title: Ahosuolaheinä

text: Ahosuolaheinä on 10–60 cm korkea monivuotinen ruohovartinen kasvi. Sen lehdet ovat soikeat ja kapeat. Lehtiruodin tyvellä vartta ympäröi kalvomainen korvaketuppi. Lehdet maistuvat happamilta ja suolaisilta. Maku muistuttaa vähän raparperiä tai ketunleipää. Kasvi on kaksikotinen: hedeyksilöiden kukat ovat punertavat ja heteet keltaiset, emiyksilöissä kukat ovat purppuranpunaiset. Kukinto on haaroittunut ja noin puolet kasvin koko korkeudesta. Kukat ovat pieniä. Pähkylät ovat noin 1,5 mm pitkiä, ruskeita ja kolmisärmäisiä. Ahosuolaheinällä on syvälle maahan ulottuva paalujuuri, ja se muodostaa myös juurisilmuja pintajuuristoonsa.


title: Ahosuolaheinä

text: Ahosuolaheinä muistuttaa niittysuolaheinää ("Rumex acetosa"). Sen erottaa niittysuolaheinästä pienemmän koon ja lehtien tyviosien perusteella. Ahosuolaheinällä lehtien tyviliuskat ovat kääntyneet ulospäin, eli lehdet ovat muodoltaan keihäskantaiset.


title: Ahosuolaheinä

text: Kasvi on kotoisin Euraasiasta, mutta se on levinnyt ihmisen mukana muuallekin pohjoisella pallonpuoliskolla. Pohjois-Amerikassa se on harmillinen rikkaruoho muun muassa pensasmustikan viljelmillä.


title: Ahosuolaheinä

text: Ahosuolaheinä menestyy kuivillakin paikoilla, kuten kallioilla, joutomailla, rantahietikoilla ja tienvarsilla. Se vaatii happaman maaperän. Hiekkaisilla pelloilla juuriversoista voimakkaasti leviävä ahosuolaheinä voi olla rikkakasvi.


title: Ahosuolaheinä

text:
Ahosuolaheinää on käytetty ravinnoksi keittoihin ja salaatteihin. Oksaalihapon takia sitä ei pidä käyttää liikaa.
Tekstiilien värjäyksessä siitä saadaan keltaista, tummanruskeaa, mustaa ja vihreää väriä, siemenistä punaista.


title: Niittysuolaheinä

text: Niittysuolaheinä ("Rumex acetosa") on kaikkialla Suomessa yleinen hierakoiden sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi.


title: Niittysuolaheinä

text: Niittysuolaheinä kasvaa 30–100 cm korkeaksi. Lehdet ovat pitkänsoikeat, nuolikantaiset ja isommat kuin ahosuolaheinällä. Kasvi on kaksikotinen, hedeyksilöiden kukat ovat punertavat ja heteet keltaiset, emiyksilöissä kukat ovat purppuranpunaiset. Lehdet maistuvat happamilta ja suolaisilta, maku muistuttaa vähän raparperiä tai ketunleipää.


title: Niittysuolaheinä

text: Niittysuolaheinää kasvaa villinä lähes koko Euroopassa, ja sitä on viljelty jo muinaisessa Egyptissä ja Intiassa. Lajia esiintyy myös Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Lapissa kasvaa alalajia nimeltään lapinsuolaheinä ("Rumex acetosa" ssp. "lapponicus").


title: Niittysuolaheinä

text: Niittysuolaheinää kasvaa niityillä. Sen kasvupaikkoja ovat myös kosteat lähteiköt, puronvarret ja pensastot.


title: Niittysuolaheinä

text: Niittysuolaheinää on käytetty ravinnoksi keittoihin ja salaatteihin. Ranskassa viljellään isolehtistä lajiketta, tarhasuolaheinää ("Rumex acetosa" var. "hortensis"). Oksaalihapon takia sitä ei pidä käyttää liikaa.


title: Pjongjangin metro

text: Pjongjangin metro on Pohjois-Korean pääkaupungissa Pjongjangissa toimiva metrojärjestelmä. Se käsittää kaksi linjaa: Ch'ŏlliman linja kulkee Kwangbokin asemalta lounaasta Rakwonin asemalle koilliseen ja Hyŏksin linja kuljee pohjoisesta Puhunin asemalta Taedongin rantaviivaa pitkin Pulgunbyolin asemalle. Kaksi linjaa risteävät Chŏnun asemalla.


title: Pjongjangin metro

text: Pjongjangin metro on maailman syvimmällä kulkeva metro. Rata kulkee keskimäärin arviolta 110 metriä maanpinnan alapuolella.


title: Pjongjangin metro

text: Metron linjasto käsittää kaksi linjaa:


title: Pjongjangin metro

text: Etelä-Korean viranomaislähteiden mukaan metroa rakennettaessa sattui vakava yli sata kuolonuhria vaatinut tunnelin sortumiseen johtanut onnettomuus vuonna 1971, eikä Ch'ŏlliman linjaa tästä syystä vastoin alkuperäisiä suunnitelmia jatkettu Taedong-joen itäpuolelle.


title: Pjongjangin metro

text: Metroasemien nimet on otettu Pohjois-Korean vallankumouksen historiasta, joten niiden perusteella ei voi suoraan päätellä linjojen uloskulkujen sijaintia maan pinnalla.


title: Pjongjangin metro

text: Kokonaan maan alla kulkevan linjaston ulkoasu perustuu venäläisen metrorakentamisen antamiin esikuviin, kuten Moskovan metroon. Molemmat metrot jakavat useita tyypillisiä piirteitä, kuten linjojen syvyys ja asemien väliset pitkät etäisyydet. Asemia koristavat sosialistista realismia edustavat mosaiikit, maalaukset ja patsaat.


title: Pjongjangin metro

text: Metroasemat on suunniteltu toimimaan myös väestönsuojina, tätä varten asemat on varustettu suurilla teräsovilla.


title: Pjongjangin metro

text: Metro on toiminnassa aamuviidestä iltayhteentoista. Ruuhka-aikoina junat voivat kulkea minimissään kahden minuutin välein. Tavallinen toimintaväli on 5-7 minuuttia, joskin sähkökatkot sekä muut toimintavaikeudet ovat ajoittain aiheuttaneet epäsäännöllisyyttä. Kertamatkaan oikeuttava poletti maksaa 5 Pohjois-Korean wonia (0,005 euroa vuoden 2017 vaihtokurssilla).


title: Pjongjangin metro

text: Kun metro aloitti toimintansa 1970-luvulla, metrot olivat vastavalmistuneita. Vaikka Pohjois-Korea väitti vaunujen olevan korealaisia, DK4-nimellä tunnetut vaunut valmistettiin Kiinassa vuonna 1972. Vuonna 1998 osa näistä metroista myytiin Pekingin metron käyttöön, jossa ne toimivat kolmen vaunun järjestelminä linjalla 13 vuoteen 2002 asti jolloin ne poistettiin lopullisesti käytöstä.


title: Pjongjangin metro

text: Vuodesta 1997 Pjongjangin metro on käyttänyt saksalaista kalustoa, joka on ollut aiemmin käytössä Berliinin sekä Ateenan metroilla. Käytössä on ollut kaksi erilaista metrosarjaa:GI-tyypin yksiköt muunnettiin myöhemmin maanpäällisiksi juniksi Korean valtionrautateiden palvelukseen loppujen Pjongjangiin jääneiden kiinalaisten DK4-yksiköiden tapaan, jälkimmäiset poistettiin siitäkin käytöstä vuonna 2016.


title: Pjongjangin metro

text: D-tyypin yksiköt ovat edelleen käytössä Pjongjangin metrossa muodostaen yhä valtaosan sen kalustosta, vuonna 2015 esiteltiin uusi paikallisesti valmistettu metrojunamalli ja ensimmäinen yksikkö otettiin käyttöön seuraavana vuonna.


title: Pjongjangin metro

text: Ulkomaalaiset turistit voivat pääsääntöisesti nähdä metron ainoastaan opastetuilla kierroksilla mikä on synnyttänyt runsaasti huhuja sen toimintaan liittyen.


title: Bedlam

text: Bethlem Royal Hospital eli Bedlam on Lontoossa sijaitseva maailman vanhin psykiatrinen sairaala. Sanasta "bedlam" on tullut englannin kielessä synonyymi hälinälle ja epäjärjestykselle.


title: Bedlam

text: Bedlam perustettiin vuonna 1247 lahjaksi Betlehemin tähti -nimiselle palestiinalaiselle munkkiveljeskunnalle. Laitos toimi aluksi luostarina, mutta henkisistä sairauksista kärsivien hoito aloitettiin jo 1300-lukuun mennessä.


title: Bedlam

text: Lontoon kaupunki otti Bedlamin hallintaansa 1547, jolloin laitoksesta tuli yksi viidestä uskonpuhdistuksen jälkeen uudelleenperustetusta ”kuninkaallisesta sairaalasta”. Vaikka noihin aikoihin jotkin potilaat paranivatkin, toiminta oli hyvin tehotonta. Väkivaltaiset potilaat kahlehdittiin ja pantiin käsirautoihin. Sairaalaan järjestettiin myös maksullisia kiertokäyntejä, joilla vierailijat pääsivät katselemaan sairaalan potilaita ja heidän epäinhimillisiä elinolosuhteitaan.


title: Bedlam

text: Vuonna 1676 laitos siirtyi uusiin tiloihin Moorfieldsiin barokkityyliä edustavaan rakennukseen, jonka oli suunnitellut Robert Hooke. Vuonna 1815 sairaala sijoitettiin St. George’s Fieldsiin Southwarkiin. Osa sairaalasta toimii nykyään sotamuseona. 1800-luvun puolivälin tienoilla potilaita alettiin hoitaa yhä enemmän erilaisten työmuotojen ja vapaa-ajan aktiviteettien avulla. Potilaiden kahlehdinnasta luovuttiin myös vähitellen.


title: Bedlam

text: Vuonna 1930 sairaala uudistettiin jälleen, ja se siirrettiin nykyiselle sijaintipaikalleen. Samalla osastot hajautettiin omiin rakennuksiinsa. Kaikissa rakennuksissa oli keittiö, ruokala ja puutarha.


title: Bedlam

text: Suurimman osan historiastaan Bedlam on toiminut akuuttien tapausten hoitolaitoksena. Ne, jotka eivät ole parantuneet 12 kuukauden sisällä, on yleensä lähetetty pois. Kuitenkin 1730-luvun ja vuoden 1919 välillä niin sanottuun parantumattomien siipeen otettiin sellaisia potilaita, joille muuta sijoitusvaihtoehtoa ei ollut.


title: Bedlam

text: Vuonna 2013 arkeologit löysivät vuonna 1560 perustetun hautausmaan, jolle on haudattu tuhansia Bedlamin sairaalassa kuolleita potilaita. Lisätutkimusten toivotaan tuovan valoa Bedlamin sairaalan tuolloisiin elinoloihin.


title: Ruttojuuret

text: Ruttojuuret ("Petasites") ovat asterikasveja. Suvusta tunnetaan 15–20 lajia. Suomessa kasvaa vain neljä lajia. Pohjanruttojuuri ("Petasites frigidus") kasvaa luonnonvaraisena letoilla, korvissa ja rannoilla Keski-Suomen pohjoisosissa ja Pohjois-Suomessa. Etelänruttojuuri ("Petasites hybridus") kasvaa harvinaisena, alun perin viljelykarkulaisena Etelä-Suomessa. Sitä kasvatetaan myös perennana ja se on tuotu Suomeen alkuaan rohdoskasviksi. Ruttojuuri on tullut Pohjolaan luostarien munkkien mukana. Sitä on käytetty nimensä mukaisesti keskiaikana haavoja parantavana, mutta ennen kaikkea ruttolääkkeenä. Rantaruttojuuri kasvaa yhdessä paikassa rannikolla Helsingissä. Valkoruttojuurta ("Petasites albus") kasvatetaan koristekasvina. Se kukkii aikaisin keväällä, jopa maaliskuussa. Koristekasviksi istutettu ruttojuuri voi vallata suurenkin alan kasvupaikakseen, ja sitä voi olla vaikea hävittää.


title: Etelä-Korean won

text: Won on Korean tasavallan eli Etelä-Korean rahayksikkö. Etelä-Korean wonin tunnus on ₩ ja ISO 4217 -koodi KRW.


title: Etelä-Korean won

text: Etelä-Koreassa on nykyisin käytössä seuraavat kolikot:


title: Etelä-Korean won

text: Etelä-Koreassa on nykyisin käytössä seuraavat setelit:


title: Pohjois-Korean won

text: Won on Korean demokraattisen kansantasavallan eli Pohjois-Korean virallinen rahayksikkö, joka jakaantuu sataan choniin. Rahayksikön tunnus on ₩ ja ISO 4217-koodi KPW. Woneja laskee liikkeeseen Korean demokraattisen kansantasavallan keskuspankki.


title: Pohjois-Korean won

text: Won ei ole vapaasti vaihdettava valuutta. Maassa vierailevien ulkomaalaisten käyttöön vaihdetaan "turistirahoja" tai "fekkejä" (FEC, "Foreign Exchange Certificate"), joita on kahta lajia: kapitalististen maiden kansalaisille vihreä, sosialististen maiden kansalaisille punainen. Vastaavanlainen käytäntö oli yleinen monissa sosialistisissa maissa vielä 1990-luvun alussa.


title: Pohjois-Korean won

text: Nykyään turistirahan rinnalla käytetään yleisesti myös vapaasti vaihdettavia valuuttoja, kuten dollaria, euroa ja Japanin jeniä, koska wonin vaihtokurssi on pahasti inflatoitunut .


title: Pohjois-Korean won

text: Vuoden 2009 lopulla suoritetun rahauudistuksen jälkeen yhtä uutta wonia vastaa sata vanhaa wonia. Liikkeeseen laskettiin 1, 5, 10 ja 50 chonin ja 1 wonin arvoiset kolikot, ja 5, 10, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 5000 wonin arvoiset setelit.


title: Allerød

text: Allerød voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tim Hunt

text: Sir Richard Timothy ”Tim” Hunt (s. 19. helmikuuta 1943) on brittiläinen biokemisti. Hän sai Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 2001 yhdessä Leland Hartwellin ja Paul Nursen kanssa löydettyään sykliinit ja sykliineistä riippuvaiset kinaasit, jotka ovat keskeisiä molekyylejä solusyklin säätelyssä. Ensimmäiset sykliinit Hunt löysi merisiilistä ja myöhemmin muistakin lajeista. Nobel-komitean mukaan nämä löydökset avaavat uusia näköaloja syövän diagnosointiin ja hoitoon.


title: Tim Hunt

text: Hunt erosi kunniaprofessorin tehtävästään Lontoon yliopistossa University College Londonissa (UCL) sen jälkeen kun hän oli puheessaan sanonut: ”Kun tyttöjä on laboratoriossa, tapahtuu kolmenlaista, rakastut heihin, he rakastuvat sinuun, ja kun heitä arvostelee, he alkavat itkeä.”


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Viime jääkauden huippukohta () oli Veikseliksi nimetyn viimeisimmän jääkauden kylmin vaihe, joka oli noin 27 000–21 000 vuotta sitten. Puolassa jää eteni maksimiinsa noin 25 100 vuotta sitten eli 21 000 radiohiilivuotta sitten. Merenpinta oli alimmillaan 22 000–21 000 vuotta sitten.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Laajimmillaan jääkauden mannerjää peitti Skandinavian ja ulottui Pohjois-Saksaan ja Pohjois-Puolaan. Idässä jää ulottui Valdaille Venäjälle; Hampuri oli jäätön, mutta aivan lähellä jään reunaa. Englanti ja Irlanti olivat jäässä eteläisimpiä osia lukuun ottamatta, ja Alpeilta virtasi jäätä vuorten juurillekin. Myös muualla Euroopassa oli suuria vuoristojäätiköitä. Jäätikön eteläpuolella oli laaja tundravyöhyke. Ilmasto oli hyvin kylmä, tuulinen ja erittäin kuiva. Tuulet nostivat kylmimpinä kausina ilmaan paljon pölyä. Metsät olivat harvinaisia niilläkin alueilla, joilla lämpötila riitti metsän kasvuun. Sademetsäalue oli kutistunut ja aavikot olivat huomattavasti suurempia kuin nyt.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Euroopan ihmisiä asui 200–500 kilometrin päässä jään reunasta Tšekkoslovakiassa, Ukrainan eteläosissa sekä näistä kokonaan erillään Lounais-Ranskassa ja Pyreneiden niemimaan lähellä. Afrikassa sadetta tuova kesämonsuuni ulottui suureen osaan mannerta, mutta jääkaudella vain pienelle alueelle päiväntasaajan lähelle mantereen länsiosissa. Esimerkiksi Pohjois-Afrikkaan tulivat nykyistä viileämmät läntiset ilmavirtaukset.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Merenpinta oli tällöin syvimmillään 116 metriä nykyistä alempana ja jää ulottui Skandinavian yli. Nykyisen näkemyksen mukaan LGM:n pahin vaihe on kestänyt vain 2 000–3 000 vuotta. Jää alkoi vetäytyä viimeistään 18 000 vuotta sitten, ellei aiemmin. LGM voidaan määritellä eri alueilla hieman eri aikoihin. Jään reuna ei ollut esim. Skandinavian mannerjäätikön länsipuolella Norjan lounaisrannikolla kauimpana samaan aikaan kuin itäpuolella, 25 000 vuotta sitten. Aavikot laajenivat maapallolla hieman ennen jäätikön laajinta vaihetta. Ilmaston kylmeneminen ajoi eläimiä etelään ja Euroopassa asutus heikkeni varsinkin Keski-Euroopassa.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Pohjois-Saksassa oli erittäin kylmää aromaista polaariaavikkoa, kylmempää kuin koskaan aikaisemmin Veiksel-jääkaudella. Ikiroudan eteläraja kulki suunnilleen Keski-Ranskasta Alpeille ja Pohjois-Ukrainaan. Ilmasto oli hyvin kylmä ja kuiva pohjoisessa Itä-Aasiassa, jossa vallitsi valtava korkeapaine. Niinpä Siperiassa oli talvella jopa −60 – −80 °C, ja jäätiköt eivät kasvaneet nopeasti. Jamalin jääkartioiden happi-isotoopeista on mitattu ajalta 30 000–22 000 vuotta sitten 4–9 °C nykyistä alempi vuosikeskilämpötila. 32 000–22 000 radiohiilivuotta sitten ruutumaiden jääkartioita oli 58 leveydellä, mikä on yli 1 000 kilometriä nykyisiä ruutumaita etelämpänä


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Alankomaissa oli tammikuun keskilämpötila noin −8 °C, ja heinäkuun 9–10 °C eli noin 10 °C vähemmän kuin nykyään. Moskovan seudun talven keskilämpötila oli 20 astetta nykyistä alempi, ja kesällä 5–11 astetta nykyistä alempi.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Maan akselikallistuma oli noin 0,5 astetta nykyistä pienempi, ja ilmastoprekession vaikutus E sin omega suunnilleen sama kuin nyt. Pohjoisella pallonpuoliskolle tuli kesällä 65 leveysasteelle 10 cal/cm² päivässä vähemmän auringon säteilyä kuin nyt.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Monesti jääkauden huippukohta ajoitetaan aikaan 20 000–18 000 radiohiilivuotta sitten Itä-Euroopan jäätiköiden maksimin mukaan. Laajemmin saatetaan ajoittaa esim. Uuden-Seelannin ja Patagonian jäätiköiden mukaan aikaan 24 000–18 000 radiohiilivuotta sitten. Chilen vuoristojäätiköiden maksimi oli 20 000–19 000 radiohiilivuotta sitten ja Tasmanian 21 000–19 000 radiohiilivuotta sitten. Valkoi-Venäjän seuduilla jäätikkö laajeni maksimiinsa vasta noin 17 000 radiohiilivuotta sitten. Jääkauden huippukohtaa edlsi Venäjällä Brjansk-interstadiaali 32 000/30 000–24 000 radiohiilivuotta sitten, jolloin Länsi-Siperian ilmasto oli melko kostea myöhempään huippukauteen verrattuna. Itä-Euroopan Valdain seudun Krutisan alueella oli silloinkin hyvin kylmät ja kuivat olot, tammikuun keskilämpötila −40 – −30 °C ja kylmä jakso 9 kuukautta, sekä sademäärä 200–300 mm. Jään reuna oli silloin Suomessa suunnilleen Helsinki-Joensuu-linjalla ja ikirouta Etelä-Ukrainassa. Jääkauden loppuvaihe alkoi noin 17 000–15 000 radiohiilivuotta sitten. Keski-Venäjän tasangon ikirouta alkoi sulaa 13 000–12 000 radiohiilivuotta sitten, jolloin lössin kasautuminen väheni ja eroosio alkoi kuluttaa rinteitä. Jäätikön maksimi oli Etelä-Baltiassa 18 000 BP, Valdain seuduilla 21 000 BP ja Itä-Karjalan itäosissa 24 000 BP.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Suuria jäätiköitä oli Skandinaviassa ja Isossa-Britanniassa. Jää peitti lähes koko Kanadan ja myös Länsi-Siperian pohjoisosan. Jää ulottui Amerikassa Suurten järvien pohjoisosaan. Jään reuna kulki Norjan rannikon ulkopuolella ja ulottui Itä-Tanskaan; Länsi-Tanska oli jäätön. Edelleen jää kulki linjaa Krakova – Valdai Moskovan lähistöillä – Anabarjoki Venäjällä. Tarkemmin jää kulki Puolassa ja Venäjällä suunnilleen linjalla Łódź – Vitšebsk – Tšerepovets – Rybinsk – Kubanskoejärvi – Veljskin seutu – Šenkursk – Shlega – (eli Bereznik – Ust-Ura) – Timanin selänteen pohjoisosa Tšenogora – Petšorajoen ja napapiirin risteys Krestovka – Nenetsian eteläraja Satonovon seutu – Vorkutan seutu.. Jää peitti koko Islannin.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Patagonian jääkenttä ulottui 41. leveysasteelle. Suuria jääkenttiä oli Tiibetissä, muttei olla varmoja siitä oliko koko Tiibet jään peitossa. Jäätä oli Baltistanissa, Ladakhissa ja Andien Altiplanossa. Monia pieniä vuoristojäätiköitä syntyi Afrikkaan, Lähi-itään ja Kaakkois-Aasiaan, nimenomaan Atlasvuorille, Balevuorille ja Uuteen Guineaan. Ob- ja Jenisei-joet olivat pysähtyneet jääkenttien takia, ja siten Siperiaan oli syntynyt valtavia jään patoamia järviä. Euroopassa, esimerkiksi Varsovan tienoilla, oli jään patoama järvi, joka syntyi kohtaan missä jää painoi mannerta alaspäin. Laajat kylmät alueet Itä-Aasiassa, Alaskassa, Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa olivat jäättömiä, koska näillä alueilla jäätiköiden luoma korkeapaine loi kuivaa ilmaa talvella. Siperian länsituuli oli talvella kuiva ja lumisateeton. Toisaalta Tyynimeri lämmitti Itä-Siperiaa. Mutta Kamtsatkassa, missä mereltä tuli talvella kosteutta, syntyi lumen pakkautuessa suuria jäätiköitä.


title: Viime jääkauden huippukohta

text:
LGM:n kaudella ilmasto kylmeni. Tundran eteläraja oli Pohjois-Ranskassa. Saksan jäättömät alueet olivat laajalti tundraa. Ranskassa oli paljon kylmätalvista subarktista ilmastoa.. Unkarissa ja Ukrainassa oli boreaalinen ilmasto, mutta pääosin aroa. Laajoilla alueilla oli havumetsää, jonka seassa luultavasti arolaikkuja. Tai aron keskellä oli metsälaikkuja. Lehtimetsän pohjoisraja oli Länsi-Ranskan rannikolla, Etelä-Ranskassa, Keski-Italiassa ja Pohjois-Kreikassa.
Itä-Euroopan havupuuvyöhykkeellä oli paljon ruohoisa alueita päätellen siitepölyistä. Mutta lintulöytöjen mukaan metsää oli monin paikoin 20-40%. Pohjois- ja Keski Ranskassa oli runsaasti ainakin epäjatkuvaa ikiroutaa ja koko Ranskassa maa ainakin jäätyi talveksi.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Erään arvion mukaan kylmimmällä jaksolla noin 23 000 vuotta sitten olisi Euroopassa asunut noin 120 000 ihmistä


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Jääkauden maksimin aikana mannerjää oli paksuimmillaan 2–3 kilometriä ja sen reuna ulottui Valdai–Brandenburg-linjalta Britteinsaarille lähelle Lontoota. Merivesien pinnat olivat n. 150 metriä nykyistä alempana, ja suurin osa mannerjalustoista kuivaa maata. Näillä alueilla oli asutusta LGM:n jälkeen mm. Brommen arkeologinen kulttuurin aikoihin n. 13000 eaa. alkaen, Tanskasta Britteinsaarille. Iso-Britannia oli asumaton luultavasti ilmaston ankaruuden takia 28 000–13 000/12 000 vuotta sitten.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Viime jääkauden jäätiköiden maksimia edelsi ilmastoltaan vaihteleva Keski-Veiksel-kausi eli happi-isotooppivaihe MIS 3. Jää laajeni suurimpaan kokoonsa Norjan suunnalla 33 000 vuotta sitten. Tanskaan virtasi jää ensin Norjan suunnasta, sitten Itämereltä. Noin 30 000–26 000 vuotta sitten merenpinta laski 30 metriä jäätiköiden laajetessa rajua vauhtia kaikkialla maailmassa.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Jäätiköityminen saavutti Saksassa huippunsa noin 26 500–24 000 kalenterivuotta sitten vallinneessa Brandenburg-stadiaalissa, jolloin jää oli Saksassa eteläisimmillään. Jää lienee aaltoillut melko pitkään sektoreittain Pohjois-Saksassa ja Pohjois-Puolassa. Jää oli Elben–Oderin sektorilla eteläisimmässä osassaan 24 000 vuotta sitten, Länsi-Puolassa Varsovan lähellä 26 500 ja idempänä 22 800 vuotta sitten. Kanadassa Newfoundlandin tienoilla jää oli laajimmillaan noin 23 500 kalenterivuotta eli 20 000 radiohiilivuotta sitten. Vielä idempänä jää saattoi olla maksimissaan vasta 19000 kalenterivuotta sitten.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Silloin jää ulottui Puolassa aivan Varsovan pohjoispuolelle. Idässä jää oli laajimmillaan hieman myöhemmin, ja Norjassa jo aiemmin, noin 28 000 vuotta sitten. Pian Brandenburg- eli Lezno-vaiheen jälkeen ilmasto lauhtui ja jää vetäytyi Saksassa lauhkeamman niin sanotun Laugerie-interstadiaalin aikana. Merenpinta lienee noussut hieman, muutaman metrin, noin 21 500 kalenterivuotta sitten muutamassa sadassa vuodessa. Jää eteni Saksassa ja Puolassa uudestaan Frankfurtin ja Poznanin tasalle noin 22 000–20 200 kalenterivuotta sitten, toisten tietojen mukaan hieman myöhemmin.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Samoihin aikoihin Ranskassa aro valtasi alaa metsältä, mikä vaihe kesti muutamia vuosisatoja noin 18 000 radiohiilivuotta eli noin 21 700 vuotta sitten. Noin 20 500 kalenterivuotta sitten merenpinta alkoi taas hieman laskea. Joidenkin tietojen mukaan kylmä Frankfurt-vaihe oli vasta 19000-18000 kalenterivuotta sitten. Tällöin jää laajeni maksimiinsa idässä Baltiassa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä ja lännessä Tanskan seuduilla, muttei enää Saksassa ja Puolassa.


title: Viime jääkauden huippukohta

text: Jää vetäytyi pikkuhiljaa aaltoillen Pohjois-Saksassa Mecklenburgin maakunnassa, mutta merenpinta oli vielä 19 000 vuotta sitten 114 metriä nykyisen tason alla. Merenpinta nousi noin 19 000 kalenterivuotta sitten jopa 10–15 metriä noin 100–500 vuoden sisään. Tämän katsotaan päättäneen LGM:n. Kylmä palasi noin 18 000 kalenterivuotta sitten, jolloin vallitsi Pommeri- tai Gardno-vaihe Puolassa. Noin 17 500 kalenterivuotta sitten merenpinta nousi portaana noin 15 metriä. Noin 17 200 vuotta sitten jää oli aivan Saksan pohjoisrannikolla Kööpenhamina–Velgast–Keski-Liettua-linjalla. Noin 16 500 kalenterivuotta sitten alkoi kylmä Heinrichin tapahtuma H1. Noin 16 500–16 000 jää oli vetäytynyt Slupskin matalikolle, ja niin sanotulle eteläiselle keskimatalikolle SMB:lle 14 800 vuotta sitten.. Baltian jääjärvi syntyi viimeistään näihin aikoihin. Tämän jälkeen alkoi hyvin lämmin Bölling-interstadiaali. Jää oli juuri ennen tätä 14 800 kalenterivuotta sitten Pandivere–Göthenburg-linjalla Keski-Virossa.


title: Luonnontieteellinen keskusmuseo

text: Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus on Helsingin yliopiston alainen erillinen tutkimuslaitos ja luonnontieteellinen museo. Museo säilyttää ja ylläpitää kasvi-, sieni- ja eläintieteellisiä sekä geologisia ja paleontologisia kansalliskokoelmia. Kokoelmat koostuvat näytteistä eri puolilta maailmaa. Ne palvelevat tutkimusta, yleisölle suunnattua informaatiota sekä yliopiston omaa syventävää opetusta.


title: Luonnontieteellinen keskusmuseo

text: Vuonna 2015 museoon tutustui yhteensä 167 395 kävijää, joista 63 252 vierailijalle kirjattiin ilmaiskäynti.


title: Luonnontieteellinen keskusmuseo

text: Museolla on yleisölle suunnattuja näyttelyitä kolmessa kohteessa Helsingin keskustassa ja sen lähistöllä:


title: Luonnontieteellinen keskusmuseo

text: Kumpulan kartanossa säilytettävät museon geologiset kokoelmat ovat avoinna kesäkaudella yleisöpäivinä.


title: Svenska skolan i Varkaus

text: Svenska skolan i Varkaus on ruotsinkielinen alakoulu Varkaudessa Pohjois-Savossa. Se on Suomen itäisin ruotsinkielinen koulu. Koulu on perustettu perin vuonna 1919 nimellä "Warkaus privata Svenska Folk- och Samskola". Koulun perustajiin kuului A. Ahlström Oy:n virkamiehiä. Sen yhteydessä on viisivuotiaille leikkikoulu. Vaikka koulu on ruotsinkielinen, nykyisin suurin osa sen oppilaista puhuu äidinkielenään suomea. Lukuvuonna 2008–2009 koulussa oli 20 oppilasta.


title: Svenska skolan i Varkaus

text: Koulu sijaitsi vuodesta 1993 vuoteen 2006 Niittylän historiallisen työläiskorttelin peruskorjatussa puutalossa Unnukan rannalla. Sen jälkeen koulu on välillä ollut Päiviönsaaren sekä Tehtaan koulun yhteydessä, ja tällä hetkellä se toimii "Könönpellon koulun" tiloissa.


title: William Hogarth

text: William Hogarth (10. marraskuuta 1697 Lontoo – 26. lokakuuta 1764 Lontoo) oli englantilainen taidemaalari ja graafikko, joka tunnetaan erityisesti suurta suosiota saavuttaneista kuvasarjoistaan. Omien sanojensa mukaan hän kuvasi moderneja moraalisia aiheita. Hogarthin ensimmäinen moralistinen piirrossarja oli vuosina 1731–1732 tehty "Ilotytön tarina". Kirjassaan "The Analysis of Beauty" (1753) hän hyökkäsi ihanteellisen kauneuden käsitettä vastaan. Hän käsitteli piirroksissaan myös esimerkiksi kuuluisaksi nousseen huijarin Mary Toftin tapausta.


title: William Hogarth

text: Hogarth kokeili myös historiallisia aiheita havaittuaan appensa Sir James Thornhillin saavuttaneen niiden avulla huomattavaa menestystä. Hogarth oli äärimmäisen kansallismielinen eikä koskaan myöntänyt saaneensa vaikutteita ulkomaisilta taiteilijoilta, vaikka olikin käynyt kahdesti matkalla Pariisissa.


title: Hugo Vasquez

text: Hugo Sebastiano Vasquez (s. 5. helmikuuta 1978, Caracas, Venezuela) on venezuelalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten telenovelasta "Tuhkimotarina" ("Mi Gorda Bella") "Jordi Rosalesin" roolista. Vasquezilla on ollut muutamia sivurooleja eteläamerikkalaisissa elokuvissa.


title: Hugo Vasquez

text: Vasquez meni kihloihin floridalaisen Elizabeth Hintonin kanssa. Vasquez ja Hinton erosivat parin vuoden yhdessäelon jälkeen. Myöhemmin Vasquez meni naimisiin argentiinalaisen Julieta Carreñon kanssa. Carreño ja Vasquez saivat tyttövauvan toukokuussa 2007.


title: Hugo Vasquez

text: Vasquezin äiti Natalie Lazaro de Vasquez oli kotoisin Brasiliasta mutta ollessaan raskaana, (odottaessaan Hugoa) hän muutti Venezuelaan. Hugon isä oli kotoisin Venezuelasta. Vasquez aloitti näyttelemisen 9-vuotiaana. Lapsena Vasquez asui Venezuelassa, mutta lähti aikuisena opiskelemaan näyttelemistä, hän opiskeli New Yorkissa, Saksassa ja Kolumbiassa, ja muutti sitten takaisin Venezuelaan.


title: Max Frisch

text: Max Rudolf Frisch (15. toukokuuta 1911 Zürich – 4. huhtikuuta 1991 Zürich) oli merkittävä sveitsiläinen kirjailija.


title: Max Frisch

text: Frisch syntyi Zürichissä, missä hän ensin opiskeli saksaa ja sen jälkeen rakennustaidetta. Toisen maailmansodan aikana hän palveli Sveitsin armeijassa. Tärkeitä aiheita Frischille olivat ihmisen identiteetti ja Sveitsin itsekuva esimerkillisenä, sitoutumattomana valtiona sekä maan rooli maailmassa.


title: John Harrison

text: John Harrison (24. maaliskuuta 1693 – 24. maaliskuuta 1776) oli englantilainen kelloseppä, joka keksi turvalliset valtameripurjehdukset mahdollistavan riittävän tarkan kronometrin. Tarkkoja kelloja oli toki ollut jo aiemminkin, mutta niiden käynnin säätö perustui heiluriin, eivätkä ne siten olleet soveliaita laivoissa käytettäviksi. Laivan keskeytymättömät liikkeet vaikuttavat lisäksi myös liipotin- ja ankkurimekanismien ym. tavanomaisten ratkaisujen käyntinopeuteen ja tästä aiheutuva kellon näyttämän enenevä virhe lisää samassa suhteessa virhettä sekstanttia käyttäen tapahtuvassa pituuspiirin määrityksessä.


title: John Harrison

text: Hänen 1726 kehittämässään kompensaatioheilurissa messinki ja teräs kompensoivat toistensa lämpölaajenemisen. Vuonna 1735 keksimällään kronometrillä hän voitti 20 000 punnan palkkion meriministeriöltä, sillä laitteen avulla pituuspiiri pystyttiin määrittämään 50 kilometrin tarkkuudella.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Tietojenkäsittelytieteessä taulukko () on alkeellinen tietorakenne, jota käytetään lähes kaikissa muutamaa riviä pidemmissä tietokoneohjelmissa. Sitä voi verrata numeroituun lokerikkoon, jonka jokaisessa lokerossa on yksi arvo.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Taulukko koostuu peräkkäisistä tallennuspaikoista, ”alimuuttujista”. Niiden arvoja kutsutaan taulukon "alkioiksi". Alkioiden tallennuspaikat on numeroitu yleensä nollasta alkaen, ja tätä järjestysnumeroa kutsutaan "indeksiksi". Taulukon "pituus" eli alkioiden lukumäärä valitaan, kun taulukko luodaan. Pituus on kiinteä, tai sen muuttaminen on hidasta. Alkioiden täytyy olla samaa tyyppiä.


title: Taulukko (tietorakenne)

text:
Esimerkiksi kuuden alkion pituinen taulukko, jossa on kirjainmerkit ’q’, ’w’, ’e’, ’r’, ’t’ ja ’y’, näyttää seuraavalta:
Taulukon matemaattinen malli on äärellinen lukujono, ja sen avulla voidaan toteuttaa vektori ja matriisi.


title: Taulukko (tietorakenne)

text:
Taulukon yleisimpien operaatioiden asymptoottinen suoritusaika:
Lisäys on "O"("n"), koska taulukon kokoa ei voi kasvattaa muuten kuin kopioimalla kaikki alkiot uuteen taulukkoon. Välimuisti kykenee nopeuttamaan taulukko-operaatioita huomattavasti, jolloin teoriassa taulukkoa nopeampi tietorakenne saattaa olla käytännössä hitaampi.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Taulukkoon voidaan tallentaa tietoa hyvin tiiviisti, koska ylimääräisiä osoittimia ei tarvita toisin kuin linkitetyissä tietorakenteissa. Kun taulukossa "n" alkiota ja yksi alkio vie tilaa "k" tavua, taulukko vaatii "n" · "k" tavua muistia. Lisäksi yleensä täytyy säilyttää myös taulukon koko ja viite taulukkoon.


title: Taulukko (tietorakenne)

text:
Olkoon taulukko "T" alustettu seuraavaksi:
Kun "T" on alustettu, sen alkioita voidaan käyttää laskutoimituksissa. Alkioihin viitataan "indeksoimalla", mikä useimmissa kielissä näyttää seuraavalta:
Yllä olevan laskutoimituksen tulos on 1983 – 1 = 1982.


title: Taulukko (tietorakenne)

text:
Kuten muuttujaan, myös taulukkoon voidaan sijoittaa uusi arvo vanhan tilalle. Indeksissä 1 olevan luvun (1965) muuttaminen luvuksi 2001 onnistuu yleensä seuraavaan tapaan:
Yllä oleva luetaan: ”Taulukon "T" alkio indeksissä 1 saa arvokseen 2001.” Tämän operaation jälkeen taulukko "T" on muuttunut:


title: Taulukko (tietorakenne)

text:
Usein taulukon jokaiselle alkiolle halutaan tehdä jotakin. Jos taulukon koko on 6, täytyy käydä läpi indeksit 0..5. Tähän käytetään ohjelmointikielen for-lausetta seuraavaan tapaan:
Yleisesti:
Monissa ohjelmointikielissä on myös "for each" -lause, joka helpottaa taulukon ja muiden säiliöiden läpikäyntiä. Tämä on kuitenkin rajoittuneempaa kuin indeksoiminen: jokainen alkio täytyy käydä läpi, alkion indeksiä ei ole saatavilla ja joissakin ohjelmointikielissä taulukkoon ei voi sijoittaa tällä tavalla.
Funktionaalista ohjelmointia tukevissa kielissä for each voi olla toteutettu korkeamman kertaluvun funktiona eli funktiona, joka saa parametrikseen funktion.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Yksinkertainen hakualgoritmi on peräkkäishaku, jossa taulukosta etsitään arvo käymällä alkiot yksi kerrallaan läpi. Pseudokoodina:


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Jos taulukko on järjestetty, voidaan käyttää tehokkaampaa puolitushakua.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Taulukon kokoa ei varsinaisesti voi kasvattaa, mutta vanhan taulukon alkiot voi kopioida uuteen, suurempaan taulukkoon. Yleisimmissä ohjelmointikielissä on välineitä, jotka tekevät tämän automaattisesti, esimerkiksi C++:n std::vector ja Javan Vector tai ArrayList.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: C-kielessä voidaan yrittää kasvattaa taulukon kokoa, mikä onnistuu vain, jos keskusmuistia on riittävästi vapaana. Jos alkioita joudutaan jatkuvasti lisäämään ja poistamaan, linkitetty lista voi olla parempi tietorakenne.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Alkion poistamiseen on useita ratkaisuja. Yksi on kopioida kaikki alkiot poistettavaa lukuun ottamatta uuteen taulukkoon. Yleinen tapa on myös poistettavan alkion jälkeen tulevien alkioiden vetäminen yksi indeksi eteenpäin:


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Tämän jälkeen voidaan:


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Taulukon pienentäminen jokaisen poiston yhteydessä on nopeusrasite, joten yleensä kannattaa huijata: mikäli taulukon koko vaikkapa puolittuu, kannattaa harkita sen pienentämistä oikeasti.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Uuden alkion lisääminen taulukon alkioiden väliin (esimerkiksi suuruusjärjestyksen säilyttämistä varten) muistuttaa yllä esitettyä poistoalgoritmia: Alkioita täytyy työntää eteenpäin taulukon loppupäästä alkaen lisäyskohtaan asti. Jos työntämisen aloittaa lisäyskohdasta ja etenee loppua kohden, syntyy virhe: lisäyskohdan alkio kopioituu jokaiseen sitä seuraavaan taulukon paikkaan!


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Lisäyslajittelu käyttää hyväkseen yllä esitettyä lisäysalgoritmia.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Taulukon lajittelemiseksi suuruusjärjestykseen on kehitetty lukuisia lajittelualgoritmeja, joiden tehokkuus vaihtelee huomattavasti. Tehoton mutta yksinkertainen keino on valintalajittelu:


title: Taulukko (tietorakenne)

text: for i := 0 to n – 2 do


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Ohjelmoinnissa taulukoita on kaikkialla, joten niistä on tehty lukuisia muunnelmia.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Taulukot voivat olla moniulotteisia. Kaksiulotteisuus voidaan toteuttaa taulukolla, jonka alkiot ovat taulukoita:


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Tämä toteutustapa luonnollisesti mahdollistaa kuinka moniulotteiset taulukot tahansa. Läpikäyntiin voidaan käyttää sisäkkäisiä for-lauseita:


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Sisäkkäiset taulukot mahdollistavat myös vaikkapa kolmionmuotoisen taulukon, josta voi olla hyötyä esimerkiksi toteutettaessa suuria symmetrisiä matriiseja. Linkitetty lista on yksinkertainen tietorakenne, joka ketjuttaa arvoja toisiinsa hitusen sisäkkäisten taulukoiden tapaan.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Kaksiulotteista taulukkoa voidaan jäljitellä käyttämällä yksiulotteista taulukkoa:


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Tästä on se etu, että taulukko sijaitsee keskusmuistissa yhtenäisenä nauhana, jolloin välimuistitus saattaa parantua ja taulukon jokaiselle alkiolle on helpompi ja hitusen nopeampi tehdä operaatioita. Usein esimerkiksi bittikarttakuvat ladataan tähän muotoon keskusmuistiin.


title: Taulukko (tietorakenne)

text:
Nollalla alkavat indeksit ovat käytössä kaikissa yleisimmissä ohjelmointikielissä. Edsger Dijkstra puolusti nollalla alkavia indeksejä kirjoitelmassa Why numbering should start at zero. Kuitenkin joissakin ohjelmointikielissä ensimmäiseksi indeksiksi on valittu luku 1 eikä 0. Tässä lähestymistavassa on puolensa:
Toisaalta 0 on luonnollisempi ensimmäinen indeksi:


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Joissakin ohjelmointikielissä voidaan valita taulukon indeksiväli itse (eli ne tukevat "n"-pohjaisia taulukoita); tällaisia ovat esimerkiksi Visual Basic, Pascal, Ada ja Lua. Ei ole selvää, onko tästä enemmän hyötyä vai haittaa: Ohjelmoijan täytyy tarkistaa taulukon indeksiväli erikseen, ja taulukkomuuttujan vastaanottaminen aliohjelman parametrina aiheuttaa omat hankaluutensa. Indeksialueen määriteltävyys auttaa eniten silloin, kun ohjelmoidaan tarkasti matemaattisten määritelmien mukaan.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Taulukko on helpoimpia tietorakenteita toteuttaa konekielen tasolla. Itse asiassa keskusmuistia voi ajatella nauhamaisena taulukkona, jota indeksoidaan muistiosoitteilla. Taulukko on vain yhtenäinen pätkä keskusmuistia.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Taulukko luodaan pyytämällä käyttöjärjestelmää varaamaan vapaalta muistialueelta "n" · "k" tavua muistia, missä "n" on taulukon pituus ja "k" yhden alkion vaatima tila tavuina. Käyttöjärjestelmä vastaa antamalla osoittimen varatun muistialueen alkuun.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Jos taulukon säilyy muistissa koko suorituksen ajan, tarvittava muistialue voidaan sisällyttää ohjelman binääriin. Paikallisena muuttujana käytettävä pieni taulukko voidaan myös luoda ajonaikaiseen pinoon.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Käyttöjärjestelmän antama osoitin on arvo, joka sisältää taulukon ensimmäisen alkion muistiosoitteen – eli indeksin taulukkoon nimeltä keskusmuisti. Olkoon tuo osoite "p". Jos halutaan käyttää taulukon ensimmäistä alkiota johonkin, prosessoria voidaan yksinkertaisesti käskeä noutamaan "k" tavua pitkä arvo muistiosoitteesta "p". Jos halutaan noutaa arvo taulukon indeksistä 3, prosessoria käsketään noutamaan "k" tavua pitkä arvo osoitteesta "p" + 3 · "k". Tällaista osoitteiden summausta kutsutaan "osoitinaritmetiikaksi".


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Useimmat ohjelmoijat ovat tottuneet käyttämään taulukoita jokapäiväisesti. Kuitenkin monissa funktio-ohjelmointikielissä, kuten LISPissä ja Haskellissa, alkeellisimpana tietorakenteena taulukon tilalla on linkitetty lista. Se sopii kieliin, joissa for-lauseen korvaa rekursio. Jos puhtaassa funktio-ohjelmointikielessä on taulukko, sen muuttaminen voi olla toteutettu käyttäen alkuperäisen taulukon päälle lisättyä hakurakennetta, jolloin indeksointi ei toimikaan vakioajassa.


title: Taulukko (tietorakenne)

text: Lua perustuu assosiaatiotauluun, joka toimii myös taulukkona.


title: Taulukko

text: Taulukko tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sunblock

text: Sunblock on vuonna 2005 perustettu ruotsalainen tyttötrio. Yhtyeen jäseniä ovat Pernilla Lundberg, Rebecka Simonsson ja Oksana Andersson. Yhtyeen ensimmäinen singlejulkaisu oli "I'll Be Ready", joka pääsi ykkössijalle Ruotsissa ja Suomessa. Sunblock on esiintynyt muun muassa Tanskassa, Suomessa ja Englannissa. Toinen singlejulkaisu oli "First Time". Yhtyeen kolmas singlejulkaisu oli "Baby Baby".


title: Sunblock

text: "I'll Be Ready"


title: Sunblock

text: "First Time"


title: Sunblock

text: "Baby Baby"


title: Pukin pikku apuri

text: Pukin pikku apuri () on kuvitteellinen koira animaatiosarjassa "Simpsonit". Se on Simpsonin perheen lemmikki, rodultaan englanninvinttikoira. Hahmon ääntelyitä näytteli 2.–7. tuotantokaudella eläinten ääniin erikoistunut näyttelijä Frank Welker, myöhemmin Dan Castellaneta. Toisin kuin monet piirrossarjojen eläinhahmot, Pukin pikku apuri käyttäytyy oikean koiran tavoin eikä ole antropomorfinen.


title: Pukin pikku apuri

text: Pukin pikku apurin ensiesiintyminen oli 1. tuotantokauden ensimmäisessä jaksossa ”Joulurauha”, jossa Simpsonit ottivat sen huostaansa. Aiempi omistaja hylkäsi koiran sen hävittyä juoksukilpailuissa. Pukin pikku apuri on perheen yhteinen lemmikki, mutta Bart Simpsonilla on kaikkein läheisin suhde sen kanssa. Bart ja Pukin pikku apuri ovat useasti pelastaneet toisena erilaisista kiperistä tilanteista, ja Bart on aina hankkinut koiran perheelle takaisin, jos siitä on jouduttu tilapäisesti luopumaan. 3. kauden jaksossa ”Koira kuoleman partaalla” johtaja Burns aivopesi Pukin pikku apurin aggressiiviseksi vahtikoiraksi, mutta se palautui entiselleen kohdattuaan Bartin. Pukin pikku apuri on usein melko kuriton koira, joka toistuvasti aiheuttaa tuhoja talossa eikä yleensä ymmärrä sille annettuja käskyjä. Se on kuitenkin ollut Duff-oluen maskottina 14. kauden jaksossa ”Koira joka petti” ja poliisikoirana 20. kauden jaksossa ”Poliisikoira”.


title: Pukin pikku apuri

text: Pukin pikku apuri sai naaraspuolisen vinttikoiran kanssa 25 pentua 6. kauden jaksossa ”Kaksikymmentäviisi pentua”, mutta ne päätyivät johtaja Burnsille, joka kasvatti niistä kilpakoiria. Pukin pikku apuri on saanut poikueen myös tohtori Hibbertin villakoiran kanssa 15. kauden jaksossa ”Varaklovni”.


title: Pukin pikku apuri

text: Simpsoneilla on myös kissa Lumipallo II, jonka osuus sarjassa on paljon pienempi.


title: Karl Jakob Sundevall

text: Karl Jakob Sundevall (22. lokakuuta 1801, Högestad, Skåne–2. helmikuuta 1875, Tukholma) oli ruotsalainen eläintieteilijä.


title: Karl Jakob Sundevall

text: Sundevall opiskeli Lundin yliopistossa vuodesta 1817, ja väitteli siellä filosofian tohtoriksi 1823. Hän matkusteli Itä-Intiassa 1827–1828, minkä jälkeen opiskeli lääketiedettä ja valmistui lääketieteen tohtoriksi 1830.


title: Karl Jakob Sundevall

text: 1833 hänet nimitettiin Tukholman Luonnonhistoriallisen valtionmuseon intendentiksi ja 1836 Lundin yliopiston eläintieteen ja taloustieteen lehtoriksi. Palattuaan 1838 ranskalaisten Huippuvuorille suuntautuneelta tutkimusmatkalta hänet nimitettiin em. museon professoriksi ja intendentiksi, ja hän toimi selkärankaisten osaston professorina 1841–1871.


title: Karl Jakob Sundevall

text: Sundevall toimi useiden tieteellisten seurojen jäsenenä. Useimmat hänen töistään käsittelivät selkärankaisten systematiikkaa. Merkittävimmät työnsä hän teki ornitologian alalla ja erityisesti lintujen anatomian tutkimuksessa, keskittyen jalkojen ja lantionseudun fylogeniaan. Hän luokitteli suuren joukon tieteelle uusia lintulajeja, erityisesti Johan August Wahlbergin eteläisestä Afrikasta keräämistä näytteistä, muun muassa saharanpussitiaisen. Suomessa tavatuista lajeista hän on luokitellut idänuunilinnun.


title: Raita (nimi)

text: Raita on suomalainen naisen etunimi. Suomalaisessa kalenterissa Raitan tai Raidan nimipäivä on 1. huhtikuuta, aprillipäivänä. Raita edustaa luontonimenä pajunsukuista puuta, joten se on henkisesti sukua esimerkiksi nimille Ritva ja Tuija.


title: Raita (nimi)

text: Maaliskuuhun 2016 mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan 458 naista ja alle 5 miestä oli saanut nimekseen Raita.


title: Mika Johansson

text: Mika Johansson (s. 13. maaliskuuta 1984 Kirkkonummi) on suomalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa FC Honkaa.


title: Mika Johansson

text: Johansson aloitti jalkapalloilun Veikkolan Veikoissa, josta siirtyi B-juniorina Atlantikseen. Debyyttinsä aikuisten sarjatasoilla hän teki Atlantiksen tuolloin nimellä Atlantis Akatemia Kakkosessa pelanneessa joukkueessa kaudella 2002. Ensiesiintymisensä Suomen korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa hän teki kaudella 2003 Jokereissa.


title: Mika Johansson

text: Kaudet 2004–2007 Johansson kuului Helsingin Jalkapalloklubin organisaatioon, mutta sai peliaikaa pääasiassa vain reservijoukkue Klubi 04:ssä. Kauden 2008 hän vietti tällä välin Ykköseen nousseessa Atlantiksessa, ja kaudet 2009–2011 hän edusti Veikkausliigan Myllykosken Palloa, jossa hän pelasi yhteensä 18 liigaottelua.


title: Mika Johansson

text: Kaudeksi 2012 Johansson palasi pääkaupunkiseudulle ja liittyi Ykköstä pelanneen HIFK:n riveihin. HIFK:n tippuessa Kakkoseen kaudelle 2013 siirtyi Johansson Viikinkeihin.


title: Tekevän mylly

text: Tekevän mylly on toiminnassa oleva vuonna 1921 rakennettu kulttuurihistoriallisesti merkittävänä kohteena suojeltu vesimylly ja sahalaitos Pyhäjoen kunnassa Yppärijoen etelärannalla Pohjois-Pohjanmaalla. Kyläläiset ovat yhteisvoimin pitäneet sitä kunnossa.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Pääsiäisnäytelmällä tarkoitetaan pääsiäisen aikaan esitettyä Kristuksen kärsimystarinaan liittyvää näytelmää, joka esitetään useimmiten vaelluksen muodossa (Ristin tie) ja kulkue pysähtyy eri kohtauksiin. Kärsimysnäytelmä on maailmanhistorian tunnetuimpia ja esitetyimpiä draamoja. Pääsiäisnäytelmät ovat lajityypiltään myös kirkkodraamoja.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Näytelmät esitetään sisätiloissa kirkossa tai ulkona kadulla. Yleisö voi osallistua pääsiäisvaelluksessa Kristuksen kärsimyshistoriaan, Jeesuksen ja hänen opetuslastensa viimeisiin yhteisiin hetkiin, liikkumalla tapahtumapaikalta toiselle.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Näytelmissä ei-ammattilaisilla on usein suuri osuus. Monessa seurakunnassa näytelmää on ollut tekemässä suuri joukko eri-ikäisiä seurakuntalaisia ja työntekijöitä.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Ehkä tunnetuin kärsimysnäytelmä esitetään Oberammergaussa, eteläisessä Baijerissa, jossa sitä esitetään kymmenen vuoden välein.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Varhaiset kristityt pyrkivät tekemän pyhiinvaelluksia pitkin oletettua reittiä, jota Jeesus oli kulkenut viimeisinä päivinään. He kantoivat ristiä ja pysähtelivät rukoilemaan. Pääsiäisnäytelmät kehitettiin niitä uskovaisia varten, joilla ei ollut mahdollisuutta matkustaa pääsiäisen aidoille tapahtumapaikoille.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Ensimmäiset pääsiäisnäytelmät olivat latinankielisiä ja sisälsivät evankeliumin lukemista ja dramatisoituja katkelmia Raamatun henkilöiden elämästä. Näissä näytelmäjaksoissa alettiin käyttää kansankieltä, ja eri alueille kehittyi omia näytelmiään. Vanhimmat säilyneet ovat saksankieliseltä alueelta. 1300-luvulta tunnetaan Wienin, Sankt Gallenin, Frankfurtin ja Maastrichtin runomuotoiset, pääosin saksankieliset pääsiäisnäytelmät.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Näytelmiin lisättii viihteellisiä elementtejä ja uusia henkilöitä. 1400-luvun loppupuolelle mennessä monet pääsiäisnäytelmätapahtumat olivat kehittyneet yleisiksi viihdetapahtumiksi, ja usein kirkolliset viranomaiset kielsivät niiden esittämisen kirkoissa. 1500-luvun puolivälissä Strasburgin ja Pariisin synodit antoivat näytelmiä vastustavat lausunnot. Tästä seurasi kirkollisten ja maallisten näytelmien erottaminen toisistaan, ja uskonnollisten näytelmien esittäminen kävi harvinaisemmaksi. Myös uskonpuhdistus lopetti monia perinteitä. Valistusaikana Saksan katolinen kirkko pyrki tuhoamaan kaikki jäänteet keskiaikaisista kärsimysnäytelmistä.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Kiinnostus kärsimysnäytelmiin virisi uudelleen 1800-luvun lopussa. Oberammergauhun ja muihin Baijerin pikkukaupunkeihin alkoi saapua tuhansia katsojia.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Suomessa pääsiäisnäytelmät ovat tulleet suosituiksi eri puolilla maata 1990-luvulta alkaen.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Saksan Oberammergaun näytelmää on esitetty 10 vuoden välein vuodesta 1634, koska kylä vannoi ylläpitävänsä perinnettä jos välttyisi rutolta.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Italiassa pieni Sordevolon kaupunki esittää näytelmän viiden vuden ajan. Perinne on jatkunut noin kaksisataa vuotta. Noin 200 kaupungin 2500 asukkaasta esiintyy itse näytelmässä, monet muut liityvät muilla tavoin järjestelyihin.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Brasiliassa Nova Jerusalemin pikkukaupungissa on esitetty pääsiäisnäytelmää vuodesta 1951. Nykyisin katsojia on noin 70 000.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Yhdysvaltojen suurin pääsiäisnäytelmätapahtuma järjestetään vuosittain Arkansasissa, Eureka Springsissä.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Puolassa tunnettu pääsiäsnäytelmäpaikka on Kalwaria Zebrzydowska, noin 40 km Krakovasta.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Pääsiäisnäytelmien klassikko Suomessa on Tytti Jäppisen 1970-luvulla kirjoittama "Passiodraama", joka oli tehty opiskelijajoukolle Temppeliaukion kirkkoa varten. Passiodraamaa esitettiin 17 vuotta. Sitä on esitetty kaikkialla Suomessa.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Helsingissä vuodesta 1996 esitetty Via Crucis -esitys pohjautuu keskiaikaiseen kirkkoperinteeseen. Draama alkaa Kaisaniemen puistosta ja päättyy tuomiokirkon portaille.


title: Pääsiäisnäytelmä

text: Lahdessa on esitetty vuodesta 2000 alkaen professori Paavo Liskin käsikirjoittamaa ja ohjaamaa Kärsimystie -katunäytelmää.


title: Livets teater

text: Livets teater on ruotsalaisen Magnus Ugglan toinen albumi vuodelta 1976. Viiden ensimmäisen kappaleen jälkeen albumilla tulee pitkä "Livets teater" -niminen osuus, jota voisi luonnehtia rock-oopperaksi. Kaikki albumin kappaleet ovat Ugglan säveltämiä ja sanoittamia.


title: Livets teater

text: Jotkut kriitikot sanoivat albumin olleen edellä aikaansa juuri tuon "Livets teater" -osuuden takia.


title: Livets teater

text: Kannessa on kuva Ugglasta ja vähäpukeisesta naisesta. Kuvan on ottanut Ugglan veli, Gabriel Uggla.


title: Johann Heinrich Blasius

text: Johann Heinrich Blasius (7. lokakuuta 1809 Eckerbach – 26. toukokuuta 1870, Braunschweig) oli saksalainen eläintieteilijä.


title: Johann Heinrich Blasius

text: Blasius opiskeli luonnonhistoriaa Berliinissä. 1836 hänet nimitettiin Collegium Carolinumin, nykyisin Braunschweigin teknillinen yliopisto, luonnonhistorian professoriksi Braunschweigiin, missä virassa hän toimi kuolemaansa saakka. Hän oli perustamassa Braunschweigin kasvitieteellistä puutarhaa 1840. Hän perusti ja johti Braunschweigin luonnonhistoriallista museota 1859 alkaen. Hän matkusti Venäjän Euroopan puoleisessa osassa vuosina 1840 ja 1841 yhdessä Alexander Keyserlingin kanssa.


title: Johann Heinrich Blasius

text: Blasiuksella oli ainakin kaksi poikaa, Rudolf Heinrich Paul Blasius ja Wilhelm August Heinrich Blasius, jotka molemmat olivat myös lintutieteilijöitä.


title: Johann Heinrich Blasius

text: Johann Heinrich Blasius kuvaili ja nimesi muun muassa lapinuunilinnun.


title: Leland H. Hartwell

text: Leland H. (Lee) Hartwell (s. 30. lokakuuta 1939 Los Angeles, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen biokemisti, joka johtaa Fred Hutchinson Cancer Research Centeriä Seattlessa, Washingtonin osavaltiossa. Hartwell on väitellyt tohtoriksi Massachusetts Institute of Technologyssa vuonna 1964.


title: Leland H. Hartwell

text: Hän sai Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 2001 yhdessä Tim Huntin ja Paul Nursen kanssa. Hartwell tutki 1960-luvulla leivinhiivan solusykliä ja eristi soluja, joiden geenit olivat muuttuneita. Hän on tunnistanut satakunta solusykliin vaikuttavaa geeniä. Yhdessä Huntin ja Nursen tutkimusten kanssa nämä löydökset avaavat Nobel-komitean mukaan uusia näköaloja syövän diagnosointiin ja hoitoon.


title: Tony Scott (muusikko)

text: Tony Scott (oik. Anthony Joseph Sciacca; 17. kesäkuuta 1921 Morristown, New Jersey – 28. maaliskuuta 2007 Rooma, Italia) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko. Scott oli tunnettu klarinetisti, säveltäjä ja sovittaja. Hänen kiinnotuksen kohteenaan oli etenkin maailmanmusiikki.


title: Tony Scott (muusikko)

text: Useita vuosikymmeniä kestäneellä urallaan Scott soitti monien kuuluisien jazzmuusikoiden, kuten Billie Holidayn, Dizzy Gillespien, Duke Ellingtonin ja Sarah Vaughanin, kanssa. Hän työskenteli ja asui urallaan monella mantereella. Scott jäi Italiaan asumaan 1980-luvulla.


title: Tony Scott (muusikko)

text: Scott oli myös kiinnostunut valokuvauksesta ja hän tallensi useiden jazzin suurten nimien työtä ja elämää. Hänen kuvansa oli näyttelyssä Ranskassa 1980-luvun lopulla. Scott kirjoitti myös omaelämäkerran "Bird, Lady and Me".


title: Tony Scott (muusikko)

text: Scott kuoli Roomassa 28. maaliskuuta 2007.


title: Dominic Brunt

text:
Dominic Brunt (s. 15. huhtikuuta 1970 Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan sarjasta Emmerdale.
Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa ja Cainin tytär. Hän opiskeli Accrington Moorhead Sports yliopistossa.


Emmerdale: Älä katso nyt! Dinglet Venetsiassa (eng. "Don't Look Now! The Dingles in Venice") on vuonna 1999 valmistunut englantilainen elokuva, joka perustuu Emmerdale-saippuasarjaan.


title: Japaninkaapusieppo

text: Japaninkaapusieppo ("Cyanoptila cyanomelana") eli aiemmalta nimeltään sinikaapusieppo on aasialainen sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin kuvaili ja nimesi Coenraad Jacob Temminck vuonna 1829.


title: Japaninkaapusieppo

text: Japaninkaapusiepon pituus on noin 18 cm eli se on selvästi kirjosieppoa suurempi. Koiras on yläpuolelta sininen, alapuolelta valkoinen ja sen rinta, kurkku ja naama ovat joko mustat. Naaras on ruskea ja sillä on valkoinen kurkku. Nuori lintu muistuttaa naarasta.


title: Japaninkaapusieppo

text: Laji jaettiin aikaisemmin kahteen alalajiin "C. c. cyanomelana" ja "C c. cumatilis", jotka on sittemmin jaettu omiksi lajeiksiin japaninkaapusieppo ja sinikaapusieppo ("Cyanoptila cumatilis").


title: Japaninkaapusieppo

text: Laji elää Itä-Aasiassa: Kiinan itäosissa, Japanissa ja Taiwanilla. Japaninkaapusieppo on keskijapanilaisen Tochigin prefektuurin symbolieläin. Lajia ei ole luokiteltu uhanalaiseksi. Sinikaapusieppo on muuttolintu, joka muuttaa Isoille Sundasaarille ja Kaakkois-Aasiaan. Lajia ei ole tavattu Suomessa.


title: Japaninkaapusieppo

text: Japaninkaapusiepon elinympäristöä ovat erilaiset metsät, erityisesti vuoristossa noin 2 000 metrin korkeuteen saakka.


title: Japaninkaapusieppo

text: Pesänsä Japaninkaapusiepot rakentavat sammalista, jäkälistä ja juurista. Se sijaitsee jossakin puoliavoimessa kolossa, esimerkiksi rakennuksen onkalossa, kallion ulokkeella, ojanpenkassa tai muulla ulokkeella, samaan tapaan kuin harmaasiepolla.


title: Japaninkaapusieppo

text: Laji on hyönteissyöjä.


title: Salainen agentti 86

text: Salainen agentti 86 () on Mel Brooksin ja Buck Henryn luoma yhdysvaltalainen, vuosina 1965–1970 tehty humoristinen televisiosarja, jonka pääosissa näyttelivät Don Adams, Barbara Feldon ja Edward Platt. Sarjassa parodioidaan aikakauden agenttiviihdettä, esimerkiksi James Bond -elokuvia.


title: Salainen agentti 86

text: Sarjan päähenkilö on Maxwell Smart (Don Adams), kuvitteellisen tiedustelupalvelu CONTROLin agentti 86, jonka työtoverina toimii naispuolinen agentti 99 (Barbara Feldon). Heidän vihollisensa on järjestö nimeltä KAOS. Kun maailma on vaakalaudalla, niin CONTROLin johtaja, "Chief" (Edward Platt), kutsuu heidät paikalle. Usein mukana on myös huomattavan yksinkertainen agentti Larabee ja joissain jaksoissa apuna on myös agentti K-13, tuttavien keskellä Fang, joka on ruskea paimenkoira. Agenttien muodostama työpari toimii nimettömän itäblokin maan tiedustelupalvelu KAOSia vastaan menestyksellisesti. Usein KAOSin agentit puhuvat voimakkaalla saksalaisella, venäläisellä tai kiinalaisella korostuksella. Useimmiten tätä tekee Smartin arkkivihollinen Siegfried, joka jopa osittain puhuu saksaa englanninkielisissä lauseissa. Siegfried myös pitää joissain jaksoissa natsi-Saksan upseerin univormun näköistä vaatekertaa. Tyypillisesti sarjan jaksoissa Smart on lähellä epäonnistumista oman epäpätevyytensä vuoksi, mutta agentti 99 ja hyvä onni saattavat jakson onnelliseen päätökseen ja usein Smart tietäen tai tahattomasti ottaa tästä kunnian itselleen.


title: Salainen agentti 86

text: 4. kaudella Max ja 99 menevät naimisiin ja 5. kaudella he saavat kaksoset.


title: Salainen agentti 86

text: Sarjassa oli käytössä lähes kaikissa jaksoissa Maxwell Smartin kenkäpuhelin sekä monessa jaksossa salaisissa neuvotteluissa käytetty äänieriö (Engl. "Cone of silence"), jonka toiminta lähes aina oli vähintäänkin kyseenalaista.


title: Salainen agentti 86

text: (Lista ei ole taydellinen)


title: Salainen agentti 86

text: Sarjan pohjalta on tehty kaksi elokuvaa ja yksi tv-elokuva. Vuonna 1980 ilmestyi elokuva "Alaston pommi", jossa Don Adams oli pääosassa. Vuonna 1989 Adams oli pääosassa tv-elokuvassa "Get Smart, Again!". Vuonna 2008 ilmestyi elokuva "Salainen agentti 86", jossa pääosaa näytteli Steve Carell.


title: Gérard Genette

text: Gérard Genette (7. kesäkuuta 1930 Pariisi – 11. toukokuuta 2018) oli ranskalainen kirjallisuudentutkija. Hän lukeutuu strukturalistiseen koulukuntaan Roland Barthesin ja Tzvetan Todorovin ohella.


title: Gérard Genette

text: Genette opiskeli humanistisia tieteitä normaalikorkeakoulussa ("École normale supérieure") vuosina 1951 - 1955. Hän on työskennellyt "École des Hautes Etudes" -korkeakoulussa vuosina 1967 - 1994. Hän opettaa kirjallisuutta normaalikorkeakoulussa ja Sorbonnen yliopistossa. Vuodesta 1971 lähtien hän on toiminut New Yorkin yliopiston vierailevana professorina. Hän on perustanut "Poétique" -lehden ja on julkaissut kirjoituksiaan myös "Tel Quel" -lehdessä.


title: Gérard Genette

text: Hänen ensimmäisten esseeittensä aiheena ovat mm. Jorge Luis Borges, Gustave Flaubert, Stéphane Mallarmé, Marcel Proust, Alain Robbe-Grillet, ja ne julkaistiin otsikolla "Figures" (1966).


title: Gérard Genette

text: Genetten panos narratologisen tutkimussuunnan kehittämiseen on huomattava. Hän on kehittänyt useita käsitteitä, kuten ”fokalisaatio”, jolla tarkoitetaan sitä kenen näkökulmasta kulloinkin kerrotaan.


title: Gérard Genette

text: Genette erottaa kerronnassa kolme puolta: "récit" (juoni) tarkoittaa tekstin tapahtumien todellista järjestystä, "histoire" (tarina) on se järjestys, jossa tapahtumat todellisuudessa tapahtuvat ja joka voidaan tekstistä päätellä, ja "narration" (kerronta) koskee itse kerronta-aktia. Kaksi ensimmäistä termiä vastaavat venäläisten formalistien tekemää klassista eroa juonen ("sjuzet") ja tarinan ("fabula") välillä.


title: Gérard Genette

text: ”Parateksti” on tekstin ymmärtämistä säätelevä aputeksti eli kynnysteksti tai lieveteksti. Teoksessaan "Seuils" (1978, "Paratexts") Genette erottaa kahdenlaisia paratekstejä: peritekstejä ovat esimerkiksi kirjailijan nimi, teoksen otsikko, mahdollinen omistuskirjoitus, esipuhe ja kirjan takakansiteksti; epitekstejä taas ovat luonnokset, käsikirjoitukset, teokseen liittyvät kirjeet, haastattelut ja arvostelut.


title: Gérard Genette

text: ”Palimpsestiksi” Genette kutsuu jo kertaalleen kirjoitettua tekstiä teoksessaan "Palimpsestes. La littérature au second degré" (1982) Palimpsesti viittaa siihen, että tekstin pintaa raaputtamalla alta paljastuu entinen teksti, jonka päälle teos on kirjoitettu. Esimerkiksi James Joycen "Odysseus" on Genetten termein hyperteksti, jonka pohjana on Homeroksen "Odysseia", jota Genette nimittää hypotekstiksi.


title: Gérard Genette

text: Teoksessaan "Fiction et Diction" (1991) Genette palaa Jean-Paul Sartren esittämään kysymykseen "Mitä kirjallisuus on?" ja toteaa, ettei Sartre oikeastaan vastaa kysymykseensä. Genette itse tarjoaa vastaukseksi "kielen taidetta" ("la littérature est l'art du langage"). Sitten hän siirtyy pohtimaan venäläisten formalistienkin asettamaa kysymystä mikä tekee kirjallisuudesta juuri kirjallisuutta.


title: Gérard Genette

text: Genette laajentaa kysymyksen koskemaan ylipäätään taidetta. Hän tukeutuu antiikin filosofien Platonin ja Aristoteleen termeihin "poiesis" ja "mimesis". "Poiesis" ei tarkoita yksin runoutta, vaan yleisesti luomista. ”Mimesiksen” käännökseksi Genette ehdottaa fiktiota. Platonin tuotannossa mimesis tarkoittaa toimintaa, jossa aistein havaittavan todellisuuden oliosta tehdään kuva, jäljennös tai esitys. Sen vastakohta on "diegesis". Diegesikselle tunnusomaista on se että ”runoilija puhuu itse eikä edes koetakaan kääntää ajatustamme toiseen suuntaan, niin että pitäisimme puhujana ketään muuta kuin häntä itseään”. (Platon, "Valtio" 1981, 112)


title: Gérard Genette

text: Genette on toimittanut useita teoksia myös yhteistyössä muiden kanssa, kuten Roland Barthesin ja Tzevan Todorovin kanssa "Recherches de Proust" (1980) ja Todorovin kanssa kirjoitettu genre-teoriaa käsittelevä teos "Théorie des genres" (1992).


title: Viper Ethics

text: Viper Ethics on suomalaisen Disco Ensemble -yhtyeen vuonna 2003 julkaisema debyyttialbumi.


title: Viper Ethics

text: Albumi valittiin Suomessa vuoden parhaaksi kotimaiseksi albumiksi 2003 musiikkilehti Suen äänestyksessä.


title: Sähkölaite

text: Sähkölaite on mikä tahansa laite, joka toimii sähköllä ja saa tarvitsemansa energian siitä.


title: Sähkölaite

text: Sähkölaitteen tärkeimmät tiedot on yleensä merkitty laitteeseen kiinnitettyyn "arvokilpeen", joko voi olla laitteen kotelon taustaan tai pohjaan kiinnitetty pieni laatta tai tarra, tai suoraan kotelon seinämään painettu tai puristettu teksti.


title: Sähkölaite

text: Arvokilvessä voi olla seuraavia tietoja:


title: Sähkölaite

text: Sähkölaitteet jaetaan neljään ryhmään sen mukaan, millä tavalla laitteen käyttäjä on suojattu laitteen vikaantumisen aiheuttamalta vaaralta. Kotitalouksissa käytetään kaikkien neljän ryhmän eli suojausluokan sähkölaitteita.


title: Sähkölaite

text: Tavallisella pistotulpalla varustetut sähkölaitteet ovat ns. peruseristettyjä ja ne kuuluvatkin suojausluokkaan 0. Näitä ovat esimerkiksi vanhemmat seinä-, pöytä- ja jalkalamput. Suojamaadoitetulla pistotulpalla varustetut laitteet kuuluvat suojausluokkaan I. Näitä ovat esimerkiksi monet kodinkoneet. Näissä laitteissa kosketeltavat metalliosat on kytketty suojajohtimen kautta maadoitukseen, joten ne ovat turvallisempia käyttää kuin peruseristetyt laitteet.


title: Sähkölaite

text: Suojaeristetty sähkölaite eroaa edellisestä siinä, että jännitteelliset osat ovat ikään kuin kahden kuoren alla. Tällä on varmistettu se, ettei laitteen kuori tule koskaan jännitteiseksi. Näitä ovat esimerkiksi partakoneet ja ainakin monet uudemmat kodinkoneet. Suojaeristetyn laitteen suojausluokka on II. Suojajännitteinen sähkölaite (suojausluokka III) on aina turvallinen, sillä laitteelle tuleva jännite on muuntajalla alennettu vaarattomaksi. Näitä ovat esimerkiksi verkkovirtaa käyttävät lasten sähkölelut, pienoisvalosarjat ym.


title: Sähkölaite

text: Sähkölaitteita löytyy lähes kaikkialta ja niitä ovat muun muassa tietokone, televisio, sähkölamppu, sähköhammasharja ja pesukone. Sähkölaitteet saavat energiansa muun muassa akuista, paristoista tai verkkovirrasta riippuen niiden tarvitsemasta energiamäärästä.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Sonic the Hedgehog CD (lyhyesti Sonic CD) on Sonic Teamin kehittämä ja Segan julkaisema tasohyppelypeli. Peli on julkaistu vuonna Sega Mega Drivelle Sega Mega-CD-oheislaitteelle, ja vuonna Windowsille.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Vuonna 2005 peli julkaistiin myös Sonic Gems Collection -pelikokoelmassa, joka julkaistiin Nintendo GameCube ja PlayStation 2 -konsoleille. Joulukuussa vuonna 2011 peli on julkaistu uudestaan digitaalisena latauksena useille alustoille.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Peli kuuluu Sonic the Hedgehog -pelisarjaan ja pelissä esiintyvät ensi kertaa muun muassa hahmot Amy Rose ja Metal Sonic.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Yhtenä kuukautena vuodessa nousee Never Lake-järvestä miniplaneetta "Little Planet". Kyseisellä planeetalla on "Aikakiviä", joilla voi ohjata kivien energiaa eli "aikaa" planeetalla. Ajalla voi matkata menneisyyteen, nykyhetkeen ja tulevaisuuteen. Ilkeä tohtori "Eggman" Robotnik on keksinyt suunnitelman, jonka avulla hän käyttäisi Aikakiviä ohjatakseen maailmanvalloitusta ja rakentaakseen tukikohdan Little Planetille. Sonic kuulee asiasta ja saapuu paikalle pysäyttääkseen Robotnikin aikeet. Little Planet on kiinnitetty valtavalla ketjulla vuoreen, jossa on Robotnikin pää. Robotnikin Sonic-robotti Metal Sonic kidnappaa nuoren siilitytön Amy Rosen. Sonicin täytyy etsiä miniplaneetalta Aikakivet ja pelastaa Amy ja Little Planet Robotnikin kynsistä.


title: Sonic the Hedgehog CD

text:
Pelaaminen on lähes samanlaista kuin edellisissä Sonic the Hedgehog-sarjan peleissä. Sonic CD:n uusin ominaisuus on aikamatkailu, joka on oleellinen osa pelin läpäisyä. Aikakautta voi vaihtaa juoksemalla erillisen tähtitolpan ohitse ja jatkamalla juoksemista tietyn aikaa, jotta aikahyppy tapahtuisi. Tolpissa lukee "Past" tai "Future". Takaisin nykyhetkeen palataan samalla tavalla. 3. kierroksessa käydään pomotaistelu ja ei sisällä kyseisiä tolppia tai aikamatkailua. Pelin kenttiä voi yrittää päästä läpi mahdollisimman nopeasti erillisessä Time Attack-tilassa. Peli täytyy pelata läpi, jotta kaikki kentät Time Attack-tilaan avautuisivat. Matkustaessa ajassa Badnik-robotit voivat olla romuttuneita tai uuden veroisia.
Tasoilla on kolme erilaista aikaa, joihin voi matkustaa:


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Muita uusia ominaisuuksia ovat Sonicin uudet liikkeet. "Spin Dash" on pelissä, mutta se on erilainen kuin Sonic the Hedgehog 2. Uusin liike on "Super Peel Out" (tunnetaan myös nimellä "Figure 8-run"), jossa Sonic saavuttaa räjähtävän alkunopeuden ja hänen juoksutyylinsä muuttuu erilaiseksi. Liike on samanlainen kuin Spin Dash, mutta Sonic ei voi tuhota Badnikeja muuten kuin pallona. Liike suoritetaan samoin kuin Spin Dash, mutta pelaajan täytyy painaa ylös-nappia ja siten pitää toimintanappia pohjassa. Vuonna 2011 ladattavassa julkaisussa on mahdollista saada Tails pelattavaksi hahmoksi pelattuasi pelin kerran läpi. Pelissä on tallennusmahdollisuus. Kun taso on suoritettu loppuun, peli tallentuu automaattisesti.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Pelissä on seitsemän tasoa ja jokaisessa tasossa on kolme aluetta, mutta lisättynä tasojen menneisyyden, hyvän ja pahan tulevaisuuden varitaatiot tasoja on pelissä yhteensä 84. Sonic-peleissä yleisesti käytetty Zone (suom. alue) on korvattu sanalla Round (suom. erä). PC-versiossa pelin kenttätiedostojen listassa oli mystiset kentät, joita kutsuttiin "R1" ja "E3" Niiden on epäilty olevan "Dust Hill Zone", jonka olisi väitetty olevan pelissä.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Kuten Sonic the Hedgehogissa, Sonic CD:ssä tavoitteena on kerätä jokaisessa kentässä vähintään 50 sormusta ja mennä maalitolpalle ja hypätä jättisormukseen.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Erikoistasot ovat kolmiulotteisia. Erikoistasoissa tavoitteena on tuhota kaikki kuusi purppuranväristä UFO-alusta, mihin aikaa on vain sata sekuntia. Jos osuu veteen, aika kuluu entistä nopeammin. Kun UFO-aluksen tuhoaa, saa siitä kymmenen sormusta. Jos osuu keltaiseen UFO-alukseen, saa "Speed Up-lisävoiman", josta saa lisää nopeutta. Jos osuu siniseen UFO-alukseen, saa 30 sekuntia lisäaikaa. Jos saa tuhottua kaikki UFO-alukset ennen ajan loppumista, saa aikakiven. Erikoistasoja on seitsemän erilaista. Jokaisessa voi olla erilaisia ponnahduslautoja, joista pomppaa korkealle, ansoja lattiassa jotka saavat Sonicin kaatumaan tai erilaisia tuulikoneita, jotka puhaltavat korkealle ilmaan. Varo tähtipallokuvia maassa, sillä ne kimmouttavat pelaajan minne sattuu.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Julkaistuaan Sonic the Hedgehogin ohjelmoija Yuji Naka jakoi Segan Sonic Team -ryhmän kahtia. Toisesta osasta tuli Sega Technical Institute, joka siirrettiin Yhdysvaltoihin, ja toinen jäi Japaniin. Sega Technical Institutelle annettiin kehitysvastuu Sonic the Hedgehog 2:n tekemisestä. Sillä aikaa Japanissa Sonic CD:tä ryhdyttiin valmistamaan Sonicin alkuperäisen luojan, Naoto Ohshiman, johtaessa ryhmää. Myöhemmin pelilehdet julkistivat jo kyseistä peliä artikkeleissaan. Sonic CD ja Sonic 2 olisivat olleet julkaistavissa Sega Mega Drivelle, Sega Master Systemille sekä Sega Game Gearille. Sittemmin tuli tieto, jonka mukaan peli julkaistaisiin pelkästään Mega-CD:lle ja että peli tulisi olemaan erilainen pelikokemus. Pelattavuus on erilainen kuin Sonic 2:ssa (jonka pelattavuus loi pohjan tuleville peleille) ja yksi selitys Sonic CD:n eroavuudelle on, että pelissä käytetään ensimmäisen Sonic the Hedgehog -pelin Sonicin sprite-graafikkoja. Samoja spriteja käytettiin myöhemmin Knuckles' Chaotix -pelissä Mighty the Armadilloon sprite-grafiikan pohjana.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Sonic CD:stä on tehty kolme prototyyppiversiota, joista viimeisin versio 510 esittelee erilaisuuksia, joita lopullisessa versiossa ei nähdä. Pelattavia tasoja on vain yksi. Muita pääsee tutkimaan Debug-moodilla. Prototyyppi julkistettiin 5. joulukuuta 1993. Siinä on eroavaisuuksia seuraavasti:Muita prototyyppejä ovat 510-version lisäksi versiot 712 sekä 920, jossa on erilainen soundtrack kuin USA-versiossa.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Sonic CD -pelille on julkaistu kaksi eri soundtrackia, sekä Amerikan että Japanin versio. Euroopassa julkaistiin Japanin soundtrack-versio, jonka tunnusmusiikki on "Toot toot Sonic Warrior"-"You can do Anything" (säv. Masafumi Ogata) ja loppumusiikki "Cosmic Eternity - Believe In Yourself" (säv. Naofumi Hataya).


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Amerikan soundtrack työstettiin pari kuukautta Japanin version jälkeen. Sen on säveltänyt Spencer Nilsen, joka on Mega CD:n jälkeen tehnyt myös useiden Sega Saturnin pelien soundtrackeja. Uuden tunnusmusiikin nimeksi tuli "Sonic Boom", jonka esittävät Pastiche-versiossa Sandy Cressman, Jenny Meltzer ja Becky West.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Pelin alku- ja loppuanimaatiot ovat japanilainen Studio Junio tekemiä sekä Toei Animationin tuottamia. Näistä animaatioista on myöhemmin Mega CD sekä PC-julkaisun jälkeen muokattu FMV-video kuvan ja musiikin myötä. Videot näytettiin ensi kertaa FMV-muodossa Sonic Jamissa ja sittemmin Sonic Mega Collectionissa. Sonic Gems Collection -kokoelman Sonic CD:n alku- ja loppuvideot ovat ensi kertaa näkyvillä FMV-videoina itse pelissä.


title: Sonic the Hedgehog CD

text: Ainoat yhtäläisyydet soundtrackeissa ovat menneisyyden versiot tasoista. Samoja musiikkeja käytettiin sekä Japanin että Amerikan versiossa.


title: Itanagar

text:
Itanagar () on Intian Arunachal Pradeshin osavaltion pääkaupunki Himalajan etukukkuloilla 440 metrin korkeudessa. Vuonna 2001 siellä oli 34 970 asukasta.
Kaupunki on saanut nimensä 1400-luvulla rakennetusta Ita-linnoituksesta. Linntoituksen lisäksi matkalijoita rohkaistaan tutustumaan Theravada-buddhalaiseen temppeliin, kaupunginmuseoon, Gangajärven ulkoilualueeseen ja Itangarin luonnonsuojelualueeseen.


title: Itanagar

text: Kiinan kanssa olleiden rajaselkkauksien takia osavaltio ja niin myös Itanagar oli suljettuna ulkopuolisilta vuoteen 1995 asti.


title: Bulat Okudžava

text: Bulat Šalvovitš Okudžava (, ; 9. toukokuuta 1924 Moskova, Neuvostoliitto – 12. kesäkuuta 1997 Clamart, Ranska) oli neuvostoliittolainen proosakirjailija ja runoilija. Hänen aloitteestaan syntyi laululiike, johon kuului myöhemmin esimerkiksi Vladimir Vysotski. Laululiikkeen nimi oli "Taiteilijan laulu" ().


title: Bulat Okudžava

text: Okudžava kirjoitti yli 200 laulua ja runoa. Okudžavan runot ovat sekoitus venäläistä kansanrunoutta ja ranskalaista chansonnier-tyyliä 1400-luvulta.


title: Bulat Okudžava

text: Bulat Okudžava syntyi kommunistiseen perheeseen, joka oli kotoisin Tbilisistä Gruusiasta.


title: Bulat Okudžava

text: Okudžavan isä oli georgialainen ja äiti armenialainen. Bulat Okudžava puhui äidinkielenään venäjää, vaikka hänen äitinsä äidinkieli oli armenia, georgia ja azeri. Bulat oppi venäjän, jota kotona käytettiin. Äiti sanoi aina vieraille ja Bulatille "puhutaan Leninin kieltä – venäjää".


title: Bulat Okudžava

text: Bulatin isä oli NKP:n korkea georgialainen virkamies, joka pidätettiin ja teloitettiin vuonna 1937 Stalinin puhdistuksissa saksalaisena vakoojana. Väite vakoojana toimimisesta oli kuitenkin väärä. Bulatin äiti pidätettiin myös, ja hän vietti gulagilla vankilassa 18 vuotta vuosina 1937–1955. Bulat muutti Tbilisiin ja asui sukulaisten luona.


title: Bulat Okudžava

text: Bulat liittyi 17-vuotiaana vuonna 1941, vuosi ennen koulun loppua, vapaaehtoisena puna-armeijan jalkaväkirykmenttiin ja osallistui taisteluihin Natsi-Saksaa vastaan vuonna 1942. Sodan jälkeen vuonna 1945 hän palasi Tbilisiin ja suoritti lukion loppuun. Bulat pääsi Tbilisin yliopistoon ja valmistui vuonna 1950.


title: Bulat Okudžava

text: Yliopiston jälkeen Bulat työskenteli venäjän kielen opettajana Shamordinon kylässä Kalugan oblastissa ja myöhemmin itse Kalugan kaupungissa.


title: Bulat Okudžava

text: Vuonna 1956, kolme vuotta Stalinin kuolemasta, Bulat palasi Moskovaan, jossa hän toimi "Molodaja Gvardija" -lehden ("Nuori Kaarti") toimituksessa. Myöhemmin hän oli päärunoilija kansallisessa kulttuurilehdessä "Literaturnaja gazetassa", joka ilmestyi koko Neuvostoliiton alueella. Toimituksessa Bulat soitteli 1950-luvun puolivälissä vapaa-ajallaan kitaraa ja sävelsi omia lauluja.


title: Bulat Okudžava

text: Okudžava kuoli Pariisissa 12. kesäkuuta 1997, ja hänet on haudattu Vagankovon hautausmaalle Moskovaan. Bulatin kotitalon seinässä Moskovan Arbat-kadulla numerossa 43 on laatta, jossa lukee ”Bulat Okudžava asui täällä.” Bulatin datša Peredelkinossa on museona. Peredelkinossa asui monia muita venäläisiä kulttuuripersoonia kuten Boris Pasternak ja Ilja Ehrenburg.


title: Bulat Okudžava

text: Okudžava vieraili Suomessa vuonna 1983. Okudžavan syntymän 90-vuotisjuhlan kunniaksi Suomessa järjestettiin konserttisarja 9.5.2014. Järjestäjänä toimi Cultura-säätiö yhdessä venäläisen Oktava-laulelmaklubin kanssa.


title: Niskavuori (elokuva)

text: Niskavuori on Matti Kassilan ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 1984. Käsikirjoituksen elokuvaan laati Kassila Hella Wuolijoen näytelmien "Niskavuoren naiset" ja "Niskavuoren leipä" pohjalta. 1930-luvun Hämeeseen sijoittuvassa tarinassa ihmisten kohtaloita kuljettavat toisaalta suvun odotukset, toisaalta yhteiskunnalliset jännitteet. Elokuva oli Kassilalle eräänlainen juhlaelokuva: hänen esikoisohjauksestaan tuli kuluneeksi 35 vuotta, elokuva oli hänen 30. ohjaustyönsä ja hän täytti 60 vuotta tammikuussa 1984. "Niskavuoren" näyttelijöistä saivat Jussi-palkinnon Rauni Luoma parhaasta naispääosasta ja Maija-Liisa Márton parhaasta naissivuosasta. Yleisradio Oy julkaisi elokuvan DVD:nä vuonna 2013.


title: Niskavuori (elokuva)

text: Elokuvan tarina perustuu näytelmiin "Niskavuoren naiset" ja "Niskavuoren leipä". Hämäläiskylään saapuu nuori kansakoulunopettaja Ilona. Hän ja avioliittoonsa turhautunut Niskavuoren isäntä Aarne rakastuvat toisiinsa. Suhteesta tulee julkinen salaisuus. Aarnen vaimo Martta, joka omistaa puolet Niskavuoresta, haluaa viimeiseen asti pitää kiinni miehestään. Niskavuoren matriarkalle Loviisalle tärkeintä on suvun maine ja kunnia. Aarne ehdottaa tilan jakamista, jolloin Martta saataisiin ostettua pois Niskavuorelta. Loviisa ei hyväksy moista ratkaisua. Entiseen elämäänsä kyllästynyt Aarne päättää lähteä Ilonan mukana Helsinkiin. Päätös on järkytys paitsi Martalle, myös Loviisalle, joka ei uskonut Aarnen ja Ilonan suhteen kestävyyteen. Loviisa ja Martta jäävät emännöimään Niskavuorta. Viiden vuoden päästä Aarne palaa Niskavuorelle Loviisan pyynnöstä. Mahtitilan kohtaloa aletaan setviä koko suvun voimin. Loppuratkaisussa Ilona päätyy osittain vastentahtoisesti Niskavuoren uudeksi emännäksi.


title: Niskavuori (elokuva)

text: Kassilan "Niskavuoressa" juonen kulkua on tiivistetty aiempiin "Niskavuori"-elokuviin verrattuna, etenkin "Niskavuoren leipä" -näytelmän osalta. Tehdyt muutokset ovat kuitenkin vähäisiä. "Niskavuoressa" korostetaan poliittisia vastakkaisuuksia rohkeammin kuin näytelmien varhaisemmissa filmatisoinneissa. Toisen maailmansodan uhka on "Niskavuoren" jälkipuoliskossa näkyvämmin esillä kuin vuoden 1954 "Niskavuoren Aarnessa", joka on "Niskavuoren leivän" ensimmäinen filmatisointi. Pintapuolisia eroja on muun muassa esineissä, joista Loviisa huomaa jonkun vierailleen öiseen aikaan Ilona Ahlgrenin luona. "Niskavuoren naisten" osuus elokuvasta on noin 74 minuuttia. "Niskavuoren leivän" osuus on 41 minuuttia. Näytelmien välisessä siirtymässä hypätään ajassa viitisen vuotta eteenpäin ja vuodenaika vaihtuu sydäntalvesta kesäksi.


title: Niskavuori (elokuva)

text: "Niskavuori" sai runsaasti ennakkojulkisuutta. Elokuvan tuottajat viittasivat kansakunnan yhteiseen menneisyyteen. Lisäksi "Niskavuori" haluttiin assosioida suomalaisen elokuvan kultakauteen, 1930- ja 1940-lukuihin. Myös särkkäläistä retoriikkaa käytettiin, kun puhuttiin "kansallisesta elokuvasta". "Niskavuoren" mainosjulisteessa pääpaino on perheellä - tosin ei elokuvan alun Martta–Aarne-akselille perustuvalla ydinperheellä. Julisteessa poseeraavat Loviisa, Aarne ja Ilona perinteisessä perhekuvassa. Värit ovat hillityt ja kaikki katsovat suoraan kameraan.


title: Niskavuori (elokuva)

text: Yleisradion vuonna 2013 julkaisemassa "Niskavuori"-DVD:n kannessa on käytetty eroottissävytteistä kuvaa, jossa Aarne painautuu Ilonan povea vasten silmät suljettuina. Ilonan käsi hyväilee Aarnen hiuksia, hänen sormenpäänsä vaeltavat miehen ohimolla. Kuva on kohtauksesta, jossa Aarne joutuu lähtemään talviyön syliin Ilonan lakanoiden välistä. Taustana on kesäistä maalaismaisemaa viljoineen ja puineen. "Niskavuoren" ennakkomainosten iskulauseissa puhuteltiin potentiaalista katsojaa yksikön toisessa persoonassa: "Täällä olet syntynyt ja tänne kuulut". Toinen teema oli yhteisöllisyys ja suomalainen kulttuuriperintö: "Niskavuori – pala kotimaamme historiaa".


title: Niskavuori (elokuva)

text: Kriitikot käsittelivät "Niskavuorta" "suomalaiskansallisena mytologiana". 1980-luvun nykyisyyttä verrattiin menneisyyteen, osa kriitikoista repi suomalaisten talonpoikaiset juuret näkyville. Puolen vuosisadan takainen menneisyys asetettiin vastakkain 1980-luvun kanssa. Menneisyydessä nähtiin paitsi agraarikulttuuri, myös "yhteisöllisyys" ja "aitous", joita tosin varjosti "ahdasmielisyys". 1980-luku edusti oman aikansa kriitikoille "arvottomuutta" ja "tyhjyyttä". Eräät arvioijat pitivät teosta melko turhana uudelleenlämmityksenä vailla omaperäistä tulkintaa. "Niskavuoren" dialogin vanhanaikaisuuttakin kavahdettiin ja teosta pidettiin turhan perinteisenä. Toisia kriitikoita teoksen vanhanaikaisuus viehätti. Elokuvaa luonnehdittiin "hyvinhoidetuksi museoksi", jossa kaikki olennainen on oikealla paikallaan. "Niskavuoren" kuvallista ilmaisua pidettiin tyypillisen 1980-lukulaisena: kellertävää sivuvaloa, pitkää optiikkaa ja zoomauksia. Lavastus sai kiitosta yksityiskohtien tarkkuudesta ja näyttävistä miljöistä.


title: Niskavuori (elokuva)

text: Heinäkuun 1992 televisioesityksen yhteydessä Katso-lehden kriitikko Antti Lindqvist kutsui elokuvaa pirttidraamaksi, jonka kantaviksi voimiksi osoittautuvat "Wuolijoen selkeiden vastavoimien varaan rakentama dramaturgia" sekä "Rauni Luoman yhtä aikaa herkkä ja luja roolisuoritus". Lindqvist tuo esiin dialogin vanhahtavan mahtipontisuuden ja ulkokuvien niukkuuden. Hyvinä puolina hän mainitsee eräät vahvatunnelmaiset jaksot.


title: Niskavuori (elokuva)

text: Pääosasuorituksia on kiitetty muidenkin kuin Jussilla palkittujen osalta. Esko Salmisen roolisuoritus on erään kriitikon mukaan "lämpimän luja", Satu Silvon "luonnonraikas".


title: Niskavuori (elokuva)

text: 1980-luvun puolivälissä Wuolijoen Niskavuori-näytelmistä oli tullut muoti-ilmiö. Niitä esitettiin teattereissa kautta Suomen, ja osa produktioista sai jopa kansallista huomiota. Wuolijoen syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta, hänen elämäntarinastaan tehtiin muun muassa baletti nimeltään "Tulilintu" ja hänen muistelmansa julkaistiin uusintapainoksena. Vuonna 1987 Yleisradio valmisti kaksi Niskavuori-aiheista televisioelokuvaa.


title: Niskavuori (elokuva)

text: Kassilan "Niskavuori" toistaa perinteistä Niskavuori-kuvastoa viljapelloilla kulkevine isäntineen, piikoineen, puhelinkeskusneiteineen, kahvitteluineen ja rovasteineen. Elokuvan alussa ollaan heinäpellolla, kuten "Loviisassa" (1946) ja "Niskavuoren Aarnessa" (1954). Kertaustyylistä kerrontaa käytettiin myös elokuvan still-kuvissa.


title: Niskavuori (elokuva)

text: "Niskavuoren" yleisömenestys oli suhteellisen hyvä, noin 147 000 katsojaa.


title: Armeijaryhmä D

text: Armeijaryhmä D () oli Saksan Wehrmachtin länsirintaman armeijaryhmä, joka luotiin 26. lokakuuta 1940 Ranskassa alun perin hajotetun armeijaryhmä C:n joukoista. Perustamishetkellä armeijaryhmä muodostui 1., 7. ja 15. armeijasta.


title: Armeijaryhmä D

text: 15. huhtikuuta 1941 armeijaryhmä D:n komentaja ylennettiin koko länsirintaman komentajaksi () ja tästä syystä armeijaryhmä D:tä on joskus nimitetty myös Lännen armeijaryhmäksi. Sen alaisuudessa toimivat sodan aikana armeijaryhmät B, G ja H.


title: 5150

text: 5150 on Van Halenin seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin 1986. Se oli ensimmäinen albumi, jossa vokalistina oli Sammy Hagar. Kappaleista "Why Can't This Be Love?", "Dreams" ja "Love Walks In" julkaistiin singlet, joista parhaiten menestyi "Why Can't This Be Love?" "Mainstream Rock Tracks" -listan ykkösenä. Avauskappale "Good Enough" soi parodisen Mel Brooks avaruusseikkailuelokuvan Avaruusboltsit ravintolakohtauksessa. Itse albumi ylsi bändin historiassa ensimmäistä kertaa "The Billboard 200" -listan ykköseksi ja pysyi siellä peräti kolme viikkoa.


title: 5150

text: Albumien 5150 ja OU812 Kiertueilla 1986 tour, Monsters of Rock Tour 1988, OU812 Tour Edward Van Halen soitti koskettimia samaan aikaan kuin Sammy Hagar soitti kitarasooloja. Albumi on yhtyeen kolmanneksi myydyin albumi ja myynyt Yhdysvalloissa 6 -kertaista platinaa eli kuusi miljoonaa kappaletta. Albumin nimi tulee Eddie Van Halenin silloin uuden kotistudion nimestä, joka puolestaan on nimetty Kalifornian sosiaaliviranomaisten käyttämästä koodista "5150", joka tarkoittaa pakkohoitoon menevää potilasta


title: 5150

text:
"kaikki kappaleet on Anthonyn, Hagarn, A. Van Halenin ja E. Van Halenin tekemiä."
Billboard (Pohjois-Amerikka)
Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: Via Crucis

text:
Via Crucis on Helsingissä vuodesta 1996 lähtien esitetty pääsiäisnäytelmä. Esitys pohjautuu keskiaikaiseen kirkkoperinteeseen. Draama alkaa Kaisaniemen puistosta ja päättyy tuomiokirkon portaille.
Via Crucis -kärsimysnäytelmää esitetään Helsingin keskustassa vuosittain pitkänäperjantaina (kenraaliharjoitus kiirastorstaina).


title: Via Crucis

text: Ensimmäisen kerran Via Crucis esitettiin 1996. Vuoden 2007 Via Crucis koostui evankeliumiteksteistä, Mika Waltarin runoista ja Matteus-passion koraaleista. Ohjaus oli Hannu Heikinheimon, käsikirjoitus Anja Kolehmaisen.


title: Via Crucis

text: Vuonna 2015 vietettiin Via Cruciksen 20-vuotisjuhlavuotta. Pääsiäisvaelluksen ohjasi oopperaohjaaja Ville Saukkonen ja uuden tekstin kirjoitti Veli-Pekka Hänninen. Musiikin sävelsi Heikki Sarmanto. Jeesusta esitti näyttelijä Matti Leino. Muissa rooleissa olivat mm. Kristiina Halkola Jeesuksen äitinä Mariana, Sami Saikkonen ylipappi Kaifaksena, Jorma Uotinen Herodeksena, Oskari Katajisto Juudaksena, Satu Silvo rouva Pilatuksena ja Juha-Pekka Mikkola Pietarina. Puvustus toteutettiin yhdessä Fida Internationalin kanssa.


title: Via Crucis

text: Vuoden 2018 Via Cruciksen ohjasi jälleen Ville Saukkonen ja rooleissa nähtiin oopperalaulajia. Jeesuksen roolin esitti baritoni Waltteri Torikka. Muissa rooleissa mm. Jouni Bäckström (Pietari), Hannu Niemelä (Juudas), Meri-Kukka Muurinen (Jaakob), Johanna Tuomi (Maria), Petri Bäckström (Kaifas), Päivi Nisula (Herodes) ja Sauli Tiilikainen (Pilatus).


title: Via Crucis

text: Passiodraaman taustaorganisaationa toimii Via Crucis Ristin Tien Tuki ry, jossa ovat edustettuina Helsingin tuomiokirkkoseurakunta, Helsingin ortodoksinen seurakunta, katolinen Pyhän Henrikin seurakunta ja vapaat kristilliset kirkkokunnat.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Antti Halonen (s. 2. helmikuuta 1982 Kajaani) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 302 runkosarjaottelua tehopistein 22+43=65 ja keräten 525 jäähyminuuttia sekä 31 playoff-ottelua tehopistein 2+1=3 ja keräten 30 jäähyminuuttia. Halonen voitti Suomenmestaruuden Turun Palloseurassa vuonna 2010. Vuonna 2007 hän johdatti Kajaanin Hokin Mestiksen-mestaruuteen joukkueensa kapteenina. Halonen pelasi urallaan myös kaksi kautta Ruotsissa. Hän oli pelityyliltään peruspuolustaja, mutta Halosta peluutettiin uransa lopulla ajoittain myös nelosketjun hyökkääjänä. Hän oli varsin fyysinen pelaaja, mistä kertoo mm. kolmella ammattilaiskaudella kerätyt yli 100 jäähyminuuttia.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Halonen on Kajaanin Hokin kasvatti. Hän siirtyi B-juniori-ikäisenä Rauman Lukkoon kaudeksi 1998–1999. Halonen voitti seuraavan kauden 1999–2000 päätteeksi A-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2000–2001 hän sijoittui tehoilla 9+22=31 koko A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain Jokereiden Esa Puumalainen. Halonen siirtyi kaudeksi 2001–2002 Mestis-joukkue Kalevan Palloon. Hän kuului alkukaudella joukkueen runkopelaajiin ja teki kauden aikana Mestiksessä kaikkiaan 23 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen. Halonen voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Loppukautensa hän vietti kuitenkin lähinnä KalPan A-nuorissa.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2002–2003 Halonen siirtyi kasvattajaseuransa Kajaanin Hokin miesten joukkueeseen, joka oli noussut edellisenä keväänä Mestikseen. Hänen ensimmäinen kokonainen Mestis-kautensa toi 37 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Kaudella 2003–2004 Halosen vastuu Hokissa kasvoi ja hän teki runkosarjassa 13 tehopistettä, mutta keräsi myös 116 jäähyminuuttia. Halonen teki joukkueen seurakohtaisen yhden kauden jäähyennätyksen Mestiksessä ja sijoittui sarjan jäähypörssissä neljänneksi. Kaudella 2004–2005 hänen teholukemansa +17 oli Hokin paras.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Viidennellä Hokki-kaudellaan 2006–2007 Halonen nousi joukkueen kapteeniksi. Hänen runkosarjansa jäi vain 27 ottelun mittaiseksi, sillä Halosen kausi alkoi vasta lokakuussa 2006 elokuussa tulleen polvivamman takia. Vuodenvaihteessa hän oli puolestaan noin kuukauden sivussa nivusvamman vuoksi. Halonen onnistui ottelumäärästään huolimatta sivuamaan Mestiksen yhden kauden piste-ennätystään tehoilla 3+11=14. Hänen teholukemansa +10 oli koko kevään 2007 pudotuspelien paras. Halonen johdatti Hokin kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuteen.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2007–2008 Halonen siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella pelaamaan SM-liigaa Turun Palloseuran riveihin. Hänen ensimmäinen liigakautensa toi 53 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 2+8=10. Halonen keräsi runkosarjassa myös 104 jäähyminuuttia, joilla hän voitti TPS:n sisäisen jäähypörssin. Kaudella 2008–2009 Halonen keräsi SM-liigan yhden kauden jäähyennätyksensä 128 minuutillaan, joilla hän sijoittui jäähypörssissä viidenneksi. TPS:n seurahistorian aikana enemmän jäähyminuutteja yhdessä kaudessa on kerännyt vain Aki-Petteri Berg 137 minuutillaan kaudella 1998–1999 Toukokuussa 2009 Halonen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Halonen nousi kaudella 2009–2010 TPS:n kapteenistoon. Hän sai kiekolliseen peliinsä uusia ulottuvuuksia ja teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+14=20. Halonen keräsi myös 119 jäähyminuuttia, joilla hän voitti TPS:n sisäisen jäähypörssin. Halonen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Yhteensä hän keräsi kolmen TPS-kauden aikana 164 runkosarjaottelussa 351 jäähyminuuttia, joilla Halonen sijoittuu joukkueen kaikkiaan aikojen runkosarjan jäähypörssissä viidenneksi.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2010–2011 Halonen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin Elitserienin Timrå IK:hon. Hänen ensimmäisen sopimuskautensa teholukema +6 oli joukkueen paras. Kahden Timråssa vietetyn vuoden jälkeen Halonen palasi kolmivuotisella sopimuksella Kalevan Palloon kaudeksi 2012–2013. Kaudella 2013–2014 hän pelasi loukkaantumisten takia vain 19 runkosarjaottelua. Lokakuussa 2014 Halonen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Halonen pelasi kaudella 2015–2016 loukkaantumisten takia runkosarjassa vain 29 ottelua. Tammikuussa 2016 hän sai vakavan aivotärähdyksen, kun Pelicansin Vili Sopasen olkavarsi osui aloituksen jälkeen Halosen päähän. Sopanen sai tilanteesta ottelurangaistuksen ja hänet tuomittiin kahden ottelun pelikieltoon, jota ankaroitti yhdellä ottelulla Sopasen aiempi kurinpitohistoria. Halonen ei palannut tämän jälkeen enää kaukaloon ja tammikuussa 2017 hänen pelaajauransa ilmoitettiin päättyneeksi.


title: Antti Halonen (jääkiekkoilija)

text: Halonen pelasi kolme poikien maaottelua.


title: Tulospalkkaus

text: Tulospalkkaus on palkkaustapa, jossa henkilön saama palkka määräytyy henkilön, ryhmän tai koko organisaation aikaansaaman työtuloksen perusteella. Tulos tarkoittaa tässä toiminnan tavoitteen toteutumaa käytännössä eli toteutunutta tulosta. Käsitteet tulosjohtaminen, tulosvastuu, tulosmatriisi ja tulospalkkaus muodostavat käsiteperheen, jossa tulos tarkoittaa samaa asiaa. Tulos on keskeinen käsite johtamisessa. Johtaminen on toimintaa, jossa on tarkoitus saada aikaan tuloksia ihmisten avulla ja ihmisten kanssa.


title: Tulospalkkaus

text:
Tulospalkkaus on yleensä aikapalkkausta täydentävä palkkausmuoto, jolla pyritään kannustamaan tärkeinä pidettyjen tavoitteiden saavuttamista. Aikapalkkauksessa palkka määräytyy henkilön hoitaman tehtävän vaativuuden ja henkilön pätevyyden perusteella mistä syystä aikapalkat ovat yleensä henkilökohtaisia. Tuntipalkka ja kuukausipalkka ovat tyypillisiä aikapalkkoja. Tulospalkkausmuodot voidaan jakaa perinteisiin eli hyvin kauan käytettyihin palkkausmuotoihin ja moderneihin tavoite- ja tulosjohtamisen myötä syntyneisiin palkkausmuotoihin.
Perinteiset tulospalkkiomuodot ovat olleet käytössä kauan eikä niiden alkuperä ole edes tunnettu. Näitä perinteisiä tulospalkkausmuotoja ovat tyypillisesti
"Myyntiprovisio" on yleensä myyjälle myyntimäärästä tai myytyjen tuotteiden kannattavuudesta laskettu prosenttiosuus. Prosenttiosuus on ennalta sovittu ja sen perusteella määräytyvällä provisiolla on tarkoitus kannustaa myyjää suurempaan myyntimäärään tai kannattavampaan myyntiin. "Urakkapalkkauksessa" erotetaan aikaurakka ja rahaurakka. Aikaurakassa sovitaan vakioaika tietylle työsuoritukselle ja palkka maksetaan tämän vakioajan perusteella. Rahaurakassa sovitaan työtuloksen määrän perustuva ansio tai työkokonaisuudesta maksettava korvaus. "Tuotantopalkkio" on vanhahko tuotannon määrään sidottu palkkausmuoto, jolla yleensä kannustettiin vain suurempaan tuotantoon. Monipuolisemmat tulospalkkausmuodot ovat usein syrjäyttäneet sen. Tuotantopalkkioksi kutsutaan myös tuottajille maksettuja tukipalkkioita. "Erilaisilla palkkiopalkoilla" voidaan kannustaa laatuun, virheettömyyteen, turvallisuuteen, aloitteisiin jne.


title: Tulospalkkaus

text: Bonuspalkkio on paljon käytetty mutta sisällöltään vakiintumaton nimitys erilaisille palkanlisille.


title: Tulospalkkaus

text: Perinteisille palkkausmuodoille on ominaista, että saavutetun työtuloksen tunnistaminen ja mittaaminen on yksinkertaista. Näin syntyy tulospalkkaukselle selvä logiikka työtuloksen ja maksetun korvauksen välille, mikä on aina tärkeä ehto hyvässä tulospalkkauksessa. Nämä ominaisuudet selittävät sitä, miksi palkkausmuotoja on käytetty kauan. Niiden kannustavaan vaikutukseen on uskottu ja niiden käytännön toteutus on ollut yksinkertaista. Perinteiset tulospalkkausmuodot ovat edelleenkin käyttökelpoisia vaikka niiden rinnalle on tullut uusia monipuolisempia tulospalkkausmuotoja.


title: Tulospalkkaus

text: Suomalaiset yrityksen omaksuivat 1970-luvulla nopeasti ja laajasti tavoitejohtamisen periaatteet. Tavoitejohtamisen keskeinen periaate tarkoittaa johtamista tavoitteiden ja omakohtaisen tarkkailun avulla. Käytännössä tavoitejohtaminen merkitsee hajautettua tulosvastuuta aiemman hyvin keskitetyn tulosvastuuajattelun sijaan. Tavoitejohtamisen myötä organisaation eri osissa alettiin asettaa tavoitteita, niitä koordinoitiin yhteisissä kokouksissa ja seurattiin palautekokouksissa. Pian kuitenkin havaittiin, että tavoitteiden asettelulla ja niiden seurannalla oli suhteellisen vähän ohjausvoimaa – vaikutusta käyttäytymiseen. Tavoitejohtamisen arvokkaimpia tuloksia olivat tavoite- ja tuloskäsitteiden leviäminen sekä systemaattinen suunnittelu ja suorituskyvyn kehittäminen organisaation eri osissa. Suomalaisessa tavoitejohtamisessa ymmärrettiin kuitenkin 1980-luvulle tultaessa, että siitä puuttui ohjausvoima, joka kohdistuisi oikein tulosvastuualueille.


title: Tulospalkkaus

text: Ohjausvoiman puute voidaan kiteyttää seuraaviin tavoitejohtamisen (puutteellisiin) ominaisuuksiin: kömpelö ja riittämätön suorituskyvyn ja menestyksen mittaustapa, epämääräinen tulosvastuun sopimistapa, yhteistoimintaan kannustavan ratkaisun puuttuminen, järjestelmän säätömekanismin puuttuminen ja yleensäkin palkitsemismekanismin puuttuminen. Tavoitteiden asettamisesta huolimatta ei pystytty toteutuneesta päättelemään, kuinka hyvin vastuualueella oli menestytty puhumattakaan, että olisi voitu kohtuullisen objektiivisesti palkita menestyksestä. Tulospalkkauksen käyttöönoton tarkoitus oli siis kehittää tavoitejohtamisesta tehokkaampi ja parempi johtamisen väline.


title: Tulospalkkaus

text: Tulospalkkauksen käyttöönotolle ja laajentumiselle voidaan nähdä muitakin motiiveja. Toinen edellisen kanssa ristiriidaton tavoite oli kilpailukykyisemmän palkkarakenteen kehittäminen. Tavoitteena on ollut palkansaajan kannalta houkuttelevampi ja yrityksen kannalta joustavampi palkkarakenne. Ennen tulospalkkauksen käyttöönottoa tulossidonnaisia palkkauksen muotoja sovellettiin vain suoritustason henkilöstöön. Toimihenkilöt, joilla normaalisti on suurin vaikuttamisen mahdollisuus toiminnan tuloksiin, olivat kiinteän kuukausipalkkauksen piirissä. Näissä olosuhteissa oli ymmärrettävää, että tulospalkkauksessa nähtiin mahdollisuus kehittää henkilöstön kannalta houkuttelevampi ja yrityksen kannalta joustavampi palkkarakenne.


title: Tulospalkkaus

text: Lisämotiivi, joka selittää tulospalkkauksen leviämistä, on yleinen johtamisen välineille. Yritykset haluavat toimia samalla tavalla kuin muut ympäristön organisaatiot. Johtamisen välineitä otetaan käyttöön kuin muotituotteita. Vaikka tulospalkkauksen perusteita ei olisikaan yrityksessä sisäistetty tai yrityksen omista lähtökohdista tiedostettu, halutaan pysyä mukana kehityksessä. Tulospalkkausta käytetään suomalaisissa yrityksissä laajasti, mutta sen sovellukset ovat niin erilaisia, etteivät ne mahdu yhteisen termin (tulospalkkaus) alle.


title: Tulospalkkaus

text:
Artikkelissa tulosmatriisi on selostettu kahden suomalaisen suuryrityksen tulospalkkausjärjestelmän alkuvaiheita.
Operationalisointi tarkoittaa yleisesti ilmiön ja käsitteen määrittelyä niin, että käsitteen kuvaamasta ilmiöstä saadaan mittaamisen avulla tietoa. Tulosvastuun operationalisointi tarkoittaa vastuualueen suunnitelmista johdettua määrittelyä, jonka avulla vastuualueen tavoitteet sekä toteutuneet tulokset voidaan mitata ja tuloksiin perustuva palkitseminen voidaan yksiselitteisesti suorittaa. Vastuualueen tavoitteet, tulokset ja palkitseminen tähtäävät aina organisaation suorituskyvyn ylläpitoon ja kehittämiseen. Tulosvastuun operationalisointi on yleensä vaativa tehtävä, koska tulosvastuu koostuu yleensä useista vaikeasti mitattavista osa-alueista. Vaativuutta lisää myös se, että prosessi on perusluonteeltaan asioiden arvottamista, joka vain osittain voi nojata faktoihin.


title: Tulospalkkaus

text:
Suomalaisessa tavoitejohtamisessa tulosvastuun operationalisointiin on käytetty vuodesta 1984 lähtien tulosmatriisia. Tulosmatriisi kuvaa tulosvastuun määrittelyn vaihe vaiheelta ja lopputuloksen rakenteen. Tulosvastuun ydinsisältö on organisaation suorituskyvyn ylläpidosta ja kehittämisestä huolehtiminen vastuualueen puitteissa. Tulosvastuun operationalosoinnin perusratkaisu on tunnistaa suorituskyvyn ylläpidon ja kehittämisen kannalta tärkeimmät menestystekijät ja antaa näille arvot ja mittausratkaisut. Oheinen esimerkki kuvaa prosessiteollisuuden tuotantoyksikköä. Tässä yhteydessä ei ole tarvetta analysoida sen sisältöä vaan tunnistaa sen rakenneosat ja miten ne luodaan vaihe vaiheelta.
Tähän prosessiin on yleensä kytketty organisaation kehityskeskustelut. Kehityskeskustelun tarkoitus on vuosisyklissä luoda toimintaa ohjaavat arvot ja tavoitteet sekä aikanaan arvioida menestystä. Kehityskeskustelun malli on jo kauan tunnettu tavoitejohtamiseen kehitetty väline, mutta useat organisaatiot ovat saaneet sen hyvin toimivaksi välineeksi vasta tulospalkkaukseen liitettynä.


title: Tulospalkkaus

text: Tulospalkkausjärjestelmä ei voi olla hyvä ellei sitä koeta oikeudenmukaiseksi. Oikeudenmukaisuuden vaatimus on hyvän mittaamisen rinnalla tärkeä vaatimus hyvälle tulospalkkaukselle. Oikeudenmukaisuusteoria perustuu ajatukseen sovituista säännöistä, joiden noudattaminen vahvistaa oikeudenmukaisuuden kokemusta. Vastaavasti näiden sovittujen sääntöjen rikkominen heikentää oikeudenmukaisuuden kokemista. Menettelytapojen oikeudenmukaisuudesta on todettu, että mitä paremmin neuvottelevat osapuolet pystyvät hallitsemaan neuvotteluprosessia ja siten vaikuttamaan itseään koskeviin päätöksiin ja ratkaisuihin, sitä oikeudenmukaisempana osapuolet kokivat neuvotteluprosessin menettelytavat.


title: Tulospalkkaus

text:
Menettelytapojen oikeudenmukaisuus merkitsee siis käytännössä oikeutta ja mahdollisuutta osallistua itseä koskevaan päätöksentekoon ja sen valmisteluun. Seuraavassa tarkastellaan menettelytapojen oikeudenmukaisuussääntöjä sen mukaan kuin on ne yleensä ryhmitellään .
"Edustavuuden periaate" tarkoittaa sitä, että päätöksenteossa ja sen valmistelussa pitää tulla esiin kaikkien yksilöiden arvot ja mielipiteet, joihin päätös vaikuttaa. Henkilöllä on siis oltava mahdollisuus sanoa sanansa asiassa, joka on hänen vastuullaan. Tässä yhteydessä puhutaan myös osallistuvasta ja osallistavasta johtamisesta, joilla tarkoitetaan edustavuuden periaatteen toteuttamista. Osallistava johtaminen on laajasti hyväksytty periaate, mutta sen toteuttaminen käytännössä ei aina ole helppoa.


title: Tulospalkkaus

text: "Johdonmukaisuus" edellyttää, että menettely on ajan suhteen ja eri henkilöitä kohtaan johdonmukainen. Jos esimerkiksi menettelyä muutetaan, ilman, että siitä sovitaan asianosaisten kanssa, ei menettelyn ajallinen johdonmukaisuus toteudu. Jos taas muutokseen kysytään vain muutamien henkilöiden mielipide ja loput asianosaisista jätetään vaille mielipiteen ilmaisumahdollisuutta, jää johdonmukaisuus henkilöitä kohtaan toteutumatta. Epäjohdonmukaisuuksista syntyy helposti epäilys, että epäjohdonmukaisuus suosii toisia yksilöitä tai ryhmiä ja rankaisee minua tai meidän ryhmää.


title: Tulospalkkaus

text:
"Puolueellisuuden estäminen". Tätä oikeudenmukaisuussääntöä rikotaan tyypillisesti silloin kun ajetaan omaa asiaa toisen kustannuksella. Päätöksentekijällä on tällöin ajettavana jokin salainen, oma intressi. Vanhan sanonnan mukaan ”oma lehmä on ojassa”, mutta asia halutaan peitellä tai salata. Tätä periaatetta rikotaan myös, jos päätöksentekijän ennakkoluulot ja -uskomukset ovat niin vahvoja, ettei hän tästä syystä kykene arvioimaan ja ottamaan huomioon muita näkökohtia.
"Tiedon tarkkuus". Jos palkitsemisen perusteena olevat tiedot eivät ole riittävän tarkkoja, asia koetaan epäoikeudenmukaiseksi. Epätarkassa mittauksessa epäillään yleensä sitä, että epätarkkuus suosii muita ja on itselle epäsuotuisa. Toisaalta karkeakin tieto ja arvio tukevat oikeudenmukaisuuden tunnetta, jos koetaan, että se on oikein tuotettu.


title: Tulospalkkaus

text: "Oikaistavuus". Menettelyn oikeudenmukaisuus paranee, jos menettelytapaa voidaan muuttaa ilmenneiden virheiden takia. Tämä on tärkeä sääntö, koska virheitä ja epäoikeudenmukaisuuksia esiintyy aina. Osapuolten välillä täytyy olla keskinäinen sopimus, miten oikaistavuus toteutetaan.


title: Tulospalkkaus

text: "Eettisyys". Menettelytavan tulisi noudattaa sovittuja eettisiä ja moraalisia periaatteita. Niitä voidaan loukata urkkimalla, vilpillä, lahjonnalla, petoksella, tietoa varastamalla jne.


title: Tulospalkkaus

text: Oikeudenmukaisuuden säännöille ei ole esitetty keskinäistä tärkeysjärjestystä. Tuskin sitä voidaan yleispätevänä tehdäkään, koska sääntöjen noudattamisen vaikutukset ovat tilannekohtaisesti erilaisia. Mikä tahansa oikeudenmukaisuuden sääntö voi nousta vahvimmaksi ja siten kokemusta hallitsevaksi tekijäksi. Oikeudenmukaisuuden lähtökohtana ja perustana voidaan kuitenkin pitää edustavuuden periaatetta, sillä sen periaatteen varaan rakennettu osallistava johtaminen antaa mahdollisuuden muidenkin oikeudenmukaisuuden sääntöjen noudattamiseen.