title: Kaapo Murros

text: Murros joutui lähtemään Suomesta vuonna 1902 vastustettuaan laittomia asevelvollisuuskutsuntoja. Hän siirtyi Yhdysvaltoihin ja oli "Amerikan Päivälehden", "Siirtolaisen", "Työmiehen" ja "Soihdun" toimittajana 1902–1906. Murros palasi Suomeen 1906 ja oli sitten "Sosialisti"-lehden toimittajana Turussa 1906–1907, "Kansan lehden" päätoimittajana Tampereella 1907–1909 ja vielä "Sosialisti"-lehden päätoimittajana kahteen otteeseen 1907 ja 1910.


title: Kaapo Murros

text: Kansanedustajana ollessaan Murros alkoi opiskella oikeustiedettä, suoritti oikeustutkinnon 1913 ja sai varatuomarin arvon 1918. Murros toimi asianajajana Tampereella 1913–1922 ja Vilppulassa 1923–1928. Välillä hän ehti olla vuonna 1923 Tampereen raastuvanoikeuden vt. oikeusneuvosmiehenä ja Korpilahden piirin vt. nimismiehenä. Oltuaan Vilppulan piirin vt. nimismiehenä 1926–1927 Murros toimi viimeksi Tampereen kaupungin toisena kaupunginvoutina 1928–1942 aina eläkkeelle siirtymiseensä saakka.


title: Kaapo Murros

text: Murros oli SDP:n kansanedustajana 1910–1914 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli tutustunut Yhdysvalloissa asuessaan anarkosyndikalistiseen liikkeeseen ja hän esitti vuonna 1909 SDP:n Kotkan puoluekokouksessa että puolue siirtyisi anarkosyndikalistiselle linjalle. Tämä esitys ei saanut kuitenkaan kannatusta. Kansanedustajavuosiensa jälkeen Murros luopui vähitellen politiikanteosta.


title: Kaapo Murros

text: Kirjailijanuransa Murros aloitti jo 1899 Kalevala-aiheisella runoelmallaan "Marjatta: Neljä laulua". 1900-luvun alussa hän julkaisi useita poliittisaiheisia kirjoja ja hän oli myös vuoden verran Tampereen työväen teatterin johtajana 1909–1910. Myöhemmin 1930- ja 1940-luvulla Murros julkaisi muutaman näytelmän, runoja ja Tampereen historiaa käsitelleitä novellikokoelmia sekä tutkielmia. Murros oli perustamassa Tampere-Seura-nimistä kotiseutuyhdistystä 1937, ja hän toimi yhdistyksen julkaiseman "Tammerkoski"-lehden päätoimittajana 1938–1947.


title: Kaapo Murros

text: Murros käänsi suomeksi kuusi Jack Londonin romaania, Pjotr Kropotkinin teoksen "Taistelu leivästä" ja Karl Marxin ja Friedrich Engelsin Kommunistipuolueen Manifestin. Viimeksi hän suomensi 1939 Hermann Kauffmanin muistelmateoksen "Mieluisia muistoja Keski-Hämeestä" ja 1946 Pehr Adrian Gaddin vuonna 1789 julkaiseman tutkielman "Satakunnan kihlakuntain pohjoisosan taloudellisen kuvaamisen yritys".


title: Kaapo Murros

text: Kaapo Murros oli naimisissa vuodesta 1902 Fredrika Sofia Starkin kanssa.


title: Greatest Hits (Enrique Iglesias)

text: Greatest Hits on espanjalaislähtöisen laulajan Enrique Iglesiasin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 11. marraskuuta 2008. Se sisältää hänen tunnetuimpia englanninkielisiä kappaleitaan. Levyllä on myös kaksi ennen julkaisematonta kappaletta, duetot "Away" Sean Garrettin ja "Takin' Back My Love" Ciaran kanssa.


title: Greatest Hits (Enrique Iglesias)

text:
"Greatest Hits" on menestynyt parhaiten Isossa-Britanniassa, jossa se on myynyt yli 185 000 kappaletta nousten parhaimmillaan albumilistan kolmanneksi . Yhdysvalloissa albumia on myyty vain vajaat 13 000 kappaletta.
Albumin erikoispainoksen mukana on myös yhdeksän musiikkivideota ja kaksi konsertissa taltioitua kappaletta sisältävä DVD.


title: Inkluusio (kasvatustiede)

text: Inkluusio (inclusion) tai inklusiivinen kasvatus (inclusive education) viittaavat Yhdistyneiden Kansakuntien ja UNESCO:n piirissä kehitettyyn ajattelutapaan, jossa korostetaan kaikkien vammaisten henkilöiden oikeutta kuulua tavallisiin yhteisöihin sen sijaan, että heidät sijoitettaisiin omiin erillisiin palvelujärjestelmiinsä. Inkluusion käsite esiintyi ensimmäisen kerran YK:n ohjelmista Salamancan julistuksessa vuonna 1994. Siinä vaadittiin periaattessa kaikkien vammaisten henkilöiden oikeutta päästä opetuksen piiriin tavallisissa koululuokissa. Erityisluokkasijoitusten tuli olla vain "harvinainen poikkeus".


title: Inkluusio (kasvatustiede)

text: Inkluusion käsite tuli korvaamaan YK:n aikaisemmissa julistuksissa (esim. Standard Rules, 1993) käytettyjä ilmaisuja "täysi osallistuminen ja tasa-arvo" (full participation and equality) tai "täysi integraatio" (full integration). Uusi käsite omaksuttiin yhdysvaltalaiselta tieteelliseltä seuralta TASH , joka oli alkanut puhua inkluusiosta 1990-luvun alussa. Uuden käsitteen avulla haluttiin havainnollistaa keskeistä ajattelutavan muutosta. Integraation käsite oli kytkeytynyt ajatukseen porrasteisesta palvelujärjestelmästä, jossa vammaiset henkilöt pääsivät tavallisten palvelujen piiriin "mahdollisuuksien mukaan". Yhteisöön liittyminen eli integraatio oli riippuvaista henkilön vamman asteesta ja hänen kuntoutumisestaan. Inkluusio puolestaan merkitsi jokaisen henkilön suoraa osallistumista. Sen tekivät mahdolliseksi normaaliympäristöön tuodut yksilölliset tukitoimet.


title: Inkluusio (kasvatustiede)

text: Ensimmäinen suomalainen vammaispoliittinen "inklusiivinen" laki oli vuoden 1987 vammaispalvelulaki . Siinä todetaan, että "kunnan on huolehdittava siitä, että kunnan yleiset palvelut soveltuvat myös vammaiselle henkilölle".


title: Inkluusio (kasvatustiede)

text: Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD alkoi 1990-luvulla käyttää myös käsitettä inkluusio, kuitenkin muuttuneessa merkityksessä siten, että sana oli vain perinteisen integraatiokäsitteen synonyymi. Enimmäkseen näin ymmärrettynä inkluusion käsite on levinnyt myös suomalaiseen käyttöön. Inkluusiosta puhuttaessa on tarpeen aina tarkentaa, käytetäänkö OECD:n uudelleen määrittelemää vai alkuperäistä UNESCO:n käsitettä.


title: Topcon

text:
Topcon Corporation on vuonna 1932 perustettu japanilainen optiikka-alan konserni. Yritys aloitti sotilaskäyttöön tehdyn optiikan valmistajana, mutta siirtyi Japanin hävittyä toisen maailmansodan kuluttajamarkkinoille. Yritys oli tunnettu kameravalmistaja 1950-1980. Nykyään yritys on maailman johtavia ammattikäyttöön suunnatun optiikan valmistajista. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Tokiossa. Yhtiön pääjohtajana toimii vuonna 2018 Satoshi Hirano. Yritys tunnettiin aikaisemmin nimellä Tokyo Optical Co.
Yrityksen päätoimialat ovat


title: Topcon

text: Vuonna 2017 konsernilla oli yksiköitä 27 maailmassa, vuoden 2015 myynti oli ¥130 735 ja sillä oli 4 459 työntekijää.


title: Topcon

text: 1950-luvun puolestavälistä 1970-luvun puoleenväliin asti Topcon oli merkittävä kinofilmikoon järjestelmäkameroiden kehittäjä ja valmistaja. Yksi syy sen katoamiseen markkinoilta 1980-luvulle tultaessa oli pitäytyminen vanhentuneessa Exakta-bajonetissa, mikä vaikeutti objektiivien kehittämistä. Topcon esitteli ensimmäisen kinofilmipeilikameransa Topcon R:n jo vuonna 1957, pari vuotta ennen Nikonia ja Canonia. Vuosina 1963–1971 valmistettu Topcon RE Super oli maailman ensimmäinen tai toinen objektiivin läpi valoa mittaava kinofilmikamera. Sen liikkuva etsinpeili oli puoliläpäisevä, koska valoa mittaava CdS-verkko oli sijoitettu sen alapintaan. Topcon Uni oli maailman ensimmäinen keskussulkimella toteutettu peilikamera, jossa valo mitataan objektiivin läpi täydellä aukolla. Sen seuraajia olivat Topcon Unirex ja valotusautomatiikalla varustettu Unirex EE.


title: Kirovin tehdas

text: Kirovin tehdas () on vuonna 1801 perustettu suuri konetehdas Pietarissa.


title: Kirovin tehdas

text:
Tehtaan perusti Paavali I, joka 1801 määräsi Kronstadtin rautavalimon siirrettäväksi Retusaarelta Pietariin.
Tehdas valmisti alun perin kanuunankuulia. Vuonna 1868 sen osti insinööri Nikolai Putilov, joka alkoi tuottaa rautatiekiskoja. Saadakseen varoja vaunujen valmistamisen aloittamiseen hän järjesti yhtiön osakeyhtiöksi vuonna 1873.
Tämän jälkeen tehdas tunnettiin nimellä Putilovin tehdas. Ensimmäiset torpedoveneet rakennettiin 1887. Tehdas laajeni voimakkaasti 1890-luvun teollistumisen myötä, vuonna 1900 siellä oli 12 000 työntekijää. Ensimmäiset veturit valmistettiin vuonna 1894 ja vuodesta 1902 lähtien tehdas tuotti myös tykkejä Venäjän armeijalle. Ensimmäisen maailmansodan aikana se kasvoi suurimmaksi tykistön ammusten toimittajaksi.


title: Kirovin tehdas

text: Vuoteen 1917 mennessä Putilovin tehdas oli kasvanut Pietarin suurimmaksi tehtaaksi, ja siellä alkaneet lakot vaikuttivat merkittävästi helmikuun vallankumouksen syttymiseen. Lokakuun vallankumouksen jälkeen ja sen työläisten osallisuudesta siihen se nimettiin tämän kunniaksi "Punaisten putilovilaisten tehtaaksi". Se valmisti Neuvostoliiton ensimmäiset traktorit Fordson-Putilovetsit, jotka perustuivat Fordin Fordson malli F:ään.


title: Kirovin tehdas

text: Leningradin puoluejohtajan Sergei Kirovin vuoden 1934 salamurhan jälkeen yhtiö sai nimen Kirovin tehdas. Toisen maailmansodan aikana tehtaassa valmistettiin KV-panssarivaunuja. Vuonna 1954 valmistettiin ensimmäiset sentrifugit uraanin rikastamiseen ja vuonna 1957 kaasuturbiinit ydinkäyttöiseen Lenin-jäänmurtajaan.


title: Kirovin tehdas

text: Tehdas valmistaa edelleen Kirovets-traktoreita ja maatalouskalustoa.


title: Kirovin tehdas

text: Tehdas on palkittu kahdella Leninin kunniamerkillä, punalipun kunniamerkillä, työn kunniamerkillä, lokakuun vallankumouksen kunniamerkillä, kansojen ystävyyden kunniamerkillä sekä suuren isänmaallisen sodan 1. luokan kunniamerkillä.


title: Kaksi askia

text: Kaksi Askia on Suomen Syöpäjärjestöjen dokumenttielokuva riippuvuuden synnystä. Elokuvassa selvitetään riippuvuuden syntyä ja sitä miksi kukaan ylipäätänsä aloittaa tupakoinnin. Kaksi askia seuraavat kadunmiehiä ja valtakunnan virallista tupakoivaa idolia eli Ari Koivusta.


title: Raino Vehmas

text:
Raino Sakari Vehmas (6. huhtikuuta 1929 Helsinki – 5. elokuuta 1979 Tampere) oli suomalainen lehdistöopin professori ja Aamulehden päätoimittaja.
Vehmas tuli ylioppilaaksi Tyrvään yhteiskoulusta Vammalasta vuonna 1949 ja toimi Turun Sanomien kaupunki- ja ulkomaantoimittajana 1950–1961. Hän opiskeli työn ohella sosiologiaa Turun yliopistossa, valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1954, filosofian maisteriksi 1956, filosofian lisensiaatiksi 1958 sekä väitteli tohtoriksi 1961 aiheenaan Suomen romaniväestön ryhmäluonne ja akkulturoituminen.


title: Raino Vehmas

text: Vehmas oli Turun yliopiston tiedotussosiologian dosenttina 1963–1966. Hän toimi Yhteiskunnallisen korkeakoulun ja sittemmin Tampereen yliopiston lehdistö- ja tiedotusopin vt. professorina 1962–1964 ja professorina 1964–1971. Erottuaan virastaan 1971 hän siirtyi Aamulehden päätoimittajaksi.


title: Kolmannen ihmisen argumentti

text: Kolmannen ihmisen argumentti on Platonin ideaoppia vastaan suunnattu filosofinen argumentti, jonka Platon esitti itse dialogissaan "Parmenides", ja jota Aristoteles myöhemmin hyödynsi.


title: Kolmannen ihmisen argumentti

text: Platonin ideaoppi sitoutui seuraaviin periaatteisiin; tässä "F" on mikä tahansa idea (ominaisuus tms.):Kolmannen ihmisen argumentti osoittaa, että nämä periaatteet ovat keskenään ristiriitaisia, aina kun F:n idean toteuttaa useampi kuin yksi asia. Platon itse käytti argumentin esittämiseen suuruuden ideaa, Aristoteles puolestaan käytti esimerkkinä juuri ihmistä, mistä argumentti on saanut nimensä.


title: Kolmannen ihmisen argumentti

text: Seuraavassa käytetään esimerkkinä suuruuden ideaa; argumentti pätee kuitenkin mille tahansa idealle F:


title: Kolmannen ihmisen argumentti

text: Oletetaan aluksi, että on olemassa joukko suuria asioita, sanokaamme (A, B, C). Ykseys-moneudessa-periaatteen mukaisesti on olemassa suuruuden idea (sanokaamme, L1), johon osallistumalla A, B ja C ovat suuria. Itsestä-predikointi-periaatteen mukaisesti myös L1 on suuri.


title: Kolmannen ihmisen argumentti

text: Koska L1 on suuri, voimme lisätä sen joukkoon (A, B, C) ja muodostaa uuden joukon suuria asioita: (A, B, C, L1). Ykseys-moneudessa-periaatteen mukaisesti on olemassa suuruuden idea (sanokaamme, L2), johon osallistumalla A, B, C ja L1 ovat suuria. Tässä tapauksessa L1 on osallinen L2:sta, ja ei-osallinen-itsestään-periaatteen mukaisesti L1 ei ole identtinen L2:n kanssa. Näin on olemassa ainakin kaksi erillistä suuruuden ideaa, L1 ja L2. Tämä on ristiriidassa ainutkertaisuus-periaatteen kanssa, jonka mukaan on olemassa tasan yksi suuruuden idea.


title: Kolmannen ihmisen argumentti

text: Ongelma ei kuitenkaan lopu tähän. Itsestä-predikointi-periaatteen mukaisesti L2 on suuri, ja siksi L2 voidaan lisätä joukkoon (A, B, C, L1), jolloin syntyy uusi joukko suuria asioita: (A, B, C, L1, L2). Ykseys-moneudessa-periaatteen mukaisesti on olemassa suuruuden idea (sanokaamme, L3), johon osallistumalla A, B, C, L1 ja L2 ovat suuria. Tässä tapauksessa L1 ja L2 ovat kummatkin osallisia L3:sta, ja ei-osallinen-itsestä-periaatteen mukaisesti sen enempää L1 kuin L2:kaan ei ole identtinen L3:n kanssa. Näin on olemassa ainakin kolme suuruuden ideaa, L1, L2 ja L3.


title: Kolmannen ihmisen argumentti

text: On helppo nähdä, että tämän päättelyn toistaminen johtaa äärettömään regressioon; äärettömään hierarkiaan suuruuden ideoita, jossa jokainen idea on osallinen äärettömästä määrästä ideoita sen yläpuolella hierarkiassa. Platonin mukaan mikä tahansa mikä on osallinen moneudesta, on itse moneutta. Siksi jokainen idea ideoiden äärettömässä hierarkiassa on moneutta. Ristiriidattomuus- ja yksi/moni-periaatteiden mukaisesti seuraa, ettei mikään idea äärettömässä ideoiden hierarkiassa ole yksi. Tämä on ristiriidassa ykseys-periaatteen kanssa.


title: Kolmannen ihmisen argumentti

text: Jotkut tutkijat, kuten Gregory Vlastos, ovat nähneet kolmannen ihmisen argumentin osoituksena Platonin ”aidosta hämmennyksestä” ideaopin suhteen. Jotkut toiset tutkijat ovat katsoneet, että Platon on pyrkinyt siihen, että joku edellä esitetyistä periaatteista, joka saa aikaan äärettömän regression, hylättäisiin (joko ykseys-moneudessa-, itsestä-predikointi- tai ei-osallinen-itsestä-periaate). Ristiriidat voidaan kuitenkin välttää myös hylkäämällä ykseys tai ristiriidattomuus-periaatteet (ja samalla hyväksymällä ykseys-moneudessa-, itsestä-predikointi- ja ei-osallinen-itsestä-periaatteet). Joidenkin mielestä argumentti on mitätön, mikäli täydelliset ideat ovat olemassa ihmisen käsityskyvyn ulkopuolella, niin kuin Platon alun perin sanoi.


title: Pertti Pesonen

text: Pertti Pesonen (22. huhtikuuta 1930 Tampere – 29. tammikuuta 2005 Kangasala) oli suomalainen valtio-opin professori, vaaliasiantuntija ja Aamulehden päätoimittaja.


title: Pertti Pesonen

text: Pesonen toimi Tampereen yliopiston valtio-opin professorina 1966–1971 ja Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin professorina 1972–1979. Tämän jälkeen hän oli tamperelaisen Aamulehden vastaavana päätoimittajana vuoteen 1990 saakka.


title: Pertti Pesonen

text: Pesonen julkaisi useita äänestyskäyttäytymistä ja vaaleja koskevia tutkimuksia. Hän toimi myös Yleisradion vaaliohjelmien asiantuntijana.


title: Classical Quarterly

text: The Classical Quarterly on antiikintutkimukseen keskittynyt tiedejulkaisu, jota julkaisee Cambridge University Press. Sitä on julkaistu vuodesta 1907 lähtien.


title: Classical Quarterly

text: "The Classical Quarterly" julkaisee tieteellisiä artikkeleita ennen kaikkea historian, kirjallisuuden, kielitieteen ja filosofian aloilta. Julkaisu ilmestyy kahdesti vuodessa, touko- ja joulukuussa. Vuosikerrat 1-44 ilmestyivät vuosina 1907-1950, ja New Series -sarja alkaen vuosikerrasta 1 on ilmestynyt vuodesta 1951 alkaen.


title: Haistakaa paska koko valtiovalta

text: Haistakaa paska koko valtiovalta on Irwin Goodmanin esittämä protestikappale. Kappale valmistui vuonna 1976, ja se julkaistiin Goodmanin albumilla "Häirikkö", sekä singlenä. Kappaleen sävelsivät Paul Fagerlund ja Irwin Goodman. Sanoituksesta vastasi Vexi Salmi nimimerkillä Emil von Retee. Kappale joutui odotetusti radion soittokieltoon, mutta se vain lisäsi kappaleen kiinnostavuutta ja menestystä.


title: Haistakaa paska koko valtiovalta

text: Kappaleessa Irwin protestoi valtiovaltaa ja eritoten verottajaa, mikä liittyy kappaleen valmistumista edeltävänä vuonna tapahtuneeseen tapahtumaan, jossa verottaja ulosmittasi Irwinin ja hänen vaimonsa asunnostaan Tampereella.


title: Kohokoukku

text: Kohokoukku on kamppailulajeissa, erityisesti nyrkkeilyssä käytetty termi kaarevasta iskusta joka lyödään vastustajan leukaan. Kohokoukut ovat parhaimmillaan silloin kun vastustajaa lyödään lähietäisyydeltä.


title: Kohokoukku

text: Kohokoukkua lyödessä on yleensä suotavaa pysytellä vastustajan lähellä jotta tämä ei huomaa iskun olevan tulossa.


title: Kohokoukku

text: Kuuluisia kohokoukkua käyttäviä nyrkkeilijöitä: Joe Louis, Wilfredo Gómez, Julio César Chávez, Mike Tyson, Ruben Olivares ja Manny Pacquiao.


title: Sulfonamidit

text: Sulfonamidilla tarkoitetaan kemiassa funktionaalista ryhmää, jossa sulfonyyliryhmä on liittyneenä amiiniin -S(=O)-NH.


title: Sulfonamidit

text: Sulfonamideilla tarkoitetaan lääketieteessä bakteeri-infektioiden hoidossa käytettyjä sulfalääkkeitä. Sulfonamidit hidastavat bakteerien kasvua toimimalla niiden foolihapposynteesin estäjinä kilpailemalla p-aminobentsoehapon (PABA) kanssa. Sulfonamideja käytetään esimerkiksi virtsatieinfektioiden hoidossa.


title: Peek-a-Boo

text: Peek-a-Boo on nyrkkeilytyyli, jossa nyrkkeilijän kädet ovat kasvojen suojana. Nyrkkejä pidetään poskien tasolle ja käsivarret pidetään kiinni vartalossa. Vastustajaa kohti edetään ylävartaloaan heiluttaen. Tyyli tarjoaa ylimääräistä suojaa kasvoille ja helpottaa vastustajan iskemistä kasvoihin.


title: Peek-a-Boo

text: Tyylin kehitti nyrkkeilyvalmentaja ja manageri Cus D’Amato, joka opetti sen suojatilleen Floyd Pattersonille. Myöhemmin D'Amaton kouluttamista nyrkkeilijöistä myös Mike Tyson omaksui tyylin. Sekä Patterson että Tyson nousivat raskaansarjan maailmanmestareiksi.


title: Peek-a-Boo

text: Ennen Pattersonin maailmanmestaruutta tyyliä arvosteltiin, koska ei uskottu, että sitä käyttämällä nyrkkeilijä ei kykene aloittamaan sääntöjenmukaista hyökkäystä.


title: Illabiaali

text: Illabiaali kuvaa huuliaukon muotoa vokaalia äännettäessä. Illabiaalinen vokaali äännetään siten, että huuliaukko on lavea. Illabiaalin vastakohta on labiaali; siinä huuliaukko on pyöreä.


title: Illabiaali

text: Suomen kielessä illabiaaleja vokaaleja ovat i, e, a, ja ä.


title: Peter Eastgate

text: Peter Eastgate (s. 13. joulukuuta 1985) on tanskalainen Odensesta kotoisin olevan pokeriammattilainen, joka voitti vuoden 2008 World Series of Pokerin pääturnauksen. Eastgate voitti poikkeuksellisesti vasta marraskuussa 2008 loppuun pelatun turnauksen finaalissa venäläisen Ivan Demidovin ja ansaitsi ykköstilastaan 9 152 416 dollaria. Eastgatesta tuli 22-vuotiaana WSOP:n pääturnauksen kaikkien aikojen nuorin voittaja. Edellisen ennätyksen teki Phil Hellmuth 24-vuotiaana 19 vuotta aiemmin. Vuoden 2009 voittaja, 21-vuotias Joe Cada rikkoi Eastgaten ennätyksen.


title: Peter Eastgate

text: Eastgate selviytyi finaalipöytään Irish Poker Openissa vuonna 2007, jolloin hän sijoittui yhdeksänneksi voittaen 46 714 dollaria. Vuonna 2008 hän oli rahasijoilla kahdessa European Poker Tourin -turnauksessa (Kööpenhamina ja Lontoo).


title: Peter Eastgate

text: Vuonna 2009 Eastgate voitti tammikuussa PokerStars Caribbean Adventuren 4 800 dollarin sivuturnauksen ja ansaitsi 343 000 dollaria. Kesän WSOP:n pääturnauksessa hän oli 78.. Lokakuussa pelatussa EPT:n Lontoon osakilpailun pääturnauksessa Eastgate sijoittui toiseksi voittaen 530 000 puntaa.


title: Peter Eastgate

text: Eastgate esiintyi pokeriohjelma High Stakes Pokerin viidennellä tuotantokaudella.


title: Peter Eastgate

text: Tammikuussa 2010 Eastgaten pokeriuran turnausansiot ylittivät 10,6 miljoonaa dollaria.


title: Walter Wager

text: Walter Herman Wager (24. syyskuuta 1924 – 4. heinäkuuta 2004 New York) oli yhdysvaltalainen jännityskirjailija. Hänen romaaninsa "Puhelin" (1975) oli pohjana samannimiselle elokuvalle (1977). Romaanin "58 minuuttia" (1987) pohjalta tehtiin toimintaelokuva Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli (1990).


title: Lorna Fitzgerald

text: Lorna Katie Fitzgerald (s. 8. maaliskuuta 1996 Northampton, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä.


title: Lorna Fitzgerald

text: Hänet tunnetaan englantilaisesta saippuasarjasta "EastEnders", jossa hänen roolihahmo on Abi Branning (2006–). "EastEnders"-sarjan lisäksi hän on esiintynyt vuonna 2005 pienissä sivuosissa joissakin sarjoissa.


title: Lorna Fitzgerald

text: Lornalla on 16 ja 18-vuotiaat isosiskot. Hän harrastaa kitaran soittoa sekä uimista.


title: Anne Desclos

text: Anne Desclos (23. syyskuuta 1907 Charente-Maritime, Ranska – 27. huhtikuuta 1998 Corbeil-Essonnes, Île-de-France) oli ranskalainen journalisti ja kirjailija joka käytti salanimiä Dominique Aury ja Pauline Réage. Kääntäjänä Desclos ranskansi mm. T.S. Eliotin, Evelyn Waughin, F. Scott Fitzgeraldin ja Virginia Woolfin tuotantoa. Hän oli Gallimard-kustantamon julkaisukomitean (reading committee) ainoa naispuolinen jäsen. Hänellä oli Ranskan kunnialegioonan ritarin arvonimi.


title: Anne Desclos

text: Hän tuli julkisesti tunnetuksi sadomasokistisen klassikkoromaanin tekijänä paljastettuaan tekijyytensä 86-vuotiaana antamassaan haastattelussa. Dorothy Kaufmanin (2004) mukaan tekijän henkilöllisyys oli kuitenkin julkinen salaisuus jo 1960-luvun Pariisissa: kun Desclos ja Jean Paulhan kättelivät Charles de Gaullea tämän järjestämällä vastaanotolla, De Gaulle huomautti Desclosille tietävänsä hänet O:n tarinan tekijäksi. Kaufmanin mukaan Desclos ei myöntänyt eikä kieltänyt asiaa.


title: Anne Desclos

text: Desclos osallistui toisen maailmansodan aikana Ranskan vastarintaliikkeeseen, oli mukana maanalaisten julkaisujen tekemisessä ja jakelussa. Hän omaksui Dominique Aury -nimen suojellakseen perhettään.


title: Anne Desclos

text:
Hän oli naimisissa Raymond d'Argilan kanssa ja erosi. Hänellä oli poika Phillipe. Keski-iässä Desclos rakastui esimieheensä Jean Paulhaniin.
Desclos otti haasteena rakastajansa Paulhanin lausuman, että naiset eivät osaa kirjoittaa eroottisia romaaneja, ja sen tuloksena oli "O:n tarina". Carmela Ciurarun (2011) tulkinnan mukaan hän pelkäsi menettävänsä Paulhanin rakkauden ja kirjoitti O:n tarinan "ainutlaatuiseksi rakkauskirjeeksi". Tämä ajatus esiintyy Paulhanin kirjoittaman esipuheen väliotsikoissa ""Päättäväinen kuin kirje"" ja ""Kiintoisa rakkauskirje"".


title: Power!!

text: Power!! on Shizuru Seinon luoma manga. Sen päähenkilö, Kyo Aizawa -niminen tyttö aloittaa lukion pojaksi pukeutuneena, että hän pääsisi lukion poikien koripallojoukkueeseen isänsä tahdosta. Suomeksi Powerin kaikki kymmenen osaa ilmestyivät vuosina 2008 - 2009 Egmontin julkaisemina.


title: Power!!

text: Kyo Aizawa on tyttö jonka isä on hulluna koripalloon. Hänen unelmansa oli päästä pelaamaan NBA:han, mutta vammansa takia hän ei voinut. Niinpä kun he muuttivat, hän maanitteli tyttärensä, Kyon, Seisyun lukioon, jokä on kuuluisa kahdesta asiasta: söpöistä tyttöjen koulupuvuista, sekä poikien nopeasta ja hurjasta koripallojoukkueesta. kun Kyo sai univormunsa, hän oli järkyttynyt havaittuaan ettei ollutkaan saanut tyttöjen söpöa koulupukua vaan poikien univormun. Vasta sitten hän tajusi isänsä suunnitelman, saada Kyo poikana pelaamaan huippuluokan koripallojoukkueeseen.


title: Power!!

text: Sen sijaan että tarina keskittyisi koripalloon, se keskittyy suurimmaksi osaksi Kyoon ja siihen miten han alkaa pikkuhiljaa pitää huonetoveristaan Chiharu Eniwasta. Vaikka Kyo yrittää pitää oikean identiteettinsä salassa, Chiharu lopulta saa selville totuuden.


title: Diarra

text: Diarra on länsiafrikkalainen sukunimi, joka viittaa seuraaviin henkilöihin:Muita merkityksiä


title: Sulfonyyli

text: Sulfonyyli on orgaanisessa kemiassa funktionaalinen ryhmä, joka on peräisin sulfonihaposta kun siitä on poistettu hydroksyyliryhmä. Sulfonyyliryhmän yleinen kaava voidaan kirjoittaa: R-S(=O)-R'. Sulfonyyliryhmien nimet muodostetaan -syyli-päätteellä, kuten esimerkiksi tosyylikloridissa (p-tolueenisulfonyylikloridi, CHCHSOCl) tai mesyylikloridissa (metyylisulfonyylikloridi, CHSOCl).


title: Sulfonihappo

text: Sulfonihappo on pysymätön happo, jonka kaava on H-S(=O)-OH. Sulfonihappo muuttuu nopeasti toiseksi tautomeerikseen, pysyväksi rikkihapokkeeksi HO-S(=O)-OH. Sulfonihapon orgaaniset johdokset, joissa rikin vetyatomi on korvautunut orgaanisella ryhmällä R, ovat pysyviä. Orgaanisten sulfonihappojen yleinen kaava on "R"-S(=O)-OH. Termiä sulfonaatti käytetään sulfonihapon estereistä, "R"-S(=O)-O"R" ja ioneista, joiden yleinen rakenne on "R"-S(=O)-O, missä "R" on jokin orgaaninen ryhmä.


title: Wilkes-Barre/Scranton Penguins

text: Wilkes-Barre/Scranton Penguins on yhdysvaltalainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa AHL-liigaa. Wilkes-Barre/Scranton Penguins on NHL-seura Pittsburgh Penguinsin farmijoukkue. Se pelaa kotiottelunsa Mohegan Sun Arena at Casey Plazalla Wilkes-Barressa, Pennsylvaniassa.


title: Wilkes-Barre/Scranton Penguins

text: Suomalaisista Janne Pesonen pelasi kaudella 2008–2009 joukkueessa.


title: Wilkes-Barre/Scranton Penguins

text: Wilkes-Barre/Scranton Penguins on aiemmin tunnettu nimillä Halifax Citadels (1988–1993) sekä Cornwall Aces (1993–1996).


title: Wilkes-Barre/Scranton Penguins

text: "(Tilanne 26. tammikuuta 2019)"


title: Nina Otkalenko

text: Nina Otkalenko (o.s. Pletnjeva, 23. toukokuuta 1928 Kursk – 13. toukokuuta 2015) oli neuvostoliittolainen keskimatkojen juoksija. Hän oli 1950-luvun alkupuoliskolla maailman paras juoksija naisten 800 metrillä, joka ei tuolloin vielä kuulunut olympialaisten ohjelmaan.


title: Nina Otkalenko

text: Otkalenko aloitti juoksu-uransa vuonna 1950 ja sivusi jo seuraavana vuonna 800 metrin maailmanennätystä 2.12,0. Seuraavina neljänä vuotena hän paransi ennätystä: 2.08,5 vuonna 1952, 2.07,3 vuonna 1953, 2.06,6 vuonna 1954 ja lopuksi 2.05,0 syyskuussa 1955. Hänen viimeinen maailmanennätyksensä pysyi voimassa lähes viisi vuotta.


title: Nina Otkalenko

text: Naisten 800 metrin juoksu ei kuulunut olympialaisten ohjelmaan vielä 1950-luvulla. EM-kilpailujenkin ohjelmaan se tuli mukaan vasta Bernin kisoissa 1954. Otkalenko voitti siellä kultaa ajalla 2.08,8.


title: Nina Otkalenko

text: Otkalenko alitti 800 metrillä kahden minuutin ja kymmenen sekunnin rajan kymmenenä peräkkäisenä vuonna. Hänen ennätyksensä 400 metrillä oli 55,0 s. Heinäkuussa 1954 hän juoksi 400 metrillä epävirallisen maailmanennätyksen 55,5 s.


title: Plektrudis

text: Plektrudis ("Plectrude", k. 717) oli frankkien valtakunnan major domuksen Pipin Heristalilaisen vaimo.


title: Plektrudis

text: Plektrudiksen huomattavat myötäjäiset auttoivat Pipiniä rahoittamaan hänen Neustriaa vastaan käymäänsä sotaa. Heidän poikansa Drogo ja Grimoald kuolivat molemmat ennen isäänsä, ja Plektrudis sai vakuutettua miehensä valitsemaan Grimoaldin aviottoman pojan Teudoaldin perijäkseen. Kun Pipin kuoli vuonna 714, Plektrudis vangitutti Kölnissä Pipinin aviottoman pojan Kaarle Martelin, jotta tämä ei pyrkisi valtaan.


title: Plektrudis

text: Vuonna 716 Neustrian kuningas Kilperik II ja hänen major domuksensa Ragenfrid löivät vankeudesta paenneen Kaarlen ja kukistivat sen jälkeen Kölnissä Plektrudiksen, jonka oli tunnustettava Kilperikin asema kaikkien frankkien kuninkaana ja Ragenfridin asema hänen major domuksenaan. Kaarle Martel onnistui kuitenkin palaamaan ja voittamaan Kilperikin ja Ragenfridin joukot. Sen jälkeen Kaarle selvitti välinsä Plektrudiksen kanssa. Plektrudis kuoli myöhemmin samana vuonna, ja hänet haudattiin Kölniin.


title: Silmänräpäys

text: Silmänräpäys () on yhdysvaltalaisen kirjailija Ted Dekkerin romaani. Se julkaistiin englanniksi tammikuussa 2003 ja suomeksi kristillisen Päivän kustantamana myöhemmin samana vuonna.


title: Silmänräpäys

text: Äärimmäisen älykäs opiskelija Seth Border huomaa omaavansa uskomattoman kyvyn: hän alkaa nähdä monia mahdollisia tulevaisuudenkuvia vain muutamissa sekunneissa, ja tällä tavoin hän voi valita monesta tulevaisuudesta parhaan. Samaan aikaan saudiprinsessa Miriam pakenee pakkoavioliittoa Yhdysvaltoihin. Siellä Miriam törmää Sethiin, joka pelastaa hänet takaa-ajajiltaan. Tunteet ja vakaumukset joutuvat koetukselle seikkailussa, jossa molempien henki on vaarassa.


title: Trooppi (filosofia)

text: Trooppi eli yksilöominaisuus tarkoittaa ontologiassa partikulaarista eli yksittäistä ominaisuuden ilmentymää. Termiä on käytetty myös historianfilosofiassa diskurssityyleistä. Termi ”trooppi” (, ”käännös”, ”muunnos”) on alun perin peräisin retoriikasta, jossa se tarkoittaa sanaleikin sisältävää kielikuvaa. Filosofiassa käytetyt tekniset merkitykset eivät aina vastaa termin alkuperää.


title: Trooppi (filosofia)

text: Ontologiassa troopilla tarkoitetaan ominaisuuden partikulaarista ilmentymää. Esimerkkejä troopeista ovat yksittäisen lehden vihreys (juuri se tietty vihreän sävy, joka kyseisellä lehdellä on) ja Sokrateen viisaus (juuri se tietty viisaus, joka on juuri Sokrateella).


title: Trooppi (filosofia)

text: Trooppiteorioita on useita erilaisia. Ne kaikki ovat ratkaisuja universaalien ongelmaan. Ongelmassa keskeisellä sijalla on sen määrittäminen, kuinka kaksi erillistä esiintymää voivat olla samaa tyyppiä. Kuinka erilaiset oliot voivat olla samaa jossakin määrin, kuten jonkin niiden ominaisuuden suhteen? Esimerkiksi, kuinka kuusi erillistä vihreää oliota voivat olla samanlaisia suhteessa niiden väriin?


title: Trooppi (filosofia)

text: Ongelmaan tarjotut ratkaisut ovat usein olleet joko realismin tai nominalismin muunnelmia. Sekä perinteisessä realismissa että nominalismissa ominaisuudet on käsitetty universaaleiksi, ja näkökulmien ero on ollut siinä, miten universaalien olemassaoloon suhtaudutaan. Realismin mukaan universaaleilla on itsenäinen olemassaolo, nominalismin mukaan niitä ei puolestaan ole olemassa.


title: Trooppi (filosofia)

text: Trooppiteorioiden ratkaisu poikkeaa perinteisestä realismista siinä, ettei ominaisuuksia pidetäkään universaaleina, vaan partikulaareina, samoin kuin ne oliot joille ominaisuudet kuuluvat ovat myös partikulaareja. Trooppiteorioiden mukaan universaalit ovat tarpeettomia. Näin ne ovat nominalismin muunnelmia.


title: Trooppi (filosofia)

text: Muun muassa Keith Campbell ja Michael LaBossiere ovat hylänneet universaalit ja omaksuneet trooppiteorian. Trooppi on ominaisuus, joka voi olla vain yhdessä paikassa kunakin hetkenä, päinvastoin kuin universaalit ominaisuudet, jotka voivat toteutua monissa paikoissa samaan aikaan.


title: Trooppi (filosofia)

text: Trooppiteoriat ovat selittäneet eri tavalla, kuinka kaksi esiintymää (yksilöllistä ilmentymää) voivat olla samaa tyyppiä. Locken trooppiteoriassa tunnistettava ykseys moneudessa palautuu toisiaan täydellisesti muistuttavien trooppien samankaltaisuusluokiksi, Stoutin trooppiteoriassa ykseys moneudessa on puolestaan seurausta trooppien täydellisestä samankaltaisuudesta. Esimerkiksi, jos kuusi eri oliota ovat kaikki vihreitä, jokaisella on oma erillinen vihreyden trooppi. Jokainen vihreyden trooppi on erillinen entiteetti, mutta troopit muistuttavat toisiaan, ja ne luetaan kaikki vihreiksi tämän yhdenkaltaisuuden perusteella.


title: Trooppi (filosofia)

text: Termin käyttö tässä merkityksessä on peräisin D. C. Williamsilta (1953). Williamsin mukaan hänen teoriansa on lähellä George Stoutin teoriaa abstrakteista partikulaareista. Stoutin teoriaa voidaan pitää käytännössä trooppiteoriana, vaikka hän ei vielä käyttänytkään tätä nimeä.


title: Trooppi (filosofia)

text: Termiä trooppi on käytetty myös historianfilosofiassa, muun muassa Hayden White teoksessa "Metahistory" (1973). Troopit ymmärretään yleensä diskurssityyleiksi, jotka ovat historioitsijan suorittaman historiankirjoituksen taustalla, ja jotka historiantutkijan tulee ottaa huomioon (”kerronnallisesti hahmotettu historiantutkimus”). White tunnisti seuraavat troopit: metafora, metonyymi, synekdokee ja ironia.


title: Sulfonit

text: Sulfoni on kemiallinen yhdiste, joka sisältää kahteen hiiliatomiin liittyneen sulfonyyliryhmän. Sulfonin yleinen rakenne on R-S(=O)(=O)-R', missä R ja R' ovat orgaanisia ryhmiä. Sulfideja käytetään usein sulfonien lähtöaineina, jolloin orgaanisen hapetusreaktion seurauksena muodostuu välituotteena sulfoksideja. Hapettimena voidaan käyttää vetyperoksidia, joko metallikatalyyttien läsnä ollessa tai ilman tai m-klooriperbentsoehappoa.Esimerkiksi dimetyylisulfidi hapettuu dimetyylisulfoksidiksi ja edelleen metyylisulfonyylimetaaniksi eli dimetyylisulfoniksi.


title: Sulfonit

text: Sulfoneita on käytetty lääkkeinä etenkin bakteereita vastaan tuberkuloosi- ja lepratapauksissa. tärkein lepralääke on dapsoni, jota vastaan tosin voi tulla vastustuskykyä basillin taholta.


title: Sulfonit

text: Tuberkuloosia vastaan sulfoneja on käytetty menestyksellä etenkin yhdistelminä, jolloin on käytetty yhdessä etenkin isoniatsidia, etambutolia, rifampisiinia ja para-aminosalyylia.


title: Maria Itkina

text: Maria Itkina (s. 3. helmikuuta 1932 Smolensk) on entinen neuvostoliittolainen pikajuoksija. Hän oli 1950-luvun lopussa ja 1960-luvun alussa maailman paras juoksija naisten 400 metrillä, joka ei tuolloin vielä kuulunut olympialaisten ohjelmaan.


title: Maria Itkina

text: Itkina osallistui arvokisoihin ensimmäisen kerran Bernin EM-kilpailuissa 1954. Tuolloin hän voitti kultaa 200 metrillä ajalla 24,3 ja 4 × 100 metrin viestissä ajalla 45,8. Melbournen 1956 olympialaisissa hän oli mukana viestijoukkueessa, joka sijoittui neljänneksi ajalla 45,6.


title: Maria Itkina

text: Vuonna 1957 Kansainvälinen yleisurheiluliitto alkoi noteerata virallisesti naisten 400 metrin juoksun maailmanennätystä. Itkina paransi ME-tulosta tuona vuonna kahdesti, ensin Minskissä aikaan 54,0 ja kuukausi myöhemmin Moskovassa aikaan 53,6. Laji tuli vuonna 1958 EM-kilpailujen ohjelmaan ja Tukholman EM-kilpailuissa Itkina voitti sen ensimmäisen Euroopan mestaruuden ajalla 53,7. Lisäksi hän sai 200 metrillä pronssia ajalla 24,3. Vuonna 1959 hän paransi Krasnodarissa maailmanennätyksen aikaan 53,4. Rooman 1960 olympialaisissa hänen saaliinaan oli kolme neljättä sijaa: 100 metrillä (11,4), 200 metrillä (24,7) ja 4 × 100 metrillä (45,2).


title: Maria Itkina

text: Belgradin EM-kilpailuissa 1962 Itkina voitti toistamiseen 400 metrin Euroopan mestaruuden ja sivusi samalla maailmanennätystään 53,4. Tokion 1964 olympialaisissa laji oli vihdoin myös olympiaohjelmassa mutta Itkina jäi loppukilpailussa viidenneksi ajalla 54,6. Vuonna 1965 hän paransi ennätyksensä aikaan 52,9 mutta maailmanennätys oli tuolloin jo sekunnin parempi.


title: Maria Itkina

text: Universiadeissa Itkina voitti 200 metrin mestaruuden Pariisissa 1957 ajalla 24,6. Näidenkin kilpailujen ohjelmaan naisten 400 metrin juoksu tuli vasta vuonna 1967.


title: Ekstraliga

text: Ekstraliga (ven. ja ) on Valko-Venäjällä korkein pelattava jääkiekkosarja. Ekstraligassa pelaa kaudella 2013–2014 10 joukkuetta.


title: Ekstraliga

text: Ekstraliga sai alkunsa vuonna 2006, kun Valko-Venäjän jääkiekkoliitto päätti avata maan pääsarjan "Vysšaja Liga"n ("Yläsarja") ulkomaalaisille joukkueille. Vysšaja Ligaa oli pelattu Valko-Venäjällä jo vuodesta 1992.


title: Lies

text: Lies on paikkakunta Terschellingin kunnassa Alankomaiden Länsifriiseinsaarilla. Siellä on noin 165 asukasta.


title: Brita Polttila

text: Brita Aleksandra Elinor Polttila-Turtiainen (vuoteen 1936 Ilván; ) oli suomalainen kirjailija, runoilija, kääntäjä, toimittaja ja kriitikko. Vuonna 1986 Polttila sai valtion kirjallisuuspalkinnon teoksestaan "Reidar: Muistiinmerkintöjä Reidar Särestöniemen elämästä". Polttila suomensi muun muassa Bertolt Brechtiä, Nazim Hikmetiä ja Federico García Lorcaa.


title: Brita Polttila

text: Kuusi runokokoelmaa julkaissut Polttila piti itseään ennen kaikkea runoilijana. Hänen ensimmäinen kokoelmansa "Katson tästä" julkaistiin vuonna 1963. Sairastuttuaan 1990-luvun alussa Polttila jätti muun muassa käännöstyöt, mutta hän jatkoi runojen kirjoittamista. Viimeiseksi jäänyt teos "Verkkaista liikettä" ilmestyi vuonna 2000.


title: Brita Polttila

text: Varhain vasemmistolaisuudesta ja feminismistä kiinnostunut Polttila oli pitkään aktiivisesti mukana kulttuuri- ja muissa järjestöissä, kuten Kiilassa ja Yhdistys 9:ssä. Hän oli myös SKDL:n Vapaa Sana -lehden toimittaja. Hän myös kirjoitti Hertta Kuusisen elämää käsittelevän kirjan "Hertta Kuusinen: Ihmisen tie" (1975). Puoluekannastaan huolimatta tabuja kumartamaton Polttila suuntasi kritiikkiään myös reaalisosialismia kohtaan.


title: Brita Polttila

text: Polttila oli naimisissa kahdesti. Hänen toinen aviopuolisonsa (vuodesta 1953) oli kirjailija Arvo Turtiainen. Polttilan tytär on toimittaja Eva Polttila (s. 1946). Brita Polttilan isä oli jääkärieversti Väinö Polttila. Brita Polttilan äiti oli Pietarissa vuonna 1895 syntynyt Olga Polttila (o.s. "Jacobs" .) jolla oli saksalais-puolalais-englantilaistaustaa. Olga pakeni Suomeen bolševiikkihallintoa vuonna 1918 . Olga muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1952 jossa hän työskenteli sairaanhoitajana . Olga palasi Suomeen eläkeläisenä 1960-luvun lopulla


title: Lisa Vidal

text: Lisa Vidal Cohen (s. 13. kesäkuuta 1965 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa sarjoista "El Caminon poliisit" (Jessica Helgado, 1996–1997), "Uutispuuroa" (Julie, 1998–2000), "Hädän hetkellä" (Sara Morales, 1999–2001) ja "Teho-osasto" (Sandy Lopez, 2001–2004).


title: Lisa Vidal

text: Vidal on ollut vuodesta 1990 lähtien naimisissa Jay Cohenin kanssa. Heillä on vuosina 1992, 1998 ja 2003 syntyneet lapset. Näyttelijä Christina Vidal on Lisan pikkusisko.


title: Jack Holden

text: Jack Holden (13. maaliskuuta 1907 Bilston, Staffordshire – 7. maaliskuuta 2004) oli brittiläinen kestävyysjuoksija, joka menestyi ennen toista maailmansotaa varsinkin maastojuoksussa ja sodan jälkeen maratonilla.


title: Jack Holden

text: Jack Holden voitti maastojuoksun MM-kilpailujen edeltäjän, kansainvälisen maastojuoksumestaruuskilpailun neljä kertaa vuosina 1933, 1934, 1935 ja 1939. Toisen maailmansodan jälkeen hän kilpaili 41-vuotiaana Lontoon 1948 olympialaisissa keskeyttäen maratonilla. Vuonna 1950 hän juoksi viisi maratonia ja voitti ne kaikki. Kansainyhteisön kisoissa Aucklandissa hän taivalsi kaatosateessa kenkien hajottua avojaloin ja joutui vielä vihaisen koiran ahdistelemaksi mutta voitti mestaruuden ajalla 2.32.57 . Brysselin EM-kilpailuissa hänestä tuli 43-vuotiaana kaikkien aikojen vanhin yleisurheilun Euroopan mestari. Voittoaika oli 2.32.13,2.


title: Gunnar Huseby

text: Gunnar Huseby (4. marraskuuta 1923 – 28. toukokuuta 1995) oli islantilainen kuulantyöntäjä.


title: Gunnar Huseby

text: Huseby voitti kuulantyönnön Euroopan mestaruuden kahdesti. Oslossa 1946 hänen voittotuloksensa oli 15,56 m, jolla hän voitti toiseksi sijoittuneen Dimitri Gorjanovin 31 senttimetrillä. Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hän työnsi ennätyksensä 16,74 m, joka jäi Heino Lippin Euroopan ennätyksestä vain 19 senttimetriä. Hopealle sijoittunut Angiolo Profeti hävisi 1,58 metriä.


title: Gunnar Huseby

text: 182-senttinen ja 125-kiloinen Huseby ei kilpaillut koskaan olympialaisissa. Hän oli kuulantyönnössä Islannin vuositilaston ykkönen ensimmäisen kerran vuonna 1940 ja viimeisen kerran vuonna 1962. Kiekonheitossa hänen ennätyksensä oli 50,13 m.


title: Bengt Nilsson

text: Bengt Nilsson (17. helmikuuta 1934 Härnösand – 11. toukokuuta 2018) oli ruotsalainen korkeushyppääjä. Hän oli 1950-luvun puolivälissä lajissaan Euroopan paras mutta lopetti kilpailemisen jo 22-vuotiaana.


title: Bengt Nilsson

text: Omalaatuisella "sammakkotyylillä" korkeutta hypännyt 181-senttinen "Benke" Nilsson ylitti 19-vuotiaana 201 senttimetriä. Seuraavana vuonna hän paransi edelleen ja hyppäsi 9. heinäkuuta 1954 Euroopan ennätyksen 205 cm – Kalevi Kotkaksen vanha ennätys oli kestänyt lähes 18 vuotta. Göteborgissa 15. heinäkuuta hän paransi yhdessä kilpailussa ennätystä kolmeen otteeseen: 206, 208 ja 210 cm. Bernin EM-kilpailuissa hän voitti kultaa tuloksella 202 cm. Vielä syyskuussa hän paransi Göteborgissa Euroopan ennätykseksi 211 cm. Yhdysvaltalaisistakin vain Ernest Shelton pääsi tuona vuonna yhtä korkealta.


title: Bengt Nilsson

text: Vuonna 1955 Nilsson ylitti 210 cm ja oli Sheltonin jälkeen maailmantilaston kakkonen. Vuonna 1956 hän ylitti 209 cm ja oli maailmantilastossa toiseksi parhaana eurooppalaisena neljäs. Hän loukkaantui ennen Melbournen 1956 olympialaisia ja jäi kisoissa karsintaan. Korkeushyppääjän uransa hän lopetti siihen.


title: Erchinoald

text: Erchinoald (k. 658) oli Neustrian major domus 641–658 ja vuodesta 642 myös Burgundin major domus. Erichnoald oli käytännössä Neustrian hallitsija, sillä Neustrian kuningas Klodvig II oli suurimman osan hänen virkakauttaan alaikäinen.


title: Erchinoald

text: Erchinoald esitteli Klodvig II:lle Balthildin, jonka kanssa kuningas meni sittemmin naimisiin. Erchinoaldin kuoltua Neustrian ylimystö äänesti Ebroinin major domuksen virkaan.


title: Arvo Leppänen

text: Arvo Ferdinand Leppänen (30. elokuuta 1890 Huittinen – 10. helmikuuta 1957) oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli Saksassa sotilaskoulutuksensa saanut jääkäri. Sotilasoppejaan hän käytti neljässä sodassa, alkaen ensimmäisestä maailmansodasta, missä hän taisteli Saksan armeijan riveissä, päättyen jatkosotaan, missä hän toimi pataljoonan komentajana.


title: Arvo Leppänen

text: Hänen vanhempansa olivat malliveistäjä Kustaa Ferdinand Leppänen ja Selma Adolfina West. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Eija Sofia Solan kanssa ja tämän kuoltua vuonna 1936 hän avioitui toisen kerran vuonna 1938 Eeva Ikäheimon kanssa.


title: Arvo Leppänen

text: Leppänen kävi kansakoulun ja yhden luokan Lithenin kauppakoulua sekä yksityisesti kahdeksannen luokan Tampereen lyseossa vuonna 1926. Leppänen suoritti hyökkäysvaunukurssin vuonna 1922 ja kapteenikurssin Sotakorkeakoulussa vuonna 1926 sekä Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1929 ja konekivääri- ja kranaatinheitinkurssin vuonna 1935.


title: Arvo Leppänen

text: Leppänen työskenteli konelatojana Viipurissa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 13. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan 3. komppaniaan 6. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella. Riianlahdelta hänet siirrettiin 22. joulukuuta 1916 alkaen pataljoonan täydennysjoukkoon, mistä hän palasi takaisin komppaniaansa 1. maaliskuuta 1917. Hän oli komennettuna 29. syyskuuta 1917 - 8. helmikuuta 1918 välisen ajan Suomalaisen sotilaskäsikirjan painatustöissä Berliinissä.


title: Arvo Leppänen

text: Leppänen astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi aluksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 14. maaliskuuta 1918 alkaen 3. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Kämärällä ja Viipurissa.


title: Arvo Leppänen

text: Leppänen siirrettiin sisällissodan jälkeen suoritetussa armeijan uudelleenjärjestelyssä Suomen valkoiseen kaartiin, missä hän toimi aluksi 12. lokakuuta 1918 alkaen päällikkönä 3. komppaniassa ja 18. huhtikuuta 1919 alkaen päällikkönä 5. komppaniassa ja 20. kesäkuuta 1925 alkaen niin ikään päällikkönä 2. komppaniassa. Komppaniapäälliköiden tehtävien lisäksi hän hoiti useita kertoja pataljoonankomentajan ja aliupseerikoulun johtajan tehtäviä. Suomen valkoisen kaartin pataljoonankomentajaksi hänet nimitettiin 29. kesäkuuta 1928 toiseen pataljoonaan. Valkosesta kaartista hänet siirrettiin 13. helmikuuta 1931 Viipurin rykmenttiin, missä hänet sijoitettiin aluksi pataljoonankomentajaksi ensimmäiseen ja 29. syyskuuta 1933 alkaen toiseen pataljoonaan. Viipurin rykmentistä hänet siirrettiin 21. marraskuuta 1935 Pohjan rykmenttiin, missä hänet sijoitettiin pataljoonankomentajaksi. Pataljoonan komentajan tehtäviä hän ei juurikaan hoitanut vaan käytännössä toimi rykmentin esikunnassa koulutusasiain hoitajana. Armeijasta hän erosi 6. lokakuuta 1936.


title: Arvo Leppänen

text: Leppänen osallistui talvisotaan toisen pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 33:ssa, josta hänet siirrettiin myöhemmin toisen pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 26:een. Hän osallistui taisteluihin talvisodassa Pasurissa, Salmenkaidassa ja Kaskiselällä.


title: Arvo Leppänen

text: Välirauhan aikana Leppänen toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin ammustarviketarkastajaksi Puolustusvoimain pääesikunnan taisteluvälineosastolle.


title: Arvo Leppänen

text:
Jatkosodan puhjettua Leppänen siirrettiin koulutuksen tarkastajaksi Kotijoukkojen esikuntaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin koulutusupseeriksi Jalkaväenkoulutuskeskus 11:een. Koulutuskeskuksesta hän siirtyi rintamalle toisen pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 57:een, josta hänet siirrettiin myöhemmin ensimmäisen pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 36:een. Leppänen otti osaa taisteluihin jatkosodassa Suvannolla, Taipaleessa, Raudussa ja Lempäälässä. Vuonna 1942 hänet siirrettiin pois rintamalta ja sijoitettiin koulutusupseeriksi Jalkaväenkoulutuskeskus 12:sta, josta hänet vielä saman vuoden aikana kotiutettiin. Myöhemmin hän työskenteli vielä Suomalaisen Puu Oy:n palveluksessa.
Leppänen toimi Suomen valkoisen kaartin kunnianeuvoston puheenjohtajana vuosina 1925–1929 ja Jääkäriliiton sihteerinä vuosina 1928–1930.


title: Brunein jalkapallomaajoukkue

text: Brunein jalkapallomaajoukkue on joukkue, joka edustaa Bruneita jalkapallon kansainvälisissä otteluissa. Sitä hallinnoi Brunein jalkapalloliitto. Brunei on yksi maailman heikoimmista joukkueista eikä ole koskaan selvinnyt MM-kisoihin eikä Aasian-mestaruuskilpailuihin. Joukkue perustettiin vuonna 1959 ja se liittyi FIFAan vuonna 1969. Ensimmäisen ottelunsa se pelasi vuonna 1971 Malesiaa vastaan, mutta hävisi 8-0. Sen kotikenttänä toimii enimmäkseen Sultan Hassal Bolkiah Stadium Bandar Seri Begawanissa.


title: Brunein jalkapallomaajoukkue

text: Brunei on esiintynyt Malesian liigassa yhtenä joukkueena.


title: William Morgan

text: William G. Morgan (23. tammikuuta 1870 Lockport – 27. joulukuuta 1942) oli yhdysvaltalainen liikunnanohjaaja, joka tunnetaan lentopallon kehittäjänä.


title: William Morgan

text: Morgan toimi liikunnanohjaajana Massachusettsissa vuonna 1895, kun hän kehitti lentopallon pitäessään kursseja keski-ikäisille liikemiehille. Hän piti heille liian raskaana koripalloa, jonka vuonna 1891 luoneeseen James Naismithiin Morgan oli tutustunut opiskellessaan NMKY:ssä Springfieldissä. Morgan kehitti koripallosta ja tenniksestä vaikutteita saaneen oman lajin, jolle hän antoi nimeksi "mintonette". Pian lajia ruvettiin kuitenkin kutsumaan nimellä "volleyball".


title: William Morgan

text: Morgan valittiin vuonna 1985 ensimmäisenä juuri perustettuun lentopallon Hall of Fameen.


title: Patrick Bergin

text: Patrick Connolly Bergin (s. 4. helmikuuta 1951 Dublin, Irlanti) on irlantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan elokuvista Dorphine and Molly Mixtures (1990) ja Vihollinen vuoteessani (1991).


title: Patrick Bergin

text: Bergin on naimisissa Paula Frazierin kanssa. Heillä on yksi lapsi.


title: Rajakylän koulu (Vantaa)

text: Rajakylän koulu on Vantaa Hakunilan suuralueen Rajakylän kaupunginosassa sijaitseva alakoulu. Keväällä 2018 koulua kävi noin 500 oppilasta.


title: Rajakylän koulu (Vantaa)

text: Rajakylän koulu perustettiin vuonna 1947. 1950-luvun alussa Rajakylän alue kuului Vaaralan koulupiiriin. Koulumatkat silloiseen koulutaloon Hakunilanrinteen kouluun olivat pitkät ja yhteydet heikot. Rajakylään siirryttyään koulu toimi aluksi useamman vuoden Rajakyläntien ja Juoksutien kulman vuokratussa omakotitalossa. Sen jälkeen koulu toimi parakkirakennuksessa Fazerilassa.


title: Rajakylän koulu (Vantaa)

text: Vuonna 1955 tehtiin esitys uuden koulun perustamisesta, ja Rajakylän kansakoulu valmistui vuonna 1957. Oma koulupiiri muodostettiin vuonna 1956. Koulun suunnitteli arkkitehti Toivo Löyskä. Tilanahtautta helpottamaan rakennettiin lisäparakki vuonna 1973. Tämä rakennus on yhä koulun käytössä. Tätä ennen oppilasmäärät olivat paisuneet niin nopeasti, että uusia luokkia oli jouduttu perustamaan jopa kesken lukuvuoden. Peruskoulu Rajakylän koulusta tuli syyslukukaudesta 1977 alkaen muiden Vantaan koulujen tavoin. Vuonna 1979 noin 500 metrin päähän naapurikaupunginosa Länsimäkeen valmistui uusi Länsimäen koulu oppilaspaljoutta helpottamaan.


title: Rajakylän koulu (Vantaa)

text: Koulun uusia tiloja alettiin rakentaa vuonna 2003. Koulu muutti uusiin tiloihin kevätlukukaudeksi 2005. Koulurakennuksen saneeraus valmistui syksyllä 2005. Rakennuksessa toimii koulun lisäksi Rajakylän neuvola.Koulun tunnuslaulun, Rajiksen laulun kertosäkeen sanat kuuluvat: ""Oma kouluni on niin korvaamaton, uudet unelmat siivittää! Sen taitajat taivaita tavoittaa – ja se sydäntä lämmittää"."


title: Veikko Porkkala

text: Veikko Ilmari Porkkala (22. marraskuuta 1908 Loviisa – 3. syyskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen kommunisti ja ammattiyhdistysmies, joka toimi Kansainvälisen rakennus-, rakennusaine- ja puutyöväenliiton (UITBB) pääsihteerinä vuosina 1960–1983. Ennen järjestöuraansa Porkkala työskenteli puuseppänä.


title: Veikko Porkkala

text: Veikko Porkkalan isä, Eemeli Porkkala, oli pohjalaissyntyinen leipuri, joka yhdessä puolisonsa Henni Hirvosen kanssa piti leipomo-kahvilaa Loviisassa. Eemeli Porkkala oli vakaumuksellinen ateisti ja sosialisti ja toimi sisällissodassa punakaartissa välskärinä. Kotona käydessään hän joutui saksalaisten vangiksi ja nämä ampuivat hänet valkoisten vaatimuksesta. Ruumiin löysivät omaiset.


title: Veikko Porkkala

text: Veikko Porkkala opetteli 1920-luvulla puusepän ammatin. Hänen varsinainen järjestöuransa alkoi, kun hän liittyi puuseppien ammattiosastoon vuonna 1927. Suomen Kommunistiseen Puolueeseen (SKP) hän liittyi vuonna 1932. Seuraavana vuonna hänet tuomittiin vuodeksi ja kahdeksi kuukaudeksi kuritushuoneeseen valtiopetoksen valmistelusta.


title: Veikko Porkkala

text: Tuomion jälkeen Porkkala toimi Suomen Puutyöväen liitossa. Työtapaturmassa saadun käsivamman jälkeen hän perusti oman puusepänverstaan Helsinkiin. Vamman takia hän ei joutunut talvisotaan. Välirauhan aikana hän toimi Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seurassa ja sai puolentoista vuoden kuritushuonetuomion. Jatkosodan loppuun asti Porkkala oli turvasäilössä.


title: Veikko Porkkala

text: Rauhan tultua Veikko Porkkala toimi mm. piirisihteerinä elokuuhun 1946 asti. Sen jälkeen hän oli useassa eri järjestötehtävässä, kunnes hänet 1960 valittiin UITBB:n pääsihteeriksi. SKP:n sisäisissä kiistoissa Porkkala lukeutui oppositioon.


title: Veikko Porkkala

text: Veikko Porkkala opiskeli Sirola-opistossa 1948–1949 ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen alaisessa Yhteiskuntatieteiden Instituutissa Moskovassa 1954–1955.


title: Veikko Porkkala

text: Vuonna 1999 WSOY julkaisi Porkkalan muistelmat "Puuseppä työväenluokan palvelijana". Porkkalan satavuotispäivän kunniaksi järjestettiin marraskuussa 2008 Kallion kirjastossa hänen teostensa ensimmäinen näyttely, jonka avajaisissa hän kertoi maalausharrastuksestaan ja esillä olevien teosten taustoista.


title: Nestori Parkkari

text: Nestori Parkkari (3. lokakuuta 1904 – 1. kesäkuuta 1975) oli suomalainen kommunisti. Hän toimi 1920-luvulta lähtien maanalaisen kommunistisen liikkeen eri tehtävissä ja oli useaan otteeseen vangittuna toimintansa johdosta. Sotien jälkeen Parkkari vaikutti julkisessa vasemmistolaisessa työväenliikkeessä ja kirjoitti teoksia liikkeen historiasta.


title: Nestori Parkkari

text: Parkkari oli 1920-luvun alusta alkaen aktiivisesti mukana kommunistien toiminnassa, varsinkin Suomen kommunistisessa nuorisoliitossa, ja hän oli poliittisista syistä vangittuna Tammisaaren pakkotyölaitoksessa. Vapauduttuaan keväällä 1927 Parkkari siirtyi julkisen mutta kommunistien ohjaaman Opintotyön Neuvontayhdistyksen järjestäjäksi. Työtehtävä jäi keväällä 1928, kun kommunisteja alettiin pidättää Jalmari Rasin paljastusten perusteella. Parkkari välttyi pidätyksiltä, ja hän toimi lyhyen aikaa maanalaisissa tehtävissä, kunnes pakeni Neuvostoliittoon. Saman vuoden elokuussa Parkkari osallistui Suomen kommunistisen nuorisoliiton edustajana Kommunistisen nuorisointernationaalin viidenteen konferenssiin. Vuosina 1928–1932 Parkkari kävi Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistoa Leningradissa. Palattuaan Suomeen hän joutui jälleen Tammisaareen. Keväästä 1934 seuraavan vuoden alkuun hän vastasi laitokseen suljettujen kommunistien opintotyöstä. Tehtävä jäi, kun Parkkari määrättiin kahdeksi vuodeksi eristysselliin.


title: Nestori Parkkari

text: Parkkari pidätettiin syyskuussa 1940 turvasäilölain nojalla. Hän vapautui jatkosodan päätyttyä syyskuussa 1944. Aluksi Parkkaria pidettiin Helsingin, Vaasan, ja Oulun lääninvankiloissa ja myöhemmin Köyliön ja Koveron keskitysleireillä. Hän oli myös muiden poliittisten vankien kanssa komennettuna työvelvollisena rintaman läheisyydessä. Sodan jälkeen Parkkari syytti viranomaisia monenlaisesta vankeihin kohdistuneesta kaltoinkohtelusta, muun muassa pahoinpitelyistä, sairaanhoidon epäämisestä, yrityksistä tapattaa poliittisia vankeja miinakentän raivauksessa ja riittämättömällä ravinnolla sekä venäläisten sotavankien summittaisista teloituksista. Vankeuden loppuessa hän painoi 47 kg.


title: Nestori Parkkari

text: Vapauttamisensa jälkeen Parkkari siirtyi töihin vastaperustettuun SKDL:ään ja meni naimisiin turvasäilössä sota-aikana olleen Elli Kumpulaisen kanssa. Hän kuului SKDL:n liittoimikuntaan. 1950-luvun puolivälissä Parkkari vaikutti SKDL:n lisäksi muun muassa SKP:n Satakunnan piirin "huoltomiehenä" ja hän kuului puolueensa keskeisimpiin vaikuttajiin. Parkkari oli aktiivinen myös Työväen Sivistysliitossa ja, kommunistien irtauduttua siitä, Kansan Sivistystyön Liitossa.


title: Gregory Hines

text:
Gregory Oliver Hines (14. helmikuuta 1946, New York City, New York – 9. elokuuta 2003, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, tanssija ja koreografi. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista "Cotton Club" ja "Haku päällä" sekä televisiosarjasta "Will ja Grace".
Hines oli kaksi kertaa naimisissa. Ensimmäinen avioliitto Patricia Panellaan päättyi vuonna 1981 ja toinen Pamela Koslowin kanssa vuonna 2000. Hänellä on kolme lasta. Gregory Hines kuoli maksasyöpään 57-vuotiaana.


title: United States Army Rangers

text: U.S. Army Rangers (virallisesti 75th Ranger Regiment eli 75. Ranger-rykmentti) on Yhdysvaltain maavoimien erikoisoperaatioiden esikunnan (United States Army Special Operations Command) alaisuuteen kuuluva kevyen jalkaväen yksikkö. Rangerien operaatiot toteutetaan usein yhteistyössä muiden erikoisjoukkojen kanssa.


title: United States Army Rangers

text: Ranger-joukkojen historian katsotaan alkaneen vuonna 1756, kun majuri Robert Rogers värväsi yhdeksän komppaniallista amerikkalaisia uudisraivaajia taistelemaan siirtomaasodassa Britannian puolella Ranskaa vastaan. Yhdysvaltain vapaussodassa Ranger-joukot taistelivat Britanniaa vastaan ja tulivat tunnetuksi muun muassa ampumataidostaan. Yhdysvaltain sisällisodassa kummankin osapuolen riveissä oli Ranger-yksiköitä.


title: United States Army Rangers

text: Toisen maailmansodan aikana Ranger-nimitys otettiin uudelleen käyttöön, kun Yhdysvallat perusti brittiläisten kommandojoukkojen esikuvan mukaan kuusi Ranger-pataljoonaa. 1. Ranger-pataljoona lähetettiin vuonna 1942 Skotlantiin brittiläiseen kommandokoulutukseen. 1. ja 3. ja 4. Ranger-pataljoona taistelivat Pohjois-Afrikassa ja Italiassa. 2. ja 5. Ranger-pataljoona osallistuivat Normandian maihinnousuun Omaha Beachilla, jossa syntyi motto: "Rangers lead the way!" 6. Ranger-pataljoona taisteli Tyynellämerellä. Euroopassa Ranger-pataljoonia käytettiin yleensä maihinnousujen ja hyökkäysten kärkijoukkoina, mutta Tyynellämerellä Ranger-joukot toimivat pienempinä osastoina vihollisen linjojen takana.


title: United States Army Rangers

text: Vuonna 1950 käynnistyneessä Korean sodassa Ranger-joukot organisoitiin pataljoonien sijaan kuudeksi Airborne Ranger -komppaniaksi, jotka tekivät Ranger-joukkojen ensimmäiset laskuvarjohypyt taisteluolosuhteissa. Nämä Airbourne Ranger -komppaniat toimivat amerikkalaisten jalkaväkidivisioonien erikoisjoukkoina, jotka suorittivat tiedustelu- ja tuhoamistehtäviä pohjoiskorealaisten ja kiinalaisten joukkojen selustassa.


title: United States Army Rangers

text: Vietnamin sodassa prikaateihin ja divisiooniin liitettiin kaukopartioinnista vastannut LRRP-komppania (Long Range Reconnaissance Patrol). Vuonna 1969 LRRP-yksiköt organisoitiin 75. jalkaväkirykmentiksi (Ranger). Yhdysvaltain vetäydyttyä Vietnamista palattiin toisessa maailmansodassa käytettyyn pataljoona-organisaatioon, kun 75. jalkaväkirykmenttiin vuonna 1974 perustettiin 1. ja 2. Ranger-pataljoona ja vuonna 1984 vielä 3. Ranger-pataljoona. Vuonna 1986 joukko-osaston nimi 75. jalkaväkirykmentti (Ranger) muutettiin 75. Ranger-rykmentiksi. 2000-luvulla 75. Ranger-rykmentti on osallistunut sotatoimiin Irakissa ja Afganistanissa.


title: United States Army Rangers

text: 1980- ja 1990-luvulla Ranger-joukkojen pääasiallisia tehtäviä olivat lentokenttien ja muiden keskeisten kohteiden valtaus sekä toisten erikoisjoukkojen, kuten Delta Forcen, operaatioiden tukeminen. 2000-luvulla Afganistanin ja Irakin sotatoimissa 75. Ranger-rykmentti on muovautunut kevyen jalkaväen eliittiyksiköstä itsenäisiä operaatioita suorittavaksi erikoisjoukoksi, jonka keskeisiä tehtäviä ovat iskuosastotoiminta, tiedustelu sekä pelastus- ja evakuointitehtävät.


title: United States Army Rangers

text: 75. Ranger-rykmentti käsittää kolme pataljoonaa (Special Operations Battalions), joista kukin koostuu neljästä kiväärikomppaniasta, tukikomppaniasta ja esikuntakomppaniasta. Vuonna 2006 rykmenttiin lisättiin neljäs pataljoona (RSTB eli Regimental Special Troops Battalion) jossa on tukitoimintoja, kuten viestikomppania sekä uusien Ranger-kandidaattien valintakurssista ja koulutuksesta vastaavan komppania (Ranger Selection and Training Company). RSTB:hen kuuluu myös kaksi tiedustelukomppaniaa, joista toinen (Military Intelligence Company) vastaa tilannekuvasta ja yhteyksistä muihin tiedusteluorganisaatioihin, ja toinen (RRC eli Regimental Reconnaissance Company) vastaa taktisesta tiedustelusta ja voi tarvittaessa lähettää vihamieliseen ympäristöön ryhmiä suorittamaan erikoistiedustelun lisäksi myös muita tehtäviä, kuten panttivankien vapautus tai vastustajan johtajien eliminointi. RRC:hen voivat hakea Ranger-kurssin (Ranger School) suorittaneet Ranger-rykmentin sotilaat, jotka läpäisevät Delta Forcen valintakurssista vaikutteita ottaneen RRC:n oman valintakurssin.


title: United States Army Rangers

text: Ranger-rykmenttiin pyrkivien vapaaehtoisten on läpäistävä arviointi ja valintakurssi RASP (Ranger Assessement and Selection Program). Sitä ennen hakijoiden on käytävä kolmen viikon laskuvarjohyppykurssi (Airborne School) sekä kolmen viikon perehdyttämisjakso (Pre RASP), jonka aikana heidän soveltuvuutensa Ranger-koulutukseen arvioidaan. Perehdyttämiskurssilta jatkoon päässyt miehistö ja aliupseerit kersanttiin asti käyvät kahdeksan viikon RASP1-kurssin, jossa testataan hakijoiden fyysistä ja psyykkistä kestävyyttä sekä opetetaan Ranger-taitoja, kuten partiointia ja iskuosastotoimintaa. Jopa 75 prosenttia RASP1:n osallistujista saattaa karsiutua pois kurssilta. Upseerien ja aliupseerien kersantista ylöspäin tulee Ranger-rykmenttiin päästäkseen suorittaa ensin yhdeksän viikon Ranger-kurssi (Ranger School) ja sen jälkeen kolmen viikon RASP2-kurssi, jossa opetetaan Ranger-taktiikkaa ja -johtamista. RASP-kurssin läpäisseet saavat vaaleanruskean Ranger-baretin ja 75. Ranger-rykmentin hihamerkin (Ranger Scroll). Sen jälkeen koulutus jatkuu. Ranger-koulutuksen painopistealueet ovat fyysinen kestävyys, tarkka-ammunta, lääkintätaidot, pienryhmätaktiikka sekä liikkuvuus.


title: United States Army Rangers

text: Kaikkien 75. Ranger-rykmentin upseerien sekä aliupseerien kersantista ylöspäin on läpäistävä 61 päivän pituinen Ranger-kurssi (Ranger School), jota pidetään Yhdysvaltain armeijan fyysisesti ja psyykkisesti vaativimpana johtamiskurssina. Sen aikana kurssilaiset joutuvat toimimaan jatkuvassa uni- ja energiavajeessa, mikä omalta osaltaan lisää kurssin kuormittavuutta. Yli puolet osallistujista joutuu keskeyttämään kurssin. Ranger-kurssille voi pyrkiä myös 75. Ranger-rykmentin ulkopuolelta muista yksiköistä tai aselajeista sekä Yhdysvaltain liittolaismaista. Kurssin läpäisseet saavat oikeuden käyttää tavoiteltua Ranger-merkkiä (Ranger Tab). Vuonna 1950 perustetun Ranger-kurssin järjestää Yhdysvaltain maavoimien jalkaväkikoulun Ranger-koulutusprikaati (Ranger Training Brigade, U.S. Army Infantry School).


title: United States Army Rangers

text: Ranger-kurssin ensimmäisen 21 päivää kestävän vaiheen (Benning Phase) aikana testataan kurssilaisten fyysistä ja henkistä kestävyyttä sekä harjoitellaan mm. partiointia, tulenjohtoa sekä räjähteiden ja viestivälineiden käyttöä. Toinen vaihe (Mountain Phase) keskittyy kiipeilykoulutukseen sekä tiedustelu- ja taistelupartiointiin vuoristo-olosuhteissa. Kolmannen vaiheen (Florida Phase) aikana suunnitellaan ja toteutetaan partion maahanlasku- ja maihinnousuoperaatio sekä testataan johtamistaitoja taisteluharjoituksissa Floridan rämeillä.


title: United States Army Rangers

text: RASP- ja Ranger-kurssien jälkeen 75. Ranger-rykmentin sotilaat voivat käydä lisäkursseja, joiden aiheina ovat muun muassa kohdetiedustelu, räjähteiden käsittely, viestitoiminta, lääkintätaidot, tarkka-ammunta, ajoneuvokoulutus, HALO-laskuvarjohypyt tai taistelusukellus. Jotkut rangerit siirtyvät myöhemmin Delta Forceen.


title: United States Army Rangers

text: Rykmentti käyttää aseinaan esimerkiksi


title: Kirjallisuuslehti

text: Kirjallisuuslehti on julkaisu, jossa julkaistaan kirjallisuutta, kuten novelleja, runoja sekä esseitä. Suomessa julkaistaan kirjallisuuslehtiä vain muutamia, joista kuuluisin on kenties Parnasso.


title: Teemu Numminen

text: Teemu Numminen (s. 23. joulukuuta 1973 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi viimeksi pääsarjatasolla Ilveksessä kaudella 2000–2001. Hänen veljensä on entinen NHL-kiekkoilija Teppo Numminen ja isänsä entinen jääkiekkoilija ja valmentaja Kalevi Numminen. Teemu Numminen on nykyään Montreal Sportsin toimitusjohtaja.


title: Minna Canth - Kertomuksia

text: Minna Canth - Kertomuksia on Minna Canthin kirjoittamasta 21 novellista koottu kokoelma. Kirjoitelmat ovat aikaisemmin ilmestyneet lehtikirjoituksissa ja muissa novellikokoelmissa vuosien 1878 ja 1919 välillä. Kertomukset on kustantanut BTJ Kustannus, ja se on BTJ Klassikot -sarjan kahdestoista osa. Kirja ilmestyi ensimmäisen kerran 2008.


title: Kootut kertomukset (Edgar Allan Poe)

text: Kootut kertomukset on kokoelmateos, johon on suomennettu Edgar Allan Poen kaikki novellit. Kokoelman on suomentanut Jaana Kapari-Jatta ja kustantanut kustannusosakeyhtiö Teos vuonna 2006. Jaana Kapari-Jatta sai varoja teoksen suomentamiseen Suomen kirjallisuuden tiedotuskeskukselta.


title: Kootut kertomukset (Edgar Allan Poe)

text: Poeta on suomennettu aiemmin runsaasti, mutta eri pohjalta, sillä Kaparin mukaan ”Poeta on ennen minua suomennettu nimenomaan kauhukirjailijana” -- ”[a]iemmat suomentajat ovat keskittyneet iskevyyteen ja latistaneet runollista ilmaisua.”


title: Humppaorgiat

text: Humppaorgiat on Eläkeläisten vuonna 1999 julkaistu 10" EP-levy ja ns. kuvavinyyli. Levy sisältää 10 kappaletta, muun muassa keikkahitiksi nousseen "Herra Kekkosen", jota ei ole julkaistu muilla levyillä. Pekka Jokisen tekemässä levynkannessa esiintyy yhtyeen saksalainen ihailija.


title: BTJ Kustannus

text: BTJ Kustannus on suomalainen kirjankustantamo.


title: BTJ Kustannus

text: BTJ Kustannus julkaisee vuosittain 30–50 uutuuskirjaa. Pääosa tuotannosta on kulttuuriin, kirjallisuuteen, sarjakuviin, peleihin, elokuviin ja muihin ajankohtaisiin ilmiöihin liittyviä tietokirjoja. BTJ Kustannus julkaisee myös klassikkosarjaa sekä uusien tieto- ja kaunokirjallisuuden teosten suomennoksia.


title: BTJ Kustannus

text: BTJ Kustannus on osa BTJ Finlandia.


title: Kym Valentine

text: Kym Valentine (s. 24. toukokuuta 1977 Blacktown, Uusi Etelä-Wales) on australialainen näyttelijä. Hän on näytellyt vuodesta 2002 saippuasarjassa Neighbours Libby Kennedy -nimistä naista. Valentine on ollut naimisissa joulukuusta 2001 Fabian Tollin kanssa, ja heillä on Millana -niminen tytär (s. 21. elokuuta 2003).


title: Laurette Taylor

text: Laurette Taylor (1. huhtikuuta 1884 – 7. joulukuuta 1946) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli pääasiassa teatterissa, mutta myös mykkäelokuvissa. Monet pitävät häntä 1900-luvun teatteritaiteen johtohahmona. Yksi Taylorin merkittävimpiä rooleja oli matriarkka Amanda Wingfield Tennessee Williamsin näytelmän "Lasinen puutarha" alkuperäisessä Broadway-tuotannossa. Tuo esitys oli yksi teatterihistorian dramaattisimmista comebackeistä.


title: Suomenlinnan kurikomppania

text: Suomenlinnan Kurikomppania eli "Suomenlinnan Työvelvollisten Kurikomppania" oli 1930-luvulla toiminut Suomen armeijan rangaistusyksikkö. Komppaniaan komennettiin muun muassa aseistakieltäytyjät. Tunnetuimpia sinne passitettuja oli Arndt Pekurinen.


title: Suomenlinnan kurikomppania

text: Yhtenä komppanian päälliköistä toimi Arvo Kartano, joka sai huonon maineen kurinpitotavoistaan.


title: Suomenlinnan kurikomppania

text: Komppania toimi Helsingin edustalla Suomenlinnassa. Suomenlinnan rakennuksista "A 3" on edelleen nimeltään "Kurikomppania". Vuosina 1990–91 rakennukseen peruskorjattiin neljä asuntoa.


title: Dirk Plönissen

text: Dirk Plönissen (s. 1967) on saksalainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan saksalaisesta televisiosarjasta "Siska", jossa hän esitti rikoskomisario Robert Dallbergiä, vuosina 2007-2008. Hän on näytellyt myös sarjoissa "Kettu" ja "Rikospaikalla".


title: Dirk Plönissen

text: Plönissen on valmistunut musiikki- ja teatterikoulusta Stuttgartista vuonna 2000.


title: Marja-Sisko Aalto

text: Marja-Sisko Aalto (synt. Olli-Veikko Aalto; s. 29. heinäkuuta 1954 Lappeenranta) on suomalainen pappi ja kirjailija. Hän nousi Suomessa julkisuuteen vuonna 2008, kun hän Imatran kirkkoherrana toimiessaan kertoi olevansa transsukupuolinen ja aikovansa korjata sukupuolensa miehestä naiseksi. Hän on Suomen ensimmäinen avoimesti transsukupuolinen pappi. Aallon esikoisromaani ilmestyi vuonna 2013.


title: Marja-Sisko Aalto

text: Aalto toimi Imatran evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1986–2010. Syyskuussa 2010 Aalto valittiin Kuopion hiippakunnan notaariksi.


title: Marja-Sisko Aalto

text: Aalto toi transsukupuolisuutensa julkisuuteen marraskuussa vuonna 2008 ja on sen jälkeen käynyt läpi sukupuolenkorjausprosessin. Aallon mukaan hänen vanhempansa olivat päättäneet antaa hänen nimekseen Marja-Sisko, jos hän olisi syntynyt tyttönä, kuten vanhemmat olivat toivoneet. Sukupuolikysymys oli askarruttanut häntä kolmevuotiaasta lähtien. Vaikka hänen vanhempansa olivatkin toivoneet hänestä tyttöä, he eivät hyväksyneet hänen henkisiä "tyttömäisiä" ominaisuuksiaan. He esimerkiksi suuttuivat, kun Aalto lapsena kysyi, miksei hänellä ole hametta, kun kaikilla muillakin tytöillä on.


title: Marja-Sisko Aalto

text: Naisasialiitto Unioni ry valitsi Aallon vuonna 2009 Vuoden Lyytiksi.


title: Marja-Sisko Aalto

text: Aalto palasi kirkkoherran virkaansa noin vuoden kestäneen virka- ja vuorotteluvapaan jälkeen marraskuun 2009 alussa, mutta päätyi eroamaan kirkkoherran virasta vuonna 2010 katsottuaan, ettei pystynyt rakentamaan riittävää luottamusta voidakseen hoitaa virkaansa menestyksellisesti. Imatran seurakunnasta erosi 581 jäsentä vuonna 2009, mikä on runsaat 400 tavallista enemmän, minkä arvellaan johtuneen kirkkoherran ympärillä velloneesta kohusta.


title: Marja-Sisko Aalto

text: Aallon ensimmäinen dekkari "Murha tuomiokapitulissa" ilmestyi syksyllä 2013. Toinen teos "Tappavaa lunta" julkaistiin kansallisena veteraanipäivänä 27. huhtikuuta 2015. Teos on omistettu Lapin sodan veteraaneille ja se jatkaa edellisen kirjan päähenkilön tarinaa.


title: Marja-Sisko Aalto

text: Aalto on ollut kahdesti naimisissa, ja hänellä on kolme aikuista tytärtä. Lapsenlapsia Aallolla on kahdeksan.


title: Naukumatkija

text: Naukumatkija ("Dumetella carolinensis") on amerikkalainen varpuslintu ja sukunsa ainoa laji.


title: Naukumatkija

text: Linnun pituus on noin 18,5 cm, siipien kärkiväli 24–26 cm ja paino noin 30–40 g. Sen höyhenpuku on ruskea tai harmahtava, päälaki mustahko ja alaperä ruosteenpunainen. Pyrstö on pitkä ja tumma. Koiras on kirkkaamman värinen kuin naaras. Nuori lintu on naarasta himmeämpi. Lajin äänet ovat kissamaista naukunaa ja karkeita äännähdyksiä.


title: Naukumatkija

text: Naukumatkija elää Amerikassa, pohjoisessa Etelä-Kanadasta ja Oregonista Teksasiin ja Meksikonlahden rantavaltioihin. Lajin kannasta pääosa on muuttolintuja, jotka talvehtivat Yhdysvaltain eteläosissa ja Keski-Amerikassa. Naurumatkijaa tavataan toisinaan myös Länsi-Euroopassa. Maailman populaation koko on noin kymmenen miljoonaa yksilöä.


title: Naukumatkija

text: Naukumatkija asustaa metsänreunoissa, puutarhoissa sekä monenlaisissa tiheiköissä, joissa on joko pysty- tai vaakasuoria reunoja.


title: Naukumatkija

text: Naukumatkija rakentaa kuppimaisen pesänsä pensaaseen tai puuhun, ja munii tavallisesti kolme tai neljä munaa. Naaras hautoo 12–14 päivää. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka lähtevät pesästä 10–11 päivän ikäisinä. Emot puolustavat pesäänsä aggressiivisesti. Sukukypsä yksivuotiaana. Vanhin naukumatkija on elänyt 10 vuotta 11 kuukautta.


title: Naukumatkija

text: Naukumatkijat syövät hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia sekä marjoja.


title: Rieskaronmäki

text: Rieskaronmäki on Suomen tunnetuin Skandinavian pronssikauden asuinpaikka ja useiden hautaröykkiöiden muodostama kokonaisuus. Asuinpaikka sijaitsee Satakunnassa Nakkilan Kivialhossa. Asuinpaikalla harjoitettiin karjataloutta ja se muodosti siten maatilan, mikä on ainutlaatuinen Suomen pronssikauteen liittyvä löytö. Paikan on tutkinut 1960-luvun alussa Unto Salo. Asuinpaikkaa pidetään Skandinavian pronssikautisen väestön siirtolaisyhteisön perustamana ja se on ajoitettu pronssikauden loppupuolelle Monteliuksen periodille V eli 800–600 eaa.


title: Rieskaronmäki

text: Asuinalueen, joka on vain 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä, kartoituksessa on löydetty 11 tai 12 kiviröykkiötä ja kolmen rakennuksen pohjat. Asuinpaikka sijaitsee moreenimäellä, joka on ollut kahtena saarena 1000 eaa. merenpinnan ollessa 25,6 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella (mpy.). Kun mäkialue oli asuttuna ja merenpinta oli 21,3 metriä mpy., se sijaitsi mantereesta Panelian muinaislahdelle työntyvällä niemellä. Silloin merenlahti ulottui Suolistonojan laaksossa asuinpaikan rantaan, joka sijaitsi asuinpaikalta noin sata metriä lounaaseen nykyisellä Tollukkaanperän aukealla. Kokemäenjoen muinainen suu laski vetensä Panelianlahteen asuinpaikan länsipuolelle. Hiukan ylempänä lahden pohjukassa sijaitsi vielä seitsemän hautaröykkiön ryhmä, jotka lienevät samanaikaisia tai varhaisempia kuin Rieskaronmäen asuinpaikka. Pronssikauden lopussa 500 eaa. merenranta oli siirtynyt jo kilometrin päähän Rieskaronmäestä. Asuinpaikan röykkiöt sijaitsevat kahdella mäellä, minkä takia Salo tulkitsee sen ”majan ja talon muodostamaksi kyläksi”. Itäiseen rakennukseen liitetään viisi hautaröykkiötä ja yksi kiveys, ja läntieseen rakennukseen liitetään kuusi röykkiötä ja pajarakennus.


title: Rieskaronmäki

text: Itäinen rakennus, jota kutsutaan tässä taloksi, oli ollut noin 16,8 metriä pitkä ja 8,2 metriä leveä ja se sijaitsi rinteessä luode-kaakko-suuntaisena . Talon kaakkoispäässä jatkui lisäksi 6 metriä pitkä tasainen alue, jota Salo piti pihamaana. Mittojensa puolesta se muistuttaa Skandinavisen pronssikauden pitkätaloa , mutta yritykset jäljittää maahan kaivettujen paalujen sijaintia epäonnistuivat sikäli, ettei skandinaviasta tuttua paalukuviota havaittu. Paalunjälkiä näkyi rakennuksen länsipäässä vain yhdeksän ja ne olivat olleet halkaisijaltaan 12–20 senttimetriä. Talon sijainnin saattoi kuitenkin erottaa maastossa ulkoseiniä kiertävän vallimaisen rakenteen ansiosta ja sen sisälle jäävästä tasaisesta alueesta. Myös vallin osalta talo eroaa skandinavisista vastineistaan selvästi. Siellä kivivalleja rakennettiin talojen yhteyteen vasta noin 1000 vuotta myöhemmin.


title: Rieskaronmäki

text: Talon sisämitat olivat 13,5 metriä ja 5,5 metriä. Asunto sijaitsi talon länsipäässä, joka oli maapohjainen. Lieden pohja oli savimaata ja makuulavat sijaitsivat pohjoisseinällä. Asunnon lattian kulttuurikerros päättyi äkillisesti kaakoispuolella, mikä on tulkittu navetan puoleisen seinän paikaksi. Navetan lattialla oli kolme vierekkäistä painaumaa, jotka Salo on tulkinnut kolmen lehmän seisontasijaksi. Lehmien taakse olisi mahtunut karsina pienille eläimille kuten esimerkiksi lampaille tai vuohille. Talon rakenteita on ollut mukana tulkitsemassa myös Niilo Valonen. Hänen tulkintansa kaakkoispään kolmelle pylväälle oli, että päädyssä navetan oven yläpuolella olisi sijainnut talas. Talas on rehun säilytykseen tarvittu laveri, joka tässä tapauksessa tuettiin maahan pylväillä.


title: Rieskaronmäki

text: Talon seinät ovat tuottaneet tulkitsijoille hankaluuksia, koska niiden rakenteista ei ole säilynyt jäänteitä. Skandinaviassa ei pronssikaudella perustettu seiniä kivikolle, kuten tässä näyttäisi tehdyn. Kivikko on epätasainen, mikä ei viittaa oksapunosseiniin, jotka savettiin. Sen vuoksi Salo otaksui, että seinämateriaalina olisi ollut turve. Epätasainen kivikko sopii turveseinälle, koska sillä nostetaan seinän alareunaa maan kosteasta pinnasta irti ja toisaalta turve voidaan pohjustaa helposti jopa kivikkoon. Katto oli ajateltu olevan ruokokatto, mikä on Skandinavian pitkätaloissa yleisimmin ehdotettu materiaali, ja sitä olisi saanut läheiseltä merenlahdelta. Salon teettämään piirrokseen on asuntoon merkitty oma oviaukko ja navettaan toinen.


title: Rieskaronmäki

text: Talon pienoismalli on esillä Porissa Satakunnan museon uudessa pysyväisnäyttelyssä.


title: Rieskaronmäki

text: Satakunnassa suuria hautaröykkiöitä kutsutaan hiidenkiukaiksi ja Rieskaronmäellä tämä hautaröykkiö onkin suurin asuinpaikan hautaröykkiöistä. Siihen viitataan raporteissa numerolla 89. Röykkiö oli ennen tutkimistaan muodoltaan pyöreäpohjainen, jyrkkäsivuinen ja kekomainen. Sen pohjan halkaisija oli 12–15 metriä ja korkeus 2,5 metriä. Röykkiön keskellä oli kuoppa, jonka yläosan halkaisija oli 3–4 metriä ja syvyys 1 metri. Röykkiö oli rakennettu huolellisesti ja sen reunaa kiersi laakakivistä rakennettu kehämuuri.


title: Rieskaronmäki

text: Salo päätyi kaivauksien aikana tekemistään havainnoistaan johtopäätökseen, että hautaröykkiö on rakennettu useassa vaiheessa. Primäärihautaus muodostui kahdesta polttohaudatun henkilön palaneiden luiden alueesta, joita pystypaasi erotti toisistaan. Luuanalyysissä erottui miehen ja naisen poltetut luut. Luiden mukana ei löytynyt hauta-antimia, joista hautaaminen olisi voinut ajoittaa, mutta Salo arveli vainajia talon kantavanhemmiksi. Jäänteet peitettiin tuhkan ripottelun jälkeen matalalla kiviröykiöllä. Tämä osa on ilmeisesti myöhemmissä hautauksissa rajattu erilleen muusta hautaröykkiöstä erilleen korkealla laakakivimuurilla. Nykymuodossaan hiidenkiukaan huipulla sijainnut kuoppa sijoittui juuri muurin sisälle. Inventoinnin yhteydessä Salo kirjoitta vielä, että kuoppa olisi kaivettu röykkiöön (haudanryöstö), mutta myöhemmin hän sanoo sen aiheutuneen kivien alle jätetyn kammion romahtamisesta. Kuopan pohjalta ei löytynyt jäänteitä hautauksesta. Kumpaakin tulkintaa käytetään hiidenkuikaista yleisesti.


title: Rieskaronmäki

text: Sekundäärihautauksia löytyi heti muurin ulkopuolelta neljä, jotka nekin olivat polttohautauksia. Aikuisen miehen haudasta löytyi poltettujen luiden joukosta pronssipinsetit. Viereisestä haudassa oli todennäköisesti 40–60-vuotiaan naisen luita, joiden mukana oli pronssikampa ja pronssilevyn kappale. Yksi haudoista kuului miehelle, joka oli ollut 40–60-vuotias ja jonka luiden joukossa oli myös pronssipinsetit. Viimeisessä haudassa oli 10–15-vuotiaan vainajan poltetut jäänteet sekä pronssineulan ja pronssisen partaveitsen jäänteet. Tämän vuoksi vainajan ajatellaan olevan poika. Sekundäärihautauksissa kivirauniota oli laajennettu ja laajennuksen rajaksi oli maahan ladottu pyöreänmuotoinen muurimainen kivikehä. Kehän sisälle oli heitelty kiviä niin paljon, että röykkiöstä muodostui katkaistun kartion muotoinen. Salo löysi kaivauksien aikana hiidenkiukaasta kuuden henkilön poltetut jäännökset. Samantapaisia sisärakenteita on havaittu joissakin muissakin Nakkilan ja Harjavallan hävitetyissä hiidenkiukaissa. Salo ajoittaa sekundäärihautaukset pronssikauden periodille V.


title: Rieskaronmäki

text: Rieskaronmäen maja, niin kuin pientä rakennusta historiallisessa kirjallisuudessa usein kutsutaan, on ollut kooltaan 4,2 metriä pitkä ja 3,8 metriä leveä ja siten muodoltaan lähes neliö. Se erottui maan pinnassa sinne aseteltujen laakakivien muodosta ja majan lattian kulttuurimaan kerroksesta. Kattoa kannateli keskeltä maahan pystytetty paalu ja rakennuksen seinät. Paalusta oli jäänyt maahan halkaisjaltaan 25 senttimetrin läiskä. Talo oli tuhoutunut tulipalossa, kuten kaivauksissa todettiin. Lattialta löytyi noin tuhat savitiivisteen kappaletta, jotka olivat kovettuneet tulipalossa keramiikaksi. Savitiivisteen kappaleista näkyi seinään punottujen oksien jättämät jäljet. Neoliittisella kivikaudella ja pronssikaudella rakennettiin usein ohutseinäisiä osista punottuja seiniä, jotka tiivistettiin hieromalla seiniin savea. Rakennuksen pohjoispuolelta löytyi laakakivien rivi, jonka Salo on tulkinnut seinän perustaksi. Tässä seinässä ei käytetty savea tiivisteenä ja mäen rinteiden muodon vuoksi kivirivin tulkinnaksi tuli majan karjasuojan seinärakenne. Täällä sijaitsi myös mukulakivialue, joka lisäseinän vuoksi tulkittiin karjasuojan lattiaksi.


title: Rieskaronmäki

text: Majan lattialla oli kulttuurimaan paksuus parhaimmillaan 15 senttimetriä. Sen lattian keskellä sijaitsi pieni kuoppaliesi, jonka pohjalla oli pajon nokea. Kaikkiaan kulttuurimaannosta oli 60 neliömetrin suuruisella alalla. Pihalla sijaitsi toinen liesi, joka erottui reunakivistään helposti. Majan sisällä olevan kulttuurimaannoksen ohuutta Salo selittää majan puulattialla, jolloin ihmiset eivät olleet maahan suoraan kosketuksissa eikä se siten ollut värjääntynyt syvemmältä. Majan eteläpuolella oli maa värjäytynyt eniten, joten majan ovikin on todennäköisesti auennut sinne päin. Täältä löytyivät myös kvartsien iskennästä syntyviä iskoksia, joita ei löytynyt majan sisältä.


title: Rieskaronmäki

text: Hautaröykkiön numerolla 85 viitataan Salon inventointiluettelon järjestysnumeroon. Tämä hautaröykkiö oli tuhottu viemällä siitä runsaasti kiviä muualle. Haudan korkeus oli suurimmillaan yksi metri, mutta muualla saattoi maanpintaakin olla näkyvissä. Yleensä hiidenkiukaiden tuhoajat ovat vain hakeneet kivimateriaalia tienpohjiin tai rakennusten materiaaliksi. Tästä huolimatta röykkiön pohjalta erottui vielä kivistä ladottu kivikehä, jonka halkaisijan pituus oli yli 11 metriä. Kivikehä oli ladottu muuta rauniota suuremmista kivistä ja sen kehä oli lähes pyöreä. Kehän sisäpuolelta pohjakivien päältä kerättiin kaivauksissa talteen 1,02 kilogrammaa palaneen ihmisluun palasia. Ne oli levitetty pohjakivien päälle noin kolme metriä pitkälle ja kaksi metriä leveälle alueelle. Muuta ihmisperäistä materiaalia ei haudasta löydetty. Vaikuttaa siltä, että hautaan oli laskettu vain yhden vainajan luut. Lopuksi hautaröykkiön pohjakivet oli peitetty kivikeoksi.


title: Rieskaronmäki

text: Edellä kuvatun ja tämän hautaröykkiön välimatka oli 2,5 metriä. Tämän hautaröykkiön halkaisija oli alle 11 metriä pitkä ja se oli ollut 1,0–1,5 metriä korkea. Korkeuden tarkempi arvioiminen oli hankalaa, sillä röykkiötä oli jälkeenpäin kaiveltu ja kaivelusta oli jäänyt muistoksi 60–80 senttimetriä syvä kuoppa röykkiön laelle. Vainajan hautaaminen oli aloitettu polttamalla vainaja toisaalla ja sitten oli tuotu roviolta vainajan palaneita luita röykkiöön. Niitä kerättiin talteen 1,8 kilogrammaa. Luusirujen joukossa ei ollut mainittavasti hiilenpaloja, joten ne oli eroteltu rovion tuhkasta ja muusta aineksesta. Hauta-alue oli aluksi merkitty kivikehällä, jonka sisälle heiteltiin pään kokoisia kiviä. Suurin irtokivi oli ollut yli 60 senttimetriä paksu. Luunkappaleet oli ripoteltu hautaröykkiötä rakennettaessa pohjakivien päälle noin neljä metriä pitkälle ja yli metrin levyiselle alueelle. Tämän jälkeen pohjakivetys peitettiin irtokivillä edellä kerrottuihin mittoihin. Luunkappaleiden kohdalta löytyi pronssinen kaularengas , ja kahtia lohjennut palannut tuluspiin kappale. Vaikuttaa siltä, että vainaja poltettiin korut ja työvälineet mukanaan, ja että tähänkin röykkiöön olisi tehty vain yksi hautaus. Myös tätä hautaa oli tuhottu ottamalla sen yhdeltä sivulta vähän kiviä. Kaularengas on samanlainen, mitä käytettiin esimerkiksi Itämeren eteläosissa Lausitzin kulttuurissa periodilla V .


title: Rieskaronmäki

text: Hautaröykkiö 88 oli tutkijoilleen lievä pettymys. Sitä rajasi ymprän muotoinen kivikehä, jonka halkaisija oli noin neljä metriä pitkä. Kehän keskeltä löytyi kolme laakakiveä, joiden välistä ei kuitenkaan havaittu luunkappaleita tai muitakaan hautoihin liittyviä merkkejä. Siksi Salo arveli tähän oli tehty ruumishautaus. Siihen tarkoitukseen röykkiön pohjalta löydettyjen laakakivien välimatka ja muiden kivien sijoittelu viittasi. On jopa mahdollista, että tähän oli tehty kaksi ruumishautausta. Kun haudan pohja oli tutkimuksissa raivattu, huomattiin sen pohjalla tulenpidon merkkejä. Salo arveli, että alue olisi ensi pyhitetty polttamalla siitä roskat ja ruoho pois. Palokerroksen alla oli maassa kuitenkin vielä kulttuurimaakerros, jonka tutkimista jatkettiin. Maata poistamalla löydettiin vielä runsaasti kvartsi-iskoksia ja kvartsiesineitä, muutamia kvartsiittiesineitä ja niiden valmistamisesta syntyneitä kvartsiitti-iskoksia, muutama piiesine, valinmuotin kappaleita, saviastianpalasia, sulatusupokkaan kappale, mahdollinen pronssinen valintappi ja raudanpalanen. Valinmuotti oli niin sanottua kertakäyttöistä savesta valmistettua mallia, joka rikottiin valamisen jälkeen, kun esine haluttiin ottaa esille. Valinmuotin palasista näkyi kaula- tai rannerenkaan muotoisen esineen jäljet. Löytyneen upokkaan valistusmateriaali oli samanlaista savea kuin valinmuotissakin oli käytetty. Upokkaassa sulatettiin pronssia, jolla valmistettiin valamalla esineet muoteissaan. Upokkaan erottaa muista keraamisista astioista sisäpinnalla olevasta laskimaisesta pinnastaan.


title: Rieskaronmäki

text: Hautaa on kutsuttu kirjallisuudessa Salon tapaan ”Sepän hautana”, koska hän arvelee haudan paikalla olisi sijainnut paja, joka olisi poistettu Sepän hautauksen tieltä.


title: Rieskaronmäki

text: Talojen pohjien alta on löytynyt vuohen ja lampaan luita ja lehmän sarvenkappale . Luita on myöhemmin tutkittu uudelleen ja yksi niistä on tunnistettu kuuluneen hevoselle. Tämä on toistaiseksi varhaisin havainto hevosesta Suomessa. Se on kappale hevosen palaneesta alaleuan luusta, joka on radiohiiliajoitettu 2 550–2 850 vuotta vanhaksi eli sen ajoitus on 900–600 eaa. Tämä sopii hyvin yhteen Salon esineiden avulla tekemään karkeampaan ajoitukseen . Myös lampaanluu on ajoitettu ja sen ajoitus on 820–550 eaa. Se on toistaiseksi toiseksi vanhin ajoitettu lampaanluu, sillä Kiukaisten kulttuuria edustavan Pietarsaaren Kvarnabban asuinpaikalta jo vuonna 1935 löydetystä luusta teetettiin vuonna 2011 radiohiiliajoitus. Se antoi luun ajoitukseksi 2200–1950 eaa., joka vie sen myöhäiselle neoliittiselle kivikaudelle.


title: Rieskaronmäki

text: Majan seinän vierestä löytyi keraamisen astian kappaleita. Niistä voitiin liimata kasaan lähes kokonainen saviastia. Astian edustama maljatyypin astia, joka on Suomessa parhaiten säilynyt tämän tyypin saviastia, sopii aikaisempana esitettyyn ajoitukseen pronssikauden periodille V. Tyypin mallia on otettu ilmeisesti Itämeren eteläosissa vaikuttaneelta Lausitzin kulttuurista, missä näitä astioita oli myös metallista.


title: Rieskaronmäki

text: Suomalaisessa kirjallisuudessa viitataan usein siihen, että pronssiesineiden rinnalla käytettiin yhä kivityökaluja, sillä pronssi oli kallista. Kuitenkin Rieskaronmäeltä ei ole löytynyt yhtään hiottua kivityökalua, mikä on sääntö kivikauden asuinpaikoilla. Tästä onkin päätelty, että Rieskaronmäellä veistötyöt tehtiin pronssisilla työkaluilla. Kvartsi-iskokset kertovat lisäksi, että esimerkiksi nuolenkärjet saatettiin terittää kvartsilla.


title: F1 2001

text: F1 2001 on EA Sportsin julkaisema Formula 1-aiheinen ajopeli, joka julkaistiin 15. lokakuuta 2001 PlayStation 2, Xbox ja Windows alustoille. Pelin piti tulla myös Game Boy Color -alustalle, mutta sen julkaisu peruttiin. Peli sisältää kaikki kauden 2001 -kuljettajat, tallit ja radat.


title: Warnemünde

text: Warnemünde on Mecklenburg-Etu-Pommerissa sijaitsevan Rostockin kaupungin kaupunginosa Itämeren rannalla Koillis-Saksassa Warnow-joen suulla.


title: Warnemünde

text: Noin vuonna 1200 perustettu Warnemünden kylä oli vuosisatoja pelkästään kalastajakylä, jonka taloudellinen ja kulttuurinen merkitys seudulla oli vähäinen. Vuonna 1323 Warnemünde menetti itsenäisen asemansa, kun Rostockin kaupunki osti sen varmistaakseen pääsyn Itämerelle. Vasta 1800-luvulla Warnemündestä alkoi kehittyä merkittävä lomakeskus. Nykyisin sen väkiluku on noin 8 400. Talouden perustana on Aker Yardsin telakka ja matkailu.


title: Warnemünde

text: Kaupungista on kotoisin folkduo De Plattfööt.


Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto eli European Regions Airline Association (ERA) on merkittävin toimielin, joka ajaa Euroopan sisäisen lentoliikenteen tavoitteita ja etuja. Päämääriin pyritään vaikuttaen lainsäädännön ja ympäristön tilaan, helpottaen teknistä kehitystä ja yhteistyötä sekä tavoitellen yleistä ja poliittista tukea.


title: Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto

text: ERA perustettiin vuonna 1980 viiden jäsenen voimin. Vuodesta 1987 ERA:n jäsenmäärä on kasvanut yli 220:n yhtiön.


text: Liittoon kuuluu yli 200 yhtiötä, joista 50 on lentoyhtiötä ja 40 on lentoasemia. Loput sijoittuvat lentokoneiden, -moottoreiden, -tarvikkeiden ja -palveluiden tuotantoon sekä sidosryhmiin.


text: Jäsenlentoyhtiöillä on noin 1 100 lentokonetta ja yli 390 kohdetta Euroopan 55:ssä maassa. Lentoreittien lukumäärä on noin 1 300, vuosittainen matkustajamäärä on noin 73 miljoonaa henkilöä ja lentovuoroja on vuosittain noin 1,7 miljoonaa. Matkustajista noin 52% on liikematkustajia, 31% on syöttöliikenteen matkustajia ja 98% on reittilentojen matkustajia.


text: Yhtiöiden koneissa on keskimäärin 68 matkustajapaikkaa, ja 56% laivastosta on suihkukoneita. Keskimääräisessä yhtiössä ollaan hankkimassa uusinta ja ympäristöystävällisintä kalustoa ja laivaston keski-ikä on alle 10,5 vuotta.


text: ERA:n jäsenlentoyhtiöt liikennöivät keskimäärin 550:n kilometrin mittaisia reittejä, mikä vastaa esimerkiksi Amsterdamin ja Berliinin sekä Pariisin ja Bordeaux'n välisiä etäisyyksiä.


text: Jäsenlentoasemat työllistävät suoraan 15 - 5 523 henkilöä asemaa kohden. Asemien kautta kulkee yksikköä kohden vuosittain 5 000 - 26 650 000 matkustajaa, ja liikennesuoritteita tehdään kullakin 6 500 - 360 000 vuodessa.


text: ERA:n alueellisten lentoyhtiöiden konferenssi kokoaa vuosittain edustajia jäsenyhteisöistä ja muista yhteisöistä.


text:
Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liittoon kuuluu 50 lentoyhtiötä vuonna 2018.
Päämaja sijaitsee Fairoakin lentoasemalla, lähellä Wokingin kaupunkia, Surreyn kreivikunnassa, Kaakkois-Englannissa.


text: ERA:n korkein toimielin on johtokunta, joka valitaan ERA:n vuosikokouksessa. Johtokuntaan kuuluu 12 jäsenlentoyhtiön johtajaa sekä seitsemän muiden jäsenyritysten edustajaa, joista kaksi edustaa lentoasemia. Toimielin johtaa ja valvoo ERA:n toimintaa ja tavoitteita.


text: ERA:n johtajisto toimii johtokunnan lukuun. Johtajisto jakautuu viiteen osastoon, joiden toimialat ovat tekniikan palvelut, yritysviestintä, ilmailupolitiikka, liiketoiminnan kehitys sekä infrastruktuuri ja ympäristö. Jokaisella osastolla on erillinen johtaja sekä avustavia toimihenkilöitä.


text: Vuosikokous pidettiin edellisen kerran 8. - 10. lokakuuta 2008 Manchesterissa. ERA:n johtokuntaan saivat lentoyhtiöistä edustuksen Aegean Airlines, Air Nostrum, Aer Arann, Blue1, Brit Air, Eastern Airways, KLM Cityhopper, Lufthansa CityLine, Skyways, Swiss European Airlines, Tyrolean Airways ja Aeroflot-Nord sekä lentoasemista Salzburg ja Rotterdam. Edustuksen saivat myös ATR, BAE Systems, Bombardier, Embraer ja GECAS.


text: Seuraava vuosikokous pidetään 7. - 9. lokakuuta 2009 Sveitsin Interlakenissa.


text: ERA myöntää vuosittain jäsenilleen palkintoja ja kunniamainintoja, joista merkittävimmät ovat vuoden lentoyhtiön ja vuoden lentoaseman valinnat. Manchesterin vuosikokouksessa kauden 2008/9 parhaana lentoyhtiönä palkittiin Aegean Airlines ja parhaaksi lentoasemaksi valittiin London City Airport. Lentoyhtiöistä toiseksi sijoittui CityJet ja kolmanneksi Widerøe


text: Useimmin parhaiksi lentoyhtiöiksi on valittu Air Nostrum (2007/8, 2003/4, 2002/3, 1999) ja Binter Canarias (2005/6, 1992, 1991). Aegean Airlines sijoittui parhaaksi myös kaudella 2004/5.


text: Lentoasemia on palkittu kaudesta 2006/7 alkaen, jolloin parhaana palkittiin Innsbruck. Kauden 2007/8 parhaana lentoasemana palkittiin München.


title: Jorma Kalske

text: Jorma Kalervo Kalske (s. 30. kesäkuuta 1948 Kotka) on oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari, joka toimi Suomen apulaisvaltakunnansyyttäjänä vuosina 2002–2016.


title: Jorma Kalske

text: Oikeustieteen kandidaatiksi Kalske valmistui vuonna 1978 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1979. Hän on työskennellyt Helsingissä oikeuskanslerinvirastossa ja Turun ensimmäisenä kaupunginviskaalina. Vuosina 1997–2001 hän toimi valtionsyyttäjänä ja määräaikaisena apulaisvaltakunnansyyttäjänä valtakunnansyyttäjänvirastossa. Helsingin johtavana kihlakunnansyyttäjänä Kalske toimi vuosina 2001–2002.


title: Jorma Kalske

text: Kalskeelle myönnettiin laamannin arvonimi toukokuussa 2013.


title: Warnow

text: Warnow on joki Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Koillis-Saksassa. Se laskee Itämereen lähellä Rostockin kaupunkia sijaitsevassa Warnemündessa.


title: Warnow

text: Warnowin alkukohta on 10 km Parchimista pohjoiseen Mecklenburgin järvialueen länsiosassa. Se virtaa pohjoiseen Sternbergin, Bützowin ja Schwaanin kautta ennen kuin tulee Rostockiin.


title: Warnow

text: Keskiaikainen slaavilainen vendiheimo varnabit on todennäköisesti saanut nimensä joen mukaan.


title: Draconian

text: Draconian on ruotsalainen, Säfflesta kotoisin oleva doom metal- ja goottimetalliyhtye. Sen perustivat vuonna 1994 Johan Ericson, Andreas Hindenäs ja Jesper Stolpe nimellä Kerberos. Musiikki oli alkuvaiheessa death metal -tyylistä. Myöhemmin Anders Jacobsson liittyi yhtyeeseen ja nimeksi muutettiin Draconian. Tyyli vaihtui goottivaikutteiseen doom metalliin, jossa Jacobsonin murinalaulun vastapainona on puhdasääninen naislaulaja. Naislaulaja on vaihdellut toimintavuosien aikana ja vuodesta 2012 laulajana on ollut Heike Langhans.


title: Ruohonapsijat

text: Ruohonapsijat ("Polystictus") on tyrannien heimoon kuuluva lintusuku.


title: Korpela (Tuntematon sotilas)

text: Sotamies Korpela on hahmo Väinö Linnan romaanissa "Tuntematon sotilas". Hän on kotoa haettu yli neljänkymmenen vuoden ikäinen nostomies, joka esiintyy kirjan loppupuolella.


title: Korpela (Tuntematon sotilas)

text: Korpela saapuu konekiväärikomppaniaan kymmenen muun täydennysmiehen mukana neuvostoarmeijan suurhyökkäyksen alettua kesäkuussa 1944. Komppania on Laatokan koillispuolella vetäytymässä neuvostojoukkojen painostamana Syväriltä kohti Tarton rauhan rajaa ja kaikki käsiin saadut miehet tarvitaan rintamalle patoamaan päälle vyöryvää hyökkäystä. Kookas, tummaverinen, äyskivä ja kiroileva Korpela puhuu hämäläismurretta, mutta romaanin kertoja ei mainitse hänen tarkkaa kotipaikkaansa. Tulijoissa on Korpelan lisäksi kaksi yli 40-vuotiasta nostomiestä, jotka kaikki määrätään ajomiehiksi, ja kahdeksan alokasta, jotka ovat vain 19-vuotiaita, vuonna 1925 syntyneitä. Luutnantti Koskelan joukkue, joka on kärsinyt suurinta mieshukkaa, saa alokkaista neljä. Näistä romaanin kertoja mainitsee nimeltä kuitenkin vain Asumaniemen, muut jäävät tuntemattomiksi.


title: Korpela (Tuntematon sotilas)

text: Korpela kuvataan antisosiaalisena ja katkerana ihmisenä. Hän on vihainen kaikkea ja kaikkia kohtaan ja osoittaakin sen melkein joka lauseessa. Erityisen kielteisesti hän suhtautuu lottiin ja ”Suomen herroihin”. Korpela kuitenkin pitää hevosista ja tulee niiden kanssa toimeen paremmin kuin ihmisten.


title: Korpela (Tuntematon sotilas)

text: Korpelan suhtautuminen ja puhetapa pysyy samana, puhuipa hän esimiehille tai, kuten seuraavassa sitaatissa, apua häneltä pyytävälle lotalle, jonka polkupyörä on rikkoutunut:


title: Korpela (Tuntematon sotilas)

text: Korpelan ja jo aikaisemmin miehiltä solvauksia osakseen saaneen lotan kohtaaminen on yksi romaanin kohutuimmista tapahtumista.


title: Korpela (Tuntematon sotilas)

text: Korpela joutuu palvelemaan majuri Lammion alaisena tämän johtaessa pataljoonan kuormaston vetäytymistä ja heidän välinsä kiristyvät nopeasti äärimmilleen. Korpelan juututtua hevosineen ojaan ilmahyökkäyksen aikana ja Lammion tullessa auttamaan häntä Korpela raivostuu, heittää ohjakset maahan ja vaatii Lammiolta siirtoa ”toiseen porukkaan”. Korpela saa surmansa yrittäessään pelastaa kuormahevosta vihollisen maataistelukoneiden tulituksen keskellä. Korpela sotkeutuu ohjaksiin, putoaa kärryiltä ja pillastunut hevonen raahaa häntä metsään. Perään juossut Lammio löytää ohjaksista irronneen, kuolevan Korpelan makaamasta selällään ja näkee ruumiin alta tulevan vahvan verivirran.


title: Korpela (Tuntematon sotilas)

text: Edvin Laineen ohjaamassa "Tuntematon sotilas" -elokuvassa Korpelan roolissa oli Topi Kankainen. Rauni Mollbergin vuonna 1985 ohjaamassa uudemmassa elokuvaversiossa hahmoa näytteli Risto Salmi.


title: Kerttulinapsijat

text: Kerttulinapsijat ("Pseudocolopteryx") on tyrannien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 5 lajia.


title: Meteos

text: Meteos on Q Entertainmentin kehittämä toiminta- ja pulmapeli Nintendo DS -käsikonsolille. Peli julkaistiin Japanissa 10. maaliskuuta 2005, Yhdysvalloissa 27. kesäkuuta 2005 ja muualla 23. syyskuuta 2005.


title: Meteos

text: Pelin perusidea muistuttaa Tetristä. Pelaajan tavoitteena on pitää pelialue tyhjänä palikoista, joita putoaa ruudun yläreunasta. Palikoita siirrellään stylus-kynää käyttäen DS:n kosketusnäytöllä.


title: Meteos

text: Peli julkaistiin 10. joulukuuta 2008 Xbox 360 -konsolin Live Arcade -palveluun ladattavaksi nimellä "Meteos Wars".


title: Tutkintavankeus

text: Tutkintavankeudesta määrää tuomioistuin päättämällä vangita rikoksesta epäillyn. Suomessa vangitsemisesta päättää käräjäoikeus. Eräissä oikeuskulttuureissa vangitsemisesta päättää poliisi tai syyttäjä. Suomessa tästä luovuttiin vuonna 1988 kun pakkokeinolaki tuli voimaan.


title: Tutkintavankeus

text: Suomessa vangitseminen on mahdollista, jos epäilyn tueksi on todennäköisiä syitä ja laissa säädetyt erityiset edellytykset täyttyvät.


title: Tutkintavankeus

text: Tutkintavankeutta edeltää pidätysaika, joka Suomessa voi kestää kolme päivää, jolloin viimeistään neljäntenä päivänä tuomioistuimen on päätettävä vangitsemisesta. Pidättämisestä päättää esitutkintaviranomainen. Monessa maassa pidätysaika on vain 24 tuntia. Vuonna 2013 tutkintavankeja oli Suomessa yhteensä 1 646. Heistä 357 istui tutkintavankeudessa yli 180 päivää. Keskimäärin tutkintavankeus kesti kolme ja puoli kuukautta. Tutkintavankeus päättyy kun tuomioistuin vapauttaa tutkintavangin tai kunnes rangaistuksen suorittaminen alkaa. Suomessa tutkintavankeus jatkuu myös mahdollisen hovioikeuskäsittelyn ajan. Jos määräaikainen vankeusrangaistus tuomitaan teosta, jonka johdosta rikoksen tehnyt on ollut vapautensa menettäneenä, tuomioistuimen on vähennettävä rangaistuksesta vapaudenmenetystä vastaava aika tai katsottava vapaudenmenetys rangaistuksen täydeksi suoritukseksi.


title: Tutkintavankeus

text: Tutkintavangeilla on erilaiset oikeudet kuin vankeusvangeilla. Tutkintavangit saavat mm. käyttää omia vaatteitaan. Tutkintavankeus voi olla rankempaa ja rajoitetumpaa kuin varsinainen vankeusrangaistus, koska yhteydenpito ulkomaailmaan voidaan rajoittaa jopa kokonaan ja muiden tutkintavankien tapaaminen on kielletty.


title: SQL-injektio

text: SQL-injektio () on tekniikka tietoturva-aukkojen hyödyntämiseksi järjestelmiin tunkeutumisessa. Niitä esiintyy tietokantapohjaisissa sovelluksissa. Ne ovat varsin yleisiä WWW-pohjaisissa sovelluksissa joissa käyttäjät käyttävät tietokantaa WWW-rajapinnan yli, mutta SQL-injektiot eivät sinällään ole WWW-sidonnaisia.


title: SQL-injektio

text: SQL-injektiossa hyökkääjä antaa tietokantapalvelimelle SQL-komentoja, joita hänen ei pitäisi pystyä antamaan. Tämä hyökkäys tapahtuu useimmiten puuttuvan tai väärin toteutetun syöttötiedon tarkistuksen kautta, ja joissain tapauksissa myös itse tietokantarajapinnassa tapahtuvan tiedon väärästä käsittelystä. SQL-injektioiden torjumiseksi kaiken käyttäjältä tulevan tiedon oikeellisuus pitää tarkistaa: merkkijonojen SQL-erikoismerkit kuten lainausmerkki pitää merkitä erikoismerkeiksi (useimmiten tietokantarajapinnassa valmiiksi löytyvällä quote-operaatiolla), ja muiden tietotyyppien kohdalla pitää varmistaa, että ne ovat oikeassa muodossa (esimerkiksi numeroarvo on todella numeroarvo).


title: SQL-injektio

text: Klassinen esimerkki on seuraavan tyyppinen ohjelmakoodissa annettu komento (pseudokoodina):


title: SQL-injektio

text: Jos muuttujan user_name sisältö tulee suoraan käyttäjältä, voi käyttäjä antaa nimeksi "'; DROP TABLE users; --" jolloin seuraava käsky suoritetaan tietokantapalvelimella:


title: SQL-injektio

text: Jälkimmäinen komento suoritetaan, vaikka ohjelmoijan tarkoitus oli sallia vain SELECT-lauseen suoritus.


title: SQL-injektio

text: Täten käyttäjältä tuleva tieto tulee aina käsitellä niin, että SQL-komentojen erikoismerkit (esimerkiksi heittomerkki) ovat aina lainattuja.


title: SQL-injektio

text: Tästäkin huolimatta tilanne, jossa SQL-komento muodostetaan yhdistelemällä muuttujien arvoja, on riskialtis. Useimmissa tietokantarajapinnoissa voi käyttää parametreja:


title: SQL-injektio

text: Tällöin itse ohjelman ei tarvitse varmistua merkkijonon oikeellisuudesta, vaan tietokantarajapinta tekee tarvittavat toimenpiteet.


title: YOR123

text: YOR123 (oik. Jan Quilitzsch, s. 30. tammikuuta 1984 Weimar, Itä-Saksa) on saksalainen muusikko, mutta Saksan lisäksi hän on asunut myös Kiinassa ja Syyriassa ennen Suomeen muuttoaan vuonna 1999. Hänet tunnetaan mm. Rockin da Northin ja Royal Familyn perustajana. Hänellä oli myös oma levy-yhtiö nimeltä Kingsize. Nykyään hän toimii All of Us -yhtyeessä.