title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2007

text: Vuoden 2007 Yhdysvaltain avoin tennisturnaus järjestettiin 27. elokuuta – 9. syyskuuta 2007 USTA Billie Jean King National Tennis Centerissä, Flushing Meadowsissa, New Yorkissa. 11. heinäkuuta ilmoitettiin miesten ja naisten palkintopottia korotettavan 200 00 dollarilla 1,4 miljoonaan dollariin. Summa on Wimbledonin vastaavaa matalampi, mutta korkeampi kuin Australian ja Ranskan avoimissa. Roger Federer voitti miesten kaksinpelin neljännen kerran peräkkäin. Justine Henin valtasi naisten kaksinpelin häviämättä eräkään.


title: Kansainväliset situationistit

text: Kansainväliset situationistit (Situationist international, SI) oli vuonna 1957 perustettu ranskalaisen marxilaisälymystön muodostama ryhmittymä. Avantgardistiseksi ja radikaalimarxilaiseksi luonnehdittu liike toimi lähinnä Pariisissa ja suunnitteli mittavia sosiaalisia ja poliittisia muutoksia: SI:n suurellinen tavoite oli kieltää koko olemassa oleva yhteiskunta poistamalla kaikki, mikä on olemassa yksilöstä erillisenä järjestelmänä. Maailman viimeiseksi avantgarde-liikkeeksi luonnehditun ryhmän toiminta päättyi 1972.


title: Kansainväliset situationistit

text: SI perustettiin Cosio d'Arroscian vuoristokylässä Italiassa 1957 kolmen avantgarde-liikkeen yhdistämiskonferenssissa. Läsnä olivat Kansainvälisen Imaginistisen Bauhausliikkeen (MIBI), L'Internationale Lettristen sekä London Psychogeographical Association -liikkeiden edustajia; tosin viimeinen yhdistys keksittiin konferenssin aikana luomaan mielikuvaa tapahtuman kansainvälisyydestä. Konferenssi oli noin viikon mittainen ja yhdistymisestä äänestettiin 28. heinäkuuta.


title: Kansainväliset situationistit

text: Situationistisen liikkeen ideoiden pääarkkitehteja olivat COBRAn Asger Jorn ja Constantin, lettristien Gil Wolman ja Guy Debord sekä Raoul Vaneigem. Individualismia ja vapaata luovuutta korostavassa SI:ssäkin korostui avantgarde-liikkeiden tyypillinen ongelma: liike puhui kollektiivisesta luomisesta, mutta samalla situationistit eivät kyenneet kuvittelemaan maailmaa ilman intellektuellien etujoukkoa, joka tietää millainen maailman tulisi olla ja kertoo, miten ihmisten pitäisi toimia.


title: Kansainväliset situationistit

text: Ryhmän julkaiseman lehden "Internationale situationniste"n ensimmäisessä numerossa määriteltiin sana "situationisti": "Situaatioiden rakentamisen teoriaan tai käytäntöön liittyvä. Joku joka osallistuu situaatioiden rakentamiseen. Situationistisen internationaalin jäsen". Samassa lehdessä määriteltiin myös "situationismi": "Edellä mainitusta johdettu merkityksetön termi. Ei ole olemassa situationismia, joka tarkoittaisi olemassa olevien tosiasioiden selittämisjärjestelmää. Käsite situationismi on selvästi antisituationistien keksimä".


title: Kansainväliset situationistit

text: Kun situationistinen liike uhkasi tulla tunnetuksi, liikkeen toiminta hiipui vähitellen. Vuoteen 1972 mennessä miltei kaikki jäsenet olivat eronneet tai erotettu. Liike kuoli kyvyttömyyteensä uudistua: Pariisin 1968 mellakoiden jälkeen syntyi lukuisia situationisteille myönteisiä pro-situ -ryhmiä, mutta itse situationistiliike sanoutui niistä irti.


title: Panelia

text: Panelia on kylä Satakunnan maakunnassa sijaitsevassa Euran kunnassa. Se oli Eurakosken lisäksi toinen vuonna 2009 Euraan liitetyn Kiukaisten keskustaajamista. Panelia on myös Kiukaisten kunnan entinen nimi. Asukkaita siellä on noin 1 600, joista taajama-alueella noin 1 200.


title: Panelia

text: Euran keskustaan Paneliasta on matkaa 15 kilometriä ja Eurakoskelle noin kuusi.


title: Panelia

text: Panelia muodostuu tiiviisti rakennetusta keskustasta, joka sijaitsee kylän lävitse kulkevan maantien varrella. Kylän ympärillä on useita maatilat ja sen länsipuolelle levittäytyy laaja viljelysaukea. Panelian läpi virtaa Eurajoki, jossa olevassa "Paneliankoskessa" sijaitsee voimalaitos sekä museona toimiva vanha rivimylly.


title: Panelia

text: Talkoohengellä on aina ollut vahva sija Paneliassa. Talkoovoimin tehtiin 1900-luvun alussa kirkko ja osuusmeijeri sekä 1990-luvulla jäähalli. Vuosina 2006 sekä 2017 Panelia on valittu Satakunnan vuoden kyläksi.


title: Panelia

text: Oman murresanakirjansa Panelia sai vuonna 1998. "Panelias paohataan tällää" -kirjan (kustantajat Panelian kotiseutuyhdistys ry ja Kansantaiteenkeskus) tekijöinä olivat veljekset Simo ja Pekka Westerholm.


title: Panelia

text: Panelian kylä kuuluu Museoviraston inventoimiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Panelia

text: Paneliassa on ollut asutusta jo 5 000 vuoden ajan. Vanhimmat säilyneet merkit ovat Kiukaisten kulttuurin ajoilta 2000–1200 eaa. Tuolloin seutu oli vielä merenrantaa.


title: Panelia

text: Pronssikaudella Panelian länsipuolella, nykyisen laajan peltoaukean paikalla, lainehti muinainen Panelianlahdeksi kutsuttu merenlahti. Sen rannoille kehittyi kukoistava asutus, joka on jättänyt jälkeensä toistasataa röykkiöhautaa. Suurin niistä on Eurajoelle johtavan maantien 2172 vieressä sijaitseva Kuninkaanhauta. Se on Suomen suurin hautaröykkiö ja myös yksi Pohjoismaiden suurimmista.


title: Panelia

text: Maankohoamisen vuoksi rantaviiva siirtyi aikojen kuluessa kauemmas. Samalla Panelia autioitui noin 800–500 eaa. Asukkaat seurasivat loittonevaa rannikkoa ja osa siirtyi Euraan, jonne muodostui myöhemmin yksi Suomen rikkaimmista rautakautisista asuinpaikoista.


title: Panelia

text: Uudelleen Panelia asutettiin vajaat 2 000 vuotta myöhemmin 1200-luvulla. Tuolloin ensimmäinen asutus syntyi Eurajoen pohjoispuolelle "Kylänkosken" rannalle. Panelian kantatilat muodostivat pienelle alueelle tiiviin ryhmäkylän, jossa 1500-luvun lopulla oli vajaat 20 tilaa.


title: Panelia

text: Ryhmäkylä hajosi Paneliassa vuosina 1780–1789 suoritetun isojaon myötä. Talojen hajaantumiseen vaikutti myös vuonna 1798 raivonnut suuri tulipalo, joka tuhosi kahdeksan taloa. Viimeiset kantatalot muuttivat pois Kylänkosken alueelta 1900-luvun alussa, jäljellä on enää muutama vanhan ryhmäkylän ajalta peräisin oleva rakennus. Alueella sijaitsevat nykyään muun muassa terveyskeskus sekä pankin liikerakennus.


title: Panelia

text: Vuonna 1692 valmistui Panelian talonpoikien rakentama rukoushuone, joka kuitenkin tuhoutui jo 1714 ison vihan aikana. Se sijaitsi ns. "Maijalan mäellä" vanhan kivisillan kupeessa.


title: Panelia

text: 1800-luvun puolivälissä aloitettiin entisen Panelianlahden paikalla olleen suoalueen kuivatus ja raivaaminen pelloksi.


title: Panelia

text: Panelian muodostivat 1600–1700-luvuilla paikalle rakennetut sotilastorpat ja myöhemmin muut itselliset torpat sekä mäkituvat. Asukkaat olivat lähinnä sotilaita ja käsityöläisiä.


title: Panelia

text: 1800-luvun loppupuolella keskustan tontit olivat täynnä asuin- ja navettarakennuksia sekä pieniä ulkorakennuksia. Sitä alettiinkin kutsua Panelian kaupungiksi. Nimitystä alettiin käyttää myös virallisesti 1900-luvun alussa, vaikka mitään kaupunkioikeuksia ei Panelialla koskaan ollutkaan.


title: Panelia

text: Paneliaan perustettiin talollisten muodostama valtuusto, joka laati oman "Panelian Kaupungin Hallintojärjestyksen". Sitä yritettiin saada tuloksetta hyväksytyksi kuvernöörinvirastossa. Hallintojärjestys oli kuitenkin käytössä ja se sisälsi muun muassa kirjallisia vuokrasopimuksia sekä tonttivuokria. Kaupungin vuokratontit tulivat vuokralaisten lunastettavaksi vuonna 1929.


title: Panelia

text: 1900-luvun jälkipuoliskolla Panelian tiheä rakennuskanta on huomattavasti harventunut rakennuksien purkamisen ja uudisrakentamisen myötä. Paikoin on kuitenkin vielä nähtävissä vanhoja täyteen rakennettuja tontteja.


title: Panelia

text:
1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Paneliaan syntyi myös toinen asutuskeskittymä. Se muodostui kylän eteläpäähän vuonna 1897 valmistuneen Rauman radan ja Panelian rautatieaseman läheisyyteen. Alueella sijaitsi muun muassa koulu, mylly, kauppoja ja pankkeja sekä saha ja muutta teollisuutta. Panelian rautatieasema lakkautettiin 1970-luvulla ja samalla asemanseutu alkoi hiljentyä. Nykyään paikalla on enää jonkin verran yksityisasutusta.
Kunnallisia palveluja Paneliassa ovat vuosiluokkien 1–6 opetusta tarjoava alakoulu sekä kirjasto ja terveysasema.


title: Panelia

text: Paneliassa on kauppa, joka on perustettu jo vuonna 1878. Lisäksi kylässä on muun muassa pankki, apteekki, lounaskahvila, kukkakauppa, useita parturi-kampaamoja sekä pizzeria. Liikuntapalveluja tarjoaa muun muassa vuonna 1999 valmistunut Panelian jäähalli.


title: Panelia

text: Kaupallisten palvelujen lisäksi Paneliassa toimii useita muita PK-yrityksiä. Suurimpia ovat "Jaakko-Tuote Oy", joka oli Kiukaisten kunnan suurin työnantaja sekä "Panelian Metallirakenne Oy" ja "Vientikivi Oy:n" kiviveistämö. Paneliassa pitävät kotipaikkaansa myös energiayhtiöt Paneliankosken Voima ja Satapirkan Sähkö.


title: Panelia

text: Kylässä toimivia yhdistyksiä ovat muun muassa Panelian VPK sekä urheiluseurat Panelian Toive ja jääkiekon III-divisioonassa pelaava Panelian Raikas. Uudehkona yhdistyksenä toimintansa on aloittanut Peli-Weljet, jotka ovat kunnostautuneet panelialaisen seura- ja urheiluelämän keskuksena ja toiminnan kehittäjinä.


title: Panelia

text: Panelian Saarenmaassa sijainnut juhlatalo Peltopirtti, joka oli entinen koulu, tuhoutui tulipalossa 20.5.2017.


title: Pinto Colvig

text: Vance DeBar "Pinto" Colvig (11. syyskuuta 1892 Jacksonville, Oregon – 3. lokakuuta 1967 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen vaudeville-, radio- ja ääninäyttelijä sekä sanomalehtisarjakuvien piirtäjä ja sirkustaiteilija. Hän valmistui Oregon State Universitystä 1911.


title: Pinto Colvig

text: Ehkä parhaiten Colvig tunnetaan ääniroolistaan The Walt Disney Companyn piirroselokuvien Hessu Hopona. Hän esitti myös muita rooleja Disneyn elokuvissa: yhtenä porsaana "Kolmessa pienessä porsaassa", Jörönä ja Uneliaana "Lumikissa ja seitsemässä kääpiössä" sekä haukkuvana Plutona. Hän oli myös alkuperäinen Bozo-klovni, jota hän esitti vuodesta 1946 lähtien kokonaisen vuosikymmenen. Colvig ei työskennellyt ainoastaan Disneylle vaan myös muille elokuvastudioille: Warner Bros. -animaatiostudiolle, Fleischerin studioille ja MGM:lle. Viimeksi mainitun elokuvista hänellä oli äänirooli "Ihmemaa Ozissa" (1939).


title: Pinto Colvig

text: Colvig kuoli 75-vuotiaana keuhkosyöpään. Hän oli tupakoinut koko ikänsä ja oli Yhdysvalloissa ensimmäisiä, jotka yrittivät saada tupakka-askeihin syöpävaroitusta.


title: Wangfujing

text: Wangfujing (; pinyin: Wángfǔjǐng) on yksi Pekingin suosituimmista ostoskaduista. Se on suljettu autoilijoilta ja usein aivan täynnä ihmisiä. Kadulla on pitkä historia ja se toimi aristokraattien sekä prinsessojen asuinalueena Qing-dynastian aikaan, koska paikalta löydettiin makean veden lähde.


title: Wangfujing

text: Vuonna 1903 alueella alettiin harrastaa laajamittaisempaa kaupankäyntiä. Vuoteen 1949 saakka katu tunnettiin myös nimellä Morrison Street australialaisen lehtimiehen George Ernest Morrisonin mukaan. Katu alkaa Wangfujing Nankousta, missä sijaitsevat Oriental Plaza ja Beijing Hotel. Sieltä se jatkuu pohjoiseen ja kadun varrella on muun muassa Pekingin suurin vieraskielinen kirjakauppa.


title: Lentolaivue 26

text: Lentolaivue 26 oli Suomen ilmavoimien hävittäjälentolaivue, joka perustettiin 10. lokakuuta 1934. Laivue osallistui ilmasotatoimiin talvi-, jatko- ja Lapin sodissa, ja se lakkautettiin ilmavoimien kokonaisuudistuksessa 1. joulukuuta 1952.


title: Lentolaivue 26

text:
Ilmavoimien organisaatiouudistuksen yhteydessä lentoasemiin kuuluneet laivueet numeroitiin, jolloin Suur-Merijoen lentokentällä toimineen Lentoasema 5:n hävittäjälaivueesta tuli Lentolaivue 26.
Majuri Einar Nuotion komentamalla laivueella oli perustettaessa kalustonaan De Havilland D.H.60 Moth sekä Aero A.32 -koneita. Vuoden 1935 alkupuolella laivue sai uudeksi kalustokseen Bristol Bulldog -koneet. 1. tammikuuta 1938 lentoasemat lakkautettiin ja niiden tilalle perustettiin lentorykmentit, tällöin Lentolaivue 26 alistettiin perustettavalle Lentorykmentti 2:lle. Ennen talvisotaa laivue ehti saada uutta kalustoa, kun kahteen lentueeseen saatiin Fokker-hävittäjät. Myös komentaja vaihtui, laivueen uudeksi komentajaksi määrättiin 9. lokakuuta 1939 alkaen kapteeni Erkki Heinilä.


title: Lentolaivue 26

text: Talvisodan alkaessa laivueen Bulldog-koneiden muodostama osasto Heinilä oli sijoitettu Heinjoelle, ja kahdessa lentueessa olleet Fokker-hävittäjät lentäjineen olivat Immolassa alistettuna Lentolaivue 24:lle. Talvisodan syttymispäivänä laivueen Bulldog-hävittäjä, ohjaajanaan ylikersantti Uuttu, saavutti laivueen ja Suomen ilmavoimien ensimmäisen ilmavoiton, ampuessaan alas I-16 -hävittäjän. 6. joulukuuta 1939 laivueen komentajaksi saapui majuri Raoul Harju-Jeanty. Laivue sai uutta kalustoa vanhentuneiden Bulldog-koneidensa tilalle; ensin tammikuun lopulla 1940, kun se vastaanotti englantilaisia Gloster Gladiator -hävittäjiä ja myöhemmin helmikuun puolessa välissä, ensimmäisten Italiasta ostettujen Fiat G.50 -hävittäjien saapuessa laivueeseen. Laivue lensi talvisodassa 1 170 sotalentoa, joilla se saavutti 34 ilmavoittoa menettäen 13 konetta ja 7 ohjaajaa.


title: Lentolaivue 26

text: Kolmesta Fiat-lentueesta muodostunut laivue toimi jatkosodan alussa Joroisten kentältä, tehtävänään Karjalan Armeijan 10. heinäkuuta 1941 alkaneen hyökkäyksen tukeminen. Laivue käytti hyökkäyksen edetessä useita työkenttiä, muun muassa Rantasalmen, Joensuun ja Värtsilän kenttiä. Elokuussa 1941 laivue siirtyi Lunkulaan. Aunuksen kannaksen rintaman vakiinnuttua laivue siirtyi Immolaan 16. syyskuuta 1941, samalla se alistettiin Lentorykmentti 3:lle. Laivueen komentaja vaihtui 1. joulukuuta 1941, uudeksi komentajaksi määrättiin kapteeni Eino Carlsson (Majuri 22.2.1942). Vuonna 1942 laivueesta oli yksi lentue kerrallaan Malmin lentokentällä tehtävänään pääkaupungin suojaus. Tässä vaiheessa Fiat-koneita oli kerrallaan lentokuntoisena alle kymmenen kappaletta, mikä rajoitti lentotoimintaa huomattavasti. Kesäkuussa 1942 laivueen pääosa siirtyi Kilpasillan kentälle lähemmäksi rintamalinjoja. Loppuvuodesta 1942 ja koko vuoden 1943 lentotoiminta oli itäisellä Karjalankannaksella vähäistä, eikä taistelukosketukseen vihollisen kanssa useinkaan päästy.


title: Lentolaivue 26

text: 14. helmikuuta 1944 laivueen nimeen lisättiin tehtävää kuvaava täsmennys, uudeksi nimeksi tuli Hävittäjälentolaivue 26. 2. maaliskuuta 1944 majuri Eino Carlsson määrättiin Lentorykmentti 3:n esikuntapäälliköksi, hänen tilalleen laivueen komentajaksi määrättiin majuri Lauri Larjo. Laivue siirtyi 9. toukokuuta Heinjoelle, jossa uudeksi kalustoksi saatiin Lentolaivue 24:n luovuttamat Brewster-hävittäjät. Fiat-hävittäjät luovutettiin samalla Hävittäjälentolaivue 30:lle. Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua laivue siirtyi 14. kesäkuuta 1944 Immolaan, josta se siirtyi saksalaisen Lento-osasto Kuhlmeyn tieltä Käkisalmeen 17. kesäkuuta 1944, tehtävänään neuvostoilmavoimien torjunta III armeijakunnan alueella Karjalankannaksella. 7. heinäkuuta osa laivueesta siirtyi Mensuvaaraan tukemaan VI armeijakunnan puolustusta. Heinäkuun puolessa välissä taistelut Kannaksella hiljenivät asemasodaksi, tästä huolimatta laivue kävi edelleen kiivaita ilmataisteluita, siirtyen 27. heinäkuuta Värtsilään. 29. heinäkuuta käydyssä taistelussa laivueen komentaja majuri Larjo ammuttiin alas, hänen tilalleen määrättiin 30. heinäkuuta majuri Erkki Metsola.


title: Lentolaivue 26

text: 3. elokuuta 1944 laivue palautettiin Lentorykmentti 2:n alaisuuteen. Laivue suoritti elokuussa ilmatilan rauhoituttua pääosin tiedustelulentoja. Aselevon alkamisen jälkeen, 8. syyskuuta 1944, laivue siirtyi Onttolaan. 2. lokakuuta laivueen Brewster ja Fokker-koneista muodostettu lentue siirtyi Vaalaan ja aloitti tehtävänsä mukaiset torjunta- ja tiedustelulennot saksalaisia vastaan. Lentue siirtyi suomalaisten hyökkäyksen edetessä Kemiin 16. lokakuuta 1944. 4. joulukuuta 1944 lentue liitettiin Osasto 12:n ja alistettiin Lentorykmentti 4:lle. Lentue lensi jäljellä olevat koneensa varikolle 23. tammikuuta 1945 ja siirtyi muun laivueen yhteyteen Rissalaan. Lentolaivue 26 saavutti jatko- ja Lapin sodassa 111 ilmavoittoa menettäen 16 konetta sekä 8 lentävään henkilökuntaan kuuluvaa kaatuneena.


title: Lentolaivue 26

text: 4. joulukuuta 1944, muutettaessa ilmavoimien organisaatiota rauhan ajan tilaan, lentolaivueet numeroitiin uudelleen. Laivueen uudeksi nimeksi tuli tällöin Hävittäjälentolaivue 23. Tukikohdaksi tuli Rissala ja kalustoksi Messerschmitt Bf 109 -koneet, joita laivue käytti vuoteen 1952 asti. Laivue lakkautettiin Lentorykmentti 2:n lakkauttamisen myötä 1. joulukuuta 1952.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Vanhojapoikia viiksekkäitä on Juha ”Watt” Vainion säveltämä, sanoittama ja Hyvän Tuulen Laulajien kanssa esittämä ikivihreä kappale vuodelta 1982. Se on Vainion vuonna 1983 julkaistun "Sellaista elämä on" -albumin avauskappale ja Vainion tunnetuimpia kappaleita. ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” julkaistiin singlenä syksyllä 1982, ja sen b-puolella oli ”Eräänlainen sotaveteraani”.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” osallistui Syksyn sävel -kilpailuun, mutta kansan raati ei pitänyt siitä eikä se päässyt finaaliin. Kappale esitettiin kuitenkin Syksyn sävelen karsittujen kappaleiden joukossa, ja siitä tuli suosittu. Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Vesa-Matti Loiri, Trio Töykeät ja Erkki Liikanen.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Laulun päähenkilön esikuvana oli puumalalainen Nestori Reponen. Vainio vaihtoi nimen kuitenkin Nestori Miikkulaiseksi ystävänsä ja entisen naapurinsa mukaan.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” kertoo huuliharppua soittavasta vanhastapojasta Nestori Miikkulaisesta sekä hänen norppaystävästään, joka myös on jäänyt ilman elämänkumppania. Laulussa pahoitellaan vanhojenpoikien yksinäisyyttä, mutta sanoista käy ilmi myös norpan ja miehen ystävyys. Siinä viitataan myös saimaannorpan uhanalaisuuteen: "Suuri Saimaa, mut sata on hylkeitä vaan / Kohta jäljellä ei ehkä ainuttakaan". Laulu käsittelee ihmisläheisesti sekä maaseudun autioitumista että luonnonsuojelua.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Kappaleen nimi viittaa Nestori Miikkulaiseen ja norppaan, jotka ovat molemmat viiksekkäitä ja yksinäisiä. Nimi kirjoitetaan usein väärin muodossa ”Vanhoja poikia viiksekkäitä”, jolloin merkitys on erilainen. Ainoastaan yhteenkirjoitettu "vanhapoika" tarkoittaa tavallisen naimaiän ohittanutta naimatonta miestä.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Juha Vainio kertoi laulun synnystä melko tarkasti Tarleena Sammalkorven toimittamassa radio-ohjelmassa. Idean antoi toimittaja Veikko Kilkki, joka pyysi vuonna 1982 Vainiota tekemään laulun saimaannorpasta. Kilkki oli tehnyt vuosia aiemmin ohjelmaa Ylelle Puumalan Lintusalon saaresta. Hän tutustui silloin kyläseppä Nestori Reposeen, joka kertoi saimaannorpan huonosta tilanteesta: ”Kunhan ei kävisi samalla lailla kuin muillekin saariston vanhoillepojille viiksekkäille. Että jäisivät ilman akkaa.” Reponen oli yli 70-vuotias vanhapoika, joka soitteli usein haitariaan rannassa. Hän kertoi, kuinka musiikki houkutteli norppia tulemaan haitarinsoittoa kohti. Reponen tunnettiin taitavana seppänä, minkä lisäksi hän oli hyvä soittamaan ainakin haitaria ja viulua.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Kilkki esitti idean kirjeitse Vainiolle, jota hän ei siihen aikaan edes tuntenut. Hän tiesi kuitenkin Vainion luonnonläheiseksi ihmiseksi, ja siksi hän kirjoitti, että norppien huonon tilanteen takia jotain olisi tehtävä. Kilkki joutui odottamaan Vainion vastausta melko pitkään. Vainio kertoi, että hän oli aluksi heittänyt kirjeen takkaan ja lähtenyt ulos. Ulkona hän kuitenkin oivalsi, että hänellähän oli ollut valmis tarina käsissään, ja niin hän palasi ja noukki kirjeen takasta, jota ei vielä ehditty sytyttää. Nestori Reponen ei ehtinyt kuulla valmistunutta laulua, sillä hän oli hukkunut. Ruumis löydettiin vasta kesällä 1983. Reponen oli pohtinut usein, että olisi mukavaa, jos hänestä jäisi jokin muisto elämään.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Vainio nimesi laulun päähenkilön entisen naapurinsa Nestori Miikkulaisen mukaan. Miikkulainen oli Vainiota melkein neljä vuotta vanhempi, ja he olivat tutustuneet 1940-luvulla Metsolassa Kotkassa. Vainio pyysi Miikkulaiselta luvan käyttää nimeä, ja tämä antoi luvan vaikkei ollut edes kuullut kappaletta. Miikkulaisen ehtona oli vain, ettei laulu saanut olla pornolaulu. Miikkulaisen yli 80-vuotias äiti vaati laulun sanoja muutettaviksi, sillä hänen poikansa oli mennyt naimisiin, toisin kuin laulussa kerrotaan. Vainio vaihtoi Nestori Reposen haitarin huuliharppuun.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Nestori Miikkulainen kuuli kappaleen, kun Hyvän Tuulen Laulajat -kuoro esitti sen Metsolan yhteislyseossa. Laulun myötä häntä alettiin kutsua lempinimellä ”Norppa” ja vastaavasti norppia alettiin kutsua ”Miikkulaisiksi”. Vuonna 2000 perustettu saimaannorppaa suojeleva säätiö sai nimekseen Nestorisäätiö. Sen perusti eläkkeellä ollut metsänhoitaja Arto Frey.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Kun Gösta Sundqvist sai vuonna 1996 Juha Vainio -sanoittajapalkinnon, hän kertoi löytäneensä itsestään yhä enemmän yhtäläisyyksiä laulun Nestori Miikkulaisen kanssa. Hän ei esimerkiksi voinut sietää julkisuutta.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” äänitettiin vuonna 1982 Helsingin Takomo-Studioilla. Monet muutkin Vainion kappaleet on äänitetty samassa paikassa. Äänittäjinä toimivat Juha Laakso ja Jukka Teittinen. Kappaleen tuotti Vainion pitkäaikainen yhteistyökumppani Jaakko Salo, ja kotkalaista Hyvän Tuulen Laulajat -taustakuoroa johti Kalevi Ukkola.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Alkuperäisversiossa olivat mukana seuraavat muusikot:Jousiryhmä:Finndisc julkaisi kappaleen vinyylisinglenä (koodinimeltä Delta DES 73) äänitysvuonna 1982, ja b-puolella oli ”Eräänlainen sotaveteraani”. Seuraavana vuonna julkaistiin Vainion kuudes studioalbumi "Sellaista elämä on", jota voidaan pitää Vainion uuden tyylin eräänlaisena huipentumana. Vanhojapoikia viiksekkäitä on levyn avauskappale, ja myös ”Eräänlainen sotaveteraani” on albumilla mukana.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Vainio päätti osallistua kappaleella Syksyn sävel -laulukilpailuun ja soitti syyskuussa 1982 Kilkille kertoakseen aikeistaan. Laulu ei päässyt finaaliin kansan raadin hylättyä sen. Asiantuntijaraati kuitenkin piti laulusta, ja se päätettiin esittää tv:ssä karsittujen joukossa. Kappaleesta tuli ikivihreä iskelmä ja Vainion tunnetuimpia kappaleita.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” on menestyksensä myötä julkaistu Juha Vainion kokoelma-albumeilla ja myös albumeilla, joiden kappaleet koostuvat eri esittäjien kappaleista. Vainion kokoelma-albumeista 20 suosikkia -sarjan "Albatrossi" (1995) ja "Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990" (2008) sekä siitä julkaistu tiivistelmä, "Legendan laulut – 48 mestariteosta", sisältävät kappaleen. Kappale oli vuonna 2006 julkaistulla albumilla "Paratiisi – 38 kaikkien aikojen suomalaista iskelmää" ja 2007 julkaistulla kokoelmalla "100 kaikkien aikojen iskelmää", joka sisälsi myös Vainion kappaleen ”Albatrossi”.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Vainio on esittänyt kappaleen televisiossa muun muassa vuonna 1985 Ville-Veikko Salmisen juontamassa Perjantaipörssissä ja vuonna 1987 ohjelmassa ”Isäntänä Seppo Hovi”.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Kappale koostuu kolmesta säkeistöstä, joiden jokaisen jälkeen tulee kertosäe. Säkeistö alkaa D-mollista ja kertosäe F-duurista. Introssa huuliharpulla soitetaan melodiaa ja kitaralla yksittäisiä sointuja. Sovitus on yhteydessä tekstiin esimerkiksi siten, että Heikki Jäntin huuliharppu soi silloin, kun lauletaan huuliharpusta. Toisaalta teksti ja rytmi ovat tavallaan ristiriidassa, koska laulussa lauletaan tanssimattomista häistä, mutta kappale on silti valssi. Jukka Virtasen mielestä tämä ristiriita lisää laulun tehoa. Kappaleesta piti Vainion vaimon Pirkon ja pojan Ilkka Vainion mukaan alun perin tulla jazz-tyylinen, kunnes Jaakko Salo sovitti siitä valssin.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Ensimmäisessä säkeistössä ja kertosäkeistössä taustakuoro ei laula ollenkaan. Toisessa säkeistössä se hyräilee hiljaa ja laulaa toisessa kertosäkeistössä samoin sanoin kuin Vainio. Kolmannessa säkeistössä hyräillään toista säkeistöä voimakkaammin. Kolmannessa eli viimeisessä kertosäkeistössä kuoro laulaa huuliharpun säestyksellä kaksi ensimmäistä fraasia, jonka jälkeen Vainio ja yhtye laulavat mukana viimeiset kaksi. Kuoron ja instrumenttien osuus lisääntyy loppua kohden. Kappale huipentuu kolmannen säkeistön loppuun, erityisesti sanaan "viimeinen".


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Vainio sävelsi kappaleen samalla, kun hän sanoitti sen. Hän tiesi omien sanojensa mukaan jo laulua tehdessään, että kertosäkeestä tulisi saaristolaisvalssin tyylinen, vaikka se olisi muuten ollutkin jazzahtava. Kappaleessa on loppusointujen lisäksi myös runsaasti alkusointuja. Jokainen säkeistö alkaa sanoin "Saimaan saaressa pikkuinen torppa".


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Vainio laulaa tarkasti rytmissä, mutta hän pitää myös runsaasti tehostetaukoja elävöittääkseen kappaletta. Muita hänen käyttämiään keinoja ovat esimerkiksi onomatopoeettiset sanat ja pehmeä, sanan merkitystä korostava laulutapa. Hän laulaa tietyissä kohdissa napakasti mutta toisissa kohdissa taas pehmeästi. Kappaleen laulutavan on sanottu muistuttavan teatterilaulua, jossa juuri taukojen käyttö on keskeistä. Lyhyet tauot ovat todella lyhyitä, kun taas pitemmät tauot rytmittävät selkeästi laulun melodiaa.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text:
Varsinaisten onomatopoeettisten sanojen lisäksi Vainio lausuu jotkin sanat niin, että niihin tulee onomatopoeettisuutta. Näin on esimerkiksi ensimmäisen kertosäkeistön sanassa "houkutti", jonka ääntäminen korostaa sen merkitystä.
Pehmeästä laulutavasta esimerkkejä ovat muun muassa kohdat "yksin kun jää" ja "hylje sen ymmärtää". Vainio ei kuitenkaan käytä nasaaliääntä, kuten useassa muussa kappaleessaan. Joitain sanoja hän painottaa erikoisesti: esimerkiksi ensimmäisen tahdin sanassa "torppa" on painotus molemmilla tavuilla. Napakasti Vainio laulaa myös muun muassa "tanssittu koskaan ei Nestorin häitä" -säkeen sanan "koskaan".


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Pää- ja rintaäänen käyttö jakautuu normaalin äänenkäytön periaatteiden mukaan pääasiassa siten, että Vainio käyttää rintaääntä laulaessaan matalalta ja pää-ääntä laulaessaan korkealta. Poikkeuksia kuitenkin on. Rintaääntä on käytetty myös, jotta tekstin sisältö korostuisi: näin on esimerkiksi säkeessä "kohta jäljellä ei ehkä ainuttakaan". Se on laulettu rintaäänellä, vaikka melodia nouseekin melko korkealle. Pää- ja rintaäänen käyttöön toisaalta vaikuttaa myös laulajan ääniala ja tapa laulaa.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Jazz-yhtye Trio Töykeät on tehnyt kappaleesta jazz-version vuonna 1997. Timo Hynynen esitti kappaleen Tenavatähti-kilpailussa vuonna 1991. Hänen esittämänään kappale on albumilla "Tenavatähti 1991". Vesa-Matti Loirin versio kappaleesta on hänen albumillaan "Ystävän laulut", jolla hän tulkitsee Vainion kirjoittamia kappaleita. Kappaleen sovittivat Kalle Torniainen ja Jesse Vainio, ja siitä tehtiin myös Jaakko Slotten ohjaama musiikkivideo. Se sai ensi-iltansa Levyraadissa. Versio on alkuperäisversiota jazzmaisempi. Kappaleen ovat esittäneet myös muun muassa Aake Kalliala ja Erkki Liikanen.


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Kappaleen nuotit ja sanoitukset on julkaistu muun muassa Musiikki-Fazerin Suuri toivelaulukirja -kirjasarjan kuudennessa osassa ja 400 klassikkokappaletta sisältävässä Kultainen laulukirja -kokoelmassa. Lisäksi Vanhojapoikia viiksekkäitä on julkaistu usealla karaokeäänitteellä, kuten äänitteillä "Sellaista elämä on", "Finnkaraoke: parhaat" ja "Karaokepokkari 16 – lauletuimmat miehille 2".


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” -laulun teemasta lauletaan Jope Ruonansuun kappaleessa ”Elämää muistellen”, jossa hän imitoi Vainiota. Laulun sanat käsittelevät myös muita Vainion kappaleita. ”Elämää muistellen” julkaistiin 2009 albumilla "Kunnioittaen – Yhden miehen tribuutti".


title: Vanhojapoikia viiksekkäitä

text: Laulun nimeen on viitattu runsaasti myös musiikin ulkopuolella, usein Saimaahan ja saimaannorppaan liittyvissä kirjoituksissa. WWF:n saimaannorpan suojelemiseksi tekemän työn tukemiseksi järjestetään 20. elokuuta 2010 tilaisuus ”Vanhoja poikia viiksekkäitä – ilta saimaannorpan hyväksi”. Lisäksi Reijo Malm teki vuonna 1996 kokoillan komedianäytelmän "Vanhojapoikia viiksekkäitä".


title: The Story of Francine

text: The Story of Francine on suomalaisen rock’n’roll -yhtye Francinen järjestyksessään toinen kokoelmalevy. Se julkaistiin keväällä 2007. Kokoelma sisältää tunnetuimmista hiteistä kootun CD-levyn sekä muun muassa musiikkivideoista ja TV-esiintymisistä kootun DVD:n.


title: The Story of Francine

text: Francinen ensimmäinen kokoelmalevy "The Francinest" (1997) kattaa yhtyeen ensimmäiset kymmenen vuotta. "The Story of Francine" esittelee seuraavat kymmenen vuotta, jolloin yhtye siirtyi yhä enemmän rockabilly-musiikista rock’n’rolliin.


title: The Story of Francine

text: Kokoelma juhlisti Francinen 20-vuotista taivalta.


title: The Story of Francine

text: Sisältää 21 Francinen tunnetuinta kappaletta vuosilta 1998–2007 sekä yhden ennenjulkaisemattoman kappaleen ”Taxi Driver”, joka on Hanoi Rocks -cover.Kaikki sovitukset Francine.


title: The Story of Francine

text: Sisältää kaikki Francinen musiikkivideot, TV-esiintymisiä, dokumentin 20-vuotisesta historiasta yhtyeen itsensä kertomana sekä valokuvagallerian. Mukana on myös ennenjulkaisematon video ”Taxi Driver” -kappaleesta.


title: The Story of Francine

text: Kaikkia televisioesiintymisiä ei saatu käyttöön, sillä niitä ei ole enää arkistoissa.


title: The Story of Francine

text: Kesto: 55 minuuttia.


title: The Story of Francine

text: Valokuvat: Teemu Töyrylä, Harri Hinkka, Kari Lahtinen, yhtyeen jäsenet sekä levy-yhtiöiden väki.


title: Nissi

text: Nissi on entinen kunta Pohjois-Virossa, Harjumaan maakunnassa, Tallinnan lounaispuolella. Nissi liitettiin osaksi uutta Sauen kuntaa vuoden 2017 lokakuussa, jolloin Nissin suurimmista taajamista, Riisiperestä ja Turbasta tuli Sauen kunnan pienkauppaloita (alevik).


title: Nissi

text: Nissin kunnan keskus oli Riisipere, jonka lisäksi kuntaan kuului Turba sekä 17 pienempää kylää. Kunnan pinta-ala oli 264,92 neliökilometriä. Vuoden 2014 alussa sen asukasluku oli 2 897 asukasta ja asukastiheys 10,9 asukasta neliökilometrillä. Nissin väkiluku oli vuoden 2006 alussa 3 360.


title: Nissi

text: Riisipereen on rautatieyhteys Tallinna–Paldiski-radalta Keilasta.


title: Nissi

text: Vuonna 2011 Nissin kunnassa oli 2 902 asukasta, joista 2 670 (92,0 %) oli virolaisia, 174 (6,0 %) venäläisiä ja 57 (2,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Padise

text: Padise () on entinen kunta Harjumaan maakunnassa, Virossa. Padisen kunta liitettiin osaksi uutta Lääne-Harjun kuntaa vuoden 2017 lokakuussa.


title: Padise

text: Sen asukasluku oli 1 573 (1.1.2014), pinta-ala 366,55 neliökilometriä ja asukastiheys 4,3 asukasta neliökilometrillä. Padiseen kuului 24 kylää.


title: Padise

text: Vuonna 2011 Padisen kunnassa oli 1 528 asukasta, joista 1 449 (94,8 %) oli virolaisia, 51 (3,3 %) venäläisiä ja 27 (1,8 %) muita kansallisuuksia.


title: Padise

text: Padisen nähtävyyksiä ovat sisterssiläisluostarin rauniot sekä Padisen kartano.


title: Laukaan lukio

text: Laukaan lukio on Laukaassa toimiva lukiokoulutusta antava oppilaitos. Lukion nykyisenä rehtorina toimii Helinä Patana.


title: Laukaan lukio

text: Lukion sijaitsee Laukaan kirkonkylällä ja toimii suurilta osin samoissa tiloissa Sydän-Laukaan koulun kanssa. Oppilaita lukiossa on hieman lukuvuodesta riippuen noin 200. Lukio on suosittu oppilaitos laukaalaisten nuorten kesken. Oman kunnan tarjoaman lukion opetuksesta jää nauttimaan noin puolet peruskoulunsa päättävistä, lukiokoulutuksen valitsevista nuorista.


title: Laukaan lukio

text: Laukaan lukion ja Sydän-Laukaan koulun yhteisten tilojen peruskorjaus aloitettiin vuonna 2003, jolloin vanhempien tilojen yhteyteen rakennettiin liikuntahalli. Liikuntahalli on koulun omaisuutta, mutta koulun lisäksi sen tiloja käyttävät useat urheilujärjestöt ja -joukkueet. Halli otettiin käyttöön syksyllä 2004, mutta viralliset avajaiset pidettiin vasta joulukuussa 2004.


title: Laukaan lukio

text: Koulun vanhempien tilojen peruskorjaus aloitettiin noin vuosi liikuntahallin valmistumisen jälkeen. Peruskorjauksen ensimmäisessä osassa koulun A-siipi, jossa oli lähinnä Sydän-Laukaan koulun tiloja, purettiin sisältä täysin ja peruskorjattiin uuteen muotoon. Seuraavana oli vuorossa koulun osa, jossa sijaitsivat opettajainhuone, juhlasali ja ruokala. Kyseinen osa purettiin täysin ja paikalle rakennettiin uusi rakennus, joka valmistui kesällä 2007. Uudessa osassa sijaitsevat nykyisin opettajainhuone, tiloja opiskelijoille, ruokala, musiikkiluokka ja noin 100 hengelle tarkoitettu auditorio. Uusi rakennus otettiin käyttöön syksyllä 2007.


title: Laukaan lukio

text: Samalla kun uutta osaa rakennettiin, peruskorjattiin koulun historiallisin osa. Pääpiirteittäin rakennuksen sisältä purettiin kaikki pois, jonka jälkeen rakennettiin uutta tilalle. Joidenkin luokkatilojen kokoa ja käyttötarkoitusta muutettiin peruskorjauksen yhteydessä.


title: Laukaan lukio

text: Peruskorjauksen viimeisessä vaiheessa korjattiin koulun lukiosiipi.


title: Mahdollisuus

text: Mahdollisuus viittaa johonkin, mikä voi tapahtua. Metafysiikassa ja modaalilogiikassa (looginen) mahdollisuus on yksi modaliteeteista välttämättömän ja kontingentin ohella.


title: Mahdollisuus

text: Loogisesti mahdollisen väittämän voi katsoa olevan väittämä, joka ei sisällä loogista ristiriitaisuutta. Toinen tapa ilmaista sama asia on se, että väittämä on loogisesti mahdollinen, jos ja vain jos todellisuus voisi olla johdonmukaisella tavalla sellainen, että väittämä olisi tosi. Tämän mukaisesti loogista mahdollisuutta voidaan analysoida mahdollisten maailmojen avulla. Tällöin jonkin asiantilan mahdollisuus tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) ainakin yhdessä kaikista mahdollisista maailmoista.


title: Mahdollisuus

text: Mahdollisuuden vastakohta on mahdottomuus.


title: Välttämättömyys

text: Välttämättömyys viittaa johonkin, mikä ei voisi olla toisin. Metafysiikassa ja modaalilogiikassa (looginen) välttämättömyys on yksi modaliteeteista mahdollisen ja kontingentin ohella.


title: Välttämättömyys

text: Loogisesti välttämättömän väittämän voi katsoa olevan väittämä, joka ei voisi olla epätotta ilman loogista ristiriitaisuutta. Loogista välttämättömyyttä voidaan analysoida mahdollisten maailmojen avulla. Tällöin jonkin asiantilan välttämättömyys tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) kaikissa mahdollisissa maailmoissa.


title: Turun Osuuskauppa

text: Turun Osuuskauppa on Varsinais-Suomessa toimiva, S-ryhmään kuuluva alueosuuskauppa. Vuonna 2013 yrityksen liikevaihto oli noin 580 miljoonaa euroa. Vuoden 2013 lopussa Turun Osuuskaupan palveluksessa oli 2 375 henkeä. Osuuskunnalla oli jäseniä noin 131 000. Turun Osuuskauppa perustettiin lokakuussa 1901 Turussa nimellä Vähäväkisten Osuusliike. Se on Suomen ensimmäinen osuustoimintalain aikana perustettu osuuskauppa.


title: Turun Osuuskauppa

text: Fuusioiden kautta Turun Osuuskauppaan ovat liittyneet Raision Osuusliike vuonna 1927, Piikkiön Osuuskauppa vuonna 1930, Rymättylän Osuuskauppa vuonna 1932, lietolainen Härkätien Osuuskauppa vuonna 1963, Littoisten Osuuskauppa ja Naantalin Osuuskauppa vuonna 1965, nousiaislainen Osuuskauppa Noustenmaa vuonna 1974, Vahdon Osuuskauppa vuonna 1979, sauvolainen Osuuskauppa Aitta vuonna 1980, mynämäkeläinen Osuuskauppa Apaja, pöytyäläinen Osuuskauppa Maapohja ja Vakka-Suomessa toiminut Osuuskauppa Vakkaseutu vuonna 1984 sekä loimaalainen Saviseudun Osuuskauppa vuonna 1985. Handelslaget Öboden, ruotsinkielinen osuuskauppojen yhteenliittymä Turunmaan saaristossa pilkottiin kahtia vuonna 1989, jolloin Dragsfjärd, Kemiö ja Västanfjärd siirtyivät Salon Seudun Osuuskaupan alueeseen sekä Houtskari, Iniö, Korppoo, Nauvo ja Parainen TOK:n alueeseen. Samana vuonna Koski Tl:n ja Marttilan alueet siirtyivät keskinäisellä sopimuksella TOK:lta Salon Seudun Osuuskaupalle. Viimeinen itsenäinen paikallisosuuskauppa alueella oli Vehmaan Osuuskauppa, joka liittyi TOK:iin vuonna 2007. Osuuskauppojen nykyiset toimialueet löytyvät luettelosivulta.Turun Osuuskaupan omistamia hotelleja ovat muun muassa Turussa sijaitsevat Sokos Hotel Hamburger Börs, Sokos Hotel Seurahuone ja Radisson Blu Marina Palace. Osuuskauppa omistaa myös useita ravintoloita ja kahviloita sekä viisi ABC-liikennemyymälää.


title: Turun Osuuskauppa

text: 1970-luvun keskivaiheilla monet SOK:laiset osuuskaupat tekivät tappiota ja joutuivat rahoituskriisiin, koska pankit eivät myöntäneet niille lainaa. TOK oli yksi osuuskaupoista, jotka yrittivät haalia rahaa säästökassoihinsa maksamalla isoille talletuksille laissa säädettyä verovapausrajaa korkeampaa korkoa. Vuosina 1972–1979 Turun Osuuskauppa tarjosi läheisille yhteistyökumppaneilleen ylikorkoa maksavia talletustilejä, joista se maksoi tallettajille korkoja yhteensä 5,5 miljoonaa markkaa. TOK:n toimitusjohtaja Pentti Karjula tuomittiin jatketuista veronkavalluksista ja veropetoksista sakkoihin ja yhdessä TOK:n kanssa vahingonkorvauksiin valtiolle. Tallettajista tuomittiin ehdollisiin vankeusrangaistuksiin SOK:n Turun entinen johtaja, kauppaneuvos Sipi Siljamäki, Kivikartion omistaja, teollisuusneuvos Pauli Lappalainen ja Sammon entinen toimitusjohtaja Raino Raade.


title: Turun Osuuskauppa

text: 1970-luvun puolessavälissä Turun Osuuskauppa kustansi viidelle kaupungin virkamiehelle useita ulkomaanmatkoja edistääkseen hankettaan purkaa kauppatorin laidan vanha jugendtyylinen Hamburger Börs. Turun hovioikeus tuomitsi 1984 virkamiehiä tästä sakkorangaistuksiin ja viraltapanoihin. Börs-hankkeeseen liittyi myös SDP:n ja kokoomuksen valtuustoehdokkaiden vaalikampanjakulujen maksamista.


title: Raasiku

text: Raasiku () on kunta Virossa, Tallinnan itäpuolella, Harjumaan maakunnassa. Raasikussa on 5 050 asukasta (1.1.2018).


title: Raasiku

text: Kunnan keskus on Arukülan pienkauppala ("alevik"), jonka lisäksi siellä Raasikun pienkauppala ja 13 kylää.


title: Raasiku

text: Raasiku sijaitsee Tallinna–Tapa-rautatien varrella. Elronin matkustajajunat pysähtyvät Raasikun rautatieasemalla sekä Arukülan seisakkeella.


title: Raasiku

text: Vuonna 2011 Raasikun kunnassa oli 4 579 asukasta, joista 4 227 (92,3 %) oli virolaisia, 237 (5,2 %) venäläisiä ja 108 (2,4 %) muita kansallisuuksia.


title: Parthenopaios

text: Parthenopaios oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi seitsemästä Thebaa vastaan hyökänneistä sotapäälliköistä. Hän oli Atalantan ja joko Hippomeneen, Talaoksen, Melanionin, Areen tai Meleagroksen poika.


title: Parthenopaios

text: Vastasyntyneenä Parthenopaioksen äiti hylkäsi poikansa Parthenios-vuorelle voidakseen edelleen väittää olevansa neitsyt. Samaan aikaan myös Auge hylkäsi vuorelle poikansa Telefoksen. Paimenet löysivät pojat ja kasvattivat nämä, ja pojista tuli keskenään hyviä ystäviä. Myöhemmin Parthenopaios seurasi Telefosta auttaessaan tätä etsimään äitiään ja liittyi tämän mukaan myös taisteluun Idasta vastaan Telefoksen puolustaessa Teuthrasin valtakuntaa tätä vastaan.


title: Parthenopaios

text: Parthenopaioksella oli nymfi Klymenen kanssa poika, Tlesimenes tai Biantes, tai Promakhos Hän kuoli epäonnistuneessa hyökkäyksessä Thebaa vastaan, jossa hänet surmasi joko Periklymenos, Asfodikos tai Amfidikos.


title: Vasalemma

text: Vasalemma () on entinen kunta ja vuodesta 2017 pienkauppala (alevik) Harjumaan maakunnassa, Virossa. Vasalemmassa oli kolme pienkauppalaa (Vasalemma, Rummu, Ämari) sekä kaksi kylää (Veskiküla ja Lemmaru). Vasalemma liitettiin osaksi uutta Lääne-Harjun kuntaa vuoden 2017 lokakuussa.


title: Vasalemma

text: Ämarissa on Viron tärkein lentotukikohta.


title: Vasalemma

text: Vasalemman kunnan pinta-ala oli 38,66 neliökilometriä. Sen asukasluku oli 2 655 (1.1.2014) ja asukastiheys 68,7 asukasta neliökilometrillä.


title: Vasalemma

text: Vuonna 2011 Vasalemman kunnassa oli 2 699 asukasta, joista 1 353 (50,1 %) oli virolaisia, 1 059 (39,2 %) venäläisiä ja 285 (10,6 %) muita kansallisuuksia.


title: Maryam Namazie

text: Maryam Namazie (s. 1966 Teheran) on iranilaissyntyinen ihmisoikeusaktivisti ja kirjailija. Namazie on johtanut kampanjoita kivityksiä ja teloituksia vastaan islamilaisissa valtioissa, vastustanut lasten hunnuttamista ja uskonnollisia lakeja, (šaria), puolustanut uskonnollisten tunnuksien kieltämistä kouluissa ja julkisissa laitoksissa ja vaatinut sekularismia, ilmaisunvapautta ja yhteiskunnan vapauttamista uskonnoista.


title: Maryam Namazie

text: Namazie on Iranin työväenkommunistisen puolueen kansainvälisten suhteiden komitean sihteeri sekä poliittisen toimikunnan jäsen.


title: Maryam Namazie

text: Namazie asuu Lontoossa. Aiemmin Namazie on toiminut seitsemän vuoden ajan kansainvälisen iranilaisten pakolaisten liiton toiminnanjohtajana. Vuonna 2005 National Secular Society nimitti radio- ja televisioesiintymisistään tunnetun Namazien Vuoden sekularistiksi. Maryam Namaziesta tuli Rationalist Internationalin kunniajäsen vuonna 2007.


title: Kummeliturskat

text: Kummeliturskat ("Merlucciidae") on turskankaltaisten kalojen heimo.


title: Kummeliturskat

text: Kummeliturskia esiintyy Atlantissa ja Tyynen valtameren itäosassa sekä eteläisillä Tasmaniaa ja Uutta-Seelantia ympäröivillä vesillä.


title: Kummeliturskat

text: Kummeliturskat ovat isokokoisia petokaloja, jotka saalistavat mannerjalustalla esiintyviä pienempiä kaloja. Useilla lajeilla, varsinkin suvuissa "Merluccius" ja "Macruronus", on kaupallista merkitystä ruokakaloina.


title: Kummeliturskat

text: Kummeliturskalajeja on 23 ja ne jakautuvat viiteen sukuun:


title: Viimsi

text: Viimsi on kunta Harjumaalla Pohjois-Virossa Suomenlahden rannikolla. Kunnassa noin 20 000 asukasta ja sen pinta-ala on 73 km².


title: Viimsi

text: Viimsi sijaitsee Tallinnan koillis- ja pohjoispuolella Viimsin niemellä sekä muutamalla Suomenlahden saarella mukaan lukien Naissaari, Prangli ja Aksi.


title: Viimsi

text: Viimsiin kuuluu kaksi pienkauppalaa (), Haabneeme ja Viimsi, sekä 20 kylää.


title: Viimsi

text: Vuonna 2011 Viimsin kunnassa oli 18 533 asukasta, joista 15 726 (84,9 %) oli virolaisia, 2 151 (11,6 %) venäläisiä ja 633 (3,4 %) muita kansallisuuksia.


title: Viimsi

text: Ylivieska on Viimsin ystävyyskunta.


title: Panenteismi

text: Panenteismi ( ("pân") "kaikki"; ' ("en") "jossakin, -ssa"; ja ' ("theós") "jumala"; "kaikki-Jumalassa" t. "Jumala-kaikessa") on teologinen näkökanta Jumalan ja kaikkeuden välisestä suhteesta. Se ei ole sama asia kuin panteismi. Panenteismi voidaan jakaa kahteen päälajiin, jotka voidaan tässä nimittää pan-enteismiksi ja panen-teismiksi.


title: Panenteismi

text: Pan-enteismi on näkökanta, jonka mukaan "Jumala on kaikessa". "Kaikki" ei itsessään ole osa Jumalaa, joka puolestaan on transsendentti suhteessa maailmaan. Jumala on luonut maailman, mutta maailma ei ole substantiaalisesti Jumala. Vaikka "kaikki" eli maailma onkin äärellinen, Jumala on ääretön ja näin ollen on läsnä myös maailmassa. Tämä näkökanta on mm. ortodoksien opetuksessa.


title: Panenteismi

text: Panen-teismi - "kaikki on Jumalassa" - puolestaan tarkoittaa katsantokantaa, jonka mukaan "kaikki" on substantiaalisesti osa Jumalaa, mutta Jumala itsessään on suurempi kuin äärellinen maailma.


title: Big Brother 2007

text: Big Brother 2007 oli tosi-tv-sarja Big Brotherin suomalaisen version 3. tuotantokausi. Sen kaikki lähetykset esitettiin Subtv:llä. Kausi alkoi 28. elokuuta 2007 ja päättyi 2. joulukuuta 2007 kestäen 97 päivää. Kilpailun voitti Sauli Koskinen ja toiseksi sijoittui Kadi Kaljula. Aikaisemmasta poiketen tälle tuotantokaudelle haettiin hakutilaisuuksien kautta, jotka järjestettiin Helsingissä, Tampereella, Jyväskylässä ja Oulussa sekä ylimääräinen hakutilaisuus Turussa. Lisäksi Piia valittiin Subject-yhteisön vidohaun kautta, yleisöäänestyksen perusteella. Vuonna 2007 katsojat pääsivät vaikuttamaan häätöjen lisäksi myös muihin talon tapahtumiin viikoittain äänestämällä kolmesta annetusta vaihtoehdosta. Poiketen aiemmista kausista, uusia asukkaita saapui kesken kauden useaan otteeseen.


title: Big Brother 2007

text: Kilpailijat (asukkaat) asuivat Espoon Kivenlahteen rakennetussa talossa.


title: Big Brother 2007

text: Sunnuntaisin "Big Brother Talk Show’ssa" häädettiin yleisöäänestyksen perusteella yksi asukkaista sekä keskusteltiin viikon tärkeimmistä asioista. Ohjelman juonsi Vappu Pimiä. Edellisen päivän kohokohdat näytettiinn maanantaista lauantaihin "Big Brother" -päälähetyksessä; lauantain kohokohdat esitettiin "Big Brother Talk Show’ssa". Maanantaista perjantaihin Janne Katajan juontamassa "Big Brother Extrassa" ajankohtaisiin asioihin perehdyttiin syvemmin (tunnettujen) vieraiden kanssa.


title: Big Brother 2007

text: Hausmylly-yhtyeen jäsenenä ja mainosäänistä tunnettu Jari Karjalainen oli kahden edellisen kauden tapaan Suomen Big Brotherin nauhoitettujen kuulutusten ja mainoksien ääni. Big Brotherin kauden 2007 finaalilähetystä katsoi 638 000 henkeä, mikä on Subtv:n uusi katsojaennätys.


title: Big Brother 2007

text: Joka viikko Big Brother-talon asukkaat saivat viikkotehtävän, jonka onnistumisesta löivät vetoa viikoittaisella budjetillaan. Vedonlyöntiprosentin oli oltava vähintään 25 prosenttia ja enintään 99 prosenttia viikkobudjetista.


title: Big Brother 2007

text: Viikoittain asukkaat nimesivät kanssakilpailijoistaan kaksi häätöäänestykseen antamalla yksi tai kaksi nimeämispistettä. Eniten nimeämispisteitä saaneet asukkaat joutuivat yleisöäänestykseen, jossa yleisö sai antaa plus- ja miinusääniä. Nimeämisissä oli Big Brotherin sanelemia poikkeuksia..


title: Jalmari Rötkö

text: Hjalmar (Jalmari) Rötkö (13. elokuuta 1892 Suomenniemi – 19. heinäkuuta 1938 Uusikirkko) oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.


title: Jalmari Rötkö

text: Rötkön vanhemmat olivat talollinen Adam Rötkö ja Loviisa Nikkinen. Käytyään kansakoulun Rötkö työskenteli maataloustöissä ja puuteollisuuden alalla ja toimi sittemmin osuusliike Onnin ajomiehenä Lappeenrannassa.


title: Jalmari Rötkö

text: Rötkö oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1929–1930 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Kosti-Paavo Eerolaisen ja Artturi Vuorimaan johtamat Lapuan liikkeen miehet muiluttivat Rötkön ja toisen sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajan Eino Pekkalan Helsingin Säätytalosta kesken eduskunnan perustuslakivaliokunnan istunnon 7. heinäkuuta 1930. Edustajat vietiin Lapualle Kosolan taloon, josta miehet vapautettiin välittömästi Helsingissä olleen Vihtori Kosolan käskystä. Kosola oli itse antanut aiemmin muilutuskäskyn tehostaakseen vaatimuksia kommunistien täydellisestä eduskunnasta ulossulkemisesta.


title: Jalmari Rötkö

text: Rötkö oli naimisissa vuodesta 1915 Hilja Eliina Partosen kanssa.


title: Nosturialus

text: Nosturialus on laiva, joka on rakennettu raskaiden kuormien nostamiseen. Suurimpia nosturialuksia käytetään usein avomerirakentamisessa. Suuret alukset ovat usein puoliksi upotettavia, mutta myös perinteisiä yksirunkoisia aluksia käytetään.


title: Nosturialus

text: Keskiajan Euroopassa nosturialuksia, joita voitiin joustavasti sijoittaa koko satama-altaan alueelle, otettiin käyttöön niinkin aikaisin kuin 1300-luvulla. Vuonna 1920 muutettiin nosturialukseksi 1898 rakennettu taistelulaiva USS Kearsarge (BB-5) asentamalla siihen 250 tonnia nostava nosturi. Myöhemmin laiva sai nimekseen Crane Ship No. 1. Sitä käytettiin muun muassa nostamaan tykkejä ja muita painavia laitteita rakenteilla oleviin taistelulaivoihin. Toinen huomattava voimannäyte oli USS Squalus (SS-192) -laivan nostaminen 1939.


title: Nosturialus

text: Vuonna 1949 J. Ray McDermott rakensi Derrick Barge Four nimisen proomun, johon oli asennettu 150 tonnin pyörivä nosturi. Tällaisen aluksen ilmaantuminen muutti avomerirakentamisen suuntaa. Sen sijaan että öljynporauslautat rakennettiin osista, ne voitiin nyt koota rannalla suuriksi yksiköiksi. Tällaiset proomut tyydyttivät käyttäjiään Meksikonlahdella, joka on avomeriteollisuuden kehto.


title: Nosturialus

text: Vuonna 1963 Heerema muunsi norjalaisen säiliöaluksen, nimeltään Sunnaas, nosturialukseksi, jolla oli 300 tonnin nostokyky. Näin syntyi ensimmäinen nosturialus, jolla oli laivan ulkomuoto. Sunnaas sai uudeksi nimekseen Global Adventurer. Tämäntyyppinen nosturialus soveltui edeltäjiään paremmin Pohjanmeren ankaraan ympäristöön.


title: Nosturialus

text: Vuonna 1978 Heerema rakensi kaksi puoliksi upotettavaa nosturialusta, Hermodin ja Balderin, kummassakin yksi 2 000 tonnin ja yksi 3 000 tonnin nosturi. Myöhemmin molempien alusten nostokykyä vielä suurennettiin. Tämäntyyppinen nosturialus oli vähemmän herkkä meren aalloille, joten se kykeni työskentelemään Pohjanmerellä talvikuukausinakin. Suurempi vakavuus salli voimakkaampien nousturien käytön kuin oli mahdollista yksirunkoisissa aluksissa. Nosturien suurempi nostokyky vähensi öljynporauslautan asennusaikaa kuukausista muutamaan viikkoon. Näiden alusten menestys innoitti uusien samankaltaisten alusten rakentamista. Vuonna 1985 McDermott-telakka laski vesille DB-102:n, jossa on kaksi nosturia kummankin nostokyvyn ollessa 6 000 tonnia. Micoperi rakensi 1986 M7000:n, jossa on kaksi nosturia kummankin nostaessa 7 000 tonnia.


title: Nosturialus

text: Kuitenkin 1980-luvun puolivälissä noususuhdanne avomeriteollisuudessa oli ohi, mistä seurasi yritysten yhteistoimintaa. Vuonna 1988 muodostettiin Heereman ja McDermottin yhteenliittymä nimeltään HeereMac. Vuonna 1990 Micoperi-yhtiö asetettiin konkurssiin. Tämä mahdollisti Saipem-yhtiön, joka 1970-luvun alussa oli suuri raskaiden nosturien valmistaja, mutta 1980-luvun lopulla vain pienehkö tekijä, ottaa haltuunsa M7000 vuonna 1995 ja nimetä se uudelleen Saipem 7000:ksi. Vuonna 1997 Heerema otti McDermott-yhtiöltä haltuunsa DB-102:n yhteisyrityksestä luopumisen jälkeen. DB-102 nimettiin uudelleen Thialfiksi ja vuonna 2000 tehdyn nostokyvyn parantamisen 2 x 7 100 tonniin jälkeen se on nykyisin maailman voimakkain nosturialus. Maailman raskaimman noston ennätys kuuluu kuitenkin Saipem 7000:lle, joka nosti 12 150 tonnia.


title: Zaoyangin–Yichangin taistelu

text: Zaoyangin–Yichangin taistelu (toiselta nimeltään Zaoyin taistelu) oli yksi 22:sta merkittävästä taistelusta Kiinan kansallisen vallankumousarmeijan ja keisarillisen Japanin armeijan välillä toisessa Kiinan–Japanin sodassa.


title: Zaoyangin–Yichangin taistelu

text: Japanilaiset yrittivät etsiä nopeaa keinoa Kiinan voittamiseksi ja päättivät kulkea Jangtse-joen vartta kohti Chongqingia. Heidän täytyi kuitenkin ensin vallata Hubein provinssissa sijaitseva Yichang.


title: Zaoyangin–Yichangin taistelu

text: Japanilaisten hyökkäyksessä ei ollut mukana tarpeeksi joukkoja, minkä johdosta kiinalaisten komentaja Li Zongren karkotti japanilaiset sotilaat ja voitti taistelun.


title: Ananda Coomaraswamy

text: Ananda Kentish Coomaraswamy ("ஆனந்த குமாரசுவாமி") (22. elokuuta 1877 Colombo, Sri Lanka – 9. syyskuuta 1947 Needham, Massachusetts) oli srilankalaissyntyinen filosofi. Hän opiskeli äitinsä kotimaassa Englannissa ja asui myöhemmin Yhdysvalloissa.


title: Ananda Coomaraswamy

text: Coomaraswamy kuului René Guenonin ja Frithjof Schuonin ohella metafyysisen traditionalistisen koulukunnan merkittävimpiin edustajiin. Hän oli erityisesti metafyysikko, mutta myös intialaisen taiteen historioitsija ja taiteenfilosofi sekä intialaisen taiteen tulkitsija länsimaailmalle. Coomaraswamy tutki muun muassa taiteen taustalla olevia filosofisia ja uskonnollisia ajatuksia.


title: Errol Harris

text: Errol Eustace Harris (19. helmikuuta 1908 Kimberley, Etelä-Afrikka – 21. kesäkuuta 2009) oli eteläafrikkalaissyntyinen filosofi, joka vaikutti etupäässä Yhdysvalloissa. Hän käsitteli ennen kaikkea logiikkaa, metafysiikkaa ja tietoteoriaa, ja pyrki muodostamaan näistä järjestelmällisen ja yhtenäisen esityksen kuvatakseen nykyistä maailmankäsitystä.


title: Errol Harris

text: Harris luennoi Yalen yliopistossa ja Connecticut Collegessa sekä toimi Edinburghin yliopiston virkaa tekevänä logiikan ja metafysiikan professorina, Kansasin yliopiston Roy Roberts -oppituolin filosofian professorina ja Northwestern Universityn filosofian professorina, myöhemmin John Evans -oppituolin filosofian professorina. Jäätyään eläkkeelle hän toimi vierailevana professorina useissa yliopistoissa.


title: Artturi Vuorimaa

text: Artturi Vilho Vuorimaa (vuoteen 1923 Vilhelm Arthur Blomberg, 8. elokuuta 1890 Helsinki – 28. lokakuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen Lapuan liikkeen aktivisti, jolla oli keskeinen rooli Mäntsälän kapinan syttymisessä vuonna 1932. Sotien jälkeen Vuorimaa toimi Kuuloliiton tehtävissä.


title: Artturi Vuorimaa

text: Vuorimaa kävi seitsemän luokkaa Oulun suomalaista yhteiskoulua. Hänet vihittiin vuonna 1910 Emmi Maria Järvenpään (s. 1892) kanssa. Pariskunnalla oli yhteensä viisi lasta, joista ainakin kaksi eli aikuisikään.


title: Artturi Vuorimaa

text: Suomen sisällissodan aikana, 15. huhtikuuta 1918, Vuorimaa ylennettiin vänrikiksi. Ainakin vuonna 1926 Vuorimaa toimi vänrikin arvoisena Suojeluskunnan esikunnassa taloudenhoitajana. Myöhemmin hänet ylennettiin kapteeniksi.


title: Artturi Vuorimaa

text: Vuorimaa kuului toukokuussa 1929 perustetun Vapaussodan Rintamamiesten Liiton ensimmäiseen hallitukseen.


title: Artturi Vuorimaa

text: Hakkapeliitta-lehden taloudenhoitajana työskennellyt Vuorimaa toimi Lapuan liikkeen muilutuksia järjestäneen "Helsingin iskujoukon" johtajana kesällä 1930 ja järjesti yhdessä Kosti-Paavo Eerolaisen kanssa huomiota herättäneen sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajien Jalmari Rötkön ja Eino Pekkalan sieppauksen eduskunnan perustuslakivaliokunnan istunnosta Säätytalosta 5. heinäkuuta 1930. Hän henkilökohtaisesti kantoi pienikokoisen Rötkön ulos valiokunnan huoneesta. Lokakuussa 1930 Lapuan liikkeen johto joutui maan hallituksen painostuksesta luovuttamaan viranomaisille siihen asti piilotelleet Vuorimaan ja Eerolaisen – tunnetuimmat vapaalla jalalla olleet muiluttajat. Liikkeen johto kuitenkin organisoi heti suuren solidaarisuuskampanjan heidän vapauttamisekseen.


title: Artturi Vuorimaa

text: Mäntsälän kapinan alkaessa helmikuussa 1932 Vuorimaa oli piilossa Mäntsälän Sääksjärvellä, koska hänet oli etsintäkuulutettu kansanedustajien muilutuksesta. Vuorimaa ryhtyi kapinallisten henkiseksi johtajaksi ja laati 28. helmikuuta kapinallisten julistuksen tasavallan presidentille, jossa vaadittiin marxilaisuuden tukahduttamista ja hallituksen eroa. Mäntsälän kapinan päätyttyä Vuorimaa vangittiin muiden kapinanjohtajien kanssa, ja hänet tuomittiin kahden ja puolen vuoden vankeusrangaistukseen toiminnastaan kapinaan yllyttäjänä ja toiminnan organisoijana. Tuomio muutettiin kuitenkin ehdonalaiseksi.


title: Artturi Vuorimaa

text: Vuorimaa osallistui 1940-luvun alussa Suomen Kansallissosialistisen Työjärjestön toimintaan. Hän jakoi oppejaan erityisesti SKT:n nuorille kannattajille.


title: Artturi Vuorimaa

text: Myöhemmin Vuorimaa työskenteli maalaisliiton tehtävissä erityisesti Pohjois-Suomessa.


title: Artturi Vuorimaa

text: Vuonna 1951 Vuorimaa valittiin Kuulonhuoltoliiton sihteeriksi ja Kuuloviesti-lehden päätoimittajaksi. Vuorimaasta tuli liiton toiminnanjohtaja 1955, ja hän jäi tästä tehtävästä eläkkeelle 1959. Eläkkeelle jääntiin vaikuttivat ne ristiriidat, joita liitossa syntyi Vuorimaan särmikkään luonteen ja hänen lapualaisvuosilta saamansa maineen takia, vaikka Vuorimaan kaudella liiton toiminta laajenikin voimakkaasti. Vuorimaa toimi vielä tämän jälkeen muutaman vuoden Helsingin Huonokuuloiset -yhdistyksen puheenjohtajana.


title: Artturi Vuorimaa

text: 1960-luvulla Vuorimaa julkaisi muistelmansa "Kokenut kaikki tietää". Hän nosti vahingonkorvauskanteen "Lapualaisoopperan" tekijää kirjailija Arvo Saloa vastaan, koska suuri osa Lapualaisoopperan teksteistä oli lainattu luvatta Vuorimaan 1931 ilmestyneestä kirjasta "Kolme kuukautta Kosolassa". Juttu päättyi raastuvassa Arvo Salon voitoksi. Hovioikeus tuomitsi Salon sakkoihin tekijänoikeusrikkomuksesta ja määräsi hänet maksamaan Vuorimaalle 2 000 markan vahingonkorvauksen. Korkein oikeus hylkäsi kanteen ja piti lainauksia hyväksyttävinä osina taideteosta. Vuorimaa on Lapualaisoopperassa yhtenä henkilöhahmona.


title: Artturi Vuorimaa

text:
Omalla nimellä:
Kirjailijanimellä "Vilho Artturi":


title: Kremenets

text: Kremenets (, ) on kaupunki Ternopilin alueella Ukrainassa.


title: Kremenets

text: Kaupunki perustettiin Kiovan Venäjän aikana 1000-luvulla. 1200-luvulla siitä tuli Galitsian-Volynian ruhtinaskunnan osa ja Puola-Liettuan aikana se toimi kuninkaan residenssinä. Kultainen orda piiritti kaupunkia vuosina 1241 ja 1255, mutta ei onnistunut sen valtauksessa. Puolan kolmannen jaon yhteydessä kaupunki siirtyi Venäjän hallintaan. Se oli uudelleen osa Puolaa 1919–1945 kunnes liitettiin Neuvostoliittoon.


title: CMA CGM

text: CMA CGM S.A. on ranskalainen konttien kuljetusyhtiö, jonka johdossa on M. Jacques R. Saadé. Yhtiö on Ranskan suurin konttien kuljettaja ja maailman kolmanneksi suurin konttiyhtiö. Sillä on 76 laivausreittiä 216 sataman välillä 126 eri maassa.


title: CMA CGM

text: CMA CGM:n historia voidaan jäljittää vuoteen 1851, kun Messageries Maritimes (MM) perustettiin. Toinen osakasyhtiö Compagnie Générale Maritime (CGM) perustettiin 1855 ja nimettiin uudelleen 1861 Compagnie Générale Transatlantiqueksi. Nämä kaksi yritystä sulautuivat 1973, kun Ranskan valtio teki niistä yhden kokonaisuuden.


title: CMA CGM

text: Libanonilaiset veljekset Jacques ja Johnny Saadé perustivat CMA:n vuonna 1977 ja aloittivat ensiksi Välimerellä toimivan linjaliikennepalvelun. Vuonna 1996 CGM yksityistettiin ja myytiin Compagnie Maritime d'Affrétement -yhtiölle (CMA) ja näin muodostui CMA CGM. Oston riitautti alhaisen kolmen miljoonan euron hinnan vuoksi Johnny Saadé, mikä johti veljesten välisiin oikeuskiistoihin, ja lopulta poissulkemiseen myöhemmin.


title: CMA CGM

text: Vuonna 1998 yhdistynyt yritys osti Australian National Lines -yhtiön (ANL). CMA CGM kasvaa yhä ja se on tilannut 58 uutta laivaa (joko omina uudisrakennuksina tai pitkäkestoisin vuokrasopimuksin) luovutettaviksi seuraavien neljän vuoden aikana.


title: CMA CGM

text: CMA CGM hankki ranskalaisen kilpailijansa Delmas-yhtiön, joka pitää pääkonttoriaan Le Havressa, Bolloré-konsernilta 600 miljoonalla eurolla vuonna 2005. Hankinta sinetöityi 5. tammikuuta 2006. Uudesta yhteenlittyymästä tuli maailman kolmanneksi suurin konttiyhtiö tanskalaisen A.P. Møller-Mærsk Gruppenin ja italialaisen Mediterranean Shipping Companyn jälkeen.


title: Ted Honderich

text: Ted Honderich (s. 1933) on brittiläinen filosofi, joka on keskittynyt logiikkaan, mielenfilosofiaan ja metafysiikkaan. Hän on University College Londonin Grote-oppituolin mielenfilosofian ja logiikan emeritusprofessori ja Bathin yliopiston vieraileva professori.


title: Ted Honderich

text: Honderich on käsitellyt ennen kaikkea determinismiä, tietoisuutta, nykyajan etiikkaa, valtion rankaisuvallan oikeutusta sekä poliittisen konservatiivisuuden perinnettä.


title: Santeri Nuorteva

text: Santeri Nuorteva (vuoteen 1906 Alexander Nyberg, loppuvuosinaan Aleksandr Fjodorovitš Nuorteva, 29. kesäkuuta 1881 Viipuri – 31. maaliskuuta 1929 Leningrad) oli suomalainen opettaja, lehtimies ja poliitikko, joka toimi työväen ja sosialismin hyväksi Suomessa, Yhdysvalloissa ja Neuvosto-Venäjällä.


title: Santeri Nuorteva

text: Nuorteva toimi sosiaalidemokraattien kansanedustajana kahteen otteeseen vuosien 1907–1911 aikana. Hän joutui vankilaan lehtikirjoittelunsa takia ja siirtyi toisen vankilatuomion uhatessa Yhdysvaltoihin, missä hänestä tuli amerikansuomalaisen työväenliikkeen yksi johtohahmo. Hän toimi Yhdysvalloissa myös punaisen Suomen vallankumouksellisten ja Neuvosto-Venäjän puolestapuhujana ja edustajana. Vuonna 1920 hän siirtyi ensin Kanadaan ja sieltä Englantiin, missä hänet pidätettiin ja karkotettiin Neuvosto-Venäjälle. Siellä hän toimi lähes koko loppuelämänsä ajan erilaisissa hallinnollisissa tehtävissä, muun muassa ulkoasiainhallinnon osastopäällikkönä ja Neuvosto-Karjalan toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajana.


title: Santeri Nuorteva

text:
Alexander Nyberg syntyi vuonna 1881 uusmaalaiseen Nybergin sukuun. Hänen isänsä oli lennätinvirkamies, asemapäällikkö ja hovineuvos Claes Fredrik Nyberg ja äitinsä venäjänjuutalaista sukua oleva Anna Aleksandrovna Saharova.
Perhe muutti Helsinkiin vuonna 1891, ja Alexander Nyberg kävi koulua Svenska Normallyceumin suomenkielisellä puolella. Hän erosi kuitenkin koulusta syksyllä 1898 ja siirtyi ulkomaille.


title: Santeri Nuorteva

text: Eri lähteissä on toisistaan poikkeavia tietoja Nuortevan nuoruusvaiheista. Omaelämäkerrassaan hän kertoo lähteneensä vuonna 1898 Saksaan ja työskennelleensä aluksi Berliinissä ja Hampurissa laivatarvikemyymälässä, mutta lähteneensä sitten merimieheksi ja käyneensä Etelä- ja Pohjois-Amerikassa, Afrikassa ja useissa Euroopan maissa. Vuonna 1902 hän kertoo palanneensa Suomeen ja työskennelleensä Reposaaressa.


title: Santeri Nuorteva

text: Alexander Nyberg suoritti ylioppilastutkinnon yksityisesti Porvoon lyseossa vuonna 1903, ja vuonna 1904 hän kirjoittautui Helsingin yliopistoon. Mahdollisista opintosuorituksista ei ole kuitenkaan löytynyt tietoa.


title: Santeri Nuorteva

text: Syksyllä 1904 Nyberg siirtyi opettajaksi Forssan yhteiskouluun, missä hän opetti englantia, ruotsia, venäjää, kirjanpitoa ja voimistelua. Nyberg toimi Forssan nuorsuomalaisissa piireissä, muun muassa Tammelan nuorisoseuran esimiehenä.


title: Santeri Nuorteva

text: Vuonna 1906 suuressa nimensuomennosliikkeessä Alexander Nyberg omaksui nimen Santeri Nuorteva. Samalla hänen tuolloinen vaimonsa Irene Nyberg vaihtoi nimekseen Irkki Nuorteva.


title: Santeri Nuorteva

text:
Vuodenvaihteessa 1904–1905 Nuorteva perusti yhdessä Forssan yhteiskoulun rehtorin J. Sajaniemen kanssa Forssan Sanomat -nimisen lehden. Nuorteva alkoi ajaa lehden avulla työväen etuja.
Vuoden 1905 suurlakon jälkeen lehti julistautui kannattamaan sosiaalidemokraattisia periaatteita. Tämä karsi kuitenkin lehden avustajia, lukijoita ja ilmoittajia, ja lehti ajautui vaikeuksiin. Forssan Sanomien tilalle perustettiin uusi lehti, nimeltään "Yhdenvertaisuus", ja tässä vaiheessa Nuorteva tunnustautui avoimesti sosialistiksi.
Yhdenvertaisuuskin lakkautettiin heinäkuussa 1907 taloudellisten vaikeuksien vuoksi.


title: Santeri Nuorteva

text: Ensimmäiset eduskuntavaalit pidettiin keväällä 1907, ja Nuorteva oli ehdokkaana Hämeen eteläisessä vaalipiirissä sosiaalidemokraattien listalla. SDP menestyi vaaleissa hyvin, ja Nuortevakin oli valittujen joukossa. Eduskunta hajotettiin huhtikuussa 1908, ja tätä seuranneissa vaaleissa Nuorteva ei ollut ehdokkaana. Seuraava eduskunta hajotettiin vuoden 1909 alussa, ja tämän jälkeisissä kolmansissa eduskuntavaaleissa Nuorteva oli taas ehdokkaana, nyt Turun läänin eteläisessä vaalipiirissä, ja tuli valituksi. Loppuvuonna 1909 oli jälleen vaalit, joissa Nuorteva myös valittiin eduskuntaan.


title: Santeri Nuorteva

text: Nuortevan toimiessa Forssan Sanomissa lehdessä julkaistiin syyskuussa 1906 Giuseppe Sergin kirjoittama artikkeli, jossa hyökättiin voimakkaasti tsaarinvaltaa vastaan. Asia meni oikeuden käsiteltäväksi, ja ensin Turun hovioikeus vapautti Forssan Sanomien toimituksen syytteestä, mutta asiasta valitettiin senaattiin, ja senaatin päätöksellä 1. huhtikuuta 1909 Nuorteva tuomittiin kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen majesteettirikoksesta. Nuorteva arvosteli voimakkaasti myös poliisivoimien toimintaa ja sai aikaisempaan tuomioonsa pidennystä voimakkaasta Turun poliisimestariin kohdistuneesta kirjoituksesta. Vankilatuomio osui Nuortevan kansanedustajakaudelle, ja hän ehti tuolloin osallistua valtiopäiville vain osan ajasta.


title: Santeri Nuorteva

text: Turusta Nuorteva siirtyi Tampereelle, missä hän toimi Kansan lehden toimittajana vuoden 1910 alusta lähtien. Saman vuoden syyskuussa julkaistiin kirjoitus, jonka katsottiin halventavan tsaaria, ja josta nostettiin syyte. Oikeusjuttuun saatiin ratkaisu vasta vuonna 1912, ja Nuorteva sai seitsemän kuukauden vankeusrangaistuksen. Nuorteva oli kuitenkin lähtenyt Yhdysvaltoihin eikä kärsinyt rangaistustaan.


title: Santeri Nuorteva

text: Joulukuussa 1911 Nuorteva lähti Yhdysvaltoihin. Syynä lähtöön pidetään kahnauksia oikeuslaitoksen kanssa.


title: Santeri Nuorteva

text: Yhdysvalloissa Nuorteva meni Astoriaan, Oregoniin, missä oli paljon suomalaisia. Nuorteva osallistui amerikansuomalaisen työväenliikkeen toimintaan, muun muassa Suomalaisessa Sosialistijärjestössä.


title: Santeri Nuorteva

text: Helmikuussa 1918 Nuortevaa pyydettiin Suomen punaisen vallankumoushallituksen edustajaksi Yhdysvalloissa, ja Nuorteva suostui tehtävään. Asioiden hoitamista varten Nuorteva perusti Suomalaisen Tiedonantotoimiston.


title: Santeri Nuorteva

text: Pian Nuortevan toiminnan painopiste siirtyi Suomen asioista Venäjän vallankumouksen puolustamiseen ja edustamiseen Yhdysvalloissa. Vuoden 1919 alussa neuvostohallitus nimitti Ludwig Martensin Neuvosto-Venäjän tiedotustoimiston johtajaksi. Nuorteva oli toimistossa sihteerinä, tehtävinään tiedotusta ja diplomaattista toimintaa. Venäjä pyrki luomaan kaupallisia suhteita Yhdysvaltojen kanssa, ja Nuortevalla oli merkittävä rooli näiden suhteiden solmimisessa.


title: Santeri Nuorteva

text: Todennäköisen karkotusuhan alaisena Nuorteva siirtyi kesäkuussa 1920 Yhdysvalloista Kanadaan Hyvin pian, saman kesäkuun aikana Nuorteva jatkoi matkaa Englantiin, ilmeisesti kaupallisiin tehtäviin.


title: Santeri Nuorteva

text: Nuortevan läsnäolo Englannissa herätti sekä lehdistön että viranomaisten huomion. Heinäkuussa Nuorteva pidätettiin, ja hänet karkotettiin Neuvosto-Venäjälle.


title: Santeri Nuorteva

text: Venäjällä Nuortevasta tehtiin pian ulkoasiain kansankomissariaatin anglo-amerikkalaisen osaston päällikkö. Bolševikkihallinnolla oli hankaluuksia ulkoasiainhallinnon järjestämisessä, ja myös vierasmaalaisille avautui mahdollisuuksia merkittäviin tehtäviin. Nuortevan pätevyys perustui kielitaitoon ja kokemukseen kansainvälisten suhteiden hoitamisesta.


title: Santeri Nuorteva

text: Maaliskuussa 1921 Nuorteva pidätettiin, ja hän oli vangittuna vuoden 1922 puolelle saakka. Pidätyksen ja vangitsemisen syistä ei ole varmaa tietoa, mutta syiksi on ehdotettu muun muassa kommunistien keskinäisiä riitoja tai Nuortevan sihteerin paljastumista vakoilijaksi. Lopullisessa asiaa koskeneessa päätöksessä Nuortevan poliittinen kunnia palautettiin, mutta hänen katsottiin tehneen taktisia ja huolimattomuusvirheitä, ja hänet päätettiin siirtää toisiin tehtäviin. Nuorteva siirrettiin Petroskoihin Neuvosto-Karjalaan hoitamaan kansanvalistusasioita. Hän saapui sinne maaliskuussa 1922, mutta jo kesäkuussa 1923 hän palasi Moskovaan uusiin tehtäviin.


title: Santeri Nuorteva

text: Kesäkuussa 1923 Nuorteva palasi osastopäälliköksi ulkoasiainkomissariaattiin. Häntä yritettiin lähettää kauppavaltuuskunnan mukana Kanadaan, mutta maahanpääsy evättiin. Samoin evättiin viisumi Norjaan. Elokuussa 1924 Nuorteva siirtyi Ruotsiin. Ruotsissa hän joutui kuitenkin poliisikuulusteluihin, ja Ruotsin ulkoministeriö halusi hänet pois Ruotsista, mutta kuitenkin ilman karkotusta, josta olisi noussut ylimääräistä hälyä. Tilanne aiheutti ongelmia maiden välisille kauppasuhteille, ja Nuorteva kutsuttiin takaisin Moskovaan.


title: Santeri Nuorteva

text: Nuorteva sijoitettiin jälleen Neuvosto-Karjalaan. Hän sai siellä merkittävän aseman ja toimi vuosina 1924–1927 toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajana. 1920-luvun lopulla Nuortevan terveydentila alkoi heikentyä, ja hän joutui sairaalaan Leningradiin. Maaliskuun viimeisenä päivänä 1929 Nuorteva kuoli Leningradissa.


title: Santeri Nuorteva

text: Nuorteva meni naimisiin Irene Sofia Gustafssonin kanssa vuonna 1905, ja seuraavana vuonna heille syntyi tytär. Vaimo kuoli tammikuussa 1909, ja vain muutamaa päivää myöhemmin kuoli tytärkin. Kuolinsyinä olivat kirkonkirjojen mukaan keuhkotauti ja kurkkumätä.


title: Santeri Nuorteva

text: Nuortevan toinen puoliso oli Sanni Tuomisto, joka oli painija, poliisimestari ja näyttelijä Iivari Tuomiston sisko. Hän käytti nimeä Sanni Nuorteva, mutta kyseessä oli ilmeisesti avoliitto, sillä parin vihkimisestä ei ole löytynyt tietoa. Heille syntyi kolme lasta, vuosina 1910, 1912 ja 1914. Tytär Kerttu Nuorteva tuli myöhemmin tunnetuksi desanttina.


title: John Hawthorne

text: John Hawthorne on brittiläinen filosofi, joka toimii filosofian professorina Etelä-Kalifornian yliopistossa. Aiemmin hän on toiminut Oxfordin yliopiston Waynflete-oppituolin haltijana (Waynflete Professor of Metaphysical Philosophy, 2006-2016) sekä filosofian professorina Rutgersin yliopistossa (2000-2006). Hän on keskittynyt metafysiikkaan, kielifilosofiaan ja tietoteoriaan.


title: John Hawthorne

text: Hawthorne väitteli tohtoriksi Syracusen yliopistosta, jossa hän opiskeli William Alstonin ja Jonathan F. Bennettin kanssa. Aiemmin hän on opettanut New South Walesin, Arizonan ja Syracusen yliopistoissa.


title: John Hawthorne

text: Tietoteoriassa Hawthorne on puolustanut kontekstualismin muotoa, joka tekee tiedon oikeutuksesta riippuvan tietäjän intresseistä. Hawthorne ei väitä, että sanan ”tietää” merkitys vaihtuisi kontekstin mukaan, vaan että oikeutukseen vaadittu todistusaineisto vaihtuu. Tätä voidaan pitää eräänlaisena pragmatismin muotona.


title: Blackout (Britney Spearsin albumi)

text: Blackout on yhdysvaltalaisen poplaulajan Britney Spearsin viides studioalbumi. Se julkaistiin maailmanlaajuisesti 30. lokakuuta 2007. Ensimmäisenä singlenä albumilta julkaistiin ”Gimme More”, josta tuli Spearsin toiseksi menestynein single Yhdysvaltain singlelistalla kappaleen ”…Baby One More Time” jälkeen. Toinen single oli ”Piece of Me” josta tuli suuri hitti. Kolmas single on ”Break the Ice”.


title: Blackout (Britney Spearsin albumi)

text: Vuoden 2009 marraskuussa brittiläinen sanomalehti "The Times" nimesi Blackoutin vuosikymmenen viidenneksi parhaimmaksi popalbumiksi. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 290 000 kappaletta. Albumia on myyty Yhdysvalloissa 980 000 kappaletta ja maailmanlaajuisesti 2,5 miljoonaa kappaletta.


title: Noether

text: "Noether"' on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Harry Nikander

text: Harry Nikander (s. 18. kesäkuuta 1957 Seinäjoki – 10. syyskuuta 2004 Huittinen) oli suomalainen jääkiekkoilija. Puolustajana pelannut Nikander edusti suurimman osan urastaan Porin Ässiä.


title: Harry Nikander

text: Jääkiekon SM-liigassa hän pelasi 600 ottelua ja keräsi niissä 57 + 103 = 160 pistettä sekä kärsi 271 jäähyminuuttia. SM-liigan playoffissa Harry Nikanderin saldo oli 67 pudotuspelissä 4 + 9 = 13 tehopistettä ja jäähymniuuttien määrä 16.


title: Harry Nikander

text: Harry Nikander pelasi Suomen maajoukkueessa 32 A-maaottelua ja hän oli Suomen MM-kisaedustaja 1986. Lisäksi puolustaja pelasi 11 B-maaottelua.


title: Harry Nikander

text: Nikander muistetaan kovaotteisena peruspuolustajana, joka pelasi usein Ässien ykkösketjun takana Tapio Levon puolustajaparina hoitaen puolustustehtävät Levon hyökätessä.


title: Harry Nikander

text: Harry Nikanderin peliura loppui vuoteen 1993 ja sen jälkeen elämä luisui alamäkeä päättyen kuolemaan vain 47-vuotiaana.


title: Eino Antinoja

text: Eino Antinoja (1920 – 26. lokakuuta 2010) oli suomalainen veneenrakentaja. Antinoja on rakentanut amerikkalaisen Olin Stephensin suunnittelemia veneitä, joita ovat tilanneet suomalaiset purjehtijat, muun muassa Pekka Herlin, Peter Fazer, Peter Tallberg ja Lasse Pöysti.


title: Eino Antinoja

text: Antinoja nousi veneensuunnittelija Rod Stephensin luottoveneenrakentajaksi arkkitehti professori Heikki Sirenille rakennetun veneen myötä vuonna 1959. Ryhtyessään rakentamaan ensimmäistä puuvenettään jota käytettiin Swan 36:n plugina (urosmuotti), Nautorin perustaja Pekka Koskenkylä käytti samaa Sparkman & Stephens suunnitelmaa numero 1710 kuin Antinojakin. Antiojan veneet on rakennettu kestämään kaikkia meriolosuhteita ja ne purjehtivat hyvin vastatuuleen. Antinojan veistämö onnistui tekemään menestyneitä veneitä ensin puusta ja sitten lasikuidusta. Sparkman & Stephensin suunnittelutoimiston Oli ja Rod Stephens pitävät Antinojaa yhtenä maailman parhaimmista veneenrakentajista. Antinojan rakentamat veneet ovat edelleenkin haluttuja klassikkoja.


title: Eino Antinoja

text: Antinoja on kommentoinut nykyveneitä muun muassa seuraavasti: "Modernit mallit ovat nopeita myötätuulessa, mutta niin on myös kenkälaatikko asiallisesti rigattuna."


title: Eino Antinoja

text: Vuonna 1970 Eino Antinojalle myönnettiin Taideteollisuuden valtionpalkinto. Perustelut palkinnolle olivat muun muassa "Veneentekijä Eino Antinojaa ei palkita katoavan käsityön säilyttämisestä vaan ennemminkin uudistamisesta, kekseliäisyyden yhdistämisestä ammattitaitoon."


title: Eino Antinoja

text: Vuonna 2005 Eino Antinojalle myönnettiin Sparkman & Stephens Association'in elinikäinen kunniajäsenyys (Honorary Life Member) hänen ansioistaan taitavana veneenrakentajana (4 kpl S&S-puuveneitä ja 5 eri mallia S&S-lujitemuoviveneitä) ja kilpapurjehtijana. Kunniajäsenyys on myönnetty aiemmin mm. Sir Edward Heath'lle, joka purjehti voitokkaasti usealla eri S&S-konstruktiolla ja Hans-Otto Schumanille, joka vastasi Saksan menestyksestä Admirals Cupissa S&S-veneillä.


title: A’la maailmanmusiikkia

text: A’la maailmanmusiikkia on näyttelijöiden Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Mikko Kivisen vuonna 1993 julkaistu albumi.


title: A’la maailmanmusiikkia

text: Levy sisältää musiikkiesityksiä, joita on esitetty Peteliuksen ja Kivisen esittämissä viihdeohjelmissa "Viihdeohjelma Tukholma" sekä "Salli mun nauraa".


title: A’la maailmanmusiikkia

text: Taustalauluissa on mukana myös Pedro Hietanen.


title: A’la maailmanmusiikkia

text: Kaikki kappaleet sovittanut Pedro Hietanen.


title: Kisa

text: Kisa on Kindan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 687 asukasta.


title: Live at Montreux 2006

text: They All Came Down to Montreux on Deep Purplen livejulkaisu, joka on nauhoitettu Montreuxissa, Sveitsissä vuonna 2006. Levy ilmestyi 2007.


title: Live at Montreux 2006

text: Konsertista on myös DVD-julkaisu.


title: Emmy Noether

text: Amalie Emmy Noether (23. maaliskuuta 1882 Erlangen, Baijeri, Saksa – 14. huhtikuuta 1935 Bryn Mawr, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli saksalainen matemaatikko ja fyysikko.


title: Emmy Noether

text: Noether oli juutalaista sukua, ja hänen isänsä Max Noether oli matematiikan professori. Emmy Noether valmistui ranskan ja englannin kielten opettajaksi, mutta väitteli kuitenkin matematiikan tohtoriksi 25-vuotiaana Erlangenin yliopistosta. Hän siirtyi David Hilbertin ja Felix Kleinin kutsusta Göttingenin yliopistoon, ja siellä samaan aikaan suhteellisuusteoriaa kehitellyt Albert Einstein kiinnitti häneen huomiota. Silloisen käytännön mukaan naiset eivät saaneet toimia yliopistonopettajina, joten Noether oli nimellisesti Hilbertin assistentti ja pääsi sillä varjolla opettamaan. Vuonna 1919 kyseistä käytäntöä muutettiin.


title: Emmy Noether

text: Hitlerin päästyä valtaan 1933 Noether joutui lähtemään Yhdysvaltoihin, jossa hän opetti Bryn Mawrin Collegessa ja toimi vierailevana luennoitsijana Princetonissa arvostetussa Institute for Advanced Studyssa. Huhtikuussa 1934 häneltä leikattiin munasarjakysta, ja yllättäen hän menehtyi komplikaatioihin pian leikkauksen jälkeen.


title: Emmy Noether

text: Nykyaikainen algebra ja sitä kautta kaikki matematiikan alat pohjautuvat Noetherin ajattelutapoihin . Hänen mukaansa on nimetty Noetherin renkaat.


title: Emmy Noether

text: Fysiikan alalla Noether todisti teoreeman, joka kantaa nykyisin hänen nimeään ja jonka mukaan jokaista fysiikan lakeihin liittyvää yleistä symmetriaominaisuutta vastaa jonkin suureen yleinen säilymislaki. Tällaisia symmetriaominaisuuksia ovat esimerkiksi lakien riippumattomuus ajasta, paikasta ja suunnasta, ja näitä vastaavat energian, liikemäärän ja pyörimismäärän säilymislait.


title: Emmy Noether

text: Emmy Noetherin julkaisematon käsikirjoitus ja muita papereita on löytynyt Turun yliopiston kirjastosta akateemikko Rolf Nevanlinnan sinne aikoinaan toimittamien papereiden joukosta. Niiden arvellaan päätyneen sinne Noetherin Neuvostoliittoon siirtyneen veljen Fritz Noetherin papereiden joukossa. Tarkempaa tietoa papereiden kulkeutumisesta Suomeen ei ole, vain arvailuja.


title: Mahmoud Khatami

text: Mahmoud Khatami () (s. 4. tammikuuta 1963) on iranilainen filosofi, joka on toiminut professorina Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Khatami on käsitellyt ennen kaikkea metafysiikkaa. Hänet tunnetaan ennen kaikkea ”onteettisen filosofian” kehittämisestä. Khatamin tausta on fenomenologiassa ja islamilaisessa teologiassa, ja hän on saanut vaikutteita muun muassa Martin Heideggeriltä ja Mulla Sadralta.


title: Andrés Ortíz-Osés

text: Andrés Ortiz-Osés (s. 1943 Tardienta) on espanjalainen filosofi. Hän toimii Deuston yliopiston hermeneutiikan professorina Bilbaossa.


title: Andrés Ortíz-Osés

text: Ortiz-Osés on ollut Hans-Georg Gadamerin oppilaana ja kuulunut Eranos-piiriin, joka on saanut vaikutteita Carl Jungilta. Hän on ollut tuomassa jungilaista ajattelua espanjankieliseen kulttuuripiiriin.


title: Andrés Ortíz-Osés

text: Ortiz-Osés on symbolisen hermeneutiikan kehittäjä. Hänen pääväittämänsä koskien maailman symbolista ymmärtämistä on, että merkitys on todellisen haavan symbolista parantamista.


title: Andrés Ortíz-Osés

text: Hermeneutiikan alan tutkielmatSymbolien ja myyttien ja erityisesti baskien mytologian tutkimusMetafysiikkaAforismit


title: Parhaat (Lapinlahden Linnut)

text: Parhaat on Lapinlahden Linnut-yhtyeen ensimmäinen kokoelmalevy, joka julkaistiin vuonna 1988.


title: Parhaat (Lapinlahden Linnut)

text: Levy sisältää kappaleita albumeilta "Lapinlahden Linnut" (1985), "Jep" (1986) ja "Vihreä Gorilla" (1987).


title: DB (automerkki)

text: DB (Deutsch et Bonnet) oli ranskalainen autonvalmistaja, joka tuotti autoja vuosina 1938–1961. Yhtiön perustivat Charles Deutsch ja René Bonnet. Aluksi DB valmisti urheiluautokoreja Citroënin moottoreihin. Suurin menestys tuli kuitenkin lasikuitukorisista urheiluautoista, joissa oli Panhardin moottori.


title: DB (automerkki)

text:
DB oli akiivinen autourheilussa erityisesti Le Mansin 24 tunnin ajoissa. Deutsch esitteli muutamia hyvin tehokkaita ja vaikuttavia ilmanvastusta alentavia muotoilullisia seikkoja. Pienen ilmanvastuksen vuoksi
DB:n valmistajat saavuttivat korkean huippunopeuden pienellä Panhardin kaksisylinterisellä "flat-twin" -moottorilla.


title: DB (automerkki)

text: Deutschilla ja Bonnetilla oli erimielisyyttä siitä tulisiko heidän valmistaa etuvetoisia autoja vai autoja, joissa on keskimoottori.


title: DB (automerkki)

text: Deutsch jätti DB:n vuonna 1961 perustaakseen oman autofirmansa. DB jatkoi nimellä Automobiles René Bonnet tuottaen autoja, joiden moottorit toimitti Renault. Myöhemmin Automobiles René Bonnetista tuli osa Matra Automobilesia.


title: Nokia 3510i

text: Nokia 3510i on Nokian vuonna 2002 julkaisema matkapuhelin, jossa on valaistu 4096-värinen näyttö ja multimediaviestiominaisuudet. Nokia 3510i tukee myös Java 2 ME -midlettejä ja siinä on polyfoniset soittoäänet. Puhelimessa on WAP 1.2.1 -selain sekä GPRS- ja CSD-yhteydet. Pohjois-Amerikassa myydyn, 3510i:tä vastaavan puhelimen mallinumero on 3595.Suomessa syyskuun 2007 lopussa olleista noin neljästä miljoonasta matkapuhelimesta Nokia 3510i -puhelimia oli 3,1 %. Tarkastelu kattoi 80–90 % Suomen matkapuhelimista.


title: Doriva

text: Dorival Guidoni Júnior (s. 28. toukokuuta 1972 Nhandeara, São Paulo) on brasilialainen keskikenttäpelaaja. Hän pelaa nykyään Brasiliassa América-SP -nimisessä joukkueessa. Doriva on pelannut myös Englannissa Middlesbroughissa ja Blackpoolissa.


title: Frithjof Schuon

text: Frithjof Schuon (18. kesäkuuta 1907, Basel – 5. toukokuuta 1998, Bloomington, Indiana) oli sveitsiläinen filosofi, suufimystikko, runoilija ja taidemaalari, joka tunnetaan ennen kaikkea metafysiikastaan ja uskonnonfilosofiastaan.


title: Frithjof Schuon

text: Metafysiikassa Schuon sovelsi Platonin ja Adi Shankaran ajattelua. Hän kuuluu metafysiikan traditionalistisen koulukunnan perustajiin René Guénon'n ja Ananda Coomaraswamyn ohella. Schuon on kirjoittanut myös vertailevaa uskontotiedettä.


title: Takashi Koizumi

text: Elokuvassa Dersu Uzala Koizumi toimi Ohjaaja Kurosawan apulaisena.


title: Isaac Barrow

text: Isaac Barrow (lokakuu 1630 – 4. toukokuuta 1677) oli englantilainen matemaatikko ja teologi. Barrow oli ensimmäinen Cambridgen yliopiston Lucas-professori. Lucas-professorina häntä seurasi hänen oppilaansa Isaac Newton. Barrowille on annettu hieman tunnustusta nykyaikaisen differentaali- ja integraalilaskennan kehittämisestä. Häntä pidetään myös ensimmäisenä matemaatikkona, joka laski niin sanotun Gutschovenin käyrän tangentit.


title: Karhuherra Paddington (piirrossarja)

text: Karhuherra Paddington ("The Adventures of Paddington Bear") on ranskalais-kanadalaisella yhteistyöllä valmistettu piirrossarja, jota esitettiin vuosina 1997–2004 yhteensä 39 jaksoa, joista jokaisessa on kolme tarinaa. Sarjan tuottivat Cinar, Busy Bear Productions ja Protécréa. Piirrossarja perustuu Michael Bondin kirjoittamiin Karhuherra Paddington -lastenkirjoihin. C More Juniorilla sarja tunnetaan nimellä "Karhuherra Paddingtonin seikkailut".


title: Talibanin eteläkorealaiset panttivangit Afganistanissa 2007

text: Eteläkorealaisten panttivankien kriisi Afganistanissa 2007 alkoi 19. heinäkuuta 2007, kun Taliban kidnappasi 23 (16 naista ja 7 miestä) eteläkorealaista protestanttista lähetystyöntekijää heidän ollessa Ghazin maakunnassa matkalla Kandaharista Kabuliin. Kaksi miehistä surmattiin. Kriisi loppui 30. elokuuta kun Taliban vapautti panttivangit Etelä-Korean luvattua vetää joukkonsa pois Afganistanista.


title: Kuopion jäähalli

text: Kuopion jäähalli (lempinimeltään Niiralan monttu) on Kuopion Hatsalan kaupunginosassa sijaitseva jäähalli.


title: Kuopion jäähalli

text: Vuonna 1979 rakennetun ja 2000-luvulla mittavasti remontoidun jäähallin katsojakapasiteetti on 5 300, joista 3 628 on istuma- ja 1 381 + 11 seisomapaikkoja. Aitiopaikkoja on 280. Niiralan montuksi kutsutun hallin omistaa Kuopion kaupunki.


title: Kuopion jäähalli

text: Jääkiekon SM-liigajoukkue KalPa pelaa kotiottelunsa Kuopion jäähallissa. Hallin muita käyttäjiä ovat kaukalopallojoukkue TNC ja kesäisin rullakiekon SM-liigajoukkue Vuorelan Veikot. Hallia on käyttänyt myös kaukalopallo- ja rullakiekkoseura Kuopio Devils. Lentopallojoukkue Pielaveden Sampo on pelannut hallissa muutamaan otteeseen europelejään. Jäähallin katto on kuitenkin liian matalalla, että siitä olisi jatkuvaan käyttöön lentopalloareenana.


title: Kuopion jäähalli

text: Hallissa on myös erilaisia aitioita ja ravintoloita. Vuonna 2008 halliin lisättiin uusi mediakuutio, ja hallin D-oven luokse tuli uusia käymälätiloja. 2010 halliin lisättiin 300 hengen lisäkatsomo ja vuonna 2011 istumapaikkojen määrä kasvoi 169:llä, kun osa seisomakatsomosta muutettiin istumakatsomoksi.


title: Kuopion jäähalli

text: Vuonna 2017 Data Group Areena vaihtoi nimeään Niiralan Montuksi.


title: Kuopion jäähalli

text: Niiralan montun laajamittainen saneeraus alkoi keväällä 2018, osana Kuopion kaupungin Kuntolaakso-hanketta. Näkyvimpiä muutoksia hallin sisäpuolella ovat syksyllä 2018 muun muassa noin 400 paikan ringside-katsomo, uusi mediakuutio, valaistus ja äänentoisto, anniskelukatsomo, uudet anniskelupisteet ja wc-tilat, sekä hallin ympärikuljettavuus. Ulkopuolella näkyvimpiä muutoksia tulee olemaan syksyllä 2019 valmistuva, tulevaisuudessa vielä laajennettava pysäköintirakennus noin 350 autolle. Jäähallin saneeraus ei häiritse liigaotteluita, ja sen on arvioitu olevan valmis kaudelle 2019-2020. Valmiissa hallissa tulee olemaan nykyistä enemmän ravintolakapasiteettia, sekä vieraskannattajien katsomo tulee siirtymään nykyisestä, epäedullisesta sijainnista keskemmälle.


title: Arvaaliveljet

text: Arvaaliveljet () olivat ryhmä pappeja antiikin Roomassa, jotka uhrasivat vuosittain jumalille hyvän sadon puolesta. Nykypäivänä arvaaliveljien toiminnasta tiedetään etupäässä kivitauluille kirjoitetuista kuvauksista rituaaleista, valoista ja uhreista. Roomalaisten legendan mukaan Romulus oli mukana perustamassa arvaaliveljiä.


title: Arvaaliveljet

text: Arvaaliveljien kerrotaan olleen alusta asti kiinteässä yhteydessä sabiinien heimojen kanssa. Heidän keskeinen jumalattarensa oli Dea Dia. He kokoontuivat Forum Romanumilla Regian talossa.


title: Arvaaliveljet

text: Veljeskunnan arvovalta väheni Rooman valtakunnan aikoina, mutta keisari Augustus nojautui jälleen heidän tukeensa. Myös Marcus Aurelius ja Elagabalus tekivät yhteistyötä arvaaliveljien kanssa. Kokonaan veljeskunta katosi vuoteen 400 mennessä.


title: Jehkin Iivana

text: Iivana Jehkinpoika Shemeikka (21. elokuuta 1843 Suistamo – 15. maaliskuuta 1911 Helsinki), tunnetaan paremmin nimellä Jehkin Iivana, oli taitava karjalainen runonlaulaja ja kanteleen soittaja Suistamon Muuannosta.


title: Jehkin Iivana

text: Hän oli Pedri Shemeikan serkku ja Jehki Shemeikan poika, jonka mukaan häntä kutsuttiin Jehkin Iivanaksi. Hän esitti laulujaan useille runonkerääjille, muun muassa vuonna 1884 Kaarle Krohnille ja Hjalmar Basilierille ja vuonna 1888 Oskar Relanderille ja Axel August Boreniukselle. Hän esiintyi vuonna 1896 Sortavalan laulujuhlilla, vuonna 1900 Helsingin laulujuhlilla sekä vuonna 1906 jälleen Sortavalan laulujuhlilla. Tämän lisäksi hän esiintyi myös ainakin Turussa ja Kuopiossa maatalousnäyttelyssä kesällä 1906 sekä Tampereella 1907, jossa hän avasi Vienan-Karjalaisten Liiton kokouksen kanteleensoitollaan. Hän ei kuitenkaan tehnyt oma-aloitteisia laulumatkoja monen muun runonlaulajan tavoin vaan lähti ainoastaan kutsusta. Vuonna 1911 hän kuitenkin taipui matkaamaan yhdessä toisen runonlaulajan Iivana Onoilan kanssa esiintymään Helsinkiin, vaikkei häntä ollut erikseen kutsuttu. Tällä matkalla hän kuitenkin sairastui ja kuoli. Hänet vietiin haudattavaksi kotikylänsä Muuannon kalmistoon.


title: Montrealin maailmannäyttely

text: Montrealin maailmannäyttely (myös Expo 67) oli Montrealissa Kanadassa 27. huhtikuuta – 29. lokakuuta 1967 järjestetty maailmannäyttely. Näyttelyyn, jonka teemana oli ”Ihminen ja hänen maailmansa”, osallistui 62 valtiota näytteileasettajina ja yli 50 miljoonaa vierailijaa. Näyttely järjestettiin Kanadan satavuotisjuhlavuotena ja siitä muodostui juhlavuoden päätapahtuma. Maailmannäyttelyä on pidetty hyvin onnistuneena tapahtumana.


title: Montrealin maailmannäyttely

text: Näyttelyalue sijaitsi Montrealin keskustan eteläpuolella vanhalla satama-alueella (Cité du Havre) sekä Saint Lawrence -joen Sainte-Hélènen ja Notre-Damen saarilla, joista jälkimmäinen luotiin maailmannäyttelyn lähistöltä ruopatusta ja muualta kuorma-autoilla kuljetetusta täyttömaasta.


title: Montrealin maailmannäyttely

text: Suomi ei osallistunut näyttelyyn omalla paviljongillaan, vaan oli osallisena yhteispohjoismaisessa paviljongissa, jonka teemana oli ihmisten yhtenäisyys. Suomesta näyttelyyn vietiin muun muassa Paavo Nurmen patsas. Menestystä saavutti muun muassa keraamikko Birger Kaipiainen, joka sai maailmannäyttelystä Grand Prix -palkinnon "Orvokkimeri"-teoksellaan.


title: Mr. Bungle (albumi)

text: Mr. Bungle on samannimisen yhtyeen ensimmäinen studioalbumi vuodelta 1991. Albumi sisältää monta genren vaihdosta, joka oli yhtyeen tavaramerkki ja auttoi suosion saamisessa.


title: Mr. Bungle (albumi)

text: Yhtye sai levyn jälkeiseltä kiertueelta laajan kannatuksen ja kulttisuosion. Levyn ensimmäinen raita "Quote Unquote" oli alun perin nimeltään "Travolta", mutta laulun nimi piti vaihtaa näyttelijä John Travoltan vaatimusten vuoksi. Tästä kappaleesta on tehty myös yhtyeen ainoa virallinen musiikkivideo. Musiikkivideota ei kuitenkaan ole esitetty esimerkiksi MTV:llä. Video on kuitenkin MTV:n Two archivessa, ja sitä on soitettu kanavan ohjelmassa 120 Metal Minutes.


title: Mr. Bungle (albumi)

text: Albumilla käytettiin myös useita sampleja esimerkiksi ravintolaketju Kentucy Fried Chickenin mainoksista, Super Mario Bros, Smash TV ja RBI Baseball -videopelien tunnareista, ja ääniä Cyclone, Earthshaker ja Haunted House -flipperipeleistä. Sampleja on myös pornoelokuvasta "Sharon's Sex Party" ja lasten opetusvideosta nimeltä "Mr. Bungle Goes to Lunch" (molemmissa on henkilö nimeltä Mr. Bungle), ja David Lynchin vuonna 1986 tekemästä elokuvasta Blue Velvet. Mike Patton on sanonut, että haluaisi säveltää tai suunnitella koko soundtrackin johonkin David Lynchin tulevaisuuden projektiin.


title: Mr. Bungle (albumi)

text: Albumi on toiminut innoittajana mm. nu metal -genrelle. Kappaletta "Squeeze Me Macaroni" pidetään jopa ensimmäisenä, varhaisena kyseisen genren edustajana.


title: Jost Vacano

text: Jost Vacano (s. 15. maaliskuuta 1934 Osnabrück) on saksalainen elokuvaaja. Hän oli ehdolla parhaan kuvauksen Oscarin saajaksi vuonna 1983 elokuvasta "Sukellusvene U-96".


title: Jost Vacano

text: Saksalaisten elokuvien ja televisiosarjojen lisäksi Vacanon kädenjälki näkyy myös useassa yhdysvaltalaisessa elokuvassa. Hän on tehnyt yhteistyötä erityisesti ohjaaja Paul Verhoevenin kanssa.


title: Kazanin katedraali

text: Kazanin Jumalanäidin katedraali () on ortodoksinen kirkko Pietarissa. Kirkko rakennettiin 1801–1811 Nevski prospektin varrelle arkkitehti Andrei Voronihinin suunnitelman mukaan latinalaisen ristin muotoon. Katedraalin arkkitehtuuri edustaa tyyliltään uusklassismia, vaikkakin siinä voi nähdä myös piirteitä barokista.


title: Kazanin katedraali

text: Katedraali sai nimensä Kazanin ihmeitätekevän Jumalanäidin kuvasta, jonka kopiota säilytettiin kirkossa.


title: Kazanin katedraali

text: Kazanin kirkon paikalla oli aiemmin "Jumalansynnyttäjän kirkko" (), joka oli rakennettu 1737 keisarinna Annan hallituskaudella, ja jossa keisarinna Katariina II oli kruunattu 1762. 1800 Paavali I antoi käskyn rakentaa paikalle uuden kirkon, jonka suunnitteli Andrei Voronihin, kreivi Stroganovin maaorja. Aleksanteri I laski uuden kirkon peruskiven syyskuussa 1801. Kirkkoa rakennettiin kymmenen vuotta kotimaisella työvoimalla paikallisiыta materiaaleista, ja se tuli maksamaan kolme miljoonaa ruplaa. Vihkiminen suoritettiin syyskuussa 1811.


title: Kazanin katedraali

text: Pian valmistumisensa jälkeen Kazanin katedraali sai kunnian säilyttää voitonmerkkejä isänmaallisesta sodasta. Sotasankari ja Napoleonin voittaja marsalkka Mihail Kutuzov haudattiin kirkkoon 1813. Ajan kuluessa kirkosta tuli Venäjän imperiumin sotasaavutusten näyttelypaikka. Tosin Pietari-Paavalin linnoituksen kirkossa säilytetyt voitonmerkit jätettiin sinne, koska valtaosa niistä on tsaari Pietari Suuren saavuttamia ja kirkossa on myös hänen hautansa.


title: Kazanin katedraali

text: Katedraali toimi Pietarin pääkirkkona aina lokakuun vallankumoukseen saakka, jonka jälkeen kirkko suljettiin 1929, ja 1932 sen tiloissa avattiin "uskonnon ja ateismin historian" museo. Kazanin kirkko luovutettiin Venäjän ortodoksiselle kirkolle 1991, avattiin 1992, ja vihittiin uudelleen 1998. Nykyään Kazanin Jumalanäidin katedraali on taas Pietarin pääkirkko.


title: Kazanin katedraali

text: Kirkon rakentamisen alulle laittanut tsaari Paavali I halusi kirkon muistuttavan Rooman Pietarinkirkkoa. Venäläisen kirkonrakennusperinteen velvoittamana Kazanin kirkon pääsisäänkäynti on lännessä Nevskistä eroavalla Kazanskaja-kadulla, ja pääalttari sijaitsee itäpäädyssä Gribojedovin kanavan varrella. Nevskille näkyvä pohjoiseen antava puoli oli näin ollen rakennuksen sivuseinää, mutta Voronihin ratkaisi pulman rakentamalla Berninin innoittamana 96 pylvästä käsittävän puoliympyrän muotoisen kolonnadin. Alun perin Voronihin aikoi pystyttää pylväikölle vastaparin Nevskin toiselle puolelle, jolloin väliin olisi muodostunut Rooman Pietarinaukion kaltainen avoin tila, mutta suunnitelmaa ei koskaan toteutettu.


title: Kazanin katedraali

text: Kazanin katedraalin ulko- ja sisäpuolen rakennuskivi saatiin suurimmaksi osaksi Pietarin lähialueilta: "pudostinkivenä" tunnettua travertiinia Hatšinan alueelta, rapakivigraniittia Viipurin alueelta, kalkkikiveä Isorajoelta ja Ruskealan marmoria Sortavalan alueelta.


title: Kazanin katedraali

text: Sisätilojen aiemmasta loistosta on vain vähän säilynyt meidän päiviimme. Muinoin hopealla päällystetty ja siperialaisesta jaspiksesta tehdyillä pylväillä koristeltu ikonostaasi on sittemmin hävinnyt tyystin. Päälaivan holveja kannattelevat monoliittiset punagraniittiset pylväät, joiden jalustat ja kapiteelit on tehty pronssista. Lattia on päällystetty marmorilla, joka on louhittu Aunuksesta ja Suomesta.


title: Kazanin katedraali

text: Kazanin kirkon edessä on pieni aukio, jonne 1837 pystytettiin pronssiset patsaat Napoleonin voittajille Mihail Kutuzoville ja Barclay de Tollylle.


title: Aigialeus

text: Aigialeus () oli kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri hahmon nimi.


title: Aigialeus

text: Aigialeus oli Adrastoksen, Argoksen kuninkaan, ja joko Ampitheian tai Demonassan vanhin poika.


title: Aigialeus

text: Aigialeus oli yksi epigoneista, jotka kostivat isiensä epäonnistuneen sotaretken Thebaan valtaamalla kaupungin kymmenen vuotta isiensä yrityksen jälkeen. Siinä missä Aigialeuksen isä Adrastos oli ainoa alkuperäisestä seitsikosta elossa selvinnyt sotapäällikkö, Aigialeus oli puolestaan ainoa epigoneista, joka sai hyökkäyksen aikana surmansa. Hänet surmasi Laodamas, Eteokleen poika, ja hänet haudattiin Pagaihin Megarikseen.


title: Aigialeus

text: Kun Adtastos kuoli poikansa menettämisestä aiheutuneeseen suruun, Kyanippos, joka lähteestä riippuen on joko Aigialeuksen veli tai poika, seurasi tätä Argoksen kuninkaana.


title: Aigialeus

text: Aigialeus oli joko yksi Inakhoksen, jokijumalan, ja Melian, okeanidin, pojista, tai vaihtoehtoisesti Foroneuksen ja jumalatar Peithon poika. Häntä pidetään Sikyonin perustajana.


title: Aigialeus

text: Aigialeuksen kerrotaan yleensä kuolleen lapsettomana, mutta toisessa variaatiossa hänen kerrotaan olleen Europsin isä, joka puolestaan oli Apiksen isoisä. Aigialeus oli Sikyonin ensimmäinen asukas, ja hallitsi Pelloponnesoksella aluetta, jota kutsuttiin hänen mukaansa Aigialokseksi. Hän perusti tänne myös kaupungin nimeltä Aigialea.


title: Birch

text:
Birch tarkoittaa seuraavia:Birch on seuraavien henkilöiden sukunimi tai sen osa:
Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:


title: Syysunelma (albumi)

text: 20 suosikkia – Syysunelma on Katri Helenan vuonna 1996 julkaistu toinen kokoelmalevy "20 suosikkia" -sarjassa. Albumi sisältää 20 kappaletta hänen vuosina 1971–1980 levyttämistään kappaleista. Albumin on julkaissut CD-levynä ja C-kasettina Fazer Records. Hänen muut ""20 suosikkia"" -sarjassa julkaistut albuminsa ovat ""20 suosikkia – Puhelinlangat laulaa"" ja ""20 suosikkia – Anna mulle tähtitaivas"".


title: Paul Birch

text: Paul Birch voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Roger Cotes

text: Roger Cotes (10. heinäkuuta 1682 Burbage, Leicestershire, Englanti – 5. kesäkuuta 1716 Cambridge, Englanti) oli englantilainen matemaatikko. Hän oli kuuluisan englantilaisen fyysikon Isaac Newtonin oppilas ja hän oikoluki opettajansa pääteoksen "Principian" toisen laitoksen, ja keskusteli sen kehittämisestä opettajansa kanssa. Hän keksi myös integrointiyhtälöt, jotka tunnetaan nimellä Newton-Cotesin kaavat.


title: Royal Societyn jäsenyys

text: Royal Societyn jäsenyys (, FRS) on englantilaisen tiedeseuran Royal Societyn myöntämä huomionosoitus merkittäville tieteilijöille. Jäsenillä on oikeus ilmoittaa nimensä perässä kirjainyhdistelmä FRS.


title: Royal Societyn jäsenyys

text: Royal Societyn aiemmat jäsenet äänestävät vuosittain 52 uutta jäsenen pääsystä seuran jäseneksi. Jäsenehdokkaiden pitää olla kotoisin Isosta-Britanniasta, Irlannin tasavallasta tai jostakin Kansainyhteisöön kuuluvasta maasta. Ulkomaalaisia joilla on kiistämättömiä ansioita tieteen tutkimisessa hyväksytään vuosittain 10 seuran jäseneksi. Royal Societyn jäseneksi pääsemiseksi on henkilön pitänyt tehdä perustavanlaatuista työtä tieteiden parissa. Näihin lasketaan kuuluvaksi lääketiede, tekniikka, matematiikka ja luonnontieteet.


title: Michel Lonsdale

text: Michel Lonsdale, joissakin yhteyksissä Michael Lonsdale, syntyjään Alfred de Turris (s. 24. toukokuuta 1931, Pariisi) on ranskalais-brittiläinen näyttelijä, joka on esiintynyt urallaan yli 190 televisiosarjassa ja elokuvassa.


title: Michel Lonsdale

text: Lonsdalen äiti oli ranskalainen ja isä englantilainen.


title: Michel Lonsdale

text: Lonsdalen tunnetuimpia osia ovat sir Hugo Drax vuoden 1979 James Bond -elokuvassa "Kuuraketti", sekä nukkavieru murharyhmän komisario Claude Lebel Fred Zinnemannin elokuvassa "Shakaali", josta hän oli ehdolla parhaan sivuosan BAFTA-voittajaksi.Viime vuosina hänet on nähty mm. Steven Spielbergin elokuvassa "München" (2005). Vuonna 2010 valmistuneessa tositapahtumiin pohjaavassa elokuvassa "Jumalista ja ihmisistä" Lonsdalen roolisuoritus toi hänelle César-palkinnon parhaasta miessivuosasta.


title: Michel Lonsdale

text: Lonsdale on täysin kaksikielinen ja hän onkin luonut uraa sekä ranskan- että englanninkielisissä elokuvissa.


title: Matkapahoinvointi

text: Matkapahoinvointi on huimaus- ja pahoinvointitila, joka johtuu toistuvien voimakkaiden liikkeiden aiheuttamasta sisäkorvan ärsytystilasta, jota pahentavat silmien ja tasapainoelimien antamat ristiriitaiset tiedot. Matkapahoinvointia ilmenee matkustaessa esimerkiksi autolla, laivalla tai lentokoneella. Lähes kolmasosa ihmisistä saa herkästi matkapahoinvointioireita. Merillä koettua matkapahoinvointia kutsutaan myös merisairaudeksi.


title: Matkapahoinvointi

text: Herkimpiä matkapahoinvoinnille ovat 2–12-vuotiaat lapset, sitä vastoin alle 2–vuotiailla se on harvinaista johtuen sisäkorvan tasapainoaistin kehittymättömyydestä. Naisilla matkapahoinvointi on yleisempää kuin miehillä, erityisesti kuukautisten ja raskauden aikana.


title: Matkapahoinvointi

text: Matkapahoinvoinnin ensimmäiset oireet ovat kalpeus, haukottelu, kylmänhikisyys ja lisääntynyt syljeneritys. Pahoinvointia esiintyy usein jo alussa, mutta se voi alkaa myöhemmin. Pahoinvointia voi seurata oksentaminen, joka helpottaa oireita hetkellisesti. Pahimmissa tapauksissa oireisiin kuuluvat päänsärky, ripuli, heikotus ja puristava tunne rinnassa.


title: Matkapahoinvointi

text: Jotta silmien ja tasapainoelimien tiedot eivät joudu ristiriitaan keskenään, on matkustaessa tärkeää pitää katse suunnattuna kiinteään ympäristöön, esimerkiksi horisonttiin. Riittävä pukeutuminen ehkäisee kylmettymistä ja siten pahoinvoinnin syntyä. Alkoholin käyttöä tulisi välttää sekä ennen matkaa että sen aikana. Autossa lukeminen voi myös aiheuttaa oireita.