title: Pasi Hyvärinen

text: Kaudeksi 2010–2011 Hyvärinen siirtyi Ranskan Pro A-liigassa pelaavaan GFCO Ajaccio Volley-Ball -seuraan. Ajaccion liberoksi kaavaillun Puerto Ricon maajoukkuemiehen Gregory Berrioksen jäätyä kiinni dopingin käytöstä paikka avautui 22-vuotiaalle Hyväriselle. Siirto tapahtui lentopallokauden Suomessa jo alettua, ja kun Hyvärinen ei suostunut pelaamaan enää Muuramen Lentopallossa eikä siirtynyt muihinkaan suomalaisseuroihin, vaihtoi hän hetkeksi lajiaan sulkapalloon lopettaen lentopallon täysin mutta ammattilaissopimus palautti hänet lentopallokentille. Hyvärinen pelasi korsikalaisseurassa mainion kauden ja oli liigan vastaanottotilaston parhaimmistoa.


title: Pasi Hyvärinen

text: Ranskassa vietetyn kauden jälkeen Hyvärinen palasi maajoukkueeseen ja pelasi EM-kilpailuissa mutta jätti maailmanliigan väliin. Hän päätti jättää ammattilaislentopalloilijan taka-alalle ja palattuaan Suomeen keskittyi opintoihinsa Jyväskylän liikuntatieteellisessä.


title: Pasi Hyvärinen

text: Marraskuussa 2011 Hyvärinen pelasi olympiakarsinnoissa Kroatiassa maajoukkueen ykkösliberona vaikka ei ollut pelannut sillä kaudella ainoatakaan ottelua millään sarjatasolla. Lopulta hän siirtyi loppukaudeksi 1-sarjan joukkueeseen Kyky-Betsetiin, jossa hän pelasi yleispelaajana totutun liberoroolin sijaan. Liigaseurat eivät halunneet yleispelaajan pelirooliin kiintynyttä Hyväristä riveihinsä.


title: Pasi Hyvärinen

text: Hyvärinen johdatti Kykyn 1-sarjasta liigakarsintoihin asti mutta liigaan se ei noussut. Hyvärinen palasi liigaan ottelukohtaisella sopimuksella synnyinkaupunginsa seuran Saimaa Volleyn riveissä tammikuussa 2014. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi Kokkolan Tiikereihin ja voitti siellä uransa ensimmäisen Suomen mestaruuden sekä Suomen Cupin mestaruuden. Hyvärinen valittiin kauden päätteeksi Mestaruusliigan tähtiseitsikon liberoksi.


title: Pasi Hyvärinen

text: Hyvärinen ei jatkanut pääsarjatasolla mestaruuskauden jälkeen vaan ilmoitti pelaavansa lentopallon 2-sarjassa Liikunnan Riemussa, joka on Jyväskylän yliopiston liikunnanopiskelijoiden perustama yleisseura. Paluun liigaan hän teki vasta joulukuussa 2017 sovittuaan pelaamisesta Vantaa Ducksissa.


title: Pasi Hyvärinen

text: Hyvärisen nousu A-maajoukkueeseen vuonna 2008 oli oma-aloitteisuuden ansiota. SM-liigakauden jälkeen häntä ei kutsuttu maajoukkueleirille Kuortaneelle mutta hän oli siellä samaan aikaan valmistautumassa Jyväskylän liikuntatieteellisen pääsykokeisiin. Hän soitti A-maajoukkueen päävalmentajalle Mauro Berrutolle ja kysyi, saisiko hän tulla harjoittelemaan joukkueen kanssa muutaman päivän ajaksi. Berruto suostui tähän ja Hyvärinen suoriutui harjoituksissa niin hyvin, että hänet valittiin A-maajoukkueeseen.


title: Pasi Hyvärinen

text: Ensimmäisen A-maaottelunsa Hyvärinen pelasi 4. heinäkuuta 2008 Bulgarian A-maajoukkuetta vastaan maailmanliigassa. Hän pelasi loistavan avausottelun eikä tehnyt ainuttakaan virhettä vastaanottaen 34 syötöstä erinomaisesti 28. Hänet palkittiin ottelun päätteeksi kentän parhaana pelaajana. Hyvärinen jatkoi hyviä otteitaan myös kahdessa seuraavassa Suomen voittamassa ottelussa Bulgariaa vastaan. Hän pelasi maailmanliigassa Suomen kuusi viimeistä ottelua, joista Suomi voitti neljä. Hän oli koko maailmanliigan paras vastaanottaja 65,27 prosentin onnistumisellaan.


title: Pasi Hyvärinen

text: Kesällä 2009 Hyvärinen jatkoi maajoukkueen ykkösliberona ja johdatti Suomen puolustuspeliä kaikkien aikojen parhaimpiin suorituksiin maailmanliigassa. Suomi voitti muun muassa molemmat MM-finaalimaat, Brasilian kerran ja Puolan kolme kertaa häviten sille vain kerran lukemin 3–2 vieraskentällä. Hyvärinen oli koko liigan paras libero voittaen uudelleen puolustustilaston, ollen toinen puolustustilastossa sekä viides vastaanottotilastossa.


title: Pasi Hyvärinen

text: Kesän 2011 maailmanliigassa Hyvärinen ei pelannut, sillä hän keskittyi opintoihinsa, jotka olivat olleet jäissä ammattilaiskauden aikana. Sen sijaan EM-kilpailuissa hän oli mukana yhtenä Suomen runkopelaajista. Hän pelasi myös Lontoon olympialaisten karsinnoissa, joista Suomi ei saanut paikkaa kisoihin. EM-karsinnoissa 2012 hän ei ollut mukana. Hän jättäytyi pois maajoukkueesta useiksi vuosiksi ja näytti siltä, että hänen uransa maajoukkuetasolla olisi ohi.


title: Pasi Hyvärinen

text: Hyvärinen palasi maajoukkueryhmään syksyllä 2015 tavoittelemaan paikkaa EM-kilpailuissa. Hän oli myös lopullisessa EM-kisajoukkueessa Suomen kakkosliberona.


title: Pasi Hyvärinen

text: Pasi Hyvärinen aloitti beach volleyn pelaamisen kolmetoistavuotiaana. Hän on pelannut beach volleyta yhdessä pieksämäkeläisen Ilari Sivosen kanssa kesästä 2005 lähtien.


title: Pasi Hyvärinen

text: Hyvärisen ja Sivosen paras saavutus beach volleyssa on MM-kisojen 5. sija alle 19-vuotiaissa kesällä 2006. Lisäksi Sivonen ja Hyvärinen olivat beach volleyn SM-hopealla aikuisten sarjassa samana kesänä.


title: Pasi Hyvärinen

text: Kesällä 2007 Hyvärinen pelasi yhdessä Sivosen kanssa beach volleyn SM-sarjaa, jossa he sijoittuivat 3. sijalle kaatamalla pronssiottelussa kesän 2006 mestariparin Timo Haavisto / Toni Vahela. Hyvärinen ja Sivonen edustivat Suomea beach volleyn arvokisoissa: alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa he olivat kaksi vuotta muita pareja nuorempia ja sijoittuivat yhdeksänneksi, ja myös alle 21-vuotiaiden MM-kisoissa he olivat yhdeksänsiä.


title: Pasi Hyvärinen

text: Hyvärinen esiintyi talvella 2012 MTV3-kanavalla kuvatussa "Voittajajoukkue"-nimisessä tositelevisiourheiluohjelmassa, jossa hän edusti Sporticus-joukkuetta. Ohjelma perustui Leet-urheiluun ja ohjelmasta povattiin joukkueurheilun "Idols"-ohjelmaa mutta se ei kuitenkaan saavuttanut samankaltaista asemaa. Hyvärinen saavutti joukkueensa kanssa sarjassa hopeaa.


title: Dryosaurus

text: Dryosaurus (nimen merkitys: "tammilisko") oli ornithopodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Se eli 156–145 miljoonaa vuotta sitten myöhäisjurakaudella. "Dryosauruksen" fossiileja on löydetty Yhdysvalloista.


title: Dryosaurus

text: "Dryosaurus" tarkoittaa "tammiliskoa". Dinosaurus sai nimensä sen suussa olleista tammenlehden muotoisista hampaista.


title: Dryosaurus

text: "Dryosauruksen" pituus oli 2,4–4,3 metriä ja paino arviolta 75 kilogrammaa. Aikuisen "Dryosauruksen" maksimikokoa on vaikea arvioida, sillä kaikki tunnetut yksilöt näyttävät olleen kuollessaan keskenkasvuisia.


title: Dryosaurus

text: "Dryosaurus" käveli kahdella jalalla. Sillä oli kevyt rakenne, pitkät jalat, pitkä kaula ja jäykkä häntä. Lisäksi "Dryosauruksella" oli nokka ja lehden muotoisia hampaita suun takaosassa. Molemmissa käsissä oli viisi sormea.


title: Dryosaurus

text: "Dryosauruksen" jäänteiden tutkimus osoittaa, että kallo kävi läpi huomattavan muutoksen kasvaessaan. Tämän näkee siitä, että pienempien, nuorten yksilöiden silmät olivat kokoon suhteutettuna suuremmat kuin suuremmilla yksilöillä. Kun eläin kasvoi, kallo laajentui eteenpäin, mikä johti suuremman kuonon syntymiseen.


title: Dryosaurus

text: Koska "Dryosauruksella" ei tiedetä olleen suojaukseen soveltuneita ominaisuuksia, se luultavasti luotti nopeuteen ja ketteryyteen paetakseen saalistajia. Vahvoilla jaloillaan se juoksi nopeasti saalistajia karkuun.


title: Dryosaurus

text: "Dryosauruksen" fossiileja on löydetty Morrisonkerrostumasta, Yhdysvalloista. Ensimmäinen löytö tehtiin Wyomingissa. "Dryosauruksesta" löydettyihin fossiileihin lukeutuu useita, eri-ikäisiä yksilöitä.


title: Dryosaurus

text: "Dryosauruksesta" on löydetty niin aikuisten kuin nuorten yksilöiden luurankoja ja kalloja. Eräs aikuisen yksilön kallo on maailman täydellisin ja parhaiten säilynyt dinosauruksen kallo. Hiekkasedimentit ovat sallineet "Dryosauruksen" jäänteiden säilyä loistavan yksityiskohtaisesti rikkoutumatta. Eräs "Dryosauruksen" luuranko on kaikkein täydellisin löytö läntisellä pallonpuoliskolla.


title: Dryosaurus

text: "Dryosaurus" oli kasvinsyöjä. Sillä oli suussa tammenlehden muotoisia hampaita, mikä on merkitty ominaispiirre sellaisilla kasvinsyöjädinosauruksilla, jotka ruokailivat rehevässä kasvillisuudessa. "Dryosauruksella" oli myös nokka, mitä se saattoi käyttää kasvien paloitteluun. Jotkut paleontologit ovat myös harkinneet poskien olemassaoloa, estämään ruuan putoaminen pois suusta.


title: M/S Seagard

text: M/S Seagard () on suomalaisen Bore -varustamon omistuksessa oleva oleva ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1999 J.J. Sietaksen telakalla Hampurissa, Saksassa. Kuollutta painoa aluksella on 7 438 tonnia ja jääluokitus on 1A Super eli alus pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin. "Seagard" on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Maarianhamina. Nykyisin Seagardilla operoi Transfennica.


title: M/S Seagard

text: Seagardin sisaraluksia ovat M/S Caroline Russ, M/S Elisabeth Russ, M/S Friedrich Russ, M/S Mistral, M/S Pauline Russ ja M/S Miranda.


title: M/S Seagard

text: 11. kesäkuuta 1999 alus luovutettiin Bror Husell Chartering Ltd:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Maarianhamina. Tämän jälkeen Transfennica aloitti liikennöinnin aluksella reitillä Hamina–Tilbury.


title: M/S Seagard

text: Vuonna 2005 Rettig Groupiin kuuluva Bore osti Bror Husell Charteringin, jolloin myös Seagard siirtyi uuden omistajan haltuun.


title: Markus Nummi

text: Markus Nummi (s. 24. marraskuuta 1959 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja kirjailija. Hän on humanististen tieteiden kandidaatti vuodelta 1982. Hän on opiskellut elokuva-alaa sekä Suomessa, Ruotsissa että Tanskassa.


title: Markus Nummi

text: Nummi on kirjoittanut näytelmät "Ratsastus halki veden" (I. Nummen kanssa, 1990) ja "Herra Valo" (I. Nummen kanssa) sekä näyttelykuunnelma "Osiriksen" (2000) ja oopperalibreton "Vapauden vangin" (säv. I. Kuusisto, 2007). Nummi on sekä käsikirjoittanut ja ohjannut elokuvat "The Heimola Story" (yhdessä I. Nummen kanssa, 1984), "Mutta kun olen runoniekka" (I. Nummen kanssa, 1989), "Sanansaattaja" (1990), "Minuuttidraama" (1992) ja "Hyvän tekijät" (1997). Hyvän tekijät on komedia kahdesta naisesta, jotka päättävät ryhtyä toteuttamaan hyviä aikeitaan ihmisille, mutta kaikki päättyy lopulta katastrofaalisesti. Tämän lisäksi Nummi on käsikirjoittanut veljensä Ilari Nummen ohjaaman kauhuelokuvan "Kauhun millimetrit" (1992) ja elokuvan "Puutarhurit" (2004).


title: Markus Nummi

text: Nummen teos "Kadonnut Pariisi" sai tammikuussa 1995 J. H. Erkon palkinnon parhaasta esikoisteoksesta.


title: Markus Nummi

text: Nummi on kirjoittanut artikkeleita, novelleja, esseitä, sekä elokuva- ja tv-arvosteluja useisiin lehtiin ja muihin julkaisuihin. Hän oli kolumnistina Kiasma-lehdessä vuosina 1997–1999 ja Helsinki-infossa vuosina 2002–2005. Hän oli Heimola-filmi ry:n johtokunnan puheenjohtaja vuosina 1986–1999, Nuoren voiman liiton hallituksen jäsen vuosina 1995–1997.


title: Markus Nummi

text: Nummi on runoilija Lassi Nummen poika.


title: Markus Nummi

text: Nummen tuotantoa on käännetty englanniksi, ruotsiksi, saksaksi, tanskaksi, venäjäksi ja viroksi.


title: Markus Nummi

text: Sotilasarvoltaan Nummi on luutnantti.


title: Argentiinan Grand Prix 1996

text: Argentiinan Grand Prix 1996 oli Formula 1 -sarjan historian 584. osakilpailu. Se ajettiin 7. huhtikuuta Buenos Airesissa. Kilpailun voitti Damon Hill ja hänen tallikaveri Jacques Villeneuve oli toinen.


title: Ahmad Shah Massoud

text: Ahmad Shah Massoud (; n. 1953 – 9. syyskuuta 2001) oli afganistanilainen mujahideenkomentaja, joka taisteli neuvostojoukkoja vastaan, ja 1990-luvulla Rabbanin Afganistanin islamilaisen valtion hallituksen puolustusministeri ja Pohjoisen liiton sotapäällikkö. Massoud oli etnisesti tadžikki. Hän sai lempinimen "Panjshirin leijona."


title: Ahmad Shah Massoud

text: Massoud syntyi Panjshirin laaksossa Kabulin pohjoispuolella. Hänen isänsä oli armeijan eversti ja lähetti pojan kouluun. Massoud opiskeli Kabulin teknillisessä instituutissa. Kun kuninkaan serkku Muhammad Daud syöksi kuningas Zahir Shahin vallasta 1973, nuori Massoud ei hyväksynyt vallankaappausta. Hän johti opiskelijana mellakkaa Daudia vastaan, haavoittui jalkaan hallituksen joukkojen ampumasta luodista ja pakeni Pakistaniin. Pakistan tuki Afganistanin oppositiota kuten myös Saudi-Arabia. Massoud sai koulutusta sabotaasissa pakistanilaisten upseerien johdolla Saudien varoin. Pakistanin ohjeiden mukaan eri puolella maata järjestettiin kapinoita 1974, jotka hallitus kukisti kaikki. Daudin hallitus kaatui kommunistien kaappaukseen 1978, mikä edelleen kärjisti Afganistanin tilannetta. Neuvostojoukkojen miehitettyä maan 1979 ja kukistettua Hafizullah Aminin hallituksen miehitystä vastustaneet mujahideen-taistelijat alkoivat saada tukea Yhdysvalloista, Pakistanista, Iranista ja Saudi-Arabiasta.


title: Ahmad Shah Massoud

text: Massoud liittyi Burhanuddin Rabbanin Jamiat-i-Islamiin ja palasi Afganistaniin. Massoud oli, kuten Rabbanikin tadžikki, eli persiaa puhuva sunni. Neuvostojoukot tekivät kuusi suurta operaatiota (Panjshir I–VI) Massoudin johtamia sissejä vastaan, mutteivat onnistuneet kukistamaan heitä.


title: Ahmad Shah Massoud

text: Kun Neuvostojoukot vetäytyivät Afganistanista 1989, Massoudin johtamat mujahideenit valtasivat Kabulin 1992 ja syrjäyttivät presidentti Najibullahin. Burhanuddin Rabbani valittiin Afganistanin islamilaisen valtion presidentiksi ja Massoudista tuli hallituksen puolustusministeri ja armeijan komentaja.


title: Ahmad Shah Massoud

text: Kommunistipresidentti Najibullahin syrjäytys ei lopettanut sisällissotaa. Tammikuussa 1994 sotaherra Gulbuddin Hikmatyar (paštu) liittoutui kenraali Abdul Rashid Dostumin (uzbekki) kanssa syöstäkseen Rabbanin ja Massoudin vallasta, mikä aloitti täysimittaisen sodan Kabulista. Vuonna 1994 kaupungissa kuoli 25 000 ja puoli miljoonaa pakeni sieltä kolmanneksen kaupungista raunioituessa.


title: Ahmad Shah Massoud

text: Talibanin lähestyessä Kabulia tammikuussa 1995 Hikmatyar pakeni ja jätti raskaat aseensa talibanjoukoille. Hizb-i Wahdatia vastaan taistellut Massoud teki aselevon talibanin kanssa, joka miehitti Charasyabin. Massoudin hyökkäys Hizb-i Wahdatia (šiiat) vastaan sai sen johtajan Abdul Ali Mazarin liittoumaan talibanin kanssa, osan joukosta kuitenkin liittyessä Massoudin puolelle. Tuolloin Massoud aloitti massiivisen hyökkäyksen ja ajoi talibanjoukot Charasyabista, jonka he kostivat teloittamalla Mazarin. Taistelut jatkuivat kesällä ja syksyllä 1995 kun taliban löi Afganistanin islamilaisen valtion joukot lännessä ja valtasi Shindandin ja Heratin syyskuun alussa. Heratin menetys oli vakava takaisku hallitukselle, joka menetti tieyhteyden Iraniin. Talibanin menestyksekäs liikkuva sodankäynti viittasi pakistanilaisten neuvonantajien läsnäoloon. Vuonna 1996 taliban valtasi Jalalabadin ja Kabulin syyskuun lopussa. Rabbanin hallituksen kaatumisen jälkeen Massoud perusti oman joukkonsa Shura'-ye Nezarin. Massoudin joukot olivat vuoteen 1999 tykistönkantaman päässä kaupungista ja ampuivat raketteja sinne. Kabulin menetyksen jälkeen hän alkoi saada tukea Iranista ja Venäjältä.


title: Ahmad Shah Massoud

text: Vuodesta 1996 talibania vastustavat ryhmittymät liittoutuivat Yhtenäiseksi rintamaksi, joka tuki syrjäytettyä Rabbania, joka oli nimellisesti sen johtaja. Todellinen päätäntävalta oli kuitenkin Massoudilla rintaman joukkojen komentajana.


title: Ahmad Shah Massoud

text: Heinäkuussa 1999 Taškentissa pidetyissä rauhanneuvotteluissa Yhtenäinen rintama ja taliban antoivat julistuksen konfliktin rauhanomaisesta ratkaisusta. Lähes heti sen jälkeen taistelut jatkuivat ja taliban keskittyi ajamaan Massoudin joukot Kabulin pohjoispuolelta. Kesällä 2000 taliban jatkoi taistelua Pakistanin merkittävällä tuella ja valtasi Taloqanin. Yhtenäisen rintaman joukot ajettiin tukialueilleen koilliseen- ja keski-Afganistaniin.


title: Ahmad Shah Massoud

text: Massoud sai surmansa 9. syyskuuta 2001 kahden toimittajiksi naamioituneen al-Qaidan jäsenen itsemurhapommi-iskussa. Kuolemansa jälkeen Massoudista tuli Afganistanin kansallissankari. Presidentti Hamid Karzai myönsi hänelle myöhemmin Afganistanin sankarin arvon.


title: World Geodetic System 1984

text: World Geodetic System 1984 (lyh. WGS 84) on Yhdysvaltain puolustusministeriön määrittelemä ja ylläpitämä tasokoordinaattijärjestelmä. Geodesiassa se on vertausjärjestelmä, mutta nimeä käytetään myös jokaisesta vertausjärjestelmän realisoivasta vertauskehyksestä, joita on tähän mennessä kuusi kappaletta. Se on myös geodeettinen datumi, jonka jokin vertauskehys määrittelee, mutta nimeä käytetään myös jokaisesta koordinaattijärjestelmästä, joka muodostuu liitettäessä geodeettinen datumi johonkin koordinaatistoon.


title: World Geodetic System 1984

text: GPS-järjestelmä realisoi kunkin geodeettisista vertauskehyksistä. Pelkkää käsitettä WGS 84 käytetään myös kuvaamaan WGS 84 -ellipsoidia. WGS 84:n yhteydessä on määritelty maailmanlaajuinen geoidimalli. Sen avulla voidaan laskea geoidin korkeus eli geoidin ja vertausellipsoidin välinen ero.


title: World Geodetic System 1984

text: Historiallisesti eri valtioiden maanmittausorganisaatiot ovat tuottaneet omilta alueiltaan mahdollisimman tarkkoja karttoja. Maapallon epämuotoisuuden takia alueellisten karttojen koordinaatit poikkeavat toisistaan. Erityisesti avaruuslentoja, ilmailua ja sotilaskäyttöä varten kuitenkin tarvittiin koko maailman kattava yhtenäinen koordinaattijärjestelmä.


title: World Geodetic System 1984

text:
Satelliittien avaruudesta keräämien tietojen perusteella kyettiin maan massakeskipiste määrittämään tarkemmin, mikä mahdollisti maan keskipisteeseen sidottujen koordinaattijärjestelmien luomisen. Ennen WGS 84 -järjestelmää luotiin kolme sen edeltäjää:
Näiden tarkkuus ei kuitenkaan ollut riittävä muutaman metrin tarkkuutta edellyttäviin tarpeisiin.


title: World Geodetic System 1984

text:
Geodeettisia vertauskehyksiä WGS 84 on toistaiseksi julkaistu kuusi kappaletta. Nämä erotetaan usein ilmaisemalla nimen perässä GPS-viikko, jonka aikana realisointiin käytetyt havainnot kerättiin. Esimerkiksi WGS 84 (G1762) ilmaisee realisaation, jonka havainnot on kerätty GPS-viikolla 1762. Realisaatiot ovat nimeltään, epookiltaan ja tarkkuudeltaan:
Jos nimen perässä ei ole GPS-viikkoa, niin tällä ei kuitenkaan usein viitata ensimmäiseen realisaatioon, vaan viimeisimpään.


title: World Geodetic System 1984

text: WGS 84:n nollameridiaani yhtyy Bureau International de l'Heuren (lyh. BIH) vuonna 1984 määrittelemään referenssimeridiaaniin. Tämä referenssimeridiaani poikkeaa 5,31 kaarisekuntia itään Greenwichin observatorion alueelle merkitystä historiallisesta nollameridiaanista. Ero Greenwichin observatorion leveysasteella on noin 102 metriä.


title: World Geodetic System 1984

text: WGS 84:n yhteydessä on määritelty maailmanlaajuinen geoidimalli. Viimeisin malli on EGM2008. Sen avulla voidaan laskea globaalin geoidin ja WGS 84 -vertausellipsoidin välinen ero.


title: World Geodetic System 1984

text: WGS 84 on realisaationsa tarkentuessa lähentynyt Kansainvälisen terrestrisen vertausjärjestelmän (lyh. ITRS) realisaatioita; esimerkiksi WGS 84 (G1150) ja ITRS:n realisaatio ITRF00 poikkeavat toisistaan alle senttimetrin.


title: World Geodetic System 1984

text: Ero alueellisiin vertauskehyksiin vaihtelee, koska nämä yleensä on sidottu mannerlaattoihin, eli nämä liikkuvat toistensa suhteen.


title: World Geodetic System

text: World Geodetic System (WGS, suomeksi epävirallisesti Maailman geodeettinen järjestelmä) on geodesiassa ja paikannuksessa käytetty datumi. Viimeisin määritys on WGS84. Järjestelmää käytetään mm. Web-karttapalveluissa ja satelliittipaikannuslaitteissa. Lisäksi muun muassa Suomen hätäkeskus käyttää järjestelmää paikantaakseen soittajan, joka voi olla esimerkiksi palvelukoira tai pieni lapsi tai muu sellainen joka ei osaa kertoa sijaintiaan itse.


title: Rita (nimi)

text: Rita on kansainvälinen naisen etunimi, joka on yleinen varsinkin anglosaksisissa maissa. Se on todennäköisesti toiminut suomalaisen Riitta-nimen mallina.


title: Rita (nimi)

text:
Rita on alkuaan italialainen lyhentymä Margareta-nimestä, joka perustuu kreikan kielen ’helmeä’ merkitsevään sanaan.
Rita-nimi on toisaalta voitu muodostaa Karitan tapaan latinan "caritas"-sanasta, joka tarkoittaa ’rakkautta’. Sekä Rita että Karita viettävät Suomessa nimipäiväänsä 17. helmikuuta. Suomenkieliseen almanakkaan ne lisättiin vuonna 2010.


title: Rita (nimi)

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity noin 2 600 Rita-nimistä henkilöä.


title: Unkarin parlamenttitalo

text: Unkarin parlamenttitalo () on Unkarin pääkaupungissa Budapestissa sijaitseva rakennus, jossa kokoontuu Unkarin yksikamarinen, 199-jäseninen parlamentti eli kansalliskokous. Parlamenttitalo on Budapestin ja koko Unkarin tunnetuimpia rakennuksia. Se sijaitsee näkyvällä paikalla Kossuth Lajosin aukion laidalla, Tonavan itäisellä rannalla.


title: Unkarin parlamenttitalo

text: Budapest muodostettiin kolmesta kaupungista vuonna 1873, ja seitsemän vuotta myöhemmin Unkarin kansalliskokous päätti rakennuttaa uuden, edustuksellisen parlamenttirakennuksen edustamaan kansakunnan suvereniteettia. Rakennuksesta järjestettiin arkkitehtikilpailu, jonka voitti unkarilaisen Imre Steindlin ehdotus. Myös kahden muun kilpailijan ehdotukset toteutettiin ja rakennettiin Parlamenttitaloa vastapäätä, aukion toiselle puolelle. Toinen niistä toimii nykyään kansatieteellisenä museona ja toinen on Unkarin maatalousministeriön käytössä.


title: Unkarin parlamenttitalo

text: Voittajaehdotuksen mukaisen parlamenttitalon rakennustyöt käynnistettiin vuonna 1885. Rakennus vihittiin Unkarin 1000-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä vuonna 1896, ja lopullisesti se valmistui vuonna 1904.


title: Unkarin parlamenttitalo

text: Parlamenttitalo rakennettiin Yhdistyneen kuningaskunnan Westminsterin palatsin tapaan uusgoottilaiseen tyyliin symmetrisin fasadein ja keskuskupolein. Rakennuksella on pituutta 268 metrin verran ja se on 123 metriä leveä. Sen interiööri sisältää kymmenen piha-aluetta, 13 hissiä, 27 porttia, 29 portaikkoa ja 691 huonetta joista yli 200 on toimistokäytössä. 96 metrin korkeudellaan parlamenttitalo on myös yksi Budapestin korkeimmista rakennuksista yhdessä Pyhän Tapanin tuomiokirkon kanssa.


title: Unkarin parlamenttitalo

text: Rakennuksen pääjulkisivu on kohti Tonavaa, mutta virallinen pääsisäänkäynti leijonapatsaineen on Kossuth Lajosin aukiolta. Sisä- ja ulkopuolella on yhteensä 242 veistoskoristetta seinillä. Julkisivussa on myös Unkarin hallitsijoiden ja transylvanialaisten johtajien sekä kuuluisien sotilashenkilöiden patsaita. Ikkunoiden yläpuolella on puolestaan kuninkaiden ja herttuoiden vaakunoita.


title: Niilon oppivuodet

text: Niilon oppivuodet on Jaakko Pakkasvirran ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1971. Elokuvaa esitettiin toisen kerran pari viikkoa ensi-illan jälkeen ja sen jälkeen vuonna 2005 Sodankylän elokuvajuhlilla.


title: Niilon oppivuodet

text: Niilon oppivuodet on nuorisokuvaus opiskelijapojasta Niilosta. Pienissä sivuosissa nähdään mm. näyttelijät Juha Muje, Esa Pakarinen Junior, Marja Packalén, Leena Uotila, Tuire Salenius, Olavi Ahonen, Veikko Honkanen, Titta Karakorpi, Marja Korhonen, Topi Reinikka ja Elina Salo.


title: Autun

text: Autun on ranskalainen kaupunki, joka sijaitsee Saône-et-Loiren departementissa Burgundin alueella. Kaupungin historia ulottuu roomalaisaikaan.


title: Autun

text: Kaupungin tunnuslause on ""Roma celtica, soror et aemula Romae"".


title: Autun

text: Autun sijaitsee Autunin altaaksi kutsutun laajan painuman laidalla. Pohjoisessa se rajoittuu sankkaan sekametsikköön ja etelässä vastassa on lehtipuumetsän peittämä tasanko.


title: Autun

text: Loire-jokeen laskevan Aarroux-joki kulkee jonkin matkaa kaupungin alueella. Kaupungin ilmasto on huomattavasti merellisempää kuin muualla Morvanin ylängön alueella. Vuosittaiseksi sademääräksi on mitattu 800 millimetriä 30 vuoden aikana.


title: Autun

text: Autun on merkittävä historiallinen kaupunki. Tästä todisteena ovat useat antiikista ja keskiajasta kertovat jäänteet.


title: Autun

text: Autunin kaupungin synty ajoittuu Rooman keisari Augustuksen aikakauteen eli noin vuosiin 27 eaa. ja 14. Kaupungin nimi oli tällöin "Augustodunum" ja sitä koristivat monumentit, jotka vielä tänäänkin osittain ovat kaupungin maineen taustalla. Aikakaudelta on kaupungissa nähtävissä:


title: Autun

text: Saraseenit hävittivät kaupungin kenraalinsa Ambizan johdolla 22. elokuuta 725 ja tämän hävityksen jälkeen vuonna 722 Kaarle Martel luovutti kaupungin Autunin kreivi Théodoric I:lle. Kuitenkin normannit hävittivät kaupungin uudelleen vuonna 888.


title: Autun

text: Tämän hävityksen jälkeen Autunin kreivikunta oli Burgundin herttuakunnan alaisuudessa. Keskiajan kuluessa kaupungista kehittyi merkittävä pyhiinvaellusten kohde. Sinne rakennettiin uusi katedraali, joskin tämä ensimmäinen Pyhälle Lazarukselle omistettu katedraali on tuhottu. Pyhiinvaelluksia kaupunkiin tehtiin, koska sinne tultiin kunnioittamaan pyhän Lazaruksen (Marseillen piispa) pyhäinjäännöksiä.


title: Autun

text: Kaupungissa on 1700-luvulla perustettu lyseo, joka on merkittävä kaupungin historiassa, sillä Napoléon Bonaparte ja hänen veljensä Josef opiskelivat siellä.


title: Autun

text: Vuonna 1788 Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord nimitettiin Autunin piispaksi, ja tämän jälkeen tämä poliitikko ja kirkonmies esitti huomattavaa roolia eri hallitusten vallankäytön aikoina.


title: Brita

text: Brita tai Britta on Skandinaviassa ja Suomessa käytetty naisen etunimi.


title: Brita

text:
Brita on muunnos Birgitasta, joka puolestaan on versio englanninkielisissä maissa käytetystä nimestä Bridget.
Bridget taas juontaa iirinkielisestä nimestä Brighid. Brighid merkitsee ylennettyä, ylistettyä ().


title: Brita

text: Suomessa on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä rekisteröity 3 440 Brita- ja 1204 Britta-nimen saanutta henkilöä.


title: Bjären niemimaa

text: Bjären niemimaa () on niemimaa Etelä-Ruotsissa, luoteisessa Skånessa. Suurin osa niemimaasta kuuluu Båstadin kuntaan. Niemimaan suotuisan ilmaston vuoksi alueella viljellään paljon uusia perunoita. Alueella sijaitsee myös runsaasti golfkenttiä.


title: Helsingborgin sinfoniaorkesteri

text: Helsingborgin sinfoniaorkesteri eli HSO () on sinfoniaorkesteri Ruotsin Helsingborgissa. Se perustettiin vuonna 1912 ja on Ruotsin sinfoniaorkestereista vanhin. Orkesteri koostuu 55 soittajasta ja se pitää noin 75 konserttia vuosittain. Kotinäyttämönä toimii Helsingborgin konserttitalo.


title: Helsingborgin sinfoniaorkesteri

text: Orkesteri on levyttänyt useita levyjä levymerkeillä "Naxos" ja "Dacapo". Levyä "Svenska klassiska favoriter" on myyty yli 150 000 kappaletta. Suomalaiset Okko Kamu ja Hannu Lintu ovat toimineet orkesterin kapellimestareina.


title: Helsingborgin konserttitalo

text: Helsingborgin konserttitalo () on konserttitalo ruotsalaisessa Helsingborgin kaupungissa, Skånessa. Se on valmistunut vuonna 1932 ja sen suunnittelusta on vastannut ruotsalainen arkkitehti Sven Markelius. Konserttitalo toimii kotinäyttämönä Helsingborgin sinfoniaorkesterille. Rakennus edustaa funktionalismin tyylisuuntaa, vaikkakin Markeliuksen aivan ensimmäinen ehdotus edusti klassistista tyylisuuntaa. Talon konserttisaliin mahtuu noin tuhat henkeä.


title: Helsingborgin kaupunginteatteri

text: Helsingborgin kaupunginteatteri () on teatteri Helsingborgin kaupungissa, Ruotsin eteläisessä maakunnassa Skånessa. Teatterin nykyinen rakennus on valmistunut vuonna 1921. Sen tieltä purettiin vuonna 1877 valmistunut vanha teatteritalo. Teatteria ovat johtaneet muun muassa Ingmar Bergman (1944-46) ja Lars-Levi Læstadius (1945-50).


title: Phil LaMarr

text: Phillip LaMarr (s. 24. tammikuuta 1967 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan erityisesti televisiosarjasta "Mad Tv", sekä useista äänirooleista animaatioissa.


title: Phil LaMarr

text: LaMarr syntyi Los Angelesissa ja kävi myös koulunsa siellä. Hän muun muassa kävi koulua Pohjois-Hollywoodin Harvard-Westlakessa sekä Yalen yliopistossa, jonka aikana LaMarr kiinnostui näyttelemisestä ja erityisesti komediasta. Valmistuttuaan vuonna 1989 hän matkusti Chicagoon opiskellakseen ja kehittyäkseen näyttelijänä.


title: Phil LaMarr

text: Vaikka LaMarr teki 1980-luvulla ensimmäisen roolinsa animaatioon, varsinaisesti hän kuitenkin esiintyi säännöllisesti 1990-luvun alusta lähtien tehden useita esiintymisiä televisiosarjoissa, kuten "Bel-Airin prinssi", "Wings", "Hulluna sinuun" ja "Mad TV". LaMarr jatkoi "Mad Tv" -sarjassa aina vuoteen 2000 asti, jonka jälkeen hän ei enää halunnut jatkaa sopimustaan. Sarjan jälkeenkin LaMarr on esiintynyt vierailevissa rooleissa televisiosarjoissa kuten "NYPD Blue", "Philly ja Eve".


title: Phil LaMarr

text: Myös ääninäyttelijänä tunnettu LaMarr teki ensimmäisen ääniroolinsa jo 1980-luvulla, jonka jälkeen hän opiskeli improvisointia collegessa ja muutti Los Angelesiin tullakseen näyttelijäksi. LaMarr teki seuraavan ääniroolinsa 1990-luvun lopulla animaatioissa kuten "Futurama", "Family Guy" ja "Kukkulan kuningas". Ensimmäisen pääroolin LaMarr sai vuonna 2000 animaatiosta "Static Shock", jossa hän ääninäytteli nuorta teini-ikäistä sankaria. Vuotta myöhemmin LaMarr sai kaksi pääroolia lisää sarjoissa "Samurai Jack" ja "Justice League". Nämä ääniroolit myös auttoivat hänen tunnettavuuttaan ääninäyttelijänä.


title: Eddie Butler

text: Eddie Butler on israelilainen laulaja. Hän edusti maataan Eurovision laulukilpailussa vuonna 2006 kappaleella ”Together We Are One”. Israel oli edellisvuoden neljännen sijan ansiosta suoraan finaalissa, mutta Butler sai vain neljä pistettä, jotka tulivat Ranskalta. Israel jäi 23. sijalle jättäen taakseen ainoastaan Maltan.


title: HH-Ferries

text: HH-Ferries on tanskalais-ruotsalainen varustamo, joka liikennöi Ruotsin Helsingborgin ja Tanskan Helsingørin välillä yli Juutinrauman. Yrityksen perusti tanskalainen Per Henriksen vuonna 1996. Nykyisin se on osa Stena-konsernia. HH-Ferries liikennöi Helsingborg-Helsingør -linjaa viidellä aluksella, Aurora, Tycho Brahe, Hamlet, Mercandia IV ja Mercandia VII. Lautat kulkevat viidentoista minuutin välein, ja matkustusaika on noin 20 minuuttia. Päivittäin linjaa käyttää noin 50 000 matkustajaa.


title: I Do

text: I Do on Fabrizio Faniellon esittämä kappale, jolla hän edusti Maltaa vuoden 2006 Eurovision laulukilpailussa. Kappale oli suoraan finaalissa, ja esitettiin seitsemäntenä. Se sai vain yhden pisteen, Albanialta, ja jäi viimeiseksi eli sijalle 24.


title: I Do

text: Kappale on tyypillinen europop-viisu, jossa on taustalla voimakas diskobiitti. Kappaleen alussa ja vähän muissakin kohdissa kuullaan pianon ääntä. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo.


title: Helsingørin tuomiokirkko

text: Helsingørin tuomiokirkko eli Pyhän Olavin kirkko () on kirkkorakennus Helsingørissä, Tanskan koillisessa Själlannissa. Vuonna 1559 valmistunut, mutta 1200-luvulta juuret omaava kirkko on Helsingørin hiippakunnan pääkirkko ja toiminut tuomiokirkkona hiippakunnan perustamisesta lähtien.


title: Canon Digital IXUS 430

text: Canon Digital IXUS 430 on Canonin Digital IXUS-tuoteperheeseen kuuluva pieni digitaalikamera. Siinä on muun muassa neljän megapikselin CCD-kenno, DIGIC-prosessori ja iSAPS-tekniikka, 3x optinen zoomaus ja 9 pisteen AiAF-automaattitarkennus. Kamera tukee Compact Flash-muistikorttistandardia ja toimii ladattavalla NB-1LH-akulla. Se painaa ilman akkua ja muistikorttia noin 185 grammaa.


title: Darius McCrary

text: Darius Creston McCrary (s. 1. toukokuuta 1976 Walnut, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan erityisesti televisiosarjasta "Family Matters" Eddie Winslow'n roolista. Jonka aikana hän sai kolme Young Artist -ehdokkuutta vuosina 1990, 1991 ja 1993.


title: Darius McCrary

text: McCrary aloitti näyttelijä uransa 10-vuotiaana ja toimii nykyisin myös musiikin parissa tuottajana ja lauluntekijänä.


title: Belphegor

text: Belphegor on Itävallassa vuonna 1993 perustettu blackened death metal -yhtye. Se toimi ennen nimellä "Betrayer", mutta vaihtoi kuitenkin nimensä Belphegoriksi. Yhtye kuvaa itseään sanoilla "Supreme Death/Black Metal Art" ja käsittelee lyriikoissaan enemmälti uskontoja, satanismia ja gorea. Belphegor on Behemothin ohella yksi tunnetuimmista black/death yhtyeistä.


title: Belphegor

text: Belphegoria voisi pitää alkuajoilta death metalina. Muutenkin ensimmäisillä albumeilla, etenkin "The Last Supperilla" meno vaikutti deathmetalmaiselta, kunnes enemmänkin antikristillisyys ja blackmetalmainen äänimaailma liittyivät mukaan myöhemmillä nauhoituksilla.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanin esiintyminen maankuoressa on seurausta geologisista prosesseista, jotka ovat rikastaneet uraanin suhteellista osuutta maapallon pintakerroksissa. Maankuoressa uraani on edelleen rikastunut lukuisten prosessien kautta erilaisiksi esiintymiksi. Koska uraaniesiintymiä muodostuu monia eri väyliä, on uraani tyypillinen lognormaalisti maankuoreen jakautunut metalli. Nykyisin uraani on merkittävä energianlähde, joten sen saatavuudella ydinpolttoaineeksi on huomattavaa taloudellista merkitystä.


title: Uraanin esiintyminen

text: Tunnetut taloudelliset uraanivarannot ovat NEA:n ja IAEA:n tekemän inventaarin mukaan noin 4,7 miljoonaa tonnia, joka riittää nykykulutuksella noin 85 vuodeksi. Tämän lisäksi tulevat kuitenkin maankuoren toistaiseksi löytämättömät uraaniesiintymät, joissa arvioidaan olevan hyödyntämiskelpoista uraania vielä moninkertainen määrä. Uraania on maapallolla myös merivedessä kaikkiaan noin viisi miljardia tonnia. Yhdysvaltojen energiaministeriön tutkijat ovat malmikartoituksien perusteella todenneet, että ”uraanin saatavuus ei ole ydinvoiman kehitystä rajoittava tekijä” ja IAEA:n ydinenergiaosaston johtajan Juri Sokolovin sekä NEA:n pääjohtajan Luis Echávarrin yhteisen kannan mukaan uraania riittää tarpeeksi näköpiirissä olevaan tulevaisuuteen.


title: Uraanin esiintyminen

text: Maapallon uraanivarat ovat peräisin aurinkokunnan syntyajoilta siitä tähtienvälisestä aineksesta, josta aurinko ja planeetat ovat tiivistyneet. Tässä aineksessa arvioidaan syntyprosessia kuvaavien teoreettisten mallien pohjalta olleen painossa mitattuna noin 41 miljardisosaa uraania (wppb) ja astrofysikaalisten havaintojen pohjalta noin 57 wppb, todellisen arvon ollessa siis todennäköisesti jossain 50 wppb:n tienoilla. Ottaen huomioon uraanin radioaktiivisen hajoamisen, maapallolla kokonaisuudessaan nykyisin lienee 10 wppb uraania. Toisin sanoen maapallolla on kaikkiaan noin 63 biljoonaa tonnia uraania.


title: Uraanin esiintyminen

text: Vaikka uraanin kokonaismäärä onkin valtaisa, jos se jakaantuisi tasan maapallon materiassa, ei sen taloudellinen hyödyntäminen olisi mahdollista. Kannattava uraanikaivostoiminta ei onnistuisi ilman uraanin geologisten prosessien kautta tapahtunutta rikastumista tiettyihin kivilajeihin. Jos maapallon kasautuminen olisi tapahtunut kylmässä, ilman kiviaineksen sulamista, näin saattaisi ollakin.


title: Uraanin esiintyminen

text: Maapallon sisäosien korkea lämpötila johtuu osittain siellä olevan uraanin hajoamisesta. Sen vuoksi maapallon aines on pääosin sulaa. Maan radioaktiiviset aineet yhdessä painovoiman puristusvaikutuksen kanssa kuumentavat planeetan sisukset niin, että mineraalit sulavat nesteeksi. Syntyhistoriansa alkuvaiheessa maapallon arvioidaan fysikaalisten mallien ja geologisen aineiston perusteella olleen kokonaan sula.


title: Uraanin esiintyminen

text: Suuren ionikokonsa ja radioaktiivisen lämmönkehityksen johdosta uraani hakeutuu sulassa aineksessa matalan sulamislämpötilan jakeeseen ja sitä myöten maan vaippaan ja kuoreen. Aikojen kuluessa magman kierto on rikastanut maankuoren uraanipitoisuuden huomattavan korkeaksi. Geologisten mallien pohjalta arvioidaan, että peräti kaksi kolmannesta maapallon 63 biljoonan tonnin uraanivarannosta on kertynyt maankuoreen, jossa on ainoastaan 0,4 % maapallon kokonaismassasta. Magmakivien vertaaminen rautameteoriitteihin, joissa on säilynyt varhaisen aurinkokunnan kemiallinen koostumus, osoittaa arvion vähintään oikean suuntaiseksi.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraania on sen fysikaalisten ominaisuuksien ja geologisten prosessien seurauksena kertynyt maankuoreen erittäin korkeita pitoisuuksia verrattuna sen yleiseen esiintymiseen. Keskimäärin uraania on maankuoressa noin 4 miljoonasosaa, joten se on varsin yleinen metalli – suurin piirtein yhtä yleinen kuin tina ja satoja kertoja yleisempi kuin harvinaiset metallit kuten kulta. Uraani myös säilyy muuttumattomana halki geologisten prosessien, toisin kuin fossiiliset polttoaineet, jotka saattavat palaa tai haihtua ilmakehään vuosimiljoonien kuluessa. Pois lukien uraanin hitaan radioaktiivisen hajoamisen, kaiken maapallon syntyhetkellä olleen uraanin pitäisi siis edelleen olla planeetalla.


title: Uraanin esiintyminen

text: Alkuaineiden geologisessa jakautumisessa ratkaisevaa on minkälaiset ja ennen kaikkea kuinka monet erilaiset prosessit rikastavat ja köyhdyttävät mineraaleja kyseisen alkuaineen suhteen. Alkuaineet, jotka kertyvät esiintymiksi vain pienellä määrällä geologisia prosesseja voidaan odottaa jakautuvan multimodaalisesti, kun taas aineet, joita rikastavat lukuisat erilaiset prosessit rikastavat jakautuvat lognormaalisti. Kuvallisesti esitettynä multimodaalisessa jakaumassa on nähtävissä useita piikkejä, joista kukin vastaa yhtä kyseistä alkuainetta rikastaneista geologisista prosesseista. Jos kutakin prosessia tarkasteltaisiin erikseen, olisi näkyvissä luonnollisesti vain yksi piikki, joka kuvastaisi sitä pitoisuutta, johon kyseisellä prosessilla on taipumus alkuainetta kasata. Kun ne summataan, saadaan ”monipiikkinen” eli multimodaalinen jakauma.


title: Uraanin esiintyminen

text: Kun rikastavia geologisia prosesseja on tarpeeksi, yksittäiset piikit alkavat erottua entistä heikommin toisista ja käyrä tasoittuu. Lognormaalisti jakautuvan alkuaineen kohdalla rikastavia prosesseja on niin monia, että kutakin prosessia kuvaavat piikit menevät päällekkäin ja summautuvat jakaumaksi, jossa yksittäiset piikit eivät enää erotu multimodaalisesti. Jakauman huippu asettuu sellaiseen pitoisuuteen, jossa rikastavien prosessien määrä on suurin.


title: Uraanin esiintyminen

text: Urani on tyypillinen lognormaalisti jakautuva alkuaine, sillä uraania rikastavia prosesseja ja erilaisia esiintymätyyppejä tunnetaan varsin runsaasti. Jakauman huippu osuu huomattavasti rikkaampiin esiintymiin kuin mitä maankuoren keskimääräinen uraanipitoisuus on. Malminetsinnän kannalta uraani on siis otollinen metalli, koska uraanin fysikaaliset ominaisuudet kasaavat siitä luonnostaan hyvin monipuolisiksi rikkaiksi esiintymiksi.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanin kertyminen maankuoreen saa alkunsa magman kierrosta, joka rikastaa uraanin pitoisuutta maapallon pintakerroksissa. Nuori, vasta jähmettynyt kiviaines on suhteellisen köyhää uraanin suhteen, vanhoissa magmakivissä uraanin pitoisuus on huomattavasti korkeampi. Tämä johtuu siitä, että suuri ionikoko saa uraanin hakeutumaan osittain sulaan ainekseen ja kohoamaan vaipassa maankuoreen muiden suurten ionien kuten natriumin kanssa. Toisaalta uraanin radioaktiivisuus toimii lämmönlähteenä, joka muiden lämpöä tuottavien aineiden tapaan saa uraanin kulkeutumaan vaipasta kohti pintaa ja tunkeutumaan maankuoreen.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanin taipumus kohota sulassa kiviaineksessa pintaan on maapallon geologiaa merkittävästi määrittävä tekijä. Jos uraani ja muut raskaat radioaktiiviset aineet hakeutuisivat maapallon ytimeen, olisivat magmavirtaukset huomattavasti voimakkaampia, mikä näkyisi vallitsevia oloja selvästi epävakaampana tektoniikkana. On kyseenalaista voisiko niin suurten geologisten voimien repimällä maapallolla esiintyä nestemäistä vettä ja siten elämää.


title: Uraanin esiintyminen

text: Subduktiovyöhykkeillä, joissa mannerlaatan kiviaines painuu alemmas ja sulaa, kivinäytteet sisältävät tyypillisesti painossa mitattuna noin 2 miljoonasosaa (wppm) uraania. Merten hautavajoamissa puolestaan, jossa magmasta muodostuu uutta kalliota, kivinäytteet sisältävät tavallisesti noin 0,1 wppm uraania. Tämä on seurausta kivien erilaisesta geologisesta historiasta: vanhaan, maankuoressa pitkään olleeseen kiveen, joka subduktiovyöhykkeillä sulaa uudestaan, on ehtinyt kertyä edellä kuvatun kulkeutumisprosessin seurauksena runsaasti uraania. Vasta syntyvään kiveen uraania sitä vastoin ei ole vielä ehtinyt kertyä. Jatkuvasti toistuvana tämä kiertoprosessi on rikastanut maankuoren uraanipitoisuuden sen nykyiselle korkealle tasolle.


title: Uraanin esiintyminen

text: Jotkin uraaniesiintymät ovat suoraa seurausta magmakiviprosessin aikaansaamasta rikastumisesta. Tällaisia esiintymiä hyödyntävät muun muassa Joachimsthalin kaivokset Tšekissä ja Ison Karhujärven Kanadassa. Pääasiassa magmakiviprosessi yksin ei kuitenkaan riitä rikastamaan uraanin pitoisuutta tarpeeksi korkeaksi, jotta syntyisi nykykaivostoiminnalle kannattavia malmeja.


title: Uraanin esiintyminen

text: Useimmat uraaniesiintymiä muodostavat geologiset prosessit liittyvät uraanin taipumukseen olla voimakkaasti liukenevaa hapettavissa ympäristöissä ja erittäin liukenematonta pelkistävissä ympäristöissä. Maapallon ilmakehän happipitoisuus kasvoi huomattavasti noin 1,8 miljardia vuotta sitten muuttaen sen pelkistävästä hapettavaksi. Sen seurauksena viimeiset 1,8 miljardia vuotta merkittävin uraania maankuoressa liikuttava ilmiö on ollut pinnan läheisyydessä olevan happipitoisen pohjaveden liikkeet. 1,8 miljardia vuotta sitten ja sitä ennen vesistöt eivät juuri liikuttaneet uraania. Jotkin hyvin vanhat kivilajit sisältävät edelleen huomattavia vanhoja, hapettavan veden liikkeiltä säästyneitä uraaniesiintymiä. Tällaisia ovat esimerkiksi Elliot Laken esiintymä Kanadassa ja Witwatersrand Etelä-Afrikassa.


title: Uraanin esiintyminen

text: Myöhemmin pohjavesiliikkeet ovat saattaneet uraanin entistä enemmän liikkeelle, minkä seurauksena merten, vesistöjen ja pohjavesien uraanipitoisuudet kasvavat edelleen hitaasti. Pääosin uraanipitoisuus vesistöissä pysyy kuitenkin edelleen kaukana saturaatiotasosta. Paikoitellen maapallon historiassa on esiintynyt alueita, joissa veden kemia on muuttunut pitkäksi aikaa pelkistäväksi. Aikojen kuluessa näille alueille on kertynyt merkittäviä määriä uraania. Huomattava täten syntynyt uraaniesiintymä on esimerkiksi Coloradon ylängön mesozooinen hiekkakivi.


title: Uraanin esiintyminen

text: Myös valtamerissä esiintyy alueita, joissa veden happipitoisuus on alhainen veden vähäisen vaihtuvuuden vuoksi. Näillekin paikoille uraanilla on taipumus kertyä. Näin ovat muodostuneet esimerkiksi Chattanoogan mustan savikiven uraaniesiintymät Yhdysvalloissa Tennesseessä. Myös fosfaattikiviin kertyy täten usein huomattavia määriä uraania.


title: Uraanin esiintyminen

text: Inkonformiteetilla tarkoitetaan aluetta, jossa kallion ikä ja ominaisuudet muuttuvat voimakkaasti ohuella vyöhykkeellä. Paikoissa, joissa prekambrinen hiekkakivi on vielä paljon vanhemman prekambrisen graniitin päällä, hiekkakiven uraani valuu happipitoisen pohjaveden mukana inkonformiteetin rakoihin ja halkeamiin muodostaen usein hyvin rikkaan esiintymän. Esimerkiksi Kanadan Saskatchewanin uraaniesiintymät ovat suurelta osin täten syntyneitä.


title: Uraanin esiintyminen

text: Oklossa Gabonissa uraani on pohjaveden mukana kertynyt poikkeuksellisen rikkaiksi esiintymiksi. 1,7 miljardia vuotta sitten, kun uraanin fissiilin isotoopin U-235 pitoisuus oli isotooppien eri puoliintumisajoista johtuen vielä 3 % verrattuna nykyiseen 0,7 %:iin, käynnistyi Oklon esiintymässä useita luonnon ydinreaktoreita, joissa pohjavesi toimi neutronimoderaattorina ja jäähdytteenä. Reaktorit toimivat hyvinkin neljännesmiljoona vuotta. Niistä jälkeen jääneet luonnolliset "ydinjätteet" ovat viime vuosina saaneet runsaasti mielenkiintoa keinotekoisen ydinjätteen loppusijoituksen suhteen, sillä Oklon reaktoreiden polttoaineen jäänteet ovat säilyneet kalliossa näihin päiviin asti.


title: Uraanin esiintyminen

text:
Uraanilla on suuri taloudellinen merkitys ja se on huomattava kaivannainen. Sitä on kulutettu kautta vuosisatojen jossain määrin, lähinnä seosmetallina, mutta uraanin nykyisen suuruinen kysyntä sai alkunsa fission keksimisen jälkeen. Ensimmäinen käytännöllinen sovellus fissiolle oli ydinaseissa, ja ne olivatkin uraanin massakäytön ensimmäisten vuosikymmenten ajan sen merkittävä käyttökohde. Nykyisin maapallon ydinaseinventaarin kokonaismäärä on supistuva, joten asekäyttö ei enää synnytä uraanin nettokysyntää.
Uraanin pääasiallinen käyttötarkoitus nykyisin on voimalaitoksissa, ydinenergian tuotannossa. Uraanin riittävyys on siis energiataloudelliselta kannalta hyvin keskeinen asia. Uraaniesiintymiä arvioidessa ratkaisevassa asemassa on esiintymien hyödynnettävyys tekniseltä ja taloudelliselta kannalta, koska suurimmatkaan määrät uraania eivät hyödytä energiantuotantoa, jos niiden saattaminen energiakäyttöön aiheuttaa enemmän kustannuksia kuin hyötyä.


title: Uraanin esiintyminen

text: Luonnonvaroista puhuttaessa "varannolla" (engl. "reserve") tarkoitetaan sitä osaa esiintymistä, joka on jo löydetty ja joka tiedetään nykytekniikalla vallitsevassa markkinatilanteessa kannattavaksi hyödyntää. "Varoilla" (engl. "resource") puolestaan tarkoitetaan kallioperässä olevia esiintymiä, joita toistaiseksi ei vielä tunneta. Tunnetut varannot muodostavat siis vain pienen, toistaiseksi tunnetun osan maankuoren kokonaisvaroja.


title: Uraanin esiintyminen

text: Lisäksi varannon kokoon vaikuttaa se, että malmin määrä kasvaa kun raaka-aineen hinta nousee. Malmi on mineraali, joka sisältää metallia tarpeeksi, jotta sen käyttö on taloudellista. Malmivarannot riippuvat kulloisestakin markkinatilanteesta: hinnan nousu siis laajentaa malmivarantoa, koska jo tunnetuista esiintymistä köyhemmätkin muuttuvat taloudellisesti kannattaviksi hyödyntää. Malmivaranto voi laajentua myös kaivostekniikan kehityksen tai uusien löydettyjen esiintymien kautta.


title: Uraanin esiintyminen

text: Hyvin harvat uraaniesiintymät ovat tiedettyjä historiallisista syistä tai sattumalta löydettyjä; pääosa tunnetaan tietoisen malminetsinnän johdosta. Maailmassa on ollut menneinä aikoina kaksi merkittävää uraaninetsintäbuumia: toisen maailmansodan jälkeen ydinaseiden aiheuttama ja 1972 alkaen energiakriisin aiheuttama.


title: Uraanin esiintyminen

text: 1970-luvun jälkeen uraanin aktiivinen etsintä on ollut hyvin vähäistä, koska silloin löydetyt esiintymät ovat ajanoloon osoittautuneet selvästi luultua rikkaammiksi ja ydinenergian käytön kasvu on ollut arvioitua hitaampaa. Tämä johtuu öljyn ja muiden fossiilisten polttoaineiden ennakoitua suuremmasta käytöstä. Uraanista saatava energia on myös kasvanut ydintekniikan kehityksen myötä ja ydinaseriisunnasta on saatu plutoniumia hävitettäväksi voimalaitoksissa, mikä vähentää luonnonuraanin kysyntää.


title: Uraanin esiintyminen

text: Nykyiset varannot ovat siis pääosin vuosikymmeniä sitten tehdyn etsintätyön tulosta. Geologit kuitenkin arvioivat (ks. esim.), että varantoa voitaisiin tarvittaessa laajentaa nopeasti uusilla etsinnöillä, kuten 1950- ja 1970-luvuilla tehtiin. Uraanin hinnan nousu viime vuosina onkin uudistanut kiinnostusta uraaninetsintään. Hinnan ja malminetsinnän välinen mekanismi muodostaa takaisinkytkennän, joka tasapainottaa uraanin hintaa samoin kuin muidenkin luonnonvarojen. Raakauraanin hyvin alhainen osuus ydinsähkön hintarakenteessa mahdollistaa köyhienkin esiintymien taloudellisen hyödyntämisen.


title: Uraanin esiintyminen

text: Maailman ydinvoimajärjestö (World Nuclear Association, WNA) arvioi, että maailman uraanikaivoksissa ja muissa hyvin tutkituissa esiintymissä on noin 1,32 miljoonaa tonnia uraania, joka olisi jalostettavissa 40 $/kg markkinahinnalla. Tämä on kuitenkin vain pieni osa laajempia uraanivarantoja, joita kallioperässä tiedetään olevan malminetsinnän perusteella.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanin tunnetusta varannosta pidetään kansainvälisesti kirjaa. YK:n atomienergiajärjestö IAEA ja OECD:n NEA kokoavat joka toinen vuosi jäsenmaista tiedot tunnetuista uraaniesiintymistä. Jäsenmaat ilmoittivat vuonna 2005 uraanivarannoikseen runsaat 3,8 miljoonaa tonnia alle 80 $/kg hinnoilla. Jos uraanin hinta nousisi 130 $/kg:n, varannot kasvaisivat yli 4,7 miljoonalla tonniin. Lisäksi jäsenmaat arvioivat, että 10 miljoonaa tonnia lisävarantoja löytyvän toistaiseksi taloudellisesti arvioimattomista esiintymistä. Lisäksi noin 40 % maailman ydinsähköstä tuotetaan tällä hetkellä kaivostoimintaa kaipaamattomista polttoaineenlähteistä, kuten vanhoista varastoista, käytetyn ydinpolttoaineen jälleenkäsittelystä sekä ydinaseriisunnasta.


title: Uraanin esiintyminen

text: Maailman ydinvoimajärjestön arvion mukaan kaivoksissa tällä hetkellä tunnettu uraani riittää nykykulutuksella ydinvoimaloiden tarpeisiin noin kahdeksikymmeneksi vuodeksi. Euroopan komission raportin mukaan nykyiset uraanivarannot riittävät nykytuotannolla 42 vuodeksi. Jos otetaan kaivoksissa olevien varantojen lisäksi huomioon tunnetut taloudelliset uraanivarannot IAEA:n ja NEA:n inventaarion mukaisesti, riittäisivät ne nykyisen ydinvoimatuotannon tarpeisiin noin kahdeksi sadaksi vuodeksi.


title: Uraanin esiintyminen

text: Poliittisessa keskustelussa uraanivarantoja koskevat arviot esitetään joskus kuin niiden ehtyminen merkitsisi käytettävissä olevien uraanivarojen kaikkinaista loppumista (ks. esim.). Tällöin ei kuitenkaan uraanivarannon ja uraanivarojen välillä ole tehty tarpeellista eroa. Vaikka toistaiseksi tuntemamme "uraanivaranto" onkin varsin rajallinen, on se vain pieni osa kaikista niistä "uraanivaroista", joita maankuoresta ei vielä ole löydetty, mutta joiden geologian nojalla tiedetään siellä olevan.


title: Uraanin esiintyminen

text: Tunnetut uraanivarannot on kattavasti kartoitettu NEA:n ja IAEA:n selvityksessä, joka on käsitelty edellä. Koska niin kauan kuin selvitystä on tehty, on tunnettujenkin uraanivarantojen riittävyys ylittänyt 50 vuotta, on kiinnostus kokonaisuraanivarojen arvioimiseksi ollut jokseenkin vähäistä. Vertailun vuoksi vuonna 1972 kuparin tunnetut varannot olisivat riittäneet silloisella kulutuksella 36 vuodeksi, kullan 11 vuodeksi, lyijyn 26 vuodeksi, elohopean 13 vuodeksi, tinan 17 vuodeksi ja sinkin 23 vuodeksi.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanivarantoja on siis aina kulutukseen verrattuna tunnettu suhteellisen runsaasti. Nykyisinkin IAEA:n ydinenergiaosaston johtajan Juri Sokolovin ja NEA:n pääjohtajan Luis Echávarrin yhteisen kannan mukaan uraania riittää tarpeeksi näköpiirissä olevaan tulevaisuuteen. Seuraavassa esitellään eräitä arvioita uraanivarojen koosta.


title: Uraanin esiintyminen

text:
IAEA:n ja NEA:n inventaari
IAEA:n ja NEA:n uraanin inventoinnista vastaavat tutkijat ovat arvioineet, että tavanomaisista lähteistä saatavat hyödynnettävät uraanivarat ovat yli 17 miljoonaa tonnia. IAEA ja NEA ovat lisäksi arvioineet fosfaattiesiintymien sisältävät noin 35 miljoonaa tonnia uraania, jotka riittäisivät riippuen uraaninen kysynnän kasvusta noin 350–450 vuodeksi. Tämän lisäksi mahdollisesti hyödynnettävissä olevia epätavanomaisisa lähteissä olevia varantoja on yli 4 miljardia tonnia.


title: Uraanin esiintyminen

text: Käytettävissä olevan energian eli eksergian määrässä mitattuna Stanfordin yliopiston ilmasto- ja energiatutkimusprojektissa on arvioitu maankuoren sisältävän 1  000 tsettajoulen uraanivarat. Uraanin sisältämät eksergiavarat ovat noin nelinkertaiset hiileen, yhdeksänkertaiset öljyyn ja kaksikymmenkertaiset maakaasuun verrattuna. Kuitenkin uraania käytetään tällä hetkellä huomattavasti vähemmän kuin muita energiavaroja.


title: Uraanin esiintyminen

text:
USA:n energiaministeriön kartoitus
Tähän mennessä kattavimman geologisen selvityksen maankuoren uraanivaroista ovat laatineet Yhdysvaltojen energiaministeriön tutkijat energiakriisin aikaan. Tarkoitus oli selvittää ydinvoiman potentiaalia fossiilisten polttoaineiden korvaajana. Eri mineraalien tiedetään geologisten tutkimusten ja niiden syntyä koskevan tietouden perusteella sisältävän uraania vaihtelevissa, niille kullekin tyypillisissä pitoisuuksissa. Yhdistämällä toisaalta tiedot eri mineraalien yleisyydestä maankuoressa ja toisaalta tiedot niiden uraanipitoisuuksista, saatiin arvio maailman kokonaisuraanivarojen suuruudesta.


title: Uraanin esiintyminen

text: Energiaministeriön tutkijat joutuivat arvioissaan nojautumaan tunnettuihin esiintymätyyppeihin, joten he saattoivat aliarvioida rikkaiden uraaniesiintymien kokonaismäärää huomattavastikin jos jotain merkittäviä toistaiseksi tuntemattomia esiintymiä jäi arvion ulkopuolelle. Virhearvion mahdollisuutta kuitenkin pienentää 60-luvun alusta järjestelmällisesti tehdyt kattavat malminetsintälennot, jotka perustuvat maaperän säteilymittauksille. On siis epätodennäköistä, että ainakaan kovin huomattavia ennestään tuntemattomia rikkaita uraaniesiintymätyyppejä enää löydettäisiin.


title: Uraanin esiintyminen

text: Tällä hetkellä uraanin etsinnässä huomio keskittyy esiintymiin, joissa uraania on enemmän kuin 1 000 ppm. Tällaisia uraanipitoisuuksia sisältävät pääasiassa suonimaiset uraaniesiintymät, pegmatiitit, inkonformiteettiesiintymät, alluviumkivettymät ja hiekkakivet. Näissä esiintymissä on maankuoressa arviolta 90 miljoonaa tonnia uraania. Esiintymän pitoisuuden laskeminen 2–10 kertaa pienemmäksi laajentaa erityisesti alluvium- ja hiekkakiviesiintymien kokonaismäärää vielä 100 miljoonalla tonnilla, joka yli kaksinkertaistaa mainitut uraanivarat. Vulkaanisten esiintymien mukaan lukeminen alentaa pitoisuutta edelleen kertaluokalla, mutta laajentaa varoja peräti kahdella miljardilla uraanitonnilla. Koska uraanin vuosikulutus mitataan kymmenissä tuhansissa tonneissa on selvää, että uraanin geologinen niukkuus ei näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa merkittävästi rajoita uraanin saatavuutta.


title: Uraanin esiintyminen

text: Esiintymien hyödynnettävyyden kannalta olennaista on uraanin hinta ja sitä myöten uraanin kaivostoimintaan käytettävissä oleva panos. Uraanin geologian johdosta suhteellisen pieni nousu uraanin hinnassa voi kasvattaa erittäin huomattavasti taloudellisesti kannattavia uraanivaroja, esimerkiksi hinnan kaksinkertaistuminen johtaa varojen kymmenkertaistumiseen. Tämäkin tulee ottaa huomioon kun arvioidaan uraanin riittävyyttä. Kalliimmalla hinnalla kaivostoimintaan voidaan kuluttaa enemmän resursseja, joten saatavilla olevan uraanin määrä kasvaa koska yhä köyhemmät esiintymät muuttuvat hyödynnettäviksi.


title: Uraanin esiintyminen

text: Koska uraanin kertymiseen esiintymiin on hyvin runsaasti erilaisia mekanismeja, on uraani tyypillinen lognormaalisti maankuoreen jakautunut alkuaine. Tämän hetkinen kaivostoiminta keskittyy malmeihin, joiden hyödyntäminen on kannattavaa uraanin nykyisellä noin 25 $/kg pitkän aikavälin hintatasolla. Kun tällä alueella tutkitaan uraanin jakaumakäyrää, voidaan arvioida kuinka paljon köyhempiin esiintymiin siirtyminen kasvattaisi uraanivaroja. Oheisessa kuvassa uraanin jakaumakäyrä on esitetty 2-kantaisella logaritmisella asteikolla. Sille on piirretty tangentti alueelle, johon malminetsinnän mielenkiinto tällä hetkellä keskittyy. Kun tangentille lasketaan kulmakerroin logaritmisen asteikon askelvälien suhteen, saadaan sille noin arvo +3,5.


title: Uraanin esiintyminen

text: Koska 2-kantaisella logaritmisella asteikolla yksi askelväli merkitsee aina mitatun suureen kaksinkertaistumista, voidaan arvioida, että kaksinkertaistamalla kaivostoimintaan käytetty panos, kasvavat kannattavat uraanivarat 2-kertaisiksi, eli yli kymmenkertaisiksi. Edelleen tämän arvion perusteella uraanivarat 300-kertaistuisivat jos uraanin hinta kymmenkertaistuisi. Viime vuosina uraanin maailmanmarkkinahinta todella on yli kymmenkertaistunut; jos edes osa tuosta hinnannoususta on pysyvää, on seurauksena taloudellisesti kannattavien uraanivarojen kasvaminen aivan uuteen suuruusluokkaan. Kaivosyhtiöt ovatkin jälleen käynnistäneet uraanin etsintätoimintaa eri puolilla maailmaa.


title: Uraanin esiintyminen

text: Luonnollisesti uraanin hinnannousun myötä laajeneva malmivaranto on mahdollista hyödyntää vain jos tuotettavan energian hinta ei sen seurauksena nouse kestämättömästi. Uraanin osuus sillä tuotetun energian hinnassa on kuitenkin varsin alhainen. Menneiden parin vuosikymmenen aikana raakauraanin osuus on ollut noin 2 % ydinsähkön hinnasta. Näin ollen uraanin hinnan kaksinkertaistuminen nostaisi tuotetun energian hintaa suurin piirtein 2 %, kymmenkertaistuminenkin vain noin 20 %. Tämäkin on hintavaikutuksen yliarviointia, sillä köyhdytetyn uraanin lisärikastamisella ja polttoaineen tehokkaammalla käytöllä selvästi pienempi sähkönhinnannousu olisi todennäköinen. Uraania voitaisiin siis ostaa selvästi nykyistä kalliimmalla hinnalla ilman että energian hinta nousisi läheskään yhtä paljoa.


title: Uraanin esiintyminen

text: Suhteellisen köyhätkin uraaniesiintymät saattavat olla kannattavia monimetalliesiintyminä. Uraani on varsin tyypillinen sivutuote esimerkiksi kultakaivostoiminnassa. Kulta ja uraani hakeutuvat raskaina metalleina moniin samantyyppisiin mineraaleihin. Uraania myös käytetään hyväksi kullan etsinnässä sillä se on helpompi havaittava radioaktiivisuutensa johdosta. Hyvä esimerkki on Witwatersrandin kaivos Etelä-Afrikassa. Ensimmäisen 60 toimintavuotensa aikana kaivos tuotti lähinnä kultaa, mutta uraanin hinnan noustessa 50-luvulla sen vähäarvoisesta sivutuotteesta, uraanista, tulikin yllättäen haluttu kaivannainen. Myös maailman suurin tunnettu uraaniesiintymä Olympic Damissa Australiassa tuottaa pääasiassa kuparia (75 % tuloista), uraanin (20 %), kullan ja hopean (yhdessä 5 %) ollessa sivutuotteita. Suomessa selvitetään mahdollisuutta aloittaa uraanin talteenotto Talvivaaran nikkelikaivoksessa. Ilman talteenottoa uraani jää kaivosjätteisiin.


title: Uraanin esiintyminen

text: Fosfaattiesiintymät sisältävät usein huomattavia määriä uraania niiden geologisen historian vuoksi. Fosfaateilla on kysyntää pääasiassa lannoitteina, ja tähän asti niiden uraanisisältö on pääosin jäänyt hyödyntämättä. Uraanin hinnan noustessa sen erottaminen saattaa kuitenkin tulla kannattavaksi, mikä huomattavasti kasvattaisi taloudellisia uraaniesiintymiä entisestään. Esimerkiksi Yhdysvallat pystyisi nykyisellä fosfaattituotannollaan kattamaan koko ydinpolttoainetarpeensa jos erotteluun ryhdyttäisiin.


title: Uraanin esiintyminen

text: Suomen kallioperä yhdessä Ruotsin pääosan kanssa kuuluu Fennoskandian kilpialueeseen, jossa hyvin vanhaa peruskalliota on paljastunut laajalta alueelta. Erittäin vanhoihin kiviin tyypillisesti kertyy edellä selitetyn magmakiviprosessin kautta keskimääräistä korkeampia uraanipitoisuuksia. Suomen yleisimpiä kivilajeja ovat graniitit, jotka peittävät pääosan kallioperän pinta-alasta (n. 52,5 %). Niiden uraanipitoisuus on tavallisesti 3–10 wppm, mikä on varsin suuri verrattuna maankuoren keskiarvoon (4 wppm).


title: Uraanin esiintyminen

text: Koska Fennoskandian kilpi muistuttaa ominaisuuksiltaan monin tavoin maailman suurimpien uraanintuotantoalueiden geologiaa Kanadassa ja Australiassa, on Suomessa ja Ruotsissa ollut toiveita taloudellisesti merkittävien uraaniesiintymien löytämiseksi. Suomessa onkin toiminut uraanikaivokset Enon Paukkajanvaarassa sekä Askolassa, mutta toiminta ei edennyt koelouhintaa pidemmälle kun esiintymät todettiin liian köyhiksi. Uraaninetsinnät Enon ympäristössä kuitenkin jatkuvat kun Kauppa- ja teollisuusministeriö myönsi vuonna 2006 Arevalle valtauksia alueelta.


title: Uraanin esiintyminen

text: Tällä hetkellä Suomessa ei toimi uraanikaivoksia, eikä mikään kaivosyhtiö ole ilmoittanut haluavansa sellaista perustaa. Suomessa ei myöskään tunneta yhtään uraaniesiintymää, joka olisi tarpeeksi rikas kannattavan uraanikaivoksen perustamiseksi. Kiinnostus malminetsintään on kuitenkin herännyt uraanin kysynnän kasvaessa ja etsintöjä Fennoskandian kilven alueella onkin aloitettu niin Suomessa, Ruotsissa, Norjassa kuin Venäjälläkin. Toistaiseksi etsinnöissä ei ole Suomen alueelta löydetty edes kaupallista kannattavuutta lähestyviäkään uraaniesiintymiä. Louhintakelpoisen esiintymän löytymistä pidetään varsin epätodennäköisenä ja vaikka tarpeeksi rikas esiintymä löytyisikin, lisätutkimuksineen, lupakäsittelyineen, koelouhintoineen ja rakennustöineen aikaa tuotantoon voi kulua hyvinkin 20 vuotta.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanin etsinnän käynnistyminen uudestaan on saanut julkisuudessa runsaasti huomiota, vaikka uraanin etsinnällä sinänsä lentokoneella, maastosta kerätyillä näytteillä ja kairauksilla ei ole oikeastaan mitään merkityksellisiä vaikutuksia luontoon tai ihmisiin. Jos merkittävä esiintymä löydettäisiin, olisi seuraavana vaiheena koelouhinta, jota siis Suomessa on jo harjoitettu kahdessa kohteessa 1950- ja 1960-luvuilla. Varsinaisen kaivostoiminnan aloittaminen edellyttäisi uraanin tapauksessa poikkeuksellisesti valtioneuvoston lupaa ydinenergialaista johtuen. Päätöstä varten kuultaisiin myös maanomistajia ja paikallisia asukkaita. Lupa on täysin harkinnanvarainen, valtioneuvostolla on lain nojalla vapaus myös evätä se.


title: Uraanin esiintyminen

text: Teoreettisen rajan uraanin hyödyntämiselle energianlähteenä asettaa sen louhintaan kulutetun energian määrä suhteessa uraanista saatavaan energiaan. Uraanipitoisuuden laskiessa sen erottaminen malmista kuluttaa enemmän ja enemmän energiaa. Peter Chapmanin 1970-luvulla tekemien laskelmien mukaan uraanin pitoisuuden laskiessa noin 20 wppm:an kuluttaa sen erottaminen enemmän energiaa kuin siitä voidaan ydinreaktorissa tuottaa. Uraaninlouhinnan ja reaktoritekniikan kehittyessä tämä raja saattaa tulevaisuudessa laskea alle 10 wppm:aan.


title: Uraanin esiintyminen

text: Tällainen laskelma on kuitenkin luonteeltaan hypoteettinen, sillä tällä hetkellä malminetsinnässä keskitytään esiintymiin, joiden pitoisuus on yli 1 000 wppm. Maankuoren uraanipitoisuuksien lognormaalista jakautumisesta johtuen pelkkä etsittävän pitoisuuden puolittaminen 500 wppm:n kasvattaisi taloudellisesti kiinnostavat uraanivarat yli 10-kertaisiksi. Jos kaikki esiintymät, jotka ovat rikkaampia kuin 20 wppm olisivat kannattavia hyödyntää, kasvaisivat uraanivarat nykyiseen verrattuna jo monituhatkertaisiksi. Jos esiintymät 10 wppm asti olisivat kannattavia, kasvaisivat varat satojatuhansia kertoja nykyistä suuremmiksi. Näin suuret varat olisivat suunnattomat verrattuna ihmiskunnan koko energiankulutukseen. Tämä ei vielä ota huomioon hyötöreaktoritekniikkaa, jolla uraanista saatavan energian määrä voidaan kasvattaa moninkertaiseksi nykyiseen verrattuna. Lisäksi 1990-luvulla japanilaiset tutkijat ovat arvioineet uraanin eristämisen 0,003 wppm pitoisesta merivedestä olevan mahdollista noin 250 $/kg kustannuksilla, jonka tason uraanin maailmanmarkkinahinta on jo ylittänyt vuoden 2007 hintapiikin aikana.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanivarantojen hyödyntämisen esteeksi voivat muodostua myös sosiaaliset, ekologiset ja poliittiset syyt. Esimerkiksi Australiassa, jossa arvioidaan olevan maailman suurimmat uraanivarat, on vain kolme uraanikaivosta, sillä toinen maan pääpuolueista, Australian työväenpuolue, vastusti vuoteen 2007 saakka uusia kaivoshankkeita. Lisäksi maan alkuperäisväestön perinteisillä asuma-alueilla, joilla monet uraaniesiintymät sijaitsevat, alkuperäisasukkaat voivat nykyisin kieltää luonnonvarojen etsinnän ja hyödyntämisen. Alkuperäisväestön kannat ovat vaihdelleet: joissain tapauksissa lupa on myönnetty, toisissa ei. Esimerkki nykykäytännöstä on Kakadun kansallispuisto, jossa tällä hetkellä toimivan Rangerin uraanikaivoksen lähistöllä olisi erittäin huomattavia lisävaroja. Niiden hyödyntäminen ei kuitenkaan voi alkaa ilman alkuperäisasukkaiden lupaa, jota kaivosyhtiö ei toistaiseksi ole saanut.


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanin noussut hinta on saanut kaivosyhtiöt etsimään uraania myös Suomesta. Nummi-Pusulan kunnassa paikalliset asukkaat ovat pääasiassa vastustaneet etsintää sen mahdollisten ympäristövaikutusten vuoksi. Itä-Suomessa suhtautuminen on ollut kaksijakoista. Osa kunnista, kuten Kontiolahti, on suhtautunut valtauksiin myönteisesti, kun taas toiset kunnat, kuten Eno, ovat vastustaneet uraanivaltauksia.


title: Ilmastonmuutoksen hillitseminen

text: Ilmastonmuutoksen hillitseminen on ilmaston lämpenemisen ehkäisemistä siitä aiheutuvien seurausten vähentämistä. Haitallisia seurauksia voidaan vähentää myös ilmastonmuutokseen sopeutumisella, jolla tarkoitetaan varautumista odotettavissa oleviin muutoksiin.


title: Ilmastonmuutoksen hillitseminen

text: Ilmastonmuutosta pyritään hillitsemään yleensä kasvihuonekaasupäästöjä vähentämällä sekä säilyttämällä ja lisäämällä kasvihuonekaasunieluja kuten metsiä ja kasvillisuutta. Ilmastonmuutoksen hillitseminen on periaatteessa mahdollista myös ilmastonmuokkauksen menetelmin, esimerkiksi vaikuttamalla maapallon albedoon tai poistamalla kasvihuonekaasuja ilmakehästä. Näitä keinoja ei suosita niiden epävarmuuden ja/tai kalleuden vuoksi.


title: Ilmastonmuutoksen hillitseminen

text: Kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää erilaisin keinoin, jotka kohdistuvat energiantuotantoon ja -kulutukseen energiatehokkuuden tai energiansäästön keinoin, sekä vaikuttamalla liikenteeseen, rakentamiseen, teollisuuteen, maa- ja metsätalouteen sekä jätehuoltoon.


title: Ilmastonmuutoksen hillitseminen

text: Vielä 2008 OECD arvioi ilmastonmuutoksen hillintäkeinojen vähentävän bruttokansantuotetta globaalisti noin 5 prosentilla vuoteen 2050 tultaessa, kun kymmenen vuotta myöhemmin 2018 ennuste oli päinvastainen: mikäli ilmastonmuutoksen aiheuttamaa lämpötilanousua ei rajoiteta toimenpiteillä alle kahteen celsiusasteeseen, on globaali bruttokansantuote vuonna 2050 viisi prosenttia matalampi mitä se hillitsevien toimien avulla olisi.


title: Ilmastonmuutoksen hillitseminen

text: Kansainvälisen ympäristö- ja kehitystutkimuslaitoksen IIED:n ohjelmajohtajan Maryanne Grieg-Granin mukaan kasvihuonekaasuja voitaisiin vähentää tuntuvasti maksamalla maanomistajille riittävä korvaus siitä, että he luopuvat trooppisen sademetsän raivaamisesta. Sademetsien raivaamisesta vapautuva hiilidioksidi muodostaa 20–25 prosenttia maapallon vuotuisista hiilidioksidipäästöistä. Maanomistajat raivaavat metsää, koska viljelymaana se tuottaa paremmin kuin metsänä. Grieg-Granin mukaan raivauksesta luopumisesta olisi maksettava Boliviassa, Brasiliassa, Kamerunissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Ghanassa, Indonesiassa, Malesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa vuosittain korvauksia yhteensä 3–15 miljardia dollaria.


title: Ilmastonmuutoksen hillitseminen

text: 80 prosenttia maapallon biodiversiteetistä on alkuperäiskansojen alueella. Alkuperäiskansojen laajemmat maaoikeudet hillitsevät tutkimuksen mukaan ilmastonmuutosta, ja ovat taloudellisin keino suojella metsiä ja siten sitoa hiilidioksidia. Alkuperäiskansat harjoittavat metsissään usein perinteistä ja kestävää elämäntapaa.


title: Ilmastonmuutoksen hillitseminen

text: Yksittäinen henkilö voi arvioida oman vaikutuksensa ilmastonmuutokseen laskemalla oman hiilijalanjälkensä eli paljonko kasvihuonekaasuja hän aiheuttaa. Henkilö voi siten omia kulutustottumuksiaan vaihtamalla vähentää ilmakehään vapautuvan hiilidioksidin määrää.


title: Ilmastonmuutoksen hillitseminen

text: Maailman 150 johtavaa merentutkijaa ovat huolissaan ilmastonmuutoksen vaikutuksista merivesiin. Tutkijat vetosivat päättäjiin 30.1.2009 "Monacon julistuksessaan" hiilidioksidipäästöjen rajoittamiseksi. Nykyiset päästöt vaikuttavat dramaattiset kalakantoihin jo muutamassa vuosikymmenessä. Se vähentäisi olennaisesti merten biodiversiteettiä ja heikentäisi miljoonien ihmisten ravinnonsaantia.


title: Seán MacBride

text: Seán MacBride (26. tammikuuta 1904 Pariisi, Ranska – 15. tammikuuta 1988 Dublin, Irlanti) oli arvostettu irlantilainen kansainvälinen poliitikko. Hän oli perustamassa tai mukana toiminnassa monissa kansainvälisissä järjestöissä, kuten Yhdistyneet kansakunnat, Euroopan neuvosto ja Amnesty International. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1974, American Medal for Justicen vuonna 1975, Leninin rauhanpalkinnon 1976 sekä UNESCOn hopeamitalin vuonna 1980.


title: Strösseli

text: Strösseli on leivonnaisten ja jäätelön päällä käytettävä koriste- ja makeutusmurska, joka koostuu pienistä pitkulaisista värjätyistä sokerin paloista. Sitä käytetään useiden jälkiruokien, kuten jäätelöiden, vanukkaiden ja donitsien, kanssa. Strösseliä käytetään myös kermavaahdon, kaakaon ja pirtelön kanssa.


title: Strösseli

text: Strösseli voi olla kirjavaa tai esimerkiksi suklaalla tai lakritsilla maustettua yksiväristä. Se eroaa nonparellista pitkulaisen muotonsa takia.


title: Edmontosaurus

text: Edmontosaurus (nimen merkitys: "Edmontonin lisko") oli ornithopodeihin kuulunut, kasveja syönyt hadrosaurisuku. Se on yksi tutkituimmista, ellei kaikkein tutkituin hadrosauri. "Edmontosaurus" oli yksi suurimmista ankannokkaisista hadrosaureista, ja se eli muiden suurikokoisten dinosaurusten, kuten "Triceratopsin" ja "Tyrannosaurus rexin" rinnalla 75–65 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella. "Edmontosauruksen" fossiileja on löydetty Kanadasta ja Yhdysvalloista.


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosaurus" tarkoittaa "Edmontonin liskoa". Dinosaurus on nimetty Kanadan Albertassa sijaitsevan Edmontonin kaupungin mukaan.


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosauruksella" on dinosauruksista yksi pisimmistä ja monimutkaisimmista taksonomisista historioista. Ensimmäiset löydetyt "Edmontosauruksen" fossiilit nimesi Edward Drinker Cope vuonna 1871. Cope nimesi dinosauruksen uudeksi lajiksi "Trachodon"-sukuun (nykyään pidetään epävarmana hadrosaurisukuna), "T. atavus". Myöhemmin vuonna 1892 Copen kilpailija Othniel Charles Marsh nimesi toisen uuden lajin, "Claosaurus annectens". Tänä aikana suurin osa hadrosaurien fossiileista luokiteltiin sukuihin "Trachodon", "Diclonius", "Claosaurus" ja "Hadrosaurus".


title: Edmontosaurus

text: Nimi "Edmontosaurus" julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1917, kun kanadalainen paleontologi Lawrence Lambe oli nimeämässä kahta osittain säilynyttä, löydettyä yksilöä. Lambe julkaisi tyyppilajin "Edmontosaurus regalis", ja huomasi, kuinka nämä löydetyt yksilöt näyttivät olevan samankaltaisia kuin laji "Diclonius mirabilis". 1920-luvulla nimettiin lisää hadrosaurilajeja, kuten "Thespesius saskatchewanensis" ja "Thespesius edmontoni". 1930-luvulla paleontologit alkoivat huomata, että monet vanhat lajit, jotka oli liitetty varhain nimettyihin sukuihin, eivät oikein olleet oikeilla paikoilla. Vuonna 1942 luotiin kokonaan uusi suku nimeltään "Anatosaurus", joka perustui lajiin "Claosaurus annectens". Suku sisälsi myös muita lajeja, kuten "Thespesius edmontoni", "Thespesius saskatchewanensis" ja "Trachodon longiceps". Myöhemmin suvun lajeina olivat "A. annectens" (tyyppilaji), "A. copei", "A. edmontoni", "A. longiceps" ja "A. saskatchewanensis".


title: Edmontosaurus

text: Vaikka "Anatosaurusta" pidettiin pohjimmiltaan roskakoritaksonina eri lajeille, jotka eivät sopineet muualle, siitä muodostui nopeasti hyvin tunnettu dinosauruksia koskevassa tieteessä. Nimi "Anatosaurus" tarkoittaa "ankkaliskoa", viitaten dinosauruksen ankkamaiseen nokkaan. Dinosauruksen suosiosta johtuen hadrosaureista tuli myöhemmin tunnetumpia "ankannokkaisina" dinosauruksina. Tänä aikana melkein jokainen ankannokkainen dinosaurus kuului "Anatosaurus"-sukuun.


title: Edmontosaurus

text: 1900-luvun loppupuolelle mentäessä ymmärrys hadrosaureista, etenkin "Anatosauruksesta" ja "Edmontosauruksesta" alkoi muuttua. Alkusysäys tapahtumalle oli Michael K. Brett-Surmanin tutkimukset, joissa hän tutki "Anatosauruksen" fossiileja osana jatko-opintojaan. Brett-Surman tuli siihen johtopäätökseen, että kaikki "Anatosaurus"-lajit lukuun ottamatta lajeja "A. copei" ja "A. longiceps" kuuluivat itse asiassa vanhempaan sukuun "Edmontosaurus", vaikkapa erillisenä lajina. Vaikka Brett-Surmanin asiapapereita ei tunnustettu virallisesti Kansainvälisen Eläintieteen Nimistön Komission toimesta, ne saivat huomiota muilta paleontologeilta, jotka olivat samaa mieltä Brett-Sulmanin perustelusta. "Anatosauruksen" tyyppilaji "A. annectensia" (alun perin "Claosaurus annectens") käytettiin "Edmontosaurus annectensiksen" luomiseen. Kaikki "Anatosaurus"-lajit lukuun ottamatta "A. copeita" ja "A. longicepsia" liitettiin lisäksi kyseiseen uuteen lajiin.


title: Edmontosaurus

text: Nykyään "Edmontosauruksesta" tunnetaan kaksi lajia, tyyppilaji "E. regalis" ja myöhemmin nimetty laji "E. annectens". Tunnettujen fossiilien analysoinnit ja sijainnit näyttävät, että kyseiset lajit elivät samoilla alueilla, mutta eri aikoihin. "E. regalis" eli Campania-vaiheella, kun taas "E. annectens" eli myöhemmin Maastricht-vaiheella. Tämä osoittaa, että "E. annectens" korvasi "E. regaliksen" hallitsevana "Edmontosaurus"-lajina.


title: Edmontosaurus

text: Aiemmin ajateltiin, että "Edmontosauruksen" koko riippui lajista. Tyyppilajin "E. regalis" on katsottu olleen suurempi laji: sen pituus oli 9–12, mahdollisesti 13 metriä. Toisen lajin, "E. annectensiksen" on usein uskottu olleen paljon pienempi, noin 8–9 metriä pitkä. Uudet tutkimukset "Edmontosauruksen" tunnetuista jäänteistä ovat paljastaneet, että "E. annectens" saattoi itse asiassa saavuttaa saman koon kuin tyyppilaji "E. regalis". Tämä tarkoittaisi sitä, että "E. annectens" oli koon suhteen vertailukelpaamaton "E. regalikseen". "Edmontosauruksen" paino oli jopa neljä tonnia. Se oli yksi suurimmista hadrosaureista.


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosauruksen" kallo oli tavallisesti pitkä ja kolmikulmainen. Suurin tunnettu kallo on pituudeltaan 118 senttimetriä. Kallon muoto muuttui iän myötä: aikuisilla yksilöillä oli matalammat ja pidemmät kallot kuin nuorilla yksilöillä. Monet "Edmontosauruksen" kallot ovat säilyneet niin hyvin, että tutkijoiden on ollut mahdollista tehdä valoksia aivojen koosta. Aivot olivat kokoon verrattuna pienet ja ruumiin muotoon verrattuna pitkänomaiset. "Edmontosauruksen" ei oleteta olleen poikkeuksellisen älykäs: aivot olivat perehtyneet ensisijaisten toimintojen, kuten näön ja hajun suorittamiseen.


title: Edmontosaurus

text: Muiden hadrosaurien tavoin "Edmontosauruksella" oli ankannokka lehtien popsimista varten. Sillä oli leveä kuono lehtien jyrsimistä varten, ja sen suun takaosassa oli satoja pieniä hampaita jauhamista varten. Hampaat korvautuivat jatkuvasti uusilla, ja uusien muodostuminen saattoi kestää vuoden ajan. Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa pääteltiin hampaiden kulumajäljistä, että "Edmontosaurus" oli luultavasti ruohonsyöjä korkean kasvillisuuden syöjän sijaan. Vuonna 2013 saatiin selville, että "Edmontosauruksella" oli pehmytkudoksesta koostunut harja. Se oli kooltaan melko pieni, ja sijaitsi kallon päällä silmien yläpuolelta kallon takaosaan.


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosauruksen" sierainten ympärillä sijainneet ontot alueet saattoivat sisältää ilmapusseja, joita se pystyi suurentamaan ilmapallojen tavoin ja kenties tekemään ääniä niiden avulla.


title: Edmontosaurus

text: Kuten muilla hadrosaureilla, "Edmontosauruksella" häntänikamia vahvisti jänteiden muodostama ristikkoverkko, joka luutui iän myötä. Tämä tarkoittaa, että häntä oli melko jäykkä, eikä se voinut liikkua paljon. Hännän on spekuloitu olleen pääasiassa vastapainona, etenkin silloin kun dinosaurus vaihtoi asentoa nelijalkaisesta kaksijalkaiseen. Toinen hännän tarkoitus saattoi olla esittelyominaisuutena oleminen. Häntä oli ehkä erivärinen kuin muu keho.


title: Edmontosaurus

text: Fossiloituneet ihopainaumat paljastavat, että "Edmontosauruksella" oli suomuinen iho, jossa oli suuria muhkuroita. Suomut olivat suurimmaksi osaksi melko pieniä, halkaisijaltaan 1–3 millimetriä. Eturaajoissa ja olkapäissä oli suurempia, monikulmaisia suomuja, jotka olivat halkaisijaltaan 0,5–1 senttimetriä. Pienemmät suomut olivat tyypillisempiä kehon sivuilla, samalla kun ne suurenivat kehon ylä- ja alapuolelle mentäessä. Keskellä "Edmontosauruksen" kaulaa ja selkää näyttää kulkeneen röyhelöinen, pehmytkudoksesta koostunut harjanne. Säilyneet osat harjanteesta ovat noin viisi senttimetriä pitkiä ja kahdeksan senttimetriä korkeita.


title: Edmontosaurus

text: Ensimmäiset "Edmontosauruksen" fossiilit löydettiin myöhäisellä 1800-luvulla luusotien aikaan. "Edmontosauruksen" jäänteitä on löydetty Kanadan Albertasta ja Saskatchewanista sekä Yhdysvalloista Montanan, Etelä-Dakotan ja Wyomingin osavaltioista. Löydettyihin jäänteisiin lukeutuu monia yksilöitä, mukaan lukien lähes täydellisiä kalloja ja luurankoja. Myös tuhansien "Edmontosaurus"-yksilöiden jäänteitä sisältäviä luukasoja on löydetty. Lisäksi on löydetty joitain erittäin hyvin säilyneitä "Edmontosauruksen" fossiileja muumioituneista ruumiista, joissa näkyy ihoa ja muita pehmeitä kudoksia. Nuo eläimet kuolivat nähtävästi kuumassa, kuivassa paikassa, missä ruumis kuivui nopeasti kuoleman jälkeen, ennen kuin pehmeät kudokset ehtivät hajota. Jossain vaiheessa myöhemmin muumiot hautautuivat pehmeään saveen tai hiekkaan säilyttäen jäljen ihosta.


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosauruksen" jäänteisiin kuuluu kaikkein parhaiten säilyneitä hadrosaurin jäänteitä. Suurimman fossiloituneiden jäänteiden määrän ja niiden parhaimman säilyneisyyden ansiosta "Edmontosaurus" on luultavasti yksi parhaiten tunnettuja hadrosaureja.


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosaurus" käveli neljällä jalalla. Se pystyi kumartumaan alas ylettyäkseen maassa oleviin kasveihin. Se pystyi myös nousemaan takajaloilleen ylettyäkseen korkeammalla oleviin oksiin, mutta se ei pystynyt juoksemaan takajaloillaan.


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosauruksen" ruumiin tasapainokeskus sijaitsi lonkkien edessä. Koska sillä oli suuret, kehittyneet takajalat, se pystyi varmasti omaamaan kaksijalkaisen asennon. "Edmontosaurus" näyttää tosin olleen enimmäkseen neljällä jalalla. Hadrosaurien, kuten "Edmontosauruksen" ajateltiin pitkään varhaisten paleontologien toimesta yrittäneen paeta saalistajia juoksemalla takajaloillaan. Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa paljastettiin tietokonemallinnusten avulla, että "Edmontosaurus" olisi todennäköisesti ollut nopeampi kaikilla neljällä jalalla liikkuessaan, kuin vain takajaloilla juostessaan.


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosauruksen" on havaittu olleen laumaeläin. Tämä perustuu pitkälti todisteisiin luukasoista, joissa muutamista tuhansista useita tuhansia "Edmontosaurus"-yksilöitä on kerääntynyt yhteen. Laumassa eläminen oli järkevää kasvinsyöjäeläimelle selviytymistä varten, etenkin "Edmontosauruksen" kaltaiselle eläimelle, jonka kanssa samoilla alueilla eli sen itsensä kokoisia petoja, erityisesti tyrannosaureja, kuten "Albertosaurus", "Daspletosaurus" ja "Tyrannosaurus rex".


title: Edmontosaurus

text: "Edmontosauruksella" tiedetään olleen kaikista tunnetuista hadrosaureista yksi laajimmista maantieteellisistä levinneisyysalueista. Vuonna 2008 tehdyssä tutkimuksessa tämän katsottiin olleen tuloksena vaelluskäyttäytymisestä. Tämä saattoi olla myös mahdollista ottaen huomioon sen, että jos "Edmontosaurukset" elivät ryhmissä, ne saattoivat olla jatkuvasti liikkeellä välttääkseen ravinnon loppuun kulumisen. Lisäksi valtavien luukasojen esiintyminen saattoi johtua siitä, että monet "Edmontosaurukset" hukkuivat yhdessä, kun ne yrittivät ylittää tulvaveden täyttämiä jokia. Tällaista on ehdotettu tapahtuneen myös muunlaisille dinosauruksille, kuten ceratopsianeille.


title: Edmontosaurus

text: On kuitenkin epäilyjä siitä, että "Edmontosaurukset" olivat oikeasti vaeltavia, mahdollisesti satoja, ellei tuhansia kilometrejä kasvien kausittaisen kasvun mukaan kulkeneita. Tai voi olla, että ne eivät kulkeneet näin paljon. Yhdessä vuonna 2012 tehdyssä tutkimuksessa paljastui, että hadrosaurin jäänteet, jotka oli löydetty alueilta, jotka olivat aikoinaan ennemminkin napa-alueita, olivat populaatioista, jotka elivät niissä kaiken aikaa, sen sijaan, että jäänteet olisivat olleet vaeltavasta populaatiosta. Tämän johdosta yleinen skenaario olisi ehkä se, että kuten suurin osa eläimistä, "Edmontosaurukset" pysyivät siellä missä oli ravintoa, liikkuen pois ravinnon perässä seuraavalle alueelle vain silloin, kun oli pakko.


title: Edmontosaurus

text: Vahva todiste viittaa siihen, että "Edmontosaurukset" olivat usein myöhäisliitukautisen Pohjois-Amerikan petojen kohteena ja ravintona. "Edmontosauruksen" fossiileista on löydetty "Albertosauruksen" ja "Daspletosauruksen" hampaanjälkiä, vaikkakin ne voidaan käsittää todisteina raadonsyönnistä. "Edmontosauruksen" leuoista on löydetty hampaanjälkiä pienemmiltä teropodeilta. Tämä ehdottaa, että pienet pedot iskivät mieluummin kaulaan, koska se oli suojaamaton kohta.


title: Edmontosaurus

text: Eräästä "Edmontosaurus"-yksilöstä löydettiin vaurioituneita kaulanikamia. Niitä oli purrut suurikokoinen teropodi, jolla oli tyrannosaurin kaltainen puruvoima. Tämän lisäksi ainoa suurikokoinen teropodi, joka tunnetaan samasta muodostelmasta kuin kyseinen "Edmontosaurus", ja joka myös oli tarpeeksi iso yltämään tarpeeksi korkealle tuottaakseen kyseisenlaisen pureman, on "Tyrannosaurus rex". Todella hämmästyttävää tässä kyseisessä "Edmontosauruksessa" on, että pureman jälkeen luu alkoi parantua, mikä osoittaa, että hyökkäys ei ollut menestyksekäs, ja että yksilö selviytyi tarpeeksi pitkään, jotta luu ehti parantua osittain. Tämä todistaa sen, että kyseinen "Edmontosaurus"-yksilö oli hyökkäyksen aikaan elossa, ja siksi kyseessä ei voinut olla raadon syöminen. Kuuluisan paleontologin Kenneth Carpenterin tekemässä lisätutkimuksessa paljastui, että vasemmassa lonkassa oli osittain parantunut murtuma, joka oli tullut todennäköisesti ennen hyökkäystä tulleesta vammasta, joka aiheutti vahinkoa häntään. Tämä saattaa tarkoittaa, että silloin, kun "Edmontosaurus"-yksilön kimppuun hyökättiin, sillä saattoi olla pientä ontumista, mikä aiheutti sen joutumisen "Tyrannosaurus rexin" kohteeksi.


title: Panzerbüchse 38

text:
Panzerbüchse 38 (tunnetaan myös lyhenteellä PzB-38) oli Wehrmachtin toisessa maailmansodassa käyttämä rekyylipiippuinen lippaaton panssarintorjuntakivääri, jonka kehittäjä oli B. Brauer ja valmistaja Rheinmetall-Borsig. Puolan valtauksessa Panzerbüchse 38:a oli käytössä 62 kappaletta, jonka jälkeen se poistettiin käytöstä ja korvattiin Panzerbüchse 39:llä.
Panzerbüchse 38:n hyviin puoliin kuului sen helppo kuljetus, kun taas huonoihin muun muassa aseen epäluotettavuus.


title: Panzerbüchse 38

text: Panzerbüchse 38 ei ollut koskaan sitä käyttäneiden sotilaiden suosiossa. Ammus ei läpäissyt uusimpien panssarien panssarointia, ja turhautuneiden saksalaisten kerrotaan mielluummin hylänneen pst-kiväärinsä kuin käyttäneet niitä alkuperäiseen tarkoitukseen. Pst-miehet vihasivat Panzerbüchse 38:n rajua rekyyliä, jonka voima saattoi aiheuttaa ampujalle solisluun murtumia.


title: Simo Rista

text: Simo Rista (vuoteen 1956 Renvall; s. 22. toukokuuta 1933) on suomalainen taidevalokuvaaja, joka on kuvannut erityisesti arkkitehtuuria niin Suomessa kuin ulkomaillakin.


title: Simo Rista

text: Rista on vuosina 1969–1987 yhdessä valokuvaaja Eeva Ristan kanssa kuvannut internetissä julkaistun Helsinkiä esittävien valokuvien näyttelyn "Stadin taivaan alla". Se on 8 300 kuvan valikoima 60 000 kuvaa käsittävästä arkistosta.


title: Simo Rista

text: Rista on pitänyt useita valokuvanäyttelyitä, muun muassa "Sansibarin soittajat".


title: Simo Rista

text: Ristan vanhemmat olivat kuvanveistäjät Ben Renvall ja Essi Renvall. Ristan ensimmäinen puoliso oli taidegraafikko Kirsti Rista ja toinen puoliso valokuvaaja Eeva Rista.


title: M/S BlueWhite Eagle

text: M/S "BlueWhite Eagle" () oli Suomen pisin sisävesiristeily- ja reittiliikennealus, joka toimi Pielisellä ja itäisellä Saimaalla nimellä "M/S Koli III" ennen siirtymistään 12. heinäkuuta 2007 tehdyllä kaupalla Pekka Sivosen omistaman BlueWhite Resorts Oy:n omistukseen. Kaupan myötä laivan kotisatamaksi vaihtui Kuopio. Lokakuussa 2017 alus romutettiin Naantalissa Turun Korjaustelakalla.


title: M/S BlueWhite Eagle

text: Kuopion Roll Risteilyt vuokrasi aluksen kesäksi 2008 risteilyliikenteeseen välille Kuopio–Varkaus–Savonlinna–Lappeenranta. Toukokuussa 2009 yhtiöllä oli suunnitelmissa siirtää alus tilausristeily- ja ravintolalaivaksi Helsinkiin. Se kuitenkin oli Puumalan Sahanlahdessa kesän 2009 ja 2010 majoitustilana ja tapahtumapaikkana. Laiva oli noin kuuden vuoden ajan kiinni Rauhan vanhassa laivalaiturissa, Joutsenossa Saimaa Holiday clubin alapuolella. Blue White Eagle tuotiin Rauhaan vuonna 2011, ja sen jälkeen se toimi tilapäisenä majoituspaikkana. Tänä aikana laiva oli oikeastaan autio, ja se joutui ilkivallan kohteeksi.


title: M/S BlueWhite Eagle

text: Vuonna 2015 laiva sai uudeksi omistajaksi Niocon Oy:n. Alus valittiin Tekesin rahoittaman Ship recycling -tutkimushankeen pilottikohteeksi, jossa selvitetään romualusten kierrätysmahdollisuuksia Suomessa. Hankkeen tavoitteena on synnyttää Suomeen laivojen purkuteollisuus. "BlueWhite Eagle" siirrettiin Naantalin Luonnonmaalla sijaitsevalle Turun Korjaustelakalle, jonne se saapui 6. lokakuuta 2017. Aluksen romutus alkoi 10. lokakuuta. Meriaura Oy vastasi "BlueWhite Eaglen" hankinnasta ja siitä saatavan kierrätysmetallin edelleen toimittamisesta kierrätykseen. Delete Finland Oy purki aluksen ja toimitti jätejakeet jatkokäsittelyyn. Pesupalvelu Hans Langh Oy tyhjensi aluksen nestemäiset aineet. Aluksen purkaminen kestää noin pari viikkoa. Purkaminen aloitettiin laivan sisäpuolelta, jolloin kaikki irtaimisto, laitteet ja koneet irroitetaan. Sen jälkeen alus siirrettiin kuiva-altaaseen, jossa sitä purettiin keulasta perään.


title: Abelisaurus

text: Abelisaurus (nimen merkitys: "Abelin lisko") oli teropodeihin kuulunut lihansyöjädinosaurus ja ensimmäinen tunnettu abelisauri. Se eli 83–78 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella Campania-vaiheella.


title: Abelisaurus

text: "Abelisauruksesta" tunnetaan vain yksi fossiili: kallo, joka on vahingoittunut mittavasti oikealta puolelta. Tämä fossiili löydettiin Río Negron maakunnasta, Patagonian alueelta Argentiinasta. Kallo on yli 85 senttimetriä pitkä.


title: Abelisaurus

text: Vaikka kallossa ei ole selkeitä merkkejä koristeellisuudesta, karkeat luuharjanteet silmien yläpuolella ja kuonon alaosassa ovat saattaneet toimia keratiinisten harjojen tukijoina. Keratiini ei kuitenkaan normaalisti fossiloidu, joten on mahdotonta sanoa minkä muotoisia harjat olivat, vai oliko niitä ollenkaan.


title: Abelisaurus

text: Heinäkuussa 2016 keskisestä Boliviasta löydettiin lähes 1,2 metriä leveä jalanjälki. Se on noin 80 miljoonaa vuotta vanha, ja todennäköisesti "Abelisauruksen" tekemä.


title: Abelisaurus

text: "Abelisaurus" tarkoittaa "Abelin liskoa". Nimi on annettu Cipollettin museon entisen johtajan, Roberto Abelin mukaan. Abel on myös paleontologi, joka löysi ensimmäisenä "Abelisauruksen" kallon. Lajinimi "comahuensis" viittaa Comahuen alueeseen Argentiinassa, josta fossiili löydettiin. Koko nimi "Abelisaurus comahuensis" tarkoittaa siis "Abelin liskoa Comahuesta".


title: Abelisaurus

text: "Abelisauruksen" pituus oli arviolta 7–9 metriä, korkeus lonkan kohdalta kolme metriä ja paino 2,5 tonnia. Ulkoasultaan "Abelisaurus" oli oletettavasti samanlainen kuin muut abelisaurit: leveä ja lyhyt pää, erittäin syvä ja tylppä kuono, ranteita hieman enemmän kutistuneet lyhyet kyynärvarret, neljä tynkää sormea, vahva ja tanakka ruumis sekä suhteellisen lyhyet mutta vahvat jalat.


title: Abelisaurus

text: "Abelisauruksen" koko kehon rekonstruktiot ovat perustuneet muihin abelisaureihin. Muiden abelisaurien tapaan "Abelisauruksella" saattoi olla poikkeuksellisen pienet ja alikehittyneet kädet verrattuna muihin teropodiryhmiin, jopa tyrannosaureihin. "Abelisaurus" käveli kahdella jalalla.


title: Alastair Duncan

text: Alastair Neil Duncan (s. 1958 Edinburgh, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä, joka on pitkän televisiouransa aikana tehnyt myös äänirooleja animaatioihin, joista kenties tunnetuin on The Batmanissa.


title: Alastair Duncan

text: Hän on esiintynyt satunnaisesti joissakin Suomessa esitetyissä televisiosarjoissa, kuten "Angel" ja "Buffy, vampyyrintappaja".


title: Eija-Elina Bergholm

text: Eija-Elina Anneli Bergholm (o.s. Neuvonen, s. 27. huhtikuuta 1943 Lahti) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on tehnyt elokuvia sekä televisioon että elokuvateattereihin.


title: Eija-Elina Bergholm

text: Bergholmin ehkä tunnetuin työ on Maria Jotunin romaaniin perustuva TV-sarja "Huojuva talo" (1990). Se on traagisen avioliiton kuvaus, tarina ihmisistä, jotka ovat oman biologiansa ja oman yhteisönsä vankeja. Pääosaa näyttelivät silloin vielä naimisissa olleet Kari Heiskanen ja Sara Paavolainen. Avioliittokuvaus on myös Bergholmin käsikirjoittama ja Tuija-Maija Niskasen ohjaama TV-elokuva "Enkeli tulessa" (2004). Elokuvan pohjana on Panu Rajalan samanniminen romaani, jossa hän proosan keinoja hyväksikäyttäen kertoo itsensä ja ensimmäisen vaimonsa välisestä avioliitosta. "Tumma ja hehkuva veri" (1997) on tiivistä romaniyhteisöä kriittisesti käsittelevä TV-sarja, jonka alkuperäiskäsikirjoituksen on tehnyt Kiba Lumberg, itsensä 13-vuotiaana romaniyhteisöstä "irtisanonut" nainen.


title: Eija-Elina Bergholm

text: Bergholmin elokuvaura alkoi käsikirjoittajana. Yhdessä miehensä Timo Bergholmin kanssa hän käsikirjoitti elokuvan "Punahilkka" (1968). Se on tarina nuortenkodista karkaavasta teini-ikäisestä Anjasta, jota näyttelee Kristiina Halkola. Timo Bergholm ohjasi elokuvan. Tämän jälkeen Eija-Elina Bergholm käsikirjoitti yhdessä Jörn Donnerin kanssa Donnerin ohjaaman elokuvan "Anna" (1970). Seuraavan käsikirjoituksensa Bergholm saikin sitten ohjata itse. "Marja pieni!" (1972) on elokuva itseään ja elämäänsä etsivästä pankin konttoristista. Yhteistyö Donnerin kanssa jatkui 1980-luvulla. Bergholm sovitti ja ohjasi Donnerin romaaniin pohjautuvan elokuvan "Angelan sota" (1984). Elokuva sijoittuu toisen maailmansodan aikaiseen Suomeen ja kertoo Angela-nimisen nuoren naisen suhteesta saksalaiseen sotilaaseen. "Angelan sota" oli ensimmäinen suomalainen elokuva, joka käsitteli myönteisesti suomalaisnaisen ja saksalaisen sotilaan rakkaussuhdetta. Donner toimi elokuvassa tuottajana ja näytteli yhtä sivuosaa. 1980-luvulla valmistui myös Tuija-Maija Niskasen Vivica Bandlerin romaaniin pohjautuva elokuva "Jäähyväiset" (1982). Elokuvaa pidetään ensimmäisenä naisten homoseksuaalisuutta viitteellisesti käsittelevänä suomalaisena elokuvana.


title: Eeva Rista

text: Eeva Rista (o.s. Pakkala; s. 24. joulukuuta 1947 Helsinki) on suomalainen valokuvaaja.


title: Eeva Rista

text: Rista opiskeli valokuvausta Taideteollisessa oppilaitoksessa, jossa opettajana oli muun muassa hänen tuleva aviopuolisonsa, valokuvaaja Simo Rista.


title: Eeva Rista

text: Rista on yhdessä valokuvaaja Simo Ristan kanssa julkaissut internetissä Helsinkiä esittävien valokuvien näyttelyn "Stadin taivaan alla". Se on 8 300 kuvan valikoima 60 000 kuvaa käsittävästä arkistosta. Rista vastasi "Albumit auki" -valokuvatietokannasta 2002–2006. Vuodesta 2014 työtä on jatkanut arkistoa ylläpitävä Lasipalatsin Mediakeskus Oy.


title: Eeva Rista

text: Helsingin kaupunginmuseossa oli 14.10.2010–27.2.2011 näyttely "Asfalttia ja auringonkukkia", jossa on esillä Eeva Ristan ja Simo Ristan Helsinki-kuvia vuosilta 1969–1979.


title: Enrico Colantoni

text: Enrico Colantoni (s. 14. helmikuuta 1963 Toronto) on kanadalainen näyttelijä, joka näytteli muun muassa kanadalaisessa komediassa "Ammu vaan!" ("Just Shoot Me!"). Hän on näytellyt Keith Marsia televisiosarjassa "Veronica Mars" ja vieraillut "Monkissa".


title: Enrico Colantoni

text: Colantoni opiskeli Toronton yliopistossa psykologiaa ja sosiologiaa, kunnes siirtyi American Academy of Dramatic Artsiin, New Yorkiin. Hän valmistui Yale School of Dramasta, voittaen Carol Dye Awardin.


title: Enrico Colantoni

text: Hän asuu vaimonsa Nancy Snyderin ja kahden lapsensa kanssa Los Angelesissa, Kaliforniassa.


title: Erik Dahlberg

text: Erik Dahlberg (21. tammikuuta 1892 Turku – 6. huhtikuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen elokuvakäsikirjoittaja, kirjailija ja toimittaja.


title: Erik Dahlberg

text:
Dahlbergin ura suomalaisessa elokuvassa kesti noin 15 vuotta. Hän työskenteli käsikirjoittajana kaiken kaikkiaan viidessä elokuvassa etupäässä T. J. Särkän johtamalle Suomen Filmiteollisuudelle.
Dahlberg teki käsikirjoituksen Fredrik Paciuksesta kertovaan elämäkertaelokuvaan "Ballaadi" (1944). Sitä ennen oli valmistunut Yrjö Nortan ohjaama elokuva "Yövartija vain..."(1940), joka oli mittatilaus rooli Aku Korhoselle ja tarina hyväsydämisestä yövartijasta, jota maailma kohtelee tarkoituksenmukaisettomasti kaltoin. Dahlbergin kirjoittama "Rakkautensa uhrit" (1945) oli puolestaan niin kutsuttujen kuppa-elokuvien sarjaan liittyvä teos. Kuppa-elokuvien tarkoitus oli varoittaa nuoria sukupuolitautien vaaroista. "Erehtyneet sydämet" vuodelta 1944 perustuu Dahlbergin aiheeseen, josta Erkki Uotila ja Antti Metsalo tekivät käsikirjoituksen. Dahlbergin viimeiseksi työksi jäi alkuperäiskäsikirjoitus Jack Witikan ohjaamaan elokuvaan "Mä oksalla ylimmällä" (1954), siitä ohjaaja ja Walentin Chorell muokkasivat lopullisen käskirjoituksen. "Ballaadin" tavoin ja sen hyvän menestyksen innoittamana sekin oli elämäkertaelokuva ja keskittyi kuvaamaan säveltäjä Gabriel Linsénin rakkaussuhdetta oopperalaulaja Maria Sawinaan.


title: Erik Dahlberg

text: 1930-luvulla Dahlberg tuotti muutamia lyhytelokuvia Isku-Filmi Oy:lle.


title: Erik Dahlberg

text: Dahlberg kirjoitti myös lukuisia etupäässä nuorille suunnattuja seikkailukirjoja. Kirjailijanimellä Erkki Karhunkuru hän julkaisi vuosina 1958–1959 vauhdikkaan sarjan villin lännen kertomuksia, joiden pääosassa oli Suomesta Amerikkaan muuttanut Olli Teerimäki. Tämä hahmo perustui hänen aikaisempaan Olle Degersvärd -hahmoonsa, jonka seikkailuja hän oli julkaissut äidinkielellään eli ruotsiksi.


title: Erik Dahlberg

text: Dahlbergin seikkailukertomusten aitoutta on turha epäillä, sillä mies oli itse asunut Yhdysvalloissa useamman vuoden ajan ja toiminut reportterina eri sanomalehdissä. Palattuaan Suomeen Dahlberg julkaisi Amerikan kokemuksistaan kertovat kirjat "Eräretkillä USA:ssa" (1947) ja "Cowboyna Amerikassa" (1948). Näiden lisäksi Dahlberg on julkaissut muun muassa dekkarin "Kamera ei valehtele milloinkaan: salapoliisikertomus Chicagosta" (1946).


title: Erik Dahlberg

text: Omalla nimellä:


title: Erik Dahlberg

text:
Nimellä "Flynn Everett":
Nimellä "Erkki Karhunkuru":


title: Filippo Pozzato

text: Filippo Pozzato (s. 10. syyskuuta 1981 Sandrigo) on italialainen maantiepyöräilijä, joka edustaa UCI Professional Continental -tason Wilier Triestina – Selle Italia -tallia.


title: Filippo Pozzato

text: Pozzato ajoi vuonna 2000 alkaneen ammattilaisuransa kolme ensimmäistä vuotta Mapei-tallissa. Vuonna 2002 hän voitti Kuuban ympäriajon ja oli maantieaika-ajon MM-kilpailussa neljästoista.


title: Filippo Pozzato

text: Kauden 2003 alussa Pozzato siirtyi edustamaan Fassa Bartoloa. Hän saavutti heti alkukaudesta suurvoiton oltuaan paras Tirreno–Adriaticon kokonaiskilpailussa; hän voitti lisäksi kilpailun toisen etapin. Samana vuonna Pozzato voitti myös kilpailut Trofeo Matteotti, Trofeo Dell'Etna sekä Trofeo Laigueglia, jossa hän oli paras myös vuonna 2004. Tuona vuonna hän voitti lisäksi Ranskan ympäriajon seitsemännen etapin. Menestyksistään huolimatta hänen vuotensa Fassa Bortolossa olivat vaikeita: syynä loukkaantumiset sekä ristiriidat tallipäällikkö Giancarlo Ferrettin kanssa.


title: Filippo Pozzato

text: Vuodet 2005–2006 Pozzato edusti Quick·Step - Innergetic-tallia. Debyyttivuosi belgialaisjoukkueessa toi hänelle voiton UCI ProTour -kilpailu HEW Cyclassicsissa ennen tallitoveri Luca Paolinia. Hän voitti myös Giro del Lazio -kilpailun sekä Saksan ympäriajon toisen etapin. Vuoden 2006 aluksi Pozzato ajoi uransa suurimpaan voittoon oltuaan ykkönen pyöräilyn "monumentissa" Milano–San Remossa: loppukirissä hänelle hävisivät niin Alessandro Petacchi, Luca Paolini kuin neljänneksi tullut tallikaveri Tom Boonenkin, jonka puolesta Pozzato ajoi pitkin kilpailua ennen kuin ratkaisikin loppukirissä voiton itselleen. Huhtikuulla hän sijoittui neljänneksi Gent–Wevelgemissä, heinäkuulla kolmanneksi Vattenfall Cyclassicsissa (entinen HEW Cyclassics) ja elo-syyskuulla kolmanneksi Britannian ympäriajossa kolmannen etapin voittaen.


title: Filippo Pozzato

text: Pozzato siirtyi Liquigas-talliin vuoden 2007 alusta. Hän voitti heti alkukaudesta Tour du Haut Var -kilpailun sekä Omloop Het Volkin. Ranskan ympäriajossa hän voitti viidennen etapin tiukan loppukirin jälkeen ennen Oscar Freireä – suuren työn voiton eteen teki Pozzaton tallikaveri Kjell Carlström ajamalla pääjoukon kärjessä karkumatkalla olleita ajajia kiinni . Elokuussa Pozzato voitti Trofeo Matteottin sekä syyskuussa GP Industria & Commercia di Prato -kilpailun; lisäksi hän voitti kuudennen etapin Puolan ympäriajossa. Vuonna 2008 Pozzato voitti etappikilpailu Giro di Grosseton. Milano–San Remossa hän sijoittui toiseksi neljä sekuntia Fabian Cancellaralle hävinneenä oltuaan paras takaa-ajoryhmän loppukirissä .


title: Filippo Pozzato

text: Vuodet 2009–2011 Pozzato edusti Katjuša-tallia. Hän sijoittui 2009 Tom Boonenin jälkeen toiseksi Pariisi–Roubaix'ssa ja voitti maantieajon Italian mestaruuden sekä E3 Prijs Vlaanderen -kilpailun. Vuonna 2010 hän voitti Italian ympäriajon 12. etapin.


title: Filippo Pozzato

text: Kaudella 2012 Pozzato edusti Farnese Vini–Selle Italia -tallia. Hän sijoittui saman vuoden Flanderin ympäriajossa Tom Boonenin jälkeen toiseksi. Vuosina 2013–2015 hän edusti Lampre-Merida-joukkuetta. Hän voitti syyskuussa 2013 massakiriin päättyneen GP Ouest France-Plouay -kilpailun


title: Filippo Pozzato

text: Pozzato siirtyi Southeast-Venezuela-talliin 2016 ja edustaa edelleen samaa joukkuetta, nykyiseltä nimeltään Wilier Triestina – Selle Italia.


title: Vaughn

text:
Vaughn on jääkiekkoon keskittyvä maalivahdinvarustemerkki, joka valmistaa muun muassa kiinniottokäsineitä, mailakäsineitä, polvisuojia, ylävartalosuojia ja housuja. Eniten Vaughn:n varusteiden kehtittämiseen on vaikuttanut Mike Vaughn. Vaughn tekee varusteensa Kanadassa. Vaughn:lla on tehtaat Kanadassa Londonin kaupungissa Ontariossa ja USA:ssa Oxfordin kaupungissa Michiganissa.
Vaughn:n on ollut edelläkävijä kehittäessään maalivahdin varusteita. Vuonna 2001 Vaughn teki ensimmäiset V-tyyliin perustuvat patjat Velocity:n. Nämä poikkesivat silloisista patjoista aika paljon. Remmit oli sijoiteltu eri tavalla, patjoihin tuli "ylimääräiset" reisilevyt, jotka ovat nykyään kielletty NHL:ssä ja suurempi peittopinta-ala V-asennossa.


title: Vaughn

text: NHL:ssä Vaughn on suosittu merkki. Monet suomalaiset käyttävät NHL:ssä Vaughn:in varusteita. Muun muassa Kari Lehtonen, Tuukka Rask, Antti Niemi ja Niklas Bäckström luottavat Vaughn:in varusteisiin. Myös kanadalaiset Cam Ward ja Steve Mason käyttävät Vaughn:n varusteita. Amerikkalainen Jonathan Quick käyttää myös Vaughn:n varusteita, ja myös monilla junioreilla on Vaughn:n varusteita.


title: Vaughn

text: Vaughn:in mallien lippulaivana pidetään Velocity:ä. Muita malleja ovat Epic, Ventus, Vision ja Vault. Junioreille on myös oma Super Junior Epic -linja.


title: Vaughn

text: Yksi osa-alue mikä tekee Vaughn:sta suositun on heidän custom-palvelut. Halutessaan käyttäjä voi "customoida" varusteitaan, eli niitä muokataan varusteet yksilöllisesti käyttäjän haluamalla tavalla. Esimerkiksi patjoihin voi saada pidemmän reisiosan, remmit voidaan sijoitella eri tavalla ja värit saa valita itse.