title: Tunnustukseton hauta-alue

text: Tunnustuksettomalle hautausmaalle ei hautausmaan ylläpitäjä sijoita kristillisiä eikä muita uskonnollisia tai aatteellisia tunnuskuvia, mutta hautamuistomerkeissä voidaan käyttää kunkin vainajan oman uskonnon mukaisia tunnuskuvia. Hautaustoimitus järjestetään vainajan katsomuksen ja toivomusten mukaan, kunhan ruumista ja tuhkaa käsitellään arvokkaalla ja vainajan muistoa kunnioittavalla tavalla. Tunnustukseton hauta-alue voi olla kokonaan erillinen hautausmaa tai muusta hautausmaasta aidalla, istutuksilla tai muulla vastaavalla selvästi erottuvalla tavalla erotettu osa.Hallituksen esitys Eduskunnalle hautaustoimilaiksi HE 204/2002, Yksityiskohtaiset perustelut, 1. luku 5 §


title: Tunnustukseton hauta-alue

text: Tunnustuksettomalle hautausmaalle hautaaminen edellyttää aina nimenomaista pyyntöä. Myös vainaja, joka ei kuulunut evankelis-luterilaiseen kirkkoon, haudataan tunnustukselliselle evankelis-luterilaiselle hautausmaalle, jollei hautasijaa nimenomaisesti pyydetä tunnustuksettomalta alueelta. Myös evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuulunut vainaja voidaan pyynnöstä haudata tunnustuksettomalle alueelle.


title: Tunnustukseton hauta-alue

text: Haudan osoittaminen tunnustuksettomalta hauta-alueelta on hautausmaan ylläpitäjänä toimivan seurakunnan tai seurakuntayhtymän lakisääteinen julkinen velvoite. Seurakunta tai seurakuntayhtymä toimii ainoastaan alueen teknisenä ylläpitäjänä. Jokaisella seurakunnalla tai seurakuntayhtymällä ei tarvitse olla tunnustuksetonta hauta-aluetta, vaan nämä voivat järjestää tunnustuksettoman alueen yhteistyössä. Osoitettava hautasija ei kuitenkaan saa sijaita kohtuuttoman kaukana seurakunnan alueesta. Seurakunnilla on ollut velvoite osoittaa hautasija tunnustuksettomalta hautausmaalta 1.1.2007 lähtien.


title: Tunnustukseton hauta-alue

text: Näin ollen hautausmaan ylläpitäjää velvoittavat tässä tehtävässä perustuslaissa säädetyt yksilön oikeudet sekä hallinnon yleiset oikeusturvaperiaatteet. Täyttäessään velvoitetta tarjota hautasija tunnustuksettomalta hauta-alueelta hautausmaan ylläpitäjän on otettava huomioon esimerkiksi perustuslain 6 §:ssä säädetty yhdenvertaisuusperiaate. Tunnukseton hauta-alue on järjestettävä siten, että sinne haudatut tulevat kohdelluiksi yhdenvertaisesti seurakunnan muulle hautausmaalle haudattujen kanssa.


title: Tunnustukseton hauta-alue

text: Tunnustuksettomien hauta-alueiden perustaminen tarkoitus on ollut parantaa uskonnonvapauden käytännön toteutumisedellytyksiä. Aikaisemmin, vuoteen 1869 saakka, tunnustuksettomaan eli "siunaamattomaan" maahan hautaaminen oli rangaistus, "häpeällinen hautaus", joka koitui itsemurhaajien, teloitettujen ja erityisen paheellista elämää viettäneiden osaksi.


title: Boeing 80

text: Kaksitasoinen Boeing 80 kehitettiin perustuen aikaisempaan Boeing 40A malliin, johon verrattuna se oli huomattavasti suurempi ja varustettu kolmella moottorilla. Poiketen edeltäjästään koneen ohjaamo on suljettu, josta ensimmäiset avoimeen ohjaamoon tottuneet pilotit valittivat. Koneeseen mahtui kaksi pilottia ja 12 matkustajaa.


title: Boeing 80

text: 12. elokuuta 1929 ensilennon suoritti 80A malli, joka oli suurempi variantti ja johon mahtui 18 matkustajaa. Matkustamo oli tilavasti sisustettu nahkaverhoilulla, lukulampuilla, ilmastoinnilla seka juoksevalla vedella (kuuma/kylmä). Uudistetun 80A mallin valmistuttua Boeing sai myös ensimmäiset lentoemännät kun Ellen Church vakuutti yhtiön johdon rekisteröityjen hoitajien hyödyllisyydestä lennolla.


title: August Johann Georg Karl Batsch

text: August Johann Georg Karl Batsch (28. lokakuuta 1761 – 29. syyskuuta 1802) oli saksalainen luonnontieteilijä. Hän määritti ja nimesi lähes kaksisataa sienilajia, ja kirjoitti sienistä useita kirjoja. Batsch tutki myös kasvien sienitauteja, mutta ei ymmärtänyt mikä ne aiheutti.


title: August Johann Georg Karl Batsch

text: Batsch syntyi ja opiskeli Jenan kaupungissa, ja suoritti sen yliopistossa kaksi tutkintoa luonnontieteissä ja lääketieteessä. Väiteltyään hän opetti yliopistossa kasvioppia, lääketiedettä ja filosofiaa, ja toimi muun muassa Johann Wolfgang von Goethen ohjaajana kasvitieteessä.


title: August Johann Georg Karl Batsch

text: Kasvi- ja sienitieteessä Batschista käytetään auktorilyhennettä Batsch.


title: James Bolton

text: James Bolton (1758–1799) oli brittiläinen itseoppinut luonnontieteilijä. Hän oli taitava piirtäjä, ja kuvitti luonnontieteellisiä julkaisuja. Hän määritti ja nimesi useita kasvi- ja sienilajeja, muun muassa nurminahikkaan ja puistoukonsienen.


title: James Bolton

text: Kasvi- ja sienitieteessä Batchista käytetään auktorilyhennettä Bolton.


title: Marras (täsmennyssivu)

text: Marras-sana viittaa yleensä tavalla tai toisella kuolemaan. Sanalla on useita eri merkityksiä.


title: Hirvikärpäsihottuma

text: Hirvikärpäsihottuma on hankala, voimakkaasti kutiava allerginen ihottuma, jonka aikaansaa hirvikärpäsen toistuva purema. Hirvikärpäsellä ei kuitenkaan ole purevia leukaosia vaan imukärsä, jonka se työntää ihon läpi verta imeäkseen, samaan tapaan kuin vaikkapa hyttynen.


title: Hirvikärpäsihottuma

text: Ihottuma ilmaantuu hirvikärpäsen puremakohtaan. Ihminen ei ole varsinainen hirvikärpäsen isäntäeläin, mutta tämä hirvieläimillä loisiva hyönteinen – paitsi että sitä pidetään yleisesti inhottavana – voi ottaa myös ihmisen verta. Puremakohtaan erittyy allergeenia, jolle metsässä liikkuva ihminen voi altistua niin sanotun viivästyneen yliherkkyyden mekanismilla ja muun muassa immunoglobuliini E -vasta-aineiden välityksellä.


title: Hirvikärpäsihottuma

text: Vaikka esimerkiksi Sveitsissä on todettu hirvikärpäsen voivan kantaa Bartonella-suvun bakteereita, ei toistaiseksi pidetä todennäköisenä, että hyönteinen levittäisi bakteeri-ihottumaa, vaan herkistyminen kohdistunee itse kärpäsen syljessä olevaan proteiiniin.


title: Hirvikärpäsihottuma

text: Hirvikärpäsihottuman kehittyminen kestää vähintään vuoden. Ensin herkistyneelle henkilölle ilmaantuu puremakohtan punainen jopa kuukauden verran kutiava näppy. Sen jälkeen näppy voi muuttua valkeaksi ja säilyä huomattavan kauan. Histologisen koepalan eosinofiiliset valkosolut antavat viitteen puremareaktiosta, mutta joukossa voi tavata myös atyyppisiä eli epämääräisen kaltaisia valkosoluja, jotka voivat virheellisesti viitata jopa pahanlaatuiseen lymfoomaan.


title: Hirvikärpäsihottuma

text: Hirvikärpänen ei muni isäntäeläimeen, vaan muna kuoriutuu ja toukka kehittyy koteloksi asti hirvikärpäsnaaraan sisällä. Valmis kotelo putoaa synnytyksen jälkeen isännän turkista maahan, jossa kotelo talvehtii ja kehittyy. Jos kaikesta huolimatta epäilet, että hirvikärpänen on muninut, ota yhteys lääkäriin.


title: Hirvikärpäsihottuma

text: Ihottumaa voi hoitaa jo ennalta ehkäisevästi antihistamiinivalmisteilla sekä paikallisesti vahvoilla kortisonivoiteilla. Joskus annetaan kortisonia jopa suun kautta. Hirvikärpäsen puremia voi estää myös kattavalla, mieluummin vaalealla vaatetuksella ja tarvittaessa pysymällä pois metsästä hirvien läheisyydestä syyskesällä ennen pakkasia.


title: Mervyn King

text: Mervyn Allister King (s. 30. maaliskuuta 1948) on brittiläinen ekonomisti, joka toimi Yhdistyneen kuningaskunnan keskuspankin eli Bank of Englandin pääjohtajana vuosina 2003–2013.


title: Mervyn King

text: King opiskeli Cambridgen ja Harvardin yliopistoissa. Hän on opettanut Cambridgen ja Harvardin lisäksi Birminghamissa, MIT:ssä ja LSE:ssä.


title: Mervyn King

text: Bank of Englandin palvelukseen King siirtyi pääekonomistiksi vuonna 1991. Hänestä tuli pankin varapääjohtaja vuonna 1998 ja pääjohtaja vuonna 2003.


title: Mervyn King

text: King on naimisissa suomalaisen Barbara Melanderin kanssa vuodesta 2007, pariskunta avioitui vuonna 2007 Helsingissä. He olivat tavanneet toisensa ensimmäistä kertaa 1970-luvulla Cambridgen yliopistossa.


title: Mervyn King

text: King on sanonut ihailevansa Suomen Pankin entistä pääjohtajaa Risto Rytiä


title: Westermarck-seura

text: Westermarck-seura (virallisesti The Westermarck Society ry) on sosiologinen kansallinen tiedeseura, joka järjestää esitelmiä, konferensseja ja seminaareja, harjoittaa ja tukee sosiologista tutkimusta sekä julkaisee Sosiologia-lehteä. Seuran perustivat vuonna 1940 Edvard Westermarckin oppilaat. Merkittävin Westermarck-seuran järjestämä tapahtuma ovat vuosittain järjestettävät Sosiologipäivät.


title: Lars Ricken

text: Lars Ricken (s. 10. heinäkuuta 1976 Dortmund, Länsi-Saksa) on saksalainen entinen jalkapalloilija.


title: Lars Ricken

text: Rickeniä pidettiin nuorena todellisena huippulupauksena. Hän kärsi kuitenkin lukuisista loukkaantumisista eikä koskaan noussut täysin odotetulle tasolle. Pelipaikaltaan Ricken oli keskikenttäpelaaja. Hän pelasi yleensä hyökkäävässä roolissa.


title: Lars Ricken

text: Ricken edusti koko ammattilaisuransa eli vuodet 1993–2008 Borussia Dortmundia. Hän voitti seuran riveissä Saksan-mestaruuden vuosina 1995, 1996 ja 2002 sekä Mestarien liigan ja Intercontinental Cupin vuonna 1997.


title: Lars Ricken

text: Parhaiten Ricken muistetaan vuoden 1997 Mestarien liigan loppuottelusta Juventusta vastaan. Hän teki ottelussa maalin ensimmäisellä kosketuksellaan tultuaan vaihdosta kentälle toisella puoliajalla. Ricken oli myös tehnyt voittomaalin sekä puolivälierän että välierän toisissa osaotteluissa Auxerrea ja Manchester Unitedia vastaan.


title: Lars Ricken

text: Saksan maajoukkueessa Ricken pelasi vuosina 1997–2002 16 ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän saavutti Saksan riveissä hopeaa 2002 MM-kilpailuissa.


title: Pyynikinharju

text: Pyynikinharju on Tampereella sijaitseva maailman korkein pitkittäisharju. Harju kohoaa 160 metrin korkeuteen merenpinnasta ja 80 metriä Pyhäjärven pinnasta. Pyynikinharju kuuluu Etelä-Pohjanmaalta Salpausselälle ulottuvaan harjumuodostumaan. Harjumuodostuma jatkuu Pyynikinharjusta länteen päin Pispalanharjuna ja Tahmelana tunnettuna kallioisena harjanteena. Itään päin harju nousee Tampereen kaupunkiasutuksen jälkeen Kalevankankaaksi, jossa on ollut hautausmaa jo lähes 200 vuotta. Kangasalla harjumuodostuma jatkuu Kirkkoharjuna, Kuohunharjuna, Keisarinharjuna ja Vehoniemenharjuna. Pyynikinharju on pitkittäisharjujen tapaan pääosin soraa ja hiekkaa.


title: Pyynikinharju

text: Pyynikillä kasvaa vielä jonkin verran vanhoja petäjiä, joiden juuret ovat osittain ilmassa, sillä hiekkainen maa vierii vuosien varrella alaspäin kohti Pyhäjärveä. Kasvillisuutta soraharjuilla on petäjien lisäksi myös katajia, jotka ovat suojeltuja. Katajanmarjoja voi kuitenkin poimia, kun muistaa, ettei oksia saa taittaa eikä katajaa irrottaa maasta. Pyynikillä kasvaa myös vaahteroita, jotka antavat syksyisin harjulle kauniin värin.


title: Pyynikinharju

text: Myös taikinamarjoja kasvaa näillä harjuilla. Kanervikon keskeltä voi löytää kantarelleja ja syksyisin muutamia muitakin syötäviä sieniä. Myös puolukat viihtyvät etelärinteillä.


title: Pyynikinharju

text: Vuonna 1929 rakennettu Pyynikin näkötorni on yhä käytössä. Siihen liittyy maantasolla oleva kahvila. Pyynikin rinteillä on useissa kohdissa puuportaita, joita pitkin pääsee Pyhäjärven rannasta Pyynikin huipulle.


title: Kallonmurtuma

text: Kallonmurtuma on päähän kohdistuneen iskun seurauksena kallon luihin syntynyt murtuma. Pelkkä murtuma ei kuitenkaan ole yleensä hoidon tai ennusteen kannalta oleellinen, mutta sen sijaan merkitystä on sillä, liittyykö murtumaan muiden kudosten tai elinten vaurioita. Kallonmurtumaan liittyy usein myös sen syntytavasta riippuen aivotärähdys.


title: Kallonmurtuma

text: Kallon luun murtuessa repeävä verisuoni voi aiheuttaa kallonsisäisen vuodon nostaen kallonsisäistä painetta ja muodostaen mahdollisia verihyytymiä. Murtuman ulottuminen sisäkorvaan voi vaurioittaa kuuloa tai aiheuttaa kasvohermohalvauksen; murtuman ulottuminen aivonestetilaan voi muodostaa kanavan aivonesteen vuotamiseen nenästä.


title: Kallonmurtuma

text: Sisään painunut kallon luu merkitsee yleensä alla olevan aivokudoksen vaurioitumista. Varsinaiselta aivovauriolta voidaan kuitenkin välttyä, ellei murtunut luu ole esimerkiksi sirpaloitunut ja sirpaleet painuneet aivokudokseen vammauttaen sitä fyysisesti.


title: Kallonmurtuma

text: Kallonmurtumien hoito riippuu syntyneistä vaurioista: esimerkiksi sirpaloitunut luu voidaan joutua poistamaan kirurgisesti.


title: Qader Yousf Othman

text: Qader Yousf Othman (s. 5. huhtikuuta 1985) on qatarilainen kestävyysjuoksija.


title: Qader Yousf Othman

text: Othman sijoittui 41.:ksi Osakan MM-kisojen maratonilla 2007 ja oli 18. Rotterdamin maratonilla vuonna 2008. Maratonennätyksensä 2.13,18 hän juoksi Hampurissa 29. huhtikuuta 2007. Puolimaratonin Othman on juossut aikaan 1.02,31 (2007).


title: Francois Botha

text: Francois Johannes Botha (s. 28. syyskuuta 1968 Witbank, Etelä-Afrikka), lempinimeltään White Buffalo, on entinen raskaansarjan nyrkkeilijä.


title: Francois Botha

text:
Francis Botha debytoi ammattinyrkkeilijänä vuonna 1990, ja oli voittamaton aina vuoteen 1995, jolloin hän otteli tasan Saksan Axel Sachultsin kanssa. Seuraavassa ottelussa Michael Moorer voitti Bothan 12-eräisessä ottelussa teknisellä tyrmäyksellä. Botha voitti urallaan IBF:n mestarin tittelin, mutta menetti sen pian ottelun jälkeen jäätyään kiinni dopingin käytöstä.
Botha pääsi haastamaan mestari Lennox Lewisin vuonna 2000, mutta oli ottelussa pahasti alakynnessä ja tuli tyrmätyksi toisessa erässä. Nykyisin Botha asuu Newport Beachillä Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Francois Botha

text: Botha palasi vuonna 2009 kehään oltuaan sitä ennen kaksi vuotta sivussa. Paluuottelussa hän voitti pistein tuntemattoman Ron Guerreron. Botha jatkoi uraa kohtaamalla Timo Hoffmannin 15.5.2009. Botha voitti ottelun hajaäänituomiolla.


title: Francois Botha

text:
Botha kohtasi vuonna 2010 entisen nyrkkeilysuuruus Evander Holyfieldin jolle hävisi teknisellä tyrmäyksellä kamppailun kahdekasnnessa erässä. Kamppailussa oli panoksena World Boxing Federation liiton mestaruusvyö.
Vuonna 2011 Botha kohtasi Michael Grantin häviten ottelun kahdennentoista erän tyrmäyksellä.


title: Francois Botha

text: Vuonna 2014 Botha lopetti uransa häviten viimeisen ottelunsa Andrzej Wawrzykiä vastaan. Bothan kulmaus luovutti ottelun Bothan käytyä viidennessä erässä kanveesissa. Bothan viimeiseksi voitoksi nyrkkeilykehässä jäi tekninen tyrmäysvoitto tuntemattomasta Flo Simbasta jonka Botha voitti teknisellä tyrmäyksellä ottelun kuudennessa erässä.


title: Francois Botha

text: Urallaan hän otteli myös potkunyrkkeilyn ja vapaaottelun parissa, joissa Botha ei kuitenkaan menestynyt nyrkkeilyn tavoin.


title: Pekka Kaarninen

text: Pekka Kaarninen on suomalainen historiantutkija, koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden lisensiaatti.


title: Pekka Kaarninen

text: Kaarninen on kirjoittanut sekä yksin että yhdessä Mervi Kaarnisen kanssa muun ohessa järjestöhistoriikkeja.


title: Bruce Quick

text: Bruce Quick (s. 4. lokakuuta 1959, Sydney) on australialainen pistooliampuja.


title: Bruce Quick

text: Quick on osallistunut 25 m olympiapistooliammuntaan Ateenan 2004 ja Pekingin 2008 kesäolympialaisissa. Molemilla kerroilla hän oli seitsemästoista. Quick voitti lajin Oseanian mestaruuden vuonna 2005. Kansainyhteisön kisoissa Quick voitti kultaa vuonna 1990. Vuoden 2002 kisoissa Manchesterissa hän voitti kuusi mitalia. Hänen nimissään on Australian ennätykset olympiapistoolilla (tehty 2006) ja vakiopistoolilla (2000).


title: Bruce Quick

text: Quick asuu Sheppartonissa ja aloitti ampumisen 15-vuotiaana. Hän on valmistunut isotooppilääketieteestä Sydneyn yliopistosta.


title: Moïn Chaâbani

text: Moïn Chaâbani (, s. 18. kesäkuuta 1981) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Tunisian pääsarjassa CS Hammam-Lifia.


title: Moïn Chaâbani

text: Ennen siirtymistään Turkkiin Chaâbani pelasi pitkään kotimaansa seurassa Espérancessa, jossa hän voitti muun muassa kuusi liigamestaruutta. Turkissa Chaâbani vietti yhden kauden ja palasi kaudella 2009-2010 takaisin Tunisiaan.


title: FT Kemi-Tornio

text: Futsal Team Kemi-Tornio (FTK) on vuonna 1998 perustettu futsalin erikoisseura Kemin ja Tornion alueelta.


title: FT Kemi-Tornio

text: Kaudella 2012–2013 FTK:n naisten joukkue pelaa Naisten Futsal-liigassa. Kotiottelunsa seura pelaa pääsääntöisesti Ruotsin Haaparannalla.


title: FT Kemi-Tornio

text: FTK on yksi Suomen menestyneimmistä futsalseuroista. FTK hallitsi Futsal-liigaa sen perustamisen jälkeen voittaen kaikkiaan kolme mestaruutta ja kaksi hopeaa. Mitalitilastossa se on kolmantena Ilves FS:n ja GFT:n jälkeen.


title: FT Kemi-Tornio

text: Menestysvuosia seurasi putoaminen liigasta kauden 2003–2004 jälkeen. FT Kemi-Tornio nousi vielä takaisin seuraavalla kaudella, mutta ei onnistunut säilyttämään sarjapaikkaansa. FTK nousi jälleen liigaan kolmen Ykkösessä vietetyn kauden jälkeen keväällä 2009. Vuonna 2011 seura putosi sarjaporrasta alemmaksi ja luopui seuraavalla kaudella Futsal-Ykkösen paikastaan.


title: FT Kemi-Tornio

text: FTK on edustanut Suomea UEFA Futsal Cupissa kahdesti, mutta ei selviytynyt kummallakaan kertaa alkulohkostaan jatkoon. FTK järjesti myös karsintaturnauksen vuonna 2002.


title: FT Kemi-Tornio

text: Miehet:


title: FT Kemi-Tornio

text: Naiset:


title: FT Kemi-Tornio

text: FTK:n ottelut: FTK-Sporting 1-6, Encamp-FTK 0-5.


title: FT Kemi-Tornio

text: FTK:n ottelut: Shahtar-FTK 12-0, FTK-Zarea 1-9, FTK-Ararat 2-2.


title: Rahamarkkinainstrumentti

text: Rahamarkkinainstrumentit ovat lyhytaikaisia (enintään vuoden mittaisia), jälkimarkkinakelpoisia velkakirjoja. Niitä laskevat liikkeelle pankit, muut rahalaitokset, yritykset, kunnat ja valtio. Sijoittajia ovat suurista kertasijoituksista johtuen käytännössä vain ammattimaiset sijoittajat. Yksityishenkilöt sijoittavat rahamarkkinainstrumentteihin rahamarkkinarahastojen kautta. Kaupankäynti tapahtuu yleensä sijoittajien merkintöjen ja eräpäivinä tapahtuvien erääntymisten kautta. Sijoittajien väliset kaupat rahamarkkinainstrumenteilla ovat tuotteiden lyhyestä maturiteetista ja sijoitustarkoituksesta (yleensä kassanhallinta) johtuen harvinaisempia. Liikkeeseenlaskuja liikkeeseenlaskijan puolesta erityisesti yrityksille järjestävät pankit.


title: Rahamarkkinainstrumentti

text: Rahamarkkinainstrumenteista käytetään eri nimityksiä liikkeellelaskijan eli velallisen mukaan:


title: Rahamarkkinainstrumentti

text: Varsinaisia velkakirjoja ei yleensä tulosteta vaan omistukset säilytetään liikkeeseenlaskun järjestäneen pankin tietojärjestelmissä tai instrumentit ovat arvo-osuusmuotoisia.


title: Rahamarkkinainstrumentti

text: Rahamarkkinainstrumentit ovat yleensä "nollakuponkilainoja" eli niille ei makseta erikseen korkoa, vaan velallinen maksaa eräpäivänä velkakirjan nimellisarvon. Nollakuponkilainan tuotto muodostuu diskonttaamalla velkakirjan edullisemman merkintähinnan ja eräpäivänä erääntyvän nimellisarvon erosta. Jos esimerkiksi vuoden päästä erääntyvä, 10 000 euron nimellisarvoinen velkakirja myydään tänään 9 500 eurolla, ja ostaja pitää velkakirjan eräpäivään saakka, hän saa 9 500 euron sijoitukselleen 5,26 prosentin tuoton.


title: Glukosamiini

text:
Glukosamiini on nivelissä luonnostaan olevaa ainetta, joka vähenee iän myötä, ja siksi sitä käytetään nivelten rappeutumisen ehkäisemiseen ja hoitoon. Suomalaisessa Käypä hoito -suosituksessa todetaan, että glukosamiini saattaa lievittää nivelrikkokipua ja/tai parantaa toimintakykyä, vaikka tulokset ovat ristiriitaiset.
Koska glukosamiini on glykosaminoglykaanin emänuklidi ja glykosaminoglykaanit ovat rustokudoksen pääkomponentti, glukosamiini saattaa lievittää kipua ja parantaa toimintakykyä jossain tapauksissa, joissa suositeltua annostelua ei ole ylitetty.
Joidenkin lääkevalmisteiden glukosamiini on saatu äyriäisistä, ja siksi allergiset reaktiot ovat mahdollisia.


title: Glukosamiini

text: Glukosamiinin kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 179,17 g/mol ja CAS-numero 3416-24-8.


title: Glukosamiini

text: Glukosamiini on määritelty lääkkeeksi, ja Kelan tilastojen mukaan glukosamiinia sisältävistä valmisteista maksettiin vuonna 2007 korvauksia 145 461 vakuutetulle yhteensä noin 4,9 miljoonaa euroa, mutta Kela lopetti kyseisen korvauksen maksamisen 2009 kesäkuussa.


title: Glukosamiini

text:
Useimmat Euroopan maat määrittelevät glukosamiinin lääkkeeksi.
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) ei ole myöntänyt glukosamiinille virallista lääkestatusta, ja siellä glukosamiinia myydäänkin ravintolisänä.


title: Oussama Darragi

text: Oussama Darragi (, s. 3. huhtikuuta 1987 Tunis) on tunisialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan Darragi on hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Saudi-Arabian valioliigassa pelaavaa Al-Raedia.


title: Oussama Darragi

text: Darragin ura alkoi Espérancen junioreissa. Sittemmin hän siirtyi joukkueen reservijoukkueeseen, josta Darragi nostettiin edustusjoukkueeseen kaudella 2007–2008. Avauskaudellaan hän onnistui maalinteossa viidesti, joista kolme syntyi Tunisian pääsarjassa. Sittemmin Darragi on noussut joukkueensa yhdeksi tärkeimmistä pelaajista ja hänet nimitettiin joukkueen kapteeniksi kaudella 2010–2011. Marraskuussa 2011 Darragi oli voittamassa Afrikan Mestarien liigan. Hän teki turnauksessa yhteensä neljä maalia ja teki muun muassa kaksi maalia 23. huhtikuuta 2011 senegalilaista ASC Diarafia vastaan. Joulukuussa 2011 Darragi oli Esperancen mukana seurajoukkueiden MM-kisoissa, jossa hän teki joukkueensa ainoan maalin Esperancen hävittyä ottelunsa qatarilaiselle Al-Saddille maalein 1–2. Esperance sijoittui lopulta turnauksessa sijalle kuusi.


title: Oussama Darragi

text: Helmikuussa 2011 Darragi palkittiin Arabian kultaisella pallolla vuoden 2011 parhaaksi arabialaiseksi pelaajaksi. Viikkoa myöhemmin palkinnosta sveitsiläinen FC Sion ilmoitti tehneensä neljän vuoden sopimuksen Darragin kanssa, joka astuisi voimaan kesäkuussa 2012. Espérancen johtoryhmä ei kuitenkaan hyväksynyt siirtoa, kun Darragi oli aiemmin kieltäytynyt tekemästä jatkosopimusta joukkueensa kanssa. Tämän vuoksi hänet hyllytettiin edustuksesta siihen asti kunnes Darragi siirtyisi Sveitsiin.


title: Oussama Darragi

text: Darragi pelasi avausottelunsa Sionin paidassa 15. heinäkuuta 2012 ja oli osallisena Sionin 0–2 maalissa Grasshoppersia vastaan.


title: Oussama Darragi

text: Darragi siirtyi kesäkuussa 2015 Saudi-Arabiaan Al-Raediin vuoden sopimuksella.


title: Oussama Darragi

text: Maajoukkueessa Darragi pelasi ensi kerran 20. elokuuta 2008 ystävyysottelussa Angolaa vastaan, ottelu päättyi 1-1. Toisen kerran Darragi pääsi vaihdosta kentälle vuoden 2010 MM-karsintaottelussa Seychellejä vastaan, ottelu päättyi 5-0 Tunisian voittoon. Ensimmäisen maalinsa hän teki 28. toukokuuta 2009 ystävyysottelussa Sudania vastaan. Toinen maalin syntyi 6. kesäkuuta 2009 MM-karsintaottelussa Mosambikia vastaan, jossa hän tuli vaihdosta kentälle ottelun loppuhetkillä.


title: Oussama Darragi

text: Darragi pelasi ensimmäiset arvokisansa vuoden 2010 Afrikan kisoissa, mutta joutui jättämään kisat kesken ensimmäisen ottelun jälkeen akillesvamman vuoksi. Hän oli mukana myös vuoden 2012 Afrikan kisoissa, jossa hänellä oli lähinnä vaihtopelaajan rooli. Darragi pelasi kolme ottelua, joista hän oli kerran avauksessa. Tunisian kisat päättyivät puolivälieriin.Henkilökohtaiset:


title: Rosetta@home

text: Rosetta@home on SETI@homea muistuttava hajautetun laskennan projekti BOINC-alustalla. Projektin saattoi alulle Washingtonin yliopistossa David Bakerin laboratorio. Projektissa kehitetään ohjelmaa, joka tutkii proteiinien muodostamia kolmiulotteisia rakenteita, proteiinien kiinnittymistä ja uusien proteiinien muodostumista. Kolmiulotteisten proteiinien tutkimisen avulla pyritään löytämään hoitokeinoja muun muassa Alzheimerin tautiin.


title: Rosetta@home

text: Kuten muutkin Boincia hyödyntävät ohjelmat myös Rosetta@home käyttää apunaan tietokoneen ylimääräistä laskenta-aikaa suorittaakseen laskentaa yksittäisillä työpaketeilla. Valmiit työpaketit lähetetään projektin palvelimelle, jossa niiden tulokset varmistetaan ja niitä verrataan toisten käyttäjien samasta työpaketista saamiin tuloksiin.


title: Rosetta@home

text: Rosetta@home kokeilee ajoittain myös uusia proteiinin löytämistapoja. Kaksi uutta etsimistapaa ovat CASP (Critical Assessment of Techniques for Protein Structure Prediction) ja CAPRI (Critical Assessment of Prediction of Interactions). CASP-menetelmää käytetään tällä hetkellä Human proteome folding -projektissa.


title: Rosetta@home

text: Laskentaan osallistuvalta tietokoneelta Rosetta vaatii toimiakseen 500 MHz suorittimen, 200 megatavua kiintolevytilaa, 256 megatavua keskusmuistia ja internet-yhteyden. Projekti toimii Microsoft Windows-, Linux-, Android- ja Macintosh-alustoilla. Projektin on ilmoitettu saaneen elokuuhun 2008 mennessä yli 66 teraflopsin edestä laskentatehoa.


title: Rosetta@home

text: Rosetta@home projektista on myös ikuisesti beetavaiheessa oleva projekti, robetta@home.


title: Rosetta@home

text: Rosetta@home projekti oli alkuvaiheessaan koodattu Fortran-ohjelmointikielellä, mutta uusittu versio käyttää C++-kieltä.


title: Rosetta@home

text: Rosetta@home käyttää kommunikointiin palvelimen kanssa palomuurin porttia 80, mikäli käytetään HTTP yhteyttä. Mikäli käytetään HTTPS yhteyttä, käytössä on portti 443. HTTPS yhteys on salasanasuojattu.


title: Rosetta@home

text: Jotta vältyttäisiin tahallisesti manipuloiduilta tuloksilta, lähetetään työpaketit kahdelle satunnaisesti valitulle käyttäjälle.


title: Rosetta@home

text: Ensisijainen käyttöliittymä projektissa on näytönsäästäjä joka näyttää simuloitua proteiinin laskentaa meneillään olevassa työpaketissa. Näytönsäästäjän oikeassa reunassa on kuva tuloksesta johon meneillään olevassa proteiinissa pyritään pääsemään. Proteiinin lähtöasetelma näytetään tämän alapuolella. Näiden kahden kuvan vasemmalla puolella on suurempi kuva joka näyttää toistaiseksi parhaiten pyrittyä tulosta näyttävän tuloksen ja kuvaruudun vasemmassa reunassa on meneillään oleva tutkinta.


title: Rosetta@home

text: Rosetta@home on alhaisen prioriteetin ohjelma. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että mikäli suoritinta ei käytetä mihinkään muuhun, projekti ottaa kaiken suorituskyvyn käyttöönsä. Mikäli suoritinaikaa taas tarvitaan johonkin muuhun, Rosetta@home ottaa käyttöönsä vain toiselta/toislta ohjelmilta ylijäävän suoritinajan.


title: Rosetta@home

text: Proteiinien kolmiulotteiset muodot tutkitaan suurimmaksi osaksi Röntgenkristallografialla tai NMR spetroskoopilla. Prosessi on hidas ja kallis (Se voi viedä viikkoja tai kuukausia aikaa) ja tulee todella kalliiksi (jopa 100.000 usd). Rosetta@homessa on myös erilaisia menetelmia Kalvoproteiinien etsimiseen, joiden etsiminen on todella hankalaa.


title: Rosetta@home

text: Rosetta@home projektin testialustana toimii Ralph@home projekti. Ralph@home proktin avulla on Rosetta@home saanut myös Android tuen ARM-prosessoreita käyttäville laitteille.


title: Starkin piirikunta (Ohio)

text: Starkin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, jonka hallintokeskus ja suurin kaupunki on Canton.


title: Starkin piirikunta (Ohio)

text: Starkin naapuripiirikuntia ovat Portage pohjoisessa, Mahoning koillisessa, Columbiana idässä, Carroll kaakossa, Tuscarawas etelässä, Holmes lounaassa, Wayne lännessä ja Summit luoteessa.


title: Starkin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 375 586 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 89,1%, mustiin (7,7%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,3%) ja aasialaisiin (0,8%).


title: Starkin piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 45 347 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 13,6% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: Tiedustelulentokone

text: Tiedustelulentokone on sotilaskäytössä oleva lentokone, jota käytetään kriisi- ja sotatilanteissa tiedon keräämiseen vastustajan joukkojen liikkeistä ja ryhmityksistä, sekä rauhan aikana erilaisiin valvontatehtäviin, esimerkiksi merivalvontaan. Tiedustelukone on yleensä normaalista sarjatuotantokoneesta tiedustelutarkoitusta varten kehitetty, valokuvauskameroilla ja elektroniseen tiedusteluun sopivilla laitteilla varustettu versio. Tiedustelukoneiden rinnalla käytetään nykyään, etenkin sotatilanteessa, miehittämättömiä tiedustelulennokkeja.


title: Tiedustelulentokone

text: Tiedustelukoneita käytetään myös siviilitarkoituksiin, kuten kartoitusvalokuvaukseen sekä raja- ja liikennevalvontaan.


title: Muna Durka

text: Muna Durka (s. 19. kesäkuuta 1988) on sudanilainen estejuoksija.


title: Muna Durka

text: Durka oli mukana Pekingin olympiakisojen naisten 3 000 metrin esteissä, mutta karsiutui alkuerissä. Vuonna 2005 hän oli matkan nuorten Afrikan mestaruuskilpailuissa kolmas. Durkan ennätys on Barcelonassa 19. heinäkuuta 2008 juostu 9.47,41. Vuonna 2007 Durka sijoittui nuorten maastojuoksun MM-kisoissa sijalle 35.


title: Demma Daba

text: Demma Daba (s. 18. tammikuuta 1989) on etiopialainen keskimatkojen juoksija.


title: Demma Daba

text: Daba karsiutui Pekingin olympialaisissa ajallaan 3.37,78 1 500 metrin juoksun finaalista. Daba voitti samalla matkalla nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Bydgoszczissa 2008 pronssia. Afrikan mestaruuskilpailuissa hän oli kuudes.


title: Demma Daba

text: Daban 1 500 metrin ennätys on 12. kesäkuuta 2010 New Yorkissa juostu 3.34,06 ja 3 000 metrin ennätys 19. toukokuuta 2007 Herrerassa juostu 7.42,63.


title: Georgina Evers-Swindell

text: Georgina Evers-Swindell (s. 10. lokakuuta 1978 Hastings) on uusiseelantilainen soutaja, kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Georgina Evers-Swindell

text: Georgina Evers-Swindell on kilpaillut pariairokaksikossa identtisen kaksoissisarensa Carolinen kanssa. Sisarukset saavuttivat Luzernin MM-kilpailuissa 2001 hopeaa niin pariairokaksikossa kuin pariaironelosessakin. Seuraavana vuonna he voittivat pariairokaksikon maailmanmestaruuden Sevillassa ja uusivat tittelinsä Milanossa 2003.


title: Georgina Evers-Swindell

text: Evers-Swindellit voittivat pariairokaksikon olympiakultaa Ateenassa 2004. Seuraavana vuonna he saavuttivat maailmanmestaruuden Gifussa. Etonin MM-kilpailuissa 2006 sisarukset saivat pronssia ja Münchenin MM-kisoissa 2007 hopeaa. Pekingin olympialaisissa 2008 he voittivat toisen kerran pariairokaksikon olympiakultaa.


title: Georgina Evers-Swindell

text: Sisarukset ovat voittaneet maailmancupin kilpailun Wienissä 2000, Münchenissä 2002 ja 2004, Luzernissa 2003, 2004, 2006 ja 2007 sekä Poznańissa 2006.


title: Georgina Evers-Swindell

text: Georgina Evers-Swindell on pituudeltaan 178 cm.


title: Caroline Evers-Swindell

text: Caroline Evers-Swindell (s. 10. lokakuuta 1978 Hastings) on uusiseelantilainen soutaja, kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Caroline Evers-Swindell

text: Caroline Evers-Swindell on kilpaillut pariairokaksikossa identtisen kaksoissisarensa Georginan kanssa. Sisarukset saavuttivat Luzernin MM-kilpailuissa 2001 hopeaa niin pariairokaksikossa kuin pariaironelosessakin. Seuraavana vuonna he voittivat pariairokaksikon maailmanmestaruuden Sevillassa ja uusivat tittelinsä Milanossa 2003.


title: Caroline Evers-Swindell


title: Caroline Evers-Swindell


title: Caroline Evers-Swindell

text: Caroline Evers-Swindell on pituudeltaan 178 cm.


title: Pianosonaatti nro 16 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethoven sävelsi kuudennentoista pianosonaattinsa op. 31 vuosina 1801–1802. Teos julkaistiin vuonna 1803.


title: Pianosonaatti nro 16 (Beethoven)

text: Vuonna 1801 Beethoven oli sanonut, ettei hän ole tyytyväinen hänen silloiseen musiikkityylilajiinsa ja että aikoisi siirtyä "uudelle polulle" musiikissaan. Tämä teos on ensimmäisiä Beethovenin "uuden polun" teoksia, vaikkakin se on sävelletty hänen Heiligenstadtin testamenttinsa aikoihin, jolloin hän oli vielä puhtaasti klassismin säveltäjä.


title: Pianosonaatti nro 16 (Beethoven)

text: Teoksessa on kolme osaa:


title: Super Fight II

text: Super Fight II on toinen kolmesta Muhammad Alin ja Joe Frazierin välillä käydystä raskaansarjan nyrkkeilyottelusta, joka käytiin 28. tammikuuta 1974 New Yorkin Madison Square Gardenissa. Ottelun panoksena oli raskaansarjan maailmanmestaruusottelu George Foremania vastaan.


title: Super Fight II

text: Ali ja Frazier olivat kohdanneet aiemmin vuonna 1971 "Fight of the Century" -nimellä tunnetussa kamppailussa, jossa oli panoksena WBA:n ja WBC:n maailmanmestaruudet. Tuolloin hallitseva maailmanmestari Frazier voitti 15-eräisen ottelun pistein. Parin toisessa kohtaamisessa kumpikaan ottelijoista ei ollut maailmanmestari (Muhammad Ali hallitsi kansallista NABF:n mestaruutta), joten kamppailu kesti vain 12 erää. Se päättyi Muhammad Alin voittoon pistein.


title: Super Fight II

text: Kamppailun voittonsa myötä Ali pääsi haastamaan Foremanin "Rumble in the Jungle" -nimellä tunnetussa maailmanmestaruusottelussa, jonka hän voitti. Ali ja Frazier kohtasivat vielä kerran vuonna 1975 käydyssä maailmanmestaruusottelussa, joka tunnetaan nimellä "Thrilla in Manila".


title: Super Fight II

text: Ali ja Frazier olivat kohdanneet kerran aiemmin "Fight of the Century" -nimellä tunnetussa kamppailussa, jossa panoksena oli Frazierin hallitsema raskaansarjan maailmanmestaruus. Ennen kamppailua Ali solvasi vastustajaansa kutsumalla häntä esimerkiksi ”"Setä Tuomoksi"”, minkä takia parin välille kehittyi vihanpito. Frazier voitti kamppailun pisteillä. Tämän jälkeen hän puolusti mestaruuttaan vielä kahdesti, ennen kuin menetti sen nuorelle George Foremanille. Ali taas nousi NABF:n kansalliseksi mestariksi. Frazierin ja Alin toinen kohtaaminen olikin ainoa kamppailu heidän kolmesta yhteenotostaan, jossa kumpikaan ei ollut raskaansarjan hallitseva maailmanmestari. Panoksena oli NABF:n mestaruuden lisäksi kohtaaminen Foremanin kanssa maailmanmestaruusottelussa. Nyrkkeilijöiden palkkioksi ottelusta asetettiin 870 000 dollarin takuusumma tai 32,5 % televisio-oikeuksista, riippuen siitä kumpi tuottaisi enemmän.


title: Super Fight II

text: Frazier suunnitteli ottelevansa Alia vastaan samalla tavalla, kuin oli tehnyt kolme vuotta aiemmin "Fight of the Century" -kamppailussa ja keskittyi harjoittamaan kestävyyttään. Frazier uskoi jatkuvan perääntymisen väsyttävän vastustajansa. Ennen uusintaottelua Ali kohtasi 20. lokakuuta 1973 Rudi Lubbersin. Kun toimittaja kysyi, miksi Ali ei ollut ottelussa juurikaan käyttänyt oikeaa suoraansa, hän vastasi säästäneensä sitä Frazierille. Ali käytti oikeaansa vähän myös harjoituksissaan ja osoitti usein väsymisen merkkejä harjoitusvastustajiensa kanssa, vaikka tuntuikin saavan energiansa takaisin aina vierailijoiden ilmaannuttua salille. Hän myönsi pitäneensä harjoituksia tylsinä.


title: Super Fight II

text: Sekä Alilla että Frazierilla oli ottelussa panoksena muutakin, kuin kansallinen mestaruus. Frazierilla oli puolustettavanaan kunniansa, joka oli kokenut kolauksen hänen Foremanille kärsimänsä yllätystappion takia. Ali taas sanoi menettäneensä Frazierille kokemansa tappion jälkeen arvovaltaansa. Hän ei voinut enää vedota menettäneensä tittelinsä ainoastaan siksi, että oli joutunut luopumaan nyrkkeilystä kieltäydyttyään osallistumasta Vietnamin sotaan.


title: Super Fight II

text: Ottelua markkinoidessaan Ali ja Frazier vierailivat ABC-televisiokanavan "Wild World of Sports" -keskusteluohjelmassa. Otteluparin piti alun perin katsella ja arvioida heidän aiemmasta ottelustaan näytettyjä kohtia. Ali ärsytti Frazieria jatkuvasti rodullisilla näkemyksillään, jotka Frazier kuitenkin kesti. Tämä mainitsi Alin joutuneen sairaalaan heidän ensimmäisen ottelunsa jälleen, jolloin Ali myönsi tämän, mutta sanoi menneensä sairaalaan vain kymmeneksi minuutiksi, kun taas Frazier oli joutunut sinne 10 kuukaudeksi. Kun Frazier sanoi menneensä sinne vain lepäämään, Ali haukkui häntä tietämättömäksi. Tuossa vaiheessa Frazier tuohtui ja nousi ylös tuoliltaan vaatien Alia kertomaan, millä perusteella hän on muka tietämätön. Ali vaati Frazieria istumaan alas, mutta tämä ei totellut, vaan veti Alin alas tuoliltaan samalla, kun Ali tarttui Frazieria niskasta. Pari kamppaili lattialla hetken aikaa, ennen kuin heidät saatiin erotettua toisistaan. Molemmat tuomittiin maksamaan 5 000 dollarin sakot nyrkkeilyn arvoa urheilulajina alentavasta käytöksestä.


title: Super Fight II

text: Kamppailua seurasi paikan päällä New Yorkin Madison Square Gardenissa 20 788 ihmistä ja se tuotti parin edellisen kohtaamisen tavoin kokonaisuudessaan yli 20 miljoonaa dollaria järjestäjilleen.


title: Super Fight II

text: Kamppailun ensimmäisessä erässä Ali lähti hyökkäämään ja pyrki sitomisen avulla estämään voimakkaasti painostanutta Frazieria lyömästä kunnollista iskua. Toisessa erässä Ali pystyi jopa kaatamaan Frazierin kanveesiin, jolloin tuomari Tony Perez virheellisesti ilmoitti erän kuitenkin jo päättyneen, eikä laskenut hänelle lukua. Ensimmäiset neljä erää kirjattiin selkeästi Alin nimiin.


title: Super Fight II

text: Frazier pääsi kamppailuun mukaan vasta seitsemännessä erässä, jossa Ali alkoi osoittamaan väsymisen merkkejä liikkumalla hänen ympärillään kädet alhaalla. Frazier voitti nimiinsä myös kahdeksannen erän. Yhdeksännen erän aikana Ali pääsi jälleen mukaan otteluun ja kamppailu tasoittui. Ali pysyi kuitenkin johdossa pistein, minkä takia Frazierin oli pakko hakea voittoa tyrmäyksellä kamppailun viimeisissä erissä. Hän ei kuitenkaan onnistunut ja Ali voitti ottelun pisteillä.


title: Super Fight II

text: Muhammad Ali oli protestoinut "Fight of the Centuryssa" kärsimäänsä tappiota ja sanonut hävinneensä ”valkoisen miehen päätöksellä”. Kun hän voitti Frazierin uusintaottelussa, hän kommentoi voittoaan: ”Se oli valkoisen miehen päätös, mutta tällä kertaa se oli oikea”. Frazier taas on myöhemmin sanonut Alin saaneen voiton tuomareilta ”lahjaksi”. Voittaja antoi kuitenkin kamppailun jälkeen kunnian vastustajalleen sanomalla "Baltimore Sun" -lehdelle antamassaan haastattelussa Frazierin tyrmänneen hänet ottelun aikana kahdesti pystyyn. Hän ilmaisi myös halunsa uusintaotteluun joskus tulevaisuudessa: ”En aio vältellä Joeta. Annan hänelle niin monta mahdollisuutta, kuin hän haluaa.”


title: Super Fight II

text: Ottelua pidetään vähiten tunnettuna Alin ja Frazierin kolmesta kohtaamisesta ja ottelua edeltäviä tapahtumia on sanottu itse ottelua kiinnostavammiksi. "Sports Illustrated" kuvaili ottelua kahden vanhan miehen kamppailuksi ja nyrkkeilijöiden keskinäisiä välejä ”puhtaaksi vihamielisyydeksi”. Myös ottelua ennen julkaistu "Timen" artikkeli piti ottelijoita jo parhaat päivänsä nähneinä ja uskoi ottelun häviäjän siirtyvän tappionsa jälkeen eläkkeelle.


title: Super Fight II

text: Voittonsa myötä Ali pääsi haastamaan maailmanmestari George Foremanin titteliotteluun, joka tunnetaan nimellä "Rumble in the Jungle". Ali voitti kamppailun ja nousi raskaansarjan maailmanmestariksi. Hän ja Frazier kohtasivat "Super Fight II:n" jälkeen vielä kerran "Thrilla in Manila" -nimellä tunnetussa kamppailussa, jonka Ali voitti. Alin ja Frazierin välistä kolmen ottelun sarjaa pidetään yleisesti nyrkkeilyhistorian klassikkona.


title: Panu Autio

text: Panu Autio (s. 4. elokuuta 1985 Helsinki) on suomalainen futsalpelaaja ja jalkapalloilija. Hän pelaa futsalia kaudella 2018-2019 espoolaisessa GFT:ssä ja toimii myös seuran urheilutoimenjohtajana. Autio on GFT:n ja maajoukkueen kapteeni.


title: Panu Autio

text:
Autio on voittanut Futsal-liigan mestaruuden kahdesti; 2008 ja 2009. Henkilökohtaisina meriitteinä Autio on valittu Urheilutoimittajien Liiton toimesta viisi kertaa Vuoden Futsalpelaajaksi (2010-2014) .
Talvella 2004–2005 Autio ja Pekka Sihvola harjoittelivat Chilessä tavoitteenaan olla ensimmäisiä suomalaisia eteläamerikkalaisessa pääsarjassa. He harjoittelivat 1. divisioonassa pelanneessa Club Deportivo Magallanesissa sekä pääsarjan Club de Deportes La Serenassa, johon sopimusta ei kuitenkaan syntynyt. Elokuussa 2010 Autio siirtyi ElPozo Ciudad de Murciaan, joka on Espanjan mestarijoukkue ElPozo Murcian 1. divisioonassa pelaava reservijoukkue. Hänestä tuli ensimmäinen ulkomailla ammatikseen futsalia pelaava suomalainen. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi Espanjan 1. divisioonassa pelaavaan Unión África Ceutí -seuraan. Kaudella 2013-2014 hän pelasi ammattilaisena pietarilaisessa FC Politechissa.


title: Panu Autio

text: Suomen futsalmaajoukkueeseen Autio pääsi ensi kerran marraskuussa 2006, ja hän on eniten maaottelumaaleja tehnyt pelaaja. Hän on tehnyt 32 maalia pelaamassaan 38 maaottelussa.


title: Panu Autio

text: Autio on pelannut myös jalkapalloa FC Hämeenlinnassa, Atlantiksessa, FC Espoossa sekä viimeisimpänä Someron Voimassa. Hänen pelipaikkansa on keskikenttä. Autio pelasi FC Hämeenlinnassa myös runsaasti laitapuolustajan paikkaa.


title: Anni Kepplerus

text: Anni Emilia Kepplerus () oli suomalainen opettaja ja kirjailija.


title: Anni Kepplerus

text: Keppleruksen vanhemmat olivat maakamreeri Carl Kepplerus ja Emelie Wenell. Hän asui Kuopiossa vuoteen 1890 saakka ja vuodesta 1893 Joensuussa.


title: Soveltava kielitiede

text: Soveltava kielitiede tutkii sellaisia ihmisyksilön tai -yhteisön ongelmia, jotka liittyvät kieleen. Soveltava kielitiede on tyypillisesti monitieteistä: sillä on yhteyksiä paitsi kielitieteeseen, myös muun muassa sosiologiaan, psykologiaan, antropologiaan, filosofiaan ja kasvatustieteeseen. Tyypillisiä soveltavan kielitieteen tutkimusaloja ovat kielenopetus, kielisuunnittelu ja käännöstutkimus.


title: Soveltava kielitiede

text: Soveltavan kielitieteen voi määrittää parhaiten sen tavoitteista käsin: se pyrkii tuottamaan ajankohtaista tietoa, jonka avulla voidaan selvittää ja ratkaista erilaisia kieleen liittyviä ongelmia. Kärjistäen voidaan sanoa, että soveltavassa kielitieteessä halutaan vaikuttaa asioiden tilaan, kun taas yleisessä kielitieteessä halutaan lisätä tietoa kielen ominaisuuksista. Soveltava kielitiede pyrkii siis olemaan aina yhteiskunnallisesti merkitsevää. Se voi tuottaa myös teoreettista tietoa kielestä, mutta se ei ole sen varsinainen tavoite..


title: Soveltava kielitiede

text: Koska useimmilla tieteenaloilla voi olla sekä teoreettisia että sovelluksiin pyrkiviä tutkimussuuntia, mistään tieteenalasta ei voi sanoa, että se olisi aina soveltavaa kielitiedettä. Vaikka esimerkiksi sosiolingvistiikkaa on pidetty soveltavana kielitieteenä, voidaan puhua erikseen teoreettisesta ja soveltavasta sosiolingvistiikasta. Sosiolingvistiikka, psykolingvistiikka ja pragmatiikka ovatkin sellaisia tieteenaloja, joiden on usein katsottu olevan soveltavaa kielitiedettä vain siksi, että ne eivät perinteisesti eivätkä tyypillisesti ole kuuluneet yleisen kielitieteen alaan.


title: Soveltava kielitiede

text: Selkeää jakoa soveltavan ja yleisen kielitieteen välillä on vaikea tehdä, vaikka tietyt tutkimusalat ovatkin tyypillisiä jommallekummalle niistä. Esimerkiksi kielenoppiminen, -opetus, kielisuunnittelu, kielitaidon arviointi ja käännöstutkimus ovat tyypillisiä soveltavan kielitieteen tutkimusaloja, kun taas yleiseen kielitieteeseen kuuluvat fonologia, morfologia, syntaksi ja semantiikka.. Yleisesti ottaen soveltavalla kielitieteellä on yhteys kielen käyttöön, yleisellä kielitieteellä taas kielen kuvaukseen.


title: Soveltava kielitiede

text: Moni tutkimus jää kuitenkin soveltavan ja yleisen kielitieteen välimaastoon. Voidaankin ajatella, että kielentutkimus on jatkumo, jonka toisessa päässä on soveltavat näkökulmat ja toisessa "puhdas" teoria. Tällöin selvää rajanvetoa soveltavan ja yleisen kielitieteen välillä ei tarvitse tehdä. Niiden välillä on myös selvä vuorovaikutus. Soveltavan kielitieteen avulla voi testata yleisen kielitieteen teorioita, mutta soveltava kielitiede myös antaa uutta tietoa, joka voi muuttaa teoreettista kuvausta.


title: Soveltava kielitiede

text: Sellainen tutkimusala, joka voisi toimia välittäjänä soveltavan ja yleisen kielitieteen välillä, on Östmanin ja Halmarin mukaan diskurssianalyysi. Ensinnäkin on selvää, että tekstintutkimiseen tarvitaan yleisen kielitieteen käsitteitä ja luokkia, mutta toisaalta diskurssia ei voi tutkia ilman käytännön sovelluksia eli kontekstia. Diskurssintutkimuksella on siis sekä soveltavan kielitieteen ominainen yhteiskunnallinen relevanssi että yleisen kielitieteen teoreettinen viitekehys. Lisäksi diskurssianalyysi on luonnostaan monitieteistä: siihen liittyy kielitiede, kirjallisuustiede, sukupuolentutkimus, kasvatustiede, valtiotiede ja sosiologia.


title: Soveltava kielitiede

text: Soveltava kielitiede on tyypillisesti monitieteistä, sillä siinä keskeisessä asemassa on ihmisten välinen sosiaalinen vuorovaikutus, johon vaikuttavat monet asiat. Soveltava kielitiede ei ole vain kielitiedettä, vaan siihen ovat yhteydessä sosiologia, psykologia, sosiaalipsykologia, neurologia, antropologia, filosofia, kasvatustiede, kirjallisuustiede, sovellettu matematiikka ja muutkin tieteenalat. Esimerkiksi kielen opetuksen tutkimus eli kielididaktiikka yhdistää kielitiedettä ja kasvatustiedettä, puheterapia taas kielitiedettä ja lääketiedettä, ja kielitiede ja tietojenkäsittelytiede yhdistyvät vaikkapa synteettisen puheen tuottamisessa.


title: Soveltava kielitiede

text: Monitieteisenä alana soveltava kielitiede ei nojaa vain yhteen teoreettiseen näkökulmaan, vaan siinä voidaan käyttää mitä tahansa teorioita, jotka auttavat tietyn ongelman ratkaisemisessa. Soveltava kielitiede on siis eklektistä eli yhdistää erilaisia tarkastelutapoja. Ongelmana on, että kun eri tieteenalojen menetelmiä sovelletaan samassa tutkimuksessa, metodisesta taustasta tulee helposti kirjava. Tästä voi seurata tuoreita näkökulmia, mutta toisaalta erilaiset menetelmät voivat luoda erilaisia, jopa ristiriitaisia näkemyksiä tutkimuksen kohteesta. Epäyhtenäinen perusta voi myös hämärtää soveltavan kielentutkimuksen "tieteellisyyttä", eivätkä teoreettisen kielitieteen edustajat olekaan aina pitäneet soveltavaa kielentutkimuksena varteenotettavana tieteellisenä tutkimuksena.


title: Soveltava kielitiede

text: Periaatteessa voidaan ajatella, että kielitiede on ollut alusta alkaen "soveltavaa", sillä siinä on usein lähdetty liikkeelle kielen ulkopuolisista ongelmista ja pyritty käytännöllisiin tuloksiin. Kieltä on tutkittu muun muassa uskonnollisia, filosofia tai poliittisia tarkoitusperiä varten, ja sanakirjoja ja sanalistoja tehtiin puhtaasti käytännöllisistä syistä. Esimerkiksi varhaisin tunnettu kielioppi, Pāṇinin tekemä sanskritin kielioppi noin vuodelta 300 eaa. on laadittu uskonnollisten tekstien selittämistä varten.


title: Soveltava kielitiede

text: Autonominen, "puhdas" kielitiede syntyi vasta 1900-luvulla strukturalismin myötä. Kielentutkimus kehittyi itsenäiseksi tieteenalaksi, jolla ei ollut enää kielenulkoisia tavoitteita. Kielen rakenteen ja käyttämisen tarkastelu erosivat toisistaan, jolloin jälkimmäiseen tehtävään syntyi uusia tieteenaloja, kuten pragmatiikka, keskusteluanalyysi ja diskurssianalyysi. Termiä soveltava kielitiede (engl. "applied linguistics") käytettiin ensin Yhdysvalloissa viittaamaan lähinnä vieraan kieleen opetusmenetelmiin. Soveltava kielitiede yhdistettiin lähinnä kasvatustieteisiin 1970-luvulle asti.


title: Soveltava kielitiede

text: Vuonna 1959 perustettiin Washingtonissa soveltavan kielitieteen tutkimuslaitos "Center for Applied Linguistics", jonka ensimmäinen johtaja oli Charles A. Ferguson. Muita varhaisia soveltavan kielitieteen vaikuttajia olivat Yhdysvalloissa Charles Fries ja Robert Lado. Euroopasta voidaan mainita Paul Engels Leuvenin yliopistosta, Gerhard Nickel Kielin ja Stuttgartin yliopistoista ja S. Pit Corder Edinburghin yliopistosta. Ensimmäinen soveltavan kielitieteen professori Yhdysvalloissa oli Robert Kaplan.


title: Soveltava kielitiede

text: Tieteenalan kehittymiselle tärkeitä ovat olleet kansainväliset soveltavan kielitieteen kongressit, joista ensimmäinen järjestettiin Nancyssa 1964. Sen yhteydessä perustettiin myös AILA, soveltavan kielitieteen kansainvälinen yhdistys. Seuraava maailmankongressi järjestettiin 1969, ja sen jälkeen se on pidetty joka kolmas vuosi.


title: Soveltava kielitiede

text: Suomessa soveltavan kielitieteen uranuurtaja oli Åbo Akademin englannin kielen professori Nils Erik Enkvist. Hän julkaisi 1964 tyylintutkimusta käsittelevän artikkelin, jota voidaan pitää ensimmäisenä soveltavan kielitieteen tutkimuksena Suomessa. Enkvistin johdolla 1967 alkoi ilmestyä julkaisusarja AFTIL ("Arbetsgruppen för tillämpad lingvistik").


title: Soveltava kielitiede

text: Suomen soveltavan kielitieteen yhdistys AFinLA perustettiin 1970, ja se on pitänyt seuraavasta vuodesta alkaen säännöllisiä syyssymposiumeja. AFinLA on ollut mukana tutkimustoiminnassa, kielenopetuksen integroinnissa, korkeakouluopetuksen suunnittelussa ja ylioppilastutkinnon kehittämisessä. Varsinkin aluksi sen piirissä myös keskusteltiin vilkkaasti tieteenalan perusluonteesta, ja aluksi käytetty termi "sovellettu" vaihdettiin soveltavaksi. AFinLA:lla on ollut oma julkaisusarja vuodesta 1971.


title: Soveltava kielitiede

text: Virallisen aseman Suomen korkeakoulujärjestelmässä soveltava kielitiede sai 1979,kun Jyväskylän yliopistoon nimitettiin englannin kielen ja soveltavan kielitieteen dosentti. Kahta vuotta myöhemmin Jyväskylän yliopistoon perustettiin Soveltavan kielitieteen ja puheentutkimuksen koulutusohjelma, jonka ensimmäinen professori oli vuodesta 1984 Jaakko Lehtonen. Toinen alan professuuri Suomessa perustettiin 1987 Vaasan korkeakouluun, ja sen ensimmäinen professori oli Hartmut Schröder.


title: Soveltava kielitiede

text: Soveltavan kielitieteen asemaa yliopistoissa vahvisti se, että 1980-luvulla kääntäjiä ja tulkkeja kouluttaneet kieli-instituutit siirrettiin yliopistojen alaisuuteen. Kouvolaan ja Savonlinnaan perustettiin kielitieorian ja kääntämisen professorinvirat, edellinen osaksi Helsingin ja jälkimmäinen Joensuun yliopistoa.


title: Soveltava kielitiede

text: Vuonna 1974 Jyväskylän yliopistoon perustettiin Korkeakoulujen kielikeskus, jonka nimeksi tuli 1996 Soveltavan kielentutkimuksen keskus (SOLKI). Sen johtajaksi tuli soveltavan kielitieteen professori Kari Sajavaara. SOLKIssa on mahdollista suorittaa soveltavan kielitieteen syventävät opinnot sekä filosofian lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot. Korkeakoulujen kielikeskus ja SOLKI ovat järjestäneet soveltavan kielitieteen kesäseminaareja vuodesta 1977.


title: Soveltava kielitiede

text: Soveltavan kielitieteen alalla ovat Suomessa toimineet muun muassa Nils Erik Enkvist, Auli Hakulinen, Fred Karlsson, Christer Laurén, Jaakko Lehtonen, Håkan Ringbom, Kari Sajavaara ja Kalevi Wiik.


title: Ferrosähköisyys

text: Ferrosähköisyys on ilmiö, jossa eristeessä esiintyy spontaani sähköinen polarisaatio. Yleisessä kielenkäytössä ainetta kutsutaan ferrosähköiseksi, jos se jossakin lämpötilassa on ferrosähköistä, vaikka se korkeammissa lämpötiloissa menettäisikin tämän ominaisuuden.


title: Ferrosähköisyys

text: Tyypillisiä ferrosähköisen eristeen ominaisuuksia ovatFerrosähköiset aineet ovat periaatteessa pietsosähköisiä ja Curie-lämpötilan alapuolella pyrosähköisiä.


title: Ferrosähköisyys

text: Ferrosähköisiä aineita ja niiden Curie-lämpötiloja:


title: Ferrosähköisyys

text: Ferrosähköisiä aineita käytetään kondensaattorien eristeinä, lämpötila-antureina ja säädettävinä kapasitansseina.


title: Hilja Kilpi

text: Hilja Kilpi (o.s. Vanhakartano, 14. marraskuuta 1884 Porin maalaiskunta – 20. huhtikuuta 1927 Turku) oli suomalainen näytelmäkirjailija ja kirjailija Volter Kilven puoliso.


title: Hilja Kilpi

text: Porin Pietniemestä kotoisin olleen Hilja Vanhakartanon vanhemmat olivat tilanomistaja Simon Nikolai Vanhakartano ja Tekla Fredrika Yyteri. Päästyään 1904 ylioppilaaksi Porin ruotsalaisesta yhteiskoulusta (Björneborgs samskola) hän aloitti lääketieteen opintojaan Helsingissä tavatessaan samassa täysihoitolassa Katajanokalla asuneen kirjailija Volter Kilven vuonna 1904. He menivät naimisiin pitkän kirjeenvaihdon jälkeen Turussa kesäkuussa 1907 ilman morsiamen vanhempien suostumusta. Kilvet asuivat ensin Helsingissä ja sitten vuodesta 1919 Turussa. Volter ja Hilja Kilvellä oli kolme lasta, Riitta (myöh. Pylkkänen) s. 1910, Jaakkima s. 1914 ja Lassi s. 1920.


title: Hilja Kilpi

text: Hilja Kilpi julkaisi vuonna 1915 kirjoittamansa "Sillankorvan emäntä" -nimisen näytelmän joka esitettiin ensimmäisen kerran Tampereen Teatterissa 13. marraskuuta 1915. Ilmari Unho ohjasi näytelmästä samannimisen elokuvan vuonna 1953.


title: Tyrmäys

text: Tyrmäys ("KO", ) on voittamistapa, joka tunnetaan monissa eri kamppailulajeissa. Tyrmäys tapahtuu, kun ottelija ei kykene vastustajan iskujen seurauksena jatkamaan ottelua. Tyrmäyksellä voi voittaa muun muassa nyrkkeilyssä, potkunyrkkeilyssä ja vapaaottelussa.


title: Tyrmäys

text: Puhdas tyrmäys on seurausta iskuista johtuvasta tajunnan tason alenemisesta. Tekninen tyrmäys ("TKO", ) seuraa, kun kehätuomari, ottelija itse, hänen avustajansa tai ottelun lääkäri on sitä mieltä, että ottelija ei toistuvien iskujen, kivun tms. vuoksi kykene jatkamaan ottelua.


title: Tyrmäys

text: Nyrkkeilyottelu voitetaan tyrmäyksellä, mikäli vastustaja on lyöty lattiaan eikä hän tiettynä aikana pääse nousemaan jaloilleen ja osoittamaan kykynsä jatkaa ottelua. Tuomari laskee aikaa ääneen eli "laskee lukua". Nyrkkeilyssä palautumisaikaa on 10 sekuntia. Suomen Potkunyrkkeilyliiton täyskontaktiotteluita koskevat säännöt määräävät myös luvunlaskun kymmeneen. Vapaaottelussa ei tunneta luvunlaskua vaan ottelu jatkuu toisen (tai kummankin) ottelijan kaatuessa maahan. Kehätuomari keskeyttää ottelun heti, kun toinen ottelija menettää tajuntansa iskujen, lukituksen tai kuristuksen seurauksena, ja julistaa vastustajan voittajaksi tyrmäyksellä.


title: Tyrmäys

text: Tekninen tyrmäys, johon Nyrkkeily- ja Potkunyrkkeilyliittojen säännöissä viitataan kehätuomarin keskeytyksenä (RSC, ), julistetaan, mikäli kehätuomari tai ottelun lääkäri katsoo vastustajan iskujen alentaneen ottelijan toimintakykyä niin, ettei tämän ole turvallista jatkaa ottelua. Amatööriotteluissa erityisesti lukuisat voimakkaat päähän osuneet iskut johtavat ottelijan turvallisuuden takia nopeasti tekniseen tyrmäykseen, vaikkei tämän ottelukyky olisi vielä merkittävästi alentunut. Poikkeavan otteludynamiikkansa vuoksi vapaaottelun säännöissä tekninen tyrmäys tapahtuu, kun toinen ottelija ei enää pysty puolustamaan itseään järkevästi tai jos sallitun tekniikan käytöstä seuraa ottelun lopettamiseen pakottava loukkaantuminen.


title: Tyrmäys

text: Puhtaaseen tyrmäykseen johtava tajunnan menetys on seurausta aivotärähdyksestä. Päähän kohdistuva voimakas isku saa kallon liikahtamaan nopeasti. Inertian vuoksi aivot eivät liiku samaa vauhtia vaan kallon sisäpinta iskeytyy niihin. Osuma häiritsee aivojen toimintaa ja voi saada hermosolut aktivoitumaan satunnaisesti, ja seurauksena on tajunnan tason alenemista, koordinaatiovaikeuksia tai tajuttomuus.


title: Tyrmäys

text: Suoraan edestä suuntautuvassa iskussa molemmat aivopuoliskot iskeytyvät otsaluuhun. Suoraan edestä tulevan iskun aiheuttamaa pään liikettä torjuu lisäksi vain yksi lihaspari. Pään sivuun, korvan taakse osuvaa iskua vastustaa puolestaan vain toinen näistä lihaksista, mikä lisää tyrmäykseen riittävän pään heilahduksen mahdollisuutta entisestään. Paras mahdollisuus tyrmäykseen on kuitenkin osumalla leukaan, joko sivulta tai alhaalta suuntautuvalla iskulla. Tällöin leuka toimii vipuvartena ja saa kallon kääntymään huomattavan suurella nopeudella. Periaatteessa myös takaraivo on otollinen alue tyrmäysiskulle, koska iskua on vaikeampi ennakoida eikä kaulan ja niskan lihaksisto ei kykene hillitsemään kallon liikettä yhtä tehokkaasti. Takaraivoon kohdistuvat iskut voivat kuitenkin vaurioittaa aivokuoren takaosassa sijaitsevia, tärkeitä elintoimintoja säänteleviä aivojen osia sekä aivojen ja selkäytimen liitosta. Tästä syystä iskut takaraivoon on kielletty kaikissa kamppailulajeissa.


title: Tyrmäys

text: Lääketieteellinen todistusaineisto viittaa yhä vahvemmin siihen, että toistuvat päähän osuvat iskut voivat aiheuttaa aivokudokselle pysyvää vauriota ja altistaa erilaisille hermostoperäisille sairauksille. Haitallisiin seuraamuksiin ei tarvita tyrmäysiskua, vaan ilmiö on havaittu myös esimerkiksi palloa puskevilla jalkapalloilijoilla. Toistuvat tyrmäysiskut ovat kuitenkin erityisen haitallisia. Niistä seuraava henkisten kykyjen heikkeneminen tunnetaan nimellä "dementia pugilistica", joka suomennettuna tarkoittaa nyrkkeilijän dementiaa. Pian aivotärähdyksen jälkeen päähän kohdistuva isku voi myös joissain tilanteissa johtaa vaaralliseen aivokudoksen turpoamiseen, josta käytetään nimitystä "toisen iskun oireyhtymä".


title: Tyrmäys

text: Tyrmäysten ja päähän kohdistuvien iskujen aiheuttamien terveydellisten vaarojen vuoksi lukuisat lääkärijärjestöt ovat kannattaneet nyrkkeilyn ja muiden täyskontaktilajien kieltämistä. Otteluita valvovat tahot ovat pyrkineet vähentämään riskejä määräämällä pakollisia palautumisaikoja tyrmätyille ottelijoille. Suomen Vapaaotteluliiton säännöt määräävät tyrmätyn ottelijan liiton hallituksen harkinnan mukaiseen mutta vähintään kaksi kuukautta kestävään kilpailukieltoon ja Suomen Nyrkkeilyliiton sekä Suomen Potkunyrkkeilyliiton säännöt vaativat tyrmäyksen jälkeen 30 päivästä vuoteen kestävän kilpailukiellon riippuen ottelijan aiemmasta tyrmäyshistoriasta ja tyrmäyksen aiheuttaman aivotärähdyksen vakavuudesta. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Australiassa kamppailulajeja säätelevät lait sisältävät vaatimuksia terveysperusteisista kilpailukielloista.


title: Aatto Suppanen

text: Adolf (Aatto) Suppanen (15. huhtikuuta 1855 Ruskeala – 3. helmikuuta 1898 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, toimittaja ja kääntäjä. Hän käytti nimimerkkiä "Aatto S".


title: Aatto Suppanen

text: Suppanen suomensi 1800-luvun lopulla hyvin paljon varsinkin tietokirjallisuutta ja hän oli ensimmäisiä suomalaisia ammattikääntäjiä.


title: Saksan demokraattinen tasavalta olympialaisissa

text: Saksan demokraattinen tasavalta eli Itä-Saksa osallistui olympialaisiin omana joukkueenaan (GDR) vuosina 1968–1988. Itä-Saksan olympiajoukkue on yksi kautta aikojen menestyneimpiä ja se sijoittuu kesäolympialaisten mitalitilastossa yhdeksänneksi. Ennen tätä vuosina 1956–1964 se muodosti yhdessä Saksan liittotasavallan eli Länsi-Saksan kanssa Saksojen yhteisen olympiajoukkueen.


text: Saksan demokraattinen tasavalta perusti oman olympiakomiteansa 22. huhtikuuta 1951 Berliinin raatihuoneella. Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) kuitenkin tunnusti tämän olympiakomitean vasta vuonna 1968.


text: Toisen maailmansodan seurauksena Saksa oli jaettu kolmeen osaan: länsiliittoutuneiden kontrolloimaan Länsi-Saksaan, Neuvostoliiton Itä-Saksaan ja Ranskan hallitsemaan Saarinmaan protektoraattiin. Vuonna 1947 yritettiin jatkaa yhtenäisen Saksan joukkueen perinnettä, joka oli jatkunut ensimmäisistä vuoden 1896 kisoista lähtien, mutta liittoutuneet estivät tämän, joten vuoden 1948 Lontoon kisoihin ei osallistunut Saksan joukkuetta. 23. toukokuuta 1949 Länsi-Saksa julistautui Saksan liittotasavallan nimellä itsenäiseksi ja perusti myös Saksan kansallisen olympiakomitean, jonka Kansainvälinen olympiakomitea myöhemmin päätti edustavan kumpaakin Saksaa. Pienen, Ranskan miehittämän Saarinmaan ja sen kansallisen olympiakomitean ei sallittu vuosikymmeneen liittyä Saksan joukkueeseen. Lopulta, kun Saarinmaan väestö torjui alueen itsenäistämisen, se liittyi Saksan liittotasavaltaan vuonna 1956.


text: Itä-Saksan kansallinen olympiakomitea ("Nationales Olympisches Komitee für Ostdeutschland") kieltäytyi lähettämästä edustajiaan vuoden 1952 Helsingin kisoihin vaatien omaa joukkuettaan yhtenäisen saksalaisen joukkueen sijaan. KOK kuitenkin hylkäsi tällaiset vaatimukset.


text: Puheenjohtajat:


text: 1956 Stalinin kuoleman jälkeisen liennytyksen hengessä Saksat sopivat yhteisen joukkueen muodostamisesta vuoden 1956 olympialaisiin. Yhteinen joukkue oli myös vuoden 1960 ja 1964 kisoissa. Tätä joukkuetta kutsuttiin tuolloin vain Saksan joukkueeksi, mutta virallisesti sen lyhenne oli EUA (), Saksan yhteinen joukkue. Suomessa taas on puhuttu Saksojen yhteisestä joukkueesta. Saksaksi joukkue tunnettiin nimellä "Gesamtdeutsche Mannschaft" (suomeksi käännettynä ”Yleissaksalainen joukkue” tai ”Yhteissaksalainen joukkue”).


text: Kylmän sota kiristyi ja Itä-Saksa pystytti Berliinin muurin vuonna 1961. Samoin kansallinen olympiakomitea sai uuden nimen ”DDR:n kansallinen olympiakomitea” ("Nationales Olympisches Komitee der DDR") vuonna 1965. Itsenäiseksi kansalliseksi olympiakomiteaksi se tunnustettiin vuonna 1968. Täten Itä-Saksa erosi Saksojen yhtenäisestä joukkueesta ja perusti oman kansallisen Saksan demokraattisen tasavallan olympiajoukkueen, joka kilpaili vuosina 1968–1988. Tosin vuonna 1984 se osallistui Los Angelesin kisoja vastaan järjestettyyn neuvostojohtoiseen boikottiin, joka oli vastareaktio länsimaiden Moskovan vuoden 1980 olympialaisia vastaan suuntaamaan boikottiin.


text: Itä-Saksan joukkue on poikkeuksellinen ilmiö olympiahistoriassa. Maa oli maantieteellisesti pieni ja sen väestö oli noin 16 miljoonaa. Silti vain 20 vuoden olemassaolonsa aikana se oli erittäin menestyksekäs ja nousi aina kautta aikain seitsemänneksi menestyneimmäksi maaksi kesäolympialaisissa. Vuosina 1976, 1980 ja 1988 Itä-Saksan joukkue oli kesäolympialaisten toiseksi menestynein. Itä-Saksa oli viisissä talviolympialaisissa toiseksi menestynein ja vuonna 1984 menestynein joukkue.


text: Laaja ja tarkasti organisoitu anabolisten steroidien dopingkäyttö mahdollisti Itä-Saksan nousun yhdeksi maailman johtavista urheiluvalloista kahdeksi vuosikymmeneksi. Itä-Saksan joukkue voitti useita kultamitaleja ja teki ennätyksiä, joita kaikkia ei ole vieläkään saatu rikottua.


text: Tärkeä henkilö Itä-Saksassa ja sen urheiluelämässä oli Manfred Ewald (1926–2002), joka oli Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) keskuskomitean jäsen vuodesta 1963 alkaen. Vuosina 1952–1960 hän oli Ruumiinkulttuurin ja urheilun valtiollisen komitean ("Staatliches Komitee für Körperkultur und Sport") eli Stakon puheenjohtaja. Vuonna 1961 hänestä tuli Saksalaisen voimistelu- ja urheiluliiton ("Deutscher Turn- und Sportbund") (DTSB) puheenjohtaja, jossa asemassaan hän kontrolloi koko Itä-Saksan urheiluelämää. Vuodesta 1973 alkaen hän johti myös kansallista olympiakomiteaan. Häntä pidetään Itä-Saksan urheiluihmeen luojana. Hänen 1990-luvun lopulla julkaistun omaelämäkertansa nimikin oli ”Minä olin urheilu”. Hänen asemansa romahti 1988, kun hänet poistettiin DTSB:n virastaan. Vuonna 2001 hänet tuomittiin osallisuudestaan dopingin käyttöön.


text: Saksan demokraattinen tasavalta lakkasi olemasta vuoden 1989 jälkeen, kun valtio liittyi Saksan liittotasavaltaan vuodesta 1990 alkaen. Samoin DDR:n kansallinen olympiakomitea liittyi 17. lokakuuta 1990 Saksan olympiakomiteaan, joka oli toiminut Länsi-Saksassa. Vuoden 1992 olympialaisissa oli jälleen Saksan yhtenäinen joukkue.


title: Antero Kajanto

text: Antero Kajanto (nimi aikaisemmin Anton Kononoff, ) oli suomalainen Tulenkantajat-ryhmään kuulunut kirjailija.


title: Antero Kajanto

text: Kajanto kävi viisi luokkaa Joensuun suomalaista klassillista lyseota ja suoritti lennätinvirkamiehen tutkinnon 1915. Hän toimi 1915–1920 lennätinvirkailijana ja 1920–1923 sähköttäjänä. Nuoren Voiman liiton kirjallisen piirin puheenjohtaja Kajanto oli 1923–1924. Aikakauslehteä "Sana ja kuva" hän toimitti 1927-1928 ja "Lukki" 1930. "Lennättäjä" -julkaisun päätoimittajana Kajanto työskenteli vuodesta 1945. Hän toimi myös lausunta-, teatteri- ja kirjallisuuskriitikkona. Kajanto oli naimisissa vuodesta 1929 Anita Maria Sällströmin kanssa.


title: Leppäniemen koulu

text: Leppäniemen koulu on Mäntyharjussa Nurmaalla sijaitseva peruskoulu. Koulussa käy nykyään vajaa 30 oppilasta. Koulu on rakennettu vuonna 1913. Koulun rehtorina toimii Anne-Miia Kiukas. Kouluun on Mäntyharjusta noin 26 kilometriä. Leppäniemen koulu on jaettu kahteen osaan. Ns. alaluokassa opiskelevat esikoululaisista 2-luokkalaisiin ja yläluokassa 3-luokkalaisista 6-luokkalaisiin.


title: Yhdysvaltain maavoimien 3. armeija

text: Yhdysvaltain 3. armeija () on USCENTCOMin alainen maavoimien yhtymä, jonka vastuualue on Lähi-itä.


title: Yhdysvaltain maavoimien 3. armeija

text: Armeija perustettiin 7. marraskuuta 1918 ensimmäisen maailmansodan lopulla, jolloin sen komentajaksi nimitettiin kenraalimajuri Joseph T. Dickman. Yhdysvaltain hylättyä Versailles'n rauhansopimuksen, se oli edelleen sotatilassa Saksan kanssa. Lakkautetun 3. armeijan esikunta (noin 6800 miestä) oli Saksassa yli kolme vuotta.


title: Yhdysvaltain maavoimien 3. armeija

text: Toisen maailmansodan jälkeen 3.armeija osallistui Saksan jälleenrakentamiseen.


title: Sarah Edmondson

text: Sarah Edmondson (s. 22. kesäkuuta 1977 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen näyttelijä.


title: Sarah Edmondson

text: Edmondson aloitti näyttelemisen Jewish Young People’s Theatre and Lord Byng Theatre Companyssa, jonka jälkeen hän valmistui Concordian yliopistosta teatteritaiteen kandidaatiksi. Palattuaan Montrealista takaisin Vancouveriin Edmondson on näytellyt monipuolisesti elokuvissa, teatterissa, televisiosarjoissa, radiossa ja animaatiossa. Hän on tehnyt muutamia dubbausrooleja muun muassa "iin". Vuonna 2007 Edmondson sai Leo-ehdokkuuden parhaasta naispääosasta elokuvassa "The Sparkle Lite Motel".


title: Erikoislääkäri

text: Erikoislääkäri on tietylle lääketieteen osa-alalle erikoistunut ja siinä vaadittavan tutkinnon suorittanut lääkäri.


title: Erikoislääkäri

text: Erikoislääkärin titteli edellyttää Suomessa lääketieteen lisensiaatin tutkinnon ja lääkäriksi laillistamisen jälkeisen erikoistumisjakson. Erikoislääkäreiden oikeuksien saaminen kestää lisensiaatin tutkinto mukaan lukien vähintään 11 vuotta.


title: Erikoislääkäri

text: Lääketieteessä on 50 eri erikoistumisalaa, hammaslääketieteessä kuusi. Erikoislääkäreitä ovat muun muassa sisätautilääkäri, neurologi, gynekologi, patologi ja psykiatri. On myös yleislääketieteen erikoislääkäreitä.


title: Erikoislääkäri

text: Erikoislääkärit työskentelevät sairaaloissa eri klinikoilla ja vuodeosastoilla. Yleislääketieteen erikoislääkärit ovat erikoistuneen yleisiin sairauksiin ja hoitavatkin ison osan. Erikoislääkärillä on pätevyys omaan erikoisalaansa, tietämys tarkempiin diagnooseihin ja täsmällisempiin hoitoihin kuin yleislääkäreillä.


title: Erikoislääkäri

text:
Suluissa kyseisen erikoisalan työikäisten erikoislääkäreiden määrä Suomessa 2016
Yhteensä 14997


title: Erikoislääkäri

text: Lääketieteen erikoisalat on jaettu ”suuriin” erikoisaloihin, joita ovat esimerkiksi psykiatria, kirurgia ja sisätaudit. Käytetään myös jakoa konservatiivisiin, operatiivisiin ja diagnostisiin erikoisaloihin. Operatiivinen tulosyksikkö vastaa esimerkiksi kirurgisten, anestesiologisten, tehohoidon, kivunhoidon ja ensihoidon sekä silmä- ja korvasairauksien ja neurokirurgisten palveluiden tuottamisesta.


title: Erikoislääkäri

text: Suuret erikoisalat on jaettu suppeisiin erikoisaloihin, joita ovat muun muassa gastroenterologia, endokrinologia, käsikirurgia, kardiologia, lastenneurologia ja kliininen mikrobiologia. Suomessa näitä kutsutaan klinikoiksi tai hallinnollisessa mielessä vastuuyksiköiksi.


title: Erikoislääkäri

text: Anestesiologia ja tehohoito sisältää seuraavat osa-alueet:


title: Erikoislääkäri

text: Foniatria eli puhe- ja äänihäiriöt on itsenäinen lääketieteen erikoisala, jonka piiriin kuuluvat Euroopan foniatriliiton määritelmän mukaan puheen, kielen ja äänen häiriöt sekä kuulovammat silloin kun niihin liittyy edellä mainittuja häiriöitä. Foniatrian lähtökohtana on siis kommunikaatiohäiriön oire, eikä esimerkiksi anatomisesti määritelty elimistön osa. Foniatriselle toiminnalle on tyypillistä moniammatillinen tiimityö yhdessä muiden lääkärien, puheterapeuttien, neuropsykologien, toimintaterapeuttien, sosiaalityöntekijöiden, hoitajien ja monen muun ammattiryhmän kanssa.


title: Erikoislääkäri

text: Iho- ja sukupuolitaudit vastaa nimensä mukaisesti ihotautien ja sukupuolitautien tutkimuksen ja hoidon tarpeisiin.


title: Erikoislääkäri

text: Fysiatria sivuaa läheisesti muita erikoisaloja kuten muun muassa reumatologiaa, neurologiaa, ortopediaa ja työterveyshuoltoa. Alaan kuuluu sekä polikliinistä toimintaa, joka painottuu tuki- ja liikuntaelinsairauksien ja -vaivojen (TULES) diagnostiikkaan, non-operatiiviseen hoitoon ja kuntoutukseen, että osastotoimintaa, joka painottuu vaikeavammaisten kuntoutukseen ja yleisemmin kuntoutuslaitostoimintaan. Tärkeinä osa-alueina ovat erilaiset apuvälineet ja raaja-amputaatioiden jälkeinen protetisointi kuntoutuksineen. Erikoisala toimii läheisessä yhteistyössä muiden hoitoalan edustajien kuten fysioterapeuttien, toimintaterapeuttien, psykologien, sosiaalityöntekijöiden ja apuvälineteknikoiden kanssa. Tehtäväkenttään kuuluvat myös työkykyarviot, lääkinnälliset sekä ammatilliset kuntoutusarviot ja kuntoutustutkimus.


title: Erikoislääkäri

text: Kirurgian aloihin kuuluu neurokirurgia, elinsiirtokirurgia, gastroenterologinen ja yleiskirurgia, käsikirurgia, maksakirurgia, ortopedia ja traumatologia, plastiikkakirurgia, päiväkirurgia, rintarauhaskirurgia, suu- ja leukakirurgia, sydän- ja thoraxkirurgia, urologia sekä verisuonikirurgia


title: Erikoislääkäri

text: Sanan kirurgia alkuperä juontaa kreikkalaisista sanoista cheiros (käsi) ja ergon (työ). Kirurgia pyrkii siis vammojen ja sairauksien parantamiseen käsityönä. Alun perin Hippokrateen aikana lääkäri ei veitseen tarttunut vaan tätä varten olivat veitsen omistavat parturit ja suomessa välskärit.


title: Erikoislääkäri

text: Kirurgisten toimenpiteiden moninaisuus on johtanut perinteisen yleiskirurgian pirstoutumiseen kaikkiaan 11 erikoisalaan. Tähystyskirurgian ja mini-invasiivisen kirurgian osuus viimeisen 20 vuoden aikana lisääntynyt moninkertaisesti ja korvaa perinteistä kirurgiaa, jossa elimistön sisään mennään viilloista ja toimenpiteet tehdään suorassa näkökontrollissa. Kirurgiset erikoisalat muuttuvat kehityksen mukana. Nykyaikainen kardiologia ja sydänkirurgia ovat esimerkiksi lähentyneet toisiaan, ja osa tehtävistä toimenpiteistä on molempien erikoisalueiden osaamista. Kehityksen mukana osa entisistä kirurgisista toimenpiteistä, kuten vatsalaukun kirurgia uusien happolääkkeiden tehokkuuden seurauksena, poistuu. Myös sepelvaltimo-ohitusleikkausten tarve on vähentynyt elintapojen muutosten, uusien tehokkaiden rasvalääkkeiden sekä etenkin suonensisäisten toimenpiteiden, kuten pallolaajennuksen seurauksena.


title: Erikoislääkäri

text: Erityistason vaativasta kirurgiasta sekä tietyistä valtakunnallisista velvoitteista kuten elinsiirroista, rytmihäiriökirurgiasta, vaikeiden palovammojen hoidosta sekä huuli- ja suulakihalkioiden hoidosta vastaa Suomessa HUS-sairaanhoitopiiri.


title: Erikoislääkäri

text:
Suuri osa korva-, nenä- ja kurkkutaudeista hoidetaan perusterveydenhuollossa (yleislääkärit ja työterveyslääkärit. Erikoislääkäreille lähetetään toistuvat korva- ja hengitystietulehdukset, erilaiset kuuloaistin sairaudet, krooninen nuha ja nenän tukkoisuus sekä uusiutuvat nielutulehdukset. Joka toinen lähete johtaa kirurgiseen hoitojaksoon. Suurin osa erikoisalan toimenpiteistä tehdään päiväkirurgisesti: potilas tulee leikkaukseen aamulla ja kotiutuu samana päivänä. Kaikkien yksiköiden toimintaan liittyy olennaisena osana kuulokeskus tai -asema. Niissä tutkitaan korvan ja tasapainoelimen toimintaa sekä suunnitellaan ja toteutetaan aikuispotilaiden kuulonkuntoutus.
Yleisimpiä syitä naistentautiklinikoille tuloon ovat:


title: Erikoislääkäri

text: Neurokirurgia on keskushermoston (aivot ja selkäydin) leikkaushoitoa. Viimeisten vuosikymmenten suuria kehitysaskeleita neurokirurgiassa ovat olleet mikrokirurgian käyttöönotto, kuvantamisen kehitys sekä tehohoidon tason ja määrän paraneminen. Vaativaa neurokirurgiaa voidaan tehdä vain yliopistosairaaloissa, joissa on korkeatasoinen teho-osasto sekä mahdollisuus yhteistyöhön muiden lääketieteellisten erikoisalojen kanssa (mm. neuroanestesiologia, neuroradiologia, neuropatologia, neurologia, lastenneurologia, kliininen neurofysiologia, neuro-otologia ja neuro-oftalmologia).


title: Erikoislääkäri

text: Tavallisimpia neurokirurgisesti hoidettavia sairauksia ovat:


title: Erikoislääkäri

text: Neurologian erikoisalaan kuuluvat hermoston eli aivojen, selkäytimen, ääreishermojen ja lihasten sairauksien selvittely ja hoito. Erikoisalan nimi tulee Kreikan kielen sanasta neuron eli hermo ja logos, mikä tarkoittaa oppia.


title: Erikoislääkäri

text: Neurologia on Suomessa eronnut aiemmin psykiatrian kanssa muodostamastaan hermo- ja mielitautien erikoisalasta omaksi erikoisalakseen vuonna 1963. Suomessa on neurologeja noin 290. He toimivat keskus- ja aluesairaaloissa, pienempi osa vakuutusyhtiöiden tai KELA:n asiantuntijoina sekä säätiöiden ja potilasjärjestöjen ylläpitämissä kuntoutuslaitoksissa, yksityissairaaloissa tai -hoitolaitoksissa sekä yksityisillä lääkäriasemilla.


title: Erikoislääkäri

text: Tavallisia neurologisia oireita ovat päänsärky, huimaus, lihasheikkous, kömpelyys, vapina ja tunnottomuus. Myös kipu voi olla merkki hermoston poikkeavasta toiminnasta. Neurologiset sairaudet voivat aiheuttaa havaintokyvyn, loogisen ajattelun, asioiden tunnistamisen tai muistin häiriöitä. Erilaiset halvausoireet, puheen tuottamisen tai ymmärtämisen, lukemisen tai laskemisen häiriöt voivat myös olla merkki neurologisesta sairaudesta. Myös kohtaukselliset oireet, kuten tajunnanmenetys, nykäykset tai kouristukset kuuluvat neurologisten oireiden kirjoon.


title: Erikoislääkäri

text: Neurologisia sairauksia ovat esimerkiksi aivoverenkiertohäiriöt, migreeni ja muut päänsäryt, liikehäiriöt kuten Parkinsonin tauti, epilepsia, muistihäiriöt kuten Alzheimerin tauti, MS-tauti, keskushermostokasvaimet ja -tulehdukset, ääreishermosairaudet kuten polyneuropatiat ja lihas-hermo-liitoksen sairaudet kuten myastenia gravis.


title: Erikoislääkäri

text: Neurologisen potilaan tutkimuksen tärkein osa on potilaan haastattelu ja sen kuluessa saadut tiedot kliinisen lääkärintutkimuksen ohella. Verikoe ja koneelliset lisätutkimukset täydentävät diagnoosiin pääsyä.


title: Erikoislääkäri

text: Monissa neurologisissa sairauksissa tarvitaan moniammatillista erityisosaamista ja kuntoutustoimia. Neurologisissa yksiköissä toimii tämän vuoksi lääkäreiden ja hoitohenkilökunnan lisäksi fysioterapeutteja, toimintaterapeutteja, puheterapeutteja, sosiaalityöntekijöitä, neuropsykologeja ja kuntoutusohjaajia. Tämän osion teksti myötäilee pitkälti professori Seppo Soinilan kirjan Ajattele aivojasi tekstiä (Kustannus Oy Duodecim, 1. painos, Jyväskylä 2003).


title: Erikoislääkäri

text:
Aikuispsykiatria
Lastenpsykiatria
Nuorisopsykiatria
Vanhuspsykiatria
Oikeuspsykiatria
Päihdepsykiatria


title: Erikoislääkäri

text: Suomessa tehdään vuosittain 4,2 miljoonaa röntgentutkimusta. Tämä tarkoittaa sitä, että jokainen suomalainen on keskimäärin kerran vuodessa röntgenkuvassa. Röntgenkuvauksilla sekä muilla kuvantamistutkimuksilla onkin keskeinen merkitys erilaisten sairauksien tunnistamisessa.


title: Erikoislääkäri

text: Keuhkojen, luuston ja hampaiden röntgenkuvaukset ovat tavallisimpia kuvantamistutkimuksia. Näiden lisäksi tehdään ultraääni-, magneetti-, tietokonetomografia- ja isotooppitutkimuksia, rintojen röntgentutkimuksia eli mammografioita, läpivalaisututkimuksia, verisuonten varjoainetutkimuksia eli angiografioita sekä radiologisia hoitotoimenpiteitä, kuten verisuonitukosten laajennushoitoja.


title: Erikoislääkäri

text: Yhä useampi röntgenkuva tuotetaan nykyään digitaalisesti. Valtaosa röntgeneistä on jo filmittömiä, ja kuvat myös arkistoidaan digitaalisessa muodossa. Digitaalisuuden ansiosta tutkimusten diagnostinen arvo paranee, ja kuvia voi tarvittessa siirtää tietoverkon kautta sairaalasta toiseen Tämä vähentää turhia kuvauksia, minkä ansiosta myös potilaan saama sädeannos pienenee.


title: Erikoislääkäri

text: Silmätautien alaan kuuluu silmän sairauksien diagnostiikka ja hoito sekä taittovikojen määrittäminen ja korjaaminen. Sen piirissä hoidetaan kaiken ikäisiä potilaita vastasyntyneistä keskosista seniorikansalaisiin.


title: Erikoislääkäri

text: Yleisimpiä silmäsairauksia on kaihi eli silmän mykiön sameneminen. Kaihin poisto on yleisin kirurginen toimenpide koko maailmassa. Muita yleisiä silmäsairauksia ovat glaukooma, näköhermon sairaus, johon usein liittyy silmänpaineen kohoaminen, verkkokalvon sairaudet kuten diabeettinen silmäsairaus ja ikään liittyvä verkkokalvon tarkan näkemisen alueen rappeuma, sekä toiminnallinen heikkonäköisyys ja karsastus. Myöskin silmän etuosan tulehdukset ovat tavallisia.


title: Erikoislääkäri

text: Silmätautien alan erityistason hoitoon kuuluvat muun muassa sarveiskalvon siirrot, silmän kasvainten silmän säästävä hoito, lääketieteellisin syin tehtävä taittovirhekirurgia ja vaativa okuloplastinen kirurgia sekä silmäpatologia.


title: Erikoislääkäri

text: Yksinkertaiset silmäsairaudet hoidetaan avohoidossa yleislääkärin vastaanotolla, minkä lisäksi alueella toimivat silmätautien erikoislääkärit ovat tärkeitä yhteistyökumppaneita. Poliklinikoilla tutkitaan ja hoidetaan ensisijaisesti potilaita, joiden taudin määritys tai hoito edellyttävät sairaalatutkimuksia ja vaativampia hoitokeinoja. Vaativimmat hoidot on keskitetty yliopistollisen keskussairaalan klinikkaan, jolla on myös valtakunnallinen vastuu muiden sairaanhoitopiirien ja yliopistojen alueiden harvinaisimpien silmäsairauksien hoidosta.


title: Erikoislääkäri

text: Silmätautien vastuuyksiköt huolehtivat myös alansa tutkimuksesta, koulutuksesta ja tarpeellisesta yhteistyöstä muiden erikoisalojen kanssa.


title: Erikoislääkäri

text: Sisätautien erikoisala on eriytynyt yhdeksään itsenäiseen erikoisalaan:


title: The Mix

text: The Mix on saksalaisen Kraftwerk-yhtyeen albumi vuodelta 1991. Albumi sisältää uudelleen sovitettuja versioita kappaleista yhtyeen aiemmilta albumeilta. Levyn tuottajiksi on merkitty Ralf Hütter, Florian Schneider ja hieman aiemmin yhtyeeseen liittynyt Fritz Hilpert. Levyn valmistumisen jälkeen yhtyeestä pois lähtenyt Karl Bartos on kertonut, että levyllä on myös paljon hänen ohjemoimaansa materiaalia, vaikka Bartosin nimeä ei ole levyn kansissa.


title: Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – naisten 10 metrin ilmapistooli

text: Naisten 10 metrin ilmapistooli ammuttiin 10. elokuuta Pekingin ampumaradalla. Kilpailun voitti Kiinan Guo Wenjun tuloksella 492.3 (390+102.3), joka on uusi finaali olympiaennätys.


text: Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:


title: Russian Circles

text: Russian Circles on yhdysvaltalainen instrumentaalista rockia soittava yhtye. Sen perustivat vuonna 2004 Chicagossa kitaristi Mike Sullivan ja basisti Colin DeKuiper.


title: Russian Circles

text: Russian Circles on julkaissut neljä täysimittaista studioalbumia. "Enter" ilmestyi vuonna 2006 Flameshovel Recordsilla ja "Station" vuonna 2008, "Geneva" vuonna 2009 Suicide Squeeze Recordsilla sekä "Empros" vuonna 2011 Sargent Houselta.


title: Russian Circles

text: Yhtyeen nykyiset jäsenet ovat Mike Sullivan (kitara), Brian Cook (basso) ja Dave Turncrantz (rummut).


title: Anita (nimi)

text: Anita on naisen etunimi. Se on alkujaan espanjalainen ja italialainen muoto Anna-nimestä, mutta se on vakiintunut myös ainakin Suomen ja Ruotsin nimistöön. Vuoden 2009 loppuun mennessä se on Suomessa Väestörekisterikeskuksen mukaan annettu 28 586 naiselle. Se oli Suomessa ja Ruotsissa suosittu nimi 1940–1950-luvulla. Nuorten naisten ja tyttöjen nimenä se ei nykyään ole kovin yleinen. Anita on ollut Suomen ruotsinkielisessä kalenterissa vuodesta 1929 ja suomenkielisessä vuodesta 1973, ja molemmissa sen nimipäivä on 22. lokakuuta. Ruotsissa Anitan nimipäivä on 9. syyskuuta. Vuosina 1986–1992 se oli Ruotsissa 10. heinäkuuta.


title: Anitta

text: Anitta on muunnelma etunimestä Anita, joka taas on espanjalainen ja italialainen muoto Anna-nimestä. Suomessa nimi on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu noin 5370 naiselle.. Anitta viettää nimipäivää 22. lokakuuta yhdessä Anjan, Anitan ja Anniinan kanssa. Almanakkaan se on otettu 1950. Anittan puhuttelumuotoja voivat olla esimerkiksi Ani, Nitta ja Niitta.


title: Melissa Disney

text: Melissa Disney on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka tunnetaan useiden mainosten ja animaatioiden ääniroolien lisäksi Yhdysvaltojen käytetyimpänä naisäänenä trailereissa. Disney palkittiin muun muassa Golden Trailer gaalassa parhaasta äänityöstä elokuvan Valentine trailerissa. Äänityön ohella hän on näytellyt lyhytelokuvissa ja mainoksissa.


title: Melissa Disney

text: Hän on kaukaista sukua Walt Disneyn suvulle.


title: Alberto Tarantini

text: Alberto Tarantini (s. 3. joulukuuta 1955) on argentiinalainen jalkapalloilija ja maailmanmestari. Hän pelasi puolustajana useammallakin paikalla.


title: Alberto Tarantini

text: Vuoden 1978 MM-kilpailuissa Tarantini kuului maailmanmestaruuden voittaneeseen Argentiinan joukkueeseen. Hän pelasi MM-lopputurnauksessa kaikissa Argentiinan seitsemässä ottelussa ja teki yhden maalin jatkolohko-ottelussa Perua vastaan.


title: Alberto Tarantini

text: Taitojensa lisäksi Tarantini tunnettiin temperamentistaan.


title: Alberto Tarantini

text: Boca Juniorsin kasvatteihin lukeutuva Tarantini huomattiin myös afromaisen hiuspehkonsa ja etuhampaidensa takia, jotka toivat hänelle lempinimen "conejo" ("kaniini").


title: Jemini

text: Jemini oli englantilainen pop-yhtye Liverpoolista, jonka muodostivat Chris Cromby ja Gemma Abbey. Yhtye edusti Britanniaa Eurovision laulukilpailussa 2003 Latviassa laululla "Cry Baby". Yhtye sijoittui viimeiselle sijalle eikä saanut ainuttakaan pistettä, joka oli ensimmäinen ja tällä hetkellä ainoa kerta, kun Iso-Britannia ei ole saanut ainuttakaan pistettä koko sen viisuhistorian aikana.


title: Ubaldo Fillol

text: Ubaldo Matildo Fillol (s. 21. heinäkuuta 1950 San Miguel del Monte, Buenos Aires), lempinimeltään "El Pato" ("Ankka"), on argentiinalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Pelaajana hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1978.


title: Ubaldo Fillol

text: Hän edusti Argentiinaa MM-kisoissa 1974, 1978 ja 1982. Kotikisoissa 1978 hän voitti kultaa ja tuli valituksi turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Hän pelasi vuoden 1986 lopputurnaukseen karsineessa maajoukkueessa, mutta jäi lopulta valitsematta kisoihin, joissa Argentiina saavutti jälleen kultaa. Fillol luetaan silti kaikkien aikojen parhaiden eteläamerikkalaisten maalivahtien joukkoon.


title: Islam ja rakkaus

text: Islam ja rakkaus on Suomessa rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta. Sen kotipaikka on Helsinki. Jäseniä 17. helmikuuta 1994 rekisteröidyssä yhdyskunnassa on 19 (2007). Seurakunta toimii myös Lahdessa.


title: Islam ja rakkaus

text: Islamin ja Rakkauden oppi pohjautuu islamin sufilaiseen suuntaan. Lähimmäisenrakkauden merkitystä korostetaan.


title: Operaatio Downfall

text: Operaatio Downfall oli liittoutuneiden hylkäämä suunnitelma maihinnoususta Japaniin toisen maailmansodan loppuvaiheessa. Operaatio peruutettiin Japanin antauduttua sen jälkeen kun Hiroshimaan ja Nagasakiin oli pudotettu ydinpommit. Operaatio Downfall oli kaksiosainen sen muodostuessa operaatioista Olympic ja Coronet. Olympic oli tarkoitus aloittaa lokakuussa 1945 tavoitteena miehittää kolmannes Japanin Kyūshūn saaresta ja käyttää sitä juuri vallatun Okinawan ohella keskitysalueena. Myöhemmin keväällä 1946 oli tarkoitus käynnistää Coronet tavoitteena miehittää Kantōn tasanko lähellä Tokiota Honshūlla. Hyökkäystä oli tarkoitus tukea käyttämällä Kyūshūlla sijaitsevia lentotukikohtia.


title: Operaatio Downfall

text: Japanin maantieteestä johtuen japanilaisille oli päivänselvää mihin liittoutuneiden maihinnousuyritys tulisi kohdistumaan ja he tekivät tarkkoja suunnitelmia ja laskelmia sen varalle. Arviot mahdollisista tappioista vaihtelivat suuresti, mutta nousivat kuitenkin huikeisiin lukuihin kummassakin leirissä. Riippuen siitä, millaiseen vastarintaan japanilaiset siviilit ryhtyisivät, arvioidut tappiot liittoutuneiden riveissä olisivat olleet miljoonia, ja japanilaisten keskuudessa kymmeniä miljoonia.


title: Battle royal

text: Battle Royal on showpainin ottelumuoto, jossa samaan aikaan kehässä aloittaa ottelun tietty määrä painijoita. Viimeinen kehään pystyyn jäänyt voittaa. Valittu määrä ottelijoita, yleensä 20, on samaan aikaan kehässä ja vastustajan eliminoiminen tapahtuu heittämällä hänet yläköyden yli. Vastustajan jalkojen tulee koskettaa lattiaa.


title: Battle royal

text: Battle royal -joukkueisiin kuuluu kaksi tai useampia painijoita, ja jokaiseen joukkueeseen tavallisesti yhtäläinen määrä.


title: Battle royal

text: Ottelutyypistä riippuen, eli jos ottelijaryhmä on jaettu joukkueisiin, riittää että toinen joukkue eliminoidaan.


title: Suomen islamilainen yhdyskunta

text: Suomen islamilainen yhdyskunta on Suomessa 20. helmikuuta 1987 rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta. Sen kotipaikka on Helsinki, jossa sillä on moskeija. Jäsenmäärä on ollut kasvussa; vuonna 2013 yhdyskuntaan kuului 1 532 ihmistä. Se järjestää rukoushetkien ohella muun muassa päiväkoti- ja koulutustoimintaa sekä julkaisee An-nur-lehteä. Yhdistyksen imaamina toimii Anas Hajjar.


title: Suomen islamilainen yhdyskunta

text:
Samoissa tiloissa yhdyskunnan kanssa toimivat Suomen Islamic Relief ja Suomen Moskeijoiden Säätiö. Yhdyskunta kuuluu Federation of Islamic Organisations in Europeen (FIOE), ja sillä on siteet myös Muslim World Leagueen.
FIOE-järjestöä pidetään Muslimiveljeskunnan eurooppalaisena organisaationa.


title: Suomen islamilainen yhdyskunta

text: Vuonna 2018 opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi yhdyskunnalle 14 044 euroa valtionavustusta.


title: Peukaloiset (suku)

text: Peukaloiset ("Troglodytes") on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Lajeja esiintyy Pohjois-, Keski- tai Etelä-Amerikassa, Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa.


title: Peukaloiset (suku)

text: Peukaloiset ovat pieniä, 9-12 cm pitkiä ja noin 10 g painavia lintuja. Niiden höyhenpuku on ruskea, nokka suhteellisen pitkä, pyöreäkärkiset siivet lyhyet, jalat vahvat ja lyhyehkö pyrstö sojottaa tavallisesti pystyssä. Lento on nopeaa ja suoraviivaista. Koiraat voivat olla moniavioisia. Ne syövät pääasiassa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.


title: Peukaloiset (suku)

text: Peukaloisia on 12 lajia.


title: Miranda Vuolasranta

text: Miranda Vuolasranta on eräs tunnetuimmista Suomen romaneista. Hän on SDP:n poliittinen vaikuttaja ja erityisasiantuntija, joka on toiminut esimerkiksi Romaniasiain neuvottelukunnan pääsihteerinä, Euroopan romanifoorumin varapuheenjohtajana ja Suomen Romanifoorumin puheenjohtajana. Hän on niin ikään työskennellyt Euroopan neuvostossa sen historian ensimmäisenä romanina.


title: Miranda Vuolasranta

text: Vuolasranta on luonut uran romanin kielen opettajana. Hän on alun perin kotoisin Suolahdesta, mutta muuttanut Espooseen. Hän on naimisissa, ja hänellä on kolme aikuista lasta.


title: Miranda Vuolasranta

text: Vuolasranta on ollut kansanedustajaehdokkaana pääsemättä kuitenkaan eduskuntaan. Kirjailija Kiba Lumberg nosti häntä vastaan rikosilmoituksen törkeästä kunnianloukkauksesta kesällä 2007. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 6. marraskuuta 2008 Vuolasrannan kunnianloukkauksesta 30 päiväsakkoon (1 350 euroa) sekä lisäksi maksamaan Lumbergille 2 500 euroa. Hovioikeus alensi rangaistusta 20 päiväsakkoon ja 2 000 euron korvaukseen maaliskuussa 2010.


title: Miranda Vuolasranta

text: Muun muassa taiteilija Kiba Lumberg, iskelmälaulaja Rainer Friman ja kirjailija Veijo Baltzar, jotka kaikki ovat romaneja, kertovat, että Vuolasranta johtaa lähes yksinvaltiaana konservatiiviromaneja, jotka pyrkivät vähättelemään ongelmia ja sulkemaan kriittiset äänet yhteisön ulkopuolelle. Lumberg pitää Vuolasrantaa jopa fundamentalistina.


title: Miranda Vuolasranta

text: Miranda Vuolasranta syntyi romaniperheeseen 1950-luvun lopussa. Isoisä Aleksander Bollström oli Karjalan romaneita, jonka koti oli rajan taakse jääneessä Ruskealassa. Aleksander Bollström oli Suomen talvisodan ja jatkosodan veteraani, joka toimi sodan aikana rintamien välisenä pikalähettinä. Perhe evakuoitiin junalla ensin Wärsilään, Leppävirralle, Suonenjoelle ja lopulta Keski-Suomeen Suolahden pitäjään, jossa myös Miranda Vuolasranta kasvoi ja aloitti koulun.


title: Miranda Vuolasranta

text: Vuolasranta kuului siihen ensimmäiseen romanisukupolveen, joilla oli sodan jälkeen mahdollisuus päästä kouluun. Monetkaan romaniperheet eivät vielä tuolloin ymmärtäneet koulutuksen merkitystä ja suuri osa Suomen romaneista kiersi, mutta Vuolasrannan vanhemmat Helli (o.s. Svarts) ja Pekka Bollström olivat vakaasti sitä mieltä, että vaikka he itse olivat jääneet luku- ja kirjoitustaidottomiksi, lasten tulee opiskella ja saada paremmat mahdollisuudet suomalaisessa yhteiskunnassa.


title: Miranda Vuolasranta

text: Vuolasranta kävi peruskoulun ja keskikoulun Suolahdessa Telakkakadun yksityisessä oppikoulussa (nimi tuolloin). Hän halusi jo tuolloin edistää romanien asemaa ja omaa äidinkieltä, romania. Seitsemäntoistavuotiaana hän muutti Ruotsiin, äidin sukulaisten luo, kuultuaan että Ruotsissa oli aloitettu oman äidinkielen kokeileva koulutus ”hemspråkslärarutbildning”. Vuolasranta haki ja pääsi ohjelmaan. Hän opiskeli sekä myöhemmin toimi romanikielen ja historian opettajana 7 vuotta Södertäljen ja Tukholman alueen suomenkielisillä ala-asteilla.


title: Miranda Vuolasranta

text: Jo tuolloin Ruotsin Invandrarverket – Maahanmuuttovirasto kutsui hänet maahanmuuttaja- ja romanikysymyksiä pohtivaan työryhmään, joka kokoontui Tukholman vanhalla valtiopäivätalolla joka toinen kuukausi. Vuolasranta teki tässä työryhmässä aloitteita mm. romanien koulutuksen ja työllisyyskoulutuksen edistämiseksi.


title: Miranda Vuolasranta

text: Ruotsin aikanaan Vuolasranta osallistui myös Kouluylihallituksen (Skolöverstyrelsen) työryhmään, joka pyysi häntä valmistamaan oman työnsä aikana tuottamastaan materiaalista romanikielistä oppimateriaalia. 1970-80-lukujen vaihteessa ei vielä ollut julkaistu romanikielistä opetusmateriaalia, mutta Vuolasranta katsoi että sen aika ei vielä ollut tullut. Hän osallistui myös Ruotsissa toimineen Nordiska Zigenarrådetin toimintaan ja oli perustamassa useita Suomen romanimaahanmuuttajien kansalaisjärjestöjä, joiden tavoitteena oli osallistaa romaneita. Vuonna 1984 hän muutti perheineen takaisin Suomeen ja asettui asumaan Nurmijärvelle.


title: Miranda Vuolasranta

text: 1987 Vuolasranta aloitti jälleen opettamisen ensin Romano Mission (ent. Mustalaislähetys ry) lastenkodeissa, opettaen siellä romanikieltä, romanien historiaa tukien myös keskustelujen ja ohjauksen kautta lasten kasvua terveeseen aikuisuuteen. Noihin aikoihin Romano Missio alkoi kiinnittää huomiota lastenkodeissa kasvavien romanilasten identiteetti ongelmiin, joiden katsottiin olevan syynä kahden kulttuurin väliin putoamiselle ja lastenkoti lasten aikuisiän ongelmille.


title: Miranda Vuolasranta

text: 1989 Miranda Vuolasranta tapasi Helsingin kaupungin sivistys- ja opetustoimen edustajat, jossa keskustelussa hän esitti romanikielen opetuksen aloittamista pääkaupungin peruskouluissa, vedoten valioneuvoston silloiseen asetuspäätökseen, vieraan äidinkielen opetuksen oikeudesta, jota oli annettu siihen mennessä vain maahanmuuttaja perheiden lapsille.


title: Miranda Vuolasranta

text: Romanikielen opetus aloitettiin Vuolasrannan toimesta syksyllä 1989 kokeiluluonteisena kouluajan ulkopuolella annettavana vapaaehtoisena oppiaineena. Tämä oli historiallinen ensimmäinen askel romanikielen olemassaolon tunnustamiseen. Vuolasranta antoi opetusta kaksi vuotta, tuntipalkkaisena opettajana, joka palkkaus ei kattanut hänen omia työn ja kodin välisiä kulujaan. Opetusta kuitenkin annettiin ja se laajeni kahden vuoden aikana Helsingistä, Vantaalle, Espooseen ja Nurmijärven peruskouluihin, lasten innostuksen myötä.


title: Miranda Vuolasranta

text: 1990 Helsingin Opetusvirasto raportoi parin vuoden ajan annetusta romanikielen opetuksesta Suomalaisena vähemmistökielenä ensimmäisen kerran Opetusministeriölle. Tuolloin oli aika uudistaa myös Valtioneuvoston asetusta, joka koski vieraan äidinkielen opetuksen antamista Suomessa. Tämän uudistuksen yhteydessä romanikieli, jonka opetuksesta oli nyt ensimmäistä kertaa raportoitu, lisättiin mainittiin uudistettuun asetukseen vähemmistökielenä ensimmäisen kerran.


title: Miranda Vuolasranta

text: Vuonna 1989 Romano Missio ry. nimesi Miranda Vuolasrannan edustajakseen Romaniasiain neuvottelukuntaan, jossa Vuolasrannan aloitteesta alettiin keskustella erillisen koulutusjaoston perustamisesta. Jaosto perustettiin ja sen puheenjohtajaksi nimettiin Voitto Ahlgren ja jäseniksi jaoston romanitaustaiset jäsenet. Jaosto esitti heti työnsä alussa silloiselle Ammattikasvatushallitukselle Romaniväestön Koulutusyksikön perustamista. Tätä koulutusyksikköä suunnittelemaan nimettiin Eine Lillberg, Miranda Vuolasranta ja Tuula Åkerlund. Koulutusyksikkö perustettiin Ammattikasvatushallituksen yhteyteen 1992, josta se siirtyi 1993 Opetushallituksen alaisuuteen ja toimii edelleen.


title: Miranda Vuolasranta

text: 1993 alkoi K.J. Långin johdolla Suomen Perustuslainsäädännön uudistusprosessi. Långin työryhmä pyysi lausuntoesitystä asian johdosta myös Romaniasiain neuvottelukunnalta. Neuvottelukunta asetti työryhmän, johon myös Vuolasranta kuului. Tämä työryhmä esitti erillisen artiklan luomista perustuslainsäädäntöön, jossa tulisi mainita saamelaiset ja romanit ja heidän oikeutensa oman äidinkielen ja kulttuurin edistämiseen. Perustuslainsäädännön uudistus saatiin valmiiksi 1995 ja siihen tuli Euroopankin lainsäädännön kannalta historiallinen uusi artikla §17.3, jossa tunnustetaan historiallisten vähemmistöjen kuten alkuperäisväestö saamelaisten ja romanien oikeudet oman kielen ja kulttuurin edistämiseen.


title: Miranda Vuolasranta

text:
1990-luku oli monien romaneita koskevien edistystoimenpiteiden ja muutosten aikaa, joissa Vuolasranta oli vahvasti mukana vaikuttamassa romaniasian neuvottelukunnan ja oman asiantuntemuksensa kautta. Näistä muutamia:
Miranda Vuolasrantaa kuultiin näiden molempien uudistusten yhteydessä romanikielen ja kulttuurin asiantuntijana.


title: Miranda Vuolasranta

text:
Julkaisut joissa Miranda Vuolasranta on ollut laatijana tai tuottajatyöryhmän jäsen:
Opetushallitus tuotti myös useita käsikirjan omaisia oppaita eri ammattiryhmille, romaniväestöä ja heidän kulttuuriaan koskevan tiedon levittämistarkoituksessa, joiden laadintatyöryhmissä Miranda oli mukana kirjoittajan/osakirjoittajan ominaisuudessa.


title: Miranda Vuolasranta

text: Miranda Vuolasranta on toiminut romanikielen ja historian opettajana, oppimateriaalin ja opetussuunnitelmien laatijana Ruotsissa ja sittemmin Suomessa yhteensä noin 18 vuoden ajan.


title: Miranda Vuolasranta

text: Ennen siirtymistään valtion palvelukseen Vuolasranta toimi kaksi vuotta Virossa Suomen ulkoasianministeriön ja Fida-lähetyksen lähialuekehitysyhteistyö projektien suunnittelijana ja vetäjänä. Projektien tavoitteena oli lisätä kansalaisyhteiskunnan demokratiatietämystä ja kouluttaa sosiaalityön osaajia. Koulutus aloitettiin koko Viroa koskevalla taustatietokartoituksella ja toteutettiin Viron sosiaaliministeriön tuella Tallinnan lähellä sijaitsevassa Surupin opistossa. Koulutukseen osallistui 22 kansalaisyhteiskunnan edustajaa Virosta, Latviasta ja Liettuasta. Koulutuksen antajaksi kutsutut opettajat tulivat sekä Euroopasta, Suomesta että Viron hallinnon eri osa-alueilta.


title: Miranda Vuolasranta

text: Miranda on myös luennoinut sekä romanikultturista että romanien kokemasta holkaustista korkean tason tapaamisissa kuten konferensissa johon osallistui Saksan entinen liittokansleri Rauss sekä toiminut asiantuntijana kahdessa lyhytdokumentti elokuvassa, jotka käsittelivät Baltian romanien holokaustia toisen maailmansodan aikana. Nämä dokumentit Ihmiset unohtavat Jumala ei 20 min. ja Oikeus muistaa 5 min. on tuottanut Yleisradio. Dokumentteja pidetään harvinaisuuksina edelleen tänä päivänä. Dokumentit myötävaikuttivat romaneita koskevan holokaustin muistomerkin pystyttämiseen Tallinnan lähellä sijaitsevan Kalev-Liivan keskitysleirin alueelle.


title: Miranda Vuolasranta

text: Valtion virkatehtävät


title: Miranda Vuolasranta

text: Vuonna 2009-2011 Miranda Vuolasranta suoritti Romanikulttuurin ohjaajan erityisammattitutkinnon Järvenpään Luther-opistossa erityisalanaan Kansainvälinen ihmisoikeuspolitiikka ja Romanipolitiikan asiantuntijatehtävät.


title: Miranda Vuolasranta

text: Siirtyminen EU:n Komissioon


title: Miranda Vuolasranta

text: Aiemmin myönnetyt kunniamerkit tai kunniamaininnat


title: Miranda Vuolasranta

text: Edellä esitetty koulutus-, työ- ja ansioluettelo huomioon ottaen voidaan sanoa, että Miranda Vuolasranta on tehnyt ainutlaatuisen ja osittain jopa historiallisesti merkittävän työuran suomalaisena romaninaisena ollessaan ensimmäinen korkean tason viranomainen julkisessa viroissa. Mirandan on sanottu median ja poliitikkojen suulla antaneen julkisuudessa Suomen romanipolitiikalle näkyvät kasvot.


title: Miranda Vuolasranta

text: Hänet tunnetaan tänä päivänä joka puolella Eurooppaa sekä romanien että pääväestön toimijoiden parissa. Vaikka tässä biografiassa mainitussa työssä on luonnollisesti ollut muitakin romanipolitiikan vaikuttajia mukana, on Mirandan henkilökohtainen osuus sekä Suomen että Euroopan romanien aseman kehittämisessä ollut todella merkittävä. Hänen omien tunnetuksi tulleiden sanojensa mukaan: ” …yhden ihmisen valinnoilla on merkitystä ja yhteisön sitoutuminen laadittuihin tavoitteisiin on tärkeää yhteiskunnallisen kehityksen näkökannalta.”


title: Kelta-apila

text: Kelta-apila ("Trifolium aureum", syn. "T. agrarium", "Chrysaspis aurea") on kaksivuotinen, ruohovartinen, keltakukkainen hernekasvi. Sen levinneisyysalue ulottuu Länsi-Euroopasta Etelä-Uralille ja Kaukasukselle. Sen elinympäristö on rajoittunut alueille, joissa kasvillisuus ei peitä kokonaan aluetta.


title: Kelta-apila

text: Kelta-apila on 15–35 cm korkea, pystyvartinen kasvi. Varsi on myötäkarvainen ja yleensä runsaasti haarova. Lehdet ovat kolmilehdykkäiset kuten yleensä apiloilla. Lehtiruotiin liittyvät siihen kiinni kasvaneet ja sen pituiset tai pitemmät (10–20 mm), kapeat, teräväkärkiset korvakkeet. Lehdykät ovat ruodittomia, 1–1,5 cm pitkiä, vastapuikeita ja nirhalaitaisia. Kukinnot on lehtihangoista lähtevien muutaman senttimetrin pituisten kukintoperien päissä olevia, pyöreähkön pitkänomaisia, runsaskukkaisia terttuja. Kukkien teriö on kirkkaan keltainen. Vanhempana se muuttuu vaaleanruskeaksi, mutta säilyttää pitkään muotonsa. Suomessa kelta-apila kukkii heinä-elokuussa. Palot ovat pieniä ja jäävät kukinnon sisään kuten muillakin apiloilla. Kelta-apila eroaa muista keltakukkaisista apiloista kuten pikkuapilasta ("Trifolium dubium") ja rentoapilasta ("Trifolium campestre") muun muassa lehtiensä perusteella.


title: Kelta-apila

text: Kelta-apila on alkuperältään eurooppalainen kasvi. Se on yleinen Ranskan sisämaa-alueelta ja Fennoskandian eteläosasta lännessä Etelä-Uralille ja toisaalta Mustallemerelle ja Kaukasukselle idässä. Levinneisyysalue ulottuu idässä jonkin matkaa Euroopan ulkopuolellekin, Uralin taakse Siperiaan sekä Vähän-Aasian ja Iranin pohjoisosan vuoristoihin. Etelässä kelta-apila esiintyy Välimeren piirissä vain vuoristoissa. Se puuttuu tai on harvinainen myös Länsi-Euroopan mereisimmillä alueilla, Pohjanmeren ja Atlantin rannikoilla. Muualle maailmaan kelta-apila on levinnyt ihmisen mukana. Pohjois-Amerikassa se on yleinen itärannikon keski- ja pohjoisosista Suurten järvien eteläpuolelle ja esiintyy paikoin muuallakin Mississipin itäpuolella. Lännessä sitä tavataan paikoitellen Kalliovuorilla. Kelta-apila on levinnyt myös Australiaan ja Uuteen-Seelantiin.