title: S/S Savonmaa

text: Vasta seuraavana päivänä 21. tammikuuta sää oli rauhoittunut siinä määrin, että nimismies Arne Askildsen saattoi järjestää isomman etsintäpartion Kneblingenin luodolle. Merenkäynti oli edelleen äärimmäisen kovaa, sää oli kylmä ja lumituiskuinen. Noin 20 miestä pääsi luodolle jatkamaan etsintöjä. Etsintäpartio löysi lumesta verijälkiä, joita he seurasivat luodon keskustassa sijaitsevalle kalliohuipulle. Partio löysi kallion pohjoispuolelta 23-vuotiaan lämmittäjä Tor Bertil Nymanin ruumiin, joka makasi selällään, pelastusliivit yhä päällään. Hänen poskensa olivat yhä punaiset. Nymanin arvioidaan luopuneen toivosta havaittuaan olevansa luodolla, asettuneen nukkumaan ja paleltuneen kuoliaaksi. Samana päivänä Skogsøy/Buøyltä löytyi 29-vuotiaan lämmittäjä Arvo Vikströmin ruumis. Kneblingenin lahdelta etsijät löysivät hylkytavaran seasta kolmannen konemestarin Olof E. Henrikssonin ruumiin. Seuraavana päivänä löytyi vielä 29-vuotiaan donkey-mies Karl Holmströmin ruumis Landøyn saaren itäpuolelta ja 23. tammikuuta löytyi 18-vuotiaan lämmittäjä Alfons Grönroosin ruumis Langøyn saaren viereltä. Myöhemmin keväällä löytyi vielä kolme ruumista lisää, joista kaksi öysi sukeltaja M. Sørstad hylyn ja rannikon välistä ja yksi löydettiin onnettomuuspaikalta. Onnettmuudessa kuoli koko aluksen 26-henkinen suomalainen miehistö (eräissä lähteissä miehistön lukumääräksi ilmoitetaan virheellisesti 36), joista siis löydettiin yhteensä kahdeksan.


title: S/S Savonmaa

text: Läheisen Landøyn saaren asukas, Otto Udø, oli mukana etsintäpartiossa, joka löysi Nymanin ruumiin. Udø kertoi olleensa jo onnettomuusyönä kello neljä aamuyöstä isänsä Ovin Udøn ja kolmen muun miehen kanssa merellä. Miehet olivat havainneet aikaisemmin edellispäivänä puutavaraa meressä ja lähteneet keräämään sitä tuulen yöllä hetkeksi hieman laannuttua. Heidän 20-jalkainen moottorialuksensa oli käynyt vain puolen merimailin päästä onnettomuuspaikasta. He havaitsivat lisää puutavaraa ja paperipaalin Sæsøyn saaren lähistöllä, ja ne osoittautuvat myöhemmin olevan peräisin "Savonmaasta". Miehet olivat kuitenkin olettaneet tavaran olevan peräisin mereltä mahdollisesti yli laidan huuhtoutuneesta lastista, eivätkä he osanneet etsiä vedessä olevia ihmisiä. Udø kertoo olleensa katkera Kristiansandin viranomaisille, koska he eivät olleet tiedottaneet onnettomuudesta aiemmin sinä yönä Mandaliin. Hänen arvionsa mukaan ainakin Nyman olisi saattanut pelastua, mikäli myös ihmisiä olisi osattu etsiä kyseisenä aikana. Vene oli kääntynyt kuitenkin pian takaisin tuulen jälleen yltyessä havaitsematta onnettomuutta.


title: S/S Savonmaa

text:
"Uusi Suomi" uutisoi onnettomuudesta seuraavasti 21. tammikuuta:
Jälkeenpäin ensiksi luodolla olleita etsijöitä kritisoitiin voimakkaasti, koska he eivät olleet löytäneet sen huipulla lumeen paleltunutta Nymania. Vaikka kritiikki ei asiaa tutkineen Nils Reidar Christensenin mukaan ollutkaan aivan aiheetonta, herätti se kuitenkin suurta katkeruutta etsijöissä. Christensenin mukaan kalastusalus "Løvspringenin" rooli hylyn ensimmäisenä löytäjänä ja etsintöjen aloittajana on myös jäänyt pois sekä onnettomuudesta tehdystä virallisesta raportista että varustamon juhlakirjasta, jossa onnettomuudesta niin ikään kerrotaan.


title: S/S Savonmaa

text: Onnettomuus teki syvän vaikutuksen paikallisiin Mandalin ja Søgnen asukkaisiin. Miehistön siunaustilaisuuteen Mandalin kirkossa ja sen ulkopuolella osallistui 7. helmikuuta 1937 yli 3 000 paikallista asukasta. Mandalin kirkko, johon mahtuu 1 800 ihmistä, oli ääriään myöten täynnä, ja ulkopuolella arvioitiin tilaisuutta seuranneen kovaäänisten välityksellä yhtä paljon ihmisiä. Varustamo oli lähettänyt paikalle höyrylaiva "Carelian" kapteeni Isakssonin johdolla Lontoosta noutamaan siihen mennessä löydettyjen miehistön jäsenten ruumiit kotimaahan. Norjan yleisradio NRK lähetti tilaisuuden valtakunnallisessa radiossa. Pääpuheen tilaisuudessa piti piispa Maroni, ja Mandals Sangforening esitti Suomen laulun. Tilaisuuden jälkeen Mandalin merimiesyhdistyksen edustajat kantoivat viiden miehistön jäsenen arkut "Careliaan".


title: S/S Savonmaa

text: Varustamon juhlakirjan ja ajalta peräisin olevien lehtiartikkelien mukaan paikallisväestön valtaisa osanotto viiden tuntemattoman suomalaismerimiehen siunaustilaisuuteen yllätti kaikki asianosaiset. Noin 4 000 ihmisen kerrotaan seuranneen arkkua Klevenin laivasatamaan, minkä on arvioitu olevan Mandalin kaupungin ja kenties koko norjalaisen saaristohistorian suurin yksittäinen surukulkue. Arkut nostettiin laivaan, ja liikuttunut kapteeni Isaksson kiitti kaupungin väestöä myötätunnosta. "Carelia" alkoi kotimatkan luotsi Edvardsenin opastamana, Suomen lippu puolitangossa.


title: S/S Savonmaa

text: Radioitu siunaustilaisuus sai erään kuuntelijan lähettämään piispalle kirjeen, jossa hän ehdotti muistomerkin pystyttämistä onnettomuudessa kuolleille merimiehille. Anonyymi kuuntelija oli liittänyt kirjeeseensä myös 100 kruunun lahjoituksen muistomerkkirahaston alkusummaksi. Aloite johti yleiseen keräykseen, jonka järjesti Mandalin merimiesyhdistys. Komiteaa johti Suomen kunniakonsulina Mandalissa tuolloin toiminut Christen A. Christensen. Komitean muita jäseniä olivat kunniakonsulin poika, arkkitehti Christon Christensen, joka suunnitteli muistomerkin, muistojuhlassa puhunut pastori Iversen ja myöhemmistä etsinnöistä vastannut nimismies Askildsen. Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö, majakkavirasto ja muutkin viranomaiset hyväksyivät muistomerkkiesityksen. Maanomistaja Tobias Rasmussen lahjoitti paikan muistomerkille Kneblingenin luodolta (luodon sijainti: ). Muistomerkki pystytettiin kesällä 1938 talkoovoimin muurari Syvertsenin johdolla.


title: S/S Savonmaa

text: Muistomerkki koostuu kahdeksan metriä korkeasta nelisivuisesta pyramidista, jonka huipulla on kahden metrin korkuinen raudasta tehty risti. Perustus on muurattu Marius Christensenin lahjoittamasta spangereid-graniitista. Muistomerkin kaakkoissivuun, hylyn sijaintipaikan suuntaan, on upotettu hylyn lastista nostettu graniittinen hautakivi. Hautakiveen on kaiverrettu turmassa kuolleiden miesten nimet ja onnettomuuden päivämäärä.


title: S/S Savonmaa

text:
Muistomerkki paljastettiin 7. elokuuta 1938. Luodolle oli saapunut arviolta yli 300 erilaista venettä ja alusta ja tilaisuuteen arvioitiin osallistuneen yhteensä 4 − 6 000 ihmistä. Tilaisuudesta otetut valokuvat kertovat luodon olleen täynnä ihmisiä. Luotsialukselta puheen pitänyt merimiespastori Daniel Orädd siunasi vainajat Suomesta tuodulla maalla, ja monumentin vierelle pystytetyltä puhujankorokkeelta pidettiin lukuisia muistopuheita. Paikallaolijat lauloivat Maamme-laulun. Tilaisuuden kuluessa eräs Den Norske Amerikalinjen matkustajahöyrylaivoista ohitti paikan lippu puolitangossa antaen kolme pitkää äänimerkkiä.
Mandalin merimiesyhdistys ("Mandals sjømannsforening") pitää muistomerkkiä edelleen yllä vuosittaisilla talkoilla. Onnettomuuden jälkeen Ballastskjærene-karikolle saatiin määräraha lyhtyä varten, jota Mandalin merimiesyhdistys oli anonut jo vuodesta 1892 lähtien lukuisten onnettomuuksien tapahduttua alueella. Esimerkiksi kolme vuotta aikaisemmin islantilainen kutteri "Hjalmur" oli tuhoutunut samassa paikassa. Lyhty saatiin paikalle vuosi "Savonmaan" onnettomuuden jälkeen.


title: S/S Savonmaa

text: Mandalissa vietettiin "Savonmaan" onnettomuuden 70-vuotismuistopäivää Mandalin ja Søgnen merimiesyhdistysten järjestämänä 20. tammikuuta 2007. Juhlaan osallistui noin 250 henkeä. Suomen Merimieskirkkoa tilaisuudessa edusti sen entinen pääsihteeri Jorma Bäckman, joka sattui olemaan myös onnettomuudessa kuolleen päälikkö Bäckmanin serkun poika. Muistojuhlan yhteydessä järjestettiin näyttely, jossa oli yli 60 laivasta peräisin olevaa esinettä.


title: S/S Savonmaa

text:
Helmikuun loppupuolella 1937 "Savonmaan" hylkyyn tehtiin kaksi sukellusta. Merenkäynti oli yhä kovaa, eikä alukseen päästy sisälle. Molemmat paapurinpuoleiset pelastusveneet oli laskettu merille, mutta tyyrpuurin puoleisissa pelastusvenetelineissä roikkuivat yhä veneiden jäännökset. Pohja oli painunut sisään pitkältä matkalta, peräkeula oli vääntynyt ja peräsin oli poissa. Molemmat ankkurit olivat paikallaan. Lastiruumien luukut olivat poissa, ja paperi- sekä selluloosapaalit olivat tukkineet ruuman aukot.
Muutamia päiviä hylyn löytämisen jälkeen paikallinen sukeltaja Ovin Udø nouti kapteenin hytistä tämän univormun, vaatteita, postimerkkikokoelman, kirjeenvaihtoa, rahaa ja muita irtotavaroita. Kapteenin kirjoituspöydän laatikossa ollutta revolveria ja kaapissa ollutta kultakelloa ei löytynyt. Myös laivan lokikirja oli poissa, minkä johdosta täydellinen selitys onnettomuudelle jää vajaaksi. Sukeltajat nostivat myös 150 hautakiveä lastista. Myöhemmin lastin nostamisesta vastasi sukellusyritys, eivätkä paikalliset sukeltajat enää puuttuneet asiaan.


title: S/S Savonmaa

text: Hylkyä, jonka peräosa oli pitkään näkyvillä merenpinnan yläpuolella, räjäytettiin osiin lastin pelastamisen yhteydessä. Operaatio vaati vielä yhden sukeltajan hengen seuraavana kesänä. Sukeltaja oli huutanut emoalukselle jääneensä kiinni, joutunut paniikkiin ja kuollut huolimatta happiletkun toimivuudesta. Apuun hälytetty sukeltaja Ovin Udø havaitsi, että kuollut sukeltaja ei ollut erityisesti jumissa. Syyksi sukeltajan panikointiin epäiltiin sairaskohtausta, minkä johdosta tämä oli menettänyt arvostelukykynsä.


title: S/S Savonmaa

text:
Hylky vajosi lopullisesti pinnan alle vasta joulukuussa 1937, ja sen osat ovat nykyisin 18–25 metrin syvyydessä. Hylyn sijainti on ,
ja se on suosittu harrastajasukeltajien kohde. Hylky sijaitsee muistomerkin ja Ballastskjærene-karikon lyhdyn välisellä linjalla noin neljänkymmenen metrin päässä luodolta. Mandalin sukelluskerhon tietojen mukaan vain aluksen perä on säilynyt suhteellisen alkuperäisessä muodossaan. Hylkytavaraa on edelleen löydettävissä laajalta alueelta hylyn ympäriltä.


title: Hockey Night in Canada

text: Hockey Night in Canada on kanadalaisella CBC Television -kanavalla esitettävä televisio-ohjelma, joka esittää NHL-jääkiekkoliigan ottelut Kanadassa. Se on maailman vanhin viikoittain esitettävä urheiluaiheinen televisio-ohjelma.


title: Hockey Night in Canada

text: Aluksi ohjelmaa lähetettiin radiossa. Ensimmäinen ottelu lähetettiin 22. maaliskuuta 1923, vain kahdeksan päivää ensimmäisen ammattilaisjääkiekkolähetyksen, Reginassa pelatun WCHL-ottelun, jälkeen. HNIC oli Kanadan suosituimpia ohjelmia radion kulta-aikoina, ja toisin kuin useat musiikkiohjelmat tuohon aikaan, se tuotettiin Kanadassa. Radiolähetysten myötä myös ne alueet, joilla ei ollut omia joukkueita, tulivat tietoisiksi ja kiinnostuivat NHL:stä. Ohjelma oli ensimmäisiä lähetyksiä joita kuunneltiin kaikkialla englantilaisella kielialueella. Alkuaikoina ohjelman selostajana toimi Foster Hewitt. Televisiolähetykset alkoivat vuonna 1952, mutta radiolähetyksiä jatkettiin rinnalla. Ennen vuotta 1968 runkosarjaotteluita ei näytetty alusta asti. 1950-luvulla ohjelma alkoi vasta iltayhdeksältä itäistä aikaa, jolloin ottelu oli jo toisen erän alussa, ja 1960-luvulla alkamista aikaistettiin puolella tunnilla, jolloin tavallisesti peli oli ensimmäisen erän puolivälissä.


title: Hockey Night in Canada

text:
Vielä pitkälle 1990-luvulle saakka lauantaisin esitettiin vain yksi runkosarjaottelu.
Nykyisin otteluita esitetään kaksi. Ensimmäinen, Ontariossa käytävä ottelu (tavallisesti Toronto Maple Leafsin ottelu) alkaa kello 19 itäistä aikaa, ja jälkimmäinen Länsi-Kanadassa käytävä ottelu, jossa pelaa jokin läntisen konferenssin joukkueista (Calgary Flames, Edmonton Oilers tai Vancouver Canucks) iltakymmeneltä.


title: Hockey Night in Canada

text: Ensimmäisen ottelun lähetys alkaa puoli tuntia ennen ottelun alkua, jolloin esitetään "Saturday Night" -niminen ennakko-osio, jota juontaa Ron McLean. Tähän kuuluu myös Elliotte Friedmanin vetämä "The Headliners" -osio. Ensimmäisellä erätauolla on vuorossa "Coach's Corner", jossa Ron McLeanin vieraana on entinen valmentaja Don Cherry. Erätauolla nähdään lisäksi maaleja muista otteluista sekä pelaajahaastatteluita. Toisella erätauolla esitetään McLeanin ja Scott Morrisonin juontama keskusteluohjelma, jossa on vieraana jääkiekkotoimittajia ympäri Pohjois-Amerikkaa. Ottelun päätyttyä pelaajille jaettujen arvostelutähtien jälkeen MacLean ja Cherry kertaavat kierroksen maalit ja huippuhetket ja keskustelevat seuraavaa ottelua.


title: Hockey Night in Canada

text: Toisen ottelun ensimmäisellä erätauolla on "Behind the Mask" -niminen osio, jossa entinen maalivahti Kelly Hrudey ja Scott Oake kommentoivat ottelua käyttäen apunaan Telestrator-laitetta. Erätauolla nähdään myös CBC-kanavan uutiset. Toisella erätauolla nähdään maaleja ja huippuhetkiä otteluista. Kaudesta 2000–2001 lähtien toisen ottelun jälkeen on esitetty vielä Oaken ja Hrudeyn juontama "After Hours" -ohjelma, jossa vielä kommentoidaan illan ottelukierrosta. Ohjelmassa on myös usein mukana vieraana joku NHL-pelaaja tai -valmentaja.


title: Hockey Night in Canada

text: Joka kevät pudotuspelien aikaan CBC-kanava esittää varsin kattavasti kanadalaisten joukkueiden pudotuspelit. Kanavalla on oikeudet ainakin toiseen konferenssiloppuotteluun, ja molempiin mikäli molemmissa pelaa kanadalaisjoukkue, sekä Stanley Cupin loppuotteluihin. Kanava esittää suurimman osan pudotuspeliotteluista, muun maussa kaikki kanadalaisjoukkueiden ottelut, oli viikonpäivä mikä tahansa. Tämän johdosta CBC:n ohjelma-aikataulut kokevat merkittäviä muutoksia huhti- ja kesäkuun välisenä aikana. Pudotuspeliotteluiden tauolla esitetään vuorotellen Cherryn Coach Corneria ja Hrudeyn Behind the Maskia.


title: Hockey Night in Canada

text: CBC:n ranskankielinen Radio-Canada on perinteisesti esittänyt Quebecissä "La Soirée du hockey" -ohjelmaa, jossa aiemmin lähetettiin kaikki Montreal Canadiensin lauantai-iltojen ottelut ranskan kielellä, ja mikäli Montreal ei pelannut, Quebec Nordiquesin ja Ottawa Senatorsin otteluita. "La Soirée du hockey" esitti myös Stanley Cupin loppuottelut riippumatta siinä pelanneista joukkueista. Kaudeksi 2002–2003 "Réseau des sports" -kaapelikanava solmi NHL:n kanssa sopimukset ranskankielisistä lähetyksistä. Radio-Canada ei tehnyt tarjousta, koska sen mukaan se ei voinut antaa niin paljoa ohjelma-aikaa jääkiekolle. Pian Radio-Canada pääsi sopuun lauantai-illan otteluista, ja esitti "La Soirée du hockey" -nimellä samanaikaislähetyksenä Hockey Night in Canadan otteluita, mutta 2004 pudotuspelien jälkeen sopimus purkautui, ja nykyään se esittää Quebecin ulkopuolella RDS:n samanaikaislähetyksiä nimellä "Le Hockey du samedi soir".


title: Christopher Plummer

text: Arthur Christopher Orme Plummer, CC (s. 13. joulukuuta 1929 Toronto, Ontario) on kanadalainen näyttelijä, jonka ura ulottuu seitsemälle vuosikymmenelle ja sisältää rooleja niin elokuvissa, televisiossa kuin teatterissakin. Kenties parhaiten hänet tunnetaan roolistaan kapteeni Georg von Trappina musikaalielokuvassa "Sound of Music" (1965).


title: Christopher Plummer

text: Vuonna 2012 Plummerista tuli kaikkien aikojen vanhin Oscar-voittaja, kun hän sai 82-vuotiaana parhaan miessivuosan palkinnon roolistaan "Beginners"-elokuvassa.


title: Corey Burton

text: Corey Burton (oikealta nimeltään Corey Gregg Weinberg, s. 3. elokuuta 1955 San Fernando Valley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä. Hänet palkittiin vuonna 2003 Annie-palkinnolla animaatiosarjasta Mikin klubi Taavi Ankan ääniroolista.


title: Corey Burton

text: Burton syntyi Kaliforniassa vuonna 1955. Ääninäyttelemisestä hän kiinnostui nuorena ja seurasi 1960-luvulla silloisia suosikki kuuluttajia, kertojaääniä, koomikko imitaattoreita ja näyttelijöitä David Fryeta, Will Jordania, George Kirbya ja John Byneria. Varsinaisen innostuksen ääninäyttelemiseen hän sai kuitenkin Paul Freesin myötä, jonka ääntä Burton oli kuullut jokapaikassa, elokuvissa, mainoksissa ja Jay Wardin luomissa piirrossarjoissa. Lisäksi vierailtuaan nuorena Disneylandissa, jossa Freesin ääntä kuultiin huvilaitteissa kuten "Pirates of the Caribbean", "Great Moments with Mr. Lincoln", "The Adventure Through Inner Space" ja "The Haunted Mansion". Burton halusi vierailun jälkeen tietää henkilön nimen ja kirjoitti kirjeitä useille radioasemille. Lopulta eräs radioasema vastasi hänen kirjeeseen, jossa tunnettu radiopersoona Gary Owens kertoi mainosäänen olleen Paul Frees.


title: Corey Burton

text: Halutessaan olla osana ääninäyttelijöiden historiaa Burton sai tilaisuutensa opiskella legendaarisen ääninäyttelijän Daws Butlerin opissa, joka tunnetaan muun muassa Jogi-karhun äänenä. Hän tapasi Butlerin ollessaan 15-vuotias saatuaan June Foraylta kutsun paikallisen televisio-ohjelman tuotantoon istumaan yleisön sekaan. Burton piti yhteyttä Butlerin kanssa parin vuoden ajan, jolloin Burton pääsi opiskelemaan neljä ja puoli vuotta ääninäyttelemistä.


title: Corey Burton

text: Burton teki ensimmäisiä äänirooleja 17-vuotiaana ja aloitti myöhemmin ääninäyttelemisen radion parissa Hollywoodissa eri radionäytelmissä. Myöhemmin matka vei Disneyn radio-ohjelmiin, jossa Burton imitoi 50 eri hahmon ääniä.


title: Corey Burton

text: Hyvin pian hänen ääninäytteleminen siirtyi animaatioiden pariin ja Burton teki ensimmäisiä äänirooleja televisioon 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa poikkeuksellisesti näyteltyihin televisiosarjoihin ja elokuviin Greatest Heroes of the Bible, Closet Cases of the Nerd Kind, Wolfen ja Julma miekka. Vuonna 1981 hän teki ensimmäisen roolinsa animaation Hämähäkkimies, jonka jälkeen Burtonia kuultiin muutamissa lyhytanimaatioissa ennen kuin Burton sai ensimmäiset merkittävimmät roolit vuonna 1984 The Transformersista, jossa hän oli pääasiassa Shockwaven ja Spike Witwickyn ääninä. Spiken ääniroolia varten Burtonin lisäksi hahmon rooliin koe-esiintyi samassa sarjassa Bumblebeen roolin saanut Dan Gilvezan. Sarjan jälkeen Burton päätyi työskentelemään vuodesta 1986 lähtien enimmäkseen Disneyn tuottamiin animaatioihin ja oli muun muassa lyhytanimaatio musikaaleissa professori Pöllön äänenä, Taavi Ankan äänenä Ankronikassa ja Kummikarhujen toisen kauden jälkeen Kumma-Kummin ännenä. Samoihin aikoihin Burton teki ääniroolin näytelmäelokuviin Vallan huipulla vuonna 1987 ja Poltergeist 3 vuonna 1988. Vuotta myöhemmin hänellä oli pieni dubbausrooli Kikin lähettipalvelussa ja toinen merkittävä rooli Takun äänenä animaatiosarjassa Tikun ja Takun pelastuspartio.


title: Corey Burton

text: 1990-luvulla Burtonin työmäärä vain lisääntyi, kun hän oli muun muassa vuonna 1991 James Bond Juniorin nimikkoroolissa, dubbasi sivuääniä anime-elokuvaan Punainen sika ja oli mukana Aladdinin elokuvassa vuonna 1992. Burtonilla oli myös pieniä rooleja Hopon poppoossa, Animaanisissa ja Bittipäässä. Nokkapokan ja Notre Damen kellonsoittajan jälkeen Burton oli vuosien 1996–1998 aikana Teräsmies-animaatiosarjassa Brainiacin äänenä vain kahdeksan jakson ajan, mutta se riitti olemaan hänen yksi tunnetuimmista rooleista. Sarjan jälkeen Burton oli muun muassa Zeuksen äänenä Herkulesin-animaatiosarjassa ja teki joitain pieniä rooleja muun muassa Älyyn ja Väläykseen, sekä Mike, Lu & Ogiin. Vuonna 1999 hän oli jälleen Taavi Ankan äänenä Akun tehdas-animaatiosarjassa, jossa Burton oli myös kertojan äänenä. Ennen vuosituhannen vaihdetta hän ehti olla vielä mukana elokuvassa Toy Story 2.


title: Corey Burton

text: 2000-luvun alussa Burtonilla oli muutamia päärooleja animaatioelokuvissa, kuten "Atlantis – Kadonnut kaupunki" vuonna 2001 ja vuotta myöhemmin "Peter Pan ja paluu Mikä-mikä-maahan", jossa hän toimi Kapteeni Koukun äänenä. Disneyllä Burton jatkoi Taavi Ankan ja muiden Disney hahmojen äänenä muun muassa Mikin klubissa vuosina 2001–2002, sekä "Mikki Hiiren kerhotalossa" vuosina 2006–2009. Muita Disney projekteja olivat muun muassa "Leijonakuningas 3 – Hakuna Matata", "Kim Possible", "Keisarin uusi koulu", "Jake Long – amerikkalainen lohikäärme". Warner Bros. Animatiolle puolestaan Burton teki samalla vierailevia rooleja muun muassa "Batman of the Futureen" ja uusi Brainiacin roolinsa "Static Shockissa". Hän osallistui myös Warnerin DC Comics animaatioelokuva projektiin äänittäessään rooleja "" ja "" elokuviin vuoden 2008 aikana. Burton teki myös vierailevia rooleja "" animaatiosarjaan vuosina 2008–2009.


title: Corey Burton

text: Cartoon Networkilta puolestaan avautui tilaisuus vuonna 2007 palata takaisin Transformersin pariin, kun Cartoon Network Studios tuotti in, jossa Burton toimii päätoimisesti Ratchetin ja Megatronin ääninä. Vuotta myöhemmin hän äänitti Megatronia ja Ratchetia sarjaan pohjautuvassa videopelissä "". Cartoon Networkilla Burton teki sitä ennen rooleja myös "Hi Hi Puffy AmiYumiin" ja Transformers kanssa samaan aikaan "The Secret Saturdaysiin". Samoihin aikoihin hän toimi Kreivi Dookun äänenä "issa". Hahmon äänenä Burton on toiminut vuodesta 2001 lähtien videopeleissä ja animaatiossa, kuten "", "", "" ja "". Burton on ollut myös Batman arkham cityssa, päävihollinen nimeltä Hugo Strange


title: Corey Burton

text: Corey Burton valittiin vuonna 2006 videopeliin ääninäyttelijäksi. Corey sai suuren roolin. Volteer, keltainen lohikäärme, ja sähkön mestari. Volteer on hyvin puhelias, ja Sparxin oli vaikea välillä ymmärtää Volteeria. Myös Corey Burton valittiin kahteen toistaiseksi viimeiseen Legend of Spyroon; sekä . Hän on toiminut myös Tri. N. Ginin ja Tri. N. Tropyn ääninäyttelijänä Crash Bandicoot: The Wrath of Cortex-pelissä. Hänellä on myös useita rooleja Kingdom Hearts pelisarjassa.


title: Savonmaa

text: Savonmaa tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mahatma

text: Mahatma on sanskritinkielinen sana joka tarkoittaa "suuri sielu" ("mahā" (suuri) + "ātman" (sielu)). Sana vastaa kristillistä termiä pyhimys. Nimitystä voidaan käyttää huomattavista henkilöistä kuten Mahatma Gandhi tai Jyotirao Phule. Termillä voidaan tarkoittaa myös adeptia tai mestaria.


title: Mahatma

text: Termi tuli laajempaan käyttöön 1800-luvun loppupuolella H.P. Blavatskyn kirjoitusten myötä. Teosofian mukaan Mahatmat ovat korkealle kehittyneitä henkilöitä, jotka Valkoisen Veljeskunnan muodossa huolehtivat sivilisaatioiden henkisestä kehityksestä.


title: Fanny Crosby

text: Fanny Jane Crosby (24. maaliskuuta 1820 – 12. helmikuuta 1915) oli protestanttisista virsistään tunnetuksi tullut yhdysvaltalainen laulunkirjoittaja ja runoilija.


title: Fanny Crosby

text: Crosby sokeutui varhaislapsuudessaan. Hän meni vuonna 1858 naimisiin Alexander Van Alstynen kanssa ja sai tyttären, Frances, joka ei elänyt aikuisiälle. Crosby kirjoitti runoutta lapsesta saakka, ja hänen ensimmäinen julkaistu kokoelmansa oli "A Blind Girl and Other Poems" (1844). Sitä seurasivat "Monterey and Other Poems" (1853) ja "A Wreath of Columbia's Flowers" (1858).


title: Fanny Crosby

text: Crosby kirjoitti ensimmäisen virtensä säveltäjä William B. Bradburylle vuonna 1863. Kaikkiaan hän sai julkaistuksi elämänsä aikana tuhansia virsiä ja käytti lukuisia pseudonyymejä. Hänet on haudattu Mountain Grove Cemeteryyn, Connecticutin Bridgeportiin.


title: Fanny Crosby

text: Fanny Crosby kelpuutettiin Gospel Music Hall of Fameen vuonna 1975.


title: Samadhi

text: Samādhi (devanagari:समाधि ; IAST: "samādhi") on hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa käytetty termi, jolla tarkoitetaan ei-dualistista tietoisuuden tilaa, jossa objektia havainnoiva mieli tulee yhdeksi objektin kanssa.


title: Samadhi

text: Dhyāna eli meditaatio on henkisten prosessien jatkuvaa virtaa kohti meditaation kohdetta. Tämä prosessi johtaa vähitellen autuaalliseen samastumiseen, eli meditaation kohteen ja sen harjoittajan oman olemuksen yhtymiseen. Tämä on korkein tila jota kutsutaan samādhiksi eli itseoivallukseksi. Samādhissa mieli jatkuvasti omaksuu ja yhdistyy meditaation kohteen kanssa.


title: Lehto (täsmennyssivu)

text: Lehto voi tarkoittaa ainakin seuraavia:Lehto on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Kansalaiskoulu

text: Kansalaiskoulu eli "jatkokoulu" oli Suomessa vuosina 1958–1977 toiminut kansakoulun jälkeen suoritettu, yleensä kaksivuotinen koulu, joka oli mahdollista käydä siinä tapauksessa, että oppilas ei kansakoulun neljännen luokan jälkeen jatkanut oppikouluun.


title: Kansalaiskoulu

text: Kansalaiskoulun kasvatustavoitteita olivat oppilaan persoonallisuuden kasvattaminen, ammatinvalinnan edellytyksien lisääminen ja kansalaiskasvatus. Kansalaiskoulut lakkautettiin yhdessä kansakoulujen ja keskikoulujen kanssa 1970-luvulla, kun Suomessa siirryttiin oppivelvollisuuskouluna toimivaan peruskouluun.


title: Kansalaiskoulu

text: Kansakoulun jatko-opetusta järjestettiin jo 1880-luvulla. Vuoden 1921 oppivelvollisuuslaissa säädettiin kaksivuotinen jatko-opetus pakolliseksi niille, jotka eivät menneet kansakoulun jälkeen muuhun kouluun, esimerkiksi oppikouluun. Jatko-opetusta koskevat säädökset olivat aluksi väljiä, mutta niitä täsmennettiin vuoden 1958 kansakoululaissa. Sen mukaan oppivelvollisuuden perusmuotona oli 6-vuotinen varsinainen kansakoulu ja sitä seuraava 2-vuotinen kansalaiskoulu. Jatkokoulu saattoi olla myös 1-vuotinen, jolloin kansakoulu oli 7-vuotinen.


title: Kansalaiskoulu

text:
Kansalaiskoulussa opiskeltiin jonkin verran pakollisia yleissivistäviä aineita, mutta enimmäkseen siellä pidettiin ammattiin tähtääviä käytännön kursseja. Kurssien sisältö saattoi vaihdella alueittain, paikallisen työvoimatarpeen mukaan.
Peruskoulussa kansalaiskoulun perintöä jatkoivat käytännönläheiset valinnaisaineet, joita kuitenkin säilytettiin vähemmän kuin aluksi oli tarkoitus.


title: Kansalaiskoulu

text: Asenteet kansalaiskoulua kohtaan olivat kahtalaiset: toisaalta sitä pidettiin "alempiarvoisena oppikouluna" tai "varastoaittana", mutta toisaalta myös käytännöllisenä vaihtoehtona teoreettiselle oppikoululle. Oppikoulun suosio nousi kuitenkin jatkuvasti, koska se tarjosi väylän sosiaaliseen nousuun, ja kansalaiskoulu uhkasi leimautua "epäonnistujien" kouluksi. Kansalaiskoulu jäi kansakoulun "lapsipuoleksi", josta edes kouluviranomaiset eivät aina jaksaneet kiinnostua, nuorista puhumattakaan.


title: Kansalaiskoulu

text: Viimeiset kansakoulun ja kansalaiskoulun oppimäärän suorittaneet oppilaat valmistuivat pääkaupunkiseudun ammattioppilaitoksista keväällä 1981.


title: Tuula

text: Tuula on suomalainen naisen etunimi. Tuulan nimipäivä on vuodesta 1950 lähtien 14. toukokuuta. Tuula-nimen taustalla ovat ilmeisesti suomen kielen sanat tuuli ja tuulonen, mutta siihen on voinut vaikuttaa myös Larin-Kyöstin "Tuulan tei" -sanoitus. Tuula-nimen suosion osasyitä oli luultavasti vanhempi nimi Tuulikki. Kalevalassa Tuulikki on metsän kuninkaan Tapion tytär.


title: Tuula

text: Tuula on Suomen tavallisimpia naisennimiä. Tuula-nimen oli Suomessa 1900-luvun alusta vuoden 2015 loppuun mennessä saanut noin 41 200 naista ja alle 10 miestä. Nimen kulta-aikaa oli 1940-1950-luku, jolloin Tuulaksi nimettiin yli 30 000 tyttöä. Tuula oli Suomen sekä 1940- että 1950-luvun toiseksi suosituin etunimi. Sittemmin nimen suosio laski nopeasti, ja 2000-luvun alussa nimen sai enää noin kymmenen lasta vuodessa. Silti Tuula oli ainakin vielä lokakuussa 2014 Suomen yleisin naisen kutsumanimi.


title: Joensuun seurakuntayhtymä

text: Joensuun seurakuntayhtymään kuuluvat Joensuun seurakunta, Pielisensuun seurakunta, Rantakylän seurakunta, Vaara-Karjalan seurakunta, Pyhäselän seurakunta sekä Enon seurakunta.


title: Joensuun seurakuntayhtymä

text: Joensuun itsenäisen seurakunta syntyi vuonna 1918. Kun Joensuun kaupunki ja Pielisensuun kunta vuonna 1954 yhdistyivät, siirtyivät nämä kaksi seurakuntaa yhteistalouteen 1955. Vuonna 1983 syntyi Rantakylän seurakunta. Vuoden 2005 alusta Joensuun seurakuntayhtymään syntyi kuntaliitoksen myötä uusi seurakunta, Vaara-Karjalan seurakunta, jonka muodostivat Kiihtelysvaaran ja Tuupovaaran yhdistyneet seurakunnat. Vuoden 2009 kuntaliitoksen myötä yhtymään liittyivät Enon (perustettu 1857) ja Pyhäselän (perustettu v. 1911) seurakunnat.


title: Joensuun seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymän Kirkkotie-lehti ilmestyy 17 kertaa vuodessa, ja se jaetaan jokaiseen talouteen seurakuntayhtymän alueella sekä Kontiolahdessa. Päätoimittaja on Sari Jormanainen. Lehden kustantaja on Kustannus-Osakeyhtiö Kotimaa. Lehden painos 44.200 kpl (2018).


title: Musashino

text: Musashino () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Tokion metropolissa. Se sijaitsee Taman alueella Tokion erillisalueiden länsipuolella ja rajautuu Suginamin ja Neriman erillisalueisiin sekä Mitakan, Koganein ja Nishitōkyōn kaupunkeihin. Musashinossa on 144 862 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 10,98 neliökilometriä.


title: Musashino

text: Nykyisen muotoinen Musashinon kaupunki perustettiin 3. marraskuuta vuonna 1947. Sen merkittävin keskus on Kichijōjin kaupunginosa, joka on keskittynyt samannimisen rautatieaseman ympärille. Osa Inokashiran puistosta sijaitsee kaupungin alueella; Tokion läpi virtaava Kandajoki saa alkunsa täältä. Kaupunkia palvelevat JR Higashi-Nihonin Chūō-päälinja, Keiō-rautateiden Inokashira-linja ja Seibu-rautateiden Tamagawa-linja.


title: Joensuun seurakunta

text: Joensuun evankelisluterilaisen seurakunnassa on noin 15 168 jäsentä. Seurakunnan alue käsittää Joensuun keskustan ja sekä kaupungin läntiset osat, muun muassa Linnunlahden, Noljakan ja Marjalan. Joensuun seurakuntayhtymään kuuluvat myös Enon seurakunta, Pielisensuun seurakunta, Pyhäselän seurakunta, Rantakylän seurakunta ja Vaara-Karjalan seurakunta.


title: Joensuun seurakunta

text: Seurakunnan kirkkoja ovat Joensuun kirkko ja Noljakan kirkko. Erillisiä seurakuntataloja on Kirkkokatu 28:ssa ja Marjalassa, jonne uudet tilat valmistuivat 2007.


title: Joensuun seurakunta

text: Joensuun seurakunnan kirkkoherroja ovat olleet:


title: Joensuun seurakunta

text: Seurakunnan tunnettuja työntekijöitä ovat olleet muun muassa kanttorit Väinö Viitasalo ja Tuomas Pyrhönen sekä pastorit Pertti Sistonen ja Olavi Lähdesmäki.Joensuun seurakuntien kotisivut


title: Paul Darden

text: Paul Darden Jr. (s. 27. lokakuuta 1968) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen, rap-musiikkipromoottori ja yökerhonomistaja.


title: Paul Darden

text: Darden varttui New Havenissa, Connecticutissa rikollisessa ympäristössä. 15-vuotiaana häntä syytettiin murhasta, mutta syytteet hylättiin. Pokerin avulla Darden sai muutettua elämäntyylinsä. Häntä mentoroi toinen afroamerikkalainen, pokeriammattilainen Phil Ivey.


title: Paul Darden

text: Alun perin Darden tunnettiin seitsemän kortin avopokerin taitajana. Tässä pelimuodossa ($ 2,500 Seven Card Stud) hän voitti World Series of Poker -rannekkeen vuonna 2001. Marraskuussa 2002 Darden voitti World Poker Tourin 49'er Gold Rush Bonanza -turnauksen ja 146 000 dollarin ykköspalkinnon. Tämän lisäksi Dardenilla on WPT:llä ollut viides PartyPoker.com Million -turnauksessa maaliskuussa 2005 (voittosumma 300 000 dollaria) ja seitsemäs Legends of Poker -turnauksessa elokuussa 2002. WPT:n kutsukilpailussa Bad Boys of Poker ("pokerin pahat pojat") huhtikuussa 2003 hän oli toinen Gus Hansenin voittaessa.


title: Paul Darden

text: Joulukuussa 2005 Darden voitti FullTilt.net Poker Global Poker Challenge -tapahtuman. Hän ansaitsi ykköstilastaan 200 000 dollaria. WSOP:n pääturnauksessa Darden on parhaimmillaan ollut 45. (vuonna 2003).


title: Paul Darden

text: Elokuussa 2007 Darden pokeriuran turnausansiot ylittivät 1,9 miljoonaa dollaria.


title: Pielisensuun seurakunta

text:
Pielisensuun seurakunta on evankelis-luterilainen seurakunta Joensuussa. Sen alue käsittää Pielisjoen itäpuolisen alueen, lähinnä Niinivaaran, Penttilän, Hukanhaudan ja Karsikon.
Joensuun seurakuntayhtymään kuuluvat myös Enon seurakunta, Joensuun seurakunta, Pyhäselän seurakunta, Rantakylän seurakunta ja Vaara-Karjalan seurakunta.


title: Pielisensuun seurakunta

text: Seurakunnan kirkko on Pielisensuun kirkko, joka kohoaa Niinivaaran mäen päällä. Hukanhaudan asuntoalueella on Hukanhaudan seurakuntatalo.


title: Pielisensuun seurakunta

text: Pielisensuun seurakunnan kirkkoherroja ovat olleet:


title: Pielisensuun seurakunta

text: Seurakunnan kappalaisena on ollut muun muassa Matti Sihvonen (1975–80), joka oli Kuopion hiippakunnan piispana vuosina 1984–1996.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Ruotsin sotahistoria käsittää ajanjakson Ruotsin yhtenäistymisestä viikinkiajalla aina nykypäivään asti.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Ruotsin vanhin historiallinen lähde, 1320-luvulla kirjoitettu Eerikinkronikka, kuvaa ruotsalaisten sotia mm. hämäläisiä ja karjalaisia vastaan. Keskiajalla Ruotsi soti etupäässä Tanskaa ja Novgorodia vastaan. Ruotsia vaivasivat myös sisäiset kiistat kuninkuutta havittelevien sukujen välillä. 1600-luvulla Ruotsi nousi suurvallaksi ja melkein koko Itämerta ympäröivä alue joutui sen vallan alle. Tämän jälkeen Ruotsin sotaonni kääntyi laskuun ja lopulta 1809 Ruotsi menetti Suomen Venäjälle. Tämän jälkeen Ruotsi otti osaa Napoleonia vastaan käytyihin sotiin. Viimeinen Ruotsin käymä sota oli vuoden 1814 sota Norjaa vastaan, joka vahvisti maiden välisen unionin.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Ruotsi oli neutraali ensimmäisen ja toisen maailmansodan sekä kylmän sodan aikana. Ruotsista lähti kuitenkin vapaaehtoisia muun muassa Suomen sisällissotaan ja talvisotaan. Ruotsi on myös osallistunut useisiin YK:n johtamiin rauhanturvaoperaatioihin. Lisäksi Ruotsi osallistuu Euroopan unionin taistelujoukkojen Nordic Battlegroupiin.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Esihistoriallisella ajalla Ruotsi oli jakaantunut sotilaallisesti maakuntiin. Varhaisella keskiajalla Ruotsissa käytettiin ledung-järjestelmää organisoimaan maakuntien sotavoimat. Mistään kovin yhtenäisestä Ruotsin valtakunnasta ei voi vielä puhua. Paikalliset päälliköt tunnustivat kuninkaan herrakseen jos tunnustivat, ja välillä kuninkaita saattoi olla useampia. Ensimmäinen ruotsalainen kuningas josta on varmempaa tietoa on Olavi Sylikuningas, jota myös pidetään Ruotsin ensimmäisenä kristittynä kuninkaana. Merkittäviä varhaiskeskiaikaisia taisteluja joihin Ruotsi osallistui oli muun muassa vuonna 1000 käyty Svolderin taistelu, jossa Olavi Sylikuningas taisteli tanskalaisen kuninkaan Sven Haaraparran kanssa norjalaista kuningasta Olav Tryggvassonia vastaan.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Itämeren alueen pakanat ja Novgorod hyökkäilivät useasti Ruotsiin 1100- ja 1200-luvuilla. Kyseisiä vuosisatoja leimasivat paljolti myös Ruotsin sisäiset konfliktit. Karjalaiset tuhosivat Sigtunan vuonna 1187, joka oli silloisen Ruotsin tärkein kaupunki. "Idästä tulleet pakanat" tekivät sotaretkiä Mälarenin alueelle vuosina 1217 ja 1226. Karjalaiset tekivät toisen historiallisiin lähteisiin merkityn sotaretkensä Ruotsiin vuonna 1257. Vuonna 1259 Paavi Aleksanteri IV hyväksyi Ruotsin kuningas Valdemarin ja Tanskan kuningas Kristofferin pojantyttären Sofian avioliiton, jotta Ruotsi pystyisi paremmin ja tehokkaammin torjumaan lähellä asuvien pakanoiden jatkuvia hyökkäyksiä valtakunnan kyliä ja kirkkoja kohtaan. Vastavuoroisesti ruotsalaiset tekivät yhdessä katolisen kirkon kanssa sotaretkiä Suomen heimoja ja Novgorodia vastaan. Toisaalta jonkinlaisia liittolaisuuksiakin vihollisten kanssa ilmeisesti rakennettiin. Esimerkiksi vuonna 1240 ruotsalaiset tekivät varsinaissuomalaisten, hämäläisten ja norjalaisten kanssa Nevan taisteluun päättyneen sotaretken Novgorodia vastaan. Katolisen uskon levittäminen johti myöhemmin uplantilaisten tekemään niin sanottuun toiseen ristiretkeen hämäläisiä vastaan mahdollisesti vuosina 1249-1250. Karjalaisia vastaan ruotsalaiset tekivät niin sanotun kolmannen ristiretken vuonna 1293. Mahdollisesti 1150-luvulla ruotsalaiset tekivät katolisen kirkon kanssa myös niin sanotun ensimmäisen ristiretken Suomeen, mutta sotaretken todenperäisyys on epävarma.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Keskiajalla Ruotsi soti etupäässä Tanskaa ja Novgorodia vastaan. Ruotsia vaivasivat myös sisäiset kiistat kuninkuutta havittelevien sukujen välillä. Myös Ruotsin ja Norjan väliset kiistat ja Ruotsin laajentumisyritykset Suomenlahden eteläpuolella aiheuttivat sotia. Keskiajalla jopa yli 25 prosenttia Ruotsin käymistä sodista oli sisällissotia.


title: Ruotsin sotahistoria

text:
Kustaa Vaasa joutui kukistamaan useita kapinoita ennen kuin hän sai valtansa vakiinnutettua. Kustaa Vaasan hallituskauden aikana kuninkaan valta kasvoi aatelisten, katolisen kirkon ja Hansan kustannuksella. Vuonna 1554 sota Venäjää vastaan syttyi jälleen. Sota loppui ilman rajamuutoksia vuonna 1557. Kustaa Vaasan aikana Ruotsin kuninkuus muuttui perinnölliseksi ja kun Kustaa Vaasa kuoli vuonna 1560 tuli hänen pojastaan Eerik XIV:stä kuningas ilman vastarintaa. Osa Virosta joutui Ruotsin vallan alle 1561 ja loputkin vuoteen 1581 mennessä.
Tanskan kuningas Fredrik II yritti vuonna 1563 saada Ruotsin kruunun itselleen. Sodassa panoksena olivat myös Baltian maat ja Itämeren kauppaherruus. Ruotsia vastaan liittyivät myös Puola ja Lyypekki. Tanska yritti hyökätä Ruotsin kauppaliikennettä vastaan Itämerellä ja teki hyökkäyksiä Älvsborgin linnoitusta vastaan, jonka jo sodan alkuvaiheessa saivatkin vallattua. Puolalaiset hyökkäsivät Ruotsille kuuluvaa Viroa vastaan. Sota Puolaa vastaan saatiin päätökseen vuonna 1563, kun puolalaismielinen Juhana III syrjäytti veljensä Eerikin. Sota Tanskaa vastaan loppui vuonna 1570 solmittuun Stettinin rauhaan. Ruotsi sanoi irti vaatimuksensa muun muassa Skooneen ja Gotlantiin. Tanska puolestaan luopui vaatimuksestaan Ruotsin kruunuun ja suostui luovuttamaan Älvsborgin Ruotsille lunnaita vastaan.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Kuuluisia ruotsalaisia sotureita löytyy suuri määrä historiasta. Eurooppalaiseksi valtioksi Ruotsi on saanut nauttia poikkeuksellisen pitkään kestäneestä rauhasta, sillä maan armeija on ollut taistelussa viimeksi vuonna 1814. Ruotsin historia oli kuitenkin tätä ennen sotaisa, ja myöhemminkin ruotsalaisia vapaaehtoisia on taistellut muiden maiden sodissa.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Myyttinen ruotsalainen sotasankari oli Beowulf, muinaisen englantilaisen eepoksen päähahmo. Beowulf oli taustaltaan "geaatti" eli otaksuttavasti götalainen. Tutkijat ovat kiistelleet siitä, paljonko Beowulf-eepokseen sisältyy historiallisten tositapahtumien muistoja. Todellisten ruotsalaisten sotasankareiden nimiä tunnetaan viikinkiajan riimukirjoituksista ja islantilaisista saagoista.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Ruotsin keskiaikaisiin sotasankareihin voidaan lukea muun muassa Birger-jaarli, joka lopetti sisällissotien kauden ja liitti Suomen pysyvästi Ruotsin valtakunnan osaksi 1200-luvun puolivälissä. Ruotsin marski Torgils Knuutinpoika valloitti Karjalan ja perusti Viipurin linnan vuonna 1293. Kalmarin unionin aikana, 1430-luvulla, kansallissankariksi korotettu Engelbrekt Engelbrektinpoika johti tanskalaisten voutien vastaista kapinaa. Vuonna 1471 valtionhoitaja Sten Sture vanhempi voitti tanskalaiset ja ruotsalaiset unionin kannattajat Brunkebergin taistelussa Tukholman lähellä. 1490-luvulla Knut Posse johti Viipurin menestyksekästä puolustusta venäläisten hyökkäystä vastaan.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Kustaa Vaasan johtama kapinaliike teki 1520-luvun alussa lopun Kalmarin unionista. Tanskaa ja Venäjää vastaan käydyissä sodissa sankarin mainetta saavutti muun muassa amiraali Klaus Horn.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Ruotsi kohosi sotilaallisten menestysten kautta eurooppalaiseksi suurvallaksi. Kuningas Kustaa II Aadolf uudisti perusteellisesti Ruotsin armeijan saavuttaen murskavoittoja ensin Puolaa ja myöhemmin, kolmikymmenvuotisessa sodassa, Saksan keisarillisia vastaan. Kuningas kaatui Lützenin taistelussa vuonna 1632 johtaessaan henkilökohtaisesti ratsuväenhyökkäystä. Muita kolmikymmenvuotisen sodan ruotsalaisia sankareita olivat marsalkka Johan Banér, kenraali Lennart Torstensson ja hakkapeliittakomentaja Torsten Stålhandske. Rivimiesten nimiä historia on harvoin ikuistanut.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Myöhemmissä suurvaltakauden sodissa muun muassa kuninkaat Kaarle X Kustaa ja Kaarle XI hankkivat sotapäällikön mainetta. Kaarle XII on Ruotsin historiassa kiistelty hahmo: soturikuningas, jonka hurjapäiset sotaretket johtivat tappioon ja suurvalta-aseman romahdukseen. Ruotsalaisten merisankareiden joukkoon lukeutui kaapparipäällikkö Lars Gathenhielm suuressa Pohjan sodassa.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Vapauden ajan sodissa Ruotsin armeija ei suoriutunut kovin hyvin, joskin Jakob Magnus Sprengtporten ylti rintamaupseerina näyttäviin saavutuksiin Pommerin sodassa 1750-luvulla. (1788–1790) sankareihin lukeutuivat muun muassa saaristolaivasto, joka saavutti Ruotsinsalmen merivoiton Carl Olof Cronstedtin komennossa, sekä Savon jääkärit, jotka voittivat Porrassalmella ja Parkumäellä.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Suomen sodan (1808–1809) todelliset ja fiktiiviset sankarit muistetaan niin Ruotsissa kuin Suomessakin paljolti Johan Ludvig Runebergin "Vänrikki Stålin tarinoista". Sodassa kunnostautuneita komentajia olivat muun muassa von Döbeln, eversti Sandels ja kenraali Adlercreutz, unohtamatta "kaikista urhoollisimmaksi" kutsuttua kapteeni Dunckeria. Suomen sodan jälkeen Ruotsin armeija osallistui vielä sotaan Napoleonia vastaan ja Tanskan lyömiseen vuonna 1812 sekä Norjan miehitykseen vuonna 1814.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Ruotsin eläessä rauhassa ruotsalaisia on lähtenyt vapaaehtoisina muiden maiden sotiin, välillä "suurinkin" joukoin. Esimerkkejä tästä ovat Tanskan sodat Preussia vastaan 1840- ja 1860-luvuilla, Suomen sisällissota 1918, Suomen talvisota 1939–1940 ja jatkosota 1941–1944. Toisen maailmansodan jälkeen ruotsalaisia on kunnostautunut varsinkin YK:n rauhanturvaamisoperaatioissa.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Viimeiset tehtävää suorittaessaan kaatuneet ruotsalaiset sotilaat olivat ilmavoimien miehiä, jotka 1950-luvulla saivat neuvostoliittolaisten alasampumina surmansa ollessaan tiedustelulennolla Itämeren yllä. Vainajien ruumiit on 2000-luvulla nostettu DC-3-tiedustelukoneen hylystä, ja heille on postuumisti myönnetty korkea sotilaallinen kunniamerkki.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Biafran sodasta muistetaan kreivi Carl Gustaf von Rosenin avustuslennot, ja hänen kokoamansa ilmavoimat, joihin kuului viisi MFI-9B-harjoituskonetta Matra 68 mm -raketeilla aseistettuna. Kolme ruotsalaista ja kolme biafralaista lentäjää tuhosivat koneilla kolme Nigerian MiG-17-hävittäjää maassa ja Il-28- ja Canberra-pommikoneet, sekä helikoptereita.


title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Kansallissosialismin ja okkultismin väliset väitetyt yhteydet ovat olleet keskustelun kohteena erityisesti 1960-luvun alusta lähtien, tosin ensimmäiset aihetta käsittelevät kirjoitukset julkaistiin Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa jo 1940-luvun alussa. Useiden dokumenttielokuvien ohella aiheesta on julkaistu lukuisia kirjoja, joista tunnetuimpia ovat "Le Matin des Magiciens" (1960) ja Trevor Ravenscroftin "Pyhä keihäs" (1972). Tätä kirjallisuutta on tutkinut historioitsija Nicholas Goodrick-Clarke teoksissaan "The Modern Mythology of Nazi Occultism" ja "The Nazi Mysteries".


title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Kansallissosialistien ja okkultismin yhteyttä korostava kirjallisuus muodostaa oman lajityyppinsä. Lajityypin toistuva piirre on väite, jonka mukaan natsit toimivat jonkinlaisen okkultistisen voiman tai salaseuran ohjauksessa. Koska natseja ohjailleen salaisen tahon olemassaoloa ei ole pystytty todistamaan, Goodrick-Clarke ja saksalainen historioitsija Michael Rißmann ovat kuvailleet lajityyppiä näennäishistoriaksi. Okkultismin ja pakanuuden vaikutuksesta kansallissosialismiin on kuitenkin tehty myös akateemista tutkimusta, ja aihepiiri kuuluu kansallissosialismin uskonnollisesta puolesta käytyyn tieteelliseen keskusteluun.


title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Mika Virpiranta esitti omakustanneteoksessaan "Through Camps to Great Mother" (2013), että tärkeimmät leireistä, joukkomurhapaikoista ja eutanasiakeskuksista muodostavat keskinäisiä suoria linjoja, jotka osoittavat ympäri Eurooppaa ja Lähi-itää eri äitijumalattarille omistettuihin pyhäköihin kuten temppeleihin, luoliin ja lehtoihin.


title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Populaarikulttuurissa videopeli "Wolfenstein 3D" ja sen jatko-osat, erityisesti "Return to Castle Wolfenstein", käsittelevät läheisesti natsi-Saksan ja okkultismin välistä yhteyttä toisen maailmansodan aikaan. Jälkimmäisen kantava teema on, että natsit olisivat etsineet paranormaaleista ilmiöistä asetta voittaakseen sodan.


title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Natsit ja okkultismi yhdistyvät myös juutalaisen Steven Spielbergin ohjaamissa Indiana Jones -elokuvissa "Kadonneen aarteen metsästäjät" ja tämän jatko-osassa "Indiana Jones ja viimeinen ristiretki". Ensimmäisessä elokuvassa natsit jahtaavat liitonarkkua ja jälkimmäisessä Graalin maljaa esineiden oletettujen taikavoimien takia.


title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija Mike Mignola on luonut sarjakuvan "Hellboy", jossa okkultistinatseilla on iso rooli nimikkosankarin vastustajina. Natseja esiintyy myös kyseiseen sarjakuvaan pohjautuvassa elokuvasovituksessa, joka sai ensi-iltansa vuonna 2004. Elokuvassa nimikkoroolia esittää Ron Perlman.


title: L. A. Puntila

text: Lauri Aadolf Puntila (24. elokuuta 1907 Hattula – 24. toukokuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen politiikan ja historian tutkija, joka osallistui myös itse poliittiseen toimintaan.


title: L. A. Puntila

text: Puntilan vanhemmat olivat maanviljelijä Eevert Puntila ja Iida Vilhelmiina Oskarintytär Puntila. Hän pääsi ylioppilaaksi 1926 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1932 ja lisensiaatin tutkinnon 1944. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1950.


title: L. A. Puntila

text: Talvisodan aikana Puntila oli Valtion tiedotuskeskuksen sihteerinä 1939–1940 ja toukokuusta 1940 lähtien sen päällikkönä. Vuonna 1940 hänestä tuli myös pääministeri Risto Rytin sihteeri ja hän jatkoi tässä tehtävässä vuoteen 1943 saakka. Jatkosodan aikana kapteenin arvon saanut Puntila toimi Valtion tiedotuslaitoksen VTL:n apulaispäällikkönä vastaten sodanaikaisesta propagandasta ja sensuurista. Puntilan mukaan nimettiin myös niin sanottu "puntilismi", joka oli erään ruotsalaisen määritelmän mukaan ”keinotekoisesti luotua yksimielisyyttä ja koko sitä korostettua isänmaallista aatesuuntaa, jota jatkosodan käynti valloituksineen ja uusine laitoksineen vaati”.


title: L. A. Puntila

text: Puntila oli Helsingin yliopiston poliittisen historian professorina 1952–1971. Hän oli mukana perustamassa Suomen Kulttuurirahastoa 1937 ja toimi rahaston yliasiamiehenä 1937–1954. Kun Kulttuurirahasto sai lahjoituksena enemmistöosuuden Huhtamäki-yhtymän osakkeista, Puntilasta tuli myös Huhtamäki-yhtymän hallituksen puheenjohtaja.


title: L. A. Puntila

text: Ennen sotia Puntila samaistui lähinnä aitosuomalaisuuteen ja AKS:stä Mäntsälän kapinan takia eronneisiin maalaisliittolaisiin. Sodan jälkeen Puntilaa pyydettiin useaan otteeseen kokoomuksen puheenjohtajaehdokkaaksi, mutta puolue oli hänestä väärä. Puntila liittyi 1965 sosialidemokraattiseen puolueeseen. Puntilan poliittinen ura jäi yhteen kansanedustajakauteen vuosina 1966–1970.


title: L. A. Puntila

text: Puntilan väitöskirja "Ruotsalaisuus Suomessa" (1944) käsittelee suomenruotsalaisten kansallistunnetta ja rotuoppeja.


title: L. A. Puntila

text: L. A. Puntila sai elämäntyöstään Jenny ja Antti Wihurin rahaston 20 000 markan tunnustuspalkinnon vuonna 1978.


title: Rantakylän seurakunta

text: Rantakylän seurakunta on evankelis-luterilainen seurakunta Joensuussa. Sen alue käsittää Rantakylän, Mutalan ja Utran; alue on kaistale Pielisjoen ja Kajaanintien välissä. Jäseniä on 10 950. Rantakylän seurakunta kuuluuJoensuun seurakuntayhtymään, ja siihen kuuluvat myös kuuluvat myös Joensuun, Pielisensuun, Vaara-Karjalan, Enon ja Pyhäselän seurakunnat.


title: Sonny Boy Williamson I

text: Sonny Boy Williamson (oik. John Lee Curtis Williamson, 30. maaliskuuta, 1914 – 1. kesäkuuta, 1948) oli yhdysvaltalainen blueshuuliharpisti, joka toi huuliharpun moderniin, urbaaniin bluesmusiikkiin. Hänestä käytetään välillä nimitystä Sonny Boy Williamson I erotuksena toisesta samaa taiteilijanimeä käyttäneestä muusikosta.


title: Sonny Boy Williamson I

text: Williamsonin ensimmäinen levytys, "Good Morning, School Girl" vuodelta 1937, oli suuri hitti mustien "race records" -markkinoilla. Williamsonista tuli pian kuuluisa mustan väestönosan keskuudessa koko eteläisessä USA:ssa kuten myös keskilännen teollisuuskaupungeissa, joihin kuului Detroit sekä Williamsonin kotikaupunki Chicago. Hänen sanotaan olleen 1940-luvulla kaikista tunnetuin blueshuuliharpisti. Muita tunnettuja kappaleita ovat "Shake the Boogie", "You Better Cut That Out", "Sloppy Drunk" ja "Early in the Morning". Williamsonin soittotyyli vaikutti moneen hänen jälkeensä tulleisiin huuliharpisteihin, joihin kuuluvat esimerkiksi Billy Boy Arnold, Junior Wells, Sonny Terry, Little Walter ja Snooky Pryor. Williamsonin vaikutuksen sanotaan ulottuneen myös sellaisiin muusikoihin, jotka eivät soittaneet itse huuliharppua. Esimerkiksi Muddy Waters sekä Jimmy Rogers olivat soittaneet Williamsonin kanssa 1940-luvulla ja myöhemmin tekevät cover-versioita Williamsonin kappaleista.


title: Sonny Boy Williamson I

text: Williamson levytti sekä yhtyejohtajana että taustamuusikkona koko uransa ajan, useimmiten Bluebird merkille. Varhaisimmat levytykset tehtiin yleensä Illinoisissa Aurora-kaupungissa. Myöhemmät levytykset tehtiin yleensä Chicagossa. Viimeinen levytys tapahtui joulukuussa 1947, jolloin hän soitti Big Joe Williamsin levylle. Kesäkuun ensimmäinen päivä, 1948, Williamson puukotettiin kuoliaaksi Chicagon eteläpuolella, kun hän oli kävelemässä kotiinsa Plantation Clubilta esityksensä jälkeen.


title: Sonny Boy Williamson I

text: 1940-luvulla Aleck "Rice" Miller omaksui radio-ohjelmansa sponsorin myötävaikutuksesta myös taiteilijanimekseen Sonny Boy Williamson. John Lee Williamson ei pitänyt tästä, mutta mitään oikeusjuttua asian tiimoilta ei viritelty. Miller ei Williamsonin elinaikana vielä levyttänyt mitään, ja hän myös pysytteli tässä vaiheessa vielä Mississippin suistoalueella, mikä on todennäköisesti vähentänyt asian ongelmallisuutta.


title: Sergei Zinovjev

text: Sergei Olegovitš Zinovjev (, s. 4. maaliskuuta 1980 Prokopjevsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. NHL-seura Boston Bruinsi varasi Zinovjevin vuoden 2000 kolmannella kierroksella, kokonaisvarausnumerolla 73.


title: Sergei Zinovjev

text: Zinovjevillä on kaksi jääkiekon maailmanmestaruutta Venäjän maajoukkueesta vuosilta 2008 ja 2009, lisäksi hänellä on kaksi MM-pronssia vuosilta 2005 ja 2007. Zinovjev pelasi Venäjän joukkueessa myös vuoden 2010 talviolympialaisissa.


title: Junior Wells

text: Junior Wells (oik. Amos Blakemore, 9. joulukuuta 1934 – 15. tammikuuta 1998) oli blueslaulaja ja -huuliharpisti.


title: Junior Wells

text: Junior Wells syntyi Tennesseen Memphisissä ja varttui Arkansasissa. Wells muutti Chicagoon vuonna 1948 ja soitti jo 18-vuotiaana Muddy Watersin yhtyeessä. Hän myöhemmin oli muiden muusikoiden ohella etenkin Buddy Guyn yhteistyökumppani ja levytti 1960-luvulla Delmark Recordsille. Tunnetuimmat Junior Wellsin kappaleet ovat "Messin' with the Kid" (Muddy Watersin coveroimana "Messin' with the Man") sekä "Little by Little". Wellsin tunnetuin albumi oli vuonna 1965 julkaistu "Hoodoo Man Blues", joka on bluesin tunnetuimpia yksittäisiä levyjä. Levyllä oli kitaristina Buddy Guy.


title: Junior Wells

text: Wells esiintyi kuolinvuotenaan 1998 vielä elokuvassa "Blues Brothers 2000". Elokuva tuli teattereihin alle kuukausi Wellsin kuoleman jälkeen.


title: Vaara-Karjalan seurakunta

text: Vaara-Karjalan seurakunta on evankelis-luterilainen seurakunta Joensuussa. Seurakunta syntyi vuoden 2005 alussa entisistä Kiihtelysvaaran ja Tuupovaaran seurakunnista, mutta sen juuret ulottuvat aina 1600-luvulle saakka. Jäseniä on 3 354. Joensuun seurakuntayhtymään kuuluvat myös Joensuun seurakunta, Pielisensuun seurakunta ja Rantakylän seurakunta.Seurakunnan ensimmäisenä kirkkoherrana toimi alusta saakka, vuodesta 2005, Jari Uimonen, joka oli aikaisemmin Kiihtelysvaaran seurakunnan kirkkoherra. Hänen tultuaan valituksi Liperin kirkkoherraksi on Vaara-Karjalan kirkkoherrana toiminut vuodesta 2016 lähtien seurakunnan entinen kappalainen Anne Angervo.


title: Gina Gershon

text: Gina L. Gershon (s. 10. kesäkuuta 1962 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan Corkyna elokuvassa "Bound" ja Cristal Connorsina elokuvassa "Showgirls".


title: Gina Gershon

text: Gershonin ensimmäisiä elokuvaesiintymisiä oli vuoden 1981 "Beatlemania", jossa hän oli lähinnä pienessä roolissa. Ensimmäinen merkittävä rooli, jossa hän pääsi näyttelemään yhtä kolmesta pääroolista, oli vuonna 1990 elokuvassa "Voodoo Dawn". Gershon on myös näytellyt elokuvissa "Punainen vaara", "Katujen laki" ja "Face/Off – kahdet kasvot" sekä muutamassa "Melrose Place" -televisiosarjan jaksoissa vuonna 1993. Gershon on myös tehnyt äänirooleja animaatioihin, kuten "Family Guy", "American Dad!" ja "The Batman".


title: Minh Nguyen

text: Minh Van Nguyen (s. 15. toukokuuta) on vietnamilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen.


title: Minh Nguyen

text: Nguyen oppi pokerin ystävältään Men Nguyenilta ja on pelannut vakituisesti turnauksissa 1990-luvulta lähtien.


title: Minh Nguyen

text: Nguyen sijoittui 24:ksi World Series of Pokerin (WSOP) pääturnauksessa vuonna 2002 ja ansaitsi 40 000 dollaria. Seuraavana vuonna hän voitti ensimmäisen WSOP-rannekkeensa 1 500 dollarin seven card stud hi-lo split -turnauksessa ja oli pääturnauksen yhdestoista. Toisen WSOP-rannekkeensa Nguyen saavutti vuonna 2004, jolloin hän voitti $1,500 pot limit hold'em -turnauksen. Samana vuonna hän ansaitsi 329 975 dollaria Mark Seifin voittamassa WSOP:n 1 500 dollarin no limit hold'em -turnauksessa.


title: Minh Nguyen

text: World Poker Tourilla (WPT) Nguyen on ollut seitsemäs The Doyle Brunson North American No Limit Hold'em Poker Championship -turnauksessa lokakuussa 2004 (palkintosumma 60 000 dollaria) ja kahdeksas World Poker Finalsissa marraskuussa 2005 (palkintosumma 172 800 dollaria).


title: Minh Nguyen

text: Kesäkuussa 2008 Nguyenin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,0 miljoonaa dollaria.


title: Dai Nippon Butokukai

text: Butokukai keräsi vuonna 1906 teknisen raadin luodakseen Japanin kendolle kansallisen standardi-katasarjan yhtenäistäkseen harjoittelukäytäntöjä koko maassa. Tällöin syntyi kolmen katan sarja: jodan ("ten"), chudan ("chi") ja gedan (jin). Katasarja sai kuitenkin osakseen paljon arvostelua Butokukaissa. Kun kävi ilmeiseksi, että kenjutsu otettaisiin mukaan Japanin kansalliseen liikuntakoulutukseen 1911, sai muutostarve ilmaa siipiensä alle ja uusi komitea muodostettiin viidestä miekkamestarista ("kenjutsu"): Negishi Shingoro, Tsuji Shimpei, Naito Takaharu, Monna Tadashi ja Takano Sasaburo. Komitea loi "Dai Nippon Teikoku Kendo -katan", joka sai lukuisien eri kehitysversioiden jälkeen lopullisen muotonsa vuonna 1912 sisältäen kaikkiaan 10 tekniikkaa pitkää miekkaa vastaan, 7 pitkälle miekalle "otachi" ja 3 lyhyelle miekalle "kodachi". Pariin otteeseen uudelleen nimettynä ja joidenkin muutoksien jälkeen on tuolloin luotu katasarja pohjana nykyiselle Japanin kendoliiton ZNKR kendō no katalle.


title: Dai Nippon Butokukai

text: Butokukain johtajat tavoittelivat kendoa ja judoa osaksi japanilaista liikuntakasvatusta heidän uudelleenrakennetussa koulujärjestelmässään ja he muokkasivatkin lajeja aktiivisesti standardisoimalla tekniikoita, kata-sarjoja sekä kilpailu- ja graduointikäytäntöjä tämän tavoitteen saavuttaakseen. Vuonna 1911 syntyi "Dai Nippon Butokukai Bujutsu Semmon Gakko" eli "Suuri japanilainen taistelutaitokoulu". Tällöin Japanin opetusministeriö reagoi yhä kasvaneeseen kendon ja judon liikunnalliseen harrastukseen määräämällä, että jokaisen miespuolisen opiskelijan on harjoiteltava jompaakumpaa lajia liikunnanopetuksessa. Tällöin Japanin viranomaiset virallistivat budoharjoittelun osaksi koululaitoksen opetussuunnitelmaa.


title: Dai Nippon Butokukai

text: Sodan aikanakin Dai Nippon Butokukaissa oli miljoonia jäseniä (3 178 000 jäsentä maaliskuussa 1941). Sodan aikana viisi japanilaista ministeriötä (sisä-, opetus- ja sosiaaliministeriö sekä armeija ja laivasto) ohjasi Dai Nippon Butokukain toimintaa).


title: Dai Nippon Butokukai

text: Maailmansodan jälkeen Yhdysvaltain miehitetyn Japanin valvontaelin SCAP kielsi "Dai Nippon Butokukain" toiminnan militaristisena. Panna pyörrettiin vasta Korean sodan alettua 1950. Botukuden avattiin uudelleen vuonna 1952


title: Uusi Maasjärvi

text: Uusi Maasjärvi () on maaseututaajama Karjalan tasavallan Belomorskin piirissä Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Tungutjoen muodostaman järven rannalla 66 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Taajamassa on 391 asukasta (vuonna 2013).


title: Uusi Maasjärvi

text: Maasjärven kylän länsipuolella sijaitseva Uusi Maasjärvi perustettiin vuonna 1958 lähiympäristön lakkautettujen kylien asukkaita varten. Vuodesta 1960 lähtien se toimi Tunkuan kyläneuvoston ja myöhemmin kylähallinnon keskuksena.


title: Uusi Maasjärvi

text: Uudelle Maasjärvelle johtaa sorapäällystetty maantie Pušnoista. Siellä toimii metsäteollisuusyritys ja leipomo. Taajamassa on koulu, terveyspalvelut, posti ja kauppoja. Majoitusta tarjoaa pieni vierasmaja.


title: Maasjärvi

text: Maasjärvi () on kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 56 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Kylässä on viisi asukasta (vuonna 2013).


title: Maasjärvi

text: Suikujärven pogostaan kuulunut Maasjärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului Tunkuan volostiin. Vuonna 1905 kylässä oli 41 taloa, kyytiasema ja 265 asukasta. Neuvostoaikana Maasjärvi kuului Tunkuan kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 176 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia.


title: Maasjärvi

text: Maasjärven läheltä Tunkuanjoen rannalta on löydetty kivikautisia hautapaikkoja. Kylässä on suomalaisten maahantunkeutujien vuosina 1921–1922 teloittamien kommunistien hautapaikka.


title: Gioi Luong

text: Gioi Duc Luong on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hän sijoittui rahoille vuonna 2003 peräti 86 kertaa.


title: Gioi Luong

text: Luongin rahallisesti arvokkain turnausvoitto on Legends of Poker -tapahtuman $ 3,000 Mariani/Buss Open - 1/2 Hold 'Em & 1/2 Seven Card Stud -turnauksen 72 360 dollarin ykköstila elokuussa 2004.


title: Gioi Luong

text: Tammikuussa 2007 Luong oli toinen WSOP:n oheisturnauksessa Grand Tunicassa. Dennis Perryn voittamassa turnauksessa Luongin ansiot olivat 290 792 dollaria. Vuoden 2007 WSOP:ssa hän saavutti kaksi finaalipöytäsijoitusta.


title: Gioi Luong

text: Elokuussa 2007 Gioi Luongin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,1 miljoonaa dollaria.


title: Hynden Walch

text: Heidi Hynden Walch (s. 1. helmikuuta 1971 Davenport, Iowa) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Hynden Walch

text: Hynden Walch opiskeli näyttelemistä Pohjois-Carolinassa. Hänet palkittiin Outer Critics Circle -palkinnolla hänen esiintyessään ensi kerran Broadway-näytelmässä.


title: Hynden Walch

text: Ensimmäisen elokuvaroolinsa Walch sai vuoden 1992 elokuvassa "Angel Street". Hän on vieraillut muun muassa televisiosarjoissa "Lahjomattomat", "Kova laki", "Oikeus ja kohtuus", "Siskoni on noita" ja "NYPD Blue". Walch on esiintynyt myös elokuvissa "Päiväni murmelina", "Jerry Maguire – elämä on peliä" ja "Drillbit Taylor."


title: Hynden Walch

text: Vuonna 1998 hän teki ääniroolin elokuvassa "". Tämän jälkeen hän on ollut mukana useissa animaatioissa, kuten "Batman"-sarjassa Harley Quinnin äänenä. Hänen äänitöihinsä kuuluvat myös "Adventure Time", "Ipanat", "Justice League", "Super Robot Monkey Team Hyperforce Go!", "Jake Long – amerikkalainen lohikäärme" ja "". Näiden ohella Walch on dubannut animea, minkä hän on kertonut olevan huomattavasti vaikeampaa kuin alkuperäisten ääniroolien tekeminen.


title: Hynden Walch

text: Vuosina 2003–2006 Walch teki Tähtitulen ääniroolin Teinititaanien piirretyssä nimeltä "Teen Titans" sekä elokuvassa "".


title: Ahmovaara

text:
Ahmovaara on kylä Juuassa, lähellä Lieksan rajaa. Kylässä on noin 450 asukasta.
Kylä sijaitsee valtatie 6:n varrella. Matkaa Juuan kirkonkylään on 25 kilometriä ja Joensuuhun, Outokumpuun ja Nurmekseen kuhunkin noin 60 kilometriä. Koli on 11 kilometrin päässä.


title: Ahmovaara

text: Valtatie 6:n varrella oleva Kolinportti on kylän palvelukeskus, jossa on ravintola, pub, kauppoja, internetpiste, näyttelytila ja huoltoasema.


title: Ahmovaara

text: Urheiluseura Ahman Pojat järjestää maaliskuussa laturetki Ahman hiihdon.


title: Kevättämäjärvi

text: Kevättämäjärvi (myös "Kevätjärvi", ) on kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven pohjoisrannalla 92 kilometriä Sosnavitsasta luoteeseen. Kylässä ei ole vakituista asutusta (vuonna 2013).


title: Kevättämäjärvi

text: Suikujärven pogostaan kuulunut Kevättämäjärvi mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. Kylän maille Muujärven (ven. "Mujezero") saareen perustettiin samoihin aikoihin Pyhän Kolminaisuuden erämaaluostari, josta tuli osa Voijärven volostia. Kevättämäjärven kylä siirrettiin vuonna 1856 Voijärven yhteydestä Tunkuan seurakuntaan. Vuonna 1898 kylään perustettiin yksiluokkainen valtion koulu. Tunkuan volostiin kuuluneessa kylässä oli vuonna 1905 41 taloa ja 133 asukasta.


title: Kevättämäjärvi

text: Neuvostoaikana muodostettiin Tunkuan piirin kuulunut Kevättämäjärven kyläneuvosto, johon kuuluivat myös Lammintaustan (ven. "Zalambino"), Petškanvaaran ("Petškinvaraka"), Pompinvaaran ("Pompinvaraka"), Viikatehjärven ("Kosoje Ozero"), Voingin ("Voinga") ja Votulman ("Vatulma") kylät sekä 1920–1930-luvun vaihteessa syntynyt Kevättämäjärven metsätyöläisasutus. Vuonna 1933 niissä oli yhteensä 570 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Myöhemmin Kevättämäjärvi toimi Uskelan kyläneuvoston keskuksena. Vuonna 1960 Uskelan kyläneuvosto liitettiin Tunkuan kyläneuvostoon, jonka keskus siirrettiin Uuden Maasjärven taajamaan. 1960-luvulla kylän palvelut lakkautettiin ja suurin osa sen asukkaista muutti Uuteen Maasjärveen.


title: Kevättämäjärvi

text: Kevättämäjärven rannoilta on löytynyt useita kivikautisia asuinpaikkoja. Kylässä on paljon vanhoja karjalaistaloja ja Pyhän Nikolaoksen tsasouna. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu 1800–1900-lukujen vaihteessa pystytetty Kolobovan aitta.


title: Chip Jett

text: Charles "Chip" Jett (s. 22. syyskuuta 1974 Scottsdale, Arizona) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hän aloitti uransa jakajana kasinolla, mutta siirtyi pelaaja-ammattilaiseksi huomattuaan siinä ansaitsevansa paremmin.


title: Chip Jett

text: Jett sijoittui toiseksi Howard Ledererin voittamalla World Poker Tourin (WPT) PartyPoker.com Million II -risteilyllä maaliskuussa 2003. Myöhemmin samana vuonna hän oli kaksi kertaa World Series of Poker -turnausten (WSOP) finaalipöydässä ja toistamiseen WPT:n finaalipöydässä Mel Judahin voittamassa Legends of Poker -turnauksessa.


title: Chip Jett

text: Vuonna 2005 Jett oli WSOP:n 5 000 dollarin seitsemän kortin avopokeri -turnauksen kolmas. Lokakuussa samana vuonna hän ansaitsi 107 900 dollaria Bellagio Festa Al Lago -turnauksen kakkostilasta, kuukautta myöhemmin hän oli toinen myös Amir Vahedin voittamassa Ultimate Poker Challengen finaalissa ansaiten 106 700 dollaria. Vuoden 2007 WSOP:ssa Jett oli kolmas 1 000 dollarin S.H.O.E.-turnauksessa.


title: Chip Jett

text: Jettin vaimo on pokeriammattilainen Karina Jett (omaa sukua Mikelis). Elokuussa 2005 he pelasivat samassa finaalipöydässä London Open -turnauksessa. Chip Jett oli turnauksen neljäs ansaiten 150 000 dollaria ja Karina kahdeksas saaden 45 000 dollaria. Perheessä on tytär ja poika. Sekä Chip että Karina Jett edustavat Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta.


title: Chip Jett

text: Jett kirjoittaa "Card Player Magazineen" kolumneja yhdessä vaimonsa kanssa. Elokuussa 2007 Jettin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,0 miljoonaa dollaria.


title: Uskela (Tunkua)

text: Uskela eli Uškela eli Uskila eli Uškila () on kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Muujärven (ven. "Mujezero") pohjoisrannalla noin 90 kilometriä Sosnavitsasta luoteeseen. Kylässä on kaksi asukasta (vuonna 2013).


title: Uskela (Tunkua)

text: Muujärven asutus lienee syntynyt 1500- ja 1600-lukujen vaihteessa. Uskelan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1720, jolloin siellä oli kolme taloa. Muujärven Troitsansaaressa oli 1500-luvun lopulla perustettu Pyhän Kolminaisuuden erämaaluostari, jonka mukana kylä liitettiin Solovetskin luostarin omistuksiin. Luostari lakkautettiin vuonna 1764.


title: Uskela (Tunkua)

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Uskela kuului Voijärven volostin Ofonanniemen kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 35 taloa ja 207 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Tunkuan piiriin kuulunut Uskelan kyläneuvosto, johon kuuluivat myös Hristananvaaran (ven. "Hristanvaraka"), Mustavaaran ("Tšornaja Varaka"), Ofonanniemen, Puustin ("Pusty") ja Tarkonjärven ("Tarkozero") kylät sekä Tavaškan metsätyöläisasutus. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli 468 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Uskelassa asukkaita oli 212.


title: Uskela (Tunkua)

text: Toisen maailmansodan jälkeen Uskelan kyläneuvoston keskus siirrettiin Kevättämäjärvelle. Vuonna 1960 se liitettiin Tunkuan kyläneuvostoon, jonka keskuspaikaksi tuli Uusi Maasjärvi.


title: Uskela (Tunkua)

text: Muujärven Troitsansaaressa on säilynyt vuonna 1602 tai mahdollisesti jo aikaisemmin rakennettu Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko, joka restauroitiin perusteellisesti 1970-luvulla. Saarella on myös tsasouna ja erakkomunkin mökki, jonka sisällä on luostarin perustajan Kassian Pyhittäjän kiviarkku. Kirkko ja tsasouna ovat valtakunnallisia suojelukohteita.


title: Rantakylän kirkko

text: Rantakylän kirkko on Joensuun Rantakylän seurakunnan pääkirkko. Se valmistui vuonna 1981. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Veijo Martikainen.


title: Rantakylän kirkko

text: Kirkossa on istumapaikkoja 350 hengelle, kirkkosaliin yhdistettävästä seurakuntasalista lisäpaikkoja saadaan 200 hengelle.


title: Rantakylän kirkko

text: Kirkko sijaitsee keskellä Rantakylän kaupunginosaa, mäntymetsikön ympäröimänä. Se on linjoiltaan pelkistetty ja moderni.


title: Rantakylän kirkko

text: Tunnetuin työ kirkossa on kastemaljan yläpuolelle sijoitettu kuvanveistäjä Kain Tapperin työ ”Aamu”. Kaksi metriä korkea ja puolitoista metriä leveä pelkistetty, puinen seinäreliefi sai seurakunnassa aikoinaan ristiriitaisen vastaanoton.


title: Rantakylän kirkko

text: Pirkko Hammarberg on suunnitellut kirkon kirkkotekstiilit ja kuusiosaisen kala-aiheisen kuultokudostyön seurakuntasalin puolella. Raimo Puustisen lasimaalaus ”Ilosanoma” koostuu noin tuhannesta lasinosasesta.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Paavo Nurmi -patsas (myös Paavo Nurmen juoksijapatsas) on kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen tekemä, Suomen menestyneintä olympiaurheilijaa juoksija Paavo Nurmea esittävä kokovartaloveistos. Pronssiveistos valmistui vuonna 1925, ja siitä on sittemmin tehty neljä lisävalosta. Patsaasta tuli suomalaisen urheilun ja itsenäisen kansakunnan symboli ja Suomi-kuvan lähettiläs.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Tilaus merkitsi Aaltosen kansallisen luottotaiteilijan uran alkua. Aiemmin hänellä oli ollut vahva paikallinen merkitys Turun seudulla. Veistostilaus annettiin Aaltoselle ”kohotuspalkintona”, koska häntä pidettiin nuorista kuvanveistäjistä lahjakkaimpana. Veistos oli myös ensimmäinen Suomen valtion tilaama urheilijaa esittävä veistos.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Paavo Nurmi toimi Aaltosen mallina Hirvensalon ateljeessa. Veistoksesta ei tehty naturalistista näköismuotokuvaa, vaan tavoitteena oli tehdä ihanteellinen ”suomalaisen juoksijan monumentti”. Aaltonen tavoitteli juoksijahahmolle dynaamista ja keveää asentoa. Liikkeen ja asennon etsimisessä Aaltonen käytti myös Toivo J. Kailan kirjassa julkaistuja valokuvia Nurmen harjoitusmenetelmistä.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Veistoksen ilme on kevyt ja ilmava. Sen paino on Nurmen oikean jalan varpaiden varassa. Sommittelusyistä veistos esittää Nurmen varvasastujana, vaikka hän todellisuudessa astui koko jalkapohjallaan. Vartalon kierteisyys viittaa Nurmelle tunnusomaiseen pitkään askeleeseen, joka lähti lantiosta.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Merkkihenkilöitä kuvaavissa veistoksissa harvemmin käytetty alastomuus liittyi 1920-luvulla pinnalla olleeseen antiikin taiteiden ihailuun. Veistos onkin suora viittaus antiikin Kreikan alastomiin urheilijoihin ja helleenisen kulttuurin jatkumoon.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Patsas keräsi positiivisia arvioita ulkomailla ja Suomessakin. Aikakaudelle tyypillisesti sitä arvioitiin rotupiirteiden valossa, ja sen katsottiin edustavan koko suomalaisen kansan ja rodun ominaisuuksia.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Suomen valtio tilasi kuvanveistäjä Wäinö Aaltoselta Paavo Nurmen kokovartaloveistoksen 1. lokakuuta 1924, kun Nurmi oli voittanut viisi kultamitalia Pariisin olympialaisissa. Wäinö Aaltosen tekemä savimalli valmistui jo saman vuoden puolella ja Aukusti Veuron tekemä pronssivalu syksyllä 1925.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Valmis patsas sijoitettiin väliaikaisesti Ateneumin taidemuseoon odottamaan sijoitusta julkiselle paikalle. Sopivana pidettiin jo tuolloin suunnitteilla ollutta stadionia. Vaikka teos sai paljon myönteistä huomiota ulkomailla, hätkähdytti kansallissankarin kuvaaminen alastomana suomalaisyleisöä niin, että veistos oli Ateneumin sisätiloissa vielä stadionin valmistuttua 1938.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Helsingin vuoden 1952 olympialaisten aikaan ilmapiiri ja aika alkoivat olla sopivia patsaan sijoittamiselle ulkotiloihin. Veistoksen alkuperäisen valoksen uudelleensijoittamisen sijaan päätettiin kuitenkin tehdä uusi kopio veistoksesta, joka paljastettiin Helsingin Olympiastadionin etukentällä olympiakisojen yhteydessä. Veistos oli näkyvästi esillä myös olympialaisten virallisessa julisteessa.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Veistoksen kolmas kopio paljastettiin Nurmen kotikaupungissa Turussa 1955 Auransillan luona Itäisellä Rantakadulla, eli vain muutama vuosi olympialaisten jälkeen. Veistoksen Turun kaupungille lahjoitti Oy Wärtsilä Ab. Patsasta siirrettiin myöhemmin muutama metri satamaan päin alkuperäiseltä paikalta risteysjärjestelyjen ja aivan patsaan eteen pystytetyn liikennevalopylvään takia. Patsas on liikenteenjakajakorokkeella.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Patsaan ensimmäinen valos kiersi 1950- ja 1960-luvuilla lukuisissa ulkomaisissa näyttelyissä, mutta varsinaisena sijoituspaikkana oli edelleen Ateneum.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Vuonna 1983 valos deponoitiin Jyväskylän yliopistolle. Se sijoitettiin Seminaarinmäen kampusalueelle, liikuntatieteellisen tiedekunnan vieressä olevaan Aallonpuistoon. Ateneum halusi kuitenkin patsaan Helsinkiin vuonna 1994 järjestettävää Wäinö Aaltosen satavuotisjuhlanäyttelyä varten. Nouto herätti kohua, sillä siitä ei oltu ilmoitettu yliopistolle.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Aaltosen juhlavuoden kunniaksi patsaasta tehtiin neljäs valos, jonka valtio lahjoitti Sveitsin Lausannessa sijaitsevan Kansainvälisen Olympiakomitean Olympiamuseon puistoon.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Jyväskylässä odotettiin patsaan palautusta, joten kohu kasvoi kun Ateneum ilmoitti, että huonon kunnon vuoksi veistosta säilytetään jatkossa Ateneumin sisätiloissa. Keskisuomalainen otsikoi: "”Kulttuuriskandaali – Jyväskylästä viety Nurmen patsas tuskin palaa takaisin”". "Jyväskylä-seura" neuvotteli Aaltosen perikunnan kanssa uuden valoksen tekemisestä ja keräsi rahaa. Yritysten ja yksityisten ohella rahaa lahjoittivat muun muassa opetusministeriö, Jyväskylän kaupunki ja yliopisto. Valos valmistui vuonna 2000 Kellokoskella ja se paljastettiin entisellä jalustallaan seuraavana vuonna. Koska veistoksesta on ollut lupa tehdä viisi valosta, oli Jyväskylän patsas viimeinen.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Veistos on ollut suosittu ja sillä on ollut suuri symboliarvo. Helsingin olympialaisten julisteen, lukuisten mainosten ja postikorttien ohella hahmo oli 10 markan setelissä. Veistoksen pohjalta tehtiin myös Paavo Nurmen muistopostimerkki, joka laskettiin liikkeelle Nurmen kuoltua lokakuussa 1973.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Lisäksi veistoksesta tehtiin sarjatuotantona pienoispatsaita 1950-luvun alussa. Niillä rahoitettiin Otaniemen teekkarikylän urheilulaitoksia. Myös pienoismallissa vain oikean jalan varpaat koskevat maata. Kirjasinmetallista valetut pienoisveistokset olivat 40 cm korkeita. Joitakin kappaleita valettiin myös pronssiin. Suunnitelmissa oli valaa veistoksia runsaamminkin ja markkinoida niitä Yhdysvalloissa. Lopullisesta valosmäärästä ei ole tietoa, mutta se luultavasti jäi aiottua pienemmäksi.


title: Paavo Nurmi (patsas)

text: Yksi Paavo Nurmi -pienoisveistos aiheutti hämmästystä, kun se löytyi Tukholman edustalla 333 vuotta merenpohjassa maanneen "Wasa-laivan" kannelta historiallisten esineiden ja rojun seasta laivan nosto-operaatiossa vuonna 1961. Selitys oli yksinkertainen: kyseessä oli teekkarijäynä, patsas oli viety hylkyyn vasta edellisenä yönä.


title: Pierre Emmanuel

text: Pierre Emmanuel (oik. "Noêl Jean Mathieu", 3. toukokuuta 1916 – 24. syyskuuta 1984 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija, joka tuli alkujaan tunnetuksi toisen maailmansodan aikaisena vastarintaliikkeen runoilijana ja kokoelmastaan "Tombeau d'Orphée" (1941). Hän käsitteli myöhemmässä runoudessaan katolista uskoa ja filosofisia aiheita.


title: Pierre Emmanuel

text: Hänet valittiin Ranskan akatemiaan vuonna 1968, mutta hän erosi siitä vuonna 1975.


title: Albert von Hellens

text: Albert Alexander von Hellens (22. marraskuuta 1879 Helsinki – 2. huhtikuuta 1950) oli suomalainen tuomari, ministeri, maaherra ja vapaaherra.


title: Albert von Hellens

text: Von Hellensin isä oli Turun hovioikeuden presidentti, senaattori ja valtiopäivien maamarsalkka Lars Theodor von Hellens (1826–1896). Perheeseen kuului 12 lasta; tunnetuimmat von Hellensin sisaruksista olivat hygienian professori Oskar von Hellens (1867–1948), kenraalimajuri Lars Hjalmar von Hellens (1869–1953), valtiopäivämies ja pormestari Harald Wilhelm von Hellens (1865–1926) sekä Turun hovioikeuden presidentti Valde Hirvikanta (1863–1911).


title: Albert von Hellens

text: Valmistuttuaan varatuomariksi 1903 von Hellens aloitti työuransa Turun tuomiokapitulin sihteerinä, jota tehtävää hän hoiti siihen asti, kunnes hänet nimitettiin Turun ja Porin läänin väliaikaiseksi maaherraksi vuonna 1917. Samana vuonna hänet nimitettiin Kuopion läänin maaherraksi 1917–1918 ja Hämeen läänin maaherraksi 1919–1930.


title: Albert von Hellens

text: Edistyspuoluetta edustanut von Hellens toimi sisäasiainministerinä Erichin hallituksessa 1920–1921 ja oikeusministerinä Vennolan II hallituksessa 1922 sekä Ingmanin II hallituksessa 1924–1925.


title: Albert von Hellens

text: Vuonna 1930 von Hellensistä tuli oikeuskansleri, jota tehtävää hän hoiti lyhyen aikaa siirtyen Turun hovioikeuden presidentiksi ja samalla valtakunnanoikeuden jäseneksi.


title: Albert von Hellens

text:
Vapaaherra von Hellens oli ollut säätyvaltiopäivillä vuonna 1904–1905 aatelissäädyssä sukunsa edustajana
ja Turun kaupunginvaltuustossa 1913–1919.


title: Shane Embury

text: Shane Embury on brittiläisen grindcore/death metal -yhtye Napalm Deathin basisti. Napalm Deathissa Embury on soittanut vuodesta 1987 mutta hänellä on ollut samaan aikaan myös monia sivuprojekteja, kuten Brujeria, Venomous Concept, Lock Up ja Meethook Seed. Ennen Napalm Deathiin liittymistä Embury soitti Azagthoth -nimisessä death metal -yhtyeessä yhdessä Peter Gilesin kanssa.


title: Uusi Apteekki

text: Uusi Apteekki, viralliselta nimeltään Seurusteluravintola Kaskenkatu 1, on Turussa toimiva olutravintola, joka toimii 1900-luvun alussa perustun Turun Uuden Apteekin entisissä tiloissa.


title: Uusi Apteekki

text: Ravintola Uusi Apteekki perustettiin vuonna 1993 entisen Turun Uuden Apteekin tiloihin. Turun Uusi Apteekki aloitti toimintansa vuonna 1907 juuri valmistuneessa arkkitehti Frithiof Strandellin suunnittelemassa talossa. Strandell suunnitteli myös apteekin kalustuksen, joka säilytettiin pääosin ennallaan, kun apteekki muutettiin ravintolaksi.


title: Uusi Apteekki

text: Uuden Apteekin tiloissa on toiminut myös pienpanimo, Kaskenmäen Panimo. Se aloitti toimintansa kesällä 1993. Välillä pysähdyksissä ollut panimotoiminta käynnistyi uudelleen 2010-luvulla.


title: Uusi Apteekki

text: Uuden Apteekin tunnetuimpia kanta-asiakkaita ovat olleet kirjailija Reijo Mäki ja professori Esko Valtaoja. Ravintola on myös esiintynyt toistuvasti eräänä Reijo Mäen Vares-kirjojen tapahtumapaikoista.


title: International Superhits!

text: International Superhits! on yhdysvaltalaisen pop-punkyhtye Green Dayn kokoelmalevy. Se ilmestyi vuonna 2001. Levyllä on mukana kaikki yhtyeen singleinä julkaistut kappaleet sekä kaksi uutta kappaletta: Maria ja Poprocks & Coke.


title: Emodiini

text: Emodiini on lääkeaine ja väriaine. Se on oranssi yhdiste, antrakinoniväri. Emodiinin kemiallinen kaava on CHO, moolimassa 270,24 g/mol, sulamispiste 253 °C, liukoisuus veteen < 0,1 g/100 ml ja CAS-numero 518-82-1. Emodiini on franguliinin hajoamistuote.


title: Emodiini

text: Lääketarkoitukseen emodiinia ja muita luonnon antrakinoneita on käytetty hyvin pitkään muun muassa laksatiivisina aineina.


title: Emodiini

text: Emodiinia saadaan muun muassa paatsamalajien ("Rhamnus") kuten esimerkiksi Suomessa kasvavan korpipaatsaman ("Rhamnus frangula") kuoresta ja juuresta sekä sennasta, aaloesta, suolaheinästä ja raparperista. Frangulaemodiinia on paatsaman puoliraaoissa marjoissa. Paatsaman kuivattu kuori sisältää antrakinoniglykosideja, muun muassa franguliinia. Franguliinin hajotessa syntyvä emodiini ärsyttää paksusuolen seinämää ja lisää näin suolen liikettä ja vaikuttaa ulostavasti. Rohtoa voi käyttää ummetukseen vain tilapäisesti, sillä jatkuva käyttö aiheuttaa riippuvuutta. Orapaatsamasta ("Rhamnus catharticus") on ulostuslääkkeenä käytetty kuoren lisäksi myös kypsiä kuivattuja siemeniä ja marjojen mehua. Paatsaman marjoista valmistetaan keltaista lakkaa.


title: Emodiini

text: Paatsaman kuori ja hedelmät ovat lääkeluettelossa, joten rohdoksia ei voi valmistaa eikä myydä vapaasti. Paatsama sinänsä lasketaan myrkyllisiin kasveihin. Emodiinikin on joissakin tutkimuksissa osoittautunut myrkylliseksi.


title: Vince Burgio

text: Vince Burgio (s. Kansas City, Missouri) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen.


title: Vince Burgio

text: Burgio valmistui Missourin yliopistosta ja muutti Kaliforniaan vuonna 1976, jossa hän aloitti rakennusliiketoiminnan. Burgio aloitti pokerin turnauspelaamisen säännöllisesti vuonna 1987.


title: Vince Burgio

text: Vuonna 1992 Burgio saavutti huomiota kun hänet valittiin Four Queens Poker Classic -tapahtuman parhaaksi yleispelaajaksi. Samana vuonna hän oli toinen World Series of Pokerin (WSOP) $ 1,500 Ace to Five Draw -turnauksessa. Toistaiseksi ainoan WSOP-rannekkeensa hän voitti vuonna 1994 $ 1,500 Seven-Card Stud Split -turnauksessa. Ykköspalkinto siinä oli 127 200 dollaria. Samana vuonna hän selvityi WSOP:n pääturnauksen finaalipöytään ja oli lopulta neljäs ansaiten 168 000 dollaria.


title: Vince Burgio

text: World Poker Tourilla (WPT) Burgio on ollut kerran finaalipöydässä: hän oli viides Paul Dardenin voittaessa marraskuussa 2002 49'er Gold Rush Bonanza -turnauksen.


title: Vince Burgio

text: Elokuussa 2006 Burgio voitti lowballin maailmanmestaruuden Legends of Poker -tapahtumassa Bicycle Casinolla, Los Angelesissa. Burgio on pelannut myös Ultimate Poker Challenge -ohjelmassa.


title: Vince Burgio

text: Burgio on julkaissut omaelämäkerran "Pizza, Pasta And Poker: The Private & Public Life of a Professional Poker Player". Hän kirjoittaa kolumneja "Card Player Magazineen". Elokuussa 2007 Burgion pokeriuran turnausansiot ylittivät 1,9 miljoonaa dollaria.


title: Vilkku Joukahainen

text: Vilhelm (Vilkku) Joukahainen (aikaisempi sukunimi Seppä) (19. huhtikuuta 1879 Vehkalahti – 27. maaliskuuta 1929 Hamina) oli suomalainen opettaja, toimittaja, runoilija, Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri. Hän käytti kirjailijana myös salanimiä "Sakari Pyysalo" ja "Vilho Rautseppä".


title: Vilkku Joukahainen

text: Joukahaisen vanhemmat olivat talollinen "Kalle Kustaa Seppä (Jouhikainen)" ja "Helena Heikintytär Ståhlberg" joka oli kotoisin Vehkalahden Reitkallin Pässilän rusthollista. Hänen äitinsä oli jäänyt alaikäisten lapsien kanssa leskeksi ensimmäisestä aviomiehestään, Vehkalahden Husulan kylän Jaakkolan kantatilalla tilanosaa viljelleestä perintötilallinen Jooseppi Heikinpoika Jouhikaisesta, ja meni parin vuoden kuluttua naimisiin uudestaan sukunimettömän renki Kalle Kustaan kanssa, joka oli kotoisin Liikkalan sepän talon palkollisväestä, ja josta näin tuli Husulan Jouhikaisen tilan puusniekka. Jälkimmäisestä avioliitosta syntyi tähän uusperheeseen poika Vilkku (Vilhelm). Koska Vilkulle ei ollut luvassa viljelystilan osuutta (maanomistuksen oli tarkoitus periytyä äidin ensimmäisen aviomiehen eloonjääneelle tyttärelle), Vilkku laitettiin opintielle hankkimaan itselleen oma ammatti ja toimeentulo. Hän kävi kansakoulun ja kansanopiston ja valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1902. Hän toimi Keski-Savon kansanopiston vt. johtajana 1902–1903 sekä 1905 ja kansakoulunopettajana Tuusulassa 1904 ja Haminassa 1904–1919.


title: Vilkku Joukahainen

text: Kansallisromanttisessa hengessä Vilkku käänteli kotitilansa nimestä (Jouhikainen, Joukainen) itselleen kalevalaiselta kuulostavan sukunimen Joukahainen. Oikeasti hän ei ollut Virolahden Joukaisten (Jouhikaisten) biologisia jälkeläisiä.


title: Vilkku Joukahainen

text: Joukahainen oli "Koitar"-lehden päätoimittajana Haminassa 1904–1905, "Kansakoulun lehden" toimittajana 1909–1919, "Maakansan" toimittajana 1913–1914, "Maaseutu"-lehden päätoimittaja 1916–1920, "Maan äänen" toimittajana 1919–1920, "Turunmaa"-lehden päätoimittajana 1923–1924 ja "Suomen talonpoika" -lehden päätoimittajana 1924–1925. Joukahainen toimi myös maanviljelijänä Vehkalahdella ja oli viimeksi Suomen Maatalous-Osake-Pankin Haminan konttorin johtaja 1926–1929.


title: Vilkku Joukahainen

text: Joukahainen oli Maalaisliiton kansanedustajana 1917–1923 Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä. Hän oli sosiaaliministerinä Erichin hallituksessa 1920–1921 ja Vennolan II hallituksessa 1921–1922. Sisäasiainministerinä Joukahainen oli Kallion I hallituksessa 1922–1924 ja sosiaaliministerinä Tulenheimon hallituksessa 1925. Joukahainen oli presidentin valitsijamies vuoden 1925 presidentinvaaleissa.


title: Vilkku Joukahainen

text: Joukahainen kirjoitti myös runoja ja näistä tunnetuin on joululaulu "On hanget korkeat, nietokset", joka julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1901 "Joulupukki"-lehdessä. Joukahainen julkaisi runokokoelmia omalla nimellään ja salanimellä "Sakari Pyysalo".


title: Frithiof Strandell

text: Frithiof Strandell (1865–1925) oli suomalainen arkkitehti. Strandell suunnitteli lukuisia Turussa sijaitsevia jugendrakennuksia. Vartiovuorenmäelle hän suunnitteli asuintalon nimeltä Hjorten. Rakennuksen valmistuttua arkkitehti asui itse toisessa kerroksessa puistonpuoleisessa päädyssä ja hänen isänsä V.L.B. Strandell asui kolmannessa kerroksessa suoraan arkkitehdin asunnon yläpuolella.


title: Frithiof Strandell

text: Jugendrakennusten purkaminen sai Turussa erityisen paljon huomiota, kun Strandellin suunnittelema rakennus Hamburger Börs Kauppiaskadun ja Eerikinkadun kulmasta purettiin uudemman rakennuksen tieltä. Paikalle jäi vanhempi rakennus, jonka nykyinen ulkoasu on Strandellin käsialaa.


title: Ranskan Grand Prix 1991

text: Ranskan Grand Prix 1991 oli 507. Formula 1 -osakilpailu. Se ajettiin 7. heinäkuuta 1991 Circuit de Nevers Magny-Cours -radalla ensimmäistä kertaa. Kilpailun voiton otti ensimmäisen kerran tällä kaudella Nigel Mansell. Mansell ajoi kilpailussa uransa 20. nopeimman kierroksen.


title: Riitaoja

text: Riitaoja on fiktiivinen hahmo Väinö Linnan romaanissa Tuntematon sotilas. Hän on ammuslaatikoita kantava pelokas sotamies, joka kuolee romaanin alkupuolella.


title: Riitaoja

text: Riitaoja oli kotoisin Keski-Suomesta, eräiden tutkijoiden mukaan hänen murteensa saattaisi viitata Saarijärven tai Konginkankaan alueille. Sodan syttyessä Riitaoja toimii konekiväärikomppanian patruunankantajana, mutta ei pärjää siinäkään, sillä hänen hermonsa eivät kestä taistelutilannetta. Riitaoja ei siedä eikä kestä asioita niin paljon kuin muut, eikä hänestä ole muuta kuin taakkaa. Toisaalta Riitaojasta ei ole kieltäytyjäksikään; hänet on tempaistu mukaan peliin, joka on hänelle täysin outo. Kirjailija Hannu Raittilan mukaan nykyarmeija ”luultavasti jo oman etunsakin vuoksi karsii riitaojat riveistään, mutta ei jatkosodan kenttäarmeija”. Riitaojan voi olettaa kärsineen pelkoneuroosin kaltaisesta oireesta, mutta porukkahenki pitää hänet tästä huolimatta otteessaan.


title: Riitaoja

text: Hän on hyvin arka ja heikko, ja sen vuoksi ajautuu vaikeuksiin ryhmänjohtajansa alikersantti Lehdon kanssa. Lehto on romaanin henkilögalleriassa Riitaojan vastapari: Riitaoja on yliherkkä, kun taas Lehto vihaa kaikenlaista herkkyyttä. Riitaoja ei saa mielestään pois kaatuneiden ihmisten tuskanhuutoja. Lehtoa lukuun ottamatta muut romaanin sotilaat tuntuvat ymmärtävän Riitaojaa, koska he näkevät tässä itsensä: jokainen pelkää, mutta toisin kuin Riitaoja, muut osaavat käsitellä pelkoaan. Riitaojaa ei varsinaisesti kiusata eikä pilkata, vaan muut suhtautuvat häneen lähinnä hyväntahtoisesti, mikä johtunee hänen aseistariisuvasta lapsellisuudestaan. Ryhmästään eksynyt Riitaoja kuolee vihollisen tulituksessa heti Lehdon itsemurhan jälkeen ollessaan hakemassa pudottamaansa patruunalaatikkoa. Kuollessaan hän sanoo viimeisiksi sanoikseen ""Älkää, älkää... En minä mitään pahaa"". Riitaojan ja Lehdon voi ajoittaa kuolleen Tsalkissa Suojärven koillispuolella elokuun lopulla 1941.


title: Riitaoja

text: Puolustusvoimien entisen komentajan, talvi- ja jatkosotiin osallistuneen kenraali Jaakko Valtasen mukaan Riitaojan kaltaisia pyrittiin rintamalla yleensä ymmärtämään, koska joukko pyrki suojelemaan omiaan. Sodan aikana psyykkisesti oireilleet miehet vietiin yleensä tarkkailuyksikköön Lahteen ja muutaman viikon kuluttua päätettiin, oliko heistä työpalveluun linnoituskomppanioissa tai vähemmän vaativiin B-miehen tehtäviin omassa yksikössään vai siirrettiinkö heidät kotiseudun sairaalaan. Näin Riitaojakin olisi saattanut päätyä Lahteen, mikäli hän olisi hakeutunut lääkäriin tai hänen esimiehensä olisivat hankkineet hänelle siirron. Toisaalta historiantutkija Ville Kivimäen mukaan tuon ajan sotilaspsykiatrit olivat saaneet oppinsa pääosin Hitlerin Saksassa, jossa ei juuri tunnettu ymmärrystä psyykkisesti oirehtivia sotilaita kohtaan, vaan tällaisia pidettiin karkureina. Moni selvistä psyykkisistä oireista kärsinyt olisi siten passitettu hoidon asemesta kenttäoikeuteen.


title: Riitaoja

text: Kirjailija Petri Tamminen on luonut kuvitteellisen tarinan Linnalta kertomatta jääneeseen Riitaojan taustaan. Sen mukaan Riitaoja syntyi kansalaissodan aikaan eli vuonna 1918. Riitaojan isä kuoli kansalaissodassa ja myös hänen äitinsä kuoli pian sen jälkeen. Riitaojan koulunkäynti rajoittui kansakouluun, minkä jälkeen hän pääsi kunnalle töihin.


title: Riitaoja

text: Vänrikki Koskela peitti polun varteen vierekkäin makaamaan jääneet Lehdon ja Riitaojan ruumiit mantteleilla ennen niiden poiskuljetusta. Riitaoja siunattiin sankarihautaan jollakin keskisuomalaisella kirkkomaalla, ja saattoväkeä oli tuskin kovin paljon. Ruumisarkkua ei saanut avata, sillä Riitaojan tappanut vihollisen luoti oli osunut takaraivoon.


title: Riitaoja

text: Ilkka Malmbergin mukaan monta "Tuntemattoman sotilaan" henkilöä voitaisiin poistaa kirjasta kokonaisuuden kärsimättä, mutta Riitaoja on yksi sen tärkeimmistä hahmoista.


title: Riitaoja

text:
Riitaojaa esitti vuonna 1955 Edvin Laineen versiossa Olavi Ahonen ja 1985 Rauni Mollbergin versiossa Hannu Kivioja.
Pyynikin kesäteatterin Tuntemattomassa sotilaassa Lauri Komulainen ja Olavi Ahonen ovat olleet Riitaojan roolissa. Rauni Mollberg mainitsi "Tuntematon sotilas" -romaanin hahmoista juuri Riitaojan häntä eniten koskettaneeksi ja hänelle läheisimmäksi. Vuoden 2017 Aku Louhimiehen versiossa Riitaojaa näytteli Eino Heiskanen.


title: Markoolio

text: Markoolio (oikealta nimeltään Marko Kristian Lehtosalo, s. 1. tammikuuta 1975 Lahti) on ruotsinsuomalainen räppäri, eurodance-artisti ja näyttelijä. Hän asuu nykyisin Tukholmassa Södermalmilla. Suurin osa Markoolion tuotannosta on ruotsinkielistä ns. eurodancea, mutta osan hittikappaleistaan hän on levyttänyt myös suomeksi albumilla "Suomessa syntynyt". "Markoolio"-nimi tulee Marko-nimen ja yhdysvaltalaisräppäri Coolion sekoituksesta.


title: Markoolio

text: Marko syntyi Lahdessa 1. tammikuuta vuonna 1975, mutta muutti jo kuuden kuukauden ikäisenä Ruotsiin. Marko varttui ja kävi koulua Ormingessa Tukholman lähellä. Suoritettuaan varusmiespalveluksen Tammisaaressa Marko palasi Ruotsiin. Markoolio tuli tunnetuksi "Sommar och sol" -esikoissinglellään. Singleä seurannut esikoisalbumi "Sticker hårt" ilmestyi lokakuussa 1998. Markoolio on julkaissut viisi studioalbumia, juontanut useita televisio- ja radio-ohjelmia ja saanut lukuisia palkintoja. Markoolio omistaa myös oman yökerhon ja Netgames Holdings -firmasta 3,3 prosenttia.


title: Stormbringer (albumi)

text: Stormbringer on brittiläisen rockyhtye Deep Purplen yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 1974. Sen funk- ja soul-vaikutteet, jotka olivat peräisin erityisesti basisti-laulaja Glenn Hughesilta, herättivät ristiriitaisia mielipiteitä sekä yleisössä että yhtyeessä. Levyä on sanottu yhtyeen melodisimmaksi. Albumin nimi- ja aloituskappale ”Stormbringer” on sen tunnetuin, mutta myös albumin päättävä ”Soldier of Fortune” on hyvin tunnettu.


title: Stormbringer (albumi)

text: Levyllä jatkaa sama kokoonpano, ”Mark III”, kuin edellisellä albumilla "Burnilla": Ritchie Blackmore (kitara), David Coverdale (laulu), Glenn Hughes (bassokitara, laulu), Jon Lord (kosketinsoittimet) ja Ian Paice (rummut). "Stormbringer" oli pitkään viimeinen Deep Purplen albumi, jolla soitti vielä alkuperäinen kitaristi Blackmore. Hän erosi yhtyeestä vuonna 1975 perustaakseen oman Rainbow-yhtyeensä.


title: Stormbringer (albumi)

text: Albumista julkaistiin remasteroitu juhlapainos "35th Anniversary Edition" helmikuussa 2009. Se sisältää alkuperäisen albumin lisäksi Glenn Hughesin remiksauksia kappaleista sekä DVD:n, jolla on albumin alkuperäinen kvadrofoninen miksaus.


title: Stormbringer (albumi)

text: Solisti Ian Gillan ja basisti Roger Glover jättivät Deep Purplen "Who Do We Think We Are" -albumin jälkeen,Heino: s. 39 ja tilalle tulivat solisti David Coverdale ja basisti-laulaja Glenn Hughes.Heino: s. 40 Ensimmäinen tällä niin sanotulla Mark III -kokoonpanolla julkaistu albumi, "Burn", oli saanut hyvän vastaanoton yleisöltä, ja se oli noussut muun muassa Britanniassa listakolmoseksi ja Yhdysvalloissa kuudenneksi.Heino: s. 42 Yhdysvalloissa yhtye oli suosionsa huipulla ja esiintyi Amerikan-kiertueensa aikana muun muassa suurella California Jam -festivaalilla.Heino: s. 44


title: Stormbringer (albumi)

text: Koska yhtye ansaitsi hyvin, kirjanpitäjät kehottivat sitä muuttamaan verotuksen vuoksi ulkomaille. Niinpä yhtye muutti Yhdysvaltoihin ja managerit Manner-Eurooppaan. Tämä katkaisi lähes kokonaan yhtyeen ja managerien välit, jotka olivat aiemmin olleet hyvin tiiviit.Heino: s. 46


title: Stormbringer (albumi)

text: Ennen varsinaisia nauhoituksia yhtye valmisteli uutta materiaalia pari viikkoa Clearwellin linnassa Englannissa. Tarkoitus oli työskennellä rauhallisessa ilmapiirissä, mutta lopulta työnteko muuttui juhlimiseksi. Useita kappaleita saatiin tosin tehtyä, mutta monetkaan niistä eivät päätyneet albumille. Suurin osa "Stormbringerin" materiaalista kirjoitettiinkin vasta studiossa.


title: Stormbringer (albumi)

text: Uutta albumia ryhdyttiin levyttämään Musicland Studiosissa Münchenissä 8. elokuuta 1974. Äänityksissä yhtyeen jäsenillä oli erimielisyyksiä. Blackmorea suututti se, etteivät muut halunneet levyttää cover-versiota Quatermass-yhtyeen kappaleesta ”Black Sheep of the Family”.Heino: s. 47 Yhtyeessä vastustettiin yleensäkin lainakappaleiden levyttämistä. Lisäksi vuonna 1973 yhtyeeseen liittyneiden Coverdalen ja Hughesin itsetunto oli noussut, ja he tyrkyttivät ideoitaan muille yhä innokkaammin. Erityisesti Hughes piti yhdysvaltalaisesta soulista ja funkista, ja hän halusi viedä yhtyeen musiikkia tähän Blackmoren inhoamaan suuntaan.Bloom: s. 219 Blackmore kutsui uusia funk-tyylisiä kappaleita halveksivasti ”kengänkiillotusmusiikiksi”. Hän itse oli kiinnostuneempi kokeilemaan erilaisia sävelasteikkoja ja 1400-luvulta saatuja vaikutteita.Bloom: s. 220


title: Stormbringer (albumi)

text: Blackmoren motivaatio heikkeni, ja toisin kuin yhtyeen aikaisemmilla albumeilla, hän ei enää ollut mukana kaikkien kappaleiden tekemisessä. Taannoinen avioero painoi myös hänen mieltään ja häiritsi musiikkiin keskittymistä.Heino: s. 48 Kitara onkin Strombringerin kappaleissa taka-alalla selvemmin kuin millään muulla Deep Purple -levyllä. ”The Gypsyn” soolo on hyvin samantapainen kuin ”Sail Away” -kappaleen soolo edellisellä albumilla, mitä on pidetty merkkinä siitä, että Blackmore ei ollut kovin kiinnostunut koko albumista tai edes yhtyeestä. Blackmore on kertonut vihanneensa Glenn Hughesin kappaletta ”Hold On” niin paljon, että soitti sen soolosta vain yhden oton ja senkin peukalolla.Bloom: s. 220 Motivaatio-ongelmista huolimatta Hughes on myöhemmin kiittänyt Blackmoren soittoa ja kutsunut sitä ”todella funkyksi”. Jon Lord puolestaan on arvostellut Blackmoren toimintaa ja arvellut, että levystä olisi tullut parempi, jos Blackmoren asenne olisi ollut kunnossa. Blackmore itse on kertonut "Stormbringerin" äänityksistä:


title: Stormbringer (albumi)

text: Koska kappaleita ei enää merkitty automaattisesti yhtyeen yhdessä tekemiksi, jäsenet eivät enää kiinnostuneet toistensa tekemistä kappaleista. Esimerkiksi Blackmoren ja Coverdalen kirjoittama päätöskappale ”Soldier of Fortune”, jota pidetään yhtenä levyn parhaimmista, oli jäädä kokonaan levyttämättä. Paice lopetti soittamisen kahden oton jälkeen, koska ei päässyt mielestään riittävästi esille. Hughes vihasi kappaletta eikä halunnut soittaa sillä. Lopulta ongelma ratkesi, kun Blackmore lupasi soittaa Hughesin funk-kappaleilla, mikäli tämä suostuisi soittamaan ”Soldier of Fortunella”. Tuottaja Martin Birch on lisäksi väittänyt, että Coverdale ja Hughes olisivat riidelleet äänityksissä lauluosioiden jakamisesta, mutta Hughes on kiistänyt tämän. Materiaalia saatiin lopulta kootuksi niin paljon, että siitä olisi voinut tehdä kaksoisalbumin. Äänitykset tulivat valmiiksi 29. elokuuta, ja albumi miksattiin syyskuussa Record Plantissa Birchin ja Paicen johdolla.


title: Stormbringer (albumi)

text: "Stormbringer"-albumista on usein sanottu, että se ei kuulosta Deep Purplelta. Vaikka yhtyeen musiikki oli saanut funk-vaikutteita jo vuoden 1971 "Fireball"-albumilla ja paikoin myös seuraavan vuoden "Machine Head" -albumilla, "Stormbringerilla" funkin vaikutus oli ennenkuulemattoman peittelemätöntä. Funk-vivahteiden lisäksi mukana on vaikutteita myös soulista ja bluesista. "Stormbringeria" on pidetty studiotekniikan puolesta parempana kuin "Burnia", ja siinä on katsottu olevan myös enemmän syvyyttä. Kosketinsoittaja Lord käyttää albumilla huomattavan paljon syntetisaattoria; tosin Moogin käyttö oli tuolloin muutenkin hyvin yleistä. Lord on myöhemmin kertonut, että hänen mielestään Deep Purplen olisi pitänyt funk-vaikutteiden sijaan jatkaa samalla tiellä kuin "Burn"-albumia tehdessään.


title: Stormbringer (albumi)

text: Avausraita ”Stormbringer” on albumin raskain ja samalla tunnetuin kappale.Sironen: s. 115 Hughesin mukaan se myös äänitettiin ensimmäisenä. Coverdale, joka ihaili kreikkalaista mytologiaa, kirjoitti sanoitukset Stormbringer-nimisestä hahmosta. Kuten myös "Burn"-albumin monessa kappaleessa, ”Stormbringerin” kitarasoolo on soitettu päällekkäin eri soundeilla.Sironen: s. 115–116 ”Love Don’t Mean a Thing” on rauhallinen, yhtyeen uudelleen sovittama kappale. Sen aiheena on raha, ja se päätyi levylle Ritchie Blackmoren aloitteesta. Hän oli kuullut sen juhlissa tuntemattoman mustan miehen soittamana. ”Holy Man” on toinen niistä albumin kappaleista, joiden tekemisessä Blackmore ei ollut mukana. Hughes laulaa sen kokonaan, ja hänen laulusuoritustaan on myös kehuttu. A-puolen päättävä ”Hold On” on toinen kappale, jota Blackmore ei ollut tekemässä. Hän on siinä kuitenkin kitaristina vahvasti esillä ja soittaa soolo-osuuksia kosketinsoittaja Lordin lisäksi.Sironen: s. 116 Kappale oli Lordin idea, ja kaikki muut paitsi Blackmore pitivät siitä. David Bowie suunnitteli kappaleen levyttämistä tuoreeltaan. Laulun sanoitusta on pidetty samantyyppisenä kuin mitä Coverdale teki myöhemmin Whitesnake-yhtyeessä.


title: Stormbringer (albumi)

text: B-puolen aloittava ”Lady Double Dealer” on yksi albumin rock-kappaleista ja tyyliltään samanlainen kuin useat "Burn"-albumin kappaleet. Blackmoren ja Lordin taustasoitto on siinä monipuolista. ”You Can’t Do It Right” on saanut vaikutteita afroamerikkalaisesta musiikista, ja suomenkielisen Deep Purple -historiikin kirjoittanut Heikki Heino kuvaa sen olevan ”suunnilleen yhtä kaukana "In Rockin" aikaisesta Purplesta kuin nokkahuilu sähkökitarasta”. Kappale julkaistiin myös singlenä Yhdysvalloissa, missä se ei kuitenkaan saanut listamenestystä.Ekblad 2004: 189 ”High Ball Shooter” on "Stormbringerin" nopeatempoisimpia kappaleita. Blackmore on siinä kitarasooloineen vahvasti esillä, ja myös rumpali Paicen sanotaan olevan siinä parhaimmillaan. Lord soittaa pitkän kosketinsoolon Blackmoren komppaamana.


title: Stormbringer (albumi)

text: ”High Ball Shooteria” seuraa rauhallinen blues-soul-kappale ”The Gypsy”, joka on tehty yhteistyössä. Hughes on kertonut rakastavansa kappaletta ja antavansa tunnustuksensa Paicen rumpujensoitolle. Blackmoren kitarasoolon on huomattu olevan hyvin samanlainen kuin "Burnin" ”Sail Away” -kappaleessa, joskin levyn kvadrofonisessa versiossa soolo on erilainen. Albumin päättää sen toiseksi tunnetuin kappale, herkkä balladi ”Soldier of Fortune”, joka oli jäädä kokonaan levyttämättä. Vasta Coverdalen ja Blackmoren tekemä demoversio innosti muitakin työstämään sitä.Sironen: s. 117 Kvadrofonisella albumilla on hieman erilaisia lauluosuuksia.


title: Stormbringer (albumi)

text: Albumille oli aluksi tarkoitus antaa nimeksi "Silence", mihin saatiin idea Musiclandin studion tarkkaamossa olleesta kyltistä. Kansikuvan suunnittelu aiheutti ongelmia, sillä edellisessä kokoonpanossa basisti Roger Glover oli suunnitellut alustavasti kansikuvituksen, mutta enää yhtyeessä ei ollut visuaalisesti ajattelevaa henkilöä. Aluksi kanneksi ajateltiin ottaa Dieter Zillin suunnittelema kuva mauttomasti meikatusta naisesta, joka piti sormea suunsa edessä. Ritchie Blackmore kertoi studiossa eräälle haastattelijalle yhtyeen haluavan sen kansikuvaksi, koska ”olemme kyllästyneet katsomaan omia naamojamme”. Tosiasiassa hän ajatteli naisen sormen olevan fallossymboli.