title: Kalliomoskeija

text: Israelin itsenäisyyssodan (1948–1949) ja kuuden päivän sodan (1967) välisenä aikana Jerusalemin vanhakaupunki, myös Temppelivuori oli Jordanian hallinnassa. Vuonna 1955 Jordanian hallitus aloitti moskeijassa laajat kunnostustyöt, joita rahoittivat myös muut arabivaltiot ja Turkki. Monet Suleiman Suuren aikaiset seinälaatat, jotka rankkasateiden vaikutuksesta olivat siirtyneet pois kohdaltaan, vaihdettiin uusiin. Osana kunnostustöitä kupoli päällystettiin vuonna 1965 kestävällä italialaisella alumiinipronssiseoksella. Muilta osin kunnostustyöt valmistuivat elokuussa 1964.


title: Kalliomoskeija

text: Kuuden päivän sodassa 1967 Israel valloitti Temppelivuoren, ja Kalliomoskeijan huipulle nostettiin Israelin lippu. Israelilaiset kuitenkin laskivat sen Moshe Dayanin määräyksestä jo muutaman tunnin kuluttua, ja "rauhan ylläpitämiseksi" Temppelivuori annettiin islamilaisen "Jerusalem Islamic Waqf" -säätiön hallintaan.


title: Kalliomoskeija

text: Vuonna 1993 kupolin kultainen pinnoite uusittiin, kun Jordanian kuningas Hussein lahjoitti tarkoitukseen 8,2 miljoonaa dollaria. Työhön tarvittiin 80 kilogrammaa kultaa, johon tarvittavat varat Hussein hankki myymällä yhden Lontoossa olevista taloistaan.


title: Kalliomoskeija

text: Kalliomoskeija on kuvattuna Iranin 1000 rialin setelissä.


title: Kalliomoskeija

text: Nykyisin Kalliomoskeija on Jordaninan Awqaf-ministeriön hallinnassa.


title: Kalliomoskeija

text: Alue oli 1900-luvun puoleenväliin saakka suljettu muilta kuin muslimeilta. Vuodesta 1967 lähtien pääsy sinne on rajoitetusti sallittu muillekin. Muut kuin muslimit eivät kuitenkaan saa rukoilla Temppelivuorella eivätkä tuoda sinne mitään uskonnollisia esineitä eikä mitään, missä on heprealaisia kirjaimia. Israelin poliisi avustaa määräysten valvonnassa. Turvallisuussyistä Israel sallii Länsirannan palestiinalaisten käydä Jerusalemissa vain muslimien pyhäpäivinä. Länsirannalla asuville palestiinalaisille miehille ei vierailuun tarvittavaa lupaa myönnetä, ennen kuin he ovat täyttäneet 35 vuotta. Sen sijaan Jerusalemissa asuvilla palestiinalaisilla, joilla on asukaskortti, sekä palestiinalaisilla, joilla on Israelin kansalaisuus, on alueelle rajoittamaton pääsy.


title: Kalliomoskeija

text: Vuodesta 2006 lähtien Temppelivuori on jälleen avoinna muillekin kuin muslimeille kesällä klo 7.30–11.30 ja 13.30–14.30 sekä talvisin klo 7.30–10.30 ja 13.30–14.30, ei kuitenkaan perjantaisin, lauantaisin eikä muslimien pyhäpäivinä. Muut kuin muslimit pääsevät alueelle vain Länsimuurin luona olevasta portista. Sisään moskeijoihin ei muita kuin muslimeja päästetä. Vierailijoille suoritetaan perusteellinen turvatarkastus.


title: Kalliomoskeija

text: Monien ortodoksijuutalaisten rabbien mielestä käynti alueella on juutalaisen lain vastaista. Lain mukaan pääsy Kaikkeinpyhimpään oli nimittäin kielletty kaikilta muilta kuin ylimmältä papilta, mutta koska temppelin tuhon jälkeen ei tiedetä tarkoin, missä kohdassa Kaikkeinpyhin sijaitsi, kiellon katsotaan varmuuden vuoksi koskevan koko aluetta. Muut rabbit ovat kuitenkin sitä mieltä, että nykyisen arkeologisen ja muun todistusaineiston perusteella sen sijainti tunnetaan riittävän tarkoin, jotta alueella voidaan liikkua rikkomatta vahingossakaan lakia, mutta hekään eivät salli juutalaisten mennä sisään Kalliomoskeijaan.


title: Kalliomoskeija

text: Joidenkuiden islamilaisten oppineiden mukaan Peruskivi on paikka, jossa profeetta Muhammad astui enkeli Gabrielin mukana taivaaseen ja myös paikka, johon Gabriel saattoi hänet rukoilemaan Abrahamin, Mooseksen ja Jeesuksen kanssa. Toisten islamilaisten oppineiden mukaan taivaaseenastuminen tapahtui Al-Aqsan moskeijan kohdalta.


title: Kalliomoskeija

text: Peruskivi ympäristöineen on juutalaisuuden pyhin paikka. Muslimitkin rukoilivat alun perin kasvot sitä kohti, kunnes Muhammad käänsi rukoussuunnan kohti Mekan Kaabaa. Juutalaiset pitävät kiven paikkaa pyhimpänä kohtana Maan päällä ja samalla paikkana, jossa Kaikkeinpyhin sijaitsi temppelien aikana.


title: Kalliomoskeija

text: Juutalaisen käsityksen mukaan suotuisin rukouspaikka on mahdollisimman lähellä Peruskiveä. Koska muslimiviranomaiset eivät salli heidän rukoilevan Temppelivuorella, he omaksuivat tavakseen rukoilla Länsimuurin edustalla, koska se oli lähimpänä Peruskiveä oleva paikka, johon heillä oli pääsy, tai Öljymäellä vastapäätä Temppelivuorta. Vuosina 1948–1967 Jordanian viranomaiset eivät päästäneet heitä koko Jerusalemin vanhaankaupunkiin, ja tällöin he tekivät pyhiinvaelluksia Siioninvuoren huipulle, jossa he rukoilivat kasvot käännettyinä kohti muinaisen Kaikkeinpyhimmän paikkaa


title: Kalliomoskeija

text:
Juutalaisen perimätiedon mukaan Peruskivi on paikka, jossa Abraham valmistautui uhraamaan poikansa Iisakin.
Tapauksesta kerrotaan myös Koraanissa, jossa pojan nimeä ei kuitenkaan mainita, mutta enemmistö muslimeista uskoo,
että kyseessä ei ollut Iisak vaan Ismael.


title: Kalliomoskeija

text:
Eräät juutalaiset ääriryhmät haluaisivat siirtää Kalliomoskeijan Mekkaan ja rakentaa sen nykyiselle paikalle kolmannen temppelin. Koska moskeijan omistavat islamilaiset uskonnolliset säätiöt, jotka pitävät sitä erityisen pyhänä, sellainen toimenpide johtaisi väistämättä väkivaltaisuuksiin. Monet israelilaiset suhtautuvat tällaisiin hankkeisiin kaksijakoisesti. Jotkut uskonnolliset juutalaiset ovat rabbien opetuksen mukaisesti
sitä mieltä, että temppeli on jälleenrakennettava vasta messiaanisena aikana ja että ihmisen olisi julkeaa pakottaa Jumalan kättä. Kuitenkin jotkut evankeliset kristityt uskovat, että temppeli vielä jälleenrakennetaan ennen lopun aikojen tapahtumia kuten Harmageddonin taistelua ja Jeesuksen toista tulemista. Yhdysvaltalaissyntyinen Jeremy Gimpel, joka oli "Habayit Hayehudi"-puolueen ehdokkaana Israelin vuoden 2013 vaaleissa, herätti kohun kerrottuaan Floridassa Fellowship Church-ryhmälle kuvittelevansa sitä uskomatonta kokemusta, joka seuraisi Kalliomoskeijan lentäessä taivaan tuuleen. Hän myös sanoi, kenties piloillaan, että tällöin kaikki kristityt kuljetettaisiin välittömästi Jerusalemiin.


title: Kalliomoskeija

text: Kalliomoskeija on ollut arkkitehtonisena esikuvana monille muille rakennuksille. Sellaisia ovat kahdeksankulmainen Pyhän Giacomon kirkko Italiassa, Suleiman Suuren mausoleumi Istanbulissa sekä maurilaistyylinen Rumbach utcan synagoga Budapestissa.


title: Kalliomoskeija

text: Kristityt uskoivat kauan, että Kalliomoskeija jäljitteli arkkitehtuuriltaan Jerusalemin temppeliä. Tämä käy ilmi Rafaelin maalauksesta "Neitsyen häät" sekä Peruginon samannimisestä maalauksesta.


title: Melanie Brown

text: Melanie Janine Brown (s. 29. toukokuuta 1975 Leeds, West Yorkshire) on englantilainen poplaulaja. Parhaiten hänet muistetaan Spice Girlsin Scary Spicena. Spice Girls -aikoina häntä kutsuttiin Mel B:ksi, koska bändissä oli toinenkin Melanie, jota kutsuttiin nimellä Melanie C.


title: Melanie Brown

text: Melanie syntyi Leedsissä, Englannissa. Hänen äitinsä Andrea ja isänsä Martin ovat eronneet. Brownilla on yksi nuorempi sisar, Danielle Brown.


title: Melanie Brown

text: Brown on ollut naimisissa tanssija Jimmy Gulzarin kanssa ja avioliitosta on yksi yhteinen tytär, Phoenix Chi (s. huhtikuussa 1999). Brown seurusteli hetken aikaa näyttelijä Eddie Murphyn kanssa vuonna 2006 , mutta Murphy jätti Brownin epäiltyään hänen uskollisuuttaan. Brown tuli raskaaksi lyhyen seurustelusuhteen aikana ja synnytti toisen lapsensa, Angel Iris -tyttären huhtikuussa 2007. Raskausaikana Murphy kielsi olevansa lapsen isä, mutta isyystesti todisti Murphyn isyyden. Brown avioitui 6. kesäkuuta 2007 musiikkituottaja Stephen Belafonten kanssa Las Vegasissa. Aikasemmin hän asui Los Angelesissa omistamassaan luksustalossa, nyttemmin hän on muuttanut Australiaan tuomaroimaan X-Factor-laulukilpailua ja juontamaan paikallista Tanssii tähtien kanssa -ohjelmaa. Syyskuussa 2011 Melanie ja Stephen saivat ensimmäisen yhteisen lapsensa, joka nimettiin Madisoniksi. Pariskunta erosi vuoden 2017 keväällä ja Melanie syytti ex-miestään pahoinpitelyistä. Melanie Brownin uutisoitiin vuoden 2017 kesällä ajautuneen myös taloudellisiin vaikeuksiin tuhlattuaan koko urallaan keräämänsä noin 50 miljoonan dollarin omaisuuden.


title: Melanie Brown

text: Melanie Brown omaa hyvin upean ja matalan lauluäänen. Hänen äänialansa on mezzoaltto.


title: Antti Sokka

text: Antti Väinö Sokka (13. syyskuuta 1904, Antrea – 11. elokuuta 1972) oli Mannerheim-ristin ritari numero 23.


title: Antti Sokka

text: Alikersantti, panssarintorjuntakivääriryhmän johtaja Antti Sokka palveli jatkosodan hyökkäysvaiheessa JR 50:ssä panssarintorjuntatehtävissä ja hänen aseensa oli panssarintorjuntakivääri. Hänelle esitettiin jo syyskuussa 1941 Mannerheim-ristiä, mutta Mannerheim ei hyväksynyt sitä 26. syyskuuta 1941, mutta uusintaesityksestä Sokka nimitettiin 12. lokakuuta 1941 Mannerheim-ristin ritariksi numero 23.


title: Antti Sokka

text: Hänen nimitysesityksessään mainitaan 13. heinäkuuta 1941 tehty kahden kuorma-auton ja yhden panssarivaunun, 5. syyskuuta hyökkäysvaunun kulun hidastaminen niin, että se voitiin tuhota panssarintorjuntatykillä sekä kolmen kuorma-auton tuhoaminen ja yhden panssarin tuleen ampuminen Prääsän taistelussa 8. syyskuuta 1941.


title: Antti Sokka

text: Sokka ylennettiin luutnantiksi 19. lokakuuta 1944. Siviiliammatiltaltaan hän oli myymälänhoitaja ja kauppaedustaja.


title: Grand Prix -kausi 1949

text: Grand Prix -kausi 1949 oli viimeinen GP-kausi ennen virallisen Formula 1-sarjan alkamista vuonna 1950. Kaudessa ajettiin viisi kilpailua sekä sarjan ulkopuolisia kilpailuja ympäri Eurooppaa. Kauden mestariksi selvitytyi lopulta italialainen Alberto Ascari.


title: Sinisen talon nalle

text: Sinisen talon nalle () on MTV3-kanavalla pyörinyt lastenohjelma. Yhdysvalloissa sarjaa esitettiin Disney Channel -kanavalla vuosina 1997–2003. Ohjelmaa tehtiin yhteensä 119 jaksoa. Sarjan on tuottanut Jim Henson Television. Sarjaa esitetään yhä Playhouse Disney -kanavalla.


title: Sinisen talon nalle

text: Sarjassa seikkailee luonteeltaan utelias ruskeaturkkinen nalle, joka asuu sinisessä talossa. Nalle on puhuva ja 213 cm pitkä. Hän rakastaa auttaa lapsia oppimaan. Isosta koostaan huolimatta Nalle on lapsiystävällinen. Nalle puhuu lapsille ikään kuin he olisivat hänen läheisiä ystäviään. "Sinisen talon nalle" luotiin todella nuorille opettamaan muun muassa muotoja, vuodenaikoja ja auttamista. Myös Nallen ystävät, kuten Tutteri-hiiri ja Varjonen-varjo, osallistuvat opetukseen.


title: Greatest Hits (Topi Sorsakoski & Agents)

text: Greatest Hits (Parlophone 777-7935491) on Topi Sorsakosken ja Agentsin kokoelma-albumi vuodelta 1989. "Valot" sekä "Rakkaus on sininen" ovat instrumentaaliversioita. Levy myi 42 430 kappaletta eli kultaa. Levystä on myös kasetti sekä cd-versio. Kannen kuvaus ja suunnittelu: Stefan Bremer.


text: Kaikki sovitukset: Esa Pullianen.


text: CD-versio sisältää kaksi bonus-kappaletta ennen viimeistä Rakkaus on sininen -kappaletta:


title: Charles Glover Barkla

text: Charles Glover Barkla (7. kesäkuuta 1877 – 23. lokakuuta 1944) oli brittiläinen fyysikko, joka tutki pääasiassa röntgensäteilyä ja sai siihen liittyen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1917.


title: Charles Glover Barkla

text: Barkla opiskeli matematiikkaa ja fysiikkaa Liverpoolissa valmistuen maisteriksi 1899. Fysiikkaa hän opiskeli Oliver Lodgen johdolla. Valmistumisen jälkeen Barkla siirtyi Trinity Collegeen Cambridgeen työskentelemään Cavendishin laboratoriossa J. J. Thomsoninn kanssa. Vuonna 1900 hän jatkoi edelleen Lontoon King's Collegeen ja sieltä takaisin Liverpooliin 1902. Hän meni naimisiin Mary Esther Cowellin kanssa vuonna 1907 ja sai pysyvän professuurin 1913 Edinburghin yliopistosta pysyen virassaan kuolemaansa asti. Barklan perheeseen syntyi kaksi poikaa ja yksi tytär.


title: Charles Glover Barkla

text: Barklan uran kannalta tärkein tutkimuskohde oli röntgensäteily. Hän löysi karakteristisen röntgensäteilyn ja röntgensäteilyn polarisaation. Hän tutki myös röntgensäteilyn absorptiota ja sovelsi kvanttiteoriaa röntgensäteilyyn. Barkla sai 1917 Nobelin fysiikanpalkinnon karakteristisen röntgensäteilyn löytämisestä.


title: Syvä kurkku (elokuva)

text: Syvä kurkku ("Deep Throat") on yhdysvaltalainen pornoelokuva vuodelta 1972. Gerard Damianon ohjaaman ja käsikirjoittaman elokuvan pääosissa olivat Linda Lovelace ja Harry Reems.


title: Syvä kurkku (elokuva)

text: Elokuva on luultavasti kaikkien aikojen menestynein pornoelokuva ja se on myös tuottanut maailman parhaiten suhteessa kustannuksiin. Joidenkin lähteiden mukaan elokuvan tuotto on ollut jopa 600 miljoonaa dollaria. Elokuvan kesto on 61 minuuttia. Elokuvalla on nykyisin merkittävä kulttiasema länsimaisessa popkulttuurissa.


title: Syvä kurkku (elokuva)

text: Elokuva kertoo seksuaalisesti turhautuneesta naisesta (Linda Lovelace, joka elokuvan tietojen mukaan esittää ”itseään”). Kun seksijuhlista ei ole mitään apua, hänen ystävättärensä lähettää hänet tohtorin (Harry Reems) luo. Tohtori huomaa naisen klitoriksen sijaitsevan kurkussa. Elokuvan aikana nainen harrastaa suuseksiä lukuisten miesten kanssa, tohtorin harrastaessa seksiä sairaanhoitajansa kanssa.


title: Partenogeneesi

text: Partenogeneesillä eli neitseellisellä syntymisellä tarkoitetaan alkion syntymistä naaraspuolisesta sukusolusta ilman koiraspuolisen sukupuolisolun vaikutusta. Jos munasolu on syntynyt normaalilla tavalla meioosissa (tumanjakautuminen), on uudella yksilöllä haploidinen kromosomisto.


title: Partenogeneesi

text: Partenogeneesi voidaan jaotella useisiin eri tyyppeihin, jotka voidaan edelleen luokitella useisiin järjestelmiin. Luokittelu voi perustua


title: Partenogeneesi

text: Partenogeneesi jaetaan lisääntymistavan mukaan kahteen tyyppiin, "tilapäiseen partenogeneesiin" (), jossa hedelmöittymätön munasolu kehittyy sattumalta aikuiseksi ja "normaaliin partenogeneesiin".


title: Partenogeneesi

text: "Normaali partenogeneesi" puolestaan jaetaan ehdottomaan () ja ehdolliseen () partenogeneesiin. Ehdollisessa partenogeneesissä kehittyminen hedelmöittymästä munasolusta on mahdollinen vain tietyissä olosuhteissa. Ehdottomassa partenogeneesissä puolestaan joko kaikki sukupolvet voivat olla partenogeneettisiä ("täydellinen partenogeneesi") tai suvulliset ja partenogeneettiset sukupolvet voivat vuorotella ("syklinen partenogeneesi").


title: Partenogeneesi

text: Luokiteltaessa partenogeneesin tyyppejä sukupuolen määräytymisen perustella erotetaan


title: Partenogeneesi

text: Luokiteltaessa sukusoluissa havaittavien erojen perusteella erotetaan "generatiivinen" (haploidi) ja "somaattinen partenogeneesi" (diploidi) ja sen alatyypit automiktinen ja apomiktinen partenogeneesi. Generatiivisessa partenogeneesissä yksilöt kehittyvät munasoluista, jotka ovat käyneet läpi meioosin ja ovat siis haploideja. Somaattisessa partenogeneesissä kehittittyvillä yksilöillä on diploidi kromosomiluku.


title: Partenogeneesi

text: "Automiktisessä partenogeneesissä" diploidi kromosomiluku syntyy siten, että ensin tapahtuu kromosomiluvun reduktio, mutta diploidi luku palautuu kun kaksi haploidia tumaa yhtyy.


title: Partenogeneesi

text: "Apomiktisessä" "partenogeneesissä" ei tapahdu kromosomiluvun reduktiota eikä tumien yhtymistä. Apomiksissä erotetaan kaksi päätyyppiä agamospermia ja vegetatiivien lisääntyminen. Apomiksin tuloksena syntyvä jälkeläinen on geneettisesti identtinen emonsa kanssa, ellei tapahdu autosegeraatiota.


title: Partenogeneesi

text: Partenogeneettistä lisääntymistä esiintyy monilla hyönteisillä, kuten kummitussirkoilla, sekä joillakin hämähäkeillä. Hyönteisistä kirvat lisääntyvät kesällä partenogeneettisesti, mutta vaihtavat lisääntymistapaansa syksyllä suvulliseksi eli edustavat "syklistä partenogeneesiä". Kaloista partenogeneettiesti lisääntyvät esimerkiksi amatsonimollit. Myös kalkkuna voi lisääntyä partenogeneettisesti. Partenogeneesi voidaan aikaan saada myös kokeellisesti; esimerkiksi sammakkoeläinten hedelmöittymätön munasolu voidaan indusoida jakautumaan tietyillä kemikaaleilla tai mekaanisesti ärsyttämällä. Nisäkkäillä nämä kokeet ovat yleensä tuottaneet korkeintaan varhaisia alkioasteita, koska leimautumisen takia onnistuneeseen sikiönkehitykseen tarvitaan kummaltakin vanhemmalta peräisin olevat kromosomit.


title: Partenogeneesi

text: "Mikrobiologian isäksi" nimitetty, alankomaalainen Anton van Leeuwenhoek (1632–1723) havaitsi ensimmäisenä kirvojen partenogeneesin. Jacques Loeb (1859–1924) tutki toimiessaan New Yorkin Rockefeller instituutissa säteilyenergian vaikutuksia elävään aineeseen sekä keinotekoista partenogeneesia, regeneraatiota ja tropismeja. Suomalainen perinnöllisyystieteen tutkija, akateemikko Esko Suomalainen (1910-95)tutki erityisesti partenogeneesia ja kromosomisuhteita.


title: Britannian Grand Prix 2005

text: Britannian Grand Prix 2005 oli Formula 1 -kauden 11. osakilpailu, joka ajettiin 8.–10. heinäkuuta 2005 Silverstonen radalla Englannissa.


title: Britannian Grand Prix 2005

text: McLaren-tallin kolumbialaiskuljettaja Juan Pablo Montoya voitti kilpailun runsaan kahden sekunnin erolla toiseksi tulleeseen Renault'n Fernando Alonsoon. Voitto oli Montoyalle ensimmäinen Mclarenilla.


title: Mara Jade Skywalker

text: Mara Jade on Tähtien sodan Expanded Universen hahmo, jonka on keksinyt Timothy Zahn. Hän on jedimestari, joka käyttää liilaa sapelia ja Blaster-pistoolia. Hän oli niin kutsuttu Keisarin koura (keisarin salamurhaaja) mutta keisarin kuoltua hän liittyi Talon Karrden jengiin, lopulta hän tapasi vihaamansa Luke Skywalkerin. Luke ja Mara Jade menivät naimisiin, jolloin hänestä tuli Mara Jade Skywalker. Luke ja Mara Jade saivat myös pojan, jonka he nimesivät Beniksi, mahdollisesti mestari Obi-Wan Kenobin mukaan. Ben Skywalker ei tiedä hänen isoisästään Darth Vaderista eikä hänelle luultavasti kerrota. Benistä aiotaan kuitenkin kouluttaa jedi. Mara Jadea koulutti jediksi Luken jediystävä ja Luken jediakatemian opettaja Kyle Katarn. Mara pelasti Kylen pimeältä puolelta Kylen löydettyä Sith-temppelin.


title: Mara Jade Skywalker

text:
Mara Jaden puolelta perheestä ei kerrota, mutta Luken perhe on seuraavanlainen: Shmi Skywalker sai Anakin Skywalkerin. Anakin ja Padmé Amidala saivat kaksoset, Luken ja Leian. Leia ihastui Han Soloon ja Luke niin tiedetysti Mara Jadeen.
Maran ja Luken poika on huhujen mukaan Ben Skywalker.


title: Rikkidioksidipäästöt

text: Rikkidioksidi (SO) on happamoittava kaasu. Se happamoittaa järviä ja maa-alueita, jolloin kasvit ja eliöstö kärsivät vaurioita tai jopa osin tuhoutuvat. Rikkidioksidipäästöjä aiheuttaa erityisesti lämmöntuotanto fossiilisilla polttoaineilla, puu- ja metalliteollisuus sekä öljynjalostamot.


title: Rikkidioksidipäästöt

text: Rikkidioksidipäästöt ovat vähentyneet viime aikoina ilmansuojelullisilla toimenpiteillä. Rikkidioksidi voidaan poistaa savukaasuista, jolloin se ei pääse leviämään ilmakehään.


title: EDSAC

text: EDSAC (akronyymi sanoista "Electronic Delay Storage Automatic Calculator") oli varhaisia tallennetun ohjelman tietokoneita. Se oli ensimmäinen toimiva Von Neumannin arkkitehtuurin mukainen laite. Sen kehitti Maurice Vincent Wilkesin johtama työryhmä Cambridgen yliopistossa Englannissa vuosina 1946–1949.


title: EDSAC

text:
EDSAC sisälsi merkittävän ratkaisun käyttää elohopeaa sisältäviä säiliöitä tietokoneen muistin rakentamiseen.
Wilkes rakennutti elohopeasäiliön koemallin ja asetti kellotaajuudeksi 500 kHz. Muistin kooksi valittiin 32 säiliötä. Syksyllä 1948 kaikki säiliöt alkoivat olla toimintakunnossa ja myös aritmeettinen yksikkö toimi. Toukokuussa 1949 EDSAC oli valmis.Myöhemmin Wilkes rakennutti EDSAC 2:n, joka valmistui vuonna 1958.
EDSAC 2 oli helpompi ohjelmoida kuin alkuperäinen.
Vuonna 1962 siihen asennettiin laajennettu 16000 sanan muisti.


title: Wiesbadenin päärautatieasema

text: Wiesbadenin päärautatieasema () on rautatieasema Wiesbadenin kaupungissa Hessenin osavaltiossa Saksassa. Saksalaisen arkkitehdin Fritz Klingholzin suunnittelema asema avattiin vuonna 1906. Asema korvasi kolme 1800-luvulla rakennettua erillistä, kaupunkikeskustan alueella sijainnutta asemaa. Sitä uudistettiin viimeksi vuosina 2003–2004 noin 25 miljoonalla eurolla. Asemalla vierailee päivittäin noin 40 000 matkustajaa.


title: Silpa Bhirasri

text: Silpa Bhirasri (), syntymänimeltään Corrado Feroci (15. syyskuuta 1892 - 14. toukokuuta 1962, Bangkok), oli italialainen professori ja kuvanveistäjä, jonka kuningas Rama VI kutsui 1923 Thaimaahan opettamaan kuvanveistoa kuninkaallisen palatsin asioiden ministeriön kuvataiteiden osastolle, josta 1943 tuli Silpakornin yliopisto. Silpa Bhirasrista tehtiin yliopiston ensimmäinen dekaani, ja hän oli opiskelijoiden ja kollegoiden keskuudessa hyvin arvostettu.


title: Silpa Bhirasri

text: Toisen maailmansodan japanilaismiehityksen aikana 1944 hän muutti nimensä thaimaalaiseksi ja otti Thaimaan kansalaisuuden välttääkseen pidätyksen .


title: Silpa Bhirasri

text: Thaimaassa julkaistiin juhlapostimerkki hänen 100-vuotissyntymäpäivänsä kunniaksi 1992. Thaimaassa vietetään vuosittain 15. syyskuuta Silpa Bhirasrin muistopäivää.


title: Silpa Bhirasri

text: Hän teki elinaikanaan Thaimaahan 18 merkittävää muistomerkkiä, joista yhdeksän sijaitsee Bangkokissa. Merkittävimpiä hänen töistään ovat Bangkokin Voiton muistomerkki, Demokratian muistomerkki, Rama VI:n patsas Lumpini-puiston edustalla, Rama I:n patsas Phra Phutta Yodfan sillalla (Memorial Bridge -silta) sekä Nakhon Pathomin Buddhan patsas, Suphanburin kuningas Naresuanin muistomerkki ja Nakhon Ratchasiman Thao Suranareen patsas.


title: Sokerikulööri

text: Sokerikulööri on sokerista valmistettava veteen, mutta ei orgaaniseen aineeseen liukeneva tummanruskea väriaine, jota käytetään muun muassa juomissa (esim. virvoitusjuomat ja viski), makeisissa sekä leivonnaisissa (keksi).


title: Sokerikulööri

text: Sokerikulööriä voi valmistaa kuumentamalla sokeria paistinpannulla yli 100-celsiusasteiseksi. Teollisesti sokerikulööriä valmistetaan lämmittämällä hiilihydraatteja ammoniakin, ammoniumsulfaatin, rikkidioksidin tai muiden sulfaattien tai sulfiittien kanssa. Käsittelyssä pyritään rikkaaseen glukoosipitoisuuteen, koska karamellisointi tapahtuu monosakkarideille. Myös liuoksen pH, lämpötila ja paine vaikuttavat tuotteeseen.


title: Sokerikulööri

text: Sokerikulöörin E-koodi on E 150, joka jaetaan valmistustavasta riippuen neljään alaryhmään:


title: Sokerikulööri

text: Sokerikulöörin ammoniakki- tai ammoniumsuolavalmistusprosessissa muodostuva oheistuote 4-metyyli-imidatsoli voi aiheuttaa hermostollisia tai sisäelinsairauksia (immuunijärjestelmällisiä häiriöitä). Lisäksi sokerikulööri voi aiheuttaa häiriöitä insuliinintuotannossa tai munuaisissa.


title: Dura-Europos

text: Dura-Europos on muinaisen Mesopotamian kaupunki nykyisen Syyrian alueella, Eufrat-joen partaalla.


title: Dura-Europos

text: Arkeologisten kaivausten perusteella kaupungin perustaminen on ajoitettu noin vuoteen 300 eaa. Dura-Europos oli hellenistisenä aikana tärkeä itämaisen ja kreikkalaisen kulttuurin kohtauspaikka. Dura kuului seleukidien, sittemmin Parthian ja Rooman valtakuntien hallintaan.


title: Dura-Europos

text: Asemakaavaltaan kaupunki on suorakulmainen, useimmat rakennukset ovat parthialaiselta aikakaudelta. Vuosina 1922-1937 suoritetuissa kaivauksissa Dura-Europoksesta paljastui mm. merkittäviä seinämaalauksia, piirtokirjoituksia, suuri määrä papyrustekstejä sekä käsiteollisuuden tuotteita. Vuodesta 1986 lähtien kaupungissa tehdään jälleen kaivauksia.


title: Lasitus

text: Lasituksella tarkoitetaan keramiikkaesineen päällystämistä lasitteella. Lasite levitetään haluttuun kohtaan valelemalla, sutimalla tai upottamalla. Päällystämisen jälkeen keramiikkaesine poltetaan keramiikkauunissa, jolloin lasitteen lasitehiukkaset sulavat muodostaen lasipinnan. Lasitteita on mahdollista saada eri värisinä ja eri lämpötilassa sulavina.


title: Ranskan Grand Prix 1969

text: Ranskan Grand Prix 1969 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 6. heinäkuuta 1969 Charaden radalla Clermont-Ferrandissa. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden neljäs.


title: Protestiääni

text: Protestiääneksi kutsutaan äänestyksessä tai vaalissa annettua ääntä, jonka tarkoituksena on osoittaa tyytymättömyyttä valittavissa olevia ehdokkaita tai vaihtoehtoja tai koko vallitsevaa poliittista järjestelmää kohtaan.


title: Protestiääni

text: Protestiääneksi voidaan määritellä esimerkiksi ääni tuntemattomalle tai niin sanotulle sopimattomalle ehdokkaalle, tyhjän äänen antaminen sekä kuvitteellisen ehdokkaan nimen kirjoittaminen tai muun äänen hylkäämiseen johtavan merkinnän tekeminen (esimerkiksi tunnetun satuhahmon piirtäminen) äänestyslipukkeeseen.


title: Protestiääni

text: Joidenkin maiden valtiollisissa vaaleissa on mahdollista äänestä vaihtoehtoa "kaikkia vastaan". Lisäksi yleensä kaikissa äänestyksissä on mahdollisuus "tyhjän" äänestämiseen.


title: Protestiääni

text: Tunnettu protestiääniä saanut kuvitteellinen hahmo on Suomessa Aku Ankka. Todellisista henkilöistä esimerkiksi Kekkonen saa vielä nykypäivänäkin presidentinvaaleissa muutamia ääniä.


title: Protestiääni

text: Protestiääneksi voidaan joissain tapauksissa katsoa myös äänestämättä jättäminen. Joissain maissa on käytössä äänestyspakko.


title: Jari Härkälä

text: Jari Härkälä (s. 29. tammikuuta 1962 Pori) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja valmentaja. Härkälä pelasi kiekkouransa Ässissä ja Kuopion KalPassa. Pelaajana Härkälä teki liigatasolla 101 maalia ja 151 syöttöpistettä yhteensä 404 pelissä – A-nuorissa tuli kultaa Ässissä 1980, liigatasolla hopeaa Ässissä 1984 ja KalPassa 1991. Pelaajauran tilastotiedot .


title: Jari Härkälä

text: Härkälä on toiminut jääkiekossa valmentajana yli 700 ottelussa, joista päävalmentajana 120 ja kakkosvalmentajana yli 200 liigaottelussa. Hän on toiminut SM-liigassa vastuuvalmentajana KalPassa ja Espoon Bluesissa kuten Ässissäkin. Härkälä valmensi Porin Ässiä kauden 2006–2007. Hänet nostettiin kakkosvalmentajan roolista vastuuvalmentajaksi potkut saaneen Juha Pajuojan tilalle. Härkälä myös aloitti päävalmentajana kauden 2007–08, mutta hänet korvasi Alpo Suhonen kesken kauden .


title: Jari Härkälä

text: Valmentajan uraa täydentävät kaudet 2003–2006, jolloin Härkälä valmensi kaukalopalloliigan Porin Kärpät kolmeen peräkkäiseen Suomen mestaruuteen.


title: Jari Härkälä

text: Jari Härkälän poika Jere Härkälä on pelannut yhden ottelun SM-liigassa kaudella 2004–2005. Hän pelasi vielä kauden 2005–2006 A-nuorissa, mutta lopetti pelaamisen ja valmensi Ässien C-nuorten SM-sarjan joukkuetta, joka voitti pronssia keväällä 2011. Kaudella 13–14 Jere toimii Ässien liigajoukkueen valmennusryhmässä.


title: Jari Härkälä

text: Härkälä oli ehdokkaana vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Kuopiosta, SDP:n listalta ja toimii vakuutusyhtiössä yhteyspäällikkönä.


title: Jyvä

text: Jyvä on heinäkasvien pähkylämäinen hedelmä. Käytännössä jyväksi kutsutaan viljakasvien, kuten vehnän, rukiin, ohran, kauran ja maissin, siementä, jota useasti ympäröivät suojuslehdet eli helpeet. Jyvät saadaan viljakasvista puimalla, ja jyvät voidaan jauhaa kuivaamisen jälkeen jauhoiksi.


title: Jyvä

text: Jyvän pääosat ovat jauhoydin (endospermi eli siemenvalkuainen), alkio ja alkiokilpi sekä kuoriosat, joihin kuuluvat siemenaiheen ydin, siemenkuori ja hedelmäseinä.


title: Jyvä

text: Kuorikerroksen osuus jyvän painosta on noin 14 prosenttia, endospermin 80 prosenttia ja alkion 3 prosenttia. Vaikka eri viljalajien jyvät periaatteessa muistuttavat pitkälti toisiaan, niissä on teknologisesti suuria eroavuuksia.


title: Jyvä

text: Endospermi eli jauhoydin sisältää runsaasti tärkkelystä, ja se toimii jyvän itäessä alkion ravintovarastona.


title: Jyvä

text: Varastokuivatussa jyvässä on vettä enintään 14 prosenttia. Tätä kosteampi vilja alkaa varastoitaessa käydä ja pilaantua. Lisäksi jyvässä on proteiineja (noin 10 prosenttia), rasvaa (n. 5 prosenttia), tärkkelystä (n. 60 prosenttia) ja muita hiilihydraatteja. Jyvän koostumus riippuu viljalajista ja -lajikkeesta.


title: Jyvä

text: Viljakasvien kuorittuja ja rikottuja jyviä nimitetään "ryyneiksi" tai "suurimoiksi". Jyvästä ennen jauhamista erotetut kuoriosat ovat "leseitä" ja jyvästä viljaa puitaessa irronneet suomut "akanoita". Akanoiksi kutsutaan eräissä murteissa myös jyvistä jauhettaessa irronneita kuoria.


title: Jyvä

text: Jyväksi kutsutaan myös ampuma-aseen piipun päässä olevaa mekaanisen tähtäinlaitteen osaa.


title: Ruumen

text: Ruumeneksi sanotaan puinnin yhteydessä puimakoneessa syntyvää kevyttä viljan jätettä, joka saadaan erotettua jyvistä puhaltamalla. Tämä aines koostuu lähinnä akanoista, lehdistä ja muista pienistä viljakasvin osista. Leikkuupuinnissa ruumenet jäävät peltoon.


title: Ruumen

text: Seinän savirappauksessa käytettiin ennen savivelliä, johon oli sekoitettu hiekkaa ja ruumenia. Samoin savitiilien valmistuksessa joukkoon sekoitettiin ruumenia sitkistämään seosta. Ruumenia sekoitettiin myös täydentämään lehmien talviruokaa, koska suomalaisessa karjanpidossa vähät heinät varattiin enimmäkseen hevosille, joiden työpanosta tarvittiin talvisinkin.


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Reaalianalyysissä Bolzanon–Weierstrassin lauseen sisältö havainnollisesti sanottuna on, että äärellisellä välillä olevalla äärettömällä pistejoukolla on pakosta tihentymä jossakin.


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Reaalilukujoukon "A" kasautumispiste "x" on sellainen piste, jolle jokaisessa pisteen "x" avoimessa ympäristössä "U(x;r) = ]x-r,x+r[" on ainakin yksi pisteestä "x" eroava "A":n piste. Toisin sanoen, jokaiselle positiiviselle luvulle "r" on olemassa joukon "A" piste "a" siten, että erotuksen "a−x" itseisarvo on pienempi kuin "r". Kun "x":n jokaisessa "r"-säteisessä ympäristössä on ainakin yksi "x":stä eroava joukon "A" piste, niin siitä seuraa että jokaisessa "x":n ympäristössä on ääretön määrä "A":n pisteitä. Huomaa, että "A":n kasautumispisteen "x" ei tarvitse kuulua joukkoon "A".


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Tutkitaan esimerkkinä avoimen välin "]1,2[" kasautumispisteitä. Tämän välin jokainen piste on mielivaltaisen lähellä jotakin toista välin pistettä. Lisäksi vaikka päätepisteet 1 ja 2 eivät kuulukaan väliin niin välin pisteitä on miten lähellä tahansa näitä pisteitä. Siis suljetun välin "[1,2]" kaikki pisteet ovat avoimen välin "]1,2[" kasautumispisteitä. Ko. avoimella välillä ei ole muita kasautumispisteitä. Yleisesti avoimen välin "]a,b[" kaikki kasautumispisteet muodostavat suljetun välin "[a,b]".


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Suljetun välin kasautumispisteet ovat juuri kaikki tämän suljetun välin pisteet. Yleisesti suljettu joukko voidaan määritellä myös joukkona, joka sisältää kaikki kasautumispisteensä.


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Reaalilukujoukolla, jossa on vain äärellinen määrä alkioita, ei voi olla kasautumispisteitä. Toisaalta myöskään kaikilla äärettömillä reaalilukujoukoilla ei välttämättä ole kasautumispisteitä. Esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko on ääretön, mutta sillä ei ole kasautumispistettä.


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Bolzanon–Weierstrassin lauseen mukaan jokaisella rajoitetulla äärettömällä reaalilukujoukolla on ainakin yksi kasautumispiste.


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Lauseen todistus Valitaan rajoitettu ääretön pistejoukko "A" reaaliakselilla. Osoitamme, että sillä on kasautumispiste.


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Koska "A" on rajoitettu, on olemassa suljettu väli "[a,b]", joka peittää "A":n. Jaetaan "[a,b]" kahteen yhtä pitkään suljettuun osaväliin, joilla on vain yksi yhteinen piste. Ainakin toisessa niistä on ääretön määrä "A":n pisteitä. Olkoon se väli "[a(1),b(1)]". Jaetaan tämä väli samoin kahteen yhtäpitkään suljettuun osaväliin. Ainakin toisessa, "[a(2),b(2)]":ssa, on ääretön määrä pisteitä. Jatkamalla samoin löydetään jokaisella "n≥0" vali "[a(n),b(n)]", jossa on ääretön määrä pisteitä.


title: Bolzanon–Weierstrassin lause

text: Jono "a(n)" on sellainen, että "a(n+1) ≥ a(n)" ja "a(n) < b" kaikilla epänegatiivisilla luvuilla "n". Jono "b(n)" taas sellainen, että "b(n)≥b(n+1)" ja "b(n) > a" kaikilla epänegatiivisilla luvuilla "n". Koska jonot "a(n)" ja "b(n)" ovat rajoitettuja, niin jonolla a(n) on olemassa pienin yläraja "a’="sup "a(n)" ja jonolla "b(n)" suurin alaraja "b’="inf "b(n)". Koska "a(n)


title: Luettelo Impious Havocin kappaleista

text: Tässä artikkelissa on Impious Havocin ilmestyneiden albumien kappaleet.


title: Luettelo Impious Havocin kappaleista

text: "( * = vain kasetilla)""( * = vain vinyylillä)""( * = vain vinyylillä)"


title: Syvä kurkku

text: Syvä kurkku -termillä () tarkoitetaan Watergate-skandaalin paljastumiseen vaikuttanutta, tuntemattomana pidettyä tietolähdettä, joka esiintyi ensimmäisen kerran Bob Woodwardin ja Carl Bernsteinin kirjoittamassa tositapahtumiin perustuvassa kirjassa "Presidentin miehet" ("All The President’s Men", 1974). He kieltäytyivät paljastamasta salaisen lähteensä nimeä. He paljastivat vain, että kyseinen mies (ei nainen) oli hyvin tärkeä ihminen Nixonin hallinnossa eikä ollut vain useiden eri lähteiden sekoitus.


title: Syvä kurkku

text: ”Syväkurkun” henkilöllisyys paljastettiin vasta 31. toukokuuta 2005, kun FBI:n entinen apulaisjohtaja W. Mark Felt kertoi Vanity Fair -lehden haastattelussa olleensa "The Washington Postin" Watergate-uutisten lähde. Feltiä tietolähteenä käyttänyt toimittaja Bob Woodward vahvisti paljastuksen.


title: Syvä kurkku

text: Tietovuotajan henkilöllisyys oli yli kolmekymmentä vuotta yksi lehdistön historian suurimpia arvoituksia.


title: Olki

text: Oljiksi kutsutaan viljojen suoria korsia puinnin jälkeen. Olkia saadaan käytännössä ainoastaan käsin puimalla. Nykyisin suoria olkia ei enää saada, vaan oljet murskaantuvat leikkuupuimurissa silpuksi tai pahnaksi. Nykyään suorien korsien nimitys "olki" onkin puheessa siirtymässä merkitsemään murskaantuneita korsia eli pahnaa tai pehkua.


title: Olki

text: Pahnaa käytettiin varsinkin aiemmin kotieläinten kuivikkeina parsissa, karsinoissa ja talleissa. Nykyisin Suomessa pahnakuivitusta pidetään lähinnä vain loukkaantuneilla eläimillä ja varsovilla tammoilla, mutta jotkin tallit käyttävät sitä edelleen kaikilla hevosillaan. Parhaiten kuivikkeeksi sopivia ovat kuivana korjatut kauranpahnat. Kuivikekäytön ohella paalattua pahnaa voidaan käyttää myös energiantuotantoon esimerkiksi lämpökattilassa ja tämän ohella myös esimerkiksi olkipaalirakentamisessa ja erilaisissa maastoesteissä esimerkiksi hevos- tai autourheilussa tai laskettelurinteissä.


title: Olki

text: Suorat oljet syötettiin aiemmin karjalle joko sellaisinaan tai niistä hakattiin lyhyttä silppua, josta heinänjätteiden ja jauhojen kanssa valmistettiin kuuman veden avulla haudetta lypsäville lehmille.


title: Olki

text: Olkia käytettiin ennen patjan täytteenä. Pikkulasten patjoissa oljet säilyivät aina kertakäyttövaippojen keksimiseen asti. Oljesta tehtiin myös ulkorakennusten kattoja, jotka eri puolilla maata olivat eri mallisia. Tämän lisäksi oljesta kudottiin pystypuissa paksuja mattoja, joita käytettiin makuualustoina sekä tuulen- ja hallansuojina. Esimerkki pienemmästä oljesta valmistetusta punontatyöstä on olkihattu.


title: Olki

text: Oljista tehdään myös erilaisia käsitöitä. Parhaiten olkitöihin sopivat rukiin ja vehnän oljet. Puimurin tai puimakoneen pahnaksi ruhjomat oljet eivät sovellu käsitöihin, kattoihin tai patjoihin, vaan oljiksi viljankorret on leikattava sirpillä, etteivät ne rikkoonnu. Oljista tehdään himmeleitä, Daavidin tähtiä ja olkipukkeja (gävleläinen perinne).


title: Himmeli

text: Himmeli on tavallisesti oljista tehty katosta riippuva koriste-esine. Nimi himmeli tulee germaanisten kielten sanasta "Himmel" (taivas). Paikoin himmeliä on kutsuttu Suomessa myös olkikruunuksi. Perinteinen himmeli tehdään viljakasvin hyvin valikoiduista oljista pujottamalla lanka korrenpätkän sisään ja muotoilemalla näistä korrenpätkistä kolmiulotteinen teos. Moderni himmeli voidaan tehdä myös esimerkiksi pilleistä ja siimasta.


title: Himmeli

text: Himmelin peruselementtejä ovat pyramidi ja oktaedri eli kahdeksansivuinen tahokas. Yksinkertaisin himmeli koostuu yhdestä isosta peruskuviosta ja kuudesta siihen kiinnitetystä pienemmästä kuviosta. Himmelit ovat yleensä pyörähdyssymmetrisiä ja ne ripustetaan ylimmästä pisteestään ohuen ompelulangan varaan kattoon. Himmeli pyörii lievässä ilmavirtauksessa. Nykyisin himmeliä pidetään esillä yleensä joulun aikaan, mutta ennen sitä pidettiin hyvän sadon takaavana onnenkaluna. Lisäksi ennen uskottiin koon voimaan: sato oli sitä parempi mitä suurempi himmeli oli.


title: Himmeli

text: Himmelit ovat tunnettuja Suomen lisäksi Keski-Euroopassa, mutta ne levisivät Suomeen Ruotsista. Himmeleitä on käytetty koristeina Suomessa erityisesti Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Hämeessä ja Uudellamaalla, mutta ne levisivät myös Karjalan kannakselle ja Pohjanmaalle.


title: Hierarchical File System

text: Hierarchical File System (HFS) on Apple Computerin kehittämä, levykkeille ja kovalevyille suunniteltu tiedostojärjestelmä. HFS julkaistiin syyskuussa 1985 ja myöhemmin sitä käytettiin myös CD-ROM -levyjen tiedostojärjestelmänä. Järjestelmä säilyi Macintoshien pääasiallisena tiedostojärjestelmänä vuoteen 1998 saakka, jolloin Apple julkaisi HFS+ -tiedostojärjestelmän. HFS:ää on kutsuttu myös nimellä Mac OS Standard.


title: Hierarchical File System

text: Apple kehitti HFS:n Macintosh 128K:ta varten tehdyn Macintosh File Systemin (MFS) seuraajaksi. Monet MFS:n ominaisuuksista periytettiin HFS:lle, kuten mahdollisuus pitkille tiedostojen nimille ja laajoille metatietueille. Kovalevyjen ja nopeampien levykeasemien tarpeisiin MFS oli riittämätön. HFS:ssä nopeutettiin tiedostolistausten hakua ja hakemistorakenne toteutettiin b-puu -tiedonhakumenetelmän erityistapauksen avulla, jossa tietueiden maksimikoko rajoitettiin 2/3:aan täydestä tietueesta ennen tietueen avainten jakoa. Suurten osoittimien tallennusta varten HFS tuki 32-bittisiä kokonaislukuja kaikissa attribuuteissa lukuun ottamatta hakemistotietueita.


title: Hierarchical File System

text: Vuonna 1998 Apple julkaisi HFS+ -tiedostojärjestelmän, joka päivitti muun muassa HFS:n puutteellisia levytilan jako-ominaisuuksia. Nykyiset Mac OS -käyttöjärjestelmät tukevat edelleen HFS-levyjä, mutta Mac OS X:stä alkaen HFS-asemaa ei ole voinut käyttää järjestelmän käynnistysmediana.


title: Hierarchical File System

text: HFS-järjestelmä jakaa levytilan 512 tavun varausyksiköihin. Varausyksiköt kootaan lohkoiksi, jotka sisältävät yhden tai useamman varausyksikön. Lohkot saavat 16-bittisen osoitteen, jolloin suurin mahdollinen varausyksikköryhmien määrä on 65,536 kappaletta.


title: Hierarchical File System

text: Lohkot 0 ja 1 on varattu käynnistystiedostoille. Lohko 2 sisältää tietoja levystä, kuten lohkojen koon ja luontipäivän. Lohko 2:n sisältö varmuuskopioidaan levyn toiseksi viimeiseen lohkoon. Lohkot numerosta kolme eteenpäin sisältävät tilanvaraustaulukon, jossa levyn jokainen lohko on lueteltu ja sille on asetettu bitti. Todeksi asetettu bitti merkitsee lohkon olevan käytössä. Tilanvaraustaulukkoa käytetään tyhjien lohkojen toteamisen lisäksi levykoon laskemiseen. Taulukon jälkeen levyllä on b-puu -rakenteen ensimmäinen taulukko, joka sisältää tiedon tiedostojen jakautumisesta lohkojen kesken. Toinen b-puun rakennetaulukko, katalogitiedosto, kertoo, mitkä varausyksiköt kuuluvat millekin tiedostolle ja hakemistolle.


title: Hierarchical File System

text: Tiedostojen ja hakemistojen löytyminen levyltä on lopulta yhden katalogitiedoston varassa. Moniajon sallivissa järjestelmissä katalogitiedosto lukitaan jokaisen lukutapahtuman ajaksi, jolloin kaksi sovellusta ei voi esimerkiksi tallentaa tiedostoja samanaikaisesti. Katalogitiedoston vioittuessa levyn koko sisältö voidaan menettää.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Liikennevahinkolautakunta on liikennevakuutuksen korvausasioita käsittelevä lakisääteinen toimielin.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Lautakunnan päätökset ovat suosituksia mutta käytännössä sekä vakuutusyhtiöt että tuomioistuimet noudattavat lautakunnan suosituksia lähes poikkeuksetta.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Lautakunnan lakisääteisenä tehtävänä on lausuntojen antaminen liikennevakuutuksen korvausasioissa.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Lausuntoja voivat pyytää


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Vakuutusyhtiön on pyydettävä lautakunnan lausunto eräistä henkilövahinkoja koskevissa asioissa. Näitä asioita ovat


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Vahingonkärsineellä on oikeus pyytää lautakunnalta lausunto liikennevahingon korvaamisesta tai muusta vahingon korvaamiseen liittyvästä riitaisuudesta. Vahingon korvausten lisäksi tällaisiin kuuluu esimerkiksi kysymys vahingon aiheuttamasta liikennevakuutuksen bonuksen muutoksesta.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Lautakunta antaa myös ohjeita korvaustoiminnan yhtenäistämiseksi.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Vahingonkärsineellä tai muulla korvaukseen oikeutetulla on oikeus pyytää lautakunnan lausuntoa 90 päivän kuluessa vakuutusyhtiön päätöksestä.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Niissä asioissa joissa vakuutusyhtiön on pyydettävä lautakunnan lausunto, on yhtiön huolehdittava lausuntopyynnön ja sen liiteluettelon toimittamisesta vahingonkärsineelle. Vahingonkärsineellä on tämän jälkeen 30 päivää aikaa toimittaa vastineensa lautakunnalle.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Lautakunnassa on päätoiminen puheenjohtaja sekä hänen lisäkseen kolme varapuheenjohtajaa ja seitsemän jäsentä. Lautakunta työskentelee jaostoina. Vain tärkeimmät periaatteelliset kysymykset käsitellään yleisistunnossa.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Puheenjohtajan, varapuheenjohtajien sekä vähintään yhden jäsenen tulee olla lakimiehiä. Muissa jäsenissä tule lisäksi olla lääkärijäseniä joilla on perehtyneisyys lautakunnassa käsiteltäviin asioihin sekä teknisen koulutuksen saaneita jäseniä jotka ovat perehtyneitä ajoneuvojen tekniikkaan sekä ajoneuvojen korjaustoimintaan.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Lautakunnalla on toimisto, joka valmistelee lautakunnan käsiteltäväksi tulevat asiat.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Lautakunnan toiminta rahoitetaan vakuutusyhtiöiltä sekä valtiokonttorilta niiden maksutulon suhteessa. Vahingonkärsineille lautakunnan lausunnot ovat maksuttomia.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Liikennevahinkolautakunnan puheenjohtajana on vuodesta 2002 toiminut varatuomari Kyösti Vihermaa.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Liikennevahinkolautakunta julkistaa kerran vuodessa kokoelman korvaustoimintaa koskevista normeista sekä niistä antamistaan ohjeista. Tämä ohjeisto käytännössä ohjaa vakuutusyhtiöiden toimintaa korvaustoiminnassa.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Liikennevahinkolautakunta antaa ohjeita mm. eri henkilövahinkojen korvausperusteista ja korvausten määristä, liikennevahingosta aiheutuvan ajoneuvon korjausajan korvaavasta seisontapäiväkorvauksesta sekä rattijuopumuksesta aiheutuvasta korvauksen alentamisesta.


title: Liikennevahinkolautakunta

text: Normeilla ja ohjeilla on merkitystä myös tuomioistuimissa. Ohjeita käytetään käräjäoikeuksissa yhtenä vahingonkorvausten määrän arviointilähteenä.


title: Puinti

text: Puinti eli puiminen on sadonkorjuuseen liittyvä maataloustyö. Sillä tarkoitetaan tuleentuneen viljan siementen irrottamista ja puhdistamista muista viljakasvin osista.


title: Puinti

text: Nykyisin puiminen tapahtuu yleisesti koneellisesti leikkuupuimureilla jo pellolla. Puimisesta jää pellolle jäljelle leikatun viljan korret (oljet) ja akanat sekä maahan sänki. Oljet yleensä varastoidaan paalaamalla olkipaaleihin, joita käytetään karjataloudessa eläimien makuualustoina ja kuivikkeina.


title: Puinti

text:
Aikaisemmin puimisella tarkoitettiin jo korjattujen viljakasvin korsien käsittelyä niin että jyvät saadaan erotettua. Tällöin puiminen tapahtui riihessä, jossa kuhilaista korjatut viljalyhteet kuivattiin niskahirsien varassa olevilla parsilla, kun riihtä ensin oli lämmitetty muutamia päiviä.
Puimisen avuksi on kehitetty puimakone, joka koneellisesti irrottaa jyvät viljankorsista. Tätä varten viljalyhteet on kuivattava esimerkiksi seipäillä tai kuhilailla.


title: Puinti

text: Puintia varten lyhteet ajettiin pellolta tai kannettiin elohaasialta riiheen. Samalla niitä ruvettiin ahtamaan eli pystyttämään vieri viereen parsille. Parret ovat noin puolentoista metrin korkeudella seinästä seinään riihen poikki kulkevia paksuja riukuja. Tämän jälkeen riihtä ruvettiin lämmittämään, mikä lyhteiden kuivuuden mukaan kesti yleensä 2-3 vuorokautta. Lämmittäminen oli hyvin tarkkaa työtä ja se uskottiin mieluusti kokeneelle henkilölle, sillä liika kuumuus olisi vienyt viljan itävyyden tai riihi olisi voinut palaa. Puiminen aloitettiin, kun vilja oli kuivaa ja riihen savu haihtunut.


title: Puinti

text:
Puiminen aloitettiin tavan mukaan yleensä aamuyöllä ja aamiaiseen mennessä ahdos (riihos) oli jo puitu. Puiminen tapahtui seuraavasti: parsilta laskettiin lyhteitä ja ne ladottiin lattialle riveihin (räätyyn) tähkät vastakkain. Ruislyhteet iskettiin ensin seinää vasten, jolloin parhaimmat jyvät jo irtosivat. Täyteen ladottua lattiaa kutsuttiin lattialliseksi eli maaksi. Ruislyhteistä leikattiin siteet auki, toukolyhteet puitiin avaamatta. Riihessä puitiin varstoilla (vartoilla) pareittain, jolloin kaksi ihmistä, harvemmin kolme, pui samaa riviä ja iski varstallaan aina samaan kohtaan. Puinnin ääni oli rytmikästä kolketta ja usealla parilla puitaessa hyvin kuuluvaa. Kun rivi oli puitu, käännettiin lyhteet ja puitiin ne toiseltakin puolen. Paikoitellen voitiin puida myös ns. kepakoilla, jolloin piestään nelijalkaiselle, pyöreistä kepeistä valmistetulle lavalle eli puintireslalle levitettyjä lyhteitä.
Puidut oljet koottiin suuriin kupoihin, jotka sidottiin ruisoljista kierretyllä siteellä. Pahnat (t. pehku) eli murskaantuneet oljet talletettiin erikseen.


title: Puinti

text: Puinnin jälkeen jyvät täytyi "puhdistaa", mikä ennen siihen kehitettyjen koneiden aikaa oli monivaiheinen ja raskas työ. Puidun viljan puhdistukseen keksityt koneet ( viskuumasinat eli "viskuukoneet") levisivätkin paljon nopeammin kuin puimakoneet. Viljan puhdistamiseen oli useita tapoja, joista yleisin oli "viskaaminen". Viskatessa jyvät koottiin seinän juureen keoksi ja viskaaja istui keon viereen ja alkoi erityisellä pikku lapiolla heitellä jyviä kohti vastapäistä seinää. Tällöin suurimmat jyvät raskaimpina lensivät lähimmäksi seinää ja pienet jyvät, rikkaruohonsiemenet ja ruumenet (l.akanat) jäivät matkalle. Suurimpia jyviä sanottiin paikoin pääomaksi. Vilja voitiin myös "tuultaa" eli puhdistaa tuulessa, jolloin varistettiin jyviä ylhäällä pidettävästä vakasta alas hurstille (karkea kangas), jolloin tuuli vei ruumenet ja suurimmat jyvät putosivat suoraan alas. Keskikokoisten ja pienten jyvien puhdistus sekä rikkaruohonsiementen poisto vaativat erilaisia työvaiheita, kuten pohtimisen eli puohtamisen. Pohdin eli puohdin oli puinen, pitkä, kevyt astia, jota pideltiin sen päissä olevista kahvoista ja heiluteltiin siinä olevaa viljaa edestakaisin, jolloin ruumenet kevyempinä nousivat pintaan, mistä ne poimittiin. Kaikkia rikkaruohonsiemeniä ei näillä keinoin kuitenkaan saatu pois. Yhtenä puhdistuskeinona käytettiin vielä kaskessa viljeltyä siementä, sillä useat peltorikkaruohot eivät menestyneet poltetussa maassa.


title: Puinti

text: Kun vilja iltapäivään mennessä oli saatu puhdistetuksi, riihi lakaistiin, minkä jälkeen se voitiin ahtaa uudelleen. Riihessä puimalla saatiin jyvät tarkasti talteen ja näin kuivattu ja savustettu vilja säilyi hyvin. Manner-Euroopassa yleinen, myrkyllinen torajyvä oli ehkä riihikuivatuksen ansiosta pohjoisessa hieman harvinaisempi. Riihipuinnin työmäärä oli kuitenkin suuri. Vehnän puinti varstoilla oli kohtuuttoman työlästä, sillä vehnänjyvät ovat hyvin tiukasti kiinni lapakossaan. Vehnänviljelyn yleistyminen joudutti osaltaan riihistä luopumista.


title: Puinti

text: Nyrkin puimisella tarkoitetaan nyrkkiin puristetun käden hieromista tai lyömistä toiseen, avoimena olevaan kämmeneen. Tätä tehdään lähinnä silloin kun ollaan vihaisia jostakin.


title: Puinti

text: Puiminen voi myös liittyä keskusteluun. Kun jotakin asiaa selvitetään perusteellisesti, sitä sanotaan usein puimiseksi.


title: Naapurinvaaran huvikeskus

text: Naapurinvaaran huvikeskus (myös Naapurinranta tai Napis) on tanssilava Sotkamon kunnassa, ja sitä ylläpitää talkoovoimin Sotkamon Nuorisoseura. Lava avattiin 1946. Tanssipaikka sijaitsee Naapurinvaaran harjulla, josta avautuu järvi- ja vaaranäkymä Vuokatin yli.


title: Naapurinvaaran huvikeskus

text:
Nykyinen omistaja Sotkamon Nuorisoseura ry on ostanut Naapurinvaaran konkurssihuutokaupassa 19. heinäkuuta 1991. Aikaisempi omistaja oli Lastenmaa Oy. Ensimmäiset talkoolaisten voimin pidetyt tanssit pidettiin 28. syyskuuta 1991. Seuralla on takana tähän mennessä 20 vuotta tanssi- ja huvitoimintaa Naapurinvaaran huvikeskuksessa.
Naapurinvaaran Huvikeskuksen omistaa 1990-luvun puolessa välissä perustettu Sotkamon Nuorisoseurasäätiö rs.


title: Naapurinvaaran huvikeskus

text:
Naapurinvaaran huvikeskuksessa järjestetään maalaistansseja kaiken ikäisille tanssijoille. Tansseissa on käytössä sekahaku ja naistenhaulle on varattu yksi tunti. Huvikeskuksessa käy vuosittain noin 40 000 asiakasta. Huvitapahtumia on noin 40 kertaa vuodessa (2006). Tanssipaikalle on myönnetty Musiikki & Median antama tanssipaikka-tunnustus vuosina 2002, 2003 ja 2006.
Suomen Huvijärjestäjien Keskusliitto valitsi vuoden huvijärjestäjäksi 2001 Sotkamon Nuorisoseuran ja Naapurinvaaran huvikeskuksen. Näiden lisäksi Artistit äänestivät 3.2.2006 Iltalehden äänestyksessä Naapurinvaaran huvikeskuksen Suomen parhaaksi tanssilavaksi. Artistit äänestivät Naapurinvaaran parhaaksi tanssilavaksi myös vuonna 2013 Seura-lehdessä.


title: Säynätsalon Riento

text: Säynätsalon Riento (lyh. SäyRi) on jyväskyläläinen urheiluseura. SäyRin lajistoon ovat kuuluneet muun muassa koripallo, jalkapallo, salibandy ja aerobic.


title: Säynätsalon Riento

text: Säynätsalossa on vahvat perinteet koripallossa. Miesten edustusjoukkue pelasi pääsarjatasolla kaudet 1985–1986 ja 2000–2001. Tämän jälkeen miesten edustusjoukkue yhdistyi HoNsU:n kanssa ja syntyi BC Jyväskylä, joka sai sarjapaikan pääsarjasta. Kauden 2009–2010 päätteeksi Säynätsalon Riento nousi miesten I-divisioonaan.


title: Säynätsalon Riento

text: Vuoden I-divisioonapelaaja


title: Tästä alkaa rakkaus

text: Tästä alkaa rakkaus on Jukka Kuoppamäen 22. studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 1999 ja sen kaikki sanoitukset ja sävellykset ovat Jukka Kuoppamäen. Sovituksista vastaa Veijo Laine.


title: Tästä alkaa rakkaus

text: Muusikoita levyllä on mukana mm. Harri Rantanen, Anssi Nykänen, Jari Nieminen, J-P Virtanen, Nina Tapio, Hanna-Riikka Siitonen, Kim Lönnholm, Heikki Hämäläinen, Jussi Pesonen ja Ilkka Viljanen.


title: Tehoisa lämpösumma

text: Tehoisa lämpösumma koostuu kasvukauden vuorokausien keskilämpötilojen summista, joissa huomioidaan keskilämpötiloista viiden asteen ylittävä osa. Lämpösumma lasketaan vuoden niiltä vuorokausilta, joiden lämpötila ylittää +5 °C. Eri kasvit vaativat kasvaakseen eri suuruisia tehoisia lämpösummia. Jos tehoisa lämpösumma on yli 600 astetta (tai astevuorokautta, °Cvrk), kasvaa puita. Etelä-Suomessa tehollinen lämpösumma on ollut ajanjaksolla 1980–2010 keskimäärin noin 1 300–1 400 astevuorokautta.


title: Tehoisa lämpösumma

text: Tehoisa lämpösumma lasketaan vähentämällä vuoden jokaisen vuorokauden keskilämpötilasta viisi astetta ja laskemalla saatujen positiivisten erotusten summa.


Tehoisa lämpösumma


title: Tehoisa lämpösumma

text: kaikille vuorokausille formula_2, joille pätee formula_3, missä formula_4 on vuorokauden keskilämpötila.


title: Muuttuuko ihminen

text: Muuttuuko ihminen on Lapinlahden Linnut-yhtyeen jäsenten vuonna 2006 valmistama 40-minuuttinen sketsiohjelma, jossa esiintyy vuonna 2006 koottu erikoiskokoonpano The Original Lapinlahden Linnut. Ohjelma perustui pääosin uusiin ja muutamiin vanhoihin sketseihin sekä musiikkiesityksiin.


title: Muuttuuko ihminen

text: Ohjelma on julkaistu Pan Visionin marraskuussa 2006 julkaisemassa Kuudesti laukeava-DVD-julkaisussa erikoisohjelmana sekä - keräilyboksissa. Jakso esitettiin Yle TV1-kanavalla vuoden 2007 vappupäivänä.


title: Muuttuuko ihminen

text: Televisiosarja rakentuu eräänlaisen kehystarinan ympärille, jossa Lapinlahden Linnut keskustelevat keskenään, murjovat vitsejä ja niin edelleen. Useimmat sarjan sketsit on tavallaan ankkuroitu lintukotoon.


title: Muuttuuko ihminen

text: Spedekone on tietokoneohjelma, jolla voidaan tuottaa sketsejä. Koneeseen vain pitää syöttää tapahtumapaikka, huumorin laji ja näyttelijä. Nämä sketsit ovat muka spedekoneella tuotettuja sketsejä, joissa näyttelijävalinta on aina Matti Jaaranen, myös naisroolit.


title: Muuttuuko ihminen

text: Tapio Liinojan esittämä asiakas menee kauppaan ja kysyy Timo Erängön esittämältä kauppiaalta: "Mikähän näistä tuotteista on paras?" Eränkö vastaa että "ne on kaikki samanlaisia". Viimeisessä sketsissä tosin Liinoja kysyy pitkään riippunutta lihaa, mihin Eränkö tarjoaa vastaukseksi vaimonsa (Mikko Kivinen).


title: Muuttuuko ihminen

text: Ovimattona ja Eduskuntatalon hissinappuloina työskentelevät miehet kertovat ammatistaan ja kaikista sen hyvistä puolista. Ovimattona olevasta miehestä esitetään lukuisia pikkuosia, joissa näytetään myös kyseinen herra makaamassa ulkona mattotelineessä, jossa häntä lyödään mattopiiskalla takapuoleen.


title: Muuttuuko ihminen

text: "Kursiivilla" merkityt ovat musiikkiesityksiä.


title: Hankkija

text: Hankkija Oy on tanskalaisen Danish Agro -konsernin omistama maatalousalan yhtiö.


title: Hankkija

text: Keskusosuusliike Hankkija perustettiin 1905. Novera-nimiseksi muuttunut Hankkija ajautui lopulta konkurssiin lamavuonna 1992.


title: Hankkija

text: Hankkija perustettiin Suomen osuustoimintaväen ponnistelujen tuloksena tarkoituksenaan palvella maataloutta. Tuolloin Suomen maataloustarvikkeiden kauppaa harjoittivat pelkästään yksityiskauppiaat, joiden menettelytavoissa ja taidoissa yleisesti havaittiin olevan parantamisen varaa. Maatalouskaupan haasteita olivat kauppa velaksi ja laatukysymykset. Erityisen ongelmalliseksi koettiin siemenviljan kauppa, jossa laatuseikat nousivat pinnalle. Maanviljelijät liittyivät yhteen ja harjoittivat yhteisostoja maamiesseurojen, osuuskassojen sekä meijereiden kautta. Mallina yhteistoiminnasta oli hankittu ulkomailta lähinnä osuustoiminta-aatteen harjoittajien piiristä.


title: Hankkija

text: Hankkijaa edeltänyt pysyvä yhteistyöjärjestely oli Pellervon Välitysliike, joka toimi vuodesta 1901 vuoteen 1905, jolloin se lopetettiin kannattamattomana. Se ei perinyt kuin puolesta prosentista kahteen prosenttiin välityspalkkiota, minkä vuoksi sen uskottiin olevan hintakilpailukykyisin maatalouskaupan alalla. Ensimmäinen vuosi oli tappiollinen tuottojen ollessa 5 000 markkaa ja kulujen 15 000 markkaa. Vaikeudet jatkuivat eikä Pellervo-Seura halunnut enää maksaa Pellervon Välitysliikkeelle tukea.


title: Hankkija

text: Pellervon Välitysliikkeen toimialaan kuuluivat muun muassa vehnänleseet, rehuvehnäjauhot, muut väkirehut, kainiitti, tuomaskuona, luujauho, chilensalpietari, muut keinolannoitteet, siemenvilja, heinänsiemenet, oljet, perunat, meijeritarpeet, jauhot, suolat, lamppuöljy, työkalut, rauta, naulat ja hevosenkengät. Pellervon Välitysliike oli aloittanut toimintansa marraskuussa 1901 ja sen johtajaksi oli valittu Pääskylahden maanviljelyskoulun johtaja Benjamin Alfthan.


title: Hankkija

text: Tarve kuitenkin oli edelleen olemassa ja perustettava Hankkija keskittyikin viljansiementen kauppaan, minkä vuoksi se otti tunnuslauseekseen "Tutkittu–tarkastettu–taattu", mistä peräisin ovat Hankkijan liikemerkin kolme väkästä. 1901 Suomessa säädetty osuustoimintalaki oli jo kuitenkin mahdollistanut osuuskuntien perustamisen jo Pellervon Välitysliikkeen perustamisen aikana, joten Pellervo-Seurassa ei pidetty välttämättömänä sitä, että juuri sen pitäisi harjoittaa siemenkauppaa.


title: Hankkija

text: Uudellamaalla ruotsinkieliset suurviljelijät olivat perustaneet maatalouden hankintojaan varten "Suomenmaan kulutusyhdistys Laborin" jo 1897, jonka sääntöjä olisi pitänyt muuttaa kansanvaltaisemmiksi, jotta se olisi soveltunut suomenkielisten maanviljelijöiden tarpeisiin.


title: Hankkija

text: KOL Hankkija perustettiin 17. tammikuuta 1905 kokouksella, ja se aloitti toimintansa 16. maaliskuuta 1905. Sen perustivat 18 osuusmeijeriä, 27 osuuskassaa ja kaksi muuta osuuskuntaa. Vaikka Pellervo-Seuraan kuuluivat osuuskaupat, niitä ei ollut perustajajäsenissä, koska Hankkija oli suunnattu teollisuuskulutustavaroiden jakelun sijaan maanviljelijäväestön elinkeinonharjoittamisen tarpeisiin. Hannes Gebhard näki nämä kaksi asiaa erillisinä.


title: Hankkija

text: Niin kuin Pellervon Välitysliikkeenkin, myös Keskusosuusliike Hankkijan johtajaksi tuli Benjamin Alfthan, jota avusti kassanhoitaja Emmi Jaeckel. Hankkijan konttori tuli Nikolainkatu 13:een, joka muuttui Suomen itsenäistyttyä Snellmaninkaduksi. Hankkijan ensimmäinen varasto tuli Malmille Helsinkiin, jonka lisäksi perustettiin kuusi sitä pienempää aluevarastoa eri puolille Suomea. Vuonna 1919 Hankkija osti Nikolajeffin veljesten vuonna 1913 rakennetun talon, joka edelleen tunnetaan Hankkijan talona, ja siirsi pääkonttorinsa vuokratiloista Esplanadin varrelta tähän Salomonkadun varrella sijaitsevaan rakennukseen.


title: Hankkija

text: Hankkijan ydin oli Pellervon Välitysliikkeenä alkanut Maatalous-Hankkija, mutta se tarvitsi pian rinnalleen myös Teknillisen Hankkijan, joka vastasi Suomen maatalouden varustamisesta meijerein laitemyyntinä ja laiteasennuksina ulkomailta tuodulla tekniikalla. Yhdessä Pellervo-Seuran kanssa Hankkija pystytti Kuopion maatalousnäyttelyun 1906 mallimeijerin, joka tavallaan oli Teknillisen Hankkijan alku. 1916 Hankkija perusti sähköosaston 1916.


title: Hankkija

text: 1926 Hankkija toimitti laitteet 66 meijeriin. Kun meijerit tarvitsivat sähköä, ryhtyi Hankkija sähköurakoimaan maaseudulla kylien sähköistämiseksi.


title: Hankkija

text: Hankkijan jäsenmäärä ei lisääntynyt nopeasti eikä osuuspääoma. 1908 huomattiin, että Hankkijan toimintaan nähden sen oma pääoma oli vähäinen. Tämän ongelman poistamiseksi perustettiin rahoitusyhtiö Osakeyhtiö Pääomanhankkija, jonka osakepääoma, 50 000 markkaa, lainattiin Keskusosuusliike Hankkijalle. Järjestely purettiin vasta 1941. 1908 Helsingistä lähtöisin oleva Hankkija perusti sivu- ja aluekonttorit Pietariin 1908, jossa se toimi vuoteen 1918, Kuopioon ja Viipuriin.


title: Hankkija

text: Kaksi vuotta myöhemmin aluekonttorit perustettiin myös Turkuun ja Tampereelle 1911. Poriin perustettiin aluekonttori 1914, Jyväskylään 1915, Joensuuhun ja Sortavalaan 1916, Haminaan ja Helsinkiin 1917, Hämeenlinnaan 1919, Savonlinnaan ja Mikkeliin 1920, Lahteen, Porvooseen ja Rovaniemelle 1921, Kotkaan ja Iisalmelle 1923 sekä Kokkolaan 1927.


title: Hankkija

text: Pietarin 1908 avatun ja 1918 suljetun konttorin jatkoksi Hankkija perusti konttorit Berliiniin 1918 ja 1919 New Yorkiin. Berliinin konttori suljettiin 1920 ja New Yorkin 1921.


title: Hankkija

text: Vaikka Hankkija alkoi siemenkaupalla, sen laadun takaamisella, jo vuoteen 1910 mennessä sen suurimmat tuoteryhmät olivat lannoitteet ja väkirehut. Lannoitteista ja väkirehuista kertyi noin 60 % koko myynnistä. Ensimmäisen maailmansodan alkuun mennessä myynti kaksinkertaistui ja myynnin jakauma tasapuolistui.


title: Hankkija

text: Käydäkseen halkokauppaa Pietariin Hankkija osti laivoja 1917. Niiden avulla oli tarkoitus vielä halkoja Saimaata pitkin Pietariin, mutta toimintaa ei onnistuttu edes aloittamaan, koska Venäjän vallankumous ja Suomen itsenäistyminen estivät halkokaupan Venäjän keisarikunnan valtionlaitoksille.


title: Hankkija

text: Vuotta ennen ensimmäistä maailmansotaa, 1913, Hankkija aloitti Hattulassa kasvinjalostustoiminnan senaattori Alfred Oswald Kairamon Ellilän kartanolla. Kasvinjalostus toimi Ellilän kartanolla vuoteen 1916, jolloin Hankkija siirsi sen Rosendalin kartanolle, jota alettiin kutsua Tammiston koetilaksi. Kasvinjalostus hidastui jonkin verran, mutta laajeni ja pääsi käytiin 1920-luvulla. Hankkijan siemenkeskus valmistui Tampereelle 1920, joka auttoi omien kasvinjalosteiden kauppaa siementen sopimusviljelynä, jonka Hankkija oli aloittanut jo 1912.


title: Hankkija

text: Tammiston koetilan jälkeen Hankkija siirsi kasvinjalostuksen Anttilan koetilalle, joka oli ostettu 1942 Tuusulan Paijalasta. Liedon keskustaimisto ostettiin 1945 ja 1964 Nikkilän koetila Kangasalta.


title: Hankkija

text: 1920-luvulla johtajaksi tuli Taavi Arola, joka sekä keskittyi aikaisempaa enemmän liiketalouteen, mutta hyväksytti paljon päätöksiä hallintoneuvostolla luottamuksen aikaansaamiseksi linjauksiinsa. 1928 oli Hankkijalle erityisen kannattava vuosi: 337 000 000 markan liikevaihdolla saavutettiin 7 000 000 markan tulos. Samaan Hankkija pystyi seuraavan kerran 1930-luvun laman vuoksi vasta 1937.


title: Hankkija

text:
Hankkija osti konepajan 1918. Siitä tehtiin 1920 Maanviljelyskonetehdas Oy, myöhemmin MKT-tehtaat Oy. Tehdas aloitti maatalouskonevalmistuksen Sato-kylvökoneeella 1921 ja Esa-puimakoneella. Tehdas paloi 1925, mutta se rakennettiin uudelleen. Hankkija oli osallistunut ensimmäisen suomalaisen traktorin, Kullervo-moottori(auran)vetäjän kehittelyyn, mutta siitä ei tullut menestystä ulkomaisen kilpailun vuoksi.
Hankkija myös möi koneita, muun muassa Oliver-traktoreita ja sodan aikana niihin Otso-puukaasuttimia. Toisen maailmansodan jälkeen traktorit olivat bensiini- tai petrolikäyttöisiä. Hankkija myi ensimmäiset dieselmoottoriset traktorit 1950-luvulla. Vuonna 1961 Hankkija sai Korpivaara Oy:ltä brittiläisten Massey-Ferguson -traktorien edustuksen ja luopui samoihin aikoihin saksalaisten Porsche-traktorien maahantuonnista.


title: Hankkija

text: Hankkija möi 1950-luvulla Suomessa ensimmäiset (itsekulkevat) Massey-Harris-leikkuupuimurit, jotka korvasivat vähitellen paikoillaan pysyvät puimakoneet. Ensimmäiset Rosenlewin valmistamat kotimaiset Massey-Ferguson -leikkuupuimurit Hankkija myi 1983. Raimo Rekon vetämästä Hankkijan raskaskoneryhmästä muodostui 1980-luvulla Suomen Rakennuskone Oy.


title: Hankkija

text: Hankkijan vahvan väkirehujen ja lannoitteiden kaupan vuoksi 1926 perustettiin sen päävaraston lähelle Malmille Hankkijan ensimmäinen rehusekoittamo 1926. Tämä oli Hankkijan rehuteollisuuden alku.


title: Hankkija

text: Hankkija oli harjoittanut autokauppaa jo 1920-luvulla, jolloin sillä oli ollut Chevroletin yksinmyyntiedustus. Tästä luovuttiin kuitenkin pian, koska oman huoltoverkoston rakentaminen osoittautui liian kalliiksi. Toisen maailmansodan jälkeen Hankkija toi maahan tšekkiläisiä raskaita Tatra- ja Praga-kuorma-autoja sekä 1960-luvulla saksalaisia Krupp-kuorma-autoja.


title: Hankkija

text: Kun italialainen autovalmistaja Fiat halusi 1960-luvun alussa vaihtaa maahantuojaansa Suomessa, merkin edustus siirtyi neuvottelujen jälkeen Hankkijalle vuonna 1962. Hankkijan tytäryhtiöksi Fiat-henkilö-, paketti-, linja- ja kuorma-autojen maahantuontia varten perustettiin Autonovo Oy. Samana vuonna toteutetun henkilöautojen tuontisäännöstelyn purkamisen ansiosta Fiat nousi nopeasti yhdeksi Suomen eniten myydyistä henkilöautomerkeistä. Rekisteröityjen Fiat-henkilöautojen määrä kasvoi Suomessa 1960-luvun aikana yli kymmenkertaiseksi, noin 4 200 autosta lähes 48 000 autoon. Myydyimmät mallit olivat pikkuautot Fiat 600 ja 850. Merkin menestys jatkui 1970-luvulla ja vuoden 1979 lopussa Fiat-henkilöautot muodostivat kymmenesosan koko Suomen rekisteröidyistä henkilöautoista noin 117 000 kappaleella. Vuosikymmenen eniten myyty malli oli Fiat 127. Vuonna 1988 Autonovo Oy aloitti Lancia-henkilöautojen maahantuonnin ja samalla Fiat-henkilöautojen maahantuonti siirtyi Oy Veho Ab:lle.


title: Hankkija

text: Hankkija toimi Pellervo-seuran piirissä yhteistyössä Suomen Osuuskauppaan kuuluvien osuuskauppojen kanssa. Hankkijaan liittyi alusta pitäen mukaan osuusmeijereitä, vaikka osuusmeijereiden oma keskusliike Valio oli aloittanut miltei yhtä aikaa Hankkijan kanssa. Hankkijalta meijerit hankkivat meijerikoneistoja. Usean keskusliikkeen välisen työnjaon epäselvyys oli ongelma. Alun perin SOK:n tehtävänä oli asutuskeskuksien kuluttajaväestön tarpeiden tyydyttäminen, ja Hankkija keskittyisi maatalouskoneiden ja -tarvikkeiden, lannoitteiden, väkirehujen ja siementen kauppaan. 1960-luvun lopulla kuitenkin erimielisyydet kärjistyivät niin, että Hankkija joutui luomaan oman kenttämyyntiverkostonsa kilpailemaan osuuskauppojen kanssa. Tästä lähtien kuntien ja kylien osuuskaupat leimautuivat pääyhteistyösuuntansa mukaan hankkijalaisiin ja SOK:laisiin.


title: Hankkija

text: Hankkijan ja SOK:n välirikko kärjistyi 1968, jolloin jotkut osuuskaupat lakkasivat jakelemasta Hankkijan tuotteita sen itsensä rinnalla. Varmistaakseen yhteytensä Hankkijaan, maanviljelijät joutuivat perustamaan maatalousosuuskuntien Keskusosuusliike Hankkijaan. Turun maatalousosuuskunta perustettiin 16. tammikuussa 1970. 1971 vuoden lopussa niitä oli jo 74 ja 1984 lopussa 163. Maatalousosuuskuntien jäsenmäärä ylitti 75 000 henkilöjäsentä yhteensä. Tätä vaihetta on sanottu "Hankkijan talvisodaksi".


title: Hankkija

text: Hankkija toimi monella alalla, minkä vuoksi se otti iskulauseekseen "Hankkija on monessa mukana". Merkittävän osan Hankkijan toimintaa muodosti Maatalous-Hankkijan lisäksi Hankkijan rehuteollisuus sekä Kone-Hankkijan traktoreiden, puimureiden sekä traktoreiden työkoneiden kuin myös maataloudesta irrallaan oleva Teknillinen Hankkija, joka suoritti rakennusurakoihin, myös vientirakennusurakoihin sähköteknisiä asennuspalveluita ja maahantoi esimerkiksi kuluttajille myytyjä radionauhureita. Traktoreista Hankkijan tunnetuimpia edustamia tavaramerkkejä olivat Massey-Ferguson ja myöhemmin Volvo BM Valmet. Hankkija harjoitti myös kasvinjalostusta. Sitä varten se hankki ensin Tammiston tilan Helsingin pitäjästä, myöhemmin Anttilan koetilan Tuusulasta. Vuosikymmenten kuluessa Hankkijan kiinteä omaisuus kasvoi merkittäväksi.


title: Hankkija

text: Vuonna 1985 Hankkija osti Rakennusliike Puolimatkan Armas Puolimatkan perheeltä. Kauppa mahdollisti Hankkijan itsenäisyyden useiksi vuosiksi, mutta käytännön liiketoiminta sopeutui kuitenkin liian hitaasti yhteiskunnan muutosten yleisesti liike-elämälle asettamiin vaatimuksiin. Hankkijan organisaatio osoittautui taloudellisesti kestämättömäksi. Novera-nimiseksi muuttunut Hankkija ajautui lopulta konkurssiin vuonna 1992, jolloin syvä taloudellinen lama kaatoi muitakin suomalaisia kotimarkkinoilla toimivia suuryrityksiä.


title: Hankkija

text: Maatalousalalta poistui myös monia muita yrityksiä, kuten Osuustukkukaupan E-maatalous ja Tukkukauppojen Oy:n TUKOn T-maatalous. SOK:n ja Keskon maatalousyksikköjen rinnalle muodostui pieni Y-maatalous.Ennen Hankkijan konkurssia oli yhtiön keskeinen osa eli maatalous- ja konekauppa jo siirretty Hankkija-Maatalous Oy -nimiselle tytäryhtiölle. Hankkija-Maatalous Oy aloitti toimintansa vuonna 1988. Saman vuoden heinäkuussa SOK ja Hankkija muodostivat Hankkija-Maatalous Oy:stä yhteisen maatalous- ja konekauppayrityksen, joka siirtyi vuonna 1993 kokonaisuudessaan SOK:n omistukseen.


title: Hankkija

text: SOK myi enemmistön Hankkija-Maatalous Oy:stä tanskalaiselle Danish Agro Holding A/S:lle vuonna 2013 ja sopi samalla koko yhtiön siirtymisestä uudelle omistajalle vuosien 2015–2017 aikana. Yhtiön nimi muutettiin Hankkija Oy:ksi 1.7.2013.


title: Vladimir Kramnik

text: Vladimir Borisovitš Kramnik (, s. 25. kesäkuuta 1975 Tuapse, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen shakin suurmestari. Hän oli shakin maailmanmestari 2000–2007.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik voitti Garri Kasparovin maailmanmestaruusottelussa Lontoossa vuonna 2000, jolloin hänestä tuli shakin 14. klassinen maailmanmestari. Hän puolusti menestyksellisesti mestaruuttaan otteluissa Péter Lékóta vastaan Brissagossa vuonna 2004 ja silloista FIDE:n maailmanmestari Veselin Topalovia vastaan Elistassa vuonna 2006, mikä teki hänestä ensimmäisen kiistattoman maailmanmestarin sitten vuoden 1993, jolloin Kasparov lakkasi pelaamasta MM-otteluita FIDE:n alaisuudessa.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik menetti tittelinsä Viswanathan Anandille Meksikon MM-turnauksessa syyskuussa 2007. Kramnik haastoi Anandin otteluun maailmanmestaruudesta Bonnissa lokakuussa 2008, mutta hävisi.


title: Vladimir Kramnik

text: Vladimir Kramnik syntyi Tuapsessa, Mustanmeren rannikolla. Hänen isänsä oli kuvanveistäjä, joka jätti työnsä taiteilijana viedäkseen poikaansa shakkiturnauksiin. Perheellä oli oma, vaikkakin pieni asunto, mikä oli silloisessa Neuvostoliitossa etuoikeus. Kramnik osoitti lahjakkuutta shakissa jo nelivuotiaana, vaikkei hänen perheessään kukaan voinut opettaa häntä. Kramnikin kehitykseen vaikutti ratkaisevasti hänen isänsä ostama kirja, Anatoli Karpovin parhaiden pelien kokoelma, jota Kramnik tutki päivin ja öin. Kuusivuotiaana hän pääsi shakkikerhoon ja alkoi pelata turnauksissa. Niissä hän kantoi mukanaan isoisänsä valmistamaa puulaatikkoa, jonka hän asetti tuolinsa alle nähdäkseen pelilaudan. Seitsenvuotiaana hän oli jo jonkinlainen paikallinen kuuluisuus voitettuaan synnyinkaupunkinsa aikuisten mestaruuden, ja samanikäisenä hän saavutti Neuvostoliitossa ensimmäisen kategorian tason, joka vastasi suurin piirtein ELO-lukua 2 000. Kramnik pääsi 11-vuotiaana Mihail Botvinnikin oppilaaksi tämän perustamaan shakkikouluun, jossa hän sai opetusta myös Garri Kasparovilta. Koulun oppilaana hänen oli mahdollista pelata vakavasti otettavissa tapahtumissa, kuten alle 18-vuotiaiden Neuvostoliiton mestaruusturnauksessa, jossa Kramnik sijoittui 12-vuotiaana viidenneksi noin sadan pelaajan joukosta tammikuussa 1988. Kramnik voitti 15-vuotiaana alle 26-vuotiaiden Neuvostoliiton mestaruuden ja seuraavana vuonna alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden. Tuolloin hän matkusti pariksi kuukaudeksi Brasiliaan pelatakseen useissa avoimissa turnauksissa, joissa hänen ELO-lukunsa hyppäsi 90 pistettä 2 590:een.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnikin ensimmäinen kansainvälisesti huomattava menestys oli kultamitali Venäjän joukkueessa vuoden 1992 Manilan shakkiolympialaisissa. Hänen valintansa joukkueeseen aiheutti kiistelyä Venäjällä, koska hän oli vain 16-vuotias, eikä hänellä ollut vielä suurmestarin eikä edes kansainvälisen mestarin arvonimeä, kun taas joukkueeseen olisi ollut tarjolla myös kuuluisia, vahvoja suurmestareita. Kramnik pääsi joukkueeseen ainoastaan päätöksestä suuren vastuun ottaneen Kasparovin vaatimuksesta. Kramnik voitti kahdeksan peliä, pelasi yhden tasan, eikä hävinnyt peliäkään.


title: Vladimir Kramnik

text: Vuonna 1993 Kramnik pelasi turnauksessa Linaresissa, jossa olivat paikalla maailman parhaat pelaajat Nigel Shortia lukuun ottamatta. Hän oli viides tuloksella +2 ja voitti myös maailman kolmospelaaja Vasyl Ivantšukin. Hän oli vähällä voittaa Karpovin, joka kuitenkin puolusti sitkeästi lähes 100 siirtoa kestäneessä pelissä, joka päättyi lopulta tasan. Kramnik kertoi oppineensa, että yksi suurimmista eroista maailman parhaiden pelaajien ja "pelkkien" vahvojen suurmestarien välillä on puolustustaidoissa. Seuraavan vuoden Linares-turnauksessa hän voitti ensimmäistä kertaa elämässään pelin Kasparovia vastaan. Kramnik saavutti sarjan hyviä tuloksia ja otti ensimmäisen suuren turnausvoittonsa Dortmundissa 1995. Samana vuonna hän keräsi kokemusta Kasparovin avustajana Anandia vastaan PCA:n maailmanmestaruusottelussa, jonka Kasparov voitti.


title: Vladimir Kramnik

text:
Vuonna 1995 Kramnikin pelityyli oli erittäin taktinen ja aggressiivinen, ja hän käytti avauksena usein sisilialaista puolustusta. Sergei Dolmatovin valmennuksessa hän alkoi kuitenkin vähitellen keskittyä loppupelitekniikan hiomiseen ja asemallisen tyylin suosimiseen, mikä kulminoitui ottelussa Kasparovia vastaan vuonna 2000. Garri Kasparov luonnehti Kramnikin tyyliä pragmaattiseksi synteesiksi Laskerin psykologisesta näkemyksestä, Botvinnikin syvästä avausteorian tuntemuksesta ja Karpovin sitkeydestä. Myös Kramnik on kertonut pelitapansa muistuttavan Karpovin tyyliä ja lapsuuden esikuvansa lailla hän on tunnettu minimaalisten asemallisten etujen muuntamisesta voitoksi. Mustilla pelatessaan hän vastaa siirtoon 1.e4 yleensä venäläisellä pelillä, mikä johtaa huipputasolla siihen, ettei kumpikaan pelaaja helposti saavuta etua. Kramnik on yksi maailman vaikeimmista pelaajista voittaa. Ennen MM-otteluaan Kasparovia vastaan hän pelasi 86 peliä peräkkäin 18 kuukaudessa häviämättä niistä yhtäkään.
Kramnik on kertonut, että hän ei ole valmistanut avausrepertuaariaan turnauksia vaan haastajaotteluita silmällä pitäen. Sen johdosta hän ei mustilla pelatessaan ota riskejä edes heikompia pelaajia vastaan, vaan tyytyy painostamaan vastustajiaan valkeilla. Kramnik onkin ollut valkeilla pelatessaan tehokas erityisesti katalonialaisessa avauksessa, jota hän käytti kolme kertaa shakin maailmanmestaruusottelussa vuonna 2006 voittaessaan kiistattoman mestaruuden. Otteluihin soveltuvasta tyylistään huolimatta Kramnik on menestynyt myös lukuisissa turnauksissa – Dortmundissa hän on voittanut ennätykselliset kymmenen kertaa. Kramnikia pidetään Aleksandr Morozevitšin ohella maailman parhaana sokkoshakissa. Kramnik vaikuttaa pelilaudan ääressä rauhalliselta. Kysyttäessä, onko hän Boris Spasskin lailla sisäisesti hermostunut (Kuten Spasski oli myöhemmin tunnustanut), Kramnik vastasi:


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik saavutti toisena maailmassa FIDE:n listauksessa 2 800 pisteen rajapyykin, jonka ovat Kasparovin ja hänen jälkeensä saavuttaneet myös Anand, Topalov, Carlsen ja Aronian. Kramnik on ollut kaksi kertaa listan kärjessä. Ensimmäinen kerta oli tammikuussa 1996, jolloin hänellä oli sama pistemäärä kuin Kasparovilla. Tammikuussa 2008 Kramnikin ELO-pistemäärä oli 2 799, joka oli maailman korkein yhdessä Anandin kanssa. Kramnik oli sijoitettu viralliseksi ykköseksi seurantajaksolla pelattujen pelien suuremman lukumäärän takia.


title: Vladimir Kramnik

text:
Kramnik oli onnekas päästessään pelaamaan maailmanmestaruudesta Lontoossa vuonna 2000 Kasparovin kanssa. Kramnik oli hävinnyt ehdokasottelun vuonna 1998 Aleksei Široville, mutta riittävää rahoitusta Širov-Kasparov-ottelulle ei löytynyt, eikä Kasparov ollut halukas pelaamaan sitä, koska voitti tavallisesti melkein kaikki pelinsä Širovia vastaan. Sen jälkeen Kasparov ilmoitti pelaavansa maailmanlistan kakkospelaaja Viswanathan Anandia vastaan, mutta neuvottelut eivät tuottaneet tulosta, eikä rahoitusta taaskaan löytynyt. Sillä aikaa Kramnik oli noussut heinäkuussa 2000 Anandin ohi kakkoseksi FIDE:n maailmanlistalla ja pääsi MM-otteluun. Tälle ottelulle löytyi myös sponsoreita, jotka sijoittivat siihen useita miljoonia dollareita. Kasparov kertoi venäläisen "Sport Express" -lehden haastattelussa kuusi kuukautta ennen ottelua:
Kasparov oli selkeä ennakkosuosikki valtavan ottelukokemuksensa johdosta. Toisaalta heidän siihen mennessä pelaamissaan pitkissä peleissä voitot olivat tasan 3–3 (23 peliä). Kramnik, joka oli toiminut Kasparovin avustajana tämän MM-ottelussa Anandia vastaan vuonna 1995, oli myös fyysisesti erinomaisesti valmistautunut ja lopettanut tupakanpolton ennen ottelua.


title: Vladimir Kramnik

text: Avain menestykseen oli Kramnikin otteluun valmistelema espanjalaisen pelin berliiniläinen muunnelma, jota Kasparov ei pystynyt murtamaan pelatessaan valkeilla. Kasparov joutui työskentelemään ottelun aikana ankarasti, jotta pystyisi vastaamaan Kramnikin yllättäviin avausvalintoihin. Tämä johti väsymykseen ja virheisiin, joiden takia Kasparov hävisi mustilla toisen ja kymmenennen pelin. Kasparov oli valmistellut Grünfeldin puolustuksen pääasialliseksi vastauksekseen mustilla siirtoon 1.d4, mutta Kramnik lanseerasi toisessa pelissä vahvan uuden siirron sitä vastaan. Kasparov ei psykologisista syistä käyttänyt enää avausta ja sai havaita kauhukseen, että suurin osa hänen valmisteluistaan ennen ottelua oli mennyt hukkaan. Kramnik ohjasi pelin asetelmiin, joissa Kasparov tunsi olonsa epämukavaksi. Kasparov suosi dynaamista ja hyökkäävää peliä, mutta vaikutti siltä, että aina Kasparovin pelatessa valkeilla Kramnik onnistui vaihtamaan kuningattaret ja saavuttamaan loppupelin, joka oli puolustettavissa. Ottelu muistutti Botvinnikin ja Talin MM-uusintaottelua, jossa Botvinnik ei sallinut vastustajansa saavuttaa rakastamiansa monimutkaisia, dynaamisia asemia. Kramnik ei muutamasta täpärästä tilanteesta huolimatta hävinnyt yhtään peliä ja voitti ottelun pistein 8½–6½. Näin hänestä tuli José Raúl Capablancan (1921) ohella ainoa henkilö, joka on voittanut MM-ottelun tappioitta.


title: Vladimir Kramnik

text: Lontoon MM-ottelun jälkeen Kasparov alkoi välittömästi voittaa turnauksia, kun taas Kramnik ei esittänyt niissä maailmanmestarin otteita. Astanassa 2001 Kasparov mursi Kramnikin berliiniläisen puolustuksen. Kramnik voitti muutaman merkittävän turnauksen, erityisesti Linaresissa 2003 ja 2004 Kasparovin edellä, mutta hänen pelinsä taso hiipui vuosi vuodelta. Kramnik osallistui poliittisiin kiistoihin yhdistääkseen kahteen leiriin jakautuneen shakkimaailman, johon se oli ajautunut Kasparovin ja Shortin pelattua MM-ottelunsa FIDE:n sijasta oman shakkiliittonsa alaisuudessa vuonna 1993. Kramnik, Kasparov ja FIDE allekirjoittivat vuonna 2002 Prahan sopimuksen, jonka mukaan Dortmundissa järjestettävän turnauksen voittaja haastaisi Kramnikin otteluun klassisesta maailmanmestaruudesta. Kasparov puolestaan ottelisi FIDE:n maailmanmestari Ruslan Ponomarovia vastaan ja lopuksi näiden kahden syklin voittajat pelaisivat ottelun kiistattomasta maailmanmestaruudesta. Seuraavan kahden ja puolen vuoden aikana Kramnik täytti Prahassa sopimat velvollisuutensa, mutta ottelu Kasparovin ja Ponomarovin (tai vuonna 2004 Ponomarovin FIDE:n maailmanmestarina syrjäyttäneen Kasymdžanovin) välillä ei toteutunut.


title: Vladimir Kramnik

text: Péter Lékó voitti Dortmundissa vuonna 2002 oikeuden haastaa Kramnik MM-otteluun Prahan sopimuksen mukaisesti. 14 peliä käsittävä ottelu pelattiin Sveitsin Brissagossa vuonna 2004, joten pelaajilla oli kaksi vuotta aikaa valmistautua. Se osoittautui hyvin erilaiseksi edelliseen MM-otteluun verrattuna. Vuonna 2003 Kramnik oli alkanut pelata 1.e4 siirron 1.d4 sijasta. Myös Lékón tyyli poikkeaa voimakkaasti Kasparovin pelitavasta. Lékó on erinomainen puolustaja, joka tekee virheitä erittäin harvoin. Kramnikin mukaan Lékó oli ollut aina vaikea vastustaja hänelle, ja vaikka nopeissa peleissä Kramnik usein pärjäsi paremmin, pitkissä peleissä Lékólla oli yhden pisteen etu keskinäisissä kohtaamisissa ennen ottelua. Kramnikin mielestä Lékó oli aliarvostettu, ja haastajan rooli on MM-otteluissa yleisesti ottaen myös psykologisesti helpompi, sillä hallitsevalla mestarilla on niissä ainoastaan menetettävää. Kramnikilla oli myös ongelmia terveytensä kanssa ottelun jälkipuoliskolla, mutta suurin syy hänen vaikeuksiinsa oli hänen avustajansa Jevgeni Barejevin mukaan siinä, että Kramnik uskoi kykyynsä arvata vastustajansa strategia ja oli tällä kertaa väärässä. Barejev kertoi:


title: Vladimir Kramnik

text: Ensimmäisessä pelissä, jossa Kramnik valitsi venäläisen puolustuksen, hän uhrasi kuningattarensa tornista ja lähetistä. Syntyneen loppupelin hän pelasi paremmin ja voitti, mutta lehdistötilaisuudessa nähtiin väsynyt Kramnik. Seuraavat pelit päättyivät tasan, kunnes viidennessä pelissä Lékó pelasi 1.d4 ensimmäistä kertaa elämässään vakavassa pelissä. Tämä yllätti Kramnikin, joka pelasi passiivisesti, teki virheen ja hävisi. Myöhemmin Kramnik sanoi, että hänen olisi pitänyt tehdä valmisteluja siirtoa 1.d4 varten vähintään viikon ajan. Seurasi tasapelejä, kunnes kahdeksannessa pelissä Kramnik salli Lékón pelata espanjalaisen pelin terävän Marshallin gambiitin. Kramnik pelasi avustajiensa suosittelemat siirrot, mutta kuningataruhrauksen sisältäneessä analyysissä oli virhe. Hän hävisi pelin tekemättä yhtään "omaa" siirtoa. Ottelun luonne muuttui, koska Lékón tarvitsisi vain pelata loput pelit tasan. Lékó pyrkikin tähän kaikin keinoin - jopa niin, että 12:nnessa pelissä tarjosi tasapelin kenties voitollisessa, mutta terävässä asemassa. Lékó kertoi myöhemmin "Schach"-lehden haastattelussa (Nro 12, 2004):


title: Vladimir Kramnik

text: Ottelun viimeisessä pelissä Kramnik onnistui saavuttamaan aktiivisen aseman valkeilla Lékón Caron–Kannin puolustusta vastaan. Lékó ei kestänyt painetta ja hävisi pelin. Ottelu päättyi tasan pistein 7–7, joten Kramnik säilytti tittelinsä. Kramnik luonnehti loppuseremoniassa ottelua vaikeammaksi kuin otteluaan Kasparovia vastaan vuonna 2000.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik ja FIDE:n maailmanmestari, Bulgarian Veselin Topalov pelasivat ottelun kiistattomasta maailmanmestaruudesta Venäjän Kalmukian tasavallan pääkaupungissa, Elistassa, 21. syyskuuta – 13. lokakuuta 2006. Topalov oli voittanut FIDE:n tittelin Argentiinan MM-turnauksessa, johon Kramnik kieltäytyi osallistumasta, koska katsoi Prahan sopimuksen mukaisesti hänellä olevan oikeus haastaa FIDE:n maailmanmestari suoraan MM-otteluun. Turnauksen jälkeen Kramnik ilmaisi halunsa pelata MM-ottelun Topalovia vastaan. Topalov kieltäytyi aluksi, mutta osapuolet pääsivät lopulta sopimukseen kahdentoista pelin ottelusta.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnikin mukaan hän piti mahdollisuuksiaan ottelussa hyvinä, sillä he olivat pelanneet ensimmäistä kertaa jo 17 vuotta aiemmin, vuonna 1989, ja Kramnikilla oli suuri piste-etu keskinäisissä kohtaamisissa niin nopeissa kuin pitkissä peleissä. Topalovin aggressiivinen tyyli sopi Kramnikille. Toisaalta puolentoista vuoden aikana ennen ottelua Topalov oli tehnyt suuren harppauksen pelaajana voittaen lukuisia turnauksia, mikä teki hänestä ennakkosuosikin suuren yleisön silmissä. Lisäksi Kramnik oli vasta toipumassa sairaudestaan, joka oli aiheuttanut hänelle vaikeuksia.


title: Vladimir Kramnik

text: Molemmat pelaajat olivat valmistelleet suppean valikoiman avauksia. Kaikki pelit alkoivat siirrolla 1.d4 ja johtivat joko katalonialaiseen avaukseen tai slaavilaiseen puolustukseen. Kramnik voitti kaksi ensimmäistä peliä. Toisessa pelissä Topalov olisi voinut tehdä matin kolmessa siirrossa, minkä molemmat ymmärsivät vasta pelin jälkeen, kun tietokoneen avulla peliä seurannut FIDE:n presidentti Kirsan Iljumžinov sen heille kertoi. Kramnik johti 3–1 neljännen pelin jälkeen. Tuolloin Topalov teki protestin, jonka mukaan Kramnik käyttää kylpyhuonetta liian usein, vihjaten tämän saavan ulkopuolista apua. Vetoomuslautakunta päätti, että pelaajien kylpyhuoneet lukitaan ja että he käyttäisivät jatkossa yhteistä kylpyhuonetta. Koska alkuperäisiä sopimusehtoja oli rikottu, Kramnik kieltäytyi pelaamasta viidettä peliä ja se tuomittiin Topalovin voitoksi. Kylpyhuonekiista sai runsaasti julkisuutta. Vaikutusvaltaiset henkilöt shakkimaailmassa, kuten John Nunn, Yasser Seirawan ja Bessel Kok tukivat Kramnikia, kuten myös enemmistö shakkiuutisten seuraajista. Lukuisat suurmestarit, mukaan lukien Suomen Tomi Nybäck, ilmaisivat tukensa Kramnikille avoimessa kirjeessä. Venäjän ja Bulgarian shakkiliitot tukivat omia pelaajiaan. Vetoomuslautakunnan päätös todettiin virheelliseksi ja sen jäsenet vaihdettiin. Koska Kramnik ei ollut tehnyt protestia kahden tunnin sisällä viidennen pelin päättymisestä, Topalov kuitenkin säilytti ilmaisen pisteensä ja samalla Kramnik menetti yhden pelin valkeilla. Voidaankin sanoa, että siinä missä Kramnik oli Topalovia parempi pelilaudalla, sen ulkopuolella Topalovin manageri Silvio Danailov päihitti Kramnikin manageri Carsten Henselin, joka venäjää osaamattomana ei pystynyt toimimaan tehokkaasti. Lukuisat neuvottelut Iljumžinovin kanssa kävivätkin Danailov ja Kramnik (ei Hensel). Ottelua jatkettiin tilanteesta 3–2.


title: Vladimir Kramnik

text: Kylpyhuoneskandaali oli Kramnikille vaikea koettelemus. Psykologinen ansa ja neuvotteluiden aiheuttama stressi sai Kramnikin pelaamaan selvästi normaalia tasoaan heikommin kahdeksannessa ja yhdeksännessä pelissä, jotka hän hävisi. Topalov siirtyi johtoon, joka ei kuitenkaan kestänyt kauan, sillä Kramnik kokosi itsensä ja voitti heti seuraavassa pelissä. Kahdentoista pelin jälkeen tilanne oli tasan 6–6, vaikka Kramnik kiisti pelaamattoman viidennen pelin tuloksen MM-ottelun loppuun asti. 13. lokakuuta 2006 viidennen pelin tulos menetti merkityksensä, koska Kramnik voitti nopeilla siirtoajoilla pelatut katkaisupelit pistein 2½-1½ ja siten koko ottelun.


title: Vladimir Kramnik

text: Voitettuaan Topalovin MM-ottelussa 2006 Kramnik otti myös hänen paikkansa Meksikon MM-turnauksessa 2007 hallitsevana maailmanmestarina. Vaikka Kramnikin mielestä mestaruus tulisi ratkaista ainoastaan MM-otteluissa, hän ilmoitti hyväksyvänsä turnauksen voittajan maailmanmestarina. FIDE vahvisti ennen turnausta, että tulevaisuudessa shakin maailmanmestaruus ratkaistaan haastajaottelussa turnauksen sijasta.


title: Vladimir Kramnik

text: Kahdeksan pelaajan turnaus pelattiin 13. – 29. syyskuuta. Kramnikin lisäksi siihen osallistuivat Viswanathan Anand, Pjotr Svidler, Aleksandr Morozevitš, Péter Lékó, Boris Gelfand, Levon Aronian ja Aleksandr Grištšuk. Kramnik sijoittui toiseksi voittaen kolme ja pelaten kymmenen peliä tasan. Hän kärsi Aleksandr Morozevitšille tappion, joka oli Kramnikin ainoa hävitty peli vuonna 2007 klassisella ajanotolla. Hänen loppupisteensä olivat 8/14. Turnauksen ja maailmanmestaruuden voitti tuloksella 9/14 Viswanathan Anand, joka ainoana ei hävinnyt turnauksessa peliäkään.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik ja Anand pelasivat ottelun maailmanmestaruudesta Bonnissa 14. – 29. lokakuuta 2008. Ottelun oli tarkoitus käsittää 12 peliä klassisella ajanotolla, mutta Anand varmisti mestaruuden jo yhdennentoista pelin jälkeen pistein 6½-4½. Kasparovin mukaan Anandin päätös pelata 1.d4 oli erinomainen ja hän oli valmistellut avauksensa paljon paremmin kuin Kramnik. Kramnik reagoi Anandin uutuuksiin hyvin, mutta käytti päätöksiinsä runsaasti aikaa. Tämän vuoksi hän joutui myöhemmin aikapulaan, minkä seurauksena hän teki ratkaisevia virheitä. Tappiot kolmannessa ja viidennessä pelissä olivat ratkaisevia.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik saavutti hyviä tuloksia vuonna 2009 voittaen muun muassa Dortmundissa. Hän voitti myös Tal-muistoturnauksen Moskovassa, jossa hänen taakseen jäivät Anand, Vassily Ivantšuk, Magnus Carlsen, Levon Aronian, Boris Gelfand, entinen FIDE:n maailmanmestari Ruslan Ponomarov, Peter Leko, Pjotr Svidler ja Aleksandr Morozevitš. Pelaajien keskimääräinen vahvuusluku oli tuolloin historian korkein. Toukokuussa 2010 Anand kertoi Kramnikin avustaneen häntä Skypen välityksellä Sofian MM-ottelussa Topalovia vastaan, jonka Anand voitti 6½–5½.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik selviytyi vuoden 2011 MM-ehdokasotteluihin vahvuuslukunsa perusteella. Hän kohtasi ensimmäisellä kierroksella Teymur Rəcəbovin. Neljä peliä päättyivät tasan pistein 2–2. Katkaisupeleissä nopean shakin osuus päättyi myös tasan, jonka jälkeen Rəcəbov voitti ensimmäisen pikashakkipelin. Toisessa pelissä Kramnik oli tasapeliaseman seurauksena karsiutumassa jatkosta, mutta shakkikello hajosi kun molemmilla oli 15 sekuntia aikaa jäljellä. Kun peliä jatkettiin 13 minuuttia myöhemmin Kramnik voitti nopeasti, minkä jälkeen hän voitti jatkopeleissä koko ottelun ja eteni semifinaaleihin kohdatakseen Aleksandr Grištšukin. Kaikki pitkät pelit Grištšukia vastaan päättyivät tasan, jonka jälkeen sama toistui nopeassa shakissa. Pikashakissa Grištšuk voitti ensimmäisen pelin ja toinen peli päättyi tasan, joten Kramnik karsiutui ehdokasotteluista.


title: Vladimir Kramnik

text: Vuoden 2013 MM-ehdokasturnauksessa Kramnik ja Carlsen selviytyivät tasapisteisiin, mutta Carlsen pääsi MM-otteluun useampien voittojensa ansiosta. Syyskuussa 2013 Kramnik voitti FIDE:n maailmancupin, johon osallistui 128 pelaajaa. Finaalissa hän kukisti Dmitri Andreikinin. Tuloksen johdosta Kramnik pääsi vuoden 2014 MM-ehdokasturnaukseen, jossa hän sijoittui kolmanneksi Anandin voitettua paikan MM-ottelussa.


title: Vladimir Kramnik

text: Saksalainen shakin tietokoneohjelma Deep Fritz ja Kramnik pelasivat Bahrainissa vuonna 2002 kahdeksan pelin ottelun, joka päättyi tasapisteisiin. Kramnik aloitti hyvin voittaen toisen ja kolmannen pelin. Viidennessä pelissä hän ajautui asetelmaan, joka oli teoreettinen tasapeli, mutta erittäin vaikea puolustettavaksi. Hän teki uransa siihen mennessä pahimman kömmähdyksen häviten ratsun suoraan. Kuudennessa pelissä Kramnik teki näyttävän spekulatiivisen uhrauksen, mutta tietokone löysi voimakkaan hyökkäyksen kumoavat puolustussiirrot ja Kramnik luovutti asemassa, joka oli myöhemmän analyysin mukaan tasapeliasema. Ottelu päättyi tasapistein 4–4.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik pelasi Deep Fritziä vastaan kuuden pelin ottelun Bonnissa 25. marraskuuta – 5. joulukuuta 2006. Deep Fritz kukisti Kramnikin pistein 4–2. Kramnik sai 500 000 euroa osallistumispalkkiona ja olisi saanut toiset 500 000 euroa, mikäli olisi onnistunut voittamaan ottelun. Deep Fritz 10 käytti kahta Intel Core 2 Duo -suoritinta. Kramnik sai ohjelman testattavaksi lokakuussa, mutta otteluun sen avauskirja oli päivitetty. Hän saavutti ensimmäisessä pelissä todennäköisesti voittoaseman, mutta ei onnistunut kääntämään sitä edukseen ja peli päättyi tasan. Kramnik hävisi toisen pelin, jossa hän jätti huomioimatta yhden siirron matin vähänappulaisessa asemassa, mikä on yksi suurimmista maailmanmestarien tekemistä virheistä. Kolmas, neljäs ja viides peli päättyivät tasan. Viimeisessä pelissä Kramnik yritti tasoittaa ottelun ja pelasi riskialtista sisilialaista tyypillisen venäläisen puolustuksensa sijasta. Hän hävisi sotilaan ja lopulta koko pelin. Kasparovin ja Deep Bluen välisen ottelun järjestämisessä avustaneen tietotekniikan professori Monty Newbornin mukaan kiinnostus vastaavia otteluita kohtaan voi hiipua, sillä tietokoneet ovat osoittaneet vahvuutensa.


title: Vladimir Kramnik

text: Kramnik sairastaa harvinaista selkärankareumaa. Oireet alkoivat jo vuoden 2000 jälkeen, mutta sairaus diagnosoitiin vasta muutamaa vuotta myöhemmin. Hän joutui ottamaan runsaasti kipu- ja tulehduslääkkeitä, jotka eivät poistaneet fyysistä kipua kokonaan, mutta tekivät hänet uneliaaksi. Sairaus heikensi Kramnikin kykyä shakissa, ja tammikuussa 2006 hän ilmoitti jättävänsä pelaamatta Corus-turnauksen Wijk aan Zeessa, koska hänen oli etsittävä hoitoa. Hän palasi hoidosta kesäkuussa 2006 pelaten 37. shakkiolympialaisissa Torinossa. Hän sai parhaan pelaajan palkinnon tuloksella +4, joka oli korkein (ELO-suoritustaso 2 847) 1 307:stä pelaajasta.


title: Vladimir Kramnik

text:
31. joulukuuta 2006 Kramnik meni naimisiin ranskalaisen journalisti Marie-Laure Germonin kanssa, jonka kanssa hän asuu Pariisissa. Heillä on tytär ja poika.
Shakkiolympialaiset: Kultaa Venäjän joukkueessa: 1992 Manila, 1994 Moskova, 1996 Jerevan


title: Vladimir Kramnik

text: Shakin Oscar: 2000, 2006


title: 6. divisioona (jatkosota)

text: 6. divisioona (6. D) oli Perä-Pohjolan sotilasläänin perustama divisioona Suomen jatkosodassa. Tähän sotilaslääniin kuuluivat Pohjanmaan ja Länsi-Pohjan suojeluskuntapiirit.


title: 6. divisioona (jatkosota)

text: Perustamisen jälkeen divisioonaan kuuluivat mm. seuraavat yksiköt:


title: 6. divisioona (jatkosota)

text: 6. divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaisesti, johon pääosin päästiinkin. Materiaalin osalta aivan kaikkien välineiden osalta määrävahvuuksia ei kuitenkaan saavutettu.


title: 6. divisioona (jatkosota)

text: Divisioona liitettiin Saksan XXXVI vuoristoarmeijakuntaan Pohjois-Suomessa kesällä 1941. Operaatio Napaketussa divisioona hyökkäsi Sallaan ja edelleen kohti Kantalahtea yhdessä Saksan SS Division Nordin ja Saksan 169. jalkaväkidivisioonan kanssa. Operaatio epäonnistui.


title: 6. divisioona (jatkosota)

text:
Vuonna 1942 6. divisioona järjestettiin uudelleen 12. prikaatiksi, mutta laajennettiin uudelleen divisioonaksi vuonna 1943.
Joukko siirrettiin Maaselän rintamalle 1942, ja Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua kesällä 1944 Kannaksen rintamalle, jossa se osallistui Tali-Ihantalan taisteluihin.


title: 6. divisioona (jatkosota)

text: Jatkosodan päätyttyä divisioona osallistui Lapin sotaan. Yksikön vallattua Rovaniemen divisioona hajotettiin.Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 6. divisioonan kokonaistappiot olivat kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina yhteensä 9 479 miestä.


title: Haurasmurtuma

text:
Metallien ja metalliseosten murtuminen on olosuhteista riippuen tyypiltään joko sitkeä tai hauras.
Metallin murtumiskäyttäytymistä kuvaa sen iskusitkeys, joka määritetään lovetulle koesauvalle iskukokeessa.
Murtumistapaan vaikuttavat seuraavat tekijät


title: Haurasmurtuma

text: Vetokokeessa pienillä kuormitusnopeuksilla huoneenlämpötilassa metallit yleensä murtuvat sitkeästi. Murtuminen voi olla hauras, kun kuormitetaan suuridimensioisia kappaleita tai kun kuormitus tapahtuu hyvin suurella nopeudella (iskumainen kuormitus) alhaisessa lämpötilassa. Haurasmurtumistaipumusta korostavat kappaleessa esiintyvät lovet tai muut teräväkulmaiset viat. Haurasmurtumisen vastustuskykyä sanotaan iskusitkeydeksi.


title: Haurasmurtuma

text: Metalleilla, joiden kiderakenne on tilakeskinen kuutio, kuten ferriittisillä ja martensiittisilla teräksillä, iskusitkeys alenee romahdusmaisesti, kun lämpötila laskee määrätyn lämpötilan alapuolelle (transitiolämpötila) ja murtumistapa muuttuu sitkeästä hauraaksi. Murtumisen tapahtuessa hauraasti sen edellä ei ole plastista deformaatiota.


title: Haurasmurtuma

text: Pintakeskisen kuutiollisen kiderakenteen omaavat metallit, kuten esimerkiksi kupari, alumiini, nikkeli ja austeniittiset teräkset murtuvat sitkeästi myös matalissa lämpötiloissa. Murtuminen on sitkeää suurellakin kuormitusnopeudella. Kiderakenne helpottaa plastista deformaatiota, mikä estää haurasmurtuman.


title: Haurasmurtuma

text: Haurasmurtuma on usein lohkomurtumaksi kutsuttua tyyppiä, kun murtuma etenee tiettyjä hilatasoja pitkin kiteiden lävitse. Haurasmurtuma voi edetä myös raerajoilla, jos näillä esiintyy haurastavia faaseja. Lohkomurtuma etenee hauraassa metallissa jopa äänennopeudella.


title: Haurasmurtuma

text:
Ferriittisillä ruostumattomilla teräksillä korkea kromipitoisuus lisää lohkomurtumataipumusta.
Transitiolämpötila voi nousta huoneenlämpötilaan asti, kun kromipitoisuus ylittää 20%.


title: Haurasmurtuma

text: Korkea kromipitoisuus yhdessä muiden seosaineiden kanssa lisää taipumusta myös sigmahauraudelle, minkä aiheuttaa pitkäaikaisessa hehkutuksessa 600–800 C lämpötilassa erkautuva sigmafaasi.


title: Haurasmurtuma

text:
Korkeakromisilla teräksillä on erityinen haurausilmiö, jonka saa aikaan hehkutus lämpötilavälillä 400–550 °C.
Hauraustumisen aiheuttavat erkaumat, jotka tosin saadaan rakenteesta pois hehkuttamalla lämpötilassa 600 °C


title: Haurasmurtuma

text:
Iskukoe on standardoitu aineenkoetusmenetelmä, jota käytetään etenkin eri terästuotteiden laadunvalvontaan.
Kokeessa tietyn iskuenergian omaavan heilurivasaran annetaan iskeytyä V-lovettuun koesauvaan. Iskusitkeyden mittana käytetään koesauvan murtumiseen kulutettua vasaran liike-energiaa.
Ainesstandardeissa annetaan kullekin materiaalille vaaditun iskuenergian vähimmäisarvoja määrätyissä koestuslämpötilassa.


title: Haurasmurtuma

text: Ydinreaktoreissa neutronisäteily voi muuttaa kiderakennetta ja synnyttää hilavirheitä aiheuttaen reaktorin teräsrakenteissa säteilyhaurastumista.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Englannin Itä-Intian kauppakomppania oli mahtavin useasta Itä-Intian komppaniasta, joita perustettiin varsinkin 1600-luvulla Euroopassa Itä-Intian kauppaa varten, joka niillä oli yksinoikeutena.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Englannin Itä-Intian kauppakomppania loi Englannin siirtomaavallan Intiassa, Englannin kuningatar Elisabet I:n takaamalla Kuninkaallisella perustuskirjalla 31. joulukuuta 1601. Kuninkaallinen perustuskirja antoi uudelleen perustetulle HEIC:lle (Honourable East India Company) 21 vuoden yksinoikeuden kaikkeen kauppaan Itä-Intiassa. Itä-Intia viittaa tässä varsinaiseen Intiaan sekä Kaakkois-Aasiaan erotuksena Karibianmeren Länsi-Intiasta.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Yhtiön toiminta laajeni pelkästä kaupankäynnistä Intian ja muiden Aasian alueiden hallitsemiseen poliittisin ja sotilaallisin keinoin. Komppania hajotettiin vuonna 1858 Intian sepoykapinan tapahtumien seurauksena, minkä jälkeen Intian hallinto siirtyi Britannian alaisuuteen.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Yhtiö oli perustettu ”Lontoon kauppiaiden Itä-Intian kaupan yhtiöksi”. Yhtiöllä oli 125 osakkeenomistajaa ja pääomaa 72 000 puntaa. 1600-luvun lopulla osakkeesta maksettiin 500 puntaa kappaleelta ja niistä 25 prosentin osingot. Hollantilaisten valvoman maustekaupan vuoksi englantilaiset eivät olleet voineet perustaa satamaa Itä-Intiaan. Yhtiölle kuuluvat laivat saapuivat kuitenkin Intiaan ja lastasivat Suratissa. Seuraavina kahtena vuotena yhtiön onnistui rakentaa ensimmäinen tehdas Bengalinlahdelle. Yhtiötä johti yksi kuvernööri ja 24 johtajaa. He muodostivat johtajien neuvoston ja yhtiön hallituksen, jonka jäsenillä täytyi olla vähintään 2 000 punnan osakekanta. Yhtiökokouksessa ainoastaan osakkeenomistajilla oli istunto- ja puhevalta. Kauppakomppania oli suuri lainanantaja; tämä oli suurin syy monopoliaseman muodostumiseen.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Kauppakomppania syrjäytti pian portugalilaiset Intian kaupassa. Portugalilaisten tukikohtia olivat Goan, Chittagongin ja Bombayn kaupungit. Yhtiö perusti kauppa-asemia Suratiin, Madrasiin, Bombayhin ja Kalkuttaan. Vuonna 1647 yhtiöllä oli Intiassa 23 kauppa-asemaa ja niissä 90 työntekijää. Kauppakomppania sai oikeudet perustaa linnoituksia ja värvätä joukkoja eri kauppapaikkojensa suojaksi.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Kauppakomppania osti tuotteita Aasiasta pääasiassa hopealla ja osallistui Intian valtamerellä ja Aasiassa toimineiden kansainvälisten kauppaverkostojen toimintaan. Yhtiötä kiinnostivat muun muassa puuvilla, silkki, tekstiilien värjäyksessä käytetty indigonsininen (nykyään farkkujen sininen) väriaine, salpietari (kaliumnitraatti), tee ja oopiumi. Oopiumia yhtiö hankki Intiasta ja vei sitä Kiinaan, minkä seurauksena syttyivät ns. oopiumisodat.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Elokuussa 1746 ranskalaiset piirittivät Madrasin linnan valloittivat kaupungin. Vuoden 1748 rauhanteossa Madras palautettiin Englannin Itä-Intian kauppakomppanialle. Yhtiö taisteli Robert Cliven kenraalikuvernöörin johdolla Joseph François Dupleixin ranskalaisia joukkoja vastaan Arcotissa 1751. Clive voitti taistelun, sillä taistelun aikana oli kova ukkonen. Ranskan palkkaamat muslimipalkkasoturit säikähtivät englantilaisten pelottomuutta ukonilmassa ja Clive valtasi kaupungin laukaustakaan ampumatta.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Seuraavaksi ranskalaiset hävisivät Trichinopolin taistelussa. Dupleixin joutui taistelun hävittyään eroamaan Ranskan Itä-Intian kauppakomppanian palveluksesta.


title: Englannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Robert Cliven komennossa kauppakomppanian asevoimat hyökkäsivät viimeistä itsenäistä Bengalin hallitsijaa Siraj Ud Daulatia vastaan vuonna 1757, ja valloittivat Bengalin.