title: Sotosin oireyhtymä

text: Sotosin oireyhtymästä kärsivät lapset syntyvät huomattavan kookkaina. Varhaislapsuudessa on havaittavissa selvää liikakasvua, mutta aikuisiällä keskimääräinen pituus on enää hieman tavanomaista suurempi. Miesten keskimääräinen pituus on 184,3 ja naisten 172,9 cm. Vastasyntyneellä lapsella voidaan myös havaita makrokefaliaa ja eteenpäin työntynyt leuka.


title: Sotosin oireyhtymä

text: Sotosin oireyhtymään liittyy yleensä motorista kömpelyyttä, ja epilepsiaa esiintyy tavallista useammin. Myös kasvainten, kuten Wilmsin tuumorin riskin on väitetty olevan Sotos-henkilöillä suurempi, mutta asiasta ei ole yksimielisyyttä. Lapsuudessa monilla on syömisvaikeuksia, ja he ovat erityisen alttiita tulehduksille. Isokokoisuuden lisäksi muita yleisiä piirteitä ovat ulkoneva otsa, korkea kitalaki, luuston varhainen kypsyminen, oireyhtymälle tyypilliset kasvonpiirteet, silmien sijainti etäällä toisistaan, pitkät käsivarret ja pitkänomainen kallo. Suurin osa Sotos-ihmisistä on lievästi kehitysvammaisia tai heikkolahjaisia. Keskimääräinen älykkyysosamäärä on 72. Henkinen kehitys on kuitenkin hyvin yksilöllistä; joillakin kehitysvammaisuus voi olla vaikeampaa, kun taas jotkut oireyhtymästä kärsivät ovat normaaliälyisiä.


title: Sotosin oireyhtymä

text: 5–10 prosentilla Sotos-ihmisistä on synnynnäinen sydänvika. Joillakin on myös munuaisissa poikkeavuuksia.


title: Ferdinand Kurlbaum

text: Ferdinand Kurlbaum (4. lokakuuta 1857 – 29. heinäkuuta 1927) oli saksalainen fyysikko. Kurlbaum opetti Berliinin teknillisessä yliopistossa ja keksi Heinrich Rubensin kanssa "jäännössäteilymenetelmän", jonka avulla Max Planck kehitti hypoteesinsä kvanteista.


title: Antti Hämäläinen (kansanedustaja)

text: Anders Petter (Antti Pekka) Hämäläinen (2. huhtikuuta 1864 Tuusniemi – 29. maaliskuuta 1918 Savonlinna) oli veturinkuljettaja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Hämäläinen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1909. Hänet valittiin kansanedustajaksi Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä.


title: Antti Hämäläinen (kansanedustaja)

text: Antti Hämäläinen toimi aliupseerina Suomen 5. Kuopion Tarkk'ampujapataljoonassa vuoteen 1890, jolloin hän siirtyi Valtion rautateiden palvelukseen.


title: Antti Hämäläinen (kansanedustaja)

text: Hämäläinen kuoli kansalaissodan aikana Savonlinnassa.


title: Yhtä tyhjän kanssa

text: Yhtä tyhjän kanssa ("Insignificance", suomenkielisessä DVD-julkaisussa nimellä "She's the Bomb") on vuonna 1985 ilmestynyt draama/komedia-elokuva, jonka on ohjannut Nicolas Roeg. Elokuvan tapahtumat sijouttuvat vuoteen 1954 ja keskittyy neljään henkilöön, jotka ovat tunnettuja julkisuudenhenkilöitä, Marilyn Monroe, Joseph McCarthy, Joe DiMaggio ja Albert Einstein.


title: Battle Royale

text: Battle Royale tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kalle Hämäläinen

text: Kalle Hämäläinen (20. tammikuuta 1881 Kuopio mlk – 15. marraskuuta 1953 Helsinki) oli toimittaja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Hämäläinen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1913. Hänet valittiin 1907 kansanedustajaksi Oulun läänin eteläisestä ja 1908 lähtien Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä.


title: Kalle Hämäläinen

text: Kalle Hämäläisen toimittajan ura alkoi Oulussa Kansan tahdossa vuonna 1906. Savon Työmieheen hän siirtyi vuosiksi 1907–1911, josta edelleen Helsinkiin Työmieheen.


title: Kalle Hämäläinen

text: Vuonna 1918 Hämäläinen siirtyi Neuvosto-Venäjälle toimittajaksi Itä-Karjalaan ja sieltä Englannin kautta Kanadaan, josta palasi Suomeen 1928. Hämäläinen jatkoi toimittajana eri lehdissä, muun muassa Eteenpäin -lehden päätoimittajana Kotkassa 1928–1931.


title: Kalle Hämäläinen

text: Kalle Hämäläinen oli myös SDP:n puoluetoimikunnan jäsen.


title: Korttitalo

text: Korttitalo on yleensä pelikorteista tehty rakennelma. Se pysyy pystyssä tasapainon ja muiden korttien painon ansiosta, eikä liimaa tai muita kiinnikkeitä käytetä. Kortteja ei myöskään taivutella eikä rikota. Usein rakennetaan torneja ja pyritään saamaan mahdollisimman korkea korttitalo. Mitä korkeampi rakennelma, sen huterampi se on. Yhdenkin kortin kaatuminen johtaa yleensä hetkessä koko rakennelman sortumiseen. Usein käytetty vertauskuva onkin "romahtaa kuin korttitalo".


title: Korttitalo

text: Kuuluisa korttitalojen rakentaja on Bryan Berg. Bergin noin 4,42 metriä korkea torni rikkoi vuonna 1992 aikaisemman korkeimman korttitalon maailmanennätyksen. Berg rakensi vuonna 1998 noin 7,6 metriä korkean tornin, johon kului yli 1 500 tavallista korttipakkaa. Rakentaminen kesti kaksi ja puoli viikkoa. 6.11.1999 Berg rakensi vielä korkeamman tornin Potsdamer Platzin kasinon aulassa,Berliinissä. Sen korkeus oli 7,71 metriä, ja hän käytti siihen 1765 korttipakkaa, jotka painoivat 110kg. Tornissa oli 131 kerrosta.


title: Rakkauden yhtälö

text: Rakkauden yhtälö () on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut romanttinen komedia, jonka on ohjannut Fred Schepisi. Elokuvassa mekaanikko rakastuu Princetonissa opiskelevaan tieteilijään, jonka setä on Albert Einstein.


title: Rakkauden yhtälö

text: Vaikka elokuvassa esiintyy todellisia henkilöitä, tarina ja päähenkilöt ovat kuvitteellisia. Einsteinilla ei ollut Catherine Boyd -nimistä veljentytärtä. Todellinen Kurt Gödel oli elokuvahahmosta poiketen hyvin ujo.


title: Mimmi Hämäläinen

text: Mimmi Margareta Hämäläinen (o.s. Turunen, 23. kesäkuuta 1884 Tohmajärvi – 22. heinäkuuta 1973 Lieksa) oli suomalainen ratavartijan vaimo ja kansanedustaja. Hämäläinen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1909–1910. Hänet valittiin kansanedustajaksi Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä.


title: Mimmi Hämäläinen

text: Mimmi Hämäläinen syntyi Tohmajärvellä torppareiden Olli Turusen ja Riitta Kaisa Heikkisen tyttäreksi. Kansanedustajaksi hänet valittiin kolmansissa eduskuntavaaleissa 1909 vain 24-vuotiaana eli juuri ääni- ja vaalioikeus ikärajan ylittäneenä. Ennen häntä samasta vaalipiiristä nuorten naisten edustajana oli ollut Jenny Upari.


title: Mimmi Hämäläinen

text: Mimmi Hämäläinen meni 1914 naimisiin Pielisjärvellä ratavartijana toimineen Toivo Juhana Hämäläisen kanssa. Myöhemmin perhe muutti Lieksaan samoihin tehtäviin.


title: Brugadan oireyhtymä

text: Brugadan oireyhtymä on synnynnäinen, geneettinen sairaus, joka kasvattaa sydänperäisen äkkikuoleman riskiä. Se periytyy vallitsevasti autosomin kautta ja on huomattavasti yleisempi miehillä.


title: Brugadan oireyhtymä

text: Brugadan oireyhtymä voi olla täysin oireeton ennen hoitamattomana nopeasti kuolemaan johtavaa kammiovärinää. Sen on havaittu olevan poikkeuksellisen yleinen tietyissä osissa Aasiaa, muun muassa thaiväestön keskuudessa ja Laosissa. Oireyhtymän aiheuttama äkkikuolema voi ilmetä missä hyvänsä elämänvaiheessa, mutta tyypillisin se on nuorehkolla aikuisiällä.


title: Brugadan oireyhtymä

text: Ensimmäisen kerran Brugadan oireyhtymä havaittiin puolalaisella pojalla vuonna 1986. Sairautta tavataan kaikkialla maailmassa, vaikkakaan sen maailmanlaajuisesta esiintyvyydestä ei ole tarkkaa tietoa. Se aiheuttaa äkkikuolemista ilmeisesti noin 4–12 prosenttia, ja alueellisia eroja esiintyy.


title: Hei soturit

text: Hei soturit on Sielun Veljien vuonna 1984 julkaistu toinen albumi. Levyn CD-versio sisältää myös vuonna 1983 julkaistun "Lapset"-EP:n.


title: Hei soturit

text: A-puoli


title: Hei soturit

text: B-puoli


title: Pogosta

text: Pogosta tarkoittaa seuraavia asioita:Pogosta-sana on käytössä muun muassa seuraavissa yhteyksissä:


title: Karl Gustaf Höijer

text: Karl Gustaf (K.G.) Höijer (11. helmikuuta 1863 Perniö – 16. tammikuuta 1942 Hämeenlinna) oli kansakoulunopettaja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Höijer toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1908. Hänet valittiin kansanedustajaksi Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä.


title: Karl Gustaf Höijer

text: Höijer valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1886. Jo ennen sitä hän oli toiminut opettajana Sauvossa 1878–1881, Kempeleessä 1884–1885 ja Jyväskylän kaupungin käsityöläiskoulussa 1885–1886. Valmistuttua työ jatkui Janakkalassa 1886–1904, Orivedellä 1904–1909 ja Hämeenlinnan maalaiskunnassa 1909–1927. Opetustyö jatkui edelleen Hämeenlinnan keskus- ja lääninvankilan miesosaston opettajana ja kaupungin veistonopettajana 1927–1935.


title: Karl Gustaf Höijer

text: Höijerilla oli lisäksi oma K.G. Höijerin lelupaja ja hän toimi myös Hämeenlinnan maalaiskunnan kunnanvaltuustossa ja kunnallislautakunnan esimiehenä.


title: Karl Gustaf Höijer

text: Nimimerkillä "Kaarlo Haukanpää":


title: Lapset (EP)

text: Lapset on Sielun Veljien vuonna 1983 julkaistu EP. Levyn kappaleet löytyvät "Hei soturit" -albumin CD-versiolta.


title: Harrström

text: Harrström on kylä ja taajama Korsnäsin kunnassa Pohjanmaalla. Taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 236 asukasta.


title: Harrström

text: Harrströmin kylä ja sen kalasatama ovat yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Varhaisin mainita kylästä historiallisissa lähteissä sijoittuu vuodelle 1494. Nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Harrströmin kivisilta, joka on peräisin vuodelta 1898 ja jonka rakentajiksi mainitaan Karl Åberg ja Karl Höback. On myös viitteitä siihen, että päärakentaja olisi ollut harrstömiläinen Karl Fredrik Åbb. Kylässä sijaitsee myös myllymäkimuseo, johon kuuluvat 1800-luvulta peräisin olevat tuulimyllyt.


title: Harrström

text: Kylän läpi virtaa Harvungån-joki, joka saa alkunsa Hinjärvestä. Joen keskivaiheella on ollut Tölträsket.


title: Harrström

text: Nimen jälkiosa -"ström" (virta) paljastaa, että kyse on alkuaan luontonimestä, "Hinjärvestä" mereen juoksevan virtaisen joen nimestä. Alkuosasta "Harr"- on olemassa kaksi kielihistoriallisesti mahdollista tulkintaa. Ensimmäisen mukaan alkuosa sisältäisi ruotsinkielisen työkalun nimityksen "harv" eli karhi. Toinen selitys yhdistää nimen naapurikunnan Närpiön talonnimeen "Harv", jolloin nimitys olisi "Harvin ohi kulkeva virta". Talonnimi puolestaan sisältäisi talon omistajan nimen, esim. keskiajalla Suomessa usein esiintyneen saksalaisen miehennimen "Hartvig".


title: Harrström

text: Kylän läpi virtaava joki tunnetaan yleisesti suomeksi nimellä "Harrströminjoki", ruotsiksi "Harrström å" tai "Harvungån".


title: Suomi – Finland (albumi)

text: Suomi – Finland on Sielun Veljien vuonna 1988 julkaistu viides albumi. Levy poikkeaa yhtyeen aiemmasta tuotannosta siten, että se on edellisiä albumeita huomattavasti akustisempi.


title: Suomi – Finland (albumi)

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Ismo Alanko ja sovittanut Sielun Veljet.


title: Korsnäsin kirkko

text: Korsnäsin kirkko on puinen kirkkorakennus Korsnäsin kunnassa, Pohjanmaalla. Se kuuluu Korsnäsin seurakuntaan.


title: Korsnäsin kirkko

text: Kirkon on suunnitellut saksalaissyntyinen arkkitehti Carl Ludvig Engel, ja se rakennettiin vuonna 1831 Heikki Kuorikosken johdolla. Muodoltaan tasavartisen ristikirkon kellotapuli on puolestaan peräisin vuodelta 1747, mutta nykyasunsa se sai vuoden 1860 tienoilla. Korsnäsin kirkonseutu on luetteloitu valtakunnallisesti merkittäviin kulttuurihistoriallisiin ympäristöihin.


title: Watkins Glen International

text: Watkins Glen International on kilparata Watkins Glenissä, New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Rata valmistui vuonna 1956.


title: Watkins Glen International

text: Radalla ajettiin Formula 1 -sarjan Yhdysvaltain Grand Prix kausilla 1961–1975 ja Itä-Yhdysvaltain Grand Prix kausilla 1976–1980. Formula 1 -sarjan lisäksi rataa käyttävät - tai ovat joskus käyttäneet - muun muassa NASCAR, Indy Racing League, Formula 5000 ja Champ Car.


title: Watkins Glen International

text: Formula 1 -sarjan osakilpailuissa Watkins Glenillä on kuollut kaksi kuljettajaa. 1973 menehtyi aika-ajoissa ranskalainen Francois Cevert, ja seuraavan vuonna 1974 itävaltalainen Helmut Koinigg.


title: L’amourha

text: L’amourha on Sielun Veljien vuonna 1985 julkaistu kolmas albumi. Se luokitellaan usein yhtyeen läpimurtoalbumiksi. Levyn avausraita "Peltirumpu" on yksi Sielun Veljien tunnetuimmista kappaleista. Kappale ”On mulla unelma” (1985) joutui Yleisradiossa soittokieltoon sen jälkeen kun se oli esitetty televisiossa itsenäisyyspäivänä Härmärock -lähetyksessä. Kappaleessa rienataan Suomen kansallissymboleja. Albumin tuottajana toimi T. T. Oksala.


title: L’amourha

text: Albumin CD-versio sisältää myös LP-versiolle sisältymättömät cover-kappaleet ”Kanoottilaulu” ja ”Toiset on luotuja kulkemaan”.


title: L’amourha

text: Kaikki sovitukset Sielun Veljet.


title: L’amourha

text: A-puoli


title: L’amourha

text: B-puoliKappale 'Discophrenia' on Sielun veljien kansainvälisen nimekkeen L'amourderin levyttämä englanninkielinen kappale. Se on kirjoitettu singlessä muotoon 'Diskofrenia'.


title: Ai Maeda (näyttelijä)

text: Ai Maeda ( "Maeda Ai", syntynyt 4. lokakuuta 1983, Tokio, Japani) on japanilainen malli ja näyttelijä.


title: Ai Maeda (näyttelijä)

text: Maeda tunnetaan Shiori Kitanon roolistaan elokuvassa "" sekä ääniroolistaan animesarjassa "Kino no tabi" (hän myös esittää sarjan loppulaulun "the Beautiful World"). Maedan pikkusisko Aki Maeda on myös näyttelijä. Ai Maeda tuli julkisuuteen jo 8-vuotiaana esiinnyttyään McDonald's-mainoksessa. Hän teki mallintöitä siskonsa Akin kanssa, kunnes Ai aloitti näyttelemisen elokuvissa ja tv-sarjoissa.


title: Ai Maeda (näyttelijä)

text: Ai Maeda on taitava pianonsoittaja ja osaa hyvin englantia, jota hän opiskeli viettäessään vuoden 2000 Kanadassa. Maeda on valmistunut Tokion Aoyama-instituutista.


title: Ai Maeda (näyttelijä)

text: Ai Maedaa ei tule sekoittaa samannimiseen ääninäyttelijään.


title: Harmoninen sarja

text: Harmoninen sarja on matematiikassa ääretön sarja : formula_1


title: Harmoninen sarja

text: Se on saanut nimensä musiikissa ilmenevien ääniaaltojen aallonpituuksien suhteesta. Harmonisen sarjan jokainen jäsen on sen viereisten jäsenten harmoninen keskiarvo.


title: Harmoninen sarja

text: Harmonisen sarjan osasummista ainoastaan ensimmäinen, 1, on kokonaisluku. Harmonisen sarjan osasummia kutsutaan harmonisiksi luvuiksi.


title: Harmoninen sarja

text: Harmoninen sarja hajaantuu, tosin varsin hitaasti: jotta sarjan summa ylittäisi luvut 1, 2, 3, 4, ... tarvitaan 1, 4, 11, 31, 83, 227, 616, 1674, 4550, 12367, ... termiä ( OEIS:ssä). Luvun 100 ylittämiseen tarvitaan yli formula_2 termiä, tarkalleen 15092688622113788323693563264538101449859497.


title: Harmoninen sarja

text: Sarjan hajaantuminen voidaan osoittaa tarkastelemalla harmonista sarjaa erään toisen varmasti hajaantuvan sarjan kanssa:


title: Harmoninen sarja

text: Ääretön sarja 1/2+1/2+1/2... hajaantuu varmasti, ja on helppo nähdä, että harmonisen sarjan formula_4:n ensimmäisen termin summa on aina vähintään formula_5.


title: Harmoninen sarja

text: Harmonisen sarjan n ensimmäisen termin summa formula_6 on


Harmoninen sarja


title: Harmoninen sarja

text: jossa formula_8 on Eulerin-Mascheronin vakio ja formula_9 on digammafunktio.


title: Koiratytöt

text: Koiratytöt on Marvi ja Merja Jalon kirjoittama kirjasarja. Sarjan päähenkilöt ovat Jenna ja Hannele Turusta. Jennan koira on kultainennoutaja, nimeltään Jesse. Hannelella, eli Hanskilla, ei ole omaa koiraa, mutta hän hoitaa ahkerasti naapuritalon Regina Tallbergin maltankoiraa, Cici-Charlottaa eli lyhyesti vain Ciciä. Cici on aika ärhäkkä maltankoira, mutta hyvin siisti.


title: Koiratytöt

text:
Hannelen sisko Viivi käy Raision hevostallilla ratsastamassa, ja joskus Hanski ja Jenna joutuvat seikkailuihin tallillakin. Eräässä kirjassa Jenna ja Hannele päättävät auttaa hevostallin omistajaa. Omistajan vaimo on lähtenyt, ja hänellä on koirahoitola, joka on nyt jäänyt tallin omistajan vastuulle. Omistaja ei ymmärrä koirista mitään, joten Jenna ja Hannele lupaavat huolehtia loman ajan koirista.
Kirjasarja alkaa siitä, kun Jenna löytää Hannelen kanssa kultaisennoutajan merestä. He pelastavat koiran, ja Jenna haluaisi pitää sen. Äiti on tietenkin eri mieltä, ja koira pannaan löytöeläinkotiin, jota pitää Jennan mielestä julma nainen, Tytti Lehtinen. Jenna ja Hannele eli Hanski päättävät päästää koiran vapaaksi, ennen kuin se lopetetaan. Hannele ostaa eräässä kirjassa myös toisen kultaisennoutajan pennun, mutta se todetaan varastetuksi. Jenna ja Hanski seikkailevat myös Lapissa, raisiolaisella hevostallilla, ja monissa muissa paikoissa.


title: Koiratytöt

text: Kymmenennessä kirjassa Jenna ja Hannele onnistuvat sattumalta selvittämään Jessen entisen omistajan. He kokevat suuren ja unohtumattoman seikkailun.


title: Koiratytöt

text: Kolmannessatoista kirjassa tytöt yrittävät kuumeisesti keksiä tapaa, jolla tienata rahaa joululahjojen ostamiseen. Auttamaan saapuu Jennaan ihastunut tyttöjen hyvä ystävä Eetu Rantanen. Eetu on luvannut toimia jouluaattona joulupukkina ja pyytää tyttöjä mukaansa joulutontuiksi. Rahan kerääminen ei kuitenkaan suju kommelluksitta.


title: Koiratytöt

text: Sarjan ensimmäiset kahdeksan osaa ovat Kariston kustantamia. Yhdeksännestä osasta lähtien sarjaa on kustantanut WSOY.


title: Koiratytöt

text: Jenna Syvälahti - Jenna on yksi kirjan päähenkilöistä, ja hän on Hannelen paras ystävä. Hän sai Jessen lunastamalla sen Lehtisen koirakodilta, kun oli ensin käynyt vapauttamassa sen salaa yöllä. Jennan perheeseen kuuluu hänen äitinsä, joka on sairaanhoitaja, sekä hänen pikkuveljensä Ville - sekä tietty Jesse.


title: Koiratytöt

text: Hannele lempinimeltään Hanski Sulander - Hannele on toinen kirjan päähenkilö ja hän hoitaa kuuluisan TV-kokin Regina Tallbergin maltankoiraa Ciciä. Ensiksi hän nimitti Cicin maailman laiskimmaksi ja pahansuovimmaksi koiraksi, mutta vähitellen hän leppyi koiralle ja Cicistä on tullut periaatteessa hänen oma koiransa. Hannelen perheeseen kuuluu hänen vanhempansa, isosisko Viivi ja isoveli Rasmus.


title: Koiratytöt

text: Regina Tallberg - Regina on kuuluisa TV-kokki, joka omistaa maltankoira Cici Carlotan. Hänellä on kuitenkin niin paljon kiireitä uransa kanssa, ettei juuri ehdi hoitaa koiraansa jota rakastaa ja siksipä s hän onkin palkannut Hannelen vakituiseksi dogsitterikseen. Regina meni naimisiin varatuomari Karl Holmin kanssa kirjassa Jesse Laivakoira.


title: Koiratytöt

text: Karl Holm - Karl Holm on Reginan aviomies ja on töissä hänen ja kollegansa Oiva Munkkirinteen omistamalla lakifirman "Holm&Munkkirinne." Hän ei voinut alkuun sietää Ciciä eikä Cici häntä, mutta he tekivät aselevon kirjassa Jesse Sankarikoira Karlilla on ollut sydänvaivoja, ja on joutunut olemaan niiden takia leikkauksessa.


title: Koiratytöt

text: Oiva Munkkirinne - Oiva Munkkirinne on Elsa Munkkirinteen aviomies ja Karlin tavoin lakimies, ja he omistavatkin yhteisen lakifirman. Jenna ja Hannele ovat hänen ja Elsan vakituisia dogsittereitä, ja he ulkoiluttavat heidän koiraansa Murua maksua vastaan.


title: Koiratytöt

text: Elsa Munkkirinne - Elsa on Oivan avovaimo, ja touhottaa yleensä kaikista mahdollisista asioista, ja kaiken lisäksi hän vaikuttaa kirjoissa usein Oivaa määräilevältä ja päättäväiseltä naiselta, jolla riittää kunnianhimoa. Hän on lellinyt koiransa Murun täysin piloille.


title: Koiratytöt

text: Eetu Rantanen - Eetu on kirjassa Jennaan korviaan myöten ihastunut poika, joka yrittää kaikin tavoin olla Jennan kanssa kahdestaan ja esittää jatkuvasti rakkaudesta riutuvaa. Joskus hän on kuitenkin auttanut oikeasti tyttöjä serkkunsa Tonin kanssa. Eetun perheeseen kuuluu hänen äitinsä, villakoiransa Waterloo eli Watte ja isosiskonsa Eerika. Isästä ei ole tietoa.


title: Koiratytöt

text: Toni Rantanen - Toni on Eetun serkku, johon Hannele on ihastunut. Häntä kuvaillaan kirjoissa tummatukkaiseksi ja komeaksi, ja Eetu on usein mustasukkainen hänen ulkonäöstään. Tonin isästä ei ole tietoa, mutta hänen perheeseensä kuuluu äiti, pikkuveli Mikko ja vanha englannin lammaskoira Molli.


title: Koiratytöt

text: Tarja Syvälahti - Tarja Syvälahti on Jennan ja Villen äiti ja työskentelee sairaanhoitajana. Hän oli aluksi lemmikinpitoa vastaan, mutta Jessen pelastettua lastenvainuissa olevan Villen hän leppyi ajatukselle.


title: Koiratytöt

text: Meeri Kalske - Meeri Kalske on Jennan seinänaapuri, joka ei voi sietää koiria. Meeri omistaa menestyvän lihakaupan nimeltä 'Kalskeen Palvi&Ryyni'. Siitä syystä Jenna ja Hannele kutsuvat häntä "makkaraperikättäreksi". Meerillä on ainakin yksi tytär, Karoliina, joka käy samoilla ratsastustunneilla kuin Hannelen isosisko Viivi.


title: Koiratytöt

text: Jesse - Jesse on rodultaan kultainennoutaja. Jenna pelasti sen hukkumasta merestä, jolloin hänen äitinsä passitti hänet viemään Jessen löytöeläinkotiin. Jenna kuitenkin pelasti Jessen sieltä, ja kuin unessa koiran pelastettua hänen koirabestiksensä, Jesse sai jäädä perheeseen. Aluksi Jessen oli hankalaa sopeutua kerrostaloelämään, mutta viettää nyt päivänsä kissaystävänsä Paavalin kanssa päivähoidossa muun perheen ollessa pois kotoa.


title: Koiratytöt

text: Cici-Charlotta - Cici on miehiä vihaava maltankoira, jonka omistaa Regina Tallberg, mutta jonka hoitaja on Hannele. Cici vihasi aluksi Reginan miestä Karlia enemmän kuin mitään muuta, mutta teki tämän kanssa aselevon. Nykyään koira tottelee Hannelea jopa paremmin kuin emäntäänsä.


title: Koiratytöt

text:
Muru - Muru on Elsan ja Oivan pilalle hemmoteltu rakkovikainen tiibetinspanieli, joka kärsii eroahdistuksesta Elsan ollessa muualla.
Kun Muru stressaantuu tai on peloissaan, se laskee alleen.


title: Koiratytöt

text: Waterloo "Watte" - Watte on Eetun perheen valkoinen villakoira, joka on melkein pentu. Kirjassa Jesse ja Kohtalokas kurssi Moona ja Diana syöttivät Watelle suolaa, kun he pelkäsivät Waten voittavan kilpailun. Tämän takia Eetu keskeytti kisan, mutta Cici ja Hannele voittivat sen.


title: Koiratytöt

text: Molli - Molli on Tonin perheen vanha englannin lammaskoira, joka on vanha ja hidas ja ensimmäisen kirjan Eetun kuvailujen perusteella ""Ei ota juoksuaskeltakaan, ei vaikka kanuunalla perävilloihin ammuttaisiin."" Molli kärsii kolmannessa kirjassa ilmavaivoista, minkä takia Tonin piti viedä se eläinlääkäriin.


title: Koiratytöt

text: Pinja - Pinja on Jennan ja Hannelen luokkatoveri ja hyvä ystävä. Pinjalla on arka lapinkoira Fibula.


title: Pulmanki

text: Pulmanki (, ) on kylä ja entinen kunta Finnmarkin läänissä Norjassa. Pulmanki sijaitsee lähellä Suomen rajaa ja Utsjoen Nuorgamin kylää. Pulmangin kylän itäpuolella pääosin Suomen alueella sijaitseva Pulmankijärvi laskee Pulmankijoen kautta Tenojokeen. Pulmanki erosi Uuniemen kunnasta 1. tammikuuta 1903. Siihen aikaan paikkakunnalla asui 450 asukasta. Pulmangissa puhutaan sekä saamea että norjaa.


title: Pulmanki

text: Pulmanki yhdistyi viereisen Tenon kunnan kanssa 1. tammikuuta 1964.


title: Autódromo Internacional Nelson Piquet

text: Jacarepagua (tunnettu myös nimellä Autódromo Internacional Nelson Piquet) on vuonna 1978 rakennettu kilparata Rio de Janeirossa, Brasiliassa. Rata isännöi Formula 1 -sarjan Brasilian Grand Prix'ta kymmenen kertaa. Lisäksi CART-sarja käytti rataa vuosina 1996–2000. Ratamoottoripyöräilyn Brasilian Grand Prix ajettiin radalla vuosina 1995–2004.


title: Autódromo Internacional Nelson Piquet

text: Radassa on kaksi pitkää suoraa. Lisäksi on useita hitaita mutkia. CART-sarja käytti alemmassa ratakartassa näkyvää ovaalirataa.


title: Autódromo Internacional Nelson Piquet

text: F1-kuljettajista useimmiten radalla on voittanut ranskalainen Alain Prost, jolla voittoja radalta on kaiken kaiken kaikkiaan viisi. Hän on siis voittanut puolet radalla ajetuista F1-kilpailuista. Nelson Piquet on kahdesti juhlinut kotiradallaan voittoa, kausilla 1983 ja 1986.


title: Autódromo Internacional Nelson Piquet

text: Vuonna 2008 päätettiin, että rata puretaan tulevien olympialaisten harjoituskeskuksen tieltä.


title: Digitalist Group

text: Digitalist Group Oyj on suomalainen yritys, joka tarjoaa asiakkailleen palvelumuotoilua, brändäystä, designia ja konsultointia. Vuonna 2018 yrityksellä oli toimipaikat New Yorkissa, San Franciscossa, Vancouverissa, Lontoossa, Tukholmassa, Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Singaporessa. Yrityksen asiakkaisiin kuuluu muun muassa Electrolux, Fortum, Volvo Group, Honda, Kone, Nokia, Pfizer, Spotify, Carlsberg, BillerudKorsnäs ja City Cruises.


title: Digitalist Group

text: Yritys on listattu pohjoismaisella listalla Helsingin Pörssissä toimialaluokassa informaatioteknologia.


title: Digitalist Group

text: Toukokuussa 2018 Digitalist Groupin suurin omistaja oli Tremoko Oy Ab, joka omisti osakkeista 80,5%. Yhtiön omistavat Ehrnroothien ja Fromondien perheet.


title: Digitalist Group

text: Toukokuussa 2018 yrityksen hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Paul Ehrnroothin lisäksi Esa Matikainen, Bo-Erik Ekström, Pekka Pylkäs, Peter Eriksson, Jaana Rosendahl ja Ville Tolvanen.


title: Digitalist Group

text: Kesäkuussa 2018 Digitalist Groupin johtoryhmään kuuluivat Ville Tolvanen, Teppo Kuisma, Hans Parvikoski ja Johan Almquist.


title: Digitalist Group

text: Martti Leikos ja Matti Jokinen perustivat Tieto-X Oyj:n vuonna 1994. Yrityksen tavoite oli työllistää laman takia työttömiksi jääneitä tietotekniikan asiantuntijoita. Tieto-X listattiin Helsingin Pörssissä vuonna 1999, jolloin sitä kuvailtiin Talouselämä-lehdessä termein "tietotekniikan Eilakaisla", joka "vuokraa atk-työntekijöitä yrityksille". Yrityksessä oli tuolloin 156 työntekijää ja sen suurimmat osakkaat olivat Jokinen ja Leikos. Vuonna 2000 toimitusjohtaja Leikos ja myyntijohtaja Jokinen saivat Keskuskauppakamarin myöntämät rautaiset ansiomerkit "omaperäisen yritysidean kehittämisestä ja Tieto X:n johtamisesta työttömien osuuskunnasta pörssiyhtiöksi".


title: Digitalist Group

text: Kari Happonen aloitti Tieto-X Oyj:n toimitusjohtajana toukokuussa 2002, kun Leikos jäi eläkkeelle.


title: Digitalist Group

text: Vuonna 2007 yrityksen nimeksi tuli Ixonos Oyj.


title: Digitalist Group

text: Marraskuussa 2012 Ixonosin uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin Esa Harju.


title: Digitalist Group

text:
Nokian alihankkijana toiminut Ixonos kärsi sen alamäestä ja ohjelmistostrategian muutoksesta. Ixonos kehitti muun muassa Nokian käyttämää Symbian-käyttöjärjestelmää ja kun Nokia alkoi kehittää Windows-puhelimia, Ixonosin työt vähenivät jyrkästi. Vuonna 2013
yhtiöllä oli Suomessa noin 600 työntekijää kuudella paikkakunnalla ja 400 työntekijää ulkomailla.


title: Digitalist Group

text: Kesällä 2015 Ixonos ja Suomessa, Kiinassa, Singaporessa ja Yhdysvalloissa toimiva palvelumuotoilu- ja käytettävyystutkimusyritys Cresense Oy yhdistyivät yrityskaupalla, jossa Ixonos osti Cresensen kaikki osakkeet. Heinäkuussa yrityksen uutena toimitusjohtajana aloitti Sami Paihonen. Syksyllä Ixonosilla oli noin 300 työntekijää, joista kolmasosa työskenteli ulkomailla.


title: Digitalist Group

text: Maaliskuussa 2017 yritys osti digitaaliseen käyttäjätutkimukseen erikoistuneen Interquest Oy:n.


title: Digitalist Group

text: Huhtikuussa 2017 Ixonos kertoi ostaneensa Ville Tolvasen omistaman Rome Advisors Oy:n liiketoiminnan ja sen omistaman Digitalist Network -brändin. Yritys vaihtoi nimensä Digitalist Groupiksi ylimääräisessä yhtiökokouksessa toukokuussa 2017. Ixonos maksoi yrityskaupan suunnatulla maksuttomalla osakeannilla. Tolvasesta tuli yrityksen toimitusjohtaja lokakuussa 2017.


title: Digitalist Group

text: Toukokuussa 2018 kerrottiin, että Digitalist Group ostaa ruotsalaisen palvelumuotoilutoimisto Grow Holding AB -konsernin. Grow Holding on noin 50 hengen yritys. Kaupan myötä Digitalist Group kertoi avaavansa elokuussa 2018 Tukholmaan uuden studion, jossa työskentelee noin 110 asiantuntijaa.


title: Digitalist Group

text: 28. syyskuuta 2018 Digitalist Groupin osakkeiden kaupankäynti keskeytettiin yhtiön omasta toiveesta. Oletettiin, että tämä on merkki siitä, että yhtiön tilasta on odotettavissa uutisia.


title: Lykomedes

text: Lykomedes (), joka tunnettiin myös nimellä "Lykurgos", oli kreikkalaisessa mytologiassa Skyroksen kuningas Troijan sodan aikana. Skyros ei lähettänyt joukkoja sotaan.


title: Lykomedes

text: Kun Akhilleuksen äiti Thetis kuuli ennustuksen, joka vihjasi hänen poikansa saavan surmansa Troijassa, hän lähetti tämän Lykomedeen hovin suojiin. Piileskelynsä aikana Akhilleus solmi salaa rakkaussuhteen Lykomedeen vanhimman tyttären Deidameian kanssa, joka myöhemmin synnytti tälle Neoptolemoksen. Kun Odysseus ja Diomedes myöhemmin saapuivat Skyrokseen, etsimään Akhilleusta ja onnistuivat paljastamaan tämän Lykomedeen tyttärien joukosta, Akhilleus lähti heidän mukanaan Troijaan. Neoptolemos pysyi isoisänsä luona kunnes hänetkin pyydettiin mukaan sodan loppuvaiheissa.


title: Lykomedes

text: Lykomedeen mainitaan myös surmanneen Theseuksen joko pelosta tai tehdäkseen Menestheukselle palveluksen työntämällä tämän kalliolta alas.


title: Gunnar von Hertzen

text:
Gunnar Emil von Hertzen (11. maaliskuuta 1893 Halikko – 16. heinäkuuta 1973) oli suomalainen jääkäriupseeri ja Aunuksen retken (1919) suunnittelijoita. Ammatiltaan hän oli lääkäri ja palveli lääkärinä talvi- ja jatkosodan aikana yleten jääkärilääkintäeverstiluutnantiksi.
Hertzenin vanhemmat olivat tuomiorovasti Emil von Hertzen ja Eugenie Krook. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1931 Verna Margareta von Hertzenin kanssa ja hänen kuoltua vuonna 1937 toisen kerran vuonna 1943 Ingrid von Herzenin kanssa. Herzenille syntyi kolme lasta hänen ensimmäisestä avioliitostaan.


title: Gunnar von Hertzen

text: Hertzen kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Hän suoritti lääketieteen alkututkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1912 ja jatkoi opintojaan lääketieteellisessä tiedekunnassa ja suoritti lääketieteen kandidaatin-tutkinnon vuonna 1915 sekä Lääketieteen lisensiaatti-tutkinnon vuonna 1927. Laillistetuksi lääkäriksi hänet julistettiin 5. lokakuuta 1927. Lääkäriopintojaan hän täydensi tekemällä opintomatkan Itävaltaan ja Unkariin vuonna 1928.


title: Gunnar von Hertzen

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 3. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin perustettuun Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 31. elokuuta 1915. Ensimmäisestä konekivväärikomppaniasta hänet siirrettiin edelleen pataljoonan 3. komppaniaan 6. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja talvitaisteluihin Aa-joella. Hänen henkilökohtaisesta pyynnöstään hänet komennettiin Suomeen ensi kerran marraskuusta 1915 ja oli komennuksella tammikuuhun 1916 saakka. Ensimmäisellä Suomi-komennuksellaan hän tiedusteli eri yhteiskunnallisten tahojen suhtautumista jääkäriliikkeeseen. Toisen kerran hän oli komennettuna Suomeen syksyllä 1917, jolla komennuksellaan hän oli pataljoonan virallisena edustajana ottamassa yhteyksiä Suomessa toimiviin aktivistipiireihin. Kolmannen kerran hän oli komennettuna Suomeen vuosien 1917 ja 1918 vaihteessa, jolloin hänen tehtävänään oli suunnitella ja järjestellä vesiyhteys Turun saariston ja Viron Hiidenmaan välille mitä yhteyttä tultaisiin käyttämään yhteyksissä kotimaan ja Jääkäripataljoona 27:n välillä. Kolmiviikkoisen Saksaan paluumatkansa aikana hän joutui yhdessä ystäviensä kanssa ajelehtimaan myrskyävällä Itämerellä, ennen kuin he selvisivät Hiidenmaalle. Aluksena heillä oli Delfin niminen moottorivene, joka oli hankittu Turun saariston ja Hiidenmaan väliseksi yhteysalukseksi.


title: Gunnar von Hertzen

text:
Suomeen (Vaasaan) von Herzen saapui jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan hiihto-osaston johtajaksi Satakunnan rintamalle 10. maaliskuuta 1918 alkaen. Hertzen määrättiin 19. maaliskuuta 1918 Porin rykmentin 1. pataljoonan komentajaksi. Hertsen osallistui sisällissodassa taisteluihin Anttooran-Pastuskerin akselilla, Suodenniemellä ja Harjakankaalla. Hän haavoittui Suodenniemellä 17. maaliskuuta 1918 ja Harjakankaalla 30. maaliskuuta 1918.
Hänen veljensä Karl von Hertzen kaatui 13. maaliskuuta 1918 Anttooran taistelussa.


title: Gunnar von Hertzen

text: Gunnar von Hertzen toimi sisällissodan jälkeen edelleen Porin rykmentin 1. pataljoonan komentajana, mutta nimitettiin 10. heinäkuuta 1918 Pohjanmaan jääkäripataljoonan komentajaksi, mistä toimesta hänet vapautettiin hänen omasta pyynnöstään, jonka jälkeen hänet määrättiin johtamaan Vuoristoprikaatin tiedusteluretkikuntaa Lapin koillisrajalla syksyllä 1918. Hänet siirrettiinkin 18. joulukuu 1918 Sortavalan rajavartioryhmään, josta hän erosi vakinaisesta palveluksesta 18. maaliskuuta 1919 ja ryhtyi suunnittelemaan yhdessä jääkäriystävänsä Ragnar Nordströmin kanssa vapaaehtoista retkikuntaa, jonka oli heidän suunnitelmiensa mukaan tarkoitus toteutua viimeistään maaliskuun lopulla vuonna 1919. Retkikunnan tarkoitus tulisi olemaan avun toimittaminen Aunuksen rajantakaisille karjalaisille heidän taistelussa bolševikkeja vastaan.


title: Gunnar von Hertzen

text: He saivatkin muodostettua tuhannen miehen vahvuisen retkikunnan, joka jaettiin kolmeen ryhmään. Ryhmät lähtivät suunnitelman mukaan liikkeelle 21. huhtikuuta 1919 päämääränään Aunuksen Karjala. Retkikunnan pääryhmä eteni suunnitelman mukaisesti etelää kohti Syväriä ja keskiryhmä (Paavo Talvela) Tulemajärven-Vieljärven kautta kohti Prääsään ja pohjoinen ryhmä (Lauri Maskula) Säämäjärven kautta sekin kohti Prääsää.


title: Gunnar von Hertzen

text: Gunnar von Hertzen johti henkilökohtaisesti eteläisen pääryhmän hyökkäystä Salmista käsin Rajakonnun, Vitelen, Tuuloksen ja Alavoisten kautta Aunuksen kaupunkiin. Aunuksen kaupunki miehitettiinkin 23. huhtikuuta 1919.


title: Gunnar von Hertzen

text: Samalla kun Hertzen valtasi Aunuksen kaupungin, niin selustassa toimi jääkärivääpeli Antti Isotalo osastoineen. Aunuksen kaupungin valtauksen jälkeen Hertzen keskitti joukkonsa Märkiän linjalle ja asetti osan joukosta vihollisen takaa-ajoon, jonka aikana he valtasivat Sillankylän ja Valkeajärven kylät sekä Aleksanteri Syväriläisen (Svirskin) luostarin. Näiden toimien jälkeen Hertzen lähetti räjäytyskomennuskuntia vihollisen selustaan räjäyttämään Syvärinjoen siltoja, kun samaan aikaan itse lähti etenemään Syvärin-jokilinjaa kohti. Tässä vaiheessa Hertzen kohtasi vihollisen puolelta voimakasta vastarintaa ja ankarien taisteluiden ja vihollisen ylivoiman edessä hän joutui vetämään joukkonsa Syvärin pohjois-puolta takaisin Mäkriän linjalle. Mäkriän linjalta hän joutui vetäytymään kohti Aunuksen kaupunkia vihollisen koko ajan jatkaen painostustaan. Lopulta Aunuksen kaupungin ympäristössä käytyjen monipäiväisten taistelujen jälkeen Hertzen joutui vetäytymään joukkoineen Tuksanjoelle.


title: Gunnar von Hertzen

text: Tässä vaiheessa Hertzen sai joukkonsa lepoon ja ryhtyi joukkojen täydennyksen saatuaan toukokuun alkupäivinä uuteen hyökkäysliikkeeseen. Tämän hyökkäyksen päätaistelut keskittyivät jälleen Aunuksenkaupungin ympäristöön ja myöhempään puolustustaisteluun Tuulosjoen rintamalla. Hertzen itse haavoittui Aunuksen kaupungin luona käydyssä verisessä taistelussa 4. toukokuuta 1919. Hieman hengähdettyään hän otti komentoonsa 11. toukokuuta 1919 alkaen eteläisellä rintamalla taistelevista joukoista muodostetun 1. rykmentin. Hänen ensimmäisenä tehtävänään oli järjestää joukolle täydennystä suuren mieshukan johdosta. Toukokuun viimeisenä päivänä harvenneet rivit olivat täydennetty ja hän aloitti yötä vasten vastahyökkäyksen Aunuksen kaupunkia nyt miehittävää vihollista vastaa ja saikin lyötyä vihollisen ulos kaupungista suurta mieshukkaa kärsineenä. Vaikka vihollinen luopui kaupungista epäjärjestyksessä pakoon sännäten niin Hertzenillä ei ollut asettaa joukkoja heidän takaa ajoonsa reservien vähyyden vuoksi, vaan hän asetti joukkonsa puolustukseen Tuuloksen-Tenhunseliin-Novinkan linjalle. Tällä välin vihollinen oli tuonut rintamalle tuntuvia lisäjoukkoja ja Hertzen joutui taistelemaan yhä voimistuvaa vihollista vastaan, kunnes 27. kesäkuuta 1919 vihollinen teki yllätyshyökkäyksen maalta ja mereltä ja mursi näin Hertzenin järjestämän puolustuksen: Näin murtui Retkikunnan eteläinen rintama ja Hertzenin tehtäväksi jäikin myöhemmin suojella 2. rykmentin rintamantakaisia yhteyksiä, kunnes sekin saatiin vedettyä takaisin Säämäjärvelle.


title: Gunnar von Hertzen

text: Säämäjärvellä hän suunnitteli yhdessä majuri Talvelan kanssa Sotjärven ja Vähätjärven välisen alueen puolustuksen ja palasi esikuntineen Suomeen 10. heinäkuuta 1919. Hertzen matkusti vielä syksyllä 1919 Puolaan aikeenaan esitellä siellä Karjalan asiaansa. Toisen kerran hän joutui tekemisiin heimo-asioissa Vienan-Karjalassa tapahtuneen kansannousun aikana talvella vuosina 1921–1922, jolloin hän oli tutustumassa Vienan-Karjalassa vallitsevaan tilanteeseen.


title: Gunnar von Hertzen

text: Gunnar von Hertzen toimi virkaatekevänä kunnanlääkärinä Viitasaarella 20. syyskuuta 1928 alkaen, kunnes muutti yleislääkäriksi Turkuun vuonna 1931. Lyhyen Turussa olonsa jälkeen hän muutti Pihtiputaalle ja aloitti kunnanlääkärinä 1. toukokuuta 1931 ja toimi virassa aina vuoteen 1957 saakka, jolloin hän siirtyi eläkkeelle, pois lukien sota-ajan poikkeusoloissa suoritettuja asevelvollisuuksia.. 1930-luvun alussa hän oli eräs Kustannus Oy Vasaran perustajajäseniä. Myöhemmin vuonna 1939 hän oli mukana perustamassa Kustaa Vaasa lehteä.


title: Gunnar von Hertzen

text: Talvisotaan Gunnar von Hertzen osallistui 18. Kenttäsairaalan päällikkölääkärinä. Välirauhan aikana hän jatkoi siviilityötään Pihtiputaalla ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin piirilääkäriksi jo aikaisemmista yhteyksistä tutuksi tulleeseen ja hänelle tärkeään Aunukseen, missä hän toimi Itä-Karjalan sotilashallinnon alaisena. Tässä tehtävässä hän toimi aina alueelta vetäytymiseen saakka.


title: Gunnar von Hertzen

text: Hertzen kuului Lapuan liikkeen valtuuskuntaan vuonna 1930 ja toimi sanomalehti Ajan Suunnan johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1930–1931 sekä Pihtiputaan suojeluskunnan esikunnan jäsenenä vuodesta 1933 alkaen ja rintamamiesyhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1934 alkaen.


title: Gunnar von Hertzen

text: Gunnar von Hertzen julkaisi (majuri R. Nordströmin avustamana) kirjan ”Karjalan retkikunta” (Den karelska expeditionen.), 1921.


title: Victoria Memorial (Lontoo)

text: Victoria Memorial on veistos Lontoossa. Se on sijoitettuna Buckinghamin palatsin edustalle. Sen rakentamisesta on vastannut kuvanveistäjä Thomas Brock vuonna 1911. Veistoksen ympäryksen on puolestaan rakentanut arkkitehti Aston Webb 2 300 tonnista valkoista marmoria. Veistoksessa, jota hallitsee merellinen teema, on suuri kuningatar Viktorian patsas.


title: Wondermints

text: Wondermints on vuonna 1982 perustettu yhdysvaltalainen, Los Angelesista kotoisin oleva powerpop-yhtye. Musiikki on tyylillisesti Elvis Costellon, 1960-luvun loungen ja uuden aallon sekoitusta. Sanoitusten aiheina käytetään muun muassa scifiä.


title: Murmanskin lentoasema

text: Murmanskin lentoasema (; ) on kansainvälinen lentoasema Murmanskissa, Venäjällä. Se sijaitsee noin 24 kilometriä Murmanskin kaupungin keskustasta etelälounaaseen, lähellä Murmašin kaupunkitaajamaa.


title: Murmanskin lentoasema

text: Lentoasemalla on yksi 2 500 metrin kiitotie ja kentän lähestymisvarustus täyttää ICAO:n kategorian I vaatimukset. Vuonna 2010 lentoaseman kautta matkusti 466 805 henkeä. Vuonna 2013 lentoaseman matkustajamäärä oli noussut 614 110:een.


title: Finlandia Cheese

text: Finlandia Cheese Inc. on Valion yhdysvaltalainen tytäryhtiö. Henkilökuntaa yhtiössä on 19 ja liikevaihto on 50 miljoonaa euroa. Finlandia Cheese on keskittynyt pääasiassa myymään ja markkinoimaan Suomesta tuotavia Valion juustoja. Yhtiön tunnetuin brändi on "Finlandia". Valion emmentaljuustot johtavat Yhdysvaltain tuontitilastoja ja Finlandia-tuotemerkki on Yhdysvaltain koillisalueen tunnetuin emmentaljuustobrändi. Emmentalin lisäksi yhtiö myy "Valio Oltermanni"a nimellä "Baby Muenster" ja "Polar"-juustoa nimellä "Heavenly Light".


title: Finlandia Cheese

text: Yhtiö on laajentanut markkina-aluetta myös Keski-Länteen.


title: Finlandia Cheese

text: Yhdysvaltain markkinoilla Valion juustoja on ollut jo vuodesta 1958 lähtien. Finlandia Cheese Inc. perustettiin vuonna 1992 omaksi yhtiökseen, kun Valio osti aiemman maahantuojan liiketoiminnan ja tytäryhtiöksi se tuli vuonna 1998.


title: Kuka teki huorin

text:
Kuka teki huorin on Sielun Veljien vuonna 1986 julkaistu neljäs albumi. Sen tuottajana toimi T. T. Oksala.
Kappale 'Viimeinen mohikaani on julkaistu vuonna 1983 Sielun veljien Lapset-EP:llä nimellä 'Lännen tie'.


title: Kuka teki huorin

text: "Helsingin Sanomien" Jukka Hauru sanoi tämänkin albumin osoittavan, miten Sielun Veljet ovat aivan omassa sarjassaan ja avautuvan yllättävän moneen suuntaan: ”Möyrintä ihmisyyden mullassa on saanut tanssittaviakin piirteitä ja kitarat roiskivat karhean ilmeikkäästi jopa ZZ Top -rytmejä.”


title: Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix

text: Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix oli Long Beachin katuradalla Etelä-Kaliforniassa järjestetty Formula 1 -sarjan osakilpailu vuosina 1976–1983.


title: Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix

text: Long Beachin rata oli ahdas katurata, ”Yhdysvaltain Monacon GP”. Kilpailu on harvinainen siinä mielessä, että sitä ei ole kukaan voittanut useammin kuin kerran. Viimeisen kilpailun voitti John Watson, joka teki samalla voittoennätyksen voittamalla mahdollisimman kaukaa kärkipaikasta, 22. lähtöruudusta.


title: La Brea

text: La Brea voi tarkoittaa ainakin:


title: Victoria Memorial Hall

text: Victoria Memorial Hall (usein vain lyhyemmin Victoria Memorial) on Kalkutassa Intiassa sijaitseva Yhdistyneen kuningaskunnan kuningattarelle ja Intian keisarinnalle Viktorialle pystytetty muistomerkki.


title: Victoria Memorial Hall

text: Sen suunnittelusta on vastannut William Emerson, ja sen tyyli heijastelee Agran Taj Mahalia. Emersonia pyydettiin alun perin suunnittelemaan muistomerkki italialaiseen renessanssityyliin, mutta hän oli kuitenkin pelkästään eurooppalaisten tyylien käyttöä vastaan ja lisäsi muistomerkkiin Mughal-vaikutteita. Valvovana arkkitehtina toimi Vincent Esch, ja muistomerkkiä ympäröivien puutarhojen suunnittelusta vastasivat lordi Redesdale sekä David Prain.


title: Victoria Memorial Hall

text: Muistomerkki rakennettiin vuosina 1906-1921. Sen julkisivu on verhoiltu valkoisella marmorilla. Rakennukseen on sijoitettu museo, ja sitä valvoo Intian kulttuuriministeriö.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Taivaan tulet on Kari Väänäsen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen televisiosarja, jota Yle TV2 esitti vuosina 2007–2014. Fiktiivinen aikalaisdraama sijoittuu Kemijärvelle.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin televisiossa alkuvuodesta 2007 ja se uusittiin 1. syyskuuta 2010 alkaen. Toisen tuotantokauden esittäminen alkoi marraskuussa 2010, ja kauden päätösjakso esitettiin helmikuussa 2011. Kolmannen kauden kuvaukset aloitettiin vuonna 2012 ja neljännen kauden kuvaukset 2013. Kaudet esitettiin televisiossa vuosina 2013–2014.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text:
"Taivaan tulien" neljännen tuotantokauden kuvaukset aloitettiin maaliskuussa 2013. Loppuvuodesta 2012 Yle päätti lopettaa sarjan sen neljänteen kauteen, vaikka Väänänen olisi ollut halukas jatkamaan sitä.
"Taivaan tulien" keskiössä on nuorehko naispoliisi Rauni Väänänen, joka palaa kotikonnuilleen asuttuaan pitkään Etelä-Suomessa ja yrittää sopeutua uudestaan synnyinseutuunsa. Raunin suhde hänen dementoituvaan isäänsä on sarjan alkupään jaksojen keskeinen juonilinja. Muita keskeisiä henkilöitä ovat Raunin kollega Aimo Peltoniemi, lääkäri Erkki Viherkoski ja kaupunginjohtaja Sinikka Ström. Sivujuonissa seurataan kriisiytyneitä keski-ikäisiä aviopareja, nuorisokapinallisia, vanhoja kommunisteja, huumerikollisia, lopun aikojaan eläviä vanhuksia ja erakkoja. Keskeisimpiin sivujuoniin nousee neljän alkoholisoituneen poikamiehen tarina. "Taivaan tulien" tapahtumat sijoittuvat lähes yksinomaan Kemijärvelle.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: "Taivaan tulien" ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin lokakuusta 2005 lokakuuhun 2006 Kemijärvellä ja osittain Pelkosenniemellä Kemijärven sellutehtaan ollessa vielä voimissaan. Toinen tuotantokausi kuvattiin samoissa maisemissa toukokuusta 2008 kesäkuuhun 2009.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Sarjan ovat käsikirjoittaneet Kari Väänänen ja Timo Parvela. Sarjan pikkurooleissa näyttelee paljon kemijärveläisiä ja muualta Lapista kotoisin olevia.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Ensimmäisen tuotantokauden peruskuvausryhmästä ovat mukana toisella tuotantokaudella Ari Hellman, Varpu Eräpuu, Anne Syrjä, Heikki Pihkonen, Hilkka Joyce, Terhi Väänänen, Runa Åkerberg, Pekka Raitjoki, Markku Mäkinen, Jukka Tulppo, Karri Teräntö, Kari Niemi, Ari Pajunen, Klaus Männistö ja Manta Syvälä.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: "Taivaan tulien" jaksot 1–12 julkaistiin DVD:nä syksyllä 2010. Jaksojen 13–24 DVD-julkaisu tuotiin markkinoille keväällä 2011. Jaksojen 25–30 DVD tuli myyntiin joulukuussa 2013 ja jaksot 31–36 julkaistiin DVD:nä huhtikuussa 2014. Sarja on julkaistu myös kaikki tuotantokaudet sisältävänä DVD-kokoelmana.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: "Taivaan tulet" oli ensimmäisellä kaudellaan hyvin suosittu, ja se keräsi parhaimmillaan yli 900 000 katsojaa. Toisella kaudellaan "Taivaan tulet" keräsi katsojia vastaanottimiensa ääreen yhtämäärin edelliskauteen verrattuna.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Rauni Anneli Kaarina Viherkoski o.s.Väänänen on sarjan keskushenkilö. Vaaleahiuksisen Raunin vanhemmat, Pekka ja Helena Väänänen, muuttivat Kemijärvelle vuonna 1973. Rauni syntyi seuraavana talvena. Itseään kontrollifriikiksi luonnehtiva Rauni työskentelee poliisina ja on asunut pitkään Etelä-Suomessa. Hänellä on takanaan avoero. Hän palaa synnyinseudulleen Kemijärvelle syksyllä 2005 saatuaan siirron Espoosta. Seuraavana syksynä hän avioituu lääkäri Erkki Viherkosken kanssa ja pariskunta muuttaa moderniin omakotitaloon Halosenrantaan. Rauni ottaa Erkin sukunimen. Pariskunnalle syntyy tytär Pieta, sitä ennen Rauni ehtii tosin epäillä olevansa maho. Raunin äiti on kuollut, hänen isänsä on dementikko.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Aimo Peltoniemi on Raunin lähin työkaveri. Pitkänhuiskea Aimo on lapseton sinkku. Hänen epämuodolliset työtapansa ihmetyttävät Raunia alkuun. Aimo asuu pienessä omakotitalossa ja hänellä on perintömaita Vuotsossa. Hänen isänsä hukkui aikoinaan samassa paikassa. Nuoruudessaan Aimo kävi opiston Tampereella ja tuli sen jälkeen poliisiksi Kemijärvelle. Aimo ihastuu Rauniin ja pettyy tämän naidessa Erkki Viherkosken. Tuonnempana Aimo ihastuu sairaanhoitaja Päivikki Korkea-ahoon. Päivikin ja Aimon suhde kariutuu. Päivikki on keskeinen hahmo toisella tuotantokaudella. Päivikin paljastuttua Annukaksi hän aloittaa Aimon kanssa puhtaalta pöydältä.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Erkki Viherkoski on muuttanut aikoinaan Keuruulta Kemijärvelle, mistä hänen edesmennyt vaimonsa oli kotoisin. Erkki haaveili jo lapsena Lapista. Vaimon kuolemasta on sarjan alussa kulunut kuutisen vuotta. Erkillä on teini-ikäinen tytär Saana ja ala-asteikäinen poika Oula. Erkki työskentelee lääkärinä, hän opiskeli aikoinaan lääkärin ammattiin vanhempiensa vaatimuksesta. Erkin ja Raunin välillä on kipinöintiä alusta alkaen, ja pian rakkaus syttyy. Pariskunta avioituu syksyllä 2006. Myöhemmissä jaksoissa Saana on muuttanut pois kotoa Pariisiin ja Erkki elää Halosenrannassa Rauninsa, Oulan ja tyttärensä Pietan kanssa. Hän kokeilee onneaan poromiehenä, mutta joutuu pettymään pahanpäiväisesti.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Sinikka Ström on Kemijärven kaupunginjohtajatar, joka sarjan alussa hakee työpaikkaa Espoon kaupungilta. Hän on ala-asteikäisen tyttärensä Sinin yksinhuoltaja. Sinin isä on karaokemestarina tunnettu Aarne Kallio, joka aikoinaan juovuksissa kohteli Sinikkaa kaltoin. Sinikka harrastaa flamencoa. Hän ystävystyy Raunin kanssa. Sarjan alussa Sinikalla on suhde varattuun mieheen, Vesa Bessonoffiin. Sinikka yrittää saada uutta teollista toimintaa Kemijärvelle, jonka väkiluku on laskussa. Hän rakastuu Kemijärvelle yrityksensä tuovaan Tero Kekkiin ja muuttaa yhteen tämän kanssa. Sinikka tulee raskaaksi, mutta kokee keskenmenon, jonka jälkeen hän sairastuu masennukseen. Hän palautuu entiselleen ja jatkaa kaupunginjohtajattaren tehtäviään. Neljännen tuotantokauden jaksoissa Sinikan rooli on verraten pieni. Tero jää taustahahmoksi, neljännellä tuotantokaudella hän on liikematkalla Kiinassa.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Pekka Väänänen on Raunin dementoituva isä. Hän asustelee rappiotalossa järven rannalla, kunnes pääsee hoitoon. Vaimonsa Helenan kuoleman jälkeen Pekka on menettänyt työkykynsä, hän työskenteli poliisina ja on Kauko Junnin hyvä ystävä. Pekka syyttää itseään Helenan kuolemasta. Pekan ja Raunin biologisesta sukulaisuussuhteesta on epäselvyyttä, ja Rauni ottaa asiasta selvää. Pekka on mukana sarjan kahtena ensimmäisenä tuotantokautena, toisen kauden lopussa hän kuolee.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Kauko Junni on Raunin esimies. Hän opettaa Raunin Kemijärven poliisin tavoille. Junnilla on puoliso, Leena. Pariskunta on lapseton. Junni johtaa Kemijärven poliisia rennoin ottein, mutta ei sorru leväperäisyyteen. Hänellä on tapanaan sanoa silloin tällöin englanninkielisiä fraaseja omaperäisesti ääntäen. Junnin sukulaisista tarinassa mukana on hänen Helsingissä asuva veljensä Jouni, joka on eläkkeellä oleva rikostutkija. Junnilla on jonkin verran sarjan päähenkilöistä riippumatonta itsenäistä toimintaa: hän muun muassa ihastuu viehättävään laulajattareen.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Vesa ja Kaisa Bessonoff ovat keski-ikäinen, keskiluokkaisessa omakotitalossaan asusteleva hyvin toimeentuleva aviopari. Heillä on poika Isto. Kiinteistöjohtaja Vesa yrittää saada liiketoimintaa Kemijärven tyhjilleen jääneisiin teollisuustiloihin. Sarjan alussa hänellä on seksuaalinen suhde Sinikka Strömin kanssa. Bessonoffien liitto kuitenkin kestää syrjähypyn. Kaisa on psykologi ja saa selvittää ihmisten ongelmia myös vapaa-aikanaan. Kaisa on syntyään kemijärveläinen, hänen vanhempansa ovat kuolleet. Kaisan pikkuveli kuoli tapaturmaisesti 1970-luvulla.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Aatos ja Marika Launis ovat niin ikään keski-ikäinen aviopari. Aatos on tehtaanjohtaja, Marika on alkoholisoitunut kotirouva. Aatos yrittää ylläpitää kulisseja, joihin kuuluu hillitty käytös ja aineellisesti vauras elämä hulppeassa talossa järven rannalla. Pariskunnalle ei ole syntynyt lapsia, Marikan mielestä Aatos ei edes halua niitä hänen kanssaan. Launisten liitto päättyy lopulta eroon. Pariskunnan vaiheet ovat keskeinen sivujuoni sarjan ensimmäisen tuotantokauden jaksoissa, toisen tuotantokauden aikana Launisten pariin palataan yhden jakson verran, jossa Aatos alkaa hullutella, jää pois töistä ja ihastuu sosiaalityöntekijään, joka ei alkuun hyväksy lainkaan Aatoksen muuttunutta elämäntyyliä.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Lötjönen, Jetsu, Nilkki ja Röhkö ovat alkoholisoituneita keski-ikäisiä miehiä. Heitä kutsutaan myös neljän koplaksi. Sarjan alussa kopla viettää aikaansa lähinnä No Man's Land -nimisessä kapakassa juopotellen ja karaokea laulaen. Sarjan edetessä heidän roolinsa muuttuu passiivisista tapahtumien seuraajista ja kommentoijista aktiivisiksi tekijöiksi. Miehet ovat aikoinaan menettäneet rahansa ja naisensa. Nilkin vaimo petti häntä yrittäjäkaverin kanssa, Röhkön vaimo lähti sen jälkeen kun Röhkö invalidisoitui auto-onnettomuudessa. Miehet tekevät huomattavan parannuksen kun kuvioihin tulee Urho-vauva. Joku neljän koplasta on Urhon isä, miehet eivät kuitenkaan selvitä kuka heistä. Raittius on ehdoton edellytys sille, että he saavat pitää Urhon. Lötjösellä on jonkin verran maaomaisuutta ja hänestä tulee Urhon laillinen huoltaja. Nilkki palaa työelämään ja Röhköstä tulee saarnaaja. Jetsu yllättää laulutaidollaan ja rakastuu tummahiuksiseen laulunopettajattareen.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Ari Juhani Pasanen on sarjan ensimmäisen tuotantokauden keskeinen sivuhahmo. Hän on jonkin verran Raunia vanhempi. Pasasen ja Raunin välille kehittyvä lemmensuhde lässähtää alkuunsa. Pasanen työskentelee sellutehtaalla, mutta ottaa sieltä lopputilin. Hän on mukana hämärähommissa, joihin liittyy laitonta viinaa ja venäläisiä ilotyttöjä. Pasanen on kiinnostunut japanilaisesta kulttuurista teeseremonioineen ja kamppailulajeineen. Aimo luonnehtii Pasasta "Kemijärven japanilaisimmaksi mulkuksi". Pasasella on pieni rooli toisen tuotantokauden jaksoissa, minkä jälkeen hän poistuu sarjasta.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Matti Aro on Kemijärven ydinkeskustassa sijaitsevan suuren valintamyymälän kauppias. Hän on jossain määrin sekaantunut hämärähommiin, mutta osoittautuu lopulta pieneksi tekijäksi. Arolla on perhettä, jonka elintason ylläpitäminen käy väliin hankalaksi. Neljännen tuotantokauden jaksoissa Aro havittelee omistukseensa Hallmanien taloa, joka on marketin laajennuksen tiellä.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Pertti ja Seija Muukkonen ovat eronnut aviopari ja ilmeisen pienituloisia. Heillä on yhteinen poika Markku, jolla on vakavia sopeutumisongelmia. Aseista kiinnostunut poika aiheuttaa päänvaivaa poliisille. Aikuistuttuaan hän pääsee kiinni leivän syrjään ja välttää joutumisen yhteiskunnan marginaaliin. Pertti ja Seija jäävät lähinnä taustahahmoiksi.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Riitta ja Ari Lehtola ovat keski-ikäinen aviopari. He asuvat maatilalla rautatien varressa Kemijärven lähellä. Heillä on pieni poika Toivo. Aimo sattuu Lehtoloiden maatilalle Arin ollessa teillä tietymättömillä. Selvitettyään välinsä Arin kanssa Aimo ystävystyy hänen kanssaan. Lehtolat ovat mukana sarjan toisen ja kolmannen tuotantokauden jaksoissa.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Elina ja Artturi Hallman ovat iäkäs pariskunta ja sarjan neljännen tuotantokauden keskeisiä hahmoja, Artturi tosin vain dialogissa ja kalmona, joka rojahtaa pahaa aavistamattoman Raunin päälle. Hallmanien talo sijaitsee aivan Aron marketin kupeessa ja Aro havittelee sitä itselleen. Hallmanien keski-ikäinen tytär Briitta asuu Etelä-Suomessa ja on Raunin vanha ystävä.


title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: Leena Junnin näyttelijä jouduttiin vaihtamaan toiselle tuotantokaudelle näyttelijä Minna Koskelan jouduttua kieltäytymään roolista muiden työkiireidensä vuoksi.


title: Taivaan tulet

text: Taivaan tulet tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ivar Hörhammer

text: Ivar Gabriel Hörhammer (11. helmikuuta 1884 Örebro – 3. helmikuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen taidekauppias ja kansanedustaja. Hörhammer tunnetaan parhaiten nimeään kantavasta taidegalleriasta. Taidekaupan Hörhammer aloitti 1916 osakkaana Stenmanin taidesalongissa. Oman taidekaupan ja gallerian hän aloitti 1917–1918.


title: Ivar Hörhammer

text: Olutpanimonhoitaja Karl Ludwig Hörhammerin ja Josefine Charlotte von Wildenrath poika Ivar työskenteli konttoristina Helsingissä 1900–1907. Seuraavat kymmenen vuotta hän toimi muun muassa Folktribunen-lehden toimittajana, Arbetet-lehden päätoimittajana, SDP:n ja Suomen työläisliiton taloudenhoitajina. Hörhammer oli myös Suomen shakkiliiton puheenjohtaja. Hän kuului Ruotsalaisen työväenliiton hallitukseen.


title: Ivar Hörhammer

text: Eduskunnassa Hörhammer kuului SDP:n ryhmään vuosina 1909–1910. Hänet valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä.


title: Ivar Hörhammer

text: Galerie Hörhammer Oy:n toimitusjohtajana ja taidekauppiaana Hörhammer toimi kuolemaansa saakka. Galleria toimii edelleen Helsingissä Iso Roobertinkadulla.


title: Ivar Hörhammer

text: Hörhammer oli naimisissa neljä kertaa.


title: Ognian Vassilev

text: Ognian Vassilev (s. 1952 Haskovo) on Porissa asuva bulgarialaissyntyinen kuoronjohtaja.


title: Ognian Vassilev

text: Vassilev suoritti vuonna 1977 Sofiassa Vasil Arnaudovin johdolla kuoronjohtajadiplomin. Vuosina 1981–84 hän työskenteli Bulgarian television taiteellisena kuoronjohtajana ja toimi 1987–91 Plovdivin musiikkiakatemian kuoronjohtolinjan opettajana. Vuonna 1991 hän muutti Suomeen. Porissa hän on työskennellyt useiden kuorojen parissa, muun muassa Katajanmarjat-kuoron, Porfission ja Sempren sekä perustamiensa Porin Filharmonisen kuoron, Balanssin ja Temporin kanssa.


title: Ognian Vassilev

text: Suomen Kuoronjohtajayhdistys valitsi Vassilevin Vuoden kuoronjohtajaksi 2011.


title: Chhatrapati Shivaji Terminus

text: Chhatrapati Shivaji Terminus (CST, aiemmin Victoria Terminus, VT) on historiallinen rautatieasema Mumbaissa, Intiassa. Se on yksi Intian vilkkaimmista rautatieasemista. Se on ollut listattuna kulttuurillisena kohteena Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 2004 lähtien. Asema nimettiin alun perin Yhdistyneen kuningaskunnan kuningattaren ja Intian keisarinnan Viktorian mukaan. Nykyistä nimeään se on kantanut vuodesta 1996 lähtien.


title: Chhatrapati Shivaji Terminus

text: CST:n asemarakennuksen suunnitteli brittiläinen arkkitehti Frederick William Stevens. Se edustaa viktoriaanista uusgoottilaista arkkitehtuuria, ja siinä on myös vaikutteita perinteisestä intialaisesta arkkitehtuurista. Sen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1878, ja ne saatiin lopulta päätökseen vuonna 1888.


title: Katekoli

text: Katekoli on orgaaninen yhdiste (fenyylialkoholi, dioli) muodostuen bentseenirenkaasta ja siihen liittyneestä kahdesta hydroksyyliryhmästä (OH). Katekoli on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää, värittömiä kiteitä, joilla on tunnusomainen haju. Kiteet muuttuvat ruskeiksi ilman tai valon vaikutuksesta. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava on CH(OH). Katekolista käytetään myös nimityksiä "pyrokatekoli", "1,2-bentseenidioli", ja "1,2-dihydroksibentseeni". Katekoli on bentseenidiolin isomeerinen muoto resorsinolin (1,3-bentseenidioli) ja hydrokinonin (1,4-bentseenidioli) kanssa.


title: Katekoli

text: Katekolin moolimassa on 110,11 g/mol, sulamispiste 105 °C, kiehumispiste 245,5 °C, suhteellinen tiheys 1,344 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 127 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 510 °C sekä CAS-numero 120-80-9. Katekolia liukenee veteen 43 g/100 ml.


title: Katekoli

text: Lyhytaikainen altistus ärsyttää ihoa, hengitys- ja ruoansulatusteitä sekä syövyttää silmiä. Aineelle altistumisesta voi seurata vaikutuksia keskushermostossa, johtaen keskushermoston toiminnan heikkenemiseen, kouristuksiin ja hengitysvajeeseen. Altistuminen voi aiheuttaa verenpaineen nousua. Toistuva tai pitkäaikainen ihokosketus voi aiheuttaa ihon herkistymisen.


title: Katekoli

text: Varhaisimmat katekolin valmistusmenetelmät perustuivat kivihiilitervan tislaukseen tai 2-kloorifenolin hydrolyysiin, mutta nämä menetelmät ovat nykyään vain vähän käytettyjä. Katekolia voidaan valmistaa fenolin ja vetyperoksidin välisellä reaktiolla, eliminaatioreaktiolla 1,2-syklohekseenidiolista tai kuumentamalla pfenoli-sulfonihappoa emäksen kuten kaliumhydroksidin läsnä ollessa. Katekolia käytetään hapetuksenestoaineena ja valokuvien kehityksessä reagenssina. Tärkeimmät käyttökohteet ovat kuitenkin muiden yhdisteiden, kuten guajakolin, väriaineiden ja maatalouskemikaalien karbofuraanin ja propoksuurin valmistaminen.


title: Lufthansa CityLine

text: Lufthansa CityLine GmbH on saksalainen alueellinen lentoyhtiö. Se on täysin Lufthansan omistuksessa ja osa Lufthansa Regionalia. Lufthansa City Line on Euroopan suurin alueellinen lentoyhtiö. Yhtiön virallinen kotipaikka on Köln-Bonnin lentoasema, ja tärkeimmät solmukohdat ovat Frankfurtin lentoasema ja Münchenin lentoasema.


title: Lufthansa CityLine

text: Lentoyhtiö perustettiin nimellä Ostfriesische Lufttaxi vuonna 1958. Yhtiö uudelleenorganisoitiin ja nimettiin uudelleen DLT Luftverkehrsgesellschaftiksi 1. lokakuuta 1974. Se aloitti yhteistyön Lufthansan kanssa lyhyillä reiteillä vuonna 1978. Vuonna 1988 kaikki yhtiön toiminnot siirtyivät Lufthansan alaisuuteen. Maaliskuussa 1992 DLT:stä tuli kokonaan Lufthansan tytäryhtiö ja nimi vaihtui Lufthansa City Lineksi. Lufthansa City Line työllistää 2 332 henkilöä.Lufthansa CityLine on myös liikennöinyt Turkuun.


title: Lufthansa CityLine

text: Heinäkuussa 2016 Lufthansa CityLinen käytössä olivat seuraavat lentokoneet, joiden keski-ikä oli 5,9 vuotta.


title: Landau–Kleffnerin oireyhtymä

text: Landau–Kleffner syndrooma (LKS) on lapsuusiän epileptinen oireyhtymä, jolle on tyypillistä jo opitun puheen tuottamisen ja ymmärtämisen häviäminen. Diagnosoinnin kriteeri on poikkeavuus EEG- eli aivosähkökäyrässä. Poikkeavuus tarkoittaa unen aikana ilmenevää aivojen sähköistä häiriötä, joka näkyy aivosähkökäyrässä piikkeinä tai piikkihidasaaltoina. 70–80 prosentilla diagnosoiduista esiintyy varsinaisia epileptisiä kohtauksia, kuten yleistyviä tajuttomuus-kouristuskohtauksia tai poissaolokohtauksia.


title: Landau–Kleffnerin oireyhtymä

text: Landau–Kleffner oireyhtymän syytä ei tunneta. Oireyhtymä puhkeaa lapsuusiällä (yli 2-vuotiailla, tavallisimmin 5–7-vuotiailla) niillekin, joilla ei aiemmin ole ollut minkäänlaisia puheen kehitykseen liittyviä ongelmia. Kuulohahmottaminen saattaa häiriintyä pahoin, alkuvaiheessa lapsi ei esimerkiksi välttämättä reagoi puhelimen tai ovikellon ääneen. Erityisiä piirteitä käytöksessä saattavat olla levottomuus, tarkkavaisuushäiriöt, masennus ja ärtyneisyys. Haastava käyttäytyminen johtuu suurelta osin puheen ymmärtämisen ja tuottamisen vaikeuksista.


title: Landau–Kleffnerin oireyhtymä

text: Oireet ovat yleensä hyvin hoidettavissa epilepsia- tai kortisonilääkityksellä. Muita hoitokeinoja ovat epilepsiakirurgia ja immunoglobuliinihoito. Kohtaukset loppuvat yleensä murrosiän jälkeen, ja aivosähkökäyrä on tavallisesti normaali jo noin viidentoista vuoden iässä. Puheen ymmärtämisen ja tuottamisen palautumisennuste on hyvin yksilöllinen. Kielelliset ongelmat saattavat jatkua jonkinasteisina aikuisuuteen saakka, vaikka joillakin diagnosoiduilla edistystä tapahtuu ajan kanssa. Ennuste on sitä huonompi, mitä myöhemmin aivojen sähköinen häiriö saadaan hallintaan ja mitä varhaisemmin LKS puhkeaa.


title: Landau–Kleffnerin oireyhtymä

text: Landau–Kleffnerin oireyhtymän esiintyvyys on suurempi miehillä kuin naisilla. Sairaus havaittiin ensimmäistä kertaa vuonna 1957. Kuvattuja tapauksia on yhä alle 200.


title: Albert Ingman

text: Albert Konstantin Ingman (11. maaliskuuta 1871 Helsingin mlk – 28. joulukuuta 1948 Helsinki) oli maalari, merimies ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Ingman toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1908. Hänet valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä.


title: Albert Ingman

text: Ingman työskenteli merimiehenä ja maalarina Helsingissä. Hän oli naimisissa Ida Lovisa Lindströmin kanssa vuodesta 1897 alkaen.


title: Albert Ingman

text: Ingman oli SDP:n puolueneuvoston jäsen ja Helsingin kaupunginvaltuutettu.


title: Pendredin oireyhtymä

text: Pendredin oireyhtymä on autosomin kautta peittyvästi periytyvä oireyhtymä, jonka oireita ovat kuurous, kilpirauhashormonin tuotannon häiriö ja sen johdosta laajentunut kilpirauhanen, kehitysvammaisuus sekä mahdollisesti kasvanut kilpirauhassyövän riski. Oireyhtymän aiheuttaa kromosomin 7 mutaatio.


title: Pendredin oireyhtymä

text: Vaughan Pendred kuvasi oireyhtymän vuonna 1896, ja siihen johtava virhe löydettiin vasta 1996.


title: Pendredin oireyhtymä

text: Pendredin oireyhtymä on harvinainen. Siitä kärsii noin 1–10 100 000:sta syntyvää lasta kohden, ja esiintyvyydessä on alueellisia eroja.


title: Laeva

text: Laeva oli kunta Tartumaalla Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Tarton kunta, Laeva ja Piirissaar sekä Tabivere Jõgevamaalta yhdistettiin uudeksi Tarton kunnaksi.


title: Laeva

text: Pinta-alaa kunnalla oli 233,18 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli 879 (1.1.2008). Kunnan keskus oli nimeltään Laeva. Laevan kunnanjohtaja oli Väino Kivirüüt.


title: Laeva

text: Laevan naapurikunnat olivat Puhja etelässä, Tähtvere kaakossa, Tartu idässä, Tabivere (Jõgevamaalla) koillisessa, Puurmani (Jõgevamaalla) pohjoisessa ja Kolga-Jaani (Viljandimaalla) luoteessa.


title: Laeva

text: Laevan suomalainen ystävyyskunta oli Vähäkyrö (vuodesta 1994).


title: Laeva

text: Valion virolaisella tytäryhtiöllä Valio Eestillä on meijeri Laevan kylässä.


title: Laeva

text: Laevan kylät () ja niiden väkiluvut 1. tammikuuta 2008:


title: Laeva

text: Ensimmäinen maininta Laevan kylästä on vuodelta 1295. Kärevere mainittiin puolestaan ensimmäistä kertaa vuonna 1296.


title: Laeva

text: Vuonna 2011 Laevan kunnassa oli 797 asukasta, joista 768 (96,4 %) oli virolaisia, 21 (2,6 %) venäläisiä ja 9 (1,1 %) muita kansallisuuksia.


title: Andrea Caracciolo

text: Andrea Caracciolo (s. 18. syyskuuta 1981 Milano, Italia) on italialainen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelaava Caracciolo edustaa tällä hetkellä Serie A:n Bresciaa.


title: Andrea Caracciolo

text: Caracciolo aloitti uransa amatööriseurassa Sancolombanossa, jossa hän pelasi yhteensä 53 ottelua ja teki 11 maalia. Ensimmäiset ammattilaisseurat olivat Serie C -tason Pro Vercelli ja Como.


title: Andrea Caracciolo

text: Ensiesiintymisensä Serie A:ssa Caracciolo teki Brescian paidassa tammikuussa 2002 Bolognaa vastaan. Serie A:n tulokaskaudella Caracciolo teki 2 maalia 7 ottelussa, jonka seurauksena hänet lainattiin Perugiaan kaudeksi 2002-2003. Maaleja Caracciolo ei tehnyt kahta enempää ja lainasopimuksen päätyttyä hän palasi takaisin Bresciaan. Kaudet 2003-2004 ja 2004-2005 ovat olleet Caracciolon parhaita kausia tähän astiseen uraansa nähden, kun hän teki 12 maalia kautta kohti Serie A:ssa.


title: Andrea Caracciolo

text: US Palermon kiinnitettyä huomionsa Caraccioloon, siirtyi Caracciolo seuraavaksi kaudeksi uuteen seuraansa ja oli saman tien joukkueensa paras maalintekijä 9 osumalla. Kausi 2006-2007 ei mennyt kovin vakuuttavasti Caracciololla, sillä hän teki vain 5 maalia 27 ottelussa. Kaudeksi 2007-2008 Caracciolo siirtyi lainasopimuksella UC Sampdoriaan. Tammikuussa 2008 hän teki sopimuksen entisen seuransa Brescian kanssa.


title: Andrea Caracciolo

text: Maajoukkueessa Caracciolo pelasi ensi kerran marraskuussa 2004 Suomea vastaan.


title: Erkki Tuuli

text: Erkki Viktor Tuuli (25. heinäkuuta 1914 Johannes – 19. tammikuuta 1994 Vantaa) oli suomalainen juristi, varatuomari. Hän oli patentti- ja rekisterihallituksen pääjohtaja 1963–1978. Hänelle myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi 1981. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana 1954–1966.


title: Erkki Tuuli

text: Hänen vanhempansa olivat laivuri Joel Viktor Tuuli ja Hilja Maria Kaukiainen. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1941 Eeva Lyylikki Alonen.


title: Herbert S. Goldstein

text: Herbert S. Goldstein (1890–1970) oli tunnettu yhdysvaltalainen rabbi ja juutalaisjohtaja. Goldstein valmistui Jewish Theological Seminary of America -korkeakoulusta. Goldstein tunnettiin aktiivisena juutalaisten oikeuksien puolustajana.


title: Oskari Jalava

text: Juha Oskar (Oskari) Jalava (e. Alm, e. Varpenniittu, 7. heinäkuuta 1876 Huittinen – 10. maaliskuuta 1950 Helsinki) oli peltiseppä ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Jalava toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1909, 1911–1914 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä.


title: Oskari Jalava

text: Työuransa Jalava aloitti paimenpoikana Huittisissa. Peltiseppänä hän toimi vuodesta 1896 alkaen Turussa siirtyen 1907 Helsinkiin.


title: Oskari Jalava

text: Jalava joutui vankilaan poliittisista syistä vuonna 1918. Hän vapautui 1923, mutta joutui pian takaisin vankilaan.


title: Oskari Jalava

text: Jalava oli Suomen metallityöväen liiton liittotoimikunnan ja osuusliike Elannon edustajiston jäsen.


title: Oskari Jalava

text: Suomen työväen vasemmistoryhmää kannattanut Jalava valittiin Suomen sosialististen työväenyhdistysten keskuskomiteaan keväällä 1930.


title: Georg W. Johansson

text: Georg Wiktor (Georg W.) Johansson (6. heinäkuuta 1877 Helsinki – 9. toukokuuta 1918 Helsinki) oli maalari ja kansanedustaja. Johansson toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1908–1909 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä.


title: Georg W. Johansson

text: Johansson syntyi maalarimestari David Johanssonin ja Emilia Sofia Lindholmin pojaksi. Isänsä jalanjälkiä seuraten pojastakin tuli maalari. Helsingissä maalarina toiminut Johansson oli vuosina 1904–1906 Suomen ruotsalaisen työväenliiton sihteerinä.


title: Georg W. Johansson

text: Johansson oli SDP:n puoluetoimikunnan jäsen, Suomen ruotsalaisen työväenliiton hallituksen ja Suurlakkokomitean jäsen.


title: Georg W. Johansson

text: Johansson teki itsemurhan kansalaissodan loppuvaiheissa toukokuun alussa 1918.


title: Rosemary Sutcliff

text: Rosemary Sutcliff (14. joulukuuta 1920 – 23. kesäkuuta 1992) oli brittiläinen romaanikirjailija, joka muistetaan parhaiten historiallisesta fiktiostaan. Hänen tuotantonsa on suunnattu etupäässä lapsille.


title: Rosemary Sutcliff

text: Vuonna 2008 The Times asetti Sutcliffin sijalle 49 listatessaan Britannian merkittävimpiä sodanjälkeisiä kirjailijoita.


title: Rosemary Sutcliff

text: Sutcliff syntyi Surreyssä, mutta merivoimien upseerina toimineen isän työn vuoksi perhe kiersi tukikohdissa eri puolilla maailmaa, kunnes tytär oli kymmenvuotias. Sutcliff sairastui kaksivuotiaana Stillin tautiin, vaikeaan niveltulehdukseen, joka rajoitti olennaisesti hänen liikkumiskykyään ja pakotti hänet lopulta pyörätuoliin.


title: Rosemary Sutcliff

text: Sutcliff sai varhaisen koulutuksen äidiltään mennen kouluun vasta yhdeksänvuotiaana. Äiti opetti häntä suurelta osin ääneen lukien, ja Sutcliff oli erityisen kiinnostunut legendoista ja muinaishistoriasta. Kirjallisuudesta hänen suosikkejaan olivat muun muassa H. C. Andersenin sadut sekä Nalle Puh ja "Kaislikossa suhisee". Toisaalta hän kuunteli innolla myös isänsä ja tämän kollegoiden tosikertomuksia.


title: Rosemary Sutcliff

text: 14-vuotiaana Sutcliff siirtyi taidekouluun opiskelemaan maalariksi. Toisen maailmansodan aikana hän ansaitsi elantoaan maalaamalla miniatyyrikuvia sotapalveluksessa olevista miehistä heidän perheilleen tai puolisoilleen. Hänen vammansa vuoksi hänen ei katsottu voivan maalata suurempia maalauksia, joten hän kääntyi kirjoittamisen pariin – siitä huolimatta, että koulutodistuksissa häntä pidettiin käytännössä lukutaidottomana.


title: Rosemary Sutcliff

text: Sutcliff kirjoitti versioita brittiläisistä legendoista, ja hänen tietämättään eräs ystävä näytti käsikirjoitusta Oxford University Pressin edustajille. Sitä ei kelpuutettu, mutta Sutcliffiä kehotettiin kirjoittamaan Robin Hoodista ja hänelle tarjottiin 50 punnan etukäteismaksu. Sutcliffin esikoisteos, perinteisiin balladeihin pohjautuva "The Chronicles of Robin Hood", ilmestyi vuonna 1950.


title: Rosemary Sutcliff

text: Vuonna 1960 Sutcliff palkittiin Carnegie-mitalilla edellisenä vuonna ilmestyneestä kirjastaan "The Lantern Bearers". Se on kolmas osa sarjasta, joka sijoittuu roomalaisvallan alaisille Britteinsaarille. Sarjan ensimmäinen osa "The Eagle of the Ninth" ilmestyi vuonna 1954. Vuonna 1975 Sutcliffille myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan arvonimi työstä lastenkirjallisuuden eteen.


title: Rosemary Sutcliff

text: Sutcliff asui suuren osan aikuisiästään Arundelissa, Sussexissa. Hän voitti vuonna 1985 Phoenix-palkinnon. Hän ei mennyt koskaan naimisiin ja kuoli Arundelissa 1992.


title: Maria Goeppert-Mayer

text: Maria Goeppert-Mayer (28. kesäkuuta 1906 – 20. helmikuuta 1972) oli saksalais-yhdysvaltalainen fyysikko. Goeppert-Mayer on Marie Curien lisäksi ainoa nainen, joka on saanut Nobelin fysiikanpalkinnon. Goeppert-Mayer sai palkintonsa vuonna 1963 atomin kuorirakenteen tutkimisesta.


title: Maria Goeppert-Mayer

text: Maria Goeppert syntyi Saksan Kattowitzissä (nykyisin Puolan Katowice) 1906. Vuonna 1910 hänen isänsä sai lastenlääketieteen professuurin Göttingenistä, missä Maria kävi koulunsa ja asui naimisiinmenoonsa asti. Hän väitteli teoreettisesta fysiikasta Göttingenissä 1930. Hiukan aikaisemmin hän tapasi amerikkalaisen Joseph Edward Mayerin joka oli Göttingenissä stipediaattina. He menivät naimisiin ja muuttivat Yhdysvaltoihin 1930.


title: Maria Goeppert-Mayer

text: Lama-aikana professorin rouva ei saanut omaa työtä, mutta hänelle osoitettiin erilaisia avustavia puuhia. Vasta vuonna 1946 Chicagon yliopistossa hän sai koulutustaan ja taitojaan vastaavia töitä. Hänestä tuli pian fysiikan professori ydintutkimuksen laitoksella. Keskustelut Enrico Fermin kanssa olivat hedelmällisiä.


title: Maria Goeppert-Mayer

text: Vuonna 1948 Marie Goeppert-Mayer alkoi tutkia maagisia lukuja. Häneltä meni vuosi niiden selityksen löytämiseen ja toinen vuosi sen seurausten ymmärtämiseen. Hänestä oli rohkaisevaa, että Jensen, Haxel ja Suess päätyivät samaan selitykseen riippumattomasti. Goeppert-Mayer tapasi Hans D. Jensenin, ja joitakin vuosia myöhemmin nämä kilpailijat eri puolilta Atlanttia päättivät julkaista yhteisen kirjan. Teos "Elementary Theory of Nuclear Shell Structure" ilmestyi vuonna 1955, ja vakiinnutti Goeppert-Mayerin aseman ydinfysiikan johtavana asiantuntijana. Hans D. Jensen sai Nobelin yhdessä Goeppert-Mayerin kanssa.


title: Maria Goeppert-Mayer

text: Goeppert-Mayer on ensimmäinen nainen joka sai Nobelin teoreettisesta fysiikasta. Hänet kutsuttiin Heidelbergin tiedeakatemian jäseneksi 1950 ja Yhdysvaltojen kansalliseen tiedeakatemiaan 1956. American Physical Society jakaa vuosittain hänen mukaansa nimetyn palkinnon huomattavalle naispuoliselle fyysikolle.


title: Tuulten torni

text: Tuulten torni ( tai Αέρηδες, "Aérides") eli Horologion () on antiikin aikainen torni, joka toimi sekä tuuliviirinä, aurinkokellona että vesikellona. Torni sijaitsee Roomalaisella agoralla siitä nimen saaneessa Aérideen kaupunginosassa Ateenassa, Kreikassa.


title: Tuulten torni

text: Tuulten torni on rakennettu todennäköisesti hellenistisellä ajalla 100-luvun jälkimmäisellä puoliskolla eaa. Aiemmin torni ajoitettiin usein ensimmäiselle vuosisadalle eaa. Tornin rakennutti Syyrian Kyrrhoksesta kotoisin ollut kreikkalainen tähtitieteilijä Andronikos. Siksi sitä kutsutaan myös Andronikos Kyrrhoslaisen horologioniksi.


title: Tuulten torni

text: Varhaiskristillisenä aikana torni toimi kirkon kellotornina. Osmanivallan aikana sitä käytettiin puolestaan suufilaisena mietiskelypaikkana ("tekke"). Tämän vuoksi torni on säilynyt nykyaikaan varsin hyvin. Torni hautautui vähitellen osittain maahan, mutta Ateenan arkeologinen seura kaivoi sen esiin vuosina 1837–1845.


title: Tuulten torni

text: Tuulten torni on kahdeksankulmainen ja sen korkeus on 12,8 metriä ja halkaisija kahdeksan metriä. Rakennuksen ulkopuoli edustaa korinttilaista ja sisäpuoli doorilaista tyyliä. Tornin kahdella sivulla oli pienet pylväikkökatokset ja takapuolella eli etelän puolella sen kyljessä oli pienempi pyöreä torni. Torni on rakennettu Pentelikon-vuoren valkoisesta marmorista.


title: Tuulten torni

text: Antiikin aikana tornin katolla oli Triton-hahmoinen tuuliviiri, joka osoitti tuulen suunnan, sillä kahdeksan sivua olivat tarkasti pää- ja väli-ilmansuuntia kohti. Tornin huipulla olevassa friisissä on kuvattuna kahdeksan kreikkalaisen mytologian tuulen jumaluutta, anemosta. Tornissa neljä niistä on kuvattu mieshahmoisina ja neljä naishahmoisina. Anemokset ovat:


title: Tuulten torni

text: Tornin sisällä oli vesikello, joka toimi Akropoliilta tulleen veden voimalla ja näytti kellonajan, päivämäärän ja vuodenajan. Lisäksi torni toimi aurinkokellona, sillä sen jokaisella kahdeksalla sivulla oli aurinkokellon osoitin ja pyöreän tornin huipulla yhdeksäs.


title: Kalaja

text: Kalaja oli kauppias Antti Santaholman vuosina 1873–1874 rakennuttama Kalajoen kuuluisin parkkilaiva, joka purjehti maailman merillä vuosina 1874–1885. Kauppamatkoillaan alus päätyi aina Etelä-Amerikkaan, Kiinaan ja Australiaan asti ja upposi Newfoundlandin edustalla vuonna 1885.


title: Kalaja

text: "Kalaja" rakennettiin Santaholman perustamalla Laiva ja Varvi Seuran telakalla vuosina 1873–1874. Se oli valmistuessaan 372,9 lästin vetoinen ja 12 jalkaa syvässä kulkeva parkkilaiva. Rakentaminen vaati yhden kuolonuhrin, kun kirvesmies Antti Efraiminpoika Tohkoja ruhjoutui telakalla sattuneessa onnettomuudessa kuoliaaksi. Säilyneiden asiakirjojen mukaan Varvin ja Kalajan rakennuskustannukset kohosivat yhteensä 185 829,78 markkaan, jotka jaettiin osakkaiden kesken heidän osuuksiensa mukaisesti.


title: Kalaja

text: Miehistön värvääminen tapahtui Kalajoella 17. syyskuuta 1874. Laivan kapteeniksi tuli yksi yhtiön osakkaista, pietarsaarelaissyntyinen Jakob Roos, jolle luvattiin palkkioksi 60 markkaa kuukaudessa, 5 prosenttia bruttorahdista ja 3 markkaa maissaolorahaa. Perämieheksi nimitettiin D. Roos, joka vaihdettiin Skotlannissa vuonna 1867 oululaiseen J. Stenmaniin. Muut miehistön jäsenet olivat:Aluksen tulliselvittely tehtiin Raahessa syyskuussa 1874, minkä jälkeen alus lähetettiin ansaitsemaan maailman merille, tarkoituksena palata kahden vuoden kuluttua takaisin. Kalajoen "Lentävän hollantilaisen" matka venähti kuitenkin viiden vuoden mittaiseksi kapteeni Roosin kaapattua laivan.


title: Kalaja

text: "Kalaja" purjehti aluksi Raahesta painolastissa Pietarsaareen, jossa laivaan lastattiin lankkuja Englannin Hulliin vietäväksi. Hullin satamassa "Kalajaan" laitettiin kuparipohja, ja tammikuussa 1875 alus jatkoi matkaansa Hullista Shieldsiin, josta se otti hiililastin vietäväksi Jaavan saarelle Indonesiaan.


title: Kalaja

text: Tammikuussa 1876 "Kalaja" jatkoi matkaansa Queenstownista Glasgow'hun ja otti huhtikuussa rahdin Buenos Airesiin, Argentiinan pääkaupunkiin, jonne saavuttiin saman vuoden kesäkuussa. Jaavan sokerirahdista kirjattiin samaan aikaan Kalajoella tuloja 16 430 mk. Argentiinasta kapteeni Roos jatkoi maissi- ja heinälastissa Brasilian Rio de Janeiroon, jonne alus saapui syyskuussa. Lokakuussa kapteeni Roos päätti lähteä pelkällä painolastilla, onneensa luottaen, purjehtimaan takaisin Jaavalle Batavian satamaan, josta hän otti kurssin kohti Indo-Kiinaa. Alkuvuodesta 1877 "Kalaja" saapui Saigonin satamaan, jossa laivan pohjakuparit vaihdettiin uusiin. Saigonista Roos lähetti edellisen vuoden rahtituloja Kalajoelle 9 502,50 mk.


title: Kalaja

text: Kapteeni Roosin onni kääntyi, kun puolimatruusi Heusala sairastui Saigonissa koleraan ja kuoli tautiin 20 päivää sairastettuaan. Kaiken lisäksi singaporelainen höyrylaiva lasketti lähes täydessä vauhdissa ankkurissa maanneen "Kalajan" päälle rikkoen aluksen pahasti, ja Santaholma joutui ottamaan Suomen Merivakuutusyhtiöltä ennakkona lainaa 84 000 mk viiden prosentin korolla laivan korjauksia varten. Kapteeni Roosia pyydettiin palaamaan kotiin, mutta seikkailumieli vei miehen mennessään.


title: Kalaja

text: Saigonista kapteeni Roos päätti viedä "Kalajan" vanhaa pohjakuparia Hongkongiin, josta hän otti lastin Siamiin. Lokakuussa 1877 laiva saapui Bangkokin satamaan, jossa kapteeninrouvan apulaiseksi Glasgow'sta tullut suomalainen nainen L. Ramstedt kuoli tropiikin tauteihin. Loppuvuodesta 1878 "Kalaja" otti sokerilastin Australiaan. Kalajoella isännistö alkoi kuitenkin jo hermostua. Kaikesta huolimatta Santaholma kirjoitti Roosille Australian Sydneyhin 2. elokuuta 1878 vielä toiveikkain mielin ja kertoi odottelevansa kärsivällisesti parempia aikoja.


title: Kalaja

text: Roos päätti viipyä kuukausikaupalla Sydneyssä sillä seurauksella, että joulukuussa laivasta karkasi seitsemän merimiestä Australiaan, useimmat heistä suomalaisia. Australiasta "Kalaja" otti hiililastin Shanghaihin Kiinaan ja kävi tämän jälkeen pari kertaa Euroopassa. Se jäi kuitenkin purjehtimaan Itä-Intian rannikkoreitille. Miehistö pyyteli kapteenia palaamaan kotiin, mutta Roos ilmoitti isännistölle marraskuussa 1879 purjehtivansa Kiinan merellä ja aikovansa Anjeriin, Jaavalle mukanaan 450 tonnia raskasta lastia, teetä, kanelia ja silkkiä.


title: Kalaja

text: Kalajoella loppui kärsivällisyys, ja Roosin oli otettava viimein Hongkongista rahti takaisin Lontooseen, jonne alus saapui kesäkuussa 1880. Lontoossa laiva otettiin Roosilta pois ja annettiin 58-vuotiaan oululaisen merikapteeni Ryselin haltuun. Uudeksi perämieheksi nimitettiin August Söderlund. Pian Kalajoelle kantautui tieto, jonka mukaan "Kalaja" oli kärsinyt haverin Lontoossa ja Roos oli ottanut laivan korjauksia varten lainaa, joka oli maksettava heti takaisin. Lainan hankkiminen osoittautui hankalaksi, mutta viimein raahelainen kauppias Heikki Sovelius lupautui lainaamaan yhtiölle 30 000 mk, ja Santaholma onnistui saamaan vielä ”Lumperin pankista” pankinjohtaja Aspergrenilta lainaa 20 000 mk, joilla Kalajan pakkohuutokauppa estettiin. "Kalaja" päätettiin myydä, mutta myynnistä ei kuitenkaan tullut mitään.


title: Kalaja

text: Kapteeni Roos haastettiin oikeuteen. Hän oli ollut "Kalajan" kapteenina viisi vuotta ja kahdeksan kuukautta, joista laiva oli maannut eksoottisissa satamissa kolme vuotta ja ollut merillä kaksi vuotta ja kahdeksan kuukautta. Sopimus oli tehty alun perin vain kahdeksi vuodeksi; Roos oli rikkonut sopimusta kieltäydyttyään palaamasta takaisin Suomeen. Voittoa oli tullut ainoastaan Pohjois-Amerikan reitiltä, ja kirjanpidon mukaan laivan miehistön muonitukseen eli "provianttiin" oli kulunut vuosina 1874–1880 yhteensä jopa 65 470,12 mk, sillä Roos oli ostanut pitkille merimatkoille ”väkeviä juomisia, viinejä, porteria, olutta, skinkkua, juustoa ja monenlaista muuta erinomaisempaa kajuuta ruokaa”. Kaiken lisäksi kapteenin rouva oli ollut laivassa 4,5 vuotta maksamatta laisinkaan ruokarahaa. Isännistö vaati Roosilta korvauksia 126 014,43 mk, mutta oikeus määräsi hänen maksettavakseen ainoastaan 1 711,98 mk, sillä kapteenilla oli yhtiöltä saamisia 50 741,60 mk.


title: Kalaja

text: Trooppisten vesien toukat olivat syöneet "Kalajan" huonoon kuntoon, mutta laiva päätettiin korjata Mansikkaniemen varvilla Rahjassa ja lähettää toiselle ansaintamatkalle Pohjois-Amerikan reitille, joka aikaisemmin oli tuottanut hyvin voittoa. Kapteeniksi nimitettiin Edvard Mustonen ja perämieheksi Adam Kaakinen. Toinenkin matka alkoi kummallisella tavalla, kun "Kalaja" otti vuonna 1880 lankkulastin Oulusta Liverpooliin, mutta osa kansilastista päätyi mereen Pohjanmeren myrskyssä.


title: Kalaja

text: Seuraavat pari vuotta "Kalaja" purjehti Philadelphian ja Euroopan väliä, ja vuonna 1882 laivaa yritettiin myydä mutta jälleen kerran tuloksetta. "Kalajan" kapteeniksi tuli vuonna 1882 entinen perämies Adam Kaakinen, joka purjehti Baltimoren ja Euroopan väliä kuljettaen erilaisia rahteja öljystä ratapölkkyihin. Alus palasi vuonna 1884 Suomeen, josta se lähti seuraavana vuonna viimeiselle matkalleen.


title: Kalaja

text: "Kalaja" otti vuonna 1885 Cardiffista hiililastin toimitettavaksi Jamaikalle, josta se puolestaan otti punapuulastissa kurssin kohti Ranskan Le Havren satamaa. Huhtikuussa 1885 Santaholma vastaanotti Halifaxista Kanadasta sähkeen, jonka mukaan saksalainen Lloydin tullilaiva oli upottanut "Kalajan" "bankilla" ja perämies Lakström oli hukkunut. Vähitellen Kalajoelle saapui lisää tietoa ja kävi ilmi, että "Kalaja" oli joutunut onnettomuuteen Kanadan edustalla Newfoundlandin matalikolla 13. huhtikuuta 1885 matkalla Jamaikalta Le Havren satamaan.


title: Kalaja

text: Tietojen mukaan saksalainen höyrylaiva "Main" tuli yöllä "Kalajan" taakse ja päästyään melkein laivan sivulle kääntyi ja ajoi suoraan "Kalajan" päälle, jolloin laiva katkesi kahtia. Onnettomuushetkellä perää pitänyt Lakstöm hukkui. "Main" pelasti merimiehet "Kalajan" ajelehtivasta keulaosasta ja vei heidät Amerikkaan, josta he palasivat takaisin Kalajoelle omia aikojaan. Oikeus totesi molemmat laivat syypäiksi, sillä "Kalajan" lyhdyt oli ilmeisesti asennettu väärin.


title: Kalaja

text: Kalajoen Laiva ja Varvi Seura purettiin ja huutokaupattiin kannattamattomana, mutta Santaholman laivanvarustaminen ei suinkaan päättynyt tähän. Parin vuoden kuluttua "Kalajan" uppoamisesta Santaholma hankki käyttöönsä "Joutsen"-nimisen laivan ja ryhtyi kuljettamaan sillä kauppaamaansa tervaa ja puuta Englantiin ja tuomaan Englannista kivihiiltä Suomeen. Santaholman poika Juhani Santaholma osallistui "Joutsenen" purjehduksille. Santaholma rakensi myös hinaaja-aluksia, joista ensimmäinen oli nimeltään "Antti". "Weikko" puolestaan oli ensimmäinen yhdistetty hinaus- ja matkustajalaiva, jonka matkustajaluettelossa on säilynyt ainakin Oulun kaupungin kannalta kiinnostavaa tietoa.


title: Oscar Johansson

text: Oscar Wilhelm (Oscar, O.W.) Johansson (22. helmikuuta 1882 Pernaja – 31. toukokuuta 1947 Turku) oli varatuomari, tullinhoitaja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Johansson toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1908. Hänet valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä.


title: Oscar Johansson

text: Johansson syntyi maanviljelijä Johan Karlssonin ja Eva Stina Jungströmin pojaksi. Ylioppilaaksi Johansson pääsi 1903. Opinnot jatkuivat ylemmällä hallintotutkinnolla 1910, varatuomarin arvon hän sai 1925.


title: Oscar Johansson

text: Työura eteni tullihallituksen kamarikirjurina 1910–1915, Maarianhaminan tullikamarin konttorikirjurina 1915–1917 ja Pietarsaaren tullikamarissa 1917–1925. Pietarsaaressa Johansson perusti oman lakiasiaintoimiston, jota hän hoiti Vaasaan muuttoon 1925 saakka.


title: Oscar Johansson

text: Vaasassa Johansson oli tullikamarin apulaistullitarkastaja 1925–1926 ja tullitarkastaja 1926–1932. Vaasasta perhe siirtyi Helsinkiin, jossa Oscar toimi tullikamarin apulaistullitarkastajana 1932–1936. Ura jatkui Turun tullikamarin tullinhoitajana 1936–1947 kuolemaan saakka.


title: Oscar Johansson

text: Kunnallispolitiikassa Johansson oli Pietarsaaren kaupunginvaltuuston ja Helsingin kaupunginhallituksen jäsen.


title: Nereus

text: Nereus () oli kreikkalaisessa mytologiassa Pontoksen ja Gaian, meren ja maan, vanhin poika. Nereus asui Aigeianmerellä Doriksen kanssa saamiensa tyttäriensä, nereidien, kanssa.


title: Nereus

text: Nereus, kuten myös Proteus, oli yksi "Meren vanhuksen", meren jumalan, ilmentymistä, jonka Poseidon syrjäytti Zeuksen suistettua Kronoksen vallasta. Iliaassa kerrotaan Meren vanhuksen olevan nereidien isä, joskaan Nereusta ei koskaan mainita nimeltä. Kuten muillakin meren jumalilla, myös Nereuksella mainitaan olevan kyky vaihtaa hahmoansa. Vergilius mainitsee hänen kantavan kolmikärkeä.


title: Nereus

text: Nereus oli kuuluisa myös kyvystään tietää mennyt ja tuleva. Herakleen tarussa mainitaan Nereuksen auttavan tätä kertomalla Hesperidien omenan sijainnin, kun Herakles on ensin saanut pidettyä Nereuksen tiukasti otteessaan, vaikka tämä vaihtaa muotoansa jatkuvasti.


title: Alma Jokinen

text: Alma Eufrosyne Jokinen (o.s. Malander, 28. huhtikuuta 1882 Tampere – kesällä 1939 Petroskoi, Neuvostoliitto) oli puhuja ja kansanedustaja. Jokinen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1908–1914 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä.


title: Alma Jokinen

text: Alma Jokinen syntyi Tampereella kirjanpitäjä Emanuel Malanderin ja Anna Serafian tyttäreksi. Jo 1902 hän aloitti Suomen sosialidemokraattisen puolueen puhujana, jossa toimessa hän jakoi aina vuoteen 1918. Alma Jokinen oli naimisissa toimittaja ja kansanedustaja Väinö Jokisen kanssa.


title: Alma Jokinen

text: Jokinen muutti kansalaissodan aikaan Neuvosto-Venäjälle, jossa hän asui Petroskoissa 1932–1936. Jokisen myöhemmistä vaiheista ei ole paljoa tietoa, hän kuoli ilmeisesti vähän ennen toisen maailmansodan puhkeamista keuhkotuberkuloosiin Petroskoissa.


title: Google Scholar

text: Google Scholar on yhdysvaltalaisen Googlen tuottama maksuton hakupalvelu, jonka avulla voi etsiä tieteellisiä julkaisuja. Palvelu avattiin 18. marraskuuta 2004, ja se on nykyisin käytettävissä neljällätoista eri kielellä, myös suomeksi.


title: Google Scholar

text:
Google Scholarin haku kattaa suurimman osan merkittävistä akateemisen kirjallisuuden julkaisijoista (ilmaisia ja maksullisia lähteitä) ja myös muuta perinteisten julkaisuhakupalvelujen ulkopuolelle jäävää aineistoa (mm. esitelmiä, seminaaripuheita). Palvelun seuraamista tietokannoista, aineiston iästä ja hakutietokannan päivitystiheydestä ei ole saatavilla tarkkaa tietoa. Jotkut julkaisijat eivät puolestaan salli Google Scholarin hakea tietokantojaan.
Palvelusta näyttäisi puuttuvan muun muassa huomattava osa Elsevierin ja Karger Pressin julkaisuista.


title: Google Scholar

text: Palvelun kehittyneimpiä ominaisuuksia on muun muassa julkaisuihin kohdistuneiden viittausten listaus. Sen sijaan käyttöliittymä ja tietokantarakenne eivät joidenkin arvostelijoiden mukaan ole vielä kehittyneet vastaamaan palvelun erikoistarpeita. Esimerkiksi Googlen yleishakukoneesta peräisin oleva PageRank-järjestelmä nostaa esille suositut ja paljon viittauksia saaneet vanhat tutkimukset, kun looginen järjestys olisi tuoreimmasta tiedosta vanhimpaan.


title: Google Scholar

text: Google Scholar lähti liikkelle Alex Verstakin ja Anurag Acharyan välisestä keskustelusta. Kumpikin heistä oli tuolloin osallistunut Googlen päähakukoneen ohjelmointiin.


title: Google Scholar

text: Vuonna 2006 Microsoftin julkaistua Windows Live Academic -hakupalvelun, potentiaalisen kilpailijan Google Scholarille, vastineeksi toteutettiin lähdeviitteiden sisällyttämisominaisuus. Siinä käytettiin lähdeviitteiden hallintajärjestelmiä (kuten RefWorks, RefMan, EndNote ja BibTeX). Vastaavanlaiset ominaisuudet löytyvät myös muista hakukoneista, kuten CiteSeer ja Scirius.


title: Google Scholar

text: Vuonna 2007 Acharya ilmoitti Google Scholarin käynnistäneen ohjelman digitoida ja ylläpitää journal-julkaisuja yhteistyössä näiden julkaisijoiden kanssa. Tämä on eri toimeksianto kuin Google Book Search, jonka skannaukset vanhemmista journaleista eivät sisällä metatietoa, jota tarvitaan yksittäisten artikkelien tunnistamiseen nimenomaisissa julkaisuissa.


title: Google Scholar

text: Google Scholar etsii digitaalisia ja fyysisiä tieteellisiä artikkeleita, niin internetistä kuin kirjastoistakin.


title: Google Scholar

text: Käyttäen omaa "group of" -toiminnallisuuttaan, Google Scholar näyttää saatavilla olevat linkit journal-artikkeleihin. Vuoden 2005 versiossa tämä ominaisuus tarjosi linkin sekä vain tilaajille tarkoitettuihin versioihin artikkelistä, että vapaisiin kokotekstiversioihin artikkeleista. Valtaosan vuotta 2006 se tarjosi linkkejä vain julkaisijoiden versioihin. Joulukuusta 2006 alkaen se on tarjonnut linkkejä sekä julkaistuihin versioihin, että suurimpiin vapaasti käytettäviin varantoihin. Haku ei edelleenkään kata yksittäisten tiedekuntien nettisivuja; pääsy tällaisten yksityisten arkistojen vapaasti käytettäviin versioihin tarjotaan nykyisin Googlessa, josta tällaiset open access -artikkelit ovat löydettävissä.


title: Google Scholar

text: "Cited by" -ominaisuudellaan Google Scholar tarjoaa pääsyn tiivistelmiin artikkeleista, jotka ovat viitanneet näkyvillä olevaan artikkeliin. Juuri tämä ominaisuus tarjoaa viittausindeksoinnin, jollainen aiemmin löytyi ainoastaan Scopuksesta ja Web of Knowledgesta. "Aiheeseen liittyviä artikkeleita" -ominaisuus Google Scholarissa esittää listan läheisesti aiheeseen liittyvistä artikkeleista, jotka ovat lajiteltu pääsääntöisesti siltä pohjalta, kuinka samanlaisia artikkelit ovat alkuperäiseen hakutulokseen verrattuna. Jokaisen artikkelin merkityksellisyys otetaan myös huomioon.


title: Monsanto Park

text: Monsanto Park oli 5,440 kilometriä pitkä maantierata Portugalissa lähellä Lissabonia. Rata isännöi Formula 1 -sarjan Portugalin Grand Prix'ta kaudella 1959.


title: Monsanto Park

text: Radalla ajamista pidettiin vaikeana, koska radan pinta oli vaihtelevaa. Yhdessä kohdassa rataa jouduttiin jopa ylittämään rautatiekiskot. Rata isännöi useita kilpailuja vuodesta 1954 vuoteen 1959, mutta sillä ajettiin vain yksi Formula 1 -sarjan Grand Prix, Portugalin Grand Prix 1959. Kilpailun voitti Stirling Moss.


title: Tusculum

text: Tusculum oli kaupunki Latiumissa noin 20 km Rooman kaupungista luoteeseen. Seutu oli roomalaisten suosimaa huvila-aluetta, missä Cicerolla oli huvila Tusculanum. Kaupunki hävitettiin 1191, ja siitä on jäljellä muutamia raunioita. Kuvaannollisesti Tusculum merkitsee paikkaa, jossa tieteen tai taiteen harjoittaja voi työskennellä häiriintymättä.


title: Kaarlo Rantanen

text: Kaarlo Verneri Rantanen (s. 14. joulukuuta 1988 Tampere) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Kaarlo Rantanen

text: Vuoden 2007 alussa FC Lahden riveihin siirtyneen Rantasen kasvattiseuroina ovat toimineet Tampereen Ilves, Orimattilan Pedot sekä Lahden Reipas Reipas. Rantanen debytoi Veikkausliigassa 11.toukokuuta 2007 FC Lahti–HJK-ottelussa, ja oli voittamassa SM-pronssia kaudella 2008. Kaudella 2010 Rantanen vietti puoli vuotta Slovakiassa MFK Topvar Topoľčanyn riveissä ja siirtyi syksyllä Tampereen Ilvekseen. Rantanen ehti edustaa Ilvestä kolmessa Kakkosen ottelussa, nousukarsinnoissa sekä muutamassa Suomen Cupin ottelussa, joissa hän saavutti muun muassa pikkufinaalin hopean.


title: Kaarlo Rantanen

text: Rantanen oli Valkeakosken Hakan testissä joulukuussa 2010. Hän siirtyi Meistriliigassa pelaavaan JK Nõmme Kaljuun helmikuussa 2011, mutta palasi Ilvekseen jälleen kaudeksi 2013.


title: Jeepers Creepers

text: Jeepers Creepers on vuonna 2001 tehty kauhuelokuva. Elokuvan nimi tulee kappaleesta Jeepers Creepers. Elokuva sai jatko-osan, Jeepers Creepers 2, vuonna 2003. Elokuvan on ohjannut Victor Salva.


title: Jeepers Creepers

text: Elokuva kertoo kahdesta opiskelijasta, Trishistä ja Darrystä, jotka ovat matkalla kotiin collegesta. Heidän ohitseen ajaa ylinopeutta auto, joka melkein suistaa kaksikon auton ojaan. Vähän ajan päästä he pääsevät vanhan kirkon luokse ja sitä ohittaessaan he huomaavat saman auton ja kuinka auton kuljettaja heittää verisen säkin kaivoon. Tutkiessaan kaivoa he saavat tietää helvetillisestä pedosta Creeperistä ja nuoret ovat seuraavia hänen ruokalistallaan.


title: Jeepers Creepers

text: Creeper on demoni, joka tulee suoraan helvetistä maan päälle. Joka 23. vuosi se tulee tappamaan ihmisiä syödäkseen heidän ruumiinosiaan. Creeper on 23 päivää maan päällä, jonka jälkeen hänen täytyy palata takaisin helvettiin.


title: Kaikenkarvainen Charlie

text: Kaikenkarvainen Charlie () on vuonna 1989 julkaistu, Don Bluthin animaatioelokuva.


title: Kaikenkarvainen Charlie

text: New Orleans vuonna 1939. Charlie B. Barkin (Vesa-Matti Loiri) on veitikkamainen sekä charmantti sekarotuinen koira ja huijari, joka työskentelee kasinoksi muutetun öljytankkerin hylyssä yhdessä liikekumppaninsa, gangsteri Carface Carruthersin (Tuomo Holopainen), kanssa. Carface ei ole kuitenkaan kovin innokas jakamaan kasinon tuloja Charlien kanssa, joten hän telkeää Charlien koiratarhaan. Charlie pääsee kuitenkin karkaamaan tarhasta parhaan ystävänsä Itchy Itchifordin (Heikki Määttänen) avulla. Päästäkseen Charliesta lopullisesti eroon Carface ja hänen apurinsa Killer (Jukka Voutilainen) suunnittelevat murhaavansa Charlien.


title: Kaikenkarvainen Charlie

text: Carfacen suunnitelma toteutuu, ja Charlie päätyy sen seurauksena taivaaseen, vaikka hän ei ole tehnyt elämässään ainuttakaan hyvää tekoa. Taivaassa Charlie huiputtaa kuolemaa varastamalla oman ”elämänkellonsa” (hohtava taskukello) ja kääntämällä sen viisareita taaksepäin, niin että hän pääsee jälleen takaisin Maahan. Charlien poistuessa taivaasta eräs whippetenkeli (Birthe Wingren) kertoo hänelle, että mikäli hänen kellonsa joskus pysähtyy, hän kuolee välittömästi ja joutuu helvettiin. Niin kauan kuin kello kuitenkin vain jaksaa tikittää, Charlie on käytännössä katsoen kuolematon.


title: Kaikenkarvainen Charlie

text: Maassa Charlie tapaa jälleen Itchyn ja suunnittelee kostavansa Carfacelle perustamalla oman kilpailevan kasinon. Charlie saa tietää, että Carface pitelee vankina pientä Anne-Marie-nimistä orpotyttöä (Henna Haverinen), joka osaa puhua eläimille ja voi näin ollen saada selville esimerkiksi laukkakisojen tulokset etukäteen. Charlie ”pelastaa” Anne-Marien ja kertoo tälle aikovansa auttaa tämän avulla tienaamillaan rahoilla köyhiä. Lisäksi hän lupaa etsiä Anne-Marielle ikioman perheen. Sen sijaan Charlie aikoo kuitenkin käyttää tyttöä Carfacen lailla hyväkseen ansaitakseen tämän avulla rahaa monenlaisissa eri eläinkisoissa. Anne-Marie tajuaa lopulta asioiden oikean laidan ja järkyttyy, mutta Charlie onnistuu kuitenkin taivuttelemaan tytön jatkamaan hänen apulaisenaan. Hän vetoaa Anne-Marieen muun muassa toteamalla, että hänen luonaan Anne-Marie saa osakseen parempaa kohtelua kuin Carfacen luona konsanaan.


title: Kaikenkarvainen Charlie

text: Anne-Marien ja Charlien välille syntyy riita, kun Anne-Marie löytää Charlien aiemmin varastaman lompakon. Lompakko kuuluu eräälle Charlien ja Anne-Marien kohtaamalle säädylliselle pariskunnalle. Sinä yönä Charlie näkee painajaisen, jossa hänet karkotetaan helvettiin ja hän saa kimppuunsa Saatanan (Pekka Lehtosaari) sekä sen kätyrit.


title: Kaikenkarvainen Charlie

text: Seuraavana aamuna Anne-Marie lähtee palauttamaan lompakkoa sen oikeille omistajille. Charlie löytääkin tytön lopulta syömästä aamiaista kyseisen avioparin luota. Charlie saa sattumalta kuulla, että pariskunta on alkanut pohtia Anne-Marien adoptoimista, joten hän huiputtaa tytön nopeasti mukaansa teeskentelemällä sairasta. Myöhemmin Charlie ja Anne-Marie joutuvat pakenemaan Carfacen ja Killerin väijytystä, minkä seurauksena he putoavat erään vanhan varaston lattian lävitse maanalaiseen viemäriin. Viemärissä he välttyvät täpärästi joutumasta kuningas Gaattori-nimisen jättiläisalligaattorin (Marko Putkonen) ateriaksi. Kuningas Gaattori ystävystyy Charlien kanssa ja ryhtyy tämän liittolaiseksi.


title: Kaikenkarvainen Charlie

text: Itchy syyttää Charlieta siitä, että tämä välittää Anne-Mariesta enemmän kuin hänestä tai heidän kasinostaan. Turhautunut Charlie julistaa, ettei tyttö merkitse hänelle mitään. Anne-Marie kuulee Charlien sanat ja pakenee, jolloin Carface onnistuu sieppaamaan hänet uudelleen.


title: Kaikenkarvainen Charlie

text: Charlie lähtee Carfacen kasinolle/laivalle pelastamaan Anne-Marieta. Carface on osannut kuitenkin odottaa Charlien tuloa ja saa tämän kiikkiin. Kuningas Gaattori saapuu Charlien avuksi, vapauttaa tämän ja syö Carfacen samalla suihinsa. Anne-Marie putoaa veteen, kuten myös Charlien taskukello. Charlie hyppää veteen pelastaakseen sekä Anne-Marien että kellon, mutta joutuu huomaamaan, ettei hän voi pelastaa molempia. Charlie päätyy pelastamaan Anne-Marien antaen kellonsa vajota pohjaan. Charlien kello pysähtyy vain hiukan ennen kuin Charlie ehtii sukeltaa sen luo. Charlie menehtyy välittömästi.