title: Ciudad de Méxicon taistelu

text: Chapultepecin valtauksen jälkeen amerikkalaiset etenivät Ciudad de Méxicoa kohden kohdaten välillä meksikolaisten tykistötulta. Illan ja yön aikana yhdysvaltalaiset kiersivät meksikolaisten sivustoihin koukkaamalla. Tarkoituksena oli vallata pääkaupunki väkirynnäköllä aamulla. Mutta yön aikana Santa Annan joukot olivat vetäytyneet eivätkä yhdysvaltalaiset kohdanneet juurikaan vastarintaa edetessään kaupunkiin 14. syyskuuta aamulla. Myös siviilitkin olivat lähteneet kaupungista. Jäljellä olivat vain vangit vankiloista. Meksikolaiset yrittivät järjestää sissitoimintaa, mutta yhdysvaltalaiset tukahduttivat yritykset alkuunsa. Taistelu oli ohi ja meksikolaiset suostuivat rauhanneuvotteluihin.


title: Hankkijan kasvinjalostus

text: Hankkijan kasvinjalostus alkoi 1913. Toiminta alkoi senaattori A. O. Kairamon maatilalla Hattulassa. Jo 1916 kasvinjalostustoiminta siirtyi Helsingin pitäjään Tammiston koetilalle. Tilaa johti J. O. Sauli. Sotien jälkeen Hankkijan kasvinjalostustoiminta siirtyi Anttilan koetilalle Tuusulaan.


title: Hankkijan kasvinjalostus

text: Hankkijan kasvinjalostus kehitti monia lajikkeita Suomea olosuhteita varten.Hankkijan kasvinjalostuksen työtä jatkaa Boreal Kasvinjalostus.


title: Kynodontit

text: Kynodontit ("Cynodontia") olivat kehittynein synapsidiryhmä ja samalla nisäkkäiden suorat esi-isät, jotka elivät myöhäiseltä permikaudelta liitukauden keskivaiheille.


title: Kynodontit

text: Kynodonteilla oli hyvin nisäkäsmäinen kallo: hampaisto muodostui poskihampaista, kulmahampaista ja etuhampaista. Lisäksi leuka oli yhtä luuta eikä koostunut seitsemästä osasta niin kuin matelijoilla, ja kaksi ylimääräistä luuta oli kasvanut ylöspäin ja muodostanut keskikovan hienon rakenteen. Merkittävintä kuitenkin on, että joidenkin lajien kalloista on löydetty pieni sarja reikiä, jotka ovat olleet merkkejä siitä, että ne ovat olleet hermojuurien kiinnityskohtia, jotka olisivat johtaneet tuntoherkkiin viiksiin, joita on eräillä nisäkkäillä.


title: Kynodontit

text: Lahko "Therapsida"


title: Hämeenkosken seurakunta

text: Hämeenkosken seurakunta (vuoteen 1994 "Kosken Hl seurakunta") on Suomen evankelis-luterilainen seurakunta, joka itsenäistyi Lammin seurakunnasta 1870. Se liittyi kappeliseurakunnaksi Hollolan seurakuntaan 2007, yhdeksän vuotta ennen kuin itse Hämeenkosken kunta liittyi osaksi Hollolaa. Seurakunnalla on tiilinen Hämeenkosken kirkko Hämeenkoskella.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Banaanikärpäsen nykyistä tutkimusta tehdään lähes kaikilla biologian ja lääketieteen osa-alueilla. Nykyään banaanikärpänen onkin yksi yleisimmin biologiassa käytetyistä malliorganismeista, jota käytetään sadoissa laboratorioissa ja josta on eristetty kasvatuksiin tuhansia genotyypiltään erilaisia mutanttikantoja. Myös lajin koko genomin emäsjärjestys on selvitetty jo vuonna 2000, vuotta ennen ihmisen genomia. Erityisesti banaanikärpäsiä käytetään geneettisissä ja fysiologisissa tutkimuksissa, sekä lääketieteessä erilaisten sairauksien tautimallina. Koska ihmisen ja banaanikärpäsen geenitoimintojen on havaittu olevan pohjimmiltaan melko samanlaisia, voidaan kärpäsellä saatuja tuloksia soveltaa usein myös ihmisellä.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text:
Pelkkä sattuma tai tutkimuksen pitkä historia eivät ole syynä banaanikärpäsen suosioon tutkimuskohteena tai sen valintaan tutkimuksen malliorganismiksi. Banaanikärpäsen käyttöön ovat koko tutkimuksen historian ajan vaikuttaneet useat seikat, kuten:
Nykyistä tutkimusta ovat sen lisäksi edistäneet huomattavasti:


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Erityisesti kärpästen kasvattamisen helppous, edullinen hinta, nopeus ja pitkä tutkimusperinne ovat tehneet banaanikärpäsestä suositun tutkimuskohteen. Samoin monipuolinen kokeellinen tutkimus on banaanikärpäsellä luonnollisesti huomattavasti helpompaa kuin esimerkiksi ihmisellä, joka puoltaa sen käyttöä varsinkin ihmisten sairauksien tutkimisessa. Nykyään monien uusien geenimuuntelutekniikoiden kehitys, kuten siirto- ja poistogeenisten yksilöiden tuottaminen tai kohdennettu mutageneesi on mahdollistanut geenien toiminnan ja säätelyn entistä yksityiskohtaisemman selvittämisen. Lyhyen sukupolvenkierron vuoksi kokeiden tulokset ovat myös nopeasti nähtävissä. Tämän lisäksi jo olemassa olevan tiedon ja tutkimuksen valtava määrä jouduttaa uuttakin tutkimusta. Internetin kehityksen myötä alan tutkijat ovat myös verkostoituneet entistä voimakkaammin. Kärpästutkijat ovat tosin kautta historian muodostaneet poikkeuksellisen tiiviin yhteisön, jonka sisällä tiedon kulku ja esimerkiksi erilaisten kantojen vaihto on perinteisesti ollut hyvin vapaata.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Käytännössä kaikkia modernin molekyylibiologian tutkimusmenetelmiä sovelletaan banaanikärpäseen. Esimerkkejä menetelmistä ovat muun muassa:


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Klassisessa banaanikärpäsgenetiikassa genomiin on perinteisesti aiheutettu sattumanvaraisia mutaatioita. Tutkimalla suuria määrä mutantteja kärpäsiä voidaan niiden joukosta tunnistaa esimerkiksi haluttu sairauden fenotyyppi. Tämän jälkeen fenotyypin aiheuttava mutaatio on mahdollista, vaikkakin erittäin työlästä paikantaa. Muun muassa edellä mainitut muokkausmenetelmät yhdessä genomin tunnetun sekvenssin kanssa mahdollistavat myös monet huomattavasti vähemmän työläät lähestymistavat biologisten prosessien selvittämiseksi.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Koska koko banaanikärpäsen genomin sekvenssi tunnetaan, voidaan eri ominaisuuksien tunnistamisessa käyttää myös usein vähemmän työlästä käänteistä lähestymistapaa (). Koska useiden geenien toiminta myös muissa organismeissa tunnetaan, voidaan kärpäseltä etsiä mahdollinen vastaava homologinen geeni ja aiheuttaa siinä mutaatioita. Jos homologista geeniä ei kärpäsellä ole, kehittyneet siirtogeenimenetelmät mahdollistavat esimerkiksi ihmisgeenin siirron kärpäseen. Usein käytetty tapa on nk. UAS-GAL4-geenisiirto, joka mahdollistaa banaanikärpäsen oman tai täysin vieraan lajin geenin ekspression kudoksissa, joissa sen tuotetta ei normaalisti synny.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Tautimallinnuksessa banaanikärpäsellä tehdään myös nk. geneettisiä seulontatutkimuksia, joiden menetelmän kehittämisestä Christiane Nüsslein-Volhard ja Eric Wieschaus saivat Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1995. Seulontatutkimuksissa aiheutetaan sattumanvaraisia mutaatioita taudin oireita ilmentävän kärpäsen genomiin. Eristämällä yksilöt, joilla taudin ilmiasussa tapahtuu muutos voidaan löytää sairauden syntyyn vaikuttavia muita mutaatioita ja uusia geenejä. Menetelmällä onkin onnistu löytämään useita ennen tuntemattomia ihmisen tautigeenejä. Vastaavankaltaista menetelmää voidaan toki käyttää yleisesti minkä tahansa biologisen prosessin osatekijöihin vaikuttavien geenien paikantamiseen. Muita varsinkin lääketutkimuksessa käytettyjä menetelmiä ovat ehdokasgeenianalyysit ja lääkeaineiden seulontatutkimukset, jotka osaltaan perustuvat mahdollisuuteen kasvattaa ja valikoida suuria määriä kärpäsiä yksinkertaisesti ja edullisesti.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Nykyinen "Drosophila"-tutkimus onkin auttanut selvittämään monien biologisten prosessien taustalla piileviä tekijöitä. Esimerkiksi syövän, hermostorappeumasairauksien, käyttäytymisen, immuniteetin, vanhenemisen, monitekijäisen periytymisen ja alkionkehityksen vaiheita on tutkittu runsaasti banaanikärpäsellä.. Erityisesti ihmisten tautien tutkimuksessa banaanikärpänen on osoittautunut merkittäväksi koe-eläimeksi. Evoluution kuluessa samat molekulaariset yksiköt ja geenit, joita käytetään esimerkiksi soluviestintään ja organogeneesiin, ovat valikoituneet samaan käyttöön myös korkeammilla eliöillä kuten ihmisellä.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Tautimallinnus banaanikärpäsessä on kehittynyt nopeasti merkittäväksi ihmisen sairauksien syntymekanismien selvityskeinoksi. Muun muassa useisiin hermostorappeumiin eli "neurodegeneratiivisiin sairauksiin" on kehitetty geneettinen kärpäsmalli, jossa toistuvat tautien keskeiset piirteet. Yhä useampien geneettiset säätelyjärjestelmien ja biokemiallisten mekanismien onkin havaittu olevan samankaltaisia ihmisen ja banaanikärpäsen välillä. Tämä evolutiivinen samankaltaisuus mahdollistaa mm. edellä mainittujen ihmisellä käyttökelvottomien genomin muokkausmenetelmien käytön tautitutkimuksissa ilman eettisiä ongelmia.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Esimerkiksi muistin mekanismien selvittämisessä banaanikärpänen on osoittautunut oivalliseksi tutkimuskohteeksi. Kärpästen hermosto, varsinkin aistitoimintoihin ja liikkumiseen liittyviltä osiltaan, on kärpäsillä hyvin kehittynyt. Banaanikärpäsen on osoitettu pystyvän oppimaan monenlaisia asioita, kuten erilaisia käyttäytymismalleja. Banaanikärpäseltä onkin onnistuttu löytämään useita tärkeitä oppimiseen ja muistiin vaikuttavia geenejä. Niiden selvittämiseen on käytetty useita erilaisia menetelmiä, kuten esimerkiksi geenien hiljentämistä ja DNA-mikrosirutekniikkaa.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Banaanikärpäsiä on myös jo kauan käytetty muussakin neurotieteiden tutkimuksessa. Viime aikoina kehitetyt useat hermostorappeumasairauksien tautimallit ilmentävät esimerkiksi ihmisen tautigeenejä kärpäsen hermostossa. Vaihtoehtoisesti "poistogeenisillä yksilöillä" joitakin kärpäsen vastingeenejä on muokattu tai hiljennetty ihmisen kaltaisen taudinkuvan aikaansaamiseksi. Myös lisäämällä kärpäsen genomiin ihmisen geenejä, joilla ei ole vastinetta kärpäsessä, on "siirtogeenisillä yksilöillä" saatu esiin ihmistautien piirteitä. Esimerkkejä banaanikärpäsillä tutkituista ihmisen hermostosairauksista ovat mm. Parkinsonin tauti ja erilaiset polyglutamiinitaudit, kuten Huntingtonin tauti. Kärpästen hermoston yksinkertaisuus kuitenkin asettaa näille tutkimuksille monia rajoituksia.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Banaanikärpäsellä tehdyissä Pavlovilaisissa käyttäytymiskokeissa puolestaan tietyt tuoksut sähköshokkiin yhdistämällä on pystytty eristämään oppimisvaikeuksellisia kärpäskantoja. Näistä eristetyt mutatoituneet geenit (esimerkiksi "dunce", "rutabaga" ja "amnesiac") ovat osoittautuneet tärkeiksi muistin kehityksessä. Tuoreet tutkimukset ovat myös paljastaneet banaanikärpäsen pitkäaikaiseen muistiin vaikuttavia geenejä. Eräiden tutkijoiden mukaan banaanikärpäsen muisti- ja oppimistutkimuksessa ollaankin lähitulevaisuudessa pääsemässä vaiheeseen, jossa voidaan siirtyä yksittäisten geenien tutkimisesta jopa koko muistin kehityksen vuorovaikutusverkoston tutkimukseen.


title: Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus

text: Muisti- ja hermostotutkimuksen lisäksi myös alkoholin vaikutusten ja alkoholismin tutkimuksessa banaanikärpästä on käytetty erittäin paljon. Banaanikärpästen ja nisäkkäiden alkoholivaste on erittäin samankaltainen: esimerkiksi kärpästen liikkeiden kontrolli heikkenee jo pienen alkoholialtistuksen vaikutuksesta ja annosta lisättäessä ne menettävät liikuntakykynsä täysin. Pitkäaikaisessa altistuksessa kärpäsille kehittyy myös toleranssia alkoholia vastaan. Alkoholinsietokyvyltään erilaisten kärpäskantojen geneettinen tutkimus onkin paljastanut useita alkoholiherkkyyteen vaikuttavia geenejä, joille on löydettävissä vastingeenit myös ihmisestä. Siten kärpäsellä tehtävä tutkimus voi paljastaa yksityiskohtia myös ihmisten alkoholismin perinnöllisyydestä.


title: 17 (luku)

text: 17 (seitsemäntoista) kuuluu luonnollisiin lukuihin. Se on alkuluku ja myös Fermat'n alkuluku. Se muodostaa alkulukuparin luvun 19 kanssa.


title: 17 (luku)

text: Japanilaisissa haikurunoissa on 17 tavua. Jaksollisessa järjestelmässä kloorin järjestysluku on 17.


title: 17 (luku)

text: Italialaiset pitävät lukua 17 epäonnenlukuna. Monissa asuintaloissa ei ole huoneistoa numero 17 ja lentoyhtiö Alitalian koneissa ei ole sennumeroista istuinriviä. Numeroa on pidetty pahana jo antiikin ajoista lähtien. Eräs monista selityksistä tälle on roomalainen numero XVII, joka on anagrammi sanasta VIXI, joka luettiin latinan kielessä "vissi" (elin, olen elänyt) tarkoituksessa "olen kuollut, en elä enää". Toisen selityksen mukaan Raamatussa mainittu vedenpaisumus alkoi kuukauden seitsemäntenätoista päivänä.


title: 17 (luku)

text: Sen sijaan lukua 13 pidetään Italiassa onnea tuottavana lottoarvonnoissa ja vastaavissa onnenpeleissä.


title: Pentti Tarkiainen

text: Pentti Tarkiainen on suomalaisnäyttelijä, joka aloitti lyhyeksi jääneen elokuvauransa ElannonNäyttämöllä. Hänet tunnetaan vuonna 1962 valmistuneessa Pojat-elokuvasta.


title: Virginia Wade

text: Sarah Virginia Wade (s. 10. heinäkuuta 1945 Bournemouth, Dorset) on entinen brittiläinen tennisammattilainen. Hän voitti kolme Grand Slam -turnausta kaksinpelissä ja neljä nelinpelissä. Hänet muistetaan erityisesti Wimbledonin naisten kaksinpelin voittamisesta turnauksen satavuotisjuhlavuonna 1977. Hän on yhä vuonna 2018 viimeisin naisten kaksinpelin Wimbledonissa voittanut britti, ja miesten kaksinpelissäkin ensimmäisenä brittinä voittoon vuoden 1977 jälkeen ylsi vasta Andy Murray vuonna 2013.


title: Virginia Wade

text: Uransa aikana Wade voitti 55 kaksinpeliturnausta ja keräsi palkintorahoina 1 542 278 dollaria. Hän oli maailmanlistalla kymmenen parhaan joukossa yhtäjaksoisesti 1967–1979. Hän lopetti kaksinpeliuransa vuonna 1985 ja nelinpelin 1986.


title: Virginia Wade

text: Wade pelasi Wimbledonin naisten kaksinpeliturnauksessa 24 kertaa, mikä on kaikkien aikojen ennätys.


title: Tapejara

text: Tapejara oli varhaisella liitukaudella elänyt Pterosaurus, jolla oli siipiväliä kuusi metriä. Sillä oli päässään voimakas harja, jota Tapejara ehkä käytti soidinmenoissa. Uroksilla saattoi olla isompi harja kuin naarailla.


title: Felix Kersten

text: Eduard Alexander Felix Kersten (30. syyskuuta 1898 Tartto, Venäjän keisarikunta – 16. huhtikuuta 1960 Hamm, Länsi-Saksa) oli SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmlerin henkilökohtainen hieroja. Kersten väitti itse pelastaneensa useita natsien vainoamia henkilöitä, mutta näitä väitteitä ei ole kaikissa tapauksissa pystytty vahvistamaan riippumattomista lähteistä. Emmanuel Amaran 2007 valmistaman televisiodokumentin mukaan Felix Kerstenin onnistui toisen maailmansodan mittaan pelastaa tuhansia natsien vainoamia ihmisiä keskitysleiriltä ja teloituksilta.


title: Felix Kersten

text: Sodan loppupuolella Kersten myös vakoili liittoutuneille, hoiti rauhanneuvotteluja ja johdatti kokonaisen saattueen vankeja turvaan natseilta.


title: Felix Kersten

text: Kersten syntyi baltiansaksalaiseen perheeseen Venäjän keisarikuntaan kuuluneessa Virossa. Ensimmäisessä maailmansodassa hän taisteli Saksan puolella ja saapui Suomeen huhtikuussa 1918 Suomen sisällissotaan osallistuneiden saksalaisten joukkojen mukana. Kersten oli jonkin aikaa mukana suojeluskuntien toiminnassa ja oli Porin suojeluskunnan päällikkönäkin. Hänelle myönnettiin Suomen kansalaisuus 1920 ja hän palveli Suomen armeijassa vänrikkinä syyskuusta 1921 alkaen.


title: Felix Kersten

text: Helmikuussa 1922 Kersten palasi Saksaan ja alkoi harjoittaa siellä hierojan ja ”magnetisöörin” ammattia johon hän oli saanut koulutusta Suomessa ja Berliinissä. Kersten väitti olevansa kiinalaisen ”manuaalisen terapian hermorefleksien” hoitamisen spesialisti. Hän menestyikin ammatissaan hyvin saaden useita vaikutusvaltaisia asiakkaita, heidän joukossaan Hollannin prinssipuoliso Hendrik ja Italian ulkoministeri, kreivi Galeazzo Ciano. Erään potilaansa kautta Kersten tutustui Heinrich Himmleriin, joka Kerstenin mukaan kärsi vaikeista vatsavaivoista. Kersten onnistuikin hoidollaan lievittämään näitä vaivoja ja niin hänestä tuli Himmlerin henkilökohtainen hieroja. Kerstenin arvonimenä oli tällöin lääkintöneuvos ("Medizinalrat") vaikka hänellä ei ollutkaan mitään lääketieteellistä koulutusta. Monet Saksassa pitivät häntä kuitenkin puoskarina ja silmänkääntäjänä.


title: Felix Kersten

text: Ennen pitkää Kersten tajusi, että hänellä oli suuri vaikutusvalta SS-valtakunnanjohtajaan, ja hän välitti päämieheltään hoitopöytänsä äärellä saamiaan sisäpiirin tietoja Suomen viranomaisille. Himmlerin ohella Kersten hieroi ainakin Joachim von Ribbentropia ja Rudolf Hessiä. Tehostaakseen hoitojensa vaikutusta Kersten väitti olevansa erään maagisen kiinalaisen hoitajagurun perinteen jatkaja, mutta hänen oppi-isäkseen nimeämästään "Mestari Ko'sta" ei myöhemmissä tutkimuksissa ole löytynyt jälkeäkään. Yksi osoitus Kerstenin menestyksestä oli hänen omistamansa valtava maatila lähellä Berliiniä.


title: Felix Kersten

text: Kersten oli mukana järjestämässä Himmlerin Suomen-vierailua elokuussa 1942. Vierailun aikana Himmler olisi Kerstenin antaman tiedon mukaan vaatinut kaikkien Suomen juutalaisten luovuttamista Gestapolle. Presidentti Ryti tiivisti päiväkirjaansa Himmlerin olevan "äärimmäisen jyrkkä antisemiitti". Kersten puolestaan kertoi Rytille Saksan juutalaistilanteesta ”"juutalaisia lähetetään paljon pois Saksasta Latviaan ja Puolaan, jossa heitä joukottain kylmäverisesti surmataan"” ja puhui ”"ihmisteurastuksesta"”. Tutkija Heikki Ylikankaan mukaan tämä oli mahdollisesti ensimmäinen kerta kun Ryti kuuli juutalaisten joukkosurmista.


title: Felix Kersten

text: Toisen maailmansodan jälkeen julkaisemissaan muistelmissa Kersten väitti pelastaneensa hollantilaiset pakkosiirrolta Itä-Eurooppaan. Kersten toimi Himmlerin ja ruotsalaisen kreivi Folke Bernadotten välisenä yhdysmiehenä neuvotteluissa joiden tuloksena maalis-huhtikuussa 1945 tuhansia hollantilaisia, belgialaisia, norjalaisia ja tanskalaisia vapautettiin keskitysleireiltä ja kuljetettiin Ruotsiin.


title: Felix Kersten

text: Kersten saattoi 19. huhtikuuta 1945 juutalaisten maailmankonferenssin puheenjohtajan Norbert Mazurin Tukholmasta Berliiniin neuvottelemaan juutalaisten kohtalosta Heinrich Himmlerin kanssa. Neuvottelu tapahtui myöhään yöllä Adolf Hitlerin syntymäpäivän jälkeen. Paikalla olivat Mazur, Himmler ja Kersten. Lopputuloksena Himmler allekirjoitti sopimuksen, jossa lupasi jättää keskitysleirit räjäyttämättä ja leirien hallinnon antautuvan liittoutuneiden saapuessa. Samalla sovittiin keskitysleireiltä vapautettavan juutalaisia. Tuhat juutalaisvankia kuljetettiin Ravensbrückin keskitysleiriltä Ruotsiin.


title: Felix Kersten

text: Sodan jälkeen Ruotsin hallitus halusi poliittisista syistä peitellä Kerstenin osuuden juutalaisvapautuksissa ja painotti kreivi Bernadotten osuutta. Hollannin hallitukselta Kersten sai korkean kunniamerkin sodan jälkeen. Suomessa Kersten sai lääkintöneuvoksen arvonimen, ja Hollannista häntä esitettiin useaan otteeseen Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi.


title: Felix Kersten

text: Kersten asui sodan jälkeen Länsi-Saksassa ja Ruotsissa ja sai Ruotsin kansalaisuuden 1953. Hän kuoli Saksan-vierailullaan vuonna 1960.


title: Edward England

text: Edward England, alkuperäiseltä nimeltään Edward Seegar oli Irlannista kotoisin oleva merirosvo, joka merirosvosi vuosina 1717–1720.


title: Edward England

text: Edward Englandilla oli kaksi laivaa, aluksi "Pearl", jonka hän vaihtoi seuraavaan laivaansa "Fancyyn" vuonna 1720.


title: Edward England

text: Edward Englandin lippu oli merirosvolippu, jossa oli edestä kuvattu pääkallo ja sen alla kaksi luuta ristittynä. Nykyään usein merirosvoja kuvatessa heidän lippunaan on samanlainen lippu.


title: Edward England

text: Kun England päätti vallata englantilaisen kauppalaiva "Cassandran" (kapteenina James Macrae), hänen miehistönsä ryhtyi kapinaan. Hänet hylättiin Mauritiuksen saarelle kahden muun miehistönsä jäsenen kanssa. Siellä he rakensivat pienen lautan, ja seilasivat Madagaskarille. England eli vielä jonkun aikaa kerjäämällä ruokaa, mutta kuoli vuoden 1720 lopulla tai 1721 alkupuolella, tarkka päivämäärä ei ole tiedossa.


title: Donna Lewis

text: Donna Lewis (s. 6. elokuuta 1973 Cardiff) on walesilainen laulaja, joka tuli tunnetuksi vuonna 1996 monissa maissa listojen kärkeen nousseella ”I Love You Always Forever” -kappaleellaan.


title: Ei auta itku markkinoilla

text: Ei auta itku markkinoilla on suomalainen elokuva vuodelta 1927. Se oli kansankomedia, jonka oli käsikirjoittanut ja ohjannut Uuno Eskola. Hän näytteli itse myös pääosaa Helge Raninin, Kalle Kaarnan, Saara Raninin ja Rakel Tarpilan kanssa. Elokuvassa tekee ensiesiintymisensä myös tuleva näyttelijä Matti Ranin alle vuoden ikäisenä. Elokuvan tuotti Aquila-Filmi.


title: Ei auta itku markkinoilla

text: Kuvaukset aloitettiin 23. kesäkuuta 1927, ja kuvauksia tehtiin myös heinäkuussa pääosin Ikaalisten Heittolan ja Riitialan kylien alueella. Elokuvan valmistui lokakuussa 1927 ja tarkastuspäiväksi mainitaan 18. lokakuuta 1927. Elokuvan pituus oli 74 minuuttia, ja elokuvan levityksestä huolehti Adams Filmi Oy. Ensi-ilta oli sekä Helsingissä (Bio-Bio ja Edison) että Tampereella (Maxim) 24. lokakuuta 1927.


title: Ei auta itku markkinoilla

text: Viimeiset esityskopiot elokuvasta tuhoutuivat Adams Filmin tulipalossa Helsingissä vuonna 1959. Suomen elokuva-arkistossa Helsingissä on arkistoituna elokuvan käsikirjoitus ja kuvamateriaalia. Arkistossa on myös 10,9 metrin mittainen poisto. Siitä on tehty pelaste, jonka kesto videolle siirrettynä on 24 sekuntia. Suomen elokuva-arkistossa ei ole tietoa siitä, että elokuvaa olisi viety ulkomaille.


title: Inner Circle

text: Inner Circle on jamaikalainen reggaeyhtye, joka perustettiin vuonna 1968.


title: Inner Circle

text: Yhtyeen tunnettuja kappaleita ovat muun muassa vuonna 1993 ilmestynyt ”Sweat (A La La La La Long)”, jota käytettiin Suomessa 1990-luvulla Hartwall Jaffan televisiomainoksissa taustamusiikkina sekä ”Bad Boys”, joka tunnetaan MTV3-kanavallakin esitetyn "Lain nimessä" -televisiosarjan tunnusmusiikkina.


title: Aatami (nimi)

text:
Aatami on suomalainen miehen etunimi. Nimi suomalainen muunnos heprealaisesta nimestä Adam, joka merkitsee ihmisolentoa. Raamatun mukaan Aadam eli Aatami oli maailman ensimmäinen ihminen. Aatamin nimipäivä on, samoin kuin Eevankin, 24. joulukuuta eli jouluaattona. Väestörekisterikeskuksen mukaan Aatami-nimisiä on rekisteröity kesäkuun 2017 alkuun mennessä 1856 miestä ja ainakin kaksi naista.
Nimeä Aatami käytetään yleisesti myös eräissä sanonnoissa, jotka viittaavat Raamatun Aadamiin:


title: Kantasammakot

text: Kantasammakot (Leiopelmatidae) on erittäin vanha heimo, johon kuuluu ilmeisesti vain neljä lajia. Kyseisiä sammakkoeläimiä tavataan ainoastaan Uudessa-Seelannissa.


title: Kantasammakot

text: Kantasammakot kuuluvat alkukantaisimpiin nykyisin elossa oleviin sammakoihin ja niillä on ne monista muista sammakoista poikkeavia piirteitä. Kantasammakoilta puuttuvat tärykalvo, sekä äänirakko ja jälkimmäisen puuttumisen takia ne eivät myöskään kurnuta. Häirittynä ne saattavat kuitenkin päästää hiljaisia vingahduksia. Kantasammakot eivät käytä kieltään hyönteisten saalistamisessa, vaan nappaavat ne suullaan. Ne eivät myöskään kude veteen, vaan muihin kosteisiin paikkoihin. Tästä syystä poikaset kuoriutuvat vasta toukkavaiheen jälkeen, kun taas monien muiden sammakoiden toukat kuoriutuvat ja viettävät toukkavaiheensa vedessä.


title: Kantasammakot

text: Kantasammakoiden erikoisuus on niiden "ylimääräinen" nikama sekä lihas, joka mahdollistaa hännän liikuttamisen. Samat ominaisuudet on myös "Ascaphidae"-heimoon kuuluvilla, joita tavataan ainoastaan Pohjois-Amerikassa.


title: Kantasammakot

text: Kahta kantasammakkolajia (koskisammakko ja "L. archeyi") tavataan Uuden-Seelannin Pohjoissaarella. Stephensaartensammakkoa tavataan vain Stephen-saarella ja "L. pakekaa" tavattiin alun perin vain Maud-saarella, joskin niitä on sittemmin istutettu suojelusyistä muualle. Kolme tunnettua sukupuuttoon kuollutta kantasammakkolajia ovat "L. auroraensis", "L. markhami" ja "L. waitomoensis". "L. waitomoensis" tunnetaan vain Pohjoissaarelta, "L. markhamin" jäännöksiä on löydetty Pohjoissaarelta ja Eteläsaarelta ja "L. auroraensis" tunnetaan vain yhdestä luolasta Eteläsaarelta löydetyistä jäännöksistä.


title: Kantasammakot

text: Kantasammakkoja uhkaa "Batrachochytrium dendrobatidis"-sienitauti, joka "L. archeyi"-yksilöissä vuonna 2001 kantojen romahtamisen jälkeen. Sienitauti on vaikuttanut sammakkokantoihin myös muualla maailmassa ja Uuteen-Seelantiin se on levinnyt todennäköisesti lemmikeiksi maahan tuotujen sammakoiden mukana. Tulokaslajeista myös rottien tiedetään syövän joskus kantasammakkoja. Muiden sammakkolajien tulo Uuteen-Seelantiin tulokaslajeina on pyritty estämään, koska ne saattaisivat kilpailla kantasammakkojen kanssa elintilasta. Toinen uhka kantasammakoille on elinympäristöjen tuhoutuminen metsähakkuiden ja jopa teidenrakentamisen takia. Viime vuosisatojen aikana kantasammakkojen esiintymisalue onkin pienentynyt huomattavasti. Ilmastonmuutos saattaa myös olla uhka tulevaisuudessa. Kantasammakkojen vahingoittaminen ja luonnosta kerääminen on ollut laitonta vuodesta 1921. Yksittäisillä saarilla alun perin tavattuja kantasammakkolajeja on istutettu muille saarille ja "L. archeyi"-lajin yksilöitä kasvatetaan tarhaolosuhteissa siltä varalta, että luonnonvarainen kanta häviää esimerkiksi sienitautien takia.


title: Mobb Deep

text: Mobb Deep, joka tunnetaan myös nimellä The Infamous Mobb Deep, oli hip hop -kaksikko Prodigyn ja Havocin rap-yhtye. Heidän tunnetuin levynsä on "The Infamous" ja heidän ykköshittinsä ”Shook Ones Pt. II”, jota käytettiin myös elokuvassa "8 Mile" (2002).


title: Joel Laikka

text: Olavi Joel Lastikka, kirjailijanimeltään Joel Laikka, (9. toukokuuta 1906 Viipuri – 11. helmikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja toimittaja. Laikka käytti myös nimimerkkiä Pekka Pire.


title: Joel Laikka

text: Laikan vanhemmat olivat Fredrik ja Elli Lastikka, Lastikan suku on kotoisin Kalajoelta. Laikka työskenteli kirjaltajana, mutta opiskeli myöhemmin omatoimisesti toimittajan ammattiin sekä lehti- että mainosalalle. Hän oli toimittajana muun muassa Berliinin olypialaisissa.


title: Joel Laikka

text: Laikan tuotanto koostui ennen muuta ajanvieteromaaneista sekä historiallisista romaaneista, mutta hän laati käsikirjoituksen myös kahteen elokuvaan.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Poika tulevaisuudesta ("Phil of the Future") on yhdysvaltalainen televisiosarja. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa kesäkuussa 2004, ja sarja jatkui kahden tuotantokauden verran elokuuhun 2006 saakka. Sarjan tuotti 2121 Productions. Suomessa sarjaa esitettiin Disney Channelilla.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Diffyn perhe viettää tavallista vuonna 2121 elävän perheen elämää kotitalousrobotteineen ja pukeutumisrenkaineen. Aikamatkailu on ajalle tyypillinen lomailumuoto ja niinpä Diffynkin perha seikkailee usein niin viikinkien valtakaudella kuin Romeon ja Julian maailmanensi-illassakin. Aikapyörteen heittämänä perhe eksyy lopulta vuoteen 2003 ja perheen isä Lloyd tulee vahingossa ostaneeksi omakotitalon vuonna 2121 jo jätteeksi luokiteltavilla timanteilla. Talon on tarkoitus olla pelkkä loma-asunto, mutta aikakoneen hajotessa Diffyn perheelle valkenee, että he joutuvat viettämään 2000-luvun sivistymättömien ihmisten keskuudessa pidemmänkin ajan.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Perhe joutuu opettelemaan kantapään kautta elämää ilman suihkeruokaa, kotityöt hoitavaa robottia ja tulevaisuuden lääketiedettä. Ehdottoman tärkeää on pitää omana tietonaan salaisuus Diffyn perheen alkuperästä, ettei vahingossa tule sotkeneeksi aikajatkumoa ja mahdollisesti kadottaneeksi itseään. Kaikkein tiukimmin salaisuutta on varjeltava Philin ja Pimin koulun vararehtori Hackettilta, jonka lempipuuhaa on tutkia toisten ihmisten asioita ja haaveilla tulevaisuudesta ufojen nappaajana. Ainoa, joka tietää on Philin luokkatoveri ja paras ystävä Keeley Teslow, johon Phil on salaa ihastunut. Keeleylle on annettu aitiopaikka tutustua tulevaisuuden teknologiaan; liitokajakkiin, virtuaalishoppailuun ja velhottimeen (moleekyylimuunnin ja tulevaisuuden viestintälaite).


title: Poika tulevaisuudesta

text: Samaan aikaan kun Phil kamppailee omine ongelmineen ja ihastuksineen, Lloyd yrittää korjata aikakonetta ja perheenäiti Barbara valmistaa ruokaa "entisajan" tapaan epäonnistuen siinä pahanpäiväisesti. Pim taas yrittää keksiä keinon, jolla hän voisi hallita koko maailmaa. Tavoitetta tosin hidastavat "muotizombit", koulun inhottavimmat tytöt, joille pitää ennen maailmanvalloitusta antaa kunnon opetus. Oman lusikkansa perheen soppaan laittaa vielä Curtis, kivikaudelta vahingossa mukaan napattu luolamies, jolle vuosi 2003 on muinaisuuden sijaan ihmeellistä tulevaisuutta.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Phil on 2107 syntynyt teini-ikäinen poika. Phil on itse tulevaisuudesta, ja hän on tottunut tulevaisuuden teknologiaan kuten omaan "velhottimeensa". Hänen on ollut alussa vaikeata tottua 2000-lukuun ja sen aikasiin tavaroihin. Hänen paras ystävänsä on Keely Teslow.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Pim on 2109 syntynyt teini-ikäinen tyttö. Pimkin on tottunut 2100-luvun kehitykseen ja teknologiaan. Hän vihaa omalta luokaltaan tyttöryhmää, josta hän käyttää nimikettä "muotizombit". Pim on luonteeltaan hieman itserakas yläasteella oleva tyttö, joka rakastaa omaisuutta ja valtaa. Pimin tavoituksena on valloittaa maailma.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Keely on 1989 syntynyt teini-ikäinen tyttö. Keely on tottunut elämään 2000-lukua ja hän ihmetelee ystävänsä Philin tavaroista kuten velhotinta. Phil ja Keely kokivat yhdessä tulevaisuuden virtuaalisesti ja virtuaalisessa tulevaisuudessa häneen ihastui tulevaisuuden robottiin.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Lloyd on Philin ja Pimin isä. Hän yrittää korjata perheen aikakonetta siinä kuitenkaan onnistumatta.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Barbara on Philin ja Pimin äiti. Hän yrittää valmistaa ruokaa onnistumatta, koska 2000-luvulla suihkeruokaa ei oltu keksitty.


title: Poika tulevaisuudesta

text: Deppie on erittäin positiivinen ja todella iloinen tyttö, joka käy samaa koulua Pim Diffyn ja Phil Diffyn kanssa 2003 luvulla. Pimiä ärsyttää tämän iloinen luonne ja eniten Pimiä ärsyttää Deppien luulot heidän kaveruudestaan.


title: Hajonta

text: Hajonta voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Kastanjasutipuu

text: Kastanjasutipuu eli sutipuu ("Pachira aquatica") on Keski- ja Etelä-Amerikan kosteikoilla luonnonvarainen puu, joka kasvaa noin 18 metrin korkuiseksi. Sen lehdykät ovat säteittäiset ja runko sileä, vihertävä. Kasvi muodostaa syötäviä pähkinämäisiä hedelmiä.


title: Kastanjasutipuu

text: Kastanjasutipuusta on varsinkin Itä-Aasiassa tullut suosittu koristekasvi, ja sen katsotaan tuottavan onnea esimerkiksi liike-elämässä. Lajia on saatavilla myös suomalaisista kukkaliikkeistä huonekasvikäyttöön.


title: Kastanjasutipuu

text: Suvun nimi "Pachira" juontuu eräästä Guayanassa puhuttavasta kielestä.


title: Kastanjasutipuu

text: Ruukkukasvina kastanjasutipuusta voi tulla runsaan kahden metrin korkuinen. Se viihtyy valoisassa tai puoliaurinkoisessa paikassa, suojassa kevään ja kesän kaikkein paahtavimmalta auringolta. Kasville tulee antaa keväästä syksyyn kerrallaan runsaasti vettä, minkä jälkeen multa saa kuivahtaa kunnolla ennen seuraavaa kastelua.


title: Kastanjasutipuu

text: Talvella kasvia tulee kastella niukemmin. Kastanjasutipuu menestyy hyvin, vaikka sen jättäisi pariksi kolmeksi viikoksi ilman kastelua. Vain liian kuiva huoneilma tuottaa ongelmia ja se saattaa varistaa lehtiään. Sen lehtiä tulee sumuttaa usein riittävän ilmankosteuden takaamiseksi.


title: Kastanjasutipuu

text: Kastanjasutipuuta tulee lannoittaa keväästä syksyyn vain kerran kuussa. Kastanjasutipuu viihtyy normaalissa huoneenlämmössä koko vuoden, mutta talven se viettää mielellään viileämmässäkin, kunhan lämpö ei laske alle 12 asteen. Kasvin voi istuttaa uudelleen keväällä tarpeen vaatiessa hiukan entistä suurempaan ruukkuun. Halutessaan sitä voi latvoa ankarasti keväällä, ja pelkkä typistetty lehdetön tynkäkin kasvattaa nopeasti uuden verson.


title: Kastanjasutipuu

text: Lehtien alapinnalle muodostuvat sokeripitoiset pisarat kuuluvat kasvin normaaliin aineenvaihduntaan eivätkä niin ollen anna aihetta huoleen.


title: Turvajalkine

text: Turvajalkine on kenkä, jonka valmistuksessa on otettu huomioon erilaisia työtapaturmia aiheuttavia riskitekijöitä. Turvajalkineita käytetään melko paljon teollisuudessa ja rakennusalalla, jossa ongelmana voivat olla kengänpohjan läpäisevät naulat tai jaloille putoavat raskaat esineet.


title: Turvajalkine

text: Turvajalkineissa on yleensä kova kärki varpaiden ja jalkapöydän suojelemiseksi sekä erikoisvahvistettu pohja.


title: Simo Eronen

text: Simo Eronen (6. joulukuuta 1881 Juuka – 29. toukokuuta 1936 Kajaani) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hänen romaaniensa tapahtumat sijoittuivat Pohjois-Karjalaan ja Karjalan kannakselle.


title: Simo Eronen

text: Erosen vanhemmat olivat maanviljelijä Tahvo Eronen ja Riitta Pekkarinen. Hän pääsi ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1903.


title: Simo Eronen

text: Eronen toimi Kivilahden kansakoulun opettajana 1905–1906 ja sanomalehtimiehenä 1907–1921. 1920-luvulla hän oli Viipurissa ilmestyneen Karjala-lehden toimitussihteerinä. Vuonna 1930 Eronen muutti perheensä kanssa Viipurista Kajaaniin jossa hän oli sitten Kajaani-lehden toimittajana. Talvisodan aikana Erosen perheen koti ja sen mukana hänen kirjallinen jäämistönsä tuhoutui Kajaanin pommituksessa.


title: Simo Eronen

text: Simo Eronen oli naimisissa Jenny Siviä Kuortin kanssa.


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvaltain kansantalous on maailman suurin BKT:lla mitattuna ja Kiinan jälkeen toiseksi suurin ostovoimalla mitattuna. Yhdysvaltain bruttokansantuote henkeä kohti on maailman korkeimpia ja maa sijoittuu korkealle 12. sijalle Yhdistyneiden kansakuntien Inhimillisen kehityksen indeksillä.


title: Yhdysvaltain talous

text: Maan valuutta on yhdysvaltain dollari, joka on yleisin kansainvälisen talouden rahayksikkö. Sen korkotasoa ohjaa itsenäinen keskuspankki Federal Reserve System (Fed), jonka lisäksi maassa on 12 alueellista keskuspankkia. Noin 67 prosenttia maailman valuuttareserveistä säilytetään Yhdysvaltain dollareissa.


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvaltain tärkein sektori on palvelusektori, joka työllistää noin kolme neljäsosaa työvoimasta. Taloudellinen toiminta vaihtelee suuresti maan osien välillä, monien teollisuudenalojen ollessa keskittyneitä tiettyihin kaupunkeihin tai tietyille alueille. Esimerkiksi New York on Amerikan rahaelämän, julkaisemisen ja mainostamisen keskus. Piilaakso on maan laajin korkean teknologian keskus, kun taas Los Angelesin Hollywood on tärkein elokuva- ja televisiotuotannon keskus. Keskilänsi tunnetaan valmistuksesta ja raskasteollisuudesta riippuvaisesta taloudestaan, jossa Chicago tunnetaan "Keskilännen pääkaupunkina" ja Detroit autoteollisuuden keskuksena. Suuret tasangot ovat Amerikan "leipäkori". Vuoristoalueet palvelevat kaivosteollisuutta ja maakaasuresursseina. Kaakkois-Yhdysvallat on keskus lääketieteelliselle tutkimukselle ja tekstiiliteollisuudelle. Vuonna 2004 Yhdysvallat oli maailman kolmanneksi suosituin turistikohde 46 miljoonalla kävijällä.


title: Yhdysvaltain talous

text: Maatalouden pääasialliset viljelykasvit ovat maissi, vehnä, soijapapu ja puuvilla. Yhdysvaltain alueella on esimerkiksi kulta-, öljy-, kivihiili- ja uraaniesiintymiä. Teollisuustuotteita ovat muun muassa autot, lentokoneet ja elektroniikka.


title: Yhdysvaltain talous

text: Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Kanada (19 %), Meksiko, Yhdistynyt kuningaskunta ja Kaakkois-Aasia, Yhdysvallat on 1960-luvulta asti tuonut enemmän tavaraa kuin vienyt. Yhdysvallat on monien maiden pääasiallinen vientimarkkina.


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvalloissa on verrattain vapaat työmarkkinat. Työttömyys on matala ja pysynyt vuosia noin viidessä prosentissa. Yhdysvalloissa ei ole tiukan syrjintälainsäädännön lisäksi juuri lainsäädännöllisiä irtisanomisesteitä. Vuonna 2005 7,8 prosenttia yksityissektorin työntekijöistä oli liittynyt ammattiyhdistyksiin.


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvalloissa on kymmeniä miljoonia laillisia ja laittomia maahanmuuttajia erityisesti Meksikosta, Väli-Amerikasta ja Aasiasta. Noin puoli miljoonaa eurooppalaista tutkijaa on muuttanut Yhdysvaltoihin ja vain murto-osa suunnittelee takaisin palaamista.


title: Yhdysvaltain talous

text: Kansainvälisen työjärjestön mukaan pääoman, työn ja teknologian tehokas yhdistäminen on johtanut maailman toiseksi korkeimpaan tuottavuuteen työtuntia kohti.


title: Yhdysvaltain talous

text: Vuoden 2005 keskivuosipalkat vaihtelivat pelkän high schoolin käynneiden 31 539 dollarista tohtorikoulutettujen 79 401 dollariin. Vuonna 2005 yli 25-vuotiaat vain high schoolin opiskelleiden kokopäivätyöskentelijöiden keskitulot olivat 31 539 dollaria, vain associate-tutkinnon opiskelleiden 40 588 dollaria, vain bachelor-tutkinnon opiskelleiden 56 078 dollaria, vain tohtorin tutkinnon opiskelleiden 79 401 dollaria ja ammatillisen tutkinnon opiskelleiden 100 000 dollaria. Yhdysvalloissa (YK:n Gini-kerroin 40.8), kuten Uudessa-Seelannissa (36.2) ja Meksikossa (46.1), on suuret tuloerot. Kotitalouksien tulot vaihtelevat huomattavasti amerikkalaisilla standardeilla köyhästä Mississipistä rikkaaseen Marylandiin. Maassa on kymmeniä miljoonia laittomia maahanmuuttajia, jotka tulevat köyhistä maista kuten Meksiko. Globalisaation vastainen liike on vaatinut liittovaltion puuttumista tilanteissa, joissa amerikkalaisten maailman korkein palkkataso aiheuttaa työpaikkojen siirtymisen esimerkiksi Eurooppaan tai Aasiaan. Toiset huomauttavat että uusia työpaikkoja on syntynyt koko ajan ja köyhien maiden lisäksi myös amerikkalaiset hyötyvät.


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvalloissa on huomattava köyhyydessä elävä väestön osa, noin 37 miljoonaa ihmistä tai 12 % väestöstä. Mustista, latinoista ja lapsiväestöstä miltei joka neljäs elää köyhyydessä. Yhdysvalloissa asuu 360 miljardööriä, enemmän kuin missään muualla. Tuloerojen mittaamisessa käytetty Gini-indeksi oli vuonna 2008 46.6. Rikkain 10 % kotitalouksista kuluttaa 15 kertaa enemmän kuin köyhin 10 %


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvallat on tyypillinen kehittynyt teollisuusmaa, jossa kapitalistista yksityistä taloutta täydentää suurehko julkinen sektori. Tässä mielessä Yhdysvallat on sekatalous. Julkisen hallinnon koko on 36 prosenttia kansantuotteesta, mikä on varsin tyypillistä kehittyneille maille ja samaa luokkaa kuin esimerkiksi Suomessa.


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvalloissa on liittovaltion tulovero sekä muutaman prosentin osavaltio- ja paikallistuloveroja. Verotus on laskenut paljon toisen maailmansodan jälkeisestä 90 % tuloverosta. Alimmat tuloluokat eivät nykyään maksa lainkaan tuloveroja. Vuonna 2006 tulovero oli vähennyksien jälkeen: 40 000 dollarin tuloilla 4 445 dollaria eli 14 % ja 200 000 dollarin tuloilla 46 725 dollaria eli 31 %. Yritysverotus on Yhdysvalloissa hieman korkeampaa kuin OECD-maissa keskimäärin. Osavaltiot saattavat lisäksi kerätä myyntiveroa. Postimyynnissä ja Internetissä tapahtuvassa osavaltioiden rajojen ylittävässä kaupassa myynnit ovat toistaiseksi vapaita myyntiverosta. Osavaltio- ja paikallistasolla on omaisuus- ja kiinteistöveroja. Liittovaltion ja muiden verotus sisältää lukuisia vähennyksiä esimerkiksi perheille ja hyväksytyille hyväntekeväisyysjärjestöille.


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvalloissa ei ylläpidetä julkista terveydenhuoltoa samassa mielessä kuin Euroopassa, vaan ihmiset ovat itse velvollisia kustantamaan terveyskulunsa. Useimmat ihmiset hankkivat tai saavat työnantajalta sairausvakuutuksen. Lisäksi Veronmaksajat kustantavat erityisryhmien terveydenhuollon ohjelmissa kuten Medicare ja Mediaid, mutta 46 miljoonalla ihmisellä, 15 % väestöstä, ei ole minkäänlaista sairausvakuutusta . Sairaalat ovat lain mukaan velvollisia hoitamaan kaikki hätätapaukset, mutta akuutin hengenvaaran poistuttua hoitovelvoite lakkaa. Vuonna 2004 yksityisen vakuutukset kustantivat 36 % terveydenhoidosta, käteinen 15 % ja julkinen talous 44 %.


title: Yhdysvaltain talous

text: Yhdysvallat kuluttaa rahaa terveydenhoitoon paljon enemmän kuin mikään toinen valtio: tämä näkyy sekä henkeä kohti-kulutuksessa että terveydenhoidon osuudessa bruttokansantuotteesta. Toisin kuin suurimmassa osassa muita kehittyneitä maita, Yhdysvaltain terveydenhoitojärjestelmä ei ole täysin julkisten toimijoiden (kunnat, valtio) hallinnassa, vaan järjestelmä perustuu erilaisiin julkisen- ja yksityisen puolen rahoittamiin järjestelmiin. Terveydenhoitolaskut ovat yleisin syy henkilökohtaisiin konkursseihin Yhdysvalloissa. Yhdysvallat onkin ainoa läntinen teollisuusmaa, jolla ei ole yleistä, kaikille kansalaisille saatavilla olevaa terveydenhoitojärjestelmää.


title: Ratina

text: Ratina on kaupunginosa Tampereen keskustanpiirissä, Tammerkosken itäpuolella. Aiemmin Ratinasta käytettiin myös numeronimitystä "XIII"-kaupunginosa. Ratinassa sijaitsee muun muassa noin 16 000 henkeä vetävä urheilustadion ja linja-autoasema. Kaupunginosaan valmistui vuonna 2018 Tampereen suurin kauppakeskus.


title: Ratina

text: Ratina-nimi juontaa todennäköisesti tietä tarkoittavaan sanaan "rata". Ratinan suvannon ja Pyhäjärven Viinikanlahden väliin jäävä Ratinanniemi pysyi pitkään asumattomana, kunnes sinne alkoi 1800-luvun lopulla nousta muutamia asuinrakennuksia. Vuonna 1874 niemelle rakennettiin lasitehdas ja kymmenkunta vuotta myöhemmin kaksi konepajaa, mutta kaikki nämä yritykset jäivät lyhytikäisiksi. Myöhemmin alueella toimi tiilitehdas ja kaupungin sähkövoima-asema. Ensimmäinen asemakaava Ratinanniemen kaupunginosaan valmistui vuonna 1886, ja sen mukaan alueelle varattiin kaikkiaan 57 asuntotonttia, joista pienimmät huvilarakennuksia varten. Ratinan kaupunginosan itäosan kaava, jossa oli varattuna alue uudelle linja-autoasemalle, vahvistettiin vuonna 1935.


title: Ratina

text: Ratinanranta on Tampereen valtatien eteläpuolinen osa Ratinasta, joka toimi pitkään virkistys- ja tehdasalueena. Sen uudisrakentaminen 1000 asukkaan tiheäksi kerrostaloasuinalueeksi alkoi vuonna 2008 ja viimeiset asunnot Voimakadun itäpuolelle valmistunevat vuonna 2013.


title: Ratina

text: Alueella toimineet entisen sähkölaitoksen höyryvoima-asema ja muuntajakorjaustorni asetettiin suojelukohteiksi, mutta osa työpaja- ja varastorakennuksista purettiin. Alueella toimi myös Pelastusarmeijan hoitokoti, jonka toiminta siirrettiin Hervantaan.


title: Ratina

text: Etelänrantaan eli Pyhäjärven Viinikanlahden rannalle rakennettiin rantapromenadi ja asukkaiden sekä vierailijoiden pienvenesatama.


title: Ratina

text: Ratinarantaa varten rakennettiin Ratinanniemen ja Laukontorin välille Laukonsilta-niminen kevyen liikenteensilta, joka lyhentää matka-aikaa keskustaan merkittävästi. Tampereen valtatieltä on hyvät yhteydet Helsinki-Tampere-moottoritielle ja sitä pitkin myös Tampereen kehätielle, ja Hämeenpuiston kautta Valtatie 12:lle. Kävelymatkan päässä on myös Tampereen suurin ostoskeskus Koskikeskus, Tampereen stadion ja Tampereen linja-autoasema.


title: Ratina

text: Asuinaluetta on luonnehdittu median ja asukkaiden keskuudessa paremmin toimeentulevien kaupunginosaksi, mikä pitääkin osittain paikkansa, sillä asuntojen hinnat ovat yhdet kaupungin korkeimmista.


title: Karunki (Ruotsi)

text: Karunki (, myös "Karl Gustav") on Haaparannan kunnan taajama Tornionjoen länsirannalla suunnilleen Suomen Karunkia vastapäätä. Vuoden 2010 lopussa siellä oli 232 asukasta.


title: Karunki (Ruotsi)

text: Karunki oli Alatornion alainen kappeliseurakunta vuodesta 1745 vuoteen 1789. Sen jälkeen itsenäisenä kuntana paikan nimi oli Karl Gustav. Tämä nimi annettiin Kustaa III:n toisen pojan mukaan. Kuntauudistuksessa Karunki liitettiin osaksi Haaparannan kuntaa.


title: Karunki (Ruotsi)

text: -rata kulki joulukuuhun 2012 saakka Karungin kautta ja taajamassa sijaitsi Karungin rautatieasema.


title: Saksan Grand Prix 1993

text: Saksan Grand Prix 1993 oli Formula 1 -sarjan historian 542. osakilpailu. Se ajettiin 25. heinäkuuta Hockenheimringillä. Kilpailun voitti Alain Prost.


title: Maria Bueno

text: Maria Ester Audion Bueno (11. lokakuuta 1939 São Paulo – 8. kesäkuuta 2018 São Paulo) oli brasilialainen tennispelaaja, joka voitti uransa aikana 19 Grand Slam -turnausta. Niistä seitsemän tuli kaksinpelistä, yksitoista nelinpelistä ja yksi sekanelinpelistä.


title: Maria Bueno

text: Bueno aloitti tenniksen pelaamisen hyvin varhaisella iällä ja voitti ensimmäisen turnauksensa 12-vuotiaana. vaikka ei ollut siihen mennessä saanut minkäänlaista muodollista koulutusta. Hän oli vasta 14 vuoden ikäinen voittaessaan maansa naisten kaksinpelimestaruuden. Kansainvälisellä kiertueella Bueno aloitti 1958, jolloin hän voitti Rooman turnauksen sekä ensimmäisen Grand Slam -tittelinsä Wimbledonin nelinpelissä Althea Gibsonin kanssa.


title: Maria Bueno

text: Seuraavana vuonna Bueno saavutti ensimmäisen kaksinpelimestaruutensa Wimbledonissa kukistamalla Darlene Hardin loppuottelussa lukemin 6–4, 6–3. Hän voitti kaksinpelin myös Yhdysvaltain avoimissa ja oli vuoden 1959 ranking-ykkönen. Lisäksi Associated Press nimesi hänet vuoden naisurheilijaksi. Bueno oli ensimmäinen ei-yhdysvaltalainen nainen, joka kykeni voittamaan sekä Wimbledonin että Yhdysvaltain avoimet saman kalenterivuoden aikana. Kotimaahansa Brasiliaan palattuaan hän sai kansallissankarin vastaanoton: maan presidentti huomioi hänet, ja São Paulon kaduilla järjestettiin serpentiiniparaati hänen kunniakseen.


title: Maria Bueno

text: Bueno voitti kaksinpelimestaruuden Wimbledonissa kaikkiaan kolme kertaa ja Yhdysvaltain avoimissa neljästi. Australian ja Ranskan avoimissa hän ylsi kummassakin loppuotteluun, mutta hävisi molemmilla kerroilla Margaret Smith Courtille. Bueno pääsi vähintään puolivälieriin 26 ensimmäisessä Grand Slam -kaksinpeliturnauksessaan. Tämä putki katkesi Wimbledonissa 1967, sillä hän hävisi tuolloin neljännellä kierroksella käsivamman takia.


title: Maria Bueno

text: Nelinpelaajana Bueno voitti 12 Grand Slam -turnausta kuuden eri pelikumppanin kanssa. Hänestä tuli vuonna 1960 ensimmäinen nainen, joka on voittanut nelinpelin kaikissa neljässä Grand Slam -turnauksessa saman kalenterivuoden aikana. Näissä mestaruuksissa hänen partnereinaan olivat Christine Truman Australian avoimissa ja Darlene Hard Ranskan avoimissa, Wimbledonissa sekä Yhdysvaltain avoimissa.


title: Maria Bueno

text: Vuonna 1978 Bueno hyväksyttiin International Tennis Hall of Fameen.


title: Maria Bueno

text: Bueno voitti 19 ja hävisi 16 Grand Slam -finaaleistaan.


title: Annala

text:
Annala on asuntoalue Tampereen Kaukajärvellä. Se sijaitsee kaupungin kaakkoisessa piirissä. Kaupunginosassa on kerrostalo-, rivitalo- ja omakotitaloasutusta.
Annalan läpi kulkee Juvankatu. Alueen länsipuolisella Annalankadulla sijaitsee lähikauppa Sale ja Annalan grilli. Itäpäässä Hikivuorenkadulla sijaitsee K-Market, pizzeria Pizza-Place Annala, parturi-kampaamo sekä Levonmäen seurakuntatalo.
Alueella sijaitsee kolme koulua, Annalan koulu sekä vuosina 2003-2004 rakennettu Karosen koulutalo (oikealta nimeltään Annalan koulu Karosen toimipiste) ja uusimpana vuonna 2016 valmistunut Metsäniityn koulu. Annalan koulussa aloitettiin ensimmäisenä Suomessa luotto-oppilastoiminta. Sittemmin nimi on vaihtunut oppilaskunnan hallitukseksi.


title: Annala

text: Annalaan kulkevat bussilinjat 9A sekä 9B ja 20.


title: Annala

text: Bussi numero 9A:n linja kulkee Tampereen Keskustorilta Annalaan Maustekadulle sekä 9B Kaipaselle lähelle Kangasalan rajaa.


title: Annala

text: Bussi numero 20 kulkee Lamminpään hautausmaalta Hervannan läpi Hikivuorenkadulle lähelle Haiharan kartanoa.


title: Pentti Lahti

text: Pentti Olavi Lahti (29. huhtikuuta 1913 Himanka – 8. toukokuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kirjailija, runoilija ja suomentaja.


title: Pentti Lahti

text: Lahden vanhemmat olivat suutari Kalle Lahti ja Alma Kustaava Haglund ja puoliso vuodesta 1939 Rauni Kyllikki Kuusela. Hän kävi kansakoulun ja viisi luokkaa yhteiskoulua ja opiskeli Työväen Akatemiassa. Lahti toimi suutarina, liikeapulaisena, metallityöläisenä ja varastonhoitajana. "Tulenkantajat" -lehden aputoimittaja hän oli 1939, "Siili-lehden" toimittaja 1945-1946 ja "Työkansan Sanomat" -lehden toimittaja ja pakinoitsija 1946.


title: Pentti Lahti

text: Lahti osallistui 1939 antologiaan "Vaella nuoruus" ja häneltä julkaistiin runo "Sikermä talvisodasta" sota-aikaisessa rintamamiesten antologiassa "Täältä jostakin" (WSOY 1943, 3. p. 1993). Esikoisteoksensa novellikokoelman "Taas lähtöön" Lahti julkaisi 1941 ja sen jälkeen muun muassa runoja, näytelmän ja suomennoksia.


title: Silent Hill Original Soundtracks

text: Silent Hill Original Soundtracks on Akira Yamaokan säveltämä "Silent Hill" -pelisarjan ensimmäisen osan musiikista koostettu soundtrack. Musiikillisesti se koostuu lähinnä kokeellisesta industrial-, ambient ja noisemusiikista, mutta mukana on myös muutama tavanomaisempi kappale, joista lienee tunnetuimpana "Silent Hill" -niminen alkutunnuskappale.


title: Silent Hill Original Soundtracks

text:
Soundtrackista on julkaistu japanilainen ja eurooppalainen versio. Niitä ei kuitenkaan enää paineta. Levy onkin nykyään keräilyharvinaisuuden asemassa.Sarjanumero: KICA-7950
Säveltänyt: Akira Yamaoka ja Rika Muranaka (41)
Sovittanut: Akira Yamaoka ja Rika Muranaka + Omar Valente (41)
 Esittänyt: Vanesa Quiroz (41)
 CD-levyjä: 1


title: Arvi Arjatsalo

text: Arvi Ensio Arjatsalo (sukunimi vuoteen 1947 "Lyytikäinen", 27. tammikuuta 1927 Viipuri – 18. marraskuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja nuortenkirjailija. Arjatsalo pääsi ylioppilaaksi 1946 ja valmistui kansakoulunopettajaksi 1953.


title: Arvi Arjatsalo

text: Arjatsalo otti kirjojensa aiheet koulumaailmasta ja käsitteli myös ajankohtaisia aiheita kuten ensimmäistä kuukävelyä sekä myös erilaisia ongelmia kuten nuorisorikollisuutta ja koulukiusaamista. 1980-luvulta alkaen Arjatsalo julkaisi useita elämäkertakirjoja Elias Lönnrotista, Sakari Topeliuksesta ja M. A. Castrénista.


title: Nagatachō

text: Nagatachō () on kaupunginosa Chiyodan erillisalueella Tokiossa, Japanissa. Se sijaitsee erillisalueen eteläosassa aivan keisarillisen palatsin lounaispuolella ja tunnetaan Japanin polittisen vallan keskuksena: alueella sijaitsevat Japanin parlamentin rakennus, Japanin pääministerin virka-asunto eli "Kantei" ja useita muita hallintorakennuksia.


title: Nagatachō

text: Nagatachōn kaupunginosaan kuuluvat Nagatachō 1-chōmen ja Nagatachō 2-chōmen osa-alueet, joissa oli vuonna 2014 yhteensä 533 asukasta. Niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 0,68 neliökilometriä. Alueella on kuitenkin paljon työpaikkoja, ja vuonna 2010 osa-alueiden päiväväestön lukumäärä oli yhteensä 19 433 henkeä.


title: Nagatachō

text: Edo-kaudella Nagatachōn alueella sijaitsi samuraisukujen residenssejä. Nykyisen parlamenttirakennuksen takana kulkevaa katua alettiin Edo-kauden puolivälissä nimittää Nagatachōksi. Se sai nimensä paikalla olleelta ratsastuskentältä, jota kutsuttiin Nagata-suvun residenssin mukaan "Nagata-babaksi" (). Meiji-kaudella alue oli pääosin armeijan käytössä, mutta Japanin parlamentin valmistuttua sinne vuonna 1936 siitä tuli maan poliittinen keskus. Nagatachōn nimeä käytetäänkin usein kuvaannollisesti viittaamaan Japanin hallitukseen, kun taas viereinen Kasumigasekin alue on ministeriöiden eli byrokratian keskus.


title: Nagatachō

text: Japanin parlamenttirakennus ja Japanin parlamentin kirjasto käsittävät suurimman osan Nagatachō 1-chōmen alueesta. Viereinen Nagatachō 2-chōme oli aiemmin asuin- ja liikealuetta, mutta tuhoutui lähes täysin toisen maailmansodan pommituksissa. Nykyisin vilkkaaksi hallinto- ja liikealueeksi muuttuneessa kaupunginosassa sijaitsevat sodan jälkeen uudelleenrakennettu, Hoshigaokan kukkulalla kohoava Hie-jinjan šintolainen pyhäkkö ja vuonna 2002 valmistunut uusi pääministerin virka-asunto eli "Kantei". Hibiyan kaupunginosasta vuonna 1929 muuttaneen Hibiyan lukion rakennukset ovat aivan Hie-jinjan pohjoispuolella. Entisen Sannō-hotellin, joka toimi helmikuun 26. päivän välikohtauksen näyttämönä vuonna 1936, paikalla seisoo nykyään 44-kerroksinen Sannō Park Tower -pilvenpiirtäjä.


title: Nagatachō

text: Keskeisen sijaintinsa ja merkityksensä vuoksi Nagatachōta palvelevat useat metroasemat: Nagatachōn metroasema (Tōkyō metron Yūrakuchō-linja ja Hanzōmon-linja), Kokkai-gijidōmaen metroasema (Tōkyō metron Marunouchi-linja ja Chiyoda-linja), Tameike-sannōn metroasema (Tōkyō metron Ginza-linja ja Nanboku-linja) sekä Akasaka-mitsuken metroasema (Marunouchi-linja ja Ginza-linja).


title: Renewable Energy Corporation

text: Renewable Energy Corporation ASA (REC) on norjalainen aurinkoenergialaitteita valmistava yritys, jonka pääkonttori on Oslon lähellä Høvikissä. Yritys tuottaa aurinkokennoja ja kennomoduleita sekä niiden valmistuksessa käytettäviä polypiitä ja piikiekkoja. Yritys ilmoittaa olevansa ainoa valmistaja, jonka tuotanto kattaa aurinkoenergialaitteiden koko arvoketjun piin puhdistuksesta aina valmiiksi aurinkokennomoduleiksi saakka. Yrityksellä on seitsemän tehdasta, jotka sijaitsevat Norjassa, Yhdysvalloissa, Ruotsissa ja Etelä-Afrikassa.


title: Renewable Energy Corporation

text:
REC:llä on kolme divisioonaa: "REC Silicon", "REC Wafer", "REC Solar".
REC lähti vuonna 2005 osakkaaksi saksalaisen Q-Cells AG:n ja yhdysvaltalaisen Evergreen Solar Incin perustamaan EverQ-nimiseen yhteisyritykseen ja sopi piin toimittamisesta tälle yhtiölle. REC:llä on yli 9 000 osakkeenomistajaa. Suurimmat osakkeenomistajat ovat (tammikuu 2008):


title: Cariba Heine

text: Cariba Heine (s. 1. lokakuuta 1988 Etelä-Afrikka) on australialainen näyttelijä. Cariba muutti Australiaan 1991. Hänen kiinnostuksen kohteinaan ovat näytteleminen ja tanssiminen.


title: Cariba Heine

text: Suomessa Cariba Heine on tullut tunnetuksi australialaisesta nuortensarjasta , jossa hän näytteli Rikkiä. Sarjaa on esitetty Yleisradion televisio-ohjelmassa Summerissa.


title: Cariba Heine

text: Heine syntyi Johannesburgissa Kevin ja Michelle Heinelle, mutta muutti Australiaan vuonna 1991, Heinen ollessa kolme. Cariba on saanut koulutusta jazztanssiin, steppiin, balettiin, akrobatiaan ja rytmiseen voimisteluun. Hän on esiintynyt myös Yhdysvaltalaisen Will Young -nimisen laulajan musiikkivideolla Leave Right Now. Vuonna 2009 Cariba sai pääroolin elokuvasta A Model Daughter: The Killing of Caroline Byrne. Tämän jälkeen hänet kiinnitettiin Rikki Chadwickin rooliin uuteen merenneidoista kertovaan sarjaan . Vuonna 2012 hän näytteli Heatheriä elokuvassa Bait.


title: Kyröskoski

text: Kyröskoski () on 22 metrin putouskorkeudellaan yksi Suomen korkeimmista koskista. Se sijaitsee Hämeenkyrön kunnassa noin 40 kilometriä Tampereelta luoteeseen, valtatie 3:n varrella, ja sen ympärille on muodostunut samanniminen taajama. Kosken kautta Kokemäenjoen vesistön Ikaalisten reittiin kuuluva Kyrösjärvi laskee Pappilanjoen kautta Kirkkojärveen, ja edelleen Siuronkoskeen. Kyröskoski on valjastettu ja sen äärellä on toiminut useita vesimyllyjä sekä harjoitettu puunjalostusteollisuutta, raakapuun uittoa ja vesivoimatuotantoa 1870-luvulta lähtien (Hammarén & Co Aktiebolag, Oy Kyro Ab, Kyro Oyj, M-real Kyro ja Metsä Board Kyro). Voimalaitoksen omistaa Kyröskosken Voima Oy. Kosken arvellaan olevan yksi Kalevalassa mainituista kolmesta suuresta koskesta: ”Hämeen Hälläpyörä”. Muut kalevalaiset putoukset ovat Imatra ja "Kaatrakoski Karjalassa", joka perimätiedon mukaan tarkoittaa Lieksanjoen Pankakoskea. Nälkävuosien seurauksena kosken putouskorkeutta alennettiin 1800-luvun lopulla maanviljelysmaan lisäämiseksi Kyrösjärven ympäristössä.


title: Kyröskoski

text: Kyröskoski kuohuu nykyään avoimena neljä kertaa kesässä, kun sen patoluukut avataan. Koskinäytökset ovat vappupäivänä ja juhannuspäivänä sekä yhtenä sunnuntaina heinäkuussa ja elokuussa.


title: Kyröskoski

text: Pappilanjoen vanhempi nimitys on ollut Kyrösjoki. Heti sen jälkeen, kun Koskenperkaustoimikunta perustettiin vuonna 1799, kääntyivät Kyrösjärven asukkaista koottu toimikunta sen puoleen ja haki lupaa perata Kyröskoskea ja laskea järven vedenpintaa alemmaksi. Lupa myönnettiin hankkeelle, ja 23. heinäkuuta vuonna 1804 tuotiin Nokian kartanoon Kuninkaan Joenperkaustoimikunnalta hankittuja perkausvälineitä. Hanke voidaan katsoa alkaneeksi tästä päivästä alkaen. Perkaustyöt ovat ilmeisesti valmistuneet ennen kuin Suomen sota 1808–1809 käynnistyi. Seuraava vedenpinnan aleneminen tapahtui vuosina 1828–1831, kun ikaalislaiset isännät suorittivat joen perkauksia. Kummallakin kerralla on järven vedenpinta laskenut arviolta 2,0–2,5 metriä. Kolmas perkaushanke tapahtui vuosina 1865–1866. Silloin vedenpinta laski noin 2 metriä. Tällä kertaa hankkeeseen osallistuivat ikaalislaiset, hämeenkyröläiset ja viljakkalalaiset talot yhdessä. Työt kestivät yhteensä noin kaksikymmentä tuhatta työpäivää ja maksoivat noin kymmenen tuhatta ruplaa.


title: Jeremy Thorpe

text: John Jeremy Thorpe (29. huhtikuuta 1929 Surrey – 4. joulukuuta 2014) oli brittiläinen poliitikko, joka johti maansa liberaalipuoluetta vuosina 1967–1976.


title: Jeremy Thorpe

text: Sekä Thorpen isä että isoisä olivat konservatiivipuolueen kansanedustajia. Vuonna 1940 hänet lähetettiin sodan tieltä kouluun Connecticutiin, Yhdysvaltoihin. Vuodesta 1943 Thorpe kävi Eton Collegea. Hän opiskeli oikeustiedettä Oxfordin yliopiston Trinity Collegessa.


title: Jeremy Thorpe

text: 1960-luvulla Thorpe vastusti Etelä-Afrikan apartheidia ja Kaakkois-Aasian postkolonialistista politiikkaa.


title: Jeremy Thorpe

text: Thorpe erosi puoluejohtajan tehtävästä ja parlamentista, kun häntä syytettiin osallisuudesta entisen miespuolisen rakastajansa murhayritykseen. Myöhemmin Thorpe vapautettiin syytteistä.


title: Jeremy Thorpe

text: Thorpe kuoli vuonna 2014 sairastettuaan kauan Parkinsonin tautia.


title: Hälläpyörä

text: Hälläpyörä on neljä kertaa vuodessa ilmestyvä Hämäläis-Osakunnan osakuntajulkaisu. Hälläpyörä perustettiin vuonna 1866, osakunnan tiedon mukaan 1859.


title: Hälläpyörä

text: Hälläpyörä on Suomen vanhin järjestölehti. Hälläpyörän päätoimittajana toimii vuonna 2016 Amanda Peltomaa.


title: AIM (sarjakuvat)

text: AIM (akronyymi sanoista "Aloitteellisia Ideoita ja Mekaniikkaa" engl. "Advanced Idea Mechanics"), on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen rikollisryhmittymä. Ryhmä esiintyi ensimmäisen kerran amerikkalaisen "Strange Tales"-lehden numerossa 146 (1966). AIM:in loivat Stan Lee ja Jack Kirby.


title: AIM (sarjakuvat)

text: AIM on organisaatio, joka koostuu nerokkaista tiedemiehistä ja heidän alaisistaan. Ryhmän ainoa päämäärä on saavuttaa mahdollisimman paljon valtaa ja syrjäyttää maapallon hallitukset käyttäen kehittämäänsä korkeatasoista teknologiaa. Järjestön on perustanut Toisen maailmansodan myöhäisessä vaiheessa Wolfgang von Strucker. AIM:in tarkoitus oli luoda kehittyneitä aseita Paroni Struckerin johtamalle HYDRAlle AIM:in onnistuikin miltei kehittää atomiaseita, kun amerikkalaisten ja japanilaisten joukot valloittivat HYDRAn salaisen saaritukikohdan. Vaikka HYDRA kokikin tuolloin suuren takaiskun, järjestö selviytyi ja kasvoi seuraavien vuosikymmenien ajan voimassaan. Tällä hetkellä AIM omaa useita tukikohtia eri puolilla maailmaa, joista suurin on Karibianmerellä Boca Calienten saarella sijaitseva päätukikohta


title: AIM (sarjakuvat)

text: AIM on luonut kolme kuolettavan tehokasta objektia, jotka edustavat järjestön teknologista luomisvoimaa puhtaimmillaan. Suurin näistä luomuksista on Kosminen Kuutio, salaperäinen laite, joka kykenee täyttämään hallitsijansa jokaisen toiveen. AIM ei kuitenkaan koskaan ymmärtänyt, että oli luonut vain kuutiomaisen säilytystilan jumalvoimaiselle Tuonpuoleisten-rotuun kuuluvalle olennolle, jonka AIM oli sattumalta saanut siirrettyä tähän ulottuvuuteen. Tämä Kosminen Kuutio on nykyään kehittynyt olennoksi nimeltään Kubik.


title: AIM (sarjakuvat)

text: Järjestön toinen nerokas voimannäyte on androidi Superadaptoidi, joka kykenee matkimaan tapaamiensa supervoimaisten olentojen ulkonäköä ja supervoimia. Nämä voimat tehtiin mahdollisiksi sijoittamalla palanen Kosmista Kuutiota androidiin. Kubik kuitenkin otti palasen haltuunsa myöhemmin ja Superadaptoidi tehtiin toimintakyvyttömäksi.


title: AIM (sarjakuvat)

text: AIM:in kolmas saavutus oli keinotekoisesti mutatoitu ihminen, josta kehittyi vaarallinen tappaja nimeltään MODOK (Mental Organism Designed Only for Killing). MODOK omaa kummallisen ulkonäön ja psionisiä kykyjä, joilla hän on ottanut usein valtaansa koko AIM:in.


title: AIM (sarjakuvat)

text: AIM tunnetaan parhaiten mehiläisten hoitajan asua muistuttavasta univormusta, jota AIM:in agentit ovat käyttäneet sitten sarjakuvissa tapahtuneen ensiesiintymisen.


title: AIM (sarjakuvat)

text: Ultimate Marvel-jatkumossa AIM määräsi Hullun Haihattelijan varastamaan Cerebron Ryhmä-X:ltä ja lavastamaan syyllisiksi Ihmeneloset.


title: Kun taivas repeää

text: Kun taivas repeää on MTV3-kanavalla joulukuussa 1997 esitetty suomalainen neliosainen draamasarja. Pääosissa ovat Eeva Palonen ja Matti Ristinen. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Kirsti Manninen ja Markku Onttonen, joka on myös ohjannut sarjan. Lopputunnusmusiikin kappaleen "Kun taivas repeää" esittää Kristiina Elstelä.


title: Kun taivas repeää

text: Sarjassa kerrotaan lääkintälotta Ainon (Eeva Palonen) elämästä lääkintäkurssien loputtua elokuussa 1943 ja työnteosta kenttäsairaalassa Raudussa heinäkuuhun 1944 asti. Ainon elämään saapuu luutnantti Lauri Salmi (Matti Ristinen), jonka kaukopartioleiri sijaitsee vähän matkan päässä kenttäsairaalasta.


title: Kun taivas repeää

text: Sarjaan on tehty jatkosarja, joka on nimeltään Taivas sinivalkoinen. Molemmat sarjat on julkaistu VHS:nä vuonna 2001 sekä DVD:nä vuonna 2006.


title: Julija Tabakova

text: Julija Gennadijevna Tabakova (, s. 1. toukokuuta 1980) on venäläinen pikajuoksija.


title: Julija Tabakova

text: Tabakova kilpaili 2002 sisäratojen EM-kisoissa, joissa hän karsiutui 60 metrin välierissä ajalla 7,30 ja 200 metrin juoksun välierissä ajalla 23,78. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui Münchenin EM-kisoissa 200 metrin välierissä ajalla 23,32, mutta oli mukana Venäjän joukkueessa, joka voitti 4 x 100 metrin viestijuoksussa EM-pronssia. Seuraavana vuonna hän voitti Venäjän mestaruuden 100 metrin juoksussa ja karsiutui Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 200 metrin välierissä. Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hän karsiutui 100 metrin välierissä ajalla 11,36, mutta oli mukana voittamassa pikaviestissä MM-pronssia. Vuonna 2004 Tabakova voitti Venäjän sisäratojen mestaruuden 60 metrillä. Samana vuonna hän oli Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 60 metrillä seitsemäs ajalla 7,17. Ateenan olympialaisissa hän karsiutui 100 metrin välierissä ajalla 11,25, mutta saavutti pikaviestissä olympiahopeaa.


title: Lilt

text: Lilt on The Coca-Cola Companyn lanseeraama hedelmäinen virvoitusjuoma, jota on saatavilla ainoastaan Irlannissa, Gibraltarilla, Seychelleillä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Virvoitusjuoma lanseerattiin vuonna 1975. Erilaisia Lilt-merkkejä ovat muun muassa tavallisen Liltin lisäksi Diet Lilt, joka nimettiin uudelleen Lilt Zeroksi. Liltiä on saatavilla muun muassa greipin, ananaksen ja mangon makuisena. Liltin iskulause on ""the totally tropical taste.""


title: Lehdistö

text: Lehdistö tarkoittaa sanoma- ja aikakauslehtiä sekä niiden edustajia ja lehtimiehiä. Lehdistöllä on merkittävä vaikutus joka päiväisessä tiedonvälityksessä ja mediassa. Toisinaan lehdistöksi kutsutaan myös mainosalan työntekijöitä. Sensaatiolehdistöstä käytetään nimitystä "keltainen lehdistö".


title: Harku

text: Harku (, ) on kunta Harjumaan maakunnassa, Virossa. Se sijatsee Suomenlahden rannikolla Tallinnan länsipuolella rajoittuen Tallinnan lisäksi Sauen ja Lääne-Harjun kuntiin sekä Keilan kaupunkiin..


title: Harku

text: Harkun asukasluku on 14 356 (1.1.2018) ja pinta-ala 159,02 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on Tabasalu, jonka asukasluku on 2 858.


title: Harku

text: Kunta koostuu kahdesta pienkauppalasta (alevik) sekä 21 kylästä.Vuonna 2011 Harkun kunnassa oli 14 181 asukasta, joista 12 252 (86,4 %) oli virolaisia, 1 509 (10,6 %) venäläisiä ja 408 (2,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Harku

text: Harku on Euran kunnan ystävyyskaupunki.


title: Huhu

text: Huhu on yleisesti puhuttu asia, jonka todenperäisyys ei ole varma.


title: Huhu

text: Juorutoimittajat ja heidän toimittamansa juorupalstat tyydyttävät lehtien lukijoiden uteliaisuutta julkisuuden henkilöiden yksityisasioista. Juorujournalismi syntyi 1920-luvun Yhdysvalloissa elokuvatähtien synnyttämän julkkiskulttuurin myötä, jolloin sanomalehdet alkoivat julkaista heistä kevyitä uutisia ja niitä julkaisemaan perustettiin myös uusia lehtiä, kuten "Town Topics". Toimittaja Walter Winchell aloitti vuonna 1924 ”Mainly for Mainstreeters” -nimisen juorupalstan tabloid-lehdessä "Graphic". Palstaa alettiin syndikoida muihinkin lehtiin ympäri Yhdysvaltoja, ja parhaimmillaan kaksi kolmasosaa Yhdysvaltain aikuisväestöstä luki Winchellin juoruja tai kuunteli hänen radio-ohjelmaansa. Winchellin kilpailijoita olivat Hollywood-juoruihin erikoistuneet Louella Parsons ja Hedda Hopper. Juorujournalismi on synnyttänyt oman mediatyypin, keltaisen lehdistön.


title: Dana Zátopková

text: Dana Zátopková (omaa sukua Ingrová, s. 19. syyskuuta 1922 Karviná-Fryštát) on tšekkiläinen naisten keihäänheiton olympiavoittaja.


title: Dana Zátopková

text: Tšekkoslovakiaa edustanut Zátopková voitti olympiakultaa Helsingin kisoissa vuonna 1952 tuloksella 50,47 m (vain tuntia myöhemmin kuin hänen aviopuolisonsa Emil Zátopek oli voittanut kultaa 5 000 metrin juoksussa) ja hopeaa Roomassa 1960 tuloksella 53,78 m. Melbournen kisoissa 1956 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 49,83 m. Ensimmäisissä olympialaisissaan Lontoossa 1948 hän oli seitsemäs tuloksella 39,94.


title: Dana Zátopková

text: Euroopanmestaruuden Zátopková saavutti 1954 Bernissä (tulos 52,91 m) ja 1958 Tukholmassa (56,02 m). Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 41,34 m. Hän heitti keihään maailmanennätyksen 55,73 metriä Prahassa 1. kesäkuuta 1958 mutta menetti sen jo vajaat kaksi kuukautta myöhemmin.


title: Dana Zátopková

text: Aviopari Dana Zátopková ja Emil Zátopek ovat syntyneet samana päivänä.


title: Catharina Wahllund

text: Catharina ”Cajsa” Wahllund (1. toukokuuta 1771 Värmlanti, Ruotsi – 13. heinäkuuta 1843 Helsinki) oli ruotsalaissyntyinen ravintoloitsija, joka vaikutti 1800-luvun alkupuolella ensin Turussa ja sitten Helsingissä. Hänen mukaansa on saanut nimensä Helsingin Kaisaniemi, jonne hän perusti 1839 kaupungin vanhimman edelleen toimivan ravintolan, ravintola Kaisaniemen. Wahllundilla oli vaikutusta ylioppilaiden vapunviettoon liittyvien traditioiden syntyyn.


title: Catharina Wahllund

text: Wahllundin nuoruudesta ei tiedetä paljoakaan. Hän muutti Ruotsista Suomeen tuntemattomasta syystä vuoden 1810 tietämillä. Hänen uransa ravintoloitsijana alkoi, kun hänestä tuli syksyllä 1812 perustetun Turun seurahuoneen toinen ravintoloitsija edeltäjänsä, kellarimestari Beckmarkin tehtyä nopeasti konkurssin. Ravintolasta tuli pian menestynyt ja varsinkin Turun akatemian väen suosima. Wahllund muutti vuonna 1819 Suomen uuteen pääkaupunkiin Helsinkiin, jossa hän vuokrasi Aleksanterinkadun ja Sofiankadun kulmassa sijainneen kauppias Sunnin talon ja perusti siihen majatalon. Siitä tuli pian parempaan väkeen kuuluneiden suosima. Wahllund laajesi pian ravintolatoimintaan. Hän perusti Siltasaaren kärkeen ravintola Emilienburgin, jota yleisesti kutsuttiin ”säästöpankiksi”, sillä kaupunkilaisten rahojen sanottiin päätyvän sinne. Wahllundin ravintolat tunnettiin miellyttävästä ilmapiiristä ja hyvästä ruoka- sekä juomatarjoilusta. Yliopiston siirryttyä Helsinkiin Turun palon jälkeen Säästöpankista tuli eräs ylioppilaiden ja muiden yliopistolaisten suosikkipaikoista. Ravintolan lähellä nykyään kulkeva katu on saanut sen mukaan nimekseen Säästöpankinranta.


title: Catharina Wahllund

text: Vuonna 1827 Wahllund alkoi pitää Töölönlahden rannalle perustetussa Seurapuistossa eli ”Yleisellä kävelypaikalla” (nykyinen Kaisaniemen puisto) kahvibuffettia. Vuonna 1837 Helsingin kaupunki vuokrasi hänelle 15 vuodeksi oikeuden ravintolatoiminnan harjoittamiseen puistossa. Aluksi hän perusti pienen virvokkeita myyvän kioskin, mutta jo kaksi vuotta myöhemmin valmistui ravintola Sjöpaviljongen, josta tuli Säästöpankin tavoin ylioppilaiden suosima. Se tunnettiin pian omistajansa mukaan Kaisaniemenä. Kaisaniemi vakiintui lopulta koko puiston ja ympäröivän alueen nimeksi.


title: Catharina Wahllund

text: Wahllund vuokrasi myös Kaupunginkellarin sekä teatteritalon (myöhempi Arkadia-teatteri) ravintolan. Lisäksi hän vastasi Kaivopuiston Kaivohuoneen ruokatarjoilusta sen ensimmäisen toimintavuoden 1838–1839 aikana.


title: Catharina Wahllund

text: Wahllund haudattiin kuoltuaan Hietaniemen hautausmaalle, vanhan alueen yhdeksänteen kortteliin. Hautamuistomerkki on sittemmin hävitetty, mutta hautaa ei ole otettu uudelleen käyttöön ja paikka on nykyään tyhjänä. Wahllundilla oli ottotytär Emilie Myhrman, joka hänen kuoltuaan 1843 jatkoi ravintola Kaisaniemen pitämistä. Se toimii edelleen nimellä ravintola Kaisaniemi.


title: Catharina Wahllund

text: Mamselli Wahllund oli ylioppilaiden keskuudessa erityisen pidetty ja hänet tunnettiin äidillisenä hahmona. Hän saattoi tarjota aterioita pitkääkin luottoa vastaan. Keväisin Helsingin ylioppilaat jatkoivat Kaisaniemessä Turun Akatemian vanhaa perinnettä tervehtiä kevättä laululla. Koska keisari oli kieltänyt vanhat vappujuhlat, ylioppilaat alkoivat juhlia toukokuun ensimmäistä Kajsa Wahllundin syntymäpäivänä. Kiitokseksi onnittelulaulusta Wahllund puolestaan kestitsi ja juotti valkolakit. Tapahtumalla on ollut selkeä vaikutus nykyisiin vappuperinteisiin, ja ruotsinkielisten ylioppilaiden keskuudessa Kaisan syntymäpäivän juhlistaminen jatkuu nykyisinkin vappupiknikillä Kaisaniemen puistossa. Suomenkieliset ylioppilaat puolestaan alkoivat kokoontua suuren kieliriidan seurauksena ensin Alppilaan ja sitten Ullanlinnaan.


title: Catharina Wahllund

text: Kajsa Wahllundin on sanottu kehittäneen suomalaisen tippaleivän, joiden myynnin hän aloitti 1830-luvulla.


title: Suzuki S

text: Suzuki-Solifer S on Soliferin valmistama enduro-mopo. Siinä on Suzuki PV:n nelivaihteinen moottori. Mopoa valmistettiin vuosina 1984-1989.


title: Suzuki S

text: Suzuki Solifer S on seuraaja vuonna 1983 esitellylle Solifer TS 50 S -mopolle, ja eroa vuoden 1984–1985 malleihin ei ole kuin moottorissa (edeltäjässä Tomos), hieman erilaisessa rungossa ja keltaisissa muoviosissa. Runko perustuu vuonna 1981 esiteltyyn Solifer TS-50 runkoon, kuten lähes kaikkien 80-luvun Soliferien.


title: Suzuki S

text: Jousitus on Paiolin valmistama, ja 1984–85 mopossa oli stereoperä, eli takana kaksi iskunvaimenninta. Vuosien 1986–1989 malleissa oli monojousitus. Etuteleskoopit pysyivät samoina.


title: Suzuki S

text: Mopon muoviosat on valmistanut Acerbis. Vuonna 1986 ”Ässä” uudistui: äänenvaimennin vaihtui, polttoainetankki muuttui korkeammaksi (tilavuus ei kuitenkaan kasvanut), istuin muuttui korkeammaksi takaosasta ja meni osittain tankin päälle, takalokasuoja ja takavalo vaihtuivat, etulokasuojaan lisättiin keltainen kehys ja taakse tuli monojousitus. Vuodesta 1986 Suzuki Solifer S pysyi lähes muuttumattomana aina mopon valmistuksen lopettamiseen saakka.


title: Omarion

text: Omari Ishmael Grandberry (s. 12. marraskuuta 1984 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat), taiteilijanimeltään Omarion, on yhdysvaltalainen R&B-laulaja ja näyttelijä. Hän oli ennen laulaja yhtyeessä nimeltä B2K. Hänen kolmas studioalbuminsa Ollusion julkaistiin 12. tammikuuta 2010. Tällä hetkellä Omarion toimii myös tv- ohjelman America's Best Dance Crew uusimpana tuomarina.


title: Omarion

text: Omari Ishmael on Leslie Burrellin ja Trent Grandberryn vanhin seitsemästä lapsesta. Hänen nuorempi veljensä O'Ryan on myös laulaja. Omarion aloitti esiintymisen viiden vuoden ikäisenä.


title: Omarion

text: Vuonna 2001 Omarion perusti yhtyeen nimeltä B2K. Omarion lisäksi yhtyeeseen kuuluivat Jarell "J-Boog" Houston, Dreux "Lil' Fizz" Frederic ja  DeMario "Raz-B" Thornton. Yhtyeeltä ehti kolmen vuoden aikana ilmestyä kaksi albumia, debyyttialbumi "B2K" ja "Pandemonium". Lisäksi he esiintyivät tanssielokuvan You Got Served soundtrackilla. Enempää levyjä ei tullut, ja B2K ilmoitti hajoavansa. B2K ehti pysyä koossa vuodesta 2001 vuoteen 2004.


title: Omarion

text: Melkein vuoden päästä B2K:n hajoamisesta Omarion julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa nimeltään O. Joulukuussa 2006 Omarion julkaisi toisen albuminsa, 21. "Entourage" on levyn ensimmäinen single ja toinen on "Ice Box", jonka tuottaja on Timbaland.


title: Omarion

text: Omarion on näytellyt myös elokuvissa, "You Got Served" ja "Fat Albert". Omarion on myös elokuvassa "Somebody Help Me" Darryl Jenningsin roolissa. "You Got Served"-elokuvalle on tulossa jatkoa, "You Got Served 2", joka ilmestyy vuoden 2008 puolella. Omarion on nähty lisäksi elokuvissa The Bernie Mac Show (2004), One on One (2004), Cuts (2005), The Proud Family Movie (äänenä 50 Cent, 2005) ja Reggaeton (2007)


title: Artista Filmi

text: Artista Filmi Oy on vuonna 1995 perustettu suomalainen elokuvayhtiö, jonka toimitusjohtajana toimii Timo Koivusalo. Yhtiön toimipaikka sijaitsee Porissa ja lavastepalvelua tuottava halli Nakkilassa.


title: Solon (yritys)

text: Solon SE (Solon AG für Solartechnik) on saksalainen energiayritys. Se perustettiin 1997 Berliinissä. Yritys on julkinen. Vuonna 1998 Solon listattiin pörssiin Saksassa. 2006 yritys valittiin TecDAX:n eli 30 suurimman saksalaisen teknologiayrityksen joukkoon (muita: ErSol Solar Energy Q-Cells SolarWorld Nordex). Yrityksen markkina-arvo vuoden 2006 lopussa oli 221 € miljoonaa. Solon myy aurinkokennoja ja järjestelmätekniikkaa (atk) (osuus 42 % 2006). Liikevaihto oli 346 milj. € (2006). Hän on työskennellyt yrityksessä vuodesta 2002. Työntekijöitä on 511 (2006). Viennin osuus liikevaihdosta oli 60 % (2006) ja 12 % (2005). Sekä tuotanto että työntekijöiden määrä kasvoivat 50 % 2006/2005. Tuotantoa on Saksassa, Sveitsissä, Itävallassa ja Italiassa (2006). Tuotantokapasiteetti oli 2006 lopussa 120 MW.


title: Solon (yritys)

text:
Solon avasi 1.9.2006 Baijeriin aurinkopuiston Gut Erlasee 12 MW. Se oli valmistuessaan maailman suurin aurinkokennopuisto. Alue on entinen viinitila. Puistossa on 1 500 "Solon-Movers" -moduulia. Energia riittää viereisen kaupungin Arnsteinin kulutukseen.
USA:ssa Solon tekee tutkimusyhteistyötä Global Solar Energyn kanssa. Ohutfilmikennotuotanto aloitetaan (2008). Italiasta on yritysosto moduulivalmistaja S.E. Project. Sveitsiläinen tytäryritys asp ag tekee järjestelmätekniikkaa (atk).


title: Solon (yritys)

text: Suurimpiin osakkeenomistajiin sisältyi 2006:


title: Komono

text: Komono oli Japanissa feodaaliajalla šogunaattia poliisijoukoissa kokopäiväisesti poliisitehtävissä toimiva, samurailuokkaan kuulumaton henkilö "chōnin", joka tavallisesti toimi suoraan samurailuokkaan kuuluvan "dōshin"in alaisena poliisipartiossa. Komono sai kaupungin maistraatilta eli "machi-bugyō-shō"lta säännöllistä, joskin pientä, palkkaa tehtävänkuvansa vastineeksi. Komonon tehtäviin kuului silminnäkijöiden kuulustelu, partiointi valvottavien kohteiden tarkkailu sekä muut mahdolliset dōshinin antamien tehtävien suorittaminen tai täytäntöön pano.


title: Komono

text: Komono partioi yksin tai yhdessä dōshinin kanssa määrätyllä alueella pitäen yhteyttä paikalliseen asujaimistoon, kauppiaisiin ja käsityöläisiin. Jos epäilyttäviä asioita tuli partioitaessa julki, dōshin saattoi lähettää komonon komentaman ryhmän vapaaehtoisia paikalle asiaa selvittämään.


title: Komono

text: Toisin kuin samurai-säätyiset yoriki ja dōshin, alempisäätyisellä komonolla ei ollut oikeutta kantaa pitkää miekkaa. Komono olikin useimmiten aseistettu "jutte"-nimisellä (joskus kutsuttiin nimellä "jitte"), joka oli koukulla varustetulla rautapamppu. Jutte olikin Edo-kauden poliisivirkamiesten symboli, joka virantoimituksessa toimi virkamerkkinä, kun se nostettiin näkyviin suoralle kädelle. Sitä käyttivät poliisin virkatehtävissä sekä samurait että chōnin-luokasta tulevat alemmat poliisivirkamiehet. Jutten kahvaan kiinnitetyn punosnyörin väristä saattoi päätellä oliko sen haltija komono, okappiki vai samurai-säätyä. Komonolla juten nyöri ja tupsu olivat väriltään vihreät. Juten menestyksellinen käyttö pidätyksessä vaati suurta taituruutta ja rohkeutta kun vastassa oli terävällä miekalla varustettu samurai.


title: Komono

text:
Komonot olivat usein pidätystaitojen ("taihojutsu") ammattilaisia tai jonkin aseen erityistaitajia. Partioissa komonot käyttivät yleensä erilaisia salkoaseita (tsukubō "työntösauva", sodegarami "hihaantarttuja" ja sasumata "haarukkakeihäs"), puisia sauvoja (bō- tai jō-sauva), pidätetyn sidontataitoja "(Ittatsu-ryū hojōjutsu)" () tai nawajutsu (), tikkaita tai jopa työnnettäviä kärryjä tehdäkseen aseistetut pidätettävät vaarattomiksi. Usein aseistettu pidätettävä otettiin hallintaan salkoasein ja sauvoin, riisuttiin aseista, sidottiin ja vietiin lähimpään vartiotupaan säilytettäväksi.
Komono vastaa nykyaikana poliisin viroista lähinnä konstaapelia.


title: Regio-Shuttle

text:
Regio-Shuttle on sveitsiläisen rautatiekalustovalmistajan Stadler Railin valmistama kevyt dieselmoottorivaunu.
Valmistuksen aloitti vuonna 1996 Adtranz. Vaunu pohjapinta-alasta 65 % on 600 mm korkeudella kiskoista eli matalalattiaista. Vaunun voimanlähteenä on kaksi MAN SEn valmistamaa Euro II normit täyttävää 257 kW tehoista dieselmoottoria. Vaunutyyppiä käytetään pääasiassa Saksassa. Vuoden 2007 kevääseen mennessä vaunua oli valmistettu lähes 360 kappaletta.


title: Tuntematon sotilas (vuoden 1955 elokuva)

text: Tuntematon sotilas on Edvin Laineen ohjaama suomalainen sotaelokuva, joka sai ensi-iltansa joulukuussa 1955. Elokuva perustuu vuotta aiemmin ilmestyneeseen Väinö Linnan romaaniin "Tuntematon sotilas". Se kertoo erään konekiväärikomppanian vaiheista jatkosodassa: tarina alkaa päivistä hieman ennen sodan alkua ja päättyy sodan loppuun. Painotus on vahvasti sodan alkuvaiheessa, ja asemasotavaihetta käsitellään suhteellisen vähän.


text: "Tuntemattoman sotilaan" oli vuoteen 1989 mennessä nähnyt Suomen elokuvateattereissa 2,8 miljoonaa katsojaa, joten se on kaikkien aikojen katsotuin elokuva Suomen elokuvateattereissa.


text: Laine otti Linnan romaanin henkilögallerian elokuvaansa lähes sellaisenaan. Katso pääpiirteiset henkilökuvat artikkelista Tuntematon sotilas. Merkittävimpiä poisjätettyjä henkilöitä ovat everstiluutnantti Karjula ja sotamies Viirilä. Myös lotta Kotilainen jätettiin pois. Sen sijaan Laineen vaatimukseen alikersantti Lahtisen poisjättämisestä Linna ei suostunut.


text: Alkumusiikkina soi Finlandia. Joukko uupuneita eränkävijäkorpisotureita kulkee suolla. He hautaavat kaatuneen sotilaan ja lyövät sammaleeseen ristiä muistuttavan puunkarahkan. Prologin ja alkutekstien jälkeen siirrytään ajassa muutama vuosi taaksepäin kesäkuuhun 1941, päiviin hieman ennen jatkosodan syttymistä. Itäsuomalaisen korpivaruskunnan konekiväärikomppania valmistautuu lähtemään sotaan. Keskeisiä hahmoja ovat vänrikki Koskela, Hietanen, Lahtinen, Lehto, Määttä, Rahikainen, Vanhala ja vänrikki Kariluoto. Sotilaspastori pitää saarnan paloaukealla. ”Myö jouvutaan kalamistoihin pojat”, Rahikainen puhelee saarnan jälkeen. Miehet jäävät makailemaan ulkosalle ja juttelevat muun muassa tähdistä sekä ihmisen evoluutiosta. ”Ihminen oli alkuansa kala”, Lahtinen toteaa; ”Mää ole ahvena!”, Hietanen uhoaa tohkeissaan, mikä aiheuttaa naurunremakan.


text: Sota alkaa aamulla. Talvisodan käynyt Koskela rauhoittelee sotaan tottumattomia miehiä, jotka joutuvat niin kutsuttuun tulikasteeseen. ”Hätäillen tekemällä ei tule muuta kuin kusipäitä mukuloita”, rauhallisuutta painottava Koskela toteaa. Ensimmäisenä taisteluissa kaatuu kapteeni Kaarna. Komppanian komentajaksi hänen tilalleen tulee yksitotinen luutnantti Lammio, joka ei suvaitse mitään poikkeamia sotilaskurista.


text: Sodan ilmeinen julmuus tulee selväksi itse kullekin, lisäksi ilmenee tyytymättömyyttä ruokahuoltoon. Komppania etenee entisen Kaakkois-Suomen alueen halki vanhalle rajalle, jonka ylittäminen ei saa miesten yksimielistä hyväksyntää. Tässä vaiheessa on vielä uskoa sodan pikaiseen päättymiseen. ”Kolme viikkoa vaan kestää ja sitten päästähän heinähän”, sotamies Salo kertoo kuulleensa, mutta toinen sotamies pitää juttuja ”hevosmiesten tietotoimiston uutisina”. Lammion kanssa alati sukset ristissä oleva Lehto sekä Määttä ja Rahikainen saavat luvatta haltuunsa valtion muonaa, minkä johdosta Lammio määrää heidät seisomaan asennossa kaksi tuntia eli seisomaan kovennettua. Samaan aikaan sattuu ilmahyökkäys, mutta kolmikko päättää seistä rangaistuksensa siitä huolimatta.


text: Sanavalmis karjalaismies, talvisodan käynyt Rokka liittyy täydennysmiehenä Koskelan joukkueeseen Suden eli Suentassun kanssa. Rokka on erinomainen sotilas, mutta sotilaskurille hän antaa hitot. Vuoksen ylityksen jälkeen miehet valtaavat Itä-Karjalan. Eräässä väijytyksessä Lehto haavoittuu kuolettavasti. Hän jää makaamaan yksin sateiseen metsään. ”Ettekö te saatanat saa henkeä pois!” ovat Lehdon viimeiset sanat. Hän onnistuu ampumaan itsensä työntämällä kiväärinpiipun suuhunsa. Riitaoja kaatuu Lehtoa etsiessään. Seuraavana päivänä Hietanen kunnostautuu tuhoamalla hyökkäävän panssarivaunun.


text: Komppania saapuu Petroskoihin ja siirtyy kasarmimajoitukseen. Lammion ja Rokan välit kiristyvät entisestään. Rokka, Hietanen ja Vanhala tapaavat itäkarjalaisnaiset Ninan ja Veran, jotka eivät ymmärrä suomalaisten motiiveja Petroskoin valtaamiselle. ”Myö ei tääl oltais jos oisitte antaneet meiän olla rauhas”, maatilansa talvisodan seurauksena menettänyt Rokka kertoo mielipiteenään. Hietanen pyrkii olemaan diplomaattisempi. Vanhalaa Vera luonnehtii termillä ”ylen sankia priha”. Veran tanssiesityksen jälkeen tarina siirtyy talveen.


text: Uusi lähtökäsky nostaa pataljoonassa kapinamielialan. Koskela rauhoittaa miehet ja saa heidät lähtemään. Kaksi sotamiestä teloitetaan niskoittelun seurauksena, minkä johdosta majuri Sarastie pitää painavan puheen sotaväen rikoslain ankaruudesta. Seuraavissa taisteluissa kaatuu Lahtinen. Rokka puolestaan ampuu huomattavan suuren määrän vihollisia.


text: Seuraavan kesän asemasotavaiheessa Mannerheimin syntymäpäivänä konekiväärijoukkue yltyy juopottelemaan. Päihtynyt Koskela lähtee upseerikorsulle uhoamaan ja tappelemaan, hänen taltuttamisekseen tarvitaan kolme miestä. Tuonnempana Koskelan joukkueeseen liittyy sotamies Honkajoki, joka puhuu erinomaisen hienostelevin lauserakentein. Parikymppinen täydennysmies Hauhia tapattaa itsensä vartiotehtävissä: vastoin Rokan antamia ohjeita hän nostaa päänsä juoksuhaudan reunan yli ja saa surmansa tarkka-ampujan luodista.


text: Honkajoki huvittaa miehiä ivallisella rukouksellaan, jossa hän toivoo jumalan varjelevan Suomen herroja, etteivät nämä ”toista kertaa löisi päätänsä Karjalan mäntyyn”. Rokka erehtyy tekemään puhdetöitä vartiovuorollaan, mikä johtaa hänet jälleen kahnaukseen Lammion kanssa. Seuraavana yönä Rokka estää vihollisen tunkeutumisen juoksuhautaan ja ottaa neuvostoliittolaiskapteenin vangikseen. Uroteon ansiosta Sarastie päättää katsoa Rokan niskurointia läpi sormiensa, kunhan tämä parantaa tapansa. Kuulustelussa Rokka tuo esiin mielipiteensä, että Suomi häviää sodan.


text: Kesän 1944 perääntymisvaiheessa miestappiot ovat valtavat. Koskelan joukkueeseen liittyy kokemattomia alokkaita. Keski-ikäinen nostomies Korpela ja hurmahenkinen nuorukainen Asumaniemi ovat tarinan viimeisiä nimeltä mainittuja uusia sotilaita. Hietanen sokeutuu taistelussa ja saa surmansa vihollisen hyökätessä häntä kuljettavan ambulanssin kimppuun. Koskela kaatuu torjuessaan panssarivaunua, myös Sarastie ja Kariluoto kaatuvat. Vuoksea ylitettäessä Rokka haavoittuu ja lähtee rintamalta Lyytinsä luo. Hänen puhetulvansa ei tyrehdy, vaan hän antaa paareilla maatessaankin asiantuntevia neuvojaan vänrikki Jalovaaralle.


text: Sota päättyy aselepoon. Loppukohtauksessa kuvataan sodan tuhoamaa metsää, sotilaiden hahmot näytetään siluetinomaisesti kulkemassa puuntynkien lomitse päät painuksissa. Honkajoki, Vanhala ja Rahikainen ovat kokoontuneet nuotion ympärille. ”Sosialististen Neuvostotasavaltojen Liitto voitti, mutta hyvänä kakkosena tuli maaliin pieni ja sisukas Suomi”, Vanhala toteaa, kuten Linnan alkuperäisteoksessakin. Jalovaara suuntaa katseensa vakavoituneena alaviistoon. Hevosrattaat kuljettavat kaatuneita. Loppumusiikkina soi Finlandia.


text: Tammikuussa 1955 Särkkä osti Väinö Linnalta oikeuden tehdä romaanista elokuva. Kuvaukset alkoivat 14. maaliskuuta 1955 ja päättyivät 5. joulukuuta. Elokuva oli siihen aikaan kallein suomalainen elokuva.


text: Näyttelijä Matti Ranin kuvaili vuonna 2012 elokuvan tuotantosopimuksen syntyä. Heti romaanin ilmestyttyä Särkkä komensi Edvin Laineen Väinö Linnan luokse Tampereelle ja antoi ohjeeksi tarjota tälle 500 000 markkaa "Tuntemattoman sotilaan" filmausoikeuksista. Linna vaati kuitenkin miljoona markkaa eikä suostunut tinkimään vaatimuksestaan, vaikka Särkkä tuli vastaan 700 000 markan tarjouksella. Lopulta Laine teki Linnan kanssa omavaltaisesti miljoonan markan arvoisen sopimuksen. Raninin mukaan Laine otti valtavan riskin, koska Särkkä oli erittäin saita, mutta loppujen lopuksi Särkkä oli iloinen siitä, että hän sai sopimuksen kilpailevan Suomi-Filmin sijasta; myös Suomi-Filmin toimitusjohtaja Risto Orko oli kiinnostunut "Tuntemattomasta sotilaasta". Välittömästi sopimuksen allekirjoituksen jälkeen lehdistössä alkoi spekulointi tulevan elokuvan näyttelijöistä, ja Ranin muisteli, että koekuvauksissa kävivät valittujen näyttelijöiden lisäksi ainakin Spede Pasanen, Lasse Pöysti ja Heimo Lepistö. Suomen Kansallisteatteriin kuuluneiden näyttelijöiden – kaikkiaan kahdeksantoista – puolesta Ranin ja Heikki Savolainen vaativat lisäksi Särkältä kymmenen prosentin palkankorotuksen. Raninin mukaan Särkkä suostui korotukseen kovasti nieleskellen ja sanoi, että ”tehkääkin sitten hyvä elokuva, koska kaikki minun rahani ovat siinä kiinni”.


text: "Tuntemattomassa sotilaassa" kapteeni Jorma Kariluotoa näytellyt Matti Ranin muisteli vuonna 2012 elokuvan kuvauksia. Hänen mukaansa elokuvan teko Edvin Laineen johdolla oli ”totaalista raatamista”. Laine istui itse nojatuolissa, komenteli ja piti joukot liikkeessä. Raninin mukaan Laine vaati näyttelijöiltä paljon, mutta antoi aina kiitosta hyvistä suorituksista. Elokuvan kohtauksia kuvattiin useissa paikoissa eri puolilla Suomea kaikkiaan yhdeksän kuukauden aikana, joten niiden välillä oli joskus pitkiäkin taukoja eikä Ranin edes tavannut kaikkia muita mukana olleita näyttelijöitä. Puolustusvoimat oli kieltäytynyt antamasta kalustoaan tuottaja T. J. Särkän ja Laineen käyttöön, koska puolustusvoimien korkein johto oli suuttunut Särkän tuottamasta, Ossi Elstelän ohjaamasta ja Reino Helismaan käsikirjoittamasta sotilasfarssista "Majuri maantieltä", jonka se katsoi loukanneen upseereja. Kun silloinen pääministeri Urho Kekkonen kutsuttiin katsomaan muutaman kymmenen minuutin valmista otosta filmistä, asia saatiin kuntoon ja sisäministeri Väinö Leskinen järjesti rajavartiolaitokselta kalustoa kuvauksiin. Raninin mukaan Laineen ja näyttelijöiden tärkeänä kannustimena oli se, että he tunsivat tekevänsä isänmaallista työtä. Väinö Linna itse kävi hyvin harvoin seuraamassa kuvauksia, mutta nimenomaan Linna valitsi Veikko Sinisalon alikersantti Yrjö Lahtisen rooliin.


text: "Tuntemattoman sotilaan" sotilasasiantuntijana toimi majuri Veikko Toivio.


text: "Tuntemattoman sotilaan" ulkokuvat otettiin pitkälti Uudellamaalla ja Kaakkois-Suomessa. Kuvauspaikkoja olivat Sipoon Box ja Hangelby, Nurmijärven Palojoki, Hattulan Parola sekä Tuusula ja Hanko. Kaakkoissuomalaisia kuvauspaikkoja olivat Luumäen Taavetti, Ruokolahden Virmutjoki sekä Miehikkälä. Lisäksi kuvattiin Rovaniemellä. Sisäkuvat otettiin studiossa.


text: Kuvausaikataulu oli tiukka. Talvikohtaukset kuvattiin talvella 1955, joka oli runsasluminen ja seuraava kesä puolestaan varsin lämmin. Aikataulu piti varsinkin Sipoossa, missä Edvin Laineella ja hänen puolisollaan Mirjam Noverolla oli kesähuvila. Linna seurasi kuvausten etenemistä tiiviisti ja kävi usein kuvauspaikoilla."Tuntematon sotilas" esitettiin kutsuvierasnäytäntönä Helsingin Bio Rexissä maanantaina 19. joulukuuta 1955 Väinö Linnan sodanaikaiselle yksikölle JR8:lle sekä elokuvan näyttelijöille ja tuotantohenkilökunnalle. Kutsuttuihin kuului myös Rokan esikuvana ollut Viljam Pylkäs. Lisäksi mukana oli Suomen sotilasjohdon ja hallituksen edustajia. Näytäntö annettiin sotainvalidien hyväksi. Toinen kutsuvierasnäytäntö oli 22. joulukuuta, tuolloin kutsuttiin elokuvan teossa mukana olleita ja Suomen valtioneuvoston jäseniä. Varsinainen teatteriensi-ilta oli perjantaina 23. joulukuuta 1955 Helsingissä, Tampereella, Turussa, Oulussa, Lahdessa ja Porissa sekä Riihimäellä.


text: "Tuntemattoman sotilaan" televisioensi-ilta oli torstaina 7. joulukuuta 1967 TV-ohjelma 1:ssä. Elokuva keräsi ruutujen ääreen lähes 2,3 miljoonaa katsojaa eli noin puolet Suomen silloisesta väestöstä. Sittemmin se on esitetty televisiossa vuosina 1973 (TV1), 1979 (TV1), 1985 (TV2), 1992 (TV1), 1995 (TV2) ja 1999 (TV2). Vuodesta 2000 lähtien Yleisradio on esittänyt "Tuntemattoman sotilaan" televisiossa joka itsenäisyyspäivänä. Vuonna 2012 esittämisperinne oli vähällä katketa, mutta lopulta päädyttiin lykkäämään esittämistä myöhempään kellonaikaan. Vuonna 2013 elokuva esitettiin vasta itsenäisyyspäivän vastaanoton jälkeen kello 22.30. Vuonna 2014 esittäminen siirrettiin takaisin iltapäiväksi. Yle TV2 on esittänyt elokuvan vuosina 2000–2011, Yle Teema 2012, 2015 ja 2016, Yle TV1 2013 ja 2014 sekä Yle Teema & Fem 2017 ja 2018.


text: "Tuntematon sotilas" julkaistiin analogisessa VHS-formaatissa 1980-luvulla. Teos julkaistiin digitaalisena DVD:nä Suomessa ensi kerran vuonna 2001, ja se sisältää ruotsin-, englannin- ja suomenkielisen tekstityksen. Vuoden 2010 loppuun mennessä DVD-levyjä oli myyty yhteensä 54 481 kappaletta. Syksyllä 2015 julkaistiin "Tuntemattoman sotilaan" 60-vuotisjuhlajulkaisu, joka sisältää DVD:n ja 32-sivuisen kirjan. Elokuva julkaistiin 4K-restauroituna Blu-ray -levynä marraskuussa 2017.


text: "Tuntematon sotilas" on Suomen Filmiteollisuus Oy:n kautta aikain menestynein elokuva. Sen alkuperäisbudjetti oli arviolta 30 miljoonaa vanhaa markkaa, tilikirjan mukainen toteutunut budjetti oli lähes 47 miljoonaa markkaa (runsaat puolitoista miljoonaa euroa vuoden 2014 rahan arvon mukaan). Elokuvan tuotoksi kirjattiin vuonna 1956 kaikkiaan 200 miljoonaa markkaa (noin kuusi miljoonaa euroa vuoden 2014 rahassa). Matti Raninin mukaan "Tuntemattomasta sotilaasta" tuli kuitenkin myös Särkän imperiumin tuhon alku. Välttääkseen suuret verot Särkkä alkoi tuottaa nopeasti osittain väärinkin harkittuja ensi-iltoja, jotka veivät rahat, mutta eivät tuottaneet juuri mitään. Suomen Filmiteollisuus Oy:n toiminta päättyi vapaaehtoiseen vararikkoon vuonna 1965.


text: "Tuntematon sotilas" sai verraten myönteisen vastaanoton. Kriitikot kiinnittivät huomiota muun muassa teoksen rakenteeseen, näyttelijöiden ikään sekä elokuvan ja romaanin väliseen suhteeseen. Satakunnan Kansan Cameran (Kauko Peltola) mielestä elokuva ei ollut "kiinteämuotoinen näytelmä", vaan lähinnä sarja tapahtumia, joiden yhteinen nimittäjä on sota. Vapaan Sanan Maija Savutien mielestä alkuperäisromaanin hirtehishuumori ja sotilaiden kursailematon kielenkäyttö oli säilytetty ”aitona ja oikeana”. Toisaalta hän katsoi, että Laine oli hionut Linnan luomien henkilöiden - etenkin Honkajoen – terävimmät särmät. Savutie huomioi myös rintamalotta-episodin ja eversti Karjulan poisjätön.


text: Eräiden kriitikoiden mielestä "Tuntemattoman sotilaan" alkupuolisko poikkesi kerronnallisesti jälkipuoliskosta. Helsingin Sanomien Paula Talaskivi arvioi: "En tiedä, miten paljon vieras katsoja tajuaa sitä kerronnan hiljaista, eleetöntä apeutta, joka muuttaa loppupuolen meikäläiselle katsojalle lähes pakahduttavan kipeäksi." Hän piti vaivihkaista muutosta elokuvan "verenkäynnissä" eräänä sen arvokkaimpana ominaisuutena. Nya Pressenin Bengt Pihströmin mielestä elokuvan alku eteni verkkaisesti, mutta juopottelukohtauksesta, "den berömda kiljufesten", teoksen rytmi muuttui kiivaammaksi ja intensiivisemmäksi.


text: Uuden Suomen Vilho Suomi arvosti "Tuntemattoman sotilaan" tuotantokoneiston poikkeuksellista suuruutta: "Se jo herättää tiettyä juhlallisuutta kaiken sen näpertelyn jälkeen, mitä olemme saaneet tottua katsomaan", Suomi kirjoitti. Lisäksi hän kiitti kuvauksen selvyyttä, ”liikkeen eloisuutta” ja ”mittojen sopivia suhteita”. Näyttelijöistä aikalaiskritiikki mainitsi muun muassa Lindmanin ja Sinisalon hienot suoritukset. Myös sodanaikaisten TK-kuvien käyttö sai kriitikoilta myönteisen vastaanoton.


text: "Tuntemattoman sotilaan" musiikki arvioitiin pääosin onnistuneeksi. Vilho Suomi kirjoitti: ""Tuntemattoman sotilaan" musiikissa on lähdetty tukemaan aiheen kollektiivisuutta ja tekstissäkin selvästi esiin tulevaa soturien eriheimoisuutta myös sävelin."


text: Antti Lindqvist kirjoitti Katso-lehdessä erään televisioesityksen yhteydessä otsikolla "Aika velikultia hurmekentillä": ""Tuntematon sotilas" on jännittävä, hauska, traaginen ja ennen kaikkea kestävästi näytelty elokuva. Se piirtää tehokkaasti Linnan seitsemän sotaveljeksen sekä heidän käskijöidensä ja toveriensa hahmot koko kansan yhteiseksi ominaisuudeksi." Lindqvistin mukaan teoksen henkilöt kattoivat lähes täydellisesti "suomalaisen miehen luonnetyypit". ""Tuntematon sotilas" on ja pysyy suomalaisen elokuvan merkkiteoksena ---", Lindqvist arvioi.


text: Peter von Baghin essee "Tuntemattomasta sotilaasta" julkaistiin teoksessa "Suomen kansallisfilmografia 5" vuonna 1989. Von Baghin mukaan elokuva edustaa lähinnä perinteistä, realistista elokuvaa, johon on koottu Linnan romaanin kohokohdat. Hän luonnehti elokuvaa SF:n voimannäytteeksi, vaikka sillä ei lähtökohtaisesti ollut mahdollisuutta yltää Linnan alkuperäisteoksen tasolle. Von Baghin mielestä filmatisoinnin "koko totuus" on nimenomaisessa ristiriidassa: ”mahdottomuudessa olla yhtä kuin Linnan romaani, samalla kun oli täysin luonnollista, että elokuvamme summa perustui ’kansalliskirjallisuuteen’ eikä alkuperäiskäsikirjoitukseen.”


text: Aikalaiskriitikoiden lailla von Bagh nosti esiin näyttelijöiden suhteellisen korkean iän. Etenkin Kaarlo Halttunen (s. 1909) oli hänen mukaansa kutakuinkin mahdottoman edessä näytellessään parikymppistä Rahikaista. Yli 30-vuotiailla näyttelijöillä oli toisaalta omakohtaisia rintamakokemuksia, mikä toi elokuvaan mieskohtaisten muistojen dramatiikan.¹


text: "Tuntemattoman sotilaan" musiikki on Ahti Sonnisen elokuvaan säveltämän alkuperäismusiikin ja valmiin musiikin sekoitusta.


text: Luettelo elokuvan lainamusiikista:


text: Elokuvassa kuullaan myös muuta tarinatilaan kuuluvaa musiikkia (luettelo alla):


text: "Tuntematon sotilas" sai Kansainvälisen Katolisen Filmitoimiston palkinnon Berliinissä 1956.


title: Tuntematon sotilas (vuoden 1985 elokuva)

text: Tuntematon sotilas on vuonna 1985 valmistunut suomalainen sotaelokuva. Elokuvan on ohjannut Rauni Mollberg Väinö Linnan "Tuntematon sotilas" -romaanin pohjalta.


text: Elokuvan ensi-ilta oli 30 vuotta Edvin Laineen ohjaaman "Tuntemattoman sotilaan" jälkeen. Mollberg käytti nuorempia ja tuntemattomampia näyttelijöitä kuin Laine omassa elokuvassaan. Näyttelijöiden iät vastaavat Mollbergin versiossa hieman Laineen versiota paremmin todellisuutta.


text: Mollbergin "Tuntematon sotilas" oli vuonna 1985 Suomen 17. katsotuin kotimainen elokuva 590 271 katsojallaan. Elokuva sai kolme Jussi-palkintoa: Rauni Mollberg ohjauksesta sekä Risto Tuorila Koskelan ja Paavo Liski Rokan roolisuorituksesta.


text: Mollbergin "Tuntematon sotilas" oli herättänyt jo etukäteen suurta kiinnostusta, ja elokuvasta keskusteltiin vilkkaasti jo pitkään ennen sen valmistumista. Klassikkokirjan uudelle filmatisoinnille tuntui olevan patoutunut tarve, ja uuden aikakauden elokuvana siitä haluttiin tietoisesti erilainen kuin Edvin Laineen versiosta. Rauni Mollbergin valttikorttina oli, että hän tunsi Väinö Linnan hyvin ja henkilökohtaisesti. Tampereen seudulla asuneet Mollberg ja Linna pitivät keskenään tiivistä yhteyttä, ja "Tuntemattoman sotilaan" uusi filmatisointi oli ollut Mollbergin ajatuksissa jo 1960-luvulta lähtien. Linnan romaanissa ja Laineen elokuvassa oli mukana runsaasti huumoria, kun taas Mollbergin versiosta se puuttui miltei täysin; Mollberg halusi korostaa sodan julmuutta ja mielettömyyttä. Keskeinen rooli oli käsikirjoittaja Veikko Aaltosella, joka toi elokuvaan nuoren miehen näkökulmaa.


text: Rauni Mollberg ei ollut ainoa "Tuntemattomasta sotilaasta" kiinnostunut ohjaaja. Matti Kassila ja Jörn Donner kehittelivät samoihin aikoihin kumpikin tahollaan omia hankkeitaan, mutta nämä eivät koskaan edenneet toteutusvaiheeseen.


text: "Tuntemattoman sotilaan" näyttelijät ovat muistelleet Rauni Mollbergia erittäin vaativana ohjaajana, joka ei päästänyt amatöörejäkään helpolla. Näyttelijänä täysin kokemattoman Mika Mäkelän (Rahikainen) innokas raviurheilun harrastaja Mollberg löysi Teivon raviradan katsomosta erään kilpailun yleisön joukosta, Pertti Koivula (Lahtinen) oli juuri valmistumassa luokanopettajaksi ja näytteli harrastajateatterissa, ja Hannu Kivioja (Riitaoja) oli pyrkimässä Teatterikorkeakoulun dramaturgilinjalle. Toisaalta Paavo Liski (Rokka) ja Risto Tuorila (Koskela) olivat jo entuudestaan arvostettuja teatterinäyttelijöitä, Pirkka-Pekka Petelius (Hietanen) oli tullut suurelle yleisölle tutuksi muun muassa television "Velipuolikuu"- ja "Mutapainin ystävät" -ohjelmista, ja Kari Väänänen (Lammio) oli päässyt Aki ja Mika Kaurismäen luottonäyttelijäksi. Elokuvan kuvaukset alkoivat Lammilla Evon maastossa maaliskuussa 1984.


text: Omassa elokuvassaan Mollberg ei esitellyt roolihahmoja juuri lainkaan, jolloin katsojat joutuivat välillä arvailemaan, kuka Linnan romaanin hahmo kulloinkin oli kyseessä. Elokuvatutkija Antti Alasen mukaan Mollberg oletti valtaosan katsojista ennestään joko lukeneen romaanin tai nähneen Laineen elokuvan. Mollberg marssitti valkokankaalle myös joukon Laineen elokuvasta puuttuneita romaanin henkilöhahmoja, esimerkiksi everstiluutnantti Karjulan, sotamies Viirilän ja lotta Raili Kotilaisen, jota Laine oli aikoinaan pitänyt liian rienaavana. Toisaalta Mollberg jätti omasta elokuvastaan pois muun muassa romaanin loppusivuilla esiintyneen sotamies Asumaniemen.


text: Vuoden 1985 "Tuntematon sotilas" maksoi vuoden 1955 elokuvaan verrattuna yli 20-kertaisesti: Laineen elokuvan tuotantokustannukset olivat vuoden 1985 rahanarvon mukaan noin 650 000 markkaa, Mollbergin elokuvan yli 14 miljoonaa markkaa. Laine toteutti elokuvansa ilman puolustusvoimien apua, mutta hänellä oli käytettävissään sodanaikaista kuvamateriaalia. Mollberg taas sai useisiin elokuvansa kohtauksiin – joista kukin oli kuvattava erikseen – käyttöönsä miehistöä ja kalustoa puolustusvoimilta, mutta värielokuvaan ei voitu sisällyttää vanhaa mustavalkoista reportaasikuvaa. Elokuvan tekoon osallistui näyttelijöiden lisäksi yli 5 000 avustajaa. Väinö Linna seurasi itse tarkoin Mollbergin elokuvan kuvauksia siitä huolimatta, että hän sai niiden aikana aivoinfarktin ja menetti puhekykynsä, ja oli läsnä sen Tampereen ensi-illassa, mikä oli yksi hänen viimeisistä esiintymisistään julkisuudessa.