title: AN/PRC-77

text: LV 217:n edeltäjä pataljoonaradiona Suomen puolustusvoimissa oli VR-2A-C "Panu", jota Valtion Sähköpaja oli valmistanut 1957–1963 sveitsiläisellä lisenssillä Autophon -radiopuhelimeen perustuen. Panun myöhempi nimitys oli LV 203.


title: AN/PRC-77

text: LV 217:n seuraaja on LV 217M, josta on huomattava se, että sen kanavaväli on 25 kHz eli puolet pienempi kuin LV 217:n, jonka kanavaväli on 50 kHz. Näin ollen LV 217M kykenee käyttämään samalla taajuusalueella kaksinkertaisen määrän kanavia, joista joka toinen jää LV 217:llä tavoittamatta.


title: AN/PRC-77

text: "Lähde:"


title: Pakkotoiminto

text: Pakkotoiminto ("kompulsio") on pakkomielteen aiheuttama tarpeeton toiminto eli pakkoteko, jonka toistuva suorittaminen vähentää hetkellisesti ahdistusta. Tällaisia toimintoja voivat olla esimerkiksi pakonomainen tarve käsien pesemiseen tai asioiden tarkistamiseen. Niihin liittyy usein pakonomainen ajatus siitä, että jotakin pahaa tapahtuu, mikäli toiminnan jättää suorittamatta. Oven lukkoa jatkuvasti tarkistava saattaa uskoa murtovarkaan säntäävän sisään ja käsiään rituaalinomaisesti pesevä pelätä sairastuvansa. Rationaalinen ajattelu tai kehotus lopettaa ei kuitenkaan auta, vaan yksilön on pakko suorittaa tekonsa voidakseen ehkäistä muutoin ilmenevää ahdistusta.


title: Pakkotoiminto

text: Esimerkiksi hellan päälle unohtamisen tarkistamista ei kuitenkaan lueta pakkotoiminnoksi, ellei se toistu.


title: Pakkotoiminto

text: Pakkotoimintoja esiintyy etenkin pakko-oireisten häiriöiden ja ahdistuneisuushäiriöiden yhteydessä. Pakko-oireista eli kompulsiivistä käytöstä kutsutaan usein myös neuroottisuudeksi.


title: Survo-ristikko

text: Survo-ristikko on suomalaisen professori Seppo Mustosen vuoden 2006 alkupuolella esittämä ja tutkima matemaattinen peli. Ristikon nimi tulee Mustosen kehittämästä Survo-nimisestä tietojenkäsittelyjärjestelmästä. Survo-ristikoissa tehtävänä on täyttää m × n -taulukko luvuilla 1, 2, ..., m*n siten, että jokainen luvuista esiintyy vain kerran, ja että rivi- ja sarakesummat täsmäävät reunoilla annettuihin lukuihin. Taulukkoon on saatettu sijoittaa joitakin lukuja jo valmiiksi, jottei ratkaiseminen olisi liian hankalaa eikä mahdollisia ratkaisuja olisi yhtä enempää.


title: Survo-ristikko

text: Survo-ristikot muistuttavat jossain määrin Sudoku- ja Kakuro-ristikoita. Ratkaiseva ero kumpaankin on siinä, ettei rajoituta vain lukuihin 1,2...,9 ja siinä, että ristikon koko on yleensä varsin pieni. Survo-ristikoiden ratkaiseminen on myös sukua taikaneliöiden laatimiselle.


title: Survo-ristikko

text: Survo-ristikkojen vaikeusaste vaihtelee suuresti. Helpot, koululaisille tarkoitetut, tehtävät edellyttävät pelkkiä peruslaskutoimituksia, kun taas hankalammat vaativat myös hyvää loogista päättelykykyä. Kaikkein vaikeimpia tehtäviä ei voi selvittää ilman tietokoneelle tehtyä ratkaisuohjelmaa.


title: Survo-ristikko

text: Survo-ohjelmiston tietyt ominaisuudet (esimerkiksi editoriaalinen laskenta ja muun muassa kokonaislukujen rajoitettuja osituksia laskeva COMB-ohjelma) tukevat Survo-ristikkojen ratkaisua.


title: Survo-ristikko

text: Survo-ristikkoja on julkaistu vuoden 2006 huhtikuulta lähtien säännöllisesti paitsi Survo-ohjelmiston ristikkosivuilla, hieman myöhemmin myös muun muassa Ilta-Sanomissa ja Yliopisto-lehdessä.


title: Survo-ristikko

text: Ratkaistaan helppo (vaikeusaste 25) Survo-ristikko, jossa on 3 riviä ja 4 saraketta:


title: Survo-ristikko

text: Valmiiksi on annettuina luvut 3, 6 ja 8. Tehtävänä on löytää oikeat paikat lopuille luvuista 1–12 (3×4=12) siten että summat täsmäävät.


title: Survo-ristikko

text: Ristikko ratkeaa vaiheittain yksikäsitteisesti seuraavasti: Taulukosta puuttuvat 9 lukua ovat 1,2,4,5,7,9,10,11,12. Ratkaisu kannattaa yleensä aloittaa rivistä tai sarakkeesta, jossa on vähiten puuttuvia lukuja. Tässä ristikossa sarakkeet A,B ja C ovat sellaisia.


title: Survo-ristikko

text:
Sarake A ei kuitenkaan ole kiitollinen, sillä puuttuvien lukujen summa 19 voidaan esittää sääntöjen sallimalla tavalla useassa muodossa (esimerkiksi 19=7+12=12+7=9+10=10+9). Sarakkeella B puuttuvien lukujen summa on 10, jolla on vain yksi
mahdollinen esitys 10=1+9 sillä muut vaihtoehdot 10=2+8=3+7=4+6 sulkeutuvat pois jo taulukossa esiintyvien lukujen johdosta. Lukua 9 ei voi sijoittaa riville 2, koska silloin tuon rivin summa ylittäisi arvon 18. Siis taulukko täydentyy aluksi muotoon


title: Survo-ristikko

text: Nyt sarakkeelle A jää vain vaihtoehto 27-8=19=7+12=12+7. Luku 7 ei voi kuitenkaan olla rivillä 1, sillä sen puuttuvien lukujen summa olisi 30-7-6=17, jonka ositus kahden luvun summaksi sallitulla tavalla ei onnistu. Taulukko saadaan näin muotoon


title: Survo-ristikko

text: jolloin viimeisen rivin viimeiseksi luvuksi tulee 30-7-9-3=11


title: Survo-ristikko

text: Ensimmäisellä rivillä puuttuvien lukujen summa on 30-12-6=12, jonka ainoa mahdollinen ositus on 12=2+10 vieläpä niin, että luku 2 tulee sarakkeeseen C; 10 tuolla paikalla aiheuttaisi sarakesumman 10 ylityksen:


title: Survo-ristikko

text: Ristikko saa nyt välittömästi lopullisen ratkaisunsa, joka edellä olevien päättelyjen mukaan on ainoa mahdollinen


title: Survo-ristikko

text: Edellisen kaltaisista, helpoista Survo-ristikoista selviää peruslaskutaidolla ja yksinkertaisilla loogisilla päätelmillä.


title: Survo-ristikko

text: Survo-ristikkojen pelisäännöt ovat jopa yksinkertaisemmat kuin Sudokujen. Itse ristikko on aina neliömäinen tai suorakaiteen muotoinen ja yleensä huomattavasti Sudoku-ristikkoa suppeampi puhumattakaan Kakuro-ristikoista, joita Survo-ristikot ehkä hieman enemmän muistuttavat.


title: Survo-ristikko

text: Ratkaisutavat vaihtelevat suuresti muun muassa ristikon vaikeusasteesta riippuen ja se lisää tehtävien kiinnostavuutta. Helpoimmillaan esimerkiksi 2×3-tapauksessa (vaikeusaste 0)


title: Survo-ristikko

text: ne sopivat esimerkiksi koululaisille yhteen- ja vähennyslaskun harjoitustehtäviksi.


title: Survo-ristikko

text: Sitä vastoin esimerkiksi 3×4-ristikko (vaikeusaste 150)


title: Survo-ristikko

text: jossa ei ole annettuna yhtään valmista lukua ja jollaista sanotaan avoimeksi Survo-ristikoksi, on jo melko hankala, vaikka silläkin on vain yksi ainoa ratkaisu. Tämänkin tehtävän voi muuntaa asteittain kevyemmäksi antamalla joitain lukuja valmiina esimerkiksi muodossa


title: Survo-ristikko

text: jolloin siitä tulee varsin helppo (vaikeusaste 0).


title: Survo-ristikko

text: Arviointi perustuu Mustosen ensimmäisen (huhtikuussa 2006) tekemän ratkaisuohjelman tarvitsemien ”mutaatioiden” määrään. Tuossa ohjelmassa ristikon ratkaiseminen tapahtuu osittain satunnaistetun algoritmin avulla. Ohjelma aloittaa sijoittamalla puuttuvat luvut umpimähkään taulukkoon ja yrittää sitten systemaattisin vaihdoin saada lasketut rivi- ja sarakesummat mahdollisimman lähelle oikeita summia. Menettely johtaa joko oikeaan ratkaisuun tai (kuten yleensä) se päätyy pattitilanteeseen, jossa se ei enää pysty parantamaan ratkaisuksi kelpaamatonta tulosta. Jälkimmäisessä vaiheessa tapahtuu "mutaatio", jossa kaksi tai useampia lukuja vaihtaa paikkojaan satunnaisesti. Tämän jälkeen yritetään parantaa tulosta jälleen systemaattisesti, kunnes joko päädytään ratkaisuun tai joudutaan turvautumaan uuteen mutaatioon. Ristikon vaikeutta kuvaavaksi tunnusluvuksi on valittu tarvittujen mutaatiokertojen lukumäärän keskiarvo, kun ratkaisu toistetaan esimerkiksi 1000 kertaa lähtemällä joka kerran täysin satunnaistetusta ristikosta. Mutaatioiden lukumäärä näyttää noudattavan melko läheisesti geometrista jakaumaa. Nämä numeeriset vaikeusasteet on muunnettu ”tähtiasteikolle” esimerkiksi Ilta-Sanomissa julkaistuissa ristikoissa seuraavasti:


title: Survo-ristikko

text:
Vaikeusaste
Näin ilmaistu vaikeusaste on vain suuntaa antava ja se saattaa olla jopa varsin harhainen silloin, kun ratkaisuun pääsee ovelasti jollain hyvällä päätelmällä tai arvauksella.


title: Survo-ristikko

text: Tämä mitta kuvaa tehtävän vaikeutta paremmin silloin, kun vaaditaan, että ratkaisija osoittaa samalla, ettei tehtävällä ole muita ratkaisuja, jolloin arvauksille ei jää sijaa.


title: Survo-ristikko

text: Jos reunasummien lisäksi ei ole annettu yhtään ristikkoon tulevista luvuista 1,2...,m*n, Survo-ristikkoa sanotaan avoimeksi. Kahta avointa m*n-ristikkoa pidetään olennaisesti erilaisina, jos niitä ei saa samoiksi vaihtamalla rivien ja sarakkeiden järjestystä eikä tapauksessa m=n myöskään vaihtamalla rivit sarakkeiksi (eli transponoimalla). Näissä ristikoissa kaikki rivisummat eroavat toisistaan ja samoin sarakesummat toisistaan. Olennaisesti erilaisten avoimien m*n-ristikoiden lukumäärää merkitään S(m,n).


title: Survo-ristikko

text: Avoimiin Survo-ristikoihin kiinnitti ensimmäisenä huomiota Reijo Sund. Hän selvitti käymällä läpi Survo-ohjelmiston avulla kaikki 9!=362880 mahdollista ristikkoa, että S(3,3)=38. Tämän jälkeen Mustonen laski alkuperäisen Survo-ristikkojen ratkaisuohjelman avulla lähtien kaikista mahdollisista reunasummien jakaumista, että S(3,4)=583. Petteri Kaski sai tuloksen S(4,4)=5327 muuntamalla tehtävän täsmällisen peitteen (exact cover) ongelmaksi.


title: Survo-ristikko

text: Mustonen laati kesällä 2007 toistaiseksi tehokkaimman ratkaisuohjelman, joka vahvistaa edelliset tulokset ja jolla on tähän mennessä saatu määrätyksi seuraavassa taulukossa olevat S(m,n)-arvot:


title: Survo-ristikko

text: Jo luvun S(5,5) laskeminen vaikuttaa nykytietojen valossa hyvin vaativalta tehtävältä.


title: Survo-ristikko

text: Yhdistämällä Mustosen alkuperäisen ratkaisuohjelman periaate siihen, että varsinkin avoimen ristikon tapauksessa reunasummien tulot ennustavat usein melko hyvin lopullisessa ratkaisussa lukujen sijainnin, on kehitetty ns. vaihtomenetelmä. Siinä luvut 1,2...,m*n asetetaan taulukkoon reunasummien tulojen osoittamassa järjestyksessä ja näin saadusta asetelmasta lasketaan reunasummat. Riippuen siitä, miten ne poikkeavat oikeista summista, pyritään vaihtamalla askeltaen aina kahden luvun paikkoja niin, että reunasummat saadaan täsmäämään. Vaihtomenettely muuntaa ratkaisun hiukan shakkitehtävää muistuttavaksi. Sen avulla on kuitenkin vaikea osoittaa ratkaisun yksikäsitteisyyttä.


title: Survo-ristikko

text: Esimerkiksi varsin hankala avoin 4×4-ristikko (vaikeusaste 2050)


title: Survo-ristikko

text: ratkeaa vaihtomenetelmällä 5 siirrolla. Alkuasetelma on tällöin


title: Survo-ristikko

text: ja ratkaisuun johtavat vaihdot (7,9) (10,12) (10,11) (15,16) (1,2). Survo-ohjelmistossa sukro /SP_SWAP hoitaa kaiken vaihtomenetelmässä tarvittavan kirjanpidon.


title: Survo-ristikko

text: Survo-ristikkoja voi ratkaista myös tietokoneavusteisesti pikapeleinä, jotka tarjoavat toisenlaisia haasteita. Vaativin pikapelimuoto toimii verkossa Java-sovelmana.


title: Survo-ristikko

text: Siinä ratkaistaan avoimia 5x5-ristikoita pelkillä hiiren näpäytyksillä. Väärä valinta synnyttää musiikki-intervallin, jonka laajuus ja suunta kuvaavat virheen suuruutta. Tavoitteena kussakin pelissä on saavuttaa mahdollisimman korkea pistemäärä, jota kasvattavat oikeat valinnat ja vähentävät virhevalinnat ja käytetty aika.


title: Alumiinisulfaatti

text: Alumiinisulfaattia Al(SO) voidaan valmistaa käsittelemällä alumiinihydroksidia rikkihapolla:


title: Alumiinisulfaatti

text: 2Al(OH) + 3HSO + 12HO → Al(SO)·18HO tai


title: Alumiinisulfaatti

text: 2Al(OH) + 3HSO + 10HO → Al(SO)·16HO tai


title: Alumiinisulfaatti

text: 2Al(OH) + 3HSO + 8HO → Al(SO)·14HO


title: Alumiinisulfaatti

text: Kideveden määrä siis vaihtelee.


title: Alumiinisulfaatti

text: Alumiinisulfaattia käytetään vedenpuhdistuksessa saostusaineena. Sitä on käytetty vedenkäsittelyssä 1900-luvun alkupuolelta lähtien ja vielä nykyäänkin se täyttää juomaveden valmistusta sekä jäteveden käsittelyä koskevat vaatimukset. Tosin sen kaikkia terveysvaikutuksia ei tunneta.


title: Alumiinisulfaatti

text: Alumiinisulfaatti on veteen liukenevaa ja hydrolysoituu alumiinihydroksidiksi sekä pH:sta riippuen useiksi ioneiksi kuten Al(OH), Al(OH) ja [Al(OH)], jotka saostavat kolloidisista liuoksista partikkeleita. Alumiinihydroksidi muodostaa geelimäisen sakan, johon partikkelit tarttuvat. Sakka suodatetaan ja vesi saadaan näin kirkastettua.


title: Alumiinisulfaatti

text: Toinen merkittävä käyttökohde on paperiteollisuus, jossa sitä käytetään muun muassa paperin ominaisuuksien parantamisessa. Teollisuudessa on lukuisia käyttökohteita alumiinisulfaatille muun muassa alumiiniyhdisteiden valmistukseen ja nahka- ja tekstiiliteollisuudessa.


title: Alumiinisulfaatti

text: Alumiinisulfaatin moolimassa on 342,17 g/mol, sulamispiste (hajoaa) 770 °C, tiheys 2,71 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 10043-01-3. Alumiinisulfaatista on käytetty myös nimiä "aluminiumsulfaatti" tai "alumiinitrisulfaatti".


title: James DeBello

text: James DeBello on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka syntyi vuonna 1980 Hartfordissa, Connecticutissa.


title: GeForce 8 -sarja

text:
GeForce 8 -sarja, tai koodinimeltään G80, on kahdeksas Nvidian GeForce-sarjan grafiikkasuoritin. Se julkaistiin 8. marraskuuta 2006.
G80:n arkkitehtuuri on kolmas Nvidian perusteellisesti uudelleen suunnittelema arkkitehtuuri.


title: GeForce 8 -sarja

text: Nvidian GeForce 8800 -sarjan näytönohjaimet ovat ensimmäiset Direct3D 10- ja Shader Model 4.0 -näytönohjaimet. Samaan aikaan julkaistiin kaksi näytönohjainta, joista tehokkaampi on 8800 GTX ja pienitehoisempi 8800 GTS.


title: GeForce 8 -sarja

text: GeForce 8000 -sarjan näytönohjainten GPU:t on valmistettu Unified Shader -arkkitehtuurilla, joka käsittää GTX-mallissa 128 ja GTS-mallissa 96 stream-prosessoria, joista jokainen osaa käsitellä pikseli-, verteksi- ja geometriaoperaatiota. 8800-sarjan näytönohjaimet poikkeavat hyvin paljon edeltävistä näytönohjaimista, sillä aiemmissa arkkitehtuureissa jokaista operaatiota varten oli oma yksikkö. GeForce 8 -näytönohjaimissa jokainen yksikkö kykenee suorittamaan haluttua operaatiota.


title: GeForce 8 -sarja

text: GeForce 8 -sarjan näytönohjaimet suorittavat tekstuurifiltteröintiä huomattavasti pienemmällä suorituskykyhävikillä GeForce 7 -sarjaan verrattuna. 8-sarjan tehokkain näytönohjain on GeForce 8800 Ultra, joka on ominaisuuksiltaan identtinen GeForce 8800 GTX:n kanssa. 8800 Ultra on kuitenkin tehokkaampi ja siinä on esim. korkeampi kellotaajuus ja parempi jäähdytys. GeForce 8800-sarjan GPU:t ovat kookkaita verrattuna edeltäviin – GPU:n pinta-ala on 400 mm², mihin on onnistuttu laittamaan lähes 700 miljoonaa transistoria (vertaa GeForce 7900 -sarjan korttien prosessoreihin, G71:ssä on 278 miljoonaa transistoria).


title: GeForce 8 -sarja

text: GeForce 8800 GTX- ja GTS-mallit eroavat myös muistien yhteiskapasiteetiltaan, sillä GTX-mallissa on 768 megatavua muistia, kun GTS:llä taas 640 megatavua. 8800GTS:llä on myös alhaisempitaajuinen prosessori (500 MHz) ja muistit (1200 MHz). GTX:ssä on 384-bittinen ja GTS:ssä 320-bittinen muistiohjain. Molempien korttien muistit ovat GDDR3-tyyppisiä. GeForce 8800 -sarjalaiset kuluttavat aiempaa enemmän sähköä, sillä GTX kuluttaa kuormituksessa n. 130 wattia ja sen virtalähdesuosituksessa vaaditaankin kykyä syöttää yhteensä 30 ampeerin virta 12 voltin linjaa tai linjoja pitkin. Riittävän virransaannin takaamiseksi GTX-mallissa on poikkeuksellisesti kaksi PCI-E -virtaliitintä. GTX-mallista löytyy myös kaksi SLI-liitintä.


title: GeForce 8 -sarja

text: GeForce 8800 -sarjassa on vakiona heatpipejäähdytys, jossa nestettä sisältäviä putkia käytetään kuljettamaan lämpö kuumalta komponentilta jäähdytyssiiliin. Uusimmista G80-tuotteista näkyy vesi/ilmahybridituuletus (ja normaali). Kuvat näyttävät myös kaksi PCI-E -virtaliitintä ja kaksitoista muistia, kertoen 768 Mt:n muisteista.


title: GeForce 8 -sarja

text: 8800 GTS -näytönohjain on G92-koodinimelliseen grafiikkapiiriin perustuva. Valmistusprosessi on 65 nanometriä. Näytönohjaimessa on G80-grafiikkapiiristä poiketen pakattu NVIO-ohjainpiiri ytimeen. Uutena ominaisuutena NVIO-ohjainpiiristä löytyi VP2-purkuominaisuudet ja tuki AES128-kryptaukselle. GTS-näytönohjaimessa SIMD-klustereita on kahdeksan. Tekstuuriosoiteyksiköiden määrä on kaksinkertaistunut verrattaessa edellisen sukupolven huippunäytönohjain G80-koodinimelliseen grafiikkapiiriin. Tämä tarkoittaa sitä, että 8800 GTS kykenee teoriassa tekemään kaksinkertaisen määrän tekstuuriosoitehakuja kellojaksossa kuin G80-grafiikkapiiri. 8800 GTS näytönohjaimessa on neljä 64-bittistä muistiohjainta, joten näytönohjaimen muistiohjain on 256 bittiä leveä. Muistiväylä kykenee näin ollen siirtämään tietoa 64 gigabittiä sekuntia kohti. ROP-yksiköitä näytönohjain sisältää 16 kpl. ROP yksiköt kykenevät siirtämään tietoa noin 10,4 gigapikselin edestä sekuntia kohti. Transistoreita G92-ydin sisältää 754 miljoonaa kappaletta. 65 nanometrin valmistusprosessilla ytimen pinta-alaksi muodostuu 324 mm². 8800 GTS -näytönohjaimen virransyöttö on kolmivaiheinen ja toteutettu digitaalisesti. Tosin kuin G80-graafiikkapiiriin perustuva 8800 GTX, G92-piiriin perustuva GTS käyttää vain yhtä kuusipinnistä lisävirtaliitintä. 8800 GTS -näytönohjain käyttää PCI-E 2.0 väyläratkaisua kun aiemmin ilmestynyt G80-grafiikkapiiri käyttää vanhempaa PCI-E 1.0-väylää. Suurin osa GeForce 8800 -sarjan korteista hyödyntää heatpipe-tekniikkaa lämmönsiirrossa ytimestä jäähdytyssiiliin.


title: GeForce 8 -sarja

text: Kesällä 2007 Nvidia julkaisi 8xxx perheen halvimmat mallit. Ne on varustettu G86-ytimellä. 8300-malli on tehty vain OEM-myyntiin. Nämä mallit korvasivat aiemmin myynnissä olleet GeForce 7200- ja GeForce 7300 -mallit.


title: GeForce 8 -sarja

text: 17. huhtikuuta 2007 Nvidia julkaisi GeForce 8500 GT, 8600 GT ja 8600 GTS -näytönohjaimet. GeForce 8500 -malli oli pelikäytössä hidas. 8500-näytönohjaimen nopeus oli pelikäytössä noin 50 % 8600-näytönohjaimen nopeudesta. 8600-näytönohjaimessa on vain 25 % shadereita, kun vertailukohdaksi otetaan 8800 GTX. Muistiväylä on 8600-mallissa vain 128-bittinen. 8600-malli vaatii vähimmillään 350-wattisen virtalähteen toimiakseen luotettavasti. 8600 GT -näytönohjaimessa on G84-koodinimellä kulkeva grafiikkapiiri , joka on valmistettu 80 nanometrin prosessilla. G84-grafiikkapiirissä on 289 miljoonaa transistoria. G84-grafiikkapiiriin perustuvissa näytönohjaimissa on 32 Stream-prosessoria ja 16 tekstuuriyksikköä. Rasterioperaattorit tuottavat 8 pikseliä kellojaksossa. Stream-prosessorit ovat kahdessa 16 yksikön osiossa molemmilla ollen omat L1- ja L2-välimuistit. 8600 GTS -malli tarvitsee lisävirtaliittimen, jota taas GT-malli ei tarvitse. 8600 GT ja GTS-malleissa on sama G84-koodinimellinen grafiikkapiiri. 8600 GT -näytönohjaimessa on referenssikellotaajuutena 540 MHz. Grafiikkapiirissä on 289 miljoonaa transistoria. GeForce 8500 -näytönohjain perustuu G86-koodinimelliseen grafiikkapiiriin. G86-näytönohjaimessa ei ole lisävirtaliitintä. G86-näytönohjain valmistetaan 80 nanometrin prosessilla. Transistoreita G86-näytönohjaimessa on 210 miljoonaa kappaletta. Grafiikkapiirin referenssikellotaajuus on 450 MHz. Stream-prosessoreita on 16, tekstuuriosoiteyksiköiden lukumäärän ollessa 8. Rasterioperaattorit tuottavat 4 pikseliä kellojaksossa. Muistiohjain on 128-bittinen. ref name="mnvi" />


title: Japanin liberaalidemokraattinen puolue

text: Japanin liberaalidemokraattinen puolue (LDP, , usein lyhennetty ) on konservatiivinen poliittinen puolue Japanissa. LDP on Japanin suurin puolue, ja se on ollut vallassa lähes yhtäjaksoisesti vuodesta 1955 kahta poikkeusta lukuun ottamatta. Vuonna 1993 oli vallassa lyhyen aikaa oppositiopuolueiden koalitiohallitus ja vuosina 2009–2012 Demokraattisen puoleen johtama hallitus. Demokraattien hallinto osoittautui epäsuosituksi, ja liberaalidemokraatit palasivat päähallituspuolueeksi parlamenttivaaleissa 2012. Puolueen nykyinen puheenjohtaja ja Japanin pääministeri on Shinzō Abe, joka valittiin 26. syyskuuta 2012.


title: Japanin liberaalidemokraattinen puolue

text: LDP syntyi kun kaksi oppositiopuoluetta, Japanin liberaalinen puolue (1950–1955) ja Japanin demokraattinen puolue (1954–1955) sulautuivat 1955. Maaseutua ja lähinnä riisinviljelyä edustavan sekä kaupunkilaisia edustavan puolueen yhdistyminen oli Yhdysvaltain mielestä tarpeen, koska siten kommunismin uhkaa voitaisiin torjua parhaiten. LDP:ssä vaikuttaa useampi ryhmää, joiden keskinäisen kilpailun tuloksena määritellään yleensä seuraava pääministeri. Vaikka ryhmillä on yleensä viralliset nimet, niihin usein viitataan ryhmän silloisen johtajan nimellä.


title: Japanin liberaalidemokraattinen puolue

text:
Seiwa seisaku kenkyūkai tarkoittaa Seiwan poliittisen analyysin neuvostoa, jota johti Nobutaka Machimura. Sen perusti 1962 Takeo Fukuda. Puolueen puheenjohtaja Shinzō Abe kuuluu tähän ryhmään. Hänen isänsä Shintaro Abe toimi ryhmän johtajana 1986–1991. Myös entiset pääministerit Junichirō Koizumi ja Yoshirō Mori ovat johtaneet ryhmää ainakin muodollisesti. Ryhmän edustajilla on 51 paikkaa valtiopäivien alahuoneessa ja 23 paikkaa ylähuoneessa.
Kōchikai tarkoittaa laajaa säiliöyhdistystä. Sitä ovat johtaneet Makoto Koga ja hänen kanssaan Mitsuo Horiuchi, joka erosi lokakuussa 2006. Ryhmällä on ollut 32 paikkaa alahuoneessa ja 14 paikkaa ylähuoneessa. Ryhmää on johtanut Koichi Kato sen 2001 tapahtuneeseen jakaantumiseen. Historiallisesti Kōchikai on ollut arvovaltainen ryhmittymä siksi, että siihen on kuulunut useita korkea-arvoisia virkamiehi.


title: Japanin liberaalidemokraattinen puolue

text:
Heisei kenkyūkai tarkoittaa Heisen tutkimusneuvostoa. Sitä on johtanut Yūji Tsushima vuodesta 2005. Aikaisemmin sitä johti Ryutaro Hashimoto. Heisei kenkyūkaita edelsi Noboru Takeshitan ryhmittymä. Ryhmän tosiasiallisena johtana pidetään ylähuoneen jäsentä, Mikio Aokia. Ryhmä kannattaa keynesiläistä politiikkaa ja on myönteinen Kiinalle. Japanin hammaslääkäreiden liiton antama avustus johti Ryutaro Hashimoton eroon ryhmän johdosta 2004. Ryhmällä on 48 paikkaa alahuoneessa ja 29 paikkaa ylähuoneessa.
Kinmirai seiji kenkyūkai tarkoittaa lähitulevaisuuden politiikan tutkimusta. Sitä on johtanut Taku Yamasaki. Ryhmällä on 24 paikkaa alahuoneessa ja 5 paikkaa ylähuoneessa. Muuten maltillisena ryhmällä on jyrkkä kanta Kiinan kansantasavaltaan ja Korean demokraattiseen kansantasavaltaan.


title: Japanin liberaalidemokraattinen puolue

text: Shisuikai tarkoittaa komentajan suunnitelman yhdistystä. Shisuikaita pidetään Japanin liberaalidemokraattisen puolueen oikeistolaisimpana ryhmittymänä, jota johtaa Bunmei Ibuki, vaikka sillä on oikeistoliberaalin lohkon lisäksi myös keynesiläinen osa. Elokuussa 2005 sillä oli 27 paikkaa alahuoneessa ja 18 paikkaa ylähuoneessa. Ryhmän purkautumiseen on vaikuttanut se, että Kamei ja muut jäsenet Kansan uuden puolueen, joka vastusti Japanin postin yksityistämistä. Puolueen puheenjohtaja Shozaburo Jimi 21. maaliskuuta 2013 puolueen lakkausttamisesta.


title: Japanin liberaalidemokraattinen puolue

text: Banchō seisaku kenkyūjo tarkoittaa Banchōn poliittisen analyysin instituuttia. Ryhmällä on 12 paikkaa alahuoneessa ja kaksi paikkaa ylähuoneessa. Se on keskustasuuntautunut ja myönteinen Kiinan kansantasavallalle.


title: Japanin liberaalidemokraattinen puolue

text: Puolueeseen kuuluu myös ryhmien ulkopuolisia jäseniä.


title: Giuseppe Andrews

text: Giuseppe Andrews (s. 25. toukokuuta 1979 Key Largo, Florida) on yhdysvaltalainen näyttelijä-käsikirjoittaja-ohjaaja. Parhaiten hänet muistetaan rooleistaan Detroit Rock Cityssä, outona sheriffinä Cabin Feverissä, ja pienessä osassa Never Been Kissedissä. Hän on ollut myös Smashing Pumpkinsin videossa "1979".


title: Belfastin kansainvälinen lentoasema

text: Belfastin kansainvälinen lentoasema on lentoasema, joka sijaitsee Pohjois-Irlannissa, Belfastista noin 21 kilometriä luoteeseen. Lentoasema tunnetaan myös Aldergrovena, koska samanniminen kylä sijaitsee sitä lähellä. Belfastin kansainvälinen lentoasema jakaa kiitotiensä Royal Air Forcen kanssa. Yli 4,82 miljoonaa matkustajaa (2,1 % koko Yhdistyneen kuningaskunnan lentoasemista) matkusti lentoaseman kautta vuonna 2005 (kasvua 1,7 miljoona eli 54,1 % kasvua vuodesta 2000). Belfastin kansainvälinen lentoasema on Yhdistyneen kuningaskunnan 11. vilkkain, Pohjois-Irlannin vilkkain ja Irlannin saaren toiseksi vilkkain lentoasema. Belfastin kansainväliseltä lentoasemasta lennetään atlantinvälisiä lentoja kuten Newarkiin, Orlandoon, Torontoon ja Vancouveriin. Myös Eurooppaan lennetään lentoasemalta. Lisäksi lentoasemalta lennetään Charter-lentoja Afrikkaan, Kanadaan, Karibialle, Meksikoon, Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan.


title: Monsieur Mangetout

text: Monsieur Mangetout (, 15. kesäkuuta 1950 Grenoble – 25. kesäkuuta 2007 Grenoble, oikealta nimeltään Michel Lotito) oli ranskalainen viihdetaiteilija, joka tuli tunnetuksi maailmalla kyvystään syödä erilaisia metalliesineitä. Hän kertoi aloittaneensa aluksi lasiesineillä ja siirtyneensä sitten partaveitsiin ja muttereihin.


title: Monsieur Mangetout

text: "Guinnessin ennätysten kirjan" mukaan hän söi vuosina 1959–1997 yhteensä 9 tonnia metallia, muun muassa ostoskärryjä, Cessna 150 -pienlentokoneen, polkupyöriä, kattokruunuja ja televisioita.


title: Monsieur Mangetout

text: Mangetoutia haastateltiin "Guinnessin ennätysten kirjaan" vuonna 2006. Hän sai 16-vuotiaana lasinsirun suuhunsa, kun häntä kiusanneet pojat tönäisivät häntä ja lasi, josta hän oli juomassa, särkyi osittain hänen suuhunsa. Hän päätti näyttää pojille ja kokeili pystyisikö syömään lasinpalan. Yrityksen onnistuttua hän otti toisen palan ja söi senkin. Pian Mangetout alkoi syödä partaveitsiä, lautasia, ruuveja, muttereita ynnä muuta sellaista. Hänen mielestään polkupyörien ketjut olivat parhaimman makuisia, ja totesi, että metallin kera on hyvä juoda monta litraa vettä. Hänelle oli aiemmin ehdotettu metallin kanssa nautittavaksi artisokkaa ja parafiiniöljyä, mutta nämä eivät Mangetoutia miellyttäneet.


title: Tarbosaurus

text: Tarbosaurus ("hirvittävä lisko") oli "Tyrannosauridaen" heimoon kuuluva teropodisuku, joka kukoisti Aasiassa 70-65 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella. Sen fossiileja on löydetty Mongoliasta ja hajanaisempia löytöjä on tehty myös Kiinassa. Vaikka monia "Tarbosaurus"-lajeja onkin nimetty, nykypaleontologit pitävät vain yhden, "Tarbosaurus bataarin", olemassaoloa todistettuna. Osa tutkijoista on sitä mieltä, että "T. bataar" on vain "Tyrannosaurus"-suvun aasialainen edustaja, ja mikäli väite pitää paikkansa, koko "Tarbosaurus"-sukuun voidaan suhtautua vain synonyymina "Tyrannosaurukselle".


title: Tarbosaurus

text: "Tarbosaurusta" ja "Tyrannosaurusta" pidetään toistensa lähisukulaisina. Eräiden tutkijoiden mukaan "Alioramus", joka niin ikään asutti aikoinaan Mongoliaa, on "Tarbosauruksen" läheisin sukulainen. Kuten useimmat tunnetuista "Tyrannosauridaeista", myös "Tarbosaurus" oli isokokoinen, kahdella jalalla liikkuva petoeläin, joka painoi yli tonnin ja jolla oli kymmeniä suuria ja teräviä hampaita. Sen alaleuan rakenne oli ainutlaatuinen poikkeavan lukitusmekanisminsa vuoksi, ja sillä oli pienemmät eturaajat kuin millään toisella tyrannosauridilla ruumiinkokoon suhteutettuna.


title: Tarbosaurus

text: "Tarbosaurus" eli kosteilla, joenuomien jakamilla tulvatasangoilla. Tässä ympäristössä se oli ravintoketjun huipulla ja metsästi todennäköisesti muita suuria dinosauruksia, kuten "Saurolophuksia" tai "Nemegtosauruksia". "Tarbosauruksen" fossiileja on löydetty paljon, ja näytteiden joukossa on muun muassa täydellisiä pääkalloja ja luurankoja. Materiaalin runsaus on mahdollistanut fylogenisia sekä kallon toimintaa ja aivojen rakennetta koskevia tutkimuksia.


title: Tarbosaurus

text: Vaikka "Tarbosaurus" jäikin koossa toiseksi "Tyrannosaurukselle", oli se silti yksi suurimmista tyrannosaurideista. Suurimmat tunnetut yksilöt olivat 10–12 metriä pitkiä ja viitisen metriä korkeita. Täysikasvuisen yksilön massa ei ole selvillä, mutta sen on arveltu olevan joko sama tai hieman pienempi kuin "Tyrannosauruksen".


title: Tarbosaurus

text: Suurin löydetty "Tarbosauruksen" kallo on yli 1,3 metriä pitkä, suurempi kuin yhdenkään toisen tyrannosauridin, "Tyrannosaurus" poikkeuksena. Kallon korkeus on sama kuin "Tyrannosauruksella", mutta häviää leveydessä etenkin takaosansa suhteen. Kallon takaosan kapeuden vuoksi "Tarbosauruksen" silmät eivät osoittaneet suoraan eteenpäin, joten on arveltu, ettei sillä ole ollut binokulaarista näköä toisin kuin "Tyrannosauruksella". Kallon suuret aukot tekivät siitä kevyemmän. "Tarbosauruksen" leuoissa komeili 60:stä 64:ään hammasta, mikä on hieman enemmän kuin "Tyrannosauruksella" mutta vähemmän kuin pienemmillä tyrannosaurideilla, kuten "Gorgosauruksella" ja "Alioramuksella". Poikkileikattaessa enin osa sen hampaista olisi soikeita, joskin praemaxillaan kiinnittyneet hampaat olisivat D:n muotoisia. Tällainen heterodonttinen purukalusto on tyypillinen tyrannosauridaen heimolle. Pisimmät hampaat sijaitsivat yläleuassa. "Tarbosauruksen" alaleuassa angulus oli niveltynyt ulkoreunansa luuharjanteesta hampaiden alla olevien luiden takaosaan, minkä vuoksi "Tarbosauruksella", kuten myös "Alioramuksellakin", oli ainutlaatuinen lukitusmekanismi leuassaan. Muilla tyrannosaurideilla ei ollut vastaava harjannetta, ja siksi niiden alaleuat liikkuivat joustavammin.


title: Tarbosaurus

text: Tyrannosauridejen ruumiinmuodoissa on vain vähän vaihtelua, eikä "Tarbosaurus" ole tässä poikkeus. Sen päätä tuki S:n muotoinen kaula, kun taas muu selkäranka mukaan lukien sen pitkä häntä olivat vaakasuorassa. "Tarbosauruksella" oli pienet, kaksivarpaiset eturaajat, jotka olivat ruumiinkokoon nähden pienimmät koko "Tyrannosauridaen" heimossa. Päinvastaisesti sen kolmivarpaiset kannatteluraajat taas olivat pitkät ja vankat. Raskas häntä toimi vastapainona päälle ja torsolle asettaen eläimen painopisteen lantiolle.


title: Tarbosaurus

text: "Tarbosaurus" luokitellaan teropodiksi sekä "Tyrannosaurinaen" alaheimoon ja "Tyrannosauridaen" heimoon kuuluvaksi. Muita saman alaheimon jäseniä ovat muun muassa "Tyrannosaurus" ja näitä kahta edeltänyt "Daspletosaurus", joista molemmat asuttivat Pohjois-Amerikkaa, sekä mahdollisesti "Alioramus". Eläimet tässä nimenomaisessa alaheimossa ovat kaikki lähempää sukua "Tyrannosaurukselle" kuin "Albertosaurukselle", ja ne tunnetaan jämäkästä ruumiinrakenteestaan sekä suhteellisen suurista kalloistaan ja reisiluistaan, jotka ovat pidempiä kuin "Albertosaurinae"-alaheimon jäsenillä.


title: Tarbosaurus

text: "Tarbosaurus bataaria" pidettiin alun perin "Tyrannosaurus"-suvun jäsenenä. Useiden nykytutkijoiden mielestä on kuitenkin parempi pitää suvut erillään, vaikka he tunnustavatkin ne hyvin läheisiksi. Vuonna 2003 kallorakenteiden pohjalta tehdyn kladistisen analyysin perusteella "Alioramus" olisi "Tarbosauruksen" läheisin sukulainen, sillä molemmilla on samanlaisia kallon painetta vähentäviä kallonpiirteitä, joita ei esiinny muilla tyrannosaurineilla. Mikäli näin on, tämä sukulaissuhde estäisi "Tarbosauruksen" muodostumisen synonyymiksi "Tyrannosaurukselle" ja pakottaisi tutkijat pohtimaan vakavemmin sitä vaihtoehtoa, että Pohjois-Amerikan ja Aasian tyrannosaurineilla on erilliset esivanhemmat. Ainoa tunnettu "Alioramuksen" näyte, jolla on nuoren eläimen piirteitä, ei todennäköisesti ole nuori "Tarbosaurus", koska sillä on huomattavasti enemmän hampaita (76-78) ja ainutlaatuinen rivi luisia kyhmyjä sen kuonossa.


title: Tarbosaurus

text: Vuonna 1946 Neuvostoliiton ja Mongolian Gobin aavikolle Ömnögovin provinssiin tehdyllä yhteisellä tutkimusmatkalla löydettiin suurikokoinen teropodin kallo sekä joitakin selkänikamia Nemegtin muodostelmasta. Vuonna 1955 Jevgeni Maleev, venäläinen paleontologi, teki jäänteistä uuden lajin holotyypin, ja tätä lajia hän nimitti "Tyrannosaurus bataariksi". Nimen jälkimmäinen osa on väärinkirjoitettu muoto mongolian kielen sanasta баатар/baatar ("sankari"). Samana vuonna Maleev nimesi ja kuvaili myös kolme muuta uutta lajia samalla tutkimusmatkalla löydettyjen fossiilien perusteella. Näistä ensimmäinen sai nimen "Tarbosaurus efremovi"; uuden suvun nimi koostui kreikan kielen sanoista "ταρβος"/"tarbos" ("kauhu", "hälytys", "hämmästys" tai "kunnioitus") ja "σαυρος"/"sauros" ("lisko"); laji taas sai nimensä venäläisen paleontologin ja tieteiskirjailijan Ivan Jefremovin mukaan. Kaksi muuta lajia sijoitettiin pohjoisamerikkalaisen "Gorgosaurus"-suvun alle, ja ne saivat nimet "Gorgosaurus lancinator" ja "Gorgosaurus novojilovi". Näytekappaleet, joiden perusteella Maleev nimesi kolme jälkimmäistä lajia, olivat kaikki pienempiä kuin ensimmäinen, jonka perusteella hän nimesi "T. bataarin".


title: Tarbosaurus

text: Vuonna 1965 Anatoli Konstantinovitš Rozhdestvensky julkaisi tutkielman, jossa hän esitti kaikkien Maleevin näytteiden olevan saman lajin eri yksilönkehitysvaiheita, ja tämän lajin hän uskoi eroavan "Tyrannosauruksesta". Rozhdestvensky loi nimistä uuden yhdistelmän, "Tarbosaurus bataarin", jonka alle hän sälytti kaikki vuonna 1955 kuvaillut ja nimetyt näytteet sekä myös jonkin verran uudempaa materiaalia. Tutkijat mukaan lukien Maleev yhtyivät Rozhdestvenskyn näkemykseen, vaikka eräät heistä suosivatkin nimeä "Tarbosaurus efremovi" "Tarbosaurus bataarin" sijaan.


title: Tarbosaurus

text: Yhdysvaltalainen paleontologi Kenneth Carpenter tutki fossiilit uudelleen vuonna 1992. Hän tuli siihen tulokseen, että ne kaikki lukuun ottamatta Maleevin "Gorgosaurus novojiloviksi" nimeämää näytettä kuuluivat "Tyrannosauruksen" sukuun, kuten Maleev oli alun perin väittänyt, ja lajille, jonka Maleev oli nimennyt "Tyrannosaurus bataariksi". Carpenterin mielestä näytteet edustivat erillistä, pienempää tyrannosauridien sukua, jota hän kutsui "Maleevosaurus novojiloviksi". George Olshevsky kehitti uuden suvunnimen "Jenghizkanin" (Tšingis-kaanin mukaan) "Tyrannosaurus bataarille", mutta piti "Tarbosaurus efremovin" ja "Maleevosaurus novojilovin" erillään näistä, jolloin hänen mukaansa Nemegtin muodostelmasta oli kaivettu ylös kolmen erillisen, rinnakkaisen suvun edustajia. Myöhempi, vuonna 1999 tehty tutkimus tuli siihen tulokseen, että "Maleevosaurus" oli nuori "Tarbosaurus", ja kaikki julkaistut tutkimukset aiheesta vuoden 1999 jälkeen tunnistavat vain yhden lajin, joka esiintyy joko nimellä "Tarbosaurus bataar" tai "Tyrannosaurus bataar".


title: Tarbosaurus

text: 1940-luvulla tehtyjen venäläis-mongolialaisten tutkimusretkien jälkeen Gobiin tehtiin puolalais-mongolialaisia tutkimusmatkoja aina vuodesta 1963 vuoteen 1971 saakka. Tänä aikana Nemegtin muodostelmasta löydettiin lukuisia uusia fossiileita, joiden joukossa oli myös "Tarbosauruksen" jäänteitä. Tutkimusmatkoja, joilla oli mukana japanilaisia ja mongolialaisia tiedemiehiä, tehtiin vuosien 1993 ja 1998 välillä, kun taas yksityisiä tutkimusmatkoja, joita johti kanadalainen paleontologi Phil Currie, tehtiin 2000-luvun taitteessa. Näillä retkillä löydettiin lisää "Tarbosaurus"-materiaalia. Yli 30 erillistä näytettä "Tarbosauruksesta" tunnetaan, ja näiden joukossa on yli 15 kalloa ja lukuisia täydellisiä luurankoja.


title: Tarbosaurus

text: Kiinalaiset tiedemiehet löysivät pienen teropodin kallon ja luurangon Xinjiangista 1960-luvun puolivälissä. Vuonna 1977 Dong Zhiming kuvaili näytettä, joka oli saatu Subashin muodostelmasta. Hänen mukaansa se oli uuden suvun ja lajin edustaja, "Shanshanosaurus huoyanshanensis". Gregory Paul tunnisti "Shanshanosauruksen" tyrannosauridiksi 1988 ja liitti sen nyttemmin käytöstä poistettuun "Aublysodon"-sukuun. Dong ja Currie tutkivat näytteen myöhemmin uudelleen ja arvelivat sen olevan jonkin suuremman tyrannosauridilajin nuori yksilö. He pidättäytyivät yhdistämästä sitä virallisemmin mihinkään tiettyyn sukuun, mutta ehdottivat "Tarbosaurusta". Ajan myötä muiltakin Kiinan paikkakunnilta on löydetty tyrannosauridien hampaita sekä muita yksittäisiä osia, ja näille on annettu erilaisia nimiä. "Albertosaurus periculosiksen", "Tyrannosaurus luanchuanensiksen", "Tyrannosaurus turpanensiksen" ja "Chingkankousaurus fragiliksen" on usein arveltu olevan vain päällekkäisiä nimityksiä "Tarbosaurukselle".


title: Tarbosaurus

text: Vuonna 1976 Sergei Kurzanovin "Alioramukseksi" nimeämän tyrannosauridisuvun edustaja löytyi hieman vanhemmista maakerroksista Mongoliasta. Monien analyysien johtopäätöksenä on ollut, että "Alioramus" oli läheistä sukua "Tarbosaurukselle". Löydettyä eläintä kuvailtiin alun perin aikuiseksi, mutta sen pitkä ja matala kallo on tyypillinen nuorelle tyrannosauridille. Tämän vuoksi Currie spekuloi sillä ajatuksella, että "Alioramus" saattaisi olla nuori "Tarbosaurus", mutta hän huomautti myös, että suurempi hammasmäärä ja luukyhmyrivi sen kuonossa kielivät muusta.


title: Tarbosaurus

text: Kuten useat muutkin suurikokoiset tyrannosauridit, tunnetaan "Tarbosaurus" yltäkylläisestä ja hyvin säilyneestä fossiilimateriaalista: Jopa yksi neljännes kaikista Nemegtin muodostelmasta löytyneistä fossiileista kuuluu "Tarbosaurukselle". Vaikka "Tarbosaurusta" ei olekaan tutkittu yhtä perusteellisesti kuin pohjoisamerikkalaisia tyrannosaurideita, saatavilla olevat näytteet ovat mahdollistaneet sen, että tutkijat ovat voineet vetää hyvin rajattuja johtopäätöksiä sen biologiasta.


title: Tarbosaurus

text: "Tarbosauruksen" kallo kuvailtiin ensimmäistä kertaa kattavasti vuonna 2003. Tutkijat panivat merkille avainasemassa olevat eroavaisuudet "Tarbosauruksen" ja pohjoisamerikkalaisten tyrannosauridien välillä. Monet näistä eroavaisuuksista perustuvat siihen, miten kallon luut soveltuvat purennanaikaisen paineen käsittelyyn. Yläleuan pureutuessa kohteeseen voima välittyi yläleukaluun ("maxilla") kautta ympäröiviin kalloluihin. Pohjois-Amerikan tyrannosaurideilla voima siirtyi yläleukaluusta nenäluihin, jotka olivat tukevasti kiinni kyynelluissa erillisellä luuaineksella. Tämä aines lukitsi luut yhteen, mikä on johtanut siihen päätelmään, että pohjoisamerikkalaisen tyrannosauridin purressa voima kulkeutui nenäluista kyynelluihin.


title: Tarbosaurus

text: "Tarbosaurukselta" tämä luuaines puuttui; sen nenä- ja kyynelluut olivat vain heikosti kiinni toisissaan. Sen sijaan "Tarbosauruksen" yläleukaluun takaosan ulkonema oli kehittynyt massiiviseksi, ja se mahtui kyynelluun muodostamaan kuoppaan. Pohjoisamerikkalaisilla tyrannosaurideilla tämä ulkonema oli vain ohut luinen levy. "Tarbosauruksen" poikkeava maxillan rakenne viittaakin siihen, että purentavoima välittyi suoremmin yläleukaluusta kyynelluihin. Kyynelluut olivat myös esimerkiksi tiukemmin kiinni otsaluussa. Tällainen kallonrakenne teki sen yläleuasta jäykemmän.


title: Tarbosaurus

text: Toinen huomattava eroavaisuus "Tarbosauruksen" ja sen pohjoisamerikkalaisten sukulaisten välillä on sen niin ikään jäykempi alaleuka. Siinä missä teropodeilla oli enemmän liikkumavaraa alaleukaluun takaisten luiden ja hampaiden alisten luiden välillä, "Tarbosauruksella" oli lukitusmekanismi, jonka muodosti sen anguluksen luuharjanne, joka oli niveltynyt suorakulmaisesti sen hampaiden alla olevien luiden takaosaan.


title: Tarbosaurus

text: Eräät tutkijat ovat esittäneet hypoteesin, jonka mukaan "Tarbosauruksen" jäykkä kallonrakenne oli evolutiivinen sovellus, jonka ansiosta se saattoi metsästää massiivisia titanosaurideja eli sauropodeja, joita oli löydetty Nemegtin muodostelmasta ja joita ei myöhäisellä liitukaudella Pohjois-Amerikassa esiintynyt.


title: Tarbosaurus

text: Kallon eroavaisuuksilla on ollut vaikutusta myös tyrannosauridien fylogeniaan. Samankaltainen kallonrakenne on nähtävissä myös Mongoliasta löydetyssä "Alioramuksessa", mistä on päätelty, että se "Tyrannosauruksen" sijaan on "Tarbosauruksen" lähin sukulainen. Niinpä "Tarbosauruksen" ja "Tyrannosauruksen" väliset yhtäläisyydet saattavat olla sidonnaisia niiden suureen kokoon, ja kumpikin voi olla kehittynyt erikseen konvergentisti.


title: Tarbosaurus

text: "Tarbosauruksen" kallo, jonka löysivät neuvostoliittolaiset ja mongolialaiset tutkijat vuonna 1948, sisälsi myös aivo-ontelon. Kipsivalun avulla Maleev saattoi tehdä suuntaa-antavia kokeita "Tarbosauruksen" aivojen muodosta. Uudempi polyuretaanivalu on antanut yksityiskohtaisempaa tietoa "Tarbosauruksen" aivojen rakenteesta ja toiminnasta.


title: Tarbosaurus

text: Myös "Tyrannosaurus rexin" aivojen rakennetta on analysoitu, ja vertailu on osoittanut, että "Tarbosauruksen" aivot olivat hyvin samanlaiset eroten vain joidenkin aivohermojen, kuten kolmoishermon ja lisähermon, juurien sijainnilta. Tyrannosauridien aivot muistuttivat enemmän krokotiilieläinten ja muiden matelijoiden aivoja kuin lintujen aivoja. "Tarbosauruksella" on arvioitu olleen vain 184 kuutiosenttimetrinen kokoiset aivot. Muun muassa suurten hajukäämiensä ja hajuhermojensa vuoksi "Tarbosauruksen" ja "Tyrannosauruksen" hajuaistia on pidetty terävänä. Myös "Tarbosauruksen" kyvyn havaita feromoneja on arveltu aivojen tutkimuksen perusteella olleen hyvä, mikä vihjaa monimutkaisesta parittelukäyttäytymisestä.


title: Tarbosaurus

text: Niin ikään oli "Tarbosauruksen" kuulo- ja tasapainohermokin isokokoinen viitaten hyvään kuuloaistiin, josta lienee ollut hyötyä eläintenvälisen kommunikoinnin sekä yleisen valppauden kannalta. Lisäksi "Tarbosauruksen" tasapaino on todennäköisesti ollut hyvä, kuten myös sen koodinaatiokyky. Vastapainoisesti taas näkökykyyn liittyvät hermot ja aivorakenteet olivat pienempiä ja kehittymättömämpiä.


title: Tarbosaurus

text:
Keskiaivojen katto, joka vastaa matelijoilla näköhavaintojen käsittelystä, oli "Tarbosauruksella" hyvin pieni, kuten olivat myös näköhermo ja silmän liikehermo. Toisin kuin "Tyrannosauruksella", jonka eteenpäin kohdistuneet silmät takasivat sille jonkinasteisen binokulaarisen näön, "Tarbosauruksella" oli kapeampi kallo, joka oli tyypillisempi muille tyrannosaurideille ja jossa silmät osoittivat ensisijaisesti sivusuuntiin. Näiden tietojen valossa "Tarbosauruksen" uskotaan toimineen enemmänkin haju- ja kuulo- kuin näköaistinsa varassa.
Suurin osa tunnetuista "Tarbosauruksen" fossiileista on kaivettu Nemegtin muodostelmasta Gobin autiomaasta eteläisestä Mongoliasta. Nemegtin muodostelmaa ei ole koskaan ajoitettu radiometrisesti, mutta fossiilien ohessa löydetyn faunan perusteella dinosaurusten kuolinajankohta on sijoitettu Maastricht-vaiheeseen liitukauden loppupuolelle. Maastricht-vaihe käsittää aikavälin 70-65 miljoonaa vuotta sitten, ja se päätti liitukauden.


title: Tarbosaurus

text: Subashin muodostelma, josta "Shansanosaurusten" jäänteet löytyivät, on myös Maastricht-vaiheen ajoilta.


title: Tarbosaurus

text: Nemegtin maakerrostumat ovat säilyttäneet jälkiä suurista joenuomista ja maa-aineksesta, jotka osoittavat ilmaston olleen merkittävästi kosteampia kuin mitä sen on arveltu olleen Barun Goyotin ja Djadochtan muodostelmien, joista kumpikin sijaitsee myös Gobissa, perusteella. Kuitenkin kalsiumkarbonaattipitoisen kiviaineksen läsnäolo kertoo ainakin ajoittaisista kuivakausista.


title: Tarbosaurus

text: Toisinaan alueelta löytyy satunnaisia nilviäisten fossiileja, kuten myös muiden vesieläinten, esimerkiksi kalojen ja kilpikonnien, jäännöksiä. Krokotiilieläimiä edustavat useat "Shamosuchus"-suvun jäsenet, joiden hampaat olivat erikoistuneet simpukoiden murskaamiseen. Nisäkkäiden fossiilit ovat hyvin harvinaisia Nemegtin muodostelmassa, mutta sen sijaan lukuisia lintuja on löytynyt mukaan lukien "Enantiornithes"-alaluokan "Gurilynia"-suvun edustajia, "Hesperornithiformesin" "Judinorniseja" ja "Teviorniseja" sekä yksi sorsalintujen varhainen edustaja. Lisäksi on löydetty monia erilaisia dinosauruksia, kuten ankylosauridi "Tarchia" ja pachycephalosauridit "Homalocephale" sekä "Prenocephale". Toistaiseksi kiistatta suurin peto, joka Nemegtistä on kaivettu, on ollut aikuinen "Tarbosaurus". Se on todennäköisesti väijynyt suurta hadrosauria, joko "Saurolophusta" tai "Barsboldiaa", tai sitten sauropodia, kuten "Nemegtosaurusta" tai "Opisthocoelicaudiaa". Aikuiset "Tarbosaurukset" kohtasivat oletettavasti vain vähän kilpailua pienempien teropodien, kuten "Troodontidae"-heimon jäsenten ("Borogovia", "Tochisaurus", "Saurornithoides"), oviraptorosauridien ("Elmisaurus", "Nemegtomaia", "Rinchenia") tai "Bagaraatanien" taholta. Toiset teropodit, kuten jättimäiset "Therizinosaurukset", saattavat olla olleet kasvinsyöjiä, ja "Ornithomimosauria"-yläheimon jäsenet, kuten "Anserimimus", "Gallimimus" ja "Deinocheirus", olivat mahdollisesti kaikkiruokaisia eläimiä, jotka jahtasivat vain pieniä saaliita, eivätkä siten kilpailleet "Tarbosauruksen" kanssa. Silti "Tarbosaurusten" nuoremmat yksilöt ovat saattaneet sijoittua ekologisiin lokeroihin, jotka jäivät aikuisten "Tarbosaurusten" ja pienempien teropodien väliin. Samankaltainen oli tilanne myös muiden suurten tyrannosauridien sekä nykylajeista muun muassa komodonvaraanin kanssa.


title: Vakuustakavarikko

text: Vakuustakavarikko on pakkokeino, jolla turvataan maksuvelvollisuuden tai menettämisseuraamuksen täytäntöönpano.


title: Vakuustakavarikko

text: Jos on olemassa vaara, että se jota on syytä epäillä rikoksesta tai se, joka voidaan rikoksen johdosta tuomita korvaamaan vahinko tai menettämään valtiolle rahamäärä, pyrkii välttämään sakon, korvauksen tai menetettäväksi tuomittavan rahamäärän maksamista kätkemällä tai hävittämällä omaisuuttaan, pakenemalla tai muulla näihin rinnastettavalla tavalla, saadaan hänen omaisuuttaan panna hukkaamiskieltoon enintään määrä, joka oletettavasti vastaa tuomittavaa sakkoa, korvausta ja menettämisseuraamusta.


title: Vakuustakavarikko

text: Jos hukkaamiskieltoa ei voida pitää riittävänä saamisen turvaamiseksi, voidaan irtainta omaisuutta panna maksamisen vakuudeksi vakuustakavarikkoon, eli ottaa ulosottomiehen haltuun.


title: Vakuustakavarikko

text: Menettelyä koskevat samat säännöt kuin hukkaamiskieltoa.


title: Vakuustakavarikko

text: Päätöksen vakuustakavarkosta tekee tuomioistuin, yleensä käräjäoikeus. Se päättää vain vakuustakavarikkoon pantavan omaisuuden määrästä, omaisuuden johon toimenpide konkreettisesti kohdistuu, päättää ulosottomies, joka panee päätöksen täytäntöön.


title: Kostonjoki

text: Kostonjoki on noin 25 kilometriä pitkä Iijoen pohjoinen sivujoki, joka sijaitsee kokonaan Taivalkosken kunnan alueella Koillismaalla. Joki on vesimäärältään suhteellisen suuri. Se saa alkunsa Taivalkosken koillisnurkassa sijaitsevasta suurehkosta säännöstellystä Kostonjärvestä. Osa valuma-alueesta on Posion ja Kuusamon kuntien alueella. Joessa on runsaasti koskipaikkoja, kuten Ulmajankoski sekä Korpuan ja Koitilan koskialueet. Noin puolivälissä jokea sijaitsee pienehkö Koitijärveksi nimetty poukamajärvi. Iijokeen Kostonjoki laskee Taivalkosken kirkonkylän seutuvilla.


title: Kostonjoki

text: Kostonjoki on ollut tärkeä tukinuittoväylä, mutta nykyään rakenteet on tältä osin ennallistettu, ja joesta on tullut perhokalastajien suosima. Joesta saa muun muassa taimenta , haukea ja harjusta.


title: Noddy Holder

text: Noddy Holder, (oikealta nimeltään Neville John Holder, s. 15. kesäkuuta 1946 Walsall, Englanti) on brittiläinen muusikko. Holder tunnetaan parhaiten Slade-yhtyeen alkuperäisenä solistina ja kitaristina. Vuonna 1992 hän erosi Sladesta, koska halusi viettää enemmän aikaa perheensä kanssa. Sladen jälkeen Holder on esiintynyt muutamissa brittiläisissä tv-sarjoissa, sekä pitänyt omaa radioshow’ta.


title: Noddy Holder

text: Hän kirjoitti Jim Lean kanssa valtaosan yhtyeen lauluista.


title: Noddy Holder

text: Noddyn kerrotaan saaneen lempinimensä siitä, kun hänellä oli koulussa tapana nyökätä (engl. nod = nyökätä) puhumisen sijasta.


title: Mekaaninen lukutaito

text: Mekaaninen lukutaito on alkeellisin lukutaidon taso, jossa lukijalla on taito muodostaa äänteistä sanoja ja lauseita. Mekaaniseen lukutaitoon kuuluu kirjainten, sanojen, lauseiden ja virkkeiden tunnistaminen. Tekstiä ei voi ymmärtää ilman mekaanista lukutaitoa, mutta toisaalta mekaaninen lukeminen ei ole tae tekstin ymmärtämiselle. Varsinaisesta lukutaidosta (peruslukutaito) voidaan puhua vasta kun lukija hallitsee sekä mekaanisen että ymmärtävän lukutaidon.


title: Mekaaninen lukutaito

text: Mekaanisen lukutaidon puutteesta kärsiviä kutsutaan dyslektikoiksi.


title: ACR Messina

text: Associazioni Calcio Riunite Messina on italialainen jalkapalloseura Messinasta Sisiliasta. Seura pelaa kaudella 2008-2009 Serie D:ssä, jonne se pudotettiin Serie B:stä taloudellisten seikkojen vuoksi. Vuosina 2004–2007 se pelasi kolme kautta Italian korkeimmalla sarjatasolla Serie A:ssa. Kaudella 2004-2005 tuloksena oli seuran paras sijoitus (7.) sarjassa, mutta taloudellisten vaikeuksien vuoksi se oli jo tuolloin vähällä pudota Serie B:hen. Kauden 2005-2006 jälkeen seura olisi sijoituksensa (18.) perusteella pudonnut Serie B:hen, mutta Italian jalkapalloskandaalin vuoksi sarjataulukossa Messinan yläpuolella olleita joukkueita pudotettiin Serie B:hen ja se sai jatkaa pääsarjatasolla. Seuraavalla kaudella se jäi Serie A:ssa viimeiseksi (20.) ja putosi alemmalle sarjatasolle.


title: ACR Messina

text: Seuran lempinimiä ovat mm. "Giallorossi" (keltapunaiset), "Biancoscudati", ja "Peloritani".


title: Mustanmerenlokki

text: Mustanmerenlokki ("Larus melanocephalus") on keskikokoinen lokki.


title: Mustanmerenlokki

text: Linnun pituus on 37–40 cm, siipien kärkiväli 1 m ja paino 215–350 g. Kooltaan nauru- ja kalalokin välimailta. Juhlapukuisen linnun pää on musta ja nokka punainen. Höyhenpuku on kokonaan valkoinen. Nuoret linnun muistuttavat kovasti kalalokkia.


title: Mustanmerenlokki

text: Pesii yhdyskunnittain siellä täällä Etelä- ja Keski-Euroopassa sekä Mustallamerellä, Kaukasuksella ja Azerbaidžanissa. Pesimäkanta on 180 000–360 000 paria. Suomessa tavataan satunnaisesti.


title: Mustanmerenlokki

text: Pesimäaikana merenrannikoilla, arojärvillä, altailla ja soilla.


title: Mustanmerenlokki

text: Yhdyskunnissa voi pesien väliä olla vain muutamia senttimetrejä. Pesät ovat naurulokin tapaan esimerkiksi järviruokokasvustoissa. Munia on 2–3, haudonta-aika 23–26 päivää.


title: Mustanmerenlokki

text: Pesimäaikana syö hyönteisiä, matoja, kotiloita, kaloja ja jyrsijöitä.


title: Merikosken voimalaitos

text: Merikosken voimalaitos on Oulujoen ensimmäinen voimalaitos ja se sijaitsee Oulun Koskikeskuksen ja Tuiran kaupunginosien välissä. Merikosken voimalaitoksen omistaa Oulun Energia. Teholtaan se on 40 megawattia, ja voimalan pudotuskorkeus on 11 metriä.


title: Merikosken voimalaitos

text: Tutkimustyö Merikosken valjastamisesta sähköntuotantoon aloitettiin jo vuonna 1915. Oulun kaupunginvaltuusto teki voimalan rakentamispäätöksen 1. elokuuta 1939. Työt keskeytyivät kuitenkin talvisodan alettua. Sodan päätyttyä töitä jatkettiin. Pian alkoi kuitenkin jatkosota, joka vei rakennusmiehet taas rintamalle. Töitä jatkettiin sodan aikanakin naisten, vanhempien miesten ja sotavankien avulla. Voimalaitoksen rakennustoimikunta järjesti vuonna 1941 suunnittelukilpailun, jonka tuloksena arkkitehti Alvar Aalto sai suunniteltavakseen Oulujoen suistoalueen asemakaavan laatimisen ja arkkitehti Bertel Strömmer voimalaitosrakennuksen ulkoasun suunnittelun. Maankaivu- ja rakennustyöt saatiin päätökseen vuonna 1947, mutta ensimmäinen kone kytkettiin verkkoon vasta 24. toukokuuta 1948. Voimalaitoksen katsotaan valmistuneen, kun kolmas ja viimeinen kone kytkettiin valtakunnan sähköverkkoon 6. marraskuuta 1954.


title: Merikosken voimalaitos

text: Merikosken voimalaitokselta oli 35 kV:n voimalinja Martinniemen puuhiomolle ja sahalle vuosina 1948-1954. Voimalinjan käyttö lopetettiin Oulun kaupungin ja Rauma-Repola Oy:n riitojen vuoksi ja se korvattiin Isohaara-Martinniemi-linjalla.


title: Ovi sydämeen

text: Ovi sydämeen on Anita Hirvosen studioalbumi.


title: Ovi sydämeen

text: A-puoli


title: Ovi sydämeen

text: B-puoli


title: Eeva (lehti)

text: Eeva on suomenkielinen naistenlehti. Se on A-lehtien kustantama aikakauslehti, joka ilmestyy 12 kertaa vuodessa. Muihin suomalaisiin naistenlehtiin verrattuna "Eeva" keskittyy ihmissuhteisiin. Useimmissa numeroissa joku julkkis puolisoineen arvioi parisuhdettaan.


title: Eeva (lehti)

text: "Eevan" nykyinen päätoimittaja on Liisa Jäppinen. Ensimmäinen pitkäaikainen toimittaja lehden perustamisesta 1934 aina 1950-luvulle oli Lempi Torppa. "Eevan" levikki on 98 175 ja lukijamäärä 445 000.


title: Eeva (lehti)

text: "Eevassa" oli pitkään ihmissuhdepalsta Leelian lepotuoli, jota piti Kaisa Salonen 1950-1970-luvuilla.


title: Syvyyspommi

text: Syvyyspommi on vanhimpia sukellusveneiden torjunnassa käytettäviä aseita. Se on yleensä lieriön muotoinen ja sisältää räjähdysainetta ja sytyttimen, joka on säädetty laukeamaan tietyssä syvyydessä. Syvyyspommeja voidaan pudottaa sekä laivoista että lentokoneista.


title: Syvyyspommi

text: Lentokoneesta pudottaminen on suomalainen keksintö. Keksijä oli ilmavoimien kapteeni, Mannerheim-ristin ritari Birger Ek vuonna 1942. Hän havaitsi, etteivät tavalliset lentopommit pystyneet venäläisten sukellusveneiden vahvoihin painerunkoihin. Eräs laivaston upseeri kertoi hänelle syvyyspommeista ja monen mutkan jälkeen niitä saatiinkin käyttöön. Keksintö oli alusta alkaen menestys. Suomesta se levisi pian ulkomaillekin ja esimerkiksi Britanniassa sitä kehitettiin edelleen. Tärkein ero entiseen oli siinä, että näiden pommien laukeamissyvyyden saattoi säätää tarpeen mukaan lennon aikana erillisellä reperterikellolla. Suomalaisiin syvyyspommeihin syvyydet laitettiin jo varikolla eikä niitä voinut lennolla enää säätää. Keksintö oli avainasemassa, kun Atlantin saattueille järjestettiin Islannista käsin jatkuva lentovartio, ja sillä on merkittävä osuus Atlantin taistelun voitossa.


title: Syvyyspommi

text: Pienikokoisia ammuksen muotoisia syvyyspommeja kutsutaan syvyysammuksiksi. Ne laukaistaan yleensä ryhmittäin erityisestä heittimestä, jota kutsutaan nimellä ”siili”. Ensimmäinen sellainen tuli Suomeen fregatti Matti Kurjen mukana. Kyseisessä aluksessa laitteisto oli brittiläiseen tapaan keulassa.


title: Syvyyspommi

text: Sittemmin tällaisia syvyysammusheittimiä oli ainakin Tykkivene Karjalassa. Normaalitilanteessa heittimet olivat aluksen sisällä huoltotilassa, ja toimintaa varten ne työntyivät laivan keskikyljen aukoista lavetilla ulos laukaistaviksi.


title: Syvyyspommi

text: Monissa aluksissa on myös pieniä käsiheitteitä. Puolen kilon painoiset miehistön heittämällä levittämät syvyysanturilla varustetut räjähdyspanokset on tarkoitettu sukeltajien torjuntaan. Rauhan aikana näillä panoksilla voidaan myös varoittaa tunnistamatonta sukellusvenettä ja ilmoittaa että piileskelevä alus on havaittu.


title: Syvyyspommi

text: Syvyyspommeilla hyökättäessä sukelluksissa olevan maalin kimppuun käytetään useampia aluksia, joista yksi mittaa maalin paikkaa, ja tarkkailee hyökkäyksen tehoa samalla kun muut alukset tekevät maalin yliajoja ja pudottavat syvyyspommeja. Tällöin maalin tarkkailu on helpompaa, ja sukelluksissa olevan aluksen on vaikeampi päästä karkuun maalia osoittavalta alukselta. Tällainen toimintamalli vaatii tietysti useamman aluksen osaston yhteistoimintaa. Vedenalaisen maalin kimppuun voi toki hyökätä yksittäinenkin alus, jolla on syvyyspommeja ja oma maalinosoitusjärjestelmä vedenalaisille kohteille.


title: Syvyyspommi

text: Nykyisin syvyyspommit ovat hiljalleen syrjäytymässä maalihakuisten torpedojen tieltä. Jotkut valtiot, kuten Suomi ja Britannia, käyttävät yhä syvyyspommeja, koska tietyissä erikoistilanteessa ne ovat toimivampia. Lentokoneissa ja helikoptereissa käytetään pääasiassa maalinhakuisia suto-torpedoita. Kylmän sodan aikaan suurvalloilla oli myös ydinaseita käyttäviä syvyyspommeja. Ydinasevallat USA, UK, Ranska, Venäjä ja Kiina poistivat kaikki sukellusveneitä vastaan tarkoitetut ydinaseet palveluskäytöstä vuoden 1990 tienoilla.


title: Syvyyspommi

text: Sotilasslangissa syvyyspommilla on lempinimi "roskatynnyri" muotonsa vuoksi.


title: Kruunuvuorenranta

text: Kruunuvuorenranta () on Helsingin Laajasalon läntisin osa-alue. Suuri osa siitä oli pitkään öljysataman aluetta, mutta nykyisin sen paikalle suunnitellaan uutta laajaa merellistä asuntoaluetta. Kaavan kerrosala on 550 000 kerrosneliömetriä, josta 500 000 asuntoja. Asukkaita tulee alueelle noin 11 000.


title: Kruunuvuorenranta

text: Kruunuvuorenranta vahvistettiin osa-alueen nimeksi vuonna 2012. Aikaisemmin osa-alueen virallisena nimenä oli ollut Tahvonlahti, mutta Kruunuvuorenranta oli jo vuosia aikaisemmin tullut käyttöön suunnitellun asuntoalueen nimenä.


title: Kruunuvuorenranta

text: Alueen nimi johtuu siellä olevan korkean rantakallion vanhasta nimestä Kruunuvuori. Sieltä näkyy monille Helsingin saarille, esimerkiksi Katajanokalle, Korkeasaareen ja Suomenlinnaan. Saman vuoren mukaan on saanut nimensä myös Laajasalon ja kantakaupungin välissä oleva vesialue, Kruunuvuorenselkä, sekä sen mukaisesti myös vastarannalla, Katajanokalla sijaitseva Kruunuvuorenkatu.


title: Kruunuvuorenranta

text: Kruunuvuorenranta sijaitsee Laajasalon saaren lounaisosassa, Kruunuvuorenselän itärannalla noin kahden kilometrin päässä Katajanokalta ja kolmen kilometrin päässä Kauppatorilta.


title: Kruunuvuorenranta

text: Öljysataman alueen lisäksi myös Borgströminmäki ja Koirasaarentien itäpuolella oleva metsä rakennetaan.


title: Kruunuvuorenranta

text: Suunnitellun Kruunuvuorenrannan asuinalueen paikalla sijaitsee Laajasalon öljysataman lisäksi sen pohjoispuolella oleva vanha vapaa-ajan asuinalue. Öljysataman alue on aidattu, ja sitä ympäröivä aita jakaa myös varsinaisen Kruunuvuoren kahtia. Öljysatama-alueen pohjoispuolella on lukuisia hylättyjä ja pahasti rapistuneita huviloita, joista suurin osa on kokonaan tai osin sortunut. Muutama Kruunuvuorenrannan rakennuksista on yhä yksityishenkilöiden virkistyskäytössä. Maasto on paikoin kallioista ja karua, osittain taas tiheäkasvuista metsikköä.


title: Kruunuvuorenranta

text: Öljysataman alueelta löytyy myös valotaideteokseksi muokattu Öljysäiliö 468, jota hallinnoi Helsingin Rakennusvirasto. Öljysäiliö 468 hohtaa iltaisin ja öisin punaisen ja valkoisen väreissä. Valotaideteos avattiin 10. lokakuuta 2012. Teos ja sen suunnittelija Tapio Rosenius (LDC Lighting Design Collective Madrid) on palkittu useilla valaistustaidepalkinnoilla. Lähellä rantaa sijaitseva 16 m korkea ja halkaisijaltaan 35 m oleva teräksinen öljysäiliö on muutettu katetuksi ulkotilaksi, jota vuokrataan myös tapahtumakäyttöön.


title: Kruunuvuorenranta

text: Kruunuvuorenrannan pohjoisosassa sijaitsee vanha pientaloalue Kaitalahti, joka ei virallisesti muodosta erillistä osa-aluetta.


title: Kruunuvuorenranta

text: Silloisella Tahvonlahden osa-alueella asui vuoden 2005 alussa 347 henkilöä, ja työpaikkoja alueella oli vuoden 2003 lopussa 157 henkilölle.


title: Kruunuvuorenranta

text: Vuonna 1905 Kruunuvuorenrannan huvila-alueen osti suomalaisen kansakoululaitoksen perustajan Uno Cygnaeuksen poika Jacob Cygnaeus. Alueella on kymmenkunta huvilaa, joista osa on todennäköisesti jo 1800-luvulta. Vuonna 1914 saksalainen kauppaneuvos Albert Goldbeck-Löwe osti maat Cygnaeuksen suvulta. Huvila-aluetta kutsutaan yhä joskus Kissingeksi, Goldbeck-Löwen yhtiön mukaan. Saksan hävittyä toisen maailmansodan Ulkomaalaisen omaisuuden hoitokunta siirsi saksalaisomistuksessa olleen Kruunuvuoren Neuvostoliitolle. Tämän jälkeen alue oli neuvostoliittolaisten ja suomalaisten kommunistien juhlakäytössä.


title: Kruunuvuorenranta

text: Vuonna 1955 Palkki Oy:n perustaja vuorineuvos Aarne J. Aarnio osti alueen itselleen. 1960-luvun lopulla Arkkitehtitoimisto Toivo Korhonen suunnitteli alueelle asemakaavan 2 300 asukkaan lähiölle, jossa olisi ollut 78 900 kerrosneliötä. Lähiösuunnitelmia ei kuitenkaan hyväksytty, vaan alue määrättiin rakennuskieltoon. Omistaja päästi tämän jälkeen rakennukset rappeutumaan.


title: Kruunuvuorenranta

text: Helsingin kaupunki sitoi 1990-luvun lopulla alueen rakennussuunnitelmat koko Laajasalon kohtaloon. Laajasaloon on tarkoitus rakentaa Herttoniemenrannan tapainen merellinen asuinalue. Alueelle suunniteltiin Helsingin metron laajennusta, joka lähtisi Meilahdesta ja kulkisi Töölön, Kampin, Katajanokan ja Kruunuvuorenselän alitse Laajasaloon. Laajasalon ranta-alueita päästiin rakentamaan vuoden 2010 jälkeen, jolloin öljy-yhtiöiden vuokrasopimukset satama-alueella päättyivät.


title: Kruunuvuorenranta

text: Ennen Laajasalon rakentamisen käynnistymistä huvila-alue on jatkanut rappioitumistaan. Viime vuosina talojen lahoaminen on kiihtynyt muutamaa taloa lukuun ottamatta. Tonttien kaivot ovat rapautuneet ja talousvesi on tuotava muualta. Viime vuosina huvilat ovat olleet Palkkiyhtymän henkilökunnan sekä eläkeläisten virkistyskäytössä. Helsingin kaupunki suunnittelee Museoviraston kanssa ehjien huviloiden, erityisesti Villa Hällebon suojelua. Alueella oleva aarniometsä metsälampineen on tarkoitus muuttaa virkistys- ja luonnonsuojelualueeksi.


title: Kruunuvuorenranta

text: Alueen liikennejärjestelyt ovat suunnittelun kannalta haastava kohde, koska uusi asuinalue liki kaksinkertaistaa Laajasalon alueen asukasmäärän.


title: Kruunuvuorenranta

text: Joukkoliikenteen järjestämiseksi on esitetty liityntäliikennettä Herttoniemen metroasemalle, suoraa raitiovaunuyhteyttä keskustaan sekä suoraa metroyhteyttä. Metron rakentamiselle ei alueella ole riittävää väestöpohjaa ennen Santahaminan siirtymistä asumiskäyttöön. Myös siltayhteys Katajanokalle on tyrmätty maisemaa vahingoittavana. Marraskuussa 2008 Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelman raitiovaunuille ja kevyelle liikenteelle tarkoitettujen Kruunusiltojen rakentamisesta Kruunuvuorenrannasta Korkeasaareen ja sieltä Sörnäisiin, mistä raitiolinja olisi jatkunut Tervasaaren kautta keskustaan. Matka-aika keskustaan tulisi olemaan suoralla raitiolinjalla 10–15 minuuttia ja metrolla noin 5 minuuttia lyhyempi. Liityntäliikennematka Herttoniemeen ja metromatka sieltä keskustaan kestäisivät yhteensä miltei 30 minuuttia. Myös köysirataa esitettin Kruunuvuorenrannan ja Helsingin kantakaupungin välille. Helsingin kaupunginvaltuusto päätti äänin 63–6 kolmen sillan kokonaisuuden (Kruunuvuorenranta–Korkeasaari, Korkeasaari–Kalasatama ja Nihti–Merihaka) rakentamisesta Kruunuvuorenrannasta Merihakaan lopullisesti 30. elokuuta 2016. Hankkeen kokonaiskustannusten on tarkoitus olla enintään 260 miljoonaa euroa ja liikenteen on suunniteltu alkavan vuonna 2026.


title: Kruunuvuorenranta

text: Autoliikenne ohjataan Koirasaarentietä Laajasalontielle ja tätä kautta Herttoniemeen.


title: Eeva

text: Eeva tai EEVA voi tarkoittaa seuraavia:


title: Synkrotronisäteily

text: Synkrotronisäteily on sähkömagneettista säteilyä, joka syntyy, kun varattu hiukkanen joutuu kiihtyvään liikkeeseen. Synkrotronissa varattu hiukkanen kiihtyy joutuessaan magneettikenttään, joka kohdistaa hiukkaseen oikean käden säännön mukaisen voiman.


title: Synkrotronisäteily

text: Synkrotronisäteilyllä on käyttöä muun muassa materiaalifysiikassa, missä säteilyn tuottamiseen rakennetuilla hiukkaskiihdyttimillä eli synkrotroneilla tuotettua infrapuna-, ultravioletti- ja erityisesti röntgensäteilyä käytetään aineen fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien tutkimiseen. Materiaalifysiikan käytössä olevissa synkrotroneissa varatut hiukkaset ovat yleensä joko elektroneja tai positroneja.


title: Synkrotronisäteily

text: Synkrotronisäteilylähteitä tunnetaan myös röntgentähtitieteessä. Pulsarit ovat neutronitähtiä, joiden voimakkaassa magneettikentässä liikkuvat varatut hiukkaset säteilevät synkrotronisäteilyä.


title: De va kukku de

text: De va kukku de on Anita Hirvosen vuonna 1982 julkaistu studioalbumi.


title: PDM

text: PDM voi tarkoittaa:


title: Aivovamma

text:
Aivovamma on traumaattinen aivovaurio, joka syntyy tapaturmaisesti päähän kohdistuvasta iskusta. Aivovamman aiheuttamia yleisimpiä oireita ovat uupumus, unihäiriö, ärtyneisyys, keskittymisvaikeudet, aloitekyvyn heikentyminen, toiminnan suunnittelun vaikeus, toimintojen hitaus ja muistivaikeudet. Aivovamma johtaa usein masennukseen. Myös ajattelun hidastuminen ja sosiaalisen
vuorovaikutuksen vaikeutuminen kuuluvat keskeisiin aivovammojen aiheuttamiin oireisiin. Monet aivovammapotilaat muuttuvat loukkaantumisen jälkeen henkisesti ja käyttäytymiseltään toisenlaisiksi. Perheenjäsenten voi olla vaikeaa selviytyä heidän kanssaan, mikä saattaa rikkoa avioliiton.


title: Aivovamma

text: Aivovammapotilaiden vamman laatua ei usein ymmärretä, koska moni aivovammapotilas puhuu ja liikkuu täysin normaalisti eikä vamma näy välttämättä muullakaan tavalla ulospäin. Kuitenkin esimerkiksi potilaan pinna saattaa mennä naurettavista pikkuasioista ilman, että hän pystyy sitä itse kontrolloimaan. Aivovamma on myös työkyvyn kannalta hankala, koska tyypilliseen oirekokonaisuuteen kuuluu poikkeava väsymys tai alentunut rasituksensietokyky, keskittymisvaikeudet ja aloitekyvyn heikkeneminen. Oireistonsa vuoksi vammautuneet pystyvät vain harvoin ajamaan etujaan yhteiskunnassa.


title: Aivovamma

text: Useimmat aivovammat syntyvät putoamisen tai kaatumisen seurauksena, liikenneonnettomuuksissa, urheillessa tai pahoinpitelyn seurauksena. Useimmista päähän kohdistuneista iskuista ei kuitenkaan synny aivovammaa. Aivovamman saa vuosittain 15 000–20 000 ihmistä, ja kuolinsyytilastoissa se on pääsyynä 1 000 kuolemaan vuosittain. Aivovamma on alle 45-vuotiaiden aikuisten yleisin välitön kuolinsyy.


title: Aivovamma

text: Aivovammojen hoitoon ole olemassa lääkettä, mutta aivovamman aiheuttamia ongelmia voidaan yrittää hoitaa esimerkiksi toimintaterapialla, fysioterapialla, puheterapialla tai neuropsykologisella kuntoutuksella eli sopeutumisvalmennuksella vamman sijainnista ja vaikeusasteesta riippuen. Juuri minkään käytössä olevan hoidon tehosta ei ole kuitenkaan olemassa vahvaa tieteellistä näyttöä.


title: Aivovamma

text: Tähän luokkaan kuuluu yli 90 % kaikista aivovammoista. Hyvin lievään vammaan ei liity tajunnan menetystä eikä tajunnan laskua viiveellä. Muistikatko ei ylitä kymmentä minuuttia. Aivojen kuvauksissa ei löydy poikkeamia, eikä oireisto ole niin voimakas, että vaadittaisiin seurantaa sairaalassa. Toipuminen on täydellistä, ja pysyvien seurauksien riski on lähes olematon.


title: Aivovamma

text: Aivotärähdystä astetta vakavampi tila, johon saattaa liittyä tajunnan menetys. Puolen tunnin kuluttua tajunta on enää korkeintaan hiukan alentunut, eikä muistikatko kestä vuorokautta kauempaa. Aivokuvauksissa ei löydy poikkeamia, eikä vamma edellytä neurokirurgisia toimenpiteitä. Suurin osa lievän aivovamman saaneista toipuu ennalleen muutamassa päivässä tai viikossa, mutta noin 15 %:lle jää pitkäaikaisia tai pysyviä oireita.


title: Aivovamma

text: Potilaan tajunta on puolen tunnin kuluttua selvästi alentunut, mutta hän ei ole tajuton. Muistiaukko kestää kauemmin kuin vuorokauden mutta alle viikon. Vammaa pidetään keskivaikeana myös, mikäli aivojen kuvauksissa löytyy kallonsisäisiä muutoksia. Suurelle osalle jää pysyviä oireita, mutta täydellinen toipuminen on kuitenkin mahdollista.


title: Aivovamma

text: Potilas on puolen tunnin jälkeenkin tajuton, tai hänen muistiaukkonsa kestää yli viikon. Vammaa pidetään vaikeana myös, mikäli se vaatii neurokirurgisia toimenpiteitä. Pysyviä oireita jää lähes aina.


title: Aivovamma

text: Tajuttomuus kestää yli viikon tai muistiaukko yli kuukauden. Pysyviä oireita jää aina, ja potilas saattaa jäädä pysyvästi tajuttomaksi.


title: Jarl Öhman

text: Jarl Öhman (""Lali"") (14. marraskuuta 1891 Helsinki – 20. tammikuuta 1936 Kokkola) oli suomalainen jalkapalloilija ja oman toimensa ohella vuonna 1922 Suomen jalkapallomaajoukkueen ensimmäinen päävalmentaja. Hyökkääjänä pelanneen Öhmanin historiallisiin saavutuksiin kuuluu myös pelaaminen Suomen ensimmäisessä maaottelussa.


title: Jarl Öhman

text: Öhman pelasi Suomen jalkapallomaajoukkueessa Tukholman olympialaisissa 1912, jolloin Suomi sijoittui olympiaturnauksessa neljänneksi.


title: Jarl Öhman

text: Öhmanin maineikkain peli oli maaottelu Viroa vastaan Helsingissä vuonna 1922. Suomi voitti ottelun 10–2 ja Öhman teki peräti kuusi maalia. Jo 14 minuutin kohdalla hän oli tehnyt hattutempun eli kolme maalia. Vastaavaan ei ole sen jälkeen kyennyt kukaan suomalainen pelaaja maaotteluissa. Tulos on edelleenkin Suomen suurinumeroisin maaotteluvoitto jalkapallossa.


title: Jarl Öhman

text: Pelaamisen lisäksi Öhman toimi Palloliiton sihteerinä ja rahastonhoitajana vuosina 1912–15. Viranhoito ei sujunut kuitenkaan mutkattomasti, ja Öhman asetettiin kilpailukelvottomaksi maksamattomien velkojensa vuoksi. Vasta toukokuussa 1917 Öhman palautti kaikki asiapaperit, joita hän ei ollut suostunut aiemmin luovuttamaan liitolle.


title: Jarl Öhman

text: Vuonna 1924 Öhman oli mukana perustamassa Gamlakarleby Bollklubbia, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi hänet samalla valittiin. Hän oli myös sen valmentaja. Myöhemmin hän toimi myös VPS:n päävalmentajana.


title: 40 unohtumatonta laulua (Anita Hirvonen)

text: 40 unohtumatonta laulua on Anita Hirvosen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 28. huhtikuuta 2006.


title: Juhannustanssit

text: Juhannustanssit on Hannu Salaman vuonna 1964 ilmestynyt neljäs romaani ja hänen läpimurtoteoksensa. Teoksen julkaisi kustannusyhtiö Otava. Kirja kertoo juhannusjuhlista maaseudulla. Se kuvaa alkoholinkäyttöä ja sukupuolisuhteita, ja se sisältää humalaisen muurari Hiltusen pilkkasaarnan, joka loukkasi aikanaan uskonnollisia tunteita. "Juhannustanssit" synnytti ”Salama-sodaksi” kutsutun kulttuurikiistan, ja Salama sai syytteen jumalanpilkasta. Kirjailija tuomittiin kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen, mutta presidentti Kekkonen armahti hänet.


title: Juhannustanssit

text: Nykyään "Juhannustanssit" kuuluu suomalaisen kirjallisuuden kaanoniin. Sen synnyttämä kiista kertoo 1960-luvun poliittisesta ja aatteellisesta ilmapiiristä: vasemmistolainen nuoriso halusi kyseenalaistaa edellisen sukupolven arvot ja murtaa käsityksen taideteoksen yhtenäisestä tulkinnasta.


title: Juhannustanssit

text: "Juhannustanssit" kertoo maaseudulla pidetyistä juhannusjuhlista ja ”nuorista kesäyön hullaannuttavina hämäränhetkinä”, ja sen keskeisiä aiheita ovat alkoholi ja sukupuolisuhteet. Tanssipaikalle saavutaan ja sieltä lähdetään linja-autolla, joka joutuu kirjan lopussa pahaan onnettomuuteen. Kirja on nopealiikkeinen, ja siinä on useita päähenkilöitä ja takaumia. Takaumia lukuun ottamatta kirjan tapahtumat sijoittuvat yhteen yöhön, eikä varsinaista juonta ole, vaan kirja koostuu pienistä episodeista.


title: Juhannustanssit

text: Romaanissa kuvatut nuoret miehet ovat ahdistuneita, katkeria ja elämään pettyneitä, missä on nähty yhteyksiä Salaman omaan henkilöhistoriaan. Salaman tuotannolle tyypillisesti kirjassa on paljon dialogia, ja siinä sekoittuvat korkea ja matala tyyli. Erityisesti uskonnollisten ja ”rahvaanomaisten” elementtien yhdistäminen loukkasi uskonnollisia tunteita. Erässä kirjan kohtauksessa humalainen, tyttöystävänsä pettämäksi joutunut Hiltunen pitää pilasaarnan, jossa hän purkaa ahdistustaan ja epätoivoaan ja viittaa Raamattuun tavalla, joka koettiin ”rienaavaksi”.


title: Juhannustanssit

text: Kirjasta otettiin vuosina 1964–65 useita painoksia, mutta jumalanpilkkasyytteen jälkeen Otava julkaisi 1966 sensuroidun painoksen, josta oli poistettu osia Hiltusen pilasaarnasta. Uusintapainokset ilmestyivät sensuroituina vuoteen 1990 asti.


title: Juhannustanssit

text: Salaman aikaisemmat teokset oli otettu kritiikeissä vastaan yleensä myönteisesti, eivätkä "Juhannustanssien" arviot poikenneet tästä yleislinjasta. Teosta pidettiin rivona, mutta todenmukaisena. Myönteisimmin "Juhannustansseista" kirjoittivat päälehtien, kuten "Helsingin Sanomien" ja "Uuden Suomen" arvostelijat.


title: Juhannustanssit

text: Varauksellisesti tai kielteisesti suhtautuneista kriitikoistakin vain pari puuttui jumalanpilkkaan; enemmän kiinnitettiin huomiota kirjan ”rivouteen” ja ”ruokottomuuteen”, jonka katsottiin palvelevan enemmän kaupallisia kuin taiteellisia näkökohtia. Nils-Börje Stormbom ennakoi "Vasabladetissa", että "Juhannustanssit" tulisi herättämään kiivaan väittelyn, mutta piti epätodennäköisenä, että sen pohjalta nostettaisiin syytettä jumalanpilkasta tai pornografisuudesta: ”Hyökkäys sitä vastaan ’moraalin’ nimissä olisi niin kyynistä teeskentelyä, että kieltäydyn uskomasta että edes tässä maassa kyettäisiin sellaiseen.”


title: Juhannustanssit

text: Teos synnytti laajan kulttuurikeskustelun. Esimerkiksi professori Urpo Harva syytti suomalaista kirjallisuutta epä-älyllisyydestä eikä halunnut hyväksyä Salaman sivistymätöntä totuudellisuutta: ”On vaikea kuvitella semmoista yhteiskuntaa, jossa julkaistaisiin kaikki, mikä vain on totta.” Kirkollinen lehti "Kotimaa" totesi pääkirjoituksessaan ”Roskaa kiiltokansissa” 16. lokakuuta 1964, että ”yleisön kosiskelu on murheellisella tavalla päässyt sävyttämään kirjojen kustannusohjelmaa, ja esteettisten arvojen varjolla häväistään eettiset ja uskonnolliset arvot. Kustantajan mainostama puheiden karkeus ja tekojen estottomuus romaanin sivuilla on sen laatuista rienausta ja rivoutta, että on ihmeteltävä, missä on kirjoittajan ja kustantajan yhteisen kehtaamisen raja. Raamatun ja uskonarvojen rienaavuudessa Salaman kirja etsii uudessa kotimaisessa kaunokirjallisuudessa vertaistaan.”


title: Juhannustanssit

text: Arkkipiispa Martti Simojoki piti marraskuussa 1964 kansanopistolaitoksen 75-vuotisjuhlissa puheen, jossa hän kiinnitti huomiota ”erään tämän syksyn romaanin” tapaan käsitellä Jeesusta ja Raamatun sanoja. Ennen puhettaan arkkipiispa oli käynyt Otavassa ehdottamassa muutamien arkojen kohtien, kuten romaanihenkilö Hiltusen pilasaarnan, poistamista romaanin uusista painoksista. Simojoki ei kuitenkaan halunnut nostaa asiasta syytettä, eikä hänen mukaansa kirjan etiikka ollut ”aivan huono”, vaikka siinä käytetyt ilmaisut loukkasivatkin uskonnollisia ihmisiä.


title: Juhannustanssit

text: Kokoomuksen kansanedustaja Margit Borg-Sundman teki joulukuussa 1964 "Juhannustansseista" eduskuntakyselyn, jonka allekirjoitti 18 muuta kokoomuslaista kansanedustajaa. Kirjelmässä kysyttiin: ”Onko Hallitus tietoinen siitä, että maassa julkaistaan lain vastaisesti jumalanpilkkaa esittävää ja sukupuolikuria loukkaavaa kirjallisuutta, ja jos on, aikooko Hallitus ryhtyä toimenpiteisiin tällaisen toiminnan lopettamiseksi?” Oikeusministeri J. O. Söderhjelm määräsi tammikuussa 1965 nostettavaksi syytteen jumalanpilkasta Salamaa ja kustannusyhtiö Otavaa vastaan.


title: Juhannustanssit

text: Syytteen nostaminen sai julkisuudessa – varsinkin kulttuuripiireissä – myrskyisän vastaanoton. Kirjailija Pentti Saarikoski esitti vastalauseensa eroamalla kirkosta. Mika Waltari ja Väinö Linna ilmoittivat, etteivät pitäneet "Juhannustanssien" kohua herättäneitä kohtia jumalanpilkkana, ja pääministeri Johannes Virolainen kertoi mielipiteenään, että ”yhteiskunnalla pitäisi olla toisia keinoja tässä asiassa kuin rikoslaki”. Borg-Sundman korosti myöhemmin useaan otteeseen, että eduskuntakysely ei ollut suunnattu yksinomaan Salaman kirjaa tai yleensäkään kaunokirjallisuutta kohtaan, vaan se koski ”aikamme moraalista nihilismiä” yleensä.


title: Juhannustanssit

text:
"Helsingin Sanomien" pilapiirtäjä Kari Suomalainen otti kantaa kohuun omalla tavallaan. Poliisiasemalle sijoittuneessa piirroksessa kaksi konstaapelia, joista toisella oli käsissään "Juhannustanssit"-romaani, keskusteli aiheesta:
– Onko se aikaisemmin kirjoittanut kirjoja?– Kyllä se kuulemma on.– No ei se sitte pääse ehdollisella, kun se ei ole ensikertalainen! Seinällä oli etsintäkuulutus, jonka hahmo oli tunnistettavissa Hannu Salamaksi.


title: Juhannustanssit

text: Helsingin hovioikeus tuomitsi 20. syyskuuta 1966 Salaman jumalanpilkasta kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja langetti Otavan kustantajalle Kari Reenpäälle 2 000 markan sakkorangaistuksen. Kirjailija ja kustantamo menettivät rikoksen taloudellisen hyödyn valtiolle, samoin kuin kirjan myymättömät kappaleet, jotka määrättiin tuhottaviksi. Tuomitut valittivat tuomiosta Korkeimpaan oikeuteen, joka piti tuomion ennallaan mutta vapautti kustantajan sakkorangaistuksesta. Salamalle anottiin armahdusta Suomen kirjailijaliiton ja Suomen Pen-klubin johdolla, ja presidentti Kekkonen armahti hänet vuonna 1968.


title: Juhannustanssit

text: Hannu Salaman puolustusasianajaja Kullervo Kemppinen on pitänyt tuomion kannalta ratkaisevana kirjettä, jonka Salama lähetti raastuvanoikeudelle jutun toiseen käsittelyyn. Kirjeessään Salama sanoi halunneensa romaanillaan ”pilkata ja loukata kansalaisten jumalakäsitystä ja uskonnollisia tunteita”.


title: Juhannustanssit

text: "Juhannustansseja" on pidetty Salaman läpimurtoteoksena. Kirjasta syntynyt kohu vaikutti Salaman psyykeen ja hänen kirjailijatyöhönsä. Salama on itse kertonut haastattelussa, että kohun vuoksi hän alkoholisoitui useaksi vuodeksi ja hänen avioliittonsa hajosi. Oikeusprosessi aiheutti taloudellisia vaikeuksia ja yhteisöllisiä paineita, joita Salama purki etenkin 1960-luvun novelleissaan. Niiden päähenkilönä oli usein kirjailijan omakuva, ”ärhäkkä ja itsestääntietoinen” Harri Salminen. Nykyään Salama ja hänen tuotantonsa ovat vakiinnuttaneet asemansa suomalaisessa kirjallisuudessa. Tutkija Olli Löytty toteaa "Juhannustanssien" olevan osa suomalaisen kirjallisuuden kaanonia, joka kuuluu esimerkiksi Turun yliopiston kirjallisuuden opintovaatimuksiin ja opiskelijoiden ”kirjalliseen yleissivistykseen”.


title: Juhannustanssit

text: ”Salama-sota” ja muut 1960-luvun kirjasodat olivat poliittisia, ja ne kertovat ajankohtansa yhteiskunnallisista arvoista ja ajatusmaailmasta. Vasemmistolainen nuoriso kyseenalaisti edellisen sukupolven arvot, joita se piti vanhoillisina, eikä taideteoksen yhtenäinen tulkinta ollut enää mahdollista. Salaman armahdusta voidaan pitää merkkinä siitä, että yksilön sananvapaus asetettiin etusijalle siihen nähden, aiheuttiko se mahdollisesti jollekulle toiselle mielipahaa. Kohu johti lopulta rikoslain 10. luvun uusimiseen siten, että normaalirangaistukseksi julkisesta jumalanpilkasta tuli sakko tai enintään kahden vuoden vankeus. Aiemmin siitä oli seurannut vankeus tai enintään neljän vuoden kuritushuonetuomio. Eduskunta hyväksyi lainmuutoksen vuonna 1971.


title: Juhannustanssit

text: "Juhannustansseista" on dramatisoitu kaksi tv-elokuvaa, vuosina 1971 ja 1983, ja näytelmä vuonna 1998. Teoksen synnyttämää kulttuurikiistaa kuvataan kaksiosaisessa televisioelokuvassa "Katso ihmistä".


title: Konsepti

text: Konsepti voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lakiosa

text: Lakiosa on se vähimmäisosa vainajan jäämistöstä, joka perillisellä on oikeus saada omistukseensa vainajan testamentin määräyksistä riippumatta. Perintökaaren mukaan jokaisella rintaperillisellä sekä ottolapsella ja tämän jälkeläisillä on oikeus lakiosaan tai testamentinsaajan maksamaan sen arvoa vastaavaan rahamäärään. Lakiosa on puolet rintaperilliselle lakimääräisen perimisjärjestyksen mukaan tulevan perintöosan arvosta. Eli ainoa lapsi perii kaiken vanhemmaltaan, jos testamenttia ei ole. Jos testamentilla määrätään muu edunsaaja, ei testamentin perusteella voida kuitenkaan jakaa kuin puolet jäämistöstä, mikäli ainoa lapsi vaatii lakiosaansa eli puolta jäämistöstä.


title: Lakiosa

text: Rintaperillinen voi vaatia, että lakiosaa laskettaessa otetaan huomioon perittävän antamat ennakkoperinnöt, jotkin lahjat ja lahjanluonteiset luovutukset. Huomioon otettavia lahjoja ovat sellaiset perittävän eläessään antamat omaisuuserät, jotka voidaan tarkoituksensa puolesta rinnastaa testamenttiin. Mukaan lasketaan myös lahjat (suosiolahja), joilla pyritään suosimaan lahjan saajaa lakiosaan oikeutetun perillisen vahingoksi. Ennakkoluovutukset arvostetaan luovutushetken arvoon eli jäämistöä ei pyritä palauttamaan sellaiseksi kuin se olisi ilman luovutuksia, vaan inflaatio saa heikentää arvoa. Jos jäämistöstä ei voida luovuttaa lakiosan osuutta, voivat ennakkoluovutusten saajat joutua palauttamaan saamaansa omaisuutta täydentääkseen rintaperillisen lakiosaa. Tällöin rintaperillinen voi vaatia kanneteitse tuomioistuimessa lakiosan täydennystä.


title: Lakiosa

text: Rintaperillisen on vedottava testamentin tehottomuuteen antamalla lakiosailmoitus testamentin saajalle kuuden kuukauden kuluessa testamentin tiedoksiannosta. Perillinen ei voi vedota testamentin tehottomuuteen, jos hän on luopunut lakiosasta perittävän kuoltua. Lakiosan vaatiminen eli lakiosavaade on yksilöllinen vaatimus, joka tehdään perinnönjaossa. Kukin rintaperillinen voi vapaasti päättää lakiosansa vaatimisesta ja siitä, mitkä ennakkoluovutukset hän vaatii jäämistöön lisättäviksi. Eri rintaperillisten lakiosat voivat siten poiketa toisistaan. Käytännössä ennakkoluovutusten huomioonottamisesta sovitaan yleensä yhteisesti rintaperillisten kesken.


title: Lakiosa

text: Rintaperillinen voidaan kuitenkin tietyin edellytyksin tehdä perinnöttömäksi, jolloin hänellä ei ole oikeutta edes lakiosaansa. Perittävä voi tehdä perillisen perinnöttömäksi, jos tämä on "tahallisella rikoksella syvästi loukannut perittävää, hänen perimispolvessa olevaa sukulaistaan, ottolastaan tai tämän jälkeläistä", tai jos perillinen "jatkuvasti viettää kunniatonta tai epäsiveellistä elämää". Perinnöttömäksi tekemisestä on määrättävä testamentissa ja samalla mainittava määräyksen peruste. Peruste on myös näytettävä toteen.


title: Roger Kornberg

text: Roger David Kornberg (s. 24. huhtikuuta 1947 Saint Louis, Missouri) on yhdysvaltalainen biokemisti. Hän on biologian professori Stanfordin yliopistossa lähellä San Franciscoa. Hän opettaa Stanfordissa biokemiaa. Sen ohella hän on toiminut yli 20 vuoden ajan vierailevana professorina Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa.


title: Roger Kornberg

text: Kornberg sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2006 molekyylibiologian tutkimuksistaan. Hän on tutkinut sitä, miten solut kopioivat tietoa, ja miten DNA muuttuu ribonukleiinihappo RNA:ksi. Tuloksia toivotaan voitavan soveltaa mm. syövän hoidossa.


title: Roger Kornberg

text: Professori Kornberg on tehnyt myös kemiallista ainetutkimusta kultananopartikkeleilla. Kultahiukkasia synnyttävä synteesi on menetelmänä tunnettu 1990-luvun puolivälistä lähtien. Synteesissä kultasuola pelkistetään liuoskemiallisen menetelmän avulla ja syntyvät metallipartikkelit suojataan erityisillä orgaanisilla päällysmolekyyleillä (esim. rikkiä sisältävät orgaaniset tiolit). Synteesin tuloksena syntyvien yksittäisten kultahiukkasten tarkkaa kemiallista rakennetta ei aluksi tunnettu. Kornbergin johtama tutkimusryhmä onnistui vihdoin vuonna 2007 ratkaisemaan atomirakenteen yksittäisestä kiteestä röntgendiffraktiota käyttäen.


title: Roger Kornberg

text:
Roger Kornberg on naimisissa israelilaisen Yahlo Lorchin kanssa. Lorch on Stanfordin yliopiston rakenteellisen biologian professori. Pariskunta on pitkään viettänyt puolet vuodesta Israelissa. Heillä on asunto Jerusalemissa.
Roger Kornbergin molemmat vanhemmat olivat biokemistejä. Hänen isänsä Arthur Kornberg sai Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon vuonna 1959. Myös kaksi Kornbergin veljistä on luonut tieteellisen uran biokemisteinä.


title: Puheterapia

text: Puheterapia on terapiamuoto jonka tarkoituksena on parantaa asiakkaan (lapsen tai aikuisen) toiminta- ja kommunikaatiokykyä kotona, päivähoidossa, koulussa ja työelämässä . Puheterapia on lääkinnällistä kuntoutusta, joka sisältää tutkimukset, kuntoutuksen suunnittelun ja järjestämisen, yksilö- ja /tai ryhmäterapian, vanhempien, omaisten ja lähiympäristön ohjauksen ja konsultoinnin, puhetta tukevien ja korvaavien kommunikaatiokeinojen suunnittelun ja ohjauksen, sekä kommunikaation apuvälinepalvelut ja niihin liittyvän ohjauksen. Työkentän laajuuden vuoksi monet puheterapeutit ovat keskittyneet tiettyihin häiriöryhmiin. Puheterapeutteja työskentelee kunnissa, valtiolla, yksityissektorilla sekä yksityisinä ammatinharjoittajina.


title: Puheterapia

text: Puheterapeutin työn kohteena voivat olla vaikeudet puheessa, kielessä, kommunikaatiossa, äänessä, lukemisessa ja kirjoittamisessa, syömisessä ja nielemisessä sekä suun motorisessa toiminnassa. Puheterapeutit kuntouttavat ihmisiä, joilla on diagnosoitu esimerkiksi afasia, dysfagia (nielemishäiriö), kielellinen erityisvaikeus (ent. dysfasia), lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeuksia (lukivaikeus), viivästynyt kielellinen kehitys, änkytystä, äänihäiriöitä tai äännevirheitä. Puheterapiaa käytetään myös hoidettaessa ihmisiä joilla on esimerkiksi kuulovamma, CP-vamma, kehitysvamma, suuhalkio, dysartria, tai autismi.


title: Puheterapia

text: Puheterapeutit opiskelevat yliopistossa ja valmistuvat filosofian maistereiksi pääaineenaan logopedia. Laillistettuna puheterapeuttina voi työskennellä vasta Valviran (Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston) hyväksynnän jälkeen. Terapiamuodot vaihtelevat potilaan iän, puheen- ja kielenkehityksen tilan, viivästymien ja poikkeavuuksien mukaan. Keskeisenä lähtökohtana on hyvä vuorovaikutussuhde asiakkaan ja puheterapeutin välillä. Terapian alkaessa tehdään yksilöllinen terapiasuunnitelma. Terapiasuunnitelma perustuu aina puheterapeuttiseen tutkimukseen tai arvioon, jonka on tehnyt joko lähettävä tai kuntouttava puheterapeutti tai molemmat yhdessä. Toimintatavoista ja ajallisista tavoitteista sovitaan yhdessä asiakkaan tai hänen omaistensa kanssa.


title: Puheterapia

text: Kielellisen erityisvaikeuden varhaisvaiheen kuntoutuksessa on saatu hyviä tuloksia esimerkiksi vanhempien systemaattisella ohjaamisella, riippumatta lasten kielellisten vaikeuksien taustasta tai laaja-alaisuudesta.


title: Puheterapia

text: Terapiassa pyritään muun muassa saamaan kuullun, nähdyn ja liiketunnon hahmotus ja jäsennys kohdilleen, parantamaan muistia ja puhe-elinten toimintaa, vahvistamaan vuorovaikutustaitoja, keskittymiskykyä, kuulohavaintojen vastaanottoa ja puhemotoriikan oppimista sekä laajentamaan sanavarastoa.


title: Puheterapia

text: Mikäli henkilö ei kykene kunnolla kommunikoimaan puheen avulla, avuksi tulevat puhetta tukevat ja korvaavat kommunikaatiomenetelmät ja apuvälineet, esimerkiksi (tuki)viittomat sekä kuvakommunikaatio. Nykyisin turvaudutaan myös paljon teknisiin apuvälineisiin, kuten tietokoneisiin. Puhetta korvaavassa kommunikoinnissa kumppanilla on tärkeä rooli, jotta viestintä onnistuu.


title: Portugalin kulttuuri

text: Portugalin kulttuuri juontaa juurensa antiikin roomalaiseen kulttuuriin, ja siihen ovat jättäneet jälkensä lukuisat nykyisen Portugalin alueella aikojen saatossa asuneet kansat. UNESCO:n maailmanperintöluetteloon kuuluu kolmetoista portugalilaista kohdetta. Euroopan kulttuuripääkaupunki on sijoittunut kahdesti Portugaliin (Lissabon 1994, Porto 2001).


title: Portugalin kulttuuri

text: Varhaisimpiin esimerkkeihin portugalilaisesta arkkitehtuurista lukeutuu mm. Citânia de Briteirosin linnake Guimarãesissa.


title: Portugalin kulttuuri

text: Roomalaisten saavuttua alueelle 200-luvulla eaa. Portugalin arkkitehtuuri alkoi kehittyä muiden Välimeren maiden suuntaan. Esimerkiksi Belmonten "Centum Cellas" -rauniot ovat peräisin Rooman valtakunnan ajalta.


title: Portugalin kulttuuri

text: Maurien ajalta on säilynyt useita linnoja, temppeleitä ja valkoisiksi kalkittuja taloja. Lissabonin maanjäristys 1755 tuhosi useita arkkitehtuurisesti tärkeitä rakennuksia, ja suurin osa Lissabonista jouduttiin rakentamaan kokonaan uudelleen.


title: Portugalin kulttuuri

text: Álvaro Siza Vieira sai vuonna 1992 Pritzker-palkinnon ensimmäisenä portugalilaisena arkkitehtina. Muita nykyajan arkkitehteja ovat mm. Eduardo Souto de Moura ja Fernando Távora.


title: Portugalin kulttuuri

text: Portugalilainen elokuvateollisuus alkoi kehittyä Porton kaupungissa 1890-luvun lopulla.


title: Portugalin kulttuuri

text: Portugalilaisia elokuvafestivaaleja ovat Fantasporto Portossa, IndieLisboa Lissabonissa ja Caminhos do Cinema Português Coimbrassa. Portugalilaisia elokuva-alan henkilöitä ovat muiden muassa ohjaajat Manoel de Oliveira ja João César Monteiro sekä näyttelijät Maria de Medeiros ja Joaquim de Almeida.


title: Portugalin kulttuuri

text:
Runous oli Portugalissa pitkään yleisempää kuin proosa. Maan kansalliseepos on Luís de Camõesin kirjoittama, vuonna 1572 ilmestynyt "Lusiadit" (). Yleisin portugalilaisen kansanmusiikin tyylilaji on 1800-luvulla kehittynyt fado (suom. "kohtalo"), josta on kehittynyt kaksi päätyylisuuntausta: Lissabonin ja Coimbran fado. "Fadon kuningatar" Amália Rodrigues (1920–1999) oli ensimmäisiä kansainvälisen uran luoneita fadolaulajia. Myös fadokitaristi Carlos Paredes oli hyvin suosittu. 1900-luvun loppupuolella fadoa ovat nostaneet uudelleen suosioon muiden muassa Mariza, Cristina Branco ja Madredeus. Fadon sanat ja sävel ovat yleensä melankolisia, ja sitä säestetään kitaroilla. Sen alkuperää ei tunneta, mutta sen juurien on arveltu olevan muun muassa trubaduurien lauluissa tai maurien musiikissa.
Portugalilainen popmusiikkiala alkoi kehittyä 1970-luvulla. Merkittävimpiin yhtyeisiin lukeutuu Xutos & Pontapés, joka sai vuonna 2004 presidentti Jorge Sampaiolta valtion kunniamerkin 25-vuotisen uransa ansiosta. Muita yhtyeitä ovat Clã, Mão Morta, Blind Zero, Danças Ocultas, The Gift, Quinta do Bill ja Da Weasel. Myös muutamat portugalilaiset metalliyhtyeet, kuten Moonspell, ovat saavuttaneet kansainvälistä suosiota.


title: Portugalin kulttuuri

text: MTV Europe Music Awardsin palkinnon ovat saaneet portugalilaiset Blind Zero, Da Weasel ja The Gift. Vuoden 2005 MTV Europe Music Awards järjestettiin Lissabonissa. Maa on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta 1964 lähtien, mutta ei ole voittanut kertaakaan. Portugalin kaikkein aikojen korkeimman sijoituksen saavutti vuonna 1996 Lúcia Moniz sijoittumalla kuudenneksi kappaleella "O meu coração não tem cor". Muita tunnettuja edustajia Euroviisuissa ovat olleet Carlos Mendes, Adelaide Ferreira, Dulce Pontes, Sara Tavares, Lúcia Moniz, Rita Guerra ja Nonstop. Lissabonissa on pidetty vuodesta 2004 pidetty kahden vuoden välein brasilialaisen Rock in Rio -musiikkifestivaalin innoittamat Rock in Rio Lisboa -festivaalit.


title: Portugalin kulttuuri

text: Taidemusiikin säveltäjistä tunnetuimpia ovat Manuel Cardoso, Pedro de Escobar, Juhana IV ja Duarte Lobo. Tuotteliaimpia sinfonisen musiikin säveltäjistä on ollut Joly Braga Santos, joka sävelsi kuusi sinfoniaa. Hänen neljäs sinfoniansa sai Irlannin kansallisen sinfoniaorkesterin levyttämänä vuonna 2004 MIDEM-musiikkimessuilla jaettavan Cannes Classical Awardin. Taidemusiikin esittäjiä ovat muiden muassa pianisti Maria João Pires, viulisti Carlos Damas sekä sellisti Guilhermina Suggia. Tunnettuja orkestereja ja kuoroja ovat Porton kansallinen orkesteri ("Orquestra Nacional do Porto"), Orquestra Metropolitana de Lisboa ("OML"), Gulbenkian-orkesteri ("Orquestra Gulbenkian") ja Lissabonin yliopiston kuoro ("Coro da Universidade de Lisboa"). Lissabonin kansallinen konservatorio ("Conservatório Nacional") on toiminut vuodesta 1835 lähtien, ja sitä on johtanut muiden muassa João Domingos Bomtempo.


title: Portugalin kulttuuri

text: Portugalin kansallislaulu on "A Portuguesa", jonka musiikin on säveltänyt Alfredo Keil.Vielä reconquistan aikaan portugalilainen kuvataide rajoittui lähinnä maalauksiin kirkoissa, luostareissa ja palatseissa. Kuvataide alkoi kehittyä 1400-luvulla. Silloin Portugalin taiteeseen alkoi tulla italialaisia vaikutteita, jolloin goottilainen tyylisuunta jäi syrjään. Jotkut kuninkaat, kuten Juhana I ottivat itselleen myös hovimaalareita. Tunnettu renessanssin aikainen taidemaalari oli Nuno Gonçalves, jonka tiedetään vaikuttaneen ainakin 1400-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Myöhemmin renessanssin aikana Portugalin kuvataiteeseen tuli muun muassa flaamilaisia vaikutteita.


title: Portugalin kulttuuri

text: 1800-luvun tunnetuimpia taidemaalareita ovat Columbano Bordalo Pinheiro, Henrique Pousão ja António Silva Porto. 1900-luvun alun modernistista taidetta edustavat Amadeo de Souza Cardoso ja Almada Negreiros. Toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina portugalilainen taidemaalari Maria Helena Vieira da Silva vaikutti Pariisissa ja sai myös kansainvälistä tunnustusta. Nykyajan taidemaalareita on muiden muassa Paula Rego.Portugalilaiset ruokalajit vaihtelevat alueittain. Kalaa, kuten sardiinia, käytetään yleisesti. Arabien ja maurien ruokakulttuureista on jäänyt joitakin vaikutteita myös portugalilaiseen ruokaan, varsinkin maan eteläosissa. Chiliä ja valkosipulia käytetään laajasti. Tavallisimpia kasviksia ovat tomaatit, kaali ja sipuli.


title: Portugalin kulttuuri

text: Juusto ei kuulu tyypillisiin portugalilaisiin ruokalajeihin, vaan sitä syödään usein ennen ateriaa tai sen jälkeen. Portugalilaisia juustoja ovat esimerkiksi Castelo Branco ja Saloio.


title: Portugalin kulttuuri

text: Portugali tunnetaan ulkomailla portviineistä ja madeiraviineistä. Maassa tuotetaan myös roséviini "Mateusta". Suomessa vähemmän tunnettu viinityyppi on Portugalin pohjoisosassa valmistettava vihreä viini ("vinho verde"). Portugalissa olutta ja viiniä saavat lain mukaan nauttia kuusitoista vuotta täyttäneet. Muita alkoholijuomia ei saa luovuttaa alle 18-vuotiaille lainkaan.


title: Portugalin kulttuuri

text: Maan suuria ravintolaketjuja on Burger Ranch, jolla on 22 ravintolaa eri puolilla Portugalia. Portugalin ensimmäinen McDonald's-ketjun ravintola avattiin 1991 Maailmalla portugalilaiseen ruokaan erikoistuneita ravintolaketjuja ovat esimerkiksi Australiassa perustettu Oporto ja Etelä-Afrikassa perustettu Nando's.


title: Pohjois-Karjalan Sähkö

text: Pohjois-Karjalan Sähkö Oy:n liiketoiminta koostuu kolmesta yksiköstä, joista Sähköliiketoiminta vastaa sähkön tuotannosta ja hankinnasta sekä sähkön myynnistä koko Suomeen. PKS Sähkönsiirto Oy vastaa sähköverkon rakentamisesta sekä kunnossapidosta Pohjois-Karjalassa ja itäisessä Savossa. Verkostourakointia harjoittaa siihen erikoistunut urakointiyhtiö ENERKE Oy. keskuskonttori sijaisee Joensuussa, yhtiön liikevaihto on noin 120 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa on noin 260 henkilöä. Yhtiö omistaa maakunnassa kaikkiaan 10 vesivoimalaitosta, joista suurin on Kuurnan voimalaitos Pielisjoessa.


title: Pohjois-Karjalan Sähkö

text:
Yhtiö on perustettu 12. toukokuuta 1945 ja sen toimitusjohtajana toimii Jorma Korhonen. Yritys on saanut vihreän sähkön tuotteilleen Quarentee of origin-alkuperämerkinnän.Pielisjoessa:
Jänisjoessa:
Höytiäisellä:
Puhoksessa:
Nurmeksessa
Heinävedellä


title: Pohjois-Karjalan Sähkö

text: Outokummun kuparikaivoksen perustamisella v. 1913 oli keskeinen sija maakunnan sähköistämisessä. Kaivoksen sähköntarve oli suuri ja sitä yritettiin aluksi tyydyttää oman höyryvoimalaitoksen avulla. Ennen pitkää sähköä tarvittiin kuitenkin enemmän, kuin oli mielekästä yrittää itse Outokummussa tuottaa. Imatran Voima Osakeyhtiö rakensi 110 kV johdon Imatralta Varkauteen ja Outokumpu Oy rakensi itse 45 kV johdon Varkauden ja Outokummun välille vuonna 1934. Tätä kautta saatua sähköä riitti jaettavaksi paitsi outokumpulaisille ja lähiympäristön asukkaille myös Liperiin. Johto oli myös yhteys valtakunnanverkkoon, millä olikin suuri merkitys Pohjois-Karjalan Sähkö Oy:tä perustettaessa.


title: Pohjois-Karjalan Sähkö

text: Höytiäisen lasku-uomassa sijaitseva Puntarikoski oli ensimmäisiä kohteita Pohjois-Karjalassa, jonka vesivoima haluttiin valjastaa laajamittaiseen sähköntuotantoon. Koski varattiin aluksi Outokummun kaivoksen tarpeisiin ja sittemmin se oli vuokrattuna Joensuun kaupungille. 1930-luvun lamavuodet kuitenkin taittoivat kaupungin suunnitelmat voimalaitoksen rakentamisesta.


title: Pohjois-Karjalan Sähkö

text: Liperissä toiminut Liperin Sähkövoima Oy oli aloitteentekijänä käynnistettäessä syksyllä 1942 neuvottelut Liperin ja Joensuun sekä niiden naapurikuntien yhteisestä voimayhtiöstä, joka ottaisi Puntarikosken rakentaakseen. Ajatuksella oli vastustustakin voitettavanaan, mutta sähköä kuitenkin haluttiin, ja kun Outokumpu Oy ilmoitti olevansa valmis toimittamaan sitä laajalle alueelle, alkoi käytännön työ maakunnallisen sähköyhtiön perustamiseksi. Pohjois-Karjalan Sähkö Oy:n perustava kokous pidettiin 12.5.1945. Kokoukseen osallistuivat useimmat Pohjois-Karjalan kunnista, kuntia Itä-Savosta, Joensuun kaupunki sekä joukko maakunnassa toimineita teollisuus- ja liikeyrityksiä.


title: Anne Holt

text: Anne Holt (s. 16. marraskuuta 1958 Larvik) on norjalainen rikoskirjailija. Hän on koulutukseltaan asianajaja ja toimi maansa oikeusministerinä vuosina 1996–1997.


title: Anne Holt

text: Holtin teokset muodostavat kaksi sarjaa. Varhaisemman "Hanne Wilhelmsen" -sarjan päähenkilö on poliisi, joka ajaa vaaleanpunaisella Harley Davidson -moottoripyörällä. "Inger Johanne Vik" -sarjan päähenkilö on vastentahtoinen psykologinen profiloija.


title: Chippenham

text: Chippenham voi viitata ainakin kahteen maantieteelliseen paikkaan:


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "American Idolin" kuudes tuotantokausi näytettiin Yhdysvalloissa 16. tammikuuta – 23. toukokuuta 2007. Suomessa kausi näytettiin Subilla 27. tammikuuta alkaen. Simon Cowell, Paula Abdul ja Randy Jackson jatkoivat tuomareina ja Ryan Seacrest juontajana. Jordin Sparks voitti kilpailun ja toiseksi tuli Blake Lewis. Sparks on kilpailun nuorin voittaja, voittaessaan kisan 17-vuotiaana. Hän on myös ensimmäinen voittaja Etelä-Yhdysvaltojen ulkopuolelta.


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: Koelaulut järjestettiin elo–syyskuussa 2006 seuraavissa paikoissa:


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: Koelaulajien piti olla iältään 16–28-vuotiaita 6. elokuuta 2006. Vierailevina tuomareina koelauluissa nähtiin Olivia Newton-John, Carole Bayer Sager ja Jewel. Hollywood-viikko esitettiin 13.-14. helmikuuta, Top 24 julkistettiin 14. helmikuuta ja äänestyskierrokset alkoivat 20. helmikuuta.


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: 12 finalistia julkistettiin 8. maaliskuuta 2007. Kuten aiempinakin vuosina, jokaisessa lähetyksessä yksi kilpailija putoaa kisasta. 25. huhtikuuta ei pudotettu ketään, joten 2. toukokuuta putosi kaksi kilpailijaa.


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Voittaja 23. toukokuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Toinen 23. toukokuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 16. toukokuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 9. toukokuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 2. toukokuuta 2007


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 2. toukokuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 18. huhtikuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 11. huhtikuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 4. huhtikuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 28. maaliskuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 21. maaliskuuta 2007"


title: American Idol (6. tuotantokausi)

text: "Putosi 14. maaliskuuta 2007"


title: Chippenham (Wiltshire)

text: Chippenham on kauppala Wiltshiressä, Isossa-Britanniassa noin 21 kilometriä länteen Bathista ja 163 kilometriä länteen Lontoosta.


title: Chippenham (Wiltshire)

text: Chippenhamin asukasluku on kasvanut vuoden 1991 25 961 asukkaasta vuoden 2001 33 189 asukkaaseen.


title: Chippenham (Wiltshire)

text: Vuonna 2011 Chippenhamissa oli noin 45 300 asukasta.


title: Chippenham (Wiltshire)

text: Saksien uskotaan perustaneen Chippenhamin noin vuonna 600. "Anglosaksien kronikassa" se tunnetaan nimellä Cippanhamme. Tämä saattaa viitata Cippa-nimiseen heimopäällikköön tai Cheppehamiin (saksien kauppa ja tori). Hamme on joenmutkan sisäänsä sulkema maa-alue.