title: Snakes on a Plane

text: Snakes on a Plane on yhdysvaltalainen David R. Ellisin ohjaama toimintaelokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 2006. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti noin 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mikä oli pettymys tuotantoyhtiölle. Elokuvan budjetti oli 33 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Snakes on a Plane

text: Snakes on a Plane tuli melko kuuluisaksi Yhdysvalloissa sen internetissä saaman hypen takia.


title: Snakes on a Plane

text: Elokuvan televisioversiota leikattiin Yhdysvalloissa, koska se sisälsi niin paljon kirosanoja.


title: Snakes on a Plane

text: Elokuva kertoo FBI:n agentista Neville Flynnistä (Samuel L. Jackson), joka saattaa tärkeää todistajaa matkustajakoneessa Havaijilta Los Angelesiin. Kesken lennon salamurhaaja vapauttaa satoja myrkkykäärmeitä matkustamoon saadakseen todistajan hengiltä.


title: Niccolò Fontana Tartaglia

text:
Niccolò Fontana Tartaglia (1499 Brescia, Italia – 13. joulukuuta 1557 Venetsia, Italia) oli matemaatikko ja kirjanpitäjä silloisessa Venetsian tasavallassa. Hän suunnitteli linnoituksia ja tutki maanpinnanmuotoja hyökkäys- ja puolustusmielessä. Tartaglia julkaisi useita kirjoja mukaan lukien ensimmäiset Arkhimedeen ja Eukleideen käännökset italiaksi. Hän oli ensimmäinen ballistiikan tutkija, sillä hän pyrki selvittämään tykinkuulien lentoradat matemaattisesti. Tämän työn Galileo Galilei vahvisti putoavien kappaleiden tutkimuksissaan.
Tarinan mukaan Tartaglia oppi vain puolet aakkosista yksityisopettajaltaan ennen kuin varat loppuivat. Totta tai ei, hän oli tutkijana itseoppinut. Tartaglia aikalaisineen työskenteli akatemioiden ulkopuolella ja levitti klassisten teosten käännöksiä koulutetun keskiluokan pariin.


title: Niccolò Fontana Tartaglia

text: Ensimmäinen modernille eurooppalaiselle kielelle tehty käännös Eukleideen Elementasta oli erityisesti merkittävä. Kahden vuosisadan ajan Elementaa oli opetettu arabilähteiden puutteellisista latinannoksista. Viidennen kirjan Eudoksoksen suhteidenteoriassa oli virheitä, joiden takia se oli käyttökelvoton. Tartaglian vuoden 1543 käännös perustui Zambertin latinannokseen kreikan virheettömästä versioista, jolloin myös viides kirja tuli oikein. Myöhemmin teoria oli tärkeä väline Galileille kuten se oli ollut aikoinaan Arkhimedeelle.


title: Talgat Musabajev

text: Talgat Amangeldiuly Musabajev (, , s. 7. tammikuuta 1951 Kargaly) on ensimmäinen kazakstanilainen kosmonautti. Hänet valittiin kosmonautiksi 11. toukokuuta 1990.


title: Talgat Musabajev

text: Hän on lentänyt kolme kertaa avaruudessa


title: Talgat Musabajev

text:
Avaruudessa hän on lentänyt 341 vuorokautta yhdeksän tuntia ja 48 minuuttia.
Hän on tehnyt seitsemän kertaa EVA-toimia avaruusaluksen ulkopuolella, yhteensä 42 tuntia 13 minuuttia.


title: Talgat Musabajev

text: Hän on naimisissa ja perheessä on kaksi lasta: Danijar (s. 1975) ja Kamila (s. 1981).


title: Alberto Bachelet

text: Alberto Arturo Miguel Bachelet Martínez (s. n. 1922 – 12. maaliskuuta 1974) oli Chilen ilmavoimien prikaatikenraali. Hän vastusti kenraali Augusto Pinochetin vallankaappausta, jolloin hänet vangittiin. Hän kuoli muutamien kuukausien kidutuksen jälkeen sydänkohtaukseen maaliskuussa 1974.


title: Alberto Bachelet

text: Alberto Bachelet oli naimisissa antropologi Ángela Jeria Gómezin kanssa. Heidän tyttärensä Michelle Bachelet on Chilen nykyinen presidentti.


title: Markus Niemelä

text: Markus Niemelä (s. 20. maaliskuuta 1984 Rauma) on suomalainen moottoriurheilija. Kaudella 2007 hän kilpaili GP2-sarjassa. Hänen kansainvälinen uransa oli vaihteleva useiden loukkaantumisten takia. Niemelä päätti uransa Sprint car -sarjan kilpailussa vuonna 2014 tapahtuneen vakavan ulosajon jälkeen.


title: Markus Niemelä

text: Niemelä aloitti autourheilu-uransa kartingissa. Kaudeksi 2004 hän siirtyi formuloihin. Ensimmäinen kausi Formula Ford -luokassa toi Niemelälle mestaruuden sekä Suomen että Ruotsin mestaruussarjoissa. PM-sarjassa hän sijoittui toiseksi, vaikka jätti viimeisen osakilpailun väliin.


title: Markus Niemelä

text: Kaudella 2005 Niemelä kilpaili Formula ADAC BMW -sarjassa ja Englannin Formula Renault -talvisarjassa.


title: Markus Niemelä

text: Vuosi 2006 oli Niemelän ensimmäinen kausi Formula Renault UK -sarjassa. Hän ajoi Mark Burdett Motorsport -tallissa. Kauden aikana hän saavutti yhden voiton, yhden nopeimman kierroksen ja yhden paalupaikan. Hänet palkittiin Renault Sportin Driver Of The Day Awards -palkinnolla. Niemelän lopullinen sijoitus kaudella oli seitsemäs.


title: Markus Niemelä

text: Kausi 2007 oli Niemelän osalta rikkonainen. Hän kilpaili kolmessa eri sarjassa, mutta ei ajanut yhdessäkään täyttä kautta. Niemelä ajoi Formula Renault'lla sekä Aasian sarjaa että Eurocupia, mutta siirtyi kesken kauden GP2-sarjaan BCN Competicion -talliin. Hän korvasi tallissa japanilaisen Sakon Yamamoton, joka siirtyi Formula 1 -sarjaan.


title: Markus Niemelä

text: Kaudella 2008 Niemelä voitti Champ Car Atlantic -sarjan mestaruuden Brooks Associates Racing -tallissa. Niemelän piti saada mestaruudestaan 200 000 euroa, mutta hänen edustamansa talli Brooks Associates Racing pimitti nämä rahat, joilla Niemelä oli suunnitellut ostavansa itselleen paikan GP2-sarjasta. Näin ollen Niemelä päätyi jatkamaan toisen kauden Formula Atlantic -sarjassa.


title: Markus Niemelä

text: Kaudella 2009 Niemelä puolusti Champ Car Atlantic -mestaruuttaan sarjan huipputiimeihin lukeutuvassa Newman Wachs Racing -tallissa.


title: Markus Niemelä

text: Niemelä päätti lopettaa uransa vuonna 2014 Sprint car-sarjassa tapahtuneen vakavan onnettomuuden jälkeen. Hän sai onnettomuudessa aivotärähdyksen, joka ei ollut uran ensimmäinen, mutta seuraavan aivotärähdyksen seuraukset voisivat olla lääkärin mukaan "radikaalit". Niemelä on lopettamisensa jälkeen työskennellyt Funrun Finland Oy:ssä elämyksellisten juoksutapahtumien järjestäjänä ympäri maailmaa ja vuonna 2015 hänet valittiin Rauman Vuoden nuoreksi yrittäjäksi.


title: Mitridate, re di Ponto

text: Mitridate, re di Ponto (), KV 87 / 74a, on Wolfgang Amadeus Mozartin neljätoistavuotiaana säveltämä opera serian tyylilajiin kuuluva ooppera. Sen libreton on kirjoittanut Vittorio Amedeo Cigna-Santi pohjautuen Jean Racine'en tragediaan "Mithridate". Teos kantaesitettiin Milanossa tapaninpäivänä 1770.


title: Mitridate, re di Ponto

text: Mozart ja hänen isänsä tekivät kaikkiaan kolme Italian matkaa. Oltuaan ensimmäisellä matkalla jo lähes kahdeksan kuukautta he asettuivat 10. elokuuta 1770 lähelle Bolognaa sotamarsalkka Pallavicinin maatilalle. Siellä isä toipui puolentoista kuukauden takaisen vaunuonnettomuuden aiheuttamista vammoista ja poika alkoi säveltää "Mitridate, re di Pontoa".


title: Mitridate, re di Ponto

text: Mozartit saapuivat Milanoon 18. lokakuuta (eräiden lähteiden mukaan vasta 1. joulukuuta), jolloin Wolfgang alkoi muokata laulajien aarioita heidän toivomustensa mukaan. Oopperan erittäin menestyksekkäässä kantaesityksessä Milanon Teatro Regio Ducalessa 26. joulukuuta 1770 oli hieno miehitys ja ajankohtaan nähden suuri 56 soittajan orkesteri. Mozart johti itse ensi-illan ja kaksi seuraavaa esitysta soittaen samalla cembaloa. Esitys kesti kolmen väliaikabaletin kanssa yhteensä kuusi tuntia.


title: Sigmund Jähn

text:
Sigmund Werner Paul Jähn (s. 13. helmikuuta 1937 Morgenröthe-Rautenkranz, Saksi) oli ensimmäinen saksalainen avaruuslentäjä.
Kansakoulun käytyään Jähn opiskeli kirjanpainajaksi. Asepalveluksen hän suoritti DDR:n ilmavoimissa. Tämä johti uraan ja muun muassa Neuvostoliitossa tapahtuneeseen lennonopettajan koulutukseen. Jähn opiskeli Moninossa Juri Gagarinin nimeä kantavassa sotilasakatemiassa 1966–1970. Vuosina 1970–1976 Jähn toimi DDR:n ilmavoimien lentoturvallisuustarkastajana.
25. marraskuuta 1976 Jähn ja Eberhard Köllner valittiin Interkosmos-ohjelman puitteissa kosmonauttikoulutukseen Tähtikaupunkiin.


title: Sigmund Jähn

text:
Hän lensi 26. elokuuta 1978 Sojuz 31 -avaruusaluksella Valeri Bykovskin kanssa Saljut 6 -avaruusasemalle. Lento kesti 3. syyskuuta 1978 asti eli noin kahdeksan vuorokautta. Aluksen lasku oli niin kova, että Jähn sai selkävamman. Hän sai tittelin "ensimmäinen saksalainen avaruuslentäjä" heti lennon aikaan, joka oli harvinaista, sillä yleensä Itä-Saksa käytti termiä "DDR:läinen" saksalaisen sijaan.
Jähn toimi myöhemmin myös Saksan DLR:n ja ESA:n puitteissa avaruustoiminnassa. Hän siirtyi eläkkeelle vuonna 2002.


title: Sigmund Jähn

text: Jähn on naimisissa, ja perheessä on kaksi lasta. Hän asuu Strausbergissa ja hänen harrastuksiinsa kuuluu lukeminen ja metsästys.


title: Sigmund Jähn

text: Asteroidi 17737 nimettiin Sigmund Jähniksi vuonna 2001.


title: Susana Feitor

text: Susana Feitor (s. 28. tammikuuta 1975 Alcobertas, Portugali) on portugalilainen kävelijä.


title: Susana Feitor

text: Feitor voitti nuorten maailmanmestaruuden 1990 Plovdivin nuorten MM-kisoissa 5 000 metrin kävelyssä. Seuraavana vuonna hän voitti matkalla sisäratojen EM-hopeaa ja sijoittui Tokion MM-kisoissa 10 kilometrin maantiekävelyssä seitsemänneksitoista. 1993 hän voitti 5 000 metrillä sisäratojen Euroopan mestaruuden ja käveli Stuttgartin MM-kisoissa 10 kilometrillä yhdenneksitoista. Hän voitti nuorten MM-hopeaa Lissabonin nuorten MM-kisoissa 1994 5 000 metrillä. Vuonna 1995 hän oli 10 kilometrillä kuudestoista kävelyn maailmancupissa ja seitsemästoista Göteborgin MM-kisoissa. Feitor sijoittui 1996 kävelyn Euroopan cupissa kolmanneksi ja Atlantan olympialaisissa kolmanneksitoista ajalla 44.24. 1997 hän käveli pronssille Turussa alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa ja oli 10 000 metrin ratakävelyssä yhdestoista Ateenan MM-kisoissa. Hän voitti EM-pronssia Budapestin EM-kisoissa 1998.


title: Susana Feitor

text: Feitor käveli 1999 20 kilometrin maantiekävelyssä kävelyn maailmancupissa yhdeksänneksi ajalla 1.30.13 ja Sevillan MM-kisoissa neljänneksi. Hän oli Sydneyn olympialaisissa 2000 neljästoista ja voitti maansa sisäratojen mestaruuden 3 000 metrillä vuosina 2001 sekä 2002. Kävelyn maailmancupissa hän oli 2002 neljästoista. 2003 hän voitti maansa mestaruuden sisäradoilla 3 000 metrillä ja ulkoradoilla 10 000 metrillä. Kävelyn Euroopan cupissa hän oli viides ajalla 1.29.08 ja Pariisin MM-kisoissa yhdeksäs. Hän voitti 2004 Portugalin mestaruuden 20 kilometrin kävelyssä ja sijoittui Ateenan olympialaisissa matkalla kahdenneksikymmenenneksi. Helsingin MM-kisoissa 2005 Feitor voitti MM-pronssia ajalla 1.28.44. Seuraavana vuonna hän oli Göteborgin EM-kisoissa neljästoista. Osakan MM-kisoissa 2007 Feitor oli viides. Kävelyn maailmancupissa 2008 hän oli kymmenes, kuten myös Berliinin MM-kisoissa 2009. Kävelyn maailmancupissa 2010 hän oli kuudestoista. Seuraavan vuoden Daegun MM-kisoissa hän sijoittui kuudenneksi.


title: Guidobaldo del Monte

text:
Guidobaldo del Monte (11. tammikuuta 1545 Pesaro, Italia – 6. tammikuuta 1607 Montebaroccio, Italia myös Guidobaldi tai Guido Baldi), Markiisi del Monte oli italialainen matemaatikko, filosofi ja astronomi. Hänen isänsä Ranieri oli Urbinon johtavasta perheestä. Urbinon herttua Guidobaldo II antoi Ranierille del Monden markiisin arvon, jonka Guidobaldo sitten peri.
Guidobaldo opiskeli matematiikkaa Padovan yliopistossa. Hän kehitti teknisen piirtämisen laitteen, jolla saattoi piirtää säännöllisen monikulmion ja jakaa viiva halutun pituisiin janoihin. Nämä ominaisuudet sisältyivät sittemmin Galilein harppiin. Guidobaldo avusti Galileita tämän akateemisella uralla.


title: SRO

text: SRO voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Krak des Chevaliers

text: Krak des Chevaliers (”ritarien linnoitus”) on johanniittojen 1100-luvulla rakentama linnoitus läntisessä Syyriassa lähellä Libanonin rajaa. Linna rakennettiin strategisesti tärkeän solan puolustamiseksi, ja se pysyi pitkään valloittamattomana.


title: Krak des Chevaliers

text: Linna sijaitsee 650 metriä korkealla Homsin kukkulalla Tripolista itään. Alkuperäisen linnoituksen oli rakentanut Aleppon emiiri vuonna 1031, mutta Toulousen kreivi Raimund IV valloitti sen ensimmäisen ristiretken aikana 1099. Tripolin kreivi antoi linnan vuonna 1144 johanniitoille, jotka laajensivat sen ristiretkeläisten suurimmaksi ja vahvimmaksi varustukseksi Pyhällä maalla. Krak des Chevaliersin ulkomuurista rakennettiin kolme metriä paksu, ja linnaan pystytettiin seitsemän vankkaa vartiotornia. Yhdessä torneista asui johanniittain suurmestari.


title: Krak des Chevaliers

text: Muslimit piirittivät linnaa useita kertoja, muiden muassa Saladin vuonna 1188. Linnaa ei pystytty kuitenkaan valloittamaan. Lopulta Egyptin ja Syyrian sulttaani Baibars onnistui linnan valloituksessa vuonna 1271.


title: Krak des Chevaliers

text: Krak des Chevaliers on edelleen hyvässä kunnossa, ja se on erinomainen esimerkki keskiaikaisesta linnoitusrakentamisesta. Linna kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Conqueror (panssarivaunu)

text: FV214 Conqueror (virallisesti "Tank, Heavy No. 1, 120 mm Gun, Conqueror") oli Ison-Britannian vuosina 1955–1966 käyttämä raskas panssarivaunu. Se kehitettiin Neuvostoliiton Josif Stalin 3 -vaunun vastineeksi. Vaunu oli tarkoitettu täydentämään ja tukemaan Centurion-vaunuja. 120 mm rihlattu tykki ja erillinen hylsy-ammus-malli suunniteltiin Yhdysvalloissa, jonka M103 käytti samaa tykkiä.


title: Conqueror (panssarivaunu)

text:
Conqueror oli massaltaan 66 tonnia, mutta tehokkaan moottorin ansiosta teho-paino-suhde ja huippunopeus olivat samaa luokkaa kuin Centurion-vaunulla.
Kallistettu panssarointi antoi parhaimmillaan 178 mm vastaavan suojan. Suurempikaliiperinen tykki paransi läpäisyä etenkin pitkillä etäisyyksillä, jolle Centurionin 20-paunainen menetti tehoaan. Tykin käyttämä kaksiosainen ammus hidasti väistämättä tulinopeutta. Yhdysvaltalainen M103 käytti kahta lataajaa tämän kompensoimiseksi, toisin kuin Conqueror. Lisäksi vaunuun mahtui vain 35 ammusta. Vaunu menetti merkitystään kuin Centurioniin asennettiin vuodesta 1959 eteenpäin Vickers 105 mm L7.


title: Conqueror (panssarivaunu)

text: Conquerorissa vaunun komentajalla oli kääntyvä kupoli, jolla hän pystyi itsenäisesti hakemaan kohteita, mittaamaan etäisyyden stereoetäisyysmittarin avulla ja osoittamaan kohteen ampujalle. Teoriassa ampuja olisi tähdännyt ja hyökännyt kohteen kimppuun, sillä aikaa kun komentaja olisi hakenut seuraavaa kohdetta. Samaa järjestelmää käytettiin jo saksalaissa vaunuissa toisessa maailmansodassa ja myös neuvostoliittolaiset ottivat sen käyttöönsä kaikissa sodan jälkeisissä vaunuissa, tosin järjestelmä ei sisältänyt etäisyysmittaria.


title: Conqueror (panssarivaunu)

text: Conquerorin runko oli A45 Infantry Support Tank -projektista, joka aloitettiin 1944 pian A41 Centurionin jälkeen.


title: Conqueror (panssarivaunu)

text: Sodan jälkeen kehitystyö suuntautui FV 200 "Universal Tank" -projektiin, jossa samaa runkoa oli tarkoitus hyödyntää useissa käyttötarkoituksissa, miehistönkuljetusvaunussa, telatykeissä ja kolmen tyyppisessä panssarivaunussa. Yksi kehitettävä vaunu oli 55-tonninen FV201 20-paunaisella tykillä. Vuonna 1949 päätettiin vaunuun asentaa 120 mm tykki, mikä viivytti projektia. Vuoden 1952 aikana asennettiin FV 201 -runkoon Centurion Mk 2 -torni 17-paunaisella tykillä, jolloin syntyi FV 221 Caernarvon Mark I. Näitä vaunuja rakennettiin 21 kappaletta 20-paunaisella tykillä varustettuna nimellä Caernarvon Mk II. Tämä vaunu toimi lähinnä koealustana, koska Centurion käytti jo samaa aseistusta. Ensimmäinen Conqueror valmistui 1955 ja osa Caernarvon-vaunuista päivitettiin Conqueroreiksi.


title: Klaus Meine

text: Klaus Meine (s. 25. toukokuuta 1948 Hannover, Saksa) on saksalaisen heavy rock -yhtye Scorpionsin laulaja. Hän on ollut jäsenenä yhtyeissä Copernicus ja Mushrooms ennen liittymistään Scorpionsiin vuonna 1970. Hän sanoittaa suurimman osan Scorpionsin kappaleista ja on myös säveltänyt muutamia kappaleita kuten ”Wind of Change”, ”A Moment in a Million Years” ja ”Follow Your Heart”.


title: Klaus Meine

text: Klaus Meine syntyi Hannoverissa 25.5.1948. Hän liittyi kitaristi Rudolf Schenkerin perustamaan Scorpionsiin vuonna 1970, ja on ollut mukana yhtyeen kaikilla albumeilla, joista ensimmäinen on vuonna 1972 julkaistu Lonesome Crow. Vuoden 1976 maaliskuussa hän meni naimisiin puolisonsa Gabin kanssa. Heillä on yksi lapsi, Christian.


title: Klaus Meine

text: Vuonna 1981 maailmankiertueen jälkeen "Blackout"-albumia levytettäessä Meine kadotti äänensä niin pahasti, ettei pystynyt edes puhumaan kunnolla. Lääkäri neuvoi häntä harkitsemaan jotain toista työtä ääniongelmiensa takia. Scorpions pysyi kuitenkin yhdessä, ja terapian ja leikkauksen jälkeen Meinen ääni palautui.


title: Klaus Meine

text: Meine on sanoittanut suurimman osan Scorpionsin kappaleista. Hän on kuitenkin sanoituksen lisäksi säveltänyt monia Scorpionsin kappaleita, kuten Wind of Change, You and I, But the Best for You, Does Anyone Know, A Moment in a Million Years, I Wanted to Cry (But the Tears Wouldn't Come), Back to You, Follow Your Heart ja Rock'n' Roll Band.


title: Klaus Meine

text: Varsinaisia sooloprojekteja Meine ei suuremmin ole harrastanut, mutta hän on kuitenkin kirjoittanut kappaleen Bigger than Life ja esittänyt tämän Liel Koletin kanssa. Yhdessä Uli Jon Rothin kanssa hän on tehnyt ja esittänyt kappaleen Bridge to Heaven.


title: Klaus Meine

text: Vokalistina toimimisen lisäksi Meine soittaa kitaraa Scorpionsin keikoilla Coast to Coast -kappaleessa. Vuoden 2013 MTV Unplugged: Live in Athens -taltioinnilla Klaus esittää tekemänsä balladin Follow Your Heart yksin kitaraa soittaen. Kyseisen kappaleen hän on esittänyt kolmen Ateenassa taltioidun konsertin lisäksi myös viidesti Saksassa vuonna 2014, kun Scorpionsin MTV Unplugged -minikiertue rantautui yhtyeen kotimaahan. Kitaransoiton lisäksi hän soittaa myös tamburiinia useassa kappaleessa yhtyeen rock-keikoilla.


title: Klaus Meine

text: Meine on laulanut Scorpionsin pääsääntöisen laulukielen englannin lisäksi yhtyeen levyillä myös saksan, venäjän, ranskan, espanjan ja japanin kielillä.


title: Klaus Meine

text: Meinen tavaramerkkinä on ollut varsinkin yhtyeen alkuaikoina nahkalakki, sittemmin hän on käyttänyt muunlaisiakin lakkeja keikoilla, kuitenkaan tinkimättä hänelle ominaisesta baskerimallisesta lakistaan.


title: Klaus Meine

text: Meine on mieltynyt italialaiseen ja aasialaiseen ruokaan ja hänen suosikkielokuviaan ovat Forrest Gump sekä Sademies. Viitaten edelliseen, hänen suosikkinäyttelijänsä ovat luonnollisesti Tom Hanks ja Dustin Hoffman. Meine on myös muiden yhtyeen jäsenten lailla kova jalkapallofani ja intohimoinen kotimaansa Saksan kannattaja. Hänen pitkä odotuksensa palkittiin, kun Saksa voitti jalkapallon maailmanmestaruuden vuonna 2014. Kun Meine ei ole kiertueella, hän seuraa suosikkiseurajoukkueensa Hannoverin otteluita kotikaupungissaan. Jalkapallon lisäksi hän pitää tenniksestä.


title: Metsämaitikka

text: Metsämaitikka ("Melampyrum sylvaticum") on ruohovartinen puoliksi loisena elävä pieni kasvi. Se saa energiaa sekä yhteyttämällä että muilta kasveilta, kuten kuuselta ja mustikalta. Sitä esiintyy mustikkatyyppiin kuuluvilla tuoreilla kankailla.


title: Metsämaitikka

text: Metsämaitikka kasvaa 10–30 cm pitkäksi ja kukkii heinä-elokuussa. Kapeat lehdet sijaitsevat pareittain ja kukat lehtihangoissa. Kukka on kokonaan tummankeltainen, tummempi kuin kangasmaitikka.


title: Metsämaitikka

text: Metsämaitikka viihtyy tuoreissa metsissä ja tienvarsilla. Sen kasvupaikat ovat kosteampia kuin kangasmaitikan.


title: Metsämaitikka

text: Metsämaitikkaa tavataan sekä Pohjoismaissa että paikoin Etelä-Euroopassa.


title: Andrei Okounkov

text: Andrei Okounkov (venäjäksi: Андрей Окуньков, Andrej Okun'kov) (s. 1969) on matemaatikko, joka työskentelee esitysteorian parissa ja sen sovelluksissa algebralliseen geometriaan, matemaattiseen fysiikkaan, todennäköisyyslaskentaan ja erikoisfunktioihin.


title: Andrei Okounkov

text: Okounkov suoritti tohtorin tutkinnon Moskovan yliopistossa vuonna 1995 Alexander Kirillovin ohjauksessa. Hän on ollut professori Princetonin yliopistossa vuodesta 2002 lähtien ja oli sitä ennen apulaisprofessori Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä.


title: Andrei Okounkov

text: Vuonna 2006 Okounkov palkittiin 25. kansainvälisessä matemaatikkokonferenssissa Madridissa, Espanjassa Fieldsin mitalilla ”saavutuksista todennäköisyyslaskennan, esitysteorian ja algebrallisen geometrian yhdistämisessä”.


title: Andrei Okounkov

text: Okounkov on työskennellyt äärellisten symmetristen ryhmien esitysteoriaa, tason osituksia ja kvanttikohomologiassa kompleksitason pisteiden Hilbertin skeemoja. Hilbertin skeemoja hän on tutkinut yhdessä Rahul Pandharipanden kanssa.


title: Andrei Okounkov

text: Okounkov on esittänyt yhdessä Pandharipanden, Nikita Nekrasovin ja Davesh Maulikin kanssa tunnettuja otaksumia liittyen Gromov-Witten invariantteihin ja Donaldson-Thomas invariantteihin.


title: Andrei Okounkov

text: Okounkovin Erdős-luku on enintään kolme hänen tutkittuaan Anatoly Vershikin kanssa Freimanin lausetta.


title: Christine Ohuruogu

text: Christine Ijeoma Ohuruogu MBE (s. 17. toukokuuta 1984, Newham, Lontoo) on brittiläinen 400 metrin juoksija ja olympiavoittaja.. Ohuruogun vanhemmat ovat nigerialaisia Igboja.


title: Christine Ohuruogu

text: Ohuruogu voitti nuorten EM-pronssia 2003 Tampereen nuorten EM-kisoissa 400 metrillä. Ateenan olympialaisissa 2004 hän karsiutui välierissä ajalla 51,00, samoin Helsingin MM-kisoissa 2005 henkilökohtaisella matkalla. 4 × 400 metrin viestijuoksussa hän oli mukana Yhdistyneen kuningaskunnan joukkueessa, joka voitti kisoissa pronssia. Saman vuoden Erfurtin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän sai hopeaa 400 metrillä ja 4 × 400 metrin viestissä.


title: Christine Ohuruogu

text: Kansainyhteisön kisoissa 2006 Ohuruogu voitti ennakkosuosikki Tonique Williams-Darlingin ja sai kultaa ennätysajallaan 50,28. Myöhemmin samana vuonna hän sai vuoden kilpailukiellon, kun häneltä oli jäänyt väliin kolme yllätysdopingtestiä. Osakan MM-kisojen loppukilpailuissa 2007 Ohuruogu kukisti maannaisensa Nicola Sandersin ja Jamaikan Novlene Williamsin ennätysajallaan 49,61. Hän oli mukana myös Yhdistyneen kuningaskunnan joukkueessa, joka voitti pitkässä viestissä MM-pronssia. Kauden lopussa hän juoksi kolmanneksi.


title: Christine Ohuruogu

text: Pekingissä 2008 Ohuruogu voitti olympiakultaa. Hän nousi voittoon vain 30 metrin ennen maaliviivaa, kun alussa johtaneen yhdysvaltalaisen Sanya Richardsin vauhti hidastui. Ohuruogun loppuveto ratkaisi kultamitalin brittiläiselle. Pekingissä Ohuruogu juoksi pitkässä viestissä Britannian joukkueessa, joka sijoittui alun perin viidenneksi mutta nousi myöhemmin olympiapronssille kun edelle sijoittuneet Venäjän ja Valko-Venäjän joukkueet hylättiin dopingin takia vuonna 2016. Euroopan cupin 200 metrillä hän oli toinen, samoin 400 metrillä. Seuraavana vuonna Ohuruogu sijoittui Euroopan-joukkuemestaruuskilpailuissa 200 metrin juoksussa kolmanneksi ajalla 23,40. Myöhemmin samana vuonna hän juoksi Berliinin MM-kisoissa 400 metrillä viidenneksi ja Brittien 4 × 400 metrin viestijoukkueessa kolmanneksi. Viestijoukkue sijoittui alun perin neljänneksi, mutta nousi myöhemmin Venäjän joukkueen dopinghylkäyksen jälkeen pronssille. Vuoden 2007 Ohuruogu sijoittui kuudenneksi. Daegun MM-kisoissa 2011 Ohuruogu hylättiin 400 metrin alkuerissä hänen otettua varaslähdön. Pitkässä viestissä Britannian joukkue sijoittui alun perin neljänneksi, mutta nousi myöhemmin Venäjän joukkueen dopinghylkäyksen takia pronssille. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän voitti kultaa 4 × 400 metrin viestissä.


title: Christine Ohuruogu

text: Ohuruogu sai Lontoon olympialaisissa 2012 hopeaa 400 metrillä ajalla 49,70. Göteborgin sisäratojen EM-kilpailuissa 2013 hän kuului Britannian kultajoukkueeseen 4 × 400 metrin viestissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Ohuruogu voitti maailmanmestaruuden ohitettuaan viime metreillä puolustavan maailmanmestarin Amantle Montshon. Ohuruogu voitti Montshon neljällä sekunnin tuhannesosalla ja molemmat saivat saman ajan 49,41. Ohuruogu paransi kahdella sekunnin sadasosalla Kathy Cookin Los Angelesin olympialaisissa 1984 juoksemaa maansa ennätystä. Ison-Britannian viestijoukkue sijoittui 4 × 400 metrin viestissä alun perin pronssille, mutta nousi myöhemmin Venäjän joukkueen dopinghylkäyksen takia hopealle.


title: Christine Ohuruogu

text: Ohuruogu kuului Britannian pronssijoukkueeseen 4 × 400 metrin viestissä Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014. Hän juoksi avausosuuden kolmanneksi sijoittuneessa Englannin pitkän viestin joukkueessa Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014. Hän sijoittui saman vuoden Zürichin EM-kilpailuissa neljänneksi 400 metrin juoksussa. Hän saavutti Pekingin MM-kilpailuissa 2015 pronssia 4 × 400 metrin viestissä ja sijoittui kahdeksanneksi 400 metrillä.


title: Christine Ohuruogu

text: Ohuruogu sijoittui Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 neljänneksi 400 metrin juoksussa. Saman vuoden Rio de Janeiron olympialaisissa hän juoksi ankkuriosuuden Britannian pronssijoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. 400 metrillä hän karsiutui välierissä.


title: Christine Ohuruogu

text: Oguruogu lopetti uransa vuonna 2018.


title: Christine Ohuruogu

text: Lähde:


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Analyyttistä filosofiaa ja mannermaista filosofiaa pidetään nykyfilosofian merkittävimpinä suuntauksina. Nämä suuntaukset on usein asetettu vastakkain. Jotkut ovat nähneet niiden välisen ristiriidan sovittamattomana, jotkut taas ovat katsoneet, että ristiriitoja on liioiteltu. Nykyisin monet ovat myös pyrkineet eroon jaottelusta.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Eron tausta voidaan nähdä uuskantilaisten Marburgin ja Badenin koulujen eroissa ja myöhemmässä Rudolf Carnapin ja Martin Heideggerin filosofisessa vastakkainasettelussa. Analyyttisen filosofian harjoittaminen on ollut keskittynyttä englanninkieliseen maailmaan (Iso-Britannia, Yhdysvallat) ja muun muassa Itävaltaan ja Pohjoismaihin. Mannermainen filosofia on ollut merkittävässä asemassa ennen kaikkea Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Sveitsissä.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Jako on kuitenkin melko harhaanjohtava. Ensiksi, ero ei ole täysin maantieteellinen. Jo alun perin monet analyyttisen filosofian keskeiset henkilöt tulivat Manner-Euroopasta, ja nykyisin kummankin suuntauksen kannattajia löytyy kaikista maista. Toiseksi, analyyttinen ja mannermainen filosofia eivät myöskään muodosta mitään yhtenäisiä koulukuntia tai tutkimushankkeita, eivätkä läheskään kaikki filosofit lue itseään näiden sateenvarjokäsitteiden alle. Jako ei perustu mihinkään tiettyyn perustavanlaatuiseen erimielisyyteen jostakin asiasta, vaan usein pikemminkin kummankin suuntauksen kannattajien haluun erottua toisesta suuntauksesta: filosofit eivät useinkaan lue toista suuntausta edustavien teoksia, ja keskustelevat vain kysymyksistä, jotka ovat relevantteja heidän oman suuntauksensa sisällä.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Wolfgang Stegmüllerin mukaan tämä on johtanut tilanteeseen, jossa eri suuntauksia edustavilta filosofeilta on romahtanut yhteinen kommunikaatiopohja: he eivät koe ymmärtävänsä toistensa puhetta, eivätkä edes koe, että heillä olisi yhteisiä päämääriä. Ilkka Niiniluoto ja Esa Saarinen sen sijaan ovat katsoneet, että suuntauksia yhdistävät tekijät painavat vaa'assa kuitenkin enemmän kuin erimielisyydet: niiden käsittelemät ongelmat ovat samat, ja erot ovat usein käytetyissä käsitteissä ja ratkaisuehdotuksissa.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Analyyttisesta filosofiasta ovat saaneet vaikutteita muun muassa analyyttinen hermeneutiikka ja analyyttinen fenomenologia.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Erottelun analyyttiseen ja mannermaiseen filosofiaan voidaan katsoa saaneen alkunsa viimeistään 1920-luvulla. Jotkut ovat katsoneet sen ulottuvan aina Immanuel Kantiin saakka: Kant oli viimeinen "suuri filosofi", jota kumpikin osapuoli on lukenut.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: 1700-luvun lopulla mannermainen Eurooppa pyrki sulattamaan Immanuel Kantin filosofian. Saksalainen idealismi on ensimmäisiä suuntauksia, joka esitti vastauksen Kantille, osittain jo tämän eläessä. Ensimmäisiä saksalaisia idealisteja oli Johann Gottlieb Fichte, joka julkaisi vuonna 1792 teoksensa "Versuch einer Kritik aller Offenbarung" ("Pyrkimys kaiken ilmoituksen kritiikkiin"), johon Kant vastasi pitäen sitä ansiokkaana. Muita saksalaisia idealisteja ovat olleet Friedrich Schelling, Friedrich Heinrich Jacobi, Karl Leonhard Reinhold, Friedrich Schleiermacher, ja ehkä merkittävimpänä Georg Wilhelm Friedrich Hegel.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Saksalaisen idealismin ja yleensä koko saksalaisen filosofian vaikutusvaltaisimpia kriitikoita olivat Arthur Schopenhauer, Søren Kierkegaard ja Friedrich Nietzsche. Schopenhauer torjui Hegelin ajattelun ja esitti teoksessaan "Die Welt als Wille und Vorstellung" ("Maailma tahtona ja mielteenä"), että Kantin transsendentaali idealismi on ainoa mahdollinen vastaus filosofiseen argumenttiin. Kierkegaard vastusti suurten filosofisten järjestelmien, kuten Hegelin järjestelmän, rakentamisyrityksiä, ja katsoi, että ihmisyksilön olemassaolo on ainoa oikeutettu pohja ajattelulle. Näin hän loi perustaa eksistentialismille. Nietzsche haastoi nihilismillään moraalin perustan kaikissa filosofisissa järjestelmissä. Karl Marx ja Friedrich Engels "käänsivät Hegelin päälaelleen" ja käyttivät hänen dialektiikkaansa historian analysoimiseen materialistisesta näkökulmasta. Kaikki nämä henkilöt voidaan nähdä mannermaisen filosofian edelläkävijöinä.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Isossa-Britanniassa akateemisen filosofian hallitseva suuntaus 1800-luvun loppupuolella oli brittiläinen idealismi. Se oli eräällä tavalla saksalaisen idealistisen liikkeen laajennos. Brittiläinen idealismi vastasi Kantin ja Hegelin töihin ja omaksui osan hegeliläisestä terminologiasta. Brittiläisistä idealisteista merkittävimmät olivat F. H. Bradley ja J. M. E. McTaggart. 1900-luvun alkupuolelle tultaessa sellaisten filosofien kuin Bertrand Russell ja G. E. Moore vastustus johti idealismin ajan nopeaan päättymiseen ja analyyttisen filosofian nousuun englanninkielisissä maissa. Idealistisesta ajattelusta ei jäänyt juurikaan näkyviä jälkiä analyyttiseen filosofiaan.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: 1900-luvun vaihteessa fenomenologian perustaja Edmund Husserl oli ehkä viimeisiä filosofeja, joita kumpikin perinne arvosti. Husserlin varhaiset työt matematiikassa, hänen kirjeenvaihtonsa Gottlob Fregen kanssa sekä hänen vaikutuksensa varhaisiin analyyttisiin filosofeihin valottavat myös analyyttisen perinteen historiaa.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Varhainen tietoisuus "analyyttisen" ja "mannermaisen" filosofian syvistä eroista voidaan jäljittää kahden Husserlin oppilaan, Rudolf Carnapin ja Martin Heideggerin, töihin. Vuonna 1929 Heidegger kirjoitti teoksen "Was ist Metaphysik?" ("Mitä on metafysiikka?"), joka oli tutkielma "ei-minkään" käsitteen analysoimisesta. Carnap kritisoi Heideggerin tutkielmaa vuonna 1932 teoksessaan "Überwindung der Metaphysik durch logische Analyse der Sprache" ("Metafysiikan eliminointi kielen loogisella analyysillä"). Carnap väitti, että useat kohdat Heideggerin teoksessa olivat esimerkkejä pseudoväitteistä joissa "loogisen syntaksin rikkominen oli erityisen selvää". Carnap syytti Heideggeria "historiallis-kielitieteellisen syntaksin" käyttämisestä, joka mahdollisti hänen mukaansa hölynpölyn, tyhjänpäiväisen puheen, kun taas "looginen syntaksi" teki sen mahdottomaksi. Heideggerin syntaksi oli johdettu osittain hegeliläisestä historisismista, kun taas Carnapin syntaksi oli johdettu osittain fregeläisestä logiikasta ja semantiikasta. Tämä perustavanlaatuinen ero tavoissa lähestyä filosofisia ongelmia — "kokemuksesta keskusteleminen" vastaan "kielestä keskusteleminen" — on tärkein syy jakoon analyyttisen ja mannermaisen filosofian välillä.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla Saksa oli edelleen Manner-Euroopan filosofinen päänäyttämö. Vasta Adolf Hitlerin ja kansallissosialismin valtaannousu karkotti pitkälti vasemmistolaisen ja juutalaisen filosofien keskittymän. Jotkut, kuten Frankfurtin koulukunta, hakivat turvaa ulkomailta, etenkin Yhdysvalloista. Pienempi osa filosofeista, kuten Martin Heidegger, jäivät Saksaan, lähinnä natsiyhteyksiensä takia. Sodan jälkeen heidät ja heidän ajatuksensa usein tuomittiin natsien tavoin, ja esimerkiksi Heideggeria kiellettiin joksikin aikaa opettamasta. Analyyttisen filosofian puolella Heideggerin natsiyhteyksistä muistettiin huomautella tämän kuolemaan saakka.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Sara Heinämaa on tiivistänyt yleiset mielikuvat ja ennakkoluulot suuntauksista ja niiden eroista seuraavasti:


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Analyyttinen filosofia keskittyy usein tiettyihin yleismaailmallisiin ongelmiin, ja jakaa filosofian erillisiin osa-alueisiin, joiden välillä ei välttämättä ole paljon yhteyksiä: tieteenfilosofiaan, mielenfilosofiaan, kielifilosofiaan, matematiikan filosofiaan, jne.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Mannermainen filosofia käsittelee usein näitä kysymyksiä kokonaisvaltaisesti ja keskittyy tiettyihin ajattelijoihin ja heidän teemoihinsa, kuten esimerkiksi kysymykseen elämästä, kuolemasta, antropologiasta, seksualiteetista, politiikasta, ruumiista tai historiasta.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Mannermainen filosofia keskittyy filosofisiin teksteihin, sekä klassisiin että nykyaikaisiin, ja niiden tulkitsemiseen ja filosofisen kehityksen tutkimiseen. Mannermainen ajattelu ei ole niin kiinnostunut siitä, ovatko jotkut tietyt väitteet tosia vai epätosia, vaan siitä, mitä suuret ajattelijat ovat saavuttaneet omana aikanaan tai historian näkökulmasta, sekä totuuksina että puolitotuuksina. Tavoitteena on tulkita tekstejä ja käyttää niitä apuna niiden "taakse" pääsemiseksi ja niiden dekonstruoimiseksi.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Analyyttinen filosofia keskittyy ensi sijassa väitteisiin ja siihen, millä perusteella ne voidaan osoittaa todeksi. Väitteet nähdään joko tosina, epätosina, mielettöminä tai subjektiivisesti tosina, jolloin kaikki muut paitsi selvästi todet väitteet yleensä hylätään implisiittisesti.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Analyyttinen filosofia käyttää usein formaalia logiikkaa ja formaalia loogista argumentaatiota kysymysten ja vastausten esittämiseksi.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Mannermainen filosofia sen sijaan tapaa käyttää termilogiikkaa väljemmin, tai samassa mielessä kuin kreikan kielen sanassa "logos", joka voi tarkoittaa esimerkiksi "puhetta", tai tapana tuoda esille se mistä milloinkin puhutaan. Se katsoo logiikan käsitteiden, lakien ja ristiriitojen olevan sidottuja historiaan samoin kuin muidenkin käsitteiden: ne eivät välttämättä päteneet ennen eivätkä päde tulevaisuudessa, sen sijaan jokaisella on oma historiansa ja hermeneuttiset ongelmansa.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Analyyttinen filosofia pyrkii usein kuvaamaan, miten asiat ovat maailmassa, kuinka asioiden täytyy toimia tai mikä tarjoaisi intuitiivisimman tai "parhaan" kuvauksen, joka voi torjua mahdollisimman paljon kritiikkiä. Tämän vuoksi analyyttinen filosofia kytkee itsensä usein empiirisiin luonnontieteisiin ja matematiikkaan. Analyyttinen filosofia pyrkii yleensä välttämään poliittisia kysymyksiä, paitsi poliittisessa filosofiassa ja etiikassa.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Mannermainen filosofia sen sijaan on usein luonteeltaan kriittistä, ja olettaa, ettei maailman tila ei ole sellainen, jota tulisi vain kuvata, vaan että se muuttuu sen mukaan miten tulkitsemme sitä. Tämän vuoksi se näkee politiikan oleellisena osana kaikkea filosofiaa. 1800-luvulla mannermaiset filosofit, kuten G. W. F. Hegel ja Karl Marx määrittelivät kriittisyytensä "tieteeksi", nykyinen mannermainen filosofia on omaksunut valistuksen kriittisen asenteen. Monet mannermaiset filosofit, kuten esimerkiksi Gilles Deleuze ja Alain Badiou, suhtautuvat positiivisesti luonnontieteisiin ja matematiikkaan.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Suuntauksia on syytetty joko liiallisesta filosofian historian painottamisesta tai sen liiallisesta sivuuttamisesta. Jotkut katsovat mannermaisen filosofian painottavan liikaa aiempia filosofeja, antaen heidän asettaa nykyaikaisten keskustelujen käsitteistön ja puitteet. Näin filosofiasta tulee pelkkää filosofian historian tulkintaa. Analyyttistä filosofiaa taas on syytetty historian sivuuttamisesta: jos filosofit eivät tiedä, kuinka samoihin kysymyksiin on vastattu aiemmin, he saattavat päätyä samoihin vanhoihin ratkaisuihin tai heiltä saattaa jäädä huomaamatta miten perinne vaikuttaa heidän ajatteluunsa.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Mannermaisessa filosofiassa on yleistä, että kirjoittaja viittaa kirjallisuuteen, novelleihin ja runouteen, tai arkielämän esimerkkeihin työpaikalta, kahviloista jne.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Analyyttisessä filosofiassa on yleisempää käyttää mielikuvituksellisia tai jopa tieteiskirjallisuutta muistuttavia ajatuskokeita (esimerkiksi aivot altaassa, mahdolliset maailmat) kysymysten havainnollistamiseksi.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Sekä analyyttisen että mannermaisen filosofian perustajiin kuuluvat filosofit saivat koulutuksensa ennen kaikkea matematiikassa, eivät filosofiassa (Russell, Frege, Husserl).


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Kumpaankin perinteeseen kuuluvat filosofit lukevat lähes kaikki merkittävät filosofit esisokraatikoista Kantiin perustavalaatuisiksi ajattelijoiksi ja filosofian kysymyksenasettelijoiksi.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Kummatkin suuntaukset ovat akateemisesti suuntautuneita. Poikkeuksia ovat enemmän mannermaisessa perinteessä luetut Friedrich Nietzsche ja Søren Kierkegaard, jotka tekivät suurimman osan filosofiastaan yliopistojen ulkopuolella.


title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Analyyttisen filosofian keskeisen filosofin Ludwig Wittgensteinin ja mannermaisen perinteen keskeisen filosofin Martin Heideggerin filosofiaa yhdistää toiminnallinen ajatusmalli filosofian perusteista. Kysymys postmodernista filosofiasta sekä siihen liittyvä kysymys kielestä nousi esille sekä Wittgensteinin ajatuksissa kielipeleistä että Jean-François Lyotardin määritelmässä koko postmodernin käsitteelle.


title: Eva-Stina Byggmästar

text: Eva-Stina Byggmästar (s. 1967 Pietarsaari) on suomenruotsalainen runoilija.


title: Eva-Stina Byggmästar

text: Vuonna 2011 Byggmästar oli ehdolla Runeberg-palkinnon saajaksi runoteoksellaan "Vagga liten vagabond" (Söderströms). Vuonna 2014 Byggmästarille myönnettiin valtion viisivuotinen taiteilija-apuraha vuoden 2015 alusta alkaen.


title: Eva-Stina Byggmästar

text: Byggmästar asui monta vuotta Ruotsissa. Nykyään hän kuitenkin asuu taas Suomessa. Hän ei juuri näyttäydy julkisuudessa tai anna haastatteluja.


title: Hajautustaulu

text: Tietojenkäsittelytieteessä hajautustaulu () on hakurakenne eli avaimia arvoihin yhdistävä tietorakenne. Kun hajautustaululle annetaan avain (esimerkiksi henkilön nimi), se kertoo arvon (puhelinnumero). Sisäisesti se käyttää avaimesta hajautusfunktion avulla muodostettua tiivistelukua taulukon indeksinä. Siten haku toimii hyvin tehokkaasti, mutta alkioiden järjestykseen liittyvät operaatiot kuten suurimman arvon etsiminen eivät. Tyypillisesti hajautustaulua käytetään, kun halutaan indeksoida taulukkoa merkkijonoilla kokonaislukujen sijasta.


title: Hajautustaulu

text: Tehokkuudeltaan hajautustaulu muistuttaa järjestämätöntä taulukkoa. Sen tärkein toiminto on haku, jonka asymptoottinen aikavaativuus on keskimäärin "O"(1); lisäys ja poisto ovat samaa luokkaa. Harvinainen pahin tapaus voi olla "O"("n"), mutta tämä voidaan estää, jos tallennettava data tunnetaan ennalta. Tehokkuus riippuu täysin törmäysten määrästä; se puolestaan riippuu taulukon täyttöasteesta, hajautusfunktion tuottamasta jakaumasta ja törmäysten käsittelykeinosta.


title: Hajautustaulu

text: Koska haku hajautustaulusta ei yleensä vaadi kuin yhden tai kaksi yhtäsuuruusvertailuoperaatiota, se on huomattavasti hakupuita nopeampi, jos avaimien vertailu vie paljon aikaa.


title: Hajautustaulu

text: Hajautustaulun yleisten operaatioiden keskimääräisiä aikavaativuuksia:


title: Hajautustaulu

text: Usein hajautustaulu sopii hakurakenteeksi, jos


title: Hajautustaulu

text: Jokin hakupuu kuten punamusta puu voi olla hyvä vaihtoehto toteuttaa hakurakenne.


title: Hajautustaulu

text: Oletetaan, että avaimina käytetään merkkijonoja ja arvoina kokonaislukuja, kuten puhelinluettelossa. Tavoitteena on, että hajautustaulua voisi käyttää kuten assosiaatiotaulua:


title: Hajautustaulu

text: Tietorakenteen ytimenä on taulukko, johon avain-arvo -parit säilötään.


title: Hajautustaulu

text: Hajautusfunktio tiivistää merkkijonoja taulukon indekseiksi eli muodostaa suurista arvoista pieniä satunnaislukuja. Ensin merkkijono täytyy muuttaa kokonaisluvuksi; yksinkertainen mutta melko huono tapa on laskea merkkikoodit yhteen. Tuloksena on luku, joka vielä täytyisi saada pysymään taulukon koon rajoissa. Tämä onnistuu esimerkiksi jakojäännöksen avulla.


title: Hajautustaulu

text: Eri avaimilla hajautusfunktio voi antaa saman indeksin. Funktiolla "hashf" avaimet "venes" ja "seven" tuottavat saman indeksin, koska anagrammien merkkikoodien summa on aina sama. Tätä kutsutaan törmäykseksi, ja sen käsittelyyn on useita keinoja, joista kaikki käyttävät jonkinlaista peräkkäishakua. Siten törmäykset hidastavat hajautustaulua, ja hajautusfunktion tulisikin kuvata avaimia indekseiksi mahdollisimman tasaisesti.


title: Hajautustaulu

text: Taulukolle on arvioitava sopiva koko, sillä ylimääräinen tila vähentää törmäyksiä mutta vie muistia. Alkioiden ja taulukon koon välistä suhdetta kutsutaan "täyttösuhteeksi", ja se yritetään pitää sopivana.


title: Hajautustaulu

text: Ilmeinen tapa hallita törmäyksiä on törmäävien arvojen tallentaminen samaan indeksiin linkitetyn listan avulla. Ratkaisua kutsutaan ylivuotolistaksi tai -ketjuksi. Ylivuotolista on suotuisa tapa käsitellä törmäyksiä. Tietorakenteen koko voi kasvaa taulukkoa suuremmaksi ilman merkittävää hidastumista. Muisti ja hidastuminen ovat kapasiteetin ainoat rajat. Kuitenkaan käytännössä välimuisti ei kiihdytä linkitystä niin hyvin kuin puhdasta taulukkototeutusta, avointa hajautusta.


title: Hajautustaulu

text: record HashTable


title: Hajautustaulu

text: Avoimessa hajautuksessa vuodetaan törmääviä alkioita suoraan johonkin taulukon vapaaseen paikkaan. Intuitiivisin tapa toteuttaa avoin hajautus lienee lineaarinen kokeilu, jossa kokeillaan peräkkäin vapaita taulukkopaikkoja, kunnes vapaa paikka löytyy tai taulu on kierretty ympäri.


title: Hajautustaulu

text: Lineaarinen kokeilu ei yleensä ole hyvä vaihtoehto, sillä se kasaa alkioita peräkkäin, jolloin kokeileminen hidastuu. Vaikka peräkkäisyys käyttää tehokkaasti välimuistia, parempia algoritmeja ovat neliöinen kokeilu ja kaksoishajautus, jotka hyppivät epätasaisia loikkia taulukkoa ympäri.


title: Hajautustaulu

text: On selvää, että taulukon koolla on suuri merkitys avoimessa hajautuksessa: Kapasiteetilla on konkreettinen yläraja, ja operaatioiden ajantarve kasvaa räjähdysmäisesti, kun taulukko alkaa tulla täyteen.


title: Hajautustaulu

text: Apufunktio "findIndex" etsii avaimelle seuraavan tyhjän paikan käyttäen lineaarista kokeilua.


title: Hajautustaulu

text: Taulukon pidentäminen vaatii uuden hajautusfunktion, mikä käytännössä tarkoittaa uuden hajautustaulun luomista. Tämä on raskas operaatio, joten sitä tulee välttää. Yksi keino saada pidennysväli riittävän laajaksi on kaksinkertaistaa pituus aina, kun taulukkoa tarvitsee pidentää. Tällöin hidas hajautustaulun kopiointioperaatio ei keskimäärin juuri vaikuta tehokkuuteen.


title: Hajautustaulu

text: Ylivuotolistoilla toteutettu hajautustaulu ei välttämättä tarvitse pidennysoperaatiota. Se vain hidastuu tasaisesti, kun alkioita tulee lisää.


title: Hagar Olsson

text: Alli Hagar Olsson (16. syyskuuta 1893 Kustavi – 21. helmikuuta 1978 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko, näytelmäkirjailija ja kääntäjä.


title: Hagar Olsson

text: Olsson oli aktiivisesti mukana kirjoittajana ja toimittajana aikansa kirjallisuuslehdissä Ultrassa ja Quosegossa.


title: Hagar Olsson

text: Olssonin esikoisromaani "Lars Thorman och döden" vuodelta 1916 vastusti "dagdrivare"-polven kyynisyyttä ja sen sijaan julisti modernismin elämäntunnetta. Olssonin proosa lähestyy ekspressionismia sikäli kuin hän rinnastaa yksilöiden ja kulttuurien elämän, syntymän ja kuoleman. Hänen pääteoksenaan pidetään romaania "Chitambo" vuodelta 1933. Myös hänen näytelmänsä edustavat varhaista suomalaista sekä ruotsinkielistä ekspressionismia; hän kuvaa synkistyvää maailmantilannetta pasifistisesta näkökulmasta näytelmässä "S.O.S." (1928), ja näytelmä "Lumisota" (1939) kiellettiin eikä sitä esitetty ennen kuin vuonna 1958.


title: Hagar Olsson

text: Olssonin esseetuotannon huippua edustaa kokoelma "Arbetare i natten" (1935), jossa hän kirjoittaa muun muassa C. J. L. Almqvistista ja modernismista. Kautta koko uransa Olsson osallistui ajankohtaiseen kulttuurikeskusteluun, myös 1960-luvun Salama-sotaan. Häntä on luonnehdittu julistajaksi ja nuoren tasavallan kulttuurielämän omaksitunnoksi.


title: Hagar Olsson

text: Olsson toimitti runoilija Edith Södergranin teoksia ja kävi kirjeenvaihtoa tämän kanssa. Hän julkaisi myöhemmin Södergranin hänelle kirjoittamat kirjeet kommenteillaan varustettuna. Hänen Södergranille kirjoittamansa kirjeet, kuten lähes kaiken muunkin, Södergran hävitti. Olsson luo kirjekokoelmassa kuvaa, että hän olisi ainoa, joka tunsi todella Södergranin ja pystyi tulkitsemaan tämän tekstejä. Tämän sekä yleisesti Olssonin Södergranista luoman kuvan on usea tutkija kiistänyt.


title: Askelmittari

text: Askelmittari tai pedometri on laite, joka laskee käyttäjänsä ottamia askelia. Nykyisin laitteet ovat yleensä paristokäyttöisiä ja elektronisia. Varhaisemmat askelmittarit toimivat mekaanisesti. Käyttäjän liikkuessa askelmittari tunnistaa kävely- tai juoksuaskeleet ja laskee otettujen askelten lukumäärän. Askelten lukumäärän sekä arvioidun askelpituuden perusteella laite voi myös laskea, kuinka pitkän matkan käyttäjä on kävellyt tai juossut. Joihinkin askelmittareihin voi syöttää myös esimerkiksi käyttäjän pituuden, iän ja painon, jolloin laite arvioi liikkumiseen kulutetun energian määrän. Laitteet voivat toimia motivaattorina terveellisiin elämäntapoihin kannustaen ihmisiä liikkumaan enemmän.


title: Askelmittari

text: Modernimmat askelmittarit toimivat mekaanis-elektronisen anturin avulla, joka mittaa kiihtyvyyttä.


title: Eiri

text: Eiri Oy oli lahtelainen Eikka Riihelän vuonna 1944 perustama perheyritys, joka käsitti valokuvien kehityspalvelun sekä Konica Minolta -kameroiden maahantuonnin Suomeen. Sillä oli myös PIK-20-purjelentokoneiden valmistusta. Eiri asetettiin konkurssiin 16. marraskuuta 2005 sen omasta pyynnöstä. Tätä ennen yritys oli hakeutunut velkasaneeraukseen marraskuussa 2004. Eirin suurimmat velkojat olivat Nordea, Finnvera, Konica-Minolta sekä verottaja. Velkojen määrä oli yhteensä 12,5 miljoonaa euroa. Työntekijöitä oli 115. Konkurssipesän palveluksessa jatkoi 85 henkilöä, joista 65 valmistuksen puolella tuotannossa. Eirissä tehdään 40 000 000 valokuvaa vuodessa.


title: Eiri

text: Eiri Oy ajautui konkurssitilaan lähinnä digitaalisten kameroiden yleistymisen vuoksi. Yrityksen kuvankehitysliiketoiminta ja tukkukauppa siirtyi Eirikuva Digital Image Oy Ab:lle tuotemerkkeineen. Kehystehtaan toiminta siirtyi Eiri Kehykset Oy Ab:lle.


title: Eiri

text: Suomessa yhtiön kuvatuotteita myydään ja markkinoidaan Eirikuva-tuotemerkin alla. Eirikuva on tuttu ja tunnettu valokuvien merkkituote ja niiden valmistus on jatkunut Suomessa vuosikymmenien ajan. Kesällä 2012 mainostoimistoryhmä Zeeland Oy myi osan Eirikuvan osakkeista Antti ja Arto Kosusen pääosin omistamalle Loreen Oy:lle, Zeeland Oyj jäi uuteen yhtiöön vähemmistöomistajaksi 20 prosentin osuudella.


title: Eiri

text: Ifolor osti alkuvuodesta 2014 Eirikuva-tuotemerkin, jolloin tuotanto Eirikuvalla Lahdessa päättyi. Eiri Kehykset Oy valmistaa edelleen kehyksiä Lahdessa.


title: Eiri

text: Valokuvakehysten valmistaminen aloitettiin Eirikuvassa 1960-luvulla. Toiminta laajeni pian useaan miljoonaan kehykseen vuodessa, materiaaleina muovi, puu ja metalli. Vuonna 2003 Eiri Kehys irrotettiin Eiri Kuvasta ja siitä tehtiin oma yrityksensä "Eiri Kehys Oy Ab". Eiri Kehys haki konkurssia vuonna 2012, jolloin yritys myytiin lahtelaiselle yrittäjälle Juha Miikkulaiselle. Vuodesta 2013 kehyksiä on valmistanut ja myynyt "Eiri Kehykset Oy". Kehysvalmistus jatkuu, vaikka muu Eirin toiminta Lahdessa lopetettiin Ifolor-kaupan myötä 2014.


title: Eiri

text: Kehystuotteista huomattava on ollut ruusukulmakehys. Sen valmistus aloitettiin Saksassa 1957 ja Suomessa 1959. Vuoteen 2002 mennessä tuotetta oli valmistettu jo 7,5 miljoonaa kappaletta. Malli oli pysynyt samanlaisena jo vuodesta 1959.


title: Jason Williams (jääkiekkoilija)

text: Jason Williams (s. 11. elokuuta 1980 London, Ontario, Kanada) on kanadalainen, ammattilaisuransa päättänyt jääkiekkoilija. Williamsin pelipaikka on pääasiassa keskushyökkääjä, mutta ylivoimapelissä hän on pelannut myös puolustajana. Hänen jääkiekkouransa paras saavutus on Stanley Cupin voitto 2002. Williams pelasi EIHL:n Nottingham Panthersin joukkuessa keväällä 2017 ja päätti ammattilaisuransa tähän kauteen. Kaudeksi 2017—2018 Williams palasi Kanadaan ja teki lokakuussa sopimuksen amatööriliiga ACH:n Brantford Blastin kanssa.


title: Jason Williams (jääkiekkoilija)

text: Williams pelasi juniorina OHL:n Peterborough Petesissä, josta Detroit Red Wings löysi hänet ja tarjosi sopimusta vapaana pelaajana (Williamsia ei ole koskaan varattu NHL:ään). Ensimmäiset kolme ammattilaiskauttaan Williams liikkui NHL-joukkueen ja AHL:n farmijoukkueen välillä, mutta kaudella 2003–2004 hän pysyi jo koko kauden Red Wingsin mukana, vaikka pelasikin vain noin puolet otteluista (49 kappaletta). Seuraavalla kaudella oli , jolloin Jason pelasi Porin Ässissä SM-liigaa ja teki noin pisteen ottelua kohden.


title: Jason Williams (jääkiekkoilija)

text: Ässissä vietetyn kauden jälkeen Williams kuului Detroit Red Wingsin vakiokokoonpanoon. Kaudella 2005–2006 Red Wingsin valmentajaksi tullut Mike Babcock keksi käyttää Williamsia ylivoimapelissä puolustajana, ja sillä paikalla hän teki NHL-uransa ensimmäisen hattutempun lokakuussa 2005 Columbus Blue Jacketsia vastaan. Williams pelasi myös Kanadan joukkueessa vuoden 2006 maailmanmestaruuskilpailuissa Latviassa. Helmikuussa 2007 hän oli osallisena kaupassa, jossa hän siirtyi Detroitista Chicago Blackhawksiin vaihdossa Kyle Calderiin. Chicagossa Williams pelasi tyrän vuoksi seuraavalla kaudella kuitenkin vain 43 ottelua.


title: Jason Williams (jääkiekkoilija)

text: Kaudelle 2008–2009 Williams teki vapaana pelaajana sopimuksen Atlanta Thrashersin kanssa. Williams ei ehtinyt pelata Atlantassa kuin 41 peliä, kun hänet myytiin kesken kauden Columbus Blue Jacketsiin tammikuussa 2009 vaihdossa Clay Wilsoniin ja yhteen varausoikeuteen. Williams teki kauden aikana lopulta 47 pistettä 80 ottelussa ja siirtyi kauden jälkeen takaisin Red Wingsiin.


title: Jason Williams (jääkiekkoilija)

text: Red Wingsissä Williams pystyi pelaamaan murtuneen pohjeluun takia vain 44 ottelua. Hän teki syksyllä 2010 sopimuksen AHL-joukkue Connecticut Whalen kanssa. Williams pelasi Whalessa helmikuulle 2011, jolloin loukkaantumisista kärsinyt Dallas Stars teki hänen kanssaan loppuvuoden sopimuksen. Kauden jälkeen Williams teki vuoden sopimuksen Pittsburgh Penguinsiin. Kaudella 2011–2012 hän pelasi kahdeksan NHL-ottelua, mutta pääosa kaudesta kului AHL:n Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa.


title: Jason Williams (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2012–2013 Williams siirtyi Sveitsin pääsarjan HC Ambrì-Piottaan. Ja sieltä kaudeksi 2014-2015 AHL:n Oklahoma City Baronsiin. AHL:ssa pelatun vuoden jälkeen Williams palasi takaisin Euroopaan, Saksan Kölner Haien joukkueeseen. Saksassa pelatun vuoden jälkeen Williams teki sopimuksen Alppiliigan italialaiseen Ritten/Renonin joukkueeseen, josta siirtyi kesken kauden Englantiin.


title: Skipp Sudduth

text: Robert Lee Sudduth IV (s. 23. elokuuta 1956 Wareham, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen teatteri-, televisio- ja elokuvanäyttelijä. Sudduth tunnetaan roolistaan elokuvassa "Ronin" ja televisiosarjasta "Hädän hetkellä", jossa hän näytteli konstaapeli John Sullivania. Sudduth on myös ohjannut "Hädän hetkellä"- ja "Teho-osasto"-sarjojen jaksoja.


title: Skipp Sudduth

text: Sudduth kävi George Washington High Schoolia, josta valmistui 1976. Lääkärinuraa suunnitellut Sudduth sai loppututkinnon biologiassa Hampden-Sydney Collegesta työskenneltyään vuoden sairaalan ensiavussa. Tässä vaiheessa hän päätti jättää lääketieteellisen uransa ja luki itselleen tutkinnon teatterialalla Virginian yliopistossa. Hän vaikutti muun muassa Chicagon Steppenwolf Theatre Companyssä esiintyen useissa heidän näytelmissään.


title: Skipp Sudduth

text: Monilahjakas Sudduth on myös laulaja-lauluntekijä, hänen akustista rokkia soittava yhtyeensä Minus Ted on julkaissut kaksi albumia. Hän on myös stand-up-koomikko ja ääninäyttelijä.


title: Skipp Sudduth

text: Sudduth on ollut naimisissa ja eronnut kaksi kertaa. Hän asuu New Yorkissa.


title: Normaaliobjektiivi

text: Normaaliobjektiivi on kamerassa objektiivi, jonka polttoväli on suurin piirtein valaistavan filmiruudun tai (täys)kennon lävistäjän suuruinen. Näin ollen esimerkiksi kinofilmissä, jonka ruudun korkeus on 24 mm ja leveys 36 mm, on ruudun lävistäjä noin 43 mm. ( (24 mm)² + (36 mm)² = 1 872 mm², mistä neliöjuuri on 43,2666 mm).


title: Normaaliobjektiivi

text: Näin ollen noin 43 mm tai yleisemmin ottaen jopa 50 mm:n objektiivia pidetään normaaliobjektiivina 35 mm:n kinofilmikamerassa.


title: Normaaliobjektiivi

text: Normaaliobjektiivillä valoa kokoava linssiryhmä pystytään sijoittamaan melko optimaalisen etäisyyden päähän tarkennustasosta (kennosta tai filmistä) jolloin polttoväliä muuttavia lisälinssiryhmiä sen eteen tai taakse ei tarvita.


title: Normaaliobjektiivi

text: Tämän vuoksi objektiivin rakenne voidaan tehdä melko yksinkertaiseksi ja normaaliobjektiivien piirto-ominaisuudet ovat kohtalaisen hyviä. Normaaliobjektiivi ei yleensä myöskään vääristä kuvaa laajakulmaobjektiivin tapaan supistamalla kuvan reunoja eikä kauko-objektiivin tapaan levittämällä kuvan reunoja. Normaaliobjektiivista saadaan kohtuukustannuksin myös valovoimainen.


title: Normaaliobjektiivi

text: Normaaliobjektiiveja käytetään tavanomaisissa kuvaustilanteissa, jossa kuvauskohde ei ole kaukana tai kuvauskohde ei ole poikkeuksellisen suuri. Koska normaaliobjektiiveista voidaan kohtuullisin kustannuksin valmistaa tarkkoja valovoimaisia objektiiveja, ovat valovoimaisimmat normaaliobjektiivit hyviä hämärä- ja yökuvauksissa. Yleisesti tarjolla olevien ja kohtalaisen suosittujen, normaaliobjektiivien aukko voi olla 1/1,8 -polttoväliä.


title: Laajakulmaobjektiivi

text: Laajakulmaobjektiivi on objektiivi, jonka polttoväli on filmialan tai ilmaisinalan lävistäjää lyhyempi. Normaaliobjektiivissa polttoväli on filmialan tai (täys)kennon lävistäjän pituinen.


title: Laajakulmaobjektiivi

text: Laajakulmaobjektiivi saattaa vääristää kuvan reunoja todellista pienemmiksi, jolloin muodostuu vaikutelma tynnyrivääristymästä, mikä tarkoittaa sitä, että kuva vaikuttaa keskeltä pullistuneelta niin kuin kyljellään oleva puutynnyri. Laajakulmaobjektiivit ovat polttoväliltään kinofilmikameroissa yleensä 35 mm, 24 mm, 22 mm, 20 mm, 18 mm tai 17 mm. Joskus 35 mm objektiivia pidetään kinofilmikameroissa myös normaaliobjektiivina.


title: Laajakulmaobjektiivi

text:
Kalansilmäobjektiiveiksi (fisheye) kutsutaan laajakulmaobjektiiveja, joissa tynnyrivääristymää ei yritetäkään vähentää tai miltei poistaa, vaan sen annetaan tarkoituksella olla hyvin suuri, jolloin linssistä voidaan tehdä laajakulmaisempi kuin vääristymäkorjatulla linssillä, ja suuri tynnyrivääristymä toimii myös tehokeinona taiteellisille kuville.
Kalansilmäobjektiiveja kutsutaan kalansilmäobjektiiveiksi niiden rungosta pullistuvan linssin kalansilmää muistuttavan muodon vuoksi.


title: Laajakulmaobjektiivi

text: Laajakulmaobjektiivi on usein toteutettu niin sanotulla retrofocus-rakenteella, jossa objektiivissa on ensimmäisenä hajottava linssiryhmä ja sen perässä kokoava linssiryhmä. Tällöin koko objektiivin polttovälistä saadaan tehtyä pienempi kuin pelkällä kokoavalla linssiryhmällä vaikka matka linssiltä tarkennustasolle(kennolle tai filmille) olisi pitkä; pelkällä kokoavalla linssiryhmällä linssiryhmä pitäisi sijoittaa polttovälin etäisyyden päähän tarkennustasosta, mikä esimerkiksi järjestelmäkameroissa ei usein onnistuisi peilin takia.


title: Laajakulmaobjektiivi

text: Laajakulmaobjektiiveilla voidaan kuvata suuria rakennuksia, toreja, aukioita tai maisemia helposti. Mikäli laajakulmaobjektiivi ei ole riittävän laajakulmainen kuvaamaan koko leveää tarkoitettua kuva-alaa, otetaan kaksi tai useampia kuvia rinnakkain, osittain päällekkäin, ja kuvat liitetään digitaalivalokuvauksessa toisiinsa kuvankäsittelyohjelmalla panoraamakuvaksi.


title: Laajakulmaobjektiivi

text: Kenties vielä paremmin laajakulmaobjektiivi sopii läheltä kuvaamiseen: kohteen korostamiseen ja katsojan viemiseen kuvan tapahtumien keskelle.


title: Kauko-objektiivi

text: Kauko-objektiivi eli teleobjektiivi on polttoväliltään filmin tai kennon lävistäjää suurempi. Normaaliobjektiivissa se on lävistäjän pituinen. Kauko-objektiivin kuvakulma on kapeampi kuin normaaliobjektiivin.


title: Kauko-objektiivi

text: Yksinkertaisella yhden kokoavan linssiryhmän rakenteella kokoava linssiryhmä pitäisi sijoittaa vähintään objektiivin polttovälin etäisyyden päähän tarkennustasosta (filmi tai kenno), joten tällaisella rakenteella pitkän polttovälin omaavat linssit olisivat pitkiä ja suuria.


title: Kauko-objektiivi

text: Tästä syystä kauko-objektiivi on yleensä toteutettu rakenteella, jossa ensimmäisenä on valoa kokoava linssiryhmä ja sen perässä valoa hajoittava linssiryhmä. Näiden välistä etäisyyttä muuttamalla voidaan objektiivin polttoväliä muuttaa eli toteuttaa objektiiviin zoom.


title: Kauko-objektiivi

text: Linssiobjektiivien ohella on olemassa myös katadioptrisia objektiiveja, arkikielessä peilitele, jotka perustuvat peilikaukoputken tavoin kuperan peilin käyttöön, yleensä Maksutov-Cassegrain-optiikalle. Niiden etuna on kompakti koko sekä edullinen hinta ja iso polttoväli. Haittapuolina on huono valovoima sekä kiinteä aukko ja niiden soveltumattomuus zoom-objektiiveiksi.


title: Kauko-objektiivi

text: Kauko-objektiiveja käytetään tilanteissa, jossa kuvauskohdetta ei päästä helposti lähelle. Yksi tyypillisimmistä kauko-objektiivien käyttökohteista on luontokuvaus, jossa villieläimiä ei ole helppoa lähestyä, vaan eläintä saatetaan joutua väijymään suojasta. Toinen tyypillinen kauko-objektiivin käyttötilanne on urheilukuvaus.


title: Kauko-objektiivi

text: Kauko-objektiivia käytetään myös muun muassa muotokuvauksessa, maisemakuvauksessa ja reportaasikuvauksessa. Useiden harrastajille tarkoitettujen kompaktikameroiden zoom-objektiivi kattaa myös kauko-objektiivin kuvakulmat. Myös harrastajakäyttöön tarkoitettuja järjestelmäkameroita myydään paketteina, joihin kuuluu niin sanotun normaalizoomin lisäksi telezoom.


title: 18 mm x 13,5 mm -filmikoko

text: 18 mm x 13,5 mm -filmikoko on kinofilmiä pienempi filmikoko. Sitä kutsutaan myös "4/3"-kooksi. Ruutukokoa ei käytetä filmikameroissa, minkä vuoksi se on ainoastaan digitaalikameran valokennon valotusalan mittoja kuvaava koko. Näin ollen sitä verrataan filmikameran filmin valotettavan alueen kokoon, mutta sille ei valmisteta valokuvafilmiä eikä kameroita analogista valokuvausta varten.


title: 18 mm x 13,5 mm -filmikoko

text: Syyskuussa 2002 Olympus Corporation ja Eastman Kodak ilmoittivat, että ne ryhtyvät käyttämään 4:3 -järjestelmää digitaalikameroissa sekä perustivat tätä varten Universal Digital Interchangeable Lens System Forum -nimisen yhteisön eri valmistajien keskuuteen. Tarkoituksena ei ole vain standardoida digitaalikameroiden ilmaisimia, vaan myös ilmaisimen perusteella järjestelmädigitaalikameroiden objektiivit niiden kiinnitystä myöten yhteensopivuuden mahdollistamiseksi eri merkkien valmistajien kesken. Standardin kehittämisessä ovat mukana Kodak, Leica, Olympus, Panasonic, Sanyo, Sigma ja Fujifilm.


title: 18 mm x 13,5 mm -filmikoko

text: Etuina järjestelmässä on kinofilmipohjaisiin kokoihin verrattuna ilmaisimen kennon pieni koko, mikä mahdollistaa lyhyemmän polttovälin ja puolestaan pienemmät linssit, objektiivit ja pienikokoisemman kameran. Varsinaisena teknisenä perusteena esitetään se, että laajat CCD-kennot, jotka voisivat lähetä kinokokoa, eivät sovellu hyvin ominaisuuksiltaan 24 mm x 36 mm :ä vastaavaan kokoon, minkä vuoksi pyrkimys tähän tarjoittaa kuvakennojen kehitystä.


title: Ester Ståhlberg

text: Ester Ståhlberg (ent. Hällström, o.s. Elfving, 17. helmikuuta 1870 Vaasa – 21. heinäkuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, opettaja ja toimittaja ja tasavallan presidentti Kaarlo Juho Ståhlbergin puoliso vuodesta 1920 lähtien. Ester Ståhlberg perusti vuonna 1922 Pelastakaa lapset -järjestön.


title: Ester Ståhlberg

text: Ståhlberg syntyi Vaasassa, mutta hänen ollessaan kuusivuotias perhe muutti Ouluun, jossa hän vietti lapsuutensa ja nuoruutensa. Ståhlbergin vanhemmat olivat pormestari Karl Oskar Elfving vanhempi ja Jenny Sofia Nyman. Hänen veljiään olivat metsänhoitaja Karl Oskar Elfving nuorempi (1872-1946) ja maatalouspoliitikko Östen Elfving (1874-1936). Ståhlberg valmistui Oulun ruotsinkielisestä tyttökoulusta vuonna 1897. Opettajaksi hän valmistui Helsingin suomalaisesta jatko-opistosta 1891. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli Helsingin suomalaisen yhteiskoulun ruotsin opettajana 1891-1893 ja Suomalaisessa jatko-opistossa ruotsalaisen kirjallisuuden luennoijana 1894-1896. "Valvoja" -lehden toimituskunnan jäsen hän oli 1912-1919 ja "Aamu" -aikakauslehden päätoimittaja 1926-1931.


title: Ester Ståhlberg

text: Ståhlberg oli ensin naimisissa Karl Hällströmin kanssa vuodesta 1893 vuoteen 1917, jolloin hän jäi leskeksi. Perheessä oli kaksi ottolasta Lea (1908–1986) ja Eero (1898–1916). Avioliittonsa aikana hän asui Forssassa ja Viipurissa. Helsingin lähelle Pukinmäkeen perhe muutti vähän ennen Eero ja Karl Hällströmin kuolemaa. Leskeksi jäätyään Ester Hällström otti lastenhoitoon liittyvän viran Helsingistä.


title: Ester Ståhlberg

text: Kesällä 1919 ensimmäiseksi Suomen tasavallan presidentiksi valittu Kaarlo Juho Ståhlberg oli jäänyt leskeksi 1917, samana vuonna kuin Ester Hällström, ja tasavallan "ensimmäisen naisen" edustustehtäviä hoitivat presidentin tyttäret. Ståhlberg kirjoitti kosintakirjeen ystävänsä Eero Erkon vaimon Maissin kaksoissisarelle, mutta epäonnistui. Sen jälkeen hän kirjoitti Ester Hällströmille, joka oli hänen nuoruuden opiskelijatoverinsa, ja he menivät naimisiin 7. kesäkuuta 1920 perhepiirissä Ester Hällströmin kotona. Kaarlo Juho Ståhlbergin lapset suhtautuivat kuitenkin hyvinkin negatiivisesti rouva Ståhlbergiin ja hänen tyttäreensä.


title: Ester Ståhlberg

text: Vuonna 1922 Ståhlberg perusti kansalaissodan lapsiuhreja auttaakseen Koteja kodittomille lapsille -yhdistyksen, josta muodostui myöhemmin Suomen Pelastakaa Lapset -järjestö.


title: Ester Ståhlberg

text: Ståhlberg tunnetaan myös kirjailijana. Vuonna 1922 ilmestyi "Sunnuntai" -niminen teos ja sen jälkeen muun muassa novellikokoelmia, mutta hän kirjoitti myös kaksiosaisen Matilda Wreden elämäkerran.


title: Ester Ståhlberg

text: Hänen vuonna 1933 kirjoittamansa teos "Katso, unennäkijä tulee..." suututti monia äärioikeistolaisia, sillä siinä hän kertoi juutalaisista hyvin myönteiseen sävyyn. Kirja oli avainromaani, jonka esikuvina olivat Jonas Jakobson ja Helmi Virtanen, Max Jakobsonin vanhemmat. Helmi Jakobson, jonka kanssa Ester Ståhlberg oli ystävystynyt hieman aiemmin, vei kirjailijan synagogaan, jotta tämä saisi oikean kuvan juutalaisuudesta. Kirja ilmestyi pian Adolf Hitlerin valtaannousun jälkeen ja se käsitettiin tekijänsä kannanotoksi ajan henkeä vastaan, jollainen se olikin. Kirjallisesti teos ei kuitenkaan kestänyt aikaa ja se painui pian unohduksiin.


title: Kiev 88

text: Kiev 88 on neuvostoliittolais-ukrainalainen keskikoon (6 cm x 6 cm) kamera, jonka esikuvana on ollut Hasselblad 1000 -kamera. Kameraa myydään edelleen.


title: Ursus (Solothurn)

text: Solothurnin Pyhä Ursus kuoli marttyyrina vuoden 286 vaiheilla Solothurnissa nykyisen Sveitsin alueella. Hän kuului niin sanottuun thebalaiseen legioonaan, joka legendan mukaan kääntyi kristinuskoon ja mestattiin uskonsa takia viimeiseen mieheen. Pyhästä Ursuksesta tuli Solothurnin kaupungin suojeluspyhimys. Sveitsissä suosittu miehennimi Urs lienee hänen perujaan. Esimerkiksi 1400-1500-lukujen taitteessa elänyt, Solothurnissa syntynyt Urs Graf oli pyhimyksen kaima.


title: Järvimalmi

text: Limoniitti on yleisnimitys vesipitoisille rautaoksidisaostumille, joita tavataan järvien ja soiden pohjassa, joissa ja lähteiden reunoilla. Siitä on esiintymispaikasta riippuen käytetty nimityksiä järvimalmi, lähdemalmi tai suomalmi.


title: Järvimalmi

text: Järvimalmi on järvien pohjasta löytyvää rauta(III)oksidipitoista hiekkaa (rautamalmia), jonka Fe-pitoisuus on noin 20–47 %. Järvimalmia eli limoniittia esiintyy Suomessa pääasiassa sisämaan järvialueilla. Malmia on hiekkapohjaisissa järvissä rantojen läheisyydessä 1–5 m:n syvyydessä 20–200 cm:n paksuisina kerroksina. Järvimalmi on uusiutuva luonnonvara. Limoniitti syntyy rautapitoisten kivi- ja maalajien rapautuessa eroosion seurauksena. Tällöin rauta(II)- ja rauta(III)-ioneja joutuu pohjaveteen, joka puolestaan kulkeutuu järviveteen. Rauta(III)oksidin alhaisen liukoisuustulon vuoksi järvessä malmi alkaa saostua. Limoniitti muodostuu jonkin kiinteän esineen, kuten kiven tms. ympärille, jonka jälkeen malmia kertyy lisää kerros kerrokselta. Noston jälkeen järvimalmia alkaa pian saostua uudelleen samoille paikoille. Järvimalmi sisältää myös mangaania ja fosforia. Kansanomaiset nimet limoniitille ovat "hölmä", "malavi", "rautamaa", "malvi" ja "rautamulta". Järvimalmi uusiutuu noston jälkeen kymmenessä vuodessa, minkä jälkeen ”malmisato” voidaan jälleen korjata talteen.


title: Järvimalmi

text: Järvimalmia on useita eri tyyppejä. Malmi saattaa olla väriltään keltaista, punaista, ruskeaa tai lähes mustaa. Mitä mustempaa malmi on, sitä suurempi on Fe(II)-oksidien pitoisuus, kun taas Fe(III)-oksidit tuottavat punertavan ruskean värin. Järvimalmi voi olla koostumukseltaan huokoista ja haurasta tai se voi esiintyä pyöreinä, litteinä tai herneenmuotoisina palasina tai suurina levyinä.


title: Järvimalmi

text: Eräissä germaanisissa ja balttilaisissa kielissä suo- ja järvimalmia on nimitetty punaista tarkoittavalla sanalla, jota vastaa esimerkiksi nykyruotsin "röd". Suomen sana "rauta" perustuu joihinkin näistä järvimalmin nimityksistä.


title: Järvimalmi

text: Suomalmi kerrostuu soihin pintaturpeen alle. Kun pinta kääritään auki, sen alapuolelta saadaan esiin ruosteisen tummanruskeat kerrokset, usein kiiltäviä malmikokkareita, jotka nostetaan lopuksi kuivumaan. Suomalmi käsitellään samalla tavalla kuin järvimalmi.


title: Järvimalmi

text: Suomessa järvimalmi oli ennen kaivostoiminnan laajamittaista aloittamista tärkein raudanvalmistuksen raaka-aine. Järvimalmia on pelkistetty rautakauden alusta talonpoikaisissa maakuoppauuneissa ja harkkohyteissä. Pelkistimenä on toiminut puuhiili. Niiden hyötysuhde oli huono: vain noin neljäsosa malmin sisältämästä raudasta saatiin talteen, ja hiiltä kului liki kymmenkertainen määrä raudansaantoon verrattuna (nykyaikaisissa masuuneissa hiilen kulutus on noin puolet raudansaantoon nähden). Keskiaikainen pätsi, jota lietsottiin palkeilla, paransi sekä saantoa että hyötysuhdetta. Ensimmäiset todelliset masuunit, joista rauta saatiin sulana takkirautana ulos, rakennettiin 1600-luvulla. Laajimmillaan limoniitin käyttö oli 1880-luvulla, kunnes nykyaikaisten louhintatekniikoiden ja räjähteiden käyttöönotto alensi kaivosmalmien hinnan niin alas, ettei limoniitti enää kyennyt hintakilpailuun.


title: Järvimalmi

text: Järvimalmiruukkeja olivat muun muassa Juankosken rautaruukki 1746, Salahmin rautaruukki 1810, Jyrkkäkosken rautaruukki 1831, Haapakosken rautaruukki 1842, Huutokosken rautaruukki 1859 ja Sourun rautaruukki 1868. Myös Ilomantsin Möhkössä toimi järvimalmia käyttävä rautaruukki vuodesta 1849 vuoteen 1907. Takkirauta myytiin joko suoraan Pietarin markkinoille tai vietiin Värtsilään saman yhtiön toiselle ruukille mellotettavaksi. Värtsilän ruukkikin käytti järvimalmia.


title: Järvimalmi

text: Suomalaisten rautaruukkien masuunit käyttivät järvimalmia pitkälle 1800-luvun lopulle, kunnes rautakaivosten rautamalmi syrjäytti sen raudan raaka-aineena. Nykyaikana kokeellinen arkeologia ja elävän historian toiminta käyttää limoniittia raudan valmistukseen.


title: Martha Stewart

text: Martha Stewart (aiemmin Martha Helen Kostyra, s. 3. elokuuta 1941 Jersey City, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen liikenainen, kirjailija, toimittaja, entinen malli, ja kotirouvien asioiden puolestapuhuja.


title: Martha Stewart

text: Stewart on saavuttanut merkittävän aseman Amerikan kustannusmarkkinoilla, niin lukuisten kirjojen ja artikkelien kirjoittajana kuin oman kodinhoitoon keskittyvän aikakauslehden toimittajana. Stewartin omaisuuden arvo on lähes miljardi dollaria. Hän on juontanut kahta suosittua televisio-ohjelmaa ja ollut Kmartin mainoksellisena puhenaisena, tehden siitä maailmankuulun. Hän istui viisi kuukautta vankilassa saatuaan tuomion talousrikoksista vuonna 2004.


title: Jaime Diaz Studio

text: Jaime Diaz Studio on piirrosstudio, jossa on tehty sekä sarjakuvia että animaatioita Disneyn eläinmaailmaan liittyvistä, mutta myös muistakin Disney-aiheista. Disneyn lisäksi studio teki töitä myös esimerkiksi Hanna-Barberalle.


title: Jaime Diaz Studio

text: Studion perusti Jaime Diaz Buenos Airesiin Argentiinaan vuonna 1975. Studio oli sarjakuvatarinoiden päätoimittaja ulkomaille vuosina 1975–1989. Animaatioista tuotannossa ovat olleet esimerkiksi Ankronikka ja Looney Tunes.


title: Jaime Diaz Studio

text: Esimerkiksi Wanda Gattino ja José Massaroli ovat työskennelleet studiossa.


title: Bertrand Barère de Vieuzac

text: Bertrand Barère de Vieuzac (10. syyskuuta 1755 Tarbes – 15. tammikuuta 1841 Tarbes) oli ranskalainen vallankumouksellinen, alun perin toulouselainen asianajaja. Vallankumouksen puhjetessa hän oli pikkuvirkamies Tarbesissa Pyreneillä.


title: Bertrand Barère de Vieuzac

text: Barère oli perustuslakia säätävän kansalliskokouksen jäsen. Hän perusti vallankumouksen ensimmäisen päivälehden Point du Jourin (Päivännousu). Sittemmin hänestä tuli konventin jäsen. Hän oli hurmehenkinen kaunopuhuja, joka sai terrorin aikana liikanimen "Giljotiinin Anakreon", ja tarkkaan harkitsevana juonittelijana hän pääsi keskustan johtajaksi, mikä merkitsi vaikutusvaltaista asemaa. Kuningasta tuomittaessa hän oli konventin puhemies. Kyseessä oli sama kuningas, jolle Barère oli aikaisemmin vaatinut kultaista valtaistuinta. Barère siirtyi Vuoripuolueeseen, kun puolue näytti voittavan. Hän myötäili taitavasti kulloinkin voitolla ollutta ja käänsi takkinsa tarpeen mukaan – kuitenkin niin taitavasti, ettei kukaan huomannut.


title: Bertrand Barère de Vieuzac

text: Barère muun muassa kirjoitti käytetyn kirjekuoren kääntöpuolelle Dantonin pidätysmääräyksen, jonka huomattavimmat vallankumousjohtajat – Billaud-Varenne, Vadier, Carnot, Le Bas, Saint-Just, Couthon, Robespierre ja Barère itse – allekirjoittivat. Kuori on säilynyt Ranskan valtionarkistossa.


title: Bertrand Barère de Vieuzac

text: Barère kuului yhteishyvän valiokuntaan ja tavallisesti esitteli sen raportit konventille. Hän otti osaa Robespierren kukistamiseen ja onnistui täten säilyttämään päänsä, mutta sai karkotustuomion terrorin johtajiin kuuluvana, sillä häntä pidettiin mitättömänä juoksupoikana, joka ei ansainnut mestausta.


title: Bertrand Barère de Vieuzac

text:
Barère onnistui pakenemaan ja pääsi osalliseksi yleisestä armahduksesta; Napoleonin noustua valtaan hän totesi olevansa epäsuosiossa. Palaavat Bourbonit karkottivat vuonna 1815 Barèren maasta kuninkaanmurhaajana. Vuonna 1830 hän palasi ja sai pienehkön poliisipäällikön viran synnyinkaupungissaan Tarbesissa Pyreneillä. Sitä hän hoiti elämänsä viimeisen vuosikymmenen.
Barére oli eräs niitä harvoja vallankumouksen huipun tuntumassa olleita todella päätöksentekoon osallistuneita vaikuttajia – kuninkaan kuolemaan tuominneen konventin istunnon puhemies – joka kuoli luonnollisen kuoleman omassa vuoteessaan. Toinen oli hänen ystävänsä Carnot, joka kuoli Saksassa hyvin arvostettuna. Lähes kaikki muut terrorin avainhenkilöt kuolivat joko mestauslavalla, kuten Billaud-Varenne maanpakolaisena kaukana, kuten Roland oman käden kautta tai kuten Lepeletier de Saint-Fargeau tai Marat kostomurhien uhreina. Sairauteen menehtynyt – Octave Aubryn mukaan juopottelulla itsensä tappanut – Mirabeau on toinen poikkeus, mutta hän kuolikin ennen kuin vallankumous todella pääsi vauhtiin.


title: Fryygialaismyssy

text: Fryygialaismyssy on punainen, suippo villamyssy, jota Rooman valtakunnassa käytettiin vapautettujen orjien tunnuksena nimellä pilleus ja Ranskan suuressa vallankumouksessa 1789-99 vallankumouksen ja jakobiinien tunnuksena.


title: Fryygialaismyssy

text: Siinä välissä myssyllä ei halki vuosisatojen ollut mitään erityisempää merkitystä; se vain oli olemassa yhtenä monien joukossa. Se oli kohtalaisen suosittu kylmillä seuduilla lämpimyytensä vuoksi.


title: Fryygialaismyssy

text: Merimiehet ja työläiset alkoivat käyttää myssyä päähineenään 1600–1700 -luvuilla.


title: Fryygialaismyssy

text: Eräs Jakobiiniklubin historiaa tunteva jäsen huomasi, että tähän työläispäähineeseen liittyi heidän kannaltaan sopiva vertauskuvallinen sivumerkitys. Siispä klubi teki fryygialaismyssystä jäsentunnuksensa: myssyyn liitettiin pyöreä trikolorikokardi, ja nopeasti päähineestä tuli koko vallankumouksen symboli.


title: Fryygialaismyssy

text: Päähineen yleisempi käyttö hiipui vallankumouksen loputtua. Merimiehet käyttivät sitä ilman kokardia hajanaisesti aina Krimin sotaan asti. Silloin sen tilalle alkoi vähitellen tulla pyöreä matalakupuinen merimieslakki, puhekielessä "käpsä". Toisaalta pystylierinen kokovalkoinen päähine, ns. jolla, tuli varsin suosituksi.


title: Fryygialaismyssy

text: Fryygialaismyssyn typistetystä versiosta tuli paljon myöhemmin aluksi kypäräsukeltajien epävirallinen ammattitunnus. Toisen maailmansodan aikana paineilmalaitteiden keksijä Jacques Cousteau otti tämän version oman ryhmänsä tunnukseksi, jollainen se on edelleen. Cousteaun ryhmien myssyissä lukee hänen nimensä.


title: Fryygialaismyssy

text: Päähinettä osittain muistuttava sieni, suippumadonlakki (Psilocybe semilanceata), on saanut englanninkielisen nimensä ("liberty cap") suoraan fryygialaismyssyltä.


title: Fryygialaismyssy

text: Pilleus-hattu vapautettujen orjien tunnuksena liitettiin vapauden jumalattareen (Libertas), ja siksi häntä esittävät symboloivat Marianne ja Columbia, Ranskan ja Yhdysvaltojen henkilöitymät käyttävät sitä.


title: Musta jalokivi

text: Musta jalokivi on Mikko Kuustosen vuonna 1991 julkaistu studioalbumi. Levyä pidetään yleisesti Kuustosen ensimmäisenä varsinaisena soololevynä, vaikka hän on julkaissut omalla nimellään levyn "Jää kuuntelemaan" jo vuonna 1979.


title: Monodia

text: Monodia on harmonialla säestettyä yksiäänistä laulua, joka kehittyi renessanssipolyfoniasta. Monodiassa musiikin harmonia ei muodostunut enää kuoron eri äänien laulamista melodioista vaan siitä tuli itsenäinen musiikillinen elementti, jonka tarkoituksena oli tukea varsinaista melodiaa. Monodia oli keskeinen barokin aikaisen musiikin keksintö ja sen kehittyminen loi edellytykset resitatiivi laulutyylin kehitykselle ja siten mahdollisti oopperan syntymisen.


title: Abrakadabra (albumi)

text: Abrakadabra on Mikko Kuustosen vuonna 1992 julkaistu studioalbumi.


title: Aurora (albumi)

text: Aurora on Mikko Kuustosen vuonna 1994 julkaistu studioalbumi.


title: Valon valtakunta

text: Valon valtakunta on Mikko Kuustosen vuonna 1994 julkaistu studioalbumi.


title: Siksak (Mikko Kuustosen albumi)

text: Siksak on Mikko Kuustosen vuonna 1996 julkaistu studioalbumi.


title: TEM-aaltomuoto

text: TEM-aaltomuoto on sähkömagneettisen kentän etenemismuoto, jossa sekä sähkö- että magneettikenttä ovat liikettä vastaan kohtisuorassa, jolloin niillä ei ole lainkaan etenemissuuntaista komponenttia. Aaltomuodon lyhenne tuleekin englanninkielisestä ilmauksesta "Transverse Electric and Magnetic field". Aaltomuoto esiintyy vapaassa avaruudessa etenevässä säteilyssä, vähähäviöisissä koaksiaalijohdoissa ja eräissä muissa useampijohtimisissa aaltojohdoissa. Sen sijaan aaltoputkessa TEM-aaltomuoto ei ole mahdollinen, vaan siellä sähkömagneettinen kenttä etenee TE- tai TM-moodissa.


title: Seepran varjo

text: Seepran varjo on Mikko Kuustosen vuonna 1997 julkaistu studioalbumi.


title: Sää´msooǥǥ laull

text: Sää´msooǥǥ laull "()" on saamelaisten kansallislaulu, jonka on sanoittanut Isak Saba. Anni Feodoroff on kääntänyt laulun tekstin koltansaameksi.


title: Lucia

text: Lucia on latinalaisperäinen, monissa maissa käytetty naisen nimi. Se on alkujaan roomalaisen miehennimen "Lucius" naispuolinen vastine, ja molemmat on johdettu latinan sanasta "Lux", valo. Kristityissä maissa nimen on tehnyt tunnetuksi erityisesti Syrakusassa vuonna 304 surmattu marttyyri, Pyhä Lucia, jonka muistopäivästä, Lucian päivästä, 13. joulukuuta, on Pohjoismaissakin tullut perinteinen juhlapäivä.


title: Lucia

text: Suomessa nimi Lucia on joulukuuhun 2018 mennessä annettu 1193 naiselle sekä muutamalle miehelle. Lucialla ei ole suomenkielisessä kalenterissa nimipäivää, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Lucian nimipäivä on 13. joulukuuta.


title: 36 Crazyfists

text: 36 Crazyfists on Alaskan Anchoragessa vuonna 1994 perustettu metalcore-yhtye. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat: Brock Lindow, Steve Holt, JD Stuart ja Thomas Noonan.


title: Epidermaalisen kasvutekijän reseptori

text: Epidermaalisen kasvutekijän reseptori (EGFR) on reseptori epidermaaliselle kasvutekijälle (EGF). Se kuuluu ErbB reseptoriproteiinien perheeseen. Mutaatiot, jotka vaikuttavat EGFR:n ilmenemistasoon tai aktiivisuuteen, voivat johtaa syövän syntyyn.


title: Epidermaalisen kasvutekijän reseptori

text: EGFR ilmenee solun pinnalla inaktiivisena monomeerina ja se aktivoituu spesifisten ligandejen sitouduttua siihen. Näitä ligandeja ovat esimerkiksi epidermaalinen kasvutekijä (EGF), transformoiva kasvutekijä alfa (TGFα) ja neureguliini. Aktivaatiossa EGFR voi pariutua toisen EGFR:n kanssa muodostaakseen aktiivisen homodimeerin. Se voi myös pariutua muiden ErbB -perheeseen kuuluvien proteiinien kanssa, kuten Her 2/neu, muodostaakseen heterodimeerin. Jotkin tutkimukset myös antavat viitteitä siitä, että myös aktiivinen EGFR klusteri olisi mahdollista muodostua.


title: Epidermaalisen kasvutekijän reseptori

text: Ligandin sitoutuminen reseptoriin stimuloi EGFR:n sisäistä tyrosiinikinaasiaktiivisuutta ja johtaa signaalinvälitykseen, joka usein sisältää MAPK, Akt ja JNK reitit. Näiden aktivoituminen johtaa DNA synteesiin ja solun erilaistumiseen. Kinaasiaktiivisuus voi myös johtaa viiden C-terminaalisessa domainissa sijaitsevan tyrosiinitähteen autofosforylaatioon.


title: Epidermaalisen kasvutekijän reseptori

text: Epidermaalisen kasvutekijän reseptorin mutaatiot, jotka johtavat sen yli-ilmenemiseen tai yliaktiivisuuteen, on yhdistetty useisiin syöpiin kuten keuhkosyöpään ja glioblastoomaan.


title: Kulkurin valssi

text: Kulkurin valssi ("Vagabond-valsen") on Toivo Särkän ohjaama suomalainen mustavalkoinen elokuva vuodelta 1941. Se valmistui välirauhan aikana, ja tuolloisessa viihdetyhjiössä se sai vuoden 1945 loppuun mennessä 1 230 993 katsojaa. Se oli aikoinaan myös katsotuin suomalainen elokuva, kunnes "Tuntematon sotilas" kokosi elokuvateattereihin vielä suuremman katsojamäärän. "Kulkurin valssi" perustuu vanhaan suosittuun ruotsalaissävelmään "Vandrarvalsen" ("Kulkurin valssi"), jonka pohjalta Mika Waltari kirjoitti elokuvalle käsikirjoituksen.


title: Kulkurin valssi

text: Elokuvan tapahtumien ajankohta on 1880-luku ja kuviteltu maailma, jollaista tuskin on koskaan ollut olemassa.


title: Kulkurin valssi

text: "Kulkurin valssi" oli menestys jo ensi-iltavuotenaan ja ajan myötä siitä on muodostunut yksi suomalaisen elokuvataiteen klassikoista.


title: Kulkurin valssi

text: Suomalainen paroni pakenee Venäjältä kotimaahansa Suomeen kaksintaistelun jälkeen. Hän naamioituu kulkuriksi välttääkseen kiinnijoutumisen. Hän majailee romanien ja sirkuslaisten seurassa ja laulaa muun muassa "Kulkurin valssin". Sitten hän tapaa rikkaan kartanon tyttären ja lopulta he rakastuvat. Tyttö on kuitenkin menossa naimisiin toisen miehen kanssa. Paroni keskeyttää häät ja pakenee tytön kanssa. Lopuksi "kulkuri" vie neidon kartanoonsa ja esittelee äidilleen. Tyttö tajuaa tulleensa huijatuksi ja aikoo lähteä. Paronin äiti kuitenkin estää aikeen ja käskee parin suudella...ja he suutelevat.


title: Kulkurin valssi

text: Elokuvan alussa on selvä anakronismi: ruhtinas Avertsejev päivää 10 000 ruplan sekkinsä 23. toukokuuta 1887. Myöhemmin nähtävässä sirkuksen ohjelmajulisteessa on mainittu kesä 1878.


title: Kulkurin valssi

text:
"Minun maassani on muuan sävel", Tauno Palon tulkitsema Arnold lausuu ensimmäiset vuorosanansa. Ollaan pietarilaisessa ravintolassa, jossa suomalainen paroni Arnold pelaa korttia rahasta venäläisen ruhtinas Avertsejevin kanssa mustalaisorkesterin viihdyttäessä. Arnold voittaa pelin ja ison tukun Venäjän ruplia. Hän ei kuitenkaan arvosta keisarillisia seteleitä, vaan paiskaa ne lattialle. Ravintolan väki ryntää seteleiden kimppuun. Ruhtinas haastaa Arnoldin kaksintaisteluun, jossa hän ampuu ennen aikojaan. Kaksintaistelun taustalla on myös kiista naisesta. Arnold selviää pintanaarmuin ja ampuu ruhtinasta, joka lyyhistyy maahan. Hän joutuu pakenemaan Venäjältä tsaarin virkavaltaa, mutta ulkomaille hän ei lähde, vaan suuriruhtinaan maahan Suomeen.
Junamatkalla kohti kotimaataan etsintäkuulutettu Arnold ostaa henkilöllisyyden nuorelta viulistilta ja pääsee Vladimir Karpanov -nimisenä rajan yli Valkeasaaressa. Hän viihdyttää matkustajia laulamalla hulivilipojasta, joka "sen keisarin hovin jätti" ja tapaa sirkusväkeä, jota johtaa Julius Meyer. Hän lyöttäytyy sirkuslaisten seuraan. Selvittyään rajan länsipuolelle Arnold liittyy sirkukseen ja saa esittääkseen meriaiheisen laulun. Sirkuksen voimanainen ihastuu häneen kuin myös sorja akrobaatti Cleo. Johtaja Meyer on mustasukkainen Cleosta, ja päättää ilmiantaa Arnoldin poliisille. Voimanainen ehtii varoittaa Arnoldia, ja auttaa häntä paossa. Arnold pääsee ulos ikkunan kautta ja katoaa maantielle "Kulkurin valssia" viheltäen.


title: Kulkurin valssi

text:
Arnold tulee mustalaisleirille, jossa mustalaisruhtinas Mirko lahjoittaa hänelle kuolleen poikansa vaatteet. Poika oli saanut puukon rintaansa naisen tähden. Pian juhlitaan riehakkaasti mustalaisharjakaisia, olut kuohuaa ja railakas laulu täyttää tuvan. Arnold tanssiimustalaisneito Rosinkan kanssa niin villisti, että Rosinkan rakastettu Fedja iskee viulunsa säpäleiksi. Soitto päättyy ja Arnold vetäytyy hevosvajaan Rosinkan kanssa. Fedja tulee lopettamaan mustalaisneidon ja valkolaisuroon lemmentuokion. Hän syöksyy Arnoldin kimppuun puukko kädessään. Rosinka seuraa taistelua silmät intohimosta säkenöiden. Arnoldin onnistuu taltuttaa Fedja, joka rauhoituttuaan neuvoo häntä etsimään naisen omiensa joukosta.
Jälleen Arnold lähtee kulkemaan maantietä. Hän tulee suuren kartanon portille ja kohtaa vaalean kartanon neitsyen, joka matkaa hienoissa hevosvaunuissa isänsä seurassa. Hän ojentaa neidolle kukan, jonka tämä ottaa kainosti hymyillen vastaan. Neito jatkaa matkaansa kotikartanoonsa puiden reunustamaa kujaa myöten. Siirrytään kartanon sisätiloihin, jossa opetellaan ranskaa ja pianonsoittoa. Helena-neidon äiti pitää tyttärensä saamaa kukkasta ihastuttavana, mutta saadessaan kuulla, että sen ojensi vain muuan kulkuri, hän alkaa suhtautua siihen kuin joutavanaikaiseen rikkaruohoon. Pianonsoittoa harjoitellessaan Helena kuulee riemukasta soittoa väentuvasta ja juoksee katsomaan kukka rinnassaan. Kun Arnold huomaa, että Helenalla on hänen ojentamansa kukka rintojen välissä, ylpeä Helena riuhtaisee sen irti ja murskaa kengillään lattialle. Arnold hakee Helenan seurassa saapunutta kotiopettajatarta tanssiin, ja seuraa sivusilmällä mustasukkaisen kartanon neidon hämmentyneitä ilmeitä. Sen jälkeen hän hakee tanssiin Helenaa, joka liihoittelee hurmioituneena kulkurinsa kanssa pitkin väentupaa. Tanssin loputtua Helena havahtuu hurmiostaan ja kirmaa ulos tuvasta.


title: Kulkurin valssi

text:
Seuraavana päivänä Helena tapaa Arnoldin onkimassa rannalla kalastuksen kieltävän kyltin vieressä. Helena ei käsitä, kuinka kulkuri saattaa laiskotella keskellä kirkasta päivää. Hän yllättyy, kun Arnold kertoo, ettei osaa lukea. Helena pyytää isäänsä antamaan kulkurille jotain työtä, ei kuitenkaan kovin raskasta - aluksi. Isä suostuu vastentahtoisesti, sillä kartano on pahoissa talousvaikeuksissa. Pian Helena yllättää Arnoldin tanssimasta työnteon lomassa palvelustyttö Stiinan kanssa ja nuhtelee kulkuria. Helena pyytää häntä opiskelemaan lukemista, ja yllättyy kun "lukutaidoton" kulkuri kovin nopeasti oppii tavaamaan. Lukuopetus keskeytyy, kun Helenan sulhanen Eric saapuu kartanoon. Helena ei ole lainkaan innostunut avioliitosta Ericin kanssa; kyseessä on hänen vanhempiensa haluama liitto, jolla on tarkoitus saada kuntoon kartanon talous ja rakentaa vielä uusi sikalakin. Helena haluaa ohjata Ericin yöpymään keltaiseen kamariin, vaikka siellä kummitteleekin hiukan.
Arnold käy vanhan Nannan luona, joka kynttilöiden hämyisessä valossa kertoo legendan isästä, joka myi tyttärensä onnettomaan avioliittoon ja tytär joutui luopumaan oikeasta rakastetustaan. Ja aikojen jälkeenkin rakastavaiset kummittelevat keltaisessa kamarissa kadotettua rakkauttaan etsien. Arnold päättää panna legendan toteen, ja aikoo esittää kummitusta. Hän kiipeää ullakolle vanhoja vaatteita etsimään, mutta myös Helena on siellä samoissa aikeissa. Arnold säikäyttää Helenan pakoon aavemaisia ääniä jäljitellen. Yöllä Helena kohtaa Arnoldin portaikossa. Molemmat ovat naamioituneet entisaikojen aatelisiksi, mutta Helena luulee Arnoldia oikeaksi kummitukseksi ja pyörtyy tämän käsivarsille. Toivuttuaan kartanon neito tunnistaa Arnoldin, ja he aloittavat öisessä salissa kummitustanssin. Keltaisessa kamarissa uinuva Eric havahtuu musiikkiin, ottaa aseen ja ampuu "kummituksia" salin ovelta. Arnold ja Helena pakenevat salista ja päästessään turvaan he lankeavat suudelmiin.


title: Kulkurin valssi

text:
Seuraavana aamuna Eric rehentelee ammuskelullaan. Hän kertoo kohdanneensa valtavan kummitusjoukon, joka elämöi salissa. Helena ei kestä kuunnella Ericin rehvastelua. Hän lähtee kesken aamiaisen ratsastamaan. Hän on kopea myös Arnoldille, joka auttaa neidon satulaan. Palattuaan Helena haluaa purkaa kihlauksen Ericin kanssa. Hän ojentaa kihlasormuksen Ericille, joka on kerta kaikkiaan pudonnut kärryiltä. Vanhemmat suuttuvat Helenalle tämän härkäpäisyydestä. He yrittävät saada tyttärensä tajuamaan, että hänen on suostuttava avioliittoon kartanon tähden. Helena juoksee jälleen väentupaan, mutta kohtaakin siellä Arnoldin Stiinan syleilyssä. Jälleen oikullinen neito muuttaa mielensä. Hän haluaakin naimisiin Ericin kanssa sillä ehdolla, että häät järjestetään heti.
Häävieraita alkaa saapua. Eräs heistä on Arnoldin ystävä, joka kertoo Arnoldille, että ruhtinas Avertsejev ei suinkaan kuollut kaksintaistelussa, vaan päinvastoin pelkää häväistysjuttua käyttäydyttyään vilpillisesti. Arnold vannottaa ystävänsä olemaan paljastamatta hänen oikeaa henkilöllisyyttään kartanon väelle. Samalla Arnold alkaa punoa juonta häiden estämiseksi. Hän lähtee kartanosta, sillä hänen paikkansa ei ole siellä "missä rakkaus myydään rahasta ja vaakuna on ihmissydäntä arvokkaampi." Helena murtuu kuullessaan Arnoldin lähdöstä.


title: Kulkurin valssi

text: Arnold palaa mustalaisten luo ja tekee sopimuksen Mirkon kanssa, joka toteaa "...ja kaikki vain naisen tähden." Kartanolla vietetään häitä viulujen soidessa ja samppanjan kimallellessa kristallilaseissa. Ulkoa alkaa kuulua laukauksia, mustalaiset saapuvat Mirkon ja Arnoldin johdolla keskeyttämään häät. "Kai sallitaan kuokkavieraan laulaa laulu morsiamen kunniaksi?", kysyy Arnold ja aloittaa "Kulkurin valssin". "Kai sallitaan kuokkavieraan tanssiakin morsiamen kanssa?", hän kysyy Helenalta, joka lähtee valssiin tyrmistyneen hääväen silmien edessä. Tanssi vie heidät eteishalliin ja mustalaiset estävät perässä tulemisen. Nyt Arnold kosii Helenaa mukaansa, ja ovela ilme kasvoillaan morsian kiskoo neulat hiuksistaan, heittää niiden kiinnittämän morsiuskruununsa huntuineen pois, repäisee kaulanauhansa poikki ja kirmaa miehen mukana ulos talosta. Arnold ja Helena pakenevat kartanolta hevosvaljakossa. Aamulla he saapuvat Arnoldin kotikartanoon. He tapaavat "kulkurin" äidin, joka toivottaa Helenan tervetulleeksi uuteen kotiinsa. Ylpeä kartanon neito tajuaa tulleensa petetyksi, hän aikoo poistua paikalta, mutta Arnoldin äiti komentaa "Seis!" - skandaali on paisunut kyllin hirveäksi, eikä sitä pidä enää pahentaa uusilla tyhmyyksillä. Näin äiti antaa myös ymmärtää, että hän on ollut tietoinen poikansa edesottamuksista kulkurina jo jonkin aikaa. Äiti käskee nuoren parin suutelemaan toisiaan. Hieman vastusteltuaan käskyä Helena antautuu loppusuudelmaan kulkurinsa kanssa.


title: Kulkurin valssi

text: "Kulkurin valssin" kesä on sangen lavastettua; sen kuvaukset aloitettiin vasta myöhäiskesästä, 30. elokuuta 1940. Viimeiset sisäkuvat otettiin 22. joulukuuta 1940. Elokuva kuvattiin verrattain pienellä alueella Helsingissä ja sen ympäristössä. Arnoldin pietarilaisrakastajattaren palatsi sijaitsee Kaivopuistossa osoitteessa Itäinen puistotie 13. Helenan kotikartano ympäristöineen on Herttoniemen kartano ja sen museoalue. Myös kaksintaistelukohtaus kuvattiin Herttoniemessä. Arnoldin puista kotikartanoa esittää taasen Westerkullan kartano. Elokuvan ulkokuvia otettiin lisäksi Vantaanjoen rannalla. Sisäkohtaukset kuvattiin SF-studioilla 1 ja 2. "Kulkurin valssin" tarkastuspäivämäärä on 20. joulukuuta 1940.


title: Kulkurin valssi

text: Helsinkiläinen Uusi Suomi arvioi elokuvaa: "SF:n "Kulkurin valssi" vetoaa romantiikan kaipuuseen ja antaa katsojan heittäytyä täysin sydämin tähän värikkääseen, sadunomaiseen, välin perin naiiviin, mutta viehättävään maailmaan." Lehti kiitti elokuvan huolellista miljöökuvausta. Helsingin Sanomat kirjoitti "Kulkurin valssista": "Se on sellaisenaankin hyvin huomattava saavutus, suomalaisten filmien parhaita, eikä joudu häpeään monen ulkomaisenkaan rinnalla. Erityisenä etuna on se, että tunnelmaa ja vaikuttavuutta ei ole saavutettu tekstin, vaan välittömästi kuva-aineksen, valokuvauksellisten keinojen käyttämisen avulla, joihin sitten liittyy George de Godzinskyn tavallista onnistuneempi, Tannerin valssin säveltä muunteleva ja mustalaisromanssien aineksia taitavasti käsittelevä musiikki." Tamperelainen Aamulehti oli tylympi: "Kaunis kiiltokuva, sellaisena laatuunkäypä, mutta ei myöskään mitään muuta." Aamulehti kehui elokuvaa "joustavan kevyestä vauhdista" ja "huolettomasta kulkurihengestä". Aikalaiskriitikot antoivat kiitosta myös "Kulkurin valssin" joukkokohtausten hyvälle hallinnalle ja kuvaukselle. Markku Varjola (Vaasa) arvioi vuonna 1980: ""Kulkurin valssin" menestys perustuu tarkkaan lasketulle synteesille suomalaisten haavemaailmasta."


title: Kulkurin valssi

text: "Suomen kansallisfilmografia 2" kirjoittaa "Kulkurin valssista": "Waltarin eeppinen, runsas kertojanote sisältää aina selkeän ja hyvin yksinkertaisen jännitteen". Elokuvassa esitellään kaksi toisistaan poikkeavaa kulkuriyhteisöä, sirkus ja mustalaiset. Helenan kotikartano sen sijaan edustaa järjestynyttä yhteiskuntaa ja sivistystä ranskankielen opintoineen. "Kulkurin valssin" on katsottu tarjonneen talvisodan järkytyksistä toipuvalle Suomelle turvallisia ja syvältä kumpuavia "lapsellisia perustunteita", vuosisatojen aikana hyväksi havaittuja perinteitä. Elokuvan synnyttämää yhteisyyden tunnetta vahvisti tuttu tähtipari Ansa & Tauno. Tarinassa on alkuunpanevana voimana 1940-luvun Suomessa varsin konkreettisesti koettu Venäjän uhka, vaikkakin se tarinan edetessä jää taustalle. Kulkurin äiti on taasen nähty suomalaisena perusäitinä, Suomen vertauskuvana. "Kulkurin valssia" on pidetty aikansa ilmiönä ja sellaisenaan arvokkaana tutkimuskohteena, kuten "Rovaniemen markkinoilla" -elokuvaa tai "Uuno Turhapuro" -elokuvasarjaa.


title: Kulkurin valssi

text: Elokuvatutkija Anu Koivunen analysoi "Kulkurin valssia" Ilta-Sanomissa 3. lokakuuta 1998: "Kaikki kohtaukset rakentuvat sen ympärille, että Tauno tanssii tai laulaa. Ansakin tulee mukaan vasta puolessa välissä elokuvaa. Palossa on sensuaalista voimaa, mistä syystä katsojakokemus on niin nautinnollinen". Koivunen jatkaa samassa lehdessä 24. lokakuuta 1998: "["Kulkurin valssi" on] romanssien romanssi, suomalaisen elokuvan ykkösparin Ansa Ikosen ja Tauno Palon seitsemäs ja ehkä kaikkein ikimuistoisin kohtaaminen".


title: Kulkurin valssi

text: "Sininen laulu" -teoksessa puolestaan kirjoitetaan: "["Kulkurin valssi" oli] ajan olosuhteet muistaen melkein ironisesti nimenomaan slaavilainen romanssi ja sellaisena lempeä korvike ajan väkivaltaiselle konfliktille. Tämä laji oli tuottaja-ohjaaja Toivo Särkän, entisen venäjänkielen maisterin, erikoista taitamisen aluetta". Elokuva määritellään historiallisen melodraaman erääksi huipuksi.


title: Kulkurin valssi

text: Alun perin Toivo Särkkä kaavaili kirjoituskilpailua "Kulkurin valssista". Hän kuitenkin päätyi tilaamaan käsikirjoituksen Mika Waltarilta, jonka tehtäväksi tuli hahmotella J. Alfred Tannerin sanoittamaan valssiin pohjautuva tarina. "Suomalaisen elokuvan kultaisessa kirjassa" kerrotaan, että Särkkä ja Waltari kohtasivat Kouvolan junassa. Waltari vastasi elokuvamogulin ehdotukseen: "Juu, juu, kyllä minä sen teen". Hänelle maksettiin käsikirjoituksesta 50 000 mk.


title: Kulkurin valssi

text: "Kulkurin valssia" on pidetty ensisijaisesti Tauno Palon show’na. Juonta ei halunnut korostaa edes tuotantoyhtiö, joka luonnehti elokuvaa ennakkotiedoissa:


title: Kulkurin valssi

text: "Kiehtova venakko, tummantulinen mustalaistyttö, tähtisilmäinen sirkustanssijatar kilpailevat kulkurin rakkaudesta, mutta suloisista suloisin ja ylpeistä ylpein linnanneito valloittaa viimein hänen tulisen sydämensä omakseen."


title: Kulkurin valssi

text: "Kulkurin valssia" markkinoitiin "välkehtivänä elokuvaromanssina" ja "vuoden ihastuttavimpana elokuvasatuna". Ensi-iltakaupunkeja 19. tammikuuta 1941 olivat Helsinki, Tampere, Turku, Lahti, Pori, Vaasa, Kuopio sekä Hämeenlinna ja Kotka. Kolmen ensimmäisen esityskuukautensa aikana elokuva keräsi Helsingissä 160 000 maksanutta katsojaa. Koko Suomessa katsojia kertyi vuoden 1945 loppuun mennessä 1 230 993, joista aikuisia oli 1 032 220 ja alennuslippulaisia 198 773. Kaikkiaan kävijämääräksi tuli noin 1 400 000. Elokuva oli eritoten naiskatsojien suosikki. Tuottajan osuus pääsylipputuloista 1940-luvun loppuun mennessä oli 6 522 156 vmk. Elokuvan budjetti, 2 356 000 markkaa, on vuoden 2015 rahassa noin 700 000 euroa.


title: Kulkurin valssi

text: Suomalaisilla televisiokanavilla "Kulkurin valssi" on vuoteen 2017 mennessä esitetty parisenkymmentä kertaa, ensimmäisen kerran 2. maaliskuuta 1958. Seitsemännellä esityskerrallaan 14. tammikuuta 1981 elokuva sai 2 238 000 katsojaa eli lähes puolet Suomen silloisesta väestöstä.


title: Kulkurin valssi

text: "Kulkurin valssi" on julkaistu analogisessa VHS-formaatissa ja myöhemmin digitaalisena DVD:nä. Vuonna 2016 Kansallinen audiovisuaalinen instituutti julkaisi elokuvan restauroituna Blu-ray-versiona, jossa on PCM Stereo 2.0 -ääni ja lisämateriaalina muun muassa elokuvan traileri.


title: Santos Dumontin lentoasema

text: Santos Dumontin lentoasema on Rio de Janeiron ydinkeskustan tuntumassa toimiva lentoasema. Lentoasema on nimetty brasilialaisen ilmailupioneerin, Alberto Santos-Dumontin mukaan. Kenttää hallinnoi Infraero.


title: Santos Dumontin lentoasema

text: Vuoden 2004 lopusta lähtien kentältä on lentoja ainoastaan São Paulon Congonhasin lentoasemalle sekä pienemmille alueellisille kentille.


title: Santos Dumontin lentoasema

text: Lentoasema tunnetaan erityisesti siitä, että sen kiitotiet kuuluvat lyhyimpien joukkoon, jolle tietyt Boeingin ja Airbusin koneet voivat laskeutua.


title: Londrina

text: Londrina on kaupunki Etelä-Brasiliassa sijaitsevassa Paranán osavaltiossa. São Paulosta ja Minas Geraisista olevat muuttajat perustivat kaupungin 1920-luvulla. Kaupungissa asuu 506 701 asukasta (IBGE:n arvio, 2010).


title: Lännen tie (Matti Heinivahon albumi)

text: 20 suosikkia – Lännen tie on Matti Heinivahon vuonna 1996 julkaistu albumi, joka sisältää kappaleita vuosilta 1959–1971. Monet niistä olivat aikansa hittejä, kuten "Lännen tie", "Maria Elena", "Tunturin juurella", "Viisi veljestä" ja "Mua älä hylkää". Albumi kuuluu Warner Music Finlandin "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaan.


title: Moses Hazy

text: Moses Hazy on Torniossa 2004 perustettu rockyhtye. Vuoden 2006 elokuussa yhtye julkaisi ensimmäisen pitkäsoittonsa "The Incredible Flow of Life Show". Vuonna 2005 Moses Hazy esiintyi Oulussa Qstockin päälavalla Liekin peruttua esiintymisensä.


title: I’m Broken

text: I’m Broken on groove metal -yhtye Panteran vuoden 1994 menestysalbumin "Far Beyond Driven" neljäs kappale.


title: I’m Broken

text: Kappale on yksi yhtyeen menestyneimmistä, kappale sai 1995 Grammy-ehdokkuuden parhaasta metalliesityksestä. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo.


title: Lucian päivä

text: Lucian päivää vietetään Pyhän Lucian muistoksi vuosittain 13. joulukuuta. Muistopäivä kuuluu alun perin katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta nykyisin sitä vietetään ennen kaikkea ruotsinkielisessä kulttuurissa. Perinteeseen kuuluu Lucia-neito, joka on pukeutunut valkoisiin vaatteisiin, punaiseen vyöhön ja kynttiläkruunuun ja pitää kädessään kynttilää.


title: Lucian päivä

text: Ajatuksena on, että Lucia tuo valoa talven pimeyteen. Lucia (, valo) on suomennettuna Valotar. Juliaanisessa kalenterissa talvipäivänseisaus osui keskiajalla Lucian päiväksi, minkä vuoksi päivää vietetään valon juhlana. Vuoden pisimpään yöhön ja valon juhlaan liittyneet pakanalliset tavat ja uskomukset yhdistyivät Lucian nimeen.


title: Lucian päivä

text: Luciaan liittyvät kertomukset ja legendat ovat peräisin Sisilian saarelta Italiasta, mutta Lucia-henkilön historiallisuutta ei ole syytä epäillä. Ensimmäinen pohjoismainen tieto Lucian päivän vietosta on Ruotsin Länsi-Götanmaalla vuodelta 1746. Perinnettä vietetään jonkin verran myös Tanskassa ja Norjassa sekä amerikanruotsalaisten parissa.


title: Lucian päivä

text: Ruotsissa nimitys ”lille jul” (pikkujoulu) on liitetty Lucian päivään. Lucian päivän viettoa on kutsuttu ruotsalaiseksi lisäksi kansainvälisiin juhlatapoihin.