title: Långsjö

text: Långsjö on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Älvsjön kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä Långsjön-järvestä. Suurin osa Långsjön rakennuskannasta on omakotitaloja. Aluetta alettiin suunnitella 1910-luvulla. Nykyisin siellä asuu noin 2500 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 1,06 neliökilometrin suuruinen.


title: Hagsätra

text: Hagsätra (lempinimeltään "Hagis") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort") ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Älvsjön, Örbyn ja Rågsvedin kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Hagsätra muodostettiin vuonna 1959. Nykyisin siellä asuu noin 7800 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 1,70 neliökilometrin suuruinen.


title: Hagsätra

text: Maa-alue kuului aikaisemmin Älvsjön säteritilalle ja sitä olivat 1600-luvun alusta asti käyttäneet Omkärrin ja Hägsätran torpat, joista jälkimmäinen on myös antanut nimen kaupunginosalle. Yleiskaava valmistui vuonna 1957 ja 1960-luvun puolivälissä kaupunginosa oli rakennettu valmiiksi.


title: Hagsätra

text: Kaupunginosassa sijaitsee Hagsätran metroasema.


title: Abassi

text: Abassi oli Nigerian efikien taivaanjumala. Abassin vaimo Atai pyysi Abassia tuomaan kaksi ihmistä, miehen ja naisen, maan päälle. Abassi pelkäsi kuitenkin, että ihmisolennot voisivat yrittää horjuttaa hänen asemaansa ja valtaansa, jolloin hän määräsi, että he eivät saa tehdä työtä eivätkä hankkia lapsia. Ihmiset kuitenkin unohtivat käskyt, jolloin Atai tappoi heidät ja aiheutti riitaa heidän lapsiensa kesken.


title: Abassi

text: Sana "abassi" tarkoittaa jumalaa.


title: Rågsved

text: Rågsved (lempinimeltään "Rocksved" tai "Råggan") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Högdalenin, Hagsätran ja Fagersjön kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Rågsved muodostettiin vuonna 1956 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 9700. Maa-alaltaan kaupunginosa on 2,05 neliökilometrin suuruinen.


title: Rågsved

text: Rågsvedin metroaseman vieressä sijaitsee pyöreän muotoinen ostoskeskus, jollainen Suomessa sijoittuu Lappeenrannan Sammonlahden liikekeskukseen.


title: Högdalen

text: Högdalen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Bandhagenin, Örbyn, Rågsvedin, Fagersjön ja Gubbängenin kaupunginosat. Högdalen muodostettiin vuonna 1952 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 7700. Maa-alaltaan kaupunginosa on 2,01 neliökilometrin suuruinen. Siellä sijaitsee Högdalenin metroasema.


title: Fagersjö

text: Fagersjö on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Farstan, Hökarängenin, Gubbängenin, Högadalenin ja Rågsvedin kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Fagersjö muodostettiin vuonna 1926 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 2400. Maa-alaltaan se on 1,75 neliökilometrin suuruinen. Fagersjö sijaitsee Magelungen-järven läheisyydessä.


title: Örby

text: Örby on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Sturebyn, Bandhagenin, Högdalenin, Hagsätran, Älvsjön ja Örby Slottin kaupunginosat. Örby muodostettiin vuonna 1926 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 4700. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,59 neliökilometrin suuruinen.


title: Svedmyra

text: Svedmyra on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Tallkrogenin, Sturebyn ja Gamla Enskeden kaupunginosat. Svedmyra on aikaisemmin ollut nimeltään "Svinmyran". Kaupunginosa muodostettiin vuonna 1934 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 26 00. Maa-alaltaan se on 0,94 neliökilometrin suuruinen.


title: Svedmyra

text: Svedmyran maanalaisaseman vieressä sijaitsee Sturebyn sairaala, jonka potilaat ovat vanhuksia. Sairaalan alueella on yli 25 sairasosastoa, joissa hoidetaan terminaalihoitoa tarvitsevia vanhuksia. Alueella on myös henkilökunnalle tarkoitettuja asuntoja. Monet suomalaiset nuoret saivat kesätyöpaikan sairaala-apulaisina 1970–1980-luvuilla tästä sairaalasta. Sairaala-apulaisten kursseja järjestettiin useita kesän aikana ja suomalaisten osuus työvoimasta oli huomattava.


title: Tallkrogen

text: Tallkrogen (lempinimeltään "Tallis") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Sitä rajaavat Gamla Enskeden, Gubbängenin ja Svedmyran kaupunginosat. Tallkrogen muodostettiin vuonna 1934. Nykyisin siellä on asukkaita noin 3900. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,22 neliökilometriä. Tallkrogen on saanut nimensä vanhasta oluttuvasta.


title: Achille Valenciennes

text: Achille Valenciennes (9. elokuuta 1794 Pariisi – 13. huhtikuuta 1865) oli ranskalainen eläintieteilijä, joka oli erityisesti perehtynyt kaloihin. Hän vaikutti myös parasitologian kehitykseen tärkeällä ihmisen suolistoloisia koskevalla tutkimuksellaan. Hän kehitti myös eliöiden systematiikkaa vertailemalla fossiileja ja nykyään eläviä lajeja.


title: Achille Valenciennes

text: Valenciennes oli Georges Cuvierin oppilas ja oli hänen kanssaan toimittamassa huomattavaa 22-osaista kalatieteellistä teosta "l'Histoire naturelle des poissons" (1828–1848) ja itse asiassa saattoi työn päätökseen Cuvierin kuoltua 1832. Teoksessa Cuvier ja Valenciennes nimesivät suuren määrän kalalajeja. Hänet valittiin Ranskan tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1844. Valenciennes työskenteli eläintieteilijänä Pariisin Muséum national d'histoire naturellessa.


title: Achille Valenciennes

text: Linnuista Valenciennes nimesi harlekiinifrankoliinin ("Scleroptila levaillantii", nykyisin "Francolinus levaillantii").


title: Juontokoura

text: Juontokoura on metsätyökone, joka ottaa voimansa yleensä metsätraktorista. Se on rakenteeltaan jykevä levitettävä metallinen kääntyvävartinen koukkupari, joka on kehitetty puunipun nostamiseen metsästä kuljetusrekeen tai -vaunuun.


title: Giacomo Carissimi

text: Giacomo Carissimi (kastettu 18. huhtikuuta 1605, kuollut 12. tammikuuta 1674) oli italialainen säveltäjä ja kuuluu varhaisen barokkiajan mestareihin. Hänen tarkkaa syntymäaikaansa ei tiedetä, mutta hän syntyi joko 1604 tai 1605 Marinossa Rooman lähellä. Hänen isänsä oli tynnyrintekijä. Giacomon varhaisvuosista ei ole tietoa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1637.


title: Giacomo Carissimi

text: Hänen suurimmat saavutuksensa liittyvät resitatiivilaulun kehittämiseen ja oratorion luomiseen. Oratorioista mainittakoon "Jefta" ja "Joona".


title: Peter Walker

text: Peter Douglas Conyers Walker (7. marraskuuta 1912 Leeds, Iso-Britannia – 1. maaliskuuta 1984 Newtown, Iso-Britannia) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja.


title: Peter Walker

text: Walker aloitti ajamisen kilpailemalla rata-autoluokissa sekä mäkinousukilpailuissa. Hän ajoi myös Grand Prix'tä ja osallistui sarjan ulkopuolisiin kilpailuihin.


title: Peter Walker

text:
Hän ajoi ainoastaan neljässä F1-osakilpailussa vuosina 1950–1951 sekä 1955, muttei saavuttanut yhtäkään voittoa tai pistettä. Hänen parhaaksi tulokseksi jäi vuoden 1951 Britannian GP:n seitsemäs sija. Suorituksen merkitystä lisää se, että hän oli paistua elävältä BRM-tallin autossa käytetyn V16-moottorin vuoksi, kun pakoputki ja moottori pettivät.
* Jaettu auto.


title: Peter Walker

text: Formula 1:sten lisäksi Walker ajoi, mm. Le Mansin 24 tunnin ajoja, joissa voitti vuoden 1951 kilpailun C-tyypin Jaguarilla yhdessä Peter Whiteheadin kanssa ja hän oli toinen vuoden 1953 kilpailussa ajaessaan Stirling Mossin parina.


title: Peter Walker

text: Walker lopetti kilpa-ajamisen vuoden 1956 Le Mansin kolarin vuoksi. Uransa jälkeen hän hoiti hetken aikaa kani- ja chinchillafarmia. Walkerin sanottiin viettäneen eläköitymisen jälkeen paljon aikaa Herefordin Horse & Groom Pubissa juomisen sijasta laatien erilaisia insinööritöitä ja piirustuksia. Hänen Tim-poikansa haastattelun mukaan isä-Peter hävitti kaikki moottoriurheiluun liittyvät lehdet ja kirjat eikä puhunut pojalleen enää moottoriurheilusta.


title: Joe Fry

text: Joe Fry (26. marraskuuta 1915–29. heinäkuuta 1950) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän ajoi ainoastaan yhden Grand Prix'n vuonna 1950. Fry saavutti Britannian GP:ssä 1950 kymmenennen sijan. Fry lähti lähtöruudusta 20. Fry osallistui myös kahteen MM-sarjan ulkopuoliseen kilpailuun. Fry kuoli Freikaiserwagen-specialinsa ratissa vuoden 1950 Blandfordin ylämäkiajokilpailussa.


title: Cuth Harrison

text: Thomas Cuthbert ”Cuth” Harrison (6. heinäkuuta 1906 Sheffield, Iso-Britannia – 21. tammikuuta 1981 Sheffield, Iso-Britannia) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän ajoi kolmessa MM-sarjan Grand Prix'ssä vuonna 1950, muttei saavuttanut yhtään pistettä. Harrisonin parhaaksi sijoitukseksi jäi seitsemäs sija Britannian GP:stä.


title: Irma

text: Irma on naisen etunimi. Nimi on germaanista perää ja johtuu mahtavaa tai suurta tarkoitavasta sanasta "irmin". Emma on muunnos samasta nimestä. Suomessa samasta nimestä esiintyy myös muunnelma Irmeli.


title: Irma

text: Suomalaisessa kalenterissa Irman ja Irmelin nimipäivä on 31. maaliskuuta.


title: Irma

text: Maaliskuuhun 2016 mennessä Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 19 889 naista ja alle viisi miestä on saanut nimen Irma.


title: Romeo ja Julia (Gounod’n ooppera)

text: Romeo ja Julia () on ranskalaisen Charles Gounod’n viisinäytöksinen ooppera, jonka libreton kirjoittivat Jules Barbier ja Michel Carré. Heillä oli pohjana William Shakespearen näytelmä Romeo ja Julia. Ooppera sai ensi-iltansa Pariisin "Théâtre Lyriquen" lavalla 27. huhtikuuta 1867.


title: David Hicks

text: David Matthew Hicks (käyttänyt myös nimiä Abu Muslim al-Austraili ja Mohammed Dawood, s. 7. elokuuta 1975, Adelaide) on australialainen, joka pidätettiin Afganistanissa syksyllä 2001 ja jota pidettiin sen jälkeen vangittuna Yhdysvaltain Guantanamo Bayn vankileirillä.


title: David Hicks

text: Kesäkuussa 2004 Yhdysvallat syytti Hicksiä osallistumisesta sotarikossalaliittoon, murhayrityksestä ja vihollisen avustamisesta. Hicks oli kolmas virallisesti syytetty Guantanamon vanki.


title: David Hicks

text: Oikeudenkäynti Hicksiä vastaan alkoi 26. maaliskuuta 2007. Heti oikeudenkäynnin alussa Hicks myönsi syyllisyytensä terrorismin tukemiseen. Sotarikostuomioistuin tuomitsi Hicksin seitsemäksi vuodeksi vankeuteen. Hän kärsi rangaistuksesta jäljellä olevat yhdeksän kuukautta Australiassa.


title: David Hicks

text: David Hicks oli ensimmäinen yhdysvaltalaisessa sotarikostuomioistuimessa tuomittu henkilö toisen maailmansodan jälkeen. Hicksin omaelämäkerta "Guantanamo: My Journey" ilmestyi 2010.


title: Eemeli Aakula

text: Mikkel Emil (Mikko Eemeli) Aakula (12. kesäkuuta 1879 Kokemäki – 26. heinäkuuta 1955 Kokemäki) oli suomalainen poliitikko ja Maalaisliiton kansanedustaja vuosina 1930–1936 Turun pohjoisesta vaalipiiristä. Aakula työskenteli maatalousneuvojana, maanviljelijänä Kokemäellä ja kansanedustajakautensa jälkeen Kokemäen kunnan rahastonhoitajana ja Kokemäen kunnallislautakunnan puheenjohtajana. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon vuonna 1952.


title: Carol Kaye

text: Carol Kaye (s. 24. maaliskuuta 1935 Everett, Washington) on yhdysvaltalainen basisti ja suosittu sessio-/studiomuusikko. Hän soitti lukuisilla levyillä 1950-, 1960- ja 1970-luvuilla yhteensä noin 10 000 levytyssessiossa. Kaye oli mukana useissa Phil Spectorin, David Axelrodin ja Brian Wilsonin tuotannoissa, soitti bassoa The Zodiac -yhtyeessä, kitaraa Ritchie Valensin hitissä ”La Bamba” ja bassoa useissa Simon & Garfunkelin hiteissä. Hän oli mukana myös The Beach Boysin klassikkoalbumilla "Pet Sounds".


title: Carol Kaye

text: Kaye on ollut mukana tekemässä monien televisiosarjojen tunnusmusiikkeja. Näitä ovat muun muassa "Vaarallinen tehtävä", "Kojak", "Sheriffi McCloud" ja "Peyton Place".


title: Carol Kaye

text: Vuonna 2004 Pekka Rautiomaa teki Kayesta Yleisradiolle tv-dokumentin "Rockin suuri tuntematon" ("First Lady of Bass: Carol Kaye").


title: Sampsa Aaltio

text: Sampsa Eino Urmas Aaltio (21. huhtikuuta 1927 Lempäälä – 8. huhtikuuta 2013 Lempäälä) oli suomalainen poliitikko. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1979–1987 Hämeen pohjoisesta vaalipiiristä. Presidentin valitsijamiehenä Aaltio oli 1978, 1982 ja 1988. Myös hänen isänsä Eino Aaltio oli kansanedustaja.


title: Sampsa Aaltio

text: Varsinaiselta ammatiltaan Aaltio on maanviljelijä ja koulutukseltaan agronomi. Hän pääsi ylioppilaaksi 1945 Töölön Yhteiskoulusta ja valmistui agronomiksi 1952 Helsingin yliopistosta. Elämäntyönsä hän teki maanviljelijänä Lempäälän Sotavallan kartanossa 1948–1993. Heti isännäksi tultuaan Aaltio lopetti Sotavallan karjatalouden ja alkoi erikoistua viljanviljelyyn. Sotavallan maiden lisäksi hän viljeli 1970-luvulla vuokraamiaan Valkeakoskella sijaitsevien Lotilan ja Voipaalan kartanoiden, sekä Lempäälän Kuljun kartanon peltoja. Aaltio olikin silloin yksi Suomen huomattavimmista viljanviljelijöistä.


title: Sampsa Aaltio

text: Aaltio oli myös dendrologi, joka perusti Sotavallan kartanon maille oman arboretumin. Hän kuului myös Dendrologian seuran hallitukseen vuosina 1985–1986.


title: Sampsa Aaltio

text: Lempäälän kunnanvaltuuston jäsen Aaltio oli vuodesta 1965 alkaen yli 30 vuotta, puheenjohtajana 1977–1978 ja 1987–1988 sekä varapuheenjohtajana 1979–1980. Kokoomuksen maataloussihteerinä hän toimi 1970–1974 ja kansanedustajana kaksi kautta 1979–1987.


title: Sampsa Aaltio

text: Nuorena Sampsa Aaltio tuli tunnetuksi kilpauimarina. Hän voitti 100 metrin selkäuinnin Suomen mestaruuden vuonna 1950 ajalla 1.14,8. Hän voitti samana vuonna myös SM-kultaa 3 × 100 metrin sekaviestissä. Sotilasarvoltaan Aaltio oli majuri.


title: Oskar Luts

text: Oskar Luts (7. tammikuuta 1887 Kaarepere – 23. maaliskuuta 1953 Tartto, Viron SNT) oli virolainen kirjailija. Hänen kirjallisuustuotantonsa on osa virolaisten kansallisidentiteettiä, erityisesti hänen pääteoksensa "Kevade", joka on suomennettu nimellä "Arno ja kumppanit" ja filmatisoitu elokuvaksi "Kevät" (1969).


title: Oskar Luts

text: Oskar Luts syntyi Tartumaalla Kaareperen kunnassa suutariperheen ensimmäisenä lapsena. Toinen hänen veljistään kuoli 4-vuotiaana, ja häneltä on saanut nimensä kirjan "Arno ja kumppanit" päähenkilö. Nuorimmasta veljestä Theodorista tuli elokuvaohjaaja, joka oli myös Fenno-Filmi Oy:n perustaja. 12-vuotiaana Luts muutti Tarttoon ja aloitti opintonsa Tarton Reaalikoulussa. Lutsin ensimmäinen työpaikka oli Hirschfeldtin apteekki, jossa hän toimi harjoittelijana. Vuonna 1907 hän suoritti apteekkarin apulaisen kokeen Tarton yliopistossa. Vuosina 1911–1914 Luts kävi kuuntelemassa luentoja Tarton yliopiston farmasian laitoksella ja oli samalla töissä Jürgensonin apteekissa. Työn ohella hän aloitti kirjailijanuransa. Vuonna 1912 ilmestyi "Kevade", joka nousi kuuluisuuteen lähes yhdessä yössä.


title: Oskar Luts

text: Sotavuosina 1914–1918 Luts toimi armeijafarmaseuttina Venäjällä. Vitebskissä hän tutustui puolalais-valkovenäläiseen Valentina Krivitskajaan, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1917. Seuraavana vuonna syntyi heidän ainoa lapsensa – poika Georg. Palattuaan Tarttoon he joutuivat pitkään asumaan vuokra-asunnoissa, kunnes vuonna 1936 valmistui heidän oma talonsa Riia-maantien varrelle. Samassa talossa avattiin Oskar Lutsin kotimuseo vuonna 1964.


title: Oskar Luts

text: Sodan jälkeen Luts oli vielä pari vuotta töissä apteekissa ja Tarton yliopiston kirjastossa, mutta vuodesta 1922 alkaen hän toimi jo päätoimisena kirjailijana. Lutsia arvostettiin kirjailijana myös neuvostoaikana. Vuonna 1949 hänelle annettiin Viron sosialistisen neuvostotasavallan kansankirjailijan kunnianimitys. Luts kuoli syöpään vuonna 1953.


title: Oskar Luts

text: Oskar Luts on kirjoittanut romaaneja, kertomuksia, pakinoita, muistelmia ja näytelmiä. Hänen ensimmäisestä teoksestaan "Arno ja kumppanit" tuli myös tunnetuin. Ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1912, toinen osa seuraavana vuonna 1913. Se on kertomus erään kyläkoulun lasten tekemisistä, unelmista ja ongelmista. Virossa käytetään teoksen henkilöitä usein perusluonnetyyppien esimerkkeinä, koska ne ovat kaikille tuttuja joko kertomuksesta tai sen perusteella tehdystä elokuvasta. "Kevade"-elokuva valmistui 1969, ohjaajana oli Arvo Kruusement ja sen näki lähes puolet Viron väestöstä. "Kevade" on käännetty 13 eri kielelle, M. Rauhalan suomennos "Arno ja kumppanit" ilmestyi 1973.


title: Oskar Luts

text: Lutsin runsaasta tuotannosta on suomennettu myös kaksi lyhyttä pilanäytelmää. "Kaalinpää" ja "Kalevin kotiinpaluu" ilmestyivät suomeksi jo vuonna 1935, suomentajana Hilma Rantanen-Pylkkänen. Virolaisessa teatterissa Oskar Luts on ollut suosikkikirjailija. "Kevade" ja sen jatko-osat "Suvi" (suom. "Kesä"), "Sügis" (suom. "Syksy") on toistuvasti sovitettu näytelmiksi. Arvo Kruusement ohjasi kaikista kolmesta myös elokuvat (1969, 1976 ja 1990).


title: Oskar Luts

text: Hänen lastenkirjoistaan vuonna 1920 ilmestynyt "Nukitsamees" on suosituimpia. Se on moderni satu, jossa on taitavasti yhdistetty fantasiamaailmaa ja realismia.


title: Oskar Luts

text: Lutsin tuotannolle on omaista jutteleva tyyli. Hänen kaunokirjallisissa teoksissaan on muistelmallisia aineksia ja muistelmissaan kuvitteellisia osia. Hän kuvaa realistisia tilanteita, mutta omalla joskus melankolisella, joskus koomisella tavallaan.


title: Kalanpyrstökärki

text:
Kalanpyrstökärki oli Etelä-Amerikan varhaisten kivikautisten paleointiaanien keihäänkärkien tekoperinne noin 13400-12900 kalenterivuotta eli 11500-11000 radiohiilivuotta sitten.
Kalanpyrstökärjen toinen pää on muotoiltu kalanpyrstömäisesti, jotta se on helpompi sitoa kiinni keihäänvarteen. Suunnilleen kalanpyrstökärjen aikoihin Etelä-Amerikassa oli myös muuntyyppisiä, litteitä 2-puolisesti iskettyjä kärkiä. Samoihin aikoihin Pohjois-Amerikassa tehtiin Clovisin tyyppisiä kärkiä. Perinteisen näkemyksen mielestä kalanpyrstökärkien takijät olivat Etelä-Amerikan ensimmäisiä asukkaita. Etelä-Amerikasta on tehty muutamia löytöjä, jotka ajoittuvat kalanpyrstökärkiä vanhempaan aikaan, mutta ne ovat kiistanalaisia.


title: Kalanpyrstökärki

text:
Kalanpyrstökärkiä löytyy Amerikan mantereella Etelä-Meksikosta Etelä-Amerikan eteläkärjen Tulimaahan asti ulottuvalla alueella, ja osin kalanpyrstökärjen ja suunnilleen samanaikaisten Clovis-kärkien alue menee ainakin Mesoamerikassa päällekkäin. Tämä näkyy Panaman Turrialbassa.
Etelä-Amerikasta on löydetty myös varhaisia kolmiomaisia kärkiä,
ja ainakin Venezuelasta Amerikan varhaisimman varmistetun kulttuurin, Clovisin kulttuurin tyyppistä esineistöä.. Toisten tietojen mukaan eteläisin Clovis-tyyppinen kärki olisi löydetty Panamanlahden läheltä La Mula Westistä. Melko läheltä sitä on löydetty 10 700 radiohiilivuotta vanha Clovisin kärjen kanta..


title: Kalanpyrstökärki

text: Jotkut kalanpyrstökärjet muistuttavat Kaakkois-Yhdysvaltain Simpson-kärkiä.


title: Kalanpyrstökärki

text:
Vanhin Tulimaan kalanpyrstökärki on noin 12 900–12 500 kalenterivuotta eli 11 000–10 500
radiohiilivuotta vanha Magalhãesinsalmen läheltä R’o Chicon varrella olevasta Fellin luolasta löydetty kärki. Lisäksi romahtaneen kallionkielekkeen alta on löydetty rikottuja laiskiaisen, hevosen ja guanakon luita.


title: Kalanpyrstökärki

text: Näihin aikoihin eli vielä monia myöhemmin sukupuuttoon kuolleita jättieläimiä. Jotkut tutkijat väittävät kalanpyrstökärjen levineen näiltä seuduilta pohjoiseen. Hieman pohjoisempaa kalanpyrstökärkeä on löydetty muun muassa Intihuasista.


title: Kalanpyrstökärki

text: Etelä-Amerikan Patagonian ja Tulimaan alueen lisäksi kalanpyrstökärkeä on löydetty muun muassa Ecuadorin El Ingasta.


title: Kalanpyrstökärki

text: Lisäksi kalanpyrstökärkeä on tavattu ainakin Keski-Amerikan eteläosasta muun muassa Puerta Paradasta noin 12 000 vuoden takaa ja Meksikon Chiapasin Los Grifosista.


title: Kalanpyrstökärki

text: Etelä-Amerikka asutettiin eteläkärkeään myöten noin 13 000 kalenterivuotta sitten eli noin 11 000 radiohiilivuotta sitten, sillä Tulimaan, "Tierra del Fuegon", löydöt ajoittuvat aikaan 11 000-10 500 radiohiilivuotta sitten. Puuhiiltä, joka voi olla ihmisen luomaa, alkaa esiintyä yhä enemmän Amazonissa noin 10 800 radiohiilivuotta, eli 12 800 kalibroitua vuotta sitten, ja myös Keski-Amerikassa ja Etelä-Chilessä 11 000 radiohiilivuotta sitten.


title: Kalanpyrstökärki

text: Alueen ensimmäinen kulttuuri oli Las Vegas -kulttuuri. Etelä-Amerikassakin alkoi alueen omaleimaisen kulttuurin kehitys. Ecuadorin rannikon Santa Elenan niemimaan Las Vegas n. 10 800 – 7 250 radiohiilivuotta sitten jakautui kahteen vaiheeseen, varhainen Las Vegas 11 000-9 000 radiohiilivuotta, ja myöhäinen 9 000-7 500 radiohiilivuotta sitten. Myöhäinen Las Vegas vastaa jo Tehuacánin laakson El Riego-Coxcaltan-vaihetta maissin puutarhaviljelyineen.


title: Kalanpyrstökärki

text: Chilen Monte Verde oli asuttu 12 500–11 500 vuotta sitten. Amazoniassa Pedra Pintadassa oli asutusta ehkä jo 11 000 radiohiilivuotta sitten Clovisin aikoihin. Pedra Pintadassa oli enemmän ja varmemmin asutusta 10 500-10 200 radiohiilivuotta sitten.


title: Kalanpyrstökärki

text:
Venezuelan Taima-Taiman El Jobo-tyyppiset Pedregalin jokilaaksosta löydetyt kärjet ovat pitkiä ja hyvin kapeita, ja kaksipuolisesti iskettyjä, ja ne on ajoitettu aikaan 13000 radiohiilivuotta sitten. Jotkut väittävät niiden olevan merkki ennen Clovisin kulttuuria vallinneesta
asutuksesta. El Jobo-kärkiä on löydetty vain luoteisesta Venezuelasta, lähinnä Falcónin ja Laran vuoristoisten osavaltioiden laaksoista, sekä Dajaburon tasanteelta Vwnezuelan rannikolta. Jos ajoitus on oikein, kyse voisi olla varhaisesta, eristyneestä paikoillaan pysyvästä perinteestä suhteellisen pienellä alueella. Clovisin kulttuuri olisi levittäytynyt alueelle myöhemmin ehkä Pohjois-Amerikasta. Taima-Taimasta on löydetty myös myöhempiä kalanpyrstökärkiä ja Las Casitas-tyyppisiä kolmiomaisia kärkiä.. Muualla Etelä-Amerikassa yleinen kalanpyrstökärki oli harvinainen Länsi-Venezuelassa.


title: Paktian maakunta

text: Paktian maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan itäosassa, Pakistanin rajalla. Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan sen väkiluku on 523 010. Maakunnan pääkaupunki on Gardez.


title: Paktian maakunta

text: Paktia muodostaa yhdessä naapurimaakuntien Paktikan ja Khostin kanssa historiallisen ja kulttuurisen "Suur-Paktian" Loya Paktia, joka on voimakasta pataanialuetta ja jolla on pyrkimyksiä oman pataanivaltakunnan muodostamiseen.


title: Paktian maakunta

text: Väestöstä 91 prosenttia on pataaneja, 9 prosenttia tadžikkeja.. Pakistanin rajan takana on perinteisiä heimoalueita, ja vuoristoseudun asukkaat liikkuvat vapaasti rajan yli.


title: Paktian maakunta

text: Paktian maakunnassa on yksitoista paikallishallinnollista aluetta:


title: Young Jeezy

text: Young Jeezy (oikealta nimeltään Jay Wayne Jenkins, s. 12. lokakuuta 1977 Columbia, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen rap-artisti. Vuonna 2001 hän julkaisi ensimmäisen albuminsa "Thuggin' Under the Influence" itsenäisesti. Vuonna 2006 julkaistu "The Inspiration" myi platinaa. Levy sisältää kappaleen "I Luv It", joka nousi sijalle 14 Billboard Hot 100 -listalla. Young Jeezyn on myös tehnyt singlen Usherin kanssa nimeltä "Love in This Club", joka myös löytyi NRJ:n top-10 listalta.(2) http://www.rapbasement.com/waka-flocka/060911-rapper-waka-flocka-flame-disses-young-jeezy-at-summer-jam-watch-here-now.htm


title: Laestadius

text: Laestadius (Læstadius) on sukunimi:


title: Marc Connelly

text: Marcus Cook Connelly (1890–1980) oli yhdysvaltalainen lehtimies ja näytelmäkirjailija. Hän kuului "Algonquinin Pyöreään Pöytään", älykköjen lounasseuraan, joka kokoontui päivittäin kymmenen vuoden ajan (1919–1929) Algonquin-hotellissa New Yorkissa keskustelemaan ja vaihtamaan sukkeluuksia. Seuran muita jäseniä olivat mm. Harpo Marx ja Dorothy Parker. Connellyä pidettiin seuran sukkelimpana jäsenenä.


title: Marc Connelly

text: Marc Conelly voitti draaman Pulitzer-palkinnon vuonna 1931 näytelmällään "Jumalan vihreät laitumet" (The Green Pastures), joka kertoi Vanhan testamentin tarinoita uusiksi. Näytelmään liittyi Suomessa teatteriskandaali, koska siinä esitettiin Jumala mustaihoisena.


title: William Conrad

text: William Conrad (syntyjään William Cann, 27. syyskuuta 1920 Louisville, Kentucky – 11. helmikuuta 1994 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja radio-, elokuva- ja televisiokertojaääni, joka tunnettiin baritoniäänestään ja muhkeasta ympärysmitastaan.


title: William Conrad

text: Conradin syvä ja soinnukas ääni toi hänelle lukuisia merkittäviä rooleja radiokuunnelmissa. Näistä tunnetuin oli Marshal Matt Dillonin rooli "länkkärissä" "Gunsmoke" vuosina 1952–1961. Häntä harkittiin myös samaan rooliin sarjan televisioversioon, mutta Conradin liikalihavuuden takia näyttelijäksi valittiin James Arness.


title: William Conrad

text: William Conrad näytteli muun muassa elokuvissa "Tappajat" (1946), "Verta ja kultaa" (1947), "Valitan, väärä numero!" (1948), "Orleansin neitsyt" (1948) ja "Kesytöntä kiihkoa" (1954).


title: William Conrad

text: 1960-luvulla Conrad alkoi näytellä televisiosarjoissa. "Cannon" (1971–1976) oli ensimmäinen kolmesta suositusta etsiväsarjasta, jotka tekivät hänestä kansainvälisesti tunnetun kasvon. Tätä seurasivat "Nero Wolfe" (1981) ja "Koira haudattuna" (1987–1992).


title: William Conrad

text: William Conrad vieraili Suomessa kesällä 1976 Apu-lehden järjestämällä kiertueella. Purjelentoa harrastanut Conrad tutustui muun muassa Räyskälän lentokentällä PIK-20-purjelentokoneeseen.


title: William Conrad

text: Conrad valittiin Radio Hall of Fameen vuonna 1997. Hän kuoli sydämen vajaatoimintaan 73-vuotiaana.


title: Ihana meri

text: Ihana meri on Kira Poutasen esikoiskirja, joka voitti vuoden 2001 Finlandia Junior -palkinnon. Kirja kuvaa 15–16-vuotiaan tytön Julian anoreksian kehittymistä. Loppua kohden kuvaus käy abstraktimmaksi, ja päähenkilön kohtalo pitääkin itse päätellä.


title: Ihana meri

text: Kirja on käännetty tanskaksi, hollanniksi, latviaksi ja viroksi.


Ruotsin akatemian pohjoismainen palkinto () on Ruotsin akatemian vuodesta 1986 jakama kirjallisuuspalkinto. Palkinnon vastaanottaa vuosittain pohjoismainen henkilö, joka on tehnyt merkittävää työtä jollakin Ruotsin akatemian toiminta- ja kiinnostusalueella.


title: Ruotsin akatemian pohjoismainen palkinto

text: Vuonna 2016 palkinnon suuruus oli 400 000 Ruotsin kruunua.


text: Lähde (1986–2011)


title: Boarnsterhim

text: Boarnsterhim () on kunta Friisinmaan provinssissa Alankomaissa. Pinta-alaa kunnalla on 168,59 neliökilometriä, josta vettä on 16,72 km². Asukkaita kunnassa on 19 296 (1.2.2008). Kunnan keskuspaikka on nimeltään Grou.


title: Boarnsterhim

text: Suluissa olevat nimet ovat paikkojen hollanninkielisiä nimiä.


title: Basic Instinct 2

text: Basic Instinct 2 (2006) on jatko-osa vuoden 1992 eroottiselle trillerille "Basic Instinct". Elokuvan on ohjannut Michael Caton-Jones ja pääosassa on Sharon Stone.


title: Basic Instinct 2

text: Kirjailija Catherine Tramell (Sharon Stone) ajautuu taas vaikeuksiin virkavallan kanssa ja Scotland Yardin rikospsykiatri Michael Glass (David Morrissey) saa tehtäväkseen arvioida hänen psyykensä tilaa. Tramell houkuttelee psykiatrinsa ensimmäisestä osasta tuttuun kissa ja hiiri -leikkiin.


title: Haakon Lie

text: Haakon Lie (22. syyskuuta 1905 Kristiania, Norja – 25. toukokuuta 2009 Oslo, Norja) oli norjalainen poliitikko. Hän toimi Norjan työväenpuolueen puoluesihteerinä vuosina 1945–1969 sekä Eurooppa-liikkeen sihteerinä 1970–1973. Hän oli perustamassa "Arbeidernes Opplysningsforbund" -yhdistystä, jonka sihteerinä hän toimi 1932–1940. Toisen maailmansodan aikana Lie toimi Norjan ammattiliittojen keskusjärjestö LO:n Lontoon konttorissa.


title: Haakon Lie

text: Aktiiviaikanaan Lie tuli tunnetuksi kommunismin ja oman puolueensa vasemmistosiiven vastustajana ja sodan jälkeen hän oli tärkeässä roolissa kyseisten liikkeiden valvonnassa. Hän oli innokas NATO:n ja EU:n kannattaja ja hänen mukaansa Norjan tuli jatkuvasti ylläpitää tiiviitä turvallisuuspoliittisia suhteita Britanniaan ja Yhdysvaltoihin. Lie tunnettiin myös Israelin ystävänä sekä monien kirjojen kirjoittajana. Vuoden 1967 puoluekokouksessa kärjistyneet poliittiset erimielisyydet Einar Gerhardsenin kanssa kuuluvat edelleen Norjan sodanjälkeisen politiikan dramaattisimpiin hetkiin.


title: Haakon Lie

text: Lie vetäytyi myöhempinä vuosinaan Floridaan, mutta palasi sittemmin Norjaan.


title: Haakon Lie

text: Lie julkaisi viimeisimmän kirjansa, "Slik jeg ser det nå", 103-vuotispäivänään vuonna 2008 yhteistyössä historioitsija Hans Olav Lahlumin ja journalisti Hilde Harbon kanssa.


title: Haakon Lie

text: Haakon Lie oli suomalaista sukujuurta. Hän ei ollut sukua YK:n pääsihteeri Trygve Lielle.


title: Niskavuori taistelee

text: Niskavuori taistelee on Edvin Laineen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1957. Se on viides ja viimeinen vuosina 1938–1957 kuvatuista Niskavuori-sarjan mustavalkofilmatisoinneista. Tapahtumien aikajärjestyksessä se sijoittuu niin ikään viimeiseksi, vuoteen 1944. "Niskavuori taistelee" perustuu Hella Wuolijoen näytelmään "Entäs nyt, Niskavuori?", mutta poikkeaa siitä sangen paljon eräissä oleellisissa kohdissa. Elokuva valmistui Wuolijoen kuoleman jälkeen.


title: Niskavuori taistelee

text: Elokuvaversiossa Mattila muunnettiin aseistakieltäytyjästä mieheksi, jonka on paettava maaseudulle ilman henkilöllisyyspapereita. Elokuvan tendenssi pidettiin kuitenkin alkuperäisnäytelmän mukaisesti sodanvastaisena, joskin kärjekkäimpiä ristiriitoja vältellen.


title: Niskavuori taistelee

text: Elokuvan tapahtumat ajoittuvat jatkosodan loppuun, kesään 1944. Niskavuoren vanha emäntä Loviisa on jo kahdeksankymmenen, suurtilaa hoitaa rintamalla sotivan Aarnen vaimo Ilona. Aarnen ja Ilonan poika Paavo ja tytär Lilli auttavat työnteossa. Elämä on rankkaa, kun miehet ovat rintamalla, ja suruviesti surmansa saaneesta läheisestä tulee aina yllättäen. Toistaiseksi Niskavuoren ohittaneen papin näkeminen kylällä herättää Niskavuorellakin pelkoa.


title: Niskavuori taistelee

text: Eräänä iltayönä Niskavuorelle saapuu salaperäinen vieras, jonka Loviisa ottaa vastaan pimennysverhojen hämärtämässä salissa. Tulijalla on ongelmia virkavallan kanssa. Loviisalle paljastuu, että muukalainen on hänen edesmenneen miehensä Juhanin ja Niskavuoren vuosikymmenien takaisen piian Malviina Mattilan poika Juhani Mattila. Muille niskavuorelaisille asiasta ei kerrota, ei Ilonallekaan, mutta talonväki kuitenkin huomaa Juhani Mattilan muistuttavan niskavuorelaisia.


title: Niskavuori taistelee

text: Mattilan ”rikos” näytetään elokuvan prologissa keskellä Helsingin ilmapommituksia. Mattila ei ole käpykaartilainen, kuten Wuolijoen alkuperäisnäytelmässä, vaan hänen poissaolonsa rintamalta selitetään toisin. Aarnen entinen vaimo Martta puolestaan on tullut maalaispitäjään pommituksia pakoon ja alkaa epäillä, että Juhanin ja Ilonan välille saattaa kehittyä jotakin.


title: Niskavuori taistelee

text: Pelätty päivä koittaa, ensin näytetään kohtaus rintamalla surmansa saaneiden kokoamispaikasta, jossa sotilaspapin johdolla tunnistetaan sodassa kuolleiden mätäneviä ruumiita. Joukossa on Aarne Niskavuori. Niin käy, että pappi joutuu Niskavuoren tilalle kertomaan jälleen yhden suru-uutisen. Niskavuorelle laskeutuu suru. Ilona on jäänyt leskeksi, Paavo ja Lilli isättömiksi. Aarne lasketaan sankarihautaan kunnialaukausten saattamana. Viikatemies kysyy surevilta omaisilta: entäs nyt, Niskavuori? Kuka astelee seuraavaksi isännän saappaissa Niskavuoren viljavilla vainioilla?


title: Niskavuori taistelee

text: Pitäjän viranomaistehtäviä hoitavat tahot alkavat kiinnostua yhä enemmän Juhani Mattilasta. Loviisan arvovallan ansiosta virkavalta ei kuitenkaan pääse liiaksi ahdistamaan häntä. Juhani ystävystyy Ilonan kanssa, ja heidän välilleen alkaa syntyä romanttista värinää. Myös Paavo ja Lilli tulevat hyvin toimeen setäpuolensa kanssa. Totuus Juhanista paljastuu Niskavuoren väelle dramaattisella tavalla. Aseilla uhkaavat viranomaiset tulevat pidättämään hänet, eikä hän tee vastarintaa.


title: Niskavuori taistelee

text: Sodan päätyttyä myös Loviisan elämänliekki alkaa hiipua. Niskavuorelle kutsutaan kaikki Loviisan lapset sekä Martta ja vankilasta vapautettu Juhani kuulemaan Loviisan viimeistä tahtoa. Ilona ja Juhani saavat vastuun sukutilasta, ja heidän jälkeensä on Paavo Niskavuoren vuoro. Wuolijoen alkuperäisnäytelmässä Niskavuori kutistuu pientilaksi, jota Paavo alkaa hoitaa.


title: Niskavuori taistelee

text: "Niskavuori taistelee" kuvattiin huhti–elokuussa 1957. Sisäkuvat otettiin seuraavana syksynä. Niskavuorta esitti Miekkalan talo Hausjärven Lavinnossa, kuten myös "Niskavuoren Aarnessa". Osa taistelukohtauksista kuvattiin Imatran Immolassa, missä pyörremyrsky oli vastikään kaatanut metsää. Muita kuvauspaikkoja olivat muun muassa Nurmijärven kirkko ja Sipoon Hangelby.


title: Niskavuori taistelee

text: Elokuvan pikkuosissa vilahtavat muun muassa Armas Jokio, Ekke Hämäläinen, Uljas Kandolin ja Tommi Rinne. Rauha Rentola näyttelee Malviina Mattilaa 1800-luvun lopulle ajoittuvassa takautumassa. Tohtori ja tohtorinna Artturi ja Martta Vareliuksen sukunimi on elokuvassa muutettu Santalaksi.


title: Niskavuori taistelee

text: Elokuvassa on runsaasti diegeettistä musiikkia, kuten Oskar Merikannon laulu ”Oi muistatko vielä sen virren” ja Gabriel Linsénin klassikkosävelmä ”Kesäpäivä Kangasalla”. Lisäksi kuullaan kansansävelmiä, kuten ”Läksin minä kesäyönä käymään”, ”Oi kallis Suomenmaa” ja ”Kotimaani ompi Suomi”. Loviisan syntymäpäivä -kohtaukseen on sovitettu useita klassisia sävelmiä, kuten Gustav Adolf Härtelin ”Sua tervehdin” (”Abendstänchen”).


title: Niskavuori taistelee

text: Ylioppilaslehti piti "Niskavuori taistelee" -elokuvaa ”syksyn vahvimpana kotimaisena elokuvana”, mikä ei tosin suonut sille merkittävän teoksen arvoa, sillä lehden mukaan suomalaisen elokuvan yleinen taso oli tuohon aikaan heikko. Edelleen YOL arvioi Laineen ja Harkimon kuvatyyliä suomalaisessa elokuvassa uudehkoksi, ”italialaiseksi linjaksi”: puhtaaksi, selkeäksi ja yksinkertaiseksi Yleisesti kriitikot pitivät elokuvaa heikompana kuin esimerkiksi Laineen "Niskavuoren Hetaa". "Ilta-Sanomien" kriitikko moitti replikointia teatterimaiseksi, mutta kehui Turakaisen tulkintaa: ”Elsa Turakainen – – luo Loviisasta maltillisen kauniin seesteisen ja hartaan ihmiskuvan – –.” Noveron ja Palon suoritukset arvioitiin ohuemmiksi. Elokuvan musiikkia arvosteltiin pateettiseksi ja sovinnaiseksi.


title: Niskavuori taistelee

text: "Ilta-Sanomien" Timo Malmi arvioi (2010) Edvin Laineen ohjauksen jäävän ”selvästi ulkokohtaisemmaksi kansallisteatteriksi kuin edelliset Niskavuori-sovitukset.”


title: Niskavuori taistelee

text: Osmo K. Oksasen "Niskavuori taistelee" -juliste sai kunniakirjan Filmikamarin järjestämässä kilpailussa vuoden 1957 parhaista julisteista.


title: Niskavuori taistelee

text: Televisiossa elokuva esitettiin ensi kerran 29. maaliskuuta 1964, ja se on julkaistu myös DVD:nä.


title: Gubbängen

text: Gubbängen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella, ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Svedmyran, Tallkrogenin, Gamla Enskeden, Skarpnäcks Gårdin, Sköndalin, Hökarängenin, Fagersjön ja Högdalenin kaupunginosat. Nykyisin siellä on asukkaita noin 4600. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,77 neliökilometrin suuruinen.


title: Gubbängen

text: Kaupunginosa on saanut nimensä Gubbängenin kartanolta, joka sijaitsi nykyisen Gubbängsskolanin paikalla. Tukholman kaupunki osti Gubbängenin tilukset jo vuonna 1908, mutta rakentaminen aloitettiin vasta vuosina 1945-1946.


title: Gubbängen

text: Siellä sijaitsee Gubbängenin metroasema.


title: Hökarängen

text: Hökarängen on yksi Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Gubbängenin, Sköndalin, Farstan ja Fagersjön kaupunginosat. Hökarängen muodostettiin vuonna 1934, ja nykyisin siellä on asukkaita noin 7900. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,42 neliökilometrin suuruinen.


title: Hökarängen

text: Hökarängen rakennettiin vuosina 1947–1952. Siellä sijaitsee Hökarängenin metroasema.


title: Phyllis A. Whitney

text: Phyllis Ayame Whitney (9. syyskuuta 1903 Jokohama, Japani – 8. helmikuuta 2008 Faber, Virginia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija.


title: Phyllis A. Whitney

text: Whitney syntyi Japanissa ja vietti lapsuutensa vuoteen 1918 Kaukoidässä, jossa hänen isänsä työskenteli vientiyrityksen palveluksessa ja hotellialalla.


title: Phyllis A. Whitney

text: Whitneylle myönnettiin Edgar-palkinto vuosina 1961 ja 1964. Yhdysvaltalainen rikoskirjailijayhdistys Mystery Writers of America myönsi hänelle 1998 elämäntyöstä jännityskirjallisuuden Grand Master -arvon.


title: Phyllis A. Whitney

text: Hän kirjoitti uransa aikana sekä lapsille että aikuisille suunnattua jännityskirjallisuutta. Hänen tuotantonsa käsittää yli 70 romaania, joista viimeinen, "Amethyst Dreams", ilmestyi 1997. Whitney vietti 100-vuotispäiväänsä 2003 ja eli vielä miltei neljä ja puoli vuotta ennen kuolemaansa keuhkokuumeeseen 104-vuotiaana.


title: Peter Celsing

text: Peter Celsing (s. 29. tammikuuta 1920, Tukholma - k. 16. maaliskuuta 1974) oli ruotsalainen arkkitehti ja professori. Hän opiskeli Kungliga tekniska högskolanissa (KTH) ja Kungliga konsthögskolanissa. Vuosina 1948-1952 hän toimi päällikkönä Tukholman raitioteiden arkkitehtuuriosastolla. Vuonna 1960 Celsing nimitettiin KTH:n arkkitehtuurin professoriksi.


title: Armeijaryhmä A (länsirintama)

text: Armeijaryhmä A () oli länsirintamalla vuonna 1940 toiminut yhtymä, joka perustettiin 26. lokakuuta 1939 Eifelin ja Hunsrückin alueella nimeämällä uudelleen aikaisempi etelän armeijaryhmä. Se osallistui Ranskan valloitukseen Ardelleilla ja eteni Sommeen. Armeijaryhmä osallistui myös Dunkerquen operaatioon. Ryhmän komentajana oli Gerd von Rundstedt.


title: Armeijaryhmä A (länsirintama)

text: Lokakuussa 1940 armeijaryhmä A uudelleen nimettiin Lännen sotatoimialueeksi. Se siirrettiin kevään 1941 aikana miehitettyyn Puolaan valmistautumaan operaatio Barbarossaan. 22. kesäkuuta 1941 se nimettiin edelleen etelän armeijaryhmäksi.


title: Koripaju

text: Koripaju ("Salix viminalis") on pajuihin kuuluva isohko pensas tai pieni puu. Korkeudeksi tulee siis 3–6 metriä. Aluksi versojen väri on harmaa, mutta ne muuttuvat keväällä kellanharmaiksi. Lehdet ovat kapeita (noin 1 × 15 cm), yläpuolelta kiiltäviä ja alapuolelta karvaisia. Kapeasta muodostaan huolimatta lehdet eivät roiku alaspäin. Koripajua tavataan Keski-Euroopasta Siperiaan Lenajoelle asti. Nimetyt lajikkeet kasvavat lähinnä vain Keski-Euroopassa. Koripaju on myös hyvä laji punontaan.


title: Niskavuoren naiset (vuoden 1958 elokuva)

text:
Niskavuoren naiset on Valentin Vaalan ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1958. Se on väriversio kaksikymmentä vuotta aiemmin valmistuneesta saman nimisestä elokuvasta "(Niskavuoren naiset)". Molemmat Hella Wuolijoen saman nimiseen näytelmään perustuvat elokuvat ohjasi Valentin Vaala.
Sovcolor-menetelmällä kuvattu elokuva sisältää runsaasti punaista ja vihreää, restauroimattomana sen värit ovat pahoin haalistuneet. Monet näyttelijälegendat nähdään "Niskavuoren naisten" toisessa filmatisoinnissa ensimmäisen ja ainoan kerran väreissä. "Niskavuoren naisten" väriversiota on esitetty televisiossa harvemmin kuin Niskavuori-sarjan mustavalkofilmatisointeja. Televisiossa se esitettiin ensi kerran syyskuussa 1967. Emma Väänänen sai Jussi-palkinnon parhaasta naispääosasta Loviisana 18. marraskuuta 1958.


text: Suomi-Filmi on julkaissut "Niskavuoren naiset" myös DVD:nä.


text: Juoni noudattaa hyvin tarkkaan vuoden 1938 elokuvaa, tapahtumat tosin on siirretty 1950-luvulle. Hämäläiskylään saapuu uusi opettajatar Ilona Ahlgren. Hänen ja Niskavuoren Aarnen välille roihahtaa rakkaus. Pienessä kyläyhteisössä suhde ei kauaa pysy salassa. Huhumyllyä pyörittää ensi sijaisesti kylän puhelinkeskuksen hoitaja Sandra, joka pitää Aarnen puolison Martan ajan tasalla. Niskavuoren matriarkka Loviisa on jyrkästi Aarnen ja Ilonan suhdetta vastaan. Tilannetta ruoditaan lopulta koko kylän voimin ja Aarne joutuu jättämään kotitilansa ja -kylänsä nuoren ja kauniin Ilonan tähden. Martan elämä järkkyy, mutta yksittäisten ihmiskohtaloiden yläpuolelle nousee Niskavuoren mahtitilan menestys sekä suvun maine ja kunnia.


text: "Niskavuoren naisia" kuvattiin 11. syyskuuta 1957 – 26. lokakuuta 1957 ja edelleen kevättalvella 1958. Kuvauspaikkoja olivat Orimattilan kirkonkylä, Keimola Helsingin maalaiskunnassa sekä Humallahti ja Herttoniemi Helsingissä.


text: Aikalaiskritiikki piti väriversiota "Niskavuoren naisista" turhana toistona Vaalalta, mutta toisaalta uudempi versio on nähty jopa paremmin aiheensa ytimeen osuvana teoksena. Elokuva sijoitettiin valmistumisvuoden aikaiseen nykyhetkeen 1950-luvulle, mitä on pidetty eräänä sen heikkouksista. Kalevan kriitikko kehui "Niskavuoren naisia": "Siinä on käytetty myös ilahduttavassa määrässä hyväksi filmin omia keinoja, jopa niin, ettei sen yhteydessä voida sanottavasti puhua filmatusta teatterista, vaan tosiaan elokuvasta." Elokuva-Aitan Valma Kivitie puolestaan ylisti Väänäsen Loviisa-tulkintaa. Markku Varjola arvioi 1970-luvun lopulla: " --- tämä on Vaalan parhaita elokuvia, tekstin läpikotaiseen analyysiin perustuva kristallinkirkas tulkinta, jossa ohjaaja on kyennyt lähes täydellisesti alistamaan välineensä sisäisen vision palvelukseen."


text: Erään 2010-luvun televisioesityksen yhteydessä julkaistussa arviossa muuan kriitikko piti teosta "hyvähenkisenä päivityksenä".


text: "Niskavuoret naisten" yleisömenestys kohosi selvästi ensi-iltavuoden keskiarvon yläpuolelle. Jalmari Parikka sai sädehoitoa elokuvan kuvausten aikana ja kuoli kevään 1959 kynnyksellä. Pehtoorin näyttelijä vaihtuu kesken elokuvan Armas Jokiosta Arttu Suuntalaksi. Emma Väänänen mainitsi Loviisan mielenkiintoisimmaksi valkokangastehtäväkseen.


text: Televisioensi-iltansa "Niskavuoren naiset" sai 4. syyskuuta 1967. Tuolloin se keräsi vastaanottimien ääreen noin puolitoista miljoonaa katsojaa. Kolmannella televisioesityskerralla tammikuussa 1981 katsojia oli noin 2,1 miljoonaa.


title: Brainiac

text: Brainiac (esiintynyt Suomessa myös nimellä Aivomies) on Teräsmies-sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen androidi. Brainiacista on monia eri versioita, joista Brainiac-5 on supersankari.


title: Brainiac

text: Vuonna 2009 Brainiac oli listattu sijalle 17 IGN-sivuston laatimassa listassa sadasta suurimmasta sarjakuvarikollisesta kautta aikain.


title: Brainiac

text: Ensimmäisessä esiintymisessään Brainiac oli vihreäihoinen humanoidi, joka saapui Maahan ja kutisti Metropoliksen ja useita muita kaupunkeja. Hän säilöi kaupungit pulloihin tarkoituksenaan luoda niiden energialla Bryak, planeetta jota hän hallitsi. Kun Teräsmies taisteli Brainiacia vastaan, hän sai selville, että Brainiac oli kutistanut myös kryptonilaisen kaupungin, Kandorin. Teräsmies pystyi palauttamaan Maan kaupungit oikeaan kokoonsa, mutta Kandorilaiset uhrasivat täyden kokonsa auttaakseen häntä.


title: Brainiac

text: Teräsmies vei Kandorin Yksinäisyyden Linnakkeeseen, aikomuksenaan vielä palauttaa kaupunki normaaliin kokoonsa. "Supermanin" numerossa 167 kävi ilmi, että Brainiac on kone, jonka Colu-planeetan Tietokonetyrannit olivat luoneet vakoojaksi.


title: Brainiac

text: Brainiacin perintö paljastettiin "Action comics" #276, Teräslegioonassa takaumassa. Tämä oli vihreäihoinen, vaaleatukkainen teini-ikäinen nimeltään Querl Dox, tai Brainiac 5, joka uskoi olevansa Brainiacin 3000-luvun inkarnaatio. Toisin kuin esi-isänsä, Brainiac 5 käytti nerouttaan hyvään ja liittyi Teräslegioonaan yhdessä Terästytön kanssa, ja rakastui tähän. Hänen kotiplaneettansa nimi oli Yod tai Colu.


title: Brainiac

text: Brainiac luotiin uudelleen (Marv Wolfman loi uuden kehon ja persoonallisuuden) samoihin aikoihin kun Lex Luthor alkoi käyttää violetti-vihreää pukuaan ja loi valtavan mekaanisen planeetan jonka avulla Brainiac aikoi tuhota Teräsmiehen.


title: Brainiac

text: Brainiacin täytyi räjäyttää läheinen tähti ja saada sillä aikaan supernovan jonka avulla hän pystyisi luomaan itselleen uuden kehon. Hänen uusi kehonsa (luonut Ed Hannigan) näytti metalliselta luurangolta jolla oli päässään kyberaivot. Hän myös loi aluksen liikkuakseen avaruudessa nopeammin. Alus oli itse asiassa suurennus hänen kyberaivostaan jossa oli metalliset lonkerot jotka pystyivät hallitsemaan tahtoa. Brainiac käytti tätä kehoa Crisis on Infinite Earthsin loppuun asti.


title: Brainiac

text: Osana Brainiacin uudelleensyntymistä, Wolfman loi uuden persoonallisuuden Brainiacille. Hänen uudelleensyntymisensä aikana Brainiac näki näyn että Teräsmies oli jumala joka oli vastuussa monista Brainiacin tuhoutumisista sekä Brainiacin epätäydellisyydestä. Tämän näyn ansiosta Brainiac muuttui tappokoneeksi jonka mieli halusi kaiken tiedon universumissa. Hän esiintyi tällaisena muutaman kerran mutta hänet suunniteltiin uudelleen ja kaikki tieto Teräsmiehen jumaluudesta pyyhittiin.


title: Brainiac

text:
Sarjakuvan lisäksi Brainiac on esiintynyt muun muassa animaatioissa, joista Bruce Timmin luoma DC-animaatiouniversumin Brainiac poikkeaa sarjakuvan versiosta. Animaatiossa se on kryptonilaisten luoma tekoäly, jonka piti auttaa Jor-Elin tutkimuksissa, mutta joka kääntyikin pahuuden puolelle. Smallvillessä hahmo käyttää nimeä Milton Fine, joka esiintyy myös sarjakuvissa yhtenä hänen peitenimenä. Toisin kuin animaatiossa, Smallvillessä hänellä on samat voimat kuin Teräsmiehellä. Lisäksi tällä on kyky moninkertaistua ja ottaa kenen tahansa ihmismuoto.
"Teräsmies" -animaatiosarjassa Brainiac oli Kryptonilaisten luoma tietokone, jolla oli kaikki tiedot Krypton-planeetasta ja sen asukkaista. Kun Brainiac havaitsi, että planeetta oli tuhoutumassa, se turvasi itsensä satelliitin suojaan ja loi itselleen androidikehon. Brainiacin uusi suunnitelma oli imeä kaikki teknologia kaikilta planeetoilta universumissa ja sen jälkeen tuhota ne maailmat. Kun Brainiac saapui Maahan, Lex Luthor aikoi tehdä tietokauppoja sen kanssa, mutta Brainiac petti hänet. Teräsmiehen ansiosta maapallo kuitenkin pelastui.


title: Brainiac

text: Brainiac esiintyi "Justice Leaguen" jaksossa "Twilight". Brainiac hyökää Apokolipsiin ja Darkseid pyytää apua Oikeuden Puolustajilta. Teräsmies ei aio suostua, mutta kun huomaa, että kyseessä on Brainiac hän lähtee Apokolipsille Haukkatytön ja Marsilaisen Ihmismetsästäjän kanssa kun Batman ja Ihmenainen hakevat apua Darkseidin pojalta, Orionilta. Lopulta Brainiac tuhoutuu Darkseidin kanssa, kun asteroidi räjähtää.


title: Brainiac

text: Brainiac esiintyy "Justice League Unlimitedin" jaksossa "Divided we fall", jossa hän yhdistyy Lex Luthoriin ja luo hänelle muutamia hienouksia, kuten Brainiacin sensorit ja metallilonkerot. Lopulta Salama voittaa Luthorin/Brainiacin, mutta Brainiac esiintyy kolmannen tuotantokauden jaksoissa Luthorin päässä. Gorilla Grodd saa Luthorin liittymään Tuomion Legioonaan Brainiacin osalla, jolla Brainiacin voitaisiin herättää henkiin. Myöhemmin Luthor otti Tuomion legioonan johdon ja yritti herättää Brainiacin henkiin. Muutaman yrityksen jälkeen hän liitti Talan koneeseen, jolla hän yritti herättää Brainiacin mutta toisin kävi, sillä vaikka kone toimi, se herätti Brainiacin kanssa kuolleen Darkseidin entistäkin voimakkaampana. Tämän jälkeen Brainiacia ei ole nähty sarjassa mutta ei ole varmaa että se on poissa sillä Brainiac on luonut useita kopioita itsestään ympäri universumia.


title: Brainiac

text: Brainiac esiintyi "Smallvillen" viidennessä tuotantokaudessa. Hän saapui Maahan toisen meteoriittisateen aikana. Sarjassa hän on Kenraali Zodin alainen ja hänet tunnetaan nimellä Milton Fine. Brainiac on peräisin Smallvilleen laskeutuneesta "mustasta aluksesta" ja hänestä on useita kopioita. Sen lisäksi hän pystyy muuttamaan muotoaan toiseksi ihmiseksi. Hänen tehtävänsä Smallvillessä on vapauttaa Zod varjovyöhykkeeltä ja yrittää huijata Clark Kent auttamaan itseään. Hän tartuttaa Martha Kenttiin vaarallisen viruksen ja kertoo Clarkille että ainoa keino pelastaa hänet on tuhota Yksinäisyyden linnake. Linnakkeessa hän yrittää tappaa Clarkin ja vapauttaa Zodin. Clark kuitenkin ehtii tuhota hänet. Myöhemmin sarjassa Brainiacin kaikki kopiot tuhoutuvat kun Zod vapautui. Brainiacista jäi kuitenkin energialähde joka hajosi kahtia. Toisen puolikkaan löysi varjovyöhykkeeltä tullut olento ja imi siitä voimat.


title: Koiramme

text: Koiramme on suomalainen, kymmenen kertaa vuodessa (12 numeroa) ilmestyvä koiraharrastajien aikakauslehti. Lehti on perustettu 1896. Sitä julkaisee Suomen Kennelliitto, ja sen kustantaja on Kustannus Oy Koiramme. Lehti kuuluu jäsenetuihin. Sen tarkastettu levikki oli 124 639 kappaletta vuonna 2008 . Lehden päätoimittaja on Tapio Eerola. Lehden toimitus sijaitsee Janakkalan Turengissa.


title: Koiramme

text: Kennelliitto julkaisee myös "Metsästyskoiramme"-lehteä, jossa osa sivuista on korvattu metsästyskoira-aiheisella sisällöllä.


title: Genshirō Inagaki

text: Inagaki aloitti budo-uransa karatella. Hän tapasi karate salissa legendaarisen Funakoshi Gichinin - Shotokan karaten perustajan. Hänen isompi veljensä oli kuitenkin sitä mieltä, että kyūdō sopisi paremmin. 1930-luvulla Inagaki opiskeli insinööriksi Wasedan yliopistossa Tokiossa, ja valmistui 1936. Samassa yliopistossa hän opiskeli kyūdōta Heki ryū Insai han päämiehen Sakae Urakamin oppilaana. Sodan aikana Inagakikilla oli tehdas, joka valmisti osia luoteihin. Kun toista maailmansotaa seurannut budolajien harjoittamiskielto Japanissa päättyi 1957, järjestettiin keisari Hirohiton edessä perinteinen kyūdō-kilpailu, jonka Inagaki voitti. Inagaki jatkoi Urakamin oppilaana tämän kuolemaan asti v. 1971. Urakamilla oli poika, jonka vaimo Hiroko oli Inagakin kanssa mestari Urakamin parhaita oppilaita. Loppujen lopuksi vanha mestari päätti tehdä Inagakista koulukunnan seuraava mestari. Inagaki myi tehtaansa ja aloitti täyspäiväisen kyūdō-harjoituksen. Kymmenen vuoden aikana hän joka toinen päivä kulki mestarinsa luo, kahden tunnin junamatka suuntaan Tokiosta, ja sai viimein Heki-ryū-koulukunnan korkeimman eli Shinanka Hyaku Shu-arvon. Tätä voi saada vain henkilö, josta tulee koulukunnan seuraava mestari.


title: Genshirō Inagaki

text: Kun Japanin kouluministeriö 1970-luvulla päätti ottaa kyūdōn yhdeksi oppiaineeksi he kääntyivät suoraan Inagakin puoleen, joten Inagakista tuli ensimmäinen akateemisen kyūdō-professuurin haltija ja Wasedan sekä myöhemmin myös Tsukuban (aikaisemmalta nimeltään Tokion pedagoginen yliopisto) yliopistojen kyūdō-opettaja. Vuonna 1966 saksalainen arkitehtuurin opiskelija Manfred Speidel aloitti opiskelunsa Wasedan yliopistossa. Koska jokin budo-laji oli pakollinen, valitsi hän kyūdōn ja päättyi Inagakin oppilaaksi. Speidel asui jopa jonkin aikaa Inagakin talossa, kun tämän poika oli muuttanut USA:han. Hampurilaisesta jousiammuntaseurasta tuli viesti Speidelille, että he mielellään halusivat tutustua kyūdōn Saksassa. Niinpä Speidel kysyi Inagakilta, että suostuisiko hän tällaiseen matkaan. Inagaki oli luvannut mestarilleen, että levittäisi Heki-koulukuntaa niin paljon kuin pystyi. Niinpä hän hyväksyi kutsun. Syyskuussa 1969 he saapuivat Hampuriin ja Inagaki esitti lajinsa. Ryhmä katsojia pyysivät, että kurssia järjestettäisiin ja niin Inagaki jäi viikoksi sinne kurssia vetämään. Häntä pidetään tärkeimpänä Suomen, Saksan, Italian ja Itävallan kyūdōhon vaikuttaneena opettajana. Inagaki kävi Suomessa 8 kertaa vuosina 1987-1993 vetämässä viikon pituisia seminaareja.


title: Genshirō Inagaki

text: Heki-ryū-koulukunnan Insai-haara on nimetty perustajansa Genpachiro Shigeuji Yoshidan Buddhalaisen nimen "Insain" mukaan. Hän oli 1600-luvulla Japanin shōgun Tokugawa Ieyasun opettaja jousiammunnassa. Tästä syystä Heki-ryūn Insai-haaraa kutsutaan myös nimellä Heki-tōryū, shōgunin perheen koulukunta.


title: Armeijaryhmä B (itärintama)

text: Armeijaryhmä B () oli Saksan itärintaman armeijaryhmä, joka luotiin operaatio Sinistä varten jakamalla Etelän armeijaryhmä armeijaryhmiin A ja B. Armeijaryhmä B:n tavoitteeksi asetettiin Stalingradin kaupungin valloittaminen.


title: Armeijaryhmä B (itärintama)

text: Ylitettyään Donin Armeijaryhmä B saavutti nopeasti Volgan 23. elokuuta, mutta eteneminen pysähtyi Stalingradin kaupunkiin verisiin katutaisteluihin seuraavan kolmen kuukauden ajaksi. Saksalaisten ei onnistunut lyödä puna-armeijan joukkoja kokonaan Volgan itärannalle vaikka he saivat haltuunsa 90 prosenttia kaupungista ja olivat eristäneet puolustajat kahteen pieneen, noin 100 metriä syvään sillanpäähän joen rantaan. Stalingradin taistelussa neuvostojoukot murskasivat kaupungissa taistelleen 6. armeijan sivustoja suojanneet unkarilaiset ja romanialaiset joukot ja motitti ja myöhemmin tuhosi armeijan kaupunkiin.


title: Armeijaryhmä B (itärintama)

text: 6. armeijan jäätyä Stalingradin mottiin saksalaiset muodostivat nopeasti Erich von Mansteinin komentaman Armeijaryhmä Donin motin vapautusoperaatiota varten. Tämä operaatio Talvimyrkyksi () nimitetty suunnitelma ei kuitenkaan onnistunut. Samalla armeijaryhmä Don otti vastuun myös armeijaryhmä B:n aikaisemmin hallitseman rintaman eteläosasta.


title: Armeijaryhmä B (itärintama)

text: Keväällä 1943 saksalaisten peräännyttyä Rostovista armeijaryhmä B siirrettiin Pohjois-Italiaan Erwin Rommelin komentoon ja armeijaryhmä Don nimettiin uudelleen Etelän armeijaryhmäksi.


title: Kaittiainen

text: Kaittiainen on 340 metriä korkea vaara Rovaniemellä Marrasjärven kylän liepeillä. Sen näkee Marrasjärven kylältä korkeana vaarana.


title: Thomas Courtney

text: Thomas ”Tom” William Courtney (s. 17. elokuuta 1933 Newark, New Jersey, Yhdysvallat) on entinen yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija ja kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Thomas Courtney

text: Fordhamin yliopiston opiskelija Thomas Courtneyn ensimmäinen merkittävä saavutus oli Yhdysvaltain yliopistojen 880 jaardin mestaruus vuonna 1955. Vuonna 1956 Courtney voitti USA:n mestaruuden 400 metrillä ja vuosina 1957–58 880 jaardilla.


title: Thomas Courtney

text: Kesällä 1955 Courtney kilpaili Suomessa. 3. heinäkuuta hän olisi voittanut Tampereen Messukilpailujen 800 metrin kilpailun, mutta juoksi harhaan ja Olavi Salsola voitti kilpailun. 17. heinäkuuta hän juoksi 800 metrillä ajan 1.46,8, joka jäi vain 0,2 sekuntia Rudolf Harbigin maailmanennätyksestä.


title: Thomas Courtney

text: Melbournen olympialaisissa Courtney oli mukana 800 metrillä. Finaalissa Courtney kukisti Ison-Britannian Derek Johnsonin rajussa loppukiritaistelussa. Loppusuoralle tultaessa Courtney ohitti Johnsonin, jäi uudelleen toiseksi ja lopulta ohitti tämän uudelleen vain 40 metriä ennen maalia. Voittoaika oli 1.47,7. Maaliin tultuaan Courtney romahti täysin ja kuvaili myöhemmin tuntemuksiaan:


title: Thomas Courtney

text: Palkintojenjakoa oli siirrettävä tunnilla eteenpäin, jotta Courtney ja Johnson olisivat saaneet riittävästi toipumisaikaa.


title: Thomas Courtney

text: Myöhemmin Courtney otti osaa 4 × 400 metrin viestiin, jossa hän oli Yhdysvaltain voittoisan joukkueen ankkuri.


title: Thomas Courtney

text: Seuraavana vuonna Courtney juoksi 880 jaardin maailmanennätyksen 1.46,8 ja hätyytteli Oslossa Roger Moensin 800 metrin maailmanennätystä jääden vain sekunnin kymmenyksen päähän ajallaan 1.45,8.


title: Thomas Courtney

text: Courtney suoritti alemman korkeakoulututkinnon Fordhamin yliopistossa 1955.


title: Armeijaryhmä Don

text: Armeijaryhmä Don () oli Saksan maavoimien itärintamalla toiminut suuri sotilasyksikkö toisen maailmansodan aikana. Se perustettiin 21. marraskuuta 1942 Saksan 11:nnesta armeijasta ja sen komentajaksi nimitettiin Erich von Manstein. Armeijaryhmän ensisijaiseksi tavoitteeksi asetettiin 6. armeijan vapauttaminen Stalingradin motista. Se otti myös rintamavastuun armeijaryhmä B:n aikaisemman rintamaosuuden eteläosasta.


title: Armeijaryhmä Don


title: Järjen jättiläiset

text: Järjen jättiläiset () on brittiläinen tiedeaiheinen viihdeohjelma, jota esittää Suomessa Discovery Channel ja Nelonen. Sen on tehnyt Granada Productions. Ohjelmaa juontavat Vic Reeves ja Jon Tickle (ollut myös Big Brotherissa). Toisella tuotantokaudella Charlotte Hudson liittyi juontajiin. Viidennellä tuotantokaudella Vic Reeves korvasi Richard Hammondin juontajana. Ohjelman ideana on tehdä erilaisia testejä ja ohjelmassa on myös paljon räjähdyksiä. Microwaves-osiossa mikroaaltouuniin pannaan erilaisia esineitä, joita ovat olleet muun muassa Newtonin kehto, joulukuusenkoriste ja ruuti.


title: Järjen jättiläiset

text: Ensimmäinen tuotantokausi alkoi vuonna 2003 kanavalla Sky One.


title: Järjen jättiläiset

text: Toinen tuotantokausi alkoi Sky Onella vuonna 2004. Toisella kaudella alkoi "Brainiac-snooker", jossa snooker-ammattilainen Quinten Hann pelasi snookeria järjen jättiläistä vastaan, ja aina kun pallo putosi reikään, asuntovaunu räjähti erilaisten kemikaalien vaikutuksesta. Ohjelman tekoon tuli myös kaksi uutta henkilöä: juontaja Charlotte Hudson ja "Professori Myang-Li", häntä näyttelee Rachel Grant. Toista kautta näytettiin monilla kanavilla: Yhdysvalloissa G4:llä, VIVAlla Saksassa, JIMtv:llä Belgiassa, Veronicalla ja Discovery Channelilla Alankomaissa, Network Tenillä Australiassa, TV2:lla Uudessa-Seelannissa, Arts Centralilla Singaporessa ja Discovery Channelilla Skandinaviassa ja Romaniassa.


title: Järjen jättiläiset

text: Kolmas kausi alkoi 25. elokuuta 2005. Tällä kertaa alkoi "Brainiac-Golf", samantapainen kuin snooker, mutta tällä kertaa siis golfilla, Nainen vs. Mies (Lad v. Lass) ja Thermite. Tohtori John P. Kilcoynella, Sunderlandin yliopiston dekaanilla, on myös oma osio: "Fiss or Bang", jossa sekoitetaan erilaisia kemikaaleja ja katsotaan, pamahtaako vai sihiseekö sekoitus.


title: Järjen jättiläiset

text: Neljäs kausi alkoi 16. heinäkuuta 2006. "Brainiac-Darts" -kohtauksissa ammattilaispelaaja Bobby George heitti tikkaa Brainiacia vastaan heittäen aina voittoon tarvittavan tuloksen, jolloin eri räjähteillä lastatut asuntovaunut räjähtivät. "Minä teen tiedettä" -kohtauksissa yleisön jäsen teki ehdottamansa kokeen. "Mitä kehoni tekee" -osiossa ihmiset kertoivat kehonsa erikoiskyvyistä, kuten käden vääntämisestä tai muusta vastaavasta. Kuuluisat elokuvatähdet tuhosivat autoja eri räjähteillä ja John P. Kilcoynen osiossa: "Glow or Blow" sekoitetut aineet joko hehkuivat tai pamahtivat. "Päivä Järjen Jättiläisenä" -osiossa kilpailijat saivat räjäyttää valitsemansa esineen erilaisilla räjähteillä.


title: Järjen jättiläiset

text: Viides kausi alkoi 8. toukokuuta 2007. Uusina kokeina oli "Brainiac vs Beast", jossa henkilö kilpaili eri eläimiä vastaan, John P. Kilcoynen "Fizzle or Flash, Myang Leen teräspallot ja Vic Reevesin esittämä professori Uri Abusikov, joka teki kokeita nestemäisellä typellä avustajanaan karvainen Ursula-neito. Muita uusia kokeita olivat "Things that Nasa Never Tried", jossa leikittiin raketeilla ja "Super Braniac", jossa Järjen Jättiläinen räjäytti asuntovaunuja eri räjähteillä.


title: Järjen jättiläiset

text: Kuudes tuotantokausi alkoi 13. tammikuuta 2008. Thaila Zucchi debytoi sarjassa testaten esineiden kovuutta eri räjähteillä, kuten termiitillä, ja pudottamalla niitä nosturista. Muita uusia kokeita olivat "Gas Bang Wallop", jossa Berry Bernard tuhosi esineitä kaasulla, "Chemistry Deadmatch" tohtori Bunheadin ja John Ticklen kesken, "Stars With their Caravans", jossa julkkikset räjäyttivät asuntovaunuja, ja Uri Abusikovin kokeet nestemäisellä hapella.


title: Järjen jättiläiset

text: Seitsemännen tuotantokauden oli tarkoitus alkaa 30. tammikuuta 2009 Sky Onella, mutta sarjan suosion laskettua viidennen tuotantokauden jälkeen suunnitelma peruutettiin.


Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssi ry on nuorisotyön palvelu- ja vaikuttajajärjestö. Se on perustettu vuonna 1992, jolloin kolme valtakunnallista nuorisotyön palvelujärjestöä (Nuorisotyön Keskus NTK, Kansalaiskasvatuksen Keskus KaKe ja Suomen Nuorisojärjestöjen Yhteistyöjärjestö SNT) yhdistyivät. Järjestö on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton edunvalvoja. Sen jäseninä on 121 valtakunnallista nuoriso- tai kasvatusalan järjestöä. Allianssi tuottaa palveluita sekä nuorille että nuorisoalan järjestöille ja muille toimijoille. Allianssin puheenjohtaja on Elisa Gebhard ja pääsihteeri Anna Munsterhjelm.


title: Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssi

text: Allianssin tarkoituksena on edistää nuorten kasvua yhteiskunnan vastuullisiksi jäseniksi, osallistumista päätöksentekoon ja kansainväliseen toimintaan. Allianssin palvelee nuorisojärjestöjä ja nuorisotyötä.


text: Allianssi järjestää esimerkiksi nuorisovaaleja eduskuntavaalien alla. Allianssi järjestää koulutusta, välittää tietoa nuorista ja nuorisotyöstä sekä nuorisovaihtopaikkoja ulkomaille sekä tukee nuorten osallistumista ja yhdenvertaisuutta. Järjestöllä on laaja kirjasto- ja tietopalvelu.


text: Allianssin nuorisovaihto tarjoaa vaihtoehtoja nuorille, jotka haluavat lähteä töihin ulkomaille. Päävaihtoehdot ovat au pair -toiminta, hotellityö, vapaahtoistyö ja kansainväliset vapaaehtoisleirit sekä ”work experience” eri aloilla.


text: Allianssin nuorisovaihto järjestää Suomessa kansainvälisiä vapaaehtoisleirejä ja välittää suomalaisia leireille ulkomaille. Kansainvälisellä vapaaehtoisleirillä 10–20 vapaaehtoisen ryhmä työskentelee parin viikon ajan esimerkiksi paikallisen kylän, järjestön, projektin tai muun yleishyödyllisen tahon hyväksi. Tehtävä vapaaehtoistyö voi olla lähes mitä vain, vaikkapa nuorisotalon maalausta, tapahtuman järjestämistä, rakennuksen kunnostamista, luontopolun rakentamista tai leikkikentän kunnostusta. Vapaaehtoiset tutustuvat toisiinsa ja leirikohteeseen tekemällä töitä yhdessä noin 30–40 tuntia viikossa.


text:
Allianssi julkaisee joka toinen viikko ilmestyvää nuorisotoimialan AllianssiExpress-ajankohtaistiedotetta. Se on tarkoitettu ilmoituskanavaksi nuorisotoimialan epäkaupallisille ajankohtaistiedotteille tapahtumista, koulutuksista, rahoituksesta, työpaikoista jne. Ilmoittaminen on maksutonta.
Allianssi julkaisee nuorisoalan ammattilehteä Nuorisotyö.


text: Marraskuussa 2011 kokoomuksen, perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien nuorisojärjestöt ilmoittivat eroavansa Allianssin jäsenyydestä. Syyksi järjestöt ilmoittivat sen, että Allianssi edistää heidän mukaansa pikemminkin omien työntekijöidensä kuin nuorten etua. Kokoomuksen Nuorten Liiton puheenjohtaja Wille Rydman luonnehti Allianssia suureksi suojatyöpaikaksi ja sanoi sen olevan etäällä nuorten arjesta ja keskittyvän lähinnä omaan byrokratiaansa. Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja Simon Elo totesi, että ”"Suomeen on vuosikymmenten saatossa päässyt muodostumaan poliittinen rälssi, joka elättää itseään moninaisten julkisin varoin tuettujen järjestöjen kautta – – Kauniilta kuulostavat osallisuushankkeet, demokratiaprojektit ja aktivointikampanjat ovat käytännössä useimmiten pelkästään keinoja palkata julkisin varoin muutamia uusia politrukkeja."”.


text: Myös Suomen Kristillisdemokraattisten Nuorten puheenjohtaja Aki Ruotsala piti Allianssin rahoittamista valtion varoista ongelmallisena. ”"Koko nykyistä valtionapujärjestelmää tulisi tarkastella hyvin kriittisesti. Tukien määrää tulisi karsia ja jakoperusteita muuttaa läpinäkyvämmiksi"”, hän totesi. ”"Eroamispäätöksellä viestitämme omaa kantaamme siitä, mistä leikkaaminen pitäisi aloittaa. Nuorisojärjestöt kykenevät keskinäiseen yhteistyöhön myös ilman Allianssin kaltaisia mammuttimaisia muodollisia yhteistyöjärjestöjä"”. Järjestöjen ero tuli yllätyksenä Allianssin puheenjohtajalle.


text: Suomen Keskustanuorten puheenjohtaja Antti Kurvinen ei pitänyt asiallisena käytöksenä nuorisotyöntekijöiden haukkumista laiskoiksi politrukeiksi. Hän puolusti poliittisen nuorisotyön tukemista yleisesti ja erityisesti ”"tässä tilanteessa"”, edustuksellisen demokratian kriisissä. Kurvinenkin sanoi, että Allianssissa on sisäisiä ongelmia ja ehdotti jäsenjärjestöjen kriisipalaveria. ”"Tarvittaessa on myllättävä läpi koko organisaatio ja mietittävä, onko nykymuotoisella Allianssilla tulevaisuutta"”, hän totesi "Suomenmaalle". Myös Sosialidemokraattiset Nuorten puheenjohtaja Timo Kontio ja Svensk Ungdomin puheenjohtaja Fredrika Åkerö kritisoivat kokoomuksen, perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien nuorisojärjestöjen eroa Allianssista. Kontio arvosteli järjestöjä ”"patamustiksi konservatiiveiksi"”, jotka ”"eivät ole valmiita keskustelemaan tai sallimaan demokratian tuloksia"”.


text: Vuonna 2012 Allianssin talouden volyymi on noin 2,7 miljoonaa euroa, josta iso osa on opetus- ja kulttuuriministeriöltä saatua avustusta (veikkausvoittovaroista).


title: La Gioconda

text: La Gioconda on Amilcare Ponchiellin nelinäytöksinen ooppera. Arrigo Boito kirjoitti siihen libreton Victor Hugon teoksen "Angelo, tyran de Padoue" pohjalta. Ooppera esitettiin ensi kertaa alkuperäisversiossaan Franco Faccion johdolla La Scalassa 8. huhtikuuta 1876. Uudistetulla libretolla teos ensiesitettiin Genovassa joulukuussa 1876. Yhdysvaltain-ensiesitys nähtiin Metropolitan-oopperassa 20. joulukuuta 1883.


title: La Gioconda

text: La Giocondan ensiesitys Suomessa oli 23.11.1927 Suomalaisessa oopperassa.


title: La Gioconda

text: "La Gioconda" on useasti esitetty ooppera, josta on saatavilla myös lukuisia levytyksiä. Oopperaan sisältyy kuuluisa ”Tuntien tanssi”, joka kuullaan myös elokuvassa "Fantasia" (1940).


title: Virgilio Piñera

text: Virgilio Piñera (4. elokuuta 1912 – 18. lokakuuta 1979) oli kuubalainen kirjailija, runoilija ja dramaatikko.


title: Virgilio Piñera

text: Virgilio Piñera kuului Lezama Liman johtamaan Origenes-ryhmään, jonka päämääränä oli modernistinen, puhtaasti kirjallinen kulttuuri. Ryhmäläiset etsivät ilmaisukeinoja, jotka ylittäisivät realismin sekä impressionistiset tehokeinot. Tarkoituksena oli luoda kirjallisuutta, joka muuttaisi maailmaa lukijoiden tahtoa ja kuvittelukykyä voimistamalla. Virgilio Piñeran elämä oli taloudellisesti köyhää. Hän eli useita vuosia Argentinassa, jossa elätti itseään prostituoituna. Täällä hän tutustui Witold Gombrowicziin, jonka teksteillä oli suuri vaikutus Piñeran kehityksessä.


title: Virgilio Piñera

text: Palattuaan Kuubaan hän alkoi saada mainetta, hänen kirjansa levisivät Espanjaan ja ahdinko keveni. 1950-luvun lopussa hän perusti kirjallisuuslehden nimeltä Cicíon. Kun Castro nousi valtaan, Piñeran elämä jälleen vaikeutui, koska hänen käsityksensä kirjallisuuden ja yleensä taiteen asemasta yhteiskunnassa poikkesi ratkaisevasti vallankumouksen tavoitteista. Hän oli myös avoimesti homoseksuaali maassa, jossa oli yhdessä yössä astunut voimaan puritaaninen asenne seksiin.


title: Virgilio Piñera

text: Piñeran tunnetuin teos on romaani "La Carne de Rene" (1952), jossa käsitellään lihan kulttia allegoriana kulteille, joille sosiaalivaltiot ja modernit totalitaariset järjestelmät nojaavat. Kirjalla on ollut suuri vaikutus erityisesti Ranskassa, jossa se herätti laajaa kirjallista keskustelua. Piñeran novellit ovat painostavatunnelmaisia maailman outouden kuvauksia: novellit on koottu yhteen kokoelmaksi "Cuentos Fríos". Näytelmät ovat kirkkaita ja usein jopa valoisia vaatimuksia yksittäisen ihmisen ehdottoman singulaarisuuden hyväksymiseksi.


title: Virgilio Piñera

text: Piñera piti itseään ensi sijassa runoilijana. Hänen tunnetuin runonsa on "la Isla en Peso" (1943), joka kertoo Kuubasta, saaresta, jonka voi kokea "yhdellä katseella". Piñeran runot ovat rohkeita ja vahvoja, sanavalinta on usein ällistyttävä, mutta runojen sointi ääneen luettuna on lyyrinen ja lempeä. Myöhemmin Piñera julkaisi runon "La Gran Puta" (1960), jossa hän ottaa suorasukaisesti mutta korkeakirjallisesti kantaa vallankumouksen vaatimiin "väliaikaisiin kansalaisoikeuksien kaventamisiin".


title: Virgilio Piñera

text:
Piñeran vaikutus näkyy nykykuubalaisessa runoudessa. Selvimmin hän on vaikuttanut niin kirjallisesti kuin asenteenkin kautta Reinaldo Arenasiin, joka suuresti ihaili Piñeraa ja tämän ehdottomuutta.
Suuri osa Piñeran teoksista on julkaistu vasta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Armeijaryhmä B (Italia)

text: Armeijaryhmä B () oli Saksan länsirintaman armeijaryhmä, joka muodostui kun itärintaman armeijaryhmä B siirrettiin Pohjois-Italiaan Erwin Rommelin komentoon.


title: Armeijaryhmä B (Italia)

text: Marraskuussa 1943 armeijaryhmä B:n tehtävät Italiassa annettiin Armeijaryhmä C:lle ja se siirrettiin Ranskaan jälleen Rommelin komentoon. Sen tehtävänä oli vahvistaa maan rannikon puolustusta mahdollisen liittoutuneiden maihinnousun varalta.


title: Armeijaryhmä B (Italia)

text:
Normandian maihinnousun jälkeen se osallistui taisteluihin Ranskassa ja myöhemmin se toteutti saksalaisten vastahyökkäyksen Ardenneilla joulukuussa 1944 armeijaryhmä D:n alaisuudessa. Vuoden 1945 alkupuolella se taisteli alueella joka ulottui etelän Moselista pohjoisen Aacheniin.
Armeijaryhmä motitettiin Ruhrin alueella maaliskuussa 1945.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Ruotsin kansalliskirjasto (, KB, "kuninkaallinen kirjasto") on Ruotsin kuningaskunnan kansalliskirjasto. Se arkistoi Ruotsissa painettua ja julkaistua kirjallisuutta. Tämä tehtävä sille langetettiin vuonna 1661, jolloin kirjasto sai kansalliskirjaston aseman. Tieteellisenä kirjastona sillä on myös suuret kokoelmat ulkomaista kirjallisuutta. Kirjasto on sijainnut vuodesta 1878 nykyisellä paikallaan Tukholman Humlegårdenissa, arkkitehti Gustaf Dahlin suunnittelemassa rakennuksessa. Kävijöitä kirjastolla on vuosittain noin 170 000, ja siellä on työntekijöitä 374 (2009). Kirjaston kokoelmat ovat noin 90 hyllykilometrin suuruiset.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text:
Kirjasto hankkii, säilyttää ja asettaa käyttöön Ruotsissa julkaistavat äänitteet, kuvamateriaalin ja painotuotteet.
Kirjaston kokoelmat ovat avoinna kaikille, mutta toiminta suuntautuu ensisijaisesti tutkijoille. Ruotsalaisen kokoelman aineistoja ei saa lainata kotiin, vaan ne ovat käytettävissä kirjaston lukusaleissa. Suurinta osaa aineistosta säilytetään kirjavarastoissa, joista asiakas voi tilata ne käyttöönsä.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjasto on valtion viranomainen, joka kuuluu koulutusministeriön alaisuuteen. Kirjasto on myös humanistinen tutkimuskirjasto, joka ostaa tutkimuskirjallisuutta monella kielellä.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Kirjaston kokoelmissa on runsaat 20 miljoonaa yksikköä. Kirjojen lisäksi ne sisältävät muun muassa julisteita, sanomalehtiä, käsikirjoituksia ja mainospainotuotteita. Audiovisuaaliset kokoelmat käsittävät yli 7 miljoonaa tallennettua tuntia. Kirjasto ylläpitää henkilöarkistoja, muun muassa Astrid Lindgrenin, August Strindbergin ja Dag Hammarskjöldin arkistot kuuluvat kokoelmiin.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Nykyisen vapaakappalelain mukaan tulee Ruotsissa levitettävien painotuotteiden julkaisijoiden lähettää yksi kappale kutakin julkaisua Kansalliskirjastoon ja kuuteen muuhun tutkimuskirjastoon. Musiikin, elokuvien, TV- tai radio-ohjelmien julkaisijoiden tulee vastaavalla tavalla toimittaa kopiot kirjastoon. Joissakin tapauksissa tämä koskee kuitenkin vain osaa lähetyksistä.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Laki pohjautuu vuoden 1661 virasto-ohjesääntöön, joka velvoitti kaikkia kirjanpainajia Ruotsissa lähettämään kaksi kappaletta kutakin painotuotetta, toisen Valtionarkistoon ja toisen Kansalliskirjastoon. Lain tarkoitus oli pikemminkin valvoa mielipiteenmuodostusta kuin säilyttää dokumentteja jälkimaailmalle.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjasto vastaa korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen tietohuollosta. Tämä tarkoittaa muun muassa keskitettyjä käyttöoikeusneuvotteluita, jotta pääsy eri tietokantoihin helpottuisi.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Kirjasto koordinoi lukuisia asiantuntija- ja työryhmiä, jotka työskentelevät kirjastoalaa koskevien kysymysten parissa. Niitä ovat esimerkiksi digitalisointi, luokitusjärjestelmät ja yhteisluettelo Libris. Myös koulutusta järjestetään ja kirjastotoimintaan liittyviä hankkeita tuetaan.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjasto sijaitsee Humlegårdenin puistossa Tukholman keskustassa. Kirjasto on avoinna kaikille. 18 vuotta täyttäneellä, voimassa olevan henkilötodistuksen haltijalla on lupa lainata. Henkilöihin, jotka eivät asu Ruotsissa tai joilla ei ole ruotsalaista henkilötunnusta, sovelletaan erityisiä sääntöjä.


title: Ruotsin kansalliskirjasto

text: Kirjaston työntekijä varasti kirjastosta vuosina 1995–2004 kymmeniä arvosteoksia, joita hän myi myyn muassa saksalaisen huutokauppakamarin kautta. Osa päätyi Yhdysvaltoihin, josta niistä kaksi palautettiin kesäkuussa 2015. Palautetut teokset ovat italialaisen arkkitehdin Niccola Sabbatinin ja saksalaisen fyysikon Christopher Scheinerin teokset. Jesper Huor teki tapauksesta radiodokumentin, joka palkittiin Stora Radiopriset -palkinnolla.


title: Walter Model

text: Walter Model (24. tammikuuta 1891 Genthin, Saksi-Anhalt – 21. huhtikuuta 1945 lähellä Duisburgia) oli saksalainen sotamarsalkka, joka palveli komentajana toisessa maailmansodassa.


title: Walter Model

text: Model liittyi Saksan armeijaan vuonna 1909 ja palveli ensimmäisen maailmansodan aikana sekä kentällä että esikuntatehtävissä. Hän toimi aktiiviupseerina myös Weimarin tasavallan aikaisessa Reichswehrissä. Model kannatti kansallissosialistien hallintoa ja hänet ylennettiin 1938 kenraalimajuriksi. Saksan hyökätessä Puolaan syyskuussa 1939 hän komensi neljättä armeijakuntaa ja Ranskan valloituksen yhteydessä seuraavana vuonna hän toimi 16. armeijan esikuntapäällikkönä. Model ylennettiin vuonna 1940 kenraaliluutnantiksi. Operaatio Barbarossan alussa vuonna 1941 hän komensi kolmatta panssaridivisioonaa.


title: Walter Model

text: Model oli tähän mennessä saavuttanut maineen toimeliaana ja päättäväisenä komentajana, joten 1942 hänet ylennettiin kenraaliksi ja nimitettiin 9. armeijan komentajaksi itärintamalle. Tässä ominaisuudessa hän osallistui vuoden 1943 Kurskin taistelun suunnitteluun ja auttoi saksalaisia säilyttämään asemansa kyseisessä taistelussa kärsityn tappion jälkeen. Sodan jälkipuolella Modelista tuli yksi Adolf Hitlerin luotetuimmista kenraaleista, osin keskiluokkaisen taustansa ja osin puolueuskollisuutensa vuoksi, sillä Hitler ryhtyi epäilemään suurta osaa aristokraattisesta kenraalikunnasta. Itärintaman alkaessa rakoilla Hitler määräsi Modelin useita kertoja komentajanpaikalta toiselle pelastamaan epätoivoisia tilanteita. Tammikuussa 1944 hänet määrättiin pohjoisen armeijaryhmän, maaliskuussa Pohjois-Ukrainan armeijaryhmän ja heinäkuussa keskustan armeijaryhmän komentajaksi. Maaliskuussa hänet myös ylennettiin sotamarsalkaksi.


title: Walter Model

text: Model nimitettiin 17. elokuuta 1944 koko länsirintaman komentajaksi Günther von Klugen tilalle, joka erotettiin, koska häntä epäiltiin osallisuudesta heinäkuun 20. päivän salaliittoon. Model ei kuitenkaan saanut pysäytettyä liittoutuneiden etenemistä Pohjois-Ranskassa, ja syyskuun 1944 alussa Gerd von Rundstedt palasi länsirintaman komentajaksi. Model siirtyi tällöin Hollantiin sijoitetun armeijaryhmä B:n komentajaksi. Hän onnistui torjumaan brittien 1. laskuvarjodivisioonan yrityksen vallata Arnhem ja esti siten liittoutuneita saamasta sillanpääasemaa Reinin luona. Yhdessä Rundstedtin kanssa hän myös suunnitteli saksalaisten vastahyökkäyksen Ardennien taistelussa, joka käytiin vuodenvaihteessa 1944–1945. Sodan lopussa Modelin perääntyvä armeijaryhmä jäi liittoutuneiden saartamaksi Ruhrin alueelle. Model määräsi lopulta 300 000 miestä käsittäneet joukkonsa hajaantumaan, ja teki sen jälkeen itsemurhan 21. huhtikuuta 1945.


title: Walter Model

text: Model oli Leninin kaukainen sukulainen.


title: Gustaf Dahl

text: Frans Gustaf Abraham Dahl (13. helmikuuta 1835 Tukholma - 21. syyskuuta 1927 Tukholma) oli ruotsalainen arkkitehti. Hänen tunnetuimpiin töihinsä lukeutuu muun muassa Ruotsin kuninkaallisen kirjaston nykyinen päärakennus.


title: Gustaf Dahl

text: Dahl opiskeli Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa vuosina 1851-1864. Kuninkaallisen tiedeakatemian arkkitehtina hän toimi vuosina 1875-1923 ja ornamentiikan opettajana Kungliga tekniska högskolanissa hän oli vuosina 1877-1883. Varaprofessorina taideakatemiassa hän toimi 1883-1886.


Biblioteca Nazionale Centrale di Firenze (BNCF) () on yksi Italian kansalliskirjastoista. Se sijaitsee Piazza dei Cavalleggerin ja Arno-joen välisellä alueella. Kirjasto on Italian toiseksi suurin Roomassa sijaitsevan Rooman kansallisen keskuskirjaston jälkeen. Kolmas keskeinen kansalliskirjasto on Napolissa sijaitseva Biblioteca Nazionale Vittorio Emanuele III.


title: Biblioteca Nazionale Centrale di Firenze

text: Firenzen kansallisen keskuskirjaston voidaan katsoa saaneen alkunsa, kun Antonio Magliabechi lahjoitti kirjakokoelmansa Firenzen kaupungille vuonna 1714. Kokoelma käsitti yli 30 000 nidettä.


text: Kokoelmat karttuivat melkoisesti, kun Toscanan suurherttua Frans II (1708–1765) määräsi kirjastolle luovutettavaksi kappaleen kaikista Firenzen kaupungissa julkaistuista teoksista vuonna 1737, ja vuodesta 1743 alkaen määräys koski koko Toscanan aluetta.


text: Kirjasto avattiin yleisön käyttöön vuonna 1747. Vuosien myötä se vastaanotti useita kirjalahjoituksia, ja varsinkin kun luostarit lakkautettiin vuonna 1770, niin niiden kirjastot siirrettiin Firenzeen. Kirjastosta tuli kansalliskirjasto vuonna 1861, ja keskuskirjastoksi se nimettiin vuonna 1885.


text: Vuonna 1966 kirjastoa kohtasi valtava tuho Arno-joen tulvan vallatessa koko Firenzen kaupungin. Kirjaston kokoelmista tuhoutui tai vahingoittui satojatuhansia niteitä. Myös kirjaston valokuva-arkistot tuhoutuivat, ja ne olivat lähes ainoat, jotka olivat säilyneet tuhoilta ja varkauksista toisen maailmansodan melskeissä. Unescon tietojen mukaan yli kaksi miljoonaa harvinaista ja korvaamatonta teosta tuhoutui ja harvinaisten käsikirjoitusten kokoelmat vaurioituivat merkittävästi.


title: Farstanäset

text: Farstanäset (lempinimeltään "Näset") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosalla on vesirajaa Magelungen-järven kautta Fagersjön ja Farsta Strandin kaupunginosien kanssa, etelässä kaupunginosaa rajaa Huddingen kunta. Farstanäset muodostettiin vuonna 1926. Se on täysin asumatonta aluetta. Maa-alaltaan kaupunginosa on 0,45 neliökilometrin suuruinen.


title: Yumiko Shaku

text: Yumiko Shaku (釈由美子, s. 12. kesäkuuta 1978, Tokio) on japanilainen näyttelijä ja malli. Hän aloitti uransa teini-idolina ja "gravure"-mallina nousten pian suosituksi.


title: Ford Cortina

text: Ford Cortina on perheauto, jota Englannin Ford myi vuosina 1962–1982. Cortina oli Fordin massatuote, jota myytiin suunnattomia määriä. Se korvattiin vuonna 1982 Ford Sierra -mallilla. Cortinaa tuotettiin viiden sukupolven ajan (Mark I – Mark V). Virallinen kutsumanimi viimeisen sukupolven Cortinalle oli Englannissa Ford Cortina 80. Viimeiset kaksi mallisukupolvea Cortina oli koko lailla identtinen saksalaisen sisarmallinsa Taunuksen kanssa.


title: Ford Cortina

text: Lempinimellä "tähtiperä" tunnettu Cortina Mk.I oli tuotannossa 1962 - 1966. Tavanomaisten 1.2-litraisten perheautojen lisäksi mallistoon kuului 1.5-litrainen GT sekä 1.6-litraisella TwinCam-moottorilla varustettu Cortina Lotus. Mallimerkintänsä mukaan auton moottori oli Lotuksen käsialaa.


title: Ford Cortina

text: Perusmallissa varusteita on vähän, esimerkiksi konepeltiä ei voi lukita ja lämpömittari puuttuu. Nelisylinterisen 1198 cm³ rivimoottorilla varustettu Cortinan perusmalli kiihtyi 0-100 km/h 25,6 sekunnissa. Huippunopeudeksi Tekniikan Maailma 12/1962 mittasi 124,1 km/h. Moottori on samaa alkuperää kuin Angliassa paitsi että sylinterin iskun pituutta on pidennetty. Kulutus oli koeajossa 8,5 litraa superbensiiniä /100 km. Kaksiovinen Ford Cortina maksoi Suomessa vuonna 1962 824 000 markkaa.


title: Ford Cortina

text: Ford Cortina GT tuli myyntiin keväällä 1963. Varustelua on parannettu, vakiovarusteita ovat kierroslukumittari, öljynpainemittari, lämpömittari ja latausjärjestelmän mittari. Kuitenkin konepelti säilyi yhä lukottomana. Edessä ovat levyjarrut, mutta jarrutehostin puuttuu. Etuistuimia voi säätää vain pituussuunnassa, niiden kaltevuutta ei voi säätää. GT:n 1500 cm³ moottorin suurin teho on 58 kW (78 hv, DIN) ja suurin vääntömomentti 123,6 Nm DIN (12,6 kpm). Cortina GT kiihtyi 0-100 km/h 14,8 sekunnissa ja huippunopeus oli 148,4 km/h. Kulutus oli koeajossa keskimäärin 11,1 litraa superbensiiniä /100 km. Ford Cortina GT maksoi Suomessa vuonna 1965 11 160 markkaa.


title: Ford Cortina

text: Toisen sukupolven Cortinan suunnittelusta vastasi Roy Haynes. Se oli tuotannossa vuosina 1966 - 1970 Auto oli hieman edeltäjäänsä lyhyempi, mutta 2½ tuumaa kasvanut leveys toi selkeästi lisää tilaa matkustajille. Ensimmäiset Mk.II Cortinat olivat saatavilla joko 1.5-litraisella tai Angliasta lainatulla 1.2-litraisella "Kent" moottorilla. Elokuusta 1967 alkaen vanhat koneet korvattiin uusilla 1300- ja 1600-kuutioisilla moottoreilla, joissa oli myös läpihengittävä sylinterinkansi. . Mallisarjan huipulta löytyi edelleen 1.6-litraisella TwinCam moottorilla varustettu Cortina Lotus.


title: Ford Cortina

text: Kolmannen sukupolven Cortina tunnetaan Fordin sisäisessä kirjanpidossa mallinimellä TC1 eli Taunus-Cortina. Se oli tuotannossa vuosina 1970-1976. Teknisesti auto oli hyvin pitkälle yhteneväinen saksalaisen Ford Taunuksen kanssa ja ulkoisestikin perusmuodossa oli havaittavissa sukupiirteitä, vaikka ulkoiset osat eivät olleetkaan keskenään vaihtokelpoisia. Auton kokonaispituus oli sama kuin edellisen sukupolven Cortinassa mutta leveys oli kasvanut 100mm ja akseliväli 76mm joten auto näytti selkeästi edeltäjäänsä suuremmalta. Cortina Mk.III oli tarjolla perusmallin lisäksi neljällä muulla eri varustelu vaihtoehdolla: L ("Luxury"), XL ("Xtra Luxury"), GT ("Grand Touring") and GXL ("Grand Xtra Luxury").


title: Ford Cortina

text: Neljännen sukupolven Cortina oli oikeastaan sama auto kuin saksalainen sisarmallinsa Taunus. Cortina esiteltiin syyskuussa 1976 ja se oli tuotannossa vuoteen 1979 saakka. 2-litraisen, amerikanserkku Ford Pinton SOHC-moottorin lisäksi tarjolla oli vuodesta 1977 alkaen ns. kölniläinen 2.3-litrainen V6 moottori, joka oli jo tullut tutuksi Ford Caprin ja Ford Granadan malleista. V6-moottorinen Cortina ei kuitenkaan kiinnostanut asiakkaita kovinkaan suuresti, koska kohonneen polttoaineen kulutuksen ja kohonneiden vakuutusmaksujen vastapainoksi se ei tarjonnut mitään merkittävää parannusta auton suorituskykyyn. Kiihtyvyys 0-60 mph parani vai puoli sekuntia ja huippunopeus kasvoi 5 mph.


title: Ford Cortina

text: Viidennen sukupolven Cortina esiteltiin vuonna 1980 ja sen tuotanto kesti vain kolme vuotta. Erot edelliseen neljännen sukupolven malliin olivat lähinnä kosmeettisia. Vuonna 1982 Cortinan ja sen saksalaisen sisarmallin Taunuksen korvasi täysin uusi Ford Sierra.


title: Ford Cortina

text: Henkilöautojen tuontisäännöstely Suomessa purettiin vuonna 1962, mikä sattui erityisen sopivasti saman vuoden autouutuudelle Cortinalle. Ensimmäiset Cortinat saatiin esiteltäviksi Ford-piirimyyjille syyskuussa 1962. Aluksi saatavana oli vain kaksiovinen malli, ja vuoden 1963 aikana myyntiin tulivat neliovinen malli ja farmari. Juuri Cortinan ja pienemmän Ford Anglian ansiosta brittiläisten Ford-henkilöautojen määrä nousi Suomessa vuosina 1960–1965 yli neljä- ja puolikertaiseksi, kun Suomen koko henkilöautokanta vain hieman yli kaksinkertaistui samalla ajanjaksolla. Suomen henkilöautomarkkinoilla brittiläisten Fordien edellä oli vain Volkswagen. Vuonna 1965 Cortinan kaksiovinen, 1200 cm³:n moottorilla varustettu perusmalli maksoi Suomessa 8 168 markkaa ja huippumalli Cortina 1500 GT 10 202 markkaa. Saman koko- ja hintaluokan autoja olivat mm. Datsun Bluebird (8 290 mk), Fiat 1300 (9 620 mk), Ford Taunus 12 M (8 939 mk), Peugeot 403 (9 450 mk) ja Simca 1500 (10 500 mk). Cortina GT oli 1960-luvun puolivälissä suosittu ralliauto myös Suomessa, ja Oy Ford Ab:n vuonna 1964 perustamassa rallitallissa ajoivat muiden muassa Esko Keinänen ja Kari O. Sohlberg.


title: Ford Cortina

text: Toisen sukupolven Cortina esiteltiin Suomessa vuodenvaihteessa 1966–1967. Vuonna 1968 se nousi Suomen eniten myydyksi henkilöautoksi Volkswagen Kuplan ohi. Cortinan kolmas versio tuli myyntiin loppuvuodesta 1970, mutta se ei – suhteellisen edullisesta hinnastaan huolimatta – enää saavuttanut edeltäjiensä suosiota. Vuonna 1971 Cortina 1600 maksoi 14 760 markkaa ja sen saksalainen sisarmalli Taunus 1600 16 595 markkaa. Cortinan tuonti Suomeen päättyi vuonna 1974 ja Taunuksesta tuli Fordin myyntimalli Suomen markkinoilla tässä kokoluokassa.


title: Otto Preminger

text: Otto Ludwig Preminger (5. joulukuuta 1905 Wien, Itävalta-Unkari – 23. huhtikuuta 1986, New York) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -näyttelijä.


title: Otto Preminger

text: Preminger oli huomattavaa juutalaista itävaltaunkarilaista sukua. Hänen isänsä oli Itävalta-Unkarin oikeusministeri, ja hän itsekin suoritti oikeustieteellisen loppututkinnon, samoin hänen veljensä Ingo, josta myöhemmin myös tuli elokuvatuottaja. Hänen poikansa on tuottaja, käsikirjoittaja, näyttelijä Erik Lee Preminger.


title: Otto Preminger

text: Otto Preminger esitti toisinaan natsiupseerin tai roiston rooleja. Erikoinen tällainen rooli oli "vierailevan erikoiskonnan" Mr. Freezen rooli televisiosarjan "Batman" jaksoissa "Green Ice" ja "Deep Freeze" vuonna 1966. Sarjan camp-henkisyydestä huolimatta Premingerin ammattitaitoinen työskentely teki näistä jaksoista omanlaisensa.


title: Otto Preminger

text: Otto Preminger kuoli keuhkosyöpään ja Alzheimerin tautiin.


title: Farsta strand

text: Farsta strand on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Larsbodan, Farstan, Fagersjön ja Farstanäsetin kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Farsta strand muodostettiin vuonna 1956 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 5100. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,56 neliökilometrin suuruinen. Kun alueelle alettiin vuonna 1901 rakentaa huviloita, kutsuttiin sitä nimellä "Södertörns Villastad".


title: Farsta strand

text: Metroaseman lisäksi Farsta strandin kaupunginosassa sijaitsee Tukholman paikallisjunan asema.


title: Khostin maakunta

text: Khostin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan itäosassa, Pakistanin vastaisella rajalla. Vuonna 2006 siellä arvioitiin elävän noin 498 000 asukasta. 2004 maakunnassa oli asukkaita 638 849. Alue kuului aikaisemmin Paktian maakuntaan. Maakunnan pääkaupunki on Khost. Khostin maakunta on vuoristoista seutua.


title: Larsboda

text: Larsboda on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu Farsta kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Farstan ja Farsta strandin kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Larsbodan kaupunginosa muodostettiin vuonna 1956, ja nykyisin siellä on asukkaita noin 1200. Maa-alaltaan se on 1,23 neliökilometrin suuruinen.


title: Tauno Tiusanen

text: Tauno Juhani Tiusanen (s. 30. huhtikuuta 1941 Helsinki) on Glasgow'n yliopiston ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston (LUT) emeritusprofessori.


title: Tauno Tiusanen

text: Tiusanen kirjoitti ylioppilaaksi Porin Lyseosta vuonna 1961. Vuonna 1965 hän valmistui yhteiskuntatieteen maisteriksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta Tampereelta ja toimi korkeakoulun assistenttina vuodet 1965−1966. Tämän jälkeen hän työskenteli muun muassa tutkijana Zürichin teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1969−1972 ja Business International -konsulttitoimiston palveluksessa Wienissä SEV-maiden talouden asiantuntijana vuosina 1974−1976. Tiusanen toimi 90-luvun alussa Glasgow'n yliopistossa taloustieteen professorina ja Venäjän ja Itä-Euroopan instituutin johtajana. Suomeen paluunsa jälkeen hän toimi Lappeenrannassa tuotantotalouden, erityisesti teollisuusyritysten kansainvälisten toimintojen professorina. Hän toimi myös LUT:n Pohjoisen ulottuvuuden tutkimuskeskuksen NORDIn johtajana vuodesta 2003 vuoteen 2009.


title: Tauno Tiusanen

text: Tiusanen toi jo 1970-luvun lopulta julki havaintojaan Neuvostoliitosta ja sosialistisesta talousjärjestelmästä: teollisuustuotannon määrällisestä kasvattamisesta tuotteiden laadun kustannuksella, luonnonvarojen tuhlaamisesta, ympäristön turmeltumisesta ja byrokratian kankeudesta. Näin Tiusanen herätti kotimaassa siinä määrin pahennusta, että hänen sanomisiaan pyrittiin estämään, ja siksi hän siirtyi Glasgow'n yliopistoon, jossa hän väitteli tohtoriksi vuonna 1990.


title: Tauno Tiusanen

text:
Palattuaan Wienistä Suomeen vuonna 1976 Tiusanen perusti konsulttitoimisto Tietokärki Oy:n, jonka arvioita Elinkeinoelämän valtuuskunta käytti toimitusjohtajansa Max Jakobsonin aloitteesta ja johdolla hyväkseen vertaillessaan läntistä ja itäistä talousjärjestelmää keskenään. Ajan henkeä kuvasi, että Teollisuuden Keskusliitto ja Suomen Työnantajien Keskusliitto kielsivät idänkaupan häiriintymisen pelossa EVAa mainitsemasta niiden edustajien osallistumista talousjärjestelmien paremmuutta koskeneeseen tutkimukseen, jonka EVA julkaisi kirjana "Talouden tosiasiat". Tiusasen artikkelit ja kirjat olivat kuitenkin niin tiukasti tosiasioihin sidottuja, että neuvostoliittolaisetkaan eivät pystyneet kiistämään niissä esitettyjen tietojen paikkansapitävyyttä. Vaikka Tiusanen yritettiin vaientaa, hänen antamansa informaatio levisi kaikessa hiljaisuudessa hyvin laajalle; eräs Veikko Huovisen romaanihenkilö kertoo saaneensa Neuvostoliittoa koskevat tietonsa "”yhdeltä Tiusaselta”".
Suomettumisen aikaa tutkinut Timo Vihavainen on luonnehtinut Tiusasta ”huutavan ääneksi korvessa” 1970- ja 1980-lukujen Suomessa. Vähitellen Tiusasen asiantuntemus kuitenkin tunnustettiin siinä määrin, että EVAn lisäksi muiden muassa kauppa- ja teollisuusministeriö ja Suomen itsenäisyyden juhlarahasto (SITRA) tilasivat häneltä useita selvityksiä ja tutkimuksia.


title: Tauno Tiusanen

text: Vuoden 1996 eurovaaleissa Tiusanen oli ehdokkaana nuorsuomalaisten listalta. Hän sai 1 490 ääntä eikä tullut valituksi.


title: Tauno Tiusanen

text: Kirjassaan "Elämä rautaesiripun varjossa" Tiusanen kertoo nimeä mainitsematta, että Mauri Pekkarinen olisi uhkaillut häntä uran katkeamisella keskusteltaessa Neuvostoliiton elokuun 1991 vallankaappaushankkeesta 20 elokuuta Ylen Ulkolinja ohjelmassa jossa Pekkarinen arvosteli Tiusasta siinä että Tiusanen tuomitsi Neuvostoliiton laillisen hallituksen pitämän Janajevin juntan toiminnan ja epäili vallankaappausyrityksen onnistumismahdollisuuksia . Tuolloin sisäministerinä toiminut Pekkarinen on kiistänyt uhkailun ja syyttänyt Tiusasta valehtelusta. Samana vuonna Neuvostoliitto luhistui juuri niiden syiden vuoksi, jotka Tiusanen oli jo vuonna 1985 kuvannut kirjassaan "Talouden uudet haasteet ja sosialismi".


title: Tauno Tiusanen

text: Tiusanen on toiminut julkaisun Europe-Asia Studies päätoimittajana.


title: Sköndal

text: Sköndal on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella, ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Farstan, Hökarängenin, Gubbängenin, Skarpnäcks Gårdin, Orhemin ja Larsbodan kaupunginosat. Sköndalin kaupunginosa muodostettiin vuonna 1926, ja nykyisin siellä on asukkaita noin 6900. Maa-alaltaan kaupunginosa on 2,7 neliökilometrin suuruinen. Vesialaa sillä on 0,37 neliökilometrin edestä. Ensimmäinen asemakaava Sköndaliin tehtiin vuonna 1947.


title: Skarpnäcks Gård

text: Skarpnäcks Gård on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Flatenin, Orhemin, Sköndalin, Gubbängenin, Gamla Enskeden, Enskededalenin, Kärrtorpin ja Bagarmossen kaupunginosat sekä Nackan kunta. Skarpnäcks Gård on maa-alaltaan 2,83 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 10 400.


title: Ranskalainen alkusoitto

text: Ranskalainen alkusoitto on barokkimusiikille tyypillinen sävellysmuoto. Se sai alkunsa Versaillesin hovin baletti- ja oopperaesityksissä soitetusta teoksesta, jonka aikana kuningas saapui teatteriin. Ranskalaiset alkusoittot ovat tyyliltään juhlallisia ja koostuivat kahdesta osasta, jotka molemmat kerrataan. Ensimmäinen osa on tyypillisesti homofoninen ja hidas, ja siinä käytettiin runsaasti pisteellisiä rytmejä. Toinen osa on nopeampi ja sisälsi fuugamaista imititaatiota.


title: Ranskalainen alkusoitto

text: Ranskalaisia alkusoittojen kehityksessä keskeisessä osassa oli Jean-Baptiste Lully, jonka kaikki oopperat alkavat tämän kaltaisella osalla. Myös muun muassa Johann Sebastian Bach sävelsi ranskalaisia alkusoittoja orkesterisarjojensa ensimmäiseksi osaksi.


title: Sluicewayn kulttuuri

text: Sluicewayn kulttuuri oli paleointiaanien kulttuuri Alaskassa 13300-11400 vuotta sitten (10000-11000 radiohiilivuotta sitten). Se saattaa olla kytköksissä varhaisten paleointiaanien Clovis-kulttuuriin. Sluiceway-kärjet ovat kaksipuolisesti iskettyjä, muodoltaan pitkiä soikioita, hieman samaan tapaan kuin Solutrén kärjet, mutta niiden kärjet ovat tylppiä eivätkä erityisen taitavasti työstettyjä. Keski-Alaskan Nenanan kärjet olivat esimerkiksi litteitä, kaksipuolisesti iskettyjä pisaranmuotoisia. Alaskasta Bluefish-luolasta on löydetty 15 000 vuotta vanhoja todisteita ihmisestä, samoin Diringistä Jakutiasta. Bluefish-luolasta ovat kuitenkin maansiirtymät hävittäneen alkuperäisen kulttuurikerrostuman, minkä takia löytöpaikka ei ole arkeologin kannalta paras mahdollinen.


title: Sluicewayn kulttuuri

text: Eskimokulttuurin ensimmäinen vaihe ("Eskimo Stage I") on hyvin vanha, Clovisin aikalainen. Se lienee sama kuin Alaskan ns. Denalin kompleksi.


title: Sluicewayn kulttuuri

text: Alaskasta Dry Creek istä, Meadista ja Swan Pointista on löydetty 11 000–12 000 vuotta vanhoja esineitä. Nenana-laakson Dry Creekissä on ensimmäiset vahvat todisteet ihmisestä Alaskassa noin 11 100 vuotta sitten.


title: Paktikan maakunta

text: Paktikan maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan itäosassa, Pakistanin rajalla. Vuonna 2012 tehdyn väestönlaskennan mukaan väkiluku on 412 438 asukasta. Maakunnan pääkaupunki on Sharana. Orgun on maakunnan suurin kaupunki ja liike-elämän keskus.


title: Paktikan maakunta

text: Paktika muodostaa yhdessä naapurimaakuntien Paktian ja Khostin kanssa "Suur-Paktian", jonka asukkaista iso osa on sunnalaisia pataaneita, joilla on pyrkimyksiä oman pataanivaltakunnan muodostamiseen.


title: Paktikan maakunta

text: Pakistanin rajan takana on perinteisiä heimoalueita, ja vuoristoseudun asukkaat liikkuvat vapaasti rajan yli.


title: Paktikan maakunta

text: Paktikan metsät on vuosien mittaan hävitetty lähes tyystin, minkä takia rankkasateet aiheuttavat alueella helposti tulvia ja maanvyörymiä.


title: Malli-YK-kokous

text: Malli-YK-kokous on simuloitu kokous, jossa eri maiden nuoret edustavat jotakin toista maata kuin omaansa. He tutustuvat Yhdistyneiden kansakuntien toimintaan ja päättävät, kuka on suurlähettiläs. Kokoukset kestävät kaksi päivää ja siellä käydään maailman kattavia asioita läpi kuten YK:ssa. Esimerkiksi vuoden 2007 aiheina laittoman asekaupan ehkäisy, terveysolojen parantaminen Etelä-Amerikassa ja Afrikan kaupungistuminen.


title: Tozeur

text: Tozeur () on keidas ja kaupunki Keski-Tunisiassa Saharan autiomaassa. Tozeur on myös Tozeurin kuvernoraatin pääkaupunki.


title: Tozeur

text: Tozeur on satoine tuhansine palmuineen suuri keidas ja tunnettu taatelien tuottaja. Ennen moottoriajoneuvojen yleistymistä keidas toimi tärkeänä levähdyspaikkana Saharan ylittäville karavaaneille. Antiikin aikaan kaupungin nimi oli "Tusuros", ja se oli merkittävä roomalainen tukikohta. Vanhassakaupungissa eli "medinassa" voi tutustua perinteiseen arkkitehtuuriin, käsityöhön ja muotiin.


title: Tozeur

text: Kaupunkia palvelee kansainvälinen lentokenttä, jolta on lentoja muualle Tunisiaan sekä ulkomaille, pääasiassa kesän turistikautena. Kaupungissa kulkevat taksit ja linja-autot.


title: Michael Scofield

text: Michael J. Scofield on Wentworth Millerin näyttelemä fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Pako".


title: Michael Scofield

text: Michaelin isän jätettyä perheen, Michael sai sukunimekseen äitinsä tyttönimen. Äitinsä kuoleman jälkeen Michaelin isoveli Lincoln Burrows ryhtyi hänen huoltajakseen pitäen huolta hänestä. Koska Lincoln halusi Michaelin saavan hyvän koulutuksen, hänen oli lainattava sitä varten suuria summia rahaa. Velkojat ajoivat Lincolnin rikollisiin tekoihin.


title: Michael Scofield

text: Michael suoritti toisen asteen koulutuksensa Morton East High Schoolissa, Ohion Toledossa, hyvin arvosanoin. Tämän jälkeen hän opiskeli rakennustekniikkaa Loyolan yliopistossa Chicagossa. Ennen joutumistaan vankilaan Michael työskenteli rakennusinsinöörinä chicagolaisessa Middleton, Maxwell and Schaum -yhtiössä.


title: Michael Scofield

text: Michael on todella älykäs, perusteellinen ja päättäväinen. Hänellä on myös taipumus avunantoon ja muiden tukemiseen, vaikkei hänellä itsellä olisikaan aikaa tai tarmoa siihen. Hän ei ole veljensä tavoin väkivaltainen, ja suuttuu harvoin. Michael on myös todella sulkeutunut. Hän ei juurikaan valita vastuustaan ja odotuksista, jotka häneen kohdistuvat.


title: Michael Scofield

text: Michael kärsii nk. alhaisesta latentista inhibitiosta, joka tarkoittaa sitä, että hän käsittelee asian tai esineen aivoissaan paljon tarkemmin kuin normaali ihminen. Tämä yhdistettynä Michaelin korkeaan ÄO:hon tekee hänestä luovan neron.


title: Michael Scofield

text: Ensimmäisen kerran Michael esiintyy sarjan pilottijaksossa, jossa hän ryöstää pankin päästäkseen vankilaan pelastamaan syyttömänä kuolemaantuomitun veljensä Lincoln Burrowsin. Sarjassa seurataan Michaelin yritystä pelastaa veljensä kuolemalta. Kuten Lincoln, Michael on esiintynyt sarjan jokaisessa jaksossa.


title: Michael Scofield

text: Michael on suunnitelmallinen ja hänellä on tarkka pakosuunnitelma. Pakosuunnitelman tärkeänä osana on lähes koko vartaloa peittävät tatuoinnit, joista hahmottuu vankilan pohjapiirrokset. Michael poistaa tatuoinnin neljännen tuotantokauden alussa.