title: Turkkilainen

text: Turkkilainen esiintyi ensi kerran vuonna 1770 Schönbrunnin linnassa puoli vuotta sen jälkeen kun Pelletier oli esitellyt magneettisia illuusioitaan. Kempelen esitteli hoville Turkkilaisen ja sen rakenteen paljastamatta kuitenkaan sen salaisuuksia. Jokaisen esityksen alussa Kempelen aloitti avaamalla edessä ja takana olevat ovet ja laatikon, ja yleisö sai tutkia Turkkilaista. Esityksen jälkeen Kempelen ilmoitti Turkkilaisen olevan valmis pelaamaan haastajaa vastaan.


title: Turkkilainen

text:
Kempelen ilmoitti aina, että Turkkilainen pelaisi valkeilla ja siten aloittaisi pelaamisen. Siirtojen välillä Turkkilaisen vasen käsi oli tyynyllä. Se pystyi nyökkäämään kahdesti, jos se uhkasi vastustajansa kuningatarta ja kolmesti, jos se shakkasi. Jos vastustaja teki laittoman siirron, Turkkilainen pudisti päätään ja siirsi nappulan takaisin alkuruutuun niin, että vastustajan oli tehtävä laillinen siirto. Kirjailija Louis Dutens katseli Turkkilaista sen pelatessa muita vastaan, ja hän yritti huijata sitä ”tekemällä kuningattarella ratsun siirron, mutta mekaanista vastustajaani ei huijattu niin helposti; hän otti kuningattareni ja laittoi sen takaisin ruutuun, josta sen alun perin siirsin.” Kempelen kannusti yleisöä tuomaan Turkkilaisen lähelle magneetteja, rautaesineitä ja muita magneettisia esineitä jotta varmistuisi, ettei se toiminut magneettien avulla. Ensimmäisenä Turkkilaista vastaan pelasi Itävallan hoviin kuulunut kreivi Ludwig von Cobenzl. Kreivi hävisi pelin, kuten muutkin haastajat. Katsojien mukaan shakkiautomaatti pelasi hyökkäävästi ja voitti vastustajansa yleensä puolessa tunnissa.
Turkkilainen osasi pelaamisen lisäksi myös esittää kuuluisan shakkitehtävän "ratsun kierron" ratkaisun. Tehtävässä pelaajan pitää liikuttaa ratsua shakkilaudalla niin, että se käy jokaisessa ruudussa yhden kerran. Parhaillekin pelaajille tehtävä oli vaikea, mutta Turkkilainen osasi suorittaa sen mistä tahansa aloitusruudusta, sillä sisällä olevalla ohjaajalla oli kartta, johon oli merkitty tarvittavat siirrot.


title: Turkkilainen

text: Turkkilainen pystyi myös viestimään katsojien kanssa kirjainlaudan avulla. Ohjaaja, jonka henkilöllisyys Kempelenin Schönbrunnin esityksen ajalta ei ole tiedossa, osasi viestiä niin englanniksi, ranskaksi kuin saksaksikin. Dresdeniläinen matemaatikko Carl Friedrich Hindenburg piti kirjaa Turkkilaisen keskusteluista Leipzigissä ja julkaisi ne vuonna 1789 kirjassa "Über den Schachspieler des Herrn von Kempelen und dessen Nachbildung". Keskustelunaiheisiin kuuluivat muun muassa Turkkilaisen ikä, siviilisääty ja toimintaperiaate.


title: Turkkilainen

text: Kiinnostus Turkkilaista kohtaan lisääntyi Euroopassa ensiesityksen jälkeen. Kempelen ei kuitenkaan välittänyt siitä vaan halusi keskittyä muihin hankkeisiinsa. Hän ei suostunut esittelemään Turkkilaista, vaan valehteli varteenotettaville haastajille sen olevan korjattavana. Von Windisch kirjoitti eräässä vaiheessa, että Kempelen "kieltäytyi ystäviensä vetoomuksista eikä suonut uteliaille ihmisille kaikista maista kuuluisan koneen näkemisen mielihyvää". Ensiesiintymistä seuraavalla vuosikymmenellä Turkkilainen pelasi vain yhtä vastustajaa vastaan, joka oli skotlantilainen aatelismies Robert Murray Keith. Pelin jälkeen Kempelen jopa purki Turkkilaisen. Kempelen ei ollut tyytyväinen sen saamaan julkisuuteen. Hän olisi mieluummin työskennellyt höyrykoneiden ja ihmispuhetta tuottavien koneiden parissa.


title: Turkkilainen

text:
Pyhä Rooman keisari Joosef II määräsi 1781 Kempelenin rakentamaan Turkkilaisen uudelleen ja toimittamaan sen Wieniin Venäjän keisarin valtiovierailulle Paavali I:n ja tämän vaimon iloksi. Kempelen totteli, ja Turkkilaisen esiintyminen onnistui niin hyvin, että Paavali ehdotti sille Euroopan-kiertuetta. Kempelen suostui ehdotukseen vastahakoisesti.
Turkkilainen aloitti Euroopan-kiertueensa 1783 huhtikuussa Ranskasta. Se esiintyi Pariisissa, jossa se hävisi pelin herttua Charles Godefroy de La Tour d'Auvergnelle. Turkkilainen pelasi useita vastustajia vastaan ja esiintyi monissa tilaisuuksissa. Pariisin jälkeen se esiintyi Versailles'ssa, jossa sen menestys nosti esille vaatimuksia pelistä François-André Danican Philidoria vastaan. Philidoria pidettiin aikansa parhaana shakinpelaajana. Turkkilainen siirtyi Café de la Régenceen, jossa se pelasi monia taitavia pelaajia vastaan, mutta hävisi monta kertaa, kunnes se varmisti ottelun Philidoria vastaan Ranskan tiedeakatemiassa. Philidor voitti ottelun, mutta hänen poikansa huomautti, että hänen isänsä sanoi ottelua uuvuttavimmaksi koskaan pelaamistaan peleistä. Viimeisen pelinsä Pariisissa Turkkilainen pelasi Benjamin Franklinia vastaan. Franklin toimi Yhdysvaltojen Ranskan-suurlähettiläänä. Hänen tiedetään nauttineen pelistä Turkkilaisen kanssa, kone kiinnosti häntä koko hänen loppuelämänsä. Hänellä oli omassa kirjastossaan muun muassa Philip Thicknessen kirja "The Speaking Figure and the Automaton Chess Player, Exposed and Detected".


title: Turkkilainen

text: Pariisin-kiertueen jälkeen Kempelen siirsi Turkkilaisen Lontooseen, jossa sitä esiteltiin päivittäin viidestä šillingistä. Thicknesse, joka oli aikansa tunnetuimpia skeptikkoja, tutki konetta tarkoituksenaan paljastaa sen toimintaperiaate. Vaikka Thicknesse arvosti Kempeleniä hyvin kekseliäänä miehenä, hän piti Turkkilaista taitavana huijauksena, jota ohjasi sisällä oleva pieni lapsi. Hän sanoi Turkkilaisen olevan vain yksi monista mekaanisista huijauksista, joilla yleisöä petettiin.


title: Turkkilainen

text: Oltuaan vuoden Lontoossa Kempelen matkusti Turkkilaisen kanssa Leipzigiin ja kävi matkalla monissa Euroopan kaupungeissa. Leipzigistä hän jatkoi matkaa Dresdeniin, jossa Joseph Friedrich Freiherr von Racknitz tarkkaili Turkkilaista. Racknitz julkaisi oletuksensa sen toimintaperiaatteesta kirjassa "Ueber den Schachspieler des Herrn von Kempelen, nebst einer Abbildung und Beschreibung seiner Sprachmachine". Turkkilainen jatkoi Amsterdamiin, minkä jälkeen Kempelenin väitetään saaneen Preussin kuninkaalta Fredrik II Suurelta kutsun Potsdamiin Sanssoucin linnaan. Tarinan mukaan Fredrik nautti Turkkilaisesta siinä määrin, että maksoi Kempelenille suuren summan saadakseen tietää automaatin salaisuuden. Tarinan mukaan Fredrik säilytti salaisuuden, mutta oli hyvin pettynyt saadessaan tietää, miten Turkkilainen toimi. Tarina ei luultavasti ole totta, sillä Turkkilaisen ja Fredrikin ei tiedetä tavanneen. Ensimmäinen maininta on 1800-luvun alusta, jolloin Turkkilaisen väitettiin virheellisesti myös pelanneen Englannin kuningas Yrjö III:a vastaan. Turkkilainen pysyi luultavasti Schönbrunnin linnassa runsaat kaksikymmentä vuotta, kun Kempelen yritti viimeisinä vuosinaan myydä sitä. Kempelen kuoli 70-vuotiaana 26. maaliskuuta 1804.


title: Turkkilainen

text: Kempelenin kuoleman jälkeen Turkkilainen ei esiintynyt ennen vuotta 1808, jolloin Kempelenin poika päätti myydä sen Johann Nepomuk Mälzelille, joka oli baijerilainen koneista ja mekaanisista laitteista kiinnostunut muusikko. Mälzel oli muun muassa patentoinut eräänlaisen metronomin. Mälzel oli yrittänyt ostaa Turkkilaista aiemminkin, mutta kauppa kariutui Kempelenin pyytämään 20 000 Ranskan frangin hintaan. Kempelenin poika myi Turkkilaisen 10 000 frangilla.


title: Turkkilainen

text: Ostettuaan Turkkilaisen Mälzel tutustui sen toimintaan ja salaisuuksiin ja korjasi sen toimivaksi. Hänen tavoitteenaan oli tehdä siitä skeptikoille vielä monimutkaisempi ja suurempi haaste. Mälzelillä meni siihen kymmenen vuotta, mutta Turkkilainen esiintyi kuitenkin samalla kaiken aikaa. Merkittävin esiintyminen oli Napoleon I:lle.


title: Turkkilainen

text: Napoleon saapui vuonna 1809 Schönbrunnin linnaan pelaamaan Turkkilaista vastaan. Silminnäkijöiden mukaan Turkkilainen teki kunniaa Napoleonin saapuessa, kun Mälzel oli viimeistelemässä sitä pelikuntoon. Tiedot ottelusta on julkaistu vuosien aikana useissa lehdissä ja artikkeleissa, joista monet ovat ristiriitaisia. Bradley Ewartin mukaan Turkkilainen istui oman pöytänsä ääressä, ja Napoleonilla oli oma shakkipöytä köysillä rajatulla alueella, eikä hän saanut mennä Turkkilaisen alueelle. Mälzel kulki pöytien väliä edestakaisin tekemässä Turkkilaisen siirrot Napoleonin pöydällä ja Napoleonin siirrot Turkkilaisen pöydällä. Napoleon teki yllättäen aloitussiirron, vaikka normaalisti Turkkilainen aloitti aina pelin. Mälzel antoi kuitenkin pelin jatkua. Pian Napoleon teki laittoman siirron. Tämän huomattuaan Turkkilainen siirsi nappulan takaisin aloitusruudulleen ja peli jatkui. Napoleon teki toisenkin laittoman siirron, jolloin Turkkilainen vastasi poistamalla kyseisen nappulan laudalta ja jatkamalla omalla siirrollaan. Kun Napoleon yritti laitonta siirtoa kolmatta kertaa, Turkkilainen heilautti kättään pudottaen kaikki nappulat laudalta. Napoleon näytti huvittuneelta ja pelasi tämän jälkeen laitteen kanssa kunnollisen pelin. Hän joutui luovuttamaan pelin jo yhdeksännentoista siirron jälkeen. Toisten versioiden mukaan Napoleon ei ollut tyytyväinen hävittyään koneelle. Toisen pelin aikana hänellä oli magneetti pöydällä, ja toisessa versiossa hän peitti Turkkilaisen kasvot ja vartalon šaalilla (hartiahuivi) estääkseen sitä näkemästä.


title: Turkkilainen

text:
Mälzel toi Turkkilaisen vuonna 1811 Milanoon näytteille Eugène de Beauharnais'lle, joka oli Venetsian prinssi ja Italian varakuningas. Beauharnais nautti automaatista niin paljon, että tarjoutui ostamaan sen. Pitkään tingittyään hän sai Turkkilaisen ostetuksi 30 000 frangilla, mikä oli kolme kertaa niin paljon kuin Mälzel oli maksanut siitä. Vuonna 1815 Mälzel palasi Beauharnais'n luo ostaakseen Turkkilaisen takaisin. He päätyivät sopimukseen, jonka mukaan Mälzel maksaisi Beauharnais'lle rahat takaisin tulevista esiintymispalkkioista, joita hän saisi esittäessään Turkkilaista ympäri Eurooppaa. Mälzel lupasi samalla, ettei vie Turkkilaista Euroopan ulkopuolelle.
Ostettuaan Turkkilaisen toistamiseen Mälzel vei sen takaisin Pariisiin, jossa hän teki tuttavuutta monien Café de la Régencessä pelaavien huippupelaajien kanssa. Mälzel oli Ranskassa vuoteen 1818 asti, jolloin hän muutti Lontooseen. Lontoossa hän piti useita esityksiä niin Turkkilaisella kuin muilla koneillaankin. Mälzel sai Lontoossa paljon julkisuutta, ja hän jatkoi Turkkilaisen parantelua. Lopulta hän lisäsi siihen äänilaatikon, jolloin Turkkilainen osasi shakatessaan sanoa "Échec!".


title: Turkkilainen

text: Mälzel vei Turkkilaisen vuonna 1819 pitkälle Britannian-kiertueelle. Esityksiin tuli monia uudistuksia. Mälzel muun muassa salli vastustajan pelata valkeilla, ja Turkkilainen saattoi antaa f-sotilaan tasoituksena vastustajalle. Tasoitus lisäsi kiinnostusta Turkkilaista kohtaan, ja siitä W. J. Hunneman innostui kirjoittamaan kirjan tasoituksella pelatuista peleistä. Tasoituksesta huolimatta Turkkilainen voitti peleistään 45, hävisi kolme ja kaksi päättyi pattiin.


title: Turkkilainen

text: Mälzel ansaitsi hyvin esiintymisillään Turkkilaisen kanssa, mutta silti hän velkaantui, ja lopulta Beauharnais haastoi hänet oikeuteen maksamattomista veloista. Mälzel yritti myydä Turkkilaista maksaakseen velkojaan, mutta ei onnistunut, joten hän vei sen Yhdysvaltoihin. Vuonna 1826 hän avasi näyttelyn New Yorkissa. Sen maine kasvoi vähitellen, ja lehdissä ilmestyi tarinoita. Mälzel sai nimettömiä uhkauksia Turkkilaisen salaisuuden paljastamiseksi. Mälzelin suurin ongelma oli kunnollisen ohjaajan löytäminen Turkkilaisen sisään. Ennen Yhdysvaltojen matkaa hän oli opettanut tuntemattomaksi jäänyttä ranskalaista naista, mutta päätyi kutsumaan Turkkilaisen edellisen ohjaajan William Schlumbergerin takaisin. Mälzel maksoi Schlumbergerin matkan Yhdysvaltoihin. Ennen tämän saapumista Mälzel joutui suuren yleisön pettymykseksi rajoittamaan Turkkilaisen pelin vain loppupeleihin, sillä hänen senhetkinen ohjaajansa ei ollut tarpeeksi hyvä pelaaja.


title: Turkkilainen

text: Schlumbergerin saavuttua Turkkilainen esiintyi Bostonissa. Mälzel levitti huhua, jonka mukaan New Yorkin shakinpelaajat eivät pystyneet pelaamaan kokonaisia pelejä ja että bostonilaiset pelaajat olivat merkittävästi parempia. Turkkilaisen esiintyminen oli menestys usean viikon ajan, minkä jälkeen se siirtyi Philadelphiaan kolmeksi kuukaudeksi. Sieltä Turkkilainen jatkoi Baltimoreen, jossa se pelasi useita kuukausia häviten muun muassa Charles Carrollille, joka oli yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista. Baltimoressa Mälzel kuuli, että kaksi veljestä oli rakentanut shakkia pelaavan koneen nimeltä "Walker-shakinpelaaja". Mälzel huomasi kilpailevan automaatin ja yritti ostaa sen, mutta hänen ostoyrityksensä torjuttiin. Walkerkin kiersi useita vuosia pelaamassa, mutta se ei saavuttanut samanlaista kuuluisuutta kuin Turkkilainen.


title: Turkkilainen

text: Mälzel jatkoi esityksiä Yhdysvalloissa vuoteen 1828 asti, jolloin hän palasi moneksi vuodeksi Eurooppaan. Hän jatkoi kiertuetta Yhdysvalloissa 1830-luvulla ja kävi Mississipillä ja Kanadassa asti. Virginian pääkaupungissa Richmondissa Turkkilaista tarkkaili kuuluisa kirjailija Edgar Allan Poe. Huhtikuussa 1836 ilmestynyt Poen essee "Maelzel's Chess Player" käsittelee Turkkilaista. Se on yksi tunnetuimmista Turkkilaista käsittelevistä kirjoituksista, vaikkakin siinä on virheellisiä oletuksia.


title: Turkkilainen

text: Mälzel vei Turkkilaisen lopulta Kuubaan Havannaan. Schlumberger kuoli Kuubassa keltakuumeeseen, eikä Mälzelillä enää ollut koneelle ohjaajaa. Hän palasi apeana Turkkilaisen kanssa Philadelphiaan, joskin kävi Havannassa myöhemmin uudestaan. Mälzel kuoli 66-vuotiaana 1838 laivalla palatessaan Havannasta. Turkkilainen jäi laivan kapteenille.


title: Turkkilainen

text: Mälzelin kuoleman jälkeen hänen monet koneensa, myös Turkkilainen, päätyivät hänen ystävänsä, liikemies John Ohlin käsiin. Ohl yritti huutokaupata Turkkilaista, mutta päätyi lopulta alhaisten tarjousten takia ostamaan sen itse 400 Yhdysvaltain dollarilla. Vasta kun Edgar Allan Poen lääkäri ja Turkkilaisen ihailija, tohtori John Kearsley Mitchell Philadelphiasta lähestyi Ohlia, Turkkilainen vaihtoi omistajaa. Mitchell perusti entistyskerhon ja alkoi kunnostaa Turkkilaista julkisia näytöksiä varten. Kunnostus valmistui vuonna 1840.


title: Turkkilainen

text: Kun kiinnostus Turkkilaiseen kasvoi liian suureksi sen sijaintiin nähden, Mitchell kerhoineen lahjoitti sen Charles Willson Pealen mukaan nimetylle Pealen museolle. Turkkilainen esiintyi näytöksissä vielä harvakseltaan, mutta oli lähes unohduksissa, kunnes 5. heinäkuuta 1854 kansallisteatterista alkanut tulipalo levisi museoon ja tuhosi Turkkilaisen. Mitchell uskoi kuulleensa liekkien läpi entisen ystävänsä niin usein toistamat sanat: "Échec! Échec!!""


title: Turkkilainen

text: Turkkilaisen toimintaperiaatteesta kirjoitettiin sen elinaikana useita kirjoja ja artikkeleita. Useimmat niistä olivat epätarkkoja ja sisälsivät virheellisiä oletuksia. Salaisuus paljastui vasta vuonna 1857 tohtori Silas Mitchellin artikkelisarjassa "The Chess Monthly" -lehdessä. Mitchell kirjoitti, että ”yhtään salaisuutta ei ole koskaan pidetty niin hyvin kuin Turkkilaisen salaisuus. Yksikään arvaus tai selitys ei koskaan ratkaissut tätä viihdyttävää ongelmaa”. Kun Turkkilainen artikkelisarjan ilmestymisen aikana tuhoutui tulipalossa, Mitchell oli sitä mieltä, että "ei ollut enää syytä salata shakinpelaajilta ratkaisua tähän ikivanhaan arvoitukseen”.


title: Turkkilainen

text: "Philadelphia Sunday Dispatch" -lehdessä julkaistiin vuonna 1859 William F. Kummerin kirje. Kummer oli työskennellyt Mitchellin kanssa Turkkilaisen ohjaajana. Hän paljasti vielä tuntemattoman salaisuuden: pöydän sisällä olleen kynttilän. Lyhdystä johti putki Turkkilaisen turbaaniin, josta savu pääsi pois. Savu naamioitiin lähellä olleen kynttelikön avulla.


title: Turkkilainen

text: Myöhemmin, vuonna 1859, ilmestyi "Littell's Living Agessa" artikkeli, jonka väitettiin olevan ranskalaisen taikurin Jean Eugène Robert-Houdinin tarina Turkkilaisesta. Artikkeli vilisi virheitä päivämääristä puolalaiseen virkamieheen, jonka jalat oli amputoitu mutta jonka Kempelen pelasti ja salakuljetti laitteessa Venäjälle.


title: Turkkilainen

text: Uusi artikkeli Turkkilaisesta ilmestyi vasta 1899, kun "The American Chess Magazine" julkaisi artikkelin Turkkilaisen ottelusta Napoleonin kanssa. Artikkeli perustuu pääasiassa edellisten artikkelien arviointiin, ja kunnollista artikkelia saatiin odottaa vuoteen 1947. Silloin "Chess Review'ssa" ilmestyi Kenneth Harknessin ja Jack Straley Battellin artikkeleita. Niissä kerrotaan Turkkilaisen koko tarina, ja laitetta havainnollistetaan uusilla kuvilla, jotka on tehty aikaisempien julkaisujen perusteella. Ernest Wittenbergin artikkelissa "American Heritage" -lehdessä 1960 esitetään uusia piirroksia, joista näkyy, kuinka ohjaaja istui pöydän sisällä.


title: Turkkilainen

text: Vuonna 1945 ilmestyi Henry A. Davidsonin julkaisu "A Short History of Chess", jossa puhutaan Turkkilaisesta. Se antaa paljon arvoa Poen esseelle, jossa kuitenkin esitetään väärä väite, että ohjaaja istui Turkkilaisen nuken sisällä eikä liukuvalla istuimella. Sama virhe on Alex G. Bellin kirjassa "The Machine Plays Chess" (1978), jossa väitetään, että ”ohjaaja oli koulutettu poika (tai todella pieni aikuinen), jolle ulkopuolella ollut shakinpelaaja olisi antanut ohjeita”.


title: Turkkilainen

text: Turkkilaisesta julkaistiin useita kirjoja vielä 1900-luvun lopulla. Bellin kirjan lisäksi Charles Michael Carrollin "The Great Chess Automaton" (1975) keskittyy enemmän Turkkilaisen tutkimiseen. Bradley Ewartin "Chess: Man vs. Machine" (1980) käsittelee Turkkilaista muiden shakkia pelaavien koneiden lomassa.


title: Turkkilainen

text: Vasta IBM:n shakkia pelaava tietokone Deep Blue, joka pystyi haastamaan maailman parhaat pelaajat, herätti uudestaan mielenkiintoa Turkkilaista kohtaan. Sen jälkeen ilmestyi kaksi kirjaa, Gerald M. Levittin "The Turk, Chess Automaton" (2000) ja Tom Standagen "The Turk: The Life and Times of the Famous Eighteenth-Century Chess-Playing Machine" (2002). Turkkilainen sai lisää huomiota Deep Bluen kanssa vuoden 2003 dokumentissa "Game Over: Kasparov and the Machine".


title: Turkkilainen

text: Turkkilaisen menestys ja salaisuudet innoittivat monta uutta keksintöä ja matkittuja shakkiautomaatteja. Niihin kuului esimerkiksi Ajeeb eli ”Egyptiläinen”, joka oli yhdysvaltalaisen Charles Hopperin rakentama jäljennös Turkkilaisesta. Ajeeb pelasi muun muassa Yhdysvaltain presidentti Grover Clevelandia vastaan 1885. Mephistoa taas sen omistaja väitti koneista kuuluisimmaksi. Todellisuudessa Mephisto ei menestynyt erityisemmin eikä ollut kuuluisa.


title: Turkkilainen

text: Keksijä Edmund Cartwright kävi katsomassa Turkkilaista Lontoossa vuonna 1784. Automaatti kiehtoi häntä niin paljon, että hän myöhemmin pohti "onko vaikeampaa suunnitella kutomakone, kuin laite joka pystyy suorittamaan kaikki tuon monimutkaisen pelin vaatimat liikkeet". Cartwright patentoi kutomakoneen prototyypin vuoden kuluessa. Keksijä Charles Wheatstone näki Turkkilaisen esiintymisen myöhemmin, kun Mälzel omisti sen. Hän myös näki osan Mälzelin puhekoneista, ja Mälzel esitteli niitä tutkijalle ja tämän teini-ikäiselle pojalle. Wheatstone lainasi Kempelenin kirjan puhekoneista Alexander Graham Bellille, joka silloin oli vielä keskenkasvuinen mutta patentoi myöhemmin puhelimen.


title: Turkkilainen

text: New Yorkissa esitettiin vuonna 1845 näytelmä "The Automaton Chess Player". Mainoksessa, kuten myös artikkelissa "The Illustrated London News" -lehdessä, väitettiin, että näytelmässä oli aito Kempelenin Turkkilainen, vaikka siinä oli oikeasti J. Walkerin tekemä kopio. Walker oli aikaisemmin rakentanut Walker-shakinpelaajan.


title: Turkkilainen

text: Leonardo Torres y Quevedo rakensi vuonna 1912 El Ajedrecista -shakkikoneen, joka esiteltiin vuonna 1914 Pariisin maailmannäyttelyssä. El Ajedrecista oli ensimmäinen oikea shakkikone, ja se osasi pelata loppupelejä käyttäen sähkömagneetteja.


title: Turkkilainen

text: Raymond Bernardin mykkäelokuva "Le joueur d'échecs" ('shakinpelaaja'; Ranska 1927) sisältää historiallista aineistoa Turkkilaisesta, mutta elokuva on kuitenkin fiktiota. Elokuvassa "Baron von Kempelen" on aatelinen Vilnasta. Hän rakentaa harrastuksenaan automaatteja. Hän auttaa nuorta puolalaista nationalistia pakenemaan venäläisiltä. Puolalainen sattuu olemaan ammattimainen shakinpelaaja, ja hän piiloutuu shakkiautomaattiin nimeltä Turkkilainen ylittääkseen Venäjän rajan. Juuri kun he ovat ylittämässä rajaa, Baron kutsutaan Pietariin esittelemään Turkkilaista Katariina II:lle. Kuten Napoleonkin, Katariina yrittää elokuvassa huijata Turkkilaista, joka kuitenkin vastaukseksi heittää nappulat maahan.


title: Turkkilainen

text: Turkkilainen on innoittanut myös kaunokirjallisuutta. Vain muutamaa vuotta koneen tuhoutumisen jälkeen, vuonna 1849, Edgar Allan Poe julkaisi tarinan "Von Kempelen ja hänen keksintönsä". Ambrose Biercen lyhyt tarina "Moxon's Master" julkaistiin vuonna 1909. Se on tarina shakkiautomaatista, joka muistuttaa Turkkilaista. Vuonna 1938 John Dickson Carr julkaisi "The Crooked Hingen". Se on suljetun huoneen arvoitus ja kuuluu hänen Tohtori Gideon Fell -etsiväsarjaansa. Myös Gene Wolfen lyhyessä scifinovellissa "The Marvellous Brass Chessplaying Automaton" vuodelta 1977 esiintyy Turkkilaista muistuttava kone. F. Gwynplaine MacIntyren tarina "The Clockwork Horror" vuodelta 2007 käsittelee Edgar Allan Poen kohtaamista Mälzelin shakkikoneen kanssa. Turkkilaiseen viitataan myös televisiosarjassa "", jossa rakennetaan shakkia pelaava tietokone "Turkkilainen" Turkkilaisen rakentaminen ja sen ensimmäiset vuodet ovat aiheena Robert Lohrin kirjassa "Der Schachautomat]" ("Šakkiautomaatti" suom. Riitta Virkkunen, WSOY, 2006). Kirja on kuitenkin osittain kuvitteellinen.


title: Turkkilainen

text:
Filosofian alalla turkkilainen shakinpelaaja on tullut tunnetuksi allegoriana, jota saksalainen filosofi ja kirjallisuudentutkija Walter Benjamin käyttää kirjoituksessaan "Historian käsitteestä" (1940, teoksessa "Messiaanisen sirpaleita", 1989, s. 177.). Mekaaninen shakinpelaaja vastasi "historiallista materialismia" ja koneiston sisälle piiloutunut rujo kääpiö "teologiaa". Historiallisen materialismin teoriakone kykeni Benjaminin mukaan päihittämään minkä tahansa vastustajan, jos se otti palvelukseensa itseensä kätkeytyvät uskonnollisen ajattelun jäänteet.
Losangelesilainen taikurivälineiden valmistaja John Gaughan käytti 120 000 dollaria rakentaessaan oman versionsa Kempelenin koneesta. Työ kesti viisi vuotta, ja kone valmistui 1984. Gaughanin laitteessa on Turkkilaisen alkuperäinen shakkilauta, joka ei tuhoutunut palossa, sillä sitä säilytettiin erikseen. Gaughanin koneen ensimmäinen julkinen esitys oli marraskuussa 1989 taikurien konferenssissa. Laitetta on esitelty paljon, mutta nykyisin sitä ohjaa shakkitietokone eikä sisälle piilotettu ihminen.


title: Turkkilainen

text: Amazon.com julkaisi vuonna 2005 "Amazon Mechanical Turkin". Se on maailmanlaajuinen internetsovellus, jonka Turkkilainen on innoittanut.


title: Turkkilainen

text: Todistamaton, mutta hyvin todennäköinen oletus on, että Turkkilainen jätti jälkensä saksan kieleen. Saksan kielen idiomi "einen Türken bauen" (rakentaa Turkkilainen) ja "türken" (”tehdä turkkilaiset”) tarkoittavat huijaamista.


title: Juri Šaporin

text: Juri (Georgi) Aleksandrovitš Šaporin (; 8. marraskuuta 1887 Gluhov, Tšernigovin kuvernementti, Venäjän keisarikunta (nyk. Hluh'iv, Ukraina) – 9. joulukuuta 1966, Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen säveltäjä. Hän opiskeli Pietarin konservatoriossa sävellystä ja orkesterinjohtamista ja valmistui vuonna 1918. Šaporin sävelsi paljon näytelmämusiikkia ja elokuvamusiikkia yli 80 elokuvaan. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluu vuonna 1957 valmistunut ooppera "Dekabristy" ("Dekabristit").


title: Juri Šaporin

text: Šaporin sai Stalin-palkinnon vuonna 1941.


title: Helsingfors Simsällskap

text: Helsingfors Simsällskap (HSS, "Simmis") on helsinkiläinen uinti- ja vesipalloseura, joka on perustettu vuonna 1887. HSS on Suomen vanhin yhä toimiva uintiseura. HSS on menestynyt hyvin sekä uinti- että vesipalloseurana. Uimareita on seuran lähes 20 ryhmässä noin 500 ja vuosittain uimakoululaisia ja -kurssilaisia on lähes 1.200. Seuran vuosittainen liikevaihto on noin 500.000 € ja tuotot muodostuvat pääosin valmennusmaksuista ja kurssimaksuista. Tämän lisäksi seura saa kaupungin tukea sekä tuottoja kilpailutoiminnasta.


title: Helsingfors Simsällskap

text: Vesipallossa HSS on voittanut ulkopelin Suomen-mestaruuden vuosina 1908–1913, 1915, 1916, 1919–1921, 1923–1928, 1940, 1945, 1953–1955, 1957–1966 ja hallipelin SM-kultaa vuosina 1958–1965.


title: Neofobia

text: Neofobia on uusien asioiden tai kokemusten kammo. Psykologiassa neofobia määritellään pysyvänä ja epänormaalina kaiken uuden pelkona. Heikommassa muodossaan se voi ilmetä haluttomuutena kokeilla uusia asioita (esim. uuden ruokalajin maistaminen) tai murtaa totuttuja rutiineja.


title: Cooper Car Company

text: Cooper Car Company on brittiläinen yhtiö, joka valmistaa nykyisin autonosia aikaisemmin sen tuotannossa olleisiin Mini Cooper -autoihin. Yhtiön perustivat Charles Cooper ja hänen poikansa John Cooper vuonna 1946.


title: Cooper Car Company

text: Cooper muistetaan myös rallista sekä Formula 1 -valmistajana ja tallina.


title: Cooper Car Company

text: Cooperit aloittivat kilpa-autojen rakentamisen Charlesin pienessä autotallissa Surbitonissa, Surreyssä vuonna 1946. 1950- ja 1960-luvuilla he saavuttivat autokilpailujen korkeimman tason, kun he onnistuivat pärjämään Formula 1-, Indianapolis 500- ja rallikilpailuissa. Formula 1 -sarjassa Cooper oli mukana valmistajana kausilla 1950 ja 1952–1969 osallistuen kaiken kaikkiaan 129 osakilpailuun, joista se voitti 16 (laskettu mukaan myös asiakastallit). Sekä kuljettajien että valmistajien mestaruuden Cooper voitti kahdesti.


title: Cooper Car Company

text: ‡ = Jaettu auto.


title: Albategnius

text: Albategnius on muinainen törmäyskraatteri Kuun keskusylängöllä. Tasaisen keskustan ympärillä on korkea pengerrys. Kraatterin syvyys on yli 4000 metriä ja halkaisija 130,84 kilometriä.


title: Albategnius

text: Kraatterin uskotaan olleen Galileo Galilein Sidereus Nuncius teoksessa olevassa piirroksessa.


title: Itsenäisyyspäivä (albumi)

text: Itsenäisyyspäivä on Kapasiteettiyksikön kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 3. joulukuuta 2003. Albumilta julkaistiin myös yksi single, "Pakko saada sut". Kappale on yksi menestyneimpiä suomalaisia rap-kappaleita. Hieman ennen albumin julkaisua Kapasiteettiyksikkö perusti Fintelligensin kanssa Rähinä Records-levy-yhtiön.


title: Itsenäisyyspäivä (albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 12.


title: Gusev-kraatteri

text: Gusev-kraatteri on venäläisen tähtitieteilijän Matvei Gusevin mukaan nimetty kraatteri Marsissa lähellä päiväntasaajaa. Kraatterin halkaisija on 160 km.


title: Gusev-kraatteri

text: Spirit-luotain laskeutui kraatteriin 3. tammikuuta 2004. Mönkijän tekemät havainnot viittaavat siihen, että kraatterissa on ollut muinoin järvi. Kiertoradalla olevien luotainten kuvissa näkyy 900 kilometriä pitkä muinainen laakso (joenuoma, kuvassa alhaalla), joka johtaa Guseviin.


title: Likvida

text: Likvidat (latinan adjektiivista "liquidus" 'sula, juokseva; heleä') ovat approksimanttien luokkaan kuuluvia äänteitä, joiden hankaushäly on pienempi kuin frikatiiveilla mutta suurempi kuin puolivokaaleilla. Likvidat jaetaan edelleen lateraaleihin eli L-äänteisiin ja tremulantteihin eli R-äänteisiin.


title: Bir Hakeimin taistelu

text: Bir Hakeimin taistelu oli toisen maailmansodan taistelu, joka käytiin 26. toukokuuta – 11. kesäkuuta 1942 Erwin Rommelin johtaman Saksan Afrikan-armeijan ja Marie Pierre Koenigin johtamien Vapaan Ranskan joukkojen välillä Bir Hakeimissa Libyassa. Vapaan Ranskan joukot viivyttivät Rommelin joukkoja 16 päivän ajan ennen perääntymistään ja antoivat näin liittoutuneiden joukoille aikaa ryhmittyä uudelleen ja organisoida puolustusta El Alameinissa.


title: Godefridus Fontaineslainen

text: Godefridus Fontaineslainen (, , n. 1250–1309) oli skolastinen filosofi ja teologi, joka sai nimen "Doctor Venerandus", "Kunnioitettava opettaja". Hänen merkittävin panoksensa filosofiaan oli metafysiikan alalla.


title: Godefridus Fontaineslainen

text: Godefridus syntyi aatelisperheeseen Fontaines-les-Hozémontissa lähellä Liègeä. Hänestä tuli paikallisen hiippakunnan ja myöhemmin Pariisin ja Kölnin hiippakuntien kaniikki. Hän myös opetti teologiaa Pariisin yliopistossa. Vuonna 1300 hänet valittiin Tournain piispaksi, mistä hän kuitenkin kieltäytyi.


title: Godefridus Fontaineslainen

text: Godefridus on tunnetun disputaatiokokoelman nimeltä "XIV Quodlibeta" kirjoittaja. Teos osoittaa, ettei hän ollut pelkästään kyvykäs teologi ja filosofi, vaan myös lainoppinut, eetikko ja taitava väittelijä, joka osallistui aktiivisesti erilaisiin kirkollisiin, opillisiin ja kurinpidollisiin väittelyihin, jotka velloivat Pariisissa tuohon aikaan. Kerjäläismunkkiveljistöjen oikeuksia koskeneessa kysymyksessä hän vastusti Tuomas Akvinolaisen kantaa, mutta muuten hän kunnioitti tämän opetuksia. Tomistinen filosofia oli tuohon aikaan juuri syytettynä. Etienne Tempier, Pariisin arkkipiispa, tuomitsi sen vuonna 1277 (Pariisin oppituomiot), ja sitä vastustivat John Peckham ja monet muut. Godefridus oli tomismin vankkumaton tukija, mutta kuitenkin omaperäinen ajattelija, joka poikkesi Tuomaan ajatuksista monissa seikoissa, muun muassa individuaatiota koskevissa periaatteissa sekä materiaalisten asioiden olemisen ("esse") ja olemassaolon ("existens") eroa koskevissa mielipiteissä.


title: Vincenzo Viviani

text: Vincenzo Viviani (5. huhtikuuta 1622 – 22. syyskuuta 1703) oli italialainen matemaatikko ja tieteilijä. Hän oli Evangelista Torricellin oppilas ja Galileo Galilein opetuslapsi.


title: Vincenzo Viviani

text: Viviani syntyi ja varttui Firenzessä, jossa hän opiskeli muun muassa jesuiittakoulussa. Siellä Ferdinando II de' Medici antoi hänelle apurahan matemaattisen kirjallisuuden hankkimista varten. Hänestä tuli pian Torricellin oppilas. Viviani työskenteli lähinnä fysiikan ja geometrian parissa.


title: Vincenzo Viviani

text: Vuonna 1639 ollessaan 17-vuotias Viviani avusti Galileo Galileita Arcetrissa ja pysyi Galilein oppilaana tämän kuolemaan saakka vuoteen 1642. Vuodet 1655–1656 Viviani toimitti Galileon kokoelmateosten ensimmäistä laitosta.


title: Vincenzo Viviani

text: Torricellin kuoleman jälkeen vuonna 1647 Viviani nimitettiin hänen paikalleen Accademia delle Arti del Disegnossa Firenzessä. Ferdinand II nimitti hänet myös ”Uffiziali dei Fiumi” -insinööriksi. Tämän nimityksen hän säilytti lopun elämänsä ajan. Viviani oli myös ensimmäisiä jäseniä suurherttuan kymmenen vuotta myöhemmin perustamassa kokeellisessa akatemiassa Accademia del Cimento.


title: Vincenzo Viviani

text: Vuonna 1660 Viviani ja Giovanni Alfonso Borelli suorittivat kokeen mitatakseen äänen nopeuden. Mitaten valonvälähdyksen näkemisen ja kaukana ammutun tykin äänen kuulemisen aikavälin he laskivat arvoksi 350 metriä sekunnissa. Se oli huomattavasti parempi kuin Pierre Gassendin aiempi arvo 478 metriä sekunnissa. Nykyinen hyväksytty arvo on 331,29 metriä sekunnissa 0 °C:ssa. Vuonna 1661 Viviani tutki heilurin liikkeitä, 190 vuotta ennen kuin Léon Foucault keksi kuuluisan demonstraationsa, Foucault'n heilurin.


title: Vincenzo Viviani

text: Vuoteen 1666 mennessä Viviani alkoi saada lukuisia työtarjouksia matemaatikon maineensa kasvaessa. Samana vuonna Ludvig XIV tarjosi hänelle paikkaa Académie Royalessa ja Juhana II Kasimir Puolasta tarjosi Vivianille paikan tähtitieteilijänä. Pelätessään menettävänsä Vivianin suurherttua nimitti hänet hovin matemaatikoksi. Viviani hyväksyi herttuan tarjouksen ja hylkäsi muut.


title: Vincenzo Viviani

text: Vuonna 1687 Viviani julkaisi tekniikan alan kirjan "Discorso intorno al difendersi da' riempimenti e dalle corrosione de' fiumi".


title: Vincenzo Viviani

text: 1730-luvulla kirkko salli viimein Galileo Galilein uudelleenhautaamisen muistomerkin kanssa. Muistomerkki rakennettiin Basilica di Santa Croceen, ja sen kustannuksista osa maksettiin Vivianin erityiseen tarkoitukseen jätetyillä varoilla. Myös Vivianin omat jäännökset siirrettiin Galilein hautaan.


title: Vincenzo Viviani

text: Vivianin kraatteri Kuussa on nimetty Vincenzo Vivianin mukaan.


title: Torpedovene S1

text: Torpedovene S1 oli Suomen merivoimien torpedovene, joka palveli 1918-1930. Vene oli alun perin Venäjän keisarikunnan laivaston Sokol-luokan torpedovene, jolloin sen nimenä oli vuoteen 1902 "Sova" (pöllö) ja sen jälkeen "Rjanyj" (kiivas).


title: Torpedovene S1

text: Ensimmäisessä maailmansodassa alus muutettiin nopeaksi miinanraivaajaksi, minkä jälkeen se liitettiin 2. miinanraivaajalaivueeseen Helsingissä. Venäläisten poistuessa 1918 Suomesta jäi heiltä Helsingin satamaan runsaasti torpedoveneitä muun muassa "Rjanyj", joka kunnostettiin Suomen laivastolle ja se nimettiin "torpedoveneeksi S1". Alus osallistui koulutusaluksena Suomen merivoimien toimintaan, kunnes se poistettiin käytöstä vuonna 1927. Alus siirrettiin tykistön maalilaivaksi ja sen hylky on muutaman metrin syvyydessä Risholman ankkuripaikalla Pellingin itäisessä saaristossa.


title: Torpedovene S1

text: S1:n sisaralukset Suomen merivoimissa olivat torpedoveneet S2, S3, S4, S5 ja S6.


title: Torpedovene S3

text: Torpedovene S3 oli Suomen merivoimien torpedovene, joka palveli 1918-1920. Vene oli alun perin Venäjän keisarikunnan laivaston miinanraivaaja.


title: Torpedovene S3

text: Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi Sokol-luokan torpedovene "Poslusnyj'n" W:m Crichton & C:o Ohtan telakalta Pietarista. Sen köli laskettiin 1896 ja alus laskettiin vesille 1898. Alus valmistui 1898.


title: Torpedovene S3

text: Alus liitettiin Venäjän Itämeren laivastoon. Alus muutettiin ensimmäisen maailmansodan alkaessa nopeaksi miinanraivaajaksi, jonka jälkeen se liitettiin 2. miinanraivaajalaivueeseen Helsingissä. Alus oli nimetty uudelleen "Korshuniksi" .


title: Torpedovene S3

text: Venäläisten poistuessa 1918 Suomesta jäi heiltä Helsingin satamaan runsaasti torpedoveneitä, joista Suomen laivastolle kunnostettiin kuusi parhaassa kunnossa ollutta. Alus osallistui koulutusaluksena Suomen merivoimien toimintaan.


title: Torpedovene S3

text: Tarton rauhansopimuksen 1920 mukaan Suomi joutui palauttamaan kolme S-venettä Venäjälle. "S3" oli yksi palautettavista veneistä. Venäjällä aluksesta tehtiin todennäköisesti proomu ja se romutettiin 1925.


title: Torpedovene S3

text: S3:n sisaralukset Suomen merivoimissa olivat torpedoveneet S1, S2, S4, S5 ja S6.


title: Liigacup 2006

text: Suomen jalkapallon Liigacup pelattiin kaudella 2006 kahdessa lohkossa joiden neljä parasta pääsi pudotuspeleihin. Loppuottelu pelattiin Finnair Stadiumilla.


title: Liigacup 2006

text:
Sarjataulukko
Tulokset


title: Liigacup 2006

text: Tiedot RSSSF


title: Liigacup 2006

text: FC Haka – MyPa rp-kilpailussa 0-3, MyPa jatkoon


title: Liigacup 2006

text: Pelattiin Finnair Stadiumilla 12. huhtikuuta.


title: Liigacup 2006

text: KuPS – FC KooTeePee 2–1 (2–1)Yleisöä: 2 305


title: Liigacup 2006

text:
Kokoonpanot
Tiedot RSSSF


title: Liigacup 2006

text: KuPS pelasi finaalissa ryhmityksellä Bantamoi; Hurme, Turunen, Hartikainen, Kärkkäinen, Heikkinen; Medo, Mahlakaarto (Ablade), Gruborovics; Oinonen (Bagajev), Sadik (Sipilä). . KuPS:n kapteeni oli Jani Hartikainen. KuPS sai liigacupin voitosta 20 000 euroa ja Sami Hyypiä trophy –nimellä kulkevan kiertopalkintolautasen


title: Liigacup 2006

text: 5 maalia


title: Liigacup 2006

text: 4 maalia


title: Liigacup 2006

text: 3 maalia


title: Liigacup 2006

text: 2 maalia


title: Liigacup 2006

text: 1 maali 43 pelaajaa


title: Liigacup 2006

text: oma maali 1 pelaaja


title: Liigacup 2006

text: yht. 103 maalia


title: Torpedovene S4

text: Torpedovene S4 oli Suomen merivoimien torpedovene, joka palveli 1918-1920. Vene oli alun perin Venäjän keisarikunnan laivaston miinanraivaaja.


title: Torpedovene S4

text: Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi Sokol-luokan torpedovene "Rezvyj'n" (Rivakka) Nevskin telakalta Pietarista. Sen köli laskettiin 1898 ja alus laskettiin vesille 1899. Alus valmistui 1901.


title: Torpedovene S4

text: Alus liitettiin Venäjän Itämeren laivastoon. Alus muutettiin ensimmäisen maailmansodan alkaessa nopeaksi miinanraivaajaksi, jonka jälkeen se liitettiin 2. miinanraivaajalaivueeseen Helsingissä. Alus oli nimetty uudelleen "Voroniksi" (Korppi).


title: Torpedovene S4

text: Venäläisten poistuessa 1918 Suomesta jäi heiltä Helsingin satamaan runsaasti torpedoveneitä, joista Suomen laivastolle kunnostettiin kuusi parhaassa kunnossa ollutta. Alus osallistui koulutusaluksena Suomen merivoimien toimintaan. Torpedovene S4 luovutettiin 15. maaliskuuta 1918 kansanvaltuuskunnalle, joka menetti sen Svinhufvudin senaatille 13. huhtikuuta 1918.


title: Torpedovene S4

text: Tarton rauhansopimuksen 1920 mukaan Suomi joutui palauttamaan kolme S-venettä Venäjälle. Torpedovene "S4" oli yksi palautettavista veneistä. Venäjällä aluksesta tehtiin todennäköisesti proomu ja se romutettiin 1925.


title: Torpedovene S4

text: S4:n sisaralukset Suomen merivoimissa olivat torpedoveneet S1, S2, S3, S5 ja S6.


title: Torpedovene S5

text: Torpedovene S5 (aiemmin "Podvishnij" ja "Albatros") oli Sokol-luokan torpedovene, joka palveli aluksi Venäjän keisarikunnan laivastossa ja myöhemmin Suomen merivoimissa.


title: Torpedovene S5

text: Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi Sokol-luokan torpedovene "Podvishnij'n" (Nopealiikkeinen) W:m Crichton & C:o Ohtan telakalta Pietarista. Sen köli laskettiin 1898 ja alus laskettiin vesille 1900. Alus valmistui 1901.


title: Torpedovene S5

text: Alus liitettiin Venäjän Itämeren laivastoon. Alus muutettiin ensimmäisen maailmansodan alkaessa nopeaksi miinanraivaajaksi, jonka jälkeen se liitettiin 2. miinanraivaajalaivueeseen Helsingissä. Alus oli nimetty uudelleen "Albatrosiksi".


title: Torpedovene S5

text: Venäläisten poistuessa 1918 Suomesta luovutti aluksen miehistö aluksen Suomen punaisten laivastolle. Helsingin taisteluiden päätyttyä alus joutui valkoisille ja sodan jälkeen alus liitettiin Suomen merivoimiin nimellä "S5". Alus osallistui koulutusaluksena Suomen merivoimien toimintaan.


title: Torpedovene S5

text: "S5" poistettiin aktiivipalveluksesta 1926. Jatkosodassa koneeton ja aseeton alus ankkuroitiin Suomenlahdelle vihollisen harhauttamiseksi. Kesällä 1944 alus upposi tai upotettiin Pernajan Grundfjärdenille. Muutaman metrin syvyydessä makaava hylky on erittäin hyvin säilynyt ja merkitty merikarttoihin.


title: Torpedovene S5

text: S5:n sisaralukset Suomen merivoimissa olivat torpedoveneet S1, S2, S3, S4 ja S6.


title: Jussi Halla-aho

text: Jussi Kristian Halla-aho (s. 27. huhtikuuta 1971 Tampere) on suomalainen poliitikko, kielitieteilijä ja perussuomalaisten puheenjohtaja. Heinäkuusta 2014 hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen, mitä ennen hän toimi kansanedustajana huhtikuusta 2011 alkaen. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän on ollut vuoden 2009 alusta. Koulutukseltaan hän on filosofian tohtori.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho on tullut tunnetuksi monikulttuurisuutta ja Suomen maahanmuuttopolitiikkaa kritisoivista kannanotoistaan.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi 10. kesäkuuta 2017. Valitseminen puheenjohtajaksi johti puolueen eduskuntaryhmän hajoamiseen.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho on ylläpitänyt vuodesta 2003 blogia nimeltä "Scripta – kirjoituksia uppoavasta Lännestä", joka sisältää hänen omien sanojensa mukaan ”pääasiassa maahanmuuttoa, monikultturismia, suvaitsevaisuutta, ilmaisunvapautta ja poliittista korrektiutta käsitteleviä kriittisiä mielipidekirjoituksia”. Blogin lukijamäärä on vaihdellut kolmestatuhannesta kahdeksaantuhanteen päivässä. Halla-aho on todennut kirjoitustapansa olevan ”kärkevä, sarkastinen ja ajoittain aggressiivinen, mikä jättää lukijalle paljon vastuuta”. Halla-aho kuuluu kansallismieliseen Suomen Sisu -yhdistykseen, joka ilmoittaa toimivansa herättääkseen ja vahvistaakseen suomalaisten kansallista yhtenäisyyttä ja itsetuntoa. Halla-ahon blogin vieraskirjan keskusteluista kehittyi itsenäinen Hommaforum-niminen keskustelupalsta joulukuussa 2008.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho oli perussuomalaisten sitoutumaton kansanedustajaehdokas Helsingin vaalipiirissä jo vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi 2 215 äänellä. Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon sitoutumattomana perussuomalaisten ehdokkaana. Hän sai 2 977 ääntä, mikä oli 18. eniten koko maan ehdokkaista. Kannatuksensa Halla-aho keräsi lähes kokonaan ilman mainontaa ja perinteisiä tiedotusvälineitä. Valtio-opin emeritusprofessori Tuomo Martikainen sanoi, että ”Halla-ahon maahanmuuttajakriittisyys herättää kannatusta etenkin niiden ihmisten joukossa, jotka kokevat maahanmuuttajat arjessaan”.


title: Jussi Halla-aho

text: Maaliskuussa 2009 Halla-ahon kannattajat alkoivat kerätä 2 000 kannattajakorttia Halla-aholle perustettua valitsijayhdistystä varten siltä varalta, etteivät perussuomalaiset ottaisi Halla-ahoa ehdokkaakseen kesän 2009 eurovaaleihin. Halla-ahoa ei lopulta valittu perussuomalaisten listalle ja kannattajayhdistys keräsi lähes 3 700 nimeä, mutta Halla-aho ilmoitti 27. huhtikuuta, ettei lähde ehdolle, jottei maahanmuuttokriittinen liike hajoaisi.


title: Jussi Halla-aho

text: Lokakuussa 2010 Halla-aho liittyi perussuomalaisen puolueen jäseneksi. Vuonna 2011 hän nousi Helsingin kaupunginhallitukseen ja on toiminut muun muassa opetuslautakunnan jäsenenä. Hän on toiminut myös perussuomalaisten valtuustoryhmän varapuheenjohtajana. Vuoden 2012 kuntavaaleissa Halla-aho valittiin 6 034 äänellä Helsingin kaupunginvaltuustoon. Hänen äänimääränsä oli kolmanneksi korkein sekä Helsingissä että koko maassa vaikkei hän kampanjoinut vaaleissa lainkaan. Halla-aho erosi kaupunginhallituksen jäsenyydestä tultuaan valituksi Euroopan parlamenttiin, mutta jatkoi kaupunginvaltuustossa. Vuonna 2015 hän ei kuitenkaan osallistunut lainkaan kaupunginvaltuuston kokouksiin.


title: Jussi Halla-aho

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Halla-aho valittiin kansanedustajaksi Helsingin vaalipiirin toiseksi suurimmalla ja koko maan kuudenneksi suurimmalla äänimäärällä (15 074). Halla-ahon vaalirahakeräys tuotti reilut 60 000 euroa, kaikki 910 yksityiseltä lahjoittajalta. Halla-aho arvioi, että kyseessä on suurin summa, jonka eduskuntavaaliehdokas on milloinkaan kerännyt yksittäisiltä lahjoittajilta.


title: Jussi Halla-aho

text: Huhtikuussa 2011 Perussuomalaisten eduskuntaryhmä valitsi Halla-ahon maahanmuuttoon liittyviä lakiesityksiä käsittelevän hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi. Hän kuitenkin luopui puheenjohtajuudesta kesäkuussa 2012 muiden puolueiden eduskuntaryhmien vaadittua hänen eroaan. Taustalla olivat Halla-ahon blogikirjoituksestaan saama sakkotuomio sekä hänen omat kommenttinsa korkeimman oikeuden vahvistamasta tuomiosta. Halla-ahoa syytettiin muun muassa oikeusjärjestelmän vähättelystä.


title: Jussi Halla-aho

text: Keväällä 2013 Halla-aho ilmoitti asettuvansa ehdolle vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Hänet valittiin europarlamenttiin Alexander Stubbin jälkeen suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä Suomessa (80 529 ääntä). Halla-aho aloitti europarlamentaarikkona heinäkuussa 2014 ja hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi varasijalta Mika Raatikainen.


title: Jussi Halla-aho

text: Europarlamentissa Halla-aho kuuluu Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään (ECR). Hän on jäsen kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa (LIBE) sekä EU:n ja Venäjän parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan valtuuskunnassa. Varajäsen hän on sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa (IMCO) ja valtuuskunnassa, joka toimii EU:n ja Kazakstanin, Kirgisian ja Uzbekistanin parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja vastaa suhteista Tadžikistaniin, Turkmenistaniin ja Mongoliaan.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho on vuoden 2017 alkuun mennessä jättänyt yksitoista kirjallista kysymystä, joista kymmenen käsittelee maahanmuuttoa. Käyttämissään 31:ssä puheenvuorossa hän on 25:ssä käsitellyt maahanmuuttoa, kolmessa rajatarkastuksia ja kahdessa muslimien osuutta viharikoksiin. Halla-aho on europarlamentissa äänestänyt muun muassa terrorismia tukevan Saudi-Arabian aseidenvientikieltoa vastaan.


title: Jussi Halla-aho

text: Joulukuussa 2016 Halla-aho ilmoitti, ettei aio pyrkiä jatkokaudelle Euroopan parlamentissa vaan asettuu ehdolle kuntavaaleissa 2017 sekä eduskuntavaaleissa 2019. Hän ilmoitti myös asettuvansa todennäköisesti ehdolle perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesän 2017 puoluekokouksessa.


title: Jussi Halla-aho

text: Jussi Halla-aho ilmoitti 13. maaliskuuta 2017, että hän aikoo hakea Perussuomalaisten puheenjohtajaksi Jyväskylän puoluekokouksessa. Jussi Halla-aho valittiin Perussuomalaisten puheenjohtajaksi Jyväskylän puoluekokouksessa 10. kesäkuuta 2017. Halla-aho sai puheenjohtajavaalin ensimmäisellä kierroksella yli puolet annetuista äänistä (949 ääntä), minkä johdosta hänet valittiin puheenjohtajaksi ensimmäisellä kierroksella.


title: Jussi Halla-aho

text: Puoluekokouksessa pidetyssä linjapuheessa Halla-aho muun muassa kritisoi maahanmuuttopolitiikkaa, eurooppalaista integraatiota sekä yhteisvaluutta euroa. Puheessaan Halla-aho myös toi esille, että Perussuomalaiset eivät ole vaatineet hallitusohjelman neuvottelua uusiksi, vaan Perussuomalaiset edellyttävät, että myös Perussuomalaisille tärkeitä hallitusohjelman kirjauksia noudatetaan.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho ilmoitti 16. kesäkuuta 2017, että Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä lähteneet kansanedustajat katsotaan eronneeksi, elleivät he halua riitauttaa päätöstä kuun loppuun mennessä. Kansanedustajat Arja Juvonen ja Kike Elomaa palasivat takaisin Perussuomalaisten eduskuntaryhmään. Halla-aho kommentoi 20. heinäkuuta 2017, että Perussuomalaiset on selvinnyt eduskuntaryhmää koskeneesta kriisistä hyvin, sillä "Perussuomalaisten kannatus näyttää olevan suunnilleen siinä, missä se oli ennen tätä eduskuntaryhmästä tapahtunutta loikkaustakin".


title: Jussi Halla-aho

text: Puheenjohtajana Jussi Halla-aho on toistuvasti ojentanut puolueen nuorisojärjestöä esimerkiksi siitä, että natsitervehdykset ja "fasististen ja kansallissosialististen näkemysten esittäminen" vahingoittavat puoluetta ja sen tavoitteita. Tällöin ps-nuorista erotettiin etnonationalistien johtohahmoja, jotka välittömästi totesivat, että "selkäänpuukottajan palkka" on kuolema.


title: Jussi Halla-aho

text: Huhtikuussa 2018 Halla-aho puolusti puolueen etnonationalistien vastustamaa avointa suomalaisuutta ja sanoi sen olevan historiallinen todellisuus. Hänen mielestään suomalaisuutta ei voi rajoittaa esimerkiksi ihonvärin tai silmien tai hiusten värin perusteella.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho on noussut julkisuuteen vallitsevan maahanmuuttopolitiikan ja monikulttuurisuuden vastustajana. Hänen mukaansa Suomessa ei ole keskusteltu maahanmuutosta, eikä maahanmuuttopolitiikka ole ollut kansanvaltaisen päätöksenteon piirissä, vaan virkamiehet ovat tehneet päätökset asiassa. Halla-aho on muun muassa arvostellut sitä, että maahanmuuttoa tarjotaan ratkaisuksi väestölliseen huoltosuhdeongelmaan, vaikka taloudellinen huoltosuhde on keskimäärin maahanmuuttajien keskuudessa muuta väestöä heikompi. Halla-ahon mielestä lähes kaikki maahanmuuton ongelmat liittyvät muuhun kuin työperäiseen maahanmuuttoon, ja kolmannen maailman siirtolaisten kotoutuminen on epäonnistunut kaikkialla Euroopassa. Hänen mukaansa sosiaaliturvan varassa eläminen on tehty monissa Euroopan maissa maahanmuuttajille liiankin helpoksi ja houkuttelevaksi. Jotta Suomen maahanmuuttotilanne ei muuttuisi kestämättömäksi, Halla-aho on ehdottanut haittojen minimoimiseksi humanitaarisen maahanmuuton kiristämistä kansainvälisistä sopimuksista kuitenkaan tinkimättä. Perussuomalaisten puheenjohtajana elokuussa 2018 Halla-aho sanoi, että hän ja puolue haluaisivat lopettaa humanitaarisen maahanmuuton kokonaan. Hänen mukaansa turvapaikanhakijoiden ottamisen sijaan hädässä olevia pitäisi auttaa pakolaisleireillä.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-ahon mukaan ”monikulttuurisuuden rikastavasta vaikutuksesta on vähänlaisesti näyttöä” ja hän katsoo, että ”monikultturismi” on aate, joka pitää ”monikulttuurisuutta lähtökohtaisesti rikkautena ja kannattaa monikulttuurisuuden aktiivista luomista, lisäämistä ja ylläpitämistä; ja joka pitää monikulttuurisuutta ainakin yhtenä perusteena maahanmuutolle”. Hänen mielestään ”monikultturistit palvovat toiseutta toiseuden vuoksi”. Monikulttuurisuuden tuottamia ongelmia ovat Halla-ahon mukaan lisääntyvä rikollisuus ja maahanmuuttajien aiheuttama taloudellinen taakka vastaanottajamaalle. Monikulttuurisessa yhteiskunnassa elämä on myös ”ikävää ja vaikeaa”, koska ihmiset eivät ymmärrä toisiaan ja ”ihmiset redusoituvat yksilöistä viiteryhmiensä edustajiksi”.


title: Jussi Halla-aho

text: Syytöksiin maahanmuuttajien vastustamisesta Halla-aho on vastannut vastustavansa ”monikultturismia ja holtitonta maahanmuuttopolitiikkaa” muttei maahanmuuttajia. Hän on kieltänyt olevansa rasisti, kun rasismi määritellään rotusyrjinnän kannattamiseksi tai ajatukseksi siitä, että rodut asettuvat arvojärjestykseen. Halla-ahon mukaan erivapauksia kuten positiivista syrjintää kulttuurin tai kansallisuuden perusteella ei tule sallia, sillä ne rapauttavat tasa-arvoa yhteiskunnassa ja ovat ”tosiasiallista rasismia”. Hänen mukaansa rasismia ei ole ”totalitaaristen fasististen aatteiden kuten poliittisen islamin” arvostelu. Hänen mukaansa rasismiin ei syyllisty vain kantaväestö, vaan sitä esiintyy myös etnisten vähemmistöjen keskuudessa ja jopa niiden taholta kantaväestöä kohtaan. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän julkilausuma syrjintää, rasismia ja väkivaltaa vastaan vuonna 2011 oli pitkälti Halla-ahon käsialaa. Julkilausuma sai osakseen myös runsaasti arvostelua, etenkin kohta, jossa tuomittiin positiivinen erityiskohtelu työmarkkinoilla ja koulutuksessa.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-ahon mielestä islam on sodassa länsimaailmaa vastaan, mikä ilmeni esimerkiksi pilapiirrosmellakoiden yhteydessä. Halla-ahon mukaan tähän taisteluun kiihotetaan myös moskeijoissa. Hänen mukaansa muslimeilla on, toisin kuin länsimaalaisilla, voimaa kunnioittava kulttuuri ja ”tribalistisessa kulttuurissa opittu käsitys siitä, että oman ryhmän ulkopuolella kaikki ovat eläimiä tai eivät ainakaan yhtä hyviä kuin me”. Hän on myös sanonut islamin olevan afrikkalaisten luonnonuskontojen sekä menneiden aikojen juutalaisuuden ja katolilaisuuden tavoin ”genitaaliuskonto”, jossa ”älyllinen fabriikki kietoutuu pimpin, pippelin tai tissien ympärille”.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-ahon mukaan tietyistä maanosista tulleiden muslimien kotoutuminen on epäonnistunut kaikkialla. Lisäksi hänen esittämiensä laskelmien mukaan muslimit saattavat lisääntyvän maahanmuuton ja suuremman syntyvyyden vaikutuksesta tulla useissa Euroopan maissa jo tämän vuosisadan aikana enemmistöksi, millä hänen mukaansa voisi olla kohtalokkaat seuraukset heille itselleenkin. Hän on täsmentänyt, ettei hänen islam-kritiikkinsä koske eräitä länsimaissa jo kauan asuneita ja pitkälti maallistuneita muslimiryhmiä kuten Suomen tataareja.


title: Jussi Halla-aho

text: Kriittiseen uskontokeskusteluun ja sananvapauteen viitaten Halla-aho on todennut, että "jos muslimit eivät koskaan joudu kohtaamaan niitä argumentteja, joita heidän oppijärjestelmiään vastaan voidaan esittää, niin heillä ei ole mitään syytä myöskään aloittaa yhteisöjen sisällä islamin renessanssia, jonka tarve olisi mitä suurin tässä maailmassa".


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho määrittelee edustavansa ”konservatiivista talouslinjaa”, jossa hyvinvointiyhteiskuntaa ei rahoiteta velalla. Hänen mielestä julkisen sektorin tehtävät on priorisoitava. Halla-ahon mukaan yhteiskunnalla on perustehtäviä, kuten kansalaisten turvallisuuden takaaminen, ”luksustoimintoja”, kuten työttömyys- ja sosiaaliturva sekä sellaisia tehtäviä, jotka hänen mielestään eivät kuulu valtion toimintaan ollenkaan, kuten ”rahan siirto Etelä-Eurooppaan tai vielä kauemmaksi maailmaan”.


title: Jussi Halla-aho

text: Vuonna 2005 Halla-aho pohti blogissaan ihmisarvoa. Hänen mukaansa ainoa mitattava ja siten kiistatta olemassaoleva ihmisarvo on yksilön instrumentaalinen arvo ja yhteiskunnassa yksilöt voidaan asettaa arvojärjestykseen sen mukaan, miten paljon heidän kykyjensä puuttuminen heikentäisi yhteisöä. Kaikkein arvokkaimpina Halla-aho piti maanviljelijöitä, syötäviksi tarkoitettujen eläinten kasvattajia ja rakennusinsinöörejä. Alempana hänen hierarkiassaan ovat taiteilijat, papit ja poliitikot, jotka ovat ”pääsääntöisesti turhia”, ja hänelle mieluisista taiteesta ja kielentutkimuksestakin pitäisi luopua "jos vene alkaa vuotaa". Halla-ahon mukaan kaikki ihmiset ovat instrumentaalisesti eriarvoisia, mutta siitä ei kuitenkaan seuraa vähempiarvoisten kaasuttaminen, ellei siihen ole ”muuta pätevää syytä”. Myöhemmin hän korosti, että häntä on tulkittu väärin ja hänen mielestään instrumentaalisen arvon lisäksi ihmisillä on ihmisarvo, joka on kaikille sama, ja se on hänestä hyvä asia yhteiskunnassamme.


title: Jussi Halla-aho

text: Kesäkuussa 2017 Halla-aho sanoi Yleisradion haastattelussa, että ihmisarvo on hänen mielestään kaikilla sama, mutta ihmisten tasa-arvoisuus ei hänen mukaansa tarkoita sitä, että kaikilla ihmisillä olisi oikeus tulla elätettäväksi Suomeen.


title: Jussi Halla-aho

text: Kielipoliittisessa vaaliohjelmassaan Halla-aho esittää, että ruotsin kielen osaamisvaatimuksista valtion viroissa luovutaan, pois lukien viranomaiset, joiden tehtävät erityisesti edellyttävät sitä. Täten ruotsin kielen pakollinen opiskelu kaikilla koulutusasteilla lakkaisi. Perustuslakia tulisi muuttaa siten, että ruotsin kielen asema toisena kansalliskielenä lakkautetaan. Valtion, siis hallituksen, eduskunnan ja virkakoneiston, ainoa työkieli olisi suomi. Nykyisistä yksikielisistä ruotsinkielisistä kunnista tulisi kaksikielisiä. Kaksikielisenä pidettäisiin kuntaa, jonka asukkaista vähintään 20 prosenttia on ilmoittanut äidinkielekseen ruotsin.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho vastusti Suomen ampuma-aselain kiristämiseen pyrkineitä vuoden 2010 aselakiesityksiä. Istuntokaudella 2013 Halla-aho oli aloitteentekijänä kaikkiaan viidessä ampuma-aselakien muuttamista esittäneessä lakialoitteessa.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho on arvostellut blogissaan Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa ja "Kirkko ja kaupunki" -lehteä siitä, että ne hänen mielestään tukevat islamia, vaikka kristinuskon oppien mukaan muslimit eivät voi pelastua, koska he eivät usko Jeesuksen ylösnousemukseen. Halla-ahon mukaan tämä tarkoittaa sitä, että kirkko joko ei usko uskon avulla saavutettavaan pelastukseen, tai se pitää muslimien suvaitsemista muslimien pelastumista tärkeämpänä.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-ahon teksteistä monet ovat peräisin ajalta, jolloin hän ei ollut julkinen henkilö, vaan Helsingin yliopiston tutkija. Halla-aho ei kuitenkaan ole myöhemmin irtisanoutunut mistään kirjoittamastaan. Sen sijaan hän on todennut muuttaneensa kirjoitusten ilmaisua poliittisen uransa kehittyessä.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho kertoo kannattavansa maakuntien itsehallinnon vahvistamista antamalla maakunnille verotusoikeuden ja lainsäädäntövaltaa. Halla-ahon mukaan "Suomessa on perinteisesti keskitetty päätösvaltaa keskusvallalle Helsinkiin, mutta se ei toimi maassa, joka on alueellisesti ja väestöllisesti niinkin heterogeeninen kuin Suomi tällä hetkellä on". Halla-aho sanoo kannattaneensa aina vallan hajauttamista sekä maan sisäistä federalismia, jossa lisättäisiin maakuntien valtaa valtiovallan ja kunnallishallinnon kustannuksella.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-ahosta on tehty kanteluja ja tutkintapyyntöjä, ja hän on myös itse tehnyt niitä. 9. helmikuuta 2009 Halla-aho teki tutkintapyynnön Yleisradion televisiouutisjutusta, jossa häntä nimitettiin ”ulkomaalaisvastaiseksi” ja ”rotutohtoriksi”. 5. toukokuuta 2009 kihlakunnansyyttäjä Heikki Poukka määräsi esitutkinnan lopetettavaksi, koska katsoi, ettei näyttöä rikoksesta ollut. Halla-ahoon on kohdistunut useita uhkailuja esimerkiksi internetin välityksellä ja puhelimitse, hänen oman väitteensä mukaan myös tappouhkaus.


title: Jussi Halla-aho

text: "A-talk"-ohjelmassa 30. lokakuuta 2008 esitetty lainaus Halla-ahon blogikirjoituksesta herätti jälkikäteen kiistelyä. Halla-aho vaati Yleisradiolta anteeksipyyntöä ja kantelussaan Julkisen sanan neuvostolle Halla-aho mainitsee, että kirjoitus oli ”parodia ja mukaelma sanomalehti Kalevan jutusta”. Julkisen sanan neuvosto antoi Ylelle vapauttavan päätöksen, koska se katsoi, että ohjelmassa esitetty sitaatti oli lainattu oikeassa muodossa, se oli esitetty asianmukaisesti eikä se antanut väärää kuvaa kokonaisuudesta.


title: Jussi Halla-aho

text: 18. marraskuuta 2008 Vihreät Naiset ry ilmoitti jättävänsä Halla-ahosta tutkintapyynnön Scripta-blogissa joulukuussa 2006 julkaistusta kirjoituksesta "Monikulttuurisuus ja nainen". Siinä Halla-aho toivoi, että raiskausten lisääntyessä raiskatuksi joutuisivat hänen mielestään ”oikeat ihmiset” eli ”vihervasemmistolaiset maailmanparantajat ja heidän äänestäjänsä”. Vihreiden naisten puheenjohtaja, kansanedustaja Heli Järvisen mukaan ”kyse ei ole sananvapauden harjoittamisesta tai viattomasta monikulttuurisuuskritiikistä, vaan raiskauksiin ja vihaan lietsomisesta”. Tutkintapyyntö ei kuitenkaan johtanut jatkotoimiin.


title: Jussi Halla-aho

text: 12. joulukuuta 2008 poliisi ilmoitti aloittavansa rikostutkinnan. Halla-ahoa epäiltiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. 27. maaliskuuta 2009 apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske päätti poliisin suorittaman esitutkinnan perusteella nostaa Halla-ahoa vastaan syytteen Helsingin käräjäoikeudessa. Tämän katsottiin blogikirjoituksessaan "Muutama täky Illmanin Mikalle" syyllistyneen uskonrauhan rikkomiseen ja kiihotukseen kansanryhmää vastaan, koska hän oli 3. kesäkuuta 2008 ”laatinut ja internetissä toimittanut yleisön saataville kirjoituksen, jossa islam ja sen pyhät instituutiot yhdistettiin pedofiliaan ja jossa esitettiin, että ohikulkijoiden ryöstely ja verovaroilla loisiminen on erään kansanryhmän kansallinen tai geneettinen erityispiirre”. Jälkimmäinen kohta käsitteli Suomen somaleja. Halla-aho kiisti syyllistyneensä rikokseen ja kertoi, että ”kirjoituksen aiheena tai kohteena eivät olleet somalit, islam tai Muhammad” vaan ”julkisen sanan ja syyttäjäviranomaisten harrastama kaksoisstandardi” ja että ”väitteet somalien geneettisistä erityispiirteistä ja islamin pedofiilisestä luonteesta olivat instrumentteja”, joilla hän aihetta lähestyi. Asia käsiteltiin Helsingin käräjäoikeudessa 25. elokuuta 2009. Syyttäjä vaati Halla-aholle ehdollista vankeutta tai sakkoja. Halla-aho sanoi syyttäjän tulkinneen tekstiä väärin. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Halla-ahon 30 päiväsakkoon eli 330 euroon uskonrauhan rikkomisesta. Syyte kansanryhmää vastaan kiihottamisesta hylättiin. Tuomion perustelut aiheuttivat keskustelua. Hovioikeus vahvisti tuomion 29. lokakuuta 2010. Sekä Halla-aho että apulaisvaltakunnansyyttäjä valittivat korkeimpaan oikeuteen ja molemmille myönnettiin valituslupa. 8. kesäkuuta 2012 antamassaan tuomiossa korkein oikeus katsoi alemmista oikeusasteista poiketen Halla-ahon syyllistyneen sekä uskonrauhan rikkomiseen että kansanryhmää vastaan kiihottamiseen ja tuomio koveni 50 päiväsakkoon.


title: Jussi Halla-aho

text: Valtionsyyttäjä Mika Illman totesi "Hufvudstadsbladetin" haastattelussa 8. kesäkuuta 2012 ”olevan hyvä, että lain tulkitsijat nyt ovat saaneet ennakkotapauksen. Korkein oikeus on vetänyt rajan sille, kuinka pitkälle se, joka arvostelee valtaapitäviä, saa provosoida ja liioitella”. Tapaus johti Halla-ahon eroamiseen eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtajan paikalta.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-ahon blogitekstejä on julkaistu Gates of Vienna -blogissa, jonka on julkisuudessa sanottu kuuluvan islamia vastustavaan vasta-jihad-liikkeeseen. Halla-aho itse kiistää tiiviit suhteet verkostoon, eikä omien sanojensa mukaan tunne sen edustamaa liikettä, huolimatta siitä, että hänen oman bloginsa vieraskirjasta löytyy keskustelua aiheesta. Halla-ahoa kutsutaan sivustolla Gates of Viennan kirjeenvaihtajaksi ja kääntäjäksi.


title: Jussi Halla-aho

text: Vuonna 2003 Halla-aho väitti blogissaan joutuneensa homoseksuaalin ahdistelemaksi helsinkiläisessä puistossa. Hän kirjoitti miettineensä aseen hakemista ja homoseksuaalin päähän ampumista. Halla-aho pohti, ylittäisikö siitä seuraava hekuma vankilatuomion aiheuttaman harmistuksen. Hän myös kertoi pitävänsä väkivaltaa aliarvostettuna ongelmanratkaisukeinona. Myöhemmin Halla-aho poisti tekstin, luonnehtien sitä möläytykseksi, joka oli luonteeltaan ”kevytmielistä” huumoria.


title: Jussi Halla-aho

text: Syyskuussa 2011 Halla-aho kirjoitti Facebook-sivullaan: ”"Juuri nyt Kreikkaan tarvittaisiin sotilasjuntta, jonka ei tarvitsisi välittää suosiostaan ja joka voisi panna lakkoilijat ja mellakoitsijat kuriin panssarivaunuilla"”. Halla-aho poisti kommentin myöhemmin, mutta hänet erotettiin kahdeksi viikoksi perussuomalaisten eduskuntaryhmästä. Halla-aho selitti kirjoituksensa olleen kärjistys, jolla hän pyrki tuomaan esiin demokratian ongelmia. Uutinen kirjoituksesta levisi myös ulkomaisiin tiedotusvälineisiin.


title: Jussi Halla-aho

text: Jussi Halla-aho mainittiin Norjan vuoden 2011 joukkosurmien tekijän Anders Behring Breivikin manifestissa. Halla-aho kiisti yhteydet Breivikiin. ”Tiedoksi, että en kadu mitään kirjoittamaani, enkä ota minkäänlaista vastuuta Breivikin teosta, ja aion jatkaa samalla linjalla, koska huono maahanmuutto on huonoa ja monikulttuurisuus hanurista Breivikin teosta riippumatta ja huolimatta”, Halla-aho kirjoitti Facebook-sivullaan. Iltalehti sai Julkisen sanan neuvostolta langettavan päätöksen kutsuessaan Halla-ahoa pääkirjoituksessaan Breivikin "oppi-isäksi" tämän maininnan perusteella. Neuvoston mukaan tähän ei ollut riittäviä perusteita.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho oli mukana "Helsingin Sanomien" heinäkuussa 2008 julkaisemalla ”30 suomalaisen toisinajattelijan” listalla. Artikkelin mukaan Halla-aho on ”filosofian tohtori, joka vastustaa monikulttuurisuutta ja maahanmuuton ymmärtäjiä”. Filosofian tohtori Jukka Hankamäki pitää Halla-ahoa eräänä maahanmuuttopolitiikan terävimmistä arvostelijoista.


title: Jussi Halla-aho

text: Kirjailija Anja Snellman on arvostellut sitä, miten lehdet hänen mukaansa hankkivat likaisen työn tekijöiksi henkilöitä, joilla on jo ennakkoasenne Halla-ahoa kohtaan ja miten he yrittävät tehdä Halla-ahosta antisankarin. Snellmanin mielestä Halla-ahoa pitää kuunnella ja hän pitää tämän blogia korkeatasoisena. Tiedetoimittaja Marko Hamilo on kertonut blogissaan, kuinka hän aluksi piti Halla-ahoa vastenmielisenä rasistina lehdistä saamiensa tietojen perusteella. Tutustuttuaan Halla-ahon blogiin hän järkyttyi huomattuaan, kuinka järjestelmällisesti tiedotusvälineet olivat vääristelleet sen sisältöä. Hamilon mukaan tiedotusvälineiden vääristely koski sellaisia Halla-ahon tekstejä, jotka olivat olleet verkossa jo vuosia.


title: Jussi Halla-aho

text: Mediakulttuurin professori Mikko S. Lehtosen mukaan Halla-aho on tekstiensä perusteella ”yksiselitteisesti ulkomaalaisvastainen ja rasistinen”, koska hän jakaa ihmiset kahteen ryhmään, ”meihin” ja ”muihin”, joista ensimmäinen samaistuu ”hyvään yhteiskuntaan” ja jälkimmäinen ”pimeyteen”. Lehtosen mukaan nykyaikaisen rasismin silmiinpistävin piirre on, että oma rasismi kielletään, kuten Halla-ahokin tekee. Suomen Kuvalehden toimittaja Leena Sharman mukaan Halla-aho näkee esimerkiksi ”afrikkalaisessa kulttuurissa” vain huonoja ominaisuuksia, joita ei pidä mielipiteenään vaan totuutena. Sharman mukaan Halla-aho ”hekumoi hieman liikaa sillä, miten 'tummaihoiset' miehet raiskaavat suomalaisnaisia öisin Kaisaniemen puistossa”.


title: Jussi Halla-aho

text: Savukeidas julkaisi vuonna 2010 esseekokoelman "Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?", jossa yhdeksän kirjoittajaa kirjoittaa Halla-ahon teksteistä.


title: Jussi Halla-aho

text: Ruotsalaisen rasisminvastaisen "Expo"-lehden päätoimittaja Daniel Poohl pitää Halla-ahoa 1930-lukulaisena fasistina. Hänen mukaansa Halla-aho ei olisi Ruotsissa tervetullut sikäläiseen maahanmuuttokriittiseen ruotsidemokraattien puolueeseen, vaan joutuisi tyytymään pienten marginaaliryhmien seuraan. Fasismia tutkinut professori emeritus Tarmo Kunnas arvioi vuonna 2013, että Halla-ahon edustama ”kovien arvojen perussuomalaisuus” on ”aateperimältään fasistinen”.


title: Jussi Halla-aho

text: Iltalehden Taloustutkimuksella kesäkuussa 2017 teettämän kyselyn mukaan Jussi Halla-aho oli suosituin henkilö Suomen pääministeriksi alle 50-vuotiaiden vastaajien joukossa. Noin viidennes alle 50-vuotiaista ja lähes neljännes 25–34-vuotiaista valitsi Halla-ahon suosikikseen.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-ahon vanhemmat muuttivat ennen hänen syntymäänsä Tampereelle Etelä-Pohjanmaalta Alajärveltä. Halla-aho varttui Peltolammin kaupunginosassa alkoholistiperheessä, vanhempien erotessa Jussin olessa 12-vuotias. Hän kävi sekä peruskoulun, jonka yläasteella hän joutui koulukiusatuksi, että lukion Tampereella. Halla-aho soitti noin vuosina 1989–1994 "Blashemia" nimisessä speed metal -yhtyeessä, jonka kappaleet hän sävelsi ja sanoitti. Yhtye esiintyi Lemporockissa vuonna 1994. Halla-aho suoritti siviilipalveluksen työskentelemällä nuorisotalon iltaohjaajana. Myöhemmin hän on sanonut katuneensa siviilipalveluksen suorittamista.


title: Jussi Halla-aho

text: Lukion jälkeen Halla-aho opiskeli Pirkanmaan hotelli- ja ravintolaoppilaitoksessa, josta hän valmistui tarjoilijaksi vuonna 1994. Vuosina 1995–2000 Halla-aho opiskeli Helsingin yliopistossa venäjää. Vuonna 2006 hän väitteli filosofian tohtoriksi muinaiskirkkoslaavista arvosanalla "eximia cum laude approbatur". Halla-aho on työskennellyt myös tarjoilijana, muinaiskirkkoslaavin tuntiopettajana Helsingin yliopistossa ja viisumivirkailijana Suomen Kiovan-suurlähetystössä.


title: Jussi Halla-aho

text: Halla-aho avioitui filosofian tohtori Hilla Halla-ahon (s. 1975, o.s. Salovaara) kanssa vuonna 2002. Heillä on neljä lasta, vuosina 2003 ja 2004 syntyneet tytöt sekä vuosina 2008 ja 2013 syntyneet pojat. Perhe on asunut vuodesta 2001 alkaen Helsingin Eirassa. Vuoden 2017 kesällä paljastui julkisuudessa, että Halla-aholla on myös vuonna 2015 syntynyt lapsi helsinkiläisnaisen kanssa, jonka kanssa Halla-aholla on ollut suhde vuodesta 2009 lähtien.


title: Torpedovene S6

text: Torpedovene S6 oli Suomen merivoimien torpedovene, joka palveli 1918-1922. Vene oli alun perin Venäjän keisarikunnan laivaston torpedovene "212".


title: Torpedovene S6

text: Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi W:m Crichton & C:o Ohtan telakalta Pietarista torpedoveneen numero 212, joka laskettiin vesille 1901.


title: Torpedovene S6

text: Alus muutettiin 1914 miinanlaskijaksi, jolloin se aseistettiin kahdella 47 millimetrin tykillä, kahdella konekiväärillä ja kahdella torpedoputkella. Se oli hieman pienempi kuin Sokol-luokan alukset, mutta Suomessa "S6:ksi" nimetty alus luokiteltiin samaan S-luokkaan.


title: Torpedovene S6

text: Venäläisten poistuessa 1918 Suomesta jäi heiltä Helsingin satamaan runsaasti torpedoveneitä, joista Suomen laivastolle kunnostettiin kuusi parhaassa kunnossa ollutta. Alus osallistui koulutusaluksena Suomen merivoimien toimintaan.


title: Torpedovene S6

text: Tarton rauhansopimuksen mukaisesti Suomi palautti 1922 kolme S-venettä Neuvostoliittoon. "S6" oli yksi palautuista veneistä. Alus palveli Neuvostoliiton laivaston miinanraivaajana toisessa maailmansodassa.


title: Torpedovene S6

text: S6:n sisaralukset Suomen merivoimissa olivat torpedoveneet S1, S2, S3, S4 ja S5.


title: Tokai Gakki

text: Tokai Gakki Co., Ltd. ( (Tōkai Gakki Seizō Kabushiki-gaisha), myös "Tokai Guitars Company Ltd") on japanilainen kitaroita ja bassokitaroita valmistava yritys. Tokai on valmistanut soittimia vuodesta 1947 alkaen. 1970-luvun lopulla Tokai nousi maailmanlaajuiseen tietoisuuteen laadukkailla uusvintage-kitaroillaan, joilla soittivat mm. "Stevie Ray Vaughan", "Billy Gibbons", "Duke Robillard" ja "Nile Rodgers". Yrityksen tunnetuimmat tuotteet perustuvat alkuperäisiin (vintage) arvostettuihin Gibson- ja Fender-kitaramalleihin.


title: Tokai Gakki

text: Tokailla on tehtaita Japanissa ja Kiinassa. Japanissa käsintehdyt kitarat sekä bassot ovat arvostettuja soittajien keskuudessa. 80-luvulla valmistetut Tokain Les Paulit ovat asiantuntijoiden mukaan jopa arvostetumpia kuin saman aikakauden Gibsonit. Tokai Love Rock -sarja on suosituimpia Les Paul -mallistoja.


title: Tokai Gakki

text: Suomalaisista soittajista Tokaita käyttävät/ovat käyttäneet:


title: Outoori

text: Outoori () on saari Porin kaupungin alueella Porin–Mäntyluodon edustalla Selkämerellä. Saari on uloin saari kolmen saaren muodostamassa saariryhmässä, joka sijaitsee Preiviikinlahden edustalla noin seitsemän kilometriä lounaaseen Mäntyluodon satamasta. Saariryhmän muut saaret ovat Kallioluoto ja Santakari.


title: Outoori

text: Outoorin edustan merialueilla on tapahtunut kaksi haaksirikkoa. Torpedovene Bditelnyj upposi merimiinan tuhoamana 27. marraskuuta 1917. Turmassa menehtyi 50 merimiestä. Torpedovene S2 upposi myrskyssä 4. lokakuuta 1925 Outoorin ja Säpin välisellä merialueella, vieden mukanaan koko 53 hengen miehistön.


title: Alam Halfan taistelu

text: Alam Halfan taistelu oli 30. elokuuta – 4. syyskuuta 1942 käyty taistelu hyökkäävien saksalaisten ja italialaisten joukkojen, sekä puolustavien brittien ja uusiseelantilaisten joukkojen välillä toisen maailmansodan Pohjois-Afrikan rintamalla. Akselivaltojen joukkoja komensi Erwin Rommel ja brittejä Bernard Montgomery. Britit saivat tietää Rommelin hyökkäysaikeista etukäteen Ultra-tiedustelun lukiessa saksalaisten Enigma-salauslaitteella salattuja radiosanomia ja Montgomery saattoi valmistella loukun Rommelin joukoille Alam Halfan matalan kukkulan alueella saksalaisten tulevalla hykkäyssuunnalla. Hyökkäävät saksalaiset törmäsivät ensin tiheään miinakenttään ja liittoutuneiden puolustusasemiin Alam Halfassa, mikä sai Rommellin luopumaan hyökkäyksestä ja palaamaan asemiinsa.


title: Alam Halfan taistelu

text: Taisteluja Pohjois-Afrikassa oli käyty vuodesta 1940 alkaen ja vuoteen 1942 mennessä sotaonni oli kääntynyt akselivaltioiden eli Saksan ja Italian puolelle. Erwin Rommelin komentamat akselivaltojen joukot etenivät aina Egyptiin saakka, josse ne uhkasivat Suezin kanavaa ja Lähi-Idän öljylähteitä. Bernard Montgomeryn komentamat kansanyhteisön puolustavat joukot saavuttivat kuitenkin merkittävän edun akselivaltoihin nähden. Brittien Ultra-tiedustelu kykeni lukemaan saksalaisten Enigma-salauslaitteella salattuja radiosanomia ja saksalaisten aikeista Alam Halfassa saatiin tietää ennen hyökkäyksen alkua elokuussa 1942. Montgomery saattoikin valmistella puolususasemiaan saksalaisten hyökkäysaluueella. Alam Halfa oli omaa aluettaan hallitseva matala kukkula Montgomeryn puolususasemien eteläosassa. Montgomery halusi houkutella saksalaiset omien tykkiensä tulialueelle, jolloin hänen ei tarvinnut käyttää saksalaisten vaunuja huonompia omia panssarivaunujaan avoimessa yhteenotossa aavikolla. Alam Halfan harjanteelle vietiin asemiin panssarivaunuja ja tykkejä, joiden lisäksi tehtiin syvä miinakenttä. Briteillä oli myös ylivoima ilmassa, minkä lisäksi akselivaltioiden asemaa ilmassa pahensi polttoainepula. Panssarivaunuja akselivaltioilla oli Alam Halfassa puolestaan niukasti vihollistaan enemmän, saksalaisilla 234 ja italialaisilla 281 brittien 478 vastaan.


title: Alam Halfan taistelu

text: Saksalaisten hyökkäys alkoi 30- elokuuta kello 22.00. Saksalaisten suunnitelman mukaan etenisivät 30 kilometriä itään Alam Halfan harjanteen itäpuolelta. Harjanne kierrettäisiin ja vihollisen asemiin iskettäisiin näin selustasta. Etenevät joukot joutuivat miltei välittömästi tiheään miinakenttään, jota puolustivat jalkaväki, konekiväärit, tykit ja kranaatinheittimet. Kello 2.40 alkoi puolestaan brittien ilmahyökkäys laskuvarjoilla pudotettujen valoammusten valaistessa taistelukenttää. Kenraali Georg von Bismarck sai surmansa kranaatin osumasta ja Afrikakorpsin komentaja Walther Nehring haavoittui brittihävittäjän iskiessä hänen komentovaunuaan vastaan. Afrikakorpsin väliaikaiseksi komentajaksi nousi Fritz Bayerlein. Rommel saapui Jebel Kalakhille aamulla 31. elokuuta ja hän tappioistaan järkyttyneenä harkitsi taistelun keskeyttämistä. Bayerlein sai Rommelin kuitenkin jatkamaan hyökkäystä ja hän saattoi myös ilmoittaa saksalisten molempien panssaridivisioonien lopulta murtautuneen miinakentän läpi. Saksalaiset joutuivat kuitenkin odottamaan italilaisten edelleen miinakentässä olevioa panssarivanuja. Taistelua jatkanut Rommel teki muutoksen alkuperäiseen suunnitelmaan. Kello 9.16 panssaridivisioonat saivat käskyn tehdä käännöksen aiemmin ilmoitettua aikaisemmin ja joukkojen tuli kiertämisen sijaan ylittää Alam Halfan harjanne.


title: Alam Halfan taistelu

text: Montgomery oli osannut odottaa tällaista päätöstä ja harjanteesta oli tehty loukku panssariarmeijalle. Saksalaisten saavutaessa harjanteen kello 18.00 harjanteella olleet brittien panssarivaunut ja tykistö avasivat tulen heitä vastaan. Pimeän laskeuduttua saapuivat myös brittinen pommikoneet. Taistelut raivosivat pitkin yötä ja seuraavana aamuna Rommel määräsi joukkonsa vetäytymään asteittain asemiinsa, jotka oli otettu 30. elokuuta. Hyökkäyksen jatkamisesta oli tullut mahdotonta polttoainepulan takia. Liittoutuneet tiesivät akselivaltojoen polttoainepulasta ja keskittyivät erityisesti polttoainetta kuljettavien laivojen upottamiseen. Montgomery päätti pitää vahvat puolustusasemansa saksalaisten jahtaamisen sijaan. Uusiseelantilainen divisioona yritti vielä 3. syyskuuta ajaa saksalaisia taaemmas, mutta hyökkäys johti vain tappioihin, joiden osuus koko liittoutuneiden tappioista taistelun aikana oli huomattava. Rommel oli saavuttanut vanhat asemansa 4. syyskuuta mennessä.


title: Alam Halfan taistelu

text: Liittoutuneiden tappiot Alam Halfan taistleussa olivat yhteensä 1 750 miestä ja heistä lähes 1 140 kaatui tai haavoittui hyökkäyksessä 3. syyskuuta. Akselivaltioiden tappiot olivat 2 910 miestä. Lisäksi he menettivät arviolta 52–67 panssarivaunua ja satoja muita ajoneuvoja. Montgomeryn joukoille voitto oli psykologisesti merkittävä ja se kohotti joukkojen taistelumielialaa. Rommelin tappion syitä on arvuuteltu, mutta sen ehkä merkittävin taustatekijä oli Ultra-tiedustelu.


title: Taidepsykologia

text: Taidepsykologia on taiteentutkimuksen ala, joka soveltaa psykologisen tutkimuksen teorioita ja menetelmiä. Sen tutkimuskohteena on taiteen ja yleisön välinen suhde, taiteen tekijät ja taideteokset.


title: Taidepsykologia

text: Värihavaintotutkimuksissa fysiologisella psykologialla oli paljon merkitystä 1800-luvun alkupuolella. Michel Eugène Chevreulin tutkimukset ja Hermann von Helmholtzin väriteoria 1860-luvulta vaikuttivat impressionismiin ja neoimpressionismiin. Samaan tapaan havaintopsykologialla ja hahmoteorialla oli merkitystä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa.


title: Taidepsykologia

text:
Psykologian vaikutusta ovat myös elämysteoriat, kuten Einfühlung- eli tunnestautumisteoria, jota Theodor Lipps kehitteli ja Wilhelm Worringer jatkoi.
Myös psykoanalyyttinen taiteentulkinta on ollut suosittu tapa soveltaa psykologiaa taiteeseen. Oma erityisalansa on psykiatrinen taiteentutkimus, jota käytetään psykoterapiassa ja mielisairauksien diagnostiikassa.


title: Säppi

text: Säppi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Xubuntu

text: Xubuntu on Ubuntun rinnakkaisversio, joka käyttää Ubuntun oletustyöpöytä Unityä kevyempää Xfce4-työpöytäympäristöä.


title: Xubuntu

text: Alun perin Xubuntu ajateltiin julkaista Ubuntu 5.10 "Breezy Badger" -version rinnalla, mutta sen julkaisua lykättiin. Ubuntu 5.10:aan sai kuitenkin asennettua Xfce-työpöydän ”Xubuntu-desktop”-paketin avulla. Ensimmäinen virallinen Xubuntu oli 6.06 "Dapper Drake", joka julkaistiin samaan aikaan Ubuntun, Kubuntun ja Edubuntun versioiden 6.06 kanssa 1. kesäkuuta 2006.


title: Gallhammer

text: Gallhammer on vuonna 2003 perustettu japanilainen black metalia soittava naistrio.


title: Gallhammer

text: Gallhammerin idea kehittyi vuonna 2002, kun "Vivian" tahtoi perustaa yhtyeen Hellhammerin pimeiden tunnelmien ympärille. Muut jäsenet liittyivät yhtyeeseen seuraavana vuonna ja Gallhammer luotiin virallisesti helmikuussa 2003, ennen kuin yksikään jäsen edes osasi soittaa soittimiaan. Heidän vaikutteensa ja musiikkimakunsa vaihteli suuresti.


title: Gallhammer

text: "Vivian" oli ollut vokalistina grindcore-yhtyeessä ja oli soittanut myös saksofonia eräässä noise-ryhmittymässä. "Risa" oli ollut vokalistina avant garde -yhtyeessä ja "Mika" oli laulanut rockyhtyeessä. Gallhammer oli jo äänittänyt ensimmäisen demonsa, joka oli rajattu vain 30:een kappaleeseen ja oli soittanut ensimmäisen keikkansa Koiwan Death Festillä. Ensimmäisillä keikoilla soittolista sisälsi paljon covereita Hellhammerilta ja Amebixilta, yhtyeen pääesikuvilta. Muutama kuukausi myöhemmin heinäkuussa demo nimeltään "Gallhammer" julkaistiin, Vivianin näkemys Gallhammerista oli otettu käyttöön; pimeää, raakaa sekä turmeltumatonta black metalia.


title: Gallhammer

text: Seuraavana vuonna, huhtikuussa 2004, uusi demo nimeltään "Endless Nauseous Days" näki päivänvalon ja yhtye alkoi suunnitella debyyttialbumiaan, joka tulisi sisältämään uudelleennauhoitettuja kappaleita edellisiltä demoilta, yhtye jatkoi live-esiintymisiään ympäri Tokiota. 11. marraskuuta 2004 'Hello From The Gutter' Records julkaisi ensialbumin "Gloomy Lights". Kahdeksan raitaa sisältävä levy oli kuin omistuskirjoitus yhtyeen esikuville, mutta toi samalla esiin Gallhammerin omia pimeitä tunnelmia.


title: Gallhammer

text: Vuoden 2005 kuluessa Gallhammer jatkoi keikkailua ympäri Tokiota, ja viimein tammikuussa 2006 se allekirjoitti Peaceville Recordsin kanssa levytyssopimuksen, joka poiki tammikuun 2007 lopulla julkaistun kokoelma-albumin. Albumi sisälsi perinteisen CD:n lisäksi myös live-DVD levyn, jolla oli materiaalia yhtyeen kuudesta esiintymisestä vuosilta 2005 ja 2006.


title: Gallhammer

text: Syyskuussa 2007 Peaceville Records julkaisi yhtyeen studioalbumin "Ill Innocencen". Yhtye kävi Euroopan kiertueella 24. syyskuuta 2007 alkaen. Kiertueella yhtyeellä oli neljä konserttia Suomessa.


title: Trakooma

text: Trakooma eli vanhalta nimeltään silmäpasko on tarttuva side- ja sarveiskalvon tulehdus, jonka aiheuttaa "Chlamydia trachomatis" -bakteerin eräät tyypit. Trakooma aiheuttaa sarveiskalvon sameutumista ja hoitamattomana sokeutumista. Trakooma on yksi maailman yleisimmistä sokeutumisen syistä. Suomessa tautia ei enää esiinny. Nykyään trakoomaa hoidetaan antibiooteilla.


title: Trakooma

text: Trakooma on yksi ihmiskunnan historian vanhimmista tunnetuista tarttumataudeista : se on mainittu muinaisen Egyptin ja Kiinan teksteissä. Euroopassa tauti tuli tunnetuksi vasta Napoleonin sotien aikana, kun kymmenet tuhannet brittiläiset ja ranskalaiset sotilaat palasivat koteihinsa sairastuneina trakoomaan taisteltuaan Egyptissä.


title: Trakooma

text: Trakooma rehotti 1800-luvun Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, jossa tosin Yhdysvallat kielsi maahanpääsyn trakoomaa sairastavilta. Australiaan trakooma saapui eurooppalaisten siirtokuntalaisten mukana. Siitä ei ole tietoa, esiintyikö trakoomaa Australiassa ennen eurooppalaisten saapumista, mutta vaikuttaa epätodennäköiseltä, että joukko nomadimetsästäjä-keräilijöitä olisi onnistunut pitämään yllä niin hyvää hygieniaa, ettei tautia olisi lainkaan esiintynyt.


title: Trakooma

text: WHO on kehittänyt neljän vaiheen SAFE-strategian trakooman hoitamiseksi ja ehkäisemiseksi :


title: Trakooma

text: 1) S: Leikkaus (surgery) korjaa sairauden loppuvaiheessa esiintyvän, sokeutta aiheuttavan vaiheen, jossa sisäänpäin kääntyneet silmäripset hankaavat sarveiskalvoa.


title: Trakooma

text: 2) A: Antibiootit (atsiromysiini, Zithromax©), joilla hoidetaan aktiivista tulehdusta.


title: Trakooma

text: 3) F: Kasvojen puhtaus (facial cleanliness) lisää henkilöhygieniaa ja rajoittaa siten sairauden leviämistä.


title: Trakooma

text: 4) E: Ympäristön muutos (environmental change) parantaa veden ja viemäröinnin saantia.


title: Luigi Delneri

text: Luigi Delneri (s. 23. elokuuta 1950 Aquileia, Italia) on italialainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Luigi Delneri

text: Delneri aloitti peliuransa kotikaupunkinsa ASD Aquileiassa 1967. Delnerin pelaajaura oli varsin vaatimaton, suurimpana saavutuksena oli nousu Serie A:han Udinesen paidassa 1979. Peliuransa Delneri päätti 34-vuotiaana oderzolaisessa amatöörijoukkue USD Opiterginassa 1985.


title: Luigi Delneri

text: Delneri aloitti valmennusuransa heti pelaajauransa päätyttyä 1985 Opiterginassa. Seuran puheenjohtajana toimi tuolloin Ettero Setten, nykyinen Trevison omistaja. 1986 Delneri siirtyi Serie D:ssä pelaavan Pro Gorizian päävalmentajaksi, josta 1989 toiseen Serie D-seuraan, AS Partinicaudaceen päävalmentajaksi. Serie C2:ssa Delneri valmensi 1990-luvun alussa Teramoa, Ravennaa ja Novaraa. Nostettuaan Nocerinan Serie C1:een, Delneri siirtyi Ternanan päävalmentajaksi. Ternanassa Delneri saavutti menestystä nostaen seuran kahdessa vuodessa Serie C2:sta Serie B:hen.


title: Luigi Delneri

text: 1998 Serie A-seura Empoli FC palkkasi Delnerin päävalmentajakseen, mutta Delneri sai potkut jo ennen kauden alkua siirryttyään takaisin Ternanan päävalmentajaksi.


title: Luigi Delneri

text: 2000 Delneristä tuli Serie B:ssä pelaavan Chievo Veronan päävalmentaja. Delneri sai mainetta ja kunniaa nostamalla seuran Serie A:han ja johdattamalla aina UEFA Cupiin saakka.


title: Luigi Delneri

text: Chievossa saavuttamansa menestyksen seurauksena, portugalilaisseura FC Porto palkkasi Delnerin kesällä 2004 päävalmentajakseen, mutta hän sai potkut ennen kuin valmensi joukkuetta ainoassakaan ottelussa. Lokakuussa 2004 Delneri seurasi saksalaista Rudi Völleriä AS Roman päävalmentajana.


title: Luigi Delneri

text: Kesällä 2005 Delneri hyväksyi UEFA Cupiin Francesco Guidolinin johdolla selvinneen Palermon tarjouksen päävalmentajan paikasta. Delnerin ura seurassa alkoi loistavasti, mutta kauden vanhetessa otteet alkoivat lipsua ja hän sai potkut 28. tammikuuta 2006 joukkueen hävittyä 1–3 AC Sienalle.


title: Luigi Delneri

text: Lokakuussa 2006 Delneri palasi valmennustehtäviin Chievo Veronaan kun Giuseppe Pillonin saatua potkut. Delneri ei kuitenkaan onnistunut työssään vaan Chievo putosi kauden jälkeen Serie B:hen. Kesäkuussa 2007 hän teki yhden kauden sopimuksen Serie A -seura Atalantan kanssa.


title: Luigi Delneri

text: Delneri vietti Atalantassa kuitenkin kaksi kautta. Kesällä 2009 hän siirtyi UC Sampdorian päävalmentajaksi. Delnerin johdolla Sampdoria pelasi komean kauden ja sijoittui lopulta Serie A:ssa neljänneksi ja pääsee näin Mestarien liigan karsintoihin. Kauden jälkeen Delneri jätti kuitenkin tehtävänsä seuran päävalmentajana. Tämän jälkeen hän siirtyi Juventuksen valmentajaksi, vaikka häntä huhuttiin kovasti myös Valioliigassa pelaavaan Liverpooliin Rafael Benitezin korvaajaksi.


title: Luigi Delneri

text: Delnerin urakka "Vanhan Rouvan" päävalmentajana sujui murheellisesti. Juventus putosi jo varhaisessa vaiheessa ulos Serie A:n kärkikahinoista eikä menestystä tullut Coppa Italiassakaan. Kausi päättyi seitsemänteen sijaan ja jäämiseen europelien ulkopuolelle, mikä tiesi Delnerille potkuja kauden päätteeksi.


title: Luigi Delneri

text: Lokakuun loppupuolella 2012 Delneri palasi valmennustehtäviin Serie A:ssa kymmenentenä majailleen Genoan päävalmentajana. Delnerin johdolla Genoa romahti liigan hännille ja lopulta hän sai tammikuussa 2013 potkut Genoan ollessa vasta sijalla 18.


title: Luigi Delneri

text: Joulukuun alussa 2015 Delneristä tuli Serie A:n sarjajumboksi juuttuneen Hellas Veronan päävalmentaja. Delneri ei onnistunut nostamaan Hellas Veronaa pois putoamisviivan alapuolelta ja kausi päättyi seuran osalta putoamiseen Serie B:hen. Kauden jälkeen seuran ja Delnerin tiet erosivat.


title: Luigi Delneri

text: Lokakuussa 2016 Delnerin pitkä valmennusura sai jatkoa Udinesen peräsimessä. Delnerin johdolla Udinese pelasi vaihtelevan ja kaksijakoisen kauden. Pisteitä kertyi kuitenkin riittävästi sarjapaikan säilyttämiseen ja lopulta Udinese sijoittui Serie A:ssa sijalle 13. Kausi 2017/18 lähti liikkeelle yskähdellen. Delneri johdatti joukkueensa voittoon neljässä kauden 13 ensimmäisestä ottelusta ja lopulta kotitappio Cagliari Calciolle oli seurajohdolle liikaa. Delneri sai potkut Udinesesta marraskuun lopulla 2017.


title: AC (auto)

text: AC Cars Group Ltd., on brittiläinen autonvalmistaja ja yksi vanhimmista itsenäisistä autonvalmistajista Britanniassa. Yhtiön päämaja sijaitsee Surreyssä, Englannissa. AC aloitti toimintansa 1901 Weller Brothers -nimellä. Nimi vaihtui Autocarrier Ltd:ksi 1909, jolloin yritys myös alkoi käyttää AC-logoa. 1911 yritys muutti Thames Dittonille, Surreyihin, jossa sillä oli tehdas aina 1980-luvulle saakka. Yrityksen nykyinen omistaja on Alan Lubinsky, jonka johdolla AC nykyään valmistaa ”retrohenkisiä” kevytrakenteisia urheiluautoja pienissä erissä. Kaikki nykyiset mallit pohjautuvat AC:n 1960-luvulla myymään Cobra-malliin.


title: AC (auto)

text: AC:n ensimmäinen potentiaalinen automalli, 20- ja 10-hevosvoimaisilla moottoreillaan, esiteltiin Wellerin veljesten nimellä Crystal Palacen autonäyttelyssä vuonna 1903. Yrityksen finanssiavustaja John Portwine kuitenkin totesi, että auton tuotantokustannukset nousisivat liian korkeiksi ja auto jouduttiin suunnittelemaan uudestaan. Ratkaisu oli lopulta pieni, kolmipyöräinen (vain yksi pyörä takana), 648:n kuution ilmajäähdytteisellä, yksisylinterisellä moottorilla varustettu (n. 5,5 hevosvoimaa tuottava), kuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo.


title: AC (auto)

text: Auton tuotanto aloitettiin vuonna 1904 ja sitä jatkettiin aina vuoteen 1914 saakka, johon mennessä autoja oli valmistettu reilusti yli 1500 kappaletta. Auto nousi jonkin asteiseen suosioon Ison-Britannian kauppiaiden keskuudessa, sen suuren ”kuljetuslaatikon” ansiosta, ja myös Britannian armeija hankki Autocarriereitä käyttöönsä. Vuonna 2009 hyväkuntoinen AC Autocarrier huutokaupattiin Britanniassa 22 000 punnalla (noin 25 000 euroa).


title: AC (auto)

text: Autocarrierin suhteellisen suuren kysynnän johdosta AC esitteli mallista matkustajaystävällisemmän version vuonna 1907. Sen tuotanto lopetettiin yhdessä Autocarrierin kanssa vuonna 1914. Autossa oli sama 5,5 hevosvoimaa tuottava moottori kuin edellisessä mallissakin, mutta kuljetuslaatikko oli korvattu istuimilla, ja Sociable kuljetti mallista riippuen kaksi tai kolme henkilöä. Ilman matkustajia tämä takavetoinen pienauto painoi vain 380 kg. Kaiken kaikkiaan Sociablea valmistettiin noin 1800 kappaletta. Nykyään hyväkuntoisen yksilön arvo on yli 40 000 euroa.


title: AC (auto)

text: Kahden edellisen mallin menestyksen johdosta oli AC:n rahatilanne huomattavasti kohentunut ja yrityksellä oli lopultakin varaa aloittaa ensimmäisen nelipyöräisen mallin valmistus. Ratkaisu oli kevyt ja urheilullinen AC Ten, jonka nelisylinterinen 1,1 litran vesijäähdytteinen moottori tilattiin Fivetiltä. Moottorin sai myös halutessaan 1,3-litraisena. Autocarrierin sekä Sociablen tuotanto lopetettiin nopeasti AC Tenin tultua markkinoille, mutta sitäkään ei koskaan ehditty tuottaa kuin noin 100 kappaletta, ennen kuin ensimmäinen maailmansota keskeytti tuotannon ja yhtiö keskittyi muutaman vuoden ajan pelkästään sotakaluston valmistamiseen.


title: AC (auto)

text: Sodan jälkeen AC Cars alkoi kehittää kahta automallia, ja 1922 yhtiön nimeksi vaihtui taas AC Cars Ltd. Kahden avoauton matalissa ja verrattain suoraviivaisissa koreissa ei ollut suurempia eroja ja molemmat sai sekä kaksi- että nelipaikkaisina, mutta 12 hp:n konepellin alta löytyi Anzanin kehittämä nelisylinterinen moottori, kun taas AC Six (josta julkaistiin versiot 16/40, 16/56 sekä 16/66) käytti John Wellerin itsensä kehittämää kuusisylinteristä moottoria. Lisäksi 16/66 käytti kolmea SU-kaasutinta. Molemmat moottorit olivat vesijäähdytteisiä, molempia valmistettiin 1,5- ja 2-litraisina ja molempien yhteydessä käytettiin kolminopeuksista voimansiirtoa. Wellerin moottoria valmistettiin aina vuoteen 1963 saakka, ja se on kaikkien aikojen toiseksi pisimpään sarjatuotannossa ollut moottori Volkswagenin bokserimoottorin jälkeen.


title: AC (auto)

text: Näiden kahden auton sarjatuotanto aloitettiin 1920 ja sitä jatkettiin 12 hp:n osalta vuoteen 1927 saakka, kun taas Sixin tuotanto lopetettiin kahta vuotta myöhemmin. Kaiken kaikkiaan malleja ehdittiin yhteensä valmistaa noin 800 kappaletta.


title: AC (auto)

text: Vuonna 1927 aikaisemmin yhtiölle työskennellyt Selwyn Edge osti talousvaikeuksiin joutuneen AC Carsin 135 000 punnalla ja listasi yhtiön uudelleen AC Ltd. -nimellä.


title: AC (auto)

text: Ennen sotaa saavutetun hyvän maineen ansiosta myös autourheilijoiden saralla alettiin kiinnostua AC:n kalustosta ja lopulta sillä saavutettiinkin lukuisia voittoja. Kaikki alkoi siitä, kun S.C.H. ”Sammy” Davis osallistui Broklandsissa junioreiden 200 mailin kisaan alle 1500-kuutioisten luokassa. Laajaa menestystä saavutti J. A. Joyce vuosina 1923 ja 1924, joka voitti Brighton Speed Trials -kisan AC:lla. Vuonna 1924 T. G. Giller ajoi erikoisrakennetulla 2-litraisella AC:lla Montlhéryssä 1949,3 mailia 24 tunnissa, rikkoen maailmanennätyksen. Kaksi vuotta myöhemmin Victor A. Bruce otti voiton todella arvostetussa Monte Carlon rallissa ajaen kaksilitraista AC:tään. 1927 hän teki yhdessä vaimonsa Mildred Brucen kanssa kymmenen päivän ”endurance-ajon” ennätyksen Montléheryn kilparadalla. Pariskunnan autona toimi AC Six.


title: AC (auto)

text:
1920-luvun loppupuolella AC:n liikevaihto ja autojen kysyntä putosivat kovaa vauhtia ja yritys ajautui lopulta, nimenomaan Selwyn Edgen omistuksessa, vapaaehtoiseen selvitystilaan vuonna 1929, jolloin myös automallit AC 12 hp ja AC Six tulivat tiensä päähän. Tuotanto keskeytettiin hetkeksi, mutta yrityksen pelastajaksi muotoutui Hurlockien perhe, joka harjoitti kannattavaa liiketoimintaa kuljetusalalla. William Hurlock käytti aluksi AC:n tiloja varastoina omaan tarpeeseensa ja pyöritti vain yrityksen huolto-osastoa.
Vuonna 1930 hän kuitenkin vakuuttui, AC:n rakennettua hänelle auton kokeiltavaksi, ja myöntyi jatkamaan tuotantoa, mutta vain kokoamalla AC Six -mallia vanhoista ylijääneistä osista.


title: AC (auto)

text: Joitakin muutoksia Hurlock kuitenkin teki. Hän muun muassa solmi sopimuksen Standard-yrityksen kanssa alustan toimittamisesta ja korvasi vanhentuneen kolminopeuksisen voimansiirron nelivaihteisella vaihdelaatikolla, joka rakennettiin osaksi moottoria. Tätä jatkettiin aina vuoteen 1933, mutta kokonaistuotantomääräksi jäi lopulta vain noin 50 kappaletta.


title: AC (auto)

text: Muutaman vuoden kokoamisen jälkeen Hurlock päätti lopultakin 1932 tuoda markkinoille uuden automallin, tosin sekin nimeltään AC Six, mutta nyt versioina 16/60, 16/70, 16/80 ja 16/90. Uusi malli oli sekä pidempi että leveämpi kuin alkuperäinen. Moottorina oli edelleen sama Wellerin kehittämä kuusisylinterinen, jota nyt sai ainoastaan kaksilitraisena, mutta kolmella eri vaihdelaatikolla. Lisäksi viimeisen version, eli 16/90:n, moottorin suorituskykyä lisäsi Arnoldin mekaaninen ahdin.


title: AC (auto)

text: Tuotantoa pyöritettiin alle sadan auton vuosituotantomäärillä vuoteen 1940 saakka, jonka kesäkuussa yhtiö pakotettiin siirtymään täysin valmistamaan sotakalustoa toisen maailmansodan tarpeisiin. Tämä johti autotuotannon keskeyttämiseen muutaman vuoden ajaksi, sekä myös AC Six-mallin valmistuksen lopulliseen lopettamiseen. Kaiken kaikkiaan näitä myöhemmän mallin Sixejä ehdittiin valmistaa 618 kappaletta.


title: AC (auto)

text: Toisen maailmansodan päätyttyä 1945 kesti AC:lla muutaman vuoden saada toiminta jälleen käyntiin. Talousvaikeudetkaan eivät vielä täysin olleet historiaa, joten kaivattiin kipeästi ostajien kiinnostuksen herättävä automalli.


title: AC (auto)

text: AC:n vanhaa linjaa noudatti AC 2-litre, joka tuli tuotantoon 1947. Korin sai kaksi- tai neliovisena ja lisäksi avoautona, sedan-mallisena tai eräänlaisena pitkänä coupé-mallina. Autoa kuljetti edelleen AC:n oma kaksilitrainen, josta auto myös sai nimensä, mutta alusta vaihdettiin moderniin, sodan jälkeen kehitettyyn tyyppiin. Auto kiihtyi 0-100 km/h reilussa 20 sekunnissa, ja huippunopeus oli 130 km/h. Hintaa kertyi siihen aikaan vajaa 1300 puntaa, joka oli melko vähän kilpailijoihin verrattuna. AC 2-litre oli jokseenkin menestynyt malli, ja tuotannon loppuessa 1958 niitä oli valmistettu 1284 kappaletta.


title: AC (auto)

text: Tämän lisäksi AC teki laajan sopimuksen Britannian hallituksen kanssa pienten, kolmipyöräisten, yksipaikkaisten ja todella kevyiden lasikuidusta valmistettavien ”invalidiautojen” tuotannosta. Mallin nimeksi tuli AC Acedes. Moottorina toimi BSA:lta tilattu 147 kuution yksisylinterinen kaksitahtimoottori. Auto oli monista, lähes identtisistä kilpailijoista huolimatta suuri menestys, ja autoja rakennettiin kaiken kaikkiaan lähes 6000 kappaletta, mistä oli suuri apu AC:n rahatilanteen kohottamisessa.


title: AC (auto)

text: Jo olemassa olevien mallien rinnalle AC julkaisi liudan uusia malleja 1950-luvun kuluessa. Ensimmäinen näistä oli vuonna 1952 tuotantoon tullut kolmipyöräinen, alumiinikorilla varustettu AC Petite, joka luokiteltiin kääpiöautoksi. Auton 350 kuution yksisylinterinen kaksitahtimoottori tilattiin Villiersiltä. Autossa oli nelivaihteinen vaihdelaatikko, ja sitä sai sekä kaksi- että kolmipaikkaisena. Petiten tuotantoa jatkettiin vuoteen 1958, johon mennessä tätä melko suosittua pikkuautoa oli valmistettu arviolta noin 4000 kappaletta.


title: AC (auto)

text: Vuonna 1953, kun oli kulunut vasta vuosi Petiten ilmestymisestä, AC toi markkinoille AC Acen, alumiinisen, kaksipaikkaisen urheiluauton, jonka oli suunnitellut John Tojeiro. Ensimmäisissä autoissa oli edelleen AC:n oma 2-litrainen moottori, joka kiihdytti auton 0-100 km/h 11,5 sekunnissa ja lopulta 166 km/h huippunopeuteen.


title: AC (auto)

text: 1957 markkinoille tuli kuitenkin AC Ace-Bristol, joka syntyi kun kilpa-ajaja Ken Rudd yhdisti Acen koriin pohjautuvan kilpa-autonsa BMW:n kehittämään ja Bristolin valmistamaan todella moderniin kuusisylinteriseen moottoriin, joka tuotti siihen aikaan poikkeukselliset 135 hevosvoimaa (101 kW). Autolla osallistuttiin sellaisenaan Le Mansin 24 tunnin ajoon vuosina 1957 ja 1958. Näitä Le Mansissa käytettyjä autoja on säästynyt muutama kappale, ja niiden arvo vaihtelee kunnosta riippuen reilusta 100 000 eurosta yli 400 000 euroon.


title: AC (auto)

text: Vuonna 1961 ilmaantui kuitenkin suuri ongelma. Bristol nimittäin lopetti omien moottoriensa valmistuksen, mutta Acen jatkuvan kysynnän vuoksi AC halusi löytää korvaavan moottorin. Ratkaisun keksi jälleen kerran Ken Rudd, joka ehdotti että autossa käytettäisiin Ford Zephyrin kuusisylinteristä moottoria. Näin tehtiin, moottoriin yhdistettiin Weberin kaasuttimet, ja muutaman koriin tehdyn muutoksen jälkeen se saatiin istumaan. Työn tulos tunnetaan nykyään iskutilavuuden mukaan nimellä AC 2.6. Fordin 170 hevosvoimaa tuottava moottori kiidätti tämän monen mielestä kaikkein kauneimman AC:n kilpailukykyiseen 201 km/h:n huippunopeuteen, mutta mallia ei valmistettu kuin 37 kappaletta. Tämän jälkeen ei enää uusia versioita Ace-mallista syntynyt, ja malli siirtyi historiaan vuonna 1963, kun 689 yksilöä oli valmistettu.


title: AC (auto)

text: 1950-luvun alkupuoliskolla AC:n uusien mallien julkaisuvauhti oli huipussaan. Vuonna 1954 julkaistiin jo viides samanaikainen automalli, AC Aceca. Auto oli Acen kovakattoinen hatchback-malli. Se valmistettiin edeltäjänsä tapaan alumiinista, eikä painoa tullut kuin hitusen verran lisää. Moottorit olivat samat kuin Acessa, eli AC:n oma tai Bristolin moottori ensimmäisissä malleissa ja myöhemmin Fordin moottori. Pienten aerodynaamisten parannusten ansiosta huippunopeus kuitenkin nousi hieman edellisestä mallista: 201 km/h:sta 206 km/h:n. Lisäksi AC Aceca oli ensimmäinen AC joka käytti levyjarruja, tosin vain edessä.


title: AC (auto)

text: Vuonna 1959 Acen ja Acecan pohjalta rakennettiin kaksiovinen mutta nelipaikkainen coupé-versio, AC Greyhound. Tekniikka uudistettiin, mutta moottorit pysyivät samoina. Kaikki tämä kuitenkin nosti hintaa Acecan 1700 punnasta peräti 3200 puntaan.


title: AC (auto)

text: Sekä Acecan että Greyhoundin tuotanto lopetettiin 1963, jolloin Acecaa oli valmistettu 328 kappaletta (151 tavallista Acecaa, 169 Aceca-Bristolia ja 8 Fordin moottorilla valmistettua) ja Greyhoundia 83 kappaletta, joista kolme vasemmalta ajettavina ja loput 80 Britanniassa käytettäväksi oikeanpuolisella ohjauksella. AC:n mallien ainutlaatuisuus aiheuttaa sen, että esimerkiksi todella hyvin säilyneestä Aceca-Bristol-mallista pyydetään nykyään lähes 100 000 euroa. 1950-luvun loppupuolella AC ehti myös kokeilla lyhyesti rautatiebisnestä, mutta totesi kannattamattomaksi valmistettuaan viisi moottorivaunua Britannian rautateille.


title: AC (auto)

text: Vuonna 1961 Carroll Shelby lähestyi AC:ta, ideanaan yhdistä Ace-mallin alusta ja tehokas V8-moottori. AC myöntyi, kunhan Shelby vain löytäisi sopivan moottorin autolle. Neuvottelut Chevroletin kanssa eivät tuottaneet tulosta, sillä valmistaja ei halunnut kilpailijoita omalle urheiluautolleen, Chevrolet Corvettelle. Ford oli kuitenkin jo pitkään yrittänyt löytää ratkaisua, joka pystyisi kilpailemaan Corvetten kanssa ja heiltä löytyikin Shelbylle moottori. Moottori oli täysin uusi, suorituskykyinen ja kevyt V8, joka muutamien muutosten jälkeen saatiin AC:n tehtaalla istumaan Ace:n koriin. Tulos oli erittäin tehokas AC Cobra. Ennen kuin testit ehdittiin aloittaa, oli Ford jo kehittänyt uuden version moottoristaan, jossa iskutilavuutta oli nostettu 3,5 litrasta, 4,2:een ja jolloin auton kiihtyvyys nollasta sataan kävi peräti 4,2 sekunnissa. Auton huippunopeuskin oli 240 km/h. Uusi moottori asennettuna Cobran prototyyppi lähetettiin pian Los Angelesiin. Siellä auto laitettiin valmiiksi ja rankka testirupeama aloitettiin. Auto kesti sen täydellisesti, ja Shelby ihastui luomukseensa. Ford saatiin rahoittamaan autojen tuotanto, ensimmäinen versio sai nimekseen Cobra 260 tai Cobra MKI, ja 75 menestyksekästä autoa roadster-tyyppisellä korilla valmistettiin vuosina 1962–1963. Roadsterista AC pitikin kiinni Cobran tuotannon lopettamiseen saakka.


title: AC (auto)

text: 75 auton tuottamisen jälkeen AC alkoi etsiä uusia ratkaisuita ja vuoden 1963 aikana tuotantoon tuli AC Cobra 289 tai Cobra MKII, josta edellisen version ongelmat oli pyritty poistamaan, ja moottori oli vaihdettu entistä tehokkaampaan Fordin 4,7-litraiseen, joka tuotti 271 hevosvoimaa. Cobralla kilpailtiin aktiivisesti GT-luokan MM-sarjassa, ja auto osoittautui todella kilpailukykyiseksi. Carrol Shelbyn haave, lyödä Ferrari, jäi kuitenkin vielä tässä vaiheessa täpärästi saavuttamatta, erityisesti vanhentuneen korin ala-arvoisen aerodynamiikan vuoksi. 289:n sarjatuotanto lopetettiin 1965, kun 571 autoa oli valmistettu. Syy tähän oli Shelbyn halu kompensoida huonoa aerodynamiikkaa korottamalla moottorin tehoa todella radikaalisti.