title: Michael Scofield

text:
Kolmannella tuotantokaudella Michael joutuu Sonaan, pahamaineiseen vankilaan Panamassa. Neljännellä tuotantokaudella Michael on paennut Sonasta, mutta jää kiinni myöhemmin ja Yhdysvaltain turvallisuusviraston agentti Donald Self värvää hänet ja muut karkurit kaatamaan ”Yhtiötä”. Kauden lopussa Michael ystävineen onnistuu kaatamaan Yhtiön, mutta hän ei kauaa ehdi iloita, sillä Michaelin ja Saran hääpäivänä Sara pidätetään. Michael ei saa Saraa ulos lakiteitse, joten hän aikoo auttaa Saran pakenemaan. Michael auttaa Saran ulos, mutta pakomatkalla Michael joutuu uhraamaan oman henkensä pelastaakseen Saran ja syntymättömän lapsensa. Saralle selviää myöhemmin, että Michaelin aivokasvaimen leikkaus ei onnistunut, joten Michael olisi kuollut joka tapauksessa myöhemmin. Michaelille lasta odottava Sara nimeää poikansa Michaelin mukaan. Michaelin hautakiveen on merkitty kuolinpäiväksi 4. marraskuuta 2005, eli hän eli kahdeksan kuukautta siitä hetkestä lähtien, kun hän rupesi toteuttamaan suunnitelmaansa Lincolnin vapauttamiseksi.
Kuitenkin viidennellä tuotantokaudella Lincoln ja moni aiemmilta kausilta tuttu hahmo löytää vihjeitä Michaelin selviämisestä. Selviää, että Michael on yhä elossa ja ryhmä alkaa toteuttamaan haastavaa pakoa Michaelin pelastamiseksi.


title: Käärmenäyttely

text: Käärmenäyttely on Leevi and the Leavingsin 12. albumi, ja se julkaistiin vuonna 1996. Albumin tunnetuimpiin kappaleisiin lukeutuu ”Laura Jenna Ellinoora Alexandra Camilla Jurvanen”.


title: Käärmenäyttely

text: Levyn on julkaissut myös Svart Records vinyylipainoksena vuonna 2018.


title: Käärmenäyttely

text: Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.


title: Tunisian vaakuna

text:
Tunisian vaakunassa on laiva, miekkaa pitelevä leijona ja vaaka. Nauhassa lukee Tunisian motto, "järjestys, vapaus, oikeudenmukaisuus" ().
Vaakunan yläpuolella on Tunisian lipun kuunsirppi-tähti -kuvio.


title: Lincoln Burrows

text:
Lincoln Burrows on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Pako". Häntä näyttelee Dominic Purcell. Nuorempia Burrowsia sarjassa näyttelevät Max Kirsch ja Hunter Jablonski.
Lincoln on Michael Scofieldin isoveli. Lincoln tuomitaan kuolemaan varapresidentin veljen murhasta. Michael yrittää pelastaa hänet kuolemantuomiolta. Kuten Michael, Lincoln on esiintynyt jokaisessa "Paon" jaksossa. Toisella tuotantokaudella Lincoln ja Michael yrittävät paeta maasta, mutta agentti Alexander Mahone vaikeuttaa matkaa. Lincoln jää kaksi kertaa kiinni, mutta pääsee pakenemaan avustuksella. Kun Lincoln vapautetaan syytteistä, hän rupeaa auttamaan veljeänsä pois vankilasta.


title: Lincoln Burrows

text: Lincolnin ja Michaelin äidin kuoltua Lincolnista tuli Michaelin huoltaja. Lincoln potkittiin ulos Morgan Parkin lukiosta Toledossa, Ohiossa. Hän muutti Chicagoon ja alkoi rikolliseksi. Hänen aikaisemmat rikoksensa, kuten varkaudet, omaisuuden hajottaminen ja huumeiden hallussapito tekivät hänestä varapresidentin veljen murhaajan valamiehistön silmissä. Lincolnilla on lapsi Lisa Rixin kanssa. Poika Lincoln Burrows Jr. on nimetty Lincolnin mukaan. L.J:tä näyttelee sarjassa Marshall Allman.


title: Lincoln Burrows

text: Scofieldin ollessa 18-vuotias, Lincoln lainasi hänelle 90 000 dollaria, jotta hän voisi maksaa yliopistomaksunsa. Lincoln kertoi rahojen olevan hänen puolikkaansa heidän äitinsä vakuutuksesta. Oikeasti Lincoln lainasi rahat, ja joutui niiden takia hankaluuksiin, mikä lopulta johti hänen lavastamiseensa syylliseksi. Tämä kerrottiin jaksossa "Menneisyyden vangit".


title: Päätalo

text: Päätalo voi viitata seuraaviin:


title: Jean (Luxemburg)

text: Jean I ("Jean Benoît Guillaume Robert Antoine Louis Marie Adolphe Marc d'Aviano", s. 5. tammikuuta 1921 Bergin linna) oli Luxemburgin suurherttua vuosina 1964–2000. Hän on Luxemburgin nykyisen suurherttuan, Henrin, isä. Hänen äitinsä oli suurherttuatar Charlotte ja isä Charlotten puoliso Felix.


title: Jean (Luxemburg)

text: Suurherttua Jean luopui kruunustaan vanhimman poikansa Henrin hyväksi 7. lokakuuta 2000.


title: Jean (Luxemburg)

text: Jean meni naimisiin belgialaisen prinsessan, kuningas Leopold III:n tyttären Josephine-Charlottan (s. 1927 – k. 2005) kanssa 9. huhtikuuta 1953. He saivat kolme poikaa ja kaksi tytärtä:


title: Tšekin vaakuna

text: Tšekin vaakuna on Tšekin kansallistunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Se koostuu kolmen Tšekin historiallisen maakunnan vaakunoista. Leijona on Böömin vaakuna, punavalkoruutuinen kotka Määrin ja musta kotka Tšekin Sleesian.


title: Tšekin vaakuna

text: Tšekin vaakunaa käytetään Tšekin jalkapallomaajoukkueen ja Tšekin jääkiekkomaajoukkueen logoissa.


title: Amerikanstaffordshirenterrieri

text: Amerikanstaffordshirenterrieri on amerikkalainen koirarotu. Suomeen ensimmäinen amerikanstafforshirenterrieri saapui vuonna 1985, saksalainen Rachel Vom Simba-Camp. Ensimmäinen kyseisen rodun pentue syntyi Suomessa vuonna 1987.


title: Amerikanstaffordshirenterrieri

text: Amerikanstaffordshirenterrieri on luonteeltaan peloton ja urhea. Sen tulee olla myös avoin ja aktiivinen koira. Amerikanstaffordshirenterrieri ei ole kova haukkumaan, mutta se on kuitenkin hyvin tietoinen omasta reviiristään.


title: Amerikanstaffordshirenterrieri

text: Amerikanstaffordshirenterrieri on vankkarakenteinen keskikorkea koira. Rotumääritelmän suosittelema säkäkorkeus on uroksilla 45–48 cm ja nartuilla 43–45,5 cm. Pää on keskipitkä ja leveäkalloinen, otsapenger erottuu selkeästi. Leuat ovat voimakkaat, purenta on leikkaava. Kaula on keskipitkä, paksu ja hieman kaartunut. Silmät ovat tummat, pyöreät ja syvällä ja sijaitsevat kaukana toisistaan. Rotu on kokoonsa nähden hyvin voimakas. Typistämättömien korvien tulee olla puolipystyt tai ruusumaiset.


title: Amerikanstaffordshirenterrieri

text: Karvapeite on lyhyt ja tiivis. Värityksistä sallitaan kaikki. Valkoinen, yli 80-prosenttisesti valkoinen, musta punaruskein merkein sekä maksanruskea eivät ole suositeltavia. Vaaleat silmät ja muunvärinen kuin musta kirsu katsotaan virheiksi.


title: Amerikanstaffordshirenterrieri

text: Amerikanstaffordshirenterrieri on aktiivinen, peloton ja reviiritietoinen, ei kuitenkaan haukkuherkkä koira. Sen luonteen tulee olla avoin ja aktiivinen, ei kyräilevä tai salakavala. Hermorakenteen ja kivunsiedon tulee olla hyvä. Urokset ovat tyypillisesti itsenäisempiä, itsepäisempiä ja tasaluontoisempia mutta taipuvaisia kovaan luonteenlaatuun ja dominoivuuteen. Nartut ovat pehmeämpiä ja käyttävät oveluutta pyrkiessään niskan päälle.


title: Amerikanstaffordshirenterrieri

text: Amerikanstaffordshirenterrieri pyrkii työskentelemään ihmisen kanssa, mutta se ei ole palveluskoiramaisen aulis ja tarvitsee runsaasti motivointia. Aktivoinnin jäädessä vajalliseksi koira tuhoaa herkästi ympäristöään. Rodulla on taipumusta olla aikuisena hyökkäävä muita saman sukupuolen koiria kohtaan. Tätä piirrettä voi hillitä huolellisella kasvatuksella ja koirakontaktien valvomisella pentuajasta alkaen. Amerikanstaffordshirenterrieri ei välttämättä sovellu koirapuistokäynteihin, sillä rodulle tyypillinen valmius vastata haasteisiin yhdistettynä voimiin voi johtaa vakaviin tuloksiin.


title: Amerikanstaffordshirenterrieri

text: Amerikanstaffordshirenterrierinarttu tulee sukukypsäksi noin kuuden-seitsemän kuukauden iässä ja juoksut jatkuvat puolivuosittain sen elämän loppuun saakka. Uros alkaa tehdä virtsamerkkailua ja kiinnostua nartuista kuudesta kahteentoista kuukauden ikäisenä. Rodun tyypillinen ensimmäisen uhmaiän alkamisajankohta on kahdeksasta kymmeneen kuukauden iässä ja toinen uhmaikä koittaa noin kahden vuoden iässä. Määrätietoisella ja oikeanlaisella kasvatuksella uroksestakin tulee sävyisä ja rauhallinen koira. Vääränlainen kasvatus johtaa helposti sietämättömään käytökseen .


title: Amerikanstaffordshirenterrieri

text: Rodun kasvattaminen Tanskassa on ollut kiellettyä vuodesta 2010.


title: Charlotte Rampling

text: Charlotte Rampling (s. 5. helmikuuta 1946 Sturmer, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä.


title: Charlotte Rampling

text: Rampling aloitti elokuvauransa 1965. Hän teki läpimurtonsa 1974 elokuvassa "The Night Porter" ("Yöportieri", ohj. Liliana Cavani). Sittemmin hänellä on ollut useita merkittäviä rooleja, usein sellaisia joissa seksi painottuu voimakkaasti. Hänet on vuosien varrella valittu niin elokuvan kauneimpiin kuin seksikkäimpiinkin kuuluvaksi tähdeksi. Hänet on palkittu OBE:lla (Order of the British Empire). Vuonna 2015 Rampling voitti Berliinin elokuvajuhlilla Hopeisen karhun parhaasta naispääosasta elokuvassa "45 vuotta". Hän sai elokuvasta myös parhaan naispääosan esittäjän Oscar-palkintoehdokkuuden vuoden 2016 gaalassa.


title: Charlotte Rampling

text: Vuosina 1978–1996 hän oli naimisissa ranskalaisen muusikon Jean-Michel Jarren kanssa. Ramplingin isä oli yleisurheilija ja olympiavoittaja Godfrey Rampling.


title: Charlotte Rampling

text: 2010-luvulla hän on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "Dexter" ja "Broadchurch".


title: Appenzellinpaimenkoira

text:
Appenzellinpaimenkoira on Sveitsistä peräisin oleva koirarotu. Suomessa se on suosituin sveitsinpaimenkoira berninpaimenkoiran jälkeen. Ensimmäiset appenzellinpaimenkoirat tulivat Suomeen vuonna 1965. Kyseiset koirat olivat myös ensimmäiset rodun edustajat koko Skandinaviassa.
Appenzellinpaimenkoira on kolmivärinen, keskikokoinen ja lähes neliömäinen. Lihaksikas ja joka suhteessa sopusuhtainen koira, erittäin liikkuvainen ja ketterä; nokkela ilme. Purenta on voimakas, täydellinen ja säännöllinen leikkaava; tasapurenta sallitaan. Silmät ovat melko pienet.


title: Appenzellinpaimenkoira

text: Rotu on luoteeltaan eloisa, temperamenttinen, itsevarma ja peloton, mutta hieman epäluuloinen vieraita kohtaan ja lahjomaton vahti. Se on iloinen ja oppivainen.


title: Appenzellinpaimenkoira

text: Appenzellinpaimenkoira mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1853 "Tierleben der Alpenwelt" -nimisessä julkaisussa. Sitä kuvattiin "heleästi haukkuvaksi, lyhytkarvaiseksi, keskikokoiseksi, moniväriseksi karjakoiraksi, joka on tyypiltään melko yhtenäinen ja pystykorvamainen ja joka toimii sekä talonvahtina että karjanajajana". Rodun merkkihenkilö, metsänhoitaja Max Sieber, vaati vuonna 1895 Sveitsin Kennelliittoa SKG:tä tekemään jotakin rodun hyväksi.


title: Appenzellinpaimenkoira

text: St. Gallenin kantonin hallitus myönsi vuonna 1898 neljäsataa Sveitsin frangia appenzellinpaimenkoirien jalostustyöhön. SKG:n toimeksiannosta perustettiin toimikunta ja vahvistettiin rotumerkit. Altstättenin markkinoilta löydettiin yhdeksän urosta ja seitsemän narttua, jotka palkittiin 5-10 frangin suuruisilla palkinnoilla. Siitä seurasi, että Winterthurin ensimmäisessä kansainvälisessä koiranäyttelyssä vuonna 1898 esiteltiin koemielessä järjestetyssä karjakoirien luokassa ensimmäisen kerran kahdeksan appenzellinpaimenkoiraa.


title: Appenzellinpaimenkoira

text: Professori Albert Heim oli hyvin kiinnostunut sveitsiläisistä paimenkoirista ja siten myös appenzellinpaimenkoirista. Hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1906 "Appenzeller Sennenhund Club", jonka tehtäväksi tuli alkuperäisen tyypin säilyttäminen ja vaaliminen. Pentujen pakollisen rotukirjaan merkitsemisen myötä alkoi puhdasrotuisten appenzellinpaimenkoirien kasvatus.


title: Appenzellinpaimenkoira

text: Heim laati vuonna 1914 ensimmäisen virallisen rotumääritelmän. Alun perin näitä koiria jalostettiin Appenzellin alueella, mutta nykyään rotu on levinnyt koko Sveitsiin ja useisiin muihin maihin. Appenzellinpaimenkoira on nykyisin oma rotunsa, joka eroaa selvästi muista sveitsiläisistä paimenkoirista.


title: Appenzellinpaimenkoira

text: Vaikka rodulla on nykyisin paljon harrastajia, jalostusyksilöiden kanta on vielä varsin pieni.


title: Trollrunor

text: Trollrunor (norj. "Trollruner", suom. Taikariimut) on norjalais-ruotsalaisen Margit Sandemon kirjoittama fantasiakirjasarja, jonka tapahtumat sijoittuvat 1400-luvun jälkipuoliskon Österleniin. Trollrunorin päähenkilöt ovat nuori tyttö nimeltä Iliana ja hänen elämänkumppaninsa Ravn, joka on pahan ruhtinaan Bogislavin nuorempi poika. Heidän vihollisensa on ilkeä Kuunoita. Kirjasarjan ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 2005, ja se on ilmestynyt ruotsin ja norjan kielillä. Trollrunoriin kuuluu yksitoista kirjaa, joista on julkaistu tähän mennessä kahdeksan. Yhdeksäs kirja viimeisin tullaan julkaisemaan Norjassa 21. toukokuuta 2007. Kirjan nimeä ja kansikuvaa ei ole vielä julkistettu.


title: Kevätpiippo

text: Kevätpiippo ("Luzula pilosa") on aikaisin keväällä kukkiva vaatimaton, monivuotinen vihviläkasvi.


title: Kevätpiippo

text: Kevätpiippo kasvaa löyhinä mättäinä ja kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Lehtitupet ovat umpinaisia. Lehdet ovat noin senttimetrin leveitä ja talvivihreitä. Lehtien reunat ovat pitkän, harvan karvan peittämät. Kukinto on sarjamainen, harsu ja harittavahaarainen. Tähtimäiset kukat ovat tavallisesti yksittäin pitkien jäykkien haarojen päissä. Kukan kehälehdet ovat tummanruskeita. Kasvi on tuulipölytteinen. Suomessa kevätpiippo kukkii touko-kesäkuussa.


title: Kevätpiippo

text: Kevätpiipon hedelmä on kolmesiemeninen, kartiomainen kota. Siemenet ovat munanmuotoisia ja pari millimetriä pitkiä. Siemenissä on käyrä, valkoinen ja öljypitoinen rasvalisäke. Ne sisältävät rasvaa, joten muurahaiset keräävät niitä ravinnokseen ja levittävät samalla siemeniä laajemmalle.


title: Kevätpiippo

text: Kevätpiippoa tavataan lähes koko Euroopassa lukuun ottamatta suurinta osa Pyreneiden niemimaata, Etelä-Ranskaa, Italiaa ja Kreikkaa. Venäjällä levinneisyysalue jatkuu Keski-Siperiaan saakka. Lisäksi lajia kasvaa erillisenä esiintymänä Kaukasuksen alueella. Suomessa kevätpiippo on hyvin yleinen laji koko maassa aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta.


title: Kevätpiippo

text: Kevätpiippo viihtyy monenlaisissa metsäympäristöissä, kuten erilaisissa kangasmetsissä, lehdoissa, lehtokorvissa ja -niityillä. Lisäksi sitä tavataan metsänreunoissa, pensaikoissa sekä koivuletoilla.


title: Dikarboksyylihapot

text: Dikarboksyylihapot ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa funktionaalisena ryhmänä on kaksi karboksyyliryhmää -COOH. Molekyylikaavoissa dikarboksyylihapot voidaan ilmaista yleisessä muodossa ”HOOC-R-COOH”, jossa R kuvaa tavallisesti jotain hiilivetyketjua.


title: Järvikaisla

text:
Järvikaisla ("Schoenoplectus lacustris", entinen "Scirpus lacustris") on rantavedessä kasvava tuulipölytteinen sarakasveihin kuuluva kasvi, jota usein sekoitetaan järviruokoon.
Järvikaisla kasvaa 1–2 metriä korkeaksi. Sen varsi on täyteinen ja lehdetön. Sen kukinnot ovat ruskeita tähkiä, jotka sijaitsevat tavallisesti 2–5 tähkän ryhminä.


title: Järvikaisla

text: Järvikaislaa tavataan Euroopassa suunnilleen Oulun korkeudelta etelään, sekä Siperian länsiosissa.


title: Järvikaisla

text: Järvikaisla kasvaa järvissä ja vähäsuolaisessa murtovedessä kuten Suomenlahdessa ja Pohjanlahdessa kahden metrin syvyyteen asti.


title: Pålsjön linna

text: Pålsjön linna () on linna Helsingborgin kaupungissa samannimisessä Helsingborgin kunnassa, Etelä-Ruotsin Skånessa. Se rakennettiin vuosina 1676–1679. Linnan ranskalaistyylinen puisto on puolestaan peräisin 1760-luvulta. Suuren Pohjan sodan Helsingborgin taistelussa kreivi Magnus Stenbock käytti linnaa päämajanaan.


title: Sirius B (albumi)

text: Sirius B on sinfonista metallia soittavan Therionin vuonna 2004 julkaisema kahdestoista studioalbumi.


title: Hjularödin linna

text: Hjularödin linna () on linna Eslövin kunnassa, Skånessa, Ruotsissa. Varhaisin maininta linnasta löytyy vuodelta 1391, mutta nykyinen linnarakennus on rakennettu vuosina 1894–1897. Linnan esikuva oli keskiaikainen ranskalaislinna, ja sen rakennutti Hans Gustav Toll. Linnan suunnittelivat arkkitehdit I. G. Clason ja L. I. Wahlman. Linna on edelleen yksityisomistuksessa. Vuosina 1917–1926 Hjularödin linnan omistaja oli suomalainen aatelismies ja teollisuusjohtaja Hjalmar Linder (1862–1921) ja hänen perheensä.


title: Jokapaikansara

text: Jokapaikansara ("Carex nigra") on sarakasvien heimoon kuuluva tuulipölytteinen siemenkasvi.


title: Jokapaikansara

text:
Jokapaikansara kasvaa 15–50 cm korkeaksi mättäinä tai yksittäin. Sen varsi on kolmisärmäinen ja lehdet jäävät vartta lyhyemmiksi. Jokapaikansaralla on erikseen hede- ja emitähkiä, emitähkien tähkäsolmut ovat mustat.
Jokapaikansaralla voi esiintyä "Anthracoidea heterospora" -nokisientä.


title: Jokapaikansara

text: Jokapaikansaraa tavataan koko Euroopassa Italiaa ja Etelä-Espanjaa lukuun ottamatta. Suomessa se on hyvin yleinen koko maassa. Jokapaikansarasta esiintyy kolmea muunnosta: juolasaraa ("C. nigra" var. "nigra"), kankeasaraa ("C. nigra" var. "recta") ja tupassaraa ("C. nigra" var. "juncea"). Tupassaran tiheitä mättäitä on toisinaan kutsuttu "ryssänpäiksi".


title: Silakkamarkkinat

text: Silakkamarkkinat on Helsingissä yleensä lokakuun alussa järjestetty tapahtuma, jonka aikana Helsingin Eteläsatamaan saapuu runsaasti saaristolaisia myymään suoraan veneistään tuoretta kalaa ja muita saaristolaistuotteita. Tapahtuman järjestää nykyään Helsingin Tukkutori. Erilaisia silakkamarkkinoita järjestetään muuallakin Suomessa, esimerkiksi Turussa ja Raumalla.


title: Silakkamarkkinat

text: Silakkamarkkinat on järjestetty Helsingissä joka vuosi vuodesta 1743 lähtien, alun perin mikkelinpäivän markkinoiden yhteydessä. Silloin Helsinki sai kuninkaallisella päätöksellä oikeuden järjestää vuosittain kahdet vapaamarkkinat, Paavalin päivänä 25. tammikuuta ja mikkelinpäivänä 29. syyskuuta. Mikkelinpäivän markkinat siirrettiin vuonna 1819 lokakuun alkuun. Vuonna 1820 niiden yhteydessä pidettyjen silakkamarkkinoiden paikaksi vakiintui Eteläsatama.


title: Silakkamarkkinat

text: Vuonna 1891 kuvernööri päätti kaupunginvaltuuston esityksestä, että Helsingin vuotuiset markkinat lakkautettiin muilta osin paitsi suolatun kalan kaupan osalta. Näin ollen aikaisemmista markkinoista jäivät Helsingissä jäljelle ainoastaan silakkamarkkinat.


title: Silakkamarkkinat

text: Toisen maailmansodan jälkeen silakkamarkkinat menettivät pitkälti aikaisemman merkityksensä, koska kalaa tuotiin kaupunkiin ympäri vuoden. Monelta muulta paikkakunnalla silakkamarkkinoita lakattiinkin järjestämästä, mutta Helsingissä ne säilyivät. Vuodesta 1976 lähtien Esplanadin kauppiaat herättivät hiipumassa olleen perinteen eloon. Sen jälkeen tapahtumasta on tullut hyvin suosittu.


title: Athamas

text: Athamas oli kreikkalaisessa mytologiassa Orkhomenoksen kuningas. Ensimmäisestä avioliitostaan Nefele-jumalattaren kanssa hänellä oli kaksoset Friksos ja Helle. Myöhemmin tästä erottuaan hän nai Inon, Kadmoksen tyttären. Inon kanssa hänellä oli kaksi lasta, Learkhos ja Melikertes. Athamaksella oli myös veli Salmoneus, joka puolestaan oli Tyron isä.


title: Athamas

text:
Ino vihasi lapsipuoliaan Friksosta ja Helleä, minkä vuoksi hän kehitti kavalan suunnitelman päästäkseen heistä eroon. Hän paahtoi kaupungin siemenviljan, jotta se ei itäisi. Paikalliset maanviljelijät päättivät nälänhätää peläten kysyä neuvoa läheiseltä oraakkelilta. Ino kuitenkin lahjoi oraakkelin luo lähetetyt miehet kertomaan, että oraakkeli vaatisi Friksoksen uhraamista. Tähän neuvoon Athamas vastentahtoisesti suostui. Ennen kuin Friksos ehdittiin uhrata, hänet ja Hellen pelasti heidän äitinsä Nefelen paikalle lähettämä lentävä kultainen oinas. Helle kuitenkin putosi oinaan selästä Hellespontoksen kohdalla ja kuoli, antaen salmelle nimensä. Friksos selvisi kuitenkin lentomatkasta aina Kolkhikseen saakka , missä Aietes otti hänet vastaan ja kohteli häntä ystävällisesti, antaen tyttärensä Khalkiopen hänelle vaimoksi. Kiitollisena Friksos antoi Aietekselle oinaan kultaisen taljan, jonka kuningas ripusti temppeliin.
Myöhemmin Ino kasvatti Dionysoksen, sisarensa Semelen pojan. Tämä sai Heran syvän mustasukkaisuuden valtaan. Kostoksi Hera kirosi Athamaksen hulluudella. Hulluudenpuuskassaan Athamas löi kuoliaaksi yhden pojistaan, Learkhoksen. Ino, paeten miehensä raivoa, heittäytyi mereen poikansa Melikerteksen kanssa. Molempia palvottiin myöhemmin meren jumaluuksina – Inoa Leukotheana ja Melikertesta Palaimonina.


title: Athamas

text: Athamas joutui pakenemaan Boiotiasta poikansa murhan aiheuttaman syyllisyyden vuoksi. Oraakkeli käski hänen asettua paikkaan, jossa hän voisi nauttia villipetojen vieraanvaraisuudesta. Tämän paikan hän löysi Fthiotiksesta Thessaliasta, jossa hän yllätti joukon susia syömästä lammasta. Hänen lähestyessään pedot pakenivat jättäen luut jälkeensä. Athamas tulkitsi ennustuksen täyttyneen ja asettui tänne asumaan, naiden kolmannen vaimonsa Themiston. Paikkaa kutsuttiin myöhemmin Athamaksen tasangoksi. Athamaksesta ovat saaneet nimensä myös Athamaniká-vuoret, joita pidettiin Athamaksen pakopaikkana.


title: Athamas

text: Kun Athamas palasi toisen vaimonsa Inon luo, Themisto haki kostoa pukemalla omat lapsensa valkoisiin ja Inon mustiin vaatteisiin, käskien murhamiehen tappamaan mustiin pukeutuneet. Ino kuitenkin vaihtoi vaatteet Themiston tietämättä, jolloin tämä tuli murhauttaneeksi omat lapsensa.


title: Annika Grahn

text: Annika Grahn (s. 7. helmikuuta 1983 Espoo) on suomalainen toimittaja, kirjailija ja markkinointijohtaja. Grahn työskenteli Aller-julkaisujen palveluksessa vuosina 2001–2007 ja on sen jälkeen toiminut vapaana kirjoittajana, teatterialan markkinointi- ja tiedotustehtävissä sekä myyntijohtajana. Toimittajana Grahn on keskittynyt teatteritaiteen lehtijuttuihin ja kriitikkona toimimiseen. Hän on kirjoittanut näyttelijä Tuija Piepposen elämäkerran. Grahn toimii myös kolumnistina Kirkkonummen Sanomissa. Syksyllä 2009 Finepress julkaisi Grahnin kirjoittaman lastenkirjan "Siili ja taikakorut", joka käsittelee avioerolapsen elämää. Teos on käännetty myös ruotsiksi nimellä "Kotte Igelkott och de förtrollade smyckena". Grahn on myös ohjannut teatterineuvos Tapani Pertun musiikillisen DVD-julkaisun "Oon sun mies" (Poptori 2010). Syksyllä 2014 julkaistiin kaksi Grahnin uutuuskirjaa, jotka käsittelevät suomalaisen teatterin suurmiehiä; Esko Roinetta ja Tapani Perttua. Keväästä 2015 lähtien Grahn on työskennellyt Suomen Komediateatterin markkinointijohtajana.


title: Rahkasara

text: Rahkasara ("Carex pauciflora") on sarakasvien heimoon kuuluva tuulipölytteinen siemenkasvi. Kasvi on yleinen lähes koko Suomen alueella. Se kasvaa 7–20 cm korkeaksi ja kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Rahkasara

text: Rahkasara kasvaa suolla, missä se maatuessaan muodostaa turvetta.


title: Sormisara

text: Sormisara ("Carex digitata") on sarakasvien heimoon kuuluva monivuotinen tuulipölytteinen siemenkasvi.


title: Sormisara

text: Sormisara kasvaa mättäinä. Se kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Sen lehtien tupet ovat viininpunaisia, lehdet tummanvihreitä, ja talvehtivat lumen alla. Kukinnossa on kaksi tai kolme emitähkää ja yksi perätön hedetähkä. Hedelmät eli pullakot ovat päärynänmuotoisia, noin 4 mm pitkiä. Sormisaran siemenissä on rasvaa, ja muurahaiset keräävät niitä ravinnokseen ja samalla kuljettelevat niitä pitkin metsää. Sormisaran lähisukulaislaji on hyvin samannäköinen harjusormisara ("Carex pallidula").


title: Sormisara

text: Sormisaralla voi esiintyä sormisarannoki ("Anthracoidea irregularis") -nokisientä.


title: Sormisara

text: Sormisaraa kasvaa Baltiassa ja Keski-Euroopassa sekä Pohjoismaissa Lappia lukuun ottamatta.


title: Sormisara

text: Sormisara kasvaa lehdoissa ja tuoreissa kangasmetsissä.


title: Pullosara

text: Pullosara ("Carex rostrata") on sarakasvien heimoon kuuluva monivuotinen tuulipölytteinen kasvilaji. Se kasvaa 25–100 cm korkeaksi ja kasvaa monenlaisilla kosteilla paikoilla, kuten rannoilla ja soilla. Pullosaran lehdet ovat tummanvihreitä ja 3–4 mm leveitä. Pullosaran kukinnossa on kahdenlaisia tähkiä: ruskehtavia hedetähkiä, joissa sijaitsevat hedekukat, ja kellanvihreitä emitähkiä, joissa sijaitsevat emikukat. Pullosara on yleinen koko Suomessa. Pullosara muistuttaa paljolti luhtasaraa, mutta pullosaran pullakot kapenevat kärjestä jyrkemmin kuin luhtasaralla. Pullosara on monimuotoinen ja se voi risteytyä lähilajiensa kanssa.


title: Filip I (Orléans)

text: Filip I (21. syyskuuta 1640 Saint-Germain-en-Laye – 9. kesäkuuta 1701 Saint-Cloud), jota kutsuttiin myös Ranskan Filipiksi tai Monsieur’ksi, oli Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n nuorempi veli.


title: Filip I (Orléans)

text: Hänen tittelinsä olivat moninaiset, esimerkiksi Ranskan perintöruhtinas, Orléansin herttua, Anjoun herttua (vuoteen 1668 asti), Chartresin herttua, Valois’n herttua ja Joinvillen ruhtinas.


title: Filip I (Orléans)

text: Filipistä polveutui Ranskan hallitsijasuvun, Bourbonien, nuorempi haara eli Orléans-suku, joka hallitsi Ranskaa vuosina 1830–1848.


title: Filip I (Orléans)

text: Filip oli Ranskan ja Navarran kuninkaan Ludvig XIII ja infanta Anna Itävaltalaisen toinen poika, joka syntyi kaksi vuotta myöhemmin kuin veljensä Ludvig. Hän sai syntyessään Anjoun herttuan tittelin ja oli kruununperijänä vuosien 1643–1661 välisen ajan, kunnes syntyi kruununprinssi Ludvig.


title: Filip I (Orléans)

text: Filipiä kutsuttiin liikanimellä "petit Monsieur", jotta hän erottuisi Ludvig XIII:n veljestä Gaston de Francesta, jota puolestaan alettiin kutsua liikanimellä "grand Monsieur". Veljensä valtaantulon ja setänsä kuoleman jälkeen hän sai kantaa koko komeudessaan titteliä "Monsieur kuninkaan veli". Samalla hän sai haltuunsa Orléansin herttuakunnan apanage-läänityksenä.


title: Filip I (Orléans)

text: Jo lapsena (hän varttui Fronde-kapinan aikana) Filip osoitti omaperäistä käyttäytymistä. Hänen mielileikkinsä oli puuteroiminen ja mekkojen käyttäminen. Hänen homoseksuaalinen tai oikeamminkin biseksuaalinen käyttäytymisensä sekä pinnallinen käyttäytymisensä sai tukea sekä äidiltä että kardinaali Mazarinin taholta, sillä järjettömästi käyttäytyvä prinssi varmaankin aiheuttaisi vähemmän ongelmia ja varjoja veljelleen ja ei ryhtyisi vaatimaan valtaa itselleen. Kasvattajat eivät siis halunneet toistaa Gaston Orléansin (Ludvig XIII veljen) esimerkkiä, jotta Filip olisi ryhtynyt valtakunnan herrojen kanssa kapinaan kuningasta vastaan.


title: Filip I (Orléans)

text: Filip sai osakseen erilaisia kasvatusmenetelmiä, jotta hänestä olisi kasvanut naismainen ja heikko mies, ja siten veljensä täydellinen vastakohta. Hänet vietiin usein leikkimään toisen hänen ikäisensä lapsen kanssa, tämä oli "François-Timoléon de Choisy" (tuleva abbé de Choisy), jonka äiti puki myös mekkoon Anna Itävaltalaisen pyynnöstä ja Filipiä miellyttääkseen. Tosin oli jopa hyvin tavallista, että aikakauden pojat käyttivät mekkoa aina kuusivuotiaiksi saakka. Filip pukeutui mekkoihin vielä aikuisenakin ja pukeutui mielellään nuoreksi neidoksi hovin naisia kiusoitellakseen.


title: Filip I (Orléans)

text: Kuitenkin kuningataräidin ja Mazarinin suunnitelmat Filipin kasvatuksen suhteen olivat vähällä romahtaa, kun Ludvig XIV sairastui vakavasti vuonna 1658. Hoviväki hääri Filipin ympärillä, sillä hän oli ensimmäinen perimysjärjestyksessä, mutta hänen saamansa kasvatus ei ollut suinkaan tähdännyt samaan kuninkaalliseen tehtävään kuin vanhemman veljen saama kasvatus.


title: Filip I (Orléans)

text: Elämänsä aikana Filip tuli erittäin tunnetuksi elostelustaan, homoseksuaalisuudestaan sekä pederastistaan, kuten myös ulkoisten asusteittensa koristeellisuudesta ja tuhlaavaisesta elämänmenosta. Hänellä oli lukuisia suosikkeja, joista tärkeimpiä olivat Châtillonin kreivi ja eritoten ritari Philippe Lorraine. Lorrainen vaikutus Filipiin oli merkittävä ja hän manipuloi tätä aina hänen kuolemaansa saakka. Lorraine vehkeili Filipin vaimoja vastaan ja sai mitä erilaisimpia suosionosoituksia Filipiltä, kuten hänen palatsiensa parhaat asunnot.


title: Filip I (Orléans)

text: Filip avioitui 31. maaliskuuta 1661 lähiserkkunsa Englannin Henrietten kanssa, ja heidän lapsensa olivat:


title: Filip I (Orléans)

text: Filip avioitui toisen kerran 21. joulukuuta 1671 Baijerin Pfalzprinsessan Élisabeth Charlotte Wittelsbach von Pfalzin kanssa ja heillä olivat seuraavat lapset:


title: Irmeli

text: Irmeli on suomalainen naisen etunimi. Suomalaisessa kalenterissa Irmelin ja Irman nimipäivä on 31. maaliskuuta. Muun muassa Saksassa ja Ruotsissa nimi esiintyy muodossa Irmelin, joka esiintyy myös suomenruotsalaisessa kalenterissa. Nimi on germaanista alkuperää ja johtuu mahtavaa tai suurta tarkoittavasta sanasta "irmin". Nimi Emma on muunnos samasta nimestä.


title: Irmeli

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Suomessa on 1900-luvun alusta maaliskuuhun 2017 mennessä 33 723 naista saanut nimekseen Irmeli ja noin 180 nimen Irmelin.


title: Amerikanvaris

text: Amerikanvaris ("Corvus brachyrhynchos") on variksen amerikkalainen sukulainen ja se kuuluu varpuslintuihin. Lajin nimesi Christian Ludwig Brehm 1822.


title: Amerikanvaris

text: Linnun pituus on noin 50 cm ja paino 450 g, eli se on variksen kokoinen. Sen puku on kokonaan musta. Korpista sen erottaa muun muassa pienempi koko ja erilaiset äänet. Myös äänet ja käyttäytyminen ovat saman tapaisia kuin variksella. Nuoren amerikanvariksen silmät ova siniset ja kita vaaleanpunainen. Amerikanvaris on vankeudessa elänyt 30-vuotiaaksi, vanhin luonnossa elänyt 14 vuotta 7 kuukautta vanhaksi.


title: Amerikanvaris

text: Pohjoisamerikkalainen laji, joka on levittäytynyt Kanadan keskiosista lähes kaikkialle Yhdysvaltoihin ja osaan Pohjois-Meksikoa. Lajin populaation koko on noin 31 miljoonaa yksilöä. Pohjoisimmat populaatiot ovat lyhyen matkan muuttajia. Lajia ei ole tavattu Suomessa.


title: Amerikanvaris

text: Kuten varis, myös amerikanvaris pesii lähes kaikenlaisissa ympäristöissä kaupungeista maaseudulle ja metsäalueille. Muuttoaikoina ja talvella ne parveilevat viljelyksillä, kaatopaikoilla ja muualla ihmisen luomilla helpon ravinnon lähteillä. Talviparvet yöpyvät uskollisesti samoissa metsiköissä ja on todettu niiden käyttäneen samaa metsikköä 100 vuoden ajan. Joskus yöpymisparvet voivat olla valtavia, jopa 1–2 miljoonaa yksilöä käsittäviä.


title: Amerikanvaris

text: Amerikanvaris on yksiavioinen ja pesii löyhinä yhdyskuntina, todennäköisesti perhekunnittain. Se on lisääntymiskykyinen 2 tai 3 vuoden ikäisenä. Risupesä rakennetaan puun latvaan, joskus myös pensaaseen ja hyvin harvoin maahan. Pari voi rakennella myös joitakin valepesiä ihmisten hämäämiseksi, sillä lajia on vainottu ankarasti. Munia on 3–6 ja naaras hautoo noin 18 päivää. Koiras käy ruokkimassa hautovaa naarasta. Molemmat emot huolehtivat poikasten ruokkimisesta, ja usein myös joku ulkopuolinen varis, joka saattaa olla parin edellisen pesinnän lintuja. Poikaset lähtevät pesästä noin 5 viikon ikäisinä.


title: Amerikanvaris

text: Kaikkiruokainen. Syö muun muassa raatoja, selkärangattomia, linnunmunia ja -poikasia, sammakoita, kaloja, kaatopaikkajätteitä ja niin edelleen.


title: Rahkonen

text: Rahkonen on kylä Kokkolassa, Keski-Pohjanmaalla. Se sijaitsee entisen Ullavan kunnan alueella. Kylän piiriin kuuluvat Honkala, Kallinki ja Ojansuu.


title: Rahkonen

text: Rahkonen sijaitsee kaksi kilometriä kaakkoon (Sykäräisten suuntaan) kantatie 63:sta. Kylä on Rahkosenharjun kupeessa ja Ullavanjärven rannalla. Ullavan kirkonkylään on noin 15 kilometriä, Kaustiselle noin 20 kilometriä, Toholammille noin 27 kilometriä ja Kokkolaan noin 65 kilometriä.


title: Rahkonen

text: Rahkosessa oli 192 asukasta ja noin 70 taloutta vuonna 2003. Kylässä on 46 omakotitaloa, kaksi rivitaloa, 16 maatilaa ja 21 loma-asuntoa. Asukasmäärä kasvaa loma-asukkaista etenkin kesällä.


title: Rahkonen

text: Kylässä sijaitseva Veikko Keski-Rahkosen talo on arviolta 1700-luvulta.


title: Rahkonen

text: Kylän pääelinkeino oli maatalous vuonna 2003.


title: Rahkonen

text: Rahkosessa on asiamiesposti, monitoimitalo, kampaamopalvelut, kauppa, kioski ja sivukirjasto. Lähimmät pankki- ja terveydenhuoltopalvelut ovat Ullavan kirkonkylällä. Kyläläiset käyttävät myös lähikuntien palveluita, muun muassa kauppaa ja apteekkia.


title: Rahkonen

text: Rahkosen monitoimitalossa sijaitsee muun muassa peruskoulun ala-aste, liikuntasali, kuntosali ja kahvila, ja siellä toimii muun muassa kansalaisopiston piirejä. Rahkosessa on päiväkoti Päivänpaiste, esikoulu (seitsemän oppilasta) ja ala-aste (60 oppilasta vuonna 2003), jossa oli kolme opettajaa vuonna 2003. Läheisellä Toholammilla sijaitsee lähin yläaste ja lukio. Toholammin lukion lisäksi muita kylässä suosittuja toisen asteen oppilaitoksia ovat Kaustisen musiikkilukio, Kannuksen maaseutuoppilaitos ja Kokkolan ammattioppilaitos.


title: Rahkonen

text: Kylässä kulkee taksit ja linja-autot. Lähin rautatieasema on Kannuksen rautatieasema ja lentoasema Kruunupyyn lentoasema. Lähin linja-autoasema on Kaustisella.


title: Rahkonen

text: Rahkosessa on valaistut hiihtoladut.


title: David Healy

text: David Jonathan Healy (s. 5. elokuuta 1979 Downpatrick) on pohjoisirlantilainen jalkapalloilija, joka edusti viimeksi Englannin Ykkösliigan Burya. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.


title: David Healy

text: Juniorina Manchester Unitedissa pelannut ja edustusjoukkueessakin kerran pelannut Healy siirtyi Preston North Endiin vuonna 2001. Ennen siirtoaan hän oli pelannut lainalla Port Valessa ja Preston Northissa. Kaudella 2000–2001 Healy teki kymmenen maalia 26 ottelussa. Kahdella seuraavallakin kaudella Healy teki kymmenen maalia.


title: David Healy

text: Tammikuussa 2003 Healy siirtyi lainasopimuksella Norwich Cityyn. ”Super Sub” debytoi lainaseurassaan 1. helmikuuta 2003 ottelussa Stokea vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki seuraavalla viikolla 2–2-tasapelissä Sheffield Wednesdayta vastaan.


title: David Healy

text: Kaudella 2003–2004 Healy palasi Prestoniin, jossa hän teki 15 maalia 42 ottelussa.


title: David Healy

text: 29. lokakuuta 2004 Healy siirtyi Leedsiin, jossa hän oli jo fanien suosikki. Ensimmäisellä Leeds-kaudella hän oli joukkueen paras maalintekijä seitsemällä maalilla.


title: David Healy

text: Healy siirtyi Fulhamiin 1,5 miljoonalla punnalla kesällä 2007. Jo Fulhamin harjoitusotteluissa ennen kauden alkua maalinteossa onnistunut Healy teki heti ensimmäisessä liigaottelussa Arsenalia vastaan maalin. Seuraavassakin ottelussa Healy onnistui maalinteossa ja nousi maalintekotilaston kärkeen.


title: David Healy

text: Elokuussa 2008 Healy siirtyi Fulhamista Sunderlandiin. Sunderlandin kanssa hän teki kolme vuotta kestävän sopimuksen. Sunderland sopimuksen aikana Healy pelasi lainalla Ipswichissa ja Doncasterissa ja siirtyi tammikuun lopussa 2011 vapaalla siirrolla Skotlannin valioliigan Glasgow Rangersiin. Glasgowsta Healy siirtyi niin ikään vapaalla siirrolla elokuussa 2012 Ykkösliigan Buryyn. Kauden jälkeen Healy ei saanut enää jatkosopimusta ja joulukuussa 2013 hän ilmoitti virallisesti lopettaneensa uransa.


title: David Healy

text: Healy edusti Pohjois-Irlannin maajoukkuetta 95 kertaa. Hän teki maaotteluissa yhteensä 36 maalia, mikä on Pohjois-Irlannin maajoukkueen ennätys.


title: David Healy

text: 7. syyskuuta 2005 Healy teki 1–0-voittomaalin Windsor Parkilla pelatussa ottelussa Englantia vastaan. Kotivoitto oli Pohjois-Irlannin ensimmäinen Englannista sitten vuoden 1927.


title: David Healy

text: Pohjois-Irlannin kapteeni Healy johdatti maansa 2–1-voittoon Suomesta 16. elokuuta 2006. Helsingissä pelatussa ottelussa Healy pelasi 50:nnen maaottelunsa ja teki 20:nnen maalinsa.


title: David Healy

text: EM-karsinnoissa 6. syyskuuta 2006 Healysta tuli ensimmäinen pelaaja sitten Colin Clarken, joka onnistuu tekemään hattutempun Pohjois-Irlannille. Ottelussa kaatui Espanja, jonka Pohjois-Irlanti oli viimeksi voittanut 24 vuotta sitten.


title: David Healy

text: 11. lokakuuta 2006 Healy onnistui kerran maalinteossa Latviaa vastaan ja maaliskuussa 2007 Healy teki jälleen kolme maalia, kun Liechtenstein kaatui maalein 4–1. Seuraavassa EM-karsinta-ottelussa 28. maaliskuuta 2007 Pohjois-Irlanti kohtasi lohkoa johtavan Ruotsin. Kahdella maalillaan Healy johdatti maansa 2–1 voittoon ja lohkokärkeen. EM-karsintojen maalipörssiä johtava Healy on tehnyt muun muassa enemmän maaleja kuin Alankomaiden ja Suomen maajoukkueet yhteensä. 22. elokuuta 2007 Healyn kaksi maalia Liechtensteinin verkkoon nosti hänen EM-karsintamaalimääränsä jo yhteentoista. 17. marraskuuta Healy nousi 13 osumaan ja EM-karsintojen ennätysmieheksi ohi Davor Šukerin tehtyään kaksi maalia Tanskaa vastaan.


title: Sopron

text: Sopron [] () on kaupunki Győr-Moson-Sopronin läänissä Unkarissa lähellä Itävallan rajaa. Se on pinta-alaltaan 169,06 neliökilometrin suuruinen ja sen asukasluku on 59 036 (vuonna 2009). Sopron tunnetaan viineistään, sillä se on yksi harvoista unkarilaisista alueista joissa tuotetaan sekä punaviiniä että valkoviiniä. Kaupungista tulee myös jalkapallojoukkue MFC Sopron.


title: Sopron

text: Sopronin paikalla oli jo roomalaisaikaan Scarabantian kaupunki.


title: Yleisurheilun maailmanennätykset

text: Yleisurheilun virallisista maailmanennätyksistä pitää kirjaa Kansainvälinen Yleisurheiluliitto (IAAF).


title: Yleisurheilun maailmanennätykset

text:
IAAF noteeraa viralliset maailmanennätykset aikuisten ja alle 20-vuotiaiden sarjassa. Virallinen maailmanennätys on paras ulko- tai sisäradoilla tehty tulos. Tämän lisäksi IAAF noteeraa sisäratojen maailmanennätyksen, eli erillistä ulkoratojen maailmanennätystä ei ole. IAAF listaa viralliset lajit joiden ennätyksistä se pitää kirjaa. Ennätykset ovat virallisia vasta, kun IAAF on ratifioinut ne. Ennätyksen hyväksyminen vaatii sääntöjen mukaiset olosuhteet, ja suorituksen jälkeen on tehtävä tarvittavat doping-testit, muun muassa EPO-testi.
IAAF listaa lajit, joiden virallisista maailmanennätyksistä se pitää kirjaa.
Maantieviesti ("ekiden-viesti") on maratonin pituinen ja osuudet pituuksiltaan järjestyksessään 5 km, 10 km, 5 km, 10 km, 5 km ja 7,195 km. Yhdistelmäviestissä osuudet ovat järjestyksessään 1 200 m, 400 m, 800 m ja 1 600 m.


title: Harmaasara

text: Harmaasara ("Carex canescens", syn. "Carex curta", "Carex cinerea" ja "Vignea cinerea") on sarakasvien heimoon kuuluva monivuotinen tuulipölytteinen siemenkasvi. Harmaasara voi muodostaa risteymiä useiden muiden sarojen kanssa.


title: Harmaasara

text: Harmaasara kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Harmaanvihreät lehdet ovat litteitä ja melkein varren mittaisia. Kukinnossa on 3–7 tähkää, joissa kussakin on hedekukkia alhaalla, emikukkia ylhäällä.


title: Harmaasara

text: Harmaasaraa tavataan Pohjois- ja Keski-Euroopassa, Siperiassa sekä Pohjois-Amerikassa samoilla leveysasteilla.


title: Harmaasara

text: Harmaasara kasvaa rannoilla ja soilla, etenkin räme- ja nevatyypin soilla.


title: Ferromagnetismi

text: Ferromagnetismi on arkipäiväisessä elämässä tunnetuin magneettisuuden muoto. Eräistä ferromagneettisista aineista voidaan tehdä esimerkiksi kestomagneetteja, joiden magneettisuus säilyy, vaikka ne eivät olisi ulkoisessa magneettikentässä. Ferromagneettisuus johtuu aineen pysyvien magneettisten dipolien spontaanista järjestäytymisestä.


title: Ferromagnetismi

text:
Tavallisissa lämpötiloissa ferromagneettisia aineita ovat rauta, koboltti ja nikkeli, niitä sisältävät metalliseokset sekä useat raudan yhdisteet. Alle +16 °C:n lämpötilassa myös gadolinium on ferromagneettista, ja hyvin alhaisissa lämpötiloissa sellaisiksi tulevat monet muutkin aineet. Mangaani ei sellaisenaan ole ferromagneettista, mutta muodostaa useiden muiden metallien kanssa ferromagneettisia seoksia.
Ulospäin ferromagneettinen aine ei välttämättä vaikuta magneettiselta. Esimerkiksi rauta on ferromagneettista, mutta yleensä rautakappaleiden välillä ei ole magneettista vuorovaikutusta eli ne eivät vedä toisiaan puoleensa tai hylji toisiaan. Kun lähelle rautaista kappaletta tuodaan magneettikenttä eli esimerkiksi jääkaappimagneetti, raudan magneettiset momentit järjestäytyvät magneettikentän suuntaisesti ja yhtäkkiä magneetti ja rautakappale alkavat vetää toisiaan puoleensa.


title: Ferromagnetismi

text: Silloinkin kun kappale ei ole ulkoisessa magneettikentässä, siinä on tietyn suuruisia Weissin alueita, joiden sisällä magneettiset momentit ovat samansuuntaisia, mutta eri alueilla erisuuntaisia, niin että niiden yhteenlaskettu magneettikenttä kumoutuu kappaleen ulkopuolella lähes kokonaan. Alueita erottavat niin kutsutut Blochin seinämät. Kun kappale viedään ulkoiseen magneettikenttään, ne alueet, joiden magneettiset momentit ovat samaan suuntaan kuin ulkoinen magneettikenttä, alkavat kasvaa ja näin kappaleen ulkoinen magnetoituma kasvaa kunnes magneettikentän kanssa yhdensuuntaisten magneettisten momenttien alue on kasvanut koko kappaleen kokoiseksi ja magnetoituma ei voi enää kasvaa. Tällöin ferromagneettinen kappale on kyllästynyt. Tämä selittää ferromagneettisten aineiden magnetisaatiokäyrän muodon. Kuten käyrä osoittaa, ferromagneettinen aine jää magneettiseksi vielä sen jälkeenkin, kun se ulkoinen magneettikenttä on poistettu. Ilmiötä sanotaan hystereesiksi. Eräillä ferro- ja ferrimagneettisilla aineilla tämä "jäännösmagnetismi" (remanenssi) on sangen voimakasta ja säilyy pitkiä aikoja, joten niistä voidaan tehdä kestomagneetteja. Tällaisia aineita sanotaan "magneettisesti koviksi". Toisilla, "magneettisesti pehmeillä" aineilla, joita käytetään sähkömagneeteissa, jäännösmagnetismi on sitä vastoin on heikkoa ja ne voidaan helposti demagnetoida.


title: Ferromagnetismi

text: Ulkoisen magneettikentän aikaansaamat muutokset magneettisissa alueissa vaikuttavat ferromagneettisen materiaalin kokoon. Ilmiöstä käytetään nimeä magnetostriktiivisyys.


title: Ferromagnetismi

text: Kaikilla ferromagneettisilla aineilla on niille ominainen lämpötila, jonka yläpuolella ne menettävät ferromagneettiset ominaisuutensa ja muuttuvat paramagneettisiksi. Tätä lämpötilaa kutsutaan Curien lämpötilaksi. Kaikkien muidenkin aineiden tavoin myös ferromagneettiset aineet ovat aina lisäksi diamagneettisia. Diamagneettisuus on kuitenkin niin heikko ilmiö verrattuna ferromagneettisuuteen, ettei sitä voida havaita, jos aine on myös ferromagneettinen. Ferromagnetismin kanssa samantyyppisiä magneettisuuden lajeja ovat antiferromagnetismi ja ferrimagnetismi.


title: Juurtosara

text: Juurtosara ("Carex chordorrhiza") on sarakasvien heimoon kuuluva monivuotinen tuulipölytteinen siemenkasvi. Juurtosara ei kasva mättäinä kuten monet muut saralajit, vaan leviää maavarsien avulla laajoiksi matoiksi. Se kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi.


title: Juurtosara

text: Juurtosaraa tavataan Pohjoismaissa, Baltiassa ja Venäjällä.


title: Juurtosara

text: Juurtosaran kasvupaikkoja ovat märät suot, etenkin keskiravinteiset nevat. Se kasvaa myös ohutturpeisilla soistumilla.


title: Luhtavilla

text: Luhtavilla ("Eriophorum angustifolium") on soilla kasvava monivuotinen, tuulipölytteinen sarakasveihin kuuluva kasvi, jonka tähkät muuttuvat kuihduttuaan villaviksi tupsuiksi.


title: Luhtavilla

text: Luhtavilla kasvaa 40–60 cm korkeaksi. Varsi alaosasta liereä, täyteinen ja jäykkä, noin 1,5 mm paksu. Juurakko rönsylevä, löyhästi mätästävä ja laajoja kasvustoja muodostava.


title: Luhtavilla

text: Sen tyvitupet ruskeat tai mustat, useimmiten selvästi punertavat. Sen lehdet ovat tummanvihreät, ruodittomat, tupelliset, vartta lyhyemmät, 2–4 mm leveät ja hiukan kourumaiset. Kärkiosasta kolmisärmäiset. Ylin kasvulehti varren puolivälissä tai ylempänä, kukinnon tyvellä on 1–2 tukilehteä.


title: Luhtavilla

text: Kukinnossa on tavallisesti 3–5  tähkää, luhtavillaa kutsutaankin joissakin murteissa monitähkävillaksi. Kukinnon asento on nuokkuva, ja kuihtuneen kukinnon valkeat haituvat ovat 3–5 cm pitkät. Tähkäperät jopa kolme senttiä pitkät, sileät. Tähkäsuomut ruskehtavia, kalvolaitaisia, noin 6 mm pitkiä. Kaksineuvoisessa kukassa heteitä kolme, emissä kolme luottia. Kukissa on karvamaisia kehäsukasia yli kymmenen, sukaset jopa 5 cm pituiset, sileät ja valkoiset. Kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Luhtavilla

text: Hedelmä on pähkylä joka on kolmisärmäinen.


title: Luhtavilla

text: Luhtavilla muistuttaa tupasvillaa, mutta tupasvillalla on kukinnossaan vain yksi tähkä.


title: Luhtavilla

text: Luhtavillan nimialalajia tavataan koko Euroopassa, alalajia "subarcticum" Pohjoismaissa, Siperiassa ja Alaskassa, ja kolmatta alalajia "scabriusculum" Aasian koillisosassa sekä Pohjois-Amerikassa. Suomessa se on yleinen koko maassa.


title: Luhtavilla

text: Luhtavillaa tavataan runsaana erilaisilla kosteilla ja märillä paikoilla, kuten ojissa, nevoilla, avosoiden rimpipinnoilla ja luhtarannoilla, missä kasvualusta pysyy kosteana koko kasvukauden.


title: Luhtavilla

text: Luhtavillan juuria on kokeiltu hätäravintona. Sen haituvat toimivat sytykkeinä. Ainakin Ruotsissa sitä on käytetty myös tyynyjen täytteenä.


title: Elisenvaaran pommitus

text: Elisenvaaran pommitus 20. kesäkuuta 1944 oli jatko- ja koko toisen maailmansodan tuhoisin lentopommitus Suomen hallitsemalla alueella. Pommituksessa kuoli yli sata siviiliä sekä sotilasta ja lottaa. Moskovan rauhassa 1940 Neuvostoliitolle luovutetun Kurkijoen Elisenvaaran rautatieasemalla seisonut siirtoväkeä kuljettanut juna joutui neuvostoliittolaisten ilmapommituksen kohteeksi. Monet uhreista olivat kotoisin Räisälästä.


title: Elisenvaaran pommitus

text: Pommitus tapahtui jatkosodan perääntymisvaiheessa, samana päivänä, kun Neuvostoliitto valtasi takaisin Viipurin. Neuvostoilmavoimat oli saanut käskyn tuhota Elisenvaaran aseman, koska suomalaisten joukkojenkuljetukset Kannaksen torjuntataisteluihin kulkivat Elisenvaaran kautta.


title: Elisenvaaran pommitus

text: Asemalla oli puoliltapäivin yli tuhat ihmistä, Karjalankannakselle meneviä sotilaita sekä evakkoon matkaavia karjalaisia. Neuvostoliittolaiset moukaroivat yli 80 pommikoneen voimin asemaa kolmessa pommitusaallossa neljännestunnin ajan. Vilkkaalla risteysasemalla ei ollut ilmapuolustusta eikä ilmahälytystä annettu. Räisäläläisiä evakkoja kuljettanut juna koki kovimman kohtalon. Kaksi härkävaunua sai täysosuman ja lähes kaikki näissä vaunuissa olleet menehtyivät. Kaksi kolmasosaa kuolleista oli naisia ja lapsia.


title: Elisenvaaran pommitus

text: Tuoreeltaan pommitus sensuroitiin ja vaiettiin, minkä vuoksi siitä lähti liikkeelle toinen toistaan hurjempia huhuja.


title: Yleisurheilun Suomen ennätykset

text: Yleisurheilun Suomen ennätykset ovat Suomen Urheiluliiton (SUL) hyväksymät Suomen kansalaisten tekemät virallisten lajien kaikkien aikojen parhaat tulokset. Tilastopaja Oy päivittää ennätysluetteloa SUL:n toimeksiannosta.


title: Yleisurheilun Suomen ennätykset

text:
SUL:n kilpailuvaliokunta tarkastaa ja vahvistaa Suomen ennätykset kuluneen hallikauden osalta toukokuussa ja ulkoratakauden osalta marraskuussa. Vuodesta 2016 lähtien ulkoratojen ennätykseksi (”absoluuttiseksi Suomen ennätykseksi”) on hyväksytty myös sisäradoilla tehty tulos.
SUL pitää yllä luetteloa lajeista joista noteerataan virallisia Suomen ennätyksiä.


title: Yleisurheilun Suomen ennätykset

text: h = käsiajanotolla mitattu aika


title: Rikaste

text: Rikaste on malmin puhdistetun osan käsittävä, tavallisesti jauhemainen aine, jota syntyy rikastuksen tuloksena.


title: Rikaste

text: Useimmiten rikasteella tarkoitetaan rautamalmirikastetta; sitä valmistetaan kaivoksissa, koska rauta louhitaan kalliosta ja malmin mukana tulee runsaasti sivukiveä, joka on siirtokuljetuksessa turhaa painoa ja joka on yhtä kaikki poistettava ennen jalostusta.


title: Rikaste

text: Malmilohkareet, joita kaivostyöllä on irrotettu, kuljetetaan kaivosvaunuilla murskainkuilulle; se on parikymmentä metriä syvä kuilu, johon on sijoitettu allekkain kymmenkunta leukamurskainta, jotka pilkkovat isot lohkareet lopulta noin kymmenen sentin läpimittaisiksi. Nämä kappaleet putoavat hihnakuljettimelle, joka vie ne edelleen varsinaiseen murskaukseen; seuraavaksi malmi menee useammankin erikokoisen myllyn läpi veteen sekoitettuna, kunnes seos on jauhautunut karkeasyiseksi liejuksi, pulpiksi. Tämä aine pumpataan rikastamoon; siellä seos juoksutetaan sähkömagneettisten pyörivien lieriöiden yli, jolloin puhdas rautamalmi jää magneettikenttään ja sivukivi virtaa veden mukana pois. Sivukiviliuos menee nyt toiseen rikastamoon, jossa siitä erotetaan mahdolliset muut mineraalit vaahdotuksella ja muin keinoin. Loppu menee erityiskaatopaikalle.


title: Rikaste

text: Tätä rikastusjätettä käytettiin joskus kasuunien täyteaineena.


title: Rikaste

text: Määräajoin prosessi pysäytetään, sähkömagneetit suljetaan jolloin rautarikaste voidaan huuhtoa irti niistä; seos menee kuivaamoon ja sitten se onkin jo valmista lastattavaksi kuljetukseen; joskus harvoin rikaste jalostetaan paikan päällä; aine on sintrattava eli muutettava kappalemuotoon, ennen kuin se voidaan syöttää masuuniin. Tällaisia kappaleita sanotaan rautamalmipelleteiksi; mm. venäläiset suosivat tätä käytäntöä eli esimerkiksi Vartiuksesta Raaheen rautateitse tuotava rikaste on juuri pellettimuodossa.


title: Rikaste

text: Koverhariin tuodaan rikaste sen sijaan jauhemuodossa ja se sintrataan tehtaan omassa sintrauslaitoksessa.


title: Rikaste

text: Pulpiksi jauhaminen veden seassa on oikeastaan tärkein yhteinen menetelmä eri rikastuksissa: kupari, sinkki ja eräät muut metallit rikastettiin kauan niin sanotulla vaahdotuksella ja kulta ja hopea taas elohopean ja syanidin avulla.


title: Agnosia

text: Agnosia on aivoperäinen havaitsemishäiriö. Agnosiasta kärsivä menettää kykynsä tunnistaa esineitä, henkilöitä, ääniä, hajuja tai muotoja, vaikka hänen aistinsa eivät ole vioittuneet eikä hän ole kärsinyt merkittävää muistinmenetystä. Hänen näköhavaintonsa jäsennys on normaalia. Agnosiat liittyvät yleensä aivovaurioihin tai neurologisiin sairauksiin, erityisesti ohimolohkon vaurioihin.


title: Agnosia

text: Agnosiaa on kolmea eri tyyppistä:


title: Ohimolohko

text: Ohimolohkot ovat osa isoaivoja. Ne sijaitsevat pään sivuilla. Ohimolohkot liittyvät äänien käsittelyyn ja merkittävästi myös puheen ja näön merkityksien käsittelyyn. Ne sisältävät hippokampuksen, joten ne liittyvät myös muistitoimintoihin.


title: Glutaarihappo

text: Glutaarihappo on orgaaninen yhdiste (dikarboksyylihappo), joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää, värittömiä kiteitä. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava COOH(CH)COOH. Glutaarihapposta käytetään myös nimityksiä "pentaanidihappo", "1,5-pentaanidihappo" ja "1,3-propaanidikarboksyylihappo".


title: Glutaarihappo

text: Glutaarihapon moolimassa on 132,1 g/mol, sulamispiste 98 °C, kiehumispiste 302 - 304 °C (hajoaa), suhteellinen tiheys 1,4 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 110-94-1. Glutaarihapon liukoisuus veteen (20 °C) on 63,9 g/100 ml.


title: Glutaarihappo

text: Glutaarihappo hajoaa kuumennettaessa vedeksi (HO) ja rengasrakenteiseksi glutaarihappoanhydridiksi (CHO, CAS-numero 108-55-4).


title: Glutaarihappo

text: Glutaarihappo osallistuu soluissa lysiini ja tryptofaani nimisten aminohappojen aineenvaihduntaan.


title: Glutaarihappo

text: Glutaarihappoa valmistetaan pääasiassa hapettamalla syklopentaania, syklopentanolia tai syklopentanonia hapen avulla kobolttikatalyytin läsnä ollessa tai typpihapolla. Muita valmistustapoja ovat pentaanidinitriilin ja gammabutyrolaktonin hydrolyysi. Glutaarihappoa käytetään eräiden orgaanisten synteesien lähtöaineena, mutta sillä ei ole suurta kaupallista merkitystä.


title: Glutaarihappo

text: Ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.


title: Sidoarjon mutapurkaus

text: Sidoarjon mutapurkaus, joka tunnetaan myös paikallisella nimellä Lusi ("Lumpur Sidoarjo"), on 28.5.2006 alkanut ja edelleen jatkuva kaasu- ja mutapurkaus Porongissa itäisellä Jaavalla. Yritykset pysäyttää purkaus eivät ole onnistuneet. Vulkaanisen ja geologisen toiminnan seurauksena maankuoreen kertynyt vesi ja muta oli kuumentunut ja korkeassa paineessa, kun öljyn- ja kaasunetsinnässä käytettävä pora osui siihen. Ylipaine maan sisällä aiheutti murtumia maankuoressa, ja muta alkoi purkautua porauspaikan lähellä.


title: Sidoarjon mutapurkaus

text: Vastaava tapaus on sattunut aiemmin Bruneissa vuonna 1979. Siellä purkaus kesti liki 30 vuotta. Kuumaa mutaa syökseviä lähteitä on muualla maailmassa muun muassa Mustanmeren ympäristössä.


title: Sidoarjon mutapurkaus

text: Helmikuuhun 2007 mennessä purkautunut muta oli peittänyt 360 hehtaaria, neljä kylää ja 25 yritystä, ja 11 000 ihmistä oli joutunut muuttamaan pois purkauksen tieltä. Osa mudasta on ohjattu kulkemaan läheiseen jokeen ja sitä kautta mereen.


title: Sidoarjon mutapurkaus

text: Maaliskuuhun 2008 mennessä muta oli edennyt 3,2 km päähän Sidoarjon kaupungista, ja purkausnopeudeksi arvioitiin edelleen 50 000 kuutiometriä päivässä. Tähän mennessä 10 277 perhettä on kärsinyt vahinkoja purkauksen johdosta.


title: Denys Pervov

text: Denys Pervov (s. 26. marraskuuta 1983) on ukrainalainen jalkapallomaalivahti, syntynyt Mykolayivissä. Hän on pelannut urallaan muun muassa Ukrainan pääsarjassa Arsenal Kiovassa, Ukrainan Kakkosessa Olimpik Donetskissa, Indianapolisin yliopistossa Yhdysvalloissa sekä oululaisissa AC Oulussa, Tervareissa ja FC OPA:ssa, FC OLS:ssa. Vuodesta 2009 on pelannut Spartak Helsingissä, Kolmosessa ja Nelosessa. Vuonna 2016 hän aloitti maalivahtivalmennuksen FC Jokerissa, Viitosessa. Hän pelasi tuolloin muun muassa muutamia otteluita Jokereiden maalissa. Vuodesta 2017 lähtien hän on pelannut ja valmentanut Vuosaaren Viikareissä, Kakkosessa.


title: Umberto Boccioni

text: Umberto Boccioni (19. lokakuuta 1882 Reggio di Calabria, Italia – 17. elokuuta 1916 Verona) oli italialainen futuristinen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän, kuten yleensäkin futuristit, kuvasi taiteessaan liikettä, vauhtia ja tekniikkaa.


title: Umberto Boccioni

text: Boccioni opiskeli vuodesta 1901 sekä Italiassa että Ranskassa. Kun hän 1907 muutti Milanoon hän tutustui futuristeihin ja erityisesti tunnettuun runoilijaan Filippo Tommaso Marinettiin, ja yhdessä he myöhemmin kirjoittivat futurismia koskevia julistuksia. Boccionista tuli taidesuuntauksen pääteoreetikkoja.


title: Umberto Boccioni

text: Boccioni oli sekä maalari että kuvanveistäjä. Hänen tunnetuimpia maalauksiaan on "Kadun elämää tunkeutuu sisälle" (1911) Sprengelin museossa Hannoverissa, jossa oli vuonna 2001 futurisminäyttely. Veistoksista tunnetuimpia on "Jatkuvuuden ainutkertaisia muotoja tilassa" (1913).


title: Kaisu Vuoristo

text: Kaisu Vuoristo (1948 – 11. toukokuuta 1969, Länsi-Saksa) oli suomalainen näyttelijä ja kiertuelaulaja. Hänen uransa alkoi "Apu"-lehden järjestämästä elokuvatyttö-kisasta, ja hän esiintyi muutamilla Dannyn kiertueilla.


title: Kaisu Vuoristo

text: Vuoristo esiintyy elokuvassa "Noin 7 veljestä" (1968) linnanneito Helenana. Vuoristo menehtyi autokolarissa vain 21 vuoden ikäisenä. Vuoristoa pidettiin myös Oulun kaunottarena.


title: Assosiaatioalue

text: Assosiaatioalueita ovat ne alueet isoaivokuoresta, jotka eivät ole tunto- tai liikehermokeskuksia. Assosiaatioalueilla tapahtuu eri aistien informaation yhdistämistä ja tulevaisuuden suunnittelua.


title: Finlands svenska publicistförbund

text: Finlands svenska publicistförbund on suomenruotsalaisten journalistien järjestö. Se on perustettu vuonna 1907. Järjestö järjestää vuosittain vuosikokouksen, jossa keskustellaan ajankohtaisista suomenruotsalaisia koskevista kysymyksistä. Järjestö myös jakaa joka vuosi 14. tammikuuta Topeliuspriset-palkinnon, suomenruotsalaisen journalistipalkinnon.


title: Om Bobbo Viking

text: Om Bobbo Viking on ruotsalaisen Magnus Ugglan esikoisalbumi vuodelta 1975. Albumi äänitettiin Ljudkopia-studiossa, Tukholmassa ja CBS julkaisi sen. Kaikki levyn kappaleet ovat Ugglan kirjoittamia. Levyn kannessa on Ugglan veljen, Gabriel Ugglan, ottama kuva Ugglasta. Albumi sai vaihtelevan vastaanoton: maakuntalehdet olivat enemmän sen puolesta ja tukholmalaislehdet sitä vastaan.


title: Om Bobbo Viking

text: Vuonna 2009 "Om Bobbo Viking" pääsi mukaan kirjaan "Tusen svenska klassiker", johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.


title: Het Bildt

text: Het Bildt on kunta Friisinmaan provinssissa, Alankomaissa. Pinta-alaa kunnalla on 116,51 neliökilometriä, josta vettä on 24,23 km². Asukkaita kunnassa on 10 975 (1.2.2008). Sint Annaparochie on kunnan keskus. Kunnalla on 15,4 kilometriä merenrantaa. Het Bildtin maaperä on hyvin hedelmällistä ja maanviljely onkin tärkeä osa sen taloutta. Kunnassa kasvatetaan sipuleita ja perunoita.


title: Het Bildt

text: Het Bildtissä puhutaan pääasiassa "bildtsiä". Tämä murre on hollanninkielen, erityisesti Etelä-Hollannissa puhuttavan hollannin ja friisinkielen sekoitus. Ainoastaan Minnertsgassa friisi on vallitseva kieli. Het Bildt on yleisesti ottaen kaksikielinen, jossa nimet ovat sekä hollanniksi että bildtsiksi.


title: Het Bildt

text: Asukasluvut 1. tammikuuta 2004:


title: Välikarsina

text: Välikarsina () on keuhkojen välinen sidekudostila, jossa sijaitsevat kaikki rintaontelon elimet keuhkoja ja keuhkopusseja lukuun ottamatta. Välikarsinassa sijaitsevat sydän, kateenkorva, aortta, ylä- ja alaonttolaskimo, ruokatorvi, henkitorvi, keuhkoputket ja rintatiehyt.


title: Ruotsin Itä-Intian kauppakomppania

text: Ruotsin Itä-Intian kauppakomppania () oli Ruotsin ja Kaukoidän välistä kaupankäyntiä varten perustettu kauppaseura. Se perustettiin Göteborgissa 14. kesäkuuta 1731 Kaakkois-Aasian kauppaa varten portugalilaisten, hollantilaisten, tanskalaisten, ranskalaisten ja brittien Itä-Intiankomppanioiden vanavedessä.


title: Ruotsin Itä-Intian kauppakomppania

text: Kauppakomppania sai viidentoista vuoden monopolin Itä-Intian kauppaan, jossa ruotsalaista sahatavaraa, tervaa, rautaa ja kuparia vaihdettiin hopeaan, teehen, posliiniin ja silkkiin. Kauppakomppanian kotipaikka oli Göteborg, ja useimmat sen aluksista rakennettiin Tukholmassa.


title: Ruotsin Itä-Intian kauppakomppania

text: Ruotsin Itä-Intian kauppakomppania toimi kaikkiaan 82 vuoden ajan ja se suoritti 38 aluksellaan yhteensä 132 matkaa. Kauppaseura lakkasi käytännössä olemasta vuonna 1813. Vaikka kauppakomppania lopulta menikin vararikkoon, se tuotti suurimman osan ajasta suuria voittoja omistajilleen. Tuottoisinta oli raudan vienti sekä erityisesti teen ja posliinin tuonti Kiinasta.


title: Nurestanin maakunta

text:
Nurestanin maakunta (myös: Nouristan, Nuristan ja Nooristan, ) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan koillisosassa Pakistanin rajalla. Vuonna 2012 tehdyn väestönlaskennan mukaan sen väkiluku on 140 407. Maakunnan pääkaupunki on myös nimeltään Nurestan.
Nurestan muodostettiin vuonna 2001 Laghmanin ja Konarin maakuntien pohjoisosista. Se sijaitsee Hindukuš-vuoriston etelärinteillä. Seudun nimi oli 1890-luvulle Kafiristan (persiaksi 'uskottomien maa'), koska siellä asui nuristan-kansaa, joka oli säilyttänyt perinteisen animismi-uskonnon. Heidät pakkokäännytettiin 1890-luvulla islamiin, ja maan nimeksi tuli Nuristan, "valistettujen maa".


title: Nurestanin maakunta

text: Paikallisen kansanperinteen mukaan nuristanilaiset ovat Aleksanteri Suuren makedonialaisten sotilaiden jälkeläisiä ja siksi vaaleampia kuin noiden seutujen asukkaat muuten.


title: Artturi Laakso

text: Artturi Verneri Laakso (ent. Adamsson, 26. lokakuuta 1893, Hollola – 22. syyskuuta 1976, Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Artturi Laakso aloitti uransa eri teattereissa, muun muassa Viipurissa ja jatkoi Helsingin kaupunginteatterissa. Myöhemmin hän esiintyi myös suositussa Radioteatterissa. Laakson elokuvaura alkoi varsin myöhään, 44-vuotiaana.


title: Artturi Laakso

text: Artturi Laakson nuorempi veli oli näyttelijä Uuno Laakso. Laakson vaimo oli näyttelijä Elsa Turakainen. Laakso esiintyi noin viidessäkymmenessä elokuvassa vuosien 1937–1973 aikana, enimmäkseen pienissä sivurooleissa. Hän on esiintynyt myös valistusfilmeissä. Hänet palkittiin vuonna 1957 Pro Finlandia -mitalilla.


Va ska man ta livet av sig för när man ändå inte får höra snacket efteråt on ruotsalaisen Magnus Ugglan kolmas albumi vuodelta 1977. Albumia nauhoitettiin Glen Studio, Park Studio, Bastun -studioissa. Levy-yhtiö Columbia Records julkaisi LP:n syyskuussa 1977. Albumia pidetään Ugglan läpimurtona.


title: Va ska man ta livet av sig för när man ändå inte får höra snacket efteråt

text: Albumin kappaleista muun muassa "Varning på stan", "Jag skiter" ja "Vår tid – 1977" nousivat hiteiksi. "Jazzgossen" on Ugglan tekemä cover-versio ruotsalaisen kuplettilaulaja Karl Gerhardin alkuperäisversiosta. Ugglan versio on paljon rock-tyylisempi kuin Gerhardin kuplettityylinen versio.


text: Vuonna 2009 albumi pääsi mukaan kirjaan "Tusen svenska klassiker", johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.


title: Syvyysnäkö

text: Syvyysnäkö tarkoittaa näköaistin tai konenäön kykyä erottaa esineiden etäisyyksiä ja nähdä maailma kolmiulotteisena. Syvyyden hahmottaminen perustuu erilaisiin syvyysvihjeisiin.Binokulaarisissa syvyysvihjeissä hyödynnetään molempia silmiä esineiden etäisyyden arvioimiseksi. Toisistaan erillään olevat silmät välittävät kumpikin hieman erilaisen kuvan aivoille. Yhdistämällä kuvat aivot pystyvät arvioimaan näkökentän esineiden syvyydellistä sijoittumista.


title: Raipur

text: Raipur () on Intian Chhattisgarhin osavaltion pääkaupunki. Kaupungissa asui 605 747 ihmistä vuonna 2001 väestönlaskennan mukaan.


title: Raipur

text: Raipurissa on perinteisesti ollut pienimuotoista elintarvike- ja sahateollisuutta. Siellä on Intian suurin raudanjalostuksen keskittymä, ja useita kiviteollisuuden (marmorin ja graniitin) käsittelylaitoksia.


title: Raipur

text: Raipurissa vallitsee kuuma monsuuni-ilmasto: kesällä lämpötilat ovat 40–50 °C, talvella 8–30 °C. Sateet tulevat loppukesällä (heinä-syyskuussa) ja niitä kertyy tyypillisesti noin 1 200 mm. Kaupungin alueella on useita järviä, ja niiden rannoilla puistoja ja temppeleitä.


title: Prostaglandiinit

text: Prostaglandiinit ovat kudoshormoneihin kuuluvia tyydyttymättömiä rasvahappoja, joilla on vaikutuksia monien elinten toimintaan. Ne voivat aiheuttaa supistuksia tai supistuksen laukeamista kohdun lihaksistossa, verisuonten seinämissä tai keuhkoputkien sileissä lihaksissa, ja lääketieteessä niitä käytetäänkin usein abortin tai synnytyksen käynnistämisessä. Prostaglandiinien synteesi elimistössä kiihtyy kuumeen ja kivun aikana, sillä ne vaikuttavat tulehdusreaktion syntyyn. Useimmat tulehduskipulääkkeet estävätkin prostaglandiinien synteesiä. Lisäksi niillä on vaikutusta verisolujen yhteenliittymisessä.


title: Prostaglandiinit

text: Elimistö syntetisoi prostaglandiineja arakidonihaposta, joka on monityydyttymätön rasvahappo. Kaikissa prostaglandiineissa on 20 hiiliatomia, ja ne luokitellaan prostanoideiksi, jotka ovat eikosanoidien alaluokka.


title: Prostaglandiinit

text: Prostaglandiini I eli prostasykliini (CHO) estää verihiutaleiden yhteenliittymistä.


title: Peter Shor

text: Peter W. Shor (s. 14. elokuuta 1959 New York City, New York) on yhdysvaltalainen matemaatikko ja tietojenkäsittelytieteilijä.


title: Peter Shor

text: Shor on tutkinut erityisesti kvanttitietokoneiden teoriaa. Hänen tunnetuin tuotoksensa on Shorin algoritmi.


title: Peter Shor

text: Shor suoritti matematiikassa kandidaatin tutkinnon Caltechissa ja tohtorin tutkinnon MIT:ssä. Hän työskenteli pitkään Bell Labsin palveluksessa. Nykyisin Shor toimii MIT:n sovelletun matematiikan professorina. Hänelle on myönnetty muun muassa MacArthur Fellowship, Rolf Nevanlinna -palkinto ja Gödel Prize.


title: Lepopäivä (liikunta)

text: Lepopäivällä tarkoitetaan muun muassa kuntosaliharrastajien parissa päivää, jolloin kuntosaliharjoitteita ei tehdä, vaan levätään. Lepopäivä on tärkeä niin kehonrakennuksessa, yleisurheilussa, kuin muissakin liikuntamuodoissa lihaksiston ja hermoston palautumisen vuoksi.


title: Lepopäivä (liikunta)

text: Lepo onkin tärkeässä asemassa urheilussa. Se on vähintään yhtä tärkeää kuin harjoittelu, sillä riittävän levon laiminlyönti johtaa jossain vaiheessa ylikuntoon. Myös ravintopuolen laiminlyönti johtaa samanlaisiin ongelmiin. Riittävällä levolla ja ravinnolla varmistetaan elimistön palautuminen urheilusuoritteesta/suoritteista.


title: Kudoshormoni

text: Kudoshormonit eli paikalliset hormonit vaikuttavat kudosnesteen välityksellä kohdesoluunsa. Jos kudoshormoni vaikuttaa erittävän solun naapurisoluihin, puhutaan parakriinisesta erityksestä. Jos taas kudoshormonin kohdesolu on itse hormonia erittävä solu, puhutaan autokriinisesta erityksestä. Kudoshormonit eivät kulje verenkierron mukana kohde-elimiinsä kuten hormonit. Kudoshormoneja tuottavat lähes kaikki elimistön solulajit, mutta yleisimpiä ne ovat mahalaukussa ja suolistossa. Kudoshormoneita ovat kasvutekijät, prostaglandiinit, tromboksaanit, leukotrieenit, serotoniini ja histamiini.


title: Guwahati

text: Guwahati () on kaupunki Assamin osavaltiossa Intian itäosassa. Osavaltion pääkaupunki Dispur on nykyisin käytännöllisesti katsoen Guwahatin osa. Kaupungissa asui 809 895 ihmistä vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan.


title: Guwahati

text: Kaupunki on rakentunut Brahmaputra-joen varteen: liikekeskusta on joen eteläpuolella, pohjoisrannalla on asuinalueita. Sen nimi tulee sanoista "Guwa" (arekapähkinä) ja "hati" (markkinat).


title: Guwahati

text:
Guwahati on alueensa kaupan ja koulutuksen keskus. Siellä on yliopiston kampus.
Maailman suurin teelehtien huutokauppapaikka on Guwahatissa.


title: Guwahati

text: Manasin kansallispuistoon matkaavat kulkevat usein Guwahatin kautta.


title: Ylikunto

text: Ylikunto tai ylirasitus tarkoittaa sitä, että elimistöä on rasitettu enemmän kuin mistä sillä on mahdollisuudet palautua. Ylikunto heikentää elimistön suorituskykyä.


title: Ylikunto

text: Ylikuntoon joutuneen henkilön fyysisen ja psyykkisen kuorman määrä on kasvanut kovemmaksi, kuin mistä elimistöllä on mahdollista palautua. Ylikuntoa esiintyy akuuttina (palautuminen 1–4 viikkoa) sekä kroonisena (palautuminen kolmesta kuukaudesta jopa vuosiin). Kroonisesta ylikunnosta käytetään paremminkin nimeä ylikuormitustila. Ylikuntoa esiintyy melkeinpä kaikkien urheilulajien harjoittajien keskuudessa, mutta erityisen yleistä se on kestävyyslajeissa. Ylikuntoa esiintyy niin aktiiviliikkujilla kuin ammattiurheilijoiden keskuudessa.


title: Ylikunto

text: Ylikunnossa ihmisen autonomisen hermoston tasapaino horjuu. Yleisesti puhutaan sympaattisesta ja parasympaattisesta ylikunnosta. Sympaattisessa ylikunnossa ihmisen sympaattinen hermosto eli kansanomaisemmin stressihermosto käy ylikierroksilla. Tällöin sykkeet ovat korkealla, ihminen on väsynyt ja rauhaton. Parasympaattinen ylikunto oireilee taas päinvastoin: sykkeet eivät nouse rasituksessa, henkilö on flegmaattinen, masentunut ja välinpitämätön. Sympaattinen ja parasympaattinen ylikunto voivat esiintyä myös yhtä aikaa.


title: Ylikunto

text: Ylikunto oireilee yksilöllisesti. Ylikunnon oireet voidaan jakaa fyysisiin ja psyykkisiin. Fyysisiin kuuluvat muun muassa suorituskyvyn lasku, voimattomuus, lihasarkuus, lisääntynyt hikoilu, kohonnut lepoverenpaine, vapina, rytmihäiriöt, heikentynyt unensaanti tai yliuneliaisuus, heikentynyt tai suurentunut ruokahalu, kohonnut lepopulssi, korkea tai liian matala palautumissyke, kuumeilu ja huonontunut vastustuskyky. Psyykkisiin oireisiin kuuluvat masennus, flegmaattisuus, välinpitämättömyys, hermostuneisuus, jännittyneisyys, hämmennys, pelko, ahdistus, ärtyneisyys ja oudot mielihalut.


title: Ylikunto

text: Ylikunnon diagnosointi on hankalaa. Ylikunnon toteaminen tapahtuu potilashistoriaa selvittämällä ja muiden sairauksien poissulkumenetelmällä. Mikäli ylikuntoa epäilee, parasta olisi hakeutua alan asiantuntijan eli urheilulääketieteen lääkärin vastaanotolle. Yleisesti hyvänä menetelmänä on käytetty ortostaattista sykemittausta. Tässä henkilö mittaa aamulla herättyään ennen aamupalaa makuulta leposykkeen (noin kolme minuuttia) ja sen jälkeen nousee seisomaan ja mittaa seisomasykkeen eli ortostaattisen sykkeen (noin kolme minuuttia). Mikäli näiden sykearvojen ero kasvaa normaaliarvosta, on se merkki elimistön ylikuormituksesta. Tällöin on syytä välttää kovaa rasitusta niin kauan että ortostaattinen syke palaa normaalille tasolleen.


title: Ylikunto

text: Omat tuntemukset ovat myös hyvä mittari. Jos suorituskyvyssä tapahtuu notkahdus tai edellä mainittuja oireita esiintyy, on syytä miettiä, olisiko kyse ylikunnosta. Lisäksi, jos omassa elämässä on psyykkistä stressiä, tulisi kovaa harjoittelevan urheilijan vähentää fyysistä rasitusta. Kova henkinen ja fyysinen yhteiskuorma laittaa hermoston ja yleisesti elimistön liian koville. Myös oikeanlainen ravinto on elimistön palautumisen kannalta tärkeää.


title: Ylikunto

text: Ylikunnosta toipumiseen sovelletaan yleisesti lepoa. Ylikunnon vakavuudesta riippuen henkilö joutuu välttämään kovaa urheilua viikosta ja kuukausista jopa vuosiin. Noin 40 prosenttia ammattiurheilijoista kärsii elämänsä aikana pitkittyneestä ylikuormitustilasta. Merkittävää on, että kroonista ylikuntoa esiintyy paljon etenkin amatööriurheilijoilla ja -harrastelijoilla. Tämä johtuu pitkälti siitä että ylikuntoon ei osata varautua eikä oireita tunnisteta tarpeeksi ajoissa. Ammattiurheilijoiden keskuudessa ylikuntoon on varauduttu paremmin.


title: Yamada Shōji

text: Shōji Yamada on japanilaisen kulttuurin tutkija.


title: Yamada Shōji

text: Shōji Yamada valmistui maisteriksi Tsukuban yliopistosta 1988 ja väitteli tohtoriksi 1998 Kioton yliopistossa Japanissa. Hän on toiminut Japanin tutkimuksen kansainvälisen instituutin apulaisprofessorina vuodesta 1996 lähtien. Yamada Shōji on Japanin budo-akatemian "Nihon Budō Gakkain" ja Japanin tietojenkäsittely-yhdistyksen jäsen.


title: Yamada Shōji

text: Henkilökohtaiselta budotaustaltaan Yamada on kokenut kyūdōka.


title: Lockstedter Lager

text: Lockstedter Lager () oli nykyisen Hohenlockstedtin alueella Holsteinissa sijainnut Saksan armeijan harjoitusalue. Aluetta alettiin rakentaa vuodesta 1870 lähtien. Sen käyttö sotilasharjoitusalueena päättyi vuonna 1927. Suomessa leiri tunnetaan jääkärien koulutuspaikkana. Alueella on suomalaisten jääkärien muistomerkki.


title: Lockstedter Lager

text: Lockstedter Lager kuului suurimpiin sotilaallisiin harjoitusalueisiin 1910-luvun Saksassa. Se oli kooltaan noin 8×12 kilometriä eli 96 neliökilometriä.


title: Lockstedter Lager

text:
Lockstedter Lager sijaitsi Itzehoen ja Kellinghusen pikkukaupunkien lähellä, noin 60 kilometriä tuolloisen Hampurin luoteispuolella. Aluetta rajaavat Elbe-joki ja Kielin kanava. Alueen rakentaminen oli aloitettu vuosina 1870–1871 Saksan–Ranskan sodan aikana ranskalaisten sotavankien työnä.
Suomalaisia sotilaskoulutusta hakevia vapaaehtoisia pfadfindereitä eli ”partiolaiskurssilaisia”, ensimmäisiä jääkäreitä, alkoi saapua leirille 25. helmikuuta 1915 muodostaen Lockstedtin koulutusjoukon, josta muodostettiin Jääkäripataljoona 27. Viimeisenä suomalaispataljoonaan kuuluneena osastona siellä majaili ja harjoitteli täydennysosasto helmikuuhun 1918 asti. Suomalaisten keskuudessa leiristä käytettiin myös nimilyhennettä ”LoLa” (nimestä Lockstedter Lager).


title: Lockstedter Lager

text: Pfadfinderit majoitettiin aluksi "Massiv-Baracke 4" -nimellä tunnettuun kaksikerroksiseen tiilikasarmiin. Kasarmi kuului alueen parhaisiin, sillä seitsemän uuden kasarmin ryhmä oli rakennettu vuosina 1912–1914. Kasarmi 4 käsitti kahdeksan tupaa, joista kuhunkin mahtui 20 miestä, sekä yhteisen "Unterhaltungzimmerin", seurusteluhuoneen. Ruokailua varten oli erillinen kanttiini ja siisteydestä huolehtivat aluksi sotilaspalvelijat eli "ordonanssit", sillä pfadfindereitä pidettiin Saksan vieraina. Toiminnan salaamiseksi "partiopoikien" kasarmi kylläkin eristettiin piikkilanka-aidalla muusta leirialueesta.


title: Lockstedter Lager

text: Kun harjoitusjoukko vähitellen laajeni pataljoonaksi, komppaniat sijoitettiin omiin kasarmeihinsa. Loppuvuonna 1915 perustetut 3. ja 4. komppania sekä tykistöjaos saivat asuakseen kesäkäyttöön tarkoitetut peltiparakit, joita lämmitettiin kehnoilla kivihiiltä käyttävillä kamiinoilla.


title: Lockstedter Lager

text:
Versaillesin rauhansopimus merkitsi Lockstedter Lagerin sotilaskäytön loppua vuonna 1919. Alue suljettiin ja sotilaskäyttöön liittyvät tilat ja laitteet purettiin.
Tyhjilleen jääneitä kasarmeja korjattiin asuntokäyttöön vuodesta 1926 lähtien. Lockstedter Lagerin kunta perustettiin seuraavana vuonna. Alueelle alettiin rakentaa urheilukoulua vuonna 1932. Natsien valtaannousun myötä se muutettiin SA-järjestön urheilukouluksi ja vuonna 1938 edelleen SA:n koulutuskeskukseksi.


title: Lockstedter Lager

text: Armeijan ammustehtaan rakentaminen alueelle synnytti sotilaallista ja taloudellista toimeliaisuutta. Rakentamiseen osallistui sotilaiden ohella mm. poliittisia vankeja. Saksan tappion II maailmansodassa häämöttäessä talvella 1944-45 Lockstedter Lageriin evakuoitiin suuri määrä pakolaisia Saksan itäosista. Sodan jälkeen sotilasrakennelmat purettiin jälleen.


title: Lockstedter Lager

text: Vuonna 1956 Lockstedter Lager ja lähitaajamat Springhoe, Bücken, Hungriger Wolf, Ridders ja Hohenfiert yhdistyivät Hohenlockstedtin kunnaksi. Hohenlockstedt on Lapuan ystävyyskunta.


title: Hoivakoti Helena

text: Hoivakoti Helena on Helsingin Hämeentiellä sijaitseva venäjänkielinen vanhainkoti. Laitoksen omistaa Venäläinen Hyväntekeväisyysyhdistys Suomessa ry, ja sen perusti yhdistyksen naistoimikunta 1880-luvulla yhdistetyksi lasten- ja vanhainkodiksi Helsingin Kruunuhakaan.


title: Hoivakoti Helena

text:
Runsaiden lahjoitusten ja tarmokkaan työn avulla laitokselle valmistui kolmikerroksinen kivitalo Hämeentie 39:ään. Koska talo sijaitsi tuolloin syrjässä ja kaukana kirkoista, rakennuksen kolmanteen kerrokseen sisustettiin jo vuonna 1914 kirkko, joka pyhitettiin lapsimarttyyrien Veran, Nadeždan ja Ljubovin (Pistis, Elpis ja Agape) sekä heidän äitinsä Sofian muistolle. Runsaiden lahjoitusten ansiosta kirkkoon saatiin jo perustamisvaiheessa sisustus ja runsas esineistö, kuten ikonostaasi, tärkeimmät ikonit ja ehtoolliskalusto. Kirkon ulkoseinälle Hämeentien puolelle laitettiin risti kirkon alttarin kohdalle vuonna 2016.
Ensimmäinen maailmansota ja Venäjän vallankumous 1917 lisäsivät asukkaiden määrää jopa lähelle sataa henkeä, ja hätä oli suuri. Helsingin kaupungin ja Amerikan Punaisen Ristin avun turvin selvittiin lopulta vuosiin 1919–1920 asti, jolloin pahin hätä helpotti, tosin osa talosta jouduttiin antamaan vuokralle.


title: Hoivakoti Helena

text: Helsingin ortodoksisen seurakunnan ja Venäläisen hyväntekeväisyysyhdistyksen välit olivat alusta alkaen lämpimät ja läheiset; sotien välisenä aikana seurakunnassa kannetut kolehdit Helena-kodin hyväksi tuottivat vuosina 1929–1934 yli 46 000 markkaa (noin 7 500 euroa).


title: Hoivakoti Helena

text: Sota-ajaksi asukkaat evakuoitiin pommitusvaaran vuoksi Tuusulaan, jossa oli hyväntekeväisyysyhdistyksen kesäsiirtola. Sotien jälkeen, kun sosiaalijärjestelmä lapsilisineen teki lastenkodin vähin erin tarpeettomaksi, laitos muutettiin kokonaan vanhainkodiksi vuodesta 1957 akaen. Porvoon Gammelbackassa sijainneen, vuonna 1974 paloviranomaisten määräyksestä lakkautetun vanhainkoti "Auringon" viimeisistä asukkaista huomattavin osa sai uuden kodin juuri tästä laitoksesta. Samoin merkittävä osa Gammelbackan kirkon esineistä siirrettiin Helena-kodin omaan kirkkoon.


title: Hoivakoti Helena

text: Yli satavuotias laitos palvelee vanhainkotina edelleen. Helsingin ortodoksisen seurakunnan papisto toimittaa kirkossa säännöllisesti palveluksia. Talolla on ollut jo 1970-luvulta alkaen oma pappikin, kun ensin uskonnonopettajana toiminut isä rovasti Mstislav Mogiljanski otti asian huolekseen; hänen kuoltuaan vanhainkodin pappeina ovat toimineet seurakunnan eläkkeelle jääneet papit, nykyään (2017) rovasti Viktor Porokara.


title: Hoivakoti Helena

text: VHY on keväällä 2015 julkaissut juhlakirjan "Ihmiseltä ihmiselle", johon on koottu aikaisemmin päasiassa venäjäksi julkaistua tietoa yhdistyksestä ja sen toiminnasta.


title: Etiopian lippu

text: Etiopian lippu on Etiopian kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 28. elokuuta 2009 ja sen mittasuhteet ovat 1:2. Vihreä-kelta-punainen vaakatrikolori oli ensimmäisen kerran käytössä lippuna jo vuonna 1897. Tuolloin lipun katsottiin viittaavan pyhään kolminaisuuteen. Modernin tulkinnan mukaan vihreä kuvaa maata, hedelmällisyyttä ja toivoa, keltainen rauhaa ja punainen taas uskoa, voimaa ja uhrausta. Viisisakarainen Salomonin sinetti lisättiin vuonna 1996 lippuun ja se symboloi hyvinvointia ja sininen ympyrä taas kuvaa rauhaa.


title: Etiopian lippu

text: 1930-luvulla jamaikalaiset ottivat etiopialaiset värit käyttöön, koska he ajattelivat, että Afrikka on heidän henkinen kotimaansa. Kun musta lisätään etiopialaisiin väreihin, saadaan rastafariliikkeen tunnusvärit. Etiopian lippu on ollut esimerkkinä monien afrikkalaisten maiden lipuille, sillä sen lipusta on johdettu panafrikkalaiset värit.


title: Leijonanharjas

text: Leijonanharjas on kanirotu, joka on kehitelty 1980-luvulla. Se kuuluu kääpiökaneihin. Pohjoismaihin se on levinnyt Suomen kautta. Rotu hyväksyttiin pohjoismaiseen kanistandardiin 1. lokakuuta 2003. Ennen tätä, 1. maaliskuuta 2002, rotu hyväksyttiin standardiin Englannissa. Historia Suomessa on vielä lyhyt, sillä rotu on vielä melko uusi tulokas. Kaikki väriyhdistelmät ovat hyväksyttyjä.


title: Leijonanharjas

text:
Leijonanharjas on kääpiörotu, joka painaa 1,31–1,7 kilogrammaa. Muita kääpiörotuihin luokiteltavia kanirotuja ovat kokojärjestyksessä kääpiöjänis, hermeliinikani ja kääpiöluppa.
Sen pään ympärillä on 5–8 cm:n pituinen harjas, myös rungolla saattaa olla pidempää karvaa. Korvat ovat pystyt ja niiden ihannepituus on 5–8 cm. Leijonaharjaksen karva on lyhyt muualta paitsi poskissa, otsassa, kaulassa, hännän ympärillä ja rinnassa, joissa se on pitkä.
Ne voivat elää jopa 12-vuotiaiksi. Leijonanharjas voidaan ottaa perheen ensimmäiseksi kaniksi, koska se on ihmisrakkaampi, eikä yhtä arka kuin esimerkiksi hermeliini.


title: Gilera Ice

text: Gilera Ice on Gileran moposkootteri, jota ei ole Suomessa myyty muutamaan vuoteen. Ice poikkeaa valtavirrasta omaperäisellään ulkonäöllään, ulkonäön saavuttamiseksi on jouduttu tekemään uhrauksia, muun muassa vähäisillä katteilla ja tavaratilan uupumisella. Ice on melko ketterä ja helppo ohjattava.


title: Bologna FC 1909

text: Bologna Football Club 1909 on bolognalainen jalkapalloseura, joka pelaa Italian ylimmällä sarjatasolla Serie A:ssa. Sen menestyksen vuodet ajoittuivat 1920- ja 1930-luvuille, jolloin sen onnistui murtaa Juventuksen valta-asema. Seuran lempinimi "Rossoblù" viittaa seuran tunnusväreihin: punaiseen ja siniseen.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Viktor Ferdinand Brotherus (28. lokakuuta 1849 Sund, Ahvenanmaa – 9. helmikuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä ja sammaltutkija.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotherus oli aikansa sammaltutkijoista kuuluisin, varsinkin lehtisammalten tuntija. Brotherus julkaisi lähes 200 tutkimusta; hänen kuvaamiaan tieteelle uusia lajien tyyppinäytteitä on 1800. Brotherus teki työuransa tyttökoulun opettajana, mutta sai ansioistaan professorin arvon.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotheruksen vanhemmat olivat kollegineuvos Alexander Brotherus ja Helena Amalia Taulerus. Hän tuli ylioppilaaksi 16-vuotiaana 1866 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1870 ja filosofian tohtoriksi 1884. Brotherus toimi vuodesta 1876 Helsingin ruotsalaisen tyttökoulun luonnonhistorian ja matematiikan opettajana.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Väitöskirjansa Brotherus julkaisi Kaukasuksen alueen sammalten levinneisyydestä. Kirjoitettuaan Kaukasuksen alueen sammalista teoksen "Enumeratio muscorum Caucasi" (1892) hänestä tuli kansainvälisesti kuuluisa sammaltutkijoiden keskuudessa ja hänelle alettiin lähettää näytteitä tunnistettaviksi ympäri maailmaa.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotheruksen kirjeenvaihto oli laajaa ja hän sai määritettäväkseen runsaasti näytteitä. Brotheruksen tyylinä oli määrittää näytteet hyvin nopeasti sekä julkaista tulokset viivyttelemättä, josta hän sai mainetta aina Japania myöten. Ansioistaan tutkijana Brotherukselle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1921.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotherus oli luonteeltaan vaatimaton ja sulkeutunut. Hänen saavutuksensa tutkijana mahdollistivat täsmällisyys, ahkeruus ja työteliäisyys, joista hänet tunnettiin. Kuollessaan vuonna 1929 keuhkokuumeeseen hän oli tutkijapiireissä kunnioitettu sammaltutkimuksen huippunimi maailmassa. Kuvaavaa hänen vaatimattomuudelleen oli, että kun hänen hautajaisiinsa tuli ulkomailta vieraita, jotka ylistivät hänen saavutuksiaan, ei hänen koulunsa opettajakunta ollut aavistanutkaan, mikä mies tuo heidän rakastamansa lehtori oikein olikaan.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text:
Brotherus oli aikanaan uranuurtaja lehtisammalten tutkimuksessa. Hän oli aikansa merkittävin lehtisammalten tuntija. Hän julkaisi lukuisia tutkimuksia lähes joka mantereen lehtisammalkasvistoista.
Brotherus kuvasi tieteelle uusia sammallajeja n. 1800 ja lisäksi useita uusia sammalsukuja. Omien tyyppinäytteidensä lisäksi hän sai muilta tutkijoilta useita tuhansia tyyppinäytteiden kaksoiskappaleita.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotherus oli ahkera kirjeenvaihtaja eri tutkijoiden kanssa. Kirjeenvaihtoa ja näytteiden lähettämistä lisäsi myös Brotheruksen nopeus näytteiden määrittämisessä ja vastaamisessa. Hän sai määritettäväkseen paljon näytteitä sammalista eri puolilta maailmaa. Niitä toimitettiin hänelle mm. Etelä-Amerikasta, Afrikasta, Kiinasta, Japanista, Australiasta ja Uudesta Seelannista saakka. Mm. preussilainen Itä-Aasian retkikunta ja monet muut retkikunnat lähettivät sammalnäytteensä Brotherukselle. Brotheruksen kirjekokoelmassa on yli 4 000 hänen saamaansa kirjettä. Sitä säilytetään Helsingin yliopiston kirjastossa. Joitakin kirjeitä on myös julkaistu (Koponen 1989).


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotheruksen sammalkokoelma eli sammalherbaario oli maailman suurin yksityisen ihmisen keräämä ja käsitti kaikkiaan 120 000 näytettä ja 15 500 lajia. Brotheruksen kuvaamia tieteelle uusia lajeja on 1800. Lisäksi kokoelmassa on tuhansia muiden lähettämiä tyyppinäytteiden kaksoiskappaleita. Helsingin yliopisto] osti kokoelman Brotherukselta hänen elinaikanaan 220 000 markalla 1924.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Kokoelmaa säilytetään nykyisin Helsingin yliopiston Kasvimuseossa. Kokoelma on niin laaja, ettei sitä vieläkään ole pystytty täysin kartoittamaan ja siirtämään tietokantaan. Brotheruksen näytteiden nimeämis- ja merkitsemistapa oli myös omalaatuinen, joten sekin on aiheuttanut lisätyötä museon tutkijoille.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotherus julkaisi myös neljä eksikaattikokoelmaa. Eksikaatti on samalta paikalta ja samasta lajista kerätty laaja aineisto, joka jaetaan ja levitetään museoille eri puolille maailmaa. Eksikaatti on eräänlainen tyyppinäytekokoelma lajista. Brotheruksen eksikaatteja olivat mm. "Musci Fenniae exsiccati" (1871-1888) sekä "Musci turcestanici" (1899-1903).


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotheruksen tutkimusmatkojen kohteita kotimaassa olivat mm. Pohjois-Häme, Helsingin seutu, Vihti, Ahvenanmaa, Kajaanin seutu ja Kuusamo.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotherus osallistui kolmeen retkeen Kuolan niemimaalle (1872, 1885, 1887) mm. Suureen Kuolan-retkeen. Hän teki kaksi matkaa Kaukasukselle (1877, 1881) ja matkan Keski-Aasiaan Turkestaniin ja Tienšaniin (1896).


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotherus sai kirjeenvaihtonsa kautta jo 1800-luvun puolella sammalnäytteitä Kiinasta. Monet tutkimusretkikunnat lähettivät myös hänelle näytteitään Kiinan retkiltään. Pikkuhiljaa hänen kokoelmansa kasvoi maailman laajimmaksi Kiinan sammalia käsittäväksi kokoelmaksi, jossa oli 1848 näytettä. Niistä Brotherus kuvasi kaikkiaan 235 tieteelle uutta lajia ja 10 uutta sukua. Kun Kiinan oma sammaltutkimus oli lapsenkengissä 1980-luvulle saakka, väitteli yksi kiinalainen alalta tohtoriksi Helsingissä 1981. Silloin sanottiin, että oli helpompaa tutkia Kiinan sammalkasvistoa Helsingissä kuin Kiinassa. Brotheruksen kirjoittama Kiinan sammalkasvio "Symbolae Sinicae Musci" on edelleen Kiinan sammaltutkimuksen perusteos.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: 1800-luvun loppupuolelta alkaen V. F. Brotherus alkoi saada Japanista lehtisammalnäytteitä M. E. Wichuralta. Brotherus oli myös kirjeenvaihdossa lukuisten japanilaisten kanssa ja hänellä oli herbaariossaan tuhansia näytteitä, jotka olivat yli sadan japanilaisen kerääjän lähettämiä. Hänen kokoelmansa ja työnsä muodosti hyvän perustan Japanin sammalkasviston tutkimukselle. Kun 1900-luvun alussa japanilaiset tutkijat halusivat itse kartoittaa maansa itiökasvilajistoa he saivat siihen merkittävää apua V. F. Brotherukselta. Brotherus julkaisi 1899 ensimmäisen laajaan aineistoon perustuvan tutkimuksen Japanin sammalkasvistosta "Neue Beiträge zur Moosflora Japans". Hän kuvasi Japanista yli 200 tieteelle uutta lajia.


title: Viktor Ferdinand Brotherus

text: Brotheruksen päätyö oli hänen lehtisammalten systematiikkaa käsittelevä yleiskatsauksensa, joka ilmestyi osana 22-osaista maailman kasvilajiston kokoomateosta "Die natürlichen Pflanzenfamilien". Teoksen toimitti saksalainen A. Engler 1889-1915. Brotheruksen "Musci" -lehtisammalosa valmistui 1909 ja siinä oli 522 sivua. Brotherus kirjoitti osaa kahdeksan vuotta. Se on ollut pitkään käyttökelpoinen ja ainoa olemassa oleva yleiskatsaus maailman lehtisammallajistoon.


title: Olkiluodontie

text: Olkiluodontie eli yhdystie 2176 on luoteis-kaakkoissuuntainen yhdystie Eurajoella. Tie kulkee Raumantien – joka on osa valtatietä 8 – ja Olkiluodon Ulkopään väliä. Ulkopäässä, jossa on Olkiluodon ydinvoimalaitos, tie päättyy Satamatien liittymään, josta se jatkuu sisäisenä tienä (vaaditaan kulkulupa) Olkiluodon satamaan. Olkiluodontie kulkee luoteesta kaakkoon katsoen Olkiluodon ja Ilavaisten saaristokylien läpi ja saapuu niiden jälkeen mantereelle. Mantereella Olkiluodontie noudattaa tien koillispuolella virtaavan Lapinjoen kulkua kulkien Hankkilan kylän läpi. Raumantien risteyksessä on pumppuamo, jonka koillispuolella sijaitsee Lapijoen lähiö.


title: Olkiluodontie

text: Olkiluodontien varrella Olkiluodon saaren itäosassa on rakennusalan yrityksiä. Raikan räjähdeyksikkö ja Rauvola & Simulan rakennusliikkeet toimivat kummatkin tien varressa. Raumantien risteyksessä on Ydinportti-niminen ravintola.


title: Olkiluodontie

text: Vuonna 2013 Olkiluodontiellä ajoi keskimäärin 3 663 ajoneuvoa vuorokaudessa. Eteläpäädyn ohitti keskimäärin 3 510 ajoneuvoa vuorokaudessa ja pohjoispäädyn 3 816 ajoneuvoa. Niille kohdin Olkiluodontietä, jonka varrella on merkittävästi asutusta sekä koulu, on rakennettu kevyen liikenteen väylä. Tien liikennemäärä on lisääntynyt ydinvoimalan vuoksi ja lisääntyy edelleen. Raumantien liittymää on pohdittu rakennettavaksi eritasoliittymänä. Suunnitelma liittyy valtatie 8:n kehitystyöhön valtakunnallisena päätienä.


title: Lillian Asplund

text: Lillian Gertrud Asplund (21. lokakuuta 1906 – 6. toukokuuta 2006) oli kuollessaan viimeinen RMS Titanicilta hengissä selvinnyt yhdysvaltalainen. Hän oli myös viimeinen eloonjäänyt, jolla oli omia muistikuvia uppoamisesta. Titanicilta hengissä selviytyneistä oli Asplundin kuoleman jälkeen elossa enää vuonna 2007 kuollut Barbara West ja 31. toukokuuta 2009 kuollut Millvina Dean.


title: Lillian Asplund

text: Asplund oli sukutaustaltaan ruotsalainen, mutta hän syntyi ja kuoli Massachusettsissa Yhdysvalloissa.


title: Lillian Asplund

text: Asplund oli viisivuotias, kun hän oli palaamassa Titanicilla vierailulta Ruotsista. Hän ja hänen äitinsä Selma selviytyivät onnettomuuslaivalta, mutta isä ja kolme veljeä kuolivat. Worcesterin kaupunki järjesti pelastuneille perheenjäsenille tukikonsertin ja rahankeräyksen, joka tuotti 2 000 dollaria.


title: Lillian Asplund

text: Äiti ei koskaan päässyt tapahtuneesta yli ja kuoli katastrofin vuosipäivänä 1964. Asplundin veljistä Felix selvisi laivalta ja kuoli keuhkokuumeeseen 1983.


title: Lillian Asplund

text: Asplund työskenteli sihteerinä Massachusettsissa ja jäi varhain eläkkeelle huolehtimaan äidistään. Hän kuoli kotonaan Shrewsburyssa, Massachusettsissa 99-vuotiaana vuonna 2006.


title: Brotherus

text: Sigfrid Stephani Brotherus (1651-52) on Helsingissä asuneen sukuhaaran esi-isä. Muita sukuhaaroja on eri puolilla maata ja Helsingissä. Brotherus on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Mari Vaattovaara

text: Mari Vaattovaara (s. 19. tammikuuta 1967) on filosofian tohtori ja kaupunkimaantieteen professori Helsingin yliopiston maantieteen laitoksella.


title: Mari Vaattovaara

text: Vaattovaara on opiskellut Oulun yliopistossa, josta valmistui maisteriksi suunnittelumaantieteestä. Hän opiskeli Yhdysvalloissa Wisconsin-Madisonin yliopistossa, josta hän valmistui maisema-arkkitehdiksi. Hän väitteli tohtoriksi 1998 aiheenaan pääkaupunkiseudun sosiaalinen erilaistuminen.


title: Mari Vaattovaara

text: Vaattovaara on toiminut vuodesta 2014 alkaen matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan varadekaanina. Vuonna 2013 Vaattovaaralle myönnettiin Helsingin yliopiston J. V. Snellman -palkinto ansiokkaasta toiminnasta tieteellisen tiedon välittäjänä. Vaattovaara valittiin vuonna 2007 kansainvälisen asunto- ja yhdyskuntasuunnittelun kattojärjestön IFHP:n hallitukseen. Vuonna 2015 Mari Vaattovaaralle myönnettiin Kultainen Helsinki-mitali. Kaupunginhallitus on myöntänyt kultaiset Helsinki-mitalit ansioituneelle kansalaiselle tunnustuksena toiminnasta kaupungin hyväksi. Mitalit luovutti kaupunginjohtaja Jussi Pajunen Helsinki-päivänä.


title: Mari Vaattovaara

text: Mari Vaattovaaran puoliso on tekniikan tohtori Matti Vaattovaara.


title: Peter Behrens

text: Peter Behrens (14. huhtikuuta 1868 Hampuri – 27. helmikuuta 1940 Berliini) oli saksalainen arkkitehti ja teollinen muotoilija. Behrensin tunnetuin työ on Berliinissä sijaitseva vuonna 1912 valmistunut turbiinihalli, jonka hän suunnitteli AEG:lle. Hallia on kutsuttu ”ensimmäiseksi moderniksi rakennukseksi”.


title: Peter Behrens

text: Behrens edusti uransa alkuvaiheessa taidemaalarimuotoilijana toimiessaan jugendtyyliä. Myöhemmin hän kuitenkin omaksui tinkimättömän funktionalistisen näkemyksen. Behrensin ei-teollisen tuotannon uusklassismin vaikutteet tulevat hyvin esille Pietarissa sijaitsevassa Saksan lähetystössä.


title: Uzbekistanin lippu

text: Uzbekistanin lippu on Uzbekistanin tunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön maan itsenäistymisen jälkeen, 18. marraskuuta 1991 ja sen mittasuhteet ovat 1:2. Nykyinen lippu on sini-valko-vihreä trikolori, lisäksi valkoisen kentän ylä- ja alareunassa on kapea punainen raita, raidat kuvaavat ihmisten elinvoimaa. Lipun yläkulmassa on valkoinen puolikuu ja kaksitoista viisisakaraista tähteä kolmessa rivissä. Jokainen tähti symboloi yhtä kuukautta vuodessa, kun taas kasvava kuunsirppi kuvaa uutta tasavaltaa. Sininen väri kuvaa vettä ja taivasta, valkoinen rauhaa, ja vihreä hedelmällisyyttä. Puolikuu lipussa selitetään mieluummin kasvun kuin uskonnon symboliksi, vaikka suurin osa uzbekistanilaisista on muslimeja.


title: Aizawl

text: Aizawl (, ) on Mizoramin osavaltion pääkaupunki Intiassa. Vuonna 2001 siellä oli 229 714 asukasta. Aizawl sijaitsee osavaltion pohjoisosassa, juuri Kravun kääntöpiirin pohjoispuolella. Se on Himalajan juurella yli tuhannen metrin korkeudessa.


title: Aizawl

text:
Kaupungissa toimii Mizoramin yliopisto ja useita alemman tason oppilaitoksia. Se on
mizo-kansan kulttuurin keskus.


title: Piñata

text: Piñata on esimerkiksi paperimassasta valmistettava ja tavallisesti makeisilla täytetty säiliö, jonka pelaaja rikkoo kepillä lyöden silmät sidottuna. Piñata liittyy etenkin Meksikossa vietettäviin maallisiin ja uskonnollisiin juhlapäiviin, joskin tapa on levinnyt myös Meksikon ulkopuolelle esimerkiksi naapuriin Yhdysvaltoihin.


title: Piñata

text: Nykyiset piñatat valmistetaan yleensä paperimassasta. Perinteisemmät piñatat olivat paperilla koristeltuja saviruukkuja ja tähden muotoisia. Nykyisin piñata voi esittää miltei mitä tahansa, kuten vaikkapa paikallista poliitikkoa tai satuhahmoa. pääsiäisenä piñata esittää usein pääsiäismunaa tai pupua. Piñata täytetään usein yksittäin käärityillä kovilla makeisilla tai pääsiäisenä eri pääsiäiseen liittyvillä makeisilla. perinteinen täyte oli "colación", eli sokerilla päällystetyt aniksen siemenet.


title: Piñata

text: Piñatan alkuperä ei ole varsinaisesti Meksikossa, vaan tavan uskotaan syntyneen Kiinassa. Jo 1100-luvulla matkailleen Marco Polon sanotaan törmänneen tapaan uudenvuoden juhlinnan yhteydessä hänen matkustaessaan Kiinassa. Myöhemmin sama tapa levisi Espanjaan ja Italiaan, jossa piñatan rikkomista pelattiin hyvän ja pahan välisen taistelun symbolina paastojuhlallisuuksien aikana. Espanjalaiset toivat tavan mukanaan Amerikkaan, jossa leikistä tuli tapa levittää kristinuskoa paikallisen alkuperäisväestön keskuuteen. Joillakin paikallisilla alkuperäiskansoilla, kuten mayoilla ja asteekeilla oli ollut ennestään joitakin saman kaltaisia tapoja. Asteekit rikkoivat kalleuksilla täytettyjä saviruukkuja jumala Huitzilopochtlin kunniaksi ja mayat tunsivat pelin, jossa pelaajat iskivät silmät sidottuina rikki naruun ripustettuja saviruukkuja.


title: Piñata

text: Katolilaisen kirkon levittämästä piñatasta tuli selvästi uskonnollinen symboli. Alkuperäiset piñatat olivat paperilla koristeltuja saviruukkuja ja muodoltaan seitsemänsakaraisia tähtiä sakarojen edustaessa seitsemää kuolemansyntiä. Koristeltu piñata edusti myös saatanaa, joka ilmeni uskoville viehättävästi naamioituneena. Toisaalta narusta "taivaista" roikkuva piñata edusti myös toivoa ja silmien sitominen puolestaan sokeaa uskoa pahan kukistumisesta. Piñatan rikkomiseen käytetty koristeltu keppi edusti hyveitä. Piñatan uskonnollinen merkitys on nykypäiviin mennessä jo lähes kadonnut. Piñata liittyy kuitenkin Meksikossa edelleen etenkin "posadas"-juhlallisuuksiin.


title: Learkhos

text: Learkhos oli kreikkalaisessa mytologiassa Athamaksen ja Inon poika. Hänen oma isänsä, luullen metsästävänsä hirveä, tappoi hänet hulluudenpuuskassaan, jonka häneen oli langettanut Hera rangaistukseksi siitä, että Ino kasvatti Dionysosta, Zeuksen ja Semelen poikaa.


title: Learkhos

text: Dante kirjoittaa myöhemmin, että Athamas hulluudessaan, nähdessään vaimonsa palaavan lastensa kanssa, virittää verkon luullen pyydystävänsä leijonia, ja tappaa sieppaamansa Learkhoksen iskemällä tämän kalliota vasten.


title: Alfred Grenander

text: Alfred Grenander (s. 1863, Skövde, Ruotsi – k. 1931, Berliini, Saksa) oli ruotsalainen arkkitehti, joka vaikutti pääasiassa Berliinissä. Hänet tunnetaan etenkin hänen suunnittelemistaan Berliinin metron asemista. Suuri osa Berliinin vanhimmista, 1900-luvun ensimmäisellä kolmanneksella rakennetuista metroasemista on hänen suunnittelemiaan.


title: Alfred Grenander

text: Tunnettuja esimerkkejä ovat Wittenbergplatzin, Hermannplatzin ja Krumme Lanken metroasemat. Jälkimmäisen aseman edessä oleva pieni aukio on nimetty "Alfred-Grenander-Platziksi". Suurin Grenanderin suunnittelemista asemista on Alexanderplatzin metroasema, jolla risteää kolme metrolinjaa.


Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu oli Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan tunnus. Se otettiin käyttöön 29. elokuuta 1952. Sininen lipussa kuvaa taivasta, valkoinen puuvillaa ja punainen "vallankumouksellisten työläisten taistelua". Sirppi ja vasara taas kuvaavat maalaisten ja työläisten liittoa. Punainen tähti on kommunismin symboli. Lipusta luovuttiin 30. syyskuuta 1991.


title: Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu

text: Ensimmäinen lippu nostettiin lipputankoon 22. heinäkuuta 1925 ja se oli punainen, jossa maan nimi oli arabiaksi ja kyrillisin kirjaimin (УзССР) vasemmassa yläkulmassa kultaisella.


text: 9. tammikuuta 1926 lähtien, lippu oli muuten sama, mutta maan nimi lipussa oli uzbekiksi, venäjäksi ja tadžikiksi.


text: Vuosien 1931 ja 1937 välillä lippu oli muuten sama, mutta uzbekinkielinen nimi lyhennettiin muotoon: OzSSC, ja venäjänkielinen vastaava - УзССР.


text: Vuosien 1937 ja 1940 välillä, lippu oli muuten sama, mutta maan uzbekinkielinen nimi muutettiin kirjoitettavaksi latinalaisilla kirjaimilla - OZBEKISTAN SSR.


text: Seuraavaksi maan nimi oli lipun vasemmassa yläkulmassa kultaisella sekä uzbekiksi (Ўзбекистон ССР - Ozbekiston SSR) että venäjäksi (Узбекская ССР - Uzbekskaya SSR).


title: Ruotsin supercup

text: Supercup ("Supercupen") on Ruotsin jalkapallossa ottelu, jossa kohtaavat edelliskauden Allsvenskanin voittaja ja Ruotsin cupin voittaja. Ottelu pelattiin ensimmäisen kerran keväällä 2007.


title: Puistolumikello

text: Puistolumikello, joskus lumikello, ("Galanthus nivalis") on varhain kukintansa aloittava narsissikasvi, jonka luontainen levinneisyysalue on Etelä-Euroopassa. Suomessa sitä käytetään koristekasvina. Puistolumikellon kukat ovat valkoiset ja kellomaiset.


title: Puistolumikello

text: Suomessa puistolumikello voi aikaisina keväinä kukkia jo maaliskuun lopussa, tavallisin kukkimisaika kuitenkin vaihtelee. Poikkeuksellisen lämpimillä paikoilla, etenkin Etelä-Suomessa, ne voivat lauhoina talvina kukkia jo tammikuun lopussa. Tyypillisenä vuotena ne aloittavat kukintansa Etelä-Suomessa huhtikuun alun pälvillä ja jatkavat huhtikuun loppupuolelle saakka kukintaansa. Pohjoissuomalaisissa puutarhoissa lumikellon kukinta tapahtuu tyypillisesti vapun tienoilla. Kasvin varhainen kukkiminen perustuu sen erikoiseen kykyyn alijäähdyttää kasvinesteensä sokerin avulla. Lumikelloa voi kasvattaa koko Suomessa.


title: Puistolumikello

text: Lumikellojen sipulit istutetaan syyskuussa maahan 8–10 cm syvyyteen. Lumikello ei ole nuuka siitä, millaisessa maassa se kasvaa, sillä se ehtii kukkia ennen kuin keväinen kosteus on ehtinyt haihtua maasta. Tiivistä savimaata tulisi kuitenkin välttää. Lumikello tulee toimeen niin porottavassa auringossa kuin varjossakin. Aurinkopaikoissa kukinta on normaalisti reilua viikkoa tai jopa kahta aikaisempi kuin saman alueen varjopaikoissa.


title: Puistolumikello

text: Lumikellot ovat oivia kasveja perennapenkeissä, sillä ne kukkivat ensimmäisinä ennen kuin muita kasveja on edes näkyvissä. Myöhemmin keväällä ne antavat tilaa muille kasveille. Toinen hyvä vaihtoehto on istuttaa lumikellot pihanurmelle, esimerkiksi omenapuiden juurelle. Lumikello leviää melko hyvin sipuleista, sivusipuleista ja siemenistä, joita muurahaiset levittävät. Puistolumikellon siemenissä on elaiosomi eli rasvalisäke, joka houkuttelee muurahaisia. Sipulit tulisi jakaa kolmen vuoden välein kesällä loistavan kukinnan takaamiseksi. Sipulit sietävät huonosti säilytystä, joten ne kannattaa liottaa yön yli vedessä ennen istutusta.


title: Puistolumikello

text: Puistolumikello sisältää galantamiini nimistä alkaloidia, jota käytetään esimerkiksi Alzheimerin taudin hoidossa.


title: Ahosuolaheinä

text: Ahosuolaheinä ("Rumex acetosella") on kaikkialla Suomessa yleinen hierakoiden sukuun kuuluva laji. Sillä on Suomessa kolme alalajia: (varsinainen) ahosuolaheinä ("Rumex acetosella" ssp. "acetocella"), kaitasuolaheinä ("Rumex acetosella" ssp. "tenuifolius") ja somersuolaheinä ("Rumex acetosella" ssp. "arenicola").