title: Dhofar

text: Dhofar ulottuu rannikolla al-Šarbatat -niemestä Omanin ja Jemenin väliselle rajalle asti. Kuveronoraatin eteläosissa on Arabianmeren äärellä on noin 64 kilometriä pitkä ja 1,5–9,5 kilometriä leveä Salalan rannikkolaakso. Sinne ulottuu kesämonsuuni. Vehreää seutua lauhkeine ilmastoineen ja linnustoineen pidetään yhtenä Arabian niemimaan kauneimmista. Salalan laaksoa reunustavat jopa 3 000–4 000 metrin korkeudelle kohoavat al-Qaran vuoret.


title: Dhofar

text: Sisämaassa on laaja kivisen maan ja hiekkadyynien peittämä aavikkoalue, joka eristää asuttua rannikkoseutua ja sitä ympäröivää vuoristoa muusta Omanista. Sen jatkeena on paljolti Saudi-Arabian puolella Rub’ al-Khali -aavikko ("tyhjä neljännes"), joka on maailman laajimpia yhtenäisiä hiekka-aavikoita, erittäin kuivaa ja käytännössä asumatonta seutua.


title: Sørvágur (kunta)

text: Sørvágur on kunta Färsaarten länsiosassa. Kunta kattaa Vágarin saaren länsiosan ja Mykinesin saaren. Kunnassa asuu 1 080 ihmistä, joista valtaosa asuu kunnan keskustassa Sørvágurissa.


title: Sørvágur (kunta)

text: Vuonna 2005 kunnat Bøur ja Mykines liitettiin Sørváguriin. Sitä ennen kunnassa oli ollut vain Sørvágurin keskuskylä.


title: Sørvágur (kunta)

text: Sørvágur, Bøur, Gásadalur ja Mykines


title: Pesaro e Urbinon maakunta

text: Pesaro e Urbinon maakunta () on maakunta Marchen hallintoalueella Italiassa.


title: Pesaro e Urbinon maakunta

text: Pesaro e Urbinon maakunnan pinta-ala on 2 568 km ja asukasluku noin 360 000. Maakunnassa on 59 kuntaa, ja sen pääkaupunki on Pesaro.


title: Pesaro e Urbinon maakunta

text: Pesaro e Urbinon maakunta sijaitsee Italian keskiosissa, rajoittuen pohjoisessa San Marinoon ja idässä Adrianmereen. Pääkaupungin lisäksi muita yli 10 000 asukkaan kaupunkeja ovat Fano, Urbino ja Mondolfo.


title: APT Satellite Holdings

text: APT Satellite Holdings Limited (APT) on vuodesta 1992 toiminut aasialainen satelliittitietoliikennettä välittävä yhtiö. Yhtiöstä tuli osakeyhtiö vuonna 1996.


title: APT Satellite Holdings

text: Sen osakkaita ovat


title: APT Satellite Holdings

text: Se välittää tietoliikennettä ja televisio-ohjelmia satelliittiensa ja muiden yhtiöiden satelliittien kautta kautta Aasiaan, Tyynen meren alueelle, Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin


title: APT Satellite Holdings

text: Sen satelliittilaivasto koostuu vuonna 2008 seuraavista satelliiteista:


title: APT Satellite Holdings

text: Sen maalaitteistoon kuuluu kolme 13 metrin, yksi 5,5 metrin, yksi 11 metrin, yksi 6,1 metrin ja yksi 9 metrin antennia, joiden toimintataajuus on C-kaistalla. Sillä on kaksi 9 metrin ja yksi 8,1 metrin antenni Ku-kaistalla.


title: APT Satellite Holdings

text: Apstar IIR


title: APT Satellite Holdings

text: Apstar V


title: APT Satellite Holdings

text: Apstar VI


title: Asia Cellular Satellite

text: Asia Cellular Satellite (ACeS) on aasialainen mobiilin satelliittitietoliikenteen välitystä myyvä yritys. Se välittää puhetta ja dataa liikkuvista laitteista, esimerkiksi satelliittipuhelimet.


title: Asia Cellular Satellite

text: Sen omistajiin kuuluvat Pasifik Satelit Nusantara (PSN) ja Jasmine International, joiden yhdistyminen loi ACeS-yrityksen.


title: Asia Cellular Satellite

text: Sen palvelut myy kussakin maassa:


title: Asia Cellular Satellite

text: Se käyttää Garuda-1, Agila-2 (Mabuhay Satellite Corporationin satelliitti) ja Palapa-C satelliitteja.


title: Alec Aalto

text: Alec Mikael Aalto (24. syyskuuta 1942 Helsinki – 24. joulukuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti. Ulkoministeriössä hän aloitti vuonna 1979 ja toimi Suomen suurlähettiläänä Itävallassa (1991–1995), Italiassa (2003–2006) ja Ruotsissa 2006–2010 eläkkeelle jäämiseensä asti.


title: Alec Aalto

text: Aalto valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1967 Helsingin yliopistosta, ja hän opiskeli myös musiikkia Sibelius-Akatemiassa. Vuosina 1968–1970 hän opiskeli Oxfordin yliopistossa kansainvälistä oikeutta.


title: Alec Aalto

text: Vuodet 1970–1972 Aalto työskenteli Yleisradion toimittajana, minkä jälkeen hän oli vuodet 1973–1975 valtioneuvoston tiedotuspäällikkö. Hän toimi tehtävässä muun muassa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssi Etykin lehdistöpäällikkönä. Vuonna Aalto oli 1975 pääministerin sihteeri Keijo Liinamaan virkamieshallituksessa ja vuosina 1976–1978 Neste Oy:n tiedotusjohtaja.


title: Alec Aalto

text: Ulkoministeriön palvelukseen Aalto siirtyi vuonna 1979. Vuoteen 1984 saakka hän toimi ministeriön lehdistö- ja kulttuurikeskuksen päällikkönä, vuonna 1985 kauppapoliittisen osaston neuvottelevana virkamiehenä ja vuosina 1986–1991 kauppapoliittisen osaston apulaisosastopäällikkönä.


title: Alec Aalto

text: Vuonna 1991 Aalto aloitti suurlähettiläänä Itävallassa toimien samalla Suomen edustajana Wienissä toimivissa YK:n järjestöissä ja oli akkreditoituna myös Sloveniaan. Vuosina 1995–1997 Aalto työskenteli valtioneuvoston kansliassa pääministerin erityisavustajana kansainvälisissä asioissa. Vuodet 1997–2003 hän oli Euroopan unionin asioiden valtiosihteeri ja vuosina 2000–2003 myös valtioneuvoston EU-sihteeristön päällikkö.


title: Alec Aalto

text: Vuodet 2003–2006 Aalto oli Suomen suurlähettiläs Italiassa, akkreditoituna myös Maltalle ja San Marinoon. Kesäkuussa 2006 hän aloitti viimeisen pestinsä suurlähettiläänä Ruotsissa. Aalto jäi eläkkeelle helmikuussa 2010.


title: Alec Aalto

text: Aallon vanhemmat olivat näyttelijä Märta Laurent ja varatuomari, kauppaneuvos Arvo Mikael Aalto. Hän oli kaksikielinen. Hänellä oli vaimo ja tytär. Aalto harrasti musiikkia ja viihtyi maaseudulla, saaristossa ja Lapissa.


title: Garuda-1

text: Garuda-1 on indonesialainen tietoliikennesatelliitti.


title: Garuda-1

text: Sen valmisti yhdysvaltalainen Lockheed Martin ja se on ko. yhtiön malli A2100-AX. Satelliitti laukaistiin avaruuteen 12. helmikuuta 2000 ja sen tulisi toimia vuoteen 2013 asti.


title: Garuda-1

text: Sen hyötykuormaan kuuluu vain kaksi L-kaistan transponderia, mutta se kykenee lähettämään 140:lle rajatulle alueelle ("spot beam"), joten se voi välittää samanaikaisesti 11 000 puhelua. Sen sähköteho on suuri: 14 000 W. Sen sijainti geosynkrooniselle kiertoradalla on 107.63° E.


title: AsiaSat

text: Asia Satellite Telecom Company (AsiaSat) on vuonna 1988 Hongkongiin perustettu yhdysvaltalainen Aasiassa toimiva satelliittitietoliikenneyhtiö.


title: AsiaSat

text: Yritys kuvaa itsensä aina siten, että ollut alusta alkaen yksityisessä omistuksessa, ts. ei valtionyhtiö. Sen omistaa täysin Asia Satellite Telecommunications Holdings Limited, jonka omistavat CITIC Group ja General Electric Company. Yhtiön yhdysvaltalainen toimitusjohtaja Peter Jackson korvautuu William Wadellä. Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on Sherman P. Dodge.


title: AsiaSat

text: Se palvelee yli sataa yritystä tai valtioiden laitosta kautta maailman. Se välittää yli 240 TV-kanavaa. Satelliittien komentokeskus on Hongkongissa. Yhtiö valittiin huhtikuussa 2009 länsimaisen "2009 Telecom Asia Awards"-palkinnon saajaksi kolmatta kertaa eli Aasian parhaaksi satelliittitietoliikenneoperaattoriksi.


title: AsiaSat

text: Yhtiön satelliitit ovat:


AsiaSat


title: AsiaSat

text:
AsiaSat-4
ja 4 Ku-kaistan varatransponderia


title: AsiaSat

text: AsiaSat-5 - tilattu vuonna 2006, laukaisu 11. elokuuta 2009. Se korvaa AsiaSat-2:n.


title: Saloisten kirkko

text: Saloisten Pyhän Olavin kirkko, alkuperäiseltä nimeltään Kaikkien pyhien kirkko, sijaitsee entisen Saloisten kunnan alueella Raahessa. Sen on suunnitellut rakennusmestari Pekka Karvonen, ja se valmistui 1932 aiemman Pyhän Olavin kirkon paikalle. Rakennusmateriaalina on tiili, jonka päällä on rappaus. Kirkossa on loppiaisena 1930 palaneesta puukirkosta talteen saatuja esineitä. Kirkkoon mahtuu 300 henkeä, ja se sijaitsee valtatien 8 lähellä Saloisissa. Saloinen vanhalta nimeltään Salo on yksi Pohjanmaan vanhoista keskiaikaisista emäpitäjistä. Saloisten seurakunnan väkiluku oli 2000-luvun alkuvuosina noin 6 700.


title: Saloisten kirkko

text: Saloisten, silloiselta nimeltään Salon, vanha kirkko rakennettiin 1490-luvun lopulla Kirkkoluodolle, hieman nykyisen kirkon eteläpuolelle, koska venäläiset olivat polttaneet aiemman kirkon vanhan vihan aikana. Ennen venäläisten tuloa kirkon arvokkaimmat esineet pyhän Olavin ja neitsyt Marian alttarikaapit veistoksineen oli ennätetty viedä turvaan ja ne pelastuivat tällä tavoin jälkipolville. Saloisten vanha kirkko oli hirsirakenteinen tukipilarikirkko, jonka länsipäädyssä oli korkea torni. Kirkon suojeluspyhimys oli Pyhä Olavi. Myös aiempi venäläisten polttama kirkko oli sijainnut samalla paikalla Kirkkoluodossa, vaikka erään perimätiedon mukaan myös Ristikari olisi vanha kirkonpaikka, Ristikari on kuitenkin noussut merestä vasta 1500-luvun alkuun mennessä.


title: Saloisten kirkko

text: Vuonna 1622 kirkko siirrettiin, Salonlahden mataloitumisen takia, mantereen puolelle nykyiselle paikalle. Siirron yhteydessä kirkkoa laajennettiin jatkamalla sitä keskeltä 2,5 metriä. Vuonna 1641 vaasalainen Christian Wilbrandt maalasi kirkkoon komeat seinämaalaukset. Kirkon torni kallistui pahasti vuoden 1723 myrskyssä ja piispa Herman Witte määräsi puoliksi kaatuneen tornin revittäväksi alas vuonna 1725. Salon vanha keskiaikainen puukirkko säilyi vuoteen 1930, jolloin se tuhoutui tulipalossa kesken loppiaisaamun jumalanpalvelusta. Kirkon keskiaikainen irtaimisto onnistuttiin kuitenkin pelastamaan palosta.


title: Saloisten kirkko

text: Krusifiksin pelastumisesta kerrotaan seuraavanlaista tarinaa: Krusifiksi oli kiinnitetty seinään alttarin yläpuolelle, kirkon palaessa eräs paikallinen isäntä kiipesi krusifiksin luo, otti tukevan otteen ristiinnaulitusta ja ponnisti jaloillaan niin että krusifiksi irtosi seinästä ja isäntä Jeesus sylissä pudota mätkähti kirkon lattialle. Nykyisin kyseinen krusifiksi on uuden kirkon alttarilla.


title: Saloisten kirkko

text: Saloisten nykyisessä kirkossa on nähtävillä edellisen kirkon palosta säilyneitä esineitä:


title: Saloisten kirkko

text: Kirkon vieressä oleva tapuli on vuodelta 1785, ja sen suunnittelijaksi on mainittu kuningas Kustaa III. Tapulin on rakentanut kirkonrakentaja Jacob Rijf. Ulkoasultaan tapuli edustaa uusklassismia. Alun perin vuonna 1785 piti rakentaa barokkityylinen tapuli, mutta se ei miellyttänyt kuningas Kustaa III:ta ja hän luonnosteli nykyisen tapulin. Alun perin vuonna 1783 tapuli oli avonainen neljän joonialaisen puisen pylvään kannattelema katos. 1800-luvulla rakennelma nostettiin puiselle 2,3 m korkealle jalustalle ja vuorattiin laudoilla ja varustettiin luukuilla, jolloin se sai nykyisen muotonsa. Tapulissa on kolme kelloa. Paikalla on ollut tapuli myös aiemmin.


title: Saloisten kirkko

text: Isonvihan aikana venäläiset veivät Salon seurakunnan kirkonkellot. Perimätieto kertoo, että ne olisi viety Terijoen seurakuntaan. Nykyisin Saloisten kellotapulissa on kolme kelloa. Vanhin kelloista on vuodelta 1737, ja sen on lahjoittanut raahelainen porvari Hendrich Kröger, jonka vaimo oli sukua Salon Juusola talonväelle. Kellossa on ruotsinkielinen kirjoitus, joka kuuluu suomennettuna seuraavasti:


title: Saloisten kirkko

text: Yhdellä sivulla:


title: Saloisten kirkko

text: Toisella sivulla:


title: Saloisten kirkko

text: Alareunassa:


title: Saloisten kirkko

text: Toinen kello on hankittu suuren kirkkoriidan jälkeen vuonna 1764, kirkkoherrana oli silloin, tunnettu Saloisten historian kirjoittaja, Thomas Stenbäck. Hän laati kelloon seuraavan suomenkielisen kirjoituksen:


title: Saloisten kirkko

text: Valajasta sanotaan:


title: Saloisten kirkko

text: Lisäksi Stenbäck laati kelloon seuraavan runon:


title: Saloisten kirkko

text: Kellon yläreunassa lukee:


title: Saloisten kirkko

text: Kolmas kello hankittiin vuonna 1943, koska molemmat vanhat kellot halkesivat. Vanhat kellot oli aiemmin sijoitettu uuden kirkon torniin ja kiinnitetty tiukasti paikoilleen, koska torni ei kestänyt niiden heilumista. Vanhat kellot korjattiin myöhemmin ja sijoitettiin yhdessä uuden kanssa takaisin tapuliin. Uusi kello on valettu Tampereella Lokomon tehtaalla, ja siinä on kirjoitus:


title: Saloisten kirkko

text: Saloisten kirkon vaivaisukko, joka on ollut aiemmin nähtävänä Saloisten kotiseutumuseossa Arkkukarissa, siirrettiin kesällä 2009 perinteiselle paikalleen tapulin ovelle. Se on 162 cm pitkä ja hattupäinen ja ollut alun perin kiinnitettynä tapulin seinään. Ukon on tehnyt Abraham Tervaluoto vuonna 1853 ja korjannut Valtteri Hyväri vuonna 1968. Se oli käytössä vielä uuden kirkon alkuaikoina, mutta siirrettiin sitten varastoon ja lahjoitettiin vuonna 1967 Saloisten kotiseutumuseolle.


title: Saloisten kirkko

text: Saloisten urut ovat 16-äänikertaiset, ja ne on rakentanut Erolan urkurakentamo Nummelasta vuonna 1983.


title: Saloisten kirkko

text: Kirkon alttaripäädyn lasimaalaukset on tehnyt Onni Oja vuonna 1979. Vasemmanpuoleinen on nimeltään "Piinattu-nöyryytetty" ja oikeanpuoleinen "Vapautettu".


title: Saloisten kirkko

text: Sankarihautojen vieressä on Ensio Seppäsen tekemä pronssinen sotilasta esittävä patsas sekä risti. Muistomerkki on valmistunut vuonna 1971.


title: Saloisten kirkko

text: Keskiajan Salosta on säilynyt vain kahden kirkkoherran nimet, muuten luettelo on varsin täydellinen, kiitos kirkkoherra Martinus Peitziuksen ja hänen poikansa Gabriel Peitziuksen laatiman ns. Codex Peitziuksen.


title: Saloisten kirkko

text: Nykyisen yhdistyneen Raahen, Saloisten ja Pattijoen seurakunnan kirkkoherrana jatkaa Tuomo Matala.


title: Huntsgirl

text: Huntsgirl on kuvitteellinen hahmo Disneyn animaatiosarjassa Jake Long – amerikkalainen lohikäärme, jossa hän esiintyi ensimmäisen kerran ensimmäisessä jaksossa Vanhanaikaista koulutusta vuonna 2005. Huntsgirlia ääninäyttelee sarjan englanninkielisessä alkuperäisversiossa Mae Whitman. Huntsgirlin oikea nimi on Rose, hän opiskelee samassa koulussa kuin Jake Long. Huntsman kidnappasi Rosen vauvana joka oli saanut syntymämerkin joka esitti lohikäärmettä, Rosea alettiin opettamaan taistelemaan ja pyydystämään lohikäärmeitä. Myöhemmin kuitenkin Huntsgirlille paljastui että hänet on kidnapattu.


title: Fu-koira

text: Fu-koira on kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa animaatiosarjassa "Jake Long – amerikkalainen lohikäärme". Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran ensimmäisessä jaksossa ”Vanhanaikaista koulutusta” vuonna 2005. Fu-koiraa ääninäyttelee sarjan englanninkielisessä alkuperäisversiossa John DiMaggio. Fu-koira on yli 600-vuotias koira, joka on rodultaan Shar pei. Fu osaa kävellä kahdella jalalla ja puhua ihmisten kieltä. Hän on Luong Lao Shin lemmikki. Fu-koira osaa tehdä myös taikajuomia. Vuosia sitten hän ja Yan-Yan-kissa kamppailivat Fun esi-isien onnenkolikosta.


title: Videokaappaus

text: Videokaappaus tai digitointi on analogisen videosignaalin muuntamista digitaaliseen muotoon. Kuvaa voidaan kaapata mistä tahansa analogisesta lähteestä.


title: Videokaappaus

text: On hyvin tärkeää, että kaappausprosessi suunnitellaan etukäteen hyvin huolellisesti. Kaappaamista varten tietokoneessa tulee olla videokaappauslaite, joka on yleensä erillinen laajennuskortti, osa näytönohjainta tai USB-liitännäinen laite. Melkein aina kaappauslaitteet kaappaavat kuvan lisäksi myös äänen. Lisäksi tarvitaan tarvittavat liitännät (komposiittivideo, s-video, audioliitännät) tietokoneen ja kuva/äänisignaalia antavan laitteen välille.


title: Videokaappaus

text: Kaappauslaite valitaan muun laitteiston, eli tietokoneen ja sen liitäntöjen, lähdemateriaalin ja käytettävissä olevan budjetin mukaan. Jos aikoo kaapata pakkaamatonta videota tai haluaa valita pakkauskoodeekin itse, on paras käyttää ns. "software encoder" kaapparia. Tällöin laite syöttää tietokoneelle videon tyypillisesti YUV pakattuna värinäytteistyksellä 4:2:2, ja tietokone hoitaa mahdollisen pakkauksen. Jos käytössä on heikompitehoinen tietokone, ja haluaa pakata videon kaappauksessa, kannattaa käyttää "hardware encoderia". Siinä laite sen sijaan pakkaa itse videon ja se tallennetaan kovalevylle sellaisenaan.


title: Videokaappaus

text: Tietokoneen kovalevyllä täytyy olla tarpeeksi tilaa, sillä esim. kevyesti pakattu minuutin pituinen video vie tilaa n. yhden gigatavun verran. Sen lisäksi kovalevyn ja sen väylän täytyy olla tarpeeksi nopea pystyäkseen kaappaamaan reaaliajassa hyvälaatuista videota. Kovalevylle on syytä ennen kaappausta luoda uusi, tarpeeksi iso osio kaappausta varten. Tämä parantaa kovalevyn suorituskykyä kaappauksessa suuresti. Kuten yllä on mainittu, videon voi pakata kaappausvaiheessa jolloin se vie vähemmän tilaa ja datavirta on pienempi. Tähän kuitenkin tarvitaan nopeampi prosessori, jotta se kykenee pakkaamaan jokaisen videon kuvan reaaliajassa. Muuten tuloksena on nykivää videota, koska reaaliaikaisen videon datavirtaa hitaampi pakkausnopeus muodostuu pullonkaulaksi kaappauksessa, ja laitteiston täytyy hukata kuvia datavirrasta uusien kuvien tieltä. Tästä tuleekin nimitys ns. "dropped frames". Häviöllisesti pakatun videon käsittely ja varsinkin editointi on muutenkin vaikeampaa, ja se vie enemmän aikaa. Myös videon uudelleenpakkaus heikentää aina kuvanlaatua. Mitä voimakkaampi pakkaus on suoritettu, sitä enemmän laatu heikkenee uudelleenpakkausprosessissa. Jo menetettyjä yksityiskohtia (menetettyä dataa) ei saa enää takaisin. Kaikissa käsittelyvaiheissa, videota tuleekin pakata niin vähän kuin suinkin mahdollista.


title: Videokaappaus

text: Yleensä analogisten nauhaformaattien sekä Laserdisc videon kaappaukseen riittää erottelukyky 720x576 (PAL) tai 720x480 (NTSC). Kaappauksessa kannattaa käyttää kaapparin käyttämää pakkausta, ja kaapata video siinä muodossa kovalevylle. DV pakkausta kaappauksessa ei kannata käyttää, sillä siinä käytetty 4:2:0 (PAL) ja varsinkin NTSC järjestelmän 4:1:1 värinäytteistys sotkee kuvan yksityiskohdat, ja esimerkiksi VHS-videon jo valmiiksi heikko krominanssi huononee entisestään. Pakkaus tekee myös muita virheitä kuvaan, ns. "moskiittokohinaa", värien vuotamista, sekä ääriviivojen vääristymistä. Nämä siksi, koska DV:n DCT-muunnos on suht. voimakas.


title: Videokaappaus

text: Itse kaappaukseen sekä videon jälkikäsittelyyn (VHS-värikohinan posto, lomituksen poisto, formaatin muunnokset jne..) hyväksi havaittuja ohjelmia ovat esimerkiksi VirtualDub ja AVISynth. Kaapattu video voidaan jälkeenpäin muokata videonmuokkausohjelmilla mieleiseksi, ja valmis ohjelma tallentaa sitten esimerkiksi CD tai DVD-levylle.


title: Videokaappaus

text: Alkuperäinen kaapattu ja pakkaamaton videotiedosto sekä videoeditointiohjelman projektitiedosto kannattaa säilyttää ulkoisella kovalevyllä tms. isokapasitettisessa massamuistissa mahdollista tulevaisuuden käyttöä varten. Näin alkuperäisiä (lähteestä riippuen ehkä hyvinkin heikosti säilyviä) analogisia tallenteita ei välttämättä tarvitse säilyttää, ja materiaali on valmiiksi digitoitua kun sitä seuraavan kerran tarvitaan.


title: Luong Lao Shi

text: Luong Lao Shi on kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa animaatiosarjassa "Jake Long – amerikkalainen lohikäärme". Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran ensimmäisessä jaksossa ”Vanhanaikaista koulutusta” vuonna 2005. Hahmoa ääninäyttelee sarjan englanninkielisessä alkuperäisversiossa Keone Young. Luong Lao Shi on Jake Longin isoisä. Jake kutsuu häntä aina nimellä Vaari, Jou Vaari tai Jou V. Lao Shi on kiinalainen lohikäärme ja hänen lemmikkinsä on Fu-koira. Lao Shi opettaa Jakea amerikkalaiseksi lohikäärmeeksi.


title: Luong Lao Shi

text: Lao Shi on ikääntynyt lohikäärmemestari, joka tunnettiin ennen kiinalaisena lohikäärmeenä. Hän kuitenkin jätti tittelinsä keski-iässä muutettuaan New Yorkiin, Yhdysvaltoihin. Alun perin Lao Shi oli erityisesti 1960- ja 1970-luvulla Hongkongin suojelija ja hurvitteleva poikamies. Tuolloin hän tapasi nykyisen suojelijansa Fu-koiran, jonka kanssa Lao Shi on tehnyt yhteistyötä aina sarjan nykyhetkeen. Noin 1970-luvulla hän saavutti erityisen maineen ollessaan ensimmäinen lohikäärme, joka oli voittanut uhkaavan Mustan lohikäärmeen, jonka aikaisemmat vastustajat eivät selvinneet edes hengissä. Myöhemmin 1980-luvun puolessavälissä Lao Shi muutti tyttärensä Susanin kanssa Yhdysvaltoihin ja aseittui New Yorkiin, jossa hän perusti elektroniikka kaupan. Lao Shin tyttären mennessä naimisiin miehen kanssa, joka ei ollut taianomainen ihminen, kuten heidän perheensä Lao pettyi tyttäreensä. Myöhemmin hänen tyttärensä sai kaksi lasta Jaken ja Haleyn, jotka perivät äitinsä lohikäärmevoimat. Tämän johdosta Lao Shista tuli vaari ja yhdessä puhuvan koiransa Fun kanssa hän on viettänyt suurimman osan ajastaan Jaken kanssa opettamassa pojalle voimiensa hallitsemista. Jakesta tuli samalla ensimmäinen amerikkalainen lohikäärme, jonka myötä vaari on opettanut hänelle vastuun ottamista ja olemaan päättäväinen, sillä useat pienemmän ja heikommat taikaolennot olettavat lohikäärmeiden olevan vahvoja ja viisaita olentoja, joilta he voivat kysyä neuvoa ja suojelusta.


title: Herbert Adamski

text: Herbert Adamski (30. huhtikuuta 1910 – 11. elokuuta 1941) oli saksalainen soutaja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Berliinin olympialaisissa 1936 perämiehellisestä kaksikosta.


title: Luettelo televisiosarjan Jake Long – amerikkalainen lohikäärme hahmoista

text: Luettelo piirrossarja Jake Long – amerikkalaisessa lohikäärmeessä esiintyvistä kuvitteellisista hahmoista.


title: Sergei Zenjov

text: Sergei Zenjov (s. 20. huhtikuuta 1989 Pärnu, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Sergei Zenjov

text: Zenjov edusti junioriaikanaan Pärnu JK:ta. Ammattilaisuransa hän aloitti jo 16-vuotiaana vuonna 2006 Pärnu Vaprusin riveissä. Hän kuitenkin oli seurassa vain kyseisen vuoden ja samana vuonna hän pelasi myös FC TVMK Tallinnan paidassa, jossa hän voitti 2006 liigamestaruuden ja SuperCupin. Hän pelasi vielä seuraavan vuoden kotimaassaan, jolloin hän siirtyi Ukrainaan FC Karpaty Lvivin joukkueeseen. Vuonna 2007 hänet valittiin myös kotimaansa pääliigan vuoden nuoreksi pelaajaksi.


title: Sergei Zenjov

text: Zenjov on pelannut Viron maajoukkueessa 69 ottelua ja tehnyt niissä 13 maalia vuosina 2008–2018.


title: Frank Havens

text: Frank Benjamin Havens III (1. elokuuta 1924 Arlington, Virginia – 22. heinäkuuta 2018 Harborton, Virginia) oli yhdysvaltalainen ratameloja ja olympiavoittaja.


title: Frank Havens

text: Havens voitti kanadalaisyksiköissä 10 000 metrillä olympiakultaa Helsingissä 1952. Neljä vuotta aikaisemmin hän saavutti olympiahopeaa Lontoossa samalta matkalta. Havens kilpaili kesäolympialaisissa myös Melbournessa 1956 ja Roomassa 1960.


title: Frank Havens

text: Havens oli vielä vuonna 2018 ainoa yhdysvaltalainen melonnan yksilömatkojen olympiavoittaja. Hän kuoli kotonaan Virginiassa 93-vuotiaana 22. heinäkuuta 2018.


title: Uwe Ampler

text: Uwe Ampler (s. 11. lokakuuta 1964 Zerbst) on entinen saksalainen maantiepyöräilijä ja olympiavoittaja, joka edusti amatööriurallaan Itä-Saksaa. Hän voitti kultaa Soulin olympialaisissa 1988 joukkueaika-ajossa.


title: Uwe Ampler

text: Ampler kuului vuosina 1981 ja 1982 junioreiden joukkueaika-ajon MM-kultaa voittaneeseen DDR:n joukkueeseen. Vuonna 1986 hän voitti maantiepyöräilyn MM-kilpailuissa Colorado Springsissä kultaa amatöörien maantieajossa ja pronssia joukkueaika-ajossa. Ala-Saksin ympäriajon hän voitti 1985, Saksin ympäriajon 1986 ja 1989 sekä Rauhanajon kolme kertaa peräkkäin 1987–1989. Lisäksi hän voitti ammattilaiskilpailu Circuit de la Sarthen 4a-etapin vuonna 1989.


title: Uwe Ampler

text: Ampler kilpaili ammattilaisena vuosina 1990–1999. Heti debyyttivuonnaan hän voitti Sveitsin ympäriajon 10. etapin sekä Setmana Catalana -kilpailun neljännen osuuden. Vuonna 1991 hän voitti Pariisi–Nizza-ajon seitsemännen etapin ja seuraavana vuonna GP Kanton Aargau -kilpailun. Vuonna 1998 Ampler voitti Rauhanajon neljännen kerran urallaan.


title: Uwe Ampler

text: Myös Uwen isä, Klaus oli kuuluisa pyöräilijä.


title: Deicide (albumi)

text: Deicide on yhdysvaltalaisen Deicide -yhtyeen vuonna 1990 julkaistu ensimmäinen studioalbumi.


title: Deicide (albumi)

text: Roadrunner Recordsin mukaan "Deicide" on kaikkien aikojen eniten myynyt death metal -albumi.


title: MGMT

text: MGMT (tunnettu aiemmin nimellä The Management) on yhdysvaltalainen vuonna 2002 Middletownissa, Connecticutissa perustettu popvaikutteinen indie rock -yhtye. Yhtyeen perustivat Andrew VanWyngarden ja Ben Goldwasser. MGMT:n debyyttialbumi "Oracular Spectacular" julkaistiin vuonna syksyllä 2007.


title: MGMT

text: Yhtye on esiintynyt Suomessa Tavastialla 23. kesäkuuta 2008.


title: Monique Knol

text: Monique Knol (s. 31. maaliskuuta 1964 Wolvega) on entinen alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hän saavutti kahdesti mitalin olympialaisissa maantieajossa; kultaa Soulissa 1988 ja pronssia seuraavissa kisoissa Barcelonassa 1992.


title: Heidi Biebl

text: Heidi Biebl (s. 17. helmikuuta 1941) on saksalainen entinen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Squaw Valleyn olympialaisissa 1960 syöksystä. Lisäksi hän sijoittui seuraavissa Innsbruckin olympialaisissa 1964 neljänneksi sekä pujottelussa että syöksyssä.


title: Lilo (hahmo)

text: Lilo Pelekai on kuvitteellinen hahmo Disneyn Lilo & Stitch elokuvissa ja televisiosarjassa. Hän on reipas havaijilaistyttö ilman vanhempia, mutta kuuluu silti erikoiseen perheeseen. Lilon alkuperäinen ääninäyttelijä on Daveigh Chase, suomessa hän on Annituuli Kasurinen ja Ada Forsberg.


title: Lilo (hahmo)

text: Lilon ja hänen isosiskonsa Nanin vanhemmat kuolivat auto-onnettomuudessa, joten nykyisin he joutuvat elämään kahdestaan. Nani on Lilon virallinen huoltaja, mutta työn ja arjen välillä tasapainoilu ei oikein suju, joten sosiaalityöntekijä Cobra Bubbles uhkaa viedä Lilon pois, jos homma ei ala sujua. Lilo on melko yksinäinen. Hänen ainoa ystävänsä Nanin lisäksi on hänen itse tekemänsä räsynukke Molla. Muut tytöt, Mertle, Yuki, Elena ja Teresa, pitävät Liloa outona, eivätkä siksi halua leikkiä tämän kanssa. Tähdenlennon nähtyään Lilo toivoo itselleen ystävää, joka ei lähtisi pois, ja toiveen kuultuaan Nani päättää ostaa Lilolle koiran koiratarhasta heti seuraavana päivänä. Lilo valitsee itselleen siniturkkisen, oudon näköisen koiran, vaikka koiratarhan omistaja onkin sitä mieltä, että siitä koituu vielä harmia. Lilo päättää kuitenkin valita kyseisen olion lemmikikseen ja nimeää tämän Stitchiksi. Stitch ei osaa käyttäytyä alkuunkaan ja Naniltakin menee työpaikka kun Stitch oli syödä yhden asiakkaan, joka todellisuudessa oli toinen häntä takaisin avaruuteen hakeva ihmiseksi naamioitunut avaruusolio. Niin, Stitchän on itsekin avaruusotus, laiton geenimutaatio, koe numero 626, jonka pidätetty ilkeä nero Jumba on luonut tuhoamistehtäviin. Lilo ei tiedä avaruusolioista mitään ennen kuin Jumba ja Pleakley hyökkäävät heidän taloonsa napatakseen Stitchin. Talosta jää tuskin mitään jäljelle, joten Cobra vie Lilon pois Nanin vastustelusta huolimatta. Lilo kuitenkin karkaa ja joutuu vaikeuksiin, joten Nani turvautuu Stitchin, Jumban ja Pleakleyn puoleen, vaikka hänen onkin vaikea uskoa koko avaruusoliojuttua. Lopulta kaikki kuitenkin käy parhain päin: Nani saa jatkaa Lilon huoltamista, eikä Stitchiäkään viedä avaruuteen. Myös Jumba ja Pleakley jäävät "ohanan" jäseniksi. Lilon toive on alkanut toteutua.


title: Lilo (hahmo)

text: Elokuvassa Lilo & Stitch 2 Lilo tahtoo voittaa tulevan hulakilpailun, jonka hänen äitinsäkin kerran voitti. Hän suunnittelee Stitchin kanssa hienoa tanssia, mutta kyseisen geenimutaation "tuhmuuskohtaukset" pilaavat kaiken. Lilo ei tiedä ollenkaan, mistä on kysymys, joten hän suuttuu Stitchille kaiken pilaamisesta. Ennen hulakilpailua Stitch tulee pyytämään anteeksi ja Lilo alkaa pikkuhiljaa tajuta, ettei Stitch hallitse itseään ilkiökohtaustensa aikana. Stitch pakenee metsään, mutta Lilo päättää esittää tanssinsa, joka kertoo, että "rakkaus voi voittaa kuolemankin". Hän ei voi kuitenkaan esittää tanssiaan loppuun, sillä huolestuu ihan liikaa Stitchistä. Kyseisen tanssin voittaja jää tässä elokuvassa mysteeriksi. Yleisössä olleet Nani ja David lähtevät tämän perään, ja tapaavat Jumban ja Pleakleyn, jotka kertovat, että Stitchin virrat ovat kulumassa loppuun, sillä niitä ei ehditty ladata täyteen silloin aikoinaan. Viisikko lähtee avaruusaluksella paenneen mutaation perään pelastaakseen tämän. Ainoa keino olisi laittaa Stitch Jumban koneeseen ennen kaiken virran kulumista, silloin sininen avaruusolentomme latautuisi täyteen. Lilo pääsee Stitchin luo ottamallaan etumatkalla, mutta liian myöhään, Stitch ei enää liiku. Lilo on todella pahoillaan ja pyytelee kovasti anteeksi häneltä. Äkkiä Stitch kuitenkin avaa silmänsä. Rakkaus voi todellakin voittaa jopa kuoleman.


title: Lilo (hahmo)

text: Tarina jatkuu elokuvassa Stitch! Avaruuskoe 626, jossa käy ilmi, että Jumba on salakuljettanut Maahan kaikki aiemmat 625 koettaan, jotka ovat vielä aktivoimattomia, mutta aktivoituvat kosketettuaan nestettä. Galaksin ilkeä kapteeni Gantu, joka työskentelee pahalle Tohtori Johannes von Hamsterille, tahtoo kokeet, jotta hänen pomonsa voisi valloittaa koko galaksin. Gantu nappaa Jumban ja yhden kokeen, joka on vielä koekapselissaan, joten Lilo ja Stitch päättävät aktivoida toisen kokeen pelastusta varten. He aktivoivat kokeen 221, jonka primääritoiminto on sähköiskujen luominen, mutta se pystyy hallitsemaan muutenkin sähköä. Lilo antaa sille nimen Välkky. Pelastuspuuhien jälkeen on aika etsiä Välkylle paikka, jonka se tuntisi kodikseen. Välkylle kodiksi löytyi vanha majakka. Lilo & Stitch lähtevät etsimään muita koekappaleita, jotka ovat levinneet ympäri saarta. Kaikki ne täytyy napata, muuttaa hyviksi, nimetä ja löytää paikka, jonnen ne kuuluvat (katso edellä).


title: Lilo (hahmo)

text: Lähes joka jaksossa televisiosarjassa aktivoituu uusi koe, joka Lilon ja Stitchin on napattava ennen Gantua. Lilo nimeää kokeet pääosin, mutta muita nimeäjiä ovat olleet mm. Pleakley ja Gantu. Hänen kokeille antamansa nimet liittyvät usein jotenkin niiden toimintoihin (esim. etsimiskoe on Vainu ja jäädyttäjäkoe Routa), mutta myös muunlaisia nimiä löytyy (maanjäristyskoe on Richter ja rosvokokeet Bonnie ja Clyde). Lilolta löytyy usein hyviä strategioita kokeiden nappaamiseksi ja niiden kodin etsimiseksi. Stitch useimmiten ottaa kuitenkin kokeet kiikkiin. Lilo myös huolehtii, ettei niihin satu, kun ne napataan. Lilo täytti lupauksen pelastaa yhdessä Stitchin tyttöystävän Seireenin viimeisessä jaksossa.


title: Lilo (hahmo)

text: Elokuvassa Leroy & Stitch ovat Lilo, Stitch, Jumba ja Pleakley suorittaneet tehtävänsä napata kaikki kokeet, muuttaa ne hyviksi ja löytää niille sopiva koti. Kaikki saavat palkintonsa, Lilo saa kunniamerkin ja palaa Kauaille kokeiden kaitsijaksi, toisin kuin hänen avaruusolentoystävänsä. Lilo alkaa ikävöidä Stitchiä, joka päätti ottaa vastaan tehtävänsä ryhtyä IPA:n (Iso Punainen Alus) kapteeniksi. Tytöstä tuntuu kuin jokin olisi vialla. Hän päättää soittaa Stitchille galaksien välisellä kommunikointilaitteella "avaruuspuhelimella", mutta sellainen löytyisi vain Gantun alukselta. Gantua ei kuitenkaan näy, sen sijaan Lilo tapaa hänen laiskan apurinsa koe numero 625:n, joka ei ole yhteistyönhaluinen rikkinäisen puhelimen korjaamisen suhteen. Ei ennen kuin Lilo tajuaa, ettei hän ole antanut 625:lle vielä nimeä. Kokeesta tulee Reuben ja hän päättää auttaa Liloa korjaamaan sekä puhelimen että aluksen, sillä soiton jälkeen selvisi, että alusta ei ohjaakkaan Stitch vaan jokin kovin tämän näköinen. Kaksikko päättää varoittaa galaksin neuvoston puheenjohtajaa, mutta tulevat liian myöhään, Hamsteri on jo ehtinyt ottaa paikan neuvoston päänä. Hän pistää Lilon ja Reubenin tyrmään ja lähtee itse maahan sen Stitchiä muistuttavan kokeen, Leroyn luo, tuhoamaan kaikki muut koekappaleet. Gantu auttaa Lilon ja entisen apurinsa ulos tyrmästä ja lähtee heidän kanssaan Maahan. Matkalla he kohtaavat Stitchin, Jumban ja Pleakleyn. Maassa heitä odottaa oikea taistelu, joka voitetaan lopulta. Lopulta Stitchin on tehtävä valinta, jäädäkö Maahan Lilon luo vai jatkaako IPA:n kapteenina.


title: Lilo (hahmo)

text: Lilo on luonteeltaan reipas ja päättäväinen. Hän ei menetä toivoaan juuri ollenkaan ja nappaa kokeita tarvittaessa vaikka yksin. Lilolla on tapana kinastella Mertlen kanssa ja valittaa aina sillon tällöin nuorta ikäänsä, sillä Nani ja joskus Jumba ja Pleakleykin kieltävät häneltä asioita juuri tytön iän vuoksi.


title: Lilo (hahmo)

text: Lilon iho on ruskettunut ja hänellä on mustat suorat hiukset, jotka ulottuvat suurin piirtein ristiselälle asti. Hänen silmänsä ovat ruskeat ja nenä melko suuri, perunamainen, kuten hän itse ja eräs koe ovat sanoneet. Lilo käyttää usein mekkoja, jotka ovat yksivärisiä, mutta niissä on valkoisia kuvioita. Mekko on usein tummanpunainen, mutta vihreääkin on nähty. Toisinaan hänellä on yllään vihreä T-paita ja siniset shortsit.


title: Oh No Ono

text: Oh No Ono on tanskalainen indierock-yhtye. Se on perustettu vuonna 2003 neljän miehen voimin ja myöhemmin myös basisti Nis Svoldgård liittyi bändiin. Heidän musiikkinsa on sekoitus modernia poprockia, electroclashia, funkia ja 80-luvun musiikkia. Syntetisaattorit ovat suuressa osassa heidän musiikissaan.


title: Piha-ampiainen

text: Piha-ampiainen, vanhemmassa kirjallisuudessa yleinen ampiainen ("Vespula vulgaris") on ampiaislaji, joka esiintyy suuressa osassa Euraasiaa ja on viime aikoina levinnyt myös Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Vuonna 2010 havaittiin, että Pohjois-Amerikan piha-ampiaiset ovat itse asiassa oma lajinsa, "Vespula alascensis".


title: Piha-ampiainen

text: Piha-ampiainen on yhdyskuntahyönteinen, joka tekee pesänsä maan alle, usein jonkin nisäkkään hylättyyn pesäkoloon. Ampiaiskuningatar voi valita pesän paikaksi myös puun tai kallion kolon taikka rakennuksen seinässä olevan reiän.


title: Piha-ampiainen

text: Piha-ampiainen on 17-20 mm pitkä ja sillä on ampiaisille tyypillinen keltamusta väritys. Se muistuttaa saksanampiaista ("Vespula germanica"), mutta erottavana tuntomerkkinä pään etuosassa on keltaisella pohjalla musta, ankkuria tai ylösalaisin olevaa T-kirjainta muistuttava kuvio. Tämä tuntomerkki ei kuitenkaan välttämättä päde koiraisiin. Lisäksi keskiruumiin takaosassa on kolme paria keltaisia täpliä. Piha-ampiaisella ei ole mustia pilkkuja myöskään selässä, mutta ylempänä sillä on mustat rengasmaiset kuviot.


title: Piha-ampiainen

text: Eräät muut hyönteiset, kuten pohjoisamerikkalainen lasisiipisperhoslaji "Podosesia syringae", muistuttavat väritykseltään ampiaisia, mikä on esimerkki mimikrystä.


title: Piha-ampiainen

text: Ampiaispesä on tehty pureskelluista puunsyistä ja siinä on avoimia lokeroita. Ampiaiset tuottavat kemikaalia, joka karkottaa muurahaiset, jotka muuten saattaisivat vallata pesän. Pesän perustaa yksittäinen, edellisenä syksynä pesinyt kuningatar, joka rakentaa sinne aluksi 20-30 kennoa, ennen kuin munii sinne. Tämä tapahtuu keväällä, mutta tarkka ajankohta riippuu alueen ilmastosta. Kun ensimmäiset toukat ovat kehittyneet työläisampiaisiksi, ne huolehtivat siitä lähtien pesän tarpeista. Loppukesästä pesässä voi olla 5 000–10 000 yksilöä.


title: Piha-ampiainen

text:
Sama ampiaispesä ei enää ole käytössä seuraavana vuonna.
Jokaisessa ampiaisyhdyskunnassa on yksi kuningatar ja suuri joukko steriilejä työläisiä. Tavallisimmin yhdyskunta elää vain yhden vuoden, ja kaikki muut paitsi kuningatar kuolevat talvella. Esimerkiksi Australian ja Uuden-Seelannin leudossa ilmastossa osa yhdyskunnista kuitenkin säilyy talven yli, mutta tämä on tavallisempaa lähisukuisella saksanampiaisella. Uudet kuningattaret ja koiraat (kuhnurit) syntyvät loppukesällä, ja pariutumisen jälkeen kuningatar talvehtii jossakin turvalliseksi katsomassaan paikassa, toisinaan sisätiloissa.


title: Piha-ampiainen

text: Ampiaiset keräävät muita hyönteisiä toukkiensa ravinnoksi. Ne keräävät myös kukista mettä. Joskus ne voivat myös tunkeutua mehiläispesiin, yrittäen varastaa hunajaa. Mehiläiset puolustavat pesäänsä yrittämällä tukehduttaa ampiaiset kuoliaaksi. Ampiaiset eivät itse tuota hunajaa.


title: Piha-ampiainen

text: Uudessa-Seelannissa piha-ampiaisesta vieraslajina on tullut paha tuholainen, ja se kilpailee paikallisten hyönteislajien kanssa ravinnosta. Ampiainen on siksi luokiteltu yhdeksi sadasta haitallisimmasta vieraslajista.


title: Jürgen Colombo

text: Jürgen Colombo (s. 2. syyskuuta 1949, Zielona Góra) on saksalainen entinen ratapyöräilijä ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Münchenin olympialaisissa 1972 joukkuetakaa-ajossa. Edellisenä vuonna hän oli kuulunut Saksan joukkueeseen, joka saavutti samassa lajissa MM-pronssia Varesessa.


title: Joachim Yaw

text: Joachim Yaw Acheampong (s. 2. marraskuuta 1973 Accra) on ghanalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana Ghanan pronssia voittaneessa joukkueessa Barcelonan olympialaisissa 1992.


title: B-SAT

text: Broadcasting Satellite System Corporation (B-SAT) on japanilainen tietoliikennesatelliittiyhtiö. Sen pääkonttori on Tokiossa.


title: B-SAT

text: Se perustettiin vuonna 13. huhtikuuta 1993. Se perustajiin kuului Hi-Vision broadcasting–yhtiö. Muut osakkaat:


title: B-SAT

text: Sen satelliittien ohjauskeskus on Kawaguchissa. Yhtiö välittää satelliiteillaan televisio-ohjelmia 12 GHz taajuudella.


title: B-SAT

text: Se oli 1990-luvun alussa 19. suurin FSS-satelliittitietoliikenteen operaattori, eli lähinnä puheluiden välittämisen ja TV-ohjelmien jakelun , joka tieto on vanhentunut. Yhtiö on kuitenkin Japanin merkittävin alalla.


title: B-SAT

text: BSAT-2a on Orbital Sciences Corporationin valmistama - se perustuu yhtiön satelliittirunkoon STAR Bus. Se laukaistiin Ariane 5G-raketilla 8. maaliskuuta 2001. BSAT-2a on varasatelliitti BSAT-2c:lle.


title: B-SAT

text: BSAT-2c on Orbital Sciences Corporationin valmistama - se perustuu yhtiön satelliittirunkoon STAR Bus. Se laukaistiin Ariane 5-raketilla 6. marraskuuta 2003.


title: B-SAT

text:
Tämä satelliitti laukaistiin 14. elokuuta 2007 Ariane 5-ECA-raketilla. Sen valmisti Lockheed Martin Commercial Space Systems (A2100A satelliittirunko). Siinä on
12 Ku-kaistan kanavaa.


title: Al-Šarqiyya (Saudi-Arabia)

text: Al-Šarqiyya () on Saudi-Arabian pinta-alaltaan suurin provinssi maan itäosassa Persianlahden rannalla. Suurin osa provinssista on autiomaata. Sillä on rajaa Arabiemiirikuntien, Jemenin, Kuwaitin, Omanin ja Qatarin kanssa. Sen pinta-ala on 672 522 neliökilometriä ja asukasluku 3 360 031 (vuonna 2004). Provinssin pääkaupunki on Dammam.


title: Auno Kaila

text:
Auno Antero Kaila (s.13. helmikuuta 1898 Kaarlela - 1975) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat Edvard Kaila (Johansson) ja Märtha Karolina Anna Köhlin. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Anna Elina Tauben kanssa, josta hän erosi vuonna 1945 ja avioitui toisen kerran vielä samana vuonna Helmi Maria Suurpään kanssa.
Kaila kirjoitti ylioppilaaksi Kokkolan suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Etelä-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1914–1915. Hän suoritti Sotakorkeakoulun kurssit Saksassa vuosina 1923–1925.


title: Auno Kaila

text: Kaila liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin 10. heinäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui myös Libaussa vuonna 1917 pidetyille sotakoulun B-kursseille.


title: Auno Kaila

text: Kaila saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. jääkärirykmentin konekiväärikomppaniaan. Hänet nimitettiin edellä mainitun komppanian päälliköksi 1. maaliskuuta 1918. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella ja Kuokkalan-Kellomäen akselilla.


title: Auno Kaila

text: Sisällissodan jälkeen Kaila palveli 2. konekiväärikomppanian päällikkönä 2. jääkärirykmentissä, joka tunnettiin myöhemmin nimillä Jääkärirykmentti n:o 2, Porin jalkaväkirykmentti n:o 2 ja Savon jääkärirykmentti. Armeijasta Kaila erosi 1. huhtikuuta 1919 vain liittyäkseen Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan. Retkikunnalla hän sai komentoonsa III pataljoonan konekiväärikomppanian päällikkönä, mutta määrättiin 29. huhtikuuta 1919 majuri Paavo Talvelan ryhmän ja 10. kesäkuuta 1919 Talvelan ryhmästä muodostetun 2. rykmentin esikuntapäälliköksi. Kaila otti osaa retkikunnalla osaa taisteluihin Kotkatjärven-Suollusmäen-Mundjärven rintamalla ja myöhemmin Säämäjärven rintamalla.


title: Auno Kaila

text: Retkikunnalta palattuaan hän astui uudelleen armeijan palvelukseen 10. joulukuuta 1919 ja hänet sijoitettiin komppanianpäälliköksi Savon jääkärirykmentin 7. komppaniaan, josta hänet siirrettiin niin ikään päälliköksi 25. maaliskuuta 1920 alkaen 3. konekiväärikomppaniaan. Sotaväen esikunnan koulutusosastolle hänet siirrettiin toimistoupseeriksi 16. heinäkuuta 1921, kunnes hänet komennettiin konekivääriopin opettajaksi 19. marraskuuta 1924 Kadettikouluun. Kadettikoulusta hänet siirrettiin 6. heinäkuuta 1925 Yleisesikunnan osasto 4:n päälliköksi ja 28. huhtikuuta 1927 alkaen Reserviupseerikoulun johtajaksi sekä 27. kesäkuuta 1928 alkaen Puolustusministeriön sota-asiainosaston päälliköksi ja viimein 27. maaliskuuta 1934 alkaen Viipurin rykmentin komentajaksi. Kaila oli armeijan kolmen ensimmäisen pikakiväärikurssin johtaja vuosina 1920–1921.


title: Auno Kaila

text: Kaila osallistui talvisotaan suojajoukkotaistelujen aikana 3. prikaatin komentajana Raudun lohkolla, mistä hänet siirrettiin myöhemmin 4. divisioonan komentajaksi johtaen divisioonan taisteluita Länsi-kannaksella. Länsikannakselta hänet siirrettiin 3. divisioonan komentajaksi ja sen komentajana hän osallistui taisteluihin Viipurissa.


title: Auno Kaila

text: Välirauhan aikana Kaila siirrettiin aluksi takaisin 4. divisioonan komentajaksi ja myöhemmin Seinäjoen sotilasläänin komentajaksi, jonka tehtävien lisäksi hän jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa, kunnes puolustusvoimain taholta tuli hänelle määräys keskeyttää opintonsa ja matkustaa Japaniin opintomatkalle.


title: Auno Kaila

text: Jatkosodan puhjettua hän oli juuri perustamassa Suomen Tokion lähetystöön sotilasasiamiestoimistoa ja toimikin jatkosodan ajan sotilasasiamiehenä Tokiossa ja Helsingissä.


title: Auno Kaila

text:
Kaila ja hänen avukseen määrätty kapteeni Lauri Laine (1908-1982) määrättiin Japaniin Puolustusvoimain ylipäällikön (eli Mannerheimin) käskystä. Tämän taustalla oli Japanin yleisesikunnan kutsu. Tarkoituksena oli välittää talvisodassa saatuja sotakokemuksia ja tutustua samalla Japanin puolustusvoimien kokemuksiin sodankäynnistä talvella Mantšuriassa . Ennen matkaa molemmat sotilaat kutsuttiin Mannerheimin luo Marski totesi kommennetuille
Matka suuntautui Petsamosta, Länsi-Intian kautta Venezuelaan, josta komennetut matkasivat New Yorkiin. Pohjois-Amerikan manner ylitettiin lentäen ja Los Angelesista suunnattiin matkustajalaivalla Yokohamaan ,
Kaila ja Laine palasivat Suomeen vasta maaliskuussa 1945 junalla Trans-Siperiann rautatietä pitkin .


title: Auno Kaila

text: Vakinaisesta palveluksesta hän erosi vuonna 1945 ja jatkoi kesken jääneitä opintojaan Helsingin yliopistossa aina vuoteen 1948 saakka, jolloin siirtyi suorittamaan jatko-opintoja Zürichin yliopistoon. Zürichissä hän toimi hammasklinikan assistenttina oikomisosastolla loppukesästä vuonna 1951. Opintojaan hän rahoitti hoitamalla väliaikaisesti omaa praktiikkaa Hämeenlinnassa vuosina 1948–1951 ja vuosina 1952–1956. Opintojensa jälkeen hän toimi Turun kaupungin kouluhammashoidon johtajana ja hammaslääkärinä sekä oikojana vuosina 1956–1969, jolloin hän perusti oman praktiikan Turkuun.


title: Maakirjatalo

text: Maakirjatalo oli verotuksen perustana olleen maakirjan kiinteistöyksikkö, jolla oli oma pysyvä verolukunsa. Maakirjatalo oli maata viljelevä tai muuta alkutuotantoa harjoittava maatila, johon kuului rakennuksia ja erilaisia tiluksia, ja se oli manttaaliinpantu.


title: Maakirjatalo

text: Maakirjojen laadinta alkoi 1500-luvulla ja ne tulivat tarpeettomiksi, kun maaverot vuoden 1925 alussa lakkautettiin. Maakirjojen tiedot kiinteistöistä siirrettiin maarekisteriin, jolloin maakirjatalot siirtyivät maarekisterin kiinteistöyksiköiksi. Maarekisterin pito lopetettiin 1985, ja sen korvasi kiinteistörekisteri. Vanhat talonnumerot ovat kuitenkin yhä yleensä käytössä kiinteistötunnuksen osana, ryhmätunnuksena.


title: Maakirjatalo

text: Lakikielessä ja ammatillisessa käytössä maarekisteriin merkittyä itsenäistä maatilaa kutsuttiin lyhyesti taloksi. Yleiskielessä se tarkoittaa edelleen maatilaa rakennuksineen. Aiemmin taloa käytettiin Suomessa maanomistuksen ja maatilan kameraalisen suuruuden yksikkönä. Se merkittiin maakirjaan omalla numerollaan ja veroluvullaan. Siihen kuului yleensä, mutta ei välttämättä aina rakennuksia. Tällainen talo saattoi koostua useammasta tilasta.


title: Maakirjatalo

text: Monet talot syntyivät yksinäistaloina tai monen perheen tai henkilön hallitsemina taloryhminä. Taloista ja taloryhmistä muodostui kylä, jonka yhteisiin maihin ja vesiin niillä oli käyttöoikeus kyläosuutensa suuruuden mukaisesti. Talot olivat myös aikoinaan maaverotuksen veroyksikköjä. Verotuksessa pyrittiin saamaan kokonaiset eli täystalot samanarvoisiksi siten, että erilaatuisesta maasta huolimatta veroluku oli oikeudenmukainen. Tähän käytettiin esimerkiksi sarkajakoa. Aikaisemmin täystalo vastasi yhtä vanhaa manttaalia. Tällöin veroyksikkönä voitiin käyttää talolukua ja manttaalia toistensa asemesta. Molemmat mittasivat talon suuruutta. Myöhemmin verotusta tarkennettiin ja manttaalista tuli talon kameraalisen suuruuden mittayksikkö.


title: Freeman Gosden

text: Freeman Fisher Gosden (5. toukokuuta 1899 Richmond, Virginia, Yhdysvallat – 10. joulukuuta 1982 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen radionäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten työstään "Amos ’n’ Andy" -radiokomediasarjan parissa.


title: Freeman Gosden

text: Gosdenin kiinnostus radioon syntyi ensimmäisessä maailmansodassa, jonka aikana hän palveli Yhdysvaltain laivastossa radiosähköttäjänä. Sodan jälkeen Gosden liittyi "Joe Bren Producing Company" -teatteriseurueeseen, jossa hän esiintyi yhdessä Charles Correllin kanssa. Vuonna 1926 Gosden ja Correll aloittivat yhteisen radio-ohjelmansa, "Sam ’n’ Henry", chicagolaisella WGN -radioasemalla. Ohjelman siirryttyä kilpailevalle WMAQ -asemalle nimi muutettiin "Amos 'n' Andyksi". "Amos ’n’ Andystä" tuli radion ensimmäinen menestysdraamasarja, ja se keräsi vuonna 1931 liki 40 miljoonaa kuulijaa. Gosden esitti sarjan toista päähenkilöä "Amosta" ja myöhemmin "George "Kingfish" Stevensiä".


title: Freeman Gosden

text: Freeman Gosden kuoli vuonna 1982 83 vuoden ikäisenä. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella. Lisäksi hän on päässyt Radio Hall of Fameen ja NAB Hall of Fameen.


title: Zack Martin

text: Zachary Edward Martin (20. marraskuuta 1990, Indianapolis) on amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Martinin pelipaikka on hyökkäyksen sisempi linjamies. Martin edustaa Dallas Cowboysia.


title: Malik Fathi

text: Malik Fathi (s. 29. lokakuuta 1983) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa venäläistä FK Spartak Moskovaa. Hän on pelannut Hertha Berlin -urallaan 123 liigaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hän kuuluu myös Saksan maajoukkueeseen ja on pelannut maajoukkueessa kaksi ottelua maaleitta. Hän pelaa puolustajana numerolla 4.


title: Etruskien uskonto

text: Etruskien uskonto on jonkin verran hämärän peitossa, mutta tiedämme siitä pääpiirteet. Etruskit uskoivat useisiin jumaliin ja siihen, että heidän elämänsä oli ennalta määrätty. Kohtalonusko ei silti tehnyt heistä uskonnollisesti passiivisia. Papit saattoivat ottaa selvää ennustamistaidoilla heidän kohtaloistaan. Etruskien uskonnon tarkoituksena ei siis ollut muuttaa kohtaloa, vaan säilyttää sopusointu jumalien kanssa. Jumalia palvottiin temppeleissä tai pyhissä lehdoissa. Riittejä oli noudatettava tarkasti; sillä tavalla varmistettiin niiden toimiminen.


title: Etruskien uskonto

text: Etruskit uskoivat, että heidän elämänsä oli ennalta määrätty.


title: Etruskien uskonto

text: Etruskipapit etsivät merkkejä jumalten suosiollisuudesta esimerkiksi seuraamalla lintujen lentoa taivaalla ("auspicium"), uhrieläinten maksasta (haruspeksit) ja salamista ("fulguratura"). Uhrieläinten maksa oli jaettu 16 osioon, joiden avulla tulkittiin, mitä jumalaa on loukattu. Myös taivas oli jaettu 16 alueeseen.


title: Etruskien uskonto

text: Apunaan papit käyttivät pyhiä kirjojaan.


title: Etruskien uskonto

text: Uhrilupauksen antaminen ja sen täyttäminen lienee ollut yksi tavoista säilyttää tasapaino jumalien kanssa. Konkreettisemmin tämä näkyy lahjoissa, joita jumalille annettiin sairaustapauksen kohdatessa; vaivastaan parantunut antoi kiitokseksi esimerkiksi saveen valetun sairaan ruumiinosan kuvan.


title: Etruskien uskonto

text: Etruskit olivat polyteistisiä eli heillä oli useita jumalia.


title: Etruskien uskonto

text: Jumalilla oli tietty hierarkia: esimerkiksi salaman jumala Tinia (kreikkalaisen mytologian Zeusta vastaava) tarvitsi toisen asteen salamoiden käyttämiseen luvan jumalkollegiolta ("Dii Consentes"). Ns. kolmannen asteen salamoihin sai luvan vain Verhotuilta Jumalilta ("dii involuti").


title: Etruskien uskonto

text: Osa jumalista on alkuperäisiä etruskilaisia, mutta kreikkalaisen mytologian vaikutus ulottui myös etruskien uskontoon.


title: Etruskien uskonto

text: Etruskien uskonto vaikutti erityisesti roomalaiseen uskontoon huomattavasti; mm. haruspeksit, auspicium ja uhrieläimen maksasta ennustaminen siirtyivät myös roomalaisten uskontoon, joka otti vaikutteita vastaan melko helposti.


title: Käämitykki

text: Käämitykki (engl. coilgun) on sähkömagnetismiin perustuva laite, jolla voidaan ampua pieniä metalliesineitä sähkövirran avulla. Se koostuu piipusta, sen ympärille kierretystä käämistä, virtalähteestä ja kytkimestä.


title: Käämitykki

text: Virtalähteenä käytetään tavallisesti rinnan kytkettyjä kondensaattoreita, joiden nimellisjännite on muutama sata volttia.


title: Käämitykki

text: Kun käämiin johdetaan sähkövirta, se saa aikaan magneettikentän, joka vetää ferromagneettista ammusta puoleensa. Kun ammus on käämin kohdalla, käämissä kulkeva virta katkaistaan ja ammus jatkaa matkааnsа saavuttamallaan nopeudella.


title: Käämitykki

text: Monivaiheisessa käämitykissä ammus kulkee useamman käämin läpi, ja jokainen käämi lisää ammuksen nopeutta. Haasteena on kuitenkin ajoittaa virran päälle ja pois kytkeminen riittävän tarkasti.


title: Käämitykki

text: Käämitykissä ei ammusta lukuun ottamatta tarvita liikkuvia osia. Hyötysuhde on hyvin pieni, 1% luokkaa. Lisäksi tehoa rajoittaa käämilangan resistanssi.


title: Käämitykki

text: Käämitykki eroaa toisesta sähkömagneettisesta aseesta, raidetykistä, siten, että käämitykissä ammuksen läpi ei kulje sähkövirtaa eikä ammus myöskään kosketa jännitteellisiä osia.


title: Espanjalainen tie

text: Espanjalainen tie oli huoltoyhteys, joka yhdisti espanjalaisen Lombardian ja Espanjan Alankomaat 1500- ja 1600-luvulla.


title: Espanjalainen tie

text: Espanjalainen tie kulki Valtellinan, Tirolin, Ylä-Schwabenin ja Reinin laakson kautta Pohjois-Italiasta Alankomaihin. Koska Englanti ja Alankomaat hallitsivat meriä ja estivät yhteydet Espanjan ja Espanjan Alankomaiden välillä, joutui Espanja hoitamaan kahdeksankymmenvuotisen sodan aikana Alankomaissa taistelevien armeijoidensa huollon ja täydennykset espanjalaisen tien kautta.


title: Espanjalainen tie

text: Espanjalainen tie syntyi kahdeksankymmenvuotisen sodan sytyttyä vuonna 1566. Espanjan kuningas Filip II halusi murskata Alankomaiden kapinalliset, mutta emämaa Espanjan ja Alankomaiden välinen pitkä matka oli ongelmallinen. Hankalaa oli erityisesti se, että Englanti ja kapinalliset hallitsivat meriä. Ratkaisuksi luotiin pitkä ja ajoittain epävarma huoltoyhteys Pohjois-Italiasta Alankomaihin. Se kulki Espanjan ja Itävallan ja muiden ystävällisten tai puolueettomien alueiden kautta. Ensimmäisenä tietä pitkin kulki Fernando Álvarez de Toledo, joka saapui suuren, hyvin harjoitetun armeijan kanssa Alankomaihin elokuussa 1567. Espanjalainen tie oli syntynyt. Seuraavan neljänkymmenen vuoden ajan (vuoteen 1609) tie oli tärkeässä osassa kahdeksankymmenvuotisessa sodassa, kun sen kautta huollettiin Espanjan armeijat Alankomaissa.


title: Espanjalainen tie

text: Espanjalaisen tien kannalta Valtellinen hallinta oli tärkeää ja 1623 Espanja miehitti kantonin, jonka alueella Valtelline oli. Ambrogio Spinola kaappasi 1622 Jülichin ja paransi myös siten tien varmuutta. Samana vuonna Itävalta miehitti Elsassin (myös tien varrella). Vuonna 1623 Reinin Pfalzissa Itävalta valtasi Frankenthalin 1623.


title: Espanjalainen tie

text: Espanjalainen tie katkesi lopullisesti 1630-luvulla, kun Bernhard Weimar vuonna 1638 valloitti Breisachin, joka oli tärkeä tukikohta tien varrella.


title: Optiikka (täsmennyssivu)

text: Optiikka tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kauko Ikonen

text:
Kauko Ikonen (s.13. kesäkuuta 1898 Nakkila − 13. syyskuuta 1993) oli suomalainen jääkärikomentaja. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Isak Ikonen ja Hilma Cecilia Sillberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1931 Sirkka Mirjam Heikkisen kanssa.
Hän kävi viisi luokkaa Rauman yhteislyseota ja yksityisesti kahdeksannen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1927. Italian merisotakoulun hän suoritti vuosina 1919–1921 ja Italian merisotakorkeakoulun jatkon vuosina 1923–1925.


title: Kauko Ikonen

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 2. elokuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan 1. komppaniaan 5. joulukuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen 28. maaliskuuta 1917 hänet siirrettiin Altonan työosastoon ja laskettiin siviilitöihin 4. elokuuta 1917.


title: Kauko Ikonen

text: Hän palasi Suomeen 23. maaliskuuta 1918 ja liittyi Karkussa Porin rykmenttiin 12. huhtikuuta 1918. Toimi aluksi suojeluskuntajoukkojen kouluttajana Porissa ja määrättiin 20. huhtikuuta 1918 alkaen 1. pataljoonan tiedustelukomppanian ja myöhemmin polkupyöräkomppanian päälliköksi. Hän otti osaa rykmentin etenemiseen Kokemäen, Lauttakylän ja Urjalan kautta Toijalaan.


title: Kauko Ikonen

text: Hän palveli sisällissodan jälkeen Porin rykmentin I pataljoonan 3. komppanian päällikkönä, josta hän siirtyi rykmentin mukana Tammisaareen, missä toimi rykmentistä muodostetun Tammisaaren vartiopataljoonan 2. ja konekiväärikomppanian päällikkönä. Hänet siirrettiin 6. syyskuuta 1918 nuoremmaksi upseeriksi Itämeren jalkaväkirykmentti n:o l:een ja edelleen 20. marraskuuta 1918 Karjalan kaartin rykmenttiin sekä 11. maaliskuuta 1919 alkaen Kajaanin sissipataljoonaan. Vuonna 1919 hänen lomansa aikana hän osallistui Aunuksen retken värväys- ja valmistelutöihin. Hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1919 Pohjanmaan jääkäripataljoonaan. Suomen armeijan laivastoon hän liittyi 1. lokakuuta 1919 ja hänet komennettiin 9. marraskuuta 1919 opintomatkalle Italiaan. Opintoretkeltään palattuaan hän toimi 11. elokuuta 1921 alkaen vartioristeilijä Karjalan l. upseerina ja 18. lokakuuta 1921 alkaen Laivaston koulutuskunnan 2. komppanian päällikkönä. Vartioristeilijä Turunmaan 2. ja myöhemmin 1. upseeriksi hänet komennettiin 3. heinäkuuta 1922. Laivaston koulutuskunnan l. komppanian päälliköksi hänet komennettiin 17. lokakuuta 1922 alkaen ja 13. huhtikuuta 1923 alkaen hänet siirrettiin 1. upseeriksi Miinalaiva M 1:lle. Vuonna 1923 hänet komennettiin uudelleen opintomatkalle Italiaan, josta hän palasi vuonna 1925 ja määrättiin 31. heinäkuuta 1925 Yleisesikuntaan, missä hän sai 9. lokakuuta 1925 osaston johtajuuden Kadettikoulun rannikkopuolustusosastolla. Koululaiva Turunmaan ja sen ohella Tykkivene Karjalan päällikkyydet hän sai 4. toukokuuta 1926, mutta jo muutaman kuukauden kuluttua 18. kesäkuuta 1926 hänet siirrettiin Kadettikouluun rannikkopuolustusosaston johtajaksi, josta hänet komennettiin edelleen 27. toukokuuta 1927 Meripuolustuksen esikuntaan lippukapteeniksi. Rannikkolaivaston päällikön viransijaisuuden hän sai 3. tammikuuta 1930, josta tehtävästä hänet nimitettiin 7. maaliskuuta 1930 Rannikkolaivaston päälliköksi. Armeijasta hän erosi 8. toukokuuta 1936 ja siirtyi Tulitikku Oy:n palvelukseen ja lokakuusta 1938 alkaen hän toimi kansainvälisen komitean palveluksessa, joka valvoi puuttumattomuuden noudattamista Espanjan kansalaissodassa vuosina 1938–1939.


title: Kauko Ikonen

text: Talvisotaan hän osallistui Rannikkotykistörykmentti 1:n merenkulkuosaston päällikkönä ja esikuntapäällikkönä. Jatkosotaan hän osallistui 7. Rannikkoprikaatin liikennepäällikkönä. Hänet kotiutettiin tehtävästä vuonna 1941, ja hän siirtyi Tukkukauppojen Oy:n palvelukseen osastonhoitajaksi ja jäi eläkkeelle vuonna 1963. Ikonen ehti olla eläkkeellä kaikkiaan kolmekymmentä vuotta. Hän eli 95-vuotiaaksi ja oli kuollessaan syyskuussa 1993 jääkäreistä toiseksi viimeinen.


title: Kauko Ikonen

text: Hän toimi merisotataidon opettajana Sotakorkeakoulussa sekä koulun merisotateknillisen osaston johtajana vuosina 1925–1928 ja tuntiopettajana Kadettikoulussa vuosina 1925–1928 sekä opettajana Rannikkotykistön ampumakoulussa vuosina 1925–1927. Meripuolustuksen ampumakoulussa hän toimi opettajana vuonna 1930.


title: Kauko Ikonen

text: Hän toimi Merivoimien kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuosina 1934–1936. Upseeriliiton johtokuntaan hän kuului vuosina 1925–1927.


title: Kauko Ikonen

text: Hän on kirjoittanut teoksen Merisotataito vuodelta 1928 sekä kirjoituksia aikakauslehtiin ja muihin julkaisuihin. Hän on kuulunut myös Sotilasaikakauslehden avustajakuntaan. ja Laivastolehden neuvottelukuntaan vuosina 1927–1929.


title: Garður

text: Garður on kunta Islannin länsiosassa, Reykjanesin niemimaalla. Sen asukasluku on 1 451 (1. joulukuuta 2007) ja pinta-ala 21 km².


title: Aigues-Mortes

text: Aigues-Mortes on kaupunki ja kunta Gardin departementin alueella eteläisessä Ranskassa. Kaupunki sijaitsee Camarguen alueen länsilaidalla ja on merkittävä suolantuotantoalue. Siellä on arviolta 8 450 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 57,78 neliökilometriä.


title: Aigues-Mortes

text: Aigues-Mortes on perustettu ennen ajanlaskun alkua, mutta kukoistukseensa kaupunki nousi 1200-luvulla, kun Ranskan kuningas Ludvig IX Pyhä rakensi Aigues-Mortesista tuolloisen Ranskan ainoan sataman Välimerelle. Satamaa käytettiin erityisesti seitsemännen ja kahdeksannen ristiretken lähtösatamana.


title: Rock Goddess

text: Rock Goddess on englantilainen naismuusikoista koostuva NWOBHM heavy metal -yhtye.


title: Rock Goddess

text: Yhtyeen perustajajäsenet olivat sisarukset Jody Turner (kitara) ja Julie Turner (rummut). He perustivat isänsä tuella Rock Goddess -yhtyeen ollessaan vasta yhdeksän- ja kolmetoistavuotiaat. Yhtyeen täydennykseksi värvättiin sisarusten koulutoverit Tracey Lamb (basso) ja Donnica Camon (kosketinsoittimet). Esikoisalbumin jälkeen Lamb erosi yhtyeestä ja hänen tilalleen basistiksi otettiin Dee O'Malley. Tultuaan raskaaksi O'Malley jätti yhtyeen 1986 ja hänet korvasi Julia Longman sekä kosketinsoittimiin vaihtui Becky Axten. Yhtye levytti vielä kolmannen albumin 1987, joka kuitenkin virallisesti julkaistiin vain Ranskassa, jonka jälkeen yhtye hajosi.


title: Rock Goddess

text: Turnerin sisarukset ovat yrittäneet koota uudelleen Rock Goddess:n 1990-luvulla mutta uudelleenlämmitys ei ottanut tulta.


title: Haley Long

text: Haley Long on kuvitteellinen hahmo Disneyn "Jake Long – amerikkalainen lohikäärme" -animaatiosarjassa. Haley on viisivuotias, ja hän on Jake Longin pikkusisko. Hän harrastaa balettia ja viulunsoittoa. Haley on kuvattu söpönä ja kilttinä vähän yli-innokkaana Jaken siskona. Jaken luokan opettaja Sun (korean lohikäärme) alkoi kouluttaa Haleystä lohikäärmettä, mutta selvisi, ettei Haley ollut vielä valmis. Haleyä ja Jakea arvioidaan aina välillä, mutta Haley on yleensä parempi lajissa kuin lajissa. Kun Haleyn isoveljeä Jakea haastateltiin taikaolentojen lehdessä ja Jake odotti arvostusta ja kunniiaa, mutta Haley pääsi lehden kanteen, koska Jake epäonnistui.


title: Sinfonia nro 8 (Mahler)

text: Sinfonia nro 8 Es-duuri on Gustav Mahlerin sinfonia, joka on sävelletty suurimmaksi osaksi vuonna 1906. Teoksen lopullinen orkestrointi valmistui vuonna 1907 ja kantaesitys oli 12. syyskuuta 1910 Münchenissä. Sinfoniasta käytetään lisänimeä "Tuhannen sinfonia" sen vaatiman erityisen suuren esittäjistön vuoksi. Se on sävelletty kolmelle sopraanolle, kahdelle altolle, tenorille, baritonille, bassolle, kaksinkertaiselle sekakuorolle, poikakuorolle, laajennetulle orkesterille ja uruille.


title: Sinfonia nro 8 (Mahler)

text: Mahlerin kahdeksas sinfonia on poikkeuksellinen monessa mielessä: se vaatii suuremmat resurssit kuin mikään muu taidemusiikin teos, vähintään noin 300 esittäjää, tavoitellun vaikutelman aikaansaamiseksi.


title: Sinfonia nro 8 (Mahler)

text: Sinfoniassa on vain kaksi osaa, joista ensimmäinen kestää noin 25 minuuttia ja jälkimmäinen lähes tunnin. Osissa on käytetty kahta tyystin erilaista ja erikielistä tekstiä, ensimmäisessä osassa keskiaikaista latinankielistä hymniä ""Veni, creator spiritus"" ("Tule, luomishenki") ja toisessa osassa Goethen "Faustin" toisen osan loppukohtausta.


title: Sinfonia nro 8 (Mahler)

text: Sävellaji on Mahlerille epätyypillisesti suurelta osin duurissa. Ensimmäinen osa on jatkuvaa orkesterin pauhun ja valtavien kuorojen huimien osuuksien vuoristorataa; toisen osan aloittaa pitkä hiljainen adagio ja päättää torvifanfaarien säestämä finaali.


title: Sinfonia nro 8 (Mahler)

text: Mahler kuvaili sinfoniaansa kirjeessään Willem Mengelbergille:


title: Edith Forssman

text: Edith Theodora Forssman (1. elokuuta 1856 Kemiö – 11. lokakuuta 1928 Perniö) oli ruotsiksi kirjoittanut suomalainen kirjailija, joka käytti nimimerkkiä "Aina".


title: Edith Forssman

text: Forssmanin vanhemmat olivat lääninrovasti Wilhelm Forssman ja Caroline Henrika Alexandra Napoleona Adlercreutz.


title: Edith Forssman

text: Forssmanin ensimmäinen novelli ilmestyi 1875 Åbo Posten -lehdessä. Forssman kirjoitti esikoisteoksensa "Sex små berättelser af Aina och Eva" (1880) yhdessä sisarensa Fanny Lovisa Forssmanin (nimimerkki "Eva", s. 1835) kanssa. Vuosina 1891–1917 Edith Forssman julkaisi nimimerkillä Aina joka vuosi "Vid aftonlampan"-nimisen kertomuskokoelman, ja näistä uskonnollisävyisistä kertomuksista käännettiin osa myös suomeksi.


title: Jukka Saarman

text: Jukka Tapani Saarman (s. 3. elokuuta 1964) on suomalainen oopperalaulaja, nykyisin tenori, vuoteen 2001 baritoni. Jukka Saarman valmistui laulunopettajaksi Oulun konservatoriosta 1995 ja musiikin maisterkisi Sibelius-Akatemiasta 2008. Akatemiassa hänen opettajinaan olivat Jaakko Ryhänen ja Anssi Hirvonen.


title: Jukka Saarman

text: Jukka Saarman on laulanut mm. Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan oopperajuhlilla ja Ilmajoen Musiikkijuhlilla ja pitänyt kirkko-, operetti-, lied- ja muita konsertteja ympäri Suomea. Hän oli vuosina 2007–2013 toimineen Operettiteatteri Bravon perustaja ja toiminnanjohtaja.


title: Jukka Saarman

text: Jukka Saarmanin veljet Risto Saarman ja Jari Saarman ovat myös oopperalaulaja.


title: Garota de Ipanema

text: Garota de Ipanema () on bossa nova -musiikkityylin kuuluisimpia kappaleita, jonka on säveltänyt brasilialainen Antônio Carlos Jobim vuonna 1962. Kappaleen portugalinkieliset sanat on kirjoittanut Vinícius de Moraes. Englanninkielisen käännösversion on sanoittanut Norman Gimbel. Kappaleen ehti levyttää ensimmäisenä Pery Ribeiro vuonna 1962, mutta maailmanmaineeseen laulu nousi Astrud Gilberton, João Gilberton ja Stan Getzin levytyksenä albumilla "Getz/Gilberto" (1963). Kappaleen englanninkielinen versio ”Girl from Ipanema” oli 1960-luvun puolivälissä maailmanlaajuinen suurmenestys, ja se sai vuoden levytyksen Grammy-palkinnon vuonna 1965.


title: Garota de Ipanema

text: Laila Kinnunen on levyttänyt vuonna 1964 laulun suomeksi nimellä ”Ipaneman tyttö”, johon sanat on kirjoittanut Kari Tuomisaari. Bossa novasta innostunut Frank Sinatra levytti laulun albumille "Francis Albert Sinatra & Antônio Carlos Jobim" (1967) yhdessä Jobimin kanssa.


title: Garota de Ipanema

text: Kappaleen tarina Ipaneman tytöstä sijoittuu Rio de Janeiron kuuluisan hiekkarannan tuntumaan Brasiliaan, jonne johtavan kadun varrella sijaitsevassa "Veloso"-baarissa säveltäjä Jobim tapasi istuskella. Laulun päähenkilöllä on vastineensa todellisuudessa: tuolloin teini-ikäinen Ipaneman kaupunginosassa asunut Heloísa Pinheiro, joka usein käytti reittiä asioillaan.


title: Curt Björklund

text: Curt Ragnar Björklund (2. kesäkuuta 1893 Uusikaupunki – 21. kesäkuuta 1979) oli suomalainen jääkärimajuri.


title: Curt Björklund

text: Curt Ragnar Björklundin vanhemmat olivat yliopettaja Carl Alexander Björklund ja Maria Elisahet Herler. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1948 Aslaug Catharina Neustedtin kanssa. Björklund kävi neljä luokkaa Kokkolan ruotsalaista yhteiskoulua ja Lenningin teknisen kutomakoulun Norrköpingissä. Suomen tykistökoulun kurssi hän suoritti vuonna 1918, Kadettikoulun kurssin kuuntelu-upseerina hän suoritti vuosina 1923–1924, ratsastuskurssin hän suoritti vuosina 1924–1925, autokoulunopettajatutkinnon hän suoritti ammatinedistämislaitoksessa vuonna 1929, moottoriajoneuvojen katsastusmiestutkinnon hän suoritti vuonna 1929, Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin hän suoritti vuosina 1930–1931.


title: Curt Björklund

text: Tämä kutomoteknikko liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 9. huhtikuutakuuta 1916, josta hänet komennettiin 27. huhtikuuta 1916 pataljoonan haupitsipatteriin. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella, Ekkau-Kekkaussa ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa tiedonantokurssin vuonna 1917.


title: Curt Björklund

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 2. patteriin, jonka mukana hän otti osaa taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla, Lempäälässä ja Tampereella. Tampereen valloituksen jälkeen tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä hänet komennettiin Jääkäritykistöprikaatin 2. patteriston esikuntaan lähettiupseeriksi ja otti lähettiupseerina osaa taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Curt Björklund

text: Suomen sisällissodan jälkeen hän palveli Suomen tykistökoulussa, josta hänet siirrettiin 26. elokuuta 1918 Kenttätykistörykmentti 1:een, missä komennettiin 11. marraskuuta 1919 päälliköksi 9. patteriin. Rykmentin adjutantiksi hänet komennettiin 1. toukokuuta 1919 ja majoitusmestariksi 7. helmikuuta 1920. Rykmentissä hän toimi myös päällikkönä alokaspatterissa sekä jaosjohtajana 6. patterissa ja varapäällikkönä 9. ja 6. patterissa. Kuormastopataljoonan kuormastokomppaniaan hänet komennettiin päälliköksi 18. maaliskuuta 1927 ja autokomppanian päälliköksi 9. maaliskuuta 1928. Palveli edelleen viimeksi mainitussa joukko-osastossa sen nimen muuttuessa ensin Huoltopataljoona n:o 2:ksi, sitten Huoltopataljoonaksi ja lopuksi Huoltorykmentiksi. Hänet määrättiin 2. lokakuuta 1930 kuormastokomppanian päälliköksi, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1939 asti. Rannikkotykistön ampumamenetelmiin hän teki tutustumismatkan 15. kesäkuuta – 15. joulukuuta 1921. Erilliseen rannikkotykistöpatteriin hän oli komennettuna 14. helmikuuta – 21. kesäkuuta 1923 ja Suomen valkoiseen kaartiin 5. komppaniaan 1. marraskuuta 1924 – 1. tammikuuta 1926. Kuormastopataljoonan aliupseerikurssin johtajana hän toimi 1. marraskuuta 1927 – 10. helmikuuta 1928. Lockstedtissa jääkäripatsaanpaljastuksessa vuonna 1939 hän toimi lippu-upseerina.


title: Curt Björklund

text: Talvisotaan hän osallistui Kuljetusvälineosaston päällikkönä 2. Divisioonassa. Hän jatkoi samassa tehtävässä myös välirauhan aikana ja Jatkosodan alkaessa. Myöhemmin hänet komennettiin Kuormastovarikon päälliköksi. Sotien jälkeen hän toimi samassa tehtävässä, joka oli ns. palkkiovirka. Sotilasuran jälkeen hän toimi muun muassa vakuutusalalla. Hänen harrastuksistaan voidaan mainita ampuminen, kilpapurjehdus ja metsästys.


title: Martinniemi (kappale)

text: Martinniemi (PSCD 299) on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Jukka Takalon kappale ja single, joka julkaistiin 25. kesäkuuta 2008.


title: Martinniemi (kappale)

text: Singlen nimikappaleen aiheena on Martinniemen sahan sulkeminen ja siitä aiheutuva ihmisten työttömyys. Kappale on Takalolta ensimmäinen selkeästi kantaa ottava sanoitus, ja single hänen ensimmäisensä kahden vuoden levytystauon jälkeen.


title: Martinniemi (kappale)

text: Sävellykset ja sanoitukset Jukka Takalo.


title: Guido Landert

text: Guido "Totti" Landert (s. 3. marraskuuta 1985 Wattwil) on entinen sveitsiläinen mäkihyppääjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla vuosina 2005–2008.


title: Guido Landert

text: Landert debytoi aikuisten arvokisoissa Torinon olympialaisissa 2006 sijoittuen joukkuekisassa seitsemänneksi ja parhaimmillaan henkilökohtaisessa kisassa 37:lle sijalle suurmäessä. Saman vuoden lentomäen MM-kilpailuissa Kulmissa hän oli joukkuekisan kuudes. Seuraavana vuonna Sapporon MM-kisoissa hän sijoittui suurmäessä 40:nneksi ja joukkuemäessä seitsemänneksi. Oberstdorfin lentomäen MM-kisoissa 2008 hän oli joukkuekisan yhdeksäs ja 23:s henkilökohtaisessa.


title: Guido Landert

text: Maailmancupissa Landertin parhaaksi sijoitukseksi jäi kuudes sija Kuusamon suurmäessä 24. marraskuuta 2006. Tosin hän sijoittui samana talvena neljänneksi Willingenin joukkuekisassa. Hän ilmoitti maaliskuussa 2008 lopettavansa uransa, vain 23-vuotiaana.


title: Matti Ahonen

text: Matti Aleksander Ahonen (27. joulukuuta 1891 Petäjävesi – 12. huhtikuuta 1964) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Ahdon Ahonen ja Matilda Sulkunen. Hänen puolisonsa oli Vieno Pulkkinen.


title: Matti Ahonen

text: Matti Ahonen kävi kansakoulun ja opiskeli viisi luokkaa Viipurin reaalikoulussa vuonna 1923, Kaasusuojelu-upseerikurssin hän suoritti 1924, Haminan taistelukoulussa hän opiskeli vuonna 1925, asemestarikurssin hän suoritti vuosina 1925–1926, kuormastovälineiden hoitokurssille hän osallistui vuonna 1928, aseteknikkojen täydennyskurssin hän suoritti vuonna 1930. Hän työskenteli ennen jääkäriksi ryhtymistään liikeapulaisena Jyväskylässä.


title: Matti Ahonen

text: Matti Ahonen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 3. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Matti Ahonen

text: Matti Ahonen saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) vänrikiksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissodassa 1. jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonaan rahastonhoitajaksi ja talouspäälliköksi. Suomen sisällissodassa hän osallistui taisteluihin Lempäälässä ja Säiniöllä, jossa hän haavoittui 24. huhtikuuta 1918, haavoittuneenakin hän kykeni suistamaan punaisten sotilasjunan kiskoilta kääntämällä vaihteen junan alla.


title: Matti Ahonen

text: Suomen sisällissodan jälkeen hän palveli Valkoisen kaartin rykmentin 1. komppaniassa 20. marraskuuta 1918 alkaen. Valkoisesta kaartista hän siirtyi nuoremmaksi upseeriksi Karjalan kaartin rykmentin 5. komppaniaan rahastonhoitajaksi, hän toimi myöhemmin samassa joukko-osastossa talouspäällikkönä.


title: Matti Ahonen

text: YH:n aikana hän toimi 13. ampumatarvikekomppanian päällikkönä sekä 2. Asevarasto-osaston päällikkönä vuodet 1939–1941. Jatkosodassa hän palveli 13. aseenkorjauskomppanian päällikkönä vuodet 1941–1942, jonka jälkeen vuodet 1942–1944 Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin aseupseerina.


title: Matti Ahonen

text: Jatkosodan jälkeen hän sai palkkioviran huoltoupseerina Sisä-Suomen suojeluskuntapiiristä. Myöhemmin hän siirtyi Särkisalmi osakeyhtiöön kirjanpitäjäksi, josta tehtävästä hän jäi eläkkeelle vuonna 1947. Matti Aleksander Ahonen on haudattu Parikkalaan.


title: Roger Carel

text: Roger Blancharel (s. 14. elokuuta 1927), taiteilijanimeltään Roger Carel, on ranskalainen näyttelijä. Hänet muistetaan parhaiten Asterixin ääninäyttelijänä ranskankielisissä Asterix-animaatioissa, kuten Asterix – gallialaisten sankari, sekä Star Wars-elokuvien C-3PO'n ranskankielisenä ääninäyttelijänä.


title: Frenulum

text: Frenulum on pieni ihopoimu, toisin sanottuna kiinnitysside, miehen siittimen alapinnalla, joka kiinnittää esinahan terskan alapintaan. Frenulumin sanotaan olevan siittimen herkin osa. Lapsuudessa tehdyissä ympärileikkauksissa frenulum usein poistetaan. Frenulumin ollessa liian lyhyt, kääntyy peniksen pää alaspäin esinahkaa taaksepäin venytettäessä. Esinahan kiinnikkeen tiukkuutta esiintyy noin 5 prosentilla ympärileikkaamattomista miehistä. Vaiva on korjattavissa frenuloplastiaksi kutsutulla lääketieteellisellä toimenpiteellä.


title: Michael Tarnat

text: Michael Tarnat (s. 27. lokakuuta 1969 Hilden Saksan liittotasavalta) on saksalainen jalkapalloilija, jonka pelipaikka on vasen laitapuolustaja. Tarnat pelaa tällä hetkellä Hannover 96 -nimisessä joukkueessa. Hänen lempinimensä on "Tanne", joka tarkoittaa kuusta.


title: Michael Tarnat

text: Tarnat aloitti jalkapalloilun SV Hilden-Nordissa. Ammattilaisuransa hän aloitti vuonna 1991 MSV Duisburgissa. Ensimmäisen Bundesliiga-ottelunsa hän pelasi 2. elokuuta 1991 kotiottelussa VfB Stuttgartia vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki ottelussa VfB Leipzigia vastaan 23. elokuuta 1993. Kesällä 2004 hän siirtyi Karlsruher SC:iin, jossa hän pääsi heti avauskokoonpanoon. Hänet opittiin tuntemaan kovasta laukauksestaan ja hänestä tuli yksi Bundesliigan parhaita vapaapotkun antajia. Kolmen kauden aikana hän teki Karlsruhessa seitsemän maalia 81 ottelussa.


title: Michael Tarnat

text: Vuonna 1997 Bayern München osti Tarnatin ja hänen joukkuetoverinsa Thorsten Finkin. Hän pelasi pelipaikallaan niin hyvin, että piti pelipaikkansa avauksessa lähes koko kauden pitäen Münchenin tähtipelaaja Bixente Lizarazun vaihtopenkillä. Bayern-aika oli erityisen menestyksekäs, sillä hän voitti Saksan mestaruuden 1999, 2000, 2001 ja 2003, Saksan cupin 1998, 2000 ja 2003 sekä Mestareiden liigan 2001. Lisäksi hän pelasi vuonna 1999 Manchester Unitedia vastaan Mestareiden liiga ottelussa, joka päättyi Manchesterin 2-1 voittoon.


title: Michael Tarnat

text: Kaudella 1999-2000 ottelu Eintracht Frankfurtia vastaan lienee erikoisin Tarnatin uralla, sillä kyseisessä ottelussa hän joutui pelaamaan puoli tuntia maalivahtina Oliver Kahnin ja hänen korvaajansa Bernd Dreherin loukkaannuttua. Tarnat päästi maalin pelattuaan vain kaksi minuuttia. Bayern kuitenkin voitti ottelun, kun Samuel Kuffour onnistui maalinteossa pelin lopussa.


title: Michael Tarnat

text: Uransa loppupuolella Tarnat alkoi kärsiä loukkaantumisista ja hän jäi usein Bayernin avauskokoonpanon ulkopuolelle. Kuuden Bayern-kauden, 122 Bundesliiga-ottelun ja kahdeksan maalin jälkeen hän siirtyi vuonna 2003 Manchester Cityyn, jossa hän pelasi 32 ottelua ennen siirtymistään Hannoveriin. Iäkkyydestään huolimatta hän on edelleen arvostettu puolustaja ja vakiopelaaja seurassaan.


title: Michael Tarnat

text: Tarnat kutsuttiin ensimmäistä kertaa maajoukkueeseen 9. lokakuuta 1996, jolloin hän debytoi vuoden 1998 MM-kilpailujen karsinnoissa Armeniaa vastaan. Lopputurnauksessa hän edusti Saksaa neljässä ottelussa. Maajoukkueessa hän pelasi 19 ottelua, joissa hän teki yhden maalin.


title: Leonard Ahma

text: Leonard Echard Ahma (20. lokakuuta 1889 Turku – 14. marraskuuta 1944 ) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat rakennusmestari Oskar Ferdinand Friman ja Adolfina Johansson. Hänen puolisonsa oli Martta Lahtinen.


title: Leonard Ahma

text: Ahma kävi kansakoulun sekä kaksi luokkaa Turun suomalaisessa reaalilyseossa, ja keskikoulukurssin Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Haminan taistelukoulu hän suoritti vuonna 1918, alue- ja paikallispäällikkökursseille hän osallistui vuonna 1922 ja taktiikan soveltamiskursseille vuonna 1925, jotka pidettiin suojeluskuntain päällystökoulussa, pioneerikurssille Korialla hän osallistui vuonna 1927, Reserviupseerikoulu hän suoritti vuonna 1928, Perkjärvellä pidetylle jalkaväkitykkikurssille hän osallistui vuonna 1929, voimistelunjohtajakurssin hän suoritti vuonna 1931, komppanianpäällikkökurssille hän osallistui vuonna 1934 ja suojeluskuntain päällystökoulussa pidetylle luutnanttikurssille hän osallistui vuonna 1937. Ahma työskenteli ennen sotilasuralle astumistaan konelatojana kirjapainossa.


title: Leonard Ahma

text: Ahma liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 13. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Suomessa saamansa kirjapainoalan koulutuksensa takia hänet komennettiin syksyllä 1917 Berliiniin uuden Suomalaisen sotilaskäsikirjan painatustöihin.


title: Leonard Ahma

text: Ahma saapui takaisin Suomeen varavääpeliksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 2. helmikuuta 1918. Hän palveli sisällissodassa ensin joukkueenjohtajana 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 2. komppaniassa ja taisteli Tampereen valloituksessa. Hänet komennettiin 11. huhtikuuta 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja otti tämän mukana osaa Rajamäen, Tarpilan ja Raivolan taisteluihin.


title: Leonard Ahma

text: Sisällissodan jälkeen toimi samassa yksikössä 20. lokakuuta alkaen komennettiin 4. joukkueeseen joukkueenjohtajaksi. Vuonna 1920 hän osallistui komppaniansa mukana Porajärven puolustukseen. Hän erosi puolustusvoimista 30. lokakuuta 1920, mutta jatkoi kumminkin puolustusalalla ja liittyi Viipurin suojeluskuntaan, josta hänet komennettiin Antreaan paikallispäälliköksi.


title: Leonard Ahma

text: Talvisotaan hän osallistui Vuoksenlaakson väestönsuojelupiirin päällikkönä. Jatkosodassa hän toimi Itä-Karjalan sotilashallinnon alaisen Repolan aluepäällikkönä. Vuosina 1943 ja 1944 hän toimi Oulussa sekä suojeluskunnan paikallispäällikkönä, että väestönsuojelupäällikkönä. Leonard Echard Ahma on haudattu Oulun sankarihautaan.


title: Pavel Karelin

text: Pavel Vladimirovitš Karelin (, 27. huhtikuuta 1990 Gorki, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 9. lokakuuta 2011 Nižni Novgorod) oli venäläinen mäkihyppääjä.


title: Pavel Karelin

text: Karelin debytoi aikuisten arvokilpailuissa Oberstdorfin lentomäen MM-kilpailuissa 2008, jossa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 22:nneksi ja oli mukana viidenneksi sijoittuneessa Venäjän joukkueessa. Vancouverin talviolympialaisissa 2010 Karelin oli Venäjän joukkueessa joukkuekilpailun kymmenes, normaalimäen 33:s ja suurmäen 38:s.


title: Pavel Karelin

text: Maailmancupissa Karelin debytoi kaudella 2007–2008. Hänen parhaaksi sijoituksekseen jäi toinen tila Garmisch-Partenkirchenin kilpailusta uudenvuodenpäivänä 2011. Joukkuemäessä hän sijoittui kaudella 2008–2009 toiseksi Oberstdorfissa ja kolmanneksi Planicassa.


title: Pavel Karelin

text: Karelin kuoli auto-onnettomuudessa 9. lokakuuta 2011 Nižni Novgorodin ympäristössä, Ufan ja Moskovan välillä. Karelin oli ajanut Mercedesiä, joka oli törmännyt onnettomuuden vuoksi pysähtyneeseen rekkaan. Karelin kuoli peräänajossa, ja hänen kaksi ystäväänsä saivat vakavia vammoja. Karelinin verestä löydettiin tutkimuksissa tuntematon määrä alkoholia. Hän oli ajanut onnettomuushetkellä ylinopeutta.


title: Torsten Björkman

text: Torsten Torolf Björkman (21. maaliskuuta Helsinki 1897 – 28. tammikuuta 1951) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat opettaja Johannes Botolf Björkman ja Aina Elisabeth Silfverblad. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Alma Elisabeth Tolvasen kanssa.


title: Torsten Björkman

text: Hän oli käynyt viisi luokkaa Helsingin ruotsalaista lyseota ja kolme lukukautta Uudenkaarlepyyn seminaaria sekä suoritti yksityisesti 8. luokan Helsingin ruotsalaisessa lyseossa vuonna 1924. Upseerikokelaskurssin hän suoritti Viipurissa vuosina 1918–1919, Kadettikoulussa hän oli kuunteluoppilaana vuosina 1922–1923, Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin hän suoritti vuonna 1928, Suojeluskuntain komentajakurssin hän suoritti vuosina 1934–1935.


title: Torsten Björkman

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 2. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 2. komppaniaan 12. kesäkuuta 1917.


title: Torsten Björkman

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan 3. jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi 3. komppaniaan. 2. huhtikuuta 1918. Hän otti osaa sisällissodassa taisteluihin Tampereella, Aittolahdella, Lyykylässä ja Talissa.


title: Torsten Björkman

text: Sisällissodan jälkeen palveli hän edelleen koulutusupseerina ja nuorempana upseerina 3. jääkärirykmentissä, josta hänet siirrettiin 15. maaliskuuta 1922 nuoremmaksi upseeriksi Suomenlinnan paikalliskomppaniaan, jonka päällikkyyden hän otti vastaa 14. maaliskuuta 1924. Uudenmaan rykmentin 8. komppanian päälliköksi hänet komennettiin 16. toukokuuta 1924, josta hänet siirrettiin 2. helmikuuta Polkupyöräpataljoona 3:n 3. komppanian päälliköksi, mutta komennettiin takaisin Uudenmaan rykmenttiin ja sen 6. komppaniaan päälliköksi 15. kesäkuuta 1918. Rykmentissä hän toimi päällikkönä myös 5. ja 1. komppaniassa kunnes 1. heinäkuuta 1934 hänet nimitettiin Helsingin suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajaksi. Seinäjoelle sotilaspiirin apulaispäälliköksi hänet komennettiin 1. maaliskuuta 1932 ja tässä tehtävässä hän oli 1. joulukuuta 1933 asti. Hän toimi Taistelukoulun kanta-aliupseerikurssin johtajana 3. helmikuuta – 31. elokuuta 1930. Luottamustehtävissä hän oli Uudenmaan rykmentin kunnianeuvoston varajäsenenä vuonna 1930.


title: Torsten Björkman

text: Talvisotaan hän osallistui Jalkaväkirykmentti 11:n (Ässärykmentin) I pataljoonan komentajana (I/JR11), jonka mukana osallistui Hatjalahden taisteluun, jossa haavoittui ja siirrettiin Helsingin suojeluskuntapiiriin. Helsingin suojeluskuntapiirissä hän toimi välirauhan aikana toimistopäällikkönä, kunnes Jatkosodan sytyttyä hänet komennettiin Hangon rintamalle ja hänet määrättiin Jalkaväkirykmentti 55:n II pataljoonan (II/JR55) komentajaksi. Vuodesta 1942 hän toimi Helsingin suojeluskuntapiirin toimistopäällikkönä aina suojeluskuntajärjestön lakkauttamiseen saakka, jolloin hänet siirrettiin lakkautuspalkalle.


title: Torsten Björkman

text: Sotien jälkeen hän työskenteli Helsingin kaupungin verovirastossa vuosina 1945–1946 ja Oy Kolster Ab:n kamreerina vuodet 1946–1951. Hänet on haudattu Helsingin vanhalle hautausmaalle.


title: Axel Danielson

text: Axel Rudolf Danielson (21. maaliskuuta 1888 Pernaja – 17. lokakuuta 1938) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat puutarhuri Karl Gustaf Danielson ja Emilia Sofia Johansson. Hänen puolisonsa oli Anna Maria Arlander.


title: Axel Danielson

text: Danielson kävi viisi luokkaa Porvoon ruotsalaista lyseota sekä suoritti farmaseuttitutkinnon 1909 ja työskenteli apteekkialalla ennen sotilasuralle lähtemistään.


title: Axel Danielson

text: Danielson liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 28. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja sen konekiväärikomppaniaan 10. syyskuuta 1916. Danielson pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 18. maaliskuuta 1916. Danielson toimi aluksi tykistöjaoksessa talousaliupseerina. Hän otti osaa ensimmäisen maailmansodan taisteluihin Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella, Ekkau-Kekkaussa ja Aa-joella.


title: Axel Danielson

text: Danielson saapui takaisin Suomeen yliluutnantiksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin jääkäritykistön 2. patteriin jaosjohtajaksi. Hän otti osaa Länkipohjan, Pitkäjärven, Oriveden, Kangasalan ja Lempäälän taisteluihin sekä Tampereen valloitukseen. 11. huhtikuuta 1918 hänet siirrettiin jääkäritykistöprikaatin 2. ammuskolonnan päälliköksi, jonka mukana otti osaa taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Axel Danielson

text: Sisällissodan jälkeen hänet komennettiin Koiviston rannikkotykistön päälliköksi. 11. elokuuta 1919 hänet komennettiin Rannikkotykistörykmentin 5. patteriston komentajaksi ja myöhemmin Russarööhön erillisen patterin päälliköksi. Tehtävistään hän erosi 27. lokakuuta 1920. Tämän jälkeen hän toimi Porvoon kaupungin ja maalaiskunnan suojeluskunnan harjoituspäällikkönä sekä liikemiehenä ja kauppiaana.


title: Axel Bäckman

text: Axel Arvid Bäckman (12. maaliskuuta 1893 Petolahti – 5. lokakuuta 1935 Sydney) oli suomalainen jääkärimajuri ja liikemies. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Erik Herman Bäckman ja Karolma Sofia Hägglund. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Karin Loenbomin kanssa.


title: Axel Bäckman

text: Axel Bäckman kirjoitti ylioppilaaksi Kristiinan ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1912 ja liittyi Saasalaiset osakuntaan. Hän jatkoi opiskelujaan Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysismatemaattisella osastolla vuosina 1912–1914. Upseerien pioneerikurssille hän osallistui Korialla vuonna 1922.


title: Axel Bäckman

text: Axel Bäckman liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 55 muun miehen kanssa 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella, Schmardenissa ja Aa-joella.


title: Axel Bäckman

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan päälliköksi 5. jääkärirykmentin 14. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Komppanianpäällikkönä hän otti sisällissodassa osaa taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Axel Bäckman

text: Sisällissodan jälkeen hänet komennettiin 12. heinäkuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Pioneerikoulutuspataljoonan 1. komppaniaan. Myöhemmin 16. huhtikuuta 1919 hänet komennettiin pataljoonan 2. komppaniaan päälliköksi. Pioneeripataljoona N:o 2:n komentajana hän toimi 6. – 18. heinäkuuta 1920 ja 13. syyskuuta 1920 – 3. helmikuuta 1923 välisen ajan. Seuraavaksi hänet komennettiin Rautatiepataljoonaan insinööri- ja aseupseeriksi. Armeijasta hän otti eron 30. tammikuuta 1924, jonka jälkeen hän toimi liikemiehenä. Luottamustoimiin hän osallistui 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1919–1920. Myöhemmin hän muutti Australiaan, jossa kuoli Sydneyssä 5. lokakuuta 1935. Hänet on haudattu Sydneyhin N.S.W.


title: Kosti Eskola

text: Kosti Eskola (30. joulukuuta 1889 Nastola – 26. heinäkuuta 1955) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Henrik Gustaf Eskola ja Charlotta Varpenius. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Siiri Erika Taittosen kanssa.


title: Kosti Eskola

text: Eskola oli kansakoulun käynyt ja sen jälkeen hän jatkoi yksityisopintoja vuosina 1910–1915 Saksassa Mitweidan ja Strelitzin polyteknillisissä opistoissa. Haminan taistelukoulun hän suoritti vuonna 1918.


title: Kosti Eskola

text: Eskola liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 20. marraskuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan pioneerikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joen asemasodassa, Riianlahden rannikkoasemissa ja Schmardenin hyökkäykseen sekä Aa-joen talvitaisteluissa.


title: Kosti Eskola

text: Eskola astui Suomen armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 3. maaliskuuta 1918 aselaiva S/S Virgolla. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi Kenttälennätinpataljoonaan, josta hänet komennettiin 28. maaliskuuta 1918 eversti Ausfeldin esikuntaan ja siirrettiin 15. huhtikuuta 1918 joukkueenjohtajaksi 6. Jääkärirykmentin 17. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. missä joukko-osastossa otti osaa taisteluihin Mouhussa, Tampereella ja Viipurissa.


title: Kosti Eskola

text: Sisällissodan jälkeen Eskola toimi joukkueenjohtajana 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 6:ssa, jolla myöhemmin oli nimet Jääkäripataljoona n:o 3 ja Kajaanin sissipataljoona. Armeijasta hän erosi 23. lokakuuta 1918. Sotilasuransa jälkeen hän toimi vuonna 1919 piirtäjänä ja konstruktöörinä Lehtoniemi oy:ssä Varkaudessa, vastaavassa toimessa hän toimi vuosina 1920–1924 Kotkan konepaja oy:ssä. Puolustusministeriön taisteluvälineosastossa hän oli tarkastajana vuosina 1925–1927. Hänet nimitettiin 1. tammikuuta 1928 Suojeluskuntajärjestöön asetarkastajaksi. Asetarkastajan toimi poiki hänelle 27. kesäkuuta 1928 vakinaisen paikan Suojeluskuntajärjestöön ja hän jäi edelleen Yliesikunnan asetarkastajaksi.


title: Kosti Eskola

text: Talvisotaan Eskola osallistui Suojeluskuntajärjestön yliesikunnan asetarkastajana ja jatkosotaan hän osallistui toimistoupseerina Kotijoukkojen esikunnassa. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1944, jonka jälkeen hän toimi Puolustusvoimain pääesikunnan pioneeriosastolla toimistosihteerinä vuoteen 1947 saakka.


title: Björn Damstén

text: Björn Gustaf Waldemar Damstén (käytti Saksassa nimeä Delmas; 23. helmikuuta 1892 Helsinki – 23. marraskuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen jääkärimajuri ja liikemies. Hänen vanhempansa olivat johtaja Severin Damstén ja Jenny Hellén. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Anne-Marie Frostellin kanssa, josta erosi. Toisen kerran hän avioitui 1930 Molly Martha Lindströmin kanssa.


title: Björn Damstén

text: Hän kävi kahdeksan luokkaa Helsingin uudessa ruotsalaisessa yhteiskoulussa ja jatkoi opintojaan Böömissä Bodenbachin teknisessä korkeakoulussa sähköoppia vuosina 1912–1913 sekä Hampurin Grohnen instituutissa ja Breslaun kauppakoulussa vuosina 1913–1914. Hän oli J. C. Cronvall Oy:n palveluksessa ennen jääkärikoulutukseen lähtöään.


title: Björn Damstén

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 55 muun miehen kanssa 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin 8. marraskuuta 1915 hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan ja edelleen 4. komppaniaan 21. joulukuuta 1915. Hänet siirrettiin 9. heinäkuuta 1917 pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan ja takaisin 4. komppaniaan 19. heinäkuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa sotakoulun B-kurssin vuonna 1917.


title: Björn Damstén

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, jonka päälliköksi hänet määrättiin 24. maaliskuuta 1918 alkaen, josta tehtävästä hänet siirrettiin komppanioineen 2. jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonaan, jossa komppanian järjestysnumeroksi tuli kolme. Hän otti osaa komppanioineen taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella ja Kuokkalassa.


title: Björn Damstén

text: Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin päälliköksi Meripataljoonaan, jossa toimi 1. komppanian päällikkönä sekä loppuvuodesta 1918 pataljoonan komentajana. Hänet siirrettiin 31. tammikuuta 1919 Suomen valkoiseen kaartiin 1. komppanian päälliköksi ja edelleen 6. joulukuuta 1922 talouspäälliköksi Uudenmaan rykmenttiin. Hän erosi armeijasta 22. huhtikuuta 1925, Vuonna 1919 hän suoritti opintomatkat Ranskaan ja Englantiin. Armeijasta eronsa jälkeen hän matkusti Kanadaan ja Yhdysvaltoihin, mistä palasi Suomeen vuonna 1928 ja astui O. Grundströn Oy:n palvelukseen, jonka jälkeen hän oli perustamassa puutavaraliike Soinne & K:nia, ollen sen yhtiökumppanina aina vuoteen 1936 asti.


title: Björn Damstén

text: Talvisotaan hän osallistui Intendenttitoimiston päällikkönä ja intendenttinä 1. Täydennysdivisioonan esikunnassa. Jatkosotaan hän osallistui toimistopäällikkönä Helsingin suojeluskuntapiirin esikunnassa vuoteen 1942 asti. Tämän jälkeen hän toimi liikemiehenä Helsingissä vuosina 1942–1953. Hänet on haudattu Helsinkiin.


title: You Bet Your Life

text: You Bet Your Life oli yhdysvaltalainen visailuohjelma, jota esitettiin radiossa 1947–1956 ja televisiossa 1950–1961. Ohjelman juontajana toimi Groucho Marx. Radiossa ohjelmaa lähetettiin alun perin ABC:n asemien kautta. Myöhemmin sarja siirtyi CBS:lle ja lopulta NBC:lle. Televisioversion lähetyksestä vastasi NBC.


title: You Bet Your Life

text: You Bet Your Life sai vuonna 1948 Peabody -palkinnon. Vuonna 1988 sarja nimettiin Radio Hall of Fameen.


title: You Bet Your Life

text: Sarjaa on yritetty herättää henkiin myöhemminkin. Vuoden 1980 versiossa juontajana toimi Buddy Hackett ja vuoden 1992 versiossa Bill Cosby. Molemmat yritykset jäivät lyhytikäisiksi.


title: Hammonjoki

text: Hammonjoki on Hollolassa Vesijärveen Laitialanselällä laskeva joki, jota käytetään perhokalastusalueena. Joki alkaa Suurimäen lähellä olevalta Sepänpurolta länsilounaasta ja Laavijoelta eteläkaakosta yhdystie 3161:n alittaen. Sepänpuro alittaa Rintalan Myllykoskella yhdystie 3173:n jatkaen Penakankoskeen ja Uskilan-Manskiven tien alittavaan Isomyllykosken alueeseen, jossa on Hammonjoen pysäköintipaikka hevoslaitumen ja tien välissä. Isomyllykosken jälkeen joen keskivaiheilla on leveä osa, jota kutsutaan myös Koveroistenjärveksi ja jonka varrella on Koveroistenkoski. Koveroisten kosken jälkeen joki jatkuu Koveroistenkoskeen ja Hammonkoskeen ja sieltä edelleen Laitialanselälle. Hammonkosken kohdalla Hammonkosken tie ylittää joen ja päättyy rantaan, jossa on kesähuvila ja venepaikkoja.


title: Hammonjoki

text: Aluetta on Suomen Euroopan unionin jäsenyyden aikana kehitetty noin 100 000 euron arvoisella projektilla perhokalastus ja luontokäyttöön. Isomyllykosken ja Hammonkosken välillä on kaksi nuotiopaikkaa, joilla nuotion paikka on betonirenkaan sisällä kosteahkolla maalla. Ne on tarkoitettu myös kalastusluvan hankkeiden perhokalastuskäyttöön.


title: Hammonjoki

text: Hammonjoella on ollut kuusi myllyä ja kaksi sahaa. Hammonjoelle on suunniteltu Hollolan kunnan vedenottamo, mutta hankkeet veden ottamiseksi Sepänpurosta on toistaiseksi torjuttu siksi, että se vähentäisi vettä Hammonjoessa ja todennäköisesti kalastusmahdollisuuksia. Perusteluiksi on esitetty, ettei vedenottamolle olisi ollut tarvetta.


title: Hammonjoki

text: Alueen kehittämiseksi on mm. räjäytetty Koveroisten pato ja jokeen on perustettu suojakivikoita. Yläjuoksulla Sepänpurossa on Penakankoski ja alempana Hammonjoella Isomyllykoski sekä Hammonkoski. Hammonjoen kalastuskuna on Uskilan kalastuskunta.


title: Hammonjoki

text: Hammonjoessa on erilaisia kalalajeja. Taimen on Hammonjoen ainoa alkuperäinen lohikala. Taimenia nousee lisäksi Hammonjokeen myös Vesijärvestä. Kirjolohi on Hammonjokeen 300 gramman - 1 000 gramman painoisina kalanviljelylaitoksissa kasvatettuina yksilöinä istutettu kalalaji. Sisävesissä luontaisesti kasvaneiden kirjolohien elinikä on noin kymmenen vuotta, kun taas kasvatuskirjolohien noin 3 vuotta - 4 vuotta. Kirjolohen lisääntyminen yksittäistapauksia lukuun ottamatta sisävesissä ei yleensä onnistu niiden kutuaikaisen happamuuden vuoksi. Lisäksi kirjolohen poikaset häviävät ravintokilpailussa yleensä taimenille ja hauille. Harjuksen vähin mitta Hammonjoessa on 30 cm. Virtaamamittausten yhteydessä Hammonjoessa on tavattu nahkiaisia, joiden tarkkaa alalajia ei ole vielä todettu. Perhokalastuksessa alue jakautuu 500 metriä pitkään eteläiseen osaan yläjuoksulla ja 1 500 metriä pitkään osaan keskijuoksulla. Kirjolohia


title: Hammonjoki

text: Joelle on tehty virkistyskäyttöön liittyviä uudistuksia vapaaehtoistyönä ja Euroopan unionin hankerahastojen kautta. Rahoitusta on saatu Hollolan kunnalta, Vesijärven kalastusalueelta. Vapaaehtoistyöhön ovat osallistuneet Uskilan osakas- ja jakokunta, Lahden Perhokalastajat, Lahden Kalaveikot, Päijät-Hämeen kalatalouskeskus, Vesijärven kalastusalue sekä koulutuskeskus Salpauksen Asikkalan ja Kujalan yksiköt.


title: Hammonjoki

text: Puronieriä on Hammonjokeen 1960-luvulla istutettu kalalaji, joka on muodostanut luontaisen kalakannan. Istutuksen lisäksi Hammonjoessa voi olla Hatsinan kalanviljelylaitokselta karanneita puronieriöitä.


title: Hammonjoki

text: Hammonjokeen on istutettu 14.10.1997 ja 7.10.1999 2 300 ja 1 170 harjusta, 19.9.2002 ja 11.5.2004 210 ja 157 järvitaimenta sekä 6.7.2005 72 kirjolohta. Sepänpuroon on lisäksi istutettu 15.9.1999 5 000 puronieriää.


title: Hammonjoki

text: Se on perhokalastuskohde, jota hoitaa Uskilan kalastuskunta. Joessa on taimenia, kirjolohia, harjuksia, puronieriöitä ja pikkunahkiaisia. Taimenet ovat rauhoitettuja 11.9.-15.11. Kalastettavien kalojen vähimmäismitat ovat taimenien osalta 60 cm ja harjusten osalta 40 cm. Kalastaminen kahlaten on kielletty. Kalastusta valvovat Uskilan osakas- ja jakokunnan Martti Räisänen ja Lahden perhokalastajien Harri Hytönen.


title: Hammonjoki

text: 2007 kalastustiedustelun mukaan, joka osoitettiin 30 kalastusluvan hankkineelle puolet (15) vastasi. Vastaajista 12 oli kalastanut Hammonjoella ja 3 Sepänpurolla. Noin 40% saaliista koostui puronieriöistä ja 21% ahvenista sekä 16% taimenista. Särkiä saaliista oli 7%. Saaliiseen ei sisältynyt rapuja.


title: Hammonjoki

text: Hammonjoessa on todettu lisäksi nahkiaisia, joiden arvellaan olevan pikkunahkiaisia. Nahkiaiselvitys tehtäneen 2008-2010, jossa todetaan nahkiaiskannan laajuus ja se, mitä nahkiaislajia nahkiaiset edustavat.


title: Hammonjoki

text: Hammonjoen varrella esiintyy kampasaniaisia.


title: Suuri odaliski

text: Grande Odalisque ("Suuri odaliski"), joka tunnetaan myös nimillä "Une Odalisque" ja "La Grande Odalisque", on ranskalaisen taidemaalari Jean Auguste Dominique Ingres'n (1780–1867) kooltaan 88,9 × 162,56 cm oleva vuonna 1814 valmistunut öljyvärimaalaus, joka kuvaa odaliskia eli jalkavaimoa.


title: Suuri odaliski

text: Ingres'n aikalaiset pitivät maalausta Ingres'n pesäeron tekemisenä uusklassismiin, mikä merkitsi siirtymistä kohti eksoottisempaa romantiikkaa. "Suuri odaliski" herätti ensimmäisessä näyttelyssään laajaa kritiikkiä. Se on herättänyt huomiota erityisesti venytettyjen mittasuhteiden ja anatomisen realismin puuttumisen vuoksi. Maalaus kuuluu nykyisin Louvren kokoelmiin.