text: Samaan aikaan (syyskuussa 1942) Lentorykmentti 2:n komentaja, eversti Rikhard Lorenz lähetti kirjelmän Morane-Saulnier M.S. 406:n puutteista Ilmavoimien esikuntaan. Kirjelmässään Lorenz toteaa koneen olevan hävittäjäkoneeksi sopimaton moottoritehonsa, huolto-ominaisuuksiensa ja varaosavarastojen riittämättömyyden vuoksi. Hän esitti, että Hispano-Suiza 12Y - moottorin tilalle asennettaisiin joko Klimov M-105 tai Klimov M-103. Muutostyön suunnittelu aloitettiin välittömästi ja koeasennus MS-631:een aloitettiin lokakuussa 1942. Kone valmistui koelentoihin helmikuussa 1943. Asennus onnistui hyvin ja koneen suoritusarvot paranivat merkittävästi. Huippunopeus oli luokkaa 490–510 km/h kun kuluneella Hispano-Suizalla huippunopeus oli tuskin enempää kuin 430 km/h. Myös aseistus parani kun potkurinakselille asennettiin 20 mm Mauser MG-151/20 -tykki - sama ase oli Messerschmitt BF-109:ssä. Sarjamuutosten valmistelu aloitettiin lokakuussa 1943 mutta moottorit saatiin Saksan sotasaalisvarastoista vasta helmikuussa 1944. Elokuussa 1944 luovutettiin neljä sarjatyönä muutettua konetta, vuoden 1944 loppuun mennessä oli muutettu 17 konetta ja viimeisten luovuttamisen myötä maaliskuussa 1945 kaikki jäljellä olevat 41 Morane-Saulnier M.S. 406 -konetta oli muutettu Mörkö-Moraneiksi.


title: Suomen ilmavoimien hävittäjähankinnat 1940–1944

text: 50 koneen VL Myrsky -sarja (3 koekonetta + 47 sarjakonetta) tilattiin 18. elokuuta 1942. Koesarja valmistui huhti-syyskuussa 1943 mutta yksi koekoneista (MY-2) tuhoutui jo kesäkuussa 1943, toinen (MY-3) marraskuussa 1943 ja kolmas (MY-4) maaliskuussa 1944. Prototyypin (MY-1) ylipainoisuuden vuoksi koesarjaa oli kevennetty äärimmilleen, jolloin kohdattiin värähtelystä aiheutuvia ongelmia. Sekä siipeä että erityisesti peräsintä ja vakaimia jouduttiin vahvistamaan. 47 sarjakoneesta yksi valmistui tammikuussa ja loput heinä-joulukuussa 1944. Tiedustelulentolaivue 12 ja Tiedustelulentolaivue 16 ottivat Myrskyjä vastaan jatkosodan aikana. Värähtelyongelmien lisäksi Myrskyn käyttöarvoa alensivat sota-ajan korvikeliimat ja -lakat, jotka eivät suojanneet puurakenteista konetta kylliksi. Koneet määrättiin lopulliseen lentokieltoon 9. toukokuuta 1947.


text: Valtion lentokonetehdas oli tehnyt Brewster-hävittäjään sekä puu- että metallisiiven syksyllä 1942 sekä asentanut siihen 1 000 hv:n Shvetsov M-63 -sotasaalismoottorin toukokuussa 1942. Koska Brewsterin piirustukset olivat jo suurelta osin olemassa ja Brewsteristä oli hyviä kokemuksia, Ilmavoimien esikunta tilasi 16. lokakuuta 1942 viiden koneen esisarjan ja marraskuussa vahvistettiin, että tarkoitus oli tehdä 90 koneen sarja, jota varten oli ryhdyttävä varaamaan raaka-aineita. Lokakuussa 1942 tilattiin Saksan sotasaalisvarastosta yli 200 M-63-moottoria ja apulaitteita. VL Humu -projektin kannattavuutta alettiin epäillä syyskuussa 1943 kun pantiin merkille neuvostoilmavoimien voimakas kehitys. Projektia ei kuitenkaan keskeytetty, koska arveltiin koneiden kelpaavan valmistuessaan ainakin tiedustelulaivueille. 90 koneen suursarja tilattiin marraskuussa 1943, supistettiin 60 koneeseen toukokuussa 1944 ja keskeytettiin kesäkuussa 1944. Vain viiden koneen esisarjaan kuuluva prototyyppi (HM-671) valmistui. Se lensi ensilentonsa 8. elokuuta 1944. Muutoin koko 90-koneen sarja peruttiin syyskuussa 1944.


text: Suomi oli koko jatkosodan ajan yrittänyt ostaa ajanmukaista kalustoa Saksasta. Loppuvuodesta 1942 toiveet alkoivat täyttyä. Saksan vastoinkäymiset itärintamalla (venäläisten vastahyökkäykset elo–syyskuussa Leningradin ja marraskuussa 1942 Stalingradin rintamilla), Saksan kasvava lentokonetuotanto sekä Suomen erillisrauhahaaveet olivat yhden laivueen myynnin pontimena. 30 koneen laivueeseen kuului 16 uutta ja 14 käytettyä mutta korjattua Messerschmitt Bf 109G-2:ta. Hankintasopimus allekirjoitettiin 1. helmikuuta 1943 ja sopimukseen kuului, että laivue pidetään täysilukuisena korvaamalla tuhoutuneet koneet uusilla. 16 uutta konetta saatiin Suomeen maaliskuussa 1943 mutta käytetyt 14 konetta vasta toukokuussa 1943 Saksan Suomen rauhantunnustelujen vuoksi määräämän aseiden toimituskiellon vuoksi. Täydennyskoneita saatiin elo-marraskuussa 1943 kuusi ja alkuvuonna 1944 12. Näin G-2 -koneiden määräksi tuli 48. G-2:t luovutettiin Lentolaivue 34:lle, joka puolestaan luovutti koneet maalis–huhtikuussa 1944 Lentolaivue 24:lle saadessaan itse G-6-koneita.


text: Myrsky-hävittäjän prototyypin puutteellinen suorituskyky huomattiin, kun prototyyppi annettiin lennettäväksi Koelaivueeseen vuonna 1942. Tällöin virisi ajatus tehokkaamman Daimler-Benz DB 605 -moottorin asentamisesta Myrskyyn. Se ei kuitenkaan käynyt päinsä, koska koneen keulasta olisi tullut liian pitkä ja lisäksi koneen runko oli suunniteltu tähtimoottorille. Tästä syystä päädyttiin suunnittelemaan DB 605:lle perustuva uusi kone.


text: Valtion lentokonetehdas lähetti toukokuun lopussa 1942 ehdotuksen, jonka pohjalta koneen esisuunnittelu aloitettiin. Ilmavoimien esikunta teki alustavan tilauksen koneen suunnittelusta ja kahdesta prototyypistä marraskuussa 1942 ja vahvisti tilauksen 13. huhtikuuta 1943. Syyskuussa Valtion lentokonetehdas laati saavutusarvolaskelmat viidestä eri muunnoksesta. Kone, joka sai nimekseen VL Pyörremyrsky toteutettiin PM-1 -vaihtoehdon pohjalta, joskin spesifikaatiota muutettiin kehitystyön edetessä. Vaihtoehto PM-5:n pohjalta syntyi VL Puuska.


text: Valtion lentokonetehtaan työt priorisoitiin 3. maaliskuuta 1944, jolloin VL Pyörremyrsky siirrettiin täytetyöksi. Prototyyppi lensi ensilentonsa 21. marraskuuta 1945. Koelennot lopetettiin huhtikuussa 1947; VL Pyörremyrsky ehti lentää 27 tuntia. Koneesta tuli Messerschmitt Bf 109G-6:n veroinen.


text: Saksa tarjosi Suomelle sotasaaliiksi saamiaan MiG-3-koneita joulukuussa 1942. Koneita oli 22 ja ne olivat uudehkoja ja vähän lentäneitä mutta ilman aseita ja radioita. Koneet oli pakattu laatikoihin, joista osa oli vaurioitunut kuljetuksissa. Koneet tilattiin 22. joulukuuta 1942 ja suomalaiset valmistautuivat keväällä 1943 vastaanottamaan koneet kunnes 13. toukokuuta 1943 tuli tieto, että koneet olivat tuhoutuneet ilmapommituksissa.


text: MiG-3 oli vaikea lentää. Se oli nopea korkealla (640 km/h: maailman nopein hävittäjäkone vuosina 1940–1941) mutta suhteellisen hidas matalalla. Kone ei ollut ketterä, joten se ei soveltunut kaartotaisteluihin. Aseistus koostui yhdestä 12,7 mm ja kahdesta 7,62 mm konekivääristä. Konetta valmistettiin 1940–1942 yhteensä yli 3 400 kappaletta. Koneen käyttö rintamahävittäjänä päättyi vuonna 1943.


text: Vaikka Curtiss Hawk oli rintamahävittäjänä vanhentunut, Ilmavoimien Esikunta päätti kesäkuussa 1943 täydentää tappioita kärsinyt Lentolaivue 32 täysilukuiseksi. 18. kesäkuuta 1943 tilattiin Saksasta 15 Vapaan Ranskan ilmavoimilta peräisin olevia Curtiss Hawk -konetta. Koneet olivat olleet kolme vuotta käyttämättöminä. Koneet lennettiin Suomeen kesäkuun 1943 ja tammikuun 1944 välisenä aikana.


text: Curtiss Hawk -kaluston moottorit päätettiin 29. kesäkuuta 1943 vaihtaa tuoreempiin, Aero Oy:n VL Myrsky -sarjaa varten peruskorjaamiin Twin Wasp -moottoreihin. Samoin alettiin vaihtaa 7,7 mm runkokonekiväärejä vaihdettiin 12,7 mm konekivääreihin.


text: Rintaman petettyä ja Saksan armeijan vetäydyttyä lupausten vastaisesti Narvajoelle Virossa, kenraalisotamarsalkka Wilhelm Keitel tiedusteli Suomen tarpeita kasvaneen uhan kompensoimiseksi. Marsalkka Mannerheim lähetti 2.2.1944 Keitelille kirjeen, jonka liitteenä olleessa luettelossa Suomeen pyydettiin lisää Bf 109- ja Bf 110 -kalustoa. Toisen laivueen toimitussopimus tehtiin suoraan Messerschmitt AG:n kanssa maaliskuun alkupuolella 1944. Ensimmäiset G-6 -koneet tulivat Suomeen jo 16. maaliskuuta 1944 ja kaikki 30 konetta toimitettiin maalis-huhtikuussa 1944. Koneet menivät Lentolaivue 34:lle, joka luovutti G-2 -koneensa Lentolaivue 24:lle. Laivue sai täydennyskoneina 14 G-6:ta kesäkuussa 1944.


text: Neuvostoliitto aloitti 9. kesäkuuta 1944 suurhyökkäyksen Kannaksella. Suomi pyysi Saksalta apua 11–12. kesäkuuta 1944. Avunpyynnön seurauksena Saksa irrotti Suomelle kolmannen 30-koneisen Messerschmitt Bf 109 -laivueen. Koneista 28 lennettiin Suomeen kesä-heinäkuun vaihteessa 1944. Koneet sai Lentolaivue 28. Kaksi konetta jäi vaurioituneina matkalle. Toisen ja kolmannen laivueen täydennyksenä saatiin 29 G-6-konetta heinä–elokuussa 1944.


text: Kannaksen suurhyökkäyksen alettua ja Suomen pyydettyä apua Saksalta hyökkäyksen torjumisen, valtakunnankansleri Adolf Hitler päätti lähettää lento-osaston suomalaisten tueksi Kannaksella. Tämä ei ollut Hitlerin taholta mitään hyväntekeväisyyttä, vaan hän yritti pitkittää Suomen vapaaehtoista taistelua Saksan rinnalla. Hitlerillä on myös ollut suomalaisia parempi näkemys siitä mitä tuleman piti, sillä everstiluutnantti Kurt Kuhlmey sai tiedon osaston kokoamiseksi Tarttoon Suomen tukemista varten jo 10. kesäkuuta 1944 – siis ennen Suomen avunpyyntöä.


text: Lento-osasto Kuhlmey saapui Suomeen 17. kesäkuuta 1944 ja sai Immolan lentokentän käyttöönsä. Lento-osastolla oli Junkers Ju 87 -syöksypommittajia, Focke-Wulf Fw 190A -hävittäjiä, Focke-Wulf Fw 190F -hävittäjäpommittajia ja Messerschmitt Bf 109G-8 -tiedustelukoneita yhtä aikaa noin 70 konetta. Lento-osasto pudotti hyökkääjien niskaan satoja pommitonneja tuhoten muun muassa noin 200 panssarivaunua. Osaston hävittäjät ampuivat alas yli 100 neuvostohävittäjää. Osasto poistui Suomesta 23. heinäkuuta 1944 lukuun ottamatta Focke-Wulf Fw 190F -hävittäjäpommittajalentuetta, joka poistui 13.8.1944.


text: Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop tuli 22. kesäkuuta 1944 Suomeen taivuttamaan Suomen johtoa jatkamaan sotaa Saksan rinnalla. Neuvostoliitto vaati Suomea samaan aikaan antautumaan. Lopulta presidentti Risto Ryti lähetti Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitlerille kirjeen, jossa hän lupasi, ettei hän eikä hänen hallituksensa tule tekemään rauhaa Neuvostoliiton kanssa ilman Saksan lupaa. Tätä Rytin henkilökohtaista vakuutusta vastaan piti Saksan toimittaa Suomelle apua.


text: Saksan mahdollisuuksia toimittaa Suomelle apua heikensi rintaman murtuminen Valko-Venäjällä, joka alkoi Neuvostoliiton suurhyökkäykselle 22. kesäkuuta 1944. ”Ribbentrop-apuna” ehti Suomeen tulla 24–29. elokuuta 1944 kymmenen Messerschmitt Bf 109 G-6-konetta, sillä yhdestoista jäi vaurioituneena matkalle. Konetäydennys olisi ilmeisesti jatkunut tästä eteenpäinkin hyvää vauhtia, sillä jo kesäkuussa oli saatu tieto, että Saksa oli vapauttanut Suomelle 242 Bf 109 -konetta sekä 180 varamoottoria niihin (viisi 30 koneen laivuetta ja 92 täydennyskonetta).


text: Jatkosodan alussa Suomi sai sotasaaliiksi muutamia Polikarpov I-153 -koneita, joista korjattiin lentokuntoon kolme. Talvisodan sotasaaliina koneita saatiin kahdeksan. Näiden lisäksi ostettiin 18. marraskuuta 1942 Saksan sotasaalisvarastosta kymmenen I-153 -konetta, joista seitsemän lennettiin Suomeen joulukuussa 1942 ja matkalla vaurioituneet kolme tammi–syyskuussa 1943. Koneita käytti jatkosodan alussa merivoimille alistettu Lentolaivue 6, josta muodostettiin myöhemmin Lentolaivue 30. Vaikka laivue oli hävittäjälaivue sen tehtäviin kuului lähinnä tiedustelu Suomenlahdella. Toinen käyttäjä oli Tiedustelulentolaivue 16, joka sai I-153-koneita 25–27. kesäkuuta 1944.


text: Polikarpov I-16 -koneita saatiin jatkosodan aikana sotasaaliiksi viisi, joista yksi pantiin lentokuntoon. Lisäksi saatiin yksi kaksipaikkainen I-16 (UTI-4). Koneita ei käytetty taistelutehtävissä. LAGG-3 saatiin sotasaaliiksi useita, joista kolme pantiin lentokuntoon vuosina 1942–1944. Koneita käytti joulukuuhun 1944 saakka Lentolaivue 32.


title: Lauri Leino

text: Lauri Leino (21. maaliskuuta 1904 Kuusankoski – 20. maaliskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.


title: Lauri Leino

text: Leino toimi näyttelijänä ja ohjaajana useissa teattereissa 1920-luvulta alkaen, muun muassa Joensuun kaupunginteatterissa ja Tampereen Teatterissa. Leino oli myös ansioitunut teatterinjohtaja, ja hän toimi muun muassa Hämeenlinnan kaupunginteatterin johtajana 1950- ja 1960-luvuilla. Hänelle myönnettiin merkittävä Pro Finlandia -mitali vuonna 1963.


title: Lauri Leino

text: Televisiossa Leino esiintyi pääroolissa Konsta Pylkkäsenä sarjassa "Havukka-ahon ajattelija" (1971), joka perustui Veikko Huovisen samannimiseen romaaniin. Roolista tuli Leinolle leimaa-antava, sillä hän esitti sitä myös radiokuunnelmassa "Havukka-ahon ajattelija" ja Tampereen Teatterissa. Leino näytteli viidessä elokuvassa, joista merkittävimpiin kuului suutari Topiaan rooli Valentin Vaalan elokuvassa "Nummisuutarit" (1957).


title: Lauri Leino

text: Näyttelijänä pitkään työskennellyt Leino kuoli 74-vuotiaana vuonna 1978. Vielä samana vuonna Leino nähtiin pienessä sivuroolissa ruotsalais-suomalaisessa yhteiselokuvassa "Tuntematon ystävä".


title: Matthias Freihof

text: Matthias Freihof (25. marraskuuta 1961, Plauen, Itä-Saksa) on saksalainen, Berliinissä vaikuttava näyttelijä ja laulaja. Kansainvälisesti hänet tunnetaan parhaiten roolistaan rikossarjassa Siska, jossa hän esitti rikoskomisario Lorenz Wiegandia vuosina 1998-2002. Hän on näytellyt myös sarjoissa Marienhof ja Kettu. Freihof on saanut näyttelijänoppinsa Berliinin Hochschule für Schauspielkunst Ernst Bushissa.


title: Matthias Freihof

text: Freihof harrastaa laskettelua ja uintia. Hän osaa soittaa kitaraa. Freihof puhuu englantia, saksaa, ranskaa, venäjää ja kreikkaa.


title: Abagta

text: Abagta (אבגתא) oli yksi seitsemästä kuningas Kserkses I:sen (vuoden 1933 raamatunkäännöksessä Ahasverus) eunukista, joita käskettiin Esterin kirjassa (Ester 1:10) tuomaan kuningatar Vasti kruunu päässään näyttäytymään kuninkaalle ja hänen ruhtinailleen, mistä tämä kieltäytyi. Tämä laukaisi tapahtumasarjan, jonka seurauksena Esteristä tuli uusi kuningatar.


title: Arba

text: Arba (ארבע) (suomeksi 'neljä') oli anakilainen, joka mainitaan Joosuan kirjassa ja jonka sanotaan (Joosua 14:15) olleen 'kaikista anakilaisista suurin'. Hän oli Anakin isä.


title: Arba

text: Raamattu mainitsee myös että Hebronin kaupunki oli aiemmin nimeltään Kirjat-Arba (Arban kaupunki) Arban kunniaksi. Nykyään Hebronin itäpuolella sijaitseva juutalaissiirtokunta on tämän vuoksi nimeltään Kiryat Arba.


title: Robinson Reichel

text: Robinson Reichel (s.16. toukokuuta 1966 München, Baijeri, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa lienee poliisisarjassa Siska rikoskomisario ja rikospaikkatutkija Felix Bender, jota hän esitti vuosina 1999-2004. Hänen vanhempansa ovat näyttelijät Irmhild Wagner ja Horst A. Reichel. Reichel on näytellyt myös televisiosarjoissa Tatort, Kettu, Kahden keikka ja Derrick.


title: Gokaidō

text: Gokaidō (, "viisi tietä") tarkoittaa viittä merkittävää Japanin pääkaupungista Edosta eli nykyisestä Tokiosta Edo-kaudella lähtenyttä maantietä (kaidō). Tärkein niistä oli Tōkaidō, joka yhdisti Edon Kiotoon. Tokugawa Ieyasu aloitti viiden tien rakentamisen vuonna 1601 kasvattaakseen valtaansa, mutta vasta hänen pojanpojanpoikansa Tokugawa Ietsuna, Tokugawa-shōgunaatin neljäs shōgun, julisti ne tärkeiksi valtateiksi. Lukuisia postiasemia rakennettiin teiden varsille tarjoamaan matkaajille mahdollisuuden lepoon ja tarvikkeiden hankintaan.


title: Gokaidō

text: Hiroshige on kuvannut näitä reittejä puupiirrossarjoissaan "Tokaidon tien 53 pysähdyspaikkaa" ja "Kisokaidon tien 69 pysähdyspaikkaa". Teokset olivat näytteillä Helsingissä Ateneumin taidemuseossa osana "Matkalla Edoon" -näyttelyä (5. syyskuuta – 7. joulukuuta 2008).


title: Gokaidō

text: Kaikki viisi tietä lähtivät samasta pisteestä Edon Nihonbashista, josta ne yhdistivät pääkaupungin valtion muihin osiin.


title: Gokaidō

text: Viiden tien lisäksi Japanissa kulki lukuisia pienempiä tietä, jotka joko haarautuivat pääteistä, toimivat niille vaihtoehtoisina reitteinä tai olivat vähän käytettyjä. Joitakin niistä kutsuttiin termillä "hime-kaidō", sillä ne muodostivat vaihtoehdon tärkeille kauppareiteille, mutta nimi ei ollut virallinen.


title: Leppävaaran Pyrintö

text: Leppävaaran Pyrintö (LePy) on espoolainen vuonna 1931 perustettu urheiluseura. Seura on nykyisin koripallon erikoisseura, jonka toiminta on painottunut erityisesti junioriurheiluun. Leppävaaran Pyrintö on Espoon vanhin koripalloseura. Koripallolisenssien määrällä mitattuna LePy oli tammikuussa 2019 Suomen neljänneksi suurin.


title: Leppävaaran Pyrintö

text: LePy perustettiin Leppävaarassa 23. marraskuuta 1931. Alkuvuosikymmeninä LePyllä oli toimintaa muissakin lajeissa, kuten suunnistuksessa, hiihdossa ja voimistelussa. Seurassa toimi myös mieskuoro ja ompeluseura. Koripalloilu aloitettiin LePyssä melko pian sen jälkeen, kun Nils Fabricius toi lajin Suomeen vuonna 1937. 1960-luvulta lähtien LePy on ollut koripallon erikoisseura.


title: Leppävaaran Pyrintö

text: Naisten koripallossa seura nousi vuonna 1955 lyhyeksi aikaa mestaruussarjaan. Miesten puolella joukkue nousi vuonna 1960 Suomensarjaan, jossa se pelasi yhtäjaksoisesti 18 vuotta. Seura aloitti voimakkaan satsauksen junioritoimintaan 1970-luvulla, ja siitä tulikin seuran päätehtävä. LePyllä on kuitenkin koko ajan ollut joukkueita sekä junioreissa että aikuisissa.


title: Leppävaaran Pyrintö

text: LePyssä oli keväällä 2019 noin 600 lisenssipelaajaa. Junioreiden joukkueita oli 22 ja aikuisten joukkueita 8, jonka lisäksi seura järjesti Unified-toimintaa. Seuralla oli myös neljä aikuisten harrastekorisryhmää, kolme lasten liikuntaleikkikouluryhmää sekä kaksi vanhempi-lapsikorisryhmää. Jäseniä LePyssä oli noin tuhat.


title: Paul Hermann Müller

text: Paul Hermann Müller (12. tammikuuta 1899 Olten, Solothurn, Sveitsi – 12. lokakuuta 1965) oli sveitsiläinen kemisti, joka keksi käyttää DDT-yhdistettä hyönteismyrkkynä. Hän sai keksinnöstään Nobelin lääketieteen palkinnon 1948. Hän teki löytönsä työskennellessään Baselissa "J.R. Geigy A.G." -nimisessä väriaineiden valmistamiseen keskittyneessä yhtiössä (nyttemmin Novartis).


title: Paul Hermann Müller

text: Müller suoritti tohtorintutkinnon Baselin yliopistossa. Valmistuttuaan 1925 hän meni töihin J.R. Geigy A.G.:lle. Aluksi hän tutki kasveista saatavia väriaineita ja kehitti muun muassa elohopeattoman siementen desinfiointiaineen kauppanimeltään "Graminone". Vuonna 1935 hän alkoi tutkia synteettisiä hyönteismyrkkyjä. Neljän vuoden tutkimusten jälkeen hän onnistui syntetisoimaan DDT:tä (dikloori-difenyyli-trikloorietaani), joka osoittautui tehokkaaksi hyönteismyrkyksi. DDT:ä oli syntetisoinut jo aiemmin vuonna 1873 eräs itävaltalainen opiskelija, mutta Paul Müller oli ensimmäinen, joka havaitsi sen tehon hyönteismyrkkynä. DDT:n avulla muun muassa onnistuttiin hävittämään hyttysten levittämä malaria kokonaan joiltain alueilta. Sittemmin on kuitenkin havaittu, että DDT luontoon kerääntyessään vaikuttaa alentavasti eläinten lisääntymiskykyyn ja sen käyttö on nykyään kielletty monissa maissa.


title: Christopher Edmund Broome

text:
Christopher Edmund Broome (1812–1886) oli englantilainen sienitieteilijä. Hänet tunnetaan yhdessä Miles Joseph Berkeleyn kanssa tehdyistä sienien määrityksistä.
Broomen laaja sienikokoelma on British Museumissa, ja hänen laaja kirjastonsa ja kasvikokoelmansa Bathissa "Bath Royal Society & Scientific Institution" -tiedeseuran hallussa.


title: Christopher Edmund Broome

text: Esimerkkejä Broomen määrittämistä lajeista:


title: Christopher Edmund Broome

text: Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne "Broome" tarkoittaa Christopher Edmund Broomea.


title: Rosellat

text: Rosellat ("Platycercus") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Suomen ilmavoimien hävittäjähankinnat (1945–)

text: Suomen ilmavoimien hävittäjähankinnat tarkoittavat Suomen ilmavoimien hävittäjälentokoneiden valintakriteerien asettamista, vertailua, valintaa, ostamista ja rakennuttamista vuodesta 1945 nykypäivään saakka.


text: 1940-luvun lopulla ei Suomeen hankittu hävittäjänkoneita. Pariisin rauhansopimus vuodelta 1947 rajoitti ilmavoimien konemäärän 60:een; konemäärän tulkittiin tarkoittavan taistelukoneita. Ylimääräinen materiaali oli tuhottava 19. syyskuuta 1948 mennessä tai luovutettava liittoutuneille. Luovutusta ei ohjeistettu ja satoja koneita romutettiin.


text: Hävittäjätilanne 1950-luvun alussa oli surkea. Vuosina 1945-1949 toiminut puolustusrevisio ei riittävässä määrin huolehtinut ilmavoimien tarpeista. YYA-sopimus asetti velvoitteita Suomen puolustuskyvylle ja hankinnat ulkomailta oli pakko käynnistää. Neuvostoliittolaista kalustoa ei haluttu ostaa ja länsivaluutan puute hidasti hankintaa länsimaista.


text: Katseet suunnattiin Ruotsiin ja Isoon-Britanniaan. Ruotsi ei suostunut edes keskustelemaan Saab J29 Tunnanin myymisestä Suomelle. Yhteydenotot Ison-Britannian lentokonevalmistajiin käynnistettiin kesällä 1950. Glosterin kanssa käytiin kauppaa Gloster Meteor -suihkuhävittäjästä ja Hawker Sea Fury -potkurihävittäjästä ja deHavillandin kanssa deHavilland DH.100 Vampire ja DH.112 Venom -suihkuhävittäjistä. Myös valmistuslisenssistä neuvoteltiin.


text: Korean sota, rahanpuute ja kommunistien vastustus lykkäsivät hävittäjähankintoja Isosta-Britanniasta vuoteen 1952. Tässä vaiheessa vaihtoehdot olivat rajautuneet lähinnä DH Vampireen ja Gloster Meteoriin, joskin molempia pidettiin jo vanhanaikaisina. Lokakuussa 1952 solmittiin toimitussopimus deHavillandin kanssa koskien kuutta DH.100 Vampire -hävittäjää. Ensimmäiset kolme konetta lennettiin 22.1.1953 Poriin. Valuuttavaikeudet viivästyttivät kolmen koneen loppuerän toimitusta sekä valmistuslisenssineuvottelujen etenemistä. Vaikka koneet olivat valmiina jo huhtikuussa 1953, ne saatiin Suomeen vasta saman vuoden syyskuussa.


text: Vampiren yöhävittäjäversiosta DH.113 kehitettyä kaksipaikkaista DH.115 Vampire Traineria hankittiin vuosina 1955–1956 yhdeksän. Lisäksi Interarmcon lahjoitti Suomelle yhden Ruotsista peräisin olevan DH.100 Vampiren havaintovälineeksi vuonna 1961.


text: Pääesikunnan sotavarustetoimikunnan työvaliokunnan heinäkuussa 1953 päivätyssä muistiossa todettiin, että taistelukoneita tarvitaan 60 ja ne puuttuivat kokonaan. DH.100 Vampire oli tässä vaiheessa luokiteltu jo harjoituskoneeksi. Jo vuonna 1952 oli ehdotettu yhden DH.112 Venom -suihkuhävittäjän sekä koneen ja sen moottorin valmistuslisenssin hankintaa. Neuvotteluja jatkettiin vuosina 1953-1954. Tässä vaiheessa DH.112 Venom katsottiin kuitenkin suorituskyvyltään vanhentuneeksi ja mielenkiinto suuntautui uudempiin koneisiin.


text: Folland Gnat lensi ensilentonsa heinäkuussa 1955. Kone kiinnosti Suomea alusta alkaen luvatun hyvän suorituskyvyn ja edullisen hinnan takia. Jo lokakuussa 1956 päätettiin hankkia 12 Gnatia ja saman vuoden joulukuussa tehtiin periaatepäätös 20 koneen lisenssivalmistuksesta.


text: Ensimmäisten Gnatien toimitus viivästyi yli puolella vuodella heinäkuuhun 1958. Toinen toimitetuista (GN-102) tuhoutui jo elokuussa 1958 ja jäljelle jäänyt joutui lentokieltoon ja koneeseen tehtiin merkittäviä muutostöitä niin, että se lensi seuraavan kerran vasta tammikuussa 1959. Lisää koneita saatiin heinäkuussa 1959. Tuhoutuneen GN-102:n tilalle tilattiin uusi kone ja viimeiset kaksi konetta saatiin vasta lokakuussa 1960.


text: Koneen käytön alkuvaiheessa oli paljon teknisiä ongelmia. Muutoin kone osoittautui käyttökelpoiseksi; kone oli ketterä ja nousukykyinen. Kone oli kuitenkin työläs huoltaa ja niin sen lisenssivalmistus kariutui.


text: Suomen ilmavoimat alkoi 1960-luvun alussa valmistella ajanmukaisen hävittäjäkaluston hankintaa; Folland Gnatien suorituskyky ja lukumäärä oli riittämätön. Vaihtoehdoiksi katsottiin Dassault Mirage III, Saab 35 Draken ja MiG-21. Viimeksi mainittu valittiin ja aluksi hankittiin neljä kaksipaikkaista MiG-15UTI -konetta helpottamaan siirtymistä Fouga Magisterista MiG-21:een.


text: Ensimmäiset MiG-21:t lennettiin Suomeen huhtikuussa 1963 ja loput saman vuoden marraskuussa. MiG-21 oli Suomen ensimmäinen ajanmukainen päivähävittäjä Messerschmitt Bf 109:n jälkeen. Tuhoutuneiden tilalle Suomi sai kaksi lisäkonetta vuosina 1964–1965.


text: Kun siirtyminen Mig-15UTI -koneista Mig-21:een osoittautui vaativaksi, hankittiin vuonna 1965 kaksi kaksipaikkaista Mig-21U-konetta, vuonna 1974 toiset kaksi kaksipaikkaista MiG-21US -konetta ja vuonna 1982 kaksi kaksipaikkaista MiG-21UM-konetta välityypiksi.


text: Koneet palvelivat aluksi Karjalan lennostossa mutta vuodesta 1966 1970-luvun alkupuolelle saakka muutamia koneita oli Hämeen lennoston käytössä. 1970- ja 1980-lukujen taitteessa F-12-koneet siirtyivät Luonetjärvellä toimineelle Tiedustelulaivueelle.


text: 1960-luvulla alettiin valmistella jokasään hävittäjien hankintaa. MiG-21F-13 oli lähinnä päivähävittäjä. Hankinnan pontimena oli myös vanhentuneiden ja vähälukuisten Gnatien korvaaminen.


text: Saab 35 Draken oli ollut ehdolla Suomeen jo 1960-luvun alussa mutta silloin valittiin MiG-21. Nyt valittiin Draken ja aluksi vuokrattiin Ruotsista kuusi 35BS-mallin konetta, jotka lunastettiin ilmavoimille myöhemmin. Varsinainen tilaus, joka tehtiin huhtikuussa 1970, koski kahtatoista 35S-mallin konetta, jotka tilattiin osina ja koottiin Suomessa. Ensimmäinen koneista valmistui koelentoihin maaliskuussa 1974. Koneet olivat aluksi Luonetjärvellä toimineella Hämeen lennostolla, joka kesällä 1973 siirtyi Rovaniemelle muuttuen Lapin lennostoksi.


text: DK-206 syttyi tuleen tammikuussa 1974 ja kone vaurioitui korjauskelvottomaksi ja kunnostettiin harjoitusvälineeksi. Koneen tilalle saatiin Ruotsista korvauskone, joka sai saman tunnuksen. Lisäksi lahjoituksena saatiin yksi käytöstä poistettu 35A-mallin kone harjoitusvälineeksi.


text: Syksyllä 1975 päätettiin hankkia kuusi käytettyä 35FS-konetta Ruotsista. Samalla hankittiin kolme käytettyä kaksipaikkaista 35CS-konetta.


text: Vanhentuvan MiG-21F-13-kaluston tilalle hankittiin 1970-luvun lopulla 20 MiG-21bis-hävittäjää. Koneista kaksi saatiin syyskuussa 1978 ja loput 18 vuonna 1980.


text: Maaliskuussa 1984 tilattiin Satakunnan lennostolle 18 35FS-hävittäjää, joista ensimmäinen saatiin käyttöön elokuussa 1985. Samalla hankittiin kaksi kaksipaikkaista 35CS-konetta, jotka saatiin käyttöön jo kesäkuussa 1984.


text: Tiedustelulaivueen poistuvien MiG-21F-13-hävittäjien tilalle tilattiin vuonna 1984 kuusi MiG-21bis-hävittäjää, joista kolme saatiin vuonna 1985 ja toiset kolme vuonna 1986.


text: Puolustusministeriö sai Suomen hallitukselta joulukuussa 1988 valtuudet aloittaa uuden hävittäjän hankintavalmistelut. Aluksi oli tarkoitus hankkia Neuvostoliitosta 20 MiG-29-hävittäjää korvaamaan vanhentuneet MiG-21bis-hävittäjät ja lännestä 40 konetta korvaamaan Saab 35 Drakenit. Maaliskuussa 1990 lähetettiin tarjouspyynnöt koskien Dassault Mirage 2000, General Dynamics F-16 ja Saab 39 Gripen -hävittäjiä. MiG-29-hävittäjästä ei tehty tarjouspyyntöä ja se putosi pois ehdokkaiden joukosta marraskuuhun 1990 mennessä. McDonnel Douglas F/A-18 Hornet liittyi tarjouskilpailuun vasta huhtikuussa 1991.


text: Keväällä 1992 lennettyjen koelentojen jälkeen päädyttiin F/A-18 Hornetiin, jonka hankintapäätös julkistettiin saman vuoden toukokuussa. Koneita päätettiin hankkia 57 yksipaikkaista C- ja 7 kaksipaikkaista D-versiota.


text: Ensimmäiset kaksipaikkaiset D-versiot saatiin Suomeen marraskuussa 1995. Kaksipaikkaiset lennettiin Yhdysvalloista ja yksipaikkaiset C-versiot koottiin Kuorevedellä vuosina 1996–2000.


text: Hornetit ovat kaikkien lennostojen käytössä. Marraskuussa 2001 kaksi Satakunnan lennoston Hornetia (HN-413 ja HN-430) törmäsivät ilmassa yhteen. HN-430 tuhoutui ja HN-413 vaurioitui pahoin. HN-413 korjattiin kaksipaikkaiseksi D-versioksi. Korjattu kone syöksyi maahan testilennolla Juupajoella 2010 ja tuhoutui täysin. Toukokuussa 2006 kaksi Karjalan lennoston Hornetia (HN-415 ja HN-438) törmäsivät yhteen ilmassa ja vaurioituivat.


title: Vantaan ammattiopisto Varia

text: Vantaan ammattiopisto Varia on Vantaan kaupungin omistama, monialainen, viidessä toimipisteessä ammatillista peruskoulutusta ja oppisopimuskoulutusta järjestävä oppilaitos. Varian suurin toimipiste sijaitsee Hiekkaharjussa ja yksiköstä käytetään nimeä Hiekkaharjun toimipiste. Ammattiopiston rehtorina toimii Pekka Tauriainen. Variassa on yhteensä noin 3 800 opiskelijaa, joista 2 700 on nuoriso-opiskelijaa ja 1 100 aikuisopiskelijaa.


title: Vantaan ammattiopisto Varia

text: Varia-nimen ammattiopisto otti käyttöön vuonna 2006. Syksyllä 2013 Varia juhli 50-vuotista Vantaan ammattikoulutushistoriaa.


title: Vantaan ammattiopisto Varia

text: Oppisopimuskoulutusta tarjoaa Leija yrityspalvelukeskus. Koulutuksen tukipalvelut palvelevat kaikkia Varian viittä toimipistettä.


title: Vantaan ammattiopisto Varia

text: Ammattiopiston koulutusta antavien toimipisteiden nimet, osoitteet ja tarjoamat opetusalat käyvät ilmi oheisesta taulukosta.


title: Hellevoetsluis

text: Hellevoetsluis on Alankomaissa, Etelä-Hollannin provinssissa, Voorne-Putten-saarella sijaitseva kunta. Asukkaita kunnassa on 39 717 (30.6.2008) ja väestötiheys on 1 258 as./km². Kunnan pinta-ala on 46,14 neliökilometriä, josta vettä on 14,57 km². Hellevoetsluisin pormestari on Corstiaan Kleijwegt. Kunnan keskuspaikkakunta on samanniminen, kuin kuntakin.


title: Hellevoetsluis

text: Hellevoetsluisin naapurikunnat ovat Westvoorne pohjoisessa, Brielle koillisessa, Spijkenisse idässä, Middelharnis etelässä sekä Dirksland ja Goedereede lounaassa.


title: Hellevoetsluis

text: Hellevoetsluisin ystävyyskunta on vuodesta 1989 lähtien ollut eteläenglantilainen Torbay.


title: Hellevoetsluis

text: Hellevoetsluis kasvoi strategisen sijaintinsa ansiosta 1600-luvun alussa Alankomaiden laivaston kotisatamaksi. Myöhemmin paikkakunnan satamaa linnoitettiin. Amiraalit, kuten Michiel de Ruyter, Piet Heyn ja Maarten Tromp ovat käyttäneet Hellevoetsluisia kotitukikohtanaan.


title: Hellevoetsluis

text: Viime vuosisadoilla Hellevoetsluisista tuli Rotterdamin ulkosatama Voornen saaren läpi kulkevan kanavan ansiosta. Voorne on nykyisin osa Voorne-Putten-saarta. Tänä aikana Hellevoetsluis kasvoi ja kukisti. Laivanrakennusteollisuus toi paikkakunnalle vaurautta.


title: Hellevoetsluis

text: Hellevoetsluisin kunta muodostuu seuraavista asutuskeskuksista: Hellevoetsluis, Nieuwenhoorn, Nieuw-Hellevoet, Vlotbrug ja IJzerenbrug.


title: Pikkuaratit

text: Pikkuaratit ("Brotogeris") eli aiemmalta nimeltään tropiikkiaratit on papukaijojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 8 lajia.


title: Kaupunkimetsä

text: Kaupunkimetsällä tarkoitetaan kaupunkiasutuksen sisällä tai sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa, metsäkasvillisuutta käsittävää metsäalaa. Kaupunkimetsän kasvillisuus on luontaisen metsäkasvillisuuden kaltaista ja vähemmän hoidettua kuin muilla kaupunkiviheralueilla.


title: Kaupunkimetsä

text: Suomessa kaupunkimetsälaikkujen pinta-ala voi vaihdella parista hehtaarista satoihin hehtaareihin. Helsingin metsistä suurin osa on alle 2 ha kokoisia, tyypiltään tuoreita tai kuivia kangasmetsiä, joiden yleisimmät puulajit ovat kuusi tai mänty. Suurin Helsingin kaupunkimetsistä on Helsingin keskuspuisto. Muita merkittäviä kaupunkimetsiä Helsingissä ovat mm. Uutela ja Mustavuoren suojelualue.


title: Alblasserdam

text: Alblasserdam on Alankomaissa, Etelä-Hollannin provinssissa sijaitseva kunta. Asukkaita kunnassa on 19 003 (30.11.2009) ja väestötiheys on 2 164 as./km². Kunnan pinta-ala on 9,96 neliökilometriä, josta vettä on 1,17 km². Alblasserdamin pormestari on Bert Blase.


title: Alblasserdam

text: Alblasserdamin historia ulottuu noin 700 vuoden taakse. Ensimmäinen maininta paikkakunnasta on vuodelta 1299 peräisin olevasta "Melis Stoke" -kronikasta.


title: Alblasserdam

text: Alblasserdamin naapurikunnat ovat Nieuw-Lekkerland pohjoisessa, Graafstroom idässä, Papendrecht etelässä, Hendrik-Ido-Ambacht lounaassa ja Ridderkerk lännessä.


title: Alblasserdam

text: Alblasserdamin ystävyyskunta on Sereď Slovakiassa.


title: Ylänköaratit

text: Ylänköaratit ("Psilopsiagon") on papukaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Sekasorron aika

text: Sekasorron aika oli vuosien 1598 ja 1613 välinen Venäjän historian ajanjakso, jolloin vallinnut ankara poliittinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen kriisi johti Venäjän valtakunnan väliaikaiseen luhistumiseen. Tsaarit ja vallanvaihdot seurasivat toisiaan tiheään. Sekasorron aikaa edeltänyt viimeinen Rurikin dynastian hallitsija oli Iivana Julman poika Fjodor I. Hänen jälkeensä viidentoista vuoden aikana valtaa ehtivät pitää Boris Godunov, Fjodor II (vain 49 päivän ajan), Vale-Dmitri I, Vasili Šuiski, Vladislav IV Vaasa ja Mikael Romanov. Myös Vale-Dmitri II vaati kruunua itselleen, ja Ruotsin kruununperillisen Karl Filipinkin oletettiin nousevan Venäjän tsaariksi. Kun venäläisten kansannousu oli kukistanut Moskovan vallanneet puolalaiset joukot 1612, uudeksi tsaariksi valittiin Mikael Romanov, joka loi perustan Romanovien hallitsijasuvulle.


title: Frank Vandenbroucke

text: Frank Vandenbroucke (6. marraskuuta 1974 Ploegsteert, Belgia – 12. lokakuuta 2009 Senegal) oli belgialainen maantiepyöräilijä, joka tunnettiin myös lempinimellä VDB.


title: Frank Vandenbroucke

text: Vandenbrouckea pidettiin 1990-luvulla flaamien suurimpana pyöräilytoivona. Hän saavuttikin merkittäviä voittoja ennen kaikkea yhden päivän kilpailuissa. Hänen negatiivinen asenteensa varjosti kuitenkin uraa jo tuolloin.


title: Frank Vandenbroucke

text: Vandenbroucke aloitti ammattilaisuransa Lotto-Caloi-tallissa vuonna 1994, jonka jälkeen hän edusti Mapeita 1995–1998. Hän voitti Pariisi–Bryssel-klassikon vuonna 1995. Varsinainen läpimurto tapahtui 1998, jolloin hän voitti Gent–Wevelgemin sekä kaksi etappia ja kokonaiskilpailun Pariisi–Nizza-ajossa. Seuraava vuosi, jonka hän ajoi Cofidis-tallissa, oli ehkä vielä parempi: Vandenbroucke voitti Liège–Bastogne–Liège'n, Omloop Het Volkin sekä etapin niin Pariisi–Nizzassa kuin Espanjan ympäriajossakin. Hänen voittonsa Liège–Bastogne–Liège'ssä sai jotkut kutsumaan häntä ”pyöräilyn neroksi”. Hän hallitsi kilpailua täydellisesti ilmoittaen jopa etukäteen televisiossa milloin tekee ratkaisevan iskunsa. Vuonna 1999 hän joutui myös ensimmäisen kerran dopingepäilyjen kohteeksi, mutta vapautettiin tuolloin syytteistä.


title: Frank Vandenbroucke

text: Vuoden 1999 jälkeen Vandenbroucke ei enää saavuttanut entistä tasoaan. Vuonna 2002 poliisi teki ratsian hänen kotiinsa löytäen dopingaineita, muun muassa EPOa, mutta Vandenbroucke sanoi niiden olleen hänen koiralleen. Samana vuonna hän jäi kaksi kertaa kiinni rattijuoppoudesta. Flanderin ympäriajossa 2003 Vandenbroucke saavutti 2000-luvun suurimman menestyksensä sijoituttuaan Peter Van Petegemin jälkeen toiseksi. Kesällä 2006 hän ammuskeli ilmaan riideltyään vaimonsa kanssa, joka sittemmin jätti hänet. Kesäkuussa 2007 hänen sanottiin yrittäneen itsemurhaa.


title: Frank Vandenbroucke

text: Kauden 2008 Vandenbroucke aloitti Mitsubishi-tallissa, mutta Belgian poliisin syytettyä häntä kokaiinin ostamisesta hän jätti joukkueen jo huhtikuussa. Vuonna 2009 hän edusti Cinelli-Down Under -tallia.


title: Frank Vandenbroucke

text: Vandenbroucke löydettiin kuolleena senegalilaisesta hotellihuoneesta 12. lokakuuta 2009. Kuolinsyyksi kerrottiin keuhkoveritulppa.


title: Töölön sairaala

text: Töölön sairaala on Helsingissä Taka-Töölön kaupunginosassa sijaitseva HYKS:iin kuuluva sairaala. Sinne on sijoitettu plastiikkakirurgian, ortopedian ja traumatologian, käsikirurgian ja neurokirurgian erikoisalat. Sairaalassa on ympäri vuorokauden auki oleva tapaturma-asemaksi kutsuttu päivystyspoliklinikka, jonne tuodaan traumapotilaita pääkaupunkiseudun ja ajoittain koko Etelä-Suomen alueelta. Tapaturma-asemalle tullaan pääsääntöisesti lähetteellä. Tapaturma-asemalla hoidetaan vuosittain noin 18 000 potilasta. Lisäksi sairaalassa on Huuli-suulakihalkiokeskus HUSUKE, jonne on järjestetty huuli- ja suulakihalkiopotilaiden tutkimukset ja korjaukset sekä HUS:n suu- ja leukasairauksien päivystys. Töölön sairaalassa on oma röntgen ja laboratorio.


title: Töölön sairaala

text: Töölön sairaala on nykyisin osa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriä. Sairaala tunnettiin kuitenkin 1960-luvun alkuun saakka aiemmalla nimellään Suomen Punaisen Ristin sairaalana.


title: Töölön sairaala

text: Hyvin kauan sota-ajan eläneet ihmiset kutsuivat laitosta puhekielessä myös nimellä "Mannerheimin sairaala" koska Suomen Punainen Risti henkilöityi hyvin kauan juuri marsalkkaan joka oli myös yksityispotilaana nimenomaan tässä sairaalassa.


title: Töölön sairaala

text: Töölön sairaalasta ollaan luopumassa 2020-luvulla kun uusi sairaalarakennus, Siltasairaala Meilahden alueella valmistuu.


title: Töölön sairaala

text: Suomen Punainen Risti käynnisti sairaalahankkeensa valmistelun jo 1919, osin sisällissodan kokemusten pohjalta ja SPR:n sodanaikaista tehtävää, haavoittuneiden auttamista, silmällä pitäen. Alusta alkaen sairaala henkilöityi vahvasti kenraali Mannerheimiin, joka toimi sairaalatoimikunnan puheenjohtajana ja sittemmin aktiivisesti rakennustoimikunnan johdossa. Sopivan tontin löydyttyä Taka-Töölöstä ja rahoituksen järjestyttyä saatettiin sairaalaa ryhtyä suunnittelemaan. Kokovalkoinen sairaalarakennus valmistui 1932 arkkitehti Jussi Paatelan piirustusten mukaan. Arkkitehtonisesti rakennus edustaa siirtymävaihetta klassismista funktionalismiin ja siinä on paljon yhtäläisyyksiä mm. Paatelan toiseen samanaikaiseen sairaalatyöhön, Naistenklinikkaan. Sairaalan ensimmäiseksi ylilääkäriksi valittiin – emeritusprofessori Richard Faltinin kieltäydyttyä mm. korkeaan ikäänsä ja sairauteensa vedoten – dosentti Simo Brofeldt. Brofeldtin kuoltua 1942, nimitettiin hänen jälkeensä ylilääkäriksi dosentti Aarno Snellman. Snellman toimi sairaalan ylilääkärinä aina sen toiminnan lopettamiseen saakka.


title: Töölön sairaala

text: Jo alusta alkaen sairaalan erityistehtäväksi asetettiin tapaturmatapausten hoidon kehittäminen ja toisaalta varautuminen niihin tehtäviin, joita SPR:llä sodan aikana olisi. Siten sairaalaan päädyttiin sijoittamaan SPR:n kenttäsairaalavarusteiden varasto. Sotaan varautumista oli nähtävissä myös sairaalan varustamisessa kaasusuojelulaitteistolla ja. Alkuvaiheessa käytettävissä oli 158 sairaansijaa. Sairaala profiloitui jo varhain Helsingin johtavaksi tapaturmapotilaiden hoitopaikaksi ja oli ilmeisesti Suomen ensimmäinen sairaala, jonka poliklinikan yhteydessä toimi ensiapuasema.


title: Töölön sairaala

text: Talvisodan ensimmäisinä kuukausina SPR:n sairaala toimi Helsingin väestönsuojelun sairaala-asemana, vastaten pommitusuhrien hoidosta. Tätä tarkoitusta varten sen käyttöön järjestettiin talvisodan ensimmäisen pommitusaallon jälkeen myös apusairaaloita, mm. Kalastajatorpan ravintolarakennus. Helmikuusta 1940 sairaala kuitenkin siirtyi puolustusvoimien lääkintähuollon alaiseksi sotasairaalaksi nimellä Punaisen Ristin Sotasairaala (P.R. SotaS.), joka käsitti tilapäisosastoja mm. Naistenklinikassa ja sairaala Mehiläisen tiloissa. Välirauhan aikana aloitettiin pomminkestävän sairaala- ja leikkaussaliosaston rakentaminen sairaalan puutarhan alle ja sairaalan osaksi liitettiin uuteen sairaanhoitajaopistoon Tukholmankadulle sijoitettu ns. Invalidisairaala, jossa hoidettiin vaikeita raajavammoja, amputaatioita sekä leuka- ja plastiikkakirurgisia tapauksia. Tämän sairaalan ylilääkärinä toimi lääkintämajuri Sven Rehnberg, joka oli siviilissä SPR:n sairaalan alilääkäri. Leukakirurgisen osaston johdossa oli professori Faltin. Jatkosodassa 54. Sotasairaala muodostettiin Punaisen Ristin sairaalan ympärille. Molemmissa sodissa sairaalaan keskitettiin erityisesti aivo- ja hermovammatapauksia sekä vaikeita raaja- ja leukakirurgisia potilaita. Sotasairaalan johtajalääkäreinä toimivat sen vakituinen ylilääkäri, lääkintäeversti Brofeldt sekä lääkintämajuri Snellman, päällikkölääkäreinä alkuun professori, lääkintäeverstiluutnantti Arno Saxén ja hänen jälkeensä lääkintämajuri Bertel Miesmäki. Jaostosairaaloina 54. SotaS:ään kuuluivat SPR:n sairaala maanalaisine tiloineen (Jaos A), Invalidisairaala (Jaos B), Koelyseo (Jaos C) ja ruotsalainen tyttölyseo (Jaos D). Myöhemmin otettiin käyttöön erillisosastoina selkäytimeen haavoittuneita varten entinen varuskuntasairaala Lönnrotinkadulla ja aivovammatapauksien jälkihoitoon ja kuntoutukseen päällystökoulun rakennus Tuusulassa. Vaikeita sotavammoja saaneiden hoito jatkui 54. Sotavammasairaalana aina vuoteen 1946 saakka, jolloin vähitellen päästiin palaamaan rauhanaikaiselle kannalle.


title: Töölön sairaala

text: HYKS:n perustamisen myötä SPR:n sairaala ei voinut enää jatkaa toimintaansa aiempaan tapaan, ja järjestö myi sairaalakiinteistönsä HYKS:lle 1958. Nykyisen neurokirurgian klinikan, opetustilat ja poliklinikan käsittävä laajennusosa valmistui 1959; alkujaan laajennuksen oli tarkoitus käsittää erillinen reumasairaalaosasto. Laajennusosan valmistuttua pääsisäänkäynti siirtyi nykyiselle paikalleen, aiemman sisäänkäynnin sijaittua sairaalan nykyisen tontin poikki kulkeneen kadun, ns. Punaisen Ristin kujan varrella, joka tällöin katkaistiin. Sodanjälkeisinäkin vuosina sairaalan keskeinen funktio oli tapaturmapotilaiden hoidossa, tosin vuoteen 1960 asti se toimi myös yleiskirurgisena hoitopaikkana. Tämän jälkeen sairaalan tiloissa aloittivat toimintansa HYKS:n I ja V kirurgian klinikka, erikoisaloinaan ortopedia ja traumatologia ja neurokirurgia. Sairaalan uudeksi esimieheksi (1960–1967) tuli professori K.E. Kallio. Vuonna 1960 sairaala päätettiin nimetä Töölön sairaalaksi omistussuhteita koskevien sekaannusten välttämiseksi. Tapaturma-asema siirtyi nykyisiin tiloihinsa Töölönkadun varrelle 1966. Samana vuonna sairaalassa aloitti nelipaikkainen traumatologinen teho-osasto.


title: Töölön sairaala

text: Töölön sairaalaa voidaan perustellusti pitää suomalaisen neurokirurgian kehtona. Sairaalan alilääkäri Aarno Snellman (sittemmin neurokirurgian henkilökohtainen ylimääräinen professori vuodesta 1947) matkusti Tukholmaan 1935 perehtyäkseen moderniin neurokirurgiaan Herbert Olivecronan opissa Serafimer-sairaalassa. Palattuaan takaisin hän suoritti ensimmäisen aivoleikkauksensa syyskuussa 1935 ja seuraavana vuonna sairaalassa avattiin maan ensimmäinen varsinainen neurokirurginen osasto. Samoihin aikoihin myös sairaalan röntgenlääkäri, tohtori Yrjö Lassila perehtyi neuroradiologiaan Olivecronan työtoverin, radiologi Eric Lysholmin opissa. Ennen talvisotaa ja välittömästi sen jälkeen ehti muutama nuoremman polven lääkäri, kuten Mikko Eirto ja Gunnar af Björkesten – sittemmin neurokirurgian professori – saada perehdytystä neurokirurgiaan ja soveltaa osaamistaan aivo- ja hermovammojen hoidossa jatkosodan aikana. Neurokirurgisen osaston toiminta kehittyikin tuolloin pitkälti sodissa kallo-aivovammoista saadun huomattavan kokemuksen myötä. Koko jatkosodan ajan sairaalan pohjakerroksessa toimi aivovammapotilaiden hoito-osasto Snellmanin ja Teuvo Mäkelän johdolla. Neurokirurgian ohella ja siihen läheisesti kytkeytyen, sairaala oli edelläkävijä myös anestesiologiassa ja tehohoidossa. Ensimmäinen anestesialääkärin virka perustettiin jo 1952 ja neurokirurgian klinikan yhteyteen avattiin maan ensimmäinen teho-osasto 1959.


title: Töölön sairaala

text: Sairaalan yhteydessä aloitti toimintansa nykyinen veripalvelu. Alkuvaiheessa verenluovuttajina toimivat pääasiassa partiolaiset. Verenluovutusta varten sairaalan kellariin oli sisustettu erityinen luovutustila jossa oli aluksi tavalliset hoitopöydät ja myöhemmin erityiset tarkoitukseen suunnitellut säädettävät lavitsat verenluovuttajia varten. Tilan yhteydessä toimi pieni alle kymmenen hengen kahvila verenluovuttajia varten.


title: Töölön sairaala

text: Verenluovutus toimi yli neljännesvuosisadan ajan näissä varsin vaatimattomissa oloissa kunnes Punainen Risti sai valmiiksi uuden varta vasten suunnitellun ja rakennetun toimitalon Kivihaassa.


title: Hendrik-Ido-Ambacht

text: Hendrik-Ido-Ambacht on Alankomaissa, Etelä-Hollannin provinssissa sijaitseva kunta. Asukkaita kunnassa on 25 120 (30.6.2008) ja väestötiheys on 2 341 as./km². Kunnan pinta-ala on 11,99 neliökilometriä, josta vettä on 1,26 km². Hendrik-Ido-Ambachtin pormestari on Herman Jonker. Kunnan keskuspaikkakunta on samanniminen, kuin kuntakin.


title: Hendrik-Ido-Ambacht

text: Kunta sijaitsee IJsselmonden saarella. Hendrik-Ido-Ambachtin naapurikunnat ovat Alblasserdam koillisessa, Papendrecht kaakossa, Zwijndrecht lounaassa ja Ridderkerk luoteessa.


title: Hendrik-Ido-Ambacht

text: Hendrik-Ido-Ambachtin ystävyyskunta on Bergen Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa.


title: Hendrik-Ido-Ambacht

text:
Hendrik-Ido-Ambachtin alueella on ollut asutusta jo noin 1 000 vuotta. Eläintenkasvatus ja maanviljely ovat olleet alueen pääelinkeinoja. Myös kaikki maa on ollut dordrechtiläisen ylimystön omistuksessa tai kontrollissa. Aikoinaan naapurimaa Saksan nopean teollisuuden kasvun vuoksi kaksi Hendrik-Ido-Ambachtin asukasta perusti paikkakunnalle laivanromutustelakan. Tämän vuoksi Hendrik-Ido-Ambacht alettiin tuntea maailmanlaajuisesti "laivanromutuskylänä".
Vuonna 1855 Sandelingen-Ambachtin kunta yhdistyi Hendrik-Ido-Ambachtiin, joka oli yhdistymiseen saakka tunnettu nimellä "Hendrik-Ido-Schildmanskinderen-Ambacht en de Oostendam".


title: Oleyres

text: Oleyres on kylä ja entinen kunta Sveitsissä, Vaud’n kantonin Broye-Vullyn piirikunnassa (). Kunnan pinta-ala oli 1,92 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli 240 (31.12.2010). Kylä sijaitsee 550 metriä merenpinnan yläpuolella Payernesta koilliseen.


title: Oleyres

text: Oleyres yhdistettiin Avenchesiin 1.7.2011 . Oleyreksen naapurikunnat olivat Avenches pohjoisessa, Misery-Courtion idässä, Léchelles etelässä ja Domdidier lännessä. Kolme viimeisenä mainittua kuuluvat Fribourgin kantoniin.


title: Oleyres

text: Ensimmäinen maininta paikkakunnasta on vuodelta 1228, jolloin paikkakunta tunnettiin nimellä "Oleres". Paikkakunta on tunnettu myös nimillä "Olyeres" (1239), "Olleres" (1255), "Olieres" (1272), "Oleires" (1340) sekä 1300-luvulla myös "Olleyres", "Oleyre", "Oleire" ja "Oleyres".


title: Nollaenergiatalo

text: Nollaenergiatalo on rakennus, joka tuottaa energiaa yhtä paljon kuin kuluttaa. Kokonaiskulutuksen summa vuositasolla on nolla. Nollaenergiatalolle ei kuitenkaan ole tarkkaa vakiintunutta määritelmää; tuotannon ja kulutuksen vertailuperiaatteita on useita.


title: Nollaenergiatalo

text: Nollaenergiatalon määritelmät vaihtelevat. Energiataseen laskennassa voidaan käyttää esimerkiksi "taloudellista periaatetta" (rakennuksen tuottama energia myydään ulos, ja sen arvo on yhtä paljon kuin sisään ostetun energian arvo), "laadullista periaatetta" (rakennuksessa käytetään vain uusiutuvaa energiaa, joka voidaan tuottaa muuallakin) tai "energiariippuvuuden periaatetta" (rakennus on riippumaton muista energialähteistä).


title: Nollaenergiatalo

text: Suomessa nollaenergiatalo on esimerkiksi VTT:n mukaan järkevintä määritellä "energian kokonaiskulutuksen" perusteella vuositasolla. Tällöin rakennuksessa tuotetun uusiutuvan energian ylijäämä on oltava vähintään yhtä paljon kuin on kulutetun uusiutumattoman energian määrä.


title: Plusenergiatalo

text: Plusenergiatalo on rakennus, joka tuottaa energiaa yli oman tarpeen. Ylijäämä voidaan esimerkiksi myydä valtakunnanverkkoon. Kokonaiskulutuksen vuosisumma on positiivinen. Plusenergiatalolle ei kuitenkaan ole tarkkaa vakiintunutta määritelmää. Periaatteiltaan plusenergiatalo on nollaenergiatalon kaltainen, mutta tuotetun energian määrä ylittää kulutetun energian määrän.


title: Tatariansalmi

text: Tatariansalmi () on Tyynenmeren salmi, joka erottaa Sahalinin saaren Venäjän kaukoidän kaakkoisrannikosta. Salmi yhdistää toisiinsa Japaninmeren ja Ohotanmeren. Se on noin 900 kilometriä pitkä ja varsin matala, syvimmillään 20 metriä. Kapeimmillaan salmi on vain 7,3 kilometriä leveä.


title: Tatariansalmi

text: Tatariansalmen eteläosan yli kulkee junalauttayhteys mannermaalta Vaninon kaupungista Holmskiin Sahalinille.


title: Tatariansalmi

text: Salmen nimi juontuu 1800-luvulle asti vallinneesta tavasta kutsua tataareiksi kaikkia Siperian turkkilaissukuisia kansoja.


title: Scott Shannon

text: Scott Shannon on yhdysvaltalainen radio-DJ ja nykyinen WPLJ-radioaseman ohjelmajohtaja.


title: Scott Shannon

text: Shannon aloitti uransa radiossa vuonna 1969 Mobilessa, Alabamassa 17-vuotiaana. Sen jälkeen hän työskennellyt muun muassa Atlantassa, Washingtonissa, Tampassa, Los Angelesissa ja New Yorkissa.


title: Scott Shannon

text: "Radio and Records" -lehti on valinnut Shannonin viimeisen 20 vuoden merkittävimmäksi ohjelmasuunnittelijaksi.


title: Scott Shannon

text: Scott Shannon nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 2006. Hänet on nimetty myös NAB Hall of Fameen ja Rock and Roll Hall of Fameen.


title: Kari Neilimo

text: Kari Kullervo Neilimo (s. 31. maaliskuuta 1944 Viipuri) on suomalainen vuorineuvos. Taloustieteiden tohtori Neilimo on toiminut muun muassa kolmen yliopiston professorina, Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) pääjohtajana ja Yleisradion sekä Tampereen yliopiston hallitusten puheenjohtajana. Hän on toiminut myös Suomen vapaamuurareiden yhdyskuntasuhteiden suurneuvojana. Neilimo on arvostettu johtamiskouluttaja erityisalanaan strateginen johtaminen.


title: Kari Neilimo

text: Neilimo on koulutukseltaan taloustieteiden tohtori, joksi hän valmistui vuonna 1975 Tampereen yliopistosta. Hänen väitöskirjansa on nimeltään "Kehitysaluepoliittisten toimenpiteiden yritystaloudellinen tehokkuus". Akateemisella urallaan Neilimo on toiminut liiketalouden professorina Lapin korkeakoulussa (1989–1991), Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa (1991–2000) ja Tampereen yliopistossa (2000–2002). Hän on työskennellyt myös muun muassa tutkijana ja lehtorina Vaasan kauppakorkeakoulussa sekä taloustieteen lehtorina ja laskentatoimen apulaisprofessorina Tampereen yliopistossa.


title: Kari Neilimo

text: Vuodesta 1991 Neilimo oli Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) hallintoneuvoston puheenjohtaja. Elokuussa 2002 hänestä tuli SOK:n pääjohtaja Jere Lahden jälkeen ja hän toimi tehtävässä heinäkuun loppuun 2007, jolloin siirtyi eläkkeelle. Neilimo aloitti S-ryhmässä vuonna 1988, jolloin hänestä tuli Pirkanmaan Osuuskaupan hallituksen jäsen. Neilimolle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi vuonna 2007.


title: Kari Neilimo

text: Neilimo toimi Yleisradion hallituksen puheenjohtajana vuosina 2008–2014. Ennen puheenjohtajanimitystä Neilimo oli ollut Ylen hallituksen jäsen vajaan vuoden. Hänen muita luottamustehtäviään ovat olleet muun muassa Kaupan Liiton hallituksen, HelsinkiMission valtuuskunnan sekä Suomen Punaisen Ristin Hämeen piirin hallituksen puheenjohtajuudet. Syyskuussa 2009 hänet valittiin Tampereen yliopiston hallituksen puheenjohtajaksi, mutta puheenjohtajuus jäi yhteen kauteen. Huhtikuusta 2010 lähtien Neilimo on toiminut investointipankki Aalto Capitalin senior advisor -neuvonantajana. Vuonna 2016 Neilimo aloitti hallituksen puheenjohtajana pirkanmaalaisessa kiinteistöalan pääomasijoitusyhtiö Kiinteistötarina Oy:ssa. Neilimo on Särkänniemi Oy:n hallituksen jäsen.


title: Kari Neilimo

text: Neilimo on ollut naimisissa vuodesta 1968 ja hänellä on kolme aikuista lasta.


title: Aitotonnikalat

text: Aitotonnikalat ("Thunnus") on tonnikalojen ryhmään kuuluva suku. Siihen kuuluu kahdeksan lajia. Suvun suurimmat lajit, tonnikala ja idäntonnikala, voivat painaa yli 500 kiloa.


title: Aitotonnikalat

text: Tonnikalat ovat lämminverisiä kaloja; niiden liha on punaista, koska siinä on myoglobiinia, joka sitoo happea vereen, ja siksi niiden ruumiinlämpö voi nousta korkeammaksi kuin ympäröivän meriveden lämpötila.


title: Engagement-markkinointi

text: Engagement-markkinointi on markkinointia, jonka tavoite on sitouttaa asiakas yritykseen tai yrityksen brändiin tekemällä markkinoinnin sisältö merkittäväksi asiakkaalle ja yritykselle. Termin luojana pidetään Alan Moorea, joka on kirjoittanut yhdessä Toni Ahosen kanssa kirjan Communities Dominate Brands. Engagement-markkinoinnin tarkoituksena on hallita markkinointiviestintää moneen kanavaan jakautuneessa tiedotusympäristössä, parantaa markkinoinnin taloudellista tehokkuutta osallistuttamalla asiakas markkinaviestintään.


title: Engagement-markkinointi

text: Engagement-mallin asiakakassuhteen etenemisestä vaiheet ovat


title: Engagement-markkinointi

text: Engaragement-mallin mukaan sanoman istuttaminen asiakkaaseen massamarkkinoinnin keinoin on tehotonta, koska massaviestintä vaikuttaa vain heikosti ostokäyttäytymiseen.


title: Perfluorioktaanihappo

text: Perfluorioktaanihappo eli PFOA on keinotekoinen happo, jota käytetään muun muassa Teflonin aineosana. Perfluorioktaanihappo kuuluu perfluorattuihin yhdisteisiin (PFAS), jotka kestävät hyvin lämpöä sekä hylkivät vettä ja öljyä.


title: Perfluorioktaanihappo

text: Teflonin kehittäjäyritys DuPont määrättiin joulukuussa 2005 maksamaan Yhdysvaltojen ympäristöministeriölle EPA:lle suuret korvaukset haitallisia kemikaaleja koskevan ilmoitusvelvollisuuden rikkomisesta. DuPont on pitänyt yli 20 vuotta omana tietonaan, että teflonin olennainen valmistuksessa käytetty komponentti, perfluorioktaanihappo eli PFOA, saattaa olla haitallinen ihmisille ja ympäristölle. DuPontin mukaan teflonilla käsitellyt kuluttajatuotteet ovat turvallisia eikä niihin jää aineesta pitoisuuksia. Amerikkalaisen ympäristöjärjestön Environmental Working Groupin (EWG) mukaan PFOA on eläinkokeissa aiheuttanut muun muassa syöpää ja kehitysvammoja.


title: Perfluorioktaanihappo

text: Perfluorioktaanihapon kemiallinen kaava on CHFO, moolimassa 414,07 g/mol, sulamispiste 55–56 °C, kiehumispiste 189–192 °C, suhteellinen tiheys 1,8 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 3,4 g/L ja CAS-numero 335-67-1.


title: Tuomi-Nikula

text: Tuomi-Nikula on sukunimi ja voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Wehrmacht (yhtye)

text: Wehrmacht oli Yhdysvalloissa vuonna 1985 perustettu crossover thrash -yhtye. Yhtye julkaisi kaksi täysipitkää albumia; "Shark Attack" (1987) ja "Biermacht" (1989). Bändin sanoitukset käsittelevät kauhua ja olutta.


title: Ruko

text: Ruko on entisaikaisen heinänkorjuun termi, jolla tarkoitettiin niitylle yön tai sateen ajaksi tehtyä pientä heinäkekoa.


title: Ruko

text: Ruko tehtiin haravoimalla levällään kuivuvista heinistä lepeitä (rullia), joita pinottiin ristikkäin ru'oksi. Rakenteesta tuli kekomainen ja suhteellisen ilmava. Ru'ossa kuivuvat heinät säilyivät kuumenematta ja kostumatta yön yli tai lyhyehkön sateen ajan. Aamulla tai sateen jälkeen ru'ot hajotettiin sängelle kuivumaan, tai jos ne oli tehty jo täysin kuivuneesta heinästä, ne kannettiin tai ajettiin talvisäilytyspaikalle. Ru'on korkeus oli tyypillisesti metrin ja puolitoista välillä. Ru'oissa säilytetyn heinän kuljetukseen varastoitavaksi oli useampia tapoja. Varastointiin käytettiin suovaa l. kekoa, pielestä tai latoa. Kokonaisia rukoja kuljetettiin sapilailla, jotka olivat kaksi sileää riukua, joita kaksi peräkkäin kävelevää ihmistä kantoi välissään. Kokonaisia rukoja kuljetettiin myös hevosen vetämillä rukolehdoilla, jotka olivat poikkipuulla yhdistettyjä lehteviä, hoikkia koivuja. Hevosta käytettiin kuitenkin heinätöissä harvoin. Kokonaisia rukoja tai vähän pienempiä määriä kannettiin myös selässä taakkavitsalla ja joskus hurstilla.


title: Ruko

text: Vaikka rukoa käytettiin heinien määrän mittaamiseen, oli sen koko melko mielivaltainen, sillä sen suuruudelle ei ole vanhoissa tilikirjoissa tarkkaa määritelmää. Savossa katsottiin 1500-luvulla parmaaseen menevän neljä rukoa. Sanan kirjallinen ensiesiintymä on noin 1580 Herra Martin kopioimassa kuningas Kristoferin maanlain suomennoksessa. Ru'on koko riippuu paljolti heinän ominaisuuksista, onko se hienoa vai karkeaa, lyhyttä vai pitkää jne.


title: Tasmanianruohokaija

text: Tasmanianruohokaija ("Neophema chrysogaster") on äärimmäisen uhanalainen Australiassa elävä papukaijalintu.


title: Tasmanianruohokaija

text: Tasmanianruohokaija kasvaa 22–25 senttimetriä pitkäksi. Se on ruumiinväriltään pääasiassa vihreä, mutta varsinkin sen pyrstö on pääasiassa keltainen. Sen kannan nykyiseksi kooksi arvioidaan enää noin 150 yksilöä, ja ne elävät vain noin 3 100 neliökilometrin alueella.


title: Henry Carr

text: Henry William Carr (27. marraskuuta 1942 Montgomery, Alabama – 29. toukokuuta 2015 Griffin, Georgia) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija ja kaksinkertainen olympiavoittaja Tokiosta 1964. Hän pelasi myös amerikkalaista jalkapalloa NFL:ssä.


title: Henry Carr

text: Carr oli 1960-luvun alkupuolen suurimpia pikajuoksijalahjakkuuksia. Lukioaikanaan hän oli osavaltion mestari, ja opiskellessaan Arizona Staten yliopistossa Carr saavutti kolme kansallista yliopistomestaruutta.


title: Henry Carr

text: Vuonna 1963 Carr juoksi Tempessä 220 jaardia aikaan 20,3, mikä oli samalla 200 metrin maailmanennätys. Seuraavana vuonna hän paransi Sacramentossa ennätykset lukemaan 20,2.


title: Henry Carr

text: Tokion olympialaisissa Carr voitti 200 metriä silloisella olympiaennätysajalla 20,3 huolimatta 0,78 m/s puhaltaneesta vastatuulesta. Sähköaika oli 20,36. 4 × 400 metrin viestijuoksussa Carr oli maailmanennätyksen 3.00,7 tehneen Yhdysvaltain joukkueen ankkuri. Hänen epävirallinen osuusaikansa oli 44,5.


title: Henry Carr

text: Yliopistoaikansa jälkeen Carr pelasi amerikkalaista jalkapalloa NFL:ssä New York Giantsin riveissä vuosina 1965–1967 takapuolustajana.


title: Henry Carr

text: Carr nimettiin Yhdysvaltain yleisurheilun Hall of Fameen vuonna 1997.


title: Henry Carr

text: Carr kuoli Georgian Griffinissä 29. toukokuuta 2015 syöpään 72 vuoden iässä.


title: Jorma Tuomi-Nikula

text: Jorma Tuomi-Nikula (29. heinäkuuta 1944 Vihti – 18. helmikuuta 2015 Keuruu) oli suomalainen toimittaja, tietokirjailija ja kriitikko. Hän teki monipuolisen uran mainosalalla, tiedottajana ja toimittajana sanomalehti "Keskisuomalaisessa" sekä tietokirjailijana.


title: Jorma Tuomi-Nikula

text: Tuomi-Nikula aloitti "Keskisuomalaisen" Keuruun aluetoimituksessa vuonna 1978 ja jäi eläkkeelle ulkomaantoimittajan tehtävästä vuonna 2004. Hän oli perehtynyt erityisesti merenkulun historiaan, Suomen autonomian ajan historiaan, kriisitiedottamiseen ja laivojen pienoismalleihin. Hänen yhdessä vaimonsa Päivi Tuomi-Nikulan kanssa kirjoittama teos "Keisarit kesälomalla Suomessa" (2002) sai vuonna 2003 Valtion tiedonjulkistamispalkinnon.


title: Jorma Tuomi-Nikula

text: Tuomi-Nikula asui puolisonsa kanssa Keuruulla. He saivat neljä lasta sekä neljä lastenlasta.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Aurinkoarkkitehtuuri tarkoittaa Auringon säteilyn, valon ja lämmön, hyödyntämistä rakennuksissa ottamalla Aurinko huomioon arkkitehtuurissa. Aurinkoarkkitehtuuri voi olla "passiivista" (yksinkertaista, luonnollista) tai "aktiivista" (monimutkaisempaa sähköön perustuvaa teknologiaa hyödyntävää). Aurinkoarkkitehtuuria voidaan hyödyntää kaikenlaisissa rakennuksissa omakotitaloista pilvenpiirtäjiin: käytännössä sitä hyödynnetäänkin laajasti valaistuksessa ikkunoiden avulla. Aurinkoarkkitehtuuri on ekorakentamista, sillä Auringon säteilyn energia on ilmaista, uusiutuvaa ja saasteetonta, ja se on perustava osa nollaenergiatalojen suunnittelua.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Aurinkoarkkitehtuurissa tarvitaan yksinkertaistetusti lämmityskäytössä seuraavat elementit: 1) auringonpaisteen sisältämää energiaa 2) lämpöä sitova rakenne 3) säätömekanismi(t) energiamäärän säätelyyn.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Aurinkoenergiaa voidaan hyödyntää avaamalla rakennus aurinkoiseen suuntaan; pohjoisella pallonpuoliskolla etelään ja eteläisellä pallonpuoliskolla pohjoiseen päin. Rakennus imee Auringon säteilyenergiaa esimerkiksi suurten ikkunoiden ja absorboivien rakennusosien avulla, ja ulkovaippa suljetaan Auringosta poispäin. Aurinkoarkkitehtuurisessa otetaan huomioon Auringon kulkureitti joka vaihtelee vuoden aikana ja vuorokauden mittaan. Aurinkoarkkitehtuuri vähentää muun lämmitysenergian tarvetta talviaikaan ja jäähdyttämisen tarvetta kesäaikaan.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Passiivisessa aurinkorakentamisessa otetaan huomioon Auringon kulku vuoden aikana, minkä ansiosta Aurinko paistaa kesällä korkealta ja talvella talvipäivänseisauksena 47 astetta kesäpäivänseisausta matalammalta. Kääntöpiirien välinen etäisyys on 47 astetta. Auringon korkeus kesäpäivänseisauksena, jolloin Auringon zeniitti on 23,5 astetta pohjoista leveyttä, voidaan laskea leveyspiirin avulla: 90 asteesta eli suorasta kulmasta vähennetään leveyspiirin mukainen asteluku, joka on Helsingin tapauksessa noin 60 astetta pohjoista leveyttä, ja tulokseen lisätään kesäpäivänseisauksen zeniittiaseman mukainen 23,5 astetta. Kesäpäivänseisauksena Aurinko paistaa Helsingissä siis noin 53,5 asteen korkeudelta. Esimerkiksi New York (noin 40,5 astetta pohjoista leveyttä) sijaitsee 19,5 astetta Helsinkiä etelämpänä, ja siten kesäpäivänseisauksena Aurinko paistaa siellä korkeammalta, noin 73 asteen korkeudelta.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Taulukoiden asteluvut tarkoittavat Auringon korkeutta keskipäivällä, jolloin Aurinko on korkeimmillaan. Päivämäärät menevät näin, jotta Auringon korkeus menee tasan molemmilla vuoden puoliskoilla.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Insolaatio tarkoittaa Auringon säteilyvoimakkuutta, ja sitä mitataan kilowattitunteina neliömetriä kohden vuorokaudessa. Insolaatioon vaikuttavat muun muassa Auringon kulma, maanpinnan kaltevuus ja pilvisyys. Vuorokauden insolaatio on vuorokauden keskimääräinen insolaatio, ja siten aurinkoisina tunteina lämpösäteily neliömetriä kohden on yötä suurempi. Korkeilla leveysasteilla, kuten Suomessa, insolaatio on talvella alhainen, aurinkotunteja on vähän ja siten Auringosta saatava lämpöhyöty on eteläisempiä alueita huomattavasti vähäisempi.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Auringon säteilyä estävät pilvisyys, muut rakennukset ja puut.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Auringon energiaa voidaan käyttää rakennusten lämmittämiseen ikkunoiden ja absorboivien materiaalien avulla. Aurinkoenergian potentiaali lämmityskäytössä on suurempi mitä lähempänä sijainti on päiväntasaajaa, sillä silloin auringonpaisteessa on enemmän energiaa, ja toisena tekijänä mitä enemmän lämmitystarvetta tarvitaan vuoden aikana. Suuri potentiaali on mantereisen ilmaston alueilla (esimerkiksi Yhdysvaltain keskiosissa ja Pohjois-Kiinassa), kylmien merivirtojen viilentämillä alueilla (esimerkiksi Yhdysvaltain koillisosassa ja Japanin Hokkaidōssa) ja vuoristoalueilla (esimerkiksi Alpeilla ja Balkanvuorilla).


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Peseytymiseen ja käsien pesemiseen, tiskaamiseen ja vaatteiden pesemiseen tarvittavaa vettä voidaan lämmittää passiivisesti aurinkokeräimillä.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Auringon energiaa voidaan käyttää jäähdyttämiseen siten, että viileää ilmaa vedetään maan alle sijoitetun putken kautta rakennuksen sisälle. Jäähdyttäminen perustuu siihen, että maa pysyy kesäisin viileänä. Ilman vetämiseen käytetään lämmetessään ylöspäin kohoavaa ilmaa, jolloin lämmin poistoilma päästetään katolta ulos ja viileä korvausilma virtaa maan alle sijoitetun putken kautta sisään. Silloin kun jäähdytystarve kasvaa, lämmin ilma kohoaa nopeammin ylöspäin ja vastaavasti viileää ilmaa tulee tällöin tilalle enemmän. Jäähdytyksen toiminta on siis periaatteessa automaattista. Lämpimän ilman muuttuessa viileämmäksi ilman suhteellinen kosteus nousee, joten ilman viilentyessä ilmasta on tehtävä kuivempaa, jotta se olisi rakennuksen sisälle soveltuvaa.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Auringonvaloa eli päivänvaloa voidaan hyödyntää valaistuksessa esimerkiksi tavallisten ikkunoiden, kattoikkunoiden ja lasikatosten avulla. Kattoikkunoiden ja lasikatosten täytyy olla lämpösäteilyä heijastavia, koska muuten rakennus lämpenisi turhaan sisältä kesäisin. Valoa kuljettavien putkien (engl. "light tube") avulla myös maanalaisiin tiloihin voidaan tuoda valoa. Valoa voidaan myös kuljettaa kerrosten välillä esimerkiksi rakennuksen katolta alempiin kerroksiin. Passiivisen valaistuksen puutteena on se, että jos aurinko ei paista, niin valaistusta ei saada. Päivänvaloa hyödyntämällä voidaan kuitenkin pienentää sähkövalaistuksen tarvetta aurinkoiseen aikaan.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Auringosta peräisin oleva lämpö saadaan pidettyä rakennuksen sisällä käyttämällä riittävästi lämpöeristeitä rakenteissa. Eristämisessä voidaan noudattaa matalaenergiataloille asetettuja määräyksiä. Ikkunoiden tulee olla energiatehokkaita, sillä niistä täytyy tulla enemmän energiaa rakennuksen sisälle, kuin niiden kautta karkaa ulos.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Rakennuksen julkisivun tulisi olla mahdollisimman hyvin kohti päiväntasaajaa eli pohjoisella pallonpuoliskolla etelään ja eteläisellä pallonpuoliskolla pohjoiseen. Rakennuksen tulisi olla leveä päiväntasaajan suunnassa, jotta auringonpaiste saataisiin maksimoitua. Julkisivulla tulisi olla suuret paljon auringonpaistetta sisään päästävät ikkunat. Kesäaikaan auringonpaiste ei kuitenkaan saisi turhaan lämmittää sisäilmaa, jolloin esimerkiksi ikkunan ulkopuolisilla ikkunaluukuilla paiste voidaan estää.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Suunnittelussa on huomioitava ikkunoiden läpäisemä suuri lämmitysenergia kesäisin (säteilyteho 1 000 W/m²) joka vaatii jäähdytystä tai ikkunoiden peittämistä/varjostamista, sekä lämmityskautena ikkunan seinärakenteita heikompi lämmönpitävyys, joka on noin kuudesosa normaalin seinärakenteen vastaavasta. Rakennuksen vuoden lämmitystehosta vaaditaan noin 80 prosenttia talviaikaan, jolloin hyvinkin suunnatun ikkunan läpäisemä lämmittävä säteilyteho on suhteellisen pieni. Suunnittelussa tulee huomioida energiatalouden kokonaisuus ja ratkaisujen toimivuus niin kesällä kuin talvella.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Auringon kulkureittiä hyödyntäen voidaan varjostaa erilaisilla ratkaisuilla siten, että Aurinko ei paista kesällä esimerkiksi ikkunoista sisään, mutta syksystä talveen mentäessä yhä enemmän sisätilaa lämmittäen. Lisäksi puita voidaan istuttaa varjostamaan rakennuksen kattoa, ja puskia estämään esimerkiksi pohjoisia kylmiä tuulia.


title: Aurinkoarkkitehtuuri

text: Auringon säteilyn lämpövaikutukseen vaikuttaa myös materiaalin lämpösäteilyn absorptiokyky. Esimerkiksi Aurinkoon päin olevan ikkunan alle voidaan laittaa tummia savilaattoja, jotka absorboivat lämpösäteilyä. Rakennuksen katto ja seinät voidaan tehdä lämpösäteilyä heijastaviksi.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Brittiläinen yksikköjärjestelmä () on Isossa-Britanniassa ja monissa muissa kansainyhteisön maissa vanhastaan käytössä ollut mittayksikköjärjestelmä. Siihen perustuu suurelta osin myös muun muassa Yhdysvalloissa käytössä oleva yksikköjärjestelmä ("U.S. Customary System"), jossa kuitenkin nesteiden tilavuusyksiköt ovat samannimisiä, mutta hieman erisuuria kuin brittiläisessä järjestelmässä.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Brittiläinen järjestelmä on kehittynyt nykyiselleen vähitellen vuosisatojen kuluessa. Sen yksiköt on alkujaan määritelty toisistaan riippumatta, usein ihmisruumiin osien mukaisesti, mutta nykyisin ne on standardoitu niin, että saman suureen yksikköjen suhteet ovat kokonaislukuja, joskaan eivät kymmenjärjestelmän mukaisia. Koska nykyisin on lisäksi määritelty, että jaardi on tarkalleen 0,9144 metriä ja pauna tarkalleen 453,59237 grammaa, voidaan muidenkin brittiläisten yksiköiden suuruudet SI-yksikköinä ilmoittaa tarkasti.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Nykyisin ollaan brittiläistä järjestelmää käyttävissä maissakin vähitellen siirtymässä SI-järjestelmään osittain brittiläisten yksiköiden hankalien muuntokertoimien, osittain kansainvälisten yhteyksien vuoksi. Monissa yhteyksissä vanhoja yksiköitä kuitenkin edelleen käytetään. Muutamat niistä ovat kansainvälisestikin laajassa käytössä. Esimerkiksi laivojen tilavuudet ilmoitetaan kaikkialla maailmassa rekisteritonneina. Maaöljyä mitataan kansainvälisessä kaupassa barreleina ja kultaa troy-unsseina.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Pinta-alan yksiköt ovat brittiläisessäkin järjestelmässä pituusyksiköiden neliöitä:


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Varsinkin maatalousmaan pinta-alan yksikkönä käytetään myös eekkeriä (). Yksi eekkeri on 10 neliöchainia eli 4840 neliöjaardia = 4046,856422 m. Eekkeri on sellaisen suorakulmion pinta-ala, jonka pitkän sivun pituus on yksi furlong ja lyhyen yksi chain. Yksi square furlong on siis 10 eekkeriä.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Tilavuusyksikköinä voidaan käyttää pituusyksiköiden kuutioita. Suurempia kuin kuutiojaardia ei kuitenkaan juuri käytetä.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Laivojen tilavuuden yksikkö, rekisteritonni, on 100 kuutiojalkaa eli 2,83164846592 m.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Nestemäisille ja toisinaan kiinteillekin aineille käytetään edellisistä poikkeavia mittayksiköitä, ns. vetomittoja. Ne ovat kuitenkin eri suuria brittiläisessä ja amerikkalaisessa järjestelmässä. Perustana on kummassakin maassa gallona. Britanniassa gallona on määritelty 10 vesipaunan tilavuudeksi. Nykyisin määritelmää on tarkennettu niin, että kyseessä on 10 paunan tilavuus tietyssä lämpötilassa ja paineessa, jossa sen tiheys SI-yksikköinä on 0,998 859 g/ml. Britanniassa samoja yksiköitä käytetään myös kiinteille aineille. Yhdysvalloissa käytetään nesteille vanhempaa järjestelmää, jossa gallona on määritelty tarkalleen 231 kuutiotuumaksi. Kiinteille aineille käytetään suurelta osin saman nimisiä, mutta hieman suurempia yksiköitä, jotka on määritelty siten, että bushel on tarkalleen 2150,42 kuutiotuumaa.. Näin ollen brittiläinen gallona on noin 4,5461 litraa, amerikkalainen gallonan nestemitta tarkalleen 3,785 411 784 litraa ja kiinteiden aineiden gallona noin 4,404 883 770 86 litraa.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text:
Brittiläinen järjestelmä on ollut käytössä myös muun muassa Australiassa ja Etelä-Afrikassa, amerikkalainen Yhdysvaltojen lisäksi Kanadassa sekä eräissä Karibianmeren saarivaltiossa.
Muut yksiköt ovat seuraavat:


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Lisäksi on vielä muita, harvinaisempia yksiköitä, joita käytetään tai on käytetty vain tietyille tavaralajeille.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Massan perusyksikkö on pauna (), joka on nykyisin määritelty tarkalleen 453,59237 grammaksi. Muut yleisessä käytössä olevat yksiköt ovat:


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Näitä on käytetty sekä massan että painon ja sen mukaisesti muunkin voiman yksikköinä. Voiman yksikkönä ne tarkoittavat voimaa, jolla maa vetää puoleensa vastaavan yksikön suuruista massaa. Arkielämässä ei yleensä ole merkitystä sillä, käsitetäänkö ne massan vai painon yksiköiksi, mutta tieteessä ero on tärkeä, samoin myös muodostettaessa johdannaisyksiköitä esimerkiksi energialle, teholle ja paineelle. Brittiläisessä "absoluuttisessa" järjestelmässä ("British absolute system") pauna on määritelty massayksiköksi, varsinkin insinöörien käyttämässä "gravitaatiojärjestelmässä" ("British gravitational system") sitä vastoin voimayksiköiksi.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Muutamille tavaralajeille käytetään kuitenkin näistä poikkeavia yksiköitä. Tärkeimmät niistä ovat apteekkitavaroiden ja jalometallien yksiköt. Molemmissa perusyksikkönä on grain, joka on 1/7000 paunaa (64,79891 mg). Myös apteekkarin unssi on yhtä suuri kuin kullan yksikkönä käytetty troy-unssi, mutta muuten yksiköt poikkeavat toisistaan.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Jalokivien massayksikkönä käytetään brittiläistä karaattia, joka on 205,3 mg, siis hieman suurempi kuin useimmissa maissa käytetty ns. metrinen karaatti, joka on tasan 200 mg.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Brittiläiseen yksikköjärjestelmään liittyvä mekaanisen energian yksikkö on jalkanaula (). Se on energiamäärä, joka tarvitaan yhden paunan painon nostamiseksi yhden jalan korkeuteen, ja se on 1,35581795 joulea. Lämpöenergian yksikkö, "British thermal unit", BTU on lämpömäärä, joka tarvitaan lämmittämään yksi pauna vettä yhden Fahrenheit-asteen verran, noin 1,06 kilojoulea.


title: Brittiläinen yksikköjärjestelmä

text: Tehon yksikkönä käytetty brittiläinen hevosvoima on teho, jolla voidaan nostaa 33 000 paunan massa nopeudella 1 jalka minuutissa; se on 745,699872 W wattia eli hieman suurempi kuin muissa maissa käytetty hevosvoima, joka on noin 735,5 wattia.


title: Sergio Pignedoli

text: Sergio Pignedoli (4. kesäkuuta 1910 – 15. kesäkuuta 1980) oli italialainen kirkonmies, joka sai katolisen vihkimyksensä papiksi 1. huhtikuuta 1933 ja piispaksi 11. helmikuuta 1951. Hänestä tehtiin vuonna 1973 kardinaali, ja hän osallistui vuoden 1978 kahteen konklaaviin.


title: Sergio Pignedoli

text: Pignedoli syntyi Reggio Emiliassa ja opiskeli seminaarissa siellä. Muita opintojaan hän suoritti Milanossa Katolisessa yliopistossa sekä Roomassa Paavillisessa lateraaniyliopistossa ja Paavillisessa gregoriaanisessa yliopistossa. Pappisuransa aikana hän toimi muun muassa sotilaskappalaisena toisessa maailmansodassa.


title: Sergio Pignedoli

text: Pignedoli pääsi vuonna 1955 Milanon apulaispiispaksi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen vuosina 1962–1965. Hän toimi myös kirkon diplomaattisissa tehtävissä Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Kanadassa. Hänestä tuli vuonna 1967 Kansojen evankelisaation kongregaation sihteeri. Vuonna 1973 hän nousi Uskontojen välisen dialogin paavillisen neuvoston puheenjohtajaksi, jona hän toimi kuolemaansa saakka.


title: Vukovar

text: Vukovar on reilun 30 000 asukkaan kunta ja kaupunki Kroatian itäosassa Vuka- ja Tonava-jokien yhtymäkohdassa. Kaupunki on Kroatian tärkein jokisatama.


title: Vukovar

text: Historiansa aikana Vukovar on kuulunut Kroatian, Bulgarian ja Ottomaanien valtakuntiin. Kaupungin nimi tulee Vuka-joesta sekä unkarin kielen linnaa tarkoittavasta sanasta "vár". Kroatian sodassa serbijoukot hävittivät kaupungin lähes maan tasalle ja tappoivat runsaasti siviileitä Vukovarin piirityksessä.


title: Vukovar

text: Koko kunnan asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennassa 31 670. Asukkaista kroaatteja oli 57,46 prosenttia ja serbejä 32,88 prosenttia. Lisäksi kaupungissa asuu runsaasti muita kansallisuuksia.


title: Murdershock

text: Murdershock on vuonna 2005 perustettu riihimäkeläis-helsinkiläinen yhtye, joka soittaa thrash/death-tyylistä metallimusiikkia. Se alkoi vuonna 2005 kitaristi Willen ja basisti Jukan sivuprojektina. He soittivat aiemmin melankolisemmassa yhtyeessä ja halusivat soittaa raskaampaa ja nopeampaa musiikkia.


title: Murdershock

text: Murdershock on tähän mennessä julkaissut kaksi demoa ja yhden EP:n, jotka ovat lähes poikkeuksetta saaneet positiivista palautetta arvosteluissa. Yhtye julkaisi joulukuussa 2007 uusimman demonsa "Aborted Evolution", jonka myötä yhtye solmi levytyssopimuksen kesän 2008 alussa. Sen jälkeen yhtye teki kiireisen keikkakesän ja on nyt äänittänyt debyyttialbuminsa, joka julkaistiin 13. toukokuuta 2009.


title: Valokuvateos

text: Valokuvateos on teostasoon yltävä valokuva. Teostasoon yltääkseen valokuvan on ilmennettävä valokuvaajan persoonallista leimaa siten, että kukaan muu valokuvaaja ei olisi päätynyt samanlaiseen lopputulokseen. Suomen tekijänoikeuslaissa valokuvat luokitellaan teoskynnyksen ylittäviin valokuvateoksiin, jotka ovat oikeutettuja samanlaiseen tekijänoikeussuojaan, kuin muutkin taideteokset ja ei-teoskynnyksen ylittäviin valokuviin, joiden suoja-aika on lyhyempi. Toisin sanoen kaikki valokuvat, jotka ylittävät teostason ovat suojattuja 70 vuotta tekijän kuolemasta huolimatta siitä, minä vuonna kuva on otettu.


title: Chris Edgerly

text: Christopher Edgerly (s. 6. elokuuta 1969 Silver Spring, Maryland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä


title: Chris Edgerly

text: Edgerly syntyi Silver Springissä, Marylandissa, josta hän muutti kaksivuotiaana äitinsä ja kahden veljensä kanssa Savannahiin, Georgiaan. Edgerly kävi Benedictine Military High Schoolia, jonka jälkeen hän jatkoi opiskeluaan Georgian yliopistossa, jossa hän opiskeli journalismia. Tuona aikana Edgerly pelasi yhden lukuvuoden rugbya ja kokeili stand up -komiikkaa huonetovereittensa suostuttelun myötä. Lopulta hän teki kiertueita pitkin Yhdysvaltoja kymmenen vuotta, jonka aikana Edgerly esiintyi myös televisiossa. Tuona aikana hän asui Orlandossa, josta Edgerly muutti vuonna 1997 Los Angelesiin. Muuton myötä hän ryhtyi ääninäyttelijäksi ja teki aluksi useita rooleja videopeleihin. Myöhemmin Edgerly tuli tunnetuksi ääninäyttelijänä roolistaan Potamusina animaatiosarjassa Harvey Birdman, Attorney at Law.


title: Chris Edgerly

text: Hän on toiminut Hämähäkkimiehen ja J. Jonah Jamesonin ääninä vuonna 1999 Universal Studiosin avaamassa huvipuistolaitteessa The Amazing Adventures of Spider-Man.


title: Chris Edgerly

text: Edgerlystä on 2010-luvulla tullut yksi animaatiosarja "Simpsonien" vakituisista ääninäyttelijöistä, mutta hän esittää sarjassa vain pieniä sivurooleja, samaan tapaan kuin näyttelijä Karl Wiedergott ennen häntä.


title: Vicq-sur-Gartempe

text: Vicq-sur-Gartempe on kunta Viennen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 672 asukasta. Kunnan pinta-ala on 33,22 neliökilometriä.


title: FK Baltika Kaliningrad

text: Baltika on vuonna 1954 perustettu jalkapalloseura Kaliningradista, Venäjältä. Seuran edustusjoukkue pelaa Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ykkösdivisioonassa.


title: FK Baltika Kaliningrad

text: Seura perustettiin 22. joulukuuta vuonna 1954 nimellä "Pištševik", joka oli käytössä vuoteen 1958 saakka. Neuvostoliiton sarjoissa joukkue debytoi vuonna 1957. Vuosina 1957–1965 se pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla B-divisioonassa, 1966–1970 А-divisioonan kakkossarjassa ja 1971-1991 kolmanneksi korkeimmalla sarjaportaalla kakkosliigassa. Neuvostoliiton aikana joukkueen paras saavutus oli kakkosliigan oman aluesarjan voitto vuonna 1984.


title: FK Baltika Kaliningrad

text: Ensimmäisellä Venäjän itsenäistymisen jälkeisellä kaudella 1992 Baltika voitti oman kakkosdivisioonan lohkonsa ja nousi ykköseen, toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Joukkue hätyytteli parina vuonna nousua pääsarjaan, joka toteutui vuonna 1995. Kaudella 1996 Baltika saavutti historiansa parhaan sijoituksen, seitsemännen sijan Venäjän liigassa. Se pääsi 1998 Intertoto Cupiin, missä selvisi kolmannelle kierrokselle. Saman kauden päätteeksi seura putosi takaisin alemmalle sarjatasolle, missä se on säilynyt nykypäivään asti lukuun ottamatta yhden kauden mittaisia vierailuita kakkosessa vuosina 2002 ja 2005.


title: FK Baltika Kaliningrad

text: Baltika pelaa kotiottelunsa samannimisellä vajaa 15 000 -paikkaisella stadionilla. Vuonna 2000 on määrä valmistua uusi 32 000 -paikkainen stadion.


title: Ashlandin piirikunta

text: Ashlandin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty poliitikko Henry Clayn kotitalon mukaan. Sen suurin kaupunki on Ashland.


title: Ashlandin piirikunta

text: Ashlandin naapuripiirikuntia ovat Lorain pohjoisessa, Medina koillisessa, Wayne idässä, Holmes kaakossa, Knox lounaassa, Richland lännessä ja Huron luoteessa.


title: Ashlandin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 53 139 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 97,3%, mustiin (0,9%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,6%).


title: Ashlandin piirikunta

text: Kotitalouden mediaanitulo on 45 641 ja köyhyysrajan alapuolella oli 14,6% väestöstä vuosina 2007–2011.


title: Vicq-sur-Nahon

text: Vicq-sur-Nahon on kunta Indren departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 776 asukasta. Kunnan pinta-ala on 49,08 neliökilometriä.


title: Ricky Walden

text: Ricky Walden (s. 11. marraskuuta 1982) on englantilainen snooker-ammattilainen, joka kuitenkin asustaa Walesissa. Walden on vuodesta 2005 lähtien ollut tasaisesti 48 parhaan joukossa ammattilaisten ranking-listalla. Lopputurnauspaikka maailmanmestaruusturnauksessa on Waldenilla toistaiseksi saavuttamatta. Uransa parhaaseen saavutukseen Walden on yltänyt vuoden 2008 "Shanghai Masters"-turnauksessa Kiinassa, jossa hän eteni aina finaaliin ja voittoon saakka.


title: Ricky Walden

text: Ricky Walden aloitti ammattilaisuransa vuonna 2000. Vuonna 2001 hän saavutti alle 21-vuotiaiden maailmanmestaruuden.


title: Ricky Walden

text: Kaudella 2004/2005 Walden antoi ensimmäisiä näyttöjään pelikyvyistään nousemalla kauden aikana jopa 30 sijaa ranking-listalla. Tällä kaudella hän saavutti myös uransa ensimmäisen neljännesfinaalipaikan "China Open"-turnauksessa, johon päästäkseen hän oli joutunut pelaamaan kaikki karsintakierrosten ottelut. Toisaalta 16 parhaan joukossa hän sai luovutusvoiton Steve Davisilta, joka oli loukkaantunut turnauksen alla . Tällä kaudella hän voitti kahdesti kaksinkertaisen maailmanmestarin John Higginsin sekä saavutti myös paikan 16 parhaan joukossa ammattilaiskiertueen toiseksi suurimmassa ranking-turnauksessa "UK Championship".


title: Ricky Walden

text: Kauden 2005/2006 parhaaksi saavutukseksi jäi nousu 16 parhaan joukkoon "China Open"-turnauksessa, jossa hän pudotti pitkään huipulla pelanneen Stephen Maguiren jatkosta. Walden keräsi tasaisesti pisteitä pysytellen ranking-listalla 48 parhaan joukossa.


title: Ricky Walden

text: Kausi 2006/2007 ei myöskään sujunut yhtä nousujohteisesti kuin kausi 2004/2005, mutta pääsy "Maplin UK Championship"-turnauksen päätösvaiheeseen ja maailmanmestaruusturnauksen viimeiselle karsintakierrokselle olivat kuitenkin kohtalaisesti ranking-pisteitä tuovia saavutuksia.


title: Ricky Walden

text: Kausi 2007/2008 sujui edeltäjiensä malliin. Walden pysytteli tasaisesti 48 parhaan joukossa ranking-listalla, saavuttaen uransa parhaan sijoituksen 35 ranking-listalla seuraavaksi kaudeksi. Kauden paras saavutus oli John Parrotin lyöminen "London Royal Watches Grand Prix"-turnauksen viimeisellä karsintakierroksella.


title: Ricky Walden

text: Kausi 2008/2009 käynnistyi Waldenin osalta nousujohteisesti. Avausturnaus "Northern Ireland Trophyssa" hän putosi viimeisellä karsintakierroksella, mutta "Shanghai Masters"-turnauksessa hän nousi "mustana hevosena" finaaliin ensimmäistä kertaa uransa aikana. Hieman aikaisemmin Walden oli voittanut "Pro/Am"-turnauksen "Belgium Open", joten hänen tiedettiin olevan hyvässä pelivireessä. Pääsy finaaliin vaati vakuuttavia voittoja, sillä viimeiseltä karsintakierrokselta lähtien hän pudotti pitkään huipulla pelanneen Ian McCullochin, seitsenkertaisen maailmanmestarin Stephen Hendryn, "top 16"-pelaajan Neil Robertsonin, kuusikertaisen maailmanmestarin Steve Davisin sekä kaksi viime kautta kovassa vireessä pelanneen Mark Selbyn. Neljännesfinaaliottelussaan Davisia vastaan Walden teki 139 pisteen lyöntisarjan. Lisäksi hän oli sekä Robertsonia että Selbyä vastaan 1-4 tappioasemassa . Waldenin finaalisaavutus ei jätä mitään arvailujen varaan, sillä finaalissa kaatui ranking-listan selkeä ykköspelaaja Ronnie O'Sullivan erin 10-8. Walden pääsi myös turnauksen päätösvaiheeseen seuraavassa "London Royal Watches Grand Prix"-turnauksessa, mutta Ryan Day esti hänen aikeensa toisesta turnausvoitosta 32 parhaan joukossa.


title: Ricky Walden

text: Vuonna 2008 hän voitti "Sangsom 6-Reds International"-turnauksen finaalissa Stuart Binghamin erin 8-3. Turnaus ei ole ammattilaiskiertueen turnaus, ja erikoista tässä on se, että 15 punaisen pallon sijaan pöydällä on vain 6 punaisen pallon "pakka".


title: Pressignac-Vicq

text: Pressignac-Vicq on kunta Dordognen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 476 asukasta. Kunnan pinta-ala on 17,06 neliökilometriä.


title: Haapariippusammal

text: Haapariippusammal ("Neckera pennata") on riippusammalten sukuun kuuluva sammalkasvi, jota tavataan Suomessa lähinnä paikoitellen.


title: Haapariippusammal

text: Haapariippusammal on keskikokoinen (5-10 cm), laikkuina tai laajoina peitteinä lehtipuiden rungoilla kasvava sammal. Sen lehdet ovat 2-3 mm pitkiä, poikittaisaaltoisia ja säännöllisesti teräväksi kärjeksi kapenevia. Keskisuoni on hyvin lyhyt ja heikko tai se puuttuu. Sillä on yleisesti itiöpesäkkeitä, jotka ovat perättömiä ja verson alapinnalla. Se muistuttaa vuoririippusammalta, isoriippusammalta ja lännenriippusammalta.


title: Haapariippusammal

text: Kokonaislevinneisyydeltään se elää pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon lauhkeilla ja viileillä alueilla. Sammal on vaarantunut, sillä elinympäristöt ovat vähentyneet metsien hakkuiden ja lehtojen kuusettumisen takia. Esiintymät ovat usein niukkoja. Suomessa se kasvaa etelä- ja keskiosissa, pohjoisin esiintymä on Haukiputaalla.


title: Haapariippusammal

text: Haapariippusammal elää vanhoissa, kuusivaltaisissa metsissä ja lehdoissa lehtipuiden rungoilla, joskus myös ravinteisilla kivillä.


title: Adrian Petriw

text: Adrian Roman Petriw (s. 5. elokuuta 1987 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi televisiosarjasta Edgemont. Äänirooleja Petriw on tehnyt elokuvaan , joka oli myös hänen ensimmäinen Marvel projekti, sekä animaatiosarjaan , jossa Petriw on nuoren Tony Starkin äänenä.


title: Christoph Daum

text: Christoph Daum (s. 24. lokakuuta 1953) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Heinäkuusta 2016 lähtien hän on toiminut Romanian jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Christoph Daum

text: Daumin pelaajaura jäi varsin vaatimattomaksi. 1972–1975 hän pelasi Eintracht Duisburgissa siirtyen sitten 1. FC Kölnin organisaatioon. Daum ei koskaan onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa seuran ykkösjoukkueessa vaan pelasi kölniläisten reservijoukkueen kanssa amatöörisarjoissa.


title: Christoph Daum

text: Pelaajauransa jälkeen Daum suoritti DFB:n valmentajalisenssin ja aloitti valmennusuransa 1981 1. FC Kölnin amatöörijoukkueen luotsina. Kaudella 1985/86 hän toimi seuran edustusjoukkueen päävalmentajana ja Georg Keßlerin saatua potkut syyskuussa 1986 Daum nousi 1. FC Kölnin päävalmentajaksi. Daumin johdolla kolminkertainen Saksan mestari sijoittui Bundesliigassa hopealla 1989 ja 1990. Seurajohtoa se ei tyydyttänyt vaan Daum sai potkut kesällä 1990.


title: Christoph Daum

text: Marraskuussa 1990 Daum nimitettiin VfB Stuttgartin päävalmentajaksi. Hänen johdollaan seura sijoittui kauden 1990/91 päätteeksi kuudenneksi ja Daum sai jatkaa tehtävässään huipentaen Stuttgart-uransa Saksan mestaruuteen kauden 1991/92 päätteeksi. Seuraava kausi kävi kuitenkin Daumille kohtalokkaaksi. Hän peluutti syyskuussa 1992 Mestarien liigan ottelussa Leeds Unitedia vastaan neljää ulkomaalaispelaajaa sääntöjen vastaisesti. Ottelu tuomittiin Stuttgartin tappioksi ja seura putosi kisasta. Liigassa kausi päättyi seitsemänteen sijaan. Daum sai jatkaa tehtävissään aina joulukuuhun 1993 saakka.


title: Christoph Daum

text: Tammikuussa 1994 Daum siirtyi valmentamaan Turkkiin istanbulilaista Beşiktaşia. Debyyttikausi toi Turkin mestaruuden, mutta kaudella 1995/96 otteet olivat kehnompia ja Daum sai potkut seuran hävittyä kirvelevästi pienemmille seuroille.


title: Christoph Daum

text: 1996 Daum palasi takaisin kotimaahansa, kun hänet palkattiin kesällä 1996 Bayer 04 Leverkusenin päävalmentajaksi. Daumin johdolla vuoden 1988 UEFA Cupin voittajaseura pelasi hyvin Bundesliigassa sijoittuen neljän kauden aikana kolmesti hopealle ja kerran pronssille. Eurokentillä seura eteni parhaimmillaan Mestarien liigan puolivälieriin kaudella 1997–98.


title: Christoph Daum

text: Saksan osalta katastrofaalisesti menneiden EM-kisojen 2000 jälkeen Daum nimettiin Erich Ribbeckin seuraajaksi Saksan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi. Daum ei kuitenkaan ennättänyt koskaan aloittaa tehtävissään, kun DFB ilmoitti lokakuussa 2000, että Daumin sopimus on purettu, koska vapaaehtoisessa hiustestissä oli paljastunut hänen kokaiinin käyttönsä. Kokaiinitapauksen vuoksi Bayer 04 Leverkusen erotti Daumin lokakuussa 2000.


title: Christoph Daum

text: Daum palasi valmennustehtäviin seuraavan kerran maaliskuussa 2001, kun hänet palkattiin turkkilaisseura Beşiktaşin päävalmentajaksi. Menestystä ei kuitenkaan tullut toivotulla tavalla ja toukokuussa 2002 Daum sai jättää tehtävänsä.


title: Christoph Daum

text: Lokakuussa 2002 Daum siirtyi itävaltalaisen Austria Wienin päävalmentajaksi. Kausi Itävallassa päättyi seuran historian 22.liigamestaruuteen ja 23.cupmestaruuteen. Menestyskauden jälkeen Daum palasi takaisin Turkkiin ja siirtyi Fenerbahçen päävalmentajaksi. Daumin johdolla seura juhli kahta perättäistä Turkin liigamestaruutta. Daum sai osakseen arvostelua, koska Fenerbahçe ei onnistunut menestymään eurocupeissa. Kun liigamestaruus karkasi kaudella 2005/06 arkkiviholliselle Galatasaraylle Daum jätti tehtävänsä seurassa.


title: Christoph Daum

text: Marraskuussa 2006 Daum palasi kuuden vuoden tauon jälkeensä valmentajaksi kotimaahansa. Hän allekirjoitti vuoteen 2010 ulottuvan sopimuksen 1. FC Kölnin kanssa, joka pelasi tuolloin 2.Bundesliigassa. Daumin johdolla seura sijoittui kauden 2006/07 päätteeksi vasta yhdeksänneksi. Seuraavalla kaudella tavoitteena ollut paluu pääsarjatasolle kuitenkin toteutui 1. FC Kölnin sijoituttua kolmanneksi 2.Bundesliigassa.


title: Christoph Daum

text: Kaudella 2008/09 Daum luotsasi Kilipukit tukevasti Bundesliigan keskikastiin. Kauden jälkeen hän kuitenkin jätti tehtävänsä ja palasi Turkkiin Fenerbahcen päävalmentajaksi. Daumin johdolla Fenerbahce palasi taistelemaan mestaruudesta sekä liigassa että cupissa. Tuplamestaruushaaveet kariutuivat kuitenkin cupin finaalissa Trabzonsporille kärsittyyn 3–1 tappioon. Lopulta kausi päättyi dramaattisesti, kun Fenerbahce jäi 1–1 tasapeliin Trabzonsporin kanssa ja menetti mestaruutensa pisteen erolla Bursasporille. Fanit kävivät kauden päätösottelun jälkeen kuumana ja Daum joutui poistumaan stadionilta poliisien suojaamana. Turkissa on huhuttu Daumin mahdollisista potkuista, mutta hänen agenttinsa mukaan vuoteen 2012 ulottuvasta sopimuksesta on tarkoitus pitää kiinni.


title: Christoph Daum

text: Kauden jälkeen Daumin ympärillä käytiin laajaa spekulaatiota hänen jatkostaan seurassa. Kesäkuun puolivälissä seura ilmoitti, että Daum jatkaa valmentajana myös kaudella 2010/11. Viikkoa myöhemmin seurajohto kuitenkin ilmoitti purkaneensa Daumin sopimuksen ja maksavansa saksalaiselle noin 2,3 miljoonan euron korvauksen sopimuksen irtisanomisesta.


title: Christoph Daum

text: Maaliskuun lopulla 2011 Daum palasi valmennustehtäviin kotimaahansa, kun Bundesliigan sijalle 14 vajonnut Eintracht Frankfurt palkkasi hänet päävalmentajaksi. Daum ei onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta, ja jätti joukkueen kauden jälkeen.


title: Christoph Daum

text: Marraskuun alussa 2011 Daumista tuli Belgian liigassa pelaavan Club Bruggen uusi päävalmentaja. Daumin johdolla Club Brugge sijoittui lopulta Belgian liigassa toiseksi häviten mestaruuden vieneelle RSC Anderlechtille viisi pistettä. Vaikka sijoitus takasi seuralle paikan Mestarien liigan karsintoihin, erosi Daum henkilökohtaisten syiden vuoksi päävalmentajan tehtävästä kauden jälkeen.


title: Christoph Daum

text: Elokuussa 2013 Daum palasi valmentajaksi Turkkiin tehtyään sopimuksen Bursasporin kanssa. Daumin johdolla Bursaspor ei menestynyt, vaan edelliskaudella neljänneksi sijoittunut joukkue vajosi Turkin liigan keskikastiin. Lopulta 1–2 tappio Konyasporille ja putoaminen liigan sijalle 12 johti Daumin potkuihin maaliskuun lopulla 2014.


title: Christoph Daum

text: Heinäkuussa 2016 Daumista tuli Romanian jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Daumista tuli Romanian historian toinen ulkomaalainen maajoukkuevalmentaja yli 80 vuoden jälkeen.


title: Pietro Palazzini

text: Pietro Palazzini (19. toukokuuta 1912 Piobbico – 11. lokakuuta 2000 Rooma) oli italialainen kirkonmies. Hän sai katolisen vihkimyksensä papiksi 6. joulukuuta 1934 ja piispaksi 21. syyskuuta 1962. Kardinaali hänestä tuli 5. maaliskuuta 1973, ja siten hän osallistui vuoden 1978 kahteen konklaaviin.


title: Pietro Palazzini

text: Palazzini oli vuosina 1980–1988 Pyhäin asiain kongregaation (Congregatio de Causis Sanctorum) prefekti. Juutalaisten auttajana toisen maailmansodan Euroopassa hänestä tehtiin Vanhurskas kansakuntien joukossa.


title: Demandolx

text: Demandolx on kunta Alpes-de-Haute-Provencen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 120 asukasta. Kunnan pinta-ala on 20,37 neliökilometriä.


title: FK Alania Vladikavkaz

text: Alania on jalkapalloseura Vladikavkazin kaupungista, Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallasta, Venäjältä. Joukkue pelaa Venäjän korkeimmalla sarjatasolla.


title: FK Alania Vladikavkaz

text: Seura perustettiin vuonna 1921 silloisessa Ordžonikidzen kaupungissa (nyk. Vladikavkaz). Vuoteen 1994 asti seuran nimenä oli "Spartak" ja 1995–1996 sekä 2003–2006 "Spartak-Alania".


title: FK Alania Vladikavkaz

text: Neuvostoliiton sarjoissa joukkue vietti pääosan ajastaan toiseksi tai kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Pääsarjaan se nousi ensi kertaa kaudeksi 1991. Seura lukeutui Venäjän parhaimmistoon 1990-luvulla Valeri Gazzajevin toimittua valmentajana. Moskovan Spartakin hallitsemassa liigassa se saavutti hopeaa vuosina 1992 ja 1996, ja mestaruuden vuonna 1995. Sittemmin Gazzajevin lähdettyä seura vajosi laskusuuntaukseen, joka kulminoitui aluksi putoamiseen pääsarjasta kauden 2005 päätteeksi, ja seuraavana vuonna ammattilaislisenssin menettämiseen. Seura otettiin pitkällisen vatvomisen jälkeen kuitenkin takaisin mukaan ammattilaisliigaan, kakkosdivisioonaan, jälleen "Spartak"-nimisenä. Kauden päätteeksi seura nousi ykkösdivisioonaan ja muutti nimensä takaisin "Alaniaksi".


title: Meinander

text: Meinander on suomalainen suku, jonka jäsenet ovat vaikuttaneet sotilaina ja virkamiehinä sekä kulttuurin ja tieteen alalla. Suku on lähtöisin Ruotsin Strängnäsistä. Kaksi suvun haaraa on aateloitu, mutta kumpikaan ei ole elossa Suomessa. Oulun läänin maaherra Adolf Meinander aateloitiin vuonna 1802 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 2178, nimellä Edelsvärd.


title: Magic Affair

text: Magic Affair on saksalainen elektronista musiikkia esittävä yhtye. Yhtyeen perusti Mike Staab vuonna 1994. Alun perin yhtye toimi vuosina 1988–1991 nimellä Mysterious Art.


title: Magic Affair

text: Yhtyeen jäsenet Staabin lisäksi olivat Franca Morgano ja chicagolaissyntyinen rapartisti A.K. Swift (s. 1973, Chicago).


title: Magic Affair

text: Magic Affairin tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ""Omen III"", ""In The Middle Of The Night"" ja ""Fire"".


title: Solvytšegodsk

text: Solvytšegodsk () on kaupunki Arkangelin alueen Kotlasin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vytšegdajoen pohjoisrannalla 18 kilometriä Kotlasin asemalta kaakkoon. Asukkaita on 2 400 henkeä (vuonna 2009).


title: Solvytšegodsk

text: Soljonoje- eli ”Suolajärven” luona sijainnut asutus mainitaan ensimmäisen kerran 1300-luvulla, myöhemmin sen nimenä oli "Usolsk". 1500-luvun alussa Stroganovin kauppiassuku perusti paikalle ensimmäiset suolankeittämöt ja käytti huomattavia summia kaupungin rakentamiseen ja sen kulttuurielämän kehittämiseen. 1600–1800-luvulla Solvytšegodsk oli yksi Venäjän käsityötaiteen keskuksista. 1600-luvun lopussa syntyi omaperäinen emalimaalauskoulukunta. 1700-luvun alussa suolakeittämöjen sulkeminen ja uusien kauppareittien syntyminen lamautti kaupungin talouselämän. 1780-luvulta lähtien se oli Vologdan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1900-luvun alussa kaupunki toimi poliittisena karkotuspaikkana. Talossa, jossa Josif Stalin asui vuosina 1908–1910, on nykyään museo.


title: Solvytšegodsk

text: Solvytšegodsk koostuu etupäässä pienistä puutaloista, joiden yllä kohoavat vanhat kivikirkot. Laivalaiturin vieressä on vuonna 1560 rakennettu Neitsyt Marian ilmestyspäivän kirkko, jonka sisällä on 1600-luvun freskoja ja ns. Stroganovin koulukuntaa edustava ikonostaasi. Kauempana rannasta sijaitsee Marian temppeliintuomisen luostari, jonka kirkko (1689–1693) edustaa tyyliltään moskovalaista barokkia. Sisällä on puuleikkauksin koristeltu seitsemänkerroksinen paikallisten maalareiden ikonostaasi.


title: Solvytšegodsk

text: Kaupungissa toimii sen rikasta käsityö- ja ikonimaalausperinnettä esittelevä museo. Vuonna 1923 perustettu kylpylaitos antaa kivennäisvesiin ja Soljonoje-järven mutaan perustuvia hoitoja.


title: Lähellä villiä sydäntä

text: Lähellä villiä sydäntä, alkuteos "Perto do coração selvagem", on Clarice Lispectorin esikoisromaani. Se ilmestyi joulukuussa 1943, jolloin Lispector oli 23-vuotias. Lispectorin myöhempien teosten tavoin tätä romaania leimasi hyvin voimakas keskittyminen sisäisiin mielentiloihin.


title: Lähellä villiä sydäntä

text:
Romaani kertoo nuoren Joana-nimisen naisen sisäisestä maailmasta. Teos aiheutti ilmestyessään valtavan kohun, ja Lispectoria verrattiin Virginia Woolfin. hänen arveltiin saaneen tajunnanvirtatyyliinsä Woolfilta vaikutteita, mutta hän ei kuitenkaan vielä silloin tuntenut tämän tuotantoa. Lispectoria verrattiin myös James Joyceen, mutta tätäkään hän ei tuntenut; kirjan otsikko ja Joycelta lainattu motto olivat Lúcio Cardoson ehdotuksia. Lispector on itse aikoinaan sanonut, että kirjoitti romaanin 17-vuotiaana, mutta sitä ei pidetä uskottavana.
Teos sai lokakuussa 1944 vuoden 1943 parhaana esikoisromaanina arvostetun Graça Aranha -palkinnon. Kriitikko ja runoilija Lêdo Ivo luonnehti sitä sanoin, että se on ”merkittävin romaani, minkä nainen on koskaan kirjoittanut portugalin kielellä”. Toinen kriitikko kirjoitti, että Lispector oli ”siirtänyt sitä painovoiman keskusta, jonka ympärillä brasilialainen romaani on pyörinyt suunnilleen kaksikymmentä vuotta.” ”Clarice Lispectorin teos näyttäytyy kirjallisessa maailmassamme vakavimpana yrityksenä introspektiivisen romaanin suuntaan", kirjoitti sãopaulolainen kriitikko Sérgio Milliet. ”Ensimmäistä kertaa brasilialainen kirjailija ohittaa helpon likiarvon tässä kirjallisuutemme lähes neitseellisessä kentässä; ensimmäistä kertaa kirjailija astuu nykyihmisen sielun psykologisten sokkeloiden syvyyksiin.”


title: Lähellä villiä sydäntä

text: Teoksen päähenkilöä Joanaa, valehtelevaa ja varastelevaa orpotyttöä, on sanottu Lispectorin omakuvaksi, joka ei pohjaa tapahtumiin vaan ihmisen sisäiseen elämään, ajatteluun ja ajatusten välisiin hetkiin. Lispector itse on antanut elämästään usein varsin ristiriitaisia tietoja, ja sitä perustellaan juuri tällä hänen tavallaan nostaa sisäinen minä tärkeäksi. Teos koostuu irrallisista hetkistä, joiden kirjo vaihtelee pitkästyneisyydestä valaistumisen hetkiin. James Joyce sanoo noita hetkiä "epifanioiksi", elämän olemuksen paljastumisen kokemuksiksi. Teos on kehityskertomus, jossa Joana oppii kielen löytämisen kautta ilmaisemaan pahoina pidettyjä kokemuksiaan.


title: Lähellä villiä sydäntä

text: Esikoisteos ilmestyi suomennettuna vasta 2008, kahden myöhemmin ilmestyneen teoksen suomennoksen jälkeen. Suomentaja on Tarja Härkönen, joka on kääntänyt muutkin Lispectorin teokset. Kritiikissä on kehuttu, että "Härkösen suomennos tekee oikeutta oikukkaalle mielelle", mutta toisaalta todettu, että teoksen suomentaminen on ollut ilmeisesti vaikeaa, kun Härkönen loppusanoissa toteaa, että hän on pyrkinyt alkuteosta selkeämpään ja syntaksiltaan ehyempään kieleen.


title: Vlaardingen

text: Vlaardingen on Alankomaissa, Etelä-Hollannin provinssissa, Nieuwe Waterwegin varrella sijaitseva kunta ja kaupunki. Asukkaita kunnassa on 70 656 (30.6.2008) ja väestötiheys on 2 974 as./km². Kunnan pinta-ala on 26,71 neliökilometriä, josta vettä on 2,95 km². Vlaardingenin pormestari on Tjerk Bruinsma. Kunnan keskuspaikkakunta on samanniminen, kuin kuntakin. Vlaardingenin elinkeinoja ovat muun muassa kalastus, meijeritoiminta sekä kemikaali- (fosfaatti) ja metallurgiatyöt.


title: Vlaardingen

text: Vlaardingenin nähtävyyksiä ovat muun muassa Grote Kerk ("Suuri Kirkko") vuodelta 1643, kaupungintalo vuodelta 1650 sekä kalatori vuodelta 1778. Vuonna 1967 valmistunut Benelux-tunneli alkaa Vlaardingenin alueella.