title: Helsingin satamarata

text: Rata alkoi rautatieaseman ja Töölönlahden välissä sijainneelta tavararatapihalta, nykyisen Kiasman ja Musiikkitalon välistä, ja sen alkukohdan välittömästä läheisyydessä sijaitsivat vuonna 2006 puretut . Alkupäässään rata kulki Mannerheimintien sillan ali. Mannerheimintien ja ratapihan välissä kulki myös sivukatu, niin sanottu Ala-Mannerheimintie, jonka satamarata leikkasi samassa tasossa.


title: Helsingin satamarata

text: Mannerheimintien jälkeen rata jatkui Pohjoisen ja Eteläisen Rautatiekadun välissä kuilussa, jonka yli johtaa useita siltoja. Marian sairaalan vieressä oli pieni ratapiha, jonka jälkeen rata haarautui. Yksi haara johti Länsisatamaan (Jätkäsaareen), toinen alkujaan kaupungin eteläosat kiertäen Katajanokalle. Länsisatamaan johtanut haararata leikkasi Mechelininkadun samassa tasossa, ja satama-alueella oli ratapiha.


title: Helsingin satamarata

text: Katajanokalle johtanut haararata jatkui Ruoholahdesta Hietalahden kautta Telakkakadun keskellä Merisatamaan ja sieltä edelleen Kaivopuiston reunaa pitkin Eteläsataman kiertäen Katajanokan kärkeen saakka. Kokonaisuudessaan rata rautatieasemalta Katajanokalle oli seitsemän kilometrin pituinen. Radalla oli tunneli Olympiaterminaalin eteläpuolella ja kaksi kääntösiltaa kolera-altaan ja Katajanokan kanavan kohdalla sekä yksi Hietalahdessa.


title: Helsingin satamarata

text: Satamaradalta erkani 1925 rakennettu sivuraide myös Ruoholahden kautta Salmisaareen. Sitä käytettiin Alkon tehtaiden sekä Nokian Kaapelitehtaan tavarankuljetuksiin.


title: Helsingin satamarata

text: Suomen ensimmäinen rautatie Helsinki–Hämeenlinna-rata valmistui 1862, ja jo samalla vuosikymmenellä rakennettiin Helsinkiin Sörnäisten satamarata. Vuonna 1870 tehtiin ensimmäiset suunnitelmat rautatien vetämisestä myös kaupungin eteläisiin satamiin, eli Länsisatamaan ja Eteläsatamaan. Kaupunginhallitus teki 8. huhtikuuta 1890 päätöksen satamaradan rakentamisesta.


title: Helsingin satamarata

text: Satamaradan rakennustyöt alkoivat vuonna 1891. Ensimmäinen juna Eteläsatamaan ajoi joulukuussa 1893, ja rata vihittiin käyttöön seuraavana keväänä 8. huhtikuuta 1894, jolloin se ulottui Vanhan kauppahallin kohdalle. Radan jatko-osuus Katajanokalle valmistui syyskuussa 1895. Uuden radan pituus oli 5,49 kilometriä ja siihen kuului 4,292 kilometriä sivuraiteita. Kaivopuistoon louhittiin myös kallioleikkaus joka myöhemmin vuonna 1952 katettiin 74 metriä pitkäksi tunneliksi.


title: Helsingin satamarata

text: Radan alkupäässä sijaitseva Läntisen Viertotien eli nykyisen Mannerheimintien ylikulkusilta oli valmistuessaan vuonna 1894 Suomen ensimmäinen betonisilta. Kyseessä on raudoittamaton betonisilta, joita rakennettiin ennen teräsbetonirakentamisen yleistymistä.


title: Helsingin satamarata

text: Vielä 1970-luvun puolivälin tienoilla saattoi nähdä sataman päivystäjäveturin keskellä Kauppatoria menossa hakemaan tavaravaunuja Katajanokalta tai painamassa isoa vaunuletkaa Kauppatorin kääntösillan yli jompaankumpaan suuntaan.


title: Helsingin satamarata

text: Joskus 1950-luvulla saattoi sattua, että kun jonkin viikon viimeinen ja raskain hiililastissa ollut juna vedettiin Jätkäsaaresta Pasilaan kahden Vr3 -veturin voimin, niin silloin jopa Eduskuntatalon ikkunat helisivät ja Rautatiekatujen välinen ratakuilu täyttyi mustasta kivihiilensavusta.{


title: Helsingin satamarata

text: Eteläsataman jäätyä yksinomaan matkustajaliikenteen käyttöön sieltä purettiin satamanosturit ja raiteisto vuonna 1972. Kun Finnjetiä rakennettiin, julkisuudessa esitettiin suunnitelmia satamaradan ottamisesta matkustajaliikenteenkin käyttöön samaan tapaan kuin Turussa, jossa matkustajajunat liikennöivät satamaan. Tällaisia suunnitelmia ei kuitenkaan toteutettu, vaan Katajanokalta raiteistoa alettiin jo 1977 purkaa Finnjetin terminaalin tieltä.


title: Helsingin satamarata

text: Lopullisesti tavaraliikenne Katajanokalle päättyi 1. toukokuuta 1980. Tämän jälkeen vain yksi Dm9-tilausajojuna kävi Kauppatorilla. Satamarata suljettiin päätepuskurilla ja seis-levyllä Merisataman itäpään kohdalta, mutta Eteläsatamaan johtaneet kiskot pysyivät vielä useita vuosia käyttämättöminä paikoillaan. Katajanokan rata purettiin vuoteen 1985 mennessä, ja 1989 myös Katajanokan kanavan ylittävä kääntösilta korvattiin kevyen liikenteen sillalla. Samoihin aikoihin purettiin myös Kaivopuiston reunassa ollut rataosa. Radan purkamisesta Merisatamasta eteenpäin huolimatta kiskoja on säilynyt Kauppatorilla ja Katajanokalla. Radan muistomerkkinä on Katajanokalla oleva vesiviskuri, joka on varustettu muistokilvellä.


title: Helsingin satamarata

text: Salmisaareen johtanut sivuraide purettiin 1990–1993. Myös Jätkäsaaren itäreunan satamaraiteet purettiin 1990-luvun aikana.


title: Helsingin satamarata

text: Ruoholahdesta Merisataman ratapihaan ulottunut rataosa ja sieltä silloisen Aker Yardsin telakalle johtanut sivuraide olivat käytössä vuoteen 2005 saakka. Kyseisen radan käyttö oli kuitenkin todella harvinaista. Tämä osa radasta purettiin heinäkuussa 2008.


title: Helsingin satamarata

text: Radan jäljelle jääneellä osalla liikenne lakkautettiin vuonna 2008, kun satamatoiminnot siirtyvät Länsisatamasta Vuosaaren satamaan. Toukokuussa 2009 rata purettiin. Viimeinen juna radalla kävi 18. toukokuuta 2009, kun Psl1i-päivystäjäjuna kävi hakemassa Merisataman ja Länsisataman erottavan vaihteen pois Hietalahden ratapihalta.


title: Helsingin satamarata

text: Satamaradan kuiluun on 2000-luvulla rakennettu kevyen liikenteen väylä "Baana".


title: James Millns

text: James G. Millns Jr. (s. 13. tammikuuta 1949) on yhdysvaltalainen taitoluistelija, joka kilpaili jäätanssissa parinaan Colleen O'Connor.


title: James Millns

text: Millns voitti vuonna 1974 Yhdysvaltain jäätanssimestaruuden ja sijoittui samana vuonna MM-kilpailuissa seitsemänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti jälleen Yhdysvaltain mestaruuden ja myös MM-hopeaa. Vuoden 1976 olympiakisoissa Innsbruckissa hän voitti uransa ainoan olympiamitalin sijoittumalla pronssille. Samana vuonna hän voitti kolmannen kerran peräkkäin Yhdysvaltain mestaruuden ja lisäksi MM-pronssia.


title: Billy Coutu

text: Wilfrid ”Billy” Arthur Coutu (usein virheellisesti Couture, 1. maaliskuuta 1892 Ontario, Kanada – 28. helmikuuta 1978 Ontario, Kanada) oli kanadalainen jääkiekkoammattilainen. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja ja pelasi NHL:ssä kymmenen kauden ajan. Hän sai vuonna 1927 elinikäisen pelikiellon NHL:ssä hyökättyään jääkiekkoerotuomarin kimppuun. Kielto purettiin kahden ja puolen vuoden jälkeen, mutta Coutu ei ikinä enää palannut NHL:ään.


title: Billy Coutu

text: NHL-uransa aikana Coutu edusti Montreal Canadiensia, Hamilton Tigersia ja Boston Bruinsia. Hän aloitti uransa Canadiensissa ensimmäisellä NHL-kaudella 1917–1918, jolloin joukkue hävisi finaaleissa Torontolle. Kaudeksi 1920–1921 Coutu siirtyi Hamilton Tigersiin, mutta palasi jo seuraavaksi kaudeksi Canadiensiin, jossa pelasi seuraavat viisi kautta. Kaudella 1923–1924 Coutu oli Canadiensin joukkueessa voittamassa Stanley Cupin.


title: Billy Coutu

text: Coutu toimi joukkueensa kapteenina kaudella 1925–1926, jonka jälkeen hänet kaupattiin Boston Bruinsiin. Ensimmäissä harjoituksissaan uudessa joukkueessa hän taklasi joukkuetoveriaan Eddie Shorea niin, että tämä loukkasi korvansa. Muutamat lääkärit olisivat amputoineet korvan, mutta lopulta löytyi lääkäri, joka ompeli korvan paikoilleen. Coutu sai 50 dollarin sakon, mutta myöhemmin rahat palautettiin.


title: Billy Coutu

text: Kauden 1926–1927 neljännessä finaaliottelussa Coutu aloitti tappelun, mahdollisesti päävalmentajansa Art Ross'n käskystä, lyömällä tuomari Jerry LaFlammea. Tämän seurauksena Coutu sai elinikäisen pelikiellon NHL:ssä.


title: Neso

text: Neso on epäsäännöllistä rataa kiertävä Neptunuksen kuu, joka löydettiin 14. elokuuta 2002. Sen kiertoradan säde on 48 miljoonaa kilometriä, jolla se on Aurinkokunnan kauimpana planeetastaan kiertävä kuu. Se tunnetaan myös nimillä S/2002 N 4 ja Neptune XIII.


title: Mustafa II

text: Mustafa II (6. helmikuuta 1664 – 28. joulukuuta 1703) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1695 vuoteen 1703. Hän oli sulttaani Mehmed IV:n poika ja luopui vallasta vuonna 1703 veljensä Ahmed III:n hyväksi. Valtakautensa loppupuolella yritti palauttaa sulttaanin vallan, joka oli ollut symbolista 1600-luvun keskivaiheilta asti, jolloin Mehmed IV oli luovuttanut vallan suurvisiirille. Mustafa II:n toiseen suunnitelmana saada vaihtoehtoinen pohja vallallensa saavuttamalla ratsuväkeen kuuluvien timarien uskollisuus, mutta näiden ratsumiesten asema oli koko ajan muuttumassa heikommaksi eikä hän onnistunut vallanpalautuksessa vaan häntä vaadittiin luopumaan kruunusta.


title: Carme

text: Carme on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä epäsäännöllinen kuu. Kuun löysi Seth Barnes Nicholson heinäkuussa 1938. Nimensä kuu on saanut kreikkalaisesta mytologiasta.


title: Carme

text: Nykyisen nimensä kuu sai vasta 1975. Ennen sitä se tunnettiin yksinkertaisesti Jupiter XI:nä. Kuuta kutsuttiin vuosina 1955-1975 Paniksi, joka on nykyään erään Saturnuksen kuun nimi.


title: Carme

text: Kuu on antanut nimensä Carme-ryhmälle, eli kuujoukolle, johon Carme itsekin kuuluu.


title: Kajaanin sissirykmentti

text: Kajaanin sissirykmentti tai Kajaanin sissit perustettiin 24. tammikuuta 1918 Kajaanissa lakkautetun suojeluskunnan tilalle. Ensimmäiseksi päälliköksi valittiin Strömberg. Kajaanin sissirykmentti oli valkoisten itäarmeijan Pohjois-Savon rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa, pataljoonan komentajana toimi reserviluutnantti Elja Rihtniemi.


title: Kajaanin sissirykmentti

text:
Pataljoonan runkona oli Kajaanin sissirykmentti, johon liitettiin Iisalmen 1. vapaaehtoinen jalkaväkikomppania. Näin muodostettiin 21. maaliskuuta Pohjois-Savon rykmentin 1. pataljoona. Edellä mainitut joukko-osastot olivat aikaisemmin alistettuna Savon ryhmälle.
Kajaanin sisseihin kuului eri aikoina enimmillään noin 500 miestä.


title: Kajaanin sissirykmentti

text:
Sissit osallistuivat eri taisteluihin ainakin Kuopiossa, Iisalmessa ja Viipurin valtaukseen. Kajaanin sissirykmentin jäsenet osallistuivat myös Viipurin puhdistuksen yhteydessä myös muihin laittomuuksiin, kuten teloitettujen henkilökohtaisen omaisuuden ryöstelyyn. Viimeiset muistiin kirjatut teloitukset, joihin Kajaanin sissirykmentin jäsenet osallistuivat, tapahtuivat toukokuussa 1918. Kajaanin sissirykmentin sotilaiden on todettu osallistuneen eri paikkakunnilla, esimerkiksi Jämsässä, yksittäisiin teloituksiin.
Kajaanin sissirykmentissä palveli monia myöhemmin tunnettuja itsenäisen Suomen poliitikkoja tai talouselämän vaikuttajia. Tunnetuin Kajaanin sissirykmentissä palvellut sotilas oli tuleva presidentti Urho Kekkonen.


title: Meillä menee lujaa

text: Meillä menee lujaa on kokoelmalevy, jonka A-puoli sisältää Pelle Miljoonan eri kokoonpanojen single-kappaleita vuosilta 1978-1980. B-puoli vuorostaan sisältää Problems?- ja Hymy Taskinen & Co -yhtyeiden kappaleita. Kokoelma julkaistiin syksyllä 1980.


title: Meillä menee lujaa

text: Pelle Miljoona


title: Meillä menee lujaa

text: Problems?


title: Meillä menee lujaa

text: Hymy Taskinen & Co


title: Reno Wilson

text: Roy ”Reno” Wilson (s. 20. lokakuuta 1970) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi "The Cosby Show’n" myötä 1980-luvulla.


title: Reno Wilson

text: Wilson on usein esiintynyt televisiosarjoissa, kuten "Bel-Airin prinssi", "Chicagon lääkärit", "NYPD Blue", "Las Vegas" ja "Enkelin kosketus". Hän on näytellyt myös elokuvissa, kuten "Crank", "Kersantti Bilko", "City of Industry – pelon kaupunki" ja "Kadotettu". Wilson on esiintynyt ääniroolissa useissa Transformers-elokuvissa: vuoden 2007 "Transformersissa" Wilson toimi Frenzyn äänenä. Vuonna 2009 hän toimi Mudflapin äänenä elokuvassa "", vuosina 2011 ja 2014 hän oli Brainsin äänenä elokuvissa "" ja "Transformers – Tuhon aikakausi", sekä vuonna 2017 Autobotti Sqweeksin ja Decepticon Mohawkin ääninä elokuvassa "".


title: Pohjois-Savon rykmentin 2. pataljoona

text: Pohjois-Savon rykmentin 2. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Pohjois-Savon rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli reservikapteeni B. Fabritius.


title: Pohjois-Savon rykmentin 2. pataljoona

text: Pataljoonasta muodostettiin sodan jälkeen 23. heinäkuuta 1918 Helsingin vartiopataljoona.


title: Pohjois-Savon rykmentin 2. pataljoona

text:
Päällikkö: jääkärikapteeni Einar Wichmann myöh. Vihma.
Päällikkö: Huttunen.
Päällikkö: Vainikainen.
Päällikkö: Rosenberg.


title: Pohjois-Savon rykmentin 3. pataljoona

text: Pohjois-Savon rykmentin 3. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Pohjois-Savon rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkärikapteeni Onni Purhonen.


title: Pohjois-Savon rykmentin 3. pataljoona

text:
Päällikkö: -------.
Päällikkö: -------.
Päällikkö: --------.
Päällikkö: --------.


title: Ida Rubinstein

text: Ida Lvovna Rubinstein (; 5. lokakuuta 1885 Harkova – 20. syyskuuta 1960 Vence, Provence-Alpes-Côte d’Azur) oli venäläinen ballerina. Hän syntyi Pietarissa juutalaiseen perheeseen ja debytoi vuonna 1909.


title: Ida Rubinstein

text: Rubinstein pääsi pian Sergei Djagilevin Venäläiseen balettiin. Valentin Serov maalasi hänestä vuonna 1910 kuuluisan muotokuvan.


title: Ida Rubinstein

text: Rubinstein tilasi säveltäjä Maurice Ravelilta Boléron, jonka hän myös kantaesitti vuonna 1928. Hän lopetti esiintymisen toisen maailmansodan alussa ja kuoli Vencessä, Ranskassa 74 vuoden ikäisenä.


title: Oingo Boingo

text: Oingo Boingo oli amerikkalainen musiikkiyhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1972. Danny Elfman oli yksi sen jäsenistä.


title: Nämä päivät, nämä yöt

text: Nämä päivät, nämä yöt on Pelle Miljoonan kokoelmalevy, joka sisältää single-kappaleita vuosilta 1979-1982. Se julkaistiin vuonna 1982.


title: Nämä päivät, nämä yöt

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Ari Taskinen ja sanoittanut Pelle Miljoona, ellei toisin mainita.


title: Nämä päivät, nämä yöt

text: A-puoli


title: Nämä päivät, nämä yöt

text: B-puoli


title: Vaasan Rykmentti 1. pataljoona

text: Vaasan rykmentin 1. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Vaasan rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkäriluutnantti Carl Nordensvan.


title: Vaasan Rykmentti 1. pataljoona

text:
Päällikkö: jääkäriluutnantti Yrjö Könni (toimi myös pataljoonan adjutanttina).
Päällikkö: jääkäriluutnantti Gabriel Viitaharju.
Päällikkö: E. Vainio.
Päällikkö: jääkäriluutnantti Pekka Heikka.


title: Intialainen keittiö

text: Intialainen keittiö kattaa laajan ja väkirikkaan Intian hyvin monenlaiset maantieteelliset ja ilmastolliset olot, pitkän historian sekä useita uskontoja ja kulttuureja. Tämän vuoksi Intiassa voidaan sanoa olevan useita ruokakulttuureita. Intialaiselle ruoalle on tyypillistä suurten alueellisten erojen lisäksi runsas mausteiden käyttö ja uskontojen määräämät rajoitukset. Intian ruokakulttuuri on saanut aikojen kuluessa vaikutteita etenkin maan vallanneilta moguleilta, mutta myös arabeilta, iranilaisilta ja kiinalaisilta.


title: Intialainen keittiö

text: Uskonnoista intialaiseen ruokaan vaikuttavat eniten hindulaisuus ja islam. Hindulaisuus kieltää naudanlihan syönnin, ja Intian eteläosien sekä Gujaratin hindut noudattavat tiukkaa kasvisruokavaliota. Vuonna 2006 intialaisista oli kasvissyöjiä tai laktovegetaristeja 31 prosenttia ja lakto-ovo-vegetaristeja 9 prosenttia, naiset ja iäkkäät useammin kuin miehet ja nuoret. Uskonnollisista hinduista kasvissyöjiä oli 43 prosenttia ja sekulaareista 28 prosenttia. Islam kieltää muslimeilta sianlihan.


title: Intialainen keittiö

text: Monissa Intian osavaltioissa naudanlihan käyttö ravinnoksi on laitonta. Maaliskuussa 2015 kieltolaki astui voimaan Maharashtran osavaltiossa, ja hindunationalistinen BJP-puolue pyrkii levittämään kiellon koko Intian alueelle. Intiassa teurastajat ovat pääasiassa muslimeja, ja kielto vaikuttaa heidän elinkeinoonsa kielteisesti.


title: Intialainen keittiö

text: Intialaisen aterian katsotaan olevan tasapainoinen, kun se sisältää kaikkia kuutta perusmakua: makea, hapan, suolainen, mausteinen tai kirpeä, karvas ja jumoava. Maku intialaiseen ruokaan saadaan ennen kaikkea mausteista, joista tärkeimpiä ovat chilipaprikat, sinapinsiemenet, roomankumina, kurkuma, sarviapila, inkivääri, korianteri ja hajupihka. Jälkiruokien suosituimpia mausteita ovat kardemumma, kaneli, muskottipähkinä ja sahrami.


title: Intialainen keittiö

text: Intialaisiin ruokiin käytetään usein myös jogurttia ja kermaa, sipulia ja valkosipulia, kookosrasvaa, ghitä, seesamiöljyä, sinappiöljyä ja oliiviöljyä.


title: Intialainen keittiö

text: Palkokasvit ovat Intiassa suosittuja, etenkin linssit, kikherneet, kidneypavut, mustasilmäpavut ja mungopavut. Linsseistä valmistettu ruoka "dal" on pohjoisessa sakeaa ja etelässä keittomaista. Arvostetuin riisilajike Intiassa on basmati, juhlatilaisuuksissa käytettävä lajike, jota viljellään Dehra Dunin laaksossa Himalajan juurella.


title: Intialainen keittiö

text: Intialaisia leipiä on monenlaisia, kuten veteen leivottu ja paistolaatalla paistettu vehnäleipä ("chapati" tai "roti"), voilla voideltu chapati ("ghilli"), uppopaistettu chapati ("puri", "poori" tai "luchi"), uppopaistettu ja täytetty "kachori" tai uunissa paistettu "naan".


title: Intialainen keittiö

text: Yleinen intialainen kasvisateria "thali" sisältää esimerkiksi kasviscurryja, höysteitä, leipää ja riisiä. Sitä nautitaan thali-metallilautaselta ja kulhoista, ja joskus banaaninlehdeltä.


title: Intialainen keittiö

text: Etelä-Intian tärkein pikkuateria "masala dosa" on riisikreppiin kääritty peruna-kasviscurry. Muita suosittuja hiukopaloja ovat muun muassa uppopaistettu taikinaan kääritty liharuoka "samosa" ja hernejauhoista ja kasviksista tehty "pakora".


title: Intialainen keittiö

text: Intialaiset jälkiruoat tehdään usein maidosta, kuten erilaiset vanukkaat. Intian hedelmävalikoima on hyvin runsas. Intialaisen aterian päätteeksi pureskellaan joskus mausteseosta nimeltä "paan".


title: Intialainen keittiö

text: Pohjois-Intiassa suositaan teetä, ja Etelä-Intiassa kahvia. Myös kookosmaitoa ja jogurttijuoma "lassia" nautitaan yleisesti.


title: Intialainen keittiö

text: Pohjois-Intiassa syödään tukevasti, ja ruoanlaitossa käytetään paljon kermaa ja lämmittäviä mausteita. Pohjoisintialaisia curryruokia maustetaan "garam masala" -mausteseoksella, jossa on muun muassa jauhettua jeeraa, mustapippuria, kardemummaa ja kanelia. Suosittuja tapoja valmistaa ruokaa Pohjois-Intiassa ovat muhentaminen ja uunissa hauduttaminen. Tandooriuunissa valmistettua ruokaa kutsutaan "tandooriksi"; uunin kuumuus paistaa tandooriruoan pinnalta rapeaksi ja sisältä meheväksi ja mureaksi. Tunnettuja tandooriruokia ovat "tandoori naan" -leivät ja "tikka"-ruoat. Kylän yhteinen tandooriuuni on myös merkittävä sosiaalisen elämän keskus Punjabin maaseudulla. Yleinen aamiaisruokalaji Pohjois-Intiassa on perunatäytteinen leipä "aloo paratha". Toinen suosittu leipä on kuohkea leipänen "phulka". Jogurtti on perusruoka-aine kaikkialla Pohjois-Intiassa. "Chutney" on suosittu hedelmistä tehty makea lisäke.


title: Intialainen keittiö

text: Pohjoisintialainen keittiö on saanut vaikutteita erityisesti 1200-luvun mogulivalloittajilta, jotka toivat maahan muun muassa uusia mausteita ja ruoanvalmistusmenetelmiä; osa näistä menetelmistä on alun perin persialaisia. Moguliruokia ovat muun muassa maustetut pilahvit ("pulao"), sekä jogurtilla ja paistetulla sipulilla höystetyt liharuoat. Mogulivaikutteita on myös muslimien tuhdeissa curreissa sekä "kababeissa", joita tehdään lihasta, kalasta tai kanasta.


title: Intialainen keittiö

text: Punjabissa suosittuun moguliperäiseen "mughlai"-ruokaan kuuluu maitotuotteita, kasviksia, palkokasveja ja siipikarjaa. Muita tunnettuja punjabilaisia ruokia ovat maissileivät ("makki di roti"), sinapinlehdistä ja pinaatista tehty "sarson ka saag", sekä Delhin suositut pikaruoat, kuten tandoori-kanan ja kababien lisäksi lihapyörykät, linssiruoat, maustetut kasvikset ja litteät leivät. "Paneer"-juusto on yleinen osa punjabilaisia ruokalajeja ja tärkeä proteiininlähde kasvissyöjille. Viljoista suositaan vehnää, mutta erityistilanteissa nautitaan maustettua riisiä.


title: Intialainen keittiö

text: Pohjoisemman Kashmirin ruoka on melko miedosti maustettua, ja kastikkeet ovat kermaisia. Ruoanlaiton perustana on vuohen- ja kananliha, joka värjätään chilillä punaiseksi. Myös pohjoiseen ilmastoon sopivat hedelmät ja marjat ovat suosittuja etenkin jälkiruokana. Rajasthanin kastikkeet ovat melko makeita ja kermaisia, ja höyryttäminen sekä uunissa hauduttaminen ovat suosittuja valmistustapoja. Tunnettu ruoka on haudutettu liharuoka "dumpukht".


title: Intialainen keittiö

text: Eteläintialainen keittiö tunnetaan tulisista ruoistaan, sillä maustettu ruoka auttaa pitämään kehon viileänä kuumassa ilmastossa. Suuri osa väestöstä on hinduja ja siksi usein kasvissyöjiä. Suosittuja välipaloja ovat muun muassa linssistä ja riisistä tehdyt ruoat, jotka tarjoillaan usein banaaninlehdellä. Tunnettuja eteläintialaisia riisi-linssiruokia ovat "dosa"-krepit, höyrytetyt riisikakut ("idli") ja suolaiset donitsit ("vada"). Niiden lisukkeena käytetään usein tulista chutneya. Yleinen linssi-mausteseosruoka on "sambar", jolla höystetään monia ruokia. Ravintorasvana Etelä-Intiassa käytetään yleensä öljyä, eikä ruoka ole yhtä rasvaista kuin pohjoisessa, sillä se valmistetaan usein keittämällä tai höyrystämällä. Kookos on suosittua monissa muodoissa, kuten kookosrasvana. Happamuutta ruokaan lisätään useimmin tamarindilla. Rannikon läheisyyden vuoksi kalaa ja äyriäisiä syödään paljon. Linssi- ja curryruoat ovat pohjoiseen verrattuna keittomaisempia.


title: Intialainen keittiö

text: Hyderabadin ruokakulttuuri on omaperäinen: kaupungissa käytetään melko paljon ghitä ja pähkinöitä, ja jogurtissa marinoidut liharuoat ("biryani") kypsennetään riisin kanssa. Tunnettu hyderabadilaislähtöinen ruokalaji on makea jälkiruoka "malai khumani". Kerala tunnetaan kalaruoistaan ja mausteistaan, ja alueen ruoka on melko miedon makuista. Suosittu aamiaisruoka on riisijauhotaikinasta ja kookosraasteesta tehty "puttu". "Sadya" on 11-osainen keralalainen kasvisjuhla-ateria, joka syödään sormin banaaninlehdeltä. Chennain ruoassa on usein vahva currylehden aromi, ja alueella suositaan viljatuotteita, palkokasvia ja vihanneksia. Tunnettu chennailainen riisi-linssiruoka on "pongal". Karnatakan osavaltio tunnetaan kardemummastaan ja mustapippuristaan. Aterioilla nautitaan aina kirkasta pippurilientä, "saarua".


title: Intialainen keittiö

text: Itäisen Intian ruokakulttuuriin vaikuttaa ennen kaikkea Länsi-Bengalin osavaltio ja sen pääkaupunki Kalkutta. Itäintialaiseen keittiöön kuuluu etenkin kalan ja riisin runsas käyttö, sillä varsinkin Bengalissa on runsaasti jokia ja järviä, ja monsuunit tuovat sateita. Sinappiöljy kuuluu erottamattomasti bengalilaiseen keittiöön, ja se on osa paikallista "panch phoran" -mausteseosta. Aamiaiseksi syödään paistettua leipää ("luchi"), sekä "tarkari"-vihannesruokaa. Suosittuja ruokia ovat myös munacurry "dimer jhol" ja lihacurry "mangsher", sekä linssi-vihannesruoka "khichdi" ja erilaiset paistetut kasvis- ja munaruoat. Bengalilaiseen ruokakulttuuriin kuuluu monia rituaaleja. Juhla-aterioihin kuuluu olennaisena osana kala- tai äyriäisruokia, kuten maustetussa kookosmaidossa keitetyt katkaravut tai uppopaistetut kalafileet. Höysteenä käytetään chutneya.


title: Intialainen keittiö

text: Sikkimin keittiö on saanut vaikutteita Intian pohjoisista naapurimaista. Tunnettu sikkimiläinen ruoka on höyryssä kypsennetty liha- tai kalatäytteinen piiras "momo". Orissan osavaltio tunnetaan vehreänä kasvisten ja hedelmien tuottajana sekä kasvisruuistaan.


title: Intialainen keittiö

text: Läntisen Intian keittiö on erityisen monimuotoinen alueen historian seurauksena. Pikaruoka on koko Länsi-Intiassa perinteisesti suosittua. Koko Intiassa yleinen, gujaratilaislähtöinen pikaruoka on "farsan", rapea ja mausteinen rasvassa paistettu ruokalaji, jota nautitaan yleensä teen kanssa.


title: Intialainen keittiö

text: Maharashtran osavaltion ruokakulttuurissa yhdistyvät Etelä- ja Pohjois-Intian keittiöt, ja sen pääkaupungilla Mumbailla on oma kansainvälinen ruokakulttuurinsa. Maharashtran ruoalle on ominaista kevyt hapanimelä maku, ja ruoka on usein tulista ja mausteista. Mango on alueella tärkeä raaka-aine. Mumbain keittiöstä tunnetaan kala sekä "dhansak", parsilaisten ruoka, jossa on mausteseoksessa linssien ja vihannesten kanssa kypsennettyä kanaa tai lammasta. Myös mumbailaiset "paanit" ja muu katukojujen ruoka on tunnettua.


title: Intialainen keittiö

text: Goan keittiössä näkyvät Portugalin keittiön perinteet, mikä näkyy etenkin joulun ajan ruokatarjonnassa makeinen kakkuineen ja pikkuleipineen. Goalaisista ruoista tunnetaan etenkin "vindaloo"-curryruoka, sian sisälmyksistä tehty "sorpotel" sekä paistettu tai paahdettu kana "galinha cafreal". Goalla syödään myös paljon kalaa, etenkin kookosmaidon kera, ja ruoat ovat tulisia, makeita ja kirpeitä.


title: Intialainen keittiö

text: Gujarat tunnetaan kevyistä ja miedoista kasvisruoistaan. Ruoka tarjoillaan usein thali-lautaselta; thali-ateriaan kuuluu muun muassa maitotuotteita, leipää, linssejä, vihanneksia, jogurttia ja riisiä. Talvella Gujaratissa nautitaan vihannesruokaa nimeltä "undhyoo".


title: Chris Evans

text: Christopher Robert Evans (s. 13. kesäkuuta 1981 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan supersankarirooleistaan Liekkinä elokuvissa "Fantastic Four" ja "" sekä Kapteeni Amerikkana Marvel Cinematic Universen elokuvissa.


title: Chris Evans

text: Evans syntyi Bostonin Framinghamissa, Massachusettsissa ja kasvoi Sudburyssa, Massachusettsissa. Hänen isänsä oli hammaslääkäri ja äitinsä tanssija, ja hänellä on kaksi siskoa ja veli. Hän valmistui Lincoln-Sudbury Regional High Schoolista vuonna 1999. Tämän jälkeen Evans matkusti New Yorkiin pyrkiäkseen näyttelijäksi.


title: Chris Evans

text: Näyttelijäuransa televisiossa Evans aloitti 19-vuotiaana ja tuli julkisuuteen lyhytikäisen "Opposite Sex" -televisiosarjan myötä, jonka jälkeen hän vieraili sarjoissa kuten "Takaa-ajettu" ja "Käytäväpeliä", kunnes esiintyi vuonna 2001 elokuvassa "Not Another Teen Movie". Evans näytteli Johnny Stormia elokuvissa "Fantastic Four" ja sen jatko-osassa "". Hän oli myös mukana tietokoneanimaatioelokuvassa "Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat" Casey Jonesin äänenä.


title: Chris Evans

text: Vuonna 2011 Evans esiintyi ensimmäisen kerran Kapteeni Amerikkana elokuvassa "". Sen jälkeen hän on esiintynyt samassa roolissa elokuvissa "The Avengers" (2012), "" (2014), "" (2015), "" (2016) ja (2018).


title: Chris Evans

text: Näyttelemisen lisäksi Evans on kiinnostunut ohjaamisesta. Hänen esikoisohjauksensa, pienen budjetin romanttinen draamaelokuva "Before We Go", sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla syyskuussa 2014. Evans myös näytteli elokuvassa miespääosaa.


title: Ruosteranta

text: Ruosteranta () on kylä Pohjois-Ruotsissa Pajalan kunnassa Muonionjoen rannalla. Ruosterannan Suomen puoleisella rannalla on Ylimuonion kylä.


title: Vaasan rykmentti 2. pataljoona

text: Vaasan rykmentin 2. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Vaasan rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkärikapteeni Yrjö Väinönheimo, myöh. jääkärikapteeni Vilho Lindén.


title: Vaasan rykmentti 2. pataljoona

text:
Päällikkö: jääkäriluutnantti Viljo Laakso (10. huhtikuuta alkaen).
Päällikkö: C. Carlsson.
Päällikkö: jääkärijääkäriluutnantti Lahja Oksanen (8. huhtikuuta alkaen), jääkäriluutnantti Juho Komonen.
Päällikkö: jääkäriluutnantti Emil Vähäpassi.


title: Vaasan rykmentti 2. pataljoona

text: Adjutanttina jääkärivääpeli Onni Vuorisalo (palveli aikaisemmin Hämeen ryhmän Mäntän pataljoonassa)


title: Valentin Serov

text: Valentin Aleksandrovitš Serov (; 19. tammikuuta 1865 Pietari – 5. joulukuuta 1911 Moskova) oli venäläinen taidemaalari.


title: Valentin Serov

text: Serov syntyi Pietarissa säveltäjä Aleksandr Serovin poikana. Hän opiskeli Ilja Repinin ja vuosina 1880–1885 Pietarin taideakatemiassa Pavel Tšistjakovin johdolla.


title: Valentin Serov

text: Serov tuli tunnetuksi muotokuvillaan. Hänen mallejaan olivat muiden muassa Pavel Tšistjakov, Konstantin Korovin, Isaak Levitan, Nikolai Leskov, Nikolai Rimski-Korsakov, Maria Jermolova, Tamara Karsavina ja Ida Rubinstein. Tunnettuja maalauksia ovat myös "Tyttö ja persikat" (1887) sekä "Lapset" (1899).


title: Valentin Serov

text: Serov, joka pääsi Pietarin taideakatemian täysjäseneksi vuonna 1903, jätti paikkansa vuonna 1905 protestina verisunnuntain tapahtumille. Serov oli peredvižnikkien eli kiertäviä taidenäyttelyitä järjestäneen Vaeltajat-taiteilijayhdistyksen jäsen. Hän kuoli sydänkouristukseen Moskovassa 46 vuoden ikäisenä.


title: Valentin Serov

text: Serov omisti 1900-luvun alussa Inon kylässä lähellä Terijoen rautatieasemaa sijainneen maatilan, jossa hänellä oli myös ateljee. Hän maalasi siellä joitakin maalaiselämää kuvanneita teoksia.


title: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (Pelle Miljoona)

text: Lauluja rakastamisen vaikeudesta on Pelle Miljoonan kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 1989.


text: Sävellykset ja sanoitukset Pelle Miljoona, ellei toisin mainita.


title: Vaasan rykmentti 3. pataljoona

text: Vaasan rykmentin 3. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Vaasan rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli majuri G. A. Bäckman.


title: Vaasan rykmentti 3. pataljoona

text:
Päällikkö: K. Hietala.
Päällikkö: Sigfrid V. Paaer.
Päällikkö: kersantti Elias Paalanen.
Päällikkö: kersantti Onni Valdemar Aulo.


title: Teväntö

text: Teväntö on kylä Lopen kunnassa. Kylässä on muun muassa Teväntöjärvi, joka on hyvä uimapaikka kesäisin. Kylässä on toiminut kaksi kauppaa, jotka on lopetettu. Tevännöllä toimi aiemmin Rantasen saha, jonka kuivaamo paloi tulipalossa mutta rakennettiin talkoovoimin uudestaan. Saha kuitenkin lopetti toimintansa muutamaa vuotta myöhemmin.


title: Teväntö

text: Teväntö sekä naapurikylät Pilpala ja Hunsala ovat Lopen vanhimpia kyliä.


title: Pohjois-Hämeen rykmentin 2. pataljoona

text:
Pohjois-Hämeen rykmentin 2. pataljoona oli valkoisten Itäarmeijan Pohjois-Hämeen rykmenttiin kuulunut joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli ratsumestari Oskar Wilkman ja myöhemmin kapteeni K. Mikkola.
Pataljoona kokoonpantiin Eväjärvellä jääkäri Vilho Kortteen johtamasta jyväskyläläisestä vartiokomppaniasta ja Matti Laurilan komennossa olleista kahdesta lapualaiskomppaniasta. Alkuvaiheessa pataljoona oli ilman konekiväärikomppaniaa. Pataljoonan komentaja Oskar Wilkman saapui pataljoonaan Seinäjoen värvätyn pataljoonan komppanianpäällikön tehtävistä.


title: Pohjois-Hämeen rykmentin 2. pataljoona

text:
Päällikkö: ylioppilas J. Laurila myöhemmin V. Lybeck.
Päällikkö: jääkärivänriki Matti Laurila (toimi myös pataljoonan varakomentajana, haavoittui 3. huhtikuuta 1918 ja siirrettiin Pohjois-Hämeen rykmentin 3. pataljoonan komentajaksi 5. toukokuuta alkaen) myöhemmin J. Malkamäki.
Päällikkö: jääkärivänrikki Vilho Korte.
Päällikkö: E. Viitala.


title: Alfredo Kraus

text: Alfredo Kraus Trujillo (24. syyskuuta 1927 – 10. syyskuuta 1999) oli espanjalainen tenori. Hän syntyi Las Palmasissa ja aloitti lapsena musiikkiharrastuksensa ottamalla pianotunteja ja laulamalla kuorossa.


title: Alfredo Kraus

text: Kraus debytoi vuonna 1956, jolloin hänellä oli rooli Giuseppe Verdin oopperassa "Rigoletto". Hänet nähtiin ensimmäistä kertaa Covent Gardenissa 1959, La Scalassa 1960 ja Metropolitan-oopperassa 1966.


title: Alfredo Kraus

text: Erääksi Krausin tavaramerkeistä muodostui ”Pourquoi me réveiller” Jules Massenet’n oopperasta "Werther". Tenorille myönnettiin vuonna 1991 Asturian ruhtinaan palkinto.


title: Alfredo Kraus

text: Kraus kuoli haimasyöpään Madridissa 71-vuotiaana.


title: Pohjois-Hämeen rykmentin 3. pataljoona

text: Pohjois-Hämeen rykmentin 3. pataljoona oli valkoisten Itäarmeijan Pohjois-Hämeen rykmenttiin kuulunut joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli kapteeni Allan Winge. Hänen siirryttyään Ruotsalaisen prikaatin varakomentajaksi hänen tilalleen tuli jääkärivänrikki Matti Laurila. Pataljoona koottiin Jämsässä maaliskuun 1918 alussa. Alkuun pataljoonassa oli vain kaksi komppaniaa ja konekiväärijoukkue Seinäjoen pataljoonasta, konekiväärikomppanian pataljoona sai koottua Kuhmoisten taistelun jälkeen sotasaaliskonekivääreistä ja 3. komppaniansa vasta Länkipohjan taistelun jälkeen. Kuhmoisissa 10. maaliskuuta.


title: Pohjois-Hämeen rykmentin 3. pataljoona

text:
Päällikkö: ylioppilas M. Wichmann myöhemmin B. Svedlin.
Päällikkö: jääkärivänrikki Einar Alexander Laurentius Grönberg (haavoittui 3. huhtikuuta Tampereella), myöhemmin M. Wichmann.
Päällikkö: luutnantti Hellgren myöhemmin B. Frank. Komppaniassa oli Etelä-Pohjanmaan ruotsinkielisiä luutnantti Bromanin komennuskunnasta, tämä joukko liittyi komppaniaan Tampereen edustalla.
Päällikkö: Tammelin myöhemmin E. Åkerlund.


title: Thomas Hardy

text: Thomas Hardy (2. kesäkuuta 1840 Dorset, Englanti – 11. tammikuuta 1928) oli englantilainen kirjailija. Hardy piti itseään ennen kaikkea runoilijana, mutta hänen romaaninsa ovat runoja tunnetumpia. Hänen tuotannolleen tyypillisiä piirteitä ovat tarkka ihmiskuvaus ja huumori. Hänen läpilyöntiteoksensa oli vuonna 1874 ilmestynyt "Far from the Madding Crowd". Kohua ja paheksuntaa hän herätti vuonna 1891 kirjallaan "Tess of the D'Urbervilles", joka koetteli aikakauden seksuaalisia normeja. Teos on noussut modernismin kaudella yhdeksi englanninkielisen kirjallisuuden keskeiseksi kirjaksi, ja se on sovitettu useita kertoja näyttämölle, esimerkiksi Roman Polanskin elokuvana "Tess – viattomuuden tarina" vuodelta 1979 ja 2000-luvulla Jenna Pasquan laatimana rock-oopperana.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylä on vuonna 1985 perustettu suomalainen kaupallinen radiokanava, jonka omistaa Bauer Media Groupin tytäryhtiö Bauer Media Oy. Hampurissa pääkonttoria pitävä saksalainen Bauer Media ilmoitti 27.10.2016 Radio Jyväskylän henkilöstölle, että radion toiminta loppuu jo seuraavana päivänä. Kolmannella tulemisellaan Radio Jyväskylä ehti toimia vajaa kolme vuotta.Bauer Media ilmoitti, että kanava korvataan Radio SuomiRockilla.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylä aloitti lähetyksensä 19. elokuuta 1985 Jyväskylän seudulla taajuudella 97,7 MHz Suomen viidentenä paikallisradiona. Aikaisemmin ehtivät aloittaa Radio Lakeus Nivalassa, Radio City Helsingissä, SBC-Radio/Kouvolan Ääni Kouvolassa ja Radio 957 Tampereella. Radio Jyväskylä kuului aiemmin koko Keski-Suomen maakunnan alueella. Vuoden 2012 juhannuksen jälkeen kanavan taajuuksilla aloitti Radio City Jyväskylä. Nykyään Radio Jyväskylä kuuluu Keuruulla, Jyväskylässä ja Pihtiputaalla.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylän toimiluvanhaltija oli sosiaalidemokraattinen lehti "Vastin" ("Keski-Suomen Viikkolehden" edeltäjä). Demarit olivat varmistaneet toimiluvan jo 1983 ja pyysivät silloista Vastimen toimitussihteeriä ja vs. päätoimittajaa Unto Tikkasta vetämään projektia. Hän kieltäytyi kunniasta aavistettuaan, etteivät kanavan rahkeet riittäisi laadukkaaseen journalismiin, ja muutti Uuden Suomen toimitukseen Vantaalle. Radioaseman toimituksen tilat ja studio olivat alussa Jyväskylän Harjulla sijaitsevan Vesilinnan kellarissa. Myynti ja hallinto toimivat Kauppakadulla vanhassa Tiilitalossa. Lähetinantenni oli Vesilinnan tornissa, josta ohjelmaa lähetettiin 200 watin teholla. Kuuluvuusalue ulottui noin 40 kilometrin säteelle kaupungin keskustasta.


title: Radio Jyväskylä

text: Alussa lähetyksiä oli vain muutama tunti aamulla kello 6–9 ja iltapäivällä 15–18. Keskipäivällä lähetyksessä oli usean tunnin mittainen tauko. Kesällä 1986 radio laajensi arkipäivien lähetysajan 12 tuntiin ”kuudesta kuuteen”. Myöhemmin lähetysaikoja venytettiin iltoihin, viikonloppuisin jopa aamuyön tunneille. Tekniikan kehittyessä 1990-luvun alussa yöajatkin kyettiin täyttämään CD-jukeboksin soittamalla musiikilla. Jukeboksia hyödynnettiin myös Luurijukeboxissa, jossa kuuntelijat pystyivät puhelimella valitsemaan radiosta iltaisin ja öisin tulevia kappaleita.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylä muutti 1989 Vesilinnan kellaritiloista kaupungin keskustaan, Ilmarisenkadulla sijaitseviin uusiin tiloihin. Vesilinnan lähetin siirrettiin korkeammalle Matti Nykäsen hyppyrimäen huipulle. Lisäksi asema hankki alilähettimen Jyväskylän maalaiskunnan puolelle laajentaakseen kuuluvuusaluettaan. Toiminta laajeni myöhemmin Jämsän seudulle Radio Jyväskylän ostettua heikosti menestyneen Radio Jämsän. Äänekoskella toimineen Radio Nelostien lopetettua Radio Jyväskylä laajensi kuuluvuusaluettaan pohjoiseen.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylän jokasyksyinen projekti oli Ralliradio. Asema lähetti Jyväskylän suurajojen (nykyisin Suomen ralli tai Neste Oil Ralli) ajan usean vuorokauden verran ympäri vuorokauden ralliaiheisia haastatteluja, tulostietoja, liikenne- ja muuta tietoa sekä musiikkia.


title: Radio Jyväskylä

text: Jääkiekkoselostukset Radio Jyväskylä aloitti jo perustamissyksynä 1985, jolloin JyPHT, nykyinen JYP, nousi SM-liigaan. Ensimmäisinä selostajina toimivat Veli-Pekka Turpeinen ja Anssi Kukkonen, joka selosti pääasiassa helsinkiläiselle Radio Ykköselle. Pitkäaikaisin selostaja on ollut radion päätoimittajankin roolia aluksi hoitanut Kari Tyni. Vaikka 1990 Tyni siirtyi yksityisyrittäjäksi, hän jatkoi selostajana, kunnes siirtyi 2006 JYP Jyväskylä Oy:n markkinointijohtajaksi. Kaudella 2006–2007 JYPin pelit selosti Järviradion selostaja. Selostukset kuitenkin palasivat Radio Jyväskylälle jo seuraavaksi kaudeksi, jolloin selostajana toimi yhden kauden Anssi Ritari, ja vuosina 2008–2014 pelejä selosti Timo Lievemaa. Vuosina 2014-2018 selostajana toimi Aleksis Ärje.Syksyllä 2018 selostajana aloitti Julius Sorjonen


title: Radio Jyväskylä

text: Kesällä 1999 Radio Jyväskylä liittyi Radio Plus -ketjuun ja otti nimekseen Radio Plus Jyväskylä. Samalla vanhat pienitehoiset taajuudet vaihdettiin yhteen tehokkaampaan. Taajuudella 102,5 MHz oli mahdollista lähettää 3 kilowatin teholla. Jyväskylästä tuotettiin ketjun muille asemille uutis- ja ajankohtaismateriaalia. Radio Plus -ketju päätti toimintansa vuoden 2000 lopussa, johon päättyi sillä erää myös jyväskyläläisen yksityisen radiotoiminnan tarina. Alkuperäinen Radio Jyväskylä hiljeni 31.12.2000.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylä aloitti uudelleen toimintansa 14. toukokuuta 2001 SBS Finlandin hallitseman toimiluvan voimin taajuudella 102,5 MHz. Kohderyhmäksi tuli 25–55-vuotias aikuisväestö ja musiikkitarjonta ”hittejä ja muistoja”, myöhemmin ”Pop ja rock klassikoita”. Radio Jyväskylän juonnetut ohjelmat tehtiin aluksi Jyväskylässä, mutta myöhemmin ohjelmavirta tehtiin Tampereelta. Jyväskylästä lisättiin virtaan vain paikalliset uutiset ja mainokset.


title: Radio Jyväskylä

text: Syksystä 2006 lähtien Radio Jyväskylä oli jälleen toiminut paikallisena asemana, jonka sisällöt tuotettiin Jyväskylästä. Samalla aseman musiikkiformaatiksi tuli rock. Slogan kanavalla oli ”rokkia jonka tunnet”.


title: Radio Jyväskylä

text: SBS Finland Oy:llä oli paikallisasemat Oulussa, Tampereella ja Raumalla. Lisäksi yhtiö pyöritti valtakunnallista Iskelmä-ketjua ja radio- ja tv-puolella toimivaa Voicea. SBS Finland on osa ProSiebenSat1 Media AG -konsernia, joka toimii 12 Euroopan maassa.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylä selosti yhä kaikki JYPin SM-liiga koti- ja vierasottelut. Kiekkolähetys oli nimeltään Hurrikaani Hoki ja selostajana toimi Timo Lievemaa. Otteluiden erätauoilla pyöri ”Hiitelän Poksi”, jossa jääkiekkoanalyytikko Juha Hiitelä sekä kommentaattori Tero Kainulainen puhuivat jääkiekkoaiheisista asioista.


title: Radio Jyväskylä

text: 11.6.2012 SBS Finland kertoi laajentavansa juhannuksen jälkeen Radio Cityn kuuluvuutta, jonka vuoksi Radio Jyväskylän nimi muuttu Radio City Jyväskyläksi ja lähetykset tehdään jatkossa samalla kaavalla kuin Iskelmän lähetyksiä eli keskitetysti. Valtaosa ohjelmavirrasta tullaan tuottamaan ja lähettämään Helsingistä päin. Aluetoimituksesta tullaan kuitenkin tuottamaan ja lähettämään paikallisuutisia, JYPin selostettuja jääkiekko-otteluita sekä päivittäistä tunnin mittaista paikallisohjelmaa. Myös paikallismainonta tulee säilymään.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylän lähetykset päättyivät 25.6.2012. Radio City Jyväskylä jatkaa taajuudella 102,5 MHz. Hurrikaani Hockey -lähetykset JYPin otteluista kuuluvat edelleen kanavan pääsisältöihin. Ottelut selostaa Julius Sorjonen ja laitatoimittaja on Joni Pakarinen. Radio City Jyväskylän ohjelmistoon kuuluvat myös paikallisuutiset ja joka arkipäivä lähetettävä paikallismakasiini.


title: Marshall Applewhite

text:
Marshall Herff Applewhite, Jr. (17. toukokuuta 1931 – 26. maaliskuuta 1997) oli yhdysvaltalainen ufokultin johtaja.
Applewhite syntyi Teksasissa ja hankki alun perin elantonsa musiikinopettajana. Vuonna 1972 hän tapasi Houstonissa potilaana ollessaan 44-vuotiaan hoitaja Bonnie Nettlesin, jonka kanssa hän perusti Heaven’s Gate -kultin. Nettlesin kuoltua vuonna 1985 Applewhite johti kulttia. 26. maaliskuuta 1997 kultin jäsenet tekivät johtajansa manipuloimina joukkoitsemurhan. Applewhite mukaan luettuna kaikkiaan 39 ihmistä kuoli.


title: Marshall Applewhite

text: Applewhite oli ollut psykiatrisena potilaana sairaalassa kuultuaan ääniä. Psykiatrian professori Louis Jolyon Westin mukaan Applewhite oli myös muun muassa harhaluuloinen. Hän toivoi parannusta homoseksuaalisiin haluihinsa ja teetti itselleen kastraation.


title: Lit

text: Lit (黎, pinyin: Lí) ovat Kiinassa asuva etninen ryhmä. Suuri enemmistö heistä asuu Hainanin provinsissa liden ja miaojen autonomisessa prefektuurissa. Lin kieli on läheistä sukua esimerkiksi zhuangille ja shuille, ja se kuuluu thailaisiin kieliin. Vuoden 1990 väestönlaskennan mukaan litä oli 1 110 900. Vuoden 2010 marraskuun 1. päivän väestönlaskennan mukaan li-kansan koko oli kasvanut, ja heitä oli tuolloin 1 463 064.


title: Lit

text: Historiotsijoiden ja arkeologien mukaan lit ovat asuneet Hainanilla jo kolmen vuosituhannen ajan. Han-kiinalaiset tulivat saarelle noin kaksituhatta vuotta sitten ja he olivat alistaneet saaren valtaansa 600-luvulle mennessä. Lit eivät kuitenkaan alistuneet taistelutta ja he saivatkin villin maineen Kiinassa. Jo Tang-dynastian aikaisissa lähteissä lit kuvaillaan vihamielisiksi ja kapinahenkisiksi. Ming-dynastian ja Yuan-dynastian aikana keskusvalta joutui taltuttamaan useita liden kapinoita. Kiinalaisten valta ulottuikin pitkälti pelkästään Hainanin rannikolle liden hallitessa saaren sisämaata. Jatkuvat kapinat vahvistivat liden huonoa kuvaa han-kiinalaisten keskuudessa.


title: Lit

text: Liden maine parani Kiinan sisällissodan myötä. Lijohtaja Wang Guoxing johti noin 15 000:ta sotilasta japanilaisia ja kansallismielisiä vastaan kommunistien puolella. Hänen joukkonsa olivat Mao Zedongia tukeneista vähemmistökansalaisuuksien joukoista suurimmat. Kommunistien voitettua vuonna 1949 lit saivatkin sankarimaineen Kiinassa. Romantisoituja tarinoita liden taistelusta kommunismin puolesta on käytetty usein Kiinan virallisessa historiankirjoituksessa.


title: Lit

text: Lit on oikeastaan sateenvarjotermi joukolle useampia toisistaan eroavia ryhmiä. Jotkut tutkijat jakavat lin kielen viiteen eri kieleen, jotka voidaan edelleen jakaa eri murreryhmiin. Lit mieltävät usein itsensä pikemminkin osaksi omia kielellisiä ryhmiään, kuin osaksi yhtenäistä liden kansaa. Kielen ohella liden alaryhmiä jakaa myös maantiede. Suurin osa listä on maanviljelijöitä, jotka kasvattavat esimerkiksi riisiä, kookoksia, kahvia, kaakaota, mangoja ja banaaneja. Poiketen suurimmasta osasta naapureitaan, lit omistavat maansa yhteisöinä ja sato jaetaan yhteisön kesken.


Liike Jumalan kymmenen käskyn palauttamiseksi (engl. Movement for the Restoration of the Ten Commandments of God) oli Ugandassa perustettu uskonlahko, jonka johtajien apokalyptinen uskomus johti satojen ihmisten murhaamiseen 17. maaliskuuta 2000.


title: Liike Jumalan kymmenen käskyn palauttamiseksi

text: Liike syntyi Joseph Kibweteeren ja Credonia Mwerinden yhteistyön tuloksena. Kibweteere oli lähtenyt tapaamaan Credonia Mwerindea kuultuaan viesteistä, joita tämä oli väittänyt saavansa Neitsyt Marialta. Liike julisti maailmanlopun koittavan 31. joulukuuta 1999. Sen johto valvoi myös erittäin tarkoin jäsentensä yksityiselämää: esimerkiksi saippua, seksuaalinen kanssakäyminen ja tarpeeton suullinen kommunikaatio kiellettiin.


text: Kun kävi ilmeiseksi, ettei maailmanloppua tule lahkon johtajien ilmoittamana aikana, väitti johto sen edelleen koittavan jossakin vaiheessa vuotta 2000. Saman vuoden maaliskuun 17. päivänä lahkon jäsenet kerättiin kirkkoon, joka sytytettiin tuleen sillä seurauksella, että 330 ihmistä menetti henkensä. Satoja jäseniä oli surmattu jo ennen tulipaloa myrkyllä, kuristaen ja puukottamalla. Lahkojohtajien asuntojen läheltä löytyi joukkohautoja joissa oli lisäksi 450 ruumista, osa oli lahkon jäseniä etsimään tulleita omaisia. Lahkojohtajia tai heidän ruumiitaan ei ole löydetty.


title: Luniz

text: Luniz on Kalifornian Oaklandista kotoisin oleva rap-duo, johon kuuluvat Yukmouth ja Numskull. Kaksikon ensimmäinen albumi "Operation Stackola" myi hittisinglen ”I Got 5 on It” johdolla Yhdysvalloissa platinaa. Lunizin piti alun perin olla mukana Tupac Shakurin "One Nation" -projektissa, mutta Shakurin kuoltua koko projektia ei koskaan julkaistu.


title: Mateja Svet

text: Mateja Svet (s. 16. elokuuta 1968 Ljubljana) on entinen slovenialainen alppihiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti Jugoslaviaa.


title: Mateja Svet

text: Svet sijoittui Sarajevon talviolympialaisissa 1984 pujottelussa viidenneksitoista, vain 15-vuotiaana. Seuraavana talvena Bormion MM-kilpailuissa hän sijoittui suurpujottelussa kolmanneksitoista. Helmikuussa 1986 Svet saavutti ensimmäisenä slovenialaisena – ja jugoslavialaisena – naisena hiihtolajien maailmancup-voiton, kun hän oli paras suurpujottelukilpailussa Vysoké Tatryssa, nykyisessä Slovakiassa.


title: Mateja Svet

text: Crans-Montanan MM-kilpailuissa 1987 Svet saavutti kolme mitalia: suurpujottelussa hän sijoittui toiseksi yli puoli sekuntia Vreni Schneiderille hävinneenä, supersuurpuojttelussa kolmanneksi Maria Walliserin ja Michela Figinin jälkeen, samoin pujottelussa Erika Hessin ja Roswitha Steinerin takana.


title: Mateja Svet

text: Calgaryn olympialaisissa 1988 Svet saavutti hopeaa pujottelussa; ero kultaa voittaneeseen Vreni Schneideriin oli peräti 1,68 sekuntia. Suurpujottelussa Svet oli neljäs.


title: Mateja Svet

text: Vailin MM-kilpailuissa 1989 Svet voitti kultaa pujottelussa oltuaan 0,61 sekuntia Schneideriä nopeampi. Suurpujottelussa hän oli alun perin neljäs, mutta nousi pronssille, kun kolmanneksi sijoittunut Christelle Guignard jäi kiinni dopingista. Alppiyhdistetyssä Svet sijoittui neljänneksi.


title: Mateja Svet

text: Svet voitti kaikkiaan seitsemän maailmancupin osakilpailua ja sijoittui 22 kertaa kolmen parhaan joukkoon. Kaudella 1987–1988 hän voitti suurpujottelun kokonaiscupin.


title: Mateja Svet

text: Svet lopetti uransa keväällä 1990, vain 21-vuotiaana.


title: 1. jääkäripatteristo

text: 1. jääkäripatteristo oli valkoisten itäarmeijan jääkäritykistöprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Patteriston komentaja oli kapteeni Paul Sievert.


title: 1. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkärikapteeni Torsten Ragnar Fredrik Lecsch (haavoittui 21. maaliskuuta), jääkäriyliluutnantti Jarl Frithiof Lundqvist (21. maaliskuuta alkaen, toimi aikaisemmin jääkäritykistön adjutanttina, siirrettiin Tampereen valtauksen jälkeen perustetun jääkäritykistöprikaatin esikuntapäälliköksi), jääkäriluutnantti Väinö Lahja Rikhard Valve.


title: 1. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Albin Palmén (haavoittui 26. maaliskuuta ja siirrettiin 3. jääkäripatteristoon), jääkärikapteeni Jarl Olof Vegelius (siirrettiin Tampereen valtauksen jälkeen 2. jääkäripatteriston komentajaksi), jääkärivänrikki Emil Alfred Holmström (28. huhtikuuta alkaen, toimi aikaisemmin jaosjohtajana).


title: 1. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Emil Johannes Johansson.


title: 1. jääkäripatteristo

text: Adjutanttina 11. huhtikuuta 1918 alkaen jääkärivänrikki Karl Thorsten Brunou, rehumestarina patteristossa jääkärialiupseeri Johannes Longi (siirrettiin 1. jääkäripatteriston 1. patteriin), Jääkäritykistön adjutanttina toimi jääkärivänrikki Jalo Heikinheimo


title: 2. jääkäripatteristo

text: 2. jääkäripatteristo oli valkoisten itäarmeijan jääkäritykistöprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Patteriston komentaja oli jääkärikapteeni Jarl Olof Vegelius (Vegelius toimi aikaisemmin jääkäritykistössä 2. patterinpäällikkönä).


title: 2. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkärikapteeni Bjarne Arnulf Wegelius, jääkärivaravääpeli Ahti Ilmari Anthos.


title: 2. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkärikapteeni Roley Alarik Sandström.


title: 2. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkäriyliluutnantti Axel Rudolf Danielson (11. huhtikuuta 1918 alkaen).


title: 2. jääkäripatteristo

text: Patteriston lähettiupseerina (adjutanttina) jääkäriluutnantti Curt Ragnar Björklund, tähystysupseerina patteriston esikunnassa jääkärialiupseeri Karl Holger Athniel Nygård myöh. Norme, jääkärivääpeli Aarne Wennfrid Möttönen.


title: 3. jääkäripatteristo

text: 3. jääkäripatteristo oli valkoisten itäarmeijan jääkäritykistöprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Patteriston komentaja oli jääkärikapteeni Aarne Snellman.


title: 3. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkäriluutnantti Albin Palmén.


title: 3. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: Veikko Räsänen.


title: 3. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkärivänrikki Paul Emil Påhlson.


title: 3. jääkäripatteristo

text: Jefreitteri Elis Evert Halonen, patteri- ja tähysupseerina jääkärivänrikki Hannu Esa Hannuksela, jaosjohtajana jääkärivaravääpeli William Leonard Häkli, työskenteli esikunnassa jääkärivääpeli Kaarlo Jalmari Hämäläinen, kuormastonjohtajana jääkärivaravääpeli Emil Johannes Rauta, patteriston esikunnassa jääkärialiupseeri Juho Albert Villman.


title: Samsøn Belt

text: Samsøn Belt, eli Samsön Belt (), on Tanskassa, Samsøn ja Själlannin saarten välissä sijaitseva salmi. Se on kapeimmalta kohdaltaan noin 10 kilometriä leveä. Samsøn Bæltissa on neljä satamaa: Røsnæs, Havnsø, Sejerø Havn ja Odden Havn.


title: Samsøn Belt

text: Ruotsalainen rahtialus M/S "Stena Freighter" ja kemikaali/öljytankkeri M/T "Ek-Cloud" törmäsivät yhteen salmessa 21. syyskuuta 1998 sakeassa sumussa. Alusten vauriot jäivät pieniksi.


title: Asterix lyö vetoa

text: Asterix lyö vetoa () on viides Ranskassa, ja 16. Suomessa julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin vuonna 1965 Ranskassa, ja vuonna 1973 Suomessa.


title: Asterix lyö vetoa

text: Obelixin koira Idefix esiintyi kirjassa ensimmäisen kerran.


title: Asterix lyö vetoa

text: Julius Caesarin erikoislähettiläs Lucius Majonesius pakottaa Periferiumin leirin hyökkäämään Asterixin kylään. Taistelusta tulee lyhyt ja roomalaiset perääntyvät. Lucius Majonesius päättää rakentaa suuren puuaidan kylän ympärille eristääkseen heitä. Asterix lyö vetoa, että hän pääsee läpi aidasta ja kiertää koko Gallian käymällä 12 paikassa ympäri Galliaa, ja tuoden joka seudun erikoisruokia todisteeksi. Tarinassa esiintyneet, nimeltä mainitut henkilöt.


title: Members of Mayday

text: Members of Mayday on saksalainen yhtye tai musiikillinen projekti, joka tekee vuosittain järjestettävälle rave-tapahtuma Maydaylle virallisen tunnusmusiikin, niin sanotun "Mayday-hymnin" (). Members of Maydayn muodostavat Maximilian Lenz eli WestBam ja musiikkituottaja Klaus Jankuhn. Mayday-tapahtumia on järjestetty vuodesta 1991, ja monista varsinkin varhaisempien tapahtumien tunnuskappaleista on tullut hyvin suosittuja, käytännössä rave-musiikin klassikoita.


title: Luokitin

text: Matemaattinen luokitin on kuvaus diskreetistä tai jatkuvasta piirreavaruudesta formula_1 diskreettiin nimikejoukkoon formula_2. Piirreavaruuden formula_1 esiintymää kutsutaan näytteeksi ja nimikejoukon formula_2 esiintymiä luokiksi.


title: Luokitin

text: Luokitin voi olla kiinteä tai oppiva. Kiinteässä luokittimessa päätöstason parametrit määritetään käsin kun taas oppivassa luokittimessa ne valitaan käyttäen jotakin ohjattua tai ohjaamatonta opetusmenetelmää. Ohjatuissa opetusmenetelmissä hyödynnetään tietoa opetusnäytteiden oikeista luokista.


title: Luokitin

text: Tärkeä ominaisuus luokittimille on yleistämiskyky. Yleistämiskyky kuvaa luokittimen kykyä luokitella opetusnäytteisiin kuulumattomat näytteet oikein.


title: Luokitin

text: Luokittimia käytetään laajasti eri alojen sovelluksissa kuten lääketieteessä, taloudessa, tietoliikenteessä, konenäössä, puheentunnistuksessa ja tiedonlouhinnassa.


title: Luokitin

text: Esimerkki luokittimesta voisi olla internetissä toimiva rahanlainauspalvelu. Palvelu pyytää käyttäjää antamaan tiedot: kuukausipalkka, iäkä, siviilisääty, kotiosoite ja luottotietohistoria. Luokitin päättelee näistä tiedoista voidaanko käyttäjälle myöntää laina tai kuinka suuri laina voidaan myöntää. Järjestelmässä voisi olla kaksi luokkaa: maksukykyinen ja maksukyvytön. Luokittimen opetusdatana voitaisiin käyttää historian aikana kerättyjen maksukykyisten ja luottotappioita tuottaneiden maksukyvyttömien henkilöiden tietoja.


title: Makar I

text: Makar I (k. 16. huhtikuuta 1891) toimi Armenian katolikoksena vuosina 1885–1891). Hänen valintaansa edelsi parin vuoden aika, jolloin katolikosta ei ollut lainkaan. Lisäksi hänen valintansa oli poikkeuksellinen, sillä hän oli valitsijakokouksen asettamasta kahdesta ehdokkaasta vähemmän ääniä saanut, mutta silti Venäjän tsaari päätti valita hänet. Tämän vuoksi hän sai liikanimen "Tsaarin valinta". Hän oli kuitenkin toimessaan hyvä, ja hän oli tietyllä tavalla patriootti, pitäen kristillisyyttä armenialaisuuden ytimenä ja mieltäen kirkon ja kansan yhdeksi.


title: Makar I

text: Makar kuoli 16. huhtikuuta 1891, ja häntä seurasi katolikoksena Mkrtitš Khrimian.


title: Karjalan 1. rykmentti

text: Karjalan 1. rykmentti oli valkoisten itäarmeijan Karjalan armeijakuntaan kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli Georg Elfvengren.


title: Karjalan 1. rykmentti

text: Rykmentti muodostettiin 14. maaliskuuta 1918 Kiviniemen rintamalla olleista Karjalan suojeluskuntien yksiköistä sekä palvelukseen saapuneista alokkaista. Rykmentti nimettiin syksyllä 1918 Itä-Suomen Jalkaväkirykmentiksi ja puolisen vuotta myöhemmin maaliskuussa 1919 Pohjois-Savon rykmentiksi. Se oli aluksi sijoitettuna Joensuuhun ja Mikkeliin, kunnes se koottiin Kuopioon.


title: Karjalan 1. rykmentti

text:
Komentaja: Urho Sihvonen.
Komentaja: jääkäriluutnantti Kalle Kuokkanen  (1. maaliskuuta 1918 alkaen, siirrettiin 15. maaliskuuta 1918 Karjalan 3. rykmentin virkaatekeväksi komentajaksi), jääkäriluutnantti Evert Ekman (14. maaliskuuta - 30. maaliskuuta 1918, jolloin siirrettiin 11. jääkäripataljoonan komentajaksi), jääkäriluutnantti Valter Aschan (17. maaliskuuta 1918 alkaen), E. Pekkanen ja Johan Mättö.
Komentaja: Henrik Lindberg ja Weikko Läheniemi.
Päällikkö:


title: Karjalan 1. rykmentti

text: Jääkärivänrikki Eino Pietiläinen.


title: Lövskär

text: Lövskär voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Karjalan 2. rykmentti

text: Karjalan 2. rykmentti oli valkoisten itäarmeijan Karjalan armeijakuntaan kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli ratsumestari Oskar Kuula, jääkärivänrikki Kalle Kuokkanen (5. huhtikuuta alkaen), jääkärikapteeni Unio Sarlin (19. toukokuuta alkaen).


title: Karjalan 2. rykmentti

text: Rykmentti perustettiin 19. toukokuuta 1918 Karjalan divisioonan 2. rykmenttinä. Se nimettiin 6. heinäkuuta 3. divisioonan 3. rykmentiksi ja edelleen saman divisioonan 2. rykmentiksi 20. heinäkuuta. 2. Karjalan rykmentiksi tai Karjalan 2. rykmentiksi se nimettiin 31. heinäkuuta. Sisällissodan päätyttyä Sortavalaan sijoitettu rykmentti nimettiin 30. elokuuta Laatokan jalkaväkirykmentiksi, kunnes se nimettiin 15. maaliskuuta 1919 Haminaan sijoitettuna Viipurin rykmentiksi. Rykmentti siirrettiin 1930-luvun alussa Huuhanmäen Jaakkimaan.


title: Karjalan 2. rykmentti

text:
Komentaja: jääkäriluutnantti Aarne Salminen
Komentaja: jääkäriluutnantti Väinö Strömberg (siirrettiin 7. huhtikuuta 1918 Karjalan 3. rykmentin 7. pataljoonaan), myöhemmin jääkärivänrikki Jussi Närvänen.
Komentaja: jääkärivänrikki Viljo Hämäläinen.
Komentaja: Edmund Heimolainen.
Komentaja: jääkäriluutnantti Evert Ekman, A. Pelkonen.
Komentaja: V. Koljonen.
Komentaja: jääkärivänrikki Juhana Vakkilainen.


title: Karjalan 2. rykmentti

text: Konekivääriosaston päällikkönä jääkärivaravääpeli Erik Alfred Svensson (kaatui 24. maaliskuuta 1918), Joukkueenjohtajana jääkärivääpeli Mikko Rossi.


title: Lagrangen kertoimet

text: Lagrangen menetelmä on ranskalaisen matemaatikon Joseph-Louis Lagrangen mukaan nimetty menetelmä yhtälörajoitetun optimointitehtävän ratkaisemiseksi.


title: Lagrangen kertoimet

text: Olkoon formula_1 minimointitehtävän kohdefunktio ja formula_2 rajoite-ehtofunktio. Tarkastellaan näiden määrittämää rajoiteoptimointititehtävää


title: Lagrangen kertoimet

text: Tehtävä voidaan kirjoittaa muodossa, jota kutsutaan "Lagrangen funktioksi" formula_5


title: Lagrangen kertoimet

text: Kertoimia formula_7 kutsutaan Lagrangen kertoimiksi. Esitetyn optimointitehtävän käypä eli rajoite-ehdot täyttävä ratkaisu löydetään Lagrangen funktion formula_5 ääriarvopisteessä formula_9, jossa siis formula_10. Voidaan tulkita, että kertoimet ohjaavat ratkaisun rajoite-ehtojen määräämään käypään joukkoon.


title: Lagrangen kertoimet

text: Minimointitehtävä formula_11 ratkaistaan seuraavasti:


title: Lagrangen kertoimet

text: Langrangen funktio esimerkille


title: Lagrangen kertoimet

text: Etsitään osittaisderivaatat ja niiden muodostama yhtälöryhmä


title: Lagrangen kertoimet

text: Ratkaistaan saadusta yhtälöryhmästä ääriarvopisteet (formula_17, formula_18, formula_19) algebran menetelmin (ratkaisemalla derivaattojen nollakohdat yhtälöryhmästä).


title: Lagrangen kertoimet

text: Olkoon formula_1 minimointitehtävän kohdefunktio ja formula_2 rajoite-ehtofunktio. Kutsutaan ehdon formula_22 määräämien pisteiden joukkoa käyräksi formula_23. Olkoot funktiot derivoituvia kaikkien muuttujiensa suhteen käyrän formula_23 pisteissä. Oletetaan myös, että kohdefunktio formula_1 on derivoituva tehtävän ratkaisupisteen formula_26 ympäristössä. Kun lisäksi oletetaan, että piste formula_26 ei ole käyrän formula_23 päätepiste, ja gradientti formula_29, on olemassa sellainen luku formula_30 niin, että piste formula_31 on ns. Lagrangen funktion formula_32


title: Lagrangen kertoimet

text: kriittinen piste. Toisin sanoen funktion formula_1 käyrällä formula_22 sijaitsevat ääriarvot voidaan löytää etsimällä Lagrangen funktion ääriarvot. Ääriarvot löydetään ratkaisemalla funktion formula_36 osittaisderivaatojen nollakohta


title: Lagrangen kertoimet

text: eli


title: Lagrangen kertoimet

text:
Lagrangen kerroin formula_41 voidaan nähdä skaalaustekijänä, jolla rajoitusehdon gradienttivektoria formula_42 tulee kertoa, että siitä tulee
yhtä pitkä kuin kohdefunktion gradienttivektorista formula_43 optimointitehtävän ratkaisupisteessä. Tulkinta yleistyy useamman rajoitusehdon tapaukseen, jolloin
"aktiivisia" rajoitusehtoja vastaavat kertoimet formula_44 valitaan niin, että niiden lineaarikombinaatio vastaavien gradienttien kanssa kumoaa kohdefunktion
gradientin.


title: Lagrangen kertoimet

text:
Herkkyystulkinnassa tarkastellaan, miten kohdefunktion arvo muuttuu, kun yhtälörajoitetta muutetaan. Tarkastellaan formula_45 muotoista tehtävää, missä
formula_46. Lagrangen kerroin ilmaisee kunka paljon kohdefunktion arvo muuttuu yhtälörajoituksen muuttuessa eli
missä formula_48 tarkoittaa gradienttia rajoitusehdon muutoksen suhteen.


title: Lagrangen kertoimet

text: Esitetään tehtävä matemaattisessa muodossa ja ratkaistaan se Lagrangen menetelmällä. Olkoon piste formula_49 ja suora formula_50, missä formula_51 ovat mielivaltaisia vakioita.


title: Lagrangen kertoimet

text: Minimoidaan etäisyyden funktio


title: Lagrangen kertoimet

text: ehdolla


title: Lagrangen kertoimet

text: Suoran yhtälö on siis optimointitehtävän "ehto".


title: Lagrangen kertoimet

text: Muodostetaan etäisyysfunktiosta ja ehdosta Lagrangen funktio


title: Lagrangen kertoimet

text: Ratkaistaan funktion formula_36 ääriarvot muuttujien formula_56, formula_57 ja formula_14 suhteen etsimällä osittaisderivaattojen nollakohdat:


title: Surf’s Up – tyrskyn ratsastajat

text: Surf’s Up – tyrskyn ratsastajat ("Surf’s Up") on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen pseudodokumenttinen tietokoneanimaatioelokuva, jonka ovat ohjanneet Ash Brannon ja Chris Buck. Pääosaa esittää Shia LaBeouf.


title: Surf’s Up – tyrskyn ratsastajat

text: Teini-ikäinen töyhtökalliopingviini Cody Maverick on nouseva lainelautailulahjakkuus, joka osallistuu ensimmäiseen ammattilaiskisaansa. Kuvausryhmä dokumentoi Codyn värikkäät vaiheet, kun hän lähtee kotoaan Shiverpoolista matkustaakseen Pen Gu -saarelle legendaariseen Big Z:n muistokisaan. Matkalla Cody tapaa intohimoisen surffarin Chicken Joen, kuuluisan lainelautailupromoottorin Reggie Belafonten, kykyjenetsijä Mike Abromowitzin ja topakan rantavahdin Lani Aliikain, jotka kaikki saavat nähdä, miten palavasti Cody lainelautailua rakastaa. Cody on vakuuttunut, että voitto toisi hänelle hänen kipeästi kaipaamaansa arvostusta ja ihailua, mutta kun hän yllättäen kohtaa erään vanhan lainelautailuhörhön, joka opettaa hänet kulkemaan omia polkujaan, Cody saa huomata, että todellinen voittaja ei olekaan aina se, joka tulee ykköseksi kisassa.


title: Surf’s Up – tyrskyn ratsastajat

text: Suomenkielisen dialogin on kääntänyt Marko Hartama ja sen on ohjannut Petri Hanttu.


title: Lövskär (Nauvo)

text: Lövskär on saari Turunmaan saaristossa Saaristomeressä. Se on osa Paraisten kuntaa ja sijaitsee entisen Nauvon kunnan alueella linnuntietä 10,5 kilometrin päässä Nauvon keskustasta luoteeseen. Leveydeltään saari on noin 220 metriä pitkä ja pituus vaihtelee noin 40 metristä noin 80 metriin.


title: Lövskär (Nauvo)

text: Rahtialus M/S Global Freighter sai pohjakosketuksen 21. syyskuuta 2004 Nauvon pohjoispuolella, jonka jälkeen päällikkö ajoi aluksen rantaan Lövskärin ja naapurisaari Vandrockin väliin.


title: Karjalan 3. rykmentti

text: Karjalan 3. rykmentti oli valkoisten itäarmeijan Karjalan armeijakuntaan kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentajina olivat jääkärimajuri Armas Ståhlberg (24. maaliskuuta alkaen, kaatui 15. huhtikuuta 1918 Joutsenossa) ja v.t. komentajana jääkärivänrikki Kalle Kuokkanen (15. maaliskuuta alkaen, siirrettiin 5. huhtikuuta Karjalan 2. rykmenttiin), Ståhlbergin kaatumisen jälkeen komentajan tehtävät vastaanotti jääkäriluutnantti Väinö Strömberg ja luovutti ne edelleen jääkärikapteeni Unio Sarlinille (19. huhtikuuta 1918 alkaen. Sarlin siirrettiin 9. toukokuuta Karjalan 2. rykmentin komentajaksi). Rykmentin esikunta sijaitsi Imatralla.


title: Karjalan 3. rykmentti

text: Karjalan 3. rykmentti vastasi Karjalan rintaman Joutsenon rintamalohkosta Saimaasta Kuurmanpohjaan. Rykmentin sotatoimet etenemissuunnassa olivat Joutseno - Lappeenranta - Luumäki. Rykmentti kuului aivan alkuaikoja lukuun ottamatta suoraan itäarmeijan komentajan Ernst Löfströmin alaisuuteen. Rykmentin luonne oli poikkeuksellisen itsenäinen siihen asti kunnes se toukokuun alussa Viipurin kukistumisen jälkeen alistettiin Savon ryhmän kenraalimajuri Ernst Linderin komentoon käytettäväksi Kouvolaa ja Kotkaa vastaan tehtäviin sotatoimiin.


title: Karjalan 3. rykmentti

text:
Komentaja: Veikko Raatikainen, myöhemmin jääkäriluutnantti Väinö Strömberg (7. huhtikuuta alkaen), A. Houni
Komentaja: luutnantti E. Astola.
Komentaja: Hjalmar Raatikainen, myöhemmin E. Sandström.
Päällikkö: T. Kotivirta.
Päällikkö: S. Niukkanen.
Päällikkö: Eino I. Parmanen.
Päällikkö: E. Lahdensuu.


title: Karjalan 3. rykmentti

text: Unio Sarlinin saatua rykmentti komentoonsa 21. huhtikuuta 1918 oli se huvennut edellisissä taisteluissa huomattavasti ja käsitti 1600 miestä päällystö ja alipäällystö mukaan lukien. Rykmentin vastuulla oli n. 40 kilometrin pituinen rintamanosa Karsturannasta Lottolaan. Rykmentin esikunnan ja itse rintamajoukkojen etäisyys toisistaan muodostui 15–30 kilometriin. Sarlinin huolellisesti suunnittelema hyökkäys Saimaan kanavalle 25. huhtikuuta osoittautui helpoksi, koska vihollinen oli ilmeisesti saanut vihiä hyökkäyksestä ja kerkisi vetäytyä Sarlinin joukkojen alta. Huhtikuun 26. Sarlin joukot miehittävät Lappeenrannan. Tämän sotatoimen Sarlin teki oma-aloitteisesti ilman ylemmän johdon käskytystä, toki kyseinen käsky oli olemassa, mutta Sarlinia ko. käsky ei koskaan saavuttanut. Seuraavaksi oli Sarlinin otettava Simolan rautatiesolmu hallintaansa armeijakäskyn mukaisesti yhdessä kapteeni Förbergin ryhmän kanssa. Simola vallataan myöhään illalla huhtikuun 27 päivä. Huhtikuun 28.–29. rykmentti miehittää Vainikkalan ja Pulsan rautatieasemat. Rykmentti valloittaa Luumäen kiivaiden taistelujen päätteeksi 1. toukokuuta. Tästä sotaliike jatkui perääntyvien punaisten perässä Taavettia kohden. Toukokuun 1. päivästä alkaen Sarlinin niin sanottu itsenäinen sodanjohto loppui ja se siirtyi suoraan kenraalimajuri Ernst Linderin alaisuuteen.


title: Karjalan 3. rykmentti

text: Rykmentti lakkautettiin pian Karjalan kaartin rykmentin perustamisen jälkeen ja sen henkilöstö siirrettiin jäljelle jääneisiin rykmentteihin.


title: Karjalan 1. rykmentin 1. pataljoona

text: Karjalan 1. rykmentin 1. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Karjalan 1. rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkärivänrikki Urho Sihvonen.


title: Karjalan 1. rykmentin 1. pataljoona

text:
Päällikkö: jääkärivänrikki Johan Sainio (haavoittui 25. maaliskuuta 1918 Raasulissa).
Päällikkö: H. Vähäsalo.
Päällikkö: jääkärivänrikki Viljo Paloheimo.
Päällikkö: jääkäriluutnantti Aarne Salminen (otti komentajan tehtävät vastaan helmikuun alussa, haavoittui 11. helmikuuta Pullilassa ja siirrettiin 14. maaliskuuta alkaen Karjalan 2. rykmentin 4. pataljoonan komentajaksi), G. Rundberg.


title: Karjalan 1. rykmentin 1. pataljoona

text: Jääkäriluutnantti Henrik Lindberg (siirrettiin 3. pataljoonaan).


title: Karjalan 1. rykmentin 3. pataljoona

text: Karjalan 1. rykmentin 3. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Karjalan 1. rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli Henrik Lindberg (14. maaliskuuta alkaen, kaatui 26. maaliskuuta) ja Weikko Läheniemi (27. maaliskuuta alkaen, kaatui 15, huhtikuuta 1918). Komentajan apulaisena toimi jääkärivänrikki Kalle Mata (siirrettiin 27. helmikuuta komentajan apulaiseksi II pataljoonaan).


title: Karjalan 1. rykmentin 3. pataljoona

text:
Päällikkö: Weikko Läheniemi (myöhemmin pataljoonan komentajana (haavoittui kaksi kertaa, 27. helmikuuta 1918 ja 15. maaliskuuta 1918), jääkärivääpeli Eino Siira (palveli aikaisemmin Karjalan armeijakunnan 4. pataljoonan 2. komppaniassa ja 7. pataljoonassa).
Päällikkö: A. Hynninen.
Päällikkö: A. Nissinen.
Päällikkö: A. J. Pesonen.
Päällikkö: E. Männikkö.


title: Karjalan 1. rykmentin 2. pataljoona

text: Karjalan 1. rykmentin 2. pataljoona oli valkoisten Itäarmeijan Karjalan 1. rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentajina olivat jääkäriluutnantti Kalle Kuokkanen  (1. maaliskuuta 1918 alkaen, siirrettiin 15. maaliskuuta 1918 Karjalan 3. rykmentin virkaatekeväksi komentajaksi), jääkäriluutnantti Evert Ekman (14. maaliskuuta - 30. maaliskuuta 1918, jolloin siirrettiin 11. jääkäripataljoonan komentajaksi), Valter Aschan (17. maaliskuuta alkaen, kaatui 26. maaliskuuta Raasulissa), E. Pekkanen, jääkärivääpeli Johan Mättö (hoiti komentajan tehtäviä 27. maaliskuuta).


title: Karjalan 1. rykmentin 2. pataljoona

text:
Päällikkö: jääkärivääpeli Johan Mättö (toimi v.t. päällikönä 19. maaliskuuta alkaen), jääkärivänrikki Karl Pakarinen (19. maaliskuuta alkaen).
Päällikkö: E. Happonen.
Päällikkö: K. J. Skogström.
Päällikkö: komppanianpäällikkönä 3. maaliskuuta - 20. huhtikuuta jääkärivaravääpeli Herman Uimonen (siirrettiin 20. huhtikuuta 4. jääkärirykmentin täydennyspataljoonan 1. komppaniaan)
Komentajan apulaisena 27. helmikuuta alkaen jääkärivänrikki Kalle Mata (komennettiin 6. huhtikuuta Karjalan armeijakunnan esikuntaan), pataljoonan komentajan apulaisena jääkäriluutnantti Jussi Närvänen (siirrettiin 15. maaliskuuta Karjalan 2. rykmentin 5. pataljoonaan komentajan apulaiseksi).


title: Karjalan 2. rykmentin 10. pataljoona

text:
Karjalan 2. rykmentin 10. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Karjalan 2. rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli Edmund Heimolainen.
Adjutantti Bruno Kivikoski.


title: Karjalan 2. rykmentin 10. pataljoona

text:
Päällikkö: V. Kunnas.
Päällikkö: A. Manninen.
Päällikkö: V. Snellman, E. Salomaa.
Päällikkö: Y. Fagerlund.
Konekivääriupseerina jääkärialiupseeri Juho Keto.


title: Karjalan 2. rykmentin 11. pataljoona

text: Karjalan 2. rykmentin 11. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Karjalan 2. rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkäriluutnantti Evert Ekman (30. maaliskuuta 1918 - 14. huhtikuuta 1918), A. Pelkonen.


title: Karjalan 2. rykmentin 11. pataljoona

text:
Päällikkö: Otto E. Karttunen.
Päällikkö: E. Kaulio.
Päällikkö: Y. Tahvanainen.
Päällikkö: P. Laine.


title: Karjalan 2. rykmentin 6. pataljoona

text: Karjalan 2. rykmentin 6. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Karjalan 2. rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkärivänrikki Viljo Hämäläinen (toimi aikaisemmin Hämäläisen lentävän osaston päällikkönä).


title: Karjalan 2. rykmentin 6. pataljoona

text:
Päällikkö: V. Nikoskelainen.
Päällikkö: E. Durchman.
Päällikkö: E. Engberg.


title: Karjalan 2. rykmentin 5. pataljoona

text: Karjalan 2. rykmentin 5. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Karjalan 2. rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentajina olivat jääkäriyliluutnantti Väinö Strömberg (14. maaliskuuta alkaen ja siirrettiin 7. huhtikuuta pataljoonan komentajaksi Karjalan 3. rykmenttiin), jääkäriluutnantti Jussi Närvänen (toimi komentajan apulaisena 15. maaliskuuta alkaen ja komentajana 7. huhtikuuta alkaen).


title: Karjalan 2. rykmentin 5. pataljoona

text:
Päällikkö: K. Raunio.
Päällikkö: E. Villa.
Päällikkö: E. Pelkonen.
Päällikkö: E. Slunga.


title: Karjalan 2. rykmentin 5. pataljoona

text: Pataljoonan komentajan apulaisena jääkärivänrikki Tauno Sihvo, pataljoonan komentajan apulaisena jääkäriluutnantti Jussi Närvänen (siirrettiin 7. huhtikuuta pataljoonan komentajaksi).


title: Karjalan 2. rykmentin 4. pataljoona

text: Karjalan 2. rykmentin 4. pataljoona oli valkoisten itäarmeijan Karjalan 2. rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkäriluutnantti Aarne Salminen (14. maaliskuuta alkaen).


title: Karjalan 2. rykmentin 4. pataljoona

text:
Päällikkö: V. Tosurinen.
Päällikkö: V. Kinnunen, jääkärialiupseeri Eino Siira (siirrettiin 7. pataljoonan 2. komppaniaan ja edelleen 10. maaliskuuta Karjalan 1. rykmentin 3. pataljoonaan komppanianpäälliköksi).
Päällikkö: J. Uski.
Päällikkö: M. Riipinen.


title: William Lee

text: Wiliam Lee -nimisiä henkilöitä ovat:


title: George Paget

text: George Charles Henry Victor Paget (8. lokakuuta 1922 – 13. heinäkuuta 2013) oli brittiläinen pääri, Angleseyn seitsemäs markiisi vuodesta 1947.


title: George Paget

text: Paget oli edeltäjänsä markiisi Charles Pagetin ja tämän puolison Lady Victoria Mannersin poika. Hänen kummeinaan olivat Yrjö V ja Mary.


title: George Paget

text: Paget opiskeli Eton Collegessa. Hän nai 16. lokakuuta 1948 Shirley Morganin, jonka kanssa hän sai viisi lasta vuosina 1949–1963.


title: Rosella Hightower

text: Rosella Hightower (10. tammikuuta 1920 Oklahoma, Yhdysvallat – 4. marraskuuta 2008 Cannes, Ranska) oli yhdysvaltalainen balettitanssija, joka tanssi sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa.


title: Rosella Hightower

text: Hightower syntyi Oklahoman Ardamoressa vanhempiensa Charles Edgar ja Eula May Flanning Hightowerin ainoana lapsena. Hänen juurensa juontuvat alkuperäiskansa choctaweihin. Perhe muutti Missourin Kansas Cityyn Rosella Hightowerin ollessa lapsi, ja hän sai siellä varhaisen tanssikoulutuksensa.


title: Rosella Hightower

text: Vuonna 1937 Léonide Massine vieraili Kansas Cityssä ja pyysi Hightoweria Monte Carloon perustamaansa tanssiryhmään. Hightower pääsi tanssijaksi Ballet Russe de Monte Carloon, joka siirtyi toisen maailmansodan alettua New Yorkiin. Siellä Hightower liittyi vuonna 1941 Ballet Theatreen (American Ballet Theatren edeltäjä), mistä hän jatkoi vuonna 1946 de Basil Balletiin. Vuonna 1947 Hightower siirtyi chileläissyntyisen markiisi George de Cuevasin perustamaan Grand Ballet de Monte Carloon.


title: Rosella Hightower

text: De Cuevasin kuoltua vuonna 1961 tanssiryhmä hajaantui ja Hightower päätti vähitellen uransa tanssijana ja asettui Cannesiin. Siellä hän perusti vuonna 1962 oman balettikoulunsa ("Centre de Danse Classique"), josta tuli Euroopan johtavia alallaan. Vuosina 1969–1972 Hightower johti Marseillen oopperan balettia, 1973–1974 Nancyn balettia, 1980–1983 Pariisin oopperabalettia ja 1985–1986 Milanon La Scala -balettia.


title: Rosella Hightower

text: Hightower oli vuodesta 1958 naimisissa ranskalaisen taiteilijan Jean Robierin kanssa. Heidän ainoa lapsensa syntyi vuonna 1955 ja on myös toiminut tanssijana.


title: Rosella Hightower

text: Vuonna 1975 Ranskan hallitus myönsi Hightowerille Kunnialegioonan ritarin arvonimen ("Chevalier de la Légion d’Honneur").


title: Alicia Markova

text: Dame Alicia Markova DBE (1. joulukuuta 1910 – 2. joulukuuta 2004) oli brittiläinen balettitanssija.


title: Alicia Markova

text: Markova syntyi Lontoossa juutalaiseen sukuun nimellä Lilian Alice Marks. Hänen nimensä venäläisti Sergei Djagilev, jonka Ballets russesiin hän liittyi Monte Carlossa 14-vuotiaana.


title: Alicia Markova

text: Djagilevin kuoltua vuonna 1929 Markova palasi Britanniaan jatkamaan uraansa. Hänet muistetaan muun muassa hänen "Gisellen" tulkinnastaan. Hän perusti vuonna 1950 nykyisen English National Balletin Anton Dolinin kanssa.


title: Alicia Markova

text: Markova kuoli juuri 94-vuotispäivänsä jälkeen hoivakodissa, johon hän oli joutunut kärsittyään halvauskohtauksen.


title: Jukka-Pekka Pajunen

text: Jukka-Pekka Pajunen (s. 1961) on suomalainen kääntäjä. Hän on tullut tunnetuksi saksalaisen kulttuurin ja teatterin asiantuntijana. Hänet palkittiin vuonna 2006 kääntäjien valtionpalkinnolla itävaltalaisen Elfriede Jelinekin teoksen "Pianonsoittaja" ("Die Klavierspielerin") suomentamisesta. Vuonna 2011 hänelle myönnettiin Mikael Agricola -palkinto Herta Müllerin "Hengityskeinun" suomentamisesta.


title: Alexander Kluge

text: Alexander Kluge (s. 14. helmikuuta 1932) on saksalainen elokuvaohjaaja ja kirjailija. Hän syntyi Halberstadtissa, valmistui lakimieheksi ja tutustui vuonna 1958 ystävänsä, yleisnero Theodor Adornon välityksellä elokuvaohjaaja Fritz Langiin.


title: Alexander Kluge

text: Klugen ensimmäinen ohjaus "Brutalität im Stein" on vuodelta 1960. Hän kuului uuden saksalaisen elokuvan liikkeen perustajiin ja on saavuttanut menestystä myös kirjallisella urallaan voittaen muun muassa Bremenin kaupungin kirjallisuuspalkinnon vuonna 2001.


title: Alexander Kluge

text: Kluge on ollut vuodesta 1982 naimisissa puolisonsa Dagmar Steurerin kanssa. Hänellä on tytär ja poika.


title: Alexander Kluge

text: Klugelle myönnettiin vuonna 1968 Venetsian elokuvajuhlien Kultainen leijona, ja hän sai vuonna 2007 Bundesverdienstkreuzin.


title: Paul Adelstein

text: Paul Adelstein (s. 29. huhtikuuta 1969 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Paul Adelstein

text: Adelstein syntyi Chicagossa. Hänet tunnetaan parhaiten agentti Paul Kellermanin roolista televisiosarjassa "Pako". Hän esittää myös pediatri Cooper Freedmania "Greyn anatomian" spinoff-sarjassa "Rakkauden anatomia". Vähemmälle huomiolle ovat jääneet elokuvaroolit, joita Adelsteinilla myös on ollut.


title: Paul Adelstein

text: Adelstein meni marraskuussa 2006 naimisiin näyttelijäkollegansa Liza Weilin kanssa.


title: Liza Weil

text: Liza Rebecca Weil (s. 5. kesäkuuta 1977) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Liza Weil

text: Weil syntyi New Jerseyn osavaltiossa. Perhe muutti vuonna 1984 Pennsylvaniaan, jossa Weil valmistui North Penn High Schoolista vuonna 1995. Hän kuuluu huomattavaan näyttelijäsukuun ja on esiintynyt niin televisiossa ja elokuvissa kuin teatterissakin.


title: Liza Weil

text: Weil esiintyi televisiossa ensimmäistä kertaa vuonna 1994, jolloin hän vieraili sarjassa "The Adventures of Pete & Pete". Hän sai myöhemmin tunnetuimman televisioroolinsa sarjasta "Gilmoren tytöt" esittäen Paris Gelleriä. Weil tunnetaan myös Bonnie Winterbottomin roolistaan sarjassa "How to Get Away with Murder". Hän on lisäksi vieraillut televisiosarjoissa "Teho-osasto", "" ja "West Wing".


title: Liza Weil

text: Weil on marraskuusta 2006 lähtien ollut naimisissa näyttelijäkollegansa Paul Adelsteinin kanssa. Weil on juutalainen.


title: Karel Brückner

text: Karel Brückner (s. 13. marraskuuta 1939) on tšekkiläinen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Karel Brückner

text: Brückner johdatti Tšekin alle 21-vuotiaiden maajoukkueen hopealle ikäluokan vuoden 2000 EM-kisoissa. Seuratasolta hänet muistetaan parhaiten SK Sigma Olomoucista, jota hän on valmentanut useaan otteeseen.


title: Karel Brückner

text: Brückner on toiminut Tšekin päävalmentajana vuodesta 2002 lähtien. Hänen johdollaan Tšekki on selvinnyt kaikkiin arvokisoihin viimeisten vuosien aikana. vuoden 2004 EM-kisoissa Tšekki voitti alkulohkonsa jättäen taakseen Alankomaat ja Saksan. Pelit päättyivät välieriin, joissa sittemmin Euroopan mestaruuden voittanut Kreikka voitti Traianos Dellasin jatkoaikaosumalla 1–0.


title: Karel Brückner

text: Vuoden 2006 MM-kisoihin Tšekki lähti kovin odotuksin. Kisat alkoivatkin komealla 3–0 voitolla Yhdysvalloista, mutta yllätystappio Ghanalle sotki tšekkien suunnitelmat. Brücknerin miehistö ei onnistunut voittamaan lohkon viimeisessä ottelussa Italiaa ja kisat päättyivät pettymykseen.


title: Karel Brückner

text: Veteraanivalmentaja sai kuitenkin jatkaa tehtävissään ja luotsasi Tšekin komeasti vuoden 2008 EM-kisoihin. Tšekki oli karsintalohkonsa ykkönen ja jätti taakseen mm. Saksan.


title: Karel Brückner

text: Maaliskuussa 2008 Brückneriltä poistettiin yläselästä luuepämuodostuma ja hän oli sairauslomalla ennen kesän EM-kisoja. Brückner ilmoitti aiemmin keväällä lopettavansa 35-vuotisen valmennusuransa kisojen jälkeen. Brücknerin pitkän uran viimeiseksi otteluksi näytti jäävän alkulohkon ratkaisukamppailu Turkkia vastaan. Brücknerin suojatit johtivat ottelua pitkään 2–0, mutta Turkin uskomaton nousu viimeisen vartin aikana 2–3 voittoon pudotti Tšekin puolivälieristä.


title: Karel Brückner

text: Heinäkuussa 2008 Brückner yllätti monet pyörtämällä lopettamispäätöksensä ja jatkamalla uraansa Itävallan maajoukkuevalmentajana. Brücknerin paluu oli loistelias, sillä hänen alaisuudessaan Itävalta kaatoi Ranskan 3–1 MM2010-karsintojen avausottelussa Wienissä. Tämän jälkeen otteet eivät jatkuneet yhtä hyvinä ja Itävalta on saanut Ranska-voiton jälkeen tililleen vain yhden pisteen. Brückner jätti tehtävänsä Itävallan valmentajana maaliskuussa 2009 yhteisymmärryksessä maajoukkueen johdon kanssa.


title: Radoslav Kováč

text: Radoslav Kováč (s. 27. marraskuuta 1979 Praha) on tšekkiläinen jalkapalloilija, joka edustaa Venäläistä Spartak Moskovaa. Hän pelaa pääasiassa puolustajan paikalla.


title: Radoslav Kováč

text: Kovac aloitti uransa Sigma Olomoucin joukkueessa, jossa hän pelasi kuuden kauden aikana kausina 1997/2003 127 ottelua ja teki kolme maalia. Nykyään hän on edustanut vuodesta 2005 lähtien Spartak Moskovaa. Hän debytoi maajoukkueessa vuonna 2004 ja oli mukana muun muassa MM-kilpailuissa 2006. Hän on pelaamissaan 19 maaottelussa tehnyt kolme maalia.


title: Éric Caritoux

text: Éric Caritoux (s. 16. elokuuta 1960) on ranskalainen entinen maantiepyöräilijä.


title: Éric Caritoux

text: Caritoux'n ammattiuran huipentuma oli Espanjan ympäriajon voitto vuonna 1984. Hän kilpaili Ranskan ympäriajossa yksitoista kertaa ja saavutti vuonna 1989 parhaan sijoituksensa, 12. paikan.


title: Éric Caritoux

text: Caritoux'n voitto Espanjan ympäriajossa oli sikäli yllättävä, että kyseessä oli vasta miehen toinen vuosi ammattilaisena. Hän vetäytyi vuonna 1994.


title: David Cañada

text: David Cañada García (11. maaliskuuta 1975 Zaragoza – 28. toukokuuta 2016 Castejón de Sos) oli espanjalainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 1996–2009.


title: David Cañada

text: Cañadan uran suurin menestys oli vuonna 2006 saavutettu Katalonian ympäriajon voitto.


title: David Cañada

text: Cañada kuoli 41-vuotiaana kaaduttuaan pyöräilytapahtumassa 28. toukokuuta 2016.


title: Erik Dekker

text: Hendrik "Erik" Dekker (s. 21. elokuuta 1970) on entinen alankomaalainen maantiepyöräilijä, joka aloitti ammattilaisuransa vuonna 1992. Hän kuului Rabobankiin vuodesta 1996, kunnes vetäytyi vuonna 2006; hän on sittemmin jatkanut uraansa valmentajana.


title: Erik Dekker

text: Dekker voitti hopeaa Barcelonan kesäolympialaisissa vuonna 1992. Hän voitti Ruotsin ympäriajon kahdesti (1994, 1995) ja Alankomaiden ympäriajon kolmesti (1997, 2000, 2004). Hän voitti vuosina 2000–2001 neljä etappia Ranskan ympäriajossa.


title: Erik Dekker

text: Vuonna 2001 Dekker voitti Amstel Gold Racen Limburgissa. Vuonna 2004 hän sijoittui samassa kilpailussa seitsemänneksi. Muita merkittäviä saavutuksia ovat olleet voitot Clásica de San Sebastiánissa (2000) ja Paris-Toursilla (2004). Maantiepyöräilyn maailmancupin hän voitti vuonna 2001.


title: Jaroslav Plašil

text: Jaroslav Plašil (s. 5. tammikuuta 1982 Opočno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä Ranskan pääsarjassa pelaavaa FC Girondins de Bordeaux'ta. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Plašilin yksi vahvuuksista on, että hän pystyy pelaamaan kummallakin jalalla yhtä hyvin.


title: Jaroslav Plašil

text: Ennen siirtymistään Girondins de Bordeaux'hon Plašil pelasi vuosina 1998–2000 FC Hradec Královéssa, vuosina 2000–2002, 2003–2007 AS Monacossa, 2007–2009 CA Osasunassa sekä välillä yhden kauden 2002–2003 US Créteil-Lusitanosissa.


title: Jaroslav Plašil

text: Plašil on pitkään lukeutunut Tšekin maajoukkueen vakiopelaajiin. Hän on ollut mukana Tšekin joukkueessa sekä EM-kilpailuissa 2004 ja 2008 että MM-kilpailuissa 2006. Hän on pelannut 103 maaottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia, ja hän ylitti sadan maaottelun rajan kaikkien aikojen neljäntenä tšekkipelaajana.


title: Peter Armbruster

text: Peter Armbruster (s. 25. heinäkuuta 1931) on saksalainen fyysikko, joka on työskennellyt professorina Kölnissä ja Darmstadtissa. Hän oli vuosina 1989–1992 Euroopan Institut Laue-Langevinin tutkimusjohtajana.


title: Peter Armbruster

text: Armbruster tunnetaan alkuaineista 108–112, jotka hän löysi. Kyseessä ovat hassium, meitnerium, darmstadtium, röntgenium ja kopernikium, viisi radioaktiivista metallia, joilla ei ole tunnettua hyötykäyttöä.


title: Peter Armbruster

text: Armbrusterille on myönnetty Max Bornin palkinto (1988) ja Sternin–Gerlachin-mitali (1997). Hänet on palkinnut myös American Chemical Society.


title: Lisa Jakub

text: Lisa Jakub (s. 27. joulukuuta 1978 Toronto) on kanadalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa jo lapsena ja on myöhemmin esiintynyt muiden muassa elokuvissa "Langenneet enkelit" (1998) "Mrs. Doubtfire – Isä sisäkkönä" (1993) ja "Independence Day – Maailmojen sota" (1996).


title: Aito Kajaus Oikea Asema

text: Aito Kajaus Oikea Asema on pohjoisessa Savossa toimiva kaupallinen paikallisradio. Toimiluvanhaltija on Pohjois-Savon Paikallisradio Oy. Asemalla on toimistot ja toimitukset Kuopiossa, Iisalmessa ja Varkaudessa. Nykyinen Aito Kajaus Oikea Asema syntyi iisalmelaisen Radio Salmisen, varkautelaisen Radiovarkauden ja kuopiolaisen Oikean Aseman yhdistyttyä. 1. heinäkuuta 2008 radioaseman osakekanta myytiin Kevyt Kanava Oy:lle ja se on "Aito Kajaus"-nimen alla.


title: Aito Kajaus Oikea Asema

text: Asema aloitti toimintansa nimellä Oikea Asema 18. syyskuuta 1985 Kuopiossa taajuudella 96,7 MHz. Oikea Asema oli yksi Suomen ensimmäisistä paikallisradioista. Radioaseman ensimmäinen toimitusjohtaja oli Nisse Tuominen (myöhemmin Suomen Paikallisradioliiton puheenjohtaja) ja ensimmäinen päätoimittaja Antti O. Arponen. Nykyisin Varkaudessa taajuus on 92,7 MHz ja Iisalmessa 89,5 MHz.


title: Aito Kajaus Oikea Asema

text: 24. syyskuuta 2007 lähtien kaikilla kolmella paikkakunnalla on lähetetty pääosin yhteneväistä ohjelmavirtaa. Kesästä 2008 lähtien ohjelmavirta on tuotettu Iskelmä-ketjun kautta. Kullakin paikkakunnalla lähetetään myös jonkin verran myös paikallista sisältöä, pääasiassa paikallisia uutisia.


title: Myyrmäen kirjasto

text: Myyrmäen kirjasto on lainausmäärältään Vantaan kaupunginkirjaston toiseksi suurin toimipiste ja Länsi-Vantaan aluekirjasto. Kirjasto sijaitsee Myyrmäkitalossa Vantaan Myyrmäen kaupunginosassa, Myyrmäen rautatieaseman ja kauppakeskus Myyrmannin vieressä. Kirjaston katuosoite on Paalutori 3.


title: Myyrmäen kirjasto

text: Kirjaston palvelut ovat maksuttomia ja vapaasti kaikkien käytettävissä. Joihinkin palveluihin tarvitaan oma kirjastokortti.


title: Myyrmäen kirjasto

text: Myyrmäen kirjasto perustettiin vuonna 1984, jolloin se sijaitsi nykyisissä Lasten taidetalo Toteemin tiloissa. Vuonna 1987 kirjasto siirtyi Kauppakeskus Isomyyrin yhteyteen. Nykyisissä tiloissaan Myyrmäkitalossa kirjasto on toiminut vuodesta 1993. Samassa talossa toimii myös Vantaan taidemuseo Artsi ja elokuvateatteri Kino Myyri.


title: Myyrmäen kirjasto

text: Kirjaston kokoelmat sisältävät suomenkielistä kauno- ja tietokirjallisuutta, musiikkiäänitteitä (CD, DVD), elokuvia (DVD, Blu-Ray), konsolipelejä, sekä sanoma- ja aikakauslehtiä. Saatavana on myös ruotsin-, englannin-, venäjän- ja muun kielistä kirjallisuutta. Kirjaston kokoelmat ovat löydettävissä pääkaupunkiseudun yleisten kirjastojen HelMet-aineistohausta.


title: Myyrmäen kirjasto

text:
Tilat
Myyrmäen kirjastolla on tiloja kahdessa kerroksessa. Ensimmäisessä kerroksessa (Myyrmäkitalon 2. kerroksessa) sijaitsee kirjastosali: aikuistenosasto, lasten- ja nuortenosasto, musiikkiosasto sekä tapahtumatila. Toisesta kerroksesta löytyvät lehtisali ja hiljaista työskentelytilaa.


title: Myyrmäen kirjasto

text:
Laitteet
Kirjastosalissa käytettävissä on sekä internetin käyttöön että aineistohakuun tarkoitettuja tietokoneita. Kirjastossa on maksuton langaton verkko (Wi-Fi).


title: Myyrmäen kirjasto

text:
Tapahtumat
Kirjastossa järjestetään erilaisia tapahtumia vaihtuvin teemoin. Ajankohtaiset tapahtumatiedot löytyvät kirjaston Helmet-sivuilta.


title: Radio Manta

text: Radio Manta oli Pirkanmaalla ja Satakunnassa vuoteen 2011 toiminut kaupallinen paikallisradio. Toimiluvanhaltija oli Kustannusliike Aluelehdet Oy. Radio Manta liittyi vuonna 2011 Iskelmä-ketjuun, jonka seurauksena aseman nimi on nyt Iskelmä Sastamala.


title: Radio Manta

text: Radio Manta aloitti toimintansa 9. lokakuuta 1989 Vammalassa (nykyisessä Sastamalassa) taajuudella 101,2 MHz. Myöhemmin asema avasi lähettimet Ylöjärvelle (107,4 MHz) ja Kokemäelle (98,0 MHz).


title: Gaza (kaupunki)

text: Gaza (, ) on kaupunki Palestiinan hallitsemalla alueella Gazan kaistalla ja on koko Palestiinan hallintoalueen suurin kaupunki. Vuonna 2016 Gazassa oli 583 870 asukasta.


title: Gaza (kaupunki)

text: Gazan perustivat kanaanilaiset varhaisen pronssikauden aikana noin vuonna 3000 eaa. ja he käyttivät kaupungista sen nykyistä nimeä. Ensimmäinen kirjallinen lähde kaupungista on kuitenkin Egyptin faarao Thutmosis III:n (hallitsi 1479–1426 eaa.) valtakaudelta, jolloin kaupungissa oli hänen sotaväkensä varuskunta. Kaupunki mainitaan myös Amarna-kirjeissä noin vuonna 1340 eaa. Useita vuosisatoja myöhemmin kaupunki oli yksi filistealaisten viidestä kaupungista, jotka mainitaan useaan otteeseen Raamatussa. Erityisesti se mainitaan paikkana, jolla Simson tuhosi itsensä ja vihollisensa romahduttamalla filistealaisten temppelin.700-luvulla eaa. kaupungin valloittivat assyrialaiset ja 100-luvulta ensimmäiselle vuosisadalle eaa. sen omistuksesta taistelivat egyptiläiset, syyrialaiset ja makkabealaiset. Rooman valtakunnan aikana kaupunkia kutsuttiin nimellä Minoa ja sillä oli voimakkaita kreikkalais-roomalaisia vaikutteita.


title: Gaza (kaupunki)

text: Vuonna 635 jaa. Gazasta tuli ensimmäinen muslimien valloittama kaupunki Levantin alueella. Muslimit jatkoivat Gaza-nimen käyttämistä ja he yhdistivät kaupungin Hashim ibn Abed Manafiin, profeetta Muhammadin isoisään, jonka uskotaan olevan haudattu Gazan alueelle. 1100-luvulla kaupungin valloittivat ristiretkeläiset ja muslimit valloittivat sen takaisin vuonna 1187. Kaupungin asema kaupan keskuksena kasvoi mamelukkien ja osmanien alaisuudessa, jotka rakennuttivat useita suuria rakennuksia ja suihkulähteitä. Napoléon Bonaparte pysähtyi Gazassa ollessaan matkalla piirittämään Acrea vuonna 1799. Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1917 kaupungin valloittivat kenraali Edmund Allenbyn alaiset brittijoukot.


title: Gaza (kaupunki)

text: Vuonna 1947 YK:n laatiman suunnitelman mukaan Palestiina oli tarkoitus jakaa arabien ja juutalaisten kahteen valtioon. Gazasta oli tarkoitus tulla osa arabien valtiota. Israelin itsenäisyyssodan aikana aluetta puolustivat egyptiläiset joukot, jotka jatkoivat alueen miehittämistä vuonna 1949 solmitun aseleposopimuksen jälkeen. Israelin nyt hallitsemilta alueilta tuli Gazan alueelle noin 200 000 palestiinalaispakolaista, mikä kaksinkertaisti alueen väestön. Egypti hallitsi aluetta aina vuoteen 1967 saakka, lukuun ottamatta lyhyttä Israelin miehitystä Suezin kriisin aikana. Israel miehitti alueen jälleen Kuuden päivän sodassa ja he perustivat sotilashallinnon, jota kesti aina vuoteen 1994 saakka. Ensimmäisen intifadan aikana Gaza oli ollut palestiinalaisten ja Israelin yhteenottojen keskus ja Israelin joukkojen vetäytymisestä sovittiin sen ja Palestiinan vapautusjärjestön välillä syyskuussa 1993. Viimeiset israelilaiset vetäytyivät azan kaistaleelta vuonna 2005.


title: Gaza (kaupunki)

text: Gaza on ollut pitkään sitrushedelmien tuotannon keskus ja itse kaupungin alueella sijaitsee useita viljelmiä. Alueella tuotetaan myös keramiikkaa, elintarvikkeita ja tekstiilejä.


title: Gaza (kaupunki)

text: Vuonna 2016 Gazassa oli arviolta 583 870 asukasta. Vuonna 2007 vastaava lukema oli 443 095. Väestön suuri valtaosa on arabisunnimuslimeja pienen vähemmistön ollessa kristittyjä. Kaupungin vanha juutalainen vähemmistö muutti muualle 1900-luvun aikana. Israelin perustamisen jälkeen kaupungin väestömäärää kasvattivat Israelista saapuneet palestiinalaispakolaiset. Vuosien 1948 ja 1967 välillä kaupungin väestö kasvoi 600 %. Kaupunki on jatkanut kasvuaan siitä lähtien ja köyhyys sekä työttömyys ovat merkittäviä ongelmia.


title: Retief Goosen

text: Retief Goosen (s. 3. helmikuuta 1969 Polokwane) on eteläafrikkalainen golfaaja, joka on voittanut Yhdysvaltain avoimen golfturnauksen vuosina 2001 ja 2004. Lisäksi Goosen voitti PGA European Tourin rahalistan vuosina 2001 ja 2002. Hän siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1990.


title: Retief Goosen

text: Goosen on saavuttanut ammattilaisurallaan 30 voittoa, joista 6 on tullut PGA Tourilla ja 14 PGA European Tourilla. Goosen on tienannut urallaan yhteensä noin 40 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joista noin puolet on tullut PGA Tourilta ja toinen puolikas PGA European Tourilta.


title: Retief Goosen

text: Goosen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta, poika ja tyttö.


title: Elä

text: Elä on Pelle Miljoonan DVD vuodelta 2005, jonka julkaisi Stupido Records. Se sisältää Pellen 50-vuotisjuhlakonsertin joka äänitettiin Helsingin Nosturissa 11. helmikuuta 2005, vanhoja livepätkiä ja musiikkivideoita. DVD nousi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle neljäksi viikoksi, ja pysyi listalla yhteensä kuusi viikkoa.


title: Elä

text: Helsingin Nosturin konsertissa esiintyivät vuorollaan kaikki Pellen tunnetuimmat kokoonpanot: Rockers, Avoimet Ovet, N.U.S. ja 1980, sekä lopuksi kaikki yhdessä.


title: Elä

text:
Rockers:
Avoimet Ovet:
N.U.S.:
1980:
Rockers All Stars:
Encoret:


title: Elä

text:
Pelle Miljoona & N.U.S. (Lippapuisto, Savonlinna, 1978):
+ haastattelu
Pelle Miljoona & 1980 (Tavastia, Hki, 12.12.1979):
Pelle Miljoona Oy (Dipoli, Espoo, 1980):
Pelle Miljoona & Linnunlaulu & Villu Tamme (Dinosaurock, Mikkeli, 1989):
Pelle Miljoona & Rockers (Rockperry, Vaasa, 2003):


title: Elä

text:
Videot:
Puhetta:
Mukana myös


title: Pakojuna

text: Pakojuna ("Runaway Train") on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut toimintatrilleri, jonka ohjasi Andrei Kontšalovski ja pääosissa ovat Jon Voight ja Eric Roberts.


title: Pakojuna

text: Akira Kurosawan aiheeseen perustuva elokuva kertoo karskista vangista, Oscar ”Manny” Manheimista, joka on viettänyt kolme vuotta eristyssellissä, josta hänet kuitenkin vapautetaan oikeuden määräyksestä. Mannyllä on tietenkin ensimmäisenä mielessään pakeneminen ja hän onnistuu pakenemaan vankilasta nuoren Buckin avulla, joka päättääkin lähteä Mannyn matkaan. Pakomatkallaan kaksikko hyppää erääseen tavarajunaan. Hyvin alkanut pakomatka saa karmaisevan lopun, sillä veturin kuljettaja kuolee äkilliseen sydänkohtaukseen ja juna kiitää entistä kovempaa kohti tuhoaan...


title: Pakojuna

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen antaa "Pakojunalle" neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Ackermann-ehto

text: Ackermann-ehto tarkoittaa sellaista etupyöräohjauksen ohjausgeometriaa, joka toteuttaa ns. ihannesuoran mukaisen ohjauksen. Ackermann-ohjaus on kuitenkin teoreettinen ihanne, jonka toteuttaminen on käytännössä erittäin vaikeaa. Ackermannin ihanneohjauksen suoraan pyrittäessä auton kaarreajo-ominaisuudet saattaisivat heiketä.


title: Ackermann-ehto

text:
”Ns. tarkalla ohjausgeometrialla ds:n peilikuvan ja ulomman pyörän akselin jatkeen leikkauspiste
on ainoa tarkan ohjauksen toteuttava piste, joka sijaitsee ohjauksen ihannesuoralla.”


title: Ackermann-ehto

text: Kuten oheisesta kuvasta huomataan, on tällaisen ohjauksen toteuttaminen vaikeaa muutoin kuin yhdellä kääntökulmalla. Normaalia ohjausvivustoa tarkastellessa tullaan ohjauksen virhekäyrään.


title: Ackermann-ehto

text: Kun mitataan todellisen auton kääntökulmat, havaitaan, että aluksi kulmat noudattavat ihannesuoraa, mutta alkavat varsin radikaalisti poiketa siitä ensin niin, että sisempi pyörä kääntyy ulompaa enemmän. Tällä pyritään kompensoimaan kaarreajossa tapahtuvan dynaamisen painonsiirron akseliston sivupitoa pienentävää vaikutusta (kaarteessa auton paino siirtyy ulommalle pyörälle), eli siis ulompi pyörä ohjaa tehokkaammin, jolloin ohjauspyörää ei tarvitse kääntää lisää. Tällä kompensoidaan siis myös aliohjautuvuuspyrkimystä: Koska auto pyrkii vastustamaan liikesuuntansa muutosta ja kun suuntaa yritetään muuttaa kääntämällä molempia pyöriä saman verran, alkaa auto aliohjata eli se pyrkii jatkamaan tangentin suuntaisesti matkaansa. Kääntämällä sisempää pyörää enemmän kuin ulompaa pakotetaan auto kääntymään haluttuun suuntaan pidon rajoissa. Tällaista geometriaa kutsutaan "kääntöharitukseksi".


title: Ackermann-ehto

text: Tarkka ohjausgeometria pätee vain tilanteissa, joissa pyörät eivät sorra auton alle tai niitten sortokulmat ovat samanlaiset molemmilla puolilla. Koska kuitenkin tietyn sivupidon saavuttamiseksi täytyy renkaitten hieman sortaa ja koska auto ei saisi aliohjautua, on ulomman renkaan kuitenkin sorrettava hieman sisempää enemmän. Yleensä henkilöautoissa kääntöharitus on suunniteltua ja sillä pyritään parantamaan ohjautuvuutta loivissa, nopeissa mutkissa. Hitaissa, jyrkissä mutkissa tulisi harituksen olla pientä renkaiden kulumisen vähentämiseksi.


title: Euroopan molekyylibiologian laboratorio

text: European Molecular Biology Laboratory (EMBL) on vuonna 1974 perustettu kansainvälinen järjestö jonka tehtävänä on edistää yhteistyötä molekyylibiologian ja siihen läheisesti liittyvien tieteenalojen perustutkimuksessa, ajanmukaisten laitteistojen kehittelyssä, sekä erikoiskoulutuksessa. Järjestöön kuuluu 25 jäsenmaata. Suomi liittyi järjestöön vuonna 1984.


title: Euroopan molekyylibiologian laboratorio

text: Organisaation päälaboratorio sijaitsee Saksan Heidelbergissä, ja sillä on viisi muuta sivutoimipistettä Britannian Hinxtonissa, Ranskan Grenoblessa, Saksan Hampurissa, Italian Monterotondossa sekä Barcelonassa.


title: Euroopan molekyylibiologian laboratorio

text: Euroopan molekyylibiologian laboratoriota hallinnoivat hallintoneuvosto sekä hallintoneuvoston valitsema pääjohtaja. Hallintoneuvostossa jokaista jäsenmaata edustaa edustaa enintään kaksi valtuutettua (yleissopimuksen 4. artiklan 2. momentti). Suomen edustajat hallintoneuvostossa ovat professori Johanna Myllyharju Oulun yliopistosta sekä Jarmo Wahlfors Suomen Akatemiasta.


title: 666 (luku)

text: 666 on luonnollinen luku, jota edeltää luku 665 ja seuraa 667. 666 tunnetaan pedon lukuna.


title: 666 (luku)

text: 666 on runsas luku. Se on 36 ensimmäisen luonnollisen luvun summa (1 + 2 + 3 +...+ 34 + 35 + 36 = 666), joten se on myös kolmioluku.


title: 666 (luku)

text: 666 on seitsemän ensimmäisen alkuluvun neliöiden summa (formula_1).


title: 666 (luku)

text: 666:n numeroiden harmoninen keskiarvo on kokonaisluku (kuten myös kaikilla muilla luvuilla, joissa on vain samoja numeroita): 3/(1/6 + 1/6 + 1/6) = 6, jolloin 666 on 54. luku, jolla on tämä ominaisuus.


title: 666 (luku)

text: Kymmenjärjestelmässä 666 on palindromiluku ja Smithin luku.


title: 666 (luku)

text: Roomalaisin numeroin ilmaistuna luku 666 muodostuu kuudesta ensimmäisestä roomalaisesta numerosta järjestyksessä: DCLXVI (D = 500, C = 100, L = 50, X = 10, V = 5, I = 1).


title: 666 (luku)

text: Eulerin φ-funktio φ(666):sta on 6 x 6 x 6.


title: Kohuke

text: Kohuke (, , , ) on makea välipala, joka on tehty maitorahkasta. Se on suosittu välipala Baltiassa. Kohuke nimenä on deminutiivi maitorahkasta () eli vapaasti suomennettuna "maitorahkanen".


title: Kohuke

text: Tyypillisesti kohuke on noin viiden senttimetrin mittainen. Maitorahkan lisäksi välipala sisältää usein mm. suklaakuorruutteen ja jonkinlaisen hyytelötäytteen, ellei maitorahkaa itsessään ole maustettu esimerkiksi vaniljalla tai vadelmalla.


title: Kohuke

text: Suomalainen elintarvikeyritys Deliciest toi kohukkeet Suomen markkinoille Maisku-tuotenimellä vuonna 2015 makuina vanilja ja suklaa. Makuvalikoima laajentui pian viiteen makuun. Maisku-patukat valmistetaan Virossa. Sittemmin ainakin S-ryhmä on ottanut valikoimiinsa myös virolaisen Saaremaan kohukkeita.


title: Sony Ericsson J210i

text: Sony Ericsson J210i on Sony Ericssonin vuonna 2005 julkaisema matkapuhelin.