title: Rotterdamin lentoasema

text: Rotterdamin lentoasema (hollanniksi Vliegveld Zestienhoven) on Alankomaiden kolmanneksi suurin lentoasema, joka sijaitsee Rotterdamin keskustassa 4,6 metriä meren pinnan alapuolella. Lentoasema valmistui vuonna 1956 ja sen kautta kulki 1 150 400 matkustajaa (2007). Lentoasemalla on käytössä yksi kiitotie.


title: Rotterdamin lentoasema

text: Rotterdamin lentoasema on Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liiton jäsen ja edustettuna tämän johtokunnassa.


title: Evert Gädda

text: Evert Gabriel Gädda (30. joulukuuta 1896 Mustasaari – 18. syyskuuta 1962) oli suomalainen suojeluskuntaupseeri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Alfred Gädda ja Ida Lustig. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Sofia Elisabet Kronmanin kanssa. Gädda kävi kansakoulun ja ruotsalaisen kansanakatemian Malmilla vuosina 1914–1915.


title: Evert Gädda

text:
Tämä mustasaarelainen maanviljelijä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 11. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 18. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän kuului myös pataljoonan soittokuntaan.
Gädda astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti sisällissodassa taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Näsilinnassa, Kuokkalassa ja Kellomäessä sekä etenemiseen Rajajoelle.


title: Evert Gädda

text: Gädda palveli sisällissodan jälkeen edelleen 2. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Hänet siirrettiin 3. syyskuuta 1918 Itämeren jalkaväkirykmentti n:o 1:n 5. komppaniaan, josta myöhemmin samana syksynä komennettiin kahdeksi kuukaudeksi Mustasaaren suojeluskunnan päälliköksi. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja siirtyi sen jälkeen Mustasaareen maanviljelijäksi.


title: Evert Gädda

text: Gädda osallistui talvisotaan ja jatkosotaan Pohjois-Mustasaaren suojeluskunnan paikallispäällikkönä ja sotien jälkeen jatkoi maanviljelystä ja ylläpiti omistamaansa Södergård-kotia Mustasaaressa.


title: Raekwon

text: Raekwon (oik. Corey Woods, s. 12. tammikuuta 1969) on yhdysvaltalainen rap-artisti ja tunnetun yhtyeen Wu-Tang Clanin jäsen. Raekwon on Method Manin ohella parhaiten soolouralla menestynyt Wu-Tang Clanin jäsen. Häntä pidetään mafioso rap -alagenren uranuurtajana. Parhaiten Raekwon tunnetaan ensimmäisestä sooloalbumistaan "Only Built 4 Cuban Linx..." (1995), joka on noussut vuosien saatossa Yhdysvaltojen itärannikon rapin (East Coast rap) klassikoksi. Muun muassa singlet "Ice Cream" ja "Incarcerated Scarfaces" tekivät levystä kuuluisan. Raekwon on tehnyt sooloprojektissaan paljon yhteistyötä Wu-Tang Clanin jäsenten Method Manin, Masta Killan, Cappadonnan ja varsinkin Ghostface Killah:n kanssa. RZA tuotti debyyttialbumin ja "Only Built 4 Cuban Linx II" -levyn, joka on suoraa jatkoa debyyttialbumille.


title: Raekwon

text: Woods on kääntyi islamin uskoon vuonna 2009.


title: Jubba

text: Jubbajoki () on Etelä-Somaliassa oleva joki, joka alkaa Etiopian vastaiselta rajalta. Se virtaa suoraan etelään Intian valtamereen ja laskee mereen Goobweyssa.


title: Jubba

text: Jubban allasseutu on lähinnä savannia, ja se on maan rikkainta osaa hedelmällisen viljelysmaansa vuoksi. Luontaisesti siellä elää muun muassa kirahvi, gepardi, leijona, leopardi, hyeena, kafferipuhveli, virtahepo, krokotiili, gasellit, kameli, sakaali ja afrikanvilliaasi.


title: Jubba

text: Alue on Somalian sateisinta, ja Jubba on tulvinut muun muassa 1960, jolloin aiheutui suurta tuhoa.


title: Jubba

text: Joki on antanut nimen kahdelle Somalian alueelle eli gobolille: Jubbada Hoose eli Ala-Juba ja Jubbada Dhexe eli Keski-Juba.


title: Shebele

text: Shebele (, , , ) on joki Etiopiassa ja Somaliassa. Se alkaa Etiopian ylängöltä ja virtaa kaakkoon Somaliaan kohti Mogadishua. Lähellä Mogadishua se kääntyy jyrkästi lounaaseen ja virtaa rannikon suuntaisesti. Mogadishun eteläpuolella joki kuivuu vuosittain. Lähes joka vuosi se kuivuu lähellä Jubban suuta, mutta sateisina vuosina se yltää Jubbaan asti ja laskee Intian valtamereen.


title: Shebele

text: Joen nimi tarkoittaa 'tiikerinjokea'. Sen pituus on 1 130 km, josta Etiopian puolella on noin 1 000 km ja Somaliassa noin 130 km.


title: Shebele

text: Joki on antanut nimensä kahdelle alueelle eli gobolille: Shabeellaha Hoose ja Shabeellaha Dhexe.


title: Vadstenan raatihuone

text: Vadstenan raatihuone on Ruotsin vanhin raatihuone. Se rakennettiin 1400-luvulla. Varhaisimmat maininnat siitä ovat vuodelta 1417. Raatihuoneeseen rakennettiin ensin kaksi salia ja ylempään kerrokseen raatihuoneensali. Alemmassa kerroksessa sijaitsee aitta ja yksi suuri huone. Raatihuoneeseen rakennettiin 1500-luvulla torni. Lyhtyosan torniin lahjoitti kuningatar Hedvig Eleonoora vuonna 1691.


title: Vadstenan raatihuone

text: Nykyisin raatihuone toimii kunnanvaltuuston kokoussalina ja tuomioistuimen neuvotteluhuoneena, alakerrassa toimii ravintola Rådhuskällaren.


title: Markian Popov

text: Markian Mihailovitš Popov () (15. marraskuuta 1902 Ust-Medveditskajan kylä, nykyinen Volgogradin alueen Serafimovitšin kaupunki – 22. huhtikuuta 1969 Moskova, Neuvostoliitto) oli Neuvostoliiton puna-armeijan kenraali ja Neuvostoliiton sankari.


title: Markian Popov

text: Popov aloitti sotilasuransa nuorena Venäjän sisällissodassa. Sodan jälkeen hän opiskeli Neuvostoliiton sotilaskouluissa ja eteni urallaan verrattain nopeasti. Hän oli kenraaliluutnantti ja Leningradin sotilaspiirin komentaja, kun Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon kesällä 1941. Popov osallistui useiden ratkaisevien taisteluiden johtoon toisen maailmansodan aikana. Hänet ylennettiin puna-armeijan toiseksi korkeimpaan armeijakenraalin sotilasarvoon 1943. Hän ei kuitenkaan nauttinut Stalinin luottamuksesta, minkä vuoksi hänen uransa oli epätasainen hänen pätevyydestään huolimatta. Hänet alennettiin sodan lopulla epäonnistuneen Riian valtausyrityksen jälkeen. Häntä väheksyttiin sodanjälkeisessä neuvostoliittolaisessa historiankirjoituksessa. Hänen maineensa ja arvonsa palautettiin vasta Stalinin kuoltua ja Nikita Hruštšovin noustua valtaan. Hruštšov ja Popov olivat tehneet yhteistyötä Stalingradin taistelun aikana, ja hänen uransa lähti uuteen nousuun 1954. Popov kuoli tapaturmaisesti Moskovassa 1969.


title: Markian Popov

text: Markian Popov syntyi maanviljelijän perheeseen 15. marraskuuta 1902. Hän kävi kansakoulun, jonka jälkeen hän pääsi keisarillisen Venäjän kadettikouluun 1916. 18-vuotiaana hän liittyi puna-armeijaan lokakuun vallankumouksen jälkeen alkaneen Venäjän sisällissodan ollessa vielä käynnissä. Nuoresta iästään huolimatta hän ehti toimia muun muassa divisioonansa esikuntapäällikkönä. Hän liittyi kommunistiseen puolueeseen 1921. Sodan jälkeen hän kävi Pihkovan jalkaväen johtamistaidon kurssin, josta valmistui 1923. Vystrelin jalkaväen koulutuskeskuksen upseerikursseilta hän valmistui 1925. Näihin aikoihin Popov johti 11. kivääridivisioonan rykmenttitason koulua Leningradissa ja siirtyi sittemmin palvelemaan Venäjän kaukoitään. Hän toimi välillä myös Moskovan sotilaspiirin sotakoulutuksen tarkastajana.


title: Markian Popov

text: Popov eteni urallaan tasaisen ripeää vauhtia, ja vuonna 1936 hän valmistui Frunzen sotilasakatemiasta. Hänestä tuli myös puna-armeijan ensimmäisen mekanisoidun prikaatin esikuntapäällikkö. Yksiköstä tuli pian 5. mekanisoitu armeijakunta. Kesällä 1938 Popovista tuli kaukoidässä sijainneen 1. erillisen ”Punalipun armeijan” esikuntapäällikkö ja varakomentaja. Hänestä tehtiin yksikön komentaja seuraavana vuonna. Tässä tehtävässä hän toimi vuoden 1941 alkuun, jolloin hänet siirrettiin Leningradin sotilaspiirin päälliköksi.


title: Markian Popov

text: Toisen maailmansodan aikana Popov ehti osallistua useisiin ratkaiseviin taisteluihin. Hän oli mukana Moskovan ja Leningradin puolustuksessa, Stalingradin ja Kurskin taisteluissa sekä Itä-Karjalan ja Baltian valtaamisessa. Hänet palkittiin sodan aikana ja sen jälkeen useilla mitaleilla sekä Neuvostoliiton sankarin arvolla vuonna 1965.


title: Markian Popov

text: Suuri isänmaallinen sota alkoi 22. heinäkuuta 1941, kun Adolf Hitlerin johtama Saksa avasi itärintaman hyökkäämällä Neuvostoliittoon. Leningradista 250 kilometrin päässä oleva Pihkova joutui saksalaisten haltuun jo 9. elokuuta. Popov kiiruhti rakentamaan Laukaanjoen varrelle uuden puolustuslinjan, jonka linnoitustyöhön Leningradin poliittinen komentaja Andrei Ždanov lähetti 30 000 siviilityöntekijää. Ždanov myös vetosi alueen asukkaisiin, jotta nämä liittyisivät puolustusjoukkoihin. Ilmoittautuneesta 100 000 vapaaehtoisen joukosta pystyttiin muodostamaan kahdeksan uutta kansalliskaartin divisioonaa. Laukaanjoen linjan ja kansalliskaartin avulla Popov pystyi pysäyttämään Saksan Pohjoisen armeijaryhmän etenemisen kuukauden ajaksi. Kun saksalaiset viimein mursivat linjan, Popov ja Ždanov olivat ehtineet rakennuttaa useita tiheitä puolustuslinjoja Leningradin ympärille sekä järjestää myös Laatokan kautta tapahtuvan huollon, kun kaupunki joutui saarretuksi. Syyskuussa Kliment Vorošilov nimitettin Popovin tilalle Leningradin sotilaspiirin komentajaksi. Popov siirrettiin pohjoisen rintaman ja Leningradin rintaman komentajaksi sekä Leningradin sotilaspiirin esikuntapäälliköksi.


title: Markian Popov

text: Marraskuussa 1941 Popov nimettiin ensin 61. armeijan ja sitten 40. armeijan komentajaksi. Lokakuussa 1942 hänet siirrettiin Stalingradin rintaman apulaiskomentajaksi. Vuoden 1942 aikana hän toimi myös 10. reservin armeijan ja 5. rynnäkköarmeijan komentajana. 5. panssariarmeijan komentajana hän toimi vuodenvaihteen yli. Nikita Hruštšov toimi Stalingradin taistelun aikana alueen johtavana poliittisena upseerina. Muistelmissaan hän kertoi: Hruštšov tosin epäili, että Popov joi liian kovan humalan juhliessaan syntymäpäiväänsä operaatio Uranuksena tunnetun puna-armeijan vastahyökkäyksen kynnyksellä 15. marraskuuta, sillä Hruštšovin mukaan Popovin osuus hyökkäyksessä olisi saattanut sujua paremmin, mikäli hän olisi vain keskittynyt tehtävänsä valmisteluun.


title: Markian Popov

text: Hyökkäys oli kuitenkin menestys, ja Pauluksen 6. armeija jäi saartoon. Semjon Timošenkon Stalingradin jälkeisen hyökkäysoperaatio Tähden kärkenä toimineet Popovin neljä panssariarmeijakuntaa valtasivat Harkovan 2. helmikuuta. Lisäksi ne puhkaisivat saksalaisten linjat, ylittävät Donetsin ja painostivat saksalaisten selustaa. Erich von Manstein käynnisti kuitenkin voimakkaan vastahyökkäyksen, ja Harkovan taistelun jälkeen saksalaiset onnistuivat ajamaan puna-armeijan kaupungista ja tuhoamaan osan Popovin taisteluosastosta. Vastahyökkäys onnistui von Mackensenin 1. panssariarmeijan ja von Richthofenin 4. ilma-armeijan yhteisoperaationa. Popov menetti tässä taistelussa kolme jalkaväkidivisioonaa ja yhden panssariarmeijakunnistaan, yhteensä 615 panssarivaunua. Tämän jälkeen Popov siirtyi puna-armeijan ylimmän johdon alaisen reservinyhtymän komentajaksi Kurskin alueelle. Yhtymä nimettiin aluksi reservirintamaksi ja uudelleen Aron sotilaspiiriksi. Sotilaspiiri nimettiin Arorintamaksi Kurskin taistelun alettua 9. heinäkuuta, jolloin sen komentajaksi tuli Ivan Konev.


title: Markian Popov

text: Voitto Harkovassa mahdollisti Kurskissa 4. heinäkuuta 1943 alkaneen Saksan hyökkäyksen, jota johti sotamarsalkka Günther von Kluge. Popov oli nimitetty Brjanskin rintaman komentajaksi 6. kesäkuuta, ja hän odotti reservissä Saksan suurhyökkäyksen tyrehtymistä Konstantin Rokossovskin ja Nikolai Vatutinin puolustuslinjoihin. Ankarissa puolustustaistelussa puna-armeijan panssarintorjuntatykistö tuhosi 40 prosenttia Saksan panssareista, mukaan lukien hyökkäykseen osallistuneet uudet Tiger-tankit. Viimein 12. heinäkuuta Popov liitti reservinsä mukaan taisteluun ja käynnisti vastahyökkäyksen Kurskin pohjoispuolelta kohti Orelia. Isku saksalaisia vastaan onnistui, ja hyökkäys laajeni kattamaan noin tuhannen kilometrin levyisen kaistan rintamasta. Alueen puolustaminen kävi saksalaisille mahdottomaksi, ja Popov valtasi Orelin 5. elokuuta. Popov jatkoi kohti Brjanskia, jonka hänen joukkonsa saavuttivat 20. syyskuuta ja josta he jatkoivat edelleen painostamaan Saksan Valko-Venäjällä olevaa rintamaa.


title: Markian Popov

text: Yhdysvaltalainen aikakauslehti Time kuvaili Popovia syyskuussa 1943 seuraavasti:


title: Markian Popov

text: Baltian rintaman, josta tehtiin myöhemmin 2. Baltian rintama, komentajana Popov toimi lokakuusta 1943 huhtikuuhun 1944. Popov johti 2. rintamaa Riian offensiivissa, mutta hänen etenemisensä oli hidasta, sillä Ferdinand Schörnerin rakentama puolustus vaimensi hyökkäyksen tehokkaasti. Myöhemmin hän osallistui Leningradin vapauttamiseen tammikuussa 1945, jolloin hän palasi Leningradin rintaman esikuntapäälliköksi. Hänet siirrettiin jälleen vuoden 1945 puolella 2. Baltian rintaman komentajaksi ja sieltä puolestaan takaisin Leningradin rintaman esikuntaan.


title: Markian Popov

text: Popov ei välttämättä ollut niin uskalias tai arvostettu kuin Time kirjoitti 1943. Häntä arvosteltiin myös liiasta varovaisuudesta. Kun hänen joukkonsa epäonnistuivat Riian valtaamisessa 1944, hänet korvattiin Andrei Jerjomenkolla, alennettiin ja siirrettiin takaisin Leningradin rintaman esikuntapäälliköksi. Hänet ylennettiin jälleen täyteen kenraalin arvoon vasta Stalinin kuoltua 1953. Vaikka Popov oli pätevä komentaja, Stalin ei luottanut häneen koskaan.


title: Markian Popov

text: Sodan päätyttyä loppukeväästä 1945 hän johti Lvivin sotilaspiiriä vuoteen 1946, jolloin hänet siirrettiin Taurian sotilaspiirin (Krimin alue) komentajaksi. Tehtävässä hän pysyi vuoteen 1954 saakka. Vuosina 1955–1956 hän toimi maavoimien taistelukoulutuksen kehittämislaitoksen päällikkönä ja 1956–1962 maavoimien apulaiskomentajana sekä maavoimien esikuntapäällikkönä. Vuonna 1962 hänestä tuli puolustusministeriön sotilastarkastaja-neuvonantaja. Hän pysyi tehtävässä kuolemaansa saakka. Hän kuoli tapaturmaisesti kotinsa palossa Moskovassa huhtikuussa 1969. Hänen hautansa sijaitsee Novodevitšin hautausmaalla Moskovassa.


title: Niclas Jensen

text: Niclas Christian Monberg Jensen (s. 17. elokuuta 1974 Kööpenhaminassa, Tanskassa) on tanskalainen jalkapalloilija, joka pelasi laitapuolustajana. Jensen on 179 senttimetriä pitkä.


title: Niclas Jensen

text: Jensen pelasi vuodesta 1990 lähtien Tanskan nuorten maajoukkueissa ja vuodesta 1998 Tanskan A-maajoukkueessa, jossa hän oli mukana kaikkiaan 62 ottelussa. Hän on pelannut seuratasolla muun muassa kotikaupunkinsa FC Kööpenhaminassa, PSV Eindhovenissa, Manchester Cityssä, Borussia Dortmundissa sekä Fulhamissa. Hän pelasi MM-kisoissa vuonna 2002 ja vuoden 2004 EM-kisoissa putoamalla jatkosta pudotuspelien ensimmäisessä ottelussa.


title: Niclas Jensen

text: Jensenillä on myös viisi vuotta nuorempi veli, Daniel Jensen, joka myös kuuluu maajoukkueeseen.


title: Armassaari

text: Armassaari on kylä Ylitornion kunnassa. Se sijaitsee Nuotiorannan ja Kainuunkylän välissä. Armassaaressa on noin 80 asukasta.


title: Armassaari

text: Suomalainen maastohiihtäjä Sami Jauhojärvi on kotoisin Armassaaresta.


title: Armassaari

text:
Kyläkokouksia kyläläiset pitävät silloin tällöin. Silloin väki kokoontuu entiseen kouluun, siellä kahvitellaan, jutellaan ja käydään läpi kylää koskevia asioita sekä joskus on arvontoja yms.
Vuonna 2008 oli suunnitteilla kirjoittaa kyläkirja. Kokouksia on pidetty ja tietoa kerätty, mutta kirjaa ei ole vielä suuremmin kirjoitettu.


title: Kurt Dossin

text: Kurt Dossin (28. maaliskuuta 1913 Leipzig-Reudnitz – 26. huhtikuuta 2004 Bad Kreuznach) oli saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Saksan kultaa voittaneessa joukkueessa Berliinin olympialaisissa 1936. Dossin pelasi turnauksessa kaksi ottelua.


title: Fritz Fromm

text: Fritz Fromm (12. huhtikuuta 1913 Hannover – 13. lokakuuta 2001) oli saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Saksan kultaa voittaneessa joukkueessa Berliinin olympialaisissa 1936. Fromm pelasi turnauksessa kaksi ottelua.


title: Lokit (suku)

text: Lokit ("Larus") ovat lokkien heimoon kuuluva lintusuku. Lokkien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan neljäkymmentäkuusi lajia. Lajimäärä vaihtelee hieman eri lähteissä.


Jalkapallon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2007 olivat 16. alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut (aikaisemmalta nimeltään nuorten maailmanmestaruuskilpailut). Kisat pelattiin 30. kesäkuuta – 22. heinäkuuta. Kilpailut järjesti Euroopan jalkapalloliitto sekä isäntämaana Kanada.


title: Jalkapallon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2007

text: Kilpailujen mestariksi selvisi Argentiina, joka voitti loppuottelussa Tšekin 1–0. Pronssia nappasi Chile ennen Itävaltaa. Maalikuninkuuden voitti Argentiinan Sergio Agüero kuudella maalillaan.


title: Jevgeni Zamjatin

text: Jevgeni Ivanovitš Zamjatin (, 1. helmikuuta 1884 Lebedjan, Venäjän keisarikunta – 10. maaliskuuta 1937 Pariisi, Ranska) oli venäläinen kirjailija, jonka tunnetuin teos on dystopiaa kuvaava "Me" vuodelta 1920.


title: Jevgeni Zamjatin

text: Zamjatinin isä oli Venäjän ortodoksisen kirkon pappi ja opettaja ja äiti muusikko. Hän opiskeli Pietarissa laivanrakennusta vuosina 1902–1908, jonka jälkeen Zamjatin liittyi bolševikkeihin. Hänet pidätettiin vuoden 1905 vallankumouksen aikana ja karkotettiin. Zamjatin kuitenkin palasi Pietariin, jossa hän asui laittomasti kunnes muutti Suomeen päättämään opintojaan vuonna 1906. Hän palasi Venäjälle ja alkoi kirjoittaa harrastusmielessä. Vuonna 1911 Zamjatin pidätettiin ja karkotettiin toisen kerran, mutta hänet armahdettiin kaksi vuotta myöhemmin. Hänen kirjallinen läpimurtonsa tapahtui vuonna 1913, kun hänen teoksensa "Ujezdnoje" (Уездное) julkaistiin. Seuraavana vuonna julkaistua syrjäisestä varuskunnasta kertovaa "Na kulitškah"ia (На куличках) vastaan nostettiin syyte keisarillisen armeijan halventamisesta.


title: Jevgeni Zamjatin

text: Zamjatinin ollessa Lontoossa lokakuussa 1917 puhkesi Venäjällä vallankumous ja hän palasi Pietariin liittyäkseen bolševikkeihin. Hän kannatti vallankumousta, mutta vastusti bolševikkien harjoittamaa sensuuria. Mielipiteidensä takia Zamjatinin asema vaikeutui 1920-luvulla; hänen töitänsä kiellettiin ja häntä kiellettiin julkaisemasta materiaalia.


title: Jevgeni Zamjatin

text: Josif Stalin myönsi Zamjatinille luvan lähteä maasta vuonna 1931 ja hän muutti vaimoineen Pariisiin. Zamjatin kuoli sydäninfarktiin vuonna 1937.


title: Westerland (kappale)

text: Westerland on Die Ärzte-yhtyeen kappale, joka julkaistiin singlenä 8. huhtikuuta 1988. Se oli "Das ist nicht die ganze Wahrheit..." albumin toinen singlejulkaisu. Kappale on oodi Westerland-nimiselle kaupungille, joka sijaitsee Syltin saarella, Schleswig-Holsteinin osavaltiossa, Pohjois-Saksassa.


title: Westerland (kappale)

text: "Westerland" oli yhtyeen ensimmäinen Maxi-CD:nä julkaistu single."♀" on "Das ist nicht die ganze Wahrheit..." -albumilla oleva piilokappale. "Westerland (Kommerzmix)" julkaistiin myöhemmin albumilla "Das Beste von kurz nach früher bis jetze".


title: Kauhavan vaakuna

text: Kauhavan vaakunan heraldinen selitys on ”sinisessä kentässä kultainen irtonainen mantovanristi, alapuolellaan kilven reunasta reunaan ulottuva punainen neliherttainen helavyö; helat ja hertat kultaa”. Mantovanristi kuvastaa urheutta, ja vaakunan neljä helaa yhdistyneitä kuntia. Vaakunan suunnitteli Reijo Helläkoski Kortesjärven vaakunan pohjalta, ja se otettiin käyttöön Alahärmän, Kauhavan, Kortesjärven ja Ylihärmän yhdistyttyä uudeksi Kauhavan kaupungiksi vuonna 2009.


title: Kauhavan vaakuna

text: Entisen Kauhavan vaakunan heraldinen selitys on ”sinisessä kentässä kultainen, hopeahelainen puukko, joka on tupessa kärki alaspäin, saatteena sen kummallakin puolella kaksi kultaista tulusrautaa”. Puukko symboloi paikkakunnan pienteollisuutta ja tulukset liittyvät nuorisoseuraliikkeen syntyvaiheisiin ja pitäjän osuuteen siinä. Vaakunan suunnitteli Ahti Hammar ja se vahvistettiin vuonna 1952. Kaupungin lakkautuessa vaakuna jäi kotiseutuvaakunaksi vuonna 2009.


title: Mars Sample Return Mission

text: Mars Sample Return Mission eli MSR on NASAn ja ESAn yhteisprojekti Maahan näytteitä tuovasta Mars -luotaimesta. Alustavien suunnitelmien mukaan luotain voitaisiin laukaista vuonna 2018. Nopeimmankin aikataulun mukaan paluualus voisi palata Maahan noin 2023.


title: Mars Sample Return Mission

text: Suunnitelmien mukaan alus lähetettäisiin kahdessa osassa. Aluksi lähetettäisiin kiertoradalle paluuosa pitkäkestoisella siirtymäradalla. Myöhemmin lähetettäisiin laskeutujaluotain.


title: Mars Sample Return Mission

text: Kantoraketteina voisi olla Ariane 5 tai Yhdysvaltain suunnitteluasteella oleva EELV. Myös Ares V -kantoraketin pitäisi olla luotaimen laukaisuvuonna jo käyttövalmis.


title: Mars Sample Return Mission

text: Mahdollisesti laskeutujaan liitetään mönkijä, jonka tehtävänä olisi keräillä lähiympäristöstä kiinnostavalta näyttäviä kohteita. Ilman mönkijää laskeutuja varustetaan robottikäsivarsin joilla keräillään maanäytteitä laskeutumispaikan ympäristöstä.


title: Mars Sample Return Mission

text: Maan laboratoriot voisivat tutkia näytteitä tehokkaammin kuin aiemmissa luotaimissa olleet varsin tehottomat koestusvälineet. Automaattilento käy harjoittelusta myöhemmin mahdollisesti tehtävää miehitettyä lentoa ajatellen.


title: Mars Sample Return Mission

text: Alustavien tietojen mukaan projekti maksaisi 5,5 - 8 miljardia euroa, joka on jopa kymmenkertainen verrattuna yksittäiseen luotaimeen.


title: Mars Sample Return Mission

text: Mars-laskeutujia on menetetty muun muassa epäonnistuneissa laskeutumisissa. Tämän jälkeen Marsia on kuitenkin kartoitettu kiertoradalta, joten hyvän laskeutumispaikan löytyminen on helpompaa.


title: Mars Sample Return Mission

text: Aiemmat luotaimet ovat tehneet yksisuuntaisen matkan. MSR:n on noustava pinnalta, jonka johdosta mukana on oltava polttoainetta. Tämä on toki tehty ennen Kuussa, niin miehitettynä kuin miehittämättömänä. Marsin painovoima on kuitenkin huomattavasti suurempi, jolloin mukana on oltava enemmän polttoainetta.


title: Mars Sample Return Mission

text: Näytteiden saaminen Marsista maan laboratorioihin asti puhtaina voi tuottaa ongelmia.


title: Anatoli Pristavkin

text: Anatoli Pristavkin (17. lokakuuta 1931 Ljubertsy, Neuvostoliitto – 11. heinäkuuta 2008 Moskova) oli venäläinen kirjailija. Hän kuului venäläiseen intelligentsiaan ja oli 1980-luvun lopulla uudistusmielisen kirjailijoiden "huhtikuun ryhmän" johdossa. Hän toimi presidentti Boris Jeltsinin asettamassa armahduskomissiossa johtajana 1992–1999. Vladimir Putin lakkautti komission pian valtaan nousunsa jälkeen.


title: Anatoli Pristavkin

text: Pristavkin valmistui Moskovan ilmailukorkeakoulusta 1952 ja työskenteli erilaisissa tehtävissä. Armeijan käytyään hän meni opiskelemaan Maksim Gorkin kirjallisuusoppilaitokseen.


title: Anatoli Pristavkin

text: Pristavkin kirjoitti 26 kirjaa. Hän sai valtionpalkinnon ja useita ulkomaisia palkintoja.


title: Soling

text: Soling yksityyppinen kahden tai kolmen hengen kölivene kilpakäyttöön tai päiväpurjehdukseen. Veneen on suunnitellut norjalainen Jan Linge.


title: Soling

text: Soling valittiin vuoden vuoden 1972 Münchenin kesäolympialaisiin kolmen hengen avoimen luokan köliveneeksi korvaamaan suurempi 5.5m-luokka. Soling oli purjehduksen olympialuokkana aina vuoden 2000 Sydneyn olympialaisiin asti. Luokassa on menestynyt parhaiten Tanska, joka on saavuttanut neljä olympiavoittoa.


title: Soling

text: Solingin on sittemmin korvannut saman suunnittelijan Yngling, jota purjehditaan olympialaisissa vain naisten luokkana.


title: Allan Gottleben

text: Allan Gabriel Gottleben (14. elokuuta 1895 Uusikirkko) – 20. elokuuta 1958) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat merikapteeni Knut Filip Gottleben ja Emilia Katarina Palander. Hänet vihittiin ensimmäisen kerran avioliittoon vuonna 1924 Ebba Margareta Elisabet Lagerlöfin kanssa ja toisen kerran ensimmäisen vaimon kuoleman jälkeen (kuoli vuonna 1934) vuonna 1943 Mirjam Regina Sofia Estmanin kanssa, mutta tämä toinen avioliitto kariutui avioeroon joka tuli voimaan vuonna 1945 ja Gottleben avioitui vielä kolmannenkin kerran vuonna 1948 Elvira Maria Laulikin kanssa.


title: Allan Gottleben

text: Gottleben kävi viisi luokkaa Turun suomalaista reaalilyseota ja lukukauden Tampereen teknillistä opistoa sekä jatkoi opintojaan Mittweidan teknillisessä opistossa Saksassa vuonna 1914. Hän suoritti Laivuepäällikkökurssin vuonna 1923 ja lentokoneenohjaaja- ja tähystäjäkurssin vuosina 1921 ja 1925.


title: Allan Gottleben

text: Gottleben liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 31. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Allan Gottleben

text: Gottleben astui Suomen armeijan palvelukseen 11.2.1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui jääkärien jälkijoukon mukana Vaasaan 3. maaliskuuta 1918 aselaiva S/S Virgon sähköttäjänä. Hän oli sisällissodan aikana päämajan kipinälennätinaseman hoitajana ja otti osaa Tampereen ja Viipurin valloituksiin johtaneisiin sotatoimiin.


title: Allan Gottleben

text: Gottleben toimi sisällissodan jälkeen Vaasan radioaseman päällikkönä, josta hänet siirrettiin 3. syyskuuta 1918 Radiojoukkojen adjutantiksi sekä 19. toukokuuta 1919 alkaen Santahaminan radioaseman ja 7. tammikuuta 1920 Ilmavoimien telakkakomppanian päälliköksi.


title: Allan Gottleben

text: Hän hoiti Ilmailupataljoonan komentajan tehtäviä 28. elokuuta – 8. marraskuuta 1920 välisen ajan, josta hänet määrättiin Maataistelulaivueen päälliköksi 28. joulukuuta 1920 ja Ilmailuosasto 1:n komentajaksi Uttiin 22. maaliskuuta 1922. Hänet komennettiin 19. joulukuuta 1924 ja siirrettiin 26. maaliskuuta 1925 Keski-Suomen rykmenttiin, missä hän toimi 3. konekiväärikomppanian päällikkönä, josta hänet siirrettiin 17. maaliskuuta 1926 alkaen Savon jääkärirykmentin 1. komppanian päälliköksi. Armeijasta hän erosi 18. maaliskuuta 1927 ja siirtyi Saimaan lauttausyhdistyksen apulaisuittopäälliköksi, missä tehtävässä toimi vuoteen 1931 saakka, jonka jälkeen hän siirtyi liikealalle.


title: Allan Gottleben

text: Gottleben osallistui talvisotaan Ilmavoimien Keskusvarikko 2:n päällikkönä, josta hänet siirrettiin jatkosodan puhjettua Vaasan sotilasläänin esikuntapäälliköksi, josta hänet komennettiin edelleen ulkomaalaisten vapaaehtoisten kokoamispaikan päälliköksi Turkuun, missä tehtävässä oli vuoteen 1943 saakka, jonka jälkeen hänet siirrettiin Jääkärisuojeluskunnan paikallispäälliköksi Helsinkiin. Sotien jälkeen hän siirtyi maanviljelijäksi kotitilalleen Kalantiin. Hänet on haudattu Kalantiin.


title: Idänkynsimö

text: Idänkynsimö ("Draba cinerea", myös "D. magellanica" ssp. "cinerea") on pohjoisen pallonpuoliskon tundra-alueiden ristikukkainen kasvilaji. Suomessa laji on uhanalainen ja rauhoitettu. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteissä II ja IV, sillä se on Unionin alueella hyvin harvinainen.


title: Idänkynsimö

text: Monivuotinen idänkynsimö kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Tavallisesti haaraton varsi on tiheään tähtikarvainen ja väriltään harmaa. Varren tyviosassa on suikeiden, ehytlaitaisten tai niukkahampaisten lehtien muodostama ruusuke. Kukkavarsissa on tavallisesti 2–4 hampaallista, pientä lehteä. Alle senttimetrin levyiset kukat ovat kellanvalkeita. Idänkynsimö kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Hedelmistö on usein pitkävartinen. Lidut ovat 5–7 mm pitkiä, kapeansoikeita, pulleahkoja, suoria ja tähtikarvaisia.


title: Idänkynsimö

text: Idänkynsimö muistuttaa isokynsimöä ("D. daurica"), jonka muunnoksena sitä on aikaisemmin pidetty.


title: Idänkynsimö

text: Idänkynsimöä tavataan lähes koko Pohjois-Venäjän, Siperian ja Pohjois-Amerikan tundravyöhykkeellä. Myös Norjan Ruijassa oleva kynsimökanta luetaan nykyisin kuuluvan idänkynsimöön. Suomessa laji on harvinainen ja siitä tunnetaan Kuusamossa ja Sallassa 33 erillistä esiintymää. Näistä valtaosa sijaitsee Oulangan kansallispuistossa. Idänkynsimö lienee levinnyt Suomeen viime jääkauden loppuaikoina.


title: Idänkynsimö

text: Idänkynsimö on kalkinvaatija. Se kasvaa rotkolaaksojen ja rantojen kalkkipitoisten kallioiden paahdeseinämillä, pengermillä ja raoissa. Suomessa lajin uhkina ovat keräily ja paikoitellen myös maaperän kulutus.


title: Mogens Glistrup

text: Mogens Glistrup (s. 28. toukokuuta 1926 Rønne, Bornholm, Tanska – 1. heinäkuuta 2008 Kongens Lyngby) oli tanskalainen poliitikko ja Tanskan edistyspuolueen johtaja ja perustaja, juristi 1950, asianajaja 1955 ja vero-oikeuden lehtori Kööpenhaminan yliopistossa 1956-1963. Veroasianajaja Glistrup tuli tunnetuksi Tanskassa, kun hän ilmoitti vuonna 1971 televisiossa, ettei ole maksanut veroja moneen vuoteen.


title: Mogens Glistrup

text: Hänet erotettiin Tanskan asianajajaliitosta sen jälkeen, kun hänet oli tuomittu verorikoksesta, ja samoin hän menetti paikkansa Tanskan kansankäräjillä, mutta suoritettuaan rangaistuksensa hän nousi jälleen kansankäräjille.


title: Mogens Glistrup

text: Glistrup kampanjoi kiivaasti islamia vastaan, ja hän kirjoitti aiheesta laajan kirjan. Hänet tuomittiin useaan otteeseen rasismista, joka on Tanskassa rikos. Hänellä oli yhteyksiä myös Ruotsin äärioikeistolaisten johtajakaksikkoon Bert Karlssoniin ja Ian Wachtmeisteriin.


title: Mogens Glistrup

text: Vuonna 2013 tehty elokuva 'Spies & Glistrup', kertoo Mogens Glistrupista ja Simon Spiesistä.


title: Evolved Expendable Launch Vehicle

text: Evolved Expendable Launch Vehicle eli EELV on Yhdysvaltain, lähinnä Puolustusministeriön 1990-luvun alkupuoliskolla käynnistämä ohjelma uuden kantorakettiperheen kehittämiseen EELV:n on tarkoitus sopia monipuolisesti sekä sotilaallisiin että siviililaukaisuihin.


title: Evolved Expendable Launch Vehicle

text: EELV:n on tarkoitus korvata lähes kaikki Yhdysvaltain ilmavoimien nykyään käyttämistä kantoraketerista.


title: Osmo Grönroos

text: Osmo Bernhard Grönroos (käytti Saksassa peitenimeä Bernhardt), (Käytti Saksassa peitenimeä Bernhardt), (3. toukokuuta 1892 Savonlinna – 24. joulukuuta 1945) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat lehtori Artur Johannes Grönroos ja Annie Wersczinsky. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Toini Laura Hellströmin kanssa.


title: Osmo Grönroos

text: Grönroos kävi viisi luokkaa Savonlinnan reaalilyseota ja suoritti yksityisesti kahdeksannen luokan Käkisalmen yhteiskoulussa vuonna 1924. Opintojaan hän jatkoi Wismarin insinööriopistossa Saksassa vuosina 1912–1915. Hän kävi kapteenikurssin Sotakorkeakoulussa vuonna 1926.


title: Osmo Grönroos

text: Grönroos liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 26. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen Preussin Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän saapui oberzugführer Friedel Jacobssonin komennuskunnan mukana Tornioon 30. tammikuuta 1918.


title: Osmo Grönroos

text: Grönroos otti osaa Tervolan taisteluun ja johti Tornion suojeluskuntaa kaupungin valtauksessa. Tämä jälkeen hänet määrättiin Tornion, missä hänen johdollaan järjestettiin suojeluskuntajoukkojen koulutus. Koulutuksen päätyttyä hänet siirrettiin 15. maaliskuuta 1918 alkaen adjutantiksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Säiniöllä ja Viipurissa.


title: Osmo Grönroos

text: Grönroos määrättiin sisällissodan jälkeen armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä 7. komppanian päälliköksi Valkoisen kaartin rykmenttiin, josta hänet siirrettiin 24. heinäkuuta 1918 Karjalan rykmentti n:o 3:een, jonka nimi muutettiin ensin Karjalan rykmentti n:o 2:ksi ja myöhemmin Laatokan jalkaväkirykmentti n:o 6:ksi Hän toimi rykmentissä 7. komppanian päällikkönä sekä 9. elokuuta – 31. elokuuta 1918 välisen ajan 2. pataljoonan komentajana. Hänet siirrettiin 15. syyskuuta 1918 alkaen 2. pataljoonan komentajaksi Itä-Suomen jalkaväkirykmentti n:o 5:een, josta myöhemmin muodostettiin Pohjois-Savon rykmentti. Hänet komennettiin 5. elokuuta 1919 Savon jääkärirykmenttiin, missä määrättiin aluksi 4. komppanian päälliköksi ja 19. maaliskuuta 1920 alkaen 2. pataljoonan ja 20. elokuuta 1920 alkaen 1. pataljoonan komentajaksi sekä 7. joulukuuta 1923 alkaen 9. komppanian päälliköksi ja viimein 1. maaliskuuta 1925 rykmentinkomentajan apulaiseksi. Korpraali- ja aliupseerikoulun johtajaksi hänet nimitettiin 5. elokuuta 1925, josta hänet nimitettiin 12. heinäkuuta 1926 alkaen 1. pataljoonan komentajaksi. Hän sai kumminkin siirron 31. elokuuta 1926 Karjalan kaartin rykmenttiin 3. pataljoonan komentajaksi, mistä virasta hän erosi vakinaisesta palveluksesta 18. tammikuuta 1930 ja siirtyi 26. lokakuuta 1930 alkaen Helsingin kaupungin sähkölaitoksen palvelukseen.


title: Osmo Grönroos

text: Grönroos osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Täydennysjalkaväkirykmentti 1:ssä ja osallistui taisteluihin Länsi-Kannaksella. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 1:een ja edelleen Jalkaväenkoulutuskeskus 14:ään, josta hänet siirrettiin kotiuttamista varten Helsingin suojeluskuntapiiriin.


title: Osmo Grönroos

text: Grönroos toimi Karjalan Kaartin Rykmentin kunnianeuvoston puheenjohtajana vuonna 1927.


title: Hurrikaani Dolly

text: Hurrikaani Dolly oli neljäs nimetty matalapaine ja toinen hurrikaani vuoden 2008 Atlantin hurrikaanikaudella. Se muodostui 20. heinäkuuta ja sai nimen saman tien. Se iski maihin Jukatanin niemimaalla lähellä Cancunia aikaisin aamulla 21. heinäkuuta ja surmasi 17 ihmistä Guatemalassa. Se jatkoi matkaansa Meksikonlahdelle ja voimistui Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla 2. luokan hurrikaaniksi. 23. heinäkuuta se iski maihin Padre Islandilla Teksasin rannikolla. Se heikkeni 1. luokan hurrikaaniksi ja siitä edelleen trooppiseksi myrskyksi jouduttuaan kuivalle maalle, kun se ei saanut lisäenergiaa lämpimästä merivedestä. Dolly ohitti useimmat Meksikonlahden öljynporauslautat etelänpuolelta. Vakuutusyhtiöt arvioivat pian myrskyn jälkeen maksavansa noin 600 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria korvauksia Dollyn tuhoista.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text: Tampereen Ilveksen jääkiekkojoukkue oli 1940-luvulla mukana SM-sarjassa joka vuosi, kun sarja onnistuttiin pelaamaan. Ilves voitti tänä aikana 4 kultaa, 2 hopeaa ja 2 pronssia.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Talvisodan aiheuttaman vuoden tauon jälkeen SM-sarja saatiin taas käyntiin vuodenvaihteesa 1940–41. Vuoden 1939 joukkueet jatkoivat sarjassa ja uutena joukkoon liittyi Turun Palloseura. Kahdeksan joukkueen voimin pelattiin yksinkertainen sarja:
Kärkinelikko oli sama kuin edelliselläkin kaudella: Ilves sijoittui pronssille Osmo Huhdin ollessa paras pistemies 7 maalillaan. Joukkuetta valmensi Risto Lindroos, ja Risto Tiitola tuli sodassa kaatuneen veljensä Jussin tilalle kapteeniksi.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Tammikuussa 1941 valmistui Eteläpuistoon kaupungin jääkiekkokenttä, jonne Ilveskin siirtyi sotavuosiksi. Kentän ympärille mahtui n. 1200 katsojaa, minkä pian huomattiin olevan liian vähän.
Jatkosota esti pelaamasta SM-sarjaa kaudella 1941–42. Ilves pelasi joitakin ystävyysotteluita. Kauden 1938–39 Ilveksen pistepörssiykkönen ja maajoukkuehyökkääjä Erkki Rintala kaatui joulukuussa. Teuvo Castren haavoittui ja sokeutui loppuiäkseen.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Sodassa alkanut asemasotavaihe mahdollisti SM-sarjan läpiviemisen. Joukkueita oli edelleen kahdeksan; turkulaisista ÅIFK ja Riento poistuivat kuvasta ja tilalle nousivat Karhu-Kissat ja TBK. Näin Tampereella voitiin ensimmäistä kertaa SM-sarjan historiassa pelata paikallisotteluita.
Kauden päättyessä Risto Lindroosin valmentama Ilves oli jälleen pronssilla. Kapteenina toimi ensimmäistä kautta Matti Wasama. Pisteissä Ilveksen paras oli 18-vuotias Kalle Havulinna 6+2=8 pisteellä 7 ottelussa.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Ilveksessä debytoinut Olli Lahtinen kaatui toukokuussa 1943 .
Seuraavalle sotakaudelle jatkoivat entiset joukkueet.
Sarja jäi kesken, kun Helsingin Kaisaniemen kenttä tuhoutui suurpommituksissa helmikuussa 1944. Tässä vaiheessa sovittiin, että mestaruuden ratkaisemiseksi pelataan vielä kaksi ottelua: Ilves–Tarmo ja Ilves–KIF, ja jos Ilves voittaisi molemmat, se olisi mestari. Ilves voittikin Tarmon, mutta pommitus Kiffen-ottelua edeltäneenä yönä katkaisi liikenneyhteydet Tampereelle, eikä ottelua voitu pelata. Näin mestaruutta ei 1944 jaettu.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text: Ilvestä valmensi edelleen Risto Lindroos ja kapteenina toimi edelliskauden tapaan Matti Wasama. Pisteissä paras oli jälleen teini-ikäinen tulokas, nyt Aarne Honkavaara. Ilveksen kotiotteluiden yleisökeskiarvo oli 367 katsojaa.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Kolme edellistä kautta Ilveksessä pelannut Heikki Lahdelma kaatui kesäkuussa 1944.
Kaudelle 1944–1945 Åbo IFK palasi sarjaan ja sarja laajeni näin siihen asti suurimmilleen, yhdeksään joukkueeseen. Näin otteluitakin pelattiin ennätysmäärä, kahdeksan:
Ilves ja Tarmo kävivät tasaisen kamppailun ykkössijasta, mutta lopulta Ilves oli pisteen verran parempi ja voitti neljännen mestaruutensa. Joukkueen pisteykkönen oli kahdeksan maalia laukonut Osmo Huhti. Risto Lindroos valmensi yhä ja kapteeniksi valittiin uransa lopettaneen Matti Wasaman tilalle Henry Kvist. Kotiotteluissa kävi yleisöä keskimäärin 800 henkeä.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Vuonna 1945 pelattiin ensimmäisen kerran A-nuorten Suomen-mestaruudesta. Ilves voitti loppuottelussa Karhu-Kissat.
Joulukuussa 1945 valmistui uusittu Koulukadun kenttä, jonne rakennettiin 4500 katsojan rinnekatsomo. Kentälle saatiin myös ensimmäistä kertaa Tampereella täyskorkea kaukalo.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Karhu-Kissat putosi sarjasta ja tilalle nousi Tampereen Palloilijat, vuoden 1931 mestari, joka pelasi näin ensimmäisen kautensa SM-sarjassa. Ilves sen sijaan voitti mestaruuden puhtaalla pelillä:
Aarne Honkavaara teki lopullisen läpimurtonsa Suomen kiekkoilun huipulle laukomalla 8 ottelussa 25 maalia. Risto Lindroos valmensi Ilvestä tällä erää viimeistä kauttaan, ja viimeinen kausi oli myös kapteenina Henry Kvistille. Yleisökeskiarvo nousi uuden peliareenan ansiosta 1525 katsojaan.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Ilves voitti 1946 myös A-nuorten mestaruuden jättäen Åbo IFK:n hopealle.
TaPan ensimmäinen SM-sarjakausi jäi seuran ainoaksi. Palloilijoiden tavoin sarjasta putosi ÅIFK, mutta turkulaisedustus sarjassa säilyi kahden joukkueen vahvuisena, sillä Turun Pallokerho nousi sarjaan. Toinen nousija oli Karhu-Kissat.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text: Tarmo aiheutti helmikuussa Ilvekselle ensimmäisen tappion sitten vuoden 1943. Runkosarjan jälkeen koko kärkikolmikko oli tasapisteissä. Mestaruus ratkaistiin uusintaottelulla Ilveksen ja Tarmon kesken, Ilveksen eduksi.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text: Henry Kvist ryhtyi valmentajaksi, vaikka pelasikin kahdessa ottelussa, ja häntä seurasi kapteenina Teuvo Hellén. Pistepörssin voitti toistamiseen Aarne Honkavaara tehoin 25+9=34 8 ottelussa.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Edustusjoukkueen tapaan myös A-nuoret ylsivät 1947 kolmanteen perättäiseen mestaruuteen. Finaalivastustajana oli HJK.
Pudonneiden HJK:n, Karhu-Kissojen ja Kiffenin tilalle nousi vain ÅIFK, joten sarja supistui seitsemään seuraan.
Ilveksen 31–0 voitto TPS:stä on SM-sarjan ja -liigan yhden joukkueen maaliennätys yhdessä ottelussa.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text: Henry Kvistin valmentama Ilves sijoittui sarjassa hopealle tasapistein TBK:n ja HSK:n kanssa. Joukkueen paras pistemies oli kolmannen perättäisen kerran Aarne Honkavaara, joka tällä kertaa teki 6 ottelussa 20 maalia ja antoi 3 syöttöä. Kapteenina toimi Teuvo Hellén. Otteluita seurasi keskimäärin 1733 katsojaa.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
A-nuoret voittivat neljännen perättäisen SM-kultansa. Hopeaa sai Tarmo ja pronssia HJK.
Helsinkiläisjoukkueiden määrä nelinkertaistui kaudelle 1948–49, kun HJK ja Karhu-Kissat palasivat SM-sarjaan muassaan sittemmin lähinnä käsipallostaan tunnettu Arsenal. Pois putosivat edelliskautisista TPS ja ÅIFK.
Tarmo vei toisen perättäisen mestaruutensa jälleen puhtaalla pelillä, ja Ilves oli Henry Kvistin valmennuksessa toistamiseen hopealla. Eniten pisteitä Ilveksestä teki totuttuun tapaan Aarne Honkavaara: kuudessa ottelussa syntyivät tehot 18+5=23. Kalle Havulinna toimi kapteenina. Yleisökeskiarvo laski voimakkaasti: 1075 katsojaan.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text:
Vuoden 1949 A-nuorten mestaruus oli Ilvekselle viides perättäinen ja tällä erää viimeinen. TBK jäi hopealle ja HJK pronssille.
Kaudelle 1949–1950 nousivat ensimmäiselle SM-sarjakaudelleen sittemmin maineikkaat Helsingin IFK ja Hämeenlinnan Pallokerho ja vielä kerran mestaruussarjaan palannut Kiffen. Helsinkiläisistä sen sijaan putosivat niin Arsenal, Karhu-Kissat kuin jo aikoinaan ensimmäisen SM-sarjan voittanut HSK:kin.
Ilves otti kahden hopean jälkeen mestaruuden valmentajaksi palanneen Risto Lindroosin ja kapteeni Kalle Havulinnan johdolla. Aarne Honkavaara teki jälleen eniten pisteitä, 11+10=21.


title: Tampereen Ilves kausina 1940–1950

text: A-nuoret jäivät viiden mestaruuden jälkeen pronssille Karhu-Kissojen ja Åbo IFK:n taakse.


title: Dover (yhtye)

text: Dover on espanjalainen yhtye, joka esiintyy pääasiassa englanniksi. Sen ovat perustaneet sisarukset Cristina ja Amparo Llanos. Yhtye on Espanjan merkittävimpiä pop-rock bändejä.


title: Kansainvälinen Purjehtijaliitto

text: Kansainvälinen Purjehtijaliitto () on kilpapurjehduksen maailman kattojärjestö. Liitto perustettiin Pariisissa 1907, ja sen nimi oli vuoteen 1996 asti International Yacht Racing Union (IYRU).


title: Kansainvälinen Purjehtijaliitto

text: ISAF:n jäseniä ovat kansalliset purjehdusliitot. Suomea edustaa Suomen Purjehtijaliitto, joka on yksi 13 perustajajäsenestä. Tällä hetkellä ISAF:illa on 121 jäsenmaata.


title: Kansainvälinen Purjehtijaliitto

text: ISAF on Kansainvälisen olympiakomitean tunnustama kilpapurjehduksen kattojärjestö, ja siten ISAF vastaa olympiapurjehduksen luokista, säännöistä ja järjestämisestä. ISAF vahvistaa kilpapurjehdussäännöt aina neljäksi vuodeksi kerrallaan olympialaisten jälkeen.


title: Kansainvälinen Purjehtijaliitto

text: ISAF järjestää myös muita kilpapurjehdustapahtumia kuten olympialuokkien ISAF World Sailing Championships, ISAF World Sailing Games, ISAF Youth Sailing World Championship, ISAF Team Racing World Championship, ISAF Match Racing World Championship, ISAF Women's Match Racing World Championship ja ISAF Nations Cup.


title: Kansainvälinen Purjehtijaliitto

text: ISAF on tällä hetkellä hyväksynyt 87 eri vene- ja jollaluokkaa, jotka vaihtelevat radio-ohjattavista veneistä ja optimistijollasta aina 60-jalan monirunkoisiin.


title: Kansainvälinen Purjehtijaliitto

text: Liitto on valinnut puheenjohtajan vuodesta 1946 alkaen.


title: Raitis Ivanāns

text: Raitis Ivanāns (s. 3. tammikuuta 1979 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen jääkiekkoilija. Hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 KHL-liigan Dinamo Riian joukkueeseen. Hän on rooliltaan tappelija.


title: Raitis Ivanāns

text: Ivanāns on yksi harvoista eurooppalaisista ns. raskaan sarjan tappelijoista NHL:ssä. Ivanāns pelasi Pohjois-Amerikkaan tultuaan kauan Amerikan alasarjoissa kunnes teki varaamattomana sopimuksen Montreal Canadiensin kanssa vuonna 2004. Pelattuaan kaksi vuotta Montrealin farmijoukkueessa, hän pääsi pelaamaan hetken aikaa ylhäällä Canadiensissa. Jatkosopimusta ei syntynyt, mutta Los Angeles Kings teki sopimuksen kesällä 2006, ja Ivanans pelasi koko kauden ylhäällä. Kaudeksi Ivanāns siirtyi Los Angelesista Calgaryyn.


title: Raitis Ivanāns

text: Ivanāns pelasi kaksi kautta Calgaryssä ja sen farmijoukkueessa Abbotsford Heatissa. Kesällä 2012 hän teki sopimuksen KHL:n Dinamo Riian kanssa.


title: Natalie du Toit

text: Natalie du Toit (s. 29. tammikuuta 1984 Kapkaupunki) on eteläafrikkalainen uimari.


title: Natalie du Toit

text: Du Toit ajoi vuonna 2001 skootterillaan kolarin, jonka jäljiltä hänen vasen jalkansa jouduttiin amputoimaan. Jo vuonna 2002 hän osallistui kansainyhteisön kisoihin ja sijoittui kahdeksanneksi 800 metrin vapaauinnissa. Ateenan paralympialaisissa 2004 hän voitti viisi kultaa ja yhden hopean. Vuoden 2008 avovesiuinnin MM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi 10 kilometrin kilpailussa ja varmisti paikan Pekingin olympialaisiin.


title: Natalie du Toit

text: Du Toit kantoi Etelä-Afrikan lippua sekä Pekingin olympialaisten että Pekingin paralympialaisten avajaisissa. Pekingin 10 kilometrin avovesiuinnissa hän sijoittui 16:nneksi. Pekingin paralympialaisissa 2008 Du Toit voitti viisi kultamitalia.


title: Qullai Ismoili Somonī

text: Qullai Somoni tai Qullai Ismoili Somonī (; ) on Tadžikistanin ja Pamir-vuoriston korkein vuori. Se kohoaa 7 495 metriä merenpinnan yläpuolelle.


title: Qullai Ismoili Somonī

text: Neuvostoliiton aikoina vuori oli maan korkein kohta. Se oli vuosina 1932–1962 nimeltään "Pik Stalina" () ja vuosina 1962–1998 "Pik Kommunizma" (ven. пик Коммунизма. suom. Kommunismin huippu). Nykyinen nimi tulee Tadžikistanin "kansakunnan isästä" Ismail I:stä.


title: Qullai Ismoili Somonī

text: Vuorelle kiipesi ensimmäisen kerran neuvostoliittolainen vuorikiipeilijä Jevgeni Abalakov vuonna 1933.


title: Qullai Ismoili Somonī

text: Vuoren pohjoispuolella on kolme jäätikköä.


title: Guadalupenkeiju

text: Guadalupenkeiju ("Hydrobates macrodactyla") on äärimmäisen uhanalainen Tyynellä valtamerellä Guadalupen saarella Meksikossa elävä ulappalintu. Lajista ei ole varmoja havaintoja vuoden 1912 jälkeen, ja se saattaa olla jo kuollut sukupuuttoon.


title: Guadalupenkeiju

text: Kooltaan guadalupenkeiju on noin 23 cm. Lajin selkä on musta lukuun ottamatta siipien valkoisia pisteitä sekä valkoista v-kirjaimen muotoista juovaa selässä. Linnun vatsa on hieman selkää vaaleampi. Guadalupenkeiju muistuttaa myrskykeijua ("Hydrobates leucorhoa") ja eroaa siitä lähinnä vaaleamman vatsansa perusteella .


title: Guadalupenkeiju

text: Guadalupenkeijun tiedetään pesivän pehmeässä maaperässä mäntyjen ja sypressien juuristoissa. Guadalupenkeijukannan kooksi arvioidaan alle 50 yksilöä. Kannan vähentymisen syyksi arvellaan saarelle levinneitä kissoja ja elinympäristön tuhoutumista vuohien takia.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Minskin kansallinen lentoasema (, ) on Valko-Venäjän suurin ja tasavallan kansainvälisen liikenteen päälentoasema. Lentoasema sijaitsee maanteitse noin 43 kilometrin päässä Minskin keskustan itäpuolella.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Lentoasema on avattu vuonna 1982. Kokonaisuuden suunnitteluun osallistuivat Lenaeroprojektin arkkitehdit B. Votinov, A. Izoitko, V. Sirota, rakennusteknikot G. Prokofjev, V. Smirnov sekä Minskprojektin arkkitehdit Ju. Grigorjev, B. Lartšenko, G. Sysojev, N. Temnova ja rakennusinsinööri L. Voltšetski. Kentästä käytetään myös nimitystä Minsk-2, koska tälle Minskin toiselle lentokentälle siirtyi valmistumisensa jälkeen pääosa vanhan, Minskin kaupungin eteläosissa sijaitsevan kentän Minsk-1 liikenteestä.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Neuvostoliiton aikana lentokentän läpi kulki 1990 jopa 2,2 miljoonaa henkilöä vuosittain, mutta matkustajamäärät kokivat voimakkaan iskun Neuvostoliiton romahdettua ja Valko-Venäjän itsenäistyttyä 1991. Vuonna 1997 kentän läpi kulki noin 516 000 matkustajaa, 1998 480 000, ja vuonna 2000 enää vain 400 000 henkilöä. Lentokentän käyttö alkoi 2000-luvulla jälleen lähteä nousuun, ja miljoonan matkustajan vuosittainen raja ylitettiin jälleen 2008.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Lentoasemalla on yksi 3 640 metriä pitkä kiitotie. Kenttä on varusteltu siviili-ilmailujärjestö ICAO:n lentokenttäkategorian CAT-II:n mukaisilla valoilla, radio- ja säämittauslaitteilla.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Viime vuosina lentoaseman matkustajamäärät ovat olleet kasvussa. Vuonna 2006 sen kautta kulki noin 500 000 matkustajaa, vuonna 2007 835 000 ja vuonna 2009 1 028 886 matkustajaa. Kentän vuosikapasiteetti on 3,6 miljoonaa matkustajaa. Vuonna 2012 Minsk-2:n matkustajamäärä oli 1 821 543, jossa oli 27,4 prosentin kasvu edellisvuoteen. Kansallinen lentokenttä raportoi myös, että Minskin molempien siviililentokenttien (Minsk-2 ja kaupunkikenttä Minsk-1) yhteinen matkustamäärä 2012 oli 1 837 911. Kaupunkikentän kautta olisi edellisten lukujen perusteella kulkenut vuonna 2012 vain runsas 16 tuhatta matkustajaa. Vuoden 2013 matkustajamäärän ilmoitettiin lähestyneen jo 2,182 miljoonaa. Rahtia tai postia lentokentän kautta kulki 10 476 tonnia.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Kenttä on tukikohta Valko-Venäjän kansalliselle lentoyhtiölle Belavialle.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text:
Raja-asemalle mennessään matkustajalla tulee olla viisumi tai hänen pitää olla sellaisen maan kansalainen, jolla on viisumivapaus.
Minskin lentoaseman toisesta kerroksesta voi ostaa Valko-Venäjällä hyväksytyn sairausvakuutuksen (Belgosstrakh). Mahdollisuus viisumin hakemiseen maahan saapumisen yhteydessä (Valko-Venäjän Ulkoministeriön konsulaatti lentoaseman 2. kerroksessa) on poistumassa suomalaisilta matkustajilta, koska Helsinkiin on vuoden 2012 alkupuolella perustettu Valko-Venäjän suurähetystö. Perusohjeen mukaan mikäli hakijan kotimaassa on Valko-Venäjän edustajisto, viisumi maahan tulee anoa sieltä.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Viisumikäytäntöön saattaa tulla helpotuksia. Valko-Venäjän yhdessä Venäjän ja Kazakstanin kanssa 2010 allekirjoitettua ja kesällä 2011 voimaan astunutta tulliunionia on suunniteltu syvennettävän niin, että maat harkitsevat yhteisviisumin käyttöönottoa mahdollisesti vuosina 2012–2014. Tämän toteutuessa esimerkiksi monikertaviisumia Venäjälle voisi käyttää samalla viisumina samaan tullialueeseen kuuluvalla Valko-Venäjällä. Vuoden 2017 alkupuolelta alkaen Valko-Venäjä on sallinut 80 eri maan kansalaisten maahantulon ilman viisumia. Muun muassa Yhdysvaltojen kansalaiset ja EU-maiden kansalaiset voivat matkustaa Valko-Venäjälle viisumitta viideksi päiväksi. Maan presidentti allekirjoitti päätöksen maanantaina. Viiden päivän viisumivapaus koskee turisteja, jotka matkustavat Valko-Venäjälle lentokoneella .


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Kyseiseltä kentältä lennettiin seuraaviin kohteisiin kesällä 2017.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Minskin kehätieltä (M9) johtaa hyväkuntoinen M2-valtatie tälle kantakaupungin itäpuolella sijaitsevalle lentokentälle (kehältä 34 km).


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Minskin paikallisliikenteen bussien pysäkki löytyy lentoaseman portin 2:n (Gate 2) edestä. Bussilinja 300У liikennöi lentokentältä Minskin metron asemien Uruchcha (Uruchye) ja Ukshod (Vostok) kautta Minskin koillisosiin Moskovan linja-autoasemalle (, noin 37 km). Toinen linja 300/300С kulkee alun samaa reittiä, mutta jatkaa vielä 10 kilometriä kantakaupungin kaakkoisosiin Itäiselle linja-autoasemalle (, noin 47 km). Yhteensä kentältä kulkee busseja Moskovan linja-autoasemalle 1–3 kertaa tunnissa noin kello 05 ja 24 välillä. Bussilipun hinta on noin 6000 BYR (alle 2 EUR).


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Myös linjatakseja (maršrutka) lähtee Minsk-2:lta ja niillä pääsee kaupungin itäosiin hieman paikallisbussia nopeammin (bussireittejä seuraten, ajoaika noin 60-90 minuuttia). Käytännössä suuri osa 300-linjan bussivuoroistakin ajetaan näillä pakettiauton tyylisellä linjataksilla.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Kolmas bussireitti (linja 173) liikennöi päivällä harvakseltaan Minskin Sokolin mikroalueelle (noin 10 kilometriä lentokentästä länteen).


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Marraskuussa 2015 avattiin myös Minskin päärautatieasemalta junayhteys lentoasemalle. Varsinaista asemaa ei vielä ole lentoasema-alueella, vaan junalla matkustavien täytyy vaihtaa lentoaseman juna-asemalta liityntäbussiin, joka vie lentoasemalle. Matka-aika vaihtoineen on 70 minuuttia, joista juna-matka vie 55 minuuttia. Junalipun hinta on 14600 BYR.


title: Minskin kansallinen lentoasema

text: Kentän taksiasema sijaitsee porttien 5-6 edessä ja matka taksilla kaupunkiin vie 30-60 minuuttia. Lentoasemalla on mahdollisuus myös auton vuokraamiseen. Autonvuokrauksessa ennakkovaraus on tarpeellinen. Lisäksi jotkut matkatoimistot, hotellit, autoliikkeet ja yksityisyrittäjät tarjoavat autonvuokraus-, limusiini- ja kuljetuspalveluja.


title: Tuula Tenkanen

text: Tuula Marjaana Tenkanen (s. 11. elokuuta 1990 Espoo) on suomalainen purjehtija, joka kilpailee Laser Radial -luokassa. Hän edustaa Esbo Segelföreningiä ja häntä valmentaa Diego Romero. Hän on voittanut luokassaan MM-hopeaa vuonna 2013 ja EM-pronssia vuonna 2015.


title: Tuula Tenkanen

text: Tenkanen aloitti purjehdusharrastuksensa seitsenvuotiaana. Hän voitti Laser Radial -luokan nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2007. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, EM-kisoissa, hän sijoittui samana vuonna 32:nneksi.


title: Tuula Tenkanen

text: Vuoden 2008 MM-kilpailuissa Tenkanen oli 18:s tullen valituksi Suomen joukkueeseen Pekingin olympialaisiin. Olympialaisissa hän sijoittui 22:nneksi. Samana kesänä hän sijoittui EM-kilpailuissa 39:nneksi. Vuonna 2009 Tenkanen oli MM-kilpailuissa 40:s ja EM-kilpailuissa 27:s. Vuoden 2010 EM-kilpailuissa Tenkanen sijoittui 13:nneksi aikuisten sarjassa ja sai hopeaa alle 21-vuotiaiden sarjassa. Vuoden 2010 MM-kilpailuissa hän oli kymmenes.


title: Tuula Tenkanen

text: Vuoden 2013 MM-kisoissa Tenkanen purjehti hopeaa. Vuonna 2014 hän sijoittui EM-kipailuissa kuudenneksi ja MM-kilpailuissa neljänneksi. Hän varmisti MM-sijoituksellaan Suomelle toisen olympiapaikan Rioon 2016. Vuoden 2015 EM-kisoissa 2015 Tenkanen purjehti pronssia, samoin vuoden 2016 EM-kilpailuissa. Keväällä 2016 Tenkanen otti sarjavoiton kovatasoisessa Palma de Mallorcan regatassa. Rion olympialaisissa 2016 hän sijoittui viidenneksi.


title: Tuula Tenkanen

text: Tenkanen on harrastanut purjehduksen lisäksi trampoliinivoimistelua, alppihiihtoa ja muodostelmaluistelua.


title: Aflatoksiinit

text: Aflatoksiinit ovat homesienten tuottamia terveydelle haitallisia mykotoksiineja, joista aflatoksiini B1 ja G1 ovat karsinogeenisia eli syöpää aiheuttavia aineita. Niitä ei pidä sekoittaa alfatoksiineihin, jotka ovat bakteerien tuottamia proteiinitoksiineita. Myrkyllisin on aflatoksiini B1.


title: Aflatoksiinit

text: Aflatoksiini B1:n vaikutus perustuu siihen, että se metaboloituu elimistössä hyvin reaktiiviseksi epoksidiksi. Tämä epoksidi voi kiinnittyä pysyvästi solutuman DNA:han, erityisesti guaniinin typpiatomiin, ja aiheuttaa erityyppisiä mutaatioita. Siitä voi seurata esim. syöpäsolun syntyä estävän p53-geenin vaurioituminen. Aflatoksiini B1 on erittäin voimakas maksasyöpää aiheuttava aine, mutta voi aiheuttaa syöpää koe-eläimissä useissa muissakin elimissä. Se on samaan vaikutusmekanismiin perustuen myös suoraan myrkyllinen mm. maksasoluille. Akuutisti tappava annos eri eläinlajeilla vaihtelee 0,5 – 60 mg/kg. Myös syöpää aiheuttava kyky on hyvin erilainen eri eläinlajeilla, mm. rotalle aflatoksiini B1 on kaikkein voimakkain tunnettu syöpää aiheuttava aine, kun taas hiirelle syöpää ei synny.


title: Aflatoksiinit

text: Monet homesienet erittävät aflatoksiineja. Niistä merkittävimpiä ovat Aspergillus-suvun homeet. Useimmiten aflatoksiinit ovat seoksia.


title: Aflatoksiinit

text: Aflatoksiinit todettiin 1960 kalkkunoita tappaneen ns. "Turkey X" -sairauden aiheuttajiksi. Myrkky oli peräisin Aspergillus flavus -homeesta, josta aflatoksiini on saanut nimensä. Myöhemmissä tutkimuksissa on löydetty myös kolme muuta aflatoksiinia muodostavaa hometta: Aspergillus parasiticus, Aspergillus nomius ja Aspergillus tamarii.


title: Aflatoksiinit

text: Aflatoksiini on erityinen ongelma pähkinöissä. Niitä voi kuitenkin esiintyä monissa muissa elintarvikkeissa, myös viljoissa, jos sato pääsee homehtumaan. Trooppisissa maissa, etenkin Afrikassa, suuri maksasyövän esiintyvyys on yhdistetty aflatoksiinialtistukseen. Riski on erityisen suuri hepatiittien (virusten aiheuttaman maksatulehduksen) yhteydessä.


title: Pierre Collura

text: Pierre Angelo Collura (s. 19. heinäkuuta 1989 Antananarivo, Madagaskar) on madagaskarilaissyntyinen suomalais-italialainen kilpapurjehtija. Hän asuu Sirmionessa Italiassa ja edustaa Suomessa Lahden Purjehdusseuraa. Hänen valmentajansa on Alp Alpagut. Collura kilpailee Laser-luokassa. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen Pekingin olympialaisiin 2008.


title: Pierre Collura

text: Collura on syntynyt Madagaskarilla, josta hänen italialainen isänsä ja suomalainen äitinsä adoptoivat hänet.


Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1968 olivat kolmannet jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut. Lopputurnaus järjestettiin Italiassa 5.–10. kesäkuuta 1968. Sinne pääsi neljä maata, joten ohjelmassa oli vain neljä ottelua: välierät sekä pronssi- ja loppuottelu.


title: Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1968

text: Turnauksen nimi muuttui entisestä Euroopan maiden cupista () Euroopan-mestaruuskilpailuiksi. Samalla turnauksen karsintajärjestelmä muuttui siten että kaksiosaiset pudotuskierrokset korvattiin karsintalohkoilla. Järjestäjämaa valittiin vasta karsintojen jälkeen lopputurnaukseen selvinneistä maista.Karsinnat pelattiin kahdessa vaiheessa: alkulohkot ja puolivälierät. Karsintoihin osallistui 31 maata ja ne oli jaettu kahdeksaan lohkoon, joista yhdessä oli kolme joukkuetta ja muissa neljä. Alkulohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat etenivät puolivälieriin, jotka pelattiin kaksiosaisena. Otteluiden voittajat pääsivät lopputurnaukseen.


text: Lopputurnaukseen pääsivät:


text: 2 maalia:


title: Cathy Hopkins

text: Cathy Hopkins (s. 23. tammikuuta 1953 Manchester) on brittiläinen nuortenkirjailija, joka on kirjoittanut kirjasarjan "Frendejä, kundeja" (). Lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa vielä suomentamattomat kirjasarjat "Cinnamon Girl" ja "Truth, Dare". Hänen kirjojaan on julkaistu 30 eri maassa.


title: Cathy Hopkins

text:
Hopkinsin vanhemmat ovat Claire ja Wilfred Hopkins. Hänen isänsä Wilfred kirjoitti useita muistelmia nimellä Billy Hopkins. Hänen kirjoissaan Claire tunnetaan Laurana ja Cathy Lucyna. Hopkins asui Keniassa 11-vuotiaaksi asti. Hänen ollessaan 18 vuotta perhe palasi Afrikasta, ja hän lähti opiskelemaan Manchester Art Collegeen jättäytyen pois vuoden opiskelun jälkeen liittyäkseen
rockbändiin nimeltä Driving Rock and the Rockettes, joka kiersi paikallisia lukioita ja yliopistoja lämmittelybändinä sellaisille yhtyeille kuten esimerkiksi Wizard ja Average White Band.


title: Cathy Hopkins

text: Hopkins työskenteli terapeuttina mielisairaalassa ennen palaamistaan lukioon ja loppututkinnon saavuttamista. Hän aloitti kirjojen kirjoittamisen vuonna 1986 ja kouluttautui aromaterapeutiksi kirjoittamisen lisäksi.


Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1972 olivat järjestyksessään neljännet jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut. Lopputurnaus järjestettiin Belgiassa 14.–18. kesäkuuta 1972.


title: Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1972

text: Lopputurnaukseen pääsi neljä maata, joten ohjelmassa oli vain neljä ottelua: välierät sekä pronssi- ja loppuottelu. Järjestäjämaa valittiin vasta karsintojen jälkeen lopputurnaukseen selvinneistä maista.Karsinnat pelattiin kahdessa vaiheessa: alkulohkot ja puolivälierät. Karsintoihin osallistui 32 maata, jotka oli jaettu kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon. Alkulohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat etenivät puolivälieriin, jotka pelattiin kaksiosaisena. Otteluiden voittajat pääsivät lopputurnaukseen.


text: Lopputurnaukseen pääsivät:


text: 4 maalia


title: Hermann Hansen

text: Hermann Hansen (31. lokakuuta 1912 – 28. kesäkuuta 1944) oli saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Saksan kultaa voittaneessa joukkueessa Berliinin olympialaisissa 1936. Hansen pelasi turnauksessa kaksi ottelua.


title: Pickeringin puolustus

text: Pickeringin puolustus on shakkiavaus, jota kuvailevat siirrot


title: Pickeringin puolustus

text: Mustan siirto 1...h5 on epätavallinen vastaus valkean aloitussiirtoon. Se ei ota keskustaa haltuun eikä auta kehittämään upseereita. Siirto myös heikentää mustan kuningasasemaa ja käytännössä estää lyhyen linnoittamisen. Siirto avaa mustan kuningastornille tien keskelle lautaa, mutta valkea voi estää tämän helposti siirtämällä esimerkiksi 2.d4.


title: Pickeringin puolustus

text: Valkean suosituimmat vastaukset ovat seuraavat: 2.Lc4 kehittää upseerin ja uhkaa mustan heikkoa f7-ruutua. 2.d4 ottaa tukevan otteen keskustasta ja avaa kuningatarlähetille viistolinjan. 2.Le2 uhkaa mustan h-sotilasta. Mustan on käytännössä pakko pelata 2...g6 tai 2...h4, koska 2...Rf6 3.e5 häviää sotilaan.


title: Pickeringin puolustus

text: Avaus sijoittuu ECO-koodistolla koodille B00.


title: Luolaja

text: Luolaja on Hämeenlinnan 24. kaupunginosa. Kaupunginosassa sijaitsee rautakaudelta peräisin oleva Luolajan kylä. Historiallisissa lähteissä Luolaja mainitaan ensi kerran 1385 ja se oli keskiajalla Vanajan suurin kylä. Luolajassa on alakoulu, seppä ja ratsastustalli. 1800-luvulla Härkätietä oikaistiin Luolajan kautta. Koillisessa Luolaja rajoittuu Hattelmalanharjuun ja kaakossa valtatiehen 10. Luolajassa sijaitsee myös Ratasniityn teollisuusalue.


title: Kelafo

text: Kelafo, Kalafo tai Qelafo on kaupunki Itä-Etiopiassa, Somalin maakunnassa. Kaupungissa on Etiopian tilastokeskuksen mukaan asukkaita 14 242. Kelafo sijaitsee 233 metriä merenpinnan yläpuolella ja kaupungissa on lentoasema. Kelafo sijaitsee pienellä kukkulalla Shebelejoen etelärannalla.


title: Kelafo

text: Kelafon alue on kärsinyt 2000-luvun alussa nälänhädästä, joka on aiheutunut vuoden 2000 kuivuudesta ja vuoden 2003 tulvista.


title: Sigizmund Levanevski

text:
Sigizmund Aleksandrovitš Levanevski (s. 15. toukokuuta 1902 – katosi 13. elokuuta 1937) oli neuvostoliittolainen puolalaista syntyperää oleva lentäjä ja Neuvostoliiton sankari (1934).
Sigizmund Levanevski syntyi puolalaisen perheen lapsena Pietarissa, hänen veljensä Józef Lewoniewski (1899–1933) oli puolalainen urheilulentäjä. Sigizmund osallistui Lokakuun vallankumoukseen bolševikkien puolella ja osallistui myöhemmin Venäjän sisällissotaan palvellen puna-armeijassa vuodesta 1918 alkaen. 1925 hän valmistui Sevastopolin lentosotakoulusta ja tuli sotilaslentäjäksi. Vuonna 1930 hän jäi reserviläiseksi.


title: Sigizmund Levanevski

text:
13. heinäkuuta 1933 hän pelasti yhdysvaltalaisen lentäjän James Matternin, jonka oli ollut pakko laskeutua Anadyriin yrittäessään lentää maailman ympäri.
Huhtikuussa 1934 Levanevski osallistui arktiseen pelastusoperaatioon pelastamalla ihmisiä uppoavalta Tšeljuskin-laivalta. Tämän johdosta hänelle myönnettiin Neuvostoliiton sankarin arvo.


title: Sigizmund Levanevski

text: Vuonna 1936 hän lensi Los Angelesista Moskovaan.


title: Sigizmund Levanevski

text:
12. elokuuta 1937 Levanevskin johtama kuusihenkinen lentomiehistö aloitti lennon Moskovasta Yhdysvaltoihin Pohjoisnavan kautta.
Radioyhteydet koneeseen katkesivat seuraavana päivänä kello 17.58 Moskovan aikaa kun lennon miehistö oli kertonut huonontuvasta säästä.
Etsinnöistä huolimatta koneen miehistöä ei koskaan löydetty ja heidät julistettiin kuolleeksi.


title: Aktuaari

text: Aktuaari (lat. āctuā'rius, toimitsija) on viraston asiakirjoja vastaanottava ja säilyttävä virkamies. Eräissä virastoissa hänen tehtäviinsä kuuluu tilastojen laadinta. Myös vakuutusmatemaatikoista käytetään aktuaari-nimitystä. SHV-aktuaariksi nimitetään sosiaali- ja terveysministeriön hyväksymää vakuutusmatemaatikkoa. Käytössä on myös yliaktuaarin virkanimike.


title: Aktuaari

text: Suomessa aktuaareja on ollut hovioikeuksissa, Helsingin, Turun, Tampereen ja Viipurin maistraateissa ja raastuvanoikeuksissa sekä senaatin talousosaston oikeustoimituskunnassa, tilastollisessa päätoimistossa, koulu-, metsä-, rautatie-, teollisuus- ja postihallituksessa. Nykyisin aktuaareja on vakuutusyhtiöissä, Tilastokeskuksessa ja Kansaneläkelaitoksessa. Yliopiston aktuaarinkansliassa ilmoittaudutaan yliopistoon, hoidetaan opiskelijakorttiasiat ja ylläpidetään opiskelijatietojärjestelmää.


title: Willie Steele

text: Willie Steele (14. heinäkuuta 1923 Seeley, Kalifornia – 21. syyskuuta 1989) oli yhdysvaltalainen pituushypyn olympiavoittaja.


title: Willie Steele

text: Steele hyppäsi jo juniorina vuonna 1942 pituudessa hyvän tuloksen 781 cm. Sotavuodet estivät hänen kilpailemisensa seuraavina vuosina mutta armeijan jälkeen 21. kesäkuuta 1947 hän hyppäsi Salt Lake Cityssä kaikkien aikojen toiseksi pisimmän hypyn 807 cm. Se jäi vain kuusi senttiä Jesse Owensin maailmanennätyksestä ja sitä paremmin hyppäsi seuraavan kerran vasta vuonna 1956 Gregory Bell.


title: Willie Steele

text: Lontoon 1948 olympialaisissa Steele voitti kipeästä jalastaan huolimatta kultaa tuloksella 782,5 cm. Toisella hypyllään hän sai tuloksen 768 cm, ja se jäi hänen uransa viimeiseksi hypyksi.


title: Merka

text: Merka () on somalialaisen Shabeellaha Hoosen alueen pääkaupunki noin 70 kilometriä valtion pääkaupungista Mogadishusta lounaaseen. Arviot kaupungin väkiluvusta vaihtelevat paljon. Uusimpien arvioiden mukaan kaupungissa olisi 21 650 asukasta, mutta aiemmin kaupungin asukasluvuksi on arvioitu 65 000–100 000 asukasta.


title: Merka

text: Merka perustettiin 600-luvulla. Ensimmäiset somalit olivat asettuneet alueelle jo 500-luvulla ja saivat kaupungin ja sen kaupan hallintaansa, jossa se on pysynyt 2000-luvulle asti. Osaa kaupunkia ovat kuitenkin muokanneet myös arabivaikutteet. Alueen klaanit ovat eläneet rauhassa vuosisatoja.


title: Merka

text: Italian siirtomaaherruuden ajoista Siad Barren aikakauteen Merka oli merkittävä lomakohde Mogadishun asukkaille.


title: Merka

text: Vuonna 1977 Merkassa sattui viimeinen luonnollisesti tarttunut isorokkotapaus, kun sairaalan kokki sairastui tautiin. Tämän seurauksena kymmeniä tuhansia ihmisiä rokotettiin ja vältyttiin laajemmalta epidemialta.


title: Merka

text: Sisällissodan aikaan Merkaan pakeni huomattava määrä maan sisäisiä pakolaisia. Kaupunki ei kärsinyt kovinkaan paljoa sodan aikana, joten suurin osa rakennuksistakin säilyi ehjänä. Kaupungissa on ollut vuodesta 2003 asti myös paikallishallinto.


title: Luettelo ihmisistä, jotka ovat voittaneet José Raúl Capablancan shakissa

text: Tämä on luettelo ihmisistä, jotka ovat voittaneet José Raúl Capablancan shakissa. Tässä luetellaan vain ihmiset, jotka ovat voittaneet hänet normaalissa pelissä. Etuantipelejä ei ole otettu huomioon.


text: Capablanca oli shakin kolmas maailmanmestari ja yksi vaikeimmin voitettavista pelaajista.


text: Capablancan voittaneista pelaajista vain Paul Keres, Boris Verlinsky ja Mir Sultan Khan saivat Capablancaa vastaan positiiviset tilastot.


text: Vain Aleksandr Alehin, Emanuel Lasker, Mihail Botvinnik, Frank James Marshall ja Rudolf Spielmann voittivat Capablancan useammassa kuin yhdessä pelissä.


text: Yhteensä vakavia turnauksissa ja otteluissa hävittyjä pelejä on 37.


title: Gregory Bell

text: Gregory Bell (s. 7. marraskuuta 1930 Terre Haute, Indiana) on entinen yhdysvaltalainen pituushyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Gregory Bell

text: Bell hyppäsi lokakuussa 1956 pituushypyn kaikkien aikojen toiseksi pisimmän hypyn 810 cm, joka jäi vain kolme senttiä Jesse Owensin yli 20 vuotta vanhasta maailmanennätyksestä. Myöhemmin samana vuonna hän voitti olympiakultaa Melbournen kisoissa vastatuuleen hypätyllä tuloksella 783 cm.


title: Gregory Bell

text: Vuonna 1957 Bell hyppäsi ennätyksensä 810 cm. Seuraavana vuonna hän oli edelleen maailmantilaston ykkönen tuloksella 800 cm. Vielä vuonna 1959 hän uhkaili maailmanennätystä ja pyrki vuonna 1960 Rooman olympialaisiin mutta jäi Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa neljänneksi.


title: Gregory Bell

text: Bell palasi kilpailemaan pituushypyn veteraanisarjoihin yli 50-vuotiaana. Ammatiltaan hän oli hammaslääkäri.


title: Pyhän Eerikin legenda

text: Pyhän Eerikin legenda on 1200-luvun lopulla syntynyt latinankielinen teksti, joka on ainoa ensimmäisestä Suomeen tehdystä ristiretkestä suoranaisesti kertova lähde.


title: Pyhän Eerikin legenda

text: Legenda on kirjoitettu aikaisintaan 1270-luvun jälkipuoliskolla ja sen tarkoituksena oli Ruotsin kuningas Eerik Pyhän kanonisointi. Vanhin säilynyt legendan käsikirjoitus, "Registrum Upsalense", on vuodelta 1344. Sitä säilytetään Ruotsin valtionarkistossa.


title: Pyhän Eerikin legenda

text: British Museumissa on toinen, huomattavasti lyhyempi versio legendasta kirjeen muodossa. Se on kirjoitettu Linköpingin hiippakunnassa. Standardilegenda kuvailee Eerikin elämää ja 50 ihmettä. Se on alkujaan Sigtunan dominikaanikonventin johtajan laatima. Hänestä tuli myöhemmin Västeråsin piispa Israel Erlandsson. Tämän tekstin on täytynyt valmistua viimeistään 1311, jolloin piispa kuoli. Pian tämän jälkeen, 1314, mainitaan ensimmäisen kerran Pyhän Eerikin kappeli Uppsalassa.


title: Pyhän Eerikin legenda

text: Eerik kuoli legendan mukaan 18. toukokuuta 1160. Päivä on hänen muistokseen edelleenkin Eerikin nimipäivä. Legenda, joka osoittaa Magnus Henrikssonin, tanskalaisen prinssin, Eerikin surmaajaksi, tai ainakin murhan tilaajaksi, kuvailee versiossaan kuolintapaa ja -paikkaa seuraavalla tavalla:


title: Pyhän Eerikin legenda

text: ""Sinä päivänä oli oli Kristuksen taivaaseen astumisen juhla, jolloin hän (kuningas Erik) Herramme tavoin voittaisi marttyyrin palmun ja astuisi taivaaseen. Sinä päivänä hän vietti messua pyhän kolminaisuuden kirkossa vuorella, jota kutsutaan Herramme Vuoreksi ja jolla nyt Tuomiokirkko sijaitsee. Silloin yksi hänen miehistään kantoi hänelle sanoman, että kaupungin ulkopuolella on vihollisia ja että olisi aiheellista kohdata heidän asein.


title: Pyhän Eerikin legenda

text:
"Silloin hänen sanotaan vastanneen: 'Antakaa minun rauhassa kuulla tämän juhlan suurta sanomaa; asetan toivoni Herraan, että se mikä jumalanpalveluksesta on jäljellä, sen saan juhlallisesti kuulla muualla.'
"Kun hän oli tämän sanonut, hän jättäytyi Jumalan haltuun, teki ristinmerkin, lähti kirkosta, aseisti itsensä ja miehensä, meni heidän kanssaan – vaikka olivat harvat – miehinä vihollista vastaan. Nämä alkoivat taistelun ja lähettivät sotajoukkonsa kuningasta vastaan. Kun Herran Voideltu makasi lyötynä maassa, haavoittivat he tätä uudestaan ja uudestaan, he kiusasivat ja pilkkasivat häntä, jo puolikuollutta, löivät epäkunnioittavasti hänen kunnianarvoista päätään.
"Näin hän meni voittajana sodasta rauhaan ja vaihtoi autuaasti maallisen valtakunnan taivaalliseen."


title: Somalian aluejako

text: Somalian aluejako on hallinnollinen jako, jossa Somalia jakautuu kahdeksaantoista alueeseen ("gobol", "gobolka": läh. vast. 'maakunta'). Alueet jakautuvat piireihin.


title: Somalian aluejako

text:
Somalia jakautuu 18 alueeseen ("gobol" eli "gobolka"), jotka on jaettu 75 piiriin.
Alueet ovat:


title: Somalian aluejako

text: Alueet, jotka on merkitty tähdellä kuuluvat, Somalimaahan, joka on julistautunut itsenäiseksi mutta jonka itsenäisyyttä ei mikään valtio ole tunnustanut.


title: Jerome Biffle

text: Jerome Biffle (20. maaliskuuta 1928 – 4. syyskuuta 2002) oli yhdysvaltalainen pituushypyn olympiavoittaja.


title: Jerome Biffle

text: Biffle voitti pituushypyn olympiakultaa Helsingin 1952 kisoissa vaatimattomalla tuloksella 757 cm voittaen maanmiehensä Meredith Gourdinen neljällä sentillä. Suurin ennakkosuosikki oli kolmas amerikkalainen George Brown, jonka kaikki kolme pitkää hyppyä olivat yliastuttuja.


title: 1. FC Köln

text: 1. FC Köln on saksalainen jalkapalloseura, jonka kotikaupunki on Köln. Seuran edustusjoukkue pelaa 2. Bundesliigassa. Joukkue pelaa kotiottelunsa RheinEnergieStadionilla. Köln on voittanut Saksan mestaruuden kolmesti, viimeisimmän keväällä 1978. Seuraa pidetään yhtenä Saksan suurimmista, vaikka menestys onkin kiertänyt Kölnin viime vuosina ja joukkue on käynyt alemmalla sarjatasolla kolmesti. Kauden 2007–2008 päätteeksi Köln onnistui nousemaan takaisin pääsarjaan valmentajansa Christoph Daumin johdolla.


title: 1. FC Köln

text: 1. FC Köln perustettiin 13. helmikuuta 1948 "Kölner BC 01:n" ja "SpVgg Sülz 07:n" yhdistyttyä yhdeksi seuraksi. Kuten monet muut saksalaiset jalkapalloseurat myös 1. FC Köln on osa suurempaa urheiluseuraa, jonka muita lajeja ovat muun muassa käsipallo, pöytätennis ja voimistelu. Kölnin tärkeimmät paikallisvastustajat ovat Bayer 04 Leverkusen, Borussia Mönchengladbach ja Fortuna Düsseldorf.


title: 1. FC Köln

text: Marraskuussa 2011 seura irtisanoi vuodesta 2004 seuraa johtaneen Wolfgang Overathin. Overathin irtisanomisen jälkeen seuran puheenjohtajan tehtäviä ovat hoitaneet toistaiseksi Werner Wolf ja Josef Sanktjohanser. Maaliskuussa 2012 irtisanomiset Kölnin johtoportaassa jatkuivat, kun urheilutoimenjohtaja Volker Finke sai potkut. Finken lähdön taustalla olivat erimielisyydet ja luottamuspula päävalmentaja Ståle Solbakkenin sekä seurajohdon kanssa. Huhtikuun lopussa 2012 seuran uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Werner Spinner. Kauden päätteeksi 1. FC Köln putosi 2. Bundesliigaan.


title: 1. FC Köln

text: Kauden 2014 päätteeksi FC Köln nousi 1. Bundesliigaan, jossa se pelasi neljä kautta. Keväällä 2018 seura putosi jälleen toiselle sarjatasolle.


title: Makropsia

text: Makropsia on neurologinen häiriötila, joka saa ihmisen näkemään kohteet suurempina kuin ne todellisuudessa ovat. Häiriö ei vaikuta silmän toimintaan, ainoastaan aivojen tapaan käsitellä näköinformaatiota. Makropsia saattaa johtua migreenista, epilepsiasta tai psykoaktiivisista huumeista.


title: Makropsia

text: Saman tyyppistä häiriötilaa, jossa kohteet näkyvät todellisuutta pienempänä kutsutaan nimellä mikropsia.


title: Makropsia

text: Makropsiaa kutsutaan myös Liisa Ihmemaassa -syndroomaksi.


title: William Björneman

text: William Björneman (alk. Pettersson, 6. lokakuuta 1895 – 10. toukokuuta 1965) oli ruotsalainen pituushypyn olympiavoittaja.


title: William Björneman

text: William Pettersson voitti pituushypyn olympiakultaa Antwerpenin 1920 kisoissa tuloksella 715 cm. Valmistautuessaan ensimmäiseen hyppyynsä hän huomasi vauhdinottoradalla amerikkalaisen hopearahan ja laittoi sen kenkäänsä tuomaan onnea. Kilpailun suurin ennakkosuosikki oli yhdysvaltalainen Sol Butler, joka loukkaantui pahasti ensimmäisessä hypyssään. Pettersson saavutti myös pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksussa, jossa hän juoksi toisen osuuden.


title: William Björneman

text: Pettersson vaihtoi myöhemmin sukunimensä Björnemaniksi.


title: Kuippina

text: Kuippina () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Lomonosovin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Inkerin ylängön pohjoisosassa 35 kilometriä Lomonosovista etelään. Kylässä on 3 200 ja kunnassa 5 400 asukasta (vuonna 2013).


title: Kuippina

text: Kuippinan kunnan pinta-ala on 96,07 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Lomonosovin piirin Kosteritsan, koillisessa Ropsunhovin ja idässä Vennäin Vuissakan kuntiin sekä etelässä Hatsinan ja lännessä Volossovan piireihin. Pinta-alasta 49,1 % on metsää, 40,3 % maatalousmaata ja 8,6 % asuinaluetta.


title: Kuippina

text: Seutu on pinnanmuodostukseltaan kumpuilevaa tasankoa. Ainoa joki on Suomenlahteen laskeva Nuolijoki. Alueella on paljon karsti-ilmiöitä. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, kalkkikivi, savi ja fosfori. Ympäristön kokonaistila on melko hyvä, mutta Nuolijoki on saastunut ja juomaveden laatu on heikko.


title: Kuippina

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu seitsemän kylää: Kelosi (ven. "Kelozi"), Luuhkova ("Gluhovo"), Miikkinä ("Tšeremykino"), Sunkura ("Šundorovo"), Trudovik, Viittinä ("Vitino") ja Volkovitsa ("Volkovitsy"). Asutuksia ("posjolok") on kolme: Luuhkova ("Gluhovo" eli "Lesopitomnik"), Miikkinän koulu ("Tšeremykinskaja Škola") ja Volkovitsan lepokoti ("Dom otdyha ”Volkovitsy” "). Kuippinan jälkeen toiseksi suurin asutuskeskus on 1 200 asukkaan Kelosi. Kunnassa on lukuisia puutarhapalsta- ja huvila-alueita.


title: Kuippina

text: Paikkakunta on saanut nimensä muinaisvenäjän lähdettä ja kuohua merkitsevästä sanasta. Lähistöllä sijaitsee lähteitä, joiden kalsiumsuoloja sisältävää vettä on käytetty parannustarkoituksiin. Novgorodin Vatjan viidenneksen Kaprion kihlakuntaan kuulunut Kuippinan pogosta mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1499/1500 verokirjassa. Pogostalla sijaitsi Suurmarttyyri Demetriokselle pyhitetty kirkko, joka tuhoutui 1600-luvulla.


title: Kuippina

text: 1600-luvulla ruotsalaisten vallattua Inkerin seudulle alkoi muuttaa uudisasukkaita Suomesta. Vuosisadan lopulla he muodostivat jo suurimman osan väestöstä. Seudun inkerinsuomalaiset kuuluivat myöhemmin Ropsun luterilaiseen seurakuntaan. Osa kylistä oli enemmistöltään venäläisiä ja eräissä niistä asui myös ortodoksisia inkerikkoja. Vuonna 1811 Kuippinaan perustettiin saksalainen siirtokunta. Peter von Köppenin mukaan Kuippinaa ja sen vieressä sijainnutta Nikkasenmäkeä asuttivat äyrämöiset ja Kivisenmäkeä eli Pientä-Kuippinaa savakot. Myöhemmin yksi kylistä tunnettiin venäläisenä Vennäin Kuippinana.


title: Kuippina

text: 1930-luvulla Kuippina kuului kyläneuvoston keskuksena Leningradin esikaupunkipiiriin. Kyläneuvostoon kuului keskuskylän lisäksi 12 kylää: Andrejevka, Kelosi, Kivisenmäki (ven. "Prokovsino"), Nikkasenmäki ("Nikkozemjaki"), Pieni-Kurku ("Malyje Gorki"), Pieni-Volossola ("Maloje Volosovo"), Simseipaly, Suuri-Kurku ("Bolšije Gorki"), Suuri-Volossola ("Bolšoje Volosovo"), Valerjanovka, Volkovitsa ja Kuippinan uudiskylä. Toisen maailmansodan aikana aluetta miehittäneet saksalaiset polttivat vetäytyessään Kuippinan kylän. Suomalaiset siirrettiin sodan aikana Suomeen ja sittemmin takaisin Neuvostoliittoon, jossa vain harva onnistui palaamaan kotiseudulleen. Kuippinan kyläkuva muuttui erityisesti 1970–1980-luvuilla, jolloin sinne rakennettiin uusia kerrostaloja ja julkisia rakennuksia.


title: Kuippina

text: Kuippinan ohi kulkee Pietarin ja Tallinnan välinen valtatie M11, johon liittyy Miikkinässä eteläinen kehätie A120. Kuippinasta on lisäksi päällystetyt maantiet Strelnaan ja Hatsinaan sekä eteläiselle kehätielle Niiskovitsaan. Kunnasta on linja-autoreitit Pietariin Kirovski zavod ja Prospekt Veteranov -metroasemille.


title: Kuippina

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat maa- ja metsätalous (62 % vuonna 2012) ja rakentaminen (19 %). Suurimmat yritykset ovat maatalousyritys Kipen (karjatilat Kuippinassa, Viittinässä, Luuhkovassa ja Trudovikissa), Lepäsin ja Vennäin-Vuissakan suurkanalat (kanalat Sunkurassa ja Kelosissa), Kuippinan maatalouskoneiden korjauspaja ja Luuhkovan metsätalous. Kaksi kolmasosaa työvoimasta työskentelee tai opiskelee kunnan ulkopuolella, lähinnä Pietarissa.


title: Kuippina

text: Kuippinassa toimii lastentarha, keskikoulu ja musiikkikoulu. Kelosissa on lastentarha. Kulttuurilaitoksia ovat Kuippinan kulttuuritalo ja kirjasto sekä Viittinän kerhotalo. Terveyspalveluihin kuuluvat Kuippinan pieni poliklinikka, lääkärin vastaanotto Kelosissa ja Viittinän lääkintäasema.


title: Kuippina

text: Kylän nähtävyys on M11-valtatien reunassa sijaitseva postiasema, joka rakennettiin Luigi Ruscan piirustuksien mukaan vuosina 1806–1808. Samanlaisia postirakennuksia on Narvan maantien varrella Koskovassa (ven. "Kaskovo"), Tirkkovitsassa ja Opoljassa. Muita rakennusmuistomerkkejä ovat Viitinän 1800-luvulla rakennettu tsasouna, Nadeždinan kartano Volkovitsassa sekä keisarillisen kasvatuslaitoksen sairaalarakennukset ja Meklenburg-Srelitskin metsästysmaja Miikkinässä. Luuhkovan lähellä on kurgaani- ja kivikehyshautojen muodostama arkeologinen kohde ja Viittinässä toisessa maailmansodassa kaatuneen Neuvostoliiton sankarin muistomerkki.


title: Parhamin hyökkäys

text: Parhamin hyökkäys on shakkiavaus, jota kuvaavat siirrot


title: Parhamin hyökkäys

text: Avaus on nimetty yhdysvaltalaisen Bernard Parhamin mukaan, joka käytti sitä usein. Parham suosi muutenkin kuningattaren tuomista peliin varhain. Hänen suosikkimuunnelmansa sisilialaista puolustusta vastaan oli 1.e4 c5 2.Dh5.


title: Parhamin hyökkäys

text: Napoleonin avauksen tapaan valkea toivoo usein varhaista koulumattia, ja heikkoja pelaajia vastaan se usein onnistuukin. Musta useimmiten suojelee e-sotilaansa siirtämällä 2...Rc6, minkä jälkeen valkea voi jatkaa 3.Lc4 uhaten mattia ruudusta f7. Tämän jälkeen mustan pitää estää matti pelaamalla 3...g6, De7 tai Df6. Musta voittaa avauksessa usein monta tempoa, minkä takia avaus ei ole suosittu.


title: Parhamin hyökkäys

text: Parhamin hyökkäystä on käyttänyt sen huonosta maineesta huolimatta suurmestari Hikaru Nakamura.


title: Tebaiini

text: Tebaiini (paramorfiini) on oopiumialkaloidi, ja kemiallisesti samankaltainen morfiinin ja kodeiinin kanssa. Tebaiinilla on muista opiaateista poiketen kuitenkin enemmän stimuloiva kuin depressantti vaikutus. Suuremmilla annostuksilla tebaiinin vaikutus muistuttaakin strykniinimyrkytyksen oireita, aiheuttaen samankaltaisia kouristuksia.


title: Tebaiini

text: Tebaiini jalostetaan raakaoopiumista joka laadusta riippuen sisältää 0,3-1,5 % tebaiinia.


title: Tebaiini

text: Tebaiinia ei itsessään käytetä lääkeaineena, mutta siitä jalostetaan teollisesti useita muita opioideja esimerkiksi oksikodonia, oksimorfonia, nalbufiinia, naloksonia, naltreksonia, buprenorfiinia ja etorfiinia.


title: Tebaiini

text: Tebaiini on luokiteltu kansainvälisesti huumausaineeksi. Tebaiinia esiintyy kasveista ainakin kaukasianunikossa ("Papaver bracteatum") ja oopiumiunikossa ("Papaver somniferum").


title: Tebaiini

text: Kaikista oopiumi-alkaloideista tebaiini on myrkyllisin. Sen LD50 hiirillä on 31 mg/kg ihonalaisesti (sc.) ja 20 mg/kg vatsaonteloon (ip.). Kaniineilla suonensisäisesti (i.v.) LD50 on 3-4 mg/kg joka riippuu eläimen iästä. Koiralla tappava annos on 10-30 mg/kg sc. ja 5-7 mg/kg i.v.


title: Lyhythäntäkenguru

text: Lyhythäntäkenguru eli quokka, joskus myös kääpiövallabi ("Setonix brachyurus") on sukunsa "Setonix" ainoa laji. Se on noin kotikissan kokoinen pussieläin. Se on kasvinsyöjä ja pääasiallisesti yöeläin. Lyhythäntäkengurun toinen nimitys "quokka" on johdettu noongarin kielen sanasta, joka on oletettavasti ollut "gwaga".


title: Lyhythäntäkenguru

text: Luonnossa lyhythäntäkenguru elää hyvin suppealla alueella Länsi-Australiassa. Se on käynyt harvinaiseksi, mutta on suojeltuna lajina selvinnyt rannikon edustan saarilla, joita ovat Bald Island, Rottnest Island ja Garden Island. Lisäksi se esiintyy harvalukuisena Penguin Island -saarella. Näillä saarilla ei ole kettuja eikä kissoja. Rottnest Islandilla se on jopa yleinen; siellä se asuu hyvinkin erilaisissa ympäristöissä puolikuivista pensastoista aina ihmisen hoitamiin puutarhoihin.


title: Lyhythäntäkenguru

text: Lyhythäntäkenguru painaa 2,5–5 kg ja on pituudeltaan 40–54 cm. Sillä on kenguruksi lyhyt häntä: 25–30 cm. Lyhythäntäkenguru on rakenteeltaan tanakka; sillä on pyöreäsärmäiset korvat sekä lyhyt ja leveä pää. Kömpelöltä vaikuttavasta ulkonäöstään huolimatta se kykenee kiipeämään pieniin puihin ja pensaisiin. Sen karhean turkin väri vaihtelee harmahtavan ruskeasta kellertävään.


title: Lyhythäntäkenguru

text: Lyhythäntäkenguru on luonteeltaan sosiaalinen. Se kokoontuu suuriksi ryhmiksi sinne missä ravintoa on saatavilla: Erityisesti se pitää heinä-, sara- ja mehikasveista sekä kasvien lehdistä. Rottnest Islandilla joidenkin yksilöiden terveydentila on heikentynyt merkittävästi hyvää tarkoittavien turistien tarjottua niille sopimatonta ravintoa kuten leipää. Nykyään vierailijoita pyydetäänkin olemaan ruokkimatta lyhythäntäkenguruja. Liikkeiltään lyhythäntäkenguru on suurkenguruiden kaltainen: Se etenee loikkimalla, hyppyjensä pituutta vaihdellen.


title: Lyhythäntäkenguru

text: Australian mantereella lyhythäntäkenguru lisääntyy ympärivuotisesti, mutta Rottnest Islandilla vain loppukesästä. Se synnyttää vain kerran vuodessa, yhden poikasen kerrallaan. Ravintomineraaleista kuparia esiintyy Rottnest Islandilla melko vähän, minkä on todettu haittaavan lyhythäntäkengurun lisääntymistä siellä.


title: Lyhythäntäkenguru

text: Lyhythäntäkenguru ei pelkää ihmistä, vaan tulee usein ihmisen lähelle, erityisesti Rottnest Islandilla. Siellä kävijöitä on kuitenkin sakon uhalla kielletty kajoamasta lyhythäntäkenguruihin. Ikävimmissä tapauksissa kävijät ovat vahingoittaneet ja jopa surmanneet lyhythäntäkenguruja. Tällöin myös rangaistukset ovat olleet tuntuvasti ankarampia.


title: Lyhythäntäkenguru

text: Vaikka lyhythäntäkengurua esiintyykin rannikon pienillä saarilla runsaasti, sen levinneisyysalue on hyvin suppea, ja siksi sen uhanalaisuusluokitukseksi on määritetty "vaarantunut". Australian mantereella, jossa sitä uhkaavat saalistajat kuten ketut, se tarvitsee tiheää kasvillisuutta pakopaikakseen. Maatalouden kehittyminen on vähentänyt lyhythäntäkengurulta tällaisia luontaisia pako- ja asuinpaikkoja, mikä osaltaan on vaikeuttanut sen selviämistä. Toisaalta ongelmaa ovat pahentaneet dingot, ihmisen tuomat kissat ja koirat sekä myös vielä jäljellä olevien soiden raivaus ja poltto.


title: Lyhythäntäkenguru

text: Lyhythäntäkenguru oli ensimmäisiä eurooppalaisten Australiasta löytämiä nisäkkäitä. Alankomaalainen merenkulkija Samuel Volckertzoon kirjoitti vuonna 1658 Rottnest Islandilla nähdystä "villistä kissasta". Vuonna 1696 Willem de Vlamingh luuli lyhythäntäkenguruja rotiksi, ja antoi saarelle hollanninkielisen nimen "Rottenest" ().


title: Alapinin muunnelma

text: Alapinin muunnelma voi shakissa tarkoittaa useaa eri avausmuunnelmaa, jotka on kaikki nimetty Simon Alapinin mukaan:


title: Matti Koskenkorva

text: Matti Koskenkorva (25. joulukuuta 1880 Haapavesi – 8. lokakuuta 1965) oli suomalainen maastohiihtäjä, joka menestyi kansainvälisestikin 1900-luvun alkuvuosina.


title: Matti Koskenkorva

text: Koskenkorva alkoi kilpailla hiihtäjänä vasta 24-vuotiaana. Hän osallistui Oulun hiihdon 30 kilometrille ensimmäisen kerran vuonna 1905 ja sijoittui kolmanneksi. Kaksi vuotta myöhemmin hän saavutti Oulussa ensimmäisen voittonsa. Tammikuussa 1908 hän hiihti 30 kilometrillä epävirallisen maailmanennätyksen 1.38.05. Samana vuonna hän uusi Oulun hiihdossa 30 kilometrin voittonsa ja sijoittui elämänsä ensimmäisessä 60 kilometrin kilpailussaan toiseksi.


title: Matti Koskenkorva

text: Vuonna 1909 Koskenkorva pääsi edustamaan Suomea Pohjoismaisiin kisoihin Tukholmaan. Hän hiihti 60 kilometriä aikaan 4.34.45 ja voitti toiseksi sijoittuneen lähes 13 minuutilla. Palkintopokaalinsa hän vaihtoi myöhemmin ompelukoneeseen, joka oli köyhälle maalaisperheelle tärkeämpi kapistus. Samana vuonna hän voitti kolmannen kerran Oulun hiihdon 30 kilometrin kilpailun ja kukisti Helsingin kansainvälisissä hiihtokisoissa Ruotsin Haldo Hanssonin niukasti. Seuraavana vuonna Koskenkorva sijoittui Viipurin kansainvälisissä talvikisoissa 30 kilometrin hiihdossa toiseksi.


title: Matti Koskenkorva

text: Vuonna 1911 Suomi ja Ruotsi kilpailivat vapaaherra Reinhold von Willebrandin pokaalista Helsingissä ja Matti Koskenkorva avusti Suomen joukkuevoittoon oltuaan kilpailussa nopein ajalla 2.23.58 lähes 18 minuutin erolla seuraavaan. Oulussa hän voitti jo neljännen kerran. Vuoden 1913 Pohjoismaisissa kisoissa Östersundissa hän hiihti 60 kilometriä aikaan 5.05.24 ja voitti Ruotsin Albin Lingvallin yli 25 minuutilla ja Norjan Lauritz Bergendahlin tasan puolella tunnilla. Oulun hiihdossa hän voitti 60 kilometrin kilpailun. Hän paransi Oulussa myös 30 kilometrin epävirallista ME-tulostaan hiihtämällä kymmenen kilometrin kierrokset aikoihin 31.49, 31.26 ja 31.22 ja saaden loppuajakseen 1.34.37. Kesällä 1914 Koskenkorva loukkaantui pahasti töissään sahalla lankunkantajana. Hän palasi kuitenkin kilpaladuille ja osallistui seuraavana talvena Holmenkollenin 50 kilometrin kilpailuun, jossa hän sai ajan 4.46.40 ja sijoittui yhdeksänneksi vaikka joutui hiihtämään lähes koko matkan katkenneella suksella.


title: Matti Koskenkorva

text: Sotavuosina Koskenkorva kilpaili vähemmän ja innostusta heikensi myös rahapalkintojen poistuminen. Suomen talvikisoissa vuonna 1919 Helsingissä hän sijoittui nuorempiensa seurassa 30 kilometrillä viidenneksi ja 60 kilometrillä kolmanneksi. Puijolla hän voitti 50 kilometrin kilpailun ja jätti Tapani Nikun toiseksi yli kolmella minuutilla. Kaksikko palasi Iisalmesta saakka kotiinsa Haapavedelle hiihtämällä. Ainoan Suomen mestaruutensa Koskenkorva voitti yli 45-vuotiaitten sarjan 10 kilometrillä vuonna 1926. Viimeisen kerran hän kilpaili Ounasvaaralla vuonna 1929 sijoittuen kolmanneksi.


title: Matti Koskenkorva

text: Matti Koskenkorvan tytär Venla kilpaili myös hiihtäjänä ja voitti Ounasvaaralla vuonna 1928.


title: Troy Stetina

text: Troy Stetina (s. 6. lokakuuta 1963) on yhdysvaltalainen kitaristi ja kitaransoiton opettaja. Hän on tehnyt noin 40 kitarakirjaa. Hän on vuosien mittaan saanut arvostusta varsinkin hevimusiikin opettajana.


title: Antti Everi

text: Antti Johannes Everi (s. 22. joulukuuta 1981 Huittinen) on suomalainen painonnostaja.


title: Antti Everi

text: Urallaan Everi edusti Tampereen Pyrintöä ja häntä valmensi Jaakko Kailajärvi. Everi kilpaili sarjassa yli 105 kg.


title: Antti Everi

text: Kansainvälinen painonnostoliitto myönsi Everille kutsupaikan Pekingin olympialaisiin 2008. Pekingissä hän sijoittui 11:neksi.


title: Antti Everi

text: Everi valittiin Suomen Painonnostoliiton päävalmentajaksi vuonna 2017.


title: Lepäsi

text: Lepäsi () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Leningradin alueen Lomonosovin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden etelärannalla Lepäsinjoen suussa 22 kilometriä Lomonosovista länteen. Kunnassa on 5 600 ja taajamassa 4 500 asukasta (vuonna 2015).


title: Lepäsi

text: Lepäsin kunnan pinta-ala on 652,16 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Lomonosovin piirin Haisevaisin ja Penikkalan sekä etelässä Lopuhkinan ja Kaprion kuntiin, lännessä Sosnovyi Borin kaupunkipiirikuntaan ja pohjoisessa Suomenlahden kautta Leningradin alueen Viipurin piiriin. Pinta-alasta 51,5 % on vesistöjä, 41,5 % metsää, 3,1 % teollisuus-, sotilas- ym. aluetta, 2,0 % asuinaluetta ja 1,8 % maatalousmaata. Kunnan koko alue kuuluu Venäjän rajavyöhykkeeseen.


title: Lepäsi

text: Seutu on pinnanmuodostukseltaan jääkauden muovaamaa moreenitasankoa, jossa on paljon soita ja Suomenlahteen laskevia jokia ja puroja. Jokia ovat Hevaanjoki, Lepäsinjoki ja Lupanovanjoki, järviä Lupanovanjärvi, Harjavallanjärvi ja Mustajärvi. Hevaanjoen varrella on vailla käyttöä olevia kalanviljelyaltaita. Hyötykaivannaisia ovat hiekka ja turve. Luonnonsuojelualueita ovat Lepäsin rauhoitusalue ja kirjailija Vitali Biankin mukaan nimetty maisemansuojelualue. Suunnitteilla on Lupanovanjärven ja Syrjänsuon rauhoitusalueiden perustaminen.


title: Lepäsi

text: Kuntaan kuuluvat Lepäsin kaupunkimainen taajama, Yhinmäen asutus ja kahdeksan kylää: Harjavalta, Harmaala, Hevaa, Kangaspää, Kantikylä, Mustalahti, Pulkkala ja Syrjä ("Sjurje"). Kolmen-neljänsadan asukkaan keskuksia ovat Harjavalta ja Yhinmäki, kun taas Pulkkalassa, Syrjässä ja Kantikylässä on vain muutama vakituinen asukas.


title: Lepäsi

text: Vakituisen asutuksen lisäksi kunnassa on paljon loma-asutusta. Kylien kesäasukkaiden määräksi arvioidaan noin 1 400 henkeä. Lisäksi on 13 puutarhapalsta- ja huvila-aluetta, joilla viettää lomaa arviolta 8 900 henkeä.


title: Lepäsi

text: Nykyisen taajaman paikalla oli 1400-luvulla Tuutarin pogostaan kuulunut Karkilan kylä. Pietari I:n lahjoitti kylän 1700-luvun alussa Boris Šeremeteville, jonka kartano sai Karkilanjoen joutsenten mukaan nimen "Lebjažje".


title: Lepäsi

text: Lepäsin kylän asukkaat olivat Oranienbaumin ortodoksiseen seurakuntaan kuuluneita inkerikkoja. Sen lähellä sijainneissa Suuressa ja Pienessä Kankaassa (ven. "Bolšije" ja "Malyje Borki"), Riikolassa ("Rigolovo") ja Asikkalassa eli Uudessakylässä ("Novaja Krasnaja Gorka") asui inkerikkojen lisäksi Tyrön luterilaiseen seurakuntaan kuuluneita äyrämöisiä ja muutama venäläinen. Vuonna 1862 Lepäsin kylässä oli 16 taloa ja 81 asukasta. Sen talonpojat olivat kartanon maaorjia, kun taas lähikylät kuuluivat Oranienbaumin palatsin alaisuuteen.


title: Lepäsi

text: Vuonna 1867 Lepäsiin perustettiin Kronstadtiin ja Pietariin laivoja ohjanneiden luotsien asutus, josta on säilynyt joukko asuintaloja, kokoustalo, majakka ja kirkko. 1870-luvulla sai alkunsa myös Venäjän suurin ja pitkän aikaa ainoa luotsikoulu. Paikalliset talonpojat hankkivat lisäansioita puunhankinnalla, metsästyksellä, kalastuksella ja rahdinajolla, eivätkä 1800-luvun lopulla enää juurikaan harjoittaneet maataloutta. Seudun ortodoksit kuuluivat vuodesta 1869 lähtien Haisevaisin seurakuntaan.


title: Lepäsi

text: 1900-luvun alussa Suomenlahden etelärannalle ryhdyttiin rakentamaan Yhinmäen ja Seraja Lošadin linnoituksia, jotka sittemmin osallistuivat Venäjän sisällissotaan ja puolustivat toisen maailmansodan aikana Oranienbaumin sillanpääasemaa. Lepäsin kylästä kehittyi 1800–1900-lukujen vaihteessa huvilataajama, jossa asui kesäisin muun muassa kirjailija Vitali Bianki. Kylässä toimi kyläkoulu ja luotsikoulu, poliklinikka, posti ja kaksi majataloa. Luotsikylään rakennettiin vuosina 1902–1903 puinen kirkko- ja koulurakennus ja Lepäsiin pystytettiin vuosina 1911–1915 kivinen Pyhän Nikolaoksen kirkko. Taloudellista toimintaa edisti Suomenlahden rantalinnoituksiin vedetty rautatie.


title: Lepäsi

text: Vuonna 1933 Lepäsistä tuli kyläneuvoston keskus. Samoihin aikoihin valmistui Veimariin johtava rautatie. Kankaan kylässä oli toisen maailmansodan aikana lentokenttä ja Lepäsissä erilaisia armeijan toimintoja. Harmaalan lähellä sijaitsevaan Patterilahteen sijoitettiin sodan jälkeen sukellusveneiden tankkausasema, joka suljettiin ensimmäisten ydinsukellusveneiden käyttöönoton jälkeen. Lepäsi sai kaupunkimaisen taajaman statuksen vuonna 1966, jolloin siihen liitettiin luotsikylä sekä Asikkalan, Kankaan, Riikolan, Yhinmäen ja Petrovski Hutorin kylät. Taajaman suurin yritys oli laitevalmistaja Elektropribor, jonka lisäksi seudulla toimi myös metsä- ja kalateollisuutta sekä useita varuskuntia.


title: Lepäsi

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen seudun talous taantui, ja sen myöhempi kehitys on ollut hidasta. Vuodesta 1994 lähtien suunnitellun Patterilahden öljysataman ensimmäisen vaiheen oli määrä valmistua vuonna 2001, mutta toistaiseksi sen rakentaminen ei ole edes alkanut. Kehityssuunnitelmissa kunta nähdään ensi sijassa virkistys- ja matkailukohteena.


title: Lepäsi

text:
Lepäsin kautta kulkevat Pietarin ja Ruutsian välinen asfaltoitu maantie sekä Pietarin ja Vääskylän välinen rautatie, jolla on Lepäsin asema ja muutama pysäkki. Muita väyliä ovat Yhinmäen, Hevaan ja Sosnovyi Borin sekä Sosnovyi Borin ja Klopitsan väliset asfaltoidut maantiet. Kunnasta on linja-autoyhteydet Lomonosoviin, Pietariin ja Sosnovyi Boriin. Lepäsissä on huoltoasema ja pienvenesatama.
Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat jalostus (45,1 %), kauppa (12,6 %) ja palvelut (10,9 %). Noin 40 % työvoimasta käy päivittäin töissä Pietarissa. Tärkeimmät teollisuusyritykset ovat merenkulun laitteita valmistava Elektropribor-konsernin tutkimus- ja tuotantolaitos sekä puunhankintaa ja -jalostusta harjoittava Lomonosovin metsäteollisuuspiiri. Maataloutta edustaa muutama yksityisviljelijä. Perinteinen kalateollisuus on lopettanut toimintansa.


title: Lepäsi

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, lasten taidekoulu, piirisairaala, poliklinikka, kirjasto ja joukko kauppoja. Eräitä palveluja on myös muissa kylissä.


title: Lepäsi

text: Seudulla sijaitsevat Yhinmäen ja Seraja Lošadin linnoitukset kuuluvat Pietarin maailmanperintökohteeseen. Muita kulttuuriperintökohteita ovat Lepäsin luotsikylä, Harjavallan ja Mustalahden kartanoalueet sekä toisen maailmansodan muistomerkit.


title: Lepäsi

text: Kunnan matkailupotentiaali perustuu sen enimmäkseen sotahistoriallisiin nähtävyyksiin, kulttuuriperintöön, luontoon, veneilyyn ja kalastukseen. Alueella on kymmenkunta lomakylää sekä kalastus- ja metsästysmajaa. Matkailun kehittämistä on haitannut kunnan sijainti rajavyöhykkeellä.


title: Cisse – pieni kunnianosoitus

text: Cisse – pieni kunnianosoitus on LampLiteLtd:n julkaisema kirja muusikko Cisse Häkkisestä (30. tammikuuta 1951 - 26. joulukuuta 1990). Sen on kirjoittanut jalkapalloilija, nykyinen taiteilija, kirjailija ja lähihoitaja Atik Ismail. Kirja ilmestyi 15. maaliskuuta 2008.


title: Hvalvík

text: Hvalvík on kylä Färsaarilla Streymoyn saaren itärannalla. Sen väkiluku on 210. Kylä on kaksoiskylä samassa laaksossa olevan Streymnesin kylän kanssa, ja niiden yhteinen asukasluku ylittää 400 henkeä. Alueen väkiluku on ollut kasvussa viime vuosina.


title: Hvalvík

text: Hvalvíkin puukirkko on rakennettu 1829 entisen 1700 rakennetun kirkon tuhouduttua myrskyssä. Se on kolmanneksi vanhin Färsaarten kirkoista ja vanhin perinteiseen mustaan puukirkkotyyliin rakennettu. Rakennukseen käytetty puu saatiin laivasta, joka haaksirikkoutui Saksunissa 1828. Kirkon saarnatuoli on rakennettu 1609, ja se on tuotu Tórshavnista.


title: Hvalvík

text: Kirkko on kuvattuna färsaarelaisissa postimerkeissä vuonna 1997:


title: Haisevaisi

text: Haisevaisi () on kaupunkimainen taajama Leningradin alueen Lomonosovin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden etelärannalla Pietarin ja Vääskylän välisen rautatien varrella. Asukkaita on (2006) noin 3700 henkeä.


title: Haisevaisi

text: Taajaman venäjänkielinen nimi kertoo inkerikoista, jotka asuttivat samannimistä kylää vielä 1900-luvun alussa. Taajama on perustettu vuonna 1939, ja se käsittää entiset Haisevaisin ja Sahamyllyn kylät sekä niiden yhteyteen syntyneen huvila-asutuksen. Myöhemmin seudulle on perustettu puutarha-alueita.


title: Fiikka Forsman

text: Fiikka Charlotta Forsman (s. 7. maaliskuuta 1968 Naantali) on suomalainen teatteriohjaaja.


title: Fiikka Forsman

text: Forsman on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta keväällä 2008. Lisäksi Forsman on opiskellut Turun yliopistossa muun muassa elokuva- ja televisiotiedettä sekä taidehistoriaa.


title: Fiikka Forsman

text: Forsman aloitti uransa Turun ylioppilasteatterissa ja on työskennellyt muun muassa Q-teatterissa, ja Turun sekä Espoon Kaupunginteatterissa.


title: Fiikka Forsman

text: Ohjaustöiden lisäksi Forsman on dramatisoinut useita näytelmiä, muun muassa teokset "Tuttu tuli käymään" (1999), "Kaksi aurinkoa" (2001), "Huhtikuun noita" (2005) ja "Taikatalvi" (2009).


title: Oktjabrskoje (Pohjois-Ossetia-Alania)

text: Oktjabrskoje () tai Oktjabryqæu () on maalaiskunta ja kylä Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Oktjabrskoje sijaitsee noin 7 kilometriä tasavallan pääkaupungin Vladikavkazin itäpuolella. Vuonna 2002 kylässä oli 10 575 asukasta.