtyylille. Rakennus on eräänlainen eurooppalaisen kauppahallin, rautatieaseman ja talvipuutarhan sekoitus. Suihkukaivorakennelma ja isot ikkunat ovat puolestaan elementtejä, jotka viittaavat suurten eurooppalaisten tavaratalojen aikakauteen.


title: Duo (kauppakeskus)

text: Julkisivuissa on samankaltaisuutta Tampereen kauppahallin ja Helsingin rautatieaseman kanssa. Insinöörinkadulla sijaitseva pääjulkisivu on symmetrinen, ja sitä on elävöitetty erilaisilla kaarilla ja vaihtelevilla muuraustekniikoilla.


title: Duo (kauppakeskus)

text: Liikekeskuksen toisessa kerroksessa toimii pieniä myymälöitä, joiden muotoilu tuo mieleen junanvaunut. Hervantaan kaavailtiin alusta alkaen raitiotietä, ja asema oli aikomus sijoittaa liikekeskuksen yhteyteen.


title: Duo (kauppakeskus)

text: Arkkitehti Eero Lahden suunnittelema laajennusosa (2007) on yhtä leveä ja korkea kuin vanha puoli.


title: Kovel

text: Kovel (, ) on kaupunki Volynin alueella Ukrainan luoteisosassa. Kaupungin arvioitu väkiluku oli noin 69 000 (2013).


title: Kovel

text: Varhaisin maininta Kovelista on vuodelta 1310. Kaupunki kuului Puolaan aina Puolan jakoihin saakka, ja uudestaan sotien välisenä aikana. Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin puolalaisväestö karkoitettiin ja se liitettiin Ukrainan neuvostotasavaltaan.


title: Kaluš

text: Kaluš (, ) on Ukrainan kaupunki Ivano-Frankivskin alueella Karpaattien juurella. Kaupungin asukasluku on 67 500 (2013).


title: Kaluš

text: Varhaisimmat maininnat Kalušista on merkitty paikalliseen kroniikkaan 27. toukokuuta 1437. Se on historiansa aikana kuulunut Itävalta-Unkarille ja Puolalle, ennen kuin se liitettiin Neuvosto-Venäjään ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


title: Kaluš

text: Kaupungin arvon Kaluš sai vuonna 1939. Siellä oli vahva juutalaisväestö, joka kuitenkin hävitettiin natsien vainoissa toisessa maailmansodassa.


title: Käärinliina

text: Käärinliina on kangas johon ruumiis kääritään.


title: Käärinliina

text: Sanonnalla ""Käärinliinoissa ei ole taskuja"" tarkoitetaan, ettei maallinen omaisuus lähde ihmisen mukana ajasta iäisyyteen ihmisen kuollessa.


title: Húrinin lasten tarina

text: Húrinin lasten tarina ("The Children of Húrin") on Christopher Tolkienin kokoama kirja, joka pohjautuu hänen isänsä J. R. R. Tolkienin vuonna 1918 aloittamaan tarinaan. Kokonaisuus jäi keskeneräiseksi J. R. R. Tolkienin kuoltua vuonna 1973. Kirja julkaistiin englanniksi maailmanlaajuisesti huhtikuussa 2007 ja Kersti Juvan suomennos ilmestyi toukokuussa 2007. Kirjan on kuvittanut tunnettu Tolkien-taiteilija Alan Lee.


title: Húrinin lasten tarina

text: Teoksen alkuaste oli kertova runo, jonka Christopher Tolkien julkaisi The History of Middle-earth -sarjan kolmannessa osassa "The Lays of Beleriand". Suorasanainen versio kertomuksesta ilmestyi teoksessa "Keskeneräisten tarujen kirja" nimellä "Narn i Hîn Húrin eli Húrinin lasten tarina".


title: Húrinin lasten tarina

text: Tolkien kirjoitti vuosien aikana tarinasta useita muunnelmia. Christopher Tolkienin mukaan hänen isänsä haluna oli kertoa kolme "Silmarillionin" yksittäisistä päätarinoista täydemmässä muodossa kuin mitä itse teokseen olisi sopinut. Jos J. R. R. Tolkien olisi kirjoittanut jonkin näistä tarinoista loppuun, hän olisi halunnut julkaista sen erillisenä teoksena, vaikka ne ovatkin osa laajempaa historiaa. Tämän vuoksi Christopher Tolkien julkaisi "Húrinin lasten tarinan" itsenäisenä teoksena.


title: Húrinin lasten tarina

text: Kirjan suomalaispainoksen takakannessa sanotaan, että ”vääjäämättä traagiseen päätökseen etenevällä tarinalla on vahvoja yhtymäkohtia Kalevalan taruun Kullervosta”. Jussi Ahlroth kirjoitti 25. toukokuuta 2007 Helsingin Sanomissa kirjasta seuraavaa: ”Luodessaan synkintä sankariaan Tolkien kurotti yli anglosaksisten ja skandinaavisten perinteiden, Inkerinmaalle asti. Túrin Húrinin pojan kertomus perustuu suomalaiseen tarustoon, Kalevalassa olevaan Kullervo Kalervonpojan tarinaan.”


title: Húrinin lasten tarina

text: Túrin on vasta nuori lapsi, kun hänen isänsä Húrin, Dor-lóminin valtias, lähtee sotaan mustaa ruhtinasta Morgothia vastaan. Ihmisten ja haltioiden sotajoukot häviävät taistelun, joka saa nimen Nirnaeth arnoediad, Lukemattomien kyynelten taistelu. Húrin jää vangiksi, ja koska hänen epäillään tietävän Gondolinin kätketyn kaupungin sijainnin, Morgoth yrittää pusertaa tietoa ulos hänestä. Húrin ei suostu paljastamaan kaupungin sijaintia, joten Morgoth kiroaa hänen koko perheensä.


title: Húrinin lasten tarina

text: Hävityn sodan jälkeen Túrinin äiti Morwen lähettää poikansa turvaan Doriathin haltiavaltakuntaan. Siellä hän kasvaa mieleltään ja voimiltaan mahtavaksi, mutta joutuu väärinkäsityksen vuoksi lähtemään maanpakoon. Túrin liittyy erämaassa elävien lainsuojattomien joukkoon ja alkaa käydä sissisotaa Morgothia vastaan. Túrinin Doriathin-aikainen paras ystävä Beleg tulee apuun. He ovat liitossa Mîm-vähäkääpiön kanssa, mutta tämä pettää heidät, jolloin Túrin vangitaan ja vain Beleg pääsee pakoon. Hän vapauttaa Túrinin, mutta pimeässä Túrin erehtyy luulemaan Belegiä Morgothin palvelijaksi ja surmaa tämän. Túrin ottaa Belegin miekan puhdistaakseen ystävänsä veren siitä tappamalla vihollisia. Hän vaeltaa seuraavaksi Nargothrondin kuningaskuntaan.


title: Húrinin lasten tarina

text: Nargothrondissa Túrin pääsi kuninkaan suosioon ja alkaa hyökkäillä avoimesti Morgothia vastaan. Morgoth kuitenkin tuhoaa lopulta kokonaan Nargothrondin Tumhaladin taistelussa lohikäärme Glaurungin johdolla. Glaurung noituu paikalle tulleen Niënorin, Túrinin sisaren, jolloin tämä menettää muistinsa ja pakenee Brethilin metsään, jonne myös Túrin on paennut Nargothrondin tuhoutuessa. Túrin löytää Niënorin ja he rakastuvat tietämättä sukulaisuudestaan, sillä Niënor syntyi Dor-lóminissa vasta Túrinin lähdettyä jo Doriathiin.


title: Húrinin lasten tarina

text: Pian Glaurung päättää hankkiutua eroon Túrinista ja lähtee Brethiliin. Túrin on lohikäärmettä vastassa ja tappaa sen. Lohikäärmeen kuollessa Niënor saa muistinsa takaisin ja ymmärtää sisaruutensa Túrinin kanssa. Hän tekee itsemurhan hyppäämällä Teiglinjokeen. Túrin tokenee kamppailusta ja saa kuulla Niënorin oikeasta syntyperästä, jolloin hän tajuaa tehneensä elämässään pelkkää pahaa, vaikkakin tahtomattaan, ymmärtää Morgothin kirouksen olevan voittamaton ja heittäytyy Belegin miekkaan. Húrin päästetään vapaaksi ja hän ja Morwen tulevat paikalle. Morwen kuolee lastensa haudalle ja Húrin hukuttautuu Läntiseen mereen.


title: Vaakahuone

text: Vaakahuone oli Turun historiassa merkittävä alemman höyrylaivasataman rahtiterminaali. Rakennus on museoviraston suojelema. Vanhan Vaakahuoneen toimiston paikalla toimii nykyään rannikon viimeinen reittiliikenteessä olevan höyrylaiva Ukkopekan lippu-ja myyntikonttori. Rakennuksen muissa tiloissa toimii arkkitehtitoimisto Arosuo & Vapaavuoren suunnittelema ravintola Vaakahuone, jonka aurajokimiljöön kannalta näkyvin piirre on sieltä kuuluva jokailtainen elävä musiikki.


title: Vaakahuone

text: Ravintolarakennuksen nimi juontuu historiasta. Rakennus toimi alemman höyrylaivasataman rahtiterminaalina ja siellä punnittiin höyrylaivojen kuljettama rahti. Itse rakennus on Suomen ensimmäinen rakennus, joka on tehty aaltopellistä. Rakennus on valmistunut vuonna 1898. Alun perin Vaakahuoneen kaltaisia halleja rakennettiin kaksi, joista toinen sijaitsi hieman ylempänä jokivarressa. Rakentaminen aiheutti aikanaan kuohuntaa kaupunkilaisten keskuudessa, sillä turkulaiset eivät olleet laisinkaan varmoja aaltopellin sopivuudesta kaupunkirakentamiseen ja kaupunkikuvaan. Materiaali on kuitenkin kestänyt vuosikymmenien rasituksen, ja rakennus on edelleen hyvässä kunnossa ja suojeltu. Toinen halleista purettiin aikoinaan, kun Martinsiltaa alettiin rakentaa.


title: Kultti-ilmiö

text: Kultti-ilmiöstä puhutaan populaarikulttuurissa useimmiten sellaisten teoksien, tuotteiden tai artistien yhteydessä, joita suuri yleisö ei tunne tai arvosta, mutta joilla on oma pieni ja innokas ihailijakuntansa. Kultti-ilmiöitä voivat olla esimerkiksi valtavirtaisesta mausta poikkeavat elokuvat, sarjakuvat ja rocklevyt.


title: Kultti-ilmiö

text: Kultti-ilmiöön kohdistuva innostus voi olla parodista, ironista ja camp-henkistä: esimerkiksi lipunmyynnissä flopanneet elokuvat ovat kulttielokuvia nimenomaan siksi, että niitä pidetään poikkeuksellisen kummallisina, mauttomina tai huonoina. Usein kultti-ilmiöön kohdistuu kuitenkin aitoa ihailua ja kunnioitusta. Esimerkiksi rockhistoriasta löytyy paljon levyjä, joita niiden ihailijat pitävät unohdettuina mestariteoksina.


title: Kultti-ilmiö

text: Toisinaan kultti-ilmiö on alun perin ollut suuren yleisön suosikki, joka ajan kuluessa on jäänyt elämään vain pienen ihailijakunnan harrastuksen kohteena. Esimerkiksi televisiosarjat kokevat usein tällaisen kohtalon. Joskus voi käydä päinvastoin: kultti-ilmiö nousee vähitellen yleiseen tietoisuuteen ja saavuttaa massasuosion.


title: Kultti-ilmiö

text: Toisinaan kultti-ilmiöt ovat peräisin maista, joissa tuotettu populaarikulttuuri ei yleensä nouse laajan kansainvälisen huomion kohteeksi. Tällaiset ilmiöt voivat olla kotimaassaan hyvinkin suosittuja, mutta muissa maissa tai maanosissa ne saavuttavat vain kulttistatuksen. Syynä tähän ovat usein kieli- ja kulttuurierot sekä markkinointivaikeudet. Esimerkiksi latinalaisamerikkalainen ja aasialainen populaarikulttuuri esiintyy Yhdysvalloissa ja Euroopassa usein kultti-ilmiöinä.


title: Geoffrey Ashe

text: Geoffrey Ashe (s. 1923) on brittiläinen kirjailija, joka on julkaissut tietokirjallisuutta ja kirjoittanut muutamia romaaneja. Useat hänen historiallisista kirjoistaan keskittyvät arthuriaaniseen tarustoon ja erityisesti Kuningas Arthuriin. Hänen ensimmäinen tätä aihetta käsittelevä kirjansa oli "King Arthur's Avalon: The Story of Glastonbur", joka ilmestyi vuonna 1957. Kirja sai vaikutteita G. K. Chestertonin "Short History of England" -kirjasta, jonka Ashe oli lukenut.


title: Geoffrey Ashe

text: Ashe syntyi Lontoossa, mutta vietti useita vuosia Kanadassa. Kanadassa hän kasvoi ja valmistui University of British Columbiasta Vancouverissa, ennen kuin jatkoi opintojaan Cambridgen yliopistossa.


title: Geoffrey Ashe

text: Ashe kannatti käsitystä, jonka mukaan historiallinen Kuningas Arthur oli Riothamus. Hän kirjoittikin aiheesta "Speculumin" artikkelissa huhtikuussa 1981 ja selitti siitä yksityiskohtaisemmin kirjoissa "The Discovery of King Arthur" (1985), "The Landscape of King Arthur" (1987), sekä muissa artikkeleissa.


title: Cityterminalen

text: Cityterminalen on Ruotsin pääkaupungin Tukholman linja-autoterminaali. Se sijaitsee Norrmalmin kaupunginosa-alueella. Yhdessä keskusrautatieaseman kanssa Cityterminalen muodostaa Tukholman matkakeskuksen ("Resecentrum"). Vaikka rakennukset ovat yhteydessä toisiinsa, niihin viitataan usein omilla nimillään. Linja-autoterminaalin rakentaminen aloitettiin 3. kesäkuuta 1985, ja se vihittiin lopulta käyttöön 20. tammikuuta 1989. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Ralph Erskine ruotsalaisen arkkitehtitoimiston avustamana.


title: Cityterminalen

text: Valtaosa Tukholman kaukolinja-autoliikenteestä lähtee Cityterminaalista. Merkittävä terminaalin käyttäjä on myös Flygbussarna ja sen sisarbrändi Båtbussarna, jotka liikennöivät lentokenttä- ja satamaliikennettä Tukholman neljälle lentoasemalle (Arlanda, Bromma, Skavsta ja Västerås) ja kahteen satamaan (Viking Linen Stadsgården ja Tallink Siljan Värtahamnen). Terminaalin alemmassa kerroksessa sijaitsee lentokenttä- ja satamalinja-autojen portit 1–9, lipunmyynti, neuvontapiste, matkatavarasäilytys ja liiketiloja. Ylemmässä kerroksessa on pääsääntöisesti kaukoliikenteen käyttämät portit 10–19.


title: Cityterminalen

text: Asemalta on maanalainen jalankulkuyhteys keskusrautatieaseman kautta metroon ja paikallisjunaan.


title: Quipu

text: Quipu ("khipu") on muinainen inkojen käyttämä ”solmukirjoitus”, jossa paksuun naruun oli sidottu vähintään sata, joskus jopa yli tuhat ohuempaa narua. Riippuvat narut olivat täynnä solmuja, joista jokainen oli solmittu kolmea eri tapaa käyttämällä. Quipuun merkittiin muun muassa lukuihin liittyvää tietoa kuten esimerkiksi väestönlaskutietoja, veronkeruutietoja sekä kaupan osto- ja myyntimääriä. Vanhan espanjalaisilta säilyneen tiedon ja uusimpien tutkimusten valossa quiput sisälsivät myös varhaisen kirjoitusmuodon, joka kehittyi samoihin aikoihin kun espanjalainen Francisco Pizarro konkistadoreineen saapui Inkavaltakuntaan vuonna 1532.


title: Quipu

text: Espanjalaisten siirtolaisten mukaan inkojen ”solmujen vartijat” ("khipukamayuq") jäsentelivät solmuja tutkimalla niitä katseellaan ja juoksuttamalla sormiaan niitä pitkin pistekirjoituksen tyyliin. Samat lähteet kertovat, että espanjalainen kuvernööri Cristóbal Vaca de Castro kutsui vuonna 1542 joukon solmujen vartijoita lukemaan naruja. Kirjurit kirjasivat quipuista saadun tiedon ylös, mutta eivät säilyttäneet näitä uudelleen tutkimista varten. Myöhemmin espanjalaiset raivostuivat kun solmukirjoitusten sisältämä tieto oli selvässä risririidassa heidän oman versionsa kanssa. Vuonna 1583 espanjalaiset antoivat määräyksen, että kaikki Perusta löydetyt quiput tuli polttaa epäjumalia palvovina esineinä. Arviolta vain 600 quipua onnistuttiin kuljettamaan turvaan liekeiltä.


title: Quipu

text: Seuraavien vuosisatojen aikana lukuisat eri tutkijat perehtyivät quipuihin. Espanjalaisten vanhojen kronikoiden kuvauksista huolimatta historioitsijat eivät uskoneet, että quiput voisivat olla kirjallisia tallenteita, vaan ne nähtiin numeroiden tallentamisvälineinä. Tätä näkökantaa vahvisti entisestään historioitsija Leslie Leland Locken vuonna 1923 esittämä tutkimustulos, jonka mukaan quiput olivat hierarkkisia desimaalikoosteita. Locken tutkimukset osoittivat, että alimman tason solmut olivat ykkösiä, sitä seuraavien tasojen kuvatessa kymmeniä ja niin edelleen.


title: Quipu

text: Quipun solmujen arvoitusta pidettiin yleisesti ratkaistuna kunnes kokeelliseen arkeologiaan erikoistunut tutkija-aviopari julkaisi vuonna 1981 teoksen, jossa annettiin ymmärtää, että noin 20 prosenttia quipuista muodosti varhaisen kirjoitusmuodon. Myöhemmin tehdyt tutkimukset ovat korostaneet näkemystä, jonka mukaan quiput olivat alun perin suunniteltu laskemisen apuvälineeksi, mutta espanjalaisten saapumiseen mennessä ne olivat kehittyneet kolmiulotteisiksi binäärikoodeiksi. Vastaavaa kirjoitusmuotoa ei ole tavattu muualta maailmasta.


title: Quipu

text: Elokuussa 2005 antropologi Gary Urton ja Harvardin yliopiston matemaatikko Carrie J. Brezine kirjoittivat Science-tiedejulkaisuun artikkelin ""khipujen kirjanpito muinaisessa Perussa"". Tutkimuksissaan he olivat käyttäneet uusinta quipu-tietokantaa tunnistaakseen joukon vanhoja quipuja, jotka oli löydetty Inkojen vanhasta hallintokeskuksesta Puruchucosta läheltä Limaa. Urton ja Brezine havainnollistivat quipu-arkiston avulla sen tavan miten inkojen hallintoon liittyviä tietoja pystyttiin yhdistämään, manipuloimaan ja siirtämään solmukirjoituksen avulla. Ylimmäiset solmut toimivat eräänlaisena johdantona ja alimmat solmut puolestaan esittivät yksityiskohtia johdannossa mainituista aiheista.


title: Quipu

text: Muinaisten quipujen sisällöstä on löytynyt vähintään yksi siirtomaa-aikakauden tulkinta, joka tuli julkisuuteen vuonna 1996. Tuolloin Napolin aatelistoon kuuluva harrastehistorioitsija Clara Michinelli kertoi löytäneensä perheensä vanhoista arkistoista quipun ja sen espanjankielisen käännöksen. Yhdysvaltalaiset tutkijat kyseenalaistivat quipun aitouden kahdesta eri syystä. Sen valmistustapa erosi liian paljon muista jäljelläolevista quipuista ja sen käännetty sisältö kuulosti valheelliselta. Käännöksen mukaan Pizarro valloitti inkavaltakunnan myrkyttämällä sen kenraalit viiniin sekoitetulla arsenikilla.


title: Quipu

text: Kun australialainen laboratorio myöhemmin tutki asiakirjojen ikää Massaspektrometrin avulla, niiden todettiin olevan peräisin espanjalaisvalloitusten ajalta. Asian saaman kielteisen kohun vuoksi Italiasta löytyneet asiakirjat jätettiin kuitenkin huomioimatta.


title: Stockholms östra

text: Stockholms östra (, myös Stockholm Ö, paikallisten keskuudessa usein Östra station) on rautatieasema Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se on eteläinen päätepiste Roslagsbananille, kapearaiteiselle esikaupunkijunajärjestelmälle. Asemarakennus sijaitsee Valhallavägenillä.


title: Stockholms östra

text: Arkkitehti Albin Starkin suunnittelema nykyinen asemarakennus on valmistunut 1932. Pyöreässä lippuhallissa on taidemaalari Evald Dahlskogin tekemät kattomaalaukset, jotka esittävät radanrakennusta. Asema sijaitsee lähellä Kungliga tekniska högskolania, ja asemalta on yhteys Tukholman metron Tekniska högskolan -asemalle.


title: Skogskyrkogården

text: Skogskyrkogården on hautausmaa ja kirkkopuisto Tukholman Gamla Enskeden kaupunginosassa. Se vihittiin käyttöön vuonna 1920. Sen suunnittelivat arkkitehdit Gunnar Asplund ja Sigurd Lewerentz voitettuaan vuonna 1915 järjestetyn suunnittelukilpailun. Hautausmaa rakennettiin vaiheittain vuosina 1916–1940. Hautausmaata ympäröimään rakennettiin vuosina 1923–1932 alkujaan 3,6 kilometriä pitkä kivimuuri, jota on myöhemmin jatkettu. Hautausmaan pinta-ala on 102 hehtaaria ja siellä on noin 100 000 hautapaikkaa. Hautausmaan läheisyydessä on samanniminen metroasema.


title: Skogskyrkogården

text: Skogskyrkogården (sananmukaisesti ”Metsäkirkkomaa”) uudisti hautausmaiden suunnittelun Ruotsissa, kun luonnon merkitystä tunnelman luomisessa alettiin painottaa aiempaa enemmän. Haudat ovat metsäisellä hautausmaalla pääosin mäntyjen keskellä. Hautausmaalla on useita kappeleita. Gunnar Asplundin suunnittelema metsäkappeli valmistui 1920, Lewerentzin suunnittelema uusklassinen ylösnousemuskappeli 1926 ja Asplundin suunnittelema Pyhän ristin kappeli 1940. Johan Celsingin suunnittelema uusi krematorio on ollut rakenteilla vuodesta 2010 ja sen on tarkoitus valmistua vuonna 2014.


title: Skogskyrkogården

text: Skogskyrkogården otettiin UNESCO:n maailmanperintöluettelon kohteeksi vuonna 1994, koska sillä on katsottu olleen merkittävä vaikutus hautausmaiden suunnitteluun kautta maailman.


title: Skogskyrkogården

text: Hautausmaalla on erilliset alueet muslimeille, ortodokseille, katolilaisille, bahai-uskon kannattajille ja mandealaisille. Skogkyrkogårdenin vieressä on juutalainen hautausmaa, joka ei kuitenkaan kuulu maailmanperintökohteeseen. Juutalaisella hautausmaalla on 1969 valmistunut S. I. Lindin suunnittelema kappeli.


title: Ezra Pound

text: Ezra Weston Loomis Pound (30. lokakuuta 1885 Hailey, Idaho, Yhdysvallat – 1. marraskuuta 1972 Venetsia, Italia) oli yhdysvaltalainen runoilija ja kriitikko, joka oli varhaisen modernismin keskeisiä hahmoja.


title: Ezra Pound

text: Pound muutti synnyinpaikkakunnaltaan Haileysta lapsena vanhempiensa kanssa Philadelphiaan. Poundin kerrotaan jo 15-vuotiaana tienneen haluavansa ryhtyä runoilijaksi. Hän opiskeli muun muassa Pennsylvanian yliopistossa, jossa hän opiskeli ranskaa, italiaa, muinaisenglantia ja latinaa ja sai MA-arvon vuonna 1906.


title: Ezra Pound

text: Tultuaan vakuuttuneeksi, ettei hänelle eikä hänen taiteelleen ollut paikkaa kotimaassa hän muutti Eurooppaan 1908 ja asettui Lontooseen. Siellä hän tutustui kirjailijapiireihin ja erityisesti lupaaviin suuntauksiin, jotka olivat valmiit runouden vallankumoukseen, nuoriin runoilijoihin, ja hän yritti löytää hyviä uusia runoilijoita. Lontoossa hän hankki elantonsa opettamalla ja kirjoittamalla. Hän toimi myös vuonna 1914 jonkin aikaa irlantilaisen runoilijan Yeatsin sihteerinä. Vuonna 1914 hän avioitui hyvän ystävänsä tyttären Dorothy Shakespearin kanssa. Kymmenen vuotta myöhemmin hän tutustui Pariisissa amerikkalaiseen viulistiin Olga Rudgeen, jolla oli Italian kaksoiskansalaisuus. Pound jatkoi suhdetta molempiin naisiin, ja suhteesta Olga Rudgeen syntyi tytär Mary (myöhemmin Mary De Rachewiltz), joka annettiin kasvatiksi tirolilaiseen talonpoikaisperheeseen.


title: Ezra Pound

text: Pound avusti merkittävästi nuorten kirjailijoiden mahdollisuuksia saada teoksensa julkaistuksi. Hän auttoi esimerkiksi T. S. Eliotia, Ernest Hemingwayta, James Joycea, William Carlos Williamsia, Robert Frostia ja Marianne Mooria.


title: Ezra Pound

text: Uuden runouden airuena Pound huomasi arvostelevansa juuri sitä runoutta, joka sai hänet ryhtymään runoilijaksi. Hänen runoilijauransa muuttui kaksijakoiseksi, toisaalta hän halusi tehdä uutta ja toisaalta hänellä oli syvä kiintymys vanhaan runouteen. Monet hänen kriittisistä esseistään on myöhemmin julkaistu kirjoina, kuten "Make It New" (1934), "Lukemisen aakkoset" (1934), "Polite Essays" (1937) ja "Literary Essays" (1954).


title: Ezra Pound

text: Pound nimitti uutta runoutta nimellä "imagism". Pikemminkin kuin jonkin tilanteen kuvaileminen, kohteen tai tilanteen ja siitä yleistyksen tehden imagistirunoilijat yrittivät esittää kohteen suoraan, välttäen runsasta koristelua esitystavassaan ja perinteiselle runoudelle tyypillisiä, monimutkaisia, mutta ennakoitavia runomittoja.


title: Ezra Pound

text: Minkä hyvänsä merkityksellisen täytyy tulla hahmosta ("image"), joka ilmenee luontaisesti ja niukasti ja on puhdasta ilmaisua. Pound lausui ”Go in fear of abstraction” ('menkää, mutta kavahtakaa abstraktia käsitteellisyyttä'). Vaikka imagismi eli ilmiönä vain lyhyen aikaa, sen vaikutus näkyy 1900-luvun runoudessa. Pound siirtyi pian "vortisismiin", jossa käytettiin imagismin suoraa ja pelkistettyä ilmaisua.


title: Ezra Pound

text: Pound piti Yhdysvaltoja kulttuurisesti takapajuisena maana ja kaipasi sivistyneen, maailmallisen runouden kirjoittamista maansa puolesta. Niiden aikojen runoja olivat muun muassa ”A Lume Spento” (1908), ”A Quizine for this Yule” (1908) ja ”Personae” (1910).


title: Ezra Pound

text: Vaikka Poundin näkemys runoudesta sulki pois pitkän runouden ilmaisukanavana, Pound ei pääsyt irti käsityksestä, että todella suuren runoilijan pitää kirjoittaa pitkiä runoelmia. Hän toteutti pitkän runoelman kirjoittamalla laajan teoksen "The Cantos", jossa hän yhdisteli eripituisia runoja samaan teokseen. Vuodesta 1915 alkaen hän kirjoitti yhteensä 116 cantoa.


title: Ezra Pound

text: Etsiessään selitystä yhteiskunnan vikoihin hän löysi käsitteen "social credit", jonka oli kehittänyt kansantaloustieteilijä Clifford Hugh Douglas. Douglas piti rahan olemassaoloa yhteiskunnallisena pahan alkuna. Niinpä Pound alkoi etsiä yhteiskuntaa, joka olisi vapaa rahasta, ja siitä hän kirjoitti runoihinsa.


title: Ezra Pound

text: Vaikka Pound kiisti antisemitiset näkemyksensä julkisesti mutta hän ilmaisi niitä yksityisesti. Hän kieltäytyi puhumasta sellaisten psykiatrien kanssa joilla oli juutalaisilta kuuluvia nimiä, hän hyljeksi ihmisiä joita hän piti "juutalaisina" ja kehotti lukemaan Siionin viisaiden pöytäkirjoja joka väitti edustavan juutalaista suunnitelmaa maailman hallitsemiseksi."


title: Ezra Pound

text: Hän jätti Englannin lopullisesti 1920 ja asui jonkin aikaa Välimeren maissa ja Pariisissa ja asettui sitten pieneen Italialaiseen Rapallon kaupunkiin.


title: Ezra Pound

text: Etsiessään ihanteellista yhteiskuntarakennetta, voimakasta johtajaa ja maatalouden liittämistä yhteiskuntaan hän löysi Benito Mussolinin näiden hyveiden tuottajana. Toisen maailmansodan aikana Pound toimi vapaaehtoisena useissa Italian radion englanninkielisissä juutalaisvastaisissa propagandaohjelmissa, jotka suunnattiin Englantiin ja Yhdysvaltoihin. Erityisesti hän arvosteli presidentti Franklin D. Rooseveltia ja amerikkalaista yhteiskuntaa yleensäkin.


title: Ezra Pound

text: Kun liittoutuneet sodan päätteeksi valloittivat Italian, Pound pidätettiin ja pidettiin ulkoilmavankilassa Pisassa ja vietiin sitten Yhdysvaltoihin tuomittavaksi maanpetturuudesta. Poundia ei kuitenkaan tuomittu, koska oikeus hyväksyi lääkärin lausunnon, jossa todettiin, että Pound on ”henkisesti sairas ja mieleltään sopimaton tullakseen tuomituksi”.


title: Ezra Pound

text: Pound oli 1946–1958 potilaana St Elisabethin sairaalassa ”rikollisesti sairaiden” osastolla. Sairaalavuosinaan hän sai vastaanottaa vieraita, kirjoittaa kirjeitä ja jatkaa "Cantosien" kirjoittamista. Hän myös jatkoi poleemisten kiistakirjoitusten kirjoittamista Yhdysvaltoja vastaan.


title: Ezra Pound

text: Vuonna 1948 teos "Pisan Cantos" sai Yhdysvaltain kongressin kirjaston Bollingen runopalkinnon. Tapahtuma herätti suuren keskustelun yhtä hyvin Poundin asemasta runoilijana kuin kansalaisenakin. Kymmenen vuotta myöhemmin kirjailijat onnistuivat saamaan Poundin vapaaksi. Pound palasi heti Italiaan ja kuoli siellä 87-vuotiaana.


title: Ezra Pound

text: Jälkikäteen Pound katui juutalaisvastaisia lausuntojaan. Poundin tytär Mary De Rachewiltz asuu Italiassa ja on pyrkinyt saamaan tuomioistuimen kautta uusfasistiselle CasaPound-järjestölle kiellon käyttää hänen isänsä nimeä.


title: Einstein-torni

text: Einstein-torni () on arkkitehti Erich Mendelsohnin suunnittelema astrofysikaalinen observatorio Albert Einstein -tiedepuistossa Potsdamissa, Saksassa. Se rakennettiin tähtitieteilijä Erwin Finlay Freundlichille ja sitä on käytetty keräämään havaintoaineistoa Albert Einsteinin kehittämän suhteellisuusteorian tueksi. Rakennus suunniteltiin noin 1917 ja rakennettiin vuosien 1920 ja 1921 välillä julkisten lahjoitusten avulla. Toiminta käynnistyi vuonna 1924. Observatorio on yhä toimiva ja osa Potsdamin astrofysiikan instituuttia.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Spandau on yksi Berliinin 12 hallintoalueesta (), joilla on oma, paikallisvaaleissa valittu hallintonsa ja rajoitettu itsemääräämisoikeus. Alue sijaitsee Havel- ja Spreejokien risteyskohdassa. Se on laajuudeltaan 91,91 km, ja siellä asuu 238 278 asukasta (31.12.2017).


title: Spandau (hallintoalue)

text: Berliiniläisten keskuudessa "Spandau" viittaa yleensä Spandaun kaupunginosaan, ei samannimiseen hallintoalueeseen.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Spandaun historia alkaa joko 600- tai 700-luvulta slaavilaisen heimon asetuttua alueelle ja rakennettua sinne linnoituksen. Saksalainen kuningas Henrik I valloitti linnoituksen vuonna 928 mutta se palasi slaavilaisten hallintaan myöhemmin 900-luvulla.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Vuonna 1156 kreivi Albrecht von Ballenstedt otti alueen hallintaansa. Vuodelta 1197 löytyy ensimmäinen maininta Spandausta dokumentista, jota on sittemmin kutsuttu nimellä "Spandowe". Spandaulle annettiin kaupunkioikeudet vuonna 1232. Spandaun linnoituksen kunnostustyöt päättyivät vuosien 1559 ja 1594 välillä. Vuonna 1558 Gatowin kylä liittyi Spandaun kaupunkiin. Spandau antautui ruotsalaisille vuonna 1634.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Vuonna 1806 ranskalaiset joukot Napoleonin johdolla ottivat kaupungin hallintaansa vuoteen 1807 asti. Vuonna 1812 Napoleon palasi ja 1813 Preussin ja Venäjän joukot aloittivat Spandaun linnoituksen piirityksen.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Vuonna 1920 Spandau (jonka nimi oli vaihdettu Spandowiksi 1878) liitettiin osaksi Berliiniä. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Spandaussa oli useita metallinsulattamoja ja ruutitehtaita sotatarvikkeiden valmistukseen.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Toisen maailmansodan jälkeen Spandau kuului Ison-Britannian miehitysvyöhykkeeseen Länsi-Berliinissä ja 1876 valmistunutta Spandaun vankilaa käytettiin Nürnbergin oikeudenkäynnissä tuomittujen natsien sijoituspaikkana. Viimeisen vangin Rudolf Hessin kuoltua liittoutuneet tuhosivat vankilan vuonna 1987.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Nykyään Spandaussa toimii metalli- ja kemikaaliteollisuutta sekä matonvalmistusteollisuutta.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Myös suosittu brittibändi Spandau Ballet on lainannut nimensä Spandaulta.


title: Spandau (hallintoalue)

text: Spandaun ystävyyskaupunki on brittiläinen Luton.


title: Messier 77

text: Messier 77 (tunnettu myös nimellä NGC 1068) on sauvaspiraaligalaksi noin 47 miljoonan valovuoden etäisyydellä valaskalan tähdistössä. Messier 77 on aktiivinen galaksi, mikä on havaittu tutkimalla tähtienvälistä pölyä näkyvillä aallonpituuksilla.


title: Sun FM

text: Sun FM tarkoittaa seuraavia radiokanavia:


title: Korkein oikeus

text: Korkein oikeus voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 2007

text: Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2007 järjestettiin Mombasassa, Keniassa, 24. maaliskuuta. Lajeina oli vain pitkä matka kun vuonna 2006 Fukuokassa oli kilpailtu sekä lyhyellä että pitkällä matkalla.


text: Etiopian Kenenisa Bekele tavoitteli pitkällä matkalla kuudetta peräkkäistä voittoaan. Hän joutui kuitenkin vatsavaivojen vuoksi keskeyttämään kilpailun.


title: Mattilanperä

text: Mattilanperä on runsaan 350 asukkaan kylä Raahessa entisen Saloisten kunnan alueella, noin 10 kilometriä Saloisten kirkonkylältä kaakkoon ja noin 17 kilometriä Raahen keskustasta kaakkoon. Mattilanperällä on ala-aste, sekä ryhmäpäiväkoti. Kylän läpi virtaavat Haapajoki ja Poikajoki. Mattilanperällä sijaitsee myös Kettukankaan kivikautinen muinaisjäännösalue sekä 2011 toimintansa aloittanut Laivakankaan kaivos.


title: Mattilanperä

text: Mattilanperän naapurikyliä ovat Kopsa, Äyrinmäki, Romuperä, Lasikangas ja Ketunperä.


title: Mattilanperä

text: Ensimmäinen talo Mattilanperälle rakennettiin ison vihan aikana piilopirtiksi. Se sijaitsi luultavasti Haapajoenmäellä. Rauhan palattua talo liitettiin Salon kylän Tokolan kantatilaan. Myöhemmin se autiotui ja hävisi. Varsinaisena kylän perustamisvuotena voidaan pitää vuotta 1781, jolloin Yrjö Haapakangas perusti Haapakankaan uudistilan Haapajoenmäelle. Seuraavana vuonna Samuli Mattila perusti Mattilanmäelle Mattilan tilan, jonka mukaan kylä on saanut nimensä. Vuosisadan lopulla perustettiin vielä kaksi uudistilaa, Martti Martikkalan perustama Martikkala sekä Yrjö Tikkalan perustama Tikkakangas. Kaikki tilat sijaitsivat Haapajokivarressa. 1800-luvulla kylälle perustettiin näiden talojen lisäksi muutama torppa sekä yksi sotilastorppa. 1800-luvulla kylän taloluku nousi myös tilojen jakamisen seurauksena.


title: Mattilanperä

text: Vuonna 1928 Mattilanperälle perustettiin kansakoulu; aiemmin oli käyty kiertokoulua. Kansakoulu aloitti toimintansa Tikkalan talossa ja sen vuoksi se tunnetaan edelleen Tikkalan kouluna. Näissä tiloissa toimittiin ns. Supistettuna kouluna lähes 20 vuotta. Rakennuksen kylmyyden vuoksi koulua jouduttiin käymään vuoden verran Ylängön talossa ennen uuden koulurakennuksen valmistumista vuonna 1948. Rakennus oli koulukäytössä vuoden 1991 loppuun asti, jolloin valmistui uusi koulurakennus. Vanhoissa tiloissa aloitti toimintansa päiväkoti. Uuden koulun pihapiiriin nousi vuonna 2002 kyläyhdistyksen talkoilla rakentama uusi päiväkoti.


title: Mattilanperä

text: Mattilanperällä on myös toiminut Raahen seudun osuuskaupan myymälä, joka toimi aluksi Mattilassa, myöhemmin muutamissa muissa taloissa ja 1960-luvulta lähtien omassa rakennuksessaan. Lopuksi osuuskauppa muuttui Ruonalan yksityiseksi kyläkaupaksi ja lakkautettiin 1990-luvun puolivälissä. 1950-luvulla kylälle perustettiin myös oma urheiluseura Saloisten viesti. 1950- ja 1960-luvuilla mattilanperäläinen Antti Kinnunen toimi SKDL:n kansanedustajana. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä. Nykyvuosina Mattilanperälle on noussut runsaasti uusia taloja ja kyläyhdistystoiminta on vilkasta.


title: Tunnissa taiteentuntijaksi

text: Tunnissa taiteentuntijaksi () on August Strindbergin vuonna 1877 Tukholmassa julkaisema satiirinen opas, jonka avulla lukija kykenee antamaan itsestään 'sivistyneen' vaikutelman taidenäyttelyissä.


title: Tunnissa taiteentuntijaksi

text: Opas on laadittu sanakirjan muotoon ja hitaampikin lukija omaksuu sen alle tunnissa. Opas neuvoo välttämään perspektiiviin liittyviä kommentteja. Sen sijaan kehotetaan puhumaan muun muassa värisekoituksista. Strindberg antaa lauseelle "pilvissä kremsinvalkoista on käytetty liian pastoosisti, aivan samalla tavoin kuin Marcus Larssonin maalauksissa" tehotakuun.


title: Tunnissa taiteentuntijaksi

text: Suomeksi teos ilmestyi vuonna 1996 Kustannusosakeyhtiö Jack-in-the-boxin kustantamana. Suomennoksesta vastasi Maija Hirvonen.


title: Tom Franklin

text: Tom Franklin (s. 23. lokakuuta 1950, Fresno, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hänen lempinimensä on "The Captain" ("kapteeni").


title: Tom Franklin

text: Tom Franklin aloitti pokeriuransa 1970-luvulla. Hän oli ensimmäistä kertaa rahasijoilla World Series of Pokerissa (WSOP) vuonna 1990, jolloin hän oli WSOP:n pääturnauksessa 24.. Vuonna 1995 Franklin oli saman turnauksen seitsemäs. Vuonna 1999 Franklin voitti WSOP:n 2 500 dollarin limit omaha -turnauksen. Vuoden 2006 WSOP:ssa Franklin saavutti seitsemän rahasijaa ja oli kahdessa turnauksessa kolmas.


title: Tom Franklin

text: Joulukuussa 2005 Franklin voitti Five Diamond World Poker Classic -turnauksen 5000 dollarin no limit hold'em -kisan. Lopussa hän kukisti englantilaisen John Galen ja ansaitsi 434 025 dollaria. World Poker Tourilla Franklin on parhaimmillaan ollut yhdestoista (lokakuussa 2006 Festa Al Lago V Poker Tournamentissa).


title: Tom Franklin

text: Elokuussa 2007 Franklinin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,3 miljoonaa dollaria.


title: Pieni Katekismus (Strindberg)

text: Pieni Katekismus () on August Strindbergin vuonna 1884 julkaisema pamfletti, jonka muoto ja viesti muistuttavat suuresti Karl Marxin Kommunistista manifestia.


title: Pieni Katekismus (Strindberg)

text: Pieni Katekismus jakaantuu kolmeen pääkappaleeseen: yhteiskunta, yläluokan valheet ja yläluokan puheenparret alaluokan harhauttamiseksi. Ensimmäisessä pääkappaleessa selvitetään yhteiskunnan luonne, toisessa esitellään yläluokan keinoja alaluokan alistamiseksi ja kolmannessa puretaan yksitoista yläluokan yleisesti käyttämää sanontaa vallankumousta vastaan.


title: Pieni Katekismus (Strindberg)

text: Esimerkiksi puheenparren neljä "Te yritätte vain päästä käsiksi rahoihin" osalta Strindberg toteaa: "Emme vain, vaan myös! Sillä raha on nykyisissä oloissa valtaa. Eikä yläluokkaa voida kukistaa ilman sitä valtaa".


title: Pieni Katekismus (Strindberg)

text: Suomeksi teos ilmestyi vuonna 1981 Love Kirjojen kustantamana. Suomennos on Rauno Ekholmin.


title: Tulityö

text: Tulityö on työtä, jossa syntyy kipinöitä tai jossa käytetään liekkiä tai muuta lämpöä ja joka aiheuttaa palovaaraa. Tulityöt on luokiteltu pelastuslaissa erityistä vaaraa aiheuttavaksi työksi. Tilapäisellä tulityöpaikalla tulityön tekijällä tulee olla tulityökortti, vakituisella tulityöpaikalla kortti ei ole pakollinen. Tulitöiden tekemistä ohjaavat pelastuslain lisäksi työturvallisuuslaki, SFS 5900 -standardi sekä vakuutetuissa kohteissa vakuutusyhtiöiden suojeluohjeet. Säädökset ohjaavat työskentelyä tilapäisellä tulityöpaikalla.


title: Tulityö

text: Pelastuslain (379/2011) yleisiä velvollisuuksia koskevan 2. luvun 5. pykälässä "Varovaisuus tulen käsittelyssä" todetaan, että: ”"Ryhdyttäessä tulityöhön tai sellaiseen korjaustyöhön tai muuhun työhön, jonka johdosta tulipalon tai muun onnettomuuden vaara tuntuvasti lisääntyy, on huolehdittava riittävistä varotoimista."”


title: Tulityö

text: Pelastuslain yksityiskohtaisissa perusteluissa kerrotaan tarkemmin lain edellyttämistä riittävistä varotoimista. Perusteluissa viitataan Tulitöistä aiheutuvien henkilö- ja omaisuusvahinkojen torjumisesta on annettuun standardiin SFS 5900:2011 ("Tulitöiden palo-turvallisuus asennus-, huolto- ja korjaustöissä") Standardi sisältää ohjeita tulitöitä tekeville ja valvoville henkilöille ja siinä on määritelty tulitöissä tarvittavia turvatoimia.”


title: Tulityö

text:
Standardin kanssa samansisältöiset ohjeet on laatinut myös vakuutusala.
Finanssialan Keskusliiton "Tulityöt suojeluohje 2016" mukaan tulitöitä ovat muun muassa sähkö- ja kaasuhitsaustyöt, kaasujuotostyöt, kuumailmapuhallintyöt, polttoleikkaustyöt sekä metallien hionta ja katkaisu laikkaleikkaimella.


title: Tulityö

text: Em. säädösten mukaan ennen tulitöiden aloittamista tulee kohteessa suorittaa vaarojen arviointi ja tarvittavien turvallisuustoimenpiteiden toteutus. Tehdyt toimenpiteet käyvät ilmi kirjallisesta tulityöluvasta. Luvan myöntäjällä ja tulitöitä tekevällä pitää olla voimassa oleva tulityökortti. Tulityökortin saa käymällä päivän mittaisen tulitöiden turvallisuuskoulutuksen. Koulutuksen sisältöä ohjaa ja kehittää "Tulityötoimikunta", johon kuuluu edustajia Suomen Pelastusalan Keskusjärjestöstä, Suomen Palopäällystöliitosta, Rakennusliitosta, Kattoliitosta ja Finanssialan Keskusliitosta.


title: Tulityö

text: Vakituinen tulityöpaikka


title: Tulityö

text: Tilapäinen tulityöpaikka


title: Tulityö

text: Katto- ja vedeneristysalan tulityöt


title: Tulityö

text: Tulityösuunnitelma


title: Tulityö

text: Tulitöistä aiheutuvien vaarojen selvitys ja arviointi


title: Tulityö

text: Tulityölupa


title: Tulityö

text: Tulitöiden turvallisuustutkinto


title: Tulityö

text: Katto- ja vedeneristysalan tulitöiden turvallisuustutkinto


title: Tulityö

text: Tulityökortti


title: Tulityö

text: Katto- ja vedeneristysalan tulityökortti


title: Kylätoiminta

text: Kylätoiminta on asukkaiden omaehtoista toimintaa oman asuinalueensa, yleensä kylän, hyväksi. Kylätoiminta on kansalaisjärjestötoimintaa (ei-valtiollista).


title: Kylätoiminta

text: Kylätoiminnan perustana on paikalliseen identiteettiin ja palveluihin liittyvät toiminnot.


title: Kylätoiminta

text: Kyläyhdistykset järjestävät kylän juhlia ja kerhoja sekä pitävät yllä toiminnan paikkoja, kuten uimarantoja, latuja ja kylätaloja.


title: Kylätoiminta

text: Perinteisesti kylätoimintaan kuuluu myös kylän asioiden ajaminen paikallis- ja valtionhallinnossa.


title: Kylätoiminta

text: Kyläyhdistykset ovat erityisesti 1990-luvulta lähtien alkaneet toimia enemmän kylän kehittäjinä. Yhtäältä palveluita on alettu tuottaa tai järjestellä itse, toisaalta on kehitetty kylän elinkeinojen edellytyksiä. Palveluista tärkeimmät ovat olleet vanhusten kotona asumista tukevat kyläpalvelut (kyläavustajat yms.). Elinkeinojen kehittämisessä on tuettu muun muassa maaseutumatkailua rakentamalla reitistöjä, jotka ovat sekä kyläläisten virkistyskäytössä että matkailun käytössä. Myös infrastruktuurin kehittäminen on monilla kylillä osa kylätoimintaa, vaikkakin monesti itse rakentaminen organisoidaan omaan organisaatioonsa.


title: Kylätoiminta

text: Kylä- ja asukastoimintaa harjoitetaan kylällä kylätoimikunnissa, kyläyhdistyksissä, asukasyhdistyksissä tai muissa yhdistyksissä. (Yleisnimellä näitä kutsutaan kyläyhdistyksiksi.)


title: Kylätoiminta

text: Kuntakohtaisesti voi olla kyläneuvostoja tai pitäjäneuvostoja, joihin kaikki ko. kunnan kyläyhdistykset kuuluvat.


title: Kylätoiminta

text: Maakunnallisesti Suomessa toimii maakunnallisia kylien yhdistyksiä, esimerkiksi Pohjois-Karjalan Kylät ry, joiden jäseninä on kyläyhdistyksiä ja muita kylien kehittämisestä kiinnostuneita järjestöjä


title: Kylätoiminta

text: Valtakunnallisesti Suomessa keskusjärjestönä toimii Suomen Kylätoiminta.


title: Kylätoiminta

text: Euroopassa kylätoimijoita ja muita maaseudun toimijoita yhdistää European Rural Alliance ERA.


title: Kylätoiminta

text: Vastaavia organisaatiorakenteita on muun muassa Ruotsissa ja Virossa. Pohjois- ja Keski-Euroopan ulkopuolella kylätoiminnalla ei yleensä ole julkishallinnosta riippumattomia valtakunnallisia organisaatioita.Voimaa kuin pienessä kylässä, Valtakunnallinen kylätoimintaohjelma 2003-2007. Suomen Kylätoiminta ry.


title: Bernie Tormé

text: Bernie Tormé (oik. Bernard Tormey, s. 1952 Dublin, Irlanti) on irlantilainen rockkitaristi, laulaja, säveltäjä, sanoittaja, äänittäjä ja tuottaja, joka on tunnettu muun muassa Gillan-yhtyeen kitaristina 1980-luvun alusta.


title: Bernie Tormé

text: Tormé on työskennellyt muun muassa Ozzy Osbournen, Dee Sniderin ja Ian Gillanin kanssa ja tehnyt menestyksekkään, yhä jatkuvan soolouran muusikkona.


title: Kings

text: Kings voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Rooman–Persian sodat

text: Rooman–Persian sodat olivat sarja sotia, jotka Rooman valtakunta ja Persian valtakunta kävivät toisiaan vastaan. Ensimmäinen sota alkoi Rooman tasavallan ja parthialaisten välillä 50-luvulla eaa. Viimeinen sota käytiin Bysantin valtakunnan eli Itä-Rooman ja sassanidien Persian välillä vuosina 602 - 627 jaa.


title: Rooman–Persian sodat

text: Akemenidien hallitsema Persian valtakunta romahti 300-luvulla eaa. makedonialaisten valloituksiin. Suurin osa valtakunnasta joutui seleukidien vallan alle. Seleukideilla oli vaikeuksia pitää suurta valtakuntaa kasassa. Vuonna 197 eaa. Rooman valtakunta kukisti seleukidien liittolaisen Makedonian. Kun seleukidien kuningas Antiokhos III yritti puolustaa intressejään Jooniassa ja Traakiassa, julisti Rooma hänelle sodan. Roomalaiset murskasivat seleukidien armeija Magnesian taistelussa vuonna 190 eaa. Seleukidien kokeman tappion tuloksena parthialaiset valtasivat suuren osan seleukidien valtakunnan itäosista.


title: Rooman–Persian sodat

text: Roomalaiset ja parthialaiset kohtasivat "virallisesti" ensimmäisen kerran kun Lucius Cornelius Sulla oli maaherrana Kilikiassa. Plutarkhos kertoo, että Parthian kuninkaan lähettiläs Orobazos saapui Sullan luokse tämän ollessa Eufratin lähettyvillä.


title: Rooman–Persian sodat

text: Vuosina 65 eaa.-62 eaa. Pompeius teki sotaretken Armeniaa, Pontosta, seleukideja ja Judeaa vastaan.


title: Rooman–Persian sodat

text: Parthialaiset olivat Rooman vaarallisin vastustaja idässä yli 300 vuoden ajan. Parthialaisten armeijat erosivat suuresti roomalaisista ja ne koostuivat suurimmaksi osaksi ratsuväestä. Parthialaisilla oli myös jalkaväkeä, joka koostui etupäässä jousimiehistä ja sitä pidettiin yleensä huonolaatuisena. Parthialaisten armeijoiden vahvuus perustui ratsuväkeen, jota oli kahta tyyppiä: raskaasti aseistettuja katafrakteja ja jousin varustettua kevyttä ratsuväkeä. Roomalaisten oli vaikeaa lyödä parthialaiset taistelussa, koska alakynteen jäädessään parthialaiset pakenivat taistelukentältä. Roomalaiset yllättyivät usein kuinka helposti parthialaiset tekivät vastahyökkäyksen heitä takaa ajamaan lähteneitä vastaan.


title: Rooman–Persian sodat

text: Parthialaiset ja roomalaiset kohtasivat ensimmäisen kerran taistelussa Carrhaessa vuonna 53 eaa. Roomalaiset käyttäytyivät ylimielisesti ja uskoivat parthialaisten kukistuvan yhtä helposti kun armenialaiset ja pontoslaiset, jotka Rooma oli lyönyt aikaisemmin. Parthialaiset voittivat roomalaisten armeijan, vaikka vain osa heidän armeijastaan oli ottanut osaa taisteluun. Voittonsa innoittamana parthialaiset hyökkäsivät tämän jälkeen Rooman hallitsemaan Syyriaan, mutta sotaretki loppui parthialaisten tappioon. Tämän jälkeen kummatkin osapuolet muuttivat taktiikkaansa. Roomalaiset lisäsivät ratsuväen osuutta armeijoissaan. Lisäksi legioonia tuettiin jalkaväellä, joka oli aseistettu jousilla ja erilaisilla heittoaseilla. Legioonat antoivat armeijalle vahvan tuen, samalla kun jousimiehet pitivät vihollisen ratsuväen loitolla. Roomalaisen ratsuväen tehtävänä oli tehdä hallittuja vastahyökkäyksiä parthialaisia vastaan. Parthialaiset puolestaan eivät halunneet antautua taisteluun tällaista vihollista vastaan, vaan yrittivät houkutella pienempiä osastoja erilleen vihollisen pääjoukosta. Taitavat roomalaiset kenraalit yrittivät puolestaan pitää joukkonsa yhdessä. Lopputulos oli yleensä pattitilanne. Roomalaiset eivät pystyneet pakottamaan parthialaisia taisteluun ja parthialaiset eivät kyenneet estämään roomalaisia etenemästä heidän alueelleen.


title: Rooman–Persian sodat

text: Roomalaiset kohdistivat hyökkäyksensä parthialaisten kaupunkeja ja linnoituksia vastaan. Parthialaisten pääkaupungin Ktesifonin roomalaiset valtasivat ja ryöstivät useaan kertaan. Parthialaiset tekivät puolestaan hyökkäyksiä roomalaisten huoltoyhteyksiä vastaan. Parthialaiset hyökkäsivät myös Rooman liittolaisten kimppuun. Esimerkiksi Marcus Antoniouksen hyökkäys Parthiaan epäonnistui koska parthialaiset valtasivat koko hänen kuormastonsa, jota vartioi vain kaksi legioonaa. Perääntyessään Antonius kärsi suunnattomia tappioita. Neron aikana tehty hyökkäys epäonnistui koska yksi roomalaisten armeijoista kärsi tappion ja joutui antautumaan.


title: Rooman–Persian sodat

text: Roomalaisten hyökkäykset Parthiaan olivat valtavia hankkeita, jotka vaativat suuren määrän sotilaita. Sodat kestivät yleensä useita vuosia ja yleensä vain keisari itse saattoi johtaa tällaista hyökkäystä. Rooman oli mahdotonta vallata Parthiaa. Sotien kiintopisteeksi muodostuikin pian Rooman ja Parthian välissä sijainneet kuningaskunnat, etupäässä Armenia.


title: Rooman–Persian sodat

text: Sodat alkoivat lähes aina roomalaisten aloitteesta. Ainoastaan vuoden 161 sota alkoi parthialaisten hyökkäyksellä Armeniaan ja Syyriaan.


title: Rooman–Persian sodat

text: Parthialaiset eivät koskaan pystyneet uhkaamaan Rooman valtaa Syyriassa. Roomalaiset eivät myöskään koskaan pystyneet valtaamaan Parthiaa. Rooman ja Parthian väliset konfliktit keskittyivät yleensä valtioiden välisten alueiden ja pikkuvaltioiden hallintaan. Trajanus valtasi väliaikaisesti Mesopotamian, mutta se jouduttiin jättämään pian hänen kuolemansa jälkeen. Septimius Severus perusti Mesopotamian provinssin, jonka myötä valtakuntien välinen raja siirtyi Eufratin itäpuolelle. Vuonna 224 sassanidit syrjäyttivät viimeisen parthialaiskuninkaan. Sassanidien hallinto oli paljon vahvempi kun heidän edeltäjiensä. Sassanidit olivat Rooman ainoa vihollinen joka oli yhtä kehittynyt kun he itse. Sassanidien armeijoista tiedetään vain hyvin vähän, koska melkein kaikki tiedot perustuvat roomalaisiin lähteisiin. Tiedetään kuitenkin, että sassanidien mielestä heidän sotilaallinen painopisteensä oli koillisessa, Keski-Aasiaan päin.


title: Rooman–Persian sodat

text: Sassanidien armeija koostui kuninkaallisista joukoista, palkkasotilaista ja erilaisten ylimysten järjestämistä feodaalijoukoista. Kuten parthialaisilla, sassanidien armeijat olivat ratsuväkipainotteisia. Sassanidien katafraktit olivat varustettu peitsin, mutta taistelussa he suosivat yleensä jousia. Yksittäisen ratsumiesten koulutus oli hyvä, mutta heidän koulutustasonsa yksikkönä toimimisessa vaihteli suuresti. Sassanidit jakoivat armeijansa yleensä kolmeen osaan: keskustaan ja kahteen siipeen. Lisäksi armeijalla oli yleensä reservejä. Armeijan kolme osaa eivät yleensä hyökänneet samaan aikaan, vaan ne tekivät valehyökkäyksiä ja perääntymisiä yrittäen saada vihollisen rikkomaan oman taistelujärjestyksensä. Ratsuväen lisäksi sassanidit käyttivät myös intialaisia sotanorsuja, joita hevoset yleensä pelkäsivät. Sotanorsut aiheuttivat joskus paniikkia vihollisen joukoissa, mutta ne olivat itse helppoja maaleja jousin varustetulle viholliselle. Sassanidien jalkaväki oli yleensä huonosti koulutettua.


title: Rooman–Persian sodat

text: Roomalaiset joutuivat muuttamaan armeijaansa kärsittyään tappioita sassanideja vastaan 200-luvun alussa. Konstantinus I:n aikaan armeijaan oli lisätty "persialaistyylistä" ratsuväkeä ja Justinianus I:n aikana roomalainen ratsuväki muistutti suuresti persialaista esikuvaansa. Rooman armeijassa palveli myös persialaisia joukkoja, etupäässä luopioita, muun muassa Justinianuksen sodissa gootteja vastaan. Trajanuksen sota Parthia vastaan 114-117 merkitsi huomattavaa laajentumista itäänpäin. Trajanus valtasi Babylonian ja pääsi Persianlahdelle saakka. Septimius Severuksen sota Parthiaa vastaan 193-199 laajensi Rooman valtakuntaa itäänpäin. Mesopotamian pohjoisosat liitettiin Rooman valtakuntaan provinssina.


title: Rooman–Persian sodat

text: Vuosina 603–628 käydyn sodan jälkeen Bysantti ja sassanidit olivat merkittävästi heikentyneet. Tämän jälkeen arabit valloittivat sassanidien Persian helposti. Myös Bysantti oli joutua arabien vallan alle ja Konstantinopolia piiritettiin kahdesti vuosian 674–678 ja 717–718.


title: Allianssi

text: Allianssi on valtioliitto tai aatteellinen, kaupallinen tai muu yhteenliittymä:


title: Fyllokinoni

text: Fyllokinoni on K-vitamiini, joka on yksi K-vitamiineista. Fyllokinonin kemiallinen kaava on CHO, moolimassa 450,696 g/mol ja CAS-numero 84-80-0.


title: Fyllokinoni

text: Ihminen saa K-vitamiinia ravinnosta riittävästi. Sitä on erityisesti vihreissä kasveissa. Se muuttuu elimistössä kemiallisiksi johdannaisiksi, joista osa muuttuu takaisin K-vitamiiniksi.


title: Fyllokinoni

text: Fyllikinonin kaltaista ainetta on olemassa synteettisenä valmisteena fytomenadionina. Sitä käytetään hoitona verenvuodon tai verenvuotovaaran yhteydessä, jos elimistön fyllokinonimäärä on jostakin syystä alhainen. Fytomenadionia sisältäviä lääkkeitä ovat mm. reseptivalmisteet Vitalipid, jossa on lisäksi muita vaikuttavia aineita, sekä Konakion Novum.


title: Fyllokinoni

text: Fytomenadioni on WHO:n listalla yhteiskunnalle tärkeimmistä lääkkeistä.


title: Fyllokinoni

text: K-vitamiini on vasta-aine rotanmyrkyissä käytetylle bromadiolonille, difenakumille ja muille vastaaville antikoagulanteille.


title: D2-vitamiini

text: D-vitamiini tai ergokalsiferoli on vitamiini, jota ei muodostu ihmisen iholla toisin kuin D-vitamiini ultraviolettisäteilyn seurauksena, vaan on ainoastaan kasviperäistä. Ergokalsiferolia voidaan valmistaa synteettisesti säteilyttämällä ergosterolia ultraviolettivalolla. D-vitamiinin vaikutus on kolekalsiferolin (CHO) eli D-vitamiinin kaltainen.


title: D2-vitamiini

text: Ergokalsiferoli muuttuu maksassa kolekalsiferoliksi ja osa siitä 25-hydroksikolekalsiferoliksi eli kalsidioliksi. Pieni osa kalsidiolista muuttuu pääasiassa munuaisissa mutta myös paksusuolessa, eturauhasessa, rintarauhasessa ja veren valkosoluissa aktiiviseksi kalsitrioliksi eli 1,25-dihydroksikalsiferoliksi.


title: D2-vitamiini

text: Ergokalsiferolin kemiallinen kaava on CHO, moolimassa 396,648 g/mol, sulamispiste 115–119 °C ja CAS-numero 50-14-6. Yhdiste on olomuodoltaan kiteistä valkoista jauhetta, joka kuitenkin kellastuu ilman, valon ja lämmön vaikutuksesta. Ergokalsiferoli liukenee etanoliin, asetoniin, etyylietanoaattiin, eetteriin ja rasvaöljyihin.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Laukon torpparilakko ja sitä seuranneet torpparihäädöt tapahtuivat vuosina 1906–1907 Laukon kartanon mailla Vesilahdessa ja Tottijärvellä. Laukon torpparien häädöt saivat aikanaan paljon julkisuutta, koska ne tapahtuivat vuoden 1907 eduskuntavaalien aattona. Häädöillä oli myös vaikutusta myöhempään maanvuokrausta koskevaan lainsäädäntöön.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: 1900-luvun alussa Laukon ja Tottijärven kartanot omisti vapaaherra, paroni Herman Standertskjöld-Nordenstam, joka oli perinyt tilan isältään Carl August Standertskjöldiltä 1885. Laukon ja Tottijärven kartanoihin kuului noin 150 torppaa, joista suurin osa sijaitsi Tottijärven puolella. Torppien viljelypinta-alat vaihtelivat 1–35 hehtaarin väliltä. Keskimäärin yhdessä torpassa oli viljeltyä maata 8,5 hehtaaria. Isoimmat torpat saattoivat pitää renkiä, jonka tehtävänä oli torpalle määrättyjen päivätöiden tekeminen kartanossa.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Suurimmalla osalla Laukon torpista oli vain suulliset vuokrasopimukset. Tyypillinen torpan vuosivuokra saattoi olla seuraavanlainen (esimerkkinä Laukon kartanon Murron torppa):


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Suurimman osan torpan vuokrasta muodostivatkin päivätyöt eli taksvärkki. Päivätyöt olivat joko miestyöpäiviä tai hevostyöpäiviä. Lisäksi eräillä torpilla oli sopimuksissaan käskettäessä tehtäviä naistyöpäiviä sekä lisätyöpäiviä, joista jälkimmäisistä maksettiin palkka. Torpparien oli myös pidettävä kunnossa kartanon maantieosuuksiin kuuluneita maanteitä, ja heidän oli tietenkin myös suoritettava asunnoistaan menevät kruunun-, kunnan- ja kirkollisverot.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Koska vuokrasopimukset eli "kontrahtit" olivat valtaosin suullisia, oli niihin kartanon puolelta jälkeenpäin lisätty päivätöitä, postinkuljetuspäiviä ja "laasopäiviä" (kartanon puiston lakaisua). Päivätyöt olivatkin raskain osa vuokrasta. Tätä rasitusta lisäsi se, että useimmat torpat olivat melko kaukana Laukon kartanosta, jonne päivätyöt täytyi mennä suorittamaan. Aikaisemmin nämä päivätyöt oli tehty lähempänä olleessa Tottijärven kartanossa. Urakka- eli tinkitöissä käytettiin myös vain kartanon omien hevosten tekemiä työsuorituksia mittapuuna myös torppareilta vaadittaville työsuorituksille. Kartanon hevoset olivat kuitenkin paremmin ruokittuja ja hoidettuja kuin torpparien omat hevoset.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Kartanoon tuleville päivätyöläisille ja heidän hevosilleen oli varattu majapaikaksi taksvärkkipirtti ja hevostalli. Laukon kartanossa nämä molemmat olivat kuitenkin heikkokuntoisia, eikä niitä siivottu kartanon puolesta. Taksvärkkipirtti oli päivälläkin hämärä, sillä siinä oli vain yksi 9-ruutuinen ikkuna, jonka alimmat ruudut oli peitetty laudoilla. Pirtin makuulaverit, joilla pitkän matkan takaa tulleet joutuivat yöpymään, olivat piintyneet mustiksi liasta ja vanhuuttaan. Samoin lavereilla olevat makuuoljet olivat pehkuuntuneet. Pirtin lattiaa ei myöskään oltu pesty vuosikausiin.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Torppareilla oli jatkuva häädön uhka, koska vuokrasopimukset olivat juoksevia, toisin sanoen sopimus voitiin irtisanoa milloin vain. Tämä lisäsi elämän epävarmuutta ja esti tekemästä mitään pitkän ajan suunnitelmia tulevaisuuden suhteen. Häätö saattoi tapahtua hyvinkin pienten asioiden vuoksi. Vuonna 1902 häädettiin kaksi Laukon torpparia siksi, että heidän lehmänsä olivat kerran päässeet rikkinäisestä aidasta kartanon metsään. Eräs toinen torppari häädettiin samana vuonna taas sen vuoksi, että häneltä oli sairauden takia jäänyt 20 päivätyötä tekemättä.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Kartanon metsien käyttö aiheutti myös kitkaa. Aiemmin Laukon metsiä oli myyty hyvin runsaasti, ja sen jälkeen oli jouduttu tekemään laajoja metsänistutustöitä. Nämä metsänistutukset rajoittivat torppareiden mahdollisuuksia käyttää kartanon metsiä laiduntamiseen. Myös hirsien saanti kartanon metsistä rakennusten korjaamista varten oli tiukasti säännelty. Jokainen hirsi täytyi anoa erikseen, ja se täytyi käyttää heti sille tarkoitetussa kohteessa, sillä "paroni ei voinut katsella hirsiläjiä".


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Paroni Herman Standertskiöld-Nordenstamin autoritäärinen ja etäinen persoona vaikutti myös hänen suhteisiinsa alustalaisiinsa. Torppareilla ja muilla alustalaisilla piti esimerkiksi aina olla lakki kädessä heidän kulkiessaan kartanon verannan ohi riippumatta siitä, oliko paikalla isäntäväkeä vai ei. Paroni ei myöskään puhunut suomea, joten kaikki keskustelut hänen ja alusväen välillä tapahtuivat tulkin välityksellä. Vuonna 1907 suomalaisen puolueen edustaja, senaattori Kairamo, luonnehti Laukon omistajaa seuraavasti: "Itsepäinen, mahtipontinen, vieraskielinen, epäkansallinen, turhanpäiväisesti ylvästelevä ja ylimielinen aatelisherra, joka ei ole, eikä tahdo, eikä voikaan olla minkäänlaisessa persoonallisessa suhteessa alustalaistensa kanssa, sanalla sanoen senmallinen paroni, joita niin viljalti tunnetaan Itämerenmaakunnista ja jotka siellä ovat tulleet surullisen kuuluisiksi." Myös Laukon pehtooriin "August Vilhelm Vikströmiin" oltiin tyytymättömiä, häntä kuvattiin pikkumaiseksi ja ärhenteleväksi.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Vuoden 1905 suurlakon jälkeinen poliittinen kuohunta saavutti myös Laukon torpparialueet. Tammikuussa 1906 pidettiin Siurossa torpparikokous, johon osallistui myös Laukon torppareita. Tämän seurauksena keväällä 1906 perustettiin Tottijärvellä sekä torppareiden että palvelijoiden ammattiosastot. Huhtikuussa Tampereella järjestetyn yleisen torpparikokouksen jälkeen, johon Laukon torppareiden edustajina ottivat osaa Nestori Telkkä ja Kaarle Yli-Lammi, Tottijärvelle saapui entinen koneenkäyttäjä, Pirkkalasta kotoisin ollut "Ville Leskinen," johtamaan toimintaa yhdessä palvelijain ammattiosaston esimieheksi valitun torppari Nestori Telkän kanssa.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: 6. toukokuuta 1906 pidettiin Telkän torpassa torppareiden ja palvelijoiden yhteinen kokous, jossa esitettiin seuraava vaatimuslista lähetettäväksi Laukon paronille:


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Tämä vaatimuskirjelmä lähetettiin paronille ja siihen odotettiin vastausta 12. toukokuuta mennessä. Kun vastausta ei määräaikaan mennessä tullut päättivät torpparit 13. toukokuuta ryhtyä lakkoon vaatimustensa ajamiseksi läpi. Asia alistettiin kuitenkin ensin "torppareiden keskustoimikunnalle" Helsinkiin, mutta sieltä 17. toukokuuta tulleessa vastauksessa kehotettiin välttämään lakon aloittamista viimeiseen saakka.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Kun alustalaiset pitivät 20. toukokuuta taas kokousta, tuli sinne tieto, että Nestori Telkkä oli kutsuttu paronin puheille. Koko kokousväki, noin 150 henkeä, päätti lähteä Telkän mukaan kartanoon. Kun kartanon pihalle saapuneet alustalaiset kohtasivat paronin, ilmoitti Ville Leskinen torppareiden edustajana, että lakko alkaa, jos esitettyihin vaatimuksiin ei suostuta. Paroni puolestaan vastasi tulkin välityksellä, että hän kyllä keskustelisi yksityisesti niiden alustalaisten kanssa, joilla oli hänelle asiaa, mutta ei joukkojen eikä varsinkaan ulkopuolisten kanssa. Paroni syytti torppareita myös kotirauhan rikkomisesta. Vastauksena tähän kuului väkijoukosta alas-huutoja, ja tilanne päättyi hälinöintiin väkijoukon poistuessa kartanon pihalta.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Lakko alkoi 21. toukokuuta. Siinä oli alussa mukana 115 Laukon ja Tottijärven kartanoiden torpparia, ja vain 4 torpparia jäi sen ulkopuolelle. Lakon johtajina toimivat torpparit Telkkä, Yli-Pihnala, Siuvo ja Joenperä. Lakkolaiset asettivat aluksi lakkovahdit kartanon päivätyöläispirttiin, mutta 23. toukokuuta Hämeenlinnasta saapunut maaherran lähettämä poliisikomennuskunta karkotti vahdit. Samassa yhteydessä annettiin lakkolaisille paronin haasteet käräjille. Paroni ei suostunut keskustelemaan torppareiden keskustoimikunnan lähettämän edustajan "J. Märisen" kanssa, vaan sanoi neuvottelevansa vain työhön palanneiden alustalaisten kanssa.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: 19. heinäkuuta 1906 pidetyillä välikäräjillä torppareita edusti varatuomari Eino Nyyssölä Lahdesta. Kihlakunnanoikeus tuomitsi lakon johtajat vankeuteen ja kaikki lakossa olevat torpparit häädettäviksi. Hovioikeus vahvisti myöhemmin tuomiot. Nyyssölä yritti vielä neuvotella paronin kanssa, mutta tämä ei suostunut antamaan anteeksi sitä, että hänelle oli 20. toukokuuta huudettu "ale, ale".


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Oikeuden päätöksen saatua lainvoiman ei paroni kuitenkaan heti kiirehtinyt häätöjen toimeenpanoa odottaen lakkolaisten taipuvan. 35 torpparia palasikin tässä vaiheessa työhön. Syksyllä 1906 jätettiin ensimmäiset häätötuomiot viranomaisille toimeenpantaviksi, ja ensimmäiset väkivaltaiset häädöt tapahtuivat "Yli-Lammin" ja "Stenvikin" torpissa marraskuussa 1906.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Ensimmäiset joukkohäädöt tehtiin 14.–19. tammikuuta 1907 joulun pyhien ja vuoden vaihteen aiheuttaman viivästyksen jälkeen. Näinä päivinä häädettiin 19 torpparia. Kruununvoudin ja paikallisten poliisien apuna häädöissä oli Hämeenlinnasta lähetetty poliisikomennuskunta ja Helsingistä tullut ratsupoliisiosasto. Erityisesti jälkimmäisten toiminta aiheutti yleistä pahennusta. Häätöjen yhteydessä talojen uunit ja ikkunat rikottiin, jotta häädetyt eivät olisi voineet palata niihin asumaan. Lähestyvien vuoden 1907 eduskuntavaalien vuoksi häätöjä oli seuraamassa myös lehtien toimittajia ja ne saivat paljon julkisuutta tiedotusvälineissä.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Huhti- ja toukokuussa 1907 häädettiin 71 torpparia, 5 lampuotia ja 2 mäkitupalaista. Mukana olivat myös ne torpat, joissa häätö oli tehty ensimmäisen kerran jo tammikuussa. Häätöjen seurauksena kaikkiaan noin 500 ihmistä menetti asuntonsa. Paroni antoi "Yli-Pihnalan" ja "Peränojan" torpat vanhuksien ja kaikkein avuttomimpien tilapäisiksi asuinpaikoiksi.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Vesilahden ja Tottijärven kunnat esittivät senaatille, että valtio ostaisi Laukon kartanon ja jakaisi ja myisi sen maat kaikille halukkaille ostajille kuoletuslainoja vastaan. Tähän ei senaatti kuitenkaan suostunut, koska pelättiin sitä tulkittavan lakkolaisten voitoksi. Samoin se olisi ollut ennakkotapaus muille vastaaville häädöille. Senaatti yritti kyllä välittää asiassa, mutta paroni kieltäytyi yhteistyöstä.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Häädettyjen hyväksi järjestettiin rahankeräyksiä Suomessa ja myös amerikansuomalaisten keskuudessa. Suurin ongelma häädetyillä oli uusien asuntojen saanti. Useat häädetyt asuivat kesäajan 1907 metsissä tai entisten kotiensa naapureissa ladoissa ja riihissä. Syksyllä heille tarjottiin valtion puolesta asuntoja Tuusulan ja Urjalan reservikasarmeissa, joihin osa muuttikin. Suurin osa häädetyistä jäi kuitenkin edelleen kotipaikkakunnalleen tai muutti naapurikuntaan Nokialle työn perään.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Entisten torppareiden ja heidän tilalleen tyhjiin torppiin tulleiden välit pysyivät katkerina, jopa niin että Tottijärvelle perustettiin aikanaan oma suojeluskuntakin. Tämä oli ainutlaatuista entisillä torpparialueilla. Sisällissodan aikana punaiset hävittivät Laukon paronin kodin maan tasalle.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Laukon häädöillä oli vaikutus myöhempään lainsäädäntöön, ensin vuoden 1909 maanvuokra-asetukseen, jossa muun muassa määrättiin lyhimmäksi vuokrasopimuksen kestoajaksi 50 vuotta ja sitten myöhempiin vuoden 1918 torpparivapautuslakiin ja vuoden 1922 Lex Kallioon (laki maan hankinnasta asutustarkoituksiin).


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Lokakuussa 1918 julkaistun torpparivapautuslain eli lain vuokra-alueiden lunastuksesta tultua voimaan ilmoittivat kaikki Laukon ja Tottijärven kartanoiden torpparit haluavansa käyttää sitä hyväkseen, ja suurimman osan kanssa paroni Herman Standertskiöld-Nordenstam tekikin kaupat. Kaikkiaan Tottijärvelle syntyi 108 uutta tilaa, ja Laukon kartanosta erotettiin 10 tilaa.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Kun kävi ilmi, että Laukon isäntä olisi halukas myymään koko kartanonsa, perustivat vesilahtelaiset ja tottijärveläiset "Osakeyhtiö Laukon" vuonna 1921. Yhtiön osakkailla olisi ollut erioikeus kartanon maiden ostoon niiden jaon tapahtuessa. Herman Standertskiöld-Nordenstam myi kartanon kuitenkin 1923 pojilleen "Rolf" ja "Gustav Standertskjöld-Nordenstamille". Kartanon maita myytiin tämän jälkeen halukkaille ottamatta huomioon asutuslainsäädännön määräyksiä, ja monet ostajat tekivät sitoumuksia, joita eivät sitten pystyneetkään täyttämään ilman apua. Vuonna 1925 näille vaikeuksiin joutuneille asutustilallisille järjestyi Vesilahden ja Tottijärven kuntien takaama 22 vuodessa takaisinmaksettava valtionlaina.


title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Lopullisesti Laukon kartano siirtyi pois Standertskiöld-Nordenstam-suvulta, kun se myytiin 1929 tamperelaiselle kauppaneuvos Rafael Haarlalle.


title: Rosala

text: Rosala () on saari Kemiönsaaren kunnassa. Rosalan saari kuuluu Hiittisten saaristoon ja kuului aiemmin Hiittisten ja myöhemmin Dragsfjärdin kuntaan. Rosalalla on noin 140 ympärivuotista asukasta, joista suurin osa asuu Rosalan kylässä. Merenkulkulaitoksen yhteysalus M/S Aura liikennöi Rosalan saarelle Kasnäsistä.


title: Rosala

text: Rosala sijaitsee Hangon läntisen selän länsipuolella Kemiön ja Hangon välissä yhdessä Hiittisen kanssa. Saaret ovat Hiittisten pääsaaret, ja niiden välinen salmi Kyrksundet oli aikoinaan merkittävä merenkulkureitti. Salmen yli on rakennettu silta, joka yhdistää saaret.


title: Rosala

text: Saarella on kolme kylää, Rosala, Böle ja Stubbnäs, joista suurin on Rosala. Saaren yhteysaluksen M/S Auran satama on saaren pohjoisosassa Långnäsissä. Rosalan kylässä on venesatama, josta kulkee yhteysalus lähisaarille.


title: Rosala

text: Rosalan kylän nimen oletetaan juontuvan ruotsalaisesta Roslagenista, joko suoraan tai suomalaisten naapurien antaman nimityksen ”Ruotsala” tai ”Ruotsinsalo” kautta, joka on tarkoittanut ruotsalaisten kylää.


title: Rosala

text: Rosalassa sijaitsee Rosalan Viikinkikeskus, johon on rakennettu jäljitelmiä noin tuhat vuotta vanhoista asumuksista ja veneistä. Tosin viikinkiasutusta ei Suomessa ole koskaan ollut. Kylästä järjestetään kesäisin venekuljetuksia Bengtskärin majakalle.


title: Lauri Leskinen

text: Lauri ”Lassi” Leskinen (21. tammikuuta 1918 Lapinsalo, Kiuruvesi - 27. syyskuuta 1979 Kuopio) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.


title: Lauri Leskinen

text: Leskisen vanhemmat olivat pienviljelijä Juho Alfred Leskinen ja hänen puolisonsa Anna Juljaana (o.s. Pekkala). Perheessä oli yhdeksän lasta.


title: Lauri Leskinen

text: Leskinen opiskeli kansakoulun jälkeen Portaanpään herännäisten kansanopistossa Lapinlahdella. Hän meni sitten Kajaanin seminaariin 1936 ja valmistui sodan aiheuttaman viivästymisen jälkeen kansakoulunopettajaksi 1943. Sodan aikana yliluutnantiksi kohonnyt Leskinen palveli Uhtuan ja Porajärven suunnilla sekä Santahaminan koulutuskeskuksessa pataljoonan adjutanttina.


title: Lauri Leskinen

text: Sodan jälkeen Leskinen oli opettajana Närpiössä, Pyhäjärvellä ja Kiuruveden Luupuvedellä. Kiuruvedellä ollessaan hän kirjoitti myös ensimmäisen romaaninsa "Ehtoona sitten raukee turhaan…" sekä kaksi seuraavaa teosta. Leskinen oli mukana myös nuorisoseura- ja seuranäyttämötoiminnassa.


title: Lauri Leskinen

text: Vuonna 1955 Leskinen perheineen muutti Kuopioon, jossa hän toimi opettajana Puijon ja Haapaniemen kouluissa. Leskisellä oli kuitenkin edelleen Tuulentupa-niminen kesäpaikka Luupuvedellä. Kuopiossa Leskinen jatkoi kirjoittamistaan, ja hänen esikoisnäytelmänsä "Läpikäytävä" kantaesitys oli Kuopion yhteisteatterissa lokakuussa 1962. Muutamaa vuotta myöhemmin Leskinen voitti näytelmällä "Kunniakuja" Kuopion näytelmäkilpailun.


title: Lauri Leskinen

text: Leskinen jäi opettajan työstä eläkkeelle 1978 ja aikoi omistaa enemmän aikaa näytelmien kirjoittamiseen. Hän sairastui kuitenkin vakavasti ja kuoli ehdittyään olla vain vuoden eläkkeellä.


title: Lauri Leskinen

text: Paavo Liski ja Ilkka Vanne ohjasivat vuonna 1974 televisionäytelmän Leskisen näytelmästä "Uudesta luotava maa". Liskin vuonna 1993 ohjaama kolmiosainen televisioelokuva "Elämän totuutta etsi" kertoi Lauri Leskisen nuoruusvuosista. Leskistä esitti Kari Hakala.


title: Luujärvi

text: Luujärvi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luujärvi (järvi)

text: Luujärvi eli Lujaur (, , , ) on Murmanskin alueella Kuolan niemimaaan keskiosassa sijaitseva järvi. Se on alueen järvistä neljänneksi suurin, pinta-alaltaan on noin 200 neliökilometriä, ja se laskee Voronjajokea pitkin pohjoiseen Barentsinmereen. Järven länsipuolella nousevat Lujaurtunturit. Järven rantaviiva on mutkikas, järvessä on runsaasti saaria ja niemimaita.


title: Luujärvi (järvi)

text: Vuonna 1970 Voronjaan noin 100 km järvestä alavirtaan rakennettiin Serebrjanskin vesivoimala, ja voimalan patoallas yhtyy nyt järveen samassa veden pinnan tasossa. Vuotuinen vedenpinnan vaihtelu on 1,55 m. Luujärven pohjoisrannalla sijaitsee Lovozeron taajama.


title: Viljo Kojo

text: Viljo Johannes Kojo, salanimi "Juho Poutanen" (13. joulukuuta 1891 Kaukola – 21. huhtikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, sanomalehtitoimittaja ja kuvataiteilija (taidemaalari, kuvittaja ja pilapiirtäjä).


title: Viljo Kojo

text: Kojon vanhemmat olivat maanviljelijä Pekka Kojo ja Anna Hirvonen. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1925 oli Helmi Ruissalo (k. 1938) ja toinen vuodesta 1940 Eeva Maria Aikala. Käkisalmessa keskikoulun käytyään Kojo opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1911–1912 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1912–1914. Taiteilijana Kojo kuului Tyko Sallisen lailla ekspressionistiseen Marraskuun ryhmään.


title: Viljo Kojo

text: Viljo Kojo oli mukana perustamassa Viipurin Taiteilijaseuraa, ja toimi sen puheenjohtajana 1930-1960. Kojo toimi Karjala-lehden toimittajana Viipurissa 1925–1940. Hän toimitti myös eräitä pilalehtiä, kuten viipurilaista Ampiaista sekä vuoden verran Helsingissä ilmestynyttä kuukausilehti Hymyä. Aleksis Kiven Seuran sihteerinä hän toimi vuosina 1941–1943.


title: Viljo Kojo

text: Kojo oli Huugo Jalkasen lailla yksi ensimmäisiä vapaan runomitan kokeilijoita kokoelmallaan "Aamutuuli". Hän kirjoitti boheemiromaaneja taiteilijaystävistään ("Suruttomain seurakunta", "Kiusauksesta kirkkauteen") ja lähinnä Käkisalmen ympäristöön paikantuvia karjalaisaiheisia romaaneja.


title: Viljo Kojo

text: Kojo kuului Marraskuun ryhmään ja osallistui sen näyttelyihin 1910-1920-luvulla. Lehtikuvittajana hän aloitti jo ennen toimittajanuraansa Karjala-lehdessä. Pilalehdistä hänen töitään julkaisivat Tuulispää, Velikulta ja Kurikka. Hän teki myös kirjankansia ja kirjankuvituksia etenkin omiin teoksiinsa, mutta jonkin verran muidenkin. Ville Hytösen mukaan hänen lehtiin kehittämänsä kevyt tussiviiva antoi kirjoille luonnetta. Runokirjojen kannet ovat kevyen koristeellisia ja Hytösen mukaan amatöörimäisiä, jopa lapsellisia mutta eivät kuitenkaan harkitsemattomia. Hännisen mukaan tutkimus ei toistaiseksi ole käsitellyt Kojon kuvitustyötä. Kojo itse kertoo siitä työnsä puolesta muistelmissaan, esimerkiksi teoksessa "Taiteen tie on pitkä" (1960).


title: USS George H. W. Bush (CVN-77)

text: USS George H. W. Bush (CVN-77) on Yhdysvaltain laivaston Nimitz-luokan lentotukialus, joka on nimetty entisen laivaston lentäjän, Yhdysvaltain 41. presidentin George H. W. Bushin mukaan.


title: USS George H. W. Bush (CVN-77)

text: Alus tilattiin Newport News Shipbuilding and Drydock Companyltä (myöh. Northrop Grumman) Newport Newsistä Virginiasta. Sen köli laskettiin 6. syyskuuta 2003. Lentokannelle nostettiin 8. heinäkuuta 2006 aluksen 700-tonnin kansirakenteet, mikä samalla oli viimeinen 162 moduulista. Alus kastettiin 7. lokakuuta, jolloin esiteltiin aluksen käyttöönotosta vastaava päällikkö Kevin O'Flaherty. Se otettiin palvelukseen 10. tammikuuta 2009 Norfolkin laivastotukikohdassa. Aluksen rakentaminen maksoi 6.2 miljardia yhdysvaltain dollaria.


title: USS George H. W. Bush (CVN-77)

text: Alus aloitti koeajot 13. helmikuuta joitakin viikkoja aiemmin kuin oli alun perin suunniteltu. Se lähti vastaanottotesteihin 7. huhtikuuta, joiden päätyttyä alus luovutettiin 11. toukokuuta laivastolle. Aluksen katapultilla laukaistiin 19. toukokuuta ensimmäisenä lentokoneena F/A-18F Super Hornet ja 26. toukokuuta alus todettiin lentotoimintakelpoiseksi.


title: USS George H. W. Bush (CVN-77)

text: Alus oli koulutuksessa vielä heinäkuussa 2013.


title: UltraNoir

text: UltraNoir on Tampereella 2000-luvun alkupuolella perustettu goottirockia ja post-punkia soittava yhtye. Yhtyeeltä on ilmestynyt yksi pitkäsoitto vuonna 2006. Tätä ennen yhtye julkaisi kaksi omakustanne-EP:tä, "Why Can't We Believe We Can't Be Loved" 2004 ja "Songs of Sex and Self-hate" 2005 ja split 7" "Godspeed For Good / Worldwide Panic" Romantic Visionin kanssa 2004. Yhtyeen kosketinsoittaja Utu soittaa koskettimia myös I Was A Teenage Satan Worshipper-yhtyeessä.


title: Anneli Toijala

text: Anneli Toijala (s. 4. heinäkuuta 1930 Tampere) on suomalainen Tampereella asuva opettaja ja kirjailija joka tunnetaan parhaiten nuortenkirjailjana mutta Anneli Toijala on kirjoittanut myös muutamia Tampere-aiheisia historiallisia romaaneita.


title: Anneli Toijala

text: Toijala valmistui ylioppilaaksi 1950, kansakoulunopettajaksi 1953, kansalaiskoulun opettajaksi 1962 ja englannin kielen tuntiopettajaksi 1966.


title: Anneli Toijala

text: Anneli Toijalan tuotantoon kuuluu nuortenkirjoja, romaaneja, historiallisia teoksia, kuunnelmia, näytelmiä ja artikkeleita eri lehdissä. Hänelle tärkeitä kirjailijoita ovat olleet Isaac Bashevis Singer, Marguerite Duras ja Peter Høeg.


title: Anneli Toijala

text: Anneli Toijalan Tampere-aiheisia kirjoja ovat olleet 1930-luvulle sijoitetut "Kukkiva kaakinpuu" ja työttömyyttä kuvannut "Kaikki elämäni päivät". "Lentäkää linnut" ja "Lehti putoaa" -romaanit puolestaan kuvasivat tamperelaisen työläisperheen elämää 1960-luvulta 1980-luvulle. "Myrskylintu"-romaanin aiheena oli taas 1850-luku ja päähenkilönä nuori Minna Canth. 1999 ilmestyneen "Punainen maa, valkea meri" -romaanin tapahtumat liikkuivat taas Suomen sisällissodan aikaisessa Oulussa, Suomussalmella, Tampereella ja Vienan Karjalassa. Kirjan jatko-osa "Merten takaa tulleet" oli Finlandia-palkintoehdokkaana vuonna 2005.


title: Martti Kainulainen

text: Martti Kainulainen () oli suomalainen näyttelijä, kirjailija, ohjaaja ja teatterinjohtaja.


title: Martti Kainulainen

text: Martti Kainulainen näytteli useissa elokuvissa. Tunnetuin hänen rooleistaan lienee "Herkko Päätalon" osa Kalle Päätalon romaaneista 1980-luvulla tehdyissä elokuvissa Elämän vonkamies ja Nuoruuteni savotat. Hänen viimeinen televisiotyönsä oli vuonna 2000 valmistunut "Kekkosen kaveri". Hän jäi eläkkeelle Lahden kaupunginteatterista vuonna 1985 mutta vieraili tämän jälkeenkin eri teattereissa näyttelijänä ja ohjaajana.


title: Martti Kainulainen

text: Kainulainen menehtyi syöpään Joutsenon sairaalassa 72-vuotiaana.


title: Vinny Vinh

text: Quoc Al "Vinny" Vinh (s. 30. marraskuuta, Vietnam) on vietnamilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen.


title: Vinny Vinh

text: Vinh menestyi 2000-luvun alussa pienemmissä pokeriturnauksissa voittaen muun muassa Kalifornian mestaruuden pot limit omahassa vuonna 2002. Kansainväliseen tietoisuuteen hän nousi helmikuussa 2004 sijoituttuaan toiseksi World Poker Tourin (WPT) L.A. Poker Classic -turnauksessa. Vinh ansaitsi kakkostilastaan 718 485 dollaria. Voittaja oli Antonio Esfandiari.


title: Vinny Vinh

text: Vuonna 2005 Vinh oli toinen World Series of Pokerin (WSOP) 10 000 dollarin pot limit omaha -turnauksessa. Turnauksen voitti Rafi Amit ja Vinh sai palkintona 282 280 dollaria. Marraskuussa 2005 Vinh voitti 10 000 dollarin no limit texas hold'emissa Caesarsin Indianan kasinolla. Tämä oli WSOP-kiertueeseen kuulunut oheisturnaus. Ykköstilasta Vinh ansaitsi 437 760 dollaria.


title: Vinny Vinh

text: Syyskuussa 2007 Vinhin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,3 miljoonaa dollaria.


title: Keijo Virtanen

text: Keijo Aarre Virtanen (s. 28. elokuuta 1945 Naantali) on suomalainen kulttuurihistorioitsija. Hän toimi vuodesta 1997 vuoteen 2012 Turun yliopiston rehtorina.


title: Keijo Virtanen

text: Hänet valittiin yliopiston rehtoriksi viisi kertaa, ja kautensa päättyessä hän oli hoitanut tehtävää 15 vuoden ajan. Hän on Turun yliopiston pitkäaikaisin rehtori. Virtasen toimikausi päättyi 31. heinäkuuta 2012.


title: Keijo Virtanen

text: Virtanen on Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2000 lähtien.


title: Keijo Virtanen

text: Keijo Virtanen on työskennellyt Turun yliopiston palveluksessa vuodesta 1969 alkaen tutkimusapulaisena, assistenttina ja virkaa toimittavana apulaisprofessorina yleisen historian oppiaineessa. Vuodesta 1983 hän toimi kulttuurihistorian virkaa toimittavana professorina. Kulttuurihistorian professoriksi hänet nimitettiin vuonna 1990. Turun yliopiston vararehtorina Virtanen toimi vuosina 1993–1997.


title: Keijo Virtanen

text: Keijo Virtanen on Viron kunniakonsuli Turussa ja Varsinais-Suomessa vuodesta 2001 lähtien. Hän on Siirtolaisuusinstituutin hallintoneuvoston (aik. valtuuston) puheenjohtaja vuodesta 2000.


title: Keijo Virtanen

text: Virtanen on Liettualaisen Klaipedan yliopiston kunniatohtori (2001), virolaisen Tarton yliopiston kunniatohtori (2003) sekä kanadalaisen Lakeheadin yliopiston kunniatohtori (2016). Hänelle on myönnetty sekä Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunnan että Suomen Leijonan Ritarikunnan komentajamerkit sekä muita huomionosoituksia kotimaan lisäksi Virosta, Italiasta ja Venäjältä.


title: Keijo Virtanen

text: Virtanen on toiminut lukuisien kotimaisten ja ulkomaisten tieteellisten ja muiden organisaatioiden puheenjohtajana ja jäsenenä, mm. valtion tutkimus- ja innovaationeuvoston (aik. tiede- ja teknologianeuvosto) jäsenenä 2002-2005 sekä 2007-2011, TS-yhtymän hallintoneuvoston puheenjohtajana 2001-2015 sekä Journal of American Historyn Suomen toimittajana 1992-2009.


title: Keijo Virtanen

text: Keijo Virtanen valmistui ylioppilaaksi Naantalin Yhteiskoulusta vuonna 1964 sekä filosofian kandidaatiksi 1972, filosofian lisensiaatiksi 1977 ja filosofian tohtoriksi 1980 Turun yliopistosta. Hän työskenteli tutkimusassistenttina Michiganin yliopistossa 1974-1975 sekä samassa yliopistossa Fulbright-tutkijana 1988-1989. Hän on tehnyt lukuisia tutkimusmatkoja etenkin Yhdysvaltoihin ja Kanadaan.


title: Keijo Virtanen

text: Hänen julkaistut tutkimuksensa ovat keskittyneet valtamerten takaiseen siirtolaisuuteen ja etnisyyteen, Yhdysvaltojen ja Kanadan historiaan ja yhteiskuntaan, amerikkalaisen kulttuurin vaikutuksiin Euroopassa ja Suomessa, Euroopan integraatioprosesseihin, kulttuurihistorian metodologisiin kysymyksiin sekä yliopisto- ja tiedepolitiikkaan.