title: Merja Kyllönen

text: Kyllönen on istunut Suomussalmen kunnanvaltuustossa vuodesta 2000. Hänet valittiin uudelleen valtuustoon kunnallisvaaleissa 2004, jolloin hän sai kuntansa suurimman äänimäärän (399), ja jälleen vuosien 2008 ja 2012 vaaleissa. Vuosina 2004–2011 Kyllönen oli Kainuun maakuntavaltuuston ja Tradekan edustajiston jäsen.


title: Merja Kyllönen

text: Eduskuntavaaleissa 2007 Kyllönen nousi kansanedustajaksi Oulun vaalipiiristä saaden yli 7 000 ääntä. Vuonna 2009 hän pyrki vasemmistoliiton puheenjohtajaksi Martti Korhosen erottua tehtävästään puolueen eurovaalitappion jälkeen, mutta hävisi Paavo Arhinmäelle äänin 34–20. Kyllönen oli vasemmistoliiton eduskuntaryhmän toinen varapuheenjohtaja vuosina 2007–2011 ja hetken aikaa ensimmäinen varapuheenjohtaja vuonna 2011. Ensimmäisellä kaudellaan eduskunnassa Kyllönen oli maa- ja metsätalousvaliokunnan, työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan sekä kansliatoimikunnan jäsen.


title: Merja Kyllönen

text: Kyllönen valittiin jatkokaudelle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Kesäkuussa 2011 Kataisen hallitusta muodostettaessa vasemmistoliitto sai kaksi ministeripaikkaa ja Kyllönen nimitettiin liikenneministeriksi Arhinmäen valittua kulttuuriministerin salkun.


title: Merja Kyllönen

text: Kyllönen toimi liikenneministerinä kesäkuusta 2011 huhtikuuhun 2014, jolloin vasemmistoliitto erosi hallituksesta.


title: Merja Kyllönen

text: Ministerikaudellaan Kyllönen ehdotti maksutonta joukkoliikennettä alle 18-vuotiaille koko maassa. Hän perusteli ehdotustaan tarpeella vähentää yksityisautoilua ja vanhempien lapsille ja nuorille tarjoamia autokyytejä. Lisäksi hän ehdotti, että julkisten kulkuneuvojen saatavuuden tulisi vaikuttaa työmatkojen kilometrikorvausperusteisiin. Kyllönen ehdotti myös rattijuopumusrajan laskemista 0,5 promillesta 0,2 promilleen. Hän kannatti myös leikkauksia ylimpään poliisijohtoon pikemmin kuin liikkuvaan poliisiin.


title: Merja Kyllönen

text: Lokakuussa 2012 Kyllönen ja liikenne- ja viestintäministeriön kansliapäällikkö Harri Pursiainen vaativat Liikenneviraston pääjohtaja Juhani Tervalaa eroamaan. Kyllösen mukaan syynä oli se, ettei Tervala noudattanut ministerin ohjeistusta. Joidenkin tapausta lähellä olleiden mukaan kyseessä olisivat olleet lähinnä Liikenneviraston ja liikenne- ja viestintäministeriön ylimmän johdon väliset mielipide-erot, joissa ministeri Kyllönen on ollut toissijainen toimija. Tervala oli vastakkaisilla linjoilla Pursiaisen kanssa ja joutui lähtemään kuten toinenkin Pursiaisen kollega, Finavian pääjohtaja Samuli Haapasalo.


title: Merja Kyllönen

text: Marraskuussa 2012 sanomalehdet kertoivat Liikenneviraston höylänneen tienparannuksia pienemmiksi Kyllösen linjausten ja patistelujen mukaisesti. Helsingin Sanomien mukaan Kyllönen tällöin "ensin väisteli ja lopulta menetti malttinsa" sekä irtisanoutui asiasta. Lehden mukaan Kyllösen pitäisi vastata median esittämiin kysymyksiin "eikä piiloutua raivokohtausten tai irvistelyn taakse".


title: Merja Kyllönen

text: Vasemmistoliitto jättäytyi hallituksesta huhtikuussa 2014, minkä myötä Kyllönen luopui ministerin tehtävistä 4. huhtikuuta 2014.


title: Merja Kyllönen

text: Vuoden 2014 eurovaaleissa Kyllönen valittiin Euroopan parlamenttiin vasemmistoliiton ainoana edustajana. Hän kuuluu parlamentin GUE/NGL-ryhmään. Kyllönen on liikenne- ja matkailuvaliokunnan (TRAN) jäsen ja ryhmänsä koordinaattori valiokunnassa. Hän on myös ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan (ENVI) varajäsen.


title: Merja Kyllönen

text: Kyllönen kertoo ymmärtävänsä Saksassa G20-kokouksen yhteydessä mieltä osoittavia ihmisiä koska nämä hänen mukaansa vastustavat ahneutta.


title: Merja Kyllönen

text: Vasemmistoliiton puoluevaltuusto valitsi Kyllösen puolueen ehdokkaaksi vuoden 2018 presidentinvaaliin kokouksessaan Helsingissä lauantaina 18. maaliskuuta 2017.


title: Merja Kyllönen

text: Iltalehden ehdokastentissä Kyllönen kuvasi itseään ”rauhaa rakastavaksi sosialistiksi”. Vaaliohjelmassaan hän piti ilmastonmuutosta suurimpana turvallisuusuhkana.


title: Merja Kyllönen

text: Turvapaikanhakijoita Kyllönen ottaisi Suomeen nykyistä enemmän, ja nostaisi kiintiöpakolaismäärän 1 000:sta 1 500 ihmiseen vuodessa. Kyllösen mielestä maahanmuuttokriittisen ajattelun tulee pohjautua tietoon, ja ”tänä päivänä se tieto, jonka pohjalta suomalaiset ovat lähteneet pelkäämään ja epäilemään, on aika hataraa”. STT:n haastattelussa Kyllönen sanoi, että on huolehdittava siitä, ettei vastakkainasettelu kantaväestön ja maahanmuuttajien välillä syvene. Turvapaikanhakijoiden ja sotapakolaisten sijaan hyvinvointiyhteiskunnan suurin uhka ovat Kyllösen mukaan veropakolaiset, koska suurin pakolaisjoukko taloudellisesti syntyy veropakolaisista. Veropakolaisuus maksaa Suomelle Kyllösen mukaan vuosittain 7–8 miljardia euroa, kun Sipilän hallituksen arvio on noin 3 miljardia euroa.


title: Merja Kyllönen

text: Kyllönen on arvostellut Suomen sotaharjoituksia. Kyllösen mukaan puolustusvoimien harjoittelu on ”ok”, mutta erityisesti Yhdysvaltojen ja Naton kanssa käyty ”syvenevä yhteistyö” olisi Kyllösen mukaan pitänyt keskustelluttaa avoimemmin eduskunnassa, jotta kansalaiset olisivat paremmin tietoisia siitä, mitä se tarkoittaa ja mihin se on Suomea turvallisuuspoliittisesti viemässä. Suomi on Kyllösen mukaan lähempänä Natoa kuin koskaan, ja se on hänen mukaansa tehty hiljaisuudessa vastoin kansalaisten tahtoa, jonka mukaan sotilaallista liittoutumista ei haluta. Venäjää Kyllönen pitää mahdollisuutena, sillä Venäjä on ollut Suomelle aina hyvä rajanaapuri ja mahdollisuus sitä kautta, että keskinäisriippuvuutta niin taloudellisesti kuin toiminnallisesti kehittämällä Suomella on todella suuret taloudelliset mahdollisuudet.


title: Janne Seurujärvi

text: Janne Antero Seurujärvi (s. 15. toukokuuta 1975 Inari) on suomalainen toimitusjohtaja ja kansanedustajana toiminut poliitikko. Hän toimi keskustan kansanedustajana Lapin vaalipiiristä vaalikauden 2007–2011, muttei säilyttänyt paikkaansa vuoden 2011 vaaleissa. Hän oli Suomen ensimmäinen saamelainen kansanedustaja.


title: Janne Seurujärvi

text: Koulutukseltaan Seurujärvi on tradenomi. Hän toimi vuosina 2000–2007 elinkeinoyhtiö InLiken toimitusjohtajana ennen valintaansa eduskuntaan. Seurujärvi jatkoi tehtävässä keväällä 2011 pudottuaan eduskunnasta vuoden 2011 vaaleissa.


title: Janne Seurujärvi

text: Seurujärvi valittiin Inarin kunnanvaltuustoon vuoden 2008 kuntavaaleissa. Rovaniemen hallinto-oikeus ja myöhemmin korkein hallinto-oikeus kuitenkin totesivat hänet vaalikelvottomaksi, koska hänen katsottiin edelleen olevan palvelussuhteessa kunnan omistamaan InLike-yhtiöön.


title: Janne Seurujärvi

text:
Kesäkuussa 2014 Seurujärvi asettui ehdolle keskustan puoluesihteeriksi. Hän oli ehdokkaana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.
ja sai vajaat 3 000 ääntä, mikä ei riittänyt läpipääsyyn.


title: Janne Seurujärvi

text: Vuonna 2015 Seurujärvi aloitti Inarissa toimivan Test World -yrityksen toimitusjohtajana. Test World tekee lumi- ja jääratoja sekä testaa renkaita.


title: Markku Pakkanen

text: Markku Veli Pakkanen (s. 31. tammikuuta 1960 Sippola) on suomalainen kuljetusyrittäjä ja poliitikko. Pakkanen on koulutukseltaan maatilateknikko ja on toiminut Suomen Keskustan kansanedustaja vuosina 2007–2011 Kymen vaalipiiristä. Pakkanen tippui eduskunnasta vuoden 2011 vaaleissa. Hän sai 4755 ääntä, mikä oli 308 vähemmän kuin vuoden 2007 vaaleissa. Hän palasi eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa. Vuodesta 2015 hän on ollut myös Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.


title: Markku Pakkanen

text: Markku Pakkanen tavoitteli Suomen Keskustan varapuheenjohtajan paikkaa Rovaniemellä järjestetyssä puoluekokouksessa 8.–10. kesäkuuta 2012. Tukena hänellä oli Keskustan Kymenlaakson piiri, jonka puheenjohtajana hän myös toimi. 126 äänen äänisaaliilla, vastaa noin kaksi prosenttia annetuista 6211 äänestä, varapuheenjohtajan pesti jäi tällä kertaa haaveeksi.


title: Markku Pakkanen

text: Pakkanen on ollut YK:n rauhanturvajoukoissa UNTAGissa Namibiassa.Lisäksi Pakkanen on toiminut Anjalankosken kaupunginvaltuustossa vuodesta 1993 lähtien, kaupunginhallituksessa, kaupunginhallituksen varapuheenjohtajana sekä valtuuston puheenjohtajana. Vuodesta 2009 hän on toiminut kuntaliitoksen myötä myös Kouvolan kaupunginvaltuustossa, jonka varapuheenjohtajan hän toimi 2013 - 2017.


title: Rino Romano

text: Rino Romano (s. 1. heinäkuuta 1969 Toronto, Ontario) on kanadalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi animaatiosarja The Batmanin nimiroolista.


title: Rino Romano

text: Romano opiskeli näyttelemistä New Yorkissa American Academy of Dramatic Artsissa. Uransa alkuvaiheessa Romano näytteli eri televisiosarjoissa ja lyhytelokuvissa. Elokuvissa hän ei kuitenkaan saanut koskaan merkittäviä rooleja ja 1990-luvun lopulla Romano keskittyi näyttelemisen sijaan enemmän ääninäyttelemiseen.


title: Rino Romano

text: 2000-luvulta lähtien itseään ääninäyttelijänä pitävä Romano aloitti ääniroolien tekemisen animaatioihin vuonna 1995. Tämän jälkeen hän on ääninäytellyt Batmanin lisäksi muita kuvitteellisia sankareita, kuten Hämähäkkimiestä Spider-Man Unlimitedissa vuosina 1999–2001. 2000-luvun alussa Romano ääninäytteli seitsemässätoista eri videopelissä. Hän kertoi suosikkiääniroolinsa olleen Batmanin lisäksi Eduardo animaatiosarjassa "Tosi viilee haamujengi". Animaatioroolien lisäksi hän on toiminut myös mainoksissa juontajaäänenä.


Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta VAMOK on noin 1800 opiskelijan muodostama Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijoiden palvelu- ja edunvalvontaorganisaatio. Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta VAMOK on perustettu 15.10.1996.


title: Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

text: Opiskelijakunnan ylintä päätösvaltaa käyttää 20-jäseninen edustajisto, joka valitaan demokraattisesti henkilövaaleilla kerran vuodessa. Edustajistovaaleissa ovat äänioikeutettuja kaikki VAMOKin jäsenet. Edustajiston toimikausi on kalenterivuosi. Edustajiston sihteerinä toimii opiskelijakunnan toiminnanjohtaja.


text: Opiskelijakunnan hallinto- ja toimeenpanovaltaa käyttää hallitus, joka valitaan edustajiston järjestäytymiskokouksessa äänestämällä. Jokainen edustajiston jäsen on äänioikeutettu.


text: Hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja 5-7 jäsentä. Jokaisella jäsenellä on oma vastuualueensa. Perinteisesti vastuualueet ovat olleet koulutuspolitiikka, sosiaalipolitiikka, vapaa-aika, kansainvälisyys ja tutorointi.


text: VAMOKin pääasiallisena tehtävänä on toimia opiskelijoiden edunvalvojana. Edunvalvonta voidaan jakaa koulutuspoliittiseen ja sosiaalipoliittisen edunvalvontaan.


text: Koulutuspoliittiseen edunvalvontaan kuuluu opiskelijoiden näkökulman saattaminen hallinnon tietoisuuteen ja koulutuksen rakenteellisen kehityksen seuraaminen.


text: Sosiaalipoliittisen edunvalvontaan kuuluu opiskelijoiden opiskeluedellytysten turvaaminen. Opiskelijakunta valvoo näitä olosuhteita, tiedottaa opiskelijoita niissä tapahtuvista muutoksista ja nostaa tarvittaessa esiin ilmeneviä epäkohtia.


text: Edunvalvonnan lisäksi VAMOK järjestää erilaisia tapahtumia, järjestää liikuntavuoroja, kouluttaa tutoreita ja turvaa ulkomailta saapuvien vaihto-opiskelijoiden mahdollisuudet sopeutua ammattikorkeakouluun, Vaasaan ja Suomeen. VAMOK julkaisee joka syksy Nivaska-opiskelijalehden, joka lähetetään kaikille uusille opiskelijoille. Lehti on luettavissa myös VAMOKin nettisivuilla.


title: Krista Kiuru

text: Krista Katriina Kiuru (s. 5. elokuuta 1974 Pori) on suomalainen SDP:tä edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja Satakunnan vaalipiiristä vuodesta 2007. Kiuru toimi Kataisen hallituksen asunto- ja viestintäministerinä vuosina 2011–2013 ja opetusministerinä 2013–2014 sekä Kataisen ja Stubbin hallituksen opetus- ja viestintäministerinä 2014–2015. Toimenkuva vaihtui ensin SDP:n ministerikierrätyksen ja myöhemmin vasemmistoliiton hallituksesta eroamisen vuoksi.


title: Krista Kiuru

text: Kiuru valmistui ylioppilaaksi Ulvilan lukiosta vuonna 1993 ja valtiotieteiden maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 2001. Vuosina 1996–2007 hän työskenteli filosofian, uskonnon ja ilmaisutaidon tuntiopettajana ja vuosina 2004–2005 Tampereen yliopiston Porin yliopistokeskuksen toiminnan suunnittelijana.


title: Krista Kiuru

text: Vuonna 2017 hän sai Turun yliopiston Vuoden alumnin tunnustuksen myötävaikuttamisesta koulutuksen ja tutkimuksen kehitykseen.


title: Krista Kiuru

text: Ennen valintaansa kansanedustajaksi Kiuru toimi Sosialidemokraattisissa Nuorissa ja Sosialidemokraattisissa Opiskelijoissa. Hän on toiminut myös Sosialidemokraattisissa Naisissa. Vuodesta 2001 Kiuru on ollut Porin kaupunginvaltuuston jäsen ja puheenjohtaja vuosina 2009–2012 sekä 2017 alkaen. Kiuru oli SDP:n puoluevaltuuston varapuheenjohtaja vuosina 2010–2011. Kiuru on ollut SDP:n ensimmäinen varapuheenjohtaja vuosina 2012–2014 ja kolmas varapuheenjohtaja vuodesta 2014.


title: Krista Kiuru

text: Kiuru valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 2007 vaaleissa 5 560 äänellä. Hänet valittiin uudelleen vuoden 2011 vaaleissa 7 786 äänellä.


title: Krista Kiuru

text: Kesäkuussa 2011 Kiuru nimitettiin Kataisen hallituksen asunto- ja viestintäministeriksi. Viestinnästä vastaavana ministerinä Kiurun tehtäväksi tuli vuonna 2011 tehdä esitys Yleisradion rahoituksen järjestämisestä asian jäätyä edelliseltä hallitukselta kesken. Helsingin Sanomien päätoimittaja Mikael Pentikäinen kritisoi keväällä 2012 Kiurun tapaa hoitaa Yle-uudistusta. Hänen mukaansa Kiuru antoi ymmärtää ettei mediajohtajien tulisi puuttua uudistukseen. Pentikäisen mukaan median poliittinen sääntely on uhka sananvapaudelle ja median tehtävälle vahtia vallanpitäjiä, eikä poliitikko saisi edes vihjata, että politiikan arvostelu voisi vaikuttaa esimerkiksi televisiokanavien toimilupien myöntämiseen.


title: Krista Kiuru

text: SDP:n ministerikierrätyksen seurauksen Kiurusta tuli opetusministeri toukokuussa 2013. Opetusministerinä hän on ajanut muun muassa oppivelvollisuuden pidentämistä vuodella. Huhtikuussa 2014 Kiuru sai hoitaakseen myös viestintäministerin tehtävät vasemmistoliiton erottua hallituksesta.


title: Krista Kiuru

text: Kiuru on ollut Satakuntaliiton valtuutettu (2001–2004) ja hallituksen jäsen (2005–2008), Suomen Punaisen Ristin varapuheenjohtaja (2002–2008) ja Porin evankelis-luterilaisen seurakuntayhtymän kirkkoneuvoston jäsen (2003–2006). Hän oli SPR:n valtuuston puheenjohtaja 2008–2011.


title: Krista Kiuru

text: Ministerikauteensa saakka Kiuru oli Kuluttajaliiton, Suomen toimikunta Euroopan turvallisuuden edistämiseksi -järjestön ja Suomi–Unkari Seuran puheenjohtaja sekä varapuheenjohtaja Suomen YK-liitossa. Hän oli myös Porin srk-yhtymän kirkkovaltuuston jäsenenä (2007–2011) ja Satakunnan Osuuskaupan hallintoneuvostossa (2009–2011).


title: Jince

text: Jince () on kunta Tšekissä Keski-Böömin läänissä Příbramin piirikunnassa. Se sijaitsee 11 kilometriä Příbramin kaupungista pohjoiseen. Kunnassa on 2 199 asukasta (vuonna 2008).


title: Jince

text: Kuntaan kuuluvat Běřínin, Jincen ja Rejkovicen osa-alueet.


title: Jarmo Jokinen

text: Jarmo Tapani Jokinen (1. syyskuuta 1957 Järvenpää – 27. marraskuuta 1987 Seinäjoki) oli suomalainen pöytätennispelaaja. Hän voitti 25 Suomen mestaruutta pöytätenniksessä: kymmenen miesten kaksinpelissä, kuusi miesten nelinpelissä ja yhdeksän sekanelinpelissä. Hän oli maailmanlistalla parhaimmillaan 76:s, joka oli siihen mennessä kaikkien aikojen paras suomalaissijoitus miesten puolella. Vuonna 1983 hän voitti sekanelinpelin Pohjoismaiden mestaruuden yhdessä Sonja Grefbergin kanssa.


title: Jarmo Jokinen

text: Jokinen voitti myös yhden Suomen mestaruuden pesäpallossa (Seinäjoen Maila-Jussit 1987). Maila-Jussit etsivät lukkaria joukkueeseensa ja pöytätennistähti päätti kokeilla. Historiankirjat muistavat hänen 14 tappiottoman ottelun putken Maila-Jussien riveissä mestaruusvuonna. Hän kuoli työtapaturmassa heti mestaruuden jälkeen 1987.


Progressiivinen supranukleaarinen halvaus eli PSP on etenevä keskushermoston rappeumasairaus. Siihen kuuluu Parkinsonin ja Alzheimerin taudin piirteitä sekä tasapaino-ongelmia, silmien liikehäiriöitä, niskajäykkyttä, nielemis– ja puhevaikeuksia ja muutoksia potilaan persoonallisuudessa.


title: Progressiivinen supranukleaarinen halvaus

text: PSP on parantumaton, lopulta kuolemaan johtava sairaus. Sen aiheuttamaa jäykkyyttä saatetaan hoitaa Parkinson-lääkityksellä. Lääkkeet eivät kuitenkaan poista silmien liikehäiriöitä eikä nielesmis– ja puhevaikeuksia. Sairaus on yleisempi miehillä, ja Suomessa potilaita uskotaan olevan noin sata.


text: Taudinkulku on yksilöllistä. Keskimäärin potilas elää toteamishetkestä noin kuusi vuotta. Alle kolmannes sairastuneista elää yli kymmenen vuotta. Elinajanodote vaihtelee kuitenkin suuresti.


title: Isma’il Haniyya

text: Isma’il Haniyya (, s. 1962 tai 1963) on Hamasia edustava palestiinalaisten pääministeri. Hän nousi pääministeriksi Hamasin voitettua palestiinalaisten parlamenttivaalit tammikuussa 2006, joissa Hamas sai suurimman puolueen aseman Fatahilta. Haniyya erosi helmikuussa 2007 uutta kansallisuuden yhtenäisyyden hallitusta varten, jonka Hamas muodosti yhdessä Fatahin kanssa 18. maaliskuuta 2007. Presidentti Mahmud Abbas erotti Haniyyan 14. kesäkuuta 2007 Fatahin ja Hamasin välisten taistelujen jälkeen, joissa Hamas otti hallintaansa koko Gazan kaistan.


title: Isma’il Haniyya

text: Haniyya syntyi al-Šati’in pakolaisleirillä Gazan kaupungin länsipuolella, jossa hän asuu edelleen vaimonsa ja 12 lapsensa kanssa. Hänen vanhempansa pakenivat kodeistaan nykyisen Israelin Ashkelonin kaupungin alueelta vuoden 1948 sodan aikana. Haniyya opiskeli arabiankielistä kirjallisuutta Gazan islamilaisessa yliopistossa, josta valmistui 1987. Opiskeluaikoinaan hän edusti 1985–1986 Muslimiveljeskuntaa ylioppilaskunnassa.


title: Isma’il Haniyya

text: Vuonna 1989 Israelin viranomaiset vangitsivat hänet kolmeksi vuodeksi ja hänet karkotettiin 1992 neljänsadan muun aktivistin kanssa Etelä-Libanoniin. Haniyya palasi Gazaan joulukuussa 1993 ja hänestä tuli Gazan yliopiston dekaani. Kuin Israel vapautti šeikki Ahmad Yasinin, Hamasin hengellisen johtajan, vankilasta 1997, Haniyya nimitettiin hänen avustajakseen.


title: Isma’il Haniyya

text: Israelin tavoitteena oli Hamasin sotilas- ja poliittisten johtajien eliminointi. Syyskuussa 2003 Yasin ja Haniyya olivat juuri poistuneet asunnosta Gazassa kuultuaan lentokoneiden äänen ja loukkaantuivat asuntoon osuneesta pommista. Kuusi kuukautta myöhemmin pyörätuolissa istunut Yasin surmattiin helikopterista ammutuin ohjuksin hänen poistuttuaan moskeijasta iltarukouksesta. Kun hänen seuraajansa Abdulaziz al-Rantisi eliminoitiin huhtikuussa 2004, Hamas on pitänyt johtajansa nimen salassa.


title: Isma’il Haniyya

text: Haniyya oli Ghazi Hamadin kanssa yksi aikaisimpia, jotka ehdottivat Hamasin asettavan oman ehdokaslistan Palestiinalaishallinnon vaaleihin. Haniyyan kanta hävisi, koska se nähtiin Oslon sopimuksen hyväksymisensä.


title: Isma’il Haniyya

text: Joulukuussa 2005 Haniyya valittiin Hamasin "Muutoksen ja uudistuksen listan" ensimmäiseksi ehdokkaaksi tammikuun 2006 vaaleihin. Hamas voitti vaalit ja sai 76 paikkaa 132:sta, jonka jälkeen se kutsuttiin muodostamaan hallitus. Neuvottelut koalitiosta Fatahin kanssa epäonnistuivat ja hallitukseen tuli lähinnä Hamasin edustajia. Haniyya nousi pääministeriksi 16. helmikuuta 2006 alkaen.


title: Isma’il Haniyya

text: Israel vastasi terroristijärjestönä pitämänsä hallituksen nimitykseen talouspakotteilla ja esti Israelin palestiinalaisilta keräämän kuukautisen noin 50 miljoonan dollarin verojen siirron hallitukselle. Palestiinalaiset menettivät myös talousapunsa Yhdysvalloilta ja Euroopan unionilta. Palestiinalaiset saivat kuitenkin tukea arabimailta sekä talousapua Fatahia edustavan presidentti Mahmud Abbasille myönnettynä.


title: Isma’il Haniyya

text: Haniyyaa estettiin 14. joulukuuta 2006 pääsemästä takaisin Gazaan hänen ensimmäiseltä valtiovierailultaan Egyptistä. Euroopan unionin tarkkailijat sulkivat rajan Israelin puolustusministeri Amir Peretzin käskystä. Israelin mukaan hänellä oli mukanaan 30 miljoonaa dollaria lahjoituksia käytettäväksi palestiinalaishallinnon menoihin. Hamasin ja presidentin kaartin välisestä tulitaistelusta raportoitiin. Haniyya erosi helmikuussa 2007 uutta kansallisuuden yhtenäisyyden hallitusta varten, jonka Hamas muodosti yhdessä Fatahin kanssa 18. maaliskuuta 2007. Hän kuitenkin jatkoi pääministerinä.


title: Isma’il Haniyya

text: Gazan kaistan herruudesta Hamasin ja Fatahin välillä kesällä 2007 käytyjen taisteluiden jälkeen presidentti Mahmud Abbas ilmoitti erottavansa hänet.


title: Isma’il Haniyya

text: Haniyya on edelleen yksi Gazaa hallitsevan Hamasin johtajista. Haniyya ilmoitti 18. tammikuuta 2009 televisioidussa puheessaan palestiinalaisten saaneen mahtavan voiton Israelista kolmiviikkoisessa Gazan taistelussa. Vähintään 1 300 palestiinalaista ja 13 israelilaista sai surmansa joulukuun lopulla alkaneissa taisteluissa.


title: Isma’il Haniyya

text: Haniyya lähti Gazasta syyskuussa 2016 ja asettui asumaan Qatarin pääkaupunkiin Dohaan jossa Hamasin puheenjohtaja Khalid Maš’al oli asunut vuodesta 2012 johtuen Hamasin tuesta islamistikapinallisille Syyrian sisällissodassa


title: Alberto Contador

text: Alberto Contador Velasco (s. 6. joulukuuta 1982 Pinto, Madridin maakunta, Espanja) on espanjalainen maantiepyöräilijä. Contador on vuosien 2007 ja 2009 Ranskan ympäriajon, vuosien 2008, 2012 ja 2014 Espanjan ympäriajon sekä vuosien 2008 ja 2015 Italian ympäriajon kokonaiskilpailun voittaja.


title: Alberto Contador

text: Contador aloitti ammattilaisuransa vuonna 2003 espanjalaisessa Once-Eroski-tallissa sellaisten tunnettujen pyöräilijöiden kuin Joseba Beloki ja José Azevedo kanssa. Läpilyöntivuotenaan 2007 Contador polki yhdysvaltalaisessa Discovery Channel -tiimissä, mutta siirtyi sen jälkeen Astanan miehistöön. Kausilla 2011–2016 hän edusti tallia, joka viimeksi tunnettiin nimellä Tinkoff. Viimeisen ammattilaiskautensa 2017 hän ajoi Trek-Segafredo-joukkueessa. Hän on 176 senttimetriä pitkä ja painoa hänellä on 65 kilogrammaa.


title: Alberto Contador

text:
Vuonna 2006 Contadorin nimi liitettiin espanjalaiseen dopingvyyhteen Operaatio Puertoon hänen ajaessaan Liberty Seguros -tallissa, mutta espanjalainen todettiin myöhemmin samana vuonna syyttömäksi. Syyskuussa 2010 Contador kertoi doping-näytteestään löytyneen kiellettyä klenbuterolia. Espanjan pyöräilyliitto antoi hänelle 26. tammikuuta 2011 vuoden kilpailukiellon, jonka seurauksena hän olisi menettänyt El Pais -lehden mukaan myös vuoden 2010 Ranskan ympäriajon voittonsa. Espanjan pyöräilyliitto kuitenkin vapautti Contadorin kilpailukiellosta valituksen jälkeen 15. helmikuuta. Urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin, CAS, päätti helmikuussa 2012 antaa Contadorille takautuvasti kahden vuoden kilpailukiellon. Hän menetti Ranskan ympäriajon 2010 ja Italian ympäriajon 2011 voittonsa, samoin kaikki muut tuloksensa Ranskan ympäriajosta 2010 alkaen..
Contadoria pidetään yhtenä lahjakkaimpana espanjalaispyöräilijänä sitten Miguel Indurainin. Huikeana mäkimiehenä tunnettu Contador on varsin hyvä myös aika-ajossa, ja hän on voittanut muun muassa Espanjan aika-ajomestaruuden. Contador on menettänyt yhdestä sormestaan ylemmän nivelen kohdalta palan, kun hän yritti vauhdissa korjata matkamittarinsa anturia, mutta huonoksi onneksi sormi joutui pinnojen väliin. Contadorilla todettiin vakava verihyytymä aivoissa vuonna 2004, mutta leikkaus pelasti hänet. Seitsemän kuukauden sairausloman jälkeen espanjalainen otti uransa ensimmäisen suuren voiton Tour Down Under -etappikilpailussa Australiassa viemällä 5. osuuden voiton tammikuussa 2005.


title: Alberto Contador

text: Vuoden 2007 Ranskan ympäriajossa Contadorin esitys Alppien vaativilla osuuksilla oli väkevä. Hyvät otteet saivat jatkoa ensimmäisessä henkilökohtaisessa aika-ajossa ja Contadorin sijoitus yhteiskilpailussa oli aika-ajon jälkeen kolmas. Contador voitti Pyreneiden ensimmäisen vuoriosuuden, joka päättyi erittäin kovan Plateau-de-Beille -vuoren huipulle. Contador kukisti loppukirissä irtiottokumppaninsa, kokonaiskilpailua johtaneen Michael Rasmussenin. Samalla Contador siirtyi yhteiskilpailussa toiseksi ohi Cadel Evansin. Pyreneitten kahdella viimeisellä osuudella Contador hyökkäsi lukuisia kertoja, mutta Rasmussen pystyi vastaamaan 24-vuotiaan espanjalaisen vauhtiin.


title: Alberto Contador

text: Ranskan ympäriajon 16. etapin jälkeen Rasmussenin Rabobank-talli ilmoitti heittäneensä ajajansa ulos kilpailusta ja näin Contador siirtyi kokonaiskilpailun kärkipaikalle. Hän onnistui säilyttämään kokonaisjohtonsa toiseksi viimeisen päivän aika-ajon jälkeen, vaikka Cadel Evans nousikin 23 sekunnin ja Levi Leipheimer 31 sekunnin päähän. Seuraavana päivänä Contador juhli Champs-Élysées'llä Ranskan ympäriajon kokonaiskilpailun voittoa; hän oli lisäksi paras nuorten kilpailussa.


title: Alberto Contador

text: Ranskan ympäriajon jälkeen Contador ei ajanut vuonna 2007 isoissa kilpailuissa. Mies jätti mm. Espanjan ympäriajon väliin ja keskittyi syksyn aikana puntaroimaan saamiaan tarjouksia muilta talleilta, sillä Discovery Channel päätti lopettaa ammattilaispyöräilyn tukemisen tuohon kauteen. Tallin kaikki ajajat joutuivat etsimään työpaikan seuraaviksi kausiksi muualta. Contador teki 23. lokakuuta sopimuksen Astanan kanssa. Pesti on pituudeltaan kaksivuotinen. Dopingskandaalien ryvettämä talli palkkasi uudeksi urheilupäällikökseen Discovery Channelin entisen johtajan Johan Bruyneelin. Bruyneelin lisäksi Discovery Channelista siirtyi Astanaan runsaasti muutakin henkilökuntaa johtotasolta mekaanikkoihin. Bruyneel on kaikkien aikojen menestyksekkäin tallipäällikkö Ranskan ympäriajossa, sillä Contadorin vuoden 2007 voitto oli belgialaisjohtajalle peräti uran kahdeksas.


title: Alberto Contador

text: Contadorin kauden 2008 kilpailukalenteri meni osittain uusiksi, kun Ranskan ympäriajon järjestävä ASO päätti evätä Astana-tallin osallistumisoikeuden kaikkiin ASO:n järjestämiin kilpailuihin. Niihin kuului myös maaliskuun alussa ajettu Pariisi-Nizza -kilpailu. ASO perusteli ratkaisuaan sillä, että Astana-talli on sotkeutunut useisiin dopingtapauksiin kahden viime vuoden aikana. Perusteluissa mainittiin myös Tourin julkisuuskuvan kärsiminen, mikäli Astana olisi mukana.


title: Alberto Contador

text: Astana-talli sai kutsun Italian ympäriajoon vain viikko ennen kilpailun alkua. Contador pystyi lyhyestä valmistautumisesta huolimatta voittamaan kokonaiskilpailun vaikka sijoittuikin vain yhdellä etapilla kolmen parhaan joukkoon: hän oli toinen kymmenennen etapin aika-ajossa. Hän sai johtajan maglia rosa -paidan haltuunsa 15. osuuden jälkeen pitäen sen maaliin saakka. Häntä aiemmin Italian ympäriajon on espanjalaisispyöräilijöistä voittanut vain Miguel Indurain.


title: Alberto Contador

text: Italian ympäriajon jälkeen Contador otti tavoitteekseen Espanjan ympäriajon kokonaiskilpailun voiton. Kilpailun ensimmäisen puoliskon säästeliäästi ja ongelmia vältellen ajanut Contador teki ratkaisevan tuntuisen eron kanssakilpailijoihinsa vuoristoetappien 13 ja 14 kovissa nousuissa. Etapin 13 jälkeen johtajan kultaisen paidan haltuunsa ottanut Contador ei enää luovuttanut johtoa muille ja kantoi paitaa aina Madridiin asti.


title: Alberto Contador

text: Voittamalla Espanjan ympäriajon vuonna 2008 Contador teki historiaa, sillä hänestä tuli lyhimmän ajan sisällä kaikki kolme suurta ympäriajoa voittanut ajaja. Contadorin voitot mahtuvat kaikki 14 kuukauden aikajakson sisälle. Lisäksi hänestä tuli kautta aikain viides ja ensimmäinen espanjalainen ajaja, joka on voittanut kaikki kolme suurta ympäriajoa. Contadorin lisäksi kolme eri ympäriajoa ovat voittaneet Eddy Merckx, Felice Gimondi, Jacques Anquetil ja Bernard Hinault.


title: Alberto Contador

text: Contador voitti Ranskan ympäriajon toistamiseen 2009. Kilpailua sävytti hänen ja joukkuetoverinsa Lance Armstrongin kamppailu Astana-tallin ykkösajajan asemasta. Heidän keskinäiset välinsä olivat varsin huonot, ja Contador totesikin vaikeinta kilpailussa olleen joukkueen hotellissa vietetty aika. Hän voitti kokonaiskilpailun neljän minuutin ja 11 sekunnin erolla Andy Schleckiin, Armstrong sijoittui kolmanneksi. Contador voitti kilpailussa Verbieriin päättyneen vuorietapin 43 sekunnin erolla Andy Schleckiin sekä Annecyssa ajetun 40 kilometrin aika-ajon kolmen sekunnin erolla Fabian Cancellaraan.


title: Alberto Contador

text: Ranskan ympäriajossa 2010 Contador kamppaili kokonaiskilpailun voitosta Andy Schleckin kanssa. Contador nousi kilpailun johtoon 15. etapin jälkeen hieman kiistanalaisella tavalla: Schleckin pyörän ketjut irtosivat noin 22 kilometriä ennen maalia, jolloin Contador teki iskun, ja saapui maaliin 39 sekuntia ennen Schleckiä. Contador voitti kokonaiskilpailun lopulta juuri 39 sekunnin erolla ennen Schleckiä. Tästä tempusta huolimatta Contador ja Andy ovat hyviä kavereita, minkä osoitti se, että Ranskan ympäriajon viimeisellä etapilla he naureskelivat ja spurttailivat pääjoukon edessä leikkimielisesti.


title: Alberto Contador

text: Väitetystä kaveruussuhteesta huolimatta elokuussa 2010 Contadorin kerrottiin korvaavan Andy Schleckin tanskalaisessa Saxo Bank -joukkueessa . Syyskuun lopulla 2010 Contador myönsi antaneensa heinäkuussa positiivisen dopingnäytteen. Näyte sisälsi jäämiä klenbuterolista. Contador kertoi positiivisen näytteen johtuneen hotellin tarjoilemasta pilaantuneesta ruoasta.


title: Alberto Contador

text: Contador vapautui kilpailukiellosta Espanjan pyöräilyliiton tekemän valituksen jälkeen helmikuussa. Hän voitti kevään aikana Murcian ja Katalonian ympäriajot. Italian ympäriajoa hän hallitsi varsin ylivoimaisesti. Hän nousi kokonaiskilpailun johtoon voitettuaan Etnalle päättyneen yhdeksännen etapin, ja piti "maglia rosa" -paidan siitä lähtien hallussaan. Hän voitti myös 16. etappina ajetun ylämäkiaika-ajon. Kokonaiskilpailun hän voitti kuuden minuutin ja kymmenen sekunnin erolla Michele Scarponiin.


title: Alberto Contador

text: CAS määräsi Contadorin helmikuussa kahden vuoden kilpailukieltoon. Contador menetti muun muassa Ranskan ympäriajon voiton vuodelta 2010 ja Italian ympäriajon voiton vuodelta 2011. Kilpailukielto jatkui elokuuhun 2012. Espanjan ympäriajossa hän voitti Fuente Déhen päättyneen 17. etapin siirtyen samalla kokonaiskilpailun johtoon, jonka hän lopulta voitti minuutin ja 16 sekunnin erolla Alejandro Valverdeen. Hän voitti Espanjan ympäriajon myös 2014 kukistettuaan toiseksi tulleen Chris Froomen minuutilla ja 10 sekunnilla. Hän voitti kilpailun 16. ja 20. etapin. Hän voitti Italian ympäriajon 2015 minuutin ja 53 sekunnin erolla Fabio Aruun. Hän siirtyi kilpailun johtoon viidennen etapin jälkeen, putosi toiseksi 13. osuuden jälkeen, mutta nousi lopullisesti kokonaiskilpailun johtoon oltuaan kolmas seuraavalla etapilla, aika-ajossa. Hän ei voittanut kilpailussa yhtään etappia. Hän päätti ammattilaisuransa Espanjan ympäriajoon 2017.2003


Alberto Contador


title: Jarl Hemmer

text: Jarl Robert Hemmer (18. syyskuuta 1893 Vaasa – 6. joulukuuta 1944 Porvoo) oli suomenruotsalainen kirjailija ja runoilija.


title: Jarl Hemmer

text: Hemmerin vanhemmat olivat varatuomari Balder (1864–1947) ja Emmy Hemmer o.s. Finnilä (1866–1943).


title: Jarl Hemmer

text: Hemmer kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1912, opiskeli venäjän kieltä ja kirjallisuutta Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1917. Hemmer oli naimisissa Saga Södermanin (1897–1987) kanssa, ja heillä oli kaksi lasta.


title: Jarl Hemmer

text: Jarl Hemmer aloitti kirjailijanuransa 1914 runokokoelmalla "Rösterna" ja teki varsinaisen läpimurtonsa julkaistuaan runokokoelman "Rågens rike" ("Viljan valtakunta"). Tunnetuin Hemmerin teoksista on Suomen sisällissotaan sijoittuva "Mies ja hänen omatuntonsa" ("En man och hans samvete"), joka ilmestyi 1931 ja josta Hemmer sai suuren pohjoismaisen romaanipalkinnon. Romaani kuvasi punaisten vankileirillä toiminutta pappia, joka menee teloitettavaksi erään punavangin asemesta.


title: Jarl Hemmer

text: Vuonna 1927 Hemmer osti Eckerössä Ahvenanmaalla sijainneen 1700-luvulta peräisin olevan vanhan "Ängstorp"-nimisen postitalon. Tässä talossa hän asui kesäisin elämänsä loppuun asti. Talvet Hemmer vietti 1933 alkaen Porvoon suomenruotsalaisessa Runoilijakodissa (Diktarhemmet). Viimeisiä Hemmerin elinvuosia varjosti alkoholismi ja lääkkeiden väärinkäyttö, ja hän teki itsemurhan Porvoossa itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1944.


title: Jarl Hemmer

text: Hemmerin vuonna 1886 rakennettu lapsuudenkoti Koulukatu 8:ssa Vaasassa siirrettiin vuonna 1977 Stundarsin ulkoilmamuseoon Sulvalle. Hemmer-talon nimellä tunnetussa talossa on näytteillä Hemmerin lesken Saga Hemmerin vuonna 1979 lahjoittamaa Hemmerin jäämistöä, kuten kirjoja, asiapapereita, lehtileikkeitä ja esineitä.


title: Gordon Bell

text: C. Gordon Bell (s. 19. elokuuta 1934 Kirksville, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen tietokoneinsinööri. Hän toimi Digital Equipment Corporationin tutkimus- ja kehitysosaston varajohtajana vuosina 1960–1983. Hän osallistui merkittävästi DEC:n PDP-sarjan minitietokoneiden suunnitteluun ja johti VAX-tietokoneprojektia 1970-luvulla. Vuonna 1995 hän siirtyi Microsoftin palvelukseen ja toimii nykyään yhtiön Media Presence -tutkimusyksikössä vanhempana tutkijana.


title: Gordon Bell

text: Uransa aikana Bell on ollut perustamassa tietokoneyrityksiä Ardent Computer ja Encore Computer. Hän on myös erilaisten tunnettujen tiede- ja tekniikka-alan järjestöjen jäsen, muun muassa IEEE:n.


title: Gordon Bell

text: Bell on ollut pitkään kiinnostunut moniprosessorijärjestelmistä ja on urallaan osallistunut noin 30 tällaisen järjestelmän suunnitteluun (esimerkiksi DEC:n PDP-6). Microsoftille siirryttyään hän on suuntautunut enemmän tietokoneiden käyttöön liittyviin kysymyksiin.


title: Kuro

text: Kapteeni Kuro (), tunnetaan myös Kurahadoorina on päävastustaja manga/animesarjassa One Piece hänen omassa osassaan.


title: Kuro

text: Kuro on One Piecessä pahan mestarijuonittelijan roolissa. Hän kyllästyi merirosvoelämäänsä, sillä Merivoimat ja palkkionmetsästäjät olivat koko ajan hänen perässään. Hän lopetti merirosvoelämänsä ja jätti miehistönsä, joita hän piti nukkeina, jotka eivät pärjää ilman johtajaansa. Kuro myös pitää merirosvoja vain barbaarijoukkoina.


title: Kuro

text: Krahadoorina hän näytteli kilttiä persoonaa ja pääsi luottamuksen kautta rikkaan perheen hovimestariksi ja Kaya-neidin huolehtijaksi. Myöhemmin hän paljasti kuinka paljon hän vihasi kolmen vuoden ajan kestänyttä näyttelemistään, mikä loukkasi Kaya-neidin tunteita. Tuntui, kun Kurolle olisi jäänyt hyviä muistoja ajastaan Kaya-neidin kanssa, mutta hän kertoi vain sietäneensä Kayaa ja rikkoi Kayan sydämen sanomalla halveksivansa häntä. Kun Usopp sanoi itseään oikeaksi merirosvoksi, Kuro sanoo sen olevan vain leikkimistä ja luokittelee Usoppin mitättömyydeksi.


title: Kuro

text: Kuro on todella älykäs (ja hänellä on toiseksi korkein ÄO Ben Beckmanin jälkeen East Bluessa) eivätkä hänen suunnitelmansa ole koskaan aikaisemmin epäonnistuneet. Hän on mestaristrategisti ja taistelija joka ajattelee lähinnä itseään. Hän ei kunnioita toisia ja on valmis uhraamaan vaikka kenet ja kuinka monta toteuttaakseen suunnitelmansa.


title: Kuro

text: Kuro tavataan ensimmäisen kerran mangachapterissa 24 ja animejaksossa 9. Kuron löytöpalkkio oli/on 16 000 000 berryä.


title: Kuro

text: Pelätty Mustakissapiraattejen kapteeni. Hänet tunnetaan myös nimellä "Tuhannen metkun Kuro", jonka suunnitelmat eivät koskaan epäonnistu. Hän lopulta kyllästyi olemaan metsästyksen kohteena ja päätti lopettaa merirosvoelämänsä. Hän teurasti lähes kokonaisen Merivoimien laivallisen miehiä ja hänen toverinsa Jango hypnotisoi eloonjääneen Merivoimien sotilaan nimeltä Morgan. Django hypnotisoi myös Mustakissapiraattejen yhden jäsenen joka oli melko lailla Kuron näköinen. Django hypnotisoi Morganin viemään Mustakissapiraatin teloitettavaksi ja näin ollen Kuro katosi maailmasta. Kuro otti itselleen nimen Krahadoor ja pääsi luottamuksen kautta töihin Kaya-neidin perheen hovimestariksi ja sairaan Kayan huolehtijaksi. Kayan vanhemmat kuolivat kesken Kuron suunnitelman, mutta hän yhdessä vaiheessa kertoi, ettei se kuulunut (vielä) suunnitelmaan. Kolme vuotta hän toimi Kayan huoltajana ja nyt oli aika hänen toimia. Kuron toveri Django, jolle hän luovutti kapteenin viran, saapui saarelle ja heidän oli aika toteuttaa Kuron suunnitelma. Mustakissapiraattejen olisi tarkoitus tappaa kaikki kyläläiset ja Djangon hypnotisoida Kaya-neidin allekirjoittamaan hänen koko omaisuutensa Kurolle ja sen jälkeen Kuro tappaisi Kayan.


title: Kuro

text: Kuron nerokas juoni paljastui, kun Luffy ja Usopp kuulivat hänen kertaavan suunnitelmansa Djangolle, joka kaipasi muistinvirkistystä. Luffy, Roronoa Zoro, Nami ja Usopp taistelivat yhdessä Mustakissapiraateja vastaan. Usopp pelasti Kayan Djangolta, Roronoa Zoro kukisti laivanvahtijat Nyaban veljekset Siamin & Laikun ja Luffy voitti Kuron kaksintaistelussa tekemällä ratkaisevan iskun, Gomu Gomu no Bellin (pitkän matkan päähän venytetty Luffyn pää kolahtaa voimalla Kuron kalloon). Kuro on viimeksi nähty vanhassa merirosvokapteenin virassaan (vain animessa) tuijottaen merirosvolaivansa ikkunasta, kun Luffy saa ensimmäisen etsintäkuulutuksensa jossa hänestä saatava palkkio on 30.000.000 berryä.


title: Kuro

text: Kuro käyttää aseinaan "kissan käpäliä", joissa kynsinä ovat katanat. Hän on uskomattoman nopea ja tappoi yksin Merivoimien aluksellisen miehiä ja lähetti yhden heistä, Morganin toteuttamaan hänen suunnitelmaansa. Kuro tunnetaan monista suunnitelmistaan, jotka eivät koskaan epäonnistu (ennen Luffyä).


title: Kuro

text: Kuro on niin nopea, että häntä on hankala havaita, kun hän juoksee. Ennen juoksemistaan hän "steppailee" kengillään, joissa on mustavalkoiset kaaret kuvioina. Sen jälkeen hän pinkaisee nopeuksissa minne lystää. Kuron spesiaalihyökkäys on "Shakushi" (tuomion tuuli), joka antaa hänelle niin nopean vauhdin, ettei hän edes näe itse mihin hän raapaisee. Hän saattaa jopa vahingoittaa omaa miehistöään. Paljon myöhemmin One Piecessä ilmestyy joukko nimeltä CP9, joka hallitsee vastaavanlaisen nopeuden liikkeellä "soru", mutta ainoa ero, mikä näissä kahdessa hyökkäyksessä on se, että Kuro ei näe kehen iskee, mutta CP9:n jäsenet näkevät.


title: Davide Rebellin

text: Davide Rebellin (s. 9. elokuuta 1971 San Bonifacio, Italia) on italialainen maantiepyöräilijä.


title: Davide Rebellin

text: Rebellin muistetaan parhaiten erittäin hyvin sujuneesta vuodesta 2004, jolloin hän Gerolsteiner-tallin joukkueessa voitti kaikkiaan seitsemän kilpailua, mukaan lukien Amstel Gold Race, La Flèche Wallonne ja Liège–Bastogne–Liège -kilpailut. Hän sijoittui myös toiseksi useissa merkittävissä kilpailuissa, kuten Pariisi-Nizza ja Clásica de San Sebastián. Hän ei kuitenkaan kyennyt voittamaan UCI:n maantiepyöräilyn maailmancupia.


title: Davide Rebellin

text: Jo vuonna 1997 Rebellin oli voittanut maailmancupin syyskilpailut Züri-Metzgeten ja Clásica de San Sebastiánin, ja vuonna 2001 hän oli ykkönen alkukauden etappikilpailussa Tirreno–Adriatico sekä 2003 Rund um den Henninger Turm -klassikossa.


title: Davide Rebellin

text:
Rebellin osallistui Gerolsteiner-tallin joukkueessa vuoden 2005 Ranskan ympäriajoon. Kaudella hän menestyi kohtuullisesti, ollen muun muassa toinen Vuelta al País Vasco -etappikilpailussa ja kolmas La Flèche Wallone´ssa, mutta ei kuitenkaan voittanut yhtään yksittäistä kilpailua. UCI ProTour -sarjassa hän sijoittui lopputuloksissa kolmanneksi. Vuoden 2006 paras saavutus oli kolmostila Züri-Metzgete-kilpailussa.
Kauden 2007 avauskilpailussa Pariisi–Nizza-ajossa Rebellin sijoittui toiseksi. Amstel Gold Racen kakkossijan jälkeen hän uusi kolmen vuoden takaisen voittonsa La Flèche Wallone -klassikossa. Vuonna 2008 hän voitti Pariisi–Nizzan kolmen sekunnin erolla Rinaldo Nocentiniin. Pekingin olympialaisissa hän saavutti alun perin Samuel Sánchezin jälkeen hopeaa maantieajossa. Huhtikuussa 2009 Italian olympiakomitea kertoi kuitenkin Rebellinin jääneen Pekingissä kiinni Cera-hormonin käytöstä. Marraskuussa olympiakomitea ilmoitti, että Rebellin menettää olympiahopeansa. Uusituissa tuloksissa Fabian Cancellara nousi hopealle ja Aleksandr Kolobnev pronssille.


title: Davide Rebellin

text: Kilpailukiellosta vapauduttuaan Rebellin teki toukokuussa 2011 sopimuksen UCI Continental -tason Miche-Guerciotti-tallin kanssa. Hän edusti Meridiana Kamen Teamia 2012, CCC Polsat Polkowice / CCC Sprandi Polkowicea 2013−2016, Kuwait - Cartucho.es -joukkuetta 2017 sekä Sovac-tallia vuodesta 2018 lähtien.


title: Farzad Bonyadi

text: Farzad "Freddy" Bonyadi on iranilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen, joka on urallaan voittanut kolme World Series of Poker -turnausta. Turnausten ohella hän on menestynyt käteispelaajana. Pokerin hän oppi Teheranissa isoisältään.


title: Farzad Bonyadi

text: Bonyadi muutti Iranista Yhdysvaltoihin vuonna 1983. Uudessa kotimaassaan hän työskenteli LA Commerce Casinolla ja Hollywood Park Casinolla. Pokerissa Bonyadin ensimmäinen suurvoitto oli ykköstila WSOP:n 2 000 dollarin limit  hold'em -turnauksessa vuonna 1998. Hän ansaitsi voitostaan 429 940 dollaria. Samana vuonna hän oli finaalipöydässä $1,500 seven card stud split -turnauksessa ja 27. WSOP:n pääturnauksessa. Bonyadin kaksi muuta WSOP-ranneketta tulivat vuosina 2004 ja 2005.


title: Farzad Bonyadi

text: World Poker Tourilla Bonyadi on pelannut finaalipöydässä kerran. WPT:n toisella kaudella syyskuussa 2003 hän oli Mel Judahin voittamassa Legends of Poker -turnauksessa viides. Saman vuoden marraskuussa World Poker Finalsissa Bonyadi sijoittui kahdeksanneksi.


title: Farzad Bonyadi

text: Helmikuussa 2007 10 000 dollarin sisäänoston 1st Annual Heads-Up Championships -kisassa Bonyadi sijoittui yhdeksänneksi.


title: Farzad Bonyadi

text: Farzad Bonyadi edustaa Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta. Huhtikuussa 2007 hänen pokeriuransa turnausansiot ylittivät 2,3 miljoonaa dollaria.


title: SS Skiftet

text: SS Skiftet oli vuonna 1908 rakennettu Bore-varustamon omistama 336 bruttorekisteritonnin höyrymatkustajalaiva, joka ajoi saksalaiseen miinaan ja upposi Rödhamnin selällä Saaristomerellä 14. joulukuuta 1916, jolloin 86 henkilöä kuoli.


title: SS Skiftet

text: Turun ja Ahvenanmaan välistä talviliikennettä varten rakennettu "Skiftet" oli otettu syksyllä 1916 Venäjän laivaston käyttöön, mutta se liikennöi edelleen entisellä reitillään pääosin sotilaskäytössä ja kuljetti myös siviilirahtia ja -matkustajia.


title: SS Skiftet

text: "Skiftet" lähti Maarianhaminan Länsisatamasta kohti Turkua aamulla 14. joulukuuta kello 8:30. Laivalla oli mukana 91 henkilöä: 15 miehistön jäsentä, 56 venäläistä sotilashenkilöä, seitsemän Ahvenanmaan linnoitustyöntekijää sekä 13 muuta siviiliä. Kun alus tunnin päästä oli Rödhamnin selällä, törmäsi se miinaan, jolloin aluksen pohja repeytyi auki ja räjähdyksen paineaalto tuhosi suuren osan hyteistä ja puolet ruokasalista sekä kaatoi etumaston ja rikkoi höyrynosturin.


title: SS Skiftet

text: "Skiftet" kaatui ja upposi lyhyessä ajassa 20 metrin syvyyteen. Noin 30 ihmistä oli jäänyt pinnalle takertuen vedessä kelluviin aluksen osiin, mutta suurin osa heistä ehti menehtyä hypotermiaan ennen kuin pelastajat saapuivat paikalle puoli tuntia myöhemmin. Vedestä pelastettiin kuusi henkilöä, joista yksi kuoli matkalla Maarianhaminaan. Henkiinjääneistä kolme oli venäläisiä sotilaita, yksi ahvenanmaalainen siviili ja yksi suomalainen linnoitustyöntekijä. Kuolleiden joukossa oli Ahvenanmaan venäläisen varuskunnan päällikkö eversti Ivan Kuznetsov sekä santarmiosaston päällikkö, everstiluutnantti Vasili Kovaljov.


title: SS Skiftet

text: Aluksen upottaneen miinan oli laskenut saksalainen sukellusvene "UC-27", joka oli lähtenyt Liepājasta 8. marraskuuta 1916 mukanaan 18 miinaa. Kahdeksan päivää kestäneen retken aikana miinat oli laskettu Ahvenanmaan vesille Ledsundin ja Hammaruddan kohdalle sekä Mäntyluodon ja Rauman edustalle.


title: SS Skiftet

text: Urheilusukeltajat löysivät vuonna 1970 SS "Skiftetin" hylyn noin 20 metrin syvyydestä, jossa se on kahtena eri palana.


title: SS Skiftet

text: Aluksen esineistöä nostettiin huomattavia määriä kaksiviikkoisen leirin aikana.


title: Langinkosken kirkko

text: Langinkosken kirkko on Kotkassa Metsolan kaupunginosassa sijaitseva kirkko. Rakennus kuuluu Kotka-Kymin seurakunnan tiloihin. Kirkko tunnettiin alun perin nimellä Metsolan kirkko.


title: Langinkosken kirkko

text: Langinkosken kirkon on suunnitellut Anders-Olof Bengts ja se valmistui vuonna 1953. Kirkko muistuttaa keskiaikaista kivikirkkoa. Sisältä kirkko on suorakaiteen muotoinen ja kirkkosaliin mahtuu noin 300 henkeä. Kirkossa on Hilkka Toivola-Karpakan lasimaalaus "Jeesus auttaa epäuskonsa vuoksi veteen vajoavaa Pietaria". Uruissa on seitsemäntoista äänikertaa.


title: Langinkosken kirkko

text: Kirkon vieressä on valkoinen korkea kellotapuli. Kirkkorakennuksen lisäsiivessä toimii Langinkosken seurakuntatoimisto.


title: Timo Heinonen (poliitikko)

text: Timo Pasi Petteri Heinonen (s. 15. helmikuuta 1975 Loppi) on vuoden 2007 eduskuntavaaleissa valittu Kokoomuksen kansanedustaja Hämeen vaalipiiristä. Hän on oppiarvoltaan kasvatustieteen maisteri ja toimi ennen eduskuntaan valitsemistaan luokanopettajana Lopella. Vuoden 2008 marraskuussa Heinonen valittiin Hämeen Kokoomuksen puheenjohtajaksi. Hän on myös Lopen kunnanhallituksen puheenjohtaja vuodesta 2011.


title: Timo Heinonen (poliitikko)

text: Ennen kansanedustajauraansa Heinonen toimi oman yrityksensä yrittäjävetäjänä sekä teki freelance-toimeksiantoja TV- ja radioselostajana, eritoten moottoriurheilun parissa. Lisäksi hän on avustanut avustava toimittaja/vapaatoimittaja -nimikkeellä toimien useita eri sanoma- ja aikakauslehtiä. Hän on sotilasarvoltaan sotamies.


title: Rurik Pihkala

text: Rurik Jonatan Pihkala (sukunimi vuoteen 1906 Gummerus) (13. heinäkuuta 1885 Pihtipudas – 11. marraskuuta 1973 Tampere) oli Helsingin yliopiston maanviljelystalouden professori ja yksi Pihtiputaan rovastin "Aleksander Gummeruksen" pojista.


title: Rurik Pihkala

text: Rurik Pihkala valmistui ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1904, agronomiksi Mustialan maanviljelysopistosta 1906 ja filosofian kandidaatiksi 1907. Rurik Pihkala toimi ensin opettajana Mustialassa ja Karjalan kannaksella Kurkijoen maamiesopistossa. Vuonna 1912 Pihkala valittiin "Länsi-Suomen Karjan myyntiosuuskunnan" johtokunnan jäseneksi ja vähän myöhemmin sen toimitusjohtajaksi. Pihkala hoiti myös vuodesta 1908 lähtien vaimonsa "Ella Laalahden" (1885–1973) kotitilaa, Tampereen lähellä Aitolahdessa sijaitsevaa Laalahden rusthollia. Ella Pihkala oli Rurikin opiskelutoveri Mustialassa ja yksi Suomen ja koko maailmankin ensimmäisistä naisagronomeista.


title: Rurik Pihkala

text: Pihkala jatkoi maatalousalan opintojaan suorittamalla ensin 1920 filosofian lisensiaatin ja sitten 1923 tohtorin tutkinnot. 1920-luvulla Pihkala oli lukuisissa luottamustehtävissä eri maataloudellisissa järjestöissä. Pihkalan yliopistoura alkoi kun hänet valittiin Helsingin yliopiston maanviljelystalouden professoriksi 1932. Tässä virassa oli vuoteen 1948 saakka. Pihkala hoiti samalla myös agraaripolitiikan professuuria vuosina 1933–1936 ja 1938–1948 sekä kodin taloustieteen ylimääräistä professuuria vuosina 1946–1949. Pihkala pyrki kaudellaan aktiivisesti kehittämään Helsingin yliopiston Malminkartanon ja Viikin opetustiloja. Pihkalan sydämenasiana oli maatalouden kannattavuus ja sen seuraamismenetelmät, ja maatalousekonomian tutkimuksen tyyssijana toiminut Malminkartano tunnettiin aikanaan Pihkalan kutsumanimen mukaan Rukkilana. Toinen Pihkalan kiinnostuksen kohde oli suomalaisten maatiaiskarjarotujen pelastaminen sukupuuttoon kuolemiselta. Kun Malminkartanon maita alettiin 1940-luvun lopulla ottaa asutukseen, Pihkala pahoitti tästä mielensä ja erosi virastaan Helsingin yliopistossa kesken virkakautensa, jota hänellä olisi ollut jäljellä vielä neljä vuotta.


title: Rurik Pihkala

text: Pihkala oli mukana Aitolahden kunnallispolitiikassa ja toimi valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Hän oli jäsenenä myös monissa valtion asettamissa komiteoissa. Puoluekannaltaan Pihkala oli aluksi kokoomuslainen mutta siirtyi 1950-luvulla Maalaisliiton kannattajaksi. Pihkala toimi Aitolahden kunnanvaltuuston jäsenenä – osan ajasta puheenjohtajana – yhteensä 35 vuoden ajan. Pihkalasta on sanottu, että hän sekä perusti että lopetti Aitolahden kunnan, joka oli itsenäinen vuosina 1924–1966. Pihkala oli Hämeen-Satakunnan maanviljelysseuran puheenjohtajana yli puoli vuosisataa vuosina 1913–1926 ja 1929–1969. Vielä vuosina 1970–1972 hän oli Pirkanmaan maatalouden edistämissäätiön puheenjohtajana.


title: Rurik Pihkala

text: Eläkkeelle jäätyään Pihkala jatkoi maataloudellisten oppikirjojen ja artikkelien julkaisemista ja hoiti edelleen Laalahden tilaansa.


title: Rurik Pihkala

text: Hänen veljiään olivat Tampereen piispa Jaakko Gummerus, urheilumies Tahko Pihkala ja Vientirauhan johtaja Martti Pihkala. Rurik Pihkalan veljenpoika oli maataloustieteilijä K. U. Pihkala, joka toimi maatalouspolitiikan professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1948−1970.


title: Espoon kyläjako

text: Espoon kyläjako on yksi Espoon virallisista aluejaoista. Se perustuu pääosin keskiajalla syntyneisiin kyliin ja on käytössä esimerkiksi kiinteistörekisterissä. Kyliä on yhteensä 60 kappaletta, ja niiden nimistä on vastuussa maanmittauslaitos.


title: Heli Järvinen

text: Heli Maria Järvinen (s. 31. toukokuuta 1963 Tampere) on savonlinnalainen toimittaja ja vihreitä edustava poliitikko. Hänet valittiin kansanedustajaksi vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Etelä-Savon vaalipiiristä ja vuoden 2015 vaaleissa Kaakkois-Suomen vaalipiiristä.


title: Heli Järvinen

text: Vuosina 2008–2011 Järvinen oli Vihreiden Naisten puheenjohtaja. Hän on toiminut 2011-2015 Suomen Yrittäjänaisten toimitusjohtajana. Vuoden 2015 eduskuntavaaleista hän tuli valituksi eduskuntaan uudelleen.


title: Heli Järvinen

text: Järvinen on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri ja viestinnän opettaja. Hän on työskennellyt suurimman osan urastaan toimittajana: hän on toiminut 20 vuotta Yleisradiossa, jossa hän on työskennellyt tv-uutisissa sekä TV2:n asiaohjelmissa, mm. "Akuutti", "Erätulilla", "Ekoisti", "Kodin Kääntöpiiri", "Matkalla Suomessa", "Pallo hallussa" ja "Ympäristöuutiset".


title: Heli Järvinen

text: Järvinen toimi Kerimäen kunnanvaltuutettuna vuosina 2005–2011. Hän oli valtuuston 2. varapuheenjohtaja. Järvinen on ollut vuodesta 2017 Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen. Hän toimii valtuuston 2. varapuheenjohtajana.


title: Heli Järvinen

text: Kunnallispolitiikassa Järvinen teki aloitteita mm. seniorisivujen, paperittoman kunnan, sotainvalidien lounassetelin, Hytermän kunnostuksen, kylien asiointiliikenteen ja kirkonkylän retkiluistelureitin puolesta.


title: Heli Järvinen

text: Tammikuussa 2018 Järvinen kannusti työttömiä hakemaan perusteettomasti työkyvyttömyyseläkettä, jotta he välttyisivät työttömyysturvan aktiivimallin aiheuttamalta työttömyyspäivärahan leikkaamiselta siihen asti, kunnes perusteeton hakemus hylätään. Aktiivisuusvaatimus ei koske niitä, joiden työkyvyttömyyseläkehakemus on käsittelyssä. Järvisen mukaan järjestelmän ruuhkautuminen saattaisi herättää hallituksen. Järvinen totesi, että vielä moraalittomampaa kuin perusteeton työkyvyttömyyseläkkeen hakeminen on se, kun ihmisiä ”piiskataan” heidän omasta aktiivisuudestaan huolimatta.


title: Heli Järvinen

text: Järvinen on toiminut myös seuraavissa luottamustehtävissä: Kerimäen kunnanvaltuusto (vpj) 2004–2008, Kerimäen kunnanvaltuusto 2009–2011, Kerimäen kunnanhallitus (vpj) 2009–2011, Savonlinnan seudun mielenterveysseuran hallitus 2003–2010, Vihreät Naiset ry:n puheenjohtaja 2008–2011, Kerimäen yrittäjät 2006–2008, Savonlinnan seudun kuntayhtymä, seutuvaltuusto (vj) 2007–2008, Veikkaus oy:n hallintoneuvosto 2008–2011 ja 2015-, Osuuskauppa Suursavon edustajisto 2008–2011, Työtä ja Elämää Etelä-Savossa -projektin (Teesa) ohjausryhmä 2008–2010, Vihreiden ikääntymispoliittinen työryhmä (pj) 2009–2011, Suomen Kansallisoopperan säätiön hallintoneuvosto (vj) 2009–2011, Poliisiasiain neuvottelukunta 2009–2011, Etelä-Savon maakuntaliiton maakuntahallitus 2009–2011.


title: Heli Järvinen

text: Tällä hetkellä hän on mm. Työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan vpj, Naisjärjestöjen Keskusliiton hallituksen jäsen ja Demo ry:n pj (2015).


title: Heli Järvinen

text: Heli Järvinen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Lenita Toivakka

text: Lenita Anneli Toivakka (s. 28. syyskuuta 1961 Helsinki) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko. Hän on toiminut Stubbin hallituksen ulkomaankauppa- ja eurooppaministerinä kesäkuusta 2014 toukokuuhun 2015 ja Sipilän hallituksen ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä toukokuusta 2015 kesäkuuhun 2016.


title: Lenita Toivakka

text: Toivakka valmistui ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta vuonna 1980 ja kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1988. Hän työskenteli Finnairin lentoemäntänä vuosina 1984–1988. Toivakka on toiminut vuosia yrittäjänä ja oli miehensä kanssa Mikkelin K-Citymarketin kauppiaana vuosina 1994–2005.


title: Lenita Toivakka

text: Toivakka on ollut Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2004. Eduskuntaan hänet valittiin ensimmäisen kerran Etelä-Savon vaalipiiristä vuoden 2007 vaaleissa. Vuoden 2011 vaaleissa hän sai 5 783 ääntä ollen vaalipiirinsä ääniharava.


title: Lenita Toivakka

text: Eduskunnassa Toivakka on ollut jäsen suuressa valiokunnassa ja sen työjaostossa, valtiovarainvaliokunnan maatalous- ja liikennejaostoissa, sosiaali- ja terveysvaliokunnassa ja hallintovaliokunnassa. Lisäksi hän oli Kelan valtuuston jäsen vuosina 2008–2011.


title: Lenita Toivakka

text: Vuosina 2010–2014 Toivakka oli kokoomuksen eduskuntaryhmän ensimmäinen varapuheenjohtaja. Hänet valittiin tehtävään 8. huhtikuuta 2010 Marja Tiuran erottua tehtävästä vaalirahoitus- ja loikkauskohujen seurauksena. Toivakka oli helmikuussa 2010 hävinnyt varapuheenjohtajavaalin Tiuralle arvalla.


title: Lenita Toivakka

text: Toivakka ei jatkanut ministerinä Petteri Orpon noustua kokoomuksen puheenjohtajaksi. Toivakka ei asetu ehdokkaaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.


title: Lenita Toivakka

text:
Huhtikuussa 2016 kansanedustaja Timo Harakka (sd) väitti eduskunnassa Toivakan olleen osallisena kansainvälisessä verosuunnittelussa Toivakan perheyrityksen perustaessa holding-yhtiön Belgiaan vuonna 2007. Toivakka ei ollut perheyrityksensä operatiivisessa johdossa vaikka olikin yrityksen hallituksessa sen tehdessä päätöksen holding-yhtiön perustamisesta.
Toivakka myös syytti Harakkaa suoraan valehtelusta. Myöhemmin Harakan esitettyä todisteet Toivakan osallisuudesta hän pyysi anteeksi sanojaan, jos oli johtanut eduskuntaa harhaan.
Kokoomuksen puheenjohtaja Alexander Stubb ilmaisi ryhmänsä tukevan Toivakkaa tässä tilanteessa.


title: Lenita Toivakka

text: Seura-lehden mukaan Toivakan ja hänen miehensä Jukka Toivakan yhtiöt eivät joutuisi maksamaan myyntivoittoveroa jos yhtiöiden omistama mikkeliläinen Kauppakeskus Akseli myydään. Toivakan perheen ja sukulaisten yritysten omistaman belgialaisen holding-yhtiön, Vacca-investin kautta kierrätetty myyntivoittotulo olisi Belgian verolakien mukaan ollut verotonta. Suomen lakien mukaan veroa menisi 20 %.


title: Lenita Toivakka

text: Toivakka on ollut vuodesta 1987 naimisissa mikkeliläisen yrittäjä Jukka Toivakan kanssa. Heillä on kolme aikuista tytärtä.


title: Palacio Real de Aranjuez

text: Palacio Real de Aranjuez on kuninkaallinen palatsi Aranjuezissa, Madridin itsehallintoalueella, Espanjassa. Palatsi on osa Aranjuezin kulttuurimaisemaa, joka on ollut Unescon maailmanperintöluettelon kohde vuodesta 2001.


title: Palacio Real de Aranjuez

text: Palatsin alue oli jo Isabella ja Ferdinand Katolilaisen käytössä. Nykyisen palatsin tilasi kuningas Filip II vuonna 1561 ja sen suunnittelivat myös El Escorialin suunnitelleet Juan Bautista de Toledo ja Juan de Herrera. Palatsi valmistui Ferdinand VI:n kaudella ja Kaarle III lisäsi siihen kaksi siipeä. Palatsin nykyinen sisustus on peräisin pääosin 1700-luvulta. Huomattavimmat yksittäiset kohteet ovat posliinihuone (Gabinete de Porcelana) ja peilisali (Salón de Espejos). Alimmassa kerroksessa on palatsielämää esittelevä museo.


title: Palacio Real de Aranjuez

text: Palatsin suuret puutarhat, jotka rakennettiin kuninkaallisille pakopaikaksi keskustasangon pölyltä ja kuivuudelta, saavat vetensä Tajo- ja Jarama-joista. Tajon ja keinotekoisen La Ría -kanavan erottamassa saaripuutarhassa (Jardín de la Isla) on koristeellisia italialaisia suihkulähteitä 1500- ja 1600-luvuilta. Puutarhaa pidetään Habsburgien aikaisen Espanjan merkittävimpänä. Suurempi, 1700-luvulla rakennettu Prinssin puutarha (Jardín del Príncipe) sisältää useita arkkitehtuurisia yksityiskohtia kuten puutarhan sisääntuloportti, Apollonin suihkulähde sekä lampi, jonka keskellä seisovat kiinalaistyyliset huvimajat (Estanque de los Chinescos). Puutarhan alueella sijaitsee myös kuninkaallinen venemuseo (Museo de Falúas Reales) ja Juan de Villanuevan suunnittelema kartano Real Casa del Labrador.


title: Palacio Real de Aranjuez

text: Palatsin puutarhat inspiroivat Joaquín Rodrigon säveltämään tunnetuimman teoksensa "Concierto de Aranjuezin".


title: Pauliina Viitamies

text: Johanna Pauliina Viitamies (s. 11. maaliskuuta 1969 Kouvolassa) on mikkeliläinen opettaja ja entinen kansanedustaja. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa hänet valittiin eduskuntaan Etelä-Savon vaalipiiristä SDP:n edustajana. Viitamies oli ehdolla eduskuntaan jo vuoden 2003 vaaleissa, mutta jäi tuolloin valitsematta. 2007 vaaleissa hän oli Etelä-Savon vaalipiirin eniten ääniä saanut ehdokas. Viitamies putosi kahden kauden jälkeen eduskunnasta vuoden 2015 eduskuntavaaleissa ja hän ilmoitti vaalien jälkeen jättäytyvänsä pois kaikista poliittisista tehtävistä.


title: Pauliina Viitamies

text: Viitamies on koulutukseltaan filosofian maisteri ja ammatiltaan historian ja yhteiskuntaopin opettaja. Hänellä on aiemmasta avioliitostaan vuonna 1999 syntynyt poika Onni.


title: Pauliina Viitamies

text: Viitamies nousi Mikkelin kaupunginvaltuustoon vuoden 2000 kunnallisvaaleissa ja hän uusi paikkansa 2004. Hän oli myös Mikkelin kaupunginhallituksen jäsen toukokuuhun 2015 saakka.


title: Pauliina Viitamies

text: Pauliina Viitamiehen veli Janne Viitamies oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1995–1999.


title: Mikko Puumalainen

text: Mikko Puumalainen (s. 22. maaliskuuta 1961 Helsinki) on suomalainen juristi ja apulaisoikeuskansleri. Hän oli Suomen ensimmäinen vähemmistövaltuutettu vuosina 2002–2007.


title: Mikko Puumalainen

text: Puumalainen on aiemmin toiminut muun muassa lainsäädäntöneuvoksena oikeusministeriössä, erityisasiantuntijana Suomen EU-edustustossa Brysselissä ja EU-asiantuntijana, kaupallisena neuvoksena ja neuvottelevana virkamiehenä valtioneuvoston kansliassa.


title: Mikko Puumalainen

text: Puumalainen on koulutukseltaan oikeustieteen lisensiaatti (Helsingin yliopisto 1994) ja lisäksi hän on suorittanut Master of Laws (LL.M.) -tutkinnon Lontoon yliopistossa.


title: Mikko Puumalainen

text: Syksyllä 2004 vähemmistövaluutettuna toiminut Puumalainen piti Tatu Vanhasen lausuntoja afrikkalaisten alhaisemmasta älykkyysosamäärästä kiihottamisena kansanryhmää vastaan.


title: Mikko Puumalainen

text: Keväällä 2014 apulaisoikeuskansleri Puumalainen linjasi koulujen uskonnollisten tilaisuuksien olevan ongelmallisia uskonnonvapauden ja yhdenvertaisuuden kannalta. Hän kehotti Opetushallitusta tarkistamaan kouluille annettua uskonnollisia tilaisuuksia koskevaa ohjeistusta. Opetushallitus ja monet poliitikot kritisoivat Puumalaisen lausuntoa.


title: Arlong

text: Arlong () on yksi manga/anime-sarja One Piecen pääpahiksista.


title: Arlong

text: Arlong kuuluu merenmies-lajiin, jotka ovat todella paljon voimakkaampia kuin ihmiset. Hän on julma ihmisiä kohtaan ja tappaakin heitä. Arlong ei nimittäin välitä vaikka riistäisi joltakulta ihmiseltä koko omaisuuden.


title: Arlong

text: Arlong on huomattavasti kiltimpi miehistölleen kuin ihmisille. Kun Zoro voitti suurimman osan hänen miehistöstään, näkyi että Arlong todella välittää miehistään. Lisäksi hänellä tuli suuri kostonhimo, kun hän näki tovereittensa Mustin (Hatchan) ja Kuro-Obin (Kurobi) hävinneen taistelussa. Samalla tavoin hän reagoi myös kun kuuli Usoppin voittaneen Pusun (Chuu). Tämä tekee Arlongista hieman kuin Luffyn, joka haluaa suojella tovereitaan ja piirre erottaa Arlongin useimmista muista vihollisista One Piecessä. Arlong ei pelkää juuri mitään ja hänelle on muodostunut sellainen kuva itsestään ja miehistöstään, että he ovat voittamattomia. Hänellä on myös silmää lahjakkaille ja käyttikin Namia hyväkseen karttojen piirtäjänä huomattuaan hänen kykynsä hänen ollessaan vielä pieni. Karttoja hän käytti suunnitellakseen East Bluen valtausta.


title: Arlong

text: Arlong oli pelätty ja armoton merirosvo joka tunnettiin vaarallisimpana murhaajana East Bluessa. Sahahai merenmies Arlong oli aikoinaan yksi Merenmiespiraateista, jonka kapteeni oli Jimbei. Mutta kun Jimbei liittyi kaapparilordien joukkoihin (Shichibukai), Arlong otti osan miehistöstä ja perusti oman joukon nimeltä "Arlong merirosvot" ja lähti Grand Linesta etsimään helpompia kohteita.


title: Arlong

text: Arlong asettui yhdelle suurimmista East Bluen saarista, jossa oli eniten pikkukyliä ja otti kyseisen saaren haltuunsa. Hän purki oman kaljuuna-laivansa ja rakensi sen osista hänen pääapureittensa kanssa Arlong-puiston.


title: Arlong

text: Tultuaan miehistönsä kanssa saarelle ajatellen sen olevan tuleva Arlong Park, he kohtasivat ensimmäisenä kohtasivat kylän nimeltä Cocoyashi Village, joka on Namin kotikylä. Saavuttuaan paikalle hän vaati jokaiselta asukkaalta maksun asumisestaan. Aikuinen olisi 100 000 berryä kuukaudessa ja lapsi 50 000 berryä kuukaudessa. Mikäli joku ei maksa tai hänellä ei ole varaa, hänet tapetaan. Namin adoptioäiti Bellemery omisti vain 100 000 berryä, joilla hän päätti maksaa Namin ja hänen siskonsa Nojikon, mutta uhrasi itsensä. Arlong ampui Bellemeryn tämän lasten edessä ja nappasi Namin mukaansa, kun oli huomannut tämän lahjakkuuden karttojenpiirtäjänä.


title: Arlong

text: Namista tuli Arlongin merirosvojen karttojen piirtäjä ja hän sai tatuoinnin merkiksi uskollisuudestaan. Arlong myös sanoi Namille, että jos hän onnistuu kokoamaan 100 000 000 berryä, hän voi ostaa sillä kylän Arlongilta, jolloin Namin kotikylä Coco Village ja sen asukkaat jäisivät rauhaan.


title: Arlong

text: Lopulta kun Nami oli saanut lähes kaikki rahat kokoon ryöstettyään Olkihattupiraateilta heidän rahansa lähetti Arlong korruptoituneen Merivoimien jäsenen takavarikoimaan Namin keräämät rahat jotka hän oli ryöstänyt.


title: Arlong

text: Luffy (joka oli jo ottanut Namin yhdeksi Olkihattupiraattejen jäseneksi) näki Namin brutaalisti iskevän tikarilla käsivarressaan olevaa Arlong merirosvojen tatuointia. Ensin Nami käski Luffyn häipyä mutta lopulta Nami halusikin Olkihattujen auttavan häntä. Luffy antoi olkihattunsa Namille ja yhdessä Zoron, Usoppin ja Sanjin kanssa lähti uhmaamaan Arlongia. Hänen ja Arlongin välinen taistelu oli pitkä.


title: Arlong

text: Taistelun lopuksi kun Arlong ja Luffy olivat kiivenneet Arlongin palatsin yläkerroksiin, Luffy rikkoi Arlongin valttikortin Kiribachin (sahalaitainen miekka), tuhosi Namin huoneen ,jossa hän oli joutunut piirtämään karttojaan ja käyttäen täydellä voimalla Gomu Gomu no Axe -hyökkäystään (hän venyttää jalkansa korkealle ilmaan ja pamauttaa sen täysillä alas) Luffy pamautti Arlongin hänen palatsinsa pohjakerrokseen tuhoten samalla koko rakennuksen.


title: Arlong

text: Monet uskovat että Arlong palaa Merenmiesten saari -arc:ssa mutta tätä arc:ia vasta odotellaan.


title: Arlong

text: Arlong on rotua, jota kutsutaan nimellä merenmies. Merenmiehet ovat paljon voimakkaampia kuin tavalliset ihmiset. Arlong kääntää kokonaisen talon nurin näyttääkseen Usoppille voimansa. Lisäksi merenmiesten ruumiinrakenteissa esiintyy monesti merenelävien piirteitä. Arlong on sahahai, jolla on sahalaitainen nokka.


title: Arlong

text: Arlongin nokka tuntuu myös olevan hänen lempiaseensa. Hän voitti jopa Roronoa Zoron miekkataistelussa (Zoro tosin oli saanut Mihawkilta pahan haavan joka vei Zorolta paljon voimia ja Zoro taisteli jo Hacchia vastaan). Lisäksi Arlong käyttää uudelleen kasvavia teräviä hampaitaan aseinaan. Kun ne hajoavat, Arlongille kasvaa uudet vahvemmat hampaat todella nopeasti ja niitä syntyy loputtomasti. Maanpäällä taistellessaan Arlong ei ole voittamaton, mutta vedessä on lähestulkoon. Jos Arlong ei olisi lahjonut kapteeni Nezumia antamaan hänelle matalaa profiilia olisi Arlongin kiinniottopalkkio enemmän kuin 20 000 000 berryä.


title: Pehr Norrmén

text: Pehr Herman Norrmén () oli suomalainen jääkäri ja aktivisti, suomenruotsalainen teollisuus- ja pankkimies sekä saksalaismielinen ja oikeistoradikaali taustavaikuttaja Suomen politiikassa 1930-luvulla ja sotien aikana. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka toimi ennen sotilaskoulutustaan aktiivisesti ylioppilaiden aktivistiliikkeessä. Suomen sisällissodan aikana hän toimi punaisten miehittämässä Helsingissä Helsingin suojeluskunnassa.


title: Pehr Norrmén

text:
Norrménin vanhemmat olivat kaupungininsinööri Herman Oscar Norrmén ja Eva Victoria Melander. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Vallborg Augusta Victoria Holmströmin kanssa. Norrmén kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta ruotsalaista yhteiskoulusta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla. Filosofian kandidaattitutkinnon hän suoritti vuonna 1913 ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1914, jonka jälkeen hän teki opintomatkan Englantiin.
Norrmén oli yksi ensimmäisistä ylioppilaiden aktivistiliikkeen johtohenkilöitä syksyllä 1914. Hän toimi ruotsinkielisten ylioppilaiden edustajana jääkariliikkeen perustavissa kokouksissa. Myöhemmin hän kuului lähetystöön, joka joulukuun lopulla vuonna 1914 matkusti Ruotsiin, missä lähetystön tehtävänä oli ottaa selville voisiko Ruotsista saada tukea Suomen itsenäisyysliikkeelle. Myöhemmin hän oli mukana itsenäisyysliikkeen edustajana Ruotsin viranomaisten ja Saksan sotilasjohdon välisissä neuvotteluissa. Näiden neuvottelujen johdosta pantiin alulle järjestelyt, joiden tarkoituksena oli saada suomalaisille järjestettyä sotilaskoulusta Saksan armeijassa.


title: Pehr Norrmén

text: Norrmén liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan.


title: Pehr Norrmén

text: Kauan Norrmén ei kumminkaan ollut sotilaskoulutuksessa, kun hänet komennettiin värväysmatkalle Amerikkaan 29. huhtikuuta 1915. Hän lähti Saksasta saamansa käskyn mukaan, mutta matka keskeytyi kuitenkin jo Kööpenhaminassa Italian sodanjulistuksen johdosta. Kööpenhaminaan hän sai jatko-ohjeet, joiden mukaan hänen komennettiin 1. elokuuta 1915 alkaen Tukholmaan Suomen vapausliikkeen ulkomaanvaltuuskunnan käyttöön. Tukholmassa hän toimi valtuuskunnan läheisenä avustajana. Hän toimi myös Tukholmassa ja Berliinissä lentolehtisten, poliittistenselontekojen ja erilaisten muistioiden kirjoittajana. Hänen toimiinsa Tukholmassa kuului lisäksi pitää yhteyksiä ruotsalaisiin aktivisteihin. Hän avusti myös ruotsalaisia aktivisteja perustamaan vuoden 1916 alussa Svensk Lösen-nimisen poliittisen viikkolehden ja oli myöhemmin lehden huomattavia avustajia.


title: Pehr Norrmén

text: Norrmén kirjoitti tuona aikana myös ulkomaanvaltuuskunnan salaisen promemorian "Die Nordischen Länder und die Mittelmächte im Weltkriege", jota jaettiin sittemmin Saksan suuren päämajan, yleisesikunnan ja ulkoasiainministeriön johtohenkilöille.


title: Pehr Norrmén

text: Norrmén palasi takaisin Suomeen sisällissodan aattona 17. marraskuuta 1917 ja liittyi Helsingin suojeluskunnan esikuntaan. Sisällissodan puhjettua hän ei kyennyt toimintaan punaisten miehittämässä Helsingissä vasta kun Saksalaisten aloitettua Itämeren divisioonansa kanssa Helsingin vapautuksen.


title: Pehr Norrmén

text: Helsingin vapautuksen jälkeen Norrmén siirrettiin Yleisesikunnan osasto III:een, jossa hän toimi 31. tammikuuta 1919 saakka. Hän kuului Svenska Tidningenin toimituskuntaan vuonna 1921 ja Suomen Paperi- ja Puutavaralehden toimituskuntaan vuosina 1922 – 1923 sekä Hufvudstadsbladetin toimituskuntaan vuosina 1923 – 1926. Toimittajan työnsä ohella hän laati yrityshistoriikkeja.


title: Pehr Norrmén

text: Hänet nimitettiin Suomen Puunjalostusteollisuuden Työnantajaliiton toimitusjohtajaksi vuonna 1927 ja oli tehtävässä vuoteen 1931 saakka. Norrmén toimi Pohjoismaiden Yhdyspankin johtokunnan jäsenenä vuodesta 1931 alkaen. Talvi- ja jatkosodan aikana Norrmén toimi Pohjoismaiden Yhdyspankin varatoimitusjohtajana kuolemaansa saakka. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Pehr Norrmén

text: Politiikan puolella saksalaismielinen Norrmén kuului ruotsalaisen kansanpuolueen oikeistoradikaaliin siipeen. Hän tuki 1920-luvulla Martti Pihkalan johtamaa Vientirauha-lakonmurtajajärjestöä ja 1930-luvun alussa hän oli mukana Lapuan liikkeen toiminnassa. Suomenkielisten oikeistoradikaalien kannattama aitosuomalaisuus esti kuitenkin Norrménin yhteistyön esimerkiksi IKL:n kanssa.


title: Pehr Norrmén

text: Talvisodan aattona lokakuussa 1939 Norrmén oli mukana lähetystössä joka matkusti Saksaan saadakseen sieltä tukea Neuvostoliittoa vastaan. Lähetystö, jossa olivat mukana myös insinööri John Rosberg ja entinen Etsivän Keskuspoliisin päällikkö Esko Riekki, tapasi SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmlerin mutta ei saanut mitään konkreettista tuen ilmaisua saksalaisilta. Välirauhan aikana Norrmén oli mukana luomassa läheisiä suhteita Saksaan ja pyrki erityisesti vaikuttamaan ruotsalaisen kansanpuolueen sisällä puolueen linjan muuttamiseksi saksalaismieliseksi. Norrmén oli myös mukana SS-vapaaehtoisten värväystoiminnassa keväällä 1941 sekä toimi aktiivisesti kansallissosialistisessa Samfundet Folkgemenskap -järjestössä.


title: Pehr Norrmén

text: Jatkosodan loppuvaiheissa Norrmén keskittyi Suomen erillisrauhapyrkimysten torjumiseen. Hän oli mukana suunnittelemassa saksalaismielistä oikeistohallitusta joka olisi hallinnut Suomea saksalaisten joukkojen miehitettyä maan. Kun nämä suunnitelmat kariutuivat ja välirauha solmittiin syyskuussa 1944 hänellä oli syytä olettaa joutuvansa muiden entisten SS-värvärien tapaan vainotuksi, etenkin, jos Suomea kohtaisi neuvostomiehitys.


title: Pehr Norrmén

text: Norrmén pakeni moottoriveneellä Merenkurkun ylitse Ruotsiin. Hän oli pari kuukautta internoituna ja kuoli 1. huhtikuuta 1945. Kuolinsyy oli aivohalvaus.


title: Hannes Ignatius

text: Johannes (Hannes) Ferdinand Ignatius (8. lokakuuta 1871 Helsinki – 3. maaliskuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen sotilas, jonka sotilasura katkesi Venäjän vallan aikana. Suomen itsenäistyttyä Ignatius kuitenkin kohosi hetkessä ratsumestarista kenraalimajuriksi ja myöhemmin kenraaliluutnantiksi.


title: Hannes Ignatius

text:
Ignatiuksen vanhemmat olivat suomenmielinen senaattori, tilastollisen päätoimiston johtaja Karl Emil Ferdinand Ignatius (1837–1909) ja Amanda Kristina Bergman (1841–1921). Isä oli ollut mukana perustamassa "Uusi Suometar" -lehteä. Aviopari sai kaikkiaan kymmenen lasta:
Lapsuudenkodista kirjoitti Katri Bergholm kaksi muistelmateosta.


title: Hannes Ignatius

text: Ignatius kävi ensin neljä luokkaa Helsingin Suomalaista Alkeisopistoa 1881–1885 ja tuli Haminan kadettikouluun 14.7.1885 ja valmistui kornetiksi 1892 ja määrättiin tämä jälkeen Suomen Rakuunarykmentiin Lappeenrantaan 16.8.1892. Oli komennettuna 3. Sumin, H.K.K. Tanskan Kruuninprinssin, rakuunarykmenttiin 1893–1896. Korotettiin luutnantiksi 2.2.1896 ja komennettiin Nikolai II kruunausesikuntaan. Kävi Nikolajevin sota-akatemian Pietarissa 1896–1899. Korotettiin aliratsumestariksi 1900. Sai sen jälkeen samana vuonna apurahan ulkomaanmatkaa varten Ruotsiin ja Ranskaan. Ennen rakuunarykmentin harjoitusta hän otti innokkaasti osaa oppositoon Bobrikovin sortovaltaa vastaan ja erotettiin rykmentistä.[1]


title: Hannes Ignatius

text: Vuoden 1901 asevelvollisuuslailla lakkautettiin Suomen sotaväen päällikön virka sekä hajotettiin suomalaiset tarkk'ampuja- ja reservikomppaniat. Vain Suomen Kaarti ja Suomen Kadettikoulu säilyivät, mutta Suomen Rakuunarykmentti lakkautettiin. Ignatius oli jo hieman aikaisemmin eronnut rykmentistä kieltäydyttyään vannomasta uutta venäläisen kaavan mukaista sotilasvalaa.


title: Hannes Ignatius

text: Tämän jälkeen Ignatius matkusti Englantiin tammikuussa 1902 neuvottelemaan Englannin yleisesikunnan päällikön Sir Arthur Nicholssonin kanssa muutamien Suomen Rakuunarykmentin upseerien mahdollisuuksista astua Englannin palvelukseen, koska tähän aikaan Englannin ja Venäjän suhteet olivat sangen jännittyneet. Suunnitelma kuitenkin raukesi, koska Englannin lain mukaan eivät muut kuin englantilaiset voineet päästä upseereiksi Englannin armeijaan.


title: Hannes Ignatius

text: Ignatius siirtyi nyt liikealalle toimien ensin "Viipurin tupakkatehtaan" johtajana 1902–1903 ja "Teollisuuskonttorin" johtajana Pietarissa 1903–1904 ja sitten viipurilaisen "Vuolukivi Oy":n johtajana vuodesta 1904 alkaen. Omisti myös oman autoliikkeen toiminimellä H. Ignatius ja Kumpp. Toimi myös eräiden muiden yhtiöiden johtokunnissa. Kirjoitti usein Viipurissa ilmestyneeseen Karjala -lehteen.


title: Hannes Ignatius

text: Ignatius otti innokkaasti osaa passiiviseen vastarintaan ja kuului 1915 perustettuun sotilaskomiteaan. Tämän komitean puheenjohtajana hän toimi keskeisenä henkilönä vapaussodan valmisteluissa ja teki näissä asioissa useita matkoja Tukholmaan. Hän kuului siihen sotilaskomitean keväällä 1917 Tukholmaan lähettämään valtuuskuntaan, joka sai yhteyden Saksan suureen päämajaan tämän lähettäessä yleisesikuntakapteeni von Reichen Tukholmaan neuvottelemaan Suomen upseeriston kanssa. Suomalaisten aktivistien kokouksessa Tukholmassa hän teki ehdotuksen suojeluskuntien, tai niillä paikkakunnilla , joilla suojeluskuntia ei tahdottu muodostaa, vapaaehtoisten palokuntien perustamisesta. Valtion asettamassa suojeluskuntien perustamiskomiteassa syksyllä 1917 hän toimi puheenjohtajana. Kutsuen kokoon Pörssiklubiin joukon pankki- ja teollisuusmiehiä onnistui hänen saada ensimmäiset miljoonat vapaussodan valmistelua varten. Sotilaskomitean puheenjohtajana hän, komitean valtuuttamana ja senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvudin suosituskirje mukanaan, matkusti Tukholmaan ja Berliiniin, missä viimeksi mainitussa kaupungissa suunnitteli Saksan Yleisesikunnan poliittisen osaston päällikön von Hülsenin ja suuresta päämajasta tätä varten saapuneen majuri Grantzin kanssa mahdollisuudesta saada jääkäripataljoona Suomeen aseistettuna ja aseavustusta Suomen tulevalle vapautusarmejalle. Ignatius lähetti myöskin majuri Cranztsin mukana päämajoistusmestari kenraali Ludendorffille kirjeen, jossa selitti näiden toimenpiteiden kiireellisyyttä.


title: Hannes Ignatius

text: Palattuaan kotimaahan hän yhdessä pankinjohtaja, everstiluutnantti Hallenbergin kanssa pyysi juuri kotimaahansa palanutta kenraaliluutnantti, vapaaherra Gustaf Mannerheimia sotilaskomitean johtajaksi ja oli mukana valitsemassa häntä sotilaskomitean johtajaksi. Hän matkusti Mannerheimin ja muiden sotilaskomitean jäsenten kanssa Vaasaan 21.1.1918. Täällä Mannerheim muodosti esikuntansa ja nimitti Ignatiuksen päämajoitusmestariksi. V.t. esikuntapäällikkönä Ignatius allekirjoitti ensimmäisen taistelukäskyn. Kenraali Mannerheimin edustajana hän lähti seuraamaan sotatoimia Lapualle ja Seinäjoelle yöllä tammikuun 28. päivänä. Helmikuun 1. päivänä Mannerheim lähetti hänet ottamaan niiden joukkojen ylipäällikkyyden, jotka olivat lähetetyt Oulua vapauttaman. Kaupungin valloituksen jälkeen hänet korotettiin everstiksi 14.2.1918. Päämajoitusmestarina hän esitteli kenraali Mannerheimille kaikki sotatapahtumat eri rintamilla ja ehdotetut sotaliikkeet. Kenraalimajuriksi hänet korotettiin Viipurin valloituksen johdosta 30.4.1918.


title: Hannes Ignatius

text: Kun kenraali Mannerheim vapaussodan päätyttyä erosi armeijan palveluksesta otti Ignatiuskin eron toukokuun lopussa 1918. Hallituksen sotilaallisena edustajana hänet lähetettiin heinäkuussa 1918 Spahan Belgiaan viemään Saksan keisarille Suomen vapaudenristin suurristi sekä Avesnesiin Ranskaan viemään sama kunniamerkki sotamarsalkka Hindenburgille ja kenraali Ludendorffille. Kun Mannerheim tuli valtionhoitajaksi, astui Hannes Ignatius uudestaan armeijan palvelukseen 2.1.1919. Toimi yleisesikunnan päällikkönä 1918–1919 sekä sotakoulujen tarkastajana 1919–1920. Perusti kadettikoulun, joka aloitti toimintansa 25.1.1919. Oli jäsenenä asevelvollisuuskomiteassa, sotakorkeakoulukomiteassa ym. Otti eron vakinaisesta palveluksesta 1920 ja siirrettiin reserviin.


title: Hannes Ignatius

text: Ignatius toimi tämän jälkeen Mannerheimin lähipiirissä, oli Sotilasaikakauslehden päätoimittajana 1921–1926 ja johti kuusiosaisen "Suomen vapaussota vuonna 1918" -historiateossarjan kirjoittamista. Tässä teoksessa korostettiin Mannerheimin osuutta sodan kulkuun, kun taas jääkärit jäivät siinä sivuosaan. Perusti Suomen asehistoriallisen seuran, joka 1926 sulautui sotahistoriallisena osastona Suomen sotatietelliseen seuraan. Kenraaliluutnantiksi Ignatius korotettiin 1928.


title: Hannes Ignatius

text: Kenraaliluutnantiksi 1928 ylennetty Ignatius otti osaa myös Lapuan liikkeen toimintaan ja Mäntsälän kapinaan pyrkien avaamaan tätä kautta Mannerheimille pääsyn Suomen johtoon. Mannerheim kuitenkin kielsi Ignatiusta matkustamasta Mäntsälään.


title: Hannes Ignatius

text:
Talvisodan syttyessä marraskuussa 1939 kenraaliluutnantti Ignatius iästään ja horjuvasta terveydestään huolimatta ilmoittautui vapaaehtoisena ensimmäisten joukossa ylipäällikön käytettäväksi. Talvisodan aikana Ignatius toimi Mannerheimin henkilökohtaisena edustajana Torniossa.
Talvisodan aikana Ignatius oli vielä Mannerheimin edustajana Torniossa vastaanottamassa Suomeen tulevia ulkomaalaisia vapaaehtoisia.


title: Hannes Ignatius

text: VR II m.k. Oulun valtauksesta, VR I m.k. Tampereen valtauksesta, Vapaussodan ja Tampereenmm., PrRrII 1918, Saksan KrR I suurr. m.k. 1918, VR rt.k. 1919, K. SVR I 1919, Sk. Ar. hop.s.k., Heimosotaristi, Sotakorkeakoulun merkki, SVR suurr. 1937. Lisäksi hänet on kutsuttu Vapaussodan rintamamiesliiton, Suomen kadettikunnan ja Suomen entisten sotilaiden liiton kunniajäseneksi sekä Kadettikoulun 15-vuotisjuhlassa merkitty ansioistaan kadettikoulun luetteloihin.


title: Hannes Ignatius

text: Puoliso 17.12.1911 Gurli Mathilda Stenberg, hänen 2. aviossaan, s. 7.11.1878. Vanhemmat insinööri Johan Didrik Stenberg ja Pauline Seliverstoff. Ottotytär Gurli (Mäyry) s. 7.8.1907 (Gurli Stenbergin sisarvainajan tytär).


title: Hannes Ignatius

text: ”Kaukana Pohjolassa hän sammumattomalla velvollisuudentunnolla suoritti hänelle uskotut tehtävät”, kuten marsalkka Mannerheimin muistosanat hänestä kuuluivat Suomen armeijan järjestämässä ruumiinsiunaustilaisuudessa Helsingissä Johanneksen kirkossa 8.3.1941.


title: Roland Müller

text: Roland Müller (s. 16. joulukuuta 1986 Innsbruck) on itävaltalainen mäkihyppääjä. Hän pitää hallussaan Vikersundbakkenin mäkiennätystä, joka on 219 metriä.


title: Roland Müller

text: Müller on joukkuemäen nuorten maailmanmestari vuosilta 2003 ja 2004. Hän on kilpaillut pääasiassa Continental cupissa, jossa on voittanut kuusi kilpailua ja sijoittunut palkintokorokkeelle 14 kertaa. Mäkihypyn maailmancupissa hän on kauden 2007–2008 loppuun mennessä osallistunut 14 kilpailuun, ja paras sijoitus on 15. sija Bischofshofenin kilpailusta tammikuussa 2008.


title: Glamour

text: Glamour (viehätysvoima, hohto, lumous) on englanninkielinen sana, ja sillä tarkoitetaan yleensä julkisuuteen ja parrasvaloihin liittyvää hohtoa, tavoittelemisen arvoista rikkautta, kauneutta ja kuuluisuutta korostavaa ominaisuutta.


title: Glamour

text: Sana tulee skottienglannista, jossa se on alun perin tarkoittanut kielioppia ("grammar").


title: Glamour

text: Televisiosarja "Kauniit ja rohkeat" tunnetaan Norjassa nimellä "Glamour".


title: Glamour

text: Sana tarkoittaa myös sitä, että kaikki on mahdollista.


title: Henri Kapulainen

text: Henri Tapani Kapulainen (s. 27. huhtikuuta 1947 Lahti) on suomalainen käsikirjoittaja, näyttelijä, näytelmäkirjailija ja suomentaja.


title: Henri Kapulainen

text: Kapulainen on käsikirjoittanut muun muassa Jukka Sipilän ohjaaman televisioelokuvan "Hiekkakuningas" (1971). Tämän lisäksi hän on näytellyt muun muassa Anssi Mänttärin elokuvissa ja esittänyt Jean Sibeliusta Jaakko Pakkasvirran elokuvassa "Runoilija ja muusa" (1978). 1980-90 -lukujen taitteessa Kapulaisella oli Kolmoskanavalla oma sketsiohjelma "Kapulaisia".


title: Henri Kapulainen

text: Vuonna 2009 Helsingin Kaupunginteatterissa esitettiin Kapulaisen käsikirjoittama "Valtakunnan häirikkö", joka oli poliitinen satiiri Veikko Vennamosta.


title: Henri Kapulainen

text: Kapulaisen näytelmäsuomennoksia ovat muiden muassa Marie Jonesin "Kiviä taskussa", Neil Simonin "Juoruja" ja Marc Camoletin "Pyjama kuudelle"/"Ranskalainen pyjama".


title: Henri Kapulainen

text: Kapulainen on ollut vuodesta 1970 naimisissa näyttelijä Leena Uotilan kanssa. Heillä on kaksi lasta, joista Arttu Kapulainen on myös näyttelijä. Vuonna 1967 sekä Kapulainen että Uotila olivat perustamassa Ryhmäteatteria.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Espanjalaisten asteekkivaltakunnan valloitus oli Hernán Cortésin vuosina 1519–1521 johtama espanjalaisten sotaretki, joka hävitti asteekkivaltakunnan ja teki alueesta Espanjan siirtomaan. Julman kohtelun ja tautien vuoksi asteekit kuolivat lähes sukupuuttoon. Asteekkikieli nahuatl on edelleen käytössä. Merkittävin lähde atsteekkivaltakunnan tuhosta on Bernal Díaz del Castillon vuosina 1519-21 kirjoittama ja 1568 julkaisema päiväkirja.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Grijalva-niminen espanjalainen purjehtija oli käynyt asteekkien valtakunnassa jo vuonna 1518. Hernán Cortésin johtamat espanjalaiset rantautuivat vuonna 1519 Keski-Amerikan rannikolle Cempoalaan Veracruzin tienoille. Osan miehistöstä yritettyä paeta ja karata eräällä laivalla Cortés päätti upottaa alukset. Espanjalaisilla oli 11 laivaa, noin 500 sotilasta, 16 hevosta ja hieman tykistöä. Espanjan kruunu oli etsintäkuuluttanut Cortésin, koska hän oli aloittanut retkensä vastoin Kuuban kuvernöörin Velázquezin määräyksiä. Velázquez oletti oikein, että Cortésin vallattua alueen kuvernöörinoikeudet saisi Cortés eikä hän. Cortésin ainoa mahdollisuus pelastaa nahkansa oli hallitsijoiden suosion saavuttaminen valloitusretkellä, missä hän onnistuikin.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Saavuttuaan mantereelle Cortés taivutti nykyisen Veracruzin seudun intiaanit totonaakit kapinaan asteekkeja vastaan. Cortés lähti marssille kohti asteekkipääkaupunkia Tenochtitlánia nousten kosteasta Cempoalan alueesta kohti kylmiä vuoria. He saapuivat asteekkien kanssa sodassa olevan Tlaxcalan alueelle. Alussa Cortés ja tlaxcalteekit taistelivat monta kertaa, mutta pian Tlaxcalan intiaanit päättivät solmia rauhan. Tlaxcalalaiset pitivät espanjalaisista, koska näkivät näissä sotilasmahdin, joka voisi pärjätä atsteekeille. Espanjalaiset lepäsivät Tlaxcalalassa kolme viikkoa vieraanvaraisuudesta nauttien. Espanjalaiset saivat mukaansa 5 000 tlaxcalteekkia marssilla kohti Cholulaa, joka oli asteekkien pyhä kaupunki, ja huhujen mukaan heikosti puolustettu. Cholulassa Cortés hyökkäsi yllättäen palatseihin ja otti vangiksi ja surmasi monia aatelisia. Kirjeissään Cortes väittää tappaneensa 3 000 ja polttaneensa kaupungin.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Asteekkien johtaja Moctezuma II otti Cholulan hävityksestä huolimatta espanjalaiset ystävällisesti vastaan Tenochtitlánissa. Vastoin laajalle levinnyttä käsitystä Moctezuma, tai suurin osa asteekeista eivät nykytiedon valossa pitäneet Cortésia jumalanaan Quetzalcóatlina. Tulokkaat ovat silti varmasti aiheuttaneet hämmennystä, koska asteekit eivät ennen olleet nähneet eurooppalaista ihmistyyppiä, hevosia, haarniskoja ja ruutiaseita. Lisäksi vuosi 1519 sattui olemaan yksi ruokovuosista, jona Quetzalcóatl ennustuksen mukaan palaisi vaatimaan kaupunkiaan takaisin.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Espanjalaiset konkistadorit saapuivat kaupunkiin 8. marraskuuta 1519 ja vangitsivat Moctezuman, saaden kaupungin näin valvontaansa. Asteekit suhtautuivat heihin aluksi ystävällisesti, mutta aikaa myöten heidän suosionsa laski. Vangittu Montezuma lupasi vapaudestaan suuret kultalunnaat, joita alettiin kerätä. Cortés lähti rannikkoa kohti kun oli kuullut, että joukko espanjalaisia tulee pidättämään etsintäkuulutetun Cortésin hänen omavaltaisten toimiensa takia. Cortés voitti häntä vastaan tulleet pidättäjät, jotka kuultuaan kultaisesta Tenochtitlanin kaupungista liittyivät hänen joukkoonsa.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Kun konkistadorien johtaja Cortes oli poissa kaupungista, sijaiskomentaja luutnantti Alvarado luultavasti päätti hyökätä asteekkien kimppuun,vaikkakin väitti jälkikäteen saaneensa kuulla asteekkien suunnittelevan kapinaa espanjalaisia vastaan. Toiset konkistadorit kertoivat halunneensa lopettaa asteekkien järjestämät ihmisten uhraamiset. Asteekit väittivät että espanjalaiset halusivat ryöstää heidän kultakorunsa.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Maaliskuun 10. vuonna 1520 espanjalaiset hyökkäsivät yllättäen uskonnollisessa Huitzilopochtlin juhlassa asteekkiylimysten kimppuun. Espanjalaiset olivat sulkeneet aseettomien asteekkisoturiylimysten ulospääsytiet ja järjestivät verilöylyn. He tappoivat kymmeniä tai satoja asteekkiylimyksiä ryöstäen heidän vaatteissaan olevan kullan. Sana espanjalaisten tekemästä joukkomurhasta levisi asteekkien kaupunkiin, mikä nosti kapinan espanjalaisten hallintoa vastaan.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Cortes vapautti Cuitlahuacin, Montezuman veljen, koska uskoi tämän hillitsevän kapinan. Siitä huolimatta kapina jatkui ja asteekit nostivat Cuitlahuacin uudeksi kuninkaakseen. Asteekit saartoivat Montezuman palatsin, ja kun Cortes palasi kaupunkiin suuren sotajoukon kanssa, hän jäi saarrokseen kyseiseen palatsiin.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text:
Espanjalaiset pyysivät Montezumaa puhumaan palatsista kansalle, että he antaisivat espanjalaisille luvan poistua kaupungista ja palata rannikolle. Mutta tähän asteekit vastasivat huutamalla ja heittelemällä kiviä, jotka haavoittivat Montezumaa. Montezuma kuoli tämän jälkeen joko kivien aiheuttamiin vammoihin tai espanjalaisten surmaamana.
Asteekit hyökkäsivät rajusti espanjalaisia vastaan, intiaaneja kaatui jo siihen aikaan vanhentuneiden tykkien tuleen. Vaikka hyökkääjiä kuoli runsaasti, heitä tuli suurina aaltoina. Espanjalaisten asema alkoi näyttää toivottomalta, kun myös vesi ja ruoka olivat loppumassa. Niinpä he päättivät paeta kaupungista erästä pengertietä pitkin. Saarelle olevaan kaupunkiin vievät pengertiet olivat katkonaisia ja asteekit olivat poistaneet katkoksien kohdalla olleet sillat estääkseen espanjalaisia pakenemasta. Niinpä espanjalaiset tekivät oman liikuteltavan sillan. Espanjalaiset pakenivat 1. heinäkuuta yöllä sateessa palatsistaan kohti Tlacopaniin vievää pengertietä. Hevosten kaviot oli peitetty räteillä, jottei niiden kopina kuuluisi. Erään kertomuksen mukaan vettä kantava nainen, toisen mukaan vartiomies huomasi heidät.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Kun espanjalaiset olivat sijoittamassa mukanaan kuljettamaansa siltaa ensimmäiseen kohtaan, taistelu alkoi. Asteekit hyökkäsivät kanootein pengertien vierestä ja myös tietä pitkin. Konkistadorit jäivät kapealle pengertien pätkälle saarroksiin ja paniikki ja sekasorto valtasi espanjalaiset. Taistelu oli ankara: Satoja espanjalaisia kuoli astekkien hyökätessä heitä vastaan. Nuolia satoi espanjalaisten päälle, ja he joutuivat jättämään kuljetettavan sillan taaksensa. Konkistadorit hyökkäsivät kohti asteekkeja yrittäen ylittää sillatonta pengertien aukkoa. Monet espanjalaiset hukkuivat Texcoco-järveen pengertien aukkoihin mukanaan kantamansa kullan ja haarniskojen alas painamina, tai asteekkien tappamana. Eräs espanjalainen hyppäsi pitkän loikan ratsullaan pengertien aukon yli.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Joissakin paikoissa jäljessä tulevat espanjalaiset pääsivät kulkemaan sateessa katkenneita sillan kohtia täyttävien kaatuneiden hevosten ja ruumiiden yli. Yli tuhat intiaaniliittolaista kuoli. Muun muassa Cortes ja hänen jukatanilainen intiaanivaimonsa selvisivät hengissä. Espanjalaisia kuoli satoja ja sanotaan, että kaikki haavoittuivat. Sen vuoksi tätä espanjalaisille tappiollista heinäkuun 1. päivän yötä vuonna 1520 on nimitetty sanoilla "La noche triste", "surujen yö".


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Asteekit hyökkäsivät edelleen espanjalaisten kimppuun heidän marssiessaan kohti länttä ja Tlaxcalaa, asteekkivihamielistä maata. Heinäkuun 8. asteekit yrittivät kukistaa espanjalaiset Otumban taistelussa, mutta espanjalaisten surmattua heidän johtajansa asteekit perääntyivät ja konkistadorit saattoivat paeta Tlaxcalaan. Asteekit yrittivät taivutella tlaxcalteekkeja espanjalaisia vastaan, mutta atsteekkien vanhat viholliset eivät suostuneet.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Espanjalaiset palasivat nopeasti Tenochtitlaniin mukanaan suuri joukko asteekkien intiaanivihollisia ja aloittivat piirityksen. Puolustusta johti asteekkipäällikkö Cuauhtémoc edeltäjänsä Cuitlahuacin kuoltua isorokkoon. Espanjalaisten intiaaniliittolaisia oli 80 000, espanjalaisia alle 600. Konkistadorit suunnittelivat kaupungin valtauksen: he aikoivat ensin vallata kaupungin ympäristön strategiset kylät, ja sitten hyökätä kaupunkiin.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Espanjalaiset onnistuivat valtaamaan Tenochtitlanin ympäristön kyliä, mutta Cuauhtémoc onnistui torjumaan espanjalaisten hyökkäyksen Tenochtitlániin Tlacopanin pitkässä, verisessä taistelussa, jota käytiin sekä maalla että vedessä. Asteekkien voiton seurauksena espanjalaiset menettivät valtaamiaan alueita. Asteekit kykenivät vastaamaan joustavasti espanjalaisten taktiikkaan.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Konkistadorit liittolaisineen onnistuivat kuitenkin katkaisemaan tiet Tenochtitlániin heinäkuun aikana, samoin kuin sinne vievän vesijohdon. Alkoi noin kolme kuukautta kestänyt Tenochtitlánin piiritys. Espanjalaisten mukanaan tuoma virustauti, jolle asteekeilla ei ollut vastustuskykyä, sekä puute ruuasta ja vedestä heikensivät kaupungin puolustusta. Espanjalaiset liittolaisineen hyökkäsivät kaupunkiin, ja alkoi taistelu talo talolta. Monet kaupungin asukkaat pakenivat Tenochtitlánin saaren pohjoisosaan Tlatelolcoon.


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Lopulta asteekkien viimeinen sotapäällikkö Cuauhtémoc antautui. Espanjalaiset kiduttivat kuoliaaksi tai hirttivät vankejaan. Talot ja temppelit poltettiin maan tasalle mukanaan asteekkien historiallisen tiedon sisältäneet kirjat. Voimaan saatettiin Encomienda-järjestelmä, joka käytännössä teki asteekeista maaorjia. Cortés epäili Cuauhtémocin ja tämän serkun, Tacuban hallitsijan suunnittelevan hänen murhaamistaan, joten hän hirtätti heidät ja kolmannen miehen varoittavana esimerkkinä. .


title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Eurooppalaisten mukanaan tuomat kulkutaudit, kuten isorokko ja tuhkarokko, tappoivat monia, mahdollisesti jopa 90 prosenttia väestöstä.


title: Irja Salla

text: Taju Birgitta Tiara Sallinen, tunnettu paremmin kirjailijanimellään Irja Salla, (5. tammikuuta 1912, Sortavala – 27. syyskuuta 1966, Sipoo) oli suomalainen kirjailija. Hän oli sotavuosina suosittu mutta jäi sitten unohduksiin.


title: Irja Salla

text: Sallan vanhemmat olivat taidemaalarit Tyko Sallinen ja Helmi Vartiainen. Taju oli äitinsä luona Sortavalassa ja Viipurissa, kun Tyko Sallinen asui Helsingissä ja ulkomailla. 1916 vanhemmat erosivat, ja 1917 Tyko Sallinen haki Tajun Viipurista luokseen Hyvinkäänkylään ateljeekoti "Krapula"an, jonka pihalle hänen ja isänsä tuhkauurnat ovat haudattu.


title: Irja Salla

text: Salla opiskeli Ateneumissa Taideteollisuusyhdistyksen Keskuskoulun Graafisessa osastossa vuosina 1929−1932 ja työskenteli tämän jälkeen jonkin aikaa mainospiirtäjänä. Hän avioitui 20-vuotiaana älykön ja filosofin Erkki Aleksanteri Rantalaisen (synt. 1908) kanssa, joka oli myös Sortavalasta kotoisin. Heille syntyi poika Mauno, joka kuitenkin kuoli jo muutaman kuukauden ikäisenä. Heidän liittonsa kariutui 1942, mutta he solmivat sen uudelleen toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1950 ja olivat loppujen lopuksi naimisissa Rantalaisen kuolemaan saakka.


title: Irja Salla

text: Salla julkaisi esikoisteoksensa "Kaksi tietä" vuonna 1939 kirjailijanimellään. Erityisesti vuonna 1943 ilmestynyt romaani "Unissakävijä", joka oli romaanitrilogian päätösosa, sai tunnustusta. "Unissakävijän" päähenkilö oli kirjailijan alter ego. Kirjasta otettiin useita uusintapainoksia, viimeinen vuonna 1988, ja se käännettiin myös ruotsiksi ja ranskaksi.


title: Irja Salla

text: Salla oli stipendiaattina Saksassa heinäkuusta 1943 tammikuuhun 1944. Samanaikaisesti hänen kanssaan Saksaan matkusti myös Helvi Hämäläinen, joka kuitenkin palasi miltei heti kotimaahan todettuaan Saksassa vallinneen todellisen tilanteen: sota oli pitkittyessään raaistunut. Juuri ennen Saksaan lähtöään Salla antoi haastattelun Hopeapeili-lehdelle, ja artikkelin kirjoittanut toimittaja totesi saaneensa vaikutelman, ettei kirjailija käsittänyt, "mihin maanpäälliseen helvettiin hän oli menossa". Saksassa viettämiensä kuukausien aikana Salla joutuikin kokemaan pommituksia ja elämään raunioituneissa kaupungeissa, ja useaan otteeseen hän oli välittömässä hengenvaarassa. Saksan kokemusten uskotaan edistäneen kirjailijan myöhempää henkistä luhistumista.


title: Irja Salla

text: Salla oli vuosina 1943−1945 naimisissa tulevan pilapiirtäjän Kari Suomalaisen kanssa, mutta liitto päättyi eroon. Suomalainen muisteli myöhemmin entistä vaimoaan sanoen, ettei hän edes tuntenut "tuota hysteeristä naista".


title: Irja Salla

text: Sodan jälkeen Salla joutui Nikkilän mielisairaalaan, jossa hän vietti loppuelämänsä. Siellä hän myös kirjoitti viimeisen teoksensa "Isä ja minä" ja aloitti jälleen maalaamisen, jonka oli jättänyt kirjailijan uran auettua. Sallalta jäi jälkeen runsaasti mielisairaalassa kirjoitettuja, julkaisematta jääneitä kirjoituksia.


title: Irja Salla

text: Helsingin Sanomien Kuukausiliitteen toimittaja Ilkka Malmberg sanoo että Salla kuvaa kirjassaan "Isä ja minä" lapsuuttaan sellaisena kuin olisi sen halunnut olevan eikä sellaisena kuin se oli, sillä Sallan kuvaus on ristiriidassa muualla kerrottujen tietojen kanssa.


title: Irja Salla

text: Sallalla oli kaksi sisarta, täyssisar Eva (alkuun Varpu eli Tirsu), jonka Sallinen antoi adoptioon sisarelleen Tanskaan. Eva kuoli yllättäen 39-vuotiaana Suomessa kadulla sydänkohtaukseen. Toinen sisar oli Sallisen toisesta avioliitosta, Tirsi, joka myöhemmin kääntyi mormoniksi asui elämänsä loppuun asti Helsingissä, kuoli 2003 pahanlaatuiseen aivokasvaimeen ja on haudattu Hyvinkäälle sukuhautaan.


title: Ulla Karvo

text: Ulla Marita Karvo (o.s. Ihalainen, s. 14. syyskuuta 1960 Rantasalmi) on Rovaniemellä asuva entinen Kokoomuksen kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan 2007 Lapin vaalipiiristä. Hän on arvoltaan varatuomari ja suorittanut oikeustieteen lisensiaatin tutkinnon.


title: Ulla Karvo

text: Karvo on ollut maakuntasihteerinä Lapin liitossa vuodesta 2003. Hän toimi Rovaniemen kaupunginvaltuustossa vuosina 1997-2004. Hän oli ehdolla eduskuntaan myös vuonna 2003, mutta ei tullut valituksi. Karvo menetti paikkansa vuoden 2011 vaaleissa.


title: Paul von Gerich

text: Paul Bruno von Gerich (9. elokuuta 1873 Helsinki – 3. helmikuuta 1951 Hamina) oli keisarillisessa Venäjän armeijassa pitkään palvellut suomalainen sotilas, joka muistetaan lähinnä osuudestaan vuoden 1921 suojeluskuntaselkkauksessa ja yhtenä ministeri Heikki Ritavuoren murhan taustahenkilönä.


title: Paul von Gerich

text: Baltiansaksalaiseen aatelissukuun kuuluneen von Gerichin vanhemmat olivat Helsingin venäläisen sotasairaalan päällikkö lääkintäkenraalimajuri, todellinen valtioneuvos "Carl Theodor Edvard von Gerich" ja "Julie Olympia von Koeppen". Von Gerich oli kesään 1918 saakka Venäjän kansalainen. Päästyään ylioppilaaksi 1892 von Gerich lähti sotilasuralle valmistuen Haminan kadettikoulusta 1895. Gerich palveli Pietarissa "Henkikaartin Jääkärirykmentissä" vuoteen 1914 saakka ja kävi "Nikolain Yleisesikunta-akatemian" 1899–1901 sekä sen jälkeen "Intendentuuriakatemian" kurssin 1901–1902. Venäjän vuosinaan von Gerich kirjoitti myös ahkerasti julkaisten venäjäksi kuusi historiateosta ja noin kolmekymmentä asevoimien ohjesääntöä ja opasta.


title: Paul von Gerich

text: Ensimmäisessä maailmansodassa von Gerich toimi vanhassa yksikössään Henkikaartin Jääkärirykmentissä ensin komppanianpäällikönä ja sitten pataljoonankomentajana taistellen rintamalla Puolassa, Galitsiassa, Liettuassa ja Valko-Venäjällä. Helmikuussa 1917 sodassa kahdeksan kertaa haavoittunut ja lukuisia mitaleja saanut von Gerich nimitettiin "3. Pärnun Krenatöörirykmentin" komentajaksi.


title: Paul von Gerich

text: Maaliskuun vallankumouksen von Gerich perusti rykmenttinsä sotilasneuvoston ja myötäili aluksi vallankumouksellisia mutta Venäjällä vuoden mittaan lisääntynyt anarkia ja väkivallanteot saivat hänet siirtymään mielipiteissään oikealle. Syksyllä 1917 polvensa loukannut von Gerich toimi koulutusupseerina Pietarin seudulla kunnes erosi lokakuun lopulla Venäjän armeijasta ja siirtyi marraskuussa 1917 Suomeen Haminaan jonne hänen vaimonsa oli jo aiemmin muuttanut.


title: Paul von Gerich

text: Von Gerich tapasi heti marraskuun alussa Helsingissä sotilaskomitean puheenjohtaja Hannes Ignatiuksen ja P. E. Svinhufvudin ja suostui ryhtymään organisoimaan perusteilla olleiden suojeluskuntien toimintaa. Tätä varten von Gerich lähti Vaasaan jossa hän aloitti 15. joulukuuta suojeluskuntapiirin päällikkönä.


title: Paul von Gerich

text: Von Gerich oli aluksi kouluttamassa suojeluskunnille joukkueenjohtajia Vimpelin kurssilla (Vimpelin koulu) ja Suomen sisällissodan alettua hän oli ensin riisumassa aseista venäläisiä joukkoja Lapualla ja Seinäjoella ja johti sitten valkoisten joukkoja Haapamäellä ja Vilppulassa. Helmikuusta lähtien kenraalimajuriksi ylennetty von Gerich johti valkoisten koulutustoimintaa. Sodan jälkeen von Gerich toimi 2. Divisioonan komentajana Viipurissa, sotilasohjesääntökomitean puheenjohtajana ja taktiikan tuntiopettajana Kadettikoulussa.