title: Fédération Cynologique Internationale

text: FCI on jakanut rodut kymmeneen roturyhmään, jotka perustuvat koirien käyttötarkoitukseen ja ulkonäköön. Roturyhmät ovat


title: Fédération Cynologique Internationale

text: Ryhmät jakautuvat edelleen alaryhmiin eli jaoksiin, joissa rodut on järjestetty omistajamaiden mukaiseen aakkosjärjestykseen. Kullakin rodulla on lisäksi oma rotunumero. Tämä varmistaa sen, että tietty rotu voidaan identifioida tarkasti, koska rotujen nimet ovat erilaisia eri maissa ja eri rotujen nimet saattavat muistuttaa toisiaan.


title: Ipswich

text: Ipswich on kaupunki Suffolkin kreivikunnassa Itä-Englannissa. Vuode 2001 väestönlaskennassa kaupungissa oli 138 718 asukasta, arvio vuodelle 2012 oli 147 226 asukasta.


title: Ipswich

text: Se on ollut asutuskeskus kivikaudelta asti. Keskiajalla Ipswich oli merkittävä pyhiinvaelluskohde. Geoffrey Chaucer kertoi Ipswichin kauppiaista vuoden 1380 paikkeilla kirjoittamassaan "Canterburyn tarinoita" -tarinakokoelmassa. Taidemaalarit John Constable ja Thomas Gainsborough asuivat Ipswichissä. Myös Charles Dickens asui joitakin vuosia kaupungissa ja kuvasi sitä "Pickwick-kerhon jälkeenjääneissä papereissa".


title: Ipswich

text: Kaupungissa pelaa jalkapalloseura Ipswich Town FC.


title: Lisburn

text: Lisburn () on kaupunki Pohjois-Irlannissa, Laganjoen varrella. Vuonna 2001 kaupungissa laskettiin olevan 71 465 asukasta, joista 54 % oli protestantteja ja 42 % katolisia. Kaupunki on varsin maalaismaista aluetta ja se on syntynyt usean pikkukaupungin ja maaseutukunnan hallinnollisena yhteenliitoksena. Lisburn oli Irlannin hugenottien aloittaman pellavateollisuuden syntypaikka vuonna 1698.


title: Fredhäll

text: Fredhäll (lempinimeltään "Freddan") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Kungsholmenin kaupunginosa-alueella, Tukholman keskustan tuntumassa.


title: Fredhäll

text: Kaupunginosa muodostettiin vuonna 1938. Vuonna 2004 Fredhällissä oli 4 869 asukasta, ja se on maa-alaltaan 0,38 neliökilometrin suuruinen.


title: Kristineberg (Tukholma)

text: Kristineberg (lempinimeltään "Krillan") on Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa Kungsholmenin kaupunginosa-alueella, Tukholman keskustassa. Se sijaitsee Kungsholmenin saaren luoteisosassa rajoittuen idässä Stadshageniin, lännessä Tranebergiin, etelässä Fredhälliin ja kaakossa Mariebergiin sekä Solnan Huvudstaan. Vuonna 2004 siellä asui 5 365 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 0,63 km suuruinen.


title: Kristineberg (Tukholma)

text: Kaupunginosan alue kuului alun perin Kristinebergin linnalle, mutta Tukholman kaupunki osti sen vuonna 1920. Itäinen alue rakennettiin 1920-luvulla Thorildin aukion ympärille, linnan länsipuolelle 1930-luvulla rakennettu alue on funkkistyylinen. Vuonna 1938 siitä muodostui oma kaupunginosansa. Vuonna 1952 Kristinebergiin avattiin myös metroasema. Metroasemia Kristinebergissä on kaksi: Kristineberg ja Thorildsplan. Kristinebergin katuja on nimetty ruotsalaisten runoilijoiden mukaan, esimerkkeinä Olof von Dalin, Ola Hansson, Nordenflycht, Levertin, Lidner, Bondeson ja Thorild.


title: Nick Kypreos

text: Nick Kypreos (s. 4. kesäkuuta 1966, Toronto, Ontario, Kanada) on entinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi NHL:ssä 8 kautta. Urallaan hän edusti Hartford Whalersia, Washington Capitalsia, New York Rangersia ja Toronto Maple Leafsia. Hänen vanhempansa ovat George Nicholas ja Theodora Kypreos, jotka ovat kumpikin kotoisin Kreikan Spártista.


title: Nick Kypreos

text: Kypreosin ura päättyi vakavaan aivotärähdykseen, jonka hän sai tapellessaan harjoitusottelussa New York Rangersin pelaajan Ryan VandenBusschen kanssa syyskuussa 1997. Uransa jälkeen hän on toiminut jääkiekkoasiantuntijana Rogers Sportsnet -sivustolla. Kypreos toimii myös apujuontajana Bill Bergin kanssa suositussa "Hockey Central" -radio-ohjelmassa, jota isännöi Darren Millard.


Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus on Yhdistyneiden kansakuntien (YK) 10. joulukuuta 1948 kolmannessa yleiskokouksessaan hyväksymä julistus. Se kokosi ensimmäistä kertaa yhteen keskeisimpiä oikeuksia, joiden katsottiin olevan universaaleja ja kaikille kuuluvia.


Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus ei ole valtioita oikeudellisesti velvoittava asiakirja. Sen poliittinen ja moraalinen vaikutusvalta on kuitenkin huomattavan suuri. Julistus on myös toiminut YK:n myöhemmän ihmisoikeustyön perustana, mukaan lukien kaikki YK:n piirissä solmitut ihmisoikeussopimukset.


Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus muodostaa KP-sopimuksen, TSS-sopimuksen ja KP-sopimuksen kahden valinnaisen pöytäkirjan kanssa niin sanotun kansainvälisen ihmisoikeusasiakirjan.


title: Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus

text: Ihmisoikeuksien julistus valmisteltiin kymmeniä miljoonia ihmishenkiä vaatineen toisen maailmansodan seurauksena. Haluttiin myös luoda ylikansallinen mekanismi, jotta voitaisiin välttää juutalaisten joukkomurhan eli holokaustin toistuminen sekä lopettaa seksuaalivähemmistöjen vainot. Julistus kokosi ensimmäistä kertaa yhteen keskeisimpiä oikeuksia, joiden katsottiin olevan universaaleja ja kaikille kuuluvia.


text: Julistuksen sisältö laadittiin YK:n talous- ja sosiaalineuvoston asettamassa ihmisoikeuksien toimikunnassa vuosina 1947–1948 Yhdysvaltain presidentin puolison Eleanor Rooseveltin johdolla. Julistuksen muotoiluun osallistuivat länsimaiden lisäksi muun muassa eräät Latinalaisen Amerikan maat. Toimikunnassa oli edustettuina 18 silloisista YK:n 58 jäsenvaltiosta. Julistuksen lopulliseen sisältöön ja muotoon vaikuttivat myös muut YK:n jäsenvaltiot sekä monet kansalaisjärjestöt ja uskonnolliset ryhmittymät.


text: Ihmisoikeustoimikunnan jäsenistöstä muodostettiin toimikunnan alaisuuteen erillinen kahdeksanjäseninen luonnostelutoimikunta, jonka jäseniä olivat Yhdysvallat, Iso-Britannia, Neuvostoliitto, Ranska, Kiina, Libanon, Chile ja Australia. Toimikunta ja komitea saivat työnsä pohjaksi YK-sihteeristön ihmisoikeusosaston johtajan John Humphreyn julistusluonnoksen, jota ranskalainen René Cassin muokkasi.


text: Julistusta työstettiin ihmisoikeustoimikunnassa kolme istuntokautta ja luonnostelukomiteassa kaksi istuntokautta. Lopullinen julistusluonnos siirrettiin YK:n yleiskokouksen kolmannen komitean käsittelyyn ja sen jälkeen yleiskokokouksen yleisistunnon puitavaksi. Koko prosessin aikana ihmisoikeustoimikunnan ulkopuolisilla YK:n jäsenmailla oli monta mahdollisuutta osallistua julistuksen muokkaamiseen. Moni pieni jäsenmaa vaikuttikin merkittävästi julistuksen lopulliseen sisältöön ja muotoon erityisesti taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien sekä julistuksen sukupuolineutraaliuden suhteen.


text: Julistus hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 10. joulukuuta 1948 yksimielisesti. Sen puolesta äänesti 48 maata, eikä yksikään maa äänestänyt vastaan. Äänestämästä pidättäytyivät Etelä-Afrikka, Saudi-Arabia, Neuvostoliitto, Valko-Venäjä, Ukraina, Jugoslavia, Tšekkoslovakia ja Puola.


text: Välittömästi hyväksymisen jälkeen yleiskokous kehotti kaikkia jäsenmaita julkaisemaan julistuksen tekstin. Niitä pyydettiin "levittämään ja tekemään sitä tunnetuksi, lukemaan ja selittämään sitä ennen kaikkea kouluissa ja muissa oppilaitoksissa eri maiden ja alueiden poliittisista oloista riippumatta".


text: 10. joulukuuta on kansainvälinen ihmisoikeuksien päivä.


text: Kun ihmiskunnan kaikkien jäsenten luonnollisen arvon ja heidän yhtäläisten ja luovuttamattomien oikeuksiensa tunnustaminen on vapauden, oikeudenmukaisuuden ja rauhan perustana maailmassa,


text: kun ihmisoikeuksia on väheksytty tai ne on jätetty huomiota vaille, on tapahtunut raakalaistekoja, jotka ovat järkyttäneet ihmiskunnan omaatuntoa, ja kun kansojen korkeimmaksi päämääräksi on julistettu sellaisen maailman luominen, missä ihmiset voivat vapaasti nauttia sanan ja uskon vapautta sekä elää vapaina pelosta ja puutteesta,


text: kun on välttämätöntä, että ihmisoikeudet turvataan oikeusjärjestyksellä, jotta ihmisten ei olisi pakko viimeisenä keinona nousta kapinaan pakkovaltaa ja sortoa vastaan,


text: kun on tähdellistä edistää ystävällisten suhteiden kehittymistä kansojen välille,


text: kun Yhdistyneiden Kansakuntien kansat ovat peruskirjassa vahvistaneet uskonsa ihmisten perusoikeuksiin, ihmisyksilön arvoon ja merkitykseen sekä miesten ja naisten yhtäläisiin oikeuksiin ja kun ne ovat ilmaisseet vakaan tahtonsa edistää sosiaalista kehitystä ja parempien elämisen ehtojen aikaansaamista vapaammissa oloissa,


text: kun jäsenvaltiot ovat sitoutuneet edistämään, yhteistoiminnassa Yhdistyneet Kansakunnat -järjestön kanssa, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleistä kunnioittamista ja noudattamista, ja,


text: kun yhteinen käsitys näiden oikeuksien ja vapauksien sisällöstä on mitä tärkein tämän sitoumuksen täydelliselle toteuttamiselle,


text: Niin sen vuoksi yleiskokous antaa tämän ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen kaikkien kansojen ja kaikkien kansakuntien tavoiteltavaksi yhteiseksi ohjeeksi, jotta kukin yksilö ja kukin yhteiskuntaelin pyrkisi, pitäen alati mielessään tämän julistuksen, valistamalla ja opettamalla edistämään näiden oikeuksien ja vapauksien kunnioittamista sekä turvaamaan jatkuvin kansallisin ja kansainvälisin toimenpitein niiden yleisen ja tehokkaan tunnustamisen ja noudattamisen sekä itse jäsenvaltioiden kansojen että niiden oikeuspiirissä olevien alueiden kansojen keskuudessa.


text:
1. artikla.
Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.


text:
2. artikla.
Jokainen on oikeutettu kaikkiin tässä julistuksessa esitettyihin oikeuksiin ja vapauksiin ilman minkäänlaista rotuun, väriin, sukupuoleen, kieleen, uskontoon, poliittiseen tai muuhun mielipiteeseen, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, omaisuuteen, syntyperään tai muuhun tekijään perustuvaa erotusta.


text: Mitään erotusta ei myöskään pidä tehdä sen maan tai alueen valtiollisen, hallinnollisen tai kansainvälisen aseman perusteella, johon henkilö kuuluu, olipa tämä alue itsenäinen, huoltohallinnossa, itsehallintoa vailla tai täysivaltaisuudeltaan minkä tahansa muun rajoituksen alainen.


text:
3. artikla.
Kullakin yksilöllä on oikeus elämään, vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen.


text:
4. artikla.
Ketään ei saa pitää orjana tai orjuutettuna, kaikki orjuuden ja orjakaupan muodot on kiellettävä.


text:
5. artikla.
Ketään ei saa kiduttaa eikä kohdella tai rangaista julmasti, epäinhimillisesti tai alentavasti.


text:
6. artikla.
Jokaisella ihmisellä on kaikkialla oikeus siihen, että hänet henkilönä tunnustetaan lain edessä.


text:
7. artikla.
Kaikki ovat tasavertaisia lain edessä ja oikeutetut erotuksetta yhtäläiseen lain suojaan. Kaikilla on oikeus tasavertaiseen suojaan tätä julistusta loukkaavaa syrjintää vastaan sekä kaikkea sellaiseen syrjintään tähtäävää yllytystä vastaan.


text:
8. artikla.
Jokaisella on oikeus tehokkaaseen hyvitykseen asianomaisessa kansallisessa tuomioistuimessa häneen kohdistuneista teoista, jotka loukkaavat hänelle valtiosäännöllä tai lailla turvattuja perusoikeuksia.


text:
9. artikla.
Ketään ei saa mielivaltaisesti pidättää, vangita tai ajaa maanpakoon.


text:
10. artikla.
Jokaisella on täysin tasa-arvoisesti oikeus siihen, että häntä oikeudenmukaisesti ja julkisesti kuullaan riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa hänen oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan määrättäessä tai häntä vastaan nostettua rikossyytettä selvitettäessä.


text:
11. artikla.
1. Jokaisen rikollisesta teosta syytteessä olevan henkilön edellytetään olevan syytön siihen asti kunnes hänen syyllisyytensä on laillisesti todistettu julkisessa oikeudenkäynnissä, jossa hänelle turvataan kaikki hänen puolustustaan varten tarpeelliset takeet.


text: 2. Ketään ei pidä tuomita rangaistavaksi teoista tai laiminlyönneistä, jotka eivät kansallisen tai kansainvälisen oikeuden mukaan olleet rikollisia tekohetkellä. Myöskään ei pidä tuomita ankarampaan rangaistukseen, kuin mikä oli sovellettavissa rangaistavan teon suoritushetkellä.


text:
12. artikla.
Älköön mielivaltaisesti puututtako kenenkään yksityiselämään, perheeseen, kotiin tai kirjeenvaihtoon älköönkä loukattako kenenkään kunniaa ja mainetta. Jokaisella on oikeus lain suojaan sellaista puuttumista tai loukkausta vastaan.


text:
13. artikla.
1. Jokaisella on oikeus liikkua vapaasti ja valita asuinpaikkansa kunkin valtion sisällä.
2. Jokaisella on oikeus lähteä maasta, myös omasta maastaan, ja palata maahansa.


text:
14. artikla.
1. Jokaisella vainon kohteeksi joutuneella on oikeus hakea ja nauttia turvapaikkaa muissa maissa.
2. Tähän oikeuteen ei voida vedota, kun on kysymys tosi epäpoliittisista rikoksista johtuvista syytteistä tai teoista, jotka ovat vastoin Yhdistyneiden Kansakuntien periaatteita ja päämääriä.


text:
15. artikla.
1. Jokaisella on oikeus kansalaisuuteen.
2. Keltään ei saa mielivaltaisesti riistää kansalaisuutta eikä evätä oikeutta kansalaisuuden vaihtamiseen.


text:
16. artikla.
1. Täysi-ikäisillä miehillä ja naisilla on oikeus solmia avioliitto ja perustaa perhe ilman minkäänlaisia rodusta, kansalaisuudesta tai uskonnosta johtuvia rajoituksia. Heillä on yhtäläiset oikeudet avioliittoon, avioliiton aikana ja sen purkamisen jälkeen.
2. Avioliiton solmiminen tapahtukoon vain tulevien aviopuolisoiden vapaasta ja täydestä suostumuksesta.
3. Perhe on yhteiskunnan luonnollinen ja perustava ydinosa ja sillä on oikeus yhteiskunnan ja valtion suojaan.


text:
17. artikla.
1. Jokaisella on oikeus omistaa omaisuutta yksin tai yhdessä toisten kanssa.
2. Keltään älköön mielivaltaisesti riistettäkö hänen omaisuuttaan.


text:
18. artikla.
Jokaisella ihmisellä on ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapaus; tämä oikeus sisältää vapauden uskonnon tai vakaumuksen vaihtamiseen sekä uskonnon tai vakaumuksen julistamiseen yksin tai yhdessä toisten kanssa, sekä julkisesti että yksityisesti, opettamalla sekä harjoittamalla hartautta ja uskonnollisia menoja.


text:
19. artikla.
Jokaisella on oikeus mielipiteen- ja sananvapauteen; tähän sisältyy oikeus häiritsemättä pitää mielipiteensä sekä oikeus rajoista riippumatta hankkia, vastaanottaa ja levittää tietoja kaikkien tiedotusvälineiden kautta.


text:
20. artikla.
1. Kaikilla on oikeus rauhanomaiseen kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen.
2. Ketään ei saa pakottaa liittymään mihinkään yhdistykseen.


text:
21. artikla.
1. Jokaisella on oikeus osallistua maansa hallitsemiseen joko välittömästi tai vapaasti valittujen edustajien välityksellä.
2. Jokaisella on yhtäläinen oikeus päästä maansa julkisiin toimiin.
3. Kansan tahto on hallitusvallan perusta; tämä tahto on ilmaistava määräaikaisilla ja aidoilla vaaleilla, joissa kaikilla on yleinen ja yhtäläinen äänioikeus ja joissa äänestys on salainen tai muuta vaalivapauden turvaavaa menettelyä noudattava.


text:
22. artikla.
Jokaisella on yhteiskunnan jäsenenä oikeus sosiaaliturvaan sekä oikeus kansallisten toimenpiteiden ja kansainvälisen yhteistyön kautta kunkin maan järjestelmä ja voimavarat huomioon ottaen, nauttia hänen ihmisarvolleen ja hänen yksilöllisen olemuksensa vapaalle kehittymiselle välttämättömiä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia.


text:
23. artikla.
1. Jokaisella on oikeus työhön, työpaikan vapaaseen valintaan, oikeudenmukaisiin ja tyydyttäviin työehtoihin sekä suojaan työttömyyttä vastaan.
2. Jokaisella on oikeus ilman minkäänlaista syrjintää samaan palkkaan samasta työstä.
3. Jokaisella työtä tekevällä on oikeus kohtuulliseen ja riittävään palkkaan, joka turvaa hänelle ja hänen perheelleen ihmisarvon mukaisen toimeentulon ja jota tarpeen vaatiessa täydentävät muut sosiaalisen suojelun keinot.
4. Jokaisella on oikeus perustaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä niihin etujensa puolustamiseksi.


text:
24. artikla.
Jokaisella on oikeus lepoon ja vapaa-aikaan, työajan järkevään rajoittamiseen sekä määräaikaisiin palkallisiin lomiin.


text:
25. artikla.
1. Jokaisella on oikeus elintasoon, joka on riittävä turvaamaan hänen ja hänen perheensä terveyden ja hyvinvoinnin ravinnon, vaatetuksen, asunnon, lääkintähuollon ja välttämättömän yhteiskunnallisen huollon osalta. Jokaisella on myös oikeus turvaan työttömyyden, sairauden, tapaturman, leskeyden tai vanhuuden sekä muun hänen tahdostaan riippumatta tapahtuneen toimeentulon menetyksen varalta.
2. Äideillä ja lapsilla on oikeus erityiseen huoltoon ja apuun. Kaikkien lasten, riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai sen ulkopuolella, tulee nauttia samaa yhteiskunnan suojaa.


text:
26. artikla.
1. Jokaisella on oikeus saada opetusta. Opetuksen on oltava ainakin alkeis- ja perusopetuksen osalta maksutonta. Alkeisopetuksen on oltava pakollinen. Teknistä ja ammattiopetusta on oltava yleisesti saatavilla, ja korkeamman opetuksen on oltava avoinna yhtäläisesti kaikille heidän kykyjensä mukaan.
2. Opetuksen on pyrittävä ihmisen persoonallisuuden täyteen kehittämiseen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen vahvistamiseen. Sen tulee edistää ymmärtämystä, suvaitsevaisuutta ja ystävyyttä kaikkien kansakuntien ja kaikkien rotu- ja uskontoryhmien kesken sekä pyrkiä edistämään Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaa rauhan ylläpitämiseksi.
3. Vanhemmilla on ensisijainen oikeus valita heidän lapsilleen annettavan opetuksen laatu.


text:
27. artikla.
1. Jokaisella on oikeus vapaasti osallistua yhteiskunnan sivistyselämään, nauttia taiteista sekä päästä osalliseksi tieteen edistyksen mukanaan tuomista eduista.
2. Jokaisella on oikeus niiden henkisten ja aineellisten etujen suojaamiseen, jotka johtuvat hänen luomastaan tieteellisestä, kirjallisesta tai taiteellisesta tuotannosta.


text:
28. artikla.
Jokaisella on oikeus sellaiseen yhteiskunnalliseen ja kansainväliseen järjestykseen, jonka puitteissa tässä julistuksessa esitetyt oikeudet ja velvollisuudet voivat täysin toteutua.


text:
29. artikla.
1. Jokaisella ihmisellä on velvollisuuksia yhteiskuntaa kohtaan, koska vain sen puitteissa hänen yksilöllisen olemuksensa vapaa ja täysi kehitys on mahdollinen.
2. Käyttäessään oikeuksiaan ja nauttiessaan vapauksiaan kukaan ei ole muiden kuin sellaisten lailla säädettyjen rajoitusten alainen, joiden yksinomaisena tarkoituksena on turvata toisten oikeuksien ja vapauksien tunnustaminen ja kunnioittaminen sekä moraalin, julkisen järjestyksen ja yleisen hyvinvoinnin oikeutetut vaatimukset kansanvaltaisessa yhteiskunnassa.
3. Näitä oikeuksia ja vapauksia ei missään tapauksessa saa käyttää vastoin Yhdistyneiden Kansakuntien päämääriä ja periaatteita.


text:
30. artikla.
Mitään tässä julistuksessa ei saa tulkita niin, että valtio, ryhmä tai yksityinen henkilö voi sen perusteella katsoa oikeudekseen tehdä sellaista, mikä voisi hävittää tässä määriteltyjä oikeuksia ja vapauksia.


text: Islamilaiset maat pitävät ihmisoikeuksien julistusta liian länsimaisena, ja ne laativat vuonna 1990 sen vastineeksi šariaan perustuvan Kairon julistuksen ihmisoikeuksista islamissa.


title: Kaitalahti

text: Kaitalahti () on noin 350 asukkaan pientaloalue Helsingin Laajasalon länsirannalla, Kruunuvuorenrannan osa-alueella Tullisaarensalmesta kaakkoon. Kaitalahdessa on enimmäkseen omakotitaloja, jonkin verran myös paritaloja ja rivitaloja, mutta ei ainuttakaan kerrostaloa. Kaitalahti on toistaiseksi ainoa asutusalue Kruunuvuorenrannassa.


title: Kaitalahti

text: Kaitalahti on suhteellisen pieni omakotialue, jonka päätie on nimeltään Päätie. Asukkaiden keskitulo on korkea, samaa luokkaa kuin Tammisalossa. Vuonna 2011 15 vuotta täyttäneiden keskitulo oli 54 947 euroa vuodessa. Kaitalahdessa ei ole mitään julkisia palveluita ja sinne johtaa ainoastaan yksi tie, Henrik Borgströmin tie, sekä kulkee ainoastaan yksi bussi, linja 88 Herttoniemen metroasemalta.


title: Kaitalahti

text: Kaitalahden länsipuolella on Kruunuvuoren kesämaja-alue, jossa on romahtaneita tai palaneita huviloita. Pohjoispuolella on Henrik Borgströmin puisto Tullisaaressa. Alueen eteläpuolella on toimintansa lopettanut Laajasalon öljysatama. Kaitalahdessa sijaitsee myös Kaitalahden puisto, jossa on lampi, jolla voi ruokkia sorsia. Alueella on vehreää maastoa, isoja tontteja ja pieni venesatama. Maasto nousee jyrkästi venesataman molemmilla puolilla ja sieltä on näkymä Kulosaareen.


title: Kaitalahti

text: Entisen öljysataman paikalle Kruunuvuorenrantaan on suunniteltu uutta asuntoaluetta. Kun se lähivuosina rakennetaan, laajennetaan suunnitelman mukaan myös Kaitalahden pientaloaluetta.


title: Kaitalahti

text: Kruunuvuori on yksi Helsingin parhaimmista näköalapaikoista. Avoimelta kalliolta näkyy koko kantakaupungin itäranta sekä Kruunuvuorenselän rannat Suomenlinnasta Kulosaareen. Kruunuvuori sijaitsee noin 700 metriä bussin 88 päätepysäkiltä. Päätien eteläpäästä alkava polku loppuu yksityisasunnon pihaan, jonka läpi on kuljettava ennen kuin päästään nousemaan mäkeä ylös. Kruunuvuoren juurella on pieni Kruunuvuorenlampi ja Helsingin laajin luonnonvarainen lehmusto. Myös suota on näkyvissä.


title: Kaitalahti

text: Kaitalahden alueelta löydettiin vuonna 1787 malmiesiintymä, ja alueelle perustettiin kaivos. Malmi sisälsi 16 grammaa hopeaa tonnia kohti, minkä vuoksi se tunnettiin hopeakaivoksena, mutta sieltä saatiin myös lyijyhohdetta ja sinkkivälkettä. Esiintymän löytyminen kiinnitti aikoinaan paljon huomiota, mutta se osoittautui niukaksi, ja kaivostoiminta alueella lopetettiin jo kahden vuoden kuluttua. Malmin on todettu sisältäneen myös kuparikiisua, rikkikiisua, kalkkisälpää ja useita muita mineraaleja. Kaivoksesta on nykyisin jäljellä vain veden täyttämät kuopat.


title: London Dungeon

text: London Dungeon on Lontoossa Westminster Bridge Roadilla, lähellä London Eyeta sijaitseva nähtävyys. Sen ideana on rekonstruoida verisiä ja kammottavia historiallisia tapahtumia realistisesti ja yleisöön vetoavalla tavalla. Nähtävänä on ollut ennallistuksia mm. Lontoon suuresta palosta, Viiltäjä-Jackistä, Henrik VIII:sta, Ranskan suuresta vallankumouksesta sekä liuta erilaisia kidutusmenetelmiä. Vuonna 2003 avattiin vuonna 1665 iskenyttä Lontoon ruttoa käsittelevä näyttely. Vuotta myöhemmin avattiin "Maze of Mirrors" (), joka on maailman suurin peileillä sisustettu labyrintti.


title: London Dungeon

text: 2005 Dungeon korvasi Henry VIII:tta, Lontoon Toweria ja Ranskan suurta vallankumousta käsittelevät uudella vetonaulalla joka sai nimekseen "The Labyrinth of the Lost" - niin ikään peilein varustettu, All-Hallows-by-the-Tower -kirkon kryptan pohjalta suunniteltu labyrintti jonka varrella vanhaksi noidaksi sonnustettu animatronik säikyttelee vieraita.


title: London Dungeon

text: London Dungeonia pyörittävä yritys on avannut vastaavia vankityrmiä myös Hampuriin, Yorkiin, Edinburghiin ja viimeisimpänä 2005 Amsterdamiin.


title: London Dungeon

text: London Dungeonia on kritisoitu oikeasti tapahtuneiden hirmutekojen viihteellistämisestä sekä heidän väittämänsä opetuksellisen tarkoituksen puutteesta.


title: Luton

text: Luton on kaupunki Englannissa, aiemmin Berkshiren kreivikunnassa mutta nykyisin itsenäinen yhden tason hallintoyksikkö. Se sijaitsee noin 50 km Lontoosta pohjoiseen. Vuonna 2011 kaupungissa arvioitiin olevan noin 203 600 asukasta. Lutonin lentoasema on kaupungin kaakkoispuolella, ja Bedforshiren yliopiston pääkampus on Lutonin keskustassa. Maatalousvaltaisen alueen teollistuminen alkoi 1500-luvulla, kun Lutonissa alettiin valmistaa tiiliä ja olkihattuja. Kaupungissa oli Vauxhallin autotehdas lähes sadan vuoden ajan. Se suljettiin vuonna 2002.


title: Luton

text: Lutonissa on vuonna 2008 vuotaneen brittiläisen tiedusteluraportin mukaan suuri määrä islamilaisia radikaaleja. Lontoon vuoden 2005 pommi-iskujen tekijät tapasivat kaupungissa ennen iskuaan ja heidän johtajansa Mohammed Sidique Khan tapasi siellä "Q"-nimisen miehen, jolla oli yhteyksiä Afganistanin Al-Qaida-soluun. Myös Tukholman vuoden 2010 pommi-iskun tekijä oli opiskellut kaupungissa.


title: Maidstone

text: Maidstone on kaupunki Kaakkois-Englannissa, Kentin kreivikunnassa, 50 kilometriä Lontoosta itään. Vuonna 2011 kaupungissa arvioitiin olevan noin 155 800 asukasta. Maidstone sijaitsee Medwayn jokivarressa, ja sen perinteiset teollisuusalat ovat liittyneet jokeen joko vedenlähteenä tai kuljetusväylänä: siellä on ollut useita panimoita ja paperitehtaita. Bassetin tehtaat, joilla tehdään alkuperäistä englanninlakritsia, olivat Maidstonen keskustassa vuoteen 1998 asti.


title: Maidstone

text: Maidstone Rugby Football Club on perustettu 1880 ja kuuluu siten maailman vanhimpiin rugbyseuroihin. Maidstone United on perustettu 1897, ja se on pelannut jalkapalloa Englannin liigassa 1989–1992, mutta muulloin vain amatööritasolla. Kaupungissa on myös merkittävät kriketti- ja maahockeyjoukkueet. Palloilulajien lisäksi kaupungissa harrastetaan perinteisesti purjehdusta.


title: Middlesbrough

text: Middlesbrough [] on kaupunki Koillis-Englannissa North Yorkshiren kreivikunnassa. Vuonna 2011 kaupungissa arvioitiin olevan noin 140 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee Teesjoen varressa ja sen näkyvin maamerkki on jättiläismäinen kuljetussilta vuodelta 1911. Televisiosarjassa Näkemiin vaan, muru! silta puretaan ja myydään Arizonaan; tosielämässä silta on suojeltu kohde. Siihen mahtuu kerrallaan 600 ihmistä, jotka kävelevät siltakoriin, joka liukuu joen toiselle puolelle roikkuen noin 50 m joen pinnan yläpuolella.


title: Middlesbrough

text: Englantilaiseksi kaupungiksi Middlesbrough on nuori: 1800-luvun alussa kaupungissa oli alle 30 asukasta. Se kasvoi teollistumisen myötä nopeasti, ja jäljellä on edelleen jonkin verran kemian, lannoitteiden ja teräksen tuotantoa.


title: Middlesbrough

text: Middlesbrough FC voitti vuonna 2004 Englannin Liigacupin.


title: Northampton

text: Northampton on kaupunki Keski-Englannissa, Northamptonshiren kreivikunnassa, noin 110 km Lontoosta. Vuonna 2001 kaupungissa arvioitiin olevan noin 190 000 asukasta. Northampton on perinteisesti ollut kenkätehtaiden ja muun nahkatavaran tuotannon keskus.


title: Northampton

text: "Northamptonin majakaksi" kutsutaan 127 m korkeaa hissien testaamista varten rakennettua tornia.


title: Donkey Kong (Game Boy)

text: Donkey Kong (tunnetaan myös nimillä Game Boy Donkey Kong ja Donkey Kong '94) on Nintendon kehittämä tasohyppelypeli, joka julkaistiin vuonna Game Boylle. Peli perustuu löyhästi vuonna 1981 ilmestyneeseen samannimiseen hallipeliin "Donkey Kong". Siinä on myös yhteyksiä "Donkey Kong Jr." -peliin. Kuten alkuperäisissä kolikkopeli- ja NES-versioissa, pelaaja ohjastaa Marioa, jonka täytyy pelastaa "Pauline" Donkey Kongilta.


title: Donkey Kong (Game Boy)

text: Donkey Kong alkaa neljällä 'alkuperäisellä' tasolla, jotka löytyvät myös originaalista pelistä, mutta näiden graafista ilmettä ja pelimekaniikkaa on parannettu. Mario ei esimerkiksi kuole pudotessaan korkealta ja tämä voi myös irrottaa otteen vasarasta. Pelaajan tehtävänä on näissä tasoissa saavuttaa Pauline, joka on korkean rakennuksen päällä, josta Donkey Kong heittelee tynnyreitä alas. Marion tulee väistellä näitä tynnyreitä, sekä muita esteitä päästäkseen huipulle.


title: Donkey Kong (Game Boy)

text: Näiden neljän tason jälkeen Donkey Kong näyttää olevan lyötynä, mutta nappaakin yhtäkkiä Paulinen uudestaan. Pelaajan täytyy nyt selvittää tiensä läpi 97:n tason, jolloin tasoja on pelissä yhteensä 101 kappaletta.


title: Donkey Kong (Game Boy)

text: Nämä 97 tasoa ovat erilaisia ensimmäiseen neljään tasoon verrattuna. Pelaajan täytyy ohjastaa Mario avaimen luo. Kun Mario on saanut avaimen, täytyy tämän mennä tason loppuun avatakseen oven seuraavalle tasolle. Joka neljännessä tasossa pelaajan täytyy kohdata itse Donkey Kong ja pelastaa Pauline, kuten alkuperäisissä tasoissa. Kun nämä erikoistasot on läpäisty, näkyy ruudulla ohjeita tulevaisuuden varalle. Tässä vaiheessa pelaaja voi myös tallentaa pelinsä.


title: Donkey Kong (Game Boy)

text: Jokaisen maailman finaalissa pelaajan täytyy taistella Donkey Kongia vastaan etsimällä keino heittää tynnyrit takaisin Donkey Kongia kohti. Donkey Kong nitiistyy yleensä kolmesta osumasta.


title: Donkey Kong (Game Boy)

text: Pelissä on myös bonustasoja, jotka aukeavat pelaajan löydettyä Paulinen henkilökohtaisia tavaroita, kuten hattuja ja sateenvarjoja. Näissä bonustasoissa pelaajalle annetaan mahdollisuus saada lisäelämiä.


title: Loutráki

text: Loutráki (; ) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Korintin kannaksella. Se kuuluu hallinnollisesti Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Loutráki-Perachóran kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan Loutráki-Perachóran kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 11 564 (vuonna 2011). Loutráki on Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan kuntakeskus.


title: Loutráki

text: Loutráki sijaitsee Korintinlahden rannalla ja Korintin kannaksen länsirannalla noin neljä kilometriä koilliseen Korintin kaupungista. Loutráki tunnetaan parhaiten kylpylöistään, joista se on saanut nimensä, sekä kasinostaan (Club Hotel Casino Loutraki), joka on yksi suurimmista Euroopassa. Kaupungissa on lukuisia hotelleja. Sieltä on kulkuyhteydet Ateenaan ja Korinttiin junalla ja linja-autolla.


title: Oldham

text: Oldham on kaupunki Luoteis-Englannissa Penniinien kukkuloilla, kymmenkunta kilometriä Manchesterin koillispuolella. Vuonna 2011 kaupungissa arvioitiin olevan noin 225 200 asukasta, joihin kuuluu merkittävät vähemmistöt pakistanilaista ja bangladeshilaista alkuperää olevaa väkeä. Teollinen vallankumous toi kaupunkiin vaurautta ja työpaikkoja; huippukaudellaan se oli maailman johtava puuvillankehräyskaupunki. Siellä on ollut myös hiilikaivoksia, jotka kuitenkin ehtyivät jo ennen tekstiiliteollisuuden hiipumista. Toukokuussa 2001 kaupungissa oli rasistissävytteisiä mellakoita, joissa loukkaantui 20 ihmistä.


title: Aidan takaa

text: Aidan takaa () on yhdysvaltalainen sarjakuva, jota tekevät Michael Fry ja T. Lewis. Sarja kertoo pesukarhu Pepen (engl. "RJ"), kilpikonna Villen (engl. "Verne") ja heidän eläinystäviensä elämästä metsässä, jonka naapurissa on ihmisten asuttama esikaupunkialue. Pepellä ja Villellä on usein tapana tehdä kiusaa ihmisille.


title: Aidan takaa

text: Dreamworks Animation Studiosilta on ilmestynyt vuonna 2006 sarjakuvaan löyhästi perustuva animaatioelokuva, jonka nimi on suomeksi "Yli aidan".


title: Sōta Higurashi

text:
Sōta Higurashi () on hahmo manga- ja animesarja Inuyashassa.
Sōta on Kagomen pikkuveli ja kolmasluokkalainen. Hän on kateellinen Kagomelle tämän seikkailuista, mutta Kagome sanoo, että se olisi liian vaarallista Sōtalle, mikäli tämä pystyisi edes matkustamaan ajassa. Kagome voi käyttää kaivoa aikamatkaamiseen, koska omaa hengellisiä voimia, toisin kuin Sōta, joka on normaali poika. Siitä huolimatta Sōta on auttanut Kagomea opinnoissaan kertoen tälle tulevista kokeista, keräten muistiinpanoja tämän luokkalaisilta ja jopa puhuen Kagomen opettajille hänen puolestaan.


title: Sōta Higurashi

text: Sōta näkee Inuyashan kuin isoveljenään sekä miehisenä roolimallina ja haluaa viettää tämän kanssa aikaa Inuyashan ollessa heidän ajassaan. Sōta jopa kutsuu Inuyashaa nimellä "Inu no nii-chan" (犬の兄ちゃん, koiraveli). Alkuun Sōta oli suorastaan järkyttynyt kuullessaan Kagomen lipsahduksen siitä, miten Inuyasha ("se koirapoika") oli (Narakun kanssa toimineen Sesshōmarun kanssa tapahtuneen toisen taistelun jälkeen) halannut häntä, oltuaan peloissaan hänen takiaan, ja sen takia työnnettyään Kagomen seuraavaksi takaisin kaivon kautta omaan aikaansa, mutta myöhemmin hän alkaa myös nähdä että hänen siskonsa ja Inuyasha tuntevat selvästi toisiaan kohtaan jotain, ja että pitävät toisistaan huolta, eikä varmasti voisi kuvitellakaan siskolleen parempaa kuin Inuyasha on.


title: Sōta Higurashi

text: Sōta on ihastunut luokkalaiseensa tyttöön nimeltä Hitomi, muttei uskalla tunnustaa hänelle tunteitaan, jolloin Kagome ja Inuyasha joutuvat auttamaan häntä. Aluksi Kagome yrittää saada hiljalleen veljeään rohkaistuksi, mutta lopulta asian ratkaisee Sōtan "jänistelyyn" kyllästynyt Inuyasha, joka ilmoittaa ettei päästä Sōtaa kotiinsa ennen kuin on saanut tunnustettua Hitomille, ja tämä lopulta ratkaiseekin asian.


title: Abruka

text: Abruka on Viroon kuuluva saari Itämerellä, Saarenmaan saaren eteläpuolella. Se kuuluu hallinnollisesti Saarenmaan kuntaan. Abrukan pinta-ala on 8,78 km². Abrukan venesatamasta on viiden kilometrin laivamatka Roomassaaren satamaan. Abrukan lähisaaria ovat Vahase, Kasselaid ja Linnusitamaa ().


title: Abruka

text: Saarella on lajirunsautensa puolesta erityislaatuinen jalopuumetsä. Metsiköstä 92 hehtaaria on suojeltua aluetta. Saarella kasvaa tammia, lehmuksia ja Virossa harvinaisia marjakuusia. Muualla Virossa harvinaisista kasveista saarella kasvaa myös esimerkiksi muratteja ja maratteja. Saari on tunnettu pähkinöistään, joiden sato saadaan syksyisin. Saarelle istutettiin vuonna 1876 Kuurinmaalta tuotuja metsäkauriita. Ne hävisivät melkein kokonaan maailmansotien aikana, mutta sittemmin niiden kanta on palautunut. Saarelle on tullut mantereen puolelta myös hirviä ja villisikoja, joista jälkimmäisistä on tullut ongelma, sillä ne tuhoavat puutarhoja. Abruka kuuluu Natura 2000 lintu- ja luontoalueisiin.


title: Abruka

text: Saarella oli vuoden 2011 tiedon mukaan 12 asukasta, mutta asukkaiden määrä on kesäisin paljon suurempi. Suuri osa asukkaista on vanhuksia. Saarella on kaksi majakkaa, joista toinen on 36 metriä korkea Abrukan majakka ja toinen 20,7 metriä korkea loisto. Saarella on myös autolautta "M/S Estonian" onnettomuuden muistomerkki.


title: Abruka

text: Saaren syntytarinan mukaan Rõdustenjoen rannalla sijaitsi entisaikaan kuusimetsä, joka oli asukkaiden piilopaikka vihollisten tullessa. Tarinan mukaan erään kerran Suur Tõll asteli metsän laidassa ja näki puiden yli joukon vihollisen laivoja. Metsässä oli kuitenkin suuri kurki, jota asukkaat pelkäsivät. Suur Tõllin nähdessään kurki säikähti itse ja pyrähti lentoon kohti merta. Suur Tõll repäisi kuusen juuriltaan ja heitti sen kurkea kohti, joka kuoli. Kurki putosi mereen, ja siihen kohtaan syntyi Abrukan saari.


title: Abruka

text: Ensimmäiset maininnat saaresta paljastavat sen kuuluneen Saarenmaan-Läänemaan hiippakuntaan, ja siellä laidunsivat piispojen hevoset. Keskiajan lopulla Abrukaan perustettiin karjankasvatukseen keskittynyt kartano. Kartanossa kävi töissä talonpoikia Sõnvalaisista, mutta kartanon omistajat eivät halunneet näiden muuttavan itse saarelle. Ensimmäiset talonpojat tulivatkin saarelle vasta 1700-luvulla. Vuonna 1883 saarella aloitti toimintansa koulu. Viron itsenäistymisen jälkeen vuonna 1922 kartanon maat jaettiin asukkaille, kuten muuallakin Virossa. Maista saatiin 32 uudisviljelmää. Saarella oli tuolloin noin 200 asukasta, joista toisen maailmansodan jälkeen oli jäljellä enää 100. Asukkaat ryhtyivät työskentelemään kalastajakolhooseissa. Saarelle perustettiin vuonna 1949 oma Murdlaine-niminen kolhoosi, joka tosin liitettiin pian osaksi suurempaa Saarenmaalla sijainnutta kolhoosia. Lopulta kolhoosin erillinen toiminta saarella lopetettiin kokonaan kannattamattomana. Suuri osa asukkaista muutti työn perässä Kuressaareen ja Salmeen sekä muualle Viroon. Saaren koulu lopetti toimintansa vuonna 1972, ja nykyisin koulua käydään Kuressaaressa.


title: Melitopol

text: Melitopol (, ) on Zaporižžjan alueella Etelä-Ukrainassa sijaitseva kaupunki. Vuonna 2013 asukasluku oli 156 984. Melitopolin pinta-ala on 51 neliökilometriä.


title: Melitopol

text: Melitopolin kaupunki perustettiin vuonna 1784 ja kaupungissa on kansainvälisesti merkittävää koneenrakennusteollisuutta. Ranskalainen Brive-la-Gaillarde on Melitopolin ystävyyskaupunki.


title: Saffron Henderson

text: Saffron Henderson (s. 25. syyskuuta 1965, Vancouver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen ääninäyttelijä, joka on ollut äänenä useille animehahmoille. Sukupuolestaan huolimatta Henderson toimii usein äänenä poikahahmoille.


title: Alfred Jarry

text: Alfred Jarry (8. syyskuuta 1873 Lavat – 1. marraskuuta 1907 Pariisi) oli ranskalainen runoilija, romaanikirjailija sekä dramaturgi. Hän kehitti ’patafysiikan.


title: Alfred Jarry

text: Alfred Jarry syntyi kauppiasperheeseen ja hän lähti 15-vuotiaana opiskelemaan lycée Ambroise Parénhen ennen opintojensa jatkamista Saint-Brieucissa ja Rennesissä. Vuosien 1885 ja 1888 välisenä aikana hän jo sepitti runo- ja proosamuotoisia komedioita. Rennesin lyseossa fysiikan opettaja M. Hébet henkilöllisti kaikki maailmassa olevan irvokkuuden. Tässä mielessä hän on sankari lukuisalla määrälle koulukirjallisuutta, joista eräs on nimeltään "Puolalaiset" (Les Polonais). Viimeisenä kouluvuotenaan Jarry kirjoitti tekstin komediaksi, kyseessä on varhaisin versio ”Kuningas Ubusta”.


title: Alfred Jarry

text: Vuosina 1891 ja 1892 Jarry on Henri Bergsonin oppilaana ja Paul Farguen ja Albert Thibaudet’n koulutoverina Pariisin eliittikoulussa Lycée Henri-IV:ssä. Hän kuitenkin epäonnistui pääsykokeessaan École normale supérieure -korkeakouluun. Julkaisujensa kautta Jarry tutustui Marcel Schwobiin, Alfred Valetteen (Mercure de France aikakauslehden johtaja) sekä tämän vaimoon Rachildeen. Tämän viimeksi mainitun pariskunnan kotona hän esitti vuonna 1894 näytelmänsä "Kuningas Ubu". Hän teki yhteistyötä Mercure de France -kustantamon kanssa ja "Revue Blanche" -kirjallisuuslehden kanssa.


title: Alfred Jarry

text: Kaksi vuotta myöhemmin, vuonna 1896, hän aloitti työnsä tunnetun teatterinjohtajan Aurelien Lugné-Poële, joka uskoi hänelle teatterinsa ”Théâtre de l'Œuvren” tulevan kauden ohjelmiston suunnittelun ja näin "Kuningas Ubun" ensi-ilta oli 10. joulukuuta 1896. Kyseessä on Victor Hugon näytelmän ”Hernani” saaman vastaanoton kaltainen taistelu. Tämän jälkeen Jarryn tuotannon ensi-illat jatkuivat epäsäännöllisen säännöllisinä. Vuoteen 1896 sijoittuu myös legendaariseksi kutsuttu polkupyörän ”Clément Luxe 96 course sur piste” hankinta, josta kaupasta kauppis Tircheon pitkään yritti saada kauppahintaa asiakkaaltaan, mutta turhaan.


title: Alfred Jarry

text:
Jarry perusti kuparipiirroksiin erikoistuneen aikakauslehden ”Perhinderion”, josta ilmestyi tosin vain kaksi numeroa. Vuonna 1897 hän oli kuluttanut koko perintönsä, mutta kuitenkin hän osti veneen, nimeltä ”As”, joka tulee osaksi kirjallisuutta. Myös ranskalainen tullimies Rousseau, majoitti lyhyen aikaa Jarrya. Tämän jälkeen hän asettui asumaan Casette-kadulla.
Jarry eli kuten hänestä itsestään parhaalta tuntui ja antoi elämän nautinnollisuuden kukkia. Hänellä oli kolme tärkeätä asiaa elämässään: polkupyörä, revolveri ja absintti. Niille hän uhrasi uskottavuutensa ja mukavuudenhalunsakin. Huumori kuitenkin mahdollisti hänelle pääsyn korkeimpaan vapauteen.


title: Alfred Jarry

text: Jarry kirjoitti 28. toukokuuta 1907 Rachildelle: ”Ubun isällä ei ole lainkaan painoa, ei maksaa, ei sydäntä eikä munuaisia, ei enää kustakaan! Hän on lopussa, yksinkertaisesti hänen höyrypannunsa ei enää räjähdä vaan sammuu. Se loppuu aivan hiljalleen, kuten uupunut moottori.” Jarry oli siis väsynyt, sairas, velkojien ahdistelema, hän kulki edestakaisin Pariisin ja Lavalin välillä. Kuusi kuukautta kirjeen kirjoittamisen jälkeen hän kuoli tuberkuloosiin Pariisissa Charitén sairaalassa 1. marraskuuta 1907.


title: Stewart Downing

text: Stewart Downing (s. 22. heinäkuuta 1984 Middlesbrough) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa aiemmin pelannutta Middlesbroughia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja/laitalinkki. Downing on Middlesbroughin kasvatti.


title: Stewart Downing

text: Middlesbroughissa junioriajoista asti pelannut Downing teki debyyttinsä Middlesbrough:n joukkueessa huhtikuussa 2002 Ipswichia vastaan. Kolme päivää myöhemmin hän pelasi ensimmäistä kertaa edustusjoukkueessa, tullen vaihdosta kentälle Chelseaa vastaan 2–0 tappio-ottelussa. Debyyttimaalinsa hän teki Englannin liigacupissa. Vuonna 2003 Downing pelasi 7 lainaottelua Sunderlandissa. Downingilla oli Boron kanssa vuoteen 2010 ulottuva sopimus. Kauden 2008–2009 päätteeksi Middlesbrough putosi Valioliigasta Mestaruussarjaan Gareth Southgaten valmentamana.


title: Stewart Downing

text: Heinäkuussa 2009 Downing siirtyi Englannin Valioliigan Aston Villaan.


title: Stewart Downing

text: Englannin maajoukkueessa Downing teki debyyttinsä 9. helmikuuta 2005 Villa Parkilla ottelussa Alankomaita vastaan. Toukokuussa 2006 valmentaja Sven-Göran Eriksson valitsi Downingin Englannin joukkueeseen Saksan MM-kisoihin. Kisoissa hän tuli kaksi kertaa vaihdosta kentälle. Kaikkiaan hän pelasi 35 maaottelua eikä tehnyt niissä yhtään maalia.


title: Nuori Kulttuuri

text: Nuori Kulttuuri on Suomessa järjestettävä vuosittainen valtakunnallinen nuorten taidetapahtuma, jonka tarkoituksena on tarjota 10–20-vuotiaille taiteenharrastajille mahdollisuus esitellä taitojaan, saada palautetta harrastuksestaan ja tavata muita alan harrastajia.


title: Nuori Kulttuuri

text: Nuori Kulttuuri on myös jokavuotinen koulutuksellinen tapahtuma, jossa esiintyjät saavat arvion esityksestään tai työstään ja jossa on kattavasti edustettuna nuoren kulttuurin eri alueet. Tapahtuma on kulttuurista nuorisotyötä, jota kehitetään yhteistyössä kuntien nuorisotoimien, läänien sivistysosastojen nuorisotoimien sekä Nuorisotiedon talon kanssa.


title: Nuori Kulttuuri

text: Nuori Kulttuuri -taidetapahtuma jatkaa vuosina 1970–1999 järjestettyä Nuorison taidetapahtumaa, jonka edeltäjiä taas olivat nuorten henkiset kilpailut 1947–1969.


title: Nuori Kulttuuri

text: Vuonna 2012 perustettu Nuori Kulttuuri -säätiö koordinoi Opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittamana kulttuurista nuorisotyötä Suomessa. Säätiön omistaa neljä järjestöä: Kerhokeskus – Koulutyön tuki ry, Finlands Svenska Ungdomsförbund rf, Nuoren Voiman Liitto ja Suomen Nuorisoseurat. Säätiön hallitus koostuu perustajajärjestöjen toiminnanjohtajista ja pääsihteereistä.


title: Nuori Kulttuuri

text: Säätiöllä työskentelee kokopäiväisesti kaksi toimihenkilöä: toiminnanjohtaja ja kulttuurisuunnittelija. Säätiön yhteistyökumppaneina ovat ELY-keskusten sivistysosastot ja kuntien nuorisotoimet, jotka saavat rahoituksen toimintaan opetus- ja kulttuuriministeriöltä.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoki on Vuoksen vesistön Juojärven reitin latvaosaan kuuluva vesitie Kaavin ja Juuan alueella Koillis-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Vaikkojoki on noin 50 km pitkä, mutta meloen reitille kertyy mittaa noin 90 km. Joen korkeusero on 84 metriä.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoki alkaa Juuan Vaikkojärvestä päätyen Kaavin Kärenjärveen, jonka jälkeen se jatkuu leveämpänä järvimaisemana ja päättyy lopuksi Melttusvirran kautta Kaavinjärveen.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoki on suojeltu voimalaitosrakentamiselta koskiensuojelulain (35/1987) nojalla. Jokivarressa on luonnonsuojelukohteita. Vaikkojoen melontareitti on valtakunnallisesti tunnettu. Vesiretkeilyn ja koskenlaskun lisäksi Vaikko vetää puoleensa kalastajia


title: Vaikkojoki

text:
Vaikkojoki on nykyisin suosittu luontomatkailukohde. Alueella voi kalastaa, retkeillä ja meloa. Vaikkojoen alueen matkailuyritykset järjestävät opastettuja koskenlaskuretkiä sekä muita ohjelmapalveluja. Lisäksi he mm. vuokraavat kanootteja ja tarjoavat kuljetuspalveluita.
Vaikon varrella on patikkareittejä. Jokivarressa on retkeilijöiden käytettävissä useita rantautumispaikkoja ja laavuja.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen melontareitille kertyy mittaa pisimmillään 90 km. Vaikkojoessa on 27 koskea. Niiden yhteispituus on noin 7 km. Melontareitin alkuosa on paikoin kapea ja se mutkittelee lähes luonnontilaisessa asumattomassa erämaassa. Joen alajuoksulla reitti halkoo kumpuilevaa savolaista maalaismaisemaa. Vesireitin varrella on koskien lisäksi useita järviä, lampia ja rauhallisia suvantopaikkoja. Reitti soveltuu melontaan parhaiten korkean veden aikaan keväällä ja syksyllä.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen koskiluokitus on uusittu viralliselle kansainväliselle tasolle vuonna 1999. Vaikkojoen kosket sijoittuvat vaativuudeltaan luokkiin I - II. Vaikon melontareitti on vaikeustasoltaan sopiva alan harrastajille ja kokeneille melojille. Aloittelijoille sitä ei suositella ilman opasta. Kypärän ja aukkopeitteen käyttö on suositeltavaa.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen koskissa luontaisesti lisääntyviä kaloja ovat harjus, taimen ja säynävä ("säyne"). Jokeen on istutettu eri-ikäisiä taimenenpoikasia. Taimenen elinkiertoa on edistetty levittämällä kutusoraa koskien niskoille sekä kunnostamalla poikasalueita. Syksyisin Vaikkojokeen istutetaan kutuvalmiita emotaimenia. Kesäisin Vaikkojokeen istutetaan kirjolohta. Vaikon haukikanta on runsas. Vaikkojoella ei ole tammukkaa, vaikka osa taimenista saattaakin elää ja lisääntyä ns. jokitaimenina.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen laajin lupa-alue (ns. Vaikkojokitoimikunnan lupa) alkaa Juuan Vaikkojärvestä ja päättyy Kaaville Sivinvirran alle. Useimmat reitin varrella olevat järvet kuuluvat lupa-alueeseen. Alueen osakaskunnat myyvät myös lupia, jotka kattavat vain tiettyjä joen osia. Kajoonkoski on rauhoitettu kalastukselta.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen lupa-alueelle on saatavissa päivä-, viikko- ja kausilupia. Alle 12-vuotiaat saavat kalastaa mukana olevan aikuisen luvalla. Koululaisryhmille on tarjolla ryhmälupia. Luvissa on saalisrajoituksia. Kohdenluvan lisäksi kaikki 18 - 64-vuotiailla tulee olla maksettuna valtion kalastuksenhoitomaksu (ns. kalakortti).


title: Vaikkojoki

text: Sallittuja kalastusmenetelmiä Vaikkojoen koskissa ovat heittokalastus sekä perhokalastus. Virtapaikoilla ei sallita mato- ja tahnasyöttejä. Vaikkojoen lupa-alueella pyydettävän taimenen alamitta on 60 cm. Harjuksen alamitta on 35 cm.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen poikasalueilla suositellaan käytettäväksi yksihaaraisia koukkuja. Kalastajien tulee syksyisin huomioida taimenen kuturauhoitusaika (vuonna 2016 se oli 1.9. - 15.11.). Alueen kutusorakoilla kahluuta tulisi välttää syyskuun ja toukokuun välisenä aikana, jotta soran sisällä hautuva mäti ei tuhoutuisi.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoki, Vaikon vanhat metsät ja Aitalammin suo muodostavat monipuolisen luontokohteen. Alueella on luonnontilaisen kaltaisen jokireitin lisäksi vanhaa metsää, keidassuota, pieniä puroja ja jokia sekä humuspitoisia lampia.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoki on suojeltu voimalaitosrakentamiselta koskiensuojelulain (35/1987) nojalla.. Vaikkojoki, Vaikon vanhat metsät ja Aitalamminsuo on liitetty Natura 2000 -alueiden listalle. Kohde koostuu noin 18 kilometrin jaksosta Vaikkojokea ja neljästä muusta alueesta: Aitalamminsuosta, Heinävaarasta, Korppivuoresta ja Makkarasärkistä. Edellä mainitut alueet kuuluvat SCI-alueiden (Sites of Community Importance) listalle. Suojelualue on Euroopan unionin luontodirektiivin mukaisesti yhteisön tärkeänä pitämä alue. Suojelualueita on alueella yhteensä 258 hehtaaria.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoki sijaitsee boreaalisella kasvillisuusvyöhykkeellä, joka tunnetaan myös nimellä taiga.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen alueen Natura 2000-kohteissa ovat edustettuna mm. seuraavat Euroopan unionin luontodirektiivin tyypit:


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoki Natura 2000-alueen korkein kohta on 190 metriä merenpinnan yläpuolella. Alin kohta on 104 m. Keskikorkeus on 131 metriä.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen alueella sijaitseva Heinävaaran metsä kuuluu vanhojen metsien suojeluohjelmaan. Tämä Natura 2000-alue on suurimmaksi osaksi tuoreen kankaan tiheää kuusikkoa. Alueella on 5 - 15 % koivua, 2-5 % mäntyä sekä pientä pihlajaa, raitaa ja haapaa siellä täällä.


title: Vaikkojoki

text: Heinävaaran vanhassa metsässä maapuiden määrä on 100 - 150 runkoa hehtaarilla. Koivupökkelöitä ja kuivuneita kuusia on alueella kohtalaisesti. Mäntykeloja on yksittäin.


title: Vaikkojoki

text: Alueen koillisosassa on tuoreen kankaan männikköä. Suurimmat männyt ovat halkaisijaltaan 40 cm. Alueella koivua on kymmenisen prosenttia. Kuusi esiintyy alikasvoksena. Maapuiden määrä on 50 - 100 runkoa hehtaarilla. Maapuista suurin osa on ohutta koivu- ja mäntymaapuuta. Pystyynkuivaneita mäntyjä, koivupökkelöitä ja palokantoja on harvakseltaan.


title: Vaikkojoki

text: Heinävaaran alueella on myös lehtomaisen kankaan sekametsää. Kosteimmissa notkoissa valtalajina on metsäimarre. Lisäksi siellä kasvaa mm. lillukkaa. Sekametsässä kasvaa sekä koivua että mäntyä. Kuusi esiintyy alikasvoksena.


title: Vaikkojoki

text: Makkarasärkkä on Vaikkojoen varressa oleva rantautumis- ja retkeilyalue. Se sijaitsee Heinävaaran koillispuolella. Makkarasärkkä on harjumuodostuma, joka on ympäröivää seutua noin 20 metriä korkeammalla. Harjun päällä on jäkälä-, kanerva- ja puolukkatyypin männikköä.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen rannassa on saniaiskorpea ja koivuluhtaa, jossa kasvaa runsaasti mm. sananjalkaa, metsä- ja korpi-imarretta. Alueella kasvaa koivua, pihlajaa, haapaa ja raitaa yksittäin.


title: Vaikkojoki

text: Natura 2000-alueen eteläosassa on Heinäjoki. Kasvillisuus sen rannassa on luhtaista ja paikoin hyvin märkää.


title: Vaikkojoki

text: Aitalammin suo on keidassuo, joka koostuu pääosiltaan koivu- ja mäntyvaltaisesta tupasvilla- ja isovarpurämeestä. Alueella on myös mustikka- ja ruoho- ja heinäkorpea. Suon luoteisosassa on pienehkö avo-osuus. Se on pääosin välipintaista, rahkasara- ja tupasvillavaltaista lyhytkorsinevaa.


title: Vaikkojoki

text: Aitalammin suon etelä- ja länsireunaa on ojitettu. Ojitetuilla alueilla kasvaa noin 15-vuotiasta mäntytaimikkoa sekä koivuvesakkoa. Suon keskellä on kaksi lampea, Aitalampi ja Pieni Aitalampi. Aitalammesta lähtee Aitalamminpuro etelään. Puron varressa on mustikkakorpea, jossa kasvaa järeitä kuusia. Alueella kasvaa myös koivua ja haapaa. Maapuuta on noin 50 runkoa hehtaarilla.


title: Vaikkojoki

text: Aitalammen kaakkoispuolinen metsäsaareke on tuoreen kankaan kuusikkoa, jossa koivua 5 - 10 %. Halkaisijaltaan 15 - 30 cm paksuista haapaa on harvakseltaan. Maapuiden määrä on 50 - 100 runkoa hehtaarilla. Maapuuta löytyy eniten notkelmien soistumissa. Metsäsaarekkeella on koivupökkelöitä ja keloutuvia mäntyjä yksittäin. Metsäsaarekkeen eteläosassa kasvaa noin 20-vuotiasta männikköä.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoen seudun Natura 2000-alueista pohjoisimpana on Korppivuori. Se sijaitsee Kalliojärven eteläpuolella. Alue kuuluu vanhojen metsien suojeluohjelmaan.


title: Vaikkojoki

text: Korppivuorella on useita pitkiä kalliojyrkänteitä ja mäkiä. Alueen korkeuserot ovat noin 30 metriä. Puusto on enimmäkseen tiheää tuoreen kankaan kuusikkoa, jonka seassa on järehköä (halkaisijaltaan 20 - 40 cm) haapaa. Koivua on 5 %. Alueen puustoon kuuluvat myös raita ja pihlaja, joita on siellä täällä yksittäin. Kuusi- ja koivumaapuuta on noin 100 runkoa hehtaarilla. Alueella on myös koivupökkelöitä.


title: Vaikkojoki

text: Korppivuoren notkoissa ja itäisimmän jyrkänteen alla on mustikka- ja saniaiskorpea, jossa raitaa ja haapaa runsaammin kuin muualla. Alueella on myös järeitä koivuja, koivu- ja haapapökkelöitä, kuivuneita kuusia sekä maapuuta noin 200 runkoa hehtaarilla.


title: Vaikkojoki

text: Etelä- ja pohjoisosan korpinotkoja on jonkin verran ojitettu. Jyrkänteiden kallioisilla lakiosilla on osin männikköä, jonka järeimmät männyt ovat halkaisijaltaan 40 cm. Alueella on myös yksittäisiä järeitä mäntykeloja.


title: Vaikkojoki

text: Korppivuoren alueeseen kuuluu kaksi pientä humuspitoista lampea: luoteisnurkan Korppilampi sekä alueen keskellä sijaitseva Keski-Kalliojärvi. Molempia lampia ympäröivät pienet luonnontilaiset suot. Soiden kasvillisuus on sekä lyhytkorsinevaa että tupasvillarämettä. Lammet ovat maisemallisesti edustavia. Rantakalliojyrkänteinen Korppilampi on erämainen.


title: Vaikkojoki

text: Alueen eteläosan poikki kulkee metsäautotie. Toinen metsäautotie kulkee luoteesta Keski-Kalliojärven pohjoispuolelle noin 30 metrin päähän rannasta.


title: Vaikkojoki

text: Palokärki (Dryocopus martius), kurki (Grus grus) ja metso (Tetrao urogallus) ovat Vaikkojoen alueen suurikokoisimpia lintuja.


title: Vaikkojoki

text: Metsäviklo (Tringa ochropus) ja kalalokki (Larus canus) viihtyvät hyvin alueen vesistöjen äärellä. Vaikkojoen seudun linnustoon kuuluvat myös peippo (Fringilla coelebs), pajulintu (Phylloscopus trochilus), metsäkirvinen (Anthus trivialis), urpiainen (Carduelis flammea), talitiainen (Parus major), harmaasieppo (Muscicapa striata), pikkukäpylintu (Loxia curvirostra), puukiipijä (Certhia familiaris), sirittäjä (Phylloscopus sibilatrix), idänuunilintu (Phylloscopus trochiloides) ja hippiäinen (Regulus regulus).


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojokea on käytetty uitossa satunnaisesti jo 1800-luvulla ja säännöllisesti 1900-luvulla vuodesta 1908 alkaen aina vuoteen 1963 asti. Ainoastaan sotavuosina yksi uitto jäi tekemättä. Rakkinekoskella on Vaikkojoen uiton muistomerkki.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojokea on perattu uittoa varten miestyönä 1920-luvulla ja konetyönä 1950-luvulla. Joen koskia on kunnostettu 1979-82 ja 1998-99. Vuosina 2009-2011 on tehty viimeisimpiä kalataloudellisia kunnostustöitä.


title: Vaikkojoki

text: Joessa ja sen sivuhaaroissa on ollut myös viljan jauhatukseen maanviljelijöiden omistamia myllyjä sekä joitakin generaattoreita sähkön tuottamiseen.


title: Vaikkojoki

text: Vuodesta 1986 lähtien Kaavin kesätapahtuman yhteydessä on julkistettu uusi Waikko-Joe tai Waikko-Joetar. Arvonimi myönnetään henkilölle, joka on monipuolisesti ja pitkään ollut mukana Vaikkojoen kehittämisessä, markkinoinnissa ja muussa alueen esiintuomisessa. Waikko Joe on myös maarianvaaralaisen Henry Räsäsen esittämä roolihahmo.


title: Korallimeri

text: Korallimeri on 4 791 000 neliökilometrin merialue Australian koillispuolella. Se rajoittuu idässä Vanuatuun ja Uuteen-Kaledoniaan sekä pohjoisessa Papua-Uuteen-Guineaan ja Salomonsaariin.


title: Korallimeri

text: Korallimeri yhdistyy Tasmaninmereen ja Salomonmereen, ja Torresinsalmi yhdistää sen Arafuranmereen.


title: Korallimeri

text: Korallimeressä sijaitsevat Korallimeren saaret ja Iso valliriutta. Alueella käytiin toukokuussa 1942 toisen maailmansodan Tyynenmeren sotaan kuulunut Korallimeren taistelu.


title: Korvafasaanit

text: Korvafasaanit ("Crossoptilon") ovat Kiinassa esiintyvä aitokanojen heimoon kuuluva uhanalainen lintusuku.


title: Korvafasaanit

text: Korvafasaaneja tunnetaan neljä lajia: valkokorvafasaani ("Crossoptilon crossoptilon"), sinikorvafasaani ("C. auritum"), ruskokorvafasaani ("C. mantchuricum") ja harmaakorvafasaani ("C. harmani"). Suurin niistä on ruskokorvafasaani, jonka pituus on hieman vajaa metri ja paino 1 450–2 475 grammaa. Koiraat ovat huomattavasti naaraita suurikokoisia. Koirailla on pitkä, tuuhea pyrstö ja punaiset heltat. Väritykseltään ne ovat pääosin harmaa-musta-valkoisia.


title: Korvafasaanit

text: Korvafasaaneja esiintyy Kiinan sisäosissa. Lajeista harvinaisin on ruskokorvafasaani, jota esiintyy Pekingin lounaispuolella. Sinikorvafasaani elää aivan Kiinan keskiosissa ja se on kolmesta lajista runsain. Valkokorvafasaanin elinalue on etelämpänä Sichuanissa ja Yunnanissa. Korvafasaaneja tarhataan jonkin verran eri puolilla maailmaa.


title: Korvafasaanit

text: Ruskokorvafasaani elää vuoristometsissä.


title: Korvafasaanit

text: Korvafasaanien pesä on maassa. Munia on 4–8, joita naaras hautoo 24–28 päivää.


title: Korvafasaanit

text: Ruskokorvafasaani syö erityisesti tyrnin marjoja.


title: Helsinki City Marathon

text: Helsinki City Marathon (HCM) on Suomen suosituin maraton, joka kerää vuosittain noin viitisentuhatta juoksijaa. Tapahtuman järjestävät yhteistyössä Suomen Urheiluliitto ja omistajaseurat (Helsingin Kisa-Veikot, Viipurin Urheilijat ja Helsingin Poliisivoimailijat). Helsinki City Marathon on juostu vuodesta 1981 lähtien. Ensimmäisessä tapahtumassa oli mukana runsaat 1 500 juoksijaa. Vuonna 2016 matkaan lähti noin 3 500 juoksijaa. Ensimmäiset 37 kertaa Helsinki City Marathon järjestettiin elokuussa. Vuodesta 2018 lähtien tapahtuma siirtyi toukokuulle.


title: Helsinki City Marathon

text: Vuonna 2015 otettiin käyttöön uusi juoksureitti. Reitti alkaa Olympiastadionin edestä Mäntymäentieltä, josta juostaan Urheilukatua ja Mannerheimintietä Ruskeasuolle, sieltä Pikku-Huopalahden kautta Munkkiniemeen sekä edelleen Kuusi-, Lehti- ja Kaskisaaren kautta Lauttasaareen ja sieltä Ruoholahteen. Tämän jälkeen kierretään kantakaupungin eteläisiä rantoja myötäillen Eiran ja Kaivopuiston kautta Kauppatorille saakka, josta palataan osittain samaa reittiä Ruoholahteen. Ruoholahdesta jatketaan Baanaa myöten Kansalaistorille ja sieltä Töölönlahden länsirantaa myöten Olympiastadionille. Tämän jälkeen juostaan vielä toinen kierros muutoin samaa reittiä, mutta Ruoholahdesta ei poiketa rantoja myöten Kauppatorille, vaan Lauttasaaren suunnalta Ruoholahteen saavuttua käännytään suoraan Baanalle ja sitä myöten Töölönlahdelle. Juoksun maali on Olympiastadionin remontin vuoksi sijainnut Töölön jalkapallostadionilla, nykyisellä Telia 5G Areenalla vuodesta 2016.


title: Helsinki City Marathon

text: Vanha reitti, joka oli käytössä vuoteen 2014 saakka, alkoi sekin Olympiastadionin edestä. Reitti kiersi aluksi Töölön josta jatkettiin Munkkiniemen rantaa myöten Kuusisaareen ja sieltä Lehtisaaren kautta Keilaniemeen Espoon puolelle. Sen jälkeen reitti kulki Länsiväylän pohjoispuolella olevaa kevyen liikenteen reittiä Lauttasaareen, sieltä edelleen Ruoholahteen ja kantakaupungin eteläisiä rantoja myötäillen Eiran ja Kaivopuiston kautta Kauppatorille ja Esplanadille. Tällöin matkaa oli kertynyt jo 25 kilometriä. Esplanadilta Stadionille palattiin suurelta osin samaa reittiä kuin sinne oli tultukin, mutta ei poikettu Espoon puolelle vaan oikaistiin Lauttasaaresta Kaskisaaren kautta Lehtisaareen. Paluumatkalla ei myöskään kierretty Töölöä vaan Munkkiniemestä juostiin suoraan Olympiastadionille.


title: Helsinki City Marathon

text: Helsingin maratonreitille merkittävän leiman antavat meri ja puistot. Lähes puolet reitistä kulkee seuraten Itämeren rantaviivaa.


title: Vanua Lava

text: Vanua Lava on Vanuatuun kuuluva tuliperäinen saari Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu Bankssaarten ryhmään ja Torban maakuntaan. Saari sijaitsee 120 kilometriä Espiritu Santosta pohjoiskoilliseen.


title: Vanua Lava

text: Vanua Lava on pohjoisesta etelään 25 kilometriä ja idästä länteen 20 kilometriä pitkä. Saarella sijaitsee toimiva tulivuori Mount Suretamatai (921 m), jonka tuorein suuri purkaus sattui 1965. Saaren korkein kohta on 946 metriä merenpinnasta.


title: Vanua Lava

text: Torban maakunnan pääkaupunki Sola sijaitsee Vanua Lavan itärannikolla. Saarella oli 2 623 asukasta vuonna 2009. Tärkein vientituote on kopra. Asukkaat puhuvat pääosin itävanuatulaista vatratan eli vanualavan kieltä.


title: Jenakijeve

text:
Jenakijeve (, ) on Itä-Ukrainassa Donetskin alueella sijaitseva kaupunki ja kaupunkipiiri. Se sijaitsee Krinka-joen varrella noin 50 kilometriä Donetskin kaupungista. Vuonna 2013 kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 82 629. Koko kaupunkipiirin asukasluvuksi arvioitiin 129 932 henkeä. Kaupunkipiiriin kuuluu Jenakijeven lisäksi kaksi muutakin kaupunkia, kahdeksan kaupunkimaista taajamaa ja maaseutua.
Kaupunkipiirin asukasluku on pudonnut voimakkaasti Neuvostoliiton ajoista, sillä vuonna 1989 asukkaita kirjattiin olevan 190 000 ja vuonna 2001 vielä 161 500. Kaupungin pinta-ala on 39,2 neliökilometriä.


title: Jenakijeve

text: Jenakijeve oli vuodesta 1883 kaivostaajama ja vuonna 1925 se sai kaupungin aseman.


title: Jenakijeve

text: Kaupunki on ollut kaivostoiminnan, metallurgian ja kemianteollisuuden keskus. Sittemmin ainakin osa kaivoksista on suljettu.


title: Jenakijeve

text: Kaupunki tunnetaan parhaiten kotimaastaan paenneen, Ukrainan parlamentin erottaman ja etsintäkuuluttaman ex-presidentti Viktor Janukovytšin synnyinpaikkana.


title: Kvartaalikapitalismi

text: Kvartaalikapitalismi eli kvartaalitalous on arkikielen ilmaus globaalin markkinatalouden ilmiölle, jossa yritykset määrittelevät strategiansa mieluummin lyhyen kuin pitkän aikavälin tavoitteiden kannalta.


title: Kvartaalikapitalismi

text: Termin juuret ovat Yhdysvalloista peräisin olevasta yritysten tiedotuskäytännöstä. Tällöin yritykset julkaisevat osavuosikatsauksen neljä kertaa vuodessa eli "kvartaaleittain". Lisäksi Yhdysvalloissa on mahdollista maksaa osinkoa osavuosikatsausten yhteydessä. Suomessa listatut yhtiöt ovat esimerkiksi säännöllisen tiedonantovelvollisuuden puitteissa velvollisia julkaisemaan osavuosikatsauksia kvartaaleittain.


title: Rationaalinen ignoranssi

text: Rationaalinen ignoranssi tarkoittaa taloustieteissä ja erityisesti julkisen valinnan teoriassa esimerkiksi osakkeenomistajan tai jonkin ryhmittymän tietoista valintaa passiviteetista.


title: Rationaalinen ignoranssi

text: Esimerkiksi osakeyhtiöissä äänestyskäyttäytyminen erityisesi laajasti hajautuneissa listayhtiöissä on vähäistä, koska äänestyskäyttäytyminen synnyttää kustannuksia, joiden suhde saavutettuun hyötyyn on pieni. Passiivinen osakkeenomistaja saa toisaalta kaiken hyödyn, jota aktiiviset osakkeenomistajat tuottavat omistajaohjauksen seurauksena lisäarvona yritykseen.


title: Mikko Tolvanen

text: Mikko Tolvanen (s. 14. heinäkuuta 1988 Vantaa) on suomalainen jääkiekkomaalivahti ja maalivahtivalmentaja. Hän aloitti keväällä 2017 Sportin maalivahtivalmentajana. Pelaajaurallaan Tolvanen edusti SM-liigassa HPK:ta ja Bluesia. Bluesissa hän oli keväällä 2011 voittamassa SM-hopeaa.


title: Mikko Tolvanen

text: Isokokoinen Tolvanen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti, joka pelasi seuran A-nuorissa 2005–2009 68 ottelua. Kaudella 2008–2009 HPK antoi Tolvasen lainalle Mestiksessä pelaavaan Lempäälä Kisaan. LeKissä Tolvanen pelasi 22 ottelua.


title: Mikko Tolvanen

text: Kaudeksi Tolvanen siirtyi HPK:sta Espoo Bluesiin kaksivuotisella sopimuksellaja saikin pelata ensimmäisen SM-liigan ottelunsa Turun Palloseuraa vastaan 10. marraskuuta 2009. Tolvanen pelasi kuitenkin vain kuusi ottelua, LeKissä pelejä kertyi 10. Seuraavalla kaudella Tolvanen pelasi Bluesissa yhdeksän ottelua ja kävisin kahden ottelun verran lainalla sekä Hokissa että SaPKossa.


title: Mikko Tolvanen

text: Tolvanen teki keväällä 2011 kaksivuotisen sopimuksen HPK:n kanssa. Tolvanen pelasi kahden HPK-kautensa aikana yhteensä 52 SM-liigapeliä. Hän lopetti pelaajauransa kauden 2012–2013 jälkeen.


title: Mikko Tolvanen

text: Tolvanen opiskeli uransa jälkeen fysioterapeuteiksi ja aloitti kaudella 2016–2017 Jokereiden A-nuorten maalivahtivalmentajana. Tolvanen siirtyi kaudeksi 2017–2018 SM-liigaseura Vaasan Sportin valmennusryhmään.


title: Mikko Tolvanen

text: Tolvanen on valmentaja Jarmo Tolvasen poika.


title: Isabela (Galápagossaaret)

text: Isabela eli Albemarle on yksi Galápagossaarista. Sen pinta-ala on 4 588 km², joten se on suurin Galápagossaarista ja muodostaa yli 58 % koko ryhmän maapinta-alasta.


title: Isabela (Galápagossaaret)

text: Isabela koostuu viidestä nuoresta tulivuoresta, jotka ovat edelleen vulkaanisesti aktiivisia. Vuorten ympärillä nuorilla laavakentillä on niukasti kasvillisuutta, mutta varsinkin saaren eteläosan ylängöllä on sankkaa kasvillisuutta ja harvinaisia mangroveita.


title: Isabela (Galápagossaaret)

text: Isabelalla sijaitsee Galápagossaarten korkein kohta, Wolf-tulivuori 1 707 metriä merenpinnasta.


title: Isabela (Galápagossaaret)

text: Päiväntasaaja kulkee juuri Isabelan poikki. Saaren kaakkoisosassa sijaitsee Puerto Villamilin kylä, jonka asukasluku on noin 1 300.


title: Isabela (Galápagossaaret)

text: Isabelalla elää monia harvinaisia eläimiä, kuten jättiläiskilpikonnia, merileguaaneja, pingviineitä ja lentokyvyttömiä galapagosinmerimetsoja. Jättiläiskilpikonnia on viisi alalajia, ja niitä suojelemaan on perustettu erityinen suojelukeskus. Galapagosinmerimetsot pesivät saaren länsirannalla. Itärannalla, Elizabethinlahdella, voi tavata Sinijalkasuulia.


title: Isabela (Galápagossaaret)

text: Isabelaa kutsuttiin aikaisemmin myös Albemarleksi Albemarlen kreivin mukaan. Tämän nimen sille antoi Ambrose Cowley, joka kävi saarella vuonna 1684.


title: Isabela

text: Isabela on:


title: Horlivka

text: Horlivka (, ) on Itä-Ukrainassa Donetskin alueella, noin 47 kilometriä Donetskista pohjoiseen sijaitseva kaupunki. Vuonna 2013 asukasluvuksi arvioitiin 256 714. Kaupunki on kaivostoiminnan ja kemianteollisuuden keskus. Nykyään aluetta valvoo Donetskin kansantasavalta.


title: Horlivka

text: Horlivkan perusti Pjotr Gorlov vuonna 1867 ja se oli koostui pienistä kaivosleireistä aina 1930-luvulle asti. Kaavoitukseltaan alue on nykyäänkin hajanainen. Viime vuosina useita kaivoksia on suljettu ja kaupungin asukasluku on ollut voimakkaasti vähenemässä.


title: Kungsholmen (saari)

text: Kungsholmen on saari Mälaren-järvessä, Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Riddarfjärden-lahden pohjoisosassa. Saari on maa-alaltaan 3,91 neliökilometriä, ja sen ympärysmitta on noin 8,9 kilometriä. Korkein kohta on Stadshagsplan 47 metrin korkeudessa.


title: Kungsholmen (saari)

text: Kungsholmenilla on asukkaita noin 41 000. Hallinnollisesti saari on jaettu viiteen kaupunginosaan, Kungsholmeniin, Mariebergiin, Kristinebergiin, Fredhälliin sekä Stadshageniin. Näistä Kungsholmenin kaupunginosa on maa-alaltaan suurin.


title: Kungsholmen (saari)

text: 1400-luvulla Kungsholmenin saarta asuttivat fransiskaanit, ja tuohon aikaan se tunnettiin nimellä "Munklägret".


title: Vaasa Cup

text: Vaasa Cup on Vaasassa pelattava jääkiekon kesäturnaus, jossa pelaa järjestävän seuran Vaasan Sportin lisäksi kolme muuta joukkuetta. Turnaus pelataan kesällä, tavallisesti elokuun puolessa välissä, noin kuukausi ennen jääkiekon pääsarjojen alkua.


title: Vaasa Cup

text: Vuonna 2006 turnauksen nimi oli Vaasa 400 vuotta -juhlaturnaus, koska se pidettiin Vaasan kaupungin 400-vuotisjuhlan kunniaksi. Vuoteen 2009 asti turnaus pelattiin kolmipäiväisenä, jonka jälkeen turnaus on pelattu kaksipäiväisenä. Aiemmin mestaruus jaettiin pisteiden perusteella, mutta vuosina 2010 ja 2011 on pelattu yhdet ottelut, joiden voittajat ovat edennet suoraan finaaliin.


title: Vaasa Cup

text: Turnauksessa on monena vuonna ollut ruotsalaisedustusta: IF Björklöven 2006, 2007 ja 2008, Luleå HF 2006 ja Växjö Lakers 2009 ja 2010. Vaasa Cupissa on myös pelannut useimmiten SM-liigassa pelaavia joukkueita, muun muassa turnauksen kahteen kertaan voittanut JYP sekä kolmena kesänä osallistunut Porin Ässät.


title: Vaasa Cup

text:
Sarjataulukko
Tulokset (suluissa yleisömäärä)


title: Vaasa Cup

text: Pistepörssin kärki


title: Vaasa Cup

text: Maalipörssi


title: Vaasa Cup

text:
3 maalia
2 maalia
1 maali


title: Vaasa Cup

text: Vuonna 2008 voitosta sai kaksi pistettä. Tämän lisäksi jokaisen ottelun jälkeen lauottiin rangaistuslaukaukset, joista voittaja sai vielä yhden lisäpisteen.


title: Vaasa Cup

text:
Sarjataulukko
Tulokset (suluissa yleisömäärä)
"^ tarkoittaa rangaistuslaukauskisan voittajaa"


title: Vaasa Cup

text:
Sarjataulukko
Vuoden 2010 turnauksessa pelasi järjestävän seuran lisäksi kolme joukkuetta SM-liigasta. Ensimmäisen ottelun voittaneet kohtasivat finaalissa ja hävinneet pelasivat vastakkain pronssiottelussa.


title: Vaasa Cup

text:
Sarjataulukko
Tulokset


title: Vaasa Cup

text: Vuoden 2011 turnaus pelattiin vain kotimaisin alemmissa sarjoissa pelaavin joukkuein. Turnaukseen saatiin myös paikallisottelu, kun Sport otti mittaa Suomi-sarjassa pelaavasta Waasa Red Ducksin joukkueesta. Ensimmäisten otteluiden voittajat pelasivat finaalissa vastakkain ja häviäjät pelasivat pronssiottelun. Ensimmäisellä kierroksella voittivat Kiekko-Laser ja Sport. Finaalissa Kiekko-Laser voitti Sportin maalein 5–3.


title: Vaasa Cup

text:
Sarjataulukko
Vuoden 2013 turnaus pelattiin Sportin ja kolmen muun Mestis joukkueen kesken.Turnauksessa pelattiin neljä ottelua, kahden ensimmäisen otteluiden voittajat kohtasivat finaalissa ja hävinneet pelasivat pronssi pelissä.


title: Mika Oksa

text:
Mika Oksa (s. 6. heinäkuuta 1976 Espoo) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti.
Oksa on espoolaisen kiekkokoulun kasvatti. Hän debytoi Kiekko-Espoossa liigassa jo juniori-ikäisenä. Tämän jälkeen hän siirtyi muutamaksi kaudeksi I-divisioonaan. Espooseen Oksa palasi kaudeksi 1999–2000. Espoon Bluesissa Oksan roolina oli pelata niin Ari-Pekka Siekkisen, Tom Draperin kuin Jarmo Myllyksenkin kakkosvahtina, eikä hän oikein missään vaiheessa päässyt näyttämään oikeita kykyjään.


title: Mika Oksa

text: Toukokuussa 2003 Oksalla todettiin imusolmukesyöpä, jonka hän voitti ja palasi maalinsuulle jälleen joulukuussa. Loppukaudesta hän torjui neljä nollapeliä, kun aikaisemmin niitä ei ollut yhtään. Keväällä 2005 Oksa siirtyi Elitserien-seura Timråhon , jossa pelasi yhden kauden. Loppukaudesta Oksa edusti vielä Sveitsin kakkossarjan EHC Baselia .


title: Mika Oksa

text: Oksa jäi ilman sopimusta kesällä 2006, mutta lokakuussa HPK hankki kokeneen maalivahdin paikkaamaan maalivahtipulaa. Hän paikkasi hyvällä menestyksellä Miika Wiikmania, mutta jäi loppukaudesta Andy Chiodon varjoon. Keväällä 2007 Oksa teki kahden vuoden sopimuksen KalPan kanssa, jossa hän voitti SM-pronssia kaudella 2008–2009 Hän pelasi uransa viimeiset kaudet Valko-Venäjällä Dinamo Minskissä ja Yunost Minskissä.


title: Keskipäivä

text: Keskipäivä on vuorokauden kahteen yhtäsuureen osaan jakava hetki, jolloin analogisessa kellossa (sekunti-,) minuutti- ja tuntiviisari osoittavat kahtatoista, 12:00. Edellisestä keskiyöstä on kulunut tasan 12 tuntia ja seuraavaan on aikaa tasan 12 tuntia. Tähtitieteellisen keskipäivän aikaan aurinko on korkeimmillaan. Keskipäivää ennen on aamupäivä ja keskipäivän jälkeen on iltapäivä. Keskipäivästä suurin osa ihmisistä on töissä, joten työpäivästä on usein kulunut puolet ja jäljellä on puolet.


title: Gaua

text: Gaua eli Santa Maria on yksi Vanuatun Bankssaarista Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu Torban maakuntaan.


title: Gaua

text: Gauan pinta-ala on 342 km² ja asukasluku 766 (1979). Tärkeimpiin vientituotteisiin kuuluvat kopra ja kaakao. Suurin osa väestöstä asuu saaren itäosassa.


title: Gaua

text: Gaualla on toimiva kerrostulivuori, jonka viimeisin purkaus sattui 1982. Keskellä kraatteria sijaitsee Letas, Vanuatun suurin järvi.


title: Farmari (täsmennyssivu)

text: Farmari voi merkitä:


title: Akiko Nakagawa

text: Akiko Nakagawa ( "Nakagawa Akiko", syntynyt 1. joulukuuta 1973 Sapporo, Japani) on japanilainen ääninäyttelijä.


title: Kääpiöauto

text: Kääpiöauto on yleensä moottoripyöräksi rekisteröity kolmi- tai nelipyöräinen ajoneuvo, jonka suurin suosio koettiin toisen maailmansodan jälkeen 1950- ja 1960-luvulla. Tunnettuja kääpiöautomerkkejä olivat Messerschmitt KR 200 FMR, BMW Isetta, Goggomobil, Peel, Heinkel, Trojan, Velorex, Zündapp, Vespa 400 ja NSU Prinz. Nykyään kääpiöautoksi luetaan harrastajien piirissä kaikki alle 600-kuutioiset autot, kuten Fiat 500 ja 600 -mallit. Kääpiöautoihin mahtuu yksi, kaksi tai kolme aikuista henkilöä. Nykyään valmistetaan joitain kääpiöautoja, kuten Smartia.


title: Kääpiöauto

text: Suomessa Wihuri Oy tutki mahdollisuuksia kotimaisen kääpiöauton valmistamiseksi rakentamalla Wiima-nimisen pikkuauton, joka esiteltiin vuoden 1957 lopulla. Autossa oli takaosaan sijoitettu kaksisylinterinen moottoripyörän moottori ja se muistutti ulkonäöltään saman ajan saksalaisia kääpiöautoja. Autoa pidettiin onnistuneena, mutta kaavailut sen sarjavalmistuksen aloittamiseksi osoittivat, että auton hinta tulisi nousemaan lähelle Volkswagen Kuplan hintaa, eikä sen kehitystyötä jatkettu. Tämä laatuaan ainoaksi jäänyt auto joutui myöhemmin kadoksiin.


title: Kääpiöauto

text: Vuonna 1994 valmistui kaksivuotisen projektin tuloksena pienen suomalaisen kolmipyöräisen kaupunkiauton prototyyppi, joka sai nimekseen Ibana. Auto oli kymmenen Helsingin teknillisen oppilaitoksen ja kolmen Taideteollisen korkeakoulun opiskelijan opinnäytetyö ja se esiteltiin samana vuonna Pariisin autonäyttelyssä.


title: Buddenbrookit

text: Buddenbrookit () on Thomas Mannin ensimmäinen romaani. Se julkaistiin vuonna 1901 Mannin ollessa vain 26-vuotias. Siitä tuli Saksassa välitön menestys ja myöhemmin klassikko.


title: Buddenbrookit

text: Romaani kuvaa lyypekkiläisen vauraan kauppiassuvun rappeutumista neljässä sukupolvessa. Se on yleensä ymmärretty kuvaukseksi Saksan porvaristosta 1800-luvulta 1900-luvun alkuun. Romaani esittelee Mannille luonteenomaisen ironisen ja yksityiskohtaisen tyylin.


title: Buddenbrookit

text: Mann aloitti Buddenbrookien kirjoittamisen lokakuussa 1897 ollessaan vain 22-vuotias. Se valmistui kolme vuotta myöhemmin heinäkuussa 1900 ja julkaistiin lokakuussa 1901. Mannin tavoitteena oli kirjoittaa yhteiskunnallinen romaani perhesaagan muotoon ja jatkaa Stendhalin Punainen ja musta -tyyppisten 1800-luvun realististen romaanien traditiota. Henkilökohtaisempana motiivina oli saavuttaa sellainen kirjailijan status, jonka hänen vanhempi veljensä Heinrich Mann oli saanut suhteellisen menestyneellä vuoden 1894 romaanillaan "In einer Familie". Thomas Mannin molempien tavoitteiden voidaan katsoa täyttyneen Buddenbrookeissa. Romaani on yhä hänen suosituimpiaan ja monet pitävät sitä parhaana kuvauksena 1800-luvun saksalaisporvaristosta.


title: Atata

text: Atata on saari Tongalla, Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu Tongatapusaarten ryhmään ja sijaitsee kymmenen kilometrin päässä Nukuʻalofasta.


title: Atata

text: Atatalle on Tongatapulta laivayhteys, ja laivamatka Nukuʻalofan satamasta kestää noin puoli tuntia.


title: Atata

text: Atata on kolmesta Tongatapun rannikolla sijaitsevasta saaresta (muut ovat Fafa ja Pangaimotu) suurin ja Tongatapuun nähtynä etäisin. Saari on pinta-alaltaan sata aaria.


title: FOSDEM

text: FOSDEM eli Free and Open source Software Developers' European Meeting on vuodesta 2001 asti pidetty vuosittainen kaksipäiväinen vapaiden ja avoimen lähdekoodin sovellusten kehittäjien konferenssi. Konferenssi on vapaaehtoisvoimin järjestetty, ja se pidetään Belgiassa joka vuosi helmikuun loppupuolella.


title: FOSDEM

text: Kaikkiin FOSDEM:n tapahtumiin on vapaa pääsy, joten tapahtumat rahoitetaan lahjoitusten ja sponsoreiden avulla. Vuonna 2004 konferessiin osallistui 2500 ihmistä.


title: FOSDEM

text: Kun konferenssi järjestettiin ensimmäisen kerran 2001, oli sen nimi "Open Source Developers European Meeting". Nykyinen nimi otettiin käyttöön seuraavana vuonna.


title: FOSDEM

text: Tim O'Reilly avasi tapahtuman puheella yksityisyydestä verkossa. Seuraava puhuja oli Richard Stallman aiheella "Copyright vs. Community in the age of Computer Networks". Myös Alan Cox ja Jimmy Wales pitivät puheet.


title: FOSDEM

text: Richard Stallman piti avauspuheenvuoron ohjelmistopatenteista ja GPL-lisenssistä.


title: FOSDEM

text: Uriel M. Pereira piti puheen aiheesta Plan 9 from Bell Labs.


title: FOSDEM

text: Jeff Waugh lopetti tapahtuman puheella "Free Software and the GNU/Linux Desktop".


title: FOSDEM

text:
Matias E.Vara puhui Mikroytimestä TORO kernel
esitelmässä A dedicated kernel named TORO.
Se on tehty Lazarus-ohjelmankehitysympäristössä FreePascal-ohjelmointikielellä.


title: Mariupol

text: Mariupol (, , ) on Kaakkois-Ukrainassa Asovanmeren rannalla sijaitseva teollisuus- ja satamakaupunki. Hallinnollisesti Mariupol kuuluu Donetskin alueeseen ja historiallisesti Donetsin laakioon. Kaupungissa asuu sen syntyhistorian seurauksena kreikkalaisyhteisö.


title: Mariupol

text:
Mariupol on Ukrainan 10. suurin kaupunki, jonka väkiluvuksi arvioitiin vuoden 2017 alussa 449 498
henkeä.


title: Mariupol

text: Vuonna 1734 Asovanmeren rannalle, Kalmius- ja Kaltšykjokien suulle perustettiin linnoitus. Tämän ympärille kehittyi Kalmiuksen asutus. Vuonna 1778 asutuksen länsireunalle rakennettiin Pavlovskin kaupunki Krimiltä karkotetuille kreikkalaisille (Pontoksen kreikkalaisen kulttuuripiirin osa). Vuonna 1780 kaupunki nimettiin Mariupoliksi. Vuodesta 1807 lähtien se kuului Venäjän keisarikunnan ukrainalaisvaltaisen Jekaterinoslavin kuvernementin alueeseen. Vuonna 1874 Mariupolista tuli kuvernementin kihlakuntakaupunki (se oli ollut vastaavassa asemassa jo 1700-luvun lopulla Jekaterinoslavin käskynhaltijakunnassa), jossa oli vuonna 1897 jo 31 116 asukasta.


title: Mariupol

text: Neuvostoliiton aikana vuosina 1948–1989 kaupungin nimi oli Ždanov (Жда́нов) siellä syntyneen Andrei Ždanovin kunniaksi.


title: Mariupol

text: Itä-Ukrainan kriisin aikana Mariupol on ollut vieraan valtion, Venäjän federaation, aseellisesti tukeman Ukrainan tasavallan laittomana pitämän separatistijoukon, että ukrainalaisjoukkojen, ja aluepuolustuspataljoona Azovin hallinnassa. Kaupungin itäpuolella sijaitsevaan Novoazovskiin oli ukrainalaislähteiden mukaan muutamaa päivää aiemmin hyökännyt tunnustuksettomia venäläisiä sotajoukkoja panssareineen, jolloin sadat mariupolilaiset olivat ryhtyneet kaivamaan taisteluhautoja kaupungin puolustusta tehostaakseen. 5. syyskuuta 2014 aselevon jälkeen kaupungin puolustusta organisoitiin uudelleen perustamalla vapaaehtoisista kaupunkilaisista aluepuolustuspataljoona Azoville rinnakkainen aluepuolustuspataljoona Mariupol sekä itsepuolustusjoukot vartioimaan miliisin kanssa tärkeitä kohteita, kuten Mariupolin rautatieasemaa ja kemian tehtaita. Mariupolin seutua tulitettiin tulitauosta huolimatta myös 6. syyskuuta 2014, Ukrainan ulkoministeriön mukaan "Venäjältä laukaistuilla" Grad-raketinheittimillä. Yhden naisen raportoitiin kuolleen ja kolmen mieshenkilön haavoittuneen Mariupolin seudulle kohdistuneen tulituksen seurauksena.


title: Mariupol

text: 24.1.2015 Venäjän tukeman niin sanotun "Donetskin kansantasavallan" taistelijat tulittivat Mariupolin keskustaa Grad-raketinheittimillä, jolloin yli 30 siviiliä sai surmansa ja yli 100 haavoittui, sekä useita rakennuksia syttyi palamaan. YK:n Turvallisuusneuvoston 15 jäsenmaata yrittivät sopia yhteistä päätöslauselmaa, jossa olisi tuomittu Mariupoliin tehty raketti-isku, mutta se vesittyi Venäjän vastustukseen.


title: Mariupol

text: Väestöstä noin puolet on ukrainalaisia (49 %), ja toiseksi suurimman ryhmän muodostavat venäläiset (44 %). Vähemmistöryhmiä ovat kreikkalaiset (4 %), valkovenäläiset, armenialaiset, juutalaiset ja bulgarialaiset.


title: Mariupol

text: Yleisimmin puhutaan venäjän kieltä (90 %). Seuraavaksi yleisimmät ovat ukraina ja kreikka.


title: Mariupol

text: Mariupolissa on rauta-, teräs-, konepaja- ja kemian teollisuutta, kevyttä teollisuutta, kalastusta. Teollisuuden päästöjen seurauksena kaupungin ilmanlaatu tunnettiin huonoksi. Kaupungissa on kaksi terästehdasta, joiden tuotteita viedään Ukrainasta myös ulkomaille. Mariupolin teollisuusalue tuottaa noin 38 % Donetskin alueen viennistä ja koko Ukrainan viennistä noin 7 %.


title: Mariupol

text: Mariupolin satama on eräs Ukrainan suurimpia. Sinne saapuu myös rautatie. Kaupungin länsiosissa on kansainvälinen lentoasema.


title: Mariupol

text: Kaupunki on myös lomakeskus kylpylöineen.


title: Josef Straka

text: Josef Straka (s. 11. helmikuuta 1978 Jindřichův Hradec, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka edustaa Tšekin toisella sarjatasolla pelaavaa HC Ceske Budejovicea.


title: Josef Straka

text: Straka aloitti jääkiekkouransa HC Taborissa, mutta siirtyi nuorena HC Litvinoviin. Hän on pelannut myös HC Plzenissä ja Sparta Prahassa. Hän voitti kaudella 2005–2006 Tšekin Extraligan mestaruuden Sparta Prahassa. Hän siirtyi kaudeksi 2006–2007 Suomen SM-liigaan Rauman Lukon joukkueeseen. Lukossa hän pelasi ykkösketjun keskushyökkääjänä. Vuonna 2007 hän siirtyi Venäjän pääsarjaan, jossa pelasi vuoteen 2013 asti. 6. tammikuuta 2013 Rauman Lukko ilmoitti tehneensä Strakan kanssa loppukauden kestävän sopimuksen. Hän on NHL-seura Calgary Flamesin viidennen kierroksen varaus vuodelta 1996.


title: Super Cup (jääkiekko)

text: Jääkiekon Super Cup (myös nimellä IIHF Super Cup) oli neljänä vuonna ottelu, jossa kohtasivat ajan European Hockey Leaguen ja Continental Cupin voittajat. Tosin vuonna 1997 Lada Toljatti voitti Euroopan Cupin ja pääsi sitä kautta haastamaan EHL-mestari TPS:n. TPS onkin Super Cupin ainoa suomalainen voittajajoukkue vietyään ottelun juuri vuonna 1997. Aluksi olikin tarkoitus, että Super Cupissa kohtaavat EHL:n ja Euroopan Cupin voittajat. Tämä idea saatiin kuitenkin lytätä heti ensimmäisen Super Cupin jälkeen, kun Euroopan Cup lakkautettiin. Viimeisin Super Cup pelattiin 3 600:n katsojan edessä elokuussa vuonna 2000. Tuolloin ottelu ratkesi kotijoukkue Magnitogorskin voittoon vasta jatkoajalla Aleksei Troštsinskin maalilla.


title: Planckin pituus

text: Planckin pituus (merkitään formula_1) on pituuden yksikkö, joka on noin 1,6 · 10 metriä ja on yksi Planckin yksiköistä. Planckin pituus voidaan laskea käyttämällä kolmea luonnonvakiota: valonnopeutta, Planckin vakiota ja gravitaatiovakiota. Planckin pituus on käytännössä lyhin matka jota voidaan käyttää fysiikan laskuissa (ottaen huomioon yleisen suhteellisuusteorian ja Heisenbergin epätarkkuusperiaatteen).


title: Planckin pituus

text: Planckin pituudesta lähtien gravitaatiovoima alkaa kvantittua. Kvantittumisen vaikutuksista ei ole pystytty muodostamaan toimivaa teoriaa.


title: Planckin pituus

text: Planckin pituus lasketaan:


title: Planckin pituus

text: missä


title: Planckin pituus

text: Kaksi viimeisintä desimaalia sulkujen sisällä on Planckin pituuden hajontaluku, joka kuvaa määrityksen virheen suuruutta.


title: Kunnossapito

text: Kunnossapito on kaikkien niiden teknisten, hallinnollisten ja johtamiseen liittyvien toimenpiteiden kokonaisuus, joiden tarkoituksena on säilyttää kohde tilassa tai palauttaa se tilaan, jossa se pystyy suorittamaan vaaditun toiminnon sen koko elinjakson aikana (SFS-EN 13306 2001).


title: Kunnossapito

text: Kunnossapidosta puhutaan teiden, katujen, kevyen liikenteen väylien, latujen, avantojen, rakennusten tai teollisuuden tuotantokoneiden hoidon yhteydessä.


title: Kunnossapito

text: Tietojärjestelmien kunnossapitoa sanotaan "ylläpidoksi".


title: Kunnossapito

text: Henkilöiden kunnossapitoa sanotaan "huoltamiseksi" tai "holhoukseksi".


title: Mbuji-Mayi

text: Mbuji-Mayi (entiseltä nimeltään Bakwanga) on Kongon demokraattisen tasavallan kolmanneksi suurin kaupunki ja Itä-Kasain maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa arvioitiin asuvan 1,2 miljoonaa ihmistä vuonna 2004.


title: Mbuji-Mayi

text: Mbuji-Mayia ei ole suunniteltu näin suurelle väkimäärälle, taloja on rakennettu minne sattuu ilman suurempia suunnitelmia ja infrastruktuuri puuttuu monilta alueilta.


title: Mbuji-Mayi

text: Belgialaiset siirtomaaisännät perustivat kaupungin vuonna 1910 timantinlouhinnan tukikohdaksi nimellä Bakwanga. Vuoden 1960 itsenäisyyden jälkeen kaupunki alkoi kasvaa hyvin voimakkaasti, kun pääasiassa luba-kansaan kuuluvia ihmisiä muutti sinne. Kaupunki onkin suurin lubien keskittymä ja siellä puhutaan luluanluban kieltä, joka on yksi Kongon demokraattisen tasavallan virallisista kielistä.


title: Mbuji-Mayi

text: Mbuji-Mayi oli separatistisen Etelä-Kasain pääkaupunki 1960-1962 tuhoisan sisällissodan aikana.


title: Alois Brunner

text: Alois Brunner (8. huhtikuuta 1912 Rohrbrunn, Itävalta-Unkari – kuoli mahdollisesti 2010 Damaskos, Syyria, julistettiin kuolleeksi 2014) oli itävaltalainen natsisotarikollinen. Hän toimi Adolf Eichmannin sihteerinä.


title: Alois Brunner

text: SS-Hauptsturmführerin arvoinen Brunner järjesteli vankeja Vichyn Ranskasta ja Slovakiasta keskitysleireille. Häntä syytetään tuhansien juutalaisten murhista. Adolf Eichmann lähetti henkilökohtaisesti hänet vuonna 1944 Unkariin, missä hän järjesti juutalaisten kuljetuksen.


title: Alois Brunner

text: Toisen maailmansodan jälkeen Brunner sanoi CIA:n palkanneen hänet, ja syynä olisi ollut se, että hän oli vahvasti neuvostovastainen. Brunner katosi ja pakeni vuonna 1954 luultavasti Syyriaan. Syyriassa hän antoi apua maan hallitukselle muun muassa teknisissä ja sotilaallisissa asioissa.


title: Alois Brunner

text: Natsien metsästäjän Simon Wiesenthalin mukaan Brunner asui Syyrian Damaskoksessa nimellä "tohtori Georg Fischer". Hänet on tuomittu 1950-luvulla kahdesti poissa olevana kuolemaan.


title: Alois Brunner

text: Brunner tuomittiin Ranskassa vuonna 2001 poissaolevana elinikäiseen vankeusrangaistukseen.


title: Alois Brunner

text: Brunner menetti silmän ja sormiaan saatuaan kirjepommin Israelin salaiselta poliisilta Mossadilta. Joulukuussa 1999 huhuttiin hänen kuolleen vuonna 1996. Saksalainen journalisti kävi Syyriassa ja ilmoitti, että Brunner asuu yhä Meridian-hotellissa Damaskoksessa. Myös Brasilian poliisi selvitti tapausta, jossa erästä miestä epäiltiin Brunneriksi. Vuonna 2013 huhuttiin, että Brunner olisi ollut elossa Syyriassa.


title: Alois Brunner

text: Chicago Sun Timesin vuoden 1987 puhelinhaastattelussa, Brunner ei katunut lainkaan tekojaan ja sanoi: ”Kaikki juutalaiset ansaitsivat kuolla, koska he olivat paholaisten agentteja ja ihmisroskaa, en kadu mitään ja tekisin sen uudestaan.”


title: Alois Brunner

text: Natsirikollisten jäljittäjä Efraim Zuroff Simon Wiesenthal -keskuksesta ilmoitti vuonna 2014, että Brunner kuoli vuonna 2010 Damaskoksessa. Brunner käytti Damaskoksessa asuessaan nimeä Georg Fischer.


title: Rotavirusrokote

text: Rotavirusrokote on tarkoitettu rotaviruksen eri muotoja ja niiden aiheuttamia haittoja vastaan. Rokote on saanut EU:ssa myyntiluvan vuonna 2006. Rotavirusrokote tuli Suomen kansalliseen rokotusohjelmaan 1.9.2009. Kaikki 1.7.2009 ja sen jälkeen syntyneet lapset voivat saada rokotteen neuvolasta maksutta.


title: Rotavirusrokote

text: Nykyisin käytössä oleva rokote on osoittautunut estävän tehokkaasti viruksen aiheuttamia tauteja, kuten ripulia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan rokoteviruksen siirtyminen läheisessä kontaktissa rokotetun kanssa oleviin on teoreettisesti mahdollista. THL suosittelee tavanomaisesta käsihygieniasta huolehtimiseen vaippojen vaihdon yhteydessä ja tehostettua käsihygieniaa tulee noudattaa, mikäli jollakulla perheessä on alentunut puolustuskyky, esim. immuunivajavuustila. Uusinta-annosten jälkeen elävän rokoteviruksen erittyminen on olematonta.


title: Kisangani

text: Kisangani (vanhalta nimeltään Stanleyville) on Kongon demokraattisen tasavallan suurimpia kaupunkeja ja Tshopon maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa puhutaan swahilia ja myös lingalaa. Vuonna 2004 siellä asui 682 599 asukasta.


title: Kisangani

text: Henry Morton Stanley perusti vuonna 1883 tukikohdan nykyisen Kisanganin lähelle Wana Rusarin saarelle Boyoman putousten alajuoksulle, josta on mahdollista purjehtia Kinshasaan saakka. Kongon vapaavaltion virkamiehet pitivät sitä tukikohtanaan, kunnes islaminuskoiset mustat orjakauppiaat ajoivat heidät pakosalle. Kongon vapaavaltio sai alueen jälleen ainakin nimellisesti hallintaansa, kun se nimitti orjakauppiaiden päällikön Tippu Tipin alueen käskynhaltijaksi.


title: Sääskilahti

text: Sääskilahti tai Sääskenperä on kylä Ranuan kunnassa. Se sijaitsee Simojärven länsirannalla noin 40 kilometriä Ranuan kuntakeskuksesta koilliseen. Vuonna 1998 kylässä oli 102 asukasta.


title: Basse-Kotto

text: Basse-Kotto on yksi Keski-Afrikan tasavallan prefektuureista. Sen pääkaupunki on Mobaye. Basse-Kotton pinta-ala on 17 604 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan 249 150 asukasta.


title: Basse-Kotto

text: Basse-Kotto sijaitsee Keski-Afrikan tasavallan eteläosassa ja rajoittuu etelässä Kongo-Kinshasaan. Valtioiden välisen rajan muodostaa Ubangijoki. Basse-Kotton naapuriprefektuurit Keski-Afrikan tasavallassa ovat Ouaka, Haute-Kotto ja Mbomou.


title: Amazonis Planitia

text: Amazonis Planitia on tasankoalue Marsissa. Se on läpimitaltaan noin 2 809 kilometriä. Se sijaitsee Tharsiksen ja Elysium Planitian välimaastossa, länteen Olympus Mons -tulivuoresta.


title: Ah-Un

text: Ah-Un () on kaksipäinen lohikäärme-yōkai manga- ja animesarja Inuyashassa.


title: Ah-Un

text: Ah-Un on matkustanut Sesshoomarun kanssa vuosisatojen ajan, mutta sai nimensä vasta Riniltä. Hänen oikea päänsä on Ah ja vasen Un. Hän on Totosain kolmisilmäisen härän lisäksi ainoa yōkai sarjassa joka syö ainoastaan kasveja. Matkallaan Rin ja Jaken usein lepäävät hänen selässään lentäessään pitkän matkan ja Sesshoomarun jättäessä Rinin yksin tai Jakenin kanssa johonkin turvalliseen paikkaan, Ah-Un jää aina vartioimaan häntä varmuuden vuoksi.


title: Ah-Un

text: Ah-Un voi syöstä yōkai-energiaa molemmista suustaan. Hänen oikeasta suustaan tulee salamoita. Vasenta suutaan hän ei kuitenkaan käytä melkein koskaan, mutta siitä hän voi syöstä vihreitä salamoita, joilla hän voi hallita pilviä.


title: Tykkivene Karjala

text: Tykkivene Karjala (kylkinumero 04) oli Suomen merivoimien 1968 valmistunut Turunmaa-luokan tykkivene (kansainväliseltä luokitukseltaan korvetti). Alus poistettiin palveluksesta vuonna 2001, ja se on nykyisin Forum Marinumin museoaluksena Turussa.


title: Tykkivene Karjala

text: Turunmaa-luokan alusten suunnittelu alkoi vuonna 1963, jolloin suunnittelijat loivat viisi eri runkotyyppiä ja 35 konevaihtoehtoa. "Karjala" tilattiin 18. helmikuuta 1965 Wärtsilän telakalta Helsingistä. Sen köli laskettiin maaliskuussa 1967, ja se laskettiin vesille 16. elokuuta 1967. Alus valmistui 21. lokakuuta 1968, ja se luovutettiin vielä samana vuonna merivoimille, joka otti sen palvelukseensa vuonna 1969.


title: Tykkivene Karjala

text: Teräsrunkoinen alus painoi luovutushetkellä 700 tonnia, mutta painoa kertyi erilaisten päivitysten yhteydessä 100 tonnia lisää. Sen kansirakenteet ovat alumiinia ja tärkeimmät osat on suojattu panssarilevyin. Koneratkaisuna on yhdistelty turbiini- ja dieseljärjestelmä. Dieselmoottorilla voitiin ajaa 5 000 meripeninkulmaa ilman polttoainetäydennystä. Nopeus oli yli 35 solmua, ja huippunopeudeksi oli kirjattu 37,3 solmua. Tähän vauhtiin tarvittiin kaikki moottorien tehot eli 24 000 hevosvoimaa.


title: Tykkivene Karjala

text:
Alus liitettiin vuonna 1969 palvelukseen otettaessa Upinniemeen sijoitettuun Saaristomeren meripuolustusalueenn vartiolaivueeseen. Aluksen keulakannen 120 millimetrin tykin putki räjähti vastaanottoammunnoissa kesällä 1970, jolloin tykillä olleet loukkaantuivat lievästi. Alus siirrettiin vuonna 1979 Pansioon tykkilaivueeseen, josta se siirrettiin edelleen vuonna 1987 ohjuslaivueen, nykyinen 6. Ohjuslaivue, johtoalukseksi.
"Karjala" kävi monilla laivastovierailuilla Itämeren ja Pohjanmeren satamissa, kaukaisimmalla purjehduksellaan Norjassa, missä se vuonna 1982 osallistui Norjan kuninkaan Olavi V:n kuninkuuden 25-vuotisjuhlallisuuksiin.


title: Tykkivene Karjala

text: Alus peruskorjattiin vuosina 1985–1986. Se poistettiin käytöstä 2001 aseistukseltaan vanhentuneena sekä liian suuren miehistön vaativana, ja alus hinattiin 2002 Pansiosta Forum Marinumiin museolaivaksi Aurajoen varrelle.


title: Tykkivene Karjala

text: Alus matkasi Merivoimissa yhteensä 257 306 meripeninkulmaa, sen koneita käytettiin 22 051 tuntia, ja polttoainetta kului noin 24 miljoonaa litraa. Sillä koulutettiin yli 2 000 varusmiestä, minä aikana aluksella palveli seitsemän konepäällikköä ja 31 päällikköä, joista pisimpään komentajakapteeni Dan Wilen ja viimeisinä komentajakapteeni Raimo Pyysalo ja kapteeniluutnantti Keijo Karila.


title: Pillimehu

text: Pillimehu on yleensä pahvisessa purkissa olevaa mehua, jota juodaan pillillä pakkauksen päällä olevan pienen reiän kautta. Nykyään se on yleensä suorakulmaisen särmiön muotoinen, ensimmäinen pakkaustapa oli nelisivuinen nelitahokkaan eli tetraedrin muotoinen juomapakkaus, jonka mukaan tuotteen kehittänyt Tetra Pak sai nimensä.


title: Pillimehu

text: Suomessa myytävistä pillimehuista tunnetuimpia ovat Trip ja Grandi. Marlin Trip oli Suomen ensimmäinen laminaattipakkaukseen pakattu juoma tullessaan markkinoille vuonna 1962.


title: Elysium Planitia

text: Elysium Planitia on toiseksi suurin tuliperäinen alue Marsissa. Alueella sijaitsevat tulivuoret Hecates Tholus, Elysium Mons ja Albor Tholus. Alue on saanut nimensä antiikin mytologian Elysionin kentistä.


title: Elysium Planitia

text: Mars Express -satelliitti otti vuonna 2005 Elysium Planitiasta valokuvan, jossa näkyvän muodostelman uskotaan olevan tuhkan peittämää jäätä. Jäätikön kooksi on arveltu 800 x 900 kilometriä ja paksuudeksi 45 metriä.


title: Elysium Planitia

text: NASAn InSight-luotain laskeutui Elysium Planitialle 26. marraskuuta 2018.


title: Taikavuori

text: Taikavuori ("Der Zauberberg") on Thomas Mannin romaani, joka julkaistiin marraskuussa 1924. Sitä pidetään yleisesti eräänä 1900-luvun saksalaisen kirjallisuuden tärkeimmistä teoksista.


title: Taikavuori

text: Mann tarkoitti "Taikavuoren" aluksi paljon lopullista versiota lyhyemmäksi pienoisromaaniksi. Se oli tarkoitettu mukaelmaksi "Kuolemasta Venetsiassa" ja kuvaukseksi Mannin saamista vaikutelmista parantolasta Sveitsin Davosissa, jossa hänen vaimonsa oli useita kuukausia hoidossa keuhkosairauden vuoksi vuonna 1912. Ensimmäinen maailmansota keskeytti kirjan kirjoittamisen ja sen vaikutukset saivat Mannin kirjoittamaan romaanin uudestaan ja laajentamaan sitä käsittelemään länsimaisen yhteiskunnan ”itsetuhoviettiä” sekä sairauden ja kuolevaisuuden kysymyksiä.


title: Taikavuori

text: Tarina alkaa vajaa vuosikymmen ennen ensimmäistä maailmansotaa. Päähenkilö, vähän yli 20-vuotias Hans Castorp, menee davosilaiseen alppiparantolaan tapaamaan siellä tuberkuloosin vuoksi hoidossa olevaa serkkuaan Joachim Ziemßeniä. Castorpin vierailu parantolassa venyy hänen saamiensa yhä pahenevien, osittain näyteltyjen sairauksien vuoksi. Castorp tapaa parantolassa henkilöitä, kuten humanistin ja tietokirjailijan Lodovico Settembrinin, totalitaristisen jesuiitan Leo Naphtan, hedonistin Pieter Peeperkornin ja romanttisesti ihailemansa rouva Chauchat’n.


title: Taikavuori

text: Castorp viettää parantolassa lopulta seitsemän vuotta, kunnes sota alkaa ja hänet määrätään armeijaan. Hänen kohtalonsa taistelukentällä jää avoimeksi.


title: Haute-Kotto

text: Haute-Kotto on yksi Keski-Afrikan tasavallan neljästätoista prefektuurista. Sen pääkaupunki on Bria. Haute-Kotton pinta-ala on 86 650 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan 90 316 asukasta.


title: Haute-Kotto

text: Kottojoki virtaa Haute-Kotton läpi. Haute-Kotton naapuriprefektuurit ovat Vakaga, Bamingui-Bangoran, Mbomou, Basse-Kotto, Ouaka ja Haut-Mbomou. Haute-Kotton ja Haut-Mbomoun välisen rajan muodostaa Chinkojoki. Lisäksi prefektuurilla on yhteistä rajaa Sudanin kanssa.


title: Sojuz 18-1

text: Sojuz 18-1 oli Neuvostoliiton epäonnistunut Sojuz-laukaisu. Alus ei saavuttanut kiertorataa.


title: Sojuz 18-1

text: Sen tarkoitus oli kuljettaa kaksi kosmonauttia Saljut 4-avaruusasemalle. Lennon kestettyä 288,6 sekuntia loppuunpalaneen toisen rakettivaiheen irrotus pyroteknisillä laitteilla epäonnistui, kun kuudesta kiinnityspultista katkesi vain kolme. Kolmas rakettivaihe syttyi toisen vaiheen rakenteen ollessa vielä kiinni, sen työntövoima repäisi loppuunpalaneen vaiheen irti. 6,5 sekuntia myöhemmin aluksen turvalogiikka sammutti kolmannen rakettivaiheen ja irrotti miehitetyn kapselin. Paluun alku tapahtui ylisuurella 21,3 g:n kiihtyvyydellä. Lento kesti vain 21 minuuttia ja päättyi onnistuneeseen laskuun laskuvarjojen varassa. Kapseli laskeutui ilmeisesti Kiinan kansantasavallan raja-alueelle, josta Neuvostoliiton helikopterit pikaisesti noutivat miehistön.


title: Haut-Mbomou

text: Haut-Mbomou on yksi Keski-Afrikan tasavallan prefektuureista. Sen pääkaupunki on Obo. Haut-Mbomoun pinta-ala on 55 530 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan 57 602 asukasta.


title: Haut-Mbomou

text: Haut-Mbomou sijaitsee maan kaakkoisosassa ja sillä on yhteistä rajaa Etelä-Sudanin ja Kongon demokraattisen tasavallan kanssa.


title: Haut-Mbomou

text: Haut-Mbomoun naapuriprefektuurit ovat Haute-Kotto ja Mbomou. Haut-Mbomoun ja Haute-Kotton välisellä rajalla virtaa Chinko- sekä Haut-Mbomoun ja Kongo-Kinshasan rajalla Mbomoujoki.


title: Solitaire

text: Solitaire voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jerusalemin Jumalanäiti

text: Jerusalemin Jumalanäiti on yksi ortodoksisista ikonityypeistä. Useat tämän ikonityypin ikoneista tunnetaan ihmeitätekevinä kuvina.


title: Jerusalemin Jumalanäiti

text: Sen alkuperä juontuu ensimmäiseen "Jumalanäidin Tiennäyttäjä" –ikoniin, jonka maalasi perimätiedon mukaan apostoli ja evankelista Luukas. Alkuperäinen ikoni tai sen kopio vietiin Konstantinopoliin ja sieltä Kiovan Venäjälle Krimin niemimaan Korsuniin eli Khersonesokseen, jossa Vladimir Suuri (pyhä Vladimir Kiovalainen) vuonna 988 otti kasteen ja siirsi sitten ikonin Kiovaan.


title: Jerusalemin Jumalanäiti

text: Ikonin kopio luovutettiin Novgorodiin, jossa ikonista tehtiin taas omat kopiot ja niiden nimenä ryhdyttiin käyttämään Korsunin Jumalanäiti-ikonia.


title: Jerusalemin Jumalanäiti

text: Tsaari Iivana Julma siirsi Jerusalemin Jumalanäidin vielä Moskovaan, josta Napoleon omien sotiensa aikana varasti sen ja vei Pariisiin. Ikoni on nykyisin Notre Damen katedraalissa Pariisissa.


title: Jerusalemin Jumalanäiti

text: Ortodoksinen kirkko kunnioittaa Jerusalemin Jumalansynnyttäjän ikonia vuosittain lokakuun 12. päivänä.


title: Jerusalemin Jumalanäiti

text: Lintulan luostarin kirkossa Heinäveden Palokissa on 1920-luvulla Tbilisin lähellä sijaitsevassa Betanian naisluostarissa maalattu pienehkö, kooltaan 33x29,5 cm toisinto Jumalaidin jerusalemilaisesta ikonista. Lintulan ikoni on siunattu Jerusalemissa Kristuksen haudalla ja siihen on kiinnitetty kaksi pientä kivenpalasta, yksi Kristuksen haudalta ja toinen Golgatan kalliosta. Ikonia pidetään ihmeitätekevänä; Jerusalemin Jumalanäidin kuvan edessä annattujen rukousten katsotaan auttaneen esimerkiksi lapsettomuudesta kärsinyttä pariskuntaa.


title: Jerusalemin Jumalanäiti

text: Ikoni saatiin Kannaksella sijainneeseen Kivennavan Lintulan luostariin 1930-luvulla, ja evakkomatkalle 11. lokakuuta 1939 lähdettäessä luostarin kalustosta vastannut nunna Nina otti sen mukaan eräänä harvoista mukaan pelastetuista esineistä; evakkoon jouduttiin lähtemään ikonin juhlapäivän aattona. Ikonia kunnioitetaan luostarin sodanjälkeisen ajan merkittävämpänä pyhäinkuvana. Sillä katsotaan olleen rooli Lintulan luostarin nykypaikan valinnassa, sillä Jumalanäidille omistetun rukouspalveluksen jälkeen ikonin edessä heitetyllä arvalla valittiin kahdesta luostarikäyttöön sopivaksi katsotusta maatilasta se, johon hankinta kohdistettiin vuonna 1946.


title: Umaga

text: Edward Smith "Eddie" Fatu, Jr (28. maaliskuuta 1973 Samoa – 4. joulukuuta 2009) oli samoalainen showpainija, joka tunnettiin paremmin paininimellään Umaga. Hän paini World Wrestling Entertainment -painipromootion SmackDown-brändissä. Umaga oli 191 senttiä pitkä ja painoi 157 kiloa. Hänen ensisijainen lopetusiskunsa oli "Samoan Spike", mutta hän käytti myös liikkeitä "Wild Samoan Splash" ja "Wild Samoan Drop".


title: Umaga

text: Edward Fatu syntyi 28. maaliskuuta 1973 Vera ja Solofa Fatulle. Hänen vanhemmat veljensä ovat myös molemmat ammattipainijoita. Fatun äiti, Vera kuoli 27. huhtikuuta 2008 taisteltuaan 7 vuotta syöpää vastaan.


title: Umaga

text: Fatu aloitti painiuransa vuonna 1995 World Xtreme Wrestling -painipromootiossa. Hän esiintyi ensimmäisen kerran SmackDown-brändissä vuonna 2002, jolloin hän esiintyi yhdessä serkkunsa Matt Anoa'in kanssa. He painivat nimellä "Rosey" ja "Jamal", ja muodostivat yhdessä Eric Bischoffin johtaman ryhmän "3 Minute Warning".


title: Umaga

text: Vuonna 2005 Fatu palasi kehään uudella paininimellä Umaga. Umaga muistetaan muun muassa pitkäaikaisesta vihanpidosta Kanen kanssa, joka päättyi siihen, että Kane lähti Raw'sta. Umagalla saavutti uransa aikana voittoja esimerkiksi 12-kertaisesta maailmanmestarista Triple H:sta, 16-kertaisesta maailmanmestarista Ric Flairista ja Shawn Michaelsista.