title: Johan Knaapi

text: Knaapi kävi viisi luokkaa Turun suomalaisesta reaalilyseota ja Tampereen kauppaopiston vuosina 1911–1913 sekä kurssin The Pitmans metropolitan school-nimisessä kauppaoppilaitoksessa Lontoossa kesällä 1913. Hän suoritti opintomatkat Saksaan vuonna 1922 sekä Ruotsiin ja Norjaan vuonna 1924 sekä suoritti Sotakorkeakoulun erikoiskurssin Suojeluskuntain yliesikunnan päällystökoulussa vuonna 1925.


title: Johan Knaapi

text: Knaapi työskenteli E. J. Knaapin liikkeiden hoitajana Siurossa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 15. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, josta hänet siirrettiin 31. heinäkuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja komennettiin etappitehtäviin Suomeen. Saksaan hän palasi komppaniaansa 23. toukokuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 10. heinäkuuta 1917 ja komennettiin Tukholmaan ja edelleen Suomeen 28. joulukuuta 1917, missä hänen tehtäväkseen tuli auttaa Venäjältä sotavankeudesta paenneita saksalaisia upseereita.


title: Johan Knaapi

text: Knaapi saapui sisällissodan puhjettua taisteluiksi 2. helmikuuta 1918 Vilppulan rintamalle, missä hän otti Vilppulan joukkojen johtajuuden itselleen 4. helmikuuta 1918 alkaen ja torjui joukkoineen vielä samana päivänä vihollisen väkivaltaiset lähentelyt. Knaapi luovutti johtajuuden luutnantti Carl Lennart Nordensvanille hänen palattuaan hieman myöhemmin Ruovedeltä. Knaapi jatkoi Vilppulassa Nordenswanin alijohtajana Vilppulan kolmannesta taistelusta 7. helmikuuta 1918 alkaen. Vilppulasta Knaapi siirtyi 10. helmikuuta 1918 Ruoveden rintamalle, missä hän otti 13. helmikuuta 1918 osaa Paarlammin taisteluun, missä hän haavoittui taistelussa ja joutui hoidattamaan haavojaan.


title: Johan Knaapi

text: Knaapin parannuttua hänet nimitettiin 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan adjutantiksi, ja otti osaa taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella ja Karjalankannaksella muun muassa Kuokkalassa.


title: Johan Knaapi

text: Sisällissodan jälkeen Knaapi komennettiin kesällä 1918 saksalaisen komennuskunnan mukaan erikoistehtäviin Suomussalmelle, Kuusamoon, Paanajärvelle ja Kuolajärvelle. Komennukseltaan palattuaan hän palveli komppanianpäällikkönä Itämeren jalkaväkirykmentti l:n 3. komppaniassa, mikä tunnettiin myöhemmin nimellä Porin rykmentti. Porin rykmentistä hänet siirrettiin 24. heinäkuuta 1919 Autojoukkoihin ja edelleen 15. huhtikuuta 1920 Suomenlinnan pataljoonaan ja 1. heinäkuuta 1920 alkaen Autopataljoonaan, sekä 24. marraskuuta 1920 alkaen komentajaksi Viipurin rykmentin 3. pataljoonaan. Viipurin rykmentistä hänet komennettiin 5. marraskuuta 1921 komentajaksi Autopataljoonaan, mihin tehtävään hänet lopullisesti nimitettiin 11. tammikuuta 1922.


title: Johan Knaapi

text: Mielenhäiriöön joutunut Knaapi ampui vaimonsa, kaksi lastaan ja itsensä tammikuussa 1926.


title: Marja Kanervo

text: Marja Kanervo (s. 6. joulukuuta 1958 Mikkeli on suomalainen kuvataiteilija. Hän on suomalaisen tila- ja installaatiotaiteen uranuurtajia.


title: Marja Kanervo

text: Kanervo opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1977–1981 ja Konstfackskolanissa Tukholmassa 1985–1986. Jo opiskeluaikoinaan hän kiinnostui kolmiulotteisesta taiteesta. Hänen töitään on ollut näytteillä yksityis- ja ryhmänäyttelyissä niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Kanervo nimettiin vuoden 1992 taiteilijaksi. Vuonna 2001 hän sai Kuvataiteen valtionpalkinnon ja vuonna 2013 Pro Finlandia -mitalin.


title: Marja Kanervo

text: Kanervon teokset ovat useimmiten tiettyyn tilaan rakennettuja, eivätkä ne aina ole liikuteltavissa ja siirrettävissä näyttelystä toiseen. Useimmiten juuri tilan purkamiseen ja uudelleenmuokkaamiseen liittyvät tilateokset on toteutettu paikanpäällä, ja ne on uusia näyttelyitä varten aina työstettävä uudelleen. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että teokset olisivat ainutkertaisia, vaan saman taiteilija saattaa toteuttaa saman teoksen uudelleen uuteen tilaan sovitettuna.


title: Marja Kanervo

text: Kanervo ei ole sitoutunut töissään tiettyihin materiaaleihin. Hän hyödyntää ihmisen tuottamia materiaaleja, kuten pahvilaatikoita, muovipusseja ja lasia, mutta myös eloperäisiä materiaaleja. Erityisesti 1990-luvun loppupuolelta lähtien Kanervon töiden keskeinen piirre on ollut materiaalien poistaminen, esimerkiksi seinäpintoja paljastaen. Maalin raaputtaminen pinnoista tai jopa seinien ja lattioiden suoranaiset purkutyöt ovat tyypillisiä Kanervon teoksille. Usein myös purkamisesta syntyvä aines, purkujäte, asetetaan näytteille. Tällaisella tilojen purkamisella taiteilija pyrkii vaikuttamaan näyttelytilan koskemattomaan luonteeseen - installaatio luodaan tyhjää näyttelytilaa purkamalla ja paljastamalla.


title: Marja Kanervo

text: Kanervo on tehnyt myös "Suomenlinnan vankileirin muistopaikan" (2004), joka valittiin paljastamisvuotenaan Vuoden ympäristötaideteokseksi. Teos rakentuu kahdesta kivestä; muokkaamattomasta luonnonkalliosta ja louhitusta kivestä. Elementtinä on lisäksi jatkuvasti virtaava, kalliota vähitellen kuluttava vesi. Kallioon on kaiverrettu vankileirien vuosiluvut 1918 ja 1919.


title: Jalosiepot

text: Jalosiepot ("Eumyias") on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 8 lajia.


title: Arybbas (henkivartija)

text: Arybbas (?–332 tai 331 eaa.) oli sotilas, joka palveli yhtenä Makedonian kuninkaiden Filippos II:n ja Aleksanteri Suuren seitsemästä henkivartijasta ("somatofylaks"). Ilmeisesti Filippos nimitti hänet tähän virkaan. Arybbas oli nimensä perusteella epeiroslainen, eli hän oli ehkä Filippos II:n vaimon Olympiaan sukulaisia. Arybbas seurasi Aleksanteri Suuren mukana tämän Persian-sotaretkellä. Hän kuoli Egyptissä sairauteen vuosien 332–331 eaa. talvella. Arybbaan seuraajaksi Aleksanteri nimitti Leonnatoksen.


title: Franck Bonnet

text: Franck Bonnet (s. 3. lokakuuta 1954 Villejuif) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli korkeushyppy.


title: Franck Bonnet

text: Bonnet sijoittui korkeushypyssä Ateenan EM-kilpailuissa 1982 kahdeksanneksi tuloksella 218 cm. Kahdeksan vuotta aiemmin Rooman EM-kilpailuissa hän ei selviytynyt karsinnasta loppukilpailuun ylitettyään vain 211 cm. Vuonna 1973 hän voitti nuorten Euroopan-mestaruuden.


title: Franck Bonnet

text: 197-senttinen Bonnet voitti korkeushypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuonna 1981 ja hallissa vuonna 1982. Vuonna 1981 hän hyppäsi Ranskan ennätyksen 227 cm ja seuraavana vuonna sisäratojen Ranskan ennätyksen 226 cm.


title: Philippe Houvion

text: Philippe Houvion (s. 5. lokakuuta 1957 Briey) on entinen ranskalainen seiväshyppääjä. Hän teki lajinsa maailmanennätyksen vuonna 1980.


title: Philippe Houvion

text: Houvion sijoittui seiväshypyssä Prahan EM-kilpailuissa 1978 kuudenneksi tuloksella 540 cm. Hän paransi lajin maailmanennätyksen tulokseen 577 cm Pariisissa 17. heinäkuuta 1980. Pari viikkoa myöhemmin Moskovan olympialaisissa hän sijoittui neljänneksi tuloksella 565 cm; kilpailun voitti Puolan Władysław Kozakiewicz uudella maailmanennätyksellä 578 cm.


title: Philippe Houvion

text: 180-senttinen Houvion voitti seiväshypyssä Ranskan mestaruuden vuosina 1978 ja 1979. Hän paransi Ranskan ennätystä vuonna 1979 viidesti päätyen tulokseen 565 cm. Seuraavana vuonna hän menetti ennätyksen Thierry Vigneronille kunnes vei tältä maailmanennätyksen.


title: Philippe Houvion

text: Philippe Houvionin isä Maurice Houvion oli myös seiväshypyn arvokisaedustaja.


title: Yöradio

text: Yöradio on Yle Radio Suomessa ja YleX-kanavalla kuultava lähetys. Ohjelman alkajaiset vietettiin 1. kesäkuuta 1987 kello 0.05 kutsuvieraiden kera Pasilassa. Tuolloin ohjelmaa lähetettiin silloisessa radion kakkosverkossa. Vuoden 1990 radiouudistuksen jälkeen Yöradiota on lähetetty Yle Radio Suomessa ja tammikuusta 2003 alkaen myös YleX:llä. YleX:n edeltäjältä Radiomafialta kuului öisin Yöklassinen, jota lähettää nykyisin Yle Radio 1. Ennen Yöradiota radion lähetys oli päättynyt kello 0.05 Maamme-lauluun, jota seurasi lähettimien sammutus. Radion ykkösverkossa/Ylen Ykkösellä Maamme-laulu soitettiin lähetyksen päätteeksi vielä vuoteen 1994 asti.


title: Yöradio

text: Nykyisin Yöradiota kuullaan vuoden jokaisen yönä kello 23.03–04.00. Kyseessä on Suomen ainoa juonnettu yöradio, joka tuotetaan suorana lähetyksenä ja säännöllisesti.


title: Yöradio

text: Yöradion kaksi ensimmäistä tuntia on suoraa juonnettua lähetysvirtaradiota, joista jälkimmäinen on musiikin teematunti. Yöradion muilla tunneilla kuullaan uusintoja musiikin erikoisohjelmista sekä muusta Yle Radio Suomen ohjelmistosta. Sähkeuutiset kuullaan tasatunnein Yöradiossa. Kuuntelijat voivat osallistua Yöradioon tekstiviestein, sähköpostein ja puhelimitse ottaen kantaa toimittajan ehdottamaan aiheeseen.


title: Yöradio

text: 12. helmikuuta 2009 alkaen Yöradiossa toteutetaan kuuntelijoiden musiikkitoiveita Toiveiden yö -osuudessa keskiviikon ja torstain välisinä öinä kello 23.03–1.00.


title: Thomas Cook Airlines Scandinavia

text: Thomas Cook Airlines Scandinavia on Thomas Cook Groupiin kuuluva tanskalainen lentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Kööpenhaminassa. Yhtiö lentää lomalentoliikennettä pohjoismaista pääasiassa Etelä-Euroopan ja Pohjois-Afrikan kohteisiin sekä joihinkin kaukokohteisiin. Suomessa toimivista matkatoimistoista Tjäreborg lentää osan lennoistaan yhtiön koneilla. Yhtiön sisaryhtiöitä ovat brittiläinen Thomas Cook Airlines ja belgialainen Thomas Cook Airlines Belgium. Yhtiö alkaa lentämään Kuopion lentoasemalle.


title: Thomas Cook Airlines Scandinavia

text: Yhtiön edeltäjä oli vuonna 1994 perustettu "Premiar"-lentoyhtiö. Sen nimeksi muutettiin vuonna 2002 "MyTravel Airways A/S". Nykyisen nimensä yhtiö sai 8. toukokuuta 2008.


title: Thomas Cook Airlines Scandinavia

text: Joulukuussa 2015:


title: Philippe Collet

text: Philippe Collet (s. 13. joulukuuta 1963 Nancy) on entinen ranskalainen seiväshyppääjä.


title: Philippe Collet

text: Collet saavutti Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 seiväshypyssä pronssia tuloksella 575 cm. Soulin 1988 olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 570 cm. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän oli neljäs tuloksella 570 cm, Barcelonan 1992 olympialaisissa seitsemäs tuloksella 555 cm ja Helsingin EM-kilpailuissa 1994 neljäs tuloksella 580 cm. MM-kilpailuissa hän ei onnistunut: Roomassa 1987 hän jäi ilman tulosta karsinnassa ja Tokiossa 1991 samoin kävi loppukilpailussa. Maailmancupissa hän voitti seiväshypyn vuonna 1989 sekä sijoittui toiseksi vuosina 1985 ja 1992.


title: Philippe Collet

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa 177-senttinen Collet saavutti pronssia Madridissa 1986 tuloksella 565 cm. Hän paransi kahdesti sisäratojen Ranskan ennätystä: vuonna 1989 tulokseen 592 cm ja seuraavana vuonna tulokseen 594 cm. Ranskan mestaruuden hän voitti ulkoradoilla vuosina 1985, 1988, 1989, 1991 ja 1992 sekä hallissa vuosina 1986, 1988 ja 1991.


title: Spider-Man and His Amazing Friends

text: Spider-Man and His Amazing Friends on yhdysvaltalainen Marvel Productionsin tuottama animaatiosarja, jota esitettiin alun perin Yhdysvalloissa lauantaiaamuisin NBC:llä vuosien 1981–1983 aikana. Sarjan päätyttyä sitä esitettiin vielä uusintana vuosien 1984–1986 aikana.


title: Spider-Man and His Amazing Friends

text: Sarja kesti 24 jakson verran, jossa seurataan Hämähäkkimiehen ja hänen lähimpien liittolaisten Jäämiehen ja Tulitähden seikkailuja. Yhdessä kolmikko taistelee eri Marvelin rikollisia vastaan New Yorkissa. Sarjassa vierailee myös muita Marvelin sankareita, kuten Hulk ja Enkeli.


title: Spider-Man and His Amazing Friends

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Spider-Man and His Amazing Friendsin sijalle 36 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 59.


title: Serge Ferreira

text: Serge Ferreira (s. 11. elokuuta 1959) on entinen ranskalainen seiväshyppääjä.


title: Serge Ferreira

text: Ferreira sijoittui Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 seiväshypyssä kahdeksanneksi tuloksella 535 cm. Kaksi vuotta aiemmin Los Angelesin olympialaisissa hän jäi loppukilpailussa ilman tulosta.


title: Kenttätykistörykmentti 5 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 5:n (KTR 5) oli jatkosodan tykistöyksikkö. Rykmentin I ja III patteristo muodostettiin Turunmaan ja Varsinais-Suomen suojeluskuntapiirien reserviläisistä. Raumalla kootussa II patteristossa oli Vakka-Suomen suojeluskuntapiirin reserviläisten lisäksi jonkin verran varsinaissuomalaisia. Rykmentti liitettiin osaksi 1. divisioonaa.


title: Kenttätykistörykmentti 5 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 5:n esikunnan osoite perustamisen aikana Turussa oli Torikatu 4.


title: Kenttätykistörykmentti 5 (jatkosota)

text: Rykmentin kolmas patteristo lähti Aurasta, Liedosta ja Raisiosta 23. kesäkuuta junalla kohti itää. Juna pysähtyi ensimmäisen kerran Lahdessa, josta jatkettiin matkaa 2. heinäkuuta Kaltimoon. Kaltimossa patteristo purettiin 5. heinäkuuta junasta.Rykmentin kolmannen patteriston sotaretki päättyi Korpiselässä Onnenvirralle välirauhan jälkeen.


title: Kenttätykistörykmentti 1 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 1 (KTR 1) oli jatkosodan tykistöyksikkö. Rykmentti liitettiin osaksi 4. divisioonaa.


title: Kenttätykistörykmentti 1 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 1 perustettiin pääosin Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin reserviläisistä Hyrylän kasarmialueella. Reserviläiset astuivat palvelukseen 18. kesäkuuta 1941. Rykmentin ensimmäinen päiväkäsky annettiin 16. heinäkuuta.Rykmentin materiaalipuutteina olivat esimerkiksi toimistotarvikkeet ja säähavaintovälineet.


title: Kenttätykistörykmentti 1 (jatkosota)

text: Rykmentti oli tarkoitus keskittää Taavetin alueelle ja siten ensimmäinen junakuljetus lähti Keravan asemalta 19. kesäkuuta 16.50 ja saapui Taavettiin seuraavana päivänä 02.00. Kuljetuksessa siirtyivät esikunta sekä valonmittausosasto ja loput rykmentistä siirtyivät alueelle parin seuraavan päivän aikana. I Patteristo oli Metsämuurosessa ja muodosti yhdessä Linnoituspatteri 19:n (Aittakoskella) Jalkaväkirykmentti 46:n tukiryhmän. II Patteristo Salajärvellä, III Patteristo Klemettilässä sekä yksi kanuunapatteri I Patteristosta muodostivat Jalkaväkirykmentti 25:n tukiryhmän.


title: Kenttätykistörykmentti 1 (jatkosota)

text: Rykmentin päätehtävänä tuli olemaan alaistensa joukkojen kouluttaminen, kenttävarustustyöt sekä pääasemassa että viivytysalueella.


title: Kenttätykistörykmentti 3 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 3:n (KTR 3 tai KTR3) oli jatkosodan tykistöyksikkö. Se liitettiin osaksi 5. divisioonaa. II patteristo alistettiin 19.6.1941 10. divisioonalle, joka ryhmitettiin suojajoukkona Nuijamaalle. Patteristo marssi Saimaan kanavan vartta asemiin Nuijamaalle, missä tarkkuutettiin patteriston tykit 76 K/02 ja 122 H/10 sekä henkilökohtaiset aseet.


title: Kenttätykistörykmentti 3 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 3 määrättiin lukuun ottamatta II Patteristoa 5. divisioonan tykistöksi ja kuljetettiin 29.6.1941 Tohmajärvelle. II patteristo jäi suorittamaan suojajoukkotehtäväänsä.


title: Kenttätykistörykmentti 3 (jatkosota)

text: II patteristo siirtyi 27.7. asemiin Rautjärven Miettilään 18. divisioonaan kuuluvaa Jalkaväkirykmentti 27:ää, kunhan rykmentin hyökkäys kuukauden viimeisenä päivänä alkaisi ja johtaisi Ilmeen kylän valtaamiseen.


title: Kenttätykistörykmentti 14 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 14:n (KTR 14) oli Suomen maavoimien tykistöyksikkö jatkosodassa. Rykmentti liitettiin osaksi 6. divisioonaa.


Kenttätykistörykmentti 14 (jatkosota)


title: Paul Faucher

text: Paul Faucher (s. 12. helmikuuta 1920 Libourne) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli pituushyppy.


title: Paul Faucher

text: Faucher sijoittui Brysselin EM-kilpailuissa 1950 pituushypyssä seitsemänneksi tuloksella 681 cm. Karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 722 cm. Helsingin 1952 olympialaisissa hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 702 cm.


title: Paul Faucher

text: Faucher voitti pituushypyssä Ranskan mestaruuden vuosina 1950, 1951 ja 1952. Hän hyppäsi ennätyksensä 759 cm vuonna 1950.


title: Kenttätykistörykmentti 2 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 2:n (KTR 2 tai KTR2) oli jatkosodan tykistöyksikkö. Se liitettiin osaksi 7. divisioonaa.


title: Kenttätykistörykmentti 11 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 11:n (KTR 11) oli jatkosodan tykistöyksikkö. Rykmentti liitettiin osaksi 8. divisioonaa.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 9 (KTR 9) oli Lahden suojeluskuntapiirin perustama jatkosodan tykistöyksikkö, joka perustamisen jälkeen kesäkuussa 1941 liitettiin osaksi 10. divisioonaa. Rykmentti lakkautettiin marraskuussa 1944.I Patteriston komentaja majuri Osmo Lehtosuo selosti Jalkaväkirykmentti 43:n miehittämän Rutolan kaistan lopullisen ryhmityksen Värtölässä 23. kesäkuuta. Ryhmityksen mukaan I/KTR 9 muodosti Tykistöryhmän rungon vahvennuksinaan 4./KTR 9 sekä yhteispatteristona Raskas Patteristo 25.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: I Patteristo siirtyi etuasemaan 26. kesäkuuta ja edelleen rajalle Kähärilän - Metsäkänsolan maastoon ja 25. heinäkuuta se siirtyi Ruokolahdelle luovuttaen asemansa 4. divisioonan patteristolle. Siirtyminen tapahtui junalla Lauritsalasta Immolaan ja Ruokolahdelle saavuttiin 27. heinäkuuta iltapäivällä. Seuraavana päivänä alistettiin koko 10. divisioonan tykistö 18. divisioonan tykistötarkastajan, Kenttätykistörykmentti 19:n komentajan eversti Lucanderin käyttöön. I Patteristo määrättiin Jalkaväkirykmentti 6:n kaistalle yhteispatteristoksi. Patteristo tuki 31. heinäkuuta alkanutta hyökkäystä Rautjärven maastossa olleista tuliasemistaan 20 minuutin tulivalmistelulla.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: 10. divisioonan tykistön alistus 18. divisioonalle päättyi 4. elokuuta ja samanaikaisesti 10. divisioona oli saanut käskyn ryhmittyä Miettilä-Siisiälä maastoon aloittaakseen etenemisen 18. divisioonan murtamasta aukosta kohti Ojajärveä. Etenemisen alkaessa 5. elokuuta määrättiin I Patteristo Jalkaväkirykmentti 1:n tukipatteristoksi.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: 10. divisioonan etenemisen aikana I Patteristo suoritti ensimmäiset tulivalmistelunsa Kaukolan ja Hiitolan kirkonkylien valtauksissa:


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Hiitolan valtauksen jälkeen siirrettiin I Patteriston tuki Jalkaväkirykmentti 2:lle ja 14. elokuuta patteristo siirtyi Hytinlahden maastoon ja siirtyi tukemaan Kevyt Osasto 12:ta. Pari päivää myöhemmin Jalkaväkirykmentti 2:n aloittaessa hyökkäyksen Siirlahdesta Räisälään I Patteristo siirtyi jälleen tukipatteristoksi. 16. elokuuta Räisälän kirkonkylä oli saarroksissa ilman tykistön tulitukea ja patteristo siirrettiin tukemaan Jalkaväkirykmentti 1:n etenemistä Räisälän ja Vuosalmen väliselle tielle. Hyökkäyksen uudeksi tavoitteeksi asetettiin Suvannon ja Kiimajärven kannas, jolloin I Patteristo marssi Lähdenkorvan kautta Kiimasjärven länsipuolelle. Patteristo oli 20. elokuuta asemissa Tiituassa.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Puna-armeijan joukot olivat saaneet huomattavia lisävoimia, jolloin vastarinta voimistui ja lisäksi uusilla joukoilla oli tarkoituksena aloittaa vastahyökkäys suomalaisten Vuoksen yli edenneiden joukkojen motittamiseksi. 20. elokuuta taistelu riehui koko yön ja seuraavana aamuna Jalkaväkirykmentti 1 aloitti hyökkäyksensä uudelleen I Patteriston tukemana ja löi vihollisen joukot Miisuassa. Taistelu kuitenkin jatkui vihollisen saatua joukkonsa järjestykseen Sakkolan lentokentän alueella vasta I/KTR 9:n tuella saatiin vihollisen puolustus murrettua ja edettyä Sakkolan kirkonkylään, joka vallattiin 23. elokuuta. I/ KTR 9 jäi Sakkolaan Suvannon rantavarmistuksen osaksi.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 9 osallistui Vuoksen ylimeno taisteluihin ja 31. elokuuta jatkettiin hyökkäystä Valkjärvelle I/KTR 9:n ollessa asemissa Pölläkkälän kaakkoispuolella. Patteristo siirtyi Rampalaan 1. syyskuuta ja samalla patteristo sai tehtäväksi muodostaa tykistöryhmä Lehtosuon yhdessä Kenttätykistörykmentti 3:n II Patteriston kanssa. Tykistöryhmän tehtävänä oli Taisteluosasto Maskulan tukeminen. Vielä samana päivänä saavutettiin vanha valtakunnan raja Kirjasalon mutkassa.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Rintaman suoristamiseksi jatkettiin hyökkäystä Lempaalajärven länsipuolella olevalle Maaselän alueelle.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: 9. syyskuuta annettiin käsky asettua puolustukseen saavutetulle linjalle. I/KTR 9:n tuliasemat olivat Myllymäellä. Vihollisen toiminta oli aluksi hyvin vähäistä. Ja varsinaisen asemasotavaiheen aikana ainoastaan joitakin yksittäisiä taisteluita lähinnä pataljoonasta rykmenttiin olevia tunnusteluhyökkäyksiä sekä tiedustelupartioita.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: 10. divisioonan siirtyessä touko-kesäkuussa 1943 VT-linjalle linnoitustöihin Kenttätykistörykmentti 9 pysyi asemissaan ja siirrettiin tukemaan Ratsuväkiprikaatia. Rykmentti siirtyi takaisin 10. divisioonaan vasta toukokuussa 1944, jolloin 10. divisioona ryhmitettiin 18. divisioonan kaistalle Valkeasaareen.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Joukkojen vaihto suoritettiin 16.-22. toukokuuta. Tykistön tulijaotus määrättiin seuraavaksi:


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Katso:


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Rauhan tultua siirtyi I/KTR 9 Nisulahdesta Miehikkälään tekemään varustelutöitä 21. syyskuuta 1944. Patteristo siirtyi Ylä-Pihlajaan 27. lokakuuta ja sieltä edelleen Uskin kylään 30. lokakuuta. I Patteriston komentaja everstiluutnantti R Hankipohja siirtyi uusiin tehtäviin ja tilalle tuli kapteeni J Manner.


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Reserviläiset kotiutettiin I/KTR 9:stä Haminan kansakoululla 24. marraskuuta ja samalla pääosa yksikössä olleesta kantahenkilökunnasta siirrettiin Lappeenrantaan, missä aloitettiin rauhan ajan Kenttätykistörykmentti 3:n perustaminen.


title: Nokia 6121 classic

text: Nokia 6121 Classic on Nokian valmistama värillisellä näytöllä varustettu matkapuhelin. Nokia 6120 Classic ja Nokia 6121 Classic ovat identtisiä. Ne eroavat ainoastaan taajusalueeltaan.


title: Kenttätykistörykmentti 4 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 4:n (KTR 4) oli jatkosodan tykistöyksikkö. Rykmentti liitettiin osaksi 11. divisioonaa.


Kenttätykistörykmentti 4 (jatkosota)


title: Kenttätykistörykmentti 7 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 7 (KTR 7) oli Suomen puolustusvoimienjatkosodan tykistöyksikkö. Rykmentti liitettiin perustettaessa osaksi 12. divisioonaa.


title: Uuno Koivisto

text: Uuno Antero Koivisto (18. syyskuuta 1895 Loimaa – 8. lokakuuta 1978 Loimaa) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Emil Koivisto ja Alma Kristiina Suni. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Elli Maria Kurjen kanssa.


title: Uuno Koivisto

text: Koivisto kävi kansakoulun ja Länsi-Suomen kansanopiston vuosina 1912–1913 sekä Päivölän maamieskoulun vuosina 1914–1915. Suojeluskuntaupseerikurssin hän suoritti vuonna 1935.


title: Uuno Koivisto

text: Koivisto työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Koivisto kävi Libaussa vuonna 1917 järjestetyn rautatienrakennuskurssin.


title: Uuno Koivisto

text: Koivisto saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 18. maaliskuuta 1918 lähtien 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella, missä hän haavoittui pahasti 4. huhtikuuta 1918.


title: Uuno Koivisto

text: Sisällissodan jälkeen Koivisto oli hoidattamassa haavojaan eri sairaaloissa, kunnes parantui ja erosi armeijasta 10. helmikuuta 1919. Armeijasta eronsa jälkeen hän toimi harjoituspäällikkönä ja esikunnan jäsenenä Punkalaitumen suojeluskunnassa, kunnes 1. tammikuuta 1925 hänet nimitettiin Punkalaitumen suojeluskunnan paikallispäälliköksi. Suojeluskuntatyönsä ohella hän hoiti myös omistamansa maatilaa Punkalaitumella.


title: Uuno Koivisto

text: Koivisto otti osaa talvisotaan päällikkönä Satakunnan suojeluskuntapiirin 8. alueella, josta hänet siirrettiin päälliköksi Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirin 8. alueelle.


title: Uuno Koivisto

text: Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä, mutta siirrettiin myöhemmin päälliköksi Etelä-Satakunnan suojeluskuntapiirin 1. alueelle, josta hänet siirrettiin edelleen päälliköksi 2. alueelle.


title: Uuno Koivisto

text: Jatkosodan puhjettua Koivisto määrättiin liikekannallepanon yhteydessä varikkojoukkueen päälliköksi 36. Eläinlääkintäkomppaniaan, mistä hänet siirrettiin myöhemmin vuonna 1941 alkaen 15. Kenttähevossairaalaan. Hevossairaalasta hänet siirrettiin vuonna 1942 päälliköksi Hevosvarikko 5:een ja edelleen siirrettiin päälliköksi Hevosvarikko 2:een. Vuonna 1943 hänet siirrettiin esikuntakomppanian väliaikaiseksi päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 6:een, mistä hänet komennettiin edelleen päälliköksi 26. Erilliseen Linnoitusrakennuskomppaniaan ja edelleen päälliköksi 22. Erilliseen Linnoitusrakennuskomppaniaan, missä hän palvelikin niin kauan, kuin vihollisuuksia kesti, jonka jälkeen hänet siirrettiin toimistoupseeriksi Etelä-Satakunnan suojeluskuntapiirin esikunnan toimisto IV:ään.


title: Uuno Koivisto

text: Koivisto erosi vuonna 1944 vakinaisesta palveluksesta ja viljelemään maataan Punkalaitumelle. Maanviljelijänä hän toimi vuoteen 1969 saakka. Maanviljelyksen lisäksi hänen harrasteisiinsa kuului kaikenlaiset maatalouteen liittyvät keksinnöt ja esimerkiksi ansioitui eräiden maatalouskoneiden ja salaojaputkien valmistajana. Hän omisti useita patentteja koti- että ulkomailla näihin keksintöihin liittyen. Koivistolle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi vuonna 1965.


title: Uuno Koivisto

text: Koivisto toimi Punkalaitumen kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1925–1928 ja 1932 ja kunnallislautakunnan esimiehenä vuosina 1928–1931. Hän toimi myös useiden kunnallisten lautakuntien jäsenenä ja puheenjohtajana sekä kirkkohallintokunnan puheenjohtaja useina vuosina. Hän kuuluu myös osuusmeijerin ja maamiesseuran johtokuntaan sekä puheenjohtajan ominaisuudessa osuuskassan hallintoon. Koivisto toimi Länsi-Suomen Työlaitoksen liittohallituksen jäsenenä ja johtokunnan puheenjohtajana sekä sai Punkalaitumen Osuusmeijerin hallituksen kunniapuheenjohtajuuden vuonna 1962. Punkalaitumen Säästöpankin hallituksen kunniapuheenjohtajuus myönnettiin hänelle vuonna 1966. Hän toimi myös Maamiesseuran puheenjohtajana ja palkittiin useiden edellä mainittujen alojen ansiomerkeillä.


title: Kenttätykistörykmentti 18 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 18 (KTR 18) oli Suomen puolustusvoimienjatkosodan tykistöyksikkö. Rykmentti liitettiin perustettaessa osaksi 14. divisioonaa.


title: Kenttätykistörykmentti 8 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 8:n (KTR 8) oli Suomen maavoimien tykistöyksikkö jatkosodassa. Rykmentti liitettiin perustamisen jälkeen osaksi 17. divisioonaa.


title: Kenttätykistörykmentti 19 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 19:n (KTR 19) oli jatkosodan tykistöyksikkö. Rykmentin I patteristo perustettiin pääosin välirauhan aikaisen 6. prikaatin patteristosta Sulkavalla. Loput kaksi patteristoa perustettiin Keski-Suomessa. Rykmentti liitettiin osaksi 18. divisioonaa.


title: Kenttätykistörykmentti 19 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 19:n I patteristoa perustaminen aloitettiin käskyn saavuttua 10. kesäkuuta 1941. Se muodostettiin 6. prikaatin patteristosta täydennettynä palvelukseen kutsutuilla reserviläisillä.


title: Kenttätykistörykmentti 19 (jatkosota)

text: Loput kaksi patteristoa perustettiin Petäjävedellä Keski-Suomessa. Niiden henkilöstö saapui Jämsästä, Jämsänkoskelta sekä Koskenpäästä. Perustettu rykmentti: Patterit koottiin ja miehet varustettiin mieskohtaisella materiaalilla kokoamispaikoilla. Henkilökohtaisina aseina olivat Terni-kiväärit sekä pistoolit. Patterit siirrettiin kokonaisuuksina Petäjävedelle 19.–20.6., missä muodostettiin patteristot sekä jaettiin joukkokohtainen materiaali.


title: Kenttätykistörykmentti 19 (jatkosota)

text: II patteriston 5. patteri liitettiin III patteristoon 26. kesäkuuta.


title: Gérard Ugolini

text: Gérard Ugolini (s. 9. helmikuuta 1949 Joeuf) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli pituushyppy.


title: Gérard Ugolini

text: Ugolini teki vuonna 1968 pituushypyssä nuorten Euroopan-ennätyksen 796 cm. Méxicon olympialaisissa hän sijoittui 16:nneksi tuloksella 744 cm. Karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 775 cm. Ateenan EM-kilpailuissa 1969 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 787 cm. Samana vuonna hän hyppäsi myötätuulessa tuloksen 812 cm mutta ei koskaan ylittänyt kahdeksaa metriä tilastokelpoisissa olosuhteissa.


title: Punataskut

text: Punataskut ("Cossypha") on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 13 lajia.


title: Kenttätykistörykmentti 10 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 10:n (KTR 10) oli Suomen puolustusvoimien jatkosodan tykistöyksikkö, joka liitettiin osaksi 19. divisioonaa. I patteristosta muodostettiin 16. prikaatin kevyt patteristo, nimettiin uudelleen kenttätykistörykmentti 10:n I patteristoksi ja edelleen Kevyt patteristo 22.


title: Kenttätykistörykmentti 10 (jatkosota)

text: II patteristosta muodostettiin 16. prikaatin raskas patteristo, nimettiin uudelleen Kenttätykistörykmentti 10:n II patteristoksi ja edelleen Raskas patteristo 20.


title: Kenttätykistörykmentti 10 (jatkosota)

text: III patteristosta muodostettiin Kevyt patteristo 24.


title: Robert Bobin

text: Robert Bobin (s. 2. elokuuta 1920 – 10. helmikuuta 1994) oli ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kolmiloikka.


title: Robert Bobin

text: Bobin sijoittui Brysselin EM-kilpailuissa 1950 kolmiloikassa kahdeksanneksi tuloksella 14,02 m. Kaksi vuotta aiemmin Lontoon olympialaisissa hän hyppäsi karsinnassa tuloksen 14,13 m mutta se ei riittänyt loppukilpailuun selviytymiseen.


title: Robert Bobin

text: 177-senttinen Bobin voitti kolmiloikassa Ranskan mestaruuden vuosina 1945 ja 1950. Hän paransi Ranskan ennätystä kolmasti: vuonna 1947 lukemiin 14,42 m sekä seuraavana vuonna lukemiin 14,58 m ja 14,65 m.


title: Merikosken yläaste

text: Merikosken yläaste on Oulussa, Tuiran kaupunginosassa sijaitseva yläkoulu. Yläkoulu toimii samassa rakennuksessa Merikosken lukion kanssa.


title: Éric Battista

text: Eric Battista (s. 14. toukokuuta 1933 Sète) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kolmiloikka.


title: Éric Battista

text: Battista sijoittui Melbournen 1956 olympialaisten kolmiloikassa 16:nneksi tuloksella 15,15 m. Tukholman EM-kilpailuissa 1958 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 15,48 m, mikä jäi hänen parhaaksi arvokisasaavutuksekseen. Rooman 1960 olympialaisissa hän karsiutui tuloksella 15,22 m, Belgradin EM-kilpailuissa 1962 jälleen tuloksella 15,22 m sekä Tokion 1964 olympialaisissa tuloksella 15,04 m.


title: Éric Battista

text: 170-senttinen Battista voitti kolmiloikassa Ranskan mestaruuden yhteensä yksitoista kertaa vuosina 1955–1960 ja 1962–1966. Ranskan ennätystä hän paransi yhteensä kymmenen kertaa: ensimmäinen ennätys oli 15,16 m vuonna 1955 ja viimeinen 16,09 m vuonna 1964.


title: Pierre William

text: Pierre William (s. 17. joulukuuta 1928 Dakar, Senegal) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kolmiloikka.


title: Pierre William

text: William sijoittui Tukholman EM-kilpailuissa 1958 kolmiloikassa 14:nneksi tuloksella 14,62 m. Vuonna 1960 hän loikki Ranskan ennätyksen 16,00 m mutta jäi Rooman olympialaisten karsinnassa tulokseen 13,29 m. Ranskan mestaruuden hän voitti vuonna 1961.


title: Harakkataskut

text: Harakkataskut ("Copsychus") on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 4 lajia.


title: Serge Firca

text: Serge Firca (s. 11. maaliskuuta 1948 Vittel) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kolmiloikka.


title: Serge Firca

text: Firca sijoittui Ateenan EM-kilpailuissa 1969 kolmiloikassa kahdeksanneksi tuloksella 15,94 m. Karsinnassa hän hyppäsi myötätuulituloksen 16,40 m. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän karsiutui tuloksella 15,79 m. Ranskan mestaruuden hän voitti vuosina 1969 ja 1971. Ranskan ennätystä 176-senttinen ja 73-kiloinen Firca paransi kahdesti: vuonna 1969 tulokseen 16,33 m ja seuraavana vuonna tulokseen 16,37 m.


title: Böömin jääkiekkomaajoukkue

text: Böömin jääkiekkomaajoukkue oli Böömiä kansainvälisissä kilpailuissa edustanut jääkiekkomaajoukkue, joka voitti jääkiekon Euroopan mestaruuden kahdesti vuosina 1911 ja 1914. Böömin jääkiekkojoukkueen pohjalta muodostui Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkue, josta tuli nykyinen Tšekin jääkiekkomaajoukkue.


title: Böömin jääkiekkomaajoukkue

text: Böömi-Määrin joukkue oli myös epävirallinen Euroopan mestari vuonna 1940.


title: Coriolanus

text:
Coriolanus on William Shakespearen noin vuonna 1607 kirjoittama poliittinen tragedia. Se sijoittuu tasavallan ajan Roomaan ja kuvaa konsuliksi nousevan Gaius Marcius Coriolanuksen elämää. Historialliset tietonsa Shakespeare sai ilmeisesti Plutarkhoksen ja Liviuksen teoksista.
__notoc__
Näytelmästä on tehty televisioversiot 1963, 1965, 1979 ja 1984.
Itävaltalainen Heinrich von Collin kirjoitti samasta aiheesta oman näytelmänsä, ja Ludwig van Beethoven sävelsi siihen alkusoiton (op. 62).


title: Coriolanus

text: Vuonna 2011 Ralph Fiennes ohjasi elokuvan samasta tarinasta näytellen itse Coriolanusta. Elokuvan muissa rooleissa ovat muun muassa Gerard Butler, Brian Cox, Ashraf Barhom, Vanessa Redgrave ja James Nesbitt.


title: Bernard Lamitié

text: Bernard Lamitié (s. 27. kesäkuuta 1946 Pariisi) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kolmiloikka.


title: Bernard Lamitié

text: Lamitié sijoittui Münchenin 1972 olympialaisten kolmiloikassa kymmenenneksi tuloksella 16,27 m. Rooman EM-kilpailuissa 1974 hän sijoittui 13:nneksi tuloksella 15,83 cm, Montréalin 1976 olympialaisissa hän oli yhdestoista tuloksella 16,23 cm; karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 16,39 m. Prahan EM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 16,87 m; pronssia sai samalla tuloksella Neuvostoliiton Anatoli Piskulin. Lamitié voitti kolmiloikkakilpailun Euroopan cupin finaalissa 1979.


title: Bernard Lamitié

text: Sisäratojen EM-kilpailuihin 180-senttinen Lamitié osallistui kuudesti ja saavutti kolme mitalia: hän sai pronssia Göteborgissa 1974 tuloksella 16,56 m, Münchenissä 1976 tuloksella 16,68 m sekä San Sebastiánissa 1977 tuloksella 16,45 m. Ranskan mestaruuden hän voitti ulkoradoilla vuosina 1972, 1973, 1974, 1976 ja 1977. Ranskan ennätystä hän paransi 16,50 metriin vuonna 1972, 16,65 metriin vuonna 1973, 16,80 metriin vuonna 1976, 16,92 metriin vuonna 1978 sekä 16,94 metriin vuonna 1979.


title: Noël Bernard

text: Noël Bernard (aik. Bercovici, 25. helmikuuta 1925 – 23. joulukuuta 1981) oli romanialainen journalisti, joka oli töissä Radio Free Europen romaniankielisellä radioasemalla. Bernard kuoli syöpään, ja on väitetty että Romanian salainen poliisi Securitate oli tappanut hänet kovan Nicolae Ceaușescun vastaisen kritiikin vuoksi.


title: Noël Bernard

text: Bercovici syntyi juutalaiseen perheeseen Romaniassa. Vuonna 1940 hän muutti perheineen Brittiläiseen Palestiinaan. Bercovici opiskeli matematiikkaa Jerusalemin yliopistossa, jossa tapasi tulevan vaimonsa Yvette Bourlan. Muutettuaan Lontooseen Bercovici muutti nimensä Bernardiksi ja meni töihin BBC:hen, jossa hän työskenteli romaniankielisellä osastolla.


title: Noël Bernard

text:
Vuodesta 1953 Bernard työskenteli Länsi-Saksassa Radio Free Europessa romaniankielisellä osastolla, kunnes lähti vuonna 1958 ja muutti Roomaan perheineen. Bernard toimi journalistina Roomassa, kunnes palasi takaisin Lontooseen ja työskenteli Radio Press Internationalin listalla. Kahdeksan vuotta oltuaan Lontoossa Bernard muutti Müncheniin ja palasi Radio Free Europen romaniankieliselle osastolle kuolemaansa asti vuonna 1981.
Vuonna 1972 hän meni naimisiin Ioana Măgurăn kanssa, joka oli länteen vuonna 1970 loikannut entinen Romanian radion työntekijä.


title: Noël Bernard

text: Bernardin ollessa Radio Free Europen romaniankielisen osaston päällikkönä siitä tuli radioaseman suosituin kieli. Vuonna 1977 Bukarestissa tapahtui iso maanjäristys ja Bernard sai luvan 24-tuntiseen ohjelmaan. Bernardin johdossa ohjelmissa hyökättiin Romanian diktaattori Nicolae Ceaușescua ja hänen nepotististä valtaansa vastaan.


title: Noël Bernard

text: Romanian salainen poliisi Securitate yritti päästä eroon Bernardista ja romaniankielisestä RFE:n ohjelmistosta.


title: Noël Bernard

text: Bernard kuoli vuonna 1981 syöpään. Vaimo Ioana Măgură muutti Kaliforniaan ja jatkoi miehensä työtä. Măgurăn mielestä Securitate surmasi Bernardin altistamalla tämän säteilylle, ja hän yhdisti kuoleman RFE:n toimittajien Cornel Chiriacin ja Vlad Georgescun kuolemantapauksiin. Myös Bulgarian salainen poliisi oli surmannut vuonna 1978 bulgarialaisen toimittajan Georgi Markovin.


Saksan demokraattisen tasavallan jääkiekkomaajoukkue edusti Saksan demokraattista tasavaltaa (DDR) jääkiekossa vuodesta 1951 vuoteen 1990. Joukkue pelasi vaihtelevasti MM-kisojen A- ja B-sarjoissa yltämättä koskaan mitaleille. Joukkue saavutti kuitenkin EM-pronssia vuoden 1966 MM-kisoista sijoittuessaan kolmanneksi parhaana eurooppalaisena joukkueena kokonaiskilpailussa viidenneksi. Olympialaisiin joukkue osallistui vain kerran, vuonna 1968 Grenoblessa, useimmiten kieltäytyen kutsusta huolimatta osallistumisoikeudesta.


title: Saksan demokraattisen tasavallan jääkiekkomaajoukkue

text: Maalla ei ollut alle 20-vuotiaiden maajoukkuetta, mutta maan alle 18-vuotiaat osallistuivat muutamiin turnauksiin.


text: Suomessa Saksan demokraattisen tasavallan jääkiekkomaajoukkue muistetaan voitoistaan Suomea vastaan vuoden 1983 MM-kisoissa. Maat kohtasivat silloin kaksi kertaa, ja molemmilla kerroilla Suomi hävisi selkein numeroin 4–6 ja 2–6.


title: Retcon

text: Retcon (, retroaktiivinen juonijatkumo) on fiktiossa tapahtuva ilmiö, jossa tarinan kirjoittaja muuttaa tarinan fiktiivisen maailman faktoja joko jättämällä entiset faktat huomiotta tai selittämällä faktat myöhemmin toisella tavalla – esimerkiksi jonkin hahmon kuolema paljastuu myöhemmin lavastukseksi.


title: Retcon

text: Klassisessa kirjallisuudesta tunnettu esimerkki tämänkaltaisesta juonijatkumosta on Arthur Conan Doylen Sherlock Holmes -kertomuksissa tapahtunut mestarisalapoliisi Sherlock Holmesin kuolema kirjoittajan haluttua lopettaa tarinoiden kirjoittamisen, joka myöhemmissä tarinoissa selostettiinkin lavastetuksi, kun kirjoittaja päättikin jatkaa tarinoiden kirjoittamista. Vastaavaa menettelyä käytti myös J. R. R. Tolkien muuttaessaan eräitä tarinan yksityiskohtia kirjojensa "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja myöhemmin kirjoitetun "Taru sormusten herrasta" välillä.


title: Retcon

text: Retconia käytetään varsin usein sarjamuotoisessa fiktiossa kuten sarjakuvissa ja televisiosarjoissa. Televisiosarjassa "Dallas" yhden päähenkilön kuolema ja sitä seuraavan kauden tapahtumat olivatkin vain unta. Samassa sarjassa yksi päähenkilöistä seurusteli – kuten myöhemmin paljastui – oman veljentyttärensä kanssa. Televisiosarjassa "Salatut elämät" Aaro Vaalanteen piti olla kuollut vuodesta 2007 lähtien, kun Laura Kiviranta ja Paula Sievinen pudottivat hänet parvekkeelta. Syksyllä 2012 Aaro kuitenkin heräsi kuolleista, kun hänen äitinsä Anni Vatanen olikin parantanut hänet syrjäisessä talossaan.


title: Martti Kaila

text: Martti Eero Kaila, vuoteen 1906 Johansson (24. helmikuuta 1900 Helsinki – 21. kesäkuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen psykiatri, Lapinlahden sairaalan ylilääkäri 1948-1967 ja professori.


title: Martti Kaila

text: Kailan vanhemmat olivat arkkipiispa Erkki Kaila ja Aina Maria Drake ja puoliso vuodesta 1936 sairaanhoitaja Edit (Edda) Hedvig Söderlund. Hän tuli ylioppilaaksi Porvoon suomalaisesta yhteiskoulusta 1918 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1927. Tohtoriksi Kaila väitteli 1946. Kaila toimi Helsingin yliopistossa mielitautiopin professorina 1948–1967.


title: Martti Kaila

text: Hän oli myös yhteiskunnallisena vaikuttaja ja kuului Suomen A-klinikkasäätiön perustajajäseniin. Hän opetti monia sukupolvia ja luennoi maailmalla keksityistä uusista käsitteistä, kuten suggestiosta ja Sigmund Freudin opeista. Kailan omat tutkimukset koskivat enimmäkseen nuorisorikollisuutta. Kailan uraan kuului tutkimustyön ohella monia erilaisia asiantuntijatehtäviä ja hän oli useiden alansa yhdistysten ja järjestöjen ja niiden johtoelinten jäsen. Sotilasarvoltaan Kaila oli lääkintakapteeni (1940).


title: Luettelo uskonnottomista joululauluista

text: Tämä on luettelo joululauluista, jotka eivät sisällä uskonnollisia sanoituksia. Kappaleita lauletaan Suomessa esimerkiksi koulujen, päiväkotien, yritysten ja muiden yhteisöjen joulunajan juhlissa ohjelmana, jotka sopivat kaikille osanottajille.Lauluja, joiden ensimmäiset säkeistöt ovat ei-uskonnollisia:


title: Kun joulu on

text: Kun joulu on on Otto Kotilaisen säveltämä ja Alpo Noposen sanoittama joululaulu.


title: Kun joulu on

text: Laulu alkaa sanoin ”"Kun maass’ on hanki ja järvet jäässä / ja silmä sammunut auringon"”. Sanat kertovat talvisesta luonnosta, lasten riemusta joulua odotellessa, kodin joulusta ja joulun sanomasta. Laulu päättyy säkeisiin ”"vaan seimi, pahnat ja tähti yllä / ne silmiin kalleina kangastaa; / siks’ mieli hellä on kristityllä, / kun joulu on –, kun joulu on –."”


title: Kun joulu on

text: Sanat ja sävelmä ilmestyivät vuonna 1901 Noposen toimittamassa "Joulupukki"-lehdessä. Kotilainen ja Noponen olivat ystäviä jo kouluajalta ja opettivat samassa Helsingin Tehtaankadun kansakoulussa. Noponen on sanoittanut myös toisen tunnetun joululaulun "Arkihuolesi kaikki heitä".


title: Francesco Giullino

text: Francesco Gullino (tai Giullino) on italialaissyntyinen Tanskassa pitkään asunut henkilö, jota epäillään bulgarialaisen toisinajattelijan Georgi Markovin murhasta Lontoossa vuonna 1978. Giullino tunnettiin salanimellä "Piccadilly". Markov oli bulgarialainen toimittaja, joka työskenteli Radio Free Europella, BBC:llä, Deutsche Wellessä, jossa hän toimitti radio-ohjelmaa kommunistiseen Bulgariaan ja arvosteli etenkin maan itsevaltaista nepotistista johtajaa Todor Živkovia. Markovin murhan takana epäillään olevan Bulgarian salainen poliisi, joka palkkasi Giullinon surmatyön tekijäksi.


title: Francesco Giullino

text: Bulgarialaisen journalistin Hristo Hristovin mukaan Giullino oli toiminut salakuljettajana Bulgarian ja Kreikan rajalla ja hänet oli pidätetty kahdesti salakuljetuksesta. Kiinni jäätyään Giullino sai valita tuomitaanko hänet vankilaan vai ryhtyykö hän vakoojaksi. Giullino valitsi vakoojan työn. Päämajana Kööpenhamina ja peitetyönä antiikkikauppias Giullino vakoili lännessä asuvia itäeurooppalaisia toisinajattelijoita. Hän oli Lontoossa vuonna 1978, kun Markov kuoli, ja on esitetty oletuksia, että hän murhasi Markovin.


title: Francesco Giullino

text: Britannian ja Tanskan poliisit kuulustelivat Giullinoa murhasta vuonna 1993 kuuden tunnin ajan Kööpenhaminassa, mutta häntä ei pidätetty, koska Tanskalla ei ollut siihen perusteita. Bulgarian lainsäädännön mukaan murha vanhenee 30 vuoden kuluttua teosta eli Giullinon tapauksessa se olisi vanhentunut vuonna 2008.


title: Serge Hélan

text: Serge Hélan (s. 24. helmikuuta 1964 Pointe-à-Pitre, Guadeloupe) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kolmiloikka.


title: Serge Hélan

text: Hélan saavutti 30-vuotiaana Helsingin EM-kilpailuissa 1994 kolmiloikassa hopeaa. Hän siirtyi loppukilpailun johtoon neljännellä kierroksella tuloksellaan 17,23 m ja paransi viidennellä kierroksella tulokseen 17,55 m, joka säilyi ulkoratojen Ranskan ennätyksenä vuoteen 2010 jolloin Teddy Tamgho hyppäsi 17,63. Venäjän Denis Kapustin hyppäsi kuitenkin vielä seitsemän senttimetriä pidemmälle ja voitti kultaa.


title: Serge Hélan

text: Ensimmäisen kerran Hélan esiintyi ulkoratojen arvokisoissa Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986, jolloin hän sijoittui kolmiloikassa yhdeksänneksi tuloksella 16,64 m. Barcelonan 1992 olympialaisissa hän karsiutui sekä pituushypyssä että kolmiloikassa. MM-kilpailujen kolmiloikkaan 176-senttinen Hélan osallistui viidesti ja selviytyi kahdesti loppukilpailuun: Stuttgartissa 1993 hän sijoittui yhdeksänneksi tuloksella 17,09 m ja Ateenassa 1997 kymmenenneksi tuloksella 16,97 m.


title: Serge Hélan

text: Sisäratojen arvokilpailuissa Hélan saavutti kolmiloikassa neljä mitalia. Liévinissä 1987 hän saavutti EM-kultaa tuloksella 17,15 m, Genovassa 1992 EM-hopeaa tuloksella 17,18 m, Barcelonassa 1995 MM-pronssia tuloksella 17,06 m sekä Valenciassa 1998 EM-pronssia tuloksella 17,02 m.


title: Serge Hélan

text: Hélan voitti Ranskan kolmiloikkamestaruuden ulkoradoilla vuosina 1986, 1987, 1989, 1991, 1994 ja 1996 sekä sisäradoilla vuosina 1986–1990, 1992–1995 ja 1997–1998. Ranskan mestaruuden pituushypyssä hän voitti ulkoradoilla vuonna 1994 sekä hallissa vuosina 1990 ja 1992. Ranskan kolmiloikkaennätystä hän paransi kahdesti vuonna 1986 (16,95 ja 17,13 m), kahdesti vuonna 1991 (17,27 ja 17,45 m) sekä kerran vuonna 1994 (17,55 m EM-kilpailuissa). Ranskan halliennätyksen hän paransi lukemiin 17,18 m vuonna 1992.


title: Maybelline

text: Maybelline on vuonna 1915 perustettu yhdysvaltalainen kosmetiikkayhtiö, jonka tuotteita myydään yli 90 maassa. Se on vuodesta 1996 kuulunut ranskalaiseen L’Oréal-konserniin.


title: Maybelline

text: Maybelline Companyn perusti vuonna 1915 nuori kemisti Tom Lyle Williams. Hänen Maybel-siskonsa innoitti häntä kehittämään ensimmäisen tuotteensa, jolla sai ripset tummemmiksi. Williams katseli siskoaan, kun tämä levitti ripsiinsä vaseliinin ja hiilipölyn sekoitusta, jolloin niistä tuli tummemmat ja täyteläisemmät.


title: Maybelline

text: Sisaren mukaan nimetyn Maybellinen vuosiin kuuluu useita myyntimenestyksiä. Vuonna 1917 lanseerattiin kakkumaskara, jota myytiin ja mainostettiin postitse. 1960-luvulla Maybelline kehitti ensimmäisen putkiloon pakatun ripsivärin, jonka nimeksi tuli Ultra Lash Mascara.


title: Maybelline

text: Vuonna 1971 Maybelline esitteli Great Lash -maskaran. Siitä tuli suuri myyntimenestys, ja tuote on edelleenkin hyvin suosittu. Tuote on myös ammattimeikkaajien käytössä, ja sen voi tunnistaa pakkauksen roosan ja kirkkaan vihreästä väriyhdistelmästä.


title: Maybelline

text: Vuonna 1991 Maybelline otti käyttöön iskulauseen ”Maybe she's born with it. Maybe it's Maybelline” (suom. ”Ehkä se on synnynnäistä. Ehkä se on Maybelline”). Yritys on kuulunut L'Oréal Paris -konserniin vuodesta 1996 lähtien, jolloin Maybelline muutti New Yorkiin. Vuonna 2004 yhtiöstä tuli virallisesti Maybelline New York.


title: Maybelline

text: Yrityksen tuotteiden suosio nousi, kun se palkkasi "Wonder Woman" -sarjasta tutun Lynda Carterin mainoksiinsa. Huippumallit Christy Turlington, Josie Maran, Erin Wasson, Adriana Lima ja näyttelijättäret Sarah Michelle Gellar ja Kristin Davis ovat mainostaneet Maybellinen tuotteita. Yrityksen nykyinen malli on intialainen Deepika Padukone ja johtava meikkitaiteilija on Troy Surratt.


title: Georges Sainte-Rose

text: Georges Sainte-Rose (s. 3. syyskuuta 1969 Fort-de-France, Martinique) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kolmiloikka.


title: Georges Sainte-Rose

text: Sainte-Rose sijoittui Splitin EM-kilpailuissa 1990 kolmiloikassa seitsemänneksi tuloksella 16,81 m. Tokion MM-kilpailuissa 1991 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 16,92 m. Barcelonan 1992 olympialaisissa ei selviytynyt loppukilpailuun kuten ei myöskään vuosien 1993, 1995 eikä 1997 MM-kilpailuissa. Helsingin EM-kilpailuissa 1994 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 16,59 m.


title: Georges Sainte-Rose

text: Sisäratojen arvokilpailuissa Sainte-Rose sijoittui parhaimmillaan MM-kilpailuissa kymmenenneksi vuonna 1997 ja EM-kilpailuissa viidenneksi vuonna 1994. Molemmat kisat käytiin Pariisissa.


title: Georges Sainte-Rose

text: Sainte-Rose voitti Ranskan mestaruuden vuosina 1995 ja 1997. Ranskan ennätyksen 17,24 m hän hyppäsi vuonna 1991.


title: Spesialisti (elokuva)

text: Spesialisti on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, jonka pääosissa ovat Sylvester Stallone, Sharon Stone ja Rod Steiger.


title: Spesialisti (elokuva)

text: May Munroe (Stone) haluaa kostaa mafialle isänsä kuoleman ja pyytää avuksi räjähdysaine-ekspertti Ray Quickia (Stallone). Yhdessä he taistelevat Miamin alamaailmaa vastaan.


title: Claude Morinière

text: Claude Morinière (s. 10. tammikuuta 1960 Saint-Raphaël, Var, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli pituushyppy.


title: Claude Morinière

text: Morinière sijoittui Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 pituushypyssä yhdeksänneksi tuloksella 751 cm. Karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 780 cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui yhdeksänneksi Grenoblessa 1981 tuloksella 757 cm, kahdeksanneksi Pireuksessa 1985 tuloksella 786 cm sekä 11:nneksi Budapestissa 1988 tuloksella 761 cm.


title: Claude Morinière

text: 177-senttinen ja 74-kiloinen Morinière voitti pituushypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuonna 1984 sekä hallissa vuosina 1981, 1985 ja 1988. Hän hyppäsi ennätyksensä 800 cm vuonna 1986.


title: Tom Robinson

text: Tom Robinson (s. 1. kesäkuuta 1950 Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen muusikko, basisti, lauluntekijä ja radiojuontaja, joka on voimakkaasti ottanut kantaa homoseksuaalien oikeuksien puolesta.


title: Tom Robinson

text: Hänen tunnetuin homoutta käsittelevä laulunsa lienee "Glad To Be Gay", jonka hän esitti omaa nimeään kantavan Tom Robinson Bandin kanssa. Hänen tuotoksensa War Baby sijoittui Britannian singelistalla kuudenneksi.


title: Tom Robinson

text: Tom Robinson syntyi Cambridgessä keskiluokkaiseen brittiperheeseen. Vanhempien lisäksi hänen perheeseensä kuuluivat kaksi veljeä ja sisar, jotka myös toimivat joko musiikin tai muun esittävän taiteen parissa.


title: Tom Robinson

text: Jo 13 vuoden ikäisenä Tom tajusi olevansa homoseksuaali, kun hän rakastui koulussa toiseen poikaan. Tuolloin seksi saman sukupuolen edustajan kanssa oli Britanniassa rikos, josta voitiin antaa vankeusrangaistus.


title: Saksan 73. jalkaväkidivisioona

text: Saksan 73. jalkaväkidivisioona () oli Saksan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa.


title: Saksan 73. jalkaväkidivisioona

text: Divisioona perustettiin 26. elokuuta 1939.


title: Saksan 73. jalkaväkidivisioona

text: Puolan valtauksen aikana divisioona oli Pohjoisen Armeijaryhmän reservinä. Itärintamalla divisioona oli heinäkuusta 1941 toukokuuhun 1944. Se jäi maaliskuussa 1944 mottiin Krimin niemimaalle, jossa se tuhoutui 8. toukokuuta.


title: Saksan 73. jalkaväkidivisioona

text: Pian tuhoutumisensa jälkeen divisioona perustettiin 16. kesäkuuta 1944 uudelleen Unkarissa ja se osallistui kesällä 1944 taisteluihin Prahassa ja Varsovassa, joissa se tuhoutui toisen kerran. Divisioonan nimellä perustettiin taisteluosasto, mutta se tuhoutui 1945 kolmannen kerran Danzigin ympäristössä.


title: Perttu Heimolainen

text: Bernhard (Perttu) Heimolainen () oli suomalainen tykistöupseeri ja eversti.


title: Perttu Heimolainen

text: Heimolainen kävi alemmat kouluasteensa Nuijamaalla ja Lappeenrannassa ja kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta reaalilyseosta vuonna 1914. Kadettikoulun hän kävi vuosina 1919–1921 ja Kenttätykistön Ampumakoulun vuonna 1922. Hän suoritti myös Teknillisen korkeakoulun Sotakorkeakouluun valmistavan kaksivuotisen kurssin ja Sotakorkeakoulun sotateknillisen osaston kaksivuotisen kurssin. Vuonna 1927 hän suoritti kieliopintomatkan Ranskaan.


title: Perttu Heimolainen

text: Heimolainen osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella. Luutnanttina hän toimi Aunuksen retkellä 1919 patterinkomentajana. Heimolainen palveli KTR 3:ssa nuorempana upseerina ja patterin päällikkönä 1921–1925. Taistelukoulussa hän opetti 1929–1932. Jyväskylän ja Mikkelin suojeluskuntapiirin yleisesikuntaupseerina hän toimi 1932–1934. Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin esikunnan päällikkönä hän oli 1934–1935. Puolustusministeriössä sotatalousosaston toimistoesiupseerina hän palveli 1935–1936.


title: Perttu Heimolainen

text: Heimolainen kuului suomalaisiin äärioikeistolaisiin aktivisteihin, jotka tukivat vuonna 1935 vapsiliikkeen Virossa suunnittelemaa vallankaappausta. Heimolainen hankki epäonnistuneeseen kaappaushankkeeseen tarkoitetut käsikranaatit ja dynamiitit sekä muitakin aseita. Juuri suomalaiset kranaatit johtivat myöhemmin viranomaiset Suomessa toimineen avustajaverkoston jäljille ja Heimolainen pidätettiin 17. joulukuuta 1935. Hän ilmiantoi kuulusteluissa muut osalliset. Tapaus katkaisi Heimolaisen upseerinuran. Suoritettuaan vankeustuomionsa hän ryhtyi 1936 Akateemisen Karjala-Seuran piirisihteeriksi.


title: Perttu Heimolainen

text: Heimolainen kutsuttiin talvisodan kynnyksellä palvelukseen reserviläisenä 9. lokakuuta 1939 ja hänet sijoitettiin Puolustusministeriön ampumatarvikeosastolle, mistä hänet komennettiin rintamalle 2. helmikuuta 1940 juuri perustetun Kenttätykistörykmentti 21:n komentajaksi. Sittemmin hän toimi 3. helmikuuta 1940 alkaen Vuosalmen taisteluissa 2. divisioonan tykistökomentajana sodan loppuun saakka.


title: Perttu Heimolainen

text: Heimolainen otettiin ylimääräisenä vakinaiseen palvelukseen talvisodan jälkeen ja hänet sijoitettiin 10. heinäkuuta 1940 alkaen komentajaksi 7. prikaatin patteristoon. Hänet siirrettiin 1. helmikuuta 1941 kurssinjohtajaksi Tykistökouluun.


title: Perttu Heimolainen

text: Jatkosodan alla Heimolainen määrättiin 18. kesäkuuta 1941 Kenttätykistörykmentti 15:n komentajaksi ja samalla 2. divisioonan tykistökomentajaksi ja hän toimi tässä tehtävässä koko sodan ajan.


title: Perttu Heimolainen

text: Jatkoodan jälkeen Heimolainen palveli KTR 3:ssa 1945–1947. Vuodesta 1947 eteenpäin hän opetti Sotakorkeakoulussa. Heimolainen oli Vapaussodan Invaliidien Liiton viimeinen puheenjohtaja 1983–1987. Järjestö lopetti toimintansa marraskuussa 1987 jolloin sen tehtävät luovutettiin Vapaussodan Invalidien Muistosäätiölle.


title: Perttu Heimolainen

text: vänrikki 1921, luutnantti 1922, kapteeni 1927, majuri 1934, everstiluutnantti 1941, eversti 1944


title: Norbert Brige

text: Norbert Brige (s. 9. tammikuuta 1964 Angres, Pas-de-Calais, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli pituushyppy.


title: Norbert Brige

text: Brige sijoittui Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 pituushypyssä kuudenneksi tuloksella 772 cm. Karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 781 cm. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hänen sijoituksensa oli viidestoista ja tuloksensa 782 cm. Hänen karsintahyppynsä pituus oli 796 cm, jolla hän ylitti karsintarajan yhdellä senttimetrillä. Soulin 1988 olympialaisissa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 797 cm. Karsinnassa hän oli yltänyt tulokseen 805 cm.


title: Norbert Brige

text: Sisäratojen MM-kilpailuissa 184-senttinen ja 72-kiloinen Brige ylti parhaimmillaan kuudenneksi Budapestissa 1989 tuloksella 791 cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi Liévinissä 1987 tuloksella 805 cm ja seitsemänneksi Haagissa 1989 tuloksella 780 cm.


title: Norbert Brige

text: Brige voitti pituushypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1985–1989 sekä hallissa vuosina 1986, 1987 ja 1989.


title: Daylight – paniikki tunnelissa

text: Daylight – paniikki tunnelissa on jännityselokuva vuodelta 1996. Pääosan näyttelee Sylvester Stallone.


title: Daylight – paniikki tunnelissa

text: Stallone esittää entistä palomiestä, joka sattuu paikalle tunnelin romahtaessa New Yorkissa, Brooklynissa. Entisten esimiesten estely-yrityksistä huolimatta hän lähtee pelastamaan loukkuun jääneitä ihmisiä, joihin kuuluu niin lapsiperheitä, vanhuksia kuin rikollisiakin.


title: Mikael Löfgren

text: Mikael Löfgren (s. 2. syyskuuta 1969 Torsbyn kunta, Ruotsi) on entinen ruotsalainen ampumahiihtäjä ja nykyinen valmentaja.


title: Mikael Löfgren

text: Löfgren saavutti Albertvillen olympialaisissa 1992 pronssia normaalimatkan (20 km) kilpailussa Jevgeni Redkinin ja Mark Kirchnerin jälkeen. Samoissa kilpailuissa hän hiihti ankkuriosuuden pronssia saaneessa Ruotsin viestijoukkueessa. Hän kilpaili kaikkiaan neljissä olympialaisissa.


title: Mikael Löfgren

text: Löfgren voitti ampumahiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 1992–1993 oltuaan edelliskaudella toinen. Maailmancupin osakilpailuissa hän oli parhaimmillaan toinen Anterselvan sprinttikilpailussa (10 km) kaudella 1992–1993 ja Holmenkollenin normaalimatkalla 1996. Kolmanneksi hän sijoittui Albertvillen olympiakilpailussa sekä Novosibirskin sprinttikilpailussa kaudella 1991–1992.


title: Mikael Löfgren

text: Löfgren on vuodesta 2008 toiminut Norjan ampumahiihtomaajoukkueen päävalmentajana. Aiemmin hän on valmentanut Yhdysvaltain maajoukkuetta ja Ruotsin juniorimaajoukkuetta.


title: Kritiikki (ainejärjestö)

text: Kritiikki Ry on Turun yliopiston kulttuurihistorian, Suomen historian ja yleisen historian opiskelijoiden ainejärjestö. Kritiikki ry ajaa opiskelijoiden etua yliopisto-organisaatiossa. Lisäksi se järjestää jäsenilleen monipuolista vapaa-ajan toimintaa ja julkaisee Kritiikki-lehteä. Kritiikki ry on Turun yliopiston ylioppilaskunnan (TYY) yhteisöjäsen sekä kansallisen Historian Opiskelijain Liiton (HOL ry) ja International Students of History Associationiin (ISHA) jäsen.


title: Kritiikki (ainejärjestö)

text: Keväällä 1958 turkulaiset historianopiskelijat perustivat itselleen oman yhdistyksen, nimeksi valittiin Kritiikki. Kritiikistä tuli rekisteröity yhdistys 30. tammikuuta 1967. Vuosijuhlia Kritiikki vietti ensimmäistä kertaa Hotelli Turussa 1967. Syksyn 1960 kokouksessa perustettiin yhdistyksen lehti, alkuperäiseltä nimeltään Ajan Hammas. Kritiikille saatiin 1964 oma (tosin muutaman muun ainejärjestön kanssa jaettu) toimisto, jonne perustettiin yhdistyksen kirjasto. Kritiikki järjesti alusta asti jäsenistölleen myös monenlaista liikunta- ja vapaa-ajantoimintaa sekä opinto-ohjausta. Kritiikki oli myös mukana perustamassa Historian Opiskelijain liittoa 1966.


title: Kritiikki (ainejärjestö)

text: Ajan hengen mukaisesti myös Kritiikki politisoitui 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. Kritiikki siirtyi alkuaikojensa keskustalais-liberaalista kannastaan sosiaalidemokraattisuuden kautta pidemmälle vasemmistolaisuuteen. Kritiikki ajoi monia opiskelijan asemaan vaikuttavia muutoksia, kuten yliopiston hallintauudistusta mies ja ääni -periaatteelle sekä opintotukijärjestelmän uudistusta. Vuonna 1977 Kritiikki julisti poliittisuuden pannaan. Yhdistyksen sitoutumattomuutta alettiin korostaa ja sen toiminta viihteellistyi. 1980-luvulla lanseerattiin myös kritiikkiläiset nykyään opiskelijoiden haalarimassasta erottava viitta. Internetin mahdollisuuksia Kritiikki alkoi hyödyntää luomalla ensimmäiset kotisivunsa 1997, nykyiset sivut ovat vuodelta 2005. 1980-luvulla otettu epäpoliittinen opiskelijoiden viihtyvyyteen ja edunvalvontaan painottunut linja on säilynyt nykypäivään asti.


title: Kritiikki (ainejärjestö)

text: Nykyään Kritiikin ja kriitikkiläiset löytää Rehtorinpellonkadulta, Yo-talosta. Siellä toimistotila on jaettu Kanta ry:n kanssa. Kritiikki on edelleenkin yksi aktiivisimmista ja suurimmista ainejärjestöistä. Se järjestää vuosittain neljät sitsit ja monet muut illanistujaiset. Kritiikkiläiset pääsevät osallistumaan myös muun muassa peli-iltoihin, viini-iltoihin ja leffailtoihin.


title: Prinssi Albertin vuoret

text: Prinssi Albertin vuoret on vuorijono Victorianmaassa, Etelämantereen itäosassa. Se on pohjois-eteläsuunnassa 370 kilometriä pitkä ja ulottuu Priestleystä Ferrariin. Vuoret ovat saaneet nimensä prinssi Albertin eli kuningatar Viktorian puolison mukaan. Sir James Clark Ross nimesi ne jo vuonna 1841, mutta britit kartoittivat niitä vasta 1900-luvun puolella. Yhdysvaltalaiset ja uusiseelantilaiset jatkoivat kartoitustyötä 1950- ja 1960-luvuilla.


title: John Cooper Clarke

text: John Cooper Clarke (s. 25. tammikuuta 1949) on englantilainen runoilija, joka on tullut tunnetuksi erityisesti energisistä runoesityksistään ja levyjulkaisuistaan 1970- ja 1980-luvuilla. Clarkea pidetään punk-runouden isähahmona ja yhtenä maailman suosituimmista runoesiintyjistä.


title: John Cooper Clarke

text: Clarke esiintyi uransa alkuaikoina samoissa konserteissa aktiivisesti muun muassa Sex Pistolsin ja The Clashin kanssa. Hän jäi syrjään julkisuudesta huumeongelmansa vuoksi 1980-luvun lopulla, mutta on myöhemmin palannut esiintymään, yleensä yksin. Hän on julkaissut yhteensä neljätoista runolevyä.


title: John Cooper Clarke

text: Clarke vieraili ensimmäistä kertaa Suomessa kesäkuussa 2011 Annikin runofestivaalilla Tampereella.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Wärtsilä Turun tehdas oli Turussa toiminut laivojen ja voimalaitosten dieselmoottoreita valmistanut tehdas. Tehdas suljettiin vuoden 2004 lopussa.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Moottorien valmistuksessa historia ulottuu 1800-luvulle jolloin paikalla sijainnut telakka, joka myöhemmin sai nimekseen Crichton-Vulcan, valmisti lisenssillä brittiläisiä höyrykoneita. Höyrykoneet valmistettiin telakalla rakennettavia laivoja varten. Viimeinen höyrykone valmistui 1959.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Samalla alueella sijainneet "Crichton", "Vulcan" ja "Andrée & Rosenqvist" (Andros) valmistivat hehkukupumoottoreita sekä veneisiin että paikallismoottoreiksi. Näistä Androksen ja Vulcanin tuotteet osoittautuivat menestyksekkäimmiksi.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Crichton-Vulcan siirtyi 1935 Wärtsilä-yhtymän haltuun. Telakan johtaja Allan Staffans allekirjoitti syyskuussa 1938 lisenssisopimuksen Friedrich Krupp Germaniawerft AG:n kanssa dieselmoottorien valmistuksesta. Ensimmäinen moottori valmistui 1941. Tätä pidetään yleisesti Wärtsilän dieselmoottorivalmistuksen alkuna. Moottoreita valmistui yhteensä kuitenkin vain kolme kappaletta.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Toisen maailmansodan jälkeen moottorivalmistus aloitettiin uudelleen. Wärtsilä solmi lisenssisopimuksen ruotsalaisen Nyqvist & Holmin-Nohabin kanssa vuonna 1951. Niitä käytettiin voimanlähteinä generaattoreissa.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Nohab ei sopinut kovin hyvin vaihteleviin kuormitusolosuhteisiin, ja vuonna 1954 aloitettiin oman moottorimallin kehittely suunnittelija W. Wahlstedtin johdolla. Samana vuonna Nohabin valmistus siirtyi Wärtsilän Vaasan tehtaalle. Myös Wahlstedt muutti Vaasaan ja vuonna 1957 valmistettiin Wärtsilän ensimmäisen oman moottorimallin, T-14:n, prototyyppi.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Vaasan tehtaan valmistaessa omia moottorimalleja Turun tehdas keskittyi valmistamaan lisensseillä suurikokoisempia keskinopeita dieseleitä sekä hidaskäyntisiä kaksitahtidieseleitä Wärtsilän telakoiden omaan käyttöön. Vuosien varrella tehtaassa valmistettiin seuraavia moottorimalleja.Vuonna 1986 Wärtsilä-konsernin rakenne muuttui siten että dieselmoottoreita valmistanut Wärtsilä Diesel erotettiin erilliseksi tytäryritykseksi. Telakat jatkoivat toimintaansa Wärtsilä Meriteollisuus -nimellä.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Vuonna 1987 esiteltiin täysin uusi moottorimalli, Wärtsilä 46, jota alettiin valmistaa Turun tehtaalla. Telakan vanha levyhalli muutettiin moottoritehtaaksi. 1990-luvun puolivälissä Wärtsilä oli aikeissa aloittaa myös maailman suurimman nelitahtimoottorin, Wärtsilä 64:n tuotannon Turun tehtaalla, mutta hankkeesta luovuttiin.


title: Wärtsilä Turun tehdas

text: Vuonna 2004 Wärtsilä ilmoitti sulkevansa Turun tehtaan ja siirtää W46:n tuotannon Triesteen, Italiaan. Tehtaan toiminta ajettiin alas saman vuoden loppuun mennessä, minkä jälkeen eräät alihankkijat jatkoivat moottorikomponenttien valmistusta samoissa tiloissa.


title: Korsakki

text: Korsakki eli arokettu ("Vulpes corsac") on pääosin Aasian aroilla elävä koiraeläin. Laji on melko pienikokoinen ja syö etenkin jyrsijöitä. Se on suosittu metsästyskohde, mutta ei ole uhanalainen.


title: Korsakki

text: Korsakki on 50–60 sentin pituinen ja 2,5–5 kilon painoinen. Sen häntä on 22–35 sentin pituinen ja hartiakorkeus on 30 senttiä. Se on hieman kettua pienempi, mutta sen jalat ovat pidemmät ja kuono lyhyempi. Korsakilla ei ole myskirauhasta. Korvat ovat suuret ja suippokärkiset. Turkki on tuuhea, ja sen sen väri vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Uusi kesäturkki on punertava, mutta talviturkissa on leveä hopeanvärinen rengas ennen tummaa karvankärkeä. Kokonaisväri on punaruskea, paikoin harmahtavan valkoinen. Alaleuka on valkoinen. Korsakin hampaat ovat pienet. Aisteista kuulo, näkö ja haju ovat erinomaiset.


title: Korsakki

text: Korsakkia tavataan Keski-Aasiassa ja Venäjän Euroopan puoleisessa osassa. Keski-Aasiassa se elää Turkmenistanin, Uzbekistanin, Tadžikistanin, Kazakstanin, Koillis-Iraniin, Afganistaniin, Tiibetin ja Etelä-Siperian alueella. Euroopan puolella sen levinneisyys ulottuu Samaran alueelle, Tatarstaniin ja Kaukasiaan ja joskus jopa Ukrainaan ja Azerbaidžaniin. Sitä tavataan erillisenä kantana myös Mongoliassa, Pohjois-Kiinassa ja Baikalin alueella Venäjällä. Suuret kannanvaihtelut ovat lajilla tavallisia: korsakit vaikuttavat joskus häviävän lähes tyystin joiltain alueilta, mutta ajan mittaan niiden määrä alkaa taas kasvaa.


title: Korsakki

text: Levinneisyysalueen eri osissa elävät korsakit jaetaan nykyisin kahteen alalajiin. Aiemman luokituksen mukaan alalajeja oli kolme.


title: Korsakki

text: Korsakin pääasiallista elinympäristöä ovat arot, puoliaavikot ja aavikot. Se karttaa vuoristoja, metsiä ja tiheitä pensaikkomaita. Se ei myöskään viihdy alueilla, joilla lumen syvyys nousee yli viidentoista sentin. Pohjoisessa elävät korsakit muuttavat talveksi etelämmäksi ja palaavat keväällä takaisin.


title: Korsakki

text: Korsakki on hyvin sosiaalinen laji. Se saalistaa pieninä ryhminä, jonka jäsenet elävät saman reviirin alueella ja samoissa koloissa. Näiden ryhmien uskotaan olevan perheitä. Korsakkien kolot eivät yleensä ole niiden itse kaivamia, vaan ne on vallattu esimerkiksi murmeleilta. Ketut saattavat kuitenkin laajentaa koloa hieman itsekin. Korsakit ovat kuitenkin paljolti kiertolaisia. Ne vaeltavat etenkin silloin, kun ruokaa on paljon. Korsakit ovat yöaktiivisia ja hyviä kiipeilijöitä.


title: Korsakki

text:
Korsakkien tärkeintä ravintoa ovat jyrsijät. Ne syövät myös paljon hyönteisiä, kuten heinäsirkkoja, ja jonkin verran piiskujäniksiä, lintuja, kasveja, liskoja ja sammakkoeläimiä. Korsakki pyydystää jyrsijän loikkaamalla ilmaan ja putoamalla sieltä saaliin kimppuun. Suuret korvat auttavat kuulemaan piilottelevan saaliin liikkeet ja paikantamaan sen.
Korsakkien kiima-aika on tammi-maaliskuussa. Kantoaika kestää 50–60 vuorokautta. Pentuja on kerrallaan tavallisesti 2–6, mutta joskus jopa 11. Ne painavat syntyessään 50-80 grammaa. Niitä imetetään ainakin kuukausi. Urokset saattavat osallistua pentujen hoitoon, mutta asiasta ei ole varmuutta. Uroksilla on kuitenkin keskinäisiä yhteenottoja lisääntymiskauden aikana.


title: Korsakki

text: Korsakkia on metsästetty paljon sen pehmeän, tuuhean ja lämpimän turkin vuoksi. Niitä metsästetään monenlaisin keinoin, kuten pesäkäytävien suulle viritettävien loukkujen ja silmukoiden avulla. Pyynnissä käytetään myös koiria, kesyjä maakotkia ja haukkoja. Metsästystä säännellään maakohtaisilla laeilla. Lajin pyynti on Venäjällä, Kazakstanissa ja Turkmenistanissa sallittua marras-maaliskuussa. Korsakit kesyyntyvät helposti ja olivat suosittuja lemmikkejä 1600-luvun Venäjällä. Niiden turkiksia myytiin Venäjällä 1800-luvulla ajoittain 40 000–50 000 kappaletta vuodessa. Korsakkien turkisten arvo ei kuitenkaan vastannut punaketun turkin arvoa, ja ne olivatkin usein vain sivuriistaa. Laji ei ankarasta pyynnistä huolimatta ole uhanalainen. Useimmilla alueilla korsakkien tilanne tunnetaan huonosti. Levinneisyysalueen länsiosassa kanta kasvaa ja levinneisyysalue laajenee. Paikoitellen metsästys ja maatalous ovat kuitenkin vähentäneet korsakkien määrää, mutta vaikutukset tunnetaan kuitenkin puutteellisesti. Laji elää monilla luonnonsuojelualueilla ja lisääntyy hyvin vankeudessa. Niiden ulkopuolella se on kuitenkin riistaeläin.


title: Jevgeni Redkin

text: Jevgeni Leonidovitš Redkin (, s. 2. helmikuuta 1970 Hanti-Mansijsk, Neuvostoliitto) on venäläissyntyinen entinen ampumahiihtäjä, joka edusti uransa aikana Neuvostoliittoa, IVYä ja Valko-Venäjää.


title: Jevgeni Redkin

text: Redkin voitti Albertvillen olympialaisissa 1992 kultaa normaalimatkan (20 km) kilpailussa. Hän selviytyi ilman sakkominuutteja ja kukisti toiseksi sijoittuneen, kolme ohilaukausta ampuneen Mark Kirchnerin 6,4 sekunnilla. Redkinin uran toiseksi paras maailmancup-sijoitus olympiavoiton jälkeen oli kolmastoista tila.


title: Halsuan Toivo

text: Halsuan Toivo on urheiluseura Keski-Pohjanmaalta Halsualta. Sen toimialaan kuuluvat lentopallo, pesäpallo, yleisurheilu, suunnistus ja kuntourheilu. Aiemmin seurassa on harrastettu myös jalkapalloa. Suurimmat meriitit ovat kuitenkin tulleet pesäpallosta, jossa seuran miesten joukkue on esiintynyt pääsarjatasollakin vuosina 1961 ja 1967, 1968 ja 1970. Joukkue saavutti 1968 kuusi voittoa ja kaksi tasapeliä, viimeisimmän Puna-Mustia vastaan Halsuan Käpylän kentällä juoksuin 19–19, mutta molemmat joukkueet olivat jo pudonneet pääsarjasta. Vuonna 1981 miesten joukkue selvisi pesäpallon Suomen Cupin loppuotteluun, mutta hävisi sen. Nykyään edustusjoukkueista pesäpallossa vastaa "Halsuan ja Vetelin Pesis" (HaVe), jolla on ollut sekä miesten että naisten ykköspesisjoukkue.


title: Halsuan Toivo

text: Vuoden lukkari:


title: Halsuan Toivo

text: Vuoden pesäpalloilija:


title: Ihmisoikeuksien päivä

text: Ihmisoikeuksien päivä on Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksien julistuksen 10. joulukuuta 1948 tapahtuneen hyväksymisen vuosipäivä. Sitä vietetään vuosittain 10. joulukuuta.


title: Ihmisoikeuksien päivä

text: Rahapaja painoi 2008 Suomen kahden euron juhlakolikon, jossa toisella puolella on kuvattuna muuri, jossa on sydämen muotoinen reikä.


title: Voikkaa

text: Voikkaa on Kouvolan kaupunginosa, joka käsittää taajaman entisen Kuusankosken kaupungin pohjoisosassa Kymijoen itäpuolella. Kaupunginosan alueella sijaitsi Voikkaan paperitehdas.


title: Kymintehdas (kaupunginosa)

text: Kymintehdas () on Kouvolan kaupunginosa. Kaupunginosa käsittää taajaman entisen Kuusankosken kaupungin eteläosassa Kuusankosken ja Kouvolan keskustojen välissä. Kaupunginosan alueella sijaitsee Kymintehdas, jota on nykyään kehitetty yritysalueeksi.


title: Portage la Prairie

text: Portage la Prairie on kaupunki eteläisessä Manitoban provinssissa, Kanadassa. Vuonna 2006 kaupungin väkiluku oli 12 728 ja kaupungin pinta-ala on 24,67 km². Ensimmäiset asukkaat saapuivat alueelle vuoden 1738 aikana, jolloin Pierre La Vérendrye rakennutti paikalle Fort La Reinen linnoituksen tehdäkseen tutkimusmatkoja syvemmälle erämaahan läntisessä Kanadassa, linnoituksesta muodostui myös tärkeä kauppapaikka turkiskauppiaille. Vuonna 1880 Portage perustettiin viralliseksi kyläksi ja vuonna 1907 se sai kaupunki oikeudet.


title: Portage la Prairie

text: Kaupunki sijaitsee noin 70 kilometriä länteen provinssin pääkaupungista Winnipegistä. Assiniboinejoki virtaa kaupungin eteläpuolella ja yhtyy Redjokeen Winnipegissä, ennen vuonna 1970 valmistunutta tulvakanavaa joki tuli kaupungin alueelle säännöllisesti useana keväänä.


title: Portage la Prairie

text: Kaupungin nimi tulee Ranskan kielisestä sanasta "portage" joka tarkoittaa kanootin kuljettamista kannaksen yli toiseen vesistöön. Tässä tapauksessa Assiniboinejoesta yli preerian Manitobajärveen.


title: Suomen Työnantajain Keskusliitto

text: Suomen Työnantajain Keskusliitto (lyhenne STK) oli työnantajajärjestö. Sen juuret olivat vuonna 1907 perustetussa Suomen Yleisessä Työnantajaliitossa, joka muutti nimensä Suomen Työnantajain Keskusliitoksi vuonna 1918.


title: Suomen Työnantajain Keskusliitto

text: Vuonna 1992 STK ja Teollisuuden Keskusliitto yhdistyivät, minkä tuloksena syntyi Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto (TT). Vuonna 2005 TT ja Palvelutyönantajat yhdistyivät muodostaen nykyisen Elinkeinoelämän keskusliiton.


title: Suomen Työnantajain Keskusliitto

text: STK:n toimitusjohtajina ovat toimineet:


title: Aaron Rodgers

text: Aaron Charles Rodgers (s. 2. joulukuuta 1983 Chico, Kalifornia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän edustaa NFL-seura Green Bay Packersia.


title: Aaron Rodgers

text: Ennen ammattilaisuraansa Rodgers edusti kaudet 2003 ja 2004 University of California, Berkeleyn yliopistojoukkuetta California Golden Bearsia. Hän pelasi Golden Bearsin riveissä kahden kauden aikana yhteensä 25 ottelua, joista 22 aloittavana pelinrakentajana, ja vuonna 2004 hänet nimettiin Pacific-10 Conferencen ensimmäiseen tähdistöön. Ennen Golden Bearsia Rodgers oli pelannut kauden 2002 Butte Collegen joukkueessa.


title: Aaron Rodgers

text: Rodgers sai NFL-varauksen huhtikuussa 2005, kun Green Bay Packers varasi hänet numerolla 24 NFL Draftin ensimmäisellä kierroksella. Hänestä tuli kautta aikain kahdeksas pelinrakentaja, jonka Packers on varannut ensimmäisellä kierroksella, ja joukkueen ensimmäinen ensimmäisellä kierroksella varattu pelinrakentaja sitten vuoden 1981. Hän teki joukkueen kanssa ammattilaissopimuksen elokuussa 2005. Brett Favre oli Packersin ykköspelinrakentaja vuodesta 1992 ja Rodgers oli hänen varamiehensä kaudet 2005–2007. Kaudella 2005 Rodgers pelasi kolmessa NFL:n runkosarjaottelussa ja kausilla 2006 ja 2007 molemmilla kahdessa ottelussa. 29. marraskuuta 2007, jolloin Packers kohtasi Dallas Cowboysin, hän antoi NFL-uransa ensimmäisen touchdown-syötön.


title: Aaron Rodgers

text: Maaliskuussa 2008 Brett Favre ilmoitti lopettavansa ammattilaisuransa ja Rodgers nostettiin Packersin ykköspelinrakentajaksi. Muutama kuukausi myöhemmin Favre pyörsi lopettamispäätöksensä, mutta joukkue piti päätöksensä antaa Rodgersille mahdollisuus aloittaa ykköspelinrakentajana ja Favre siirtyi elokuussa 2008 New York Jetsiin. Lokakuussa 2008 Rodgers teki Packersin kanssa jatkosopimuksen kauteen 2014.


title: Aaron Rodgers

text: Kaudella 2010, kolmannellaan Packersin ykköspelinrakentajana, Rodgers oli voittamassa Super Bowlia, kun Packers voitti mestaruusottelussa (Super Bowl XLV) Pittsburgh Steelersin. Hänet nimettiin ottelun arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän keräsi luvuin 31–25 päättyneessä ottelussa 304 syöttöjaardia, onnistui 24:ssä heitossa 39:stä ja syötti kolme touchdownia.


title: Mauno Kirjonen

text:
Mauno Ilmari Kirjonen (20. huhtikuuta 1916 Viipuri – 7. maaliskuuta 1999 Heinola) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja hävittäjä-ässä. Kirjonen saavutti jatkosodan aikana kaikkiaan 9 ¾ ilmavoittoa Fokker, Curtiss ja Messerschmitt -hävittäjäkoneilla.
Kirjonen sai lentäjäkoulutuksen Sotaohjaajakurssi 1:llä vuosina 1939–1941. Kirjonen sai lentomerkin ainoana lentosotamiehenä Suomen ilmavoimien historiassa 14. kesäkuuta 1941. Koulutuksen jälkeen hänet komennettiin korpraaliksi ylennettynä Lentolaivue 32:een 1. maaliskuuta 1941. Uttiin tukeutuneen, Fokker-kalustolla varustetun laivueen riveissä lentänyt Kirjonen saavutti ensimmäisen ilmavoittonsa 4. heinäkuuta 1941 ampuessaan toisen lentäjän kanssa venäläisen Petljakov Pe-2 -koneen alas Haminassa. Pudotuksesta kirjattiin Kirjoselle ½ ilmavoittoa. Kirjonen ylennettiin alikersantiksi 12. heinäkuuta 1941. Ensimmäiset ”kokonaiset” ilmavoittonsa Kirjonen saavutti Curtiss-koneella lentäen venäläisten hyökkäyksessä Uttiin 22. heinäkuuta 1941. Kirjonen oli yksi juuri ennen hyökkäystä koneensa ilmaan saaneista puolustajista. Hän pudotti kaksi viholliskonetta, toinen venäläiskoneista ampui kuitenkin juuri ennen tuhoutumistaan Kirjosen koneen tuleen, jolloin hän pelastautui laskuvarjolla Haukkajärveen.
Viisi ilmavoittoa saavuttanut Kirjonen ylennettiin kersantiksi 26. elokuuta 1941. Hän kävi Reserviupseerikoulun 28. helmikuuta–16. heinäkuuta 1942, palaten takaisin LeLv 32:een vänrikiksi ylennettynä. Kirjonen palveli yli vuoden ajan Koelaivueessa 21. joulukuuta 1942 alkaen, kunnes hänet siirrettiin perustamisvaiheessa olevaan, Messerschmitt-koneilla varustettuun Lentolaivue 34:ään 23. maaliskuuta 1943. Kirjosen ensimmäinen Messerschmitt-tyypillä saavutettu ilmavoitto oli 5. toukokuuta 1943 Haapasaaren lähistöllä alasammuttu Boston-torpedopommittaja. Maaliskuussa 1944 Kirjonen siirrettiin Hävittäjälentolaivue 30:een. Venäläisten suurhyökkäyksen alettua Karjalankannaksella, Kirjonen siirrettiin takaisin Hävittäjälentolaivue 34:ään 15. kesäkuuta 1944. Kirjonen ylennettiin luutnantiksi 6. heinäkuuta 1944, ylennyksen jälkeen seurasi siirto takaisin Hävittäjälentolaivue 30:een 5. elokuuta 1944. Hänet kotiutettiin 14. marraskuuta 1944. Siviiliammatiltaan Kirjonen oli insinööri.


title: Työterveyshuolto

text: Työterveyshuolto Suomessa on lakisääteistä toimintaa. Työnantajan on kustannuksellaan järjestettävä työntekijöille työterveyshuolto. Se voi olla joko pelkästään ennalta ehkäisevää ja sisältää terveystarkastuksia tai, kuten nykyään useimmiten, sisältää myös sairaanhoitoa.


title: Työterveyshuolto

text: Käytännössä työnantaja voi järjestää työterveyspalvelut kunnan terveyskeskuksen palveluna, tai se voi järjestää ne itse tai ostaa yksityiseltä palvelujentuottajalta. Yrittäjä voi halutessaan liittyä työterveyshuoltoon.


title: Työterveyshuolto

text: Työterveyshuollon ammattilaisia ovat työterveyshoitajat, työterveyslääkärit, työfysioterapeutit.


title: Työterveyshuolto

text: Työterveyslaitoksen professori Guy Ahosen mukaan työterveyshuollon tulisi olla ennalta ehkäisevää. Käytännössä kuitenkin sairauksien hoito korostuu, ja myös tehokkuus ja lyhytnäköinen kilpailuttaminen haittaavat työterveyshuoltoa. Ahosen mukaan liike-elämän palveluyritykset panostavat eniten työterveyshuoltoon, kun taas vähiten siihen satsataan liikennealalla ja kunnissa.


title: Maltanristi

text: Maltanristi eli Amalfin risti on kuvio, joka tunnetaan etenkin johanniittain ritarikunnan ("Pyhän Johanneksen hospitaalin sääntökunnan") sekä siihen läheisesti liittyvän Maltan ritarikunnan käyttämänä symbolina. Alkujaan 1000-luvulla se oli Etelä-Italiassa sijainneen pienen valtion, Amalfin, tunnus. Symboli on kahdeksankärkinen symmetrinen kuvio, jonka kahdeksan kärkeä ovat pareittain liittyneet tyvestään yhteen. Sen muoto perustuu ensimmäisen ristiretken aikaisiin risteihin.


title: Maltanristi

text: Maltanristi on vielä nykyäänkin käytössä Pyhän Johanneksen hospitaalin sääntökunnan tunnuksena, mutta myöhemmin se on otettu käyttöön myös useiden maiden kunniaritarikuntien merkeissä, muun muassa briteissä ja Ruotsissa. Maltanristi esiintyy heraldisena kuviona myös vaakunoissa, esimerkiksi Saksan Mecklenburg-Strelitzin piirikunnan vaakunassa ja Australian Queenslandin osavaltion lipussa.


title: Maltanristi

text: Maltalla maltanristi kuuluu kansallissymbolien joukkoon ja esiintyy maan kauppalaivaston lipussa sekä vuonna 2008 käyttöön otetuissa yhden ja kahden euron kolikoissa.


title: Gösta Theslöf

text: Carl Gustaf (Gösta) Theslöf () oli suomalainen kenraalimajuri ja itsenäisyysmies. Hän toimi vuoden 1905 suurlakon aikana Helsingin valkokaartin päällikkönä ja Suomen sisällissodan aikana 1918 valkoisen armeijan esikuntapäällikkönä.


title: Gösta Theslöf

text: Gösta Theslöf kuului viipurinsaksalaisen Thesleff-suvun lounaissuomalaiseen haaraan, joka kirjoittaa nimensä muodossa "Theslöf". Hänen vanhempansa olivat sotakomissaari Alexander Theslöf ja Lydia Malmberg. Hänen veljensä Georg Theslöf oli ulkoministeriön virkamies ja tunnettu sanomalehtimies.


title: Gösta Theslöf

text: Theslöf kävi Haminan kadettikoulun 1885–1892 ja palveli aliluutnanttina 4. Oulun tarkk’ampujapataljoonassa vuosina 1892–1893 sekä Rostovin 2. krenatöörirykmentissä Moskovassa 1893–1896. Hän kävi 1896–1899 Pietarissa Nikolain yleisesikunta-akatemian ja valmistui sieltä alikapteenina. Hän suoritti myös yliopistossa venäjän kielen ja kirjallisuuden tutkinnon ja valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi hän sai 1901 nimityksen Haminan kadettikoulun venäjänopettajaksi. Samana vuonna tapahtunut Suomen suuriruhtinaskunnan armeijan lakkauttaminen käänsi Theslöfin suhtautumisen Venäjän keisarikuntaan hyvin kielteiseksi. Kun kadettikoulun sotilasopetus lakkautettiin seuraavana vuonna, Theslöf erosi armeijasta ja hänet vapautettiin alikapteenin arvoisena. Sen jälkeen hän toimi Hangon ruotsalaisen yhteiskoulun venäjän kielen ja voimistelun opettajana 1903–1906 ja Hangon kansakoulujen tarkastajana 1904–1907.


title: Gösta Theslöf

text: Theslöf hankki ensimmäisen sortokauden aikana yhteyksiä aktivisteihin, jotka suunnittelivat aseellista toimintaa Venäjää vastaan. Vuonna 1904 hän tarjosi yhdessä Jonas Castrénin kanssa suomalaisten yhteistyötä Japanin asiamiehelle Motojiro Akashille. Vuoden 1905 suurlakon aikana Theslöf toimi Helsinkiin punakaartin vastapainoksi perustetun ylioppilaiden suojeluskaartin päällikkönä. Lakkoviikolla hän oli johtaa kaartinsa 6. marraskuuta 1905 aseelliseen yhteenottoon punakaartin kanssa, mutta tilanne laukesi viime hetkellä rauhanomaisesti. Suurlakon jälkeen valkokaarti lakkautettiin, jolloin Theslöf jäi syrjään julkisuudesta. Hän palasi Hankoon, jossa toimi 1906–1911 Suomen Yhdyspankin paikallisen konttorin johtajana sekä vuodesta 1906 ”toiminimi Karl Boström” -nimisen liikeyrityksen omistajana. Hangossa Theslöf meni 1907 naimisiin kunnallisneuvoksen tyttären Karin Korsmanin kanssa. Hän myös julkaisi 1910 ja 1911 kaksi ruotsinkielistä runokokoelmaa.


title: Gösta Theslöf

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua elokuussa 1914 Theslöf pidätettiin ja tuomittiin kuolemaan osallisuudestaan aktivistien maanalaiseen toimintaan. Hänen korkeissa asemissa olleet ystävänsä saivat kuitenkin tuomion lievennettyä karkotukseksi. Theslöf asui 1914–1917 maanpaossa Ruotsissa, jossa hän osallistui itsenäisyysaktivismia tukeneiden suomalaisten upseerien muodostaman niin sanotun sotilaskomitean toimintaan. Theslöf loi yhteyksiä myös Ruotsin sotilastiedusteluun ja osallistui vuonna 1917 Saksan yleisesikunnan kanssa käytyihin neuvotteluihin Suomeen lähetettävästä sotilaallisesta avusta. Suomen sisällissodan syttyessä vuoden 1918 alussa Theslöf oli edelleen Tukholmassa, jossa hänet nimettiin Suomen valkoisten ylipäällikön C. G. E. Mannerheimin edustajaksi Ruotsissa. Etappipäällikkönä Theslöf järjesti aseiden ja huoltotarvikkeiden kuljettamisen Ruotsista valkoisten päämajakaupunkiin Vaasaan. Hän seurasi pian itse perässä, jolloin hänet nimitettiin valkoisen armeijan yleisesikunnan päälliköksi everstin arvoisena. Hänellä oli keskeinen rooli valkoisten sodanjohdossa.


title: Gösta Theslöf

text: Sisällissodan loppuvaiheessa Theslöf ylennettiin kenraalimajuriksi ja hän toimi huhtikuun 1918 lopusta toukokuun loppuun Viaporin linnoituksen komendanttina ja Helsingin tilapäisenä sotilaskäskynhaltijana. Tällä tehtävällä oli melko vähäinen merkitys, sillä Helsinkiä pitivät tuolloin tosiasiassa hallussaan Saksan Itämeren divisioonan joukot eivätkä suomalaiset valkoiset. Theslöf erosi Suomen armeijasta pian ylipäällikkö Mannerheimin eron jälkeen ja palasi Ruotsiin. Mannerheimin tultua Suomen valtionhoitajaksi Theslöf palasi vuoden 1919 alussa Suomen armeijaan 2. divisioonan komentajaksi. Divisioonan joukot oli sijoitettu tuolloin epävakaalle rajavyöhykkeelle Karjalankannakselle ja myös Venäjän puolella rajaa ”Kirjasalon tasavallassa” toimineet inkeriläiset separatistijoukot alistettiin nimellisesti Theslöfille. Kun inkeriläispataljoonan komentaja Georg Elfvengren suoritti omavaltaisia operaatioita, Theslöf palautti hänet ruotuun katkaisemalla heinäkuussa 1919 pariksi viikoksi Kirjasalon huollon Suomesta. Myös Theslöf kannatti innokkaasti Suomen osallistumista Venäjän sisällissotaan. Kun Mannerheim hävisi presidentinvaalin kesällä 1919, Theslöf ymmärsi, että hyökkäys itään ei toteutuisi, joten hän erosi uudelleen armeijasta pian sen jälkeen. Hän vietti loppuelämänsä Tammisaaren saaristossa harrastaen puutarhanhoitoa.


title: Somaattinen harjoittelu

text: Somaattinen harjoittelu herättää ja vahvistaa kykyä tuntea ja korjata itseämme – ei vain automaattisesti – vaan myös tahdonalaisesti. Somatiikassa annetaan opetuksen kautta suuret mahdollisuudet löytää itsestään paranemiseen liittyviä voimavaroja. Perustana käytetään sensomotorista oppimista eli opitaan tuntemaan miten motoriikka kehossa toimii.


title: Somaattinen harjoittelu

text: Somatiikka on saanut jalansijaa terveydenhoidon maailmassa. Siksi on tärkeää, että sitä ei sotketa fysioterapiaan tai hierontamuotoihin, vaan se on erillinen osa-alue, jolla on omat periaatteensa. Tavoite on sama kuin monilla terveydenhoidon aloilla eli kohentaa ihmisen terveydentilaa, säilyttää riippumattomuus liikuntakykyä ylläpitäen. Jos liikkumiskyky on häiriintynyt, tavoitteena on korjata se ennalleen opettamalla ihminen hallitsemaan omaa soomaansa, omaa kehoaan.


title: Somaattinen harjoittelu

text: Somaattinen työskentely on vahvasti mielen läsnäoloa vaativaa kehollista harjoittelua. Siihen kuuluu hyvin tarkka aistimus omasta itsestä sekä tuntemus kehon toiminnan muuttumisesta, ei vain kaavamainen liikkeiden toisto mallin mukaan. Harjoittelu on prosessi, jonka myötä luovutaan virheellisistä liikemalleista ohjaajan avustamana.


title: Somaattinen harjoittelu

text: Somaattisen harjoittelun edut: Somaattisella harjoittelulla saavutetaan itsenäisen osaamisen harjoittelu. Siinä opitaan rakentamaan oman ruumiin tuntemusta ja sen käyttöä. Sen avulla riippuvuus ulkopuolisesta ohjauksesta vähenee ja saavutetaan itsenäinen ruumiinhallinnan. Samalla ulkoisten tekijöiden vaikutus toimintoihin pienenee, itsetuntemus kasvaa ja luottamus omaan tekemiseen paranee merkittävästi.


title: Somaattinen harjoittelu

text: Somaattisiin harjoitusmenetelmiin luetaan muun muassa pilates, method Putkisto, Feldenkrais-menetelmä, Alexander-tekniikka, Franklin-metodi sekä Somatics.


title: John Key

text: John Phillip Key (s. 9. elokuuta 1961 Auckland) on uusiseelantilainen poliitikko. Hän toimi Uuden-Seelannin pääministerinä 2008–2016. Key johti keskusta-oikeistolaista Kansallispuoluetta vuosina 2006–2016.


title: John Key

text: Key opiskeli Canterburyn yliopistossa laskentatointa ja valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi vuonna 1981. Lisäksi hän on käynyt Harvardin yliopiston johtamisen kursseja. Key työskenteli Merrill Lynchin Aasian toimiston johdossa Singaporessa vuodesta 1995. Politiikkaan hän lähti vuonna 2001 ja hänet valittiin parlamenttiin heinäkuussa 2002. Keystä tuli puolueen ja opposition johtaja marraskuussa 2006. Vuoden 2008 vaalien jälkeen hän muodosti hallituksen kolmen pienpuolueen tuella.


title: John Key

text: Keyn johtama hallitus järjesti kansanäänestyksen Uuden-Seelannin lipun vaihtamisesta. Uusiseelantilaiset päätyivät maaliskuussa 2016 päättyneessä äänestyksessä säilyttämään vanhan lippunsa. Key oli kannattanut lipun vaihtamista ja kansanäänestys herätti kritiikkiä maan oppositiossa sen hinnan takia.


title: John Key

text: Joulukuussa 2016 Key ilmoitti jättävänsä pääministerin tehtävänsä. Eroilmoitus tuli yllätyksenä, sillä Keyn oli arveltu lähtevän puoluejohtajana neljänsiin vaaleihinsa. Hän ei maininnut mitään suoraa syytä erolleen, mutta kertoi tehneensä henkilökohtaisia uhrauksia työnsä takia ja sen vaatineen veronsa perheeltä.


title: John Key

text: Key avioitui vaimonsa Bronaghin kanssa vuonna 1984. Heillä on kaksi lasta.


title: Vuoden 1917 yleislakko

text: Vuoden 1917 yleislakko oli Suomessa 14.–20. marraskuuta 1917 toteutettu yleislakko.


title: Vuoden 1917 yleislakko

text: Kun keisari oli luopunut vallasta helmikuun vallankumouksessa, oli epäselvää, kuka käytti korkeinta valtaa Suomessa eli vahvisti lait ja käytti nimitysvaltaa. Porvareiden näkemys oli, että korkein valta kuului toistaiseksi Venäjän väliaikaiselle hallitukselle. Suomen Sosialidemokraattisella Puolueella (SDP) oli eduskunnassa ehdoton enemmistö, ja heidän mukaansa kaikki valta ulko- ja sotapolitiikkaa lukuun ottamatta kuului eduskunnalle. Heinäkuussa 1917 eduskunta sääti valtalain, joka sai suosiota myös porvaripuolueista. Se otti korkeimman vallan SDP:n näkemyksen mukaisesti eduskunnalle. Väliaikaisen hallituksen pääministeriksi noussut Aleksandr Kerenski ei kuitenkaan hyväksynyt valtalakia vaan hajotti eduskunnan. Oikeiston ja vasemmiston koalitiosenaatti, Tokoin senaatti, hajosi elokuussa. Syyskuussa Kerenski nimitti sen tilalle porvarillisen Setälän senaatin. SDP:ssä alettiin käydä kiistaa, pitäisikö puoleen ajaa reformeja eduskunnan vai vallankumouksen kautta. Lokakuun eduskuntavaaleissa SDP sai 92 paikkaa eli menetti enemmistönsä. Puolue julkaisi 1. marraskuuta Me vaadimme -ohjelman, jossa se vaati laajoja reformeja, senaatin vaihtamista sosialistienemmistöiseen ja Venäjän kanssa tehtävää sopimusta, jolla valtalaki pantaisiin toimeen. Bolševikit nousivat Venäjällä valtaan lokakuun vallankumouksessa, joka gregoriaanisen kalenterin mukaan tapahtui 7. marraskuuta. 8. marraskuuta eduskunta hylkäsi SDP:n ohjelman. Venäjällä valtaan noussut Vladimir Lenin lähetti Suomen sosialisteille viestin: ”Nouskaa viipymättä ja ottakaa valta järjestäytyneen työväen käsiin.”


title: Vuoden 1917 yleislakko

text: Suomen yhteiskunta oli vuonna 1917 hajoamispisteessä. Syksyllä elintarvikepula paheni, hinnat nousivat, säännöstely tiukkeni, tuottajilta pakko-otettiin elintarvikkeita, työttömyys lisääntyi ja varsinaista nälkääkin esiintyi, etenkin kaupungeissa. Mellakat lisääntyivät, ja kun sotatila päättyi, lakoista tuli taas sallittuja. Suomessa oli vuonna 1917 noin 500 lakkoa. Ammatillinen järjestäytyminen ja työväen luokkatietoisuus lisääntyivät. Lakoista tuli entistä useammin väkivaltaisia. Punakaartit ja suojeluskunnat kilpailivat järjestyksen ylläpitämisestä. Ennen yleislakkoa ilmapiiriä oli kärjistänyt myös 7. marraskuuta tapahtuneet Mommilan veriteot. Kaiken kaikkiaan yhteiskunnallinen kahtiajako oli jyrkentynyt ja myös sosialistinen agitaatio lisäsi sitä.


title: Vuoden 1917 yleislakko

text: Työväestöllä oli pitkään ollut ongelminaan epävarmat työsuhteet, huonoiksi koetut palkat sekä yleinen köyhyys ja puute. Vuoden 1905 suurlakon myötä työväestön poliittinen valveutuneisuus lisääntyi ja ongelmia alettiin pitää yhteiskunnallisina ongelmina ja epäoikeudenmukaisina. SDP:n näkemykset, että omistava luokka riisti köyhää kansaa ja että työläisten oli joukkovoimallaan luotava sosialistinen ihanneyhteiskunta, olivat saaneet työväen piirissä suosiota. Kun SDP ei saanut ajamiaan reformejaan läpi eduskunnassa, puolue ja sen kannattajat radikalisoituivat.


title: Vuoden 1917 yleislakko

text: Yleislakko käytiin 14.–20. marraskuuta 1917. Se protestoi leipäpulan vuoksi ja pyrki painostamaan eduskuntaa. Varsinkin Etelä-Suomessa ja Helsingissä lakko oli punakaartien voimannäyttö. Se tuki lokakuun vallankumousta ja loi pohjaa Suomessa tapahtuvalle vallankumoukselle. Lakon aikana punakaartit saivat venäläisiltä sotilailta aseita.


title: Vuoden 1917 yleislakko

text: Punakaartit järjestäytyivät lakon aikana suojeluskuntia nopeammin etenkin Etelä-Suomessa, alueella, joka tuli sisällissodassa punaisten hallintaan. Lakon lopulla punakaarteja oli yli 300 ja niissä oli noin 50 000 henkilöä. Niiden kautta työväenliike oli lakon aikana käytännössä vallassa eteläisimmässä Suomessa, mukaan lukien Helsingissä. Punakaarteilla ja suojeluskunnilla oli lakon aikana yhteenottoja ja lakossa kuoli yli 20 henkilöä. Punakaartien vastapainoksi perustettiin suojeluskuntia, mutta lähinnä Karjalaan, Pohjanmaalle, Satakuntaan ja Savoon eli alueelle, joka tuli sisällissodassa valkoisten hallintaan. Hämeessä, Lounais-Suomessa ja Uudellamaalla suojeluskuntien toiminta taas tukahtui selvästi lakon aikana.


title: Vuoden 1917 yleislakko

text: Bolševikkien noustua valtaan Venäjällä SDP olikin nyt sitä mieltä, että vallansiirto Suomen eduskunnalle pitäisi tehdä yhteistyössä Venäjän hallituksen kanssa. Kun eduskunta päätti 16. marraskuuta siirtää hallitsijan vallan itselleen, SDP kuitenkin tuki päätöstä. Päätöksen jälkeen eduskunta toteutti SDP:n keskeisiä vaatimuksia: sääti kahdeksan tunnin työpäivän, uudisti kunnallislait ja määräsi kunnallisvaalit demokraattisiksi.


title: Andrius Kubilius

text: Andrius Kubilius (s. 8. joulukuuta 1956 Vilna) on liettualainen poliitikko. Hän toimi Liettuan pääministerinä vuosina 1999–2000 ja 2008–2012. Hän on johtanut Kotimaan liitto – Liettuan kristillisdemokraatit -puoluetta vuodesta 2003.


title: Andrius Kubilius

text: Kubilius opiskeli fysiikkaa Vilnan yliopistossa vuosina 1974–1979. Hän osallistui vuodesta 1988 Sąjūdis-kansanliikkeeseen, ja hänet valittiin Liettuan parlamenttiin ("Seimas") ensimmäisen kerran vuonna 1992. Sąjūdisin oikeistolaisesta, konservatiivisesta siivestä muodostui Vytautas Landsbergisin johtama Kotimaan liitto (Liettuan konservatiivit) -puolue, jonka jäsen Kubilius on ollut vuodesta 1993. Puolue suuntautui sittemmin kristillisdemokratiaan ja otti nykyisen nimensä vuonna 2008.


title: Andrius Kubilius

text: Lokakuun 2008 vaaleissa Kubilius johti Kotimaan liiton, Ylösnousemuksen puolueen ja Liberaalien liikkeen muodostaman oikeistoliittouman voittoon ja nousi pääministeriksi. Vuoden 2012 vaalien jälkeen oikeistopuolueet ovat olleet oppositiossa.


title: Georg Henrik Theslöf

text: Georg Henrik Theslöf () oli suomenruotsalainen sanomalehtimies, diplomaatti ja pakinoitsija. Hän toimi 1908–1914 Suomen Uutistoimiston päällikkönä, 1920–1926 Suomen ulkoasiainministeriön sanomalehtitoimiston päällikkönä, 1926–1950 lähetystösihteerinä Suomen Moskovan-lähetystössä ja 1927–1950 Hufvudstadsbladetin toimittajana. Hän sai 1921 lähetystöneuvoksen avonimen. Theslöf julkaisi 1920-luvulla useita humoristisia etikettioppaita. Pakinoitsijana ja kirjailijana hän käytti nimimerkkiä Brummell & Co.


title: Georg Henrik Theslöf

text: Theslöfin vanhemmat olivat sotakomissaari Alexander Theslöf ja Lydia Malmberg. Hänen veljensä Carl Gustav Theslöf oli Suomen sisällissodan aikana yleisesikunnan päällikkö. Theslöfin ja hänen puolisonsa Berta Karlssonin poika, prokuristi ja reservin vänrikki Bertel Theslöf (s. 1908), kaatui konekiväärijoukkueen johtajana talvisodassa Leipäsuon Kattilaojan kylässä helmikuussa 1940.


title: Jarmo Ahonen

text: Jarmo Ahonen (s. 22. elokuuta 1953) on fysioterapeutti, tietokirjailija, kouluttaja ja Pilates-opettaja. Hän on työskennellyt 32 vuotta Suomen Kansallisbaletin konsultoivana fysioterapeuttina. Lisäksi hän on toiminut Suomen Urheiluliiton (SUL) fysioterapeuttina 1977-1994 välisenä aikana ja Suomen olympiajoukkueen fysioterapeuttina seitsemissä kesäolympialaisissa alkaen Soulista vuonna 1988 Lontooseen vuonna 2012. Hän oli myös jäsenenä Suomen Olympiakomitean lääkintävaliokunnassa.


title: Jarmo Ahonen

text: Ahonen on Helsingin Lyseon Ressun lukion ylioppilas vuosimallia 1973, aloitti opiskelut California State University Fresnossa ja valmistui Helsingin IV Terveydenhoito-oppilaitoksesta fysioterapeutiksi vuonna 1976. Hän opiskeli Helsingissä Anna Ivakon ohjauksessa manuaalista terapiaa koko 1970-luvulla, Ruotsissa Eric Söderströmin oppilaana ja työtoverina Skövdessä ja Varbergissa yhteensä 4,5 vuoden ajan 1980-luvulla, Yhdysvalloissa Lynn Wallacen, Rue Tikkerin, Steven Subotnickin ja Dan Smithin ohjauksessa 1990-luvulla. Ahonen valmistui Pilates-ohjaajaksi San Franciscossa vuonna 1999 Peak Performance-oppilaitoksesta opettajanaan Jennifer Stacey ja A Body of Work-oppilaitoksesta Madeline Blackin oppilaana.


title: Jarmo Ahonen

text: Ammatillista opetusta Ahonen on harjoittanut fysioterapeuteille Stadia/Metropoliassa sekä nykyisin Somatic Studion fysioterapeuttien jatkokoulutuksessa ja Suomen Kuntoutuskouluttajien järjestämillä kursseilla. Hän on opettanut tanssioppilaita Suomen Kansallisoopperan balettioppilaitoksessa ja Teatterikorkeakoulun Tanssitaiteenlaitoksella noin 20 vuoden ajan.


title: Jarmo Ahonen

text: Ahonen on toiminut tennis-pelaajien Henri Kontisen, Emma Laineen, Robert Lindstedtin (Ruotsi), Jarkko Niemisen kehonhallinta- ja fysiikkavalmentajana.. Lisäksi hän on valmentanut purjehtija Sari Multalaa 12 vuotta yhdessä Joakim Wileniuksen ja Fredrik Lasseniuksen kanssa. Valmentaa nykyisin kolmiloikkaaja Essi Lindgreniä ja konsultoi keihäänheittäjien Oliver Helanderin ja Heidi Nokelaisen valmennuksessa.


title: Jarmo Ahonen

text: Ahonen on julkaissut kymmenkunta fysioterapian ja kehonhallinnan kirjaa. Lisäksi hän on tuottanut lukuisia artikkeleita suomalaisiin ja kansainvälisiin julkaisuihin. Viimeisin kirja "Liikkuva ihminen" syntyi yhteistyössä Marita Sandströmin kanssa ja ilmestyi vuonna 2011. Vapaana kirjoittajana syntyi runoteos "Ystävänä yksinäisyys vuonna 2018.


title: Jarmo Ahonen

text:
Ahosen aloitteesta perustettiin Dance Health Finland (DHF) vuonna 2000 parantamaan tanssijoiden terveyttä ja kouluttamaan terveydenhuollon ammattilaisia ymmärtämään tanssiin liittyviä terveydellisiä haasteita. Ahonen toimi yhdistyksen puheenjohtajana kuusi ensimmäistä vuotta. Sen jälkeen hän on ollut varapuheenjohtajana ja on edelleen hallituksen jäsen.
Ahonen on ollut vaikuttamassa myös tanssilääketieteen kansainväliseen kehitykseen. Hän on ollut 10 vuotta International Association for Dance Medicine and Science (IADMS) järjestön hallituksen jäsen ja kuusi vuotta varainhoitaja (treasurer).


title: Jarmo Ahonen

text: Jarmo Ahonen työskentelee Art Fysio Oy:ssä fysioterapeuttina ja toimitusjohtajana (www.artfysio.fi).


title: Ilmari Kaijala

text: Ilmari Fredrik Kaijala () oli suomalainen piirtäjä ja taidemaalari.


title: Ilmari Kaijala

text: Kaijala oli tunnettu ennen kaikkea piirtäjänä. Hän piirsi maisemapiirroksia sekä lempeän karikatyyrisiä henkilökuvia eri yhteiskuntaluokkien ihmisistä tiede- ja virkamiehistä aina Turun torikauppiaisiin ja vossikkakuskeihin saakka. Kaijala ryhtyi maalaamaan öljyväreillä vuoden 1912 tienoilla. Maalarina Kaijala sai vaikuttensa realismista ja jälki-impressionismista. Aiheet maalauksiinsa hän sai lähinnä luonnosta.


title: Ilmari Kaijala

text: Kaijala opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Elias Muukan ja Victor Westerholmin johdolla 1906–1910 sekä Pariisissa Académie Colarossissa 1913.


title: Ilmari Kaijala

text: Kaijala toimi piirustuksenopettajana eri oppikouluissa 1908–1943 sekä tilapäisenä opettajana Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Hän kuvitti myös Tuhkimus-pilalehteä ja Lucifer-joululehteä. Kaijalan vanhemmat olivat maanviljelijä Jooseppi Kaijala ja Johanna o.s. Heikanen.


title: Ilmari Kaijala

text: Kaijala vietti viimeisen elinvuotensa Rymättylässä ja jatkoi sielläkin piirtämistä ja maalaamista elämänsä loppuun saakka.


title: Resident Evil: Degeneration

text: Resident Evil: Degeneration (tunnetaan Japanissa nimellä "Biohazard: Degeneration") on "Resident Evil" -pelisarjaan perustuva animaatioelokuva. Toisin kuin edelliset "Resident Evil" -elokuvat, "Degeneration" jatkaa pelien tarinaa.


title: Resident Evil: Degeneration

text: Elokuvassa seurataan Leon S. Kennedyn ja Claire Redfieldin selviytymistä seitsemän vuotta Raccoon Cityn tapahtumien jälkeen Harvardvillen lentokentällä sekä WilPharma Corporationin tehtaassa.