title: Mary Astor

text: Kielteisestä julkisuudesta huolimatta Astorin onnistui jatkaa uraansa. Vuonna 1937 hän suuntasi jälleen teatteriin. Hän myös teki useita elokuvia. Vuonna 1941 hän esiintyi ehkä kaikkein kuuluisimmassa roolissaan Brigid O’Shaunessyna film noir -elokuvassa "Maltan haukka". Hänen vastanäyttelijänään oli vielä silloin melko tuntematon Humphrey Bogart, jonka läpimurtona elokuvaa pidetään. Samana vuonna hän myös näytteli elokuvassa "Suuri valhe", josta hän sai ainoan Oscar-palkintonsa. Oscar-palkinnon jälkeen Astorin ala alkoi laskea. Hän allekirjoitti seitsemän vuoden sopimuksen Metro-Goldwyn-Mayerin kanssa, mutta sai esitettäväkseen vain huonoja elokuvia. Hän oli myös alkoholisti ja vuonna 1951 liittyi AA-kerhoon.


title: Mary Astor

text: Televisioon Astor siirtyi vuonna 1954. Hän vieraili muun muassa lääkärisarjassa "Ben Casey". Samaan aikaan hän myös näytteli muutamassa teatterituotannossa. Ensimmäisen romaaninsa, omaelämäkerran "My Story", hän julkaisi vuonna 1959. Siitä tuli bestseller, samoin toisesta Astorin itsestään julkaisemasta kirjasta. Astor myös kirjoitti viisi kaunokirjallista teosta. Vuonna 1964 Astor näytteli viimeisessä elokuvassaan. Elokuva "Murha asuu sydämessä" tehtiin yhdessä Bette Davisin ja Olivia de Havillandin kanssa. Joan Crawfordinkin piti olla mukana, mutta hän jättäytyi pois kesken kuvausten. Yli 44 vuoden ja sadan elokuvan jälkeen Astor päätti uransa.


title: Mary Astor

text: Astor oli naimisissa neljä kertaa. Kenneth Hawksin kanssa hän meni naimisiin vuonna 1928. Liitto kesti aina miehen kuolemaan asti vuoteen 1930. Seuraava aviomies oli Franklyn Thorpe. He menivät naimisiin vuonna 1931 ja erosivat 1935. Heillä oli yksi tytär, Marylyn, joka syntyi vuonna 1932. Manuel del Campon kanssa Astor meni naimisiin vuonna 1937 ja erosi 1942. Thomas Gordon Wheelock jäi Astorin viimeiseksi aviomieheksi. Liitto kesti vuodesta 1945 vuoteen 1955.


title: Mary Astor

text: Mary Astor kuoli 81-vuotiaana sydäninfarktiin 25. syyskuuta vuonna 1987 Woodland Hillsin kaupunginosassa, Los Angelesissa, Kaliforniassa. Hänet on haudattu Culver Cityyn, Kaliforniaan. Astor saanut elokuvaurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle, Hollywoodiin osoitteeseen 6701 Hollywood Boulevard.


title: Martti Koskenniemi

text: Martti Antero Koskenniemi (s. 18. maaliskuuta 1953, Turku) on akatemiaprofessori ja Helsingin yliopiston "Erik Castrén" -instituutin johtaja.


title: Martti Koskenniemi

text: Koskenniemi on kansainvälisen oikeuden tuntija, hän on vuodesta 2003 YK:n kansainvälisen oikeuden toimikunnan ("International Law Commission") jäsen ja "Fragmentation of International Law" -työryhmän puheenjohtaja. Tässä tehtävässä hän on kirjoittanut kansainvälisessä oikeudessa keskeisenä ongelmana olevaa kansainvälisen oikeuden fragmentaatiota käsittelevän raportin, joka julkistettiin kesällä 2006. Hän on ensimmäinen kansainvälisen oikeuden toimikunnalle asiantuntijaraportin tuottanut suomalainen.


title: Martti Koskenniemi

text: Koskenniemi kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta 1972, suoritti oikeustieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1977, oikeustieteen lisensiaatin tutkinnon 1982 ja väitteli 1989 oikeustieteen tohtoriksi Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta. Lisäksi hän on suorittanut "Diploma in Law" -tutkinnon 1983 Oxfordin yliopistossa. Hän toimi ulkoasiainministeriön avustajana 1978–1979, ulkoasiainsihteerinä 1980–1985, lähetystöneuvoksena 1990–1996. Marseillen konsulaatinviraston sihteerinä 1979–1980, ulkoasiainsihteerinä Suomen YK-edustustossa New Yorkissa 1989–1990. Suomen Akatemian tutkimusassistenttina Koskenniemi oli 1985–1987. Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden professorina hän on toiminut vuodesta 1996 lähtien.


title: Martti Koskenniemi

text: Akatemiaprofessori Koskenniemestä tuli 2005. Hän sai Uppsalan yliopiston kunniatohtorin arvon vuonna 2008. Vuosina 2008-2009 hän toimi Cambridgen yliopiston "Arthur Goodhart Professor of Legal Science" -vierailuprofessorina. Lisäksi hän on toiminut mm. Brysselin vapaan yliopiston ("ULB"), Pariisin yliopiston ("Université de Paris-I: Panthéon-Sorbonne") ja New Yorkin yliopistoissa vierailevana professorina. Koskenniemi sai Urho Kekkosen 70-vuotisjuhlasäätiön palkinnon ja K. G. Idman -palkinnon 1995.


title: Martti Koskenniemi

text: Martti Koskenniemi on runoilija V. A. Koskenniemen pojanpoika. Hänen vanhempansa ovat hovioikeudenneuvos Hannu Antero Koskenniemi ja Anna-Maija Rehnfors ja hänen puolisonsa vuodesta 1979 on kansliapäällikkö Tiina Astola (s. 1953).


title: Kääntäminen

text: Kääntäminen tarkoittaa viestin muuntamista kielestä toiseen, lähtökielisen viestin siirtämistä kohdekielelle. Kääntämisellä voidaan tarkoittaa joko yleisesti kaikkea tällaista viestintää tai pelkästään sen kirjallista muotoa eli tekstin kääntämistä, jolloin sen suullinen tai viittomakielinen vastine on tulkkaus.


title: Kääntäminen

text: Kirjoitetun viestinnän kääntämistä ammatikseen harjoittavaa kutsutaan nimikkeellä kääntäjä. Kuka tahansa saa kutsua itseään kääntäjäksi ja yrittää kääntää ammatikseen. Ammattitaitoinen kääntäminen on kuitenkin koulutusta vaativaa työtä, ja kuka tahansa ei pysty toimittamaan hyvää laatua.


title: Kääntäminen

text: Tiettyyn kohdekieleen kääntämiselle voidaan muodostaa kielen nimestä johdettuja verbejä kuten "suomentaa" ja "ruotsintaa". Jotkut kääntäjät myös suosivat kielistä johdettuja nimityksiä kuten "suomentaja".


title: Kääntäminen

text: Kielten ja kulttuurien erilaisuudesta johtuen kääntäessä tehdään aina valintoja "kotouttavan ja vieraannuttavan käännöstavan" välillä. Valittaessa kotouttava kääntämistapa tehdään tekstistä tai sen osasta lukijalle hyvin ymmärrettävä esimerkiksi käyttämällä kotoisia ilmaisuja. Tällöin tekstin sisältö saattaa muuttua liiaksi. Valittaessa kotouttamisen vastakohta, vieraannuttava kääntämistapa, voidaan pyrkiä esimerkiksi ilmaisemaan mahdollisimman tarkasti kohdekulttuurille vieras ilmiö. Tällöin ilmaisut eivät kuitenkaan välttämättä vaikuta lukijasta idiomaattisilta vaan jättävät oudon vaikutelman. Yleensä kääntäessä haetaan kompromissia kahden eri kääntämistavan välillä. Tällöin pyritään riittävään kohdekielen normien vastaavuuteen niin, että merkitys säilyisi mahdollisimman muuttumattomana.


title: Kääntäminen

text: Käännöksen laatu on sekä kääntäjän että käännöksen tilaajan osaamisesta ja keskinäisestä ymmärryksestä kiinni. Joskus käännöksen tilaaja on täysin välinpitämätön laadun suhteen ja ostaa huonon käännöksen keneltä vain saa sen halvimmalla. Kääntäjä ei vain käännä tekstiä vaan ajattelee myös, kenelle ja mihin tarkoitukseen käännös tehdään. Joskus kääntämisen yhteydessä tehdään paljonkin sisällöllisiä muutoksia tekstiin. Alkuperäisen tekstin tarkoitus voi joskus olla eri kuin käännöksen, jolloin tekstiä joudutaan muokkaamaan reilustikin. Kaikki muutokset asiasisältöön ja tyyliin tulee tehdä yhteisymmärryksessä käännöksen tilaajan kanssa, mutta on muistettava myös alkuperäistekstin tekijänoikeudet. Tämä vaatii myös käännöksen tilaajalta oikeaa kiinnostusta hyvän eli tarkoituksenmukaisen käännöksen saamiseen.


title: Kääntäminen

text: Varhaisin monikielinen viestintä on ollut tulkkausta, jota on varmasti harjoitettu pitkään myös esihistoriallisella ajalla. Jo tällöin tulkit lienevät avustaneet samanlaisissa tilanteissa kuin nykyään: rauhanneuvotteluissa, teknisen tiedon levityksessä, kaupankäynnissä ja kulttuurivaihdossa. Varhaisin kirjallinen maininta tulkkauksesta on Egyptistä noin vuodelta 3000 eaa. Ensimmäiset maininnat kääntämisestä ovat Vanhan valtakunnan ajoilta 2000-luvulta eaa. Aleksanteri Suuren perustettua Aleksandrian kaupungin Välimeren etelärannalle piti asiakirjoja kääntää egyptin ja kreikan välillä. Tunnetuin egyptiläinen käännös on Rosettan kivi, jossa on sama teksti egyptiksi ja kreikaksi ja jonka avulla 1820-luvulla ratkaistiin hieroglyfien arvoitus. Mesopotamiassa kääntämisen uskotaan alkaneen 1900-luvulla eaa, kun sumerilaisten kieltä piti kääntää Akkadissa puhutulle seemiläiselle kielelle; kuuluisa mesopotamialainen Gilgameš-eepos on yksi maailman vanhimmista käännetyistä teoksista. Foinikialaisten perustamassa monikielisessä Karthagon siirtokunnassa kääntäjille ja tulkeille oli jopa oma kastinsa. Raamatun, maailman käännetyimmän kirjan käännöshistoria ulottuu myös aikaan ennen ajanlaskumme alkua, kun juutalaiset käänsivät sen osia arameaksi ja myöhemmin Aleksandrian kreikankieliset juutalaiset koko Raamatun (Septuaginta). Juutalaiset pitivät tosin alkutekstissä piilevän pyhän Jumalan sanan kääntämistä ongelmallisena ja jokseenkin arveluttavana.


title: Kääntäminen

text: Antiikin Kreikassa kääntämistä ei harjoitettu paljon, sillä kreikkalaisille muut kansat olivat barbaareja, joiden kielistä he eivät olleet kiinnostuneita. Rooman valtakunnassa sen sijaan käännettiin sitäkin enemmän latinaan juuri kreikan kielestä, ja käännöksillä onkin hyvin merkittävä osa Rooman kirjallisuudessa. Roomalaiset olivat kääntäjinäkin "valloittajia": he eivät aina kirjoittaneet käännökseen kääntäjän nimen lisäksi alkutekstin tekijää. Kääntämistä käytettiin myös välineenä vieraan kielen oppimisessa ja oman kielen taitojen lisäämisessä; monet tunnetut roomalaiset kirjailijat ovat myös kääntäneet. Ensimmäinen nimeltä tunnettu kääntäjä oli Homeroksen Odysseian kääntänyt Livius Andronicus. Paljon kääntäneen Ciceron teoksessa "De optimo genere oratorum" on uraauurtavia pohdintoja kääntämisestä, joista mullistavin oli "nec verbo verbum" ("ei sana sanalta").


title: Kääntäminen

text: Raamatun Uuden testamentin neljää evankelistaa on luonnehdittu myös kääntäjiksi, sillä he kirjoittivat kreikaksi sen, mitä Jeesus oli sanonut arameaksi. Ensimmäiset kristilliset käännökset olivat varsin sanatarkkoja eivätkä aina laadultaan kehuttavia. Rooman kirkko tarvitsi kuitenkin vakuuttavan latinankielisen Raamatun käännöksen Euroopan valloitusta varten. Hieronymuksen vuosina 391-406 kääntämästä Vulgatasta tuli sellainen, ja se pysyi pitkään kirkon käytössä. Hieronymus seurasi Ciceron "nec verbo verbum" -periaatetta, mutta hän seurasi Ciceroa tarkemmin lähtötekstiä, koska se oli hänelle Jumalan puhetta, jonka "sanajärjestyskin on mysteeri". Silti hän joutui kovasti puolustelemaan yksittäisten sanojen kohdalla tekemiään pieniä poikkeamia. Hän ymmärsi, että eri kielissä tyyli pitää muotoilla eri tavoin, jotta käännetty teksti ei kuulostaisi oudolta. Katolinen kirkko julisti Hieronymuksen pyhimykseksi, ja hänestä tuli siten myös kääntäjien suojelupyhimys, jonka päivää vietetään kansainvälisenä kääntäjien päivänä.


title: Kääntäminen

text: Antiikin tekstit levisivät vähitellen myös itään. 700-luvulta lähtien arabit käänsivät paitsi sanskritinkielisiä, myös kreikankielisiä tekstejä, joista osa on säilynyt pelkästään arabialaisina käännöksinä. He käänsivät paljon tietokirjallisuutta mutta eivät juuri lainkaan kaunokirjallisuutta, sillä uskonnollisten tekstien ja runouden kääntämistä he pitivät mahdottomana. Pienimpänä käännösyksikkönä he käyttivät kokonaista lausetta ja välttivät orjallista sanatarkkuutta. Tunnetuin arabikääntäjä oli Bagdadin Viisauden talossa toiminut Hunayn ibn Ishaq.


title: Kääntäminen

text: Keskiajan Euroopassa kääntäminen vaikutti merkittävästi kansallisten kirjallisuuksien syntyyn ja kehitykseen. Lähinnä vain kirkonmiehet olivat kirjoitus- ja lukutaitoisia, ja siksi kääntäminen oli aluksi kirkollisten tekstien kääntämistä latinasta kansankielille. Joillekin kielille oli kehitettävä ensin aakkoset: näin syntyi muun muassa glagoliittinen kirjaimisto kirkkoslaavia varten. Monesti kääntäjät olivat tekemisissä varsin kehittymättömän kirjakielen parissa, jolloin he toivat kieliinsä uusia vierasperäisiä lainasanoja. Esimerkiksi muinaisenglantilaiselle proosalle loivat perustan kuningas Alfred Suuri ja benediktiiniläismunkki Ælfric, jotka toivat käännöksillään latinankielisen kristillisen kirjallisuuden tavallisen kansan ulottuville.


title: Kääntäminen

text: Kun espanjalaiset kuninkaat maureja karkottaessaan valtasivat takaisin Toledon kaupungin vuonna 1085, he pääsivät käsiksi suureen määrään arabiankielistä alkuperäistä ja käännettyä kirjallisuutta. Kaupungissa alkoi mittava ja järjestäytynyt käännöstyö, johon osallistui kääntäjiä monista eri maista, ja on jopa puhuttu "Toledon koulusta". Toledon käännöstoimintaa on pidetty Euroopan maallisen ja tieteellisen kääntämisen alkuna, vaikkakin kääntämistä harjoitettiin jonkin verran muuallakin. Toledon kääntäjät käänsivät eniten luonnontieteitä, antiikin filosofiaa sekä juutalaisten ja arabien uskonnollisia tekstejä. Käännöskielenä oli yleensä latina, joskus myös kastilia tai katalaani. Tekstit käännettiin usein hyvin sanatarkasti, minkä on epäilty johtuneen puutteellisesta arabian taidosta tai vähäisestä asiantuntemuksesta. Kun antiikin ja arabien kirjoitusten latinankieliset käännökset levisivät Espanjan kautta Eurooppaan, hallitsijat alkoivat tilata luostareilta niistä käännöksiä oman maansa kielelle itseään ja hoviväkeään sivistääkseen.


title: Kääntäminen

text: Renessanssi oli yksi kääntämisen suurista aikakausista. Kansankielten asema voimistui, tiedettä alettiin kirjoittaa omalla kielellä latinan sijaan, ja kirjapainotaidon keksiminen kasvatti käännösten määrää. Näkyvimmin kansankielten asiaa ajoi uskonpuhdistus. Jo 1300-luvulla oli piispa John Wycliffe vaatinut kansalle oikeutta lukea Raamattua omalla kielellään. Vuonna 1415 kerettiläisenä poltettu uskonpuhdistaja Jan Hus saarnasi omalla äidinkielellään. Uskonpuhdistajista merkittävin, Martti Luther, käänsi koko Raamatun saksaksi. Se ilmestyi kokonaisuudessaan vuonna 1534 ja loi perustan yhtenäiselle saksan kirjakielelle. Lutheria pidetään yhtenä suurimmista kääntäjistä. Hän korosti kääntämisessä kielen selkeyttä ja ymmärrettävyyttä, sillä hän ei halunnut kielen hämäryyden tai vierauden olevan esteenä Raamatun sanoman ymmärtämiselle. Protestantit tekivät 1500-luvulla Raamatun käännöksiä myös muissa maissa, mutta Ranskassa ja Englannissa ne kohtasivat kiivasta vastustusta; englantiin kääntänyt William Tyndale joutui vastustajiensa käsiin, ja hänet poltettiin roviolla.


title: Kääntäminen

text: Suomen historiallisesti merkittävin kääntäjä oli 1500-luvulla elänyt Mikael Agricola, josta tuli käännöstensä kautta suomen kirjakielen ja suomenkielisen kirjallisuuden isä. Agricola käänsi Raamatusta suomeksi koko Uuden testamentin sekä neljänneksen Vanhasta testamentista. Agricola käytti käännöstyössään Vulgataa, Lutherin saksannosta sekä kreikan- ja ruotsinkielisiä käännöksiä. Käännösten paikoittaisista virheistä ja kömpelyyksistä huolimatta monet Agricolan ratkaisuista näkyvät vielä uusimmankin Raamatun rakenteissa ja sanastossa: muun muassa "hengellinen", "omatunto" ja "väkivalta" ovat hänen luomiaan termejä. Agricola pani merkille, että käännöksissä on tehtävä siirtoja, lisäyksiä ja karsimista, ja hän kehotti käännöstensä kärkkäimpiä arvostelijoita kääntämään itse paremmin, jos taitavat. Maailmanlaajuisestakin näkökulmasta katsoen Agricola on harvinaisen merkittävä kääntäjä, koska hänellä on ollut niin suuri vaikutus Suomen kielelliseen ja kirjalliseen kulttuuriin.


title: Kääntäminen

text: Renessanssin aikana kansankielien käyttö lisääntyi myös maallisessa kirjallisuudessa. Omakielisellä kirjallisuudella alkoi olla kysyntää ja siksi myös markkina-arvoa. Maallisia tekstejä käännettäessä pyrittiin pääasiassa selkeään ja ymmärrettävään esitystapaan, ja ajoittain tehtiin myös selvennyksiä ja korjailuja alkutekstiin. Käännösten taso oli vaihteleva; huonojen käännösten heikkoutena oli yleensä liian sanatarkka kääntämistapa, joka johtui kääntäjän osaamattomuudesta tai pedanttisuudesta. Merkittävin suomenkielinen maallinen käännös oli rahvaalle tärkeä kuningas Kristoferin maanlaki, jonka käänsivät Juhana-herttuan aloitteesta papit Jaakko Finno ja Ljungo Tuomaanpoika. Renessanssin aikana alettiin myös toimittaa sanakirjoja kääntäjien apuvälineiksi, ja kasvavan lähetystyön seurauksena niitä tehtiin yhä enemmän myös ei-eurooppalaisia kieliä varten. Suomen kieli esiintyi ensimmäistä kertaa Ericus Schroderuksen vuonna 1637 ilmestyneessä sanakirjassa "Lexicon Latino-Scondicum".


title: Kääntäminen

text: Kääntäminen on monimutkainen prosessi, jossa on otettava huomioon monenlaisia asioita ja tehtävä valintoja. Ristiriitatilanteissa on päädyttävä usein kompromisseihin. Maallikot pitävät usein kääntämistä yksinkertaisena toimintana, johon pystyy kuka tahansa vierasta kieltä jonkin verran osaava. Toisin kuin monesti luullaan, ei kääntämisessä kuitenkaan ole kysymys vain yksinkertaisesta kielenvaihdosta, johon sanakirja ja kielioppi tarjoavat avaimen. Tekstiä tulee analysoida, jotta tiedetään, mitä käännökseen on tärkeää välittää. Kielten sanat ja lauseet ovat usein monitulkintaisia, ja niillä voi olla tilanteesta riippuen lukuisia eri vastineita toisissa kielissä. Ensinnäkin on tiedettävä kohderyhmä, kenelle ja mihin tarkoitukseen teksti on tarkoitettu. On tärkeää yrittää ymmärtää, mitä tekstin kirjoittaja on ajatellut, koska muussa tapauksessa käännökseen saattaa tulla jotain aivan muuta kuin mitä kirjoittaja oli tarkoittanut. Tämä saattaa vaatia joskus runsastakin selvittelytyötä. Lisäksi ongelmia tuottavat kulttuurierot: esimerkiksi ihmisten välisessä kanssakäymisessä käytettävä kieli voi poiketa eri kulttuureissa toisistaan huomattavasti, jolloin kääntäjän on päätettävä, tuoko hän käännöksessä esille vieraan kulttuurin erityispiirteet vai muuttaako hän tekstin kohdekielen kulttuurin oloja vastaavaksi.


title: Kääntäminen

text: Käännöstä tehdessään kääntäjä valitsee kyseisen lähdetekstin ja tilanteen mukaan käännösstrategian, yhtenäisen toimintasuunnitelman, jonka perusteella hän tekstiä kääntää. Strategiaa valittaessa olennaista on se, millaiseen käännökseen kääntäjä pyrkii. Käännösstrategia liittyy tekstiin kokonaisuutena, mutta vaikuttaa vahvasti myös kääntäjän tekemiin käännösratkaisuihin yksittäisten sanojen tai ilmaisujen kohdalla.


title: Kääntäminen

text: Pragmaattisella käännöksellä tarkoitetaan käännöstä, jossa jokin sanoma käännetään lähdekielestä kohdekieleen mahdollisimman selvästi ja tehokkaasti siten, että pääpaino on oikean ja yksiselitteisen informaation välittämisellä eikä siis kielimuodolla. Etnografisessa käännöksessä kääntäjä pyrkii selittämään kyseessä olevien kielten kulttuuritaustan erilaisuuden aiheuttamia vaikeuksia, jotta käännöksen teksti olisi lukijalle täysin ymmärrettävää. Tällä tavoin kääntäjä siis sopeuttaa kielimuodon lukijoiden mukaan.


title: Kääntäminen

text: Vieraannuttavaa käännösstrategiaa käytettäessä kääntäjä voi valita monenlaisia käännösratkaisuja tai kääntämismenetelmiä yksittäisten sanojen tai ilmaisujen kohdalla. Mahdollisia ovat muun muassa lisäys, tarkennus tai laina. Lisäyksestä puhuttaessa kääntäjä on lisännyt käännökseen ylimääräistä tietoa tai tyyliseikkoja, joita ei esiinny lähdetekstissä. Myös tarkennus on lähdetekstistä puuttuvaa, kääntäjän lisäämää tietoa, mutta se kumpuaa kääntäjän tekstin ulkopuolisesta tietämyksestä tai kyseessä olevasta tilanteesta. Tarkennuksilla pyritään lisäämään käännöksen selvyyttä tai välttämään ristiriitaisuuksia. Kun kääntämismenetelmänä on käytetty lainaa, on lähdetekstin sana tai ilmaus säilytetty alkuperäisenä. Tämä voi johtua muun muassa siitä, että tulokielessä ei ole vastaavaa termiä tai siitä, että tyylilliset tai retoriset keinot vaativat sen säilyttämistä. Käännöslainasta puhuttaessa sen sijaan on kyse lähdetekstin sanan tai ilmauksen tai niiden osan sananmukaisesta käännöksestä. Käännöslainat tapahtuvat aina sanaston tasolla, esim. englanninkielen ilmaisu "cold war" on muutettu suomeksi muotoon "kylmä sota", tai tietotekniikassa englanninkielen sana "mouse" on muutettu suomeksi muotoon "hiiri". Poisjätöllä eli poistolla tarkoitetaan adaptaatiota, jossa lähdetekstin jokin merkityselementti voidaan perustellusti jättää pois. Poisto voidaan tehdä esimerkiksi silloin, kun käännettävässä tekstissä on ollut jotakin sellaista, joka on pitänyt selittää lähdetekstin lukijoille mutta joka on käännöksen lukijalle itsestään selvää, ts. kun lähdetekstissä puhutaan kohdekulttuurista.


title: Kääntäminen

text: Ekvivalenssilla tarkoitetaan kääntämismenetelmää, jossa lähdekielen idiomaattinen ilmaisu tuodaan kohdekielen idiomaattiseksi ilmaisuksi. Näin ollen kohdekielen ilmaisu on erilainen kuin lähdekielen, mutta molemmat tarkoittavat samaa. Muodollinen ekvivalenssi (myös formaalinen ekvivalenssi) tarkoittaa, että käännös ja lähdeteksti ovat lähellä toisiaan niin kirjalliselta muodoltaan kuin myös sisällöltään. Tämä voi tulla ilmi esimerkiksi kieliasussa, jolloin jokaisella sanalla on sanavastineensa käännöksessä ja myös lausejärjestys ja lauserakenteet vastaavat lähdetekstin järjestystä ja rakenteita. Sen sijaan kun käännöksen vastaanottajien reaktiot vastaavat oleellisin osin lähdetekstin vastaanottajien reaktioita, käännöstä voidaan pitää lähdetekstin dynaamisena ekvivalenttina. Reaktioiden yhdenmukaistamiseksi kääntäjän on toisinaan poikettava sekä lähdetekstin kielellisestä muodosta että sen merkityksestä, jolloin käännös tuodaan lähemmäksi vastaanottajan kulttuuria.


title: Kääntäminen

text: Käännetty teksti annetaan joissakin tapauksissa vielä oikolukijalle. Oikolukija tarkistaa tekstin oikeinkirjoituksen ja kieliopin eli varmistaa käännöksen laadun. Usein kääntäjät kuitenkin tarkistavat tekstinsä itse käsin tai koneellisella korjauslukuohjelmalla. Varsinaista käännöskritiikkiä ei Suomessa juuri tunneta — kirjallisuuskriitikot arvostelevat käännettyjä teoksia ikään kuin ne olisi kirjoitettu kohdekielellä. AV-kääntämisen osalta vallitseva tilanne on se, ettei tekstityksiä useimmiten myöskään oikolue kukaan muu kuin kääntäjä itse.


title: Kääntäminen

text: Suomessa käännetään muun muassa virallisia tekstejä, kirjoja, ulkomaalaisia elokuvia, tv-sarjoja, tuotteiden käyttöohjeita ja jopa videopelejä. Näistä lapsille suunnatuissa käytetään useimmiten dubbausta eli jälkiäänitystä, jossa ääninäyttelijät luovat hahmoille äänet studiossa, jolloin kääntäjä toimii usein ohjaajana.


title: Kääntäminen

text: Kääntämistä on varsinkin aikaisemmin käytetty paljon opetusmenetelmänä koulujen kieltenopetuksessa. Myös ylioppilastutkinnossa vieraiden kielten kokeet olivat käännöskokeita 1970-luvun alkuun saakka, jolloin ne korvattiin nykyisen tyyppisellä kolmiosaisella kokeella.


title: Kääntäminen

text: Suomessa kirjallisuuden kääntäjien palkkiotaso on 2000-luvulla ollut Euroopan huonoin.


title: Kääntäminen

text: Kääntäjän ammatti vaatii kielilahjakkuutta, uutteruutta, laajaa yleistietoa sekä kiinnostusta kaikkeen uuteen. Kääntäjään kohdistuu usein suuria odotuksia: häneltä odotetaan usean kielen erinomaista hallintaa, laajaa tietämystä eri asioista ja joissain tapauksissa myös erikoisalan tuntemusta. Kääntäminen on usein itsenäistä työskentelyä tietokoneen ja joskus käännösmuistin avulla, tosin kaunokirjallisuuden kohdalla käännösmuistista ei juuri ole apua, koska kyseessä on kuitenkin luova teksti. Työnkuvaan saattaa kuulua myös muuta kirjallista viestintää: käännösreferaattien laatimista ja käännösten tarkastamista ja korjaamista. Jotkut kääntäjistä tekevät myös ajoittain tulkin töitä ja jotkut tulkeista kääntäjän töitä. Toiset heistä kokevat itsensä enemmän tulkeiksi toiset ensisijaisesti kääntäjiksi.


title: Kääntäminen

text: Kääntäjät voidaan jakaa kirjallisuuden kääntäjiin, asiatekstien kääntäjiin ja av-kääntäjiin. Kirjallisuuden kääntäjät kääntävät kauno- tai tietokirjallisuutta. Heitä on muihin kääntäjiin nähden suhteellisen vähän. Kaunokirjallisuuden kääntäjät ovat melko huonosti palkattuja freelancereita, joten he tarvitsevat usein lisäksi apurahoja.


title: Kääntäminen

text: Asiakirjojen kääntäjiä on käännöstoimistojen, Euroopan unionin, valtion tai kunnan palveluksessa sekä freelancereina. Laillisten asiakirjojen käännösten edellytetään yleensä olevan auktorisoidun kääntäjän (aikaisemmin "virallisen kääntäjän", ennen vuotta 1989 "valantehneen kielenkääntäjän") laatimia. Suomessa tämän tittelin ja sen mukaiset oikeudet saa suorittamalla laissa säädetyn tutkinnon ja tekemällä asianmukaisen sitoumuksen. Suomessa valtion tai kunnan palveluksessa olevista suuri osa tekee suomen ja ruotsin välisiä käännöksiä.


title: Kääntäminen

text: Av-kääntäminen on muun muassa elokuvien ja tv-sarjojen tekstitystä. Av-kääntäjiä on Suomessa muun muassa Yleisradiolla ja sekä AV-käännöstoimistoilla. Av-kääntäjät tekevät tekstityksiä myös DVD-julkaisuihin ja muille televisiokanaville, useimmiten freelancereina. Ammattiliitoista av-kääntäjiä edustaa Suomen Journalistiliitto.


title: Kääntäminen

text: Suomessa toimii kolme kääntäjäjärjestöä: ammattijärjestöt KAJ eli Käännösalan asiantuntijat eli entinen Kääntäjien ammattijärjestö ja kirjallisuuden kääntäjien Kääntäjien ammattiosasto KAOS sekä ay-liikkeen ulkopuolella edunvalvontajärjestö SKTL eli Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto. Av-kääntämistä käsittelevät alan ammattilaisille, televisionkatsojille sekä opiskelijoille tarkoitetut tietosivut julkaistiin 22.2.2010.


title: Kääntäminen

text: Kääntäjien koulutuksella ei ole Suomessa pitkiä perinteitä, sillä opetus tällä alalla alkoi vasta 1960-luvulla kieli-instituuteissa. Vuonna 1981 kääntäjien koulutus siirtyi yliopistojen alaisuuteen. Nykyisin kääntäjäksi voi opiskella Helsingin, Itä-Suomen, Tampereen, Turun ja Vaasan yliopistoissa. Kääntämistä ja tulkkausta opiskelleet toimivat valmistuttuaan yleensä kääntäjinä tai av-kääntäjinä, mutta he voivat työskennellä myös useissa muissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi opettajana, kirjastonhoitajana, erityisasiantuntijana tai toimistosihteerinä. Useat kääntäjät ovat määräaikaisessa työssä, freelancereita ta yrittäjiä.


title: Kääntäminen

text: Kääntäjän opintoihin kuuluvat olennaisesti kääntämisen teoria ja käytännön harjoitukset. Työkielet ja -kulttuurit ovat myös tärkeä osa kääntäjän opintoja. Kääntäjällä on työkieliä aina vähintään kaksi ja niistä toinen on kääntäjän äidinkieli, jonka erinomainen hallinta on tärkeää kääntäjän ammatissa. Kääntäjäopiskelijat saavat tämän takia opetusta myös äidinkielessään. Myös erilaisten käännös- ja kieliteknologioiden hyödyntäminen on keskeistä kääntäjän työssä. Nykyajan teknologiat ovat mullistaneet kääntäjän työnkuvan, johon voi nykyisin kuulua muun muassa lokalisointia, teknistä viestintää tai graafista osaamista.


title: Kääntäminen

text: Kääntäjän koulutus antaa myös muunlaisia eväitä käännöstyöhön. Kääntäjäopiskelija omaksuu opintojen aikana ammattimaista suhtautumista tulevaa ammattiansa ja ammattikuntaansa kohtaan. Opiskelijat oppivat itsekritiikkiä eivätkä siten ota tulevaisuudessa vastaan liian haasteellisia toimeksiantoja. Kääntäjäopiskelijat osaavat arvioida omaan kääntämiseen vaikuttavia seikkoja ja kehittää osaamistaan alan tutkimuksien avulla. Kääntäjä tuntee myös kielenkäytön normeja ja osaa käyttää erilaisia lähteitä ja termistöjä hyväkseen käännöstyössä. Erityisesti teoreettisten näkökulmien hallinta käännösprosessin eri osioissa, käännösstrategioiden hyödyntäminen ja ongelmatilanteiden ratkaisu teoreettisten mallien avulla ovat seikkoja, jotka kääntäjän on hyvä osata työssään.


title: Kääntäminen

text: Kääntämisessä käytetään apuvälineinä, etenkin kirjallista lopputulosta tehtäessä, yksikertaisimmillaan sanakirjaa, joka voi olla kirja tai tietokoneohjelma. Kehittyneempi kääntämisen apuväline on käännösmuistijärjestelmä, joka helpottaa samankaltaisten tekstien kääntämisen käännösmuistiin tallennettujen käännösehdotusten avulla. Tämän lisäksi voidaan käyttää oikeinkirjoituksen tarkastamiseen ja kieliopin tarkastamiseen toimintoja, joita löytyy esimerkiksi tekstinkäsittelyohjelmista. Kielestä, tekstin vaikeudesta ja ohjelmien tasosta riippuu kuinka lähelle oikeaa lopputulosta apuvälineillä päästään.


title: Kääntäminen

text: Konekääntimet ovat yleistyneet 2010-luvulla, ja niiden laatu on parantunut kun neuroverkot on otettu käyttöön. Moni ihmiskääntäjä hyödyntääkin nykyisin konekäännöstä raakakäännöksenä, josta hän korjaa valmiin käännöksen.


title: Kääntäminen

text: Tekijänoikeuslain mukaan teoksen kääntäjällä on tekijänoikeus käännökseensä. Suojan edellytyksenä on, että käännetty alkuperäisteos ylittää teoskynnyksen. Tekijänoikeussuojaa eivät siten saa lyhyiden uutisten, luetteloiden ja muiden vastaavien teosten käännökset. Käännöksellä on oma suoja-aika eli se voi olla suojattu, vaikka alkuperäisteoksen suoja-aika olisi umpeutunut. Tekijänoikeuslaki suojaa käännösten lisäksi muitakin jälkiperäisteoksia kuten muunnelmia ja kokoomateoksia.


title: Kääntäminen

text: Ranskalainen kirjallisuudentutkija Pascale Casanova on kirjoittanut kääntäjien merkityksestä kirjallisuushistorialle. Kääntäjät ovat paitsi välittäjiä myös kirjallisen lisäarvon luojia. Casanovan mukaan tietyn kielialueen kirjallista voimaa ja arvovaltaa voidaan mitata nimenomaan sillä, kuinka paljon sillä on kielten taitajia ja kääntäjiä, jotka siirtävät tekstejä omaan kieleensä tai siitä muihin kieliin.


title: Agonisti

text: Agonisti eli "reseptorinaktivoija" on kemiallinen yhdiste, joka rakenteensa perusteella eli ligandina ja elimistön viestimolekyylien tavoin aktivoi kohdereseptoriaan ja käynnistää siihen kytkeytyvän solun fysiologisen signaalinvälitysmekanismin. Agonistin vaikutus voidaan kumota agonistin kanssa samaan reseptoriin sitoutuvalla antagonistilla eli reseptorinsalpaajalla.


title: Agonisti

text: Jos agonisti saa aikaan reseptoria stimuloimalla täyden vasteen eli täysin saman vaikutuksen kuin elimistön oma viestimolekyyli, se on täysagonisti. Jos vaste ei ole täydellinen vaan osittainen, kyseessä on osittaisagonisti.


title: Agonisti

text: Jos agonisti saa aikaan vastakkaisen vaikutuksen kuin elimistön oma viestimolekyyli, kyseessä on käänteisagonisti.


title: Ultra Magnus

text: Ultra Magnus on Transformers-universumissa esiintyvä Autobotti. Hasbron luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1986 "" -animaatioelokuvassa.


title: Ultra Magnus

text:
Ultra Magnus on yksi Autobottien kokeneimmista johtajista ja parhaimmista sotureista. Hän on Optimus Primen vanha ystävä ja tämän uskollinen soturi. Hänellä on suuret taistelutaidot, viisautta, rohkeutta ja kyky improvisoida tilanteita. Tästä huolimatta hän tuntee olonsa välillä epävarmaksi katsoo tarvitsevansa itselleen johtaja-hahmoa tai toveria rinnalle.
Magnus ei pidä itseään johtajana, vaan seuraajana, joka tarpeen tullen kuitenkin hoitaa tehtävänsä Autobottien johtajana, parhaimmilla tuloksilla.
Myös hänen aseistuksensa on huippuluokkaa. Ultra Magnus muuntautuu ohjusalustaa vetäväksi rekka-autoksi.


title: Ultra Magnus

text: Ultra Magnus esiintyy ensi kertaa elokuvassa "". Hän toimii maassa olevan Autobot-tukikohdan, Autobot Cityn komentajana. Ultra Magnus johtaa Autobottien taistelua, tukikohtaan hyökkääviä Decepticoneja vastaan. Optimus Primen kuoltua taistelussa Megatronia vastaan, Magnus saa itselleen Autobottien komentajuuden, sekä Johtajien Matrixin. Unicronin lähestyessä Cybertronia Magnus määräsi Autobotit palamaan kotimaailmaansa, puolustaakseen sitä. Unicronin luomus, Galvatron, tuhosi väliaikaisesti Magnuksen, mutta Junkion planeetan asukkaat ystävystyivät Autobottien kanssa ja korjauttivat Magnuksen. Rodimus Primen tuhottua Unicronin, Ultra Magnus luovutti johtajuutensa Rodimukselle, ja toimi siitä eteenpäin uuden Autobot-johtajan oikeana kätenä ja uskollisena ystävänä.


title: Ultra Magnus

text: Ultra Magnus esiintyy ainoastaan Brittien sarjakuvaversiossa. Häntä ei nähdä yhdysvaltalaisissa, Marvelin julkaisemissa sarjakuvissa. Sarjakuvassa Autobottikomentaja Emirate Xaaron rakentaa Ultra Magnuksen Cybertronilla uudeksi johtohahmoksi.


title: Ultra Magnus

text:
War Withinin viimeisessä, kolmannessa sarjakuvassa Ultra Magnus on menestynyt Autobottisoturi ja johtaja. Optimus Primen kadottua edellisessä sarjan osassa, hänestä tuli yhdessä Grimlockin kanssa Autobottien johtohahmo ja he kahdestaan voittivat sisällisodan ja toivat rauhan ja sovinnon kotiplaneetalleen, Cybertronille. Autobottien tehdessä rauhansopimusta Decepticon johtajien Shockwaven ja Ratbatin kanssa, johtajat joutuivat Decepticon-petturi Starscreamin joukkojen yllätyshyökkäyksen kohteeksi. Grimlockin nopea reaktiointi kuitenkin pelasti kaikkien hengen ja tuhosi yllätyshyökkäykseen osallistuneiden vihollisten suunnitelmat. Grimlock joutui kuitenkin Motormasterin salamurhaamaksi, jonka johdosta Ultra Magnus joutui yksin kantamaan raskasta taakkaa niskoillaan. Pian tämän jälkeen Megatron teki yllättävän paluunsa ja Ultra Magnus joutui Megatronin vangiksi.
Tämän jälkeen sarja loppui, kustannusyhtiö Dreamwaven mentyä konkurssiin, eikä sarjalle saatu koskaan päätöstä. Sarjan kirjoittaja oli Simon Furman.


title: Ultra Magnus

text: "ssa" Ultra Magnus on Overloadin japanilainen nimi. Lisäksi Overloadia kutsuttiin virheellisesti tuolla nimellä jaksossa ""Unioni"".


title: Ultra Magnus

text: "iin" pohjautuvassa sarjakuvassa Ultra Magnus esiintyy Autobottina, joka komensi "Iron Hope" -nimisen aluksen Autobotteja ja jonka haarniskanmuoto on samanlainen kuin "Armadan" Overloadilla. Hänellä oli apunaan Mini-Con nimeltä Knock Out.


title: Ultra Magnus

text: "issa" Ultra Magnus on Autobottien ylin komentaja, joka taisteli Ratchetin kanssa vuosia sitten Decepticoneja vastaan suuressa sodassa. Hän kuuluu Cybertronin Eliittivartiostoon, johon kuuluvat muun muassa Sentinel Prime ja Jazz. Ultra Magnus käyttää aseenaan Magnus-vasaraa, jonka hän saa tarvitteassa varustettua salamoivalla energialla. Myöhemmin Shockwave hyökkäsi hänen kimppuunsa. Hän muuntautuu kuljetuspanssariajoneuvon tapaiseksi kulkuneuvoksi.


title: Ultra Magnus

text: Ultra Magnusin äänenä toimii Jeff Bennett.


title: Ultra Magnus

text: "ssa" ja samaan jatkumoon sijoittuvassa peleissä "" ja "" Aligned-jatkumossa Ultra Magnus esiintyi Romuttajien pilkuntarkasti sotilasprotokollaa noudattavana komentajana. Romuttajat ovat aina taistelleet normaalien taisteluprotokollien ulkopuolella ja Magnus oli nimitetty komentamaan heitä juuri tämän seikan korjaamiseksi.


title: Ultra Magnus

text: Kirjan "" mukaan Ultra Magnus oli alun perin kuten muut Romuttajat, kunnes Sentinel Prime värväsi hänet väliaikaisesti Eliittivartiostoon. Tämän sekä aikakausia myöhemmin Optimus Primen kouluttamana hän palasi Romuttajien komentajaksi järjestäytyneempänä ja vakavampana kuin aiemmin.


title: Ultra Magnus

text: Ultra Magnus teki ensiesiintymisensä sarjan "Beast Hunters" -kaudella, kun hän Maahan saapuessaan laskeutui aluksellaan Arceen ja Jack Darbyn eteen. Sitten hän kokosi yhteen muut Team Primen jäsenet, lukuun ottamatta Smokescreenia ja , jotka olivat peittäneet signaalinsa. Hän johti hyökkäystä Decepticon-linnake Darkmountiin, mutta Optimus Primen palattua ja Darkmountin tuhouduttua Ultra Magnus luovutti johtajuuden takaisin hänelle. Team Primeen liityttyään hän on käyttänyt voimansa menettänyttä Solus Primen Pajaa taisteluaseena, kunnes Predaking tuhosi sen ja samalla Ultra Magnuksen oikean kämmenen. Koska sen korjaamiseksi ei ollut riittävästi varaosia, korvasi sen jaksossa kolmisormikyntisellä kädellä.


title: Konekääntäminen

text: Konekääntäminen tarkoittaa tietokoneohjelman suorittamaa kielenkääntämistä. Konekääntimet ovat perinteisesti perustuneet tilastoihin tai sääntöihin, ja ne ovat kääntäneet tekstiä muutama sana kerrallaan. Neuroverkkoihin perustuvia konekääntimiä alettiin ottaa käyttöön vuoden 2015 jälkeen. Ne tuottavat aiempaa laadukkaampia käännöksiä, mutta eivät toistaiseksi kuitenkaan yhtä virheettömiä kuin ammattimaiset ihmiskääntäjät. Ammattikääntäjätkin kuitenkin nykyisin hyödyntävät konekääntimien tekemiä raakakäännöksiä käännösprosessin ensimmäisessä vaiheessa.


title: Konekääntäminen

text: Perinteisiä konekääntimiä ovat tilastopohjaiset ja sääntöpohjaiset konekääntimet. Tilastopohjainen konekäännin kääntää tekstiä vasemmalta oikealle muutama sana kerrallaan. Se koulutetaan syöttämällä sille suuri määrä lähdekielistä tekstiä ja sitä vastaavaa kohdekielistä tekstiä. Niiden pohjalta se tunnistaa sen, mikä on minkäkin käännös. Se käyttää algoritmeja todennäköisyyksien luomiseen alku- ja kohdekielisten dokumenttien välillä, ja ehdottaa käännöstä sen pohjalta.


title: Konekääntäminen

text: Sääntöpohjainen konekäännin käyttää algoritmeja, jotka analysoivat lähtötekstin syntaksin, ja se käyttää oppimiaan leksikaalisia ja kielioppisääntöjä kohdekielisen lauseen rakentamiseen. Se ei vaadi koulutusta tietyllä tekstimassalla kuten tilastopohjainen konekäännin, mikä tekee siitä monipuolisemman. Toisaalta se tarvitsee sanakirjojen apua.


title: Konekääntäminen

text: Pitkään konekääntimet olivat joko tilastopohjaisia tai sääntöpohjaisia, tai niiden yhdistelmiä. Vuoden 2015 jälkeen useat konekääntimet ovat alkaneet hyödyntää neuroverkkoja. Neuroverkko ei tulkitse tekstiä pelkkinä merkkijonoina vaan katsoo, minkälaisessa ympäristössä sana esiintyy ja etsii käännöskielestä vastaavassa ympäristössä olevan sanan. Vasta jos käännösohjelma ei löydä sanaa, se alkaa etsiä samankaltaisuutta merkkipohjaisesti. Koska neuroverkko käsittelee tekstiä lauseittain, se saattaa muuttaa lauseen alun käännöstä lopun perusteella.


title: Konekääntäminen

text: Googlen käännösohjelma alkoi käyttää hyväkseen neuroverkkoja syksyllä 2016. Konekäännin hyödyntää voimakkaasti Googlen itse keräämiä hakutuloksia ja verkosta löytyvää tietoa. Googlen lisäksi neuroverkkoja ovat hyödyntäneet kääntämisessä myös esimerkiksi Facebook, Microsoft sekä yliopistot kuten Harvard ja Helsingin yliopisto. Neuroverkkoteknologia otetaan käyttöön kieli kerrallaan: esimerkiksi Google aloitti syväoppivan neuroverkkokääntämisen 12 kielellä. Alan tutkimus on laajaa ja kehitys nopeaa.


title: Konekääntäminen

text: Konekäännöksiä hyödynnetään nykyisin hyvin paljon, ja verkossa on monia ilmaisia käännöskoneita. Vaikka käännöskoneet ovatkin 2010-luvulla kehittyneet selvästi, ne tekevät yhä virheitä, eivätkä ne ole korvanneet ihmiskääntäjiä. Korkealaatuisia konekäännöksiä pystytään tuottamaan hyvin rajoitetuissa käyttötilanteissa, joissa sanasto ja usein myös lauserakenteet voidaan määritellä tarkasti ja käännin räätälöidä niiden mukaisesti. Heikkolaatuisempikin konekäännös voi joskus auttaa lukijaa ymmärtämään tuntemattomalla kielellä kirjoitetun tekstin keskeisimmät sisällöt. Ihmiskääntäjä voi hyödyntää konekäännöstä raakakäännöksenä, josta hän korjaa valmiin käännöksen. Tällaisena työvälineenä kääntäjät ovat hyödyntäneet konekääntimiä yleisesti esimerkiksi suurissa organisaatioissa.


title: Konekääntäminen

text: Perinteisten konekääntimien ongelmia ovat esimerkiksi se, että tilastopohjainen konekäännin ei ymmärrä kontekstin merkitystä, ja sääntöpohjainen konekäännin ei ymmärrä metaforia. Erityisiä vaikeuksia perinteisille kääntimille aiheuttavat morfologisesti rikkaat kielet. Englanniksi kääntävän kääntimen on myös esimerkiksi vaikea päätellä, pitäisikö suomen kielen "hän" kääntää "he" vai "she". Vaikeuksia aiheuttaa sekin, että indoeurooppalaisissa kielissä käytetään paljon prepositioita, kun taas suomessa asiat ilmaistaan päätteiden avulla. Hankaluuksia tuottavat myös homonyymit eli sanat, jotka voivat tarkoittaa useampaa asiaa. Konekäännökset törmäävät samoin ongelmiin, kun kyse on kulttuurisidonnaisista tai erityisalojen teksteistä.


title: Konekääntäminen

text: Konekääntäminen on sitä tarkempaa, mitä lähempänä lähtö- ja kohdekieli ovat toisiaan. Esimerkiksi rakenteeltaan samankaltaisten germaanisten kielten välillä konekäännin tekee vähemmän virheitä kuin suomesta germaanisiin kieliin tai toisin päin, sillä suomi on rakenteeltaan poikkeuksellinen. Kääntäminen on myös sitä sujuvampaa, mitä suuremmat aineistot kääntimellä on ollut käytettävissään oppimisvaiheessa. Tämä suosii suuria kieliä kuten englantia ja espanjaa. Suuret kielet hyötyvät myös siitä, että niillä konekääntämiseen on enemmän tutkijoita ja resursseja kuin pienillä kielillä.


title: Konekääntäminen

text: Runoutta on mahdotonta kääntää koneella.


title: Konekääntäminen

text: Konekääntämisen historia alkaa 1940-luvulta, jolloin Andrew Donald Booth ja Warren Weaver pohtivat tietokonekääntämisen teoriaa. Ensimmäiset kokeilut tehtiin vuonna 1954 APEXC-tietokoneella Lontoon yliopistossa (englanti–ranska) ja IBM:n tietokoneella Georgetownin yliopistossa (venäjä–englanti).


title: Konekääntäminen

text: 2010-luvulla konekääntämistä on tuotu esimerkiksi kopiokoneisiin, korvanappeihin ja kännykkäsovelluksiin sekä sähkökirjoihin. Sanomalehtiä konekäännetään lähellä toisiaan olevien kielten kuten espanjan ja katalaanin välillä. Palvelujen ja tuotteiden vaatima tekninen käyttötuki suurilla eurooppalaisilla kielillä hoidetaan usein konekäännöksen avulla.


title: Konekääntäminen

text: Konekääntäminen on neuroverkkojen ansiosta kehittynyt nopeasti 2010-luvulla. Vuoden 2017 lopulla maailman kaikista käännöksistä jo yli 99 prosenttia tehtiin konekääntimillä, ja ammattikääntäjät tekivät enää alle yhden prosentin. Ammattikääntäjienkin tarve kuitenkin kasvaa jatkuvasti kansainvälisen kaupan ja kontaktien lisääntyessä.


title: Konekääntäminen

text: 2010-luvulla on kehitetty myös konetulkkausta, jossa puhe käännetään reaaliaikaisesti toiselle kielelle. Konetulkkauksessa käännösvirheitä tulee kuitenkin vielä enemmän kuin tekstin kääntämisessä, sillä puheentunnistusvaihe lisää omat virheensä.


title: Rinnakkaislaskenta

text: Rinnakkaislaskenta tarkoittaa rinnakkaisuuden hyödyntämistä yhden laskentatehtävän ratkaisemista samanaikaisesti useita suorittimia tai suoritinytimiä käyttämällä. Rinnakkaislaskentaa käyttämällä suurikin laskentatehtävä voidaan ratkaista nopeasti. Jotta rinnakkaislaskenta on mahdollista, tehtävä täytyy pystyä jakamaan eri suoritinten välillä.


title: Rinnakkaislaskenta

text: Rinnakkaislaskennan ongelmakohtia ovatkin tehtävän jakaminen suoritinten välille mielekkäällä tavalla sekä laskentaprosessien välinen kommunikaatio ja niiden keskinäinen ajoittaminen. Näiden ongelmallisuudesta johtuen rinnakkaislaskennalla saatu nopeusetu ei yleensä ole suorassa suhteessa suoritinten lukumäärään.


title: Rinnakkaislaskenta

text: Rinnakkaislaskentaa käytetään raskaiden laskentatehtävien ratkomiseen muun muassa CSC:n supertietokoneella ja useilla palvelimilla.


title: Rinnakkaislaskenta

text: Rinnakkaislaskennan ongelmakohtien helpottamiseen on kehitetty rinnakkaisohjelmointia tukevia ohjelmointikieliä.


title: Percy Williams Bridgman

text: Percy Williams Bridgman (21. huhtikuuta 1882 – 20. elokuuta 1961) oli yhdysvaltalainen fyysikko, jolle myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1946 äärimmäisen korkean paineen mahdollistavan laitteiston keksimisestä ja korkeapainefysiikan alalta tehdyistä löydöistä. Korkeapainefysiikan tutkimuksen lisäksi Bridgman muun muassa kirjoitti lukuisia julkaisuja tieteellisestä menetelmästä ja muusta tieteenfilosofiasta.


title: Percy Williams Bridgman

text: Bridgman aloitti akateemiset opintonsa Harvardin yliopistossa vuonna 1900 ja valmistui filosofian tohtoriksi fysiikasta vuonna 1908. Valmistumisensa jälkeen hän tutki korkean paineen ilmiöitä koko uransa ajan. Laitteistollaan hän pystyi puristamaan aineita jopa yli 100 000 ilmakehän paineeseen. Korkeassa paineessa hän tutki muun muassa aineiden puristuvuutta, viskositeettia sekä lämmön- ja sähkönjohtavuutta. Kristallografian alalla Bridgman kehitti tavan kasvattaa yksittäiskiteitä.


title: Percy Williams Bridgman

text: Bridgman meni 1912 naimisiin Olive Waren kanssa ja heidän perheeseensä syntyi kaksi lasta. Vuonna 1961 Bridgman teki itsemurhan sairastuttuaan syöpään.


title: Percy Williams Bridgman

text: Syvällä maapallon vaipassa 650–2900 kilometrin syvyydessä esiintyvä perovskiitti on nimetty Percy Williams Bridgmanin mukaan bridgmaniitiksi.


title: Esko Järvinen

text: Kauko Esko Järvinen (15. joulukuuta 1907 Lahti – 7. maaliskuuta 1976 Lahti) oli suomalainen kauppaneuvos ja yhdistetyn hiihtäjä. Järvisen hiihtovälineyrityksellä oli merkittävä asema maailman suksimarkkinoilla erityisesti puusuksien aikakautena.


title: Esko Järvinen

text: Lahden Hiihtoseuraa edustanut Järvinen kilpaili yhdistetyssä 1920- ja 1930-luvuilla. Lahden MM-kisoissa 1926 hän sijoittui kuudenneksi ja St. Moritzin olympialaisissa 1928 viidenneksi. St. Moritzissa hän osallistui myös mäkihyppyyn ja sotilaspartiohiihtoon, johon hänet valittiin sairastuneen urheilijan tilalle, ja jossa hän saavutti hopeaa (laji tosin oli epävirallinen). Järvinen toimi St. Moritzissa myös Suomen joukkueen lipunkantajana avajaisissa. Zakopanen MM-kisoissa 1929 hän voitti Suomen ensimmäisen yhdistetyn MM-mitalin saavuttaessaan pronssia.


title: Esko Järvinen

text: Aktiiviuransa jälkeen Järvinen toimi Saksan hiihto- ja mäkivalmentajana vuosina 1930–1932 ja suomalaisen alppihiihdon pioneerina. Hän voitti syöksylaskun SM-hopeaa vuonna 1937.


title: Esko Järvinen

text: Vuonna 1932 Järvinen perusti urheiluvälineliike Lahden Urheilukeskus Oy:n muutamien lahtelaisten liikemiesten kanssa. Yritykselle valmistettiin suksia Orimattilassa ja niitä alettiin tilata myös ulkomailta. Vuonna 1937 Järvinen kävi vienninedistämismatkalla Yhdysvalloissa.


title: Esko Järvinen

text: Yritys siirtyi vuonna 1939 Järviselle ja sen nimeksi muutettiin Esko Järvinen Oy. Kesäkuussa 1939 alettiin rakentaa Lahden Sopenkorpeen yrityksen omaa suksitehdasta, jonka tuotanto aloitettiin ennen talvisotaa. Sodan aikana yritys määrättiin tuottamaan varusteita rintamalle, mikä nopeutti suuriin valmistuseriin siirtymistä.


title: Esko Järvinen

text: Vuonna 1948 yritys osti patentin sälesuksiin, joista tuli sen tavaramerkki. Niitä valmistettiin vuoteen 1975 saakka. Vuonna 1951 hiihdettiin ensimmäiset suomenmestaruudet Järvisen suksilla, ja Oslon talviolympialaisissa 1952 jo kymmenen Suomen mitalia 12:sta hiihdettiin yrityksen valmistamilla suksilla. Falunin MM-kisoissa 1954 kaikki suomalaisten mitalit hiihdettiin Järvisen suksilla ja seuraavan kahden vuosikymmenen aikana yrityksen sukset olivat suomalaisten kilpahiihtäjien keskuudessa lähes monopoliasemassa. Lisäksi Veikko Kankkonen voitti Järvisen mäkisuksilla kultaa ja hopeaa Innsbruckin olympialaisissa 1964. Mäkisuksien valmistus lopetettiin vuonna 1968.


title: Esko Järvinen

text: 1950-luvun lopulla Järvisen yritys valmisti 100 000 suksiparia vuodessa ja 1960-luvun lopulla jo 250 000 paria vuodessa. Suurin osa tuotannosta myytiin kotimaassa, mutta vientiä oli myös Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Keski-Eurooppaan ja Neuvostoliittoon. Yritys työllisti 1960-luvun puolivälissä noin 200 henkeä. Vuonna 1962 Järviselle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi.


title: Esko Järvinen

text: Vuonna 1970 valmistui uusi tehdas Hollolan Soramäelle, jonne tuotanto siirtyi kokonaisuudessaan vuonna 1972. Vuonna 1974 aloitettiin lasikuitusuksien valmistus, mikä muutti suksienvalmistuksen perusteellisesti. Vuonna 1976 Järvisen yritys valmisti lasikuitusuksia jo 322 300 paria.


title: Esko Järvinen

text: Esko Järvisen kuoltua vuonna 1976 yrityksen johtoon siirtyi hänen poikansa Tuomo Järvinen. Suksialan kilpailu oli kiristynyt ja 1980-luvulla yrityksellä oli rahoitusvaikeuksia. 1990-luvun lama heikensi tilannetta entisestään ja Esko Järvinen Oy ajautui konkurssiin vuonna 1991. Järvisen konkurssin myötä tie aukesi kuitenkin monille muille suksivalmistajille, kuten Peltoselle. Syksyllä 2014 Järvisen suksia alettiin valmistaa Harri Kirvesniemen KFS Sportin tehtaalla Kiteellä.


title: Esko Järvinen

text: Esko Järvisen veli Erkki Järvinen oli kolmiloikan olympiaedustaja ja mäkihypyn Suomen mestari. Hänen poikansa Risto Järvinen on saavuttanut skeetammunnan joukkuekilpailussa EM-pronssia vuonna 1966.


title: Goražde

text: Goražde on kaupunki itäisessä Bosnia ja Hertsegovinassa, Podrinjen kantonin pääkaupunki. Vuonna 2008 kaupungissa oli 17 500 asukasta. Se on teollisuuskaupunki, mutta ympärövällä alueella on paljon hedelmiä viljeleviä maatiloja. Vaikka kaupungissa on ollut 1900-luvun ajan muslimienemmistö, siellä on kuitenkin ollut koko ajan suuri serbivähemmistö.


title: Goražde

text: Kaupunki kehittyi keski-ajalla pysähdyspaikkana Drina-joen vartta kulkevalle kauppareitille. Ottomaanit valloittivat alueen 1400-luvulla ja muuttivat aikaisemmin roomalaiskatolilaisen alueen islamilaiseksi. Kaupunki liitettiin Serbiaan vuonna 1918 ja oli osa Jugoslaviaa vuodesta 1946 Bosnian vuoden 1992 itsenäisyysjulistukseen asti.


title: Jorma Etelälahti

text: Jorma Etelälahti (s. 17. marraskuuta 1951 Toivakka) on entinen suomalainen yhdistetyn hiihtäjä.


title: Jorma Etelälahti

text: Etelälahti kilpaili urallaan neljissä arvokilpailuissa. Hän oli Innsbruckin talviolympialaisissa 1976 kahdeskymmenesneljäs, Lahden MM-kisoissa 1978 seitsemästoista, Lake Placidin talviolympialaisissa 1980 kolmastoista ja Oslon MM-kisoissa 1982 seitsemäs. Oslon MM-kisoissa Etelälahti toimi myös Suomen yhdistetyn viestijoukkueen ankkurina. Hän taisteli hopeamitalista Norjan Tom Sandbergin kanssa. Kaksikko päätyi lopulta maaliin niin samanaikaisesti, että hopeamitali jaettiin sekä Suomelle että Norjalle.


title: Jorma Etelälahti

text: Kansallisella tasolla Etelälahti voitti kaksi SM-kultaa vuosina 1979 ja 1980. Hän voitti myös kolme SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.


title: Substanssi P

text: Substanssi P (SP) on 11 aminohaposta koostuva polypeptidi, joka toimii neurotransmitterina eli hermoston välittäjäaineena ja neuromodulaattorina eli hermoston mukauttajana erityisesti kipuimpulssien kuljetuksessa hermoston perifeerisistä reseptoreista keskushermostoon. Keskushermostossa substanssi P on yhdistetty myös mielialan vaihteluiden, levottomuuden, stressin, neurogeneesin eli hermokudoksen muodostumisen, hengitysrytmin ja pahoinvoinnin säätelyyn. Substanssi P vaikuttaa myös vasodilataattorina eli verisuonia laajentavana aineena vapauttamalla typpioksidia verisuonten endoteelistä eli seinämästä, mikä voi aiheuttaa hypotensiota eli alhaista verenpainetta.


title: Substanssi P

text: Neuropeptidi substanssi P:n sekvenssi eli aminohappojärjestys on COOH-Arg-Pro-Lys-Pro-Gln-Gln-Phe-Phe-Gly-Leu-Met-NH. Substanssi P:n eli P-aineen eristivät jo v. 1931 von Euler ja Gaddum aivoista ja suolen seinämästä. SP on takykiniineistä tunnetuin. Substanssi P:n kemiallinen kaava on CHNOS ja CAS-numero 33507-63-0.


title: Substanssi P

text: Substanssi P vaikuttaa stimuloimalla neurokiniini 1 reseptoria (NK1-reseptori), joka kuuluu G-proteiinikytkentäisten reseptorien takykiniinireseptoreiden alaryhmään. Aivorungon oksennuskeskuksessa on suuret pitoisuudet substanssi P:tä ja NK1-reseptoreita, joilla on ilmeisesti tärkeä tehtävä oksennusrefleksin säätelyssä.


title: Substanssi P

text: Syöpäsairauksien solunsalpaajalääkityksen yhteydessä esiintyvän pahoinvoinnin hoitoon lääkkeeksi on kehitetty aprepitantti niminen substanssi P:n antagonisti, joka salpaa NK1-reseptoreita.


title: Substanssi P

text: Substanssi P:tä on havaittu runsaasti tulehtuneissa nivelissä mm. nivelrikossa. On osoitettu, että endopeptidaasin SP:stä hydrolysoima C-terminaalinen fragmentti SP-(7-11) lisää prostaglandiinien eli tulehduksen välittäjäaineiden ja kollagenaasin eli sidekudosta hajottavan proteaasientsyymin erittymistä kondrosyyteistä eli nivelen rustosoluista mahdollisesti kohottamalla solunsisäisen Ca:n pitoisuutta. Prostaglandiinit ja kollagenaasi myötävaikuttavat nivelen tuhoutumiseen. Kapsaisiinin on todettu vaimentavan tulehtuneen nivelen oireita kuluttamalla SP:tä.


title: Johann Anton Güldenstädt

text: Johann Anton Güldenstädt (7. toukokuuta 1745 Riika – 3. huhtikuuta 1781 Pietari) oli baltiansaksalainen Venäjällä vaikuttanut luonnontieteilijä ja tutkimusmatkailija.


title: Johann Anton Güldenstädt

text: Güldenstädt syntyi Riiassa. Hän opiskeli lääketiedettä ja kasvitedettä Berliinissä ja sai 22-vuotiaana 1767 tohtorin arvon Frankfurt an der Oderin yliopistosta. Seuraavana vuonna hän liittyi Venäjän keisarillisen tiedeakatemian tutkimusretkikuntaan, jonka Katariina II lähetti tutkimaan Venäjän eteläosia. Reitti kulki Ukrainan ja Astrakanin kautta Kaukasukselle ja Georgiaan. Pietariin Güldenstädt palasi 1775. Matkan tulokset ja Güldenstädtin matkapäiväkirja julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen Peter Simon Pallasin teoksessa "Reisen durch Russland und im Caucasischen Gebürge (1787-91)."


title: Johann Anton Güldenstädt

text: Güldenstädtin tutkimusretki oli ensimmäinen järjestelmällinen Kaukasusta koskeva selvitys. Retkellä oli myös poliittiset tarkoitusperänsä, sillä Venäjä oli sodassa ottomaanien kanssa, ja Kaukasus oli tärkeä puskurivyöhyke. Retken poliittinen anti oli niin tärkeä, että kohta sen jälkeen Venäjän kiinnostus aluetta ja erityisesti Georgiaa kohtaan kasvoi suuresti.


title: Johann Anton Güldenstädt

text: Retken biologinen, geologinen, maantieteellinen ja kielitieteellinen anti oli merkittävä. Güldenstädt teki yksityiskohtaisia muistiinpanoja myös alueiden kielistä. Retken jälkeen Güldenstädtin maine Tiedeakatemiassa kasvoi suuresti, ja hän keskittyi luonnontieteelliseen tutkimukseen. Güldenstädt menehtyi 1781 kuumeeseen.


title: Johann Anton Güldenstädt

text: Johann Anton Güldenstädt kuvaili ja nimesi myös lukuisia lintulajeja, muun muassa ruskosotkan ja rantakurvin.


title: Jouni Kaitainen

text: Jouni Mikael Kaitainen (s. 9. kesäkuuta 1980 Lahti) on suomalainen entinen yhdistetyn hiihtäjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla vuodesta 1999 vuoteen 2008.


title: Jouni Kaitainen

text: Kaitainen voitti joukkuekilpailun pronssia Val di Fiemmen MM-kisoissa 2003. Samoissa kisoissa hän sijoittui 19:nneksi normaalikilpailussa ja 28:nneksi sprinttikilpailussa. Sapporon MM-kisoissa 2007 hän sijoittui sprinttikilpailussa 14:nneksi.


title: Jouni Kaitainen

text: Maailmancupin osakilpailuissa Kaitaisen paras sijoitus on kolmas sija normaalikilpailussa Lahdessa maaliskuussa 2003. Kokonaiskilpailussa hän on parhaimmillaan sijoittunut sijalle 16 kaudella 2003–2004.


title: Jouni Kaitainen

text: Nuorten MM-kisoista Kaitaisella on kaksi kultaa yhdistetyn joukkuekilpailusta vuosilta 1998 ja 2000 sekä hopeaa normaalikilpailusta 1999.


title: Žepa

text: Žepa () on kylä Itä-Bosniassa Rogatican hallintoalueella Drinajoen haaran varrella, Javor- ja Devetakvuorien välissä. Žepa oli eräs serbien saartama alue Bosnian sodassa 1992–1995, kun monet muut alueen kaupungit – Foča, Bratunac ja Zvornik – olivat etnisesti puhdistettuja.


title: Žepa

text: Vuonna 1991 Žepan väestö oli 2 441, joista 95 % eli 2 330 oli bosniakkeja ja 103 serbejä.


title: Parnassós

text: Parnassós () on vuori Píndos-vuoriston kaakkoisosassa Keski-Kreikassa. Sen korkeimman huipun Liákouran korkeus on 2 457 metriä ja prominenssi 1 590 metriä. Parnassós on Kreikan kaikista vuorista kahdeksanneksi korkein. Parnassós ja sen ympäristö muodostavat kansallispuiston nimellä Parnassóksen kansallismetsä (Εθνικός Δρυμός Παρνασσού, "Ethnikós Drymós Parnassoú").


title: Parnassós

text: Parnassós on yksi Manner-Kreikan suurimmista vuorialueista. Se sijaitsee Boiotian, Fokiin ja Fthiotiin maakuntien (nykyisten alueyksiköiden) alueella Korintinlahden pohjoispuolella ja Delfoin koillispuolella. Parnassóksen korkein huippu on nimeltään Liákoura (Λιάκουρα). Vuori kuuluu Manner-Kreikan pohjois-eteläsuunnassa halkaisevaan laajaan Píndos-vuoristoon. Vuori on pääosin kalkkikiveä.


title: Parnassós

text: Parnassóksen kansallispuiston pääalueen pinta-ala on hehtaaria. Tämän lisäksi varsinaiseen kansallispuistoon kuuluvat myös Parnassósvuoren korkeimmat huiput sekä muita alueita. Parnassós tunnetaan myös talviurheilukeskuksena. Siellä sijaitsevat Kreikan suurimmat hiihtokeskukset Kelária (Kellária) ja Fterólaka (Fterólakka). Lisäksi vuorella on myös pienempi Gerontóvrachoksen hiihtokeskus. Laskettelurinteitä on yhteensä 23 kappaletta ja 27 kilometriä. Alueella on myös paljon suosittuja vaellusreittejä.


title: Parnassós

text: Kreikkalaisessa mytologiassa vuori sai nimensä heeros Parnassoksesta, joka oli joko Poseidonin tai Kleopompoksen sekä nymfi Kleodoran poika. Parnassos perusti vuoren juurella Delfoissa toimineen Python oraakkelin, josta tuli myöhemmin Apollonille omistettu Delfoin oraakkeli. Myöhemmin koko vuori oli pyhitetty Apollonille ja sitä pidettiin muusien kotipaikkana. Parnassósvuori oli myös se paikka, johon Deukalionin ja Pyrrhan arkki päätyi suuren vedenpaisumuksen lopuksi.


title: Parnassós

text: Koska Parnassósvuori kytkeytyy mytologiassa muusiin, siihen voidaan viitata ikään kuin taiteiden ja kirjallisuuden alkukotina. Tätä kautta myös suomalainen kulttuurilehti "Parnasso" on saanut nimensä vuoresta.


title: Parnassós

text: Parnassóksen kansallispuisto perustettiin vuonna 1939.


title: Sisäsuodatin

text:
Sisäsuodatin on akvaarioissa käytetty suodatintyyppi. Laite sijoitetaan nimensä mukaisesti akvaarion sisäpuolelle, jossa se laitteen sisällä olevan sähköpumpun avulla kierrättää vettä altaassa. Vesi imetään suodattimen yleensä alaosassa olevaan suodatinosioon, johon on sijoitettu varsinainen suodatinaines. Vedessä olevat likahiukkaset tarttuvat tähän suodatinainekseen, jonka jälkeen suodatettu vesi kulkeutuu pumppuun ja jälleen akvaarioon.
Yleensä sisäsuodatin toimii lähinnä mekaanisena suodattimena eli sihtinä ja varsinaisena tärkeämpänä eli biologisena suodattimena toimii joko akvaarion pohja-aines tai lisäsuodattimena oleva ulkosuodatin tai muu suodatin. Sisäsuodattimen suodatusmateriaalina käytetään yleisemmin vaahtomuovia, mutta joissakin malleissa voidaan käyttää myös ulkosuodattimissa käytettävää sintrattua lasia.


title: Sisäsuodatin

text:
Sisäsuodatinta käytetään pienissä altaissa ainoana suodattimena, mutta yleensä noin 200 litran altaista alkaen ulko-suodattimen mekaanisena suodatusteholisänä. Tosin sisäsuodatinta voidaan käyttää myös huomattavasti suuremmissakin altaissa yksinomaisena suodattimena, jos altaan ravinnekuormitus ja kalasto eivät aseta ylimääräisiä vaatimuksia.
Syy sisäsuodattimen yleisyyteen lienee sen halpa hinta, helppo puhdistaminen ja mutkaton soveltuvuus pieniin altaisiin, jotka harrastuksessa lienevät lukumäärältään kaikkein suurimpia. Myös mattosuodatin lasketaan sisäsuodattimiin, vaikka se poikkeaakin toiminnaltaan hivenen varsinaisesta sisäsuodattimesta.


title: Sisäsuodatin

text: Tunnetuimpia tuotemerkkejä ovat Eheim, Fluval, Tetratec, Aqua-el, Resun, Regent ja Hydor.


title: Srebrenican joukkomurha

text: Srebrenican joukkomurha (myös Srebrenican kansanmurha) oli heinäkuussa 1995 Srebrenican kaupungissa tapahtunut verilöyly, jossa surmattiin yli 7 000 bosniakkia, miehiä ja poikia. YK:n alainen entisen Jugoslavian kansainvälinen sotarikostuomioistuin (ICTY) on määritellyt verilöylyn kansanmurhaksi.


title: Srebrenican joukkomurha

text: Serbit piirittivät Srebrenican heti Bosnian sodan alussa kesällä 1992. Kaupungin puolustus oli kuitenkin sangen vahva pistäen hanttiin piirittäville serbeille ja jopa laajentaen hallitsemaansa aluetta. Keväällä 1993 serbien vastahyökkäys kuitenkin käänsi voimasuhteet lopullisesti serbeille edulliseksi. Kaupungista tuli YK:n julistama suoja-alue huhtikuussa 1993. Tällöin serbit etenivät kahden kilometrin päähän kaupungin reunasta ja olivat valloittamaisillaan kaupungin. Bosniakit antautuivat ja luovuttivat aseensa, mutta YK esti serbien marssimisen kaupunkiin. Ihmisiä tallautui Srebrenicassa kuoliaiksi, kun he yrittivät huhtikuun 15. päivän tienoilla 1993 hypätä poistuviin YK:n ajoneuvoihin. Srebrenican suojaksi olisi useiden arvioiden mukaan tarvittu 30 000 sotilasta, joita YK:n pääsihteeri jäsenmailta pyysikin YK:n käyttöön, mutta määrällisesti rauhanturvaajia Srebrenicaan saatiin vain muutama tuhat. Kaupungissa oli tuohon aikaan piiritettynä noin 40 000 ihmistä. Srebrenican juomavesi- ja elintarviketilanne oli vuonna 1993 huonompi kuin missään muussa saarretussa Bosnian ja Hertsegovinan kaupungissa. Sinne saapui pakolaisia kesällä 1993, kun serbit valtasivat Cerskan.


title: Srebrenican joukkomurha

text:
Bosniakit tekivät sotilaallisia iskuja YK:n julistamalta suoja-alueelta öisin lähistön kyliin, surmaten 50–60 serbiä.
Serbit puolestaan eivät yleensä päästäneet avustuskuljetuksia läpi ja tulittivat kaupunkia kranaatinheittimin. Kaupungissa ei ollut riittävästi ruokaa ja muita tarvikkeita. Liikkumiskielto rajoitti ihmisten toimia. Hollantilaista rauhanturvapataljoonaa arvosteltiin tehtäväänsä sopimattomaksi. Se olikin henkilöstöpulan vaivaama ja lähes kokonaan vailla raskasta aseistusta.


title: Srebrenican joukkomurha

text: Kun bosniakit yrittivät vapauttaa Sarajevon 15. kesäkuuta 1995, serbit aloittivat kostoksi hyökkäyksen 8. heinäkuuta saarrettua Srebrenican kaupunkia vastaan tehtyään ensin parin päivän tulivalmistelun. Hyökkäyksen alkaessa kuoli heti yksi rauhanturvaaja, tosin Srebrenican bosniakkien surmaamana. Tämä kiristi YK:n rauhanturvaajien ja suoja-alueella olevien bosniakkitaistelijoiden välejä. Serbien hyökkäystä on arveltu kostoksi bosniakkien tekemästä iskusta useampaan Srebrenican läheiseen serbikylään, jossa kuoli ainakin yli 50–60 henkeä. Srebrenica saatettiin luovuttaa tarkoituksella serbeille vaihtokauppana rauhasta.


title: Srebrenican joukkomurha

text: Kun serbit valtasivat kaupungin, vangiksi otetut taisteluikäiset miehet teloitettiin ja erotettiin. Bosniakkeja kuljetettiin busseilla yhtenäiselle bosniakkialueelle, ja osa alkoi kävellä kohti Tuzlaa. Osa bosniakkimiehistä livahti Zepaan, jonka serbit myös pian valtasivat.


title: Srebrenican joukkomurha

text: Syksyllä 2005 Bosnian serbihallituksen asettama komissio totesi, että noin 25 000 Bosnian serbiä osallistui verilöylyyn suoraan tai epäsuorasti. Suoraan osallisia oli noin 19 500, joihin lukeutuu muun muassa Bosnian serbiarmeijan sotilaita sekä puolustus- ja sisäministeriön henkilökuntaa.


title: Srebrenican joukkomurha

text: EU-jäsenehdokkaaksi pyrkivän Serbian parlamentti hyväksyi maaliskuun lopussa 2010 äänestyksen ja kiivaan keskustelun jälkeen päätöslauselman, jossa se tuomitsi Srebrenican joukkomurhan. Parlamentti ei kuitenkaan määritellyt murhia kansanmurhaksi. Parlamentti korosti Ratko Mladićin löytämisen ja pidättämisen tärkeyttä. Mladić pidätettiin toukokuussa 2011.


title: Srebrenican joukkomurha

text: Vuodesta 2003 asti on järjestetty vuosittainen muistojumalanpalvelus ja joukkohautajaiset tunnistetuille joukkomurhan uhreille Srebrenican joukkomurhan muistolle omistetussa keskuksessa Potočarissa.


title: Srebrenican joukkomurha

text: YK:n päätöslauselmaehdotus heinäkuussa 2015 siitä, että Srebrenican joukkomurha julistetaan kansanmurhaksi, kaatui Venäjän vetoon. Lisäksi Kiina pidättäytyi äänestyksestä. Venäjän edustajan mukaan kansanmurha-lauselma oli riitaisa ja poliittinen, ja asetti vain Bosnian serbit sotarikolliseksi, ja loi jännitteitä alueelle. Serbian presidentti kiitti Venäjää.. Venäjä on Serbian tukijamaa.


title: Babe Pratt

text: Walter ”Babe” Pratt (7. tammikuuta 1916 Stony Mountain, Manitoba, Kanada – 16. joulukuuta 1988) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Puolustajana pelanneen Prattin seurat olivat Toronto Maple Leafs, New York Rangers ja Boston Bruins National Hockey Leaguessa. Babe Pratt voitti Stanley Cupin sekä Rangersissa että Maple Leafsissä ja oli keskeisessä osassa mestaruuden saavuttamisessa molemmilla kerroilla.


title: Babe Pratt

text: Tammikuussa 1946 Pratt jäi kiinni jääkiekko-ottelujen tulosvedonlyönnistä. Hän myönsi pelanneensa NHL-otteluista, mutta kiisti koskaan lyöneensä vetoa omaa joukkuettaan vastaan. Luvattuaan lopettaa vedonlyönnin hän saattoi jatkaa uraansa pelikiellon jälkeen Toronto Maple Leafsissa. Viimeisen NHL-kautensa hän pelasi Bostonissa 1946–1947 ja jatkoi sen jälkeen pienemmissä seuroissa.


title: Babe Pratt

text: Hänestä tuli Vancouver Canucksin hyväntahdon lähettiläs. Babe Pratt sai kohtalokkaan sydänkohtauksensa Vancouverin Pacific Coliseumissa katsoessaan Canucksin peliä 16. joulukuuta 1988.


title: Big Red

text: Big Red on Wrigleyn purukumimerkki, jota pääasiallisesti myydään Yhdysvalloissa. Purukumi on maultaan vahvasti kanelinen, ja vuonna 2007 myyntihinta oli n. $ 0,30. Euroopassa hieman vastaavanlaista purukumia markkinoidaan nimellä Extra Fire, tosin makueroja purukumien välillä on. Eurooppalaisessa sisaressa makuna on vahvemmin piparjuuri kuin kaneli.


title: Vartiomoottorivene 18

text: Vartiomoottorivene 18 (VMV 18 entinen Suojeluskuntajärjestön "SP-1") oli Suomen merivartioston vartiomoottorivene, joka otettiin palvelukseen 1944 Suojeluskuntajärjestön lakkauttamisen jälkeen.


title: Vartiomoottorivene 18

text: Suojeluskuntajärjestö tilasi Aug Eklöf Ab:n telakakalta Porvoosta. "SP-1:ksi" nimetty alus valmistui 1935. Aluksen pituus oli 22 ja leveys 4 metriä. Sen koneisto tuotti 2x140 hevosvoimaa. Aluksella oli kahdeksan hengen miehistö.


title: Vartiomoottorivene 18

text: Suojeluskuntajärjestön lakkauttamisen jälkeen luovutettiin sen omistama alus merivoimille, joka luovutti sen edelleen merivartiolaitokselle. Alus luokiteltiin vartiomoottoriveneeksi ja se sai järjestysnumeron 18 eli sen nimeksi tuli "VMV-18".


title: Vartiomoottorivene 18

text:
Siviiliin laiva siirtyi 1958, ja toimi yksityisenä huviveneenä Vaasassa 1990-luvun lopulle saakka.
Maattuaan kymmenen vuotta maalla Vaasan satamassa alus sahattiin kappaleiksi vuonna 2008.


title: Ebbie Goodfellow

text: Ebenezer R. Goodfellow (9. huhtikuuta 1907 Ottawa, Ontario – 10. syyskuuta 1985) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi puolustajana Detroit Red Wingsin riveissä National Hockey League -liigassa.


title: In Sorte Diaboli

text: In Sorte Diaboli (lat., suomeksi "Liitossa Saatanan kanssa") on norjalaisen black metal -yhtye Dimmu Borgirin konseptialbumi ja yhdeksäs pitkäsoitto. Albumi on yhtyeen ensimmäinen konseptialbumi: sen kaikki kappaleet muodostavat yhtenäisen tarinan, joka kertoo keskiajalla eläneestä papin apulaisesta, joka hylkää kutsumuksensa ja kääntyy kohti alamaailmaa. Maaliskuussa 2007 In Sorte Diabolin promo vuosi Internetiin. Albumi on black metallin historian merkkiteos, sillä se nousi Norjan albumilistan ykköseksi (vain Behemoth on pystynyt samaan). Albumin kannessa esiintyy demoni Baphomet


title: In Sorte Diaboli

text: Euroopan markkinoille tehty erikoispainos sisältää bonuskappaleen "The Ancestral Fever". Lisäksi mukana on bonus-DVD, 32 sivun kirjanen peilatuilla laulunsanoilla ja peili niiden lukemiseen. Kokonaisuus on pakattu nahkakansien sisälle. Pohjois-Amerikan markkinoille tehty erikoispainos sisältää bonuskappaleen "The Heretic Hammer" ja Japanin markkinoille tehty erikoispainos sisältää Venomin coverkappaleen "Black Metal".


title: In Sorte Diaboli

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Dimmu Borgir, kaikki sanoitukset Silenoz.


title: Kemonomimi

text: Kemonomimi (獣耳, "eläimen korvat") on animeen ja mangaan liittyvä termi, jolla tarkoitetaan ihmishahmoa, jolla on jonkin eläimen piirteitä, kuten korvat tai häntä.


title: Kemonomimi

text: Nekomimi (猫耳"kissan korvat") on kissamainen ihmishahmo, jolla yleensä on kissan korvat ja häntä. Puhtaan nekomimin tunnistaa sen hiusten, korvien ja hännän samanvärisyydestä. Nekomimejä ovat esimerkiksi:Usagimimi, tai lyhyemmin usamimi, on ihmishahmo, jolla on kanin korvat. Nämä ovat suosituimpia kemonomimilajeja, ja tällaisia ovat muun muassa:Inumimillä on ihmishahmo, jolla on koiran korvat (ja yleensä häntä). Inumimejä ovat esimerkiksi:Kitsunemimi on ihminen, jolla on ketun korvat ja häntä. "Kyūbi no kitsune" on kitsunemimi, jolla on japanilaisen uskomuksen yhdeksänhäntäisen, taikavoimaisen ketun tavoin yhdeksän häntää. Kitsunemimejä ovat esimerkiksi:Lintuja:Apinoita:


title: Kemonomimi

text: Susia:


title: Kemonomimi

text: Muita:


title: Paula Nummela

text: Paula Nummela (s. 1953) suunnittelee koruja ja on kirjoittanut astrologiaan liittyvän kirjan "Pysähtynyt hetki". Hän on entinen lentoemäntä. Hän on muusikko Kirkan leski.


title: Odotettu hyöty

text: Odotettu hyöty on taloustieteessä hypoteesi siitä, miten agentit suhtautuvat satunnaisuutta tai epävarmuutta sisältäviin tilanteisiin. Hypoteesin mukaan agentit laskevat hyödyn odotusarvona mahdollisista tiloista eli painotettuna keskiarvona eri tilojen hyödyistä.


title: Odotettu hyöty

text: Ensimmäisenä odotetun hyödyn hypoteesin esitti kirjallisessa muodossa Daniel Bernoulli 1783. Hän käytti sitä Pietarin paradoksin ratkaisemiseen. John von Neumann ja Oskar Morgenstern esittivät vuonna 1944 odotetun hyödyn teorian formaalisti, jonka vuoksi käytetään myös nimitystä von Neumann–Morgenstern -hyöty.


title: Odotettu hyöty

text: Odotetun hyödyn hypoteesi on saanut runsaasti kritiikkiä osakseen, koska ihmisten käytös on osoittautunut ristiriitaiseksi yksinkertaisissa arpajaisissa. Käytös voi vaihtua riskiä kaihtavasta riskihakuiseksi kun sinänsä voittojen suuruutta ja todennäköisyyttä muutellaan. Allaisin paradoksi on tunnettu esimerkki odotetun hyödyn teorian ongelmista.


title: Odotettu hyöty

text: Agenttien käyttäytymisestä epävarmuuden vallitessa on kehitetty useita uudempia teorioita, jotka pyrkivät ratkaisemaan odotetun hyödyn teorian ongelmat. Näistä yksi esimerkki on Daniel Kahnemanin ja Amos Tverskyn vuonna 1979 kehittämä prospektiteoria.


title: Toe Blake

text: Hector ”Toe” Blake CM (21. elokuuta 1912 – 17. toukokuuta 1995) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja valmentaja National Hockey Leaguessa. Hän pelasi ammattilaisena vuodet 1934–1948.


title: Toe Blake

text: Blake valmensi Montreal Canadiensia 13 vuotta ja saavutti tuona aikana kahdeksan Stanley Cupia.


title: Mihail Borovitinov

text: Mihail Borovitinov (2. elokuuta 1874 Pietari – k. ei tiedossa) oli venäläinen lakimies, joka toimi toisen sortokauden aikana vuosina 1913–1917 Suomen senaatin talousosaston varapuheenjohtajana eli käytännössä pääministerinä niin sanotussa amiraalisenaatissa.


title: Mihail Borovitinov

text: Borovitinov suoritti oikeustieteellisen tutkinnon Pietarin yliopistossa vuonna 1896. Sen jälkeen hän harjoitti jatko-opintoja siirtyen edelleen Venäjän oikeusministeriön virkamieheksi. Hän toimi mm. Venäjän vankeinhoitoylihallituksen apulaispääjohtajana 1906–1909 sekä sen jälkeen oikeusministeriön lakineuvoston pysyvänä jäsenenä 1910–1911.


title: Mihail Borovitinov

text: Mihail Borovitinovin ura Suomessa alkoi 28. huhtikuuta 1911, jolloin hän siirtyi Suomen kenraalikuvernöörin kanslian päälliköksi. Siinä tehtävässä Borovitinov oli keskeinen tekijä, kun kenraalikuvernööri Franz Albert Seyn johti Suomen suuriruhtinaskunnan venäläistämistä. Palveluksistaan keisarikunnalle Borovitinov sai 27. huhtikuuta 1913 todellisen valtioneuvoksen arvon. Luottamuksen osoituksena Seynin taholta voidaan pitää Borovitinovin nimitystä Suomen keisarillisen senaatin talousosaston varapuheenjohtajksi 16. toukokuuta 1913. Tässä tehtävässä hän vei yhdenvertaisuuslain toteutusta entistä pitemmälle johtaessaan toista "sapelisenaattia", joksi venäläistyneitä Suomen senaattia silloin kutsuttiin.


title: Mihail Borovitinov

text: Venäläistyneen senaatin ja kenraalikuvernööri Seynin ura päättyi keisari Nikolai II:n kruunustaluopumiseen helmikuun vallankumouksen seurauksena 15. maaliskuuta 1917. Seuraavana päivänä Seyn ja Borovitinov vangittiin ja vietiin vangittuina junalla Pietariin. Borovitinovin myöhemmistä kohtaloista on vähän tietoa. Se on tullut esille, että Seynin puoliso toimi Borovitinovin taloudenhoitajana 1910–1920-luvun taitteessa.


title: Hurrikaani Fifi

text: Hurrikaani Fifi oli tuhoisa trooppinen hirmumyrsky vuonna 1974.


title: Hurrikaani Fifi

text: Fifi syntyi Afrikan länsirannikolla 8. syyskuuta havaitusta säähäiriöstä. Se ylitti Atlantin viikossa ja kehittyi trooppiseksi matalapaineeksi Karibialla 14. syyskuuta. Se liikkui länteen ja voimistui hitaasti saavuttaen trooppisen myrskyn voiman 16. syyskuuta. Trooppisen hirmumyrskyn mitat Fifi saavutti syyskuun seitsemäntenätoista.


title: Hurrikaani Fifi

text: Tuulet olivat voimakkaimmillaan, kun Fifi pyyhki Hondurasin pohjoisrannikkoa 18.–19. syyskuuta. Kun myrsky iski Belizeen 19. syyskuuta, se oli kakkosluokan hurrikaani Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Fifi jatkoi matkaansa yli Guatemalan ja Meksikon, heikkeni trooppiseksi matalapaineeksi, mutta jatkoi matkaansa Tyynenmeren puolelle. On hyvin harvinaista, että trooppinen hirmumyrsky kulkee kahdella valtamerellä.


title: Hurrikaani Fifi

text: Pahimmat tuhot osuivat Belizeen, Hondurasiin, Guatemalaan ja Meksikoon. Eri lähteiden mukaan 3 000-10 000 ihmistä sai surmansa; useimmat heistä hukkuivat rankkasateiden aiheuttamissa tulvissa. Aineelliset vahingot olivat mittavat: Hondurasissa tuhoutui 95% banaanisadosta, ja likimain koko kalastuslaivasto.


title: Foča

text:
Foča () on kaupunki itäisessä Bosnia ja Hertsegovinassa Drina-joen varrella, nykyisellä Bosnian serbialueella.
Kaupunki sijaitsee 70 kilometrin päässä Sarajevosta.


title: Foča

text: Foca oli yksi ensimmäisiä bosnialaisia kaupunkeja, joka joutui serbien käsiin sodassa vuonna 1992. Bosnian sodassa suurin osa kaupungin muslimeista ajettiin pois sieltä, mutta osa vietiin leireille.


title: J. P. E. Hartmann

text: Johann Peter Emilius Hartmann (14. toukokuuta 1805 – 10. maaliskuuta 1900) oli tanskalainen säveltäjä. Hän oli muusikkosuvusta; isoisä oli saksalainen J. E. Hartmann ja poika säveltäjä Emil Hartmann.


title: J. P. E. Hartmann

text: Hartmann syntyi Kööpenhaminassa. Hänestä tuli vuonna 1824 urkuri Garnisons Kirkessä ja vuonna 1843 Kööpenhaminan tuomiokirkossa.


title: J. P. E. Hartmann

text: Hartmann jatkoi säveltäjänuraansa vanhuuteen asti. Hänen tuotantoonsa mahtuu vaikutteita niin wieniläisklassismista, tanskalaisesta kansallisromantiikasta kuin modernismistakin.


title: J. P. E. Hartmann

text: Hartmannin sävellyksiä ovat mm. kuoroteos "Vølvens Spådom", baletit "Thrymskviden" ja "Valkyrien" sekä ooppera "Liden Kirsten". Lisäksi hän sävelsi sinfonioita, sonaatteja, urkuteoksia, lauluja ja kantaatteja.


title: J. P. E. Hartmann

text: Hartmann kuoli synnyinkaupungissaan Kööpenhaminassa 94-vuotiaana.


title: Visegrad

text: Visegrad tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Višegrad

text: Višegrad (kyr. "Вишеград") on kaupunki Serbitasavallan itäosassa Bosnia ja Hertsegovinassa, lähellä Serbian rajaa Drinajoen varrella. Joen ylittävä Mehmed Paša Sokolovićin silta on Unescon maailmanperintökohde.


title: Višegrad

text: Višegradissa käytiin eräät ensimmäisistä Bosnia-Hertsegovinan sisällissodan taisteluista 1992 ja suoritettiin raakoja etnisiä puhdistuksia. Paikka oli strategisesti tärkeä vesivoimalan ja Sarajevosta Belgradiin vievän reitin vuoksi.


title: Višegrad

text: Milan Lukićin johtamat Valkoiset kotkat tappoivat arviolta 3000 bosniakkia huhtikuusta 1992 lokakuuhun 1993 ja heitätti ruumiit Drinajokeen. Satoja ammuttiin sattumanvaraisesti. Joukkoja kutsuttiin mm. nimellä Valkoiset kotkat, Kostajat ja Sudet. Murhat alkoivat täydellä voimalla, kun Jugoslavian kansanarmeija vetäytyi toukokuussa 1992. Kansallisuudeltaan serbeihin kuulumattomat erotettiin työstään. Serbijoukot hyökkäsivät moniin lähistön bosniakkikyliin. Drinaan heitettiin kaupungissa ja sen ympäristössä surmattujen bosniakkien ruumiita. Uhreja kidutettiin ennen kuin heidät surmattiin teräaseilla tai ampumalla. Monia suljettiin taloihin ja poltettiin elävältä tai taloihin heitettiin käsikranaatteja.


title: Višegrad

text: Serbit myös kaappasivat busseja, joista erottelivat bosniakit hakattaviksi, kidutettaviksi ja tapettaviksi. Myös bosniakkien taloja tuhottiin laajalti ja heidän omaisuuttaan ryöstettiin. Vilina Vlasin kylpylähotelliin ja kuntoutuskeskus perustettiin aktiivisesti toimiva raiskausleiri, jossa bosniakkinaisia raiskattiin, kidutettiin ja surmattiin. Entisessä Jugoslavian armeijan parakissa toimi Uzamnican keskitysleiri, joissa bosniakkeja kidutettiin, hakattiin ja pidettiin pakkotyössä.


title: Višegrad

text: Jugoslavian hajoamisen ja sodan myötä suurin muutos on ollut väestöosuuksien kääntyminen päinvastaiseksi. Bosniakkienemmistö on muuttunut serbienemmistöksi. Samoin kukaan ei enää vuonna 2013 identifioitunut jugoslaaviksi. Eniten heitä oli vuonna 1981, jolloin Višegradin kaupungin asukkaista peräti 8,7 prosenttia ilmoitti olevansa jugoslaaveja.


title: Višegrad

text: Vuonna 1991 Jugoslavian viimeisen väestönlaskennan mukaan Višegradin kunnassa oli 21 199 asukasta.


title: Višegrad

text: Vuoden 1991 väestönlaskennan mukaan Višegradin kaupungissa oli 11 828 asukasta.


title: Lastenklinikoiden Kummit

text: Lastenklinikoiden Kummit ry on suomalainen yhdistys, joka tukee Suomen lapsia keräämällä varoja viidelle yliopistolliselle lastenklinikalle: Ouluun, Helsinkiin, Kuopioon, Tampereelle ja Turkuun. Kummit toimii lastenklinikoiden potilaiden hoito-olosuhteiden ja -kehityksen tukemiseksi keräämällä varoja hoitolaitteiden hankintaan ja lastentautien tutkimustyöhön. Lisäksi yhdistys tukee hoitohenkilökunnan koulutusta. Harkintansa ja lahjoittajien toiveiden mukaan yhdistys tukee myös muiden lastensairaaloiden toimintaa sekä vaikuttaa pienten potilaiden viihtyvyyteen sairaaloissa muun muassa Kummi-vierailuin ja yhteistyöyritysten tavaralahjoituksien avulla.


title: Lastenklinikoiden Kummit

text: Lastenklinikoiden Kummit ry perustettiin 21. syyskuuta 1993 ja sen perustajajäseniä olivat Hjallis Harkimo, Taneli Mäkelä, Juha Rantasila, Teemu Selänne ja Riki Sorsa.


title: Lastenklinikoiden Kummit

text: Lastenklinikoiden Kummit ry on yksi näkyvimmistä suomalaisista hyväntekeväisyysjärjestöistä, joka ei saa mitään ulkopuolista toimintatukea vaan kaikki raha hankitaan itse. Lastenklinikoiden Kummit ry on pieni organisaatio, jossa toimii palkattun henkilöstön lisäksi suuri joukko vapaaehtoistyöntekijöitä (Kummit), joille ei makseta korvauksia. Myös Kummien yhdeksänhenkinen hallitus toimii ilman korvauksia. Kalevi Tuominen on hallituksen kunniapuheenjohtaja.


title: Lastenklinikoiden Kummit

text: Toimintakertomuksen mukaan vuonna 2011 projekteista kertyi yhteensä noin 2,1 miljoonaa euroa, josta katetta jäi noin 1,5 miljoonaa euroa. Lisäksi yhdistys sai lahjoituksia noin 571 000 euroa. Hallinnon kulut olivat henkilökulujen osalta 392 000 euroa ja sivukulujen osalta 205 000 euroa. Jaettavaa lapsille jäi noin 1,4 miljoonaa euroa.


title: Lastenklinikoiden Kummit

text: Vuoteen 2016 mennessä yhdistys on tehnyt lahjoituksia 30 miljoonan euron edestä.


title: Lastenklinikoiden Kummit

text: Lastenklinikoiden Kummit ry kerää varoja sekä yksityis- että yrityssektorilta pääasiallisesti lahjoituksin. Yhdistys järjestää vuoden aikana myös useita varainkeruukampanjoita (tapahtumia kuten Kummit Golf ja Kummit Bowling) ja -konsertteja, joista näkyvin on Elämä lapselle -konsertti.


title: Stefan Reuter

text: Stefan Reuter (s. 16. lokakuuta 1966 Dinkelsbühl, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän voitti Saksan jalkapallomaajoukkueessa Euroopan- ja maailmanmestaruuden 1990-luvulla.


title: Stefan Reuter

text: Stefan Reuter aloitti uransa kaudella 1984–1985 Saksan toiseksi ylimmällä sarjatasolla 1. FC Nürnbergissä. Seuraavat kolme kautta hän pelasi 1. FC Nürnbergin joukkueessa Bundesligassa kunnes siirtyi kaudeksi 1988–1989 FC Bayern Müncheniin. Reuter edusti Bayern Münchenia kolme kautta voittaen kaksi Saksan mestaruutta (1989 ja 1990). Kauden 1991–1992 Stefan Reuter pelasi Italian Serie A:ssa Juventuksessa ja palasi sitten takaisin Saksaan Borussia Dortmundin joukkueeseen, jossa pelasi uransa loppuun asti. Borussia Dortmundissa hän voitti Saksan mestaruuden kolmesti (1995, 1996 ja 2002) sekä Mestareiden liigan ja Intercontinental Cupin vuonna 1997. Kahdesti (1993 ja 2002) Reuterin edustama Borussia Dortmund oli UEFA Cupin loppuottelussa, mutta molemmilla kerroilla tuli tappio. Stefan Reuter lopetti pelaajauransa kauden 2003–2004 jälkeen.


title: Stefan Reuter

text: Saksan maajoukkuetta Stefan Reuter edusti 69 maaottelussa ja teki niissä kaksi maalia vuosina 1987–1998. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1990 MM-kisoissa, joissa hän pelasi kuudessa ottelussa ja tuli loppuottelussa vaihtopelaajana kentälle 73. minuutilla. Vuoden 1992 EM-kisoista tuli hopeaa ja Euroopan-mestaruus vuoden 1996 EM-kisoista.


title: Kaliumsyanidi

text: Kaliumsyanidi "syankalium" (KCN), syaanivetyhapon (HCN) kaliumsuola, on voimakas myrkky.


title: Kaliumsyanidi

text: Kaliumsyanidin moolimassa on 65,1 g/mol, sulamispiste 634 °C, kiehumispiste 1 625 °C, tiheys 1,52 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 151-50-8. Kaliumsyanidin liukoisuus veteen on 71,6 g/100 ml.


title: Kaliumsyanidi

text:
Kaliumsyanidia käytetään kullan ja hopean erottamisessa malmista, hopeoinnissa, desinfiointiaineena, hyönteismyrkkynä, filminkehityksessä, väriaineiden valmistuksessa ja laboratoriokemikaalina. Kullan erottaminen veden ja hapen avulla kaliumdisyanoauraatiksi(0):
Reagoidessaan happojen ja kosteuden kanssa muodostuu syaanivetyä (sinihappoa).


title: Kaliumsyanidi

text: Kaliumsyanidi on ollut murhaajien suosima myrkky. Myrkkynä kaliumsyanidi on valkoisena jauheena, joka maistuu karvasmantelilta. Puoli grammaa ainetta nieltynä riittää tappamaan ihmisen. Vatsaan joutuessaan kaliumsyanidi reagoi vatsassa olevan suolahapon kanssa, jolloin muodostuu sinihappoa. Kaliumsyanidista vapautuva syanidi-ioni salpaa soluhengityksen estämällä sytokromioksidaasin toiminnan. Se vahingoittaa erityisesti sydäntä ja keskushermostoa. Uhri kuolee nopeasti; syanidi voi johtaa kuolemaan noin 3-8 minuutin kuluessa. Kaliumsyanidimyrkytyksen vastamyrkkynä toimii esimerkiksi siitä B12-vitamiinia muodostava hydroksikobalamiini (CHCoNOP). Vetyperoksidi hapettaa kaliumsyanidin erittäin tehokkaasti vähemmän myrkylliseksi kaliumsyanaatiksi:


title: Kaliumsyanidi

text:
Aineen makua on kuvailtu karvaana ja polttavan tuntuisena. "Hindustan Timesin" mukaan intialainen mies joka kuoli syötyään vahingossa kaliumsyanidia ehti hätäisesti kirjoittaa muistilapun jossa luki:
Lääkärit, kaliumsyanidi. Olen maistanut sitä. Se polttaa kieltä ja maistuu karvaalta.


title: Franz Leopold Neumann

text: Franz Leopold Neumann (23. toukokuuta 1900 – 2. syyskuuta 1954) oli saksalaissyntyinen vasemmistolainen poliittinen aktivisti sekä oikeus- ja valtiotieteilijä, joka tunnetaan ennen kaikkea kansallissosialismin teoreettisesta analyysistä. Neumann syntyi Katowicessa, opiskeli Saksassa ja Isossa-Britanniassa, ja vietti uransa loppuvaiheet Yhdysvalloissa. Hän lukeutuu Frankfurtin koulukuntaan.


title: Vanginlukko

text: Vanginlukko eli siperianlukko (; ) on älypeli, josta on useita muunnelmia. Pelin tarkoituksena on saada erotettua / yhdistettyä pelin kaksi osaa: kahva- ja rengasosa. Tämä tapahtuu pujottelemalla rengasosan renkaita tietyssä järjestyksessä ylös ja alas kahvaosan pitkulaisessa lenkissä. Renkaiden määrä - joka voi periaatteessa olla kuinka monta tahansa - määrittää ratkaisuun tarvittavien siirtojen määrän. Koska ratkaisu on mekaaninen siirtosarja, ei renkaiden lisääminen vaikeuta ratkaisuun pääsyä vaan ainoastaan lisää siihen tarvittavaa aikaa. Tyypillisessä vanginlukossa on noin 7 rengasta. Yhden renkaan peli ratkeaisi yhdellä siirrolla. Jokainen renkaan lisäys tuplaa (±1) ratkaisuun tarvittavien siirtojen määrän. Esimerkiksi seitsen-renkaisen pelin ratkaisuun tarvitaan 65 siirtoa.


title: Vanginlukko

text: Vanginlukko on eräs tunnetuimmista älypeleistä. Kiinalaisen tarun mukaan sotasankari "Hung-Ming" (181–234 jaa.) keksi pelin vaimolleen ajankuluksi, sotaretkiensä ajaksi. Skandinaviassakin peli on tunnettu jo useita satoja vuosia. Nimi "Siperianlukko" saattaa olla peräisin 1700-luvun alusta, kun Siperian vankeudesta palanneet karoliinit toivat pelin Suomeen.


title: La Muette de Portici

text: La Muette de Portici ("Porticin mykkä") on Daniel-François-Esprit Auberin vuonna 1828 säveltämä ooppera, joka kertoo napolilaisten kapinoinnista espanjalaisia vastaan 1600-luvulla. Portici on Napolin lähistöllä oleva kunta. Teoksen libreton on kirjoittanut Eugène Scribe.


title: La Muette de Portici

text: Oopperan libreton pohjana oli vapaustaistelija Tommaso Anellon Napolissa vuonna 1647 nostattama kapina Espanjan varakuningasta vastaan. Kapina oli voitokas, mutta Anello itse sai siinä surmansa. Libretto käsitteli aihetta kuitenkin niin vapaasti, että kaikkein oleellisinta lukuun ottamatta alkuperäisistä tapahtumista ei ollut oopperassa paljonkaan jäljellä.


title: La Muette de Portici

text: Ooppera koki ennennäkemättömän menestyksen, kun se esitettiin Pariisissa Pelletier-kadun teatterissa 28. helmikuuta 1828. Pariisissa oopperaa esitettiin kaikkiaan 505 kertaan vuoteen 1882 mennessä ja Berliinissäkin 285 kertaa vuoteen 1898 mennessä.


title: La Muette de Portici

text: Teos kuvaa isänmaallisuuden ja vapaudenkaipuun viriämistä — kaikki eräänlaisena freskona napolilaisten joutuessa kärsimään espanjalaisten sortoa.


title: La Muette de Portici

text: "La Muette de Portici" on Auberin koomisiin oopperoihin verrattuna epäyhtenäisempi, leikkisyys ja vakavuus ovat sen partituurissa toisinaan pahasti ristiriidassa. Toisaalta muiden muassa Richard Wagner piti sitä mestariteoksena ja hän ylisti etenkin orkesterin käsittelyä siinä. Ooppera on kuitenkin nykyisin painunut lähes täydelliseen unohdukseen. Vain Marseillessa yritettiin sen esittämistä vuonna 1991 mutta esitys ei ollut kovinkaan suuri menestys ja se ei toiminut edes tekohengityksenä.


title: La Muette de Portici

text: Suomessa ooppera esitettiin ensimmäisen kerran Helsingissä vuonna 1841, suomen kielellä vuonna 1874.


title: La Muette de Portici

text: Oopperan esitys Brysselin Théâtre de la Monnaiessa 25. elokuuta 1830 eli Alankomaiden kuninkaan Vilhelm Oranialaisen 59. vuosipäivän juhlallisuuksien yhteydessä laukaisi tapahtumaketjun, joka johti Belgian itsenäistymiseen Alankomaiden herruudesta. Kun lavalla laulettiin aariaa pyhästä isänmaanrakkaudesta ("Amour sacré de la patrie"), katsojat nousivat seisomaan ja ryntäsivät kadulle. Tapahtumaa pidetään Belgian vallankumouksen ja itsenäisyystaistelun alkuna.


title: Karl A. Wittfogel

text: Karl August Wittfogel (6. syyskuuta 1896 Woltersdorf – 25. toukokuuta 1988 New York) oli saksalainen historioitsija ja sinologi. 1920- ja 1930-luvuilla hän toimi Saksan kommunistisessa puolueessa ja Frankfurtin koulukunnassa. Hän kritisoi kansallissosialisteja äänekkäästi, ja Hitlerin valtaannousun jälkeen hän päätti muuttaa Saksasta. Hän joutui kuitenkin kiinni ja päätyi keskitysleirille. Kansainvälisen painostuksen vuoksi hänet vapautettiin, minkä jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin. Siellä hän opetti Columbian yliopistossa ja Washingtonin yliopistossa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1966.


title: Ryssänjiiri

text: Ryssänjiiri on rakennustyössä käytettävää slangia ja tarkoittaa 90 asteen jiiriä, suorajiiriliitosta.


title: Ryssänjiiri

text: Yleensä esimerkiksi ovien ja ikkunoiden listoituksissa käytetään 45 asteen jiiriä, joissa toisiinsa liitettävät listanpäät sahataan sahauspöydällä valmiiksi vinoon ja asennetaan paikalleen. Sahaus oikeaan kulmaan vaatii tarkkuutta. Suora jiiriliitos katkaistaan suoraan kulmaan, jolloin sahaajan ei tarvitse huomioida kuin sopiva pituus. Suora jiiri soveltuu ainoastaan poikkileikkaukseltaan suorakulmaisiin listoituksiin. Normaali 45 asteen vinojiiri soveltuu kaikille listatyypeille, riippumatta poikkileikkauksen monimuotoisuudesta.


title: Ryssänjiiri

text: Suorajiiriliitoksia käytetään paljon esimerkiksi ulkopuolisissa ikkunalaudoituksissa, muovi- ja metallilista-asennuksissa, sekä joskus ovipielilistoituksissa. Tyypillisesti liitosta käytettiin ennen vain vähempiarvoisissa kohteissa, kuten varastoissa ja autotalleissa, mutta se on yleistynyt 90-luvulta lähtien myös tavanomaisissa kohteissa. Syynä on helpompi mitoittaminen, nopeampi asentaminen ja jollakin listatyypillä hallitumman näköinen lopputulos. Suoran jiirin sauma on tarkoituskin jäädä näkyviin, jolloin pienet mitta- ja työvirheet eivät ole häiritseviä, toisin kuin vinojiirillä, jonka sauman tulisi aina olla tiivis.


title: Oskar Negt

text: Oskar Negt (s. 1. elokuuta 1934, Kapkeim) on saksalainen filosofi ja yhteiskuntateoreetikko. Hän lukeutuu Frankfurtin koulukuntaan.


title: Bihać

text: Bihać () on kaupunki ja kunta luoteisessa Bosnia ja Hertsegovinassa Una-joen varrella. Kunnassa on noin 60 000 asukasta. Bihać on Una-Sanan kantonin hallintokeskus.


title: Bihać

text: Bosnian sodassa Bihaćin alue oli suuri saarrettu muslimialue.


title: Sperm

text: Sperm tai The Sperm oli Mattijuhani Koposen ja Pekka Airaksisen vuonna 1967 perustama underground-yhtye. Se hyödynsi keksijä Erkki Kurenniemen projektia varten rakentamaa kokeellista sähkösoitinta, ”Seksofonia”, eräänlaista alkeellista musiikkikonetta, joka mittasi soittajansa käsien ihon sähkönjohtavuuden muutoksia ja muutti ne syntetisaattorin avulla ääneksi.


title: Sperm

text: Spermin tavoite oli nimensä mukaisesti toimia osana 1960-luvun seksuaalista vallankumousta, ja omalta osaltaan se johtikin myöhemmin muun muassa M. A. Nummisen Sähkökvartetti-projektiin. Spermiä ja Kurenniemen musiikkilaitteita pidetään suomalaisen elektronisen musiikin pioneereina.


title: Sperm

text: Olemassaolonsa aikana yhtye julkaisi yhden EP-levyn sekä "Shh!"-nimisen LP:n, joista molemmat ovat muodostuneet arvokkaiksi keräilyharvinaisuuksiksi. Myöhemmin yhtyeen vanhaa tuotantoa on julkaistu CD-ajassa Siboneyn kustantamilla "Arktinen hysteria" (2001) ja "Psychedelic Phinland" (2006) -kokoelmilla sekä saman kustantajan julkaisemalla Pekka Airaksisen kokoelmalla "Madam I’m Adam" (2003).


title: Hemming Åström

text: Hemming Åström (30. joulukuuta 1844 Tornio – 19. joulukuuta 1895 Bonn, Saksa) oli suomalainen kauppaneuvos, joka tuli veljensä Karl Robert Åströmin Oulun kaupunkiin perustaman nahkatehtaan osakkaaksi 1860-luvun lopulla.


title: Hemming Åström

text: Hemming Åström harjoitti myös muuta teollisuustoimintaa Pohjois-Pohjanmaalla. Åströmin veljekset olivat aktiivisia kunnallisia ja alueellisia toimijoita 1800-luvun loppupuolella suunnitellen muun muassa rautatietä Jäämereltä Pietariin. Hemming Åström toimi Oulun kaupunginvaltuutettuna vuosina 1882–1894.


title: Oulun normaalikoulu

text: Oulun normaalikoulu, eli Norssi, on Oulun yliopiston kasvatustieteiden tiedekuntaan kuuluva harjoittelukoulu. Oulun normaalikoulu on oppilasmäärällä mitattuna Suomen suurin harjoittelukoulu. Oulun normaalikoulu sijaitsee Oulussa Linnanmaan yliopistoalueella ja Koskelassa. Oulun normaalikouluun kuuluu luokkien 1–6 koulu Linnanmaalla, luokkien 1-6 koulu Koskelassa, luokkien 7–9 koulu ja lukio Linnanmaalla. Oulun normaalikoulu toimii kolmessa erillisessä rakennuksessa. Koskelan ja Linnanmaan alakoulujen koulurakennukset ovat erillään yhdistetystä yläluokkien ja lukion rakennuksesta. Arkkitehti Heikki Taskisen suunnittelemat uudet koulurakennukset valmistuivat 1982 ja 1983.


title: Oulun normaalikoulu

text: Perusasteella (luokat 1-9) opiskelee n. 900 oppilasta ja lisäksi lukiossa n. 250 opiskelijaa. Yksiköissä harjoittelee ohjatussa opetusharjoittelussa vuosittain yhteensä n. 650 Oulun yliopiston opiskelijaa.


title: Oulun normaalikoulu

text: Lukuvuonna 2018–2019 Norssin rehtoreina toimivat Kari Kumpulainen (johtava rehtori), Eija Kumpulainen (rehtori, lukio), Hannu Juuso (rehtori, perusopetus ja Linnanmaa 1-6), Pasi Hieta (apulaisrehtori, luokat 7–9) ja Sari Räisänen (apulaisrehtori, Koskela 1–6).


title: Oulun normaalikoulu

text: Oulun normaalikoulu on osa Suomen Unesco-kouluverkostoa, harjoittelukoulujen yhteistä eNorssi -verkostoa ja opetushallituksen majakkakouluverkostoa.


title: Oulun normaalikoulu

text: Oulun normaalikoulun lukio on Oulun yliopiston opettajankoulutuslaitoksen yksikkö, jonka tehtävänä on oppilaiden opetuksen lisäksi ohjata opettajaksi opiskelevia opetusharjoittelijoita. Normaalikoulun rakennukset sijaitsevat yliopiston Linnanmaan kampuksella. Koulussa on noin 250 oppilasta ja hieman yli 80 aloituspaikkaa vuosittain. Vuonna 2015 sisäänpääsyn keskiarvoraja oli 8,5.


title: Oulun normaalikoulu

text:
Normaalikoulu on Oulun vanhan koulun perillinen.
Vuonna 2013 Oulun kaupungin hallinnoima Koskelan koulu lakkautettiin ja koulu siirtyi Oulun normaalikoulun osaksi. Uudeksi nimeksi yksikölle tuli Oulun normaalikoulu, Koskela.


title: Oulun normaalikoulu

text: Koskelan yksikössä opiskelee n. 260 oppilasta luokilla 1-6. Koulussa annetaan myös maahanmuuttajien valmistavaa opetusta. Koulussa järjestetään luokanopettajakoulutuksen ohjattua opetusharjoittelua. Opiskelijat harjoittelevat kolmessa eri jaksossa. Pääosin ensimmäisen opiskeluvuoden aikana opiskelijat tutustuvat kouluun orientoivassa harjoittelussa (OKT) kolmessa kolmen päivän jaksossa. Kandidaatin tutkinnon perusharjoittelussa (KKT) opiskelijat harjoittelevat 6 viikon aikana niin ryhmissä, pareina kuin yksinkin. Maisterivaiheen harjoittelussa (MKT) opiskelijat harjoittelevat 8 viikon ajan ensin vastuuaineiden opetusta ja sen jälkeen kahden viikon ajan vastuun ottamista kokonaisista koulupäivistä.


title: Oulun normaalikoulu

text: Koskelassa toimii aktiivinen vanhempaintoimikunta Kimppa. Vuosittaisiin tapahtumiin kuuluu mm. syksyisin järjestettävä pihatapahtuma, Halloween-juhla ja kevään vappukarnevaali.


title: Karl Robert Åström

text: Karl Robert Åström (19. marraskuuta 1839 – 11. tammikuuta 1897) oli Torniosta kotoisin ollut kunnallisneuvos, joka perusti vuonna 1863 nahkatehtaan Ouluun. 1860-luvun lopulla tehtaan osakkaaksi tuli myös hänen veljensä Hemming Åström, minkä johdosta se tunnetaan Veljekset Åströmin nahkatehtaana. Veljekset olivat aktiivisia kunnallisia ja alueellisia toimijoita Oulun kaupungissa ja Pohjois-Pohjanmaalla 1800-luvun loppupuolella suunnitellen muun muassa rautatietä Jäämereltä Pietariin. Karl Robert Åstrom toimi Oulun kaupunginvaltuustossa vuosina 1874–1897.


title: Veljekset Åström

text: Veljekset Åström Oy () oli nahkateollisuusyritys Oulussa. Tehdas oli aikoinaan Pohjois-Euroopan suurin nahkatehdas, ja se työllisti enimmillään noin 1 600 henkilöä. Åströmin veljekset toimivat Oulun kauppaseurassa ja vaikuttivat tätä kautta Oulun talouselämään kehittämiseen.


title: Veljekset Åström

text: Karl Robert Åström osti palaneen fajanssitehtaan Dammisaaresta Myllytullista ja perusti sinne nahkatehtaan vuonna 1863. Tehdas aloitti toimintansa jo saman vuoden keväällä. Viisi vuotta myöhemmin hänen veljensä Hemming Åströmin liityttyä osakkaaksi yhtiöstä tuli Veljekset Åström. Tehdas kasvoi kotimaisen kysynnän ja Venäjän viennin ansiosta. Vuoteen 1897 mennessä työntekijöiden määrä oli 564. Tehdasalue laajeni kattamaan ison osan nykyisestä Myllytullin kaupunginosasta ja tuotanto monipuolistui. Aluksi tehdas valmisti vain pohja- ja päällisnahkaa ja konehihnoja. Kenkätehdas perustettiin 1875, remmitehdas 1885, valjastehdas 1890 ja salkkutehdas 1894. Lisäksi tehdasalueella oli oma tiilitehdas, metallivalimo ja liimatehdas. Hemming Åström kuoli 1895 ja Karl Robert 1897. Tehdas siirtyi kokonaan Karl Robert Åströmin perillisille 1897 ja sen johtajaksi tulivat hänen poikansa ensin John Robert Åström ja myöhemmin Hemming Emanuel Åström. Ensimmäisen maailmansodan aika oli tehtaan kulta-aikaa lähinnä venäjän armeijan tilausten vuoksi. Suomen sisällissodan jälkeen yhteydet Venäjälle katkesivat ja tehtaan pitkä alamäki alkoi.


title: Veljekset Åström

text: 1920-luvulla Veljekset Åström rakensi ensimmäisen maailmansodan aikana tehdyillä voitoilla uuden vesitornin, voimalaitoksen, liimatehtaan ja toimistorakennuksen. Vaikka kauppa Venäjälle oli pysähtynyt 1918, yhtiön johto uskoi, että vienti alkaisi Tarton rauhan jälkeen uudelleen. Venäjän viennin tyrehtymisen lisäksi tehtaat kärsivät kotimaisen pajunparkin kalleudesta, maaseudun hevoskannan vähenemisestä ja uusista kilpailijoista Etelä-Suomessa. 1930-luvun lopulla tuotantoa pystyttiin taas kasvattamaan ja työntekijämääräkin nousi 950:een. Taloudellisten vaikeuksien vuoksi yhtiö ajautui kuitenkin Pohjoismaiden Yhdyspankin omistukseen. Sota-aikana armeijan tarpeet takasivat nahkatuotteiden kysynnän, mutta 1950-luvulla nahkatuotteiden kysyntä jatkoi pienenemistään. Nahkasaappaiden ja -remmien sijaan yhtiö alkoi valmistaa reppuja, kevyitä nahkakenkiä ja jääkiekkosuojuksia. Tämä ei kuitenkaan auttanut vaan tehtaan omistajat lakkauttivat tehtaan 1960. Veljekset Åströmin tilalle perustettiin En-Ko Oy (Entisen Nahkatehtaan Kiinteistöjen Omistajat Oy) hallinnoimaan vanhoja tehdaskiinteistöjä.


title: Veljekset Åström

text: Tehtaan viimeinen toimitusjohtaja Runar Sandelin jatkoi nahan ja kenkien valmistamista perustamassaan uudessa yhtiössä, joka sai En-Ko:lta luvan käyttää vanhaa Veljekset Åström -nimeä. Kenkien lisäksi yhtiö alkoi valmistaa uusia tuotteita kuten asekoteloita, panosvöitä, pesäpalloräpylöitä ja puukontuppia. Tehdas siirrettiin Oulaisiin 1970, mutta toimintaa ei saatu kannattavaksi sielläkään. Veljekset Åström teki konkurssin ja lopetti toimintansa 1974.


title: Veljekset Åström

text: Valjastehtaan rakennus tontteineen myytiin Pohjois-Pohjanmaan keskusammattikoululle jo 1946. Tehdasrakennusta korotettiin yhdellä kerroksella 1956.


title: Veljekset Åström

text: Nykyinen Oulun taidemuseon rakennus valmistui alun perin liimatehtaaksi, johon myöhemmin sijoitettiin myös Veljekset Åströmin pääkonttori. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Birger Federley 1921. Kun tehdas lopetti toimintansa 1960, rakennukseen sijoittui Oulun yliopiston kasvitieteen laitos. Ennen talon saneeraamista taidemuseoksi 1964–1987 se oli yliopiston kirjaston käytössä.


title: Veljekset Åström

text: Tehtaan voima-asema ja vesitorni ovat nykyisin Tiedekeskus Tietomaan käytössä. Molemmat rakennukset on Birger Federleyn suunnittelemia. Vesitorni on valmistunut 1921 ja voima-asema 1923.


title: Veljekset Åström

text: Arkkitehti Karl Sandelinin suunnittelema päällisnahkatehdas valmistui 1907. Birger Federleyn suunnittelema kolmas kerros lisättiin rakennukseen 1922. Veljekset Åströmin jälkeen rakennuksessa on ollut muun muassa Oulun yliopiston tiloja. Oulun Ammatillisen Aikuiskoulutuskeskuksen opetusravintola Hilikku on toiminut rakennuksessa vuodesta 1980 lähtien. Vuosien 1996–2002 peruskorjauksessa talo saneerattiin pääasiassa toimistokäyttöön.


title: Veljekset Åström

text: Asuinkäytössä ovat Dammisaaressa sijaitseva konttorirakennus vuodelta 1863 sekä aiemmin yliopiston käytössä ollut pohjanahkatehdas.


title: Cuando la tierra toca el cielo

text: Cuando la tierra toca el cielo on espanjalaisen Tierra Santa -yhtyeen maxisingle, joka ilmestyi vuonna 2001. Se sisältää kappaleet "Pegaso" sekä "El laberinto del minotauro". Kappaleet nauhoitettiin joulukuussa 2000 Sonido XX1 -studioilla Pamplonassa. Levyn mukana myytiin video/DVD, joka sisältää haastatteluja, konserttitaltiointeja sekä pätkiä yhtyeen kiertueelta.


title: Kajaanin taidemuseo

text: Kajaanin taidemuseo on entisessä poliisitalossa sijaitseva vuonna 1993 toimintansa aloittanut aluetaidemuseo. Vuonna 1936 valmistuneen funktionalistisen museorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Eino Pitkänen. Aidattu veistospiha yhdistää museorakennuksen entiseen raatihuoneeseen. Carl Ludvig Engelin suunnittelemaan ja 1831 valmistuneeseen raatihuoneeseen on sijoitettu museon toimisto- ja kokoustilat.


title: Kajaanin taidemuseo

text: Museon kokoelmissa on pääasiallisesti 1980- ja 1990-luvun suomalaista taidetta. Merkittäviä teoskokonaisuuksia on muun muassa Juhana Blomstedtilta, Carolus Enckelliltä, Tapio Junnolta, Pauno Pohjolaiselta, Kain Tapperilta ja Nina Ternolta. Merkittäviä kainuulaistaiteilijoita kokoelmassa edustavat muun muassa H. Ahtela, Helvi Hyvärinen, Matti Koskela, Jaakko Leppänen ja Kaarlo Mikkonen.


title: Kajaanin taidemuseo

text: Museo vastaa myös Kajaanin kaupungin taidekokoelmasta. Kaupungin taidekokoelmaan kuuluvia teoksia on asetettu esille useisiin kaupungin julkisiin tiloihin. Museossa on vaihtuvia näyttelyitä.