title: Satamakangas

text: Satamakankas on Pohjois-Pohjanmaalla Raaheen liitetyn entisen Saloisten kunnan alueella oleva pieni kerrostaloalue. Kylä sijaitsee noin 1,5 km Saloisten kirkonkylältä luoteeseen Rautaruukin vieressä ja on tehtaan omistuksessa. Alueen puolenkymmentä kerrostaloa rakennettiin 1960-luvulla tehtaan työläisten asunnoiksi, alueella toimi aluksi myös lähikauppa. Kylältä löytyy myös pieni urheilukenttä. Nimensä Satamakangas on saanut näillä tienoin keskiajalla ja vielä 1600-luvulla sijainneelta Salon satamalta. Raahen kaupungin perustamisen jälkeen satama siirtyi kaupunkiin, jossa se toimi purjelaivakauden ajan. Nykyinen Raahen satama sijaitsee Lapaluodossa Satamakankaan naapurissa.


title: Thierry Rey

text: Thierry Rey (s. 1. kesäkuuta 1959) on ranskalainen entinen judoka ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Moskovan olympialaisissa 1980 alle 60-kiloisten sarjassa. Rey on menestynyt myös MM-kilpailuissa: hän voitti kultaa alle 60-kiloisten sarjassa vuoden 1979 kisoissa. Hän voitti 65 kg:n painoluokassa Euroopan-mestaruuden 1983.


title: Gösta Lilliehöök

text: Gustav Malcolm ”Gösta” Lilliehöök () oli ruotsalainen nykyaikainen viisiottelija ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Tukholman olympialaisissa 1912. Hän jäi historiaan tämän lajin ensimmäisenä olympiavoittajana.


title: Foederatus

text: Foederatus (monikko foederati) on latinankielinen termi, joka tarkoitti Rooman valtakunnassa liittolaisia, jotka eivät olleet Rooman siirtokuntia tai joilla ei ollut Rooman kansalaisuutta. Nimitys on peräisin sanasta "foedus" ’sopimus’. Useat germaaniheimot olivat Rooman foederatuksia.


title: Foederatus

text: Rooman valtakunta oli loppuaikoinaan täysin riippuvainen foederatus-joukkojen avusta. Kun Attilan johtamat hunnit lyötiin vuonna 451 Katalaunien kenttien taistelussa, muodostivat foederatus-joukot – muun muassa visigootit ja alaanit – puolet roomalaisten vahvuudesta.


title: Foederatus

text: Foederatus-joukkoja käytettiin vielä 500-luvulla Itä-Rooman keisari Justinianus I:n aikana, mutta termin merkitys muuttui joskus 400-luvun aikana. Aikalaishistorioitsija Prokopios kertoi, että hänen aikanaan kuka tahansa saattoi liittyä foederatus-joukkoihin, mutta ei kertonut asiasta tarkemmin. Jotkut lait Codex Iustinianuksessa viittaavat siihen, että foederatus-joukot kuuluivat nyt tavalliseen armeijaan.


title: Günther Ortmann

text: Günther Ortmann (30. marraskuuta 1916 Liebau – 10. tammikuuta 2002) oli saksalainen käsipalloilija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Günther Ortmann

text: Ortmann voitti Saksan joukkueessa kultaa Berliinin kesäolympialaisissa 1936. Turnauksessa hän pelasi kaksi ottelua, ja teki niissä seitsemän maalia. Kaksi vuotta Berliinin olympiakisojen jälkeen Ortmann oli mukana Saksassa järjestetyissä ensimmäisissä hallikäsipallon ja ulkona pelatun käsipallon MM-kilpailuissa. Saksa voitti kummankin turnauksen, ja Ortmann on näin yksi niistä harvoista käsipalloilijoista, jotka ovat voittaneet käsipallossa sekä sisä- että ulkopelin maailmanmestaruuden.


title: Korpikolva

text: Korpikolva ("Pytho kolwensis") on puissa elävä kovakuoriainen. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä IV, sillä se on unionin alueella hyvin harvinainen. Venäjän puolella Karjalassa se on vielä varsin tavallinen laji, mutta metsänhoidon muuttuessa sen elinehdot saattavat huonontua sielläkin.


title: Korpikolva

text: Korpikolva on hyvin vaativa elinympäristönsä suhteen. Se tarvitsee keski-iältään 135–185 vuotta olevan metsän, jossa on kaatuneita kuusia. Sen asuttaman lahopuun on oltava riittävän suuri läpimitaltaan, puun rungon täytyy olla vähintään puoliksi kuoren peitossa, sienirihmastoa ei saa olla enempää kuin 75 prosenttia kuoren alla ja lisäksi puun on yleensä oltava suurimmaksi osaksi irti maasta.


title: Korpikolva

text: Aikuinen korpikolva on 12–18 millimetriä pitkä, kiiltävän musta, ja sen peitinsiivet ovat hennosti urittuneet pitkittäissuunnassa. Toukkavaihe kestää jopa 4–5 vuotta, ja siinä ajassa toukka kasvaa jopa kolmen senttimetrin pituiseksi. Iso toukka on harmahtavan-vihertävän tummanruskea, pienet toukat ovat vaalean beigejä.


title: Korpikolva

text: Ennen vuotta 1970 korpikolvaa tavattiin Pirkanmaalla, vuoden 1970 jälkeen havaintoja on tehty Kainuussa, Savossa ja muutamin paikoin Keski-Suomen pohjoisosassa.


title: Korpikolva

text: Korpikolvan löysi vuonna 1833 hyönteistieteilijä ja professori Carl Reinhold Sahlberg Yläneen Uudenkartanon Säkylän Pyhäjärveen rajoittuvalta Kolvaan ulkopalstalta, jonka mukaan laji sai nimensä.


title: Asterix Hispaniassa

text: Asterix Hispaniassa () on 14. Ranskassa, ja seitsemäs Suomessa julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin vuonna 1969 Ranskassa, ja vuonna 1970 Suomessa.


title: Carlo Massullo

text: Carlo Massullo (s. 13. elokuuta 1957) on italialainen entinen nykyaikainen viisiottelija ja olympiavoittaja. Massullo sai urallaan yhteensä viisi olympiamitalia, joista yksi oli kultainen, kaksi hopeisia ja kaksi pronssisia. Los Angelesissa 1984 hän voitti kultaa joukkuekilpailusta ja pronssia henkilökohtaisesta kilpailusta. Neljä vuotta myöhemmin Soulissa saaliina oli hopeamitali sekä henkilökohtaisesta että joukkuekilpailusta. Barcelonassa 1992 hän voitti vielä pronssia joukkuekilpailusta.


title: CON-CAN Movie Festival

text: CON-CAN Movie Festival (lyh. CON-CAN) on kansainvälinen lyhytelokuvatapahtuma, joka käydään internetverkossa ja jonka tarkoituksena on löytää piilossa olevaa luomistaitoa eri puolilta maailmaa. Kuvittajat ja globaalinen yleisö pystyvät täten yhdessä jakamaan syvällisissä lyhytelokuvaproduktioissa esitetyn perimmäisen sanoman ja puhtaan luomiskyvyn. Tämän vuonna 2005 perustetun lyhytelokuvafestivaalin nettisivustolta voi katsella lyhytelokuvia ilmaiseksi. Tapahtuman palkintoseremonia pidetään vuosittain Tokiossa, Japanissa.


title: CON-CAN Movie Festival

text: Vuoden 2008 CON-CAN Movie Festival on parhaillaan käynnissä ja sen palkintojenjakotilaisuus on marraskuun puolivälissä 2008.


title: CON-CAN Movie Festival

text: CON-CAN Movie Festival –tapahtuman on ideoinut Mashiro Yoshino, Media Research, Inc.:n pääjohtaja. Se on japanilainen IT-konsultointi-, käännös-, kustannus- ja mediataidefirma. Media Research, Inc. aloitti CON-CAN Movie Festival –tapahtuman netissä vuonna 2005. Nimi CON-CAN tulee japanin kielestä (魂観). CON （魂）tarkoittaa sielua ja CAN （観）arvostavaa yleisöä.


title: CON-CAN Movie Festival

text: Ensimmäinen CON-CAN Movie Festival pidettiin vuonna 2005 kansainvälisenä online-lyhytelokuvafestivaalina. Palkintotyyppejä oli kaksi: toinen tyyppi oli Audience Award, yleisöpalkinto, josta päättivät katsojat, ja toinen Grand Prix –palkinto (paras lyhytelokuva) sekä kaksi Tamashii-palkintoa (tuomariston erikoispalkintoa), joista päätti CON-CAN –kansainvälinen tuomaristo. Kilpailuun lähetettiin 151 lyhytelokuvaa 25:stä eri maasta. CON-CAN on sittemmin laajentunut ja vuonna 2008 siihen osallistui yli 550 hanketta yli 50:stä eri maasta.


title: CON-CAN Movie Festival

text: Kun kilpailuun osallistumisen määräaika umpeutuu, alkaa elokuvien valintaprosessi. CON-CAN:in ohjelmointiosasto on vastuussa elokuvien alustavasta seulonnasta. Kaikista lähetetyistä elokuvista 80 parasta valitaan elokuvafestivaaliin ja näiden ohjaajille lähetetään siitä tieto sähköpostitse.


title: CON-CAN Movie Festival

text: Tämän jälkeen elokuvafestivaali jakaantuu kahteen osaan. Osa 1): Ensimmäisen arvostelukierroksen läpäisseet 80 elokuvaa joutuvat kotimaisen (japanilaisen) tuomariston tutkittaviksi. Tämä tuomaristo valitsee 20 parasta elokuvaa ehdolle lopullista arvosteluprosessia varten. Viimeisellä arvostelukierroksella CON-CAN:in henkilökunnan valitsema kansainvälinen tuomaristo valitsee kolme parasta ehdokasta Grand Prix –palkintoa (paras lyhytelokuva) ja kahta Tamashii-palkintoa (tuomariston erikoispalkintoa) (2) varten. Sekä Grand Prix –palkinnon että kahden Tamashii-palkinnon voittajille kustannetaan matka Tokioon palkintojenjakotilaisuuteen. Palkintojenjakotilaisuuteen osallistuu silmäätekeviä henkilöitä sekä elokuvateollisuudesta että tiedotusvälineistä.


title: CON-CAN Movie Festival

text: Osa 2): 80 alustavasti valittua elokuvaa jaetaan neljään ryhmään. Kutakin ryhmää esitellään itsenäisesti CON-CAN:in nettisivustolla. Rekisteröityneet äänestäjät voivat tällöin katsella elokuvia ja animaatioita ilmaiseksi, arvostella ja kommentoida niitä. Elokuva, joka saa parhaimman arvosanan jokaisessa kategoriassa, on Audience Award –palkinnon voittaja.


title: Kaskikeiju

text: Kaskikeiju ("Phryganophilus ruficollis") on paloaukeilla elävä kovakuoriainen. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä IV, sillä se on Unionin alueella hyvin harvinainen. Suomessa sitä on tavattu vain palaneista koivuista, Keski-Euroopassa myös muista lehtipuista.


title: Kaskikeiju

text: Kaskikeijun eturuumis on punainen, peitinsiivet pitkulaiset ja mustat. Se kasvaa noin puolitoista senttiä pitkäksi.


title: Kaskikeiju

text: Kaskikeijua on havaittu vain muutamalla paikalla Suomessa. Metsän kulotuskokeilulla se saatiin palaamaan Suomussalmen Hossaan.


title: Hermann Barrelet

text: Henri "Hermann" Barrelet (s. 1881 – kuolinaikaa ei tiedossa) oli ranskalainen soutaja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Pariisin olympialaisissa 1900 yksikkökilpailussa ajalla 7.35,6. Hän voitti hopealle sijoittuneen maanmiehensä André Gaudinin kuuden sekunnin erolla.


title: Hermann Barrelet

text: Barrelet voitti seuraavana vuonna 1901 Zürichissä yksikössä soudun Euroopan-mestaruuden.


title: Pydnan taistelu (148 eaa.)

text: Pydnan taistelu käytiin Rooman tasavallan ja makedonialaisen Andriskoksen joukkojen välillä vuonna 148 eaa.


title: Pydnan taistelu (148 eaa.)

text: Taistelussa roomalaisen kenraalin Quintus Caecilius Metelluksen joukot voittivat makedonialaiset ja kukistivat Andriskoksen nostattaman kapinan.


title: Pydnan taistelu (148 eaa.)

text: Hävittyään taistelun ja sodan Andriskos surmattiin Metelluksen voitontriumfin jälkeen vuonna 146 eaa. ja Makedoniasta tehtiin Rooman provinssi.


title: Länskäriliiga

text: Länskäriliiga on Lohjalla järjestetty junioreille tarkoitettu jalkapalloturnaus, jota on järjestetty vuodesta 1970 lähtien. Turnauksen järjestävät Länsi-Uusimaa -sanomalehti sekä paikallisseura Lohjan Pallo. Länskäriliiga on saanut nimensä Länsi-Uusimaa -lehden lempinimestä "Länskäristä".


title: Länskäriliiga

text: Länskäriliigaan osallistuu vuosittain keskimäärin 500 pelaajaa. Turnaukseen saa osallistua 5-10 -vuotiaat pojat ja tytöt sekä myös 11-vuotiaat tytöt. Iän mukaan pelaajat luokitellaan "nappuloiksi" "junioreiksi" ja "senioreiksi". Nappuloita ovat 5-6 -vuotiaat, junioreita 7-8 -vuotiaat ja 9-10 -vuotiaat ovat senioreita.


title: Länskäriliiga

text:
"Länskikseen" osallistuu lähinnä Lohjan kaupunginosien sekä kylien joukkueita, mutta on ollut myös poikkeuksia. Esimerkiksi Saukkolasta ja Nummi-Pusulasta on tullut joukkueita mukaan.
Ainakin vuonna 2008 on ollut mukana joukkue, jossa on ollut pelkkiä tyttöjä. Joukkueiden pelaajamäärä on keskimäärin noin 15 pelaajaa. Joukkueiden nimet tulee Englannin, Espanjan ja Italian pääsarjojen joukkueista. Nimiä ovat muun muassa Barcelona, Chelsea ja AC Milan.


title: Länskäriliiga

text: Suurin osa alkusarjan otteluista pelataan Rantakentällä, joka sijaitsee Aurlahden rannassa ja on hiekkakenttä. Muutamat ottelut pelataan nurmikentällä, Asemanpellon pallokentällä. Senioreiden välierät pelataan Ojaniitun hiekkakentällä ja finaalit Harjun urheilukentällä.


title: Länskäriliiga

text: Jokaisessa ikäluokassa kaikki joukkueet pelaavat toisiaan vastaan kaksi kertaa. Ainoastaan senioreissa on jatko-otteluita. Senioreiden sarjasta neljä parasta pääsee välieriin ja välierien voittajat taas kamppailevat mestaruudesta. Välierien häviäjät pääsevät pronssiotteluun.


title: Länskäriliiga

text: Turnauksessa tuomarit eivät ole täysikäisiä vaan lapsia. Turnauksen avulla Länsi-Uudenmaan erotuomarikerho kasvattaa uusia tuomareita.


title: Länskäriliiga

text: Kun turnaus on päättynyt, kaikki osallistuneet saavat mitalin ja diplomin sijoituksesta huolimatta. Paras joukkue senioreissa saa kiertopokaalin, joka kiertää pelaajien kotona sekä joukkueen palkintokaappiin menevän pokaalin. Kiertopokaaliin kaiverretaan nykyisin voittajajoukkueen nimi.


title: Siniluoto

text: Siniluoto on kylä Raahessa Pohjois-Pohjanmaalla Pohjanlahden rannalla entisen Saloisten kunnan alueella. Se sijaitsee Siniluodonlahden ympärillä noin 5 km Saloisten kirkonkylältä lounaaseen. Kylällä on venesatama, uimaranta ja kesäkioski.


title: Siniluoto

text: Ensimmäiset asukkaat Siniluotoon tulivat uudenajan alussa tai mahdollisesti jo myöhäiskeskiajalla, jolloin Siniluodon kantatila perustetiin. Siniluoto oli siihen aikaan vasta merestä noussut saari noin 200–300 metrin päässä rannasta. Nykyisin Siniluoto on jo kasvanut kiinni mantereeseen. 1700-luvun alussa Siniluodon talon osti Salon kylän Juusolan talon poika Matti Hannunpoika Juusola, jota ajan tavan mukaan kutsuttiin siitä lähtien Matti Siniluodoksi. Hänen poikansa Matti Matinpoika tuli myöhemmin, suuren kirkkoriidan aikana, paikkakunnalla kuuluisaksi Salon talonpoikien edustajana ja kuninkaissa kävijänä. Myöhempinä aikoina Siniluodon talosta on lohkottu monia muita tiloja mm. Kerolan suvun talo Seppälä, josta on syntyisin nykyisin jo kolmatta kautta eduskunnassa istuva kansanedustaja Inkeri Kerola. Rautaruukin tultua 1960-luvulla perustetuksi Saloisiin myös Siniluodon kylä on saanut uusia asukkaita. Tehtaan perustaminen on vaikuttanut myös alueen luontoon, aiemmin merenlahtena olleesta Siniluodonlahdesta tehtiin Rautaruukin tarpeisiin makeanvedenallas, jonka kautta Salon joet Piehinkijoki ja Haapajoki laskevat vetensä Kuljunlahden altaaseen. Haapajoki laskee luontaisesti ja Piehinkijoki kanavaa myöten Siniluodonlahteen.


title: Tarpio

text: Tarpio on kylä Raahessa Pohjois-Pohjanmaalla entisen Saloisten kunnan alueella. Tarpio on Saloisten kirkonkylän kaakkoinen naapurikylä.


title: Tarpio

text: Tarpio on saanut alkunsa 1960–luvun alussa, jolloin Rautaruukin terästehtaan perustamisen vuoksi Saloisiin muutti runsaasti uusia asukkaita, joita varten täytyi rakentaa uusia omakotialueita. Asukkaita Tarpioon tuli paljon mm. Otanmäestä. Iso osa kyläläisistä käy edelleen töissä terästehtaalla. Tarpiossa toimi myös kyläkauppa vuosina 1966-1983, liike sijaitsi Hampputien varrella.


title: Christine Scheiblich

text: Christine Scheiblich (s. 31. joulukuuta 1954) on saksalainen entinen soutaja ja olympiavoittaja, joka kilpaili Itä-Saksalle. Hän voitti kultaa Montrealin olympialaisissa 1976 yksikkökilpailussa ennen Joan Lindiä ja Jelena Antonovaa.


title: Varahamihira

text: Daivajna Varāhamihira (; 505–587) oli intialainen matemaatikko, tähtitieteilijä ja astrologi. Hänen saavutuksiinsa kuuluvat eräänlaisen varhaisen version Pascalin kolmiosta ja tutki taikaneliöitä. Hän kirjoitti noin vuonna 575 tähtitieteellisen "Pañca siddhāntikā" -nimisen teoksen (), joka on nykyään tärkeä matematiikan historian tutkimuksen kannalta, koska siinä esiintyviä tekstejä ei ole muuten säilynyt. Kaksi muuta tärkeätä Varahamihiran kirjoittamaa teosta ovat "Brihat samhita" ja "Brihat jataka", joista ensimmäinen on tietosanakirjamainen teos ja jälkimmäinen astrologinen kirjoitus. Varahamihira johti lisäksi trigonometrian peruskaavan: formula_1.


title: Varahamihira

text: Varahamihiran syntymäpaikkaa ei tiedetä varmuudella, kuten ei muutoinkaan hänen elämästäänsä. Eräs hänen kirjoittama teos antaa viitettä, että hän olisi opiskellut Kaapitthakan nimisessä kylässä. On kuitenkin saatu selville, että hän työskenteli aikansa intialaisen matematiikan tutkimuksen keskuksessa, Ujjainissa, lähellä Kaapitthakaa. Jotkin lähteet ilmoittavatkin tämän hänen synnyinpaikakseen.


title: Varahamihira

text: Pañca siddhāntikā -teoksessaansa hän tiivistää aikansa astronomisen tietämyksen, niin antiikin kreikkalaisen kuin roomalaisenkin sekä egyptiläisen ja intialaisen tiedon. Nimensä mukaisesti teos koostuu viidestä tutkielmasta, joiden nimet ovat "Surya", "Romaka", "Paulisa", "Vasistha" ja "Paitamaha". Kuun ja Auringon episykliteoriasta hän kirjoittaa "Romaka"-tutkielmassa, joka perustuu Hipparkhosin käyttämään aurinkovuoteen ja Kuun 19-vuotiseen kiertoon (metoninen sykli). On kiistelty siitä olivatko Varahamihiran mainitsemat tähtitieteen teoriat intialaista vai babylonialaista alkuperää.


title: Varahamihira

text: Trigonometriassa hän johti seuraavat kolme kaavaa:


title: Varahamihira

text: Lisäksi hän taulukoi entistä tarkempia arvoja sini-funktiolle.


title: Varaha

text: Varaha on:


title: Tokolanperä

text: Tokolanperä on pieni asutusalue Pohjois-Pohjanmaalla Raaheen liitetyn entisen Saloisten kunnan alueella. Alue sijaitsee Saloisten kirkonkylän pohjoispuolella, kirkonkylän välittömässä läheisyydessä. Nimensä se on saanut alueella asuneesta Tokolan suvusta. Tokolan varsinainen kantatila eli Iso-Tokola puolestaan sijaitsi aikoinaan Saloisten kirkonkylällä muutaman kilometrin päässä Tokolanperältä pappilan lähettyvillä. Tokolanperällä on noin 15 taloa. Aiemmin Tokolanperällä oli myös kauppias Tokolan pitämä kyläkauppa, joka lopetti toimintansa 1950-1960-luvulla.


title: Mad Caddies

text: Mad Caddies (tai the Caddies) on kolmannen aallon ska-yhtye Solvangista, Kaliforniasta. Yhtye perustettiin vuonna 1995, ja se on julkaissut viisi pitkäsoittoa, yhden live-albumin ja kaksi EP:tä. Mad Caddiesin musiikissa on kuultavissa vaikutteita laajasti eri genreistä, muun muassa skasta, punkista, hardcore punkista, swingistä, pop-punkista, reggaesta, jazzista, latinosta ja jopa rockabillystä (Crew Cut Chuck).


title: Mad Caddies

text: Alkuperäiset jäsenet Chuck Robertson, Sascha Lazor, Todd Rosenberg, Carter Benson ja James Malis perustivat yhtyeen lukioaikanaan, mutta miehitys vaihtui tiuhaan. Rumpali Todd Rosenberg lähti yhtyeestä 1999, Carter Benson 2002 ja basisti Mark Iversen 2006. Nykyisellään yhtye koostuu seuraavista henkilöistä:


title: Mad Caddies

text: Yhtye aloitti nimellä The Ivy League, mutta vaihtoi nimensä vuonna 1996 solmittuaan levytyssopimuksen Honest Don's Records-levymerkille. Yhtyeen debyyttialbumi "Quality Soft Core" julkaistiin seuraavana vuonna, mutta sen jälkeen yhtye vaihtoi levymerkkiä. Uudella sopimuksella Fat Wreck Recordsin kanssa yhtye on julkaissut neljä studiopitkäsoittoa ja yhden livealbumin.


title: Mad Caddies

text: Yhtyeen viimeisin studiolevy julkaistiin 1. toukokuuta 2007.


title: Obelixin kaleeri

text: Obelixin kaleeri () on 30. julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin vuonna 1996. Sekä piirrokset että tekstin on tehnyt Alberto Uderzo.


title: Obelixin kaleeri

text: Siinä roomalaisilta karannut kaleeri piileskelee gallialaisten kylässä, Obelix nauttii yliannoksen taikajuomaa ja muuttuu ensin kivipatsaaksi ja sitten lapseksi. Karanneiden orjien johtohahmo Spartakis on piirretty näyttelijä Kirk Douglasin näköiseksi, ja viittaa hänen elokuvaansa "Spartacus".


title: Obelixin kaleeri

text: Tarina on ilmestynyt useilla kielillä, ja siitä on tehty myös käännös savon murteella nimeltä "Opeliksin orjalaeva".


title: Runoilijan tie

text: Runoilijan tie on Tampereelta Ruoveden kautta Virroille johtava laivareitti, joka kulkee Näsijärveä, Muroleen kanavaa ja Ähtärin reittiä pitkin. Sitä liikennöi kesäisin S/S Tarjanne, ennen myös S/S Pohjola. Reitin nimi viittaa Johan Ludvig Runebergiin, joka asui nuoruudessaan jonkin aikaa Ruovedellä ja kirjoitti siellä useita tunnettuja runoja.


title: Chopper (moottoripyörä)

text: Chopper ("kopteri") on pitkälle muunneltu moottoripyörä, jota on kevennetty poistamalla osia tai vaihtamalla niitä pienempiin tai kevyempiin. Choppereille tyypillisiä piirteitä ovat muun muassa pitkä etuhaarukka, korkea ohjaustanko, pieni polttoainetankki, muhkea takarengas, siro eturengas sekä matala ja rento ajoasento. Tällaisia pyöriä rakennetaan perinteisesti eri-ikäisistä Harley-Davidson-malleista, mutta myös esimerkiksi vanhoja brittipyöriä, kuten Triumpheja, saatetaan käyttää aihioina.


title: Chopper (moottoripyörä)

text: Suomessa chopper-tyyppisten pyörien rakentelu alkoi 1960–70-lukujen taitteessa ulkomaisten esikuvien innoittamana.


title: Phil Morris

text: Phillip Morris (s. 4. huhtikuuta 1959 Iowa City, Iowa) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on esiintynyt enimmäkseen televisiosarjoissa, kuten Seinfeld, Murhasta tuli totta, Bel-Airin prinssi, Melrose Place, Girlfriends ja Smallville. Lisäksi hän on tehnyt useita äänirooleja animaatioihin, kuten Atlantis – Kadonnut kaupunki, Justice League, Kim Possible, Legion of Super Heroes, ja The Secret Saturdays.


title: Wookieepedia

text: Wookieepedia on wiki-pohjainen "Star Wars" -tietosanakirja. Se perustettiin 4. marraskuuta 2005. Englanninkielisen Wookieepedian rinnalle on syntynyt noin kaksikymmentä erikielisestä versiota.


title: Wookieepedia

text: Jedipedia on suomenkielinen Tähtien sota -wiki, joka perustettiin 30. huhtikuuta 2007. Se kantaa samaa nimeä kuin saksankielinen sisarensa. Jedipedia saavutti 2000 artikkelia noin 15 kuukaudessa, ja pääsi ennen sitä Wikian viidenkymmenen aktiivisimman ei-englanninkielisen wikin listalle. Vuoden 2009 syksyllä Jedipedia saavutti 3000 artikkelia, ja kuukausittainen sivulisääntyvyys laskettiin olevan jopa 250 artikkelia. 28. helmikuuta 2010 Jedipediassa oli 4000 artikkelia. 25. heinäkuuta 2010 Jedipedia vaihtoi palvelintaan ShoutWiki-nimiselle sivustolle, jonka yhtenä henkilökunnan jäsenenä Jedipedian toinen perustaja, Jack Phoenix toimii.


title: Ylipää (Piehinki)

text: Ylipää eli Piehingin Ylipää on kylä Piehinkijoen varrella Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa entisen Saloisten kunnan alueella. Ylipää sijaitsee noin 10 km etelään Saloisten kirkonkylältä. Pohjanmaalla on runsaasti Ylipää-nimisiä kyliä, joten usein puhutaan selvyyden vuoksi Piehingin Ylipäästä.


title: Ylipää (Piehinki)

text: Piehingin Ylipään ensimmäinen talo oli Mäntylä vuonna 1730, jonka perusti Juho Mäntylä. Talo oli Mäntylän suvulla 1950-luvulle asti, tilan mailla on säilynyt savupirtti 1700-luvulta. Toinen vanha kantatila kylällä on 1700-1800-luvun vaihteessa perustettu Juutinen, joka oli Juutisen/Vartiaisen suvulla 1980-luvulle asti. Myöhemmin kylälle on perustettu muita tiloja ja torppia, myös Mäntylästä ja Juutisesta on lohkottu uusia tiloja. Vuonna 1924 Ylipäähän saatiin kansakoulu, joka on kuitenkin nykyisin lakkautettu. Kylällä toimi myös saha Apulin talon pihapiirissä 1990-luvulle asti, jolloin se muutti Lapaluotoon.


title: Muurahaissinisiipi

text: Muurahaissinisiipi ("Glaucopsyche arion") on sinisävyinen, koko Euroopan unionin alueella rauhoitettu perhonen, yksi Suomen neljästä rauhoitetusta sinisiivestä ja luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (CR). Se on Suomen kookkain sinisiipilaji ja myös yksi Euroopan suurimmista heimonsa edustajista. Laji on tunnettu toukan tavasta hankkiutua muurahaispesään syömään muurahaisten toukkia ja koteloita.


title: Muurahaissinisiipi

text: Muurahaissinisiiven siipien kärkiväli on 35–45 mm, mikä tekee siitä yhden suurimmista sinisiipilajeista ja Suomen kookkaimman sinisiiven. Siiven yläpinta on keskeltä sininen, reunoilta harmahtava ja uloimpana on ohut valkea reunus. Siiven yläpinnalla on isoja, selvästi erottuvia mustia täpliä. Siipien alapinnat ovat siniharmaat ja voimakkaasti mustapilkkuiset. Oranssia väriä ei ole. Koiraan tummat kuviot ovat järjestäytyneemmät kuin naaraan, ja muodostavat siiven yläpinnallakin pitsimäisen reunuksen.


title: Muurahaissinisiipi

text: Muurahaissinisiiven esiintymisalue ulottuu Keski-Espanjasta ja Englannista Euroopan ja Anatolian kautta Keski-Aasiaan, Pohjois-Kiinaan ja Amurjoelle. Euroopassa muurahaissinisiipi on hyvin harvinainen, minkä vuoksi se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä IV.


title: Muurahaissinisiipi

text: Aikaisemmin useilla harjualueilla esiintynyttä muurahaissinisiipeä tavataan Suomessa enää kahdessa paikassa: Etelä-Karjalan Taipalsaarella ja Pohjois-Karjalan Liperissä. Taipalsaaressa Maasotakoulun toimet ovat pitäneet maiseman sopivan avoimena.


title: Muurahaissinisiipi

text: Aikuiset perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun alusta sen loppupuolelle.


title: Muurahaissinisiipi

text: Muurahaissinisiipi on paahdeympäristöjen, kuten hiekkaisten harjujen ja alvarien laji, ja suuresti harvinaistunut harjualueiden umpeenkasvun seurauksena. Laji edellyttää elinympäristökseen hyvin vettä läpäisevää ja aurinkoista maastoa, jossa ei kasva suuria puita ja mieluiten osa maanpinnasta on kokonaan vapaana kasvillisuudesta.


title: Muurahaissinisiipi

text: Naaras munii munat yksitellen ravintokasvien kukintoihin ja toukat kuoriutuvat reilun viikon kuluttua. Ne elävät elämänsä ensimmäiset 10–20 päivää syöden kukintoja, kunnes noin 3,5 mm pituisena toukan elintavoissa tapahtuu huomattava muutos. Iltapäivän tunteina toukka laskeutuu pois ravintokasvilta ja jää odottamaan paikalle sattuvaa muurahaista. Löydettyään toukan muurahainen erehtyy pitämään sitä muurahaistoukkana ja kantaa sen pesään. Toukat, joita muurahaiset eivät löydä, kuolevat ja jo ravintokasvilla sinisiipitoukka saattaa syödä kasvin lisäksi lajitovereitaan, mikäli toukkia on samassa kasvissa useita. Muurahaispesässä sinisiiven toukka muuttuu pedoksi ja alkaa syödä muurahaisten toukkia ja koteloita. Sen tuottama makea erite pitää kuitenkin muurahaiset tyytyväisinä. Toukka on pesässä aktiivinen 4–6 viikkoa, kunnes se asettuu talvilevolle. Keväällä toukka elää pesässä vielä 6–7 viikon ajan ennen koteloitumistaan. Kevään aikana sen riski päätyä muurahaisten surmaamaksi on kuitenkin suurempi, sillä kookas perhostoukka saattaa vaikuttaa tulevan kuningattaren toukkavaiheelta ja mikäli pesässä tuolloin on jo riittävästi kuningattaria, muurahaiset surmaavat tällaiset toukat. Muurahaissinisiipi on erikoistunut elämään kiekkosarviviholaisen ("Myrmica sabuleti") pesissä, mutta Ruotsista on havaintoja, joiden mukaan laji saattaisi elää myös nyhäsarviviholaisen ("Myrmica schencki") pesissä. Laji on lähisukulaistensa tapaan ravintokasvin suhteen monofagi sekä täysin riippuvainen muurahaisista ja ympäristön muuttuminen ravintokasveille tai muurahaisille sopimattomaksi johtaa väistämättä myös perhosten katoamiseen. Kotelosta kuoriutuvat aikuinen perhonen kaivautuu ulos pesästä ja oikaisee siipensä vasta pesän ulkopuolella. Muurahaiset eivät kajoa perhoseen.


title: Muurahaissinisiipi

text: Erikoinen elintapa ei suojaa toukkaa parasitoideilta, sillä "Ichneumon"- ja "Neotypus"-suvuissa on muurahaissinisiipeen erikoistuneita, muurahaispesissä eläviä loispistiäisiä. Nämä ovat isäntälajiaankin uhanalaisempia.


title: Muurahaissinisiipi

text: Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 muurahaissinisiipi on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi, Ruotsissa se on silmälläpidettävä. Perhonen on rauhoitettu luontodirektiivillä koko Euroopan unionin alueella, mutta Suomessa se on ollut rauhoitettu jo vuodesta 1989 alkaen. Yksittäisen perhosen korvausarvo on 1 177 euroa.


title: Muurahaissinisiipi

text: Toukan ravintokasvi on aluksi kangasajuruoho ("Thymus serpyllum"), nurmiajuruoho ("Thymus pulegioides") tai joskus myös mäkimeirami ("Origanum vulgare"). Myöhemmin se elää pesäloisena kiekkosarviviholaisen ("Myrmica sabuleti") muurahaispesässä.


title: Risteys (albumi)

text: Risteys on suomalaisen Garbo-yhtyeen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1993.


title: Miehuuskoe (albumi)

text: Miehuuskoe on suomalaisen Garbo-yhtyeen viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1994.


title: Lappeen Riento

text: Lappeen Riento on Lappeenrannassa toimiva urheiluseura, joka on perustettu vuonna 1919. Seura oli aikoinaan Lappeen kunnan merkittävin seura, ns. pitäjäseura, kunnes Lappee vuonna 1967 liitettiin Lappeenrannan kaupunkiin.


title: Lappeen Riento

text: Riennon päälajeja ovat olleet hiihto, suunnistus ja yleisurheilu. Seurassa on harrastettu myös joukkuepelejä, kuten kaukalopalloa ja 2000-luvun alussa ringetteä.


title: Lappeen Riento

text: Lappeen Riennon erikoisuus on toimiva kyläosastojärjestelmä. Vuodesta 1931 seuran organisaatio on rakentunut kyläosastojen varaan. Osastoja on ollut kaikkiaan 16, joista toistakymmentä toimii edelleen 2000-luvulla. Seuran puheenjohtajana toimii Juha Heimala.


title: Lappeen Riento

text: Vuonna 2009 ilmestyi seuran 90-vuotisesta historiasta kertova Antti O. Arposen kirjoittama kirja "Seurahenkeä ja talkootyötä".


title: Lappeen Riento

text: Riennon hiihtäjistä Martti Lautala oli 1950-luvulla kansainvälisten kilpailujen kärkipäässä, parhaimmillaan hän sai Falunin MM-hiihdoissa 1954 pronssimitalin 30 kilometrillä. Riennon Seppo Rantanen oli Suomen olympia- ja MM-joukkueissa 1988–1993. Riennon viimeisin arvokisahiihtäjä on Riikka Sarasoja-Lilja. Hän oli ankkurina talvella 2009, kun Riento voitti naisten viestinhiihdon Suomen mestaruuden. Sarasoja-Lilja edusti Suomea vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa.


title: Lappeen Riento

text: Yleisurheilussa Riennon Leena Kaarna edusti Suomea korkeushyppääjänä Belgradin EM-kilpailuissa 1962 ja Tokion olympiakisoissa 1964.


title: Lappeen Riento

text: Suunnistuksessa Riento on saanut kärkipään sijoituksia viesteissä, Jukolassa paras sija 9:s 1975. Hiihtosuunnistuksen viestin SM-kullan seura voitti 1983, hopeaa 1980 ja pronssia 1981. Seuran kasvatteja on muun muassa Heikki Pusa, joka on kunnostautunut sekä hiihtäjien että suunnistajien valmentajana. Hannu Pulli voitti yösuunnistuksen Suomen mestaruuden 1981 ja 1989.


title: Lappeen Riento

text: Riento on järjestänyt yksin tai yhdessä muiden seurojen kanssa Jukolan viestin (1989 ja 2016), FIN5-suunnistusviikon, hiihtosuunnistuksen maailmancupin osakilpailun sekä suunnistuksen ja hiihdon SM-kilpailuja.


title: Aleksandra Tšudina

text: Aleksandra Georgijevna Tšudina (, 6. marraskuuta 1923 – 28. lokakuuta 1990) oli 1950-luvulla Neuvostoliiton monipuolisimpia urheilijoita. Hän voitti yleisurheilussa olympiamitalin kolmessa eri kenttälajissa ja lentopallossa maailmanmestaruuksia.


title: Aleksandra Tšudina

text: Yleisurheilijana Tšudina saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa Oslon EM-kilpailuissa 1946 sijoittuessaan korkeushypyssä hopealle tuloksella 157 cm. Helsingin olympialaisissa 1952 hän sai hopeaa pituushypyssä tuloksella 614 cm ja keihäänheitossa tuloksella 50,01 m sekä pronssia korkeushypyssä tuloksella 163 cm. Viisiottelu ei ollut tuolloin vielä olympiaohjelmassa, mutta Bernin EM-kilpailuissa 1954 Tšudina voitti viisiottelussa kultaa tuloksella 4526 pistettä. Hänen tuloksensa viisiottelun osalajeissa olivat 13,21 cm kuulantyönnössä, 158 cm korkeushypyssä, 25,9 s 200 metrin juoksussa, 12,0 s 80 metrin aitajuoksussa ja 573 cm pituushypyssä. Varsinaisessa pituushyppykilpailussa hän sai hopeaa tuloksella 593 cm. Lisäksi hän sijoittui viidenneksi keihäänheitossa (47,05 m) ja kuudenneksi korkeushypyssä (160 cm).


title: Aleksandra Tšudina

text: Tšudina hyppäsi korkeushypyn maailmanennätyksen 173 cm 22. toukokuuta 1954 Kiovassa. Se pysyi ennätyksenä kaksi vuotta. Viisiottelussa hän teki maailmanennätyspisteet 4704 Bukarestissa elokuussa 1953 ja otti ennätyksen parin kuukauden tauon jälkeen uudelleen haltuunsa syyskuussa 1955 Moskovassa syntynein ennätyspistein 4750. Hän menetti tämän ennätyksen vuonna 1956.


title: Aleksandra Tšudina

text: Lentopalloilijana Tšudina edusti pitkään Neuvostoliiton maajoukkuetta ja voitti maailmanmestaruuden vuosina 1952, 1956 ja 1960, Euroopan mestaruuden vuosina 1949, 1950, 1951 ja 1958 sekä EM-hopeaa vuonna 1955.


title: Alan Templeton

text: Alan R. Templeton on yhdysvaltalainen geneetikko, joka toimii biologian Charles Rebstock -professorina Washington University in St. Louisissa. Templeton on tutkinut muun muassa HI-viruksen evoluutiota potilassa, biologisen laji-käsitteen merkitystä ja uusien lajien evoluutiomekanismeja sekä ihmisen viimeaikaista evoluutiota.


title: Alan Templeton

text: Templeton on erityisesti tunnettu tutkimuksistaan, jossa hän on osoittanut että eri "rotuihin" kuuluvien ihmisten välillä on varsin vähän geneettistä varianssia ja että perinnölliset erot ihmisyksilöiden välillä ovat huomattavasti merkittävämpiä kuin erot oletettujen ihmisrotujen välillä. Templetonin mukaan vertailemalla ryhmien asuinympäristöä saavutetaan parempi ymmärrys ihmisistä kuin vertailemalla ihmisiä rotu-käsitteellä.


title: Jelena Gortšakova

text: Jelena Jegorovna Gortšakova (, 17. toukokuuta 1933 – 27. tammikuuta 2002) oli neuvostoliittolainen keihäänheiton olympiamitalisti ja maailmanennätysnainen.


title: Jelena Gortšakova

text: Jelena Gortšakova saavutti keihäänheittäjänä kaksi olympiapronssia 12 vuoden välein. Helsingin 1952 olympialaisissa hänen pronssituloksensa oli 49,76 m. Tokion 1964 olympialaisten karsinnassa hän heitti maailmanennätyksen 62,40 m, joka oli lajin kaikkien aikojen ensimmäinen virallinen 60 metrin ylitys. Loppukilpailussa hän sai tuloksen 57,06 m, joka riitti vain pronssimitaliin lähes 3,5 metriä Mihaela Penesin takana.


title: Jelena Gortšakova

text: Euroopan-mestaruuskilpailuissa Gortšakova sijoittui Belgradissa 1962 kahdeksanneksi tuloksella 46,74 m ja Budapestissa 1966 neljänneksi tuloksella 55,96 m.


title: Rideaun kanava

text: Rideaun kanava on kanava, joka yhdistää Ottawan kaupungin Ottawa-jokeen ja edelleen Kingstoniin Ontariojärven rannalla. Kanava avattiin 1832 ja se käyttää edelleen monia alkuperäisiä rakennelmiaan. Kanavajärjestelmässä käytetään hyväkseen jokia ja järviä. Se on Pohjois-Amerikan vanhin yhtämittaisesti toiminnassa ollut kanavajärjestelmä ja se listattiin vuonna 2007 Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Rideaun kanava

text: Kanavan rakentamisen taustalla oli sotilaallinen huoli Ylä-Kanadan siirtokuntien tärkeimmän vesireitin Saint Lawrence -joen haavoittuvuudesta. Joki toimi ainoana vesiväylänä Yhdysvalloista vapaussodan jälkeen muuttaneille Englannin kruunulle uskollisille siirtolaiselle, jotka olivat asuttaneet alueelle. Ison-Britannian ja Yhdysvaltain vuoden 1812 sota oli osaltaan aiheuttamassa huolta Saint Lawrencen haavoittuvuudesta.


title: Rideaun kanava

text:
Sodan jälkeen aloitettiin tutkia toista mahdollisuutta päästä Montréalista Suurille järville. Suunnitelmana oli seurata Ottawa-jokea Montréalista Ottawaan Rideau-joen suulle, jota pitkin etelään ja läpi pienten järvien Cataraqui-joelle, joka laskee Ontariojärveen. Ongelmana oli, että vain osa reitistä oli purjehduskelpoinen isommille laivoille. Brittiläiset viranomaiset eivät olleet erityisen innoissaan projektista sen suurten kustannusten takia. Wellingtonin herttua Arthur Wellesley sai kuitenkin vakuutettua maansa poliitikot kanavan rakentamisen tärkeydestä.
Kanavahankkeen sai johtaakseen everstiluutnantti John By Kuninkaallisista pioneerijoukoista vuonna 1826. Insinöörit olivat ehdottaneet kanavareittiä, joka ohittaisi jokien varrella olevat kosket ja suot. Tämä suunnitelma olisi vaatinut kuitenkin 40 kilometriä uusia kanavia. By kuitenkin valitsi erilaisen lähestymistavan ja ehdotti järjestelmää, jossa korkeiden sulkujen ansiosta voitaisiin nostaa vedenpintaa koskien ja soiden yläpuolelle. Tämä mahdollistaisi myös uusien höyrylaivojen pääsyn kanavaan..
Rakennustyöt alkoivat vuonna 1828 ja koko kanava oli purjehduskelpoinen vuonna 1832. Rakennusmailla työskenteli yhteensä 6000 työläistä.. Vaikka kanavan rakennuskustannukset jäivät vain 800 000 puntaan, Britannian parlamentissa ei oltu tyytyväisiä. Bytä syytettiin monista rikkomuksista, eikä hän saanut elinaikanaan kunniaa kanavan rakentamisesta. By kuoli pettyneenä vuonna 1836.


title: Rideaun kanava

text: Rideaun kanava ohitti nopeasti merkityksessään Saint Lawrencen vesitien. Kanavan huippuaikaa ei kuitenkaan kestänyt kauan, sillä Saint Lawrenceen rakennettiin sulkuja koskiin. Vuoden 1849 jälkeen kauppaliikenne siirtyi takaisin suorempaan reittiin Suurille järville. Ensimmäiseen maailmansotaan saakka Rideaun kanavaa käytettiin edelleen paikallisessa liikenteessä, mutta pian tämän jälkeen kauppaliikenne tyrehtyi kanavassa kokonaan. Jo 1800-luvun lopussa kanavan virkistyskäyttö alkoi. Tämä merkitys on kasvanut 1900-luvulla ja samalla alueen historiallinen merkitys on tajuttu.


title: Rideaun kanava

text: Vesiväylän saamiseksi purjehduskelpoiseksi 202 kilometrin matkalle piti rakentaa 74 patoa ja 50 sulkua. Suurin osa padoista tehtiin maapenkereillä. Kivinen Jones Fallsin pato on 19 metriä korkea, eli kaksinkertaisesti korkeampi kuin mikään Pohjois-Amerikan padoista rakennusvuotenaan. Nykyään 23 padoista on säilyttänyt alkuperäisen asunsa. Sulut olivat 24 ryhmässä ja ne oli rakennettu joko kivestä tai puusta. Puupohjaisista suluista kaikki on jouduttu rakentamaan uudelleen. Alkujaan sulkuja ohjattiin vinsseillä, mutta nykyään ne on korvattu automaattisilla järjestelmillä.


title: Rideaun kanava

text: Maailmanperintöluetteloon otetulla alueella on myös siltoja, sulkuvartijoiden taloja, hirsilinnakkeita, Fort Henryn linnoitus Kingstonissa ja neljä Martello-tornia. Kanavan alue oli alkujaan pitkälti asumatonta aluetta, mutta 1800-luvulla asukasluvut kasvoivat ja monin paikoin sulkujen yli rakennettiin siltoja. Sulkuvartijoiden talot rakennettiin pieniksi ja helposti puolustettavasti, mutta kanavan sotilaallisen merkityksen pienennettyä monia taloja laajennettiin. Hirsilinnakkeita on säilynyt neljä ja ne on kaikki kunnostettu alkuperäiseen asuunsa.


title: Elmex

text: Elmex on vuodesta 1962 asti myyty hammastahna ja -harjamerkki, jota valmistaa sveitsiläinen GABA International AG. Hammastahnavalikoimaan kuuluu muun muassa lapsille suunnattu ja hampaiden värjäytymiä poistava tahna. Lisäksi hammasharjoja on aina 3-vuotiaille tarkoitetuista normaaleihen asti.


title: Elmex

text: Elmex oli ensimmäinen hammastahna, jossa kariesta ehkäisevä fluori on amiinifluoridin muodossa. Hampaiden kannalta parhaasta fluoriyhdisteestä hammastahnassa ei ole täyttä yksimielisyyttä. Esimerkiksi Turun yliopiston kariesopin professori Jorma Tenovuo kertoi Helsingin Sanomissa amiinifluoridin muodostavan suussa hajotessaan syöpää aiheuttavia nitrosamiineja, jos suussa on ravinnosta saatuja nitraatteja tai nitriittejä.


title: Elmex

text: Tavallinen Elmex-hammastahna ei sisällä useimmissa hammastahnoissa käytettävää, vaahtoutumista lisäävää natriumlauryylisulfaattia eli SLS:ää, jonka 1990-luvulla tutkittiin olevan osasyy kivuliaiden rakkuloiden eli aftojen syntymiseen suussa. Uudet Elmex Sensitive Professional-tahnat sisältävät myös natriumlauryylisulfaattia.


title: Firat Arslan

text: Firat Arslan (s. 28. syyskuuta 1970 Friedberg, Baijeri, Saksan liittotasavalta) on saksanturkkilainen ammattilaisnyrkkeilijä ja WBA-liiton alemman raskaansarjan (90,7 kg) hallitseva maailmanmestari.


title: Firat Arslan

text: Arslan aloitti nyrkkeilyuransa 18-vuotiaana. Vaikka Arslan aloitti nyrkkeilyuransa melko vanhalla iällä, hän voitti amatöörinä 81 kaikkiaan 92:sta käymästään ottelusta ja voitti lukuisia mestaruuksia Saksan nyrkkeilyliigassa.


title: Firat Arslan

text: Ammattilaiseksi Arslan ryhtyi vuonna 1997 ja teki yhdessä ystävänsä Luan Krasniqin kanssa sopimuksen "Panix Promotion" -tallin kanssa. Kärsittyään uransa ensimmäisen tappion joulukuussa 2000 hän otteli seuraavan vuoden toukokuussa Saksan alemman raskaansarjan mestaruudesta Ruediger Mayta vastaan, mutta hävisi kymmeneräisen kamppailun kaikin tuomariäänin. Jatkettuaan uraansa Arslan pääsi toukokuussa 2003 iskemään German International -tittelistä Bruce Ozbekia vastaan. Hän voitti täydet kymmenen erää kestäneen ottelun kaikin tuomariäänin. Seuraavassa ottelussaan elokuussa hän kohtasi Vadim Tokarevin IBF-liiton intercontinental-titteliottelussa, joka päättyi ratkaisemattomaan. Saman vuoden joulukuussa Arslan otteli vielä WBA-liiton intercontinental-tittelistä, mutta hävisi 12-eräisen kamppailun Lubos Sudalle.


title: Firat Arslan

text: Maaliskuussa 2004 Arslan kohtasi Marco Heinichenin avoimena olleesta Saksan-mestaruudesta ja voitti ottelun viidennen erän tyrmäyksellä. Saman vuoden heinäkuussa hän voitti nimiinsä Euroopan nyrkkeilyliiton EU-tittelin pistevoitolla Lee Manuel Ossiesta kymmeneräisessä ottelussa. Vielä saman vuoden joulukuussa hän voitti nimiinsä WBO:n intercontinental-tittelin seitsemännen erän teknisellä tyrmäyksellä Alexander Petkovicia vastaan. Hän puolusti titteliään voitokkaasti Carlos Cruzatia ja Gabor Halaszia vastaan.


title: Firat Arslan

text: Voitettuaan lokakuussa 2006 Grigori Drozdin eteni Arzlan WBA-liiton maailmanmestaruusotteluun, jonka voittaja julistettaisiin väliaikaismestariksi. Ottelu pidettiin kesäkuussa 2007, vastustajana Valeri Brudov. Ottelu tuomittiin Arslanin voitoksi hajaäänipäätöksellä. Vakiinnuttaakseen tittelin nimiinsä Arslanin täytyi vielä voittaa varsinainen mestari, 43-vuotias Virgil Hill. Marraskuussa 2007 Dresdenissä järjestetyssä ottelussa Arslan vei voiton nimiinsä kaikin tuomariäänin. Arslan puolusti mestaruuttaan toukokuussa 2008 pistevoitolla Darnell Wilsonia vastaan. Arslan menetti WBA-liiton tunnustaman mestaruuden kärsittyään tappion teknisellä tyrmäyksellä kymmenennessä erässä Guillermo Jonesille syyskuussa 2008.


title: Inese Jaunzeme

text: Inese Vilisovna Jaunzeme (, 21. toukokuuta 1932 Pļaviņas – 13. helmikuuta 2011) oli latvialainen, Neuvostoliittoa edustanut keihäänheittäjä ja olympiavoittaja.


title: Inese Jaunzeme

text: Jaunzeme voitti keihäänheiton olympiakultaa Melbournen 1956 olympialaisissa. Hänen voittotuloksensa oli 53,86 m, jolla hän voitti toiseksi sijoittuneen chileläisen Marlene Ahrensin lähes 3,5 metrillä.


title: Ari Helo

text: Ari Helo (s. 18. tammikuuta 1963) on suomalainen historioitsija, joka on erikoistunut Yhdysvaltojen historiaan.


title: Ari Helo

text: Helo valmistui maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1994 ja väitteli filosofian tohtoriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1999 aiheenaan Thomas Jefferson. Helon erityisala on Yhdysvaltain historia ja poliittinen järjestelmä. Hän on opettanut Yhdysvaltain historiaa ja Pohjois-Amerikan tutkimusta Helsingin yliopistossa vuodesta 1996 alkaen sekä julkaissut artikkeleita Yhdysvaltain historian ja Pohjois-Amerikan tutkimuksen alalta Suomessa, Britanniassa, Hollannissa, Unkarissa, Virossa ja Yhdysvalloissa. Helo toimii Helsingin yliopistossa Pohjois-Amerikan tutkimuksen yliopistonlehtorina.


title: Ari Helo

text: Helo on myös Finnish American Studies Association (FASA) yhdistyksen hallituksen jäsen.


title: Lohkoperunat

text: Lohkoperunat ovat ranskalaisia perunoita muistuttavia perunoita, jotka voidaan maustaa suolalla ja mausteilla. Erona näillä on kuitenkin se, että lohkoperunat ovat hieman isompikokoisia lohkoja. Lohkoperunoita voidaan tarjoilla lisukkeena esimerkiksi pihvin kera.


title: Ryan Merriman

text: Ryan Earl Merriman (s. 10. huhtikuuta 1983 Choctaw, Oklahoma, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen miesnäyttelijä. Hänet tunnetaan yhdysvaltalaisesta minisarjasta "Comanche Moon", jossa hän näyttelee Jake Spoonin roolia.


title: Ryan Merriman

text: Hän on ollut naimisissa vuodesta 2004 lähtien Micol Duncanin kanssa.


title: Kynoskefalain taistelu

text: Kynoskefalain taistelu käytiin Titus Quinctius Flamininuksen johtamien roomalaisten ja Antigonidien hallitsijasukuun kuuluneen Filippos V:n komentamien makedonialaisten joukkojen välillä vuonna 197 eaa. Aitolian liitto osallistui taisteluun roomalaisten puolella.


title: Kynoskefalain taistelu

text: Taistelu oli ratkaisevan tärkeä toisen makedonialaissodan lopputulokselle ja se osoitti falangi-taktiikan heikkouden ja vanhentuneisuuden Rooman legioonalaisia vastaan.


title: Kynoskefalain taistelu

text: Taistelun jälkeen Filippos joutui maksamaan raskaat korvaukset Roomalle.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kiinassa on useita ihmisoikeusongelmia. YK:n mukaan ihmisoikeuksiin sisältyy muun muassa puheoikeus, liikkumisoikeus, uskonnonvapaus ja poliittinen vapaus.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Freedom House luokittelee Kiinan "ei vapaaksi" (huonoin arvosana) ja sen lehdistön juridinen vapaus on olematonta (30/30), lait eivät tarjoa lehdistölle minkäänlaista suojaa (2017). Suomen lehdistönvapauden puutteiden taso oli 4, Kiinan 87, maailman huonoimpia (2014). Poliittinen vapaus oli huonoin mahdollinen ja kansalaisoikeuksien taso toiseksi huonoin, kumpikin maailman huonoimpia (2018).


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Human Rights Watchin mukaan presidentti Xi Jinpingin kaudella hallitus on mielivaltaisesti vanginnut satoja aktivisteja ja ihmisoikeusjuristeja. Monet arvostelijat ovat kadonneet hallituksen sieppaamina, ja pidätettyjä kidutetaan laajalti, myös korruptiosta syytettyjä puolueen jäseniä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Amnesty Internationalin mukaan aktivisteja ja ihmisoikeuksien puolustajia pidätettiin ja tuomittiin epämääräisin syyttein, kuten "valtion vallan horjuttaminen". Poliisi toisinaan pitää heitä pitkiä aikoja pidätystilojen ulkopuolella ilman kommunikaatiomahdollisuuksia. Uskonnonharjoittamisen tukahduttamista kiristettiin 2017-2018. Uudet turvallisuuslait antavat viranomaisten vaientaa, sensoroida ja vainota ihmisoikeuksien puolustajia ja erimielisiä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Ihmisoikeusongelmista on raportoinut myös YK.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kiinassa on ihmisoikeusongelmia muun muassa kuolemanrangaistuksissa, lehdistönvapaudessa, Falun Gongin harjoittajien kohtelussa ja vähemmistöjen oikeuksissa, kuten Tiibetin politiikassa ja islaminuskoisten uiguurien oikeuksissa. Satojatuhansia uiguureja on kadonnut parissa vuodessa Kiinan uudelleenkoulutusleireille, joilla heitä kidutetaan ja pidetään nälässä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kiinalainen ei saa vaihtaa kotipaikkaansa (Hukou) eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta. Miljoonia toiselle paikkakunnalle muuttajia rangaistaan sillä, että heidän lapsensa eivät pääse edes yläkouluun eikä heille kuulu edes sairausvakuutusta.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Human Rights Watch mukaan ulkomaiden hallitukset tekivät hyvin vähän vuonna 2017 Kiinan heikkenevien ihmisoikeuksien suhteen. Vuonna 2017 ennestäänkin tiukkaa valvontaa tiukennettiin, kuten koulutus ja joukkotiedotus. Monilla Kiinan toimilla on kansainvälisiä seurauksia. Esimerkiksi Dolkun Isa Maailman uiguurikongressin pääsihteeri estettiin Kiinan aloitteesta osallistumasta etnisten kansojen konferenssiin.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Amnesty Internationalin mukaan Kiinassa annettiin vuonna 2008 vähintään 7 000 kuolemantuomiota ja 1 700 toimeenpantiin. Tilastot tuomioista eivät ole julkisia. Joulukuussa 2008 Kiina vastusti YK:n suositusta kuolemantuomion kieltämiseksi maailmanlaajuisesti.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kiina toimeenpani kuolemantuomion Britannian kansalaiselle Akmal Shaikhin 29.12.2009. Kiina ei huomioinut pääministeri Gordon Brownin vetoomuksia. 53-vuotias Shaikh pidätettiin Urumqissa syyskuussa 2007. Viranomaiset löysivät hänen hallustaan huumeita. Shaikh kiisti tienneensä niistä. Kiinan peruste kuolemantuomion käytölle oli pelote.Gordon Brown oli tyrmistynyt Kiinan pääministerille esittämiensä useiden armonanomusten huomiotta jättämisestä. Kiinan lain mukaan 50 gramman heroiinin hallussapidosta voi saada kuolemantuomion kansallisuudesta tai huumeen matkatavaroihin joutumistavasta riippumatta.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: YK:n ihmisoikeuksien julistus 5 artikla:" Ketään ei saa kiduttaa eikä kohdella tai rangaista julmasti, epäinhimillisesti tai alentavasti." Vuosina 2009 ja 2010 kiinalaiset viranomaiset peittelivät todennäköisiä kidutuksista aiheutuneita vankikuolemia ”hätävalheilla”.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Hu Jia on Kiinan tunnetuin ihmisoikeusaktivisti. Hänet tuomittiin huhtikuussa 2008 kolmen ja puolen vuoden vankeuteen. Sitä ennen hän oli pitkään vaimon ja tyttärensä kanssa kotiarestissa. Hu Jia on kritisoinut kesäolympialaisia. Fredrik Reinfeldt tapasi Kiinan presidentin Hu Jintao huhtikuussa 2008 ja vaati ihmisoikeusaktivistin Hu Jia vapauttamista. Reinfeldtin mukaan hänen kohtalonsa on järkyttävä. Lisäksi Reinfeldt jätti listan, jossa oli tusina muita nimiä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kesäkuussa 2011 Amnesty International julkaisi raportin, jonka mukaan Kiinan hallitus on arabikevään tapahtumien jälkeen puuttunut entistä voimakkaammin ihmisoikeuksia puolustavien lakimiesten toimintaan. Raportin mukaan lakimiesten toimilupia perutaan, heitä häiritään, heitä "katoaa" tahtonsa vastaisesti ja heitä jopa kidutetaan entistä enemmän. Amnestyn mukaan Kiinan 204 000 lakimiehestä vain muutama sata uskaltaa osallistua ihmisoikeuksia käsitteleviin oikeudenkäynteihin.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Tiibet on Kiinan itsehallintoalue. 14. dalai-lama pakeni Intiaan vuonna 1959. Tiibet on protestoinut itsenäisyyden ja todellisen autonomian puolesta koko miehityksen ajan. Tiibetiläisiä on neljä miljoonaa, joista alle kolme miljoonaa asuu Tiibetissä. Kiina nujersi Amnesty Internationalin mukaan väkivaltaisesti Tiibetin mielenosoitukset maaliskuussa 2008 ja vakuutetusta lehdistövapaudesta huolimatta rajoitti viestimien raportointia asiasta. HRW:n mukaan tapahtuma on yksi merkittävimpiä kansalaiskiistoja vuoden 1989 taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksen jälkeen. 10.3.2008 sadat munkit aloittivat rauhanomaiset protestit vajaa 10 km Lhasasta länteen. He vaativat uskonnollisten rajoitusten purkua ja vangittujen munkkien vapauttamista. Kulkueet käynnistyivät Tiibetin vuoden 1959 Kiinan vallan vastarinnan vuosipäivänä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Tiibetiläiset kutsuvat kiinalaisten 1950-luvun hyökkäystä invaasioksi (maahantunkeutumiseksi). Kiinan hallitus kutsuu Kiinan vapautusarmeijan Tiibetiin saapumista "rauhanomaiseksi vapauttamiseksi." Lehdistön toimintaa on rajoitettu siitä alkaen. Lehtimiehiltä on muun muassa vaadittu lupa Tiibetiin matkustamiseen. Olympialaisten saamiseksi vakuutetut väliaikaiset lehdistöoikeudet eivät sisällä alueellisia rajoituksia. Kiinan ulkoministeriö vaati kuitenkin helmikuusta 2007 alkaen luvan Tiibetiin. Viranomaiset estivät useita lehtimiehiä saapumasta Tiibetiin. Maaliskuusta kesäkuuhun 2008 matkat Tiibetiin kiellettiin kokonaan.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Falun Gong on kiinalainen mielen ja kehon harjoitusmenetelmä. Sitä harjoitti Kiinassa 1990-luvulla yli 70 miljoonaa ihmistä. Vaikka kommunistipuolue oli vuosikymmenen puoliväliin asti voimakkaasti tukenut menetelmän leviämistä, se kiellettiin presidentti Jiang Zeminin päätöksellä vuonna 1999, kun sen harjoittajien määrä ylitti kommunistisen puolueen kokonaisjäsenmäärän. Siitä lähtien kiinalaiset Falun Gongin harjoittajat ovat kärsineet viranomaisten käsissä monista ihmisoikeusloukkauksista, joihin lukeutuvat vakavat pahoinpitelyt, psykologinen kidutus, ruumiilliset rangaistukset, pakottaminen raskaita taakkoja sisältävään pakkotyöhön, sitominen erilaisiin fyysistä rasitusta aiheuttaviin asentoihin, eristys likaisiin ja epähygieenisiin olosuhteisiin, polttaminen ja palelluttaminen, kehon herkille alueille annetut sähköshokit, ruumiillista vahinkoa aiheuttava pakkosyöttö, bambutikkujen tunkeminen kynsien alle, nälkiinnyttäminen, valvottaminen, WC:n käyttökielto, raiskaukset ja joukkoraiskaukset, tukehduttaminen, uhkailu, omaisuuden ja rahojen takavarikointi, irtisanominen työpaikasta sekä opiskelijastatuksen menettäminen. Jopa puolet Kiinan pakkotyöleireille vangituista ihmisistä on Falun Gongin harjoittajia. Tutkimusraporttien mukaan vangituilta Falun Gongin harjoittajilta on laajamittaisesti ryöstetty sisäelimiä siirtoelinmarkkinoiden tarpeisiin. (Ks. Elinryöstöt Falun Gongin harjoittajilta Kiinassa)


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Satojatuhansia tai yli miljoona uiguuria on kadonnut keskitysleirimäisiksi kuvatuille uudelleenkoulutusleireille parin vuoden sisällä (2018), esimerkiksi kun kadulla pysäytettäessä ei osaa Kiinan kansallislaulua. Leireillä on kidutusta, nälässä pitämistä ja uskonnollista käännytystä. Uiguurit pakotetaan arvostelemaan kulttuuriaan, juomaan alkoholia ja syömään porsaanlihaa. Toiminta muistuttaa etnistä vainoa.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Uiguurien muslimimaakunta Xinjiang on puolen Intian kokoinen. Sen muslimiterroristit ovat tappaneet satoja ihmisiä viime vuosina. Kiinalla on käynnissä kulttuurinen puhdistus maakunnassa. Keskitysleireille on vangittu muslimikiinalaisten lisäksi ulkomaalaisia. Uudelleenkoulutusohjelmalla pyritään muuttamaan vankien poliittinen ajattelu ja identiteetti sekä poistamaan heistä islam. Kieltäytyjiä pahoinpidellään ja pidetään nälässä ja yksinäisyydessä. Professori Rian Thumin mukaan tämä aiheuttaa sukupolvia kestävän trauman, josta monet eivät koskaan toivu. Tarkoitus on poistaa ääriajattelu ja separatismi lopullisesti.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Maanpaossa oleva uiguuriaktivisti Rebiya Kadfeera (Rebiya Kadeer?) on syyttänyt Kiinan toimia "kulttuuriseksi kansanmurhaksi". Uiguurit valittavat oman kulttuurinsa, kielensä ja uskontonsa rapistuvan kiinalaisvallan alla. Harvat uiguurit puhuvat kiinaa ja he elävät omilla alueillaan. Vähemmistöjen mukaan kehitysten hyödyt menee lähinnä han-kiinalaisille. 30 vuotta sitten alueella oli 200 000 kiinalaista, nyt heitä on 8 miljoonaa. Nykyään maakunnan 20 miljoonasta asukkaasta 8 miljoonaa on uiguureja. Muita ryhmiä ovat kazakit, huit ja kirgiisit. Alueella on runsaat öljy- ja kaasuvarat.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Hallituksen mukaan he ovat nostaneet elintasoa ja nykyaikaistaneet aluetta.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Helsingin Sanomien entisen Kiinan kirjeenvaihtajan Pekka Mykkäsen mukaan Kiina oli vuosina 1999-2002 eniten toimittajia vanginnut maa. Tuomiota kärsi ainakin 39 toimittajaa. Esimerkiksi Zhang Shanguang tuomittiin 10 vuodeksi vankilaan ”valtionsalaisuuksien vuotamisesta”. Hän kertoi radiokanavalla 70-80 ihmisen mielenosoituksesta.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Ks. myös Sananvapaus maittain.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Länsimaiset yritykset, pääosin amerikkalaiset, avustavat Kiinaa sen internetin sensuurissa. Yrityksiin sisältyy Cisco Systems, Sun, Microsoft, ja Yahoo. Esimerkiksi Cisco Systems on todennäköisesti toimittanut Internetin estoon ja suodatukseen tarvittavaa tekniikkaa. Yritysten toimintaa Kiinassa on arvostellut Toimittajat ilman rajoja. Joulukuussa 2005 EU komission varapuheenjohtaja ja kommunikaatiostrategi Margot Wallström valitti painokkaasti kolumnissaan asiaa. YK-kokous "Kansainvälisyys tietoyhteiskunnassa" Tunisiassa vuonna 2004 koki selkeästi Kiinan uhkaksi Internetin sananvapaudelle. Sananvapautta on vahvasti rajoitettu Kiinassa. Eleanor Rooseveltin perustaman Freedom House –järjestön mukaan Kiina oli sijalla 177/194 sananvapaudessa vuonna 2006.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: 2.10.2008 kanadalaisesta raportista paljastui, että eBayn omistama Skype salli Kiinan viranomaisten Skype-palvelimien vakoilun ja sensuurin. Viestejä vakoiltiin ja tallennettiin. e-Bay pyysi anteeksi ja väitti, että vain kiinalaisvalmisteisissa ohjelmia käyttäneiden puheluja valvottiin.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kiinan maaseudulla elää 58 miljoonaa lasta, joiden vanhemmat ovat lähteneet siirtotyöläisiksi kaupunkeihin. Osa ilman vanhempia jääneistä lapsista työskentelee ostaakseen ruokaa ja koulutarvikkeita.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Vuodesta 1995 kiinalaiset ovat saaneet vapauden asua ja työskennellä haluamassaan paikassa.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Vuonna 2005 YK esitti (Committee on Economic, Social and Cultural rights) vahvan huolensa hukou-järjestelmästä, joka de facto (tosiasiallisesti) syrjii maan sisäisiä siirtotyöläisiä työllisyydessä, sosiaaliturvassa, terveyspalveluissa, asunnoissa ja koulutuksessa. Järjestelmä on yhä käytössä, vaikka virallisesti on tiedotettu uudistuksista. YK kehotti Kiinaa luopumaan hukou-järjestelmästä, kuten se on viitannut tekevänsä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Hukou-järjestelmä luotiin vuonna 1958. Se valvoo maaseutuväestön asuinpaikkaa. Työntekijän sijoittumiseen kaupunkiin tarvitaan asiakirjat työnantajalta. Vuoteen 2003 asti maalaisten piti rekisteröityä poliisille yli kolmen päivän kaupunkivierailujen aikana.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Koska kaupungeissa tarvittiin työvoimaa, kunnat myönsivät 1980-luvulla tiukan valvonnan sijaan väliaikaisia rekisteröintejä siirtotyöläisille. Vuonna 2003 Kiinan keskushallinto virallisti nämä paikallisaloitteet sallien maalaisten etsiä töitä kaupungeista. Tämän jälkeen maalaisten ei tarvinnut rekisteröityä kaupunkien poliiseille ja heillä oli oikeus laillisiin työsopimuksiin, työvakuutukseen ja palkkaturva riistoa vastaan. Väliaikainen rekisteröinti ei kuitenkaan anna samoja etuja kuin pysyvä rekisteröinti. Monet siirtotyöläiset eivät ole hakeneet edes väliaikaista rekisteröintiä, koska he ovat siitä tietämättömiä tai pelkäävät kaupungista karkotusta. Vain 40 %:lla kaupunkien 150 miljoonasta siirtotyöläisestä on pysyvä tai väliaikainen rekisteröinti. Suurimmalla osalla ei ole työsopimusta.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kaupunkilaisilla on oikeus sosiaaliturvaetuihin toisin kuin maalaisilla. Näihin sisältyy eläkkeet, ruokatuki, työoikeus, koulutus ja sairaanhoito. Jos siirtotyöläinen ei vaihda statustaan, hän ei ole oikeutettu näihin etuihin.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Yhden lapsen politiikkaa alettiin harjoittaa vuonna 1979. Nykyään lapsiluku on 1,8 / pariskunta. Ennen yhden lapsen politiikkaa lapsiluku oli 6. Ilman politiikkaa Kiinan väestömäärä vuonna 2007 olisi 1,7 miljardia. Silti väestömäärä kasvaa yhä 8-10 miljoonaa vuodessa. Kiinassa poika on vanhuuden investointi, eläke. Naiset menevät naimisiin toiseen perheeseen. Miehet usein painostavat tyttöjen aborttiin. Joskus aborttiin pakotetaan kahdeksannen odotuskuukauden aikana. Nykyään mies/nais-suhde on 120/100, mutta esimerkiksi Hebein maakunnassa suhde on 134/100. Viranomaiset sulkivat vuonna 2006 yli 200 klinikkaa, jotka tekivät sikiödiagnostiikkaa.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Etnisillä vähemmistöillä ei ole lapsirajoituksia. Maaseudulla kaksi lasta on sallittu. Maaseudulla on niin sanottuja mustia lapsia, joita ei ole merkitty rekisteriin. Rikkaat saavat erivapauksia rahalla tai suhteilla. Tasa-arvon lisäämiseksi joillain paikkakunnilla tyttöperheitä tuetaan taloudellisesti tai tytöt saavat pidemmän koulutuksen.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Keskimääräinen väestötiheys on 124 henkeä/km. Asutus on keskittynyt. Kiinan väestöstä 90 % asuu 1/10-osan alueella maan pinta-alasta. Kiinassa asuu viidennes maailman asukkaista, joka jakaa 7 % viljelykelpoisesta maasta.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kiinassa 91 % yli 15-vuotiaista on lukutaitoisia. Dagens Nyheterin mukaan vuonna 2006 pääministeri Wen Jiabao lupasi maaseudun lapsille ilmaiset koulukirjat ja koulumaksut vuonna 2006. Kiinassa koulutus on kallista. Kiina käyttää alle 3 % BKT:stä koulutukseen, mikä on alle puolet kehittyneiden maiden määrästä. Tammen Kiina-kirjan (2007) mukaan maaseudulta vanhemmat muuttavat kaupunkeihin maksaakseen lasten koulutuksen. Tammen kirjan mukaan vanhemmat maksavat yhä koulukirjat, mutta säästävät 400 yuanin (40 euroa) koulumaksut vuodessa. Kaupungeissa ei ole riittävästi kouluja maaseudulta kaupunkeihin muuttavien vanhempien lapsille.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Äitiysloma on 90 päivää ja kaksosilla 120 päivää.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Vuonna 2007 eläkkeelle jäävistä kaupunkilaisista 15 % saa eläkettä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kiinan työttömyydeksi arvioidaan 20 % väestöstä. Työttömyyskorvauksia ei ole. Tammen Kiina-kirjan (2007) mukaan 800 miljoonan maaseutuväestön miehistä 80 % on työttömiä ja ennusteiden mukaan Kiinassa muuttaa maalta kaupunkiin 200 miljoonaa ihmistä 20 vuoden sisällä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Ruotsin ulkopoliittisen instituutin tutkijan Johan Lagerkvistin mukaan Kiinassa naisten ihmisoikeudet ovat miehiä alempana ja naisten ja miesten välillä on epätasa-arvo. Ihmiskauppaa vastaan on taisteltu vuodesta 2004. Poliisin mukaan vähintään 9000 naista ja 1000 lasta kidnapataan ja myydään laittomasti vuosittain. Kiinan mafia salakuljettaa kiinalaisia myös työntekijöiksi Eurooppaan. Virallisesti Kiinassa on 3 miljoonaa prostituoitua. Ekonomi Yang Fan arvioi määräksi 20 miljoonaa ja prostituution maksuiksi 6 % BKT:stä. Viranomaisten mielestä prostituution suurin ongelma on seksitaudit. Bordellit ovat laittomia, mutta korruptoitunut poliisi voi saada osan tuotosta. Parittajat ja hotellit toimivat usein yhteistyössä.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Vantaa solmi yhteistyösopimuksen kiinalaisen Harbinin kanssa heinäkuussa 2008. Harbinin ihmisoikeusrikokset selvisivät vuonna 2007. Harbin kaupungin viranomaiset kiduttivat Falun Gongin harjoittajia. Vantaan kaupunginjohtaja Juhani Paajasen mukaan ihmisoikeudet paranevat kun luodaan yrityssuhteita Kiinaan. Vantaa ei selvittänyt ihmisoikeusasioita, eikä katso voivansa puuttua niihin. Käytäntö on osa Vantaan kaupungin elinkeinopolitiikkaa.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Amnesty Internationalin suositukset Suomen hallitukselle ovat: Suomen tulisi edistää, että: Kiina sallii rauhanomaiset mielenosoitukset ja perustuslakinsa mukaisesti takaa, että ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus toteutuvat. Rauhanomaisesti mieltään osoittaneet ja mielivaltaisesti pidätetyt vapautetaan. Kiina kutsuu maahan YK:n ihmisoikeustarkkailijoita puolueettoman selvityksen laatimiseksi Tiibetin tapahtumista. Ulkoministeriö varmistaa, että kansalais- ja poliittiset oikeudet ovat keskeisiä EUn ja Kiinan ihmisoikeusdialogissa. Suomen suurlähettiläs seuraa ihmisoikeusaktivisti Hu Jian oikeudenkäyntiä ja tukee hänen vaimoaan Zeng Jinyania.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Ruotsin ulkopoliittisen instituutin tutkijan tohtori Johan Lagerkvistin mukaan on arvokasta, että Kiinassa arvioidaan kriittisesti poliittinen tilanne eikä peräännytä ilmaisemasta näkemyksiä. Dialogia tulee käydä kaikilla tasoilla, muutoin Kiinasta ei tule vastuullista toimijaa. Ulkomaisilla yrityksillä on suuri mahdollisuus vaikuttaa ihmisoikeuksiin ja demokratisoitumiseen. Jos mielipiteitä ei esitetä, edistystä ei paljonkaan saavuteta. Kiinan johtajat ovat riippuvaisia ulkomaisista yrityksistä talouskasvun jatkumiseksi. Kiinan ympäristöongelma on ihmiskunnan kohtalonkysymys.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Lagerkvist antaa Ruotsin yritysjohdolle viisi avainohjetta kaupankäyntiin epädemokraattisen ja autoritaarisen maan kanssa, kuten Kiina: 1) Kiina ei ole eettisesti vapaa-alue, vaan sama etiikka on voimassa koti- ja ulkokentällä. 2) Kaikkia vieraita tapoja ja käsityksiä ei tarvitse kunnioittaa, vaikka olisikin vieras. Muun muassa paikallista vankeinhoitoa, naisten sortotapoja tai autoritaarista politiikkaa voi ja joskus tuleekin kritisoida paikalla. 3) On voitava olla uskollinen perusarvoilleen, jottei menetä uskottavuuttaan. 4) Älä omaksu ajatuksia Kiinan byrokratiakapitalismin loistavuudesta. Se on todennäköisesti ohimenevä ilmiö. Kukaan ei tiedä, koska Kiina demokratisoituu. Tämän päivän toisinajattelijat ja maanpakolaiset voivat olla huomisen vallanpitäjiä. 5) Älä ole huoleton maineestasi ja nimestäsi Kiinassa: Globaalissa maailmassa leviävät uutiset yritysten ja maan sosiaalisesta vastuusta nopeasti.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Kiinatutkija Mary Gallagherin mukaan nykyinen talouskasvu ja varsinkin ulkomaiset investoinnit viivästyttävät Kiinan demokratiaa.


title: Ottawa (joki)

text: Ottawa on joki Ontarion ja Québecin provinssissa Kanadassa. Sen pituus on 1 271 kilometriä ja valuma-alue 146 300 neliökilometriä.


title: Ottawa (joki)

text: Ottawa saa alkunsa Capimitchigamajärvestä Laurentian ylängöltä Québecistä. Joki virtaa vuoristosta länteen ja laskee useiden järvien ja tekojärvien kautta 110 kilometriä pitkään Timiskamingin kanjonijärveen, jonka alajuoksulla se kääntyy kaakkoon ja muodostaa luonnollisen rajan Ontarion ja Québecin välille.


title: Ottawa (joki)

text: Pembrokessa Ottawa saa lisää vettä Muskratjoesta ja sen virtaus kiihtyy 12 kilometriä pitkäksi Rocher Fendun koskeksi, jossa harrastetaan kesäisin koskenlaskua. Ottawan ja Gatineaun suurkaupunkialueella joessa on 15 metriä korkeat Chaudièren putoukset, jotka on padottu vesivoimaloiden käyttöön. Vesiputousten alapuolella Ottawaan laskee Ontarion puolelta Rideaujoki ja Québecin puolelta Gatineaujoki. Hawkesburyn pikkukaupungin ohitettuaan joki palaa takaisin Québecin rajojen sisäpuolelle, jossa se levenee Deux-Montagnesen järveksi ennen yhtymistään Saint Lawrencen jokeen Montréalissa.


title: Ottawa (joki)

text: Ottawa ja sitä reunustavat kosteikot ja metsät muodostavat monimuotoisia ekosysteemejä, joissa esiintyy monia uhanalaisia eliölajeja, kuten amerikanpikkuhaikara ("Ixobrychus exilis"), pisarakilpikonna ("Clemmys guttata") ja amerikanginsengjuuri ("Panax quinquefolius"). Joessa tavataan peräti 17 eri simpukkalajia, jotka muodostavat paikoin laajoja yhdyskuntia sen pohjaan.


title: Ottawa (joki)

text: Ottawajoen rannoilla kasvoi ennen mahtava aarniometsä, josta on enää jäljellä muutamia luonnontilaisia metsiköitä, kuten Gillies Grove Arnpriorissa. Se on kuuluisa yli 50 metriä korkeista strobusmännyistään ("Pinus strobus").


title: Taisija Tšentšyk

text: Taisija Filippovna Tšentšik (, 30. tammikuuta 1936 Pryluky, Ukrainan SNT – 19. marraskuuta 2013) oli neuvostoliittolainen korkeushyppääjä.


title: Taisija Tšentšyk

text: Tšentšik saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa Tukholman EM-kilpailuissa 1958 sijoittuessaan hopealle tuloksella 170 cm. Rooman olympialaisissa 1960 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 168 cm jääden kolmen senttimetrin päähän mitalisijasta. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 164 cm. Tokion olympialaisissa 1964 hän sai pronssia tuloksella 178 cm. Budapestin EM-kilpailuissa 1966 hän voitti kultaa tuloksella 175 cm. Sisäratojen Euroopan mestaruuden Tšentšik voitti Prahassa 1967 tuloksella 176 cm.


title: Nick Carter (kuvitteellinen henkilö)

text: Nick Carter on kuvitteellisen etsivän nimi, joka esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1886. Vuosina 1943–1955 Carter seikkaili radiokuunnelmissa. James Bondin tultua suosituksi Nick Carterista tehtiin kovaotteinen salainen agentti, josta useat kirjoittajat tekivät suosituksi tulleita trillereitä.


title: Paavo E. Tuominen

text: Paavo Edvard Tuominen (17. joulukuuta 1908 Jyväskylä − 31. maaliskuuta 1981 Turku) oli suomalainen näyttelijä, joka teki mittavimman elämäntyönsä Turun kaupunginteatterissa. Hän sai muun muassa Esko- ja Wenander-patsaat.


title: Paavo E. Tuominen

text: Työpaikkoja: Jyväskylän Työväen Näyttämö 1931−1935, Lappeenrannan Työväen Teatteri 1935−1938, Helsingin Työväenteatteri 1938−1939, Jyväskylän Työväen Teatteri 1939−1946 ja Turun kaupunginteatteri vuodesta 1946 eläkkeelle jäämiseen asti.


title: Paavo E. Tuominen

text: Teatterirooleja: Klaus Kurki "(Elinan surma)", Aarne Niskavuori, "Särkelä itte", Jalle "(Katupeilin takana)", Kala-Tirri, Kaupunginpäällikkö "(Reviisori)", Nat Miller "(Oi nuoruus)", Verkakauppias "(Mestari Patelin)", Jack Boyle "(Juuno ja Riikinkukko)", Phil Hogan "(Kovaosaisten kuu)", Doolittle "(My Fair Lady)", Herra Moll "(Kaupunginjohtaja)", Vanha Ewbank "(Teltantekijä)", "Kirsikkapuisto", "Seitsemän Veljestä" (Taula-Matti, ohj. Kalle Holmberg ) ja monia operettirooleja.


title: Paavo E. Tuominen

text: Elokuvarooleja: "Asfalttilampaat", "Kahden ruplan raha", "Oksat pois".


title: Jan Werner

text: Jan Werner (25. heinäkuuta 1946 Brzeziny – 21. syyskuuta 2014 Varsova) oli puolalainen pikajuoksija, jonka päämatka oli 400 metrin juoksu.


title: Jan Werner

text: Werner saavutti Ryszard Podlasin, Zbigniew Jaremskin ja Jerzy Pietrzykin kanssa hopeaa Montréalin 1976 olympialaisissa 4 × 400 metrin viestissä ajalla 3.01,43. Olympiatasolla Werner kilpaili lisäksi Méxicossa 1968 ja Münchenissä 1972. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa pitkässä viestissä vuonna 1966 ajalla 3.04,5 ja 400 metrillä vuonna 1969 ajalla 45,7 . Vuoden 1971 EM-kilpailuissa hän saavutti 400 metrillä pronssia ajalla 45,6 ja pitkässä viestissä hopeaa 3.03,6 .


title: Turun kuntaliitokset

text: Turun kuntaliitokset ovat tapahtuneet vuosina 1931–1973 ja ne ovat kasvattaneet Turun pinta-alan kymmenkertaiseksi. 1930-luvulla Turku oli vielä pinta-alaltaan pieni ja tiivis maalaiskuntien ympäröimä ydinkaupunki. 1900-luvun vaihteen ja 1960-luvun muuttoliikkeet sekä yhteiskunnallisen säätelyn muuttuminen ovat aiheuttaneet paineita ja luoneet mahdollisuuksia kuntaliitoksille.


title: Turun kuntaliitokset

text: Varsinais-Suomen liitto on hahmotellut Turun kaupunkiseudusta nauhamaista suurkaupunkia. Raision ja Kaarinan kaupunginjohdot ovat kuitenkin olleet haluttomia tekemään kuntarakenneselvityksiä Turun kanssa. Vuonna 2006 valtioneuvosto määräsi Turun lähialueen kunnat yhteiseen selvitystyöhön kuntarakenteen uudistamisesta. Turun kaupunginjohtaja Mikko Pukkinen esitti kesäkuussa 2007 kuntaliitosta Turun ympäryskuntien kanssa. Pukkinen esitteli kaksi vaihtoehtoista kuntaliitosmallia kunta- ja palvelurakennehankkeen ohjausryhmälle. Ensimmäisessä vaihtoehdossa Turun ydinkaupunkiseutu oli yhdistynyt siten, että siihen olisivat kuuluneet Turku, Raisio, Kaarina, Naantali, Lieto sekä mahdollisesti Masku ja Rusko. Toisessa Pukkisen vaihtoehdossa Turkuun olisi liitetty Kaarina, Lieto ja Rusko. Pukkinen perusteli kuntaliitosta erityisesti keskuskaupunki Turun ongelmien ratkaisuna.


title: Turun kuntaliitokset

text: Vihreiden kansanedustaja Osmo Soininvaara kommentoi verkkoblogissaan helmikuussa 2008, että hänen mielestään Turun seudulla tarvitaan kiireesti kuntien pakkoliitos. Soininvaaran mukaan Turun seudun kuntien pakkoliitos on kiireellisempi asia kuin pääkaupunkiseudun liitosmahdollisuuksien pohtiminen. Soininvaara kirjoitti verkkoblogissaan, että "Turun ympäristökunnat ovat jättäneet Turun puristuksiin, haalivat hyvätuloiset veronmaksajat ja jättävät Turun yksin kantamaan koko seudun sosiaaliset ongelmat". Soininvaaran kirjoitti myös, ettei hänen mielestään ole sosiaalisesti tervettä eikä oikeudenmukaista, että seudun asukkaat jakautuvat asumaan alueittain tulotason mukaan. Soininvaaran mukaan hyväosaisten muuttaminen "republikaanivyöhykkeille" on koko Turun kaupunkiseudun kannalta tuhoisa sairaus.


title: Turun kuntaliitokset

text: Kataisen hallitus uudisti edellisten hallitusten aloittamaa kunta- ja palvelurakenneuudistus -hanketta vuonna 2012 siten, että se asetti Suomeen 66–70 kuntajakoselvitysaluetta. Selvitysalueiden kuntien tulee osallistua selvitykseen, mikäli kunta täyttää yhdenkin hallituksen kuntarakennelakiesityksen selvitysperusteen. Lisäksi kunnalla on selvitysvelvollisuus, jos alueella ei muuten ole saavutettavissa toiminnallista kokonaisuutta. Turun kuntajakoselvitysalueeseen mukaan määrättiin edellä mainittujen ehtojen perusteella Turun lisäksi Kaarina, Raisio, Naantali, Lieto, Tarvasjoki, Aura, Rusko, Masku, Nousiainen, Mynämäki, Sauvo ja Paimio sekä mahdollisesti Marttila, Kustavi, Taivassalo ja Vehmaa. Kuntien tulee tehdä kuntajakoselvitykset ja ilmoittaa niihin perustuvat yhdistymisesitykset viimeistään 30. huhtikuuta 2014.


title: Turun kuntaliitokset

text: 1400-luvun alkupuolella Turkuun liitettiin alueita Kaarinasta. Tämä eteläiseksi takamaaksi kutsuttu alue ulottui Aurajoen rannalta Skanssiin ja Peltolaan asti.


title: Turun kuntaliitokset

text: 1600-luvulla Turun laajeneminen Aurajoen pohjoisella rannalla johti siihen, että osa Maarian kunnan Aninkaisten kylästä liitettiin Turun laitumeksi ja takamaaksi. 1630 Kustaa II Aadolf lahjoitti Kaniksen ja Puolalan tilat kaupungille. 1640 kuningatar Kristiina liitti lahjoitukseen Huhkolan ja Mättälän talot. Ruissalo luovutettiin Maarialta Turun kaupungille 1845.


title: Turun kuntaliitokset

text: Ennen ensimmäistä kuntaliitosta Turun alue käsitti ruutukaava-alueen nykyisen Ratapihankadun ja Kupittaankadun välillä sekä niin sanottuja takamaita Pohjolassa ja Itäharjulta Vasaramäkeen ulottuvalla alueella. Nämä alueet oli kaavoitettu jo 1800-luvun alkupuolella, mutta niissäkin riitti runsaasti rakentamattomia tontteja aina 1910-luvulle saakka, joten Turun kaupungin rajojen sisälle ei muodostunut samanlaisia työläiskaupunginosia kuin esimerkiksi Helsinkiin.


title: Turun kuntaliitokset

text: Tämän keskusta-alueen ulkopuoliset alueet Aurajoen eteläpuolella kuuluivat Kaarinaan, pohjoispuolella Maariaan. Näiden kuntien alueelle Turun rajan välittömään läheisyyteen muodostuivat työläisten asuntoalueet muun muassa Raunistulaan ja Nummenmäelle. Maalaiskuntiin syntyneet esikaupungit muodostuivat ennen pitkää näille kunnille raskaiksi taloudellisiksi taakoiksi. Rakentamisen kannalta oli myös ongelmallista se, ettei maalaiskunnilla ollut mahdollista toteuttaa yksityistä maanomistajaa sitovaa asemakaavaa. Historioitsija Veikko Laakso kuvaa vuosisadan vaihteen tilannetta kirjoittaessaan, että ”ristiriita paikallishallinnon vanhan rakenteen ja yhteiskunnan luontaisen kehityksen välillä kävi ajan myötä yhä jyrkemmäksi”. Ongelmia yritettiin ratkaista muodostamalla Raunistula, Nummenmäki ja Vähäheikkilä taajaväkisiksi yhdyskunniksi, joilla oli rajoitettu itsehallinto-oikeus, vaikka ne yhä kuuluivat Kaarinan ja Maarian kuntiin.


title: Turun kuntaliitokset

text: Suomen esikaupunkikunnat alkoivat ratkoa ongelmaansa yhdessä vuonna 1918. Ne olivat tulleet siihen lopputulokseen, että kuntia vaivaaviin ongelmiin yhä varteenotettavampi ratkaisu oli alueliitokset. Valtakunnallisessa maalaiskuntien kokouksessa esitettiinkin hallitukselle esikaupunkialueiden yhdistämistä kaupunkeihin. Pian tämän jälkeen Kaarina esitti valtioneuvostolle valtion omistuksessa olleen Vähäheikkilän alueen sekä yksityisessä omistuksessa olleiden esikaupunkialueiden liittämisestä Turkuun. Esitykset tehtiin erikseen, sillä tuohon aikaan vallinneen käsityksen mukaan yksityisen omistamaa maata ei voitu liittää kaupunkiin ilman maanomistajan lupaa. Kumpikaan esityksistä ei johtanut lopputulokseen. Vähäheikkilän alueen liittäminen Turkuun kaatui siihen, että alueliitos olisi vaikuttanut myös seurakunnan alueisiin ja siten papiston etuuksiin, eikä aluemuutos siksi ollut mahdollista ilman kirkon hyväksyntää. Hyväksyntää kaarinalaiset eivät saaneet, koska osapuolet eivät päässeet sopuun oikeasta korvauksen määrästä. Muiden alueiden liittäminen tyssäsi siihen, että päätösten haluttiin odottavan uuden kuntalain valmistumista, joka astui voimaan vuonna 1925. Saman kohtalon koki Maarian kunnan esitys Raunistulan liittämisestä Turkuun.


title: Turun kuntaliitokset

text: Ennen vuoden 1925 kuntalakia ja yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta kunnallisvaaleissa 1919, Turun kaupungin suhtautuminen alueliitoksiin oli penseää. Yhtäältä oltiin huolissaan taloudellisista tekijöistä, sillä maan ostoja pidettiin ainoa laillisena tapana liittää yksityisten omistamia alueita kaupunkiin. Toisaalta kaupunginvaltuuston porvarillisella ja ruotsinkielisellä enemmistöllä oli huoli siitä, mitä esikaupunkialueiden liittäminen tekisi valtuuston valtasuhteille. Molemmat edellä mainitut lakimuutokset johtivat Turussa valtuustoaloitteisiin esikaupunkiongelman ratkaisemiseksi. Turun esikaupunkikomitean mietinnössä 1928 todettiin, että kaupungin ja esikaupunkien aikaisempi vastakkainasettelu oli perusteeton. Komitea katsoi, että esikaupunkialueet sekä muutaman kilometrin levyiset suojavyöhykkeet pitäisi liittää Turkuun. Suojavyöhykkeiden tarkoitus oli ehkäistä uuden esikaupunkiongelman syntymistä heti alueliitosten jälkeen. Seuraavana vuonna Turun kaupunginvaltuusto pyysi valtioneuvostoa asettamaan selvitysmiehen alueliitosten toteuttamisesta. Selvitysmieheksi määrättiin Jaakko Passinen.


title: Turun kuntaliitokset

text: Passinen toimi selvittäjänä myös toisessa kuntaliitoksessa, joka toteutui ennen Maarian ja Kaarinan kunnan liitoksia. Turun kaupunki oli nimittäin saanut vuonna 1927 omistukseensa Raisioon kuuluneita alueita Pansion alueelta, ja nämä maat sekä vähäisiä määriä muita alueita liitettiin Turkuun 1.1.1931. Liitos sujui riidoitta ja se toteutettiin ilman taloudellisia korvauksia kummallekaan osapuolelle. Liitetyn maa-alueen laajuus oli 7,26 km² ja vesialueiden 2,84 km².


title: Turun kuntaliitokset

text: Maarian ja Kaarinan alueliitoksista Passinen esitti vuonna 1933, että Maariasta Turkuun liitetään 49 km²:n ja Kaarinasta Turkuun 35 km²:n laajuiset alueet. Toisin kuin Turku oli toivonut, liitos ei koskenut Raisiota eikä Kakskerran kuntaa. Passinen esitti, että liitos toteutettaisiin heti vuoden 1934 alusta. Taloudellisen laskusuhdanteen ja liitoksen kalleuden vuoksi Turku kuitenkin pelkäsi veroäyrin nousevan 11 markasta 18,50 markkaan, joten Turku esitti liitoksen lykkäämistä vuoteen 1937. Tämä esitys voitti liitokset hylkäävän esityksen niukasti 25–18 pääasiassa vasemmiston ja edistyspuolueen edustajien äänin. Maaria ja Kaarina taas vaativat valtioneuvostolta pikaista päätöstä. Koska Kaarinan kunnan taloudellinen tila oli Maariaa heikompi, alueliitokset toteutuivat Kaarinan osalta ensin, mutta kuitenkin vasta vuoden 1939 alusta. Tässä liitoksessa Turku laajeni Kaarinan suuntaan nykyisiin rajoihinsa asti (22,55 km²). Maarian osalta alueliitos tapahtui vuoden 1944 alusta, ja jaossa Turkuun liitettiin Hirvensalo ja Maarian eteläosa, siten että kunnanraja kulki jonkin verran nykyisen ohitustien pohjoispuolelta (60,75 km²), minkä lisäksi Turku sai omistukseensa Jäkärlän ja Ylitalon tilat. Näissä liitoksissa Turkuun liitettiin sekä Kaarinan että Maarian vanhat kirkonkylätkin, samoin kuin niiden alueella sijainneet taajaväkiset yhdyskunnat.


title: Turun kuntaliitokset

text: Vuonna 1945 pantiin vireille Mälikkälää koskeva alueliitos Raisiosta. Turku oli saanut Mälikkälän kartanon omistukseensa vaihtokaupassa saman vuonna ja katsoi, että kaupungilla oli paineita laajeta länteen. Raision Mälikkälä ja pieniä alueita Maariaan kuuluneesta Suikkilasta ja Teräsrautelasta liitettiin Turkuun 1.1.1949 (3,78 km²). Raisio oli vaatinut Turulta korvausta näistä alueista menettämiensä veronmaksajien vuoksi, mutta Turku oli katsonut, ettei Raisiolla ollut oikeutta korvaukseen, koska veronmaksajat kävivät töissä valtaosin Turussa. Valtioneuvoston päätti ettei korvaukseen ollut aihetta.


title: Turun kuntaliitokset

text: Kun pääosin Kaarinaa ja Maariaa koskeneet kuntaliitokset oli tehty, ei vähään aikaan ollut paineita kuntaliitoksille. Kuntaliitosten yhteydessä liitetyt maa-alueet riittivät pitkään takaamaan kaupungin kasvun, eikä villejä esikaupunkialueita enää muodostunut vuoden 1931 asemakaavalain jälkeen.


title: Turun kuntaliitokset

text: Turun rajoihin tehtiin kuitenkin kolme pientä tarkistusta vuosina 1957, 1966 ja 1967. Vuoden 1957 alusta Turkuun liitettiin alueita Maariasta ja Ruskosta Turun uutta lentoasemaa varten. Vuonna 1966 liitettiin kaupunkiin sen omistama Vepsän saari ja virkistysalue. Vuonna 1968 liitettiin Raisiosta Upalingon-Pernon alue teollisuuden ja sataman laajenemistarpeiden vuoksi. Raisio valitti liitoksesta hallinto-oikeudelle, mutta turhaan.


title: Turun kuntaliitokset

text: Vuonna 1958 tehtiin Turun kaupunginvaltuustossa aloite kaupunkiliitoksista. Siinä todettiin, että Turun seudun kasvu oli jo pitkään tapahtunut naapurikunnissa mutta naapurikuntien asukkaat kävivät töissä Turussa ja käyttivät muun muassa Turun liikennepalveluja maksamatta veroa näitä ylläpitävälle Turulle. Lisäalueiden tarve ei tässä vaiheessa ollut vielä niin suuri, että aloite olisi johtanut toimenpiteisiin. Vasta vuonna 1964 tehty valtuustoaloite johti kuntaliitosneuvotteluihin. Maaria liitettiinkin molemminpuolisessa sovussa Turkuun 1.1.1967.


title: Turun kuntaliitokset

text: Turun kaupunginvaltuusto päätti 1968 tehdä valtioneuvostolle esityksen Kaarinan, Kakskerran, Liedon ja Ruskon kuntien sekä pienen osan Piikkiöstä liittämisestä Turkuun. Muiden kuntien osalta esitys ei ole johtanut kuntaliitoksiin, mutta Kakskerran kunnan valtioneuvosto päätti Kakskerran valtuuston vastustuksesta huolimatta liittää Turkuun, koska se katsoi, ettei Kakskerta kyennyt riittävästi suoriutumaan kunnallisista velvoitteistaan. Ennen liitosta joukko Kakskerran asukkaita oli pyytänyt liitoksen kiirehtimistä Kakskerran ongelmien vuoksi. Paattinen liitettiin Turkuun molempien osapuolten yhteisestä sopimuksesta 1.1.1973.


title: Turun kuntaliitokset

text: Vanhasen I hallitus käynnisti keväällä 2006 kunta- ja palvelurakenteen uudistuksen tähtäävän PARAS -hankkeen, jonka tavoitteena oli luoda lisää vahvoja peruskuntia, jotka muodostuisivat työssäkäynti- tai asiointialueista. Vanhasen II ja Kiviniemen hallitus jatkoivat hanketta vuoteen 2011 asti siten, mutta hanke perustui pitkälti kuntien vapaaehtoiseen yhteistyöhön.


title: Turun kuntaliitokset

text: Kataisen hallitus uudisti hanketta vuonna 2012 siten, että se asetti Suomeen 66-70 kuntajakoselvitysaluetta. Selvitysalueiden kuntien tulee osallistua selvitykseen, mikäli kunta täyttää yhdenkin hallituksen kuntarakennelakiesityksen selvitysperusteen. Selvitysperusteet ovat:Lisäksi kunnalla on selvitysvelvollisuus, jos alueella ei muuten ole saavutettavissa toiminnallista kokonaisuutta.


title: Turun kuntaliitokset

text: Turun kuntajakoselvitysalueeseen mukaan määrättiin edellä mainittujen ehtojen perusteella Turun lisäksi Kaarina, Raisio, Naantali, Lieto, Tarvasjoki, Aura, Rusko, Masku, Nousiainen, Mynämäki, Sauvo ja Paimio sekä mahdollisesti Marttila, Kustavi, Taivassalo ja Vehmaa. Kuntien tulee tehdä kuntajakoselvitykset ja ilmoittaa niihin perustuvat yhdistymisesitykset viimeistään 30. huhtikuuta 2014. 12. suurimmalle kaupunkiseudulle, mukaan lukien Turkuun, hallitus on varautunut asettamaan myös kuntajakoselvittäjän vuoden 2013 aikana.


title: Turun kuntaliitokset

text: Valtiovarainministeriön mukaan selvitysalue muodostaa luontevan työssäkäynti- ja asiointialueen sekä alueen asukkaidenkin näkökulmasta yhtenäisen alueen. Alue olisi yhdyskuntarakenteellisesti eheä kokonaisuus, jonka työssäkäyntialueen ydin on nykyinen Turku, mutta alueen sisäinenkin työssäkäynti on vilkasta. Ehdotettu uusi kunta olisi vahva elinkeinopoliittinen toimija valtakunnallisessa kaupunkiseutujen välisessä kilpailussa. Uusi kunta olisi väestörakenteeltaan elinvoimainen, riittävän suuri vastatakseen itsenäisesti peruspalveluistaan ja sen talous olisi vahva. Haasteeksi ministeriö mainitsee suuren kuntamäärän erilaisten hallintokulttuurien ja palvelujen järjestämistapojen yhteensovittaminen. Turun-Sanomien lokakuussa 2013 tekemässä kyselyssä suurin osa Varsinais-suomalaisista kansanedustajista ilmoitti kannattavansa kuntaliitoksia.


title: Peter Renaday

text: Peter Renaday (oik. Pierre L. Renoudet, s. 9. kesäkuuta 1935 Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Turtles – mutanttikilpikonnista 1980- ja 1990-luvulla.


title: Peter Renaday

text: Hänen uransa alkoi televisiossa vuonna 1965, jonka jälkeen Renaday teki useimmiten cameorooleja niin televisiosarjoihin kuin elokuviin. Vuonna 1970 hän teki ensimmäisen ääniroolinsa animaatioelokuvaan Aristokatit. Tämän jälkeen Renaday on päätoimisesti tehnyt ääninäyttelijän töitä ja on ollut mukana animaatioissa kuten Action Force, The Transformers, Ankronikka, Pilipalipilotit, Varjoankka, Animaaniset, Gargoyles, Scooby-Doo ja noidan haamu, Samurai Jack ja Leijonakuningas 2 – Jylhäkallion ylpeys. Hän on toiminut ääninäyttelijänä myös monissa videopeleissä kuten ja Assassin's Creed.


title: Valtionhallinto

text: Valtionhallinto on hallintoa, joka määrittyy valtiosta käsin perustuen valtion suvereniteettiiin. Valtionhallintoa yhtenäisvaltiossa edustaa keskushallinto. Liittovaltioissa sitä edustavat keskushallinto ja liittovaltion jäseninä olevien osavaltioiden hallinto. Näin valtionhallinto voi jakautua kahteen osaan: liittovaltiohallintoon ja osavaltiohallintoon.


title: Valtionhallinto

text: Valtionhallinnon lisäksi on paikallishallintoa, joka perustuu paikalliseen tai alueelliseen autonomiaan, jonka valtionhallinto on vahvistanut.


title: Chess Informant

text: Chess Informant ("Šahovski Informator") on kustannusyhtiö joka säännöllisesti julkaisee samannimistä shakkiaiheista kirjaa, kuten myös shakkiteoksia "Encyclopaedia of Chess Openings", "Encyclopaedia of Chess Endings", "Opening Monographs", muita julkaisuja ja ohjelmistoja (mukaan lukien sähköisiä versioita useimmista julkaisuista). Aleksandar Matanovic ja Milivoje Molerovic perustivat yhtiön vuonna 1966 tavoitteenaan tarjota muulle maailmalle shakkitietoutta, joka oli saatavilla vain neuvostopelaajille. Yhtiö on myynyt kolme miljoonaa kirjaa 150:ssa maassa verkkosivustonsa mukaan.


title: Gionata Mingozzi

text: Gionata Mingozzi (29. joulukuuta 1984 Ravenna − 15. heinäkuuta 2008 Campagna Lupia) oli italialainen jalkapalloilija. Mingozzi kuoli 23-vuotiaana auto-onnettomuudessa, kun hän törmäsi Porschellaan kuorma-autoon Campagna Lupiassa 15. heinäkuuta 2008.


title: Gionata Mingozzi

text: Mingozzi aloitti uransa Ravenna Calciossa vuonna 2001. Hän siirtyi Perugiaan vuoden 2004 kesällä. Vuonna 2005 Mingozzi siirtyi Sampdoriaan, jossa hän teki Serie A -ensiesiintymisensä 26. tammikuuta 2006 ottelussa Sienaa vastaan. Hänet lainattiin myöhemmin samana vuonna Lecceen. Kesällä 2007 hän siirtyi hänen viimeiseksi seurakseen jääneeseen Trevisioon.


title: Dorothy Tyler

text: Dorothy Jennifer Beatrice Tyler (o.s. Odam, 14. maaliskuuta 1920 Stockwell, Lontoo – 25. syyskuuta 2014) oli brittiläinen korkeushyppääjä.


title: Dorothy Tyler

text: Dorothy Tyler saavutti olympialaisten ja EM-kilpailuiden korkeushyppykilpailuissa yhteensä kolme hopeamitalia ja aina samalla tuloksella voittajan kanssa. Berliinin 1936 olympialaisissa hän hyppäsi tuloksen 160 cm mutta hävisi Unkarin Ibolya Csákille. Lontoon 1948 olympialaisissa hänen tuloksensa oli 168 cm mutta voiton vei samalla tuloksella Yhdysvaltain Alice Coachman. Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hän sai hopeaa maannaisensa Sheila Alexanderin takana molempien ylitettyä 163 cm. Tyler osallistui vielä kaksiin olympialaisiin ja sijoittui Helsingissä 1952 seitsemänneksi ja Melbournessa 1956 12:nneksi.


title: Dorothy Tyler

text: Tyler hyppäsi korkeushypyn maailmanennätyksen 166 cm Brentwoodissa 29. toukokuuta 1939 ja piti sitä hallussaan neljä vuotta.


title: Jaškulin piiri

text: Jaškulin piiri (, ) on hallinnollinen alue Kalmukian tasavallan keskiosassa Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Üstinskin piiriin, idässä Astrahanin alueeseen, etelässä Harğazrin ja Ik Buurlin piireihin, lännessä Tselinnin piiriin ja luoteessa Kötšnrin piiriin. Piirin hallinnollinen keskus on Jaškulin kylä. Piirin pinta-ala on 11 769 km². Vuonna 2002 piirissä oli 15 734 asukasta. Piiri on perustettu 25. tammikuuta 1920.


title: Oleg Kalugin

text: Oleg Danilovitš Kalugin (, s. 6. syyskuuta 1934) on entinen KGB:n kenraali. Hän oli pitkään KGB:n operaatioiden johtaja Yhdysvalloissa ja myöhemmin organisaation kriitikko.


title: Virpi Butt

text: Lucrezia Francesca Pandora Butt (entinen Virpi Sanna Sinikka Butt; s. 9. elokuuta 1972) tuli tunnetuksi Pirkkalan paloittelusurmasta sekä roolistaan Renny Harlinin ohjaamassa "Gladiaattorit"-ohjelmassa nimellä Timantti vuosina 1993–1994.


title: Virpi Butt

text: Butt tuomittiin Tampereen käräjäoikeudessa ja Turun hovioikeudessa elinkautiseen vankeuteen juhannuksena 2003 tekemästään niin sanotusta Pirkkalan paloittelusurmasta. Uhriksi joutui hänen juhannusheilansa, 26-vuotias Arto Malinen.


title: Virpi Butt

text: Arto Malisen surmaa tutkittaessa selvisi 29. toukokuuta 2002 tapahtunut paloittelusurma, jonka takana oli Janne Hyvönen. Tuolloin uhriksi joutui 29-vuotias ohjelmoija Kari Pekka Anttonen, ja siinäkin tekovälineenä oli teräase. Surma tapahtui Buttin kotona, ja paikalla oli kaksi Buttin alaikäistä lasta. Kaksivuotias poika nukkui samassa huoneessa, jossa Anttonen surmattiin. 16-vuotias poika nukkui vaatehuoneessa, mutta kävi välillä katsomassa, mitä huoneessa tapahtuu, ja näki myös ruumiin.


title: Virpi Butt

text: Helsingin hovioikeus hyväksyi Buttin ehdonalaisanomuksen elokuussa 2017 ja määräsi tämän vapautuspäiväksi 31. joulukuuta 2018, jolloin Butt on istunut vankilassa noin 15,5 vuotta. Oikeuspsykiatrisen kokonaisarvion mukaan Buttilla on korkea riski syyllistyä uudelleen väkivaltarikokseen, joten Rikosseuraamuslaitos ja Psykiatrinen vankisairaala olivat hänen vapauttamistaan vastaan. Hovioikeus katsoi kuitenkin, että muun muassa Buttin läheiset suhteet perheeseensä ja asunto helpottavat siviiliin paluuta. Samainen hovioikeus hyväksyi Hyvösen ehdonalaisanomuksen elokuussa 2018 ja määräsi vapautuspäiväksi 1. maaliskuuta 2019.


title: Thelma Hopkins

text: Thelma Hopkins (s. 16. maaliskuuta 1936) on entinen brittiläinen korkeushyppääjä.


title: Thelma Hopkins

text: Thelma Hopkins sijoittui Helsingin 1952 olympialaisten korkeushyppykilpailussa neljänneksi tuloksella 158 cm. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti Euroopan mestaruuden Bernin EM-kilpailuissa tuloksella 167 cm. Melbournen 1956 olympialaisissa hän ylitti jälleen 167 cm, mutta nyt se riitti vain jaettuun hopeamitaliin.


title: Thelma Hopkins

text: Hopkins hyppäsi korkeushypyn maailmanennätyksen 174 cm Belfastissa 5. toukokuuta 1956 mutta menetti sen jo runsaan kahden kuukauden kuluttua.


title: Üstinskin piiri

text: Üstinskin piiri (, ) on hallinnollinen alue Kalmukian tasavallan itäosassa Astrahanin alueen vastaisella rajalla Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Astrahanin alueeseen, etelässä Jaškulin piiriin ja lännessä Kötšnrin ja Oktjabrin piireihin. Piirin hallinnollinen keskus on Tsağan Amnin kylä. Piirin pinta-ala on 7 996 km². Vuonna 2002 piirissä oli 10 506 asukasta. Piiri on perustettu 24. tammikuuta 1938.


title: Dorothy Shirley

text: Dorothy Shirley (s. 15. toukokuuta 1939) on entinen brittiläinen korkeushyppääjä.


title: Dorothy Shirley

text: Dorothy Shirley saavutti olympiahopeaa Rooman 1960 olympialaisten korkeushyppykilpailussa tuloksella 171 cm. Puolan Jaroslawa Józwiakowska jakoi hopeamitalin hänen kanssaan mutta kultamitalisti Iolanda Balaș saavutti peräti 14 cm paremman tuloksen.


title: Dorothy Shirley

text: Tukholman EM-kilpailuissa 1958 Shirley saavutti pronssia tuloksella 167 cm. Myöhemmissä EM-kilpailuissa hän sijoittui Belgradissa 1962 neljänneksi (tulos 167 cm), Budapestissa 1966 kahdeksanneksi (165 cm) ja Ateenassa 1969 11:nneksi (tulos 174 cm).


title: Center for Security Policy

text: Center for Security Policy (CSP) on Washington, D.C.:ssä toimiva ajatushautomo, joka keskittyy kansallisiin turvallisuusasioihin. Hautomon perusti vuonna 1988 Frank Gaffney Jr., Reaganin kauden puolustusministeriön virkamies ja senaattori Henry "Scoop" Jacksonin entinen avustaja. CSP:n politiikkaa on kuvailtu lauseella "Peace through Strength". CSP:n mukaan tämä usko ilmenee heidän väitteessään, jonka mukaan "kansainvälinen rauha ja Yhdysvaltain turvallisuus saavutetaan todennäköisimmin, kun valtio on voimakas ja sitoutunut liittolaistensa kanssa varmistamaan vapauden ja demokratian ympäri maailman."


title: Center for Security Policy

text: CSP on voittoa tuottamaton järjestö ja kuvaa itsensä puolueettomaksi. Kuitenkin useita sen huomattavimmista jäsenistä on luonnehdittu uuskonservatiiveiksi. Vuonna 2012 CSP:n raportissa syytettiin Hillary Clintonin avustajaa Huma Abedinia yhteyksistä Muslimiveljeskuntaan. CSP:n johtaja on myös pitänyt Missile Defense Agencyn logoa liiaksi islamilaiseen puolikuuhun viittaavana.


title: Center for Security Policy

text: Vuodesta 1990 alkaen järjestö on myöntänyt vuosittain Tulenkantaja-arvonimen merkittäville amerikkalaisia arvoja korostaville julkisuuden henkilöille ja organisaatioille. Yhdysvaltalaisten lisäksi tämän arvon on saanut vain shakin maailmanmestari Garri Kasparov vuonna 1991.


title: Ann-Britt Leyman

text: Ann-Britt Leyman (10. kesäkuuta 1922 Stenungsund, Ruotsi – 5. tammikuuta 2013 Göteborg, Ruotsi) oli ruotsalainen pikajuoksija ja pituushyppääjä.


title: Ann-Britt Leyman

text: Leyman saavutti olympiapronssia Lontoon 1948 olympialaisten pituushyppykilpailussa tuloksella 557,5 cm. Hän pudotti Alankomaiden Gerda van der Kade-Koudijsin mitaleilta vain puolen senttimetrin erolla.


title: Ann-Britt Leyman

text: Oslon EM-kilpailuissa 1946 Leyman kilpaili pikajuoksijana. Hän sijoittui 100 metrin juoksussa neljänneksi ajalla 12,2 s ja 200 metrin juoksussa kuudenneksi ajalla 26,2 s. Hän kuului myös myös Ruotsin viestijoukkueeseen, joka sijoittui 4 × 100 metrin viestijuoksussa viidenneksi ajalla 49,3 s.


title: Ullevi

text: Ullevi on Göteborgissa Ruotsissa sijaitseva Pohjoismaiden suurin stadion. Se rakennettiin vuoden 1958 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja varten. Stadionilla on 43 000 istumapaikkaa ja konserteissa katsojakapasiteetti on noin 60 000.


Maapallon kasvihuonetila ja jääkausitila ovat ilmastohistorian käsitteitä, jotka liittyvät ajatukseen ja havaintoihin, että erittäin pikällä, satojen miljoonien vuosien aikaskaalalla Maapallon ilmasto on vuorotellut kahden luonteeltaan hyvin erilaisen perustilan ja ilmastojärjestelmän välillä.. Jääkausitilassa ( tai "icehouse climate"; icehouse='jäävarasto') napa-alueilla on jäätiköitä, joiden laajuus vaihtelee kuitenkin suuresti varsinaisten jääkausien ja niiden välisten lämpimämpien interglasiaalien vuorotellessa. Kasvihuonetilassa ("Greenhouse Earth" tai "greenhouse climate") Maa taas on pysyvästi kokonaan jäätön tai lähes jäätön ja ilmasto on kauttaaltaan lämmin tai kuuma (koko maapallon keskilämpötila yli 20 °C), ja kasvihuonekaasujen kuten hiilidioksidin pitoisuudet ovat korkeita. Perustilojen välinen rajanveto ei kuitenkaan ole jyrkkä.


title: Maapallon kasvihuonetila ja jääkausitila

text:
Maa on nykyisin jääkausitilassa, johon se siirtyi kenotsooisen maailmankauden puolivälissä noin 34 miljoonaa vuotta sitten. Etelämanner jäätyi tuolloin, ja ilmasto viileni vähitellen; pohjoisella pallonpuoliskolla varsinaisten jääkausien ja interglasiaalien vuorottelu alkoi vasta pleistoseenikaudella noin 2,5 miljoonaa vuotta sitten. Tuo lyhyempijaksoinen jääkausivuorottelu tapahtuu noin 100 000 vuoden sykleissä (joiden sisällä on vielä tiheämpää stadiaalien ja interstadiaalien vuorottelua). Nykyisen holoseeni-interglasiaalin keskilämpö on noin 15 °C, ja varsinaisten jääkausien kylmimmissä vaiheissa se on ollut 9–10 °C.
Tätä edeltänyt toistaiseksi viimeinen kasvihuonetila kesti 50–70 miljoonaa vuotta, ja siihen sisältyi hirmuliskojen valtakausi liitukaudella ja sitä seurannut nisäkkäiden ajan aloittanut paleoseeni. Sitä edeltäneet edelliset jääkausitilavaiheet Maan historiassa olivat n. 110–170 mvs (joskaan näyttöä napajäätiköistä ei ole), 260–330 mvs ja 420–460 mvs. sekä aiemmin 600–750 mvs.
Maan lämpötilaan vaikuttavat muun muassa merivirrat. Merivirtoihin taas vaikuttaa keskeisesti mantereiden sijainti ja ja siis mannerliikunnot, jotka tapahtuvat kymmenien ja satojen miljoonien vuosien aikaskaalalla. Samoin ilmastoon vaikuttavat kasvihuonekaasujen pitoisuudet, ja suuriin tulivuoren purkauksiin liittyvien valtavien hiilidioksidipäästöjen on arveltu säätelevän ilmastosysteemin siirtymiä jääkausi- ja kasvihuonetilan välillä. Myös vulkaaninen aktiivisuus liittyy mannerlaattojen törmäyksiin ja on näin yhteydessä mannerliikuntoihin.


text:
Nykyisen kasvihuonepäästöjen lisääntymisen ja ihmisen näin aiheuttaman ilmastonlämpenemisen on spekuloitu äityvän niin suureksi, että se voi äärimmillään johtaa Maan siirtymiseen jääkausitilasta kasvihuonetilaan ja jääkausisyklien loppumista.
__notoc__


text: Maapallon keskilämpötila on ollut prekambrikauden jälkeen välillä 5–25 °C, kun se nyt on noin 15 °C. Elämme par'aikaa kvartäärikauden jääkausijaksoa, nyt on menossa jääkausien välinen lämmin holoseeni. Seuraavan jääkauden ennustetaan tulevan joskus 5 000–60 000 vuoden kuluttua, jos kasvihuoneilmiö ei poista tulevaa jääkautta. Jääkaudet jatkuvat ehkä kymmeniä miljoonia vuosia. Jääkausijaksojen syy on mannerten erilainen jakauma eri ajanjaksoina maapallon historiassa. Vuosimiljoonien kuluessa selvästi näkyvät mannerliikunnot vaikuttavat huomattavasti merivirtoihin.


text: Merivirrat tasaavat lämpötilan vaihteluita maapallolla. Tietty mannerten jakauma estää merivirtojen kiertoa, joka tasaa lämpöä ja voi edistää jäätiköitymistä. Maapallolla vallitsee lämmin kausi silloin, kun päiväntasaajan seuduilla kiertää koko maapallon ympäri lämmin merivirta. Kylmä kausi vallitsee, jos mantereet katkovat tämän yhtenäisen päiväntasaajaseudun virtauksen, niin kuin nykyään Pohjois- ja Etelä-Amerikan välinen kannas ja Afrikka ja Euraasia.


text: Lisäksi on muita tekijöitä. Maapalloa viilentää kylmä merivirta, joka kiertää napaseudulla ympyrää, niin kuin nykyään Etelämannerta kiertävä kylmä virtaus.


text: Mannerliikunnat aiheuttavat myös mannerten siirtymistä navoille, maan kohoamista ja vuorijonojen muodostumista. Napa-alueen mantereet viilentävät maapalloa. Tasankojen ja vuorijonojen kohoaminen viilentää maapalloa. Samoin suuri määrä lumisia vuoria jäähdyttää maapalloa. Tällöin maapallolle syntyy viileitä, korkealla olevia, ainakin ajoittain lumisia alueita, jotka säteilevät alavia maita enemmän lämpösäteilyä ja jopa jäätyvät, jolloin lämpöä karkaa entistä enemmän. Mannerten ja vuoristojen kohoaminen liittää lumirajan piiriin enemmän alueita ja muutenkin jäähdyttää maapalloa. Jäätiköityminen sitoo vettä alentaen lumirajaa, tehden lisäjäätiköitymisen mahdolliseksi. Tästä seuraava vedenpinnan alentuminen taas alentaa lumirajaa, sillä lumiraja on aina tietyllä korkeudella merenpinnasta.


text: Merenpinnan ollessa matalalla maa viilenee myös sen takia, että manner heijastaa yleensä Auringon säteilyä pois enemmän kuin meri.


text: Suuret pohjois-eteläsuuntaiset vuorijonot katkovat kosteita ilmavirtauksia ja synnyttävät jäätiköitä, koska vuoret sadattavat veden huipulleen lumena jäätikön ytimiksi. Niinpä on ajateltu, että suuret niin sanotut supermantereet aiheuttavat herkästi jääkausia.


text: Kvartäärikauden jäätiköitymiset saattavat johtua myös osin siitä, että Golf-virta kuljettaa kosteaa ilmaa kylmille pohjoisille leveysasteille, jossa kosteus voi muuttua jääksi.


text: Mannerliikunnoilla voidaan selittää pitkälle maapallon ilmastonmuutokset kymmenien miljoonien vuosien kuluessa.


text: Liitukaudella vallitsi tilanne, jossa päiväntasaajavirta pääsi kiertämään Aasian ja Afrikan sekä Intian välistä. Myös merenpinta oli nykyistä korkeammalla. Välimeren paikalla oli avoin Tethysmeri, joka yhdisti Atlantin ja Intian valtameren. Panamankannas puuttui. Australia oli kiinni Etelämantereessa ja esti osaltaan maapalloa kylmentävän napavirran pyörimisen Etelämantereen yllä.


text: Noin 35 miljoonaa vuotta sitten Australia oli ajautunut niin pitkän matkan päähän Etelämantereesta, että kylmä merivirta saattoi pyöriä esteettä mantereen ympärillä ja jäädyttää sen tilapäisesti. Maan merien lämpötila laski tuntuvasti, ja kylmä syvävesi ilmestyi. Mutta muiden muutosten takia Etelämanner suli jonkin ajan kuluttua.


text: Liitukauden jälkeen myös Grönlannin ja Pohjois-Amerikan väli leventyi, mikä antoi kylmälle Labradorin virralle tilaa toimia.


text: Nyt, noin 25 miljoonaa vuotta sitten Afrikan ja Euraasian välissä ollut Tethysmeri alkoi kaveta merkittävästi ja lopulta sulkeutui. Näin maakannas kahden suurmantereen välille syntyi noin 14–13 miljoonaa vuotta sitten. Maan lämpötilakehitys kääntyi tämän takia hitaan putoamisen tilaan. Etelämanner jäätyi noin 17-10 miljoonaa vuotta sitten. Etelämanner alkoi jäähdyttää maapalloa entisestään heijastaen lämpöä ulos ja Etelämannerta kiertävän kylmän merivirran välityksellä.


text: Päiväntasaajavirta joutui kiertämään pitkän mutkan Afrikan ympäri kulkiessaan Intian valtamereltä kohti Amerikkojen väliä, jonne oli nousemassa saaristosta Panamankannas.


title: Annelie Ehrhardt

text: Annelie Ehrhardt (s. 18. kesäkuuta 1950) on entinen itäsaksalainen pika-aitajuoksija ja olympiavoittaja.