title: Ykskuusi

text: Ykskuusi on Perämereen työntyvä niemi Simon kunnan Maksniemen kylässä Lapin läänissä. Se on Simoniemen ja Karsikonniemen ohella kunnan huomattavin niemi, ja sitä peittää pääasiassa havupuumetsä. Niemen itä- ja eteläosassa sijaitsee laajahko Ykskuusenhiekka-niminen hiekkaranta- ja matalikkoalue, joka yhdistää niemen Oravaisenkallio-nimiseen saareen. Niemellä sijaitsee myös avosuon ympäröimä kapean väylän kautta mereen yhteydessä oleva Tiironjärvi, jota erottaa Eskonlahdesta Tiironhiekka-niminen niemi.


title: Ykskuusi

text: Niemeä ympäröivä vesialue muodostuu itäpuolisesta Eskonlahdesta sekä länsipuolen Kärpän- ja Vanhanrannanlahdista. Niemelle virtaa Maksniemen kylän pohjoispuolelta alkunsa saava lähinnä ojaksi luokiteltava pikkujoki, Kirnuoja, joka haarautuu kahteen väylään niemen pohjoisosassa, ja laskee vetensä Eskonlahteen sekä Tiironjärveen. Täten niemi on tavallaan myös saari.


title: Ykskuusi

text: Niemen itäpuolella sijaitsevan Eskonlahden pohjukassa sijaitsee Eskonliete-niminen matalikkoalue.


title: Fernando Baiano

text: Fernando Baiano, oikealta nimeltään João Fernando Nelo (s. 18. maaliskuuta 1979 São Paulo, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelaa Real Murcian joukkueessa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa.


title: Lemberg

text: Lemberg voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jarmo Viinanen

text: Jarmo Viinanen (s. 23. helmikuuta 1959 Imatra) on suomalainen diplomaatti. Hän oli Suomen Ruotsin suurlähettiläs Tukholmassa elokuusta 2014 elokuuhun 2016.


title: Jarmo Viinanen

text: Vuosina 2009–2014 Viinanen oli Yhdistyneiden kansakuntien Suomen pysyvän edustuston suurlähettiläs New Yorkissa ja vuosina 2005–2009 tasavallan presidentin kanslian kansliapäällikkö. Vuosina 2000–2005 Viinanen oli tasavallan presidentin ulkopoliittinen neuvonantaja. Hän on työskennellyt ulkoministeriön palveluksessa vuodesta 1988.


title: Jarmo Viinanen

text: Viinanen valmistui valtiotieteen maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1987. Hän oli Turun yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteeri 1985–1987. Viinanen on yliopiston vuoden alumni 2006.


title: Jarmo Viinanen

text: Heinäkuussa 2016 nousi kohu siitä, että Iltalehden mukaan Viinasta epäiltiin alaisiin ja lähetystön vieraisiin kohdistuvasta seksuaalisesta häirinnästä. Ulkoministeriö ilmoitti aloittaneensa sisäisen tarkastuksen Ruotsin-suurlähetystöön. Elokuussa Viinanen vedettiin pois Ruotsista nopeutetussa aikataulussa ja siirrettiin muihin tehtäviin. Lopullisesti Viinasen kohtalosta päätti tasavallan presidentti ja hänen suurlähettilään pestinsä päättyi 19. syyskuuta 2016. Uusi suurlähettiläs Matti Anttonen aloitti tehtävässä 2. tammikuuta 2017.


title: Dara Torres

text: Dara Grace Torres (s. 15. huhtikuuta 1967 Kalifornia) on yhdysvaltalainen uimari. Hän on osallistunut urallaan viisiin kesäolympialaisiin vuosina 1984, 1988, 1992, 2000 ja 2008.


title: Dara Torres

text: Torres on voittanut uransa aikana neljä olympiakultaa. Yksistään vuoden 2000 olympialaisissa hän voitti viisi mitalia. Yhteensä hän on voittanut kaksitoista olympiamitalia. Pekingissä 2008 Torres voitti 4×100 vapaauintiviestissä hopeaa vanhimpana olympiauimarina. Ennen 41-vuotiasta Torresia ennätystä piti hallussaan brittiläinen William Robinson, joka voitti 38-vuotiaana hopeaa rintauinnissa Lontoossa 1908. Torresista tuli kisoissa myös ensimmäinen uimari, joka on noussut palkintokorokkeelle viisissä olympiakisoissa. Torres sijoittui hopealle myös kisojen viimeisenä uintipäivänä 50 metrin vapaauinnissa häviten Saksan Britta Steffenille vain sekunnin sadasosan. Samana päivänä Torres oli mukana Yhdysvaltain sekauintiviestijoukkueessa, joka voitti hopeaa.


title: Dara Torres

text: Dara Torresille ja hänen miehelleen David Hoffmanille syntyi 18. huhtikuuta 2006 Tessa Grace Torres-Hoffmaniksi ristitty tytär.


title: Karsikko

text: Karsikko voi olla


title: Koko Taylor

text: Koko Taylor (oik. Cora Walton, 28. syyskuuta 1928 Shelby County, Tennessee – 3. kesäkuuta 2009 Chicago, Illinois) oli yhdysvaltalainen blueslaulaja.


title: Koko Taylor

text: Taylor asui nuorena Memphisissä. Vuonna 1954 hän muutti rekkakuskina työskennelleen aviomiehensä Robert Taylorin kanssa Chicagoon. Koko Taylor alkoi esiintyä kaupungin bluesklubeissa, joissa hänen voimakas äänenkäyttönsä herätti lopulta vuonna 1962 tuottaja Willie Dixonin huomion. Dixon järjesti Taylorille lisää keikkoja sekä levytyssopimuksen. Vuonna 1965 Taylor levytti Chess-yhtiölle suurimman hittinsä, joka oli versio Dixonin alun perin Howlin’ Wolfille tekemästä kappaleesta "Wang Dang Doodle". Single nousi R&B-listoilla sijalle neljä ja sitä myytiin yli miljoona kappaletta. Tätä onnistumistaan Taylor ei pystynyt enää toistamaan, vaikka jatkoi levyttämistä vuosikymmeniä.


title: Koko Taylor

text: Keikkailu USA:ssa 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa toi Taylorille paljon uusia faneja. Saatuaan levytyssopimuksen Alligator Recordsille levyt menivät kaupaksi laajemmalle yleisölle. Alligatorille Taylor levytti tusinan verran levyjä. Siinä sivussa hänet on nimetty monesti Grammy-ehdokkaaksi, ja hän on voittanut 25 W.C. Handy -palkintoa (enemmän kuin kukaan muu artisti). Vuonna 1989 Taylor joutui auto-onnettomuuteen. Hän esiintyi 1990-luvulla muutamissa elokuvissa ja avasi 1994 Chicagoon bluesklubin, joka tosin suljettiin 1999.


title: Koko Taylor

text: Taylor vaikutti urallaan lukuisiin muihin naislaulajiin, joista voidaan mainita esimerkiksi Bonnie Raitt, Shemekia Copeland, Janis Joplin, Shannon Curfman, ja Susan Tedeschi. Taylor lauloi vielä viimeisinä vuosinaan noin sadassa konsertissa vuodessa.


title: Koko Taylor

text: Taylor kuoli 3. kesäkuuta leikkauksen aiheuttamiin komplikaatioihin Chicagossa.


title: Antoni Wit

text: Antoni Wit (s. 7. helmikuuta 1944, Krakova) on puolalainen kapellimestari ja Varsovan filharmonisen orkesterin ylikapellimestari vuodesta 2002 alkaen.


title: Antoni Wit

text: Wit opiskeli orkesterinjohtoa Henryk Czyzin ja sävellystä Krzysztof Pendereckin johdolla. Hän pääsi myöhemmin Pariisiin saamaan opetusta Nadia Boulangerilta. Wit on johtanut muiden muassa Berliinin filharmonikkoja, Staatskapelle Dresdeniä ja a. Varsovan filharmonisen orkesterin ylikapellimestarina hän seurasi vuodesta 2002 Kazimierz Kordia.


title: Karsikko (Simo)

text: Karsikko (myös Karsikonniemi tai Karsikkoniemi) on Perämereen työntyvä niemi Simon kunnan ja Kemin kaupungin rajalla. Pääosa niemestä sijaitsee Simon kunnan alueella, ja se kuuluu Maksniemen kylään. Niemi on Simoniemen ohella yksi kunnan laajimmista niemistä. Sen edustalla sijaitsee useita saaria, joista suurimmat ovat Laitakari ja Halttari. Saaren rannoilla on pääasiassa loma-asuntoja, ja sen sisäosat ovat metsätalouskäytössä.


title: Karsikko (Simo)

text: Karsikko on pääosin havumetsän peittämää kuivahkoa maastoa, jota täplittävät suot ja avosuot. Saaren eteläkärki sekä Karvonranta idässä ovat pääasiassa kivikkoista rantaa, lukuun ottamatta Kitiniemenhiekan, Leuannokan, Röyttänhiekan ja Röynin hiekkaranta-alueita ja rantamatalikkoja. Niemen itärannasta jatkuvat erillisinä nieminä lisäksi Puntarniemen ja Leuannokan niemet. Niemen länsirannalla Ruumiskarinnokan eteläpuolella sijaitsee laaja Mustakallion avokallioalue. Niemen korkein kohta on yli 15 metrin korkeuteen kohoava Kirnuvaara, jonka laella ja rinteillä on kiviröykkiöitä. Niemen eteläkärjessä sijaitsee Karsikon kalasatama.


title: Karsikko (Simo)

text: Karsikon entinen kalastajakylä on valtakunnallisesti merkittävä kulttuurihistoriallinen kohde, vaikka suurin osa sen rakennuksista on purettu.


title: Karsikko (Simo)

text: Karsikonniemi oli toinen sijoituspaikkavaihtoehto ydinvoimayhtiö Fennovoiman valitessa sijoituspaikkaa ydinvoimalalleen. Ydinvoimala päätettiin rakentaa Pyhäjoelle.


title: Timo Kuuluvainen

text: Timo Kuuluvainen (s. 6. lokakuuta 1983 Kuusankoski) on suomalainen peliuransa jo lopettanut jääkiekkoilija. Häntä luonnehdittiin voimahyökkääjäksi, jonka vahvuuksiin kuuluivat koko, voima, luistelu, fyysinen peli, kiekonsuojaaminen, työteliäisyys ja joukkuepelaaminen. Kuuluvaisen heikkouksiin kuuluivat ajoittainen tehottomuus sekä energian purkaminen vääriin asioihin.


title: Timo Kuuluvainen

text: Kuuluvainen syntyi Kuusankoskella, mutta aloitti jääkiekon pelaamisen kuopiolaisessa Kalevan Pallossa. Hän siirtyi B-juniori-ikäisenä Tapparaan kaudeksi 1999–2000. Kuuluvainen oli kaudella 2000–2001 joukkueen B-nuorten paras maalintekijä 16 osumallaan. Kaudeksi 2002–2003 hän palasi KalPaan. Kuuluvainen oli kaudella 2003–2004 tehoilla 17+15=42 joukkueen A-nuorten paras maalintekijä ja hän jakoi KalPan sisäisen pistepörssin voiton Simo Vidgrenin kanssa. Kuuluvainen debytoi kauden aikana myös KalPan Mestis-joukkueessa.


title: Timo Kuuluvainen

text: Kaudeksi 2004–2005 Kuuluvainen teki Mestis-sopimuksen KalPan kanssa. Hän murtautui joukkueen vakiokokoonpanoon ja pelasi lähinnä nelosketjun rikkovassa roolissa saaden ajoittain myös alivoimavastuuta. Kaikkiaan Mestiksen tulokaskausi toi Kuuluvaiselle 41 runkosarja- ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 2+6=8. Hän voitti KalPan sisäisen jäähypörssin 87 minuutillaan, joilla Kuuluvainen jakoi sarjan jäähypörssin kahdeksannen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden ja oli nostamassa KalPaa seuraavaksi kaudeksi SM-liigaan.


title: Timo Kuuluvainen

text: KalPan paluukausi SM-liigaan ja Kuuluvaisen toistaiseksi ainoa kokonainen SM-liigakausi 2005–2006 toi hänelle 55 runkosarjaottelussa tehot 3+2=5. Kuuluvainen avasi maalihanansa SM-liigassa kahdella osumalla, jotka syntyivät 3. marraskuuta 2005 KalPan 8–4-murskavoittoon päättyneessä ottelussa Jokereita vastaan. Hänet palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Kuuluvainen oli kauden jälkeen vapaana agenttina lokakuuhun 2006, jolloin hän aloitti kauden 2006–2007 ottelukohtaisella sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue KOO-VEE:n riveissä. Yhdeksän siellä pelatun ottelun jälkeen Kuuluvainen harjoitteli marraskuun maaottelutauon ajan try-outilla Elitserien-joukkue Mora IK:n mukana. Tämän jälkeen hän palasi Mestikseen ja siirtyi try-outille Mikkelin Jukureihin. Kuuluvainen sai joulukuussa loppukauden kattaneen sopimuksen joukkueeseen. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa ja pelasi SM-liigan tasonmittauksessa päättyneen SM-liigakauden viimeiseksi jäänyttä kasvattajaseuraansa KalPaa vastaan. Huhtikuussa 2007 Kuuluvainen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jukureiden kanssa.


title: Timo Kuuluvainen

text: Kaudella 2007–2008 Kuuluvainen nousi Jukureiden kapteeniksi ja oli joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä 11 osumallaan. Tehopisteitä syntyi runkosarjassa 17. Kevään 2008 pudotuspelien aikaan hän kärsi olkapäävammasta, josta huolimatta Kuuluvainen oli kuitenkin Jukureiden ylivoimaisesti paras pistemies tehoilla 6+7=13, joilla hän jakoi pudotuspelien pistepörssin toisen sijan TuTon Kai Syväsalmen ja Pasi Järvisen kanssa. Kuuluvainen jakoi myös pudotuspelien maalipörssin voiton neljän muun pelaajan kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.


title: Timo Kuuluvainen

text: Huhtikuussa 2008 Kuuluvainen teki sopimuksen Kajaanin Hokin kanssa, mutta hän haki samana kesänä myös pelipaikkaa Oulun Kärpistä. Kuuluvainen ei saanut sopimusta Kärppiin, joten hän aloitti kauden 2008–2009 Hokissa, jonka parhaimmistoon Kuuluvainen kuului syyskauden ajan. Joulukuussa 2008 hän siirtyi lainalle Espoo Bluesiin, jonne Kuuluvainen sai loppukauden kattaneen sopimuksen tammikuussa 2009. Hän jäi Bluesissa 12 ottelussa ilman tehopisteitä, mutta Kuuluvaisen visiitti joukkueessa ei jäänyt lopulta kovin pitkäksi, sillä hän siirtyi siirtotakarajalla Tero Konttisen ja Ari Gröndahlin kanssa loppukaudeksi sarjatasoa alemmas KooKoon vahvuuteen. Vaihtokaupassa Bluesiin siirtyi Jarno Kultanen.


title: Timo Kuuluvainen

text: Kaudeksi 2009–2010 Kuuluvainen palasi Jukureihin. Hän oli 12 osumallaan joukkueen toiseksi paras maalintekijä Petri Lehtosen kanssa. Kaksi seuraavaa kautta Kuuluvainen pelasi Ranskan pääsarjassa, Ligue Magnusissa. Kauden 2010–2011 hän pelasi Dauphins d'Épinalin ja kauden 2011–2012 Étoile noire de Strasbourgin joukkueessa. Kuuluvainen oli jälkimmäisellä kaudellaan joukkueensa paras maalintekijä 13 osumallaan.


title: Timo Kuuluvainen

text: Kuuluvainen teki kaudeksi 2012–2013 sopimuksen Iso-Britannian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla EPIHL:ssä pelaavan Manchester Phoenixin kanssa. Hän jätti joukkueen kuitenkin jo ennen ensimmäistäkään runkosarjaottelua, sillä Kuuluvaisen edellisellä kesällä leikattu polvi vammautui uudelleen ja hän näin ollen purki sopimuksensa Phoenixin kanssa. Kuntouduttuaan Kuuluvainen siirtyi marraskuussa 2012 loppuvuodeksi try-outille Kajaanin Hokkiin. Jo ennen koejaksonsa loppua hän siirtyi joulukuussa loppukauden kattaneella sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue HC Keski-Uusimaan riveihin. Kuuluvainen kuului loppukaudella joukkueen avainpelaajiin ja hän oli kevään 2013 karsintasarjan paras maalintekijä viidellä osumallaan. Saman vuoden huhtikuussa Kuuluvainen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen HCK:n kanssa.


title: Timo Kuuluvainen

text: Kausi 2013–2014 jäi Kuuluvaisella HCK:ssa lyhyeksi, sillä hän purki sopimuksensa yhteisymmärryksessä joukkueen kanssa jo lokakuussa 2013. Saman kuun lopulla Kuuluvainen palasi EPIHL:ään tehtyään loppukauden kattavan sopimuksen Telford Tigersin kanssa.


title: Timo Kuuluvainen

text: Kaudella 2014-2015 Kuuluvainen pelasi Iso-Britannian korkeimmalla sarjatasolla (EIHL) pelaavassa Dundee Starsissa sekä Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla (Division 1) pelaavassa :ssa. Pelikaudelle 2015-2016 hän palasi Ranskaan aloittaen kautensa ykkösdivariseura Toulousessa siirtyen sittemmin pääsarjan Dijoniin. Kuuluvaisen pelaajauran viimeiseksi kaudeksi oli 2016-2017, jolloin hän pelasi Norjan pääsarjan Kongsvinger Knightsissa. Viimeisellä kaudellaan hän kärsi paljon loukkaantumisista . Pelaajauransa jälkeen Kuuluvainen aloittelee valmennusuraansa Helsingin Jokerien junioreissa.


title: Timo Kuuluvainen

text: Kuuluvainen edusti Mestiksen nuorista pelaajista koottua Suomen B-maajoukkuetta kahdessa Minskissä Valko-Venäjän alle 20-vuotiaiden maajoukkuetta vastaan pelatussa ottelussa 9.-10. marraskuuta 2004.


title: Timo Kuuluvainen

text: Urheilumarkkinoinnin ammattilaisena ja tietokirjailijana tunnettu Arto Kuuluvainen on Timo Kuuluvaisen veli. Maajoukkuejalkapalloilijana ja Olympiaedustajana tunnettu Raimo Kuuluvainen oli Timo Kuuluvaisen setä.


title: Laitakari (Simo)

text: Laitakari on saari Perämerellä Simon kunnan vesialueella Lapin läänissä. Se sijaitsee Karsikon niemen edustalla Maksniemen kylän eteläpuolella, ja sitä erottaa Karsikon Korppikarinnokasta kapea salmi. Saarella on kesäasuntoja. Muut läheiset saaret ovat Länsikari ja Halttari sekä Junnankarit.


title: Laitakari (Simo)

text: Saarella kasvaa lehtimetsää, mutta sen tunnusomaisin piirre on länsirannalla sijaitseva laajahko avokallioalue. Saaren rannat ovat pääosin kivikkoisia.


title: Länsikari

text: Länsikari voi tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Karsikkoniemi

text: Karsikkoniemi voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Miss Mix

text: Miss Mix (entinen Mix) oli nuorisolle suunnattu suomalainen aikakauslehti. Lehden sisältöön kuului nuorten muotia, julkisuuden henkilöiden haastatteluja, musiikki- ja elokuva-arvosteluja sekä julisteita. Lehti ilmestyi 12 kertaa vuodessa. Miss Mix käytti lehden sidontamenetelmänä stiftausta.


title: Miss Mix

text: Lehteä julkaistiin aikaisemmin nimellä Mix. Vuonna 2007 se kuitenkin vaihtoi nimensä ja konseptinsa. Miss Mix jatkoi samaa linjaa kuin Mix, mutta se oli suunnattu tytöille, ja lehdessä oli entistä enemmän kauneus- ja trendivinkkejä. Myös kuvituksen laatuun panostettiin ja kansi vaihtui painavampaan paperiin.


title: Miss Mix

text: Miss Mixin vastaava päätoimittaja oli Antti Aro. Miss Mixiä suositeltiin yli 12-vuotiaille, mutta ydinlukijaryhmä oli 14–17-vuotiaat.


title: Miss Mix

text: Miss Mixillä oli verkkosivut, joissa voi muun muassa rekisteröidä oman profiilin, keskustella muiden käyttäjien kanssa ja luoda aiheita keskustelufoorumissa. Verkkosivut uudistuivat viimeistä kertaa syksyllä 2011.


title: Miss Mix

text: Elokuussa 2013 Miss Mixiä kustantava Aller Media ilmoitti lopettavansa lehden. Viimeinen numero ilmestyi 27. syyskuuta 2013.


title: Lissabon (saari)

text: Lissabon on pieni asumaton saari Perämerellä Simon kunnan vesialueella Lapin läänissä. Saari sijaitsee Simojoen suulta noin 3,5 kilometriä lounaaseen, Saikanselän luoteisosassa, Korkiakarin ja Selkäkarinmatalan saarten välissä. Saaren puusto on pääasiassa lehtimetsää, ja sen eteläosa on maannousun myötä syntynyttä rantaa. Saarella ei veneväylän linjataulun lisäksi ole muita rakennuksia.


title: Neitokainen

text:
Neitokainen (kutsutaan myös nimillä Neitojärvi ja Finlantto), on Kittilän kunnassa vuonna 1991 valmistunut tekolampi Vesikkovaaran rinteellä.
Sen pituus on 116 metriä ja keskisyvyys yhden metrin. Tekolampi on Suomen muotoinen, pituudeltaan tosin vain yksi kymmenestuhannesosa esikuvastaan.


title: Neitokainen

text: Tekolampi-idean keksijä on rakennusmestari Esko Sääskilahti, joka suoritti tarvittavat mittaukset ja merkitsi järven ääriviivat maastoon. Tämän jälkeen allas kaivettiin kaivureilla. Kaivuutyöhön meni aikaa noin viikko, työssä oli kaksi konetta. Neitokainen saa vetensä pohjavedestä, jota etsiessä kaivetusta koekuopasta tuli ”Ahvenanmaa”. Saarimaakunnan sijainti ei ole aivan kohdallaan. Lammen pohjoispään ”käsivarteen” sattui jäämään laskuoja.


title: Michel Piccoli

text: Michel Piccoli (s. 27. joulukuuta 1925) on ranskalainen näyttelijä. Hän syntyi Pariisissa pianistiäidin ja viulisti-isän pojaksi.


title: Michel Piccoli

text: Piccolin elokuviin kuuluvat "Kuoleman puutarha" (Buñuel, 1956), "Kamarineidon päiväkirja" (Buñuel, 1964), "Päiväperho" (Buñuel, 1967), "Topaz" (Hitchcock, 1969) ja "Vapauden aave" (Buñuel, 1974).


title: Michel Piccoli

text: Piccoli on ollut kolmesti naimisissa Éléonore Hirtin, Juliette Grécon ja Ludivine Clercin kanssa. Hänellä on ensimmäisestä avioliitosta tytär Anne-Cordélia.


title: Korkiakari

text: Korkiakari voi tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Johannisburgin linna

text: Johannisburgin linna () on linna Aschaffenburgin kaupungissa, Baijerin osavaltiossa, Saksassa. Se edustaa arkkitehtuurilliselta tyylisuunnaltaan renessanssia. Sen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1605, ja ne saatiin päätökseen vuonna 1614.


title: Johannisburgin linna

text: Linnan suunnittelusta vastasi saksalainen arkkitehti Georg Ridinger. Julkisivumateriaalina on käytetty punaista hiekkakiveä. Vuoteen 1803 asti linna toimi Mainzin arkkipiispojen ja vaaliruhtinaiden toisena virallisena residenssinä. Nykyisin linnassa on muun muassa museo ja taidegalleria.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Itä-Karjalan valtaus 1941 on nimitys Suomen puolustusvoimien hyökkäykselle Itä-Karjalaan jatkosodan hyökkäysvaiheessa syksyllä 1941.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Elokuun puoliväliin mennessä olivat suomalaiset ahtaneet puna-armeijan 168. divisioonan Lahdenpohjan–Pyhäjärven–Sortavalan väliselle alueelle. Jo heinäkuun 10. päivästä lähtien oli VII armeijakunta yrittänyt edetä kaupunkiin, mutta hyökkäykset olivat pysähtyneet Matkaselkä–Hämekoski-linjalle. Heikon hyökkäysmenestyksen ja VII armeijakunnan pois siirtämisen johdosta suomalaiset perustivat suoraan Päämajan alaisen I armeijakunnan, jonka komentajaksi tuli jääkäriupseeri Einar Mäkinen. Armeijakunta otti rintamavastuun 13. elokuuta ja aloitti hyökkäyksensä seuraavana päivänä. Armeijakunnan joukkoihin kuulunut eversti Antero Svenssonin 7. divisioona hyökkäsi suoraan Sortavalan suuntaan. Divisioonan tehtävinä oli pitää kaupunkiin saarretut neuvostojoukot eristyksissä, hyökättävä sekä kaupungin koillispuolitse Lahdenkylään ja Otsoiseen.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Valtauksen edellytyksenä ollut Karmalansalmi oli ollut suomalaisten hallussa jo 10. elokuuta lähtien. Ylimeno oli suojattu 17 minuutin tykistökeskityksen jälkeen. Tästä I armeijakunnan joukot lähtivät etenemään kohti Sortavalaa. Suomalaiset saivat siepattua neuvostojoukkojen sähkösanoman, jonka mukaan "JR 367:n II ja III Pataljoona taistelivat saarrettuina Sortavalan kaupungissa ja ampuma- ja elintarvikkeet olivat loppumassa".


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Everstiluutnantti Erkki Ruotsalon komentama jalkaväkirykmentti 30 (JR 30) eteni aivan Sortavalan tuntumaan lännessä, kun jalkaväkirykmentti 37 (JR 37) saarsi kaupungin pohjoisesta ja idästä. Kaupunki yritettiin vallata suoraan liikkeestä, mutta tulivoimaiset neuvostojoukot torjuivat suomalaiset. Suomalaiset laativat uuden suunnitelman, jonka mukaan kaupunkiin saarretut neuvostojoukot jaettaisiin kahtia. 15. elokuuta aamulla suunnitelmaa alettiin panna täytäntöön, kun JR 37:n III pataljoona aloitti hyökkäyksensä idästä kohti kaupunkia. Sitkeästi puolustautuneet neuvostojoukot ajettiin Laatokan rantaan, jossa viimeiset puna-armeijalaiset taistelivat kaislikossa kainaloitaan myöten. Tämän jälkeen JR 30:n II Pataljoona aloitti tunkeutumisen kaupunkiin lännestä ja pohjoisesta. Hyökkäykseen osallistui myös JR 37:n I Pataljoona vahvistuksenaan kaksi panssariautoa. Neuvostotykistö ampui autot käyttökelvottomiksi jo kahta tuntia myöhemmin . Keskipäivällä suomalaiset olivat kantakaupungissa, jossa katutaistelut kestivät iltapäivälle. Kello 15.10 tuli viesti II Pataljoonasta JR 30:n esikuntaan: "Kaupunki on vallattu ja kaupungintalon katolla liehuu siniristilippu. Omat tappiot yksi kaatunut ja kolme haavoittunutta. Vihollisen tappiot kymmeniä." Iltaan mennessä koko kaupunki oli jo käytännössä suomalaisten puhdistama, vaikka seuraavaankin päivään asti piileskeli kellareissa ja ullakoilla neuvostosotilaita. Sortavalan valtauksen yhteydessä suomalaiset saivat 540 vankia.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Samaan aikaan, kun Sortavalassa taisteltiin, eteni I armeijakunta kolmen divisioonansa voimin Sortavalan-Pyhäjärven-Lahdenpohjan välisessä kolmiossa. Kolmion sisällä olleen 168. divisioonan tehtävänä oli estää suomalaisten pääsy Sortavalaan ja Laatokan rannikolle. Divisioona puolustusalue oli aluksi 60 kilometriä. Divisioonankomentaja oli suunnitellut painopisteeksi valtakunnanrajan ja toisen portaan joukot varmistivat teiden risteykset, asutuskeskukset ja muut taktisesti tärkeät alueet. Eversti Mäkisen käskyn mukaan eversti Aarne Blickin 2. divisioona hyökkäsi 14. elokuuta alkaen Lahdenpohjan ja Pyhäjärven välillä kaakkoon. Keskellä hyökkäsi Esa Hannukselan 19. divisioona myös kaakkoon ja vasemmalla hyökkäsi Svenssonin 7. divisioona. Päämääränä oli estää neuvostojoukkojen pakeneminen Laatokan lahtien kuormauspaikkojen kautta omiensa puolille. Lentotiedustelu ilmoitti Rautalahden ja Puutsaaren välillä olleen vilkkaan laivaliikenteen. Suomalaisia kiinnosti erityisesti Rautalahti, jota pidettiin parhaimpana kuormauspaikkana vetäytyville neuvostojoukoille. Muita paikkoja olivat Puutsaari, Möklahti, Karilahti ja Haasiansalmi.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Hyökkäyksen edetessä olivat suomalaiset 15. elokuuta vain 4-8 kilometrin päässä Laatokan rannasta. 2. divisioonalle annettiin tavoitteeksi Rautalahti ja seuraavana päivänä suomalaistykistö aloitti Rautalahden kuormauspaikan tulituksen. Suomalaisten päävoimat aloittivat 17. elokuuta hyökkäyksessä Rautalahtea vastaan, joka pysähtyi pian neuvostojoukkojen sitkeään vastarintaan ja vastahyökkäykseen. Vastahyökkäys ja tehokas viivytys antoi neuvostojoukoille aikavoiton, jona aikana he saivat kuljetettua pääosan materiaalistaan ja henkilöstöstään pois 19. elokuuta mennessä. Vaikka neuvostodivisioona saikin parhaimman kalustonsa mukaansa, jäi suomalaisten käsiin muun muassa 40 kenttätykkiä, kahdeksan panssarivaunua, noin 350 autoa, 1 500 hevosta ja satoja vankeja. Kaikkiaan 168. divisioona kärsi offensiivissa lähes 4 000 miehen tappiot. Neuvostolähteen mukaan Rautalahdesta pelastui 10 000 miestä ja 3 000 haavoittunutta. Kuitenkin I armeijakunta oli tehtävänsä suorittanut ja se lakkautettiin 28. elokuuta ja sen joukot siirrettiin Karjalankannakselle tai Itä-Karjalaan.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Sortavalan suunnalta pois siirretty suomalainen VII Armeijakunta ryhmittyi Hyrsylä–Vieljärvi väliselle alueelle. Sen tavoitteena oli luoda sivustauhka Aittojoella ja Suvilahdessa puolustautuneille neuvostojoukoille. Niissä suunnissa suomalaisten ja saksalaisten eteneminen oli hyvin hidasta. 19. elokuuta 1941 Karjalan Armeija aloitti hyökkäyksensä, jonka tavoitteena oli vallata Suojärvi ja loput pohjoisemmasta Laatokan Karjalasta. Suomalaiset saivat vallatuksi Suojärven alueen ja etenivät Tsalkkiin asti 23. elokuuta. Elokuun lopussa suomalaiset etenivät myös Kuolismaasta aina Porajärven edustalle saakka. Elokuun lopussa neuvostojoukot saivat käyttöönsä kaksi merijalkaväkiprikaatia ja yhden divisioonan. Eli Neuvostoliiton 7. armeijan johdossa oli kolme divisioonaa ja kaksi prikaatia.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: 27. elokuuta ylipäällikkö Mannerheim antoi käskyn Karjalan armeijalle. Hyökkäyksen tavoitteena oli edetä Syvärille. Sivutavoitteena oli edetä Prääsään ja Munjärvelle. Syyskuun alun ajan armeija suoritti uudelleenjärjestelyä. 3. syyskuuta alkoi yleishyökkäys, joka päivää myöhemmin johti läpimurtoon Tuulosjoella. Hyökkäystä edelsi Karjalan armeijan historian suurin tulivalmistelu, johon osallistui noin 200 tykkiä ja kranaatinheitintä. Keskitys kesti viisi tuntia, jonka aikana se tuhosi Neuvostoliiton 3. divisioonan taisteluasemat ja vei niiltä taisteluhengen. Läpimurron suorittivat suomalaisen 5. divisioonan joukot. 5. syyskuuta suomalaisen VI armeijakunnan joukot valtasivat Laatokan rantatien suunnassa Aunuksen kaupungin. Pohjoisempana hyökänneen 17. divisioona pääsi osillaan Aunus-Prääsä väliselle tielle, mutta erityisesti Nurmoilassa neuvostojoukot pitivät sitkeästi asemansa. Tilanne raukeni suomalaisten saarrostettua neuvostojoukot joiden 3. divisioona kärsi kovia tappioita.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Etelämpänä suomalaiset saavuttivat 8. syyskuuta Syvärin Kuuttilahden, Lotinapellon ja Podporožen luona. Samana päivänä 17. divisioonan joukoista muodostettu Osasto Marttinen saavutti Syvärin aseman ja katkaisi samalla Leningrad-Murmansk välisen Muurmannin radan. Tosin saksalaiset olivat ehtineet aiemmin Leningradin saarron yhteydessä. Sotjärven suunnalla edennyt VII armeijakunta juuttui taisteluihin Prääsästä. Neuvostojoukkojen vastarinta Prääsän-Pyhäjärven alueella kesti 16. syyskuuta saakka, vaikka suomalaisilla oli kolmea divisioonaa vastassa yksi neuvostodivisioona. Syvärin suunnalla suomalaiset aloittivat asemasodan ja eteneminen keskittyi kohti Äänistä. 18. syyskuuta suomalaiset valtasivat Bulajevan. Taistelujen ajan pohjoisella sivustalla Ryhmä Oinonen varmisti sivustan, eikä edennyt.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Suomalaisten hyökkäys Petroskoin valtaamiseksi alkoi 17. syyskuuta. Hyökkäykseen osallistuivat VI AK, VII AK ja Ryhmä Oinonen (RO). RO:n hyökkäys pysähtyi heti alkuunsa ja VII armeijakunnan eteneminen oli hidasta, kun vastassa olleiden neuvostojoukkojen lukumäärä oli suunnilleen tasan. Syvärin suunnalla VI armeijakunta eteni Äänisjärvelle jo 24. syyskuuta ja sen joukot jaettiin: puolet joukoista jatkoi pohjoiseen kohti Petroskoita ja puolet etelään kohti Voznesenjaa. 1. lokakuuta suomalaiset valtasivat Petroskoin nimeten sen Äänislinnaksi. Valtausta seuranneena päivänä Adolf Hitler lähetti Mannerheimille onnittelusähkeen .


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: VI armeijakunnan esikunta antoi 2. lokakuuta 7. divisioonalle käskyn vallata sillanpää Syvärin eteläpuolelta. Tavoitteena oli mahdollistaa liikenne Podporožen ja Voznesenjan välillä. Divisioonan Syvärin ylimenoa hidasti omien joukkojen kieltäytymiset. Kahdesti hyökkäys epäonnistui tällä tavalla. Kolmannella kerralla 6. lokakuuta suomalaiset saivat kerralla läpimurron ja etenivät Podporožen ja Oštan suuntiin. 13. lokakuuta 17. ja 7. divisioona kohtasivat Orenskojejärvellä ryhmittyen puolustukseen. Seuraavana päivänä Neuvostoliiton 114. divisioona aloitti järven suunnalla vastahyökkäyksen saaden sisäänmurron ja taistelut riehuivat järvellä kymmenen päivän ajan.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Välittömästi Petroskoin valtaamisen jälkeen suomalaiset jatkoivat etenemistään. Pohjoisessa prikaati K sai vallattua poltetun Porajärven. 18. lokakuuta mennessä suomalaiset olivat edenneet vain 30 kilometriä. Syinä tähän olivat yhä useammin toistuvat omien joukkojen kieltäytymiset ja neuvostojoukkojen vahvistusten sitkeä vastarinta. 15. lokakuuta muodostettiin pohjoisensuunnan- ja täydennysjoukoista uusi, II armeijakunta. Sen komentajaksi tuli Taavetti Laatikainen. Armeijakunta eteni nopeasti Soutjärven kautta Seesjärvelle, jonka sen joukot saavuttivat 25. lokakuuta. 7. marraskuuta armeijakunnan joukot kohtasivat Rukajärven suunnan 14. divisioonan Volomajoella. Etelässä VII armeijakunta oli juuttunut taisteluihin Kontupohjasta, mistä neuvostojoukot irtautuivat marraskuun alussa.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Mannerheim antoi 6. marraskuuta käskyn, jonka mukaan suomalaisten joukkojen tuli saavuttaa Seesjärven ja Äänisen välinen kannas ja ryhmittyä sitten puolustukseen. Marraskuun alusta aina sen loppuun saakka suomalaisten hyökkäys oli hidasta Äänisen raanan tietämillä, sillä neuvostojoukot olivat tehneet vahvat puolustusasemat Karhumäen ympärille. Marraskuun lopussa suomalainen 8. divisioona eteni Karhumäkeä puolustaneiden neuvostojoukkojen pohjoiseen sivustaan Suurlahteen, mutta neuvostojoukkojen vahvistusten vastahyökkäys pysäytti suomalaisjoukot siihen. Karjalan armeijan suurhyökkäys Karhumäkeä vastaan alkoi 29. marraskuuta ja johti kaupungin valtaukseen 5. joulukuuta. Karhumäen taistelussa neuvostojoukkojen tappiot olivat 8 000 kaatunutta ja 2 800 antautui suomalaisille. Suomalaisten kokonaistappiot olivat noin 1 500.


title: Itä-Karjalan valtaus 1941

text: Karhumäen valtauksen jälkeen suomalaiset etenivät käskyn mukaan Poventsaan. Neuvostojoukot räjäyttivät 8. joulukuuta Stalinin kanavan sulkuja, mutta tulvan vaikutukset jäivät pieniksi. Poventsan valtauksen jälkeen suomalaiset ryhmittyivät asemiin Maaselänkannaksella ja alkoi asemasotavaihe.Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org/wiki/Suurhy%C3%B6kk%C3%A4ys_Syv%C3%A4rilt%C3%A4_1944


title: Ligandi (kemia)

text: Ligandi on molekyyli tai ioni, joka on koordinoitunut keskusioniin ja sitoutunut siihen koordinatiivisella sidoksella. Sidoksen muodostuessa keskusioni toimii Lewisin happona ja ligandit Lewisin emäksinä.


title: Ligandi (kemia)

text: Ligandeja kutsutaan yksi-, kaksi-, kolme-, neljä- tai kuusihampaisiksi riippuen siitä, kuinka monta elektroniparin luovuttajaksi soveltuvaa luovuttaja-atomia sen rakenteessa on.


title: Ligandi (kemia)

text: Ligandin koordinoituessa keskusioniin useamman atominsa välityksellä muodostuva kompleksi saa rengasmaisen rakenteen. Tällaisia metallikomplekseja kutsutaan kelaateiksi.


title: Kypros Eurovision laulukilpailussa

text: Kypros osallistui ensimmäisen kerran Eurovision laulukilpailuun vuonna 1981. Maata edusti yhtye Island, joka sai yhteensä 69 pistettä.


title: Kypros Eurovision laulukilpailussa

text: Kyproksen paras sijoitus on toinen sija, jonka se saavutti vuonna 2018, kun maata edusti Eléni Fouréira kappaleella ”Fuego”. Kyseiseltä vuodelta on myös paras Kyproksen saavuttama pistemäärä 436. Laulukielinä Kypros käyttää tavallisesti kreikkaa tai englantia, mutta Evrydíkin kappale ”Comme ci, comme ça” vuonna 2007 oli ranskankielinen laulu ja vuoden 2018 kielinä olivat englanti ja espanja. Kyproksen turkkilaisia ei ole vielä koskaan nähty lavalla.


title: Kypros Eurovision laulukilpailussa

text: Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.


title: Korkiakari (Oulu)

text: Korkiakari on pieni saari Oulun kaupungin edustalla Perämerellä. Se sijaitsee Oulun satamiin johtavan 10 metrin laivaväylän pohjoispuolella noin kahdeksan kilometriä Oritkarin satamasta luoteeseen. Saari on matala, kivikkoinen ja karikkojen ympäröimä, ja se on merilintujen pesimäalue. Läheisin saari on Runniletto lännessä.


title: Runniletto

text: Runniletto on asumaton saari Oulun kaupungin edustalla Perämerellä lähellä Haukiputaan kunnanrajaa. Saari sijaitsee Oulun satamiin johtavan 10 metrin laivaväylän pohjoispuolella noin yhdeksän kilometrin päässä luoteeseen Oritkarin satamasta. Muita läheisiä saaria ovat Korkiakari ja Pensaskari. Saarella on laivaväylän linjataulu.


title: Runniletto

text: Runniletto on rauhoitusalue, ja sellaisena maihinnousukiellossa lintujen pesimäaikaan 15. toukokuuta – 31. heinäkuuta välisenä aikana.


title: Pensaskari

text: Pensaskari voi tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Luigi Nono

text: Luigi Nono (29. tammikuuta 1924 Venetsia – 8. toukokuuta 1990 Venetsia) oli italialainen säveltäjä. Hänen tuotantonsa on nykytaidemusiikkia, johon kuuluu muiden muassa elektronisia teoksia ja oopperoita. Koulutukseltaan Nono oli oikeustieteen tohtori.


title: Luigi Nono

text: Luigi Nono kiinnostui sarjallisuudesta opiskellessaan vuosina 1943–1945 Gian Francesco Malipieron johdolla Venetsian konservatoriossa. Hän meni vuonna 1955 naimisiin Arnold Schönbergin tyttären Nurian kanssa.


title: Luigi Nono

text: Nono kuului Darmstadtin koulukuntaan ja pääsi tutustumaan henkilökohtaisesti Edgard Varèseen, Karlheinz Stockhauseniin sekä muihin ajan huomattaviin säveltäjiin. Nono kuului vuodesta 1952 Italian kommunistiseen puolueeseen.


title: Luigi Nono

text: Nonon viimeiseksi oopperaksi jäi "Prometeo" (1984). Säveltäjä kuoli Venetsiassa 66-vuotiaana.


title: Kauhakuormain

text: Kauhakuormain eli kauhakuormaaja on irrallisen aineen käsittelyyn tarkoitettu työkone.


title: Kauhakuormain

text: Yksinkertaisimmat kauhakuormaajat ovat tavallisia traktoreita, joihin on asennettu erillisen kaksiosaisen, hydraulisesti säädettävän puomirakenteen avulla tarvittavan kokoinen kauharakenne, jota voidaan nostaa tai laskea; useimmissa kauhoissa on lisäksi erillinen hydraulinen säätölaite kallistuksen säätöä varten.


title: Kauhakuormain

text: Konetta käytetään niin, että kauha lasketaan halutulle korkeudelle ja traktoria ajetaan eteenpäin, kunnes kauha on täyttynyt kyseessä olevalla aineella, kuten vaikkapa lumella; sitten kauha nostetaan irti maasta ja yhdistelmä ajetaan siihen kohtaan johon kauhaan kerääntynyt aine on vietävä; nyt kauha voidaan tyhjentää kallistamalla.


title: Kauhakuormain

text: Kauhakuormaajia on olemassa monilukuinen tyyppivalikoima; useimmat niistä on rakennettu tähän nimenomaiseen tarkoitukseen, esimerkiksi ns. bobcat jossa on kaksi kiinteää akselia joiden kaikki neljä pyörää vetävät; tällaista konetta ohjaillaan jarrujen avulla. Kone on erittäin ketterä ja pieniin tiloihin mahtuva.


title: Kauhakuormain

text: Samoin on olemassa kääntyvärunkoisia kauhakuormaajia, joiden runko on nivelöity noin puolivälistä; konetta ohjataan säätämällä rungon kääntymiskulmaa hydraulisesti.


title: Kauhakuormain

text: Koneita käytetään runsaasti erilaatuisen irtonaisen tavaran, esimerkiksi rikasteen, lastaamiseen laivoihin ja rautatievaunuihin.


title: Pensaskari (Haukipudas)

text: Pensaskari on asumaton saari Oulun satamiin johtavan laivaväylän varrella Oulun edustalla Perämerellä. Saari kuuluu Oulun kaupunkiin. Saari sijaitsee noin 11 kilometriä luoteeseen Oritkarin satamasta. Muita läheisiä saaria ovat Runniletto, Ahinletto ja Munakari. Saaren pohjoispuolella on lisäksi laajahko karikko- ja matalikkoalue. Saari sijaitsee 30 metrin syvyisen vesialueen pohjoisreunalla, ja merenpohja putoaa saaren lounaispuolella jyrkästi, laskeutuen 30 metriin noin sadan metrin matkalla.


title: Pensaskari (Haukipudas)

text: Saaren puusto on pääasiassa lehtimetsää ja pensaikkoa, ja sitä ympäröivät maannousun myötä syntyneet ruoikkorannat. Saari on matala, sen korkeimman kohdan kohotessa vain vajaan kolmen metrin verran merenpinnan yläpuolelle. Saarella on muutamia rakennuksia.


title: Sporting de Gijón

text: Real Sporting de Gijón on espanjalainen jalkapalloseura Gijónin kaupungista Asturiasta. Seura perustettiin vuonna 1905 ja sen edustusjoukkue pelaa Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa, jonne se putosi kaudeksi 2017–2018.


title: Sporting de Gijón

text: Kausi 2011–2012 oli Sportingille 40. Espanjan pääsarjassa. Vuosia 2008–2012 edeltävä jakso pääsarjassa ajoittui vuosiin 1977–1998 ja parhaimmillaan seura on sijoittunut sarjan toiseksi kaudella 1978–1979. Kausilla 1980–1981 ja 1981–1982 Sporting pelasi Espanjan cupin loppuottelussa, mutta hävisi molemmilla kerroilla.


title: Sporting de Gijón

text: Seuran kotistadion on vuonna 1908 rakennettu, 25 885 -paikkainen El Molinón, joka on vanhin yhä käytössä oleva jalkapallokenttä Espanjassa.


title: Server Side Includes

text:
Server Side Includes (SSI) on HTTP-palvelimella suoritettava komentosarjakieli. Nimensä mukaisesti kielen suurin hyöty tulee palvelimen tiedostojen sisällytyksestä verkkosivuun, mutta kieli tukee myös muutamia muita toimintoja, kuten erilaisten komentojen ajamista ja niiden tulosteen kokoamista sivun osaksi ja ympäristömuuttujien tulostamista.
Näiden lisäksi kielessä on alkeellinen ehtolausemoottori, joka tukee if-elseif-else -ehtoja.


title: Server Side Includes

text: SSI:n käyttämiseksi se on kytkettävä päälle palvelimelle. HTML-sivuissa joissa käytetään SSI:n komentoja käytetään yleensä tiedostopäätettä .shtml.


title: Server Side Includes

text: Yleisistä palvelinohjelmistoista ainakin Apache, LiteSpeed, nginx, lighttpd ja Internet Information Services tuntevat tekniikan.


title: Server Side Includes

text: Kielen perussyntaksi on codice_1. Jos SSI ei ole käytössä, SSI-koodi ei näy HTML-sivulla, koska codice_1 merkitsee kommenttia. Välilyönnit codice_3-merkin ja käskyn välissä eivät ole sallittuja.


title: Pateniemen seisake

text: Pateniemen seisake (, 15. maaliskuuta 1955 saakka Laholainen), myöhemmin yksinkertaisesti "Pateniemen vaihde", oli Suomen rataverkkoon kuulunut rautatieliikennepaikka rataosalla . Liikennepaikka sijaitsi Oulun Pateniemessä lähellä Pateniemen sahaa Tuiran ja Haukiputaan asemien välisellä osuudella, noin kuuden kilometrin päässä Oulun rautatieasemalta pohjoiseen.


title: Pateniemen seisake

text: Alun alkaen liikennepaikalla oli yksi läpiajettava sivuraide, jonka pohjoispäästä erkani vuosina 1928–29 rakennettu pistoraide Pateniemen sahalle. Pateniemen–Herukan alueelta Kuivasjärven kautta Ruskoon johtava Raitotie ristesi rautatien kanssa ratapihan pohjoispäässä. Liikenteen vilkastuessa tasoylikäytävä varustettiin varoituslaittein ja puolipuomein.


title: Pateniemen seisake

text: Vilkkaimpina aikoina Pateniemessä oli jopa säännöllisiä junakohtauksia. Siellä kohtasivat säännöllisesti muun muassa Oulun ja Martinniemen välillä kulkenut henkilöjuna sekä pikajuna.


title: Pateniemen seisake

text: Liikenteen vähentyessä ja junakohtauksien siirtyessä muille liikennepaikoille Pateniemen liikennepaikan miehitys päättyi lopullisesti ja ratapihan pohjoispään vaihteet purettiin. Eteläinen vaihde jätettiin kuitenkin alkuperäiselle paikalleen, ja sen kautta liikennöitiin Pateniemen sahalle. Kun sahan toiminta päättyi vuonna 1990, purettiin sivuraiteesta Raitotien ja saha-alueen välinen osuus, ja ratapihan entinen sivuraide jätettiin lyhyeksi seisotus- ja säilytysraiteeksi. Tämäkin raide purettiin, kun Raitotien tasoylikäytävää korvaava alikulku valmistui 1990-luvun puolivälissä.


title: Pateniemen seisake

text: Nykyisin Pateniemen pysäkin alueesta on havaittavissa sivuraiteen sekä sahalle johtaneen pistoraiteen penkereet.


title: SSI

text: SSI tarkoittaa:


title: Luettelo entisistä lentoyhtiöistä

text: Luettelo entisistä lentoyhtiöistä


title: Kuivasmeri

text: Kuivasmeri on Oulun Rajakylän, Pateniemen ja Herukan kaupunginosien edustalla sijaitseva Perämeren lahti, joka rajoittuu lännessä Kellon Kraaseliin ja Rapakariin.


title: Kuivasmeri

text: Alue muodostaa varsin suojaisan lahdelman, jota on yleisesti käytetty ankkuripaikkana. Oulun ja Haukiputaan kunnanraja kulkee Kuivasmeren halki lähes pohjois–eteläsuunnassa. Lahden etelärajana voidaan pitää Kellon Kraaselin eteläkärjen eli Hermanninmatalan ja Taskilassa sijaitsevan Letonniemen välistä linjaa.


title: Kuivasmeri

text: Lahden pohjoisosa on matalavetistä aluetta, mutta linjan Rapakari–Pulkkisenmatala–Pateniemen satama eteläpuolella merenpohja putoaa nopeasti 6–8 metriin. Kalimeenoja sekä Herukkaoja laskevat vetensä Kuivasmeren pohjoisosaan ja Kuivasjärvestä laskeva Kuivasoja laskee lahden kaakkoisosaan.


title: Kuivasmeri

text: Lahdella sijaitsee kolme satama-aluetta. Käytöstä poistetun Pateniemen sahan sataman sijaan nykyisin käytössä ovat Häkkilänrannassa sijaitseva venesatama, Rajahaudan venesatama Rajakylässä sekä Karinkannassa sijaitseva pienvenesatama. Häkkilänrannan satamaan johtaa 1,5 metrin veneväylä ja Rajahaudan venesatamaan johtaa 1,8 metrin väylä. Kraaselin kaivanto eli Sudenväylä tai Sudenreikä yhdistää Kuivasmeren pohjoisosan Kellonlahteen.


title: Kuivasmeri

text: Pateniemen sahan satama-allasta suojaa aallonmurtaja, johon kuuluvat osana neljän aluksen hylyt. Näistä kolmen rapistuneet jäännökset ovat selkeästi nähtävillä pintahylkyinä, neljännen ollessa kokonaan pinnan alle vajonneena. Neljän pohjoisessa satama-altaassa lepäävän hylyn lisäksi Pateniemen sahan eteläisessa satama-altaassa lepää viidennen aluksen hylky kokonaan uponneena.


title: Luettelo halpalentoyhtiöistä

text: Luettelo halpalentoyhtiöistä.


title: Rapakari

text: Rapakari on asumaton saari Kalimeenojan suistossa Kuivasmeren pohjoisosassa Perämerellä. Se sijaitsee Oulun kaupungin vesialueella Kellon Kraaselin ja mantereen välisellä alueella Kellon kylän eteläpuolella. Saarta erottaa Kellon Kraaselista Kraaselin kaivantona tunnettu veneväylä. Saaressa on myös kaivannon lävitse johtavan väylän väyläohjaustauluja.


title: Rapakari

text: Saari on matala, ja sillä kasvaa pääosin lehtimetsää ja pensaikkoa. Saaren matalat rannat ovat lintujen tärkeä ruokailu- ja pesimisalue, ja sieltä tavattujen lajien joukossa ovat muun muassa kyyhky, haapana, tavi, rantasipi, lapinsirkku, jouhisorsa, hiirihaukka, tylli, valkoviklo, tukkasotka, pikkukuovi, lapasorsa, haarapääsky, kalatiira, harmaahaikara, kaakkuri ja pikkutylli.


title: Centrum (Malmö)

text: Centrum on kaupunginosa Ruotsin kolmanneksi suurimmassa kaupungissa Malmössa. Siellä asuu noin 38 200 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan 15,35 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosaan sisältyy Malmön vanhakaupunki, ja se on myös yksi kaupungin satama-alueista. Kaupunginosan nähtävyyksiin lukeutuu Malmöhusin linna sekä pilvenpiirtäjä Turning Torso.


title: Pulkkisenmatala

text: Pulkkisenmatala on pieni asumaton saari Kuivasmeren pohjoisosassa Perämerellä. Saari sijaitsee Oulun kaupungin vesialueella Herukan ja Kellon kaupunginosien rajalla Kalimeenojan suulta etelään, Rapakarin ja Pateniemen sahan entisen sataman välisellä alueella. Saarta ympäröivä vesialue on pohjoisessa varsin matala, mutta eteläpuolella syvenee pian 6–8 metriin. Saarelta on matkaa Kellon Kraaseliin noin 700 metriä. Alueella pesii ja ruokailee runsaasti vesilintuja.


title: Magdeburgin ryöstö

text: Magdeburgin ryöstö tapahtui 20. toukokuuta 1631 kolmikymmenvuotisen sodan aikana, kun Johann Tillyn johtama katolilainen armeija valtasi ja ryösti Magdeburgin kaupungin piirityksen jälkeen. Ajan tavan mukaista oli, että rynnäköllä vallatut kaupungit ryöstettiin, mutta Magdeburg oli poikkeuksellinen tapaus. Kaupungin ryöstö esitettiin ympäri Eurooppaa katolilaisten tekemänä tahallisena protestanttien joukkomurhana. Kostonkierre Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfin ja Tillyn armeijoiden välillä huipentui Magdeburgissa ja kolmikymmenvuotinen sota muuttui pysyvästi raaemmaksi ja vahingollisemmaksi siviiliväestölle.


title: Magdeburgin ryöstö

text: Magdeburgin strategista merkitystä on vaikea yliarvioida. Se hallitsi Elben pohjois–etelä-suuntaista jokiliikennettä, eikä sen pohjoispuolella ollut yhtäkään siltaa, jota pitkin ylittää joki. Kaupungin hallinta mahdollisti liikkumisen Elben yli tai jokea pitkin, se oli siis portti armeijoille länsi–itä- ja pohjois–etelä-suunnassa.


title: Magdeburgin ryöstö

text: Maaliskuussa 1631 ruotsalaisilla oli mahdollisuus kohdata Johann Tilly kenttätaistelussa katolilaisten vallattua Neubrandenburgin, mutta tilaisuus kuivui kokoon Kustaa II Aadolfin epäröinnin vuoksi. Alipäällikkönsä Gottfried Heinrich Pappenheimin ehdotuksesta Tilly siirtyi seuraavaksi aktiivisesti piirittämään Magdeburgia. Katolilaiset olivat estäneet kaupungin yhteydet ulkomaailmaan jo marraskuusta 1630 lähtien, mutta nyt Tilly ryhtyi toimeen tarkoituksenaan vallata kaupunki.


title: Magdeburgin ryöstö

text: Tilly tiesi, että Kustaalla olisi vaikeuksia tulla kaupungin avuksi läpi puolueettomien Brandenburgin ja Saksin ja Kustaa halusikin kunnioittaa mahdollisten tulevien liittolaistensa puolueettomuutta. Vastoin ruotsalaisten odotuksia, piiritys eteni nopeasti ja huhtikuun alussa suurin osa kaupungin ulommaisista linnoituksista oli jo vallattu. Kustaa koetti kiinnittää Tillyn huomion toisaalle valtaamalla Frankfurtin Oderjoen varrella, mutta tämäkin kääntyi vahingolliseksi kun Kustaan palkkasoturit ryöstivät Frankfurtin 13. huhtikuuta.


title: Magdeburgin ryöstö

text: Frankfurtin valtaus ei saanut Tillyä hylkäämään Magdeburgin piiritystä. Toukokuussa Kustaa aloitti neuvottelut Saksin ja Brandenburgin vaaliruhtinaiden kanssa päästäkseen etenemään ja auttamaan piiritettyä kaupunkia. Neuvottelut eivät kuitenkaan edenneet tarpeeksi nopeasti ja aamulla 20. toukokuuta Magdeburgin puolustus luhistui. Vaikka Kustaa olisikin päässyt auttamaan kaupunkia, olisi hän joutunut kohtaamaan omaansa vahvemman katolilaisen armeijan ilman liittolaisia ja luultavasti hävinnyt taistelun.


title: Magdeburgin ryöstö

text: Johann Tilly oli jo valmis luopumaan piirityksestä, mutta alemmat päälliköt suostuttelivat hänet vielä yrittämään kaupungin valtausta rynnäköllä. Gottfried Pappenheim johti vallooni- ja kroaattiratsuväkensä rynnäkköön, ja joukot valtasivatkin kaupungin ja aloittivat ryöstelyn. Muu katolilainen armeija seurasi perässä ja alkoi silmitön hävitys ja verilöyly. Kaupungin sytyttivät tuleen todennäköisesti puolustajat ja hyökkääjät eri puolilta ja koko Magdeburg paloi. Silminnäkijän mukaan Pappenheimin ratsuväki oli raainta: he raiskasivat naisia ja sitoivat heitä hevostensa jalustimiin, keihästivät lapsia ja heittivät niitä tuleen. Pappenheim itsekin kuvaili jälkeenpäin tuhoa kauheimmaksi sitten Troijan ja Jerusalemin hävityksen.


title: Magdeburgin ryöstö

text: Kaupunki poltettiin kokonaisuudessaan, vain tuomiokirkko säästyi. Kaupunkilaisia raiskattiin, ryöstettiin, tapettiin ja heiltä kiristettiin lunnaita. Tätä jatkui useita päiviä. 20 000:ta asukkaasta jäi henkiin 5 000 ja ruumiita ajettiin parin seuraavan viikon ajan Elbeen. Tuhansia kaupunkilaisia pelastui linnoittautumalla tuomiokirkkoon ja viereisen luostarin puutarhaan. He tulivat ulos suojapaikastaan vasta useamman päivän päästä, jolloin heidän henkensä päätettiin säästää. Ryöstön jälkeen kaupungista ei ollut mitään jäljellä ja suurin osa henkiinjääneistä joutui muuttamaan pois. Ennen kolmikymmenvuotista sotaa Magdeburg oli yksi Saksan tärkeimmistä kaupungeista, mutta sodan jälkeen kaupungissa oli jäljellä vain muutama sata asukasta ja vasta 1800-luvulla asukasluku kipusi takaisin sotaa edeltäneelle tasolle.


title: Magdeburgin ryöstö

text: Tilly oli aikonut käyttää Magdeburgia armeijansa huollon tukikohtana, mutta saikin haltuunsa rikkaan kaupungin sijasta hyödyttömän kivikasan. Tillyn vaihtoehdot olivat vähissä kun Kustaa eteni armeijansa kanssa Magdeburgin pohjoispuolelle. Hävittyään kaksi ratsuväkitaistelua Burgstallissa ja Werbenissä ja huomattuaan, ettei kykenisi kohtaamaan ruotsalaisten linnoitettuja asemia pohjoisessa Tilly oli 29. heinäkuuta pakotettu kääntymään etelään saadakseen armeijansa huollon järjestettyä. 25. elokuuta Tilly hyökkäsi Saksiin ja eteni Merseburgia ja Leipzigiä kohti. Uhattu vaaliruhtinas Juhana Yrjö I solmi Kustaan kanssa 2. syyskuuta sopimuksen Ruotsin ja Saksin armeijoiden yhdistämisestä ja uusi armeija lähti Elbeä etelään kohdatakseen Tillyn taistelussa, joka käytiin Breitenfeldissä 17. syyskuuta 1631.


title: Leyton House Racing

text: Leyton House oli Formula 1 -sarjassa kausina 1990 ja 1991 kilpaillut talli.


title: Leyton House Racing

text: Talli syntyi, kun japanilainen kiiteistönvälitysyritys Leyton House osti March-tallin vuonna 1989, jonka pääsponsorina se oli ollut kaudesta 1987 asti.


title: Leyton House Racing

text: Leyton House myytiin talousongelmien takia kauden 1991 jälkeen. Kaudella 1992 se jatkoi taas March -nimellä.


title: Leyton House Racing

text: Kausi 1990 osoitti Leyton Houselle, kuinka vaikeaa uuden tallin alku oli pikkutallien nousubuumin aikana. Tallin käyttäma auto, CG901, osoittautui epäluotettavaksi ja kuljettajat, Mauricio Gugelmin sekä Ivan Capelli, kamppailivat aika-ajoissa karsinnoista selviämiseen. Brasilian ja Meksikon GP:ssa molemmat joutuivat karsiutumaan.


title: Leyton House Racing

text: Kauden seitsemännessa osakilpailussa, Ranskassa, tallin autot eivät vain selviytyneet kilpailuun – vaan ajoivat parhaimmillaan kaksoisjohdossa hetken aikaa. Tilanne kuitenkin muuttui Gugelminin auton moottorin hajottua. Capellin voittohaaveet kaatuivat kolme kierrosta ennen maalia, kun Alain Prost ohitti hänet selvästi nopeammalla Ferrari-autollaan. Capelli kuitenkin ajoi eniten johdossa kilpailun aikana ja saavutti Leyton Housen historian ensimmäisen ja ainoan palkintosijan.


title: Leyton House Racing

text: Gugelmin ajoi vielä yhden pistesijan Belgian GP:ssa sijoittumalla kuudenneksi.


title: Leyton House Racing

text: Leyton House sijoittui valmistajien mestaruussarjassa seitsemänneksi seitsemällä pisteellä.


title: Leyton House Racing

text: Leyton House vaihtoi Juddin V8-moottorit uusiin Ilmorin valmistamiin V10-moottoreihin kaudeksi 1991. Muutoksella toivottiin suorituskyvyn ja luotettavuuden parannusta sekä meneystyksen kääntämistä parempaan suuntaan. Kuitenkin kauden edetessä talli sai todeta asioiden menneen täysin eri suuntaan; Capelli keskeytti kaikissa yhdeksässä ensimmäisessä kilpailussa. Unkarin GP:ssa Capelli kuitenkin onnistui saavuttamaan tallin historian viimeiseksi jääneen pistesijan sijoittumalla kuudenneksi. Gugelmin sijoittui kauden aikana kolmesti seitsemänneksi; Ranskassa, Portugalissa ja Espanjassa.


title: Leyton House Racing

text: Tallin omistaja Akira Akagi oli sotkeutunut Fuji pankin talousskandaaliin ja hänet pidätettiin lokakuussa 1991. Ken Marrable korvasi Akagin, mutta tallin rahat olivat jo lopussa, eikä pistesijojen ulkopuolelle jääminen kilpailuissa auttanut tilannetta yhtään.


title: Leyton House Racing

text: Kauden päätteeksi Ivan Capelli siirtyi Ferrarille ja vapautti kuljettajat paikan tallin testikuljettajalle, Karl Wendlingerille, joka pääsi ajamaan kahdessa viimeisessä kilpailussa. Tallin toinen kuljettaja, Mauricio Gugelmin, siirtyi Jordanille.


title: Leyton House Racing

text: Leyton House sijoittui valmistajien mestaruussarjassa sijalle 12 yhden pisteen turvin.


title: Aalto-Theater

text: Aalto-Theater on Saksan Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevan Essenin oopperatalo. Se avattiin 25. syyskuuta 1988 saksalaisen Richard Wagnerin oopperalla "Nürnbergin mestarilaulajat".


title: Aalto-Theater

text: Oopperatalon nimi juontuu sen suunnitelleesta suomalaisesta arkkitehdista Alvar Aallosta. Hänen ehdotuksensa "17991" voitti oopperatalosta järjestetyn kansainvälisen arkkitehtikilpailun vuonna 1959. Rakennustyöt käynnistettiin kuitenkin vasta vuonna 1983, ja saatiin valmiiksi vuonna 1988.


title: Aalto-Theater

text:
Teatterin musiikillinen johtaja, Generalmusikdirektor, ja intendentti oli Stefan Soltesz vuoteen 2013.
Syksystä 2013 Generalmusikdirektor on Tomáš Netopil.


title: Slim Harpo

text: Slim Harpo (oik. James Moore, 11. tammikuuta, 1924 – 31. tammikuuta, 1970) oli blueshuuliharpisti ja -laulaja.


title: Slim Harpo

text: Moore oli perheensä vanhin lapsi ja lapset jäivät varhain orvoksi. Moore työskenteli 1930-luvun lopussa ja 1940-luvun alussa rakennustyömiehenä. Hän siirtyi Louisianan maaseudulta Baton Rougen kaupunkiin ja alkoi esiintyä nimellä Harmonica Slim. Hän pääsi säestämään sekä esiintymislavalla että studiossa toista kuuluisaa bluesmuusikkoa, Lightnin' Slimiä, joka oli hänen lankonsa. Vuonna 1957 Slim Harpo sai ensi kertaa levyttää omalla nimellään. Hänen taiteilijanimensä oli tuottaja Jay Millerin keksimä. Nimi juontuu termistä "slim harp", joka oli bluesmuusikoiden antama lempinimi huuliharpulle. Ensimmäinen single sisälsi kappaleet "I'm a King Bee" sekä "I Got Love if You Want It". Harpo levytti Excello Records yhtiölle kasan suosittuja R&B singlejä, joissa hän esitteli sanoja venyttävää laulutyyliään ja teräviä huuliharppu-lickejään. Hitteihin kuuluivat esimerkiksi "Rainin' In My Heat" (1961), "I Love the Life I Live", "Buzzin'" sekä "Little Queen Bee" (1964). Huuliharpun suurena taitajana Harposta oli tullut Lousianan swamp blues -tyylin johtohahmo 1950-luvulla.


title: Slim Harpo

text: Harpon flegmaattiseen tyyliin esittämät hitit osoittivat suunnan myös hänen myöhemmälle tuotannolleen. Vuonna 1966 hän sai vielä lisäpotkua uralleen R&B listan kärkeen nousseella kappaleellaan "Baby Scratch My Back", joka nousi myös POP-listalla kahdenkymmenen parhaan joukkoon. Harpo ei menestyksestä huolimatta koskaan ollut täyspäiväinen muusikko, vaan hän pyöritti omaa kuljetusbisnestään 1960-luvulla. Hän esiintyi tuona vuosikymmenenä Fillmore Eastin kaltaisilla suurilla rock-näyttämöillä. Mooren ura päättyi äkillesti vuoden 1970 tammikuussa, kun hän menehetyi sydänkohtaukseen 46 vuoden iässä.


title: Slim Harpo

text: Rolling Stones coveroi Harpon kappaleet "I'm a King Bee" ja "Shake Your Hips". Jälkimmäisen kappaleen riffi oli perustana myös ZZ Topin kappaleelle "La Grange". Yardbirds-yhtye teki useita Harpo-covereita 1960-luvulla, samoin myöhemmin Fabulous Thunderbirds, jonka laulaja-harpisti Kim Wilson on Harpon suuri ihailija.


title: Slim Harpo

text: Suomessa M.A. Numminen on levyttänyt "I'm a King Bee" -kappaleen nimellä "Well, olen King Bee" vuoden 1995 albumilleen "M.A. Numminen Goes Tech-No – En tahdo olla prinsessa".


title: Risto Räppääjä (elokuva)

text: Risto Räppääjä on suomalainen musikaalielokuva, joka sai ensi-iltansa 15. helmikuuta 2008. Sinikka ja Tiina Nopolan käsikirjoitus on uusi tarina, mutta siinä on aineksia myös vuosina 2000 ja 2001 julkaistuista kirjoista "Risto Räppääjä ja pakastaja-Elvi" sekä "Risto Räppääjä ja Nuudelipää". Risto Räppääjä on ensimmäinen Mari Rantasilan ohjaama pitkä elokuva. Elokuvan on tuottanut tuotantoyhtiö Kinotar, ja se kuvattiin kesällä 2007 Vantaan Kartanonkoskella. Elokuva palkittiin parhaasta musiikista Jussi-palkinnolla vuonna 2009.


title: Risto Räppääjä (elokuva)

text: "Risto Räppääjä" oli vuoden 2008 katsotuin ja tuottoisin suomalainen elokuva Suomessa: sen näki 213 027 katsojaa ja sen lipputulot olivat 1 504 357 euroa. Samalla se oli vuoden 2008 kuudenneksi katsotuin kaikista elokuvista. Elokuvan DVD-versiota on myyty melkein 100 000 kappaletta. Lisäksi televisio-oikeudet on myyty esimerkiksi Latinalaiseen Amerikkaan.


title: Risto Räppääjä (elokuva)

text: Elokuvan jatko-osa "Risto Räppääjä ja polkupyörävaras" sai ensi-iltansa helmikuussa 2010.


title: Risto Räppääjä (elokuva)

text: Risto Räppääjä on kymmenvuotias rummuttava poika, joka asuu kerrostalossa tätinsä, puhelinmyyjä Rauha Räppääjän kanssa. Rauha unelmoi alakerran poikamiehestä, Lennart Lindbergistä. Rauha yrittää saada Riston tutustumaan alakertaan muuttaneeseen Nelli Perhoseen, mutta Ristoa ujostuttaa eikä hän ymmärrä, että tytönkin kanssa voisi ystävystyä. Rauha kirjoittaa rakkauskirjeen, joka on tarkoitettu alakerran herra Lindbergille, mutta kirje joutuu vahingossa Nellin käsiin. Nelli luulee kirjettä Riston lähettämäksi, koska allekirjoituksena on ”yläkerran ikätoveri”. Nelli pitää naapurin poikaa pöhkönä ja kirjoittaa haukkumakirjeen ”yläkerran ikätoverille”. Kun väärinkäsitys selviää Ristolle, hän naamioituu, mutta Nelli tunnistaa hänet heti. Koska Nelli on yksinäinen, hän haluaa kuitenkin tutustua pöhkönä pitämäänsä Ristoon. Kirjeen aiheuttama väärinkäsitys selviää, ja Risto ja Nelli alkavat vähitellen ystävystyä. Kesä alkaa mukavasti, kun Risto ja Nelli tekevät tuttavuutta bändinkin kanssa. Mutta sitten tapahtuu katastrofi: Rauha katkaisee jalkansa eikä voi enää laittaa ruokaa. Rauhan serkku, Pakastaja-Elvi, tulee hoitamaan Räppääjien huushollia. Elville on tärkeintä siisteys ja järjestys. Hän ei voi sietää rummutusta eikä ylipäänsä meteliä. Riston ja Nellin ystävyys tiivistyy, kun Elvi takavarikoi Riston rummun. ja tästä seikkailu vasta alkaa…


title: Leijonan kita

text: Leijonan kita oli viihdeohjelma, jossa hakijat esittelivät liikeideansa tai keksintönsä pääomasijoittajaraadille. Ohjelman viisi "leijonaa" eli sijoittajaa arvioivat kunkin liikeidean tai keksinnön. Mikäli leijonat näkevät ideassa potentiaalia, he ryhtyvät neuvottelemaan prosenttiosuudesta, jonka halusivat esittelijän yrityksestä pyydettyä summaa vastaan. Sopimus syntyi, mikäli vähintään yksi leijona sijoitti keksijän hyväksymän sijoitussumman.


title: Leijonan kita

text: Leijonan kidassa ei tehty todellisuudessa sitovia sijoituspäätöksiä vaan aiesopimuksia, joilla ei ollut minkäänlaista juridista sitovuutta.


title: Leijonan kita

text: Suomalainen Leijonan kita oli MTV3:n sarja. Englanninkielinen "Dragons' Den" on 2waytrafficin viihdeohjelma. Alkujaan Leijonan kita -ohjelmaformaatti on japanilainen, ja siitä on tehty jo lukuisia kansallisia versioita muun muassa Yhdysvalloissa, Alankomaissa, Isossa-Britanniassa, Venäjällä, Romaniassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Kanadassa.


title: Leijonan kita

text: Anna Sorainen toimi ohjelman juontajana. Sijoittajina toimivat Eero Lehti, Kaija Ward, Toivo Sukari, Kyösti Kakkonen ja Lisa Sounio. Ohjelmaa mainostettiin yritysmaailman Idolsina. Suomessa sarjan esittäminen alkoi 27. syyskuuta 2007.


title: Leijonan kita

text: Leijonan kita sai osakseen myös kritiikkiä tavasta jolla leijonat monesti pyrkivät saamaan hyvin suuren osuuden yrityksen omistuksesta sijoituksiaan vastaan tavatessaan esittelijän, jonka neuvottelutaidot olivat huonot.


title: Leijonan kita

text: Samaan formaattiin pohjautuva sarja Leijonan luola alkoi 13. helmikuuta 2013 Nelosella.


title: Leijonan kita

text: 1. jakson liikeideat (27. syyskuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 2. jakson liikeideat (4. lokakuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 3. jakson liikeideat (11. lokakuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 4. jakson liikeideat (18. lokakuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 5. jakson liikeideat (25. lokakuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 6. jakson liikeideat (1. marraskuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 7. jakson liikeideat (8. marraskuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 8. jakson liikeideat (15. marraskuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 9. jakson liikeideat (22. marraskuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: 10. jakson liikeideat (29. marraskuuta 2007)


title: Leijonan kita

text: Leijonan kita -ohjelmassa solmittiin kaikkiaan 15 aiesopimusta kymmenen jakson aikana. Toivo Sukari oli mukana kaikkiaan 10 sopimuksessa. Neuvottelut uusien liikekumppaneiden kesken jatkuivat ohjelman kuvausten jälkeen. Osan liikeideoista kehittelytyö päätettiin lopettaa jo varhaisessa vaiheessa tai laitettiin jäihin. Leijonan kidassa sijoitettiin liikeideoihin rahaa yhteensä 1 822 000 euroa.


title: Villa Tammekann

text: Villa Tammekann on rakennus Tartossa. Sen on suunnitellut Alvar Aalto ja se on ainoa Aallon suunnittelema rakennus Virossa. Rakennuksen rakennutti maantieteen professori August Tammekann perheensä omakotitaloksi. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1932 ja Tammekannit muuttivat keskeneräiseen taloon vuonna 1933. Rakennus ei valmistunut sellaiseksi kuin Aalto oli sen suunnitellut. Tammekannit pakenivat miehitystä vuonna 1940. Neuvostoaikana huvilasta tehtiin pienkerrostalo, jossa asui jopa 6–8 taloutta. Villa Tammekann on kooltaan noin 300 neliömetriä, tilat jakautuvat kolmeen kerrokseen. Talo sijaitsee Tähtveren puutarhakaupunginosassa, josta tehtiin 1996 kaupunkiarkkitehtoninen suojelualue.


title: Villa Tammekann

text: Nykyisin Villa Tammekann on Turun Yliopistosäätiön omistuksessa. Säätiö osti sen professori Tammekannin lapsilta, Paavo ja Eeva-Maija Tammekannilta vuonna 1998. Rakennusta alettiin tuolloin korjata mahdollisimman tarkasti vastaamaan Aallon alkuperäisiä suunnitelmia, toisin sanoen Villa Tammekann rakennettiin viimein valmiiksi sellaiseksi kuin Alvar Aalto oli sen suunnitellut rakennettavan. Entisöinti- ja korjaustyöt saatiin valmiksi vuonna 2000.


title: Villa Tammekann

text: Rakennuksessa toimii Granö-keskus, Turun ja Tarton yliopistojen yhteistyökeskus, joka avattiin vuoden 2000 huhtikuussa. Keskus on nimetty suomalaisen professori J. G. Granön mukaan, joka ehti toimia Turun yliopiston rehtorina ja Tarton yliopiston maantieteen professorina sekä perustaa maantieteen suomalais-virolaisen koulukunnan.


title: Milton (hevonen)

text: Milton, oikealtaan nimeltään "Marius Silver Jubilee" (tunnetaan myös nimellä Next Milton) oli brittiläisen Tom ja Doreen Bradleyn omistama ja John Whitakerin ratsastama estehevonen. Milton oli ensimmäinen hevonen, joka ansaitsi elämänsä aikana yli miljoona puntaa laukkaratojen ulkopuolella. Monet pitävätkin sitä maailman parhaana estehevosena. Ruuna oli 168 cm korkea hollanninpuoliverinen ja väriltään kimo.


title: Milton (hevonen)

text: Milton syntyi vuonna 1977. Sen emä oli Aston Answer ja isä Marius, jolla Caroline Bradley kilpaili. Carolinen vanhemmat, Tom ja Doreen Bradley, ostivat Miltonin varsana summalla, joka vastaa noin 25 euroa. Caroline ei kuitenkaan koskaan ehtinyt kilpailla Miltonilla, sillä hän kuoli sydänkohtaukseen 1983. Stephen Hadley alkoi hoitaa Miltonia, jonka jänne vahingoittui klippauksen yhteydessä. 1985 Bradleyt lähettivät 8-vuotiaan Miltonin John Whitakerin ratsuksi. Whitakerin tallilla hevosta hoiti Malin Baryard.


title: Milton (hevonen)

text: Whitaker kilpaili Miltonilla menestyksekkäästi yhdeksän vuoden ajan voittaen mm. Euroopanmestaruuskilpailut 1989 ja maailmancupin vuosina 1990 ja 1991. Milton jäi eläkkeelle 1994 ja se kuoli vuonna 1999. Milton haudattiin Whitakerin tallille Yorkshiressä 6. heinäkuuta 1999. Miltonin esiintyessä viimeisiä kertoja yleisölle, sen esiintymisen aikana soitettiin Tina Turnerin "Simply the Best"-kappaletta.


title: Thunderbird (vuoristorata)

text: Thunderbird on maailman pohjoisin täysimittainen puinen vuoristorata. Se sijaitsee Lapuanjoen rannassa Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan kunnassa Powerpark-monitoimipuistossa. Vuoristoradan on suunnitellut amerikkalainen puisten vuoristoratojen rakentamiseen erikoistunut Great Coasters International (GCI). Vuoristoradan tilaajana oli monitoimipuiston taustalla toimiva Lillbacka Group. Thunderbird on GCI:n ensimmäinen rata Euroopassa.


title: Thunderbird (vuoristorata)

text: Radan rakentaminen aloitettiin loppukesällä 2005, ja laite valmistui suunnitellun aikataulun mukaan kauden 2006 avajaisiin. Radan valmistumista pystyi seuraamaan lähes reaaliaikaisesti monitoimipuiston internetsivujen kautta web-kameran välityksellä. Vuoristorata otettiin käyttöön lauantaina 29. huhtikuuta 2006, ja se nousi heti ensimmäisenä vuotenaan Powerpark-monitoimipuistossa sijaitsevan PowerLand-huvipuiston suosituimmaksi laitteeksi. Rata on 25 metriä korkea, 826,6 metriä pitkä, ja vaunujen nopeus on noin 77 km/h. Rakennusvaiheessa rataan käytettiin tuhat kuutiometriä puuta, 750 000 pulttia ja 1,8 miljoonaa naulaa. Puutavaran rataan toimitti Alajärvellä sijaitseva Myllyahon Saha Oy, ja painekyllästyksestä vastasi Finnforest. Rakentaminen kesti kahdeksan kuukautta, ja siihen osallistui suomalaisten lisäksi työntekijöitä Meksikosta, Saksasta ja Yhdysvalloista. Radan kahdella 24-paikkaisella junalla pystytään kuljettamaan 800 matkustajaa tunnissa. Pituusvaatimus laitteeseen on 130 cm.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text:
Professori Utonium ja hänen poikansa Ken ovat kehitelleet kemikaali X:n.Yllättäen kemikaali X-säiliöön putoaa riisikakku ja se muuttuu kemikaali Z:si. Kun samalla kaupunkiin on tullut ilmastonmuutos joka on levinnyt koko maailmaan, Ken ampuu kemikaalia laaserina kaupunkiin, se jakautuu hyväksi ja pahaksi. Pahoja säteitä osuu kaikkialle. Hyvät säteet taas osuvat kolmeen tavalliseen koulutyttöön; Momokoon, Miyakoon ja Kaoruun. Heistä tulee pahaa vastaan taistelevia taikatyttöjä; Hyper Blossom, Rolling Bubbles ja Powered Buttercup. Professori Utonium yrittää muuttaa Powerpuff-tytöt takaisin tavallisiksi tytöiksi. Toisin kuin yhdysvaltalaisversiossa, tytöillä on hienot transformaatiot joka jaksossa kuten esimerkiksi Sailor Moonissa.Tärkeimmät hahmot
Momoko Akatsumi"Blossom" pitää itseään Powerpuff Z -ryhmän johtajana ja pitää kaikesta makeasta ja herkullisesta. Momoko käy yleensä Kintoki-nimisessä herkkupuodissa ostamassa herkkuja. Momoko on ihastunut koulun moniin urheilullisiin poikiin, kuten koripalloa pelaavaan Itui'n, jalkapallojoukkueen Saitou'hun ja Yamadaan, jota hän taitaa ihailla eniten. Momoko on luonteeltaan rohkea ja huimapäinen mutta hidasjärkinen ja hajamielinen. Momoko on koulun suurin supersankarifani ja hänen lempivärinsä on punainen.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Miyako Gotokuji "Bubbles" on suosittu poikien keskuudessa. Hän on tunnollinen ja muotitietoinen. Miyako ostaa vaatteensa yleensä Petite Fleur -nimisestä vaatekaupasta. Miyakon luonne on herttainen ja hyväsydäminen, joskus kyllä kummallinen. Hänen ensirakkautensa on Takaaki, jonka hän tapasi 6-vuotiaana puistossa. Myöhemmin Takaakista tulee hirviö. Miyakon lempiväri on sininen.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Kaoru Matsubara "Buttercup" on poikamainen tyttö, joka harrastaa monia urheilulajeja, jonka takia monet tytöt ihailevat tätä. Kaoru on luonteeltaan sporttinen ja lyhytpinnainen. Aluksi, hän ei halunnut tulla PowerPuffeihin, koska hän inhoaa hameita. Hän on koulun paras urheilija, koska harrastaa monia lajeja, kuten tennistä, jalkapalloa ja judoa. Hänen isänsä on ammattipainija. Kaorun lempiväri on vihreä.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Professori Utonium on viisas tiedemies ja Kenin isä. Kenin äidin lähdettyä töihin avaruusasemalle professori Utonium on yrittänyt hoitaa Keniä hyvin, vaikka joskus uppoutuu ajatuksiinsa.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Ken on Professori Utoniumin 8-vuotias poika. Hänen äitinsä on astronautti. Ken ei käy koulua, koska hänen tiedemiesisänsä opettaa häntä. Ken kutsuu isäänsä mielellään ammattimaisesti professoriksi. Ken on digitaalisen koiransa kanssa luonut vahingossa kemikaali Z:n.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Peach on Kenin digitaalinen koira, joka oppi puhumaan kemikaali Z:tasta tulleen valkoisen säteen osuttua siihen. Peach tuli luoneeksi Kenin kanssa kemikaali Z:n, koska se riehui Kenin tekemien riisikakkujen kanssa ja yksi riisikakku putosi kemikaali X:ään. Peachin sanoessa "PowerPuff Girls Z" tytöt muuttuvat sankarimuotoihinsa.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Mojo Jojo on koneita rakentava apinaroisto. Mojo on alun perin tavallinen apina mutta muuttuu pahaksi puhuvaksi keksijäksi kun kemikaali Z:tan musta säde osuu häneen. Mojon päässä on iso kypärä jonka sisällä ovat hänen suuret aivonsa. Mojo on koominen pahis, jonka hölmöt maailmanvalloitussuunnitelmat menevät aina mönkään. Hän loi Rowdyruff Boys -pojat.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Rowdyruff Boys (Brick, Boomer ja Butch)


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Brick on Rodwyruff-jengin johtaja. Brickillä on Boomerin ja Butchin kanssa yhteinen isku nimeltä Snot Double Fun. Brickillä on aseenaan Blossomin sydänpilli, jolla hän tekee erilaisia iskuja esim: Spitball straw. Brick kaivaa nenäänsä yleensä Boomerin ja Butchin kanssa. Brickillä on orannsit hiukset ja punainen takki, mutta hänellä on myös punainen lippis päässä.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Boomer on Rodwyruffin poikajengissä. Boomerillä on Brickin ja Butchin kanssa yhteinen isku nimeltä Snot Double Fun. Boomerilla on aseena Bubblessin vanupuikko, jolla hän tekee eri iskuja yksi niistä on Earwax Q-tip. Boomer kaivaa nenäänsä yleensä Brickin ja Butchin kanssa. Boomerilla on keltaiset hiukset ja sininen takki.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Butch on Rodwyruffi poikajengissä. Butchilla on Brickin ja Boomerin kanssa yhteinen isku nimeltä Snot Double Fun. Butchilla on aseenaan Buttercupin haiseva sukka, jolla tekee erilaisia iskuja. Hänen yksi iskunsa on Stinky Sock Bumerange. Boomer kaivaa nenäänsä yleensä Brickin ja Boomerin kanssa. Butchilla on mustat hiukset ja vihreä takki.


title: Demashita! Powerpuff Girls Z

text: Kare (Him) on satoja vuosia vanha, yliluonnollisia kykyjä omaava hirviö, jonka tuhoamiseksi luotiin alkuperäiset tehotytöt, "Ooedo chakichaki musume". Karen voimat perustuvat lämpöön ja hän onkin erittäin herkkä kylmälle. Hän hallitsee mustaa tomua, joka paitsi muuttaa tavallisia ihmisiä, eläimiä ja esineitä hirviöiksi, myös kerää tietoa hänelle. Karessa on ristiinpukeutujan vikaa.


title: Moottoripyöräilyn Espanjan Grand Prix 2007

text: Espanjan Grand Prix 2007 oli MotoGP-sarjan osakilpailu. Se ajettiin Jerezissä 25. maaliskuuta. MotoGP-luokassa voittajaksi selviytyi Valentino Rossi, 250-kuutioisissa Jorge Lorenzo ja 125-kuutioisissa Gábor Talmácsi. Jokainen luokkansa voittaja nousi samalla luokkansa MM-sarjan johtoon voiton jälkeen.


text:
Kilpailussa ajettiin 27 kierrosta
Kilpailussa ajettiin 26 kierrosta
Kilpailussa ajettiin 23 kierrosta


title: Hirschberg an der Bergstraße

text: Hirschberg an der Bergstraße on kunta Baden-Württembergin osavaltiossa, lounaisessa Saksassa. Se sijaitsee noin viisi kilometriä etelään Weinheimistä ja 10 kilometriä pohjoiseen Heidelbergistä, vanhan Bergstraße-tien reitin varrella. Kunnassa asuu noin 9500 ihmistä. Pinta-alaltaan kunta on 12,35 neliökilometrin kokoinen, ja asukastiheys on täten 765 as./km². Nykyinen kunta on vuoteen 1975 asti itsenäisiä kuntia olleiden Großsachsenin ja Leutershausenin yhteenliittymä.


title: NIGCOMSAT 1

text: NIGCOMSAT 1 on 13. toukokuuta 2007 laukaistu nigerialainen tietoliikennesatelliitti.


title: NIGCOMSAT 1

text: Nigeria tilasi tietoliikennesatelliitin joulukuussa 2004 Kiinan kansantasavallasta (China Aerospace Corporation). NIGCOMSAT-akronyymi tulee sanoista "Nigerian Communication Satellite". Satelliitti perustuu kiinalaiseen DFH-4-tietoliikennesatelliittirunkoon. Siinä neljä C-kaistan, 18 Ku-kaistan, neljä Ka-kaistan ja kaksi L-kaistan transponderia. Operaattori on NASRDA. Satelliitin toiminta-aika on 15 vuotta. Se painaa 5 150 kg. Sen kiertorata on geostationaarinen kiertorata.


title: NIGCOMSAT 1

text: 12.11.2008 satelliitti menetti sähkötehonsa aikana, jolloin se oli maan varjossa. Täten se tuli pysyvästi toimintakyvyttömäksi ja se pudotettiin ilmakehään tai siirrettiin hautausmaaradalle. Satelliitin toimitussopimukseen kuuluu korvaava satelliitti tällaisen ennenaikaisen vian vuoksi.. Nigeria Communication Satellite -yrityksen toimitusjohtaja Alhaji Tima Ahmed Rufai ilmoitti helmikuun alussa 2009, että kiinalainen China Great Wall Corporation Limited laukaisisi vuoden 2010 alussa NIGCOMSAT-1:n korvaavan satelliitin, jolla oli myös vakuutus Lead Insurance -yhtiöltä. Korvaava NigComSat-1R laukaistaan vuonna 2011. Satelliitin tarkoitus on kehittää puhelin- ja internetyhteyksiä Nigeriassa. Samaan aikaan länsimainen "hyväntekeväisyyshanke" OB3 pyrkii samaan tavoitteeseen.


title: NIGCOMSAT 1

text: Tavoitteena on rakentaa NigComSat 2 ja 3 tietoliikennesatelliitit.


title: NIGCOMSAT 1

text: Nigeria on ilmaissut, että nykyisin se maksaa 450 miljoonaa dollaria vuosittain länsimaisille satelliittioperaattoreille satelliittitietoliikenneyhteyksistä. Nigeriassa uskotaan, että oma tietoliikennesatelliitti voi uudistaan maan taloutta merkittävästi.


title: NI (erikoisjoukko)

text: NI eli Nationella insatsstyrkan (suomeksi "Kansallinen iskujoukko") on Ruotsin poliisilaitoksen rikostentutkintaosaston "Rikskriminalpolisenin" alaisuudessa toimiva erikoisjoukko. NI:n tehtäviin kuuluvat kidnappausten selvittäminen, vaarallisten rikollisten pidättäminen, panttivankien pelastaminen ja terrorismin vastainen toiminta. Yksikön nykyinen johtaja on Bertil Olofsson.


title: NI (erikoisjoukko)

text: Kyseinen yksikkö kuuluu poliisin erikoisjoukkojen Eurooppalaiseen kattojärjestö Atlakseen (ATLAS: all together to protect you). Vuonna 2006 yksikön jäseniä komennettiin Libanoniin evakuoimaan Ruotsin kansalaisia sota-alueelta.


title: NI (erikoisjoukko)

text: NI:n johtajan tehtävänä on antaa käskyjä koordinaattoreille ja joukkuejohtajille, jotka taasen komentavat NI:n poliisiyksiköitä. Erikoisjoukko on jaettu kahdeksaan erilliseen ryhmään:


title: NI (erikoisjoukko)

text: NI:n jäsenten aseistukseen kuuluu SIG P226 -pistooleja, Heckler & Koch MP5 -konepistooleja, Ak 5 - ja Heckler & Koch G36 -rynnäkkökiväärejä sekä Psg 90 -kiikarikiväärejä. Yksikön jäsenet on varustettu myös kypäröillä ja luotisuojaliiveillä.


title: M/S Huckleberry Finn

text: M/S Huckleberry Finn () on TT-Line Nr 1063 Eigentums Gmbh:n omistama autolautta. Alus on rakennettu Schichau Seebeckswerftin telakalla Bremerhavenissa, Saksassa vuonna 1988. Kuollutta painoa aluksella on 6 177 tonnia. Autoja alukseen mahtuu kerrallaan 535. Alus on rekisteröity Ruotsin lipun alle ja sen kotisatama on Trelleborg. Nykyään alus liikennöi reitillä Trelleborg–Rostock.


title: M/S Huckleberry Finn

text: Huckleberry Finnin sisaralus on M/S Tom Sawyer.


title: M/S Huckleberry Finn

text: Huhtikuussa 1988 alus laskettiin vesille ja 28. lokakuuta alus luovutettiin Swecarrier Rederi Ab:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Ruotsin lipun alle. Kotisatamaksi tuli Tukholma. Tuolloin alus oli nimeltään "Nils Dacke". 31. lokakuuta 1988 Nils Dacke aloitti TT-Linen liikenteessä, linjalla Trelleborg–Travemünde. Tammikuussa 1992 Rederi AB Gotland osti aluksen. Kotisatamaksi muuttui Visby. 1. tammikuuta 1993 Ferry Enterprise Ltd osti aluksen ja rekisteröi sen Bahamalle. Toukokuussa 1993 Nils Dacke meni telakalle Turkuun, jossa siitä tehtiin auto- ja matkustajalautta. 27. elokuuta alus nimettiin "Peter Paniksi". Syyskuun alussa Peter Pan palasi jälleen Travemünden ja Trelleborgin väliseen liikenteeseen. 27. lokakuuta 2001 alus sai nimen "Peter Pan IV". Marraskuussa laiva meni kunnostettavaksi SSW Fähr- und Spezialschiffbau GmbH -nimiselle telakalle Bremerhaveniin, Saksaan.


title: M/S Huckleberry Finn

text: 7. tammikuuta 2002 alus sai nykyisen "Huckleberry Finn" -nimensä. 18. tammikuuta 2002 vastakastettu Huckleberry Finn rekisteröitiin Ruotsin alusrekisteriin. Kotisatamaksi muuttui Trelleborg. Seuraavana päivänä alus siirtyi nykyiselle reitilleen, Rostockin ja Trelleborgin välille. Toukokuussa alus rekisteröitiin TT-Line Nr 1063 Eigentums Gmbh:n omistukseen.


title: Maija-Leena Soinne

text: Maija-Leena Soinne (s. 6. tammikuuta 1940 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja lausuja.


title: Maija-Leena Soinne

text: Soinne tunnetaan muun muassa Saara Pohjanvuoren osasta elokuvassa "Tähdet kertovat, komisario Palmu" sekä Leppäsen Aunen roolista elokuvissa "Täällä Pohjantähden alla" ja "Akseli ja Elina" (sekä niistä myöhemmin yhdeksi kokonaisuudeksi leikatussa "Pohjantähdessä"). Soinne on esiintynyt Helsingin Kaupunginteatterissa ja Suomen Kansallisteatterissa. Hän on toiminut lausujana myös useissa teattereissa. Soinne on esiintynyt myös useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Soinne on esiintynyt myös Yleisradiossa, ja hän on toiminut myös ääninäyttelijänä elokuvissa "Pekka Töpöhäntä" ja "Pekka Töpöhäntä Amerikassa".


title: Maija-Leena Soinne

text: Soinne näytteli Helge Heralan, Aake Kallialan, Leo Lastumäen ja Olavi Ahosen kanssa televisiosarjassa "Valehtelijoiden klubi", ja sama joukko oli mukana myös elokuvassa "Koomikko", jossa Soinne esitti Helge Heralan esittämän koomikko Birgerin vaimoa.


title: Maija-Leena Soinne

text: Soinne sai valtion taiteilijaeläkkeen keväällä 2008.


title: Aakkoslaji

text: Aakkoslaji on yläkäsite, joka kuvaa eräiden äännekirjoitusjärjestelmien tapaa jakaa kirjaimet "suuraakkosiin" ("versaalit" eli "majuskelit", arkikielessä usein "isot kirjaimet") ja "pienaakkosiin" ("gemenat" eli "minuskelit", arkikielessä usein "pienet kirjaimet"). Näistä kahdesta aakkoslajista voidaan erottaa toisiinsa rinnastuvia kirjaimia, jotka edustavat samaa äännettä mutta erilaisissa tilanteissa. Niinpä esimerkiksi suuraakkonen "A" ja pienaakkonen "a" ymmärretään yleensä saman kirjaimen vaihtoehtoisiksi ja toisiaan täydentäviksi muodoiksi.


title: Aakkoslaji

text: Jako suur- ja pienaakkosiin on tapana tehdä useimmissa latinalaista, kreikkalaista, kyrillistä tai armenialaista kirjaimistoa käyttävissä kielissä. Sen sijaan esimerkiksi arabialaisessa, heprealaisessa ja georgialaisessa kirjaimistossa ei ole erikseen suur- ja pienaakkosia.


title: Aakkoslaji

text: Aakkoslajien suomenkieliset nimet viittaavat kirjainten kokoeroon, joka esimerkiksi latinalaisten kirjainten O/o ja S/s kohdalla onkin aivan olennainen piirre. Usein kokoeroa merkittävämpi on kuitenkin muotoero, kuten kirjaimissa A/a ja R/r, joissa pienaakkonen näyttää aivan erilaiselta kuin vastaava suuraakkonen. Toisinaan pienaakkonen voi (osin ehkä fontista riippuen) näyttää kookkaammaltakin kuin vastaava suuraakkonen, kuten islantilaisessa kirjaimessa Þ/þ.


title: Aakkoslaji

text: Termit "suuraakkonen" ja "pienaakkonen" ovat peräisin kielenhuollosta. Arkikielinen puhe isoista ja pienistä kirjaimista on monitulkintaista, koska kirjainten ”isous” tai ”pienuus” voi viitata myös fontin kokoon. Siksi erityisesti kirjapainoalan ammattikielessä suositaan termejä "versaali" ja "gemena". Termejä "majuskeli" ja "minuskeli" käytetään lähinnä kirjoituksen historian yhteydessä.


title: Aakkoslaji

text: Eräänlainen suur- ja pienaakkosten risteymä ovat kapiteelikirjaimet, jotka näyttävät pienikokoisilta suuraakkosilta. Aakkoslajiltaan kapiteelit ovat kuitenkin pienaakkosia, joiden muoto vain poikkeaa totutusta, ja varsinaiset suuraakkoset ovat kapiteelityylissäkin tavallisten suuraakkosten kokoisia. Kapiteelia voidaan käyttää tavanomaisen tekstin seassa tyyli- tai korostuskeinona hieman samaan tapaan kuin kursivointia tai lihavointia.


title: Aakkoslaji

text: Alun perin kirjaimet olivat muodoltaan lähinnä suuraakkosia eli majuskeleita, kuten antiikin piirtokirjoituksissa, jotka kaiverrettiin tai hakattiin johonkin kovaan alustaan. Kynällä kirjoitettaessa kirjaimet kuitenkin pyrkivät muovautumaan sellaisiksi, että ne sopivat juoksevaan kirjoitukseen. Niin sanottua roomalaista kursiivikirjoitusta (vrt. ’juosten, pikaisesti’) on säilynyt ainakin ensimmäiseltä esikristilliseltä vuosisadalta asti, ja vaikka sen vanhimmat muodot voivat nykysilmin näyttää varsin vaikeaselkoisilta, 300-luvulla siinä alkoivat jo olla tunnistettavissa monet nykyisten pienaakkosten perusmuodoista. Kristillisen ajanlaskun toisen vuosisadan tienoilla syntyneet pyöreämuotoiset unsiaalikirjaimet olivat majuskeleita, mutta niihinkin alkoi kehittyä pienaakkosten muotopiirteitä, kuten ylä- ja alapidennyksiä.


title: Aakkoslaji

text: Vaikka antiikin Roomassa siis tunnettiin sekä majuskeli- että minuskelimuodot, niitä ei vielä yhdistelty, niin että suur- ja pienaakkosia olisi esiintynyt samassa tekstissä. Varsinainen jako aakkoslajeihin tapahtui ensimmäisen kerran 800-luvulla, jolloin kehitettiin karolingiset minuskelit. Pienaakkosista tuli yleinen ja tavallinen aakkoslaji, mistä johtuu nimi "gemena" (vrt. ’yhteinen, yleinen’). Suuraakkoset jäivät kuitenkin pienaakkosten rinnalle käytettäviksi samoissa teksteissä erikoistarkoituksiin, kuten sellaisten sanojen alkukirjaimina, joiden haluttiin erottuvan muusta tekstistä.


title: Aakkoslaji

text: Monissa kielissä suuraakkosia käytetään muun muassa


title: Aakkoslaji

text: Suur- ja pienaakkosten käyttö alkukirjaimina vaihtelee kuitenkin jonkin verran eri kielissä. Esimerkiksi eräät erisnimien johdannaiset kuten kansallisuuksien ja asukkaiden nimet, samoin kuin kuukausien, viikonpäivien ja juhlapäivien nimet kirjoitetaan muun muassa englannin kielessä isolla, suomen ja ruotsin kielissä sen sijaan pienellä alkukirjaimella. Saksan kielessä kaikki substantiivit kirjoitetaan isolla alkukirjaimella.


title: Aakkoslaji

text: Yksinomaan suuraakkosin kirjoitetun tekstin lukeminen on noin 13–20 % hitaampaa kuin pienaakkosin kirjoitetun tekstin.


title: Aakkoslaji

text: Tietokonefonteissa numerot tavallisesti rinnastuvat kooltaan ja mittasuhteiltaan suuraakkosiin. Etenkin vanhemmassa typografiassa on kuitenkin ollut käytössä myös pienaakkosiin rinnastuvia niin sanottuja "gemenanumeroita", ja joissain uudenaikaisissakin fonteissa numeroiden glyyfit pyrkivät seuraamaan tätä perinnettä. Toisin kuin pienaakkosille, gemenanumeroille ei yleensä ole merkistöstandardeissa määritetty erillisiä merkkipaikkoja, vaan numeroiden mahdollinen gemenamaisuus on nimenomaan fontin ominaisuus.


title: Luettelo Dream Theaterin kappaleista

text: Tämä on luettelo Dream Theaterin kappaleista. Kappaleita voi järjestää raidan, kappaleen nimen, albumin, julkaisuvuoden tai keston mukaan.


title: Joseph Martin Kraus

text: Joseph Martin Kraus (20. kesäkuuta 1756 Mittenburg Saksa – 15. joulukuuta 1792 Tukholma) oli saksalainen säveltäjä ja orkesterinjohtaja, joka teki elämäntyönsä lähinnä Kustaa III:n hovissa Tukholmassa.


title: Joseph Martin Kraus

text: Joseph Martin Kraus jäi kuuluisan aikalaisensa Wolfgang Amadeus Mozartin varjoon. Musiikillisen uransa hän aloitti kuoropoikana ('sängerknabe') Mannheimin hovikirkon poikakuorossa vuonna 1773. Hän jatkoi musiikkiopintojaan Mainzin yliopistossa Johann Christian Kittelin johdolla, joka puolestaan oli ollut Johann Sebastian Bachin oppilas.


title: Joseph Martin Kraus

text: Vuonna 1778 Kraus tuli Ruotsiin kuningas Kustaa III:n kutsumana, sillä kuningas halusi tehdä Ruotsista ja varsinkin valtakunnan pääkaupungista Tukholmasta kansainvälisesti arvostetun kulttuurikeskuksen. Vuonna 1781 Kraus julkaisi sinfoniansa c-molli ja oopperansa "Proserpina", jotka molemmat saivat yleisöltä hyvän vastaanoton. Kustaa III lähetti hänet ympäri Eurooppaa matkalle, jonka tarkoituksena oli uusien musiikkivirtausten havainnointi ja tutkiminen. Matkan aikana hän vieraili Berliinissä, Dresdenissä, Münchenissä, Leipzigissa ja Wienissä, kohdaten aikakauden vertauskuvat Joseph Haydnin (1732–1809) ja Christoph Willibald Gluckin (1714–1787), jota hän suuresti ihaili.


title: Joseph Martin Kraus

text: Vuonna 1783 Kraus kiersi Italiaa, vieraillen Venetsiassa, Firenzessä, Roomassa, Napolissa ja Bolognassa. Bolognassa hän tapasi Giovanni Battista Martinin, joka oli aikakauden tunnetuin italialainen muusikko ja jonka oppilaana Mozartkin oli. Vuosina 1784–1786 hän asui Pariisissa, jossa julkaisi sinfonian d-molli. Julkaisu tapahtui Haydnin nimissä, sillä niin oli tuolloin tapana tehdä, kun tekijänä oli vähemmän tunnettu säveltäjä.


title: Joseph Martin Kraus

text: Joseph Martin Kraus kuoli pian "Symphonie funèbre" -teoksen valmistuttua. Vain kahdeksan kuukautta oli kulunut hänen suojelijansa Kustaa III:n kuolemasta salamurhan uhrina. Krausin kuolinsyy oli tuberkuloosi.Varsinkin saksaksi on ilmestynyt runsaasti säveltäjää käsittelevää kirjallisuutta.


title: Stefano Modena

text: Stefano Modena (s. 12. toukokuuta 1963 Modena, Italia) on entinen italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hänen Formula 1 -uransa alkoi Australian GP:sta 1987 ja päättyi Australiaan 1992. Hän saavutti urallaan 2 palkitosijoitusta, yhden eturivin lähtöpaikan ja saalisti yhteensä 17 MM-pistettä.


title: Stefano Modena

text: Modenan maine kasvoi hänen ollessa neljäs Italian Formula 3 -sarjassa kaudella 1986. Seuraavalla kaudella (1987) hän nousi Formula 3000 -sarjan mestariksi ja debytoi vielä samana vuonna Formula 1 -sarjassa kauden päätösosakilpailussa Australiassa Brabham-tallissa.


title: Stefano Modena

text: Kaudeksi 1988 Modena sai kuljettajan paikan EuroBrun-tallista, mutta auto oli kilpailukyvytön, ja menestystä ei tullut. Parhaaksi saavutukseksi jäi Unkarin GP:n 11. sija.


title: Stefano Modena

text: Hän palasi Brabhamille 1989. Kausi oli edellisvuotta parempi, sillä hän saavutti uransa ensimmäisen palkintosijan Monacon GP:ssa, ollessaan kolmas.


title: Stefano Modena

text: Modena jatkoi Brabhamilla kaudella 1990. Hän aloitti lupaavasti ollessaan viides kauden avauksessa Yhdysvalloissa. Seuraavissa kilpailuissa menestystä ei tullut, mihin vaikutti ehkä myös Brabhamin huono taloustilanne.


title: Stefano Modena

text: Kaudeksi 1991 hän siirtyi Tyrrellille. Hän aloittikin kauden hyvin, saavuttaen 4. sijan Yhdysvaltain GP:ssa, ajoi kolmantena San Marinon GP:ssa, kunnes moottorin rikkoutuminen aiheutti keskeytyksen. Sama syy johti keskeytykseen Monacossa, jossa hän starttasi kilpailuun eturivistä. Kanadassa auto kuitenkin kesti maaliin asti, ja tuloksena oli toinen sija, joka jäi hänen parhaaksi sijoituksekseen. Kausi 1991 oli Modenan paras hän keräsi 10 pistettä ja MM-pisteiden 8.sijan.


title: Stefano Modena

text: Kausi 1992 toi Modenalle uuden tallipaikan Jordanilta. Kausi jäi kuitenkin hänen uransa viimeiseksi. Jordan-tallin käyttämät Yamahan moottorit olivat tehottomia ja epäluotettavia, mikä takasi Modenalle kahdeksan keskeytystä ja neljä karsiutumista kilpailuista. Kauden päätösosakilpailu Australiassa toi hänelle vielä uran viimeisen MM-pisteen.


title: Stefano Modena

text: F1-uransa jälkeen hän kilpaili vuosina 1993-2000 Italian ja Saksan rata-autoilusarjoissa vaihtelevalla menestyksellä.


title: Pohjois-Bačka

text: Pohjois-Bačkan piirikunta (serbiksi: Севернобачки округ, Severnobački okrug; unkariksi: Észak Bácskai Körzet; kroaatiksi: Sjevernobački okrug; bunjevaciksi: Sjevernobački okrug; slovakiksi: Severobáčsky okres; ruteeniksi: Сивернобачки окрух; romaniaksi: Districtul Bacica de Nord) on piirikunta Serbian pohjoisosissa. Piirikunta sijaitsee Bačkan alueella Vojvodinan autonomisessa provinssissa. Piirikunnan väkiluku on 200 140 ja pinta-ala 1 784 km². Piirikunnan keskuspaikka on Subotica.


title: Pohjois-Bačka

text: Piirikunta jakautuu kolmeen kuntaan.


title: Pohjois-Bačka

text: Vuoden 2002 tietojen mukaan piirikunnan väestö jakautuu etnisesti:


title: Pohjois-Bačka

text: Kahdessa kunnassa on etnisesti unkarilaisenemmistö, Bačka Topolassa (58,94 %) ja Mali Iđošissa (55,92 %). Subotica on monietninen eikä selkeää enemmistökansaa ole.


title: Pohjois-Bačka

text: Väestö puhuu seuraavia kieliä:


title: Pohjois-Bačka

text: Uskonnon mukaan väestö jakautuu seuraavasti:


title: Jalo Syvähuoko

text: Jalo N. Syvähuoko (23. helmikuuta 1886 Kärkölä – 15. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli yrittäjä ja rakennusneuvos, joka saavutti Suomessa uranuurtajan aseman betonirakennustekniikan ja rakennuskoneiden kehittäjänä. Hänen perustamansa Rakennustoimi Oy kasvoi yhdeksi maan suurimmista rakennusliikkeistä 1930-luvulla.


title: Jalo Syvähuoko

text: Jalo Syvähuoko syntyi suhteellisen vauraan tilan poikana Kärkölässä. Hän muutti Helsinkiin 18-vuotiaana ja matemaattisesti lahjakkaana menestyi teollisuuskoulussa poikkeuksellisen hyvin ja valmistui rakennusmestariksi 1906. Hän perusti ensimmäisen oman yrityksensä, betonitöihin erikoistuneen "Rautabetoniliike Jalo N. Syvähuokon" vuonna 1910, vain 24-vuotiaana. 1920–1930-luvuilla yritys teki suurimman osan Helsingissä rakennettujen talojen teräsbetonirakenteista - rautabetonisia välikattoja hän oli tehnyt vuoteen 1930 mennessä 356 rakennukseen Helsingissä. Syvähuokon tapa taivuttaa raudat koneellisesti varastoissa tuli yleisesti käyttöön vasta toisen maailmansodan jälkeen.


title: Jalo Syvähuoko

text: Syvähuoko suunnitteli lähes kaikki tarvitsemansa rakennuskoneet itse yrityksessään "Rakennuskonepaja Oy", joka oli useamman vuosikymmenen ajan ainoa rakennuskonetehdas Suomessa. Syvähuoko kehitti esimerkiksi Suomen ensimmäisen betonimyllyn ja yhdistetyn tiili- ja laastihissin, sekä työntökärryt betonin siirtoon. Hänen innovaatioihinsa kuuluivat myös tienpäällystyskone, jolla suoritettiin ensimmäinen koneellisesti valmistettu betonitie Suomessa 1930 sekä ensimmäiset Suomessa käyttöönotetut nosturit rakennustyömailla.


title: Jalo Syvähuoko

text: 1930-luvun alussa Syvähuoko laajensi yritystoimintansa rakennusurakointiin, ja yrityksen nimeksi vaihdettiin "Rakennustoimi Oy". Yritys kasvoi muutamassa vuodessa yhdeksi maan suurimmista talonrakentajista.


title: Jalo Syvähuoko

text: Syvähuokon kokonaan tai osittain urakoimia kohteita ovat muun muassa Helsingin Olympiastadion, Alkon pääkonttorirakennukset ja tehdasrakennus Salmisaaressa, Mikael Agricolan kirkko, Nuuttilan navetta Kärkölässä, Lassila & Tikanojan liikepalatsin runkotyöt Eteläesplanadilla, Fredrikinkadun Tennishallit, Postisäästöpankki Fabianinkadulla, Kisakylän rakennukset Helsingissä, elokuvateatteri Bio Capitol Mannerheimintiellä, Kallion virastotalo ja Lasipalatsi, Autopalatsi sekä Yrjönkadun uimahallin rakenteiden suunnittelu ja betonityöt.


title: Jalo Syvähuoko

text: Syvähuoko oli myös saunojien tunteman kertalämmitteisen Aitokiukaan kehittäjä. Hänet nimitettiin rakennusneuvokseksi vuonna 1946.


title: Jalo Syvähuoko

text: Arkkitehti Väinö Vähäkallio suunnitteli Syvähuokon vuonna 1927 Taka-Töölöön Stenbäckinkatu 24:ään valmistuneen komean yksityistalon. Talossa on nykyisin Romanian Suomen-suurlähetystö.


title: Jalo Syvähuoko

text: Vuonna 1923 Syvähuoko rakennutti Hietala-nimisen huvilan Vuosaaren Kallahteen. Huvilan pohjoispuolelle valmistui 1920-luvulla vielä puutarhurin asunto, kasvihuoneita ja 4 680 neliömetrin 1800-luvun tyylinen muotopuutarha jonka suunnitteli todennäköisesti vihersuunnittelija Paul Olsson. Puutarhaan kuului ruusutarha ja joonialainen pylväikkö. Huvilaa laajennettiin vielä 1939 kun se siirtyi Sasekan omistukseen rakentamalla harkoista siipirakennus ja rappaamalla koko rakennus. Huvila oli virka-asuntona vuoteen 1964 saakka ja sitten toimistona. Helsingin kaupunki on omistanut huvilan vuodesta 1975 alkaen. Huvila ja puutarha peruskorjattiin vuonna 2006, jolloin se sai nimekseen "Villa Lill Kallvik". Talossa toimii nyt Taiteilijatalo.


title: Jason muuttaa taivaaseen

text: Jason muuttaa taivaaseen on suomalainen rockyhtye. Johanna Kustannus julkaisi yhtyeen debyyttialbumin "Sopivaa hintaa" 28. maaliskuuta 2007.


title: Jason muuttaa taivaaseen

text: Jason muuttaa taivaaseen perustettiin Helsingin Kalliossa syksyllä 2002.


title: Areena 5

text: Areena 5 on suomalaisen "Areena"-tietokonepelisarjan viides osa. Pelissä pelaaja on gladiaattorijoukkueen valmentaja. Taistelut käydään kuvitteellisessa paikassa nimeltä Riimukallio. Taisteluiden välissä voi värvätä uusia gladiaattoreita, kouluttaa niitä tai ostaa loitsuja tai aseita.


title: Areena 5

text: Pelissä on neljä vaikeusastetta, Helppo, Normaali, Vaikea ja Mahdoton. Vaikeustaso määrittää pelaajan käytettävissä olevan pelinsisäisen valuutan määrän.


title: Areena 5

text: Lyöntiaseita on neljää eri tyyppiä: keihäitä, miekkoja, kirveitä ja nuijia. Nuijat ovat kalleimpia, mutta ne tönäisevät kohdetta eniten. Keihäät taas halvimpia, mutta ne tönäisevät kohdetta vähiten. Miekat ja kirveet ovat ääripäiden väliltä. Tönäisty gladiaattori voi osua seinään aiheuttaen lisävahinkoa, tippua areenalta tai osua toiseen gladiaattoriin haavoittaen molempia. Pelissä on myös jousia ja varsijousia. Jousella voi ampua joka vuoro, mutta ammukset saattavat loppua kesken pidemmässä taistelussa. Varsijousi pitää ladata joka toinen vuoro, mutta ne ovat halvempia ja tekevät enemmän vahinkoa.


title: Areena 5

text: Pelissä esiintyy useita eri rotuja, joiden ominaisuuksien arvot vaihtelevat. Ominaisuuksia ovat voima, nopeus, mana ja kesto. Joka kuukausi jonkun Riimukallion kaupungissa vaikuttavan rodun jumalan onnistuu päästä ylivertaiseen asemaan muihin nähden. Kyseisen rodun edustajien tekemät vahingot ja loitsujen vaikutukset ovat siinä kuussa kaksinkertaiset. Samassa joukkueessa ei saa olla kahta samaa rotua edustavaa gladiaattoria.


title: Areena 5

text: Gladiaattoreiden kykyihin vaikuttaa kolme tekijää: gladiaattorin moraali, gladiaattorin haavoittumisaste ja gladiaattoriin vaikuttavat loitsut. Ennen taistelua valitaan kuuden gladiaattorin muodostelma. Gladiaattoreita ohjataan joko hiirellä tai nuolinäppäimillä. Pelissä pelataan divisioonaotteluita sekä cup-otteluita. Divisioonia on neljä, joissa kussakin on neljä joukkuetta. Pelaaja aloittaa neljännestä divisioonasta ja tavoite on nousta vuosien myötä ensimmäisen divisioonan voittajaksi. Divisioonan voittaja nousee ylempään divisioonaan ja häviäjä tippuu alempaan.


title: Areena 5

text: Gladiaattorit kehittyvät taistelemalla ja niitä voi kouluttaa koulussa. Maksua vastaan voi kasvattaa gladiaattorien voimaa, nopeutta, manaa ja kestoa. Ne jäävät eläkkeelle 35-vuotiaina kauden jälkeen, ja ovat nuorimmillaan 20-vuotiaita.


title: Areena 5

text: Peli päättyy, jos pelaaja eroaa managerin tehtävästään, tai jos pelaajan saama arvostus laskee alle 10:n. Johtokunta määrittelee pelaajan saaman arvostuksen ottelutulosten perusteella. Jos arvostus tippuu alle 10:n, pelaaja joutuu palkkamurhaajan uhriksi.


title: Leasing

text: Leasing eli liisaus on käyttöomaisuuden pitkäaikaista vuokrausta . Usein liisataan autoja ja koneita 3–5 vuoden vuokrasopimuksilla, joissa esimerkiksi auto-leasingissä on sovittu sopimusaikana ajettava enimmäiskilometrimäärä.


title: Leasing

text: Liisaamalla saadaan kone tai laite käyttöön hankintahetkellä edullisemmin kuin ostamalla ja hankittava kone tai laite ei siirry käyttäjän omaisuudeksi. Leasing-sopimus voi sisältää esimerkiksi auton yhteydessä huollon ja tietokoneen yhteydessä kierrätyksen. Koska kysymyksessä on rahoitus, jossa rahoitettava esine toimii vakuutena, huolto tai kierrätys on sisällytetty leasingin kuukausihintaan. Leasing-sopimuksen umpeuduttua useissa sopimustyypeissä on mahdollisuus lunastaa auto tai laite etukäteen sovittuun hintaan.


title: Leasing

text: Leasingin haittapuolena on, että sopimusta ei voi katkaista ilman lisäkorvausta kesken sopimuskauden.


title: Leasing

text: Vaihtoehtoja leasingille ovat esimerkiksi osamaksu ja laina.


title: Carol Channing

text: Carol Elaine Channing (31. tammikuuta 1921 – 15. tammikuuta 2019) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja.


title: Carol Channing

text: Carol Channing syntyi Seattlessa vuonna 1921, mutta hän kasvoi ja kävi koulunsa San Franciscossa. Korkeakouluopintonsa hän suoritti Bennington Collegessa, missä hän erikoistui draamanäyttelemiseen ja tanssiin.


title: Carol Channing

text: Channing teki ensiesiintymisensä Broadwayllä vuonna 1948. Channing tunnetuin teatterirooli oli Dolly Levi Jerry Hermanin musikaalissa "Hello, Dolly!", jossa hän näytteli yli 5 000 näytöksessä. Siitä Channing voitti 1964 Tony-palkinnon parhaasta musikaalin naispääosasta. Sen lisäksi hän sai vuonna 1968 erikois-Tonyn ja vuonna 1996 elämäntyöpalkinnon.


title: Carol Channing

text: Channing näytteli myös elokuvissa. Hän voitti Golden Globe -palkinnon ja sai Oscar-ehdokkuuden elokuvasta "Moderni Millie". Muita hänen elokuviaan olivat "Hyvitys", "The First Traveling Saleslady", "Skidoo" ja "Kersantti Pippuri". Channingin omalaatuinen ääni teki hänestä myös suositun ääninäyttelijän ja dokumenttien lukijan.


title: Carol Channing

text: Channing äännitti myös useita albumeita ja lauloi ympäri Yhdysvaltoja useissa tanssisaleissa ja konserttihalleissa. Channing julkaisi vuonna 2003 omaelämäkertansa "Just Lucky I Guess" ja alkoi samana vuonna kiertää Yhdysvaltoja oman "The First Eighty Years are the Hardest" -show’n kanssa.


title: Carol Channing

text: Channing oli naimisissa neljästi, ja hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella. Hän kuului myös American Theatre Hall of Fameen ja voitti vuonna 1966 Sarah Siddons -palkinnon.


title: Robert Smithdas

text: Robert Smithdas (s. 7. kesäkuuta 1925 Pittsburgh) on ensimmäinen maisterin arvon saanut yhdysvaltalainen kuurosokea. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluu kaksi teosta: omaelämäkerta "Life at My Fingertips" ja runokokoelma "City of the Heart".


title: Robert Smithdas

text: Smithdasille on myönnetty Gallaudet Collegen, Länsi-Michiganin yliopiston ja Johns Hopkinsin yliopiston kunnia-arvot. Mies elää yhdessä kuurosokean vaimonsa Michellen kanssa täysin itsenäisesti.


title: Robert Smithdas

text: Robert Smithdasia kunnioitettiin vuonna 1960 "vuoden runoilijan" arvonimellä.


title: Hammaskarppikalat

text: Hammaskarppikalat "Cyprinodontiformes" on makeassa vedessä elävien kalojen lahko, jonka monet jäsenet ovat suosittuja akvaariokaloja. Lahkosta tunnetaan noin 1010 lajia.


title: Hammaskarppikalat

text: Hammaskarppikalat tunnetaan kestävinä kaloina, jotka pärjäävät rehevissäkin vesissä ja pikku lammikoissa, joissa ei tavata muita kaloja. Ne tosin viihtyvät lähellä pintaa, missä happea on usein enemmän kuin syvemmällä. Hammaskarppikalat ovat tyypillisesti kaikkiruokaisia.


title: Hammaskarppikalat

text: Jotkut hammaskarppikalat ovat "kausikaloja", joiden hedelmöittyneet munat voivat kuivahtaa ennen kuoriutumistaan. Ne ovat sopeutuneet elämään lammikoissa, jotka kuivuvat kuivan kauden aikana. Monille lajeille tämä munien kuivahtaminen on jopa välttämätöntä. Akvaarioharrastajat järjestävät keinotekoisen kuivan kauden keräämällä mätiä akvaarion pohjalle levitettyyn turpeeseen ja kuivattamlla tämän sitten huoneenlämmössä.


title: Hammaskarppikalat

text: Esimerkkejä hammaskarppikalasuvuista, joihin kuuluu kausikaloja, ovat afrikkalainen "Nothobranchius"-suku sekä eteläamerikkalaiset "Austrolebias", "Gnatholebias", "Pterolebias", "Simpsonichthys" ja "Terranatos". Akvaarioissa suosittuja lajeja ovat mustaviuhkaevä ja kirjoviuhkapyrstö.


title: Hammaskarppikalat

text: Hammaskarppikalojen lahko jaetaan nykyään kahteen alalahkoon "Aplocheiloidei" ja "Cyprinodontoidei" ja yhteensä kymmeneen heimoon. "Aplocheiloidei"-alalahkon kolmesta heimosta kaksi, "Aplocheilidae" ja "Nothobranchiidae" luettiin aiemmin yhteiseen heimoon tai alaheimoon ("Aplocheilinae"), joka tunnettiin suomalaisella nimellä vanhanmaailmankillit.


title: I Love You Mi Vida

text: I Love You Mi Vida on espanjalaisen poikabändi D'NASH:in single, joka oli myös Espanjan edustuskappale Eurovision laulukilpailussa 2007. Se sai kilpailussa 43 pistettä jääden sijalle 20.


title: I Love You Mi Vida

text: Laulun alkuperäinen sanoitus oli kokonaan espanjankielinen lukuun ottamatta kertosäkeessä toistuvaa "I love you" -lausetta. Kun euroviisuedustus varmistui, kappaleeseen lisättiin enemmän englanninkielisiä sanoja.


title: I Love You Mi Vida

text: Laulun säveltäjä, ruotsalainen , teki saman vuoden viisukilpailuun myös Norjan edustuskappaleen, "Ven a bailar conmigon", jonka esitti Guri Schanke.


title: Skyfire

text: Skyfire on ruotsalainen melodista death metalia soittava yhtye, joka on perustettu Höörin kaupungissa vuonna 1995.


title: Kellonlahti

text: Kellonlahti on vesialue Perämerellä Kellon kaupunginosassa Oulussa. Vesialue rajoittuu etelässä Kellon Kraaselin, Rapakarin ja Kotakarin saariin ja pohjoisessa Virpiniemeen. Kellon Kiviniemen kala- ja venesatama sijaitsee alueen pohjoisreunalla. Vesialue on myös suosittu pilkkialue. Keinotekoinen veneväylä, Kraaselin kaivanto, yhdistää Kellonlahden Kuivasmereen.