title: Die Ärzte

text: Vuoden 2002 lopulla Die Ärzte esiintyi MTV:n Unplugged -ohjelmassa, jossa bändi esitti kappaleitaan hampurilaisen koulun juhlasalissa yhdessä koulun bändin kanssa. Seuraavana vuonna Die Ärzte julkaisi tupla-albumin "Geräusch", sekä live-DVD:n. Vuonna 2005 he julkaisivat myös uuden julkaisun albumista "Debil", joka kantaa nimeä "Devil". Se sisältää alkuperäisiä kappaleita albumilta "Debil", sekä myös bonus-materiaalia. Vuonna 2006 myös Bela aloitti soolouran albumillaan "Bingo".


title: Die Ärzte

text: 2. marraskuuta 2007 julkaisi Die Ärzte pitkän tauon jälkeen albumin "Jazz ist anders", jolta ensimmäinen singlejulkaisu oli kappale "Junge". Albumilta on myöhemmin julkaistu myös singlet "Lied vom Scheitern" ja "Lasse redn".


title: Die Ärzte

text: 5. huhtikuuta 2012 Die Ärzte julkaisi studioalbumin "Auch".


title: Puronieriä

text: Puronieriä ("Salvelinus fontinalis") on lohikala, joka on kotoisin Pohjois-Amerikasta. Sieltä se tuotiin Eurooppaan vuonna 1869. Alkuinnostus oli suuri: kalan maine mainiona urheilukalastuksen kohteena oli kiirinyt Atlantin yli. Siksi puronieriää istutettiin runsaasti ympäri Eurooppaa. Se kuuluu myös yleisöakvaarioiden vakiokaloihin ympäri maailmaa.


title: Puronieriä

text: Selkä ja kyljet ovat oliivinvihreitä tai ruskehtavia ja vatsa vaalea, kutuasussa (katso kuva) kuitenkin punainen. Vihertävillä kyljillä on runsaasti vaaleankellertäviä ja joskus punertavia laikkuja, joita on myös selkä- ja pyrstöevissä. Puronieriän suomut ovat todella pienet: kylkiviivalle niitä mahtuu jopa 220 kappaletta. Pituutta puronieriällä on tavallisesti 30–40 cm ja painoa 1–2 kg.


title: Puronieriä

text: Laji on kotoisin itäisestä Pohjois-Amerikasta. Muualla se elää oikeastaan vain istukkaana. Levinneisyys Amerikassa rajoittuu Suurten järvien ja Hudsoninlahden länsipuolella oleviin vesistöihin. Istutukset Euroopassa ovat olleet menestyksekkäitä. Puronieriä on kotiutunut moniin puroihin ja järviin Alpeilla, Pyreneiden vuoristoalueella, Karpaateilla, Britanniassa ja Pohjoismaissa. Suomen kantojen levinneisyydestä ei ole tarkkaa tietoa, mutta tiedetään, että se on kotiutunut useisiin vesistöihin eri puolella maata.


title: Puronieriä

text: Puronieriän ravinto koostuu pääasiassa selkärangattomista eläimistä, vaikka vatsoista on löytynytkin kasvien ja pikkukalojen jäänteitä. Sille kelpaavat äyriäiset, hyönteistoukat, pintahyönteiset ja madot. Nopean kasvun edellytyksenä on kalaravinnon käyttö. Kanadassa on havaittu puronieriöiden syövän jopa sopuleita, hiiriä ja myyriä.


title: Puronieriä

text: Puronieriä on kylmän veden kala, kuten kaikki nieriälajit. Puronieriä onkin sopeutunut kylmiin vesiin paremmin kuin taimen. Kesällä vesien ollessa lämpimät ja matalat, puronieriät kokoontuvat pohjalähteiden luo tai hakeutuvat syvänteisiin.


title: Puronieriä

text:
Kutuaika on normaalisti syys-lokakuussa. Kutupaikkana puronieriä suosii nopeavirtaista paikkaa jossa on sorapohja. Valoisaan aikaan tapahtuvassa kutuaktissa kala laskee vain osan munistaan. Munat ovat hetken aikaa takertuvia, mikä estää niiden lähdön virran mukaan. Kun hedelmöitys on tapahtunut, naaras peittää munat soralla ja alkaa kaivaa uutta kutukuoppaa.
Sukukypsyyden koiraat saavuttavat yleensä 2 vuoden ja naaraat 3 vuoden iässä. Munat kehittyvät talven yli ja kuoriutuvat jäiden lähdön aikoihin.


title: Puronieriä

text: Puronieriä on lyhytikäisin nieriälajimme. Ikää kertyy tavallisesti vain 5–6 vuotta.


title: Puronieriä

text: Puronieriän liha on kirkkaanpunaista ja sitä pidetään maukkaana. Suomessa sen taloudellinen merkitys on kuitenkin vähäinen kalan koon ja harvinaisuuden vuoksi. Puronieriä onkin enemmän urheilu- ja virkistyskalastajien suosiossa, sillä se on koukkuun tartuttuaan sitkeä taistelija.


title: Al-Jum’a

text: Al-Jum'a (, ) on Koraanin 62. suura. Siinä on 11 säettä.


title: Al-Jum’a

text: Muslimien tapa pitää perjantaita pyhäpäivänä perustuu tämän medinalaisen suuran 9–11 jakeisiin. Suura alkaa kuvauksella siitä, kuinka Jumala on lähettänyt profeetan opettamaan ihmisiä. Se on myös poikkeuksellisen suorasanainen juutalaisia kohtaan ja jakeissa 5–8 annetaan melko suorasukaisesti ymmärtää juutalaisuuden olevan harhaoppi, jota juutalaiset eivät itsekään harjoita oikein ja jonka oppien varaan he eivät luota elämäänsä.


title: Pohjois-Louko

text: Pohjois-Louko () on Suomen rataverkon liikennepaikka Seinäjoen kaupungissa 17 kilometriä Seinäjoen rautatieasemalta etelään Parkanon radalla. Liikennepaikka sijaitsee entisen Peräseinäjoen kunnan Louonmäen kylän pohjoispuolella.


title: Pohjois-Louko

text: Pohjois-Louosta alkaa kaksiraiteinen rataosuus Seinäjoelle. Liikennepaikalla kaksoisraideosuuden eteläpäässä sijaitseva vaihde on Suomen ensimmäinen suurnopeusvaihde, ja sen suurin sallittu nopeus on 140 kilometriä tunnissa poikkeavalle raiteelle.


title: The Whitest Boy Alive

text: The Whitest Boy Alive on berliiniläinen yhtye. Se aloitti vuonna 2003 elektronisen musiikin projektina, josta se on ajan myötä muovautunut soitinyhtyeeksi. Yhtyeen päähahmoja on norjalainen Kings of Convenience -yhtyeen keulahahmo Erlend Øye.


title: The Whitest Boy Alive

text: Yhtyeen esikoisalbumi "Dreams" julkaistiin kesäkuussa 2006.


title: Alkiolaisuus

text: Alkiolaisuus on aatesuunta, joka perustuu Santeri Alkion ajatuksiin. Santeri Alkio oli kauppias ja nuorsuomalainen, joka katsoi, ettei kaupungeissa oteta huomioon riittävästi maaseudun asiaa, minkä vuoksi perustettiin maalaisliitto vuonna 1906.


title: Alkiolaisuus

text: Alkiolaisuuden johtoajatuksena on edistyksen kannattaminen. Nuorsuomalaiset olivat innokkaampia uudistajia kuin suomettarelaiset. Sosialistista ajattelua Alkiossa liittyy köyhän asiaan. Tämä tiivistettiin kahteen asiaan: "köyhän asiaan" ja "edistyksen lipun kantamiseen".


title: Alkiolaisuus

text: Suomen itsenäistyttyä ja torpparivapautuksen vuoksi maalaisliiton vahvistuttua, pyrki puolue lisäämään pienviljelijöiden viljeltävää pinta-alaa. Politiikkaa käytännössä johti Kyösti Kallio.


title: Alkiolaisuus

text: Alkoholin saannin rajoittamisen kannalla ollut Santeri Alkio esitteli kieltolain vuonna 1919 ollessaan Tokoin senaatin maanviljelystoimituskunnan päällikkö.


title: Alkiolaisuus

text: Torpparien vapautuksen ja Lex Kallion toisinto oli 1940 pika-asutuslaki ja vuoden 1945 maanhankintalaki, jolla mahdollistettiin maatilansa Neuvostoliitolle Moskovan välirauhassa 1944 luovutetuilla alueilla menettäneille mahdollisuus hankkia tila jäljelle jääneistä Suomen osista. Myös tämä vahvisti pienmaanomistusta Suomessa.


title: Alkiolaisuus

text: Pienmaanomistukseen johtavat maalaisliiton hankkeet lähinnä edistyspuoluelaisten tuella aiheuttivat maalaisliiton ja kokoomuksen kireät välit. 1920-luvun toiset kiistakysymykset liittyivät heimosotiin, joissa Suomen hallitus noudatti lähinnä Rudolf Holstin linjauksia.


title: Alkiolaisuus

text: Suurten ikäluokkien kasvettua alkoi maaltapako kiihtyä. Tämä repeämä aiheutti Suomen Pientalonpoikien Puolueen perustamisen Veikko Vennamon maalaisliitosta lähdön yhteydessä. Keskustapuolue kärsi suuren vaalitappion Suomen Maaseudun Puolueelle (SMP:lle) vuoden 1970 eduskuntavaaleissa. SMP sai suuren vaalivoiton myös vuonna 1983, mutta sitä ei voitu lukea suoraan Keskustapuolueen tappioksi niin selvästi kuin vuoden 1970 vaalien tulosta.


title: Alkiolaisuus

text: Suomen Keskustan piirissä ei keskustelu alkiolaisuudesta ole dogmaattista, mutta ajoittain se johtaa kysymyksenasetteluun Keskustan ja SMP:n jatkajan, Perussuomalaisten kanssa. Kesällä 2007 Keskustan puoluesihteeri Jarmo Korhonen totesi, että Perussuomalaiset ja Keskusta voisivat yhdistyä, koska niillä on samaa aateperinnettä. Suomen Keskustan historiankirjasarjan yhden osan kirjoittajan, Tytti Isohookana-Asunmaan mukaan yhteyttä ei ole, koska Perussuomalaiset on suvaitsematon puolue. Kari Hokkanen puolestaan kirjoitti, että yhteinen aateperintö on olemassa.


title: Alkiolaisuus

text: Myös Itsenäisyyspuolue on sanonut pohjaavansa politiikkansa alkiolaisuuteen. Ilkka Hakalehto käsittelee aihetta kirjassaan "EU-kaappaus".


title: Greatest Hits (Alice in Chains)

text: Greatest Hits (tunnettu myös nimellä Alice in Chains Greatest Hits) on grunge-yhtyeen Alice in Chains "Greatest Hits" -kokoelmalevy. Se julkaistiin 24. heinäkuuta 2001 levy-yhtiöstä Columbia Records. Se on yhtyeen toinen hittikokoelma, lyhyempi kuin edellinen; "".


title: Severi Pyysalo

text: Jaani Pekka Severi Pyysalo (s. 18. joulukuuta 1967 Pori) on suomalainen vibrafonisti ja säveltäjä. Häntä on pidetty yhtenä maailman parhaimmista vibrafonisteista, mutta toisaalta kuvailtu melko tuntemattomaksi Skandinavian ulkopuolella. Pyysalo on tehnyt yhteistyötä useiden suomalaisten ja ulkomaisten jazzmuusikkojen kanssa ja säveltänyt myös taidemusiikkia.


title: Severi Pyysalo

text: Turusta kotoisin oleva Pyysalo alkoi soittaa rumpuja kuusivuotiaana, ja kolmen vuoden kuluttua hän aloitti klassisen musiikin opinnot Turun konservatoriossa, jossa hän myös tutustui tulevaan pääinstrumenttiinsa. Hän esiintyi ensimmäisen kerran suurelle yleisölle Porin jazzjuhlilla vuonna 1982. Kahden vuoden kuluttua samoilla juhlilla muusikot Paquito D'Rivera ja Sarah Vaughan kuulivat Pyysalon soittoa ja pyysivät häntä soittamaan omissa esityksissään. Jo parin viikon kuluttua Pyysalo esiintyi Yhdysvalloissa D'Riveran kanssa. Samana vuonna julkaistiin Pyysalon ensimmäinen albumi "Autumn Leaves Severi Comes".


title: Severi Pyysalo

text: Vuonna 1987 Pyysalo pääsi opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan. Samana vuonna perustettiin, hänen ensimmäinen oma yhtyeensä No Hope Band. Yhtyeeseen kuuluivat Pyysalon lisäksi basisti Häkä Virtanen, rumpali Heikki Sandrén, saksofonisti Sonny Heinilä sekä kitaristi Pekka Luukka, ja se keikkaili muun muassa Jazzliiton kiertueella vuosina 1988 ja 1989 ja Jazz Middleheim -festivaaleilla Antwerpenissä, Belgiassa vuonna 1989. Samana vuonna No Hope Band kuitenkin myös hajosi, ja seuraavana vuonna syntyi The Front, Pyysalon toinen yhtye. Myös se keikkaili paljon, ja se valittiin pohjoismaisten radioiden jazzpäivillä Kööpenhaminassa heinäkuussa 1991 parhaaksi yhtyeeksi. The Front lopetti toimintansa vuonna 1994.


title: Severi Pyysalo

text: Pyysalo palkittiin vuonna 1988 Yrjö-palkinnolla.


title: Severi Pyysalo

text: Pyysalo esiintyi ensimmäisen kerran yhdessä saksofonisti Jukka Perkon kanssa Pori Jazzissa vuonna 1986. Pyysalo liittyi Jukka Perko Quartettiin vuonna 1992, jolloin yhtye vaihtoi nimensä Perko-Pyysalo Poppooksi. Yhtyeessä soittivat lisäksi rumpali Marko Timonen ja basisti Eerik Siikasaari. Seuraavana vuonna Poppoolta ilmestyi albumi "Garden of Time", joka palkittiin vuoden 1993 Jazz-Emmalla. Vuonna 1995 yhtye keikkaili Australiassa ja julkaisi levyn "Uuno Kailas", joka sisälsi Perkon ja Pyysalon Uuno Kailaan runoihin säveltämiä kappaleita, jotka esitti Vesa-Matti Loiri. Vaihdettuaan nimensä The Poppooksi yhtye julkaisi kolmannen levynsä "Varia" vuonna 1998. Pyysalon ja Perkon yhteistyö on pysynyt tiiviinä, sillä he ovat esiintyneet yhdessä yli tuhat kertaa.


title: Severi Pyysalo

text: Vuonna 1999 Pyysalo, rumpali Marko Timonen sekä basisti Tuure Koski perustivat yhtyeen nimeltä Turgan Trio. Trio on julkaissut albumin "Turgan" vuonna 2004. Albumi on äänitetty Jazzliiton kiertueella vuonna 2003, ja se koostuu pääosin Pyysalon ja Kosken sävellyksistä. Toinen Pyysalon tärkeä kokoonpano on hänen, Jukka Perkon sekä kitaristi Teemu Viinikaisen vuonna 2002 perustama trio, joka konsertoi kirkoissa ympäri Suomea esittäen uudelleensovitettuja virsiä. Trio on julkaissut myös albumin, "Kuunnelmia", joka ei kuitenkaan sisällä virsiä, vaan kolmikon omia sävellyksiä.


title: Severi Pyysalo

text: Pyysalo on tehnyt yhteistyötä lukuisien artistien kanssa. Vuodesta 1994 hän on soittanut ruotsalaisen basistin Anders Jorminin yhtyeessä, ja vuonna 1997 hän oli tanskalaisen pianistin Thomas Clausenin kanssa kiertueella Aasiassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, ja hän on myös levyttänyt Clausenin kanssa. Hän esiintyi DJ Njassan kanssa vuoden 1997 Helsingin juhlaviikoilla, ja konsertti esitettiin suorana internetissä. Vuonna 2001 hän julkaisi saksofonisti Antti Sarpilan kanssa järjestyksessä toisen suomalaisen Blue Note -levyn "New Moods – New Sounds". Lisäksi hän on soittanut muun muassa UMOn, Winter's Jazz Workshopin, Otra Vezin, McCoy Tynerin, James Newtonin, Zoot Simsin, Frank Fosterin sekä heavy metal -yhtye Kilven kanssa. Vuonna 2005 Pyysalo oli mukana The Five Corners Quintetin albumilla "Chasin' the Jazz Gone By", ja hän on esiintynyt myös yhtyeen keikoilla. Pyysalon johtama trio kiersi vuonna 2010 Kauko Röyhkän kanssa esittäen Röyhkän kappaleista jazz-sovituksia.


title: Severi Pyysalo

text: Pyysalon sävellykset eivät rajoitu pelkkään jazziin. Hän on säveltänyt vuoden 1995 Helsingin juhlaviikoille teoksen lyömäsoittimille, ja vuonna 1996 teoksen Radion sinfoniaorkesterille. Vuonna 2006 kantaesityksensä sai hänen tuohon asti pisin teoksensa, Turun filharmonisen orkesterin tilaama 25-minuuttinen konsertto orkesterille, ja viikkoa myöhemmin kantaesitettiin hänen UMOlle säveltämänsä "Funeral Blues". Lisäksi Pyysalo on säveltänyt musiikin "Pikku Kakkosessa" lastenohjelmaan "Grimmin satuja" jonka esitti Sinikka Sokka.


title: Laura Lehtonen

text: Laura-Maija Lehtonen (o.s. Raittila) on entinen Yleisradion urheilutoimituksen toimittaja ja Urheiluruudun uutisankkuri. Hän oli Yleisradion palveluksessa vuosina 2001–2007. Vuonna 2007 hän alkoi juontaa ja toimittaa Offseason-ohjelmaa Urheilukanavalla.


title: Laura Lehtonen

text: Lehtonen on aikaisemmin pelannut pesäpalloa Järvenpään Palossa, muun muassa naisten edustusjoukkueessa.


title: Laura Lehtonen

text: Lehtonen opiskeli Helsingin yliopistossa viestintää. Hänen pro gradu -työnsä on nimeltään "Ekan joutsenlaulu – Televisiouutisten raportointi Ekan romahduksesta" ja se valmistui vuonna 2001.


title: The Essential Alice in Chains

text: The Essential Alice in Chains on kaksilevyinen kokoelma-albumi yhtyeeltä Alice in Chains. Se suunniteltiin alun perin julkaistavan 30. maaliskuuta 2004, mutta se myöhästyi, ja albumi julkaistiin lopulta vasta 5. syyskuuta 2006.


title: The Essential Alice in Chains

text: CD 1


title: The Essential Alice in Chains

text: CD 2


title: Musta pörssi

text: Musta pörssi on luvatonta kaupankäyntiä, jota esiintyy usein erilaisten poikkeustilanteiden, kuten sodankäynnin tai laajojen lakkojen yhteydessä. Yleensä mustan pörssin kauppa käynnistyy, kun jonkin tuotteen saatavuutta säännöstellään esimerkiksi ostokorttien avulla tai siitä muuten on pulaa. Kauppatavarat ovat tyypillisesti esimerkiksi alkoholia, ylellisyystuotteita, lääkkeitä ja elintarvikkeita.


title: Musta pörssi

text: Mustan pörssin eräitä muotoja ovat ”tiskin alta myyminen” ja tietynlainen kytkykauppa. ”Tiskin alta” myytäessä kauppiaat varaavat osan tuotteistaan ainoastaan tietyille asiakkaille tai asiakasryhmille, kun taas muille kerrotaan ettei kysyttyä tavaraa ole saatavilla. ”Kytkykaupassa” puolestaan asiakkaan edellytetään ostavan varsinaisesti tarvitsemansa hyödykkeen ohella muuta tavaraa, joka ei eri syistä käy hyvin kaupaksi.


title: Musta pörssi

text: Mustan pörssin kehittymiseen vaikuttaa myös yleinen suhtautuminen siihen. Esimerkiksi Suomessa talvisodan aikana salakauppaa paheksuttiin eikä vakavaa tavarapulaa ehtinyt sodan kuluessa muodostua, joten musta pörssi ei kehittynyt. Jatkosodan aikana oli toisin: ratsiat ja rangaistukset eivät estäneet salakauppaa, koska tavarapula lisääntyi ja yleinen mielipide hyväksyi salakaupan.


title: Commerzbank Tower

text: Commerzbank Tower on pilvenpiirtäjä Frankfurt am Mainin kaupungissa, Saksassa. Vuosina 1994–1997 rakennetun pilvenpiirtäjän on suunnitellut isobritannialainen arkkitehti Norman Foster. Antenni mukaan laskettuna pilvenpiirtäjän korkeus on 300 metriä, ilman antennia 259 metriä.


title: Commerzbank Tower

text: Commerzbank Towerin rakentaminen maksoi noin 600 miljoonaa Saksan markkaa. 56-kerroksinen rakennus kantoi vuosien ajan Euroopan korkeimman rakennuksen titteliä, kunnes sen ohitti Moskovan 264-metrinen Triumph-Palace joulukuussa 2003. Saksan korkein rakennus se on edelleen. Sitä kutsutaan myös maailman ensimmäiseksi ekopilvenpiirtäjäksi. Nimitys juontuu siitä, että pilvenpiirtäjä käyttää enimmäkseen luonnollista ilmanvaihtoa .


title: Commerzbank Tower

text: Pilvenpiirtäjässä pitää pääkonttoriaan pankkiyhtiö Commerzbank AG.


title: M/S Mistral

text: M/S Mistral () on ahvenanmaalaisen Godby Shipping Ab:n omistama ro-ro-rahtialus. Se on rakennettu vuonna 1998 J.J. Sietaksen telakalla Hampurissa, Saksassa. Kuollutta painoa aluksella on 7 438 tonnia ja jääluokitus on 1A Super eli alus pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin. "Mistral" on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Brändö. Nykyisin Mistral kuljettaa UPM-Kymmene Oy:n tuotteita, reitillä Hamina–Länsi-Eurooppa.


title: M/S Mistral

text: Mistralin sisaraluksia ovat M/S Caroline Russ, M/S Elisabeth Russ, M/S Friedrich Russ, M/S Pauline Russ, M/S Miranda ja M/S Seagard.


title: M/S Mistral

text: Godby Shipping tilasi aluksen telakalta marraskuussa 1997 ja 29. joulukuuta 1998 se siirtyi nykyisen omistajan omistukseen, joka rekisteröi sen Suomen lipun alle. Kotisatamksi tuli Ahvenanmaalla sijaitseva Brändö. Samalla laiva vuokrattiin viideksi vuodeksi Transfennicalle. 2. tammikuuta 1999, Lyypekissä tapahtui sen luovutus ja kastaminen "Mistraliksi". Aluksen kummina toimi Anna-Kaisa Kälviänen. Kastamista seuraavana päivänä Mistral aloitti liikennöinnin reitillä Hanko–Lyypekki. Vuonna 2003 laiva siirtyi uudelle reitille: Hamina–Antwerpen.


title: M/S Mistral

text: 20. joulukuuta 2003 UPM-Kymmene vuokrasi aluksen. Tammikuussa 2004 Mistral aloitti liikennöinnin linjalla Rauma–Santander / El Ferrol.


title: M/S Mistral

text: 17. syyskuuta 2013, Tallink Silja aikarahtasi aluksen liikennöimään M/S Seawindin pariksi Turku-Tukholma väliä.


title: Yamataikoku

text: Yamataikoku () oli kiinalaisten historiankirjojen mukaan Japanissa Yayoi-kaudella ajanlaskun alun vuosisatoina sijainnut muinainen valtio. Japani oli tähän aikaan jakautunut lukuisiin pieniin valtiomuodostelmiin, joista joillakin oli yhteyksiä Kiinaan. Yamatai on näistä valtioista tunnetuin.


title: Yamataikoku

text: Kronikoiden mukaan Yamataikokua hallitsi kuningatar Himiko. Hänellä oli vallassaan yli 30 "kunin" (maan tai maakunnan) liittouma, ja hän vaikuttaa hallinneen kansaansa šamaanin tavoin. Hän vaikuttaa myös pitäneen yhteyttä Kiinaan ja käyttäneen Kiinalta saamaansa hyväksyntää tuomaan vallalleen legitimiteettiä. Himikon tiedetään lähettäneen lähetystön Kiinaan vuonna 238. Hänen kuolemansa jälkeen kysymys vallanperimyksestä johti sotaan Yamataikokun ympäristössä, kunnes Himikon 13-vuotias sukulaistyttö nousi maan uudeksi kuningattareksi. Myös hän lähetti lähettiläitä Kiinaan. Tämän jälkeen Yamataikokua ei mainita kiinalaisissa teksteissä.


title: Yamataikoku

text: Yamataikokun sijaintia ei tiedetä, ja siitä onkin kiistelty. "Kolmen kuningaskunnan kronikassa" kuvaillaan valtion sijaintia suhteessa muihin "kuni"-valtioihin, joita tekstissä mainitaan seitsemän, mutta näiden pikkuvaltioiden sijainnista on erilaisia tulkintoja. Suosituimpien teorioiden mukaan Yamataikoku sijaitsi joko Kyūshūn saarella tai Kinain alueella Honshūn keskiosassa.


title: Friulin kieli

text: Friulin kieli on Friuli-Venezia Giuliassa, Koillis-Italiassa puhuttava kieli, jota puhuvat friulit. Se muistuttaa paljon ladinin kieltä, mutta on saanut myös vaikutteita saksan, italian ja slovenian kielistä. Friulin kielestä on tekstejä 1000-luvulta lähtien, ja runoutta ja kirjallisuutta löytyy jo 1300-luvulta. Kielellä on 300 000 puhujaa (2002).


title: Grimstad

text:
Grimstad on kaupunki ja kunta Etelä-Norjassa Itä-Agderin läänissä Skagerrakin rannikolla. Sen rajanaapureita ovat Arendal idässä, Froland ja Birkenes pohjoisessa ja Lillesand lännessä. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Grimstadin kunnassa oli 21 594 asukasta.
Grimstadin puutavarasatama tunnetaan jo vuodelta 1528. Se oli luotsiasema () vuonna 1791 ja sai kaupunkioikeudet () vuonna 1816. Purjelaivojen aikakaudella kaupunki kukoisti laivanrakennus- ja varustamotoiminnan ansiosta. Fjæren ja Landvikin kunnat liitettiin Grimstadiin vuonna 1971.


title: Grimstad

text: Kaupungissa on huomattavaa laivanvarustamotoimintaa sekä öljynporaus- ja informaatioteknologian tuotekehitystä ja tuotantoa. Hedelmien, marjojen ja vihannesten tuotanto on tärkeää. Kaupungissa toimii erikoisoluistaan myös Norjan rajojen ulkopuolella tunnettu pienpanimo Nøgne Ø.


title: Grimstad

text: Grimstadissa toimii Agderin yliopiston tekninen tiedekunta ja osa taloustieteellistä tiedekuntaa.


title: Mike Reid

text: Michael "Mike" Reid (19. tammikuuta 1940 – 29. heinäkuuta 2007) oli englantilainen näyttelijä ja koomikko, joka muistetaan parhaiten Frank Butcherin roolista sarjassa "EastEnders". Hän oli syntynyt Lontoossa, mutta perhe muutti Lontoon pommitusten jälkeen Tottenhamiin, jossa Reid opiskeli Rowland Hill Schoolissa.


title: Mike Reid

text: Reid meni vuonna 1958 naimisiin ensimmäisen vaimonsa Sheilan kanssa ja sai ensimmäisenä lapsenaan Jane-tyttären. Vuonna 1967 otetun avioeron jälkeen hän solmi vuonna 1971 uuden avioliiton Shirley Collinsin kanssa. Reid ja Collins saivat pojat Michael ja Mark, joista jälkimmäinen teki itsemurhan vuonna 1990.


title: Mike Reid

text: Reid työskenteli 1960-luvun alussa stand up -koomikkona ja sai pian sivurooleja suosituissa televisiosarjoissa, kuten "Doctor Who'ssa", "Pyhimyksessä" ("The Saint") ja "Department S'ssa". Hän oli myös stunttina elokuvissa "Casino Royale" (1967) ja "Likainen tusina" (1967).


title: Mike Reid

text: Reid liittyi "EastEndersiin" vuonna 1987. Hän sai tällä roolilla uransa suurimman menestyksen. Vuonna 1994 hän aloitti stressin johdosta tauon. Hän teki useita lyhytaikaisia paluita vuosina 1995–1997 ja palasi täyspäiväisesti joulukuussa 1997. Toukokuussa 2000 hän ilmoitti jättävänsä sarjan, ja hänen viimeinen jaksonsa näytettiin saman vuoden marraskuussa. Samana vuonna hän esiintyi elokuvassa "Snatch – hävyttömät", ja vuonna 2003 hänellä oli rooli espanjalaisessa elokuvassa "Oh Marbella!"


title: Mike Reid

text: Viimeisten elinvuosiensa aikana Reid teki useita lyhyiksi jääneitä comebackeja "EastEndersiin". Hän esitti myös korruptoitunutta liikemies Brian Stevensiä sarjan "The Bill" kahdessa jaksossa. Pääasiassa hän oli kuitenkin jo vetäytynyt Espanjaan, jossa hän kuoli heinäkuussa 2007 Marbellassa saamaansa sydänkohtaukseen.


title: Viimeinen kesä (vuoden 2007 elokuva)

text: Viimeinen kesä ("Der geköpfte Hahn") on Radu Gabrean vuonna 2007 ohjaama saksankielinen elokuva. Se kertoo aikuisuuden kynnyksellä elävien nuorten ystävyydestä ja rakkaudesta pienessä romanialaisessa kaupungissa vuonna 1944.


title: Viimeinen kesä (vuoden 2007 elokuva)

text: Eginald Schlattnerin romaaniin perustuva elokuva kertoo toisen maailmansodan vaikutuksista transilvanialaiseen Fagorasin seutuun, jossa asuu saksalaisia, unkarilaisia, romanialaisia ja juutalaisia. Suvaitseva monikulttuurinen yhteisö saa kärsiä natsien ja sodanuhkan alla. Elokuvan tarina kerrotaan vapaamielisen ja vauraan saksalais-unkarilaisen perheen teinipojan näkökulmasta. Hän liittyy parhaan kaverinsa mukana enempiä ajattelematta Hitlerjugendin jäseneksi. Pojat ihastuvat rikkaan talon ja juutalaisen elokuvakoneenkäyttäjän tyttäriin, mutta sota-ajan tuomat ristiriidat saavat vanhan kyläidyllin ja nuoruuden viattomuuden nopeasti katoamaan.


title: Nina Lundström

text: Nina Lundström (s. 26. lokakuuta 1961, Savonlinna) on ruotsinsuomalainen poliitikko, joka istui vuosina 2002–2006 ja jälleen vuodesta 2010 alkaen liberaalien edustajana Ruotsin valtiopäivillä. Hänet valittiin Tukholman läänin vaalipiiristä. Paikallispolitiikassa hän on ollut kotikuntansa Sundbybergin kunnallisneuvos vuosina 2006–2007.


title: Tulihuulikala

text: Tulihuulikala ("Cirrhilabrus lubbocki") on koralliriuttojen huulikala, jota pidetään joskus myös riutta-akvaariossa.


title: Tulihuulikala

text: Tulihuulikala kasvaa noin 7,5 cm pitkäksi. Sen väritys vaihtelee. Usein vartalo on tulipunainen, evät keltaiset. Lajista on jalostettu myös muotoja, joiden vartalossa on laajoja sinisiä alueita.


title: Tulihuulikala

text:
Tulihuulikala elää luonnossa Indopasifisella merialueella.
Tulihuulikala saattaa hypätä ulos akvaariosta. Se viihtyy pienissä parvissa.
Tulihuulikala syö liha- ja leväpitoista ruokaa.


title: Kultaraputokko

text:
Kultaraputokko ("Amblyeleotris randalli") on tokkoihin kuuluva kala.
Kultaraputokko kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Sen vartalossa on vaalealla pohjalla kapeita kullankeltaisia juovia. Selkäevän tyvessä on tumma silmäkuvio. Silmät kohoavat kulmikkaan pään yläpuolelle. Rintaevät ovat muiden tokkojen tapaan voimakkaat.


title: Kultaraputokko

text: Kultaraputokko elää luonnossa Tyynen valtameren länsiosassa.


title: Kultaraputokko

text:
Kultaraputokko voi elää symbioottisesa suhteessa samassa hiekkakuopassa tai kolossa suunnilleen samankokoisten pistoolirapujen ("Alpheus sp.") kanssa. Se on tokoista vähiten aggressiivisia, ja voi asua samassa kolossa myös toisen raputokon kanssa.
Kultaraputokkoja pidetään meriakvaariossa jossa on paljon uintitilaa ja korallihiekkapohja. Ne eivät näyki koralleja, joten ne käyvät myös riutta-akvaarioon. Ne syövät lihaisaa pakasteruokaa, jota suositellaan annettavaksi kahdesti päivässä.


title: Sigma Corporation

text: Sigma Corporation () on vuonna 1961 perustettu japanilainen kameroiden, objektiivien ja muiden valokuvaustarvikkeiden valmistamiseen erikoistunut yhtiö. Kaikki Sigman tuotteet valmistetaan yhtiön omassa tehtaassa Japanin Fukushimassa. Vaikka Sigman valikoimaan kuuluu useita kameramalleja, yritys tunnetaan paremmin muiden valmistajien tuotteiden kanssa yhteensopivista valokuvausvarusteista.


title: Sigma Corporation

text: Sigma valmistaa varusteita omien kameramalliensa lisäksi Canonin, Nikonin, Pentaxin, Konica Minoltan, Sonyn, Olympuksen sekä Panasonicin (Micro Four Thirds) kameroihin. Sigman tuotteet ovat usein kameran alkuperäisvalmistajan tuotteita edullisempia.


title: Sigma Corporation

text: Sigman valikoimaan kuuluu useita filmijärjestelmäkameroita kuten SA-300, SA-7 ja SA-9. Yritys on kilpailijoidensa tavoin siirtynyt 2000-luvulla digitaalisten kameroiden tuotantoon. Sigman digitaalisia järjestelmäkameroita ovat Sigma SD14, SD10 ja SD9, jotka käyttävät Foveon X3- sensoria. Sigma käyttää kameroissaan omaa Sigma SA- objektiivikiinnitystä.


title: Sigma Corporation

text: Sigma valmistaa useita erilaisia objektiiveja eri valmistajien kameroihin. Eri valmistajien kameroihin suunnitellut objektiivit saattavat poiketa toisistaan.


title: Teen gongfu-haudutus

text: Teen gōngfū (kungfu 工夫) -haudutus on Etelä-Kiinassa kehittynyt tapa hauduttaa ja juoda teetä. Sitä kutsutaan myös gongfu-teeseremoniaksi. Ensimmäinen historiallinen maininta teeseremoniasta on 1600-luvun alkupuolelta.


title: Teen gongfu-haudutus

text: Haudutusta käytetään hyvän oolong-teen nauttimiseen, jota voidaan hauduttaa useaan kertaan. Näin ollen käytetään hyvin pientä teekannua, jossa on suuri määrä teelehtiä, joita haudutetaan uudelleen ja uudelleen.


title: Teen gongfu-haudutus

text: Gongfu-haudutukseen käytetään oolongin lisäksi myös vanhaa pu'erh-teetä (普洱茶, pinyin: pǔěrchá).


title: Teen gongfu-haudutus

text: Taiwanilainen gongfu-haudutus sisältää enemmän välineitä ja on hieman erilainen.


title: Teen gongfu-haudutus

text: Japanilaiseen teeseremoniaan verrattuna gongfu-haudutus on melko yksinkertainen tapa valmistaa teetä. Lisäksi siinä pääpaino on korkealaatuisen teen hauduttamisessa ja nauttimisessa aivan toisin kuin japanilaisessa teeseremoniassa.


title: Nathan Deakes

text:
Nathan Deakes (s. 17. elokuuta 1977) on australialainen kävelijä.
Deakes kilpaili 1997 kävelyn maailmancupissa, jossa sijoittui 20 kilometrin kävelyssä viidenneksikymmenenneksikolmanneksi ajalla 1.23.58. Kaksi vuotta myöhemmin hän käveli Sevillan MM-kisoissa samalla matkalla seitsemänneksi. Hän kilpaili Sydneyn olympialaisissa 2000 20 kilometrin kävelyssä, jossa sijoittui kahdeksanneksi ajalla 1.21.03 sekä 50 kilometrin kävelyssä, jossa sijoittui kuudenneksi ajalla 3.47.29. Edmontonin MM-kisoissa 2001 Deakes oli 20 kilometrillä neljäs ajalla 1.20.55. Seuraavana vuonna hän voitti Kansainyhteisön kisoissa 50 kilometrin kävelyn.


title: Nathan Deakes

text: Deakes käveli 2004 kävelyn maailmancupissa kolmanneksi 20 kilometrillä ajalla 1.19.11. Myöhemmin samana vuonna hän voitti olympiapronssia Ateenan olympialaisissa 20 kilometrillä. Kansainyhteisön kisoissa 2006 hän voitti 10 kilometrin kävelyn ajalla 39.36, 20 kilometrin kävelyn sekä 50 kilometrin kävelyn ajalla 3.42.53. Myöhemmin samana vuonna hän oli viides kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä.


title: Nathan Deakes

text: Deakes on voittanut Australian mestaruuden 20 kilometrin kävelyssä vuosina 2002–2006. Hän voitti maansa mestaruuden 2005 50 kilometrillä ja 2006 30 kilometrillä. Hän käveli 50 kilometrillä uuden maailmanennätyksen, 3.35.47, 2. joulukuuta 2006 Geelongissa.


title: Nathan Deakes

text: Deakes voitti Osakan maailmanmestaruuskisoissa 2007 kultaa 50 kilometrillä.


title: Udon

text: Udon ( tai 饂飩) tarkoittaa japanilaisia paksuja, vehnästä valmistettuja nuudeleita. Kuten muitakin japanilaisia nuudeleita, udonia tarjotaan usein viileänä kesällä ja kuumana talvella. Lisäkkeetkin voidaan valita vuodenajan mukaan. Suurinta osaa lisäkkeistä ei kypsennetä erityisemmin ennen niiden lisäämistä, vaikka jotkut onkin keitetty rasvassa. Monia udon-lisäkkeitä voidaan käyttää myös soban kanssa.


title: Udon

text: Yleisimmin udonia tarjotaan kuumana nuudelikeittona miedosti maustetulla liemellä, yksinkertaisimmassa muodossaan ("kake udon") pelkässä dashista, soijakastikkeesta ja mirinistä valmistetussa liemessä. Yleisiä lisäkkeitä ovat tempura (yleensä rasvassa keitettyä katkarapua tai kakiagea) tai abura-age (rasvassa paistettuja tofukuutioita sokerilla, soijakastikkeella ja mirinillä maustettuna). Mukana voi olla ohut viipale kamaboko-kalakakkua, shichimi-maustetta ja beni shōga -pikkelsiä.


title: Udon

text: Liemen maku ja lisukkeet vaihtelevat alueelta toiselle. Yleensä tummanruskeaa, tummasta soijakastikkeesta ("koikuchi shōyu") valmistettua lientä käytetään Itä-Japanissa, kun taas vaaleaa, vaaleasta soijakastikkeesta ("usukuchi shōyu") valmistettua Länsi-Japanissa. Tämä on otettu huomioon myös valmiiksi pakatuissa pikanuudeleissa, joita usein myydään eri versioina idässä ja lännessä.


title: Udon

text: Udonin alkuperästä on useita erilaisia näkemyksiä. Erään version mukaan udon on lähtöisin Kiinasta Nara-kaudella tuoduista myvyistä, joiden vehnästä leivotun taikinakuoren sisälle oli laitettu punapaputahnaa. Niitä kutsuttiin nimellä "konton" (混沌, ’sekava’, ’kaoottinen’), koska niillä oli epämääräinen muoto. Myöhemmin sana muuntui muotoon "undon" (温飩) ja lopulta Muromachi-kaudella muotoon "udon". Itse nuudelien alkuperä voi kuitenkin olla pikemminkin vettä apuna käyttäen venytetyissä kiinalaisissa nuudeleissa (水引餅). Joka tapauksessa Edo-kauden alkupuolella 1600-luvulla Osakaan syntyi udonia tarjoavia ravintoloita, jotka ottivat jo pian valikoimaansa sobaruokalajeja. Myöhemmin soba nousi niissä udonia tärkeämmäksi tarjottavaksi.


title: Ruskoraitatokko

text:
Ruskoraitatokko ("Amblygobius phalaena") on tokkoihin kuuluva kala.
Ruskoraitatokko on yksi sukunsa suurimmista kaloista, ja kasvaa noin 15 cm pitkäksi. Sen vartalossa on ruskeansävyisiä pystyraitoja, päänseudussa ja niskassa on tummia pilkkuja.


title: Ruskoraitatokko

text: Ruskoraitatokko elää luonnossa Indopasifisella merialueella.


title: Ruskoraitatokko

text: Ruskoraitatokko saattaa hypätä ulos akvaariosta, mikä pitää ottaa huomioon, kun suunnitellaan altaan kantta ja reunoja.


title: Ruskoraitatokko

text: Ruskoraitatokkoja pidetään meriakvaariossa jossa on korallihiekkapohja, jonka joukosta tokot kaivelevat ruokaa itselleen. Ne eivät näyki koralleja, joten ne käyvät myös riutta-akvaarioon. Ne syövät lihaisaa pakasteruokaa, jota suositellaan annettavaksi kahdesti päivässä.


title: Alicia Alonso

text: Alicia Ernestina de la Caridad del Cobre Martinez Hoya eli Alicia Alonso (s. 21. joulukuuta 1920 Havanna) on kuubalainen balettitanssija ja koreografi. Jo 19-vuotiaana hän menetti osittain näkönsä verkkokalvon irtauman johdosta vuonna 1941 ja korjausleikkausten epäonnistuttua. Hän on elänyt suurimman osan elämästään vaikeasti näkövammaisena ja pystynyt silti luomaan uran tanssijana. Esityksissä muiden esiintyjien oli oltava lavalla aina sovitussa ja Alonson ennalta tietämässä paikassa, ja hän käytti näyttämövaloja apunaan tilan hahmottamisessa.


title: Alicia Alonso

text: Alonso oli toinen upseeriperheen kahdesta tyttärestä. Hän rakastui 16-vuotiaana baletin opiskelija Fernando Alonsoon, meni naimisiin ja muutti tämän kanssa New Yorkiin. Hän synnytti pian Laura-tyttären ja jatkoi balettiopintojaan Yhdysvalloissa ja Lontoossa.


title: Alicia Alonso

text: Alonso aloitti ammattiuransa New Yorkissa 1930-luvun lopulla. Hän oli vuonna 1941 yksi "American Ballet Theatren" perustajajäsenistä. Hän nousi 1940-luvulla huomattavaan maineeseen mm. "Gisellen" tulkitsijana. Menestyksestä huolimatta hän palasi vuonna 1948 Kuubaan ja perusti oman balettiryhmän, josta myöhemmin kehittyi Kuuban kansallisbaletti ("Ballet Nacional de Cuba"). Hän teki kiertueen Etelä-Amerikassa ja pääsi esiintymään myös Venäjälle 1952 sekä Pariisin oopperaan 1953. Vuosina 1955–1959 hän oli joka vuosi vierailevana tähtenä Monte Carlon Ballets Russe'ssa. Hän saavutti lopulta menestystä kaikkialla Amerikassa ja Euroopassa Neuvostoliitto mukaan lukien.


title: Alicia Alonso

text: Kuuban kansallisbaletti nykyisellään on perustettu virallisesti vuonna 1960. Yli 90 ikävuodestaan huolimatta Alonso johtaa ryhmää yhä. Hän jatkoi myös tanssijanuraansa vanhuuteensa saakka; vielä vuonna 1995 hän esiintyi muiden ikääntyvien balettitanssijoiden kanssa San Franciscossa "Middle of the Sunsetissa". Hän on voittanut uransa aikana lukuisia palkintoja ja julkaissut myös omaelämäkerrallista kirjallisuutta.


title: M/S Westwood Pomona

text: M/S Westwood Pomona () on yhdysvaltalaisen Westwood Shipping Linesin omistukseen rekisteröity ro-ro-rahtialus. Se on rakennettu Rauma-Repolan Rauman telakalla vuonna 1985. Kuollutta painoa "Westwood Pomonalla" on 9 334 tonnia. Alus on rekisteröity Bahaman lipun alle ja sen kotisatama on maan pääkaupunki Nassau.


title: M/S Westwood Pomona

text: Huhtikuussa 1985 alus luovutettiin Rederi Ab Gustav Erikssonin omistukseen, joka rekisteröi aluksen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Maarianhamina. Tuolloin alus oli nimeltään "Degerö". Tämän jälkeen Transfennica aloitti liikennöinnin laivalla Suomen ja Länsi-Euroopan välillä. Vuonna 1995 Degerö vaihtoi omistajaa, kun United Shipping osti sen.


title: M/S Westwood Pomona

text: Tammikuussa 2002 laiva rekisteröitiin Birka Cargo Ab:n omistukseen. Myös aluksen nimi vaihtui; "Birka Forest", jonka jälkeen se siirtyi reitille Hanko–Rauma–Antwerpen. Syksyllä 2003 Kappa Kraftliners vuokrasi Birka Forestin linjalle Piitime–Bremen–Sherness–Terneuzen. Heinäkuussa 2004 Kent Line vuokrasi aluksen ja vaihtoi sen nimeksi "Kent Loyalist".


title: M/S Westwood Pomona

text: Nykyisen omistajan, Westwood Shipping Linesin omistukseen alus päätyi 4. lokakuuta 2005. Luovutus tapahtui kuitenkin vasta 15. tammikuuta 2006, jolloin alus myös sai nykyisen "Westwood Pomona" -nimensä.


title: Chali 2na

text:
Chali 2na (oikealta nimeltään Charlie Stewart) on yhdysvaltalainen rap-artisti ja rap-yhtye Jurassic 5:n jäsen. Hänen matala äänensä on yksi hip hop -maailman tunnetuimpia. Chali 2na syntyi Chicagossa, Illinoisin osavaltiossa, mutta muutti sittemmin Los Angelesiin, jossa myös Jurassic 5 perustettiin vuonna 1995. Hän kasvoi isoäitinsä kanssa. Hänen taiteilijanimensä on viittaus Charlie the Tunaan, matalaääniseen Starkistin piirrettyyn maskottiin.
Chali 2na on aloittanut myös soolouran ja häneltä on ilmestynyt mixtape nimeltä Welcome to the Fish Market (toisinaan nimetty Fish Outta Sea), sekä single nimeltä Don't Stop, jonka hän teki yhteistyössä soul-artisti Anthony Hamiltonin kanssa. Don't Stop esiintyi video- ja tietokonepeli NBA Live 06:n soundtrackillä. Welcome to the Fish Marketilla ei ole yhtään Chali 2nan omaa kappaletta, sillä levyllä on pelkästään muiden artistien kanssa yhteistyössä tehtyjä biisejä.


title: Roni Andersson

text: Roni Andersson (s. 7. tammikuuta 1985 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli laitahyökkääjä, mutta hän pystyi tarvittaessa pelaamaan myös sentterinä.


title: Roni Andersson

text: Andersson aloitti kiekkoilun Vuosaaren Viikingeissä, josta siirtyi Jokereissa, jossa pelasi pääosin junioreissa. Kaudella 2005–2006 hän pääsi pelaamaan kaksi SM-liigaottelua Jokereiden edustusjoukkueessa. Kaudeksi 2006–2007 nuorukainen valloitti kuitenkin pelipaikan Jokereista ja pelasi 50 ottelua, joissa syntyi kymmenen tehopistettä. Kauden päätteeksi Anderssonin ja muiden Jokeri-pelaajien kaulaan ripustettiin vielä hopea-mitalit.


title: Roni Andersson

text: Hyvän Jokeri-kauden jälkeen Andersson kiinnostui hakemaan pelipaikkaa muualta kuin kasvattajaseurastaan. Monet SM-liiga-seurat olivatkin kiinnostuneita tästä lupaavasta hyökkääjästä, mutta lopulta miestä miellytti eniten HPK:n kaksivuotinen sopimustarjous, jonka hän allekirjoitti. HPK:n organisaatiossa hän pelasi kevääseen 2009, jolloin joutui lopettamaan uransa.


title: Tilkkutäkki 3

text: Tilkkutäkki 3 on Tilkkutäkki -kokoelmalevysarjan kolmas osa, joka julkaistiin vuonna 2006. Se ylsi Suomen virallisen listan sijalle 6.


title: Mikel Astarloza

text: Mikel Astarloza Chaurreau (s. 17. marraskuuta 1979 Guipúzcoa, Baskimaa) on espanjalainen maantiepyöräilijä.


title: Mikel Astarloza

text: Astarloza aloitti ammattilaisuransa AG2R Prévoyance -joukkueessa vuonna 2002. Hän voitti seuraavana vuonna Tour Down Under -etappikilpailun Australiassa ennen Lennie Kristenseniä. Vuonna 2003 hän sijoittui lisäksi Ranskan ympäriajon nuorten kilpailussa toiseksi.


title: Mikel Astarloza

text:
Astarloza edusti vuoden 2007 alusta Euskaltel-Euskadi-tallia. Hän sijoittui tuona vuonna seitsemänneksi Dauphiné Libéréssä, yhdeksänneksi Ranskan ympäriajossa ja kuudenneksi Clásica de San Sebastiánissa. Kaudella 2008 hän oli kuudes Baskimaan ympäriajossa, viides Tour de Romandiessa
ja kuudestoista Ranskan ympäriajossa. Vuonna 2009 hän sijoittui neljänneksi Katalonian ympäriajossa ja viidenneksi Dauphiné Libéréssä. Ranskan ympäriajossa hän voitti 16. etapin ja oli kahdeksannella etapilla kolmas. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui 11:nneksi.


title: Mikel Astarloza

text: Kansainvälinen pyöräilyliitto UCI ilmoitti 31. heinäkuuta 2009, että Astarlozan 26. kesäkuuta antamasta dopingnäytteestä oli löytynyt merkkejä EPO-hormonin käytöstä. Hänet asetettiin välittömästi kilpailukieltoon. Vapauduttuaan kahden vuoden kilpailukiellosta hän teki paluun Euskaltel-Euskadi-joukkueeseen kesällä 2011. Hän lopetti uransa kauden 2013 jälkeen.


title: Heriger Lobbesilainen

text: Heriger Lobbesilainen () (n. 925 – 31. lokakuuta 1007) oli ranskalainen benediktiinimunkki ja historiankirjoittaja. Hän toimi vuodesta 990 Lobbesin luostarin apottina.


title: Heriger Lobbesilainen

text: Heriger opiskeli katedraalikoulussa Liègessä. Hän oli Notker Liègeläisen läheinen ystävä ja lähti tämän mukaan Roomaan vuonna 989.


title: Heriger Lobbesilainen

text: Herigerin päätyönä pidetään Liègen piispoista tehtyä kronikkaa, joka kuitenkin päättyi pyhän Remaculuksen kuolemaan 660-luvulla. Teosta on sittemmin täydennetty. Herigerin tuotanto sisältää ajalle poikkeuksellisen paljon historiallista kritiikkiä.


title: Perintö

text: Perintö, vainajan omaisuus eli jäämistö on omaisuutta, joka saadaan joko lähisukulaisen kuoltua lakimääräisesti perittynä tai testamentin kautta.


title: Perintö

text:
Suomessa perinnöstä ja testamentista säädetään vuoden 1965 perintökaaressa
(, ), jolla sen tullessa voimaan kumottiin samanniminen vuoden 1734 lain kaari. Henkilön kuoltua tulee kolmen kuukauden kuluessa pitää perunkirjoitus ja tehdä perukirja, josta ilmenee mm. vainajan perilliset ja leski, vainajan ja lesken omaisuus ja velat ja mahdollinen testamentti. Perinnön jakamisesta perillisten kesken tehdään perinnönjakokirja sitten, kun perinnönjako tehdään. 20 000 euron suuruisesta ja sitä suuremmasta perinnöstä pitää maksaa perintöveroa.


title: Perintö

text: Perintö-termiä käytetään myös kulttuurisessa, teknologisessa ja uskonnollisessa mielessä. Puhutaan kulttuuriperinnöstä, joka tarkoittaa aiempien sukupolvien kulttuurin siirtymistä uusille sukupolville tradition kautta. Teknologiassa perintö voi liittyä esimerkiksi historiallisiin protokollamäärittelyihin. Verenperinnöksi voidaan kutsua yleistyneitä tapoja, näkemyksiä, uskomuksia tai luonteenominaisuuksia. Samoin Suomen itsenäisyydestä voi käyttää ilmaisua "veteraanien perintö".


title: Perintö

text: -Jos perittävällä on jälkeläisiä eli rintaperillisiä, nämä saavat perinnön. Jos joku perittävän lapsista on kuollut, mutta hänellä on jälkeläisiä, he tulevat tämän sijaan ja jakavat tämän osuuden.


title: Perintö

text: -Jos rintaperillisiä ei ole, mutta perittävä oli kuollessaan naimisissa, perintö jää lesken hallintaan, mutta hänen kuoltuaan ensin kuolleen puolison sukulaisille eli toissijaisille perillisille.


title: Perintö

text: -Jos rintaperillisiä ei ole, eikä perittävä ollut naimisissa, ensisijaisesti perinnön saavat perittävän vanhemmat, jos he ovat elossa. Kuolleen vanhemman osuus menee hänen jälkeläisilleen eli perittävän veljille, sisarille tai heidän jälkeläisilleen.


title: Perintö

text: -Jos vanhempia, sisaruksia tai heidän jälkeläisiä ei ole, perintö menee perittävän isovanhemmille, tai jos joku heistä on kuollut, hänen lapsilleen eli perittävän sedille, tädeille tai enoille. Näitä kaukaisemmat sukulaiset, esimerkiksi perittävän serkut eivät nykyisen lain mukaan saa perintöä.


title: Perintö

text: -Näitä säännöksiä perinnöstä ei sovelleta, jos perittävä on testamentilla määrännyt toisin. Rintaperillisillä on kuitenkin oikeus lakiosaan, jota ei voida testamentilla kumota. Lakiosa on puolet siitä, mikä ilman testamenttia olisi hänen osuutensa. Lakiosaa on vaadittava kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun lakiosaan oikeutettu perillinen on saanut siitä tiedon.


title: Perintö

text: -Jos perillisiä ei ole eikä perittävä ole tehnyt testamenttia, perintö menee valtiolle valtionperintönä.


title: Perintö

text: Perinnönjako voidaan suorittaa kahdella tavalla, joko perillisten välisellä sopimuksella, sovintojakona, tai käräjäoikeuden määräämän pesänjakajan toimittamana, toimitusjakona. Perilliset voivat myös sopia, että kuolinpesä jätetään toistaiseksi jakamatta, jolloin he elävät jakamattomassa pesässä. Toimitusjako on kuitenkin suoritettava, jos yksikin perillisistä niin vaatii tai jos heistä jonkun perintöosuus on ulosmitattu. Aiemmin käytössä ollut menettely perinnön jakamiseksi oli arpajako.


title: Iijärvi (Jaakkima)

text: Iijärvi on kylä entisen Jaakkiman kunnan kylä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Nykyisin Iijärven alue kuuluu Miinalan kylähallintoalueeseen, mutta kylässä ei ole asutusta. Iijärven kylä sijaitsi Jaakkiman läntisimmässä osassa Ison-Iijärven ympäristössä noin 20 kilometriä länteen Jaakkiman kirkolta ja Lahdenpohjan kauppalasta. Kylä rajoittui idässä Meriän kylään, etelässä Lumivaaran kuntaan, lännessä Parikkalan ja Saaren kuntiin sekä pohjoisessa Uukuniemen kuntaan.


title: Iijärvi (Jaakkima)

text: Iijärvellä oli kansakoulu, osuuskassa, osuuskauppa ja meijeri.


title: Iijärvi (Jaakkima)

text: Tunnettuja Iijärveläisiä olivat kansanedustajat Mikko Leinonen ja Jaakko Loppi.


title: Iijärvi (Jaakkima)

text: Iijärveä kuten muutakaan Jaakkimaa ei vallattu talvisodassa, vaan se kuului alueeseen, joka luovutettiin vasta rauhansopimuksen perusteella 13. maaliskuuta 1940. Rauhan tultua Iijärven väestö evakuoitiin muualle Suomeen. Jatkosodassa alue vallattiin takaisin ja väestö pääsi palamaan koteihinsa, mutta uusi evakuointi toteutettiin 1944.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassa oli osuustoiminnallinen pankki, nykyisen osuuspankin edeltäjä. Ensimmäiset osuuskassat perustettiin Suomessa maaseutukyliin 1900-luvun alussa. Osuuskassojen avulla pyrittiin alun perin poistamaan maanviljelyn esteenä ollutta pääomapulaa, joka oli suuri kehityksen este pienviljelijävaltaisessa maataloudessa.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassamuoto on alkujaan peräisin Saksasta. Muotoja oli kaksi: maanviljelijöiden ja käsityöläisten tarpeita palveleva osuuskassa.


title: Osuuskassa

text:
Maanviljelijöiden tarpeita palvelevat "raiffeisenilaiset" osuuskassat perustuivat saksalaisen nimismiehen Friedrich Wilhelm Raiffaisenin (1818–1888) ajatuksiin. Saksan maaseudulla väestö oli 1800-luvulla köyhää eikä pankkeja ollut. Pienviljelijät kääntyivät lainatarpeissaan yksityisten rahanlainaajien puoleen, mikä johti koronkiskontaan ja velkakierteeseen, jossa viljelijät saattoivat menettää koko omaisuutensa. Ratkaisuksi Raiffeisen näki viljelijöiden oma-apuun ja keskinäiseen riskien tasaamiseen perustuvan osuuskassamallin. Ensimmäinen osuuskassa perustettiin Saksan Anhauseniin 1864. Raiffeisenin osuuskassajärjestelmälle tyypillisiä piirteitä olivat:
Raiffeisinin perustaman osuuskassan tarkoitus ei ollut ”saavuttaa huomattavia liiketaloudellisia voittoja, vaan tukea taloudellisesti heikkoja ja edistää jäsentensä henkistä ja siveellistä hyvinvointia”.


title: Osuuskassa

text: Käsityöläisten tarpeita palveleva "schulze-delitzschiläinen" osuuskassa (ensimmäinen perustettiin 1850) lähenteli muodoltaan yksityispankkeja. Tämä osuuskassamalli perustui saksalaisen Hermann Schulze-Delitzschin (1808–1883) ajatuksiin. Hän loi kaupunkeihin käsityöläisille, pienyrittäjille ja työväestölle suunnattuja osuuskassoja.


title: Osuuskassa

text: Osuustoimintaa pidettiin keinona vauhdittaa maaseudun taloudellista kehitystä. Lokakuussa 1899 perustettiin Pellervo-seura edistämään ”vapaata osuustoimintaa maatalouden eri aloilla”. Seuran perustajat kuuluivat yhteiskunnan johtaviin piireihin. Seuran johtokunnan puheenjohtajaksi valittiin maaseudun sosiaalisiin ongelmiin perehtynyt tohtori Hannes Gebhard, osuuskassojen perustamisen keskeinen vaikuttaja.


title: Osuuskassa

text: 1800-luvun lopulla toimi Suomessa jo lukuisia pankkeja. Pientilallisten oli kuitenkin vaikea saada niistä lainaa. Esimerkiksi Suomen Hypoteekkiyhdistys lainoitti vain suurempien tilojen omistajia. Luotonsaantivaikeuksien nähtiin synnyttävän sosiaalista ja taloudellista eriarvoisuutta suurten ja pienten maanviljelijöiden välillä.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassan lainojen oli alkujaan tarkoitus olla maatalouden liikeluottoa. Lainalla ei saanut esimerkiksi ostaa kiinteistöä; se tosin tuli myöhemmin mahdolliseksi. Osuuskassan lainan hakijan tuli olla kassan jäsen. Lainan ehtona oli, että hakija tekisi tarkan suunnitelman lainan käytöstä, esimerkiksi uudesta navetasta ja laskelmat tuotannon tulevasta kasvusta, jonka avulla lainan korot ja lyhennykset hoidettaisiin. Tämä totutti hakijat taloudelliseen ajatteluun.


title: Osuuskassa

text:
Hannes Gebhard pyrki tarkkaan selvittämään, minkälaiset kylät sopisivat osuuskassatoimintaan. Näissä ”luottokuntoisuustutkimuksissa” kerättiin tiedot maatalouden
rakenteesta (talojen, torppien ja mäkitupien määrät), maataloustuotteiden
markkinoinnista, osuustoiminnasta, yrityksistä ja väestön koulutustasosta. Mukaan hyväksyttyjen kylien joukossa oli vankkoja talonpoikaiskyliä, mutta myös torppari- ja mäkitupalaiskyliä. Poikkeuksellinen oli Jyväskylän pitäjän Nisulan-Syrjälän alueelle perustettu Keski-Suomen ensimmäinen osuuskassa Nisulan osuuskassa. Kysymyksessä oli muutaman suuren maatilan, käsityöläisten ja työläisten muodostama yhteisö
Jyväskylän kaupungin tuntumassa. Koska osuuskassojen tarkoitus oli nimenomaan maatalouden luototus, eräässä toisessa kaupungissa toiminut käsityöläisten osuuskassa ei sopinut aatteeseen.


title: Osuuskassa

text: Järjestelmän ytimenä oli vuonna 1902 perustettu "Osuuskassojen Keskuslainarahasto", jolta paikalliset osuuskassat saivat halpakorkoista lainaa jaettavaksi maaseudun taloudellisen toiminnan edistämiseen. Keskuslainarahasto sai puolestaan tarvittavat varat lainaksi valtiolta. Osuuskassojen ensimmäisessä perustamisvaiheessa vuosina 1903–1914 aloitti eri puolilla Suomea toimintansa runsaat 500 osuuskassaa. Innokkaimmin uusia rahalaitoksia perustettiin Itä-Suomessa, jossa maaseudun säästöpankkien merkitys oli vähäisempi kuin Länsi-Suomessa. Valtaosa osuuskassoista oli rakenteeltaan Raiffeisenin järjestelmän mukaisia.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassojen eli "luotto-osuuskuntien" perustaminen tuli mahdolliseksi 1901, kun osuustoimintalaki oli säädetty. Ensimmäiset osuuskassat aloittivat toimintansa 1903. Toiminnan aloittaminen oli monivaiheinen prosessi, johon kuului mm. perustamiskokous, sääntöjen vahvistaminen ja kaupparekisteriin merkintä. Mikä osuuskassoista lasketaan ensimmäiseksi riippuu siitä, miten aloittamispäivä määritetään. Ensimmäisenä piti perustamiskokouksen 6.7.1902 "Andelskassan i Malax", joka kuitenkin ehti kaupparekisteriin vasta 1904. "Piippolan Osuuskassan" säännöt vahvistettiin ensimmäisinä (15.1.1903).


title: Osuuskassa

text: Voidakseen myöntää lainoja tuli osuuskassan vielä saada itselleen luottoa. Keskuslainarahasto myönsi ensimmäiset luotot vuoden 1903 jälkipuoliskolla. Ensimmäiset 10 osuuskassaa, jotka luottoa saivat, olivat: Punnuksen ja Sokialan Osuuskassa (Muolaa), Niinijoen Osuuskassa (Loimaa), Nurmijärven Osuuskassa (Valkjärvi), Huhtervun Osuuskassa (Jaakkima), Linnantaustan ja Paltaniemen Osuuskassa (Paltamo), Jaakkiman Osuuskassa, Raudun Osuuskassa, Vehmaan Isäntäyhdistyksen Osuuskassa, Ilmajoen Yläpään Osuuskassa ja Ilmajoen Alapään Osuuskassa.


title: Osuuskassa

text: Alussa osuuskassoista pyrittiin saamaan pieniä vain yhden kylän tai kyläkunnan kassoja. Kuntakohtaisia osuuskassoja ei suosittu. Osuuskassoja olikin tarkoitus perustaa "vähän paremmin kuin yksi joka kuntaa kohti". Ajatuksena oli, että suppeassa piirissä jäsenet tuntevat toisensa ja valvovat toisiaan. Ensimmäisissä luottoa saaneissa kymmenessä kassassa oli 12–52 jäsentä kussakin. Eräs 7-jäseninen osuuskassa kuitenkin katsottiin vielä liian pieneksi. Kassojen vastuullisten hoitomiesten oli tunnettava sekä jäsenehdokkaat että jäsenet. Osuuskassan jäsenyys edellytti huolellisuutta ja siveellistä elämää. Osuuskassan luottokelpoisuutta lisäsi, jos jäsenet olivat raittiusmiehiä.


title: Osuuskassa

text: Vuonna 1912 osuuskassojen keskikoko oli 40–50 jäsentä. Lainaustoiminnan ohella varhaiset osuuskassat harjoittivat myös jäsentensä ammattitarvikkeiden yhteisostoja ja tuotteiden yhteismyyntiä. Vuonna 1920 suurimmissa osuuskassoissa oli jo lähes 300 jäsentä, kun pienimmissä osuuskassoissa jäätiin runsaaseen kymmeneen jäseneen.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassat perustettiin aluksi myöntämään luottoja. Vasta vuonna 1920 osuuskassat saivat oikeuden ottaa vastaan talletuksia muiltakin kuin jäseniltään. Tämä auttoi osuuskassoja laajentamaan toimintaansa. Kesti kuitenkin 1930-luvulle ennen kuin kaikki osuuskassat alkoivat ottaa talletuksia vastaan.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassoja perustettiin vilkkaasti aina 1920-luvulle asti. Osuuskassoja oli enimmillään 1416; luku saavutettiin 1928 ja uudelleen 1930. Lukumääräisesti eniten kassoja oli Viipurin, Oulun ja Kuopion lääneissä. Suurimmillaan osuuskassatiheys oli 1930 Oulun läänissä, 1 osuuskassa 155 viljelmää kohti. Koko maan keskiarvo oli tuolloin 1 osuuskassa 200 viljelmää kohti.


title: Osuuskassa

text: 1920-luvun lopulta alkoi uusi kehityssuunta. Kassojen lukumäärä alkoi laskea. Pienet kassat yhdistyivät isommiksi ja osa lakkautettiin. Kun kyläkassat olivat aiemmin toimineet osuuskassan hoitajan kotona, nyt ne useammin hankkivat itselleen omat toimitilat. Pienet ja suuret osuuskassat alkoivat 1930-luvulla eriytyä toisistaan. 1960-luvulle tultaessa kaupunkien suurkassat olivat erottuneet muista entistä enemmän. Vuonna 1960 oli taseeltaan suurimmassa "Turun Seudun Osuuskassassa" 3100 jäsentä, kun taas pienimmässä kassassa, "Oterman Osuuskassassa", jäseniä oli vain 57. Päivittäiseen aukioloon siirryttiin pääosin 1930–1940-luvuilla; 1950-luvulla se vakiintui lopullisesti pieniä kassoja myöten.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassojen jäsenmäärä oli alkuvuosikymmeninä suurin piirtein sama kuin kassojen asiakkaiden määrä. Kassojen lukumäärän kasvusta huolimatta jäsenten määrä pysyi 1920-luvun alkuvuosiin asti suhteellisen pienenä. Vuonna 1920 osuuskassojen jäsenmäärä oli alle 6 % maaseudun ruokakuntien määrästä. Kassojen markkinaosuus oli noin prosentti. 1920-luvulla jäsenten määrä kääntyi nopeaan kasvuun. 1930-luvun lama katkaisi kasvun hetkeksi. Vuonna 1938 jäseniä oli jo 30 % suhteessa maaseudun ruokakuntien määrään. Osuuskassojen markkinaosuus oli tuolloin 10 %. Tässä vaiheessa osuuskassoilla alkoi olla todellista merkitystä maatalouden luottolaitoksena. Osuuskassat nousivatkin 1930-luvulla maatalouden ja maaseudun merkittävimmäksi luottolaitokseksi. Itsenäisyyden alun asutusreformeilla (torpparilaki, asutuslait) oli suuri merkitys osuuskassojen kannalta, sillä itsenäistyneillä pienviljelijöillä oli suuri tarve lainata rahaa maatalouden parannustöihin. Melkein ainoana lainaajana olivat osuuskassat.


title: Osuuskassa

text: Sotien jälkeen 1940-luvun lopussa muodostui jälleenrakennus- ja asutustoiminnan lainoitus merkittäväksi osuuskassojen kannalta. Asutuslainoja myönnettiin muutamassa vuodessa enemmän kuin kassoilla ennen sotaa oli ollut jäseniä. Taloudellisesti lainat eivät olleet tuottoisia, mutta osuuskassojen markkinaosuus nousi niiden kautta äkkijyrkästi 10 prosentista 25 prosenttiin vuosina 1944–1949. Se on Suomen pankkihistorian rajuin markkinaosuuden muutos. Osuuskassojen markkinaosuus vakiintui 1960-luvulla 20 prosenttin tienoille. Osuuskassat olivat nousseet tasaveroiseen asemaan muiden pankkiryhmien kanssa.


title: Osuuskassa

text: Myös kassojen jäsenmäärä kasvoi sotien jälkeen. Tässä vaiheessa kaikki asiakkaat eivät enää liittyneet jäseniksi, joten asiakasmäärä kasvoi vielä jäsenmäärääkin nopeammin. Jäsenkunta heijasti toiminnan ankkuroitumista maaseudulle, missä jäseninä oli maataloudenharjoittajia ja maaseudun työväestöä. Poikkeuksen maaseutupainotukseen muodosti 1947 aloittanut Suur-Helsingin Osuuskassa, joka perustettiin helpottamaan asuntorahoitusta Helsingin ympäristössä.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassoja ei aina haluttu tunnustaa "täysivaltaisiksi" rahalaitoksiksi. Mm. osuuskassasiirto jäi vielä 1950-luvun lopulla vain osuuskassojen sisäiseksi tilisiirtomuodoksi. Vielä 1960-luvun alussa osuuskassat itsekin pyrkivät korostamaan luonnettaan maanviljelijäväestön rahalaitoksina.


title: Osuuskassa

text: Osa osuuskassoista jäi pysyvästi pieniksi "tupakassoiksi". Vielä 1960-luvun alussa pienimmissä osuuskassoissa oli vain 50–100 jäsentä ja laina-asiakasta. Osa pikkukassoista oli auki vain satunnaisesti, eikä monilla edelleenkään ollut erillistä toimistoa tai kassanhoitajaa. Pikkukassojen etu oli olemattomat kulut, sillä palkka- tai kiinteistökulut olivat pienet niin kauan kuin toimittiin kirjanpitäjän kamarissa manuaalisen pankkitekniikan varassa. Ajan kuluessa pikkukassojen toimintaedellytykset vaikeutuivat. Pienet kassat eivät kyenneet murtamaan pienuuden noidankehää ja nousemaan tasolle, jossa olisi voitu siirtyä palkatun täyspäiväisen kassanhoitajan aikakauteen. Pikkukassat fuusioituivat lähiseutujen suurempiin osuuskassoihin lopulta vasta ehkä sitten, kun vanha hallituksen puheenjohtaja tai kirjanpitäjä luopui tehtävästään.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassoista oli vajaassa 70 vuodessa kasvanut merkittävä ryhmä. Vuoden 1969 päättyessä osuuskassojen osuus maan talletuskannasta oli 19,6 %. Talletuksilla mitaten suurimmat osuuskassat olivat tuolloin "Turun Seudun Osuuskassa", "Suur-Helsingin Osuuskassa" ja "Porin Seudun Osuuskassa". Myös pieniä kyläkassoja toimi edelleen, vaikkakin vähemmän kuin aiemmin. Yhteensä osuuskassoja oli jäljellä 464.


title: Osuuskassa

text: Vuonna 1970 voimaan astuneen pankkilainsäädännön mukaisesti osuuskassat muuttuivat osuuspankeiksi. Poikkeuksena tästä olivat osuuskauppojen yhteydessä toimineet kassat.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassojen alkuvuosikymmeninä toiminta perustui jäsenten eli asiakkaiden henkilökohtaiseen vastuuseen kassan sitoumuksista. Osuustoiminnallinen yhtiömuoto oli syntynyt siksi, että omien pääomien määrä voitiin minimoida ja vapautua riippuvuudesta ulkopuolisista pääoman toimittajista. Pääomien vähäisyyttä kompensoitiin jäsenten henkilökohtaisella sitoutumisella. Pelkästään henkilökohtaisen vastuun varassa ei kuitenkaan toimittu, vaan OKO avusti vaikeuksiin joutuneita kassoja. Osuuspankit ymmärsivät, että koko järjestön maine saattaisi tahriintua, jos yksittäiset kassat joutuisivat vararikkoon. Myöhemmin, vuonna 1932 perustettiin "Osuuskassojen Vakuusrahasto" tukemaan talousongelmiin joutuneita osuuskassoja.


title: Osuuskassa

text: Kun osuuskassat muuttuivat osuuspankeiksi 1970, riskinkannon periaate muuttui. Jäsenten lisämaksuvelvollisuuden sijaan tulivat oma pääoma ja osuuspankkien keskinäinen vastuu.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassoilla tarkoitetaan toisinaan vain OKO:sta luottoa nauttineita tai "Osuuskassojen Keskusliittoon" kuuluneita "maanviljelijöiden osuuskassoja". Ne olivatkin tavallisimpia. Niiden lisäksi Suomessa on toiminut muitakin osuuskassoja. Sellaisia ovat olleet käsityöläisten ja virkamiesten osuuskassat sekä huolto-osuuskassat. Jo osuuskassojen ensimmäisenä vuonna 1903 perustettiin kaksi käsityöläisten osuuskassaa. "Ylioppilaiden Raittiusyhdistyksen Osuuslainarahasto r.l." ja "Rautatieläisten Osuuskassa" perustettiin 1910-luvun taitteessa. Vuonna 1935 perustettiin "Ammatinharjoittajain Osuuskassa". "Muita osuuskassoja" oli enemmänkin.


title: Osuuskassa

text: Osuuskassat, jotka eivät muuttuneet osuuspankeiksi 1970, olivat "lainaliikettä harjoittavia osuuskuntia".


title: Osuuskassa

text: "Sallan Osuuskassa" joutui 1960-luvulla perikadon partaalle rahoitettuaan "Kursun sahaosuuskuntaa". Osuuskassan johtaja oli samalla myös sahaosuuskunnan puheenjohtaja, kunnanhallituksen puheenjohtaja ja yhteismetsän hallituksen puheenjohtaja. Hän osti sahan hallituksen puheenjohtajana itseltään yhteismetsän hallituksen puheenjohtajana puuta, rahoitti kaupan osuuskassan toimitusjohtajana ja takasi lainat kunnan hallituksen puheenjohtajana. Myös kyläläiset olivat lainojen takaajina. Sahan konkurssi uhkasi viedä koko kyläyhteisön kurimukseen, mutta tilanteesta selvittiin.


title: Osuuskassa

text: "Keikyän Osuuskassan" hallintoneuvoston puheenjohtaja ja toimitusjohtaja ottivat 1950-luvulla vastaan pimeitä talletuksia kassan nimissä. Talletuksia ei viety lainkaan kassan kirjanpitoon. Talletusvaroja puolestaan lainattiin edelleen puheenjohtajalle ja hänen lähipiirilleen, vaikka jo aiemmin samalta henkilöltä oli peruutettu shekkiluotto-oikeus. Väärinkäytökset johtivat 200 miljoonan markan tappioihin, jotka vastasivat kassan taseen kokoa. Kassan johtaja päätti itse päivänsä.


title: Piippopaksupää

text: Piippopaksupää ("Ochlodes sylvanus") on paksupääperhosten heimoon kuuluva perhoslaji. Piippopaksupää on suurimmassa osassa Suomea varsin yleinen alku- ja keskikesän perhonen ja Valtakunnallisessa päiväperhoslaskennassa 2013 Suomen kymmenenneksi yleisin päiväperhoslaji.


title: Piippopaksupää

text: Piipopaksupään koiraan siipien yläpinta on väriltään oranssin punaruskea ja siivet ovat ulkoreunasta laajalti tummavarjosteiset. Naaraalla varjostumaa on laajempaa, tummempaa ja näkyy selvästi sekä ulkoreunan että tyven alueella, jolloin siipien pohjaväri erottuu vain vaalean ruskeanoranssina täplärivinä. Siipisuonet ovat molemmilla sukupuolilla tummat. Värisävyn lisäksi sukupuolet erottaa koiraan etusiivessä olevasta koirastäplästä eli mustasta, naarasyksilöitä houkuttelevia hajusteita erittävästä juovasta, joka erottuu lajilla selvästi. Siipien alapinnat ovat likaisen kellanruskeat ja niiden täplät ovat epäselviä ja vain aavistuksen pohjaväriä vaaleammat. Siipien kärkiväli on 26–34 mm.


title: Piippopaksupää

text:
Piippopaksupää muistuttaa erityisen paljon läheistä sukulaislajiaan, valkotäpläpaksupäätä.
Lajin levinneisyys kattaa koko Euroopan Islantia, Irlantia ja joitakin Välimeren saaria lukuun ottamatta aina Siperian länsiosiin. Suomessa levinneisyyden pohjoisraja on suunnilleen Tornio-Kajaani-linjalla, mutta pohjoisimmat havainnot ovat Rovaniemen korkeudelta. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena touko-kesäkuun vaihteesta heinäkuun lopulle, mutta lämpiminä kesinä mahdollisesti toisen sukupolven yksilöitä voidaan tavata elo-syyskuussa.


title: Piippopaksupää

text: Piippopaksupäätä tavataan melko kosteilla, runsaskukkaisilla paikoilla, kuten teiden varsilla, niityillä ja kedoilla. Perhonen on nopea lentäjä, mutta lepäilee usein kasveilla auringonpaiseessa erikoisessa lepoasennossa, jossa takasiivet ovat lähes vaakatasossa ja etusiivet vinottain näiden päällä. Laji ei ole erityisen arka, mutta lentää häirittynä helposti kadoksiin. Perhoset aterioivat ahkerasti kukilla. Yksilömäärät eivät kuitenkaan ole yleenäs yksittäisellä paikalla kovin suuria, mikä johtunee koiraiden tiukasta reviirijaosta, johon liittyy keskinäisiä kamppailuja lennossa. Koiraat etsivät naaraita sekä aktiivisesti lennellen että tähystäen korkealta kasvilta-


title: Piippopaksupää

text: Naaras munii munat heinien lehdille yksitellen ja parin viikon kuluessa kuoriutuvat toukat sitovat heinän lehden suojaksi itselleen. Toukka talvehtii keskenkasvuisena ja koteloituu keväällä. Kotelovaihe kestää 2–4 viikkoa.


title: Piippopaksupää

text: Toukat käyttävät ravinnokseen erilaisia heiniä kuten esimerkiksi nurmipuntarpäätä ("Alopecurus pratensis"), metsälauhaa ("Deschampsia flexuosa") ja ruokohelpeä ("Phalaris arundinacea").


title: Lillesand

text:
Lillesand on kunta ja kaupunki Etelä-Norjassa Itä-Agderin läänissä Skagerrakin rannikolla. Kunnan rajanaapureita ovat Kristiansand lännessä, Birkenes pohjoisessa ja Grimstad koillisessa. Kaupunki tunnetaan erityisesti tyypillisenä Sørland-kaupunkina, jossa valkoiset puutalot heijastavat auringonvaloa idyllisessä ja pittoreskissa keskustassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Lillesandin kunnassa oli 10 032 asukasta.
Lillesand mainitaan ensimmäisen kerran puutavaran lastaussatamana 1600-luvulla. Paikkakunnan nimi oli aluksi vain "Sanden", mutta Kristiansandin perustamisen jälkeen 1641 nimeen lisättiin erotukseksi etuliite "lille" (pieni).


title: Lillesand

text: Lillesand sai kaupankäyntioikeudet 1688 ja sen myötä oikeuden viedä viljaa ja puutavaraa. 1700-luvulla kaupunkiin muutti paljon tanskalaisia kauppiaita ja käsityöläisiä, jotka rakensivat useimmat kaupungin keskustaa edelleen leimaavista valkoisista puutaloista.


title: Lillesand

text: Kaupungissa oli Kristian Lofthusin aikaansaamia talonpoikaislevottomuuksia virkamiesten ja porvarien mielivaltaa vastaan 1786–87, minkä johdosta Lofthus vangittiin loppuiäkseen Akershusin linnakkeeseen. Lillesand sai luotsiasemaoikeudet () ja kiinteät rajat 1830. Kaupungin kulta-aika oli purjelaivojen rakentamistoiminnan aikana 1875–95. Höyrylaivojen aikakauden alettua 1900-luvun alussa kaupunki taantui ja monet muuttivat Yhdysvaltoihin.


title: Lillesand

text: Knut Hamsun vietti paljon aikaa Lillesandissa 1890-luvun alussa, Storgata 16:ssa vuokraamassaan hotellihuoneessa, jossa hän kirjoitti muun muassa teoksensa "Mysteerioita" ().


title: Epiteetti

text: Epiteetti (, , "määrätty") on määrittelevä sana tai lause, joka on vakiintunut käytettäväksi pääsanan kanssa.


title: Epiteetti

text: Kielitieteessä epiteetti on usein metaforinen, merkittävästi lyhennetty tai tiivistetty appositio. Henkilön nimeen liitettynä epiteettiin viitataan usein termillä ”lisänimi” tai ”liikanimi”, mutta kaikki nimeen liitetyt adjektiivit eivät välttämättä ole epiteetteja. Ollakseen epiteetti määreen täytyy olla vakiintunut ja sitä käytetään myös silloin, kun määre itsessään ei liity asiayhteyteen muutoin kuin kuvaamansa henkilön kautta.


title: Epiteetti

text: Epiteetit tunnetaan latinan kielen termillä "epitheton necessarium" silloin, kun ne ehdottomasti vaaditaan, jotta sen kantaja voidaan erottaa muista henkilöistä. Tällaisia ovat esimerkiksi Plinius vanhempi ja Plinius nuorempi. Toisaalta samaa epiteettiä voidaan käyttää useamman eri henkilön kohdalla, kunhan henkilöt pysyvät edelleen tunnistettavina; esimerkiksi Aleksanteri Suuri ja Katariina Suuri. Toisaalta silloin, kun epiteetti ei ole välttämätön henkilön tunnistettavuuden kannalta, siitä käytetään latinan kielen termiä "epitheton ornans".


title: Epiteetti

text: Kasvien latinalaispohjaiset tieteelliset lajinimet muodostuvat suvusta ja lajimääritteestä. Lajimääritteestä voidaan käyttää myös nimeä epiteetti. Pelkkä epiteetti ainoastaan tarkentaa suvun määritelmää eikä siitä yksinään voida päätellä tarkoitettua kasvia. Esimerkiksi koiranruusun ("Rosa canina") epiteetti "canina" viittaa kirjaimellisesti koiraan, kun taas suku "Rosa" kertoo kyseessä olevan ruusun.


title: Klymene

text: Klymene ( 'maine, kuuluisuus') viittaa useisiin eri asioihin.


title: Klymene

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Klymene oli usean naishenkilön nimi:


title: Klymene

text: Klymene oli titaanijumalatar ja yksi vanhimmista okeanideista. Usein hänet sekoitetaan Asiaan. Myös tämä Klymene mainitaan Iapetoksen puolisoksi ja Atlaksen, Prometheuksen, Epimetheuksen ja Menoitioksen äidiksi.


title: Klymene

text: Klymene oli okeanidi, Okeanoksen ja Tethyksen tytär, eikä hän ilmeisestikään ole sama kuin Iapetoksen puoliso. Auringonjumala Helios rakastui häneen, ja Klymene synnytti hänelle seitsemän tytärtä, heliadit, ja pojan, Faethonin. Hänet tunnettiin myös nimellä Merope, mutta tämän toisinnon mukaan aurinko oli hänen isoisänsä ja Merope tämän pojan puoliso.


title: Klymene

text: Kun Faethonin isän alkuperää epäiltiin ei-jumalaiseksi, Faethon meni Klymenen luokse ja pyysi äitiään vahvistamaan, että hänen isänsä todellakin oli jumala. Tämän kuultuaan Klymene joko liikuttui poikansa anelusta tai suuttui, koska piti väitettä loukkauksena. Niin hän ojensi kätensä aurinkoa kohden ja pyysi Heliosta todistamaan kaikille, että jumala on pojan isä. Tämä myöntyi rakkaansa aneluun ja antoi Faethonin ajaa tulisia vaunujaan päivän ajan tuhoisin seurauksin.


title: Klymene

text: Klymene mainitaan myös yhdeksi Nereuksen ja Doriksen viidestäkymmenestä tyttärestä, neireidistä.


title: Klymene

text: Klymene oli kuningas Minyaan tytär. Hän meni naimisiin Iasoksen kanssa ja synnytti tyttären, Atalanten, mutta tarun toisen version mukaan hän nai Kefaloksen ja sai pojan, Ifikloksen.


title: Georgi Petkov

text: Georgi Petkov (, s. 14. huhtikuuta 1976 Pazardžik) on bulgarialainen jalkapallomaalivahti.


title: Georgi Petkov

text: Peliuransa Petkov aloitti vuonna 1994 kotikaupunkinsa joukkueessa Hebăr Pazardžikissa, josta hän siirtyi ensin Slavija Sofiaan ja vuonna 2002 Levski Sofiaan. Aluksi hän oli vaihtopenkillä Dimităr Ivankovin ollessa joukkueen maalivahtina, mutta Ivankovin lähdettyä joukkueesta Petkov toimi joukkueensa ykkösmaalivahtina. Hänen joukkueensa pääsi ensimmäisenä bulgarialaisjoukkueena Mestarien liigan lohkovaiheeseen.


title: Metalogy

text: Metalogy on Judas Priestin julkaisema neljä cd:tä ja yhden dvd:n sisältävä boksi. Se sisältää kappaleita yhtyeen kaikilta albumeilta sekä ennenjulkaisemattomia live-versioita ja demoja. Yhtyeen jäsenet ovat valinneet kokoelman kappaleet.


title: Metalogy

text: CD 1


title: Metalogy

text: CD 2


title: Metalogy

text: CD 3


title: Metalogy

text: CD 4


title: Metalogy

text: CD 5


title: Mustasch

text: Mustasch () on ruotsalainen, Göteborgissa vuonna 1998 perustettu stoner metal- ja heavy metal -yhtye.


title: Mustasch

text: Mustaschin perustivat Ralf Gyllenhammar, Hannes Hansson, Mats Hansson ja Mats Johansson syksyllä 1998 Mustaschin maatilalla Orustin saarella Göteborgin edustalla. Kaikki muusikot olivat aiemmin ruotsalaisen punk-yhtye Grindstonen jäseniä. Mustaschin idea tehdä musiikkia perustui sille, että yhtye soittaa sitä, mikä tuntuu heistä itsestään hyvältä, tarttuvia riffejä, jotka saavat vartalon liikkeelle ja ottamaan mielen hallintaan.


title: Mustasch

text: Maatilalla äänitetyn demon biisejä päätyi erilaisille kokoelmille, joita julkaisivat pienet ja riippumattomat levy-yhtiöt. Yhtye alkoi myös tehdä keikkoja, joista yksi varhaisimmista oli pizzeriassa. Keikkailu tuotti suosiota, ja niin yhtye sai kiinnityksen levy-yhtiö EMI:lle, tuloksena EP "The True Sound of the New West" vuonna 2001.


title: Mustasch

text: EP-levyn suosio poiki vuonna 2002 ensimmäisen täyspitkän levyn "Above All" yhteistyössä tuottaja Roberto Laghin kanssa. Levy pysyi 17 viikkoa Ruotsin Top 40 listalla ja julkaistiin 15 Euroopan maassa. Mustaschin keikat ulottuivat nyt muualle Pohjoismaihin ja etenkin Saksaan.


title: Mustasch

text: Seuraava levy, "Ratsafari", tehtiin tuottaja Jacob Hellnerin kanssa ja julkaistiin syyskuussa vuonna 2003. Ratsafari-kiertueen lisäksi Mustasch toimi lämmittelijänä Motörheadin Saksan kiertuella. Kesäkuussa vuonna 2005 ilmestyneen kolmannen albumin, "Powerhousen", yhtye tuotti itse, taustatukenaan tuottaja Roberto Laghi.


title: Mustasch

text: Sopimus EMIn kanssa oli täytetty. Seuraavaksi Mustasch julkaisi vuoden 2006 toukokuussa tuottaja Tobias Lindellin kanssa kuusi kappaletta sisältävän mini-CD:n "Parasite!". Jälleen uusi menestynyt levy johti levysopimukseen metallimusiikkia julkaisevan Regain Records -yhtiön kanssa. Ensimmäinen uudelle levy-yhtiölle tehty albumi oli "Latest Version of the Truth" vuonna 2007, jälleen tuottaja Tobias Lindellin ohjauksessa.


title: Mustasch

text: Kesäkuussa 2008 Mustasch ilmoitti kitaristi Hans Hanssonin jättävän yhtyeen perhesyiden takia. Hanssonin lähtö ei vaikuttanut keikkailuun Bändi kokeili keikoilla eri kitaristeja, joista vakituisen kiinnityksen yhtyeeseen sai Sparzanzan David Johannesson. Yhtyeen keikalla Tavastialla lokakuussa 2008 Johannesson esiintyi paidassa, jossa luki "Suomi Finland", kun taas basisti Mats Johansson esiintyi Sparzanzan paidassa.


title: Mustasch

text: Vuonna 2008 Mustasch jatkoi yhteistyötä Regain Recordsin kanssa levyllä "Lowlife Highlights". Kyseessä on kokoelmalevy, jolla on vuosina 2001–2005 julkaistuja kappaleita.


title: Mustasch

text: Huhtikuussa 2009 rumpali Mats "Dojan" Hansson jätti yhtyeen terveydellisten syiden vuoksi. Hänen tilalleen tuli Danne McKenzie, jonka toinen yhtye on mm. rivoja lyriikoita viljelevä punkhenkinen The Bandit Metalizers.


title: The Essential Judas Priest

text: The Essential Judas Priest on Judas Priestin kokoelmalevy vuodelta 2006. Se sisältää kappaleita vuosilta 1976–1990 sekä vuodelta 2005, mutta Tim "Ripper" Owensin aikaisilta albumeilta ei ole yhtään kappaletta.


title: Sleepwalking (Magnumin albumi)

text: Sleepwalking on rockyhtye Magnumin vuonna 1992 julkaistu yhdeksäs studioalbumi.


title: Sleepwalking (Magnumin albumi)

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Tony Clarkin.


title: Sotapäällikkö

text: Sotapäällikkö johtaa yhteisönsä, valtionsa tai liittoutumansa sodankäyntiä.


title: Sotapäällikkö

text: Sotapäällikkö voi olla sotilaallinen johtaja, kuten armeijan ylipäällikkö, tai valtion johtaja sodan aikana. Esimerkiksi toisen maailmansodan aikana useilla demokraattisilla valtioilla sotapäällikköinä toimivat ammattisotilaat, kuten liittoutuneilla Dwight D. Eisenhower ja Suomella Gustaf Mannerheim. Vastaavasti diktatuurien sotapäällikköjä olivat valtioiden päämiehet, kuten Neuvostoliiton Josif Stalin ja Saksan Adolf Hitler.


title: Sotapäällikkö

text: Kirjassaan "Sodankäynnistä" (1832) Carl von Clausewitz määrittelee aineksia, joita sotapäälliköltä vaaditaan.


title: Sotapäällikkö

text: Luvussa "sotilaallinen nerous" Clausewitzin mukaan sotapäälliköltä vaaditaan soturihenkeä, jota esiintyy etenkin raaoissa soturikansoissa. Raakalaiskansat ovat kuitenkin yleensä niin primitiivisiä, että suurten sotapäällikköjen kohoaminen niiden keskuudesta on Clausewitzin mielestä perin harvinaista. Hänen mukaansa kansan sotilaallisen nerouden yleistaso määräytyy sen yleisen henkisen kehitysasteen mukaan.


title: Rikostarinoita Suomesta

text: Rikostarinoita Suomesta on suomalainen dokumenttisarja, jota Yle TV2 on esittänyt vuodesta 2001 alkaen. Rikostarinoita Suomesta -ohjelmaa on tehty vuoden 2009 loppuun mennessä 47 jaksoa, sekä kaksi erikoisjaksoa, seitsemän tuotantokauden verran.


title: Rikostarinoita Suomesta

text: Sarjan rikostarinat perustuvat Pohjolan poliisi kertoo -kirjoissa esitettyihin rikosartikkeleihin. Jaksoissa haastatellaan rikostapauksessa mukana olleita rikostutkijoita, ja niiden ohella esitetään videokuvausryhmien tilannerekonstruktioita, rikosten tutkintavaiheessa valokuvattua aineistomateriaalia, sekä kertojan tapahtumajuontoa.


title: Rikostarinoita Suomesta

text: Sarjan juontajana toimii Jarmo Mäkinen ja kertojana Jarmo Heikkinen.


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
1. Suomen suurin pankkiholvimurto (ensiesitys 2001)
2. Ohjasi omaa näytelmäänsä (es. 2001)
3. Vakuutusyhtiön laskuun (es. 2001)
4. Epäonnistunut kassakaappikeikka (es. 2001)
5. Unisurma (es. 2001)
6. Kostaja (es. 2001)


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
7. Tiirikkaraiskaaja (es. 2003)
8. Väyrysen näköinen mies (es. 2003)
9. Honda-liiga (es. 2003)
10. Taidetta Thaimaasta (es. 2003)
11. Zorromurha (es. 2003)
12. Kotihälytys (es. 2003)


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
13. Poliisimurhat (8. heinäkuuta 2004)
14. Sairas rakkaus (15. heinäkuuta 2004)
15. Insuliinimurha (22. heinäkuuta 2004)
16. Kassakaappimies Uki (29. heinäkuuta 2004)
17. Tilattu murha (5. elokuuta 2004)
18. Lahden piiritys (12. elokuuta 2004)


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
19. Taksimurha (26. toukokuuta 2005)
20. Virolaisryöstäjät - Raivo ja Aleks (2. kesäkuuta 2005)
21. Vakuutushuijarit (9. kesäkuuta 2005)
22. Kaksoismurha (16. kesäkuuta 2005)
23. Pingviinit pohjolassa (23. kesäkuuta 2005)
24. Tuntematon mies (30. kesäkuuta 2005)


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
25. Kännykkämurhat (21. syyskuuta 2006)
26. Buffalo Beefin pamaus (28. syyskuuta 2006)
27. John Walkerin murha (5. lokakuuta 2006)
28. Suuri taidevarkaus (12. lokakuuta 2006)
29. Jatimatic-ryöstöt (19. lokakuuta 2006)
30. Kukkapenkkisurma (26. lokakuuta 2006)
31. Kiduttaja Pulkkisen huumeliiga (2. marraskuuta 2006)
32. Lekamurha (9. marraskuuta 2006)
33. Kumilenkkejä lainaamassa (16. marraskuuta 2006)
34. Operaatio jalka & Vankilapako (23. marraskuuta 2006)
35. Kampin autopommimurha (30. marraskuuta 2006)


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
36. Pia-surmat (8. marraskuuta 2007)
37. Kaksosveljesten kuolema & Sukeltaja (15. marraskuuta 2007)
38. Surullinen ihmiskohtalo (22. marraskuuta 2007)
39. Lopullinen velkajärjestely (29. marraskuuta 2007)
40. Sikahuijaus & Aivovauriojuttu (6. joulukuuta 2007)
41. Erään palkkamurhan anatomia (13. joulukuuta 2007)


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
42. Hammasmurhaaja (13.11.2009)
43. Oulun kaksoissurma (20.11.2009)
44. Kyläkaupan joulu & Lainahuijarit (27.11.2009)
45. Postiherra (3.12.2009)
46. Paritustoimintaa vankilasta (10.12.2009)
47. Viimeinen ateria (17.12.2009)


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
1. Uhrintunnistajat (15. joulukuuta 2005)
2. Profiloijat (22. joulukuuta 2005)


title: Rikostarinoita Suomesta

text: Sarjan päätyttyä joulukuussa 2007, se sai eräänlaisen Spin-off-jatko-osan "Rikostarinoita historiasta". Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi esitettiin marras-joulukuussa 2008. Nimensä mukaisesti se perustuu historiallisesti merkittäviin rikoksiin ja rikollisiin Suomessa ja pohjautuu muun muassa historioitsijoiden sekä muutamien kirjailijoiden (Muun muassa Hannes Markkula, Kari Kallonen) antamiin haastatteluihin. Jaksoissa on mukana arkistomateriaalia, kuten lehtileikkeitä ja valokuvia, rikoksiin liittyen. Juontajana toimii edelleen Jarmo Mäkinen ja kertojana Jarmo Heikkinen.


title: Rikostarinoita Suomesta

text: Sarjaa on toistaiseksi (maaliskuu 2009) tehty vain yhden tuotantokauden ja kuuden jakson verran:


title: Rikostarinoita Suomesta

text:
1. Sisäministerin murha (esitetty 13.11.2008)
2. Unissasaarnaaja (es. 20.11.2008)
3. Murha maalaiskylässä (27.11.2008)
4. Naistenhuijari - R. O. Auervaara (4.12.2008)
5. Liftarimurhat (11.12.2008)
6. Salakuljettajien kuningas (18.12.2008)


title: Hylsyavain

text: Hylsyavain on työkalu, jolla kiristetään tai avataan pultteja ja muttereita käyttäen irrotettavia ja vaihdettavia millimetri- tai tuumamittaisia hylsyjä. Hylsyavain koostuu "hylsystä", mahdollisesta "jatkovarresta" sekä "vääntimestä", jotka yleensä ovat irrotettavissa toisistaan ja joista voidaan koota erilaisia yhdistelmiä.


title: Hylsyavain

text: Hylsyavaimen kehitti ja patentoi yhdysvaltalainen J.J. Richardson. Työkalu patentoitiin 18. kesäkuuta 1863 ja työkalun kuva julkaistiin sivulla 248 16. huhtikuuta 1864 Scientific American lehdessä.


title: Hylsyavain

text: Hylsyavaimesta on edelleen kehitetty momenttiavain.


title: Hylsyavain

text: Hylsy on putkimainen kappale, jonka toinen pää on sisäpuolelta muotoiltu pultin tai mutterin kantaa vastaavaksi, yleensä 6- tai 12-kulmaiseksi. Toisessa päässä on "vääntiö", neliömäinen syvennys, johon jatkovarsi tai väännin kiinnittyy. Hylsyavaimissa on käytössä useita erikokoisia vääntiöitä: 1″, 3/4″, 1/2″, 3/8″, 1/4″. Erikokoisia vääntiöitä voidaan liittää toisiinsa sovittimilla.


title: Hylsyavain

text: Hylsyn ja vääntimen väliin voidaan lisätä yksi tai ueampia jatkovarsia. Jatkovarren toisessa päässä on uros- ja toisessa päässä naaraspuolinen vääntiö. Jotkin jatkovarret ovat taipuisia tai niissä on nivel, jonka ansiosta hylsyn ja vääntimen ei tarvitse välttämättä olla aivan samassa linjassa keskenään.


title: Hylsyavain

text: Väännin muodostaa kädensijan, josta hylsyavainta kierretään. Vääntimessä on urospuolinen vääntiö, johon hylsy tai jatkovarsi kiinnittyy. Esimerkkejä erilaisista vääntimistä:


title: Kristiansund

text: Kristiansund (aikaisemmin "Christianssund" ja "Fosna") on kunta ja kaupunki Länsi-Norjassa Møren ja Romsdalin läänissä. Kaupunki on rakennettu kolmelle saarelle, joiden yhteispinta-ala on 22 km². Nimi on peräisin Tanskan kuningas Kristian VI:lta, joka oli kuninkaana paikkakunnan saadessa kaupunkioikeudet () vuonna 1742. Sitä ennen paikkakunta tunnettiin nimellä Fosna, jota monet käyttivät aina 1900-luvulle saakka. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Kristiansundin kunnassa oli 24 131 asukasta.


title: Kristiansund

text: Paikalta on löydetty asutuksen jälkiä, jotka on ajoitettu vuoteen 6000 eaa. Ennen kaupunkioikeuksien saantia 1742 paikkakunta oli Trondheimin ja Bergenin alainen kauppapaikka ja luotsiasema () 1600-luvulla. Kapakalan tuotanto ja vienti olivat tuolloin pääelinkeinoina. Tutkimusmatkailun ja vientituotanon ansiosta kaupungista kasvoi merenkulkupaikka, jolla oli oma laivasto.


title: Kristiansund

text: Saksalaiset lentokoneet tuhosivat kaupungin 1940, minkä jälkeen kaupunki sai modernimman ja värikkäämmän yleisilmeen jälleenrakennuksen yhteydessä. Vuonna 1964 Gripin kunta ja Nordlandetin saari liittyivät kuntaan. Frein kunta liittyy Kristiansundiin 2008.


title: Kristiansund

text: Kalastus ja kalatuotteiden jalostus ovat perinteisesti olleet pääelinkeinoja. Valtaosa Norjan troolareista on rakennettu Kristiansundissa. Kaupunki on myös logistiikan ja kalastuslaivaston huollon keskus. Pohjanmeren öljykenttien huoltotoiminta on tärkeä elinkeino, joten Statoil, Shell ja Hydro pitävät toimipisteitään kaupungissa.


title: Kristiansund

text: Kristiansundin suomalainen ystävyyskaupunki on Kokkola.


title: Kristiansund

text: Kvernbergetin lentokenttä kaksi kilometriä kaupungin keskustasta on tärkeä solmukohta öljyteollisuudelle. Kaupungista on myös nopea laivayhteys Trondheimiin. Eurooppatie E-39 yhdistää kaupungin Moldeen etelässä ja Trondheimiin idässä. Eräs maailman vanhimmista yhtäjaksoisesti toimineista julkisista liikenneyhtiöistä, "Sundbåtan", on kuljettanut ihmisiä salmen yli Kristiansundiin vuodesta 1876.


title: Kristiansund

text: Norjan lentoasemilla paikkakunnan nimi kirjoitetaan usein muotoon "Kristiansund N" erotukseksi Kristiansandin kaupungista (jonka perään puolestaan usein liitetään S-kirjain).


title: Autojuna

text: Autojuna on juna, jossa voi kuljettaa autoja. Useimmiten autojunissa on matkustajavaunujen perässä kulkevia autonkuljetusvaunuja, joissa autot ovat matkan ajan. Aikatauluihin tällaiset junat on merkitty omalla piktogrammilla.


title: Autojuna

text: Suomessa autovaunuja on etelän ja pohjoisen välillä kulkevissa yöjunissa. Auton voi lastata junaan vain asemilla, joille on rakennettu erityinen autojunan lastausramppi. Tällainen ramppi on Etelä-Suomessa Helsingissä (Pasilan autojuna-asema), Tampereella ja Turussa sekä Pohjois-Suomessa Oulussa, Rovaniemellä ja Kolarissa. Kemijärvelläkin on lastausramppi, mutta se ei ole enää käytössä. Kolari on Suomen pohjoisin rautatieasema.


title: Autojuna

text: Kanaalitunnelissa sekä Alppien rautatietunneleissa liikennöi runsaasti autojunia.


title: Leverage

text: Leverage on suomalainen power metal yhtye.


title: Leverage

text: Yhtye sai alkunsa, kun solisti Pekka Heino tapasi vuonna 2002 kitaristit Tuomas "Tuoppi" Heikkisen ja Torsti Spoofin. Yhdessä he alkoivat kehittää Tuomas Heikkisen alulle panemia kappaleita, ja ensimmäinen albumi "Tides" julkaistiin 2006. Seuraava albumi Blind Fire julkaistiin vuonna 2008. Tuomas Heikkinen on säveltänyt ja sanoittanut suurimman osan kappaleista yhtyeen kaikille levyillä.. Vuonna 2009 basisti Pekka Lampinen jäi sivuun ja hänet korvasi Sami Norrbacka. Vuonna 2009 julkaistiin yhtyeen kolmas studioalbumi "Circus Colossus". Vuonna 2018 yhtye julkaisi pitkän tauon jälkeen singlen Red Moon Over Sonora, uudella kokoonpanolla.Torsti Spoof ja Pekka Heino ovat väistyneet sivuun, yhtyeen uutena laulajana aloittaa Kimmo Blom ja toisena kitaristina Mikko Salovaara.


title: Westendstraße 1

text: Westendstraße 1 (myös "Westendtower" tai "Kronenhochhaus") on postmoderni pilvenpiirtäjä Frankfurt am Mainissa, Saksassa. Se on rakennettu vuosina 1987–1993 ja sen suunnittelusta ovat vastanneet arkkitehditoimistot NHT + Partner GbR ja Kohn Pedersen Fox Associates. Pilvenpiirtäjä yltää 208 metrin korkeuteen ja siinä on 53 kerrosta. Rakennuksessa toimii saksalaisen pankkiyhtiön DZ Bankin pääkonttori.


title: Rattikelkka

text: Rattikelkka on kulkuväline, jolla lasketaan mäkiä alas. Aikaisemmin rattikelkat valmistettiin teräksestä ja puusta. Ratti taivutti teräsjalaksia jolloin saatiin kelkka kääntymään. Vauhdin hiljentämistä varten oli käsijarru. Nykyisin rattikelkat valmistetaan teräsputkista ja muovista. Rattikelkassa on jalaksina sukset sekä lisäksi ohjaussuksi, joka on yhteydessä rattiin. Tämän avulla kelkkaa on helppo ohjata. Rattikelkat on varustettu jalkajarruilla sekä kääntöjousella, joka kääntää ja pysäyttää kelkan, jos ohjaaja putoaa kyydistä. Mäkien lasku rattikelkalla on suosittua erityisesti lasten keskuudessa.


title: Sukatševin metsätyyppiluokitus

text: Sukatševin metsätyyppiluokitus on Luoteis-Venäjällä käytettävä metsätyyppiluokitus, joka perustuu metsätyyppien luokitteluun, ei aluskasvillisuuden, vaan puulajien perusteella. Pääkriteereinä ovat valtapuulajit ja kasvupaikan boniteettiluokka. Täydentävinä määritystekijöinä ovat maaston pinnanmuodostus, vesiolosuhteet sekä pohjakerroksen ja kenttäkerroksen tunnuskasvit.


title: Sukatševin metsätyyppiluokitus

text: Metsätalouteen liittyvä metsänhoidollinen ohjeistus ei ole Venäjän federaatiossa suoraa seurausta tieteellisestä metsätyyppiluokituksesta, vaan metsätalouden ohjeistus tapahtu puulajin ja puuston iän perusteella.


title: Sukatševin metsätyyppiluokitus

text: Suomessa määrityksen perustana on nopeammin kenttäkerroksen perusteella havaittava metsätyyppioppi.


title: Horten

text: Horten (vuosina 1988–2002 nimellä Borre) on Norjan rannikkokaupunki ja samanniminen kunta Vestfoldin läänissä Oslonvuonon länsirannalla. Kunnan rajanaapureita ovat Re ja Tønsberg. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Hortenin kaupungissa oli 26 595 asukasta.


title: Horten

text: Horten–Moss lauttayhteys on toiminut jo vuodesta 1582 saakka Oslonvuonon ylitse. Paikkakunnalle perustettiin Karljohansvern-laivastotukikohta 1818 ja merivoimien päätelakka 1849, joka myöhemmin kehittyi Norjan merivoimien päämajaksi ja merisotakouluksi 1950-luvulle saakka. Paikkakunnalla toimi myös Norjan ensimmäinen lentokonetehdas 1950-luvulle asti.


title: Horten

text: Hortenista tuli luotsiasema () vuonna 1858 ja se sai kaupunkistatuksen 1907. Vuonna 1988 Hortenin ja Borren kunnat liitettiin yhteen ja kunnan nimenä oli Borre vuoteen 2002 saakka, jolloin nimeksi palautettiin kansanäänestyksen perusteella Horten.


title: Horten

text: Horten on ollut merkittävä elektroniikkateollisuuden keskus, joka on tuottanut viime vuosina jopa 25 % Norjan elektroniikkateollisuuden arvosta. Kaupungissa on myös muuta pienteollisuutta, esimerkiksi puutavarateollisuutta ja valimoja. Kaupungissa toimii myös Vestfoldin korkeakoulu ja laivaston upseerioppilaitos.


title: Horten

text: Tie numero 19 menee autolauttayhteytenä Oslonvuonon ylitse Mossiin, yhdistäen Eurooppatie E18:n Vestfoldista E6:een Østfoldissa. Lauttoja lähtee 20–30 minuutin välein, pitäen yötaukoa kello 24.00–6.00. Vuonon ylitys kestää noin puoli tuntia.


title: Moss

text: Moss on Norjan kunta ja sen samanniminen keskustaajamakaupunki Østfoldin läänissä Oslonvuonon itärannalla. Se rajoittuu pohjoisessa Vestbyn, idässä Vålerin ja etelässä Ryggen kuntiin.


title: Moss

text: Vuoden 2013 alussa Mossissa oli 30 998 asukasta, mikä teki kunnasta asukasluvilla vertailtuna Norjan 27. suurimman.


title: Moss

text: Kaupungin nimi on lähtöisin muinaisnorjan sanasta "Mors", joka on ollut alun perin kaupungin läpi menevän Moss-joen () nimenä.


title: Moss

text: Kaupunki on kasvanut jo keskiajalta lähtien, koska se on ollut luonteva liikenteen solmukohta keskellä Oslonvuonoa. Kaupungissa oleva Mossinputous on jo varhain tarjonnut vesivoimaa myllyille ja sahalaitoksille. Tanska-Norjan valtakunnan päätie meni Mossin läpi yhdistäen Kristianian ja Kööpenhaminan kaupungit. Jo vuonna 1584 perustettiin vakituinen lauttayhteys Oslonvuonon ylitse Horteniin. Rautatieyhteydet tulivat 1879.


title: Moss

text: Kaupungin jo 1500-luvulla perustettu käsityöläisperinne oli sysäyksenä voimakkaaseen teollisuuden kasvuun 1800–1900-lukujen vaihteessa. Kaupunkioikeudet Moss sai vuonna 1720. Jeløyn kunta liitettiin Mossiin 1943.


title: Moss

text: Moss on tärkeä satamakaupunki, josta kulkee laivoja koko Norjan rannikolle, Britteinsaarille, Islantiin ja Manner-Eurooppaan.


title: Moss

text: Autolauttayhteys Horteniin yhdistää Eurooppatie E-6:n Østfoldista E-18:een Vestfoldissa (tie numero 19). Lauttoja lähtee 20–30 minuutin välein, pitäen yötaukoa kello 24.00–06.00. Vuonon ylitys kestää noin puoli tuntia.


title: Moss

text: Rautatieyhteydet yhdistävät kaupungin Osloon ja Etelä-Ruotsin kautta nyttemmin koko Euroopan rautatieverkkoon.


title: Moss

text: Mossin ystävyyskaupunki Suomessa on Nokia.


title: Dramaturgi

text: Dramaturgi on teatterialan ammattinimike, jolla on eri maissa eri merkityksiä. Suomessa dramaturgilla tarkoitetaan useimmiten henkilöä, joka järjestää materiaalin teatteriesitykseksi eli tekee esityksen dramaturgian. Monesti tämä tarkoittaa valmiin materiaalin, esimerkiksi romaanin, sovittamista teatteriesitykseksi eli dramatisointia.


title: Dramaturgi

text: Angloamerikkalaisessa maailmassa dramaturgilla tarkoitetaan yleensä teatterin kirjallista asiantuntijaa, ohjelmiston suunnittelijaa tai tutkijaa, joka toimii ohjaajan tai käsikirjoittajan apuna. Sielläkin dramaturgit tosin ovat myös useimmiten itse näytelmäkirjailijoita. Isossa-Britanniassa tällä ammatilla on pitkät perinteet, mutta Yhdysvalloissa se on yleistynyt vasta viime vuosina.


title: Dramaturgi

text: Suomessa dramaturgeja koulutetaan Teatterikorkeakoulussa, joskin dramaturgian koulutusohjelma ei kouluta pelkästään dramaturgin, vaan myös näytelmäkirjailijan ja draaman kääntäjän tehtäviin. Esimerkiksi Outi Nyytäjä, Juha-Pekka Hotinen ja Laura Ruohonen ovat tunnettuja suomalaisia dramaturgeja. Monesti dramaturgeiksi koulutetut saattavat toimia myös ohjaajan tehtävissä; yksi Suomen tunnetuimmista nykyohjaajista, Kristian Smeds, opiskeli hänkin Teatterikorkeakoulussa juuri dramaturgiaa.


title: Timo Humaloja

text: Timo Sakari Humaloja (s. 7. toukokuuta 1947 Helsinki) on näytelmäelokuvien ja dokumenttien ohjaaja sekä kuunnelmien tekijä, joka on tehnyt pitkän uran elokuva-alalla. Vuonna 1979 hän sai yhtenä työryhmän jäsenenä Suomen arvostelijain liiton jakaman Kritiikin Kannukset -palkinnon kuunnelmasarjasta "Eurooppalainen Odysseia". Vuonna 1985 Humaloja sai Jussi-palkinnon parhaasta ohjauksesta televisioelokuvissa "8. päivä" ja "Yksinpuhelu".


title: Timo Humaloja

text: Humaloja työskenteli ohjaajana Radioteatterissa 1976–1981 ja samaan aikaan käsikirjoittajana ja ohjaajana Televisioteatterissa 1976–1985. Hän toimi käsikirjoittajana elokuvassa "Pedon merkki" (1981) yhdessä ohjaaja Pakkasvirran ja Arvo Salon kanssa, sekä yhtenä viidestä käsikirjoittajasta Mikko Niskasen elokuvassa "Mona ja palavan rakkauden aika" (1983). Vuonna 1986 Humaloja toi ensi-iltaan ensimmäisen itse ohjaamansa pitkän teatterielokuvansa "Valkoinen kääpiö", johon hän laati myös käsikirjoituksen Bo Carpelanin romaanin pohjalta. Sen tuotti Humalojan vuonna 1984 perustama Panfilmi Humaloja-Innanen Oy, jonka puitteissa hän on tehnyt paljon lyhytelokuvia ja tv-elokuvia.


title: Timo Humaloja

text: Toisen pitkän teatterielokuvansa Humaloja pääsi tekemään Suomen elokuvasäätiön tuotantoneuvoja Petri Jokirannan vuonna 1998 käynnistämässä projektissa, jossa neljä tunnettua käsikirjoittajaa sai kirjoittaa vapaavalintaisesta aiheesta ja valita ohjaajan tekstilleen. Outi Nyytäjältä tilatusta tarinasta syntyi Humalojan ohjaamana pitkä näytelmäelokuva "Laina-aika" (2000).


title: Paul Karrer

text: Paul Karrer (21. huhtikuuta 1889 Moskova – 18. kesäkuuta 1971 Zürich) oli sveitsiläinen orgaaninen kemisti, joka tunnetaan parhaiten hänen vitamiineja koskevista töistään. Hän ja Walter Haworth saivat vuonna 1937 Nobelin kemianpalkinnon.


title: Paul Karrer

text: Karrer syntyi Moskovassa ja hänen isänsä Paul Karrer ja äitinsä Julie Lerch olivat Sveitsin kansalaisia. Vuonna 1892 Karrerin perhe muutti takaisin Sveitsiin. Ensin Paul Karrer opiskeli Aaraussa, ja hän valmistui 1908. Hän opiskeli kemiaa Zürichin yliopistossa Alfred Wernerin johdolla. Valmistuttuaan filosofian tohtoriksi hän työskenteli assistenttina kemian laitoksella. Sittemmin hän työskenteli Frankfurt am Mainissa kemistinä. Vuonna 1919 hänestä tuli kemian professori sekä kemian laitoksen johtaja.


title: Paul Karrer

text: Karrerin varhaiset tutkimukset käsittelivät metallikompleksiyhdisteitä, mutta hänen tärkeimpien tutkimustensa kohteina olivat kasvien pigmentit erityisesti keltaiset karotenoidit. Hän selvitti niiden kemiallisia rakenteita ja osoitti, että jotkut niistä olivat muodostuneet A-vitamiini -runkoon. Karrerin työt loivat perustan beetakaroteenin, tärkeän A-vitamiinin esiasteen, oikean kemiallisen rakenteen selvittämiselle. Se oli ensimmäinen kerta, jolloin vitamiinin tai sen esiasteen rakenne selvitettiin. Myöhemmin Karrer sai selville C-vitamiinin rakenteen sekä laajensi tutkimuksiaan B-vitamiiniin sekä E-vitamiiniin. Karrerin tärkeä panos flaviinien tutkimukselle johti laktoflaviinin, joka on osa B-vitamiinikompleksia, tunnistamiseen.


title: Paul Karrer

text: Karrer julkaisi lukuisia tutkimuksiaan ja ansaitsi useita kunnianosoituksia ja palkintoja. Karrer meni naimisiin Helena Froelichin kanssa vuonna 1914. He saivat kaksi poikaa.


title: Sivettikissat

text: Sivettikissat ("Viverrinae") on sivettieläinten alaheimo. Siihen luetaan viisi sukua. Sivettikissoja esiintyy laajalti Afrikassa (ei Madagaskarilla) sekä Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa. Etelä-Euroopassa elää yksi laji, genetti.


title: Sivettikissat

text: Afrikansivettikissa ("Civettictis civetta") on noin 70 cm pitkä, johon tulee lisäksi 25 cm häntä. Sen turkki on väriltään harmaa ja siinä on tummanruskeita täpliä. Se tuoksuu myskiltä. Afrikkalaisen sivettikissan hieman suurempi sukulainen intiansivettikissa ("Viverra zibetha") elää Etelä- ja Itä-Aasiassa. Etelä-Intiassa elää malabarinisosivettikissa ("Viverra civettina"), joka on äärimmäisen uhanalainen.


title: Sivettikissat

text: Sivettikissat ovat saaneet nimensä niiden anaalirauhasista erittyvästä sivetistä.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Louis Renault (12. helmikuuta 1877 Pariisi – 24. lokakuuta 1944 Pariisi) oli ranskalainen keksijä, kilpa-autoilija ja Renault’n teollisuusimperiumin yritysjohtaja, josta muodostui koko ranskalaisen autoteollisuuden tunnus.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Louis Renault syntyi pariisilaiseen porvarisperheeseen sen neljäntenä lapsena. Perheessä oli kaikkiaan viisi lasta, Louisin lisäksi kaksi poikaa ja kaksi tytärtä. Hänen isänsä Alfred Renault on luonut suuren omaisuuden kangas- ja nappikaupalla, myös hänen äitinsä oli varakkaan kauppiasperheen tytär.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Vuonna 1891 kun Louis oli vasta 14-vuotias, hän oli kiinnostunut mekaniikasta ja sähköstä, mutta hän oli yksinäisyyteen vetäytyvä, vähäpuheinen ja mielellään vetäytyi perheen Boulogne-Billancourtissa lähellä Pariisia sijainneen loma-asunnon puutarhan perälle. Siellä hän uudisti vanhaa Panhardin moottoria, teki uusia keksintöjä, piirsi loputtomasti erilaisia suunnitelmia, jätti ensimmäiset patenttihakemuksensa sekä vetäytyi luovaan yksinäisyyteensä. Tämä intohimo johti opintojen hylkäämiseen. Suurimman osan ajastaan Louis Renault vietti työhuoneella, jossa Léon Serpollet rakenteli autojen höyrymoottoreita.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Louis suoritti ylioppilastutkinnon lycée Condorcet’ssa; tähän hän lopettikin opiskelunsa ja keskittyi kehittämään pragmaattista elämänasennettaan, vaistoaan ja hedelmällistä mielikuvitustaan.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Vuonna 1898 kun Louis Renault oli 21-vuotias, hän rakensi ensimmäisen automobiilinsa muokkaamalla kolmipyöräistä De Dion-Bouton -automobiilia, lisäämällä siihen neljännen pyörän, kardaanilla tapahtuvan voimansiirron ja kolmivaihteisen vaihdelaatikon, jossa oli Louisin itse keksimä suora kolmas vaihde sekä peruutusvaihde. Automobiili saavutti 50 kilometrin tuntinopeuden.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Louis Renault juhli jouluaattona vuonna 1898 yhdessä veljiensä ja ystäviensä kanssa, sillä hänellä oli taskussaan kahdentoista ensimmäisen automobiilin varmat tilaukset ja hintakin oli kohtuullisen hyvä. Hän päätti ryhtyä automobiilien rakentajaksi. Muutaman kuukauden kuluttua hän jätti patenttianomuksen suoravaihteisesta vaihdelaatikosta, joka tuli olemaan hänen vaurautensa perusta, sillä vaihteiston käyttö omaksuttiin nopeasti kaikissa aikakauden – ja myöhempienkin aikojen – ajoneuvoissa käytettäväksi.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Vuonna 1899 kaksi Louis Renault'n veljeä, Marcel ja Fernand, jotka johtivat perheen tekstiiliyritystä ”Renault Fils, tissus en gros” (Kangastukku Renault'n pojat), perustivat ”Renault Frères” –yrityksen osoitteeseen 10. avenue du Cours Boulogne-Billancourt, ja kumpikin veljeksistä toi mukanaan puolet tarvittavasta 60 000 frangin pääomasta. Kuitenkaan veljet eivät uskoneet kovin vahvasti automobiilien tulevaisuuteen eivätkä myöskään veljensä kykyihin.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Louis Renault ei ollut yhtiössä osakkaana, vaan hän jäi palkolliseksi ja patenttitulojensa varaan. Veljeksistä Marcel otti hoitaakseen yrityksen hallinnon ja Louis omistautui täydellisesti ajoneuvojen suunnitteluun ja valmistukseen. Ensimmäisen tuotantovuoden aikana tehtaalta valmistui kaikkiaan 76 automobiilia, jotka kaikki myytiin.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Elokuussa vuonna 1899 Louis asettui veljensä Marcelin kanssa Pariisi-Trouville-kilpailun lähtöviivalle ja sai tästä kilpailuista ensimmäisen palkinnon. Kyseessä oli ensimmäinen voitto pitkässä kilpailusarjassa, jotka tuolla aikakaudella ajettiin kaupungista toiseen. Omassa sarjassaan Renault'n automobiileilla ei ollut muista kilpailijoista vastusta. Renault voitti lähes kaikki kilpailut: Pariisista Ostendeen, Pariisista Rambouiletiin sekä Toulousesta Pariisiin.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Vielä samana vuonna Louis sai valmiiksi ensimmäisen sisältä ohjattavan automobiilinsa, jonka muodot suunnitteli Louisin sisaren mies Jacques Bouillaire. Nämä lukuisat menestykset ja voitot kilpailuissa tekivät Louis Renault'sta kuuluisan ja hänen autojensa myynti saavutti suuren menestyksen.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Louis Renault osallistui veljensä Marcelin kanssa vuoden 1900 olympialaisiin.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Vuonna 1902 Renault'n tehtaat olivat laajuudeltaan jo kasvaneet Boulogne Billancourtissa 7 500 m²:n laajuisiksi ja automobiilien mallien luettelossa oli useita erimallisia autoja. Samana vuonna Louis Renault esitteli ensimmäisen oman moottorinsa, joka oli nelisylinterinen ja teholtaan 24 hevosvoimaa. Hän myös kehitteli ja patentoi samana vuonna myös turbon.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Louis Renault menetti vuonna 1903 dramaattisesti 31-vuotiaan veljensä Marcelin autokilpailussa sattuneessa onnettomuudessa. Onnettomuus tapahtui Cauhén ja Véracin kaupunkien välillä Poitou-Charentesin hallinnollisella alueella, kun hän osallistui Pariisin ja Madridin välillä ajattuun kilpailuun. Tämä aiheutti voimakkaita traumoja ja Louis luopui lopullisesti kilpailemasta ja vastedes hän vain palkkasi kokeneita kilpa-ajajia osallistumaan Renault'n autoilla kilpailuihin. Louis osti kuolleen veljensä osuuden osakeyhtiöstä, ja Fernand-veli keskittyi kehittämään Renault Frères -yhtiön kaupallista verkostoa Ranskassa, Euroopassa ja Yhdysvalloissa.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Vuonna 1905 yritys sai ensimmäisen suuren tilauksensa, joka käsitti 250 taksia. Louis Renault muutti nyt käsityöverstaansa todelliseksi sarjallisen tuotannon teolliseksi yritykseksi, ja näin yhtiöstä muodostui suurin ranskalainen autonvalmistaja. Kaksi vuotta myöhemmin joka toinen taksi Ranskassa ja Englannissa oli Renault'n valmistama ja autoja vietiin myös menestyksekkäästi niin New Yorkiin kuin Buenos Airesiinkin.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Louis Renault antautui täysin rinnoin myös toiselle mielenkiintonsa kohteelle ja intohimolle: tehokkaiden ja suosituskykyisten lentokonemoottoreiden valmistukseen. Nämä rikkoivat ilmassa ennätyksen toisensa jälkeen.


title: Louis Renault (teollisuusmies)

text: Fernand Renault myi vuonna 1908 osuutensa yhtiöstä Louisille ja hän kuoli seuraavana vuonna vaikean sairauden murtamana. Näin Louis Renault'sta tuli 32-vuotiaana koko perheomaisuuden perijä ja ainoa johtaja yrityksessä, ja hän muutti yhtiön nimeksi ”Société des Automobiles Louis Renault”. Hän oli edelleenkin hyvin monipuolinen kehittelijä, ja hänen ajoneuvonsa tulivat aina vain entistä tehokkaammiksi.