title: Mikitamäe

text: Lämmijärven rannalla sijaitsee 1 553 hehtaarin kokoinen suonsuojelualue, Lüübnitsan suojelualue. Alueella pesii useita kahlaajia, ja muuttolinnut pysähtyvät alueella. Kasveista alueella kasvaa esimerkiksi kämmeköitä, harmaaleppää, tervaleppää ja pajuja. Suon läpi virtaa Lüüdjan puro. Alueen pohjoisosassa sijaitsee kaksi umpeenkasvanutta järveä: Lüübnitsa ja Beresje.


title: Mikitamäe

text: Mikitamäe muodostui seuraavista kylistä (): Audjassaare, Beresje, Igrise, Järvepää, Kahkva, Karisilla, Laossina, Lüübnitsa, Mikitamäe, Niitsiku, Puugnitsa, Rõsna, Rääsolaane, Selise, Toomasmäe, Usinitsa, Varesmäe ja Võõpsu.


title: Mikitamäe

text: Vuonna 2011 Mikitamäen kunnassa oli 897 asukasta, joista 777 (86,6 %) oli virolaisia, 111 (12,4 %) venäläisiä ja 6 (0,7 %) muita kansallisuuksia.


title: Mikitamäe

text: Mikitamäen kylässä sijaitsevan hautausmaan iän perusteella oletetaan paikalla olleen ihmisasutusta jo 700 vuotta sitten. Ensimmäisen kerran Mikitamäe mainitaan Moskovan aikakirjoissa vuonna 1500 nimellä Nikitina Gora.


title: Mikitamäe

text: Mikitamäen kylän ympärillä sijaitsee soita ja metsiä. Teitä kylään ei juurikaan ole rakennettu, eikä siellä harjoiteta maanviljelyä, vaan kyläläiset elättävätkin itsensä kalastamalla Pihkovanjärvellä sekä metsästyksellä. Aikoinaan yhteydenpito Mikitamäestä ulkomaailmaan oli vaikeaa, ja vainajat haudattiin keskelle kylää hiekkaiselle alueelle. Kirkkoa ei Mikitämäen kylän lähellä sijainnut, joten hautausmaalle rakennettiin tsasouna.


title: Mikitamäe

text: Pihkovanjärven rannalla sijaitseva Beresjen kalastajakylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1582. Tuolloin kylän pääelinkeino oli kalastus. Nykyisin kylässä kalastuksen ja kalan kuivaamisen rinnalla viljellään vihanneksia. Setumaan ainoassa kylässä Beresjessä asuu stratoverejä, jotka haroittavat omia uskonnollisia tapoja. Tupakointi ja alkoholin juonti on ollut heidän keskuudessaan kielletty. Vanhoja tapoja ei enää nykyisin noudateta niin tarkasti. Beresjessä sijaitsee hautausmaa, jonne myös stratoverit haudataan.


title: Mikitamäe

text: Pihkovanjärven rannalla sijaitsee myös Laossina, johon kuuluvat Laossinan ja Liiva-Laossinan kylät. Kylät sijaitsevat toisistaan 200–300 metrin päässä. Laossinan kylässä ja ympäristössä on monia arkeologisia kohteita, joita Viron valtio suojelee. Laossinassa on asuttu jo 5 300 vuotta sitten. Ensimmäinen kirjallinen maininta Laossinasta on vuodelta 1780 nimellä Klavšina. Pääelinkeino Laossinassa on kautta aikojen ollut maanviljely, ja kyläläiset ovat aikoinaan kuljettaneet lotjilla viljaa ja viinaa Pihkovaan ja Narvaan. Nykyisin kalastus ja kalan kuivattaminen ovat tärkeitä elinkeinoja.


title: Mikitamäe

text: Lüübnitsan kylä puolestaan mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1582, vaikkakin on mahdollista, että kylässä oli jo aikaisemmin ollut satama. Kylä mainittiin vuonna 1749 uudisasutuksena. Kylän asukkaat kalastivat, valmistivat kalatuotteita ja viljelivät maata. Talonpoikien ja Petserin luostarin välillä oli vuokrasopimus, jolla säädeltiin kalastusta. Kyläläisillä oli velvollisuus kalastaa Petserin luostarille. 1900-luvulla Lüübnitsan kylä muodosti 15 kylän yhteisön. Osa kylistä oli venäläisiä. Nykyisin kyläläiset viljelevät vihanneksia ja kalastavat. Kylässä järjestetään elokuussa perinteeksi muodostuneet sipuli- ja kalamarkkinat.


title: Mikitamäe

text: Võõpsun kylästä on aikakirjoissa ensimmäinen maininta vuodelta 1428. Kylä on kehittynyt oikealle puolelle Võhandun jokea, joka on pitkään ollut koko alueen tärkeä liikenneväylä. Võõpsun tsasouna on rakennettu 1300-luvun lopulla tai 1400-luvun alussa Pyhän Nikolain kunniaksi. Lähellä tsasounaa sijaitsee maanalainen hautausmaa, joka on nykyisin suojeltu. Võõpsun kautta on vuosisatojen ajan kulkenut sotajoukkoja, ja kylässä on sattunut lukuisia tulipaloja. Võõpsu oli toiseen maailmansotaan saakka tärkeä kauppakeskus ja satama. Paikkakunnalla asui pääasiassa maanviljelijöitä ja käsityöläisiä. Võõpsu sai vuonna 1920 kauppalan oikeudet ja pysyi kauppalana vuoteen 1938 saakka, kun hallintouudistuksen yhteydessä siitä tuli pieni kauppala, sillä sataman merkitys oli vähentynyt. Vuonna 1939 sattuneen tulipalon vuoksi Võõpsun kehitys pysähtyi kokonaan.


title: Junge (kappale)

text: "Junge" on Die Ärzten kappale, joka julkaistiin singlenä 5. lokakuuta 2007. Se oli "Jazz ist anders" albumin ensimmäinen singlejulkaisu. Kappaleesta julkaistiin myös musiikkivideo.


title: Lied vom Scheitern

text: ”Lied vom Scheitern” on Die Ärzten kappale, joka julkaistiin singlenä 18. tammikuuta 2008. Se oli "Jazz ist anders" -albumin toinen singlejulkaisu. Kappaleesta julkaistiin myös musiikkivideo.


title: Lasse redn

text: Lasse redn on Die Ärzten kappale, joka julkaistiin singlenä 11. huhtikuuta 2008. Se oli "Jazz ist anders" albumin kolmas singlejulkaisu. Kappaleesta julkaistiin myös musiikkivideo.


title: Yhdistetyn kesä-GP

text: Yhdistetyn kesä-GP on vuosittainen yhdistetyn kesäkilpailujen kiertue, joka järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1998.


title: Bill Stern

text: Bill Stern (1. huhtikuuta 1907 Rochester, New York – 19. marraskuuta 1971 Rye, New York) oli yhdysvaltalainen radion urheiluselostaja.


title: Bill Stern

text: Ensimmäisen urheiluselostuksensa Stern teki 1925 Rochesterissa sijaitsevalla WHAM-asemalla. Parhaiten hänet muistetaan vuosina 1937–1956 esitettyjen radio-ohjelmien "The Colgate Sports Newsreel" ja "Bill Stern Sports" isäntänä.


title: Bill Stern

text: Bill Stern nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1988. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Misso

text: Misso () on pienkauppala ja entinen kunta Võrumaalla, Virossa.


title: Misso

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Rõugen kunta, Haanja, Mõniste ja Varstu sekä pääosa Misson kunnan kylistä yhdistettiin uudeksi Rõugen kunnaksi ja Missosta tuli Rõugen kuntaan kuuluva pienkauppala. Misson Luhamaan alueen 16 kylästä tuli osa Setomaan kuntaa.


title: Misso

text: Pinta-alaa Misson kunnalla oli 189,9 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli 810 (1.1.2008). Väestötiheys oli 4,3 as/km². Misson kunnanjohtajana toimi Lembit Sikk. Kunnan keskus oli nimeltään Misso, jossa asui 280 ihmistä (1.1.2008).


title: Misso

text: Misson naapurikunnat olivat Vastseliina pohjoisessa ja Haanja lännessä. Etelässä kunta rajautui Latviaan ja idässä Venäjään. Luhamaan alueella sijaitsee Luhamaan-Šumilkinon rajanylityspiste, josta on mahdollista ylittää Venäjän raja.


title: Misso

text: Kunnassa sijainnut Luhamaan vuonna 1929 rakennettu Pyhän Hengen kirkko on Setumaan ainoa kirkkojuhlia uuden kalenterin mukaan juhliva kirkko.


title: Misso

text:
Misson kunta muodostui seuraavista kylistä (): (Asukasluvut 1. tammikuuta 2008 olleen tilanteen mukaan)
Hindsa, Hino, Horosuu, Häärmäni, Hürsi, Kaubi, Kimalasõ, Kiviora, Koorla, Korgõssaarõ, Kossa, Kriiva, Kundsa, Kurõ, Käbli, Kärinä (27 asukasta), Laisi, Leimani, Lütä, Mauri, Misso (280 asukasta), Missokülä, Mokra, Muraski, Määsi (50 asukasta), Möldre, Napi, Parmu, Pedejä, Pruntova, Pulli, Pupli, Põnni, Põrstõ, Pältre, Rammuka, Rebäse, Ritsiko, Saagri, Saagrimäe, Saika, Sakudi, Sandi, Sapi, Savimäe, Savioja, Siksälä, Suurõsuu, Tiastõ, Tiilige, Tika, Toodsi, Tserebi, Tsiistre (25 asukasta) ja Väiko-Tiilige.


title: Misso

text: Vuonna 2011 Misson kunnassa oli 576 asukasta, joista 543 (94,3 %) oli virolaisia, 27 (4,7 %) venäläisiä ja 6 (1,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 1973

text: Vuoden 1973 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin syyskuussa Teheranissa, Iranissa. Kisoissa painittiin kreikkalais-roomalaista painia ja vapaapainia kymmenessä painoluokassa.


title: Die Band, die sie Pferd nannten

text: Die Band, die sie Pferd nannten on Die Ärzten neljäs DVD, joka julkaistiin 23. elokuuta 2004. DVD on nauhoitettu yhtyeen Jenseits der Grenze des Zumutbaren -kiertueen keikalla 13. ja 14. joulukuuta 2003.


title: Sreten Damjanović

text: Sreten Damjanović (s. 1. tammikuuta 1946) on jugoslavialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän on kotoisin Vojvodinasta.


title: Sreten Damjanović

text: Damjanović voitti maailmanmestaruuden 68 kilogramman painoluokassa 1971 Sofian MM-kisoissa, missä hän voitti loppuottelussa DDR:n Klaus-Peter Göpfertin. Kaksi vuotta aikaisemmin hän voitti Euroopan mestaruuden Modenan EM-kisoissa.


title: Sreten Damjanović

text: Damjanović on lisäksi saavuttanut MM-hopeaa 1969 Mar del Platasta ja 1973 Teheranista, sekä EM-hopeaa 1970 Berliinistä ja EM-pronssia 1973 Helsingistä. Välimeren kisoista hän saavutti kultaa vuosina 1971 ja 1977, ja hopeaa vuonna 1967. Seuratasolla hän edusti Subotican Spartakia.


title: Georgi Mărkov

text: Georgi Mărkov (s. 5. huhtikuuta 1946) on bulgarialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Georgi Mărkov

text: Mărkov voitti maailmanmestaruuden 62 kilogramman painoluokassa 1971 Sofian MM-kisoissa, missä häntä oli loppuottelussa vastassa Puolan Kazimierz Lipień. Seuraavana vuonna Mărkov voitti Euroopan mestaruuden huhtikuussa Katowicen kisoissa, missä hän kohtasi loppuottelussa Suomen Martti Laakson, ja syyskuussa olympiakultaa Münchenin olympialaisissa (loppuotteluvastustaja DDR:n Heinz-Helmut Wehling).


title: Georgi Mărkov

text: Mărkov saavutti lisäksi EM-hopeaa 1974 Madridista ja MM-pronssia 1970 Edmontonista.


title: Georgi Markov

text: Georgi Markov voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: FIFA-hymni

text: FIFA-hymni on sähköurkuri Franz Lambertin vuonna 1994 säveltämä musiikkikappale, joka soitetaan jalkapallon maaotteluissa pelaajien tullessa kentälle. Ensimmäistä kertaa se oli käytössä 1994 MM-kilpailuissa.


title: FIFA-hymni

text: Musiikkikappale ei ole yleisessä levityksessä.


title: Vaskojoki

text: Vaskojoki () on jyrkkälaaksoinen joki, joka sijaitsee Lemmenjoen kansallispuistossa läntisessä Inarissa. Vaskojoki alkaa useana sivujokena Kietsimä- ja Maarestatuntureilta ja laskee Paatariin. Paatarin vedet laskevat edelleen Juutuanjokea pitkin Inarijärveen. Vaskojoen rannat ovat enimmäkseen saraluhtia ja tulvanevoja. Joki on yhteensä noin 110 kilometriä pitkä.


title: Tenniöjoki

text: Tenniöjoki on Kemijoen vasen sivujoki. Tenniön latva on kaksihaarainen: oikeanpuoleinen haara, Lautakotaoja, alkaa Sorsatunturin Venäjän-puoleiselta alueelta ja toinen haara virtaa valtakuntainrajan tuntumassa. Tenniöjoki laskee Kemijokeen Savukosken kirkonkylän lähellä. Joki on 126 kilometriä pitkä, ja 62 kilometriä siitä on Suomen puolella.


title: Tenniöjoki

text: Tenniöjokeen laskee koillisesta Naruskajoki, kaakosta Kuolajoki, Sieri-, Kuosku- ja Sappioja, luoteesta Maltio- ja Karhujoki, pohjoisesta Pyhäjoki ja Iso Ulmoja sekä monia pienempiä ojia. Tenniöjoen vesistön valuma-alue on noin 4 140 neliökilometriä ja vesipinta-ala noin 300 hehtaaria. Vesistön keskivirtaama on 49 kuutiometriä sekunnissa.


title: Tenniöjoki

text: Tenniöjoki virtaa Suomessa Sallan ja Savukosken kuntien alueella.


title: Stentti

text: Stentti on yleensä metallista valmistettu verkkoputki, jota käytetään lääketieteessä tukemaan ja pitämään auki verisuonia tai muita tiehyitä sisäpuolelta.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Suomen Setlementtiliitto on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton sivistys- ja sosiaalista työtä tekevä kansalaisjärjestö sekä setlementtiyhdistysten keskusjärjestö. Sen jäseniä ovat 36 paikallista setlementtiä ja seitsemän alueellista lapsi- ja nuorisotyön piirijärjestöä. Setlementtiliikkeen palveluksessa Suomessa on runsaat 4000 henkilöä ja heidän kanssaan setlementtityötä tekee joukko vapaaehtoisia.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Kansalaisjärjestönä Setlementtiliiton perustehtävä on edistää hyvää elämää, ihmisoikeuksien ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden toteutumista sekä ihmisten ja yhteisöjen osallisuutta ja osallistumista. Setlementtiliitto toimi seitsemällä toimialalla, joita ovat asumisen palvelut, monikulttuurinen työ, kansalaisvaikuttaminen, opinto- ja kulttuuritoiminta, lapsi- ja nuorisotyö, seniori- ja vanhustyö sekä vaikeat elämäntilanteet.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Keskusjärjestönä Setlementtiliitto tukee ja yhdistää paikallisia setlementtejä, tuottaa jäsenpalveluja sekä tarjoaa asiantuntijatukea. Yhdessä jäsentensä kanssa Setlementtiliitto levittää setlementtityön toimintamalleja ja koordinoi valtakunnallisia hankkeita.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Setlementtiliitto on pääomistajana kolmessa yhteiskunnallisessa osakeyhtiössä. Vuonna 2000 toimintansa aloittanut S-Asunnot Oy tuottaa yleishyödyllisiä asumisen palveluja, joiden tarkoitus on mahdollistaa hyvin suunniteltuja, tehokkaita, turvallisia, rauhallisia ja kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja yksinasuville ihmisille sekä perheille. S-Asunnot Oy:n tytäryhtiö Senioriasumisoikeus Oy tarjoaa asumisoikeusasuntoja yli 55-vuotiaille. Oskelakoti on 12-paikkainen, päihdeongelmaisille miehille tarkoitettu asumispalveluyksikkö Helsingin Malmilla.Toimintaa ohjaavat arvot


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Suomalaisen setlementtiliikkeen perustehtävät


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Setlementtiliike syntyi Englannissa 1800-luvun lopussa, kun yliopistojen opiskelijat heräsivät teollistuneen yhteiskunnan lieveilmiöihin – slummiutumiseen, kurjistumiseen ja syrjäytymiseen. He perustivat Lontoon köyhien kortteleihin kansalaiskeskuksia, setlementtejä, joissa tarjottiin rohkaisua, koulutusta ja tukea sosiaalisten ongelmien kanssa kamppaileville. Ensimmäinen setlementti, Toynbee Hall, perustettiin vuonna 1884 Lontoon East Endin työläiskortteliin. Työn lähtökohtana oli, ja on edelleen, luottamus ihmisten ja yhteisöjen kykyyn ratkaista ongelmia.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Setlementtiliike levisi nopeasti maailmalle. Suomeen se tuli ensimmäisen kerran jo 1890-luvulla, kun Alli Trygg-Helenius (1852-1926) perusti Helsingin Kallioon Kansankodin. Varsinaisen setlementtityön käynnistäjä oli Sigfrid Sirenius (1877-1961), jonka toimesta setlementtiliike asettui pysyvästi Suomeen vuonna 1918. Samana vuonna perustettiin Teollisuusseutujen Evankelioimisseura, myöhemmin nimeltään Suomen Setlementtiliitto.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Ensimmäinen Lontoon-mallin mukainen setlementtitalo, Kalliola, perustettiin Helsingin Kallioon vuonna 1919. Seuraavina vuosina työkeskuksia, setlementtejä, perustettiin mm. Viipuriin, Tampereelle, Kemiin ja Rovaniemelle. Työmuotoina olivat nuorisotyö, lastentarhat ja eri kansalaisryhmiä yhdistämään tarkoitetut luento- ja keskustelutilaisuudet.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Suomalaisen setlementtityön perusta on aina ollut sillan rakentaminen eri ryhmittymien välille. Liikkeen tavoitteena on alusta asti ollut pyrkimys edistää ihmisten välistä vuoropuhelua ja etsiä yhteiskunnallista konsensusta.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Suomen Setlementtiliiton ilme on vuosikymmenten kuluessa muuttunut maltillisesti.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: 1918 perustettu Setlementtiliitto, tuolloin nimeltään Teollisuusseutujen Evankelioimisseura, käytti oman toiminansa tunnuksena ristinmerkkiä. Vuonna 1929 perustetun setlementtitoiminnan kuukausijulkaisun Yhdysside -lehden tunnukseksi luotiin ristinmerkin lisäksi kättelevät kädet.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: 1941 liiton nimi vaihtui Kristillis-yhteiskunnalliseksi Työkeskusliitoksi ja omaksui 1940-luvun kuluessa tunnuksekseen risti-ratas-merkin, joka oli alun perin toimintaan liittyvä kerhomerkki. 1983 liitto otti käyttöönsä nykyisen Suomen Setlementtiliitto nimen ja säilytti samalla risti-ratas-merkin virallisena tunnuksenaan.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: 2009 käyttöön otettu SETLEMENTTI-sana ja -kuvamerkki ovat koko setlementtiliikkeen Suomen toiminnan yhdistävä tunnus ja myös Suomen Setlementtiliiton virallinen tunnus.


title: Suomen Setlementtiliitto

text: Liitolla on 18 kansalaisopistoa eri paikkakunnilla:


title: Pelopidit

text: Pelopidien sukukunta () käsittää kreikkalaisessa mytologiassa ensisijaisesti Pelopsin kaksi poikaa – Atreuksen ja Thyesteen. Laajemmassa yhteydessä pelopideiksi voidaan kutsua kaikkia Pelopsista periytyviä jälkipolvia.


title: Jeesus (elokuva)

text: Jeesus (, myös nimellä "The Jesus Film") on vuonna 1979 valmistunut yhdysvaltalainen elokuva. Elokuva perustuu Luukkaan evankeliumin kuvaukseen Jeesuksen elämästä, kuolemasta ja ylösnousemuksesta. Se on käännetty 1 070 eri kielelle. Elokuvasta on tehty myös lyhennetty lasten versio "Jeesuksen jäljillä", josta on tehty käännös 132 kielelle. "Jeesus"-elokuvan ovat ohjanneet australialainen Peter Sykes ja englantilainen John Kirsh. Jeesuksen roolissa nähdään Brian Deacon.


title: Jeesus (elokuva)

text: "Jeesusta" on sanottu maailman katsotuimmaksi ja laajimmin levitetyksi elokuvaksi, sillä sitä käytetään edelleen ahkerasti lähetystyössä ja erilaisissa evankelioivissa missioissa sekä uskontotunneilla kouluissa. Elokuvaa on jaettu aktiivisesti myös Suomessa.


title: Jeesus (elokuva)

text: Alun perin "Jeesuksen" taustalla on maailmanlaaja evankelioimisjärjestö Campus Crusade for Christ. Se tuotti elokuvan, joka tuli Yhdysvalloissa teattereihin loppuvuodesta 1979. Elokuvan tuotantokustannukset olivat kuusi miljoonaa silloista dollaria. "Jeesus"-elokuvan levittämiseksi ja käyttämiseksi evankelioimisen välineenä perustettiin The Jesus Film Project.


title: Jeesus (elokuva)

text: The Jesus Film Projectin tuorein elokuva on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut Jeesuksen elämää naisnäkökulmasta tarkasteleva "".


title: Setlementtiliike

text: Setlementtiliike koostuu Suomessa vuonna 1918 perustetusta kattojärjestöstä Suomen Setlementtiliitosta ja paikallisista jäsenyhdistyksistä. Suomen Setlementtiliiton jäseninä on 50 setlementtiä. Setlementtiliikkeen palveluksessa on runsaat 5 000 henkilöä, ja heidän kanssaan setlementtityötä tekee iso joukko vapaaehtoisia. Toiminnan juuret ovat 1800-luvun lopulla Itä-Lontoon köyhimpiin kortteleihin perustetuissa kansalaiskeskuksissa, joissa tarjottiin koulutusta ja tukea sosiaalisten ongelmien kanssa kamppaileville. Setlementtityön ideologia perustuu yhteisöllisyyden voimistavaan vaikutukseen sekä yksilöllisyyden ja moninaisuuden arvostamiseen kaikessa toiminnassa. Setlementtiliike sitoutuu erityisesti vaikeimmassa tilanteessa olevien ihmisten selviämistä edistävään toimintaan.


title: Setlementtiliike

text: Setlementtiliike syntyi Englannissa 1800-luvun lopussa, kun yliopistojen opiskelijat heräsivät teollistuneen yhteiskunnan lieveilmiöihin – slummiutumiseen, kurjistumiseen ja syrjäytymiseen. He perustivat Lontoon köyhien kortteleihin kansalaiskeskuksia, setlementtejä, joissa tarjottiin rohkaisua, koulutusta ja tukea sosiaalisten ongelmien kanssa kamppaileville. Ensimmäinen setlementti oli Toynbee Hall, joka perustettiin 1884 Lontoon East Endin työläiskortteliin. Setlementtiin asettui asumaan yliopiston opettajia ja opiskelijoita, joilla oli halu tehdä yhteistyötä köyhien ihmisten parissa. Setlementin ja sen asukkaiden tehtävä oli murtaa ihmisten välisiä muureja ja ottaa huomioon erityisesti köyhät ja köyhyys. "Antakaa itsenne, älkää rahojanne", oli kutsu, jota levitettiin parempiosasten keskuudessa.


title: Setlementtiliike

text: Setlementtiliike levisi nopeasti maailmalle. Suomeen se tuli ensimmäisen kerran jo 1890-luvulla, kun Alli Trygg-Helenius (1852–1926) perusti Helsingin Kallioon Kansankodin. Siellä toiminta alkoi 1890, mutta se loppui pian rahoitusongemiin. Varsinaisen setlementtityön käynnistäjä oli teologian tohtori Sigfrid Sirenius (1877–1961), joka oli tutustunut liikeeseen toimiessaan Lontoossa merimiespappina. Hän vakiinnutti setlementtiliikkeen Suomeen vuonna 1918. Samana vuonna perustettiin Teollisuusseutujen Evankelioimisseura, myöhemmin nimeltään Suomen Setlementtiliitto.


title: Setlementtiliike

text: Ensimmäinen Lontoon-mallin mukainen setlementtitalo Kalliola perustettiin Helsingin Kallioon vuonna 1919. Seuraavina vuosina työkeskuksia, setlementtejä, perustettiin muun muassa Viipuriin, Tampereelle, Kemiin ja Rovaniemelle. Työmuotoina olivat nuorisotyö, lastentarhat ja eri kansalaisryhmiä yhdistämään tarkoitetut luento- ja keskustelutilaisuudet, joissa on tavoitteena tarjota ihmisille keinoja oman elämäntilanteensa parantamiseen.


title: Setlementtiliike


title: Setlementtiliike

text: Setlementtejä alkoi syntyä kaikkialle, sillä setlementti-idea levisi nopeasti Englannissa, Yhdysvalloissa, Kanadassa ja kaikkialla Euroopan maissa, myös Suomessa. Kaukoitään, Japaniin, ja Lähi-itään, Libanoniin ja Palestiinaan, perustettiin setlementtejä 1900-luvun alkupuoliskolla. Vuonna 1926 perustettiin International Federation of Settlements and Neighbourhood Houses (IFS).


title: Setlementtiliike

text: Suomessa liikkeen alullepanijoita olivat Alli Trygg-Helenius ja Sigfrid Sirenius. Suomen ensimmäinen setlementti Kalliolan setlementti perustettiin vuonna 1919. Suomen Setlementtiliitto on osa kansainvälistä setlementtiorganisaation toimintaa IFS International Federation of Settlements.


title: Setlementtiliike

text: Setlementtiliikkeen Suomen kattojärjestönä toimii Suomen Setlementtiliitto, jonka jäsenistö muodostuu 50 setlementistä. Setlementtiliikkeessä on töissä yli 5 000 henkilöä ja tuhansia vapaaehtoisia. Setlementit Suomessa ylläpitävät 16 kansalaisopistoa, 2 kansanopistoa ja 2 erityisoppilaitosta ja laajaa valikoimaa kunnille suunnattuja sosiaalisektorin hyvinvointipalveluita ja ammattilaisten koordinoimia, mutta vapaaehtoistyöntekijöiden avulla toteutettuja neuvonta-, kerho- ja tukihenkilötoimintoja.


title: Petra Wimbersky

text: Petra Wimbersky (s. 9. marraskuuta 1982 München) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Petra Wimbersky

text: Wimbersky pelasi junioriaikoinaan TSV Ottobrunnin ja SpVgg Unterhachingin joukkueissa. Ammattilaisuransa hän aloitti vuonna 1999, jolloin hän siirtyi FC Bayern Münchenin riveihin. Hän pelasi siellä vuoteen 2002 asti, ennen kuin solmi sopimuksen 1. FFC Turbine Potsdamin kanssa. 2006 hän siirtyi pelaamaan nykyiseen seuraansa 1. FFC Frankfurtiin.


title: Petra Wimbersky

text: Maajoukkueessa Wimbersky on pelannut vuodesta 2001 lähtien, ja on tähän mennessä tehnyt 16 maalia ja pelannut 70 ottelua. Hän oli voittamassa maailmanmestaruutta vuonna 2007 ja olympiapronssia Ateenasta 2004.


title: Cuyahogan piirikunta

text: Cuyahogan piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, jonka hallintokeskus ja suurin kaupunki on Cleveland. Se on väkiluvultaan suurin Ohion piirikunnista.


title: Cuyahogan piirikunta

text: Cuyahogan naapuripiirikuntia ovat Lake koillisessa, Geauga idässä, Summit etelässä, Medina lounaassa, Lorain lännessä ja Portage kaakkoiskulmassa. Osa Cuyahoga Valleyn kansallispuistoa Cuyahogan piirikunnan alueella.


title: Cuyahogan piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 1 280 122 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuivat valkoisiin (63,6%), mustiin (29,7%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (2,6%). Köyhyysrajan alapuolella oli 18,9% vuonna 2009.


title: Cuyahogan piirikunta

text: Lakewoodin pormestari Ed FitzGerald (demokraatti) valittiin Cuyahogan ensimmäiseksi piirikuntajohtajaksi marraskuussa 2010. Hän sai 45 % äänistä voittaen republikaani Matt Dolanin, joka sai 31 %.


title: Cuyahogan piirikunta

text: Cleveland-Hopkinsin kansainvälisellä lentoasemalla on keskimäärin 240 päivittäistä lähtöä ja vuonna 2012 matkustajia oli yli 9 miljoonaa. Erie-järven rannassa lähellä Clevelandin keskustaa sijaitsee Burke Lakefront Airport. Esikaupunkialueella toimii piirikunnan omistama Cuyahoga County Airport -lentokenttä, joka palvelee myös Laken ja Geaugan piirikuntia.


title: Kynosarges

text: Kynosarges () oli antiikin Ateenassa sijainnut Herakleelle omistetty julkinen gymnasion. Se liitettiin myös Herakleen äitiin Alkmeneen, hänen vaimoonsa Hebeen ja apulaiseensa Iolaokseen.


title: Kynosarges

text: Kynosarges oli yksi Ateenan kolmesta merkittävimmästä koulusta Platonin Akatemian ja Aristoteleen Lykeionin ohella. Se sijaitsi kaupungin kaakkoispuolella juuri kaupunginmuurin ulkopuolella, Diomea-portin suunnassa ja Ilissos-joen eteläpuolella.


title: Kynosarges

text: Paikan koiraan (, "kynos") viittaava nimi on ollut arvoitus jo antiikin aikana. Erään kertomuksen mukaan ”valkoinen” tai ”nopea” (, "argos") koira olisi syönyt Herakleelle tuodun uhriaterian alttarilta. Näin paikka sai nimen ("kynos argou") eli Kynosarges.


title: Kynosarges

text: Kynosarges oli paikka jossa Sokrateen oppilas kyynikko Antisthenes opetti. Tämän seurauksena paikka antoi nimen koko kyynikoiden koulukunnalle.


title: Genisteiini

text: Genisteiini eli genisteini (CHO) on isoflavoneihin kuuluva flavonoidi. Genisteiiniä esiintyy kasveissa kuten esimerkiksi sinimailasessa ("Medicago sativa"). Eläimissä se saa aikaan estrogeenisiä vaikutuksia. Genisteiini löydettiin ensimmäisen kerran pensasväriherneestä ("Genista tinctoria") 1899, jonka suvun tieteellisestä nimestä aine on saanut nimensä.


title: Genisteiini

text: Genisteiinin moolimassa on 270.24 g/mol, sulamispiste 297–298 °C ja CAS-numero 446-72-0. Genisteiini ei liukene veteen.


title: Lamelli

text: Lamelli voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Medeia (yhtye)

text: Medeia on vuonna 2002 perustettu tamperelainen metallimusiikkia soittava yhtye. Yhtye julkaisi täysin itsenäisesti debyyttialbuminsa "Quantum Holocaust: World Dominationin" kesällä 2006. Levyn painos on nyttemmin myyty loppuun.


title: Medeia (yhtye)

text: Vuoden 2008 alkupuolella Medeia solmi levytyssopimuksen Fullsteam Records -levy-yhtiön kanssa ja julkaisi vielä samana keväänä nimeään kantavan EP:n, joka koostuu myös muilla julkaisuilla esiintyvästä kappalemateriaalista. Yhtyeen toinen LP "Cult" julkaistiin 17. syyskuuta 2008. Levy nousi Suomen viralliselle albumilistalle sijalle 28.


title: Medeia (yhtye)

text: 25. toukokuuta 2011 julkaistiin Medeian kolmas albumi "Abandon All", joka puolestaan siivitti yhtyeen Suomen virallisen albumilistan sijalle 11 sekä Rumba-listan sijalle 2.


title: Medeia (yhtye)

text: Yhtyeen tuorein studioalbumi, "Iconoclastic", julkaistiin lokakuussa 2013.


title: Medeia (yhtye)

text: Toukokuussa 2014 laulaja Keijo Niinimaa erosi yhtyeestä. Tilalle otettiin yhtyeen kanssa ennenkin keikoilla esiintynyt Frans Aalto.


title: Test for Echo

text: Test for Echo on kanadalaisen rock-yhtyeen Rushin kuudestoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1996.


title: Test for Echo

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet Alex Lifeson, Geddy Lee ja Neil PeartAlbumi - Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: GIP

text: GIP () on hormoni. GIP:iä erittyy ohutsuolesta. GIP estää suolahapon ja pepsiinin eritystä ja lisää insuliinintuotantoa.


title: Imo (osavaltio)

text: Imo on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 5 530 neliökilometriä. Vuonna 2006 Imossa oli 3 935 000 asukasta. Suuri osa väestöstä kuuluu igboihin.


title: Imo (osavaltio)

text: Imon pääkaupunki on Owerri, jossa asuu 416 024 asukasta.


title: Noël Delberghe

text: Noël Delberghe (25. joulukuuta 1897 – 15. syyskuuta 1965) oli ranskalainen vesipalloilija, joka oli mukana Ranskan kultaa voittaneessa joukkueessa Pariisin olympialaisissa 1924. Hän pelasi turnauksessa kaikki viisi ottelua ja teki yhden maalin.


title: Karstulan taistelu

text: Karstulan taistelu käytiin Suomen sodan aikana 21. elokuuta 1808 Karstulassa Keski-Suomessa. Vastakkain olivat everstiluutnantti Otto von Fieandtin 1250 miehen ruotsalais-suomalainen osasto ja kenraali Jegor Ivanovits Vlastovin 4000 miehen venäläisosasto. Suomalaisten Karstulassa kärsimä tappio päätti heidän keväästä jatkuneen hyökkäyksensä lännessä ja aloite siirtyi venäläisille.


title: Karstulan taistelu

text: Venäläiset yrittivät aluksi hyökätä suomalaisten Höylänsalmen pohjoisrannalla sijainneita puolustusasemia vastaan mutta nämä yritykset epäonnistuivat. He aloittivat tämän jälkeen kahden osaston voimin saarrostusliikkeen suomalaisten selustaan ja saivat lyötyä puolustajien joukot hajalle. Pakoon lähteneet von Fieandtin joukot saatiin koottua vasta Vetelissä. Sotilaita oli jäljellä 354 joten von Fieandtin tappiot olivat noin 900 miestä.


title: Karstulan taistelu

text: J. L. Runeberg kuvasi runossaan "Otto von Fieandt" Karstulan taistelua. Höylänsalmen sillan pielessä Karstulassa sijaitsevat "Fieandtin kivet", joiden luona von Fieandtin kerrotaan johtaneen taistelua piippuaan poltellen. Karstulan kappelissa ylimääräisenä pappina toiminut Carl Gustaf Björklund kirjoitti taistelun kulusta noin kolmen vuoden kuluttua aikalaiskuvauksen kirkonkirjan sisäkansiin.


title: Glukokortikoidit

text: Glukokortikoidit ovat hormoneja, jotka osallistuvat hiilihydraattien aineenvaihdunnan säätelyyn. Ne ovat kortikosteroideja eli lisämunuaiskuoren erittämiä steroidihormoneja. Useimpien nisäkkäiden fysiologisesti tärkein glukokortikoidi on kortisoli. Linnuilla taas kortikosteroni on merkittävin glukokortikoidi. Stressitilojen aikana glukortikoidit toimivat edistäen lihasproteiinien ja rasvojen hajoamista ja sokerin muodostusta antamalla siihen lisää raaka-aineita.


title: Glukokortikoidit

text: Glukokortikoideilla on affiniteettia sekä glukokortikoidireseptoriin (GR) että mineralokortikoidireseptoriin (MR). Rasvaliukoisina steroidit kuten glukokortikoidit pääsevät solukalvon läpi, joten niiden reseptorit sijaitsevat solun sisällä sytoplasmassa.


title: Glukokortikoidit

text: Sytoplasmassa inaktiiviseen GR:iin on sitoutuneena proteiinikompleksi. Kun glukokortikoidi sitoutuu reseptoriin, proteiinikompleksi irtoaa ja reseptori muodostaa homodimeerin eli kompleksin toisen aktivoituneen GR:n kanssa. GR-dimeeri siirtyy tumaan, missä se sitoutuu johonkin perimän "glukokortikoidiresponsiiviseen elementtiin" (GRE). Kun eri geenien GRE:ihin sitoutuu GR-dimeerejä, joidenkin geenien luenta lisääntyy, toisten vähenee, mikä aiheuttaa solussa vasteen hormonille.


title: Glukokortikoidit

text: Aktivoitunut glukokortikoidireseptori voi myös estää NF-κB-transkriptiotekijää vaikuttamasta geenien luentaan.


title: Glukokortikoidit

text: Maksassa glukokortikoidi saa aikaan aminohappojen aineenvaihduntaan osallistuvien entsyymien muodostamista, mikä edesauttaa glukoneogeneesiä eli glukoosin muodostusta muusta kuin hiilihydraattilähteestä. Lihaksessa se edistää proteiinien hajottamista aminohapoiksi (proteolyysi), jotka kulkeutuvat maksaan glukoneogeneesin tarpeisiin. Rasvakudoksessa glukokortikoidi edistää rasvan hajottamista (lipolyysi), niin että elimistö saa enemmän rasvaa energianlähteeksi ja glukoosi kuluu hitaammin. Glukokortikoidin vaikutukset ovat siis katabolisia.


title: Glukokortikoidit

text: Glukokortikoidi lievittää immuunivastetta. Se esimerkiksi lisää I-κB:n synteesiä. I-κB estää NF-κB-transkriptiotekijää edistämästä sytokiinien ja joidenkin tulehdusreaktioon liittyvien entsyymien muodostamista. Aktivoitunut glukokortikoidireseptori estää NF-κB:tä myös suoralla mekanismilla.


title: Glukokortikoidit

text: Addisonin tauti aiheutuu glukokortikoidien erityksen vähenemisestä lisämunuaisen kuorikerroksesta. Tauti on harvinainen ja sitä esiintyy niin ihmisillä kuin eläimilläkin. Kotieläimistä se on yleisin koirilla. Addisonin tauti on hengenvaarallinen, mutta sen ensioireet voivat ilmaantua vasta hyvinkin myöhään. Ihmisellä usein ensimmäinen oire on huimaus, mutta eläimillä kyseistä oiretta on vaikea diagnosoida. Muita oireita ovat ruokahaluttomuus, masentuneisuus, oksentelu, lihasheikkous ja matala verenpaine.


title: Glukokortikoidit

text: Cushingin oireyhtymän oireiden taustalla on glukokortikoidien lisääntynyt eritys lisämunuaisen kuorikerroksesta. Tautia esiintyy ihmisten lisäksi koirilla, mutta sitä voi harvoin tavata myös kissalla ja hevosella. Syynä Cushingin oireyhtymään voi olla aivolisäkkeen erittämän ACTH:n lisääntynyt eritys, joka stimuloi lisämunuaisen hormonien eritystä tai lisämunuaisen kuorikerroksen glukokortikoideja erittävä kasvain. Myös runsas glukokortikoidilääkitys voi olla syynä Cushingin oireyhtymään. Oireina ovat lihasten surkastuminen, kohonnut verenpaine, ihon oheneminen ja lisääntymiskyvyn heikkeneminen. Joillakin kehittyy myös diabetes, koska glukokortikoidit estävät glukoosin käyttöä energiantuotantoon soluissa. Ihmisille tyypillinen oire on kasvojen ja vartalon lihavuus, kun taas eläimille ominainen oire on karvanlähtö.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry (SPEK) on turvallisuuden yleishyödyllinen ja riippumaton asiantuntija, joka tuottaa tietoa erilaisissa tutkimushankkeissa, kehittää asumisen ja arjen turvallisuutta sekä kouluttaa ja vaikuttaa. Järjestö tukee myös toiminnallaan palokuntia ja muita turvallisuusalan vapaaehtoisia. Tavoitteena on, että ihmiset ja erilaiset yhteisöt osaavat ehkäistä onnettomuuksia, varautua niihin ja toimia niissä oikein.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: Asumisen ja arjen turvallisuuden kehittäminen on tärkeä osa SPEKin toimintaa. SPEKin tavoitteena on onnettomuuksien määrän väheneminen ja vaaratilanteiden aiheuttamien vaikutusten rajoittaminen.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: SPEK tukee laajasti pelastusalalla toimivia ja muita sisäiseen turvallisuuteen liittyviä järjestöjä ja kansalaistoimijoita. Tavoitteena on, että jokaisella on mahdollisuus osallistua turvallisuutta lisäävään kansalaistoimintaan.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: SPEK tarjoaa yrityksille asiantuntijapalveluita ja koulutusta. SPEK järjestää niin avoimia kursseja kuin räätälöityäkin koulutusta. SPEK kouluttaa myös asuinkiinteistöjen turvallisuushenkilöstöä.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: SPEK palvelee kansalaisia, päätöksentekijöitä ja elinkeinoelämää. Toiminnassa painottuu laaja-alainen eri sektorit ylittävä yhteistyö. SPEKin tavoitteena on turvallinen ja kriisinkestävä yhteiskunta, jonka valmiudet häiriötilanteiden hallintaan perustuvat julkisen sektorin, kansalaisyhteiskunnan sekä elinkeinoelämän yhteistyöhön. Järjestö toimii jäsentensä kanssa rajapintana ja osallistuu alan yhteiskunnalliseen keskusteluun.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: SPEK palvelee kansalaisia, päätöksentekijöitä ja elinkeinoelämää. Toiminnan keskeisenä voimavarana ovat erilaisissa verkostoissa toimivat turvallisuuskoulutetut kansalaiset.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: SPEK on aktiivisesti mukana valtakunnallisissa turvallisuutta edistävissä kampanjoissa.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: Paloturvallisuusviikon tavoitteena on parantaa koko Suomen paloturvallisuutta. Paloturvallisuusviikkoa vietetään marras-joulukuun vaihteessa. Se alkaa koko perheen Päivä Paloasemalla -tapahtumalla ja päättyy Pohjoismaiseen palovaroitinpäivään.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: NouHätä! on pelastustaitokampanja erityisesti kahdeksasluokkalaisille. NouHätä! -opetukseen kuuluu muutama tunti turvallisuusopetusta, minkä jälkeen luokka tai oppilasryhmä voi muodostaa joukkueita ja osallistua NouHätä! -kilpailuun.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: Kotitapaturmien ehkäisykampanjan taustalla on viranomaisia ja järjestöjä, jotka haluavat vaikuttaa siihen, että suomalaiset tapaturmatilastot eivät olisi Euroopan synkimmästä päästä. Kampanja on edistänyt suomalaisen vapaa-ajan turvallisuutta jo yli kaksikymmentä vuotta tuottamalla materiaaleja sekä suurelle yleisölle että sellaisille ihmisille, jotka ammatikseen voivat edistää ihmisten turvallisuutta.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: Tapaturmapäivänä kiinnitetään vuosittain suomalaisten huomio tapaturmiin ja niiden ehkäisyyn. Tapaturmapäivä on jonkin kuukauden perjantaina 13. päivä.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: Perjantaita kuukauden 13. päivinä pidetään onnettomuuden päivinä. Ranskan kuningas Filip IV Kaunis vangitutti temppeliherrat 13. lokakuuta 1307.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: Suomen pelastusalan keskusjärjestö on Naisten Valmiusliiton jäsen.


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: 1000 €


title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: *Palveluhankintasopimukset (182 000 €) ja SIVIS-tuotot (50 000 €)


title: Oranssinuppiseitikki

text: Oranssinuppiseitikki ("Cortinarius elegantissimus") on rikinkeltainen seitikkilaji. Sienen jalka on aluksi keltainen ja vanhemmiten ruskea. Heltat ovat aluksi kellertävät, sitten oliivinväriset. Sienen maku on mieto. Se kasvaa pyökkimetsissä Keski-Euroopassa. Suomesta ei tunneta yhtään löytöä.


title: Rooli (esittävä taide)

text: Rooli tarkoittaa esittävässä taiteessa näyttelijän yksilöllistä tulkintaa kuvitteellisesta hahmosta, jota hän esittää. Näyttelijän tehtävä on miettiä, kuinka hänen esittämänsä henkilö reagoisi eri tilanteissa ja toimia sen mukaan.


title: Rooli (esittävä taide)

text: Alkujaan rooli tarkoitti kreikkalaisissa näytelmissä näyttelijän käsikirjoituksen mukaan suorittamaa käyttäytymistä.


title: Markantalo

text: Markantalo oli suomalainen kodintekniikkaan erikoistunut kauppaketju. Vuonna 1978 perustetun yrityksen ensimmäinen toimipaikka oli Vantaan Ylästössä. Ketjun myymälät suljettiin vuonna 2009 ja verkkokauppa helmikuussa 2016. Yrityksen toimitusjohtana toimi Ritva Irmeli Rytkönen.


title: Markantalo

text: Markantalon omisti sama pörssiyhtiö DSG international plc, joka omistaa myös samalla toimialalla toimivan Gigantin.


title: Markantalo

text: Helmikuun 2016 alussa Markantalon liiketoiminnot yhdistyivät osaksi Giganttia.


title: Markantalo

text: Mikko Liettilä perusti vuonna 1976 Vantaalle Tarkantalon, jonka nimi muutettiin myöhemmin Markantaloksi. Vuonna 1986 Markantalo myytiin Eino ja Martti Kaartiselle sekä Erkki Tuoviselle. Toimipaikkojen määrä nousi, ja syksyllä 2000 suurimmaksi omistajaksi tuli pääomasijoittaja Helmet Capital.


title: Markantalo

text: Markantalo alkoi Helmetin omistuksessa laajeta ostamalla kuihtuvia mutta yhä paikkakunnallaan tunnettuja kodinkoneliikkeitä, joiden kauppiaista tuli ketjun myymäläpäälliköitä. Ketju keskittyi isoihin kodinkoneisiin eikä myynyt tietotekniikkaa lainkaan, aluksi ei matkapuhelimiakaan. Sillä oli vuonna 2000 kuusi, vuonna 2003 seitsemäntoista ja vuonna 2006 jo 21 myymälää, 170 työntekijää ja 76 miljoonan euron liikevaihto. Tuona vuonna Gigantin omistava DSGI osti Markantalon osaksi Elkjøp-konsernia 49 miljoonalla eurolla. Markantalon vanha johto jatkoi, mutta hallituksen puheenjohtajaksi nousi DSG Finlandin maajohtaja Irmeli Rytkönen. Rytkösestä tuli Markantalon uusi toimitusjohtaja. Vuonna 2009 Markantalossa aloitettiin 256 työntekijää koskevat yt-neuvottelut ja 19 myymälää lopetti. Syynä lopettamiseen oli kannattamaton toiminta.


title: Tuoksuseitikki

text: Tuoksuseitikki ("Cortinarius osmophorus") on kupera, punaruskea seitikkilaji. Lakissa erottuu suojusjätteitä. Jalka on vaalea ja siinä on rengas. Malto on vaaleankeltaista. Sienen heltat ovat valkoiset ja muuttuvat myöhemmin okranväriset ja lopulta tummanruskeat. Sieni kasvaa kalkkimailla pyökkimetsissä. Sienestä ei tunneta yhtään löytöä Suomesta.


title: Keltanuppiseitikki

text: Keltanuppiseitikki ("Cortinarius fulmineus") on laakea, limainen oranssin- tai kellanruskea seitikkilaji. Lakin keskustassa on pieniä punertavia suomuja. Jalka on keltainen, heltat keltaiset ja tummuvat myöhemmin ruosteenruskeiksi. Sieni kasvaa pyökkimetsissä Keski-Euroopassa. Sientä ei ole tavattu Suomesta.


title: Pyökkiseitikki

text: Pyökkiseitikki ("Cortinarius anserinus") on kupera, oljenkeltainen seitikkilaji. Sen heltat ovat aluksi siniharmaat ja myöhemmin harmaanruskeat. Jalka on ylhäältä violetti, alhaalta vaalea. Seitikki kasvaa pyökkimetsissä Keski-Euroopassa eikä sitä esiinny Suomessa.


title: Ruskonuppiseitikki

text: Ruskonuppiseitikki ("Cortinarius rufo-olivaceus") on laakea, kuparinvärinen tai harmaanvioletti (nuorena) seitikkilaji. Sen heltat ovat aluksi oliivinväriset ja myöhemmin muuttuvat ruosteenruskeiksi. Jalka on valkoinen ja siinä on violetinsävyä. Seitikki maistuu kitkerältä eikä ole ruokasieni. Se kasvaa pyökkipuiden seuralaisena Keski-Euroopassa eikä sitä esiinny Suomessa.


title: Sigfrid Sirenius

text: Sigfrid Selim Sigismund Sirenius (15. heinäkuuta 1877 Oripää – 25. syyskuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen pappi, teologian kunniatohtori. Hän oli suomalaisen setlementtiliikkeen perustajia ja Suomen Setlementtiliiton pitkäaikainen pääsihteeri.


title: Sigfrid Sirenius

text: Sireniuksen isä David Sirenius toimii saaristokappelin kappalaisena vuosina 1886–1890 Velkualla, jonne perhe muutti Turusta. Sigfrid kävi kuitenkin koulunsa Turussa. Perhe muutti takaisin Turkuun 1890.


title: Sigfrid Sirenius

text: Sirenius vihittiin papiksi Turun tuomiokirkossa vuonna 1901. Hän toimi vuodesta 1905 merimiespappina ensin Antwerpenissa ja sitten Lontoossa, jossa hän tutustui setlementtitoimintaan ja sen taustalla olevaan ideologiaan. Hän palasi 1912 Lontoosta Suomeen ja toi aatteen mukanaan. Ensi vuodet kotimaassa hän kiersi puhumassa eri tilaisuuksissa työläisväestön parissa tapahtuvasta kristillistä toiminnasta, johon hän oli Englannissa tutustunut.


title: Sigfrid Sirenius

text: Suomen silloinen tilanne ja sisällissodan puhkeaminen lykkäsivät kuitenkin toiminnan aloittamisen vuoteen 1918, jolloin perustettiin Teollisuusseutujen Evankelioimisseura ja seuraavana vuonna Kalliolan työkeskus Helsingin Kallion kaupunginosaan. Sireniuksen ohella muita aktiiveja olivat Jaakko Gummerus ja J. H. Tunkelo. Alli Trygg-Helenius oli jo 1890 perustanut Kansankoti-nimisen työkeskuksen Sörnäisiin, mutta rahoituksen vuoksi sen toiminta oli päättynyt 1910.


title: Sigfrid Sirenius

text: Sirenius oli seuran ensimmäinen pääsihteeri vuodet 1918–1948. Sireniuksen jälkeen pääsihteerinä oli Aaro Tolsa ja sitten Sireniuksen vävy Topi Tarkka. Puheenjohtajana oli Jaakko Gummerus vuosina 1918–1933. Sirenius oli ahkera kirjoittaja ja käsitteli teksteissään setlementtityön ohella kristillisyyttä ja raittiutta.


title: Sigfrid Sirenius

text: Sigfrid Sirenius sai elämäntyöstään Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1957.


title: Lamelli (arkkitehtuuri)

text: Lamelli, (ennen myös: kaitiotalo) tarkoittaa arkkitehtuurissa samanlaisena toistuvaa rakennusyksikköä. Yleensä lamelli on kerrostalon porraskäytävän ja siihen avautuvien huoneistojen sekä muiden tilojen muodostama kokonaisuus, porrasjakso. Lamelli voi olla myös rivi- tai ketjutalon osa, joka koostuu yhden asuntoyksikön tiloista. Lamelleista koostuvia pitkänomaisia kerrostaloja kutsutaan lamellitaloiksi. Ennen lamellitalo-sanan vakiintumista asemakaavaopin professori Otto-Iivari Meurman esitti teoksessaan "Asemakaavaoppi" vuonna 1947, että tällaista taloa nimitettäisiin "kaitiotaloksi". Yhtenä esimerkkinä lamellirakennuksesta on Niinisalon tykistöprikaatin kasarmirakennus. Kyseessä on kolmikerroksinen rivitalokiinteistö, joka jakautuu A-, B- ja C-lamelleihin.


title: Asterix ja normannien maihinnousu

text: Asterix ja normannien maihinnousu () on yhdeksäs Ranskassa, ja kahdeksas Suomessa julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin vuonna 1966 Ranskassa, ja vuonna 1970 Suomessa.


title: Iñaki de Juana Chaos

text: José Ignacio de Juana Chaos (s. 1955 Legazpia) on espanjalainen ETA:n jäsen, joka tuomittiin vuonna 1987 kahdenkymmenenviiden ihmisen murhasta 3129 vuodeksi vankeuteen. Hänet vapautettiin 2. elokuuta 2008.


title: Iñaki de Juana Chaos

text: De Juanan isä Daniel de Juana Rubio oli lääkäri, joka palveli sisällissodassa luutnanttina Francon joukoissa ja liittyi Falangeen 1943. Perhe ei ollut baskeja tai tukenut baskinationalismia. Juana opiskeli lääketiedettä Baskimaan yliopistossa, mutta lähti armeijauralle 1977. Hän jätti armeijan 1983 ja ylitti rajan Ranskaan, jossa liittyi ETA:n ryhmään.


title: Iñaki de Juana Chaos

text: Vuonna 1986 De Juana oli Algeriassa koulutetun comando Madridin johtaja. Pitädykseen 1987 mennessä hän ehti osallistua 25:n poliisin ja sotilaan murhaan.


title: Iñaki de Juana Chaos

text: Comando Madrid pidätettiin 16. tammikuuta 1987 ja tuomittiin murhista ja terrorismista. De Juana sai näistä yhteensä 3000 vuotta vankeutta. Kuitenkin vuoden 1973 rikoslaki määräsi terrorismista 30 vuoden maksimituomion. Hyvän käytöksen vuoksi hänet olisi voitu vapauttaa jo 2004, mutta häntä syytettiin terroriuhkausten tekemisestä vankilasta käsin.


title: Iñaki de Juana Chaos

text: De Juana aloitti nälkälakon 7. elokuuta 2006. ETA oli tuolloin julistanut tulitauon ja neuvotteli Espanjan hallituksen kanssa. De Juanan ensimmäinen nälkälakko kesti 63 päivää. Hänet siirrettiin sairaalaan ja häntä syötettiin putken kautta nenästä.


title: Iñaki de Juana Chaos

text: Toisen nälkälakkonsa hän aloitti kun hänet tuomittiin terroriuhkauksista uudelleen 12 vuodeksi ja seitsemäksi kuukaudeksi. Korkein oikeus alensi tuomion laittomiksi uhkauksiksi ja kolmeksi vuodeksi. Maaliskuussa 2007 De Juana siirrettiin kotiarestiin.


title: Iñaki de Juana Chaos

text: De Juana aloitti kolmannen nälkälakkonsa heinäkuussa 2008. Tuon jälkeen hänen vapautuspäiväkseen määrättiin 2. elokuuta 2008.


title: Iñaki de Juana Chaos

text: Vapauttamisensa jälkeen De Juana on asunut Pohjois-Irlannissa äitinsä luona. Vapauttamisensa jälkeen hän oli lukenut San Sebastiánissa kunnianosoituksen kielletylle Askatasunalle, jota Espanjan viranomaiset pitivät terrorismin ylistyksenä. Sen jälkeen Audiencia Nacional on yrittänyt saada De Juanaa luovutettua takaisin Espanjaan vastaamaan syytteisiin.


title: Purppuranuppiseitikki

text: Purppuranuppiseitikki ("Cortinarius purpurascens") on punaruskea ja violettireunainen seitikkeihin kuuluva sieni. Nuoren sienen heltat ovat violetit. Sienen vanhetessa ne tummuvat ruosteenruskeiksi. Jalka ja malto ovat violetteja. Sieni on kohtalaisen yleinen koko Suomen havumetsissä. Seitikki ei ole ruokasieni.


title: Nuijaseitikki

text: Nuijaseitikki ("Cortinarius varius") on limainen ja okranvärinen tai ruskeankeltainen seitikki. Sienen lakki on punaruskea keskeltä. Nuoren sienen heltat ovat sinivioletit ja myöhemmin kanelinruskeat. Jalka on nuijamainen ja valkoinen. Sieni kasvaa havumetsissä kalkkimailla. Sieni on melko harvinainen, ainakin Suomessa.


title: Mesinuppiseitikki

text: Mesinuppiseitikki ("Cortinarius multiformis") on lakiltaan kupera, oranssin- tai kellanruskea seitikki. Se näyttää samalta kuin syötäväksi kelpaava kehnäsieni.


title: Mesinuppiseitikki

text: Nuoren sienen heltat ovat harmaanvaaleat ja muuttuvat iän myötä ruskeiksi. Jalka on vaalea tai kellanruskea. Loppukesällä ja syksyllä sieni kasvaa yleisenä kuusikoissa.


title: Red Bull Street Style

text: Red Bull Street Style on kansainvälinen freestylejalkapallotapahtuma. Red Bull Street Style järjestettiin nimellä Red Bull Reacción Etelä-Amerikassa vuonna 2007. Vuodelle 2008 tapahtuman nimi muuttui Red Bull Street Styleksi ja se laajeni myös muille mantereille. Lajin kansainvälinen finaali järjestettiin Brasilian Sao Paulossa marraskuussa 2008.


title: Red Bull Street Style

text: Red Bull Street Stylessa kaksi pelaajaa kilpailevat vastakkain battle-tyyliin. Pelaajilla on kolme minuuttia aikaa näyttää taitonsa kolmelle tuomarille, jotka päättävät jatkoon menijän. Kriteereitä ovat tekniikka, luovuus ja mielikuvitus.


title: Red Bull Street Style

text:
Suomessa vuonna 2008 Red Bull Street Stylen karsinnat pidettiin Helsingin Kampissa lauantaina 6.9.2008 klo 13. Tapahtuman voittaja edusti Suomea Sao Paulon finaalissa.
Kilpailun voittanut Daniel Antman on Suomen vuoden 2008 edustaja.


title: Red Bull Street Style

text: Vuoden 2009 Suomen finaali järjestettiin jälleen Helsingin Kampissa 12.6.2009 klo 15. Voittajaksi selviytyi Yakill Reyes Ramu. Yakill lähti haastamaan maailman freestylefutiksen eliitin Red Bull Street Stylen maailmanfinaaliin Etelä-Afrikkaan keväällä 2010.


title: Lenni

text: Lenni on suomalainen miehen etunimi. Alkuperältään se Lennartin ja sen kantanimen Leonardin kutsumamuoto. Leonard on alkuperältään germaaninen nimi, joka tarkoittaa rohkeaa leijonaa.


title: Lenni

text: Lenni on viime vuosina noussut suosioon pojannimenä. Kaikkiaan Lenni-nimisiä on merkitty Väestörekisteriin syyskuuhun 2015 mennessä 3288, joista 49 on naisia. Suurin osa Lenni-nimisistä on syntynyt vuoden 2000 jälkeen. Tytöille Lenni-nimeä ei ole annettu 1950-luvun jälkeen.


title: Lenni

text: Lennin nimipäivä on vuodesta 2010 lähtien 28. syyskuuta. Sama päivä oli vuosina 1705-1907 Leonardin nimipäivä, kuten on suomenruotsalaisen almanakan muaan edelleen.


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Lactobacillus rhamnosus on bakteerilaji. Sitä pidettiin aiemmin "Lactobacillus casein" alalajina, mutta nykyisin geneettisen tutkimuksen myötä se tunnustetaan omaksi lajikseen. Se tunnetaan erityisesti probioottisesta maitohappobakteerikannasta "Lactobacillus rhamnosus GG (ATCC 53103)", joka on eristetty terveen ihmisen suolistofloorasta.


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Lactobacillus rhamnosus GG:n vaikutuksista on julkaistu yli 800 tieteellistä tutkimusta kansainvälisissä lehdissä ja se on siten maailman tutkituin terveysvaikutteinen maitohappobakteeri (probiootti). Lactobacillus rhamnosus GG täyttää terveysvaikutteiselle bakteerille asetetut kriteerit, sillä se kykenee säilymään elävänä ruoansulatuskanavan läpi, ja se pystyy kolonisoimaan paksusuolen väliaikaisesti (Saxelin ym. 1991). Säännöllisesti käytettynä Lactobacillus rhamnosus GG asettuu osaksi suoliston normaalia bakteeristoa ja vahvistaa paitsi maitohappobakteerien osuutta myös hyödyllisten bifidobakteereiden osuutta bakteeristossa.


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Vaikuttavan ainesosan määrä elintarvikkeessa pitää olla riittävä väitetyn terveysvaikutuksen aikaansaamiseksi, ja tehon tulee olla osoitettu ihmisillä tehdyillä tutkimuksilla. Lactobacillus GG:n määrä vaihtelee eri tuotteissa, mutta yksi päiväannos tiettyä elintarviketta (esim. lasillinen maitoa, mehua tai piimää, tai pikarillinen jogurttia) sisältää aina terveysvaikutusten kannalta riittävän määrän bakteeria. Lactobacillus rhamnosus GG -maitohappobakteeria lisätään muun muassa maitoihin, juustoihin ja mehuihin (esimerkiksi suomalaisiin "Valio Gefilus" -tuotteisiin).


title: Lactobacillus rhamnosus

text: LGG on Valion rekisteröity tavaramerkki. Ensimmäiset LGG-tuotteet, jotka olivat samalla ensimmäiset kaupalliset Lactobacillus rhamnosus GG -maitohappobakteeria sisältävät elintarvikkeet, lanseerattiin Suomessa vuonna 1990 brändillä "Valio Gefilus". Valio on lisensoinut oikeudet LGG-tavaramerkkiin ja LGG-tuotteisiin liittyvään tietotaitoon usealle yritykselle ympäri maailman. Suomessa Lactobacillus rhamnosus GG:tä sisältäviä kapseleita ja tippoja markkinoi Oriola Oy Valion lisenssillä käyttäen tavaramerkkejä Gefilus ja LGG.


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Valio kiinnostui 1980-luvulla maitohappobakteereiden terveysvaikutuksista ja osti oikeudet Lactobacillus rhamnosus GG -maitohappobakteeriin vuonna 1987 amerikkalaisilta professoreilta Sherwood Gorbach ja Barry Goldin. Ensimmäinen LGG-maitohappobakteeria sisältävä tuote oli Gefilus -hapatettu herajuoma, joka tuotiin markkinoille vuonna 1990. Terveysvaikutteiset elintarvikkeet olivat uutta kuluttajille 1990-luvun alussa ja myös Gefilus-tuotteiden myynti jäi ensin alhaiseksi. Vasta 1990-luvun lopussa terveysvaikutteiset elintarvikkeet alkoivat yleistyä ja Valio Gefiluksen läpimurto tapahtui vuonna 1996 Gefilus-maidon tultua markkinoille.


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Vuonna 2009 Gefilus-tuotteita myytiin Suomessa 35 miljoonaa kiloa ja LGG-maitohappobakteeria sisältäviä tuotteita oli Valion lisenssillä markkinoilla 51 maassa Suomi mukaan lukien. Gefilus-tuotteet täyttivät 20 vuotta 15. maaliskuuta 2010. Tuotevalikoima on vuosien myötä laajentunut ja siihen kuuluu jogurtteja, piimää, maitoa, tehojuomia, mehuja, mehukeittoja ja juustoa. Lapsille suunnatut Valio Kidius Gefilus -tuotteet sisältävät myös LGG-bakteeria.


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Maitopohjaiset Gefilus-tuotteet valmistetaan Oulussa, Jyväskylässä, Seinäjoella ja Riihimäellä. Juomat valmistetaan Helsingin mehutehtaalla, Pitäjänmäellä. Probioottia valmistetaan sekä Valion omaan käyttöön että vientiin Valion hapatetehtaalla Tikkurilassa.


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Lactobacillus rhamnosus GG:n on useissa kliinisissä tutkimuksissa todettu vahvistavan vastustuskykyä, ja auttavan pysymään terveenä (mm. Hatkka ym. 2001, Hojsak ym. 2009, Saxelin 2003). Säännöllinen lactobacillus GG:n käyttö vähensi lasten sairastavuutta, hengitystieinfektioiden määrä väheni ja niiden hoitoon tarvittiin vähemmän antibiootteja kuin vertailuryhmässä. Keväällä 2012 Euroopan elintarvikevirasto kielsi väittämästä tuotteilla olevan vastustuskykyä lisäävää vaikutusta. Lactobacillus rhamnosus GG:n myönteiset vaikutukset lasten hengitystietulehduksiin on osoitettu myös toisessa tutkimuksessa (Hojsak ym. 2009). Päivittäinen lactobacillus rhamnosus GG:tä sisältämän juoman nauttiminen vähensi haitallisten bakteereiden määrää aikuisten koehenkilöiden nenän limakalvolla.


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Lactobacillus rhamnosus GG:tä sisältävän maidon käyttö helsinkiläisissä päiväkodeissa vähensi hampaiden reikiintymisriskiä verrattuna tavalliseen maitoon (Näse ym. 2001).


title: Lactobacillus rhamnosus

text: Lactobacillus rhamnosus GG:tä saaneiden lasten riski sairastua akuuttiin ripuliin oli 80 % pienempi kuin lumevalmistetta saaneiden lasten (Szajewska ym. 2001). Lukuisissa tutkimuksissa on todettu, että lactobacillus GG lyhentää akuutin ripulin kestoa.


title: Lactobacillus rhamnosus

text:
Satunnaistetussa, lumekontrolloidussa tutkimuksessa Lactobacillus GG:tä saaneiden äitien lapsille kehittyi kahteen ikävuoteen mennessä atooppista ihottumaa 15 prosentissa tapauksista, lumeryhmässä esiintyvyys oli 47 % (Rautava ym. 2002). Laajassa tutkimuksessa, jossa allergiariskilapsia seurattiin seitsemän vuoden ajan, todettiin, että Lactobacillus rhamnosus GG pienentää atopian riskiä (Kalliomäki ym. 2001 ja 2007).
Valio ja Helsingin yliopiston Biotekniikan instituutti ovat yhteistyössä selvittäneet Lactobacillus rhamnosus GG maitohappobakteerin täydellisen genomisekvenssin eli perimän (Kankainen ym. 2009). Sekvenssin avulla voidaan mm. tutkia tarkemmin terveysvaikutusten taustalla olevia mekanismeja.


title: Gheorghe Berceanu

text: Gheorghe Berceanu (s. 28. joulukuuta 1949) on romanialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Gheorghe Berceanu

text: Berceanu voitti painoluokassaan 48-kiloisissa olympiakultaa 1972 Münchenin olympialaisissa, missä hän kohtasi loppuottelussa iranilaisen Rahim Aliabadin. Neljä vuotta myöhemmin 1976 Montrealin olympialaisissa hän saavutti hopeaa hävittyään finaalissa Neuvostoliiton Aleksei Šumakoville.


title: Gheorghe Berceanu

text: Berceanu voitti lisäksi kaksi maailmanmestaruutta: 1969 Mar del Platasta ja 1970 Edmontonista, sekä kaksi Euroopan-mestaruutta: 1970 Berliinistä ja 1973 Helsingistä. 1975 Minskin MM-kisoissa hän jäi hopealle. Vuonna 1968 Berceanu voitti Balkanin kisoissa kultamitalin 52 kilogramman painoluokassa. Berceanu lopetti uransa Montrealin olympialaisiin.


title: Roomin neliö

text: Roomin neliö on "n" × "n" taulukko, jonka soluihin on järjestetty "n+1" erilaista oliota siten, että:


title: Roomin neliö

text: Alla on esimerkki seitsemännen asteen ("n"=7) Roomin neliöstä, joka on täytetty kokonaisluvuilla nollasta seitsemään:


title: Roomin neliö

text: Roomin neliö on saanut nimensä professori Thomas Gerald Roomin (1902-1986) mukaan. On todistettu, että Roomin neliö astetta "n" on olemassa jos ja vain jos "n" on pariton, ei kuitenkaan 3 tai 5.


title: Merkitsevä aallonkorkeus

text: Merkitsevä aallonkorkeus on veden aaltojen korkeutta kuvaava suure formula_1. Se tarkoittaa kokeneiden merenkulkijoiden silmämääräisesti arvioimaa yksittäisten aaltojen korkeuksista laskettua arvoa metreinä. Useiden aaltojen, aallonpohjasta niiden huippuun arvioitujen, suuruusjärjestykseen asetettujen, suurimman kolmanneksen metrimääristä lasketaan keskiarvo.


title: Merkitsevä aallonkorkeus

text: Aallonkorkeuksia mitataan yleisesti merialueilla mittauspoijuilla. Itämerenkin alueella on mitattu mittalaittein yli 7 m:n suuruisia yksittäisiä aaltoja usein. Vain kovimmilla myrskyillä merkitsevä aallonkorkeus ylittää Suomenlahdella 5 m, Selkämerellä 6,5 m ja Perämerellä 3 m.


title: Merkitsevä aallonkorkeus

text: Koska aallot ovat hyvin erisuuruisia voi olla, että suurin yksittäinen aalto on hyvinkin kaksinkertainen merkitsevään aallonkorkeuteen nähden. Pitkällä ajanjaksolla tarkasteltuna aaltojen korkeuden tilastollinen jakautuma noudattaa suunnilleen Rayleigh'n jakautumaa.


title: Merkitsevä aallonkorkeus

text: Aallokon korkeuteen vaikuttavat tuulen nopeus, tuulen pyyhkäisymatka, eli sen matkan pituus, jonka tuuli on vapaasti voinut veteen vaikuttaa, sekä veden ja ilman lämpötilaero. Kun vesi on ilmaa lämpimämpää, aallot kasvavat nopeammin kuin päinvastaisessa tilanteessa. Merellä ja sisävesillä aallokko syntyy suunnilleen samalla tavalla. Veden lämpötila yksinään, tai veden suolapitoisuus eivät juuri vaikuta aallokon korkeuteen. Veden syvyys vaikuttaa aaltojen korkeutta suurentavasti, jos syvyys on pienempi kuin puolet aaltojen huippujen välimatkasta.


title: Gerhard Rohlfs

text: Gerhard Rohlfs (14. heinäkuuta 1892 Berliini - 12. syyskuuta 1986 Tübingen) oli saksalainen kielitieteilijä, joka tutki erityisesti romaanisia kieliä. Hän opetti romaanisia kieliä ja kirjallisuutta Tübingenin ja Münchenin yliopistoissa.


title: Hiiohoi!

text: Hiiohoi! on Kotkassa vuonna 2008 ilmestymisen aloittanut ilmaisjakelulehti, jonka toiminta keskeytettiin helmikuussa 2009 finanssikriisin aiheuttaman taloustaantuman vuoksi. Lehteä jaettiin Kotkan, Haminan, Pyhtään, Virolahden sekä Miehikkälän kotitalouksiin. Lisäksi Hiiohoi!:lla oli noutopisteitä Loviisassa. Hiiohoi! ilmestyi kerran viikossa keskiviikkoisin. Lehden verkkosivuilla on mahdollista lukea Hiiohoi!:n näköislehteä. Hiiohoi!:n lisäksi Kotkassa julkaistaan toista ilmaisjakelulehteä, Ankkuria. Lehti on poliittisesti sitoutumaton, mutta se kertoo olevansa toiminnallisesti sitoutunut Etelä-Kymenlaakson kehittämiseen.


title: Hiiohoi!

text: Kotkalaiset kokoomuspoliitikot Jari Elomaa, Rauli Ylimäki ja kouvolalalainen toimittaja Asko Vatanen ovat Hiiohoi!:n perustajia ja omistajia. Vatanen toimii myös lehden päätoimittajana.


title: Viktor Igumenov

text: Viktor Mihailovitš Igumenov (s. 10. maaliskuuta 1943 Omsk) on neuvostoliittolainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Viktor Igumenov

text: Igumenov voitti urallaan kaikkiaan viisi maailmanmestaruutta. 78 kilogramman painoluokassa hän voitti MM-kultaa 1966 Toledossa, missä loppuottelussa oli vastassa romanialainen Florea Ciorcila, ja 1967 Bukarestissa (loppuotteluvastustaja DDR:n Rudolf Vesper). 74 kilogramman painoluokassa Igumenov voitti maailmanmestaruuden 1969 Mar del Platassa kukistettuaan loppuottelussa Suomen Eero Tapion, 1970 Edmontonissa, finaalissa vastassa oli Saksan liittotasavallan Werner Schröter, ja 1971 Sofiassa, missä finaalissa oli vastassa Jugoslavian Momir Kecman. Euroopan-mestaruuden Igumenov voitti 1970 Berliinissä. Igumenovin kaikki kuusi arvokisamitalia ovat kultaisia.


title: Viktor Igumenov

text: Aktiiviuransa jälkeen Igumenov jatkoi toimintaa painin parissa. Hän julkaisi lukuisia painiin ja kamppailu-urheiluun liittyviä teoksia ja toimi valmennustehtävissä. Vuonna 1992 Igumenov suoritti tohtorintutkinnon pedagogiikan alalta.


title: The Needles

text: The Needles oli 1960-luvulla toiminut helsinkiläinen yhtye, joka teki vuonna 1965 singlet ”A Dying Man / Hang Around Girl” ja ”You Turned Me Down / Where Can She Be”. Yhtyeen tunnetuimmat jäsenet olivat Eero Lupari ja Nono Söderberg. The Needles hajosi Luparin liityttyä Topmostiin ja Söderbergin The Boysiin.


title: The Needles

text: The Needles palasi esiintymislavoille 1990- ja 2000-lukujen taitteessa. Yhtye julkaisi myös vuonna 1999 rautalankavaikutteista materiaalia sisältäneen EP:n "Instrumental Case #1".


title: Craig Jones (ratamoottoripyöräilijä)

text: Craig Jones (16. tammikuuta 1985 Northwich, Cheshire – 4. elokuuta 2008 Lontoo) oli englantilainen ratamoottoripyöräilijä. Hän ajoi Supersport-luokassa. Jonesin talli oli "Reve Ekerold Honda Team", joka käyttää Hondan pyöriä.


title: Craig Jones (ratamoottoripyöräilijä)

text: Jones aloitti uransa vuonna 1996 ja voitti kyseisenä vuonna British Junior Mini Moto -sarjan voittamalla kaikki kahdeksan osakilpailua. Seuraavana vuonna hän voitti vanhemmille suunnatun British Senior Mini Moto -sarjan. Seuraavat neljä vuotta hän ajoi ilman suurempia voittoja, kunnes vuonna 2002 hän voitti British Junior Superstockin. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi ajamaan British Supersportia, ollen seitsemäs. Kaudella 2004 hän sijoittui kahdeksanneksi.


title: Craig Jones (ratamoottoripyöräilijä)

text: Vuoden 2005 hyvät esitykset British Supersportissa toivat hänelle villin kortin kahteen World Supersport -luokan osakilpailuun. Hän käytti mahdollisuudet hyväkseen ja nousi ajamaan Superbike World Championshipiä kaudelle 2006 Foggy Petronas Superbikes -talliin. Kausi toi hänelle enemmän kokemusta kuin menestystä.


title: Craig Jones (ratamoottoripyöräilijä)

text: Kaudelle 2007 hän siirtyi ajamaan Supersport-luokkaan. Kauden päätyttyä hänen lopullinen sijoituksensa oli viides.


title: Craig Jones (ratamoottoripyöräilijä)

text: Kohtalon kilpailu pidettiin 3. elokuuta 2008 Englannissa, Brands Hatchin radalla. Kilpailun aikaan olosuhteet olivat epävakaat, ja tihkusateen vuoksi kisa keskeytettiin punaisella lipulla joksikin aikaa. Pienen tauon jälkeen kisaa kuitenkin jatkettiin. Kilpailun aikana Jones kaatui ja takana tullut australialainen Honda-kuski Andrew Pitt törmäsi Jonesin päähän. Hänet kuljetettiin välittömästi Royal Londonin sairaalaan, mutta lääkärit eivät voineet tehdä asialle yhtään mitään. Kilpailu keskeytettiin kokonaan Jonesin kaatumisen jälkeen. Lopputulokset määräytyivät ulosajoa edeltäneen kierroksen tuloksilla. Näin ollen brittiläisen Jonathan Rean voittaman kilpailun toiselle sijalle sijoittui Jones, joka nousi MM-pisteissä viidenneksi.


title: Craig Jones (ratamoottoripyöräilijä)

text: Viikko surman jälkeen englantilainen Cal Crutchlow kunnioitti edesmennyttä Jonesia ajamalla tämän kypärä päässään Knockhillin radalla.


title: The Scaffolds

text: The Scaffolds oli vuosina 1961–1965 toiminut suomalainen rautalanka- ja popyhtye. Yhtye perustettiin kesällä 1961 Helsingissä. Alkuperäisessä kokoonpanossa soittivat Ulf Dolk (komppikitara), Harry Bergholm (soolokitara), Kicke Bergholm (basso) ja Jan Nordgren (rummut). Dolkin ja Nordgrenin korvasivat pian Arto Lönnfors ja Mårten Wikström, joka keksi yhtyeelle nimen englannintunnilla. Yhtye teki ensilevynsä "Dark Eyes Beat" 1963, jota seurasi saman vuoden heinäkuussa levytetty rautalankaversio sävelmästä "Katariinan kamarissa".


title: The Scaffolds

text: Kun laulettu beatmusiikki tuli The Beatlesin myötä muotiin, yhtye otti laulusolistikseen Cay Karlssonin. Samaan aikaan Harry Bergholmin ja Wikströmin tilalle tulivat Mårten Enqvist ja Hannu Euramaa. Yhtye levytti nimellä Cay & The Scaffolds joulukuussa 1963 kappaleen "Girls", joka oli sangen suuri menestys. The Scaffolds levytti Cayn kanssa muutamia muitakin levyjä, mutta yhteistyö päättyi kuitenkin syksyllä 1964 Cayn lähdettyä armeijaan. Seuraavan vuoden elokuussa Cay liittyi The Roostersiin, jossa soitti myös Harry Bergholm.


title: The Scaffolds

text: Yhtye pestasi uudeksi laulusolistikseen Aira-Anneli Mäkisen Hämeenlinnasta, ja alkuvuonna 1965 uudeksi rumpaliksi tuli Ronnie Österberg. Yhtyeen tyyli muuttui rajummaksi rhythm & bluesiksi. Kesällä 1965 yhtye vietti kaksi kuukautta Ruotsissa soittamassa Tukholman vanhankaupungin klubeilla. Keikkapalkkiot eivät kuitenkaan riittäneet hotelliin ja ruokaan. Syksyllä yhtye hajosi. Ennen hajoamista yhtye teki marraskuussa singlen "Pois", jonka solistina toimi Lönnfors. Kappale oli käännös The Beatlesin kappaleesta "Help".


title: The Scaffolds

text: Yhtyeen hajottua Österberg liittyi Jim Pembroke & The Pems -yhtyeeseen, Lönnfors Eero Raittisen The Boysiin, Enqvist The Firstiin ja Bergholm Jormasiin.


title: The Scaffolds

text: SingletEP:t


title: The Scaffolds

text: Yhtyeen jäsenet


title: Ruskan jälkeen

text: Ruskan jälkeen on vuonna 1979 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Edvin Laine. "Ruskan jälkeen" pohjautuu Kalle Päätalon "Koillismaa-kirjasarjan" päätösromaaniin "Mustan lumen talvi". Elokuva oli vuoden 1979 toiseksi katsotuin Suomessa 357 044 katsojallaan.


title: Ruskan jälkeen

text: Tarinassa uusi aika voivuorineen ja pakettipeltoineen ihmetyttää Koillismaan asukkaita, mutta vaikka nälkä on selkosesta kadonnut, hautaa lumi alleen sadon ja toiveet ja koituu porojen kuolemaksi. Pitkäaikainen työttömyys pahenee ja yhä useamman on pakko lähteä työn hakuun Ruotsiin. Ruskan hehku ja suomalaisen luonnon kauneus näyttävät parhaimmillaan elokuvassa, joka kertoo Sammalsuon Elman ja Kaukon sekä heidän läheistensä kuohuvista ja seesteisistä hetkistä.


title: Ruskan jälkeen

text: 2010-luvulla arvioitiin, että elokuva ei kuulu Laineen parhaimpiin vaan on lähinnä väsynyttä myöhäiskautta. Kritiikeissä pidetään tyylirikkona Päätalon romaanin tekstin sovittamista paikoin komedian muotoon ja elokuvaa yleisesti tyylillisesti esimerkkinä vanhahtavasta pirttirealismista, kahdenkymmenen vuoden takaisesta elokuvanteosta. Kaukon ja Senjan lemmenkohtaukset on kuitenkin toteutettu ”uskomattoman intiimisti”.


title: Bob Schooley

text: Robert Schooley on Emmy-ehdokkuuden saanut yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja ja tuottaja, joka tunnetaan parhaiten Mark McCorklen kanssa luomasta Kim Possible -animaatiosarjasta.


title: Bob Schooley

text: Uransa aikana Schooley on usein työskennellyt Disneyn tuotannoissa yhdessä McCorklen kanssa. Sarjan Turtles – mutanttikilpikonnat jälkeen hän on työskennellyt muun muassa seuraavissa animaatioissa: Hopon poppoo, Jafarin paluu, Herkules, ja The Penguins of Madagascar.


title: Henry C. Gordon

text: Henry C. Gordon (23. joulukuuta 1925 - 24. syyskuuta 1996) oli X-20 Dyna-Soarin astronautti ja Yhdysvaltain ilmavoimien eversti.


title: Henry C. Gordon

text: Gordon syntyi Valparaisossa, Indianassa. Hän valmistui luonnontieteiden kandidaatiksi Purduen yliopistosta vuonna 1950. Vuonna 1966 hän sai kauppatieteiden maisterin paperit University of Southern Californiasta. Gordon oli naimisissa ja hänellä oli neljä lasta.


title: Henry C. Gordon

text: Gordon valittiin astronautiksi X-20 Dyna-Soar -ohjelmaan huhtikuussa 1960 ja aloitti harjoittelun ilmavoimain testikeskuksessa Edwards Air Force Basessa, Kaliforniassa. Hän jätti astronautin työt, kun X-20 Dyna-Soar -ohjelma peruttiin 10. joulukuuta 1963, lentämättä ainuttakaan lentoa.


title: Henry C. Gordon

text: Gordon lensi taistelutehtäviä Vietnamin ja Korean sodissa. Dyna-Sour ohjelman lopettamisen jälkeen hän toimi vielä yhdysvaltain ilmavoimissa, josta hän jäi eläkkeelle everstinä.


title: Maatalouslakot 1917

text: Maatalouslakot vuonna 1917 olivat Suomen sisällissotaan johtaneeseen kehitykseen liittyneitä työtaisteluita, jotka alkoivat keväällä 1917. Maataloustyöntekijät olivat vanhastaan olleet isännistä riippuvaisia: työaika- ja palkkaneuvotteluja ja muita työsuhteen järjestämiseen liittyviä molemminpuolisia neuvotteluja ei alalla tunnettu. Maaliskuun vallankumouksen jälkeen työläiset ryhtyivät vaatimaan 8-tuntista työpäivää, minkä toteuttamisen monet isännät torjuivat jyrkästi vedoten maatalouselinkeinon erityisluonteeseen.


title: Maatalouslakot 1917

text: Tilanteen kärjistyttyä molemmat osapuolet syyttivät toisiaan taipumattomiksi ja neuvotteluhaluttomiksi. Työläiset tehostivat vaatimustaan lakkoilemalla, ja lakkojen yhteydessä esiintyi levottomuuksia rikkureita vastaan. Levottomuuksien estämiseksi isännät perustivat suojelusvartioita, jotka olivat suojeluskuntien alkuna. Samoihin aikoihin perustettiin Maataloustuottajain keskusliitto.


title: Maatalouslakot 1917

text: Lakkoja ei esiintynyt kovin laajoilla seuduilla Suomessa. Kyse oli lähinnä Etelä-Suomen, Varsinais-Suomen ja Satakunnan suurtila-alueista. Kaupunkien työväestön piirissä vallitsi näkemys, jonka mukaan korkeat kuluttajahinnat ja mustan pörssin kauppa olivat osoitus maataloustuottajien ahneudesta.


title: Maatalouslakot 1917

text: Eri osapuolten lehdistö käsitteli tapahtumia hyvin eri tavoin. Työväenlehtien näkemyksistä kauimpana eivät olleet Maalaisliiton lehdet, jotka kirjoittivat lakoista ylipäänsä vähemmän ja varovammin, vaan Maalaisliittoa oikeistolaisemmat vanha- ja nuorsuomalaiset lehdet.


title: Maatalouslakot 1917

text: Vuoden 1917 maatalouslakkojen yhteydessä tapahtui ainakin kaksi aseellista välikohtausta, joista toinen johti yhden ihmisen kuolemaan. Huittisten meijerikahakassa 13. heinäkuuta maanviljelijöiden suojeluskaarti avasi tulen lakkolaisia vastaan haavoittaen seitsemää ihmistä. Kuukautta myöhemmin (9.8.) Ypäjän lakkomielenosoituksessa Karon talon isännän paikalle kutsuma poliisi ampui 21-vuotiaan työmies Simo Saarikon.


title: Lintulahden taistelu

text: Lintulahden taistelu käytiin Suomen sodan aikana 3. heinäkuuta vuonna 1808 Lintulahdella Kyyjärvellä Keski-Suomessa. Lintulahdella sijaitsi Vaasaan ja Kokkolaan johtavien maanteiden risteys. Taistelussa vastakkain olivat majuri Otto von Fieandtin johtama 650 miehen suomalainen osasto ja eversti Jegor Vlastovin kaksi kertaa suurempi venäläinen osasto.


title: Lintulahden taistelu

text:
Von Fieandt eteni Kannuksesta Ullavan kautta Perhoon ja saatuaan vahvistuksia hän miehitti Lintulahden tienristeyksen katkaisten samalla Kokkolan suunnalta perääntyvien venäläisten tärkeän huolto- ja yhdystien.
Venäläiset aloittivat taistelun puolilta päivin valtaamalla Lintulahden kylän. Vlastov määräsi 120 sotilaan ampumaketjun jäämään Vaasaan johtavan tien suuntaan. Lisäksi hän piilotti reservin tien eteläpuolelle purolinjojen väliseen painanteeseen.
Noin klo 14.00 taistelukenttää piiskasi rankkasade. Vlastov määräsi osaston 24. jääkärirykmentistä koukkaamaan lännen puolelta. Von Fianadt oli asettanut länteen kaksi savolaisjoukkuetta sivuston turvaksi, jotka torjuivat koukkausyrityksen.
Rankkasade esti tykkien käytön, joten von Fieandt käski pistinhyökkäyksen kohti Lintulahden kylää. Hyökkäys sekoitti venäläisten rivit ja Fieandtin joukot saivat kylän ja risteysalueen hallintaan. Vlastov käski tien eteläpuolella olleet reservit, jotka olivat suojelleet aseitaan kastumiselta, liikkeelle. Reservi ampui yhteislaukauksen ja ryntäsivät pistinrynnäkköön. Von Fieandt antoi perääntymiskäskyn ja joukot vedettiin jokilinjan taakse turvaan. Savolaisjoukkueet oli vähällä jäädä mottiin, mutta ne pakenivat lopulta pimeyden turvin ja palasivat aikansa harhailtuaan takaisin Fieandtin joukkoihin. Von Fieandt joutui perääntymään Perhoon. Suomalaisten tappiot Lintulahden taistelussa olivat 141 miestä, joista 24 kaatunutta. Venäläisten tappiot olivat kaatuneina ja haavoittuneina kaksi kertaa suuremmat.


title: Cyrus

text: Cyrus on henkilönnimi, joka esiintyy sekä sukunimenä että miehen etunimenä. Nimeä käytetään muun muassa latinan ja englannin kielissä myös muinaisen Persian kuninkaista, jotka suomeksi tunnetaan nimellä Kyyros.


title: Cyrus

text: Nykyajan henkilöitä, joiden nimi on Cyrus, ovat:


title: Tuulaaki

text: Tuulaaki ( < alasaksan "tolage") oli lisävero, jota kannettiin tullimaksun yhteydessä yleensä kaupunkien hyväksi. Ruotsi-Suomessa Tukholma sai vuonna 1636 ensimmäisenä kaupunkina oikeuden periä tuulaakia. Turku ja Viipuri saivat saman oikeuden 1638 sekä Helsinki ja Rauma 1650. Vähitellen muutkin tapulikaupungit ja muutamat maakaupungitkin saivat tällaisen verotusoikeuden.


title: Tuulaaki

text: Alkuaikoina tuulaakin suuruus oli tietty prosenttimäärä kaupunkiin ulkomailta tuodun ja ulkomaille viedyn tavaran arvosta. Vuonna 1680 kaupungit luopuivat tuulaakioikeudestaan ja sen tuotto meni valtiolle. Vähitellen tuulaaki palautettiin kaupungeille ja 1715 kaikki tapulikaupungit saivat sen itselleen. Kaupungit saivat periä tuulaakia satamien ja pakkahuoneiden ylläpidosta aiheutuneiden menojen kattamiseen, mutta siitä riitti myös kaupunkien yleisiin menoihin.


title: Tuulaaki

text: Eräät kaupungit saivat 1600-luvun lopulla oikeuden kantaa "majoitustuulaakia", joka oli lisätuulaaki sotaväen majoituksesta aiheutuneiden kulujen kattamiseen. Vuonna 1868 ero tapuli- ja maakaupunkien välillä lakkasi, jolloin tuulaakia saivat kantaa kaikki merikaupungit, joissa oli tullikamari. Tuulaakia saivat kantaa myös sisävesistöjen varrella olevat kaupungit, joista oli vesitieyhteys ulkomaille.


title: Tuulaaki

text: Suomessa tuulaakin suuruuden päätti vuodesta 1809 lähtien senaatti ja vuodesta 1918 lähtien valtioneuvosto. Vuonna 1873 majoitustuulaaki yhdistettiin varsinaiseen tuulaakiin. Ruotsissa tuulaakin kanto lakkautettiin 1857 ja Suomessa 1. huhtikuuta 1978. Suomessa tuulaakimaksun suuruus 1978 oli kaksi prosenttia maahan tuotavien ja maasta vietävien tavaroiden tullimaksusta.


title: Alavuden taistelu

text: Alavuden taistelu käytiin Suomen sodan aikana 17. elokuuta 1808 Alavuden kirkon lähistöllä Etelä-Pohjanmaalla. Vastakkain olivat kenraalimajuri Adlercreutzin 4000 miehen ruotsalais-suomalaiset joukot sekä 2500 miehen venäläisosasto jota johti ruotsalaissyntyinen eversti Eriksson. Kahtena osastona hyökänneet ruotsalais-suomalaiset joukot löivät venäläiset joukot hajalle taistelussa. Pääsuunnassa joukkoja komensi kenraali Cronstedt ja saarrostavaa joukko-osastoa kenraalimajuri Gripenberg.


title: Alavuden taistelu

text: Taistelun kaksi muistopatsasta sijaitsevat "Muistojen kappelin" alueella Alavudella. Obeliski pystytettiin paikalle salaa 17. elokuuta 1881 ja sen suunnitteli ratainsinööri Norrmen. Tykinputkea muistuttava toinen muistopatsas oli alun perin valettu Tampereella vuonna 1869 mutta kun venäläiset viranomaiset kielsivät sen pystyttämisen patsas jouduttiin piilottamaan lähes 50 vuoden ajaksi erääseen ranta-aittaan Visuvedelle. Nykyiselle paikalleen se pystytettiin 17. elokuuta 1925.


title: Csaba Hegedűs

text: Csaba Hegedűs (s. 6. syyskuuta 1948 Sárvár) on unkarilainen aktiiviuransa lopettanut kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Csaba Hegedűs

text: Hegedűs voitti maailmanmestaruuden 82 kilogramman painoluokassa Sofian MM-kisoissa 1971, missä hän voitti loppuottelussa hallitsevan mestarin, neuvostoliittolaisen Anatoli Nazarenkon. Samana vuonna hänet valittiin kotimaassaan vuoden urheilijaksi. Seuraavana vuonna Hegedűs voitti kultaa Münchenin kesäolympialaisista, missä jälleen oli finaalissa vastassa Nazarenko.


title: Csaba Hegedűs

text: Vuonna 1973 Hegedűs joutui vakavaan auto-onnettomuuteen, mutta palasi kansainvälisille painimolskeille Minskin MM-kisoissa 1975, missä sijoittui neljänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti EM-kultaa Leningradin EM-kisoissa. Bursan EM-kisoissa 1977 Hegedűs paini 90 kilogramman painoluokassa ja voitti uransa toisen Euroopan mestaruuden. Syksyllä Göteborgin MM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi.


title: Csaba Hegedűs

text: Lopetettuaan uransa Hegedűs nimitettiin vuonna 1979, 30-vuotiaana, Unkarin painimaajoukkueen päävalmentajaksi. Hegedűs teki monia uudistuksia, jotka tuottivat nopeasti tulosta. Jo samana vuonna San Diegon MM-kisoissa unkarilaispainijat voittivat neljä kultamitalia. Hegedűs toimi maajoukkueen päävalmentajana kymmenen vuoden ajan, minä aikana unkarilaispainijat saavuttivat arvokisoista kaikkiaan 83 mitalia, joista 24 kultaisia.


title: Csaba Hegedűs

text: Koulutukseltaan Hegedűs on oikeustieteen tohtori. Hänet on nimetty FILA:n kunniagalleriaan.


title: Fiagdon

text: Fiagdon () eli Fyjjagdon () on 74 km:n pituinen joki Alagirin ja Ardonin piirien alueilla Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallassa Venäjällä Kaukasiassa. Fiagdon on Terekin sivujoki. Se saa alkunsa Alagirin piirin kaakkoisosasta läheltä Pohjois-Ossetia-Alanian etelärajaa, virtaa sieltä kohti pohjoista ja laskee Terekiin Ardonin piirin pohjoisosassa Ardonin kaupungin pohjoispuolella. Terek laskee edelleen Kaspianmereen.


title: Nemesis (yhtye)

text: Nemesis on suomalainen kolmimiehinen elektronista musiikkia soittava yhtye. Yhtyeen perustajajäsenet ovat Ami Hassinen ja Jyrki Kastman, yhtyeen kolmas jäsen Joni Virtanen liittyi yhtyeeseen 2000-luvun alussa. Kokkolalainen Nemesis sai alkunsa jo vuonna 1987 Hassisen ja Kastmanin alkaessa tehdä omaa musiikkia. Nemesistä pidetäänkin yhtenä suomalaisen elektronisen musiikin veteraaneista.


title: Nemesis (yhtye)

text: Yhtyeen musiikkia voi kuulla eniten Ylen Ykkösen "Avaruusromua"-ohjelmassa. Konserttitilanteissa Nemesistä näkee harvemmin, yhtye keikkailee keskimäärin 1–2 keikkaa vuodessa.


title: Nemesis (yhtye)

text: Nemesis julkaisi ensimmäisen albuminsa "Xcelcior" vuonna 1995. Yhtyeen ainoa livealbumi on kolmen cd:n sarja "Live Archive", jossa on parhaita paloja yhtyeen keikkataltioinneista varhaisista vuosista lähtien vuoteen 2005. Studioalbumi, kahden cd:n "Xtempora", julkaistiin 2005. Albumi "Gigaherz", jolla on materiaalia vuosilta 1995–2003, tuotettiin uudelleen ja sille lisättiin muutamia uusia kappaleita vuonna 2006. Uusin studioalbumi, 1:4:9 julkaistiin 2010.


title: Nogir

text: Nogir ( ja ) on kylä Gorætgæronin piirissä Pohjois-Ossetia-Alanian pohjoisosassa Venäjällä. Nogir sijaitsee piirin pohjoisosassa aivan tasavallan pääkaupungin Vladikavkazin pohjoispuolella.


title: Qinhuangdao

text: Qinhuangdao (, Wade-Giles: Ch'in Huang Tao) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Hebein maakunnan itäosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 300 kilometriä Pekingistä itään, noin 490 kilometriä maakunnan pääkaupunki Shijiazhuangista koilliseen, Bohainmeren rannalla. Prefektuurin pinta-ala on 7 792 neliökilometriä ja väkiluku vähän alle 3 miljoonaa (vuonna 2010).


title: Qinhuangdao

text: Koska Tianjin on maakunta-tason kunta, Qinhuangdao on tärkein satama Hebein maakuntaan. Keisari Qin Shi Huang oli sanonut etsivänsä Kuolemattomien saarta Haigangin alueelta, kuitenkaan löytämättä sitä.


title: Qinhuangdao

text: Kaupungissa järjestettiin vuoden 2008 kesäolympialaisten jalkapallo-otteluja. Miehet ja naiset pelasivat viisi alkulohko-ottelua ja yhden puolivälieräottelun.


title: Qinhuangdao

text: Qinhuangdaon satama kuuluu maailman 15 suurimman rahtisataman joukkoon.


title: Qinhuangdao

text: Piirikuntatasolla prefektuuri jaetaan seitsemään osaan seuraavasti (numerointi kuten oheisessa kuvassa):


title: Amerikantaikapähkinä

text: Amerikantaikapähkinä ("Hamamelis virginiana") on taikapähkinäkasveihin kuuluva kesävihanta, yksikotinen pensas. Se kasvaa Suomessa 2-3 metrin korkuiseksi.


title: Amerikantaikapähkinä

text: Amerikantaikapähkinä on kotoisin Pohjois-Amerikan itäosista Mississipiltä Atlantin rannikolle. Se kasvaa tuoreissa-kosteissa, mieluiten runsasravinteisissa metsänreunoissa ja jokivarsissa, joskus metsissäkin. Harvemmin sitä tavataan rantakallioilla ja merenrannoilla. Ilmastollisesti amerikantaikapähkinä on temperaattinen-keskimeridionaalinen, mereinen-lievästi mereinen.


title: Amerikantaikapähkinä

text: Suomessa amerikantaikapähkinää käytetään koristepensaana, mutta se on harvinainen ja varsin vähän käytetty. Amerikantaikapähkinän voi nähdä ainakin Helsingin yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa Kaisaniemessä sekä Turun yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa Ruissalossa.


title: Amerikantaikapähkinä

text: Amerikantaikapähkinän koristearvo perustuu kukkiin, jotka ilmaantuvat myöhään syksyllä. Suomessa kukinta tapahtuu vain hyvin pitkinä, lämpiminä syksyinä tai pitkien suojasäiden aikana talvella. Kukat ovat kirkkaankeltaisia, noin kaksisenttisiä ja sijaitsevat kolmittain lehtihangoissa.


title: Amerikantaikapähkinä

text:
Suomessa amerikantaikapähkinä menestyy puuvartisten kasvien menestymisvyöhykkeillä I-II, mutta vain suotuisilla kasvupaikoilla. Se kasvaa parhaiten aurinkoisessa tai puolivarjoisessa, kosteassa, runsasravinteisessa ja runsashumuksisessa paikassa.
Amerikantaikapähkinää voi lisätä siemenistä. Ne ovat mustia ja kiiltäväpintaisia. Amerikantaikapähkinän kotahedelmä aukeaa kypsyttyään äkkinäisesti, jolloin siemenet sinkoutuvat maastoon. Siemenet vaativat vähintään kolmen kuukauden kylmäkäsittelyn. Itäminen voi kestää kaksi vuotta.


title: Matias Guidoli

text: Matias Guidoli (s. 1982) on italialais-argentiinalainen huippulentopalloilija, joka pelaa tällä hetkellä Raision Loimussa, SM-liigassa. Hän on syntyjään argentiinalainen, mutta omistaa myös Italian kansalaisuuden.


title: Matias Guidoli

text: Guidolin on pelannut ennen Loimua synnyinmaansa kivikovassa pääsarjassa Rosario Sonderin riveissä. Kaudella 2007 hän voitti joukkueensa kanssa Argentiinan liigan pronssia, ja kaudella 2008 hän putosi mestaruuteen edenneelle joukkueelle. Kaudella 2008 Guidoli oli pääsarjan kuudenneksi paras vastaanottaja, ja sijoittui myös muissa tilastoissa kymmenen parhaimman pelaajan joukkoon.


title: Uruh

text: Uruh (, tai Ирæф, "Iræf") on Pohjois-Ossetia-Alanian ja Kabardi-Balkarian tasavalloissa Venäjällä Kaukasiassa virtaava joki. Uruh on Terekin sivujoki. Joki saa alkunsa Irafin piirin lounaisosasta läheltä Pohjois-Ossetia-Alanian etelärajaa. Sieltä se virtaa ensin kohti itää, kääntyy sitten kohti pohjoista, ja laskee Terekiin Maiskin kaupungin eteläpuolella Kabardi-Balkariassa. Terek laskee edelleen Kaspianmereen. Uruhiin laskevista joista mainittakoon Lesken.


title: Sunžæ

text: Sunžæ ( ja ) on kylä Gorætgæronin piirissä Pohjois-Ossetia-Alanian pohjoisosassa Venäjällä. Sunžæ sijaitsee Sunžæjoen varrella piirin koillisosassa tasavallan pääkaupungin Vladikavkazin länsipuolella lähellä Ingušian tasavallan rajaa.


title: Robert van Zeebroeck

text: Robert van Zeebroeck (s. 31. lokakuuta 1909 – kuolinaikaa ei tiedetä) oli belgialainen taitoluistelija. Hän voitti pronssia miesten yksinluistelussa Sankt Moritzin olympiakisoista 1928 Willy Böcklin ja Gillis Grafströmin jälkeen. Hän osallistui samoissa kilpailuissa myös parinsa Josy Van Leberghen kanssa pariluisteluun ja he sijoittuivat kuudenneksi.


title: Robert van Zeebroeck

text: Van Zeebroeck oli ensimmäinen belgialainen, joka kilpaili taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1926. Hän sijoittui seitsemänneksi. 12 vuoden tauon jälkeen hän palasi maailmanmestaruuskilpailuihin 1938 ja sijoittui yhdeksänneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän sijoittui vuonna 1926 kuudenneksi ja vuonna 1936 kymmenenneksi.


title: Rustem Kazakov

text: Rustem Kazakov (s. 2. tammikuuta 1947) on entinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja. Hän edusti aktiiviaikoinaan Neuvostoliittoa.


title: Rustem Kazakov

text: Kazakov voitti olympiakultaa 57 kilogramman painoluokassa 1972 Münchenissä, missä hän kohtasi loppuottelussa Saksan liittotasavallan Hans-Jürgen Veilin. Maailmanmestaruuksia Kazakov voitti kaksi kappaletta: 1969 Mar del Platassa ja 1971 Sofiassa. Välissä hän saavutti MM-pronssia Edmontonin kisoissa. Ensimmäisen arvokisamitalinsa, pronssin, hän saavutti 1967 Minskin EM-kisoista. Viimeisimmissä arvokisoissaan, 1973 Teheranin MM-kisoissa, hän jäi hopealle hävittyään loppuottelussa Puolan Józef Lipieńille.


title: Rustem Kazakov

text: Seuratasolla Kazakov edusti SKA Taškentia ja myöhemmin Moskovan TsSKAta.


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: Vanha salakuljettaja Laitinen on Juha ”Watt” Vainion sanoittama ja esittämä kappale, joka julkaistiin vuonna 1967. Kappaleen on säveltänyt Toivo Kärki. Se julkaistiin albumilla "Juha ”Watt” Vainio ja Reijo Tani" ja on lisäksi usealla kokoelmalla. Kappale julkaistiin singlen ”Sua muistan” B-puolella.


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: Kappaleen Laitinen on saanut nimensä Vainion ystävältä Keijo Laitiselta. Säveltäjä Toivo Kärki on kertonut pitäneensä kappaletta tunnelmallisena muttei juurikaan pitänyt sen puheosuudesta.


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: Kappale kertoo entisestä salakuljettajasta Laitisesta, joka ei enää pysty harjoittamaan ”ammattiaan”, salakuljetusta. Laulun teemana onkin kaipuu entisiin aikoihin; ”Aika entinen ei koskaan enää palaa”. Kaipuu menneisiin aikoihin on teemana monessa muussakin Vainion sanoituksessa, esimerkiksi kappaleissa ”Kolmatta linjaa takaisin” ja ”Ei ole Kööpenhamina kuin ennen”.


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: Kappaleen sanoitukset sisältävät Vainiolle tyypilliseen tapaan runsaasti loppusointuja. Jokainen säkeistö alkaa kappaleen nimellä ”Vanha salakuljettaja Laitinen”.


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: ”Vanha salakuljettaja Laitinen” äänitettiin Finnvox-studiolla Helsingissä 16. marraskuuta 1967. Kappaleen tuotti ja sovitti Rauno Lehtinen, joka toimi myös kapellimestarina. Äänittäjästä ei ole täyttä varmuutta, mutta Legendan laulut -kirjassa (Warner Music, 2008) todennäköisiksi vaihtoehdoiksi on merkitty Erkki Hyvönen ja Ronnie Kranck.


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: Alkuperäisversiossa olivat mukana seuraavat muusikot:


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: ”Vanha salakuljettaja Laitinen” julkaistiin Vainion ja Reijo Tanin yhteisellä singlekokoelmalla "Juha ”Watt” Vainio ja Reijo Tani" ja on lisäksi usealla kokoelmalla. Kappale julkaistiin singlen ”Sua muistan” B-puolella. Kappale nousi suosioon, ja se on Vainion tunnetuimpia kappaleita. ”Vanha salakuljettaja Laitinen” on julkaistu usealla Vainion kokoelma-albumilla. Näitä ovat "17 hilpeää ja haikeaa rallia" (ja sen LP-versiolla "28 hilpeää ja haikeaa rallia"), 20 suosikkia -sarjan "Tulta päin!", "Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990" sekä sen tiivistelmä "Legendan laulut – 48 mestariteosta".


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: Vainio esitti kappaleen televisiossa muun muassa ohjelmassa "Iltavuoro – Toivekonsertti vaneritehtaassa" vuonna 1968 ja lyhytelokuvassa "Kotkan poikii ilman siipii". Lisäksi kappaleen nuotit ja sanoitukset on julkaistu Suuri toivelaulukirja -kirjasarjan seitsemännessä osassa. Kappale on julkaistu myös monella karaokeäänitteellä, kuten DVD:llä "Juha Vainio – Sellaista elämä on".


title: Vanha salakuljettaja Laitinen

text: Vesa-Matti Loiri on levyttänyt kappaleen, ja se on hänen vuonna 2004 julkaistulla "Ystävän laulut II" -albumillaan, jonka sisältö koostuu Vainion tuotannosta. Remu Aaltosen versio on julkaistu albumilla "Matkan varrelta – Juha Vainion lauluja".


title: Bang Rajan (elokuva)

text: Bang Rajan (suomeksi myös Bang Rajan – legenda taistelijoista, ) on thaimaalainen historiallisiin tositapahtumiin perustuva elokuva. Se kertoo siamilaisen Bang Rajanin kylän taisteluista burmalaisia valloittajia vastaan vuonna 1767.


title: Bang Rajan (elokuva)

text: Burman armeija aikoo valloittaa Ayutthayan, Siamin pääkaupungin. Valloittamisen tiellä on Bang Rajanin kylä, joka on viimeinen linnake Burman ja Siamin rajalla. Verilöylystä toiseen kyläläiset puolustavat aluettaan.


title: Bang Rajan (elokuva)

text:
Bang Rajanin joukkoja aluksi johtaa Nai Taen, joka loukkaantuu taistelussa. Kyläläiset sittemmin pyytävän ulkopuolista "Nai Chan Nuad Kheoa", veteraanisotilasta, johtamaan heitä. Mukanaan hän tuo kourallisen muita sotilaita, jotka jäljelle jääneiden miesten ja naisten kanssa valmistautuvat tuleviin koettelemuksiin. Lopulta, valmisteluista huolimatta, kylä murskataan valtavalla ylivoimalla ja burmalaiset pääsevät valloittamaan Ayutthayan.
Elokuvan budjetti oli noin 50 miljoonaa bahtia, mikä on noin neljä kertaa enemmän kuin yhdelläkään muulla thaimaalaisella elokuvalla tähän mennessä. Se oli kotimaassaan menestys, tuottaen lähes 300 miljoonaa bahtia lipputuloja.


title: Bang Rajan (elokuva)

text: Elokuvaa näytettiin useilla elokuvajuhlilla, kuten Seattle International Film Festival, Toronto International Film Festivaleilla, Vancouver International Film Festivaleilla ja Hawaii International Film Festivaleilla. Asia Pacific Film Festivaleilla se palkittiin parhaana taideohjauksena. Montrealin Fantasia Festivaleilla vuonna 2003 elokuva voitti parhaana aasialaisena elokuvana.


title: Die Bestie in Menschengestalt

text: Die Bestie in Menschengestalt on Die Ärzten viides studioalbumi, joka julkaistiin 4. lokakuuta 1993. Se on yhtyeen ensimmäinen albumi sitten yhtyeen vuoden 1988 hajoamisen. Albumilla soittaa ensimmäistä kertaa yhtyeen nykyinen basisti Rodrigo González.


title: Die Bestie in Menschengestalt

text: Albumin kappaleista Schrei nach Liebe, Mach die Augen zu, Friedenspanzer ja Quark julkaistiin singleinä.


title: Bob Latchford

text: Robert Dennis "Bob" Latchford (s. 18. tammikuuta 1951) on englantilainen entinen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli keskushyökkääjä. Latchfordin ammattilaisura alkoi Birmingham Cityssä vuonna 1968, mutta parhaiten hänet muistetaan Evertonin pelaajana. Hän edusti seuraa vv. 1974-1981. Myöhemmin Latchford edusti vielä mm. Swanseata, hollantilaista NAC Bredaa sekä Coventrya. Latchford pelasi 12 A-maaottelua Englannin paidassa viimeistellen niissä viisi maalia.


title: Bob Latchford

text: Bob Latchfordin siirto Birminghamista Evertoniin helmikuussa 1974 rikkoi Englannin liigan siirtoennätyksen. Siirron yhteenlaskettu arvo oli 350,000 puntaa, mutta rahaa kaupassa siirtyi vain 80,000 puntaa, sillä Birmingham sai osamaksuna Evertonin pelaajista Howard Kendallin ja Archie Stylesin. Latchford oli kuudella seuraavalla kaudella Evertonin paras maalintekijä, ja on yhä edelleen yhteensä 138 osumallaan 289 eri kilpailuissa pelaamassaan ottelussa Evertonin kaikkien aikojen kolmanneksi paras maalintekijä. Erityisen menestyksekäs hänelle oli kausi 1977-78, jolloin hän viimeisteli 30 liigamaalia ja voitti Adidaksen ja Daily Mail -lehden lahjoittaman 10,000 punnan palkinnon. Palkinto oli luvattu vuonna 1973 seuraavalle pelaajalle, joka tekisi Englannin liigan 1. divisioonassa (ylin sarjataso tuohon aikaan) vähintään 30 maalia. Saavutuksen arvoa nostaa 1970-luvulle tyypillinen pelityyli: joukkueet panostivat vahvaan puolustuspeliin, ja jo 20 maalin tekoa yhden kauden aikana pidettiin loistavana saavutuksena. Everton ei Latchfordin aikana voittanut mestaruuksia, ja ironisesti verottaja nappasi leijonanosan edellä mainitusta palkinnosta, jonka Latchford jakoi joukkueen muiden pelaajien kanssa. Latchford siirtyi kesällä 1981 juuri 1. divisioonaan nousseeseen Swansea'hin, jolle viimeisteli heti ensimmäisessä ottelussaan hattutempun (kolme maalia) Leeds Unitedia vastaan. Latchford teki 87 liigaottelussaan Swansean paidassa kaikkiaan 35 maalia.


title: Bob Latchford

text: Latchfordin pelityyliä leimasi hänen räjähtävä lähtönopeutensa. 183-senttisenä ja hyvin voimakkaana hän oli myös vaarallinen pääpelaaja; suuren osan maaleistaan hän tekikin syöksypuskuilla lähietäisyydeltä. Kaukolaukauksilla hän teki maaleja äärimmäisen harvoin. Hän pelasi eri joukkueissa yhteensä 510 liigaottelua ja viimeisteli niissä 213 maalia.


title: Bob Latchford

text: Bob Latchfordin isoveli Dave Latchford pelasi Birminghamin maalivahtina 206 liigaottelua. Myös nuorempi veli Peter Latchford oli maalivahti. Hän edusti West Bromwich Albionia 81 liigaottelussa.


title: Hamari (Porvoo)

text: Hamari () on Porvoon kylä noin viiden kilometrin päässä keskustasta. Rakennuskanta koostuu suurimmaksi osaksi omakoti- ja rivitaloista. Hamarin palveluihin kuuluu lähikauppa , sekä venesatama, jossa on venetankkausasema ja sen yhteydessä toimiva kahvila . Kahvilarakennuksen takana Metsäpolulta laskeutuu puiset portaat ja polku Örnshamnin rantapuistolle , josta lähtee polku Haikkoon lennätinvuorelle johtavalle ulkoilureitille. Hamarin vesitorni on näkyvä maamerkki kylässä. Kylän edustalla sijaitsevissa "Sahasaarissa" on toiminut saha, ja lisäksi kylässä on ollut telakka.


title: Hamari (Porvoo)

text: Telakkatoiminta Hamarin kylässä alkoi 1730-luvulla, jonka satamassa purettiin purjeveneiden lasteja. Hamarin edustalla sijaitsevaan Kaunissaareen rakennettiin vuonna 1863 lastauspaikka. August Eklöfin yhtiö rakensi 1870 -luvulla höyrysahan. Saha laajeni kolmelle viereiselle saarelle, joissa sijaitsi höyrysahan toimisto -,saha -ja asuinrakennuksia, konttorin puisto sekä puutavaravarastoja. Yhtiö harjoitti myös laivanrakennusta ja puusepänteollisuutta. Saha lopetti toimintansa vuonna 1955, jolloin sen rakennukset purettiin. Vuonna 1910 perustettu Aug. Eklöf Ab jatkoi toimintaansa Tolkkisten ja Hattulan sahoilla.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Reininmaan jälleenmiehitys tai Reininmaan remilitarisointi () oli natsi-Saksan vuonna 1936 suorittama toimenpide, jolla Reininmaan demilitarisointi kansainvälisten sopimusten vastaisesti lakkautettiin ja sotilasjoukot palautettiin alueelle.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Ympärysvallat miehittivät Ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1918 Reininmaan ja Ruhrin teollisuusalueen. Reininmaa oli siten alkuvaiheessa länsiliittoutuneiden eli Ranskan, Ison-Britannian, Yhdysvaltojen ja Belgian miehittämä, ja sen tehtävä oli toimia puskurivyöhykkeenä Saksan mahdollisten uusien hyökkäysten varalta.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Vuonna 1919 allekirjoitetun Versailles’n rauhansopimuksen mukaan Reininmaa oli demilitarisoitava. Määräys koski kaikkia Reinin länsipuolella olleita Saksan alueita sekä Reinin itäpuoleltakin 50 kilometrin levyistä vyöhykettä. Reinin länsipuoliset alueet jäivät sopimuksen mukaan kuitenkin vielä 15 vuoden ajaksi voittajavaltioiden miehittämiksi sen vakuudeksi, että Saksa täyttäisi sopimuksen rauhansopimuksen ehdot.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Vuonna 1920 pienehkö alue Reininmaan länsiosasta liitettiin Belgiaan, samana vuonna historiallisesti Lothringeniin (Lorraine) kuuluva Saarland otettiin Kansainliiton valvontaan osaksi Ranskaa.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Vuonna 1925 liittoutuneet solmivat saksalaisten kanssa Locarnon sopimuksen, jonka mukaan liittoutuneiden oli vedettävä joukkonsa vuoteen 1930 mennessä. Samalla Saksa sitoutui demilitarisoimaan Reininmaan. Ympärysvallat olivat tyytyväisiä Weimarin tasavallan rauhanomaiseen politiikkaan ja päättivät Locarnon sopimuksen mukaisesti lopettaa Reininmaan miehityksen lopullisesti.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Vuonna 1933 Adolf Hitler sitoutui ehtoihin, mutta salassa aloitti valmistelut Reinin palauttamiseksi ”valtakunnan yhteyteen” ja alkoi odottaa sopivaa tekosyytä irrottaa Saksa sopimuksesta. Tekosyy tarjoutui 2. maaliskuuta vuonna 1935 Ranskan ja Neuvostoliiton solmiessa alustavan sopimuksen molemminpuolisesta avunannosta. Hitler sai syyn aloittaa Saksassa yleisen asevelvollisuuden ja kumota Locarnon sopimuksen.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: 16. maaliskuuta 1935 Adolf Hitler uhmasi Versailles’n rauhansopimusta ja palautti Saksaan yleisen asevelvollisuuden suurentaakseen Wehrmachtin kokoa ja perustaakseen Saksan uudet ilmavoimat, Luftwaffen. Hitler ilmoitti Saksan valtiopäivillä 21. toukokuuta, että Saksan hyökkäyksen pelko oli aiheetonta. Samana päivänä hän kertoi Ranskan suurlähettiläälle Francois Poncetille Locarnon sopimuksen kumoutuvan, jos sopimus Neuvostoliiton kanssa avunannosta ratifioitaisiin.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Odotellessaan Ranskan ja Neuvostoliiton sopimuksen ratifiointia Saksan yleisesikunta alkoi Hitlerin määräyksestä salaa valmistella suunnitelmaa Reininmaan miehittämiseksi. Saksan kenraalikunta tiedosti, ettei Saksan pieni armeija vetänyt vertoja Ranskan armeijalle, varsinkaan jos englantilaiset asettuisivat ranskalaisten rinnalle. Saksan sotaministeri sotamarsalkka Werner von Blomberg antoi tämän johdosta määräyksen vetäytyä, jos armeija kohtaisi ranskalaisten vastarintaa miehityksen aikana.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Vuoden 1935 kansanäänestyksen seurauksena Saarland liittyi takaisin Saksaan, minkä Hitler tulkitsi tuen osoitukseksi kansallissosialistien politiikalle. Hitler katsoi poliittisen tilanteen sopivaksi uhkapelille.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Ranska ja Neuvostoliitto ratifioivat avunantosopimuksen 27. helmikuuta 1936 ja 1. maaliskuuta Hitler päätti toimia. Saksan joukot marssivat 7. maaliskuuta saksalaisten riemuksi Reininmaalle eivätkä edetessään kohdanneet vastarintaa. Ranskalaiset eivät olleet lähettäneet joukkojaan liikkeelle. Iso-Britannia ei tahtonut tässä tilanteessa tehdä aloitetta ennen ranskalaisia, vaan alkoi noudattaa Reininmaan demilitarisaation kumouduttua Saksan suhteen myöntyväisyyspolitiikkaa. Todellisuudessa Reinimaan miehitys tarkoitti vain kolmen saksalaisen pataljoonan eli muutaman tuhannen miehen näyttävää tiedotusvälineille suunnattua Reinin ylitystä ja sotilaallisesti toimi oli mitätön, mutta poliittisesti Hitler onnistui juuri siinä missä halusikin eli Saksa sai takaisin sen suurvalta-aseman mikä sillä oli ollut ennen ensimmäistä maailmansotaa.


title: Reininmaan jälleenmiehitys

text: Miehityksen seurauksena Hitler saavutti merkittävän moraalisen voiton varovaisista esikuntaupseereistaan. Ranskalaisten ja englantilaisten välipitämättömyys ja epäröinti olivat merkittävä etu Saksalle, mikä auttoi sitä seuraavana kolmena vuonna, kun Tšekkoslovakia ja Itävalta liitettiin natsi-Saksaan. Tilanne johti lopulta toiseen maailmansodan syttymiseen kolme ja puoli vuotta myöhemmin.


title: Fidžinviistäjä

text: Fidžinviistäjä ("Pseudobulweria macgillivrayi") on äärimmäisen uhanalainen Fidžillä elävä ulappalintu . Laji nimettiin skotlantilaisen ornitologi William MacGillivrayn mukaan.


title: Fidžinviistäjä

text: Kooltaan fidžinviistäjä on noin 30 cm. Väritykseltään lintu on kauttaaltaan tumman suklaanruskea. Nokka ja koivet ovat tummat. Fidžinviistäjä muistuttaa tummaruskotiiraa ("Anous minutus") ja ruskotiiraa ("Anous stolidus"), mutta eroaa näistä erityisesti ulappalinnuille tyypillisen lentotapansa vuoksi. Laji on vaikea erottaa myös tyrskyliitäjästä ("Bulweria bulwerii") .


title: Fidžinviistäjä

text: Fidžinviistäjä elää suurimmaksi ulapalla. Sen arvellaan pesivän Gaun saarella kaulusviistäjien ("Pterodroma brevipes") kanssa. Fidžinviistäjäkannan kooksi arvioidaan alle 50 yksilöä . Yhtenä syynä lajin kannan pienuuteen pidetään saarelle levinneitä kissoja sekä rottia .


title: Nicolae Martinescu

text: Nicolae Martinescu (24. helmikuuta 1940 Vișani, Brăila – 1. huhtikuuta 2013) oli romanialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, joka teki pitkän ja menestyksekkään uran kansainvälisellä tasolla.


title: Nicolae Martinescu

text: Martinescu voitti olympiakultaa sadan kilogramman painoluokassa Münchenissä 1972, missä hän kohtasi loppuottelussa neuvostoliittolaisen Nikolai Jakovenkon. Neljä vuotta aiemmin hän oli saavuttanut olympiapronssia Méxicon kisoissa. Ensimmäisissä olympiakisoissaan Tokiossa 1964 hän oli neljäs. Olympiakultansa lisäksi Martinescu saavutti arvokisavoiton Essenin EM-kilpailuista 1966 97 kilogramman painoluokassa, missä hän kukisti loppuottelussa Neuvostoliiton Aleksei Karmatskin.


title: Nicolae Martinescu

text: Martinescu saavutti urallaan lukuisan määrän himmeämpiä arvokisamitaleita. MM-hopealle hän jäi kahdesti: 1963 Helsingborgissa ja 1971 Sofiassa. MM-pronssia hän saavutti neljissä kisoissa: 1966, 1967, 1970 ja 1974. EM-kisoista Martinescu saavutti vuoden 1966 kultamitalin lisäksi pronssia 1972 Katowicesta ja 1973 Helsingistä.


title: Nicolae Martinescu

text: Martinescun viimeisiksi arvokisoiksi jäivät Montréalin kesäolympialaiset 1976, joissa hän sijoittui seitsemänneksi. Urallaan Martinescu paini kaikkiaan 21 kansainväliset arvokilpailut ja sijoittui Montréalia lukuun ottamatta joka kerta kuuden parhaan joukkoon.