title: Renault Mégane

text: Bensiinimoottorit ovat 100- ja 130-hevosvoimaiset TCe:t. Molemmissa on vakiona kuusivaihteinen manuaalivaihteisto, mutta tehokkaamaan moottorin yhteyteen saa halutessaan myös seitsenportaisen EDC-kaksoiskytkinvaihteiston. Dieselinä on 110-hevosvoimainen dCi kuusivaihteisella manuaali- tai kaksoiskytkinvaihteistolla.


title: Renault Mégane

text: Urheilullisessa Mégane GT -mallissa on 205-hevosvoimainen TCe-bensiinimoottori. Voimansiirtona on seitsenportainen kaksoiskytkinvaihteisto. 4CONTROL-nelipyöräohjaus ja Launch Control -lähtöjärjestelmä ovat GT-mallissa vakiovarusteina.


title: Renault Mégane

text: Edullisimpaan Life-varusteluun kuuluu kuusi turvatyynyä, ESP, turvavyönmuistutin jokaisella istumapaikalla, mäkilähtöavustin, manuaali-ilmastointi, LED-päiväajovalot, sähköikkunat edessä, 4,2 tuuman monitoiminäyttö, lämmitettävät sähköpeilit, nahkaverhoiltu monitoimiohjauspyörä ja vakionopeudensäädin.


title: Renault Mégane

text: Zen-mallissa on lisäksi 16 tuuman kevytmetallivanteet, sivuikkunoiden kromilista, kaksivyöhykkeinen automaatti-ilmastointi, automaattiset kaukovalot, digitaalinen mittaristo, R-Link 2 -multimediajärjestelmä seitsemän tuuman kosketusnäytöllä, kuljettajan istuimen ristiseläntuen säätö, matkustajan istuimen korkeussäätö, liikennemerkkien tunnistusjärjestelmä, sähköikkunat takana ja tuulilasinpyyhkijöiden sadetunnistin.


title: Renault Mégane

text: Parhaiten varustellussa Bose-mallissa on 17 tuuman kevytmetallivanteet, aktiivinen hätäjarrutusjärjestelmä (yli 30 km/h), tummennetut takaikkunat, Bose-äänentoistojärjestelmä 10 kaiuttimella, sisätilojen tunnelmavalaistus, osittain nahkaverhoillut istuimet, kromattu pakoputken pää, peruutuskamera, pysäköintitutka edessä ja takana, navigointijärjestelmä 8,7 tuuman kosketusnäytöllä, sähkötoiminen käsijarru, LED-ajovalot ja älyavainkortti.


title: Barney Gumble

text: Barnard ”Barney” Gumble on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa "Simpsonit". Hän on rappiolle ajautunut kovan luokan alkoholisti ja Homer Simpsonin hyvä ystävä. Hahmon ääninäyttelijä on Dan Castellaneta.


title: Barney Gumble

text: Barney viettää suurimman osan ajastaan juoden olutta Moen kapakassa ja hänet nähdään useimmiten humalassa. Barneyn lempiolutmerkki on Duff, kuten Homerinkin. Barney ei pysty lainkaan kontrolloimaan omaa juomistaan tai sen seurauksia, ja alentuu mihin tahansa pienestäkin oluttilkasta. Alkoholismi on käytännössä pilannut Barneyn elämän, sillä hän on köyhä, työtön, perheetön, ylipainoinen, epäsiisti ja arvokkuutensa menettänyt, mutta hän ei itse yleensä tunnu tajuavan koko asiaa ja vaikuttaa tyytyväiseltä tilanteeseensa. Barneylla on lisäksi ollut sarjassa ajoittain raittiita kausia ja erilaisia työpaikkoja. Barneyn eräänlainen vakiohokema on äänekäs röyhtäys, joka kuullaan usein lauseen tai repliikin lopussa.


title: Barney Gumble

text: Barney esiintyi ensi kerran "Simpsonien" 1. tuotantokauden ensimmäisessä jaksossa ”Joulurauha”. Muutamissa 1. kauden jaksoissa hänen hiuksensa oli väritetty keltaisiksi ihon tapaan. Barney esiintyy myös "Simpsonien" alkutekstijaksossa: vanhassa versiossa hän on yksi hahmoista, jotka Bart Simpson ohittaa jalkakäytävällä, uudessa versiossa Bart pomppaa koulusta lähtiessään lehtikasan päälle, jonka alta paljastuu jalkakäytävälle sammunut Barney.


title: Barney Gumble

text: Sarjan takaumajaksojen perusteella Barney ja Homer olivat parhaat ystävykset jo kouluvuosinaan. 4. kauden jaksossa ”Ystävä hädässä” nähdyn takauman mukaan Barney oli nuorena ahkera opiskelija, mutta kun Homer sai hänet kerran kokeilemaan olutta, hän jäi välittömästi koukkuun ja unohti kaiken muun. Myöhemmin varsinkin Moe Szyslak on kannustanut Barneya jatkamaan alkoholistin elämäntapaansa, koska Barney on Moen tärkein asiakas. Muutamissa jaksossa Barney asuu Moen kapakassa, mutta toisissa jaksoissa hänellä on oma, hyvin epäsiisti asunto. 7. kauden jaksossa ”22 tarinaa” Moe väittää Barneyn juoneen hänen baarissaan velaksi neljäntoista miljardin dollarin arvosta.


title: Barney Gumble

text: Barneyn äidin on mainittu asuvan Norjassa. Äiti nähdään 9. kauden jaksossa ”Maailman merille”. 7. kauden jakson ”Sotasaalis” mukaan Barneyn isä oli toisen maailmansodan veteraani, joka kuoli lauttaonnettomuudessa vuonna 1979. 6. kauden takaumajaksossa ”Kolmas lapsi” Barneyn setä omisti Springfieldin keilahallin Bowlaraman, jossa myös Barney työskenteli ennen kuin sai potkut.


title: Barney Gumble

text: Alennustilastaan huolimatta Barneylla on ollut eräitä kunnioitettavia saavutuksia. 5. kauden jakson ”Homerin kvartetti” mukaan Barney kuului 1980-luvulla Homerin, rehtori Skinnerin ja Apun kanssa Alaäänet ("The Be Sharps") -nimiseen menestyneeseen lauluyhtyeeseen, johon hänet kutsuttiin Clancy Wiggumin tilalle kauniin tenoriäänensä vuoksi. 4. kauden jaksossa ”Ystävä hädässä” Barneyllä oli lyhyen aikaa menestyksekäs lumiaurayhtiö "Plow King", joka kilpaili Homerin "Mr. Plow" -yhtiön kanssa kunnes he päättivät yhdistää voimansa ja samalla kaikki lumet ihmeellisesti sulivat pois. Barney pääsi myös Homerin kanssa mukaan astronauttien koulutusohjelmaan 5. kauden jaksossa ”Homer, seuraava astronautti” ja hän luopui tuolloin joksikin aikaa alkoholista, mutta maistettuaan valmistumisjuhlissa alkoholitonta samppanjaa hän retkahti takaisin juomaan eikä häntä päästetty avaruuslennolle. 6. kauden jaksossa ”Neljät hautajaiset ja yhdet häät” Barney voitti Springfieldin ensimmäiset filmifestivaalit omasta elämästään kertovalla dokumentaarisella lyhytelokuvalla.


title: Barney Gumble

text: Barney raitistui ja ryhtyi helikopteripilotiksi 11. kauden jaksossa ”Raittiuden päivät”, jonka käsikirjoitusidea oli peräisin hahmon ääninäyttelijältä Dan Castellanetalta. Tämän jälkeen Barney pysyi raittiina muutaman tuotantokauden ajan ja siirtyi juomaan oluen sijasta kahvia, mutta hän palasi vähitellen takaisin vanhoihin juomatapoihinsa.


title: Barney Gumble

text: Barneyllä on joskus humalatilasta johtuvia näköharhoja.


title: Suomen Tietoviisas

text: Suomen Tietoviisas oli Yleisradion vuosina 1990–1998 Yle TV2 -kanavalla esitetty tietokilpailuohjelma, jossa kilpailtiin yleistietoudessa.


title: Suomen Tietoviisas

text: Vuonna 1990 Tietoviisaan tittelistä kisailtiin peräti kahdesti, sekä keväällä että syksyllä, mutta vuodesta 1991 alkaen kilpailtiin kerran vuodessa kevätkaudella. Vuonna 1993 ohjelmaa ei esitetty. Ohjelmaa juonsi ensin Esko Roine, syksystä 1990 alkaen Tuomo Kaminen ja hänen siirryttyään tuomariksi Tarmo Pukkilan tilalle Hilkka Ahde vuodesta 1994. Vuonna 1997 juontaja oli Anne Karppinen ja 1998 Tuija Melville.


title: Suomen Tietoviisas

text: Ensimmäisen kilpailun voitti tamperelainen Timo Mesimäki, mutta jo samana syksynä Suomen Tietoviisaan arvon otti mikkeliläinen hammaslääkäri Erik Toivanen, joka sitten voitti visailun seitsemän kertaa peräkkäin. Vasta viimeisessä kilpailussa vuonna 1998 Toivanen joutui taipumaan kahdella pisteellä, kun häntä vastaan asettui Etelä-Suomen läänin joukkue (Yrjö Salin Helsingistä ja Lauri Ranta Kärkölästä). Muita kilpailijoita olivat muun muassa tamperelainen Jussi Suvanto, joka 2000-luvulla on ollut parhaita suomalaisia tietokilpailun MM- ja EM-kilpailuissa, oulunsalolainen Eero Ylitalo, joka on 2000-luvulla useasti voittanut Radio Suomen ohjelmistoon kuuluvan Poppikoulu-kilpailun, sekä kajaanilainen Nakertajan koulun rehtori Elias Rissanen, joka ylsi mitalisijoille kaksi kertaa.


title: Suomen Tietoviisas

text: Vuoden 1990 syksyn Suomen Tietoviisas -finaalilähetys esitettiin toiveuusintana Yle Teema -kanavalla tammikuussa 2008.


title: Ice Age 2

text: Ice Age 2 – Jäätikkö sulaa on vuonna 2006 valmistunut yhdysvaltalainen animaatioelokuva. Se on jatko-osa vuonna 2002 valmistuneelle animaatiolle "Ice Age". Elokuva sai ensi-iltansa 31. maaliskuuta 2006.


title: Ice Age 2

text: Elokuvan suomenkielisessä versiossa oli äänirooleissa Antti Pääkkösen, Antti L. J. Pääkkösen ja Santeri Kinnusen lisäksi myös muun muassa Sanna Saarijärvi, Risto Kaskilahti sekä Extreme Duudsonien Jukka Hildén ja Jarppi Leppälä.


title: Ice Age 2

text: Jatko-osassa huono-onnisen Jyrsis-oravan rooli oli isompi kuin edeltäjässään. Tarina alkaa kun eläimet huomaavat jäätikön sulavan ja lähtevät pakoon tulvaa ja etsimään uutta asuinsijaa. Manfred-mammutti on edelleen masentunut ja yksinäinen, mutta hän tapaa tyttömammutti Ellien ja hänen opossumi-velipuolensa. Ellie ja opossumit lyöttäytyvät Manfredin, Diegon ja Sidin laumaan ja kaikki jatkavat matkaa. Manfred ja Ellie tutustuvat enemmän toisiinsa ja lopulta rakastuvat. Kaikki joutuvat pulaan yksitellen, muun muassa mammutit tumpeloivat kivikkoisilla rinteillä, Sid ja opossumit ovat vaarassa nälkäisten korppikotkien kanjonissa ja Diego oppii pakon edessä uimaan jääpadon murtuessa. Lopulta kaikki pääsevät turvaan ja suuren murtuneen jäävallin takaa ilmestyy suuri mammuttilauma. Manfred ja Ellie päättävät kuitenkin olla lyöttäytymättä läpikulkumatkalla olevan lauman joukkoon ja jäävät ystäviensä luo.


title: Tekken 3

text: Tekken 3 on Namcon kehittämä ja julkaisema "Tekken"-pelisarjaan kuuluva tappelupeli. Peli on "Tekken"-sarjan viimeinen julkaisu PlayStationille. PlayStation-versiota on laajasti arvostettu ja sitä pidetään yhtenä genrensä parhaista peleistä.


title: Tekken 3

text: "Tekken 3" sisältää saman taisteluidean kuin edeltäjänsä, mutta pelisysteemiä on muokattu. Graafiset ja pelin sisäiset ominaisuudet ovat muuttuneet radikaalisti. Peliin on tuotu 15 uutta hahmoa, siihen on lisätty modernimmat musiikit, peliä on kehitetty nopeatempoisemmaksi sekä realistisemmaksi. Sivuttaisliikkeet on lisätty jokaiselle hahmolle.


title: Tekken 3

text: Pelin hahmoja on yritetty tasapainottaa ja kaikki pelin sisäiset hahmojen edut on poistettu (esimerkkinä Kazuya Mishiman sivuttaisliikeuniikki "Tekken 2":ssa).


title: Tekken 3

text: Peli asettuu viisitoista vuotta toisen King of Iron Fist Tournamentin jälkeen. Heihachi Mishima on perustanut organisaation nimeltä Tekken Force, joka on erikoistunut Mishima Zaibatsun suojeluun. Heihachi Mishima lähettää Tekken Forcen jäseniä Meksikoon tutkimaan atsteekkitemppelin jäännöksiä, kunnes olento nimeltä Ogre tappaa kaikki Tekken Forcen jäsenet, paitsi yhden, joka raportoi Mishima Zaibatsuun, kuvaillen olentoa Ogreksi tai Taistelujumalaksi. Hän aikoo etsiä Ogren käsiinsä. Hieman tapauksen jälkeen Heihachi huomaa, että monia tunnettuja taistelijoita on kadonnut ympäri maailmaa ja arvelee että Ogrella on jotain tekemistä katoamisten kanssa.


title: Tekken 3

text: Yakushiman pikkukylässä, Jun Kazama tuntee Ogren läsnäolon lähestyvän ja sanoo pojallensa Jin Kazamalle, että hänen tulisi mennä isoisänsä Heihachi Mishiman luo, jos jotain tapahtuu. Jinin viidentenätoista syntymäpäivänä Ogre hyökkäsi Yakushimaan, tappaen viattomia kyläläisiä. Jin yrittää taistella Ogrea vastaan, mutta hänestä ei ole vastusta, ja menettää tajuntansa. Pian, Jin herää ja huomaa, että hänen lapsuudenkotinsa oli tuhottu, ja äiti kadonnut. Jin muisti äitinsä Junin sanat, ja meni Heihachi Mishiman luo, pyytäen, että hän kouluttaisi hänestä taistelijan. Heihachi hyväksyi pyynnön. Neljä vuotta sen jälkeen, Jinistä on kasvanut vaikuttava taistelija, ja valmistautuu kohtaamaan Ogren ja kostamaan äitinsä puolesta. Heihachi järjestää kolmannen King of Iron Fist -turnauksen houkutellakseen Ogren esille.


title: Tekken 3

text: Lopulta Ogre ilmestyy ja Paul Phoenix voittaa hänet. Paul lähtee kotimatkalle ja luulee voittaneensa turnauksen, mutta Ogre muuttuukin oikeaan hirviömäiseen muotoonsa. Jin tuhoaa hirviön ja voittaa turnauksen. Jin kuitenkin huomaa pian tulleensa Heihachin pettämäksi kun Tekken Forcen sotilaat avaavat tulen häntä kohti, ja Heihachi itse ampuu viimeistelevän laukauksen Jinin päähän. Kuitenkin Jinin sisällä asunut Devil-geeni herättää Jinin henkiin. Muuttunut Jin heittää Heihachin pois tieltään ja lentää pois.


title: Maauimala

text: Maauimala on julkinen uimapaikka, jossa on yksi tai useampi ulkona sijaitseva uima-allas. Altaiden lisäksi maauimaloissa on yleensä pukukopit ja suihkut. Monet maauimalat toimivat uimahallin yhteydessä. Useimmat maauimalat ovat auki vain kesäaikaan.


title: Ozjora

text: Ozjora (, vepsäksi "Järved" tai "Järvidekülä", kieli- ja kansatieteellisessä kirjallisuudessa on käytetty myös suomalaistettua muotoa "Järvienkylä") on vepsäläinen kyläryhmä Venäjällä Leningradin alueen Podporožjen piirin Vinnitsyn kunnassa. Se sijaitsee Ojatin ja Ozjorskoje-järven rannoilla noin 25 kilometriä Vinnitsystä etelään.


title: Ozjora

text: Ozjoran pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvun lopussa. Nykyään kyläryhmään kuuluvat Kuzminskajan, Lukinskajan, Martemjanovskajan, Nikulinskajan ja Ožegovskajan eli Krysanova Goran kylät. Niissä on noin 275 asukasta. Kyliä ympäröi Vepsän metsä -luonnonpuisto. Seudulla on 1800-luvun puuarkkitehtuurin muistomerkkejä.


title: Erotica (kappale)

text: Erotica on yhdysvaltalaisen poplaulajan Madonnan ensimmäinen singlejulkaisu hänen viidenneltä studioalbumiltaan "Erotica". Kappaleen tuottivat Madonna itse ja Shep Pettibone, ja se julkaistiin maailmanlaajuisesti syyskuussa 1992. Kappale menestyi hyvin maailman listoilla; sen paras sijoitus Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa oli singlelistan kolmossija. Kakkossijalle kappale ylsi Japanissa ja Kanadassa.


title: Erotica (kappale)

text: "Erotica" sisältää samplen Kool and the Gang -yhtyeen hitistä "Jungle Boogie". Kyseinen kappale levytettiin vuonna 1974.


title: Erotica (kappale)

text: "Erotican" musiikkivideo, jonka ohjasi Fabien Baron, aiheutti kohua. Videolla esiintyi Madonnan lisäksi näyttelijätär Isabella Rossellini ja valokuvamalli Naomi Campbell. Eroottinen musiikkivideo sisälsi videopätkiä Madonnan "Sex"-pehmoporno-valokuvakirjan kuvauksista. Yhdysvaltain MTV esitti videon vain kolme kertaa, ja vain myöhään yöllä. Musiikkivideosta on olemassa myös sensuroimaton, kymmenen sekuntia pidempi versio, joka oli alun perin tarkoitettu promoamaan kappaletta. Sensuroimattomalla videolla Madonna esiintyy pari kertaa täysin alasti. "Erotica"-musiikkivideo sisältyi Madonnan The Girlie Tourin avajaisnumeroon.


title: Erotica (kappale)

text: "Eroticasta" on olemassa 19 erilaista virallista miksausta.


title: Tokari

text: Tokari () on kylä ja kylähallinto Koskenalan piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Muurmannin radan varrella Syväriltä pohjoiseen. Kylässä sijaitsee rautatieasema.


title: Kalatori (yritys)

text: Kalatori on Apetit Kala Oy:n vuonna 1992 aloittanut brändi Suomessa ja se omistaa yli 60 myyntipistettä ympäri Suomen. Kaikki myymälät toimivat shop-in-shop periaatteella eli ne sijaitsevat jonkin toisen yrityksen tiloissa vuokralla. Suurin osa kalatoreista sijaitsee Prismoissa.


title: Kalatori (yritys)

text: Apetit Kala Oy on Apetit Oyj:n omistama yritys.


title: Liukuhihna

text: Liukuhihna tarkoittaa kuljetinta. Liukuhihna-sanaa käytetään myös yleisessä merkityksessä virtaviivaistetusta työskentelytavasta, jossa on minimoitu tuottamattoman työn, kuten siirtojen määrä. Tämä merkitys on lähtöisin käsitteestä liukuhihnatuotanto, joka tarkoittaa teollista massatuotantoa. Kokoonpanolinjoja, joissa kokoonpantava tuote siirtyy kuljettimella (liukuhihnalla) työpisteestä toiseen alettiin käyttää Henry Fordin ja hänen autotehtaansa insinöörien kehitystyön tuloksena vuonna 1908 koko tehtaan tuotantoteknisenä ratkaisuna. Liukuhihnatuotannolla on sekä kielteinen sävy, jolloin painotetaan sitä, että työntekijöiden työtehtävät yksipuolistuivat liukuhihnan äärellä, että myönteinen sävy sellaisissa sanonnoissa kuin "tavaraa tulee kuin liukuhihnalta".


title: Liukuhihna

text: Kauppojen kassojen hihnakuljettimia sanotaan myös liukuhihnoiksi.


title: Liukuhihna

text: Tietotekniikassa on käytössä myös liukuhihnakäsite mikroprosessorin käskyjen käsittelyssä.


title: Sire Records

text: Sire Records on yhdysvaltalainen Warner Music Groupin omistama levy-yhtiö, jonka musiikin jakelu tapahtuu Warner Brothers Recordsin kautta.


title: Sire Records

text: Yhtiön perustivat Seymour Stein ja Richard Gottehrer vuonna 1966 nimellä Sire Productions. Levy-yhtiön ensimmäinen julkaisu tapahtui vuonna 1968. Yhtiö liittyi osaksi Warner Music Groupia vuonna 1978. Sire Recordsille levyttäneitä artisteja ja yhtyeitä ovat muun muassa Ramones, The Smiths, Madonna, Depeche Mode ja HIM.


title: Lugan piiri

text: Lugan piiri () on piiri Leningradin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 6 070 neliökilometriä. Asukkaita on 78 700 henkeä (vuonna 2006). Piirin hallinnollinen keskus on Lugan kaupunki 139 km Pietarista etelään.


title: Lugan piiri

text: Lugan piiri rajoittuu pohjoisessa Leningradin alueen Hatsinan ja idässä Tusinan piiriin, kaakossa Novgorodin ja etelässä Pihkovan alueeseen, lännessä Slantsyn ja luoteessa Volossovan piiriin.


title: Lugan piiri

text: Piirin alueella virtaavat Laukaanjoki ja sen sivujoet Ortesjoki, Saba ja Jaštšera. Suurimmat järvet ovat Vjalje, Vrevo ja Tšeremenetskoje. Huomattava osa pinta-alasta on suota. Vanhoja mäntymetsiä on säilynyt vain piirin länsiosassa ja Lugan kaupungin ympäristössä. Pohjoisosassa kasvaa haapaa ja koivua, etelä- ja itäosat ovat pääosin viljelysmaata.


title: Lugan piiri

text: Heinäkuun keskilämpötila on 17 °C ja tammikuun –8 °C. Vuotuinen sademäärä on 600–700 millimetriä.


title: Lugan piiri

text: Piirissä sijaitsee useita luonnonsuojelualueita. Niistä tärkein on valtakunnallisen statuksen omaava Mšinskin suon rauhoitusalue. Aluetason rauhoitusalueita ovat Belyi kamen, Glebovskoje boloto, Sever Mšinskogo bolota, Sjaberski, Tšeremenetski ja Šalovo-Peretšitski. Saba- ja Ortesjoen varrella on kolme geologista luonnonmuistomerkkiä.


title: Lugan piiri

text: Lugan piirissä on ollut asutusta jo mesoliittikaudella. Ensimmäisen vuosituhannen jälkipuoliskolla seudulle siirtyi slaavilaista väestöä. Laukaanjoki ja Ortesjoki toimivat tärkeinä kuljetusreitteinä. Vuonna 947 Laukaanjoen rantojen kerrotaan alistuneen ruhtinasvaltaan ja sinne perustettiin pogostoja. 1200–1300 sekä 1500–1600-luvuilla seutu joutui lännestä tulleiden hyökkäysten kohteeksi. 1600-luvulla pohjoisessa kulki Ruotsin valtaaman Inkerinmaan eteläraja.


title: Lugan piiri

text: 1700-luvulla seudulle syntyi lukuisia aateliskartanoita ja teollisuuslaitoksia. Vuonna 1781 perustettiin Pietarin kuvernementtiin kuulunut Lugan kihlakunta, jonka keskus oli Lugan kaupunki. Vuonna 1858 rakennettiin Varsovan rautatie, minkä jälkeen alueesta tuli pietarilaisten suosimaa huvila- ja lomanviettoseutua.


title: Lugan piiri

text: Vuonna 1927 perustettiin Leningradin alueeseen kuuluva Lugan piiri. Vuonna 1931 siihen liitettiin osa lakkautetusta Possatan piiristä. Toisen maailmansodan aikana seutu oli saksalaisten miehittämä.


title: Lugan piiri

text: Vuonna 1959 Lugan piiriin liitettiin lakkautettu Oredežin piiri ja vuonna 1961 Osminon piiri.


title: Lugan piiri

text: Piiriin kuuluu Lugan kaupunki, Tolmatšovon kaupunkimainen taajama ja 13 maalaiskuntaa: Dzeržinskogo (), Jam-Tjosovo (), Mšinskaja, Oredež, Osmino (), Retjun (), Serebrjanski (), Skreblovo (), Tjosovo (), Torkovitši (), Volodarskoje (), Vološovo (), Zaklinje ()


title: Lugan piiri

text: Piirin päämies on Valeri Vasiljev ja piirihallinnon päämies Sergei Timofejev.


title: Lugan piiri

text: Tärkein liikennekeskus on Luga, jonka kautta kulkee Pietarin ja Pihkovan välinen rautatie sekä Pietarin, Pihkovan ja Valko-Venäjän rajan välinen maantie.


title: Lugan piiri

text: Lugassa pysähtyvät Pietarin ja Riian, Vilnan ja Velikije Lukin välillä liikennöivät kaukojunat. Lugasta Pietariin ja Pihkovaan kulkee useita paikallisjunia. Paikallisliikennettä on myös Lugan ja Novgorodin sekä Pietarin, Oredežin ja Dnon välisillä rautateillä.


title: Lugan piiri

text: Lugan kautta kulkee useita kaukoliikenteen linja-autoreittejä. Laukaanjoella on laivaliikennettä.


title: Lugan piiri

text: Teollisuus on keskittynyt Lugaan ja Tolmatšovon taajamaan. Lugassa toimii hiontavälineitä valmistava tehdas, rehutehdas sekä metalli-, kemian ja elintarviketeollisuutta. Tolmatšovossa on teräsbetoni- ja metallirakennetehdas.


title: Lugan piiri

text: Maatalous tuottaa lihaa, maitoa ja perunaa. Piirissä on hevossiittola Zvjozdotška.


title: Lugan piiri

text: Alueella on lukuisia arkeologisia ja rakennustaiteellisia muistomerkkejä. Vanhoja puukirkkoja on säilynyt Osminon, Gorodetsin ja Sjaberon kylissä, kivikirkkoja mm. Romanštšinassa, Relissä ja Samrossa. 1700-luvun ja 1800-luvun alun aateliskartanoita on mm. Ilžon, Muraveinon ja Zapoljen kylissä. Lugassa toimii kotiseutumuseo.


title: Toivomuspuu

text: Toivomuspuu on puu, joka sijaitsee Kiinassa Hongkongissa.


title: Toivomuspuu

text: Vanhan kiinalaisen uskomuksen mukaan puu toteuttaa toiveen, mutta ensiksi tulee kirjoittaa toive paperille. Sen jälkeen paperi sidotaan mandariiniin, jonka jälkeen mandariini heitetään kohti puuta ja toivotaan, että se jää puun oksalle. Jos mandariini jää, toive toteutuu. Toivomuspuusta on tullut monien Kiinan-matkailijoiden suosikkinähtävyys.


title: Inversija

text: Inversija on latvialainen vuonna 1991 perustettu rahtilentoyhtiö. Yhtiön kotikenttänä toimii Riian lentoasema.


title: Inversija

text: Inversijan laivasto tammikuussa 2005:


title: Antti J. Jokinen

text: Antti J. Jokinen (s. 26. huhtikuuta 1968 Nurmijärvi) on suomalainen musiikkivideo- ja elokuvaohjaaja sekä elokuvakäsikirjoittaja. Jokinen on ohjannut elokuvat "The Resident" (2011), "Puhdistus" (2012), "Kätilö" (2015) ja "Pahan kukat" (2016). Jokinen sai parhaan ohjauksen Jussi-ehdokkuuden elokuvastaan "Puhdistus".


title: Antti J. Jokinen

text: Antti J. Jokinen syntyi vuonna 1968 Nurmijärvellä. Hän pelasi nuoruudessaan koripalloa hyvällä menestyksellä. Pituutensa ja taitojensa ansiosta Jokinen sai koripallostipendin ja se vei hänet opiskelemaan elokuvaa East Carolinan yliopistoon. East Carolinassa opiskellessaan Jokinen teki Jim Morrisonin runoihin perustuvan lyhytelokuvan "Fist Full of Sand". Se voitti opiskelijasarjan Pohjois-Carolinan elokuvajuhlilla. Voiton myötä hän pääsi töihin New Yorkiin MTV-musiikkikanavalle.


title: Antti J. Jokinen

text: Myöhemmin kesälomalla Suomessa ollessaan Jokinen ilmoittikin MTV:lle, ettei hän aio palata New Yorkiin vaan jää Suomeen. Hän ei ollut pelannut koripalloa vuoteen, mutta liittyi silti Tapiolan Hongan pelaajavahvuuteen. Vuoden koripalloa pelattuaan Jokinen tutustui Markus Seliniin, joka oli yksi silloisista Hongan omistajista. Jokisen oma yhtiö Hip Factory Films oli tuolloin tehnyt musiikkivideot Neon 2:lle ja Miisalle sekä dokumentin Suomen Punaiselle Ristille. Vuonna 1994 Selin palkkasi Jokisen tekemään Harlin & Selin Productionsin tuottaman "Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat" -elokuvan trailerin.


title: Antti J. Jokinen

text: Jokinen oli mukana perustamassa Solar Filmsia yhdessä Markus Selinin ja Taina Saikkosen kanssa vuonna 1995. Jokinen toimi aluksi Solarin toimitusjohtajana, mutta Solar Filmsin tiedottajan Rampe Toivosen mukaan ”Markus (Selin) oli suvereeni päätöksentekijä ja kaikki juoksevat asiat hoituivat taiteilija-Antin ohi.” Jokinen toimi Solar Filmsin toimitusjohtajana 1995-1998, jonka jälkeen toimitusjohtajaksi värvättiin Jukka Helle Fantasia-filmistä.


title: Antti J. Jokinen

text: Solarilla Jokinen ohjasi tv-sarjat "Tähtilampun alla" (1997) ja "Kirjava silta" (2000). Niiden jälkeen hän keskittyi musiikkivideoihin, joiden kautta hän päätyi takaisin Amerikkaan 2000-luvun alussa. Esimerkkejä Antti Jokisen ohjaamista musiikkivideoista ovat Anastacian ja Ben Moodyn duetto ”Everything Burns”, Wyclef Jeanin ”Wish You Were Here”, Kornin ”Word Up”, Anna Vissin ”Everything I Am”, Nightwishin ”Nemo” ja Tiziano Ferron ”Stop! Dimentica”.


title: Antti J. Jokinen

text: Lisäksi hän on ohjannut videoita Beyoncélle, Will Smithille, Eminemille, Missy Elliottille ja Westlifelle. Vuonna 2007 hän ohjasi Lordin ”Hard Rock Hallelujah Eurovision Editionin”, joka esitettiin Helsingin euroviisujen avausvideona.


title: Antti J. Jokinen

text: Omien sanojensa mukaan Jokinen päätyi ohjaamaan esikoiselokuvaansa, kun musiikkivideoiden budjetit tippuivat kolmannekseen siitä, mihin hän oli tottunut. Jokisen esikoiselokuva oli vuonna 2011 ilmestynyt "The Resident", jonka pääosaa esittää Hilary Swank. Jokinen on kertonut "The Residentin" tekemisen olleen vaivalloista ja turhauttavaa. Hän päätti palata takaisin Suomeen elokuvan valmistuttua, koska oli omien sanojensa mukaan pettynyt siihen.


title: Antti J. Jokinen

text: Jokisen oli tarkoitus kuvata seuraava ohjaustyönsä, yhteistyössä Matthew B. Wilderin kanssa käsikirjoitettu fantasiaelokuva "Nicholas of the North", Suomessa vuonna 2010. 16 miljoonan euron elokuvan pääosaan kiinnitettiin Julianne Moore ja kuvaajaksi Guillermo Navarro. Ensi-illan ajankohdaksi ilmoitettiin joulu 2011. Toteutuessaan siitä olisi tullut Suomen kallein elokuva. Elokuvahanke joutui kuitenkin talousvaikeuksiin. Jokinen ja fantasiakirjailija Ilkka Auer tekivät yhdessä elokuvaan liittyvän romaanin "Kalmattaren kirous", joka ilmestyi vuonna 2012 Otavan kustantamana.


title: Antti J. Jokinen

text: Jokinen ohjasi Sofi Oksasen menestysromaaniin perustuvan "Puhdistus"-elokuvan, joka sai Suomen ensi-iltansa 7. syyskuuta 2012. Hän ohjasi myös Katja Ketun "Kätilö"-romaaniin perustuvaan samannimisen elokuvan, jonka ensi-ilta oli syyskuussa 2015.


title: Antti J. Jokinen

text:
Jokinen oli kiinnitettynä "The Bay of Silence" -nimisen elokuvan ohjaajaksi. Elokuva perustuu englantilaisen Lisa St Aubin de Teránin samannimiseen romaaniin vuodelta 1986.
Elokuvan käsikirjoittajaksi kiinnitettiin Caroline Goodall ja tuottajiksi Markus Selin ja Tristan Lynch. Kuvaukset oli tarkoitus aloittaa kesällä 2016 Italiassa, Isossa-Britanniassa ja Irlannissa. Elokuvan pääosiin oli kiinnitetty Uma Thurman, Toby Stephens ja Brian Cox. Vuonna 2018 Jokinen ei ollut enää mukana projektissa.


title: Antti J. Jokinen

text: Jokisen ohjaama ja käsikirjoittama "Pahan kukat" voitti Shanghain kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla pääkilpasarjan parhaan ohjauksen palkinnon kesäkuussa 2016. Elokuva kertoo lähiönuorista ja sai ensi-iltansa Suomessa 30. syyskuuta 2016.


title: Antti J. Jokinen

text: Jokisen tuleva elokuva kertoo taiteilija Helene Schjerfbeckista. Elokuva ilmestyy vuonna 2020.


title: Antti J. Jokinen

text: Jokisen isä on urheiluselostaja Juha Jokinen.


title: Antti J. Jokinen

text: Jokinen oli 1990-luvun loppupuolella avoliitossa huippumalli Niina Kurkisen kanssa ja heille syntyi vuonna 1997 yhteinen Paavo-niminen poika. Liitto päättyi eroon 1999 ja lapsi jäi äidilleen.


title: Antti J. Jokinen

text: Jokinen oli kihloissa juontaja Sara La Fountainin kanssa. He erosivat vuonna 2011.


title: Antti J. Jokinen

text: Vuonna 2014 Jokinen kihlautui näyttelijä Krista Kososen kanssa ja heille syntyi Selma-niminen tytär 1. lokakuuta 2015. He menivät naimisiin toukokuussa 2018.


title: Sydänmaa

text: Sydänmaa voi tarkoittaa seuraavia:


title: Šelmenitša

text: Šelmenitša () on kylä ja kylähallinto Koskenalan piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Kylähallintoon kuuluu myös Plotitšno (Плотично).


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Suomen miesten CP-jalkapallomaajoukkue on Suomea CP-jalkapallossa edustava maajoukkue, joka toimii Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry:n alaisuudessa.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Suomi on ollut mukana EM-kilpailuissa vuosina 1999, 2006, 2010, 2014 ja 2018 ja MM-kilpailuissa vuonna .


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: CP-jalkapallo on jalkapallosta sovellettu vammaisurheilulaji CP-vammaisille ja niille, jotka ovat saaneet aikuisiällä vamman, jonka oireet ovat samantapaiset kuin CP-vammassa (mm. traumaperäinen aivovamma.)


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Suomen CP-vammaisten jalkapallomaajoukkueen perustamisleiri järjestettiin Lohjan kisakalliossa 23.3.1999. Saman vuonna joukkue osallistui CP-jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailuihin, jotka järjestettiin Belgiassa.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 2000 Saapui Tampereen ratinaan vierailulle Irlannin maajoukkue, jota vastaan Suomi pelasi kaksi maaottelua.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Vuosien 2001-2003 välisenä aikana maajoukkue piti hiljaiseloa kansainvälisistä otteluista, mutta harjoitteli ahkerasti ja määrätietoisesti. Suomen CP-jalkapallomaajoukkue sai virallisen aseman Suomen invalidien urheiluliitossa (SIU) vuonna 2003.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 2004 joukkue osallistui Hollannissa järjestettyyn neljän maan turnaukseen, josta tuloksena oli neljäs sija ja pronssiottelussa kova taistelu USA:ta vastaan päättyi USA:n voittoon 1-0. Turnausmenestyksestä sisuuntuneena joukkue panosti talvikautena 2004-2005 määrätietoisesti laadulliseen harjoitteluun ja kevään koittaessa joukkue osallistui Tanskan neljän maan turnaukseen, jossa saavutettiin finaalipaikka ja turnauksen toinen tila. Matkan varrella kaatuivat Skotlanti ja Tanska.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Suomi osallistui Dublinissa 2006 CP-ISRA:n järjestämiin EM-kisoihin. Vaikka monet pelit mm. Espanjaa ja Skotlantia vastaan olivat tasaväkisiä, sijoittui Suomi turnauksessa kahdeksanneksi. Vuoden 1999 ja 2006 EM-kisojen lisäksi Suomi on osallistunut vuonna 2010 EM-kisoihin Skotlannin Glasgow'ssa (sijoitus 9.) ja vuonna 2011 MM-kisoihin Hollannissa (sijoitus 15.)


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: CP-Jalkapallomaajoukkue sai virallisen aseman Suomen invalidien urheiluliitossa (SIU) vuoden 2003 alusta lähtien. CP-jalkapallo sai virallisen aseman lajina Suomen invalidien urheiluliitossa (SIU) vuoden 2006 alusta lähtien. Vuodesta 2011 joukkue on kuulunut Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry:n alaisuuteen.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Maajoukkueen ensimmäisenä valmentajana oli Timo Virtanen. Hänen jäätyään sivuun joukkueen toiminnasta vuoden 2000 aikana, vastuun valmentamisesta otti Henry Hanhisalo. Vuoden 2005 kesäkuussa Kjell Friberg valittiin joukkueen päävalmentajaksi, tehtävässä hän toimi vuoden 2007 alkuun saakka. Vuodesta 2007 vuoden 2009 syksyyn, maajoukkueen päävalmentaja toimi Timo Lounio, jonka aikaisempiin valmennuspesteihin on kuulunut mm. HJK:n naisten edustusjoukkueen valmennus. Maajoukkueen nykyinen päävalmentaja (vuodesta 2009) on Samuel Siikonen, joka pelaajauransa (PK-35, Maku) lisäksi on valmentanut PK-35:den eri ikäkausijoukkueita.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: 2004 joukkue osallistui neljän maan turnaukseen Hollannissa. Suomi sijoittui turnauksessa neljänneksi.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: 2005 Tanskassa Suomi sai hopeaa neljän maan turnauksessa, häviten finaalissa Hollannille.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: 2006 heinäkuussa pidettiin CP-IRSAn Euroopanmestaruuskilpailut Dublinissa Irlannissa. Suomen sijoitus oli kahdeksas.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: 2007 Suomi osallistui maaliskuussa FA:n kutsusta ja kustantamana Englannissa Lilleshall National Sports Centressä kolmen maan miniturnaukseen, jossa Suomi hävisi euroopan huippumaille Englannille ja Hollannille.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Toukokuussa 2007 Suomi osallistui Ballerupissa Tanskassa viiden maan turnaukseen sijoittuen 3:ksi.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2010 EM-kisojen sijoitus oli 9. Turnaus pelattiin Glasgowssa, Skotlannissa.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2011 MM-kisojen sijoitus oli 15. pelattiin Hollannissa, Assenissa, Emmenissä ja Hoogeveenissa.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Vuosina 2007-2013 Suomi on osallistunut joka vuosi Barcelonassa järjestettyyn 4-6 maan turnaukseen. Paras sijoitus on ollut 3.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: 2014 EM-kisojen sijoitus oli 9. Turnaus pelattiin Portugalin Mayassa.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: 2015 Suomi osallistui neljän maan turnaukseen Tanskan Tilstissa. Muut osallistuvat maat olivat Tanska, Saksa ja Irlanti.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: 2016 Suomi osallistui MM-karsintaturnaukseen, Tanskan Vejenissä. Sijoitus 16. ja karsiutuminen , jotka pelattiin Argentiinassa.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: 2017 Suomi osallistui Barcelonassa pelattuun 7 maan turnaukseen. Sijoitus oli 6.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Kaikkien aikojen korkein sijoitus maailman rankingissa on helmikuulta 2013, 15./32. Tällä hetkellä (huhtikuu 2018) Suomi löytyy rankingista sijalta 19./69.


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Kaikkien aikojen nuorimmat ensimmäisen maaottelun pelannut (Top 2):


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Kaikkien aikojen vanhin ensimmäisen maaottelun pelannut:


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Ensimmäinen maali (Top 3):


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Kaikkien aikojen nuorin maalintekijä:


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Kaikkien aikojen vanhimmat maalintekijät (top 2):


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Kaikkien aikojen nuorin ensimmäisen maalin maalintekijä:


title: Suomen CP-jalkapallomaajoukkue

text: Kaikkien aikojen vanhin ensimmäisen maalin maalintekijä:


title: Ähky

text: Ähky on hevosen vatsaontelon kiputila, jonka syyt vaihtelevat mutta saattavat olla hevoselle hengenvaarallisia. Ähkyä tavataan myös karjalla. Ähkyn syy on usein suolistoperäinen, mutta myös muut sairaudet voivat aiheuttaa vatsakipua. Ähky voi olla seurausta muun muassa liikunnan määrän tai ruokinnan muutoksista, sisäloisista tai pilaantuneesta rehusta. Hevonen tarvitsee luonnostaan runsaasti liikuntaa, joten pitkät kuljetukset tai runsas tallissa seisominen (esimerkiksi loukkaantumisen takia) voivat lisätä ähkyn vaaraa.


title: Ähky

text: Joillakin hevosilla on tavallista vahvempi taipumus sairastua ähkyyn. Ähkyn vaaraa voi kuitenkin huomattavasti vähentää ruokkimalla hevosta säännöllisesti ja sopivasti hyvälaatuisella rehulla, järjestämällä sille riittävästi puhdasta juomavettä sekä huolehtimalla säännöllisestä liikunnasta, mahdollisimman runsaasta ulkona oleskelusta ja asianmukaisista sisäloishäädöistä.


title: Ähky

text: Vatsakivuista kärsivä hevonen on levoton ja saattaa purra tai potkia kylkiään ja kuopia maata. Se voi yrittää helpottaa oloaan menemällä makuulle ja piehtaroimalla. Hevonen tulisi kuitenkin pyrkiä pitämään seisaallaan, koska piehtarointi saattaa pahentaa suolistoon mahdollisesti syntynyttä asentovirhettä. Ähkyisen hevosen syke ja hengitystiheys nousevat. Hevonen saattaa lisäksi hikoilla voimakkaasti. Varsinkin kaasuähkyssä kipuoireet ovat selvät.


title: Ähky

text: Kaasuähky on ähkyn yleisin tyyppi. Se voi johtua esimerkiksi voimakkaasta väkirehuruokinnasta tai äkillisistä ruokinnan muutoksista, jotka aiheuttavat virheellistä mikrobikäymistä suolistossa. Käymisreaktioista syntyy runsaasti kaasua, joka aiheuttaa suolen laajenemisen ja suolenseinämän venymisen. Kun ähky etenee, suolen liikkeet lakkaavat, suolistoäänet häviävät ja hevosen kyljet turpoavat. Kaasuähkyn voi saada myös jäistä ruohoa syönyt hevonen.


title: Ähky

text: Kouristusähkyssä hevosen suoliston seinämät supistuvat tavallista voimakkaammin, mikä saattaa aiheuttaa hevoselle ankaraakin kipua. Hevonen voi saada kouristusähkyn muun muassa juotuaan kylmää vettä ollessaan kuumissaan. Tähän ähkytyyppiin auttavat yleensä kipulääkkeet ja lihaskouristuksia laukaiseva lääkitys.


title: Ähky

text: Ummetusähky voi johtua muun muassa riittämättömästä juomisesta, vähäisestä liikunnasta, sisäloisista, rehujen homemyrkyistä, huonosti pureskellusta rehusta tai hiekan syömisestä. Rehumassa tai hiekka muodostaa suoleen tukoksen, ja koska hevonen ei rakenteellisista syistä pysty oksentamaan, vaarana on mahalaukun repeäminen suoliston paineen kasvaessa. Ummetusähky vaatii yleensä useita hoitokertoja.


title: Ähky

text: Hevosen suolisto on rakenteeltaan sellainen, että suolenkiertymiä syntyy helposti. Suoliston asentovirheet ovatkin yleisin syy hevosen äkilliseen kuolemaan. Kiertyneen suolen verenkierto estyy, ja hoitamattomana tila johtaa suolen kuolioon. Suoli voi myös revetä, tai hevonen voi kuolla ähkyn aiheuttamaan šokkiin.


title: Ähky

text: Ensiapuna rehut otetaan pois hevosen saatavilta ja hevonen pidetään lämpimänä esimerkiksi loimen avulla. Rauhallinen kävelytys helpottaa usein hevosen oloa. Eläinlääkärin tulisi suorittaa ähkyhevoselle rektaalitutkimus. Hevosen vatsaontelosta on kuitenkin tunnusteltavissa vain noin kolmannes, joten varmaa diagnoosia rektaalitutkimuksella ei aina saada. Eläinlääkäri voi letkuttaa suolistoon parafiiniöljyä ja vettä. Tällä tavoin suolen tukkinut rehumassa pehmenee ja lähtee liikkeelle. Lisäksi hevoselle voidaan antaa nestetiputusta, kipulääkettä sekä B-vitamiiniliuosta.


title: Ähky

text: Jos suolistossa on asentovirhe, leikkaus on hevosen hengen pelastamiseksi usein välttämätön. Leikkauksessa asentovirhe korjataan ja mahdollisesti kuolioitunut suolen osa poistetaan. Leikkauksen onnistumismahdollisuudet ovat sitä paremmat, mitä paremmassa kunnossa hevonen on leikkauksen alkaessa. Kaikissa tapauksissa hevosta ei voida pelastaa. Leikkauksen jälkeen hevonen tarvitsee yleensä tehohoitoa useita päiviä. Iäkkäälle, jo valmiiksi huonokuntoiselle tai jo aiemmin ähkyleikkaukseen joutuneelle hevoselle leikkaus ja siitä toipuminen saatetaan katsoa liian rankaksi, jolloin hevonen katsotaan parhaaksi mieluummin lopettaa.


title: Jaroslavitši

text: Jaroslavitši (, vepsäksi "Vilhal" ~ "Viĺhal") on kylä Venäjällä Leningradin alueen Podporožjen piirin Vinnitsyn kunnassa. Se sijaitsee Ojattijoen rannalla Vinnitsyn ja Aljohovštšinan välisen maantien varrella. Kylässä on noin 200 asukasta.


title: Jaroslavitši

text: Kylän venäjänkielinen nimi perustuu muinaisslaavilaiseen henkilönimeen "Jaroslav". Vepsäläisen nimen taustalla on itämerensuomalainen henkilönimi "Vilha". Kylä on syntynyt todennäköisesti ensimmäisen ja toisen vuosituhannen vaihteessa. Se koostuu kahdesta osasta, varsinaisesta Jaroslavitšista ja entisestä Beregin kylästä, joista jälkimmäinen on säilynyt perinteisessä asussaan. Asukkaista suurin osa on vepsäläisiä. Kylässä on kirjasto, kerhotalo, koulu ja sen yhteydessä toimiva kotiseutumuseo. Vuosittain vietetään vepsäläistä perinnejuhlaa.


title: Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto

text: Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto on kansallispuisto Brasiliassa Goiásin osavaltiossa noin 250 kilometriä maan pääkaupungista Brasíliasta Cerradon savannialueella. Vuonna 1961 perustettu puisto käsittää 655 neliökilometrin alueen.


title: Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto

text: Puisto sijaitsee Keski-Brasilian korkeimmalla tasangolla noin 600–1650 metrin korkeudessa. Chapada dos Veadeirosin pääjoki on Rio Preto, joka on 2 640 kilometriä pitkän Tocantinsin sivujoki. Alueella on myös useita vesiputouksia, kuten Rio Preton putoukset, jotka ovat 120 metriä korkeat.


title: Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto

text: Kansallispuistossa kasvaa 25 eri orkidealajia. Alueelta löytyy mm. perunroseepippuripuita, korkkipuita ja useita palmupuulajeja.


title: Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto

text: Alueen monipuolista eläimistöä edustavat uhanalaiset suohirvi, jaguaari ja harjasusi. Lisäksi Chapada dos Veadeirosin kansallispuistossa tavataan nanduja, töyhtökäärmekurkija, vyötiäisiä, muurahaiskarhuja, vesisikoja, tapiireja, mustakondoreita ja kuningaskondoreita.


title: Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto

text: Kansallispuistossa on matkailijoiden tilojen lisäksi omat majoitukset tutkijoille. Kävijöille on tarjolla myös opastettuja kierroksia puistoon.


title: Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto

text: Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto on osa Cerradon suojelualueen UNESCOn maailmanperintökohdetta.


title: Stiff Upper Lip

text: Stiff Upper Lip on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n neljästoista studioalbumi, joka julkaistiin 28. helmikuuta 2000. Albumi äänitettiin The Warehouse Studiolla Vancouverissa, Kanadassa ja Sterling Sound Studiolla New Yorkissa. Levyn tuotti George Young.


title: Stiff Upper Lip

text: Albumilta on julkaistu kolme singleä jotka ovat "Stiff Upper Lip", "Safe in New York City" ja "Satellite Blues". "Stiff Upper Lip" julkaistiin remasteroituna vuonna 2007 osana "AC/DC Remasters" -sarjaa. Vuonna 2000 se sijoittui Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan sijalle 1.


title: Stiff Upper Lip

text: Vuonna 2001 julkaistiin nimellä Stiff Upper Lip Live Stiff Upper Lip albumin kiertueelta taltioitu konsertti. Se äänitettiin 14. kesäkuuta vuonna 2001 Saksassa. Video sisältää seuraavat kappaleet:


title: Rainio (Heinola)

text: Rainio on Heinolan kaupunginosa, joka on lähes kokonaan omakotitaloaluetta. Nimensä se on saanut 1600-luvulla rakennetun Rainion sukutilan mukaan. Kaavoitus asuinalueeksi alkoi vuonna 1980. Rainiossa sijaitsee myös Reuman sairaala, joka toimii nykyisin hyvinvointi- ja osaamiskeskus Valolinnana. Sen yhteydessä on myös hotelli Valo. Asukasluvultaan Rainio on yksi Heinolan pienimmistä kaupunginosista. Se sijaitsee suuren kallion päällä. Keskustaan matkaa Rainiosta on noin kolme kilometriä.


title: Rainio (Heinola)

text: Rainion teiden nimet on nimetty eri puiden osien ja puulajien mukaan, esimerkiksi Käpytie, Runkotie, ja Naavatie, poikkeuksena Harjulaaksontie. Rainio jakaantuu viiteen alueeseen asemakaavan mukaan, nämä ovat 1. alue, 2. alue, 3. alue, 4. alue ja uusi alue.


title: Rainio (Heinola)

text: Rainiossa oli kioski 1990-luvun loppupuolelle asti. Alkuperäinen kioski tuhopoltettiin, mutta tilalle rakennettiin uusi. Entiselle kioskin paikalle suunniteltiin Siwan rakentamista, mutta hanke ei koskaan toteutunut. Rainion lähellä oli myös Robinhood-halpamyymälä, joka sittemmin siirrettiin Heinolan ABC-liikennemyymälän läheisyyteen.


title: Emanuele Pirro

text: Emanuele Pirro (s. 12. tammikuuta 1962 Rooma, Italia) on italialainen rata-autoilija, joka ajaa ALMS-sarjassa Audilla.


title: Emanuele Pirro

text: Vuosina 1989–1992 Pirro osallistui Formula 1 -sarjassa kaikkiaan 40 Grand Prix'hin, Benettonilla ja Scuderia Italialla ja saavutti kolme MM-pistettä. Pirro oli parhaimmillaan viides Australian GP:ssä 1989. Scuderia Italialla Pirro ajoi yhden kauden JJ Lehdon tallikaverina. Kuljettajien välit olivat tosin tuolloin kireähköt. F1-uransa jälkeen Pirro siirtyi menestyksekkäästi ajamaan vakio- ja urheiluautosarjoissa. Vuonna 1992 hän ajoi BMW:llä yhden kauden DTM-sarjassa ja sittemmin ajoi vakioautosarjoja kotimaassaan sekä myöhemmin ADAC-cupia Saksassa.


title: Emanuele Pirro

text: Yhdessä Frank Bielan ja Tom Kristensenin kanssa Pirro voitti Audi Sport Team Joestin autolla Le Mansin 24 tunnin ajon kolmesti peräkkäin vuosina 2000–2002. Neljännen Le Mans -voittonsa hän saavutti vuonna 2006 Marco Wernerin ja Bielan kanssa ensimmäistä kertaa koko kilpailun historiassa diesel-autolla tehden myös uuden kierrosennätyksen (380). Hän voitti myös vuoden 2007 Le Mansin ajon. Yhdessä Bielan kanssa hän on myös voittanut lukuisia kilpailuja prototyyppiautojen ALMS-sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden kaudella 2001. Vuonna 2004 hän ajoi Joestin Audilla DTM-sarjassa.


title: Wrangelin palatsi

text: Wrangelin palatsi () on rakennus Tukholman Riddarholmenin saarella, Birger Jarls torgin länsilaidalla. Palatsissa on toiminut vuodesta 1753 lähtien Svean hovioikeus ("Svea hovrätt").


title: Wrangelin palatsi

text: Rakennuksella on pitkä sekä monivaiheinen historia. Sen eteläinen torni oli alun perin osa kuningas Kustaa Vaasan 1530-luvulla rakennuttamaa puolustuslinnaketta. Palatsi rakennettiin vuoden 1630 tienoilla Lars Sparren yksityisasunnoksi. Uusi omistaja marsalkka Carl Gustaf Wrangel teetti rakennukseen muutoksia vuosina 1652–1670 arkkitehti Nicodemus Tessin vanhemman suunnitelmien mukaan. Vuoden 1693 tulipalon jälkeen palatsi jouduttiin jälleen uudelleenrakentamaan, jolloin sitä myös hieman laajennettiin. Tällä kertaa suunnittelijana oli Nicodemus Tessin nuorempi. Vuonna 1697 siitä tuli myös kuninkaallinen residenssi, sillä Tukholman kuninkaallinen Tre kronor -linna oli palanut tulipalossa raunioiksi. Kuningasperhe asui Wrangelin palatsissa vuoteen 1754. Noihin aikoihin palatsia kutsuttiin nimellä "Kungshuset" ("Kuninkaan talo").


title: Wrangelin palatsi

text: Vuonna 1802 palatsi paloi jälleen ja se rakennettiin kolmanteen kertaan uudelleen arkkitehti Carl Christoffer Gjörwellin suunnitelmien mukaan. Tuolloin julkisivu sai nykyisen, aiempaa riisutumman ilmeensä. Palatsia entisöitiin vuosina 1948–1950, 1985 ja 2004. Ensimmäisen entisöinnin yhteydessä Tessin vanhemman suunnittelema eteishalli palautettiin alkuperäiseen asuunsa.


title: Wrangelin palatsi

text: Wrangelin palatsi on Tukholman entisistä yksityispalatseista suurin. Siihen kuului terassipuutarha Mälaren-järven puoleisella takapihalla.


title: Uusi Amsterdam

text: Uusi Amsterdam () oli hollantilaisten uudisasukkaiden vuonna 1626 Manhattanin saarelle perustama siirtokunta. Alueen löysi vuonna 1609 Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian palveluksessa ollut brittiläinen merikapteeni Henry Hudson etsiessään uutta kauppareittiä Intiaan. Alankomaat ei kuitenkaan vielä tuolloin ollut kiinnostunut uudesta alueesta, ja siirtokunta sinne perustettiinkin vasta 1620-luvulla. Englantilaiset valloittivat siirtokunnan itselleen vuonna 1664. Hollantilaiset valtasivat sen takaisin vuonna 1673, mutta joutuivat luovuttamaan sen lopullisesti Englannille Westminsterin sopimuksessa vuonna 1674. Englantilaiset vaihtoivat siirtokunnan nimen New Yorkiksi.


title: Uusi Amsterdam

text: Henry Hudsonin vierailun jälkeen monet hollantilaiset kauppiaat lähettivät pieniä retkikuntia Hudsonjoelle (nimetty löytäjänsä mukaan) tutkimaan turkiskaupan mahdollisuuksia. Vuonna 1621 perustettu Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania sai oikeuden rakentaa alueelle kauppa-asemia. Vuonna 1624 alankomaalainen alus "Nieuw Nederlandt" toi 30 protestanttista perhettä Valloniasta Hudsonjoen varteen New Yorkin alueelle. Suurin osa siirtolaisista jatkoi matkaansa nykyisen Albanyn kaupungin lähellä sijainneeseen Fort Orangeen, joka oli aiemmin tulleiden hollantilaisten ja paikallisten intiaanien välinen turkiskaupan keskus. Vuonna 1625 alueelle tuli lisää hollantilaissiirtolaisia. Tuolloin hollantilainen kirjanpitäjä William Verhulst, hänen apulaisensa Gerrit Fongersz ja merikapteeni Gerrit Isbrandtsz perustivat Uuden Amsterdamin Manhattanin saarelle. Heidän mukanaan seurasi 27 siirtolaista, joiden joukossa oli myös seuraavana vuonna Uuden Amsterdamin kuvernööriksi noussut Peter Minuit.


title: Uusi Amsterdam

text: Aluksi komentajan tehtävät otti vastuulleen Verhulst, joka saamiensa ohjeiden mukaan vastasi siirtokunnan hyvinvoinnista. Hän pyrki valvomaan, että kaikki ottivat osaa siirtokunnan rakentamiseen ja kohtelivat alueen alkuperäisväestöä kunnioittavasti. Intiaaneja tuli myös käännyttää kristinuskoon sopivan tilaisuuden tullen. Kosketusta Uuden Englannin ja Uuden Ranskan siirtolaisiin oli välteltävä mikäli mahdollista.


title: Uusi Amsterdam

text: Verhulst ei siirtokunnan johtajana onnistunut erityisen hyvin, vaan joutui toistuviin erimielisyyksiin alaistensa kanssa. Osittain tänä johtui hänen kovaluonteisuudestaan, sillä hän kohteli alaisiaan ankarasti ja epäili näiden myyvän kauppayhtiöille kuuluvia turkiksia omaan laskuun. Uuden Amsterdamin kansalaisneuvosto kyllästyi Venhurstia koskeviin moitteisiin ja vaati hänen erottamistaan. Vuoden 1626 alussa Verhulst pidätettiin virantoimituksesta ja lähetettiin takaisin kotimaahansa saman vuoden aikana.


title: Uusi Amsterdam

text: Hollantiin palannut kauppayhtiön osakas Peter Minuit lähetettiin Venhurstin seuraajaksi. Minuit otti johdon siirtokunnassa kesällä 1626, ja hänestä tuli Uuden Amsterdamin ensimmäinen virallinen kuvernööri. Ensi töikseen hän osti paikallisilta intiaaneilta maa-alueen, josta tuli Manhattan. Kauppasummana oli 60 guldenin arvosta erilaista rihkamaa. Minuit rakennutti ostamalleen maa-alueelle 30 mökkiä, joihin Uuden Amsterdamin siirtokunta ehti asettua ennen talven tuloa.


title: Uusi Amsterdam

text: Siirtokunnan ensimmäiset vuodet olivat tappiollisia ja moni uudisasukas oli valmis jättämään kauppayhtiön kanssa tehdyn pestinsä heti, kun siihen tuli tilaisuus. Vuonna 1628 Uuden Amsterdamin asukasmäärä oli 270. Uusien siirtolaisten saaminen oli vaikeaa.


title: Uusi Amsterdam

text: 1630-luvun alussa Uusi-Amsterdam alkoi jäädä nopeammin kehittyvien brittiläisten siirtokuntien puristukseen. Virginiasta levinnyt englantilaisasutus laajeni muun muassa New Hampshireen, Delawareen, Connecticutiin ja Long Islandille. Niin Alankomaat kuin Englanti julistivat itselleen samoja maa-alueita, mikä aiheutti lisääntyneitä ongelmia maiden välille. Lisäksi rikkaiden hollantilaisten maatilanomistajien plantaasit eivät menestyneet odotetulla tavalla ja turkiskauppa kärsi brittien painostuksen alla. Yhä useammat ilmaisivat tyytymättömyyttään Uuden Amsterdamin toimintaa vastaan. Suurimmaksi syntipukiksi joutui kuvernööri Minuit, jolla oli suurin vastuu siirtokunnan menestymisestä.. Uuden Amsterdamin ensimmäinen protestanttipappi Johannes Michaelius toi julki oman näkemyksensä ilmoittamalla, että ”Minuit oli lipevä mies, joka rehellisen julkikuvan takana asui kavaluus, epäoikeudenmukaisuus ja pahuus!”


title: Uusi Amsterdam

text: Vuonna 1632 Hollannin ja Englannin siirtomaiden välinen tilanne muuttui entistä huonommaksi. Uudesta Amsterdamista lähtenyt purjealus "Eendracht" harhautui myrskyssä Massachusettsin rannikolle. Britit sieppasivat laivan, joka kuljetti arvokkaan turkislastin lisäksi Hollantiin palaavia siirtolaisia. Heidän joukossaan oli myös kuvernööri Minuit. Vaikka englantilaiset päästivät myöhemmin aluksen jatkamaan matkaa, niin Uudesta Amsterdamista lähetettiin protesti heidän Lontoossa olevalle suurlähettiläälleen.


title: Uusi Amsterdam

text: Keväällä 1633 Hollannin armeija lähetti täydennysjoukot turvaamaan Uuden Amsterdamin suojatonta puolustusta. Sota-alus "Soutberch" kuljetti Manhattanin siirtokuntaan 104 sotilasta ja 50 merimiestä ja uuden kuvernöörin Wouter Van Twillerin. Ensimmäisenä tehtävänään Twiller keskittyi lisäämään Uuden Amsterdamin sotilaallista valmiutta. Hän käytti työvoimana Länsi-Intian saaristosta hankittuja orjia ja rakennutti uudelleen vanhan linnakkeen, jonka kaikkiin kulmiin sijoitettiin vartiotornit. Aseistetun varuskunnan uskottiin toimivan pelotteena Delawarejoella liikkuville brittiläisille aluksille. Muurien sisäpuolelle pystytettiin kirkko, kaksi myllyä, kuormauslaituri ja uusi varastorakennus.


title: Uusi Amsterdam

text: Koko Twillerin hallinnon ajan New Amsterdam ja Uusien Alankomaiden siirtokunta elivät lisääntyneen levottomuuden tilassa. Myös hallituksen ja maanomistajien väliset kiistat lisääntyivät. Vaikka alankomaalaiset kävivät rauhanomaista kauppaa intiaanien kanssa, he sekaantuivat myös ajoittain paikallisten heimojen keskinäisiin sotiin. Kun suhteet intiaaneihin huononivat, sisämaassa sijainnut kauppa-asema Fort Orange siirrettiin turvallisemmalle paikalle Manhattaniin. Vuonna 1635 saaren poikki rakennettiin puinen suojamuuri nykyisen Wall Streetin kohdalle. Twillerin nuori ikä ja kokemattomuus koituivat lopulta hänen uransa kohtaloksi. Hän sortui kuvernöörinä toistuviin virheisiin ja käytti virantoimituksessa kohtuuttomasti alkoholia. Monien valitusten saattelemana Twiller lähetettiin talaisin Eurooppaan vuoden 1637 aikana.


title: Uusi Amsterdam

text: Willem Kieftin saapuminen Uuteen Amsterdamiin maaliskuussa 1638 otettiin vastaan suurin odotuksin. Twillerin aikana kaupunkiin levinnyt kurittomuus huolestutti kansalaisia, ja Kieftistä odotettiinkin siirtokunnan moraalin pelastajaa. Uutta Amsterdamia asutti tuonnoin runsaat 400 asukasta, joista osa oli Brasiliasta ja Länsi-Intian saaristosta. Turkiskaupan ohella oluen ja alkoholin myynti olivat tärkeimmät tulolähteet. Väkijuoman käyttöä vähentääkseen Kieft kielsi alkoholin julkisen anniskelun, koska hän katsoi uuden käytännön vaikuttavan rikostilastojen laskuun. Osallistuttuaan ensimmäisen virkakautensa aikan monien rikosten selvittelyyn Kieft keskitti tarmonsa intiaanimaiden ostoon. Hän hankki maa-alueita nykyisestä Brooklynistä ja Queensista ja avasi vuonna 1641 Uuden Amsterdamin ensimmäiset karjamarkkinat. Lauttaliikenne Manhattanin ja Long Islandin välillä avattiin vuotta myöhemmin. Vuonna 1642 Uuden Amsterdamin väestön määräksi laskettiin 800 siirtolaista, jotka puhuivat lähes 20 eri kieltä.


title: Uusi Amsterdam

text: Rappioituneen siirtokunnan sisällä tapahtuneet uudistukset eivät taanneet Kieftin suosiota. Siirtolaiset valittivat hänen käytöksestään ympäristön lenape-intiaaneja kohtaan. Kieft käytti näitä ilmaistyövoimana rakennuksilla ja verotti Hudsonjoen molemmin puolen asuneita lenapien heimoja vaatimalla näiltä maissia ja wampumeita. Vastineeksi hän lupasi intiaaneille suojelua irokeeseja ja muita vihamielisiä heimoja vastaan. Samanaikaisesti yksityiset alankomaalaiset kauppiaat myivät Kieftin toivomuksesta irokeeseille musketeita ja yllyttivät näitä sotimaan Hudsonlaakson lenapeja vastaan.


title: Uusi Amsterdam

text: Kun Staten Islandin paikalliset lenape-metsästäjät teurastivat luvatta hollantilaisilta tilanomistajilta karanneita sikoja, Kieft lähetti sotilaita polttamaan intiaanien pellot kostoksi. Samalla hän lupasi erillisen tapporahan jokaisesta Staten Islandilla majailevasta intiaanista. Uuden Amsterdamin kahdentoista miehen neuvosto vaati Kieftiä lopettamaan lenapien ahdistelun, mutta tilanne ajautui nopeasti kuvernöörin pakkomielteeksi antaa ympäristön alkuperäiskansoille tuntuva opetus.


title: Uusi Amsterdam

text: Vuosina 1643–1644 alankomaalaiset kävivät kuvernööri Kieftin johdolla epätoivoisen sodan Hudsonin jokilaakson ja Long Islandin wappingerien liittokunnan heimoja vastaan, minkä seurauksena siirtokunta melkein tuhoutui. Kauppiaat ja tilanomistajat pakenivat Uuden Amsterdamin linnoitukseen kapinoivia intiaaneja, jotka hävittivät uudisasukkaiden rakennukset, pellot ja karjan. Kieft joutui turvautumaan sodan aikana Connecticutin brittiläisiin vapaaehtoisiin, jotka suostuivat tulemaan apuun 20 0000 guldenin hinnalla.


title: Uusi Amsterdam

text:
Joidenkin arvioiden mukaan jopa parituhatta siirtolaista menetti henkensä lähes kaksi vuotta kestäneen sodan aikana. Lopullinen rauha sodan osapuolten välillä solmittiin elokuussa 1645.
Vuonna 1647 Uuden Amsterdamin johtajaksi tuli Peter Stuyvesant. Hänen ankaran hallintonsa aikana rappioituneeseen siirtokuntaan palautettiin järjestys, sen puolustusta vahvistettiin taas kerran, ja kaupankäyntiä etenkin englantilaisten kanssa kehitettiin. Siirtokunta ei kuitenkaan menestynyt, mistä on syytetty muun muassa huonoa hallintoa, vähäistä väestönkasvua, jatkuvaa sodankäyntiä sekä korkeita tulleja ja veroja, jotka haittasivat kaupankäyntiä ja taloutta. Stuevesantin alaisuudessa Uuden Amsterdamin laivasto suoritti verettömän vallankaappauksen syyskuun alussa 1655, jolloin Uusi Ruotsi antautui.


title: Uusi Amsterdam

text: Vajaa kymmenen vuotta myöhemmin, 8. syyskuuta 1664, englantilaiset valtasivat Uuden Amsterdamin rauhanomaisesti, ja sen nimeksi annettiin Yorkin herttuan mukaan New York City. Siirtokunnan asukasluku oli tuolloin 1 500.


title: Uusi Amsterdam

text: Kolmannen Englannin–Hollannin sodan aikana vuonna 1673 hollantilainen sotalaivasto purjehti New Yorkin edustalle ja valtasi kaupungin joidenkin kuukausien ajaksi. Hollantilaiset vaihtoivat valtaamansa kaupungin nimeksi Nieuw Orangien (nykyhollanniksi "Nieuw-Oranje", englanniksi "New Orange"). Vuonna 1674 Hollanti suostui rauhaan ja vaihtoi Nieuw Orangienin Surinameen (tuolloin Alankomaiden Guayana).


title: Uusi Amsterdam

text: Uuden Amsterdamin talous perustui aluksi turkiskauppaan. Vuonna 1626 Hollantiin toimitettiin yli 8 000 turkista, joista suurin osa majavannahkoja. Erilaisten turkisten ohella suosituin kotimaahan menevä vientiartikkeli oli tupakka. Uudesta Amsterdamistä sisämaahan suuntautuvassa kaupassa hollantilainen pellava, purjekangas, mausteet ja langat olivat suosittuja myyntituotteita.


title: Uusi Amsterdam

text: Muiden Euroopan mahtivaltioiden ottaessa oman osansa turkiskaupasta, hollantilaisia siirtolaisia oli houkuteltava muilla keinoin. Länsi-Intian kauppayhtiön ylähuone kehitti uudisasutuksen lisäämiseksi järjestelmän, jossa varakkaita sijoittajia houkuteltiin suurtilallisiksi ja heille tarjottiin suuria maa-apurahoja. Suurtilalliset saivat maa-alueiden lisäksi paikallishallinnon vallan. Suurtilallisten kartanotalouteen oli hankittava vähintään 50 aikuista siirtolaista työntekijöiksi ja kartanon maita sai käyttää kaikkeen muuhun paitsi turkiskauppaan.


title: Uusi Amsterdam

text: Yksi ensimmäisistä suurtilallisista ja samalla ainoa menestynyt oli amsterdamilainen timanttikauppias Kiliaen Van Rensselaer. Hän aloitti maanomistajana lähellä nykyistä Albanya ja välitti siirtokunnalle siirtolaisia, työkaluja ja karjaa. Kun britit valtasivat Uuden Amsterdamin 1664, Renselaerin alaisuudessa oli 40 taloa ja 200 asukasta.


title: Uusi Amsterdam

text: Vuosien 1624–1664 välisenä aikana yli 40 laivaa kuljetti siirtolaisia Uuden Amsterdamin satamaan, ja parhaimmillaan ne toivat lähes 500 siirtolaista vuoden 1657 aikana. Suurin osa maahanmuuttajista muodostui suvuista. Näihin sukuihin kuulumattomia yksinäisiä naisia ja miehiä oli vähän. Vajaa puolet siirtokunnasta oli hollantilaisia. Heidän jälkeensä suurimmat kansanryhmät olivat germaanit ja britit. Myös orjina tuodut afrikkalaiset ja Uuden Ruotsin antautumisen mukana tulleet skandinaavit täydensivät siirtolaisten joukkoa. Eri uskonnot, kuten baptismi, luterilaisuus, kalvinismi ja juutalaisuus, olivat hyvin edustettuina.


title: Uusi Amsterdam

text: Alkuperäisen luettelon mukaan Uuden Amsterdamin siirtokunta koostui muun muassa vapaakauppiaista, venemiehistä, arkkitehdeista, päällysmiehistä, rakennusmiehistä ja maatyöntekijöistä. Vapaakauppiailla oli oikeus metsästää majavia, mutta kaikki turkikset oli toimitettava kauppayhtiölle. Jos kauppiaat ostivat nahkansa intiaaneilta, niin tuotteet oli myytävä yhtiölle samaan hintaan jonka he olivat maksaneet intiaaneille.


title: Uusi Amsterdam

text: New York on edelleen hyvin monikulttuurinen, jollainen se oli jo Uuden Amsterdamin aikoihin. Alkuperäinen 1600-luvun hollantilainen arkkitehtuuri on kuitenkin täydellisesti kadonnut, ja siitä on jäänyt muistoksi vain arkeologiset rippeet. Sen sijaan Uuden Amsterdamin alkuperäinen asemakaava on pysynyt pääosin koskemattomana, samoin jotkut talot Manhattanin ulkopuolella. Ala-Manhattan, jonne Uusi Amsterdam oli keskittynyt, on edelleen kaupankäynnin keskuspaikkoja.


title: Uusi Amsterdam

text: Myös sama katujen pohjapiirustus, joka on tehty 1600-luvulla, on vielä käytössä. Näiden monien mutkikkaisen katujen nimet muistuttavat kaupungin menneisyydestä. Beaver Street tuo mieleen kaupungin alkuperäisten asukkaiden riippuvuuden majavannahoista ja Stone Street puolestaan ensimmäisestä mukulakivin päällystetystä kadusta. Kuuluisin monista vanhoista kaduista on Broadway, joka kulki läpi Uuden Amsterdamin keskiosan. Kaupunginosista Bronx on nimetty merikapteeni ja maanomistaja Jonas Bronckin mukaan. Brooklyn ja Harlem on nimetty hollantilaisten Breukelenin ja Haarlemin kaupunkien mukaan.


title: Birger Jarls torg

text: Birger Jarls torg () on Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Riddarholmenin kaupunginosassa, lähellä Tukholman vanhaakaupunkia sijaitseva aukio.


title: Birger Jarls torg

text: Aukio on yksi Tukholman vanhimpia. Se tunnettiin ennen nimellä "Riddarholmstorget", mutta 1800-luvun keskivaiheilla aukiolle annettiin nimi "Birger Jarls torg", kaupungin perustajan Birger Jaarlin mukaan. Aukiolla sijaitseva Birger Jaarlin muistopatsas pystytettiin sinne vuonna 1854.


title: Birger Jarls torg

text: Keskellä aukiota sijaitsee Riddarholmskyrkan, joka toimi vuosisatojen ajan Ruotsin kuninkaallisten hautakirkkona. Aukiota reunustavat historialliset arvorakennukset, myötäpäivään seuraavasti: Tukholman kamarioikeuden käytössä nykyisin olevat Hebben talo, Vanha valtiopäivätalo ja Östra Gymnasiehuset (entinen Banérin palatsi), markkinaoikeuden käytössä oleva Västra Gymnasiehuset, Ruotsin korkeimman hallinto-oikeuden käytössä olevat Sparren palatsi ja kamarioikeuden vanha talo sekä Svean hovioikeuden käytössä olevat Wrangelin palatsi, Stenbockin palatsi ja Hessensteinin palatsi.


title: Reijola (Helsinki)

text: Reijola () on Länsi-Helsingissä sijaitseva kaupungin peruspiiriksi kutsuttu hallinnollinen alue. Se käsittää kolme paremmin tunnettua osa-aluetta: Laakson, Ruskeasuon ja Meilahden. Myös Pikku Huopalahden asuinalue kuuluu suurimmaksi osaksi Reijolan peruspiiriin. Peruspiiri on saanut nimensä Grejuksen (Reijolan) tilan mukaan.


title: Reijola (Helsinki)

text: Peruspiirissä on yhteensä asukkaita noin 15 400 (2008 alussa) ja työpaikkoja 20 900 (2005 lopussa). Eniten työtä tarjosi Meilahti, jolla sijaitsee mm. laaja Meilahden sairaala-alue. Reijolan peruspiirin koulutustaso (30,3% asukkaista korkeakoulututkinto) on jonkin verran kaupungin peruspiirien keskiarvoa korkeampi ja työttömyysaste (5,9% vuonna 2006) keskiarvoa matalampi.


title: Reijola (Helsinki)

text: Peruspiirin asukkaista suomenkielisiä on 85,3%, ruotsinkielisiä 7,6% ja muunkielisiä 7,1% (2008 alussa). Helsingissä syntyneitä on 39,4%.


title: Reijola (Helsinki)

text: Reijolan alueen eteläosa ja Mannerheimintien varsi on perinteistä kantakaupunkia. Se sisältää 1930-luvun kerrostumia ja korkeampia sodanjälkeisiä lamellitaloja esimerkiksi Laaksossa. Vanhan Meilahden kartanon alueella on jäljellä 1800–1900-lukujen vaihteesta peräisin olevia huviloita. Meren äärellä sijaitsevat myös nyttemmin museona toimiva aiempi presidentin virka-asunto Tamminiemi ja nykyinen virka-asunto Mäntyniemi. Kansanpuisto Seurasaari kuuluu Meilahden osana Reijolan peruspiiriin.


title: Reijola (Helsinki)

text: Keskuspuiston kyljessä sijaitseva Ruskeasuo rakennettiin 1950-luvulla. Ruskeasuon osa-alueeseen kuuluvaksi luetaan myös osa Mannerheimintien toisella puolella sijaitsevasta, pääosin 1990-luvulla nousseesta Pikku Huopalahdesta.


title: Reijola (Helsinki)

text: Enemmistö alueen asunnoista on vuokra-asuntoja (52 %). Huoneistoista tavallisimpia ovat kaksiot (runsas 40 %), myös yksiöitä (runsas 20 %) ja kolmioita (noin 20 %) on kohtalaisesti. Suurin osa asunnoista on 1950-luvulta tai vanhempia (yli 60 %), joskin uudempien Huopalahden ja Tilkan alueiden kerrostalohuoneistot ovat 1990-luvun tuotantoa (noin 30 % peruspiirin asuntokannasta).


title: Munkkilaiset

text: Munkkilaiset ovat arvoituksellinen kansa tai ihmisryhmä länsisuomalaisissa kansantarinoissa.


title: Munkkilaiset

text: Sana munkkilainen liittyy katolisen ajan kristittyihin pappeihin, munkkeihin tai lähetyssaarnaajiin, mutta jostain syystä munkkilaiset kerrottiin usein suomalaisia edeltäneeksi kansaksi tai joukoksi. Tarinoiden myyttisten alkuasuttajien kuten lappalaisten, hiisien ja jatulien tapaan myös munkkilaisten on toisinaan kerrottu tehneen muinaisjäännöksiä, kuten "munkkilaistervahaudoiksi" kutsuttuja kuoppia. Joskus munkkilaiset on rinnastettu lappalaisiin. Eräs mahdollinen selitys on se, että uskonpuhdistuksen aikaan katolilaisuudesta kiinni pitäneet leimattiin pakanoiksi. Myös lappalaisten on katsottu olevan pakanoita, joka voi selittää rinnastuksen. Tämän selityksen mukaan munkkilaiset olisivat siis olleet lähinnä katolilaisia suomalaisia. Kansantarinoissa pakanoiden ja lappalaisten on oletettu kadonneen nykyisen asutuksen tieltä, vaikka todellisuudessa kyse olisikin ollut uskonnon tai elämäntavan muutoksista.


title: Munkkilaiset

text: Munkkilaisilla voitiin tarkoittaa alun perin aikaisemman ajanjakson, Suomen kristillistymisen aikaisia kristittyjä lähetyssaarnaajia. On myös mahdollista, että näiden muisto sekoittui käsityksiin myyttisistä alkuasuttajista myöhemmin, kun uskonpuhdistuksen aikaan katolilaiset leimattiin pakanoiksi.


title: Cherokeet

text: Cherokeet ovat Pohjois-Amerikan asukasluvultaan suurin intiaanikansa, joka 1500-luvulla, eurooppalaisten kontaktin aikaan asutti nykyisen Yhdysvaltojen itä- ja kaakkoisosia. Myöhemmin 1800-luvulla heidät siirrettiin pakkotoimin Ozarkin ylätasangolle, Kansasiin ja Oklahomaan. Cherokeet olivat yksi niin kutsutuista viidestä sivistyneestä heimosta.


title: Cherokeet

text: Cherokeet omaksuivat eurooppalaisten tapoja, ja alkoivat rakentaa myllyjä, sahoja ja kyliä. He perustivat oman lainsäädännönkin, joka ajettiin alas eurooppalaisten ottaessa cherokeiden maat haltuunsa.


title: Cherokeet

text: Cherokeet on puhuvat cherokeen kieltä, jolle Sequoyah (n. 1767–1843) loi vuosien työn tuloksena kirjoitusjärjestelmän 1800-luvun alkupuolella.


title: Cherokeet

text: Espanjalainen tutkimusmatkailija ja valloittaja Hernando de Soto retkikuntineen matkusti vuonna 1540 ensimmäisenä eurooppalaisena Pohjois-Amerikan kaakkoisalueella ja oli hyvin vaikuttunut cherokeiden kehittyneestä kulttuurista. Vuosikymmeniä myöhemmin cherokeiden kylissä vieraili satunnaisia ranskalaisia turkiskauppiaita, mutta ensimmäinen vakituisen kauppasuhteen eurooppalaisiin cherokeet loivat 1630-luvun alussa, jolloin nykyisten Virginian ja Pohjois-Carolinan brittiläisten siirtokuntien kauppiaat tutustuivat paikallisiin intiaanikyliin. Vuosien 1689 - 1763 välillä käydyissä ranskalais-intiaanisodissa cherokeet taistelivat pääasiassa brittien puolella. Samalla cherokeet joutuivat sotimaan Uutta Ranskaa tukevia heimoja vastaan, vaikka nämä eivät olleet heidän perinteisiä vihollisiaan.


title: Cherokeet

text: Nykyisen Montgomeryn liepeille Alabamaan rakennettu Uuden Ranskan linnake ja kauppa-asema Fort Toulouse veti cherokeita puoleensa 1720-luvun aikana. Ranskalaiset kohtelivat intiaaneja paremmin kuin britit ja voittivat nopeasti cherokeiden luottamuksen. Tämä sai englantilaiset valppaiksi ja estääkseen cherokeiden ja Uuden-Ranskan mahdollisen liiton he ryhtyivät tarvittaviin toimenpiteisiin. Sir Alexander Cunning houkutteli cherokeiden päälliköitä matkustamaan Englantiin tapaamaan kuningasta ja vannomaan uskollisuuttaan kruunulle. Samalla kirjoitettiin sopimus, joka velvoitti cherokeet käymään kauppaa ainoastaan englantilaisten kanssa, vapauttamaan kaikki orjansa ja ajamaan mailtaan kaikki ei-englantilaiset. Palatessaan maahansa takaisin cherokeet saivat briteiltä suuren määrän tuli-aseita ja ammuksia.


title: Cherokeet

text:
Vuonna 1738 Charlestoniin saapunut orjalaiva toi mukanaan isorokon, joka kulkeutui kauppiaiden mukana cherokeiden kyliin. Heidän omat vastalääkkeensä eivät tehonneet eurooppalaisiin kulkutauteihin ja perimätiedon mukaan tuhansia cherokeista menehtyi. James Adair, englantilaiskauppias, joka oli asunut cherokeiden parissa vuosia, kuvasi raporteissaan monien cherokeesotureiden tehneen itsemurhan nähtyään miten isorokko turmeli heidän fysiikkansa ja ulkonäkönsä. Isorokko tuhosi suurelta osalta myös cherokeiden uskonnolliset perinteet ja useat heidän kylänsä autioituivat Georgia jokien varsilla.
Epidemian jälkeen cherokeet eivät vahvistuneet ennalleen. Vuonna 1759 he riitaantuivat Virginian siirtolaisten kanssa ja tästä seurasi kaksivuotinen sotatila. Englantilaiset hävittivät useita cherokeiden asuttamia kyliä kunnes intiaanit olivat valmiit solmimaan rauhan.


title: Cherokeet

text: Seuraavien vuosien aikana cherokeet luovuttivat briteille metsästysmainaan käyttämiään maa-alueita Kentuckystä. Myös yhä suurempia osia Tennesseestä siirtyi valkoisten haltuun. Scottilaiset ja englantilaiset uudisasukkaat naivat cherokeetyttöjä vain päästäkseen käsiksi näiden omistamiin maihin. Näin syntyneistä seka-avioliitoista oli seurauksena maiden hupenemisen ohella se, että cherokee-vereen sekoittui yhä enemmän eurooppalaista verta. Tosin erään tällaisen liiton seurauksena syntyi vuonna 1790 John Ross (Kooweskoowe), joka seuraavalla vuosisadalla nousi kansansa suureksi johtajaksi.


title: Cherokeet

text: 1800-luvun alussa lähetysasemat alkoivat saada jalansijaa cherokeiden parissa. Intiaanien käännyttäminen johti siihen, että cherokeiden hallintomalli muuttui yhä enemmän valkoisten mukaiseksi. He omaksuivat monia eurooppalaisten mukana tulleen uuden kulttuurin ominaisuuksia. Maanviljely muuttui kehittyneemmäksi ja karjanhoito lisääntyi.


title: Cherokeet

text:
Vuonna 1819 cherokeet painostettiin sopimuksen avulla luopumaan suurista maa-alueistaan pohjois-Carolinassa ja Tennesseessä. Hieman myöhemmin Cherokeiden kansakunta sai oman perustuslain ja vuonna 1827 alkoi ilmestyä oma sanomalehti "Cherokee Phoenix". Osa kansasta ei hyväksynyt valkoisen miehen mukanaan tuomia muutoksia, vaan siirtyi Arkansasiin, jossa joutuivat taistelemaan metsästysmaista osagien kanssa.
Pääosa cherokeista jäi asumaan Mississippi-joen itäpuolelle Georgiaan. Osavaltio halusi kuitenkin hankkiutua intiaaneista eroon koska valkoinen väestö ei uskonut pysyvään rauhaan niin kauan kuin osavaltiosta löytyi intiaanien hallinnossa olevia alueita. Vuonna 1828 Georgian johtomiehet päättivät sallia uudisasutuksen cherokeiden maille. Seuraavana vuonna kumottiin aiemmin säädetyt lait cherokeiden oikeuksien turvaamiseksi. Nämä toimenpiteet rikkoivat kuitenkin Yhdysvaltain omaa perustuslakia. Ylimmän johtajansa John Rossin johdolla cherokeet vetosivat syntyneessä kiistassa Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen, mutta ratkaisua puoleen tai toiseen ei tullut. Presidentti Andrew Jackson oli itse kannattamassa intiaanien siirtoa muualle. Vuonna 1830 hän allekirjoitti lain, jonka nojalla cherokeet ja muut idän intiaanit voitaisiin siirtää hallituksen määräämälle alueelle Mississipin länsipuolelle. Cherokeet lähettivät vetoomuksen presidentti Jacksonille maittensa puolesta, mutta eivät saaneet toivomaansa vastausta.


title: Cherokeet

text: Vuonna 1835 lupautuivat cherokeet New Echotan sopimuksen mukaan luopumaan kaikista maistaan Mississipin itäpuolella. Osa noudattikin kuuliaisesti sopimusta jättäen maansa, mutta tuhannet Georgiaan jääneet cherokeet jatkoivat oikeuksiensa puolustamista yrittäen kumota viimeisimmän sopimuksen, jonka katsoivat epäpäteväksi.


title: Cherokeet

text: Kultalöydöt cherokeiden mailta vauhdittivat Georgian osavaltion toimia ottaa intiaanialueet haltuunsa väkipakolla. Uusi presidentti Martin Van Buren jatkoi edeltäjänsä tiukkaa intiaanipolitiikkaa ja ryhtyi pakkotoimiin. Vuoden 1838 aikana cherokeet aidattiin vankileireihin kenraali Winfield Scottin johtaessa toimenpidettä.


title: Cherokeet

text: Keväällä 1838 alkanut cherokeiden muutto on saanut nimen kyynelten polku (). Se on noussut koko intiaanien pakkomuuton symboliksi. Arviolta 17 000 intiaania lähti matkaan lähes 2 000 kilometrin taipaleelle. John Ross sai tehtäväkseen johtaa kansaansa traagiseksi osoittautuneen taipaleen aikana. Muutto suoritettiin kahdessa erässä ja useimmat matkaajat joutuivat suoriutumaan edessä olevasta koettelemuksesta kävellen. Voimakkaasti vaihtuvissa sääolosuhteissa juuriltaan revitty kansakunta kulki sotilaiden vartioimina kohti uutta määränpäätään Oklahomaa, jonne oli varattu alue heitä varten. Sateiden muuttuminen lumeksi ja veden jäätyminen pohjustivat cherokeiden kohtaloa, jonka viimeistelivät ravinnon puute, kulkutaudit ja rosvojoukkojen toistuvat hyökkäykset.


title: Cherokeet

text: Matkan varrelle jäi arviolta 4 000 cherokeeta. Tuskallinen vaellus päättyi maaliskuussa vuonna 1839 kestettyään puoli vuotta. Läheskään kaikki cherokeet eivät olleet kuitenkaan lähteneet "Kyynelten polulle". Osa heistä oli paennut "Great Smoky" -vuorille onnistuen täten välttämään rasittavan matkan. Piileskeltyään vuosikaudet savuisten vuorten louhikoissa, he onnistuivat valkoisten ystäviensä myötävaikutuksella saamaan itselleen reservaatin Pohjois-Carolinan alueelta.


title: Cherokeet

text: Kun Yhdysvaltain sisällissota (1861 – 1865) alkoi, cherokeet äänestivät julkisesti Unionista eroamisen puolesta. Äänestys jakoi kansan kahtia ja iäkäs päällikkö Stand Watie johti cherokee-armeijansa konfederaation puolelle. Unionia kannattanut John Ross ei hyväksynyt Watien päätöstä, vaan johdatti suurimman osan cherokeita Kansasiin, jossa nämä liittyivät Unionin puolustajiin. Etelään jäänyt Watie ylennettiin prikaatinkenraaliksi ja hän valtasi muun muassa cherokeiden pääkaupungin ja poltti John Rossin talon.


title: Cherokeet

text: Sotavuosien aikana cherokeet menettivät kolmasosan väestöstään, eikä heidän vaurautensa palautunut enää sotaa edeltävien vuosien tasolle. Yhdysvaltain liittohallitus muisti cherokeiden eroamisen Unionista ja mitätöi tämän johdosta kaikki aiemmat cherokeita koskevat lait. Uudet sopimukset määräsivät suuren osan cherokeiden maista rautatiehankkeen alle. Vuonna 1889 kehitetty yleinen palstoituslaki kääntyi sekin intiaaneja vastaan ja 1890-luvulla cherokeet menettivät suuren lisämaansa (Cherokee outlet), joka myöhemmin avattiin uudisasukkaiden asuttavaksi.


title: Cherokeet

text: Cherokeille 1900-luvun alku merkitsi juurtumista yhä syvemmälle uuteen kulttuuriin. Eräs kuuluisuuteen noussut cherokee oli Will Rogers, joka loi näkyvän uran näyttelijänä, radiopersoonana ja koomikkona 1920 – ja 30-luvuilla. Jälikimmäisellä vuosikymmenellä myös cherokeiden toimeentulo ja koulutus alkoivat kohentua hallituksen tuen ansiosta. Asiaa yritti pohjustaa jo Yhdysvaltain senaatissa 1907 – 1925 istunut cherokee Robert L. Owen, mutta vasta presidentti Herbert Hooverin seuraaja Franklin Delano Roosevelt (1933 - 1945) sai aikaan intiaanien olojen muuttumisen paremmaksi. Vuosisadan puolivälissä lakimies Napoleon B. Johnson äänestettiin intiaanien valtakunnallisen järjestön National Congress of America Indians'in ensimmäiseksi presidentiksi. Vuonna 1985 cherokeet saivat ylipäällikökseen Wilma Mankillerin, josta samalla tuli ensimmäinen nykyaikainen nainen suuren intiaanikansan johtajana. Hänet valittiin uudelleen vielä vuosina 1987 ja 1991 . Terveysongelmiensa vuoksi Mankiller ei asettunut ehdolle enää vuonna 1995, vaan vetäytyi syrjään.


title: Cherokeet

text: Nykyään cherokeiden määrä ylittää yksinomaan Oklahomassa reilusti yli 300 000. Savuisten vuorten reservaatissa heitä lienee noin 10 000. Monet muut cherokee-yhteisöt ylläpitävät kansansa identiteettiä Etelä-Carolinassa, Tennesseessä, Alabamassa, Floridassa, Missourissa ja Oregonissa. Valtaosa väestöstä omaa vain pienen osan cherokee-verta, sillä cherokeiden keskuudessa ei jäsenyyden vaatimuksena käytetä verimäärä-lakia. (Blood Quantum)


title: Cherokeet

text: Cherokeiden varhaishistoria on tuntematon, mutta jotkut tutkijat uskovat heidän olleen Mississipin muinaisten kummunrakentajien kulttuuriperinteen jatkajia. Cherokeiden perinteiset asuinmaat levisivät Tennesseen, Pohjois-Carolinan ja Georgian alueilla. Varsinkin Appalakien vuoriston eteläiset osat olivat heidän käytössään.


title: Cherokeet

text: Cherokeiden omakielinen nimi oli varhaisella aikakaudella "Keetoowah", joka on käännetty "perusihmisiksi". On uskottu, että monet luolat toimivat muinaisina aikoina cherokeiden asumuksina. Siihen viittaa wyandotien heistä käyttämä nimi "luolaihmiset". Muut irokeesikansat kutsuivat heitä "luolamaan asukkaiksi" ja siouxkieliset catawbat nimittivät heitä "maan sisältä tuleviksi". Chickasawit ja choctawit tunsivat cherokeet nimellä "Chilukki", joka tarkoitti "Koiraihmisiä". Creekit käyttivät heistä nimeä "Chelokeet" eli "Vierasta kieltä puhuvat". Tämä nimi muuntautui eurooppalaisten suussa cherokeeksi, josta tuli yleinen kutsumanimi.


title: Cherokeet

text: Cherokeet on luokiteltu irokeesien kieliryhmään, joka historiallisen ajan alussa levisi laajalle Pohjois-Amerikan koillis- ja itä-rannikolla. Cherokeen kieli sai oman kirjoitusasunsa 1800-luvun alkupuolella, jolloin Sequoyah (n. 1767–1843) loi vuosien työn tuloksena kansalleen oman kirjoitusjärjestelmän. Sequoyah sai idean eurooppalaisten kirjoituksesta, mutta ei osannut lukea sitä ja siten suoraan kopioida latinalaista aakkostoa. Hän päätyikin aakkoskirjoituksen sijaan tavukirjoitukseen nimeltä cherokeelainen kirjaimisto, jossa kukin merkki vastasi cherokeen kielen yhtä tavua. Kirjoituksessa käytetään monia suoraan latinalaisesta aakkostosta lainattuja kirjaimia, mutta täysin eri merkityksessä. Kirjoitusjärjestelmä saavutti cherokeiden keskuudessa suuren suosion ja sitä käytetään jonkin verran edelleen, se on muun muassa lisätty Unicode-merkistöön.


title: Cherokeet

text: Kun espanjalainen tutkimusmatkailija ja valloittaja Hernando de Soto kyläili vuonna 1540 cherokeiden mailla, tapasi hän kansan, jonka kulttuuri ja yhteiskunta oli kehittynyt sangen moninaiseksi. Pääkaupunki Echota (Itsati) sijaitsi nykyisen Madisonvillen lähettyvillä Tennesseessä. 1600-luvun aikana lähelle Calhounia rakennettiin uusi pääkaupunki Georgiassa. Vuonna 1729 tehdyssä laskennassa cherokeiden yhteisluvuksi saatiin 20 000 henkeä ja heitä asui 64 eri kylässä.


title: Cherokeet

text: Pääosin cherokeiden kylät käsittivät keskimäärin noin 50 asumusta. Majojen rungot oli rakennettu puusta ja niiden seinät olivat savettua oksapunosta. Usein koko rakennelma oli puolittain maan sisässä. Majat ympäröivät kylän keskustassa olevaa riittitaloa, jossa seremonioiden pidon lisäksi kokoontui heimoneuvosto.


title: Cherokeet

text: Cherokeiden kyläheimot muodostivat hyvin organisoidun liittokunnan. Koko kansalla oli yhteinen rauhanpäällikkö, joka johti valkoisia kyliä. "Punaisilla kylillä" oli vastaavasti yhteinen sotapäällikkö. Saadakseen eri asiat toimimaan parhaalla mahdollisella tavalla oli cherokeilla seitsemän eri klaania, joista kukin oli saanut hoitaakseen ennalta määrättyjä tärkeitä tehtäviä. Vaikutusvaltaisin oli "Aniwayah", "Susien klaani", josta tulivat sotapäälliköt. Rauhanpäälliköt edustivat "Anigilohia", käännöksestä riippuen "Tuulen klaania" tai "Pitkien hiusten klaania". He olivat tyylitietoisia ja ylpeilivät huolitelluilla kampauksillaan. "Aniawi" "Poroklaani", edusti metsästäjiä ja nopeita juoksijoita. Muut klaanit olivat "Aniwodi" "Väriklaani", "Anigatogeioi" "Villin perunan klaani", "Anitsisqua" "Lintujen klaani" sekä "Anisahoni" "Sininen klaani"..


title: Cherokeet

text: Klaaneja ei valittu, niihin synnyttiin. Lapset saivat aina äitinsä klaanin jäsenyyden, säilyttäen kuitenkin kosketuksen myös isien ja isoisiensä klaaneihin.


title: Cherokeet

text: Cherokeet viljelivät muun muassa auringonkukkaa, kurpitsaa ja tupakkaa. Heidän maissinsa käsitti kolme eri lajiketta: yksi paahdettavaksi, toinen keitettäväksi ja kolmas jauhettavaksi leipäjauhoiksi. Jo 1600-luvun jälkipuoliskolla maanviljely joutui antamaan enemmän tilaa metsästykselle, koska turkikset olivat eurooppalaisten kanssa käydyn kaupan kaupan kannalta välttämättömiä. Etelä-Carolinan siirtokunta kannusti alueen intiaaneja toimittamaan heille sota-vankeja, joiden vaihtoarvo oli suuri. Näin kauppapaikat täyttyivät turkiksien lisäksi siepatuista intiaaneista, jotka myytiin orjatyövoimaksi. Cherokeet vastustivat aluksi orjakauppaa, mutta eivät saaneet vastakaikua. Varhain 1700-luvulla cherokeista itsekin tuli orjakauppiaita, sillä saadakseen riittävästi brittiläisiä kauppatarvikkeita kuten tuli-aseita heidän oli lisättävä kauppavalikoimiinsa orjat. Muskettien avulla he pystyivät puolustamaan tehokkaammin kyliään shawneiden, irokeesien ja muiden pohjoisesta tulevien vihamielisten heimojen hyökkäyksiltä. Myöhemmin 1800-luvulla cherokeiden heimosodat keskittyivät eteläisille tasangoille, jossa heillä oli toistuvia yhteenottoja osagien ja wichitojen kanssa. Kaupankäynti muotoutui kaiken aikaa, sillä riistan vähenemisen myötä maanviljelytuotteiden osuus kaupassa lisääntyi.


title: Cherokeet

text: Cherokeiden vaatetus koki monia muutoksia vuosisatojen aikana. Alun perin he käyttivät pesukarhun nahoista tehtyjä turkislakkeja, joista useihin oli jätetty häntä. Davy Crockettin kerrotaan omineen tämän muoti-ilmiön cherokeilta tuoden sen yleisesti valkoisten metsästäjien käyttämäksi talvipäähineeksi. Cherokeet itse sen sijaan luopuivat turkishatuistaan korvaamalla ne monivärisillä liinoilla ja huiveilla, joita eurooppalaiset kauppiaat myivät ja jotka oli helppo kietaista päähän turbaanin tavoin. Usein liinan ympärille asetettiin metallivanne, johon saatettiin koristeeksi työntää kotkan, haukan tai joutsenen sulkia. Myös vasemmalla olkapäällä pidettävät villahuovat, jotka kulkivat oikean kainalon alta, tulivat tutuiksi kaupankäynnin yhteydessä ja muokkasivat cherokeiden pukeutumistyyliä.


title: Cherokeet

text: Cherokeiden, kuten muidenkin etelän intiaanikansojen tärkein riitti oli heinä-elokuussa vietettävä Uudenvuoden juhla eli vihreän maissin seremonia. Uuden sadon lisäksi tilaisuutta vietettiin maailman uudistumisen kunniaksi. Viestinviejät veivät virallisen tiedon tulevista juhlista jokaiseen cherokeekylään. Juhlan aikana sammutetut pyhät tulet sytytettiin uudelleen ja niistä vietiin loimuavin soihduin uusi tuli jokaisen asunnon tulisijaan. Vanhat taloustavarat ja jopa vaatteet hävitettiin. Tanssien ja laulujen lomassa nautittiin "Mustaa juomaa"", jota oli valmistettu Yaupon Holly -kasvista (lat. Ilex Vomitoria) ja joka sisälsi kaikki tärkeimmät kofeiinin aineosat. Juoma puhdisti kehon ja piristi mielialaa ja sitä käytettiin myös taisteluvalmiuden kohottamiseksi ennen edessä olevaa sotaretkeä.


title: Cherokeet

text: Myös useimmat muut cherokeiden juhlat niin keväällä kuin syksylläkin liittyivät maissisatoon.


title: Cherokeet

text: Vaikka cherokeiden sotiminen muodostuikin suurimmaksi osaksi kylien puolustuksesta, tekivät he myös sotaretkiä. Niille lähdettäessä valittiin yleensä mukaan myös nainen, jolla oli useita tehtäviä kenttämuonan valmistamisen lisäksi. Hän saattoi toimia päällikön neuvonantajana päättäen myös ketkä sotavangeista jätettäisiin henkiin. Näitä naisia kutsuttiin nimellä "Ghigau" (sotanainen), joka oli korkein ja tavoitelluin arvo cherokee-naisten keskuudessa. Tunnetuin sotanainen oli 1700-luvulla vaikuttanut Nancy Ward.. Myös muilla naisilla oli paljon valtaa. Useimmat klaanien sosiaalisista päätöksistä tulivatkin naisten neuvostoilta.


title: Cherokeet

text: Myös avioelämässä naisen valta säilyi. Jos avioliitto ei miellyttänyt vaimoa, oli hänellä oikeus osoittaa mielipiteensä ajamalla puolisonsa pois asunnostaan. Varsinaista avioeroa ei ollut. Cherokeetytöillä oli oikeus valita puolisokseen yhtä lailla valkoinen kauppias tai sotilas kuin oman heimonsa mies.


title: Cherokeet

text: Varhaiset eurooppalaiset hämmästelivät cherokeemiesten kykenemättömyyttä nopeisiin päätöksiin kaupanteon yhteydessä. Myöhemmin kauppiaat saivat selville, että cherokeet menivät kotiinsa pyytämään vaimojensa hyväksymistä kaupankäyntiin. Tämä seikka sai aikaan sen, että kauppiaiden jälkeenjääneistä merkinnöistä löytyi mainintoja cherokeiden "akkavallasta". Monet vanhat uskomukset pitivät yllä valheellista tietoa siitä, että cherokeenaiset "löivät miehiään kepeillä" jos nämä olivat tottelemattomia. Vaikka havaintoja tämäntyyppisestä perheväkivallasta olikin kirjattu ylös, niin tapausten on arveltu olleen yksittäisiä ilman yleistä hyväksymistä tai käytäntöä.


title: Cherokeet

text: Cherokeiden lääkemiehiä pidettiin erityisen taitavina kansanparantajina. Heidän käsityksensä mukaan monet sairaudet olivat lähtöisin eläimistä, jotka loihtivat tauteja ihmisiin kostaakseen näiltä saamansa huonon kohtelun. Myös kääpiöt ja noidat levittivät sairauksia.


title: Cherokeet

text: Sequoyahin keksimää tavukirjoitusta käyttäen cherokeiden lääkemiehet kirjasivat jo 1800-luvulla muistiin omia loitsujaan ja lääkkeiden reseptejä. Heidän tuntemiensa lääkeyrttien määrä oli varsin kattava. Jälkipolvet ovat todenneetkin cherokeiden lääketieteen olleen hyvin kehittynyt ja tehokkuudessaan täysin verrattavissa eurooppalaisten vastaavaan vuosisata sitten. Hoitotavat itsessään olivat erilaisia. Parantavia yrttejä, kun ne oli keitetty vedessä, hierottiin potilaan ihoon ja toisinaan myös haavoihin. Varmasti useimpien intiaanikansojen sairaanhoito perustui pitkälle samaan kaavaan, mutta cherokeiden lääketieteestä tiedetään enemmän kuin minkään muun heimon, juuri Sequoyahin keksimän tavukirjoituksen ansiosta.


title: Cherokeet

text: Värit liittyivät cherokeiden kulttuurissa moniin eri asioihin. Punainen yhdistettiin itään, menestykseen, voimaan ja voittoihin. Sininen merkitsi pohjoista, mutta myös pettymystä ja häviötä. Valkoinen oli etelän väri kertoen myös rauhasta ja onnellisuudesta. Musta merkitsi länttä ja oli myös kuoleman symboli. Kirkkaanpunainen väri oli varhaisina aikoina suosittu artikkeli kaupankäynnissä. Sotiin lähtevät miehet maalasivat niin kasvonsa kuin vartalonsakin monin eri kuvioin, joiden sisältöön liittyi maaginen voima. Varhainen kulttuuri suosi punaisen ja valkoisen yhdistelmiä, mutta myöhemmin eri värien käyttö yleistyi. Lisäksi heillä oli käytössään kolme hieman epämääräisempää suuntaa, keltainen joka tarkoitti ylhäällä, ruskea, joka tarkoitti alhaalla ja vihreä, joka tarkoitti keskellä ja se kuvasti nykyhetkeä.


title: Cherokee

text: Cherokee voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kalervo Hämäläinen

text: Kalervo Kauko Uljas Hämäläinen (17. tammikuuta 1917 Rautalampi – 22. heinäkuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen kamarineuvos, musiikinopettaja, säveltäjä ja laulunsanoittaja. Hän oli Eino Roihan oppilas.


title: Kalervo Hämäläinen

text: Savolaissyntyinen Kalervo Hämäläinen tuli tunnetuksi useiden sotaveteraaniaiheisten laulujen säveltäjänä ja sanoittajana. Hämäläinen itse taisteli sekä talvi- että jatkosodassa. Sotien jälkeen hän sävelsi ja sanoitti huomattavan määrän lauluja, joiden isänmaallisuus, melodisuus ja kansanomaisuus ovat tehneet niistä rakastettuja suuren yleisön, erityisesti sodat kokeneen sukupolven keskuudessa. Musiikinharrastajille Hämäläisen nimi tuli tutuksi, kun Mirjam Helin levytti Hämäläisen kirjoittaman ja säveltämän ”Lapin äidin kehtolaulun” vuonna 1949. Elämäntyönsä hän teki helsinkiläisessä Karjalan yhteiskoulussa musiikin lehtorina.


title: Kalervo Hämäläinen

text: Nykyisin kenties tunnetuimman sävellyksensä ”Veteraanin iltahuudon” Hämäläinen kirjoitti 1980-luvun loppupuolella. Kadettikuoron ensimmäisenä tunnetuksi tekemä teos on nykyisin saavuttanut pysyvän sijan veteraanitilaisuuksien ohjelmistoissa.


title: Kalervo Hämäläinen

text: Kamarineuvos Hämäläisen nimeä kantaa Kalervo Hämäläisen Suomi-Poikien ja -Tyttöjen säätiö, jonka hän perusti yhdessä professori Holger Fransmanin kanssa vuonna 1977. Perustamissääntönsä mukaan säätiö ylläpitää ensisijaisesti suomalaiskansallisen musiikin ja yleensä taidemusiikin harrastusta tukemalla nuorison musikaalisia pyrkimyksiä ja kiinnittämällä erityistä huomiota vähävaraisten nuorten taiteellisten lahjojen kehittämiseen.


title: Kalervo Hämäläinen

text: Hämäläiselle myönnettiin "director musices" -arvonimi vuonna 1965 ja kamarineuvoksen arvo 1972.


title: Ulkosaaret

text: Ulkosaaret () on sisäsaariston ja Helsinginniemen eteläpuolella sijaitseva, saarista ja avomerestä koostuva Helsingin 53. kaupunginosa. Helsingin ulkosaariin luetaan hallinnollisen osa-aluejaon mukaisesti Länsisaaret ja Itäsaaret. Ulkosaaret on Helsingin ainoa useampaan kuin yhteen suurpiiriin kuuluva kaupunginosa. Länsisaaret kuuluu Eteläiseen suurpiiriin sekä Itäsaaret Kaakkoiseen suurpiiriin.


title: Ulkosaaret

text: Tavallisille kaupunkilaisille alueen kohteista lienee ulkoilukäytössä oleva Pihlajasaaret tutuin. Pääosaa suurista ulkosaarista hallitsee kuitenkin puolustusvoimat: Melkki, Katajaluoto, Kuivasaari ja Isosaari. Vuonna 2012 rakennuskieltoon asetettu Rysäkari kuuluu myös Ulkosaariin eli Helsingin 53. kaupunginosaan. Lisäksi alueella sijaitsee monia pienempiä saaria, joista monelle veneilijät voivat rantautua. Usealla Helsingin ulkosaarista saa myös yöpyä teltassa tai rantaan kiinnitetyssä veneessä. Kaikille ulkosaarille ei kuitenkaan saa mennä vapaasti. Veneilijöiden tulee hyvän merimiestaidon ohella perehtyä saariston suoja- ja rauhoitusalueisiin.


title: Ulkosaaret

text: Harmajan majakka sijaitsee Helsingin ulkosaarten alueella.


title: Ulkosaaret

text: Alueen asukasluku 3 henkeä (1.1.2015) perustuu Isosaaren ja Kuivasaaren pysyviin asukkaisiin; lisäksi useille saarille on sijoitettu varusmiehiä. Ulkosaarten maapinta-ala on 2,36 km².


title: Ulkosaaret

text: Helsingin ulkosaarten alue laajeni vuoden 1998 alusta, kun kaupunginraja ulotettiin Suomen aluemeren ulkorajalle saakka. Nykyään Aluemeri on oma kaupunginosansa.


title: Absorptio (sähkömagneettinen säteily)

text: Absorptiolla tarkoitetaan kvanttimekaniikassa prosessia, jossa fotonin energia siirtyy esimerkiksi atomille, jonka valenssielektroni siirtyy korkeampaan energiatilaan. Fotoni häviää tässä prosessissa. Absorboitunut energia voi emittoitua uudelleen tai muuttua lämpöenergiaksi.


title: Absorptio (sähkömagneettinen säteily)

text: Useimpien aineiden kyky absorboida sähkömagneettista säteilyä riippuu säteilyn aallonpituudesta. Tämän johdosta osa aineen läpi kulkevasta valkoisen valon aallonpituuksista suodattuu muita tehokkaammin pois ja aine nähdään värillisenä. Esimerkiksi aine, joka absorboi sinistä, vihreää ja keltaista valoa havaitaan punaisena, kun sitä valaistaan valkoisella valolla. Absorptiospektroskopian eli eri aallonpituuksien absorboitumisen mittaamisen avulla voidaan tunnistaa eri aineita näytteestä.


title: Absorptio (sähkömagneettinen säteily)

text: Absorptio ei ole rajoittunut vain näkyvään valoon, vaan myös kaikki muut sähkömagneettisen säteilyn aallonpituudet voivat absorboitua aineeseen. Esimerkiksi röntgenkuvissa kontrasti luiden ja kudoksen välillä perustuu röntgensäteilyn erisuuruiseen absorptioon eli vaimenemiseen kudoksissa ja luissa. Kappaleen läpäisseen säteilyn intensiteetille formula_1 pätee


title: Absorptio (sähkömagneettinen säteily)

text:
missä formula_3 on kappaleeseen tulleen säteilyn intensiteetti, formula_4 on kappaleen paksuus ja formula_5 on kappaleen lineaarinen absorptiokerroin (yksikkö tyypillisesti 1/cm, jolloin formula_4:n yksikkö on cm), joka riippuu absorboivan aineen tiheydestä, atomiosuuksista ja käytetyn säteilyn aallonpituudesta.
Säteilyn (fotonin) kohdatessa ainetta voi tapahtua yksi tai useampia seuraavista prosesseista


title: Absorptio (sähkömagneettinen säteily)

text: Emissio on tavallaan absorption vastakohta: siinä atomin energiatila muuttuu ja vapautuva energia emittoituu fotonina.


title: NFC North

text: NFC North on amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliigan National Football Leaguen National Football Conferencen pohjoinen divisioona, joka muodostettiin vuonna 2002, kun liigan joukkueiden määrä kasvoi 32:een. Divisioona korvasi vuosina 1970–2001 toimineen NFC Central -divisioonan. NFC North tunnetaan laajalti lempinimellä ”Black and Blue Division” () joukkueiden välisten pitkäaikaisten kiistakumppanuuksien ja fyysisen pelin ansiosta.


title: NFC North

text: NFC Northissa pelaa neljä joukkuetta: Chicago Bears, Detroit Lions, Green Bay Packers ja Minnesota Vikings. Divisioonaan kuuluu siten edelleen neljä alkuperäistä jäsentä vuodelta 1970.


title: NFC North

text:
Tampa Bay Buccaneersistä tuli NFC Centralin viides jäsen vuonna 1977 pelattuaan ensin vuoden NFL:ssä kilpailevan konferenssin, AFC:n, läntisessä divisioonassa. Vuoden 2002 divisioonien uudelleenjärjestelyn myötä Buccaneers siirtyi NFC Southiin. Jäljelle jääneistä, maantieteellisesti Yhdysvaltojen pohjoisosassa pelaavista joukkueista käytetään joskus myös lempinimeä "Frozen North" (suom. ”Jäätynyt pohjoinen”), vaikka kaksi divisioonan neljästä joukkueesta (Detroit ja Minnesota) onkin pelannut ottelunsa katetuissa halleissa jo yli kaksikymmentä vuotta.
 Buccaneers siirtyi NFC Southiin kaudella 2002.


title: Davide Gualtieri

text: Davide Gualtieri (s. 27. huhtikuuta 1971 San Marino) on sanmarinolainen entinen jalkapalloilija, joka kaudella 2005–2006 pelasi kotimaassaan Società Polisportiva Tre Pennen joukkueessa. Hän on pelannut aikaisemmin myös San Marinon maajoukkueessa.


title: Davide Gualtieri

text: Gualtieri nousi hetkisen ajaksi suuren kansainvälisen huomion kohteeksi, kun hän 1994 jalkapallon maailmanmestaruuskisojen karsinnoissa teki maalin Englannin verkkoon vain 8,3 sekunnin pelin jälkeen Stuart Pearcen harhasyötön seurauksena. Gualtierin maalista huolimatta Englanti voitti ottelun 7–1.


title: Davide Gualtieri

text: San Marinon olympiakomitea on palkinnut Gualtierin hopeisella kunniamitalilla.


title: Massimo Bonini

text: Massimo Bonini (s. 13. lokakuuta 1959 San Marinossa) on sanmarinolainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Häntä pidetään yleisesti maansa kaikkien aikojen parhaana pelaajana.


title: Massimo Bonini

text: Bonini aloitti aikuisten tasolla uransa alasarjajoukkue Bellaria Igean riveissä, mistä hän siirtyi vuoden kuluttua AC Forlìin ja sieltä 1979 Serie B:hen AC Cesenaan, missä pelasi kaksi onnistunutta kautta. Kahden kauden aikana Bonini pelasi kaikkiaan 57 ottelua joissa syntyi neljä maalia ja auttoi näin Cesenan nousemaan Serie A:han syksyksi 1981.


title: Massimo Bonini

text: Bonini ei kuitenkaan jatkanut uraansa Cesenassa, vaan siirtyi vuoden 1981 kesällä Juventukseen. Kauden avausottelu oli Cesenaa vastaan ja joukkue voitti kamppailun maalein 6–1. Kauden päätteeksi Juventus juhli historiansa kahdettakymmenettä Italian mestaruutta. Kaikkiaan Juventuksessa olonsa aikana Bonini voitti kolme Italian mestaruutta (1982, 1984 ja 1985), Italian Cupin 1983, Cup-voittajien Cupin sekä Euroopan Cupin 1984 sekä Maailmanpokaalin 1985. Vuosina 1981–1988 hän pelasi Juventuksessa 296 ottelua ja teki kuusi maalia.


title: Massimo Bonini

text: 1980-luvun alussa Bonini pelasi yhdeksän ottelua Italian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa, kun San Marino ei vielä ollut UEFAn jäsen. Sittemmin säännöt muuttuivat eikä Bonini enää voinut sanmarinolaisena edustaa Italiaa. Päästäkseen mukaan maajoukkuepeleihin hänen täytyi odottaa aina vuoteen 1990, kun San Marinon jalkapallomaajoukkue aloitti toimintansa. Hän pelasi vuosina 1990–1995 kotimaansa maajoukkueessa kaikkiaan 19 ottelua ennen kuin lopetti pelaajauransa ja siirtyi maajoukkueen valmentajaksi. Hän valmensi joukkuetta aina vuoteen 1998 saakka kunnes ruoriin astui nykyinen päävalmentaja Giampaolo Mazza. Bonini siirtyi valmentamaan juniorijoukkueita.


title: Massimo Bonini

text: Pelaajana Bonini oli vaatimaton ja väsymätön työmyyrä, joka jaksoi juosta ja taklata. Tämän johdosta hänelle annettiin lempinimi ""Maratoonari"". Kerrotaan, että Boninin vielä pelatessa Juventuksessa seuran puheenjohtaja Giovanni Agnelli näki Michel Platinin polttavan savuketta ja esitti paheksuntansa asiaa kohtaan. Platinin kerrotaan vastanneen: ""Tärkeintä on, ettei Bonini polta.""


title: Massimo Bonini

text: San Marinon jalkapalloliitto valitsi UEFA:n kyselyssä Boninin viimeisen 50 vuoden parhaaksi pelaajakseen.


title: Turkmeenit

text: Turkmeenit (turkmeeniksi "Türkmenler", "Түркменлер") ovat noin kahdeksan miljoonainen turkinsukuinen keskiaasialainen kansa, joka elää pääasiassa Turkmenistanissa, Uzbekistanissa, Afganistanissa ja Koillis-Iranissa. Turkmeenit puhuvat turkmeenia, joka luokitellaan kuuluvaksi eteläturkkilaisten kielten ryhmän turkmeeniseen haaraan. Lisäksi he käyttävät paljon myös venäjän kieltä johtuen maan historiasta ensin Venäjän keisarikunnan ja sitten Neuvostoliiton osana. Uskonnoltaan turkmeenit ovat pääosin sunnimuslimeita.


title: Storyboard

text: Storyboard eli kuvakäsikirjoitus on elokuvan käsikirjoitukseen perustuva kuvasuunnitelma, jossa elokuvan tapahtumat esitetään sarjakuvan tapaan. Siinä määritetään yleensä käytettävät kuvakoot, kuvakulmat, toiminnan suunnat ja kameraliikkeet (panorointi, zoom, kamera-ajot). Storyboardin tarkoituksena on helpottaa tuotantoprosessia ja auttaa ohjaajaa, kuvaajaa ja muuta kuvausryhmää hahmottamaan elokuvan visuaalinen ilme ja kuvallinen kerronta jo ennen kuvausten alkua.


title: Storyboard

text: Storyboard kehitettiin Walt Disneyn animaatiostudioilla 1930-luvun alkupuolella, ja 1940-luvulla siitä tuli suosittu apuväline myös näytelmäelokuvien suunnittelussa. Nykyisin storyboard on lähes aina käytössä animaatioelokuvien tuotantoprosessissa. Näytelmäelokuvissa on tavallista, että ainakin vaativista toimintajaksoista tehdään storyboard, mutta myös koko elokuvan kuvasuunnitelma voidaan laatia storyboardin muotoon. Storyboardin voi tehdä elokuvan ohjaaja, kuvaaja tai tehtävään erikseen palkattu piirtäjä eli storyboard artist. Mainos- ja muissa tilauselokuvissa storyboard havainnollistaa elokuvan tilaajalle (joka ei useinkaan ole elokuva-alan ammattilainen) myös elokuvan tarinaa sanallista käsikirjoitusta paremmin.


title: Storyboard

text: Television ohjelmatuotannossa ennen muuta monikameratuotannossa kuvakäsikirjoitus-nimikettä käytetään tavallisesti hieman toisessa merkityksessä. Siellä se ei välttämättä ole storyboard, vaan kuvakäsikirjoituksella tarkoitetaan ns. ohjaajan käsikirjoitusta, käsikirjoitusta, mihin on merkitty kuvat . Tällainen kuvakäsikirjoitus on tavallisesti kaksipalstainen. Oikealla on ohjelman verbaalinen tai tapahtumia selostava teksti tai esimerkiksi laulun sanat. Vasemmalla palstalla ovat kuvamerkinnät kuten kuvan numero, kameran numero, kuvakoko ja kuvan kohde tai sisältö sekä mahdolliset kameran liikkeet. Piirrettyjä kuvia siellä ei välttämättä ole. Tv-ohjelman kuvasuunnitteluvaiheessa tällaisen kuvakäsikirjoituksen tekevät ohjaaja ja kuvaaja yhdessä tai ohjaaja yksin, harvemmin kuvaaja yksin. Kuvasuunnitelma kuitenkin hyväksytään yhdessä. Kameraharjoituksissa tai kuvaustilanteessa kuvaussihteeri kuvakäsikirjoitusta seuraten varoittaa kameramiehiä tulevista kuvista, ja ohjaaja komentaa oikealla hetkellä kuvat ”ulos”. On myös mahdollista, että videomikseri leikkaa kuvat käsikirjoituksen perusteella ilman ohjaajan komentoja.


title: Neilikka

text: Neilikka viittaa seuraaviin:


title: Ikarus

text: Ikarus on unkarilainen linja-automerkki.


title: Ikarus

text: Ikarus-bussin historia alkaa vuodesta 1895, jolloin autontuotanto alkoi Budapestissa verstaassa nimeltä "Uhri Imre Kovács- és Kocsigyártó Üzeme" (suunnilleen Uhri Imren peltityö ja autonvalmistus). Vuonna 1913 yritys keskittyi autoihin ja jo ensimmäisessä maailmansodassa se keräsi suuret voitot. Kansainvälinen läpimurto ja sarjatuotanto alkoivat vuonna 1927, mutta vuoden 1929 pörssiromahdus lopetti toiminnan. Tuotanto jatkui alkaen 1935, ja toisen maailmansodan aikana oli jälleen täysi vauhti toiminnassa.


title: Ikarus

text: Varsinaisesti Ikarus on kuitenkin perustettu 1949 Uhri Imren tehtaan ja Ikarus-lentokoneteollisuuden yhdistyessä. Vuonna 1955 lähtien kehitettiin linja-automallit 620, 630 ja 31, joista tuli merkittäviä vientituotteita erityisesti Itä-Eurooppaan, Kiinaan, Burmaan sekä Egyptiin. Ikarus-mallit menestyivät Monacon autonäyttelyssä 1971, ja vuonna 1973 Ikarus oli linja-autojen valmistajana maailman neljänneksi suurin huolimatta ajoittaisesta raaka-ainepulasta. Neuvostoliiton hajoaminen ja Saksan jälleenyhdistyminen vähensivät tuotantoa arviolta kymmenen prosentin verran. Vuonna 1999 eteläeurooppalainen sijoittajayhtiö Irisbus osti Ikaruksen ja ajoi toiminnan alas 2004. Unkarilainen Gábor Széles osti Ikaruksen ja aikoo aloittaa matalalattiabussien tuotannon Unkarissa, Venäjällä ja Kiinassa.


title: Ikarus

text: Ikarus on edelleen yleinen linja-automerkki monissa entisissä itäblokin maissa ja Neuvostoliitossa, samoin Suomessa.


title: Ikarus

text: Lukuisiin itäblokin maihin ja Neuvostoliittoon Ikarus on valmistanut myös johdinautoja ja kaikki johdinautomallit pohjautuvat linja-automalleihin, joten johdinautorungot ovat linja-autorukoihin täysin identtisiä.


title: Boulder

text: Boulder on kaupunki Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on Boulderin piirikunnan pääkaupunki ja väkiluvultaan Coloradon kahdeksanneksi suurin kaupunki.