title: JK Tallinna Sadam

text: Jalgpalliklubi Tallinna Sadam (suom. ""Tallinnan satama"") on entinen virolainen jalkapalloseura. Seura perustettiin vuonna 1991, ja ennen kautta 1999 se yhdistyi Levadia Maarduun, joka nykyisin tunnetaan nimellä Levadia Tallinna. Olemassaolonsa aikana seuran parhaimmiksi saavutuksiksi jäivät kaksi Viron liigan kakkossijaa kausina 1997/98 ja 1998 sekä kaksi Viron Cupin voittoa vuosina 1996 ja 1997.


title: Domus Aurea

text: Domus Aurea (latinaa: "kultainen talo") on keisari Neron Rooman keskustaan rakennuttama yksityispalatsi, joka valmistui vuonna 68, mutta hylättiin heti keisarin kuoltua jo samana vuonna. Sen suunnittelivat arkkitehdit Severus ja Celer. Palatsi rakennettiin Neron Rooman ydinkeskustasta itselleen pakkolunastamille maille. Rakennuksen sisäänkäynnin edustalla seisoi rakennuttajansa jättiläismäinen pronssipatsas. Palatsin alueella oli keinotekoinen järvi, jonka paikalle myöhemmin rakennettiin Colosseum. Laajoissa puutarhoissa pidettiin eksoottisia eläimiä.


title: Domus Aurea

text: Muutettuaan palatsiinsa Neron kerrotaan lausuneen: ”vihdoinkin voin asua kuin ihmisen kuuluu”. Neron tehtyä itsemurhan vihatun palatsin maat luovutettiin takaisin Rooman kansalle. Hadrianus puratti eteishallin ja rakensi sen paikalle Venuksen ja Rooman temppelin. Trajanus rakennutti kylpylänsä päärakennuksen paikalle. Muisto palatsista unohtui, kunnes renessanssiaikana Domus Aurean maanalaiset säilyneet holvit, kuten kahdeksankulmainen kupolisali, löydettiin sattumalta. Laokoon-veistosryhmän, joka on roomalainen kopio kreikkalaisesta alkuteoksesta, väitettiin löytyneen holveihin hautautuneena. Huoneiden seinien vielä löydettäessä tuoreet freskot innoittivat Rafaelia tekemään Vatikaanin palatsiin samankaltaisia taideteoksia.


title: Klamathin kieli

text: Klamathin tai modokin kieli on klamathien ja mokkien puhuma kieli, jota puhuttiin ennen Oregonin ja Kalifornian alueella. Vuonna 1998 kielellä oli vain yksi sitä äidinkielenään puhuva ja se on häviämässä sukupuuttoon. Kielen on korvannut käytöstä englannin kieli. Kieltä on kuitenkin pyritty elvyttämään.


title: Klamathin kieli

text: Kielelle on kehitetty useita ääntämistapoja. Albert S. Gatschet kehitti oman versionsa 1900-luvulla, mutta moni kieltä puhuvien heimojen jäsen on käyttänyt omaa tyyliään. M.A.R. Barkerin 1963-64 kehittämää mallia pidetään kaikista tarkimpana. Kieltä kirjoitetaan 35:llä eri aakkosella.


title: Neljän joen lähde

text: Neljän joen lähde () on suihkulähde Piazza Navonan keskellä Roomassa. Sen on suunnitellut Gian Lorenzo Bernini paavi Innocentius X:n tilauksesta. Suuri joukko taiteilijoita ja käsityöläisiä rakensi suihkulähteen Berninin valvonnassa vuosina 1648–1651. Suihkulähteeseen kuuluu 1600-luvulla tehty marmorinen alusta ja Circus Maxentiukselta siirretty antiikin aikainen obeliski. Sen jalustan muodostaa keinotekoinen travertiinikallio, jota kannattelee neljä patsasta, jotka edustavat Niiliä, Tonavaa, Gangesia ja Río de la Plataa. Ne symboloivat sen ajan tunnettuja mantereita, joita paavi hallitsi. Hahmoja ympäröivät maanosille ominaiset kasvit ja eläimet.


title: Sant’Agnese in Agone

text: Sant’Agnese in Agone on katolinen kirkko Rooman Piazza Navonalla. Se on rakennettu Domitianuksen stadionin katsomon perustuksille, joiden jäännökset ovat näkyvissä kirkon kryptassa - paikalle, jossa Pyhä Agnes kärsi marttyyrikuoleman.


title: Sant’Agnese in Agone

text: Barokkityylisen kirkon aloitti Girolamo Rainaldi paavi Innocentius X:n käskystä 1652 ja saattoi päätökseen hänen poikansa Carlo Rainaldi 1672. Kolmiosainen polveileva julkisivu on Francesco Borrominin käsialaa. Alun perin kirkosta piti tulla Palazzo Pamphiljin yksityiskirkko, mutta 1670-luvulla siitä tehtiin yleinen. Kreikkalaisen ristin muotoisen kirkon julkisivua hallitsee korkea kupoli, jonka edessä molemmilla puolilla kohoavat baldakiinimaiset kellotornit. Kupolin freskot maalasivat Ciro Ferri ja Sebastiano Corbellini 1670–1693.


title: Iginio Straffi

text: Iginio Straffi (s. 1965) on italialainen sarjakuvien piirtäjä, animaattori, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan luomastaan Winx-piirrossarjasta. Muita Straffin tuottamia sarjoja ovat Hirviöallergiaa, Huntik ja PopPixie.


title: Palazzo Pamphilj

text: Palazzo Pamphilj on palatsi Piazza Navonan reunalla Roomassa. Se rakennetiin Pamphilj-sukuiselle paavi Innocentius X:lle. Palatsi valmistui 1650, johon valmistui piakkoin myös palatsikappeli Sant’Agnese in Agone. Kappeli muutettiin yleiseksi kirkoksi myöhemmin 1600-luvulla. Palatsi on tyyliltään barokkia. Nykyisin rakennuksessa on Brasilian suurlähetystö.


title: Analogia (kielifilosofia)

text: Analogia, eli yhdenmukaisuus, on termi tavalle selittää asioiden yhdenmukaisuutta, verrattavuutta tai vastaavuutta. Monimutkaisia asioita voidaan selittää rinnastamalla niitä yksinkertaisimpiin tai selitettävälle tutumpiin ilmiöihin. Tällöin voidaan sekä sitä, mihin rinnastetaan, että itse rinnastamista sanoa analogiaksi. Vertaa metafora. Esimerkiksi jonkin ilmiön aiheuttamaa riippuvuutta voidaan selittää ja verrata huumeiden käytön aiheuttamaan riippuvuuteen, joka yleensä on paremmin tunnettu ilmiö.


title: Klamathjoki

text: Klamathjoki (klamathiksi "Koke") on joki Pohjois-Kaliforniassa ja Etelä-Oregonissa. Sen pituus on 423 kilometriä. Klamathjoki on kärsinyt maanviljelyksestä, ja paikalla ennen olleet laajat suoalueet ovat kuivuneet. Joessa on neljä patoa, joiden purkua on harkittu, mutta päätöksiä ei ole tehty. Muualla Kaliforniassa on purettu useita patoja ympäristöaktivistien painostuksesta. Alueella asui useita intiaaniheimoja, kuten yrokit, hupat, karukit ja klamathit. Joki oli tärkeä kutupaikka chinook- ja coholohelle, joista coholohi on uhanalainen. Lohien kutu on vähentynyt patojen takia.


title: Sietokyvyn rajoilla

text: Sietokyvyn rajoilla (Across the Tracks) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1991. Sen on ohjannut Sandy Tung. Pääosissa elokuvassa ovat Brad Pitt, Rick Schroder, Carrie Snodgress ja David Anthony Marshall. Elokuva kertoo kahdesta veljeksestä Billystä ja Joesta, joiden elämät lähtevät menemään eri suuntiin. Joe saavuttaa menestystä koulussaan sekä juoksemisessa ja muutenkin tunnollisena oppilaana, kun hänen veljensä Billy tuomitaan vankilaan autovarkaudesta.


title: Sietokyvyn rajoilla

text: Elokuva alkaa, kun Billy joutuu vankilaan jäätyään kiinni auton varastamisesta ystävänsä kanssa. Billyn vapauduttua noin vuoden kuluttua vankilasta hänen veljellään Joella menee hyvin. Joe menestyy koulussa hyvin ja harrastaa juoksemista, jossa hän saavuttaa myös menestystä. Kun Billy ja Joe jälleen tapaavat, heidän keskinäiset välinsä ovat viileät. Joe on pettynyt veljeensä kaikista rikoksista ja pitää häntä syypäänä tuskasta, jota Billy on tuottanut heidän äidilleen.


title: Sietokyvyn rajoilla

text: Billy yrittää aloittaa asiat uudelta pöydältä, mutta perheen lisäksi myös kaverit ovat lähes hylänneet hänet. Billy joutuu koulussa vaikeuksiin ja turvautuu ainakin osittain vanhaan kaveriinsa Louieen. Louie yrittää saada Billyn taas kaidalle tielle.


title: Sietokyvyn rajoilla

text: Joe saa veljensä mukaan harrastamaan juoksemista ja huomaa, että Billy on melko kova juoksija. Koulun valmentajat huomaavat myös ainesta Billyssä, ja pian veljekset pääsevät juoksemaan keskenään juoksukilpailussa. Billy voittaa pienimuotoisen juoksukilpailun ja Joella alkaa kertymään paineita siitä, onko hän oikeasti kovin juoksija. Joe haastaa myöhemmin Billyn kahdenkeskiseen juoksukilpailuun, ja Billy voittaa tämänkin. Joe on kunnianhimoinen ja on halunnut aina olla paras juoksemisessa ja nyt pelkää häviävänsä veljelleen. Lopussa Billy ja Joe juoksevat kunnan mestaruuskilpailussa, ja Joella on kovat paineet kisasta, jossa on panoksena stipendi ja pääsy Stanfordiin. Joe ei meinaa aluksi osallistua koko kisaan mutta päättää viime hetkellä osallistua siihen. Kilpailu on tasaväkinen veljesten kesken, mutta loppua kohden näyttää isltä, että Billy olisi viemässä voiton, mutta ennen maaliviivaa Billy hidastaa ja päästää Joen ohi ensimmäisenä maaliin. Joe ei heti tajua, että Billy päästi hänet tahallaan, mutta se selviää hänelle myöhemmin. Joe ei tästä ilahdu mutta toipuu kuitenkin ajatuksesta ja pääsee näin ollen Stanfordiin.


title: HEC

text: HEC tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Kokit

text: Kokit ("coccus" pl. "cocci") eli pallobakteerit ovat pallomaisia tai melko pallomaisia bakteereja. Ne voivat esiintyä kaksittain tai jäävät usein ketjuiksi tai ryhmiksi. Kaksittain esiintyvät ovat diplokokkeja, ketjuina esiintyvät ovat streptokokkeja ja ryhmissä esiintyvät stafylokokkeja.


title: Kokit

text:
Kokkibakteerit voivat olla joko aerobisia tai anaerobisia sekä grampositiivisia tai gramnegatiivisia.
Pneumokokki aiheuttaa keuhkokuumetta, "Acinetobacter lwoffii" on mesofiilinen kokki, joka on haitallinen paperinvalmistusprosessissa.


title: Procopé

text: Procopé, aiemmin Procopaeus, on suomalainen pappissuku, jonka yksi sukuhaara aateloitiin 1880-luvulla, ja introdusoitiin Suomen Ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 262.


title: Procopé

text: Procopén suvulle on kuulunut Nokialla sijaitseva Viikin kartano.


title: Porolahdenpuisto

text: Porolahdenpuisto () on yksi Helsingin Roihuvuoressa sijaitsevista puistoista. Puiston rajautuu etelässä Porolahteen, jonka rantaviivaa pitkin menee suosittu kevyen liikenteen väylä. Puistossa sijaitsee myös yksi Helsingin väestönsuoja (nro 53/77-91). . Alueella on ollut vanhaa asutusta ja viljelymaita sekä myöhemmin Porolahden jätevedenpuhdistamo. 1970-luvulla rehevöitynyttä Porolahtea ruopattaessa rantaan oli tuotu ruoppausmassoja.


title: Porolahdenpuisto

text: Puiston yleisin käyttö on läpikulku ulkoilun yhteydessä. Petankkin pelaaminen puistossa saattaa olla yleinen näky, koska Helsingin Petankkiliigan joukkue "Porot" on nimetty alueen "ASOY Porolahdenpuisto" mukaan. Vuonna 2005 "Porot"-joukkue pelasi mestaruussarjassa. Melonnan harrastajia voi myös alueelta havaita liikkuvan läpi Porolahden vesistön, koska Porolahti on yhteydessä idässä Tammisalon kanavasta Strömsinlahden venesatamaan ja etelässä Tilliruukinlahteen.


title: Porolahdenpuisto

text: Pääpuulajeiltaan puisto on rauduskoivua, tervaleppää ja hieskoivua. Osia puistosta on määrätty Natura 2000 -hankkeen alaisuuteen.


title: Porolahdenpuisto

text: Länsiosassa jasmikkeet, syreenit, koivut ja tuomipihlajat viihtyvät puistossa. Syreenilajisto on vaihtelevaa, ainakin nuokkusyreenityyppiä ("Syringa reflexa") ja likusterisyreeniä ("Syringa reticulata") kasvaa omissa ryhmissään. Ruusujakin on, mm. suviruusu ("Rosa" ’Poppius’) ja juhannusruusu ("Rosa pimpinellifolia" ’Plena’). Nuoret istutetut puut ovat hyväkuntoisia, ja niistä on odotettavissa kauniita puistopuita. Kosteikkoalueen reunassa kasvaa vanhoja, korkeita vihreälehtisiä pajuja, jotka ikänsä puolesta saattaisivat olla Herttoniemen kartanon ajoilta. Alueen länsiosassa Väylänsuuhun rajautuen on lehtomaisella kankaalla kasvava varttunut melko hyväkuntoinen koivikko, jossa kasvaa myös joitakin haapoja ja muutamia nuorempia vaahteroita ja tammen taimi. Puistossa on myös punasaarnia ("Fraxinus pennsylvanica") sekä jotkin lajinmääritykseltään ovat epäselviä. Puistoon on 1990-luvulla istutettu kaupunginpuutarhalla lisättyjä erikoisia poppeleita. Tuolloin istutettu kiinanpoppeli ("Populus simonii") saattaa olla Helsingin ainoa. Puistossa on kaksi istutusryhmää Helsingin yliopiston jalostusohjelman atsaleoja.


title: Porolahdenpuisto

text: Metsäsaarekkeessa "Roihuvuorentien" ja "Abraham Wetterin tien" risteyksen kohdalla on massiivisen koivikon alla pensasvaltainen lehto. Lintujen kannalta arvokkaassa lehdossa on runsaasti lehtopensaita ja lehtipuuvesakkoa, jonka seassa on hyvälaatuista vaahteraa. Alueella kasvaa koivujen lisäksi haapoja, isoja raitoja, tervaleppää, vaahteraa, pihlajia, tuomia ja joitakin suuria mäntyjä. Koivikon itälaidassa on varikko- ja maankaatopaikkana käytetty alue. Puiston itäosa, koivuvaltainen lehtimetsäalue on kosteikkopainanteineen osa linnustollisesti arvokasta aluetta, joka jatkuu Strömsin kartanolle asti. Maaperä on rehevää lehtoa ja lehtomaista kangasta. Itäpäässä on paikoin pensasluhtaa muistuttava hoitamaton kosteikko, jossa on lepikkoa, pajupensaikkoa, lahopuuta ja vesipintoja.


title: Porolahdenpuisto

text: Tunnettuja lintuja puistossa on valkoposkihanhi, kottarainen, varis, tiaiset, räkättirastas, kyhmyjoutsen, silkkiuikku, nokikana, lokit ja sinisorsat.


title: Aamuset

text: Aamuset on Turussa ja sen lähiseuduilla ilmestyvä kaupunkilehti. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1981, ja sitä julkaisee Turun Tietotarjonta Oy, joka on osa TS-Yhtymää. Lehden ilmestymistiheys tuplaantui vuonna 2006, jolloin "Aamuset" alkoi ilmestyä keskiviikon lisäksi myös lauantaisin. Aiemmin lehti oli ilmestynyt kahdesti viikossa vain joulukuussa eikä lainkaan juhannuksesta elokuun alkuun. Vuodesta 2006 lähtien lehti alkoi ilmestyä myös kesäisin kerran viikossa. Lehden painos on 136 000 kappaletta (tammikuu 2010). "Aamuset"-lehden päätoimittaja on Lasse Virtanen.


title: Aamuset

text: Sanomalehtien liitto valitsi "Aamuset"-lehden vuoden 2009 parhaaksi kaupunkilehdeksi. Tuomariston perustelujen mukaan "Aamuset" on ”moderni ja kaupunkilainen lehti. Lehdellä on uutisasennetta, ja se on visuaalisesti hyvin toimiva. Lukijat ovat mukana lehden teossa tekstien ja kuvien kautta. Ajateltu konsepti luo tekstille ja kuville mahdollisuuden vaikuttaa.”


title: Talkie Walkie

text: Talkie Walkie on ranskalaisen Air-yhtyeen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 27. tammikuuta 2004. Se sai ilmestyessään kiitosta kriitikoilta.


title: Talkie Walkie

text: Levyltä julkaistiin kolme singleä: "Cherry Blossom Girl" (16. helmikuuta 2004), "Surfing on a Rocket" (19. huhtikuuta 2004) ja "Alpha Beta Gaga" (9. elokuuta 2004). Albumin kappale "Alone in Kyoto" oli "Lost in Translation" -elokuvan soundtrackilla vuonna 2003. Surfing on a Rocket oli mukana EA Sportsin Fifa 2005 jalkapallopelissä.


title: Marcus Aureliuksen pylväs

text: Marcus Aureliuksen pylväs (, ) on antiikkinen muistomerkki Roomassa. Monumentti sijaitsee Piazza Colonnalla, joka on nimetty muistopylvään mukaan, kuten koko III kaupunginosakin, Rione Colonna.. Monumenttia vastapäätä kohoaa "Palazzo Chigi". Nykyään pylvään jalusta on neljä metriä katutason alapuolella maankohoamisen vuoksi.


title: Marcus Aureliuksen pylväs

text: Senaatti ja Rooman kansa pystyttivät muistomerkin Marcus Aureliuksen kunniaksi tämän kuoleman jälkeen, ja se valmistui luultavasti 193, koska tuolloin sen rakentamiseen käytetyt lankut annettiin vartija Adrastuksen talon rakentamistarpeiksi.


title: Marcus Aureliuksen pylväs

text: Monumentin korkeus on sata roomalaista jalkaa (29,77 m), mistä syystä sitä kutsuttiin antiikin aikana nimellä "Centenaria". Doorilaistyyliseen kapiteeliin päättyvän pylvään varsi koostuu 26 Lunan marmorista hakatusta ontosta lieriöstä, joiden sisällä on 200 askelmaa ja 56 suorakaiteen muotoista valoaukkoa. Pylvään ulkokuorta kiertää reliefein koristeltu spiraali, joka esittää Marcus Aureliuksen sotaretkiä Tonavalle markomanneja ja sarmaatteja vastaan 172–175. Ulkopuolen korkokuvien tai sisäosien kierreportaikon vuoksi pylvästä kutsuttiin toisinaan kollektiivinimellä "Columnae cochlides", mikä tarkoitti kaikkia alueen keisarillisia muistopylväitä, myös Trajanuksen ja Antoninus Piuksen.


title: Marcus Aureliuksen pylväs

text: Marcus Aureliuksen pylväs säilyi maanjäristyksistä ja tulipaloista huolimatta monia muita antiikin monumentteja paremmin, koska paavit Agapetus II ja Johannes XII uskoivat sen "San Silvestro in capiten" benediktiiniläisveljien huomaan 900-luvulla . Pylväs restauroitiin paavi Sixtus V:n aikana 1589–1590, jolloin sen huipulle sijoitettiin nykyinen apostoli Paavalia kuvaava patsas keisarin kadonneen muotokuvan paikalle. Samalla Domenico Fontana uudelleenmuotoili pylvään jalustan ja hakkasi sileäksi sen pahoin vahingoittuneen korkokuvan, joka neljällä tahkollaan kuvasi uhritoimituksia, Voitonjumalattaria ja köynnöksiä. Katutason yläpuolisen osan jalustasta hän verhosi Septizoniumista otetuilla marmorilaatoilla. Alkuperäinen omistuskirjoitus oli jo tuolloin hävinnyt, eikä siitä ole yhtään tunnettua muistiinmerkintää. Nykyinen piirtokirjoitus kertoo viimeisimmästä suuresta restauroinnista, ja se kuuluu:


title: Satanic Christ’s

text: Hate on brasilialaisen metalliyhtye Sarcófagon kokoelma-albumi, joka ilmestyi vuonna 2005. albumi sisältää yhtyeen demo- ja livenauhoituksia vuosilta 1986 - 1988. Tyylillisesti kappaleet edustavat black, death ja thrash metalia. Kokoelman julkaisi Chileläinen Proselytism Records.


title: Satanic Christ’s

text: Kokoelma sisältää Sarcófagon harvinaisimpia levytyksiä remasteroituina. Kappaleita albumilla on yhteensä 16, A-puolella 10 ja B-puolella 6. Kappaleet 1-4 ovat Satanic Lust -demolta, 5-7 Christ's Death -demolta ja 8-10 Rehearsal-demolta. B-puolen kuusi kappaletta ovat konserttitallenteesta vuodelta 1988. Satanic Christ's on julkaistu vain C-kasettina.


title: Jarkko Paronen

text: Jarkko Toivo Julius Paronen () teki pitkän uran suomalaisessa kunnalliselämässä. Parosen vanhemmat olivat piiripäällikkö Toivo Paronen ja kansakoulunopettaja Eeva Turunen.


title: Jarkko Paronen

text:
Ylioppilaaksi Paronen valmistui Kouvolan Lyseosta vuonna 1961. Oikeustieteen kandidaatin tutkinnon hän suoritti Helsingin
Yliopistossa vuonna 1967, ja varatuomarin arvonimen hän sai vuonna 1969. Paronen oli Imatran kaupungin järjestysoikeuden pormestarina vuosina 1971-1974. Heinolan kaupunginsihteerinä Paronen toimi 1974-1975, ja hänet valittiin Heinolan kaupunginjohtajaksi vuonna 1976. Siinä virassa hän oli 18 vuoden ajan kunnes siirtyi kaupunginjohtajaksi Imatralle, jossa virassa hän oli syyskuussa 1995 tapahtuneeseen kuolemaansa saakka. Paronen kuoli auto-onnettomuudessa.


title: Jarkko Paronen

text: Paronen oli jo 1980-luvun alusta saakka aktiivinen "Savonradan oikaisun" kannattaja, ja hänellä olikin sittemmin merkittävä osuus Lahti-Kerava-oikoradan lopullisen linjauspäätöksen muodostumiseen ollessaan vuosina 1989-1994 Savonrata-projektin neuvottelukunnan puheenjohtajana. Savonrata-projekti on sittemmin muuttanut nimeään "Nopeat Itäradat"-projektiksi, mutta radan ja projektin tavoite on edelleen sama.


title: Jarkko Paronen

text: Toimiessaan Imatran kaupunginjohtajana Paronen teki aktiivisesti yhteistyötä naapurirajakaupunki Svetogorskin kanssa ja oli panemassa alulle Imatra-Svetogorsk-kaksoiskaupunki -ideaa. Imatran seudulla Parosen työstä muistetaan yrittäjiltä ja asukkailta kiitosta saanut "Heinolan malli" ilmaisesta pysäköinnistä.


title: Jarkko Paronen

text: Sydänsairaus vaivasi toimeliasta Parosta kauan. Jo 37-vuotiaana hän sairasti sydäninfarktin, ja vuonna 1994 hän kävi läpi sepelvaltimo-ohitusleikkauksen.


title: Jarkko Paronen

text: Paronen oli "Tasavallan Presidentin valitsijamiehenä" vuonna 1982. Sotilasarvoltaan Paronen oli reservin yliluutnantti, ja hän sai "Suomen Leijonan Ritarikunnan I Luokan Ritarimerkin" itsenäisyyspäivänä vuonna 1994.


title: Brutaali death metal

text: Brutaali death metal on metallimusiikin alalaji, joka pyrkii äärimmäiseen raskaaseen, nopeaan ja aggressiiviseen tyyliin. Brutaalia death metalia luonnehtii usein myös virtuoosimainen soittotaito. Tyylilaji pyrkii viemään death metalin raskauden entistä hyökkäävämmälle asteelle.


title: Brutaali death metal

text: Tyylilajissa on vahvasti esillä rumpujen nopea soitto, nopeat riffit ja kappaleiden suoraviivainen rakenne. Melodia ja harmonia jää yleensä melko taka-alalle, painopisteen ollessa rytmissä ja väkivaltaisuudessa. Kitara soittaa usein nopeana tremolona ja säröefekti on hyvin voimakas. Rummuissa tyypillistä on nopea tuplapedaalin soitto ja runsaat blast beatit. Laulu on matalaa ja hyökkäävää murinaa. Eräät brutaalia death metalia soittavat yhtyeet, kuten Nile ja Spawn of Possession, on luokiteltu myös tekniseksi death metaliksi.


title: Brutaali death metal

text: Brutaali death metal syntyi 1990-luvun alussa, erittäin raskaiden death metal -yhtyeiden vietyä musiikkinsa perinteisen death metalin rajojen ulkopuolelle. Ensimmäinen suuri vaikuttaja oli vuonna 1988 perustettu Cannibal Corpse joka teki entistä äärimmäisempää death metalia, hahmotellen ensimmäistä kertaa brutaalin death metalin tyyliä. 1990-luvun lopulla Devourment ja Disgorge kehittivät tyyliä eteenpäin. Nykyään tyylilajin edustajia löytyy varsinkin Amerikoista. Suomalaista osaamista edustaa Torsofuck.


title: Kakadun kieli

text: Kakadun (tai Gaagudjun kieli) on hävinnyt Australian aboriginaalien puhuma kieli. Sitä puhuttiin Arnheminmaassa Australian Pohjoisterritoriossa. Kielen viimeinen puhuja Big Bill Neidjie kuoli 23.5.2003.


title: Galleria (arkkitehtuuri)

text: Galleria on kahden rakennuksen välinen käytävä tai talon ulkopuolinen pylväskäytävä, arkadin rajaamana, jota kutsutaan usein myös pasaasiksi. Galleria on myös vallituksen sisäinen käytävä. Myöhäisrenessanssin ja barokin aikana galleria oli pitkä, kapea sali. Keskiajalla taas gallerioita olivat kirkkojen kerrokset ja arkadiparvekkeet. Galleria voi olla myös lehteri tai parveke, esimerkiksi teatterin parveke.


title: Fontana di Trevi

text: Fontana di Trevi on suihkulähde Quirinalen alueella Roomassa. Se on kaupungin suurin ja tunnetuin suihkulähde. Vuonna 1762 valmistunut suihkulähde sisältää suuren tekokallion, altaan ja 20 metriä korkean ja 26 metriä leveän seinän, joka on koristeltu barokkielementeillä palatsin julkisivuksi. Kompleksin keskellä, tekokallion päällä, lepää meren jumala Okeanos merihevosten vetämässä vaunussa. Barokkiseinän reunasyvennyksiin on myös sijoitettu yltäkylläisyyden ja parantavan voiman jumalat.


title: Fontana di Trevi

text:
Suihkulähteen suunnitteli Nicola Salvi paavi Klemens XII:n käskystä ja sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1732. Suihkulähde valmistui vuonna 1762 sekä suunnittelijan ja rakennuttajan jo kuoltua. Vesi suihkulähteeseen johdettiin Aqua Virgo nimisen akveduktin kautta ja sen yksi tehtävistä oli koristaa vesijohdon päätepistettä.
Vuonna 1998 vesilähteen vuotokohtia korjattiin ja siihen asennettiin uudet pumput. Tammikuussa vuonna 2013 julkistettiin tieto, että italialainen muotitalo Fendi sponsoroi suihkulähteen peruskorjauksen. Peruskorjaus kestää 20 kuukautta ja maksaa yli 2 miljoonaa euroa. Korjaaminen alkoi 5. kesäkuuta 2014.


title: Fontana di Trevi

text: Näyttelijä Anita Ekberg kahlasi Trevin suihkulähteessä Federico Fellinin elokuvassa Ihana elämä (1960).


title: Fontana di Trevi

text: Trevin suihkulähteeseen liittyy uskomus: jos Roomassa vieraileva heittää kolikon suihkulähteeseen, hän palaa kaupunkiin takaisin. Kolikot kerätään pois maanantaiaamuisin ja ne lahjoitetaan hyväntekeväisyyteen.


title: Luettelo televisiosarjan Kotikatu henkilöistä

text:
Tämä on luettelo Kotikatu-televisiosarjan henkilöistä.
Maija Mäkimaa (s. 1924 Helsinki, es. Tiina Rinne) Veikko ja Pertti Mäkimaan äiti sekä Martti Mäkimaan leski. Maija toimi alkujaan konttoristina, mutta eläkkeelle jäätyään aloitti uran kirjailijana. Häneltä on ilmestynyt viisi romaania: omakohtaisiin kokemuksiin perustuva "Kotikatu liekeissä", Kotitalon ullakolla asuneesta naisesta kertova "Nainen ullakolla", erehdyttävästi Maijan läheisistä kertova "Anopinkieli", vanhenevan naisen seksuaalisuudesta kertova "Yön kuningatar" sekä "Soili", joka kertoo naisesta, joka alkaa toivoa miehensä kuolemaa saavuttaakseen vapauden. Maija on elämänkokemustensa kautta viisas ja häneen useat sarjan henkilöistä tukeutuvat. Maijan kahdesta pojasta toinen, Veikko, lähetettiin sotalapseksi Ruotsiin ja loppujen lopuksi tämä jäi sinne pysyvästi. Tätä Maija ei ole pystynyt koskaan antamaan itselleen anteeksi. Maijan pitkäaikaisen aviomiehen Martin kuoleman jälkeen Maijalla on ollut muutamia uusia suhteita muun muassa Sakari Orakseen, Mauriin sekä näyttelijä Kaarlo Karekseen.


text: Martti Mäkimaa (1918 Artjärvi - 1996 Helsinki, es. Kauko Helovirta) oli Maija Mäkimaan aviomies sekä Veikko ja Pertti Mäkimaan isä, joka oli keskeinen hahmo sarjan ensimmäisellä kaudella. Hän kuoli vuonna 1996.


text: Pertti Mäkimaa (s. 1948 Helsinki, es. Jukka Puotila) on Maijan ja Martin kahdesta pojasta nuorempi. Ammatiltaan hän on juristi. Sarjan aikana Pertti on toiminut virkamiehenä telakalla sekä kauppa- ja teollisuusministeriössä, josta lähti sydäninfarktinsa jälkeen perustaakseen oman asianajotoimistonsa. Pertti oli naimisissa Eeva Mäkimaan kanssa pitkään ja heidän avioliittonsa rakoili monia kertoja, mutta lopullisesti he erosivat vuonna 2008. Pari meni uudelleen naimisiin sarjan viimeisessä jaksossa. Pertillä on Eevan kanssa kolme lasta neljä lasta; Laura, Janne ja Mirja. Hänen neljäs lapsensa on Matilda Jaakkola, jonka äiti on komisario Seija Jaakkola. Keväällä 2012 Pertti jäi Ninni Luotolan ajaman auton alle ja loukkaantui vakavasti, mutta kuntoutui kuitenkin.


text: Eeva Kristiina Mäkimaa (o.s. Virtanen, s. 1950 Oulu, es. Lena Meriläinen) on Pertti Mäkimaan vaimo sekä Lauran, Jannen ja Mirjan äiti. Eevan äiti, Kaisa Virtanen, kasvatti Eevan yksinhuoltajan, eikä Eevan isästä ole sarjan aikana koskaan puhuttu. Eeva muutti Helsinkiin opiskelun perässä ja meni Pertti Mäkimaan kanssa naimisiin, jolloin otti nimekseen Mäkimaa. Vuonna 2008 Eeva ja Pertti erosivat ja eron seurauksena Eeva vaihtoi sukunimensä takaisin Virtaseksi. Eeva seurusteli jonkin aikaa epäilyttävän Ismo Lithnerin kanssa, mikä ei kovasti miellyttänyt Perttiä. Eevalla on ollut myös suhde Pertin veljen Veikon kanssa. Myöhemmin Eeva seurusteli Arto Maasalmen kanssa, mutta erosi tästä Pertin onnettomuuden jälkeen. Eeva ja Pertti menivät sarjan viimeisessä jaksossa uudelleen naimisiin. Eeva on koulutukseltaan sisustussuunnittelija ja filosofian tohtori. Hän on toiminut toimittajana, tutkijana, tiedotuspäällikkönä, viestintäjohtajana ja kiinteistömyyjänä. Eeva on sairastanut rintasyövän, mutta parantunut siitä.


text: Laura Kristiina Mäkimaa (ent. Söder, s. 1974 Helsinki, es. Pirjo Moilanen) on Eevan ja Pertin kolmesta lapsesta vanhin. Lauralla itsellään on kaksi lasta, Jarkko ja Kerttu. Jarkon hän sai pikkurikollisen Jake Bymanin kanssa ja Kertun Kimmo Söderin kanssa; kummatkin ovat nyttemmin kuolleet. Laura on toiminut monenlaisissa ammateissa Suomessa, Välimerellä ja Venezuelassa. Hän on nykyisin töissä kukkakaupassa. Laura seurusteli myös Risto Nurmen kanssa, kunnes alkoi keväällä 2009 seurustella Krisse Karrin kanssa, jonka kanssa solmi myöhemmin rekisteröidyn parisuhteen. Pari kuitenkin erosi pitkäaikaisen suhteen jälkeen. Lauralla on kolme sisarusta: veli Janne Mäkimaa ja sisko Mirja Mäkimaa sekä siskopuoli Matilda Jaakkola.


text: Jarkko Matias Mäkimaa (es. Elias Salonen, aiemmin Eemil Wallius ja Santeri Nuutinen) on Laura Mäkimaan poika, jonka isä Jake kuoli jo ennen Jarkon syntymää. Myös hänen isäpuolensa Kimmo Söder kuoli. Jarkolla on ollut kova elämä, mutta silti hän on ikäisekseen fiksu ja aikuismainen poika. Jarkko lähti keväällä 2010 vuodeksi vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin. Jarkko pelaa jääkiekkoa ja teki sarjan päätösjaksossa SM-liigadebyyttinsä HIFK:n riveissä.


text: Janne Ilmari Mäkimaa (s. 1977 Helsinki, es. Misa Nirhamo) on Eevan ja Pertin ainoa poika. Hän on opiskellut sosiaalipolitiikkaa ja teologiaa Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi vuonna 2007. Janne oli naimisissa mosambikiläissyntyisen Pirkko Karppisen kanssa ja heillä on yhteinen lapsi Martti. Liitto kariutui, kun Janne aloitti seurustelun ruotsalaisen Ann-Marien kanssa, mutta myöhemmin tämäkin suhde kariutui. Martti asui välillä Tampereella äitinsä kanssa, mutta asuu nykyisin Jannen kanssa Helsingissä. Janne seurusteli pitkään Ninni Luotolan kanssa. He kuitenkin erosivat ja Janne alkoi seurustella Ainon kanssa. Kotikadun viimeisessä jaksossa paljastui Ainon olevan raskaana, että hän odottaa pientä tyttöä jolla on Downin syndrooma. Jannen sisaruksia ovat Laura ja Mirja Mäkimaa sekä siskopuoli Matilda Jaakkola.


text: Mirja Mäkimaa (s. 1982 Helsinki, es. Inka Kallén) on Eevan ja Pertin kuopus, joka on ammatiltaan lääkäri. Mirja on ollut useasti riidoissa isänsä Pertin kanssa ja painosti Eevan ottamaan avioeron. Mirja seurusteli pitkään Heikki "Hessu" Pennasen kanssa ja oli tämän kanssa jopa kihloissa, mutta pari purki kihlauksensa sarjan seitsemännen kauden avausjaksossa. Ystävyys heidän välillään säilyi kuitenkin. Myöhemmin Mirja esiintyi sarjassa satunnaisesti, joskin hänet on mainittiin silloin tällöin muiden henkilöiden keskusteluissa. Maaliskuussa 2011 Mirja palasi takaisin sarjaan. Hän oli asunut ja työskennellyt lääkärinä Thaimaassa, mutta palasi nyt kotimaahan asumaan. Kotikadun loputtua Mirja siirtyi Uusi Päivä -sarjaan ja sai paikan Virtauksen terveyskeskuksen lääkärinä. Mirja oli kihloissa Otso Karhun kanssa. Suhde päättyi eroon ja Kallénin esittämä hahmo poistui sarjasta joulukuussa 2015.


text: Veikko Jansson (ent. Mäkimaa, es. Kent Sjöman) on Maijan ja Martin esikoispoika, Pertin isoveli sekä Lauran, Jannen ja Mirjan setä, joka lähetettiin 2-vuotiaana sotalapseksi Ruotsiin, jonne hän jäi loppujen lopuksi pysyvästi. Yhteys biologisiin sukulaisiin muodostui vasta vuonna 1996, kun Maija otti Veikkoon yhteyttä.


text: Pirkko Mirjam Pétit (ent. Mäkimaa, o.s. Karppinen, es. Kaisla Löyttyjärvi) on Martti Pétitin äiti ja Jannen ensimmäinen vaimo. Pirkko on nykyisin naimisissa Renee Pétitin kanssa.


text: Martti Johannes Pétit (ent. Mäkimaa, es. Fiifi Ghansah, aiemmin Joel Lumbala) on Janne Mäkimaan poika, joka sai nimensä edesmenneeltä isoisoisältään, jota ei ehtinyt koskaan tavata. Martin äiti Pirkko asuu Tampereella. Martti asui pitkään hänen luonaan vanhempiensa eron jälkeen, mutta muutti myöhemmin Helsinkiin asumaan isänsä luo. Martin uusi sukunimi on peräisin hänen isäpuoleltaan Renee Pétitiltä.


text: Kimmo Kalervo Söder (es. Jarkko Sarjanen) on Laura Mäkimaan tyttären Kertun isä. Sarjan neljännellä kaudella jaksossa 106 hänen toinen nimensä oli Kalevi. Kimmo varasti Karin Luotolan taidekahvilan kassasta rahat auttaakseen Lauraa Jarkon korvaputkien hankinnassa. Laura otti aluksi varkauden syykseen suojellakseen Kimmoa. Kimmo oli tuolloin ehdonalaisessa. Sarjan neljännen kauden lopussa Kimmo tunnusti varastaneensa rahat ja joutui tämän seurauksena vankilaan. Ennen tätä hän sai kuitenkin kuulla Lauran raskaudesta, jonka seurauksena Kimmo tunnusti neljännen kauden viimeisessä jaksossa olevansa HIV-positiivinen. Tästä syystä Laura pelkäsi saaneensa tartunnan.


text: Kerttu Katariina Söder (s. 1999 Helsinki, es. Linda Liikka) on Laura Mäkimaan tytär. Kertulla on dysfasia. Kertun isä kuoli syksyllä 2007. Kerttu on myös asunut ulkomailla.


text: Karin Luotola ( o.s. Mattsson, s. 1959 Houtskari, es. Anitta Niemi, Niemen sairausloman ajan Virve Larimo) on Hannes Luotolan entinen vaimo sekä heidän kolmen yhteisen lapsensa Teemun, Ninnin ja Timo-Velin äiti. Karinilla on myös kaksi lastenlasta. Hän toimi ravintolayrittäjänä, kunnes joutui vankilaan sytytettyään ravintolansa tuleen vuonna 2009. Hän on ollut myös taksinkuljettaja ja valokuvamalli. Karin ja Hannes erosivat vuonna 2005. Karin on alkuperäiseltä ammatiltaan autonasentaja ja hän toimi tässä ammatissa sarjan ensimmäisinä vuosina omassa perheyrityksessä sekä uudelleen 2009 alkaen Janne Mäkimaan omistamassa korjaamossa.


text: Hannes Luotola (es. Risto Autio) on Karin Luotolan entinen aviomies, jolla on tämän kanssa kolme yhteistä lasta: Teemu, Ninni ja Timo-Veli. Lisäksi hänellä on adoptiopoika Heikki Pennanen. Hannes muutti pari vuotta hänen ja Karinin avioeron jälkeen Pohjois-Suomeen eikä ollut mukana sarjassa sen jälkeen viiteen vuoteen. Vuonna 2012 hän alkoi kuitenkin esiintyä sarjassa jälleen. Hannes toimi rekkakuskina ja kävi työnsä vuoksi silloin tällöin Helsingissä. Sitten hän alkoi etsiä vakituista asuntoa Helsingissä. Lapissa hänellä oli ollut avovaimo ja yritys, mutta avoliitto päättyi ja yrityksestä jäi velkaa. Hannes on ajoittain käyttänyt liikaa alkoholia.


text: Teemu Juhana Luotola (s. 1976 Helsinki, es. Ville Keskilä) on Hannes ja Karin Luotolan esikoinen. Teemulla on kaksi nuorempaa sisarusta Ninni ja Timo-Veli. Lisäksi Teemulla on teini-ikäisenä perheeseen adoptoitu velipuoli Heikki ”Hessu” Pennanen. Teemulla on kaksi lasta: poika Aleksi suhteesta Liisa Kärkisen kanssa ja tytär Vilja vaimonsa Niinan kanssa. Teemun entinen vaimo Mimmi Kallio menehtyi raskausaikana keuhkoveritulppaan. Teemu on ammatiltaan palomies.


text: Niina Marjukka Luotola (s. 1976 Helsinki, o.s. Saarela, es. Ria Kataja) on Teemu Luotolan toinen vaimo ja heidän yhteisen tyttärensä Viljan äiti. Hän on valmistunut lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 2002. Niinan väitöskirjan valmistuminen on viivästynyt, mutta edelleen työn alla. Hän on erikoistumassa nukutuslääkäriksi. Hänen äitinsä on Marjukka Saarela ja isäpuolensa Tapio Saarela. Niinan biologinen isä on Kaarlo Kares.


text: Aleksi Luotola (s. 1998 Helsinki, es. Jere Elomaa, myöhemmin Aatu Mauno) on Teemu Luotolan poika. Aleksilla on pikkusiskopuoli Vilja. Aleksi tapaa isäänsä Teemua aika harvoin, sillä Aleksi asuu äitinsä Liisan ja isäpuolensa Harrin kanssa Riihimäellä. Keväällä 2012 Aleksi ryhtyi asumaan osan aikaa isänsä luona. Aleksilla on huumeongelma.


text: Vilja Karin Emilia Luotola on Teemu ja Niina Luotolan tytär.


text: Ninni Luotola (s. 1985 Helsinki, es. Nelly Hristova, aiemmin Elina Erra) on ammatiltaan toimittaja, mutta hän on toiminut myös tarjoilijana ja valokuvamallina. Ninnillä on kaksi veljeä, Teemu ja Timo-Veli. Lisäksi hänen perheeseensä kuuluu teini-ikäisenä perheeseen adoptoitu velipuoli Heikki ”Hessu” Pennanen. Ninni seurusteli pitkään Janne Mäkimaan kanssa. Hän poistui sarjasta lähtemällä kehitysyhteistyötehtäviin Afrikkaan. Keväällä 2012 Ninni tuli käymään Helsingissä ja ajoi vuokraamallaan autolla vahingossa Pertti Mäkimaan päälle.


text: Timo-Veli Luotola (s. 2002 Helsinki, es. Viljami Penttilä) on Karinin ja Hanneksen iltatähti joka syntyi keskosena. Timolla on kaksi sisarusta, Teemu ja Ninni. Timo asuu äitinsä Karinin kanssa.


text: Onni Partanen (s. 1953 Sääksmäki, es. Sulevi Peltola) on Anja Partasen aviomies, jolla on kolme yhteistä lasta Anjan kanssa. Onnilla oli myös koira Ilona. Onni on entinen rekkakuski, sittemmin hän on ajanut taksia, toiminut talonmiehenä ja pitänyt omaa remonttifirmaa "Onnin Apu". Onni ei pariin vuoteen esiintynyt sarjassa; hän oli hoitamassa huonontunutta terveyttään Kreikassa. Onni palasi takaisin Suomeen vuoden 2011 lopulla ja kävi pitkästä aikaa tapaamassa tuttaviaan Helsingissä. Hän kertoi muuttavansa vaimonsa kanssa Ouluun.


text: Anja Partanen (s. 1950 Lappeenranta, es. Eeva Litmanen) on keskikoulun käynyt laitoskeittäjä, joka on viime ajat toiminut catering-yrittäjänä. Anjalla on kolme yhteisä lasta Onni Partasen kanssa ja myös poika Mikko, jonka tällöin 16-vuotias Anja antoi adoptoitavaksi synnytettyään tämän.


text: Outi Partanen (s. 1982 Lappeenranta, es. Karoliina Franck) on Onnin ja Anjan esikoinen. Ammatiltaan hän on maskeeraaja teatterissa. Outi kävi armeijan Santahaminassa.


text: Samuli Partanen (s. 1985 Lappeenranta, es. Jouni Sutka) on Onnin ja Anjan keskimmäinen lapsi.


text: Tuuli Partanen (s. 1991 Lappeenranta, es. Siiri Sinnemäki) on Onnin ja Anjan kuopus. Tuuli kävi kirjoittajalukion Orivedellä ja asuu nykyään Oulussa.


text: Ilona (es. Ilona) oli monirotuinen, terhakka koira, Partasen Onnin silmäterä. Onnin asiakas Rekku Kaakko testamenttasi Ilonan Onnille. Ilonaa esitti Sulevi Peltolan oma koira Ilona. Sarjassa esiintynyt koira menehtyi vuoden 2011 lopussa.


text: Heikki Pennanen (tunnetaan paremmin nimellä Hessu, s. 1980 Turku, es. Petteri Jamalainen) on edesmenneiden Tuulan (k. 1997) ja Tapanin (k. 2000) lapsi, jonka Hannes Luotola adoptoi. Nuoruudessa Hessu seurusteli Mirja Mäkimaan kanssa ja he menivät jopa kihloihin, mutta sittemmin erosivat, kun molemmat olivat suhteessa onnettomia. Myöhemmin Hessu oli naimisissa Daniela Pennasen (o.s. Andersson) kanssa ja heillä on yksi tytär, Aamu Pennanen. Hessu on koulutukseltaan puuseppä, mutta hän toimi pitkään tarjoilijana Wanhalla Bensiksellä. Hessu on erottuaan Danielasta muuttanut pois Helsingistä.


text: Daniela Pennanen (o.s. Andersson, s. 1981 Helsinki, es. Anni Turunen) on oli naimisissa Heikki ”Hessu” Pennasen kanssa ja heillä on yhteinen tytär Aamu. Dannyksi kutsuttu Daniela on opiskellut ensin kotimaista kirjallisuutta ja äidinkieltä Helsingin yliopistossa, sitten keskeyttänyt ja käynyt ravintolakoulun. Valmistuttuaan hän on tehnyt kokin ja tarjoilijan hommia muun muassa Karin Luotolan omistamalla Wanhalla Bensiksellä.


text: Aamu Aurinko Pennanen (es. Jerica Viiala, aiemmin Melisa Vaherila sekä Jenna Rosendahl) on Daniela ja Heikki Pennasen tytär.


text: Tapani Pennanen (es. Eero Soininen) oli ”Hessu” Pennasen isä, joka kärsi alkoholiongelmasta, jonka vuoksi hänen avioliittonsa ”Hessun” äidin Tuulan kanssa loppui. Tapanilla oli myös taipumusta väkivaltaisuuteen. Jossain vaiheessa Tuulan kuoleman jälkeen Tapani lopetti juomisen ja hän sai ”Hessun” kanssa välit kuntoon. Tapanin alkoholismi kuitenkin paheni ja hän kuoli vuonna 2000. Kun Tapani mainittiin jaksossa 54 ensimmäisen kerran, häneen viitattiin silloin nimellä Kaitsu.


text: Tuula Pennanen (es. Terhi Panula) oli ”Hessu” Pennasen äiti, joka seurusteli Hannes Luotolan kanssa. Tuula ja Hannes olivat muuttamassa Kirkkonummelle, kunnes Tuula yllättäen menehtyi auto-onnettomuudessa.


text: Tuija Kangasharju (es. Laura Malmivaara) on Kallion seurakunnan entinen pappi. Hän on naimisissa Roope Johanneksen kanssa. Hänellä on Afganistanista adoptoitu tytär Malalai. He muuttivat vuonna 2012 Kalliosta Espooseen.


text: Malalai Kangasharju (s. 1999 Kandahari, es. Elsy Akiki) on Tuija Kangasharjun adoptiotytär, jonka Tuija adoptoi vuonna 2004.


text: Roope Johannes (es. Janne Virtanen) on entinen rikosylikonstaapeli. Hän siirtyi pois poliisin palveluksesta välttääkseen potkut tehtyään luvatta sivutöitä omassa vartiointiliikkeessä. Roope ryhtyi tekemään isännöitsijän töitä. Hän avioitui Tuija Kangasharjun kanssa keväällä 2009. Vuonna 2012 perhe muutti Espooseen.


text: Mauri Alho (es. Aake Kalliala) on eläkkeellä oleva entinen Kallion seurakunnan suntio. Mauri muuttaa Raine Aarnion kämppikseksi jäätyään kodittomaksi. He ystävystyvät ja Raine kannustaa Mauria ottamaan yhteyttä pitkäaikaiseen Patagoniassa asuvaan kirjekaveriin Marinaan. Lopulta Patagoniaan lähtee Maurin sijasta Raine. Mauri tajuaa pian Rainen ja Marinan ystävyyden syventyneen ja hän lopettaa yhteyden pidon Marinaan ja Raineen. Raine palaa myöhemmin kotikadulle sekoittamaan pakkaa. Mauri potee syyllisyyttä Rainenn kuolemasta ja päättää järjestää tämän maalaamista tauluista muisto näyttelyn. Mauri on Partasen Onnin hyvä ystävä ja avioitui Monika Långin kanssa. He asuvat Herttoniemessä.


text: Mimmi Tyyne Alina Kallio (es. Lotta Lehtikari) oli Teemu Luotolan ensimmäinen vaimo. Mimmi menehtyi keuhkoveritulppaan odottaessaan kaksosia Teemulle. Myös kaksoset menehtyivät.


text: Raine Ilmari Aarnio (17. toukokuuta 1950 Pori - 3. elokuuta 2000 Helsinki, es. Seppo Maijala) oli sarjassa mukana vuodet 1995-2000. Hän oli ollut töissä pankissa pankinjohtajana, mutta oli saanut sieltä potkut. Raine työskenteli potkujensa jälkeen Ratakadun huoltamolla ja oli mukana perustamassa Raine`s kahvilaa Luotoloiden ja Artun kanssa. Raine osti myöhemmin Luotolat, sekä Artun ulos kahvilasta. Sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella Raine ihastui Laura Mäkimaahan. Ihastus oli kuitenkin yksipuolista, mutta heidän välilleen kehittyi ystävyyssuhde. Raine on Jarkko Mäkimaan kummisetä. Raine kuoli jaksossa 176 Johanneksenkirkon portailla.


text: Kaisa Anneli Virtanen (es. Eeva-Maija Haukinen) on Eeva Mäkimaan äiti. Kaisa ilmestyi yhtäkkiä Helsinkiin Mäkimaiden oven taakse neljännellä kaudella. Eeva ja Kaisa eivät olleet nähneet toisiaan moneen kymmenen vuoteen. Kaisan syy tulla Oulusta Helsinkiin tyttärensä luo oli laajalle levinnyt keuhkosyöpä. Kaisa uskotteli Mäkimaille saaneensa Oulusta lähetteen Helsinkiin syöpähoitoihin, vaikka todellisuudessa näin ei ollut. Eevalle selvisi myöhemmin, ettei Kaisa ollut käynyt lainkaan hoidoissa. Kaisa nukkui pois jaksossa 126.


text: Rebekka Blom (es. Jessica Grabowsky) oli oikeustieteen opiskelija, joka toimi Pertti Mäkimaan lakiasiaintoimistossa harjoittelijana. Hän auttoi myös Juusoa ja Hannaa pääsykokeisiin valmistautumisessa. Hänellä oli myös pikkusisko nimeltä Susanna Blom. Hän oli vastikään ystävystynyt Niina Luotolan kanssa. Rebekalle kerrottiin, että hän sairastaa Creutzfeldt–Jakobin tautia ja hänellä on vain noin kuukausi elinaikaa. Rebekka sai sairautensa loppuvaiheessa myös maisterinpaperit. Rebekka kuoli ja hänen hautajaisiaan vietettiin valmistujaisjuhlien yhteydessä, jonka Rebekan ystävät ja perhe halusivat hänelle järjestää.


text: Susanna ”Suski” Blom (es. Iris Nylund 2011–2012, aiemmin Tiia Ilmanen 2009–2011) on Rebekka Blomin kirjallisuutta opiskeleva pikkusisko, joka kärsii mielenterveysongelmista. Susanna on seurustellut Jan-Erik ”Narsku” Talvelan kanssa, mutta myöhemmin pari erosi.


text: Jan-Erik ”Narsku” Talvela (es. Roope Salminen) on Juuson kaveri, joka seurusteli jonkin aikaa Susanna Blomin kanssa.


text: Jussi Halla (es. Raimo Grönberg) on lammastilan omistaja Kainuusta. Hän on seurustellut Karin Luotolan kanssa.


text: Seija Jaakkola (es. Mari Rantasila) on poliisi, joka seurusteli sarjan alkuaikoina Teemu Luotolan kanssa. Seija on ollut pitkiä aikoja poissa sarjasta, eikä ole viime aikoina ollut mukana. Hän asuu tällä hetkellä Brysselissä, jonne hän muutti aviomiehensä kanssa. Seijalla on yhden yön suhteen seurauksena tytär Matilda Pertti Mäkimaan kanssa. Matilda asuu äitinsä luona.


text: Stina Mattsson (es. Vivi-Ann Sjögren) on Karin Luotolan äiti ja Bengt Matssonin vaimo sekä Teemun, Ninnin ja Timo-Velin isoäiti.


text: Bengt Mattsson (es.  Algot Böstman) on Karin Luotolan isä ja Stina Mattssonin aviomies sekä Teemun, Ninnin ja Timo-Velin isoisä.


text: Kira Kankaanpää (es. Jenni Banerjee) työskenteli Biomedicumissa samassa tutkimusryhmässä Niina Luotolan kanssa.


text: Kaarlo ”Kalle” Kares (s. 1926 Helsinki, es. Matti Ranin) on ammatiltaan näyttelijä. Hän sai ensimmäisessä kolmesta avioliitostaan Marjukka Kareksen (nyk. Saarela) kanssa ainoan tyttärensä Niina Luotolan.


text: Arttu Laakso (es. Ville Virtanen) työskenteli Karinin ja Hanneksen huoltoasemalla autonkorjaajana vuosina 1995–1998. Hän poistui sarjasta tehtyään levytyssopimuksen.


text: Juuso Lehto (s. 1990 Helsinki, es. Kalle Lindroth) on Mäkimaiden entisen kotiapulaisen Pirjo Lehdon poika. Hän on seurustellut Tuuli Partasen ja Hanna Taivalan kanssa. Juuso kirjoitti ylioppilaaksi syksyllä 2008 ja opiskelee parhaillaan oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Maaliskuussa 2011 Juuso lähti armeijaan.


text: Monika Lång (es. Rea Mauranen) on leski, joka tapasi Maurin miehensä hautajaisissa. Hän työskentelee vaatekaupassa.


text: Arto Maasalmi (es. Taneli Mäkelä) on yhden miehen kiinteistövälitysfirman omistaja. Hän tutustui Eevaan työnsä kautta ja palkkasi hänet apulaisekseen. Myöhemmin he ryhtyivät seurustelemaan ja sittemmin solmivat avoliiton. Artolla on kaksi lasta, Linda ja Emil.


text: Risto Nurmi (s. 1966 Helsinki, es. Ilkka Heiskanen) on Risto on entinen murhasta tuomittu rikollinen, joka on istunut vankilassa, mutta on sittemmin päässyt vapaaksi. Hänen äitinsä on keväällä 2006 kuollut Alli Nurmi, isästä ei ole tietoa. Risto seurusteli Laura Mäkimaan kanssa ja on tämän lasten sekä isän Pertin hyvä ystävä.


text: Hanna Taivala (aiemmin Tavaila, es. Anna Laulumaa) on lääketieteen opiskelija, joka asui samassa asunnossa Susanna Blomin kanssa. Hän seurusteli aikaisemmin Juuso Lehdon kanssa. Hanna sai syksyllä 2010 opiskelupaikan sekä oikeustieteelliseen että lääketieteelliseen tiedekuntaan, joista hän valitsi jälkimmäisen.


text:
Elsi Töyräs
(es. Vieno Saaristo) oli Maija Mäkimaan ystävätär. Hän kuoli jaksossa ”Vaikeita valintoja”, joka esitettiin 12. marraskuuta 2010.


text: Kosti Valo (es. Rabbe Smedlund) on Pertti Mäkimaan opiskelukaveri nuoruusajoilta. Hän palasi ulkomailta Suomeen syöpää sairastavan vaimonsa kanssa tapaamaan vanhoja ystäviään Mäkimaita. Vaimoa Minnaa ei ehditty nähdä sarjassa, sillä hän menehtyi melko pian. Pertti otti Kostin mukaan liikekumppaniksi asianajotoimistoonsa. Susanna syytti Kostin raiskanneen hänet, jota Pertti ei aluksi uskonut tapahtuneen, ei myöskään Eeva.


title: Fontana del Tritone

text: Fontana del Tritone on suihkulähde Quirinalen alueella Roomassa. Berninin suunnittelema suihkulähde rakennettiin Piazza Barberinille Palazzo Barberinin eteen vuosina 1642–1643. Sen tilasi paavi Urbanus VII. Travertiinista veistetty suihkulähde esittää merenjumala Tritonia, joka istuu valtavalla kivisellä simpukalla. Neljä delfiiniä kannattelee simpukkaa.


title: Mind Tricks

text: MindTricks on italialais-ruotsalaisen melodista death-metallia soittavan Disarmonia Mundin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2006.


title: Karlaplan

text: Karlaplan on avoin pyöreänmuotoinen aukio Östermalmilla Tukholmassa. Aukiolla Karlavägen, Narvavägen, Östermalmsgatan, Lützengatan ja Styrmansgatan kohtaavat tähtimuodostelmassa. Karlaplan sai alkunsa vuonna 1896, mutta sen nykyilme periytyy 1930-luvulta. Aukio on nimetty Ruotsia hallinneiden Kaarle () -nimisten kuninkaiden, Kaarle X Kustaan, Kaarle XI:n ja Kaarle XII:n mukaan. Aukion esikuvana on toiminut pariisilainen Place de l’Étoile.


title: Karlaplan

text: Karlaplanilla sijaitsevat asunnot kuuluvat Ruotsin kalleimpiin. Ruotsalainen kirjailija August Strindberg asui Karlaplanilla vuosina 1901–1908. Strindbergin kotitalo purettiin vuonna 1969. Aukiolla sijaitsevan puiston pohjoisosassa sijaitsee ruotsalaisen kuvanveistäjän Carl Millesin teos "Flygarmonument" vuodelta 1931.


title: Sirppimailanen

text: Sirppimailanen ("Medicago falcata") on mailasiin kuuluva kasvi, jolla on 40–50 senttimetriä korkea varsi. Sirppimailasella on sitkeät juuret ja apilamaiset lehdet. Kasvilla on kullan- tai oranssinkeltaiset kukat, jotka kukkivat heinä-elokuussa. Kasvi voi risteytyä sinimailasen kanssa. Suomessa laji on lähinnä tulokas, mutta sitä tavataan myös muualla Pohjolassa paitsi Islannissa. Levinneisyysalue ulottuu Euroopan lisäksi Aasiaan ja Pohjois-Afrikkaan.


title: Sirppimailanen

text: Sirppimailasta käytetään rehuna ja myös luomutiloilla viherkesannointiin.


title: Pedro Rodríguez Ledesma

text: Pedro Eliezer Rodríguez Ledesma eli Pedro (s. 28. heinäkuuta 1987 Santa Cruz de Tenerife, Santa Cruz de Tenerifen maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Chelseaa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitalinkki.


title: Pedro Rodríguez Ledesma

text: Kotisaarellaan Teneriffalla Pedro pelasi CD San Isidrossa, josta hän siirtyi Barcelonaan vuonna 2004. Hänet nostettiin Barcelonan edustusjoukkueeseen ensimmäistä kertaa vuonna 2008, ja debyyttinsä Espanjan korkeimmalla sarjatasolla hän teki 12. tammikuuta 2008 ottelussa Real Murciaa vastaan. Kakkosjoukkue Barcelona B:n kanssa Pedro saavutti kauden 2007–2008 päätteeksi nousun Segunda División B:hen.


title: Pedro Rodríguez Ledesma

text: Kaudella 2008–2009 Pedro kuului vielä Barcelona B:n miehistöön, mutta pelasi kaikkiaan 14 edustusjoukkueen ottelussa, kun joukkue voitti historiallisen triplamestaruuden. Kesällä 2009 hän pelasi hyvällä menestyksellä edustusjoukkueen harjoitusotteluissa ja solmi elokuussa 2009 vuoteen 2014 ulottuvan sopimuksen seuran kanssa. Kaudella 2009–2010 Pedro kirjoitti itse historiaa onnistuttuaan maalinteossa kaikissa kuudessa kilpailuissa, joihin Barcelona osallistui: Espanjan liigassa, Espanjan cupissa, Espanjan supercupissa, Mestarien liigassa, Euroopan supercupissa ja seurajoukkueiden MM-kilpailuissa.


title: Pedro Rodríguez Ledesma

text: Pedro valittiin Espanjan maajoukkueen kokoonpanoon vuoden 2010 MM-kilpailuihin. Ensiesiintymisensä maajoukkueessa hän teki 29. toukokuuta 2010 pelatussa ystävyysottelussa Saudi-Arabiaa vastaan. Reilu viikkoa myöhemmin käydyssä viimeisessä ystävyysottelussa Puolaa vastaan ennen 11. kesäkuuta 2010 alkavia MM-kilpailuja, Pedro onnistui tekemään ensimmäisen maalinsa maajoukkueessa. Vuoden 2010 maailmanmestaruuden lisäksi Pedro on voittanut Euroopan mestaruuden Puolan ja Ukrainan EM-kilpailussa 2012. Hän oli mukana Espanjan joukkueessa myös Brasilian MM-kilpailuissa 2014.


title: Pedro Rodríguez Ledesma

text: Barcelona


title: Pedro Rodríguez Ledesma

text: Espanja


title: Charles François Dufay

text: Charles François de Cisternay Dufay (14. syyskuuta 1698 Pariisi – 16. heinäkuuta 1739 Pariisi) oli ranskalainen fyysikko. Vuonna 1734 hän havaitsi ensimmäisenä, että on olemassa kaksi eri sähkövarausta, joita hän nimitti lasi- ja lakkasähköksi, mutta joita nykyisin nimitetään positiiviseksi ja negatiiviseksi sähkövarauksiksi. Hän havaitsi myös, että samanlaiset sähkövaraukset työntävät toisiaan luotaan, kun taas vastakkaiset vetävät toisiaan puoleensa.


title: Nurmimailanen

text:
Nurmimailanen ("Medicago lupulina") on mailasiin kuuluva kasvi, jolla on 15−20 senttimetriä korkea varsi. Sen lehdet ovat pehmeäkarvaisia ja apilamaisia. Lajin pienet keltaiset kukat kukkivat kesä-syyskuussa. Kasvi on yksivuotinen, ja kasvaa Suomessa tulokkaana. Nurmimailanen on levinnyt Pohjoismaihin (paitsi Islantiin), lähes kaikkialle muualle Eurooppaan, Aasiaan lauhkeisiin osiin sekä Pohjois-Afrikkaan.
Nurmimailanen muistuttaa äkkiseltään pikkuapilaa ("Trifolium dubium") ja rentoapilaa ("Trifolium campestre").


title: Jordanian sisällissota

text: Jordanian sisällissota (myös "musta syyskuu") käytiin syyskuusta 1970 heinäkuuhun 1971. Sodassa olivat vastakkain Jordanian hallituksen joukot ja palestiinalaispakolaisten militanttiryhmät. Jordanian hallitus voitti sodan ja militanttiryhmät siirsivät toimintansa Libanoniin.


title: Jordanian sisällissota

text: Ennen kuuden päivän sotaa Jordaniassa oli noin 700 000 asukasta. Sodan jälkeen lähes 400 000 palestiinalaispakolaista muutti Israelin valloittamalta Länsirannalta Jordaniaan. Palestiinalaiset tekivät terrori-iskuja Israeliin Jordaniasta, Libanonista ja Syyriasta. Israel vuorostaan teki kostoiskuja palestiinalaisia vastaan rajansa yli näihin maihin. Palestiinalaispakolaisten militantein osa oli Palestiinan vapautusjärjestö, PLO. Sitä johti Jasser Arafat. PLO julisti Länsirannan tulevaksi kotimaakseen ja katsoi, että Jordanian lait eivät koske sen jäseniä. Jordania muuttui käytännössä sotilasleiriksi. Jordanian kuningas Hussein koki asemansa uhatuksi ja palestiinalaiset olivat yrittäneet murhata hänet.


title: Jordanian sisällissota

text: Palestiinalaisterroristit kaappasivat 6.–9. syyskuuta 1970 useita lentokoneita ja pakottivat ne lentämään Jordanian pääkaupunkiin Ammaniin. Kaappausten johdosta Hussein päätti murskata palestiinalaisten militanttiryhmät ja julisti Jordaniaan poikkeustilan 16. syyskuuta. Kymmenen päivän ajan Jordanian armeijan joukot piirittivät pakolaisleirejä ja riisuivat aseista palestiinalaississejä. Hussein karkotti useita palestiinalaisjohtajia. Syyrian tuki Jordanian palestiinalaisille loppui 24. syyskuuta mennessä ja 25. syyskuuta sisällissodan osapuolet solmivat tulitauon, jonka välittivät arabimaiden johtajat. Taistelut jatkuivat sissiryhmien ja armeijan välillä vuoteen 1971. Huhtikuussa 1971 palestiinalaississit oli ajettu Ammanista ja heinäkuussa 1971 armeija tuhosi sissien tukikohdat Pohjois-Jordaniassa.


title: Jordanian sisällissota

text: Sisällissodan seurauksena militantit palestiinalaisryhmät siirsivät toimintaansa Libanoniin, mikä johti lopulta Libanonin sisällissotaan.


title: Reijo Jalava

text: Reijo Jalava (18. helmikuuta 1932 Helsinki – 25. tammikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Reijo Jalava

text: Jalava pelasi jalkapalloa Helsingin Jalkapalloklubissa, johon hän liittyi vuonna 1943. Edustusjoukkueessa hän esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1949 ja pelasi koko uransa HJK:ssa aina vuoteen 1969 asti. Jalava oli peliuransa alkuvaiheessa hyökkääjä ja tukimies, mutta siirtyi sittemmin oikeaksi laitapuolustajaksi. HJK:ssa hän voitti SM-sarjan mestaruuden vuonna 1964 ja seuran ensimmäisen Suomen Cupin vuonna 1966.


title: Reijo Jalava

text: Uransa aikana Jalava pelasi 304 sarjaottelua ja teki niissä 8 maalia. Hän oli ensimmäinen 300 pelin rajan saavuttanut pelaaja SM-sarjassa. Jalava pelasi myös maajoukkueessa 21 A-maaottelua ja 13 B-maaottelua.


title: Reijo Jalava

text: Pelaajauransa jälkeen Jalava ryhtyi HJK:n huoltajaksi, jona hän palveli seuraa lähes 30 vuotta. Jalava sai seurauskollisuudestaan ja urheilun parissa tehdystä työstä useita tunnustuksia. Hän on HJK:n kunniajäsen ja hänet valittiin seuran 90-vuotisjuhlien yhdeydessä HJK:n Hall of Fameen. Jalava sai myös 1999 Helsingin urheilutoimittajien kerhon tunnustuspalkinnon.


title: Martti Hallikainen

text: Martti Tapani Hallikainen (s. 29. tammikuuta 1946 Savonlinna) on Aalto-yliopiston Teknillisen korkeakoulun avaruustekniikan professori ja Suomen ensimmäinen avaruustekniikan professori. Hänet on nimitetty virkaansa 1987 ja hän johti avaruustekniikan laboratoriota vuoteen 2009, jolloin laboratorio sulautettiin osaksi uutta radiotieteen ja -tekniikan laitosta.


title: Martti Hallikainen

text: Hallikainen on mikroaaltokaukokartoituksen johtavia tutkijoita koko maailmassa ja on toiminut Kansainvälisen radiotieteen unionin (URSI) varapuheenjohtajana 2005-2011.


title: Martti Hallikainen

text: Hallikainen on valmistunut ylioppilaaksi Haminan Yhteislyseosta vuonna 1965, diplomi-insinööriksi vuonna 1971 ja väitellyt vuonna 1980. Hän on naimisissa Airi Miettisen kanssa ja perheessä on kolme tytärtä.


title: Martti Hallikainen

text: Hallikainen on saanut IEEE:n fellow-arvonimen vuonna 1993.


title: Yumi Tōma

text: Yumi Tōma () (oik. Yumi Nakagawa , s. 20. joulukuuta 1966 Chiba, Japani) on japanilainen ääninäyttelijä ja laulaja, joka työskentelee enimmäkseen Aoni Productionille. Hän on tehnyt uransa aikana yli 220 ääniroolia animeen ja lisäksi dubannut televisiosarjoja, sekä lainannut ääntään moniin videopeleihin, kuten "yn". "Tekken"-pelisarjassa Tōma on useasti ääninäytellyt Ling Xiaoyuta ja Nina Williamsia.


title: Sotilasliitto

text:
Sotilasliitto on kahden tai useamman valtion solmima sopimus, joka määrittelee osapuolten toimia sodan sattuessa. Sotilasliiton muodostaneet valtiot saattavat esimerkiksi lupautua puolustamaan toisiaan ulkopuolisen valtion aggressiota vastaan, yhdenmukaistaa armeijoidensa rakennetta ja päättää yhdessä joko liiton jäseniin tai sen ulkopuolisiin alueisiin kohdistuvien interventioiden tarpeellisuudesta.
Antiikin aika:
Ennen maailmansotia:
Ensimmäinen maailmansota:
Toinen maailmansota:


title: Volendam

text: Volendam on kylä Edam-Volendamissa, Pohjois-Hollannissa. Kylässä asuu noin 22 000 asukasta vuonna 2007 tehtyjen laskelmien mukaan. Kylä on suosittu turistinähtävyys.


title: Volendam

text: FC Volendam on jalkapalloseura Volendamista, ja se pelaa Alankomaiden pääsarjatasolla, Eredivisiessä.


title: Mia Hafrén

text: Mia Johanna Hafrén (s. 4. maaliskuuta 1974) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Koulunsa hän kävi Loviisassa ja valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1997. Valmistumisensa jälkeen hän sai kiinnityksen Åbo Svenska Teaterniin, mutta jättäytyi freelanceriksi vuoden kuluttua.


title: Mia Hafrén

text: Näyttelijänä Mia Hafrén muistetaan erityisesti Yle TV1:n sarjasta "Tahdon asia", jossa hänellä oli rooli Susanna Rouhialana. Toinen merkittävä rooli oli Yle TV2:n historiallinen draamasarja "Hovimäki", jossa hän esitti Vava Lindhofia.


title: Mia Hafrén

text: Mia Hafrén on myös laulaja a cappella -yhtyeessä Fork, jossa hän käyttää taitelijanimeä Ms. Chiq LaDesire.


title: Parapara

text: Parapara on Japanista lähtöisin oleva klubitanssi. Paraparassa keskitytään ylävartalon ja erityisesti käsien liikkeisiin. Yleisin paraparassa oleva askel on mukautuva sivuaskel, steppi, jota toistetaan tanssiessa. Laji koostuu parapara-klubien lanseeraamista virallisista koreografioista, joita opetetaan klubi-illoissa, ja joita voi opetella myös DVD:iltä tai fanien kuvaamista videoista.


title: Parapara

text: Parapara käy myös kuntoilusta. Etenkin käsivarret ovat kovilla, ja myös vatsa- ja selkälihaksia käytetään. Parapara on japanilainen klubitanssilaji, johon kuuluu myös oma musiikkityylinsä. Nykyään parapara on levinnyt japanilaisilta klubeilta muihinkin maihin. Paraparassa liikutetaan erityisesti käsiä. Jalat kuitenkin toistavat samaa askelkuviota, jolla pidetään rytmi yllä. Kahden ja puolen minuutin tanssissa on noin 200 askelta. Parapara voi siis olla varsin monimutkaista ja vaativaa.


title: Parapara

text: Tytöille ja pojille on kehitetty erilaisia Parapara-tansseja. Eri tanssien vaikeustasot ilmoitetaan kolmiportaisella asteikolla helposta vaikeaan ("easy, medium, hard").


title: Parapara

text: Parapara-musiikkina käytetään muiden muassa J-popin eri reippaita ja iloisia muotoja. Periaatteessa paraparaa voi tanssia minkä tahansa musiikin tahdissa, mutta paraparaan on kuitenkin myös omia kappaleita. Parapara on Japanissa varsin suosittua, ja esimerkiksi TV-sarjan alkumusiikki voi olla parapara-tanssille sovitettua, ja siihen on oma parapara.


title: Parapara

text: Kaikki parapara-musiikkilajitkaan eivät ole samanlaisia, J-pop on vain osa musiikista. Erilaisia tanssi- ja musiikkilajeja ovat esimerkiksi: eurobeat, techpara (tekno-parapara), trapara (trance-parapara) ja torapara. Helpoimpia tansseja ovat eurobeat-tanssit, keskivaikeita techpara ja trapara, ja vaikeita, erityisesti poikien suosimia torapara.


title: Parapara

text: Suomessa parapara on harvojen harrastama laji. Vuonna 2006 perustettu FinnPARAnoids on yksi hyvin harvoista suomalaisista parapara-ryhmistä. FinnPARAnoids esiintyy erilaisissa Japani-aiheisissa tapahtumissa, ja järjestää viikoittaisia oppitunteja Helsingissä ja Turussa. Tampereella tunteja järjestää TanPARA.


title: Don-jääkausi

text: Don-jääkausi oli laaja jäätiköityminen pleistoseeniajan Pohjois-Euroopassa Cromer-kompleksin aikana. Se oli luultavasti sama kuin happi-isotooppivaihe MIS 16. Laajan jäätiköitymisen oli aiheuttanut kylmä jääkausi Euroopassa noin 660 000-620 000 vuotta sitten. Kausi oli sama kuin Keski-Euroopan lössikerrostuma H ja Venäjän tasangon Borisoglebskin lössijakso.. Kausi on luultavasti sama kuin Cromer-kauden jäätikkö B. Tätä kautta saattaa vastata Alppien laajin jäätiköityminen Günz.


title: Don-jääkausi

text: Don-kaudella mannerjäätikkö ulottui koko Skandinavian yli Koillis-Saksaan, Keski-Puolaan, Valko-Venäjän eteläosiin ja Donin mutkaan ja lähelle Volgogradia. Jää ulottui suunnilleen 50 leveysasteelle asti. Muun muassa Varsova, Minsk, Moskova, Kotlas ja Arkangeli olivat jään peitossa. Lähellä jään reunaa mutta jäättömiä olivat muun muassa Hampuri, Berliini, Łódź ja Volgograd.


title: Don-jääkausi

text: Don-jääkauden jälkeen oli monia lämpimiä interglasiaaleja kausista MIS 15 MIS 9:ään ajalla 620 000-300 000 vuotta sitten.


title: Don-jääkausi

text: Tällä kaudelle ilmestyi Etelä-Venäjälle aromammutti "Mammuthus trogontherii" ja muu suureläimistö.


title: Lopuhkina

text: Lopuhkina () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Lomonosovin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Inkerin ylängön pohjoisreunalla 45 kilometriä Lomonosovista lounaaseen. Kunnassa on 3 100 ja keskuskylässä 1 600 asukasta (vuonna 2010).


title: Lopuhkina

text: Lopuhkinan kunnan pinta-ala on 270 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Lomonosovin piirin Kaprion, pohjoisessa Lepäsin ja Penikkalan ja idässä Kosteritsan kuntiin sekä etelässä Volossovan piiriin. Kunnan alueella virtaavat Vornaisienjoki ja Ruitsanjoki. Suurin järvi on Tehlitsänjärvi. Lopuhkinan radonlähteet ja -järvet ovat suojeltu luonnonmuistomerkki.


title: Lopuhkina

text: Kuntaan kuuluu 13 kylää: Isvara (ven. "Izvara"), Klarovitsa ("Florevitsy"), Klopitsa, Korkka ("Gorki"), Lopuhkina, Muhkovitsa ("Muhovitsy"), Nikolskoi ("Nikolskoje"), Saastrova ("Zaostrovje"), Savolssina ("Savolštšina"), Uusi-Puura ("Novaja Burja"), Vanha-Metussi, Vornaisi ja Ylä-Ruitsa ("Verhnije Ruditsy").


title: Lopuhkina

text: 1700-luvun puolivälissä paikalla sijaitsi Sergijevskojen eli Bereznjagin kylä, joka sai uuden nimen omistajansa Nikita Lopuhinin mukaan. Lopuhkinan kartanon lähellä sijaitsevien radonpitoisten lähteiden ja keinotekoisen järven yhteyteen perustettiin 1830-luvulla parantola. Järven rannalla toimi myös paperitehdas.


title: Lopuhkina

text: Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Lopuhkinassa asui 89 venäläisen ohella 16 savakkoa, jotka kuuluivat Serepetan luterilaiseen seurakuntaan. Paperitehtaalla työskenteli myös 36 Suomesta tullutta suomalaista. Vuonna 1862 Lopuhkinan kylässä oli seitsemän taloa ja 54 asukasta, jotka olivat tilanomistajan maaorjia. Lopuhkinan kartanossa, paperitehtaalla ja parantolassa asukkaita oli 92. Seudun kylissä asui myös inkerikkoja, jotka venäläisten tavoin kuuluivat Metussin ortodoksiseen seurakuntaan.


title: Lopuhkina

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, lasten taidekoulu ja pieni poliklinikka. Klopitsassa on keskikoulu ja lääkintäasema. Korkan kylässä on golfkenttä.


title: Lopuhkina

text: Seudulta on löydetty useita muinaisia hautapaikkoja. Vornaisien kylän lähellä sijaitsee keskiaikainen maalinna. Lopuhkinan kartanosta on jäljellä huonokuntoinen päärakennus, parantola sekä muiden rakennelmien ja puiston jäänteitä. Muita kulttuuriperintökohteita ovat Vanhan-Metussin, Vornaisin ja Ylä-Ruitsan kartanoalueet sekä toisen maailmansodan muistomerkit.


title: Metussi

text: Metussi eli Vanha-Metussi () on kylä ja entinen ortodoksinen seurakunta Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lopuhkinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängön pohjoisosassa muutama kilometri kuntakeskuksesta etelään.


title: Metussi

text: 1700-luvulla seurakunnan kirkko sijaitsi lähellä Korkan () kylää. Vuonna 1788 valmistui pyhälle kolminaisuudelle omistettu kivikirkko Metussiin, josta seurakunta sai uuden nimensä. 1800-luvulla siihen kuului useita puhtaasti inkerikkojen asuttamia kyliä kuten Ruitsa, Ruitsankontu (), Keski-Ruitsa (), Kolpovitsa (), Uusi-Metussi () ja Uusi-Puura. Seurakunnassa asui myös venäläistyneitä inkerikkoja sekä muualta siirrettyjä venäläisiä. Ruitsan- eli Lopuhinkajoen varrella sijainneet inkeroiskylät tuhoutuivat toisen maailmansodan aikana.


title: Vornaisi

text: Vornaisi () on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lopuhkinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängön pohjoisreunalla Vornaisienjoen rannalla kymmenen kilometriä Lopuhkinasta länteen. Kylässä on 34 asukasta (vuonna 2010).


title: Vornaisi

text: Kylän läheltä on löydetty 73 kumpuhaudan ryhmä, joka ei ole säilynyt. Vornaisienjoen vasemmalla rannalla on muinaislinna, jota suojaa 1,8 metriä korkea ja jopa kymmenen metriä leveä maavalli. Kulttuurikerroksen puuttuminen viittaa siihen, ettei paikalla ole asuttu pysyvästi.


title: Vornaisi

text: Kaprion ujestin Kargalin pogostaan kuulunut, Andrei Voroninille läänitetty Zakernovjen kylä mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa se mainitaan nimellä "Sakernowie Voronino". Jo tuolloin suurin osa asukkaista oli Äyräpään kihlakunnasta muuttaneita suomalaisia. Toinen, ortodoksien asuttama Zakernovje kuului Saamostin pogostaan.


title: Vornaisi

text: Pietari I lahjoitti Vornaisin kartanon vuonna 1712 Pietarin kaupungin ylikomissaarille ruhtinas Aleksei Tšerkasskille. Myöhemmin sei kuului muun muassa kreivi Pjotr Šeremeteville ja ruhtinas Elpidifor Jengalytševille. Kartanon 1830–1840-luvulla pystytetyt rakennukset ovat nykyään raunioina, mutta sen puistoalue on osittain säilynyt.


title: Vornaisi

text: Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Vornaisissa asui 133 äyrämöistä ja 115 inkerikkoa. Luterilaiset kuuluivat Kaprion ja ortodoksit viereiseen Klopitsan seurakuntaan. Myöhemmin Vornaisi mainitaan suomalais-venäläisenä sekakylänä.


title: Vornaisienjoki

text: Vornaisienjoki () on Suomenlahteen laskeva joki Leningradin alueella Venäjällä. Se saa alkunsa Länsi-Inkerin ylängöltä, virtaa Lomonosovin piirin ja Sosnovyi Borin kaupunkipiirikunnan alueen läpi luoteeseen ja laskee Kaprionlahteen Kirnun kylän luona, jota ennen siihen yhtyy Kaprionjoki. Joen pituus on 54 kilometriä, leveys 3–7 metriä ja syvyys 0,5–3 metriä.


title: Vornaisienjoki

text: Vuonna 1499/1500 joki mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa nimellä "Kernova", mihin liittyvät jokisuun Kirnu () ja Vornaisin lähellä sijainnut kylä "Zakernovo" (”Kirnujoen takainen”). Joen alkuperäisen nimen unohduttua jälkimmäinen on vääntynyt muotoon Zakorkovo (). Vornaisienjoen keskijuoksun varrella sijainneet inkerikkojen, inkerinsuomalaisten ja venäläisten asuttamat Hatapusan ja Lužkin kyläryhmät sekä Hatapusan kartano ja paperitehdas tuhoutuivat toisen maailmansodan aikana.


title: Parkala

text: Parkala () on kaupunkimainen taajama ja kunnallishallintoalue Pietarin kaupungin Viipurin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa kehätien, Viipurin maantien sekä Pietarin ja Viipurin välisen rautatien varrella (Parkalan asema). Etelässä se rajoittuu Suvalan ja pohjoisessa Levassovan kaupunginosiin. Lähin metroasema on sinisen linjan Parnas. Parnas on myös Parkalan naapuritaajaman nimi.


title: Parkala

text: Parkala on entinen inkerinsuomalainen kylä, joka kuului Pietarin Pyhän Marian seurakuntaan. 1700-luvulla seudulle syntyi Venäjältä siirtyneiden uudisasukkaiden asuttamia kyliä kuten Kaplokka () ja Samanilovka (). Suomenjärven rannalla sijaitsevassa Vanhassakylässä () asui ortodoksisia inkerikkoja. 1800-luvulla Parkalasta tuli pietarilaisten suosimaa huvilaseutua. Siellä sijaitsi Pietarin saksalaiseen ja myöhemmin suomalaiseen seurakuntaan kuulunut luterilainen kirkko.


title: Parkala

text: Vuonna 1938 Parkala sai kaupunkimaisen taajaman statuksen ja vuonna 1963 se liitettiin Leningradiin. Parkalan kaakkoisosassa sijaitsee Šuvalovin kreivisuvun kartano- ja puistoalue.


title: Jugoslavia

text: Jugoslavia (ja myös sloveeniksi), sananmukaisesti "Eteläslavia" oli kolmen vuosina 1918–2003 olemassa olleen valtion nimi. Nämä valtiot sijaitsivat Etelä-Euroopassa. Ne edustivat erilaisia hallintojärjestelmiä vaihtelevine valtiorajoineen.


title: Jugoslavia

text: Järjestyksessään ensimmäinen Jugoslavia syntyi ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja se oli olemassa aikajaksolla 1918–1941, muodollisesti vuoteen 1943. Se oli ensin "Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta" ja vuodesta 1929 "Jugoslavian kuningaskunta". Toinen Jugoslavia (muod. vuodesta 1943, 1945–1992) tunnettiin ensin nimellä "Demokraattinen federatiivinen Jugoslavia", 1946–1963 "Jugoslavian federatiivinen kansantasavalta" ja vuodesta 1963 "Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta". Kolmas Jugoslavia oli "Jugoslavian liittotasavalta" (1992–2003), kunnes muuttui valtioliitoksi nimeltään Serbia ja Montenegro.


title: Jugoslavia

text: Vielä 1800-luvun alkupuolella nykyisten Serbian, Makedonian, Kosovon ja Bosnia-Hertsegovinan alueet kuuluivat Osmanien valtakuntaan, Slovenian ja Kroatian alueet sen sijaan Itävaltaan. Montenegro oli itsenäinen valtio.


title: Jugoslavia

text: Serbiasta tuli vuonna 1816 itsehallinnollinen ruhtinaskunta. Vuonna 1878 se itsenäistyi, ja vuonna 1882 se julistautui kuningaskunnaksi. Toisessa Balkanin sodassa vuonna 1913 siihen liitettiin myös nykyisen Makedonian alue.


title: Jugoslavia

text: Kun Serbia vuonna 1878 oli itsenäistynyt, Itävalta miehitti Bosnia ja Hertsegovinan, jotka olivat jääneet lähes erilleen muusta Osmanien valtakunnan muista osista, ja vuonna 1908 alue liitettiin virallisestikin Itävaltaan. Serbiassa kuitenkin vaadittiin yleisesti Itävallan eteläosien slaavilaisten alueiden yhdistämistä Serbian kanssa yhdeksi valtioksi, mikä toteutuikin ensimmäisen maailmansodan jälkeen, kun 24. marraskuuta 1918 perustettiin "Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta".


title: Jugoslavia

text: Saint-Germainin, Neuillyn ja Trianonin rauhansopimuksissa uuteen kuningaskuntaan liitettiin Etelä-Steiermark, Länsi-Baanaatti, Dimitrovgrad ja Strumcia. Myös Kärntenin liittämisestä pidettiin kansanäänestys, jossa alueliitos kuitenkin hylättiin. Jugoslavian ja Italian välinen raja vahvistettiin Rapallon sopimuksella vuonna 1920. Kuningas Aleksanteri I nimitti vuonna 1929 itsensä diktaattoriksi ja nimesi maan Jugoslaviaksi.


title: Jugoslavia

text: Toisessa maailmansodassa Jugoslavia pysyi aluksi puolueettomana, mutta teki maaliskuussa 1941 sopimuksen ensin Saksan ja vähän myöhemmin Neuvostoliiton kanssa. Huhtikuussa Saksa miehitti lyhyessä ajassa Jugoslavian. Tällöin Kroatia julistautui itsenäiseksi, kun taas muut osat maasta jaettiin Saksan, Italian, Unkarin ja Bulgarian kesken. Sekä kenraali Mihailovićin johtama vastarintaliike että Titon johtamat kommunistit kävivät kuitenkin jatkuvaa sissisotaa saksalaisia miehittäjiä vastaan.


title: Jugoslavia

text: Vuonna 1944 Titon armeija vapautti maan miehittäjistä Neuvostoliiton tuella, ja maaliskuussa 1945 Tito muodosti uuden hallituksen. Maa julistettiin kansanliittotasavallaksi 29. marraskuuta 1945, Rauhansopimuksessa vuonna 1947 maa sai Italialta Istrian niemimaan, mutta ei Triesteä, jonka se myös oli miehittänyt mutta josta muodostettiin itsenäinen vapaavaltio. Vuonna 1954 Trieste jaettiin Italian ja Jugoslavian kesken; itse kaupunki tuli kuulumaan Italiaan, mutta sitä ympäröivät alueet Jugoslaviaan.


title: Jugoslavia

text: Vaikka Jugoslavia oli sosialistinen valtio, se vastusti Neuvostoliiton määräysvaltaa, ja vuonna 1948 se erotettiin Kominformista. Maa ei myöskään liittynyt SEViin eikä Varsovan liittoon, vaan se pysyi puolueettomana koko kylmän sodan ajan ja oli keskeisesti mukana Sitoutumattomien maiden liikkeessä.


title: Jugoslavia

text: Sosialistinen Jugoslavia oli aikaisemman Jugoslavian kuningaskunnan seuraajavaltio. Sen sijaan Jugoslavian liittotasavalta oli Yhdistyneiden kansakuntien mukaan vain yksi sosialistisen Jugoslavian seuraajista muiden ollessa Slovenia, Kroatia, Makedonia sekä Bosnia ja Hertsegovina eikä näin ollen voinut periä sosialistisen Jugoslavian paikkaa YK:ssa.


title: Jugoslavia

text: 1980-luvulla Jugoslavian talous huononi. Kansallisuusaate nousi pintaan Jugoslavian osatasavalloissa ja sosialismi romahti. Serbian presidentiksi noussut Slobodan Milošević koetti luoda yhtenäisen serbivaltion armeijan tuella. Toisaalta varsinkin Sloveniassa, Kroatiassa ja Kosovossa syntyi 1980-luvulla itsenäisyysliike. Yhtenäistämisen ja hajauttamisen vastakohdat veivät Jugoslavian vuosina 1991-1999 raakoihin hajoamissotiin Sloveniassa, Kroatiassa, Bosniassa ja Kosovossa. Niihin liittyi väkivaltaisia etnisiä puhdistuksia, joissa serbit, kroaatit, muslimit ja albaanit surmasivat ja karkottivat toisiin kansallisuuksiin kuuluneita pyrkien luomaan kansoilleen yhtenäisiä valtioita.


title: Jugoslavia

text: Jugoslavian pinta-ala oli laajimmillaan 255 804 km (käytännössä vuodesta 1954, muodollisesti vuodesta 1977 vuoteen 1991). Se koostui kuudesta sosialistisesta tasavallasta: Bosnia-Hertsegovina, Kroatia, Makedonia, Montenegro, Serbia ja Slovenia. Näiden lisäksi oli kaksi Serbiaan kuuluvaa autonomista maakuntaa, Kosovo ja Vojvodina. Maa rajoittui Italiaan, Itävaltaan, Unkariin, Romaniaan, Bulgariaan, Kreikkaan ja Albaniaan. Jugoslavialla oli pitkä rantaviiva Adrianmerellä ja lukuisia saaria.


title: Jugoslavia

text: Maan koillisosa oli suhteellinen tasaista, loput maasta taas vuoristoista. Korkein kohta oli Triglav (2 864 m, Itä-Alpeilla Jesenicen kaupungin lähellä), toiseksi korkein taas oli Golem korab (2 753 m, Korabissa, Albanian rajalla Gostivarista länteen) ja kolmanneksi korkein oli Titov Vrv (2 747 m, Šar Planinassa Tetovon lähellä).


title: Jugoslavia

text: Albanian vastaisella rajalla oli kolme suurta järveä: Skutarijärvi, Ohrid ja Préspa. Tonava virtasi Jugoslavian koillisosan läpi ja muodosti osan Romanian vastaisesta rajasta. Tärkeitä Tonavan sivujokia olivat Drava, Sava ja Velika Morava.


title: Jugoslavia

text:
Jugoslavian kansallinen koostumus
Jugoslaviassa oli vuonna 1991 noin 23,5 miljoonaa asukasta. Maassa oli 19 yli sadan tuhannen asukkaan kaupunkia. Suurimmat kaupungit olivat Belgrad (1 168 000 asukasta) ja Zagreb (706 800 asukasta), joiden jälkeen seurasivat Sarajevo, Skopje ja Ljubljana.


title: Jugoslavia

text: Monarkistisen Jugoslavian talousjärjestelmä oli markkinatalous.


title: Jugoslavia

text: Sosialistisen Jugoslavian talous oli "markkinasosialistinen", joka poikkesi merkittävästi sekä Neuvostoliiton että länsimaiden talousjärjestelmistä. Tehtaat olivat työntekijöiden muodostamien yhteisöjen valvonnassa ja käyttivät voittonsa omiin tarpeisiinsa ja maksoivat veroja valtiolle. Yritykset myös kilpailivat markkinoilla.


title: Jugoslavia

text: Jugoslavian rahayksikkönä oli Jugoslavian dinaari. Laivateollisuus oli merkittävä ala Kroatiassa.


title: Jugoslavia

text: Sosialistinen Jugoslavia oli 1960-luvulta 1980-luvun lopulle yksi Euroopan suosituimmista kesäturistien matkakohteista. Miljoonat turistit viettivät lomaa Adrianmeren rannikolla ja saarilla. Käydyin osavaltio oli Kroatia. Talviturismi keskittyi Alpeille Kranjska Goraan sekä Sarajevoon, jossa pidettiin talviolympialaiset 1984.


title: Jugoslavia

text: Jugoslavian merkittävimmät yliopistot olivat Belgradin yliopisto ja Zagrebin yliopisto.


title: Jugoslavia

text: Yliopistojen lisäksi oli useita ammattikorkeakouluja. Zagrebin, Ljubljanan ja Pristinan kaupungeissa oli taideakatemioita. Muita taide- ja musiikkikorkeakouluja oli muun muassa Novi Sadissa ja Dubrovnikissa.


title: Jugoslavia

text: Jugoslavian viralliset kielet olivat toisen maailmansodan jälkeen serbokroaatti, sloveeni ja makedoni. Serbokroaatti jakautui sosialistisen Jugoslavian ja Jugoslavian liittotasavallan hajoamisten myötä kroaatiksi, serbiaksi, bosniaksi ja montenegroksi. Serbeille ja kroaateille oli pyritty luomaan yhtenäinen kirjakieli jo 1800-luvun puolivälissä. Vielä ensimmäisen maailmansodan jälkeen Jugoslaviaa perustettaessa myös slovenia luettiin samaan murrejatkumoon, jolloin puhuttiin serbokroaattisloveenista. Myöhemmin sloveeni luettiin omaksi kielekseen. Maan eteläosissa puhuttu makedoni taas eroaa näistä kielistä ja muistuttaa läheisesti bulgariaa. Eurovision laulukilpailu 1990 järjestettiin Zagrebissa.


title: Jugoslavia

text: Jugoslavian tunnetuin kirjailija oli Ivo Andrić (1892–1975), joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1961. Muita nimekkäitä kirjailijoita olivat Mehmed Meša Selimović (1910–1982), Miroslav Krleža (1893–1981) ja Aleksandar Tišma (1924–2003).


title: Jugoslavia

text: Monarkistisessa Jugoslaviassa tehtiin vain vähän elokuvia, mutta sosialistisessa Jugoslaviassa 1950-luvulla maassa suosittiin italialaiseen uusrealismiin pohjautuvaa tyyliä, jonka tilalle tuli Novi Film -tyylisuunta. 1980-luvulla Emir Kusturican ohjaamat elokuvat menestyivät kansainvälisesti.


title: Jugoslavia

text: Jugoslaviassa toimi joitakin naivistisen kuvataiteen merkittävimpiä edustajia (muun muassa Ivan Generalić). Lukemattomien historiallisten muistomerkkien lisäksi maassa oli myös modernia arkkitehtuuria.


title: Jugoslavia

text: Jugoslavia järjesti jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1976 ja talviolympialaiset pidettiin Sarajevossa 1984.


title: Jugoslavia

text: Kuuluisia jugoslavialaisia urheilijoita:


title: Jugoslavian kuningaskunta

text: Jugoslavian kuningaskunta (, "Kraljevina Jugoslavija" myös sloveeniksi) oli Länsi-Balkanilla, Etelä-Euroopassa sijainnut valtio 1918–1943.


title: Jugoslavian kuningaskunta

text: Jugoslavian kuningaskunta sai alkunsa ensimmäisen maailmansodan päätyttyä. Lokakuussa 1918 Itävalta-Unkariin kuuluneet Vojvodina, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina ja Slovenia yhdistyivät "Sloveenien, kroaattien ja serbien valtioksi". Tähän liittyi saman vuoden joulukuussa Serbian kuningaskunta. Valtion nimenä oli aluksi Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta, kunnes Jugoslavia-nimitys otettiin käyttöön vuonna 1929.


title: Jugoslavian kuningaskunta

text: Valtaosin serbien hallitseman valtion kansallisuuskiistat johtivat vuonna 1929 siihen, että kuningas teki vallankaappauksen ja diktatuuriksi muuttunut maa nimettiin enemmistönä olleiden eteläslaavien mukaan Jugoslaviaksi vuonna 1929.


title: Jugoslavian kuningaskunta

text: Toisessa maailmansodassa vuonna 1941 Saksa, Bulgaria, Italia ja Unkari hyökkäsivät maahan, josta tuli Saksan ja Italian miehittämä. Muodollisesti kuningaskunta loppui saksalais- ja italialaisjoukkoja vastaan taistelleiden partisaanien julistaessa Demokraattisen federatiivisen Jugoslavian 1943.


title: Mantere (Pietari)

text: Mantere () on historiallinen kaupunginosa Pietarin kaupungin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suuren Nevkan ja Primorski prospektin pohjoispuolella ja rajoittuu idässä Mustajokeen, pohjoisessa entisen Komendantin lentokentän alueeseen ja lännessä Kivinenään.


title: Mantere (Pietari)

text: Mantere on entinen inkerinsuomalainen kylä, joka kuului Pietarin Pyhän Marian seurakuntaan. 1700-luvun puolivälissä kansleri Aleksei Bestužev-Rjumin asutti seudulle maaorjiaan ja antoi kylälle venäläisen nimen "Novaja Derevnja" (”Uusikylä”). 1800-luvulla Mantereesta tuli pietarilaisten suosima huvila-alue, jossa kesäisin asuivat perheineen mm. kirjailijat Aleksandr Puškin, Aleksandr Gribojedov, Ivan Turgenev ja säveltäjä Mihail Glinka.


title: Mantere (Pietari)

text: Vuonna 1894 Mantereen läpi rakennettiin Siestarjoelle johtava rautatie, ja 1900-luvun alussa sinne syntyi tiivis asuin- ja teollisuusalue. Leningradin piirityksen aikana puutalot tuhoutuivat tulipaloissa tai purettiin polttopuiksi. Sodan jälkeen seudulle rakennettiin asuinalue. Vuonna 1982 avattiin Tšornaja Retškan metroasema. Siestarjoen radalla on Novaja Derevnjan asema. Rakennustaiteellisia muistomerkkejä ovat Saltykovin ja Šišmarjovin huvilat sekä vuosina 1805–1808 rakennettu Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko.


title: Vastavirta-festivaali

text: Vastavirta-festivaali on Helsingin Vanhalla Ylioppilastalolla ja sen edustalla pidettävä vasemmistolainen festivaali. Musiikin ja kulttuurin lisäksi festivaali on monipuolinen poliittinen foorumi. Järjestäjinä on toista kymmentä toimijaa, jotka edustavat laajasti niin vasemmistolaisia ja punavihreitä poliittisia järjestöjä kuin asukas-, ay- ja rauhanliikettä.


title: Vastavirta-festivaali

text: Vuonna 2008 festivaali järjestettiin 30. elokuuta. Esiintyjinä olivat muun muassa Kari Peitsamo, Hehkumo, Pauli Hanhiniemi, Posteljoona & ystävät, Maria Gasolina, Mikko Perkoila ja Kitkerät Neitsyet.


title: Vastavirta-festivaali

text: Vuoden 2011 festivaali järjestettiin 5. maaliskuuta.


title: Kivinenä

text: Kivinenä () on historiallinen kaupunginosa Pietarin kaupungin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mistulansaaren, Suuren Nevkan ja Primorski prospektin pohjoispuolella Mantereesta länteen.


title: Kivinenä

text: Kivinenä on entinen inkerinsuomalainen kylä, joka kuului Pietarin Pyhän Marian seurakuntaan. 1700-luvun puolivälissä kansleri Aleksei Bestužev-Rjumin asutti seudulle maaorjiaan ja antoi kylälle venäläisen nimen "Staraja Derevnja" (”Vanhakylä”). Vuonna 1894 Kivinenän pohjoispuolitse rakennettiin Siestarjoelle johtava rautatie. 1900-luvun alussa seudulle syntyi teollisuutta. Vuosina 1909–1915 nykyisen Primorski prospektin varrelle rakennettiin buddhalainen temppeli. Vuonna 1917 Kivinenä liitettiin Pietarin kaupunkiin.


title: Kivinenä

text: Leningradin piirityksen aikana Kivinenän puutalot tuhoutuivat tai purettiin polttopuiksi. 1960–1970-luvulla seudulle rakennettiin lähinnä teollisuuslaitoksia. 1990-luvulta lähtien Kivinenään on syntynyt laaja asuinalue ja suuria kauppakeskuksia. Siestarjoen radalla on Staraja Derevnjan asema ja sen vieressä samanniminen metroasema.


title: Jyrki Koulumies

text: Jyrki Olavi Koulumies (s. 13. marraskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Jyrki Koulumies

text: Koulumies oli toimittaja yli 40 vuotta. Hän työskenteli televisiotoimittajana ja jäi eläkkeelle Yle TV1:n taloustoimituksesta elokuussa 2008. Hän vaikutti myös ulkomaantoimittajana. Koulumies työskenteli Uuden Suomen Moskovan kirjeenvaihtajana 1977–1980. 1980-luvulla hän oli Ylen ajankohtaistoimituksen päällikkö. Hän johti vaalipaneeleja ja aloitti yhdessä kollegansa Antero Kekkosen kanssa vaalitenttien uuden tyylin, niin sanotun revolverihaastattelun. Vuosina 1990–1995 Koulumies oli Ylen Lontoon kirjeenvaihtaja.


title: Jyrki Koulumies

text: Koulumies kuuluu Schulman-aatelissukuun. Hän on kunnallispoliitiikko Terhi Koulumiehen setä.


title: Vastavirta

text: Vastavirta oli 1980-luvulla ilmestynyt Akateemisen Sosialistiseuran ja Helsingin opiskelevien kansandemokraattien äänenkannattaja. Lehti painettiin Limes ry:n painossa.


title: Ristisaari (Pietari)

text: Ristisaari () on saari Nevan suistossa Pietarin kaupungin alueella. Se sijaitsee Pienen ja Keski-Nevkan välissä. Koillisessa sen erottaa Kivisaaresta Krestovkajoki ja lännessä se ulottuu Suomenlahteen. Saaren pinta-ala on 3,9 neliökilometriä.


title: Ristisaari (Pietari)

text: 1710-luvun alussa Pietari I lahjoitti Ristisaaren ruhtinas Aleksandr Menšikoville. Vuosina 1714–1716 se kuului keisarin sisarelle Natalja Aleksejevnalle. Vuonna 1731 Ristisaari lahjoitettiin kreivi Burhard Minihille ja 1740-luvulla kreivi Razumovskille, vuonna 1803 sen osti ruhtinas Beloselski-Belozerski. Saarella sijaitsi inkerinsuomalainen Ristisaaren kylä (), joka kuului Pietarin Pyhän Marian seurakuntaan.


title: Ristisaari (Pietari)

text: 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa Ristisaari oli suosittu vapaa-ajanviettopaikka, ja 1860-luvulla sen itäosaan syntyi huvila-asutusta. Vuonna 1846 perustettiin keisarillinen purjehdusseura. 1900-luvun alussa saarelle rakennettiin vuokra- ja yksityistaloja. Vuonna 1932 saaren läntiseen kärkeen ryhdyttiin rakentamaan Sergei Kirovin mukaan nimettyä stadionia, joka valmistui vuonna 1950. Nykyään sen paikalle on tulossa uusi stadion jalkapalloseura Zenitin otteluita varten. Vuonna 1945 saaren länsiosaan perustettiin puistoalue Primorski park Pobedy (). Ristisaaren keskiosassa on metroasema Krestovski ostrov.


title: Soihdunkantaja

text: Soihdunkantaja (ISSN: 0359-243X) oli vuosina 1971–1981 ilmestynyt Sosialistisen opiskelijaliiton äänenkannattaja. SOL:n teoriaan keskittynyt lehti oli Soihtu. Yrjö Hakanen toimi Soihdunkantajan päätoimittajana 1976–1977.


title: Soihdunkantaja

text: Vuonna 1981 Soihdunkantaja yhdistyi lehteen Uusi Valta, johon yhdistyivät myös SDNL:n Terä ja SDNL:n taistolaisten Toveri.


title: Suvala

text: Suvala eli Šuvalovo () on historiallinen kaupunginosa Pietarin kaupungin Viipurin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa Pietarin ja Viipurin välisen rautatien varrella (Šuvalovon asema). Pohjoisessa se rajoittuu Parkalaan ja etelässä Ozerkin kaupunginosaan.


title: Suvala

text: Paikkakunta on saanut nimensä Šuvalovin kreivisuvusta, joka omisti seudun vuodesta 1726 lähtien. Sen pohjoisosassa on 1700–1900-luvun alussa rakennettu suuri kartano- ja puistoalue "Šuvalovski park" (). Vuonna 1963 Šuvalovo liitettiin Leningradiin, ja 1970-luvulta lähtien sinne on rakennettu suuri asuinalue.


title: Barry Loukaitis

text: Barry Loukaitis (s. 26. helmikuuta 1981) on yhdysvaltalainen kouluampuja. Hän surmasi kolme ihmistä Frontier Junior High Schoolin luokkahuoneessa Moses Lakessa, Washingtonin osavaltiossa 2. helmikuuta 1996. Kaksi uhreista oli yläasteikäisiä oppilaita ja yksi opettaja. Loukaitis haavoitti myös kolmatta oppilasta.


title: Barry Loukaitis

text: Koulukiusattu Loukaitis kärsi jo 14-vuotiaana psykoosioireista. Hänellä oli myös hyvin ongelmainen suhde itsemurhalla uhkailleeseen, avioeron kokeneeseen äitiinsä.


title: Barry Loukaitis

text: Loukaitis tuomittiin lokakuussa 1997 kahteen elinkautiseen vankeusrangaistukseen ilman armahdusmahdollisuutta sekä 205 lisävankeusvuoteen.


title: Josef F. Blumrich

text: Josef F. Blumrich (15. maaliskuuta 1913 Tiroli, Itävalta – 10. helmikuuta 2002 Colorado, Yhdysvallat) oli insinööri. Hän tuli tunnetuksi julkaistuaan vuonna 1973 kirjan "Da tat sich der Himmel auf," suomeksi nimellä "Kun Taivaat aukenivat", jossa hän esitti profeetta Hesekielin näyn kuvanneen avaruusalusta.


title: Josef F. Blumrich

text: Blumrich työskenteli vuodet 1934–1944 Gothaer Waggonfabrik -yhtiössä Saksassa lentokoneiden rakentamisen parissa ja osallistui muun muassa Messerschmitt 110 -koneen suunnitteluun. Seuraavan vuoden hän palveli Saksan armeijassa ja jäi huhtikuussa 1945 amerikkalaisten sotavangiksi. Vuosina 1946–1951 Blumrich työskenteli tulkkina ja siitä eteenpäin johtotehtävissä itävaltalaisessa rauta- ja teräsyhtiössä Voestalpine AG:ssä. Vuonna 1959 Blumrich muutti Yhdysvaltoihin ja oli uransa viimeiset 15 vuotta avaruusohjelman palveluksessa Marshall Space Flight Centerissä. Hän jäi eläkkeelle 1974.


title: Josef F. Blumrich

text: Blumrich tuli laajasti tunnetuksi julkaistuaan 1973 kirjan "Da tat sich der Himmel auf". Siinä hän selitti Vanhan testamentin profeetan Hesekielin kohdanneen vieraan avaruusaluksen ja sen miehistön jäseniä, eikä esimerkiksi Jumalaa. Blumrich kuvasi teknisesti ja yksityiskohtaisesti, millaisen avaruusaluksen oli täytynyt olla.


title: Josef F. Blumrich

text: Blumrich julkaisi vielä toisen teoksen, mutta tarina hopi-intiaanien alkuperästä kadonneelta mantereelta ja kertomus heidän magneettikenttien käyttöön perustuvista aluksistaan julkaistiin vain saksaksi.


title: Josef F. Blumrich

text: Blumrich innostui aiheesta kuultuaan Erich von Dänikenin kirjasta "Vieraita avaruudesta." Hän väitti myöhemmin, että ensi alkuun hän ei uskonut Dänikenin voivan olla oikeassa, mikä sai hänet lukemaan kyseisen katkelman Raamatusta. Blumrich tuo kirjassa esille pohdintoja teknisistä mahdollisuuksista toteuttaa avaruusalus ja varsinkin sen laskeutumisosa, joka voisi vastata Hesekielin kuvausta siitä, mitä hän näki ja koki. Kirjassa on sitaatti niistä Raamatun kohdista, joita hän käyttää lähtökohtana. Blumrich haki myös patentin hahmottelemalleen pyöräratkaisulle.


title: Josef F. Blumrich

text: Blumrichin mukaan avaruusalus olisi ollut ydinkäyttöinen ja reaktori kuumentanut varsinaisen ajoaineen. Ilmakehässä alus lentäisi helikopteriroottorien avulla, joiden sähkömoottorit saisivat energiansa ydinreaktorin ja ajoaineen käyttämästä generaattorista. Alus muistuttaa jonkin verran lasten hyrrää. Muoto mahdollistaisi aerodynaamisen jarrutuksen avaruuskapseleiden tapaan laskeutumisjalasten ollessa käännettynä aluksen yläpuolelle ja roottoreiden laskostettuina. Siinä on rengassuutin ja uudenlaiset pyörät, joiden kehä on rakennettu siten, että sen osista kulloinkin maata vasten oleva voi toimia poikittaisuunnassa pyöränä tai rullana,"sisäkkäin pyörä pyörässä". Laskeutumisjalasten sivuissa olisi ohjausraketit.


title: Josef F. Blumrich

text: Blumrich selittää Hesekielin kuvausta ja tunnetilaa siten, että tämä käytti ajankohdan ja hallitsemiaan termejä, esimerkiksi aluksen päällikkö olisi Herra. Toisella kohtaamisellaan Hesekiel oli voimakkaan tunnekuohun ja lopulta šokin vallassa, "Mutta minuun tuli henki".


title: Josef F. Blumrich

text: Blumrich perusti tulkintansa käyttämäänsä saksankieliseen Raamattuun, jossa neljän olennon jalkaterien kerrottiin olevan pyöreät. Blumrich mainitsee, että harkitsi myös hepreaa osaavan henkilön konsultoimista mutta oli luopunut ajatuksesta. Yleisesti hepreankielisen alkutekstin kohta on käännetty niin, että olentojen jalkaterien on kuvattu olleen kuin vasikansorkat. Callahanin mukaan Blumrichin näkemys, että Hesekiel olisi nähnyt avaruusaluksen, ei ole uskottava. Pikemminkin Hesekielin kuvaukset vastaavat kerubeja, Ninurta-jumalaa ja tunnettuja vaunutyyppejä koskevia kuvauksia.


title: Levassova

text: Levassova () on taajama ja kunnallishallintoalue Pietarin kaupungin Viipurin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa Suomen rautatien varrella (Levašovon asema). Etelässä se rajoittuu Parkalaan ja pohjoisessa Haapakankaaseen.


title: Levassova

text: 1800-luvun lopulla Levassovaan syntyi pietarilaisten huvila-alue. Vuonna 1950 Levassova sai kaupunkimaisen taajaman statuksen ja vuonna 1954 se siirrettiin Viipurin piirineuvoston alaisuuteen.


title: Levassova

text: Levassovan länsipuolella sijaitsee ns. "Levašovskaja pustoš" (), jossa vuodesta 1937 lähtien teloitettiin ja haudattiin Neuvostoliiton poliittisten vainojen uhreja sekä kuolemaan tuomittuja rikollisia. 1940–1950-lukujen vaihteessa sinne haudattiin ilmeisesti myös ns. Leningradin jutussa tuomitut NKP:n jäsenet ja vuoden 1954 joulukuussa Leningradin jutun sepittänyt Neuvostoliiton entinen turvallisuusministeri Viktor Abakumov apureineen. Kaikkiaan alueelle on haudattu 46 700 henkilöä.


title: Levassova

text:
Vuonna 1989 Levassovan joukkohautojen paikalle perustettiin muistoalue, jonne on pystytetty mm. Stalinin vainoissa menehtyneille suomalaisille omistettu muistomerkki. Hautausmaan yhteydessä on pieni museo.
Noin kaksi kilometriä taajamasta sijaitsee Levašovon sotilaslentokenttä. Sen muuntamista yhteiskäyttöiseksi, myös siviililiikennettä palvelevaksi lentoasemaksi on suunniteltu mm. Gazprom-yhtiön kanssa.


title: Motörizer

text: Motörizer on heavy metal -yhtye Motörheadin 19. studioalbumi, joka julkaistiin 1. syyskuuta 2008.


title: Motörizer

text: Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 82. Suomessa se ylsi virallisen albumilistan sijalle 9.


title: Novaja Derevnja

text: Novaja Derevnja voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Minna Lindgren

text: Minna-Liisa Gabriela Lindgren (s. 22. tammikuuta 1963 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Minna Lindgren

text: Lindgren on työskennellyt Yleisradiossa vuodesta 1986 lähtien toimittajana, toimituspäällikkönä, tuottajana ja ohjelmistopäällikkönä. Vuodesta 2008 hän on ollut vapaa kirjoittaja. Lindgreniltä on ilmestynyt kolme romaania, kaksi pakinakokoelmaa, ja hän on kirjoittanut vuonna 2005 ilmestyneen elämäkerran "Leif Segerstam nyt!" Lindgren on tehnyt myös juontajan töitä pääasiassa klassisen musiikin tilaisuuksissa. Koulutukseltaan hän on musiikkitieteilijä (filosofian maisteri Helsingin yliopistosta 1993).


title: Minna Lindgren

text: Lindgren sai Antti Pajamon kanssa Kirkon tiedonvälityspalkinnon vuonna 2007. Palkinto myönnettiin YLE Radio 1:n Jumalainen heinäkuu -projektin toteuttamisesta.


title: Minna Lindgren

text: Lindgren sai Bonnierin suuren journalistipalkinnon 2009 artikkelista, joka käsitteli hänen isänsä, emeritusprofessori Kaj Lindgrenin (1922–2007) elämän loppuvaiheita; artikkeli julkaistiin "Helsingin Sanomain" kuukausiliitteessä. Isä halusi kuolla rauhassa ilman viivytyksiä ja turhaa hoitoa, kun aika koittaa. Hoitokodin ja sairaalan byrokratia vaikeutti kuitenkin käytännössä kuolevan tahdon toteuttamista. Isä oli allekirjoittanut hoitotahdon, jonka mukaan hän kieltäytyi kaikesta muusta kuin kipulääkityksestä. Erityisesti hän kielsi antibioottihoidon, jos hän saa keuhkokuumeen. Tilanteen muuttuessa vakavaksi oli siirryttävä saattohoitoon. Isä joutui kuitenkin erilaisten byrokraattisten toimenpiteiden kohteiksi, koska ”palvelutalossa ei saa kuolla” ja hoitotahdon toteuttaminen oli vierasta usein vaihtuville lääkäreille. Isä sai lopulta tahtonsa läpi: hän kuoli helsinkiläisessä saattohoitokodissa 84-vuotiaana. — Yleisradio muokkasi artikkelista dramatisoidun dokumentin ”Isän kuolema”, joka esitettiin TV1:ssä 25. huhtikuuta 2011.


title: Minna Lindgren

text: Aleksis Kiven Seura myönsi Minna Lindgrenille Eskon puumerkki -palkinnon 2014.


title: Minna Lindgren

text: Lindgrenin "Ehtoolehdon pakolaiset" on valittu vuoden 2015 Runeberg-kirjallisuuspalkintoehdokkaaksi. Trilogian ensimmäisestä osasta "Kuolema Ehtoolehdossa" (2013) on tekeillä elokuva.


title: Palazzo Barberini

text: Palazzo Barberini on palatsi Quirinalen alueella Roomassa. Sen rakennutti paavi Urbanus VIII paikalle, jolla oli aiemmin sijainnut herttua Alessandro Sforzan palatsi ja viinitarha. Suunnittelutyön aloittivat Carlo Maderno ja Francesco Borromini. Carlo Maderno kuoli kuitenkin kesken suunnittelutyön. Hänet korvattiin Berninillä, joka saattoi suunnittelutyön Borrominin kanssa päätökseen. Palatsi valmistui 1630-luvulla. Rakennus poikkeaa tyypillisestä roomalaisesta barokkiajan palatsista muodollaan, tyypillinen roomalainen palatsi on kuutio, kun taas Palazzo Barberini on H-kirjaimen muotoinen. 1949 Italian valtio osti palatsin ja sijoitti sinne Galleria nazionale d´Arte Antican, museon, jossa on eurooppalaista taidetta 1200-luvulta 1700-luvulle.


title: Automatic Eye

text: Automatic Eye oli suomalainen, Pete Murron ja Heikki Hiekkasalmen vuonna 2005 perustama yhtye. Vuonna 2010 yhtyeeseen liittyivät uusina jäseninä Lauri Uusitalo ja Antti Aalto. Yhtye osallistui vuonna 2011 Suomen Euroviisu-karsintoihin. 3. elokuuta 2011 Suosikki kertoi Lauri Uusitalon jättäneen yhtyeen, ja yhtyeeseen etsittiin uutta kitaristia.. Yhtye ei ole ollut aktiivinen tämän jälkeen.


title: Automatic Eye

text: Jäsenten soitettua yhdessä muutamissakin paikallaan junnaavissa kokoonpanoissa miehet halusivat perustaa uuden yhteisen yhtyeen, jossa toteutuisivat heidän yhteiset ideansa.


title: Automatic Eye

text: Yhtyeen debyyttialbumi äänitettiin kevättalven 2008 aikana Turussa ja Kokkolassa tuottajana toimineen Jonas Olssonin johdolla. Levyn ensimmäinen single ”Away from Sunshine” julkaistiin toukokuussa 2008 ja se otettiin vastaan erittäin hyvin. Debyyttisingle oli jopa ehdolla Voicen kesähitiksi 2008.


title: Automatic Eye

text: Yhtyeen tavoitteena on päästä kansainvälisille markkinoille. Se on soittanut Japanissa, Latviassa ja Hollannissa.


title: Lars Boom

text: Lars Boom (s. 30. joulukuuta 1985 Vlijmen, Alankomaat) on alankomaalainen maantie- ja cyclocrosspyöräilijä.


title: Lars Boom

text: Cyclocrosspyöräilijänä Boom on hallinnut Alankomaiden mestaruuskilpailuja U23-sarjassa vuodesta 2004 lähtien voittaen maansa mestaruuden vuosina 2004–2006. Vuonna 2007 hän kilpaili poikkeusluvalla elite-sarjassa maansa mestaruuskilpailuissa voittaen heti mestaruuden ennen kokeneempia kilpakumppaneitaan. Vuonna 2007 Boom kilpaili maailmanmestaruuskilpailuissa vielä U23-sarjassa voittaen maailmanmestaruuden.


title: Lars Boom

text: Cyclocrosskaudelle 2007–2008 Boom siirtyi kokonaan U23-sarjasta elite-tasolle. Hän jatkoi hyviä esityksiään voittaen toistamiseen Alankomaiden cyclocrossmestaruuden. Cyclocrossin maailmancupissa Boom voitti kolme maailmancupin osakilpailua, joka teki hänestä ennakkosuosikin maailmanmestaruuskilpailuihin. Hän kesti ennakkosuosikin paineet ja kruunasi cyclocrosskautensa lajin maailmanmestaruuteen.


title: Lars Boom

text: Maantiepyöräilijänä Boom on erityisen hyvä aika-ajajana, josta hyvänä osoituksena on mm. U23-sarjan maantieaika-ajon maailmanmestaruus vuonna 2007 sekä Alankomaiden aika-ajomestaruus vuonna 2008. Hän on myös hyvä yleisajaja, jonka ansiosta hän voi kamppailla sekä yksipäiväisten kilpailujen että monipäiväisten etappikilpailujen kokonaisvoitoista. Boom voitti Alankomaiden mestaruuden maantieajossa vuonna 2008.


title: Lars Boom

text: Boom ajoi amatöörinä kauden 2008 loppuun asti Rabobankin continental-tason joukkueessa. Maantiepyöräilykaudelle 2009 Boom siirtyi ammattilaiseksi Rabobankin ykkösjoukkueeseen. Hän voitti ensimmäisenä ammattilaisvuonnaan Belgian ympäriajon kokonaiskilpailun ja Espanjan ympäriajon 15. etapin. Vuonna 2010 hän voitti Pariisi–Nizza-ajon prologin. Hän voitti 2012 Eneco Tourin kokonaiskilpailun ja oli MM-kilpailujen maantieajossa viides.


title: Lars Boom

text: Tallin nimeksi vaihtui kaudelle 2013 Belkin Pro Cycling Team. Boom voitti mukulakiviosuuksia sisältäneen viidennen etapin Ranskan ympäriajossa 2014. Hän siirtyi kazakstanilaiseen Astana Teamiin 2015, mutta palasi edelliseen talliinsa, nimeltään nyt Team LottoNL-Jumbo, 2017. Kaudesta 2019 alkaen hän edustaa Roompot-Charles -joukkuetta.


title: Arto Luukkanen

text: Arto Pekka Luukkanen (s. 28. marraskuuta 1964) on suomalainen pappi, poliitikko, historioitsija ja yhteiskuntatieteilijä. Hän työskentelee Helsingin yliopiston alue- ja kulttuurintutkimuksen oppiaineessa Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen yliopistonlehtorina.


title: Arto Luukkanen

text: Luukkanen väitteli teologian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1994. Hän on yleisen kirkkohistorian dosentti Helsingin yliopistossa, Venäjän historian dosentti Tampereen yliopistossa ja poliittisen historian dosentti Turun yliopistossa. Hänen tieteellinen tuotantonsa kattaa viisi Venäjää koskevaa monografiaa ja useita alaa koskevia artikkeleja. Vuosina 1999–2000 Luukkanen oli Senior Associated Member Oxfordin St. Antony's Collegessa. Vuosina 2005–2006 Luukkanen toimi Joensuun yliopistossa CBU – Cross Border University -konsortion johtajana.


title: Arto Luukkanen

text: Arto Luukkanen on myös vihitty Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papiksi, ja hän on toiminut pappina Kauniaisten seurakunnassa.


title: Arto Luukkanen

text: Luukkanen kommentoi usein julkisuudessa Venäjän tapahtumiin ja politiikkaan liittyviä asioita. Hän myös juontaa viikoittaista keskusteluohjelmaa Radio Rapu -kanavalla. Vuonna 2014 ilmestyi Luukkasen esikoisromaani "Suojelusenkeli", joka kuvaa Viktor Vladimirovin vaiettua roolia KGB:n ”märkien operaatioiden” osastolla.


title: Arto Luukkanen

text: Luukkanen oli perussuomalaisten ehdokkaana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.


title: Arto Luukkanen

text: Marraskuussa 2016 Luukkanen julkaisi Lännen Mediassa artikkelin jossa spekuloitiin Venäjän hyökkäävään tammikuussa 2017 Ukrainaan. Ennustus perustui Pavel Felgenhauerin artikkeliin, joka julkaistiin Euromaidan Press -sivustolla.


title: Arto Luukkanen

text: Vuonna 2017 Luukkanen valittiin perussuomalaisten listoilta uutena ehdokkaana Järvenpään kaupunginvaltuustoon.


title: Arto Luukkanen

text: Vuonna 2018 Luukkanen juontaa "Dosentti"-nimistä keskusteluohjelmaa AlfaTV-kanavalla.


title: Kauppurienkatu

text: Kauppurienkatu on Oulun katu, joka kulkee poikki kaupungin ruutukaavakeskustan Pokkisen ja Vaaran kaupunginosissa. Katu alkaa Oulun kauppatorilta ja päättyy Rautatienkadulle kolmen korttelin päässä Oulun rautatieasemalta.


title: Kauppurienkatu

text: Kauppurienkadun alkupää Isokadulle asti on Oulun kävelykatualuetta Rotuaaria. Sen varrella on useita ravintoloita kuten Ravintola Matala ja Ravintola Kaarlenholvi. Kävelykatualueelle Kauppurienkadun varteen sijoittui myös Stockmannin Oulun tavaratalo.


title: Gigo Gabašvili

text: Giorgi "Gigo" Gabašvili (, 9. marraskuuta 1862 – 28. lokakuuta 1936) oli georgialainen taidemaalari ja kouluttaja. Hänen teoksillaan oli erityisen suuri vaikutus, sillä hän oli ensimmäinen georgialainen realisti, joka maalasi lukuisia erilaisia aiheita sekä öljy- että vesiväreillä, kuten muotokuvia, maisemia ja kohtauksia jokapäiväisestä elämästä.


title: Gigo Gabašvili

text: Gabašvili syntyi Tbilisissä, Georgiassa (joka kuului silloin Venäjän keisarikuntaan). Hän sai koulutuksensa Pietarin (1886–1888) ja Münchenin (1894–1897) akatemioissa. Palattuaan kotimaahansa hän teki debyyttinsä ensimmäisenä taiteilijana, joka sai kunnian vuonna 1891 järjestää yksityisnäyttelyn Tbilisissä. Vuosina 1900–1920 hän opetti Kaukasian kuvataiteiden edistämisseuran ylläpitämässä taidekoulussa. Gabašvili oli yksi Tbilisin taideakatemian perustaneista professoreista vuonna 1922 ja hänelle annettiin Georgian SNT:n kansantaiteilijan arvonimi vuonna 1929. Gabašvili pysyi vannoutuneena realistina ja vastusti näkyvästi vasemmistolaista taidetta. Hän kuoli Tsikhisdzirissä, Adžariassa vuonna 1936.