title: Ladislav Novák

text: Ladislav Novák (5. joulukuuta 1931 – 21. maaliskuuta 2011) oli tšekkiläinen jalkapalloilija. Hän pelasi Tšekkoslovakian jalkapallomaajoukkueessa maailmanmestaruuskilpailuissa 1954, 1958 ja 1962. Viimeksi mainitussa hän oli kapteenina ja joukkue ylsi hopeasijalle. Kaikkiaan hän pelasi 75 maaottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän voitti Tšekkoslovakian pääsarjamestaruuden kahdeksan kertaa: 1953, 1956, 1958, 1961, 1962, 1963, 1964 ja 1966.


title: Ladislav Novák

text: Peliuransa jälkeen Novák siirtyi valmennustöihin.


title: Mannerheimin patsas (Mikkeli)

text: Päämajapatsas eli Mannerheimin patsas on Suomen marsalkka C. G. E. Mannerheimia esittävä patsas Mikkelin Savilahdessa Hallitustorilla. Sen teki kuvanveistäjä Kalervo Kallio ja pronssinen veistos paljastettiin alkuperäisessä sijoituspaikassaan Mikkelin Suur-Savon (nykyisin Marskin) aukiolla Mannerheimin syntymän 100-vuotispäivänä 4. kesäkuuta 1967. Vuonna 2003 patsas siirrettiin kaupunginvaltuuston päätöksellä nykyiselle paikalleen kaupungin ydinkeskustaan.


title: Mannerheimin patsas (Mikkeli)

text: Ensimmäinen valtuustoaloite Mannerheimin patsaan saamiseksi Mikkeliin tehtiin vuonna 1954. Valtuusto päätti periaatteessa hyväksyä ehdotuksen, mutta patsashanke alkoi toteutua vasta kymmenen vuotta myöhemmin. Kaupunginhallitus esitti vuoden 1964 viimeisessä kokouksessa valtuustolle, että kaupunki luovuttaisi patsasta varten paikan Hallitustorilta lääninhallituksen edestä.


title: Mannerheimin patsas (Mikkeli)

text: Valtuuston mielipiteet patsaan paikasta jakautuivat jyrkästi. Ensimmäisessä kokouksessa asia pantiin pöydälle ja samana päivänä pidetyssä toisessa kokouksessa ehdotettu paikka hyväksyttiin, mutta päätöksestä valitettiin, koska se oli tehty samana päivänä toisessa budjettikokouksessa, josta ei ollut laillisesti lähetetty kutsua asialistoineen. Lääninoikeus hylkäsi valituksen, mutta korkein hallinto-oikeus kumosi vuonna 1966 valtuuston ja lääninoikeuden päätökset patsaan sijoituspaikasta.


title: Mannerheimin patsas (Mikkeli)

text: Keväällä 1966 valtuusto päätti luovuttaa paikan patsaalle, jonka paikasta päätettiin sopia myöhemmin. Neuvotteluja käytiin Suomen marsalkan päämajakaupungin patsastoimikunnan edustajien ja valtuustoryhmien valitsemien edustajien välillä. Näissä neuvotteluissa ehdotettiin patsaan paikaksi Kirkkopuistoa. Kaupunginhallitus pyysi asiasta lausunnon sekä patsaan tekijältä, kuvanveistäjä Kalervo Kalliolta, että keskustan asemakaavan laatijalta, professori Olli Kiviseltä. Molemmat suosittelivat Hallitustoria, koska patsas oli mittasuhteiltaan suunniteltu nimenomaan sinne ja se oli jo valettu kipsiin. Kirkkopuistoa ei katsottu sopivaksi, koska siellä jo olevat muistomerkit ja keskellä puistoa oleva lintuveistos olisi jouduttu siirtämään. Neuvotteluissa ehdotettiin patsaan paikaksi myös Asemapuistoa, jota Kivinen ei pitänyt sopivana tulevien liikennejärjestelyjen takia.


title: Mannerheimin patsas (Mikkeli)

text: Vuoden 1964 kunnallisvaaleissa valittu vasemmistoenemmistöinen kaupunginvaltuusto ei kuitenkaan hyväksynyt patsaan paikaksi Hallitustoria. Lokakuussa 1966 löytyi lopulta valtuuston kaikkia osapuolia tyydyttävä paikka Suur-Savon aukiolla. Paljastustilaisuudessa 4. kesäkuuta 1967 oli noin 7000 osallistujaa. Puheen piti eduskunnan puhemies Johannes Virolainen ja patsaan vastaanotti kaupungin edustajana valtuuston puheenjohtaja, kansanedustaja K. F. Haapasalo.


title: Mannerheimin patsas (Mikkeli)

text: Vuonna 1991 teki neljä kokoomusvaltuutettua aloitteen patsaan siirtämisestä Lääninhallituksen edustalle, mihin Kalervo Kallio oli sen mitoittanut ja suunnitellut. Aloite ei mennyt läpi silloisessa valtuustossa ja patsaan siirtäminen jäi odottamaan suotuisampia aikoja.


title: Mannerheimin patsas (Mikkeli)

text: Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Mikkelin kaupunginvaltuuston voimasuhteet muuttuivat ja uusi valtuusto hyväksyi vuoden 2002 lopulla aloitteen Päämajapatsaan siirrosta Mikkelin torin reunalle. Keskustelua aiheutti lähinnä noin 70 000 euron siirtokustannukset. Mannerheimin lounaspaikkana tunnettu Mikkelin klubi järjesti sitä varten kansalaiskeräyksen.


title: Mannerheimin patsas (Mikkeli)

text: Uusi paikka Mikkelin torin reunalla vihittiin käyttöön 4. kesäkuuta 2003.


title: Wabarin kraatterit

text: Wabarin kraatterit eli Al-Hadidan kraatterit ovat melko pieniä meteoriittikraattereita Saudi-Arabian eteläosissa erittäin kuivan Rub al Khalin aavikon itäisessä keskiosassa. Dyynien peitosta on löydetty 116, 64 ja 11 metrin läpimittaiset kraatterit, jotka synnytti ilmakehässä Maahan monina paloina satanut rautameteoriitti. Ainakin suurin kraatteri on niin sanottu räjähdyskraatteri, missä meteoriitin törmäyskitka ja puristus kaasuunnutti, sulatti ja räjäytti hiekkaa roiskien sulaa kivimassaa ympäriinsä. Se näkyy mustan lasin paloina ja pieninä mineraalipallosina. Kraatterit synnyttänyt meteoriitti lienee osunut seudulle joskus 1700- tai 1800-luvulla. Wabarin kraattereita ei saa sekoittaa vulkaaniseen Wahban kraatteriin.


title: Wabarin kraatterit

text: Wabarin meteoriittikraatterit löysi Ubarin hylättyä kaupunkia etsinyt tutkimusmatkailija Harry St. John "Abdullah" Philby vuonna 1932. Philby kirjoitti väärin Ubarin Wabariksi ja kraatterien löytöpaikka nimettiin Wabariksi. Oikea Ubarin kaupunki löytyi 400 km tästä paikasta etelään vuonna 1992. Philby toi mukanaan rautameteoriitin palasen. Seudulla on noin 1 000x500 m:n läpimittainen hiekkadyynien osin peittämä kraatterikenttä 50 hehtaarin alalla. Philby löysi 116 m:n läpimittaisen kraatterin, ja siitä noin 1 km luoteeseen 64 m leveän kraatterin, jossa lienee kaksi päällekkäistä kraatteria.


title: Wabarin kraatterit

text: Myöhemmin, vuonna 1995, paikalle saapuivat muun muassa geologit Shoemaker ja Wynn, jotka löysivät 11 m leveän kraatterin, jonka pohjalla oli aikoinaan sulaa ainesta. Sen synnytti arviolta 1 m:n läpimittainen meteoriitti. Ison kraatterin ympäristöstä löytyi mustaa lasimaista ainetta ja pyöreitä iskussa syntyneitä mineraalipallosia ja koesiittia, paineiskun kärsinyttä kvartsia. Musta lasi on 90 % hiekkaa, ja 10 % meteoriittiainesta. Meteoriitin osuma ulottui vain hiekkaan, ei hiekan alla olevaan kiveen. Vuonna 1965 paikalta löytyi rautameteoriitin pala nimeltä "Kamelin kyttyrä", joka painaa 2,43 tonnia. Se on suurin paikalta löydetty kokonainen pala.


title: Wabarin kraatterit

text: Wabarin meteoriitin uskotaan ilmakehän kitkakuumennuksessa hajonneen moneen osaan ennen iskeytymistään aavikon pintaan. Kun suuri meteoriitin pala osuu maahan, se räjähtää, koska sen liike-energia on valtava. Pienemmät meteoriitit säilyvät ehjänä. Koko meteoriitin uskotaan painaneen yli 3 500 tonnia ja syöksyneen maahan 25 000 tai 40 000-60 000 km/h. Törmäysräjähdys lienee ollut 12 kilotonnin luokkaa, eli lähelle Hiroshiman pommia. Jotkut väittävät törmäyksessä olleen voimaa jopa 20 Hiroshiman pommiin.


title: Wabarin kraatterit

text: Suurimman iskeytyneen kappaleen läpimitta oli ehkä 9 m. Se teki räjähtäessään 116 m:n läpimittaisen, alkujaan ehkä 12 m syvän, nyt 3 m syvän kraatterin. Kraatterin reuna, joka koostuu breksiasta, lienee alkujaan ollut 6 m korkea, nyt 0,5 m korkea. Törmännyt rautameteoriitti oli tyyppiä III AB.


title: Wabarin kraatterit

text: Tarkkaa ajankohtaa meteoriitin putoamiselle ei osata sanoa. Usein väitetään, että Wabarin kraatterit olisivat syntyneet 1863, jolloin Ridadin yli lensi suuri tulipallo. Rijadin yli lensi tulipallo myös 1891, ja Tarimin yli 1704. Kraatterit on ajoitettu termoluminesenssilla syntyneeksi 289±46 tai 235-426 vuotta sitten, eli noin vuosina 1580-1765. Termoluminesenssi on melko epätarkka ajoitusmenetelmä. On tehty myös yksi tuhansien vuosien ikää tukeva ajoitus fissiojäljistä, nimittäin 6400 ± 2600 v sitten. Vuosi 1704 näyttää nykykäsityksen mukaan sopivan Wabarin syntyajaksi parhaiten, koska se sopii paremmin epätarkkoihin termoluminesenssiajoituksiin.


title: Pariisi–Roubaix 2004

text: Pariisi–Roubaix 2004 oli järjestyksessään 102. Pariisi–Roubaix-pyöräilyklassikko. Se järjestettiin 261 kilometrin reitillä Compiègne'sta Roubaix'hin 11. huhtikuuta 2004.


title: Pariisi–Roubaix 2004

text: Juuri ennen kuuluisan Arenbergin metsäosuuden alkua Rolf Aldag lisäsi vauhtia ajaen koko mukulakivisektorin ryhmän kärjessä. Arenbergin jälkeen kilpailun kärjessä oli 21 pyöräilijän ryhmä, johon kuuluivat kaikki ennakkosuosikit. Jaan Kirsipuu lähti irtiottoon 60 kilometriä ennen maalia kasvattaen eron parhaimmillaan 29 sekuntiin. "Auchy-Lez-Orchies"'n mukulakiviosuudella Johan Museeuw lisäsi vauhtia, mutta Team CSC ja Lotto-Domo eivät päästäneet häntä karkuun.


title: Pariisi–Roubaix 2004

text: Frank Høj ja Léon Van Bon yrittivät seuraavaksi karkumatkaa, mutta heidät tavoitettiin muutama kilometri myöhemmin. Myöskään Christophe Mengin ja Fabio Baldato eivät onnistuneet irtiotossaan. Parikymmentä kilometriä ennen maalia kärkiryhmästä irtautuivat Tom Boonen, George Hincapie ja Juan Antonio Flecha saaden seurakseen myöhemmin Leif Hosten. Juuri kun heidät oltiin tavoittamassa edellisvuoden voittaja Peter Van Petegem kärsi rengasrikon pudoten ryhmästä.


title: Pariisi–Roubaix 2004

text: "Carrefour de l'Arbre"'n mukulakiviosuudella, 15 kilometriä ennen maalia, Museeuw teki useita irtiottoyrityksiä, joiden seurauksena muodostui ryhmä, johon kuuluivat hänen lisäkseen Magnus Bäckstedt, Fabian Cancellara, Roger Hammond, Tristan Hoffman sekä George Hincapie, joka kuitenkin putosi pian muiden vauhdista. Museeuw menetti mahdollisuutensa kärsittyään rengasrikon kuusi kilometriä ennen maalia.


title: Pariisi–Roubaix 2004

text: Neljä kärkimiestä ajoivat Roubaix'n velodromilla Cancellaran johdolla, kunnes Bäckstedt nousi loppukirissä voittoon ennen Hoffmania, Hammondia ja Cancellaraa. Bäckstedtistä tuli Pariisi–Roubaix'n ensimmäinen pohjoismaalainen voittaja. Ensimmäistä kertaa vuoden 1994 jälkeen kärkikolmikossa ei ollut yhtään belgialaisajajaa: kilpailun kolminkertainen voittaja Museeuw, jolle tämä oli viimeinen Pariisi–Roubaix, saapui maaliin käsi kädessä kovan kilpakumppaninsa Peter Van Petegemin kanssa 17 sekuntia kärkinelikon jälkeen.


title: Bushin oppi

text: "Bushin oppi" () on sanonta, jota käytetään kuvaamaan Yhdysvaltojen presidentin George W. Bushin erilaisia toisiinsa liittyviä ulkopolitiikan periaatteita, jotka syntyivät syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen.


title: Bushin oppi

text: Alun perin sanonnalla tarkoitettiin politiikkaa, jonka mukaan Yhdysvalloilla oli oikeus kohdella terroristeina maita, jotka suojelevat tai auttavat terroristiryhmiä, mitä käytettiin perusteena hyökkäykselle Afganistaniin. Myöhemmin siihen sisältyi muitakin aineksia, kuten konfliktien ehkäisy, mikä tarkoitti että Yhdysvaltojen on syrjäytettävä sellaiset hallinnot, jotka edustavat uhkaa Yhdysvaltojen turvallisuudelle, vaikka uhka ei olisi välitön (tällä perusteltiin hyökkäystä Irakiin), demokratian tukeminen kaikkialla maailmassa, etenkin Lähi-idässä, millä estämään terrorismin leviäminen ja edistämään Yhdysvaltojen sotilaallisia etuja yhteistyössä muiden valtioiden kanssa. Eräät näistä käytännöistä koottiin Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuuden tekstiin, jonka otsikko oli "Yhdysvaltojen kansallinen turvallisuusstrategia" ("National Security Strategy of the United States") ja se ilmestyi 20. syyskuuta 2002.


title: Bushin oppi

text: Opin tarkoituksena on ehkäistä konfliktien muodostuminen siten, että mahdolliset uhkatekijät ehkäistään aseellisesti jo ennen niiden muodostumista suureksi uhaksi. Tämä tarkoittaa, että esimerkiksi epädemokraattisiin ja uhaksi koettuihin valtioihin voidaan tehdä sotilaallinen isku, jotta näistä valtioista ei muodostu uhkaa Yhdysvalloille tai sen liittolaisille. Bush käytti oppiaan hyökätessään Irakiin vuonna 2003.


title: Bushin oppi

text: Bushin oppiin sisältyy myös ajatus demokratian levittämisestä maailmaan. Bushin opin mukaan demokratian levittäminen luo vakautta alueelle ja tätä käytettiinkin yhtenä syynä Yhdysvaltain aloittaessa Irakin sodan. Ajatus demokratian rauhaa ja vakautta tuovasta vaikutuksesta perustuu historialliseen havaintoon, jonka mukaan demokraattiset valtiot eivät sodi toisten demokratioiden kanssa. Bushin opin mukaan demokraattiset valtiot haluavat liittoutua sotilaallisesti vahvan ja oikeudenmukaisen Yhdysvaltain kanssa. Sotilaallisesti vahva ja aktiivinen Yhdysvallat myös pystyy painostamaan autoritaarisia valtioita muuntumaan demokratioiksi. Epädemokraattiset vihollisvaltiot taas eivät uskalla uhmata Yhdysvaltoja opin mukaan.


title: Bushin oppi

text: Bushin hallinto on esittänyt väitteitä, että Iran olisi valmistamassa ydinaseita itselleen. Suunnitelmat iskeä Iraniin perustuvat Bushin opin sisältämään ajatukseen, jonka mukaan uhat pitää tuhota ennen niiden kasvamista todellisiksi uhiksi.


title: Anișoara Cușmir-Stanciu

text: Anișoara Cușmir-Stanciu (s. 28. kesäkuuta 1962 Brăila) on romanialainen yleisurheilija, joka kilpaili pituushypyssä. Hän voitti kultaa Los Angelesin olympialaisissa 1984 tuloksella 696. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän sai hopeaa tuloksella 715. Ateenan EM-kilpailuissa 1982 hän oli niin ikään toinen hypättyään 673. Universiadeissa hän sai kultaa 1983 ja hopeaa 1981.


title: Anișoara Cușmir-Stanciu

text: Cușmir-Stanciu teki 1. elokuuta 1982 Bukarestissa maailmanennätyksen 715 cm, mutta Vali Ionescu rikkoi sen vielä samassa kilpailussa. Vuonna 1983 Cușmir-Stanciu paransi maailmanennätystä Bukarestissa kolme kertaa: 15. toukokuuta lukemiin 721 ja 4. kesäkuuta kahdesti: ensin 727 ja myöhemmin samassa kilpailussa 743 cm. Ennätyksen rikkoi Heike Drechsler syyskuussa 1985. Hallissa Cușmir-Stanciu hyppäsi parhaimmillaan 694 Bukarestissa 19. helmikuuta 1983.


title: Pohjola Cup (jääkiekko)

text: Pohjola Cup on entinen jääkiekkokilpailu. Siinä pelasivat pelasivat edelliskauden parhaat seurajoukkueet Suomesta ja Ruotsista, joten se vastasi hiukan nykyistä Nordic Trophya. Turnausta pelattiin 1970- ja 1980-luvuilla. Pelit sijoittuivat aina elo- tai syyskuulle ennen kansallisten sarjojen alkua.


title: Mahdin armeija

text: Mahdin armeija (arabiaksi جيش المهدي) on vuonna 2003 perustettu šiialainen aseellinen ryhmittymä, joka taisteli Yhdysvaltojen johtamaa Irakin miehitysvaltaa sekä Irakin turvallisuusjoukkoja vastaan. Ryhmittymän johtaja on Muqtada al-Sadr.


title: Carlo Silipo

text: Carlo Silipo (s. 10. syyskuuta 1971 Napoli, Italia) on entinen italialainen vesipalloilija, joka saavutti urallaan muun muassa olympiakultaa Barcelonasta 1992 ja hopeaa Atlantasta 1996. Hän voitti vuonna 2003 myös MM-hopeaa.


title: Zsolt Varga

text: Zsolt Varga (s. 9. maaliskuuta 1972 Budapest) on unkarilainen vesipalloilija ja lajin olympiavoittaja.


title: Zsolt Varga

text: Varga joukkueineen saavutti olympiakultaa Sydneystä 2000. Hän oli mukana jo vuonna 1992 joukkueen sijoittuessa kuudenneksi sekä 1996, jolloin joukkue hävisi pronssiottelun ja jäi neljänneksi.


title: Zsolt Varga

text: Varga on saavuttanut myös maailmanmestaruuden Barcelonsta 2003.


title: Helena Westermarck

text: Helena Charlotta Westermarck (20. marraskuuta 1857 Helsinki – 6. huhtikuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, kirjailija ja naisasianainen. Hänen veljensä oli tunnettu antropologi Edvard Westermarck.


title: Helena Westermarck

text: Westermarck opiskeli Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä vuosina 1874–1877, jonka jälkeen opinnot jatkuivat taidemaalari Adolf von Beckerin johdolla vuoteen 1880 asti. Westermarck muutti 1880 Ranskaan Pariisiin, jossa opiskeli Académie Colarossissa vuosina 1880–1881 ja 1884.


title: Helena Westermarck

text: Pariisissa Westermarck sairastui keuhkotautiin eikä voinut enää jatkaa maalaamista, vaikka toipuikin taudista. Hän alkoi sairasaikanaan kirjoittaa esseitä ja taidearvosteluja Finsk Tidskrift aikakauslehteen. Myöhemmin Westermarck kirjoitti yhä enemmän naisen asemasta yhteiskunnassa sekä naishistoriasta. Hän oli Unioni Naisasialiiton ensimmäisiä vaikuttajia, kun yhdistys perustettiin 1892.


title: Pascal Richard

text: Pascal Richard (s. 16. maaliskuuta 1964 Vevey) on sveitsiläinen maantiepyöräilijä. Hän voitti maantieajon olympiakultaa vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa.


title: Pascal Richard

text: Richard aloitti uransa cyclo-crossin parissa ja voitti lajin maailmanmestaruuden vuonna 1996. Hän siirtyi kuitenkin maantieajajaksi ja voitti Giro di Lombardian vuonna 1993 ja Liège-Bastogne-Liège]n vuonna 1996. Etappikilpailuissa hänen merkittävin voittonsa on Italian ympäriajon parhaan mäkiajajan paidan voitto vuodelta 1994. Lisäksi hän voitti yhden etapin Ranskan ympäriajossa vuonna 1996 ja voitti vuoden 1994 Sveitsin ympäriajon kokonaiskilpailun ja Tour de Romandie -kilpailun vuosina 1993 ja 1994.


title: Ansipin II hallitus

text: Ansipin II hallitus oli 4. huhtikuuta 2007–5. huhtikuuta 2011 toiminut Viron tasavallan hallitus, jota johti Andrus Ansip. Tasavallan presidentti Toomas Hendrik Ilves nimitti koalitiohallituksen 4. huhtikuuta 2007 ja se astui virkaansa seuraavana päivänä.


title: Ansipin II hallitus

text: Ansipin II hallituksen kaudelle sijoittuvat Pronssisoturi-patsaskiista, talouskriisi ja Viron siirtyminen euroon. Lisäksi Viron ulkopolitiikkaan vaikuttivat Georgian ja Afganistanin sodat.


title: Ansipin II hallitus

text: Hallituspuolueena maaliskuun 2007 vaaleihin lähtenyt klassisen liberaali Reformipuolue oli voittanut vaalit ja nostanut paikkamääränsä 19 edustajasta 31 edustajaan. Isänmaaliiton ja Res Publican yhdistymisestä alkuvuonna 2006 syntynyt konservatiivinen Isänmaan ja Res Publican liitto oli ensimmäistä kertaa hallituksessa yhtenäisenä puolueena. Ensimmäistä kertaa hallituksessa oli myös Sosiaalidemokraattinen puolue, joka oli toinen vaalien voittajista. Sosiaalidemokraattien edeltäjä "Maltillinen kansanpuolue" oli sen sijaan ollut aiemmin hallituksessa, kuten myös Isänmaan ja Res Publican liiton molemmat liitospuolueet. Reformipuolueen, IRL:n ja sosiaalidemokraattien muodostaman enemmistöhallituksen pohja oli 60 paikkaa riigikogun 101 paikasta.


title: Ansipin II hallitus

text: Vain kolmisen viikkoa nimittämisensä jälkeen hallitus joutui kovalle koetukselle. Viron puolustusministeriö oli aloittanut 18. huhtikuuta 2007 Pronssisoturi-muistomerkin alla olevien tuntemattomien neuvostosotilaiden jäännösten siirtämisen patsaan siirtoa varten. Vironvenäläiset alkoivat puolustaa patsasta 22. huhtikuuta ja neljä päivää myöhemmin alkoivat kaksi yötä kestäneet mellakat Tallinnan keskustassa. Viron poliisi iski tiukasti mellakoijia vastaan pyrkien voimakeinoin hajottamaan mellakoiksi yltyneet mielenosoitukset. Hallitus päätti hätäistunnossaan 27. huhtikuuta siirtää patsaan välittömästi ja kolme päivää myöhemmin se oli pystytetty Tallinnan sotilashautausmaalle.


title: Ansipin II hallitus

text: Sisäpoliittisesti patsaskiistaa käytti hyväkseen oppositioon jäänyt Keskustapuolue ja erityisesti sen puheenjohtaja, Tallinnan pormestari Edgar Savisaar, joka vaati ei vaatinut hallitusta eroamaan, mutta esitti sille 50 miljoonan kruunun laskun Tallinnan mellakkaöiden tuhotöistä. Sen sijaan Viron entinen pääministeri, useita venäläisiä Sillamäessä työllistävä suurliikemies Tiit Vähi vaati hallituksen eroa.


title: Ansipin II hallitus

text: Kiista kärjisti Venäjän ja Viron ei muutenkaan niin erityisen hyvät suhteet äärimmilleen. Mellakoiden jälkeen alkoivat Venäjältä toteutettu kybersodankäynti virolaisia virastoja ja mediaa vastaan. Kremliä tukevat nuorisojärjestöt piirittävät Viron suurlähetystön Moskovassa viikoksi. Piiritys päättyi, kun Saksan ulkoministeri Frank-Walter Steinmeier puuttui asiaan ja venäläisten ehtojen mukaisesti suurlähettiläs Kaljurand poistui Venäjältä. Huhti-toukokuun 2007 aikana Venäjä asetti Virolle myös useita eri talouspakotteita, jotka johtivat Viroon suuntautuneen viennin ja turismin tyrehtymiseen. Lopulta kiistan jälkeen tehdyn mielipidekyselyn mukaan 78 prosenttia venäläisistä vastusti patsaan siirtoa ja vain kaksi prosenttia kannatti sitä. 74 prosenttia sanoi pitävänsä Viroa vihamielisenä valtiona ja vain kymmenen prosenttia piti Viroa yhä ystävällisenä. Prosentti vastaajista halusi aloittaa sodan Viroa vastaan.


title: Ansipin II hallitus

text: Patsaskiista osoitti, että ilman länsimaita Viro oli jäänyt täysin yksin Venäjää vastaan. Venäjän puuttumisesta Viron sisäpolitiikkaan järkyttynyt Ansipin II hallitus päätti entistä tiukemmin nojata läntisiin liittolaisiinsa. Tukensa Virolle osoittivat toukokuussa 2007 niin Yhdysvallat kuin Euroopan Unionikin. Kriisin jälkeen Viro tukeutui entisestään vahvemmin unioniin ja NATO:on.


title: Ansipin II hallitus

text: Ansipin II hallituksen johdolla Viro liittyi 21. joulukuuta 2007 Schengen-viisumialueeseen yhdessä Liettuan, Puolan, Tšekin, Slovakian, Unkarin, Slovenian ja Maltan kanssa.


title: Ansipin II hallitus

text: Vuosi 2007 oli Viron talouden viimeinen hyvä vuosi. Jo lokakuussa 2007 kyseenalaistettiin hallituksen 26. syyskuuta 2007 antama vuoden 2008 talousarvio, jonka arveltiin perustuvan liian positiivisiin ennusteisiin talouden kehityssuunnasta.


title: Ansipin II hallitus

text: Vuoden 2008 ensimmäisestä päivästä lähtien voimaan tuli uusi 21 prosentin tuloverotus, mikä oli Ansipin hallitusten mukaista verojen alennuspolitiikkaa. Alkuperäinen vuoden 2007 hallitusohjelma jatkoi Ansipin I hallituksen ja sen edeltäjien linjoilla, joita olivat liberaali talouspolitiikka, verojen alennukset, eläkkeiden korottamiset ja väestönkasvun lisääminen, jota on toteutettu eri perhe-etuisuuksilla. Jo Ansipin I hallitus oli luvannut alentaa tasaveroastetta 20 prosenttiin vuoteen 2009 mennessä, mutta Ansipin II hallitus lupasi alentaa tasaveroprosentin 22 prosentista 18 prosenttiin.


title: Ansipin II hallitus

text: 20. tammikuuta IRL:n puoluevaltuusto päätti vetää kuntaministeri Vallo Reimaan pois hallituksesta, koska tämän katsottiin olleen tehtävään kykenemätön ja myötäilleen liikaa muita puolueita antaen näin liian paljon periksi puolueen periaatteista. Puolue nimesi uudeksi ministeriehdokkaakseen Siim-Valmar Kiislerin. Helmikuussa 2008 alkoi selvitä, ettei hallitus tulisi samaan niin paljon verotuloja kuin se oli olettanut, jolloin hallituksen vastustajat kävivät äänekkäiksi. Maaliskuussa Ansip myönsi, että hallitus ehkä joutuu tekemään uuden negatiivisen talousarvion. Tämän jälkeen hallituksen piirissä alkoivat keskustelut siitä, miten korjattaisiin liian myönteiseksi osoittaunutta budjettia. Tilanne kärjistyi kuin Viron valtiovarainministeriö ilmoitti, että valtion odotettiin leikkaavan kulujaan 9,9 miljardia kruunua. Tämän jälkeen hallituspuolueet perustivat erityisen "krokotiilien lautakunnan" ("krokodillide komisjon"), jossa he alkoivat kiistellä siitä pitäisikö menoja jäädyttää vai aloitta saman tien kulujen leikkaaminen. Lopulta 15. toukokuuta 2008 hallitus antoi riigikogulle negatiivisen talousarvion hyväksyttäväksi ja pian saman kuun aikana tuli vielä toinen. Yhteensä hallitus päätti tuolloin leikata menoja 8,8 miljardia eli 3,5 prosenttia BKT:sta. Tarkoitus oli pysyä Maastrichin kasvu- ja vakaussopimuksen puitteissa eli leikkauksilla onnistuttiin pitämään valtion alijäämä alle kolmen prosentin. Hallitus myös harjoitti maltillisesti elvytystä 5,7 miljardilla kruunulla eli 365 miljoonaa euroa, joka suunnattiin 1300 yritykselle, jotka muodostivat kuudesosan maan viennistä. Elvytyspaketti koostui vienti- ja lainatakuista.


title: Ansipin II hallitus

text: Vielä vuonna 2007 Viron BKT:n kasvu oli ollut 6,3 prosenttia, mutta vuonna 2008 se oli jo -3,0 prosenttia. Samaan aikaan inflaatio oli peräti 10,6 prosenttia, joka oli neljä prosenttia enemmän kuin edeltävänä vuonna. Vuoden lopulla verokertymä oli negatiivinen ja hallitus joutui paikkaamaan menojaan valuuttareserveistään. Lama itse asiassa paheni loppusyksystä alkaen niin, että esimerkiksi teollisuustuotanto supistui 21 prosenttia joulukuussa. Samoin asuntojen hinnat laskivat ja asuntotuotanto supistui


title: Ansipin II hallitus

text: Andrus Ansipin pyynnöstä presidentti Toomas Hendrik Ilves erotti sosiaalidemokraatit hallituksesta, kun nämä eivät suostuneet tukemaan hallituksen tekemiä budjettileikkauksia ja muutoksia työlainsäädäntöön.


title: Ansipin II hallitus

text: Euroopan Unionin jäsenmaiden valtiovarainministerit hyväksyivät Viron euroalueen jäseneksi 7. kesäkuuta 2010 ja jäsenyys astui voimaan 1. tammikuuta 2011. Seuraavan kahden viikon ajan euroa ja Viron kruunua käytettiin rinnakkain, kunnes 15. tammikuuta 2011 eurosta tuli maan ainut käypä valuutta.


title: Ansipin II hallitus

text: Ansipin II hallitus suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin laajentumiseen ja kannattaa aktiivista osallistumista NATO:n operaatioihin Afganistanissa, Kosovossa ja Irakissa. Kehitysyhteistyön kohteina ovat Georgia, Ukraina, Moldova ja Afganistan. Turvallisuuspolitiikassa Viro tekee myös yhteistyötä pohjoismaiden kanssa ja Ansipin II hallituksen aikana 2008 Viro muodostaa Suomen, Ruotsin ja Norjan kanssa Pohjoismaisen taisteluosaston, johon ottaa osaa myös Irlanti.


title: Ansipin II hallitus

text: Hallituksessa Reformipuolueella oli kuusi ministeripaikkaa, Isänmaan ja Res Publican liitolla viisi ja sosiaalidemokraateilla kolme.


title: K. C. Jones

text: K. C. Jones (s. 25. toukokuuta 1932 Taylor, Texas) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripallovalmentaja ja koripalloilija. Jones on yksi harvoista koripalloilijoista, jotka ovat voittaneet niin NCAA:n yliopistomestaruuden, NBA-mestaruuden kuin olympiakullankin. Hänet nimettiin Basketball Hall of Fameen vuonna 1989.


title: K. C. Jones

text: Jones pelasi ennen ammattilaisuraansa San Franciscon yliopiston joukkueessa, joka voitti NCAA-koripallon I-divisioonan mestaruuden vuosina 1955 ja 1956; jälkimmäisenä vuonna Jones pelasi tosin vain runkosarjassa. Lisäksi hän kuului Melbournessa 1956 olympiakultaa voittaneeseen Yhdysvaltain maajoukkueeseen.


title: K. C. Jones

text: Jones varattiin NBA:han vuonna 1956, mutta peliuran etenemiseen toi pienen viivästyksen asepalvelu. Lopulta hän kuitenkin oli Boston Celticsin vakituisena pelaajana aina vuoteen 1967 ja voitti kahdeksan NBA-mestaruutta vuosina 1959–1966. Useampaan mestaruuteen on yltänyt vain kaksi pelaajaa, molemmat samasta Celticsin ryhmästä. Celtics on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa, numeron 25.


title: K. C. Jones

text: Jones toimi sittemmin useiden seurojen päävalmentajana – myös Boston Celticsin (1983–1988). Hän valmensi Celticsin NBA:n mestariksi kausina 1983–1984 ja 1985–1986. Hän oli voittamassa mestaruutta myös apuvalmentajana, kerran Celticsissä ja kerran Los Angeles Lakersissä. Hänet nimettiin Basketball Hall of Fameen vuonna 1989.


title: Alexi Grewal

text: Alexi S. Grewal (s. 8. syyskuuta 1960 Aspen, Colorado) on entinen yhdysvaltalainen maantiepyöräilijä. Grewal voitti olympiakultaa maantieajossa vuoden 1984 kesäolympialaisissa ja oli ensimmäinen pyöräilyssä olympiakultaa voittanut yhdysvaltalainen urheilija.


title: Alexi Grewal

text: Olympialaisten jälkeen Grewal ryhtyi ammattilaiseksi ja liittyi Panasonic-joukkueeseen ja myöhemmin 7-Eleven -talliin. Hänet kuitenkin erotettiin tallista kun hän oli kilpailussa sylkäissyt mielestään liian lähelle tulleen tv-kuvaajan päälle.


title: Alexi Grewal

text: Pyöräily-uran jälkeen Grewal muutti perheensä kanssa Coloradoon ja ryhtyi valmistamaan käsintehtyjä huonekaluja paikallisesta kovapuusta.


title: Alexi Grewal

text: 3. huhtikuuta 2008 yhdysvaltalainen pyöräilylehti VeloNews julkaisi Grewalin kirjoittaman esseen, jossa hän kuvasi omaa (ja pyöräilyssä yleistä) doping-aineiden käyttöä uransa aikana sekä amatöörinä, että ammattilaisena.


title: FK Kuban Krasnodar

text: FK Kuban Krasnodar () on jalkapalloseura Krasnodarin kaupungista Venäjältä. Sen edustusjoukkue pelaa kaudella 2015-16 maan korkeimalla sarjatasolla.


title: Veikkausliigan kausi 2008

text: Veikkausliigan kausi 2008 oli liigan 19. kausi. Liigaan osallistui 14 joukkuetta. 27. huhtikuuta alkaneeseen kauteen puolustavana mestarina lähti Tampere United. Ykkösestä liigaan olivat nousseet KuPS ja RoPS.


title: Veikkausliigan kausi 2008

text: Liiga oli yllätyksellinen, sillä ennakkosuosikit TPS, Tampere United sekä HJK jäivät kärkikolmikon ulkopuolelle. Mestaruuden vei FC Inter, hopeaa FC Honka ja pronssia FC Lahti. Kärkikolmikolle mitalit olivat niiden Veikkausliiga-historian ensimmäisiä. Veikkausliigasta putosi FC KooTeePee ja liigaan nousi JJK. Liigakarsintaan päätyivät KuPS ja FC Viikingit. KuPS säilytti paikkansa Veikkausliigassa voittamalla FC Viikingit liigakarsinnassa yhteismaalein 2-1 (1-2,0-0).


title: Veikkausliigan kausi 2008

text: Maalikuninkuus jaettiin Veikkausliigan historiassa ensimmäistä kertaa. Sen voittivat Hongan Aleksandr Kokko ja Tampere Unitedin Henri Myntti. Kauden avausmaalin teki TPS:n Arístides Pertot.


title: Veikkausliigan kausi 2008

text: Kuopion Palloseura säilyi liigassa yhteismaalein 2-1.


title: Veikkausliigan kausi 2008

text: "Mestarien liiga:"


title: Veikkausliigan kausi 2008

text: "UEFA Cup:""Intertoto Cup:"


title: KNL-laskenta

text: KNL-laskenta ("Käytettävyys", "nopeus", "laatu", "OEE", "Overall Equipment Effectiveness") on tuotantolinjojen tehokkuuden mittaustapa ja tunnusluku. KNL lasketaan kertomalla käytettävyys, nopeus ja laatu keskenään, jolloin saadaan kokonaistehokkuutta kuvaava luku. KNL-tunnusluvun laskenta on määritelty PSK-standardissa 7501 "Prosessiteollisuuden kunnossapidon tunnusluvut".


title: Natalja Guseva

text: Natalja Vladimirovna Guseva (, s. 12. syyskuuta 1982 Tihvinä, Leningradin alue) on venäläinen ampumahiihtäjä, sprintin MM-mitalisti.


title: Natalja Guseva

text: Guseva saavutti sprintin MM-pronssia Anterselvassa 2007. Yhden sakon pystypaikalta ampunut Guseva hävisi kilpailun voittaneelle kaksi sakkokierrosta ampuneelle Magdalena Neunerille 19,6 sekuntia. Toiseksi sijoittunut 2,3 sekuntia Neunerille jäänyt Anna Carin Olofsson ampui niin ikään kaksi sakkokierrosta. Samoissa kisoissa hän sijoittui takaa-ajossa ja yhteislähdössä neljänneksi ja hiihti ankkuriosuuden Venäjän seitsemänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa. Oberhofin MM-kilpailuissa 2004 hän oli yhteislähtökilpailussa seitsemäs. Olympialaisissa Guseva on parhaimmillaan sijoittunut yhteislähdön 24:nneksi Torinossa 2006.


title: Natalja Guseva

text: Maailmancupissa Guseva on voittanut yhden osakilpailun; Anterselvan sprintin kaudella 2003–2004. Hän sijoittui samalla kaudella toiseksi Anterselvan yhteislähdössä. Kolmanneksi hän on sijoittunut Hochfilzenin normaalimatkalla kaudella 2005–2006 ja Anterselvan sprintissä kaudella 2006–2007. Kokonaiskilpailussa Gusevan paras sijoitus on 21. kaudelta 2005–2006.


title: Carl Pursell

text: Carl Duane Pursell (19. joulukuuta 1932 – 11. kesäkuuta 2009) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän istui Yhdysvaltain edustajainhuoneessa Michiganin toisesta vaalipiiristä vuosina 1977–1993. Edeltäjä oli Marvin L. Esch ja seuraaja Pete Hoekstra.


title: Carl Pursell

text: Pursell, syntyperäinen michiganilainen, istui jo ennen uraansa liittovaltiollisessa kongressissa Michiganin senaatissa vuodesta 1971.


title: Roubaix

text: Roubaix on vanha teollisuuskaupunki Pohjois-Ranskassa lähellä Lilleä ja Tourcoingia Belgian rajan läheisyydessä. Sen väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2013 ja se on etnisesti ja kulttuurisesti monimuotoinen. Yhdessä lähellä sijaitsevien Lillen, Tourcoingen ja Villeneuve-d’Ascqen kaupunkien kanssa Roubaix muodostaa suurkaupunkialueen. Kaupunki sijaitsee 1,2 miljoonan asukkaan kokoisen Lillen metropolialueen koilliseen laskevaan rinteen sydämessä.


title: Roubaix

text: Roubaix on maailmankuulu tekstiiliteollisuudestaan, jonka juuret ulottuvat ainakin 1400-luvulle. Silti Roubaix oli vielä 1800-luvun alkupuolella väljästi rakennettu maalaiskylä. Teollisen vallankumouksen aikana 1800-luvulla tekstiiliteollisuus sysäsi koko kaupungin räjähdysmäiseen kasvuun. Se on ollut villa- ja tekstiiliteollisuuden tärkeä keskuspaikka, jota kutsutaan "Tuhannen savupiipun kaupungiksi" tai "Ranskan Manchesteriksi".


title: Roubaix

text: Ensimmäinen kirjallinen maininta Roubaixista on vuodelta 863. Sen väkiluku kasvoi huimasti vuoden 1800 teollisen vallankumouksen ansiosta asukkaasta vuoden 1896 yli asukkaaseen. 1970-luvun jälkipuoliskon taloudellinen taantuma on ankaralla kädellä koetellut kaupungin tekstiiliteollisuutta.


title: Roubaix

text: Kaupungiin maamerkki on tietysti raatihuone, joka vihittiin käyttöön vuonna 1911. Roubaix, jossa on yli 40 historiallista muistomerkkiä, on Pohjois-Ranskan huomattava rakennus- ja teollisuusperintöalue. Ranskan kulttuuriministeriö myönsi kaupungille vuonna 2000 kunniamerkin "Ville d'art et d'histoire" (). Kaupungissa on myös yksi suuri viheralue: "Parc Barbieux". Sen pinta-ala on 34 hehtaaria ja se sijaitsee alueen eteläosassa.


title: Roubaix

text: Roubaix'ssa on merkittävä taiteen ja teollisuuden museo "Musée d'art et d'industrie André-Diligent" tai "La Piscine", joka sijaitsee vanhassa art decotyylisessä uimalassa. Kaupungissa on myös toinen merkittävä museo, tekstiilimuseo "La Manufacture".


title: Roubaix

text: Roubaix on tunnettu yhden maailman vanhimman pyöräilykilpailun Pariisi–Roubaix’n maalipaikkana. Kaupungissa on kaksi pyöräilystadionia: vuonna 1936 perustettu velodromi André-Pétrieux, jossa Pariisi-Roubaix-kilpailu ratkeaa, ja vuonna 2012 perustettu puusta rakennettu velodromi Jean-Stablinski.


title: Roubaix

text: Yksi maailman pisimmistä kävelykilpailuista järjestetään Roubaix’ssä vuosittain. Vuodesta 1953 järjestettyyn kilpailuun osallistuu useita kestävyysurheilijoita tavoitteenaan kävellä mahdollisimman pitkä matka 28 tunnin aikana. Kilpailun ennätys on 255 kilometriä, ja vuosittain useat osanottajat ylittävät 200 kilometrin rajan.


title: Marvin L. Esch

text: Marvin Leonel Esch (4. elokuuta 1927 Flinton, Pennsylvania – 19. kesäkuuta 2010 Ann Arbor, Michigan) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän syntyi Pennsylvanian osavaltiossa, mutta valmistui lopulta Michiganin yliopistosta.


title: Marvin L. Esch

text: Esch istui Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Michiganin toisesta vaalipiiristä vuosina 1967–1977. Häntä seurasi Carl Pursell.


title: Marvin L. Esch

text: Esch oli jo ennen uraansa liittovaltion kongressissa istunut Michiganin edustajainhuoneessa. Hän oli epäonnistuneesti ehdolla Yhdysvaltain senaattiin.


title: Mirva Saukkola

text: Mirva Saukkola (1. syyskuuta 1970 Masku) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän työskenteli vuosina 2008-2013 suomenkielisen Ellen päätoimittajana ja lanseerasi lehden Suomeen. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori, ja hän on väitellyt 2001 lastenkirjallisuudesta.


title: Mirva Saukkola

text: Saukkola on ollut aiemmin toimittajana Gloriassa ja toimituspäällikkönä Kotiliedessä ja Cosmopolitanissa. Hän on kirjoittanut useita kirjoja, joissa käsitellään muun muassa muodin ja naistenlehtien maailmaa jännitysromaanin keinoin.


title: Mirva Saukkola

text: Nykyään Saukkola työskentelee vapaana toimittajana, konsulttina ja kirjailijana. Hän on myös suunnitellut LBD by House of Elliott -korumalliston House of Elliott -koruyritykselle. Saukkola tunnetaan myös muodin ja sen historian asiantuntijana.


title: Vuoden kristillinen kirja

text: Vuoden kristillinen kirja valitaan vuosittain järjestettävän kilpailun perusteella. Ehdolla on kymmenen kirjaa. Kilpailu on avoin kaikille kustantajille. Voittajan valitsee vuosittain yksi julkisuuden henkilö, esimerkiksi vuonna 2008 valitsija oli puoluejohtaja Timo Soini, 2007 europarlamentaarikko Eija-Riitta Korhola ja vuonna 2006 oopperalaulaja Esa Ruuttunen. Vuoden kristillinen kirja -kilpailun voittaja on viime vuosina valittu Helsingin kirjamessujen yhteydessä.


title: Vuoden kristillinen kirja

text: Vuoden kristillinen kirja -kilpailun järjestää Kristilliset kustantajat ry.


title: Paoletta Magoni

text: Paoletta Magoni (s. 14. syyskuuta 1964 Selvino, Italia) on italialainen alppihiihtäjä. Hän voitti olympiakultaa pujottelussa Sarajevossa vuonna 1984. Hän saavutti pronssia MM-kisoissa Bormiossa vuonna 1985. Magoni voitti urallaan yhden maailmancupin osakilpailun, Pfrontenin pujottelun vuonna 1985.


title: Kankare (Halikko)

text: Kankare, myös Kankari, on kylä Halikossa. Se sijaitsee Kuninkaantien pohjoispuolella Piintilän ja Ammakon välissä. Kylän alueen pohjoisosassa kulkee E18-moottoritie, jonka toiselle puolelle jää kylässä sijaitseva Halikon ainoa järvi, Kankareenjärvi. Myös rantarata kulkee kylän eteläosien halki.


title: Kankare (Halikko)

text: Kylän maisema vaihtelee etelän peltomaisemasta pohjoisen metsäisiin ja kallioisiin mäkiin, sekä edelleen Kankareenjärveen ja sen pohjoispuolella olevaan rämeikköön, joista Purilanjoki saa alkunsa.


title: Kankare (Halikko)

text: Kankare on halikkolaisittain varsin nuori kylä. Se on perustettu ruotsalaisen uudisasutuksen aikaan 1300-luvun jälkeen. Kankareen kyläalue on edelleen samalla mäennyppylällä ja säilyttänyt isojakoa edeltäneen tiheän kaavan. Kankareen talot kuuluivat hallinnollisesti Paimioon ennen Halikon kunnan perustamista 1865.


title: Kankare (Halikko)

text: Myöhemmin kylän asutus on kasvanut ja etenkin kuninkaantien varrelle on rakennettu lukuisia asuntoja. Vanha 1900-luvulta peräisin oleva ratavahdin asunto sijaitsee myös tien varrella. Kankareenjärven ympäristössä on lukuisia kesämökkejä.


title: Norrena

text: Norrena on sukunimi seuraavilla henkilöillä:


title: DreamHack

text: DreamHack on Ruotsissa järjestettävä demokompojen ja pelikilpailujen lähiverkkotapahtuma. Dreamhack järjestetään kahdesti vuodessa Elmian messukeskuksessa Jönköpingissa sekä kahdesti vuodessa Expolaris-kongressikeskuksessa Skellefteåssa. Tapahtuma on Guinnessin ennätysten kirjan ja Twin Galaxiesin mukaan lajinsa suurin.


title: DreamHack

text: Dreamhackin perustajat saivat vuonna 2007 kunniakirjan Jönköpingin kunnalta ollessaan tärkeä vaikuttaja alueen elinkeinolle, opetukselle ja yhteisöille.


title: DreamHack

text: DreamHack-tapahtuma sai alkunsa vuonna 1995 Malungissa Ruotsissa. Ensimmäisessä tapahtumassa oli vain 30 osanottajaa, mutta vuosien saatossa osanottajien määrä on kasvanut liki 14 000 kävijään. Dreamhackin kävijäennätys rikottiin Dreamhack Winter 2010:ssä: Paikalla oli 12 754 tietokonetta ja 13 608 kävijää. Aikaisempi ennätys oli Dreamhack Winter 2007:stä, jolloin paikalla oli 10 544 tietokonetta ja 11 060 kävijää.


title: DreamHack

text:
Dreamhackin ohessa järjestetään
, jossa esitellään hienoimmat uutuudet tietokoneiden maailmasta. Osallistujien ikäjakauma jakaantuu alakouluikäisistä eläkeläisiin, ja 10 prosenttia kävijöistä on naisia. Kävijöitä saapuu kaikkialta maailmasta, jopa Amerikasta ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista.


title: GRB 080319B

text: GRB 080319B on suurin tähän mennessä havaittu gammapurkaus. Sen havaitsi Swift-teleskooppi klo 6.12 UTC 19. maaliskuuta 2008. Purkauksen kykeni näkemään paljain silmin sen kirkkauden huipun ollessa 5,8 magnitudia. Samalla siitä hetkeksi aikaa kaukaisin paljain silmin nähtävissä oleva kohde, sillä etäisyyttä purkauksella oli 7,5 miljardia valovuotta. Vertailun vuoksi tällä hetkellä kaukaisin paljain silmin nähtävä kohde on Kolmion galaksi 2,9 miljoonan valovuoden päässä.


title: GRB 080319B

text: Purkaus oli 2,5 miljoonaa kertaa kirkkaampi kuin aikaisempi ennätyksen haltija SN 2005ap. Eräiden tutkijoiden mukaan räjähtäneen tähden kirkkaus vastasi hetkellisesti 10 miljoonaa galaksia .


title: GRB 080319B

text: Purkautuneen tähden massaksi on arvioitu peräti 50 auringon massaa.


title: Kankareenjärvi

text:
Kankareenjärvi on pieni 11 hehtaarin järvi Kankareen kylässä entisen Halikon kunnan länsiosassa. Järvi on Halikon ainoa.
Järven rannat vaihtelevat karusta kangas- ja kalliomänniköstä märkään nevaan. Osa männikköisistä ja kallioisista rannoista järven länsipäässä on mökki- tai uimarantakäytössä. Järvellä on suultaan soinen laskuoja luoteeseen, ja siihen laskee lounaasta, pohjoisesta ja koillisesta eri kokoisia ojitettuja suopainanteita, joiden korkeus rannassa on lähellä järven pintaa.


title: Kankareenjärvi

text: Järven luusuassa luoteessa sekä järven luonaiskulmassa, jossa on järveen laskeva suopainanne, on rämeitä, joiden nevareunukset ovat luhtaisia ja rahkasammalta kasvavia.


title: Kankareenjärvi

text: Kolmas alava, rannassa nevasta ja sisemmällä puustoisesta suosta muodostuva suopainanne on järven koilliskulmassa. Siihen laskee idästä kallioselänteiden välisestä noin kilometrin pituisesta ja parisataa metriä leveästä painanteesta ojitettu Isossuo, jonka keskiosassa vielä on hiukan mäntyrämettä.


title: Kankareenjärvi

text: Pohjoisesta järveen laskee lisäksi korkeudeltaan lähellä järven pintaa oleva erillinen pieni avosuo, jota yhdistää järveen alava puustoinen suopainanne.


title: Kankareenjärvi

text: Järven laskuojasta muodostuu Kankareenjärven laskujoki Purilanjoki. Se on pienen rannikkovesistön muodostava joki, joka laskee Halikonlahteen hiukan Halikonjoen ja Uskelanjoen suitten länsipuolella.


title: Kankareenjärvi

text: Paleobotanisten tutkimusten mukaan Kankareenjärveä on käytetty vuosisatojen ajan pellavan liotuspaikkana.


title: Länsirintamalta ei mitään uutta

text: Länsirintamalta ei mitään uutta () on Erich Maria Remarquen kirjoittama ensimmäiseen maailmansotaan sijoittuva romaani. Kirja ilmestyi Saksassa vuonna 1929. Se oli hyvin suosittu, ja sitä myytiin ensimmäisen puolentoista vuoden aikana 2,5 miljoonaa kappaletta 25 eri kielellä. Aikojen kuluessa kirja on käännetty 32 kielelle, ja sitä on myyty yli kahdeksan miljoonaa kappaletta. Remarque muutti 1931, jo ennen kansallissosialistien valtaannousua, ensin Sveitsiin ja sitten Ranskaan ja myöhemmin vielä Yhdysvaltoihin, ja menetti myös Saksan kansalaisuuden 1938. Kansallissosialistit eivät hyväksyneet pasifistiseksi katsomaansa teosta, vaan teos päätyi 1933 kirjaroviolle, koska se oli ”kirjallinen petos suursodassa sotineita kohtaan”.


title: Länsirintamalta ei mitään uutta

text: Kirja perustuu osittain Remarquen omiin kokemuksiin, kun hän osallistui sodan viimeisiin vuosiin Saksan armeijassa. Kirjan päähenkilöitä ovat 18-vuotiaina sotaan joutuneet Paul Bäumer, Leer, Albert, Müller, Kemmerich, Haie ja Tjaden, joiden vanhempi isähahmo on suutari Katczinsky. Kirjassa kuvataan tarkoituksettomia hyökkäyksiä ja rintamaelämän kurjaa arkea. Aluksi kuvataan koulutusvaihetta, jossa heitä kouluttaa simputtava korpraali. Kirjassa kritisoidaan myös poikien keskikouluopettajaa, joka innostaa sotaan tietämättä kuitenkaan, mitä se on, ja sitä kautta tuomitaan epäsuorasti myös kulttuuriin sisältyvät sotaisat asenteet. Teoksen paatoksellinen loppupuoli kumpuaa rintamalla haavoittuneen Remarquen vakaumuksesta, ettei sota anna ihmiselle mitään, mutta voi viedä häneltä kaiken.


title: Länsirintamalta ei mitään uutta

text: Teos toimi vastavetona Ernst Jüngerin sotaa ihannoivalle teokselle "Teräsmyrskyssä" (1920), joka puolestaan oli ollut Henri Barbussen sotaromaanin "Tuli" (1916) antiteesi.


title: Länsirintamalta ei mitään uutta

text: Sanonta ”länsirintamalta ei mitään uutta” sai alkunsa ensimmäisen maailmansodan aikana. Lausahdusta käytettiin ilmaisemaan Saksan ja Ranskan rintamalinjojen muuttumattomuuta. Kumpikin rintamalinja pysyi paikoillaan, vaikkakin järjettömiä hyökkäyksiä riitti. Uudet aseet, etenkin konekiväärit tuhosivat hyökkääjän joukot tehokkaasti, mikä esti etenemisen mihinkään suuntaan.


title: Länsirintamalta ei mitään uutta

text: Armas Hämäläisen suomennos ilmestyi Kustannusosakeyhtiö Kirjan kustantamana vuonna 1929.


title: Länsirintamalta ei mitään uutta

text: Vuonna 1930 valmistui kirjaan perustuva Oscar-palkittu elokuva "Länsirintamalta ei mitään uutta", jonka on ohjannut Lewis Milestone. Vuonna 1979 kirjan pohjalta tehtiin televisioelokuva sarjaan "Hallmark Hall of Fame". Kirjasta tehtiin myös uusi samanniminen elokuva vuonna 1979.


title: Macaon jalkapallomaajoukkue

text: Macaon jalkapallomaajoukkue edustaa Kiinan kansantasavallan erityishallintoalue Macaota kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa nimellä ”Macao, Kiina”. Joukkuetta hallinnoi Macaon jalkapalloliitto. Macaon FIFA-ranking on alhaisimpia FIFAan kuuluvista joukkueista.


title: Macaon jalkapallomaajoukkue

text: Maajoukkue edusti Macaoa kansainvälisissä jalkapallotapahtumissa ennen vuotta 1999 kun Macao oli Portugalin siirtomaa. Se on jatkanut edustamista sen jälkeen kun Macao siirtyi Kiinan tasavallan erityishallintoalueeksi vuonna 1999. Joukkue ei kuulu Kiinan jalkapallomaajoukkueeseen, koska Macaon perustuslain ja ”Yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteen nojalla Macaolla on oikeus hallita itse edustusjoukkueitaan kansainvälisissä urheilukilpailuissa. Macaulla Macaon jalkapallomaajoukkuetta kutsutaan yleisesti nimellä ”Macao-joukkue”, kun taas Kiinan maajoukkuetta kutsutaan ”maajoukkueeksi”.


title: Ansipin I hallitus

text: Ansipin I hallitus oli Viron tasavallan hallitus, joka toimi 13. huhtikuuta 2005 – 5. huhtikuuta 2007. Se oli enemmistöhallitus, joka koottiin, kun Juhan Partsin edeltävä hallitus kaatui kesken vaalikauden hallituskriisiin. Hallituksen muodostivat Reformipuolue (5), Keskustapuolue (5) ja Kansanliitto (4).


title: Ansipin I hallitus

text: Res Publican, Reformipuolueen ja Kansanliiton muodostama Juhan Partsin keskustaoikeistolainen porvarihallitus oli kaatunut 21. maaliskuuta 2005, kun oikeusministeri Ken-Marti Vaherin sai epäluottamuslauseen 54 edustajan äänestäessä oikeusministeriä vastaan. 32 kansanedustajaa äänesti tyhjää ja 15 oli poissa. Näin ollen yksikään edustaja ei äänestänyt Vaherin puolesta. Epäluottamusehdotuksen allekirjoittajina oli myös kahden hallituspuolueen edustajia. Pääministeri Parts ilmoitti heti äänestyksen jälkeen, että hallitus jättäisi eronpyyntönsä 24. maaliskuuta. Vaher sai epäluottamuslauseen, koska oli ehdottanut korruption torjunnassa kiintiö määrän korruptiotapauksia. Tämä olisi johtanut siihen, että jos joskus korruptio olisi pienentynyt niin paljon, ettei kiintiöitä saataisi täytettyä, olisivat viranomaiset alkaneet toteuttaa tekaistuja korruptiosyytteitä saadakseen kiintiömäärät täyteen.


title: Ansipin I hallitus

text: Partsin hallitus oli jo meinannut kaatua helmikuussa 2005, kun 8. helmikuuta paljastui, että ulkoministeriöstä oli kadonnut satoja Viron suojelupoliisin ("Kaitsepolitseiamet", "KAPO") salaiseksi luokittelemia asiakirjoja vuosilta 1996–2004. KAPO:n tutkimusten alla oli erityisesti Reformipuolueeseen kuuluva ulkoministeri Kristiina Ojuland, vaikka vain osa asiakirjoista oli kadonnut hänen virkakautenaan. Tosiasiassa kyse oli ilmeisesti henkilökohtaisesta ja kahden hallituspuolueen välisestä valtakamppailusta. Lopulta presidentti Arnold Rüütel erotti Ojulandin Res Publicaan kuuluvan Partsin ehdotuksesta. Tästä taas kehkeytyi riita Partsin Res Publican ja talousministeri Andrus Ansipin johtaman Reformipuolueen välille. Reformipuolue vaati Partsia eroamaan ja ilmoitti, ettei voinut toimia enää samassa hallituksessa Res Publican kanssa. Lopulta helmikuun puolivälissä puolueet kuitenkin sopivat jatkavansa hallitusyhteistyötä. Lopullinen isku tuli kuitenkin Vaherin aiheuttamasta kohusta.


title: Ansipin I hallitus

text: Tarkoituksena oli koota Partsin kaatuneen hallituksen pohjalta uusi hallitus, mutta Res Publica ei enää suostunut mukaan hallitukseen, jos sitä johtaisi Andrus Ansip. Lisäksi Res Publicalla ja Partsilla ei ollut enää luottamusta kansan silmissä. Lopulta Res Publican tilalle tuli Keskustapuolue, jolla oli 28 paikkaa riigikogussa, kuten myös Res Publicalla. Näin ollen 60 paikan hallituspohja pysyi samana, vaikka yhteistyöpuolue muuttuikin.


title: Ansipin I hallitus

text: Lehdistössä hallitus määriteltiin vasemmistolaiseksi, koska hallituspohja oli siirtynyt enemmän vasemmalle. Virolaisessa poliittisessa kielenkäytössä hallitus ehkä oli keskustavasemmistolainen, mutta suomalaisittain se laskettaisiin porvarihallitukseksi. Reformipuolueen entinen yhteistyökumppani Res Publica oli oikeistolainen ja konservatiivinen, eikä aatteellisesti niin kaukana oikeistoliberaalista Reformipuolueesta. Sen sijaan uusi hallituskumppani Keskustapuolue oli aatteellisesti aivan toisessa päässä kuin Reformipuolue. Sen sijaan tukipuolueena toiminut Kansanliitto oli poliittisissa kysymyksissä lähempänä Keskustapuoluetta.


title: Ansipin I hallitus

text: Hallitus jatkoi liberaalin talouspolitiikan linjaa. Lisäksi se korotti eläkkeitä ja antoi muutamia perhetukia nostaakseen syntyvyyttä. Erityiseksi päätavoitteekseen Ansipin I hallitus otti tuloveron alentamiseen asteittain niin, että välillä 2006–2007 tulovero laskisi 23 prosentista 22 prosenttiin, välillä 2007–2008 22 prosentista 21 prosenttiin ja välillä 2008–2009 21 prosentista 20 prosenttiin.


title: Karl Silberbauer

text: Karl Josef Silberbauer (21. kesäkuuta 1911 – 9. syyskuuta 1972) oli itävaltalainen kansallissosialisti ja SS:n Oberscharführer (ylikersantti) toisen maailmansodan aikana Alankomaissa. Hän oli syntynyt Wienissä, hän valitsi poliisin ammatin isänsä tavoin vuonna 1935. Toisen maailmansodan alettua hän liittyi Gestapoon, muutti Alankomaihin, ja 1943 siirrettiin Haagiin SD:n palvelukseen. Hän pidätti Anne Frankin ja hänen perheensä heidän piilopaikastaan loppuvuonna 1944 ja toimitutti nämä keskitysleirille. Sodan jälkeen vuonna 1960 Simon Wiesenthal jäljitti Silberbauerin Wienistä, jossa hän työskenteli poliisivoimissa. Silberbaueria ei kuitenkaan koskaan tuomittu ja hän palasi poliisin tehtäviinsä. Hänen esimiehensä Julius Dettmann puolestaan teki itsemurhan Haagissa 1945. Silberbauer kuoli 1972.


title: Dean Koontz

text: Dean Ray Koontz (s. 1945 Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kauhukirjailija. Dean Koontzin kirjoja on julkaistu 38 eri kielellä ja myyty yli 200 miljoona kappaletta.


title: Dean Koontz

text: Koontz on käyttänyt useita salanimiä, muun muassa David Axton, Brian Coffey, Deanne Dwyer, K. R. Dwyer, John Hill, Leigh Nichols, Anthony North, Richard Paige, Owen West ja Aaron Wolfe. Osa nimellä Brian Coffey julkaistuista kirjoista on suomennettu myös Koontzin omalla nimellä. Koontzin kirjoja on julkaissut Suomessa Book Studio ja yhtiön sulautumisen jälkeen Gummerus.


title: John Reuther

text: John H. Reuther (17. maaliskuuta 1905, Iso-Britannia – 9. elokuuta 1984 New York, Yhdysvallat) oli amerikkalainen harmonikansoittaja ja soitinrakentaja, joka patentoi oman "uniform keyboard" -koskettimistojärjestelmänsä harmonikalle 1940. Hän julkaisi myös erään ensimmäisistä harmonikan korjaus- ja huolto-oppaista.


title: John Reuther

text: Reuther oli syntyisin Britanniasta. Hänen perheensä muutti pian Uuteen-Seelantiin, mistä he muuttivat edelleen Yhdysvaltoihin vuonna 1920. John suoritti loppututkinnon sähkötekniikasta ja tutki akustiikkaa. Opiskeluaikoinaan Reuther alkoi valmistaa omia fonografilevyjä ja kokeilla erilaisia materiaaleja äänilevyjen valmistukseen. Näinä vuosina Reuther tutustui useisiin aikansa suuriin harmonikkataiteilijoihin, koska hän oli kysytty konserttien ja radiolähetysten äänittäjä. Äänitystehtävien myötä hän kiinnostui harmonikansoitosta ja harmonikasta instrumenttina itsekin.


title: John Reuther

text: Reutherin harmonikansoitonopettajana oli aluksi Frank Umbriaco ja myöhemmin Pietro Frosini. Saatuaan Frosinin vakuutetuksi innokkuudestaan harmonikkaopiskeluun, hän alkoi edistyä pian hyvää vauhtia. Häneltä kesti kuitenkin kymmenen vuotta harjoitella instrumenttia, ennen kuin hänet hyväksyttiin soittamaan Long Islandin elokuvateattereihin.


title: John Reuther

text: Reuther toimi sittemmin Yhdysvalloissa harmonikansoiton opettajana ja muusikkona. Hän aloitti opetustyön New Yorkissa aluksi Carl Fisher Music Housessa ja jatkoi opettajana Robotti-studioilla. Muutettuaan Wacoon Teksasiin Reuther perusti oman musiikkistudionsa opettaen siellä kymmenen vuotta. Opetuksen ohella hän sävelsi omia harjoituskappaleita opiskelijoilleen, joiden kautta hän pyrki havainnollistamaan musiikin käsitteitä yhä helpommin.


title: John Reuther

text: Reuther perusti harmonikka-alan lehden nimeltä "Accordion World" 1930-luvulla. Lehden toimintaan ja omistajiksi tulivat myöhemmin mukaan Lee Edwards ja hänen vaimonsa Anna Wall Edwards. Reuther jatkoi pitkän aikaa lehden johtajana ja toimittajana.


title: John Reuther

text: Uniform (myös nimellä "checkerboard") -koskettimisto perustui Paul von Jankón kehittämään ajatukseen pianokoskettimistosta. Koskettimisto koostuu kolmesta rivistä mustia ja valkoisia koskettimia ja sen myötä kaikkien sävelasteikkojen soittaminen samalla sormituksella on mahdollista. Soitin kehitettiin erityisesti pianoharmonikan kehittämiseksi. Reuther jätti koskettimistosta patenttihakemuksen numero 285 105 Yhdysvalloissa New Yorkissa 18. heinäkuuta 1939 ja patentti myönnettiin 4. heinäkuuta 1940.


title: John Reuther

text: Keskirivillä ovat sävelet C, D, E, F#, G#, ja A#/Bb, eli C:stä alkaen sävelet suuren sekunnin etäisyydellä toisistaan. Ulkoriveillä puolestaan ovat sävelet C#, D#, F, G, A ja H.


title: John Reuther

text: Järjestelmä oli hetken aikaa käytössä Yhdysvalloissa 1940-luvulla. Tunnetuimpia järjestelmää käyttäneitä harmonikansoittajia olivat skotlantilainen Jimmy Blair, norjalainen Sven Tollefsen sekä sokea jazz-pianisti ja säveltäjä George Shearing.Eddie Chavez on kuvannut Reutheria rakastettavaksi persoonaksi ja tarinankertojaksi, jolla oli laaja varasto kuuluisiin harmonikkapersoonallisuuksiin liittyviä tarinoita. Hän tunsi henkilökohtaisesti Pietro ja Guido Deiron, Anthony Galla-Rinin, Charles Magnanten, Charles Nunzion ja monet muut aikansa suurina pidetyistä harmonikkataiteilijoista. Hän oli Frosinin läheinen ystävä sen lisäksi että hän oli ollut tämän oppilas.


title: John Reuther

text: Elämänsä loppupuolella Reuther asui Floridassa. Hän menehtyi sydänkohtaukseen ollessaan lomamatkalla New Yorkissa.


title: Shanghain pörssi

text: Shanghain pörssi (SSE) () on markkina-arvolla mitattuna manner-Kiinan suurin ja maailman viidenneksi suurin pörssi. Tammikuussa 2016 pörssissä listattujen yhtiöiden markkina-arvo oli 3 490 miljardia USD. Sitä suurempia olivat tuolloin New Yorkin pörssi, Nasdaq Inc., Lontoon pörssi ja Japanin pörssi. Shanghain pörssi on voittoa tavoittelematon organisaatio ja valtionyhtiö, jonka johtajan Kiinan hallitus nimittää. Ulkomaalaiset yritykset eivät pääse listautumaan Shanghain pörssiin, vaikka Hongkongin pörssiin niillä on pääsy.


title: Shanghain pörssi

text: Pörssi uudelleenavattiin 26. marraskuuta 1990 sen oltua suljettuna vuodesta 1949 lähtien, jolloin se suljettiin Kiinan kommunistisen vallankumouksen yhteydessä.


title: Shanghain pörssi

text: Kiinassa on Shanghain pörssin lisäksi pienempi Shenzhenin pörssi sekä Hongkongin pörssi, joka sijaitsee Hongkongin erityishallintoalueella, jota ei lueta manner-Kiinaan kuuluvaksi.


title: Shanghain pörssi

text: SSE 50 -indeksi on Shanghain pörssin viidenkymmenen suurimman, vilkkaasti vaihdetun ja edustavan yrityksen osakkeiden kehitystä kuvaava osakeindeksi.Osaksi samat kiinalaiset yritykset sijoittuivat korkealle myös useampaa muuttujaa tarkastelevassa Forbes Global 2000 -listauksessa (2015). Tämän maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten listauksessa kärjessä olivat ICBC (maailman 1. sija), China Construction Bank (2.), Agricultural Bank of China (3.), Bank of China (4.), PetroChina (8.), China Mobile (20.), Sinopec (24.), Ping An Insurance Group (32.), China Life Insurance (37.) ja Bank of Communications (38.). Vertailu oli tehty vuoden 2015 Kiinan pörssihuuman aikaan.


title: Satyyrinäytelmä

text: Satyyrinäytelmä () oli yksi antiikin kreikkalaisen teatterin näytelmälajeista. Se oli klassisella kaudella kiinteä osa Ateenan Dionysia-näytelmäjuhlia. Jokainen näytelmäkirjailija teki juhlia varten kolmen tragedian trilogian ja sitä seuranneen satyyrinäytelmän.


title: Satyyrinäytelmä

text: Satyyrinäytelmälle tunnusomaista oli satyyreistä koostuva kuoro, ilakoiva, joskus rietaskin sisältö ja onnellinen loppu. Näistä ominaisuuksista huolimatta satyyrinäytelmä oli tyyliltään ja kieleltään lähempänä tragediaa kuin komediaa. Näytelmien aiheet otettiin mytologiasta ja joskus ne saattoivat liittyä edeltävään trilogiaan.


title: Satyyrinäytelmä

text: Ensimmäisen satyyrinäytelmäkirjailijan sanotaan olleen Pratinas (500/400-lukujen eaa. vaihde). Kuten koko kreikkalaisen draaman, satyyrinäytelmän juuret ovat Dionysoksen kultissa. Satyyrit olivat tämän jumalan seuralaisia. Aristoteleen mukaan tragedia sai alkunsa "satyrikonista" eli jostakin satyyrinäytelmää muistuttavasta, ja arvellaan, että varsinainen satyyrinäytelmä lisättiin näytelmäjuhliin reaktiona sille, että tragediat olivat ajan mittaan siirtyneet yhä enemmän pois dionyysisistä aiheista.


title: Satyyrinäytelmä

text: Vain yksi satyyrinäytelmä on säilynyt nykyaikoihin kokonaisena, Euripideen "Kyklooppi" ("Kyklops"). Lisäksi tunnetaan mm. papyruslöydöistä katkelmia muista satyyrinäytelmistä, esimerkiksi noin puolet Sofokleen satyyrinäytelmästä "Vainukoirat" ("Ikhneutai") sekä osia tuntemattoman kirjailijan satyyrinäytelmästä "Sisyfos". Vaasimaalauksissa on myös säilynyt kuvallisia esityksiä satyyrinäytelmistä, esimerkiksi kuuluisassa Pronomos-vaasissa on esitetty kokonaisen näytelmän juoni.


title: Satyyrinäytelmä

text: Satyyrinäytelmä menetti merkityksensä näytelmäjuhlien ohjelmistossa 300-luvun eaa. puoliväliin mennessä, mutta sitä tiedetään esitetyn vielä 100-luvulla jaa. Sen vaikutus moderniin teatteriin ei ole ollut suuri, vaan se jäi kreikkalaisen tragedian ja komedian varjoon.


title: John Kimmel

text: John J. Kimmel (myös "John J. Kimmble", 1866 Brooklyn, New York, Yhdysvallat – 1942) oli yhdysvaltalainen harmonikansoittaja, joka teki ensimmäiset kaupalliset yhdysvaltalaiset harmonikkalevytykset 1900-luvun alussa.


title: John Kimmel

text: Kimmel syntyi saksalaislähtöiseen perheeseen Brooklynissa. Hän oli syntyperästään huolimatta taitava esittämään irlantilaisia tansseja, ja hän sai ystäviltään lisänimen "The Irish Dutchman".


title: John Kimmel

text: Kimmel teki ensimmäiset kaupalliset harmonikkalevytykset Yhdysvalloissa, aloittaen levytysuransa Zonophone-yhtiölle 1904. Hänen vakituisena säestäjänään toimi pianisti Joe Linder. Kimmel tunnettiin vaudeville-näyttämöillä siitä, että hän kykeni soittamaan kornettia, saksofonia, ksylofonia ja lopulta huipensi esityksensä harmonikkasooloihin. Hän toimi myös ravintoloitsijana, mutta hänen viimeinen saluunansa "The Accordion" jouduttiin lopettamaan kieltolain myötä.


title: John Kimmel

text: Kimmel teki useita harmonikkalevytyksiä 1900-luvun alussa, erityisesti Edison-, Indestructible Record ja Victor -levymerkeille.


title: John Kimmel

text: Kimmelin levyttämä "American cake walk" vuodelta 1906 mp3-muodossa


title: Urmas Sisask

text: Urmas Sisask (s. 9. syyskuuta 1960, Rapla) on virolainen säveltäjä, muusikko ja tähtitieteen harrastaja.


title: Urmas Sisask

text: Urmas Sisask aloitti pianonsoiton opinnot vuonna 1969. Hän opiskeli vuoteen 1985 asti säveltämistä René Eesperen johdolla Viron musiikkiakatemiassa Tallinnassa. Hän keskittyi erityisesti gregoriaaniseen kirkkolauluun ja barokkimusiikkiin. Nykyään hän on yksi Viron tunnetuimmista elossa olevista säveltäjistä. Hän muutti vuonna 2012 Laitilaan. Hän asui 2013-2018 Turussa, ja nyt jälleen Virossa, Tallinnassa ja Jänedalla. Virolainen laulaja ja poliitikko Siiri Sisask (s. 1968) on hänen pikkusiskonsa.


title: Urmas Sisask

text: Sisaskin tyyliä kuvaillaan eklektiseksi. Suurin osa hänen inspiraatiostaan kumpuaa astronomiasta. Säveltäessään hän käyttää usein itse kehittämäänsä sävelasteikkoa, jota hän kutsuu "kosmiseksi harmoniaksi". Hänen ateljeensa sijaitsee vuonna 1994 kunnostetussa musiikkitähtitornissa Jänedan linnassa. Jänedan musiikkitähtitornin uudelleenavajaisia vietettiin elokuussa 2018.


title: Urmas Sisask

text:
Sisask on arvostettu kuoronjohtaja, ja suurin osa hänen töistään on sekakuorosävellyksiä. Tunnetuimpia niistä on Gloria Patri, 24 hymnin sarja sekakuorolle. Kuoroteosten lisäksi Sisask säveltää muun muassa orkesterille, pianolle ja klarinetille. Huomattava osa Sisaskin teoksista on hengellistä musiikkia, usein katoliseen perinteeseen viittaavaa, vaikka hän itse ei kuulu mihinkään kirkkokuntaan. Suomessa asuminen on innoittanut säveltäjää esimerkiksi naiskuorosarjaan "Laulame Soome linnadest". Turun tuomiokirkolle omistettu Oratorio Dom (opus 159) saa kantaesityksensä Turussa 24.11.2018.
Viime vuosina Sisaskin teoksia on kantaesitetty Suomen ja Viron lisäksi Saksassa ja Japanissa.


title: Urmas Sisask

text: Urmas Sisask on myös tähtitieteen harrastaja. Hän järjestää vuosittain elokuun puolivälissä järjestettäville Viron tähtipäiville aina konsertin. Esimerkiksi 15.8.2009 päivillä oli Urmas Sisaskin tähtikonsertti, jota esitti Virumaan 20-henkinen kamariorkesteri. He esittivät Sisaskin viulukonserton "Perseiidid" sekä tallinnalaisen tähtitieteilijän Peep Kalvin muistolle sävelletyn teoksen "RX Cassiopeiae".


title: Ernst Hohner

text: Ernst Hohner (28. kesäkuuta 1886 – 16. lokakuuta 1965 Trossingen, Saksan liittotasavalta) oli saksalainen soitintehtailija.


title: Ernst Hohner

text: Ernst Hohner jatkoi Hohnerin soitintehdasta ja musiikkiyritystä kolmannessa polvessa. Hän oli tehtaan perustaneen Matthias Hohnerin pojanpoika. Ernst Hohner siirtyi yrityksen johtoon 1923. Hänen aikanaan tehdas alkoi valmistaa myös sähköisiä soittimia ja painaa musiikkia. Hän myös edisti matkailua Trossingeniin tehden kaupunkia tunnetuksi "laulavana kaupunkina".


title: Ernst Hohner

text: Hän kuoli sydänsairauteen.


title: Cobra (sarjakuva)

text: Cobra () on japanilainen, Buichi Terasawan luoma science fiction -sarjakuva, jonka pohjalta on tehty myös piirrosanimaatioita ja videopelejä.


title: Cobra (sarjakuva)

text: Sarjakuva kertoo miehestä nimeltä Cobra, joka on pyyhkinyt muistinsa. Yllättäen hänen muistinsa kuitenkin palautuu ja hän muistaa olevansa kuuluisa avaruusrosvo, jonka galaksin voimakkain rikollisjärjestö, avaruusrosvojen kilta, haluaa tappaa. Miestä ei vain ole pystytty tunnistamaan, koska ennen muistinsa pyyhintää Cobra oli käynyt perusteellisessa kasvoleikkauksessa. Kilta luuleekin Cobran kuolleen, mutta muistin palauduttua Cobra päätyy nopeasti törmäyskurssille killan kanssa ja samalla moninaisiin seikkailuihin. Cobran tunnusmerkkinä on hänen vasemman kätensä tilalla oleva "psychogun", galaksin tehokkain käsiase.


title: Cobra (sarjakuva)

text: "Cobra"-piirrossarjaa () esitettiin vuosina 1982–1983 ja sitä tehtiin 31 jaksoa. Ensimmäinen jakso näytettiin 7. lokakuuta 1983 Fuji terebi -verkon kanavilla. Vuonna 2008 tehtiin toinen, 13-osainen televisiosarja "Cobra the Animation".


title: Cobra (sarjakuva)

text: Piranha 3D -elokuvan ohjaaja Alexandre Aja työstää huhujen mukaan parhaillaan yli 100 miljoonan dollarin filmatisointia Space Cobra -sarjakuvasta. Elokuvan nimi on ”Cobra: The Space Pirate”. imdb Dome.fi


title: Daddy DJ

text: Daddy DJ on ranskalainen DJ-kokoonpano johon kuuluvat David Le Roy, Jean-Chrisophe Berval ja Charly. Nimisingle ”Daddy DJ” päätyi hetkessä Ranskan listoille. Saksassa se ylsi listan sijalle 7 ja Australiassa sijalle 8. Muita singlejä ovat ”Girl in Red” (2001) ja ”Over You” (2002) ja uusin ”Everyday” (2008). Esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa single Daddy DJ -hitti ovat päätyneet jopa listaykkösiksi. 2008 Daddy DJ teki paluun ja julkaisi albuminsa "Rock Machinen".


title: Daddy DJ

text: Basshunter on käyttänyt Daddy DJ:n kappaleen ”Daddy DJ” melodiaa kahdesti, kappaleissaan ”Vi sitter i Ventrilo och spelar DotA” ja ”All I Ever Wanted”.


title: Wilhelm Schauman

text: Berndt Wilhelm Schauman (8. marraskuuta 1857 Pietarsaari – 14. marraskuuta 1911 Berliini, Saksa) oli suomalainen teollisuusmies jonka perustamien yritysten toimintaa jatkoi hänen kuolemansa jälkeen perustettu Oy Wilhelm Schauman Ab.


title: Wilhelm Schauman

text: Pietarsaarelaisen apteekkari Victor L. Schaumanin poikana ja myös aatelismiehenä syntynyt Wilhelm Schauman valmistui insinööriksi 1879 ja työskenteli aluksi eräässä metallitehtaassa Pietarissa. Vuonna 1883 hän palasi vaimonsa kanssa Suomeen ja asettui kotikaupunkiinsa Pietarsaareen. Schaumanille oli alun perin luvattu teknillisen johtajan paikkaa G. A. Serlachiuksen Mäntän tehtailta mutta tämä hanke kuitenkin kariutui.


title: Wilhelm Schauman

text: Schauman oli tutustunut sikurin valmistukseen Saksassa sekä Venäjällä ja niinpä hän perusti 1883 sikuritehtaan Pietarsaareen Thodénin leipomon ulkorakennukseen. Tehtaassa oli työssä 6-7 henkilöä. Sikuritehdas menestyi hyvin ja Schauman perusti 1884 toisen tuotantolaitoksen Pietarsaaren ulkopuolelle. Muutaman vuoden kuluessa hänestä tuli Suomen merkittävin sikurinvalmistaja. Schaumanin toinen tehdas paloi 1892 ja hän rakensi uuden, vuonna 1893 valmistuneen tehtaan Alholmaan lähelle Pietarsaaren satamaa. Tässä tehdaskiinteistössä sijaitsee nykyisin sikurimuseo. Myös tehtaan alkuperäiset koneet ovat säilyneet.


title: Wilhelm Schauman

text: Schaumanin valmistama sikuri oli hyvälaatuista ja edullista. Hän kiinnitti myös huomiota markkinointiin ja hän suunnitteli myyntipakkaukset asiakkaita houkutteleviksi. Schauman matkusti itse ympäri Suomea jakaen kauppiaille tuotenäytteitä. Schaumanin sikurinvalmistus saavutti huippunsa 1903 jolloin hän tuotti vuodessa lähes 1 400 tonnia paahdettua ja jauhettua sikuria 60 työntekijän voimin. Sikurin raaka-aine tuli aluksi Saksasta ja myöhemmin Belgiasta, Venäjältä, Virosta ja Puolasta. Sikurin valmistus jatkui kannattavana mutta sotavuosia lukuun ottamatta pienimuotoisena aina vuoteen 1960 saakka, ja viimeinen sikurierä myytiin varastosta syyskuussa 1964.


title: Wilhelm Schauman

text: 1890-luvun puolivälistä alkaen Schauman alkoi laajentaa liiketoimiaan myös muille aloille. Hän alkoi myydä puutavaraa ja hän omisti Alholmaan 1896 perustetun sahalaitoksen sekä satamahinaajan. Schauman perusti lisäksi sokeritehtaan Alholmenin niemelle lähelle Pietarsaarta. Schauman valittiin 1889 pietarsaarelaisen Strengbergin tupakkatehtaan johtokuntaan ja hänestä vuonna 1896 tehtaan johtokunnan puheenjohtaja ja toimitusjohtaja. Strengberg oli tuohon aikaan Pohjoismaiden suurin savukkeiden valmistaja.


title: Wilhelm Schauman

text: Vuonna 1910 Schauman osti Kokkolan Ykspihlajassa sijainneen höyrysahan ja hän perusti Suomen ensimmäisen kooltaan merkittävän vaneritehtaan Jyväskylään. Tämä "Faneritehdas Osakeyhtiön" omistama tehdas aloitti toimintansa Schaumanin kuoleman jälkeen 1912. Suomen ensimmäinen Wiikarin Oy:n perustama vaneritehdas toimi vuosina 1893–1899 Karkun Kiuralassa.


title: Wilhelm Schauman

text: Schauman kuoli äkillisesti 54-vuotiaana ollessaan marraskuussa 1911 liikematkalla Berliinissä. Hänen omaisuutensa oli tällöin noin 2 miljoonan markan arvoinen. Schaumanin testamentin ehtojen mukaisesti hänen omistamansa yritykset siirrettiin uuden "Oy Wilhelm Schauman Ab" nimisen osakeyhtiön hallintaan.


title: Emil Genetz

text: Karl Emil Moritz Genetz (24. lokakuuta 1852 Impilahti – 1. toukokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen kansallisromanttisen taidemusiikin säveltäjä, laulaja ja opettaja. Emil Genetz oli runoilija Arvid Genetzin veli.


title: Emil Genetz

text: Emil Genetz syntyi Impilahdella vuonna 1852 ja kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1870. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa lakia ja kemiaa vuoteen 1874 saakka, jolloin hän pääsi laulajaksi Suomalaiseen Oopperaan. 1870-luvulla Genetz soitti viulua Ylioppilaskunnan Soittajissa. Valtion stipendin avulla hän opiskeli musiikkia ja näyttämötaidetta Dresdenin konservatoriossa 1875–1877.


title: Emil Genetz

text: Genetz työskenteli saksan, ranskan ja venäjän opettajana Hämeenlinnan normaalilyseossa 1880–1887, Helsingin normaalilyseossa 1887–1889 ja Haminan kadettikoulussa 1889-1903. Samaan aikaan hän oli myös mukana perustamassa Haminan suomalaista yhteiskoulua ja toimi sen rehtorina 1894–1896. Vuonna 1904 hän muutti Helsinkiin ja toimi Helsingin yliopistossa lausunnanopettajana ja Kansallisteatterin oppilaskoulun johtajana.


title: Emil Genetz

text: Emil Genetzin musiikki on kansallismielistä ja -romanttista. Hän on säveltänyt noin 50 vokaalisävellystä, lähinnä kuoromusiikkia, useimmat mieskuorolle. Monet Genetzin teoksista kuten "Terve, Suomeni maa!", "Karjala" ja "Herää Suomi!" kuuluvat mieskuorojen perusohjelmistoon. Sanoittajana on usein toiminut veli Arvid Genetz, kirjailijanimeltään Arvi Jännes.


title: Emil Genetz

text: "Herää Suomi!" kilpaili 1880-luvulla Maamme-laulun kanssa asemasta Suomen kansallislauluna.


title: Emil Genetz

text: Genetz sävelsi vuoden 1898 Kymenlaakson maakuntajuhlille ensimmäisen "Kymenlaakson laulun", jota käytettiin maakuntalauluna vuoteen 1903 asti.


title: Emil Genetz

text: Genetz otti osaa Ylioppilaskunnan Laulajien vuonna 1894 järjestettyyn sävellyskilpailuun liedertafeltyylisellä "Hakkapeliitat"-marssilla. Kilpailuun otti osaa myös Genetzin entinen oppilas Jean Sibelius nykyisellä mieskuoroklassikolla "Rakastava". Genetz voitti kilpailun, ja Sibelius jäi toiseksi.


title: Folkhälsan

text: Folkhälsan (täydelliseltä nimeltään "Samfundet Folkhälsan i Svenska Finland r.f.") on vuonna 1921 perustettu yleishyödyllinen sosiaali- ja terveysalan palveluja tuottava ja tutkimusta harjoittava säätiö. Lääkäri Julius Ossian Schauman (1862–1922) perusti Samfundet Folkhälsan i Svenska Finland -järjestön, jolle hän testamenttasi omaisuutensa.


title: Folkhälsan

text: Folkhälsan pyrkii edistämään ihmisten terveyttä ja elämänlaatua Suomen ruotsinkielisillä alueilla, mutta sillä on myös esim. monikulttuurillinen kansainvälinen lasten koti (International Children's home) Oulunkylässä Helsingissä. Folkhälsan on toisaalta kansalaisjärjestö, toisaalta se on kohderyhmälleen merkittävä sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottaja muun muassa lastensuojelun, lasten päivähoidon, nuorisotyön, palveluasumisen ja kuntoutuksen saralla.


title: Folkhälsan

text: Folkhälsan on Suomen punaisen ristin hallinnoiman poliisilaitoksia etsinnäissä avustavan vapaaehtoisen pelastuspalvelun jäsen.


title: Folkhälsan

text: Palveluja tuottaa kolme alueellista Samfundet Folkhälsanin omistamaa palveluyritystä (Folkhälsan Syd Ab, Folkhälsan Botnia Ab ja Folkhälsans Allaktivitetshus på Åland Ab). Folkhälsanin palveluksessa on yli 1 700 työntekijää.


title: Folkhälsan

text: Kansalaisjärjestöllä on 4 piirijärjestöä ja 101 paikallisyhdistystä, joissa on noin 17 000 jäsentä.Folkhälsanilla on tutkimuskeskus, joka sijaitsee Helsingin Biomedicumissa. Se tekee perustutkimusta tauti- ja väestögenetiikan, kansantautien (esimerkiksi diabetes ja siihen liittyvät sydän- ja verisuonisairaudet), ravinto- ja syöpätutkimuksen, terveyden edistämisen sekä sosiaali- ja terveydenhuollon hallinnon alalla.


title: Demokraattinen vasemmistopuolue

text: Demokraattinen vasemmistopuolue (ital. "Partito Democratico della Sinistra") oli italialainen vuosina 1991–1998 toiminut puolue. Puolue oli Partito Comunista Italianon (PCI) jatkaja. Sen perusti PCI:n viimeinen pääsihteeri Achille Occhetto. Puolue käytti vielä sirppi ja vasara -tunnusta.


title: Demokraattinen vasemmistopuolue

text: Puolue keräsi viimeisissä vaaleissaan vuonna 1996 21,1 % äänistä ja sai 26 paikkaa. Sen tulokset paranivat perustamisesta lähtien, vaikka jäsenmäärä laski 900 000:sta 600 000:een.


title: Demokraattinen vasemmistopuolue

text: Puolue yhdistyi vuonna 1998 toisen johtajansa Massimo D'Aleman johdolla Democratici di Sinistraksi eräiden muiden vasemmistopuolueiden kanssa.


title: Vasemmistodemokraatit

text: Vasemmistodemokraatit () (DS) oli italialainen vuosina 1998–2007 toiminut vasemmistopuolue. DS oli jäsenenä sosialistisessa internationaalissa, PES:issa ja Oliivipuukoalitiossa. Puolueen kannatus vaaleissa vaihteli 17–22 % välillä.


title: Vasemmistodemokraatit

text: Puolue perustettiin 1998 lukuisten vasemmistopuolueiden yhdistyessä. Näistä merkittävin oli Massimo D'Aleman johtama Partito Democratico della Sinistra, joka sai perustamiskonferenssissa 73 % edustajainpaikoista.


title: Vasemmistodemokraatit

text: Muut yhdistyneet puolueet olivat:


title: Vasemmistodemokraatit

text: Puoluetta johti Massimo D'Alema, jonka tullessa 1998 varapääministeriksi hänet korvasi kansallisena sihteerinä Walter Veltroni ja 2001 Piero Fassino. D'Alema oli loppuun asti puheenjohtajana.


title: Vasemmistodemokraatit

text: Puolue yhdistyi syksyllä 2007 lukuisten muiden puolueiden kanssa Partito Democraticoksi. Puolueen vasemmisto muodosti oman ryhmänsä Sinistra Democratica. Per il Socialismo Europeo.


title: Suomen keskiaikaiset kivikirkot

text: Suomen keskiaikaiset kivikirkot ovat luonnonkivestä rakennettuja keskiaikaisia kirkkoja, joiden pohjakaava on useimmiten suorakaiteen muotoinen. Rakennusaineena on yleensä ollut graniitti. Suomen vanhimmat kivikirkot on rakennettu Ahvenanmaalle 1200-luvun lopussa. Vanhin niistä on 1275–1285 rakennettu Jomalan kirkko, joka on samalla koko Suomen vanhin kivirakennus. Manner-Suomessa ryhdyttiin rakentamaan kivikirkkoja 1400-luvun alussa, aluksi Varsinais-Suomeen ja Uudellemaalle.


title: Suomen keskiaikaiset kivikirkot

text: Varhaiset kivikirkot saivat vaikutteita Gotlannin kirkoista, ja kirkkojen perustyyppi lienee vakiintunut 1300-luvulla. Suorakaiteen muotoisten kirkkojen pohjoissivulla oli sakaristo ja eteläsivulla asehuone. Sisäkattona oli aluksi puinen tynnyriholvi, tiiliholvit yleistyivät vasta 1400-luvulla. Sisätilaltaan kirkot ovat joko yksi-, kaksi tai kolmilaivaisia. Päätykolmiot on muurattu tiilistä ja koristeltu myöhäisgoottilaisin komeroaihein.


title: Suomen keskiaikaiset kivikirkot

text: Aikalaislähteet kertovat Suomen keskiaikaisista kivikirkoista mitättömän vähän. Ainoastaan muutamia kirjallisia tietoja on säilynyt, joista useimmat ovat kirkkojen rakenteissa itsessään. Yli 95 prosenttia kirkoista joudutaan ajoittamaan muilla keinoilla. Luonnontieteellisten keinojen lisäksi rakennuksia voidaan ajoittaa rakennusten tyyli- ja muiden piirteiden perusteella, mikä vaatii kirkkojen huolellista tarkastelua. Ilman tätä tuntemusta rakennuksista ei voi myöskään ottaa tieteellisesti perusteltuja näytteitä luonnontieteellisen ajoituksen pohjaksi.


title: Suomen keskiaikaiset kivikirkot

text: Ensimmäisen kerran kirkkoja tutki Suomen muinaismuistoyhdistys, jonka retkikunta tarkasteli Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan kirkkoja vuonna 1871. Retkikunnan johtaja Emil Nervander julkaisi myöhemmin esityksen, jossa hän jakoi kirkkoja ryhmiin kansainväliseen tyylitutkimukseen tukeutuen. Hänen mukaansa pyörökaariaukkoiset kirkot edustivat vanhaa romaanista tyyliä, kun taas suippokaariaukot edustivat uudempaa gotiikkaa. Nervander antoi kirkoille vuosilukuajoituksen tämän jaon perusteella. Hämmennystä tosin aiheutti se, että esimerkiksi hänen vanhimpina pitämissään Nousiaisten ja Maarian kirkoissa oli vääränmuotoisia, suippokaarisia aukkoja. Nousiaisten kirkko oli Nervanderin mukaan rakennettu piispa Henrikin ajalla 1150-luvulla.


title: Suomen keskiaikaiset kivikirkot

text: Keskiaikaisista kirkoista tuli 1800- ja 1900-luvun taitteessa kansallisia muistomerkkejä, joilla oli kansallisen identiteetin kannalta merkitystä vertailtaessa sivistyksen tasoa länsimaiden ja erityisesti Skandinavian maiden kanssa. Markus Hiekkasen mukaan nationalistisista syistä kivikirkkojen oli suotavaa olla mahdollisimman vanhoja, ellei ollut täysin kiistattomia perusteita sille, että jotkut kirkot osoittautuivat nuoremmiksi. Jo 1800-luvulla oli pyritty todistamaan suurimman osan kivikirkoista kuuluvan 1100- ja 1200-luvuille.


title: Suomen keskiaikaiset kivikirkot

text: Iikka Kronqvist tutki Suomen keskiaikaista rakentamista 1920-luvulta 1940-luvun alkuun hyvin paljon. Hän arvosteli voimakkaasti aikaisempaa tutkimusta ja toi esiin oman tulkintansa. Kronqvistin mukaan kirkoissa näkyvät rakennussaumat olisivat olleet osoituksia erittäin pitkistä rakennusajoista ja rakennustyö olisi alkanut monella paikkakunnalla jo vuoden 1300 paikkeilla. Kronqvistin teoria julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1948, eikä teoriasta esitetty juuri lainkaan arvostelua, vaan se oli 1990-luvun alkuun asti yleisesti hyväksytty malli. Vasta myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet, että muuraussaumat merkitsivät ainoastaan sitä, että kivikirkon rakentaminen oli jaettu teknisiin osiin, jotka kuitenkin oli tehty nopeasti toisensa jälkeen. Myös luotettavat ajoitusmenetelmät, kuten vuosirengasajoitus ovat osoittaneet monet kirkot luultua nuoremmiksi.


title: Suomen keskiaikaiset kivikirkot

text: Arkeologi ja keskiajan tutkija Markus Hiekkanen on 1990-luvun puolivälistä lähtien esittänyt kivikirkoille ajoituksia, joiden mukaan kivikirkot ovat huomattavasti nuorempia kuin aikaisemmin on arvioitu. Hiekkanen on koonnut kivikirkkojen rakennuselementeistä uudenlaisen, kattavan typologian ja perustellut arvionsa vuosirengasajoituksella. Hiekkanen on saanut osakseen arvostelua muun muassa Åsa Ringbomilta, joka on ajoittanut Ahvenanmaan kirkkoja suhteellisen uudella kalkkilaastimenetelmällä. Ålands kyrkor -hankkeessa on menetelmän avulla jotkut kirkot ajoitettu Hiekkasen esittämiä arvioita vanhemmiksi. Laastiajoitusmenetelmä on kuitenkin vielä kehitysasteella, eikä sitä toistaiseksi voida pitää varmana luonnontieteellisenä ajoitusmenetelmänä.


title: Kahtamoinen

text: Kahtamoinen eli kaksoisristikirkko on Itä-Suomen kirkkoarkkitehtuurissa 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa esiintynyt puukirkkotyyppi, jossa pohjakaavaltaan kreikkalaisen ristin muotoisen kirkon sakaroiden väliin on rakennettu tilan laajentamiseksi kulmaulokkeet.


title: Kahtamoinen

text: Monet savitaipalelaisen kirkonrakentajan Juhana Salosen tekemät kirkot ovat tyypiltään kahtamoisia. Kerimäen kirkko edustaa kooltaan suurta kahtamoista.


title: Sommelo

text: Sommelo on kansanmusiikkijuhla, joka järjestetään vuosittain heinäkuun alussa Kainuussa ja Vienan Karjalassa. Tapahtuman perustajana on Kuhmossa toimiva Juminkeko-säätiö, joka vastasi tapahtuman järjestämisestä 2006 - 2013. Tämän jälkeen tapahtuman järjestämisestä on vastannut Pro Sommelo Ry. Konsertteja on Kuhmon lisäksi Suomussalmella ja Sotkamossa sekä Vienan Karjalan runokylissä Uhtualla ja Haikolassa. Sommelon taiteellisena johtajana toimi vuodesta 2006 vuoteen 2015 muusikko-runolaulaja Taito Hoffrén. Vuodesta 2016 tapahtuman taiteellisena johtajana on toiminut musiikin tohtori Maari Kallberg, joka on erikoistunut muun muassa Vienan Karjalaiseen joikuperinteeseen. Sommelon kansainväliseen ohjelmaan kuuluu konserttien lisäksi koulutusta eri instrumenteissa ja kansanmusiikkiin liittyviä seminaareja. Vuosittain Sommelossa on esiintynyt myös jokin teatteriryhmä.


title: Sommelo

text: Vuonna 2016 Sommelo järjestettiin 29.6. - 3.7. 2016.


title: Sommelo

text: Esiintyjinä festivaalilla nähtiin mm. Sväng, Maarja Nuut, WAO, Asketics, Aallotar sekä Suistamon Sähkö.


title: Sommelo

text: Vuoden 2015 Sommelon teemoja olivat Sommelo 10-vuotisjuhla, Kalevala 180 vuotta ja Kainuulainen kansanmusiikki.


title: Sommelo

text: Kurssit tarjosivat tuttuun tapaan erilaisia kursseja runolaulukurssista kansantanssikursiin, unohtamatta tietenkään kansainvälistä kantelekurssia. Seminaarien aiheena oli muun muassa Kaleval kuvataiteessa, Runolaulu ja Kalevala sekä Kalevala ja Kainuu.


title: Sommelo

text: Kesän festivaalilla esiintyi mm. Piirpauke Sakari Kukon johdolla, Sibelius Akatemian Folk Big Band, useita runolaulajia kuten Jussi Huovinen, Heikki Laitinen, Taito Hoffrén, Pekka Huttu-Hiltunen sekä monia muita. Festivaaleilla vieraili ryhmiä Itämeren alueelta kuten Ratilio tanssi- ja musiikkiryhmä Latviasta, Mari Kalkun ja Runorun sekä KülaKõla Virosta.


title: Sommelo

text: 2014 Sommelo järjestettiin 2.-6.7. Festivaalin teemoja olivat karhu, kantele ja Euroopan syrjä kylät.


title: Sommelo

text: Festivaalin pääesiintyjänä oli Värttinä, joka teki ainoan vuoden 2014 Suomen keikkansa Sommelossa. Lisäksi festivaaleilla esiintyi mm. Alamaailman Vasarat, Markku Lepistö Trio, Puhti, Ruthie Dornfeld Trio, Tuomas Rounakari.


title: Sommelo

text: Vuonna 2013 järjestettiin 3.7-7.7.2013. Kesän festivaalin teemoja olivat teemoja olivat runolaulu sekä vanhat ja uudet kansanmusiikin muodot, erikoisteemana festivaalilla oli metsä.


title: Sommelo

text: Festivaaleilla esiintyi mm. Ida Elina,Sanna Klemetti, Paltamon Pelimmannit.


title: Sommelo

text: Sommelo 2012 oli 30.6.-2.7.2012. Festivaalin teemoina tuolloin olivat Pohjoismaat, Bretagne ja erikoisteemana leipä. Kuhmolaisen Kaesan Kotipeimo järjesti tapahtuman-aikaan rönttösten teko työpajan ja oli esillä omalla myyntikojullaan.


title: Sommelo

text: Yleisölle oli tarjolla balladeja, säkkipillin ääniä ja pohjoismaista musiikki.


title: Sommelo

text: Vuoden 2011 Sommelossa soivat ja kuuluivat paimensoittimet, saamelainen musiikkikulttuuri sekä suuret laulut. Erikoisteemana tapahtumassa oli sauna. Festivaalin aikaan Kuhmo-talon takana rannan tuntumassa kohosi kaksi saunaa, Vienalainen Savusauna sekä maisemasauna, jossa oli keinuva laude ja näkymä Lammasjärvelle. Festivaalin ajankohta oli 30.6. - 6.7.2011.


title: Sommelo

text: Vieraita kesän Sommeloon saapui kaikista saamelaiskulttuurin ilmansuunnista: Suomesta, Ruotsista, Norjasta ja Venäjältä. Mukana festivaalissa oli mm. suomalaista folkräppiä esittänyt kokoonpano Jätkäjätkät.


title: Sommelo

text: Sommelo 2010 oli 1.-5.7. heinäkuuta. Festivaalin teemoina olivat pelimannimusiikki, viulu sekä hävyttömät laulut. Erikoisteemana oli terva, joka näkyi ja tuoksui festivaaleilla poltetun tervahaudan muodossa.


title: Sommelo

text: Kesän 2010 festivaaleilla esiintyi mm. Mestaripelimanni Heikki Lahti, InterContinental Trio (Sakari Kukko, Sheila Surban ja Ismaila Sane). Paikallista väriä festivaaleille toivat mm. Kajaanin harmonikkakerho sekä Kuhmon Kesämuusikot. Paikallista musiikkia tapahtumaan toi Kainuun vuoden 2009 Paras Bändi -kilpailun voittanut Vinide.


title: Sommelo

text: Helsinki teki vastavierailun Kainuuseen Kainuun vierailtua Helsingissä Senaatintorilla 1994 ja yhdessä muiden maakuntien kanssa 2000. Sommelossa Helsingin vierailu näkyi Kimmo Pohjosen ja jonglööri Ville Walon Rautakeuhko -projektin esityksen myötä.


title: Sommelo

text: Sommelo 2009 oli 1.-7. heinäkuuta. Sommelon konserteissa esiintyivät mm. Arja Kastinen, Arnold Chiwalala & Co, Freija, Hilja Grönfors trio, Ilona Korhonen ensemble, Lassi Logrén, Liisa Matveinen, Maari Kallberg & Co, Maria Kalaniemi & Olli Varis, Outi Pulkkinen, Piirpauke, Primo, Puhti, Puupiika, Set’Akat, Taito Hoffrén & Markus Ketola. Sommelon 2009 Festivaali pelimanni oli Jari Komulainen. Kaikkiaan konsertteja oli yli 40. Kansanmusiikin lisäksi festivaalilla nähtiin teatteria, josta vastasi Taisto Reimaluoto, Tomi Rikkola & Tuomo Kuure.


title: Sommelo

text: Festivaalin teemoina olivat haitari, laulu ja kulttuurien kohtaaminen. Teemoihin liittyvissä seminaareissa kuultiin alojen parhaiden asiantuntijoiden alustuksia. Alustajina olivat mm. FT Marko Tikka, Taiteilijaprofessori Maria Kalaniemi, emeritusprofessori Heikki Laitinen, MuT h.c. Anneli Asplund, FT Jarkko Niemi, FT Risto Blomster ja Etno-Emma -palkittu Hilja Grönfors.


title: Sommelo

text: Sommelon koulutustarjontaa olivat vuonna 2009 kansainvälinen kanteleleiri, lasten ja nuorten kansanmusiikkileiri sekä laulu-, tanssi- ja itkuvirsikurssit. Näiden lisäksi järjestettiin pedagoginen koulutus varhaiskasvatuksen parissa työskenteleville.


title: Sommelo

text: Sommelon taiteilijat Sanna Korteniemi ja Saara Pesonen ikuistivat Sommelon 2009 tunnelmia akvarelleissaan ja piirroksissaan.


title: Sommelo

text: 2008 järjestettiin Sommelon ensimmäinen kansainvälinen kanteleleiri, jonka opettajina olivat Eva Alkula, Arja Kastinen, Pauliina Syrjälä ja Vilma Timonen. Kanteleleirin ohella Sommelon koulutustarjontaan kuului vuonna 2008 lasten ja nuorten kansanmusiikkileiri sekä Liisa Matveisen vetämä itkuvirsikurssi Hietajärvellä ja Antti Savilammen tanssikurssi.


title: Sommelo

text: Seminaareissa käsiteltiin itkuvirsiä, kansantanssia ja kanteleita. Konserteissa esiintyivät muun muassa Pauli Hanhiniemi & Hehkumo, Jouhiorkesteri, Eva Alkula & Tomoya Nakai, Inkku ja Eppu Laulavasta laatikosta sekä juhlapelimanni Eero Turkka.


title: Sommelo

text: Vuonna 2007 Sommelo laajeni kuusipäiväiseksi (2.–7.7.) ja konsertteja järjestettiin Kuhmon, Suomussalmen ja Haikolan lisäksi myös Sotkamossa ja Uhtualla. Sommelon ohjelmatarjontaan tulivat myös seminaarit. Seminaarien teemoina olivat runolaulu. itäiset joikuperinteet sekä kanteleet ja jouhikot. Runolaulusta esitelmöivät Heikki Laitinen ja Pekka Huttu-Hiltunen, vienankarjalaisesta joiusta Maari Kallberg, Murmanskin alueen saamelaisten luvvjt-perinteestä Ilpo Saastamoinen. Kanteleesta ja jouhikosta kertoi Rauno Nieminen.


title: Sommelo

text: Sommelon 2007 juhlapelimanni oli Eero Grundström. Hänen lisäkseen Sommelossa esiintyivät muun muassa Me Naiset & Toorama, Sakari Kukko & Ilpo Saastamoinen, Sattuma, Heikki Laitinen, Ilona Korhonen & Pauliina Syrjälä ja Arnold Chiwalala & Hodi!.


title: Sommelo

text: Ensimmäinen Sommelo järjestettiin 3.–7.7.2006. Konsertteja järjestettiin Kainuussa Kuhmossa, Suomussalmella ja Vienan Karjalassa Haikolassa kylän perinteisenä praasniekkapäivänä joka on Lehti-Iivana 7.7.


title: Sommelo

text: Sommelossa esiintyivät Arja Kastinen, Taito Hoffrén, Teatteri Pensas, Leena Joutsenlahti, Piirpauke, Sakari Kukko, Mikko Perkoila, Maari Kallberg, Sanna Kurki-Suonio & Riitta-Huttunen, Jarmo Romppanen, Pekka Huttu-Hiltunen, Kansantanssiryhmä Kuhmon Keiketys, Wimme Saari ja Jussi Huovinen.


title: Sommelo

text: Konserttitarjonnan lisäksi Sommelossa oli vuonna 2006 kansanmusiikkikurssit lapsille, nuorille ja aikuisille. Kursseilla oli mahdollisuus opiskella kanteleen soittoa, laulua, paimensoittimia, yhtyesoittoa, soitinrakennusta. Opettajina kursseilla olivat Arja Kastinen, Leena Joutsenlahti, Maari Kallberg, Riitta Huttunen, Jarmo Romppanen, Henrik Sandås, Mikko Perkoila ja Erkki Okkonen.


title: Rain Dogs

text: Rain Dogs on syyskuussa 1985 julkaistu Tom Waitsin albumi. Kappaleet ”Jockey Full of Bourbon” ja ”Tango Till They’re Sore” ovat myös elokuvamusiikkina Jim Jarmuschin "Down by Law’ssa" (1986). Rod Stewart teki levyllä olevasta ”Downtown Train” -kappaleesta listamenestykseksi nousseen oman versionsa 1990-luvun alussa.


title: Henry Gray

text: Henry Gray (1827–1861) oli brittiläinen anatomisti ja kirurgi, jonka tunnetuin teos on "Grayn anatomia" ("Henry Gray's Anatomy of the Human Body").


title: Henry Gray

text: Toukokuussa 1845 Gray aloitti opintonsa Lontoon yliopistoon kuuluvassa opetussairaalassa St. George’s Hospitalissa, jossa hänen kuvattiin opiskelevan hitaalla, mutta huolellisella ja järjestelmällisellä metodilla.


title: Henry Gray

text: Vuonna 1848 vielä opiskellessaan Graylle myönnettiin kolmivuotinen apuraha "Royal College of Surgeons of London"ilta hänen esseensä “"The Origin, Connexions and Distribution of nerves to the human eye and its appendages, illustrated by comparative dissections of the eye in other vertebrate animals"” julkaisemisen vuoksi.


title: Henry Gray

text: Vuonna 1852 Henry Gray valittiin 25-vuotiaana Royal Society -tiedeakatemian jäseneksi, ja seuraavana vuonna hän sai 300 guineaa tutkimuksestaan pernan rakenteesta ja tarkoituksesta.


title: Henry Gray

text: Vuonna 1858 Gray julkaisi ensimmäisen painoksen anatomiaa käsittäneestä teoksestaan, joka sisälsi 750 sivua ja 363 piirrosta. Apua teoksen tekemiseen Gray sai taitavalta piirtäjältä ja St. Georgen luennoitsijalta tohtori H. V. Vandyke Carterilta. Ensimmäinen painos oli omistettu sir Benjamin Collins Brodielle. Teoksen toinen painos ilmestyi vuonna 1860.


title: Henry Gray

text: Henry Gray työskenteli museon kuraattorina ja anatomian luennoitsijana St. Georgen opetussairaalassa, ja vuonna 1861 hän oli ehdolla kirurgian apulaislääkäriksi. Hoidettuaan erästä sukulaistaan Gray sairastui isorokkoon, jonka seurauksena hän kuoli 34-vuotiaana.


title: Saarlouis

text: Saarlouis on kaupunki Saarlandin osavaltiossa Saksassa aivan Ranskan rajan tuntumassa. Se on saman nimisen piirikunnan hallinnollinen keskus. Historian saatossa Saarlouis on ollut milloin Saksan, milloin Ranskan hallussa. Kaupungin talouden kulmakiviä ovat auto- ja terästeollisuus.


title: Saarlouis

text: Saarlouis sijaitsee Saarlandin länsiosassa ja sen keskusta puolestaan sijaitsee kaupungin halki virtaavan Saarin mutkassa, joen eteläpuolella. Saarlouis'n naapurikunnat pohjoisesta myötäpäivään ovat Dillingen/Saar, Saarwellingen, Schwalbach, Ensdorf, Bous, Wadgassen, Überherrn ja Wallerfangen.


title: Saarlouis

text: Saarlouis'n seitsemän kaupunginosaa ovat:Fraulautern, Roden ja Steinrausch sijaitsevat Saarin pohjoispuolella. Saarlouis'n sademäärä on keskimäärin 717 mm vuodessa. Kuivin kuukausi on huhtikuu ja sateisin joulukuu. Keskimääräinen lämpötila pysyy nollan yläpuolella myös talvikuukausina.


title: Saarlouis

text: Nimwegenin rauhassa vuonna 1679 Lothringenista tuli osa Ranskaa. Vuonna 1680 Ranskan kuningas Ludvig XIV määräsi valtakuntansa uuden itärajan suojaksi rakennattavan linnoituksen, jonka nimeksi tuli "Sarre-Louis". Lothringen sai suvereniteettinsa takaisin vuonna 1697, mutta Saarlouis pysyi edelleen Ranskan erillisalueena. Ranskan vallankumouksen myrskyissä kaupunki sai nimekseen "Sarre-Libre". Entinen nimi palautettiin vuonna 1810. Pariisin rauhassa 1815 Ranska menetti alueensa Saarissa ja Saarlouis'sta tuli preussilainen kaupunki. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen 1918 Ranska miehitti Saarin alueen ja siitä tuli Kansainliiton protektoraatti viideksitoista vuodeksi. Vuoden 1935 kansanäänestyksen jälkeen Saarlouis'sta tuli osa Saksaa. Kansallissosialistit nimesivät kaupungin "Saarlauterniksi", nimestä luovuttiin 1945. Toisen maailmansodan aikana 1942 kaupunki kärsi pahoja pommitusvaurioita, sillä brittiläinen Royal Air Force ei yöaikaan kyennyt erottamaan sitä Saarbrückenin kaupungista. Sodan aikana Saarlouis'n historiallista keskustaa vaurioitettiin pahoin. Sodan jälkeen Ranska miehitti Saarlandia. Alue sai laajan autonomian kunnes se vuoden 1955 kansanäänestyksessä liitettiin Saksaan. Saarlouis on ollut vuodesta 1965 Bundeswehrin varuskuntakaupunki.


title: Saarlouis

text: Saarlouis'n nähtävyyksiä ovat muun muassa barokkityylinen aukio Großer Markt 1680-luvulta. Kyseisellä aukiolla ilmenee parhaiten kaupungin pääilmansuuntien mukainen kaavoitus. Katolinen kirkko St. Ludwig (alun perin vuodelta 1685) sijaitsee Großer Marktilla. Toistuvien katastrofien koettelemaa kirkkoa uudistettiin voimallisesti 1800- ja 1900-luvuilla. Saarlouis'n historiallisiin muistomerkkeihin kuuluvat niin ikään ranskalaisen sotilasarkkitehti Sébastien Le Prestre de Vaubann suunnitteleman linnoituksen rauniot. Marsalkka Michel Neyn synnyinkoti sijaitsee vanhassakaupungissa Bierstraßella. Kaupungin muita nähtävyyksiä ovat muun muassa Marienbrunnen (1956) ja taidemuseo Haus Ludwig.


title: Saarlouis

text: Raskas metalliteollisuus on ollut merkittävä Saarlouis'n taloudelle. Nykyisin huomattavin työllistäjä on henkilöautoistaan tunnettu Ford Motor Company, joka valmistaa kaupungissa malleja Ford Focus, Ford C-MAX sekä Ford KUGA. Fordin palveluksessa on kuutisen tuhatta työntekijää. Suklaavalmistaja Trumpf Schokolade työllistää noin tuhat henkeä.


title: Saarlouis

text: Saarlouis'n liittävät kansalliseen ja kansainväliseen tieliikenneverkostoon moottoritiet A 8 (Perl–Bad Reichenhall) ja A 620 (Saarbrückeniin) sekä valtatiet B 51 (Bremen–Saargemünd), B 269 (Longkamp–Überherrn–Felsberg (Saar)) ja B 405 (Thionville–Saarwellingen). Luxemburgin pääkaupunkiin on noin 45 minuutin ajomatka moottoritietä A 8. Saarlouis sijaitsee rautatielinjan Saarbrücken–Trier ("Saarstrecke") varrella. Saarlouis'n asemalle on 23,5 kilometriä Saarbrückenin päärautatieasemalta. Sisävesisatama Saarhafen Rodenin kaupunginosassa on Saksan kahdeksanneksi suurin.


title: Saarlouis

text: Saarlouisissa syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä ovat muun muassa:


title: Katoey

text: Katoey tai katoi () on Thaimaassa naiseksi pukeutuva mies tai naiseksi sukupuolensa korjannut henkilö. Usein heistä käytetään nimitystä "ladyboy". Alkukielinen kiertoilmaus, jota käytetään Thaimaan mediassa, on 'toisen kategorian nainen' (). Katoi-kulttuuria ei tule sekoittaa gay-kulttuuriin, sillä katoy on monesti transsukupuolinen ja katoy-identiteetti on historiallisesti rakentunut Thaimaan sukupuolisia ilmaisutapoja ohjanneille kehityskuluille.


title: Katoey

text: Katoit ovat Thaimaassa melko yleisiä, ja heidän osuutensa on 5–15 prosenttia geeneiltään miespuolisesta väestöstä. Tavallisesti tällaiset henkilöt alkavat nauttia naishormoneita murrosiässä välttääkseen miehisten piirteiden kasvun. Jotkut hankkivat itselleen tekorinnat tai käyvät läpi sukupuolenkorjausprosessin. Fyysisen sukupuolensa korjannut pysyy Thaimaassa kuitenkin lain edessä miehenä.


title: Katoey

text: Thaiyhteiskunnan suhtautumista katoiden muodostamaan väestönosaan kuvataan länsimaissa yleensä hyvin suopeaksi, mikä on selitettävissä buddhalaisuuden suvaitsevaisuudella ja kansanluonteeseen sisäänrakennetulla hillityllä käytöksellä, jossa aggression osoittaminen on tabu. Vaikka katoit eivät juurikaan kohtaa fyysisen väkivallan uhkaa valtaväestön taholta, on suhtautuminen heihin kaksijakoista. Sukulaiset tavallisesti pitävät heihin etäisyyttä, eikä laki suojele heidän koskemattomuuttaan raiskaukselta, joka voi kohdistua vain cissukupuoliseen naiseen. Theravada-buddhalaisuuden mukaan naiset ja katoit eivät voi myöskään saavuttaa valaistumista eläessään.


title: Katoey

text: Monet katoit ovat suuntautuneet viihdealalle tanssijoina tai laulajina teatterissa ja televisiossa. Suosittujen drag-show -teatterien esiintyjät, kuten Pattayan "Alcazarin" ja "Tiffanyn" naistähdet, ovat sukupuolensa korjanneita katoi-henkilöitä.


title: Katoey

text: Tunnettuja katoita ovat thainyrkkeilymestari Parinya Charoenphol, kutsumanimeltään Nong Tum, ja vuoden 2004 "Miss Tiffany" -kisan kauneuskuningatar Trichada Phecharat ("Nong Poy", ).


title: Katoey

text: Katoi-ilmiöstä on tehty elokuvia. Yongyut Thongkonthunin ohjaama "Satree-lek" ("Iron Ladies", "Teräsmimmit", 2000) jatko-osineen ("Satree-lek 2", 2003) menestyivät hyvin kotimarkkinoilla. Näistä ensiksi mainittu esitettiin myös Toronton elokuvajuhlilla vuonna 2000. Ekachai Uekrongthamin elokuvassa "Beautiful Boxer" (2003) päähenkilönä oli katoi, joka toivoo nyrkkeilykehässä voittavansa rahat sukupuolenkorjaukseen.


title: The Mirror (Ja Rulen albumi)

text: The Mirror on rap-artisti Ja Rulen vuonna 2009 julkaisema digitaalinen albumi. Sen olisi pitänyt ilmestyä 13. lokakuuta 2007, mutta oikeasti se ilmestyi 31. heinäkuuta 2009.


title: Itä-Timorin jalkapallomaajoukkue

text: Itä-Timorin jalkapallomaajoukkue edustaa Itä-Timoria kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa ja sitä hallinnoi Itä-Timorin jalkapalloliitto. Itä-Timor ei ole koskaan menestynyt kansainvälisellä tasolla ja onkin tällä hetkellä yksi heikoimmista maajoukkueista maailmassa. Itä-Timor liittyi FIFAan 12. syyskuuta 2005.


title: Itä-Timorin jalkapallomaajoukkue

text: Itä-Timor teki debyyttinsä kansainvälisillä kentillä Aasian-mestaruuskilpailuiden karsintakierroksen otteluissa maaliskuussa 2003, jolloin se hävisi Sri Lankalle 3-2 ja Kiinan Taipeille 3-0. Itä-Timor oli mukana myös Kaakkois-Aasian-mestaruuskisoissa vuonna 2004, vaikkei joukkue ollut silloin vielä AFC:n jäsen.


title: Anna Rastas

text: Anna Rastas (s. Helsinki) on suomalainen sosiologi ja tietokirjailija, joka on tutkinut erityisesti rasismia ja monikulttuurisuus-kysymyksiä. Rastas on toiminut myös vuosia pakolais- ja maahanmuuttajatyössä sekä maahanmuuttajatyöhön, monikulttuurisuuteen, rasismin ja antirasismiin liittyvien aiheiden opettajana ja kouluttajana. Lisäksi Rastas on toiminut erilaisissa lastensuojelu- ja ihmisoikeusjärjestöjen antirasistisissa verkostoissa.


title: Anna Rastas

text: Rastas suoritti yhteiskuntatieteiden maisterin tutkinnon Tampereen yliopistossa ja työskennellyt sosiologian ja sosiaalipsykologian laitoksella muun muassa tutkijana, tuntiopettajana ja sosiaaliantropologian vs. yliassistenttina, nyttemmin tutkijana. Rastaan väitöskirjatutkimus" "Rasismi lasten ja nuorten arjessa. Transnationaalit juuret ja monikulttuuristuva Suomi (Racism in the everyday life of children and young people. Transnational roots and multicultural Finland in the making)"" käsittelee rasismin kokemuksia Suomessa lasten ja nuorten arjessa.


title: Anna Rastas

text: Vuosina 2004−2007 Rastas kuului Nuorisotutkimus-lehden toimituskuntaan. Rastas on esiintynyt laajasti julkisuudessa rasismiin ja muun muassa kansainväliseen adoptioon liittyvissä kysymyksissä. Vuonna 2007 Rastas työryhmineen sai Koneen Säätiöltä 174 444 euron apurahan "Tietokirjojen Afrikka Suomessa" -tutkimushankkeelle.


title: Sanojen johtaminen

text: Sanojen johtaminen tarkoittaa uusien sanojen luomista olemassa olevien sanojen pohjalta johdinten avulla. Johtamisen tuloksena syntynyttä sanaa kutsutaan johdokseksi. Johtaminen voi olla joko kielen luonnollista kehitystä tai määrätietoista kielenhuoltoa.


title: Sanojen johtaminen

text: Sanojen johtamisen ja taivuttamisen välinen raja on jossain määrin liukuva; aina ei ole selvää onko kyse eri sanoista vai saman sanan eri taivutusmuodoista. Esimerkiksi substantiivi "johtaminen" on johdos verbistä "johtaa", mutta se on myös kyseisen verbin neljännen infinitiivin nominatiivimuoto.


title: Sanojen johtaminen

text:
Suomen kielelle on ominaista johdosten runsaslukuisuus; suomen kielessä on noin 200 johdinta. Suomen kielessä on myös paljon johdoksista edelleen johdettuja sanoja. Näin voi muodostua pitkiäkin johdosketjuja (esimerkiksi kauppa > kaupallinen > kaupallistua > kaupallistuminen).
Iso suomen kielioppi erittelee yhdeksän pääjohdostyyppiä muodollisin kriteerein. Yhteen kategoriaan voi kuulua useita eri johtimia.


title: Sanojen johtaminen

text: Nominit:


title: Sanojen johtaminen

text: Verbit:


title: Sanojen johtaminen

text: Viimeisin sanapari havainnollistaa hyvin myös muuttamisjohdinten merkitystä; "yhdistää" sisältää ajatuksen aktiivisesta toimijasta (teon aiheuttajasta) joka yhdistää kaksi asiaa toisiinsa, "yhdistyä" taasen siltä, että kaksi asiaa yhdistyvät itsestään eikä tarvitse ottaa niinkään kantaa siihen mikä sen on aiheuttanut.


title: Leuvanjoki

text: Leuvanjoki eli Leuanjoki on kylä Oulun kaupungin Yli-Iin kaupunginosassa, entisen Yli-Iin kunnan alueella. Kylä sijaitsee noin 60 kilometriä Oulun keskustasta koilliseen, ja sen läpi kulkee Leuvanjoki-niminen joki.


title: Auvo Niiniketo

text: Auvo Niiniketo (s. 1954) on suomalainen kamppailulajien opettaja ja turvallisuuskouluttaja. Hänet tunnetaan parhaiten hokutoryu ju-jutsu -tyylisuunnan perustajana. Hänellä on tyylisuunnan korkein mahdollinen vyöarvo, 10. danin musta vyö ja sōken arvonimi Hokutoryussa sekä 6. danin musta vyö potkunyrkkeilyssä, 5. danin musta vyö Isshin-ryū karatessa.


title: Auvo Niiniketo

text: Niiniketo on harjoitellut kamppailutaitoja pienestä pitäen. Aluksi hän aloitti nyrkkeilyn Helsingin Voimailijoissa jo kahdeksan vuoden ikäisenä. Nyrkkeilyssä hän saavutti nuorten Suomen mestaruuden 75-kiloisissa vuonna 1972 sekä yleisen sarjan SM-pronssia vuonna 1974. Nyrkkeilyuransa jälkeen Niiniketo ryhtyi harjoittelemaan karatea, missä hän vuonna 1979 voitti raskaassa sarjassa SM-kultaa. Vuonna 1980 Niiniketo toi Suomeen potkunyrkkeilyn ja aloitti lajissa kurssi- sekä maajoukkuetoiminnan.