title: Kuuban historia

text: Seuraava taistelu käytiin yllättäen Yhdysvaltoja vastaan. Se sai alkunsa "Mainen laukauksista"; USA:n sotalaiva Maine räjähti Havannan satamassa vuonna 1898 ja Yhdysvallat syytti siitä Espanjaa julistaen sodan. Se oli nopeasti ohi ja Kuuba siirtyi Yhdysvalloille.


title: Kuuban historia

text: Kuuba itsenäistyi vuonna 1902, mutta niin talous kuin politiikkakin oli tiukasti Yhdysvaltojen ohjaksissa. Yhdysvaltojen valta oli kirjattu jopa perustuslakiin, mikä johti Guantanamo Bayn laivastotukikohdan perustamiseen vuonna 1903. Kuubalaisilla oli vaihtoehtoina joko hyväksyä perustuslaki tai joutua kokonaan miehitetyiksi.


title: Kuuban historia

text: Seurasi sarja nukkehallituksia ja diktaattoreita. Korruptio kukoisti, mustaihoisia syrjittiin. Amerikkalaiset yhtiöt omistivat kaksi kolmasosaa maan viljelymaasta ja lähes kaikki kaivokset. Yleislakko vuonna 1933 syöksi presidentti Machadon vallasta nostaen armeijan kersantti Fulgencio Batistan johtoon. Aluksi hän kätkeytyi nukkepresidenttien taakse, mutta vuonna 1940 hänet valittiin vaaleilla maan presidentiksi. Neljän vuoden kuluttua, jälleen vapaissa vaaleissa, Batistan ehdokas hävisi. Hän yritti paluuta, mutta teki varmuuden vuoksi vallankaappauksen kolme kuukautta ennen vuoden 1952 vaaleja. Vaalien peruuntuminen esti erään korruptiota vastustavan Ortodoxo-puolueen kandidaatin lähes varman valinnan parlamenttiin. Ehdokas oli 25-vuotias oikeustieteen tohtori ja asianajaja Fidel Castro. Yhdysvallat tunnusti Batistan hallituksen. Castro syytti Batistaa vuoden 1940 perustuslain rikkomisesta ja yritti nostaa oikeusjutun Batistaa vastaan, mutta hänen kannettaan ei otettu edes käsiteltäväksi.


title: Kuuban historia

text: Ainekset Kuuban vallankumoukseen olivat valmiit. Havannan miljonäärit olivat Keski- ja Etelä-Amerikan rikkaimpia valtaosan Kuuban kansasta ollessa köyhiä ja lukutaidottomia. Ensimmäinen aseellinen yritys tehtiin 26. heinäkuuta 1953, josta päivämäärästä tuli myöhemmin vallankumousliikkeen nimi. Armeijan tukikohtaan Santiago de Cubassa hyökkäsi 119 kapinallista. Heistä 55 jäi kiinni ja teloitettiin. Fidel Castro pääsi pakenemaan, mutta antautui vapaaehtoisesti saatuaan takuut pääsystä oikeusistuimen eteen. Vangitsija, luutnantti Sarria, passitti Castron pikateloituksen sijasta vankilaan ja sai itse maksaa teosta vankeudella. Castro vapautti hänet päästyään valtaan. Castron suvulla oli suhteita Batistan hallintoon, mitä kautta Fidel sai pelastettua nahkansa.


title: Kuuban historia

text: Castron vangitseminen tuli yleiseen tietoon ja hänelle oli pakko myöntää avoin oikeudenkäynti. Hänen pitämästään puolustuspuheesta "La historia me absolverá" (”Historia on minut vapauttava”) tuli tärkeä vallankumouksen julistus. Castro tuomittiin 15 vuodeksi vankeuteen Isla de Pinosin saarelle (nykyään Isla de la Juventud).


title: Kuuban historia

text: Myös muita vallankumoustaistelijoita oli tuomittu samaan vankilaan, kuten Castron nuorempi veli Raúl. Castro kumppaneineen eivät ehtineet olla vankilassa kuin kaksi vuotta, sillä Batista valitutti itsensä presidentiksi vuonna 1955 ja julisti suosiota tavoitellen poliittisten vankien armahduksen. Castro lähti Meksikoon, josta hän seuraavana vuonna palasi salaa Granma-nimisellä moottoriveneellä Kuubaan. Parikymmenmetriseen alukseen oli ahtautunut 82 sissiä, joista yksi oli argentiinalainen Ernesto Guevara. Vain 12 sissiä pääsi turvaan vuoristoon.


title: Kuuban historia

text: Batista pakeni Kuubasta tammikuun 1. päivänä 1959 ja samana päivänä "parrakkaat" ("los barbudos") marssivat Havannaan. Tuomari Manuel Urrutiasta tuli presidentti. Yhdysvallat, Iso-Britannia, Ranska ja Neuvostoliitto sekä useimmat Latinalaisen Amerikan maat tunnustivat Kuuban uuden hallituksen jo tammikuun ensimmäisellä viikolla.


title: Kuuban historia

text: Kuubasta paenneen Batistan hallinnon jäsenet yrittivät aluksi neuvotella Fidel Castron kanssa sopimuksen, joka olisi taannut heille jatkossakin vaikutusvaltaa maan asioihin, mutta Castro vaati ehdotonta antautumista. Presidentti Manuel Urrutia kumosi vanhan hallituksen säätämät poikkeuslait ja sensuurin. Castron johtamat vallankumoukselliset ryhtyivät heti Batistan paon jälkeen rankaisemaan vanhan hallinnon virkamiehiä ja upseereja, joita syytettiin kansalaisten murhaamisesta ja kiduttamisesta, ja tätä varten perustettiin erityisiä sotaoikeuksia. Ulkomaisten tarkkailijoiden mukaan rankaisutoimet saivat järjestelmällisen koston luonteen. Syytetyt tuomittiin pikaisesti, usein suorastaan hätäisesti järjestetyissä oikeudenkäynneissä poikkeuksetta kuolemaan ja teloitettiin julkisesti. Eräät teloitukset järjestettiin Havannan stadionilla, josta ne televisioitiin. Julkiset teloitukset horjuttivat varsinkin Yhdysvalloissa vakavasti uskoa Castron hallinnon vilpittömyyteen ja ulkomaisten vastalauseiden vuoksi ne muutettiin tammikuun 1959 puolivälissä salaisiksi. Tähän mennessä oli teloitettu noin 150 ihmistä, ja kun sotaoikeudet kesäkuussa lakkautettiin ja "sotarikollisten" asioiden käsittely siirrettiin tavallisille tuomioistuimille, kaikkiaan noin 500 kuolemantuomiota oli pantu täytäntöön. Fidel Castro ilmoitti kuolemantuomioiden langettamista ja täytäntöönpanoa – "vaikka koko muu maailma olisi niitä vastaan" – jatkettavan niin kauan, kunnes kaikki "sotarikolliset" olisivat saaneet rangaistuksensa. Satojatuhansia Batistan kannattajia pakeni ulkomaille.


title: Kuuban historia

text: Castro sanoi ensin palaavansa kotikyläänsä haluamatta valtaa mutta ottikin asevoimien päällikkyyden. 15.2.1959 pääministeri Miró Cardona erosi painostuksesta, jolloin Castro otti hänen paikkansa. Kesäkuussa hän perui lupaamansa vapaat vaalit ("Vaalit! Minkä takia?") ja "jätti palauttamatta perusoikeudet takaavan vuoden 1940 perustuslain hallitakseen pelkin asetuksin - kunnes hyväksytti Neuvostoliiton mallin mukaisen perustuslain vuonna 1976."


title: Kuuban historia

text: Castro jatkoi demokraattien syrjäyttämistä hallituksesta Raúl-veljensä ja Che Guevaran tuella. Kesäkuussa hän perui suunnitelman viljelemättömien maiden jakamisesta maattomille ja sen sijaan toteutti marxilaisen ohjelman maan sosialisoimisesta hallituksen liberaalien kauhuksi. Heinäkuussa presidentti Manuel Urrutia erosi virastaan ja pian muitakin ministereitä erosi protestina sosialistiselle politiikalle. "Viimeiset sanomalehdet katosivat." Syksyllä 1960 opposition viimeiset keulahahmot pidätettiin, mm. ministeri Humberto Sori Marín ja Castron vuorten sissiliikkeen komentaja William Morgan, joka teloitettiin 1961.


title: Kuuban historia

text: Vapaussodan sankari, mm. Kuuban toiseksi suurimman kaupungin vapauttanut majuri Hubert Matos tuomittiin joulukuussa 1959 vankeuteen 20 vuodeksi, samalla 21 muutakin tuomittiin vankilaan ja kaksi teloitettaviksi. Matosin syyte oli "Castron pettäminen" ja se, "että hän oli sanonut vallankumousliikkeeseen solutetun kommunisteja". Hänet pidätettiin 21.10., "kun hän oli lähettänyt Fidel Castrolle kirjeen, jossa hän syytti Castroa kommunismin levittämisestä armeijaan ja kehotti Castroa eroamaan." Castro painosti oikeutta "hillittömästi": "Saatte valita: joko Matos tai minä." Hän "kielsi syytetylle myötämielisiä todistajia puhumasta. - - Kaikki hänen läheisensä vangittiin."


title: Kuuban historia

text: "Jo heinäkuussa 1959 Castron lähipiiriin kuulunut ilmavoimien komentaja Díaz Lanz erosi ja lähti Yhdysvaltoihin." "Lukuisat Castron vastustajat, joilta oli riistetty kaikki ilmaisumahdollisuudet, painuivat maan alle ja saivat seurakseen entisiä Batistan vastaisia kaupunkisissejä". "Raúl Castro lähetti koko sotakoneistonsa" kukistamaan tätä diktatuurin ja maan pakkokollektivisoinnin vastaista partasissien kapinaliikettä 1960-luvun alussa, ja kun sekään ei riittänyt, hän riisti heiltä tuen väestön, kapinoivien maatyöläisten, pakkosiirroilla. Silti taistelut kestivät viisi vuotta.


title: Kuuban historia

text: Vallankumouksen olemuksen muutos ja Yhdysvaltain omaisuuden kansallistaminen katkaisi Kuuban välit Yhdysvaltoihin, joka vastatoimena kansallistamiselle julisti maan yhä edelleen jatkuvaan kauppasaartoon vuonna 1962. Opposition viimeiset keulahahmot pidätettiin ja jotkut kuolivat vankilassa syömälakossa. Kirkkokuntien koulut suljettiin ja homoseksuaaleja vietiin keskitysleireille. Vuonna 1961 yli satatuhatta ihmistä pidätettiin. Taloudellisten, strategisten ja poliittisten syiden pakottamana pragmaattinen Fidel Castro hakeutui Neuvostoliiton liittolaiseksi, vaikkei hän alun perin ideologisesti ollutkaan marxilainen toisin kuin veljensä Raúl ja taistelutoverinsa Che Guevara. Suhteet Yhdysvaltoihin kiristyivät entisestään Sikojenlahden maihinnousun (1961) ja Kuuban ohjuskriisin (1962) myötä.


title: Kuuban historia

text: Vasemmistolainen David Salvador teki pesäeron Raúl Castron kommunistiseen PSP-puolueeseen 1958, kun puolue kieltäytyi taistelemasta Batistaa vastaan, tuki jopa vangittuna ja kidutettuna huhtikuun 1958 lakkoa, jonka "26. heinäkuuta" aloitti. Hän voitti Kuuban työläisten keskusjärjestön vaalit vuonna 1959 mutta hänet pakotettiin hyväksymään rinnalleen epädemokraattisesti kaksi kommunistia ja keväällä "hänet pantiin sivuraiteille", kesäkuussa hän siirtyi maanalaisuuteen, elokuussa 1962 hänet vangittiin. Vuonna 1962 keskusjärjestö esitti lakko-oikeuden kumoamista.


title: Kuuban historia

text: Vuonna 1959 Castro perusti DSE:n (kuubalaisille "punainen Gestapo"). "Vuonna 1960 tuomareiden erottamattomuus kumottiin". Batistaa vastustanut nuori opiskelija Pedro Luis Boitel asettui Yliopisto-opiskelijoiden liiton puheenjohtajaehdokkaaksi, jolloin hänet tuomittiin 10 vuodeksi vankeuteen. Boitel kuoli syömälakkoon protestoidessaan epäinhimillisen julmaa vankilaa vastaan. Pelkästään 1960-luvulla teloitettiin 7000 - 10 000 ihmistä ja poliittisia vankeja oli arviolta 30 000.


title: Kuuban historia

text: Vuonna 1960 Che Guevara keksi Kuubaan pakkotyöleirit. Cabañan vankilassa hän teloitutti "lukuisia ihmisiä, lähinnä demokraatteina pysyneitä entisiä asetovereita."


title: Kuuban historia

text: Pakkotyöleirejä, keskitysleirejä ja vankiloita oli monenlaisia. Keskitysleireille heitettiin uskovaisia, parittajia, homoseksuaaleja, runoilijoita, "yhteiskunnalle potentiaalisesti vaarallisia" yksilöitä. Siellä vallitsi sotilaskuri, pahoinpitely, aliravitsemus ja eristys. Karatakseen "jotkut vangit silpoivat itseään. Toiset olivat ulos päästessään psyykkisesti tuhottuja." Sähköiskuja, totuusseerumia, ahtaita rautahäkkejä, uni kiellettiin kuukausien ajan, sukulaisia uhkailtiin, vaimojen intiimiä "ruumiintarkastusta" pakotettiin katsomaan jne. Jotkut voitelivat itsensä ulosteilla välttyäkseen raiskauksilta. Yli 1100 naista tuomittiin poliittisista syistä. Natsien kapo-järjestelmä kopioitiin. Työpäivät olivat 12-15-tuntisia, ja vartijat hoputtivat lyömällä pistimillä.


title: Kuuban historia

text: Myös homoseksuaalien "julkiset 'oikeudenkäynnit' työpaikalla olivat yleisiä."


title: Kuuban historia

text: Castron hengen pelasti vuonna 1953 arkkipiispa. Osa papeista seurasi sissejä vuorille, mutta kirkko vastusti myös batistalaisille annettuja "pikatuomioita" ja paljasti vuonna 1959 kommunistien solutuksen, joten Castro alkoi syrjiä kirkkoa, lakkautti 1961 sen koulut ja sosialisoi sen rakennukset, karkotti pappeja, epäsi yliopistopaikat ja virat uskonvapauttaan harjoittaneilta jne.


title: Kuuban historia

text: Maaliskuussa 1961 perustettiin kaupunginosakomiteoita (CDR), jotka urkkivat naapureita. Näiden avulla maaliskuussa 1961 pidätettiin yli 100 000 ihmistä ja tuhansia vietiin säilöön. CDR:ien väkijoukot ("kansa") myös kokoontuu toisinajattelijoiden talojen eteen kivittämään, pahoinpitelemään, kirjoittamaan solvauksia seinille jne.


title: Kuuban historia

text: Vuonna 1978 säädettiin laki "rikosta edeltävästä vaarallisuudesta": kansalainen "voitiin vangita millä verukkeella hyväksi - - vaikkei hän olisi mitään sen tapaista tehnytkään" .


title: Kuuban historia

text:
Fidel Castro ja Che Guevara pyrkivät 1960-luvulla levittämään "castrolaista" sosialismia muihin Latinalaisen Amerikan maihin, joihin toimitettiinkin runsaasti aseita, rahaa ja sissisodan asiantuntijoita. Yrityksistä huolimatta "castrolaisuus" ei kuitenkaan juuri saavuttanut näissä maissa vastakaikua. Valtaosa maiden väestöstä oli köyhiä talonpoikia ja Kuuba perusti laskelmansa näiden tuen varaan, mutta he olivat silti valtaosin saaneet lunastetuksi pienet maatilkkunsa omikseen eivätkä innostuneet sosialismin mukaisesta tuotantovälineiden yhteisomistuksesta. Che Guevara joutui syrjään hänen ja Castron välisten, Neuvostoliiton-politiikkaan liittyneiden erimielisyyksien vuoksi: Castro kannatti poliittisten ja kauppasuhteiden tiivistämistä Neuvostoliittoon, Guevara taas entistä suurempaa riippumattomuutta Moskovasta. Lokakuussa 1965 Fidel Castro ilmoitti Guevaran eronneen tehtävistään Kuuban johdossa ja lähteneen maasta "uusille taistelukentille". Guevara sai surmansa Boliviassa vuonna 1967 yritettyään turhaan nostattaa kapinaa presidentti René Barrientosin hallintoa vastaan.
1960-luvulta alkaen Kuuba tuki enemmän tai vähemmän näkyvästi vasemmistolaisia hallituksia ja sissiliikkeitä myös kylmän sodan keskeiseksi näyttämöksi muodostuneessa Afrikassa. Tällaisia olivat mm. Angolan Vapautuksen kansanrintama (MPLA), joka sai yliotteen Angolan sisällissodassa vuonna 1976, PAIGC-puolue Guinea-Bissaussa ja Kap Verdessä, hallitseva Frelimo-puolue Mosambikissa, Päiväntasaajan Guinean diktaattori Francisco Macías Nguema, Ugandan Idi Amin, Etiopian Mengistu Haile Mariam ja Somalian Mohamed Siad Barre sekä silloisen Zairen presidenttiä Mobutu Sese Sekoa vastustaneet kapinalliset. Toisaalta Fidel Castro esiintyi kansainvälisissä yhteyksissä mielellään kehitysmaiden johtohahmona ja puolestapuhujana ja ilmoitti pyrkivänsä vähentämään itsenäisyyden saavuttaneiden Afrikan maiden riippuvuutta entisistä siirtomaaisännistä ja ylipäätään länsimaista, etenkin Yhdysvalloista. Tällöin hän joutui kuitenkin varomaan ainakin kovin näkyvää tukea kumouksellisille liikkeille. Kuuban kiinnostusta Afrikkaa kohtaan Castro selvitti eräässä puheessaan: ""Afrikkalainen veri virtaa suonissamme, emmekä ole vain latinalais-amerikkalainen kansa vaan latinalais-afrikkalainen kansa."" Monissa länsimaissa Kuubaa pidettiin silti lähinnä Neuvostoliiton käsikassarana – "karibialaisena legioonana" – Neuvostoliiton vaikutusvallan lisäämiseksi Afrikassa ja kuubalaisten läsnäoloa siellä Moskovan vaatimana hintana talousavusta Kuuballe.


title: Kuuban historia

text: Kylmän sodan loputtua Kuuba on menettänyt Neuvostoliiton maksamaan sokerin maailmanmarkkinahinnan ylittäneeseen ostohintaan sisältyneen talousavun ja ajautunut huomattaviin talousvaikeuksiin. 1990-luvun puolessa välissä maassa oltiin lähellä nälänhätää. Talouden ahdingon takia hallitus joutui tinkimään sosialistisista periaatteistaan ja sallimaan Yhdysvaltain dollarin käytön laillisena maksuvälineenä.


title: Kuuban historia

text: Taloudelliset olot ovatkin jossakin määrin kohentuneet osin turismin myötä. Toisaalta turismielinkeino ja selvä jako dollari- ja pesotalouteen ovat jo luoneet väestön keskuuteen sosiaalista eriarvoisuutta, kuten prostituutiota, koska kaikissa ammateissa ei ole mahdollista päästä käsiksi turistien ulkomaiseen valuuttaan. Silti suurimmalla osalla kuubalaisista olot ovat moniin muihin kehitysmaihin verrattuna paremmat. Kansalaisten lukutaito on lähes täydellinen, ja terveydenhoito ja koulutus ovat vaikeuksista huolimatta kaikkien ulottuvilla. Maassa on silti edelleen käytössä elintarvikkeiden säännöstely ja ruokakupongit, joilla pyritään turvaamaan köyhimpien mahdollisuus ostaa elintarvikkeita rajallisesti.


title: Kuuban historia

text: Yhdysvalloilla on Kuubassa vuonna 1898 perustettu Guantanamo Bayn laivastotukikohta, jota Kuuba vaatii itselleen. Tukikohta vuokrattiin Yhdysvalloille Kuuban itsenäistyessä. Afganistanin sodan jälkeen se on tullut kuuluisaksi paikkana, jossa al-Qaida ja Taliban-yhteyksistä epäiltyjä vankeja on pidetty jopa vuosia ilman syytteitä. Kuubassa oli myös Neuvostoliiton Lourdesin kuunteluasema vuodesta 1964, josta Venäjä vetäytyi 2001.


title: Otto Neurath

text: Otto Neurath (10. joulukuuta 1882, Wien – 22. joulukuuta 1945, Oxford) oli itävaltalainen tieteenfilosofi, sosiologi ja kansantaloustieteilijä. Hän oli yksi Wienin piirin johtohahmoista, ennen kuin joutui jättämään kotimaansa ja muuttamaan Isoon-Britanniaan.


title: Otto Neurath

text: Neurath edusti Wienin piirin ”vasemmistoa”. Hän kritisoi vahvasti metafysiikkaa, hänen mukaansa kaikki mielekkäät väitteet tuli pystyä palauttamaan fysikaalisiksi väitteiksi, jotka puhuvat havaittavista ominaisuuksista.


title: Otto Neurath

text: Neurath perusti Wienissä laajalle yleisölle suunnatun yhteiskunnan ja talouden museon, "Gesellschafts- und Wirtschaftsmuseum", jossa hän 1925 alkaen kehitti kuvallisen viestinnän menetelmää, niin kutsuttua wieniläistä kuvatilastojen menetelmää, jota myöhemmin nimettiin Isotypeksi, "International System Of Typographic Picture Education". Neurath kehitti Isotypen yhdessä graafisen suunnittelijan Gerd Arntzin ja suunnittelijan Marie Reidemeisterin (myöh. Neurathin) kanssa, ja sen perusteluna oli kansanvalistaminen kuvien avulla.


title: George Island

text: George Island voi viitata seuraaviin maantieteellisiin kohteisiin:


title: George Island (Manitoba)

text: George Island on saari Winnipegjärven pohjoisaltaassa Manitoban provinssissa Kanadassa. Se sijaitsee noin 400 kilometriä pohjoiseen Winnipegin kaupungista, Grand Rapidsin ja Poplar Riverin välisellä alueella. Saarella on majakkatorni. Saaren länsipuolella sijaitsee Little George Islandin saari ja luonnonsuojelualue.


title: George Island (Manitoba)

text: Saari on veneilijöiden suosima pysähdyspaikka suojaisan luonnonmuovaaman sataman ja saarta ympäröivien laajojen hiekkarantojen vuoksi.


title: George Island (Manitoba)

text: Nimellä "George Island Light" tunnettu majakka on rakennettu vuonna 1906 Winnipegjärven pohjoisosan vesiliikenteen avustamiseksi. Majakkatorni on rakenteeltaan avoin, 15,5 metrin korkuinen ristikkorakenteinen torni, jonka huipussa on loistolaite. Valon korkeus on 20 metriä järven pinnan yläpuolella. Valotunnuksena on yksi valkoinen vilkku joka neljäs sekunti. Valon kantomatka on 24 kilometriä.


title: George Island (Manitoba)

text: George Islandin majakka oli Winnipegjärven viimeinen miehitetty majakka. Vaikka majakkaan asennetiin automaattinen lyhtylaite vuonna 1968, se täysautomatisoitiin vasta vuonna 1981, jolloin miehitys lopetettiin. Viimeisenä majakanvartijana toimi vuodesta 1951 lähtien Willard Olson.


title: Friedrich Waismann

text: Friedrich Waismann (21. maaliskuuta 1896 – 4. marraskuuta 1959) oli itävaltalainen matemaatikko, fyysikko ja filosofi. Hänet tunnetaan ennen kaikkea Wienin piirin jäsenenä ja yhtenä loogisen positivismin pääteoreetikoista.


title: Friedrich Waismann

text: Waismann syntyi Wienissä ja opiskeli matematiikkaa ja fysiikkaa Wienin yliopistossa. Vuonna 1922 hän alkoi opiskella filosofiaa Wienin piirin perustajan Moritz Schlickin oppilaana. Waismann muutti Isoon-Britanniaan vuonna 1938. Hän opetti tieteenfilosofiaa Cambridgen yliopistossa vuodesta 1937 vuoteen 1939 ja matematiikkaa Oxfordin yliopistossa vuodesta 1939 kuolemaansa saakka.


title: Friedrich Waismann

text: Vuosien 1927 ja 1936 välisenä aikana Waismann kävi laajoja keskusteluja Ludwig Wittgensteinin kanssa matematiikan filosofiasta ja kielifilosofiasta. Nämä keskustelut julkaistiin teoksessa "Ludwig Wittgenstein and the Vienna Circle" (1979, toim. B. F. McGuinness). Myös muut piirin jäsenet (mukaan lukien Schlick, Rudolf Carnap ja Herbert Feigl) kävivät keskusteluja Wittgensteinin kanssa, mutta eivät yhtä paljon kuin Waismann. Vuonna 1934 Wittgenstein ja Waismann suunnittelivat yhteistä kirjaa, mutta suunnitelmasta luovuttiin, kun heidän filosofiset eronsa tulivat ilmeisiksi.


title: Friedrich Waismann

text: Teoksessa "Introduction to Mathematical Thinking: The Formation of Concepts in Modern Mathematics" (1936) Waismann esitti, että matemaattiset totuudet ovat totta vain tavan vuoksi, ei välttämättöminä (tai todennettavina) totuuksina. Hänen kootut luentonsa, "The Principles of Linguistic Philosophy" (1965) sekä "How I See Philosophy" (1968, toim. R. Harré), kokoelma kirjoituksia, julkaistiin postuumisti.


title: Youth Celebration

text: Youth Celebration on yksi Suomen suurimmista kristillisistä nuorisotapahtumista. Festariviikonloppuun kuuluu muun muassa Raamatun opetusta, monipuolista musiikkia ja tuhansien eri puolilta Suomea saapuvien nuorten luomaa tunnelmaa.


title: Youth Celebration

text: Puhekielessä tapahtumasta käytetään usein nimiä "juutti" tai "yysee" (kirjoitetaan YC).


title: Youth Celebration

text: Paikkana toimii Keuruulla sijaitseva Ison Kirjan koulutus- ja konferenssikeskus.


title: Wabowden

text: Wabowden on kylä Manitoban provinssin pohjoisosassa Kanadassa. Se sijaitsee Manitoba Provincial Highway 6 -valtatien ja Hudson Bay Railway -rautatien varrella The Pas'n ja Thompsonin kaupunkien välillä. Kylän asukasluku on noin 500, ja pinta-ala 31,7 neliökilometriä.


title: Wabowden

text: Wabowden perustettiin 1900-luvun alussa The Pas'n ja Hudsoninlahden välille rakennettavan rautatien väli- ja varikkoasemaksi. Paikkakunta ja Wabowdenin rautatieasema on nimetty silloisen Kanadan rautatie- ja kanavalaitoksen pääinsinöörin W. A. Bowdenin mukaan. Nimeen otettiin mukaan myös Bowdenin etunimien alkukirjaimet, jotta rautatieaseman nimi erottuisi Canadian Nationalin rataverkolla olevasta Bowdenin asemasta.


title: André-Charles Boulle

text: André-Charles Boulle (11. marraskuuta 1642 Pariisi – 28. maaliskuuta 1732 Pariisi) oli ranskalainen koristeupotuksen uranuurtaja. Hän saavutti mestarin arvonimen vuonna 1666. Hän työskenteli pitkän uransa aikana eniten Ranskan hovissa ja oli varsinkin Ludvig XIV:n suosiossa. Nimitys "boullework" on yhä käytössä, kun hänen kehittämistä tekniikoistaan keskustellaan. Tekniikat ovat yhä käsityöläisten käytössä.


title: André-Charles Boulle

text: Vaikka jo ainakin keskiajalta lähtien erityisesti Italiassa oli luostarien seinissä käytetty koristeupotustekniikkaa muutenkin kuin perinteisenä intarsiana eli puuta puuhun, juuri Boullen nimi yhdistetään metallien, helmiäisen, norsunluun ja kilpikonnankuoren yhdistämiseen upotustekniikkaan, ja varsinkin mitä arkkuihin ja rasioihin tulee, Boullea pidetään upotusmenetelmien kehittäjänä ja jopa keksijänä.


title: André-Charles Boulle

text: Boullen töitä on nähtävillä muun muassa Getty Centerissä Los Angelesissa.


title: Herbert Feigl

text: Herbert Feigl (14. joulukuuta 1902, Liberec, Tšekki – 1. kesäkuuta 1988, Minneapolis, Yhdysvallat) oli itävaltalainen filosofi ja Wienin piirin jäsen.


title: Herbert Feigl

text: Feigl syntyi Liberecissä (Reichenberg), Böömissä, joka oli tuolloin osa Itävalta-Unkaria, ja pääsi Wienin yliopistoon vuonna 1922. Hän opiskeli fysiikkaa ja filosofiaa Wienin piirin perustajan Moritz Schlickin oppilaana ja väitteli tohtoriksi vuonna 1927 tutkielmalla, joka käsitteli todennäköisyyttä ja induktiota luonnontieteissä tietoteoreettiselta kannalta. Hänestä tuli Wienin piirin aktiivijäsen, ja hän oli Schlickin ja Friedrich Waismannin ohella yksi harvoja piirin jäseniä, joka kävi laajoja keskusteluja Ludwig Wittgenstein ja Karl Popperin kanssa.


title: Herbert Feigl

text: Vuonna 1930 Feigl tapasi fyysikko Percy Williams Bridgmanin, filosofi Willard Van Orman Quinen ja psykologi Stanley Smith Stevensin, jotka hän näki sukulaissieluinaan. 1931 Feigl esitti, että looginen positivismi tulisi nimetä uudelleen loogiseksi empirismiksi, koska hän katsoi aikansa tieteenfilosofialla ja vanhemmalla positivistisella liikkeellä olleen tiettyjä eroja.


title: Herbert Feigl

text: Vuonna 1931 Feigl meni naimisiin Maria Kasparin kanssa ja muutti Yhdysvaltoihin asettuen Iowaan, jossa hän opetti Iowan yliopistossa. Heidän poikansa Eric Otto syntyi vuonna 1933. Vuonna 1940 hän hyväksyi viran Minnesotan yliopiston filosofian professorina. Tässä virassa hän toimi 31 vuotta. Hän työskenteli läheisesti yhdessä Wilfrid Sellarsin kanssa, ja he kirjoittivat yhdessä mm. teoksen "Readings in Philosophical Analysis" sekä toimittivat lehteä "Philosophical Studies", jonka he perustivat vuonna 1949. Vuonna 1953 Feigl perusti Minnesota Center for Philosophy of Science -keskuksen.


title: Herbert Feigl

text: Feigl uskoi, että empirismi on ainoa kokeelliselle tieteelle tarkoituksenmukainen filosofia. Vaikka hänestä tuli filosofi kemistin sijasta, hän ei koskaan kadottanut käytännöllisen luonnontieteilijän näkemystään. Feigl jäi eläkkeelle vuonna 1971 ja kuoli syöpään Minneapolisissa vuonna 1988.


title: Manitoba Provincial Highway 6

text: Manitoba Provincial Highway 6 on Manitoban provinssissa Kanadassa sijaitseva valtatie. Se alkaa Thompsonin kaupungin etelälaidalta, ja jatkuu Winnipegjärven länsirantaa Wabowdenin, Grand Rapidsin ja Gypsumvillen kautta Winnipegin kehätielle Perimeter Highwaylle. Tie on rakennettu nikkelin kuljetusta varten, ja se on pohjoisen Manitoban päätie.


title: Manitoba Provincial Highway 6

text: Tietä on suunniteltu jatkettavaksi pohjoiseen Hudsoninlahden rannalle Churchillin kaupunkiin ja edelleen Nunavutin territorion etelärajalle. Mikäli suunniteltu Churchillin–Arviatin–Chesterfield Inletin valtatie rakennetaan, tulisi siitä Nunavutin ensimmäinen tieyhteys muuhun Kanadaan.


title: Nelson House

text: Nelson House on kylä sekä Nisichawayasihk Cree Nation -intiaanireservaatin keskuspaikka. Kylä sijaitsee Nelsonjoen sivuhaaran varrella Winnipegjärven pohjoispuolella Manitobassa Kanadassa, noin 65 kilometriä Thompsonin kaupungista länteen. Vuonna 2006 kylän väkiluku oli 54, ja sitä ympäröivän reservaatin väkiluku oli 3 373. Kylän pinta-ala on 7,06 neliökilometriä.


title: Tulivaunut

text: Tulivaunut ("Chariots of Fire") on vuoden 1981 brittiläinen draamaelokuva, joka kertoo tositarinan brittiläisistä urheilijoista, jotka valmistautuvat vuoden 1924 kesäolympialaisiin ja kilpailevat siellä. Elokuvan ohjasi Hugh Hudson.


title: Tulivaunut

text: Elokuvan nimi on otettu William Blaken runosta "And did those feet in ancient time", joka puolestaan juontaa juurensa Toiseen kuninkaiden kirjaan.


title: Tulivaunut

text: Tulivaunut voitti parhaan elokuvan palkinnon Oscarin ja BAFTAn sekä parhaan ulkomaalaisen elokuvan Golden Globen. Elokuvalle meni yhteensä neljä Oscaria ja kolme BAFTAa. Lisäksi se voitti mm. Cannesin elokuvajuhlilla kaksi palkintoa.


title: Tulivaunut

text: Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä "Tulivaunut" äänestettiin kaikkien aikojen 19. parhaaksi brittielokuvaksi. Vastaajina oli tuhat Ison-Britannian elokuva- ja televisioammattilaista."The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Tulivaunut" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Tulivaunut

text: Elokuva pohjautuu kahden brittiläisen vuoden 1924 kesäolympialaisedustajan tositarinaan. Se kertoo englannin-juutalaisesta Harold Abrahamsista, joka voittaa antisemitismin ja luokkaennakkoluulot kilpaillakseen "Lentävää skotlantilaista" Eric Liddelliä vastaan 100 metrin juoksussa.


title: Tulivaunut

text: Liddell jättäytyy kuitenkin 100 metrin kilpailuista, sillä hänen kristillinen uskonsa esti häntä juoksemasta sapattina (sunnuntai). Liddell saa sen sijaan luvan ottaa osaan 400 metrin juoksuun. Tarina vertailee Abrahamsin ja Liddellin samanlaisia urheilullisia suorituksia samalla, kun kuvaa heidän erilaisia luonteitaan ja reaktioita vastoinkäymisiin.


title: Tulivaunut

text: Elokuvan keskeiset hahmot Harold Abrahams ja Eric Liddell olivat oikeita henkilöitä ja he voittivat olympiakultaa Pariisin olympialaisissa vuonna 1924. Sen sijaan elokuvassa 400 metrin aitajuoksussa hopeaa voittava "Lordi Andrew Lindsay" on fiktiivinen hahmo. Todellisuudessa kukaan britti ei ollut palkinnoilla Pariisin olympialaisten aitamatkoilla. Lordi Lindsayn hahmo pohjautunee Lordi David Burghleyhin, joka voitti kultaa 400 metrin aidoissa neljä vuotta myöhemmin Amsterdamin olympialaisissa.


title: Tulivaunut

text: Elokuvassa 100 metrin juoksuun osallistuva Uuden-Seelannin "Tom Watson" oli todellisuudessa Arthur Porritt.


title: Tulivaunut

text: Elokuvassa Liddell saa kuulla noustessaan kisajoukkueen mukana Pariisiin menevään laivaan, että 100 metrin alkuerät juostaan sunnuntaina. Todellisuudessa Ison-Britannian yleisurheiluliitto sai tietää kisa-aikataulun kuukausia aikaisemmin ja Liddell ehdittiin ilmoittaa 100 metrin sijasta 400 metrille.


title: Tulivaunut

text: Vaikka elokuva sijoittuu 1920-luvulle, sen musiikiksi valittiin kreikkalaisen Vangeliksen säveltämää elektronista musiikkia. Tunnusmelodia tunnettiin aluksi pelkällä "Titles"-nimellä, mutta kappaleen noustessa levylistoilla, se sai nimen "Chariots of fire".


title: Tulivaunut

text: Vangeliksen elokuvaan säveltämä tunnusmelodia esitettiin Lontoon vuoden 2012 olympialaisten avajaisissa, jossa sen esittivät Lontoon sinfoniaorkesteri ja Rowan Atkinsonin esittämä Mr. Bean (joka esitti soittavansa kappaleen taustalla koko ajan kuuluvan yhden koskettimen nuotin). "Bean" alkaa soittaessaan unelmoida ja näkee itsensä juoksemassa elokuvan henkilöiden kanssa. Tunnusmusiikkia soitettiin myös jokaisen palkintoseremonian yhteydessä.


title: Tulivaunut

text: Ehdokkaana:


title: Sipoonlinna

text: Sipoonlinna () on Uudellamaalla Sipoon Söderkullassa sijaitseva keskiaikainen mäkilinna. Kohde kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin muinaisjäännöksiin.


title: Sipoonlinna

text: Sipoonlinna sijaitsee Sipoon vanhasta kirkosta 9,2 kilometriä eteläkaakkoon ja puoli kilometriä Sipoonlahdesta pohjoiseen Sipoonjoen länsipuolella. Mäeltä on matkaa joen rantaan 100 metriä. Jokilaakso on nykyään peltomaata lukuun ottamatta mäkilinnan lähiympäristöä, joka muodostaa peltosaarekkeen. Linnan jäännökset sijaitsevat saarekkeen kaakkoispäässä. Se kuuluu parhaiten säilyneisiin Ruotsin valtakunnan 1300-luvun jälkipuoliskon linnojen sijaintipaikkoihin. Linna on mäen kallioisella laella, joka kohoaa yli 10 metriä ympäristöään korkeammalle. Mäen itä-, etelä- ja lounaisreunat ovat äkkijyrkät ja mäen länsireunasta koillisnurkkaan on rakennettu valli. Puolustusta helpottaa vielä kaksi vallihautaa. Linnapihan alue on nelikulmainen ja linnapihan rakenteista erottuu maanpinnalle vain lounaiskulmassa oleva kumpare. Paikalta voi myös löytää jäänteitä perustuksista ja tiiliseinistä.


title: Sipoonlinna

text: Vuoden 1909 Juhani Rinteen kaivauksilla tutkittu rakennuksen pohja sijaitsee kallion laella sen tasaisimmalla kohdalla. Rakennus oli nelikulmainen ja se oli 20 metriä pitkä ja 12–14 metriä leveä. Pohjan alin kerros oli muurattu tiilestä ja muurin sisus oli täytetty kivillä. Rakennuksen pohja ei enää ole näkyvissä, mutta sen kohdalla sijaitsee matala kumpare.


title: Sipoonlinna

text: Sipoonlinnassa on tutkittu muinaisia tulokaskasveja eli arkeofyyttejä. Ne on aikonaan tuotu saarelle ja elävät edelleen muun kasvillisuuden seassa. Tällaisia on löydetty muun muassa nurmilaukka, ketomaruna, tummatulikukka (Verbascum nigrum), ukontulikukka ja hakarasara. Useat näistä kasveista ovat nimenomaan vanhoja ruoka-, mauste- tai lääkekasveja, joita ihminen haki luonnosta tai kasvatti itse.


title: Sipoonlinna

text: Sipoonlinnan alueella tehtiin perusraivaus vuonna 1992 (Jukka Moisanen) ja tämän jälkeen aluetta vuosina 1993–1999 ja 2007 ylläpidetty raivaamalla valleilta pensaikkoa ja niittämällä aluskasvillisuutta 1–2 kertaa kesässä (Jukka Moisanen & Päivi Maaranen). Kallion rinteitä raivataan jatkossa 2–3 vuoden välein.


title: Sipoonlinna

text: Sipoonlinna on suhteellisen suosittu vierailukohde ja sille on pystytetty opastaulu parkkipaikalle, joka on kohteelle johtavan viitoitetun peltotien päässä. Paikalle pääsee Helsingistä ajamalla vanhaa Helsinki-Porvoo -tietä pitkin kohti Söderkullaa, jossa käännytään ennen Sipoonjokea vasemmalle peltotielle. Tien alussa näkyy tienviitta "Sibbesborg". Tietä ajetaan noin 200 metriä lähes perille.


title: Sipoonlinna

text: Linnoitus on alun perin perustettu Sipoonlahdessa olleeseen muinaiseen saareen. Perustamisen jälkeen on maankohoaminen siirtänyt rantaviivaa kauemmaksi merellepäin ja saari on maatunut kiinni mantereeseen 1700-luvulla. Koska saari oli suuri, voitiin siitä linnoittaa vain eteläinen osa. Suojaksi oli kaivattava vallihauta, joka kavensi eteläpään erilleen muusta saaresta. Linna oli ilmeisesti tehty kivestä ja puusta. Lisäsuojaa ovat antaneet veden alle hakatut puupaalut, jotka estivät laivojen rantautumisen saareen.


title: Sipoonlinna

text: Vuoden 1909 kaivauksilta ei löytynyt ajoitettavaa materiaalia. Sipoonlinnan kaltaisia linnoja rakennettiin keskiaikaisessa Ruotsissa 1200-luvun puolivälin ja 1400-luvun alun välisenä aikana. Linna on todennäköisesti rakennettu 1300-luvun lopulla, sillä vuoden 1909 kaivauksilta löydetyt kivisavikeramiikka-astian kappale ja lasipikarin pohjaosa on valmistettu ja käytetty tuona aikana yleisesti. Sen mahdollisina rakennuttajina voidaan silloin pitää Porvoon voutikuntaa 1300-luvun lopulla hallinneita Bo Jonsson Gripiä ja Jacob Abrahamsson Djäkniä. Se on tällöin ollut osa Albrekt Mecklenburgilaisen linnaläänijärjestelmää. Sipoonlinnan alkuperäistä nimeä ei tiedetä varmuudella ja on mahdollista, että se on ollut 1390-luvun puolivälin dokumenteissa mainittu "Wartholmin linna".


title: Sipoonlinna

text: Kuninkaan 1700-luvun lopun kartastoon on merkitty Sibbesborgin ulomman vallihaudan edustalle tuulimylly, jonka kohdalla on nykyään vaja.


title: Sipoonlinna

text: Kohteessa suoritti Juhani Rinne arkeologiset kaivaukset vuonna 1909. Paikalla on käyty vuosina 1929 (E.W. Drake) ja 1971 (Lauri Pohjakallio) seudullisten inventointimatkojen yhteydessä. Vuosina 1985 (Matti Bergström) ja 1988 (Tryggve Gestrin) suoritettiin pienimuotoiset koekaivaukset. Tämän jälkeen kohdetta on lähinnä tarkastettu tai kartoitettu. Näin toimittiin vuosina 1989 (Jussi-Pekka Taavitsainen ja Markus Hiekkanen), 1994 (Harry Alopaeus) ja 2002 (V.-P. Suhonen). K. Seppänen ja A. Nummi ovat tehneet paikalla kasvillisuuskartoitukset.


title: Lara Flynn Boyle

text: Lara Flynn Boyle (s. 24. maaliskuuta 1970 Davenport, Iowa, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Boyle tunnetaan televisiorooleistaan muun muassa sarjoissa "Twin Peaks" ja "Oikeus ja kohtuus". Hän on myös näytellyt useissa elokuvissa, kuten elokuvissa "Onni" (1998) ja "Men in Black II" (2002).


title: Lara Flynn Boyle

text: Boyle meni naimisiin vuonna 2006 Donald Ray Thomasin kanssa. Aikaisemmin hän on seurustellut muun muassa Jack Nicholsonin kanssa.


title: Yppäri

text: Yppäri on kylä ja taajama Pyhäjoen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Perämeren rannalla valtatien 8 varrella noin yhdeksän kilometriä Pyhäjoen keskustaajamasta lounaaseen. Kylässä on kalasatama. Liekki-patsas on Oskari Jauhiaisen veistämä Isovihan muistomerkki. Yppärin taajamassa on 345 asukasta (31.12.2016) ja postinumeroalueen 86170 Yppäri väkiluku on 583 henkeä (31.12.2015).


title: Yppäri

text: Yppärissä on aikoinaan toiminut kaksi koulua, Krekunperän koulu ja Yppärin koulu. Krekunperän koulu on nykyisin lakkautettu, mutta Yppärin koulua käy nykyisin noin 50 oppilasta. Yppärissä oli myös Kesoilin huoltoasema, joka on sittemmin muuttunut Nesteen huoltoasemaksi. Huoltoasema sijaitsee valtatie 8 ja Yhdystie 7840 risteyksessä. Samassa rakennuksessa toimii myös Tarmo-lähikauppa, kylän ainoa kyläkauppa. Aiemmin kylässä on toiminut lukuisia kyläkauppoja.


title: Ankalliskirjasto

text: Ankalliskirjasto on kovakantinen kymmenosainen Aku Ankka -sarjakuva-albumisarja, jonka Sanoma Magazines Finland julkaisi vuosina 2002–2009. Kaikki tarinat ovat Carl Barksin piirtämiä ja käsikirjoittamia. Hän on myös tehnyt kirjojen kansikuvat. Kirjat loppuivat kymmenenteen osaansa, kuten myös "Aku Ankan juhlasarjat".


title: Ankalliskirjasto

text: Kirjoihin on koottu Barksin tarinoita aihealueen mukaan ja esipuhe – yleensä aiheen tuntijan kirjoittama – käsittelee myös samaa aihealuetta. Sarja on kovakantinen ja kussakin teoksessa on noin 170 sivua.


title: Hyvä Ankka joulun tuopi

text: Ankalliskirjasto 2: hyvä Ankka joulun tuopi on Sanoma Magazinesin julkaisema sarjakuva-albumi Carl Barksin jouluaiheisia Aku Ankka -tarinoita. Kirjan esipuheen on kirjoittanut kirjailija Mauri Kunnas.


title: Siddhartha

text: Siddhartha on Hermann Hessen vuonna 1922 julkaistu romaani. Saksankielisen alkuteoksen alaotsikko on "Eine indische Dichtung" (”Intialainen runoelma”). Siddhartha sijoittuu Buddhan aikaan. Vaikka kirjan päähenkilö jakaakin saman nimen Buddhan eli Siddhartha Gautaman kanssa, on kyseessä eri henkilö.


title: Siddhartha

text: Romaani kertoo brahmaanin (ks. kastilaitos) pojan Siddharthan pyrkimyksestä valaistumiseen. Mukana matkassa hänellä on ystävänsä Govinda. Kaksikko liittyy vaeltaviin munkkeihin, ja kun he kuulevat Buddhasta, valaistuneesta, ryhtyy Govinda tämän seuraajaksi. Siddhartha päättää kuitenkin etsiä valaistumista ominensa koska on vakuuttunut että todellinen totuus ja pelastus löytyy vain henkilökohtaisten kokemusten kautta, eikä muiden opetusten perusteella.


title: Siddhartha

text: Siddhartha jatkaa vaellustaan, kohdaten matkallaan mm. lautturi Vasudevan, joka kuljettaa hänet ilman korvausta joen toiselle puolelle. Matkan päätteeksi Siddharta ihastuu Kamalaan, kurtisaaniin. Kamala lupaa opastaa nuorta miestä ruuminnautintojen maailmaan (maksua vastaan). Ansaitakseen Kamalaa varten tarvitsemaansa rahaa Siddharta aloittaa työskentelynsä liikemiehenä, aluksi apulaisena mutta pian menestyen uudessa ammatissaan - oppien myös nauttimaan tästä uudesta elämäntavastaan. Hänellä ja Kamalalla on tiivis rakkaussuhde, josta Siddharta kuitenkin lopuksi luopuu masentuessaan ja päättäessään että tällainen normaali elämä ei kuitenkaan ole hänen oikea kohtalonsa.


title: Siddhartha

text: Vaelluksellaan Siddharta palaa lautturin kuljetettavaksi, ihastuu jokeen ja lautturin sisäiseen rauhaan, ja tämän elämäntyyliin. Lautturi ottaa hänet kumppanikseen. Samaan aikaan Kamala synnyttää Siddhartalle lapsen. Vanhettuaan ja urasta luovuttuaan Kamala luovuttaa omaisuutensa uskonnollisille ryhmittymille, ja lyöttäytyy mukaan seuraamaan Buddhaa. Joen lähettyvillä käärme puree Kamalaa, ja hänen vaelluksella mukana oleva poikansa lähtee kutsumaan apua lauttureilta. Kamala ja Siddharta tunnistavat toisensa, ja Kamala kertoo pojan olevan Siddhartan poika. Kamalan kuoltua poika jää asumaan lauttureiden luokse, mutta suhteesta muodostuu vaikea. Lopulta Siddhartan on hyväksyttävä se että hänen poikansa jättää hänet taakseen, kuten hän kirjan alussa jätti omat vanhempansa.


title: Siddhartha

text: Kirja päätyy kertomaan Siddhartan uudet ajatukset, joiden mukaan liiallinen onnen ja totuuden etsintä vaikeuttaa niiden löytämistä. Hän uskoo että viisaat sanat ovat turhia, aika on illuusiota, ja lopulta kaikki on yhtä, samaa alkuperää ja olemusta. Tällä yhdellä viitattaneen hindulaisuuden ajatuksiin jumalista, jotka ovat kaikki myös lähtöisin samasta alkuperästä.


title: Combat Rock Industry

text: Combat Rock Industry on suomalainen, riippumaton levy-yhtiö. Se julkaisee pääasiassa hardcore punk-, punk rock- ja metalcore-yhtyeiden levyjä. Julkaisuja on 60 kappaletta lokakuun 2008 alkuun mennessä.


title: Combat Rock Industry

text: Yhtiön ovat perustaneet Endstandissa soittava Janne Tamminen ja I Walk The Linessa soittava Jani Koskinen vuonna 2000.


title: Combat Rock Industry

text: Keväällä 2004 avattiin Combat Rock Shop -niminen levykauppa Helsingin keskustaan. Se myy CRI:n julkaisujen lisäksi muita punk-levyjä, -lehtiä ja oheistuotteita.


title: Music for the Jilted Generation

text: Music for the Jilted Generation (XLCD114) on brittiläisen The Prodigyn toinen albumi. Albumin julkaisi XL Recordings 4. heinäkuuta 1994.


title: Music for the Jilted Generation

text: Albumin kappaleista "No Good", "Voodoo People", "One Love" ja "Poison" on julkaistu singleinä.


title: Lauri Posti

text: Lauri Albert Posti (17. maaliskuuta 1908 Lieto – 6. maaliskuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen fennougristi, Helsingin yliopiston itämerensuomalaisten kielten professori ja akateemikko. Vuonna 1975 hän toimi Suomen opetusministerinä 13. kesäkuuta – 30. marraskuuta ETY-kokouksen aikaan.


title: Lauri Posti

text: Posti opiskeli sekä Turun että Helsingin yliopistossa, jossa väitteli vuonna 1942 liivin kielen äännehistoriaa käsitelleellä työllä. 1930-luvulla hän teki tutkimusmatkoja vatjalaisten, vepsäläisten ja liiviläisten luo. Opiskeluaikanaan hän toimi Akateemisessa Karjala-Seurassa.


title: Lauri Posti

text: Vuodesta 1945 Posti toimi suomalaisen filologian apulaisena (apulaisprofessorina). Vuonna 1953 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston itämerensuomalaisten kielten professoriksi, ja hän hoiti virkaa vuoteen 1971 saakka.


title: Lauri Posti

text: Klassikon aseman on saavuttanut Postin tutkimus "From Pre-Finnic to late Proto-Finnic", jossa kirjoittaja ensimmäistä kertaa esittää kantasuomen äänteenmuutosten olleen germaanisten kielten vaikutusta. Näin Postin tutkimukset tulivat luoneeksi pohjaa itämerensuomalaisten ja germaanisten kielten kontaktien tutkimukselle, joka sittemmin ennen kaikkea Jorma Koivulehdon ansiosta mullisti kuvan suomen kielen historiasta. Posti tutki myös itämerensuomalaisten kielten balttilaisia lainasanoja.


title: Lauri Posti

text: Posti kuului Urho Kekkosen ystäväpiiriin ja kohosi 1960-luvulla Suomen kielitieteen keskeiseksi organisaattoriksi. Hän oli Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisen osaston (nykyisen humanistisen tiedekunnan) dekaani ja ylioppilastutkintolautakunnan puheenjohtaja. Posti oli myös tärkeässä asemassa perustettaessa Kotimaisten kielten tutkimuskeskusta ja ehti toimia opetusministerinä Keijo Liinamaan virkamieshallituksessa. Hän oli Suomalaisen tiedeakatemian ja Suomen Tiedeseuran jäsen.


title: Lauri Posti

text: Suomen ja Viron televisioyleisölle Lauri Posti tuli tutuksi "Naapurivisan" toisena tuomarina Paul Aristen rinnalla vuosina 1966–1970.


title: Kotikaupunkipolku

text: Kotikaupunkipolku on kartalle koottu kävelyreitti, joka esittelee kaupunkia tai kaupunginosaa sen uusille ja vanhoille asukkaille tarkoituksena näiden kotiutumisen edistäminen ja kotipaikkatuntemuksen lisääminen. Joskus kotikaupunkipolkuja kutsutaan lyhyemmin kaupunkipoluiksi, mutta kaupunkipolulla voidaan tarkoittaa myös laajemmin erilaisia kaupunkeihin määriteltyjä sisältöpolkuja. Maalaiskunnissa vastaavia polkuja voidaan kutsua kotiseutupoluiksi.


title: Kotikaupunkipolku

text: Kotikaupunkipolkujen kohteiden sisältö on monipuolinen ja monialainen. Kohteiden aiheita voivat olla muun muassa paikallinen geologia, biologia, historia, kulttuuri, kaavoitus, arkkitehtuuri, henkilöhahmot ja tulevaisuudennäkymät. Kotikaupunkipolkujen erityisenä piirteenä onkin useiden eri aihealueiden yhdistäminen kokonaiskuvan muodostamiseksi kohdealueesta.


title: Kotikaupunkipolku

text: Kotikaupunkipolku on kehittynyt Leppävaaran Neliapila-reitistöstä, jonka Leppävaara-seura julkaisi vuonna 2000. Sen jälkeen kotikaupunkipolkuja on laadittu ainakin Espoossa, Helsingissä, Vantaalla, Järvenpäässä ja Riihimäellä.


title: Kotikaupunkipolku

text: Kotikaupunkipolkujen keskeinen kohderyhmä ovat uudet asukkaat: niin maassamuuttajat kuin maahanmuuttajat. Polut kuitenkin soveltuvat kaikkien kotikulmistaan kiinnostuneiden kuljettavaksi sekä myös matkailijoiden käyttöön joko yksin tai ryhmissä. Kotikaupunkipolkuja voi soveltaa koulujen retkipäivien sekä työpaikkojen tyky-toiminnan ohjelmaksi. Kaikille avoimia opastettuja kävelyretkiä kotikaupunkipoluilla on järjestetty esim. kaupunkijuhlien ja vastaavien tapahtumien yhteydessä.


title: Kotikaupunkipolku

text: Kotikaupunkipolkujen suunnitteluun ja toteutukseen ovat osallistuneet kaupunginosayhdistykset sekä eri alojen viranomaiset ja asiantuntijat: mm. kulttuuri- ja museoihmiset, matkailuoppaat, paikallishistorian harrastajat, biologit, geologit, arkkitehdit ja kaupunkisuunnittelijat.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Linja-autonkuljettaja (puhekielessä bussikuski) on linja-auton kuljettamisesta ammatikseen vastaava henkilö, joka kuljettaa matkustajia paikasta A paikkaan B. Kuljettaja myös hoitaa tarvittavat kuulutukset sekä rahastukseen ja rahdin kuljettamiseen liittyvät tehtävät. Linja-autonkuljettajat ovat joko yksityisen liikennöitsijän tai kunnallisen liikennelaitoksen palveluksessa. Työ on joko tilausajoa tai aikataulunmukaista linjaliikennettä. Ammatti vaatii joustavaa asennetta liikenteessä, palvelualttiutta, ystävällisyyttä sekä teknisiä taitoja. Työ on vaihtelevaa ja itsenäistä, ja vaatii kuljettajalta tarkkuutta ja valppautta.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Ammatin työnkuva vaihtelee alueesta ja yrityksestä riippuen. Kaupunkien paikallisliikenteessä ajetaan tiheillä pysäkkiväleillä kaupungin katuverkostolla sekä lähiöalueilla että naapurikunnissa, kun maaseudulla ajetaan pidemmillä reiteillä, joilla pysähdykset ovat paljon harvemmassa. Kaukoliikenteessä ajetaan pääasiassa tärkeimpien taajamien välisiä pikavuoroja. Työ voi olla myös pienoisbusseilla ajettavaa palvelu- tai kutsuliikennettä.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Kuljettajat ajavat joko kaupunkibusseja tai kaukobusseja. Ensimmäisessä tapauksessa kuljettajat ajavat ennalta määriteltyä reittiä pysähtyen paikoilla, jotka on selkeästi määritelty pysäkeiksi ja merkitty matkustajia varten. Jokaisella pysäkillä kuljettaja ottaa uudet matkustajat kyytiin rahastaen heidät tai valvoen, että he näyttävät voimassa olevan matkalippunsa kuljettajalle tai leimauslaitteelle.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Kaukoliikenteessä on erityyppisiä linjoja. Pikavuorot kulkevat yleensä valtateitä ja palvelevat ensi sijassa suurempien kaupunkien välistä liikennettä. Pysäkit ovat ennalta määriteltyjä ja kuljettaja saa ottaa ja jättää matkustajia vain näillä pysäkeillä. Suuremmissa kaupungeissa pikavuoropysäkkejä on useampia. Reitin varrella olevia pienempiä paikkakuntia kohden on yleensä yksi pysäkki, joko linja-autoasemalla tai pienempien ja/tai syrjäisempien paikkakuntien tapauksessa valtatien varressa. Vakiovuorot palvelevat pienempien taajamien välisiä matkoja ja maaseutua, painottuen nykyään koululaisten matkustustarpeisiin. Vakiovuorot kulkevat yleensä pienempiä teitä, joskus jopa sorateitä. Mikäli jollain reitin osalla ei ole pysäkkejä tai jos tarve sitä vaatii, matkustajat voidaan ottaa kyytiin ja jättää kyydistä missä tahansa turvallisessa kohdassa. Vakiovuoroilla on joskus reitin osuuksia, jotka ajetaan vain tarvittaessa. Näissä tapauksissa asiasta on mainittava kuljettajalle tai tilattava bussi paikalle ennalta puhelimitse.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Kuljettaja voi ajaa myös koulubusseja. Koulubussi kerää lapset aamuisin tai aamupäivisin lasten koteja lähellä olevilta pysäkeiltä ja kuljettaa heidät kouluun. Iltapäivisin tai iltaisin reitti ajetaan toiseen suuntaan keräten lapset koulusta ja kuljettaen heidät kotipysäkeilleen.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Kuljettajan tehtäviin kuuluu matkustajilla olevien matkalippujen voimassaolon ja kelpoisuuden tarkistaminen ja tarvittaessa lippujen myyminen. Bussi ajetaan pysäkille, jos matkustajia on tulossa kyytiin tai jäämässä pois, ja ovet avataan pysähtymisen ajaksi.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Paikallisliikenteessä on perinteisesti ollut rahastajia, jotka ovat palvelleet matkustajia ja hoitaneet matkalippuihin liittyvät asiat. Kaukoliikenteessä on vastaavasti ollut autoemäntiä, jotka ovat myyneet lippuja, tarjoilleet matkan aikana välipalaa ja lastanneet matkatavaroita tavaratilaan. Kuljettajan työ ei sisältänyt asiakaspalvelua, vaan hän piti huolen ajamisesta. Nykyään rahastajista ja autoemännistä on länsimaissa pitkälti luovuttu säästösyistä ja kuljettaja hoitaa heidän tehtävänsä ajamisen lisäksi.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Kuljettajan vastuulla on auton valaistuksen, ilmastoinnin ja lämmityksen säätämisen matkustajille miellyttäväksi. Lisäksi hän voi käyttää autossa olevia ääni- tai videolaitteita. Muut tehtävät liittyvät auton kunnossapitoon, kuten jäähdytysveden, öljyn ja rengaspaineen tarkastaminen. Kuljettaja tankkaa auton ja tekee välttämättömät huoltotoimenpiteet. Mikäli bussi rikkoutuu, joutuu kolariin tai ilmenee muu vakava tilanne, kuljettaja ilmoittaa asiasta työnjohtoon ja tilanteesta riippuen myös viranomaisille pyytäen tarvittaessa apua.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Linja-autonkuljettajan täytyy täyttää seuraavat vaatimukset:


title: Linja-autonkuljettaja

text: Mahdollisia ylimääräisiä vaatimuksia:


title: Linja-autonkuljettaja

text: Ikäraja 18 v tai 21 v (18 v edellyttää puolustusvoimissa tai ammattioppilaitoksessa suoritettua koulutusta, joka on ammattitutkintoon tähtäävää). Koulutus sisältää mm. asiakaspalvelua, kaupunki-, kauko- ja tilausliikennettä (josta kahdesta annetaan näyttökokeessa tutkintonäyttö), ajoneuvotekniikkaa, liikennesääntöjä ja lainsäädäntöä, ensiapukoulutusta (EA2 kurssi + pelastus- ja sammutusharjoitus), vieras kieli, lähinnä englannin kieli, ADR-lupakoulutus, vaikka linja-autolla ei lupaan vaadittavia määriä vaarallisia aineita kuljeteta, mutta sisältyy tutkintovaatimuksiin sekä ajokoulutusta normaali linja-autonajo-oikeuteen vaadittava, vähintään minimimäärä.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Kuljettajalla on myös oltava hyvä terveys, hyvä näkö ja kuulo sekä hyvä arviointi- ja huomiokyky. Tarkkuus, huolellisuus ja vastuullisuus ovat tärkeitä, sillä kuljettaja vastaa matkustajaturvallisuudesta.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Yhdistyneessä kuningaskunnassa bussinkuljettajaksi haluavien on täytynyt läpäistä teoriakoe ja ajokoe nimeltään ”Passenger Carrying Vehicle (PCV)”.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Ruotsissa bussinkuljettajalta vaaditaan D-ajokortti, joka tunnetaan linja-autokorttina, ja syyskuusta 2008 lähtien myös ammattipätevyyskoulutus. Ammattipätevyyden saavuttaminen vaatii yleensä ainakin 280 tunnin koulutuksen ja kuljettajakokeen läpäisyn. Yli 23-vuotiaat voivat käydä lyhyemmän koulutuksen, joka on ainakin 140 tuntia. Alle 23-vuotiaat kurssin käyneet voivat ajaa paikallisliikenteessä, jossa reitti on enintään 50 kilometriä.


title: Linja-autonkuljettaja

text: Ajokokeessa on mahdollisuus ajaa joko automaattivaihteisella tai käsivaihteisella linja-autolla. Jos ajokoe on ajettu automaattivaihteisella bussilla, ajokorttiin tulee rajoitus, joka sallii ajamisen vain automaattivaihteisella bussilla. Ajokoulutus tulee usein lyhyemmäksi automaattivaihteisella bussilla ja koska suuressa osassa Ruotsin busseja on automaattivaihteet, monet yhtiöt katsovat käsivaihteisen bussin ajamisen opettamisen tarpeettomaksi.


title: Otto Donner (kielitieteilijä)

text: Otto Donner (15. joulukuuta 1835 Kokkola – 17. syyskuuta 1909 Helsinki) oli Helsingin yliopiston sanskritin ja vertailevan kielitieteen professori, kansallisten tieteiden organisaattori sekä kirkollisasiain toimituskunnan päällikkö (nyk. opetusministeriä vastaava tehtävä) ja senaattori Mechelinin senaatissa.


title: Otto Donner (kielitieteilijä)

text: Donner väitteli tohtoriksi vuonna 1863 intialaisia ja suomalaisia maailmanluomisselityksiä käsitelleellä teoksella. Hän opiskeli myös Berliinissä ja toimitti useita suomalais-ugrilaisia kieliä ja indoeurooppalaisia kieliä käsitelleitä teoksia, muun muassa ensimmäisen vertailevan suomalais-ugrilaisen sanakirjan. Hän oli perustamassa Suomalais-Ugrilaista Seuraa ja organisoimassa muinaismuistojen keruuta, ja hän toimi sihteerinä ja varapuheenjohtajana Suomen muinaismuistoyhdistyksessä, jonka kokoelmista tuli myöhemmin Suomen kansallismuseon kokoelmien perusta. Hän opetti joukkoa tärkeimpiä suomalaisia kielitieteilijöitä, mm. E. N. Setälää ja G. J. Ramstedtia ja Artturi Kannistoa.


title: Otto Donner (kielitieteilijä)

text: Otto Donner oli fennougristi Kai Donnerin isä ja kirjailija ja kulttuurihenkilö Jörn Donnerin isoisä.


title: Joulupuu on rakennettu

text: Joulupuu on rakennettu on tunnetuimpia suomalaisia joululauluja.


title: Joulupuu on rakennettu

text: ”Joulupuu on rakennettu” -laulun sanoitus julkaistiin ensi kerran nimellä ”Joulu-kuusi” vuonna 1876 ilmestyneessä "Uusi Kuwa-Aapinen" -nimisessä lukukirjassa. Laulun sanoittajaa ei mainita sen yhteydessä, mutta "Uudessa Kuwa-Aapisessa" julkaistut laulut olivat yleensä kirjan toimittajan K. O. Kaunosen käsialaa. Tämä nimimerkki kuului Jyväskylän kaupunginsaarnaajalle pastori Gustaf Oskar Schönemanille.


title: Joulupuu on rakennettu

text: Joululaulujen taustoja tutkinut Reijo Pajamo ja G. O. Schönemanin henkilöhistoriaa tutkinut Kalevi Toiviainen ovat pitäneet selvitettynä, että ”Joulupuu on rakennettu” on Schönemanin sanoittama. Myös Schönemanin suvun perimätiedon perusteella asiaa pidetään selvänä. Schöneman on myös vuonna 1883 suomentanut itävaltalaisen Joseph Mohrin vuonna 1818 sanoittaman joululaulun ”Jouluyö, juhlayö” ("Stille Nacht, heilige Nacht").


title: Joulupuu on rakennettu

text: ”Joulupuu on rakennettu” -laulun sävelmä on suomalainen kansansävelmä. Sama sävelmä oli ”Lapsen laulu” -nimisellä laululla, joka sisältyi vuonna 1864 ilmestyneeseen laulukirjaan "50 Koulu-Laulua". Tämän laulukirjan oli toimittanut viipurilainen musiikinopettaja Heinrich Wächter.


title: Joulupuu on rakennettu

text: Laulun viisi ensimmäistä säkeistöä vakiintuneessa muodossaan:


title: Joulupuu on rakennettu

text: G. O. Schönemanin alkuperäinen runo vuodelta 1876:


title: Piipsa

text: Piipsa on maaseutuasutusalue Vihannin Lumimetsässä. Alueen talot sijaitsevat Piipsanjoen varrella. Piipsaksi käsitetään muutaman kilometrin matkalta Piipsanjoen varsi. Piipsa sijaitsee koordinaateissa 25°10' itäistä pituutta ja 64°21' pohjoista leveyttä.


title: Piipsa

text: Piipsantie kulkee Piipsan läpi. Asukkaita karkeasti arvioituna pari kymmentä. Alue on nuorta metsämaata, joskin paljolti peltoja. 1900-luvun alkupuoliskolla alue oli vielä pitkälti soista. Vapon käytössä oleva turvesuo Kuuhkamonneva sijaitsee Piipsalla.


title: Jasuko

text: Japanin suomalainen koulu eli Jasuko oli Shigan prefektuuriin Japaniin vuonna 1964 perustettu koulu, jonka toiminta suomalaisena kouluna päättyi 2003. Jasukon rakennus sijaitsee nykyään Kamitanakamin kylässä Otsun kaupungissa. Koulu perustettiin opinahjoksi Japanissa lähetystyötä tekevien suomalaisten lapsille, mutta koulu oli avoin kaikille Japanissa asuville suomalaisille koululaisille.


title: Jasuko

text: Ensimmäinen kouluvuosi syksyllä 1964 käytiin Otsun Chausuyamalla ja oppilaita oli seitsemän. Koulun perusti Suomen vapaa ulkolähetys Fida International, myöhemmin liittyivät mukaan Lähetysyhdistys Kylväjä, Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys sekä Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys


title: Jasuko

text: Suurimmillaan koulun oppilasmäärä oli keväällä 1987, jolloin oppilaita oli 43. Sisäoppilaitoksen uusi asuntolarakennus otettiin käyttöön tammikuussa 1987 ja uusi koulusiipi syyslukukaudella. Sitä ennen koulua pidettiin huonokuntoisissa parakeissa. Asuntolan rakentamisen aikana Jasuko toimi väliaikaisissa tiloissa Azuchissa.


title: Jasuko

text: 1990-luvun lama-aikana lähettien määrää Japanissa vähennettiin ja neljän lähetysjärjestön Jasuko-yhteistyö lopetettiin 2003. Vuonna 2006 toiminta käynnistyi uudestaan sekä suomen-, englannin- että japaninkielisenä ja jatkui vuoteen 2008. 2004-2011 Jasukossa toimi pieni kansainvälinen esikoulu.Jasukossa ei ole ollut päivittäistä toimintaa vuoden 2011 jälkeen kun kansainvälinen esikoulu päättyi siellä. Nykyään Jasuko on TPKF:n ylläpidossa, missä se pitää koulutuksia, kesäleirejä ja vastaavia satunnaisia tapahtumia.


title: Francesco Provenzale

text: Francesco Provenzale (n. 1624 – 1704) oli italialainen säveltäjä ja musiikkipedagogi. Provenzale toimi uransa aikana muun muassa "s. Maria di Loreton" konservatorion johtajana Napolissa sekä Alessandro Scarlattin sijaisena Napolin varakuninkaan hovin kuoromestarina. Provenzalea pidetään yhtenä napolilaisen oopperakoulun perustajista. Vain kaksi Provenzalen säveltämää oopperaa on säilynyt nykypäiviin asti: "Il schiavo di sua moglie" (1672) ja "La Stellidaura vendicata" (1674).


title: Onslow

text: Onslow on henkilöhahmo brittiläisessä komediasarjassa "Pokka pitää". Onslow'ta näytteli Geoffrey Hughes.


title: Onslow

text: Onslow on naimisissa Hyacinth Bucketin sisaren Daisyn kanssa ja heillä on tytär nimeltään Stephanie. Onslow'n ja Daisyn kanssa asuu myös Daisyn sisar Rose, ja siskojen isä (eng. "Daddy"). He asuvat rapistuneella halvalla asuinalueella. Onslow vieroksuu työntekoa eikä ole koskaan ollut pahemmin työelämässä. Hyacinth paheksuu Onslow'ta ja tämän elämäntapaa suuresti. Kaikista puutteista huolimatta Daisy rakastaa ja jumaloi miestään suuresti. Onslow'n, kuten Daisyn tai Rosenkaan sukunimiä ei ole koskaan mainittu sarjassa.


title: Onslow

text: Onslow'lla on aina yllään valkoinen hihaton paita ja päässään sininen lippalakki. Hänellä on myös tatuoinnit molemmissa käsivarsissaan. Suurimman osan ajastaan hän viettää kotona nojatuolissa löhöillen ja katsoen televisiota, joka toimii kun sitä läimäyttää. Onslow polttaa tupakkaa ja juo samalla olutta. Onslow pitää perunalastuista ja pekonivoileivistä.


title: Onslow

text:
Onslow omistaa vanhan autonrämän, Ford Cortinan, joka paukkuu aina kun sen pysäköi. Onslow on mitä ilmeisimmin Everton FC:n kannattaja, ja hän vihaa Liverpool FC:tä niin paljon, että oli erota vaimostaan kuherruskuukauden aikana saatuaan tietää vaimonsa kannattavan kyseistä joukkuetta. Onslow'n pääharrastus on vedonlyönti ja etenkin television laukkakisat.
Kun jokin asia menee vikaan, Onslow yleensä huudahtaa sarkastisesti ”Kiva juttu!” ("”Oh nice!”").


title: Reinhard Keiser

text: Reinhard Keiser (s. 1674 - k. 1739) oli saksalainen oopperasäveltäjä. Keiser johti Hampurin oopperaa vuosina 1706 – 09 ja vuodesta 1728 työskenteli kaupungin katedraalin kanttorina. Kirkko- ja instrumentaalimusiikin lisäksi Keiser sävelsi uransa aikana noin 100 oopperaa


title: Reinhard Keiser

text: Carl Philipp Emanuel Bach kertoi kirjeessä Johann Nikolaus Forkelille Keiserin olleen yksi hänen isänsä arvostamista säveltäjistä.


title: Piipsanjoki

text: Piipsanjoki on Pyhäjoen vesistössä sijaitseva pieni, noin viisi metriä leveä joki Raahen, Haapaveden ja Oulaisten kuntien alueella. Alkupisteeksi voitaisiin sanoa Haapaveden Ainalissa sijaitsevat Osmanki- ja Ainali-järvet. Täältä asti laskettuna joen pituus on noin kolmekymmentä kilometriä. Joki laskee aikanaan Oulaisten Piipsjärveen. Tätä ennen Piipsanjokeen ehtii laskea useat laskuojat, kuten Lumioja sekä Kilpuanoja. Myös Vihanninjoki laskee Piipsanjokeen.


title: Piipsanjoki

text: Piipsan alue on syntynyt Piipsanjoen myötä sen varrelle.


title: Daisy (Pokka pitää)

text: Daisy on henkilöhahmo brittiläisessä komediasarjassa Pokka pitää. Daisyä näyttelee Judy Cornwell.


title: Daisy (Pokka pitää)

text: Daisy on Hyacinth Bucketin sisar ja naimisissa Onslow'n kanssa. Pariskunnalla on Stephanie-niminen tytär. Stephaniella on avioton lapsi nimeltään Kylie. Daisyn ja Onslow'n kanssa samassa talossa asuvat myös Daisyn sisar Rose ja siskojen isä. Daisyn sukunimeä ei ole koskaan mainittu sarjassa.


title: Daisy (Pokka pitää)

text: Daisyn mielipuuhaa on rakkausromaanien lukeminen. Hän muistelee useasti ääneen aikoja, jolloin hänellä ja Onslow'lla oli vielä seksielämää.


title: Daisy (Pokka pitää)

text: Daisy kannattaa Liverpool FC:tä.


title: Lumijärvi (Raahe)

text: Lumijärvi on pienehkö järvi Raahen Alpuan ja Lumimetsän liepeillä. Lumijärvestä laskee Lumioja Piipsanjokeen ja edelleen Piipsjärveen. Lumijärvi tarkoittaa myös kylää järven ympärillä. Suomessa on useita pieniä "Lumijärvi"-nimisiä järviä, esimerkiksi Akaalla.


title: Corpse paint

text: Corpse paint (suora käännös ) on varsinkin black metal -yhtyeiden käyttämä, yleensä mustavalkoinen kasvomaalaus. Yksinkertaisimmassa kasvomaalauksessa huulet ja silmänympärykset ovat mustat ja loppuosa kasvoista on valkoinen, joskus pingviinimaskin piirteitä. Vain muutamat yhtyeet, muun muassa Gorgoroth ja Ragnarok käyttävät muita värejä tehokeinona, yleisimmin punaista väriä antaakseen vaikutelman kasvoilla olevasta verestä.


title: Corpse paint

text: Corpse paintin historia alkaa jo 1960- ja 1970-luvuilta. Joidenkin artistien kasvomaalaukset, kuten Kissin kabukimainen meikki ja Alice Cooperin musta silmämeikki muistuttavat jonkin verran nykyaikaista corpse paintiä. Psykedeelistä rokkia soittanut Arthur Brown käytti myös corpse paintia muistuttavia kasvomaalauksia 1960-luvulla. 1980-luvulla punk-yhtye The Misfits ja vampyyrikulttuuriin mieltynyt The Damned -laulaja Dave Vanian lanseerasivat omat versionsa corpse paintistä, mutta ensimmäiset varsinaiset black metal -aiheiset kasvomaalaukset nähtiin sveitsiläisen Hellhammer-yhtyeen jäsenillä ja tanskalaisen Mercyful Faten King Diamondilla. Myös brasilialainen Sarcofago käytti maalausta jo 1980-luvulla.


title: Corpse paint

text: Muita tunnettuja corpse paintissa näyttäytyviä yhtyeitä ovat muun muassa Immortal, Dimmu Borgir, Mayhem, Celtic Frost, Powerwolf ja Darkthrone.


title: Martti Romppanen

text: Martti Romppanen (myös virheellisesti nimellä "Martti Romppainen", 2. heinäkuuta 1927 Kuhmo – 12. kesäkuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Romppanen opiskeli Teatterikoulussa Helsingissä vuosina 1947–1950. Samalla kurssilla olivat myös mm. Mikko Niskanen, Jussi Jurkka, Pia Hattara, Ahti Haljala, Rauni Mollberg, Veikko Sinisalo, Tiina Rinne ja Leo Jokela. Romppanen aloitti uransa Kotkan kaupunginteatterissa 1950–52, elämäntyö Suomen Kansallisteatterissa Helsingissä vuodesta 1952 aina 1960-luvun lopulle. Huonetoverinaan Kansallisessa hänellä oli mm. Ekke Hämäläinen.


title: Martti Romppanen

text:
Romppanen näytteli Kansallisteatterissa vuosien varrella mm. Laertesin osan Hamletissa, Richardin osan Oi nuoruudessa, Tyykon osan Karkureissa, Laurin ja Juhanin osat Seitsemässä veljeksessä, Hippolytoksen osan Phaidrassa, Tybaltin osan Romeossa ja Juliassa, Jerryn osan Zoo Storyssä sekä Teemun osan Nummisuutareissa. Suomalaisen teatteritaiteen huippuihin nousivat näistä hänen tulkintansa Kiven näytelmissä ja Shakespearen klassikoissa. Hänen mieliohjaajiansa olivat mm. Wilho Ilmari ja Ralf Långbacka.
Teatterivalokuvauksen klassikoihin kuuluu yhteinen roolikuva Eeva-Kaarina Volasen kanssa August Strindbergin Uninäytelmästä.


title: Martti Romppanen

text: Romppanen oli myös tunnettu elokuvarooleistaan. Kaiken kaikkiaan Romppanen esiintyi 25 elokuvassa. Romppanen tunnetaan kenties parhaiten elokuvista Tuntematon sotilas, jossa Romppanen esitti "sotamies Sihvosta", sekä Skandaali tyttökoulussa. Martti Romppanen oli usein kuultu lausuja (mm. Arvo Turtiaisen runot) radiossa. Romppanen kuoli vain 47-vuotiaana pitkän sairauden murtamana.


title: Martti Romppanen

text: Näyttelijä oli kolmesti naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Ensimmäinen puoliso oli kollega, näyttelijä Aino Lehtimäki.


title: Legoland

text: Legolandit ovat leluvalmistaja Lego Groupin perustamia Lego-aiheisia huvipuistoja. Legolandeja on Tanskassa, Yhdysvalloissa, Malesiassa, Saksassa, Dubaissa, Japanissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Legolandit sisältävät kaikenlaista Legoihin liittyvää aina Lego-kaupasta legoista rakennettuihin taloihin saakka. Niissä on myös huvipuistolaitteita ja "minilandeja", joissa on esimerkiksi legoista rakennettuja autoja ja rakennuksia, jotka usein suunnitellaan vastaamaan oikeita. Siellä täällä legolandeja on legoista rakennettuja eläimiä ja ihmishahmoja. Ammattirakentajat rakentavat kaikki mallit.


title: Legoland

text: Vanhin ja laajin legoland, "Legoland Billund" rakennettiin Tanskan Billundiin vuonna 1968. Se on jaettu kahdeksaan maailmaan: Duplo Landiin, Imagination Zoneen, Legoredo Towniin, Adventure landiin, Minilandiin, Pirate Landiin, Lego Cityyn ja Knights Kindomiin. 25. miljoonas vieras kävi puistossa vuonna 1996, ja nykyisin siellä käy vuosittain noin 1,6 miljoonaa ihmistä. Vuonna 1996, 28 vuotta Legoland Billundin avaamisen jälkeen, avattiin toinen Legoland, "Legoland Windsor". Puiston rakentamiseen kului noin kolme vuotta. Kolmas legoland-puisto, "Legoland Kalifornia", avattiin Etelä-Kalifornian Carlsbadiin, Yhdysvaltoihin maaliskuussa 1999. Puistoon on rakennettu 30 miljoonasta palikasta yli tuhat pienoismallia. Vuonna 2002 avattu "Legoland Saksa" on Günzburgissa, Saksassa sijaitseva Lego-puisto. Malesiassa sijaitsee Aasian ensimmäinen Legoland. Se avattiin syyskuussa 2012. Lokakuussa 2016 Dubaihin avattiin Aasian toinen Legoland.


title: Kultalampi

text: Kultalampi ("On Golden Pond") on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, joka pohjautuu Ernest Thompsonin kirjoittamaan samannimiseen Broadway-näytelmään. Elokuvan on ohjannut Mark Rydell ja käsikirjoittanut oman näytelmänsä pohjalta Ernest Thompson.


title: Kultalampi

text: 80-vuotias kärttyisä professori (Henry Fonda viimeisessä elokuvaroolissaan) ei suostu vanhenemaan, vaan saapuu Uuden-Englannin syrjäseudun kesämökilleen kuten aina ennenkin vaimonsa (Katherine Hepburn) kanssa. Heitä saapuu tapaamaan neuroottinen tytär (Jane Fonda) mukanaan uusi sulhasensa ja tämän 13-vuotias poika, ja asiat kärjistyvät.


title: Kultalampi

text: Elokuva voitti kolme Oscar-palkintoa. Henry Fonda sai Oscarin parhaasta miespääosasta ja Katharine Hepburn jo neljännen palkintonsa parhaasta naispääosasta. Hepburn voitti myös BAFTAn parhaasta naispääosasta ja lisäksi elokuva sai kolme Golden Globea.


title: Kultalampi

text:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:


title: Kultalampi

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano piti elokuvaa kiinnostavana perhedraamana ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Lego Sports

text: Lego Sports on Lego-yhtiön tuotesarja, joka kattaa Legon urheiluaiheiset sarjat kuten jalkapallolegot. Vuodesta 2006 Lego-yhtiö on valmistanut "Sports"-tuotesarjassa vain jalkapallolegoja.


title: Motelli Skronkle

text: Motelli Skronkle on suomalainen yhtye, joka on toiminut 1980-luvun puolesta välistä lähtien. Yhtyeen ensimmäisen kokoonpanon muusikot olivat Hannu Raatikainen, teatterinäyttelijänäkin tunnettu Esko Varonen sekä elokuvanäyttelijänäkin tunnettu Markku Peltola. Myöhemmin yhtyeeseen liittyi myös Veli-Petteri Rajanti vuonna 1987 ja Jakke Kivelä vuonna 1990. Yhtye levytti 1990-luvulla kolme pitkäsoittoa Seal on Velvet -levymerkille. Yhtye herätti huomiota alun perin tavanomaista teatraalisemmalla esiintymisellään. Yhtye sai vaikutteita performanssitaiteesta sekä Australian alkuperäiskansojen eli aboriginaalien kulttuurista.


title: Motelli Skronkle

text: Motelli Skronkle esiintyi Provinssirockissa 2006 ja Karmarockissa 2003.


title: Vihanninjoki

text: Vihanninjoki on pieni joki Pyhäjoen vesistössä Vihannissa, Pohjois-Pohjanmaalla. Joki laskee Vihannin kirkonkylällä sijaitsevasta Kirkkojärvestä Piipsanjokeen, jota kautta Piipsjärveen Oulaisten kaupungin pohjoispuolelle.


title: Libyan HIV-oikeudenkäynti

text: Libyan HIV-oikeudenkäynnillä viitataan vuonna 1999 alkaneeseen rikostutkintaan Libyassa, jossa viittä bulgarialaishoitajaa (Kristijana Valtševa, Nasja Nenova, Valentina Siropulo, Valja Tšervenjaška, Snežana Dimitrova) ja yhtä palestiinalaislääkäriä (Ashraf al-Hajuj, tunnettu myös nimellä al-Hadjudj) syytetään HIV:n levittämisestä tahallisesti satoihin lapsipotilaisiin verituotteilla, joissa oli virusta. Viimeisin oikeusjuttu tapauksessa päättyi 19. joulukuuta 2006: syytetyt todettiin jälleen syyllisiksi ja tuomittiin kuolemaan ampumalla. Tuomitut saivat kuitenkin edelleen valitusoikeuden Libyan korkeimpaan oikeuteen. Bulgarian presidentti Georgi Părvanov armahti sairaanhoitajat ja palestiinalaislääkärin, jotka tuomittiin Libyassa, mutta myöhemmin vapautettiin ja lennätettiin Bulgariaan.


title: Balls

text: The Balls on vuonna 1988 perustettu helsinkiläinen blues-pohjainen rock-yhtye.


title: Balls

text:
Vuonna 2008 kaksikymmenvuotista uraansa juhlinut yhtye on alkuperäisessä kokoonpanossa ja julkaisi vuonna 2009 uuden 7" singlen "Wild One". Viimeisin The Balls -julkaisu on vuonna 2005 yhtyeen keskeiset levytykset ja julkaisemattomia sisältänyt tupla-CD "Fastlane Throught the History of Balls".
Balls-yhtyeen runkokokoonpanoon kuulunut kitaristi Tipi Järvinen kuoli 3. joulukuuta 2007 sairauskohtaukseen.


title: Valmista kamaa

text: Valmista kamaa on vuonna 1996 julkaistu Dave Lindholmin kokoelmalevy, jonka alaotsikko on "Daven parhaat 1972–1996".


title: Valmista kamaa

text: Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Dave Lindholm, ellei toisin mainittu.


title: Valmista kamaa

text: CD-levy LXCD 614 (Love Records/Siboney, 1996)


title: Gigahearts

text: Gigahearts on Dope Stars Inc.:n kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 17. marraskuuta 2006.


title: John Hancock

text: John Hancock (12. tammikuuta 1737 Braintree, Massachusetts – 8. lokakuuta 1793 Quincy, Massachusetts) oli amerikkalainen kauppias ja poliitikko. Hän toimi toisen mannermaakongressin puhemiehenä ja allekirjoitti ensimmäisenä Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen.


title: John Hancock

text: Hancock valmistui Harvard Collegesta vuonna 1754 ja työskenteli sen jälkeen setänsä Thomas Hancockin kauppahuoneessa Bostonissa. Hän peri sedältään suuren omaisuuden. Hancock toimi vuodesta 1765 Bostonin kaupunginvaltuutettuna ja 1769–1774 Massachusettsin lakia säätävän kokouksen ("General Court") jäsenenä. Hänet valittiin puheenjohtajaksi bostonilaisten Bostonin verilöylyn jälkeen vuonna 1770 muodostamaan komiteaan, joka vaati brittijoukkojen välitöntä poistamista kaupungista. Vuonna 1774 Hancock valittiin Concordissa kokoontuneen Massachusettsin provinssin kongressin puhemieheksi ja hänet valittiin uudelleen samaan tehtävään myös seuraavan vuoden toisessa kongressissa.


title: John Hancock

text: Hancockista tuli Massachusettsin patrioottien johtaja yhdessä Samuel Adamsin kanssa. Huhtikuussa 1775 he joutuivat molemmat pakenemaan Lexingtonista Philadelphiaan, kun kenraali Thomas Gagen komentaman brittiarmeijan kerrottiin olevan tulossa pidättämään heitä. Hancock valittiin samana vuonna toiseen mannermaakongressiin ja hän toimi sen puhemiehenä toukokuusta 1775 lokakuuhun 1777. Hänen on sanottu halunneen myös siirtokuntien armeijan ylipäälliköksi, mutta tehtävään nimitettiinkin George Washington. Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen ensimmäisissä painetuissa versioissa oli pelkästään Hancockin allekirjoitus. Julistuksen kuuluisassa pergamenttikappaleessa hänen allekirjoituksensa on ensimmäisenä ja suurimpana.


title: John Hancock

text: Hancock toimi Massachusettsin kuvernöörinä 1780–1785 ja 1787–1793. Välissä hän oli kaksi vuotta (1785–1787) konfederaation kongressin jäsenenä. Hän toimi vuonna 1788 puheenjohtajana Massachusettsin perustuslakikonventissa, joka ratifioi Yhdysvaltain perustuslain kyseisen osavaltion osalta. Hancock kuoli toimiessaan yhdeksättä kauttaan Massachusettsin kuvernöörinä. Varakuvernöörinä toiminut Samuel Adams tuli hänen seuraajakseen.


title: John Hancock

text: ”John Hancock” on Yhdysvalloissa yleinen synonyymi nimikirjoitukselle. Hancockin allekirjoitus itsenäisyysjulistuksessa on huomattavasti muita suuremmilla kirjaimilla. Tähän liittyy myös Yhdysvalloissa tunnettu, mutta paikkansapitämätön anekdootti, jonka mukaan Hancock olisi allekirjoituksen tehtyään sanonut ivallisesti: ”"Eiköhän kuningas Yrjö ainakin näe lukea tuon!"”


title: John Hancock

text: John Hancockin mukaan on nimetty useita Hancock-nimisiä kaupunkeja Yhdysvalloissa, kymmenen Hancockin piirikunta -nimistä piirikuntaa, useita "USS Hancock" -nimisiä Yhdysvaltain laivaston sota-aluksia sekä Chicagossa sijaitseva pilvenpiirtäjä John Hancock Center ja Bostonin korkein rakennus John Hancock Tower.


title: Kirkkojärvi (Vihanti)

text: Kirkkojärvi on pieni järvi Raahessa, Vihannin kirkonkylässä Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi on ollut välillä kuivattuna, mutta nyttemmin se on jälleen täytetty. Kirkkojärvi laskee Vihanninjokena Piipsanjokeen ja sitä kautta Piipsjärveen Oulaisten kaupungin pohjoispuolelle. Järvirekisteri Järviwikissä on kaikkiaan 17 "Kirkkojärvi"-nimistä järveä, mutta Vihannin Kirkkojärveä ei ole mukana.


title: NHL:n tähdistöottelu

text: NHL:n tähdistöottelu (engl. "The National Hockey League All-Star Game", ransk. "Match des Étoiles de la Ligue Nationale de Hockey") on National Hockey League -sarjan jokavuotinen neljän joukkueen näytösluonteinen turnaus. Siinä pyrkimyksenä on peluuttaa vastakkain niin monia liigan suurista tähdistä kuin suinkin. Joukkueiden avauskentälliset muodostetaan vakiintuneen käytännön mukaisesti yleisöäänestyksellä. NHL:n tähdistöottelu pelataan tyypillisesti keskellä kautta, tammi-helmikuussa. Se on jouduttu joskus perumaan liigan työtaistelujen ja talviolympialaisten takia. Viimeisin ottelu oli järjestyksessään 59:s.


title: NHL:n tähdistöottelu

text: Virallisesti tähdistöotteluja alettiin pelata 1947, mutta jo sitä ennen vastaavia kohtaamisia oli järjestetty muun muassa kuolleiden suurpelaajien muiston kunnioittamiseksi. Suosituin joukkueiden muodostamisen peruste on ollut pelaaminen itäisen ja läntisen konferenssin välillä (vuosina 1975–1993 Wales- ja Campbell-konferenssien välillä ja 1969–1974 itäisen ja läntisen divisioonan välillä). Tapahtuman historiassa on pelattu myös Pohjois-Amerikan ja Muun maailman, eli eurooppalaisten pelaajien, kohtaamisia, isäntäjoukkueen sekä muun liigan yhdistelmän pelejä sekä NHL:n ykkösjoukkueen ja kakkosjoukkueen välisiä otteluita. Vuonna 1987 tähdistöottelun asemesta järjestettiin kahden ottelun Rendez-Vous '87 -tapahtuma NHL:n tähdistön ja Neuvostoliiton välillä ja vuonna 1979 Challenge Cup, jossa NHL:n edustusjoukkue kohtasi Neuvostoliiton maajoukkueen kolmen ottelun sarjassa. Vuodesta 2011 lähtien tähdistöottelu on pelattu uudella "fantasy draft" -tyylillä. Siinä yleisöäänestyksellä valitaan kuusi pelaajaa (kolme hyökkääjää, kaksi puolustajaa ja yksi maalivahti) ja loput valitsee liigan pelaajayhteisö. Kun pelaajat on valittu, valitaan kummallekin joukkueelle kapteenit ja kapteenit sitten nimeävät pelaajat omiin joukkueisiinsa. Aikaisemmin yleisö valitsi avauskuusikon kummallekin joukkueelle, yhteensä siis 12 pelaajaa.


title: NHL:n tähdistöottelu

text: Tähtien kohtaaminen on nykyään leppoisa tapahtuma, jossa olennaista on oman osaamisen esitteleminen ja loukkaantumisten välttäminen. Puolustuspelaamiseen ei kiinnitetä huomiota siinä määrin kuin oikeaa kilpailutoimintaa edustavissa kiekko-otteluissa, joten maalimäärät muodostuvat usein muhkeiksi. Tähdistöottelun alkuvuosina 1940- ja 1950-luvuilla nähtiin jopa tappeluita.


title: NHL:n tähdistöottelu

text: Ottelutapahtumaan kuuluu taitokilpailu, jossa tähdet ottavat toisistaan mittaa esimerkiksi luistelunopeudessa tai lyöntilaukauksen lujuudessa. Edelleen tähdistöottelun yhteydessä käydään nuorten pelaajien ja nousevien tähtien ottelu. Vuodesta 1962 lähtien on valittu tähdistöottelun paras pelaaja eli "MVP". Eniten MVP-valintoja on Wayne Gretzkyllä ja Mario Lemieux'lla(3). Suomalaisista vain Teemu Selänne on valittu tähdistöottelun MVP:ksi, kun hän vuonna 1998 teki ensimmäisenä eurooppalaisena All-Stars-ottelussa hattutempun.Myös Minnesota Wildin Mikko Koivu oli valittu otteluun, mutta hän joutui jäämään pois loukkaantumisen takia.


title: NHL:n tähdistöottelu

text: Nashville Predatorsin Pekka Rinne oli valittu otteluun, mutta hän joutui jäämään pois loukkaantumisen takia.


title: Tony Cox

text: Tony Cox (s. 31. maaliskuuta 1958) on yhdysvaltalainen lyhytkasvuinen näyttelijä, Cox on pituudeltaan 107 senttimetriä.Celebheights.com - Tony Cox


title: Vanha & uusi romanssi

text: Vanha & uusi romanssi on Dave Lindholmin kuudes sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 1979.


title: Vanha & uusi romanssi

text: CD-levy JHNCD 2002 (Johanna/Johanna Kustannus 1980)/Love Kustannus 1989)


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: Fantasia on kolmas Walt Disneyn tuottama pitkä piirroselokuva, joka ilmestyi vuonna 1940. Elokuva koostuu kahdeksasta klassisen musiikin sävellyksestä, jotka on kuvitettu animaatioin. Elokuvan musiikin soittaa Philadelphian orkesteri. Vuonna 1999, 59 vuotta "Fantasian" ensi-illan jälkeen, ilmestyi sen jatko-osa "Fantasia 2000".


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: 1. Toccata ja fuuga d-molli (Johann Sebastian Bach)


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: 2. Pähkinänsärkijä-sarja (Pjotr Tšaikovski)


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: 3. Noidan oppipoika (Paul Dukas)


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: 4. Kevätuhri (Igor Stravinski)


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: 5. Pastoraalisinfonia (Ludwig van Beethoven)


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: 6. Tuntien tanssi oopperasta "La Gioconda" (Amilcare Ponchielli)


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: 7. Yö autiolla vuorella (Modest Musorgski) / Ave Maria (Franz Schubert)


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: Jokaista jaksoa edeltää johdanto, jossa kertojanääni (säveltäjä ja musiikkikriitikko Deems Taylor) selostaa katsojille seuraavaksi kuultavan sävellyksen historiaa ja taustoja. Johdantojen taustalla nähdään orkesteri virittämässä soittimiaan seuraavaa numeroa varten.


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: Johdantojen lisäksi elokuvassa on kaksi erillistä lyhyttä puhekohtausta. "Noidan oppipoika" -jakson jälkeen nähdään kohtaus, jossa animoitu Mikki Hiiri käy tervehtimässä korokkeellaan seisovaa kapellimestari Leopold Stokowskia (molemmat nähdään mustina siluetteina). "Kevätuhrin" ja "Pastoraalisinfonian" välissä on kohtaus nimeltään "Meet the Soundtrack" ("tapaa ääniraita"), jossa katsojille kerrotaan Oskar Fischingerin abstraktisti animoiman ääniraidan avulla, miten heidän kuulemansa musiikki muodostuu eri taajuuksilla värähtelevistä ääniaalloista.


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: "Toccata ja fuuga", "Noidan oppipoika", "Tuntien tanssi" ja "Ave Maria" ovat Fantasiassa alkuperäisen mittaisia. 40-minuuttinen "Pastoraalisinfonia" on lyhennetty 20-minuuttiseksi ja 35-minuuttinen "Kevätuhri" 25-minuuttiseksi. Lisäksi "Kevätuhrissa" teoksen alussa soiva fagottisoolo on liitetty uudelleen teoksen loppuun. Myös "Yö autiolla vuorella", "Pähkinänsärkijä" ja "Noidan oppipoika" ovat hieman alkuperäistä lyhyempiä, joskaan lyhennykset eivät ole yhtä radikaaleja. Fantasiassa käytetty "Pähkinänsärkijä" ei ole itse baletti vaan siihen perustuva orkesterisarja, joka on huomattavasti alkuperäistä balettia lyhyempi. "Yö autiolla vuorella" -teoksesta kuullaan Leopold Stokowskin oma orkesterisovitus, joka poikkeaa hieman Nikolai Rimski-Korsakovin tunnetummasta orkestraatiosta. Alkujaan uruille sävelletty "Toccata ja fuuga" kuullaan myös orkesterisovituksena.


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: Suomessa elokuvasta levitettiin 2000-luvulle asti hieman lyhennettyä versiota, jossa Taylorin osuudet on korvattu suomenkielisellä kerronnalla. Alkuperäisen suomenkielisen kertojan nimeä ei ole ilmoitettu. Vuonna 2010 tehtiin DVD-julkaisua varten uusi suomenkielinen jälkiäänitys, jonka ohjasi Markus Bäckman. Uudessa suomenkielisessä versiossa Taylorin tilalla kertojana on Jarmo Koski, Mikki Hiiren äänenä välispiikissä Antti Pääkkönen ja Stokowskin äänenä Rauno Ahonen.


title: Fantasia (vuoden 1940 elokuva)

text: "Fantasia" oli maailman ensimmäinen stereoäänellä toteutettu elokuva, ja sitä pidetään muutenkin siihenastisista äänielokuvista edistyksellisimpänä. Kahden miljoonan dollarin budjetista viidennes käytettiin ääneen. Äänitykset tehtiin yhdeksälle raidalle, joista miksattu Fantasound-stereoääni esitettiin ensi-illassa 90 kaiuttimen kautta, jotka nykyajan surround-äänen tapaan oli sijoitettu ympäri salia.


title: Glenn Hall

text: Glenn Henry Hall (s. 3. lokakuuta 1931, Humboldt, Saskatchewan, Kanada) on ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkoilija. Maalivahti Hall pelasi ammattilaisena NHL:ssä (National Hockey League) seuroinaan Detroit Red Wings, jossa hän pelasi vuosina 1952–1957, Chicago Blackhawks (1957–1967, ja St. Louis Blues (1967–1971). Lisäksi Hall pelasi AHL:ssä Indianapolis Capitolsissa vuosina 1951–1952. ja WHL:ssä Edmonton Flyersissä vuosina 1952–1955.


title: Glenn Hall

text: Lisänimen "Mr. Goalie" saanutta Hallia pidetään yhtenä maalivahtien niin sanotun perhostyylin kehittäjistä. Lisäksi hänellä on todennäköisesti rikkomaton ennätys peräkkäin pelattujen otteluiden määrässä: Hall pelasi vuosina 1955–1962 502 ottelua putkeen ilman minkään näköistä kasvosuojusta, kunnes jäi pois selkävaivojen takia. Hän kuuluu myös Hall Of Fameen. Glenn Hall on ollut jopa 11 kertaa mukana tähdistöottelussa.


title: Chorale

text: Chorale on suomalainen vuonna 2000 Toijalassa perustettu, eurodancemusiikilta vaikutteita ottava yhtye. Yhtyeen perustivat Tero Laihanen (s. 1981) ja Markus Ahola (s. 1980). Vuonna 2001 Choraleen liittyi myös tamperelainen laulaja Lydia Luoma-aho ja vuonna 2006 kitaristi Santtu Saarela.


title: Chorale

text:
Alun perin Chorale levitti musiikkiaan MP3-palvelu Mikseri.netin kautta, mutta vuonna 2003 yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen Scandinavian A1 Musicin kanssa. Pian toisen levyn julkaisun jälkeen Lydia erosi ryhmästä. Yhtye palasi vuonna 2010 uuden laulajan, Susannahin kanssa. Chorale pyrki Euroviisuehdokkaaksi vuonna 2010, päästen avoimen kilpailun finaaliin kappaleella "Share your life". Vuonna 2011 kitaristi Santtu Saarela jäi pois ja tilalle astui Vesa Urpanen.
Vuonna 2013 Chorale solmi levytyssopimuksen AXR Music Oy:n kanssa ja julkaisi ensimmäisen digisinglen "Kuule mua".


title: Chorale

text:
Yhtyeen ensimmäinen albumi, Unimaailma, julkaistiin 2005 ja albumi saavutti kultaa vuonna 2018. Kultalevyn julkistaminen tapahtui Jysäri festifaaleilla. Yhtye on julkaissut yhdeksän singleä: Univiidakko 2004, Dirlanda 2004, Sade 2004, Joulupotpuri 2005, Fantasia 2007, Anna anteeksi/Tahtoisin lentää 2009, Sama tunne 2011, Sordiino päällä 2011, Kuule mua 2013, sekä Kaasu pohjaan 2014.
Vuonna 2016 Chorale julkaisi kappaleen "Anna tulla vaan", joka oli Neuroliiton "MS ei pysäytä" -kampanjan teemakappale. Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo.
Vuonna 2017 Chorale julkaisi singlen "retroperjantai" joka on tunnustus biisi Radio Novan Dj Oku Luukkaisen retroperjantai ohjelmalle.
2018 julkaistiin digisingle "tää Ilta".
Chorale tuottaa musiikkinsa ja musiikkivideonsa kokonaan itse, työskennellen omassa "Studio Puurokorvassa" Sipoossa.


title: Ronald Sukenick

text: Ronald Sukenick (14. heinäkuuta 1932, New York – 22. heinäkuuta 2004, New York) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija.


title: Ronald Sukenick

text: Sukenick syntyi Brooklynissa, New Yorkissa. Hän opiskeli Cornellin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1962 englantilaisesta kirjallisuudesta Brandeisin yliopistossa. Väitöskirja, "Wallace Stevens: Musing the Obscure" julkaistiin vuonna 1967.


title: Ronald Sukenick

text: Päätyönään Sukenick opetti kirjallisuutta ja luovaa kirjoittamista eri yliopistoissa. Hän vieraili luennoimassa myös Ranskassa ja Israelissa. Vuodesta 1974 vuoteen 2002 hän toimi Colodaron yliopiston opettajana.


title: Ronald Sukenick

text: Ensimmäinen romaani "Up" (1968) on metafiktio, jonka päähenkilönä on Ronald Sukenick, joka kirjoittaa kirjaa ja uskoo, ettei fiktio olekaan muuta kuin mustia merkkejä paperilla.


title: Ronald Sukenick

text: 1960-luvulla Sukenick osallistui John Barthin tavoin romaanin kuolemaa koskevaan keskusteluun teoksellaan "The Death of the Novel and Other Stories" (1969).


title: Ronald Sukenick

text: Sukenick perusti vuonna 1974 yhdessä Raymond Federmanin kanssa "The Fiction Collective" –nimisen kustannusyhtiön, joka julkaisee metafiktiota ja ei-kaupallista kirjallisuutta. Vuonna 1977 hän perusti "The American Book Review" –aikakauslehden, jossa arvostellaan sellaisia teoksia, jotka eivät muuten pääsisi lehdistössä esille. Hän avusti myös "Black Ice" –lehteä.


title: Asikkalan Raikas

text: Asikkalan Raikas on suomalainen urheiluseura. Seura perustettiin vuonna 1900 nimellä Asikkalan Urheiluliitto. Vuonna 1910 nimi muutettiin nykyiseen muotoon.


title: Asikkalan Raikas

text: 1900-luvun alkupuolella Asikkalan juoksijat olivat hyvää kansallista tasoa. 1930-luvulla murtomaahiihto oli voimissaan. Sotien jälkeen Raikas osallistui Suomen Suurkisoihin 1946 ja urheilutoiminta oli selvästi piristymässä.


title: Asikkalan Raikas

text: Lahden piirin suunnistusharrastus alkoi Asikkalassa ja vuonna 1947 piirin nuorin seura Vesivehmaan Vire järjesti piirin suunnistusmestaruuskilpailut. Asikkalan Raikkaan suunnistusjaosto perustettiin vuonna 1949. Suunnistus on laji, joka toi Asikkalan Raikkaan seurana suuren yleisön tietoisuuteen. Raikas on voittanut Jukolan viestin 1955, 1959, 1967 ja 1968. Minna Kauppi on Raikkaan kasvatteja ja edusti seuraa vuoteen 2014 ja hänen johdollaan naisten joukkue voitti Suomen mestaruuden viestistä vuonna 2006 sekä Venlojen viestin vuonna 2007.


title: Asikkalan Raikas

text: Asikkalan Raikas on aina ollut yleisseura. Edellä mainittujen lajien lisäksi alkoi lentopallotoiminta 1960-luvulla. Koripallojaosto sai alkunsa 1980-luvulla. Erittäin aktiivinen kausi seuran historiassa sattui 1980- ja 1990-luvuille. 1980-luvun alussa nuoret mieshiihtäjät saivat SM-mitaleja viesteistä ja henkilökohtaisista kisoista. 1985 Asikkalan Raikkaan yleisurheilijat olivat viidensiä Suomen ikäkausitilastoissa. Yleensä kärjessä on suuria kaupunkiseuroja eikä pieniä maaseutuseuroja.


title: Roudari

text: Roudari () on yhtyeen tai muun esiintyjän tekninen avustaja, joka muun muassa pystyttää ja purkaa esiintymispaikalla käytettävät äänentoistojärjestelmät ja muut siirrettävät laitteet ja rakenteet.


title: Roudari

text: Roudarit työskentelevät etenkin musiikkialalla keikoilla, kiertueilla ja festivaalijärjestelyissä. Heitä toimii myös esimerkiksi teatteri- ja tanssialan tapahtumien järjestelytehtävissä. Roudarin työt vaihtelevat avustavista tehtävistä teknistä osaamista vaativiin erityisalojen töihin. Osa roudareista toimii ääni- tai valomiehinä. Roudari voi olla myös esimerkiksi soitinteknikko, autonkuljettaja, kuormaaja tai myyjä. Keikan aikana jotkut roudarit voivat toimia miksaajina miksauspöydän ääressä tai tehostekoneen käyttäjinä.


title: Roudari

text: Roudarin työhön kuuluu paljon pitkiä työpäiviä, yötyötä ja matkustamista.


title: Eric Koston

text: Eric Koston (s. 29. huhtikuuta 1975, Bangkok, Thaimaa) on yhdysvaltalainen, alkujaan thaimaalainen ammattirullalautailija, jota monet pitävät yhtenä maailman parhaista. Koston on ollut ammattilainen vuodesta 1991, ja voittanut useita tärkeitä alan kilpailuja. Eric Koston on kehittänyt joitain temppuja, kuten Fandanglen. Koston toi myös tunnetuksi jo aiemmin keksittyä K-Grindiä, nykyisin Krookedina tai Crookedina tunnettua temppua. Aiheesta voi lukea amerikkalaisessa rullalautailulehdessä Skateboard Mag. Hän oli pelattavana hahmona EA:n Skate 2:ssa ja Skate 3:ssa sekä Tony Hawk pelisarjan monissa peleissä.


title: John Gielgud

text: Sir Arthur John Gielgud ['ɡiːlɡʊd] (14. huhtikuuta 1904 Kensington, Lontoo, Englanti – 21. toukokuuta 2000 Wotton Underwood, Englanti) oli arvostettu brittiläinen teatteri- ja elokuvanäyttelijä.


title: John Gielgud

text: Gielgud saavutti ensimmäisen kerran menestystä klassisissa rooleissa teatterissa. Hän näytteli ja ohjasi useita näytelmiä Royal Shakespeare Companyssa Stratford-upon-Avonissa. Gielgudin "Hamlet"-rooli vuonna 1936 sai etenkin laajaa tunnustusta.


title: John Gielgud

text: Ensimmäiset isot elokuvaroolinsa Gielgud teki jo 1930-luvulla brittiläisissä elokuvissa, mutta hän teki vasta viimeisinä vuosikymmeninä vaikutuksen suureen yleisöön. Hänen varhaisiin rooleisihinsa lukeutuvat brittiläinen valtiomies Benjamin Disraeli elokuvassa "The Prime Minister" (1940), roomalainen senaattori Gaius Cassius Longinus elokuvassa "Julius Caesar" (1953) ja George Plantagenet elokuvassa "Rikhard III".


title: John Gielgud

text: Vanhemmiten Gielgud alkoi näytellä myös moderneissa näytelmissä. Hän esiintyi muun muassa Alan Bennettin ("Forty Years On"), David Storeyn ("Home"), Charles Woodin ("Veterans"), Edward Bond ("Bingo") ja Harold Pinterin ("No Man’s Land") näytelmissä. Elokuvarooleista merkittävimmät lienevät suoritukset elokuvissa "Arthur", josta hän sai parhaan miessivuosan Oscarin, Peter Greenawayn "Prosperon kirjat", jossa Gielgud esittää Milanon herttua Prosperoa lausuen myös suuren osan muiden henkilöhahmojen repliikeistä, sekä "Loisto", jossa Gielgud esittää David Helfgottin opettajaa Cecil Parkesia.


title: John Gielgud

text: Gielgudin viimeiseksi suureksi elokuvarooliksi jäi vuoden 1998 "Elisabet", jossa hän esitti paavia. Viimeinen roolityö oli Samuel Beckettin näytelmään perustunut lyhytelokuva "Katastofi". Gielgud kuoli muutamia viikkoja tuotannon jälkeen 96-vuotiaana.


title: John Gielgud

text: Gielgud on yksi harvoista ihmisistä, jotka ovat voittaneet sekä Emmyn, Oscarin, Grammyn että Tonyn. Lisäksi hänet palkittiin kaksi kertaa Bafta-palkinnolla ja Golden Globella. Gielgud sai myös muita huomionosoituksia. Vuonna 1953 hänet lyötiin ritariksi, ja vuonna 1996 hänet otettiin jäseneksi Ansioritarikuntaan, johon kuuluu kulloinkin vain 24 elossa olevaa henkilöä.


title: John Gielgud

text:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:


title: Jürgen Röber

text: Jürgen Röber (s. 25. joulukuuta 1953) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Heinäkuusta 2017 lähtien hän on toiminut belgialaisen Excelsior-Péruwelzin urheilutoimenjohtajana.


title: Jürgen Röber

text: Saksan demokraattisen tasavallan alueella syntynyt Röber muutti perheensä mukana Saksan liittotasavaltaan 1956, Bertlichin kaupunkiin.


title: Jürgen Röber

text:
Röberin jalkapalloilijan ura alkoi bertlichiläisessä SuS Bertlichin juniorijoukkueessa 1963. Urallaan, joka päättyi vasta 1991, Röber pelasi 303 ottelua Saksan Bundesliigassa tehden niissä 75 maalia. Röberin pelaajauran kirkkain kruunu oli Saksan mestaruus 1981 FC Bayern Münchenissä.Röber aloitti valmennusuransa pelaaja-apuvalmentajana Rot-Weiss Essenissä. 1991 hänestä tuli seuran päätoiminen päävalmentaja ja tässä tehtävässä Röber toimi joulukuuhun 1993 saakka. VfB Stuttgart palkkasi Röberin päävalmentajaksi samaisena joulukuuna. Stuttgartissa Röber valmensi kevääseen 1995 saakka.
Röber palasi valmentajaksi tammikuussa 1996, seurana oli Hertha Berliini. Röber valmensi berliiniläisseuraa aina helmikuuhun 2002 saakka. Röber nosti Herthan 1. Bundesliigaan 1997 ja 1999 seura oli liigassa kolmas.
Herthasta lähtönsä jälkeen Röber oli vuoden verran valmentamatta, kunnes maaliskuussa 2003 astui VfL Wolfsburgin ruoriin. Vuoden kuluttua Röberin oli aika lähteä.
Jälleen kului runsas vuosi, kunnes Röber palkattiin lokakuussa 2005 FK Partizanin päävalmentajaksi. Serbiseurassa Röberin tie päättyi keväällä 2006.
Joulukuun 19. päivänä 2006 Saksan 1. Bundesliigassa pelaava Borussia Dortmund nimesi Röberin päävalmentajakseen kauden 2006/07 loppuun ulottuvalla sopimuksella.
Maaliskuun 12. päivänä 2007 Röber ilmoitti eroavansa päävalmentajan tehtävistä, syynä pidetään erimielisyyksiä Röberin ja seurajohdon välillä.
Röber palasi valmennustehtäviin elokuussa 2008, kun Venäjän liigan häntäpäähän juuttunut FK Saturn Ramenskoje palkkasi hänet päävalmentajakseen. Kausi 2009 alkoi kuitenkin vaisusti ja toukokuussa Röber sai potkut tehtävistään.


title: Jürgen Röber

text: 22. kesäkuuta 2009 Röber siirtyi Turkin Superliigassa pelaavan Ankarasporin päävalmentajaksi. Hän sai kuitenkin potkut jo joulukuun lopussa 2009.


title: Jürgen Röber

text: Heinäkuussa 2017 Röber aloitti Belgian pääsarjaseura Excelsior-Péruwelzin urheilutoimenjohtajana.


title: Thomas Logan

text: Thomas Logan on fiktiivinen henkilö Marvelin sarjakuvissa. Hän on Bill Jemas, Joe Quesadaja Paul Jenkinsin luoma ja esiintyi Origin-sarjassa, joka kertoi Wolverinen nuoruudesta ja sitä julkaistiin vuoden 2001 marraskuusta vuoden 2002 heinäkuuhun.


title: Thomas Logan

text: Thomas Logan asui Albertassa, Kanadassa 1800-luvun lopulla. Hän oli töissä Howlettin tilalla ja hänellä oli poika, Dog Logan. On myös useita viitteitä siitä, että hän olisi ollut James Howlettin, eli Wolverinen, isä. Tähän viittaavat muun muassa täsmälleen samanlainen ulkonäkö ja käytös. Lisäksi James alkaa myöhemmin käyttämään Logan nimeä.


title: Thomas Logan

text: Thomas oli alkoholisti ja huono isä, joka hakkasi omaa poikaansa ja sai tämänkin juomaan alkoholijuomia. Hänellä oli myös luonteeltaan kiivas. Hänet loppujen lopuksi karkotettiin Howlettin tilalta hänen poikansa tapettua Jamesin koiran ja ahdisteltua tilalla työskennellyttä Rosea.


title: Thomas Logan

text: Thomas raivostui ja palasi myöhemmin aseistettuna poikansa kanssa ja tappoi entisen työnantajansa, John Howlettin. Samalla James astui huoneeseen nähden isänsä kuolevan. Hän juoksi isänsä ruumiin luokse itkien ja Thomas käski Dogin ampua James kuoliaaksi James ehti kuitenkin raapaista tätä juuri kasvaneilla luukynsillään naamaan, minkä jälkeen hän iski Thomasia tappavasti rintaan.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: Kalifornian kultaryntäys oli vuosien 1848–1855 välillä Kaliforniassa Yhdysvalloissa tapahtunut kultaryntäys. Ensimmäinen kultalöydön teki James W. Marshall tammikuussa 1848. Kun uutinen löydöstä myöhemmin levisi, noin 300 000 ihmistä Yhdysvalloista ja muualta maailmasta tuli etsimään kultaa Kalifornian joista ja kukkuloista. Kullankaivajia kutsuttiin nimityksellä "49ers" heidän tulovuotensa 1849 mukaan.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: Aluksi Kalifornian kultaa huuhdottiin vaskooleilla ja sen jälkeen keinuvilla puulaatikoilla, joihin kaadettiin soraa ja vettä niin, että raskas kulta vajosi laatikon pohjan rihloihin. Jokivesiä alettiin johtaa pitkiin ränneihin, joihin kaadettiin hienonnettua soraa, josta kulta eroteltiin vaskoolilla. Kalifornian kullantuotannon arvo saavutti huippunsa 1852. Vuonna 1855 enin maan pinnalla ollut kulta oli jo löydetty, ja suurin osa kullantuotannosta oli jokikaivostuotantoa. Vuoden 1852 jälkeen aloitettu hydraulinen kullankaivuu aiheutti kullankaivuualueille pysyviä ympäristöhaittoja. Kultaryntäys oli tuhoisa myös alueen intiaaniväestölle, etenkin kullankaivajien tuomien tartuntatautien vuoksi.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: Kalifornian ensimmäisen kultalöydöksen aikaan alue kuului vielä Meksikolle. Ennen kultaryntäyksen alkamista Kalifornia oli harvaan asuttua erämaata, jonka lähetyskylissä asui arviolta vain noin 7 300 valkoihoista. Yhdysvaltain-Meksikon sodan (1846-1848) seurauksena sodan hävinnyt Meksiko kuitenkin luovutti Guadalupe Hidalgon sopimuksen mukaan Kalifornian alueen Yhdysvalloille. Meksikolaiset eivät pitäneet Kalifornian kaltaisen erämaan menettämistä kovin suurena menetyksenä, sillä tieto yhdeksän vuorokautta ennen sopimuksen solmimista tapahtuneesta ensimmäisestä kultalöydöstä ei ollut vielä levinnyt.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: James W. Marshall löysi 24. tammikuuta 1848 American River -joesta kultahipun rakentaessaan Colomassa sahaa maanviljelijä John Sutterille. Marshall paljasti löytönsä Sutterille, joka arveli metallin olevan vähintään 23 karaatin kultaa. Sutter pyysi sahan rakennusmiehiä vaikenemaan löydöstä kuudeksi viikoksi, jotta hän ehtisi saada toisaalle rakennuttamansa myllyn valmiiksi. Salaisuus paljastui kuitenkin jo parissa viikossa, minkä seurauksena lähes kaikki Sutterin työntekijät kokkia myöten lähtivät kullanetsintään, ja Sutter kärsi suuria taloudellisia menetyksiä.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: The Californian -sanomalehti raportoi American Riverin kultalöydöstä 15. maaliskuuta 1848 ja California Star kolme päivää myöhemmin. San Franciscon kaupungissa löytöön ei aluksi uskottu, vaan kultainnostus alkoi kaupungissa vasta toukokuussa 1848, kun kauppaa kultaseudulla pitänyt Samuel Brannan tuli kaupunkiin rehvastelemaan maksuksi saamillaan kultahipuilla. Pian lukemattomat kalifornialaiset ryntäsivät kullanetsintään, jolloin pellot jäivät kylvämättä ja talojen rakennustyöt kesken. San Franciscon satamaan oli seuraavaan kesään mennessä kertynyt jo 200 hylättyä laivaa, joiden miehistöt olivat lähteneet maihin kultaa etsimään.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: The New York Herald julkaisi uutisen Kalifornian kultalöydöstä elokuussa 1848, ja uutinen oli saavuttanut koko maan vuoden lopulla. San Franciscon kaupungin infrastruktuuri kehittyi nopeasti vastaamaan kasvaneen asujaimiston tarpeisiin. Kaupungin vakituinen asukasluku kasvoi tuhannesta yli 20 tuhanteen alle kahdessa vuodessa. Kaiken kaikkiaan tuli kultaa Kalifornian joista ja kukkuloista etsimään noin 300 000 ihmistä.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: Pian American Riverin löydön jälkeen kultaa löydettiin myös Feather River ja Trinity River -joista. Vuonna 1849 kultaa alettiin louhia Mariposan kaivoksesta ja Grass Valleysta. Väkiluvun räjähdysmäisen kasvun takia Yhdysvaltain kongressi myönsi Kalifornialle poikkeuksellisesti osavaltioaseman, vaikka alue oli kuulunut Yhdysvaltoihin vasta kaksi vuotta eikä se ollut missään vaiheessa Yhdysvaltain territorio. Seuraavana vuonna kultaa löytyi Greenhorn Creekistä, Kern Countysta. Vuonna 1852 Kalifornian kullantuotannon arvo saavutti huippunsa 81 miljoonalla dollarilla.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: Hydraulinen louhiminen otettiin käyttöön American Hillissä 1852. Osavaltion suurin kultakimpale, painoltaan 88,45 kilogrammaa, löydettiin Calaveras Countysta 1854. Vuoteen 1855 mennessä enin maan pinnalla ollut kulta oli jo löydetty, ja suurin osa kullantuotannosta oli jokikaivostuotantoa. Yhdeksän vuotta myöhemmin joistakaan ei enää juuri löytynyt kultaa, mutta hydraulisella menetelmällä kultaa louhittiin vielä 20 vuoden ajan.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: Kaliforniaan kullan perässä tulleita kutsuttiin nimityksellä "49ers" heidän tulovuotensa mukaan. Tulijoita oli Yhdysvaltain itäosista sekä ulkomailta kuten Kiinasta, Saksasta, Chilestä, Meksikosta, Irlannista, Turkista ja Ranskasta. Vuonna 1850 ulkomaalaisille kullankaivajille määrättiin 20 dollarin kuukausivero, joka vähensi etenkin kiinalaisten kullankaivajien määrää. Kultaryntäyksen myötä Kaliforniasta tuli yksi maan etnisesti monimuotoisimmista osavaltioista.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: Yhdysvaltain itäosista saapuneet käyttivät aluksi kahta reittiä: joko laivalla New Yorkista Etelä-Amerikan eteläpuolitse kiertäen tai Oregonista vankkureilla. Vuonna 1850 yhdysvaltalaiset yhtiöt saivat valmiiksi Panaman poikki kulkeneen rautatien, joka lyhensi matkaa huomattavasti.


title: Kalifornian kultaryntäys

text: Aluksi Kalifornian kultaa huuhdottiin vaskooleilla ja sen jälkeen keinuvilla puulaatikoilla ("rocker box"). Niihin kaadettiin soraa ja vettä, jolloin raskas kulta vajosi laatikon pohjan rihloihin. Laatikolla ei kuitenkaan pystytty erottelemaan hienointa kultajauhetta, joten laitteen pohjalle alettiin laittaa elohopeaa, johon kultapöly kiinnittyi, ja se irrotettiin syntyneestä amalgaamista elohopeaa höyrystämällä. "Long Tom" oli keinulaatikko, jossa oli 3–6-metrinen ja 30 senttimetrin levyinen kaukalo. Sen käyttämiseen tarvittiin useita miehiä, ja koska se vaati jatkuvan juoksevan veden, sitä käytettiin vain jokien tai kaivettujen ojien varrella. Jokivesiä alettiin sitten johtaa pitkiin ränneihin, joihin kaadettiin hienonnettua soraa, josta kulta eroteltiin vaskoolilla. Hydraulista kullankaivuuta alettiin harjoittaa Kaliforniassa 1853. Siinä vettä suihkutettiin kovalla paineella rinteeseen, ja irronnut maa-aines johdettiin ränneihin huuhdottavaksi. Hydraulinen louhinta aiheutti kullankaivuualueille pysyviä ympäristöhaittoja.