title: Helena (mytologia)

text: Helenan kosijoista on olemassa useampiakin eri luetteloita, koska he olivat myöhemmin myös Troijan sodan sankareita. Apollodoros listaa heistä nämä: Odysseus, Laerteen poika; Diomedes, Tydeuksen poika; Antilokhos, Nestorin poika; Agapenor, Ankaioksen poika; Sthenelos, Kapaneuksen poika; Amfimakhos, Kteatoksen poika; Thalpios, Eurytoksen poika; Meges, Fyleuksen poika; Amfilokhos, Amfiaraoksen poika; Menestheus, Peteoksen poika; Skhedios ja Epistrofos, Ifitoksen pojat; Polyksenos, Agastheneen poika; Peneleos, Hippalkimoksen poika; Leitos, Alektorin poika; Aias, Oileuksen poika; Askalafos ja Ialmenos, Areen pojat; Elefenor, Khalkodonin poika; Eumelos, Admetoksen poika; Polypoites, Peirithooksen poika; Leonteus, Koronoksen poika; Podaleirios ja Makhaon, Asklepioksen pojat; Filoktetes, Poiaan poika; Eurypylos, Euaimonin poika; Protesilaos, Ifikloksen poika; Menelaos, Atreuksen poika; Aias ja Teukros, Telamonin pojat; Patroklos, Menoitioksen poika.


title: Helena (mytologia)

text: Tämä luettelo ei ole täydellinen; Apollodoros mainitsee aikaisemmin Kinyraksen, Kyproksen kuninkaan, ja myöhemmin Idomeneuksen, Kreetan kuninkaan. Muita luetteloita ovat laatineet Hesiodos ja myöhemmin myös Hyginus.


title: Helena (mytologia)

text: Joitakin vuosia myöhemmin, Paris, Troijan prinssi, saapui Spartaan naidakseen Helenan, jonka Afrodite oli hänelle luvannut Pariksen valittua tämän kauneimmaksi jumalattareksi, tosin samalla saaden Athenen ja Heran vihat niskoillensa. Afroditen lupauksen mukaisesti Helena rakastuikin häneen, halukkaana jättämään taaksensa Menelaoksen ja Hermionen, heidän yhdeksänvuotiaan tyttärensä, voidakseen olla uuden rakkaansa kanssa.


title: Helena (mytologia)

text: Helenan suhde Parikseen vaihtelee tarinan alkuperästä riippuen. Toisissa hän rakastaa tätä syvästi (kenties Afroditen vaikutuksesta, joka alun perin lupasi hänet Parikselle), kun taas toisissa hänen kuvataan olevan Troijassa kaapattuna vastoin tahtoaan tai jopa uutta miestänsä vihaavana julmana, itsekkäänä naisena, joka toi onnettomuutta kaikille hänen ympärillään. Euripideen näytelmässä "Helena" Hermes loi Zeuksen pyynnöstä Helenan kopion pilvistä, eikä Helena itse olisi ikinä edes mennyt Troijaan, vaan olisi viettänyt koko sodan Egyptissä. Kaiken kaikkiaan häntä luonnehdittiin tavattoman kauniiksi.


title: Helena (mytologia)

text: Kun Menelaos huomasi puolisonsa hävinneen, hän kutsui kaikki aiemmat kosijat paikalle täyttämään valansa. Tästä alkoi Troijan sota, johon lähes koko Kreikka osallistui joko Troijaan hyökäten tai sitä puolustaen.


title: Helena (mytologia)

text: Sodan myöhäisessä vaiheessa Filoktetes tappaa Pariksen, jonka kuoleman jälkeen hänen veljensä Deifobos nai Helenan, kunnes Menelaos tappoi hänet.


title: Helena (mytologia)

text: Menelaos oli vaatinut, että ainoastaan hän saisi surmata uskottoman vaimonsa; mutta kun hän nosti miekkansa niin tehdäkseen, tämän kauneus sai hänet tiputtamaan miekan kädestään, ja viemään hänet kanssaan takaisin Kreikkaan.


title: Helena (mytologia)

text: Herodotoksen mukaan Helena ei koskaan mennyt Troijaan. Pariksen täytyi pysähtyä Egyptissä matkallaan kotiin, jossa hänen palvelijansa kertoivat egyptiläisille Pariksen siepanneen Menelaoksen vaimon, vaikka tämä oli osoittanut hänelle vieraanvaraisuuttaan. Egyptiläiset nuhtelivat Parista ja ilmoittivät pidättävänsä tämän varastamat aarteet – Helena mukaan luettuna, kunnes Menelaos tulisi ne noutamaan takaisin. Paris saisi kolme päivää aikaa poistua heidän rannoiltaan.


title: Helena (mytologia)

text: Herodotos jatkaa tästä vielä pidemmälle väittäen Homeroksen olleen tietoinen tästä jättäen sen huomioimatta ainoastaan poeettisista syistä. Herodotos myös kertoo, että heti sodan aluksi troijalaiset ilmoittivat kreikkalaisille, ettei heillä ole sen paremmin aarretta kuin Helenaakaan. Kreikkalaiset eivät tätä kuitenkaan uskoneet ennen kuin Troija oli hävitetty. Tämän jälkeen he lähettivät Menelaoksen Egyptiin noutamaan takaisin omansa.


title: Helena (mytologia)

text: Helena palasi Spartaan ja eli aikansa Menelaoksen puolisona kohdaten tuolloin Odysseian mukaan myös Telemakhoksen. Menelaoksen kuoleman jälkeen hänet karkotti maasta tämän poika, Megapenthes. Euripideen "Orestes"-näytelmässä Helena oli jo kauan sitten jättänyt maanpäällisen elämän taakseen ollen nostettuna Olympokselle melkein välittömästi Menelaoksen paluun jälkeen.


title: Helena (mytologia)

text: Gorgias kirjoitti Helenan puolustukseksi kirjoituksen nimeltä "Helenan ylistys" ("Helenēs enkōmion"). Siinä hän pyrki puhdistamaan Helenan maineen avionrikkojana ja Troijan sodan aiheuttajana.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Myöhempien aikojen pyhien liikkeessä harjoitettiin liikkeen alkuaikoina moniavioisuutta eli polygamiaa. Tämä perustui liikkeen perustajan, profeetta Joseph Smithin saamaan ilmoitukseen, joka on kirjoitettu muistiin 12. heinäkuuta 1842. Liikkeen pääosan siirryttyä Smithin kuoleman jälkeen Ison Suolajärven laaksoon, nykyisin Utahin alueelle, moniavioisuus pantiin julkisesti toimeen vuonna 1852. Moniavioisuuden vuoksi USA:n liittovaltio ja osavaltiot säätivät mormonikirkon toimintaa rajoittavia lakeja. Monia moniavioisissa liitoissa eläviä mormonikirkon jäseniä tuomittiin oikeudessa. Vaikeuksien vuoksi moniavioisuus peruutettiin virallisesti Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon neljännen presidentin Wilford Woodruffin vuonna 1890 antamalla virallisella julistuskirjalla eli "Manifestilla", jonka kirkon yleiskonferenssi hyväksyi samana vuonna sitovaksi. Käytännössä moniavioisia liittoja solmittiin vielä tämän jälkeenkin, vielä 1900-luvun alussakin.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Meksikossa toimii kuitenkin edelleen pieniä, n.k. fundamentalistimormonien ryhmittymiä, jotka harjoittavat moniavioisuutta. MAP-kirkko erottaa nykyään moniavioisuutta harjoittavat jäsenensä kirkosta. USA:n lait kieltävät moniavioisuuden, mutta viranomaiset eivät enää nykyään puutu moniavioisten perheiden elämään, ellei niissä ole alaikäisen hyväksikäyttönä pidettäviä suhteita.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: MAP-kirkossa moniavioisuutta kutsutaan nimellä "plural marriage" eli "moninkertainen avioliitto". Siitä käytetään myös nimitystä "celestial marriage" eli "selestinen" (tai "taivaallinen") "avioliitto", "Patriarchal Order of Marriage" eli "avioliiton patriarkaalinen järjestys" tai "the new and eternal covenant" eli "uusi ja ikuinen liitto". Englanninkielisen mallin mukaan MAP-kirkon uusimmat julkaissut ovat viitanneet tähän avioliiton muotoon sanalla "pluraaliavioliitto".


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: MAP-kirkossa harjoitettu moniavioisuus oli yleensä luonteeltaan polygyniaa, jossa yksi mies ottaa itselleen useita vaimoja. Tunnetaan myös joitakin tapauksia polyandriaa, joissa yksi vaimo vihittiin avioliittoon useamman miehen kanssa. Moniavioisten liittojen tarkoituksena oli perustaa perhe, joten avioliitot pantiin yleensä täytäntöön seksuaalisesti. Tiedetään kuitenkin myös tapauksia, joissa moniavioisia liittoja ei pantu täytäntöön. Tällöin kyse oli yleensä vanhoista naisista, jotka solmivat avioliiton kirkon korkeiden johtajian kanssa. Liittojen tarkoituksena oli välittää naisille ne korkeimmat siunaukset, jotka MAP-kirkon mukaan voi saada vain avioliitossa, sekä samalla pitää huolta ikääntyvien naisten ajallisista tarpeista. Ryhmäseksi ei kuulunut MAP-kirkossa harjoitettuun moniavioisuuteen.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: On epäselvää, kuinka suuri osa MAP-kirkon jäsenistä harjoitti moniavioisuutta. Kirkon edustajat korostavat virallisesti, että moniavioisten liittojen solmiminen oli tarkkaan säädeltyä. Vain temppeliin kelvolliset jäsenet saivat luvan solmia moniavioisia liittoja, ja heidänkin kohdallaan vaadittiin Kirkon johtajian lupa. Kirkon viralliset lähteet ilmoittavat moniavioisten jäsenten määräksi noin 4–6 prosenttia kaikista kirkon jäsenistä. Epävirallisesti on esitetty huomattavasti korkeampiakin lukuja.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: MAP-kirkon harjoittama moniavioisuus perustuu kirkon pyhänä pitämässä kirjoituksessa Oppi ja liitot julkaistuun ilmoitukseen (ilmoitus 132), jonka Jumala kirkon perustajan Joseph Smithin mukaan antoi hänelle. Ilmoitus koskee useita avioliittoa koskevia asioita, ja moniavioisuus on vain osa ilmoitusta. Nykyinen, moniavioisuuteen kehottava ilmoitus lisättiin Oppiin ja liittoihin vasta 1850-luvulla, kun käytäntö oli pantu toimeen julkisesti. Tätä vanhemmissa versioissa oli avioliittoa koskevana opetuksena Oliver Cowderyn kirjoittama artikkeli, jossa moniavioisuutta pidettiin syntinä. Joseph Smithin tiedetään vastustaneen tämän artikkelin sisältöä ja sen julkaisemista, mutta siitä huolimatta se hyväksyttiin liitettäväksi Oppi ja liitot -kirjaan; vuoden 1835 Opissa ja liitoissa tämä on ilmoitus numero 101. Tämä osoittaa, että kirkko alkuvuosinaan piti moniavioisuutta Jumalan tahdon vastaisena ja tätä näkemystä kirkkoa sitovana. Kristuksen yhteisön eli aikaisemman Reorganisoidun myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon käyttämässä versiossa Opista ja liitoista on edelleenkin tämä varhaisempi versio.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Ilmoituksen päällekirjoituksen mukaan se on "kirjoitettu muistiin" 12. heinäkuuta 1843. Tämä muotoilu viittaa siihen, että ilmoitus on annettu jo ennen sen muistiin kirjoittamista. Tämän kanssa pitää yhtä se, että Smithillä väitettiin olleen muita vaimoja jo kauan ennen vuotta 1843. Nykyinen Oppi ja liitot arvelee ilmoituksen esipuheessa, että Smith tunsi ilmoituksen sisällön vuonna 1831. Jälkikäteen on arvioitu, että ensimmäiset moniavioiset liitot solmittiin jo vuonna 1833. Virallisen selityksen mukaan Smith sai moniavioisuuden sallivan ilmoituksen kysyttyään Jumalalta rukouksessa, miksi Vanhan testamentin pyhät kuten Aabraham, Jaakob ja Salomo saivat ottaa useita vaimoja - Smith oli alkanut miettiä kysymystä tutkiessaan Vanhaa testamenttia. Ilmoituksessa Jumala vastasi, että he saivat useita vaimoja Jumalan sallimana - paitsi Daavidin vaimon Batseban tapauksessa, jonka ilmoitus toteaa nimenomaan synniksi. Samalla ilmoitus kehotti Smithiä tekemään "Aabrahamin tekoja".


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Smithin kertoi eräille muille kirkon varhaisista johtajista ilmoituksesta ja näytti sen heille kirjoitettuaan sen muistiin. Smith myös salli heidän solmia sen perusteella moniavioisia liittoja. Suurinta osaa tämä ilmoitus lienee ensin järkyttänyt. Tunnettu on MAP-kirkon toisen profeetan Brigham Youngin lause, jonka mukaan hän halusi kuolla saatuaan kuulla ilmoituksesta. Useat johtajista hyväksyivät ilmoituksen vasta pitkällisen rukouskamppailun ja vaikean sisäisen taistelun jälkeen. Jotkut taas hylkäsivät liikkeen tämän opin takia ja yrittivät tehdä asiasta julkisen. MAP-kirkko torjui väitteet moniavioisista liitoista johdonmukaisesti aina opin julkistamiseen asti vuonna 1852 väittäen asiaa koskevia huhuja vastustajien panetteluksi ja vainoksi.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Vuonna 1842 Joseph Smith, joka omisti paikallisen kustantamon Nauvoossa, Illinoisissa, julkaisi kirjapainossaan kirjasen "The Peace Maker" ("Rauhantekijä"). Kirjoittaja Udney Hay Jacob esitti kirjasessaan raamatullisia esimerkkejä, jotka antoivat moniavioisuudesta hyväksytyn kuvan. Kirjoitus herätti tyrmistystä ja julkista vastarintaa, ja Smith otti pian etäisyyttä siitä eräässä sanomalehtiartikkelissaan. Yleisesti arvellaan, että Smithin tarkoituksena oli herätellä keskustelua moniavioisuudesta ja luoda sille hyväksyntää kirkossaan.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Syitä, jotka johtivat Smithin hyväksymään moniavioisuuden, ei ole tutkimuksessa voitu täydentävästi selvittää.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Ei ole täyttä varmuutta siitä, kuinka monen naisen kanssa kirkon profeetta Joseph Smith itse oli avioliitossa, mutta nykyään heitä arvellaan olleen ainakin 33. Suurin osa avioliitoista solmittiin Smithin viimeisten elinvuosien aikana. Vaikka Smithin muistiinmerkitsemä ilmoitus edellytti, että mies saa ottaa itselleen muita vaimoja vain hänen ensimmäisen vaimonsa suostumuksella, on selvää, ettei Joseph Smithin vaimo Emma Hale Smith niitä hyväksynyt. Smith pyrkikin aivan ilmeisesti pitämään solmimansa liitot salassa vaimoltaan.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Ainakin kahdeksan Smithin vaimoista oli jo naimisissa toisen miehen kanssa Smithin naidessa heidät. Heidän aikaisemmat avioliittonsa myös pysyivät voimassa, ja he jäivät asumaan ensimmäisen miehensä luo. Nämä avioliitot ovat harvinainen esimerkki myöhempien pyhien harjoittamasta polyandriasta eli siitä, että yhdellä vaimolla saattoi olla useampi aviomies. Yleensä vain miehille sallittiin useampi puoliso.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Tutkimuksessa ei vallitse täyttä yksimielisyyttä siitä, paniko Smith solmimansa moniavioiset liitot täytäntöön eli harjoittiko hän sukupuoliyhteyttä vaimojensa kanssa. Erityisesti Smithiin myötämielisesti suhtautuvat ovat esittäneet, että hän ymmärsi solmimansa avioliitot vain hengellisesti, ei seksuaalisesti. Heidän mukaansa Smithin tarkoituksena olisi ollut luoda mahdollisimman laaja hengellinen perhe, joka olisi jatkanut elämäänsä tulevassa maailmassa iankaikkisesti (Smith vihittiin moniavioisiin liittoihin yleensä "täksi ajaksi ja iankaikkisuudeksi"). On myös esitetty, ettei Smith täysin ymmärtänyt sitä moniavioisuuden lakia, jota hän toteutti, niin että hän ei pannut solmimiaan liittoja täytäntöön. Tämän puolesta saattaisi puhua se, ettei Smithillä tiedetä olleen lapsia muiden kuin ensimmäisen vaimonsa Emman kanssa. Toisaalta ainakin osa Smithin vaimoista antoi ymmärtää, että heidän liittonsa Smithin kanssa oli "aito" eikä vain hengellinen.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Joseph Smithin lisäksi myös useat muut MAP-kirkon johtajat solmivat jo hänen elinaikanaan moniavioisia liittoja. Huhu näistä levisi Nauvoon kaupungissa ja mormonien asuttamalla alueella ja pian myös ulkopuolisten keskuuteen. Smith selitti nämä huhut kuitenkin valheiksi ja ulkopuolisten panetteluksi. Moniavioisia liittoja solmittiin vain salassa, eivätkä tällaisissa liitoissa elävät asuneet yhdessä.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Smithin saatua surmansa 27. kesäkuuta 1844 suurin osa hänen seuraajistaan pysyi uskollisena kahdentoista apostolin neuvostolle, joka otti kirkon johdon käsiinsä kollektiivisesti. Vuonna 1847 apostoleista virkaiältään vanhin, Brigham Young, valittiin Smithin seuraajaksi Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentiksi. Hän johti valtaosan johdossaan olevista pyhistä länteen, preerioiden ja Kalliovuorten yli Suuren suolajärven laaksoon. Ensimmäiset pyhät saapuivat sinne 1847 ja aloittivat siirtokuntien rakentamisen.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Vaikka myöhempien aikojen pyhät saivatkin nyt elää keskenään muodostamassaan Utahin territoriossa, ei moniavioisuutta pantu heti julkisesti toimeen. Kirkon johtajat solmivat edelleenkin moniavioisia liittoja salassa. Kirkon lähetyssaarnaajat selittivät ulkopuolisille huhujen kirkon harjoittamasta moniavioisuudesta olevan vastustajien valheita.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: 28. ja 29. elokuuta 1852 pidetyssä ylimääräisessä konferenssissa moniavioisuus kuitenkin julkistettiin. Smithin aikoinaan saama ilmoitus luettiin ja kuuluisa apostoli Orson Pratt piti esitelmiä, joissa hän selitti moniavioisuuden raamatullista ja teologista perustaa. Konferenssi päätti, että moniavioiset liitot solmittaisiin tästedes julkisesti. Tämä mahdollisti myös moniavioisten perheiden elämisen julkisesti yhdessä ja saman katon alla. Moniavioisuudesta kertova ilmoitus liitettiin osaksi Oppi ja liitot -teosta vuonna 1876 (luku 132), jolloin se korvasi kirjassa aikaisemmin olleen, yksiavioisuutta korostaneen luvun.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Oikeus solmia moniavioisia liittoja oli kuitenkin tarkkaan rajattu. Sellaisen sai solmia vain temppelissä, mikä edellytti molemmilta puolisoilta temppelikelpoisuutta eli esikuvallista elämää kirkon jäsenenä. Tällaisia liittoja sai solmia vain kirkon johtajien luvalla ja ensimmäisen vaimon (tai vaimojen, jos heitä jo oli useita) suostumuksella. Suurimmalla osalla moniavioisissa liitoissa eläneistä oli kaksi tai kolme vaimoa; suuremmat perheet olivat harvinaisia, niitä oli lähinnä kirkon korkeimmalla johdolla. Historiallisiin aineistoihin perustuen arvellaan, että keskimäärin 20-45 % utahilaisista eli moniavioisissa perheissä. Moniavioisuuden periaatetta korostettiin erityisesti 1850-luvun mormonireformaation yhteydessä.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Moniavioiset perheet elivät yleensä yhteistaloudessa saman katon alla. Julkiset liitot myös pantiin lähes poikkeuksetta täytäntöön, mikä johti hyvin lapsirikkaisiin perheisiin. Toisaalta jotkut solmivat avioliittoja myös iäkkäiden naisten kanssa. Tällaisten liittojen tarkoituksena oli yhtäältä hengellinen; koska temppelissä solmittu avioliitto "täksi ajaksi ja iankaikkisuudeksi" on mormoniopin mukaan välttämätön Jumalan välittömään läheisyyteen eli "korotukseen" pääsemiseksi, haluttiin myös iäkkäille naisille tarjota tämä mahdollisuus. Toisaalta tällaiset liitot tarjosivat iäkkäille naisille turvaa ja huolenpitoa. He saivat muuttaa miestensä kotiin, missä he auttoivat taloudenhoidossa ja missä heistä itsestään pidettiin huolta.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Moniavioisuuden julkinen toimeenpaneminen oli erityinen isku niille lukuisille siirtolaisille, jotka MAP-kirkon lähetystyöntekijöiden kehotuksesta muuttivat tasaisena virtana Utahiin rakentaakseen "Siionia" Jumalan tahdon mukaan. Heille yksiavioisuus ja sukupuolinen siveellisyys oli yleensä itsestään selvää, ja lähetystyöntekijät olivat opettaneet niiden olevan myös kirkon oppeja. Huhut moniavioisista liitoista he olivat selittäneet panetteluksi ja valheiksi. Nyt Utahiin matkanneet pyhät joutuivatkin kohtaamaan yhteiskunnan, jossa moniavioisuus oli hyväksyttyä ja julkista.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Tieto moniavioisuuden julkisesta toimeenpanosta levisi pian Utahin ulkopuolelle herättäen suurta pahennusta. 8. heinäkuuta 1862 presidentti Abraham Lincoln allekirjoitti Morrillin kaksinnaimisen vastaisen lain, joka kielsi moniavioisten liittojen solmimisen Yhdysvaltain territorioissa. Laki oli suunnattu suoraan MAP-kirkkoa vastaan. Se kavensi myös MAP-kirkon vaikutusvaltaa Utahin territorion lainsäädännössä ja rajoitti kirkon hallinnoimaa omaisuutta. Yhdysvaltain sisällissodan aattona presidentti Lincoln antoi MAP-kirkon johtajien kuitenkin ymmärtää, ettei hän yrittäisi panna lakia toimeen väkivalloin, ellei kirkon johto pakottaisi häntä siihen. Niinpä laki jäi joksikin aikaa pelkäksi kuolleeksi kirjaimeksi. Pian puhjennut sisällissota vei julkisen huomion Utahin territoriosta, joten kirkko ja sen jäsenet saivat elää jonkin aikaa rauhassa. Vastustus kuitenkin säilyi, ja juuri moniavioisuus muodostui esteeksi Utahin hyväksymiselle osavaltioksi, vaikka sillä olikin lännen territorioista kehittynein infrastruktuuri.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Sisällissodan jälkeen Utahiin alkoi enenevässä määrin muuttaa siirtolaisia, jotka eivät olleet MAP-kirkon jäseniä. He vastustivat kirkon suurta valtaa territorion asioissa ja perustivat Liberaalisen puolueen ajamaan omia etujaan ja muuttamaan territorion politiikan suuntaa. Eräs puolueen vaatimuksista oli, etteivät moniavioisissa liitoissa elävät saisi enää toimia territorion kansanedustuslaitoksessa. Syyskuussa 1871 Brigham Young itse sai tuomion aviorikoksesta moniavioisten liittojensa takia. Vuonna 1974 Morrillin lakia tiukennettiin Polandin lailla, joka rajoitti kirkon toimintavapautta ja poisti virallisestikin kirkon johtajien syyteimmuniteetin. 6. tammikuuta 1879 Yhdysvaltain korkein oikeus päätti, että Morrillin kaksinnaimisen vastainen laki oli Yhdysvaltain perustuslain mukainen. Päätös oli järkytys kirkolle ja sen johtajille. Heidän mielestään moniavioiset liitot olivat olleet perustuslain takaaman uskonnonvapauden positiivista toteuttamista.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Helmikuussa 1882 George Q. Cannon, MAP-kirkon apostoli, suljettiin Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenyydestä, koska hän eli moniavioisessa liitossa. Tämä toi asian uudestaan liittovaltion politiikkaan. Kuukautta myöhemmin kongressi hyväksyi nk. Edmundsin lain, joka tiukensi huomattavasti Morrillin lakia. Se riisti moniavioisissa liitoissa elävältä tai moniavioisuuden hyväksyviltä sekä aktiivisen että passiivisen äänioikeuden. He eivät siis saaneet enää äänestää, eikä heitä voitu valita sen enempää kunnanvaltuustoihin, territorion kansanedustuslaitokseen kuin Yhdysvaltain kongressiinkaan. He eivät liioin saaneet toimia valamiehinä. Huomattavaa oli, että laki ei koskenut vain moniavioissa liitoissa eläviä, vaan kaikkia, jotka hyväksyivät tällaiset liitot tai kuuluivat kirkkoon, joka sellaiset liitot hyväksyi. Tämä sulki MAP-kirkon jäsenet käytännössä julkisen yhteiskunnallisen elämän ulkopuolelle. Edmundsin laki myös määräsi kaikki Utahin territorion virat ja luottamustoimet avoimiksi. Niihin voitiin valita vain henkilöitä, jotka erityinen komissio oli katsonut vaalikelpoisiksi. Koska MAP-kirkon jäsenet eivät olleet vaalikelpoisia, siirtyi territorion hallinto ja oikeuslaitos sellaisten käsiin, jotka eivät olleet kirkon jäseniä. Utahissa tämä merkitsi, että pieni ei-mormonistinen vähemmistö hallitsi nyt suurta enemmistöä. Aviorikoksesta ja haureudesta tuomitut (kumpikin oli Utahin territoriossa rikos) eivät kuuluneet lain piiriin, joten heitä ei suljettu vaalijärjestelmän ulkopuolelle.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Edmundsin laki koski myös avioliittoja, jotka oli solmittu ennen lain antamista. Tämä soti sitä länsimaisen oikeuskäsityksen periaatetta vastaan, jonka mukaan laki ei saa olla takautuva, se ei siis saa rangaista teosta, joka teon tekemishetkellä on ollut laillinen. Yhdysvaltain korkein oikeus katsoi Edmundsin lain perustuslainmukaiseksi, koska se ei oikeuden tulkinnan mukaan rangaissut itse liiton solmimisesta, vaan sitä seuranneesta laittomasta yhdyselämästä.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Vuonna 1887 kongressi sääti vieläkin tiukemman, nk. Edmunds-Tuckerin lain. Se määräsi kaksinnaimisesta ankaran, 500–800 dollarin sakon sekä enimmillään viiden vuoden vankeusrangaistuksen. Se määräsi myös, ettei vaimoilla ollut enää oikeutta kieltäytyä todistamasta miehiään vastaan moniavioisuusoikeudenkäynneissä. Mikäli he eivät suostuneet todistamaan, heitä voitiin syyttää oikeuden halventamisesta. Edmunds-Tuckerin laki myös lakkautti MAP-kirkon ja sen ylläpitämän Pysyvän siirtolaisten avustusrahaston, koska ne tukivat lainvastaista toimintaa eli moniavioisten liittojen solmimista (sen sijaan yksittäiset kirkon seurakunnat saivat jatkaa toimintaansa). Laki määräsi myös kirkon omaisuuden takavarikoitavaksi ja annettavaksi liittovaltion haltuun, jonka tuli käyttää sitä territorion koulujärjestelmän kehittämiseen. Vain paikallisseurakuntien kappelit ja hautausmaat olivat lain ulkopuolella. Seurakunnat saivat edelleenkin käyttää sukututkimusarkistoa, kirkon historioitsijan toimistoa, konferenssitaloja, temppeleitä ja Salt Laken temppelin temppeliaukiota, mutta niistä piti maksaa kallista vuokraa.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Edmunds-Tuckerin laki rajoitti MAP-kirkon ja sen jäsenten vaikutusvallan Utahin territoriossa minimiin. Se uudisti määräykset, joiden mukaan osavaltion virkamiehinä, kansanedustajina tai juryjen jäseninä sai toimia vain sellainen, joka ei kuulunut MAP-kirkkoon. Myös kirkkoon kuuluvat tuomarit erotettiin viroistaan. Vain siviiliviranomaisten edessä solmitut avioliitot katsottiin päteviksi. Brigham Youngin territorion naisille myöntämä äänioikeus peruutettiin, koska naisten arveltiin äänestävän moniavioisuuden kannattajia. Paikalliset viranomaiset eivät saaneet määrätä territorion koulujen opetuksen sisällöstä tai niissä käytettävistä koulukirjoista.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Edmundsin ja Edmunds-Tuckerin lain saattoivat MAP-kirkon käytännössä hajaannuksen tilaan. Kirkon presidentiksi vuonna 1880 valittu John Taylor joutui johtamaan kirkkoaan "maan alta", piileskellen syrjäisissä kylissä ja vuoristossa pidätysmääräystä pakoillen. Sama koski kahdentoista apostolin neuvostoa ja muita kirkon korkeita viranhaltijoita. Kirkko ei pystynyt järjestämään julkisia konferensseja, ainoastaan salaisia paikallisia kokoontumisia. Yhteydenpito kirkon johtajien ja paikallisseurakuntien välillä rajoittui satunnaisiin kirjeisiin ja salaisiin vierailuihin. Kirkon julkinen toiminta lamaantui. Koska kirkko ei saanut toimia virallisesti, se ei myöskään voinut hankkia rahoitusta, vaan se velkaantui pahoin. Ainoastaan paikallisseurakunnat saattoivat rahoittaa toimintaansa jäsentensä maksamilla kymmenyksillä.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: MAP-kirkon johto valitti Edmunds-Tuckerin lain toimeenpanosta Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen, koska sen mielestä laki rajoitti perustuslain takaamaa uskonnonvapautta ja oli siten perustuslain vastainen. 19. toukokuuta 1890 Yhdysvaltain korkein oikeus kuitenkin päätti jutussa Entinen Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon yhdyskunta vastaan Yhdysvallat, että moniavioisuuden kieltävät lait olivat perustuslain mukaisia. Pian tämän jälkeen liittovaltion hallitus ilmoitti valmistelevansa MAP-kirkon temppelien takavarikoimista ja niiden toiminnan estämistä. Koska MAP-kirkon opetuksen mukaan temppeleissä suoritettavat pyhät toimitukset ovat välttämättömiä Jumalan välittömään läheisyyteen eli korotukseen pääsemiselle, olisi tämä päätös tulkittu kirkon jäsenten parissa katastrofiksi. Liittovaltio ilmoitti myös valmistelevansa lakia, jonka mukaan kaikilta MAP-kirkon jäseniltä olisi riistetty kansalaisoikeudet (Idahon osavaltio oli jo tehnyt tämänsisältöisen päätöksen).


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: MAP-kirkon presidentiksi vuonna 1889 valitulle Wilford Woodruffille alkoi olla selvää, että kirkossa harjoitettu moniavioisuus oli tullut tiensä päähän. Pian valintansa jälkeen hän oli alkanut rajoittaa moniavioisiin liittoihin myönnettyjä lupia, ja lokakuussa 1889 hän antoi lehtihaastattelussa ymmärtää, että kirkko tulisi tottelemaan moniavioisuuden kieltäviä lakeja, jos ne todettaisiin perustuslain mukaisiksi.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Syyskuussa 1890 Woodruff päätti lopullisesti ratkaista kirkon kannan moniavioisiin liittoihin. Hän kertoi taistelleensa asiasta Jumalan kanssa rukouksessa päiviä, ja Jumalan lopulta vastanneen hänelle yöllä 23. syyskuuta. Jumala oli Woodruffin kertoman mukaan sanonut, ettei hän vaadi ihmislapsilta sellaista, mikä estäisi heitä saamasta siunausten koko täyteyden. Koska moniavioisuuden jatkaminen vaarantaisi temppelityön, Jumala ei enää vaatisi sitä lapsiltaan. Presidentti Woodruff esitteli hahmottelemansa moniavioisuuden kieltävän julistuksen kahdentoista apostolin neuvostolle aamulla 24. syyskuuta, ja neuvosto hyväksyi sen. Moniavioisuuden kieltävä julistus eli Manifesti julkaistiin kirkon virallisessa lehdessä 25. syyskuuta. 6. lokakuuta 1890 kirkon ylimääräinen yleiskonferenssi hyväksyi Manifestin ja määräsi sen liitettäväksi Oppi ja liitot -kirjaan, mikä teki siitä kirkon jäseniä sitovan. Suomenkielisessä versiossa tämä tunnetaan nimellä "Virallinen julistus n:o 1".


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Virallisessa julistuksessa Woodruff toteaa, ettei MAP-kirkko hyväksy moniavioisia liittoja, koska Yhdysvaltain liittohallitus on ne kieltänyt ja Korkein oikeus todennut asiaa koskevat lait perustuslain mukaisiksi. Hän liitti siis kiellon nimenomaan Yhdysvaltain lainsäädäntöön. Sen sijaan hän ei vaadi olemassa olevien moniavioisten liittojen purkamista. Presidentti Woodruff totesi julkisestikin, ettei miehiä voi vaatia hylkäämään moniavioisia vaimojaan.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Suuri osa kirkon jäsenistä epäilemättä hyväksyi Virallisen julistuksen Jumalan henkeyttämäksi ja keinoksi, jolla Jumala halusi estää vainon kirkkoaan kohtaan. Sen sijaan käsitykset siitä, kuinka laajalti julistusta piti noudattaa, vaihtelivat. Koska julistus torjui moniavioiset liitot viitaten Yhdysvaltain lakeihin, monet ajattelivat tällaisten liittojen solmimisen olevan mahdollista muissa maissa, joissa lainsäädäntö oli sallivampi. Sekä Meksikossa että Kanadassa oli edelleenkin moniavioisia mormonisiirtokuntia, ja niissä myös jatkettiin moniavioisten liittojen solmimista. Osa kirkon jäsenistä purjehti laivoilla kansainvälisille vesille solmiakseen siellä moniavioisia liittoja. On selvää, että kirkon johtajat tiesivät näistä liitoista ja hyväksyivät ne hiljaisesti. Sen sijaan ei ole varmaa, edistivätkö he tällaista toimintaa.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Useat kirkon jäsenet arvelivat lisäksi, että Manifestin julkaiseminen olisi ollut vain väliaikainen keino kirkon vastaisen mielenkuohun tyynnyttämiseksi. Ajateltiin, että Utahin saadessa osavaltion statuksen ja oman lainsäädäntövallan, se voisi säätää moniavioisuuden sallivia lakeja. Nämä toiveet kuitenkin kokivat katkeran pettymyksen. Utahista tuli tosin osavaltio 1896, mutta ennen sen osavaltioaseman hyväksymistä territorion piti säätää sille perustuslaki, joka määräsi moniavioisuuden osavaltiossa kielletyksi "ikuisiksi ajoiksi".


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: MAP-kirkon jäsenten harjoittama moniavioisuus nousi uudestaan julkisuuteen 1900-luvun alussa, jolloin kahdentoista apostolin neuvostoon kuulunut Reed Smoot valittiin Yhdysvaltain senaattiin. Hänen poliittiset vastustajansa esittivät kirkon johtavien jäsenten yhä harjoittavan salassa moniavioisuutta, ja viitteitä tällaisista tapauksista tulikin esiin senaatin asettaman tutkintolautakunnan käsittelyissä. Kirkon tuolloinen presidentti Joseph F. Smith reagoi asiaan julkaisemalla vuonna 1904 nk. Toisen manifestin. Siinä hän uudisti vuoden 1890 Manifestin moniavioisten liittojen kiellon. Toisin kuin aikaisempi Manifesti presidentti Smithin julkaisema asiakirja uhkasi kiellon rikkojia kirkkorangaistuksella, heidät siis uhattiin toisin sanoen erottaa kirkosta. Asiakirja laajensi kiellon myös nimeltä mainiten koskemaan valtioita ja alueita, joissa moniavioisuus oli maallisessa lainsäädännössä sallittu.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: II manifestin julkaisemisen jälkeen kävi ilmi, että MAP-kirkko oli tällä kertaa tosissaan asiansa suhteen. Useita kirkon jäseniä ja myös johtavia virkailijoita erotettiin julistuksen perusteella. 1920-luvulta lähtien moniavioisuutta tukevan henkilöt ja ryhmät alkoivat erottautua omiksi yhteisöikseen. Syntyi nk. mormonifundamentalistien liike.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: Miehen, joka on sinetöity temppelissä avioliittoon "täksi ajaksi ja iankaikkisuudeksi", mutta on ottanut vaimostaan avioeron, tulee anoa ensimmäiseltä presidenttikunnalta erikoislupaa, ennen kuin hän voi solmia iankaikkisen avioliiton toisen naisen kanssa. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että ensimmäinen avioliitto katsottaisiin peruuntuneeksi. Sitä vastoin naisen, joka haluaa solmia uuden ikuisen avioliiton ensimmäisen avioliiton päätyttyä eroon, tulee anoa ensimmäiseltä presidenttikunnalta ensimmäisen avioliiton peruuttamista. Tämän toimituksen katsotaan peruuttavan ensimmäiseen avioliittoon sinetöimisen. Mikäli nainen ei ano ensimmäiseltä presidenttikunnalta sinetöimisen mitätöimistä, hänen katsotaan edelleenkin olevan sinetöity ensimmäiseen aviomieheensä. Tämän käytännön mukaisesti miehen katsotaan voivan olla ikuisessa avioliitossa useammankin naisen kanssa samanaikaisesti, kun taas nainen voi olla vain yhdessä ikuisessa avioliitossa samaan aikaan. Toisaalta tulisi muistaa, että MAP-kirkon opetuksen mukaan kukaan ei joudu viettämään ikuisuuttaan vastentahtoisessa avioliitossa.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text: On ollut tapauksia, joissa naisille on myönnetty avioliittoon sinetöimisen peruutus, vaikkei hän olekaan halunnut solmia uutta iankaikkista avioliittoa. Tällöin naisen asema iankaikkisuudessa katsotaan samaksi kuin naimattoman naisen.


title: Moniavioisuus (mormonismi)

text:
Mikäli temppelissä solmittu ikuinen avioliitto päättyy toisen puolison kuolemaan, tulkitaan tapaus eri tavalla. Mies, joka on solminut temppelissä avioliiton täksi ajaksi ja iankaikkisuudeksi, voi solmia temppelissä myös toisen ikuisen avioliiton ilman erityislupaa. Sitä vastoin naisen, jonka sinetöity aviomies on kuollut, katsotaan edelleen olevan sidottu alkuperäiseen liittoon. Hän voi solmia toisen iankaikkisen avioliiton vasta, kun ensimmäinen sinetöinti on peruutettu. Näissä tapauksissa nainen saattaa kuitenkin päättää solmia avioliiton vain "täksi ajaksi". Tällainenkin liitto voidaan solmia temppelissä, mutta sen katsotaan silti purkautuvan aviopuolison kuolemassa. Naisen katsotaan siis edelleenkin olevan iankaikkisuudessa avioliitossa ensimmäisen miehensä kanssa.
Vuodesta 1998 naisenkin on katsottu voivan olla useammassa iankaikkisessa avioliitossa kerrallaan. Hän ei kuitenkaan voi solmia tällaisia liittoja eläessään, vaan ne on solmittava sijaistoimituksina hänen kuolemansa jälkeen. Kirkko ei kuitenkaan ole selittänyt julkisesti, katsotaanko näiden naisten olevan iankaikkisuudessa avioliitoissa useiden miesten kanssa. Yleinen näkemys MAP-kirkossa on, että nainen joutuu kuolemansa jälkeen valitsemaan miehen, jonka kanssa hän haluaa viettää ikuisuutensa, kun taas mies voi elää ikuisessa avioliitossa useammankin naisen kanssa. Tätä ei kuitenkaan ole virallisesti vahvistettu opiksi.


title: Mirnyin piiri

text: Mirnyin piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Viljuin yläjuoksulla Sahan tasavallan länsiosassa Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Olenjokin kansalliseen piiriin, idässä Njurban ja Suntarin uluseihin, etelässä Lenskin piiriin ja lännessä Sahan naapurialueisiin Krasnojarskin aluepiiriin ja Irkutskin alueeseen.


title: Mirnyin piiri

text: Mirnyin piirin keskus on Mirnyin kaupunki. Piirissä on yhdeksän kuntaa ja kolme maalaiskuntaa, niissä yhteensä 14 asutuskeskusta.


title: Mirnyin piiri

text: Kaupunkikunnat:


title: Mirnyin piiri

text: Maalaiskunnat:


title: Mirnyin piiri

text: Mirnyin piirissä louhitaan timantteja ja alueen halki virtaavassa Viljuijoessa on vesivoimaloita. Piirin pinta-ala on 165 800 km² ja vuonna 1995 uluusin asukasluku oli 93 200.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 1976

text: XII talviolympialaisissa Innsbruckissa vuonna 1976 alppihiihto oli yhdeksättä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Alppihiihdossa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa: pujottelu, suurpujottelu ja syöksylasku sekä miehillä että naisilla.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Sonic the Hedgehog on Sonic Teamin kehittämä tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna Sega Mega Drivelle. Se on ensimmäinen peli samannimisessä pelisarjassa. Peli julkaistiin Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa vuoden 1991 kesäkuussa ja Japanissa saman vuoden heinäkuussa. Peli sai loistavan vastaanoton ja syrjäytti nopeasti aikaisemmin Mega Driven pakettipelinä olleen "Altered Beastin" tullen nopeasti yhdeksi Mega Driven ja Segan myydyimmistä peleistä. Pelin suosio edesauttoi myös suuresti 8-bittisten pelikonsolien lopullisessa syrjäyttämisessä markkinoilta.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Sonicin tavaramerkkinä on ollut alusta asti pelitapahtumien nopeus useimpiin muihin tasoloikkapeleihin verrattuna. Tätä pelin ominaisuutta Sega käytti myös Mega Driven markkinoinnissa; se kutsui vauhdin tunnetta tuovaa, suhteellisen yksinkertaista koodauskeinoa Mega Driven rautaan sidotuksi ominaisuudeksi nimeltä ”Blast Processing”.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Mystisellä Etelän saarella on värikkäitä jalokiviä, joilla on kyky toteuttaa kaikki toiveet. Ilkeä tiedemies tohtori Robotnik (tunnetaan myös nimellä ”Eggman”) kuulee legendaarisista kaaossmaragdeista (Chaos Emeralds) ja päättää käyttää niitä hallitakseen saarta. Hän rakentaa erilaisia tehtaita ja laitteita sekä kidnappaa pieniä viattomia eläimiä tehdäkseen niistä häntä palvelevia ”Badnik-robotteja”. Yhtäkkiä paikalle saapuu vauhdikas sininen siili, joka vastustaa ilkeän tiedemiehen aikeita ja aikoo vapauttaa viattomat eläimet. Hän on Robotnikin arkkivihollinen, Sonic the Hedgehog.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Sonic the Hedgehog on peli-idealtaan suoraviivainen ja vauhdikas tasohyppelypeli. Sonicin täytyy päästä kentissä olevien monien silmukoiden ja monien ansojen läpi maalitaululle alle 10 minuutissa. Lisäksi Sonic kerää sormuksia, jotka suojaavat häntä vihollisten osumilta. Kentistä löytyy pylväitä, joilta pelaaja saa jatkaa menettäessään elämän, ponnahduslautoja sekä monitoreja, joista on mahdollista saada kymmenen lisäsormusta, suojan, joka kestää kunnes osut viholliseen, nopeustossut, joista Sonic juoksee nopeammin, kuolemattomuuden, joka kestää parikymmentä sekuntia tai yhden lisäelämän.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Peli on jaettu seitsemään alueeseen, joista kuudessa ensimmäisessä on kolme kenttää ja viimeisessä vain yksi. Viiden ensimmäisen alueen kolmannen tason lopussa Sonicin on päihitettävä tohtori Robotnik, joka hyökkää aluksellaan siinä viritettyjen laitteiden kera. Green Hill Zone on ensimmäinen alue.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Pelaaja pääsee erikoistasolle, jos kerää vähintään 50 sormusta ja menee kentän loppuun, jossa on iso sormus, johon hyppäämällä pääsee erikoistasolle. Erikoistasoja on yhteensä kuusi. Ne ovat sokkeloisia labyrinttejä, joista on löydettävä kaaossmaragdi. Erikoistaso pyörii koko ajan, joten Sonicin täytyy tasapainoilla ja olla varovainen ja välttää "GOAL"-palloja, jotka lopettavat tason. Keräämällä sormuksia erikoistasolla pelaaja voi ansaita jatkomahdollisuuksia, joita pelissä ei valmiiksi ole.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Sonic the Hedgehog julkaistiin Amerikassa 23. ja Euroopassa 24. kesäkuuta sekä Japanissa 26. heinäkuuta vuonna 1991. Sonic the Hedgehog (8-Bit)-peli on jukaistu samana vuonna myös Sega Master Systemille ja Sega Game Gearille, joka eroaa kentiltään ja pelimekaniikaltaan 16-bittisestä pelistä. Peliä julkaistiin peräti kaksi miljoonaa kappaletta ensimmäisenä julkaisuvuonna. Peli on myöhemmin myynnyt yhteensä 16 miljoonaa kappaletta ja on sarjan myydyin peli.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Peliä on uudelleenjulkaistu myöhemmin Sonic Compilationissa (1995), Sonic Jamissä (1997) ja Sega 6-pakissä vuonna 1999. Sittemmin peli julkaistiin myös Sega Smash Pack Vol. 1:ssä (Sega Dreamcast), Dreamcastin Dream Library -verkkopalvelussa (vain Japanissa), Sonic Mega Collectionissa (Nintendo GameCube), Sonic Mega Collection Plussassa (PlayStation 2, Xbox ja PC), Sega Mega Drive Collectionissa (PlayStation 2 ja PlayStation Portable) vuonna 2006, Sega Mega Drive Ultimate Collection (Xbox 360 ja PlayStation 3) vuonna 2009 sekä Sonic Classic Collection (Nintendo DS) vuonna 2010.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text: Marraskuussa 2006 Nintendo Game Boy Advancelle julkaistiin juhlajulkaisu pelistä nimellä "Sonic the Hedgehog Genesis". Pelin uusin asia on Anniversary Mode, jossa on Sonic the Hedgehog 2:sta tuttu Spin Dash -liike. Peli on saatavilla myös Wiin Virtual Consolelle sekä Xbox 360:n Xbox Live Arcade -palvelulle. Peli on myös avattavana Sonic Generations pelissä.


title: Sonic the Hedgehog (videopeli)

text:
Sonic the Hedgehog -pelistä ei ole virallisesti tehty prototyyppiversiota, kuten Sonic the Hedgehog 2:sta. Internetissä on kuitenkin huhuttu sellaisen olemassaolosta. Monet pelilehdet ovat paljastaneet kuvia pelistä, jotka eroavat paljon lopullisesta versiosta, mm. seuraavasti:
Pelin suunnittelija: Hirokazu Yasuhara (Carol Yas)
Ohjelmoija: Yūji Naka (YU2)
Hahmosuunnittelija: Naoto Ōshima (Bigisland)
Suunnittelija: Jinya Itō, Reiko Kodama
Äänituottaja: Masato Nakamura
Ääniohjelmoija: Jimita, Macky


title: NHL-kausi 1998–1999

text: Kausi 1998–99 oli National Hockey Leaguen historian 82. kausi. Sen aikana 27 joukkuetta pelasi kukin 82 runkosarjaottelua. Dallas Stars voitti lopulta Stanley Cupin kukistettuaan loppuottelussa Buffalo Sabresin. Ensimmäisen kerran jaettiin myös Maurice 'Rocket' Richard Trophy palkinnoksi kauden parhaalle maalintekijälle. Sen sai Teemu Selänne. Saman palkinnon olisi aikanaan saanut myös Suomen Jari Kurri voitettuaan maalipörssin kaudella 1985–86.


title: NHL-kausi 1998–1999

text: Lisäksi kausi muistetaan legendaarisen Wayne Gretzkyn uran päätöskautena. Hän pelasi tuolloin New York Rangersin joukkueessa.


title: NHL-kausi 1998–1999

text: "Lyhenteiden selitys: O = Ottelut, M = Maalit, S = Syötöt, P = Pisteet"


title: NHL-kausi 1998–1999

text: Vuoden 1999 Stanley Cup -loppuottelusarjassa Dallas Stars kukisti Buffalo Sabresin otteluvoitoin 4–2. Näin Dallas voitti ensimmäisen mestaruutensa.


title: NHL-kausi 1985–1986

text: NHL-kausi 1985–1986 oli järjestyksessään 69:s. 21 joukkuetta pelasi kukin 80 runkosarjaottelua. Tämän vuoden muutoksia oli uuden palkinnon lanseeraaminen, Presidents' Trophy, joka myönnetään jatkossa runkosarjassa eniten pisteitä tehneelle joukkueelle. Nyt tämän sai ensimmäisen kerran Edmonton Oilers. Kauden 1985–1986 mestari oli Montreal Canadiens, joka voitti loppuottelussa Calgary Flamesin.


title: NHL-kausi 1985–1986

text: Jari Kurri voitti maalipörssin, mutta Wayne Gretzky vei pistepörssin käsittämättömällä tuloksellaan.


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Merkinnät: O = Ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, T = Tasapelit, += Tehdyt maalit, - = Päästetyt maalit, P = Pisteet, PIM = Joukkueen jäähyminuutit"


title: NHL-kausi 1985–1986

text:
Hartford Whalers vs. Quebec Nordiques
"Hartford voitti paras viidestä -sarjan 3-0"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: Boston Bruins vs. Montreal Canadiens


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Montreal voitti paras viidestä -sarjan 3-0"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: New York Rangers vs. Philadelphia Flyers


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "NY Rangers voitti paras viidestä -sarjan 3-2"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: New York Islanders vs. Washington Capitals


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Washington voitti paras viidestä -sarjan 3-0"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: Toronto Maple Leafs vs. Chicago Black Hawks


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Toronto voitti paras viidestä -sarjan 3-0"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: St. Louis Blues vs. Minnesota North Stars


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "St. Louis voitti paras viidestä -sarjan 3-2"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: Vancouver Canucks vs. Edmonton Oilers


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Edmonton voitti paras viidestä -sarjan 3-0"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: Winnipeg Jets vs. Calgary Flames


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Calgary voitti paras viidestä -sarjan 3-0"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: Hartford Whalers vs. Montreal Canadiens


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Montreal voitti paras seitsemästä -sarjan 4-3"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: New York Rangers vs. Washington Capitals


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "New York Rangers voitti paras seitsemästä -sarjan 4-2"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: Toronto Maple Leafs vs. St. Louis Blues


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "St. Louis voitti paras seitsemästä sarjan 4-3"


title: NHL-kausi 1985–1986

text:
Calgary Flames vs. Edmonton Oilers
"Calgary voitti paras seitsemästä -sarjan 4-3"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: New York Rangers vs. Montreal Canadiens


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Montreal voitti paras seitsemästä -sarjan 4-1"


title: NHL-kausi 1985–1986

text: St. Louis Blues vs. Calgary Flames


title: NHL-kausi 1985–1986

text: "Calgary voitti paras seitsemästä -sarjan 4-3"


title: NHL-kausi 1985–1986

text:
Montreal Canadiens vs. Calgary Flames
"Montreal voitti paras seitsemästä -sarjan 4-1"


title: Praesepe

text: Praesepe eli Seimi (M44, NGC 2632) on Kravun tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka jo Aratos Solilainen mainitsi teoksessaan "Fainomena" (Ilmiöt) ennen ajanlaskun alkua. Se sijaitsee 600 valovuoden päässä Maasta ja sisältää noin 350 tähteä.


title: Praesepe

text: Praesepe näkyy Suomessa syyskuusta huhtikuuhun kohoten etelässä noin 50 asteen korkeudelle. Sen näennäinen kirkkaus on +3.1, joten se on yksi kirkkaimmista tähtijoukoista ja siten paljain silmin havaittavissa.


title: Luettelo Ranskan avointen naisten nelinpelin voittajista

text: Tämä on luettelo Ranskan avoimen tennisturnauksen naisten nelinpelin voittajista.


title: Messier 30

text: Messier 30 (M30, NGC 7099) on Kauriin tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi ja lisäsi luetteloonsa vuonna 1764. Joukko sijaitsee noin 26 000 valovuoden päässä Maasta, ja sen ikä on noin 10-13 miljardia vuotta.


title: Messier 30

text: M30:n suhteellinen kirkkaus on 7.5, joten sen näkemiseen tarvitaan kiikari.


title: Messier 30

text: SEDSin Messier -sivut M30:stä


title: Luettelo Ranskan avointen sekanelinpelin voittajista

text: Tämä on luettelo Ranskan avoimen tennisturnauksen sekanelinpelin voittajista.


title: Messier 32

text: Messier 32 (M32, NGC 221) on Andromedan tähdistössä sijaitseva pieni elliptinen galaksi, jonka Guillaume Le Gentil löysi vuonna 1749. Se sijaitsee 2,65 miljoonan valovuoden päässä Maasta ja on läpimitaltaan noin 6 500 valovuotta. Galaksi on tunnetun Andromedan galaksin satelliittigalaksi.


title: Gaia-hypoteesi

text: Gaia-hypoteesi eli Gaia-teoria on englantilaisen biologin James Lovelockin kehittämä ekologinen hypoteesi, jonka mukaan biosfääri on itsesäätelevä järjestelmä, joka pystyy kokonaisuutena säilyttämään Maa-planeetan elämiseen soveltuvana asuinpaikkana. Nimi Gaia viittaa kreikkalaisen mytologian maanjumaluuteen, Zeus-jumalan äitiin.


title: Gaia-hypoteesi

text: Varhaisin Gaia-hypoteesi esiintyi Lewis Thomasin kirjassa "Lives of a Cell". James Lovelock muotoili Gaia-hypoteesin tieteellisempään muotoon vuonna 1960. Se syntyi kun Lovelock käsitteli menetelmiä, joilla voitaisiin löytää elämää Marsista. Lovelock kirjoitti artikkelin "Natureen" ja julkaisi vuonna 1979 kirjan "Gaia: A new look at life on Earth".


title: Gaia-hypoteesi

text: Lovelockin idea perustui yksinkertaiseen ajatukseen siitä, että biomassa säätelee planeetan oloja, etenkin lämpötilaa ja ilmakehän kemiaa. Lovelock sai ajatuksensa toimiessaan NASAssa tehtävässä, jonka tarkoituksena oli kehittää keinoja sen selvittämiseksi, onko Marsissa elämää. Lovelock huomasi, että Marsin kaasukehän entropiataso oli suuri. Maan ilmakehässä taas oli paljon reaktiivista happea, ja elämä ylläpiti tätä epätasapainotilaa. Lovelock päätteli tästä, että jos planeetan kaasukehä ei ollut epätasapainotilassa, sillä ei ollut elämää ja jos se oli epätasapainossa, oli elämä mahdollinen, joskaan ei välttämätön vaihtoehto.


title: Gaia-hypoteesi

text: Gaia-hypoteesin yksinkertainen kuvaus on 1983 ohjelmoitu "päivänkakkaramaa" () -simulaatio, jossa Lovelock ohjelmoi valkoisia, värittömiä ja tummia päivänkakkaroita, jotka imivät itseensä eri tavoilla lämpöä. Simulaation aikana maan lämpötila säilyi melko vakaana, mutta eri lajien yksilömäärät vaihtelivat.


title: Gaia-hypoteesi

text: Vastaavien järjestelmien olemassaolosta Maassa on keskusteltu. Eräitä suhteellisen yksinkertaisia mekanismeja on havaittu, esimerkiksi kun ilmakehän hiilidioksidipitoisuus kasvaa, biomassan kasvu ja fotosynteesi tehostuu ja sitä kautta poistuu ilmakehästä hiilidioksidia. Lovelock hyväksyy evoluution näiden mekanismien syntytavaksi. Hänen mukaansa olennot, jotka parantavat ympäristöään, selviytyvät paremmin kuin eliöt, jotka vahingoittavat ympäristöään.


title: Gaia-hypoteesi

text: Gaia-hypoteesi sai suosiota new agen piirissä. New age -näkemyksen mukaan Gaialla on teleologinen päämäärä säilyttää ja suojella elämää. Tämän näkemyksen mukaan Gaia korjaa esimerkiksi ihmisen saastutuksen. Näkemyksessä Gaia on tietoinen yksikkö, joka koostuu koko eliökunnasta.


title: Gaia-hypoteesi

text: John Gribbinin kirjan "Syvä yksinkertaisuus" mukaan tämä näkemys ei ole Lovelockin näkemyksen mukainen, koska Lovelockin Gaiassa lajit toimivat pelkästään omaa etuaan ajatellen ja olosuhteiden muuttuessa esimerkiksi "päivänkakkaramaassa" olot tasaantuvat käytännössä sitä kautta, että tietyt lajit karsiutuvat ja jopa kuolevat sukupuuttoon. Myös lopullinen tuhoutuminen olisi täysin mahdollista. Myös Lovelockin kanssa yhteistyötä harrastanut Lynn Margulis on korostanut, että Gaia-hypoteesi on biologinen, ei ihmiskeskeinen ajatus.


title: Gaia-hypoteesi

text: Myös Lovelockin omat kannanotot ovat ristiriidassa new agen näkemyksen kanssa. Hänen 2006 kirjoittamansa kirjan "Gaian kosto" keskeisin ajatus on, että olemme ylittäneen kriittisen rajan emmekä voi enää pysäyttää ilmastonmuutosta, ainoastaan hidastaa. Parhaana hidastajana Lovelock esittää kirjassaan ydinenergian.


title: Gaia-hypoteesi

text: Kaikki eivät kuitenkaan ole hypoteesista samaa mieltä.


title: Ester Toivonen

text: Ester Toivonen (myöh. Toivonen-Siirala; 7. elokuuta 1914 Hamina – 29. joulukuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kauneuskuningatar ja elokuvanäyttelijä. Hän oli Suomen ensimmäinen ulkomailla menestynyt missi. Suomalaisen elokuvan kultakaudella 1930-luvulla hän teki keskeisiä rooleja komediaelokuvissa, kuten "Syntipukin" ensimmäisessä filmatisoinnissa. Seuraavalla vuosikymmenellä hänen roolityönsä kutistuivat sivuosiksi epookkidraamojen salonkikaunottarina. Toivonen ei mieltänyt itseään näyttelijäksi; kriitikot pitivät hänen komediallisia roolisuorituksiaan usein korkeintaan keskinkertaisina. Epookkielokuvien pukuloistossa hänen sen sijaan katsottiin olevan omimmassa elementissään.


title: Ester Toivonen

text: Ester Toivonen oli latoja Armas Toivosen ja Lempi Helteen esikoinen. Hänen biologinen isänsä oli Venäjän armeijan soitto-oppilas Adolf Haman. Kyseinen mies oli Puolassa syntynyt saksalainen. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä venäläissotilaat siirrettiin pois Haminasta, eikä Adolfista sen koommin kuultu. Helle avioitui Armas Toivosen kanssa Esterin syntymän jälkeen. Perheeseen syntyi Esterin lisäksi kahdeksan lasta. Lempi Helteen sisar, Iida Mikkelsson-Hämäläinen puolestaan oli kirjailija Helvi Hämäläisen äiti. Vuonna 1934 Helvi Hämäläinen kirjoitti salanimellä Annikki Heinä serkustaan kirjan "Miss Eurooppa: Totta ja kuvitelmaa". 1930-luvun suomalaiset ylistivät Ester Toivosta ajan hengen mukaisesti "suomalaisen rodun pelastajaksi" (tuolloin pidettiin tärkeänä osoittaa, että suomalaiset eivät ole mongoleja).


title: Ester Toivonen

text: Toivonen työskenteli teini-iässä kesäapulaisena haminalaisessa muotiliikkeessä. Hän ei osoittautunut tehtävässä järin taitavaksi, joten muutti 16-vuotiaana Helsinkiin, missä hän sai toimistotyötä Hankkijalta. Myöhemmin hän siirtyi myyjäksi Elantoon. Munkkiniemen Golf-kasinon omistaja kannusti Toivosta osallistumaan Miss Suomi -kilpailuun vuonna 1933. Kauneuskilpailuehdotukseen alkuun vastahakoisesti suhtautunut Toivonen tuli, näki ja voitti. Hän ei pitänyt seuranneesta julkisuudesta ja palasi joksikin aikaa Haminaan. Halu nähdä Eurooppaa oli Toivosen keskeinen motiivi osallistumiselle vuoden 1934 Miss Eurooppa -kilpailuun: hän sai matkustaa Ranskaan ja Englantiin. Loppukilpailu järjestettiin Hastingsissä Englannin kaakkoisrannikolla. Toivonen vei voiton ja isot elokuvayhtiöt Yhdysvalloissa ja Saksassa kiinnostuivat hänestä; tuore kauneuskuningatar kuitenkin torjui filmituottajien kosiskelut.


title: Ester Toivonen

text: Näyttelijän ammatti ei kuulunut Toivosen lapsuudenhaaveisiin ja teini-iässä hän suorastaan karttoi esiintymistilanteita. Elokuvateollisuuteen hänet johdatti Suomi-Filmin johtaja Erkki Karu. Toivosen valkokangasdebyytti oli sivuosa Karun elokuvassa "Meidän poikamme ilmassa – me maassa", joka sai ensi-iltansa joulukuussa 1934. Hän aloitteli elokuvauraansa samaan aikaan kun matkusteli ympäri maailmaa kauneuskuningattaren edustustehtävissä. Karu uskoi Toivosen valovoimaan valkokankaalla ja pyysi häntä ensimmäiseen merkittävään rooliinsa komediaelokuvaan "Syntipukki" 1935. Hän näytteli tavaratalon myyjätärtä Irja Saloa. Kriitikot suhtautuivat myönteisesti hänen roolisuoritukseensa. Vuonna 1936 Toivosella oli naispääosat elokuvissa "Onnenpotku" ja "Kaikenlaisia vieraita". Hänen suorituksensa näissä elokuvissa eivät juuri saaneet kehuja, vaan huomio kiinnittyi ennen kaikkea hänen ulkonäköönsä. Helmikuussa 1937 tuli ensi-iltaan "Asessorin naishuolet", jossa Toivonen näytteli naispääosan. Kriitikot arvioivat hänen suorituksensa heikohkoksi, mutta eivät unohtaneet mainita hänen kauneuttaan.


title: Ester Toivonen

text: Seurasi kolme elokuvaa, joissa Toivosella oli sivuosa: "Kuin uni ja varjo", "Tulitikkuja lainaamassa" ja "Nummisuutarit". Arvostelijat pitivät hänen onnistumistaan niissä melko hyvänä. Draamaelokuvassa "Halveksittu" (1939) Toivonen näytteli jälleen naispääosan kauppaneuvoksen tyttärenä; kriitikot olivat penseitä suorituksen taiteellisen tason suhteen. Elokuva poikkesi aikansa linjasta, sillä siinä Suomea ei esitetty sinivalkeana lintukotona vaan luokkaristiriitojen ja sosiaalisen eriarvoisuuden leimaamana yhteiskuntana. "Halveksitun" jälkeen Toivonen näytteli jälleen naissivuosia. Maalaisdraamassa "Suotorpan tyttö" (1940) hän työskenteli Tauno Palon ja Regina Linnanheimon kanssa. Hänen Hildurin roolinsa sai myönteisen vastaanoton.


title: Ester Toivonen

text: Epookkidraama "Kaivopuiston kaunis Regina" keväällä 1941 oli pieni taiteellinen voitto Toivoselle. Sivuosa ruhtinatar Popoffina oli kuin valettu hänen näyttelijänlaadulleen. Hän sai loistaa aristokraattisessa osassaan ja kriitikot olivat myytyjä. Toisessa sota-ajan todellisuuspakoisessa epookkidraamassa, vuoden 1943 "Katariinassa ja Munkkiniemen kreivissä", Toivosen rooli oli merkittävämpi. Hän näytteli kreivitär Armborgia ja sai jälleen suitsutusta aikalaiskriitikoilta.


title: Ester Toivonen

text: Ester Toivosen valkokangasura päättyi elokuvaan "Valkoiset ruusut", joka sai ensi-iltansa syyskuussa 1943. Elokuvan miespääosassa on Tauno Palon näyttelemä kirjailija, jonka lukuisista rakastajattarista yksi on Toivosen näyttelemä Irma. Toivonen ei pitänyt itseään näyttelijänä, eikä surrut elokuvauransa loppumista. Haastattelussa vuonna 1957 hän totesi näyttelemisen olevan kutsumustyötä, johon hänellä ei koskaan ollut tarvittavaa paloa ja kunnianhimoa. Hänelle jäi kuitenkin lämmin muisto valkokangasvuosistaan.


title: Ester Toivonen

text: Elokuvauransa jälkeen Toivonen otti aktiivisesti osaa yhdistystoimintaan ja matkusteli paljon. Suosikkikohteina hänellä olivat niin sanotut Raamatun-maat.


title: Ester Toivonen

text: Toivonen ehti näytellä kaikkiaan neljässätoista elokuvassa ja kohosi pian yleisön ihailemaksi filmitähdeksi. Hänet saatetaan muistaa kuitenkin paremmin missimenestyksestä ja ulkonäöstä kuin elokuvaurastaan. Kauneus vei Toivosen ensin missiksi ja lopulta valkokankaalle, mutta toisaalta toimi rasitteena hänen uskottavuudelleen näyttelijänä. Myös epookkielokuvien ruhtinaalliset roolit laskettiin enemmän hänen ulkoisten piirteidensä kuin näyttelijänkykyjensä varaan; komediennena häntä taas pidettiin nokkelana mutta teennäisenä. Muistelmissaan Toivonen kritisoi teräväsanaisesti ihmisiä, jotka vähättelevät kauniiden naisten taitoja ja älyä.


title: Ester Toivonen

text: Ester Toivonen tutustui jo ennen Miss Eurooppa -kilpailua viipurilaiseen upseerikokelaaseen Eero Sireliukseen, joka sittemmin muutti nimensä Siiralaksi. Toivonen ja metsänhoitaja Siirala avioituivat kymmenen vuoden seurustelun jälkeen vuonna 1943. He muuttivat Helsingin Kruununhaan Pohjoisrantaan syksyllä 1944. Perheeseen syntyi kaksi lasta: Seppo keväällä 1944 ja kuopus Satu kaksi vuotta myöhemmin. Vuonna 1965 Toivonen julkaisi muistelmansa "Rikas on elämä".


title: Ester Toivonen

text: Ester Toivonen kuoli keuhkosyöpään 65-vuotiaana 29. joulukuuta 1979. Hänet on haudattu Helsinkiin Maunulan uurnalehtoon (kortteli 35, rivi 4, hauta 8).


title: Messier

text: Messier on ranskalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Messier 34

text: Messier 34 (M34, NGC 1039) on Perseuksen tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka Giovanni Batista Hodierna löysi ennen vuotta 1654. Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa vuonna 1764. Se sijaitsee 1 400 valovuoden päässä Maasta ja on läpimitaltaan noin seitsemän valovuotta.


title: Messier 34

text: Paljaalla silmällä kohde erottuu vain erityisen hyvissä olosuhteissa, kaukana kaupungin valoista. Kiikareilla se näkyy hyvin.


title: Messier 34

text: SEDSin Messier -sivut M34:stä


title: Elsa Turakainen

text: Elsa Mercedes Turakainen () oli suomalainen näyttelijä. Hän teki huomattavan uran Helsingin Kaupunginteatterissa ja sen edeltäjässä Helsingin Kansanteatterissa. Niin teattereissa kuin valkokankaillakin hän saavutti taiteellisia voittoja tiheätunnelmaisissa, dramaattisissa rooleissa kuten myös tulkinnoissaan koomisista ”kansannaistyypeistä”. Eräitä rooleja Turakainen näytteli sekä puheteatterissa että elokuvassa; näitä olivat muun muassa professorskan osa teoksessa "Ruma Elsa".


title: Elsa Turakainen

text: Elokuvataiteessa Turakainen – ystävien kesken ”Turri” – tunnettiin varsinkin lukuisista äiti-rooleistaan. Aikakirjoihin ovat jääneet eritoten Aino Suominen eli "Suomisen perhe" -elokuvasarjan äiti ja jyhkeän matriarkaalinen Loviisa Edvin Laineen "Niskavuori"-filmatisoinneissa. Näyttämötaiteessa Turakainen painotti inhimillisen kontaktin mahtia. Hänen näyttelijäntyötään luonnehdittiin groteskin parodiseksi, ja toisinaan häntä moitittiin ylilyönneistä ja mauttomuuksista. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1955.


title: Elsa Turakainen

text: Elsa Turakainen syntyi ensimmäisen sortokauden aikana Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungissa kauppias Oskar Viljam Turakaisen ja Anna Matilda Rosenbergin perheeseen. Turakainen opiskeli ensin laulunopettajaksi, mutta isä-Oskarin kehotuksesta hakeutui Suomen Näyttämöopistoon, jossa hän opiskeli 1926–1928. Hän teki useita opintomatkoja Ruotsiin ja Keski-Eurooppaan 1930-luvulla.


title: Elsa Turakainen

text: Elsa Turakaisen ammattiura alkoi oopperasta "Kaarle-kuninkaan metsästys", jossa hän näytteli Kaarle kuningasta. Hänen ensimmäinen teatterikiinnityksensä oli Viipurin Näyttämö 1928–1934, missä hän saavutti niin sanotun First Ladyn aseman. Hän näytteli muun muassa Leo Tolstoin näytelmässä "Ylösnousemus", jossa hänellä oli Katinkan rooli. Viipurista Turakainen siirtyi Tampereen Teatteriin, jossa hän näytteli 1934–1937.


title: Elsa Turakainen

text: Vuonna 1937 Turakainen aloitti työnsä Helsingin Kansanteatterissa, mistä hän jäi eläkkeelle vuonna 1974. Tuona ajanjaksona teatterin nimi vaihtui Helsingin Kaupunginteatteriksi. Pääkaupunkilaisteatterissa Turakaisella oli pääosat muun muassa Hella Wuolijoen näytelmissä "Justiina" ja "Vihreä kulta". Näytelmässä "Tulitikkuja lainaamassa" hän tulkitsi Ihalaisen emännän osan. Lisäksi Turakaisen taiteellisiin saavutuksiin lukeutuivat kuningatar näytelmässä "Hamlet" ja rouva Markurell, jota on luonnehdittu yhdeksi hänen parhaista suorituksistaan. Komediassa "Ruma Elsa" hän teki onnistuneen tulkinnan lemmenkipeästä professorin leskestä vastanäyttelijänään Arvo Lehesmaa.


title: Elsa Turakainen

text: Tragediennena Turakainen saavutti voiton muun muassa Franz Grillparzerin runomuotoisessa näytelmässä "Meren ja lemmen aallot", jossa hän tulkitsi maallisen ja taivaallisen välissä taisteluaan käyvää papitar Heroa. August Strindbergin "Aavesonaatissa" Turakainen näytteli muumiota ja Lauri Kokkosen näytelmässä "Laahus" hän puolestaan tulkitsi kukkakauppiaan roolin. Niskavuoren Loviisaa Turakainen näytteli näytelmissä "Niskavuoren Heta" ja "Entäs nyt, Niskavuori".


title: Elsa Turakainen

text: Turakaisen näyttämötehtäviä olivat edellä mainittujen ohella muun muassa:Turakainen näytteli lukuisissa elokuvissa suomalaisen elokuvan niin sanottuna kulta-aikana. Hänen elokuvauransa alkoi vuonna 1928 ja jatkui kymmenen vuoden tauon jälkeen aina vuoteen 1979. Turakainen näytteli Aino Suomista kaikissa kuudessa Suomisen perhe -elokuvassa. 1940-luvulla yleisö samaisti hänet voimakkaasti Ainon osaan, kuten myös Lasse Pöysti ja Maire Suvanto samaistettiin Suomisen perheen roolihahmoihinsa. Edvin Laineen elokuvissa "Niskavuoren Aarne" ja "Niskavuori taistelee" Turakainen näytteli vahvoin vedoin suurtilan vanhaa emäntää Loviisa Niskavuorta. Elokuvassa "Opri" hän tulkitsi liikuntakyvytöntä Akviliina-kunniamummoa, joka on kolmesta kohtalotoverista kaikkein äkäisin. Suoritus palkittiin Jussi-patsaalla. Turakaisen viimeiset elokuvaroolit olivat niin sanottuja kansannaisia. Laineen Väinö Linna -filmatisoinneissa "Täällä Pohjantähden alla" sekä "Akseli ja Elina" hänellä oli sivuosa Leppäsen Hennana. Leppäskän rooli poikkesi merkittävästi Turakaiselle tyypillisistä hienostorouvan rooleista, kuten myös vahvaa murretta puhuva kursailematon Sammalsuon Maija vuoden 1979 elokuvassa "Ruskan jälkeen" – kyseinen rooli jäi hänen viimeisekseen.


title: Elsa Turakainen

text: Eräs Turakaisen kepeistä elokuvarooleista oli elokuvassa "Pekka ja Pätkä miljonääreinä", jossa hän näytteli leskirouvaa, kauppaneuvoksetar Gunilla Lillukkaa, joka vietteli Pätkää. Vahvasti karrikoidut hienostorouvat saivat Turakaisesta väkevän tulkitsijansa myös esimerkiksi komedioissa "Ruma Elsa" ja "Älä nuolase..." Jack Witikan Aapeli-filmatisoinnissa "Pikku Pietarin piha" Turakainen näytteli Jormalaisten taloudenhoitaja Karoliinaa.


title: Elsa Turakainen

text: Elsa Turakainen oli Hanna Harvahampaan äänenä "Noita Nokinenä" -kuunnelmissa.


title: Elsa Turakainen

text: Turakaisen aviopuoliso oli näyttelijä Artturi Laakso vuodesta 1935 aina tämän kuolemaan vuonna 1976. Pariskunnalla oli yksi tytär, vuonna 1936 syntynyt Varpu. Turakainen kävi mielellään teattereissa myös vapaa-aikanaan. Hän viihtyi kotioloissa ja suorastaan rakasti saunomista. Hänen luonnettaan on kuvailtu valoisaksi.


title: Elsa Turakainen

text: Elsa Turakainen kuoli 87-vuotiaana Helsingissä 7. helmikuuta 1992.


title: Elsa Turakainen

text: Lähde:


title: Troijan Helena

text: Troijan Helena voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Suomisen perhe

text: Suomisen perhe on vuosina 1938–1958 tehty radion kuunnelmasarja. Sarjan pohjalta tehtiin myös kuusi elokuvaa vuosina 1941–1945 ja 1959.


title: Suomisen perhe

text: Sarjan käsikirjoittivat yhdessä Elsa Soini ja Seere Salminen nimimerkillä Tuttu Paristo; Soinin kuoleman jälkeen Salminen jatkoi sarjan kirjoittamista yksinään nimimerkillä Tuttu vuoteen 1958 saakka. "Suomisen perhe" -kuunnelmia (tuolloin käytettiin myös vanhaa termiä "kuulokuva") tehtiin noin 400. Suomiset olivat keskiluokkainen helsinkiläisperhe, johon kuuluivat virkamiesisä, kotiäiti ja kolme lasta sekä perheen kotiapulainen. Aloitteen sarjasta teki Yleisradion silloinen ohjelmapäällikkö Ilmari Heikinheimo, joka oli mieltynyt Ruotsin radiossa vuodesta 1936 esitettyyn sarjaan "Familjen Björck". Sota-aikana perheeseen adoptoitiin Väestöliiton toivomuksesta kaksi sotaorpoa. Vuosien mittaan sarjassa esiintyi vierailijoina useita perheen ystäviä ja tuttavia. Suomisen perhe, joka lähetettiin yleensä perjantai-iltaisin, oli omana aikanaan radion kuunnelluin ohjelma Markus-sedän lastentunnin jälkeen. Kuunnelmasarjan arvoina olivat ihanteellisuus ja elämänmyönteisyys ja niinpä sen on nähty omalta osaltaan auttaneen suomalaisia kestämään vaikeat sotavuodet ja niiden jälkeisen pula-ajan.


title: Suomisen perhe

text: Elokuvaversioissa perheen isää Väinö Suomista näytteli Yrjö Tuominen, äitiä Aino Suomista Elsa Turakainen ja lapsia Lasse Pöysti (Olli), Maire Suvanto (Pipsa) ja Sirkka Sipilä (Elina). Elokuvissa näytteli kotiapulaista Hilda Männistöä Siiri Angerkoski. Väinön äidin Sofia Suomisen osaa näytteli Eine Laine. Suomisen perheen Elinaa ei ollut elokuvissa "Suomisen Olli yllättää" ja "Taas tapaamme Suomisen perheen", eikä perheen isää, jonka näyttelijä Yrjö Tuominen kuoli vuonna 1946, elokuvassa "Taas tapaamme Suomisen perheen". Toinen "Suomisen perhe" -sarjan käsikirjoittajista, Elsa Soini, kuoli vuonna 1952 ja "Taas tapaamme Suomisen perheen" -elokuvan käsikirjoitti Seere Salminen yksin. Kuunnelmissa näyttelijät olivat muutoin samat, mutta vuosina 1938–1941, ennen ensimmäistä elokuvaa, Pipsaa ja Ollia esittivät Irja ja Arvo Kuusla. Perheen isä Väinö Suominen henkilöityi Yrjö Tuomiseen niin vahvasti, että Tuomisen kuoltua kuunnelmiin ei otettu hänen tilalleen uutta näyttelijää, vaan isä poistui sarjasta. Tuomisen hautajaispäivänä 25. lokakuuta 1946 radiossa esitettiin Suomisen perhe -sarjasta jakso "Kun isä on poissa".


title: Suomisen perhe

text: Suomisen perhe -kuunnelmat ja varsinkin aiheen pohjalta tehdyt elokuvat nostivat perheen Olli-poikaa esittäneen Lasse Pöystin ja Pipsa-tytärtä esittäneen Maire Suvannon yleisön suursuosikeiksi. Pöysti kertoi myöhemmin muistelmakirjassaan Lassen oppivuodet: ""Niistä ajoista lähtien olin tunnettu kaikkialla. Emme enää saaneet olla Maire ja Lasse, vaan Pipsa ja Olli. Hotelleissa nimeni kirjoitettiin ilman muuta Hra Suomiseksi. Ihmiset alkoivat suhtautua kuin abstraktiin olentoon, joka en ollut minä. Kuljetin sitä mukana. Vähitellen kävi itsellenikin vaikeaksi erottaa raja."" "Taas tapaamme Suomisen perheen" jäi logonomiksi kouluttautuneen Maire Suvannon viimeiseksi elokuvaksi ja hän teki sittemmin elämäntyönsä puhetaidon ja lausunnan opettajana.


title: Suomisen perhe

text: Yleisradion vuonna 1949 teettämän kuuntelijatutkimuksen mukaan Suomisen perhettä seurasi kaikista radiokuuntelijoista 52 prosenttia, talonpoikaisväestöstä 56 prosenttia, maaseudun työväestöstä 58 prosenttia ja tehdastyöväestöstä 53 prosenttia, mutta keskiluokasta vain 47 prosenttia ja johtavassa asemassa olevista 38 prosenttia – näin siitä huolimatta, että Suomisen perhe sijoittui keskiluokkaiseen kaupunkiympäristöön. Tutkimuksen tekijä pitikin sarjan kuuntelijoiden painopisteen sijoittumista selvästi maaseudulle varsin yllättävänä; helsinkiläisistä Suomisen perhettä kuunteli noin 40 prosenttia.


title: Suomisen perhe

text: Yleisradion pääjohtaja Hella Wuolijoki pyrki luomaan porvarillisena pitämälleen Suomisen perheelle kilpailijan omalla kuunnelmasarjallaan "Työmiehen perhe", joka kuului radio-ohjelmistoon vuosina 1948–1951.


title: Suomisen perhe

text: Ensimmäisen ja viimeisen "Suomisen perhe" -elokuvista ohjasi T. J. Särkkä, neljä muuta Orvo Saarikivi. Kaikki elokuvat tuotti Suomen Filmiteollisuus Oy.


title: Messier 35

text: Messier 35 (M35, NGC 2168) on Kaksosten tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko.


title: Messier 35

text: SEDSin Messier -sivut M35:stä


title: Taivaanekvaattori

text: Taivaanekvaattori on maapallon päiväntasaajan kuvitteellinen jatke avaruudessa. Se jakaa taivaankannen pohjoiseen ja eteläiseen puoliskoon. Maapallon akselikallistuman takia taivaanekvaattori on noin 23,5° inklinaatiossa ekliptikaan nähden.


title: Taivaanekvaattori

text: Lähellä ekvaattoria sijaitsevat taivaankohteet näkyvät kaikkialla maailmassa. Huippukohdassaan ne ovat kuitenkin tropiikissa.


title: Johan Henrik Strömer

text: Strömerin vanhemmat olivat kirkkoherra Johan Mårten Strömer ja Magdalena Charlotta Strömer o.s. Backman. Hän opiskeli G. Lundgrenin ohjauksessa ja myöhemmin Tukholmassa Ruotsissa Kuninkaallisessa taideakatemiassa vuosina 1827–1832. Strömer muutti Ruotsiin 1824 ja työskenteli vuodesta 1828 alkaen Tukholmassa. Hän palasi Suomeen 1870-luvulla.


title: Johan Henrik Strömer

text: Ruotsissa Strömmer saavutti etevän kivipiirtäjän maineen. Viisikymmenvuotisen uransa aikana hän teki litografialehtiä, jotka olivat usein taiteellisesti merkittäviä, kirjankuvituksia ynnä muuta. Hänen merkittävimpiä töitään ovat esimerkiksi ”Svenskt album, lithografiska afbildningar efter svenska konstnärens arbeten” (kuusi vihkoa), Bellmanin muotokuva Per Krafft vanhemman mukaan ja muotokuvalehti valtiopäivien kamareista.


title: Per Krafft (vanhempi)

text: Per Krafft (vanhempi) (16. tammikuuta 1724 Arboga, Ruotsi – 7. marraskuuta 1793 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen muotokuvamaalari, Per Krafft nuoremman isä.


title: Per Krafft (vanhempi)

text: Krafft matkusti Pariisiin, missä hän oli Chardinin oppilaana. Myöhemmin hän opiskeli Alexander Roslinin ohjauksessa. Hän toimi opettajana Bayreuthissa ja Puolan kuninkaan Stanisław II Augustin hovimaalarina, ennen kuin hän vuonna 1768 päätti palata Ruotsiin.


title: Marcus Collin

text: Gustaf Marcus Collin (18. marraskuuta 1882 Helsinki – 22. syyskuuta 1966 Kauniainen) oli suomalainen taidemaalari, kuvittaja ja professori.


title: Marcus Collin

text: Collin sai taidekoulutusta niukasti. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1903–1904 ja Helsingin yliopiston piirustussalissa 1904–1905. Hän toimi myös jonkin aikaa opettajana, muun muassa Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1920-luvulla. Hän teki ensimmäisen matkansa Ranskaan vuosina 1905–1906 ja maalasi siellä Pariisi-aiheisia pastelleja. Näyttelydebyyttinsä taidemaalarina Marcus Collin teki Suomen taiteilijain näyttelyssä vuonna 1907.


title: Marcus Collin

text: Collin käytti taiteilijanimessään C-kirjainta, vaikka oikeasti sukunimi kirjoitettiin K:lla. Collin syntyi virkamiesperheeseen. Ennen taideopintojaan hän suoritti alustavan oikeustutkinnon vuonna 1902. Hänen isänsä oli Karl Gustav Kollin ja äitinsä Emilia Charlotta Stenman. Hän avioitui taidemaalari Eva Helena Törnwallin kanssa.


title: Marcus Collin

text: Collinin taiteellisena läpimurtona on pidetty teoksia Hautajaiset Kökarissa ja Sunnuntai satamassa, jotka hän maalasi Lounais-Suomen saaristossa kesällä 1914. Suomalaista ekspressionismia edustava Marraskuun ryhmä perustettiin 1910-luvun lopulla, ja Marcus Collin oli sen kantavia jäseniä. Ryhmän vaikutus tulee esiin hänen teoksissaan.


title: Marcus Collin

text: Marcus Collin suosi aiheiden suhteen ihmisfiguureja, jotka olivat osa suurempaa joukkoa. Teokset olivat usein humoristisia pilkkaamatta yksityisen ihmisen heikkoutta. Collinin teokset olivat usein välähdyksiä jostakin sosiaalisesta tilanteesta.


title: Theoren Fleury

text: Theoren Wallace "Theo" Fleury (s. 29. kesäkuuta 1968 Oxbow, Saskatchewan, Kanada) on entinen ammattijääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Fleury muistetaan menestyksellisestä NHL-urastaan, jota varjostivat päihdeongelmat. Hän pelasi joukkueissa Calgary Flames, Colorado Avalanche, New York Rangers ja Chicago Blackhawks.


title: Theoren Fleury

text: Syksyllä 1994 hän piipahti NHL:n työsulun aikana Suomessa pelaamassa kymmenen ottelua Tampereen Tapparassa.


title: Theoren Fleury

text: Nuorena Fleury joutui kokemaan kovia, jouduttuaan oman juniorivalmentajansa Graham Jamesin seksuaalisesti hyväksikäyttämäksi ja raiskaamaksi noin 150 kertaa Fleuryn ollessa 14–16-vuotias. Tämän Fleury paljasti julkaisemassaan omaelämäkerrassaan vuonna 2009.


title: Theoren Fleury

text: Calgary Flames varasi 168 senttimetriä pitkän ja 82 kilogrammaa painavan Fleuryn NHL:ään vuonna varaustilaisuuden 166. vuorolla. Vaikka häntä pidettiin alun perin liian pienikokoisena NHL:ään, osoittautuikin, että Fleury pystyi pelaamaan voimahyökkääjän vahvuudella ja fyysisyydellä pienuudestaan huolimatta. Lisäksi hänet tunnettiin nopeudestaan ja kyvykkyydestään pelintekijänä.


title: Theoren Fleury

text: Fleury voitti Stanley Cupin vuonna 1989 Calgary Flamesin paidassa. Ensimmäisellä täydellä kaudellaan 1989–1990 samaisessa joukkueessa hän teki 31 maalia ja antoi 35 maaliin johtanutta syöttöä. Hän teki Calgaryssä viettämiensä pelivuosien aikana kahdella eri kaudella 100 tehopistettä tai enemmän, kerran yli 50 maalia ja kolme kertaa yli 40 maalia kaudessa.


title: Theoren Fleury

text: Kaudella 1994–1995, NHL:n ollessa työsulussa, Fleury pelasi Tapparassa 10 ottelua ja kokosi pelaamissaan otteluissa tehot 8+9=17.


title: Theoren Fleury

text: Kauden 1998–1999 aikana Calgary Flames kauppasi Fleuryn Colorado Avalancheen ja sai vaihdossa Rene Corbet'n, Wade Belakin sekä Robyn Regehrin. Lähtiessään Calgarystä 1999 Fleury oli joukkueen silloisen kokoonpanon ainoa jäsen, joka oli ollut voittamassa vuoden 1989 Stanley Cupia, ja hän piti tuolloin hallussaan lukuisia joukkue- ja NHL-ennätyksiä.


title: Theoren Fleury

text: Denverissä Fleury pelasi 15 runkosarja- ja 18 pudotuspeliottelua hyvällä menestyksellä mutta päätyi seuraavalla kaudella New York Rangersiin. Pelattuaan kolme kautta Rangersissa hän jatkoi uraansa Chicago Blackhawksin riveissä kaudella 2002–2003.


title: Theoren Fleury

text: Tuohon aikaan Fleury kuitenkin kamppaili jääkiekon ulkopuolisten ongelmien kanssa, mukaan lukien hänen isänsä syöpäleikkaus, ja tämän seurauksena häntä Calgaryn ajoista asti vaivanneet päihdeongelmat alkoivat jälleen nousta esiin. Vuonna 1996 hänelle oli myös diagnosoitu Crohnin tauti. Vaikka kaikki näytti olevan päällisin puolin kunnossa puolisen vuotta vuonna 2002 voitetun olympiakullan jälkeen, ongelmat uusiutuivat ja Fleury asetettiin lokakuussa pelikieltoon kuudeksi kuukaudeksi sekä määrättiin mukaan NHL:n ja NHLPA:n yhteiseen päihteiden vastaiseen ohjelmaan jälkihoito-ohjelmansa laiminlyömisen vuoksi.


title: Theoren Fleury

text: Palattuaan 25 peliä käsittäneeltä pelikielloltaan kaudella 2002–2003 hän jätti pian harjoituksen väliin, omien sanojensa mukaan pommiin nukkumisen takia, ja oli tammikuussa osallisena striptease-klubilla tapahtuneeseen välikohtaukseen. Hän joutui tuolloin miesjoukkion pahoinpitelemäksi ollessaan alkoholin vaikutuksen alaisena. Vuonna 2003 hänet määrättiin jälleen pelikieltoon päihdeohjelmarikkeiden vuoksi.


title: Theoren Fleury

text: Fleury on pyrkinyt elvyttämään uraansa mm. kiekkoilemalla North Peace Hockey Leaguen joukkueessa Horse Lake Thunder. Kaudeksi 2005–2006 hän teki sopimuksen Ison-Britannian jääkiekkoliigassa (Elite Ice Hockey League) pelaavan Belfast Giantsin kanssa. Heti ensiottelussaan Edinburgh Capitalsia vastaan 15. lokakuuta 2005 entinen Calgary-tähti teki hattutempun ja keräsi neljä syöttöpistettä. Vaikka hän auttoikin joukkueensa liigan mestaruuteen, Fleury osallistui kauden aikana useisiin välikohtauksiin, joista yhdessä hän pyrki kiipeämään ulos rangaistusaitiosta päästäkseen käsiksi häntä ivanneeseen Coventry Blazen kannattajaan. Toisen pelin yhteydessä hän turhautui tuomaritoiminnasta ja uhkaili toimitsijoita. Ajauduttuaan eräässä ottelussa erityisen epämiellyttävään yhteenottoon brittiläisen jääkiekkovirkailijan kanssa raivostunut Fleury ilmoitti pelin jälkeen pidetyssä lehdistötilaisuudessa, että hän ei enää palaisi liigaan seuraavalla kaudella, ja moitti EIHL:n tuomaritoiminnan heikkoa tasoa.


title: Theoren Fleury

text: Britannian jääkiekkokirjoittajien yhdistys valitsi Fleuryn EIHL:n vuoden pelaajaksi.


title: Theoren Fleury

text:
Tammikuussa 2007 Fleuryn asuinpaikka on Calgary, Alberta, Kanada. Hän on perustanut betonialan yrityksen "Fleury's Concrete Coatings" vaimonsa Jenniferin ja veljensä Travisin kanssa.
Elokuussa 2009 Fleury ilmoitti yrittävänsä tehdä paluun NHL-liigaan kaudella 2009–2010. Fleury pelasi syksyllä 2009 useita harjoitusotteluita Calgary Flamesin riveissä kohtalaisilla tehoilla, mutta ei lopulta saanut NHL-sopimusta.


title: Jakob Samuel

text: Jakob Samuel on tukholmalainen laulaja. Hänen tunnetuin yhtyeensä on The Poodles.


title: David Pham

text: David "The Dragon" Pham (s. 10. helmikuuta 1967) on vietnamilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Pham muutti Vietnamista Yhdysvaltoihin 17-vuotiaana "venepakolaisena".


title: David Pham

text: Pham on pokerinpelaaja Men Nguyenin serkku. Nguyenin menestyttyään ammattilaisurallaan avasi pesulan, jossa Pham aloitti työskentelyn. Kuten monet muutkin Nguyenin työntekijöistä, Pham sai pokerioppia työnantajaltaan ja hänestä tuli menestyvä turnauspelaaja.


title: David Pham

text: Vuonna 2001 Pham voitti World Series of Pokerin 2 000 dollarin S.H.O.E. -turnauksen, jonka ykköspalkinto oli 140 455 dollaria. Toisen WSOP-rannekkeensa hän voitti vuonna 2006 2 000 dollarin no limit hold'em shootout -turnauksessa. Siinä ykköspalkinto oli 240 222 dollaria. WSOP:n pääturnauksessa hän on parhaimmillaan ollut 44. (2001).


title: David Pham

text: Helmikuussa 2003 Pham oli ykkönen L.A.Poker Classic -turnauksen 1500 dollarin sisäänoston limit hold'em -tapahtumassa. Hän voitti tunnettuja pelaajia kuten Bon Phan, Jennifer Harman ja Erick Lindgren vieden 457 320 dollarin ykköspalkinnon.


title: David Pham

text: Joulukuussa 2004 Pham voitti Five Diamond World Poker Classicin 3 000 dollarin no limit hold'em -turnauksessa lopun kaksinpelissä Alan Goehringin ansaiten 414 419 dollaria. Toukokuussa 2007 Pham voitti Mirage Poker Showdown -tapahtuman 5 000 dollarin kaksinpeliturnauksen ja ansaitsi 135 200 dollaria.


title: David Pham

text: World Poker Tourilla Pham on ollut finaalipöydässä viidesti. $ 10,000 The Doyle Brunson North American No Limit Hold'em Poker Championship -kisassa lokakuussa 2004 hän oli kolmas, samoin maaliskuussa 2007 World Poker Challengessa. Vuoden 2007 Legends of Pokerin kaksinpelissä hän hävisi Dan Harringtonille. Kakkostilastaan Pham ansaitsi 800 185 dollaria. EPT:n Karibian osakilpailussa tammikuussa 2008 hän oli neljäs.


title: David Pham

text: "Card Player" -lehti on valinnut Phamin vuoden pelaajaksi vuosina 2000 ja 2007.


title: David Pham

text: Joulukuussa 2009 Phamin pokeriuran turnausansiot ylittivät 8,1 miljoonaa dollaria


title: Impiö

text: Impiö on kylä Ranuan kunnassa. Kylä sijaitsee noin 34 kilometriä Ranuan kirkonkylältä itään Simojärven eteläpuolella. Kyläkeskus kouluineen sijaitsee järvimaisemassa Saunajärven ja Impiönjärven välissä sijaitsevalla niemellä noin kolme kilometriä pohjoiseen seututieltä 941.


title: Impiö

text: Kylällä on koulu, jossa on noin 35 oppilasta ja 3 opettajaa. Omaa kauppaa ei ole. Myymäläautoliikenne loppui muutama vuosi sitten. Postipalvelut toimii postipalveluautolla.


title: Impiö

text: Perinteisistä maa-, metsä-, ja porotaloudesta saa elantonsa joitain perheitä. Osa työssäkäyvistä kulkee pääosin lähikuntien alueella teollisuuden- ja palvelualojen työpaikoissa.


title: Mauru

text: Mauru voi tarkoittaa:


title: Mauru (Ranua)

text: Mauru on kylä Ranuan kunnassa. Se sijaitsee Simojokeen laskevan Ruonajoen varrella, seututien 924 ja Simojoen pohjoispuolella ja Rovastinahon kylän luoteispuolella, noin 30 kilometrin päässä Ranuan kirkonkylältä länteen.


title: Tyrävaara

text: Tyrävaara on kylä samannimisen vaaran juurella Taivalkosken kunnassa. Kylä sijaitsee Tyräjärven pohjoisrannalla. Taivalkosken keskustaajamasta on matkaa kylään noin 30 kilometriä. Lähimmät muut kylät ovat Metsäkylä ja Jokijärvi sekä Suomussalmen Pisto ja Pyhäkylä.


title: Tyrävaara

text: Tyrävaaran kylään kuuluvat myös Hutunniemen, Seppälän, Turpeisen ja Tyrämäen kulmakunnat. Tyrävaaralla sijaitsee myös pieni kyläkauppa, jossa kaupan palvelujen lisäksi asiamiesposti.


title: Pisto

text: Pisto tarkoittaa seuraavia asioita:


title: PRISMA (satelliitti)

text: Prisma on ruotsalainen mikrosatelliittipari. Sen kehitti Tukholman lähellä Solnassa toimiva Swedish Space Corporation (SSC) yhtiö. SSC:llä projektia johti Staffan Persson. Ruotsin avaruushallinnon lisäksi hanketta rahoittivat Saksa, Ranska ja Tanska. Satelliittiparista toinen, vain 40 kg painava satelliitti on nk. maalisatelliitti ja toinen 140 kg painava on monimutkaisempi alus, joka lähestyy ja telakoituu maalisatelliitin kanssa. Projekti liittyy useisiin Euroopan avaruusjärjestön kaavailemiin hankkeisiin, joissa tarvitaan useiden satelliittien kykyä lentää muodostelmassa.


title: PRISMA (satelliitti)

text: Satelliitti läpäisi vuoden 2007 alussa kriittisen suunnittelukatselmuksen (CDR). Ainoat ongelmakohdat olivat tuolloin ranskalaisen Alcatelin suunnittelema ja CNESin rahoittama radiohyötykuorma ja ohjelmistokehitystyö. Satelliitin kokoonpano alkoi kesäkuussa 2007. Elektroniikan asennus alkoi syyskuussa 2007.


title: PRISMA (satelliitti)

text: Satelliittipari piti laukaista marraskuussa 2009 venäläisellä Dnepr-kantoraketilla Baikonurin kosmodromilta. Laukaisu siirtyi maaliskuulle 2010. Satelliittipari laukaistiin onnistuneesti Dombarovskista 15. kesäkuuta 2010 yhdessä PICARD-satelliitin kanssa Dnepr-1-kantoraketilla. Maaliskuussa 2011 PRISMA-satelliittien lennonjohto siirrettiin Swedish Space Corporation -yhtiöltä Saksan DLR-tutkimuslaitokselle. Tämä voi olla signaali SSC-yhtiön myynnistä.


title: Pisto (kylä)

text: Pisto on kylä Pistojärven rannalla ja valtatien 5 varrella Kainuussa sijaitsevan Suomussalmen ja Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Taivalkosken kunnanrajalla, noin 70 kilometriä pohjoiseen Suomussalmen kuntakeskuksesta, noin 70 kilometriä Kuusamon kaupungista ja noin 45 kilometriä itään Taivalkosken keskustaajamasta. Kylä on muodostunut pääasiassa valtatien varrelle ja järven länsirannalle. Kylän pääosa sijaitsee Suomussalmen kunnassa.


title: Kurtti

text: Kurtti on kylä Taivalkosken kunnassa. Se sijaitsee Kurtinjärven rannalla seututien 800 sekä lakkautetun Taivalkosken radan varrella, noin 15 kilometriä etelään Taivalkosken kuntakeskuksesta. Kylän alueella asukkaita oli vuonna 2010 yli 100.


title: Kurtti

text: Kylän itäpuolella sijaitsee lakkautettu Kurtin rautatieasema.


title: Bernadette Soubirous

text: Pyhä Bernadette Soubirous (7. tammikuuta 1844 – 16. huhtikuuta 1879) oli ranskalainen paimentyttö, joka kertoi helmi-kesäkuussa 1858 nähneensä kotikaupungissaan Lourdesissa kahdeksantoista Neitsyt Marian ilmestystä. Ilmestyksiä tutki myös katolinen kirkko, ja ne tekivät kaupungista suositun matkailukohteen.


title: Bernadette Soubirous

text:
Bernadette kuoli vuonna 1879 vain 35-vuotiaana, ja hänet haudattiin Saint Gildardin luostariin. Hauta avattiin 2. syyskuuta 1909, ja huomattiin että ruumis oli säilynyt hämmästyttävän hyvin. Siinä ei ollut juurikaan merkkejä maatumisesta. Bernadetten käsiin asetetut krusifiksit sen sijaan olivat ruostuneet haudan kosteuden vuoksi. Havainnon jälkeen Pyhä Bernadette lisättiin katolisen kirkon luetteloon ihmisistä, joiden maalliset jäänteet säilyvät ilman palsamointia.
Haudan avaamisen yhteydessä Bernadetten ruumis pestiin, ja kymmenen vuotta myöhemmin hänen kasvoihinsa levitettiin ohut vahakerros värimuutosten estämiseksi. Samalla hänet siirrettiin lasiarkkuun yleisön nähtäväksi. Vuonna 1933 Bernadette kanonisoitiin pyhimykseksi.


title: Jari Sinkkonen (psykiatri)

text: Jari Joutsi Kaleva Sinkkonen (s. 27. huhtikuuta 1951 Kontiolahti) on lastenpsykiatrian erikoislääkäri ja lääketieteen tohtori. Hän on Pelastakaa Lapset ry:n ylilääkäri. Hän on aktiivinen osallistuja kasvatusta, lastensuojelua ja lasten kehitystä koskevassa keskustelussa. Erityisesti hän on pitänyt esillä poikalasten kohtaamia haasteita. Hän sai vuoden 2008 Kirkon tiedonvälityspalkinnon ja vuonna 2009 Suomen tietokirjailijat ry:n Tietokirjailijapalkinnon. Vuonna 2011 hän sai arkkiatri Risto Pelkosen palkinnon. Logonomit valitsi Sinkkosen Vuoden puhujaksi 2014.


title: Jari Sinkkonen (psykiatri)

text: Sinkkonen on julkisuudessa kiinnittänyt huomiota myös lasten asemaan vanhempien avo- ja avioerotilanteissa. Lapsen vieraannuttamista toisesta vanhemmastaan Sinkkonen on luonnehtinut "massiiviseksi emotionaaliseksi kaltoinkohteluksi", jolla on kauaskantoisia vaikutuksia sekä lapsen että vieraannutetun vanhemman myöhempään elämään.


title: Džugdžurvuoret

text: Džugdžurvuoret () on vuoristo Venäjän kaukoidässä, pääasiassa Habarovskin aluepiirin pohjoisosassa. Aivan läntisimmät osat ulottuvat Sahan tasavallan kaakkoisosaan. Džugdžurvuoret sijaitsevat Ohotanmeren luoteisrannikolla ja muodostavat vedenjakajan Lenan vesistöalueen ja Ohotanmereen laskevien pikkujokien välillä. Džugdžurvuoristo on noin 1 500 kilometriä pitkä ja sen korkein kohta on Topkovuori, 1 906 metriä. Se liittyy lännessä Stanovoivuoriin ja pohjoisessa Verhojanskvuoriin. Vuoristoalue on pääasiassa asumatonta. Ainoita asutuksia ovat 1920-luvulla avatut kultakaivokset.


title: Tietovee

text: Tietovee () on D. Bob Gowinin kehittämä epistemologinen menetelmä, eräs ennakkojäsentäjän tyyppi. Hän kehitti sen selventämään merkityksellisiä suhteita tapahtumien, prosessien ja objektien välillä. Alkujaan se kehitettiin lähinnä koulujen laboratoriotutkimuksia varten selittämään tieteellisen laboratoriotyön luonnetta ja tarkoitusta.


title: Tietovee

text: Se sopii kuitenkin kaikenlaiseen tutkimukseen ja auttaa kohdistamaan huomion keskeiseen kysymykseen ja siihen vastaamiseen edellyttämiin oikeanlaisiin muistiinpanoihin ja havaintoihin.


title: Suomalainen jalkapalloilu 2007

text: Vuosi 2007 suomalaisessa jalkapalloilussa. Vuosi oli myös 100-vuotiaan Suomen Palloliiton juhlavuosi.Liigacup pelattiin vuonna 2007 totutusti alkukeväästä ennen Veikkausliigan alkua. Hallitseva mestari Kuopion Palloseura ei ollut mukana puolustamassa mestaruuttaan, sillä sen kohtalona oli pudota liigasta edelliskaudella. Kaikki 14 liigajoukkuetta osallistuivat keväiseen turnaukseen, joka potkaistiin perinteisesti käyntiin Talin jalkapallohallissa.


title: Suomalainen jalkapalloilu 2007

text: Edellisvuonna nolosti alkulohkonsa viimeiseksi jäänyt HJK paransi juhlavuotensa kunniaksi, ja otti ykköslohkossa ylivoimaisen voiton häviämättä ensimmäistäkään ottelua. Samasta lohkosta jatkoon pääsivät myös nousijajoukkue FC Viikingit, FC Lahti sekä FC Honka. Edelliskaudella finaalin hävinnyt FC KooTeePee jäi lohkossa viidenneksi, ja karsiutui siten jatkopeleistä.


title: Suomalainen jalkapalloilu 2007

text: Toisessa lohkossa hallitseva Suomen mestari Tampere United oli yhtä ylivoimainen kuin HJK, sillä sekään ei hävinnyt otteluakaan. Tamperelaisten ohella lohkosta jatkopeleihin jatkoivat VPS, FC Inter sekä toinen nousijajoukkue AC Oulu.


title: Suomalainen jalkapalloilu 2007

text: Puolivälierissä nousijajoukkueiden matka päättyi. Viikingit olivat vain hidaste FC Interille, kun taas AC Oulu taisteli HJK:n kanssa aina rangaistuspotkukilpailuun saakka. Helsinkiläiset olivat ratkaisuhetkillä niukasti vahvempia. FC Honka yllätti alkulohkonsa ylivoimaisesti voittaneen TamU:n maalein 2-1, kun taas FC Lahti eteni välieriin niukalla 1-0 -voitolla VPS:stä. Tasaissa välierissä Lahti yllätti aseettoman HJK:n, ja Honka joutui taipumaan Interille rangaistuspotkuilla.


title: Suomalainen jalkapalloilu 2007

text: Finnair Stadiumilla pelattu loppuottelu oli välierien tapaan puolustusvoittoinen, eikä maaleja varsinaisella peliajalla nähty. Rangaistuspotkuissa lahtelaiset olivat turkulaisia vahvempia, ja FC Lahti pääsi siten juhlimaan historiansa ensimmäistä liigacupin voittoa.


title: Steve Dannenmann

text: Steven (Steve) Dannenmann (s. 15. elokuuta 1966 Baltimore, Maryland) on yhdysvaltalainen hyväksytty tilintarkastaja (CPA, Certified Public Accountant), joka tuli tunnetuksi pokerinpelaajana sijoittuessaan toiseksi World Series of Pokerin pääturnauksessa vuonna 2005.


title: Steve Dannenmann

text: Vuoden 2005 WSOP-turnaus oli Dannenmannille ensimmäinen. Joe Hachemin voittaman kilpailun kakkostilastaan Dannenmann sai 4,25 miljoonaa dollaria. Dannenmann maksoi WSOP:n 10 000 dollarin osallistumismaksun puoliksi ystävänsä Jerry Ditzelin kanssa - sijoittuaan toiseksi hän antoi puolet palkintosummastaan ystävälleen.


title: Steve Dannenmann

text: Menestys WSOP toi Dannenmannille paikan WSOP Tournament of Champions -kutsukilpailuun. Dannenmann oli Mike Matusowin voittaman kisan viides (palkkiosumma 100 000 dollaria).


title: Steve Dannenmann

text: Pokerimenestyksestään huolimatta Dannenmann jatkaa päivätyötään omassa yrityksessään tilintarkastajana, rahoitusneuvojana ja kiinnityslainavälittäjänä.


title: Steve Dannenmann

text: Elokuussa 2007 Dannenmannin pokeriuran turnausansiot ylittivät 4,4 miljoonaa dollaria.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 1980

text: XIII talviolympialaisissa Lake Placidissa vuonna 1980 alppihiihto oli kymmenettä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Alppihiihdossa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa: pujottelu, suurpujottelu ja syöksylasku sekä miehillä että naisilla.


title: Marja Hintikka

text: Marja Hintikka (s. 10. syyskuuta 1978 Jyväskylä) on suomalainen radio- ja tv-juontaja.


title: Marja Hintikka

text: Hintikka on koulutukseltaan medianomi. Hän opiskelee viestintää Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Ennen radio- ja televisiouraa Hintikka työskenteli tekstisuunnittelijana mainostoimistossa.


title: Marja Hintikka

text: Hintikka on toimittanut ja juontanut YleX:llä "KromosomiX"-ohjelmaa yhdessä Jenny Lehtisen kanssa, "YleX-aamua" Mikko ”Peltsi” Peltolan ja Ilkka Uusivuoren kanssa sekä "YleX Tänään" -ohjelmaa Heikki Soinin, Jaakko Mannermaan ja Anne-Mari Aaltosen kanssa. Hän on toiminut juontajana myös Yle TV2:n "Musiikki-tv":ssä muun muassa Uusivuoren ja Tomi Saarisen kanssa.


title: Marja Hintikka

text: Hintikka lopetti YleX-radiokanavalla elokuussa 2009. Hän oli aloittanut kanavalla vuonna 2004. Hintikka juonsi Yle TV1:n 28. lokakuuta 2009 alkanutta keskusteluohjelmaa "Puoli seitsemän" yhdessä Mikko Kekäläisen kanssa. Syksyllä 2013 hän juonsi "Dancing on Ice" -ohjelmaa ja syksyllä 2014 "Haasta Hans" -ohjelmaa sekä "SuomiLove"-ohjelmaa vuosina 2014–2016. Vuosina 2015–2016 Hintikka juonsi Yle TV2:ssa omaa talk show’ta "Marja Hintikka Live." Ohjelma voitti Kultaisen Venlan tammikuussa 2017.


title: Marja Hintikka

text: Hintikka osallistuu "Tanssii tähtien kanssa" -tanssiohjelmaan syksyllä 2018.


title: Marja Hintikka

text: Hintikka toimii toisena juontajana, yhdessä Vappu Pimiän kanssa, "Vappu ja Marja" -talk showssa, joka alkaa AVA-tv-kanavalla helmikuussa 2019.


title: Marja Hintikka

text: Hintikka on naimisissa juontaja Ilkka Uusivuoren kanssa. Heillä on kolme lasta, jotka ovat syntyneet vuosina 2013, 2015 ja 2017.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 1984

text: XIV talviolympialaisissa Sarajevossa vuonna 1984 alppihiihto oli yhdettätoista kertaa olympialaisten ohjelmassa. Alppihiihdossa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa: pujottelu, suurpujottelu ja syöksylasku sekä miehillä että naisilla.


title: Vuoden positiivisin suomalainen

text: Vuoden positiivisin suomalainen on vuodesta 1993 lähtien Positiivareiden ja Nuorkauppakamarin jakama kunniamaininta. Vuoden positiivisin suomalainen -kunniamaininnan lisäksi jaetaan elämäntyöpalkintoa sekä palkitaan alueellisesti positiivisimpia suomalaisia. Kunniamaininnan saajat palkitaan kajaanilaisen kuvanveistäjän Esko Määtän suunnittelemalla patsaalla. Positiivarit on myönteistä asennoitumista edistävä konsulttiyritys, joka valitsee Vuoden positiivisimman suomalaisen.


title: Geodeesi

text: Geodeesi eli geodeettinen viiva on ”suoran viivan” käsitteen yleistys ”kaareviin avaruuksiin”, esimerkiksi pallopinnalle tai yleisessä suhteellisuusteoriassa kaarevaan aika-avaruuteen. Geodeesin olennainen ominaisuus on, että "lokaalisti" (minkä tahansa pisteen pienessä ympäristössä tarkasteltuna) se muistuttaa suoraa viivaa ja (mikäli avaruudessa on olemassa etäisyysmitta) tarjoaa jossakin mielessä lyhimmän etäisyyden pisteiden välillä. Tarkka matemaattinen määritelmä vaihtelee riippuen siitä, millaista avaruutta tarkastellaan.


title: Geodeesi

text: Yksinkertainen esimerkki geodeesista on pallopinnalla isoympyrä. Kahta pallopinnan pistettä yhdistävä lyhin viiva kulkee pitkin isoympyrän kaarta, joten tällainen kaari on samalla tavoin pisteiden välinen "lyhin reitti" tai ”suorin mahdollinen reitti” kuin jana on tason pisteiden välillä. Nimi "geodeesi" viittaa geodesiaan eli maanmittausoppiin, joka tutkii maapallon kokoa ja muotoa. Esimerkiksi pitkillä meri- ja lentomatkoilla lyhin reitti kulkee pitkin isoympyrää (eikä pitkin loksodromia, joka kulkee koko ajan samaan ilmansuuntaan).


title: Geodeesi

text: Geodeesin ja loksodromin ero voi aiheuttaa tulkintaongelmia, jos esimerkiksi sopimuksessa on sovittu jonkin rajan kulkevan maapallon pinnalla ”pitkin suoraa viivaa”. Esimerkiksi Ahvenanmaan sopimuksessa demilitarisoidun alueen rajat määriteltiin tiettyjen pisteiden välisinä ”suorina viivoina”, jolloin syntyy kysymys, tarkoitetaanko geodeeseja vai loksodromeja.


title: Geodeesi

text: Yleisemmin geodeesi voidaan määritellä millä tahansa euklidisen avaruuden alimonistolla, esimerkiksi kolmiulotteisessa avaruudessa olevalla (mahdollisesti kaarevalla) pinnalla kuten ellipsoidilla, lieriöpinnalla jne.


title: Geodeesi

text: Vaihtoehtoisia (mutta sopivin edellytyksin yhtäpitäviä) määritelmiä ovat ainakin seuraavat:


title: Geodeesi

text: Usein sanotaan hiukan epätäsmällisesti, että geodeesi on tietyllä pinnalla ”kahden pisteen välinen lyhin viiva”. Tämä on osittain totta. Mikäli kahden pisteen välillä on olemassa lyhin viiva, niin se on "eräs" geodeesi, mutta samojen pisteiden välillä voi olla useita eripituisia geodeeseja. Kukin geodeesi on kuitenkin "lokaalisti" etäisyyden minimoiva.


title: Geodeesi

text: Esimerkki 1. Jos "A" ja "B" ovat kaksi pistettä pallopinnalla lähellä toisiaan, voi niiden välillä isoympyrää pitkin kahta eri reittiä: joko ”suoraan” tai pallon ympäri. Molemmat reitit ovat geodeeseja, mutta pallon kiertävä reitti voi olla paljonkin pidempi.


title: Geodeesi

text: Esimerkki 2. Maapalloa voidaan karkeasti pitää litistyneenä ellipsoidina, jonka ympärysmitta päiväntasaajaa pitkin on 40 075 km, mutta ympärysmitta napojen kautta vain 40 008 km. Jos pisteet "A" ja "B" ovat päiväntasaajalla vastakkaisilla puolilla, on niiden välimatka napojen kautta 33,5 km lyhyempi kuin päiväntasaajaa pitkin; silti molemmat reitit ovat geodeeseja.


title: Geodeesi

text: Esimerkki 3. Lieriöpinnalla kahden pisteen välinen geodeesi (kuten kuminauha) voi kulkea mielivaltaisen monta kertaa lieriön ympäri, jolloin syntyy ruuviviiva. Tällainen viiva on "lokaalisti" etäisyyden minimoiva, mutta ei ole lyhin reitti pisteiden välillä.


title: Geodeesi

text: Esimerkki 4. Madonreikä (Einsteinin–Rosenin silta) on hypoteettinen oikoreitti aika-avaruudessa. Jos sellaisia esiintyy, voi samojen pisteiden välillä olla huomattavan eripituisia geodeeseja.


title: Geodeesi

text: Joillakin pinnoilla, erityisesti tasossa pätee, että kahden pisteen välillä on aina täsmälleen yksi geodeesi, joka on samalla niiden välinen lyhin viiva.


title: Geodeesi

text: Vielä yleisemmin geodeesi voidaan määritellä esimerkiksi millä tahansa differentioituvalla monistolla (jonka ei tarvitse olla upotettuna korkeampiulotteiseen monistoon). Jos "M" on differentioituva monisto ja "C" on sen differentioituva käyrä, niin "C" on geodeesi, jos sen tangenttivektorit kuljetettuna käyrää pitkin () pysyvät käyrän tangenttivektoreina.


title: Häntäihmiset

text: Häntäihmiset ovat kuvitteellinen hännällinen ihmisrotu, joka mainittiin usein 1300- ja 1400-luvuilla eurooppalaisten tutkimusmatkailijoiden kertomuksissa. Häntäihmisten oletettiin elävän jossain kaukaisessa maassa. Vanhoissa maailmankartoissa oli toisinaan merkintä ""homini caudati hic"", eli "täällä asuvat häntäihmiset".


title: Häntäihmiset

text: 1700-luvulla Carl von Linné uskoi, että häntäihmiset olivat puuttuva lenkki apinoiden ja ihmisten välillä. 1800-luvulle tultaessa oletettiin, että häntäihmisiä eläisi ainoastaan Afrikassa. Ranskalaisten antropologien mukaan Keski-Afrikassa elävät "Niam-niamit" olivat mahdollisesti tällainen rotu. Tutkimuksista huolimatta Niam-niameja ei koskaan löydetty, ja tiede menetti kiinnostuksensa häntäihmisiin.


title: Häntäihmiset

text: Hännällisiä ihmisiä kuitenkin syntyy toisinaan. Vuonna 1901 syntyi poika, jolla oli häntä. Häntä poistettiin leikkauksella pojan ollessa puolivuotias, jolloin se oli 7,5 senttimetriä pitkä. Nykyisin tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että hännällistä ihmisrotua ei ole koskaan ollut - toisin sanoen ihmiset ovat kehittyneet muista kädellisistä, jotka nekin olivat hännättömiä.


title: Hietaniemi (albumi)

text: Hietaniemi on Mikko Kuustosen vuonna 2007 julkaistu studioalbumi.


title: Hietaniemi (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan kuudennella sijalla, ja se pysyi listalla yhteensä seitsemän viikkoa.


title: Pistojärvi (täsmennyssivu)

text: Pistojärvi voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Teollinen muotoilija

text: Teollinen muotoilija on suunnittelija, joka suunnittelee tai muotoilee teollisesti valmistettavia tuotteita ja niihin liittyviä palveluita. Toimenkuvaan liittyy tuotteen ulkoasun, toiminnallisuuden ja käytettävyyden suunnittelun lisäksi usein muun muassa valmistettavuuden suunnittelua, käyttöliittymäsuunnittelua, tuoteinnovaatioita, palvelukonseptien suunnittelua ja tutkimusta.


title: Teollinen muotoilija

text: Ensimmäiseksi teolliseksi muotoilijaksi on nimitetty Peter Behrensiä, joka toimi AEG:llä Saksassa muotoilijana vuosina 1907–1914. Vaikka Behrens oli alun perin taidemaalari, hän oli myös itseoppinut arkkitehti.


title: Teollinen muotoilija

text: Teollisen muotoilijan toimenkuva on vuosien mittaan muuttunut taiteellisesta käsityöläis-suunnittelijasta tuotteistamisen ja markkinoinnin ammattilaiseksi. Ammatin perinteet ovat kiinni taideteollisuudessa, ajassa jolloin tehtaat mielellään ostivat tuotteiden malleja ulkopuolisilta suunnittelijoilta. Jotkut tuotteiden valmistajat perustivat tuotannon yhteyteen taiteellisia osastoja, joissa muotoilijat saattoivat työskennellä läheisessä yhteistyössä valmistuksen kanssa. Siten taattiin brändien säilyminen yhtiön hallussa.


title: Teollinen muotoilija

text: Nykyään teollinen muotoilu yhdistetään usein teknologiateollisuuteen, ja muotoilijoista on tullut tuotteistamisen ammattilaisia. He edustavat teollisuuden ja kaupan yhteydessä taiteellista osaamista, jonka avulla ideoita voidaan hahmottaa ja toteuttaa kaupallisiksi tuotteiksi. Oleellista on teolliseen muotoiluun liittyvä kokonaisuuksien tai kokemuksien hahmottaminen tuotteen tai palvelun käyttäjän kannalta. Parhaillaan on meneillään teollisten muotoilijoiden ammatinkuvien eriytyminen. Teollisten muotoilijoiden ammatteja voivat olla myös käytettävyys- tai käyttöliittymäsuunnittelija, konseptisuunnittelija ja muotoilupäällikkö.


title: Teollinen muotoilija

text: Teollisuustaiteen Liitto Ornamo nimeää vuosittain Vuoden teollisen muotoilijan. Vuoden 2014 vuoden teollinen muotoilija on Kirsi Svärd.


title: Teollinen muotoilija

text: Suomessa teollisia muotoilijoita kouluttaa Aalto-yliopiston taideteollinen korkeakoulu, Lapin yliopisto ja joukko ammattikorkeakouluja, kuten Metropolia ammattikorkeakoulu, Lahden ammattikorkeakoulu ja Turun ammattikorkeakoulu. Myös monet arkkitehdit ovat harjoittaneet ammattia.


title: Ray Romano

text: Raymond Romano (s. 21. joulukuuta 1957 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan parhaiten pääroolista tv-komediasta Kaikki rakastavat Raymondia. Hänen muita merkittävä roolejaan ovat mm. äänirooli "Ice Age" -elokuvissa ja Handy Harrisonin rooli elokuvassa "Villi valtataistelu" (Welcome to Mooseport, 2004). Hän on myös tuottanut Kaikki rakastavat Raymondia ja voittanut roolistaan Emmyn.


title: Ray Romano

text: Vuonna 2010 Forbes julkaisi "Hollywood's Animation A-List" listan, jossa lueteltiin kymmenen menestyksekkäintä hollywood-näyttelijää animaatioiden parissa. Menestys mitattiin elokuvien lipuntulojen perusteella, jonka myötä Romano oli listalla yhdeksäntenä.


title: Ray Romano

text: Romano on naimisissa Anna Scarpullan kanssa jonka kanssa hänellä on neljä lasta: Alexandra (s. 1990), kaksospojat Matthew ja Gregory (s. 1993) ja Joseph Raymond (s. 1998). Romano harrastaa aktiivisesti golfia, niin kuin hänen roolihahmonsa tv-sarjassa Kaikki rakastavat Raymondia.


title: Mike Binger

text: Michael "Mike" Binger on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hän teki läpimurtonsa sijoittumalla vuoden 2006 World Series of Pokerin pääturnauksessa kolmanneksi. Kolmossijasta hän ansaitsi 4 123 310 dollaria. Samana vuonna WSOP:n $1,500 No Limit Hold'em -turnauksessa Binger oli kuudes.