title: Subrahmanyan Chandrasekhar

text: Chandrasekhar työskenteli Chicagon yliopistossa vuodesta 1937 kuolemaansa saakka 1995. Toisen maailmansodan aikana hän työskenteli huippusalaisen ydinaseprojektin parissa muun muassa Enrico Fermin kanssa. Hän sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden vuonna 1953. Hän oli etniseltä taustaltaan tamili.


title: Subrahmanyan Chandrasekhar

text: Chandrasekharin merkittävimpiä yksittäisiä saavutuksia lienee tarkka niin sanotun Chandrasekharin massan (tai rajan) laskeminen. Kyseessä on massa, joka tähdellä on oltava, jotta se kuollessaan – sen sijasta että siitä tulee valkoinen kääpiö – luhistuisi neutronitähdeksi. Massa on suunnilleen 1,44 Auringon massaa. Jos tähti kuitenkin on vielä massiivisempi (3,2 Auringon massaa), se luhistuu todennäköisesti mustaksi aukoksi. Chandrasekhar laski edellä mainitun massan laivamatkallaan Intiasta Englantiin varhain 1930-luvulla.


title: Sherri ja Terri

text: Sherri ja Terri Mackleberry ovat kuvitteellisia hahmoja animaatiosarjassa "Simpsonit". He ovat identtiset kaksoset, jotka ovat Bart Simpsonin luokkatovereita. Molempia sisaruksia ääninäyttelee Russi Taylor.


title: Sherri ja Terri

text: Sherri ja Terri kiusoittelevat tai yllyttävät toisinaan Bart Simpsonia, mutta eivät itse koskaan syyllisty pahantekoon. Heillä on tapana pilkata niitä lapsia, jotka eivät ole koulussa suosittuja, mutta toisinaan he ovat myös Lisa Simpsonin kanssa. Useimmin Sherrin ja Terrin seurassa nähdään Janey, monesti hyppäämässä narua. Bartin on muutaman kerran mainittu olevan ihastunut joko Sherriin tai Terriin, mutta tämä ei yleensä ole johtanut mihinkään.


title: Sherri ja Terri

text: Sherrillä ja Terrillä on violetit hiukset ja violetit mekot ja hieman kalpeampi ihonväri kuin useimmilla muilla sarjan hahmoilla. Ulkonäöstä heitä ei pysty erottamaan mitenkään ja myös heidän äänensä ovat lähes identtiset. He esiintyvät usein kaksosuuteen liittyvissä vitseissä. "Simpsonien" vanhassa alkutunnuksessa Sherri ja Terri soittavat huiluja koulun orkesterissa, alkutunnuksen uudessa versiossa he näpelöivät kännyköitään muiden lasten soittaessa.


title: Sherri ja Terri

text: Sherri ja Terri tekivät ensiesiintymisensä 1. tuotantokauden kolmannessa jaksossa ”Ydinvoimala”, jonka mukaan heidän isänsä oli Springfieldin ydinvoimalassa Homer Simpsonin esimiehenä (vielä saman jakson aikan Homer tosin palkattiin ydinvoimalassa eri tehtävään). Myös Sherrin ja Terrin äiti on nähty sarjassa muutaman kerran. Perheen sukunimi Mackleberry paljastui vasta 25. kauden jaksossa ”Sukellusveneseikkailu”, jossa nähtiin rehtori Skinnerin pitelemä nimilista koulun oppilaista. 28. kauden jakson ”Kauhujen talo, osa 27” mukaan Sherrin ja Terrin vanhempien nimet ovat Mary ja Barry, ja heillä on myös keskenään identtiset kaksosveljet Jerry ja Larry.


title: Sherri ja Terri

text: Tulevaisuuteen sijoittuvan 16. kauden jakson ”Kurkistus tulevaisuuteen” perusteella Nelson Muntz on lukioiässä saattanut sekä Sherrin että Terrin raskaaksi. 27. kauden tulevaisuusjaksossa ”Barthood” myös Bartilla on teini-ikäisenä lyhyt suhde kummankin kaksosen kanssa, tosin hän oli ilmeisesti kiinnostunut vain Terristä.


title: Antonín Reicha

text: Antonín Reicha (saks. "Anton Reicha", ransk. "Antoine-Joseph Reicha"; 26. helmikuuta 1770 Praha – 28. toukokuuta 1836 Pariisi) oli böömiläissyntyinen säveltäjä, huilisti ja musiikkiteoreetikko. Hänestä tuli myöhemmin Ranskan kansalainen.


title: Antonín Reicha

text: Antonín Reicha syntyi Prahassa vuonna 1770. Hän aloitti musiikinopintonsa setänsä, sellisti Josef Reichan johdolla. Vuonna 1785 Reicha muutti perheineen Bonniin. Myöhemmin hän asui Hampurissa, Pariisissa ja Wienissä, ja vuonna 1808 hän asettui pysyvästi Pariisiin.


title: Antonín Reicha

text: Vuonna 1818 Reicha nimitettiin professoriksi Pariisin konservatorioon, jossa hänen oppilaitaan olivat muiden muassa Franz Liszt, Hector Berlioz, Charles Gounod ja César Franck.


title: Antonín Reicha

text: Antonín Reichan tuotantoon kuuluu muun muassa puhallinkvintettoja, kahdeksan sinfoniaa, seitsemän oopperaa, pianomusiikkia ja kamarimusiikkia. Hän julkaisi myös musiikinteoriaan liittyviä kirjoituksia.


title: Beloit

text: Beloit oli yhdysvaltalainen paperikoneenvalmistaja, joka ajautui vararikkoon vuonna 2000 lähinnä 1990-luvun lopun Aasian talouskriisin vuoksi, koska sen ottamat riskit paperikonetoimituksissa toteutuivat. Beloitin huoltopalvelut menivät Metso Paperille (nykyään Valmet) ja jäljellä oleva valmistus pääosin Mitsubishi Heavy Industriesille, joka päätyi myös Metsolle vuonna 2008. Myös pienemmät paperikonevalmistajat hankkivat Beloitin tuotantolaitoksia. Beloit omisti myös puolalaisen Fampa-yhtiön (entinen Füllner) vuodesta 1991 alkaen.


title: Beloit

text: Beloitin vararikon jälkeen maailmaan jäi kaksi merkittävää paperikonevalmistajaa, suomalainen Valmet ja saksalainen Voith Paper.


title: Beloit

text: Beloit Iron Works syntyi Yhdysvaltojen kasvaville paperikonemarkkinoille, Merrill & Houston Iron Worksin jäänteille, vuonna 1885. Se sai ensimmäiset paperikonetilaukset samalla vuosikymmenellä ja toimitti 98 tuumaa eli noin 1,5 metriä leveän aikansa ”mammuttikoneen” jo vuonna 1889.


title: Beloit

text: Beloitin ensimmäinen toimitusjohtaja Fred Messer menehtyi jo vuonna 1889, mutta hän ehti saada Beloitin toiminnan hyvin käyntiin. Tämän jälkeen siirryttiin toimitusjohtajien pitkiin kausiin, joista alettiin poiketa vasta 1990-luvulla. Seuraavana toimitusjohtajana vuosina 1889–1931 toimi Alonzo Aldrich, ja hän nosti Beloitin Yhdysvaltojen johtavaksi paperikonevalmistajaksi. Aldrich omisti merkittävän osan Beloitista, jossa oli kaikkiaan kuusi osakkeenomistajaa. Beloit panosti tuotekehitykseen, ja jo 1890-luvulla se toimitti maailman siihen asti leveimmän paperikoneen seuraten toimialan kehitystrendiä kohti yhä leveämpiä koneita. Tällöin tapahtui myös ensimmäinen vientitoimitus Japaniin. (Hodge & Ely 1983.)


title: Beloit

text: Beloitin seuraavaksi toimitusjohtajaksi nousi Elbert H. Neese vanhempi vuonna 1916. Hän tuli Beloitin sen aikaiselta kilpailijalta Pusey & Jonesilta mentyään naimisiin Aldrichin tyttären kanssa. Neese vanhemman aikana Beloit nousi johtavaksi paperikonevalmistajaksi, ja yrityksen kannattavuus sekä myynti paranivat lähes joka vuosi.


title: Beloit

text: Aldrich-Neesen perheen pitkäaikainen tavoite toteutui, kun siitä tuli Beloitin ainoa omistaja vuonna 1930. Elbert H. Neese vanhempi nousi yhtiön toimitusjohtajaksi vuonna 1931 Aldrichin kuoleman jälkeen. Hän toimi tehtävässään vuoteen 1952 asti, ja sen jälkeen johtokunnan puheenjohtajana kuolemaansa asti, vuoteen 1961.


title: Beloit

text: Elbert H. Neesen johdolla Beloit selvisi 1930-luvun lamasta tekemällä paperikoneisiin parannuksia, jotka edistivät teknistä osaamista. Sodan aikana Beloit siirtyi lähes kokonaan valmistamaan tuotteita Yhdysvaltojen armeijalle, mutta paperikoneiden valmistaja siitä tuli sotavuosien päätyttyä. Paperikonemarkkinat lähtivät voimakkaaseen kasvuun, ja Beloit kasvoi niiden mukana. Paperikoneiden monimutkaistuessa ja nopeutuessa erityisesti toisen maailmansodan jälkeen firma erikoistui niin, että se pyrki vastaamaan asiakkaiden tarpeisiin, mikä lisäsi asiakkaan ja toimittajan välistä yhteistyötä. (Hodge & Ely 1983.)


title: Beloit

text: Harry Moore nousi Beloitin toimitusjohtajaksi vuonna 1952. Taustalla oli avioliitto Elbert H. Neese vanhemman tyttären kanssa. Moore toimi Beloitin johdossa aina vuoteen 1974 ja sen jälkeen vielä hallituksen puheenjohtajana vuoteen 1978. Beloitin liikevaihto oli 0,5 miljoonaa dollaria vuonna 1916, ja työtekijöitä oli 200. Vuonna 1952 Beloitin liikevaihto oli 25,5 miljoonaa dollaria, ja työtekijöitä oli 1700. Paperikoneiden hintakin oli noussut kymmenistä tuhansista dollareista useisiin miljooniin.


title: Beloit

text: Beloitin myynti kohosi 86 miljoonaan dollariin vuonna 1963, ja vuosikymmenen lopulla myynti oli 180 miljoonaa dollaria ja lopulta 1970-luvun alussa 200 miljoonaa. Firman kannattavuus oli kuitenkin alle keskiarvon näinä vuosina huolimatta sen vahvasta asemasta toimialalla, ja ensimmäisen kerran sitten perustamisen Beloit teki tappiota vuonna 1974. Kannattavuuttaan se pystyi parantamaan kuitenkin jo seuraavana vuonna ja teki ennätystuloksia 1970-luvun lopulla. (Hodge & Ely 1983.)


title: Beloit

text: Beloit oli vienyt paperikoneita ulkomaille jo vuosisadan alussa, mutta ulkomaan myynti ei ollut merkittävää ennen kuin toisen maailmansodan jälkeen. Harry Moore suuntasi Beloitia ulkomaanmyyntiin, jonka osuus olikin jo 20 prosenttia 1950-luvun puolivälissä.


title: Beloit

text: Eurooppaan alettiin perustaa myyntikonttoreita. Beloit myös hankki osaomistukseensa italialaisen paperikonerakentaja Pinerolon vuonna 1957 ja solmi samana vuonna lisäksi lisenssisopimuksen japanilaisen Mitsubishin kanssa. Kun englantilainen, lähes satavuotias paperikonevalmistaja Walmsley tarvitsi lisää pääomaa, Beloitista tuli sen vähemmistöomistaja ja lisenssinantaja vuonna 1960.


title: Beloit

text: Beloit hankki osaomistukseensa lisäksi Sorelin-telakan Kanadasta ja muutti sen paperikonetehtaaksi 1960-luvulla. Yrityshankintoja täydennettiin vielä espanjalaisen Valladolidin puolikasomistuksella 1960-luvulla. Markkinat oli jaettu siten, että Beloitin päätehdas hoiti USA:n markkinat, Walmsley Englannista käsin Euroopan vapaakauppa-alueen ja kansainyhteisön, Pinorolo Italiasta Euroopan yhteisön. Valladol puolestaan tarjosi kapeat koneet espanjan- ja portugalinkielisille markkinoille.


title: Beloit

text: Mitsubishi kattoi Aasian, Kanadan-tehdas maansa laajat markkinat. Näin Beloit saavutti tulliedun ja kansallisen hyväksynnän tuotteilleen. Tämän verkoston avulla Beloit pystyi myös palvelemaan vanhoja ja kansainvälistyviä paperinvalmistaja-asiakkaitaan, kuten Scott Paperia, Kimberly Clarkia ja Internationalia. (Hodge & Ely 1983.)


title: Beloit

text: Kansainvälisen organisaation koordinoiminen oli vaivalloinen tehtävä, mutta E. J. Justuksen vetämän tutkimuskeskuksen perustaminen vuonna 1955 auttoi. Tutkimuskeskus sai uudet tilat Beloitin pääkonttorin läheltä 1960-luvun alusta, mikä vahvisti Beloitin asemaa paperikoneteknologian johtajana. 1960-luvulla sillä oli hallussaan viisi kertaa enemmän patentteja kuin yhdelläkään kilpailijallaan, ja sen tutkimuskeskus tuotti monia merkittäviä keksintöjä paperiteollisuuteen, kuten telojen bombeerauksen, hydraulisen Converflo-perälaatikon, kaksoisviirakonseptin Bel-Baie II:n. Erityisesti Bel-Baei II antoi Beloitille kilpailuetua sanomalehti- ja pehmopaperikoneissa 1970-luvulta alkaen. (Hodge & Ely 1983.)


title: Beloit

text: Beloit hoiti ensimmäisen avaimet käteen -toimituksen jo 1960-luvun alussa ja perusti oman yrityksen tätä toimintaa varten. Vaikka avaimet käteen -toiminta helpotti uusien koneiden myyntiä, siitä ei tullut kannattavaa yksikköä Beloitille ja se lopetettiinkin 1970-luvun alussa.


title: Beloit

text: Beloitin tietokone- ja automaatiotoiminnalla oli samanlainen elinkaari. Beloit Iron Worksin uudeksi nimeksi muutettiin vuonna 1962 Beloit Corporation. Tätä aikaisemmin Beloit hankki omistukseensa massanvalmistuslaitteita valmistavan massachusettslaisen Jones & Sonsin Pittsfieldistä USAsta vuonna 1958. Kaupan edellytyksenä oli uusi tehdas, jonka Beloit rakensi Daltoniin, ja tämän takia massankäsittelystä tuli hyvin kannattava osa Beloitia. Beloit osti myös Budowin ja Bob Larsonin yritykset vuonna 1963 ja sai tuotevalikoimiinsa puunkäsittelyn. Vuosikymmenen lopulla se osti lisäksi kalanterin teloja valmistavan Wheeler Rollin. Beloit kokeili diversifiointia paperikoneteknologian ulkopuolelle useaan eri otteeseen, mutta yritykset päättyivät enemmän tai vähemmän katastrofeihin. (Hodge & Ely 1983.)


title: Beloit

text: E. H. Neese nuorempi astui Beloitin johtoon vuonna 1974, ja hänestä tuli myös hallituksen puheenjohtaja vuonna 1978. Edellä mainittujen vuosien välissä Beloit osti englantilaisen Walmsleyn, espanjalaisen Seguran ja kanadalaisen Sorelin loputkin osakkeet ja tuli näiden yhtiöiden ainoaksi omistajaksi. Alkuperäinen ajatus oli ollut yhdistää Walmsley tiukasti Beloitin tuotekehitykseen, mutta se pysyi itsenäisenä aina 1990-luvulle asti. Etelä-Amerikan markkinoille meneminen osoittautui pitkälliseksi prosessiksi, sillä useista yrityksistä huolimatta 1960-luvun alusta lähtien Beloit ei saanut vakituista kumppania eikä jalansijaa markkinoilta. Lopulta vuonna 1977 Beloit muodosti suomalaisen Rauman ja brasilialaisen partnerinsa kanssa yhteisyrityksen Beloit Rauma Industrial Ltd.


title: Beloit

text: Beloit hankki rullaimiin, paperirullien käsittelyyn ja eksruudereiden päällystyskoneita tekevän Lenoxin kahdessa erässä – ensin vähemmistöosuuden 1975 ja myöhemmin loput osakkeista vuonna 1978. Johtuen loistavista tuloksista 1970-luvun lopulla Beloit joutui tilanteeseen, jossa sen piti miettiä yrityksen kassan käyttämistä diversifiointiin. Se päätti investoida vuonna 1977 telateknologiaan erikoistuneeseen Raybestos-Manhattaniin, josta tulikin erittäin kannattava ja kasvava osa firmaa.


title: Beloit

text: Vuotta myöhemmin Beloit teki historiansa suurimman yritysoston ja hankki omistukseensa sellunvalmistus- ja puunkäsittelylaitteita sekä hiilen jalostukseen erikoistuneen Raderin. Beloit oli vakuuttunut erityisesti Raderin hiilenjalostusteknologiasta. Se jatkoi diversifioitumista ostamalla ison maatilan Georgiasta vuonna 1978 ja seuraavana vuonna rautatieyhtiön. Beloit hankki Beloit Foundry Company -valimon 1979, koska peräti 50 % sen valuista tuli yhtiön ulkopuolelta ja toimitusajoissa oli ongelmia. Beloit aloitti kierrätyskuidun ja mekaanisen massan valmistuslaitteiden tutkimuksen ja valmistuksen Jones-divisioonan alla. 1970-lopulla Beloit kehitti pitkänipin, jolla oli merkittävä vaikutus paperikoneiden puristinosalle, mutta se ei antanut ylivoimaista kilpailuetua. (Hodge & Ely 1983.)


title: Beloit

text: E. H. Neese nuoremman jälkeen vuonna 1984 Beloitin johtoon tuli Tom McKie. E. H. Neese ilmoitti vuonna 1985, että Beloit on myytävänä. Harnischfeger osti Beloitin paperi- ja sellukonetoiminnot seuraavana vuonna ja liitti sen portfolioonsa. John McKaysta tuli samalla Beloitin vetäjä seuraaviksi kuudeksi vuodeksi. Harnischfeger myi 20 prosentin osuuden Beloitista japanilaiselle Mitsubishille 1986.


title: Beloit

text: Se panosti uudestaan voimakkaasti tuotekehitykseen, ja 1980-luvun loppuvuodet olivatkin Beloitin historian kannattavinta kasvua.


title: Beloit

text: Muutos Harnischfegerissä tapahtui vuonna 1992, kun William Goessel jäi eläkkeelle ja Jeffery Gradesta tuli vetäjä. Beloit hankki omistukseensa puolalaisen paperikonevalmistajan Fampan vuonna 1991 ja investoi siihen merkittävästi. Weldon J. Colesta tuli Beloitin vetäjä vuonna 1992. Jagenberg ja Beloit muodostivat yhteisyrityksen paperikoneteknologian myymiseksi vuonna 1994, mutta yritys kaatui vuotta myöhemmin. Ranskalainen telahuoltoyritys Rollin S.A. ostettiin vuonna 1995.


title: Beloit

text: Tom Englesman astui Beloitin johtoon samana vuonna, ja Beloit hankki sellunvalmistuslaitteisiin keskittyneen Impcon ja muodosti yhteisyrityksen kalanteriteloja valmistavan Küstersin kanssa. Beloit sopi indonesialaisen APP:n kanssa kahden paperikoneen toimittamisesta rahoituksineen vuonna 1997. Kauppa kaatui Aasian-laman seurauksena, muuta myyntiä ei saatu aikaiseksi ja rakennejärjestelyistä koituivat suuret kertaluonteiset kustannukset. Näin Beloit ajautui konkurssiin vuonna 1999.


title: Beloit

text: Konkurssipesästä paperikoneteknologian oikeudet osti Metso (Valmet) ja Mitsubishi. Metso (Valmet) osti lisäksi Beloit-Manhattanin toiminnot. Sellutoimintoja hankki itselleen GL&V. Ulkomaan toiminnot, kuten Walmsley, Pinerolo ja Fampa, ajautuivat paikallisille omistajille. (Bagnato 2005; Goessel 19.7.2005; Cole 13.6.2005.)


title: Beloit

text: Metso on vuonna 2008 hankkinut Mitsubishin paperikoneliiketoiminnot sekä Mitsubishin osuuden Beloitin paperikonetekniikasta, jonka yhtiöt hankkivat yhdessä amerikkalaisyhtiön konkurssipesältä vuonna 2000.


title: Maa- ja metsätalousvaliokunta

text: Maa- ja metsätalousvaliokunta (MmV) on yksi eduskunnan valiokunnista. Sen tehtävänä on käsitellä asiat, jotka koskevat maa- ja metsätaloutta, maaseudun elinkeinotoimintaa, eläinlääkintätointa, elintarvikehygieniaa ja -tarkastusta, metsästystä ja kalastusta (myös riistanhoito- ja kalastusmaksuja), poronhoitoa, eläinsuojelua, maanmittausta, kiinteistönmuodostusta, kartta- ja rekisterilaitosta, geodeettista tutkimusta sekä vesivarojen käyttöä ja hoitoa. Valiokunnan tehtävänä on esimerkiksi laatia mietintöjä hallituksen lakiesityksistä ja antaa lausuntoja vireillä olevista asioista.


title: Maa- ja metsätalousvaliokunta

text: Esimerkkejä maa- ja metsätalousvaliokunnan käsittelemistä asioista:


title: Maa- ja metsätalousvaliokunta

text: Valiokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. Jäsenet ovat kansanedustajia. Valiokunta kokoontuu kolme kertaa viikossa.


title: Ernst Billgren

text: Ernst Billgren (s. 18. marraskuuta 1957 Tukholma) on ruotsalainen taiteilija, joka aloitti taideopintonsa Valandin taidekorkeakoulussa, jossa hän opiskeli viisi vuotta. Billgren on nykyään Ruotsin tunnetuimpia taiteilijoita.


title: Ernst Billgren

text: Billgrenin saa taideteostensa aiheet lähiympäristöstään. Hän on tunnettu ruotsalaisen kansansielun kuvaajana luontoaiheidensa kautta. Hän on tekemisissä monenlaisen taiteen, muun muassa elokuvien, kirjallisuuden, maalaamisen, mosaiikkitöiden, tekstiilitaiteen, kuvanveiston sekä arkkitehtuurin kanssa.


title: Ernst Billgren

text: Ernst Billgren on myös kommentoinut suomalaisia klassikkoja kuvittamalla Vänrikki Stoolin tarinat ja maalaamalla uusiksi kuusi Suomen taidehistorian klassikkoa, joista osa on myös äänestetty Ateneumin suosituimpien maalausten joukkoon. Billgrenin mukaan ainoa hänen lapsuudenkotinsa seinällä ollut kuva oli jäljennös Helene Schjerfbeckin "Toipilaasta".


title: Ernst Billgren

text: Billgren on tehnyt versioita Schjerfbeckin "Toipilaan" ohella Hugo Simbergin "Haavoittuneesta enkelistä", Pekka Halosen "Avannolla"-maalauksesta, Ferdinand von Wrightin "Taistelevista metsoista" sekä Albert Edelfeltin "Kuningatar Blankasta" ja "Luxembourgin puistossa" -maalauksesta. Tulokset ovat olleet esillä vuonna 2010 Galerie Anhavassa ja Ateneumin kokoelmanäyttelyssä. Usein ihmisten tilalla maalauksissa on Billgrenille ominaisia eläinhahmoja, kuten kauris ja bambi Kuningatar Blankan ja hänen lapsensa paikalla. Eniten tulkintoja on syntynyt Pekka Halosen Avannolla -maalauksesta. Osa teoksista on peilien avulla tehtyjä kolmiulotteisia versioita.


title: Ernst Billgren

text: Billgrenin teoksia oli ensi kertaa esillä Suomessa 1990-luvun alkupuolella, hieman myöhemmin hänen näyttelynsä Taidehallissa sai ennätyssuuren yleisön. Hän on myös tehnyt veistoskokonaisuuden "Kohtauspaikat" Kampintorille (1998) ja kirjoittanut kirjoja, kuten "Mitä on taide? Ja sata muuta tositärkeetä kysymystä" (Teos, 2010).


title: Sosiaali- ja terveysvaliokunta

text: Sosiaali- ja terveysvaliokunta (StV) on yksi eduskunnan valiokunnista. Sen tehtävänä on käsitellä muun muassa sosiaali- ja terveydenhuoltoa, sosiaalivakuutusta, eläkelainsäädäntöä sekä ympäristöterveydenhuoltoa. Valiokunta laatii myös esimerkiksi mietintöjä valtioneuvoston tai kansanedustajien sosiaali- ja terveysalaa koskevista lakiehdotuksista.


title: Sosiaali- ja terveysvaliokunta

text: Esimerkkejä sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelemistä asioista:


title: Sosiaali- ja terveysvaliokunta

text: Valiokunta kokoontuu neljä kertaa viikossa.


title: Lutonin lentoasema

text: London Luton Airport (aikaisemmin kutsuttiin Luton International Airport) on Lontoon neljänneksi suurin lentoasema Heathrow'n, Gatwickin ja Stanstedin lentoasemien jälkeen. Lutonin lentoasema sijaitsee 50 kilometriä Lontoosta pohjoiseen Lutonin kaupungissa Bedfordshiressa. Lentoasema kautta matkustaa noin yhdeksän miljoonaa matkustajaa vuosittain.


title: Makari Vysokojärveläinen

text: Pyhittäjä Makari Vysokojärveläinen (Korkeajärveläinen) on yksi niistä pyhistä, joita Suomen ortodoksinen kirkko nimittää Karjalan valistajaksi. Hän perusti Korkeajärven luostarin. Hänestä ei ole saatavilla paljoa tietoja, hänen elinaikansa sijoittuu 1600-luvulle. Hän kuoli ilmeisesti vuonna 1683.


title: Makari Vysokojärveläinen

text: Suomen ortodoksinen kirkko muistelee pyhittäjä Makaria vuosittain syyskuun 19. päivänä.


title: Henryk Wieniawski

text: Henryk Wieniawski (10. heinäkuuta 1835 – 31. maaliskuuta 1880) oli puolalainen säveltäjä ja viulisti.


title: Henryk Wieniawski

text: Wieniawski syntyi Lublinissa ja aloitti vuonna 1843 opiskelun Pariisin konservatoriossa. Valmistuttuaan hän teki viulistina laajoja kiertueita, joilla häntä säesti usein hänen pianistiveljensä Józef. Wieniawskin ensimmäinen opus oli vuonna 1847 julkaistu "Grand Caprice Fantastique". Hän meni vuonna 1860 naimisiin Isabella Hamptonin kanssa.


title: Henryk Wieniawski

text: Wieniawski saapui Pietariin Anton Rubinsteinin pyynnöstä ja asui siellä vuodet 1860–1872. Vuosina 1872–1874 hän kierteli Yhdysvalloissa, ja vuonna 1875 hänestä tuli Brysselin konservatorion viulunsoiton professori. Wieniawskin terveys alkoi heikentyä hänen ollessaan Brysselissä, ja hän piti viimeisen konserttinsa Odessassa huhtikuussa 1879. Hän kuoli seuraavana vuonna Moskovassa vain 44-vuotiaana.


title: Henryk Wieniawski

text: Wieniawskin sävellystuotantoon kuuluu kaksi viulukonserttoa sekä suuri määrä nykyistenkin kamarimuusikoiden ohjelmistoon sisältyviä pienimuotoisia kappaleita viululle ja pianolle.


title: Henryk Wieniawski

text: Henryk Wieniawskin veli, pianisti Józef Wieniawski (1837–1912), opiskeli pianonsoittoa muun muassa Franz Lisztin johdolla. Hän toimi konsertoivana taiteilijana ympäri Eurooppaa ja pianonsoiton opettajana Brysselin konservatoriossa.


№ (Unicodessa U+2116 "numeron merkki") on merkki, jota monessa kielessä käytetään osoittamaan järjestysnumeroa, esimerkiksi Yhdysvalloissa usein käytetyn #-merkin sijaan. Merkkiä käytettiin suomessa vielä 1800-luvun ja 1900-luvun vaihteessa, mutta nykyään sen käyttö on harvinaista.


Kyrillisessä näppäimistössä № on yleisesti 3-näppäimessä #-merkin sijaan.


title: Maa-asema

text: Maa-asema () on avaruusalusten lennon ohjaukseen liittyvä laitos. Termi maa-asema on – kuten monet muutkin avaruusalan termit – suora käännös vastaavasta englanninkielisestä termistä. Maa-asema valvoo esimerkiksi satelliitin lentoa (esimerkiksi mittaa sen lentoradan parametrit), vastaanottaa sen lähettämää tietoa ja lähettää sille komentoja. Maa-asemaan liittyy yleensä suhteellisen suuret paraboliantennit. Usein radiohäiriöiden välttämiseksi maa-asemat sijoitetaan harvaanasutuille alueille.


title: Maa-asema

text: Jos maa-asema pelkästään mittaa satelliitin rataa, kutsutaan asemaa "seuranta-asemaksi" ().


title: Maa-asema

text: Koska useilla avaruuslennoilla avaruudessa lentävän avaruusaluksen tilaa halutaan seurata likimain jatkuvasti, kullakin suurella avaruusjärjestöllä on maa-asemia on ympäri maapalloa.


title: Maa-asema

text: Suurin maa-asemaverkosto on NASAn Deep Space Network, jonka maa-asemia on muun muassa Kaliforniassa, Australiassa ja Espanjassa. Nimensä mukaisesti se soveltuu Maan kiertorataa etäämpien lentojen seurantaan. Miehitettyjen lentojen lennonjohto on intensiivisempi operaatio. NASAn miehitettyjen lentojen lennonjohto sijaitsee JSC-keskuksessa Teksasissa.


title: Maa-asema

text: Euroopan avaruusjärjestön suurimmat maa-asemat sijaitsevat Italiassa, Saksassa ja Espanjassa.


title: Maa-asema

text: Aikoinaan Neuvostoliitto joutui käyttämään laivoihin sijoitettuja maa-asemia avaruuslentojensa ohjaamiseen.


title: Maa-asema

text: Suomella on lähettäviä ja vastaanottavia maa-asemia Helsingissä ja Sodankylässä sekä lukuisilla laivoilla. Satelliitin rataa seuraava mittausasema on Kirkkonummella. Suomella ei ole yhtään satelliitien lentoa komentavaa maa-asemaa.


title: Puristinosa

text: Puristinosa on paperikoneen keskimmäinen osa viiraosan jälkeen ennen kuivatusosaa. Puristinosalla viiraosalla muodostuneen, noin 80 % vettä sisältävän paperi-, kartoki- tai selluloosaradan kuiva-ainepitoisuutta lisätään puristamalla vettä pois noin 55 %:iin. Mitä enemmän ratana telojen välissä kulkevaa paperirataa saadaan kuivatetuksi mankelointia muistuttavalla puristamisella, sitä vähemmän tarvitaan energiaa kuivatusosalla paperin halutun kuiva-ainepitoisuuden saavuttamiseksi rullaimella.


title: Puristinosa

text: Puristinteloja on erilaisia. Niiden pinta voi olla sileä, uurrettu tai rei'itetty. Uurrettua telaa sanotaan ventatelaksi, kun taas rei'itettyä imutelaksi johtuen siitä, että imutelan sisällä olevan alipaineen avulla, paperiradassa oleva vesi siirtyy telan kuoressa oleviin reikiin ja kuoren pyörähdettyä imukammion kohdalta pois vesi poistuu rei'istä keskipakovoiman avulla. Myös telojen pinta voi olla kova terästelä, tätä pehmeämpi polyuretaanipintainen tela tai pehmein kumipintainen tela. Päällystettyjen telojen pintojen keskenkin on eri kovuuksia. Telan kovuus vaikuttaa puristuksen muotoon. Pehmeäpinteisen telan puristus on paineprofiililtaan vähemmä "terävä" kuin esimerkiksi kovapintaisen telan.


title: Puristinosa

text: Myös telojen koko vaihtelee. Erittäin suurta telaa kutsutaan isotelaksi. Sen tarkoituksena on aikaansaada mahdollisimman suuri viivapaine.


title: Puristinosa

text: Teloja on uusissa koneissa korvattu kenkäpuristimilla, jotka mahdollistavat pitkään jatkuvan ja voimakkaan puristuksen, jolloin paperi puristuu kuivemmaksi kuin perinteisillä puristinosilla.


title: Puristinosa

text: Ensimmäisissä paperikoneissa kahden telan muodostamat puristimet olivat mankelin tapaan peräkkäin. Myöhemmin keksittiin keskitela, missä yhtä keskitelaa vasten oli kaksi muuta telaa, minkä ansioista saatiin lyhyellä paperiradan matkalla kaksi puristinta aikaiseksi kolmella puristustelalla.


title: Puristinosa

text: Koska puristinhuopa kudotaan päättymättömäksi, edellyttää puristinhuovan vaihtaminen sitä, että sela saadaan kehikkonsa toiselta puolelta auki. Paperikoneessa käyttöpuoli (englanniksi "drive side, DS")) on se, missä ovat paperikonetta pyörittävä voimansiirto, kun taas ylläpitotehtäviä suoritetaan toiselta puolelta, jonkä nimi on hoitopuoli (englanniksi "tending side, TS").Suljettujen kenkäpuristimien ensiesittely tapahtui 1984. Vuoteen 2004 mennessä on myyty 400 kenkäpuristinta, joista Voith on toimittanut 280.


title: Bytom

text: Bytom () on hieman yli 170 000 asukkaan kaupunki eteläisessä Puolassa. Se kuuluu Sleesian voivodikuntaan ja sijaitsee 320 kilometriä Varsovasta lounaaseen ja 85 kilometriä Krakovasta luoteeseen.


title: Bytom

text: Kaupungin jalkapalloseura Polonia Bytom voitti Puolan mestaruuden 2 kertaa vuosina 1954 ja 1962. Se voitti UEFA Intertoto Cupin vuonna 1965.


title: Bytom

text: Bytomin historia alkaa 1000-luvulla, jolloin se toimi paikallisena kauppapaikkana ja sinne rakennettiin linnoitus.


title: Bytom

text: Opolen Kreivi Władysław myönsi Bytomille kaupunginoikeudet vuonna 1254. Kaupunki oli vuodesta 1526 lähtien Habsburg-suvun hallinnassa, mikä vahvisti saksan kielen asemaa alueella. Kaupungista tuli vuonna 1742 osa Preussin kuningaskuntaa ja vuonna 1871 Saksan keisarikuntaa. Potsdamin konferenssin yhteydessä 1945 kaupunki siirtyi Puolalle. Samalla suurin osa saksalaisista karkotettiin Saksan uuden itärajan länsipuolelle.


title: Käärmeenlumooja

text: Käärmeenlumoojat ovat etenkin Intiassa suosittuja katutaiteilijoita, jotka ovat soitollaan ja kehon liikkeillään hypnotisoivinaan käärmeitä. Kärmeenlumoajan esityksiin kuuluu soiton lisäksi usein myös käärmeenkäsittelyä sekä muita katuesityksiä, kuten jonglöörausta ja silmänkääntötemppuja. Intian lisäksi käärmeenlumoojia voi nähdä Bangladeshissa, Sri Lankassa, Thaimaassa, Malesiassa sekä Pohjois-Afrikassa Egyptissä, Tunisiassa ja Marokossa.


title: Käärmeenlumooja

text:
Käärmeillä ei ole ulkoisia korvia eivätkä ne siten voi kuulla puhaltimen ääniä. Käärme seuraa katseellaan lumoojan soittimen päätä, jonka se kokee uhkaavana.
Intian Rajasthanissa asuvat Kalbeliya-heimon mustalaiset kuuluvat Intian kastijärjestelmän puitteissa erityiseen käärmeenlumoojakastiin.


title: Juan de la Cierva

text: Juan de la Cierva () oli espanjalainen lentokoneinsinööri ja lentäjä. Hänen kuuluisin keksintönsä on vuonna 1919 kehitetty autogiro.


title: Juan de la Cierva

text: De la Cierva syntyi varakkaaseen perheeseen Murciassa. Hän pääsi lentokoneeseen jo poikana ja kiinnostui lentämisestä. Hän opiskeli insinööriksi, jonka jälkeen muutti Englantiin, missä skotlantilaisen teollisuusmiehen James G. Weirin tuella perusti Cierva Autogiro Company -yhtiön.


title: Juan de la Cierva

text: Espanjan sisällissodassa hän toimi Francon puolella. Hän kuoli 41-vuotiaana lento-onnettomuudessa Englannissa.


title: Juan de la Cierva

text: Cierva Autogiro Company lisenssivalmistaja saksalainen Focke-Achgelis kehitti vuoteen 1936 mennessä ensimmäisen täysin toimivan helikopterin, Focke-Wulf Fw 61:n.


title: Josef Neman

text: Josef Grigorejevitš Neman (venäjäksi "Иосиф Григорьевич Неман") (26. helmikuuta 1903 – 1952) oli neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija.


title: Josef Neman

text: Opintojensa jälkeen hän työskenteli Konstantin Kalininin suunnittelutoimistossa vuodesta 1926 alkaen kehittäen Kalinin K-3, Kalinin K-4 ja Kalinin K-5 lentokoneet. Vuodesta 1931 alkaen hän työskenteli Harkovan ilmailuinstituutissa. Vuosina 1938–1941 hän oli työleirillä vuoden 1937 poliittisten puhdistusten seurauksena. Leirillä hän osallistui Tupolev Tu-2:n kehitystyöhön. Vuodesta 1944 vuoteen 1952 hän toimi ko. instituutissa.


title: Josef Neman

text: Alla käytetty translitterointi on Suomen Siivet-lehden 2/1973 mukainen:


title: Kuivatusosa

text: Kuivatusosa on paperikoneen neljäs osa perälaatikon, viiraosan ja puristinosan jälkeen. Kuivatusosa vie eniten energiaa, koska siinä pyritään saamaan paperiradasta, kartonkiradasta tai selluloosaradasta loppu kosteudesta pois ennen mahdollista kalanterointia leikkaamista ja rullaamista leikkaamista kirjapainojen käyttämään muotoon.


title: Kuivatusosa

text: Perinteisessä kuivatusosassa paperirata kulki yläkuivatusryhmissä kuumiksi höyryllä lämmitettyjen yläkuivatussylintereiden yläpuolelta yläkuivatusviiran alta alaryhmille alakuivatussylinterin alle alaviiran päällä. Uudemmassa ratkaisussa, mitä kutsutaan slalom-viiraksi kuivatusviirat kulkevat ylhäältä alas ja alhaalta ylös "pujottelua" muistuttavalla tavalla.


title: Kuivatusosa

text: Höyryllä kuumaksi lämmitettyjen sylintereiden vaihtoehtona voi prosessissa olla myös muita kuivatuskeinoja.


title: Kuivatusosa

text: Joillain kuivatusosille ennen aivan viimeisiä kuivatusryhmiä on liimapuristin, millä voidaan paperiin lisätä eri aineita. Liimapuristin lisää paperiradan kosteutta, minkä vuoksi sen jälkeenkin on yleensä kaksi kuivatusryhmää palauttamaan liimapuristinta edeltänyt kuiva-ainepitoisuus.


title: Joonian kapina

text: Joonian kapina oli ensimmäinen suuri konflikti Kreikan ja Persian välillä. Kapinointi kesti vuodesta 499 eaa. aina vuoteen 494 eaa. asti, jolloin kapina päättyi Persian voittoon. Kapina sai alkunsa Joonian kreikkalaisissa siirtokunnissa protestiliikkeenä tyranni Aristagorasta vastaan, joka hallitsi Miletoksen kaupunkia itsevaltaisin ottein 500-luvun lopussa eaa. ja seuraavalla vuosisadalla. Kapinahenki levisi muihin persialaisten hallitsemiin kaupunkeihin Kreikassa ja Vähässä-Aasiassa sekä Kyproksella.


title: Hesykhios Miletoslainen

text: Hesykhios Miletoslainen oli bysanttilainen historioitsija ja elämäkertakirjailija. Hänen lisänimensä oli "Illustrius". Hän oli asianajajan poika ja vaikutti Konstantinopolissa 500-luvulla keisari Justinianus I:n aikana.


title: Hesykhios Miletoslainen

text: Fotios ylisti Hesykhioksen tyyliä ja sanoi hänen olleen totuudessa pysyvä historioitsija. Hänen mukaansa (cod. 69) Hesykhios kirjoitti kolme merkittävää teosta:Painoksia: J. C. Orelli (1820) ja J. Flach (1882); katkelmia teoksissa C. W. Muller, "Frag. hist. Graec." iv. 143 ja Theodor Preger, "Scriptores originis Constantinopolitanae", i. (1901); J Flach, "Pseudo-Hesychius" (1880); yleisesti katso Karl Krumbacher, "Geschichte der byzantinischen Literatur" (1897).


title: Paperikonetekstiili

text: Paperikonetekstiili on paperikoneissa, kartokinkoneissa ja selluloosakoneissa käytettävä polyesteristä tai polyamidista kudottu kangas. Märkäosan paperikonetekstiili on märkäviira, puristinosan puristinhuopa tai kenkäpuristinmatto tai kuivatusosan kuivatusviira.


title: Paperikonetekstiili

text: Viiraosalla käytetään kaksi- tai kolmikerroksisia viiroja. Mikäli perälaatikko kuluttaa viiraa odotettua enemmän, voidaan kulumisen ehkäisemiseksi kutoa konesuuntaan joka toinen lanka polyesterilangan sijasta polyamidilankana.


title: Paperikonetekstiili

text: Puristinosalla käytetään vähäisen viivapaineen vallitsessa pohjakankaaltaan keveitä kaksikerroksisia puristinhuopia. Kun viivapaine on suuri niin sitten käytetään paksumpaa pohjakangasta. Laminaattihuovan avulla voidaan yhdistää hyvä puristuksen kestävuus ja suuri vesitila hienoon paperia vaurioittamattomaan pintaan. Puristinosassa kenkäpuristimen kanssa käytetään kenkäpuristinmattoa eli beltiä.


title: Paperikonetekstiili

text: Kuivatusosalla käytetään polyesterisiä kuivatusviiroja. Kuivatusosalla käytetään myös päänvientiköysiä, jotka eivät ole paperikonetekstiileitä, mutta auttavat viemään paperiradan pään uudelleen koneeseen, mikäli se on katkennut.


title: Paperikonetekstiili

text: Paperikonetekstiileille voidaan tehdä erilaisia mittauksia käytön jälkeenkin. Niissä voidaan selvittää jäljellä olevaa vesitilaa, kulumista sekä vaurioita.


title: Pullonpyöritys

text: Pullonpyöritys on seurapeli, jossa pelivälineenä on pullo. Peli soveltuu pienin sääntömuutoksin aina lasten syntymäpäiväjuhlista aikuisten illanviettoon.


title: Pullonpyöritys

text: Pelaajat asettuvat istumaan rinkiin lattialle tai pöydän ympärille. Ennen pelin aloittamista sovitaan säännöistä ja rajoituksista, jotta vältytään riidoilta. Aloittaja valitaan pyöräyttämällä pulloa pelaajien keskelle jäävällä alueella ja katsomalla, kenen kohdalle pullonkorkki pysähtyy. Tämän jälkeen aloittava pelaaja pyöräyttää pulloa. Kun pullo on pysähtynyt, pelaaja kysyy pullon osoittamalta henkilöltä "totuus vai tehtävä". Mikäli henkilö vastaa "totuus" on hänen vastattava rehellisesti pulloa pyörittäneen pelaajan esittämään kysymykseen. Jos vastaus on "tehtävä", on pelaajan suoritettava pulloa pyörittäneen pelaajan määräämä tehtävä. Kun pelaaja on vastannut kysymykseen tai suorittanut tehtävän, on hänen vuoronsa pyörittää pulloa. Mikäli pelaaja ei halua vastata tai suorittaa tehtävää, hän putoaa pois pelistä ja edellinen pyörittäjä saa pyörittää uudelleen.


title: Pullonpyöritys

text:
Peliä voidaan pelata myös kysymällä "totuus, tehtävä, prosentti vai top five". Tällöin pelaajan vastatessa "prosentti"
hänen tulee vastata, kuinka monta prosenttia hän pitää jostakin pyörittäjän valitsemasta asiasta, esineestä, paikasta tai henkilöstä. Jos vastaus on "top five" pelaajan tulee luetella viisi suosikkiaan pyörittäjän valitsemasta aiheesta.


title: Pullonpyöritys

text: Jos vastaamisesta tai tehtävän suorittamisesta kieltäytyviä pelaajia ei haluta poistaa pelistä, heille voidaan määrätä rangaistus, esimerkiksi vaatekappaleen riisuminen.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Kouvolan rautatieasema () on Kouvolassa sijaitseva tärkeä risteysasema. Se sijaitsee 130 kilometrin päässä Helsingin rautatieasemalta, Riihimäen kautta mitattuna. Rautatieaseman yhteyteen on sijoitettu myös linja-autoasema, ja yhdessä ne muodostavat matkakeskuksen.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Kouvola on yksi Suomen vilkkaimmista rautatien solmukohdista. Sieltä lähtee junia neljään ilmansuuntaan: Lahden oikoradan sekä Riihimäen kautta Helsinkiin, Kotkaan (Kotkan rata), Mikkelin kautta Pieksämäelle ja Kuopioon (Savon rata) sekä Luumäelle, josta rata haarautuu Lappeenrannan kautta Joensuuhun (Karjalan rata) sekä Vainikkalan raja-aseman kautta Venäjälle. Kouvolaan liikennöidään taajamajunilla, tavallisilla pikajunilla, InterCity- ja InterCity2-junilla sekä Pendolinoilla.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Kouvola on jaettu 9. tammikuuta 2005 alkaen neljään liikennepaikkaan jotka ovat Kouvola asema, Kouvola lajittelu, Kouvola tavara ja Kouvola Oikoraide.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Kouvolan asema syntyi alun perin Kuusankosken tehdasyhdyskunnan tarpeisiin. Ensimmäinen asema valmistui vuonna 1875, ja alkuaikoina se palveli lähinnä tavara-asemana. Vuoden 1885 valtiopäivillä Kouvola valittiin Savon radan risteysasemaksi, minkä myötä asema alkoi nopeasti laajentua.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Vuonna 1889 valmistui uusi asemarakennus vanhan itäpuolelle. Sen viereen rakennettiin yömajarakennus, jota laajennettiin ravintolasiivellä vuonna 1912. Rautatiehallitus korotti Kouvolan I luokan asemaksi vuonna 1916.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Vetureille oli tallipaikkoja parhaimmillaan 40, kolmessa eri rakennuksessa. Osa näistä on edelleen käytössä.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Vuonna 1909 rakennettiin alikulkukäytävä, joka oli vain 2,3 metriä leveä. Vasta vuonna 1931 valmistui leveä alikulkutie ratapihan ali.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Nykyinen asema vihittiin käyttöön syyskuussa 1960. Valmistuessaan se oli kooltaan Suomen suurin heti Helsingin jälkeen. Asemanseutu sai myös uuden ilmeen, kun linja-autoasema muutti rautatieaseman yhteyteen. Uusi henkilöratapiha tunneleineen, asvaltoituine laitureineen ja laiturikatoksineen valmistui lopullisesti vuonna 1966.


title: Kouvolan rautatieasema

text: Vain matkustajaliikenteen käytössä olevat raiteet on mainittu.


title: Hesykhios

text: Hesykhios (kreikkaa, "tyyni") voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Navy SEAL

text: Navy SEALs (lyh. "SEa-Air-Land", meri-ilma-maa, sana "seal" tarkoittaa myös hyljettä) on Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukko. Vuonna 1961 perustettu Navy SEALs kykenee nimensä mukaisesti erikoisoperaatioihin merellä, ilmassa ja maalla. Navy SEALsin tehtäviin kuuluvat muun muassa hyökkäystehtävät (iskuosastotoiminta, sabotaasi, panttivankien pelastustehtävät sekä kohteiden valtaaminen maalla ja merellä), erikoistiedustelu (vihollisalueen kohdetiedustelu ja valvonta sekä maihinnousun valmistelu), ulkomaisten joukkojen koulutus, epätavanomainen sodankäynti sekä terrorisminvastaiset operaatiot. Aiemmin Navy SEALs erikoistui epätavanomaisiin operaatioihin merillä ja muissa vesistöissä, rajoittaen toimintansa noin 30 kilomerin päähän rannikolta, mutta viime vuosina se on operoinut yhä enemmän maalla.


title: Navy SEAL

text: Navy SEALsin historia juontaa vuonna 1943 perustettuihin laivaston erikoisjoukkoihin nimeltä Naval Combat Demolition Units (NCDU) ja Underwater Demolition Teams (UDT), joiden tehtävänä oli tiedustella vihollisen ranta-alueita, merkitä maihinnousupaikkoja, sekä räjäyttää esteitä ja linnoitteita maihinnousun tieltä. Vuonna 1944 NCDU osallistui Normandian maihinnousuun ja UDT Tyynenmeren operaatioihin.


title: Navy SEAL

text: Vuosina 1950-1953 UDT operoi Korean sodassa. Kun Navy SEAL vuonna 1961 perustettiin, sen upseerit ja miehistö rekrytoitiin aluksi UDT:n riveistä. Vuonna 1962 SEAL-yksiköitä lähetettiin kouluttamaan Etelä-Vietnamin erikoisjoukkoja. Vietnamin sodan eskaloitumisen jälkeen SEAL-yksiköt suorittivat erikoisoperaatioita Vietkongin ja Pohjois-Vietnamin joukkojen selustassa.


title: Navy SEAL

text: SEAL-yksiköitä oli mukana mm. Grenadan miehityksessä vuonna 1983, Panaman miehityksessä vuonna 1989, Persianlahden sodassa vuonna 1991 ja vuonna 2003 alkaneessa Irakin sodassa. Vuodesta 2001 lähtien SEAL-yksiköt ovat osallistuneet Afganistanin sotaan.


title: Navy SEAL

text: Vuonna 2011 aiemmin SEAL Team 6 -nimellä tunnettu SEAL-yksikkö DEVGRU suoritti operaation, jossa Osama bin Laden surmattiin.


title: Navy SEAL

text: Navy SEAL -joukkue käsittää 16 taistelijaa (2 upseeria ja 14 aliupseeria). Joukkue on jaettu kahteen ryhmään (1 upseeri ja 7 aliupseeria). Ryhmä puolestaan koostuu kahdesta nelimiehisestä partiosta, joissa kummassakin on kaksi sukeltajaparia.


title: Navy SEAL

text: Tämä testi- ja harjoitusjakso kestää 24 viikkoa. BUD/S saattaa karsia hakijoista jopa 90 prosenttia.


title: Navy SEAL

text: BUD/S:in läpäisseet jatkavat koulutusta 28 viikkoa kestävällä SQT-jaksolla, jonka aikana suoritetaan mm. taistelusukeltajakurssi ja laskuvarjohyppykurssi. Tätä seuraavat muut erikoiskurssit. Yhteensä SEAL-koulutus kestää noin 2,5 vuotta.


title: Navy SEAL

text: Kolmea Afganistanissa toimivaa Navy Sealia on syytetty vankien kidutuksesta ja pahoinpitelyistä vuonna 2012 kostoksi pommi-iskusta, jossa kuoli yksi Navy Seal. Sealit myös ryöstelivät siviileiltä.


title: Siltalan pehtoori

text: Siltalan pehtoori, myös: Siltalan pehtori, (alkuteos "Inspektorn på Siltala") on Harald Selmer-Geethin kirjoittama romaani vuodelta 1903. Sen kustantaja oli Söderström & C:o, samoin kuin 1904 julkaistun suomennoksen. Sen on suomentanut Aarni Kouta. Kirja ilmestyi vuonna 1912 myös Saksassa nimellä "Der Inspektor auf Siltala".


title: Siltalan pehtoori

text: Harald Selmer-Geeth oli salanimi, jonka takana oli Viipurin oikeuspormestari Werner August Örn. Alkuperäinen ruotsinkielinen teos menestyi aluksi varsin hyvin, ja siitä otettiin vuonna 1920 kolmas painos, mutta sen jälkeen se jäi unohduksiin. Suomennoksen suosio alkoi kasvaa vasta vuoden 1934 elokuvan myötä ja on sittemmin jäänyt elämään kartanoromantiikan klassikkona, josta on otettu uusi painos viimeksi 1994.


title: Siltalan pehtoori

text: Risto Orko on ohjannut "Siltalan pehtoorista" vuonna 1934 kassamagneetin "Siltalan pehtoori", jonka tuotti Suomi-Filmi. Vuonna 1953 Suomi-Filmi tuotti aiheesta toisenkin filmiversion "Siltalan pehtoori", jonka on ohjannut Valentin Vaala. Se perustui Vaalan ja Usko Kempin käsikirjoitukseen. Elokuvassa on kriitikon mukaan tilaustyön makua, ja sen menestys jäi keskinkertaiseksi.


title: Siltalan pehtoori

text: Hjalmar Procopé teki Selmer-Geethin romaanin pohjalta huvinäytelmän, joka sai ensi-iltansa Svenska teaternissa vuonna 1913. Svenska Teaternin suureksi menestykseksi osoittautuneessa esityksessä pehtooria esitti Konrad Tallroth. Näytelmä käännettiin pian myös suomeksi, ja se oli suomalaisten teattereiden vakio-ohjelmistoa aina 1930-luvulle saakka. Näytelmä ei kuitenkaan koskaan saanut pysyvämpää sijaa teattereiden ohjelmistossa. Varsinkin Orkon ohjaaman elokuvan jälkeen siihen on todennäköisesti vaikuttanut se, että siitä puuttuu monia yleisöä kiinnostavia elokuvan elementtejä, kuten Aaretti-rengin ja Miina-piian subrettipari, joka toi esittäjiensä Matti Lehtelän ja Elna Hellmanin taitojen ansiosta elokuvaan luontevuutta ja uskottavuutta, joita kirjassa ja näytelmässä ei ole.


Indira Gandhin kansainvälinen lentoasema (, ) on Delhissä, Intiassa sijaitseva lentoasema, joka on yksi maan tärkeimmistä lentoasemista sekä kotimaan että ulkomaan liikenteelle. Asema on nimetty Intian entisen pääministerin Indira Gandhin mukaan. Se tunnettiin aiemmin Palamin lentoasemana, mutta sen nimi vaihdettiin 2. toukokuuta 1986 uuden terminaalin valmistuttua.


title: Indira Gandhin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoaseman kautta kulki noin 65,7 miljoonaa matkustajaa huhtikuun 2017 ja maaliskuun 2018 välisenä aikana.


title: Kuntamarkkinointi

text: Kuntamarkkinoinniksi kutsutaan toimenpiteitä, millä pyritään tuomaan kunta esille. Mielikuvaa paikkakunnasta luodaan muun muassa tapahtumien (myös matkailumarkkinointi) ja mainonnan keinoin. Yleensä markkinointiin liittyy myös joitakin konkreettisia, lyhyellä tähtäimellä mitattavissa olevia tavoitteita, kuten uusien asukkaiden hankkiminen.


title: Kuntamarkkinointi

text: Kuntamarkkinointia voidaan pitää elinkeinopolitiikan osana, sillä mielikuvilla on todellista vaikutusta esimerkiksi yritysten sijoittumiseen eri alueille.


title: Kuntamarkkinointi

text: Seudulliset kehittämisyhteisöt SEKES ry järjestää Kuntamarkkinoinnin SM-kilpailun vuosittain.


title: Oulun palo 1882

text: Vuoden 1882 suurpalossa Oulussa tuhoutui keskustassa Hallituskadun ja Pakkahuoneenkadun varsilta 27 taloa. Tuhoutuneiden talojen joukossa oli mm. kaupungin Seurahuone. Tuli pääsi irti illalla 2. marraskuuta Kirkkokadun ja Pakkahuoneenkadun kulmassa olleen apteekin kellarista. Kellarissa säilytettiin bensiiniä ja muita palonarkoja aineita, jotka saivat aikaan tulipalon räjähdysmäisen leviämisen. Tuli levisi rannan suuntaan ja poltti siellä suola- ja viljamakasiineja. Palokunta sai kuitenkin estettyä tulipalon leviämisen pakkahuoneeseen, johon oli varastoitu kauppiaiden tavaroita talvea varten.


title: Oulun palo 1882

text: Todennäköisimmin Gustaf Sjöman, Oulussa tuolloin toiminut valokuvaaja, ikuisti torin ja Rantakadun savuavat rauniot heti palon jälkeen.


title: Loppuunkäsitelty

text: Loppuunkäsitelty on kirjailija Anna-Leena Härkösen vuonna 2005 kirjoittama kirja. Kirja käsittelee Härkösen siskon tekemää itsemurhaa.


title: Loppuunkäsitelty

text: Anna-Leena Härkönen kirjoittaa romaanissaan Loppuunkäsitelty pikkusiskonsa Kirsti Härkösen keskivaikeasta masennuksesta, itsemurhasta ja sen omaisille tuottamasta surusta. Romaani on syntynyt Härkösen oman surupäiväkirjan pohjalta. Härkönen kirjoittaa kirjassaan paljaasti, suorasukaisen raportin tavoin ajasta läheisen ihmisen kuoleman jälkeen. Hän käsittelee kirjassaan tunnetiloja aikana, jolloin pitäisi pysyä vahvana, valmistella hautajaisia, tyhjentää vainajan asunto ja ennen kaikkea jatkaa omaa elämäänsä. Härkönen tuokin teoksessaan esille omat kipeät tunteensa sekä yhteiskunnan mielenterveyshoidon säästöt, jotka kohdistuvat eniten apua tarvitseviin.


title: Loppuunkäsitelty

text: Härkönen kirjoitti teoksen läheisen ihmisen mielenterveysongelmista, sekä niiden vaikutuksista omaisiin. Kirjassaan Härkönen kertoo, kuinka hänen sisarensa oli yrittänyt päästä hoitoon suljetulle osastolle jo ensimmäisen itsemurhayrityksensä jälkeen, muttei ollut saanut lähetettä, koska lääkärien mielestä hän ei ollut ”tarpeeksi huonokuntoinen” – olihan hän ”kävellyt sisään omin jaloin” ja ”vaikuttanut tolkulliselta”. Ei hoitoa, vaikka potilas oli itse sanonut, että hän oli itsetuhoinen. Härkönen suhtautuu kirjassaan vakavaan asiaan myös humoristiselta pohjalta: ”Ennen mielisairaaloihin jouduttiin, nykyään sinne päästään”. Härkösen kritiikki mielenterveyspalveluiden leikkauksia kohtaan onkin kirjan pieni, mutta tärkeä ja ajankohtainen sivujuoni.


title: Loppuunkäsitelty

text: Kirjassaan Loppuunkäsitelty Härkönen ottaa esille mielenterveysongelmien hoidon ja yhteiskunnan leikkaamat sairaanhoitokustannukset. ”Mistä tahansa voi leikata, mutta ei sairaanhoidosta. Se on lyhytnäköistä, kallista ja typerää. Ja ennen kaikkea julmaa. Suomi ei ole ollut enää vuosiin hyvinvointiyhteiskunta”. Hän ottaa teoksessaan esille myös lyhytterapioiden suosion yhteiskunnassamme. Lyhytterapioiden suosio kuvaa Härkösen mielestä tehokkuutta palvovaa aikaamme. Pitkää potemista ei sallita, vaan pitää päästä nopeasti kuntoon. Ihmisarvo onkin Härkösen mielestä sidottu suorittamiseen ja tuotteliaisuuteen. Hän kirjoittaa kirjassaan lyhytterapioista seuraavasti: ”Hulluista ja hankalista pääsee eroon niin, että ne lähetetään matkoihinsa niin, että ne voivat rauhassa hyppiä parvekkeilta alas”. ”Pilleripurkki kouraan ja kotiin”, Härkönen toteaa kirjassaan.


title: Loppuunkäsitelty

text: Härkönen on käyttänyt romaanissaan ihmisten omia, oikeita nimiä. Hän perusteli ratkaisuaan sillä, että hän halusi kirjoittaa kirjan siskostaan, joka ei saanut apua mielenterveydellisiin ongelmiinsa ja siksi kuoli. Härkösen suurin tavoite onkin se, että mielenterveyteen liittyvistä asioista puhuttaisiin niiden omilla nimillä, ja toivoo kirjansa nostavan esille mielenterveyspotilaiden huonon kohtelun.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: American Idolin neljäs tuotantokausi alkoi 18. tammikuuta 2005 ja päättyi 25. toukokuuta 2005. Sen juonsi Ryan Seacrest. Randy Jackson, Paula Abdul ja Simon Cowell toimivat edelleen tuomareina. Kausi nähtiin myös Suomessa Subtv:llä puolentoista viikon viiveellä.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Koelaulut järjestettiin Washington D.C.:ssa, Saint Louisissa, New Orleansissa, Las Vegasissa, Clevelandissa, Orlandossa ja San Franciscossa. Myös Alaskan Anchoragessa oli alun perin tarkoitus järjestää koelaulutilaisuus, mutta se vaihdettiin Orlandoksi noin kuukautta ennen tapahtumaa. Koelaulut pidettiin elokuusta lokakuuhun syksyllä 2004. Tämä oli ensimmäinen kausi, kun koelauluissa nähtiin vierailevia tuomareita. Heitä olivat:


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text:
Tämä oli ensimmäinen kausi, kun yläikärajaa nostettiin 28 ikävuoteen. Säännöstä hyötyneitä olivat muun muassa Constantine Maroulis ja Bo Bice, joita Ryan Seacrest ja useat mediahenkilöt kutsuivat kahdeksi "rokkariksi" heidän pitkien hiustensa ja muista kilpailijoista erottuvien lauluvalintojen vuoksi.193 kilpailijaa pääsi Hollywoodiin. Tässä vaiheessa heistä pudotettiin 96, joihin kuuluivat muun muassa:97 kilpailijaa oli jäljellä ja heidät jaettiin ryhmiin. 22 pudotetun joukossa olivat muun muassa: 75 oli jäljellä ja 30 pudotettiin, muun muassa:
Tällä kaudella lopullinen pudotus tehtiin useita viikkoja Hollywood-kierrosten jälkeen. 44 kilpailijasta pudotettiin 20 ilman mahdollisuutta esiintyä tuomareille. Heitä olivat muun muassa: Kolmannella kaudella suurin osa lopullisista finalisteista oli naispuolisia, joten tällä kaudella pyrittiin estämään saman tapahtuminen uudestaan.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Sen sijaan, että kilpailijat esiintyisivät ryhmissä, joista eniten ääniä saaneet pääsisivät jatkoon, 12 miestä ja 12 naista kilpailivat erikseen. Kummankin sukupuolen edustajista pudotettiin kaksi joka viikko, kunnes jäljellä oli 12 kilpailijaa.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Pudotetut semifinalistit olivat:


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Haley Amanda Avila (69458) oli 22-vuotias koelauluissa Las Vegasissa, joka oli myös hänen kotikaupunkinsa. Ennen "Idolia" hän valmistui esiintymistä painottavasta high schoolista. Amanda työskentelee nykyään Fox Reality Channelin "Reality Remix" -ohjelmassa.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text:
Janay Castine (50687) oli 16-vuotias käydessään koelauluissa New Orleanssissa. Hän on kotoisin Georgian Lawrencevillesta.
Aloha Mischeaux (15368) oli 18-vuotias käydessään koelauluissa Saint Louisissa, joka on myös hänen kotikaupunkinsa. Hän piti kukkia hiuksissaan laulaessaan ja hänet muistettiin gospel-tyylistään.
Celena Rae Batchelor (3231) oli 28-vuotias käydessään koelauluissa Clevelandissa. Hän on kotoisin Teksasin Fort Worthista ja soittaa pianoa sekä klarinettia. Hän alkoi laulaa ala-asteella laulunopettaja Linda Septien, jonka hän palkkasi vuotta ennen koelauluja.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Melinda Lira (91018) oli 18-vuotias käydessään koelauluissa San Franciscossa. Hän on kotoisin Kalifornian Hanfordista. Hän alkoi laulaa 5-vuotiaana. Hän oli ensimmäinen poisäänestetty.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Sarah Mather (31018) oli 21-vuotias käydessään koelauluissa Washingtonissa. Hän on kotoisin Pohjois-Carolinan Wilmingtomista. Hän alkoi laulaa 5-vuotiaana ja hänellä oli laulunopettaja viisi kuukautta.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text:
Travis Tucker (25918) oli 21-vuotias käydessään koelauluissa Washingtonissa. Hän on kotoisin Virginian Manassasista ja oli yksi Virginian yliopiston a cappella -yhtyeen perustajista.
Joseph Murena (73998) oli 26-vuotias käydessään koelauluissa Las Vegasissa. Hän on kotoisin New Yorkin Smithtownista. Hän on näytellyt paikallisissa teattereissa ja harrastaa jujutsua. Hän voitti esiintymispelkonsa hypnoosin avulla.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text:
David Brown (50349) oli 20-vuotias käydessään koelauluissa New Orleanssissa, joka oli myös hänen kotikaupunkinsa. Hän sai laulunopetusta esiintymiskoulussa.
Jared Yates (20068) oli 18-vuotias käydessään koelauluissa Saint Louisissa. Hän on kotoisin Floridan Fort Walton Beachista. Hän alkoi laulaa 14-vuotiaana leikkiessään tätinsä karaoke-koneella. Hän elää maalla.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text:
Judd Harris (51885) oli 27-vuotias käydessään koelauluissa New Orleansissa. Hän on kotoisin New Yorkista. Hän opiskeli laulamista high schoolissa ja yliopistossa laulunopettaja Seth Riggsin johdolla. Hän valmistui New Yorkin yliopistosta.
Mario Vazquez (69200) oli 26-vuotias käydessään koelauluissa Las Vegasissa. Hän on kotoisin New Yorkista. Hän pääsi finaaliin, mutta jättäytyi kilpailusta vain päiviä ennen finaaleja "henkilökohtaisista syistä". Nikko Smith pääsi hänen tilalleen.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Carrie Underwood (14887) syntyi ja kasvoi Oklahoman Checotahin maaseudulla. Hänen vanhempansa omistivat maatilan siellä. Carrie oli 21-vuotias koelauluissa Saint Louisissa. Hän opiskeli osavaltion koillisosan yliopistossa ja soittaa pianoa.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Bo Bice (40513) oli 28-vuotias käydessään koelauluissa Orlandossa. Hän on jo aiemmin toiminut muusikkona Alabaman Helenassa.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Vonzell Solomon (37828) oli 20-vuotias käydessään koelauluissa Orlandossa ja työskenteli postinjakajana. Hän on kotoisin Floridan Fort Myersista.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Anthony Fedorov (3674) oli 19-vuotias käydessään koelauluissa Clevelandissa. Hän oli opiskelija Bucks County Community Collegessa ja kotoisin Pennsylvanian Feasterville-Trevosesta. Hän ei koskaan saanut laulunopetusta lapsuuden sairauden vuoksi. Pudotusäänestys oli kiistanalainen, sillä hänen äänestysnumeronsa olivat korvautuneet Carrie Underwoodin numeroilla osassa maata. Virhettä ei kuitenkaan myönnetty virallisesti tuottajien taholta.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Scott Savol (502) oli 28-vuotias käydessään koelauluissa kotikaupungissaan Clevelandissa. Hän työskenteli turvamiehenä ostoskeskuksessa.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Constantine Maroulis (25483) oli 28-vuotias käydessään koelauluissa Washingtonissa. Hän on kotoisin New Yorkista ja opiskeli Bostonin konservatoriossa. Hän oli päälaulajana yhtyeessä Pray For The Soul Of Betty ja kävi koelauluissa kertomatta bändikavereilleen tai perheelleen.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Anwar Robinson (29163) oli 25-vuotias käydessään koelauluissa Washingtonissa. Hän kahdeksannen luokan musiikinopettaja. Hän kotoisin New Jerseyn East Orangesta.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Nadia Turner (91272) oli 27-vuotias käydessään koelauluissa San Franciscossa. Hän on kotoisin Floridan Tampasta. Hän alkoi laulaa viisivuotiaana.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Nikko Smith (13362) oli 21-vuotias käydessään koelauluissa Saint Louisissa. Hänen isänsä on baseball-legenda Ozzie Smith. Hän pääsi finaalin, kun Mario Vazquez jättäytyi kilpailusta.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Jessica Sierra (41368) oli 18-vuotias käydessään koelauluissa Orlandossa. Hän on kotoisin Tampasta ja oli aiemmin "Star Search" -kilpailussa.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Mikalah Gordon (68116) oli 16-vuotias käydessään koelauluissa kotikaupungissaan Las Vegasissa, jossa hän työskenteli tarjoilijana.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Lindsey Cardinale (52808) oli 19-vuotias käydessään koelauluissa New Orleanssissa. Hän opiskeli radiologiaa. Hän on kotoisin Hammondista.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text:
18. toukokuuta esitetyssä jaksossa vieraili levytuottaja Clive Davis, joka valitsi jokaiselle kilpailijalle yhden laulun laulettavaksi. Hän oli itse tuottanut osan näistä kappaleista aiemmin urallaan. Toinen kappale oli kilpailijan valitsema. Bo Bice esitti oman kappaleensa yllättäen "a cappella". Kolmas ja viimeinen kappale oli tuomarin valitsema. Vonzell Solomon oli finaalin kymmenes pudotettu kilpailija kyseisessä jaksossa.
Neljännen kauden finaali näytettiin 24. toukokuuta – 25. toukokuuta ja ääniä annettiin 37 miljoonaa. Siinä nähtiin esityksiä koelaulajilta sekä seuraavilta kuuluisuuksilta: Kenny G, Rascal Flatts, David Hasselhoff, Kenny Wayne Shepherd, George Benson, Billy Preston, Babyface ja Lynyrd Skynyrd. Kilpailun voitti Carrie Underwood.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Koska kolmannella kaudella toiseksi tullut kilpailija Diana DeGarmo kertoi aiemmin saaneensa selville voittajan laulujärjestyksen perusteella, tällä kaudella kumpikaan finalisti ei laulanut voittajan laulua "Inside Your Heaven" ennen tulosten julkistamista.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: Huom: Btm 2 () tarkoittaa, että kilpailija pelastui äänestyksessä. Se ei ole välttämättä hänen lopullinen sijoituksensa.


title: American Idol (4. tuotantokausi)

text: "Lähde: Idolsmusic.com"


title: Cevian Capital

text: Cevian Capital on ruotsalainen pääomasijoitusyhtiö. Christer Gardell ja Lars Förberg perustivat yrityksen Dagens Industrin mukaan kesäkuussa 2003. Toiminta aloitettiin nimellä Amaranth Capital. Molemmat toimivat aiemmin sijoitusyhtiössä nimeltä Custos. Cevian Capitalissa oli syksyllä 2005 12 työntekijää. Matematiikassa "cevian" tarkoittaa kolmion kärjistä sen sivuille piirrettäviä janoja eli kulmanjakajia.


title: Cevian Capital

text: Cevianin rahaston varat olivat vuonna 2006 14 miljardia kruunua. Dagens Industri -lehden mukaan lainarahat mukaan lukien rahastolla oli käytettävissä 25 miljardia kruunua. Gardellin mukaan rahaston sijoitukset olivat tuolloin USA:sta, Lähi-idästä, Euroopasta ja latinalaisesta Amerikasta. Tukholman pörssissä oli ulkomaisia sijoituksia yhteensä 170 miljardia kruunua. Suurimpana ulkomaisena sijoittajana oli amerikkalainen Fidelity Fonder, jolla oli osakkeita 41 miljardin kruunun arvosta vuonna 2006.


title: Cevian Capital

text: Cevian Capitalin ensimmäinen sijoitus oli Lindex syksyllä 2004. Lokakuussa 2005 rahasto omisti Lindexistä 16 % ja heinäkuussa 2006 alle 5 %. Osakkeiden myynti on tuottanut rahastolle 640 miljoonaa kruunua.


title: Cevian Capital

text: Cevian Capital sijoitti Skandiaan joulukuussa 2004. Hallituksen jäsenenä Christer Gardell puolusti voimakkaasti yrityksen myyntiä etelä-afrikkalaiselle Old Mutualille. Skandian osakkeet myytiin alle vuoden Cevian omistuksen jälkeen Old Mutualille Ruotsin television mukaan vihamielisen tarjouksen johdosta. Cevianin voitto oli miljardi kruunua.


title: Cevian Capital

text: Cevian Capital ja brittiläinen Parvus Asset Management ostivat 5. syyskuuta 2006 yhdessä 50 000 Volvon äänivaltaista A-osaketta. Ostajista tuli 5 %:n äänivallalla yhdessä Volvon toiseksi suurin omistaja. Cevian ja Parvus vaativat kaupan jälkeen käteisen palautusta osakkaille ylimääräisenä osinkona ja yhtiön joidenkin osien myyntiä. Gardell pyrki myös yrityksen hallitukseen.


title: Cevian Capital

text: Kriitikoiden mukaan Gardellin ainoa päämäärä oli saada käsiinsä Volvon kassa ja pilkkoa yritys. Pilkottuna Volvo olisi voinut Ruotsin television mukaan olla 40 miljardia kruunua arvokkaampi. Mediassa arvosteltiin Gardellin toimintatapaa. Myös pääministeri Göran Persson ilmaisi 7. syyskuuta 2006 huolensa Volvon tilasta.


title: Cevian Capital

text: Cevian Capital vahvisti 9. lokakuuta 2006 Reutersille hankkineensa 72 miljoonaa TeliaSoneran osaketta. Ruotsin valtio omisti tuolloin 45 % TeliaSonerasta ja Suomen valtio 13,7 %.


title: Cevian Capital

text: Muita Cevian Capitalin sijoituksia ovat Intrum Justitia 2004, norjalainen Visma, Metso 4 % 2005 ja Volvo 5 % 2006.


title: Helmisimpukat

text: Helmisimpukat ("Pinctada", aiemmin myös "Meleagrina") ovat lämpimissä merissä eläviä simpukoita, joista monet ovat tärkeitä aitojen tai viljeltyjen helmien tuottajina. Helmisimpukoiden käyttö helmenviljelyssä alkoi Japanissa 1900-luvun alussa. Helmisimpukat ovat erittäin suosittuja koruvalmistajien keskuudessa.


title: Helmisimpukat

text: Useimpien "Pinctada"-lajien kuori on harjanteinen ja karkean suomupintainen; joissakin kielissä niistä puhutaankin ostereina (). Helmisimpukat kiinnittyvät alustaansa byssusrihmoilla sinisimpukoiden tapaan.


title: Helmisimpukat

text:
Näitä "Pterioida"-lahkon merisimpukoita ei pidä sekoittaa sisävesien jokihelmisimpukkaan eli raakkuun, joka elää Suomenkin joissa. Kaupallisesti tärkeitä helmen tuottajia on myös toisessa "Pterioida"-lahkon merisimpukkasuvussa ("Pteria") sekä Japanin ja Kiinan makeissa vesissä elävässä "Hyriopsis"-simpukkasuvussa.
"Pinctada"-suvussa on viitisentoista lajia, joista seuraavilla on tai on ollut merkitystä helmentuotannossa. Lajien tieteellisten nimien käytössä on vielä horjuvuutta. Eri lajien ja niiden tuottamien helmien koko vaihtelee, samoin helmien väri, joka liittyy simpukoiden luonnollisen helmiäisen väriin.


title: Louis Moreau Gottschalk

text: Louis Moreau Gottschalk (8. toukokuuta 1829 – 18. joulukuuta 1869) oli yhdysvaltalainen pianisti ja säveltäjä. Hän syntyi New Orleansissa, Louisianassa, mutta vietti suuren osan ammattiurastaan kotimaansa ulkopuolella.


title: Louis Moreau Gottschalk

text: Gottschalk syntyi lontoolaissyntyiselle isälle ja haitilaisperäiselle äidille vuonna 1829 New Orleansissa. Hän aloitti pianonsoiton lapsena ja esiintyi vuonna 1840 julkisesti St. Charles Hotelissa. Pian hän matkusti Eurooppaan ja opiskeli Pariisissa Fromental Halévyn ja Hector Berliozin johdolla. Hän ei kuitenkaan päässyt Pariisin konservatorioon.


title: Louis Moreau Gottschalk

text: Gottschalk palasi Yhdysvaltoihin vuonna 1853 ja aloitti muun muassa Kuubaan ja muuhun Latinalaiseen Amerikkaan suuntautuneet konserttikiertueensa. Hän tuli etnisvaikutteisilla teoksillaan tunnetuksi Eurooppaa myöten. Hän kaatui yhdessä konserteistaan Rio de Janeirossa 24. marraskuuta 1869. Kohtauksen oli ilmeisesti aiheuttanut malaria, josta hän ei koskaan toipunut; muusikko kuoli Brasiliassa vain 40-vuotiaana.


title: Olympiodoros

text: Olympiodoros tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Timo P. Nieminen

text: Timo Paavo Tapani Nieminen (s. 20. tammikuuta 1944 Turku) on tamperelainen kunnallispoliitikko ja hallintomies. Nieminen on ollut Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1973, porvarillisen valtuustoryhmän puheenjohtaja 1985-93 ja kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuodesta 1995. Nieminen valittiin Tampereen pormestariksi kaupunginjohtaja Jarmo Rantasen jäätyä eläkkeelle vuonna 2007. Ensimmäinen pormestarikausi kesti vaalikauden, eli vuoden 2008 loppuun. Alkuvuodesta 2009 uusi kaupunginvaltuusto valitsi Niemisen uudestaan nelivuotiskaudeksi. Vuonna 2003 Nieminen sai kaupunkineuvoksen arvonimen.


title: Timo P. Nieminen

text: Ennen pormestarin tointa Nieminen työskenteli Tampereen vuokratalosäätiön talousjohtajana 1976-2007. Nieminen on koulutukseltaan merkonomi ja puoluekannaltaan kokoomuslainen.


title: Timo P. Nieminen

text: Tampereen kaupunginvaltuuston suorittamassa pormestarinvaalissa 6. syyskuuta 2006 Timo P. Nieminen sai 39 ääntä ja Hanna Tainio 28 ääntä. Ensimmäisessä äänestyksessä Timo P. Nieminen sai 29 ääntä, Hanna Tainio 23 ja Oras Tynkkynen 15 ääntä.


title: Timo P. Nieminen

text: Timo P. Nieminen on ollut Henkivakuutusyhtiö Suomen hallituksen jäsenenä vuodesta 2007 ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2013.


title: Olympiodoros vanhempi

text: Olympiodoros vanhempi (, 400-luku) oli peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi, joka opetti Aleksandriassa Rooman valtakunnan viimeisinä vuosina. Hänet tunnetaan ennen kaikkea siitä, että hän toimi merkittävän uusplatonilaisen filosofin, Prokloksen (410-485), opettajana. Olympiodoros halusi tämän menevän naimisiin tyttärensä kanssa.


title: Dublin Core

text: Dublin Core (DC) on metatietosanastostandardi informaatioresurssien kuvaamiseen. Dublin Coren avulla mihin hyvänsä tietoon voidaan liittää tiettyjä lisätietoja, niin että nämä lisätiedot ovat helposti koneellisesti luettavissa, käsiteltävissä, haettavissa, ja vertailtavissa. Standardi määrittelee esimerkiksi, miten teoksen otsikko kuvataan, jolloin voidaan helposti luoda hakemisto tiedostojen otsikoista. Eri tiedostoille ei tarvitse luoda omia metatietorakenteita, mikä vaikeuttaisi hakemiston toteuttamista.


title: Dublin Core

text: Dublin Core-määrityksiä voidaan käyttää esimerkiksi tekstidokumenteissa, kuvissa, videotiedostoissa, ja niiden yhdistelmissä (esimerkiksi WWW-sivuissa). Useimmiten Dublin Core-tiedot tallennetaan RDF (Resource Description Framework) -muodossa. Dublin Core-standardeja ylläpitää Dublin Core Metadata Initiative (DCMI).


title: Dublin Core

text: Dublin Corella on kaksi tasoa, Dublin Core Metadata Element Set (DCMES) ja Qualified Dublin Core. DCMES määrittelee viisitoista peruselementtiä, ja Qualified Dublin Core määrittelee siihen lisää spesifisiä lisämääreitä, joiden tunnistaminen ohjelmissa ei ole täysin välttämätöntä mutta suositeltavaa.


title: Dublin Core

text: DCMES määrittelee seuraavat elementit:Qualified Dublin Core määrittelee lisäksi seuraavat elementit:Jokainen Dublin Core elementti on vapaaehtoinen ja kaikki elementit ovat toistettavia.


title: Dublin Core

text: Type-elementtiä varten on määritelty valmiiksi seuraavat tyypit:


title: Claes Olsson

text: Claes Bertel Olsson (s. 28. marraskuuta 1948 Helsinki) on suomenruotsalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja käsikirjoittaja.


title: Claes Olsson

text: Olsson on ohjannut kuusi kokoillan elokuvaa ja kymmeniä lyhytelokuvia. Useimmat lyhytelokuvansa hän on leikannut itse ja tehnyt niihin käsikirjoitukset. Monet Olssonin elokuvista pohjautuvat kirjailijoiden – usein suomenruotsalaisten – teksteistä muokattuihin käsikirjoituksiin. Osa elokuvista on suomen- ja osa ruotsinkielisiä.


title: Claes Olsson

text: Ensimmäinen Olssonin ohjaama pitkä elokuva oli osin omaelmäkerrallinen "Elvis kissan jäljillä" (1987). Seuraavaksi Olsson teki kaksi romaanifilmatisointia: "Akvaariorakkaus" (1993) perustuu Anna-Leena Härkösen romaanin, "Ihanat naiset rannalla" (1998) Monika Fagerholmin romaaniin. "Onnen varjot" -elokuvan (2005) Olsson ohjasi Härkösen käsikirjoituksen pohjalta. "Colorado Avenue" (2007) perustuu kahteen Lars Sundin romaaniin. Vuoden 2012 Taistelu Näsilinnasta 1918 on draamadokumentti .


title: Claes Olsson

text:
Olsson on tuottanut useita kymmeniä elokuvia, joista osa on kansainvälisiä yhteistuotantoja. Olssonin tuotantoyhtiö Kinoproduction Oy (alun perin Kinotuotanto) oli toiminnassa 1977–2016.
Olsson on toiminut useissa elokuva-alan järjestötehtävissä sekä luennoitsijana koti- ja ulkomaisissa oppilaitoksissa. Olsson oli taiteilijaprofessorina vuosina 1996–2001.


title: Claes Olsson

text: Claes Olssonin tytär on dokumenttikuvaaja ja elokuvaohjaaja Iris Olsson.


title: Tonnikilometri

text: Bruttotonnikilometri on kuljetuksissa käytettävä kuljetuskyvyn mitta, missä kerrotaan ajoneuvon ja kuljetettavan tavaran yhteismassa kuljetettavalla kilometrimatkalla. Esimerkiksi tavarajuna, jonka oma massa ja jonka kuljettaman tavaran massa on 4 000 tn kulkiessaan sadan kilometrin matkan suorittaa 400 000 tonnikilometriä. Saman tonnikilometrimäärän suorittaa kokonaispainoltaan 50 tn:n ajoneuvoyhdistelmä ajamalla 8 000 kilometriä.


title: Tonnikilometri

text: Nettotonnikilometri on vastaava arvo ilman kuljetusalusta omaa painoa. Se käsittää vain lastin.


title: Karo Hämäläinen

text: Karo Olavi Hämäläinen (s. 11. kesäkuuta 1976 Mikkeli) on Helsingissä asuva suomalainen kirjailija, toimittaja ja kirjallisuusarvostelija. Kirjailijana Hämäläinen on monipuolinen ja on kirjoittanut niin lastenkirjoja kuin trillereitäkin.


title: Karo Hämäläinen

text: Hän on opiskellut humanistisia ja yhteiskunnallisia aineita Helsingin yliopistossa ja Ludwig Maximilianin yliopistossa Münchenissä sekä kauppatieteitä Tampereen yliopistossa.


title: Karo Hämäläinen

text: Hämäläinen debytoi lastenromaanilla "Samuli, Helsingin herra" vuonna 2000. Samuli-kirjoja julkaistiin yhdeksän osaa vuosina 2000–2010. Hämäläinen on kirjoittanut myös nuortenromaaneja vuosina 2002–2009. Hänen ensimmäinen aikuisten romaaninsa "Kuudes askel" ilmestyi vuonna 2004. Se käsitteli persoonallisuuden muovautumista brändien avulla ja pyrkimystä luokitella ihmiset heidän kulutustottumustensa perusteella. Vuonna 2005 julkaistu romaani "Urho Kekkonen" on presidentti Urho Kekkosen fiktiivinen elämäkerta, jossa nimihenkilö vaikuttaa ratkaisevasti yhteiskuntajärjestelmien kehittymiseen. Teos ottaa kantaa globalisaatioon, markkinavetoistumiseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen.


title: Karo Hämäläinen

text: Hämäläisen läpimurtoteos "Erottaja" (2011) on lajimääreeltään finanssitrilleri, jossa trillereiden kerrontakoneistoa käytetään finanssimaailmaan sijoittuvan tarinan kertomiseen. Vuonna 2012 ilmestyi teos "Kolmikulma". Teos "Ilta on julma" (2013) on niin kutsuttu kirjallinen trilleri. Sen käännösoikeudet on myyty Yhdysvaltoihin, Ranskaan ja Italiaan.


title: Karo Hämäläinen

text: Hämäläinen on kirjoittanut lisäksi tietokirjoja aikuisille, lapsille ja nuorille. Hän toimi vuonna 1999 Finlandia Junior -palkintoraadin ja vuonna 2008 Finlandia-palkinnon esiraadin jäsenenä.


title: Karo Hämäläinen

text: Tammikuussa 2016 Hämäläinen sai Savonia-kirjallisuuspalkinnon Paavo Nurmea koskevasta teoksestaan "Yksin" (2015). Kirja valittiin myös vuoden 2015 urheilukirjaksi.


title: Karo Hämäläinen

text: Hämäläisen ja Alexander Stubbin yhdessä kirjoittama elämäkertateos "Alex" oli ehdolla Tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi vuonna 2017.


title: Karo Hämäläinen

text: Hämäläisen ex-puoliso on kirjailija Salla Simukka. Pari erosi 2014.


title: Karo Hämäläinen

text: Hämäläinen aloitti syksyllä 2014 Parnasson vastaavana tuottajana. Aiemmin hän on toiminut muun muassa Arvopaperi-lehden toimittajana (2000–2005) ja toimituspäällikkönä (2010–2013).


title: Karo Hämäläinen

text: Hämäläinen on toiminut pitkään myös kirjallisuuskriitikkona. Kriitikkona hän on avustanut muun muassa Satakunnan Kansaa . Suomen Kuvalehden kriitikkona Hämäläinen on ollut vuodesta 2000 alkaen. Hän oli Kirjallisuuskritiikin verkkolehden Kiiltomadon päätoimittaja 2007–2014.


title: John Cena

text: John Felix Anthony Cena, Jr. (s. 23. huhtikuuta 1977 West Newbury, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen showpainija, näyttelijä, kehonrakentaja ja räppäri joka työskenteli World Wrestling Entertainmentissa.


title: John Cena

text: Cena aloitti painiuransa vuonna 1999 ja teki sopimuksen World Wrestling Entertainmentin (WWE) kanssa vuonna 2001. Hän debytoi WWE:ssä 2002. WWE:ssä Cena on yksi promootion päätähdistä ja 16-kertainen maailmanmestari. Cena on myös julkaissut rap-levyn You Can't See Me ja näytellyt elokuvissa The Marine, 12 Rounds , Legendary sekä Bumblebee, joka sai ensi-iltansa Berliinissä 3.12.2018 ja Suomessa vastaavasti 4.1.2019.


title: John Cena

text: Cena syntyi West Newburyssa, Massachusettsissa John Cena Seniorille ja Carol Cenalle (o.s. Lupien). Hänen perheeseen kuuluu viisi lasta (Dan, Matt, Steve ja Sean), joista hän on toiseksi vanhin. Cenan isoisä äitinsä puolelta oli baseball pelaaja Tony Lupien. Cenan isä on sukujuuriltaan italialainen ja äiti kanadanranskalainen. Cena kävi koulua Central Catholic High Schoolissa Lawrence, Massachusettsissa, josta hän myöhemmin siirtyi Cushing Academyyn, yksityiseen sisäoppilaitokseen. Valmistumisensa jälkeen Cena opiskeli Springfield Collegessa, jossa hän pelasi amerikkalaista jalkapalloa NCAA Division III All-American -sarjassa sentterinä. Hän pelasi tuolloin numerolla 54, jota hän käyttää joissain WWE fanituotteissaan. Cena valmistui collegesta 1998 liikuntafysiologin tutkinnolla, jonka jälkeen hän yritti luoda uraa kehonrakentajana ja työskenteli limusiinikuljettajana.


title: John Cena

text: Cena aloitti harjoittelemaan showpainijaksi 1999 Rick Bassmanin johtamassa Ultimate Universityssä. Hän alkoi esiintymään Ultimate Pro Wrestlingissä, jossa Cenan ensimmäinen roolihahmo oli nimeltään The Prototype. Hän piti hallussa UPW:n raskaansarjan mestaruutta 27 päivää huhtikuussa 2000. Cena paini järjestössä maaliskuuhun 2001 saakka.


title: John Cena

text: Cena teki ensiesiintymisen WWF:ssä 10. lokakuuta 2000 SmackDownissa, jossa hän käytti The Prototype nimeä. Cena otteli Mikey Richardsonia vastaan, jolle hän hävisi. Cena sai toisen kokeiluottelunsa 9. tammikuuta 2001 jälleen SmackDownissa, jolloin hän voitti Aaron Aguileran. Cena otteli vielä kolmannen kerran maaliskuussa.


title: John Cena

text: Cena allekirjoitti 2001 sopimuksen WWF:n kanssa ja hänet sijoitettiin kehitysprojektiin Ohio Valley Wrestlingiin. Cena käytti myös siellä nimeä kehänimeä The Prototype. Hän voitti OVW:n raskaansarjan mestaruuden, jota piti hallussaan kolme kuukautta, sekä OVW:n eteläisen Tag Team -mestaruuden kahden kuukauden ajan Rico Constantinon kanssa.


title: John Cena

text: Cena sai vuoden 2001 aikana neljä uutta kokeilua WWF-painiotteluihin ja vuoden 2002 alkupuolella hän esiintyi suorissa tapahtumissa, joissa paini muun muassa Shelton Benjaminia ja Tommy Dreameria vastaan.


title: Škoda Transtech

text: Škoda Transtech Ltd on suomalainen kiskokaluston valmistaja, jonka tehdas on Kajaanin Otanmäessä ja pääkonttori Oulussa.


title: Škoda Transtech

text: Transtech perustettiin työllistämään Kainuussa asuvia, kun Rautaruukin Otanmäen kaivos lopetti toimintansa. Se toimi aluksi Rautaruukin tulosyksikkönä, jonka johto ja markkinointi sijaitsivat Oulussa yhtiön pääkonttorissa. Tulosyksikön suomenkielinen nimi oli kuljetusvälineryhmä. Tehdas oli uusi ja sinne hankittiin Ukrainasta Patonin hitsaustekniikkaa.


title: Škoda Transtech

text: Junanvaunutehtaan piti myydä bilateraalikaupalla neljätuhatta rautatievaunua Neuvostoliiton rautatieministeriön käyttöön, mutta bilateraalikaupan lakkaamisen vuoksi suunnitelmat eivät toteutuneet.


title: Škoda Transtech

text: 16. lokakuuta 2018 yritys ilmoitti muuttavansa nimensä muotoon Škoda Transtech Ltd.


title: Škoda Transtech

text: Rautaruukki luopui Otanmäen junanvaunutehtaastaan ja myi sen espanjalaiselle Talgolle vuonna 1999.


title: Škoda Transtech

text: 29. maaliskuuta 2007 suomalainen omistajaryhmä osti Talgon Suomen-tehtaat. Yhtiön nimeksi tuli taas Transtech.


title: Škoda Transtech

text: 4. elokuuta 2015 tšekkiläinen Škoda ilmoitti ostavansa Transtechin.


title: Škoda Transtech

text: Transtech sopi HKL:n kanssa vuonna 2011 40 raitiovaunun toimittamisesta. Ensimmäiset Otanmäen tehtaalla valmistetut Artic-vaunut otetaan Helsingissä asteittain käyttöön syksyllä 2013. Lisäksi sopimuksessa on optio 90 vaunun lisätilauksesta.


title: Škoda Transtech

text: 13. maaliskuuta 2015 VR ilmoitti tilaavansa Transtechiltä 27 InterCity-junavaunua.


title: Sweet Fanny Adams

text: Sweet Fanny Adams on Sweet-yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 1974. Yhtyeen fanit ovat useaan otteeseen äänestäneet "Sweet Fanny Adamsin" parhaaksi Sweet-levyksi.Väistö, Perttunen 2003, s.40. Vaikka albumilta ei julkaistu yhtäkään singleä, saavutti se maailmanlaajuista menestystä, ja sai myös kriitikoilta kiitosta. Tyylillisesti yhtye otti albumilla entistä vahvemman askeleen kohti hard rockia.


title: Sweet Fanny Adams

text: Albumia ei julkaistu Pohjois-Amerikassa, mutta suuri osa sen kappaleista julkaistiin seuraavan albumin, "Desolation Boulevardin", Amerikan-painoksella.


title: Sweet Fanny Adams

text: Albumin teko aloitettiin jo vuoden 1973 puolivälissä, mutta levyn valmistumista viivytti muun muassa laulaja Brian Connollyn joutuminen katutappeluun vuoden 1974 talvella. Tapahtuman seurauksena hän sai pahoja vaurioita muun muassa kurkkuunsa, jonka vuoksi hän menetti äänensä pitkäksi aikaa. Tapahtuneen johdosta myös Pohjois-Amerikan-kiertue jouduttiin perumaan.Väistö, Perttunen 2003, s.37.


title: Sweet Fanny Adams

text: Albumin työnimi ”We're Revolting” (suom. me kapinoimme) kuvasi hyvin yhtyeen ajatuksia Chinn/Chapman -lauluntekotiimiä kohtaan. Myös yhteistyö tuottaja Phil Wainmanin kanssa päättyi tähän albumiin. Albumin nimeksi piti tulla "Sweet Fuck All", jonka levy-yhtiö hylkäsi julkaisukelvottomana, sittemmin "Sweet F.A.", mutta lopulta nimeksi laitettiin "Sweet Fanny Adams" (suom. "Sweet ei välitä mistään").


title: Sweet Fanny Adams

text: Yhtye alkoi ottaa enemmän vastuuta sävellyksistä ja tyylistään, ja näin ollen levyllä oli enimmäkseen yhtyeen omia sävellyksiä ja vain kaksi Chinn/Chapman -kappaletta. Yhtye halusi karistaa purkkapop-leiman itsestään ja soittaa enemmän heavy rockiin kallistuvaa musiikkia. Basisti Steve Priest laulaa albumilla kaksi kappaletta; ”No You Don't” ja ”Restless”, kitaristi Andy Scott yhden, ”In to the Night”.


title: Sweet Fanny Adams

text: "Sweet Fanny Adams" on Sweetin ainoa Britannian top 40 -albumilistalle noussut studiolevy (UK #27). Länsi-Saksassa albumi oli korkeimmillaan sijalla 2 ja Suomessa sijalla 3.


title: Sweet Fanny Adams

text: Euroopassa singlejä ei albumilta tehty. Sweet ja levy-yhtiö RCA olisivat tosin halunneet julkaista kappaleen ”Heartbreak Today” singlenä, mutta julkaisu ei syystä tai toisesta onnistunut. Rumpali Mick Tucker sanoi myöhemmin olevansa varma, että kappale olisi ollut Britannian singlelistan kolmen myydyimmän kappaleen joukossa. Australiassa ja Japanissa sen sijaan julkaistiin kahden a-puolen single ”Peppermint Twist/Rebel Rouser”, joka nousi Australiassa listaykköseksi.Väistö, Perttunen 2003, s.41.


title: Sweet Fanny Adams

text:
A-puoli
B-puoli
Julkaistu: 1974, RCA Records (Vain Australia ja Japani)


title: Olympiodoros nuorempi

text: Olympiodoros nuorempi (n. 495–570) oli uusplatonilainen filosofi, opettaja ja astrologi. Hän eli Bysantin valtakunnan varhaisina vuosina ja toimi enimmäkseen sen jälkeen kun Justinianus I oli sulkenut Platonin Akatemian ja muut Ateenan pakanalliset filosofikoulut. Häntä kutsuttiin "nuoremmaksi" erotukseksi suunnilleen samaan aikaan vaikuttaneesta peripateetikosta Olympiodoros vanhemmasta.


title: Olympiodoros nuorempi

text: Olympiodoros oli viimeinen pakanallinen oppinut, joka piti yllä platonilaista perinnettä Aleksandriassa (katso Aleksandrian koulukunta). Hänen kuoltuaan koulukunta siirtyi kristityille aristoteelikoille ja siirrettiin lopulta Konstantinopoliin. Olympiodoros itse vältti vainot, joista monet hänen aikalaisena (esimerkiksi Hierokles Aleksandrialainen) kärsivät, mahdollisesti koska Aleksandrian koulukunta ei juurikaan osallistunut politiikkaan (kuten keisari Julianus Luopion hankkeeseen palauttaa mithralainen kultti), sekä mahdollisesti siksi, että se oli opillisempi ja vähemmän uskonnollinen kuin Ateenan Akatemia.


title: Olympiodoros nuorempi

text: Olympiodoroksen säilyneisiin teoksiin kuuluvat Platonin elämäkerta, kommentaariot useisiin Platonin dialogeihin (mm. "In Platonis Alcibiadem commentaria") ja Aristoteleen teoksiin, sekä johdanto aristoteeliseen filosofiaan. Olympiodoros tarjoaa myös sellaista tietoa varhaisemmasta uusplatonikko Iamblikhoksesta, jota ei tunneta muualta.


title: Olympiodoros nuorempi

text: Sen lisäksi Olympiodorokselta on säilynyt "Kommentaario" Paulos Aleksandrinoksen astrologian johdantoteoksesta vuodelta 378. Vaikka "Kommentaario" on kahdessa myöhemmässä versiossa laitettu Heliodoroksen nimiin, L. G. Westerink on katsonut, että kyseessä on todellisuudessa Olympiodoroksen Aleksandriassa vuoden 564 touko- ja heinäkuun välisenä aikana pitämien luentojen yleisesitys. "Kommentaario" on aukikirjoitettu informatiivisempi versio Pauloksen niukkasanaisesta tekstistä. Se myös valaisee astrologian teorioiden kehitystä Paulosta seuranneen kahdensadan vuoden aikana.


title: Olympiodoros nuorempi

text: Uusplatonilaiset filosofit David ja Elias ovat mahdollisesti olleet Olympiodoroksen oppilaita.


title: Herrasmiesliiga (elokuva)

text: Herrasmiesliiga () on vuonna 2003 valmistunut yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Alan Mooren ja Kevin O’Neillin tekemiin sarjakuviin. Elokuva sai sarjakuvien faneilta nurjan vastaanoton, koska sen nähtiin yksinkertaistaneen sarjakuvaa liiaksi. "Herrasmiesliigan" jälkeen näyttelijä Sean Connery ilmoitti lopettavansa uransa, eikä ole näytellyt enää sen jälkeen.


title: Herrasmiesliiga (elokuva)

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1899. Seikkailija Allan Quatermain haetaan Afrikasta Lontooseen tärkeään kokoukseen, jossa hän saa kuulla Fantomiksi itseään kutsuvan mielipuolen uhkaavan aloittaa maailmansodan. Quatermain saa johdattevakseen eriskummallisen ryhmän, johon kuuluvat kapteeni Nemo, salaisen palvelun agentti Tom Sawyer, vampyyri Wilhelmina ”Mina” Harker, näkymätön mies Rodney Skinner, ”kuolematon” Dorian Gray sekä tohtori Jekyll / Mr. Hyde. Ryhmän on sisäisistä ristiriidoista huolimatta suoritettava tehtävänsä – pelastaa maailma.


title: Turvetuotanto

text:
Turvetuotanto tarkoittaa turpeennostoa suosta ja jalostamista joko lämmön- tai sähköntuotantoon kelpaavaksi polttoaineeksi, kasvuturpeeksi tai joskus myös kompostoivaksi. Lämmöntuotantoa ja sähköntuotantoa varten Suomessa käytetään turvetta vuosittain 25 miljoonaa kuutiometriä maan kaikkien soiden turpeenmuodostuksen ollessa yhteensä noin 40 miljoonaa kuutiometriä. Kaikkia soita ei voida käyttää turvetuotantoon.
Suomen maapinta-alasta 1/3 on soita, joista puoli prosenttia on turvetuotannon alaisina. Turvetta tuotetaan monissa muodoissa.


title: Turvetuotanto

text: Suomessa turvetuotantoala eli turvetuotantoon käytetty pinta-ala oli vuonna 2005 noin 65 000 hehtaaria. Valtaosa tästä on energiaturpeen korjuuta. Suomi oli maailman suurin turpeen tuottaja vuonna 2005.


title: Turvetuotanto

text: Suomi oli maailman suurin turpeen tuottaja vuonna 2005. Suomen osuus koko maailman energiaturpeen tuotannosta oli yli 50 %. U.S. Geological Surveyn mineraalivuosikirjan mukaan vuonna 2005 turvetta tuotettiin energiaksi vain Euroopassa. Energiaturpeen tuottajamaat olivat: Suomi 51 %, Irlanti 31 %, Valko-Venäjä 11 %, Moldavia 3 % ja Ruotsi 3, 6 %. Lähteessä Viro, Latvia, Liettua, Venäjä ja Unkari eivät ole määrittäneet turpeen käyttötarkoitusta. Maailman kasvuturpeen tuotanto on pienempi kuin energiaturpeen tuotanto.


title: Turvetuotanto

text: Kauppa- ja teollisuusministeriön raportin mukaan maailman koko turvetuotannon pinta-alasta (1997) kerättiin 61 % energiaturpeeksi ja 39 % kasvuturpeeksi. Maailman suurimmat turvetuotannon maat pinta-alaa kohti olivat (1997): Irlanti 46 %, Suomi 32 %, Venäjä 8 %, Valko-Venäjä 6 %, Ruotsi 5 % ja Viro 2 %. Suomalaisella Vapo:lla on turvetuotantoa ainakin Suomessa, Ruotsissa ja Virossa. Raportin mukaan Suomen turvetuotantoala oli 52 000 ha ja maailman 164 000 ha (1997). Suomen tilastokeskuksen mukaan Suomen turvetuotannon pinta-ala oli 77 300 ha (1997) ja 84 400 ha (2005).


title: Turvetuotanto

text: Yleisin turvetuotantomenetelmä on "jyrsinturvemenetelmä". Tämä on myös halvin tapa tuottaa turvetta, jos säät ovat sille suotuisia. Jyrsinturvemenetelmän ensimmäinen vaihe on jyrsintä, jossa saran pinnasta irrotetaan kuivumaan halutun vahvuinen turvekerros eli jyrsös. Jyrsös on paksuudeltaan yleensä kahdesta viiteen senttimetriä. Jyrsiminen suoritetaan traktorin perään kytkettävällä jyrsimellä, joita on kolmenlaisia, rumpujyrsimiä, veitsijyrsimiä ja kiekkojyrsimiä. Jyrsös kuivuu aurinkoenergian avulla, ja kuivumista edistetään kääntämällä jyrsöstä erityisellä kääntäjällä, joka kytketään traktorin perään. Jyrsöstä käännetään, kunnes se on nostokuivaa. Kun jyrsös on kuivunut riittävästi, se kootaan traktorin keulaan kytketyllä karheajalla saran keskelle karheeksi. Yhdestä karhetusta jyrsöksestä käytetään nimitystä satokierros. Karheella kuiva turve kestää melko hyvin sadetta kastumatta. Kun karheeseen on saatu kerätyksi yhdestä kuuteen satokierrosta, se lastataan hihnalastaajalla traktorilla hinattaviin turveperävaunuihin, joilla se kuljetaan tuotantoalueella oleviin varastoaumoihin. Aumat täytyy tiivistää hyvin, etteivät ne kastuisi ja jotta ne eivät syttyisi itsestään palamaan lämpenemisen johdosta.


title: Turvetuotanto

text: "Palaturvemenetelmä" ei ole niin riippuvainen säästä kuin jyrsinturvemenetelmä. Palaturvemenetelmässä turve irrotetaan koneella, palajyrsimellä, joka leikkaa turvetta kentän pinnasta puolen metrin syvyyteen saakka. Palajyrsin muokkaa turpeen tiiviiksi massaksi, joka purkautuu kentälle lainehtivaksi "matoksi", niin kutsutuksi lainepalaturpeeksi. Palaturpeeseen muodostuu jo parin tunnin kuivumisen jälkeen vettähylkivä pinta. Riittävästi kuivunut ja käsittelyn kestävä lainepalakerros kootaan karheejalla saran laidoille karheiksi, joissa kuivuminen edelleen jatkuu. Karheamisen jälkeen saralle voidaan nostaa kuivumaan uusi satokerta. Sekin karhetaan saran laidoille kuivumista jatkamaan ensimmäisen karheen viereen. Saralle nostetaan 1-3 satokertaa, minkä jälkeen riittävästi kuivuneet karheet kootaan varastoitavaksi. Karheet lastataan seulalla varustetulla kuormaajalla turveperävaunuihin ja kuljetetaan varastoaumoihin, jotka suojataan peittämällä sateelta ja lumelta.


title: Turvetuotanto

text: Uudessa "blokkiturvemenetelmässä" turve paloitellaan suurikokoisiksi paloiksi suon pinnalle kuivumaan.


title: Turvetuotanto

text: Yksi turverekka ottaa noin 120 m³ turvetta kerralla mukaansa ja sen sisältämä energiamäärä riittää omakotitalon lämmittämiseen kolme vuotta.


title: Paikkatieto

text: Paikkatieto on tietoa, johon liittyy maantieteellinen sijainti. Se on tietoa kohteista, joiden paikka Maan suhteen (s.o. sijainti Maan pinnalla tai sen välittömässä läheisyydessä) tunnetaan. Paikkatieto on paikannettua kohdetta tai ilmiötä kuvaava sijaintitiedon ja ominaisuustiedon looginen tietokokonaisuus. Paikkatiedon visuaalinen esitys on kartta, mutta se voi olla myös esimerkiksi tilastotietoa tai ihmisen mielessään luomia käsityksiä paikoista.


title: Paikkatieto

text: Paikkatieto voi olla paikantavaa, kuten koordinaatit tai osoite, luokittelevaa, kuten retkikarttaan merkityt leirintäalue, vesipiste tai tulentekopaikka, kuvailevaa, kuten rakennuksen väri tai määrällistä, kuten vuorenhuipun korkeus merenpinnasta. Paikkatieto esitetään joko vektorimuodossa pisteinä, viivoina ja polygoneina tai rasterimuodossa eli pikseleinä kartalla. Sitä voidaan käsitellä tietoteknisesti erillisillä paikkatietojärjestelmillä.


title: Paikkatieto

text: Paikkatietoa voi lähestyä joko mittaustiedon tai inhimillisen tiedon kautta. Mittauksiin perustuva paikkatieto syntyy esimerkiksi geodesian, satelliittipaikannuksen, maanmittauksen tai kaukokartoituksen menetelmillä.


title: Paikkatieto

text: Yhteiskunnat keräävät toimintaansa varten paikkatietoa. Esimerkiksi kiinteistötietojärjestelmä perustuu tietoihin tonteista, määräaloista jne: niiden sijainnista, muodosta, omistussuhteista jne. Kartoitus (karttojen teko) perustuu myös paikkatietoaineistojen, jotka kertovat missä tiet, järvet jne ovat, keruuseen ja olemassaoloon.


title: Paikkatieto

text: Tietoteknistä käsittelyä varten paikkatieto (kokemuksellinen, mittauksiin perustuva, yhteiskunnan keräämä ja muu) täytyy järjestää. Tämä järjestäminen on periaatteessa samanlaista kuin muidenkin tietojen kohdalla ja sitä kutsutaan tiedon mallintamiseksi. Tiedon mallintamisen tuloksena on tietomalli.


title: Paikkatieto

text: Paikkatieto(elementti) sisältää ainakin sijaintitiedon ja ominaisuustiedon. Paikkatieto(aineisto) sisältää useita paikkatietoelementtejä. Aineiston yhdistävä tekijä voi olla esimerkiksi se, että kussakin tietoelementissä on sama ominaisuustieto tai sijaintitiedot voivat liittyä toisiinsa jotenkin, ne voivat esimerkiksi muodostaa säännöllisen hilan. Sijaintitieto voidaan ilmaista monella eri tavalla, esimerkiksi koordinaattitietona tai osoitteena tai muuna epäsuorana sijaintitietona. Sijaintitieto voi viitata yhteen pisteeseen (esimerkiksi "onnettomuus tapahtui paikassa 60°10′15″N, 24°56′15″E"), käyrään (esimerkiksi "onnettomuus tapahtui Hämeentiellä") tai alueeseen (esimerkiksi "onnettomuus tapahtui Helsingissä"). Sijaintitietoon liittyy siis sen geometriatieto. Sijaintiedolla tai usealla sijaintitiedolla yhdessä voi myös olla topologiatieto, eli tieto siitä miten niiden geometriat asettuvat toistensa suhteen (sisällä, leikkaavat, ovat vierekkäin jne). Paikkatiedon ominaisuustiedot voivat olla melkein mitä vain ja ne voivat muodostaa oman tietorakenteensa ja liittyä muihin tietoihin. Tyypillisiä ominaisuustietoja ovat esimerkiksi lämpötila (tietyssä paikassa tiettyyn aikaan), maapeitteen laatu (esimerkiksi metsä, pelto, asutus), onnettomuustiedot (tyyppi: esimerkiksi asuntopalo, liikenneonnettomuus jne), tietiedot (tien luokka, numero, päällyste jne).


title: Paikkatieto

text: Paikkatietoa on periaatteellisesti kahdenlaista: kohteisiin tai kenttiin liittyvää. Kohteiden perusominaisuus on se, että ne ovat epäjatkuvia eli niillä on enemmän tai vähemmän selvät rajat. Esimerkiksi talo, puu tai auto on kohde. Kentän perusominaisuus on se, että sillä on periaatteessa arvo kaikkialla Maan pinnalla. Esimerkiksi ilman lämpötila on tässä mielessä kenttä.


title: Paikkatieto

text: Paikkatietoaineistoon liittyy sitä kuvailevaa tietoa, jota kutsutaan usein metatiedoksi. Metatiedoksi sanotaan tietoa, joka kuvailee toista tietoa. Tiedon ja metatiedon välinen ero ei ole selvä, mutta metatieto on ainakin jossain määrin ei-välttämätöntä.


title: Paikkatieto

text: Inhimillinen tieto tarkoittaa ihmisen tietoa, joka perustuu hänen omiin havaintoihinsa ja kokemukseensa. Inhimillinen paikkatieto on sitä tietoa, jonka varassa osaamme kulkea meille tutuissa maisemissa tai esimerkiksi kykenemme keskustelemaan niistä. Erityisen mielenkiintoinen esimerkki kokemuksellisesta paikkatiedosta on Australian aboriginaalien uniaikaan liittyvät reittikuvaukset.


title: Paikkatieto

text: Paikkatietoja käsitellään nykyisin tietokoneitse. Paikkatieto tosin saattaa syntyä tietokoneen ulkopuolella esimerkiksi käsin tehtyinä muistiinpanoina tai sitten se on olemassa esimerkiksi vain vanhoina paperikarttoina. Paikkatiedot ovat usein isoja tietoaineistoja, joita tuottavat kyseiseen paikkatietoon erikoistuneet tuottajat ja jotka on tallennettu tietyissä paikkatietoformaateissa tai tietokantoihin.


title: Paikkatieto

text: Teknisesti paikkatieto on joko ns. rasterimuotoista tai ns. vektorimuotoista. Rasterimuotoinen paikkatieto on säännöllisen hilan muotoon tallennettua tietoa. Sijaintitieto on hilassa joko hilan solujen alue tai hilan jokin piste (yleensä keskipiste tai vasen ylänurkka). Ominaisuustieto on hilassa tallennettu lukuarvona ja lukuarvo voi olla suoraan ko. tieto (esimerkiksi lämpötila) tai sitten se voi olla kokonaisluku, joka viittaa varsinaiseen ominaisuustietoon (esimerkiksi numero 12 voisi tarkoittaa lehtimetsää). Vektorimuotoinen paikkatieto on geometriatietoa ja geometrioihin liittyvää ominaisuustietoa. Geometria on yleensä piste, murtoviiva, polygoni tai joukko niitä. Vektorimuotoinen paikkatieto perustuu yleensä pisteisiin ja niiden välisiin suoriin. Käyriä viivoja ei käytetä siinä määrin kuin esimerkiksi CAD-tekniikassa.


title: Paikkatieto

text: Paikkatietoa käytetään yleensä paikkatietojärjestelmien avulla.


title: Paikkatieto

text: Suomessa merkittäviä paikkatiedon tuottajia ovat Maanmittauslaitos, kunnat, Tilastokeskus, Suomen ympäristökeskus ja muut ympäristöviranomaiset. Maailmanlaajuisesti erityisen merkittäviä paikkatiedon tuottajia ovat avaruusjärjestöt (kaukokartoitusaineistot) ja esimerkiksi ilmakuvausten tekijät.


title: Paikkatieto

text: Paikkatietoa hyödyntävät niin valtio ja sen laitokset, tutkimuskeskukset, kunnat, yritykset kuin yksityishenkilöt. Paikkatiedon soveltamismahdollisuudet ovat mittavat: paikkatiedon avulla voidaan esimerkiksi etsiä turvallisin ja nopein laiva- tai lentoreitti, suunnitella rakentamista, maankäyttöä ja kaavoitusta, etsiä älypuhelimella lyhin autoreitti tai lähin bussipysäkki, suunnitella mielenkiintoinen vaellusreitti, optimoida palveluita etsimällä paras sijoituspaikka kaupalle, postille tai paloasemalle, etsiä strategisesti paras paikka lentotukikohdalle tai seurata ja tutkia ympäristön tilaa ja suunnitella sen suojelua. Tärkeimpiä työvälineitä paikkatiedon soveltamisessa ovat kaukokartoitus, GIS ja satelliittipaikannus, kuten GPS.


title: Paikkatieto

text: Ympäristönsuojelussa voidaan esimerkiksi tutkia vesien ja ilman laatua ja suunnitella niiden suojelua, esimerkiksi yhdyskuntasuunnittelun, peltojen sijoittelun, metsähakkuiden tai liikenteen mitoittamisessa. Paikkatiedon avulla voidaan tutkia ilmastonmuutosta ja muita ympäristöongelmia ja -uhkia, esimerkiksi jäätiköiden sulamista, metsäpaloja ja - hakkuita ja myrskytuhoja. Lisäksi voidaan kartoittaa uhanalaisten lajien levinneisyyttä, tutkia esimerkiksi saimaannorppien ja susien reviirejä ja luoda suojelualueita ja rajoittaa metsästystä.


title: Paikkatieto

text: Yhdyskuntasuunnittelussa voidaan tutkia esimerkiksi maanjäristysten ja tulvien alueellista ilmentymistä ja suunnitella rakentamista ja vältää asutuksen ja toimintojen sijoittamista kyseisille alueille. Voidaan myös esimerkiksi tutkia, mihin kannattaa sijoittaa kirjasto, jotta se olisi mahdollisimman monen ihmisen saavutettavissa helposti tai pohtia minne uusi asuinalue tai tuulivoimapuisto on järkevintä sijoittaa.


title: Idomeneo

text: Idomeneo, re di Creta ossia Ilia e Idamante () tai vain Idomeneo, KV 366, on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä kolminäytöksinen ooppera. Teos on Mozartin oopperoista ensimmäinen kypsän kauden mestariteos. Oopperan tapahtumat sijoittuvat myyttiseen antiikin Kreikkaan, Troijan sodan jälkeiseen aikaan.


title: Idomeneo

text: "Idomeneo" syntyi Baijerin vaaliruhtinas Karl Theodorin tilauksesta. Mozart sävelsi oopperan Münchenissä, jonne erinomainen Mannheimin orkesteri oli muuttanut vaaliruhtinaan perässä. Mozart kirjoittikin orkesteriosuuden erittäin rikkaaksi mutta kuitenkin hienovaraisen läpikuultavaksi. Laulajiin Mozart ei sen sijaan ollut kovin tyytyväinen, lukuun ottamatta Mannheimin ajoilta tuttuja Dorothea Wendlingia ja hänen kälyään Elisabeth Wendlingia.


title: Idomeneo

text: Mozart kirjoitti keskinkertaiselle libretistilleen, Salzburgin hovikappalaiselle Giambattista Varescolle isänsä Leopoldin välityksellä ja pyysi muutoksia librettoon. Varesco, joka piti itseään runoilijana, ei mielellään suostunut niihin. Joitakin kiistanalaisia kohtia Mozart yksinkertaisesti jätti pois oopperasta.


title: Idomeneo

text: Kantaesitys 29. tammikuuta 1781 Münchenin Hoftheaterissa oli kiistaton menestys. Mozartin isä Leopold ja sisko Nannerl saapuivat Salzburgista Müncheniin kantaesitystä seuraamaan ja viipyivät siellä maaliskuuhun asti.


title: Idomeneo

text: "Idomeneo" on opera serian huipentuma ja Mozartin kypsän kauden oopperoista ensimmäinen. Serian pariin Mozart palasi myöhemmin enää La clemenza di Titossa.Myyttinen antiikin kreikka, troijan sodan jälkeinen aika.


title: Tiekirkko

text: Tiekirkko on toimintamuoto, jossa matkailureittien lähettyville sijoittuvat kirkot pidetään avoimina kesäaikaan arkipäivinä ohikulkijoille. Suositusaukioloaika on 10. kesäkuuta – 20. elokuuta, mutta ajat vaihtelevat kirkoittain.


title: Tiekirkko

text: Ensimmäinen tiekirkko syntyi Saksassa Münchenin ja Stuttgartin väliselle A8-moottoritielle vuonna 1958, kun tien varressa oleva katolinen kirkko sai naapurikseen tien taukopaikan, jossa ei ollut WC- tai muita palveluja tai edes roskakoreja. Seurakunta kyllästyi roskaaviin ja jätöksiään jättäviin automatkailijoihin, mutta kieltojen sijaan ratkaisi asian toisin: palveluja lisättiin ja samalla toivotettiin kulkijat pistäytymään kirkossa. Idea alkoi levitä, ja moottoriteiden varsille alettiin jopa rakentaa erityisiä tiekirkkoja () matkailijoiden taukopaikoiksi. Ruotsiin ja muihin Pohjoismaihin ajatus alkoi levitä, kun Luulajan piispa, myöhemmin arkkipiispana toiminut Gunnar Wehman teki aloitteen alueen seurakuntien kirkkojen avaamisesta matkailijoille. Kokeilu laajeni Norjan ja Suomen pohjoisiin hiippakuntiin 1990-luvun alussa.


title: Tiekirkko

text: Tiekirkkotoiminta alkoi 1990-luvun alussa alun perin Pohjois-Suomesta edeten vähitellen koko Suomeen. Kesällä avoimina olevien Tiekirkkojen määrä on vakiintunut hieman alle kolmeensataan kirkkoon/kesä. Tiekirkkotyötä koordinoi Kirkkopalvelut. Suositusaukioloaika on 10. kesäkuuta – 20. elokuuta, mutta ajat vaihtelevat kirkoittain.


title: Tiekirkko

text: Venäjällä tiekirkkokäytäntö on 2010-luvulla alkanut Murmanskin alueelta. Vuonna 2012 siellä on kaksi tiekirkkoa, joista toinen on piispa Simonin tuomiokirkko Murmanskissa.


title: Johann Kuhnau

text: Johann Kuhnau (6. huhtikuuta 1660 Geising, Böömi – 5. kesäkuuta 1722 Leipzig) oli saksalainen säveltäjä, urkuri ja cembalisti.


title: Johann Kuhnau

text: Johann Kuhnau aloitti musiikkiuransa kuoropoikana Dresdenissä, opiskeli myöhemmin sekä lakitiedettä että musiikkia ja pääsi vuonna 1684 Thomaskirchen kanttoriksi Leipzigissä. Kuhnau tunsi Johann Sebastian Bachin ainakin vuodesta 1716 ja vuonna 1723 Bachista tuli hänen seuraajansa Thomaskirchen kanttorina.


title: Johann Kuhnau

text: Kuhnaun tuotantoon kuuluu muun muassa kantaatteja, barokkisarjoja ja sonaatteja cembalolle. Kaikki Kuhnaun maallinen vokaalimusiikki on kadonnut .


title: Lauttasaaren kirkko

text: Lauttasaaren kirkko sijaitsee Helsingissä, Lauttasaaren kaupunginosassa. Se vihittiin käyttöön 20. syyskuuta 1958. Kirkon suunnittelivat arkkitehdit Marja ja Keijo Petäjä, sisustuksen ja ehtoolliskaluston suunnitteli Ilmari Tapiovaara.


title: Lauttasaaren kirkko

text: Rakennuskokonaisuudessa on kaksi kirkkosalia, joista suurempaa eli varsinaista Lauttasaaren kirkkoa käyttää suomenkielinen Lauttasaaren seurakunta. Pienempi kirkkosali on ruotsinkielisen Johannes församlingin käytössä ja nimeltään S:t Jacobs kyrka. Kahta kirkkosalia yhdistää siipirakennus, jossa on muun muassa kirkkoherranvirasto ja liikuntasali.


title: Lauttasaaren kirkko

text: Lauttasaaren kirkko sijaitsee loivan kallioisen rinteen päällä ja sen takana on Myllykallion viheralue. Kirkkoon johtavat sankarihauta-alueelta portaat, joita reunustavat kivimuurit. Kirkkosalit ja seurakuntatilat rajaavat kolmelta sivulta kirkkopihaa, jossa on muun muassa vesialtaaseen sijoitettu siirtolohkare ja istuskelupenkkejä. Kirkkopihan keskellä oleva korkea ja kapea torni on tärkeä Lauttasaaren maamerkki.


title: Lauttasaaren kirkko

text: Sisustukseltaan Lauttasaaren kirkko on karun yksinkertainen. Alttariseinällä on risti. Kirkkosaliin mahtuu noin 700 sanankuulijaa.


title: Lauttasaaren kirkko

text: Lauttasaaren kirkko on suojeltu 2004 kirkolliskokouksen päätöksellä.


title: Taarapita

text: Taarapita eli Tarapita, Tooru tai Taara oli virolaisten ja liiviläisten palvoma jumaluus. Toorun palvominen loppui Baltian ristiretkien jälkeen, jolloin virolaiset käännytettiin kristinuskoon. Ristiretkien jälkeisessä rahvaanuskossa Tooru ei enää esiinny, vaikkakin Taara-sana vaikuttaa säilyneen osana tiettyjä paikannimiä. Tooruun uskottiin Länsi-Virossa ja Saarenmaalla.


title: Taarapita

text: Aiemmin on esitetty, että nimitys Tooru olisi lainattu skandinaavien Thórr-jumalan nimityksestä. Samoin on ehdotettu, että Henrikin Liivinmaan kronikassa mainittu nimitys "Tharapitha" olisi muodostunut huudahduksesta ”Taara, avita!” eli ”Taara, auta!”. Kielitieteellisestä näkokulmasta vaikuttaa kuitenkin uskottavimmalta, että Taara-sana palautuu vanhaan uralilaiseen sanaan, jonka merkitys on ”korkea”. Täten Taara-nimityksen sukulaissanoja olisivat saamen Tiermes ja hantin Torem. Nimityksen Taarapita loppuosa saattaa olla samaa kantaa kuin suomen sana "pitkä"; "pita"-sanan merkitys olisi tällöin ”suuri”.