title: Artturi Järviluoma

text: Näytelmää "Meijeri" on esitetty vuonna 2009.


title: Artturi Järviluoma

text: Suomalaisen elokuva-alan arvostetuin palkinto eli Jussi on saanut esikuvansa "Pohjalaisia"-näytelmän Jussista. Samoin Jussi-paita tulee "Pohjalaisia"-näytelmän Jussilta, ehkä vasta vuoden 1925 Pohjalaisia-elokuvasta. Teatteri Lapuan artikkelin mukaan Jalmari Lahdensuota voidaan pitää Jussi-paidan ”isänä”.


title: Artturi Järviluoma

text:
Järviluoman mukaan nimetty tie tai katu löytyy ainakin Helsingistä (1970 lähtien), , Alavudelta, Nurmosta ja Teuvalta.
Helsingin Järviluomantie poistuu ja tilalle tulee Järviluoman puisto.


title: Artturi Järviluoma

text: Järviluomasta on tehty muotokuvia. Alavudella syntymäkodin paikalla on nykyisin muistolaatta.Järviluoma kirjoitti pakinoita omalla nimellään ja ainakin nimimerkeillä Köpi ja Helena


title: Artturi Järviluoma

text: Järviluoma kirjoitti useita radiokuunnelmia, muiden muassa "Viisi onnellista eli vapunpäivän aattona" (1935, nimimerkillä "Beani kuunnelma") ja "Volynetšin kaappaus maaliskuussa 1918" (1938).


title: Artturi Järviluoma

text: Järviluoma oli myös mukana joidenkin tietokilpailujen teossa, esim. "Tietopeli: Palomiesten ja poliisimiesten välillä 20.6.40. klo 21."


title: Artturi Järviluoma

text: Radiourasta ei ole tarkempaa todistettavaa tietoa, mutta mm. viittaus löytyy


title: Joseph Pevney

text: Joseph Pevney (15. syyskuuta 1911 New York, Yhdysvallat – 18. toukokuuta 2008 Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja. Hän työskenteli Broadwaylla vuosina 1936–1946.


title: Joseph Pevney

text: Pevneyn elokuviin kuuluvat muun muassa "Tammy ja suuri maailma" (1957), "Tuhatkasvoinen mies" (1957) ja "Kerskurit" (1960).


title: Joseph Pevney

text: Elokuviensa lisäksi Pevney ohjasi muun muassa useita "Bonanzan" ja "Star Trekin" jaksoja, muun muassa jakson "The City on the Edge of Forever". Hän oli naimisissa näyttelijä Mitzi Greenin kanssa. Avioliitto päättyi Greenin kuolemaan vuonna 1969. Parilla oli neljä yhteistä lasta.


title: Deadshot

text: Deadshot on DC Comicsin luoma palkkamurhaaja ja Batmanin vihollinen. Deadshot teki ensi esiintymisensä Batman-sarjakuvan numerossa 59, vuonna 1950. Hahmon loivat Bob Kane, David Vern Reed ja Lew Schwartz. Deadshot osaa käyttää monia aseita ja tekee mitä vain, kunhan hinta on sopiva.


title: Deadshot

text: Deadshot esiintyi "Justice League" -piirrossarjassa, jossa hän toimi Valtameren mestarin palkkaamana tappamaan Vesimiehen. Deadshot ei kuitenkaan onnistunut sillä Oikeuden Puolustajat pysäyttivät hänet ja Batman yritti saada häntä kertomaan kuka hänet palkkasi. Jaksossa "Hereafter" Deadshot ryösti kaupunkia Volcanan, Mokkasiinikäärmeen, Kalibakin, Tähtisafiirin ja Livewiren kanssa, kun Teräsmies oli oletettu kuolleeksi.


title: Deadshot

text: Deadshot esiintyi "Justice League Unlimitedin" jaksossa Task Force X, jossa hänen tehtävänsä oli ryöstää Annihilator-haarniska yhdessä Muoviräjähteen, Kapteeni Bumerangin ja Kellokuninkaan kanssa Oikeuden puolustajien päämajasta.


title: Coryn koukerot

text: Coryn koukerot ("Cory in the House") on yhdysvaltalainen nuorten tilannekomediasarja. Se on "That's So Raven" -sarjan spin-off. Pääosassa ovat Cory (Kyle Massey) ja hänen isänsä (Rondell Sheridan).


title: Coryn koukerot

text: Sarjassa Ravenin isä pääsee Valkoiseen taloon töihin, joten Cory ja hänen isänsä lähtevät matkaan. Ravenia ja perheen äitiä ei ole kirjoitettu sarjaan, sillä he ovat molemmat opiskelemassa. Cory pääsee siellä uuteen kouluun ja tapaa uusia ystäviä, kuten Meenan ja Newtonin. Heillä on oma bändi. Sarjaa nähdään Suomessa Disney Channelilla. Sarjan Suomen ensi-ilta oli 23. maaliskuuta 2007. Sarjan toinen ja viimeiseksi jäänyt kausi alkoi marraskuussa 2007 ja päättyi vuonna 2008.


title: Coryn koukerot

text: Cory on Valkoisen talon kokin poika. Cory pitää videopeleistä, rahasta ja koripallosta. Hän on ihastunut Meenaan. Cory on aikamoinen bisnesmies ja DC3-bändin rumpali.


title: Coryn koukerot

text: Meena on Bahavian suurlähettilään tytär. Hänen parhaita ystäviään ovat Cory ja Newton. Meena toimii DC3-bändissä laulajana.


title: Coryn koukerot

text: Newton on Meenan ja Coryn hassu ystävä. Newtonin isä on senaattori ja hänen äitinsä on korkeimman oikeuden tuomari. Newt on DC3-bändin kitaristi.


title: Coryn koukerot

text: Sophie on presidentti Richard Martinezin tytär. Häntä kutsutaan "Amerikan enkeliksi".


title: Coryn koukerot

text: Richard on Yhdysvaltojen presidentti ja on Sophien isä.


title: Coryn koukerot

text: Victor on Valkoisen talon kokki ja Coryn isä.


title: Coryn koukerot

text: Samantha on presidentin assistentti ja luonteeltaan hieman äkkipikainen.


title: Coryn koukerot

text: Jason on luonteeltaan massiivinen ja omistaa todella paljon CIA-teknologiaa, koska hänen isänsä on agentti. Hän on ihastunut Meenaan.


title: Coryn koukerot

text: Candy on koulun entinen puheenjohtaja ja aikamoinen ilopilleri. Hän oli ihastunut Coryyn yhdessä jaksossa.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Viisiottelu oli yleisurheilun olympialaji vuosina 1906–1924. Naisten viisiottelu oli olympiaohjelmassa vuosina 1964–1980, jonka jälkeen se modernisoitiin seitsenotteluksi. Yleisurheilun hallikisoissa naiset kilpailevat nykyäänkin viisiottelussa, jossa lajeina ovat 60 metrin aidat, korkeushyppy, kuulantyöntö, pituushyppy ja 800 metriä.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Viisiottelu koostui seuraavista kilpailulajeista: pituushyppy, keihäänheitto, 200 metrin juoksu, kiekonheitto ja 1 500 metrin juoksu. Poikkeuksena olivat vuoden 1906 välikisat, joissa lajeina olivat vauhditon pituushyppy, antiikkinen kiekonheitto, keihäänheitto, 192 metrin juoksu ja paini.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Kilpailijat laitettiin jokaisessa lajissa sijoituksen mukaiseen järjestykseen ja lopuksi sijapisteet laskettiin yhteen. Vähiten pisteitä kerännyt oli voittaja, tasapistetilanteessa ratkaisi kymmenottelun pistetaulukko. Yleensä heikoimmin ensimmäisissä lajeissa menestyneet eivät päässeet enää ottamaan osaa viimeisiin lajeihin. Esimerkiksi Pariisissa 1924 30 kilpailun aloittaneesta kiekonheittoon otettiin mukaan vain 12 siihen asti parasta ja 1 500 metrille vain kuusi siihen asti parasta.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Ateenan välikisoissa 1906 kultaa sai Ruotsin Hjalmar Mellander Suomen Uno Häggmanin (myöhemmin Tuomela) sijoittuessa neljänneksi.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Lontoon kisoissa 1908 viisiottelu ei kuulunut ohjelmaan.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Tukholmassa 1912 USA:n Jim Thorpe oli täysin ylivoimainen voittaen kaikki muut lajit paitsi keihäänheiton, jossa tuli toiseksi ja sai näin ollen pistettä vaille täydellisen sijapisteluvun kuusi pistettä. Seuraavana vuonna Thorpen suoritus hylättiin ammattilaissyytteiden takia ja voittajaksi nousi Norjan Ferdinand Bie. Thorpen nimi palautettiin kultamitalilistoille 1982.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Antwerpenissa 1920 Suomen Eero Lehtonen saavutti sijapisteluvun 14 voittaen kymmenen pisteen erolla. Pronssia sai Hugo Lahtinen.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Pariisissa 1924 ottelu sai shokkialun, kun USA:n Robert LeGendren hyppäsi pituudessa maailmanennätyksen 776. Se on edelleenkin ainoa moniottelussa tehty yksittäisen lajin maailmanennätys. Sijapistejärjestelmän takia ennätyshyppy ei kuitenkaan auttanut LeGendreä erityisemmin, vaan hän jäi kolmanneksi. Tiukassa pistekamppailussa Eero Lehtonen selviytyi voittajaksi 14 pisteellä, kahden pisteen erolla Unkarin Elemér Somfayhin.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Suomen mestaruuksia viisiottelussa ratkottiin miehissä vuosina 1910–1936. Vuoteen 1928 asti käytettiin sijapistejärjestelmää, sen jälkeen pistetaulukkoa. Eniten mestaruuksia saavutti Hugo Lahtinen, neljä vuosina 1915–1921. Naiset kilpailivat viisiottelussa Suomen mestaruuksista vuosina 1951–1980, jonka jälkeen laji korvautui seitsenottelulla. Lajit olivat 80 metrin aitajuoksu, kuulantyöntö, korkeushyppy, pituushyppy ja 200 metrin juoksu. Vuonna 1969 80 metrin aitajuoksun korvasi 100 metrin aitajuoksu.


title: Viisiottelu (yleisurheilu)

text: Viisiottelun pisteytys koettiin epäoikeudenmukaiseksi ja se oli tärkein syy lajin poistamiseen vuoden 1924 jälkeisestä olympiaohjelmasta. Samassa yhteydessä poistettiin 3 000 metrin joukkuejuoksu ja maastojuoksu. Vähitellen lajin harrastaminen kuihtui kymmenottelun tieltä. Suomessa piirinmestaruuksia ratkottiin joissakin tapauksissa vielä 1950-luvulla. Saksassa lajia harrastetaan vielä nykyäänkin.


title: Anna Magnani

text: Anna Magnani (7. maaliskuuta 1908 Rooma, Italia – 26. syyskuuta 1973 Rooma, Italia) oli Oscar-palkittu italialainen näyttelijä.


title: Anna Magnani

text: Magnani tunnetaan rooleista, jossa hän on esittänyt maanläheisistä työväenluokan naisia. Niissä on monia kuuluisia italialaisia elokuvia kuten "Rooma – avoin kaupunki" (1945). Sen lisäksi hän sai parhaan naispääosan Oscarin elokuvasta "Tatuoitu ruusu" (1955).


title: Anna Magnani

text: Magnani syntyi aviottomana lapsena. Hänen äitinsä oli italialainen ja isänsä tuntematon , mutta hänet kasvatti isoäiti Rooman köyhässä osassa. Magnani opiskeli näyttelemistä Roomassa ja hankki samalla elantonsa laulajana yökerhoissa. Myöhemmin hän teki varieteeta, ja vuonna 1926 hän liittyi näytelmäseurueeseen. Ensimmäisen elokuvaroolinsa Magnani teki vuoden 1927 elokuvassa "Scompolo". Seuraavan kerran hän esiintyi elokuvassa kuitenkin vasta 1934. Vuonna 1935 hän meni naimisiin ohjaaja Goffredo Alessandrinin kanssa. Tämän elokuvassa "Cavalleria" (1936) Magnani näytteli sivuroolissa. Avioliitto oli epäonnistunut, ja se purettiin 1950. Magnanin elokuvaura lähti nousuun 1941, kun hän näytteli toista naispääosaa Vittorio de Sican elokuvassa "Teresa Venerdi". Vuonna 1942 hän sai avioliiton ulkopuolisen lapsen näyttelijä Massimo Seraton kanssa.


title: Anna Magnani

text: Rooman päädyttyä liittoutuneiden haltuun Magnani sai suosiota amerikkalaisten sotilaiden parissa laulajana. Vuonna 1945 hän teki lopullisen läpimurtonsa Roberto Rossellinin neorealistisessa elokuvassa "Rooma – avoin kaupunki". Seuraavana vuonna yhdysvaltalainen National Board of Review valitsi hänet vuoden parhaaksi ulkomaiseksi naisnäyttelijäksi. Magnanin kansainvälisen uran huipentuma oli 1955 päärooli Hollywood-elokuvassa "Tatuoitu ruusu", josta hän sai Oscar-palkinnon. Tämän jälkeen hän näytteli vielä noin kymmenessä elokuvassa, loppuaikoina pääasiassa tv-elokuvissa ja teatterissa.


title: Anna Magnani

text: Magnani kuoli 65-vuotiaana haimasyöpään. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Sisäinen tarkastus

text: Sisäinen tarkastus on organisaation johtamisen tukitoiminto, jonka perustehtäviin kuuluu arvioida sisäistä valvontaa, riskienhallintaa ja hyvän hallintotavan (Corporate Governance) noudattamista.


title: Sisäinen tarkastus

text: “Sisäinen tarkastus on riippumatonta ja objektiivista arviointi- ja varmistus- sekä konsultointitoimintaa, joka on luotu tuottamaan lisäarvoa organisaatiolle ja parantamaan sen toimintaa. Sisäinen tarkastus tukee organisaatiota sen tavoitteiden saavuttamisessa tarjoamalla järjestelmällisen lähestymistavan organisaation riskienhallinta-, valvonta- sekä johtamis- ja hallintoprosessien tehokkuuden arviointiin ja kehittämiseen.”


title: Sisäinen tarkastus

text: Sisäisen tarkastuksen tarkoitus, valtuudet ja tehtävät - mukaan lukien palvelut ja niiden luonne - on määriteltävä kirjallisesti sisäisen tarkastuksen toimintaohjeessa.


title: Sisäinen tarkastus

text: Riippumattomuuden varmistamiseksi sisäinen tarkastus suositellaan sijoitettavaksi organisatorisesti ylimmän johdon alaisuuteen. Optimiratkaisussa sisäinen tarkastus on hallinnollisesti toimitusjohtajan tai konsernissa konsernijohtajan suorassa alaisuudessa mutta työn sisällön osalta hallituksen - tai jos sellainen on perustettu - hallituksen tarkastusvaliokunnan alaisuudessa. Sisäisen tarkastuksen päällikön/johtajan toimisuhteen keston ja sen ehtojen tulisi vastaavasti olla hallituksen tai sen tarkastusvaliokunnan päätettäviä asioita.


title: Sisäinen tarkastus

text: Sisäistä tarkastusta suorittavat organisaation omat sisäiset tarkastajat ja sitä voidaan myös teettää ostopalveluna. Sisäiseen tarkastukseen orientoivista ammattitutkinnoista tunnetuin on CIA (Certified Internal Auditor).


title: Sisäinen tarkastus

text: Sisäiset tarkastajat toimivat johdon vahvistaman toimintasuunnitelman mukaisesti. He voivat tehdä jossakin määrin yhteistyötä tilintarkastajien kanssa. Normaaliin sisäiseen tarkastustehtävään kuuluu tarkastuksen tavoitteiden määrittely, usein pitkälti riskianalyysin pohjalta, todentavan aineiston hankkiminen ja analysointi, päätelmien tekeminen ja tarvittaessa niiden mukaisten suositusten antaminen epäkohtien korjaamiseksi ja toiminnan kehittämiseksi. Todentava aineisto hankitaan esimerkiksi analyyttisin menetelmin, tutkimalla asiakirjoja, havainnoimalla ja haastatteluilla. Tarkastusta kuvataan ja suositukset annetaan tarkastusraportissa. Siihen voidaan sisällyttää tarkastuskohteen vastuuhenkilöiden toimenpidesuunnitelmat (korjaavista toimenpiteistä).


title: Sisäinen tarkastus

text: Jälkiseurannassa sisäinen tarkastus selvittää ja arvioi korjaavia toimia. Johto voi olla ryhtymättä korjaaviin toimenpiteisiin, kun se ymmärtää epäkohdan korjaamatta jäämisestä johtuvan riskin ja päättää hyväksyä sen. Sisäisen tarkastuksen on vietävä asia ylimmän johdon ratkaistavaksi, jos se katsoo hyväksytyn riskin liialliseksi.


title: Sisäinen tarkastus

text: Sisäisen tarkastuksen kansainvälisten ammattistandardien mukaan sisäistä tarkastusta tulisi arvioida organisaation sisäisesti jatkuvaluonteisesti itsearviointeina ja erillisarviointeina. Ulkoinen arviointi suositellaan tehtäväksi vähintään kerran viidessä vuodessa. Arvioinnin myönteinen tulos antaa sisäiselle tarkastajalle oikeuden mainita tarkastusraporteissa, että tarkastus on suoritettu sisäisen tarkastuksen kansainvälisten ammattistandardien mukaisesti


title: Emilio Colombo

text: Emilio Colombo (11. huhtikuuta 1920 Potenza – 24. kesäkuuta 2013 Rooma) oli italialainen diplomaatti ja poliitikko. Hän kuului kristillisdemokraattiseen puolueeseen.


title: Emilio Colombo

text: Potenzassa syntynyt Colombo oli koulutukseltaan lakimies. Hän oli merkittävä vaikuttaja kotimaansa politiikassa, jossa nousi lopulta pääministeriksi asti, mutta oli aktiivinen myös Euroopan politiikassa. Hän toimi vuosina 1977–1979 Euroopan parlamentin puhemiehenä.


title: Emilio Colombo

text: Colombo toimi Italian pääministerinä vuosina 1970–1972. Myöhemmin hän oli muun muassa kahteen otteeseen ulkoministerinä.


title: Emilio Colombo

text: Presidentti Carlo Azeglio Ciampi nimitti Colombon elinikäiseksi senaattoriksi vuonna 2003.


title: Emilio Colombo

text: Colombo herätti aikanaan kohua ilmoittamalla käyttävänsä säännöllisesti kokaiinia "terapeuttisiin tarkoituksiin".


title: Itävallan avaruusjärjestö

text: Itävallan avaruusjärjestö () perustettiin vuonna 1972. Se huolehtii sekä avaruustekniikan että ilmailutekniikan kehittämisohjelmista Itävallassa.


title: Itävallan avaruusjärjestö

text: Vuonna 2004 se sulautui laajempaan teknologiarahoitusorganisaatioon ( (FFG)).


title: Itävallan avaruusjärjestö

text: Se mm. edustaa maataan Euroopan avaruusjärjestössä (ESA). Sillä on myös kansallinen avaruusohjelma.


title: NIVR

text: NIVR (Nederlands Instituut voor Vliegtuigontwikkeling en Ruimtevaart) eli Alankomaiden ilmailu- ja avaruusjärjestö oli Alankomaiden ilmailu- ja avaruusohjelmien johtovirasto elokuun 2009 loppuun asti. Sen toiminnot siirtyivät 1. syyskuuta 2009 SenterNovem-organisaation osaksi. Vuonna 2010 SenterNovem sulautui uuteen Agentschap NL-organisaatioon, jonka sisälle on synnytetty Netherlands Space Office.


title: NIVR

text: NIVR oli puolivaltiollinen, voittoa tuottamaton säätiö, jonka tavoitteena oli edistää ilmailu- ja avaruustoimintaa Alankomaissa. Se sijaitsi Delftin teknillisen yliopiston lentotekniikan osaston rakennuksessa.


title: NIVR

text: Alankomaiden teknologiapolitiikka on talousministeriön (Ministerie van Ekonomische Zaken) vastuulla, joka ensisijaisesti vastaa myös avaruuspolitiikasta. Avaruuspolitiikkaa käsitellään ministeriöiden välisessä avaruuskomiteassa (Interdepartementale Commissie Ruimtevaart, ICR), johon osallistuvat ne ministeriöt, joilla on avaruustoiminnassa etuja valvottavanaan.


title: NIVR

text: NIVR syntyi toisen maailmansodan jälkeen perustetun ilmailuteollisuuden kehitysorganisaation (NIV) pohjalle vuonna 1971.


title: NIVR

text: Toisen maailmansodan jälkeen perustettu NIV jälleenrakensi mm. Fokker-lentokonetehtaan toimivaksi yhtiöksi 1940-luvulta lähtien. Sen rahoittamia kehitysohjelmia olivat Fokker S-11-koulukone 1940-luvulla ja Fokker F-27 "Friendship" 1950-luvulla.


title: Estonia-teatteri

text: Estonia-teatteri on Tallinnassa sijaitseva teatterirakennus, joka toimii Viron kansallisooppera Estonian ja Viron valtion sinfoniaorkesterin toimitilana.


title: Estonia-teatteri

text: Estonia-teatterin rakennutti Tallinnan virolainen Estonia-seura ja sen vuonna 1913 valmistuneen rakennuksen suunnittelivat suomalaiset arkkitehdit Armas Lindgren ja Wivi Lönn. Lönn ja Lindgren voittivat rakennuksen suunnittelukilpailun työllään "Thalia" vuonna 1908 ja varsinaisesti rakennus suunniteltiin vuosina 1910–1913. Valmistunut rakennus oli monitoimitila, jossa oli 900-paikkainen teatterisali, 1 200 paikkainen konserttisali, kasino, ravintola ja biljardisali, liiketiloja ja eri seurojen kokoushuoneita. Kuvanveistäjä August Weizenberg lahjoitti teatterille kaksi marmoripatsastaan, "Hämarik" ja "Koit". Estonia-teatterin lavasta tuli kansallinen päänäyttämö, jolla esitettiin puheteatteria, oopperaa ja balettia. Venäläiset viranomaiset pitivät Estonia-teatteria virolaisena suuruudenhulluutena ja rakennus olikin jatkuvasti viranomaisten silmätikkuna. 23. huhtikuuta 1919 rakennuksessa kokoontui Viron perustava kokous.


title: Estonia-teatteri

text: Estonia-teatteri kärsi huomattavia vahinkoja toisen maailmansodan aikana Neuvostoliiton ilmavoimien tekemissä Tallinnan suurpommituksissa 9. maaliskuuta 1944. Vuosina 1946–1947 korjattu rakennus poikkesi jonkin verran edeltäjästään ja sen ulkoasu on pelkistetympi. Uusi rakennus perustui arkkitehtien Alar Kotlin ja Edgar Johan Kuusikin suunnitelmiin ja rakennusta innoitti 1930-luvun uusklassismi ja sodan jälkeisen ajan stalinistinen klassismi. Rakennuksen sivufasadi säilyi ennallaan, mutta muita muutettiin huomattavasti, minkä lisäksi rakennuksen sisätilat saivat aiemmasta jugend-tyylistä poikkeavan uusklassisen ilmeen. Virolainen puheteatteri siirtyi vuonna 1949 Viron draamateatteriin. 11. maaliskuuta 1990 rakennuksessa kokoontui Viron komitea (). Vuonna 2003 rakennukseen valmistui uusi monikäyttölava ja teatterisali sai uuden ja nykyaikaisen näyttämön vuonna 2004. Vuonna 2013 vietettiin rakennuksen 100-vuotisjuhlallisuuksia.


title: Elizabeth Weir

text: Elizabeth Weir on kuvitteellinen henkilö "Tähtiportti"- ja Stargate Atlantis -televisiosarjoissa. Hän on valtiotieteiden tohtori ja arvostettu diplomaatti. Elizabeth Weiria on esittänyt Jessica Steen (Tähtiportin 7. kausi) ja Torri Higginson (Tähtiportin 8. kausi sekä Stargate Atlantis).


title: Elizabeth Weir

text: Tri. Elizabeth Weir on työskennellyt muun muassa Yhdistyneissä Kansakunnissa diplomaattina. Astuttuaan virkaan presidentti Henry Hayes suostutteli Weirin korvaamaan kenraalimajuri George Hammondin SGC:n johdossa. Uudessa virassaan Weir pysyi puolueettomana eikä taipunut senaattori Robert Kinseyn suunnitelmiin syrjäyttää SGC:n henkilökunta. Kun eversti Jack O'Neill ylennettiin prikaatinkenraaliksi ja asetettiin johtamaan SGC:tä, Weir siirtyi Antarktiksen tutkimusasemalle. Antarktikselta löytyneiden vihjeiden perusteella Daniel Jackson onnistui päättelemään Atlantiksen tähtiporttiosoitteen Pegasus-galaksissa. Weir johti eri kansalaisuuksista koostuneen tutkimustyhmän muinaisten kadonneeseen kaupunkiin, vaikka paluusta ei ollut varmuutta. Hän joutui Replikaattorien vangeiksi joista pari kapinallista kertoo Klooni Weirille ja muille että hänet tapettiin koska hänestä tuli osaksi Replikaattori ollessaan kuolemassa ja näin hän oli vaaraksi Replikaattoreille mutta voi myös olla että heille kaikille haluttiin uskotella Elizabethin kuolleen jotta häntä ei etsittäisi.


title: Hyvä hallintotapa

text: Hyvä hallintotapa (engl. "Corporate governance") on määritelty mm. organisaation hallintojärjestelmäksi, jolla organisaatiota johdetaan ja valvotaan sekä toiminnan organisoinniksi sidosryhmien edut huomioon ottavalla tavalla. Hyvä hallintotapa käsittää suhteet paitsi omistajiin myös muihin sidosryhmiin.


title: Hyvä hallintotapa

text: Hyvään hallintotapaan kuuluu omistajien oikeuksien suojeleminen, omistajien tasapuolinen kohtelu, omistajien lakisääteisten oikeuksien tunnustaminen ja heidän osallistumisensa rohkaiseminen, organisaation taloudellisten tietojen oikea-aikainen ja tarkka raportointi sekä organisaation johtoelimen ohjaus- ja valvontatehtävät ja tilivelvollisuus. Valvontatehtävät käsittävät huolehtimisen siitä, että taloudellisten tietojen raportointi on oikea-aikaista ja tarkkaa, että tilintarkastus, sisäinen valvonta, riskienhallinta, lakien ja määräysten noudattaminen ja johtamis- ja hallintokäytännöt on järjestetty asianmukaisesti ja että merkittävimpiä liiketoimia ja eturistiriitatilanteita tarkastellaan riittävästi ja niihin reagoidaan tarvittaessa.


title: Hyvä hallintotapa

text: Matti Mattila: Tehtävänä valvonta (2006). ISBN 952-91-9897-3.


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Kanadan avaruusjärjestö (, ) on Kanadan avaruustoiminnan suurin rahoittaja.


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Kanadan avaruustoiminta alkoi 1960-luvun alussa. Kanada on ollut edistyksellinen muun muassa tietoliikennesatelliittien käytössä (ks. Anik) ja edelläkävijöitä tutkasatelliittien kehittämisessä ja käytössä (Radarsat).


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Kanada on ollut Euroopan avaruusjärjestön (ESA) liitännäisjäsen alkaen 1. tammikuuta 1979 pyrkimyksenä päästä Yhdysvaltojen suljetun avaruusmarkkinan riippuvuudesta. Kanadan kansallinen markkina on liian pieni ja täysin valtion rahoittama. ESA-toiminta on mahdollistanut kanadalaisen avaruusteknologian (katso esimerkiksi Canadarm2) myyntiä globaalisti.


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Vuonna 2010 Kanadan hallitus aikoi nostaa CSA:n budjettia. Vuonna 2011 budjetti nousi 8,7 prosenttia, mikä merkitsee ilmeisesti kaukokartoitukseen kohdistuvan panostuksen kasvua noin 70 prosentilla.


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Vuoden 2011 alkupuolella Kanadan pääministeri Stephen Harper on budjettiesittelyssään esittänyt Kanadan avaruustoiminnan katselmusta – tämä on ilmeisesti keino korottaa avaruusbudjettia ja samalla mahdollisuus myös myydä valtionyhtiöitä ulkomaalaisomistukseen, jos valtiontalous vaatii toiminnan kutistamista. Se, meneekö Harperin esittämä budjetti läpi parlamentista, on epävarmaa.


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Kesäkuussa 2011 arvellaan, että CSAn budjetti saavuttaa huippunsa 424,6 miljoonaa dollaria vuonna 2011 ja sen jälkeisinä kahtena vuotena putoaa yhteensä 34 prosenttia. Pudotus liittyy Kanadan julkisen talouden ylikulutuksen vähentämiseen englantilaisen leikkausmallin mukaisesti. Kanadalainen avaruusteollisuus on etsinyt Kanadan ulkopuolisia markkinoita edeltävät pari vuotta, mutta budjettileikkaus tuhonnee osan avaruusteollisuudesta. Maaliskuun alussa 2012 CSAn budjetti näyttää putoavan 14% eli edellisen vuoden 424 miljoonasta Kanadan dollarista 363 miljoonaan Kanadan dollariin.


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Entinen meriupseeri ja astronautti Marc Garneau oli CSA:n pääjohtaja vuodet 2001–2005 eroten pyrkiessään eduskuntaan. Vuodet 2006 ja 2007 CSA:ta johtivat väliaikaisina Carole Lacombe (2006–2007) ja Laurier Boisvert (yhdeksän kuukautta vuonna 2007). Guy Bujold toimi pääjohtajana 1. tammikuuta 2008 – 2. syyskuuta 2008. Sen jälkeen CSA:n pääjohtajana on toiminut kanadalainen astronautti Steven MacLean.


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: CSA:n pääjohtajat


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Yhdeksän kanadalaista avaruuslentäjää on osallistunut 13 NASAn miehitetylle lennolle ja kaksi avaruuslentäjää Sojuz-lennolle:


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Huom: Michael McKay erosi lääketieteellisten syiden takia ja Kenneth Money erosi 1992, kahdeksan vuotta valituksi tulostaan; kumpikaan ei lentänyt avaruudessa.


title: Kanadan avaruusjärjestö

text: Lisäksi kanadalainen Telesat Canada omistaa 13 Anik-satelliittia, joista kolme on vielä käytössä. Toronton yliopisto on kehittänyt CanX-nanosatelliitteja.


title: Tanskan avaruustutkimusinstituutti

text: Tanskan avaruustutkimusinstituutti eli "Tanskan kansallinen avaruusinstituutti" on Tanskan avaruusjärjestö.


title: Tanskan avaruustutkimusinstituutti

text: Tanskan tieteellisestä ja teollisesta avaruustoiminnasta vastaa tutkimusministeriö (forskninsministeriet). Tanskan avaruustutkimuslaitos (Dansk rumdforskningsinstitut, DSRI) oli tutkimusministeriön alainen laitos, joka mm. edusti Tanskaa ESA:ssa 2000-luvun alkupuolelle asti.


title: Tanskan avaruustutkimusinstituutti

text: Vuoden 2007 alussa Tanskan avaruushallinnon organisaatiomalli muuttui. Uusi avaruushallinto on englanninkieliseltä nimeltään National Space Institute (NSI) ja siinä DSRI yhdistyi Tanskan teknillisen yliopiston avaruustoimintojen kanssa. Täten yliopisto-organisaatio sekä rahoittaa, tutkii että kouluttaa avaruusalalla.


title: Tanskan avaruustutkimusinstituutti

text: Toiminnan pääpainot ovat aurinkokuntatutkimus, astrofysiikka ja maan kaukokartoitus.


title: Tanskan avaruustutkimusinstituutti

text: Instituutin tehtävänä on tehdä avaruustutkimusta sekä toimia avaruusinstrumentoinnin ja -teknologian taitotiedon keskuksena. Tanska on toteuttanut neljä satelliittia:


title: Tanskan avaruustutkimusinstituutti

text: Vuoden 2004 lopulla Tanska järjesti kilpailun tanskalaisen astronauttikandidaatin löytämiseksi. Vuonna 2007 valitut kandidaatit tutustuivat ESAaan.


title: Norjan avaruuskeskus

text: Norjan avaruuskeskus () on Norjan avaruusjärjestö.


title: Norjan avaruuskeskus

text: Norjan avaruuskeskus toimi alussa Norjan opetusministeriön () kanssa läheisessä yhteistyössä toimivan säätiön rahoittamana.


title: Norjan avaruuskeskus

text: Nykyisin se toimii Norjan kauppa- ja teollisuusministeriön alaisuudessa. Se hoitaa muun muassa Norjan suhteet Euroopan avaruusjärjestöön. Keskus sijaitsee Oslossa. Avaruuskeskuksen johtaja on avaruustieteen professori Bo Andersen.


title: Norjan avaruuskeskus

text: Avaruuskeskus omistaa Norsk Romsenter Eiendom AS -yhtiön kautta muun muassa 90% Andøyan rakettikoealueesta Kongsberg Defence & Aerospace -yhtiön omistaessa loput 10% osakkeista. Kongsberg on testannut ohjuksia kyseisellä koealueella. Avaruuskeskus omistaa 50% Kongsberg Satellite Services A.S. (KSAT) -yhtiöstä, joka omistaa Tromsø Station (TSS) ja Svalbard Station (SvalSat) eli kaksi satelliittimaa-asemaa Pohjois-Norjassa. TSS operoi Local User Terminal (LUT) eli Norjan maa-asemaa COSPAS/SARSAT-meripelastusjärjestelmässä, jonka työn rahoittaa Norjan oikeusministeriö. Tästä palvelusta aiotaan luopua. TSS vastaanottaa ESAn ja Kanadan kaukokartoitussatelliittien dataa Euroopassa ja omaa yksinoikeuden eräiden satelliittien keräämän datan jälleenmyyntiin EU:ssa. SvalSat Huippuvuorilla vastaanottaa eräiden polaariradan kaukokartoitussatelliittien dataa ja komentaa osaa niistä.


title: Norjan avaruuskeskus

text: Norjan avaruushallinto suunnitteli kansallisen satelliitin kehittämistä 1990-luvun alusta, jolloin kaavailtiin Nisse-nimistä mikrosatelliittia. Norjalainen AISSat-1-satelliitti laukaistiin intialaisella PSLV-C15-kantoraketilla polaariradalle heinäkuussa 2010. Nimensä mukaisesti satelliitti seuraa Norjan merialueen lähistöllä liikkuvien laivojen AIS-viestejä. Satelliitti oli jatkoa norjalaiselle AIS-laitteelle, joka toimitettiin kansainväliselle avaruusasemalle vuonna 2009, jolloin laite kuljetettiin japanilaisella HTV-rahtialuksella asemalle. Norjan toinen AISSat-satelliitti, AISSat-2, laukaistiin Sojuz 2-1B -raketilla Baikonurin avaruuskeskuksesta heinäkuussa 2014. AISSat-2 rakennettiin päivitettynä versiona ensimmäisestä satelliitista.


title: Norjan avaruuskeskus

text: Norjan avaruustoiminnasta osa on julkisen sektorin rahoittamaa, sekä toiminta Norsk Romsenterin kautta Euroopan avaruusjärjestössä että toiminta Euroopan komission avaruusohjelmissa, joihin EU:n ulkopuolinen Norja joutuu tekemään erillissopimuksia EU:n kanssa. Tämän lisäksi on norjalaista kaupallista toimintaa, joka liittyy etenkin Telenorin toimintaan satelliittitietoliikenteessä.


title: Norjan avaruuskeskus

text: Vuoden 2011 lopussa Norjan ja Espanjan puolustusministeriöt ovat päättäneet hankki yhteistä satelliittitietoliikenteen kapasiteettia HisNorSat-hankkeen puitteissa. Kyse on Norjassa sen "Norwegian Military Satcom Program"-ohjelman osasta, koko ohjelmaan panostetaan 600 miljoonaa dollaria viidessä vuodessa. Satelliitti toimii aikanaan asemassa 29 astetta itäistä pituutta.


title: Ruotsin avaruushallinto

text: Ruotsin avaruushallinto (Rymdstyrelse) toimii Ruotsin valtion yhdyselimenä kansainvälisessä avaruusalan yhteistyössä (ml. ESA) ja on vastuussa kaikesta Ruotsin valtion rahoittamasta avaruustoiminnasta siltä osin kuin se koskee tutkimusta ja kehitystyötä.


title: Ruotsin avaruushallinto

text:
Tämä vuonna 1972 perustettu Avaruusvirasto on Ruotsin elinkeinoministeriön (näringsdepartementet) alainen keskusvirasto, joka saa rahoituksensa tutkimushankkeisiin opetusministeriöltä (utbildningdepartementet).
Tekniset tehtävät Avaruusvirasto antaa toimeksiantoina Svenska Rymdaktiebolaget-yhtiölle eli Swedish Space Corporation (SSC).


title: Ruotsin avaruushallinto

text: Organisaation pääjohtaja oli vuoteen 2009 asti Per Tegner, joka toimi 2000-luvulla noin viisi vuotta ESAn neuvoston puheenjohtajana. Rymdstyrelse'n budjetti on 80 miljoonaa euroa. Avaruushallinto omistaa Kiirunassa sijaitsevan Esrange-avaruuskeskuksen. Avaruushallinto on käynyt vuodesta 2007 lähtien keskusteluja ballistisen radan avaruusturistilentojen toteuttamisesta Kiirunasta. Uusi johtaja on Olle Norberg.


title: Ruotsin avaruushallinto

text: Ruotsin avaruustoiminnan alku oli 1950-luvun lopussa tehty rakettilaukaisu. Omaa satelliittia kaavailtiin jo vuonna 1967.


title: Ruotsin avaruushallinto

text: Kun oman seuraavan satelliitin kehitys ei näytä 2010-luvulla alkavan, Ruotsin avaruushallinto on vuonna 2011 luonut yhteyksiä sekä NASA Ames-keskuksen että Yhdysvaltain ilmavoimien U.S. Air Force Research Laboratoryn kanssa piensatelliittien teknologioiden kehittämisessä.


title: Promoe

text: Promoe (oik. Mårten Edh, syntyjään Nils Mårten Ed, s. 28. huhtikuuta 1976) on ruotsalainen rap-artisti ja Looptroop Rockers -hip hop ryhmän jäsen. Promoe on jo useita vuosia keikkaillut ympäri maailmaa. Promoe räppää ruotsiksi ja englanniksi.


title: Promoe

text:
Promoen kantaa ottavat sanoitukset ovat suurelta osin poliittista yhteiskuntakritiikkiä ja puhuvat rasisminvastaisuuden, globalisaatiokriittisyyden ja pasifismin puolesta.
Promoen uusimmasta, "Svennebanan" -biisistä on povattu Ruotsin virallista kesähittiä. Se kritisoi ja käsittelee ns. "medel-svensson" eli keskivertoruotsalaisen elämää huumorilla höystettynä. Ruotsin media on pahoitellut, että moni ruotsalainen ei ymmärrä kappaleen sanomaa.


title: Sveitsin avaruustoimisto

text: Sveitsin avaruustoimisto (, SSO), edustaa Sveitsiä Euroopan avaruusjärjestössä. Se rahoittaa ESAa vuosittain noin 140 miljoonalla Sveitsin frangilla eli noin 116 miljoonalla eurolla, joka on yli 3 % ESAn budjetista. Sveitsin avaruusteollisuuden liikevaihto on noin 170 miljoonaa Sveitsin frangia.


title: Sveitsin avaruustoimisto

text: Sveitsi ja Norja ovat ainoat ESA-jäsenmaat, jotka eivät ole EU:n jäseniä. SSO rahoittaa myös kansallisen avaruusohjelmansa projektit ESAn kautta nk. Prodex-ohjelman kautta.


title: Sveitsin avaruustoimisto

text: Tutkimuslaitoksia


title: Sveitsin avaruustoimisto

text: Yhdistyksiä


title: Sveitsin avaruustoimisto

text: Yrityksiä


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Karoliinit (), joiden nimitys tulee Kaarle XII:n latinankielisestä nimestä Caroluksesta, olivat Ruotsin armeijan sotilaita kuninkaiden Kaarle XI ja Kaarle XII kausilla (1676–1719). Karoliinit saivat alkunsa ruotujakolaitoksen pohjalta. Heillä oli pääasiallisesti siniset takit keltaisine takinkäänteineen.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: 1680-luvulla perustettiin ruotujakolaitos, jonka takia sotilaat jaoteltiin Ruotsin armeijassa. Suomessa ruotsalaiseen ylhäisaateliin kuuluva Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherra Carl von Falkenberg neuvotteli ruotujakolaitoksesta kaikkien Suomen läänien talonpoikien kanssa. Vuoden 1687 ohjesäännön mukaan karoliinit ottivat käyttöön yhtenäisen sinisen puvun, ja näin ollen karoliinit saivat univormut, joita he käyttivät suuren Pohjan sodan aikana. Kaarle XI:n myöhemmällä hallituskaudella pukuun lisättiin vielä koristuksia, ja sotilaat saivat lisäkoulutusta. Kaarle XI hoiti monia uudistuksia karoliiniarmeijassa henkilökohtaisesti ja oli hyvin tarkka armeijansa suhteen.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Ruotujakoisia rykmenttejä perustettiin 1600-luvun lopulta aina 1800-luvun alkupuolelle.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Karoliinien jalkaväki on nykyään se, joka mielletään karoliineiksi sinisine takkeineen ja keltaisine takinkäänteineen. Puku tuli käyttöön vuoden 1687 ohjesäännön mukana, jossa määrättiin koko jalkaväelle sama asepuku. Hattustandardi oli karpuusi, mutta vuosien varrella monet vaihtoivat kolmikulmaiseen ”karoliinihattuun”. Univormuun kuului myös kaulahuivi, liivi, housut, sukat ja muita pienempiä koristeita. Yhtenäiseen asepukuun kuului matalat kengät pienillä soljilla. Kengät olivat oikealta ja vasemmalta puolelta samanlaisia, joten niitä pystyi käyttämään molemmissa jaloissa. Upseerit saivat saappaat, jotka näyttivät ratsuväensaappailta, mutta jotka oli suunniteltu enemmän jalkaväen tarpeisiin, ja jopa osa rivimiehistä sai käyttöönsä tällaiset. Sukat olivat pitkät, polviin asti ulottuvat ja neulottu villalangasta. Ne pidettiin ylhäällä hihnojen avulla. Ei ollut epätavallista, että sotilailla oli kaksi sukkaparia. Upseeriston asepuvut olivat parempilaatuisia ja lämpimämpiä.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Sotilaiden torpissa rivimiehet saivat yleensä keittiön, jota käytettiin myös olohuoneena ja makuuhuoneena. Mitä korkeampi sotilasarvo oli sitä enemmän sai tilaa, luutnantilla oli esimerkiksi neljä huonetta ja keittiö. Rivimiesten torpan tuli olla pellon vieressä, ja myös niittypalsta oli toivottavaa. Rivisotilaan tuli saada torppaansa myös lehmä, hevonen ja muutama lammas. Kun Kaarle XI oli Närkessä tarkastamassa joukkoja 1695, hän näki jokaisen torpan päällä punaisen kyltin. Kyltissä luki nimi, komppania, rykmentti jne. Kaarle XI:n mielestä se oli loistava ajatus, ja pian kaikissa karoliiniarmeijan torpissa oli vastaavanlaiset kyltit.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Sotilaat oli jaettu komppanioihin, jotka koostuivat 150 samalta seudulta kotoisin olevasta miehestä.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Neljästä komppaniasta muodostui 600 sotilaan pataljoona, ja kaksi pataljoonaa muodosti 1 200 sotilaan rykmentin. Jokaisella komppanialla oli oma lippu, jota vänrikki kantoi. Taistelun aikana oli hyvin tärkeää tietää, missä komppanian lippu oli, sillä siitä tiesi komppanian sijainnin. Lipun menettäminen laski huomattavasti komppanian taistelutahtoa, ja pahimmassa tapauksessa komppania saatettiin jopa hajottaa.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Karoliiniarmeijan säännöt olivat hyvin tiukat. Esimerkiksi ruokavarkaudesta sai kovan rangaistuksen. Rosvous, joka oli aikaisemmin ollut jokapäiväistä sotilaiden parissa, kiellettiin nyt. Kieltoa ei tietenkään aina toteltu, mistä Narva ja Lemberg ovat loistavia esimerkkejä. Jumalan nimen väärinkäyttö oli yksi pahimpia rikoksia, ja siitä seurasi kuolemanrangaistus.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Sotilaan ruoka-annos armeijassa oli 625 grammaa kuivaa leipää, 850 grammaa voita tai sianlihaa (joskus kalaa), runsas 300 grammaa herneitä ja 2,5 litraa olutta päivässä. Armeijassa juotiin vain vastentahtoisesti vettä, sillä se oli usein likaista. Ensimmäistä kertaa kuului vakituiseen ruoka-annokseen herneitä.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Ratsastajien asepuvut olivat lähes samanlaiset kuin jalkaväen. Ratsuväki käytti kolmikulmaisia hattuja karpuusien sijaan. Ratsastajilla oli myös pitkävartiset kaulussaappaat, jotka muistuttivat jalkaväen upseeriston saappaita. Ero oli siinä, että kaulukset sopivat satulassa istumiseen. Ratsumiehillä on suurin piirtein sama periaate majoittumisessa kuin jalkaväelläkin. He eivät tosin omistaneet mitään, eivät edes asetta tai asepukua.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Karoliinihevoset olivat tunnettuja hyvästä kunnostaan. Useimmiten ne olivat suhteellisen pienikokoisia ja voimakkaita. Hevosia hoidettiin kahdesti päivässä. Ennen tulikastetta hevoset opetettiin sietämään laukauksia, tulta, trumpetteja ja rumpuja. Armeija tarvitsi paljon hevosia ja joskus hevosia saattoi olla yhtä paljon kuin miehiä. Hevosia ei käyttänyt pelkästään ratsuväki, vaan niitä käytettiin myös jalkaväen ja tykistön johtamisessa. Uusia hevosia tarvittiin jatkuvasti, sillä hevoset kärsivät taisteluista eniten, monia kuoli marssien aikana.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Ratsuväki oli taistelussa karoliinien tärkein ase. Ratsastajat ratsastivat 120 miehen eskadroonissa kolmessa rivissä. Ratsastajat olivat niin lähellä toisiaan, että vasemmalla sivustalla olivat oikeat jalat vasemmanpuoleisen ratsastajan takana ja oikealla sivustalla toisin päin. Ratsuväki ei käyttänyt pistooleja tai muita tuliaseita hyökätessään, ainoastaan miekkoja. Keskellä ratsasti vänrikki lipun kanssa. Lippu oli suuntamerkki hyökkäykselle.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Tykistö käytti kolmea erilaista tykkimallia, kanuunoita, haupitseja ja mörssäreitä. Tykkien materiaali vaihteli raudan, pronssin ja eri metallien välillä.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Poltavan taistelun jälkeen 1709 tykistöä paransi pääasiassa Carl Cronstedt, esimerkiksi vetopuomin tykkien molemmilla puolilla marssin aikana. Toinen parannus olivat ”toimintahevoset” (actionhästar), jotka siirsivät tykistöä nopeasti. Vuonna 1712 otettiin käyttöön Christopher Polhemin suuntausruuvi. Toinen erittäin tärkeä henkilö oli Johan Siöblad, joka teki lukuisia parannuksia 1680- ja 1690-luvuilla.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Vuonna 1687 otettiin käyttöön yhteinen asepuku tykistölle. Jalkaväki ja ratsuväki käyttivät tuolloin sinisiä asepukuja, tykistön oli muuten samanlainen, mutta harmaa. Takki oli tummanharmaa sinisillä kauluksilla ja sinisillä kääntöhihoilla. Pukua käyttivät kaikki tykkimiehet, niin Ruotsista kuin muiltakin valtakunnan alueilta. Asuun kuului myös sininen kaulaliina, keltainen nahkaliivi, keltaiset nahasta valmistetut polvihousut, siniset pitkät sukat, mustat matalat kengät joissa oli tylpät kärjet ja musta huopahattu, jossa oli punainen hattunauha. Vuonna 1710 harmaa asepuku vaihdettiin siniseen.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Aseina sotilailla oli lunttulukkomusketti tai piilukkomusketti ja komissiomiekka, joka oli otettu käyttöön vuonna 1685 jalkaväen sivuaseeksi ja edusti aikakautensa korkeinta tasoa. Aina vuoteen 1737, jolloin sen tuotanto lakkasi, sitä oli valmistettu osapuilleen 350 000. Tosiasia, että se 1700-luvun puolivälissä vähitellen poistettiin käytöstä, ei johtunut sen puutteista, vaan pikemminkin muotiseikoista. Fredrik Suuri oli nimittäin varustanut preussilaisen jalkaväkensä kaarevalla ja lyhytteräisellä sivuaseella, jota kutsuttiin hukariksi.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Yleiseksi muskettikaliiperiksi Ruotsissa tuli Kaarle Xl vuonna 1683 vahvistama 20 mm.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Suuren Pohjan sodan alussa käyttivät karoliinit vielä yleisesti lunttumusketteja, mikäli vuoden 1701 ohjesääntöön on luottaminen. Musketöörit kantoivat sen mukaan pääsääntöisesti lunttulukkomusketteja ja krenatöörit varustettiin piilukkoaseella ja pistimellä. Tukholman asekamarilla oli vuonna 1697 jalkaväelle 3 215 kappaletta ranskalaisia piilukkomusketteja, 12 649 kappaletta uusia lunttumusketteja ja 189 espanjalaista sieppolukkoa. Kun kuitenkin Södermanlandin rykmentti vuonna 1699 siirrettiin Pommeriin, jaettiin sille 800 muskettia “ranskalaisella puolipännilukolla. Sodan alkaessa sai Taalainmaan rykmentti pistimin varustetut piilukot ja vuonna 1701 Tallinnaan komennettu Upplannin, rykmentti samoin. Muissa joukko-osastoissa oli lunttumusketti edelleen yleisin. Esim: Porin rykmentillä, joka oli 1703 sijoitettu Riikaan, oli hallussaan 537 lunttu- ja ainoastaan kuusi piilukkomuskettia. Koko suuren Pohjan sodan aikana käytettiin Ruotsissa lunttutoimisia pyssyjä, kuitenkin etupäässä talonpoikaisnostoväen aseita. Näistä huomattava osa oli saksilaisilta saatua sotasaalista.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Suuren Pohjan sodan kestäessä vahvistettiin uusia piilukkomuskettimalleja pistimineen: 1701, 1704 ja 1716. Kuten kaikissa Ruotsin jalkaväenkivääreissä aina vuoteen 1799, oli näissäkin nimellinen kaliiperi 20 mm, mutta koska marginaali eri alihankkijoista johtuen oli väljä, oli jopa saman kiväärimallin aseissa melkoisia eroja. Nämä Kaarle XII:n aikaiset musketit eroavat toisistaan vain vähäisessä määrin ja noudattelevat pääpiirteissään vuoden 1696 mallia. Pistinkiinnityksissä on, kuten arvata saattaa, kuitenkin tiettyjä eroja. Pistimen pituus oli 76 cm.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Karoliinien musketeissa käytettävän ruutimäärän oli “Tusinakalleksikin” kutsuttu Kaarle XII itse vahvistanut 1 1/2 luodiksi (19,95 grammaa) ja kuulan painoksi 39,9 gr. Musketeilla ammuttavien “susihaulien” kooksi määriteltiin painon (6,65 gr) mukaan 10.25 mm.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Skånen sodan aikana Kaarle XI uudelleenorganisoi ruotsalaisen kenttätykistön kahdesta suuremmasta komppaniasta neljään pienempään komppaniaan, joiden liikkuvuus oli huomattavasti parempi. Jokaiseen pienempään komppaniaan kuului 60 miestä. Kaksi niistä oli Tukholmassa, yksi Jönköpingissä ja yksi Göteborgissa. Suuren Pohjan sodan alkaessa Ruotsin armeijassa oli 1 784 tykkimiestä, vuonna 1714 vain 1 308.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Suuren Pohjan sodan aikana Ruotsin armeija ei käyttänyt tykistöä merkittävästi luultavasti siksi, että tykistön siirtäminen vei paljon aikaa eikä se ollut johdon mieleen. Sodan loppupuolella tykistöä ruvettiin kuitenkin käyttämään enemmän. Gadebuschin taistelun aikana Ruotsin armeijan tykistöllä oli suuri merkitys voiton saavuttamisessa.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Karoliinien taktiikka oli erittäin hyökkäävä. Ratsuväen eskadroonien ansiosta, jotka olivat kiiloja, karoliinien taktiikasta tuli erittäin tehokas. Taktiikka oli paranneltu versio Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n taktiikasta. Taktiikka oli toisaalta myös huonompi, sillä Kaarle XII ei antanut kenenkään muun puuttua suunnitelmiinsa.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Karoliiniarmeija käytti peistä (pik), jonka suurin osa armeijoista oli jo hylännyt siihen aikaan. Peitset ehkäisivät miesten kyyristymistä vihollisen musketti- ja tykistötulen aikana. Karoliiniarmeija harjoitteli äärimmäisen harvoin puolustautumista taistelussa, sillä se oli lähes yksinomaan hyökkääjä. Karoliinien tuli marssia suoraan kohti vihollista ilman yhtäkään laukausta ennen kuin sotilaat näkivät kohteensa, tämän ansiosta sotilaat ampuivat harvoin ohi, mutta moni ehti kuolla ennen perille pääsyä. Kaarle XII oli valinnut osumatarkkuuden miesten henkien sijaan.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Uskonto oli hyvin tärkeä osa armeijaa ja merkitsi paljon moraalille kansallisuusaatteen rinnalla. Karoliiniarmeija koostui ympäri Ruotsin valtakuntaa haalituista sotilaista, joskin ruotsalaiset ja suomalaiset muodostivatkin selvän enemmistön. 1700-luvun alussa taalainmaalaiselle miehelle saattoi olla yhtä vaikeaa tuntea kansallista yhteenkuuluvuutta sen enempää suomalaisen kuin skånelaisenkaan kanssa. Sen sijaan yhteinen usko, luterilaisuus, oli suuri yhdistäjä. Papit kiertelivät osastoja nostaen moraalia Suuren Pohjan sodan aikana.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Sotilaiden yksityiselämää valvottiin tarkasti sekä kentällä että torpilla. Sotilaiden Ruotsin kuninkaalle vannoma uskollisuudenvala velvoitti heitä myös tunnustamaan kristinuskoa, sillä Ruotsi oli suurvalta-aikanaan tiukasti luterilainen valtio. Jumalan kunnioitus oli yhtä selvä asia kuin vihollisia vastaan sotiminen. Narvan voiton jälkeen moni uskoi Jumalan auttaneen ruotsalaisia lumimyrskyllä. Harva toisaalta katsoi, että Jumala olisi vaihtanut puolta Ruotsin häviämässä Pultavassa.


title: Once Upon a Time in the North

text: Once Upon a Time in the North (FD020) on kokkolalaisen Immortal Souls -yhtyeen kaksi CD:tä käsittävä kokoelmalevy, jonka Fear Dark -levy-yhtiö julkaisi digipak-painoksena vuonna 2005. Julkaisu käsittää Immortal Soulsin äänitetyn historian käänteisessä järjestyksessä. Ensimmäisen CD:n kappaleet on masteroinut uudelleen vuonna 2004 Martin Groeneveld Mailmen Studiossa Utrechtissa Hollannissa.


title: Once Upon a Time in the North

text: "Once Upon a Time in the Northin" ensimmäinen CD sisältää kaksi uutta kappaletta, ”Painweighted” ja ”Down in My Grave”, jotka Pete Loisa äänitti "OH6AI:ssa", Kokkolassa tammikuussa 2004. ”Painweightedilla” yhtye kokeili matalavireisempiä rytmejä yhdessä tutumman melodisen ilmaisun kanssa. Basisti-laulaja A. Särkiojan mukaan kappaleen sanoituksen innoitus tuli Mika Waltarin novellista ”Leikkaus”. Blues-/metallikappale ”Down in My Grave” kirjoitettiin "Ice Upon the Night" -albumia varten, mutta kappale jätettiin pois, koska se eroaa tyyliltään kyseisen julkaisun linjasta.


title: Once Upon a Time in the North

text: Kokoelmalevyn materiaaliin kuuluvat järjestyksessä EP:t "The Cleansing" ja "Divine Wintertime", "Reflections of Doom" -demokasetin kappaleet ”Hate Sender”, ”I am Me” ja ”Realm of Hatred” sekä "Immortal Souls" -demokasetin kappale ”Immortal”. Kappaleista ilmenee yhtyeen kehitys varhaisesta doom metalistaan nykyiseen melodiseen death metaliin. Toinen CD sisältää uudelleenjulkaistun "Under the Northern Sky" -albumin.


title: Once Upon a Time in the North

text: Kahdeksansivuinen kansilehti sisältää ”Painweighted” ja ”Down in My Grave” -kappaleiden sanoitukset, promootiokuvia vuosilta 1994–2002 sekä A. Särkiojan kirjoittaman katsauksen yhtyeen historiaan. Hän kirjoittaa kappaleiden ja sanoitusten taustoista, levytyssessioissa kohdatuista onnistumisista sekä vaikeuksista.


title: John Sheppard

text: John Sheppard on kuvitteellinen henkilö "Stargate Atlantis" -televisiosarjassa. Hän on Yhdysvaltain ilmavoimien everstiluutnantti (aiemmin majuri) ja läpäissyt Mensan tasokokeen. Sheppardia esittää Joe Flanigan.


title: John Sheppard

text: Sheppard ajautui osaksi Atlantis-retkikuntaa lähes vahingossa. Hän toimi Jack O'Neillin helikopteripilottina tämän vieraillessa Etelämantereella. Tohtori Beckett lähetti helikopteria vastaan vahingossa muinaisten ohjuksen, jolloin Sheppard ja O'Neill pelastuivat niukin naukin Sheppardin lentäjäntaitojen ansiosta. Myöhemmin Etelämantereen tukikohdassa paljastui, että Sheppardilla oli elimistössään poikkeuksellisen vahva muinaisten geeni, jonka ansiosta hän pystyi käyttämään näiden tekniikkaa toisin kuin monet muut tau'rit. Elizabeth Weir kiinnostui Sheppardin kyvyistä ja pyysi tätä liittymään retkikuntaan. Jonkin aikaa asiaa harkittuaan Sheppard liittyikin mukaan, ja hän toimii Atlantiksessa ylimpänä sotilaskomentajana.


title: John Sheppard

text: Sheppardin joukkue herätti vahingossa horroksessa olleet wraithit järjestettyään pelastusoperaation näiden emoalukseen. Lähes kaikki vangit saatiin pelastettua, mutta heränneet wraithit aiheuttivat ketjureaktion, joka herätti nukkuvat wraithit etuajassa ympäri galaksia. Myöhemmin Sheppardia on purrut wraithien esiaste iratus-hyönteinen, joka lähes tappoi hänet. Sheppardiin on myös kulkeutunut tohtori Beckettin kehittämä retrovirus, joka oli tarkoitettu muuttamaan wraithit ihmisiksi. Tällöin Sheppard alkoi nopeasti muuttua erityisen vaaralliseksi wraithiksi, ennen kuin virus saatiin neutraloitua.


title: John Sheppard

text: Sheppard on neuvokas sotilas, joka on muun muassa pelastanut yksin Atlantiksen vihollisihmisten valtaamisyritykseltä, estänyt Rodney McKayn avustuksella Daedalus-avaruusaluksen tuhoutumisen, paennut useasti viime hetkellä wraithien kynsistä, puolustanut kyläyhteisöä näkymättömältä energiahirviöltä ja huijannut kaksi wraithien emoalusta tuhoamaan toinen toisensa.


title: Seitsemännessä taivaassa

text: Seitsemännessä taivaassa (suomeksi myös Taivaan tähden, "For Heaven's Sake") on vuonna 1926 valmistunut yhdysvaltalainen mykkäelokuva, jonka ohjasi Sam Taylor. Pääosissa olivat Harold Lloyd ja Jobyna Ralston. Elokuva on yksi Lloydin tuottoisimmista ja "Seitsemännessä taivaassa" on mykkäelokuvien kulta-ajan kahdenneksitoista menestyksekkäin elokuva.


title: Seitsemännessä taivaassa

text: J. Harold Manners on miljonääri ja naistenmies, joka sattumalta joutuu köyhien asuttamaan kaupunginosaan. Siellä hän tietämättään tulee antaneeksi eräälle miehelle tarpeeksi rahaa, ja mies aloittaa uskonnollisen lähetystyön. Kun Manners kuulee, että hänen nimissään on aloitettu lähetystyö, hän päättää mennä miehen luo ja vaatia nimensä vetämistä pois. Manners kun ei usko itsensä olevan mitenkään osallisena koko touhussa. Kuitenkin paikan päällä hän ihastuu Hope-nimiseen tyttöön, joka työskentelee Veli Paulin lähetysasemalla. Saadakseen Hopen huomion itseensä Manners lähtee kaupungille, mutta lopputuloksena saa peräänsä vihaisen väkijoukon.


title: Seitsemännessä taivaassa

text: Lopulta Manners voittaa tytön luottamuksen ja menee naimisiin hänen kanssaan. Kuitenkaan kaikki Mannersin ystävät eivät katso hyvällä hänen rakastumistaan köyhään tyttöön.


title: Härmä-Seura

text: Härmä-Seura on entisen Alahärmän kunnan alueen kotiseutuyhdistys Kauhavalla Etelä-Pohjanmaalla. Se perustettiin vuonna 1947 kehittämään alueen elinvoimaisuutta ja omaehtoista kulttuuria. Päämääränä oli kotiseututietoisuuden lisääminen, kotiseutuhengen ylläpitäminen ja paikallisen omatoimisuuden voimistaminen.


title: Härmä-Seura

text: Härmä-Seura ylläpitää kotiseutumuseota kahdessa viljamakasiinissa Alahärmän kirkkoa vastapäätä. Vuonna 2003 hankitun Voltin Knuuttilanraitilla sijaitsevan perinteisen pohjalaistalon kunnostaminen kotiseututaloksi on ollut seuran suurin yksittäinen ponnistus 2000-luvulla. Seuran vuosittain ilmestyvä kotiseutulehti "Härmän Joulu" taltioi kertomuksia ja muistelmia paikkakunnan ihmisistä, tapahtumista ja kulttuurista. Kotiseutuarkisto kerää paikallishistoriallista asiakirja-, kartta-, valokuva- ja ääniteaineistoa. Härmä-Seura oli mukana perustamassa vuonna 1973 Alahärmän vuotuista kotiseutujuhlaa Härmälääsiä Häjyylyjä. Juhlien järjestämisvastuu ei enää ole Härmä-Seuralla, mutta sen vastuulla on ollut jo yli viidentoista vuoden ajan nimetä alahärmäläissyntyinen, muualla asuva henkilö, joka on valinnut kuluneen vuoden härmäläisen maineteon. Maineteon tehneelle henkilölle on jaettu kunniakirja Härmälääsissä Häjyylyissä. Seuralla on myös aktiivinen sukututkimustoimikunta, joka tutkii alahärmäläisiä kantataloja.


title: Lewyn kappale -tauti

text: Lewyn kappale -tauti on dementoiva aivosairaus. Sen tunnusmerkkinä ovat aivoista löytyvät solunsisäiset Lewyn kappaleet, jotka ovat alfa-synukleiinista ja muista proteiineista koostuvia poikkeavia kertymiä. Tauti on kolmanneksi yleisin muistisairaus, ja sitä on arvioitu Suomessa esiintyvän 5 prosentilla yli 75-vuotiaista.


title: Lewyn kappale -tauti

text: Lewyn kappale -tauti on nimetty saksalaissyntyisen neurologin Frederic Lewyn mukaan. Hän kuvaili vuonna 1912 aivoista löytämänsä inkluusiokappaleet, jotka myöhemmin nimettiin hänen mukaansa.


title: Lewyn kappale -tauti

text: Lewyn kappale -taudin keskeisin oire on etenevä kognitiivisten toimintojen heikentyminen, joka voi näkyä esimerkiksi tarkkaavaisuuden, muistin, toimintakyvyn tai visuospatiaalisen hahmotuksen häiriöinä. Taudin oireet ovat fluktuoivia, eli vireystila ja kognitio vaihtelevat ajankohdasta toiseen. Lisäksi tyypillisenä oireena taudissa ovat yksityiskohtaiset ja selväpiirteiset näköharhat. Kolmas keskeinen oire on parkinsonismi eli Parkinsonin taudin kaltainen motorinen jäykkyys, kävelyhäiriö ja liikkeiden hidastuminen. Lewyn kappale -tautiin voi liittyä myös REM-unen häiriöitä, tajunnanmenetyskohtauksia, kaatumisia, autonomisen hermoston toimintahäiriöitä, virtsainkontinenssia ja masentuneisuutta. Tautia sairastavat henkilöt ovat tyypillisesti herkkiä neuroleptilääkkeiden sivuvaikutuksille.


title: Lewyn kappale -tauti

text: Aivojen kuvantamistutkimuksissa voidaan nähdä alentunut dopamiinitransportterisitoutuminen tyvitumakkeissa ja heikentynyt verenvirtaus erityisesti okkipitaalisesti. Toisaalta aivojen magneettikuvauksessa sisemmän ohimolohkon rakenteet ovat suhteellisen hyvin säilyneitä, toisin kuin esimerkiksi Alzheimerin taudissa.


title: Lewyn kappale -tauti

text: Lewyn kappale -tautiin ei ole parantavaa hoitoa, ainoastaan oireita voidaan helpottaa. Alzheimerin tautiin kehitettyjen kolinergisten lääkkeiden on todettu auttavan myös Lewyn kappale -taudissa. Kyseessä on etenevä sairaus, joka johtaa yleensä kuolemaan vajaassa kymmenessä vuodessa.


title: Manta Ray

text:
Manta Ray on espanjalainen vuonna 1992 perustettu indie rock -yhtye, jonka ensimmäinen albumi "Manta Ray" julkaistiin vuonna 1995 sen jälkeen kun, kokoonpano oli palkittu Villa de Bilbao -kilpailun pop- ja rockmusiikin lohkossa. Englanniksi lauletulla mutta instrumentaalipainotteisella levyllä äänikokeilut ja säröytetyt kitaravallit yhdistyvät melankolisiin melodioihin. Seuraavana vuonna yhtye teki yhteistyössä muusikko-kirjailija Javier Corcobadon kanssa elokuvamusiikkia Gijónin
filmifestivaaleille. Yhteistyö antoi yhtyeen musiikille uutta suuntaa, ja vuonna 1998 ilmestynyt levy "Pequeñas puertas que se abren, pequeñas puertas que se cierran" nosti Manta Rayn kansainväliseen suosioon. Schwarz -yhtyeen levystä "Hard Listening" vaikuttunut yhtye levytti vuonna 2001 Schwarzin kanssa yhdessä albumin "Heptágono". Aiheen yhtyeen nimelle on antanut paholaisrausku ().


title: Papukaijakalat

text: Papukaijakalat ("Scaridae") on ahvenkalojen heimo. Heimoon kuuluu 9 sukua ja noin 83 lajia, joita tavataan trooppisilla koralliriutoilla Atlantilla, Intian valtamerellä ja Tyynellämerellä.


title: Papukaijakalat

text: Papukaijakalat on nimetty värikkään ulkoasun ja linnun nokkaa muistuttavan suun takia, jota se käyttää päästäkseen käsiksi syömänsä korallin sisäosaan. Jotkut lajit hakkaavat päätään riuttaan, kunnes siitä irtoaa suuria kimpaleita. Kalat murskaavat sitten korallinkappaleet levymäisillä hampaillaan syöden korallin pehmeän sisuksen. Jäte kulkeutuu ruoansulatuskanavan läpi ja erittyy hienona valkoisena korallihiekkana, joka liukenee veteen ja osa siitä päätyy uudelleen korallien käyttöön. Papukaijakalat vaurioittavat koralleja, mutta se ei ole riutalle kohtalokasta. On myös arveltu, että ne estävät koralliyhdyskuntia tukahtumasta kasvuunsa. Ne pitävät myös riutoilla kasvavat levät kurissa.


title: Wayan Limbak

text: Wayan Limbak (1897 – 5. syyskuuta 2003) oli indonesialainen tanssija. Hän oli kotoisin Balilta.


title: Wayan Limbak

text: Limbak muistetaan varsinkin balilaisesta kecakista eli ns. "apinatanssista", jonka hän kehitti yhteistyössä saksalaisen Walter Spiesin kanssa 1930-luvulla. Tyypillisesti miesten esittämä kecak saavutti nopeasti varsinkin Balilla vierailleiden turistien suosion.


title: Wayan Limbak

text: Limbakin oma kecak-ryhmä teki myös lukuisia kansainvälisiä esiintymisiä. Limbak kuoli Gianyarissa, Balin saarella 106-vuotiaana. Hän oli naimisissa kolmesti ja eli kaikkien vaimojensa ohitse.


title: Vainottu (vuoden 1996 elokuva)

text: Vainottu () on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, jonka on ohjannut Tom Holland. Elokuva perustuu Stephen Kingin romaaniin "Kirous" ("Thinner"). King esiintyy elokuvassa cameoroolissa kauppiaana.


title: Vainottu (vuoden 1996 elokuva)

text: Elokuva kertoo ylipainoisesta Billystä, joka ajaa mustalaisnaisen yli ja nainen kuolee. Oikeudessa tämä todetaan onnettomuudeksi ja Billy saa lähteä syyttömänä. Pian tämän jälkeen kuolleen mustalaisnaisen isä tulee tapaamaan Billyä, koskettaa häntä poskelle ja sanoo hänelle: ”laihempi”. Sitten mies katoaa paikalta. Seuraavana aamuna Billy huomaa, että hän on laihtunut oudosti. Ja laihtuminen vain jatkuu...


title: Idän Emigranttien klubi

text: Idän Emigranttien Klubi oli lokakuun vallankumousta Suomeen paenneiden ja maassa pitkään majailleiden venäläisten valkoisten emigranttien 1920-luvulla perustama yhteenliittymä, jonka tarkoituksena oli säilyttää ja vaalia vanhan keisarikunnan ja sen instituutioiden muistoa.


title: Idän Emigranttien klubi

text: Neuvostovallan kumoamiseen liittyvät pyrkimykset klubi kiisti julkisesti. Virallisesti klubin päätarkoitus oli toimia kulttuurihistorialliselta pohjalta. Klubilla oli päämaja Katajanokalla, nykyisen ENSOn talon paikalla olleessa Norrménin talossa (arkkitehti Theodor Höijer 1895), jossa se ylläpiti myös erästä Helsingin historian hienoimmista ravintoloista. Ravintolan maine olikin maankuulu: jopa sotavuosinakin, kun kaikki oli säännösteltyä, ravintolan nerokkaat kokit tekivät herkkuaterioita samoista aineksista, joista naapurit saivat aikaan nipin napin syömäkelpoista. Samoin ns. "tiskin alainen" myynti kukoisti loppuun asti, koska klubin johdolla oli henkilökohtaisia suhteita muun muassa Ruotsiin. Klubin johto oli pääasiassa sotaan kelpaamattomia ikämiehiä ja joitakin sotainvalideja - erittäin moni näistä miehistä oli haavoittunut jo talvisodassa, mistä johtuen jopa kiihkosuomalaisimmatkin valtionhallinnon jäsenet arvostivat klubia, vaikka klubin sisäinen käyttökieli olikin venäjä.


title: Idän Emigranttien klubi

text: Neuvostoliiton tiedustelu piti kyseisessä ravintolassa jatkuvasti urkkijoita, koska se uskoi klubin olevan "vastavallankumouksen polttopiste". Useita klubin jäseniä kuuluikin emigranttien puolisotilaallisiin järjestöihin, mutta näiden salaiset kokoukset tosiasiassa pidettiin kokonaan muualla, etupäässä taiteilijoiden suosimassa Kämp–hotellissa. Katajanokan tiloissa pidettiin vain klubin rutiiniasioita käsitteleviä hallituksen kokouksia ja yleiskokouksia. Viimeksi mainitut olivat kaikille avoimia, eikä hallituskaan kovin yksityisesti kokoontunut: vain budjettien valmistelukeskustelut olivat normaaliin tapaan tiukasti hallituksen sisäisiä.


title: Idän Emigranttien klubi

text: Arvo "Poika" Tuominen kertoo kirjassaan "Kremlin kellot" seuraavan tapauksen vuodelta 1934: Einari Laaksovirta -nimisen Neuvostoliitossa vakituisesti oleskelleen suomalaisen kommunistin ja varatuomarin - joka oli ennen vuotta 1918 laatinut Suomen perustuslakia yhdessä K. J. Ståhlbergin ja Otto Wille Kuusisen kanssa - Suomeen jäänyt vaimo Signe Laaksovirta, johon aviomies piti säännöllistä yhteyttä, oli nähty kyseisessä ravintolassa suomalaisen upseerin seurassa. Muutamaa päivää myöhemmin kuuluisa kommunistijohtaja Toivo Antikainen vangittiin Yrjö Leinon huvilalla Kirkkonummella. Vangituksi tuleminen johtui Leinon ja Antikaisen omasta varomattomuudesta, koska Suomen poliisi piti Leinon huvilaa vakituisesti silmällä - juuri laittomasti Suomeen tulleiden neuvostoliittolaisten sinne tulon varalta. Leino oli julkikommunistina yleensäkin jatkuvan silmälläpidon kohteena. Neuvostoliittolaiset kuitenkin tulkitsivat tapauksen ilmiannoksi: koska Signe Laaksovirran ja suomalaisen upseerin tapaaminen sattui paikassa, joka oli määritetty neuvostovastaisten juonittelujen polttopisteeksi, niin eihän kyseinen tapaaminen voinut olla mikään muu kuin tiedustelu-upseerin ja agentin kohtaaminen.


title: Idän Emigranttien klubi

text: Tätä harhaluuloa ei horjuttanut mikään, eikä Otto Wille Kuusinenkaan tehnyt mitään tuomitun puolesta, vaikka Laaksovirran vaimo oli hänen sisarensa. Syytön Laaksovirta tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin Antikaisen kavaltajana. Myös Leinon vankien kuulusteluissa ilmeni samaa: kun muun muassa Boris Björkelund kertoi kysyttäessä käyneensä syömässä kyseisessä ravintolassa, kun sieltä sai parempaa ruokaa edullisemmin kuin muualta, niin kuulustelija merkitsikin pöytäkirjaan:


title: Idän Emigranttien klubi

text: Björkelund kieltäytyi allekirjoittamasta moista, jolloin kuulustelija kirjoitti itse hänen nimensä asianomaiseen kohtaan.


title: Idän Emigranttien klubi

text: Klubi ravintoloineen määrättiin lakkautettavaksi välirauhansopimuksen vastaisena “antikommunistisena“ ja “neuvostovastaisena“ järjestönä, ja sen omaisuus takavarikoitiin. Samoin klubin kustantama emigranttien oma lehti lakkautettiin. Rakennus purettiin vuonna 1960 Enso Oy:n uuden toimitalon tieltä.


title: Idän Emigranttien klubi

text: Klubi julkaisi emigranttien omaa venäjänkielistä lehteä. Sitä toimitti klubin puheenjohtaja, entinen kenraali Severin Dobrovolskij, jota onkin sittemmin pidetty ainoana henkilökohtaiselta poliittiselta ominaispainoltaan riittävän merkittävänä Leinon vankina.


title: Vrångö

text: Vrångö on saari ja taajama Göteborgin eteläisessä saaristossa, Länsi-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Se on saariston eteläisin asuttu saari noin 380 asukkaallaan, ja kuuluu Göteborgin kunnan Styrsön hallinnolliseen alueeseen. Pinta-alaltaan se on 0,36 neliökilometriä suuri.


title: Hevia

text: Hevia (oik. José Ángel Hevia Velasco, s. 1967) on espanjalainen Asturiasta kotoisin oleva gaita-säkkipillin soittaja. Hän esiintyy usein yhdessä rumpuja soittavan siskonsa Maria Josén kanssa. Vuonna 1992 hän voitti säkkipillisolistin ensimmäisen palkinnon Festival Interceltique de Lorient -festivaaleilla.


title: Hevia

text: Hevian kenties tunnetuin kappale on "Busindre Reel" (1999) levyltä "Tierra de Nadie" (No Man's Land).


title: Köpstadsö

text: Köpstadsö, arkikielessä usein Kössö, on kylä, pientaajama ja saari Göteborgin eteläisessä saaristossa, Länsi-Götanmaan läänissä, Ruotsissa. Se kuului aiemmin Göteborgin kunnan Styrsön kaupunginosalautakunnan alueeseen. Köpstadsön pientaajamassa on 114 asukasta, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria.


title: Björkö (Öckerö)

text: Björkö on saari ja taajama Göteborgin pohjoisessa saaristossa, Länsi-Götanmaan läänissä, Ruotsissa. Se kuuluu Öckerön kuntaan. Vuonna 2005 taajamassa asui 1 409 ihmistä, ja pinta-alaltaan se on 0,90 neliökilometrin suuruinen. Itse saari on pinta-alaltaan 5,5 neliökilometriä. Suurin osa Björkön asukkaista pendelöi Göteborgin kuntaan ja takaisin.


title: Frederic Lewy

text: Frederic Henry Lewey (alk. Friedrich Heinrich Lewy, 1885 Berliini, Saksa – 5. lokakuuta 1950 Haverford, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli merkittävä neurologi. Hänet tunnetaan ehkä parhaiten löytämiensä Lewyn kappaleiden ansiosta, jotka ovat aivoista löytyviä poikkeavia proteiinikertymiä. Niitä havaitaan tyypillisesti Lewyn kappale -taudissa ja Parkinsonin taudin dementiassa.


title: Frederic Lewy

text: Lewy syntyi Berliinissä vuonna 1885, ja eli siellä vuoteen 1933 asti, jolloin hänet erotettiin virasta juutalaisuuden vuoksi. Hän muutti ensin vuonna 1933 Englantiin ja sieltä 1934 Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli kuolemaansa asti. Lewy kuvasi ensimmäisen kerran vuonna 1912 paralysis agitans -sairautta (nyk. Parkinsonin tautia) sairastavien potilaiden aivoista löytämänsä inkluusiokappaleet, jotka myöhemmin nimettiin hänen mukaansa Lewyn kappaleiksi.


title: Frederic Lewy

text: Leweyyn viitataan yleensä nimellä "Lewy", vaikka hän Yhdysvaltoihin muutettuaan muutti nimensä muotoon "Frederic Henry Lewey".


title: Kazakstanin jalkapallomaajoukkue

text: Kazakstanin jalkapallomaajoukkue edustaa Kazakstania jalkapallossa. Erottuaan Neuvostoliitosta Kazakstan pelasi ensimmäisen maaottelunsa 1. kesäkuuta 1992 Turkmenistania vastaan. Kazakstan kuului aluksi Aasian jalkapalloliittoon AFC:hen, mutta liittyi Euroopan jalkapalloliittoon UEFA:n vuonna 2002. Kazakstan otti vuoden 2008 EM-kisojen karsinnoissa ensimmäisen voittonsa kukistamalla 24. maaliskuuta 2007 Serbian kotonaan 2-1.


title: Källö-Knippla

text: Källö-Knippla, arkikielessä usein vain Knippla, on saari ja taajama Göteborgin pohjoisessa saaristossa, Länsi-Götanmaan läänissä, Ruotsissa. Se kuuluu Öckerön kuntaan. Saari syntyi, kun alun perin erilliset saaret Källö ja Knippla rakennettiin toisiinsa kiinni. Källö-Knipplan taajama on pinta-alaltaan 29 hehtaaria ja siellä on 369 asukasta.


title: Markku Paasonen

text: Markku Paasonen (s. 14. marraskuuta 1967 Oulu) on suomalainen runoilija. Hän on julkaissut viisi runokokoelmaa sekä romaanin "Pienet kalat syövät suuria kaloja" (2014). Runoteos "Voittokulku" toi Paasoselle Kirjallisuuden valtionpalkinnon vuonna 2002, ja "Lauluja mereen uponneista kaupungeista" oli vuoden 2007 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana. Paasosta on luonnehdittu proosarunon mestariksi ja vanhan runomuodon uudistajaksi.


title: Utah Saints

text: Utah Saints on tanssimusiikkiyhtye Leedsistä. Yhtyeen muodostavat Jez Willis ja Tim Garbutt, joiden lisäksi live-esiintymisiin osallistuu vaihtelevia muusikoita. Utah Saints oli yhtenä pioneerina tuomassa samplausta pop-musiikin ja tanssimusiikin valtavirtaan.


title: Utah Saints

text: Yhtyeen ensimmäisiä hittejä olivat singlet "What Can You Do For Me", "Something Good" ja "Believe In Me", joissa samplattiin Gwen Guthrieta, Kate Bushia ja Human Leaguea. Yhtye siirtyi poispäin laulun samplauksesta singleillä "I Want You" ja "I Still Think Of You".


title: Utah Saints

text: Debyyttialbuminsa "Utah Saints"in (1992) ja singlen "Ohio" jälkeen yhtye katosi julkisuudesta useaksi vuodeksi, mutta jatkoi remixien tekemistä muun muassa Blondielle, Human Leaguelle ja Simple Mindsille. Se teki myös teemamusiikin Mortal Kombat-elokuvaan ja tuotti musiikkia muille artisteille. Samaan aikaa yhtye valmisteli omaa musiikkia ja kokonaisen levyn, mutta näitä ei kunnolla edes julkaistu.


title: Utah Saints

text: Utah Saints nousi listoille taas vuonna 1999 singleillä ”"Love Song"”, ”"Funky Music"”, ”"Power To The Beats"” ja ”"Lost Vagueness"”, jotka julkaistiin levyllä ”"Two"”. Vuonna 2000 yhtye teki soundtrackin Carmageddon TDR2000 -videopeliin. Vuoden 2002 jälkeen duo on taas vetäytynyt taka-alalle ja tehnyt vain DJ-keikkoja.


title: Lockheed-Martin TPS-117

text: Lockheed-Martin TPS-117 on Lockheed-Martinin valmistama siirrettävä, mutta jatkuvaan käyttöön tarkoitettu kaukovalvontatutka. Tutka voidaan saada kahdeksan henkilön ryhmän avulla toimintakuntoon tunnin kuluessa alueelle saapumisesta. Tutkan antenni ja laitetila voidaan kuljettaa paikalle kahdella rekalla tai kahdella Hercules C-130-sotilaskuljetuskoneella. TPS-117 kykenee suorittamaan 90%:ia niistä tehtävistä, jotka voidaan suorittaa kiinteästi paikalleen asennettavalla sitä laajemmalla Lockheed-Martin FPS-117-kaukovalvontatutkalla. AN/FPS-117-tutkia käytetään 20 maassa, mikä tekee siitä maailman laajimmin käytetyn kaukovalvontatutkatyypin.


title: Lockheed-Martin TPS-117

text: TPS-117-kaukovalvontatutkia käyttävät Yhdysvaltain lisäksi Australia , Brasilia, Korean tasavalta, Latvia, Pakistan, Tanska Taiwan ja Viro.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä on suomalainen klassikkoelokuva vuodelta 1946. Se perustuu Hella Wuolijoen samannimiseen näytelmään vuodelta 1940. Viidestä mustavalkoisesta "Niskavuori"-sarjan elokuvasta "Loviisa" valmistui toisena. Tapahtumien aikajärjestyksessä se on ensimmäinen: se ajoittuu 1880-luvulle.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Suuriruhtinaskunnan vällyjen alla on monenlaista epäsäätyistäkin säpinää. Niskavuoren isäntä havittelee itselleen piika Malviinaa, mutta talon kunnia vaatii avioliittoa rikkaan Loviisan kanssa. Tahtojen taistelussa sukutilan etu syrjäyttää yksilön edun. Valentin Vaalan ohjaamalle ja Eino Heinon kuvaamalle elokuvalle myönnettiin vuonna 1947 Jussi-palkinnot ohjauksesta, kuvauksesta ja Emma Väänäselle naispääosasta. Niskavuoren nuoresta miniästä kertova elokuva keräsi elokuvateattereissa puolisen miljoonaa katsojaa. Televisiossa "Loviisa" esitettiin ensi kerran 12. syyskuuta 1964.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: 1880-luku. Häme. Niskavuoren suurtilalla asuu ydinperhe eli vanha emäntä jälkeläisineen, jotka ovat vanhin poika ja Niskavuoren isäntä Juhani, pikkuveli Antti, määrätietoinen Heta-sisko ja kuopuksena iloluontoinen Kustaava. Sisarukset juttelevat heinäpellolla siitä, kuka kenetkin nai ja puhelevat suurtilansa raha-asioista. Juhani haluaisi naida Niskavuoren hehkeä piian, mejerska Malviinan, jonka kanssa hänellä on yhteinen poika, jonka isyys tosin on tarkoin salattu. Myös renki Martti haluaa piian itselleen. "Martti taitaa kokea verkkojaan", Juhani kyselee Malviinalta tavatessaan renkinsä tämän seurassa. "Kokevat niitä muutkin... mutta tyhjää on!", Malviina tokaisee ylpeänä. Niskavuorelle ei piikoja naida, on taasen vanhan emännän järkkymätön kanta. Lisäksi suurtila on pahoin velkaantunut, joten Juhanin on naitava rahaa.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Piian naiminen olisi Niskavuoren perinteitä ravisuttava skandaali. Vanha emäntä haluaa Juhanin naivan rikkaan Saaroisten Loviisan Längelmäeltä. Jos Juhani ei tähän suostu, Nikkilän Kirstin kanssa seurusteleva Antti periköön Niskavuoren! Aikansa vastustettuaan Juhani taipuu äitinsä ja Niskavuoren tahtoon. Hän lähtee puhemiehineen Saaroisiin kosiomatkalle ja tapaa Loviisan ensimmäisen kerran sitten lapsuusvuosien. Syrjässä maailmanmenosta Hämeen koillissyrjällä elänyttä Loviisaa kiehtoo ajatus elämästä Niskavuorella rintamaiden sydämessä. Loviisa päättää tulla Juhanille vaimoksi ja suurtila saa nöyrän miniän rahoineen. Juhani ei kuitenkaan pääse Malviinan yli, vaan alkaa pitää tätä jalkavaimonaan. Oltuaan piikana jonkin aikaa toisaalla, Malviina palaa Juhanin tahdosta Niskavuorelle. Vanha emäntä ja Heta haluavat savustaa Malviinan ulos. Kustaava ja Antti yrittävät tasapainoilla vastakkaisten voimien välissä. Yritetäänpä Antistakin tehdä aviomiestä Malviinalle ja häntä väitetään Malviinan pojan isäksi.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Alkuun Loviisa on hyvin säyseä nuori emäntä, hän pyrkii välttämään konflikteja ja tulee hyvin toimeen anoppinsa kanssa. Hän sallii kälynsä Hetan emännöidä Niskavuorta, vaikka Juhani ja Kustaava muistuttavat Loviisalle, että tämän ei tulisi antaa liiaksi Hetan määräillä.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Tarinan käännekohta on, kun Loviisalle paljastuu miehensä suhde Malviinaan. Hän yhyttää heidät suutelemassa toisiaan Niskavuoren tuvassa ja juoksee järkyttyneenä metsään. Seuraavana päivänä Loviisan isä vierailee Niskavuorella, ja häneltä pyritään salaamaan tapahtunut. Loviisa vauvoineen palaa pahoinvoivana metsästä, hänen isänsä arvelee tyttären huonon olon johtuvan raskaudesta. Myös vanha emäntä on tuvassa, ja hän kuolee yllättäen keinutuolissa istuessaan. Loviisa ottaa vihdoin paikkansa emäntänä, eikä anna Hetan enää komennella itseään.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Loviisa ja Juhani ajautuvat konfliktiin. Juhani yrittää hukuttaa naisasiat viinapulloon. Samalla hänen pitäisi rakentaa senaattorin uraa talonpoikaissäädyn edustajana. Kun Juhani lähtee Helsinkiin, Loviisa kutsuu Malviinan ja tämän äidin, Juse-muorin, puhutteluun. Loviisa ehdottaa Malviinalle, että tämä lähtisi Pohjanmaalle piiaksi Loviisan sukulaisten luo. Loviisa tarjoaa Malviinalle kolmea sataa markkaa taloudelliseksi tueksi. Ylpeä Malviina ei ota rahoja, hän tulkitsee rahatarjouksen Loviisan yritykseksi ostaa aviomiehensä Malviinalta. Malviina lähtee Niskavuorelta poikineen. Juhani vaatii Loviisaa paljastamaan Malviinan olinpaikan. Loviisa ei suostu. Elokuvan lopussa Niskavuorella pidetään juhlat, joihin saapuu pitäjän silmäätekeviä. Saunan kautta isäntäkin saadaan edustuskuntoon; hän sanoo Loviisalle tulleensa järkiinsä, eikä halua menettää taloaan ja asemaansa yhden naisen tähden. Raivoisan rymistelyn jälkeen Loviisa on lunastanut paikkansa Niskavuoren emäntänä.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: "Loviisa" kuvattiin kesällä ja syksyllä 1946. Niskavuoren tilaa elokuvassa esittää Pakaraisten talo Lammilla Syrjäntaustan kylässä. Saaroisten tilana on Ojakkalan talo Nurmijärvellä Palojoen kylässä.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: "Loviisa" sai aikalaiskriitikoilta pääasiassa myönteisen vastaanoton. Tamperelainen Aamulehti kirjoitti: ""Loviisa" on valmistettu hyvin huolellisesti niinkuin yleensä Suomi-Filmin elokuvat --- Vaala on pyrkinyt vakavasti sekä filmaattisuuteen, että taiteelliseen ilmaisuun, mutta nähdäkseni onnistunut siinä vain puolittain." Aamulehti kritisoi elokuvan alkua pitkäveteiseksi tapahtumien valmisteluksi, mutta huomautti, että loppua kohden elokuvan dramaattinen jännitys kohoaa. Helsingin Sanomat hehkutti Eino Heinon kuvausta, hänen kykyään saada hämäläinen luonto niin täyteläisen hellästi kuvattua, että se liikuttaa mieltä. "Mitä missä milloin 1990" -kirjassa Kari Uusitalo valitsi "Loviisan" yhdeksi sadasta merkittävästä suomalaisesta näytelmäelokuvasta. Hän piti sitä parhaana Vaalan kolmesta Niskavuori-filmatisoinnista.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Risto Hannula arvioi "Loviisan" olevan "Niskavuoren naisiin" verrattuna "hieman jäsentelemätön ja liian tasainen".


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Valtion elokuvatarkastamo lyhensi yhdellä metrillä elokuvan alkupuolen kohtausta, jossa Juhani asettaa kätensä Malviinan polvelle ja kohottaa isännän lumonneen piian hametta.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Ruotsissa elokuva tunnetaan nimellä "Gårdarnas folk", ja sen ensi-ilta oli 15. elokuuta 1947. "Loviisa"-elokuvalla on myös englanninkielinen nimi "Louisa" ja ranskankielinen nimi "Louise". Samasta aiheesta tehtiin televisioelokuva "Niskavuoren nuori emäntä" vuonna 1987.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Väänänen tulkitsi Loviisaa myös elokuvissa "Niskavuoren Heta" (1952) ja "Niskavuoren naiset" (1958). Palo tulkitsi Edvin Laineen Niskavuori-filmatisoinneissa 1950-luvulla Juhanin poikia Aarne Niskavuorta ja Juhani Mattilaa. Hän oli näytellyt Aarnea myös Vaalan "Niskavuoren naiset" -elokuvassa vuonna 1938.


title: Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä

text: Wuolijoen alkuperäisnäytelmässä on kolme näytöstä, ja kussakin niistä kaksi kuvaelmaa. Elokuvan alkuun lisättiin tapahtumia, joita näytelmässä ei ole. Tapahtumia laajennettiin Niskavuoren tilan ulkopuolelle, muun muassa Saaroisiin. Myös henkilökaartia muutettiin.


title: Marstrand

text: Marstrand on taajama ja entinen kaupunki Kungälvin kunnassa Länsi-Ruotsin rannikolla. Se sijaitsee Bohuslänin maakunnassa ja Länsi-Götanmaan läänissä. Marstrand on sijoittunut kahdelle saarelle, Marstrandsönille ja Koönille. Se on pinta-alaltaan 0,88 neliökilometrin suuruinen, ja sen asukasluku on noin 1 300. Monet saaren asukkaista käyvät työssä Göteborgissa. Marstrandin suuriin nähtävyyksiin kuuluu 1600-luvulla rakennettu Carlstenin linnoitus. Marstrand on väkiluvultaan Ruotsin pienin taajama, joka on entinen kaupunki.


title: Marstrand

text: Marstrandin perusti 1200-luvulla kuningas Haakon IV Haakoninpoika. Vuonna 1449 kaupungissa kruunattiin Kristian I Norjan kuninkaaksi, ja vuonna 1658 Marstrand muun Bohuslänin ohella liitettiin osaksi Ruotsia. Vuonna 1775 kaupunki sai kuningas Kustaa III:lta vapaasatamaoikeudet. Osana Ruotsin vuoden 1971 kuntauudistusta Marstradin kaupunki liitettiin osaksi Kungälvin kuntaa.


title: Turun ylioppilasteatteri

text: Turun ylioppilasteatteri on Turussa toimiva harrastajateatteri, joka perustettiin vuonna 1959. Teatteri tuottaa vuosittain 4-5 näytelmää sekä kabaree-esityksen vapunaattona. Teatterilla on noin 100 jäsentä ja se järjestää esitysten lisäksi myös teatterialan koulutusta. Teatterin riveistä on vuosien varrella noussut monia teatterialan ammattilaisia ja suunnannäyttäjiä.


title: Turun ylioppilasteatteri

text: Turun ylioppilasteatterin näyttämö on toiminut nykyisissä tiloissaan osoitteessa Linnankatu 23 Aurajoen rannassa vuodesta 1979 alkaen. Teatterin toimisto muutti viereiseen rakennukseen vuonna 2008.


title: Turun ylioppilasteatteri

text: Teatterin ylintä päätäntävaltaa pitää hallussaan vähintään kaksi kertaa vuodessa kokoontuva jäsenkokous. Kokouksissa jäsenistö valitsee sekä ohjelmiston että päätöksiä toimeenpanevan johtokunnan.


title: Turun ylioppilasteatteri

text: Turun ylioppilasteatteria edelsi vuonna 1952 perustettu kerho Turun Ylioppilasnäyttelijät. Vasta kahta vuotta myöhemmin se teki ensimmäisen julkisen esityksensä Jean Anouilh’n näytelmästä "Jeanette ja Romeo". Turun ylioppilaslehden kriitikon mukaan puutteita oli jopa vuorosanojen osaamisessa.


title: Turun ylioppilasteatteri

text: Kerho toimi epäsäännöllisesti ja ajoittain toiminta taukosi kokonaankin. Vuonna 1958 ohjaajaksi saatiin Turun Vapaanäyttämön Pentti Siivonen, minkä jälkeen toiminta muuttui pian säännölliseksi ja teatteri perustettiin. Siivosen ensimmäinen ohjaus oli "Kerjäläisooppera". Vuonna 1965 teatteri vieraili Saksan ylioppilasteatterifestivaaleilla ja sai kiitosta Kyösti Kelhän ohjaamilla näytelmillä "Kihlaus" ja "Münchhausen".


title: Turun ylioppilasteatteri

text: Teatteri toimi alkuun monissa eri paikoissa, kuten luentosaleissa ja urheilutiloissa. Vuonna 1967 teatteri sai omat tilat Lounais-Suomen Maalaistentalosta, jossa se toimi vuoteen 1979 saakka. Tällöin toiminta siirtyi nykyiseen tilaan, jonka teatterin jäsenistö remontoi yhdessä Turun kaupungin kanssa. Kesäteatteria Turun ylioppilasteatteri on tehnyt vuodesta 1967 alkaen.


title: Turun ylioppilasteatteri

text: 1980-luvulla Turun ylioppilasteatterin tulkinta Per Olov Enquistin näytelmästä "Tribadien yö" sai menestystä Monacossa harrastajateatterien maailmantapahtumassa. Eeva-Liisa Mannerin "Toukokuun lumi" esitettiin vierailuilla Tartossa ja Bratislavassa. Peräkkäisinä vuosina 1986 ja 1987 TYT toimi kansainvälisen ylioppilasteatterifestivaalin isäntänä, ja kotimainen Ylioppilasteatterifestivaali on järjestetty Turussa vuonna 2002 sekä Turun kulttuuripääkaupunkivuonna 2011.


title: Turun ylioppilasteatteri

text: Vuonna 1999 teatterin toiminta oli vaakalaudalla, kun kaupunki lopetti teatterirakennuksen vuokratuen. Turun ylioppilasteatteri selvisi kuitenkin kassakriisistä ja sai järjestettyä taloutensa niin, että tila säilyi sen käytössä. Uusi tilakriisi syntyi vuonna 2007, kun kaupunki laittoi rakennuksen myyntiin. Joulukuussa 2007 Turun Yliopistosäätiö osti tilan ja teatterin toiminta saattoi jatkua. Vuonna 2009 teatteri vietti 50-vuotisjuhliaan.


title: Turun ylioppilasteatteri

text: Turun Ylioppilasteatteri joutui perumaan Samuel Beckettin näytelmän "Godota odottaessa" esitykset juuri ennen ensi-iltaa maaliskuusa 2018, sillä oikeuksien omistaja Beckettin perikunta ei hyväksy näyttelijävalintaan tehtyä muutosta, että miesrooleja näyttelisivät naiset.


title: Styrsö

text: Styrsö on taajama, entinen kunta ja saari Göteborgin eteläisessä saaristossa, Länsi-Götanmaan läänissä, Ruotsissa. Se kuuluu nykyään Göteborgin kuntaan, ja on Styrsön hallinnollisen alueen keskuspaikka. Taajama on pinta-alaltaan 1,58 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 1 400.


title: Aurajoki virtaa

text: Aurajoki virtaa on Turussa vuosina 2004 ja 2006 järjestetty iskelmämusiikkifestivaali. Tapahtumapaikkana oli Aurajoen varrella sijaitseva Teatteriaukio.


title: Aurajoki virtaa

text: Vuoden 2004 ensimmäisenä päivänä esiintyjinä olivat Rami Rafael, Johanna Debreczeni ja Danny. Toisena päivänä esiintyi tangokuningas Tommi Soidinmäki, muita tangokuninkaallisia sekä Seitsemän seinähullua veljestä. Vuonna 2004 iskelmäfestivaali keräsi 4 000 kävijää.


title: Aurajoki virtaa

text: Vuonna 2006 tapahtumassa esiintyivät Tarja Lunnas, Kirka, Markku Aro, Annika Eklund, Tony Montana, Lauri Tähkä & Elonkerjuu, Vaakku & Vilen ja Lumipallo Band. Tapahtuman yhteydessä nauhoitettiin jakso TV 2:n "Kesäillan valssi" -ohjelmaa juontajinaan Sari Tamminen ja Kyösti Mäkimattila.


title: Shampoo (yhtye)

text: Shampoo oli brittiläinen kahden naisen pop-duo, joka levytti vuosina 1993–2000. Yhtyeen jäsenet olivat Jacqui Blake ja Caroline "Carrie" Askew.


title: Shampoo (yhtye)

text: Jacqui Blake ja Carrie Askew tapasivat teini-ikäisinä koulussa Plumsteadissa. 1990-luvun alussa he alkoivat kirjoittaa Manic Street Preachersin ensimmäistä fanilehteä, jonka nimi oli Last Exit. Molemmat esiintyivät sittemmin Manic Street Preachersin ”Little Baby Nothing”-singlen videolla. Shampoon ensimmäinen single ”Blisters and Bruises” julkaistiin vuonna 1993. Tämä ja seuraava single ”Bouffant Headbutt” saivat hyvät arvostelut lehdissä kuten NME ja Melody Maker, mutta jäivät huomaamatta laajalta yleisöltä.


title: Shampoo (yhtye)

text: Kaksi ensimmäistä singleä olivat puhdasta tyttö-punkia, mutta seuraavana vuonna he julkaisivat menestyksekkäimmän kappaleensa ”Trouble” ja levyn ”We Are Shampoo”, jotka olivat enemmän pop-henkisiä. Asenteellinen musiikki toi faneja sekä pop- että rock-musiikin ystävien joukosta. Shampoon seuraava levy ”Girl Power” julkaistiin vuonna 1995, mutta siihen mennessä yhtye oli lähes tyystin unohdettu. Käsite ”"Girl Power"” oli Helen Loven singleltä Formula One Racing Girls ja sen teki tunnetuksi paria vuotta myöhemmin Spice Girls.


title: Shampoo (yhtye)

text: Vaikka Shampoo ei enää kerännyt menestystä kotimaassaan, se oli hyvin suosittu Japanissa ja yhtyeen jäsenet nousivat Britannian rikkaimpien naisten listaan vuonna 1995. Yhtyeen suosio Japanissa saattaa selittyä sen viehtymyksellä kaikkea pinkkiä, muovista ja kitschiä kohtaan. Yhtyeen kolmas levy ”Absolute Shampoo” julkaistiin vain Internetissä ja yhtye lopetti toimintansa pian tämän jälkeen.


title: Turun elokuvakerho

text: Turun elokuvakerho on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut elokuvakerho. Se perustettiin vuonna 1952. Yhdistys on määritellyt tehtäväkseen epäkaupallisen elokuvakulttuurin ja -sivistyksen vaalimisen Turussa.


title: Turun elokuvakerho

text: Kerho järjestää kaksi kertaa vuodessa laadukkaiden elokuvien näytössarjan ja muuta elokuvaan liittyvää toimintaa.


title: Turun elokuvakerho

text: Elokuvahistorioitsija Kari Uusitalo sanoo Turun Elokuvakerhon olleen helsinkiläisten Studion ja Akateemisen Filmikerhon ohella yksi kolmesta uranuurtajakerhosta ja syntyneen Aito Mäkisen aloitteesta. Perustajiksi hän nimeää Jukka Martinkarin ja Heimo Kallion. Vuonna 1952 perustetun elokuvakerhon tarkoituksena oli pyrkiä ”kehittämään elokuvayleisön makua väläyttämällä muutamin valikoiduin esimerkein elokuvahistorian kehitystä ja suurimpia nimiä”. Kerhon perustajat olivat lähinnä toimittajia ja teatteri-ihmisiä, ja jäseniä oli ensimmäisenä toimikautena noin sata. Kerho toimi syksystä 1953 kevääseen 1956 Turun Taiteilijaseuran alajaostona.


title: Turun elokuvakerho

text: Ennen Turun elokuvakerhon perustamista Turussa toimi 1950-luvun alussa ranskalaisen elokuvan kerho. Samana vuonna 1952 ensimmäisten helsinkiläisten elokuvakerhojen kanssa perustettu Turun elokuvakerho aloitti Turun taiteilijaseuran alajaostona syyskuuhun 1955 asti, jolloin toiminta keskeytettiin talousvaikeuksien takia. Jo samassa kokouksessa päätettiin kuitenkin. perustaa uusi elokuvakerho, jonka perustamiskokous pidettiin 1956 helmikuussa. Henkilöt olivat suunnilleen samoja kuin vuoden 1952 puuhamiehet, millä perusteella Turun elokuvakerhon historian voi katsoa ulottuvaksi vuoteen 1952 ja kerhon voi sanoa olevan Suomen vanhin yhä toimiva elokuvakerho.


title: Turun elokuvakerho

text: Vuonna 1956 uuden yhdistyksen tarkoitukseksi määriteltiin ”olla yhdistävänä elimenä elokuvataiteesta kiinnostuneiden ihmisten välillä ja kehittää jäsenten elokuvatietoutta”. Tätä yhdistys toteutti järjestämällä selostus-, kurssi- ja elokuvatilaisuuksia. Turkulaisten ylioppilaskuntien jäsenille myönnettiin jäsenmaksusta alennusta, ja elokuvakerholaisista noin puolet olikin korkeakouluopiskelijoita.


title: Turun elokuvakerho

text: Suurimmillaan Turun elokuvakerhossa oli jäseniä 530 vuonna 1962.


title: Irving Brecher

text: Irving Brecher (17. tammikuuta 1914 New York, New York – 17. marraskuuta 2008 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvien käsikirjoittaja ja ohjaaja.


title: Irving Brecher

text: Brecher teki käsikirjoitukset muun muassa Marxin veljesten elokuviin "Päivä sirkuksessa" (1939) ja "Päivä lännessä" (1940).


title: Irving Brecher

text: Brecher oli vuonna 1944 ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi käsikirjoituksestaan elokuvaan "Tyttö ja kosija".


title: Pyhän Hengen kappeli

text: Pyhän Hengen kappeli on Turun keskustassa, niin sanotun Julinin korttelin kellarissa sijaitseva katoliseksi kappeliksi vihitty ekumeeninen pyhäkkö. Se on rakennettu 1980-luvulla paljastuneiden Pyhän Hengen kirkon raunioiden yhteyteen.


title: Pyhän Hengen kappeli

text: Kappelin paikalla toimi jo 1390-luvulla Pyhän Hengen Hospitaalin ylläpitämä Pyhän Hengen talo. Talon toiminta loppui uskonpuhdistuksen myötä. Vuonna 1588 aloitettiin Pyhän Hengen kirkon rakentaminen paikalle. Rakennustyöt kuitenkin pitkittyivät ja kirkko paloi niiden aikana. Lopulta kirkko määrättiin purettavaksi 1690-luvulla.


title: Pyhän Hengen kappeli

text: Vuonna 1986 Pyhän Hengen talon ja Pyhän Hengen Kirkon jäännökset löytyivät arkeologisissa kaivauksissa ja niille rakennettiin kappeli.


title: Elisabeth Eybers

text: Elisabeth Françoise Eybers (16. helmikuuta 1915 – 1. joulukuuta 2007) oli eteläafrikkalainen runoilija. Hänen tuotantonsa on kirjoitettu alun perin afrikaansiksi, mutta sitä on käännetty myös muille kielille.


title: Elisabeth Eybers

text: Eybers opiskeli Witwatersrandin yliopistossa. Valmistuttuaan hän ryhtyi journalistiksi. Eybers meni vuonna 1937 naimisiin liikemies Albert Wesselsin kanssa ja sai kolme tytärtä ja yhden pojan.


title: Elisabeth Eybers

text: Eybers voitti Hertzog-palkinnon vuosina 1934 ja 1971. Hänelle myönnettiin myös muita kunnianosoituksia sekä Alankomaissa että Etelä-Afrikassa.


title: Elisabeth Eybers

text: Avioeronsa jälkeen vuodesta 1961 Eybers asui Amsterdamissa, jossa hän kuoli 92 vuoden ikäisenä.


title: Joahas (Juuda)

text: Joahas (; "Iōakhaz"; ) oli Juudan kuningas vuosina 814–797 eaa. Hän tuli kuninkaaksi 23-vuotiaana isänsä Josian kuoleman jälkeen ja hallitsi kolme kuukautta. Hänen aikanaan Juuda joutui Egyptin vasalliksi, sillä Egypti oli voittanut Megiddon tasangolla Josian sotavoimat. Faarao Neko pelasti viimeisen assyrialaisen varustuksen häviöltä Karkemiissa ja vangitutti sen jälkeen Joahasin. Neko erotti tämän ja asetti Juudan uudeksi kuninkaaksi Joahasin veljen Eljakimin muuttaen tämän nimen Joojakimiksi. Joahas vietiin Egyptiin, jossa hän kuoli.


title: Joojakim

text: Joojakim oli yksi Raamatussa mainituista Juudan kuninkaista. Hänen alkuperäinen nimensä oli Eljakim, mutta Faarao Neko antoi hänelle uuden nimen. Hän oli myös yksi Josian pojista. Hän tuli valtaan 25-vuotiaana, kun hänen veljensä otettiin viralta, ja hallitsi 11 vuotta. Joojakimin hallituskauden alkuvaiheissa Babylonia nujersi Egyptin, ja Joojakim joutui tunnustamaan Babylonian ylivallan huolimatta Egyptiä kohtaan tuntemastaan sympatiasta. Viimeisenä hallitusvuotenaan Joojakim nousi kapinaan Egyptin tukeen luottaen. Nebukadnessar ja babylonialaiset valloittivat koko maan ja aloittivat Jerusalemin piirityksen noin vuonna 597eaa. Silloin Joojakim yllättäen kuoli, ja kuninkaaksi tuli hänen poikansa Jojakin.


title: Pyhän Henrikin ekumeeninen taidekappeli

text: Pyhän Henrikin ekumeeninen taidekappeli on Turun Hirvensalossa sijaitseva liimapuurakenteinen kappeli. Se vihittiin käyttöön helluntaina 15. toukokuuta 2005. Kappelin suunnittelukilpailun voitti tammikuussa 1996 Matti Sanaksenahon työ "Ikthys" (). Lasimaalaukset ovat taiteilija Hannu Konolan käsialaa. Alttari, penkit ja puuovet ovat Kain Tapperin suunnittelemat.


title: Pyhän Henrikin ekumeeninen taidekappeli

text: Rakennus on päällystetty ulkopuolelta kuparilla. Kappelin kannatusyhdistys oli toivonut löytävänsä suunnitelman, jossa taiteen keinoin toteutuu näky toivosta ja kirkkojen ykseydestä. Kappelissa on noin 120 istumapaikkaa.


title: Pyhän Henrikin ekumeeninen taidekappeli

text: Rakennusta on esitelty laajasti kansainvälisissä arkkitehtuurijulkaisuissa. Matti Sanaksenaholle myönnettiin kansainvälinen Barbara Cappochin -arkkitehtuuripalkinto syksyllä 2007 kappelin suunnittelusta.


title: Lockheed-Martin FPS-117

text: Lockheed-Martin FPS-117 on kahdessakymmenessä maassa käydettävä kolmiulotteinen kiinteä kaukovalvontatutkajärjestelmä. Myöhemmin siitä on kehitetty siirrettävä malli, Lockheed-Martin TPS-117, joka kykenee suorittamaan 90 % FPS-117:n tehtävistä.


title: Valdez

text: Valdez on satamakaupunki Alaskassa. Trans-Alaskan öljyputken toinen pää päättyy Valdeziin, minkä vuoksi se on tärkeä öljysatama. Kaupungissa on 4 036 asukasta (). Valdez on antanut nimensä myös Alaskan edustalla karille ajaneelle Exxon Valdez -öljytankkerille.


title: Valdez

text: Valdezin satama sai nimensä 1790, kun espanjalainen tutkimusmatkailija Don Salvador Figaldo nimesi sen Espanjan laivaston komentajan, Antonio Valdés y Basánin mukaan. Koska Valdezin satama ei jäädy, sinne kehittyi kaupunki 1898. Eräiden höyrylaivayhtiöiden mukaan Valdezin jäätikköreitti oli parempi reitti Klondiken kultakentille, kuin reitti Skagwayn kautta.


title: Valdez

text: Richardson Highway rakennettiin 1899, ja 1900-luvun alussa se yhdisti Valdezin Alaskan sisäosiin. Kuitenkin vasta 1950-luvulla sitä pystyi kulkemaan ympäri vuoden.


title: Valdez

text: Kaupunki tuhoutui 1964 pitkäperjantain maanjäristyksessä. Osa kaupungista upposi mereen maanvyöryssä, ja tsunami pyyhkäisi rannikon. Valdezissa menehtyi 32 ihmistä, joista suurin osa oli satamassa. Alkuperäinen kaupungin paikka hylättiin ja armeija kuljetti 60 hätävarataloa paikalle, johon syntyi nykyinen Valdez.


title: Valdez

text: Vuosina 1975–1977 Trans-Alaskan öljyputki rakennettiin tuomaan öljyä Valdeziin rakennettuun öljysatamaan. Tämä piristi kaupungin taloutta huomattavasti.


title: Valdez

text: 1989 Exxon Valdez -öljytankkeri ajoi karille lähellä Valdezia. Vaikka öljyä ei koskaan tullutkaan satamaan, se tappoi lähialueen merenelävät miltei tyystin.


title: Valdez

text: Valdez sijaitsee syvän vuonon suussa, Prince William Soundin lähellä Alaskassa. Sitä ympäröivät Chugachvuoret. Valdez on pohjoisin satama Pohjois-Amerikassa, joka ei jäädy.


title: Valdez

text: Kaupungin pinta-ala on 717,6 km². 574,9 km² siitä on maata, ja 142,7 km² (19,88 %) on vettä.


title: Valdez

text: Vaikka kaupunki on pieni, siellä ilmestyy kaksi sanomalehteä: "Valdez Star" ja "Valdez Vanguard". Kaupungissa toimii myös kaksi radioasemaa, KCHU ja KVAK.


title: Maarian kirkko

text: Maarian kirkko on keskiaikainen kivikirkko, joka sijaitsee Turun Räntämäessä, joka aikaisemmin oli osa Maarian pitäjää. Pitäjän puukirkkoja on ollut useita, ja niistä varhaisin rakennettiin jo 1200-luvun alkukymmenillä. Markus Hiekkasen mukaan nykyinen kivikirkko rakennettiin 1400-luvun puolivälissä, todennäköisesti 1440-luvulla. Päädyt on komerokoristelujensa tyylipiirteiden perusteella rakennettu noin viisikymmentä vuotta myöhemmin. Kirkon seinillä ja holveissa on keskiaikaisia kalkkimaalauksia, jotka Hiekkasen mukaan ovat kirkon rakentajien maalaamia. Vaikka rakentajat ovat maalanneet myös useiden muiden keskiaikaisten kirkkojen kuva-aiheita, on Maarian kirkon kuvasto erikoisuudessaan omaa luokkaa. Holveihin on maalattu muun muassa viisi hansalaivaa, Maarialle tyypillisiä ristejä, jatulintarhoja ja pyhimysten kuvia. Maarian kirkon esineistä arvokkaimmat ovat puinen alttarikaappi ja ristiinnaulitun kuva.


title: Maarian kirkko

text: Museovirasto on määritellyt Maarian kirkon ja Pappilan yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Maarian kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan muistomerkin on suunnitellut Wolde Kuurna ja se on paljastettu vuonna 1948.


title: Jojakin

text: Jojakin oli yksi Juudan kuninkaista. Hän tuli kuninkaaksi isänsä kuoltua 18-vuotiaana ja hallitsi kolmen kuukauden ajan. Hallituskautensa alussa babylonialaiset piirittivät Jerusalemin. Jojakin halusi pelastaa kaupungin hävitykseltä ja antautui. Nebukabnessar vangitutti hänet, otti mukaansa Babyloniin hänet ja Jerusalemin temppelin kullan ja monia Juudan kansalaisia. Joojakinin tilalle Nebukadnessar II valitsi kuninkaaksi tämän sedän Mattanjan, jonka risti Sidkiaksi.


title: Jojakin

text: Hän oli vankilassa Nebukadnessarin kuolemaan asti. Tämän seuraaja Evil-Merodak vapautti Joojakinin asettaen hänet juutalaisten kansanjohtajaksi. Hän oli käytännössä nukkehallitsija.


title: Dragutin Tadijanović

text: Dragutin Tadijanović (4. marraskuuta 1905 – 27. kesäkuuta 2007) oli kroatialainen runoilija.


title: Dragutin Tadijanović

text: Tadijanović syntyi Rastušjen kylässä lähellä Slavonski Brodia, silloisessa Itävalta-Unkarissa. Hän aloitti runojen kirjoittamisen 13-vuotiaana ja opiskeli alun perin Zagrebissa metsänhoitoa.


title: Dragutin Tadijanović

text: Tadijanović julkaisi yli kaksikymmentä runokokoelmaa, joista ensimmäisen vuonna 1931. Tadijanovićin kirjoituskieli oli kroatia, ja hän toimi myös kääntäjänä ja kriitikkona.


title: Dragutin Tadijanović

text: Tadijanovićia pidetään yhtenä 1900-luvun suosituimmista ja merkittävimmistä kroatialaisrunoilijoista, ja hänen runoaan "Balada o zaklanim ovcama" ('Teurastetun lampaan balladi') on yksi Kroatian kirjallisuuden voimakkaimmista teoksista. Tadijanovićin runoja on käännetty 20 kielelle. Hän julkaisi yli 500 runoa yli 20 kokoelmassa.


title: Dragutin Tadijanović

text: Tadijanović kuoli vuonna 2007 101-vuotiaana.


title: Playmobil

text: Playmobil on saksalaisen Brandstätter Groupin valmistama leikkikalusarja. Playmobilin kehitti keksijä Hans Beck 1970-luvun puolivälissä.


title: Playmobil

text: Playmobil-leikkikalut sisältävät noin 7,5-senttimetrisiä muovisia ihmishahmoja, joiden ohella saatavilla on runsaasti erilaisia esineitä, eläinhahmoja ja rakennuksia. Tuotesarjoissa on ollut monenlaisia teemoja, kuten merirosvot, villi länsi ja nykyaikainen kaupunki poliiseineen ja sairaaloineen. Vuoden 1974 lanseerauksen jälkeen maailmalla oli vuoteen 2009 mennessä myyty noin 2,2 miljardia Playmobil-hahmoa.


title: Playmobil

text: Brandstätter Group valmistaa myös Playmobil-värityskirjoja, paitoja, palapelejä ja sarjakuvalehtiä.


Neuvostoliiton 13. kaartin kivääridivisioona oli Neuvostoliiton puna-armeijan jalkaväkidivisioona.


title: Neuvostoliiton 13. kaartin kivääridivisioona

text: 87. kivääridivisioonan ensimmäiset joukko-yksiköt saapuivat Stalindgradiin 14. syyskuuta 1942 ja se osallistui Vasili Tšuikovin komentaman 62. armeijan alaisuudessa Stalingradin taisteluihin tammikuusta 1943, jolloin divisioonankomentajana oli Aleksander Rodimtsev. Divisioona korotettiin 19. tammikuuta 1943 kaartindivisioonaksi nimellä 13. kaartindivisioona. Saman vuoden syyskuussa se sai kunnianimen "Pultava".


text: Vuodesta 1943 jälkeen 13. kaartindivisioona taisteli Voronežin rintamalla 5. kaartinarmeijan osana. Divisioona otti osaa Operaatio Polkovodets Rumjantseviin, jonka tavoitteena oli vallata Belgorod ja Harkova ja edetä Dneprille. Silloin se toimi osana 32. kaartinkivääriarmeijakuntaa. Sodan lopulla se liitettiin 1. Ukrainan rintamaan puna-armeijan edetessä Saksaan.


text: Sodan jälkeen divisioonasta tuli 13. kaartinmekanisoiduksidivisioonaksi organisoituna osa Eteläistä armeijanryhmää. Se lakkautettiin 1950.


title: Riitta Tynjä

text: Riitta Helena Tynjä (o.s. Mustakallio, s. 25. elokuuta 1952 Tyrnävä) on jyväskyläläinen kaupunginvaltuutettu (1989−1996, 2001−2017). Tynjä kuului Suomen kommunistisen puolueen keskuskomiteaan vuosina 1996–2016. Tynjä oli myös puolueensa varapuheenjohtaja 1996–2004, ja hän kuului sen poliittiseen toimikuntaan 1996–2007 ja 2013- 2016. Tynjä on koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri ja ammatiltaan sosiaalityöntekijä.


title: Riitta Tynjä

text: Tynjä on vastustanut aktiivisesti Jyväskylän siihenastiselle kaupunginjohtajalle Pekka Kettuselle vuonna 2004 maksettua 200 000 euron erorahaa. Hän valitti asiasta oikeuteen ja vuonna 2007 KHO totesi järjestelyn laittomaksi. Kaupunki päätti kuitenkin olla perimättä rahoja takaisin. Uusien valitusten jälkeen KHO päätti elokuussa 2009 pitää aiemmat päätökset laittomuudesta voimassa. Marraskuussa 2009 kaupunginvaltuusto päätti jälleen olla noudattamatta oikeuden päätöstä.


title: Riitta Tynjä

text: Kunnallisvaaleissa 2008 Tynjä sai 953 ääntä ja 2012 vaaleissa 627 ääntä. Vuoden 2017 kuntavaaleissa hän sai 441 ääntä eikä tullut valituksi. Samalla SKP menetti ainoan paikkansa Jyväskylän kaupunginvaltuustossa.


title: Sidkia

text: Sidkia oli Juudan viimeinen kuningas ennen Babylonin pakkosiirtolaisuutta. Hänen alkuperäinen nimensä oli Mattanja kunnes Nebukadnessar II risti hänet Sidkiaksi ja asetti Juudan valtaistuimelle. Hän oli Josian poika. Hän oli kuninkaaksi tullessaan 21-vuotias ja hallitsi 11 vuoden ajan. "Sidkia teki sitä, mikä on väärää Herran silmissä." Sidkia ryhtyi kapinaan Babyloniaa vastaan Egyptin ja Tyyron tukeen luottaen 589 eaa. paikkeilla. Babylonialaiset valloittivat jälleen kerran koko Juudan ja aloittivat Jerusalemin piirityksen. Jeremia yritti neuvoa kuningasta antautumaan, mutta tämä pysyi kovana. Lopulta kaupungin puolustus murtui erittäin kovan nälänhädän takia. Sidkia perheineen yritti paeta, mutta he jäivät kiinni. Sidkian pojat surmattiin hänen nähtensä ja hänen silmänsä sokaistiin. Sitten Nebukadnessar kiinnitti hänet hevosensa häntään. Sidkia vietiin Babyloniin, jossa hän kuoli. Jerusalem vallattiin ja tuhottiin maan tasalle. Sitten pääosa juutalaisista vietiin pakkosiirtolaisuuteen Babyloniin. Juuda menetti itsenäisyytensä ja sen johtoon asetettiin käskynhaltija.


title: Sidkia

text: Vanhan Jerusalemin alla on Sidkian luola, jossa Liiton arkin on arveltu olleen.


title: Nasir al-Din Tusi

text: Nasir al-Din Tusi (; 1201 – 25. kesäkuuta 1274) oli persialainen yleisnero. Hänen alaansa olivat filosofia, teologia, matematiikka, tähtitiede ja fysiikka. Tusi oli myös taitava kirjailija, ja elinaikanaan hän ehti kirjoittaa lukuisia tieteellisiä teoksia.


title: Nasir al-Din Tusi

text: Nasir al-Din Tusi syntyi 1201 Tusin kaupungissa Persiassa (nykyisen Iranin alueella). Hänen äidinkielensä oli persia. Hänen isänsä oli islamilaisen tuomioistuimen tuomari. Hän aloitti kotikaupungissaan opintonsa uskontotieteiden ja niihin liittyvän arabian kielen parissa. Myöhemmin hän kirjoitti tuotantonsa sekä arabiaksi että persiaksi. Hän kuului islamin šiialaiseen suuntaukseen ja sen valtavirtaan, 12-šiialaiseen haaraan. Elämänsä aikana hän kuitenkin oleskeli paljon ismaliittisen suuntauksen parissa. 12-vuotiaana hän siirtyi opiskelemaan Nešaburiin. Siellä hän keskittyi matematiikkaan ja luonnontieteisiin. Lakitiedon ja tähtitieteen opintoja varten hän siirtyi taas uusiin koulukaupunkeihin.


title: Nasir al-Din Tusi

text: Nasir al-Din Tusi tarvitsi elämässään myös diplomaatin taitoja. Islamilainen imperiumi mureni hänen silmiensä edessä, kun mongolivalloittajat tuhosivat Bagdadin ja murhasivat viimeisen abbasideihin kuuluneen kalifin vuonna 1258. Tusi hankkiutui läheisiin väleihin valloittajien kanssa. Tusi toimi ensimmäisenä tähtitieteilijänä Lähi-idän valloittaneen Hülegü-kaanin rakentamassa observatoriossa Maraghassa. Hän teki tarkkoja taulukkoja taivaankappaleiden liikkeistä. Nasir al-Din Tusia pidetään yhtenä merkittävimmistä tähtitieteilijöistä ennen Nikolaus Kopernikusta.