title: Eine Laine

text: Sodan jälkeen vaikeat sairaudet piinasivat Lainetta. Silmäsairauteen löytyi paras apu Davosista Sveitsistä, mutta matkaa varten oli järjestettävä rahankeräys. Sveitsissä Laine vietti puolisen vuotta ja palasi Suomeen 15. syyskuuta 1946. Yrjö Tuominen kuoli yllättäen lokakuussa. Työelämässä Laine jatkoi näytelmien ohjaajana. SOK:n Näyttämölle hän ohjasi muun muassa näytelmät "Puut kuolevat pystyyn", "Markiisitar" ja "Jumalat hymyilevät". Laineen jäähyväisjuhla 4. huhtikuuta 1955 oli komea. Hänet kuljetettiin vanhoilla kieseillä kansalaisillallisille, Ylioppilasteatterin näyttelijät osoittivat ihailuaan juhlitulle primadonnalle.


title: Eine Laine

text: Laineen elokuvaosat käsittävät koko joukon erityyppisiä naisia seurapiirirouvista piikoihin. Valkokankaalla hän oli ennen kaikkea sivuosien tulkitsija. Hänen elokuvauransa alkoi vuonna 1925 näyttäytymisellä mykkäelokuvassa "Suvinen satu". Ensimmäinen isompi rooli oli kymmenen vuotta myöhemmin Kielo Mares elokuvassa "Kaikki rakastavat". Saman elokuvan erääseen melodiaan Laine teki sanoituksen. 1940-luvulla Laine oli Suomi-Filmin vakituinen elokuvanäyttelijä. Vuonna 1940 hänellä oli osa peräti viidessä ensi-iltaelokuvassa, mukaan luettuna keskeinen naissivuosa keittäjä Mimminä komediassa "Kyökin puolella". Vuonna 1942 hän tulkitsi professorska Karin Timeliuksen roolin elokuvassa "Neljä naista". Valentin Vaalan kauhuromanttisessa elokuvaklassikossa "Linnaisten vihreä kamari" hän näytteli hersyvän hovineuvoksetar Winterloon osan. Edellä mainitussa sekä myös Vaalan ohjaamassa komediassa "Morsian yllättää" vuonna 1941 Laineen vastanäyttelijänä oli Reino Valkama.


title: Eine Laine

text: "Suomisen perhe" -kuunnelmissa Laine oli mukana alusta loppuun, vuodesta 1938 vuoteen 1958. Lähetykset olivat aluksi suoria, myöhemmin nauhoituksia. Laine näytteli Suomisen Sofia-mummoa myös neljässä "Suomisen perhe" -sarjan kuudesta filmatisoinnista. Hänen poikaansa tuomari Suomista näytteli aviopuoliso Yrjö Tuominen, joka oli Lainetta kahdeksan kuukautta vanhempi. Laineen viimeinen elokuvarooli oli vuonna 1959 niin ikään Suomisen isoäidin osa.


title: Eine Laine

text: Laineen ura jatkui 1960-luvulla henkilöohjaajana televisiosarjassa "Tuttavamme Tarkat". Sarjaa tehtiin pari vuotta, ja se jatkui pienin muutoksin nimellä "Me Tammelat", jossa Laine näytteli Liisa Tammelan äitiä. Sarjaa esitettiin enimmäkseen suorana.


title: Eine Laine

text: Laineen kynästä on lähtöisin usean ikivihreän iskelmän sanoitus. Hän sanoitti lauluja Musiikki-Fazerille nimimerkillä Ela. Laineen toinen salanimi sanoittajana oli A. Puhto. Laulut olivat usein Harry Bergströmin tai George de Godzinskyn säveltämiä. Lisäksi hän sanoitti lukuisia käännösiskelmiä. Laulutekstit syntyivät iltaisin ja öisin kotona työpöydän ääressä, ja tyttäret saattoivatkin löytää aamulla väsyneenä nukahtaneen äitinsä täysissä pukeissa. Laineen sanoittamia lauluja on levytetty satakunta kappaletta. Erityisen paljon niitä levytti Arvi Tikkala. Myös Olavi Virta, Metrotytöt ja Harmony Sisters levyttivät useita Laineen sanoittamia musiikkikappaleita, samoin näyttelijä Tauno Palo.


title: Eine Laine

text: Laine sanoitti elokuviin myös erinäisiä lauluja, joista ei ole tehty levytyksiä. Näitä ovat muun muassa ”Tyttöni pienoinen” ja ”Öitteni haave” elokuvasta "Kyökin puolella", ”Bulu Bulu Bulu” elokuvasta "Vaimoke" sekä ”Miehet varokaa” elokuvasta "Poikani pääkonsuli". Kaikkiaan hän sanoitti elokuviin parisenkymmentä kappaletta, joista kymmenen on myöhemmin levytettyjä. Alla olevassa luettelossa on puolestaan mainittu eräitä Laineen sanoittamia sävelteoksia, joista on tehty useitakin levytyksiä vuosikymmenien aikana.


title: Messier 66

text: Messier 66 (M66, NGC 3627) on Leijonan tähdistössä sijaitseva kierteisgalaksi, jonka Charles Messier löysi ja luetteloi vuonna 1780. Se sijaitsee noin 50 miljoonan valovuoden päässä Maasta ja on noin 120 000 valovuoden levyinen. Galaksin ikä on noin 13,2 miljardia vuotta.


title: Messier 66

text: M66:n suhteellinen kirkkaus on +9,0, joten sen havaitsemiseen tarvitaan kaukoputki. Suurella kaukoputkella sen itäpuoliskosta on mahdollista erottaa erityisen paksu kierteishaara. Se on yksi Leijonan kolmikon galakseista yhdessä M65:n ja NGC 3628:n kanssa.


title: Joe Dallesandro

text: Joseph Angelo (Joe) Dallesandro (31. joulukuuta 1948 Pensacola, Florida, USA) on italialais-amerikkalainen elokuvanäyttelijä.


title: Joe Dallesandro

text: Dallesandro esiintyi 1960-luvulla Andy Warholin elokuvissa. Hän on usein esiintynyt juuri fyysistä minäänsä esittäen ja samalla julistautunut avoimesti biseksuaaliksi. Kuitenkaan hän ei ole koskaan tullut todelliseksi tähdeksi elokuvataivaalle. Dallesandroa pidetään 1900-luvun amerikkalaisen underground-elokuvan miehisenä seksisymbolina. Elämäkertakirjailija "Michael Ferguson" toteaa: Dallesandro oli ensimmäinen avoimesti eroottinen miespuolinen elokuvien seksisymboli, joka käveli alastomana yli valkokankaan.


title: Joe Dallesandro

text: Teini-ikäisenä Dallessandro elätti itseään toimimalla alastonmallina ja miesprostituoituna ja lopulta hän päätyi gay-aiheisiin pornografisiin filmeihin. Myöhemmin elämänsä aikana antamassaan haastattelussa Dallesandro on sanonut: ”Myrskyvuosinani oli tarkoituksenani vain pitää huolta omasta itsestäni. Noiden ihmisten kohtaaminen sai minut rauhoittumaan. He osoittivat minulle erilaisen puolen elämästä. Oma haluni oli laajentaa elämänkokemuksiani… Tajusin myöhemmin, että olin etsinyt itselleni isähahmoa ja jotakuta joka rakastaisi minua.” On nähtävä, että Martin Dubermanin elokuvassa ’’Cures’’ esiintyvä henkilä ”Ned” on kuva myrskyvuosien nuoresta Joe Dallesandrosta.


title: Joe Dallesandro

text: Dallesandro tapasi Andy Warholin ja Paul Morrisseyn vuonna 1968 kun he olivat kuvaamassa elokuvaa "The Loves of Ondine" ja he palkkasivat nuorukaisen elokuvaan välittömästi.


title: Joe Dallesandro

text: Dallesandro oli itsestään selvä valinta teini-ikäisen poikaprostituoidun rooliin elokuvassa Flesh, missä hänellä oli useita alastonkohtauksia. Tämän elokuvaroolinsa ansiosta Dallesandrosta elokuvasta tuli kansainvälinen menestys. Näin Dallesandrosta tuli suosituin ja tunnetuin Warholin tähdistä.


title: Joe Dallesandro

text: Hän esiintyi myös elokuvissa "Lonesome Cowboys", "Trash", "Heat", "Andy Warhol's Frankenstein" sekä "Andy Warhol's Dracula", joka olivat kaikki Paul Morrisseyn ohjaamia. Kaksi viimeisintä filmia kuvattiin Euroopassa ja kuvausten jälkeen Dallesandro ei halunnut palata Yhdysvaltoihin. Hän jatkoi uraansa esiintymällä pääsääntöisesti ranskalaisissa ja italialaisissa elokuvissa lopun 1970-lukua, ja palasi Yhdysvaltoihin vasta 1980-luvun alkupuolella. Hän esiintyi useissa elokuvissa ilman Warholin tai Morrisseyn tukea. Hän tuli tunnetuksi esittäessään 1920-luvun gangsteria "Lucjy Lucianoa" Francis Coppolan filmissa The Cotton Club. Hän myös esitti uskonnollista kiihkoilijaa John Watersin elokuvassa "Cry Baby".


title: Joe Dallesandro

text: Dallesandrolla on kuuluisa tatuointi oikean käsivartensa yläosassa ja siinä lukee "Little Joe", ja hänet on kuvattu rakasta kiinnostuneena "Little Joena" Lou Reedin vuonna 1972 ilmestyneessä kappaleessa "Walk on the Wild Side", joka on kirjoitettu Reedin Warholin "The Factory" -studiolla tapaamista henkilöistä. Andy Warhol valokuvasi myös Dallesandron sepaluksen tiukkoihin farkkuihin pukeutuneena. Tästä kuvasta tuli maailmankuulu, kun se sijoitettiin Rolling Stonesin albumin "Sticky Fingers" kansikuvaksi. Dallesandro on kertonut elämäkertansa kirjoittajalle Michael Fergusonilla. ” Se oli kokoelma roskakuvia, jotka Andy heitti pois. Hän ei käyttänyt sitä piirustukseen tai mihinkään muuhunkaan, mutta tarpeeksi terävänä toistoltaan koska ajatteli käyttää sitä, muuta tarkoitusta hänellä ei ollut.” 1980-luvulla vaikuttaneen brittiläisen The Smiths-yhtyeen laulajan ja sanoittajan Morrisseyn toimesta heidän debyyttialbuminsa kannessa oli still-kuva Joe Dallesandrosta elokuvassa "Flesh".


title: Joe Dallesandro

text: John Waters on kuvannut Joe Dallesandroa ”loistavaksi näyttelijäksi” joka on ikuisesti muuttanut miesten seksuaalisuutta valkokankaalla.” Dallesandro on nähty sekä underground-elokuvien että gay-kulttuurin ikonina ja sen seurauksena hän on saanut osakseen laajaa kulttimainetta.


title: Joe Dallesandro

text: Dallesandro on avioitunut kolmesti ja hänellä on avioliitoistaan kaksi poikaa. Nykyisin hän johtaa hotellia Hollywoodin keskustassa ja elää kahdestaan kissansa Brookyn kanssa. Hän toteaa: ”Olen elänyt täyttä elämää, minulle on tapahtunut isoja asioita. On ollut joitakin kärsimyksiä. Mutta kaikkiaan asian ovat kuitenkin olleet mainiosti.”


title: Swahilit

text: Swahilit ovat Kenian ja Tansanian rannikkoa ja saaristoa asuttava kansa. Swahileita on arviolta 200 000–400 000. Swahilien nimitys tulee arabian rannikon asukasta tarkoittavasta sanasta. Swahilit puhuvat swahilin kieltä, joka kuuluu bantukieliin. Swahilia puhuvat myös monet muut kansat.


title: Swahilit

text: Swahilit polveutuvat afrikkalaisista, arabeista ja persialaisista. Bantut ja kuušilaiset kansat tulivat Itä-Afrikkaan 1000 eaa. ja 1000 jaa. välisenä aikana. 900-luvulla arabit perustivat kauppa-asemia Mogadishuun ja Kilwaan. Arabeja ja myöhemmin persialaisia tuli alueelle norsunluun, nahkojen ja orjien takia. Swahilien kansa muodostui näiden ryhmien sekoittuessa 1100-lukuun mennessä. Swahileilla oli useita pieniä kuningaskuntia, joista merkittävin oli keskittynyt Kilwaab, josta vietiin maailmalle norsunluuta, orjia ja puutavaraa sisämaasta. Vastaavasti alueelle tuotiin muun muassa puuvillaa, lasia ja astioita Intiasta, Arabiasta ja Kiinasta saakka. Swahilien kukoistusaika päättyi portugalilaisten saapumiseen 1400-luvun lopussa. Swahilien kuningaskunnat joutuivat portugalilaisten alaisuuteen vuoteen 1509 mennessä. 1600-luvun lopussa omanilaiset arabit ajoivat portugalilaiset pois alueelta. He hallitsivat suurinta osaa rannikosta vuoteen 1699 mennessä. Vuosina 1822–1837 swahilien asuttamaa rannikkoa hallittiin osana Omania. Tänä aikana myös Omanin pääkaupunki siirrettiin Masqatista Sansibarin saarelle nykyisen Tansanian rannikolle. Sansibarista tuli tärkeä kaupan keskus. Tämä johtui etenkin orjakaupasta. Swahilit ottivat arabien ohella osaa orjien myymiseen. Sansibarin kukoistus hiipui orjakaupan hiipumisen myötä ja vuoteen 1900 mennessä nykyiset Tansanian ja Kenian alueet olivat Saksan ja Ison-Britannian hallussa. Kenia, Tansania ja Sansibar itsenäistyivät 1960-luvulla ja vuonna 1964 Sansibar liitettiin Tansaniaan.


title: Swahilit

text: Swahilien puhumassa swahilin kielessä on runsaasti vaikutteita arabiasta. Kielessä on yli 20 000 lainasanaa arabiasta ja useita esimerkiksi englannista, persiasta ja portugalista. Swahilia puhuvat muutkin kuin swahilit ja yhteensä sillä on noin 30 000 000 puhujaa, varsinaisten swahilien muodostaessa näin vähemmistön sen puhujista.


title: Swahilit

text: Swahilit elävät muiden kansojen seassa. Swahileja pidetään usein kaupunkilaisina, vaikka tämä onkin ollut enemmän totta menneisyydessä kuin nykytilanteessa. Kaupungeissa swahilit toimivat muun muassa kauppiaina ja erilaisissa käsityöammateissa. Swahileilla ei enää ole hallitsevaa asemaa Itä-Afrikan kaupankäynnissä. Kaupunkien ulkopuolella swahileita elää lähinnä pienissä kalastus- ja maanviljelyskylissä. Maanviljelijät kasvattavat pääasiassa kookosta, hirssiä, riisiä ja erilaisia hedelmiä ja kasviksia. Kalastusta harjoittavat naiset kalastavat matalassa vedessä kahlaamalla verkkojen kanssa. Miehet kalastavat myös pidemmällä merellä kalastusveneiden avulla.


title: Swahilit

text: Eri swahiliryhmät voivat olla varsin erilaisia suhteessa toisiinsa ja myös swahilin määritelmä on hankala. Swahilien keskuudessa arvostetuimpia ovat ne, jotka voivat jäljittää sukunsa varhaisimpiin arabisiirtolaisiin. Historiallisesti tällaiset suvut olivat johtoasemassa myös kaupungeissa ja he pukeutuivat arabien mallin mukaisesti. Pukeutumisessa on edelleen arabivaikutteita ja esimerkiksi naiset käyttävät usein naaman peittävää huntua. Naiset työskentelevät yleensä yhtä paljon kuin miehet, mutta varakkaimmat naiset saattavat jäädä kokonaan kotiin. Tätä pidetään statussymbolina. Swahilit ovat pääasiassa muslimeja.


title: Mikko Rönnholm

text: Mikko Armas Rönnholm (s. 8. helmikuuta 1946 Naantali) on sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän on koulutukseltaan diplomi-insinööri ja hän on naimisissa.


title: Mikko Rönnholm

text: Rönnholm oli eduskunnan jäsen vuosina 1979–1987 ja uudelleen 1991–1995. Hänet valittiin Turun ja Porin läänin eteläisestä vaalipiiristä. Euroopan parlamenttiin hän kuului 1995–1996 eduskunnan valitsemana. Rönnholmin poika Antton Rönnholm toimii SDP:n puoluesihteerinä ja Riku Rönnholm Iitin kunnanjohtajana.


title: Tornionmäen koulu

text: Tornionmäen koulu sijaitsi Kouvolassa, mutta on lakkautettu vuonna 2014. Oppilaat siirrettiin uuteen Mansikkamäen kouluun. Tornionmäen koulu tarjosi opetusta 1-6 luokille ,ja esikoululle.


title: Tornionmäen koulu

text: Tornionmäessä on annettu kouluopetusta vuodesta 1938 lähtien, jolloin perustettiin Valkealan ja Kouvolan kauppalan raja-alueelle Tornionmäen kansakoulu. Vuonna 1950 Tornionmäen alue liitettiin Kouvolaan ja vuonna 1953 valmistui uusi koulurakennus, jossa Tornionmäen koulu toimi lakkauttamiseen asti. Vanha koulurakennus toimi sittemmin nuorisotalona ja on vuodesta 2002 lähtien ollut partiolaisten, taiteilijaryhmä Tajun ja Kouvolan Radiokerhon radioamatöörien käytössä.


title: Marioff

text: Marioff Corporation Oy on suomalainen vesisumusammutusteknologiaan erikoistunut yritys, joka toimittaa sprinklerijärjestelmiä maailmanlaajuisesti. Yrityksen Hi-Fog-vesisumusammutusjärjestelmä tukahduttaa palon käyttäen merkittävästi vähemmän vettä perinteisiin sprinklerijärjestelmiin verrattuna, vähentäen vesivahinkoja ja toiminnan keskeytyksiä.


title: Marioff

text: Göran Sundholmin perustama ja hänen sprinklerikeksintöään hyödyntävä Marioff on nykyisin osa UTC Building & Industrial Systems -yksikköä, joka kuuluu yhdysvaltalaiseen United Technologies -konserniin. UTC on ilmailun ja rakennusteollisuuden järjestelmien tuottaja, jonka toimintaan kuuluvat muun muassa Sikorsky-helikopterit, Otis-hissit ja Carrier-ilmastointilaitteet. Marioff-konserniin kuuluvat suomalaisen emoyhtiön lisäksi tytäryhtiöt Ruotsissa, Isossa-Britanniassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa.


title: Marioff

text: Yritys on kehittänyt vuodesta 1991 lähtien Hi-Fog-vesisumusprinklereitä, joissa vesi hajotetaan korkealla paineella hienojakoiseksi vesisumuksi. Pienet pisarat maksimoivat veden sammutustehokkuuden, jolloin tarvittavat vesimäärät ovat huomattavasti pienemmät kuin perinteisissä sprinklerijärjestelmissä. Ympäristöystävällisellä vesisumulla voidaan korvata myös kaasujärjestelmiä, joilla tyypillisesti on haitallisia terveys- ja ympäristövaikutuksia. Järjestelmä otettiin ensimmäisenä käyttöön risteilyaluksissa ja myöhemmin järjestelmän suosio on kasvanut merkittävästi muun muassa hotelleissa, sairaaloissa, tietokonesaleissa ja kulttuurihistoriallisissa kohteissa, mutta myös erilaisissa teollisuuslaitoksissa kuten esimerkiksi voimalaitoksissa ja autotehtaissa.


title: Marioff

text: Järjestelmän on alun perin keksinyt ja kehittänyt tuusulalainen keksijä Göran Sundholm, joka perusti Marioffin vuonna 1985. Sundholm myi vuonna 2001 yrityksestä puolet sijoitusyhtiö Nordic Capitalille 50 miljoonan euron kauppasummalla. Loppuosuuden hän myi 132 miljoonalla eurolla yhdysvaltalaiselle United Technologies Corporationille vuonna 2007.


title: Marioff

text: Marioff on suojannut vahvasti teknologiaansa maailmanlaajuisesti yli tuhannella jo myönnetyllä sekä vireillä olevalla patenttihakemuksella.


title: Erkki Ahonen

text: Erkki Paavali Ahonen (8. tammikuuta 1932 Kiuruvesi – syyskuu 2010 Turku) oli suomalainen kirjailija, jonka tuotantoon kuuluu proosaa ja runoutta. Ahonen kuvasi rehevästi ihmisiä ja suomalaista ympäristöä. Ahonen voidaan luokitella psykologisen realismin edustajaksi, jonka aiheena oli etenkin miehen mielenmaisema. Teosten rohkeassa esitystavassa voi nähdä myös modernismin vaikutusta. Ahosen pääteos oli vuonna 1965 ilmestynyt filosofinen romaani "Kiviä vuoret". Hän sai valtion kirjallisuuspalkinnon 1968.


title: Erkki Ahonen

text: Tieteiskirjallisessa tuotannossaan, romaaneissa "Paikka nimeltä Plaston" (1968), "Tietokonelapsi" (1972) ja "Syvä matka" (1976), Ahonen pohti ihmisen ja tekniikan suhdetta sekä ihmisen muuttumista suuren tieteellisen kehityksen hetkellä. Muun muassa Kai Ekholmin mukaan Erkki Ahonen oli suomalaisista tieteiskirjailijoista ainoa, jolla on ollut ”sellainen luonnontieteellinen näkemys ja kyky synteesiin, jolle syvällinen tieteisromaani voi perustua”.


title: Erkki Ahonen

text: Ahosen vanhemmat olivat uskonnollishenkisiä maanviljelijöitä Kiuruvedellä. Kuvataiteilija Eino Ahonen on hänen veljensä. Ahonen valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1958 ja toimi ennen kirjailijaksi ryhtymistään kansakoulunopettajana Pohjois-Savossa. Runoilija Mari Velin on yksi Erkki Ahosen viidestä lapsesta. Ahosen perhe muutti vuonna 1963 Vaskijärvelle nykyiseen Karkkilaan, jossa he asuivat 1980-luvulle asti.


title: Erkki Ahonen

text: Erkki Ahosen esikoisteos oli vuonna 1960 ilmestynyt runokokoelma "Hyppy". Tyyliltään kurinalaiset ja pelkistetyt runot saivat kriitikoilta hyvän vastaanoton. Seuraavana vuonna ilmestyi romaani "Tänään ei paljon tapahdu", joka kuvasi Kiuruveden seudun elämää. Teosta kiitettiin elävästä ja tarkasta ihmiskuvauksesta. Ensimmäisten teosten myönteinen palaute rohkaisi Ahosta ryhtymään päätoimiseksi kirjailijaksi. Ahosen toinen romaani "Kyyditys" (1962) sijoittui 1930-luvulle Lapuan liikkeen aikaan. Kolmas romaani "Kuuma koira" (1963) kuvasi 18-vuotiaan suomalaisen koulupojan matkaa Ruotsissa. Myös eroottista kuvausta sisältävä kirja oli eräänlainen beat-romaani. Vuonna 1965 ilmestyi "Kiviä vuoret", joka kuvasi Jeesukseksi tunnistettavissa olevan hahmon lapsuutta ja nuoruutta ajanlaskun alun Palestiinassa. Teos ei ole niinkään uskonnollinen kuin filosofinen romaani itseään etsivästä miehestä.


title: Erkki Ahonen

text: Vuonna 1965 Ahoselta ilmestyi "Vierastunti"-niminen kirja, joka sisälsi kertomukset "Vierastunti" ja "Jäätä", jotka teoksen alaotsikon mukaan olivat näytelmänmuotoista proosaa. Yhteiskuntakriittinen ja monitulkintainen "Jäätä" ennakoi Ahosen tieteiskirjoja. Vuonna 1967 Ahonen julkaisi romaanin "Paperihanskat". Alaotsikkona oli ”matkan mielentilaa”, mikä tarkoitti matkaa keski-ikäisen kansakoulunopettajan mieleen. Myös tämä ennakoi siirtymistä tieteiskirjallisuuteen, jossa Ahonen sanoi tutkivansa tiedostamisen ja tajunnan ongelmaa.


title: Erkki Ahonen

text: Tieteisromaani "Paikka nimeltä Plaston" ilmestyi 1968 ja sai arvostelijoilta hyvän vastaanoton. "Aamulehden" Matti Rosvall kirjoitti: ”Erkki Ahonen on kirjoittanut ensimmäisen suomalaisen vakavasti otettavan tieteisromaanin avartaen kotimaisia käsityksiä ainakin hivenen verran kohti tulevaisuutta, jota suomalainen kirjallisuus ei oikeastaan tunnusta lainkaan tuntevansa.” Oman esittelytekstinsä mukaan teos sulkee sisäänsä kokonaisen maailmankuvan. Nuori hyönteistieteilijä päätyy tietokoneen ohjaamalle avaruusalukselle ja vieraalle planeetalle, Plastonille. Hän toteaa, että pettämätön tekniikka takaa planeetan asukkaille täydellisen hyvinvoinnin ja kaiken tiedon. Plastonin asukkaiden koneet jatkavat edelleen toimintaansa, mutta asukkaat ovat taantuneet henkisesti ikään kuin sikiölapsen asteelle. Planeettaa tarkkailevassa hyönteistieteilijässä voi nähdä Ahosen minähahmoa. Tieteisromaani oli Ahoselle väline, jonka kautta hän voi tarkastella etäännytettyinä kiinnostuksen kohteitaan: teknistymistä, todellisuuden ja yhteiskunnan kehityksen luonnetta.


title: Erkki Ahonen

text: Vuonna 1969 ilmestyi "Kuumatka", alaotsikoltaan ”päiväkirja viikolta jolloin ihminen ensi kerran uskalsi mennä kuun lähelle”. Teoksessa on taas miespuolinen päähenkilö, joka selvittelee tuntemuksiaan. Näin on myös kaksi pienoisromaania sisältävässä teoksessa "Seppä Örn" (1970). "Kuumatkan" päiväkirjassa kertoja eli kirjailija itse mietiskelee tekniikan ja fysiikan kysymyksiä.


title: Erkki Ahonen

text: Ahosen toisessa tieteisromaanissa "Tietokonelapsi" (1972) auto-onnettomuudessa kuolleen naisen syntymätön lapsi yhdistetään tietokoneeseen. Hallitus on antanut tutkijaryhmälle salaisen tehtävän, jossa sikiön erikoistumaton aivomassa pidetään elossa ja sitä kehitetään. Ahonen käyttää kybernetiikan käsitteistöä. Tutkijoiden mielestä yhteiskuntaa ovat hallinneet liiaksi tunteet, väärät ohjelmoinnit. Kertojaminänä oleva tiedemies kuvaa, kuinka on haluttu pyrkiä sisäerityksen tuottamista intohimoista vapaaseen älyyn. Tietokonelapselle annetaan puhdasta informaatiota, hänestä halutaan johdonmukainen ja puolueeton toimija. Tietokonelapsi päätyy uhkaamaan maailmaa sen omilla ydinaseilla. Ihmiskunta ei ymmärrä, että kyse on varoituksesta: turvallisuutta varten rakennetut järjestelmät ovatkin vaarallisen tuhoavia.


title: Erkki Ahonen

text: Viimeiseksi jääneessä tieteisromaanissaan "Syvä matka" (1976) Ahonen laajensi edelleen aikaisempien teostensa pohdintaa ottamalla aiheekseen ihmisen mielen ja sen kehitysmahdollisuudet. Teos on juoneltaan yksinkertainen ja tyylillisesti hallittu tutkielma. Teoksessa kaukaisen tulevaisuuden ihmiskunta on siirtynyt korkeammalle tiedostamisen tasolle. Kirjailijan pohdintojen mukaan tiedostavien yksilöiden, esimerkiksi tutkijoiden, ajattelijoiden ja yhteiskunnallisten uudistajien, kurottautumiset kohti uusia tajunnan tasoja heijastuvat ennen pitkää koko ihmiskuntaan.


title: Erkki Ahonen

text: Ahosen oli tarkoitus seuraavassa teoksessaan edelleen syventää muodostamaansa todellisuuskuvaa. Tätä varten hän opiskeli teoreettista fysiikkaa Helsingin yliopistossa vuonna 1978. Hän kuitenkin julkaisi vain omakustanteena lyhyen tutkielman fysiikasta 1983. Ahosen viimeiset julkaisut olivat realistisia kansankuvauksia, kaksi omakustanteena julkaistua pienoisromaania vuonna 2007. Ahonen kuoli vuonna 2010 Turussa.


title: Erkki Ahonen

text: Ahonen edusti tieteiskirjallisuuden filosofista perinnettä. "Paikka nimeltä Plaston" käsitteli tekniikan ja kulttuurin ongelmia, "Tietokonelapsi" yhteiskunnallisia kysymyksiä ja "Syvä matka" pohti tietoisuuden merkitystä todellisuuden käsittämisessä. Ensimmäisissä tieteisromaaneissaan ja "Kuumatka"-päiväkirjassa Ahonen kehitteli käsityksiään todellisuudesta ja yhteiskunnasta, jotka viimeisessä romaanissa olivat muovautuneet kokonaiseksi malliksi.


title: Erkki Ahonen

text: Jarmo Aaltosen mukaan Ahonen näkee teknistyvän maailman uhkana inhimillisyyden katoamisen, mikäli tekniikkaa sovelletaan yksipuolisesti vailla arvopäämääriä. Plastonilaisten ja tietokonelapsen tarina osoittaa, että yhteisöllinen ja tunteellinen suhde todellisuuteen muodostaa lopulta ihmisyyden. "Plastonissa" Ahonen luo tulevaisuudenkuvan, jossa ihmiset ovat taantuneet laumaeläimiksi, jotka eivät piittaa odotettavissa olevasta maailmansa tuhosta. "Syvä matka" esittää toiveen ihmiskunnan järkiintymisestä, inhimillisen kokonaisuuden laajemmasta huomioonottamisesta.


title: Erkki Ahonen

text: Ahosen tieteisteksteissä toistuu ajatus todellisuuden yleisistä rakenteista ja kehityksen säännönmukaisuuksista. Näissä käsitteissä voi nähdä yhtymäkohtia 1970-luvulla vilkkaasti keskusteltuihin aiheisiin: Yrjö Ahmavaaran malleihin yhteiskunnallisen muutoksen kyberneettisestä tutkimuksesta, Thomas Kuhnin käsityksiin paradigmoista ja tieteellisistä vallankumouksista sekä emergenttiin materialismiin. Dialektisen materialismin oppien mukaan aineen eloperäisellä ja yhteiskunnallisella tasolla esiintyy laadullisesti uusia ilmiöitä, jotka eivät ole jäännöksettömästi palautettavissa alemman tason ilmiöihin. "Syvän matkan" tulevaisuudessa on tultu uudelle laadulliselle tasolle, jolloin yleiset rakenteet ovat avautuneet ihmiselle.


title: Erkki Ahonen

text: Ahonen näkee luovasti ajattelevat henkilöt tiedostajina, jotka avaavat uusia ajattelun suuntia. Erityisaloihin jakautuneen tieteen mahdollisuuksiin avata uutta hän näytti suhtautuvan varovaisesti. Ilmeisesti Ahosen mielestä tiedostajalla tulee olla avara käsitys todellisuudesta, jotta hän voisi rohkeasti yhdistellä näennäisesti toisistaan riippumattomia asioita. ”Jos lapset syntyisivät sellaisina kuin aikuiset ovat, olisi sivistys heti lopussa.” ("Kuumatka", s. 78.)


title: Erkki Ahonen

text: Ahonen tutki aiheitaan hyvin käsitteellisellä tasolla, minkä vuoksi häntä on sanottu vaikeatajuiseksi kirjailijaksi. Kirjallisen tyylin sijaan sanottava on Ahosella keskeisessä asemassa. Vaikka hän näin etääntyi perinteisestä kaunokirjailijan mallista, häntä on pidetty huomattavan omalajisena ja älyllisesti kiintoisana tekijänä suomalaisessa kirjallisessa kentässä.


title: Kimmo Yliriesto

text: Kimmo Antero Yliriesto (s. 28. tammikuuta 1983 Rovaniemi) on suomalainen mäkihyppyvalmentaja ja entinen mäkihyppääjä.


title: Kimmo Yliriesto

text: Mäkihypyn maailmancupissa Yliriesto kilpaili ensimmäisen kerran Kuopiossa joulukuussa 2000. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan kymmenes Hakuban suurmäessä tammikuussa 2002. Parhaan sijoituksensa, seitsemännen tilan, hän saavutti Sapporon suurmäen kilpailussa helmikuussa 2005. Mäkihypyn Continental Cupissa hän voitti kaksi osakilpailua. Ylirieston pisin hyppy on 209 metriä Planicasta vuodelta 2002.


title: Kimmo Yliriesto

text: Vuonna 2015 Yliriesto valittiin Etelä-Korean mäkihyppymaajoukkueen kakkosvalmentajaksi. Hän on valmentanut myös Kouvolan Hiihtoseuran junioreita ja muun muassa Harri Ollia.


title: Juha-Matti Ruuskanen

text: Juha-Matti Matias Ruuskanen (s. 24. heinäkuuta 1984 Kuopio) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä. Ruuskanen on kotoisin Kuopiosta ja edusti seuratasolla Puijon Hiihtoseuraa. Ruuskanen debytoi mäkihypyn maailmancupissa 28. joulukuuta 2003 ja sijoittui silloin 32:nneksi. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa on kuudes Japanin Hakubasta 23. tammikuuta 2004. Joukkuemäestä hänellä on yksi maailmancup-voitto Oberstdorfin lentomäestä 15. helmikuuta 2009. Continental Cupissa Ruuskasella on viisi palkintokorokesijaa.


title: Juha-Matti Ruuskanen

text: Ruuskanen valittiin varamieheksi Liberecin MM-kisoihin 2009.


title: Luuhohka

text: Luuhohkaa on nuoressa putkiluussa, tiiviin luun ja luuytimen välissä. Luuhohkassa syntyy uusia punasoluja, eli luuhohkassa syntyy verta. Vanhemmassa luussa luuhohkaa on vain putkiluun päiden sisällä.


title: Louis Hjelmslev

text: Louis Trolle Hjelmslev (3. lokakuuta, 1899, Kööpenhamina, Tanska – 30. toukokuuta, 1965, Kööpenhamina, Tanska) oli tanskalainen kielitieteilijä. Hän oli kielitieteellisen strukturalismille tärkeän "Kööpenhaminan piirin" keskeisiä henkilöitä. Yhdessä Hans-Jørgen Uldallin (1907–1957) kanssa Hjelmslev loi "glossematiikaksi" kutsutun teorian, joka oli eräs keskeisimmistä kielitieteellisen strukturalismin muodoista.


title: Capital Asset Pricing -malli

text: Capital Asset Pricing -malli (engl. "Capital Asset Pricing Model", CAPM, suomeksi myös CAP-malli) on hinnoittelumalli, jota käytetään rahoituksessa arvopaperin odotetun tuottoasteen laskemiseen. Sen mukaan pääoman tuottovaatimus saadaan siten, että riskittömään korkotasoon lisätään yrityskohtaisella beta -kertoimella kerrottu markkinoiden keskimääräinen riskipreemio.


title: Capital Asset Pricing -malli

text: Malli indikoi sijoittajien arvopaperilta vaatimaa pitkän aikavälin keskimääräistä tuottoa. On tärkeää huomata, että kyseessä on odotettu tai vaadittu, ei suinkaan taattu tuotto. Volatiliteetti aiheuttaa poikkeamia odotetusta tuotosta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Teorian mukaan erittäin pitkällä aikavälillä CAP-mallin mukainen tuotto on keskimäärin sama kuin todellinen tuotto.


title: Capital Asset Pricing -malli

text: Akateemisen rahoitustutkimuksen keskuudessa alkoi 1950-luvulla itää ajatus perusteellisesta matemaattisesta kaavasta, joka tarjoaisi ratkaisun arvopapereiden hintatason perustelemiseen. Koska aikaisempaa ohjenuoraa vastaavan tasapainoyhtälön löytämiseksi ei ollut, idean siirtyminen kaavaksi kesti tavanomaista kauemmin. Tutkijat keskustelivat ja kehittivät toistensa ideoita 12 vuoden akateemisen diskurssin aikana eteenpäin ja vähitellen ensimmäinen arvopapereiden hinnoittelumalli CAPM alkoi hahmottua tieteellisissä artikkeleissa. Mallilla ei ole yhtä yksiselitteistä keksijää, mutta suurimmiksi myötävaikuttajiksi mainitaan usein William Sharpen (1964), John V. Lintnerin (1965) ja Jan Mossinin (1966) tieteelliset löydökset. Myös Harry Markowitzin (1952) aikaisempi tieteellinen läpimurto portfolioteorian saralla edesauttoi CAPM-teorian kehittämisessä.


title: Capital Asset Pricing -malli

text: William F. Sharpen (1964) tutkimuksen mukaan tasapainotilanteessa arvopapereiden hinnat muodostavat pääomamarkkinasuoran (engl. "Capital market line", CML), jossa korkeampaa odotettua tuottoa on mahdollista saada vain riskitason samanaikaisella kasvattamisella. Tasapainotilanteen syntymistä voidaan havainnollistaa Harry Markowitzin (1952) portfolioteorian "tehokkaan rintaman" avulla. Jokainen pääomamarkkinasuoran tangentilla (ks. sininen viiva kuviossa 1) sijaitseva piste on tehokas. Tehokkaan rintaman (ks. punainen kaari kuviossa 1) alapuolella sijaitsevat pisteet eivät ole tehokkaita, sillä siirtyminen pääomamarkkinasuoralle tuottaa joko saman tuoton alhaisemmalla riskillä, tai vastaavasti korkeamman tuoton samalla riskillä (ks. kuvio 1). Tämän seurauksena arvopapereiden hinnat pyrkivät asettumaan " pääomamarkkinasuoran" tangentille, minkä havainnollistaminen on helpompaa jos ajattelemme "tehokkaan rintaman" piirtämistä jokaiselle pääomamarkkinasuoran tangentilla sijaitsevalle yksittäiselle pisteelle, joita on kyseisellä suoralla loputon määrä. Jokainen rationaalinen voittoa maksimoiva taloudellinen toimija haluaa Sharpen (1964) tutkimuksen mukaan siirtyä vasemmalle (riskien minimointi) ja ylös (tuoton maksimointi) CAP-mallin suoralla oman riskinottohalukkuutensa mukaisesti. Toisin sanoen, CAPM-teorian mukaan mitä korkeampi riski sijoituksella on, niin sitä suurempi on siitä saatavan tuoton oltava. Tämä Sharpen (1964) tutkimuksen havainto on ehkä keskeisin löydös modernissa rahoitusteoriassa, ja usein sijoituksen tuoton ja riskin sanotaankin kulkevan "käsi kädessä".


title: Capital Asset Pricing -malli

text: Seuraavat taustaoletukset pätevät CAPM-teorian yksinkertaistetussa maailmassa:


title: Capital Asset Pricing -malli

text: Näillä lähtöoletuksilla William F. Sharpe (1964) johtaa CAPM-hinnoittelumallin matemaattisen kaavan:


Capital Asset Pricing -malli


title: Capital Asset Pricing -malli

text: jossa


title: Capital Asset Pricing -malli

text: formula_2 = arvopaperin tai sijoituskohteen "i" odotettu tuotto


title: Capital Asset Pricing -malli

text: formula_3 = riskitön korkokanta, kuten esimerkiksi Saksan valtionvelkakirjojen korkotuotto


title: Capital Asset Pricing -malli

text: formula_4 = Beta kerroin, joka kuvaa sijoituskohteen "i" systemaattista tai yrityskohtaista riskiä, eli arvopaperin arvon muutoksen herkkyyttä suhteessa markkinaportfolioon arvonmuutoksiin


title: Capital Asset Pricing -malli

text: formula_5 = markkinaportfolion odotettu tuotto


title: Capital Asset Pricing -malli

text: CAPM-teorian keskeisimpiä käsitteitä on arvopaperimarkkinasuora (engl. "Security Market Line", SML), joka kuvaa osakkeen odotetun tuoton suhdetta markkinariskiin, eli osakkeen beta-kertoimeen. Arvopaperimarkkinasuoran (ks. sininen viiva kuviossa 2) kulmakertoimen jyrkkyys kuvaa markkinoiden riskipreemiota, eli Sharpen lukua. "Arvopaperimarkkinasuoran" "päälle" sijoittuvien osakkeiden tuotto vastaa niiden kantamaa riskitasoa. Toisin sanoen, näiden osakkeiden tuotto - riskit huomioon otettuna - on "riittävä" tai "reilu". Sen sijaan pisteet jotka sijoittuvat arvopaperimarkkinasuoran yläpuolelle, ovat "alihinnoiteltuja" riskitasoonsa nähden (ks. kuvio 2). Näitä osakkeita kannattaa siis ostaa, sillä ne tarjoavat ylimääräistä tai epänormaalia tuottoa vielä riskikorjatunkin tuoton huomioon ottamisen jälkeen. Epänormaalien tuottojen mittaamiseen käytetään usein Jensenin alfaa, ja näillä "alihinnoitelluilla" osakkeilla on positiivinen alfa. Vastaavasti "arvopaperimarkkinasuoran" alapuolelle sijoittuvat pisteet ovat "ylihinnoiteltuja" riskitasoonsa nähden (ks. kuvio 2). Näiden osakkeiden markkinahinta on liian kallis osakkeen riskit huomioon otettuna, eikä osakkeen tarjoama tuotto täten ole riittävä sijoituksen riskit huomioon otettuna. Näiden "ylihinnoiteltujen" osakkeiden alfa on negatiivinen.


title: Putkiluu

text: Putkiluuta on esimerkiksi reisiluu. Putkiluun päällimmäinen pinta on luukalvoa. Tämän luukalvon alla on tiivistä luuta. Keskellä luuta on keltaista luuydintä. Päissä on kasvulevyjä nuorissa luissa ja punaista luuydintä. Nuorissa putkiluissa on luuytimen ympärillä luuhohkaa ja luissa joiden kasvu on jo loppunut, on luuhohkaa vain putkiluun päissä. Luun päitä peittää rustokerros.


title: Rafael Martín Vázquez

text: Rafael Martín Vázquez (s. 25. syyskuuta 1965 Madrid, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli keskikenttäpelaaja ja hän edusti suurimman osan urastaan Real Madridia.


title: Rafael Martín Vázquez

text: Martín Vázquez oli Real Madridin kasvatti ja pelatessaan seuran reservijoukkueessa Castillassa muodosti kuuluisan "Quinta del Buitren" () yhdessä Emilio Butragueñon, Míchelin, Manolo Sanchísin ja Miguel Pardezan kanssa. Ensiesiintymisensä Real Madridin edustusjoukkueessa Martín Vázquez teki 4. joulukuuta 1983 ottelussa Real Murciaa vastaan samaan aikaan Sanchísin kanssa. Martín Vázquez pelasi Madridissa vuoteen 1990 asti, jolloin hän siirtyi Torinoon. Vuonna 1992 hän edusti hetken aikaa myös Marseillea ennen paluutaan takaisin Real Madridiin, jossa hän tällä kertaa pelasi vuoteen 1995.


title: Rafael Martín Vázquez

text: Vuodet 1995–1997 Martín Vázquez edusti Deportivo La Coruñaa. Kevätkaudeksi 1998 hän siirtyi Meksikoon Celayan joukkueeseen, jossa myös Butragueño ja Míchel jo pelasivat. Vuonna 1998 hän pelasi vielä lyhyen aikaa Saksan 2. Bundesliigan Karlsruhessa ennen uransa päättämistä. Martín Vázquezin uran suurimmat saavutukset ovat Real Madridista, jossa hän voitti muun muassa Espanjan-mestaruuden kuudesti ja UEFA-cupin kahdesti. Deportivossa hän voitti kertaalleen Espanjan supercupin.


title: Rafael Martín Vázquez

text: Espanjan maajoukkueessa Martín Vázquez pelasi kaikkiaan 38 ottelua ja teki yhden maalin. Hän edusti maataan vuoden 1988 EM-kilpailuissa ja vuoden 1990 MM-kilpailuissa.


title: Rafael Martín Vázquez

text: Pelaajauransa jälkeen Martín Vázquez on toiminut urheilukommentaattorina ja Real Madridin juniorijoukkueiden valmentajana.


title: Peter Grant

text: Peter Grant (5. huhtikuuta 1935 Surrey, Englanti – 21. marraskuuta 1995) oli englantilainen musiikkimanageri. Grant oli The Yardbirdsin, Led Zeppelinin, Stone the Crowsin ja Bad Companyn manageri sekä Swan Song Recordsin toimitusjohtaja. Grant paransi huomattavasti artistien ja yhtyeiden elinoloja kiertueilla sekä olosuhteita konserteissa ja nosti heidän palkkionsa uudelle tasolle.


title: Peter Grant

text: Ennen managerinuraansa Grant toimi monissa tehtävissä viihdealalla, mm. klubiportsarina, teattereissa statistina, sivuroolinäyttelijänä ja stunt-miehenä. Vuosina 1958–1963 Grant näytteli useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa.


title: Peter Grant

text: Grantin managerikausi osui 1960- ja 1970-luvuille. Hän vetäytyi lähes kokonaan musiikkibisneksestä 1980-luvulla, Led Zeppelinin ja Swan Songin lopettaessa 1983.


title: Peter Grant

text: Grantin yksityiselämää varjostivat vaikeudet avioliitossa sekä pahasta kokaiiniriippuvuudesta ja suuresta ylipainosta johtuvat terveysongelmat. Ennen kuolemaansa Grant kuitenkin pääsi irti riippuvuudestaan ja laihtui huomattavasti. Hän kuoli sydänkohtaukseen marraskuussa 1995, ja hänet haudattiin 4. joulukuuta 1995 Sussexin Hellinglyyn, Led Zeppelin hajoamisen 15-vuotispäivänä.


title: Korean demokraattisen kansantasavallan vaakuna

text:
Pohjois-Korean vaakunan () kuva-aiheena on vesivoimala, jonka takana näkyy vuorenhuippuja.
Vaakunan ylälaidassa on punainen tähti, josta loistaa valoa viiteen eri suuntaan.
Hangeuleilla kirjoitettu teksti tarkoittaa "Korean demokraattista kansantasavaltaa".


text: Korean demokraattisen kansantasavallan perustuslain 163. pykälän mukaan vaakunan taustalla kuvattu vuori on Baekdu-vuori, jota luonnehditaan "vallankumouksen pyhäksi vuoreksi". Baekdulla on keskeinen asema korealaisessa mytologiassa. Pohjois-Korean virallisen historiankirjoituksen mukaan presidentti Kim Il-Sung organisoi Baekdu-vuorella vastarintaa japanilaisia miehittäjiä vastaan II maailmansodan aikana, ja maan nykyisen johtajan Kim Jong-unin isän Kim Jong-Ilin on kerrottu syntyneen siellä.


text: Vaakunassa kuvattu vesivoimalaitos kuvastaa Korean demokraattisen kansantasavallan teollisuutta ja maisemaa ympäröivät tähkät maan maataloutta. Se, että osa vedestä virtaa voimalan ohi, kuvastaa sitä, että osa maan luonnonvaroista on vielä valjastamatta käyttöön. Näin ollen vaakunan sanotaan kehottavan uutteraan työhön maan ja kansan hyväksi. Viljantähkiä yhteen sitova punainen nauha kuvastaa sosialismia, joka sitoo kansan eri kerrokset ja ryhmät yhteen työhön kansan ja vallankumouksen hyväksi.


text: Pohjois-Korean vaakuna on saanut hyvin paljon vaikutteita Neuvostoliiton vaakunasta. Punainen väri on kommunismin symboli. Pohjois-Korean vaakuna otettiin käyttöön niihin aikoihin kun kylmä sota alkoi maassa.


title: Kasvimaantieteellinen alue

text: Kasvimaantieteellinen alue eli kasvistoalue on kasvilajiston perusteella rajattu luonnonmaantieteellinen alue. Maapallo on jaettu kuuteen kasvimaantieteelliseen pääalueeseen: holarktinen, paleotrooppinen, neotrooppinen, australialainen, antarktinen ja Kapin alue. Kasvimaantieteellinen alue poikkeaa kasvillisuusvyöhykkeestä, joka tarkoittaa lähinnä ilmastollisten tekijöiden vuoksi kasvillisuudeltaan erilaista aluetta. Ronald Good kehitti jaon kuuteen pääalueeseen 1974, ja sen pohjalta Armen Tahtadžjan loi 1986 nykyisin laajassa käytössä olevan jaottelun, jossa pääalueet jakautuvat yhteensä 35 alueeseen ja edelleen 152 provinssiin.


title: Kasvimaantieteellinen alue

text: Holarktinen alue käsittää suuren osan pohjoista pallonpuoliskoa likimain Kravun kääntöpiiristä pohjoiseen: Pohjois-Amerikka Pohjois-Meksikon sisämaahan asti Floridan kärkeä ja Kalifornian niemimaata lukuun ottamatta, Euraasia Arabian niemimaan eteläkärkeä, Intiaa, Kaakkois-Aasiaa, Kaakkois-Kiinaa ja Taiwania lukuun ottamatta sekä Pohjois-Afrikka Saharan eteläosiin asti. Holarktinen alue jakautuu edelleen Euraasian käsittävään palearktiseen alueeseen ja Pohjois-Amerikan käsittävään nearktiseen alueeseen. Alueelle ovat tyypillisiä havupuut sekä koivu-, paju-, pyökki-, leinikki-, kohokki-, ristikukkais-, sarjakukkais- ja sarakasvit. Lajisto ei ole kovin runsas.


title: Kasvimaantieteellinen alue

text: Paleotrooppinen alue käsittää Saharan eteläpuolisen Afrikan Etelä-Afrikan lounaisosia lukuun ottamatta, Arabian niemimaan eteläkärjen, Intian, Kaakkois-Aasian, Kaakkois-Kiinan ja Taiwanin, Malaijien saariston, Melanesian, Mikronesian, Polynesian ja Havaijin. Toisinaan myös Uuden-Seelannin Pohjoissaari lasketaan paleotrooppiseen alueeseen. Tyypillisiä kasviheimoja ovat palmu-, inkivääri-, mulperi-, myrtti- ja kurkkukasvit. Lajisto on hyvin runsas.


title: Kasvimaantieteellinen alue

text: Kapin alue käsittää ainoastaan Länsi-Kapmaan provinssin ja osia Itä-Kapmaasta Etelä-Afrikan tasavallassa. Kasvisto on jäänne muinaisesta antarktisesta kasvillisuudesta, joka vallitsi alueen ollessa vielä yhteydessä Etelämantereeseen. Tunnusomaisia kasviryhmiä ovat proteakasvit, liljamaiset kasvit, kanervat ja pelargonit. Puusto on hyvin vähäistä.


title: Kasvimaantieteellinen alue

text: Neotrooppinen alue käsittää Meksikon sisäosien ylänköalueita lukuun ottamatta, Floridan eteläosan, Länsi-Intian, Keski-Amerikan ja Etelä-Amerikan Chilen ja Argentiinan pohjoisosiin saakka. Tyypillisiä kasviheimoja ovat kaktus-, kanna-, ananas-, kämmekkä- ja kärsimyskukkakasvit. Lajisto on hyvin runsas ja poikkeaa selvästi paleotrooppisen alueen kasvistosta.


title: Kasvimaantieteellinen alue

text: Australialainen alue käsittää Australian ja Tasmanian. Alue on kasvistoltaan omaleimaisin, koska se on ollut eristyksissä noin 45 miljoonaa vuotta. Tunnusomaisia kasveja ovat akasiat ja eukalyptukset. Pelargonioita esiintyy Australian ohella Etelä-Afrikassa ja Etelämantereella, sillä niihin maayhteys säilyi pisimpään alueen irrotessa Gondwanamantereesta.


title: Kasvimaantieteellinen alue

text: Antarktiseen alueeseen kuuluvat Patagonia, Uusi-Seelanti (joidenkin määritelmien mukaan), Etelämanner ja sitä ympäröivät saaret. Kasvisto on pääosin harvalajista ja vaatimatonta kylmän ilmaston takia ja koostuu pääasiassa muilta kasvitieteellisiltä alueilta peräisin olevista kasviryhmistä. Tyypillisiä kasviryhmiä ovat etelänpyökit ja "Azorella"- sekä "Gunnera"-suvun ruohot.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Yrjö von Grönhagen (3. lokakuuta 1911 Pietari – 17. lokakuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen antropologi ja tietokirjailija.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Yrjö von Grönhagenin isä oli suomalainen upseeri ja lehtimies Karl von Grönhagen, jonka sukujuuret juontuivat ruotsalaisesta, saksalaisesta ja hollantilaisesta ylimystöstä. Äiti Zina von Holtzmann, koulutukseltaan oikeustieteen tohtori, polveutui suomalaisesta ja venäläisestä aatelistosta.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Grönhagenin perhe muutti Venäjän vallankumouksen jälkeen vuonna 1920 Viipuriin, missä Yrjö kirjoitti ylioppilaaksi. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi. Vuonna 1933 von Grönhagen kirjoittautui Sorbonnen yliopistoon. Hän päätti tehdä jalkaisin matkan Pariisista Helsinkiin ja kerätä samalla päiväkirjaansa sosiologista aineistoa. Grönhagen patikoi Pariisista Saksaan asti. Saksassa kieltä osaava von Grönhagen viihtyi, sillä hän tunsi myös yhteiskunnan kommunisminvastaisen ilmapiirin omakseen.


title: Yrjö von Grönhagen

text:
Frankfurtilainen sanomalehti julkaisi vuonna 1935 von Grönhagenin kirjoittaman Kalevalan kansanperinnettä käsittelevän artikkelin. Reichsführer-SS Heinrich Himmler kiinnostui artikkelista ja von Grönhagenin kansatieteellisistä harrastuksista ja kutsui hänet tapaamiseen. Yhteydenoton tuloksena von Grönhagen palkattiin SS:n Ahnenerbe-instituuttiin, ja vuonna 1936 hän johti tutkimusmatkaa Laatokan Karjalaan, missä tarkoituksena oli kerätä alueen ikivanhaa kansanperinnettä.
Suomalais-saksalainen retkikunta aloitti matkansa kesäkuussa 1936. Ensin he menivät tapaamaan runonlaulaja Timo Lipitsää ja sen jälkeen Tolvajärvelle, jossa valokuvattiin ja äänitettiin kanteleensoittaja Hannes Vornasen esityksiä. Viimeisenä retkikunnan haastateltavana oli tietäjä ja ennustaja Miron-Aku, jonka loitsujen lausuntaa retkikunta kuvasi ja äänitti. Retkikunta keräsi tietoa myös suomalaisesta saunaperinteestä.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Tämä retken jälkeen von Grönhagen ystävystyi Himmlerin kanssa ja kehitteli erilaisia teorioita suomalaisten ja saksalaisten yhteisestä alkuperästä. Hän sai nimityksen Ahnenerbe-instituutin johtoon, mutta muutaman kuukauden jälkeen instituutin uusi puheenjohtaja tohtori Walter Wüst erotti von Grönhagenin epäpätevänä. Von Grönhagen teki kuitenkin Karjalaan vielä vuosina 1936 ja 1937 kaksi tutkimusmatkaa. Natsihallinnon ja Ahnenerbe-instituutin katse kääntyi itään; esimerkiksi Adolf Hitler ei alun perinkään jakanut innostusta pohjoismaisista kohteista vaan halusi löydettävän yhteyksiä muinaisiin korkeakulttuureihin idässä.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Jatkosodan aikana von Grönhagen toimi Valtion tiedoituslaitoksen edustajana Berliinissä ja muun muassa muokkasi Eino Jutikkalan, Kustaa Vilkunan ja Väinö Auerin vuonna 1941 tekemää "Finnlands Lebensraum" -teosta paremmin saksalaisia miellyttäväksi. Teoksessa todisteltiin Suomen historiallista oikeutusta Itä-Karjalan ja Inkerinmaan alueisiin, ja sitä oli tarkoitus hyödyntää sovittaessa Suomen rajoista Saksan voitettua sodan.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Vuonna 1945 von Grönhagen pidätettiin Oslossa, jonne hänet oli siirretty palauttamaan sotavankeja. Valtiollinen poliisi kiinnostui hänen poliittisesta urastaan. Grönhagen pidätettiin ja vietiin Åkerhusin vankilaan, jossa britit pitivät natsien kanssa yhteistyöstä epäiltyjä. Kun raskauttavia seikkoja ei löytynyt, hänet vapautettiin. Pidätys jatkui Suomessa. Oikeuden päätöksellä von Grönhagen vapautettiin 1947.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Sodan jälkeen kirjoittamassaan kirjassa "Himmlerin salaseura" von Grönhagen kuvasi lähinnä 1930-luvulla tekemäänsä tieteellistä yhteistyötä Himmlerin ja saksalaisten kanssa.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Sodan jälkeen von Grönhagen toimi liike-elämän palveluksessa. Hän tutustui vuonna 1959 ekumeeniseen kristilliseen Konstantinus Suuren ritarikuntaan (Ordo Sancti Constantini Magni) ja oli mukana perustamassa ritarikunnan alueosastoa Suomeen. Alueosasto aloitti toimintansa vuonna 1959. Grönhagen muutti vuonna 1964 Kreetalle, jossa hän toimi ritarikunnan pääsihteerinä. Vuodesta 1970 von Grönhagen toimi Ateenassa ritarikunnan kanslerina ja kunniasuurmestarina. Samana vuonna ritarikunta otettiin von Grönhagenin ansiosta Aleksandrian patriarkaatin suojeluun, ja samalla se sai virallisen kansainvälisen statuksen.


title: Yrjö von Grönhagen

text: Grönhagen asui viime vuosiinsa saakka vakinaisesti Kreikassa. Hän vietti kesät perheineen Lapissa, jossa hän omisti majoitusliikkeen Tenojoen varrella.


title: Jiří Novák

text: Jiří Novák (s. 22. marraskuuta 1975 Zlín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen tennispelaaja. Novák aloitti ammattilaisuransa 1993 ja on voittanut 7 kaksinpeli- ja 18 nelinpeliturnausta. Häntä valmentaa Jan Kukal. Korkeimmillaan hän on ollut ATP-maailmanlistalla sijalla 5 kaksinpelissä ja sijalla 6 nelinpelissä.


title: Jiří Novák

text: Australian avoimissa 2002 Novák voitti puolivälierissä Stefan Koubekin, mutta hävisi välierissä Thomas Johanssonille.


title: Campeonato Brasileiro Série A

text: Campeonato Brasileiro Série A lyhyemmin Série A on Brasilian jalkapallon mestaruussarjan (Campeonato Brasileiro) ylin divisioona. Sarja pelataan yleensä huhti-/toukokuusta joulukuuhun.


title: Campeonato Brasileiro Série A

text: Série A:ssa on 20 joukkuetta, jotka pelaavat kaksinkertaisen sarjan eli jokaiselle joukkueelle kertyy 38 ottelua. Eniten pisteitä kerännyt joukkue on Brasilian mestari. Sarjan neljä huonointa putoaa Série B:hen, josta vastaavasti neljä parasta nousee Série A:han.


title: Campeonato Brasileiro Série A

text: Série A perustettiin vuonna 1971 samalla kun koko sarjajärjestelmä kehitettiin. Vuosien saatossa säännöt ovat muuttuneet paljon, joskus jopa kesken kauden. Nousu- ja putoamisjärjestelmä divisioonien välillä otettiin käyttöön vuonna 1988, mutta senkin jälkeen on ollut kausia (1993, 1996, 1997, 2000) jolloin sarja on ollut suljettu, koska ei ole haluttu ns. perinteikkäiden suurseurojen putoavan Série A:sta. Nykyinen sarjajärjestelmä on ollut käytössä vuodesta 2003. Ennen sitä Série A:ssa oli pohjoisamerikkalaiseen tyyliin runkosarja ja pudotuspelit. Kaudella 2005 Série A:n joukkuemäärä oli vielä 22, joka kaudeksi 2006 pudotettiin 20:een.


title: Campeonato Brasileiro Série A

text: Série A:n kaksi parasta joukkuetta saa osallistumisoikeuden seuraavan kauden Copa Libertadoresiin ja sijoille kolme ja neljä sijoittunet pääsevät Copa Libertadores -karsintaan. Libertadores Cupin hallitsevalla mestarilla on kuitenkin automaattinen osallistumisoikeus, joten jos neljän parhaan joukossa on Libertadores Cupin mestari myös sijalle viisi sijoittunut joukkue saa Libertadores Cup -paikan. Sijoille 5–11 sijoittuneet joukkueet (tai jos kyseinen poikkeustapaus toteutuu niin sijoille 6–12 sijoittuneet) saavat osallistumisoikeuden Copa Sudamericanaan.


title: Kasvimaantiede

text: Kasvimaantiede eli geobotaniikka on kasvitieteen ja maantieteen osa-alue, joka tutkii kasvien levinneisyyttä maapallolla. Kasvimaantiede jakaantuu "kasvistotutkimukseen" eli "floristiikkaan", joka tutkii tietyllä alueella esiintyviä kasvilajeja ja toisaalta tietyn kasvilajin, -suvun tai ylemmän taksonomisen ryhmän levinneisyyttä, sekä "kasvillisuustutkimukseen" eli "fytokenologiaan", joka puolestaan tutkii kasvillisuusalueiden sekä kasviyhdyskuntien levinneisyyttä maapallolla.


title: Eino Pietola

text: Eino Pietola (26. helmikuuta 1920 Oulu – 17. joulukuuta 2008 Lahti) oli suomalainen sotakirjailija.


title: Eino Pietola

text: Oulussa syntynyt, Lahdessa asunut Pietola valmistui koneteknikoksi 1961 ja toimi työntutkimuspäällikkönä Asko-Upolla (1964–1975). Eläkkeelle jäätyään 1975 hän alkoi kirjoittaa, ensimmäisenä julkaistiin kuunnelmat "Luottamusmiehen rakkaus" (1975) ja "Kengät" (1978). Vuonna 1978 Pietola julkaisi ensimmäisen sotakirjansa "Korpisoturit". Pietola oli Salpausselän kirjailijoiden kunniajäsen ja toimi yhdistyksen puheenjohtajana 1984–1986. Hänen kuunnelmansa "Kengät" palkittiin Sokeain kuunnelmapalkinnolla vuonna 1978.


title: Eino Pietola

text: Kaiken kaikkiaan Pietola kirjoitti vuodesta 1978 vuoteen 1999 yhteensä 23 teosta. Vuonna 2001 Gummerus aloitti Pietolan koottujen sotaromaanien sarjan julkaisemalla teoksen "Korpisotaa Vienan Karjalassa". Sitä seurasi yhteensä kuusi muuta kirjaa, sarjan päättävä "Uhtuan korpisoturit" pääteoksena. Pietolan sotaromaanit perustuivat sekä omiin kokemuksiin että kartta- ja arkistoaineistoihin. Jotkut hänen kirjoistaan herättivät realistisuudellaan ilmestyessään kiivastakin keskustelua.


title: Kouvolan Lyseon lukio

text: Kouvolan Lyseon lukio on päivälukio Kouvolassa. Se sijaitsee keskustan tuntumassa Urheilupuiston alueella. Lukiossa opiskelee noin 400 opiskelijaa, joista noin neljäsosa tulee Kouvolan ulkopuolelta. Opetustarjonnassa painotetaan kuvataiteita, urheilua ja kieliä. Lukion opiskelijoiden tulokset ylioppilaskirjoituksissa ovat vuosittain ylittäneet valtakunnalliset keskiarvot.


title: Kouvolan Lyseon lukio

text: Kouvolan iltalukio toimii Kouvolan Lyseon lukion tiloissa.


title: Kouvolan Lyseon lukio

text: Kouvolan Lyseon lukiolla on kaksi edeltäjää, vuonna 1903 perustettu Kouvolan Suomalainen Yhteiskoulu ja vuonna 1936 perustettu Viipurin toinen tyttökoulu. Tyttökoulu siirrettiin Viipurista talvisodan jälkeen Kouvolaan ja sen nimi muutettiin Kouvolan tyttölyseoksi. Samalla Kouvolan Suomalainen Yhteiskoulu muutettiin Kouvolan lyseo -nimiseksi poikakouluksi.


title: Kouvolan Lyseon lukio

text: Vuonna 1949 tyttölyseolle rakennettiin uusi rakennus, jossa Kouvolan Lyseon lukio nykyisin toimii. Vuonna 1980 perinteikkäät tyttö- ja poikakoulut, joiden nimet olivat jälleen ehtineet muuttua Torkkelin yhteislyseoksi ja Palomäen lukioksi, yhdistettiin Kouvolan Lyseon lukioksi. Vuonna 1971 perustettu lukion iltalinja muutettiin vuonna 1991 itsenäiseksi iltalukioksi.


title: Kouvolan Lyseon lukio

text: Elokuussa 2015 Kouvolan Lyseon lukio ja Yhteiskoulun lukio yhdistyvät muodostaen uuden lukion, Kouvolan Yhteislyseon.


title: Jäälyhty

text: Jäälyhty on yleensä yhdestä jääkappaleesta tehty lyhty kynttilöitä varten. Jäälyhty valmistetaan useimmiten laittamalla pakkasella vettä täynnä oleva ämpäri ulos. Kun vesi on reunoilta jäätynyt, ämpäri kipataan ylösalaisin jolloin reunoiltaan jäätynyt vesi irtoaa kimpaleena. Kimpale on vielä täynnä sulaa vettä. Sen yläosaan tehdään reikä, josta vesi valutetaan pois. Jäälyhdystä tulee näin ontto. Onttoon tilaan on tarkoitus laittaa kynttilä. Toinen tapa tehdä jäälyhty on laittaa kaksi vettä täynnä olevaa ämpäriä päällekkäin jäätymään, toinen isompi ja toinen pienempi. Pienemmän jättämään tilaan laitetaan sitten kynttilä.


title: Jäälyhty

text: Jäälyhty voidaan värjätä esimerkiksi värjäämällä vesi ennen jäädytystä tai maalaamalla valmis lyhty.


title: Matti Maijala

text: Matti Jaakko Maijala (17. heinäkuuta 1923 Kangasala – 30. tammikuuta 2007 Virrat) oli keskustan kansanedustaja sekä pankinjohtaja ja kunnallisneuvos. Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä edustanut Maijala oli eduskunnassa vuosina 1970–1972 sekä 1975–1991. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1978, 1982 ja 1988. Maijalalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1989.


title: Action Quake 2

text: Action Quake 2 (lyhyemmin AQ2) on Marraskuussa 1998 julkaistu, ja siitä asti kehitetty modifikaatio Quake II -peliin jonka kehittämisessä oli mukana mm. Minh Le (Gooseman), yksi Counter Strike -pelin kehittäjistä. Action Quake 2 kehitettiin mukailemaan toimintaelokuvista tuttua tunnelmaa, nopeatempoisuutta ja osittain myös realistisuutta humoristiseen sävyyn. Modifikaatiossa esiintyvät aseet ja peliympäristöt ovatkin hyvin yleisiä ja niistä löytyy paljon samankaltaisuuksia Hollywood-elokuvien kanssa.


title: Action Quake 2

text:
Action Quake 2:n ilmestyessä, siitä tuli yksi suosituimmista Quake 2 -modifikaatioista. Jo ennen sen virallista julkaisua, se kiinnitti id Softwaren huomion Kesäkuussa 1998, joka tahtoi lisätä kyseisen modifikaation heidän Quake II Netpack I: Extremities- nimiseen kaupalliseen lisäosaan. Kyseinen lisäosa-CD julkaistiin 26 Marraskuuta 1998 Yhdysvalloissa, joka sisälsi lopullisen version (1.0c) Action Quakelle. Julkaisun jälkeen kehittäjätiimi siirtyi kehittämään Action Half-Life, sekä Counter Strike -modifikaatioita, joista jälkimmäinen julkaistiin beta-versiona Kesäkuussa 1999.
Vaikka peli julkaistiinkin vuosia sitten, on sillä edelleenkin aktiivista pelaajakuntaa, suurimmilta osin Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, sekä joissakin Euroopan ja Amerikan maissa. Pelille on myös kehitetty vieläkin voimassa olevia eri peliportaaleja ja yhteisöjä, joilta löytyy yleistä keskustelua pelistä sekä eri kehitysideoita peliin liittyen. Peli on myös avoimen lähdekoodin omaava, jonka seurauksena siihen liittyviä mekaanisia muutoksia ja päivityksiä on vuosien aikana tehty useita, joista uusimmat ovatkin julkaistu vuonna 2017.


title: Action Quake 2

text: Yleisimmät pelimuodot ovat Tiimipeli sekä Lipunryöstö.


title: Action Quake 2

text: Peliä pelataan erä kerrallaan kaksi joukkuetta vastakkain. Erä alkaa alusta kun toisesta tai molemmista joukkueista on jokainen pelaaja kuollut.


title: Action Quake 2

text:
Tarkoituksena ryöstää toisen joukkueen lippu ja viedä se omalle tukikohdalleen kuolematta. Tässä pelimuodossa ei lasketa ollenkaan eriä, vaan pelaajien kuollessa he ovat pelistä kokonaan pois muutaman sekunnin ajan.
Pelissä on myös käytössä hitboxit eli ns. älykäs loukkaantumisen mallinnus. Pelaajan vahinko ja kohtalo määräytyy sen mukaan, mihin 'kehon' osaan pelaaja on vahinkoansa vastaanottanut.


title: Kalevi Mattila

text: Kalevi Kustaa Mattila (s. 11. marraskuuta 1934 Ylivieska) on entinen keskustan kansanedustaja. Hän edusti Oulun läänin vaalipiiriä 1975–1994. Mattila oli presidentin valitsijamies 1978, 1982 ja 1988. Valtiopäiväneuvoksen arvonimen Kalevi Mattila sai 2001.


title: Brian George

text: Brian George (s. heinäkuu 1952 Jerusalem, Israel) on israelilais-englantilainen näyttelijä, joka yleensä näyttelee Lähi-idän ja aasialaisten elokuvien rooleissa. Hänen kuuluisin roolinsa on pakistanilainen ravintoloitsija televisiosarjassa "Seinfeld".


title: Brian George

text: George syntyi Jerusalemissa sefardijuutalaiseen perheeseen. Hänen äitinsä oli kotoisin Intiasta ja isä Irakista, mutta hän asui Mumbaissa. Vuosi sen jälkeen perhe muutti Israelista Lontooseen, sitten Torontoon vuonna 1966. George oli nuorin neljästä sisaruksesta.


title: Käpylä (Kouvola)

text: Käpylä on noin 2 500 asukkaan kaupunginosa Kouvolassa. Se sijaitsee keskustan ja Tornionmäen välissä. Käpylän rakennukset ovat pääasiassa 1940–1960-luvuilla rakennettuja pientaloja. Käpylässä sijaitsee 1950-luvun alussa rakennettu Käpylän kirkko.


title: Plasmatics

text: Plasmatics oli amerikkalainen vuonna 1978 perustettu punk rock -yhtye. Heidän viimeinen kiertueensa oli vuonna 1988.


title: Wendy O. Williams

text: Wendy Orlean Williams, paremmin tunnettu nimellä Wendy O. Williams (28. toukokuuta 1949, Webster, New York – 6. huhtikuuta 1998 Storrs, Connecticut), oli punk-yhtye Plasmaticsin päävokalisti.


title: Wendy O. Williams

text: Wendy O. Williams jätti opiskelun High Schoolissa kesken 16-vuotiaana. Vuonna 1978 hän liittyi Plasmatics-yhtyeeseen.


title: Wendy O. Williams

text: Williams menehtyi 6. huhtikuuta 1998 lähellä kotiaan luultavasti itseaiheutettuihin ampumahaavoihin.


title: Eero Lattula

text: Eero Antero Lattula (8. kesäkuuta 1932 Muhos – 10. lokakuuta 1996 Oulu) oli kansanedustaja Oulun läänin vaalipiiristä 1972–1983. Kokoomusta edustanut Lattula oli presidentin valitsijamies 1978 ja 1982.


title: Eero Lattula

text: Työurallaan hän toimi Rajaville Oy:n palveluksessa 1953–1968 ja L Kela Oy:n palveluksessa 1968–1971.


title: Eero Lattula

text: Kokoomuksen oikeaan laitaan lukeutunut Lattula oli eduskuntakautensa aikana Tuure Junnilan ja Pentti Mäki-Hakolan ohella jyrkimpiä kommunismin ja presidentti Urho Kekkosen politiikan vastustajia. Vuoden 1978 presidentinvaaleissa Kokoomuksen valitsijamieheksi valittu Lattula ei suostunut äänestämään Kekkosta, vaikka Kokoomus puolueena tuki istuvaa presidenttiä, vaan hän loikkasi Kristillisen Liiton Raino Westerholmin valitsijamiesten riveihin.


title: Eero Lattula

text: Eero Lattula toimi aikanaan aktiivisti Partioliikkeen ja Reserviupseeriliikkeen johtotehtävissä. Sotilasarvoltaan hän oli kapteeni.


title: Eero Lattula

text: Lattula tuomittiin törkeästä veropetoksesta, mutta presidentti Mauno Koivisto armahti hänet 11. syyskuuta 1987.


title: Quake II

text: Quake II on id Softwaren kehittämä FPS-peli, joka julkaistiin 6. joulukuuta 1997. Se ei ole nimestään huolimatta jatko-osa "Quake"-pelisarjan ensimmäiselle osalle. "Quake II":lle julkaistiin varsinainen jatko-osa "Quake 4" lokakuussa 2005.


title: Quake II

text: Pelin tapahtumat sijoittuvat futuristiseen scifi-maailmaan. Yksinpelissä pelaaja toimii Bitterman-nimisenä sotilaana ja ottaa osaa Alien Overlord -operaatioon, jonka tarkoituksena on suojella Maata muukalaisten hyökkäykseltä tekemällä vastaisku vihamielisten muukalaisten, stroggien, kotiplaneetalle. Pelaajan harteille jää muun miehistön kuoltua yksin muukalaisten pääkaupungin läpi tunkeutuminen ja heidän johtajansa Makronin eliminointi.


title: Quake II

text: "Quake II" -pelin viimeisin versio on 3.21, joka sisältää useita lisäkarttoja ja vikakorjauksia. Ensimmäiseen "Quake"-pelisarjan osaan verrattuna "Quake II" sisältää tehokkaamman nettipelikoodin.


title: Quake II

text: "Quake II":lle julkaistiin myös kolme virallista lisäosaa:


title: Quake II

text: Id Software julkaisi "Quake II":n lähdekoodin joulukuussa 2001 GPL-lisenssin alla.


title: Schindler

text: Schindler on Sveitsissä 1874 perustettu yritys, joka valmistaa hissejä ja liukuportaita. Yrityksessä on 58 000 työntekijää. Yritys on Euroopan suurin ja maailman toiseksi suurin hissiyhtiö. Schindler on listattu SWX Swiss Exchange -pörssissä.


title: Schindler

text: Schindlerillä on Suomessa kahdeksan toimipistettä: Helsinki (pääkonttori), Kouvola, Vaasa, Tampere, Turku, Rauma, Oulu ja Vaajakoski (Jyväskylä). Toimitusjohtajana toimii Olli Köresaar.


title: Matti Luttinen

text: Vilho Matti Luttinen (14. toukokuuta 1936 Haapavesi – 14. toukokuuta 2009 Lahti) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi SDP:n kansanedustajana Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä 1975–1995 ja Sorsan IV hallituksen sisäasiainministerinä 1983–1984 ja liikenneministerinä 1984–1987.


title: Matti Luttinen

text: Luttisen lapsuudenkodin elämä oli aineellisesti niukkaa. Luttisen äiti kuoli vuonna 1944, hänen vanhin veljensä haavoittui jatkosodassa ja toiseksi vanhin veli menehtyi. Vuonna 1948 Luttinen muutti veljensä ja tämän vaimon kanssa Pyhärantaan, missä hän kävi Rohdaisten kansakoulua. Vuoden kuluttua hän kuitenkin palasi takaisin Haapavedelle. Luttinen pääsi kansakoulusta vuonna 1951.


title: Matti Luttinen

text: Luttisen isä oli sairastanut keuhkotuberkuloosin vuonna 1936 ja menehtyi vuonna 1952, jolloin Luttisen oli 16-vuotiaana elätettävä itsensä ja nuoremmat sisaruksensa. Hän aloitti työuransa vuonna 1952 lihanleikkaajana Mensan elintarviketehtaalla Hämeenlinnassa. Luttinen työskenteli tehtaalla eri tehtävissä vuoteen 1960, jolloin hän siirtyi Lahteen . Siellä hän työskenteli vuoteen 1965 toimien vuosina 1962–1965 pääluottamusmiehenä. Luttinen toimi myös ay-liikkeessä. Hän liittyi vuonna 1952 Elintarviketyöläisten Liittoon, mutta erosi viiden vuoden jälkeen liiton ylipolitisoituneen toiminnan vuoksi. Lahdessa Luttinen toimi 1960-luvulla SAJ:läisen elintarvikealan ammattiosaston sihteerinä ja puheenjohtaja.


title: Matti Luttinen

text: Vuonna 1962 Luttinen liittyi Lahden sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen jäseneksi ja vuonna 1963 SDP:n jäseneksi. Vuosina 1965–1969 hän toimi Lahden sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön sihteerinä, minkä jälkeen hän työskenteli Lahden osuuskaupan jäsenasiasihteerinä, tiedotus- ja suhdetoimintaosaston osastopäällikkönä ja hallintokuntien sihteerinä, kunnes hänet valittiin kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 1975. Kansanedustajana hän toimi vuoteen 1995, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Matti Luttinen

text: Touko-syyskuussa 1983 Luttinen oli ministeri sisäasiainministeriössä ja lokakuusta 1983 marraskuuhun 1984 sisäasiainministeri. Liikenneministerinä hän toimi joulukuusta 1984 huhtikuuhun 1987. Luttinen oli presidentin valitsijamies vuosien 1978, 1982 ja 1988 vaaleissa. Eduskunnan ohella hän vaikutti myös Lahden kaupunginvaltuustossa vuosina 1969–1992, joista vuodet 1989–1992 valtuuston puheenjohtajana. Hän oli myös kaupunginhallituksessa vuosina 1971 ja 1973–1975. Luttiselle myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi vuonna 1999.


title: Matti Luttinen

text: Luttinen oli naimisissa vuodesta 1955 ja sai kaksi lasta. Hänen poikansa Tapio Luttinen toimi Lahden kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 1997–2004.


title: Ghost Rider

text: Ghost Rider voi tarkoittaa:


title: Iso-Enskeri

text: Iso-Enskeri () on Porin kaupunkiin kuuluva saari Selkämerellä. Se sijaitsee Tahkoluodosta pohjoiseen, Anttooran edustalla entisen Ahlaisten kunnan merialueella. Metsäinen saari on täysin asumaton. Kesäisin saarelle järjestetään risteilymatkoja. Osa saaresta kuuluu Selkämeren kansallispuistoon.


title: Akseli Kaskela

text: Akseli Kaskela (vuoteen 1927 "Akseli Caselius" () oli suomalaisen liikuntakulttuurin voimahahmo. Hän oli SVUL:n ja Suomen Hiihtoliiton puheenjohtaja sekä sosiaalineuvos.


title: Akseli Kaskela

text: Kaskela oli kiinnostunut paitsi ammattilaisurheilusta, myös kunto- ja työpaikkaliikunnan kehittämisestä. Hänellä oli myös henkilökohtaisia saavutuksia urheilussa, kuten korkeushypyn akateeminen mestaruus. Hänen harrastuksiinsa kuuluivat muun muassa hiihto, pesäpallo, uinti ja jalkapallo. Vuonna 1919 Kaskela voitti kahdensadan kilpailijan joukosta Sortavalan Suojeluskuntapiirin 25 kilometrin marssikilpailun kantamuksinaan 15 kilogrammaa hiekkaa ja 150 patruunaa. Kaskela oli niin ikään innokas hiihtovaeltaja Lapin tuntureilla. Hänen lähtökohtansa oli kansallinen ja kansanterveydellinen: "Kansalaisten piti liikunnassa kokea riemastuttavia elämyksiä, mutta tuntea samalla toimivansa Suomen kansan parhaaksi." Kaskela toimi 1920-luvulla Suojeluskuntain Yleisesikunnan urheilutarkastajana, jonka jälkeen hän siirtyi Heinolan maalaiskunnan Vierumäelle perustetun Suomen urheiluopiston ensimmäiseksi rehtoriksi vuosiksi 1928–1939. Olympiavuonna 1932 Akseli Kaskelasta tuli myös Suomen Urheilulehden vakituinen toimittaja vajaan vuoden ajaksi. Kaskelasta tuli vuonna 1941 Suomen Työnantajain Keskusliiton (STK) urheiluasiamies. Tässä tehtävässä hänen tavoitteenaan oli Suomen urheilun ja liikuntaelämän säilyttäminen kansallismielisten voimien käsissä.


title: Akseli Kaskela

text: Toisen maailmansodan jälkeen Kaskelasta tuli SVUL:n ensimmäinen varapuheenjohtaja, jolloin hän toimi usein V. A. M. Karikosken sijaisena, koska tämä päätoimessaan STK:n toimitusjohtajana joutui toimimaan tiiviisti ajankohtaisissa työ- ja palkkariidoissa. Kesällä 1947 SVUL:n ensimmäisissä Suomen Suurkisoissa Kaskela toimi järjestelytoimikunnan puheenjohtajana. Vuodesta 1949 alkaen Kaskela valittiin SVUL:n mandaatilla Suomen olympiakomitean johtokuntaan. Vuonna 1956 hänestä tuli SVUL:n hallituksen, entisen johtokunnan, varapuheenjohtaja ja vuonna 1963 puheenjohtaja vuoteen 1969 asti. Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajana Kaskela toimi vuosina 1954–1960. SVUL:n puheenjohtajuudesta Kaskela luopui vuonna 1971.


title: Akseli Kaskela

text: Akseli Kaskelalla oli 1950-luvun loppupuoliskolla useita erimielisyyksiä Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkosen kanssa. Vastakkainasettelu kärjistyi, kun presidentti Kekkonen toimi välittäjänä vuoden 1960 Rooman kesäolympialaisten olympiaedustuksessa, koska SVUL:n ja TUL:n sopimukseton tila oli estämässä TUL:n urheilijoiden mukaantulon olympiajoukkueeseen. Neuvottelut ajautuivat umpikujaan; tässä yhteydessä Kaskela ja presidentti Kekkonen leimautuivat toistensa urheilupoliittisiksi vastustajiksi.


title: Akseli Kaskela

text: Akseli Kaskelalla oli viisi veljeä ja kuusi siskoa. Hänen ensimmäinen aviopuolisonsa oli Elna Routamo (1926–1937; liitto päättyi puolison kuolemaan). Toinen puoliso oli Irma Aurora Augusta Aarra (naimisiin 1938). Kaskelalla oli neljä lasta: Kaarina (1927), Ritva (1929), Mauri (1933) ja Leena (1939).


title: Matti Jaatinen

text: Matti Risto Väinö Jaatinen (15. huhtikuuta 1928 Jyväskylä – 29. heinäkuuta 2005 Kuusankoski) oli maaherrana ja kansanedustajana toiminut kokoomuspoliitikko. Hän edusti Keski-Suomen läänin vaalipiiriä 1970–1984. Kymen läänin maaherraksi Matti Jaatinen siirtyi 12. helmikuuta 1984. Hän jäi virasta eläkkeelle 1993. Presidentin valitsijamies Jaatinen oli 1968, 1978 ja 1982.


title: Matti Jaatinen

text: Matti Jaatinen valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1953. Hän työskenteli Jyväskylän kauppaoppilaitoksen virkaatekevänä lehtorina vuosina 1953–1958 ja myyntiopin opettajana vuosina 1958–1962. Vuosina 1963–1981 hän toimi omistamansa kellosepänliikkeen toimitusjohtajana. Vuosina 1966–1971 Jaatinen oli Kokoomuksen Keski-Suomen piirin puheenjohtajana. Vuosina 1961–1980 Jaatinen oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen ja vuosina 1969–1980 valtuuston varapuheenjohtaja. Hänen harrastuksiinsa kuuluivat muun muassa golf ja toiminta Lions Clubissa. Sotilasarvoltaan Jaatinen oli reservin kapteeni.


title: Deluxe Ski Jump

text: Deluxe Ski Jump on Jussi Koskelan kehittämä ja suunnittelema mäkihyppypelisarja. Sarjan uusin peli on vuonna 2011 julkaistu "Deluxe Ski Jump 4."


title: Deluxe Ski Jump

text: Hyppyrimäestä ponnistetaan lentoon näpäyttämällä molemmat hiiren näppäimet pohjaan samaan aikaan. Hiirtä liikuttamalla voi muutta lentoasentoa. Hyppytaktiikat vaihtelevat mäittäin.


title: Deluxe Ski Jump

text: "Deluxe Ski Jump 3:ssa" on yhteensä 40 mäkeä, joista suurin on Slovenian 281-metrinen ja pienin Serbian 69-metrinen. Yhdelläkään mäellä ei ole suoraa esikuvaa, vaan ne kaikki ovat itse suunniteltuja. Hyppääjien määrää ei ole rajoitettu, ja jokaisen pelaajan on mahdollista tallentaa omat ennätyksensä. Pelissä on mahdollista pelata niin maailman- kuin joukkuecupia sekä paikallisesti että maksullisena verkkopelinä.


title: Deluxe Ski Jump

text: "Deluxe Ski Jump 4":"ssa" on 24 mäkeä, jotka on mallinnettu oikeiden hyppymäkien mukaisesti. HS94 Zakopane on pienin ja HS215 Planica on suurin.


title: Deluxe Ski Jump

text: Toimittaja Juho Kuorikoski on kutsunut "Deluxe Ski Jumpia" ”markkinoiden parhaaksi mäkihyppypelisarjaksi”.


title: ThyssenKrupp

text: ThyssenKrupp on saksalainen monialainen teollisuuskonserni, jolla on yli 150 000 työntekijää. Konserni muodostuu 670:stä erillisestä yrityksestä. ThyssenKrupp on yksi maailman suurimmista teräksen tuottajista, ja toimii maailmanlaajuisesti kolmella liiketoimintalueella: teräs, tuotantohyödykkeet ja palvelut. ThyssenKruppin liikevaihto oli 53,4 miljardia euroa vuonna 2008. Vuonna 2005 yrityksen osakkeista noin 25 prosenttia omisti Alfred Krupp von Bohlen und Halbach -säätiö.


title: ThyssenKrupp

text: ThyssenKrupp syntyi Thyssen AG:n ja Friedrich Krupp AG Hoesch Krupp:in fuusion seurauksena vuonna 1999.


title: ThyssenKrupp

text: Yrityksellä on viisi päätoimialaa:


title: Kiinalainen ravintola

text: Kiinalainen ravintola on Kiinan rajojen ulkopuolella toimiva ravintola, joka tarjoilee pääasiassa kiinalaisessa keittiössä yleisiä ruokalajeja. Tunnusmerkillisiä raaka-aineita ovat riisi ja nuudeli, joiden lisukkeena tarjotaan pieniksi paloiteltua lihaa tai kanaa sekä kasviksia maustetussa kastikkeessa. Friteeraus on myös yleistä.


title: Kiinalainen ravintola

text: Ensimmäinen kiinalainen ravintola avattiin vuonna 1907 Lontoossa. Ensimmäinen kiinalainen ravintola Suomessa vuosina 1953–1960 sijaitsi Hotelli Tornissa.


title: Kortteenperä

text: Kortteenperä on kylä Ranualla seututien 942 varrella noin 27 kilometriä Ranuan kirkonkylältä koilliseen. Se sijaitsee puhdasvetisen Simojärven rannalla.


title: Kitkajärvi

text: Kitkajärvi eli Kitka on järvi Koutajoen vesistössä Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin rajalla Kuusamon ja Posion kuntien alueella.


title: Kitkajärvi

text: Kitkaan kuuluu kaksi osaa, Yli-Kitka ja Ala-Kitka, joita yhdistää Kilkilösalmi Kuusamossa. Yli-Kitkan pinta-ala on 237,31 neliökilometriä. Siinä on paljon matalikoita ja karikoita, samoin syvänteitä yli 40 metriin asti. Suurimmat selkävedet ovat Turjanselkä, Luonselkä, Isoselkä, Vasikkaselkä ja Tolvanselkä. Ala-Kitkan pinta-ala on 48,50 neliökilometriä. Yli-Kitkaan liittyy välittömästi järven luoteispäässä Posiojärvi.


title: Kitkajärvi

text: Koutajoen vesistöalue on Suomen puolella suojeltu koskiensuojelulailla. Ala-Kitkasta itään lähtevä Kitkajoki yhtyy Oulankajokeen, ja se edelleen Koutajokeen. Viime jääkauden jälkeen Kitkan vesistö laski lyhyen aikaa länteen Livojärvi-nimisen järven kautta nykyisen Iijoen vesistöön. Vedenjakaja Maanselkä kulkee Kitkajärven eteläpuolelta.


title: Kitkajärvi

text: Kitka on kokonaisuutena Suomen ainoa säännöstelemätön suurjärvi. Kitkan vesistön vedenpintaa laskettiin 1800-luvulla kahdessa vaiheessa yhteensä noin 2,1 metriä, jotta rannoille saatiin lisää karjan rehua kasvavia luonnonniittyjä. Nykyinen korkeustaso on 240,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on runsaasti hiekka- ja pienikivisiä rantoja. Myös matalikoilla ajoittain paljastuvat kiviröykkiöt ja hiekkasärkät ovat tyypillisiä. Karua, kirkasvetistä ja kohtalaisen luonnontilaista Kitkaa on nimitetty "Euroopan suurimmaksi lähteeksi". Suuren massan takia Yli-Kitkan vesi jäätyy ja jäät sulavat myöhemmin kuin pienemmissä järvissä.


title: Kitkajärvi

text: Yli- ja Ala-Kitkalle on tehty ohjeellinen veneilyreitti. Yli-Kitkan poikki kulkee kantatie 81 Kuusamo-Rovaniemi ja Ala-Kitkan poikki valtatie 5 (E63).


title: Kitkajärvi

text: Kitkajärven kasvillisuus on karuille vesille tyypillistä. Poikkeuksellista on harvinaisten murtovesilajien, kuten merividan ja uposvesitähden, esiintyminen. Myös muualla maassa harvinaista raania tavataan Kitkajärvessä runsaana esiintymänä. Järven kalastossa ovat säilyneet alkuperäiset taimen-, harjus- ja siikakannat.


title: Kitkajärvi

text: Järven tärkein saaliskala on pienikokoinen muikku. Sen paikallisen nimityksen "kitkanviisas" sanotaan johtuvan siitä, että kala ei lähde uimaan Kitkajokea alavirtaan Venäjälle. Kitkajärvillä työskentelee useita ammattikalastajia. Kitkajärven monipuoliseen selkävesilinnustoon sisältyy ehkä Suomen runsain kuikkakanta.


title: Halmejärvi

text: Halmejärvi on kylä ja järvi Valtimolla, Pohjois-Karjalassa. Se sijaitsee soisten erämaiden ja valtionmaiden laidalla. Kylä on pieni ja maaltamuuton seurauksena vain muutama talo on enää asuttu. Halmejärvi on myös pieni järvi kylällä. Järvestä laskee alaspäin Nuolijärveen Halmejoki, jonka varsilla on pääosa kylän tiloista. Halmejärvellä sijaitsee myös Murtovaaran talomuseo (sen voidaan tosin sanoa kuuluvan myös Sivakan kylään). Valtimon suurin suo Suurisuo sijaitsee Halmejärvellä. Se on ollut turvetuotantoalueena kun Vapo aloitti v. 1982 jyrsinturvetuotannon suolla. Kylän eläimistö on erämainen ja se on tunnettu majavistaan, joiden rakennelmia, patoja ja pesäkekoja näkee alueella. Myös susia ja karhuja tavataan säännöllisesti.


title: Livojärvi

text: Livojärvi on keskikokoinen järvi Posion kunnan alueella Lapin läänissä.


title: Livojärvi

text: Livojärven pinta-ala on 32,6 neliökilometriä. Suurimmat selkävedet ovat Kellinselkä, Varanganselkä, Pernunselkä ja Autioselkä. Livojärvi kuuluu Iijoen vesistöalueeseen; Livojärven länsipäästä lähtevä Livojoki on Iijoen sivujoki. Vedenjakaja Maanselkä kulkee Livojärven pohjoispuolelta.


title: Livojärvi

text: Livojärven vesi on erittäin kirkasta. Järven pohjoispuoli on harjumaastoa, joka jatkuu järveen pitkinä rantahietikoina ja vedenalaisina matalikoina ja selänteinä.


title: Livojärvi

text: Livojärven poikki Säikänsalmen yli kulkee maantie 863 (Taivalkoski–Posio). Kirveskanava yhdistää Livojärven Kostonjoen vesistöön kuuluvaan Kaukuanjärveen.


title: Salakuljettajan laulu

text: Salakuljettajan laulu on suomalainen elokuva vuodelta 1952. Elokuva on Lasse Pöystin kolmas ohjaustyö. Elokuvan aiheen taustana on Suomen sodanjälkeisen ajan säännöstely. Sillä pyrittiin estämään maan taloudelle tärkeän ulkomaanvaluutan hupeneminen toisarvoisten kulutushyödykkeiden, kuten kahvin ja nailonsukkien, ostoon.


title: Salakuljettajan laulu

text: Elokuvan ensi-ilta oli 7. marraskuuta 1952 Helsingissä Rexissä ja Tuulensuussa.


title: Salakuljettajan laulu

text: Tarina sijoittuu 1950-luvun alun Tornionjokilaaksoon, jossa kukoistaa vireä salakuljetustoiminta. Se oli sitä harjoittaville tuottoisaa ja helpotti kansan kahvihampaan kolotusta. Tapio Rautavaaran esittämä tullietsivä soluttautuu salakuljetusliigaan, joka harjoitti toimintaansa viihdytyskiertueen suojassa.


title: Salakuljettajan laulu

text: Aikalaiskriitikkojen arviot olivat vaisuja: "Filmi on auttamattoman pitkäveteinen. Se vaikuttaa yhtä harrastelijamaiselta kuin päähenkilöidenkin esitykset." Myöhempi kriitikko pitää tarinaa keinotekoisena.


title: Sienna Miller

text: Sienna Rose Diana Miller (s. 28. joulukuuta 1981 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalais-englantilainen näyttelijä ja malli, joka on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Layer Cake – diilerin käsikirja" (2004), "Alfie" (2004) ja "" (2009). Miller on näytellyt sekä elokuvissa, televisiossa että teatterissa ja on toiminut myös muotisuunnittelijana.


title: Sienna Miller

text: Miller syntyi New Yorkissa Yhdysvalloissa, mutta perhe muutti Lontooseen hänen ollessaan puolitoistavuotias. Millerin vanhemmat Edwin ja Josephine Miller erosivat, kun hän oli kuusivuotias. Hänen isänsä on amerikanjuutalainen ja äiti taas Etelä-Afrikassa syntynyt britti. Millerin sisko Savannah on ammatiltaan muotisuunnittelija. Lisäksi hänellä on kaksi biologista velipuolta ja yksi velipuoli avioliiton kautta.


title: Sienna Miller

text: Miller kävi Englannissa Heathfield Schoolia sekä Ascotissa sijaitsevaa sisäoppilaitosta. Myöhemmin hän opiskeli Lee Strasberg Theatre and Film Insitutessa New Yorkissa.


title: Sienna Miller

text: Millerin ensimmäinen elokuvarooli oli sivuosa romanttisessa komediassa "South Kensington" vuonna 2001. Vuonna 2004 hän teki varsinaisen läpimurtonsa esiintymällä elokuvissa "Alfie" ja "Layer Cake – diilerin käsikirja".


title: Sienna Miller

text: Miller pääsi suuremman yleisön tietoisuuteen vuonna 2009 elokuvan "" naispääosassa. Samana vuonna hän näytteli Broadwaylla pääroolin näytelmässä "After Miss Julie". Vuonna 2012 Miller näytteli Tippi Hedreniä televisioelokuvassa "The Girl", ja sai roolistaan Golden Globe-ehdokkuuden.


title: Sienna Miller

text: Vuonna 2014 Miller näytteli kahdessa elämäkertaelokuvassa: Bennett Millerin ohjaamassa "Foxcatcherissa" sekä Clint Eastwoodin "American Sniperissa". Vuonna 2015 hän näytteli Sally Bowlesin roolin Broadway-musikaalissa "Cabaret".


title: Sienna Miller

text: Miller työskenteli valokuvamallina ennen näyttelijänuraansa. Häntä edusti lontoolainen mallitoimisto Select Model Management. Miller on tehnyt mallintöitä Coca-Colalle, Pepe Jeansille sekä Hugo Bossille. Hän esiintyi myös Italian "Voguessa" sekä Pirellin vuoden 2003 kalenterissa. Vuonna 2009 Miller oli Hugo Bossin naisten parfyymin ”BOSS Orange” mainoskasvo.


title: Sienna Miller

text: Miller on suunnittellut yhdessä sisarensa Savannahin kanssa malliston nimeltä Twenty8Twelve. Mallisto lanseerattiin vuonna 2007.


title: Sienna Miller

text: Miller seurusteli vuosina 2004–2006 "Alfien" kuvauksissa kohtaamansa Jude Law’n kanssa, mutta vuonna 2005 paljastui, että Law’lla oli ollut suhde aiemmasta avioliitostaan syntyneiden lastensa hoitajan kanssa. Miller ja Law palasivat vielä yhteen tämän jälkeen, mutta suhde päättyi vuonna 2006.


title: Sienna Miller

text: Vuonna 2007 Miller seurusteli häntä 14 vuotta vanhemman Rhys Ifansin kanssa, vaikka pari kielsi suhteen kauan. He erosivat kesäkuussa 2008 erimielisyyksien takia. Samana vuonna Millerillä oli paljon julkisuutta saanut suhde näyttelijä Balthazar Gettyyn, joka oli naimisissa. Loppuvuodesta 2009 helmikuuhun 2011 Miller seurusteli taas Jude Law’n kanssa. Vuosina 2011–2015 Miller seurusteli näyttelijä Tom Sturridgen kanssa. Heillä on heinäkuussa 2012 syntynyt tytär.


title: Patronyymi

text: Patronyymi eli isännimi on asiakirjassa (tai esimerkiksi sukuselvityksessä) esiintyvä ilmaus, jolla ilmoitetaan, kenen isän poika tai tytär etunimeltä mainittu henkilö on. Patronyymi on tavallaan etunimen attribuutti, tarkentava lisämäärite.


title: Patronyymi

text: Patronyymi on käytössä muun muassa Islannissa sekä itäslaavilaisissa maissa Venäjällä, Valko-Venäjällä ja Ukrainassa. Suomessakin joillakuilla on toisena etunimenä patronyymi, jolloin nimi kokonaisuudessaan voi olla esimerkiksi "Lauri Juhanpoika Virtanen".


title: Matronyymi

text: Matronyymi on asiakirjassa (tai esimerkiksi sukuselvityksessä) esiintyvä ilmaus, jolla ilmoitetaan, kenen äidin poika tai tytär etunimeltä mainittu henkilö on. Matronyymi on tavallaan etunimen attribuutti, tarkentava lisämäärite. Matronyymiä on yleisesti käytössä vain silloin, kun patronyymiä eli isännimeä ei käytetä (esimerkiksi avioliiton ulkopuolisen raskauden vuoksi).


title: Matronyymi

text:
Esimerkki matronyymistä;
Maija Mariantytär Virtanen.


title: Pelinjohtaja

text: Pelinjohtaja tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Säppi (saari)

text: Säppi () on saari Selkämerellä. Se sijaitsee Luvian ulkosaaristossa Lankoorin edustalla, noin 5,5 kilometrin päässä mantereesta, ja on kuulunut vuoden 2017 alusta Eurajoen kuntaan. Metsäpeitteinen saari on pinta-alaltaan 150 hehtaaria. Sen korkein kohta, Kirkkoharju, kohoaa noin kahdeksan metrin korkeuteen merenpinnasta. Saarella sijaitsee vuonna 1873 rakennettu Säpin majakka.


title: Säppi (saari)

text: Säpin majakasta ja majakkakylän rakennuksista huolehtii ne Saaristomeren merenkulkupiiriltä vuokrannut, vuonna 2000 perustettu Säppi 2000 -yhdistys, joka myös esittelee saarta ja majakkaa vierailijoille yhteistyössä matkanjärjestäjien kanssa.


title: Säppi (saari)

text: Samassa pihapiirissä, vanhassa majakanvartijan asuinrakennuksessa toimii vuonna 1959 perustettu lintuasema, joka on Ahvenanmeren Signilskärin jälkeen Suomen toiseksi vanhin. Lintuaseman toimintaa pitää yllä Porin lintutieteellinen yhdistys (PLY). Saari on varsinkin syksyisin lintuharrastajien suosima retkikohde.


title: Säppi (saari)

text: Säpin luotsituparakennusta on 1950-luvun lopulta alkaen vuokrannut Reposaaren metsästäjät -yhdistys. Vuonna 1949 se tuotti saarelle muflonlampaita ja on sittemmin huolehtinut niiden riistanhoidosta ja metsästyksestä.


title: Säppi (saari)

text: Museovirasto on määritellyt Säpin majakkayhteisön ja luotsiaseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Itse majakan ja luotsiaseman rakennusten ohella valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön rajaukseen kuuluu myös koko Säpin saari.


title: Säppi (saari)

text: Säppi kuuluu Luvian Saariston Natura 2000 -suojelualueeseen. Saarella on luonnonsuojelualueita, ja osa saaresta kuuluu Selkämeren kansallispuistoon.


title: Säppi (saari)

text: Kesien ajaksi Säppiin tuodaan laiduntamaan viitisentoista ylämaankarjaan kuuluvaa lehmää. Säppi on yksi seitsemästä suomalaisesta saaresta, joilla elää sinne istutettuja villilampaita, mufloneja. Monikymmenpäisestä populaatiosta metsästetään muutama yksilö joka syksy. Vuonna 1996 mufloninmetsästäjä ampui erehdyksessä lintuharrastajaa hirvikiväärillä jalkaan.


title: Säppi (saari)

text: Elokuussa 1997 Säpin pohjoisrannalta löydettiin kuollut delfiini eli juoksiainen ("Delphinus delphis"). Kyseinen 5–7-vuotias uros oli vasta toinen Suomen aluevesillä tavattu tämän lajin yksilö. Myöhemmin selvisi, että muuan merikapteeni oli aikaisemmin elokuussa nähnyt delfiinin elävänä Säpin eteläpuolella.


title: Arttu Harkki

text: Arttu Petteri Harkki (s. 1965) on suomalainen radiotoimittaja ja juontaja. Hän siirtyi vuonna 2010 Radio Novasta Radio Suomipopille iltapäiväohjelman juontajaksi. Harkki kuitenkin lopetti vuoden 2013 alussa Radio Suomipopin Illoissa. Sitä ennen hän teki Radio Suomipopilla iltapäivälähetystä Rakel Liekin kanssa.


title: Arttu Harkki

text: Harkki on toiminut Radio Novan ja MTV3:n "Vihreä kulta" -ohjelman juontajana. Harkki on toiminut myös muiden televisiosarjojen, kuten "Yllytyshullujen" ja "Suomen Robinsonin" juontajana. 1990-luvulla hän lainasi äänensä "Game Over" -peliohjelman Vito-nukelle.


title: Arttu Harkki

text: Vuonna 2013 Harkki osallistui Splash! -ohjelmaan.


title: Arttu Harkki

text:
Hänen entinen vaimonsa on Anu Harkki. Heillä on kaksi lasta. Pariskunta erosi 2008.
Arttu Harkki on ollut aikaisemmin naimisissa Satu Ruotsalaisen kanssa. Vuonna 2014 Harkki muutti yhteen kampaajana työskentelevän Inkan kanssa. Inka pyörittää Helsingin Bulevardilla omaa yritystä.


title: Carl G. Gahmberg

text: Carl Gustav Gahmberg (s. 11. helmikuuta 1942 Kirkkonummi) on Helsingin yliopiston biokemian emeritusprofessori.


title: Carl G. Gahmberg

text: Gahmberg on saanut monia tunnustuksia urallaan. Vuonna 1981 hän sai nuoren tutkijan Anders Jahre -palkinnon. Hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1982. Hän on ollut Suomen Tiedeseuran jäsen (vuodesta 1983) ja toimii sen hallituksen pysyvänä sihteerinä. Hän on myös Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian ja lukuisien muiden kansainvälisten tiedeakatemioiden jäsen. Hän on ollut esimerkiksi Academia Europæan jäsen vuodesta 1989 lähtien. Vuonna 1995 Professoriliitto nimesi hänet Vuoden professoriksi. Vuonna 1997 hänelle myönnettiin Matti Äyräpään palkinto ja 2010 J. W. Runebergin palkinto.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Norja osallistui Eurovision laulukilpailuun ensi kertaa vuonna 1960. Norjan menestys on vaihdellut kisoissa suuresti. Maa on voittanut kisat kolme kertaa ja täten toiminut isäntämaana kolme kertaa. Voitoista ja menestyksestä huolimatta maa on jäänyt 11 kertaa viimeiselle sijalle. Ilman pisteitä maa on jäänyt neljä kertaa.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Viime vuosien parhain menestys Norjalle on tullut Moskovassa 2009, jolloin se voitti kilpailun.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Kielisäännön aikana Norja on esittänyt kappaleensa norjan kielellä, mutta sen vapauduttua norjaksi on laulettu vain vuonna . Vuonna säännön ollessa hetkellisesti poissa käytettiin englannin lisäksi myös ranskaa. Vuoden kappaleen nimi "Sámiid Ædnan" on saamea ja vuoden kappaleen nimi "Ven a bailar conmigo" espanjaa. Vuonna Norja käytti kappaleessaan swahilin kieltä englannin lisäksi.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Norjan edustaja valitaan Melodi Grand Prix -kilpailun kautta.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Vuodesta 1975 käytössä ollut suomalaisen viihdepäällikkö Heikki Seppälän ideoima äänestyskäytäntö:Vuodesta 2006 lähtien, pisteiden jaon nopeuttamiseksi, pisteiden lukija on kertonut vain kolme suurinta pistettä (pisteet 8, 10, 12), kun pienemmät pisteet (1-7) ilmestyvät ruutuun suoraan.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Kun vuonna 2003 kiinnostus Eurovision laulukilpailua kohtaan lisääntyi, EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta seuraavanlaiseksi:Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on:Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin. Semifinaalissa ei kerrota kunkin valtion saamia pistemääriä vaan ne paljastetaan vasta finaalin jälkeen. Semifinaalista finaaliin selvinneet ilmoitetaan satunnaisessa järjestyksessä.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Koska kiinnostus Eurovision laulukilpailuun vain jatkoi kasvamistaan, päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä:Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Norja ei osallistunut kilpailuun vuonna 2002. Vuosina 2007, 2011 ja 2016 Norja ei päässyt finaaleihin, mutta sai äänestää niissä.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Norja ei osallistunut kilpailuun vuonna 2002. Norja ei päässyt kilpailun finaaleihin vuosina 2007, 2011 ja 2016.


title: Norja Eurovision laulukilpailussa

text: Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.


title: Monsuunimetsä

text: Monsuunimetsä on monsuunien vaikutusalueella tropiikissa ja subtropiikissa sijaitseva kasvillisuusvyöhyke, joka saa kesäisin runsaita sateita ja joutuu talvisin selviytymään pitkän kuivankauden yli. Tämän vuoksi puusto koostuu suureksi osaksi kesävihannista lehtipuista, jotka pudottavat lehtensä kuivakauden ajaksi. Lehdet haihduttavat vettä, joten niiden pudottaminen auttaa puita selviämään kuivasta ajanjaksosta. Lehdettömät rungot päästävät auringonvalon lähes esteettä kenttäkerrokseen, jonne on kehittynyt tiheä ja lajistoltaan runsas aluskasvillisuus. Kosteimmilla paikoilla ja siellä, missä pohjavesi on lähellä maanpintaa, monet puut ovat ikivihreitä.


title: Monsuunimetsä

text: Monsuunimetsien puulajisto on pienempi kuin trooppisessa sademetsässä, ja rungot sijaitsevat harvemmassa. Siellä täällä on aukioita, joissa on tiheää pensaikkoa. Eläinten määrä on kuitenkin suuri, ja esimerkiksi suuria nisäkkäitä on enemmän kuin trooppisissa sademetsissä. Tyypillisiä monsuunimetsien kasveja ovat liaanit, bambut sekä tiikki-, santeli- ja banianpuut.


title: Monsuunimetsä

text: Monsuunimetsiä tavataan Aasiassa, lähinnä Intian keski- ja pohjoisosissa, Sri Lankassa, Kaakkois-Aasiassa ja Pienillä Sundasaarilla. Monsuunimetsät muistuttavat trooppisia ja subtrooppisia kuivametsiä, joita esiintyy myös muissa maanosissa.


title: John Gray

text: John N. Gray (s. 17. huhtikuuta 1948) on englantilainen filosofi ja kirjailija. Gray on toiminut eurooppalaisen ajattelun professorina London School of Economics -yliopistossa.


title: John Gray

text: Gray on kirjoittanut artikkeleita moniin brittiläisiin lehtiin, muun muassa "The Guardianiin" ja "New Statesmaniin". Hän on kirjoittanut myös monia kirjoja poliittisen filosofian alalla, muun muassa kirjan "Straw Dogs: Thoughts on Humans and Other Animals" (2003). Hän vertaa kirjassa ihmisiä suoraan muihin eläimiin ja arvostelee humanismia, joka Grayn mielestä pohjautuu uskonnollisiin ideologioihin. Gray suhtautuu epäilevästi myös ihmisten vapaaseen tahtoon ja moraaliin, ja Grayn näkemys ihmiskunnasta onkin kyyninen. Hänen mielestään ihmiset ovat ennen kaikkea tuhoisa laji, joka tällä hetkellä tuhoaa sekä ympäristöään että maapallon muita lajeja.


title: Matti Äyräpää

text: Matias (Matti) Anselmi Äyräpää (vuoteen 1876 Europaeus, ) oli lääkäri, hammaslääkäri sekä Suomen hammaslääketieteen uraauurtava tutkija. Häntä on kutsuttu jopa "Suomen hammaslääketieteen isäksi". Äyräpää oli myös kulttuurivaikuttaja ja tunnettu suomalaisuusmies, joka osallistui keskeisten suomenmielisten järjestöjen ja yritysten perustamiseen.


title: Matti Äyräpää

text: Matti Europaeuksen vanhemmat olivat teologian tohtori, valtiopäivämies Anders Josef Europaeus ja Selma Augusta Europaeus, o.s. Lampa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta yksityislyseosta vuonna 1871. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1875 ja filosofian maisterin 1876. Jo opiskeluaikoinaan Europaeus oli vahva fennomanian kannattaja, ja suomensi sukunimensä aivan ensimmäisten joukossa, ottaen käyttöön sukunsa vanhan nimen "Äyräpää". Hän oli ylioppilaskunnan puheenjohtaja ja johti jonkin aikaa myös suomenmielisten ylioppilaiden Suomalainen Nuija -opiskelijajärjestöä.


title: Matti Äyräpää

text: Hän valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1878 ja suoritti vielä sen jälkeen lääketieteen lisensiaatin tutkinnon 1883 ja sai lääketieteen ja kirurgian tohtorin arvon 1891.


title: Matti Äyräpää

text: Vielä 1800-luvulla hammaslääkärin toimi oli tyypillinen käsityöläisammatti, ja käytännössä ainoa käytössä ollut hoitomuoto oli viallisen hampaan poisto. Äyräpään vaikutuksesta siitä tuli yliopistossa opiskeltava tieteenala. Muun muassa hänen ponnistelujensa ansiosta aloitettiin Suomen hammaslääkärikoulutus Keisarillisessa Aleksanterin yliopistossa (nyk. Helsingin yliopisto) 1890-luvun alussa.


title: Matti Äyräpää

text: Äyräpää oli yksi Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin perustajista ja sen ensimmäinen puheenjohtaja. Myös Duodecimin perustaminen vuonna 1881 kytkeytyi kielitaisteluun, ja seuran ensimmäinen tehtävä oli luoda lääketieteen alalle suomenkielistä termistöä. Hän oli perustamassa myös Suomen hammaslääkäriseuraa, Kalevalaseuraa, KOP:ia, Takaharjun parantolaa, Vakuutusyhtiö Suomea, Instrumentariumia ja Suomen Tiedeseuraa.


title: Matti Äyräpää

text: Äyräpään nimeä kantaa Lääkäriseura Duodecimin vuodesta 1969 jakama Matti Äyräpään palkinto, joka on arvostetuin suomalainen lääketieteellisen tutkimuksen palkinto. Palkinnon suuruus on 20 000 euroa.


title: Matti Äyräpää

text: Äyräpään puolisoina olivat sisarukset Bertha Sofia ja Hilda Karolina Ingman. Jälkimmäisen kanssa syntyi heidän lapsensa taidemaalari Aune Äyräpää (1898–1981).


title: Eebenpuu

text: Eebenpuu eli mustapuu eli ebenholz on puutavaratyyppi jota saadaan joidenkin eebenpuiden ("Diospyros") suvun lajien ydinpuusta. Eebenpuu on kovapuulaji. Eebenpuuta tuottavat mm. lajit ceylonineebenpuu ("Diospyros ebenum"), gabonineebenpuu ("Diospyros crassiflora"), celebesineebenpuu ("Diospyros celebica") ja "Diospyros tesselaria". Eebenillä on hyvin monta alkuperäisnimeä trooppisen vyöhykkeen eri kolkista. Alkuperäisnimet ovat: "Kojoe itam", "Congo moitomo", "Mologotoe", "Maitem", "Mojondi", "Camagon", "Tendu", "Temru", "Tunki" ja "Timbruni". Eebenpuu on nimetty kaupallisessa kielenkäytössä Makassariksi Celebesin saaren samannimisen päävientisataman mukaan.


title: Eebenpuu

text: Useimmat eebenpuulajit ovat pienehköjä ja ne saavuttavat yleensä noin 15 metrin korkeuden ja 40–50 cm läpimitan. Joillakin lajeilla rungon suorahko oksaton osa voi olla 20–25 m pitkä. Joskus kerrotaan tavatun jopa 30 metrin korkuisia ja 100 cm paksuisia puita. Eebenin pintapuun ja sydänpuun erottaa selvästi toisistaan.


title: Eebenpuu

text: Eebenpuun pintapuu on kellertävää ja puutyötarkoituksiin kelpaamatonta.


title: Eebenpuu

text: Sydänpuu on lajista riippuen syvänmustaa, ruskeanmustaa tai mustajuovaista ruskealla pohjalla. Puuaines on erittäin kovaa, tiivistä ja raskasta mutta haurasta. Kuivanakin se uppoaa veteen, koska sen ominaispaino on 1,14.


title: Eebenpuu

text: Eebenpuita kasvaa Afrikassa, Itä-Intiassa, Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa. Merkittävin eebenpuun kasvualue on Celebesin ("Sulawesin") saaren metsät. Liiallisten hakkuiden takia eräät eebenpuulajit ovat nykyään uhanalaisia.


title: Eebenpuu

text: Eebenpuun kuivaus on vaikeaa. Paksut sydänpuukappaleet on syytä kuivata hyvin hitaasti. Eebenpuu on kovuudestaan huolimatta työstettävissä kaikilla välineillä. Sahaaminen ja höylääminen sujuvat hitaasti, mutta sorvaus on helpompaa. Kiillotettaessa se saa kauniin, metallisen kiillon. Eebeniä voi myös leikata viiluiksi. Työstöpöly voi ärsyttää silmiä ja keuhkojen limakalvoja.


title: Eebenpuu

text: Eebenpuuta käytetään esimerkiksi pianon koskettimissa, soittimien otelaudoissa ja viritystapeissa. Nykyään sitä harvemmin käytetään koriste-esineissä tai huonekaluissa. Kuitenkin esimerkiksi kansanomaiset afrikkalaiset koristeveistokset on usein tehty eebenpuusta.


title: Campeonato Brasileiro Série B

text: Campeonato Brasileiro Série B lyhyemmin Série B on Brasilian jalkapallon toiseksi korkein sarjataso. Série B:hen osallistuu 20 joukkuetta, jotka pelaavat kaksinkertaisen sarjan. Neljä parasta nousee Série A:han ja neljä huonointa putoaa Série C:hen.


title: Campeonato Brasileiro Série B

text: Série B perustettiin vuonna 1971 samalla kun koko sarjajärjestelmä Campeonato Brasileiro kehitettiin. Série B:n säännöt ja pelijärjestelmä ovat muuttuneet monta kertaa sen olemassaolon aikana ja vuosina 1973-79, 1986-87, 1993 ja 2000 Série B:tä ei pelattu ollenkaan. Kaudesta 2006 lähtien pelijärjestelmä on ollut samanlainen kuin Série A:ssa.


title: Bruno Latour

text: Bruno Latour (s. 1947 Beaune, Ranska) on ranskalainen filosofi, antropologi ja tieteensosiologi. Hän toimii politiikan tutkimuksen professorina Pariisin Sciences Po -instituutissa. Koulutukseltaan hän on filosofi ja antropologi.


title: Bruno Latour

text: Bruno Latour on kehittänyt yhdessä Michel Callonin ja John Law’n kanssa toimijaverkkoteorian, ANT (actor-network theory). Latour ja Callon julkaisivat yhteistyössä Pandore-ilmaisjakelulehteä, joka sisälsi tieteellisiä artikkeleja liittyen tieteentutkimukseen, teknologian etnologiaan, tieteensosiologiaan ja kognitiiviseen psykologiaan. Latour ja Callon kirjoittivat lehteensä usein salanimillä ja toisinaan jopa kritisoiden omia tekstejään saadakseen aikaan tieteellistä keskustelua.


title: Battlefield Evolution

text:
Battlefield evolution on Mongoose Publishingin kehittämä miniatyyripeli,
jota pelataan 28 millimetrin miniatyyreillä. Se sijoittuu vuoteen 2018.


title: Battlefield Evolution

text:
Battlefield Evolutionissa on tällä hetkellä 4 eri armeijaa
jotka ovat: Kiinan Kansanvapautus Armeija (PLA), Euroopan liittovaltion iskujoukko (EFTF),
Yhdysvaltain merijalkaväki (USMC) ja Lähi-idän liittoutuma (MEA). Uusia armeijoita ilmestyy kuukausittain pelin kehittyessä.


title: Espoon kaupunginvaltuusto

text: Espoon kaupunginvaltuusto () on hallintoelin, joka käyttää ylintä päätösvaltaa Espoossa.


title: Espoon kaupunginvaltuusto

text: Espoon väkiluvun ylitettyä 250 000 asukkaan rajan valtuustoon valitaan vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 75 valtuutettua eli kahdeksan enemmän kuin ennen. Vuonna 2013 toimintansa aloittaneen valtuuston suurin puolue on Kokoomus 29 paikalla. Muut paikkoja valtuustoon saaneet puolueet ovat Vihreät (13 paikkaa), SDP (10), Perussuomalaiset (10), RKP (6), Keskusta (3), Vasemmistoliitto (2), Kistillisdemokraatit (2) sekä Vårt Esbo - Meidän Espoomme (1). Vuoden 2017 kuntavaaleissa eniten valtuutettuja saivat kokoomus (26), vihreät (13) ja SDP (10). Elokuussa 2017 Perussuomalaisten ryhmästä erosi kolme valtuutettua, jotka perustivat Espoon sinisen valtuustoryhmän.


title: Espoon kaupunginvaltuusto

text: Espoon kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Jyrki Kasvi.


title: Sivakkajoki (Valtimo)

text: Sivakkajoki on kylä ja joki Valtimolla, Pohjois-Karjalassa. Se sijaitsee noin 12 kilometrin päässä Valtimon kirkonkylältä. Kylä on Kuhmon tien varsilla ja sinne ulottuu päällystetty tie kirkonkylältä. Viljelykset ovat Valtimonjoen vesistöalueeseen kuuluvan Sivakkajoen laaksossa. Kylän kasvaessa se irtautui omaksi kyläyhteisökseen Ylä-Valtimosta. Kylälle rakennettiin vuonna 1957 oma Rauhalan koulu, joka lakkautettiin 1973.


title: Diabolus in Musica

text: Diabolus In Musica on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Slayerin kahdeksas studioalbumi.


title: Diabolus in Musica

text: Levy on saanut paljon kritiikkiä fanien ja kriitikoiden keskuudessa muun muassa nu metal vaikutteiden ja Tom Arayan aikaisempaa melodisempien lauluosuuksien takia. . Slayer kuitenkin palasi perinteisempään thrashiin myöhemmillä levyillä Christ Illusion ja World Painted Blood.


title: Tyttö lähtee kasarmiin

text: Tyttö lähtee kasarmiin on Aarne Tarkaksen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1956. Sen on tuottanut Mauno Mäkelä. Elokuva kuuluu Fennada-Filmin vuosina 1952–1958 tuottamaan seitsemän sotilasfarssin sarjaan, josta tämä oli viides. Elokuvan ensi-ilta oli 29. kesäkuuta 1956 Helsingissä Rexissä ja Tuulensuussa. Käsikirjoituksessa mainittu työnimi oli "Tyttö kasarmissa".


title: Tyttö lähtee kasarmiin

text: Kriitikoiden arvioissa elokuvaa on sanottu "pikkukivaksi". Aikalaisarvioissa kiinnitettiin huomiota onnistuneeseen ohjaustyöhön. Arvioiden mukaan elokuva oli jo tasoltaan kohtuullinen, koska sitä ei muiden vastaavien liukuhihnaelokuvien tapaan tyrmätty täysin. Spede Pasanen oli jo näkyvässä roolissa elokuvassa "poskitrumpetteineen". Pasanen kohoaa selvästi alokasjoukon keulahahmoksi.


title: Tyttö lähtee kasarmiin

text: Heikki Vuoren (Pentti Siimes) pitäisi astua varusmiespalvelukseen. Hän kuitenkin joutuu auto-onnettomuuteen ja hänen siskonsa päättää esiintyä tilapäisesti Heikkinä. Hertta Vuori (Elina Pohjanpää) lähtee mieheksi naamioituneena varuskuntaan. Palveluksen läpivieminen naisena osoittautuu luonnollisesti haastavaksi. Heikin toivuttua hän saapuu varuskuntaan ja onnistuu vaihtamaan siskonsa kanssa vaatteita. Hertta tavoitetaan alueelta ilman kulkulupaa ja hätäpäissään ilmoittaa tulleensa tapaamaan kapteeni Terästä. Hänet saatetaan Teräksen asunnolle, jossa hän nukahtaa sohvalle. Elokuvassa viritellään romanssia Esko Teräksen (Matti Ranin) ja Hertta Vuoren välille. Mukana on viatonta leikittelyä sukupuolirooleilla.


title: Tyttö lähtee kasarmiin

text: Spede Pasanen käyttää samaa "nainen kasarmissa" -teemaa myöhemmin tekemässään elokuvassa "Uuno Turhapuro armeijan leivissä".


title: Tea Khalifa

text: Tea Khalifa (s. 15. marraskuuta 1977) on suomalainen juontaja, joka nousi julkisuuteen MTV3:n Jyrki-musiikkiohjelman myötä. Khalifa on tehnyt paljon juontoja myös yritystapahtumissa ja festivaaleilla. Hän juonsi The Voice -tv-kanavalla esitettyä "Voicela"-viihdeohjelmaa. Tean isosisko on näyttelijä Amira Khalifa. Khalifa seurusteli aikoinaan Apulanta-yhtyeen solistin Toni Wirtasen kanssa. Khalifan äiti on suomalainen ja isä tšadilainen.


title: Tea Khalifa

text: Tea Khalifalta ilmestyi marraskuussa 2005 single, "Fortune".


title: Tea Khalifa

text: Nykyisin Tea juontaa uudelleen nousseella MoonTV -kanavalla. Vuonna 2013 Khalifa toimi "The Voice of Finland" -kykyjenetsintäohjelman backstage-juontajana.