title: U214-luokan sukellusvene

text: Saksan ja Turkin yhteistyöhankkeena valmistunut versio nimettiin U214TN:ksi, ja siinä käytettiin 80 prosenttisesti Turkissa suunniteltuja ja valmistettuja järjestelmiä muun muassa C4I-järjestelmä. HDW valmisti PEM-yksikön, joka toimitettiin valmiiksi Saksassa koottuina elementteinä Turkkiin. Hankintasopimus allekirjoitettiin 1. heinäkuuta 2011 ja sen arvo on noin 2 miljardia euroa.


title: Hellenic Shipyards

text: Hellenic Shipyards on kreikkalainen telakka Skaramagkásissa Chaïdárin kunnassa Ateenan lähellä. Stávros Niárchos perusti telakan vuonna 1957 paikalle, missä oli toiminut telakka ennen toista maailmansotaa. Telakka on rakentanut suuren määrän aluksia (sekä siviili- että sota-aluksia). Saksalainen sijoittajaryhmä ja ThyssenKrupp Marine Systems -yhtiöön kuuluva Howaldtswerke-Deutsche Werft -telakka ostivat Hellenic Shipyards -telakan vuonna 2002.


title: Joensuun tori

text: Joensuun tori on kaupungin keskus ja vilkas kohtaamispaikka. Se rajoittuu Vapaudenpuistoon, Torikatuun, Koskikatuun, Kauppakatuun (kävelykatu) ja Siltakatuun. Tori on ollut samassa paikassa vuodesta 1848, tosin alun perin alue käsitti myös Vapaudenpuiston. Asfalttipintaisen torin pinta-ala on 6000 neliömetriä. Torin alle valmistui toriparkki lokakuussa 2018.


title: Joensuun tori

text: Torilla näkyvät vuodenajat. Talvi on hiljaista aikaa, mutta silloinkin siellä on ympärivuotiset karjalanpiirakan, sultsinoiden ja munkkien myyjät, käsityö- ja vaatekauppiaat, vaatekoju, elintarvikkeiden ja leipien myyntivaunut. Talvella osa torista on autojen pysäköintipaikkana. Lauantai on talvellakin vilkkain toripäivä.


title: Joensuun tori

text: Keväällä torille ilmestyvät taimien myyjät ja ruokakojut. Myös Marttakahvila ja Päivänurmen kahvila avautuvat jo huhti-toukokuussa.


title: Joensuun tori

text:
Kesällä tori on vilkkaimmillaan. Kesän etenemisen näkee vihannes- ja marjamyyien määristä ja heidän valikoimistaan.
Torilla on tällöin myös useita käsitöiden, taloustavaroiden, lahjatavaroiden ja työkalujen myyjiä.
Valmista ruokaa on tarjolla monenlaista: paistettuja muikkuja ja vietnamilaisia kevätkääryleitä, keittoja ja tuoreita karjalanpiirakoita. Useana kesäsunnuntaina torilla pidetään suuri kirpputori.


title: Joensuun tori

text: Kesällä torilla on myös erilaista neuvontapalvelua: nettitori, joka tarjoaa internetyhteyksiä ja tietokoneneuvontaa, kaupungin matkailukioski, josta turisti saa tietoa, kulttuurikioski, joka välittää lippuja muun muassa kesäteattereihin ja marttojen toripöytä, josta saa sienineuvontaa.


title: Joensuun tori

text: Pitkälle syksyyn torilla myydään syksyn satoa pelloilta, puutarhoista ja metsistä. Päivänurmen kahvila sulkeutuu vasta kun säät muuttuvat talvisiksi.


title: Joensuun tori

text: Torin suurimmat vuotuiset tapahtumat ovat vappu, joulunavaus marraskuussa ja uudenvuoden vastaanotto. Talven molemmissa tapahtumissa ihaillaan ilotulitusta.


title: Joensuun tori

text: Torilla on järjestetty myös muun muassa sotilasparaateja, mielenosoituksia, lumilautailutapahtumia, lumenveistokilpailuja ja ulkoelokuvaesityksiä, jolloin on käytetty lumipenkkaa valkokankaana. Vaalien alla torille nousee puolueiden ja ehdokkaiden vaalitelttoja ja soppatykkejä. Torin suurimpia tapahtumia on ollut syyskuussa 2006 Euroopan mestari Jukka Keskisalolle järjestetty kultamitalijuhla.


title: Joensuun tori

text: Taksiasema on Torikadun puoleisella laidalla. Torin remontin ajan se oli korttelin päässä Niskakadulla ja Torikadulla.


title: Joensuun tori

text: Koskikadun ja Torikadun kulman Carlsonin tavaratalo valmistui huhtikuussa 2007. Sitä ennen tontti oli pysäköintipaikkana. Tontilla oli 1990-luvulla niin sanottu Lasipalatsi ja sitä ennen linja-autoasema. Taitokortteli on Carlsonin tavaratalon vieressä.


title: Joensuun tori

text: Koskikadulla on Carelicum, jossa toimii Pohjois-Karjalan museo. Carelicum aloitti talossa 1998. 1980-luvun alussa valmistunut graniittinen rakennus tunnetaan entisenä Maakuntapankin (Säästöpankin) talona. Sen vieressä on Kekäleen talo, jonka yläkerrassa sijaitsee Club Joensuu-yökerho. Koskikadulla Kauppakadun kulmassa sijaitsi aiemmin entinen osuusliike Oma-Avun talo (1937), jossa on useita pieniä liikkeitä. Talo tunnettiin viime vuodet pizzeria Veronan talona. Rakennus purettiin kevään 2013 aikana ja Osuuspankin 6-kerroksinen liike- ja asuintalo valmistui vuoden 2015 lopussa.


title: Joensuun tori

text:
Kauppakadulla on vuonna 2003 valmistunut 7-kerroksinen Torinhelmi. Paikalla oli ennen kaksikerroksinen Hankkijan talo (1953), josta osa on edelleen jäljellä Keskuskujan puolella.
Pankkitalo (1951) on torin reunan jyhkein talo. 7-kerroksisen talon ulkopinta on vuolukiveä. Talossa toimi vuoteen 1985 Suomen Pankki sekä Säästöpankki. Talossa on muun muassa Silmäasema, urheiluliike, valokuvaliike, ravintola Bar & Play sekä asianajotoimistoja. Elokuvateatteri Aallotar toimi talossa syksyyn 2005.


title: Joensuun tori

text: Torinhelmen ja Pankkitalon välissä on Keskuskuja, entinen esikaupunkilinja-autojen pysäkki. Paikalla on nyt lasten leikkipaikka ja katukoriskenttä ja katutaideteos Sininen virta (2005), joka johtaa Joensuun taidemuseolle. Keskuskujan vieressä on pieni Keskuspuisto, jossa järjestetään kesäisin lauluiltoja.


title: Joensuun tori

text: Kävelykadulle sijoitettiin kesällä 2007 pronssinen "Susi kosiomatkalla" eli "Kosiosusi"-veistos (2007). Saman patsaan lasikuituinen versio oli esillä kesällä 2006.


title: Joensuun tori

text: Siltakadulla Kauppakadun kulmassa on Teräskulman talo (1938), joka tunnettiin myös Tiimarin talona, kunnes liike lopetettiin 2013.


title: Joensuun tori

text: Torin laidalla Siltakadulla on kaksi suurta kiinteistöä, (Yhdyslinna ja Ora-Kotila), joista Ora-Kotila on osa Iso Myy -kauppakeskusta, jonka sisäänkäynti valmistui Siltakadulle keskelle korttelia keväällä 2007. Taloissa ovat toimineet aikaisemmin Suomen Yhdyspankki, Kansallis-Osake-Pankki (myöhemmin Merita Pankki ja Nordea) ja tavaratalo Kotilainen. Siltakadun varrella ovat muun muassa Rax Buffet, R-kioski ja Joensuun Uusi Apteekki. McDonald's lopetti toimintansa joulukuun lopussa 2006, ja tilalle avattiin pub Gloria maaliskuussa 2007.


title: Joensuun tori

text: Siltakadulla Torikadun kulmassa on Pohjois-Karjalan Osuuskaupan PKO:n talo, Valtakulma (1942), jossa on hotelli Vaakuna. Talo tunnetaan Rosson talona.


title: Joensuun tori

text:
Vuonna 1968 valmistunut kauppahalli sijaitsi torin etelälaidalla.
Vanha puinen kauppahalli, joka valmistui 1902, purettiin vuodenvaihteessa 1968–1969, sijaitsi torin vastakkaisella laidalla Siltakadun varressa. Purkamista edelsi kiivas poliittinen kädenvääntö.


title: Joensuun tori

text: Vuonna 2016 Joensuun kaupunki teki päätöksen kauppahallin purkamisesta, sillä sen peruskorjausta ei ole pidetty kannattavana varsinkin kun suunnitelma toriparkista on vireillä. Halli suljettiin 30.8.2016, ja se purettiin marras-joulukuussa 2016 .


title: Joensuun tori

text: Torilla on markkinat neljä kertaa vuodessa: tammikuussa, huhtikuussa, syyskuussa ja marraskuussa.


title: Joensuun tori

text:
Markkinat ovat kaksipäiväiset, ja ne pidetään yleensä kunkin kuukauden toisena torstaina ja perjantaina.
Tori ja kävelykatu täyttyvät tuolloin eri puolilta Suomea tulleista kiertävistä markkinamyyjistä sekä Joensuun ja oman maakunnan kauppiaista. Viipurinrinkeli on markkinoiden erikoisherkku.
Syyskuussa torilla on suuret sadonkorjuumarkkinat. Keväisin ja syksyisin pidetään kalamarkkinat, jotka aikaisemmin olivat Rantapuistossa.


title: Joensuun tori

text: Markkinoiden aikaan Joensuun kaupoissa on markkinatarjouksia ja ravintoloissa markkinatansseja.


title: Joensuun tori

text: 1960-luvulle saakka markkinoiden yhteydessä pidettiin suuret hevosmarkkinat. Hevosia myytiin viimeisenä vuosina urheilutalon ja Länsikadun välisellä alueella, nykyisessä Ystävyydenpuistossa.


title: Joensuun tori

text: Linja-autoasema tuli torille 1930-luvulla, kun moottoriliikenne muutti katukuvaa. Matkahuollon rakennus oli Torikadun laidalla 1960-luvun loppuun saakka. Vuonna 1930 valmistui myös Shellin huoltoasema.


title: Joensuun tori

text: Torin alle valmistui toriparkki lokakuussa 2018. Joensuun kaupunginvaltuusto oli käsitellyt asiaa useaan kertaan, ja keväällä 2006 se päätti antaa luvan aloittaa torinaluspysäköinnin mahdollistavan asemakaavan laadinta. Syksyllä 2016 toriparkin rakentamissuunnitelmat etenivät, kun Pohjois-Karjalan Osuuskauppa (PKO) ja Joensuun kaupunki tekivät sopimuksen Joensuun toripysäköintilaitoksen rakentamisesta. Samalla torin pinta uusittiin, ja uusi tori avattiin 25.11. 2018. Kahden vuoden ajan tori toimi läheisellä kävelykadulla ja Keskuskujalla.


title: Joensuun tori

text: Ismo Björn Joensuun toria koskevassa kolumnissaan "Aution torin ruhtinaallisuus on suomalaista ylellisyyttä" (Karjalainen 18.10.2006) lausahti muun muassa seuraavaa:


title: Joensuun tori

text: Arttu Käyhkö kolumnissaan "Lihapiirakka kahdella tikillä ja pieni maito, kiitos!" Karjalaisessa 6.10.2006 pakinoi seuraavasti:


title: Amur-luokan sukellusvene

text: Amur-luokan sukellusveneet ovat venäläisiä vientiin Lada-luokan aluksista kehitettyjä dieselkäyttöisiä 677-tyypin sukellusveneitä, jotka on suunnitellut TsKB Rubin Pietarissa ja jotka valmistaa Admiralty Shipyards Pietarissa. Sukellusvenettä on kahta tyyppiä, Amur 1650 (1 765 tonnia) ja pienempi Amur 950 (1 150 tonnia).


title: Amur-luokan sukellusvene

text: Alukset ovat niin kutsuttuja neljännen sukupolven sukellusveneitä, jotka kykenevät laukaisemaan ohjuksia samanaikaisesti useaan maaliin. Alusten kaikuluotainvaste on paljon pienempi kuin Kilo-luokan veneiden ja ne on varustettu nykyaikaisin elektronisen sodankäynnin järjestelmin. Ne on suunniteltu toimimaan kaikilla merialueilla lukuun ottamatta jäätiköiden peittämiä alueita.


title: Amur-luokan sukellusvene

text: Aluksia ei ole toimitettu asiakkaille.


title: Berlevåg

text: Berlevåg (, ) on kunta Finnmarkin läänissä Varangin niemimaalla Pohjois-Norjassa. Kunnan keskustaajama on Berlevåg, toinen tärkeä taajama on Kongsfjord. Berlevågin kunta rajoittuu idässä Båtsfjordiin, kaakossa Vesisaareen, etelässä Tenon kuntaan, lännessä Tenonvuonoon ja pohjoisessa Jäämereen. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Berlevågin kunnassa oli 1 025 asukasta.


title: Carnotaurus

text: Carnotaurus (nimen merkitys: "lihansyöjähärkä") oli abelisaureihin kuulunut teropodidinosaurusten suku. Se eli noin 75–65 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella Campania-vaiheelta Maastricht-vaiheelle. "Carnotauruksen" fossiileja on löydetty Patagoniasta, Argentiinasta.


title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" tarkoittaa "lihansyöjähärkää". Etuliite "carno" tulee latinan kielen sanasta "carnis", joka tarkoittaa lihaa. Sana "taurus" tarkoittaa latinaksi härkää. "Carnotauruksen" otsassa olleet sarvet antavat sille samanlaisen ulkonäön kuin härällä. Ja koska "Carnotaurus" oli lihansyöjä, sen nimi tarkoittaa karkeasti käännettynä "lihansyöjähärkää".


title: Carnotaurus

text: Lajinimi "C. sastrei" tulee maanomistajan, jonka tiluksilta "Carnotauruksen" luut löydettiin, nimestä. Maatila oli nimeltään Pocho Sastre, ja sen omistaja oli Angle Sastre. Takaliite "i" on yleisesti lisätty tarkoittamaan, että lajinimi on otettu erisnimestä.


title: Carnotaurus

text: "Carnotauruksen" jäänteet nimesi argentiinalainen tutkija José Bonaparte.


title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" oli noin yhdeksän metriä pitkä, kolme metriä korkea lonkan kohdalta ja noin kaksi tonnia painava. "Carnotaurus" oli kohtalaisen suuri dinosaurus, sekä hoikka ja voimakas.


title: Carnotaurus

text: Samalla kun "Carnotauruksella" oli kahdella jalalla kulkeneen, suuripäisen ja pieniraajaisen normaalin teropodin muoto-oppi, se silti omasi kasan piirteitä, jotka tekivät siitä varsin ainutlaatuisen suurten teropodien joukossa. Yksi sellainen piirre on käsivarret, jotka eivät ole oikeastaan niin pienet kuin voisi uskoa, mutta silti ehdottomasti pienet. Tämän lisäksi sormet olivat sulautuneet yhteen, mikä tarkoittaa että ne eivät voineet liikkua vapaasti toisistaan. Tämän lisäksi sormista myös puuttui kynnet. Jos "Carnotaurus" ei olisi kuollut sukupuuttoon, sen jälkeläiset olisivat lopulta saattaneet menettää käsivartensa. "Carnotauruksella" oli molemmissa käsissä neljä sormea.


title: Carnotaurus

text: "Carnotauruksen" pää oli laatikonmuotoinen, vanttera ja pieni. Kallo on tunnusomainen abelisaureille. Kallon korkeudesta huolimatta, se oli hyvin kapea, ja alaleuka oli hyvin pieni. Tämä tarkoittaa, että "Carnotauruksella" ei ollut vaatimuksia tukea vahvaa lihasliitettä, ja sellaisenaan sillä luultavasti oli melko heikko puruvoima, erityisesti suuriin tyrannosaureihin verrattuna. "Carnotauruksella" oli panssaroitu iho.


title: Carnotaurus

text: "Carnotauruksen" kaikkein useimmin viitattu piirre on sen silmien yläpuolella olevat sarvet. Vaikka ne olivat todennäköisesti ominaisuuksiltaan samantapaiset kuin "Ceratosauruksen" sarvet tai "Dilophosauruksen" parilliset harjat, jotkut paleontologit ovat ehdottaneet niille myöskin käyttökelpoisia käyttötapoja. Yksi ehdotettu käyttötapa on, että sarvia saatettiin käyttää puskemiseen taisteluissa kilpakosijoiden toimesta, vaikka toiset ovat sitä mieltä, että kallo on liian heikko kestämään puskemisesta tulevaa rasitusta. Tämä ei tietenkään poista mahdollisuutta, että sarvia olisi voitu käyttää kylkien puskemiseen: se ehkä selittäisi pienentyneet eturaajat. Toiset ovat kuvitelleet sarvet puukotusaseina saaliseläimiä vastaan, ehkä korvauksena heikommasta puruvoimasta. Huolimatta tietystä tarkoituksesta, sarvet ovat syy siihen, miksi "Carnotaurus" nauttii lisääntyvää julkisuutta populaarikulttuurissa.


title: Carnotaurus

text: Dinosauruksille epätyypilliseen tapaan "Carnotauruksen" silmät osoittivat eteenpäin. Tutkijat ajattelevat, että tämä saattaa tarkoittaa, että sillä oli binokulaarinen näkökyky ja syvyysnäkö.


title: Carnotaurus

text: Ainoa fossiililöytö "Carnotauruksesta", melkein täydellinen luuranko, löydettiin Chubutin maakunnassa, Argentiinassa vuonna 1984. Löydön teki retkikunta, joka oli suorittamassa projektinsa kahdeksatta retkeään. Retkeä johti José Bonaparte.


title: Carnotaurus

text: Luuranko löydettiin kovasta, kiveä sisältäneestä raudasta, joten sen esiinkaivaminen oli pitkäveteistä ja vaivalloista. Luuranko makasi oikealla puolellaan, ja kaula oli jäänyt rinnan päälle. Melkein koko luuranko oli säilynyt: siitä puuttui vain hännän alaosa ja takajalkojen takaosia. Ihon hahmotelma oli melkein vahingoittumaton, ja siinä näytti olevan luukyhmyjä. Tästä johtuen paikka tutkittiin uudelleen ja useita muita ihon osia löydettiin.


title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" kuvattiin ensin kallon ja alaleuan pohjalta, koska kaikkien luiden hakeminen kesti hyvin kauan.


title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" esiintyy Michael Crichtonin romaanissa "Kadonnut maailma". Lisäksi se esiintyy Disneyn elokuvassa "Dinosaurus", jossa se on pääsaalistaja. Elokuvassa "Carnotaurus" on tosin merkittävästi suurempi kuin oikeasti näyttääkseen tappavammalta.


title: Metal: A Headbanger’s Journey

text: Metal: A Headbanger’s Journey on vuonna 2005 valmistunut dokumenttielokuva. Elokuvan on ohjannut antropologi Sam Dunn, joka on omien sanojensa mukaan kuunnellut metallimusiikkia 12-vuotiaasta asti. Elokuvassa käsitellään metallimusiikin ja -kulttuurin kehitystä ja sille ominaisia asioita. Elokuvan ensi-ilta oli 14. syyskuuta 2005 Toronton elokuvajuhlilla. Kahden levyn erikoisjulkaisu-DVD ilmestyi Yhdysvalloissa 19. syyskuuta 2006.


title: Gamvik

text: Gamvik (saameksi "Gáŋgaviika") on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa, Tenonvuonon länsipuolella. Kunnan hallintokeskus on Mehamn, jossa on myös lentokenttä ja Hurtigrutenin lauttasatama. Kunnan asukasluvusta 70 % asuu Mehamnissa. Muut suuremmat kylät ovat Gamvik ja Skjånes. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Gamvikin kunnassa oli 1 063 asukasta.


title: Gamvik

text:
Gamvikin kunta rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, idässä Tenonvuonoon, etelässä Tenon kuntaan ja lännessä Lebesbyn kuntaan.
Gamvikin ja Lebesbyn rajalla Nordkinnin niemimaalla sijaitsee manner-Euroopan pohjoisin piste, Kinnarodden, 71°08′02″N.


title: Hasvik

text: Hasvik (kveniksi "Hasviika", saameksi "Ákŋoluokta") on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Keskustaajama Hasvik sekä Sørvær ja Breivikbotn sijaitsevat Norjan rannikolla Jäämerellä Sørøyan saarella, jolla sijaitsee suurin osa kunnan maapinta-alasta. Sørøyan saarella kunta rajoittuu idässä Hammerfestin kuntaan. Pieni osa kunnasta sijaitsee paljon etelämpänä sijaitsevan Stjernøyan (kveniksi "Siernöijä") saaren luoteiskulmassa. Stjernøyan saarella kunta rajoittuu idässä ja etelässä Alattion kuntaan, sekä lounaassa Lappean kunnan pieneen osaan.


title: Hasvik

text: Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Hasvikin kunnassa oli 1 023 asukasta.


title: Desireless

text: Desireless (oik. "Claudie Fritsch-Mentrop", s. 25. joulukuuta 1952 Pariisi, Ranska) on ranskalainen laulaja. Hänet tunnetaan etenkin 1980-luvun hittikappaleestaan "Voyage voyage".


title: Desireless

text: Lyhyen muotisuunnittelijan uran jälkeen Claudie tapasi tuottaja Jean-Michel Rivatin vuonna 1984, jonka kanssa hän aloitti yhteistyön. Vuotta myöhemmin hän tapasi tunnetun ranskalaisen sanoittajan, François Tabahin, josta tuli hänen pitkäaikainen kumppaninsa. Vuonna 1986 julkaistu single "Voyage, voyage" saavutti korkeita sijoja useilla Euroopan levylistoilla (jopa Venäjällä), ja se myi yli viisi miljoonaa kappaletta. 1990 Desireless julkaisi ensimmäisen albuminsa "François". Samana vuonna hänelle syntyi tytär, ja hän vetäytyi musiikkialalta parin vuoden ajaksi.


title: Desireless

text: Hänen toinen albuminsa "I Love You" julkaistiin 1992. Tämän jälkeen Claudie alkoi laajentaa osaamistaan ja sittemmin tyylit ovat vaihdelleet electronicasta bossa novaan ja akustiseen. Claudie esiintyy yhä ja tekee yhteistyötä monen muusikon kanssa. Hän on tehnyt vuodesta 2011 tiivistä yhteistyötä ranskalaisen Operation of the Sunin (Antoine Aureche) kanssa.


title: McLaren MP4/13

text: McLaren MP4/13 oli menestyksekäs auto, jolla McLaren -talli kilpaili Formula ykkösissä kaudella 1998. MP4/13:n ylivoima näkyi jo kauden avauskisassa Australian Grand Prix’ssa, kun tallin kuljettajat Mika Häkkinen ja David Coulthard ohittivat kaikki muut kuljettajat vähintään yhdellä kierroksella.


title: McLaren MP4/13

text: Ferrarin Michael Schumacher antoi kauden kuluessa hyvän vastuksen, mutta Häkkisestä tuli maailmanmestari. McLaren voitti myös valmistajien mestaruuden Häkkisen kahdeksalla ja Coulthardin yhdellä voitolla.


title: McLaren MP4/13

text: (lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa)


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Agnes Elvira Maria Willman-Eloranta (o.s. Willman, 10. elokuuta 1875 Uusikaupunki – 17. huhtikuuta 1925 Moskova, Neuvosto-Venäjä) oli suomalainen näytelmäkirjailija ja toimittaja, joka oli myös yksi varhaisen työväenliikkeen merkittävimmistä naisvaikuttajista. Hän kuului aluksi sosialidemokraattiseen puolueeseen ja oli myöhemmin mukana Neuvosto-Venäjällä perustetun SKP:n toiminnassa. Willman muutti Neuvostoliittoon vuonna 1923 ja hänet teloitettiin Moskovassa vuonna 1925 syytettynä osallisuudesta niin sanottuihin Kuusisen klubin murhiin. Hänen puolisonsa oli kansanedustaja Voitto Eloranta. Eloranta teloitettiin Moskovassa vuonna 1923.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Elvira Willman syntyi uusikaupunkilaiseen laivanvarustajasukuun, sähköttäjä Johan Gustaf Willmanin ja Sofia Kristiina Juliana Willmanin (o.s. Björkros) kaksikieliseen säätyläisperheeseen. Vanhemmat erosivat Willmanin ollessa oppikouluikäinen, jolloin Willman muutti äitinsä ja sisarustensa kanssa Helsinkiin. Hän valmistui ylioppilaaksi 1894 Pippingiska lyceum för Gossar och Flickorista ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa vieraita kieliä, historiaa ja kirjallisuutta suorittamatta kuitenkaan yliopistollista loppututkintoa. Vuosina 1899–1900 Willmanin mainitaan joissain lähteissä opiskelleen Pariisissa Sorbonnen yliopistossa. Tosin Sorbonnen opinnoista ei ole väitöskirjatutkija Elsi Hyttisen Willman-tutkimuksen (Turun yliopisto 2012) mukaan olemassa yhtään dokumenttia tai mainintaa asiakirjoissa. Vuosisadan vaihteessa Willman oli näyttelijäharjoittelijana Suomalaisessa Teatterissa.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Willmanin toiminta alkoi pian painottua kirjalliselle puolelle. Muutamien näytelmäsuomennosten jälkeen alkuvuonna 1903 sai Kansallisteatterissa ensi-iltansa hänen näytelmänsä Lyyli. Se oli arvostelumenestys ja sai kirjallisuuden valtionpalkinnon. Myöhemmin yhteydet Kansallisteatteriin katkesivat ja Willman työskenteli työväenluokkaisten amatöörinäyttelijöiden kanssa.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Willman osallistui poliittiseen toimintaan jo varhain, ja hän kuului 1900-luvun vaihteessa Nuorsuomalaiseen puolueeseen. Hän organisoi tuolloin muun muassa kutsuntalakkoja. Hän kuitenkin siirtyi työväenliikkeen riveihin ja tuli sittemmin tunnetuksi näytelmistään, joita esittivät varsinkin työväenyhdistysten näytelmäseurueet. Willman liittyi Suomen sosialidemokraattisen puolueen (SDP) jäseneksi puolueen ylioppilasyhdistyksen kautta. Kesäkuussa 1906 hänet nimitettiin Työmiehen Illanvietto -kirjallisuuslehden toimittajaksi.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Syksyllä 1906 Willman avioitui kansakoulunopettaja ja sanomalehtimies Voitto Elorannan kanssa. Eloranta työskenteli tuolloin SDP:n Työmies-lehden toimittajana, ja vuoden 1907 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi puolueen listalta. Myös Elvira Willman-Eloranta oli SDP:n ehdokkaana ainakin vaaleissa 1908, mutta häntä ei valittu. Elorannat ostivat Leppävaarasta maatilan, jolla he kasvattivat sikoja ja viljelivät vihanneksia sekä hedelmiä.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Sisällissodan käännyttyä tappiolliseksi keväällä 1918 Willman-Eloranta siirtyi poikansa ("Voitto Ilmari", 1907) kanssa Neuvosto-Venäjälle. Hän jatkoi toimintaansa näyttämötaiteen parissa ja järjesti Pietarissa teatteriesityksiä. Aviomies saapui myöhemmin syksyllä perässä.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Elorannat osallistuivat Suomen kommunistisen puolueen (SKP) toimintaan, mutta jo loppuvuodesta 1919 he joutuivat konfliktiin puolueen keskuskomitean kanssa, kun selvisi, että Pietarin kansainvälisessä sotakoulussa opiskelleella Voitto Elorannalla oli yhteyksiä venäläisiin tiedusteluviranomaisiin, joista hän ei ollut kertonut SKP:lle. Myös Willman-Eloranta oli mukana näissä yhteyksissä, joista syytettynä hän puolestaan syytti keskuskomiteaa V. Volodarskin murhaajien suojelemisesta. Elorannat kuuluivat SKP:ssa Aku Paasin johtamaan oppositioon, joka sittemmin sai nimen "murhaoppositio", kun sen jäsenet elokuussa 1920 ampuivat muun muassa puoluejohtoon kuuluneen Jukka Rahjan. Päätekijäksi todettiin oikeudessa 1922 syyllisyytensä kiistänyt Voitto Eloranta, joka tuomittiin teloitettavaksi. Tuomio pantiin täytäntöön 1923, ja saman kohtalon koki kaksi vuotta myöhemmin myös Willman-Eloranta, joka oli helmikuussa 1922 päättyneessä oikeudenkäynnissä vielä vapautettu kaikista syytteistä. Willman-Eloranta vangittiin Moskovassa heinäkuussa 1924. Hänet tuomittiin 13. huhtikuuta seuraavana vuonna ja ammuttiin neljä päivää myöhemmin.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Elvira Willman-Elorannan serkku oli rehtori, filosofian maisteri Kaarlo Meriluoto (ent. Willman), jonka tytär on kirjailija Aila Meriluoto.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Willman kiinnostui teatterista opiskeluaikanaan, jolloin syntyi myös (painamaton) näytelmä "Korpisuolaiset" (1895). Pariisissa hän pääsi kokeilemaan kykyjään näyttelijänä, ja palattuaan Suomeen hän työskenteli muun muassa harjoittelijana Suomalaisessa teatterissa. Hän suomensi kaksi näytelmää ja kirjoitti näytelmän "Lyyli" (1903), josta tuli suosittu. "Lyylin" ensi-ilta Suomen kansallisteatterissa oli 25. helmikuuta 1903. Seuraava, antiikkiin sijoittunut "Rhodon valtias" (1904), ei menestynyt yhtä hyvin.


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Willman-Elorannan toinen painettu näytelmä "Kellarikerroksessa" julkaistiin 1907, mutta sen menestys jäi vähäiseksi, kuten seuraavana vuonna valmistuneen "Juovankin". Willman-Eloranta vietti seuraavat vuodet perheensä parissa, mutta ei jättänyt teatteria. Hän muun muassa ohjasi Sörnäisten Työväen Näyttämöllä. Vuonna 1916 Willman-Elorannan teosta "Rakkauden orjuus" esitettiin Uudessa teatterissa. 1917 hän oli mukana Työväen kiertueteatterissa, joka esitti hänen näytelmiään "Veriuhrit" ja "Vallankumouksen vyöry". Sisällissodan aikana ilmestyi osin omaelämäkerrallinen "Vallankumouksen vyöryssä" (1918).


title: Elvira Willman-Eloranta

text: Monet Willman-Elorannan näytelmistä käsittelivät varsinkin naisten yhteiskunnassa sukupuolensa vuoksi kohtaamia epäkohtia. "Lyylin" (1903) päähenkilö on nuori työläisnainen, jonka rikas mies viettelee ja sitten hylkää. "Kellarikerroksessa" (1907) käsitellään prostituutiota. Työväenliikekin vieroksui jossain määrin Willman-Elorannan rohkeita sukupuolimoraalisia kannanottoja.


title: Kristiansandin stadion

text: Kristiansandin stadion on pääosin urheilustadionina toimiva paikka Kristiansandissa, Norjassa. Se oli jalkapallojoukkue IK Startin kotistadion vuoteen 2007 saakka. Stadionille mahtuu 16600 katsojaa. Se on avattu vuonna 1905.


title: Reunavaltiopolitiikka

text: Reunavaltiopolitiikka tarkoitti yhteistyöliiton muodostamista Puolan, Viron, Liettuan ja Latvian sekä Suomen välillä Neuvostoliiton uhkaa vastaan. Yhteistyöhön kuului ulkoisesti tiukka sitoutuminen Kansainliittoon ja kansainväliseen oikeuteen sekä samalla salainen sotilasyhteistyö säännöllisesti vuosittain pidettävin kokouksin.


title: Reunavaltiopolitiikka

text: Neuvostoliitto piti reunavaltiopolitiikkaa itseensä kohdistuvana saartona ja vastusti sitä. Suomessa reunavaltiopolitiikkaa edisti ulkoasiainministeri Rudolf Holsti, joka joutui eroamaan ulkoasiainministerin tehtävästä solmittuaan Varsovan sopimuksen, mikä tapahtui Vennolan II hallituksen aikana jo 1922.


title: Reunavaltiopolitiikka

text: Suomi irtisanoutui julkisesti reunavaltiopolitiikasta vuonna 1935 ilmoittaen kannattavansa pohjoismaista suuntausta ja puolueettomuutta, mikä tarkoitti käytännössä sitä, ettei Suomi tue Baltian maita siinä tapauksessa, että nämä joutuisivat sotaan Neuvostoliiton kanssa. Toisaalta Neuvostoliiton kannalta puolueettomuuden tuli Suomen näkökulmasta merkitä sitä, ettei sen olisi tarvinnut pelätä Suomen liittoutuvan Neuvostoliittoa vastaan hyökkäävän Saksan kanssa, mistä Neuvostoliitto halusi takuita 1938 Jartsev-neuvotteluissa.


title: Reunavaltiopolitiikka

text: Reunavaltiopolitiikan edellytykset heikkenivät, kun Ranska ei ollut valmis jyrkkiin Saksan vastaisiin toimiin ja kun Puola teki Saksan kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen. Tätä aikaisemmin reunavaltiopolitiikkaa heikensivät muun muassa Liettuan ja Puolan väliset vakavat erimielisyydet muun muassa Vilnan asemasta.


title: Castrenin kenttä

text: Castrenin kenttä on Oulussa Välivainiolla sijaitseva jalkapallostadion. Castrenin kentällä on vuonna 2006 asennettu tekonurmikenttä jalkapallolle ja amerikkalaiselle jalkapallolle, ja talvisin kentällä on yksi Oulun kaupungin ylläpitämistä luistelukentistä.


title: Castrenin kenttä

text: Castrenin kentän pääkatsomossa on 700 istumapaikkaa. Pääkatsomon lisäksi kentällä on siirrettäviä katsomoita. Kentän yleisöennätys on lokakuussa 2006 pelatusta jalkapallon Ykkösen ottelusta AC Oulu–Atlantis, jolloin kentän reunalla ottelua seurasi 4 717 katsojaa.


title: Castrenin kenttä

text: Castrenin kenttä toimi AC Oulun kotikenttänä Ykkösessä ja Veikkausliigassa kaudet 2003–2010. Nykyisin kentän pääkäyttäjiä ovat alempien sarjojen jalkapallojoukkueet, jalkapallojuniorit, sekä amerikkalaisen jalkapallon Northern Lights.


title: Beverly Oden

text: Beverly "Bev" Oden (s. 9. maaliskuuta 1971, Millington Tennessee) on yhdysvaltalainen entinen lentopalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskitorjuja. Oden pelasi Yhdysvaltain joukkueessa vuoden 1996 kesäolympialaisissa. Hänet valittiin vuoden 1990 Yhdysvaltojen yliopistojen parhaaksi pelaajaksi. Hänen sisaruksensa Kim Oden (1988, 1992) ja Elaina Oden (1992) ovat myös olympiatason lentopalloilijoita.


title: Voodoo Child (Slight Return)

text: Voodoo Child (Slight Return) on kitaristi Jimi Hendrixin tunnettu kappale, joka löytyy hänen vuonna 1968 ilmestyneen "Electric Ladyland" -albuminsa lopusta. Raskaan ja dynaamisen kitaroinnin hallitsemaa synkkätunnelmaista kappaletta voi pitää esimerkkinä varhaisesta metallimusiikista. "Voodoo Child (Slight Return)" vakiintui Hendrixin konserttiohjelmiston vakionumeroksi ja se on julkaistu useilla live- ja kokoelmalevyillä.


title: Voodoo Child (Slight Return)

text: Hendrixin kuoleman jälkeen vuonna 1970 kappale julkaistiin singlenä, joka nousi Britanniassa singlelistan ensimmäiselle sijalle.


title: Voodoo Child (Slight Return)

text: Kappaleen sanoituksessa laulun kertoja uhoaa olevansa "voodoo-lapsi", joka lyö kämmensyrjällään vuoren maahan. Voodoo-lapsi on ilmeisesti Hendrixin vertauskuvallinen "alter ego", jonka myyttinen syntytarina kerrotaan toisessa "Electric Ladylandin" kappaleessa nimeltään "Voodoo Chile" (huomaa child-sanan murteellinen kirjoitusmuoto kappaleiden nimet toisistaan erottavana yksityiskohtana).


title: Voodoo Child (Slight Return)

text: Esimerkiksi blues-rock-kitaristi Stevie Ray Vaughan ja maailmanmusiikkitähti Angélique Kidjo ovat tehneet kappaleesta omat versionsa.


title: Björn Monnberg

text: Björn Monnberg (s. 7. helmikuuta 1971) on suomalainen entinen käsipalloilija. Hän on eniten käsipallon A-maaotteluita pelannut suomalainen.


title: Björn Monnberg

text: Monnberg valittiin vuoden käsipalloilijaksi Suomessa vuosina 2003 ja 2004. Hän lopetti pelaamisen sekä seura- että maajoukkuetasolla vuonna 2005.


title: Björn Monnberg

text: Monnberg pelasi SM-sarjassa vuodesta 1988 vuoteen 1997 HIFK:ssa ja Dickenissa. Dickenissä hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1993. Vuodesta 1997 lähtien hän pelasi ammattilaisena saksalaisessa HSG D/M Wetzlarissa. Siellä hän pelasi noin 250 ottelua ja teki lähes tuhat maalia. Bundesliigan tähdistöön hänet valittiin vuosina 2003 ja 2004.


title: Björn Monnberg

text: Monnberg pelasi Suomen maajoukkueessa 135 A-maaottelua, enemmän kuin kukaan muu suomalainen käsipalloilija tehden 566 maalia. Hän oli myös maajoukkuen kapteeni.


title: Aapo Vilhunen

text: Aapo Vilhunen (s. 18. joulukuuta 1935 Helylä, Sortavala) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Suomen Kansallisteatterissa sekä elokuvien sivurooleissa, muun muassa poliisina Spede Pasasen Uuno Turhapuro -elokuvissa.


title: Aapo Vilhunen

text: Vilhunen on antanut äänensä myös "Vili Vilperi" -piirrossarjan Herra Vompatille sekä useille hahmoille sarjoissa "Kaukametsän pakolaiset" ja "Nooan saari".


title: Aapo Vilhunen

text: Vuonna 2013 Vilhuselle myönnettiin Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultainen kunniamerkki.


title: Rikastushiekka

text: Rikastushiekka on sivutuote, jota syntyy malminrikastuksen yhteydessä. Rikastuksessa malmista erotetaan hyödyttömät aineet, jotka sijoitetaan patoamalla rakennettuihin rikastushiekka-altaisiin. Niissä vesipitoinen hiekkaliete laskeutuu sedimentiksi altaan pohjalle ja vesi vapautuu kiertoon, joko käytettäväksi uudelleen rikastamon prosessissa, tai johdettavaksi selkiytys- ja mahdollisten käsittelyaltaiden kautta purkuvesistöön.


title: Mirjam Himberg

text: Mirjam Himberg (myös nimellä Mirjam Kumpulainen, 12. marraskuuta 1925 Helsinki – 5. marraskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.


title: Mirjam Himberg

text: Ylioppilastutkinnon suoritettuaan Himberg näytteli Ylioppilasteatterissa ja sitten Intimiteatterissa 1954–1959. Hän opiskeli myös Helsingin konservatoriossa, myöhemmin Sibelius-akatemiassa yli kymmenen vuoden ajan.


title: Mirjam Himberg

text: Himberg oli vuosina 1949–1991 naimisissa näyttelijä Juhani Kumpulaisen kanssa. He esiintyivät usein samoissa elokuvissa ja jopa näyttelivät kerran avioparia. Mirjam Himberg työskenteli miehensä kanssa monissa Spede Pasasen elokuvissa.


title: Mirjam Himberg

text: Himberg vaikutti myös teatteri- ja tv-ohjaajana. Hänen tv-ohjauksiaan ovat televisioelokuvat Kustaa III (1963), Lasinen eläintarha (1973), Gabriel, tule takaisin (1979), Ameriikan morsian (1981) ja Murhakopla (1988).


title: Teaniini

text: Teaniini (myös L-teaniini, 5-N-etyyli-L-glutamiini) on aminohappo, jota on teepensaan ("Camellia sinensis") lehdistä uutetussa teessä. Teaniinilla on lievä rentouttava vaikutus.


title: Teaniini

text: Teaniinia ei tule sekoittaa teiiniin, joka on teen sisältämästä kofeiinista käytetty nimitys.


title: Teaniini

text: Vuonna 2003 "Brigham and Women's Hospital" julkaisi tutkimuksen jonka mukaan teaniini voi tukea kehon immuunijärjestelmää tehostamalla tiettyjen T-solujen toimintaa. Vertailuryhmässä teetä kahvin sijasta juoneiden verinäytteistä havaittiin viisi kertaa suurempi määrä antibakteerisia proteiineja.


title: Teaniini

text: Teaniini läpäisee veriaivoesteen ja sillä on psykoaktiivisia ominaisuuksia. Teaniinin on osoitettu vähentävän henkistä ja fyysistä stressiä. Se parantaa kognitiota ja mielialaa synergistisesti kofeiinin kanssa.


title: Inquisitors of Satan

text: Inquisitors of Satan on ranskalaisen black metal -yhtyeen Deathspell Omegan toinen studioalbumi. Se on tyyliltään perinteisempää black metallia kuin yhtyeen nykyinen avantgardempi suuntaus.


title: Infernal Battles

text: Infernal Battles on ranskalaisen black metal -yhtyeen Deathspell Omegan ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin suomalaisen Northern Heritagen kautta ja on tyyliltään perinteisempää black metallia kuin yhtyeen nykyinen avantgardempi suuntaus.


title: Infernal Battles

text: Kappale "Drink the Devil's Blood" löytyy uudelleenäänitettynä yhtyeen tunnetuimmalta albumilta Si Monumentum Requires, Circumspice.


title: Cherry Bombz

text: The Cherry Bombz oli Hanoi Rocksin entisten kitaristien Andy McCoyn ja Nasty Suiciden perustama yhtye, jossa oli mukana myös rumpali Terry Chimes (The Clash, Hanoi Rocks), basisti Dave Tregunna (Sham 69, Iggy Pop) ja laulaja Anita Chellemah. Yhtye sai alkuvaiheessa melko runsaasti julkisuutta Hanoi Rocksin seuraajana. Kokoonpano hajosi kuitenkin vähitellen jo syksyllä 1986.


title: Cherry Bombz

text: Kesällä 1985 Hanoi Rocksin hajottua Andy McCoy, Nasty Suicide, Timo Kaltio ja Terry Chimes perustivat McCoyn ja Suiciden johdolla Cherry Bombzin, jonka laulajaksi otettiin Toto Coelo -yhtyeessä vaikuttanut näyttävän ulkomuodon omannut eksoottinen Anita Chellemah. Puhtaalla Glam rock- ja glam punk-linjalla jatkanut Cherry Bombz sai paljon huomiota maailman musiikki- ja viihdelehdistössä Hanoi Rocksin perijänä. Yhtyeen musiikki kuulostikin Hanoi Rocksilta vain naisen laulamana. Cherry Bombz esitti monia Hanoi Rocksin kappaleita, joita ei oltu ehditty levyttää Hanoi Rocks -albumeille. Ensimmäinen kokoonpano ehti levyttää Britanniassa alun perin julkaistun 7" singlen "Hot Girls In Love / Feline Feeling" ja Japanissa sekä Yhdysvalloissa julkaistun EP:n "Hot Girls In Love / 100 Degrees In The Shade / Feline Feeling / Oil & Gasoline". Lisäksi yhtyeen piti levyttää kokonainen LP, mutta rahat eivät riittäneet kuin "mini-LP:hen" eli käytännössä EP:hen The Cherry Bombz, joka sisälsi samat kappaleet kuin aiemmin julkaistu EP, lisättynä vain kappale "Pin-Up Boy". Loppuvuoden 1985 yhtyeessä jäsenenä ehtinyt olla Timo Kaltio korvattiin vuoden 1986 alusta lähtien Dave Tregunnalla (The Lords of the New Church, Sham 69). Tämä kokoonpano ehti julkaista 7" singlen "House Of Ecstasy / Declaration", EP:n "House of Ecstasy / Declaration / Countryfield Inner City Blues /Running (Back To Your Lover)" ja live-LP:n "Coming Down Slow", joka julkaistiin vuonna 1987 yhtyeen jo hajottua. Lisäksi syntyivät vielä keikkavideot "Hot Girls In Love" ja "Live At The Marquee" sekä kokoelmakasetti "100 Degrees In The Shade" vuonna 1986. Yhtye ehti kiertää Yhdysvalloissakin, mutta syksyllä 1986 yhtye hajosi, kun McCoy antoi Chellemahille potkut. Cherry Bombzin muut jäsenet olivat jo kauan olleet tympääntyneitä laulajattareensa.


title: McLaren MP4/15

text: McLaren MP4/15 oli auto, jolla McLaren-talli kilpaili kaudella 2000 Formula ykkösissä kuljettajinaan Mika Häkkinen ja David Coulthard. Auto osoittautui todella kilpailukykyiseksi. Sillä saavutettiin seitsemän voittoa, mutta sekä valmistajien että kuljettajien mestaruus meni Ferrarin Michael Schumacherille, joka ajoi Ferrari F1-2000 autoa.


title: McLaren MP4/15

text: McLaren MP4/15 autolla Mika Häkkinen teki kuuluisaksi tulleen ohituksensa Michael Schumacherista Belgian Grand Prix'ssa. Häkkinen ohitti samalla kertaa sekä kierroksella ohitettavan Ricardo Zontan, että kilpailua johtaneen Michael Schumacherin.


title: Nenäliina

text: Nenäliina on pieni, perinteisesti kankaasta valmistettu liina, jota tyypillisesti käytetään henkilökohtaisen hygienian tai siisteyden ylläpitämiseen, esimerkiksi käsien tai kasvojen pyyhkimiseen tai nenän niistämiseen.


title: Nenäliina

text:
Varsinainen nenäliina keksittiin 1500-luvun puolivälissä Italiassa, josta se levisi Ranskaan ja edelleen Euroopan ylhäisön pariin arvokkaana asusteena.
Nenäliina voi olla myös paperinen, ja ohuita paperinpalasia käytettiinkin Japanissa nenäliinoina jo eurooppalaisia aiemmin. Paperiset nenäliinat ovat nykyään kankaisia yleisempiä. Kankainen nenäliina kestää paperista kauemmin, koska sen voi pestä tarvittaessa.


title: Nenäliina

text: Historiallisesti valkoista nenäliinaa on käytetty valkoisen lipun tilalla antautumisen viestittämiseen tai neuvottelujen aloittamiseksi.


title: Nenäliina

text: Nenäliinalla voidaan tarkoittaa myös miehen pukeutumiseen liittyvää "taskuliinaa".


title: Matti Mononen

text:
Matti Viljami Mononen (s. 25. marraskuuta 1983 Rautjärvi) on kilpauransa jo lopettanut suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti pitkään Imatran Urheilijoita mutta siirtyi kauden 2008 jälkeen Lappeenrannan Urheilu-Miesten riveihin. Hänen valmentajanaan toimi hänen isänsä Markku Mononen.
Monosen ennätykseksi jäi 570, jonka hän hyppäsi Lappeenrannassa 13. heinäkuuta 2006. EM-kisoissa 2006 Mononen sijoittui neljänneksi tuloksella 565. Alle 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuskilpailuissa vuonna 2005 Mononen voitti pronssia tuloksella 560.


title: Matti Mononen

text: Monosen uralla oli paljon vastoinkäymisiä: vuonna 2005 hän oli isänsä kanssa auto-onnettomuudessa, vuonna 2010 hän putosi viidestä metristä seiväskuoppaan Bergenissä, vuonna 2011 hän oli puoli vuotta kuumeessa ja vuonna 2012 hän joutui ranneleikkaukseen pudottuaan seiväskuoppaan Espoossa.


title: Matti Mononen

text: Kesäkuussa 2017 Mononen tiedotti urheilijauransa päättyvän.


title: Telahydrauliikka

text: Telahydrauliikka on paperikoneen ensimmäisen kokonaisuuden, märänpään, jälkeen seuraava kokonaisuus. Telahydrauliikka on nykytekniikan johdosta nestevolyymiltaan isoin ja merkittävin paperikoneen osio. Teloilla pääasiassa poistetaan vettä paperimassaa “litistämällä”. Näissä nykyaikaisissa taipumakompensoiduissa teloissa vastustetaan maan vetovoimaa hydrauliikan avulla eli nippi pidetään suorana. Telan vaippa pyörii ja sitä taipumakompensoidaan jopa 64 vyöhykkeellä toimivin ohjauksin, joita kutakin voidaan säätää erikseen.


title: Víctor Raúl Haya de la Torre

text: Víctor Raúl Haya de la Torre (22. helmikuuta 1895, Trujillo – 2. elokuuta 1979) oli perulainen poliittinen johtaja. Hän perusti APRA-puolueen vuonna 1924 ollessaan maanpaossa Meksikossa Augusto B. Leguían hallitusta.


title: Víctor Raúl Haya de la Torre

text: Haya de la Torre jätti merkittävän perinnön Perun poliittiseen elämään, viettäen myös useita vuosia maanpaossa. Partido Aprista perustettiin hänen ideologiaansa pohjautuen, minkä merkitys on yhä havaittavissa sillä APRA on Perun vanhin puolue. Hänen ideansa ovat vaikuttaneet merkittävästi myös sosiaalidemokraattisten puolueiden kehitykseen muualla Latinalaisessa Amerikassa.


title: Víctor Raúl Haya de la Torre

text: Haya de la Torre kehotti teoksessaan El APRA y anti-imperialismo Latinalaista Amerikkaa etsimään oman ratkaisun alueen ongelmiin ja jättämään yhdysvaltalaisen imperialismin ja Neuvostoliiton.


title: Víctor Raúl Haya de la Torre

text: Hän kannatti universaalia demokratiaa, tasa-arvoa, intiaaniväestön kunnioittamista sekä vasemmistolaisia talousuudistuksia kuten maareformia.


title: Lourdes Flores

text: Lourdes Celmira Rosario Flores Nano (s. 7. lokakuuta 1959 Lima) on perulainen poliitikko ja juristi. Hän johtaa Unidad Nacional -liittoumaa ja Partido Popular Cristianoa (2003–2007). Hän oli ehdokkaana vuosien 2001 ja 2006 presidentinvaaleissa jääden molemmilla kerroilla kolmanneksi. Vuonna 2006 APRAn Alan García voitti hänet ensimmäisellä kierroksella 0,5 prosentin erolla. Flores on ollut kongressin jäsenenä 1990–2000, Liman kunnanvaltuustossa 1986–1989 ja 1989–1990. Vuodesta 2006 hän on ollut Universidad San Ignacio de Loyolan rehtori.


title: Mauno Blomqvist

text: Mauno Waldemar Blomqvist (s. 20. huhtikuuta 1927 Salo) on suomalainen näyttelijä ja laulaja, äänialaltaan basso. Blomqvist on näytellyt lähinnä teatterissa, ja hän on laulanut Salon Viihdelaulajissa. Blomqvistin laulu-uraan kuuluu kaikkiaan 223 kappaletta.


title: Mauno Blomqvist

text:
Blomqvistin läpimurtorooli oli Mozartin "Ryöstö seraljista" -oopperan koominen bassorooli Osmin Turun oopperayhdistyksen tuotannossa vuonna 1966. Sen myötä hän pääsi Savonlinnan oopperajuhlille laulamaan Roccon roolia Beethovenin "Fideliossa" ja sai sitten kiinnityksen Helsingin kaupunginteatteriin.
Televisio- ja elokuvauransa Blomqvist aloitti televisiosarjassa "Hanski", jossa hänet nähtiin talonmies Virtasena. Blomqvist on esiintynyt kahdeksassa elokuvassa, joista merkittävä osa on Spede Pasasen tuottamia. Muistettavin on luultavasti kersantti Koistisen rooli Ere Kokkosen ohjaamassa elokuvassa "Uuno Turhapuro armeijan leivissä" (1984).


title: Mauno Blomqvist

text: Blomqvist on näyttelijä Markku Blomqvistin veli.


title: Alex Song

text: Alexandre "Alex" Dimitri Song Billong (s. 9. syyskuuta 1987 Douala, Kamerun) on kamerunilainen jalkapalloilija, joka edustaa espanjalaista FC Barcelonaa. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja, mutta on pelannut myös keskuspuolustajana.


title: Alex Song

text: Song aloitti pelaajauransa ranskalaisessa SC Bastiassa kaudella 2003–2004. Kauden jälkeen useat huippuseurat alkoivat kiinnostua nuorukaisesta, muun muassa Inter, Manchester United, Lyon ja Middlesbrough. Kuitenkin Arsenalin manageri Arsène Wenger sai hankkittua Songin lainalle joukkueeseensa kaudeksi 2005–2006. Kesäkuussa 2006 Arsenal hankki Songin pelaajaoikeudet kokonaan itselleen.


title: Alex Song

text: Song teki debyyttinsä Arsenalissa 21. syyskuuta 2005 2–0-voittoon päättyneessä ottelussa Evertonia vastaan tullen otteluun vaihdosta kentälle. Cesc Fàbregasin ja Gilberto Silvan ollessa loukkaantuneena Song pelasi avauskokoonpanossa Mestarien liigassa sekä Valioliigassa.


title: Alex Song

text: Song pelasi tammikuusta 2007 kauden loppuun asti lainassa Charlton Athleticissa, muttei kyennyt estämään seuran putoamista Valioliigasta.


title: Alex Song

text: Song sai kaudella 2008–2009 vastuuta keskikentällä Mathieu Flaminin siirryttyä kesällä AC Milaniin. Etenkin loppukauden tiukoissa otteluissa Song pelasi erittäin vakuuttavasti. Song pelasi ajoittain myös puolustuksessa William Gallasin ja Gaël Clichyn loukkaannuttua.


title: Alex Song

text: Elokuussa 2012 Song solmi viiden vuoden sopimuksen FC Barcelonan kanssa.


title: US Città di Palermo

text: US Città di Palermo on Italian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Serie B:ssä pelaava palermolainen jalkapalloseura.


title: US Città di Palermo

text: Seuran lempinimiä ovat mm. "Rosanero" (pinkkimustat) ja "Aquile" (kotkat). Kotiottelunsa se pelaa Favorinon kaupunginosassa sijaitsevalla vuonna 1932 valmistuneella Stadio Renzo Barberalla. Myös Palermon vierasotteluissa käy hyvin paljon kannattajia, sillä useat eri puolilla Italiaa asuvat sisilialaiset kannattavat seuraa.


title: US Città di Palermo

text: Palermon edeltäjä on vuonna 1900 perustettu "Anglo Panormitan Athletic and Football Club". Seuran perustamisvuodesta on ollut hieman kiistaa. On väitetty, että seura olisi perustettu jo vuonna 1898, mutta seuran ensimmäinen tiedossa oleva jalkapallo-ottelu pelattiin joulukuussa vuonna 1900. Vuonna 1907 seura muutti nimekseen "Palermo FBC" ja samalla otettiin käyttöön yhä käytössä olevat värit pinkki ja musta. Kauden 1985/86 päätteeksi seura ajautui talousvaikeuksiin ja erotettiin liigasta. Palermo oli yhden vuoden kokonaan ilman jalkapallojoukkuetta, kunnes vuonna 1987 nykyinen seura perustettiin.


title: US Città di Palermo

text: US Città di Palermo nousi Italian pääsarjaan Serie A:han kaudeksi 2004–2005, mikä oli ensimmäinen kerta millekään palermolaisjoukkueelle sitten vuoden 1973. Seura sijoittui heti tulokaskaudellaan kuudenneksi ja pääsi UEFA Cupiin kaudeksi 2005–2006, jossa se selvisi 16 parhaan joukkoon mutta putosi ennen puolivälieriä FC Schalke 04:lle. Kauden 2005–2006 päätteeksi seura sijoittui Serie A:ssa kahdeksanneksi, mutta Italian jalkapalloskandaalin vuoksi sen sijoitus nousikin viidenneksi ja se pääsi jälleen UEFA cupiin, jossa se ei päässyt jatkoon alkulohkostaan. Myös kausilla 2006–2007 ja 2009–2010 Palermo sijoittui Serie A:ssa viidenneksi, mutta keväällä 2013 se putosi sarjasta. UEFA Cupissa ja sen seuraajaksi perustetussa Eurooppa-liigassa Palermo jäi kaudella 2010–2011 alkulohkoonsa ja karsiutui kausilla 2007–2008 ja 2011–2012 jo ennen alkulohkovaihetta.


title: Panaman balboa

text: Panaman balboa on Panaman virallinen valuutta, joka on käytännössä sama valuutta kuin Yhdysvaltain dollari. Balboa eroaa dollarista kuitenkin siten, että Panamassa käytettävät kolikot ovat paikallisia. Seteleinä käytetään Yhdysvaltain dollareita. Vuonna 1941 painettiin ja laskettiin liikkeelle myös maan omia seteleitä, mutta muutamaa viikkoa myöhemmin tapahtuneen vallankaappauksen seurauksena setelit poistettiin kierrosta ja poltettiin.


title: Panaman balboa

text: Valuutta on nimetty espanjalaisen konkistadorin Vasco Núñez de Balboan mukaan.


title: Jenny Oldfield

text: Jenny Oldfield on eläintarinoita kirjoittava englantilainen kirjailija, joka tunnetaan ennen kaikkea Puolikuun ratsutila -sarjastaan. Oldfield on kirjoittanut yli 50 nuorten kirjaa. Hän syntyi ja kasvoi Harrogatessa Yorkshiressa.


title: Motivus

text: Motivus on suomalainen kuntokeskusketju, jolla on toimipisteitä sekä Helsingissä että Turussa. Kuntosalien lisäksi Motivus tarjoaa lukuisia ohjattuja tunteja, kuten jumppia, PACE:a, joogaa ja indoor cycling:iä. Motivuksen omistaa Kuntokumppanit Oy.


title: Pašman

text: Pašman on suurehko saari Adrianmeressä, Kroatian rannikolla, Zadarin saaristossa. Pašmanin saaren pääkaupunki on Pašman, joka on pieni, historiallinen paikkakunta ja jossa asuu noin 2 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee saaren koillisrannalla 25 km etelään Zadarista ja 5 km luoteeseen Biograd na Morusta.


title: Pašman

text: Muita saaren suurimpia paikkakuntia ovat Tkon, Dicmo ja Dopropoljana.


title: Pašman

text: Pašmanille on autolauttayhteys mantereelta Biograd na Morusta Tkoniin.


title: Valkohammaskotilo

text: Valkohammaskotilo ("Dentalium dentale") on hammaskotiloiden ("Scaphopoda") luokkaan kuuluva nilviäinen. Se on läheistä sukua punahammaskotilolle ("Dentalium vulgare").


title: Valkohammaskotilo

text: Valkohammaskotilon kuori on suippo, sylinterimäinen ja hieman käyrä. Kuoren pinnalla on 18–20 pitkittäistä uurretta. Kuori on valkeahko, mutta sen pinnalta saattaa löytyä punertavia raitoja. Pään sivuilta pistää esiin nuijapäisiä lonkeroita, joita eläin käyttää tuntoeliminä ja ravinnon pyydystämiseen. Kielellään eli raudullaan hammaskotilo pystyy hienontamaan pienten nilviäisten, äyriäisten ja huokoseläinten kuoren.


title: Valkohammaskotilo

text: Valkohammaskotiloita tavataan Pohjois-Atlantin muta-, hiekka- ja sorapohjaisissa rannikoissa. Pohjaan kaivautuneesta valkohammaskotilosta näkyy vain kuoren kapeampi pää. Valkohammaskotilo elää pääasiassa rannalla, mutta sitä voi tavata myös usean sadan metrin syvyydessä.


title: William Primrose

text: William Primrose CBE (23. elokuuta 1904 Glasgow, Skotlanti – 1. toukokuuta 1982 Provo, Utah) oli skotlantilainen alttoviulisti jota pidetään soittimensa suurimpiin mestareihin kuuluvana.


title: William Primrose

text: Primrosen vaikutuksesta alttoviulun asema soolosoittimena vahvistui merkittävästi. Opiskeltuaan viulusoittoa ensin Lontoossa hän muutti Brysseliin Eugène Ysaÿen oppilaaksi. Tämän kehotuksesta hän vaihtoi soittimensa alttoviuluun. 1930-luvulla hän toimi London String Quartetin altistina kunnes siirtyi Arturo Toscaninin kutsusta Yhdysvaltoihin tämän johtaman NBC Symphony Orchestran sooloaltistiksi. Tämän jälkeen Primrose siirtyi soolouralle ja kiersi ahkerasti maailmaa esiityen myös kamarimuusikkona muun muassa nimeään kantaneessa jousikvartetissa.


title: William Primrose

text: Primroselle omistettiin useita teoksia, joista mainittakoon Béla Bartókin alttoviulukonsertto.


title: Helvi Mustonen

text: Helvi Mustonen (s. 1. heinäkuuta 1947 Kemi) on suomalainen kuvataiteilija ja taidemaalari. Mustosen tuotanto koostuu etupäässä maalauksista, mutta hän tekee myös pronssiveistoksia. Helvi Mustosen taidetta leimaavat voimakkaat ja tunnepitoiset, toisinaan jopa synkät aiheet, usein tummat värit sekä vahva symboliikka.


title: Helvi Mustonen

text: Kemissä syntynyt Mustonen harjoitti taidetta 1970-luvulta 1980-luvun alkuun Oulussa. Hän kuului Oulun Taiteilijaseuraan vuosina 1970-1981. 1980-luvun alussa Mustonen siirtyi Hyvinkäälle, missä hän pienen tauon jälkeen jatkoi taiteen tekoa. Hyvinkään Taiteilijaseuran jäsen hän on ollut vuodesta 1985.


title: Helvi Mustonen

text: 1990-luvun puolivälistä lähtien Mustonen on järjestänyt entistä aktiivisemmin yksityisnäyttelyjä ympäri Suomea gallerioissa ja taidemuseoissa (mm. Hyvinkään Taidemuseossa 2006 ja Kemin Taidemuseossa 2005). Mustonen on osallistunut myös lukuisiin yhteisnäyttelyihin, kuten Suomen Taiteilijain vuosinäyttelyihin, Uudet Maan Kuvat -vuosinäyttelyihin ja Suomen Kuvataidejärjestöjen liiton näyttelyihin. Vuonna 2000 Helvi Mustonen valittiin Hyvinkään Taidekillan vuoden taiteilijaksi.


title: Koskenlaskijan morsian (vuoden 1937 elokuva)

text: Koskenlaskijan morsian on Valentin Vaalan ohjaama vuonna 1937 valmistunut suomalainen näytelmäelokuva. Elokuva perustuu Väinö Katajan romaaniin "Koskenlaskijan morsian". Elokuvan koskenlaskukohtaukset on kuvattu Iitin Mankalassa, ja niissä käytettiin sijaisnäyttelijöitä.


text: Elokuvan teemoina ovat sukuviha sekä tukkilaisten ja viljelijöiden ristiriidat.


text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 1800-luvun lopulle Tornionjokilaaksoon körttiläisympäristöön. Paloniemen isäntä Heikki on rahavaikeuksissa, ja päästäkseen ahdingosta hän päättää naittaa poikansa Juhanin ison talon perijälle, Nuottaniemen Hannalle. Paloniemen perhe on kuitenkin ollut osallisena onnettomuudessa, jossa Nuottaniemen poika on hukkunut. Iisakki uskoo onnettomuuden olleen tahallinen, ja Hanna yrittää saada isäntien kesken sovun aikaiseksi.


text: Televisioesityksen yhteydessä kriitikot kiittivät elokuvan toiminnallisia kohtauksia vakuuttaviksi ja Vaalan kykyä hyödyntää luonnon symboliikkaa ilmaisuvoimaisesti. Aiemmin komediaohjaajana ansioitunut Vaala hallitsee kriitikon arvion mukaan myös vakavan draaman, ja tuloksena on vahvaa maalaisdraamaa, josta ilmenee uskonnon keskeinen osuus maallisissakin pyrkimyksissä. Uskonnon paatoksellisuus tiivistyy arvion mukaan hienosti saarnamies Kero-Pietissä (Ossi Elstelä).


title: Pyrokseeni

text: Pyrokseenit ovat silikaatteihin kuuluva mineraaliryhmä. Pyrokseenia esiintyy sekä magmakivissä että metamorfisissa kivissä. Pyrokseenit jaetaan kiderakenteensa puolesta klinopyrokseeneihin, joilla on monokliininen kidemuoto sekä ortopyrokseeneihin, jotka ovat ortorombisia. Nämä jaetaan vielä koostumuksensa perusteella eri mineraaleiksi.


title: Pyrokseeni

text: Nimi pyrokseeni on johdettu kreikan kielen sanoista "pyro" 'tuli' ja "xenos" 'vieras'. Nimen mineraaliryhmälle antoi Haüy.


title: Pyrokseeni

text: Oheisessa listassa on vain osa ryhmiin kuluvista mineraaleista.


title: Pyrokseeni

text: Klinopyrokseenit:


title: Pyrokseeni

text: Ortopyrokseenit:


title: Jehu

text: Jehu oli Israelin kuninkaana noin 845–818 eaa. Hän puhdisti Israelia Baalin palvonnasta ja surmautti Baalin kannattajia. Hän oli aluksi päällikkönä kuningas Joramin armeijassa, mutta profeetta Elisa voiteli hänet kuninkaaksi. Valtansa aluksi hän tuhosi Omrin kuningashuoneen. Hän väijytti Joramin ja Ahasjan, joka oli tulossa 42 Juudan prinssin kanssa tervehtimään kuningas Joramia, ja surmautti Isebelin. Vuonna 841 eaa. hän alistui maksamaan veroja Assyrian kuninkaalle Salmanassar III:lle saadakseen tältä tukea Damaskon kuningas Hasaelin hyökkäyksiä vastaan. Tuki ei kuitenkaan auttanut, sillä Hasael onnistui tehokkaasti hävittämään Israelin Jordanin itäpuolella olevia maakuntia. Profeetat tukivat häntä aluksi, mutta myöhemmin alkoivat esittää häntä kohtaan syytöksiä huomattuaan millainen hallitsija hän todella on. Jehu on myös Raamatun henkilö ja hänestä kerrotaan Toisessa kuninkaiden kirjassa (luvut 9 ja 10). Hänen jälkeensä tuli kuninkaaksi hänen poikansa Joahas.


title: Englannin jalkapallon sarjajärjestelmä

text: Englannin jalkapallon sarjajärjestelmä, joka Englannissa tunnetaan myös nimellä jalkapallopyramidi, on nousun ja putoamisen periaatteella toisiinsa kytkeytyneiden seurajoukkuesarjojen muodostama järjestelmä Englannissa. Siihen kuuluu historiallisista syistä myös pieni määrä walesilaisia seuroja. Sarjoja on yhteensä yli 140 ja divisioonia yli 500. Järjestelmään kuuluvien seurojen määrä on arvion mukaan noin 7 500.


title: Englannin jalkapallon sarjajärjestelmä

text: Järjestelmä sisältää sarjojen hierarkian, joka muodostuu nousemisen ja putoamisen periaatteesta. Sarjoissaan parhaiten menestyneet seurat voivat nousta korkeampaa porrasta edustavaan sarjaan, kun taas heikoimmat putoavat alemmalle portaalle. Teoriassa kaikkein alimmalta tasolta voi kivuta korkeimmalle tasolle asti, vaikka käytännössä se on ainakin lyhyellä tähtäimellä lähes mahdotonta. Pyramidin sisällä tapahtuu kuitenkin merkittävästi siirtymää.


title: Englannin jalkapallon sarjajärjestelmä

text: Korkeimmat viisi porrasta sisältävät kukin yhden sarjan. Sen alapuolella portaaseen kuuluu useampia rinnakkaisia, yleensä alueellisia sarjoja, aivan alimpia, Bristol Downs Football Leaguen divisioonille kuuluvia portaita lukuun ottamatta. Kaikkiaan portaita on yli 20. Alimpien tasojen sarjoja ei välttämättä pelata säännöllisesti. Amatöörien niin sanottu sunnuntailiiga ei kuulu Englannin jalkapallon sarjajärjestelmään.


title: Englannin jalkapallon sarjajärjestelmä

text: Pyramidin ylimmällä tasolla on Valioliiga, jossa on 20 joukkuetta. Sen alapuolella on Englannin liiga, joka jakautuu kolmeen 24 joukkueen divisioonaan: Mestaruussarjaan (pyramidin porras 2), Ykkösliigaan (porras 3) ja Kakkosliigaan (porras 4). Kaikki Valioliigan ja Englannin liigan 92 joukkuetta ovat täysammattilaisjoukkueita. Näiden sarjojen joukkueita kutsutaan yhteisnimellä liigaseurat tai liigajalkapallo, koska vuoteen 1992 Englannin liiga käsitti myös nykyisen Valioliigan. Korkein liigan ulkopuolinen sarja on Konferenssi (Football Conference), joka käsittää 24 joukkueen kansallisen sarjan (porras 5), sekä kaksi alueellista 22 joukkueen sarjaa, eteläinen ja pohjoinen konferenssi (porras 6). Jotkut konferenssin joukkueet ovat täysammattilaisjoukkueita, toiset puoliammattimaisia. Konferenssista alaspäin suurimmat joukkueet ovat puoliammattimaisia, mutta edelleen alemmas mentäessä kaikki seurat ovat pian amatööripohjaisia.


title: Englannin jalkapallon sarjajärjestelmä

text: Taulukossa Englannin jalkapallon sarjajärjestelmän 11 ylintä porrasta eli Englannin jalkapalloliiton alaisuuteen kuuluvat sarjat. Suluissa on sarjan virallinen sponsorinimi. Kaudella 2018–2019 portaita on kaikkiaan 22.


title: Kaikki rakastavat

text: Kaikki rakastavat on Valentin Vaalan ohjaama suomalainen mustavalkoinen komediaelokuva vuodelta 1935.


title: Kaikki rakastavat

text: Kesäinen teos on ensimmäinen Ansa Ikosen ja Tauno Palon 12 yhteiselokuvasta. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat saariston täysihoitolaan, jossa rakastavaisten Sirkka Mareksen ja Arvo Lähteen onnea uhkaavat juonittelut, ja lisäksi molempien äidit ovat mitättömästä syystä verivihollisia keskenään.


title: Kaikki rakastavat

text: Tarina alkaa ravintolasta kesäisessä Hangossa. Sirkka Mares, Arvo Lähde, Kirsti Kallio ja insinööri Karma viettävät iltaansa railakkaissa tunnelmissa. Kirsti on ihastunut Arvoon, joka taas on kiinnostuneempi Sirkasta. Sirkalla ja Arvolla on romanttinen kahdenkeskinen hetki ravintolan terassilla. Tarina jatkuu saaristossa, jossa Maresten perheellä on kesähuvila. Arvo saapuu äitinsä kanssa viettämään kesää huvilan vieressä sijaitsevaan täysihoitolaan. Sirkan äiti Kielo Mares ja Arvon äiti Gustava Lähde ovat riidoissa keskenään edellistalvisen skandaalin takia: molemmat naiset sattuivat nimittäin käyttämään samaa pöytäliinamallia. Gustava ei hyväksy Arvon ja Sirkan kuhertelua, vaan vaatii poikaansa tutustumaan saarelle saapuneeseen Kirstiin.


title: Kaikki rakastavat

text: Kun Sirkka on melomassa kanootilla, insinööri Karma ajaa moottoriveneellään liian lähelle, jolloin Sirkka kellahtaa mereen. Karma on kovasti pahoillaan ja vie tytön kasinolle. Myös Arvo ja Kirsti ovat kasinolla. Arvo on mustasukkainen, kun Karma vie Sirkan tanssimaan. Rahapulassa oleva taiteilija Sydänmurto ja täysihoitolan johtaja Josefina ovat niin ikään kasinolla. Sirkka, Arvo, Kirsti ja Karma lähtevät moottorivenekilpa-ajoon. Kirsti ja Arvo haaksirikkoutuvat pienelle kalliosaarelle. Sirkka ja Karma palaavat kasinolle. Sirkan isän, Salomon Mareksen, pitäisi olla kaupungissa hoitamassa asioita, mutta hänpä onkin kasinolla. Lopulta Salomon, Sirkka ja Karma lyöttäytyvät Sydänmurron ja Josefinan seuraan. Ajan muoti-iskelmä "Inke-pinke-parlevuu" raikaa kesäyössä.


title: Kaikki rakastavat

text: Kun Kirstiä ja Arvoa ei kuulu täysihoitolaan, Gustava lähtee pelastuspartion kanssa etsimään. Mukaan tulee Sirkan katoamisesta huolestunut Kielo. Kirsti ja Arvo löydetään pian, mutta Gustava ja Kielo unohtuvat saarelle, sillä Arvolla on kiire löytää Sirkka. Kun Arvo kohtaa jälleen Sirkan täysihoitolan rannassa, Kirsti ymmärtää heidän välillään roihuavat tunteet ja vetäytyy syrjemmälle. Gustava ja Kielo ovat löytäneet saaressa yhteisen sävelen ja ovat jälleen ystäviä. Lopussa Sirkka ja Arvo suutelevat huvimajassa. Kirsti ja Karma ovat myös löytäneet toisensa, ja suudelmia vaihdetaan merellä kiitävässä moottoriveneessä.


title: Kaikki rakastavat

text: Juoneen kuuluvat myös renki Hiski ja piika Kaisu, jotka rakentelevat omaa nihkeästi etenevää romanssiaan.


title: Kaikki rakastavat

text: Elokuvan käsikirjoittivat Valentin Vaala ja Topo Leistelä. Pohjana on kirjailija Teuvo Pakkalan pojan, arkkitehti Erkki Pakkalan eli nimimerkki Jussi Roudan luonnos.


title: Kaikki rakastavat

text: Suomi-Filmin "Siltalan pehtoori" (1934) oli ollut kaupallinen menestys, ja sen näyttelijöitä kiinnitettiin myös "Kaikki rakastavat" -elokuvaan. "Kaikki rakastavat" on kolmas Birgit Nuotion kuudesta elokuvatehtävästä. Subrettiparin Hiski (Matti Lehtelä) ja Kaisu (Elna Hellman) esittäjäpariskunta seikkailee samankaltaisissa rooleissa myös "Siltalan pehtoorissa".


title: Kaikki rakastavat

text: "Kaikki rakastavat" kuvattiin kesä–marraskuussa 1935 Helsingissä Käringholmissa ja Hangossa hotelli Bellevuen terassilla. Studiona oli Suomi-Filmin Vironkadun studio Helsingin Liisankadulla.


title: Kaikki rakastavat

text: Elokuvatarkastamo ei hyväksynyt kohtauksia, joissa Hiski lyö Kaisua takapuolelle eikä myöskään Hiskin syljeskelyjä, ja elokuvasta poistettiin yhteensä kaksitoista metriä.


title: Kaikki rakastavat

text: "Kaikki rakastavat" oli kaupallisesti vuoden 1935 toiseksi menestynein elokuva.


title: Kaikki rakastavat

text: Aikalaiskriitikot kehuivat Vaalan ohjausta, mutta pitivät elokuvan juonta melko heppoisena. "Uuden Suomen" kriitikko näki teoksen ansiot elokuvallisuudessa ja kohtausten pirteydessä. "Ilta-Sanomissa" arvioitiin Vaalan työtä: ”Hänellä on todella filmaattinen näkemys, kiinteä ote kuvattavaansa ja herkkä tilannekomiikan taju” ja Göran Stjernschantz "Svenska Pressenissä": ”"Alla älska" är ett försök till salongskomedi i kontinental miljö. På den punkten misslyckas firman.” ("Kaikki rakastavat" on yritys salonkikomedian suuntaan mannermaisessa miljöössä. Siitä näkökulmasta yhtiö epäonnistuu.) Kriitikko korosti elokuvan jakautuneisuutta hyviin osiin ja toisaalta mauttomuuksiin. "Aamulehden" arvostelija oli yksi harvoista aikalaiskriitikoista, joka ennusti Paloa ja Ikosta suomalaisen elokuvan tulevaisuuden tähdiksi.


title: Kaikki rakastavat

text: 2000-luvun kriitikot ovat todenneet, että elokuva on tehty heijastamaan uuden modernin ajan huolettomuutta. Aikakauden poliittiset jännitteet eivät kuvastu elokuvan ylemmän keskiluokan elämästä ja sen pienistä ristiriidoista.


title: Linnainmaan koulu

text: Linnainmaan koulu on Tampereella sijaitseva peruskoulu. Vuonna 2004 koulun yhteyteen rakennettiin yläaste. Rehtorina toimii Tero Suni. Linnainmaan koulussa on noin 650 oppilasta. Vuonna 2007 Linnainmaan kouluun perustettiin musiikkiluokka kolmasluokkalaisille.


title: Hirsi

text: Hirsi on perinteinen kokopuinen tukkipuusta valmistettava rakennusmateriaali.


title: Hirsi

text: Hirsiä varten valitaan suoria ja muutoinkin hyvälaatuisia tukkirunkoja. Hirrestä tehty rakennus on rakenteiltaan yksinkertainen ja kosteusteknisesti "hengittävä". Hirsityyppejä on monenlaisia, mutta kaikkia niitä koskevat samanlaiset veistoperiaatteet. Hirteen tehdään varaussalvos ja nurkkasalvos, jotta "hirsikertoja" voidaan pinota päällekkäin seinäksi. Pyöröhirsiin tehdään "koirakaulasalvos", höylä- ja sahahirsiin "suoranurkka". Perinnerakentamisessa käytetään erilaisia "lohenpyrstö-" ja "hammasnurkkia".


title: Hirsi

text: Sahahirsi on tukkipölkky, josta on sahaamalla poistettu kaksi sivua ja saatu näin aikaiseksi aihio, "pelkka". Sahahirrestä rakennettaessa varaukset ja salvokset on tehtävä käsin.


title: Hirsi

text: Pyöröhirsi valmistetaan kokonaisesta tukkipölkystä, joko kuorimalla tai sorvaamalla pölkky haluttuun mittaan. Kuorittu pyöröhirsi joudutaan varaamaan käsin, kun taas tasapaksuiseen sorvihirteen voidaan ajaa varaukset ja salvokset koneellisesti. "Kelo" on pyöröhirttä, jonka kuorimisen on hoitanut luonto.


title: Hirsi

text: Höylähirsi valmistetaan kantatusta sahapölkystä höyläämällä. Yli 90 mm:n paksuista massiivipuuta voi kutsua hirreksi, tehdasvalmisteiset yksipuiset hirret taas ovat esimerkiksi 170 mm:n paksuisia, maksimissaan noin 200 mm. Tätä paksumpia rakenteita tehdään yleensä vaaka- tai pystysuuntaisilla liimasaumoilla, jolloin kyseessä on lamellihirsi. Paras höylähirren aihio on sydänhalkaistu puu, joka ei juuri halkeile pinnastaan. Paras hirsi syntyy tiukkasyisestä hitaasti kasvaneesta puusta, jonka sydänpuuosuus on suuri.


title: Hirsi

text: Lamellihirsi on liimattu kahdesta tai useammasta puisesta lamellista siten, että kova sydänpuu asettuu hirren pinnalle. Lamellihirsi on lähes vääntymätön ja halkeilematon. Lamelleina käytetään höylättyjä lankkuja, jotka liitetään yhteen liimaamalla.


title: Hirsi

text: Aiemmin lamellihirsiä tehtiin puristamismenetelmällä. Tässä menetelmässä höylättyjen lankkujen väliin levitetään liima, jonka jälkeen aihiot asetellaan suurikokoisiin puristimiin ja aloitetaan puristaminen. Prosessi kestää useita tunteja ja sitä voidaan nopeuttaa nostamalla puristustilan lämpöä. Nykyisin käytössä on kuumaliimausmenetelmä. Tässäkin menetelmässä höylättyjen lankkujen väliin levitetään liima, mutta aihiot ajetaankin suurtaajuusliimaimeen, joka johtaa aihioiden läpi sähkövirran ja liimauksesta muodostuu pitävä jo muutamassa minuutissa.


title: Hirsi

text: Tehostuneen tuotantoprosessin ansiosta lamellihirren hinta on laskenut lähemmäs perinteisen höylähirren hintaa. Tämä on merkinnyt sitä, että lamellihirrestä valmistettujen hirsitalojen osuus on kasvanut, suhteessa hirsitalojen kokonaismyyntiin.


title: McLaren MP4/14

text: McLaren MP4/14 oli auto, jolla McLaren -talli kilpaili kaudella 1999 Formula ykkösissä. Autoa ajoivat tallin kuljettajat David Coulthard ja Mika Häkkinen, joka onnistui voittamaan kuljettajien mestaruuden. Tallimestaruus meni kuitenkin Ferrarille.


title: McLaren MP4/14

text: Kausi 1999 ei alkanut parhaalla mahdollisella tavalla, sillä sekä Häkkinen että Coulthard keskeyttivät avauskisassa Australiassa.


title: Nikolai Ogarkov

text: Nikolai Vasiljevitš Ogarkov (30. lokakuuta 1917 Molokovo, Venäjä – 23. tammikuuta 1994 Tver, Venäjä) oli Neuvostoliiton marsalkka ja asevoimien komentaja. Ogarkov nimitettiin Neuvostoliiton marsalkaksi vuonna 1977 ja hän toimi Neuvostoliiton armeijan komentajana vuosina 1977–1984. Konstantin Tšernenko erotti hänet vuonna 1984 Ogarkovin vaatiessa kulutustavaroiden vähentämistä ja aseiden tuotannon ja kehittämisen lisäämistä.


title: Leah Remini

text: Leah Marie Remini (s. 15. kesäkuuta 1970 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Leah Remini

text: Reminin isä on George Remini, jolla on sisilialainen tausta. Hänen äitinsä Vicki Marshall on juutalainen ja tällä on itävaltalainen tausta. Hänen vanhempansa erosivat vuonna 1977. Reminillä on yksi sisar ja neljä sisarpuolta.


title: Leah Remini

text: Remini jätti koulunsa kesken 14-vuotiaana, minkä jälkeen hän työskenteli monissa eri tehtävissä, muun muassa tarjoilijana, autovakuutusten myyjänä ja puhelinmyyjänä.


title: Leah Remini

text: Remini on ollut vuodesta 2003 lähtien naimisissa laulaja-näyttelijä Angelo Paganin kanssa. Parilla on yksi yhteinen tytär, vuonna 2004 syntynyt Sofia Bella. Sekä parin häistä että lapsen syntymästä tehtiin televisiodokumentit, jotka esitettiin VH1-kanavan sarjassa "(Inside)Out".


title: Leah Remini

text: Remini on entinen skientologi. Hän jätti skientologiakirkon vuonna 2013 oltuaan sen jäsen kymmenien vuosien ajan. Nykyään hän on kärkäs skientologian kriitikko.


title: Leah Remini

text: Hän teki ensimmäisen puheroolinsa televisiossa vuonna 1988 sarjan "Head of the Class" kolmannen kauden viidennessä jaksossa. Seuraavina vuosina hän vieraili lukuisissa eri televisiosarjoissa, muun muassa sarjoissa "Who's the Boss?" (kahdessa jaksossa vuonna 1989), "Terveydeksi" (Rhea Perlmanin esittämän Carla Tortellin tytär Serafina kahdessa jaksossa, joista ensimmäinen esitettiin vuonna 1991 ja jälkimmäinen 1993), "Kuuma piiri" (yhdessä jaksossa vuonna 1994) ja "Frendit" (yhdessä jaksossa vuonna 1995). Vuonna 1989 hänellä oli pääosarooli kesken ensimmäisen kauden lopetetussa Who's the Bossin spin-offissa "Living Dolls" ja vuonna 1991 hän esitti Stacey Carosia "Saved by the Bell" -sarjan kolmannella tuotantokaudella.


title: Leah Remini

text: Vuosina 1997–1998 Remini esitti Terry Reynoldsia kaksi kautta esitetyssä (kahdeksan jaksoa ensimmäisellä kaudella ja kaksikymmentä toisella) tilannekomediasarjassa "Fired Up". Sarjan päättymisen jälkeen hän sai vuonna 1998 Carrie Heffernanin roolin tilannekomediasta "Kellarin kunkku", josta hänet parhaiten tunnetaan. Sarjan yhdeksäs ja viimeinen tuotantokausi valmistui vuonna 2007. Ensimmäinen teatterielokuva, jossa Remini esiintyi, oli "Parhaassa iässä" vuodelta 1996. Tämän jälkeen hän on esiintynyt myös elokuvissa "Critics and Other Freaks", "Follow Your Heart" ja "Old School".


title: Leah Remini

text: "Kellarin kunkun" päättymisen jälkeen Remini on muun muassa toiminut yhtenä CBS:n "The Talk" -keskusteluohjelman juontajista vuosina 2010–2011 sekä näytellyt lyhytikäiseksi jääneessä tilannekomediasarjassa "Family Tools" (2013).


title: Leah Remini

text: Televisio- ja elokuvaesiintymisten lisäksi Remini on toiminut myös Grace Nakimuran äänenä vuonna 1993 ilmestyneessä Gabriel Knight -sarjan videopelissä "".


title: Camille Pissarro

text: Camille Pissarro (10. heinäkuuta 1830 Charlotte Amalie, Tanskan Länsi-Intia – 13. marraskuuta 1903 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen taidemaalari. Hän oli johtavia impressionisteja.


title: Camille Pissarro

text: Pissarro syntyi Neitsytsaarilla. Hänen isänsä oli varakas juutalainen kauppias, äiti oli kotoisin Dominikaanisesta tasavallasta. Pissarroa ei kiinnostanut jatkaa isänsä liiketoimintaa Karibialla, vaan hän muutti vuonna 1855 Ranskaan ryhtyäkseen taidemaalariksi.


title: Camille Pissarro

text: Pissarro aloitti taiteilijauransa Courbet’n ja Corot’n vaikutuksen alaisena, mutta kehitti hyvin pian oman persoonallisen tyylinsä. 1870-luvulla hän liittyi impressionisteihin ja osallistui kaikkiin heidän näyttelyihinsä vuosina 1874–1886. Pissarro tuli hyvin toimeen erilaisten taiteilijoiden kanssa, joten hänestä tuli eräänlainen impressionisteja koossa pitävä voima. Hän myös tunnisti hyvin varhaisessa vaiheessa Paul Cézannen taiteellisen lahjakkuuden. Hänestä tuli Cézannen tärkein ystävä ja tukija. Pissarro ja Cezanne tekivät kymmeniä maalauksia 1860-1880-luvuilla vierekkäin.


title: Camille Pissarro

text: Pissarro on ainoa merkittävä impressionisti, joka voidaan luokitella myös neoimpressionistiksi. 1880-luvulla hän nimittäin kiinnostui Georges Seurat’n pointillistisesta maalaustekniikasta ja sovelsi sitä useisiin omiin teoksiinsa.


title: Camille Pissarro

text: Kaupallista menestystä Pissarro saavutti vasta 1890-luvulla. Vanhalla iällä häntä vaivasivat silmäsairaudet, mutta tästä huolimatta hän jatkoi tarmokkaasti maalaamista.


title: Camille Pissarro

text: Pontoisen Camille Pissarro -museo.


title: Gujaratin piirikunnat

text: Intian Gujaratin osavaltio perustettiin vuonna 1960 seitsemästätoista entisen Bombayn osavaltion pohjoisesta piirikunnasta: Ahmedabad, Amreli, Banaskantha, Bharuch, Bhavnagar, Dang, Jamnagar, Junagadh, Kheda, Kachchh, Mehsana, Panchmahal, Rajkot, Sabarkantha, Surat, Surendranagar, ja Vadodara.


title: Gujaratin piirikunnat

text: Vuonna 1964 Gandhinagarin piirikunta luotiin Ahmedabadin ja Mahesanan osista. Vuonna 1966 Valsadin piirikunta jaettiin Suratista. 2. lokakuuta 1997 Anandin piirikunta jaettiin Khedasta, Dahodin piirikunta Panchmahalista, Narmadan piirikunta Bharuchista, Navsarin piirikunta Valsadista ja Porbandarin piirikunta Junagadhista. Vuonna 2000 Patanin piirikunta perustettiin Banaskanthan ja Mahesanan osista.


title: Gujaratin piirikunnat

text:
Elokuussa 2013 luotiin seitsemän uutta piirikuntaa: Aravalli, Botad, Chhota Udaipur, Devbhoomi Dwarka, Gir-Somnath, Mahisagar ja Morbi.
Gujarat koostuu 33 piirikunnasta:


title: Kaivos

text: Kaivos on kaivannaistoiminnan tuotantoyksikkö, jossa louhitaan jotakin mineraalia tai malmia. Kaivos voi olla avolouhos tai maanalainen kaivos. Avolouhinta on kustannustehokkaampaa, mutta sen jäljet maisemaan ovat isommat kuin maanalaisella louhinnalla. Maanalaisessa kaivoksessa joudutaan malmin ja sivukiven irrotuksen ja poiston lisäksi rakentamaan runsaasti infrastruktuuria: tunneleita, sähköverkostoa, tuuletuskanavia ja vesijohtoja.


title: Kaivos

text: Kaivokset ovat riskialttiita työpaikkoja, kuten muutkin maanrakennusalan työpaikat. Vaaroja ovat muun muassa sortumat, tulvat ja myrkylliset kaasut. Tämän vuoksi työturvallisuudesta huolehtiminen on oleellinen osa kaivostoimintaa.


title: Kaivos

text: Länsimaissa kaivostoiminta on nykyisin yleensä pitkälle koneistettua ja osin automatisoitua. Kehitysmaissa kaivostoiminta on työvoimaintensiivisempää toimintaa, jossa käsityöllä on edelleen merkittävä osuus. Sama näkyy myös työturvallisuudessa. Vaarallisimpia kaivoksia ovat hiilikaivokset.


title: Kaivos

text: Suomessa oli 1500-luvun alussa noin 500 kaivosta , nykyään noin 40.


title: Kaivos

text: Kaivosten muodostumisessa on olemassa pääasiassa kolmenlaisia periaatteita. Kaivosten konsessioperiaatteen mukaan malmivarat omistaa valtio, joka voi vuokrata oikeutensa yrityksille. Toisen periaatteen mukaan malmivarat kuuluvat maanomistajalle. Kolmannen periaatteen mukaan malmivarat kuuluvat kaivoksenvaltaajalle, joka voi maanomistajan maalle hakea kaivosvaltauksen ja myöhemmin tutkimusten perusteella kaivospiirin. Ruotsin kuningaskunnan periaatteiden mukainen kaivosvaltausmenetelmä on ollut Suomessa voimassa vuodesta 1723 alkaen. Yhdysvalloissakin valtausperiaate on ollut yleinen, ja se on edelleen voimassa Texasissa.


title: Kaivos

text: Kaivokset tuottavat pääosan ihmiskunnan tarvitsemista metalleista ja mineraaleista. Tiettyjen metallien osalta osa kulutuksesta voidaan kattaa kierrätyksen avulla, mutta kulutuksen kasvaessa tarve myös neitseellisen raaka-aineen käyttöön kasvaa. Kasvava kulutus myös nostaa metallien hintoja, mikä laskee kynnystä entistä köyhempien esiintymien tuotantoon ottamiselle. Metalleja ihmiskunta tarvitsee nykyaikaisen elintavan ylläpitämiseen, sillä lähes kaikki kestokulutushyödykkeet polkupyörästä taulutelevisioon ja puhelimen akkuun sisältävät metallisia raaka-aineita.


title: Kaivos

text: Kaivosten tuottamat mineraalit puolestaan ovat raaka-aineita, jotka eivät välttämättä näy loppukuluttajalle. Siksi puhutaankin teollisuusmineraaleista. Esimerkiksi paperissa on lähes puolet mineraaliraaka-aineita: kalsiittia, kaoliinia tai talkkia. Tämä siksi, että ne ovat täyteaineina halvempia kuin puukuitu, ja niiden avulla voidaan parantaa esimerkiksi paperin ominaisuuksia. Myös maalit ja muovit sisältävät runsaasti mineraaliraaka-aineita, muun muassa väriaineita. Teollisuusmineraalien kierrätettävyys on toistaiseksi vielä huonoa, lasia lukuun ottamatta. Teollisuusmineraalien louhinta on länsimaissa usein määrällisesti jopa metallimalmien louhintaa merkittävämpää.


title: Kaivos

text: Avolouhinnassa siirretään kaivosalueen pinnassa olevat maamassat ja kiviaines sivuun kunnes varsinainen mineraaliesiintymä paljastuu. Mineraaliesiintymä murskataan ja kuljetetaan rikastamoon. Kaivosalueen sivuun siirrettyä louhittua kiviainesta kutsutaan sivukiveksi.


title: Kaivos

text: Tunnelilouhinnassa mineraaliesiintymää seurataan kalliossa poraamalla ja räjäyttämällä tunneli. Aikaisemmin poraus on tehty käsin mutta nykyisin käytetään pyörillä tai teloilla kulkevaa porauskalustoa, joka voi toimia myös osittain automatisoituna. Tunnelilouhinta tapahtuu yleensä ns. välitasolouhintana jossa yhdestä pystysuorasta kaivoskuilusta louhitaan vaakasuuntaisia tuotantotunneleita pystysuunnassa 25 metrin välein.


title: Kaivos

text: Liuotusmenetelmissä (ISL, "In-Situ Leaching") maata ei siirretä ollenkaan eikä kaivoksessa tarvita myöskään tunneleita. Maahan porataan pystysuuntaisia kaivoja joista osaa käytetään mineraalit erottavan liuoksen pumppaamiseen maahan, osa taas saman liuoksen keräämiseen pois. Maaperän koostumuksesta riippuen liuos on joko hapanta tai emäksistä.


title: Kaivos

text: ISL-menetelmää käytettiin ensimmäisenä Wyomingissa Yhdysvalloissa 1960-luvulla Sitä käytetään nykyisin erityisesti uraanikaivostoiminnassa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa valtaosa uraanista kerätääm ISL-menetelmällä.


title: Kaivos

text: ISL-menetelmällä on parhaimmillaan kyetty hyödyntämään 80 % esiintymän mineraalista. Australiassa tyypillinen tavoite on 70 % saanto 12 kuukauden kuluessa. Energiankulutus menetelmää käytettäessä on ollut 19–33 kWh/kgU joten se on varsin energiatehokas.


title: Kaivos

text: Menetelmän ympäristövaikutukset rajoittuvat lähinnä pohjaveteen. Käytännössä esimerkiksi Australiassa pohjavesi on jo ennen kaivostoiminnan aloittamista käyttökelvotonta johtuen sen suolaisuudesta ja sen sisältämistä radioaktiivisista nuklideista. ISL -kaivoksiin liitetään kuitenkin vedenpuhdistamo. Käytetty liuos voidaan neutraloida esimerkiksi kalkilla.


title: Kaivos

text: Bioliuotuksessa metallit irrotetaan malmista siinä luonnostaan esiintyvien bakteerien avulla. Kaupallisessa tuotannossa on kehitetty menetelmiä, joilla tätä luonnollista prosessia voidaan kiihdyttää. Menetelmää soveltaa ensimmäisten joukossa maailmassa Talvivaaran kaivos Sotkamossa.


title: Kaivos

text: Biokasaliuotuksessa avolouhoksesta siirrety malmi murskataan ja agglomeroidaan rikkihapolla. Murske kasataan noin kahdeksan metriä korkeaksi kasaksi, jossa sitä bakteerien avulla liuotetaan puolentoista vuoden ajan. Liuosta kierrätetään kasan läpi kunnes sen metallipitoisuus on riittävän suuri, jotta metalli voidaan siitä erottaa. Metallin irrotuksen jälkeen sama liuos voidaan käyttää uudelleen.


title: Kaivos

text: Biokasaliuotuksen suuri etu on sen edullisuus ja luonnonmukaisuus. Se tarvitsee toimiakseen vettä, ilmaa ja tarkoitukseen jalostettuja mikrobeja. Koska bakteerien optimaalinen toiminta-alue on happamassa pH:ssa, säädellään lioksen pH:ta hapolla, usein rikkihapolla. Liuoksen jatkuva pumppaus kasan läpi vaatii myös sähköenergiaa.


title: Kaivos

text: Kultakaivoksilla käytetään yleisesti syanidia kullan liuottamiseen hienoksi murskatusta malmista. Tämä johtuu siitä, että kulta ei liukene muihin nesteisiin.


title: Kaivos

text:
Kun malmi on uutettu laimennetussa natriumsyanidiliuoksessa, kulta-aines imeytetään puuhiileen, suodatetaan ja ylimääräinen syanidiliuos varastoidaan suuriin jäämäaltaisiin. Joillakin kaivoksilla ylimääräinen syanidi tuhotaan kemiallisesti, mutta usein se vain vuodatetaan laimennettuna kaivosluvan ehtojen mukaan. Altaan murtuminen tai vuoto saattaa päästää syanidia ympäristöön.
Tavallisimmat syanidia kullan uuttamiseen käyttävät menetelmät ovat


title: Kaivos

text: Kullan erotteluun roskakivestä on olemassa vaihtoehtoisia menetelmiä, mutta ne eivät ole vielä laajassa käytössä.


title: Kaivos

text: Vaikka rutiininomainen syanidin käsittely kultakaivoksilla ympäri maailman on yleensä tapahtunut turvallisesti, viime vuosina on kuitenkin sattunut onnettomuuksia, joilla on ollut vaikutusta alueen luontoon. Useita parannuskeinoja on olemassa ja joitakin niistä on käytetty syanidipitoisuuden pienentämiseen.


title: Kaivos

text: Kansallisia syanidin käsittelyohjeita ja säännöksiä on valmisteltu joissakin maissa, esimerkiksi Australiassa. The International Council for Metals and the Environment on tuottanut ohjekirjasen. Mining Environmental Management -journaalin numero käsittelee syanidin käsittelyä.


title: Kaivos

text: Usein teollisuusjätteeksi luokiteltava kaivosjäte (tai ”kaivannaisjäte” siten kuin se määritellään direktiivissä 2006/21/EY) on peräisin hiilen tai muuhun kuin energiantuotantoon käytettävien mineraalien etsinnästä, louhinnasta ja käsittelystä. Satoja miljoonia tonneja jätettä edelleen toiminnassa olevilta tai entisiltä kaivosalueilta on edelleen varastoitu käsittelemättä enemmän tai vähemmän tiiviisti paikallisyhteisöjen läheisyyteen. Suljetut ja hylätyt kaivosjätealueet voivat aiheuttaa vakavan vaaran ympäristölle ja paikallisyhteisöille.


title: Kaivos

text: Kaivostoiminnan jätteitä ovat etupäässä kaivosten vedet. Myös kaivosten sivukiveä voidaan pitää jätteenä, ellei sitä pystytä hyödyntämään esimerkiksi maanrakennuksessa ja louhosten täytössä. Ympäristöviranomaiset ovat asettaneet kaivoksen ympäristöluvassa kaivosten jätevesille rajat, ja niitä on tietysti noudatettava. Kaivoksesta riippuen vesien laatuun vaikuttavat muun muassa alueen kallioperän sisältämät metallit ja niiden esiintymismuoto. Osa metalleista liukenee kivistä veteen, osa ei. Vesiä joudutaan usein käsittelemään lupaehtojen täyttämiseksi muun muassa pH:ta säätelemällä, esimerkiksi kalkin avulla.


title: Kaivos

text: Kaivostoiminta on yleisesti varsin energiaintensiivistä. Avolouhoksissa kivimassojen siirtäminen maansiirtokoneilla kuluttaa polttoainetta ja aiheuttaa hiilidioksidipäästöjä. Esimerkiksi Kittilän Suurkuusikon kultakaivoksessa suunnitellaan vuosittain siirrettävän 750.000 tonnia kiveä. Rikastusprosessissa mineraaleja erottavien liuosten pumppaus edellyttää suurta sähkötehoa. Suurkuusikon kaivoksen rikastusprosessin maksimitehontarve on 11–14 MW.


title: Kaivos

text: Kaivostoiminnan lupa-asiat Suomessa


title: Kaivos

text: Suomessa kaivostoimintaan tarvitaan Turvallisuus- ja kemikaalivirastolta (Tukes) haettava kaivoslupa sekä ympäristölupa, jonka myöntää ympäristölupavirasto. Lain mukaan malminetsintää voidaan suorittaa joko jokamiehenoikeuksia muistuttavana etsintätyönä tai malminetsintäluvalla. Etsintätyössä tapahtuvasta näytteenotosta on tehtävä kirjallinen ilmoitus etsintätyön kohteena olevaan alueeseen kuuluvan kiinteistön omistajalle ja haltijalle, jonka etua tai oikeutta asia saattaa koskea.  Myös kullanhuuhdonta valtion mailla on luvanvaraista toimintaa ja edellyttää kullanhuuhdontalupaa . Ennen kaivostoiminnan aloittamista tarvitaan myös kaivosturvallisuuslupa, jolla pyritään takaamaan kaivostyöntekijöiden turvallisuus. Luvat ovat määräaikaisia, ja mikäli toimintaan tulee oleellisilta osin muutoksia, on lupiin haettava myös muutosta tai uutta lupaa .


title: Kaivos

text: Malminetsintälupa


title: Kaivos

text: Malminetsintälupa antaa oikeuden tutkia luvassa määritellyllä alueella geologisten muodostumien rakennetta ja koostumusta. Luvan haltija saa myös rakentaa tai siirtää alueelle tutkimustoimintaa varten tarvittavia rakennuksia ja laitteita.  Malminetsintälupa ei vielä oikeuta esiintymän hyödyntämiseen, mutta luvanhaltija saa etuoikeuden malminetsintäalueen kaivoslupaan.Tarkoituksena on antaa kaivosyhtiölle etuoikeus tehdä rajatulla alueella tutkimuksia sen selvittämiseksi, onko kaivostoiminnan aloittaminen kannattavaa .


title: Kaivos

text: Malminetsintälupa tarvitaan aina jos etsinnästä syntyy haittaa ihmisten terveydelle, turvallisuudelle tai elinkeinotoiminnalle. Myös maisemallisten tai luonnonsuojelullisten arvojen heikentyessä lupa tarvitaan.  Uraanin ja toriumin etsintään vaaditaan aina malminetsintälupa .


title: Kaivos

text: Etuoikeus malminetsintään on sillä, joka on ensimmäisenä jättänyt lupahakemuksen, jossa on selvitetty kaikki tarpeelliset tiedot. Hakemuksessa on esitettävä luotettava selvitys kaikkiin kaivoslaissa määrättyihin kohtiin. Hakemukseen tarvitaan muun muassa selvitys luvan hakijan asiantuntemuksesta ja ammatillisesta pätevyydestä sekä arvio tarvittavista toimenpiteistä sekä niiden vaikutuksista ympäristöön. Lupahakemus toimitetaan turvallisuus- ja kemikaalivirastoon (Tukes).


title: Kaivos

text: Malminetsintälupaa ei myönnetä esimerkiksi hautausmaalle, puolustusvoimien alueelle, yleisessä käytössä olevalle kulkuväylälle tai 150 metriä lähemmäksi asumiseen tarkoitettua rakennusta, eikä 50 metriä lähemmäksi yleistä rakennusta. Myöskään maantielle, lentokentälle tai rautatiealueelle lupaa ei myönnetä. Näistä voidaan kuitenkin poiketa asiassa toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella.


title: Kaivos

text: Malminetsintälupa voi olla voimassa korkeintaan 15 vuotta, mutta lupaa voidaan jatkaa enintään kolme vuotta kerrallaan. Luvan jatkamisen edellytyksinä on muun muassa se, että luvanhaltija on noudattanut laissa säädettyjä velvollisuuksia ja malminetsintä on ollut järjestelmällistä ja tehokasta .


title: Kaivos

text: Kaivoslupa


title: Kaivos

text: Kaivostoiminnan harjoittamiseen tarvitaan kaivoslupa, joka oikeuttaa hyödyntämään määrätyllä alueella esiintyvät kaivosmineraalit, sivutuotteena syntyvän orgaanisen ja epäorgaanisen pintamateriaalin, sekä muut kaivosalueen kallio- ja maaperään kuuluvat aineet siltä osin, kun niiden käyttö on tarpeen kaivostoimintaan .Kaivosluvan myöntäminen edellyttää, että esiintymän tulee olla kooltaan, pitoisuudeltaan ja teknisiltä ominaisuuksiltaan hyödyntämiskelpoinen . Kaivostoiminnan kokoa voidaan pitää riittävänä jos käyttökustannukset saadaan katettua esiintymän hyödyntämisestä saatavilla tuloilla ja lisäksi sijoitetulle pääomalle saadaan vaadittava tuotto.


title: Kaivos

text: Kaivoslupaa ei myönnetä jos sen oletetaan aiheuttavan vaaraa yleiselle turvallisuudelle tai huomattavia ympäristövaikutuksia .Lupaa ei myönnetä myöskään siinä tapauksessa, jos on perusteltavissa epäillä ettei luvanhakijalla ole edellytyksiä tai ilmeisesti tarkoitustakaan huolehtia kaivostoiminnan aloittamisesta . Kaivosluvan myöntämisen voi estää myös saamelaisten elinkeinojen vaarantuminen kotiseutu-, koltta- ja poronhoitoalueilla .


title: Kaivos

text: Kaivoslupa on yleensä voimassa toistaiseksi ja voimassa olevan luvan määräyksiä tarkastellaan vähintään kymmenen vuoden välein. Perustelluista syistä kaivoslupa voidaan myöntää myös määräaikaisesti. Määräaikainen kaivoslupa ei kuitenkaan voi olla voimassa kuin enintään kymmenen vuotta, jonka jälkeen jatkoaikaa pitää hakea.


title: Kaivos

text: Kaivosturvallisuuslupa


title: Kaivos

text: Kaivosturvallisuusluvalla pyritään huolehtimaan kaivosten rakenteellisesta ja teknisestä turvallisuudesta, sekä vaaratilanteiden ja onnettomuuksien ehkäisemisestä. Lupahakemukseen tulee liittää riskiarvio, josta tulee ilmetä hakijan tunnistaneen kaivosturvallisuutta vaarantavat seikat sekä arvioida niiden todennäköisyys. Lisäksi pitää esittää toimenpiteet, joilla vaaratekijöitä pyritään ehkäisemään. Myös pelastussuunnitelma on laadittava.  Tukes tarkastaa kaivokset luvan myöntämisen jälkeen ja myös käytössä olevia kaivoksia tarkastetaan säännöllisin väliajoin.


title: Kaivos

text: Ympäristölupa


title: Kaivos

text: Suomen lainsäädännön mukaan ympäristölupa tarvitaan kaikkeen ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavaan toimintaan. Ympäristölupa on laitoskohtainen ja siinä määritetään laitoksen toiminnalle asetetut ehdot. Ympäristölupahakemuksessa vaaditaan kuvaus muun muassa laitoksen toiminnasta, laitoksen ympäristöstä, käytettävistä varotoimista, ympäristöriskiä pienentävästä tekniikasta, käytettävistä raportointi- ja tarkkailumenetelmistä sekä arvio ympäristövaikutuksista.


title: Kaivos

text: Kaivostoiminnalta edellytetään vielä lisäksi selvitys kaivannaisjätteen jätehuoltosuunnitelmasta sekä toimintaperiaateasiakirja, turvallisuusjohtamisjärjestelmä ja sisäinen pelastussuunnitelma, mikäli kaivannaissätteen jätealue aiheuttaa suuronnettomuuden riskin. [9]


title: Kaivos

text: Lupahakemuksen käsittelystä peritään hakijalta maksu. Ympäristölupien keskimääräinen käsittelyaikatavoite on 12 kuukautta; uusien toimintojen osalta 10 kuukautta.


title: Kaivos

text: Kullanhuuhdontalupa


title: Kaivos

text: Kullanhuuhdontalupa on voimassa 4 vuotta ja sitä voidaan jatkaa enintään kolme vuotta kerrallaan. Kullanhuuhdontalupaa edellytetään valtion omistamalla alueella tapahtuvalta kullanhuuhdonnalta .


title: Kaivos

text: Dosentti Petri T. Peltosen mukaan Suomella on moraalinen velvollisuus osallistua metallien tuotantoon. Suomi käyttää jatkuvasti Afrikan ja muiden maiden kaivannaisia, joten olisi Peltosen mukaan siirtomaapolitiikkaa olla kantamatta omaa vastuuta globaalista metallien tuotannosta, kun miljardit muut ihmiset haluaisivat lähestyä elintasoamme.


title: Kaivos

text: Käyhkö Arttu: "Kaivosten jättiläisiä. Kustantaja Laaksonen , 2016. ISBN 978-952-5805-82-6


title: Kaivos

text: Kaunokirjallisuudessa ja elokuvissa on kaivos ollut aiheena tai tapahtumaympäristönä esimerkiksi seuraavissa:


title: Thomas Wahlroos

text: Thomas Wahlroos (s. 4. elokuuta 1979) on suomalainen sijoittaja ja aiempi pokeriammattilainen. Pokeriammattilaisen uran Thomas lopetti vuonna 2009, jolloin hän siirtyi sijoittajaksi Spontel Oy:n omistamaan Norjan Sponteliin. Nykyisin hän toimii Norjan Spontelin hallituksen puheenjohtajana.


title: Thomas Wahlroos

text: Wahlroos teki läpimurtonsa livepokeriturnauksissa vuoden 2006 aikana. Maaliskuussa 2006 hän oli kymmenes Jeff Williamsin voittamassa European Poker Tourin finaaliturnauksessa Monte Carlossa. Wahlroos ansaitsi sijastaan 33 500 euroa. World Poker Tourin Pariisin osakilpailussa kesäkuussa 2006 Wahlroos oli kolmas voittaen 243 750 euroa. Turnauksen voitti tanskalainen Christian Grundtvig ja toisena oli suomalainen Jani Sointula.


title: Thomas Wahlroos

text: Kesän 2006 World Series of Pokerin (WSOP) turnauksista Wahlroos saavutti kaksi rahasijaa. 10 000 dollarin pot limit omaha -turnauksessa hän oli kahdeksas ja WSOP:n pääturnauksessa 91.


title: Thomas Wahlroos

text: European Poker Masters -turnaussarjaan kuuluneessa Full Tilt Poker Dublin All-Star Challenge -turnauksessa Dublinissa marraskuussa 2006 Wahlroos sijoittui kolmanneksi ja ansaitsi 31 500 euroa. World Poker Tourin viidennen tuotantokauden päättäneessä mestaruusturnauksessa Bellagion kasinolla Wahlroos putosi juuri ennen televisioitua finaalipöytää. Seitsemäs tila toi palkintorahoina 278 465 dollaria. Turnauksen voitti Carlos Mortensen.


title: Thomas Wahlroos

text: Wahlroos on pelannut Suomen televisiossa MTV3:n "Pokerimestari 2006" -ohjelmassa. Pokeriammattilaisena hän edusti Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta. Joulukuussa 2008 Wahlroosin pokeriuran turnausansiot ylittivät miljoona dollaria.


title: Thomas Wahlroos

text: Wahlroos asuu Helsingissä. Hän työskenteli ennen pokeriuraansa investointipankkiirina. Vuonna 2008 hän aloitti työskentelyn Avenir Rahastoyhtiö Oy:ssä. Thomas Wahlroosin isä on Björn Wahlroos.


title: Patan

text: Patan tarkoittaa seuraavia:


title: Sydän toivoa täynnä

text: Sydän toivoa täynnä on vuosina 1997–1999 MTV3:lla esitetty suomalainen televisiosarja. Sarjan ensimmäisen tuotantokauden käsikirjoitti Heikki Hietamies yhdessä tyttärensä Eve Hietamiehen kanssa. Toisen ja kolmannen tuotantokauden kirjoittivat Eve Hietamies ja Liisa Urpelainen. Sarjan tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen helsinkiläiseen Toivo-ravintolaan. Olennaista sarjalle oli sen nopea ajankulku. Ei ollut lainkaan tavatonta, että seuraavassa kohtauksessa oli edelliseen kohtauksen jälkeen kulunut useita tunteja, päiviä, viikkoja tai jopa kuukausia.


title: Sydän toivoa täynnä

text: Sarjan televisioesityksen aikaan julkaistiin myös kaksi sarjaan pohjautuvaa romaania. MTV3 ja Pan Vision julkaisivat koko sarjan neljänä tupla-DVD:nä vuoden 2010 aikana.


title: Sydän toivoa täynnä

text: Sarja alkaa helsinkiläisen Ravintola Blackcatin ajauduttua konkurssiin, jolloin työntekijät irtisanotaan. Osa saa töitä muista ravintoloista, mutta Anna jää dementoituneen äitinsä omaishoitajaksi. Iäkäs äiti kuitenkin kuolee pian ja Anna jää yksin toimettomaksi. Eräänä iltana hän kulkee entisen työpaikkansa ohitse ja huomaa Blackcatin tilojen olevan vuokrattavana. Lassen tuella Anna vuokraa ilkeältä isännöitsijältä paikan uutta ravintolaa varten. Ensimmäisten jaksojen olennainen teema on vähävaraisen Olli Saaren ja rikkaasta perheestä kotoisin olevan Milla Haran kukoistava rakkaustarina. Milla on raskaana, mutta ei halua pitää lastaan.


title: Sydän toivoa täynnä

text: Toisella tuotantokaudella uudelleenrakennettu ravintola Toivo avaa ovensa. Anna palkkaa Toivoon uuden kokin, oman ravintolansa konkurssiin ajaneen Matti Lehtosaaren sekä tarjoilijaksi Matin vaimon, Laura Lehtosaaren.


title: Sydän toivoa täynnä

text: Kolmas tuotantokausi alkaa dramaattisesti Millan kuoltua auto-onnettomuudessa. Vaimonsa kuolemasta syvästi masentunut Olli joutuu laitoshoitoon ja rintasyövästään toipunut Anna lupautuu toistaiseksi Topin huoltajaksi. Millan sukulaiset yrittävät saada Topin huoltajuuden itselleen. Ikäkriisistä kärsivä Inkku haluaisi kokea vanhemmuuden ilon vastavihityn aviomiehensä Nummisen kanssa. Yhdessä Aku ja Julia hankkivat koiranpennun ja ostavat yhteisen asunnon.


title: Sydän toivoa täynnä

text: Sydän toivoa täynnä -sarja julkaistiin neljänä tupla-DVD:nä vuonna 2010.


title: J. K. Kari

text: Juho Kyösti Kari, yleensä vain J. K. Kari (30. toukokuuta 1868, Oulu – 19. elokuuta 1921, Kotka), oli opettaja, Suomen sosialidemokraattisen puolueen puoluesihteeri ja rahastonhoitaja, valtiopäivämies sekä senaattori.


title: J. K. Kari

text: J. K. Karin isä oli merimies Magnus Johansson ja äiti Katarina Galenius. Hän avioitui Anna Kiljanderin (k. 1936) kanssa 1892. Kari pääsi ylioppilaaksi 1888. Toimittuaan sanomalehtimiehenä ja tullivirkailijan hän jatkoi opintojaan, valmistuen kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1893. Valmistumisensa jälkeen Kari toimi Koivulan kasvatuslaitoksen opettajana vuosina 1893–1894 ja kansakoulunopettajana Turussa 1894–1905.


title: J. K. Kari

text: 1800-luvun loppuvuosina Kari liittyi työväenliikkeeseen ja kohosi nopeasti merkittäviin asemiin. Hän toimi ensin Turun työväenyhdistyksen sihteerinä ja sitten Suomen työväenpuolueen ensimmäisenä puoluesihteerinä ja taloudenhoitajana vuosina 1899–1905. Turun kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuosina 1904–1905, jolloin oli voimassa omistamiseen ja säätyasemaan perustuva äänioikeus. Hän osallistui myös yhtenä ensimmäisistä sosialidemokraateista valtiopäivätyöskentelyyn, toimien porvarissäädyn edustajana vuoden 1904–1905 valtiopäivillä.


title: J. K. Kari

text: Poliittisen uran huippua edusti Karin valinta senaatin talousosaston jäseneksi eli senaattoriksi vuosina 1905–1907. Tätä Mechelinin muodostamaa senaattia kutsuttiin yleisesti työväestön piiristä "ruoskasenaatiksi". Suostuminen toimimaan salkuttomana senaattorina oli hiljattain (1903) Forssan kokouksessa sosialistisen aatemaailman omaksuneelle puolueelle liikaa, ja niin puolue erotti Karin jäsenyydestään Oulun puoluekokouksessa vuonna 1906.


title: J. K. Kari

text: Kesäkuussa 1917 Sosialidemokraattinen puolueen IX puoluekokous antoi J. K. karille hyvityksen ja kutsui hänet uudelleen puolueen jäseneksi. Puolue oli muuttunut ja muuttanut periaatteistaan, sillä Oskari Tokoin johtama senaatti oli tullut valtaan juuri vuonna 1917.


title: J. K. Kari

text: J. K. Kari osallistui jatkuvasti työväenliikkeen keskusteluihin kirjoituksillaan ja hän oli Kotkassa ilmestyvän Eteenpäin-sanomalehden toimittajana. Hän oli myös Suomen Ammattijärjestön sihteerinä ja Kotkan poliisimestarina lyhyitä aikoja sekä eduskunnan työväenasianvaliokunnan sihteerinä. Ennen nimitystään Kotkan kaupunginvaltuuston sihteeriksi, jossa tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka, hän ehti toimia myös Suomen Sahateollisuustyöväen Liiton sihteerinä ja taloudenhoitajana.


title: J. K. Kari

text: Lehtimiehenä työskennellyt Kari kunnostautui myös työväenkirjallisuuden suomentajana. Jo vuonna 1899, Suomen työväenpuolueen perustamisvuonna, ilmestyi hänen ensimmäinen suomennoksensa, "Erfurtin ohjelma", jolla oli suuri merkitys koko suomalaisen työväenliikkeen poliittiselle kehitykselle. Lähes samoihin aikoihin edellisen kanssa ilmestyi Werner Sombartin teos "Sosialismi ja sosiaalinen liike 19 vuosisadalla". On vielä mainittava Eduard Bernsteinin "Lakko, sen luonne ja vaikutukset" (1907), Karl Kautskyn "Kristinuskon alkuperä" (1909), Eduard Bernsteinin "Parlamentarismi ja sosialidemokratia" (1909) sekä Kautskyn "Lisääntyminen ja kehitys luonnossa sekä yhteiskunnassa" (1911).


title: McLaren MP4/2

text: McLaren MP4/2 (McLaren Project 4, 2nd design) oli John Barnardin suunnittelema Formula 1 -auto, jota Marlboro McLaren International -talli käytti kausilla –. Kaudella tallin käytössä oli kehitysversio MP4/2B ja kaudella 1986 MP4/2C.


title: McLaren MP4/2

text: Auto oli ensimmäisiä autoja, joiden runko oli kokonaan hiilikuitua. Auton moottori oli TAG Porsche V6 turbomoottori, jota käytettiin ensimmäistä kertaa kauden 1983 viimeisissä kilpailuissa Niki Laudan suosituksesta. Laudan mielestä uusi moottori tarvitsi testaamista kilpailuissa ennen ryhtymistä maailmanmestaruustaistoon.


title: McLaren MP4/2

text: MP4/2 oli myös ensimmäisiä autoja, joissa oli hiilikuitujarrut.


title: McLaren MP4/2

text: McLaren MP4/2 oli ja on yhä menestyksekkäin yksittäinen auto Formuloissa.


title: McLaren MP4/2

text: Kaudella 1984 tallin kilpakuljettajina ajoivat itävaltalainen Niki Lauda ja ranskalainen Alain Prost, joka oli siirtynyt Renault'lta takaisin McLarenille. Autossa oli Michelinin renkaat ja TAG Porschen turbomoottori.


title: McLaren MP4/2

text: Kausi alkoi hyvin, kun Prost voitti heti avauskilpailussa Brasilian GP:ssa. Hän saavutti myös kilpailun nopeimman kierroksen. Kauden toisessa kilpailussa, Etelä-Afrikan GP:ssa, lopputulos oli paras mahdollinen, kun Lauda ajoi kilpailun voittoon ja Prost oli toinen. Belgian GP:ssa molemmat kuljettajat keskeyttivät tekniikan pettäessä. San Marinon GP:ssa Prost palasi voittajaksi, Laudan joutuessa keskeyttämään. Ranskan GP:ssa oli Laudan vuoro voittaa kilpailu ja Prost kellotti kilpailun nopeimman kierroksen. Monacon GP:ssa Prost saavutti kauden ensimmäisen paalupaikan ja ajoi sateen sotkemassa kilpailussa voittoon. Pisteet kuitenkin puolitettiin, koska kilpailu jouduttiin keskeyttämään 31. kierroksen jälkeen. Kanadan GP:ssa Lauda ajoi palkintokorokkeelle toiseksi ja Prost oli kolmas. Itä-Yhdysvaltain GP:ssa tallin tulos jäi heikoksi, kun Prost jäi neljänneksi ja Lauda keskeytti sähkövikaan. Seuraavaksi ajetussa Yhdysvaltain GP:ssa tulos jäi vieläkin heikommaksi, kun molemmat tallin kuljettajat keskeyttivät kilpailun loppupuolella. Lauda ehti kuitenkin ajaa kilpailun nopeimman kierroksen.


title: McLaren MP4/2

text: Lauda palautti tallin voittajaksi F1-sarjan palatessa Eurooppaan Britannian GP:ssa. Saksan GP:sta talli saavutti kauden toisen kaksoisvoiton, kun Prost ajoi paalupaikalta voittajaksi, saavuttaen myös nopeimman kierroksen ja Lauda oli toinen. Kotikilpailussaan Itävallan GP:ssa Lauda ajoi voittoon ja saavutti nopeimman kierroksen. Hollannin GP:ssa Prost starttasi kolmannen kerran kauden aikana paalupaikalta ja onnistui myös nyt voittamaan kilpailun. Italian GP:ssa oli jälleen Laudan vuoro voittaa ja hän ajoi jälleen nopeimman kierroksen kilpailussa. Euroopan GP:ssa Prost voitti ja Lauda oli neljäs. Kauden päätöskilpailuun, Portugalin GP:hin, Lauda lähti 3 ja puolen pisteen johdossa toisena olevaan Prostiin. Prost teki kilpailussa kaikkensa ajamalla voittoon, mutta Laudalla riitti mestaruuteen toinen sija.


title: McLaren MP4/2

text: McLaren voitti lopulta valmistajien MM-sarjan ylivoimaisesti 143,5 pisteellä. Toiseksi sijoittunut Ferrari jäi 86 pisteen päähän.


title: Norjan läänit

text: Norjan läänit () ovat Norjan laajimpia hallinnollisia osa-alueita. Niitä on 19 kappaletta, ja ne jakaantuvat edelleen 431 kuntaan. Pääkaupunki Oslo on sekä oma lääninsä että kunta.


title: Norjan läänit

text: Lääneillä on virallinen numeronsa vuodesta 1919 alkaen. Numero 13 on ollut käyttämättömänä vuodesta 1972, kun Bergen liitettiin osaksi Hordalandin lääniä. Tässä listassa ovat läänit ja niiden nykyiset pääkaupungit. Kartassa ovat läänien nykyiset rajat. Lääneillä on alkujuurensa kuningas Sverre Sigurdinpojan (1184–1202) aikaisissa ylimysten valtapiireissä. Silloin niiden nimikin oli "len". Maunu VI Lainparantaja muutti hallintoa niin että lääninherrat olivat selvemmin kuninkaan alamaisia.


title: Itä-Yhdysvaltain Grand Prix

text: Itä-Yhdysvaltain Grand Prix oli Yhdysvalloissa järjestetty Formula 1 -sarjan osakilpailu, jota ajettiin 1976–1980, 1982 sekä 1984–1986.


title: Itä-Yhdysvaltain Grand Prix

text: Nimitystä käytettiin alun perin erottamaan Watkins Glenissä ajettu Yhdysvaltain Grand Prix uudesta Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix’sta, joka ajettiin Long Beachin katuradalla. Itä-Yhdysvaltain Grand Prix ajettiin Watkins Glenissä kauteen 1980 saakka. Nimi palautettiin käyttöön, kun Detroit sai oman kilpailun 1982. Vuoden 1983 Detroitin kilpailu ajettiin Yhdysvaltain Grand Prix’n nimellä, mutta nimi muutettiin takaisin Itä-Yhdysvalloiksi kausiksi 1984–1986, vaikka kausilla 1985 ja 1986 ajettiinkin vain yksi kilpailu Yhdysvalloissa. Kaudeksi 1987 Detroitin kilpailu nimettiin jälleen Yhdysvaltain Grand Prix’ksi, eikä Itä-Yhdysvaltain Grand Prix nimeä ole sen jälkeen käytetty.