title: Riku Mäkinen

text: Mäkinen opettaa tuntiopettajana eri taideoppilaitoksissa kuten Lahden taideinstituutissa sekä Espoon kuvataidekoulussa. Mäkisen päätekniikka on serigrafia.


title: Riku Mäkinen

text: Kuvataiteilijamatrikkeli


title: Jukka-Pekka

text: Jukka-Pekka on vakiintunut suomalainen miehen yhdysnimi. Väestörekisteriin Jukka-Pekkoja on 22. kesäkuuta 2015 mennessä merkitty 3 361. Kaikki he ovat olleet miespuolisia. Pääosa heistä (1 826) on syntynyt 1960–1970-luvulla aikana, jolloin Suomessa yleensäkin annettiin pojille huomattavan paljon yhdysnimiä. Pikkupoikien nimenä Jukka-Pekka on nykyään todella harvinainen, sillä 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Jukka-Pekkoja nimettiin vain 13 ja 2010-luvulla 2. kesäkuuta 2015 mennessä vain 7. Jukka-Pekalla ei ole omaa nimipäivää kuten ei muillakaan yhdysnimillä Kukka-Maariaa lukuun ottamatta, mutta Jukan nimipäivä on 24. kesäkuuta (ortodoksisessa kalenterissa mm. 7. tammikuuta) ja Pekan nimipäivä on 29. kesäkuuta (ortodoksisessa kalenterissa 25. kesäkuuta).


title: Luettelo suomalaisista kansanmusiikkitapahtumista

text: Tämä on luettelo suomalaisista kansanmusiikkitapahtumista.


text: Pelimanni-lehti 2/2011, sivut 34-35, julkaisija Suomen Kansanmusiikkiliitto


title: Teppo Repo

text: Teodor "Teppo" Repo, aik. Feodor Nikitanpoka Aleksandrov (7. marraskuuta 1886 – 5. tammikuuta 1962 Helsinki), oli Viistinän kylästä Soikkolan pitäjästä läntiseltä Inkerinmaalta kotoisin ollut paimen ja merkittävä henkilö perinteisen suomalaisen kansanmusiikin piirissä. Hänet tunnettin Armas Otto Väisäsen antamalla lempinimellä Teppo.


title: Teppo Repo

text: Repo sävelsi itse paimensäveliään ja tunnettiin taitavana perinteisten paimensoittimien rakentajana. Suomalaiset kansanmusiikkitutkijat löysivät vuonna 1913 Suomeen työnhakuun muuttaneen Revon vuonna 1934, minkä jälkeen hänestä tuli suuri kuuluisuus. Kansanmusiikki-instituutti on julkaissut kokoelman Revon esityksiä LP- ja CD-levyllä.


title: Teppo Repo

text: Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle (87-2-95)


title: Amusia

text: Amusia merkitsee neurologista häiriötä sävelkorkeuksien vaihteluiden havaitsemisessa. Laajemmin voidaan puhua sävelkorvattomuudesta. Amusiasta kärsiville ihmisille esimerkiksi sävelmien tunnistaminen ja muistaminen voi olla mahdotonta hyvästä kuulosta ja muistista huolimatta. Piirre voi olla synnynnäinen tai seuraus myöhemmin sattuneesta aivovauriosta. Amusia voi olla myös perinnöllistä. Amusiasta kärsivien aivot eivät reagoi sävelten riitasointisuuteen, eivätkä he erota tonaalista musiikkia atonaalisesta. Normaalisti tämä kyky kehittyy lapsille noin puolen vuoden iässä.


title: Amusia

text: Tutkimusten perusteella on ehdotettu, että amusia aiheutuisi pääasiassa häiriöstä sävelkorkeuksien tarkkaan havaitsemiseen liittyvissä neuroverkoissa. Puheessa äänen sävelkorkeus vaihtelee nopeasti laajalla alueella, minkä takia häiriö ei estä sanojen tunnistamista.


title: Amusia

text: Noin puolella amusiaa sairastavista on myös vastaavia rytmin tulkitsemiseen liittyviä häiriöitä.


title: Amusia

text: Amusian oireet jaotellaan yleensä musiikin vastaanottamiseen ja tuottamiseen liittyviin ongelmiin. Vastaanottamisongelmat voivat liittyä tuttujen melodioiden tunnistamiseen, nuottien lukemiseen ja asteikon ulkopuolisten tai epävireisten sävelien erottamiseen. Henkilö ei välttämättä pysty laulamaan tai soittamaan, tai kirjoittamaan nuotteja. Tällöin kyse on tuottamisongelmista. Samalla henkilöllä voi esiintyä sekä tuottamiseen, että vastaanottamiseen liittyviä ongelmia. Toisaalta ongelmat voivat rajoittua vain tietylle osa-alueelle, kun taas muiden osalta henkilö suoriutuu normaalisti. Varsinkin aivovaurion seurauksena syntyneen amusian oireet voivat vaihdella suuresti.


title: Amusia

text: Amusiaa diagnosoidessa testataan henkilön kykyä erottaa asteikon ulkopuolisia säveliä tuntemattomista, mutta yksinkertaisista ja konventionaalisista melodioista. Piste-ero amusiasta kärsivien ja kontrollihenkilöiden välillä on yleensä selkeä, eikä rajatapauksia esiinny. Työkaluna käytetään yleensä MBEA-koetta (Montreal Battery of Evaluation of Amusia), joka koostuu sarjasta erilaisia testejä. Näissä testataan pääasiassa äänten tulkintaan, musikaalisuuteen ja muistiin liittyviä ominaisuuksia. Amusiasta kärsivillä häiriöt liittyvät sävelkorkeuksien ja rytmisten elementtien erotteluun, mutta muistin kanssa heillä ei ole ongelmia. Sävelkorkeuksissakin ongelmat liittyvät eniten pieniin muutoksiin, mikä vaikeuttaa erityisesti melodioiden seuraamista.


title: Amusia

text: Amusia voidaan luokitella kahteen päätyyppiin: synnynnäiseen amusiaan ja aivovaurion tuloksena syntyneeseen amusiaan.


title: Amusia

text: Synnynnäinen amusia, toiselta nimeltään dysmusia tai sävelkorvattomuus, on elinikäinen kehityshäiriö, jolle on tunnusomaista vaikeus havaita ja jäsentää kuultua musiikkia. Tämäntyyppisestä amusiasta kärsiville on ominaista se, etteivät he erota eri säveliä tai sävelmiä toisistaan ja musiikki saattaa kuulostaa vain sekaiselta melulta. Erityisesti sävelkorkeuksien erottaminen on vaikeaa. Siinä missä tavallinen ihminen pystyy huomaamaan puolen sävelaskeleen muutoksen, voi amusiaa sairastava huomata eron vasta usean sävelaskeleen jälkeen. Tämän vuoksi saattaa amusikko helposti kuulla kaiken musiikin samanlaisena. Synnynnäinen amusia tai sävelkorvattomuus sekoitetaan usein kyvyttömyyteen hyräillä tai laulaa melodian mukana. Puhtaasti synnynnäistä amusiaa sairastavien osuus väestöstä on kuitenkin vain noin neljästä viiteen prosenttia. Heillä on tavallisesti täysin normaali muistikyky ja kuuloaisti eikä aivoissa ole anatomisia tai kognitiivisia poikkeavuuksia.


title: Amusia

text: Aivovaurion seurauksena syntynyt amusia jää usein pysyväksi häiriöksi esimerkiksi aivoinfarktin jälkeen, erityisesti jos vaurio on oikean aivopuoliskon ohimo- tai otsalohkolla. Tämäntyyppinen amusia on yleisempää, joskin oireet ovat hyvin tapauskohtaisia. Tällainen amusia liittyy usein läheisesti afasiaan, joka aiheutuu yleensä vasempaan aivopuoliskoon kohdistuneesta vauriosta. Afasiaan liittyy vaikeutta ymmärtää ja tuottaa puhuttua tai kirjoitettua kieltä.


title: Amusia

text: Ihminen on normaalisti jo syntyessään musikaalinen olento. Pikkulapsilla on merkittäviä musikaalisia kykyjä jo ennen puhekyvyn kehittymistä. Lapset hahmottavat jossain määrin musiikin perusasteikoita, reagoivat tasaiseen rytmiin ja erottavat konsonoivat, eli soivat, ja dissonoivat, eli riitaiset intervallit toisistaan. Tämä osoittaa, että aivoissa on musiikin havaitsemiseen erikoistuneita aivoalueita, jotka kehittyvät erillään kielellisistä alueista. Pitkäaikainen altistuminen musiikille kehittää ja hioo musiikillisia taitoja eteenpäin. Koulutuksesta on hyötyä, mutta se ei ole välttämätöntä sointujen ja nuottien hahmottamiseksi. Käsitys melodioista, rytmistä ja soinnuista syntyy kuuntelukokemuksien kautta. Erikorkuiset sävelet ja tasainen pulssi muodostavat musiikin perusainekset. Sävelkorkeuden hahmottaminen on olennainen osa sekä melodioiden, että sointujen tulkitsemisessa. Siksi se onkin pakollinen taito, jotta musiikkia voisi ymmärtää ja siitä nauttia. Asteikon sävelet organisoituvat asteikon pääsävelen, toonikan, ympärille tiettyjen sääntöjen mukaan. Tämän takia asteikkoon kuulumattomat sävelet kuulostavat ”vääriltä”. Normaali kuulija erottaa oikeat sävelet vääristä ja pystyy seuraamaan melodiaa, joka kulkee asteikon säveliä pitkin. Amusiasta kärsivällä henkilöllä on kuitenkin vaikeuksia erottaa sävelkorkeuksia toisistaan, eikä hän pysty seuraamaan melodiaa, tai erota oikeita ääniä vääristä.


title: Amusia

text: Aivoissa on musiikkiin erikoistuneita hermoverkkoja, joiden tehtävänä on toteuttaa musiikin havaitsemiseen liittyvät prosessit (muun muassa Brocan alue). Aivovaurio voi vaikuttaa musiikin ymmärtämiskykyyn. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi menettää kyvyn erottaa atonaalinen musiikki tonaalisesta. Kyky erottaa asteikon ulkopuoliset sävelet melodiasta voi myös kadota. Silti kyky havaita sävelten välinen etäisyys ja keskinäinen korkeusero voi säilyä entisellään. Toisaalta vaikutus voi olla myös päinvastainen, jolloin sävelten korkeuserojen tarkka havaitseminen menetetään, mutta tonaliteetin kokeminen säilyy. Musiikin muistamiseen, tunnistamiseen ja laulamiseen liittyy myös erillisiä hermoverkkoja. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi tunnistaa tutut melodiat, mutta menettää puheentunnistuskyvyn. Päinvastainen tilanne on tässäkin mahdollinen, jolloin puheentunnistuskyky säilyy entisellään, mutta tuttuja melodioita henkilö ei tunnista ilman sanoja. Kaikki tämä osoittaa, että aivoissa on erilliset alueet musikaalisia ja kielellisiä prosesseja varten.


title: Amusia

text: Yksittäisen äänen havaitseminen perustuu kuulojärjestelmän toimintaan. Äänen havaitseminen alkaa, kun ulkokorva kerää ja suodattaa ääniaaltoja ja ohjaa ne tärykalvon kautta välikorvaan. Välikorva erottelee ja vahvistaa tärykalvon värähtelyjä. Nämä värähtelyt ohjautuvat sisäkorvaan, jossa ääniaaltojen aiheuttamat ilmanpaineenmuutokset muuntuvat simpukassa hermoimpulsseiksi. Impulssit siirtyvät kuuloradan tumakkeisiin, jossa hermoimpulsseihin koodataan äänen havaitsemiselle oleelliset asiat, kuten sävelkorkeus ja äänen tulosuunta. Nämä impulssit etenevät kuuloaivokuorelle. Monimutkaisten kuuloärsykkeiden, kuten esimerkiksi melodioiden havaitseminen ja tulkitseminen perustuukin aivokuorella tapahtuviin toimintoihin. Äänen havaitsemisprosessista kokonaisuudessaan käytetään myös termiä psykoakustiikka.


title: Amusia

text: Tutkimusten mukaan amusia on yhteydessä varhaisen kuuloinformaation käsittelyn häiriöihin. Amusia liittyy myös yleisten kognitiivisten toimintojen, kuten tarkkaavaisuuden suuntaamisen, työmuistin ja toiminnanohjauksen häiriöihin. Amusia on useimmiten pysyvä, eikä tämänhetkisten tutkimusten valossa vielä tiedetä, onko siitä mahdollista kuntoutua. Koska musiikki aktivoi samoja alueita kuin monet kognitiiviset toiminnot, musiikilla voi olla merkittävä rooli aivoinfarktipotilaiden kuntoutuksessa. Tutkimusten mukaan musiikki edesauttaa aivoinfarktipotilaiden muistin ja tarkkaavaisuuden säätelyn palautumista, sillä musiikin avulla voidaan ylläpitää aivojen plastisiteettia eli muovautuvuutta. Vielä ei kuitenkaan tiedetä, voidaanko musiikin avulla todistettavasti kuntouttaa myös aivoinfarktin myötä tullutta amusiaa.


title: Amusia

text: Ensimmäisen julkaistun artikkelin synnynnäisestä amusiasta julkaisi vuonna 1878 tietokirjailija Grant Allen. Esimerkkitapauksena oli tavallinen 30-vuotias mies, jolla ei ollut neurologisia häiriöitä tai vammoja. Hän oli saanut lapsena musiikillista koulutusta, mutta ei tästä huolimatta tunnistanut tuttuja melodioita tai osannut erottaa kahta eri sävelkorkeutta toisistaan.


title: Amusia

text: Vuonna 1984 Norman Geschwind raportoi samantyyppisestä tapauksesta. Esimerkkinä oli mies, joka tuli ei-musikaalisesta perheestä. Hän oli lapsena käynyt pianotunneilla, mutta ne loppuivat pian, sillä hän ei osannut erottaa kahta erikorkuista säveltä, pysyä tempossa tai laulaa. Hän kylläkin osasi puhua sujuvasti kolmea vierasta kieltä. Ensimmäinen systemaattinen amusiatutkimus suoritettiin Britanniassa vuonna 1948. Siinä annettiin tehtäväksi erottaa kaksi nuottia tai musiikillista fraasia sävelkorkeuden muutoksen perusteella. Näistä tuloksista saatiin keskiarvo, jonka perusteella viisi prosenttia briteistä olisi amusiaalisia. Vuonna 1980 suoritettiin toinen tutkimus, jossa 604 ihmistä pyydettiin erottamaan poikkeavia sävelkorkeuksia melodioissa. Tämän tutkimuksen tuloksena noin 4,2 prosentilla briteistä olisi amusia.


title: Martialis heureka

text: Martialis heureka on eteläamerikkalainen muurahaislaji. Lajin löytymisen myötä luotiin uusi muurahaisten alaheimo "Martialinae" ja suku "Martialis", johon se ensimmäisenä lajina sijoitettiin.


title: Martialis heureka

text: "M. heureka" -muurahaisen perusrakenne vastaa tavallista muurahaista, mutta se on kalpea ja silmätön. Koska monet sen piirteet vaikuttavat primitiivisiltä, sitä voidaan pitää elävänä fossiilina. Itse lajin arvellaan kehittyneen noin 50 miljoona vuotta sitten, mutta monet sen piirteet ovat periytyneet varhaisimmilta alkumuurahaisilta. DNA-analyysin mukaan "M. heureka" kuuluu vanhimman tunnetun muurahaishaaran sisarhaaraan.


title: Martialis heureka

text: "M. heureka" löydettiin sattumalta. Manfred Verhaagh Saksan luonnonhistoriallisesta museosta löysi kaksi ensimmäistä yksilöä suorittaessaan maaperätutkimuksia brasilialaisessa sademetsässä lähellä Manausin kaupunkia. DNA-analyysiin toimitetut näytteet kuitenkin kuivuivat pilalle ennen kuin niitä päästiin tutkimaan ja vahvistettu lajinmääritys jäi tekemättä.


title: Martialis heureka

text: Kolme vuotta myöhemmin Texasin yliopiston tohtoriopiskelija Christian Rabeling löysi samalta alueelta uuden yksilön. Hän oli tutkimassa toisia muurahaisia, kun huomasi hämärässä oudon näköisen yksilön liikkuvan karikkeen seassa. Yllättävän uudelleenlöydön vuoksi lajille annettiin nimeksi heureka.


title: Roberto Lopes Miranda

text: Roberto Lopes de Miranda, parhaiten tunnettu nimellä Roberto (s. São Gonçalo, Rio de Janeiro State, 31. heinäkuuta 1944) on entinen brasilialainen jalkapalloilija.


title: Roberto Lopes Miranda

text: Ammattilaisurallaan (1962–1976) hänen seurojaan olivat Botafogo, Flamengo, Corinthians ja América. Brasilian jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi 12 ottelua vuosien 1968 ja 1972 välillä ja teki niissä 6 maalia.


title: Roberto Lopes Miranda

text: Jairzinhon kanssa Robert muodosti tehokkaan hyökkäyskärjen Botafogon voittaessa kaksi osavaltiomestaruutta 1967 ja 1968. Roberto oli hyvin pidetty Botafogon kannattajien keskuudessa.


title: Roberto Lopes Miranda

text: 1960-luvulla Santos tähtinään Pelé, Coutinho, Zito ja Edu sekä toisaalta Zequinhan, Gérsonin, Jairzinhon, Roberton ja Paulo Cesarin edustama Botafogo olivat Brasilian valtaseurat. Botafogon fanit pitävät oman joukkueensa tuolloista eturiviä yhtenä maailman kaikkien aikojen parhaista hyökkääjistöistä.


title: Baldocchi

text: José Guilherme Baldocchi, parhaiten tunnettu nimeltä Baldocchi (s. Batatais, São Paulo State, 14. maaliskuuta 1946) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari.


title: Baldocchi

text: Aktiiviuransa aikana (1964–1976) hänen seurojaan olivat Batatais, Botafogo, Palmeiras, Corinthians ja Fortaleza. Puolustajana pelannut Baldocchi voitti Brasilian cupin 1967. Brasilian maajoukkueessa hän pelasi vain yhden ottelun ja saavutti maailmanmestaruuden 1970 käymättä kentällä.


title: José de Anchieta Fontana

text: José de Anchieta Fontana ( 31. joulukuuta 1940, Santa Teresa, Espírito Santo - 9. syyskuuta 1980, Santa Teresa) oli brasilialainen jalkapalloilija.


title: José de Anchieta Fontana

text: Urallaan hän edusti seuraavia seuroja:


title: José de Anchieta Fontana

text: Fontana pelasi puolustajana Brasilian maajoukkueessa 1970, kun he voittivat maailmanmestaruuden.


title: José de Anchieta Fontana

text: Hän kuoli kotikaupungissaan Santa Teresassa muutama kuukausi 40-vuotispäivänsä jälkeen.


title: Exeter College

text: Exeter College on yksi englantilaisen Oxfordin yliopiston collegeista. Se sijaitsee Oxfordin keskustassa Turl Streetin varrella, samoin kuin Jesus College ja Lincoln College. Exeterin sisarcollege Cambridgen yliopistossa on Emmanuel College.


title: Exeter College

text: Exeter Collegen perusti vuonna 1314 devonilainen Walter de Stapeldon, Exeterin piispa. Näin ollen college on Oxfordin neljänneksi vanhin University Collegen, Balliol Collegen ja Merton Collegen jälkeen. Walter de Stapeldonin tarkoituksena oli kouluttaa pappeja hiippakuntansa pitäjiin. Alkuaikoina koulun opiskelijat tulivatkin juuri lounaisista kreivikunnista, erityisesti Devonista ja Cornwallista. Ensimmäisen vuosisatansa ajan pieni ja jokseenkin köyhä college tunnettiin nimellä Stapeldon Hall. Vuonna 1432 rakennettu vanha porttirakennus, Palmer’s Tower, on ainoa nykypäiviin saakka säilynyt osa keskiaikaisesta collegesta. Se on nimetty erään 1400-luvun rehtorin mukaan.


title: Exeter College

text: 1500-luvulla sir William Petren, collegen entisen oppilaan, avokätiset lahjoitukset auttoivat laajentamaan ja kehittämään oppilaitosta niin, että siitä tuli 1600-luvulle tultaessa yksi yliopiston johtavista collegeista. Nykyinen päärakennus valmistui vuonna 1618 ja muut rakennukset vuoteen 1710 mennessä. 1700-luvulla Exeterin, kuten muidenkin collegejen, suosio laski, mutta laskusuhdanne päättyi 1850-luvun yliopistouudistuksiin. Samalla vuosikymmenellä collegelle rakennettiin muun muassa vuonna 1858 käyttöön vihitty uusi kappeli, jonka suunnitteli arkkitehti sir George Gilbert Scott.


title: Exeter College

text:
1900-luvulla yliopisto jatkoi kasvuaan. Toisen maailmansodan jälkeen opetushenkilökunta on kasvanut noin kahdestatoista likimain kolmeenkymmeneenkahdeksaan. Huomattava muutos tapahtui, kun vuonna 1978 Exeter Collegeen hyväksyttiin ensimmäiset naisopiskelijat. Vuonna 1993 Exeterissä valittiin ensimmäisenä Oxfordin ja Cambridgen vanhoista miesten collegeista rehtoriksi nainen, Marilyn Butler. Kun Butlerin kausi vuonna 2004 päättyi, hänen seuraajakseen valittiin Frances Cairncross.Philip Pullmanin, collegen entisen oppilaan, kirjoittaman "Universumien tomu" -kirjasarjan kuvitteellisessa rinnakkaismaailmassa Exeter Collegen paikalla on Jordan College, mistä kirjasarja saa alkunsa. Siellä, oppineiden keskellä, tarinan orpo päähenkilö Lyra Belacqua on viettänyt suojattua elämää, kunnes seikkailu vie hänet mukanaan. Exeteristä poiketen Pullmanin Jordan College on Oxfordin sekä vanhin että rikkain opinahjo. Se on todellisten Oxfordin collegejen liioiteltu versio, joka levittäytyy alalleen vuosisatojen mittaan rakennettuna sekalaisena rykelmänä rakennuksia, kellareita ja tunneleita:
Colin Dexterin romaaneihin pohjautuvan "Komisario Morse" -televisiosarjan viimeisessä jaksossa Morse saa kohtalokkaan sydänkohtauksen Exeter Collegen sisäpihalla, kuoron laulaessa kappelissa Gabriel Faurén "In paradisumia".


title: Jouni Rosenlöf

text: Jouni Rosenlöf (s. 23. marraskuuta 1981 Espoo) on suomalainen painija. Hän edustaa seuratasolla Helsingin Paini-Miehiä lajinaan vapaapaini, jossa hän on voittanut SM-kultaa viisi kertaa kolmessa eri painoluokassa. Rosenlöf on myös edustanut suomea EM- ja MM- kilpailuissa sarjassa 66 kiloa.


title: Jouni Rosenlöf

text: Tämän lisäksi hän on saavuttanut hopeaa rantapainin Viron mestaruuskilpailuissa ja voittanut Kanadan sekä New Yorkin osavaltion mestaruudet kreikkalais-roomalaisessa painissa. Vuonna 2009 hän myös kilpaili Hollannin painiliigassa ja voitti kaikki ottelunsa.


title: Jaroslav Foglar

text: Jaroslav Foglar (6. heinäkuuta 1907 – 23. tammikuuta 1999) oli tšekkiläinen kirjailija. Hän tuli tunnetuksi nuorelle lukijakunnalle suunnatuista partioaiheisista seikkailuromaaneistaan. Hän työskenteli myös lehdissä ja kehitti kuuluisan "Rychlé šípy" -sarjakuvan, jonka päähenkilönä seikkailee Mirek Dušín.


title: Mäntämoottori

text: Mäntämoottori on polttomoottori, jossa polttoaineen sisältämä kemiallinen energia muutetaan lämpö- ja liike-energiaksi sylinterissä liikkuvien mäntien avulla.


title: Mäntämoottori

text: Polttoaine syötetään sylinteriin, jossa edestakaisin liikkuva mäntä moottorityypistä riippuen vuoroin imee tuoreen polttoaine-ilmaseoksen sylinteriin, ja toiseen suuntaan liikkuessaan puristaa seoksen kasaan tai poistaa pakokaasut. Toimintaperiaate vaihtelee hieman riippuen siitä onko kyse kaksitahti- vai nelitahtimoottorista. Mäntä tai männät on kiertokankien välityksellä laakeroitu kampiakseliin. Suoraruiskutteisessa nelitahtisessa bensiini- tai dieselmoottorissa männän liike imutahdin aikana täyttää sylinterin pelkällä ilmalla ja polttoaine ruiskutetaan sylinteriin suuttimilla.


title: Mäntämoottori

text: Ahdetussa mäntämoottorissa pakokaasujen hukkaenergiasta tai hihnan välityksellä moottorista voimansa saava ahdin puristaa ilmaa sylintereihin. Tällöin palotapahtumaan saadaan suurempi ilmamäärä kuin minkä mäntä yksinään kykenisi imemään. Tämä parantaa moottorin hyötysuhdetta.


title: Herman Ojala

text: Herman Ojala () oli toholampilainen opettaja. Herman opiskeli opettajaksi Jyväskylän kansakoulunopettajaseminaarissa 1874–1878 ollen kurssinsa kolmen parhaan joukossa. Hänen vanhempansa olivat torppari Johan (Juho) Erkinpoika Ojala (Löytymätöin) ja Hedvig Juhontytär Hoppa.


title: Herman Ojala

text: Hän teki WSOY:n kustantaman aapisen "Lukemisen Alkuoppi.." vuonna 1891 ja laati "Lasku- ja mittausopin", josta sanonnan "Ojalan laskuopin mukaan...", toholampilaisten mukaan katsotaan saaneen alkunsa. Muualla Suomessa sanonta luetaan johtuvaksi Jyväskylän seminaarin matematiikan lehtorista ja sittemmin johtajasta Nestor Ojalasta, jonka laskuoppeja julkaistiin monina painoksina 1890-luvulta alkaen.


title: Sahanterä (yritys)

text: Oy Sahanterä oli Tampereen Epilänharjun kaupunginosassa (silloisessa Pirkkalassa) toiminut kehäsahan- ja sirkkelinteriä valmistanut yritys. Sen perustivat vuonna 1910 Sixtus Syrjänen ja kunnallisneuvos Otto Thuneberg. Sahanterä valmisti mm. sahoja, paperileikkuuteriä, hakunteriä, paperikonekaavareita, kuorianteriä, höylänteriä, jyrsinteriä, höylänkuttereita, hammaspuristimia, erilaisia stansseja, angeleita, tiilikoneita, sirkkeliakseleita, muurainkauhoja, suoriakulmia, kaavaimia, akkunakulmarautoja sekä veitsiä.


title: Sahanterä (yritys)

text: Teknillisestä osaamisesta vastannut Syrjänen oli käynyt Helsingin Teknillisen koulun ja muuttanut Tampereelle Forssasta asettuen asumaan silloin vielä Pirkkalaan kuuluvaan Epilään 1906. Hän työskenteli Tammelassa toimineen Sommers, af Hällström & Waldensin konepajan piirustuskonttorissa ja perehtyi tällöin terien valmistukseen saatuaan tehtäväksi suunnitella koneet konepajan teräosastoa varten. Syrjänen päätti aloittaa oman yrityksensä koska 1900-luvun alussa Suomen sahateollisuudessa vallitsi voimakas noususuhdanne ja sahanterillä oli hyvä kysyntä. Hän sai mallit sahanteriin ulkomaisista ammattilehdistä ja vastasi myös jatkossakin yhtiön tuotekehittelystä.


title: Sahanterä (yritys)

text: Syrjäsen yhtiökumppani Otto Thuneberg omisti maata Epilässä ja uusi tehdas rakennettiin hänen mailleen. Yhtiön osakkaiksi tuli myös muitakin epiläläisiä sekä tehtaan työntekijöitä. Syrjänen ja Thuneberg perustivat 1911 myös toisen, "Epilän konepaja"-nimisen yrityksen, joka toimi Sahanterän tehtaan naapurissa.


title: Sahanterä (yritys)

text: Oy Sahanterä aloitti toimintansa noin 10-20 hengen voimin. Alkuvuosien lakkoilusta huolimatta yhtiö alkoi kasvaa erityisesti ensimmäisen maailmansodan vuosina jolloin se sai paljon tilauksia Venäjältä ja niinpä myös laajennettiin 1917. Suomen sisällissodan aikana Epilänharjussa käytiin taisteluita 29. maaliskuuta 1918 ja tällöin Sahanterän konttorirakennus ja varastosuojat sekä Epilän konepajan tehdasrakennus ja isännöitsijän talo tuhoutuivat tulipalossa. Sodan päätyttyä tuhoutuneet rakennukset rakennettiin uudelleen.


title: Sahanterä (yritys)

text: 1920- ja 1930-luvuilla Oy Sahanterä valmisti edelleen sahateollisuudelle kehäsahan ja sirkkelin teriä sekä myös pikkomiskoneiden teriä. Vuonna 1930 aloitettiin viilojen valmistaminen ja tässä vaiheessa tehtaalla oli työssä 32 henkilöä. 1930-luvun lopulle tultaessa työntekijöiden määrä nousi jo 69:ään.


title: Sahanterä (yritys)

text: 1930-luvun alun lamavuodet supistivat myös Oy Sahanterän toimintaa. Sixtus Syrjänen aloitti silloin "Rauhanlinna"-nimisen talonsa puutarhassa rakennustyöt, jotka työllistivät 10 tehtaalaista. Rauhanlinnan tonttialueeseen kuului jääkauden aikana syntynyt suppa, jonne oli Porin rautatien ratapenkan rakentamisen jälkeen muodostunut matala lampi. Syrjänen rakennutti lammen rannalle puolipyöreän betonisen paviljongin jossa oli kylpyläkatos, sauna ja wc. Lammen rannat kivettiin ja lammen keskellä olevalle pienelle saarelle johti takorautainen kaarisilta. Lampea ympäröivän puutarhan jyrkkää rinnettä porrastettiin muureilla ja syntyneille terasseille istutettiin omenapuita, marjapensaita ja muita kasveja. Rauhanlinnasta päästiin puutarhaan kivisillan ja holviportin kautta. Syrjänen oli saanut idean paviljonkiinsa roomalaisista kylpylöistä ja paviljonkia kutsuttiinkin Epilän kylpyläksi. Lampi oli kuitenkin liian matala uimiseen eikä myöskään paviljonki koskaan valmistunut lopullisesti.


title: Sahanterä (yritys)

text: Rauhanlinna purettiin vuoden 1988 lopulla ja sen paikalle rakennettiin rivitaloja. Syrjäsen rakennuttama ns. Epilän kylpylä jäi rivitalojen, Porin rautatien ja Lielahden voimalaitoksen väliseen Epilänharjun kaakkoisnurkassa sijaitsevaan kolmioon. Alue on rehevän kasvillisuuden peitossa ja siellä on jäljellä vielä kivimuureja, pengerryksiä ja paviljongin betonirakenteita. Kylpyläalue on kuulunut vuodesta 1985 Tampereen kaupungille ja se on kaavoitettu virkistysalueeksi.


title: Kansliaoikeus

text: Kansliaoikeus oli Ruotsissa aiemmin toiminut erityistuomioistuin, joka tutki ja ratkaisi kuninkaan kanslian virkamiesten ja virkailijoiden tekemistä virkavirheistä nostettuja juttuja. Jo vuoden 1626 kansliajärjestyksen mukaan oli valtakunnankanslerilla ja kanslianeuvoksilla oikeus määrätä kanslian virkamiehille rangaistuksia. Vuonna 1661 annetussa kansliajärjestyksessä todetaan, että kansliakollegion tulee tuomita kanslian henkilökunnan tekemät virkavirheet. Tämän seurauksena kansliaan järjestettiin kansliaoikeudeksi kutsuttu tuomioistuin. Vuonna 1836 kansliaoikeus sai oikeuden tuomita postilaitoksen henkilöstöä. Kansliaoikeus lakkautettiin 1870 ja sen tehtävät siirrettiin osittain korkeimmalle oikeudelle ja osittain Svean hovioikeudelle.


title: Kalle Korpela

text: Kaarlo Kustaa (Kalle) Korpela (2. joulukuuta 1859 Kuortane – 19. elokuuta 1928 Kuortane) oli suomalainen kirjailija.


title: Kristina Hyvönen

text: Kristina Hyvönen (7. heinäkuuta 1859 Hankasalmi – 22. syyskuuta 1950 Helsinki) oli ruotsiksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä "Kristanja".


title: Oltermanni (juusto)

text: Oltermanni on Valion valmistama mieto murukoloinen kermajuusto, jota kypsytetään vähintään 4 viikkoa. Juusto muistuttaa tanskalaista havartijuustoa.


title: Oltermanni (juusto)

text: Oltermanni-kermajuusto on Isonkyrön osuusmeijerin (vuodesta 1984 lähtien Kyrönmaan osuusmeijeri) vuonna 1979 kehittämä tuote. Pienen sylinterin muotoinen, keltaiseen pussiin pakattu Oltermanni annettiin Valion 75-vuotisjuhlan kunniaksi lahjaksi jokaiselle Valion maidontuottajalle vuonna 1980. Juhlajuusto koitui silloisen Isonkyrön osuusmeijerin pelastukseksi. Yleiseen myyntiin juusto lanseerattiin vuonna 1981. Samaan aikaan oltermannilaitoksesta väitöskirjaa tekevä tutkija ehdotti juustolle Oltermanni-nimeä, joka sittemmin toteutui.


title: Oltermanni (juusto)

text: Juuston kysyntä kasvoi nopeasti, ja vuonna 2008 se oli Suomen myydyin kermajuusto. Juuston logossa komeili pitkään Kyrönmaan osuusmeijerin kuva – senkin jälkeen, kun juuston valmistus oli jo siirtynyt suurempiin tuotantolaitoksiin. Nykyään Oltermanni-juuston logossa on Saukkolassa sijaitsevan meijerimuseon kuva. Vuonna 2015 Valio Oltermanni valittiin "Valittujen Palojen" kyselyssä Suomen luotetuimmaksi juustomerkiksi sekä "Markkinointi & Mainonta" -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä Suomen toiseksi arvostetuimmaksi juustobrändiksi Auran jälkeen ja ennen Koskenlaskijaa.


title: Oltermanni (juusto)

text: Kasvavan kysynnän vuoksi Oltermannin tuotanto aloitettiin vuonna 1984 myös Valion Ylitornion tehtaalla ja 1980-luvun lopulla myös Mikkelin osuusmeijerissä. Kun sen menekki edelleen kasvoi, käynnistettiin vuonna 1993 Haapavedellä uuden sukupolven tehdas, joka mahdollisti suuremman tuotantokapasiteetin lisäksi kevyempien vaihtoehtojen valmistamisen. 2000-luvulla Valio siirsi Oltermannin tuotannon alkuperäisestä Isonkyrön meijeristä kokonaan muihin tuotantolaitoksiin.


title: Oltermanni (juusto)

text: Oltermannin rinnalla ryhdyttiin vuonna 1997 valmistamaan 17 painoprosenttia rasvaa sisältävää Oltermanni-kevytjuustoa. Tuoteperhe laajeni vuonna 2008 edellistäkin vähempirasvaisella "Valio Oltermanni 9 %" -juustolla. Lisäksi Valio valmistaa kasvirasvaa sisältävää juustonkaltaista tuotetta "Valio Oltermanni rypsiä". 33 painoprosenttia rasvaa sisältävä Oltermanni-juusto myydään Suomessa nimellä "Oltermanni Täyteläinen".


title: Oltermanni (juusto)

text: Juustoa vietiin vuoteen 2014 asti suuria määriä Venäjälle. EU:n ja Venäjän keskinäisten talouspakotteiden vuoksi kauppa tyrehtyi ja 2014 Valion venäjänkielisillä etiketeillä merkityt "Putin-juustot" myytiin loppuun alehintaan suomalaisissa kaupoissa.


title: Wilhelmiina Arpiainen

text: Johanna Wilhelmiina Arpiainen (6. marraskuuta 1859 Pieksämäki − 13. helmikuuta 1922 Kiina) oli suomalainen opettaja, kirjailija ja lähetystyöntekijä. Hän toimi 20 vuoden ajan Kiinassa Suomen Vapaakirkon lähetystyöntekijänä.


title: Wilhelmiina Arpiainen

text: Wilhelmiina Arpiainen aloitti koulunkäynnin Huutokoskella ja jatkoi sitten Jyväskylän seminaarissa, valmistuen kansakoulun opettajaksi vuonna 1881. Arpiainen toimi opettajana Säkkijärvellä vuosina 1881−1891.


title: Wilhelmiina Arpiainen

text: Wilhelmiina Arpiainen siunattiin lähetystyöhön Helsingissä lähetyskokouksessa 8.3.1891.


title: Wilhelmiina Arpiainen

text: Wilhelmiina Arpiainen aloitti lähetystyön Kiinassa Yangzhouhin kaupungissa 1893, Kiinan Sisämaanlähetyksen naislähettien koulutuskeskuksessa opiskellen aluksi kiinan kieltä. Sen jälkeen Arpiainen teki lähetystyötä Chenkiangin kaupungissa Kiinan Sisämaanlähetyksen lähetysasemalla yhdessä opettaja Verna Hammarenin ja opettaja Agnes Meyerin kanssa vuoden 1896 toukokuuhun asti, jolloin Agnes Mayer matkusti Suomeen.


title: Wilhelmiina Arpiainen

text: Marraskuussa 1989 Arpiainen matkusti Hudson Taylorin ehdotuksesta Hunaniin aikomuksena perustaa sinne suomalainen lähetysasema, mutta hunanilaisten vastustuksen vuoksi hankkeesta ei tullut mitään. Jiangin maakunnan Yongsinin kaupunkilaiset olivat toivoneet KSL:n työntekijää alueelleen ja olivat ostaneet maapalstan kappelia varten. Maakunnan johtavan lähetystyöntekijän Orr-Ewingin ehdotuksesta Arpiainen aloitti lähetystyön siellä. Boksarikapinan jälkeen Arpiainen kutsuttiin Suomeen. Suomessa Arpiainen alkoi levittää lähetyskirjallisuutta eri puolella Suomea sekä toimi lyhyen ajan Helsingin raamattunaiskodin vt. johtajana.


title: Wilhelmiina Arpiainen

text: Suomesta Arpiainen matkusti Amerikan kautta Kiinaan saapuen Shanghaihin 16.4.1905. Ensiksi hän yritti päästä Hunaniin, mutta kun se ei onnistunut, hän matkusti Yongsiniin, josta hän siirtyi Kihaniin, kunnes löysi Yongfengin kaupungista uuden asemapaikan. Tammikuussa 1915 Arpiainen matkusti Yongfengista Suomeen lomalle, viipyen kaksi vuotta. Joulukuussa 1917 Arpiainen saapui Siperian kautta matkustettuaan Shanghaihin. Arpiainen työskenteli Yongfengissä kuolemaansa 13.2.1922 asti.


title: Auglaizen piirikunta

text: Auglaizen piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Auglaize-joen mukaan. Sen suurin kaupunki on Wapakoneta.


title: Auglaizen piirikunta

text: Auglaizen naapuripiirikuntia ovat Allen pohjoisessa, Hardin idässä, Logan kaakossa, Shelby etelässä, Darke lounaassa, Mercer lännessä ja Van Wert luoteiskulmassa.


title: Auglaizen piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 45 949 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 97,9%, mustiin (0,5%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,4%).


title: Auglaizen piirikunta

text: Kotitalouden mediaanitulo on 52 838 ja köyhyysrajan alapuolella oli 7,2% väestöstä vuosina 2007–2011.


title: Haulit himaan

text: Haulit himaan on rockyhtye Hauli Brosin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005.


title: Mustakaulatrapit

text: Mustakaulatrapit ("Afrotis") on trappien heimoon kuuluva lintusuku.


title: Virkavirhe

text: Virkavirhe on julkisyhteisön tai sen palveluksessa olevan julkista valtaa käyttävän työntekijän tekemä päätös tai toimi, jossa tahallaan tai huolimattomuutta rikotaan annettuja säännöksiä, määräyksiä, asetuksia tai lakia.


title: Virkavirhe

text: Julkista valtaa käyttävällä työntekijällä tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtäviin lain tai asetuksen nojalla kuuluu antaa toista velvoittava määräys, päättää toisen edusta, oikeudesta tai velvollisuudesta tai puuttua toisen etuun tai oikeuteen. Tällainen henkilö on myös se, jonka lain tai asetuksen nojalla tai viranomaiselta saadun toimeksiannon perusteella kuuluu osallistua päätöksen valmisteluun tekemällä päätösesitys tai päätösehdotus, laatimalla selvitys tai suunnitelma, ottamalla näyte tai suorittamalla tarkastus tai muulla vastaavalla tavalla. Yleensä julkista valtaa käyttävä henkilö on virkamies.


title: Virkavirhe

text: Kantelu virkavirheestä tehdään kirjallisesti ylemmälle tai valvovalle viranomaiselle tai laillisuusvalvojalle. Kantelun voi tehdä kuka tahansa, muukin kuin asiaosainen. Kantelu virkavirheestä ei ole muutoksenhakukeino hallintopäätökseen eli sen seurauksena hallintopäätöstä ei kumota. Muutosta hallintopäätökseen tulee hakea valittamalla, ylimääräisellä muutoksenhakukeinolla hallintoviranomaiselle tai muutoksenhakuasioita käsittelemään perustetulle lautakunnalle tai tuomioistuimelta, kuten esimerkiksi hallinto-oikeudelta.


title: Virkavirhe

text: Virkavirheestä kantelun seurauksena virkavirheen tehneelle julkisyhteisölle tai sen työntekijälle voidaan tuoda esille käsitys säädösten oikeasta tulkinnasta, ohje oikeasta menettelystä tai vakavampana menettelynä huomautus. Eduskunnan oikeusasiamies sekä oikeuskansleri voivat vakavimmissa tapauksissa määrätä myös syytteen nostettavaksi. Tuomioistuimessa virkavelvollisuuden rikkomisesta rangaistuksena on varoitus, sakko tai vankeutta enintään yksi vuosi sekä mahdollinen vahingonkorvaus.


title: Virkavirhe

text: Tuomioistuimessa käsitellään vakavia tapauksia, joissa on loukattu yksityishenkilöiden oikeuksia. Vahingonkorvausvastuuseen joutuminen ei edellytä, että virkavirheestä epäilty saisi rangaistuksen tekemästään virkavirheestä. Jos virkavirheestä on laissa säädetty rangaistus, kutsutaan virkavirhettä yleensä arkikielessä virkarikokseksi.


title: Virkavirhe

text: Virkarikoksista säädetään perustuslain118 §:ssä sekä rikoslain 40. luvussa. Julkisyhteisön sekä työntekijän vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa. Säännökset virkarikoksista koskevat virkamiestä, julkista valtaa käyttävää henkilöä kuin myös julkista luottamustehtävää hoitavaa henkilöä, joka on valittu yleisillä vaaleilla lukuun ottamatta istuvia kansanedustajia. Valtion virkamiehen velvollisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslaissa ja kunnallisen viranhaltijan velvollisuuksista laissa kunnallisesta viranhaltijasta.


title: Hiiliplaneetta

text: Hiiliplaneetta ("timanttiplaneetta", "karbidiplaneetta") on planeetta, jollaisia arvellaan voivan syntyä, kun hiilipitoisia meteoroideja ja asteroideja törmää toisiinsa. Normaalit Maan tyyppiset kiviplaneetat koostuvat lähinnä raudasta ja piin ja hapen yhdisteistä eli silikaateista. Uskotaan, että hiiliplaneetalla on nikkelirautaydin, mutta paksu timanttikerros pinnan alla, ja pinnalla kalliona grafiittia. Pinnalla voi olla hiilivetyjä ja häkää eli hiilimonoksidia. Hiiliplaneetan pinnalla saattaa olla elämää, mutta se ei pohjautune niin paljon happeen kuin Maassa.


title: Hiiliplaneetta

text:
Marc Kuchnerin mukaan hiiliplaneettoja voisi syntyä materiasta, jossa on runsaasti hiiltä ja vähän happea. Tällöin oksideja, vettä ja vastaavia yhdisteitä syntyy vähän. Hiiliplaneettojen esiintyminen saattaa olla todennäköisempää lähellä galaksien keskustoja, missä on enemmän hiilipitoisia tähtiä. Toistaiseksi hiiliplaneettoja ei ole havaittu.
On epäilty pulsarin PSR 1257+12 planeettojen olevan hiiliplaneettoja, mutta varmaa tämä ei ole.


title: Bromitymolisininen

text: Bromitymolisininen eli BTS (CHBrOS) on pH-indikaattori, jota käytetään erityisesti happo-emästitrauksessa. Bromitymolisinisen väri muuttuu keltaisesta siniseksi pH:n ollessa 6,0–7,6. Sopivan värimuutosalueen vuoksi bromitymolisininen soveltuukin erityisen hyvin esimerkiksi heikkojen happojen ja emästen pitoisuuksien määrittämiseen titrauksella. Itse bromitymolisininen on heikko happo. Ainetta käytetään lisäksi väriaineena lääketieteessä muun muassa bakteeritutkimuksessa.


title: Aavikkoplaneetta

text: Aavikkoplaneetta on planeetta, jolla aavikko peittää koko planeetan pinnan ja sade on vähäistä tai olematonta. Määritelmän mukaan esimerkiksi Mars on aavikkoplaneetta. Sellaisia on kuvattu tieteiskirjallisuudessa.


title: Aavikkoplaneetta

text: Kasvillisuus ja vesi puuttuvat tai niitä on vain harvoissa paikoissa. Se on mahdollisesti kuivaa aroa, puoliaavikkoa ja keitaiden kasvillisuutta. Navoilla saattaa olla napalakit, jos vettä on tarpeeksi ja aavikkoplaneetta tarpeeksi viileä. Yön ja päivän lämpötilaerot ovat aavikkoplaneetoilla Maan vastaavia suurempia, mahdolliset vuodenaikavaihtelut myös. Pienet pölypyörteet, ja esiintyy isoja pölymyrskyjä. Aavikkoplaneetan sään vaihtelut lienevät Maan sään vaihteluja paremmin ennustettavia.


title: Aavikkoplaneetta

text: Aavikkoplaneetta on Maata kuivempi, ja saattaisi olla joko Maata kuumempi tai kylmempi. Yhtään varsinaista Maan kokoluokkaa olevaa paksun ilmakehän omaavaa aavikkoplaneetta ei tunneta. Aavikkoplaneetta saattaisi syntyä, jos planeetan muodostuessa sinne tulee vain vähän vettä. Alhainen pintalämpötila voi edistää melko vetisenkin planeetan aavikoitumista, silloin planeetalla on ehkä laajoja jäätiköitä. Maa muuttuu ehkä kuumaksi aavikkoplaneetaksi, kun Aurinko kirkastuu noin 1,5-5 miljardin vuoden kuluttua, tai Venuksen tyyppiseksi kuumaksi kasvihuonemaailmaksi.


title: Aavikkoplaneetta

text: Vuoden 2006 artikkelissaan K. J. Zahnle kanssakirjoittajineen spekuloi, että aavikkoplaneetalla voisi olla elämää ja vettä huomattavasti lähempänä Aurinkoa kuin Maassa. Aavikkoplaneetta voisi olla heidän mukaansa elinkelpoisella etäisyydellä, jolla Auringon säteily olisi 170% Maahan saapuvaan säteilyyn verrattuna, eli suunnilleen etäisyydellä 0,77 AU, mikä olisi vain hieman Venuksen radan ulkopuolella.


title: Aavikkoplaneetta

text: Aurinkokuntamme planeetoista Mars luonnehditaan yleensä aavikkoplaneetaksi, mutta osittain se muistuttaa kaasukehätöntä Kuuta.


title: Aavikkoplaneetta

text: Tyypillinen aavikkoplaneetta Arrakis on kuvattu Frank Herbertin tieteiskirjasarjassa "Dyyni". Myös Tähtien sodan Tatooine on aavikkoplaneetta.


title: Maaretkenvero

text: Maaretkenvero on Ruotsissa ja Suomessa käytössä ollut historiallinen vero. Sen alkumuotoja olivat 1500-luvulla kannetut ylimääräiset sotaverot. Maaretkenvero otettiin käyttöön Eerik XIV:n ollessa kuninkaana (1560–1568) ja sitä uudistettiin usein. Vuodesta 1611 lähtien vero kannettiin joka vuosi ja se muuttui lopulta vakinaiseksi osaksi manttaaliveroa.


title: Maaretkenvero

text: Historian suursanakirjan mukaan maaretkenvero oli alkuaan vero, jonka avulla rahoitettiin Venäjää vastaan vuodesta 1612 käytyä sotaa. Sota päättyi 1617 Stolbovan rauhaan, mutta veron keräämistä jatkettiin. Maaretkenvero vakiintui pysyväksi veroksi, jonka suuruus oli 7 hopeataaleria manttaalilta.


title: Pitkä häntä

text: Pitkä häntä () tarkoittaa tuotevalikoiman monipuolista mutta vähän myyvää osuutta. Internet mahdollistaa pitkä häntä -tuotteiden myynnin kannattavasti. Käsitteen on esitellyt Chris Anderson vuonna 2004. Anderson on käsitellyt termiä laajemmin kirjassaan "The long tail: Why the future of business is selling less for more" vuodelta 2006.


title: Pitkä häntä

text: Pitkä häntä -ilmiön mahdollistaa jakelun, valmistuksen ja markkinoinnin tehostuminen teknisen kehityksen seurauksena. Tarjonnan häntä on muuttunut aikaisempaan verrattuna pitkäksi, se on taloudellisesti yritysten tavoitettavissa ja aikaisemmin kannattamattomat markkina-aukot voivat muodostaa merkittävät markkinat.


title: Pitkä häntä

text: Pitkä häntä -ilmiö saavutetaan silloin, kun markkina-aukkojen saavuttamisen kustannukset alenevat demokratisoimalla tuotanto- ja jakeluvälineet sekä saattamalla yhteen tarjonta ja kysyntä. Wikipedia on esimerkki käyttäjätuotannosta, jossa artikkelien julkaisijoilla ja korjaajilla on taipumus suhtautua aiheeseen innokkaasti, motivoituneesti ja vapautuneesti. Vertaistuotannon suurin motivoiva tekijä on maine.


title: Lilliegren

text: Lilliegren on suomalainen, ruotsinvallan aikainen aatelissuku. Savonlinnassa syntynyt, myöhemmin Narvassa rahastonhoitajana toiminut "Axel Kristersson Elephant" (1620–1693) aateloitiin vuonna 1683 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 1050. Suku sammui mieslinjalla vuonna 1812.


title: Schwerbelastungskörper

text: Schwerbelastungskörper (vapaasti ) on 14 metriä korkea ja läpimitaltaan 21 metriä umpinainen betonista valettu sylinteri, joka sijaitsee Berliinissä lähellä Tempelhofin entistä lentoasemaa General-Pape-Straßen varrella lähellä Loewenhardtdammin risteystä. Lisäksi se ulottuu maan alla hieman kapeampana 18 metrin syvyyteen.


title: Schwerbelastungskörper

text: Schwerbelastungskörperin tekivät ranskalaiset sotavangit syksyllä 1941 Adolf Hitlerin arkkitehdin Albert Speerin käskystä.


title: Schwerbelastungskörper

text: Valoksen tarkoituksena oli mitata, kuinka hyvin Berliinin alueen maapohja kestäisi Hitlerin suunnitteleman riemukaaren ja muiden valtavien rakennusten painoa.


title: Schwerbelastungskörper

text: Sylinterin sallituksi enimmäisvajoamaksi oli määritelty 6 cm. Vuonna 1944 tehdyissä mittauksissa sylinteri oli kuitenkin vajonnut 11–18 cm.. Hitler oli tästä tuloksesta huolimatta sitä mieltä, että riemukaari ja muut tulevaan Welthauptstadt Germaniaan kaavaillut rakennukset oli mahdollista rakentaa. Koska Saksan tappio toisessa maailmansodassa oli tuolloin jo lähellä, niiden rakentamista ei ehditty aloittaa.


title: Schwerbelastungskörper

text: Saksan antauduttua liittoutuneiden miehitysviranomaiset halusivat hävittää maasta kaikki natsiaikakauteen liittyvät monumentit ja muut rakennelmat, ja myös Schwerbelastungskörper oli määrä purkaa räjäyttämällä. Niin ei kuitenkaan voitu tehdä lähistön asuinrakennusten vuoksi, ja se jäi paikalleen sammaloitumaan.


title: Schwerbelastungskörper

text: Vuonna 1995 betonimöhkäle sai muistomerkin statuksen, ja se on entistetty. Se on ainoa jäljellä oleva Hitlerin Germanian rakennelma.


title: Schwerbelastungskörper

text: Nykyään Schwebelastungskörperiä suojaa korkea teräksinen verkkoaita ja möhkäle on avoinna yleisölle rajoitetusti.


title: Kaukasten Voima

text: Kaukasten Voima (lyh. KaVo) on alun perin Hyvinkään Kaukasista peräisin oleva, sittemmin jokelalaistunut urheiluseura, jonka toimintaan kuuluvat nykyisin jääkiekko, koripallo sekä yleisurheilu. Seuralla on ollut toimintaa myös jalkapallon, lentopallon ja pesäpallon saralla, mutta nämä toiminnat ovat myöhemmin hiipuneet.


title: Kaukasten Voima

text: Kaukasten Voima perustettiin vuonna 1933. Yksi seuran kunnostautuneimmista urheilijoista menneinä vuosikymmeninä on ollut Pertti Lindfors, joka menestyi 1950- ja 1960-luvuilla hiihdossa ja yleisurheilussa. Sittemmin hän on osallistunut lukuisia kertoja Finlandia-hiihtoon. Kuuluisia urheiluseuraan kuuluneita urheilijoita ovat muun muassa NHL-jääkiekkoilija ja Suomea maajoukkuetasolla edustanut Sami Helenius sekä olympiakisoissa otelleet moukarinheittäjä Sini Pöyry (Ateena 2004) ja kymmenottelija Mikko Halvari (Peking 2008).


title: Kaukasten Voima

text: Kaukasten Voiman jääkiekon edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa Tuusulan jäähallissa Hyrylässä. Joukkue pelaa IV-divisioonassa. Joukkueen kulta-aika sijoittuu 1970- ja 1980-luvun vaihteeseen, jolloin seuran edustuskiekkoilijat pelasivat kansallista II-divisioonaa, joka oli tuon ajan kolmanneksi korkein sarja.


title: Kaukasten Voima

text: KaVolla ei ole nykyisin omaa junioritoimintaa, vaan se keskittyy edustuskiekkoon.


title: Kaukasten Voima

text: Kuuluisimpia joukkueen kasvatteja ovat NHL-kiekkoilija Sami Helenius sekä Mestis-tasolle yltäneet Mustosen veljekset (Toni, Vili ja Samu Mustonen).


title: Kaukasten Voima

text: Kaukasten Voiman koripallon edustusjoukkue pelaa koripallon II-divisioonassa. Muita joukkueita ovat lisäksi C-tytöt, Minitytöt, Mikropojat, Mikrotytöt ja Koripallokerho. Jokelassa järjestetään vuosittain suuri katukoristapahtuma.


title: KaVo

text: KaVo voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Aaltoska orkaniseeraa

text: Aaltoska orkaniseeraa on suomalainen elokuva vuodelta 1949. Sen ohjaus on merkitty Edvin Laineen nimiin, mutta todellisuudessa siitä vastasi pääosin apulaisohjaaja Matti Kassila.


title: Aaltoska orkaniseeraa

text: Elokuva on ajankuva Suomen sodanjälkeisestä yhteiskunnasta. Tuotantoyhtiön tavoitteena oli taloudellisen tuloksen lisäksi tarjota pulaan ja synkkyyteen hieman piristystä soiton ja laulun avulla. Elokuva irvailee aikakauden asuntopulan ja asumisen ahtauden mutta myös rosvokoplan kustannuksella. Lisäksi elokuva nojaa lapsitähti Veli-Matti Kaitalan varaan. Kyseessä oli viimeinen Särkän tuottama Veli-Matti-elokuva


title: Aaltoska orkaniseeraa

text: Elokuva oli useiden aikakaudella elokuva-alalla työskennelleiden mukaan huono, ja elokuvan apulaisohjaaja Matti Kassilan mukaan Edvin Laineelta jopa pohjanoteeraus. Tässä elokuvassa Matti Kassila kuitenkin pääsi näyttämään kykynsä ohjata pitkiä elokuvia. Tuotannon jälkeen Toivo Särkkä antoi Kassilalle ohjattavaksi elokuvan "Isäntä soittaa hanuria".


title: Muurlan Opisto

text: Muurlan opisto on kansanopisto Salon kaupungissa Muurlan Ylisjärven rannalla. Muurlan Opisto toimii sisäoppilaitoksena. Opistolla tarjotaan erilaisia pitkiä opintolinjoja ja erilaisia monimuoto-opintoja. Erilaisia lyhytkursseja järjestetään vaihtelevasti.


title: Muurlan Opisto

text: Fredrik Selänne, Edvard Elomaa ja K.G. Alijoki ostivat aluksi omiin nimiinsä 1939 Muurlan Isontalon kartanon yleisestä huutokaupasta. Pian tämän jälkeen tila myytiin kannatusyhdistyksen omistukseen. Kansanopisto työ päätettiin aloittaa 1.11.1939 Muurlan Isontalon rakennuksissa. Sodan sytyttyä sai Muurlan Isontalo pian tilapäisasukkaiksi Karjalasta tulleita siirtolaisperheitä ja kansanopiston perustaminen keskeytyi.


title: Muurlan Opisto

text: Alku tapahtui nopeaan tahtiin ja sodan keskellä niin että ensimmäiselle kurssille tuli vain 16 tyttöä. Ensimmäiset kurssit pyörivät tyttöoppilain, mutta kuudennella kurssilla oli jo poikaoppilaitakin. Keväällä 1949 Opiston päärakennus paloi. Opetustoimintaa jatkettiin "tupakurssein" kunnes uusi päärakennus valmistui. Uuden päärakennuksen piirustukset laati arkkitehti Märtha Lilius-Tallroth ja päärakennus vihittiin käyttöön 19.10.1952.


title: Muurlan Opisto

text: Kansanopiston vanhaan ohjelmaan, ennen linjajakoa, kuului paljon käytännön töitä. Kansakoulu oli usein ainoa pohjakoulutus. Opettajat ohjasivat oppilaita ammatinvalinnassa. Monet palasivat koteihinsa perinteisiin maaseudun töihin, mutta kansanopisto auttoi löytämään myös uusia mahdollisuuksia teollisuuden, kaupan ja monien muiden ammattialojen joukosta. 50-luvusta Opisto selvisi suurien oppilasmäärien ja lahjoitusten turvin.


title: Muurlan Opisto

text: 60-luvulla suuret ikäluokat täyttivät Opiston tilat. Opetus pohjautui evankelisen uskonnäkemyksen selkeyttämiseen, yleissivistävään koulutukseen ja kodissa tarvittavien taitojen opetukseen sekä ammatillisten opintojen valmennukseen. Viikot olivat 7-päiväisiä ja täynnä ohjelmaa aamusta iltaan. 70-luvulla liikkuminen paikasta toiseen helpottui eikä enää tyydytty pariin kolmeen viikonloppulomaan lukukaudessa. Työjärjestys jaksotettiin kymmenen päivän periodeihin.


title: Muurlan Opisto

text: 80-luvun alussa opistossa siirryttiin yleisesti 5-päiväiseen työviikkoon. Perinteinen kansanopisto oli murroksessa. Uudet koulutustarpeet ja kohderyhmät vaativat uusia ohjelmia ja oppisisältöjä. Kansanopistossa alettiin puhua linjoista. Perinteisen käytännön linjan tilalle perustettiin käsityölinja. Koulutustarvetta alettiin suunnata aikuisväestön tarpeisiin. Kokonaan uusi valokuvauslinja alkoi syksyllä 1988.


title: Muurlan Opisto

text: Muurlan opistolla linjaopintoina voi suorittaa valokuvauslinjan, sarjakuvataiteen linjan, animaatiolinjan tai videotuotantolinjan. Linjoilla opiskelu on päätoimista ja opintotukeen oikeuttavaa.


title: Muurlan Opisto

text: Valokuvauslinja kestää kaksi lukuvuotta. Opiskelun sisältö perustuu valokuvaajan ammattitutkinnon vaatimuksiin. Linja on tarkoitettu valokuvauksesta kiinnostuneille, sitä harrastaneille ja alan koulutukseen pyrkiville.


title: Muurlan Opisto

text: Sarjakuvataiteen linja kestää 1-2 lukuvuotta. Sarjakuvataiteen linjalla etsitään kuvallisen ilmaisuun ja tarinan kerrontaan omaa ääntä ja kädenjälkeä. Koulutus antaa käsityksen alasta ja työmahdollisuuksista sekä valmiudet löytää oma tie visuaalisen alan koulutusmahdollisuuksien viidakosta.


title: Muurlan Opisto

text: Animaatiolinjan yksivuotisen koulutuksen aikana tutustumme animaation tekniikoihin, kuten stop motion- ja piirrosanimaatio, sekä niihin tarvittaviin laitteisiin ja ohjelmiin. Käymme läpi elokuvanteon keskeisimmät osa-alueet kuten käsikirjoitus, kuvakerronta, kuvaus, lavastus ja äänitys. Tavoitteena on antaa laaja yleiskuva animaation ja elokuvan mahdollisuuksista ja auttaa löytämään itselle ominaisimmat ilmaisukeinot.


title: Muurlan Opisto

text: Videotuotantolinjan yksivuotisen koulutuksen aikana käymme läpi elokuvanteon eri osa-alueita kuten käsikirjoitus, kuvakerronta, kuvaus, valaisu, lavastus ja äänitekniikka sekä video- ja äänieditointi.


title: Muurlan Opisto

text: Opiskelu muodostuu käytännön harjoituksista ja työpajoista, luennoista, henkilökohtaisesta ohjauksesta ja palautteesta sekä näyttelyissä ja sarjakuvatapahtumissa vierailuista. Linjan opettajat ovat sarjakuva-alan, kuvataiteen ja käsikirjoittamiset ammattilaisia. Keväällä opiskelijat pitävät yhteisnäyttelyn ja tekevät yhteisjulkaisun.


title: Muurlan Opisto

text: Monimuoto-opintoina Opistolla voi suorittaa kuvataidelinjan, työnohjaajakoulutuksen (antaa ammatillisen pätevyyden), elämäntaitoa logoterapiasta-kurssin ja ekspressiivisen taideterapia-kurssin perusosan tai jatko-osan. Monimuotokoulutus on nimensä mukaisesti monimuotoista opiskelua ja sopii hyvin esimerkiksi työssä käyville. Monimuotokoulutukseen kuuluu pääsääntöisesti lähiopetuspäiviä n. kerran kuussa, joiden aikana opetusryhmä kokoontuu tarkastamaan opiskelemaan aihetta ja loput opetuksesta tapahtuu annettujen ohjeiden mukaisesti omaan tahtiin esimerkiksi materiaalin ja harjoitustöiden parissa.


title: Muurlan Opisto

text: Kuvataidelinja monimuoto-opintoina on tarkoitettu kuvataiteesta kiinnostuneille, taidealojen oppilaitoksiin pyrkiville tai kuvataidetta työssään tarvitseville. Linjalla voi syventää harrastuneisuutta, mutta myös parantaa mahdollisuuksia päästä opiskelemaan taidealan korkeakouluihin ja ammattikorkeakoulujen taidelinjoille. Linjan opetus sisältää teoriaa ja käytäntöä. Opetus tapahtuu osin yhteistyössä Opiston valokuvaus- ja sarjakuvataiteen linjojen kanssa seminaaripäivien ja asiantuntijaluentojen järjestämällä.


title: Muurlan Opisto

text: Työnohjaajakoulutus on tarkoitettu henkilöille, jotka ovat kiinnostuneita kehittämään työyhteisöjen toimivuutta, tukemaan ihmisten työssä jaksamista ja joille ihmisyyden säilyminen työyhteisössä on tärkeää. Työnohjaajakoulutus antaa ammatillisen pätevyyden toimia työnohjaajana yksilöille ja ryhmille yrityksissä ja muissa työyhteisöissä sekä valmiudet toimia mentorina, sparraajana ja coachina. Koulutuksen logoterapeuttinen viitekehys perustuu logofilosofiseen näkökulmaan, jonka rinnalla kulkevat yhteisöllisyys ja voimavarakeskeisyys. Opiskeluun vaaditaan riittävät tiedot logoterapian perusteista. Logoterapiaopinnot voi suorittaa myös tämän koulutuksen yhteydessä.


title: Muurlan Opisto

text: Elämäntaitoa logoterapiasta Logoterapia on neurologian ja psykiatrian professorin Viktor E. Franklin (1905-1997) kehittämä tarkoituskeskeinen eksistenssifilosofinen ja terapeuttinen malli, jonka avulla omaan elämään ja työhön voi löytää uutta mielekkyyttä, visioita, rohkeutta, toivoa ja keinoja. Franklin näkemyksen mukaan ei ole olemassa toivotonta tilannetta eikä ihmistä, jolla ei olisi mahdollisuutta. Kurssilla etsitään logoterapian ajatuksista eväitä omaan jaksamiseen ja motivaatioon. Logoterapia on jokaisen ihmisen ainutkertaisen arvon tunnustavaa humaania psykologiaa ja eksistenssifilosofiaa. Se on hyvin maanläheistä ja käyttökelpoista arkielämässä ja työssä.


title: Muurlan Opisto

text: Ekspressiivinen taideterapian peruskoulutus on suunnattu sosiaali,- terveys- ja kasvatusalan ammattilaisille, jotka haluavat löytää uudenlaisia välineitä omaan työhönsä. Koulutuksen tarkoituksena on, että osallistuja sekä kokeilevan, kokemuksellisen että teoreettisen tietämyksensä perusteella löytää keinoja, joilla rikastuttaa ihmisen kasvua, oppimista ja muutosta. Koulutus antaa osallistujalle perusvalmiudet käyttää ekspressiivisen taideterapian - taiteiden välistä - työskentelyotetta tarkoituksenmukaisella tavalla omaan työhönsä soveltuen. Koulutusryhmässä työskentely painottuu osallistujan omaan tekemisen prosessiin ja sen reflektoimiseen sekä vuorovaikutukseen ryhmässä. Oppiminen pohjautuu kokemukselliseen oppimiseen ja eri taidelajien väliseen työskentelyyn.


title: Imeni Sverdlova

text: Imeni Sverdlova () on kaupunkimainen taajama ja kunta Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Nevan pohjoisrannalla 43 kilometriä Pietarista kaakkoon. Taajamassa on asukkaita 9 100 ja kunnassa 10 400 henkeä (vuonna 2007).


title: Imeni Sverdlova

text: Kunnan hallinnollinen keskus on Sverdloville nimetty taajama. Lisäksi siihen kuuluvat seuraavat asutuskeskukset: kylät Ansareinmäki (), Koski (), Kuzminka (), Maaslova (), Nevanrannan kalanisto (), Nevski Parkleshoz (), Sarvela (), asutukset Krasnaja Zarja () ja Rabotši (). Toiseen maailmansotaan saakka useissa kylissä asui inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Kelton luterilaiseen seurakuntaan.


title: Imeni Sverdlova

text: Sverdlovin taajama on saanut alkunsa Samarkan eli Štšerbinkan kartanon yhteydessä toimineen tiilitehtaan työläisasutuksesta. Se on nimetty venäjänjuutalaisen bolševikkivallankumouksellisen Jakov Sverdlovin mukaan. Kaupunkimaisen taajaman statuksen se sai vuonna 1979.


title: Imeni Sverdlova

text: Kunnassa toimii maatalousyritys ZAO Plemzavod ”Prinevskoje”, teepakkaamo Nevskije porogi sekä rakennusteollisuutta. Taajaman lähellä on moottoriurheilukeskus. Suunnitteilla on Pietarin kehätiehen liittyviä logistiikka- ja palvelukeskuksia.


title: Imeni Sverdlova

text: Kunnan päämies on Valeri Vasiljev, kunnanhallinnon päämies Andrei Polozov.


title: Ruoka-apu

text: Ruoka-apu on tukea, jossa ruokaa annetaan humanitaarisiin tarkoituksiin. Suurimmat ruoka-avun vastaanottajavaltiot ovat kehitysmaita ja kriisialueita, mutta myös esimerkiksi Suomi saa vuosittain Euroopan unionilta ruoka-apua 2,7 miljoonan euron arvosta.


title: Ruoka-apu

text: Suomessa ruoka-apua jakavat esimerkiksi seurakunnat ja työttömien järjestöt. Ruoka-apu voi sisältää maksusitoumuksia elintarvikeliikkeisiin ja valmiiden elintarvikepakkausten jakamista. Ruoka-avun piiriin kuuluvat elintarvikepakkaukset sisältävät yleensä kuivamuonaa, kuten makaronia, jauhoja ja kaurahiutaleita, mutta toisinaan myös tuoreita elintarvikkeita, kuten lihaa ja vihanneksia. Elintarvikeliikkeet voivat lahjoittaa lähellä myyntiajan päättymistä olevia elintarvikkeita jaettavaksi ruoka-apuna.


title: Toukokämmekkä

text: Toukokämmekkä ("Dactylorhiza majalis") on Suomessa harvinainen pystyvartinen kämmekkälaji. Se kasvaa 30–50 senttimetriä korkeaksi.


title: Toukokämmekkä

text: Toukokämmekkää on Suomessa tavattu vain muutamia kertoja, nekin satunnaisia, joten kasvia on hyvin vaikea löytää Suomesta. Se kukkii kesäkuussa ja elää kuivilla kalkkipitoisilla niityillä.


title: Toukokämmekkä

text: Kukalla on lehtiä 4–8. Lehdet pienenevät latvaa kohden ja ovat muodoltaan kapeansoikeita. Lehtien levein kohta on keskellä tai hieman alapuolella, ja niiden väri on päältä tummanvihreä tummanruskein täplin ja alta tasaisen vaalea. Lajin kukkien tukilehdet ovat tummia ja sahalaitaisia. Kasvin varsi on tanakka ja paksu.


title: Toukokämmekkä

text: Toukokämmekkä muistuttaa äärimmäisen harvinaista leveälehtikämmekkää, niitä on joskus pidetty saman lajin alalajeina.


title: Jaffan taistelu

text: Jaffan taistelu oli kolmannella ristiretkellä käyty taistelu, jossa Saladinin ja Rikhard I Leijonamielen joukot kohtasivat Jaffan kaupungissa. Se oli ristiretken viimeinen taistelu ja sen päätteeksi Saladin ja kuningas Rikhard solmivat rauhansopimuksen. Vaikka ristiretkeläiset eivät koskaan saaneet Jerusalemia haltuunsa, kristityt pyhiinvaeltajat saivat luvan astua kaupunkiin ja lisäksi ristiretkeläiset palauttivat haltuunsa suuren maa-alueen Beirutista Jaffaan.


title: Jaffan taistelu

text: 7. syyskuuta 1191, heti Arsufin taistelun jälkeen, ristiretkeläisten armeija jatkoi etenemistään Jaffaan, jonka he saivat haltuunsa. He päättivät tehdä Jaffasta hyökkäystensä tukikohdan, armeijan suunnitellessa Jerusalemin takaisinvaltaamista. Talvella hyökkäykset kuitenkin hylättiin ja Rikhard alkoi käydä satunnaisia neuvotteluita Saladinin kanssa, ne eivät johtaneet mihinkään. Keväällä 1192 neuvotteluita jatkettiin yhä ja tuolloin Rikhard sai huolestuttavia uutisia veljensä Juhanan toiminnasta. Kun kesä lähestyi, Rikhard päätti palata pian Englantiin turvatakseen asemansa siellä.


title: Jaffan taistelu

text: 5. heinäkuuta 1192, Rikhard aloitti perääntymisensä Pyhältä maalta, ymmärrettyään ettei Jerusalemin valloitus onnistuisi. Melkein välittömästi Rikhardin peräännyttyä, Saladinin joukot piirittivät Jaffan. Muslimisotilaat ryntäsivät onnistuneesti muureille ja ainoastaan Jaffan linnake säilyi puolustavien ristiretkeläisten hallussa. Kuultuaan tilanteesta, Rikhard kokosi pienen ryhmän joukkoja ja palasi kaupungille. Nähtyään muslimien lipun muureilla, hän luuli kaupungin joutuneen kokonaan heidän haltuunsa, mutta sai pian tietää asioiden oikean laidan erään kaupunkia puolustaneen sotilaan uitua hänen lippulaivalleen.


title: Jaffan taistelu

text: Kuultuaan kaupungin tilanteesta, Rikhard hyppäsi uhkarohkeasti mereen ja kahlasi rannalle. Häntä seurasi 54 ritaria ja 2000 genovalaista sekä pisalaista varsijousimiestä, jotka Rikhard johti taisteluun. Taistelussa kuninkaan hevonen menehtyi muslimien nuolista ja kun Saladin näki Rikhardin sotimassa jalkaisin, hän lähetti vastustajalleen yhden tallinsa hevosista. Loppujen lopuksi Rikhardin sotilaat onnistuivat ajamaan muslimien 7000 miehen armeijan takaisin kaupunkiin, missä heidät piiritettiin ja voitettiin. Rikhard sai Jaffan takaisin haltuunsa.


title: Raw Footage

text: Raw Footage on Ice Cuben kahdeksas studioalbumi, joka ilmestyi vuonna 2008. Albumin ensimmäinen single oli "Gangsta Rap Made Me Do It", josta kuvattiin myös musiikkivideo. Albumin toisena singlenä julkaistiin "Do Ya Thang", josta myös kuvattiin musiikkivideo.


title: Raw Footage

text: Albumi nousi sijalle viisi Billboard 200 -listalla ja sijalle yksi Top R&B/Hip-Hop Albums-listalla. Albumi on myynyt tähän mennessä hieman reilut 500 000 kappaletta.


title: Perustuu tositapahtumiin

text: Perustuu tositapahtumiin on Kimmo Liskomäen Pitkät Kalsarit -yhtyeen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 18. kesäkuuta 2008.


title: Lempi Linna

text: Lempi Linna (s. 24. marraskuuta 1908 Nivala) on suomalainen kirjailija.


title: Lempi Linna

text: Linnan romaani "Konikapina" käsitteli 1932 tapahtunutta Nivalan konikapinaa. Hän käytti kirjan pohjana omia muistikuviaan, mukana olleiden haastatteluja sekä pulamiesten kokousten pöytäkirjoja. Mikko Niskanen ohjasi 1977 Linnan romaanin pohjalta elokuvan Pulakapina.


title: Routakuun laulu

text: Routakuun laulu on suomalaisen Solid -yhtyeen studioalbumi vuodelta 1980.


title: Routakuun laulu

text: Ilkka Hannulan johtaman, suomalaista laulelmamusiikkia esittäneen, yhtyeen toinen albumi sisältää Hannulan sävellyksiä Viljo Kajavan sanoituksilla. Kaupallisesti albumi ei ilmestyessään juuri menestynyt.


title: Routakuun laulu

text: Rocket Records julkaisi levystä CD-painoksen 30. tammikuuta 2008. Se sisältää myös Ilkka Hannulan kirjoittamat saatesanat. CD:n julkaisuviikolla tuli myös kuluneeksi kymmenen vuotta runoilija Kajavan kuolemasta.


title: Routakuun laulu

text: Sävellykset & sovitukset: Ilkka Hannula. Sanat: Viljo Kajava.


title: Herman van Veen

text: Hermannus Jantinus ”Herman” van Veen (s. 14. maaliskuuta 1945 Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen laulaja, viulisti, kirjailija, lauluntekijä ja säveltäjä. Hän on luonut Alfred J. Kwakin, josta valmistettiin piirrosarja vuonna 1989. Van Veen kirjoitti ja esitti piirrossarjan sekä saksan- että hollanninkieliset tunnuslaulut.


title: Herman van Veen

text: Opiskellessaan Utrechts Conservatoriumissa van Veen aloitti kaksikymmenvuotiaana esiintymisen aisaparinaan pianisti ja säveltäjä Erik van der Wurff, jonka kanssa hän perusti kabareeryhmän "Cabaret Chantant Harlekijnin". Van Veen tuli tunnetuksi 1970-luvulla lavaesiintymisillään, joissa yhdisteltiin kabareeta, satiiria, performanssia ja musiikkia.


title: Sotion

text: Sotion (n. 200-170 eaa.) oli antiikin kreikkalainen doksografi ja elämäkertakirjailija. Hän oli kotoisin Aleksandriasta.


title: Sotion

text: Sotion oli merkittävä lähde Diogenes Laertioksen filosofielämäkerroille. Hänen teoksistaan ei ole säilynyt yhtäkään, mutta ne tunnetaan epäsuorasti muun muassa Diogeneen kautta. Sotionin pääteos oli "Perimysjärjestyksistä" ( tai ). Se on varhaisin tunnettu teos, jossa filosofeja järjestettiin koulukuntiin perimysjärjestyksittäin eli opettaja-oppilas -ketjujen mukaisesti. Sotionilta on peräisin muun muassa ajatus joonialaisesta koulukunnasta, joka sai alkunsa Thaleesta, joka vaikutti Anaksimandrokseen, joka vaikutti edelleen Anaksimeneehen, ja niin edelleen.


title: Sotion

text: "Perimysjärjestyksistä" koostui todennäköisesti kolmestatoista kirjasta, ja ainakin osa sen aineistosta oli peräisin Theofrastoksen kokoamasta doksografiasta. "Perimysjärjestyksistä" oli tarpeeksi tunnettu, jotta Herakleides Lemboslainen teki siitä lyhennelmän toisen vuosisadan eaa. puolessä välissä, ja myöhemmin saman nimisen teoksen kirjoittivat myös Sosikrates ja Antisthenes Rhodoslainen.


title: Qasigiannguit

text: Qasigiannguit on kaupunki ja entinen kunta Disko Bayn lähellä Grönlannissa. Nykyisin se kuuluu Qaasuitsupin kuntaan. Qasigiannguitin kunnassa oli 1 417 asukasta, joista suurin osa asui kunnan samannimisessä keskustaajamassa, ja sen pinta-ala oli 3 000 neliökilometriä. Qasigiannguitin tärkein elinkeino on katkarapujen ja ruijanpaltaiden kalastaminen.


title: Qasigiannguit

text: Qasigiannguitissa sijaitsee Grönlannin vanhin rakennus, joka on kaupungin perustamisvuodelta 1734. Talo toimii arkeologisena museona esihistoriallisista kulttuureista.


title: Riippasara

text: Riippasara ("Carex magellanica", syn. "Carex paupercula") on monivuotinen kapealehtinen sarakasvi. Se on yleinen kaikkialla Suomessa ja kukkii keskikesällä.


title: Riippasara

text: Riippasara kasvaa noin 10–20 senttiä pitkäksi. Varren juurakko on pitkä. Se on melko tanakka, terävästi kolmisärmäinen ja täyteinen. Sen kukinto on monitähkäinen. Pullakot ovat 3–4 millimetriä pitkiä, litteitä, luumunmuotoisia ja aika vihertäviä. Kasvin elinympäristö keskittyy pääasiassa rämeihin ja korpiin, mutta sitä havaitaan myös muun muassa rannoilla.


title: Riippasara

text: Riippasara voi risteytyä harsusaran ("Carex rariflora") kanssa.


title: Valmet 700

text: Valmet 700 on Valmetin traktorimalli, jota valmistettiin vuosina 1968–1971. Traktoriin kuuluu tehdasasenteinen ohjaamo, hydrostaattinen ohjaus ja synkronoitu vaihteisto.


title: Valmet 700

text: Valmet 700:sta mainostettiin yleistraktorina, jota voitaisiin käyttää myös teollisuudessa ja muissa töissä.


title: Valmet 700

text: Suuri uutuus edellisiin malleihin verrattuna oli Valmet 700:n nelisylinterinen 4105-moottori. Teholtaan se vastasi noin 75 SAE-hevosvoimaa ja sen iskutilavuus oli 3980 cm3. Vuonna 1969 moottori vaihtui 411-malliseksi. Synkronoituja vaihteita 700:ssa oli 8+2.


title: Brad Whitford

text: Bradley Ernest Whitford (s. 23. helmikuuta 1952), on yhdysvaltalainen kitaristi. Whitford soittaa rytmikitaraa Aerosmithissä.


title: Brad Whitford

text: Whitford opiskeli Berklee College of Musicissa. Ennen Aerosmithiin liittymistä vuonna 1971 Whitford soitti yhtyeissä Symbols of Resistance, Teapot Dome ja Earth, Inc, hän korvasi Aerosmithin alkuperäisen kitaristin Ray Tabanon.


title: Herakleides Lemboslainen

text: Herakleides Lemboslainen (100-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka kuului mahdollisesti peripateettiseen koulukuntaan. Hän vaikutti Ptolemaios Filometorin aikana.


title: Herakleides Lemboslainen

text: Herakleideesta ja hänen ajattelustaan ei tiedetä paljoakaan. Hänen Aristoteleen teoksia käsitelleistä tutkielmistaan on säilynyt osia, ja niiden kautta myös Aristoteleen kadonneista teoksista tunnetaan katkelmia. F. G. Schneidewin julkaisi nämä katkelmat vuonna 1847 nimellä "Heraclidis politiarum quae extant".


title: Carpelan

text: Carpelan on suomalainen keskiaikainen aatelissuku, jonka kaksi haaraa on kohotettu vapaaherralliseen arvoon. "Påvel Karpelainen" ("Paavali Karpalainen") Vehmaalta Varsinais-Suomesta sai vuonna 1407 rälssikirjeen Eerik Pommerilaiselta. Vuonna 1625, Ruotsin ritarihuoneen järjestäytyessä, hänen pojantyttärensä pojanpojan poika "Lars Carpelan" (1566–1648), introdusoitiin, aluksi aatelisena sukuna numero 1. Myöhemmin järjestysnumeroksi kuitenkin muutettiin 38. Kenraaliluutnantti Wilhelm Carpelan, yhdessä veljenpoikansa Karl Efraim Carpelanin kanssa korotettiin vuonna 1771 vapaaherroiksi ja introdusoitiin 1776 vapaaherrallisena sukuna numero 281. Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai järjestysnumeron 19 vapaaherrojen joukossa. Myös Karl Efraim Carpelanin veljet Simon Vilhelm Carpelan ja Johan Fredrik Carpelan korotettiin vapaaherraksi vuonna 1790 ja introdusoitiin numerolla 310. Tämä haara on kuitenkin sammunut.


title: Al-Dakhiliyya

text: Ad-Dakhiliyya () on yksi Omanin yhdestätoista hallinnollisesta alueesta, kuvernoraatista. Ad-Dakhiliyyan pinta-ala on 31 900 neliökilometriä.


title: Al-Dakhiliyya

text: Kuvernoraatti ulottuu maan pohjoisosan Hajarvuoriston (al-Hajar) Jabal Akhdarilta eteläpuoliselle aavikolle. Vuoristossa on kuvernoraatin alueella neljä keskeistä laaksoa: al-Abyadhin, Halfeinin, Bahlan ja Samailin laaksot. Hallinnollinen keskus on vuoriston eteläreunalla sijaitseva Nizwa, josta on maanteitse noin 180 kilometriä pääkaupunki Masqatiin.


title: Al-Dakhiliyya

text: Ad-Dakhiliyya rajautuu lännessä az-Zahiran, pohjoisessa al-Batinan eteläiseen ja Masqatin, idässä aš-Šarqiyyan pohjoiseen, sekä etelässä al-Wustan kuvernoraattiin.


title: Al-Dakhiliyya

text: Toukokuussa 2015 väkiluvuksi kirjattiin 416 332 henkeä, joista omanilaisia oli 321 511 ja ulkomaalaisia 94 821.


title: Al-Dakhiliyya

text: Aluehallinnon toisella tasolla kuvernoraatti jakautuu seuraavaan kahdeksaan wilayatiin: Adam, al-Hamra, Bahla, BidBid, Izki, Manah, Nizwa ja Samail.


title: Hattfjelldal

text: Hattfjelldal on kunta Nordlandin läänissä Norjassa. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Hemnes, lännessä Grane ja Vefsn sekä etelässä Røyrvik. Idässä kunta rajoittuu Ruotsiin, Västerbottenin lääniin.


title: Hattfjelldal

text: Hattfjelldal eroutui Vefsnistä vuonna 1862. Nykyiset rajansa se sai 1964, jolloin Røssvatnetin pohjoispuoliset alueet liitettiin Hemnesiin. Noin puolet kunnan väestöstä asuu Hattfjelldalin taajamassa, joka on myös kunnan ainut taajama ja hallintokeskus. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan koko Hattfjelldalin kunnassa oli 1 471 asukasta.


title: Pyhän kirjan varjo

text: California Newsreel levittää Arto Halosen dokumenttia "Pyhän kirjan varjo" dvd-versiona Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Saksassa elokuva esitettiin elokuvateattereissa. Tv-oikeudet on myyty 20 maahan.


title: Pyhän kirjan varjo

text: Pyhän kirjan varjo oli vuonna 2008 yhtenä kymmenestä dokumenttielokuvasta ehdolla Euroopan elokuva-akatemian jakaman Prix Arte –palkinnon voittajaksi. Palkintoa on jaettu vuodesta 1988 ja Pyhän kirjan varjo on toinen suomalainen dokumenttielokuva, joka on saanut ehdokkuuden.


title: Yhdistynyt metodistikirkko

text: Yhdistynyt metodistikirkko () on metodistinen kirkko. Se on Yhdysvalloissa kolmanneksi suurin kristillinen kirkkokunta noin seitsemällä miljoonalla jäsenellään. Jäseniä on muutama miljoona ulkomaillakin.


title: Yhdistynyt metodistikirkko

text: Yhdistynyt metodistikirkko on Kirkkojen maailmanneuvoston jäsen. Se perustettiin vuonna 1968.


title: Metodistien maailmanneuvosto

text: Metodistien maailmanneuvosto () on neuvosto, johon kuuluu metodistisia kirkkokuntia eri puolilta maailmaa. Sen ylin päättävä elin on viiden vuoden välein kokoontuva maailmankonferenssi ("World Methodist Conference").


title: Metodistien maailmanneuvosto

text: Maailmanneuvosto perustettiin vuonna 1881. Siihen kuuluvat muiden muassa Suomen metodistikirkko sekä Yhdysvaltain suurin metodistikirkko, laajasti muuallakin maailmassa toimiva United Methodist Church.


title: Metodistien maailmanneuvosto

text: Maailmanneuvosto myöntää vuosittain World Methodist Peace Award -rauhanpalkinnon.


title: Doksografia

text: Doksografia (kreikkaa: , "doksa", 'mielipide', 'näkökulma'; , "grafein", 'kirjoittaa', 'kuvata') on termi, jota käytetään erityisesti klassisen ajan historioitsijoiden ja filosofien teoksista, jotka kuvaavat edeltäneiden filosofien ja tieteilijöiden ajatuksia.


title: Doksografia

text: Termin "doksografia" on kehittänyt saksalainen klassisen kirjallisuuden tutkija Hermann Alexander Diels. Se esiintyy hänen teoksessaan "Doxographi Graeci" (1879) latinankielisenä uudissanana. Teos sisälsi koko tunnetun doksografisen aineiston antiikin ajalta. Myöhemmin sanaa alettiin käyttää myös yleisemmin antiikin kirjoittajien näkemyksiä koskevista yleiskatsauksista.


title: Doksografia

text: Suuri osa varhaisemmista filosofisista teoksista on kadonnut historian saatossa. Rajallinen tietomme näistä kadonneista teoksista on usein peräisin myöhempien filosofien, kommentaattorien ja elämäkertakirjailijoiden kirjoittamista doksografioista.


title: Doksografia

text: Myös sellaisten filosofien kuten Platon ja Aristoteles voidaan nähdä toimineen doksografeina, koska heidän edeltäjiensä ajatuksista kirjoittamat kommentit kertovat samalla epäsuorasti siitä, minkälaisia ajatuksia näillä edeltäjillä oli. Esimerkiksi suuri osa siitä mitä tiedämme Anaksagoraan ajattelusta on peräisin Platonin teoksesta "Sokrateen puolustuspuhe".


title: Doksografia

text: Aristoteles oli ensimmäinen filosofi, joka esitti tiedon kehittyvän historiallisena prosessina. Hän esittää usein omissa teoksissaan huomioita edeltäjiensä ajatuksista ja vastaa niihin. Aristoteleelta erityisen merkittävä on teoksen "Metafysiikka" alkuosa. Hän aloittaa myös useat muut teoksensa edeltäjiensä ajatusten läpikäynnillä.


title: Doksografia

text: Koska Platon ja Aristoteles eivät pyrkineet kuvaamaan edeltäjiensä ajatuksia objektiivisesti, heitä ei kuitenkaan voida pitää doksografeina varsinaisessa mielessä.


title: Doksografia

text: Varsinainen doksografinen perinne sai alkunsa Aristoteleen oppilaista. Theofrastos kirjoitti historiallisen teoksen "Luonnonfilosofien käsityksistä" ("Fysikōn doksai"), joka käsitteli esisokraattisten luonnonfilosofien oppeja. Tämä teos on kuitenkin kadonnut. Erityisen merkittäviä doksografisia teoksia tai niiden katkelmia tunnetaan Diogenes Laertiokselta, Cicerolta, Plutarkhokselta, Areios Didymokselta ja Johannes Stobaiokselta, sekä sellaisilta kristillisiltä kirjailijoilta kuten Hippolytos ja Theodoretos.


title: Doksografia

text: Islamilaiseen doksografiaan luetaan joukko teoksia, jotka käsittelevät islamin eri virtausten ja lahkojen oppeja. Esimerkkinä voidaan mainita Abu Mansur Al Maturidin teos "Kitab al-Maqalat".


title: Doksografia

text: Se, että tiedämme nykyään jotain esisokraattisten filosofien, kuten Thaleen, Anaksimandroksen, Anaksimeneen, Empedokleen ja Zenon Elealaisen, mielipiteistä ja teoksista, on enimmäkseen doksografisten teosten ansiota. Ongelmana tilanteessa on se, että usein edeltävien filosofien ajatukset on esitetty kontekstissa, jossa filosofi on puolustanut omaa näkemystään, ja tällöin aiempien filosofien ajatukset on saatettu osittain kuvata sellaisina, että ne palvelisivat tätä tarkoitusta. Tämän vuoksi muun muassa Hans-Georg Gadamer on huomauttanut, että esisokraatikkojen ajatusten todellinen ymmärtäminen on mahdollista ainoastaan tutkimalla rinnakkain niiden doksografien ajatuksia, jotka nämä ajatukset esittävät.


title: Doksografia

text: Richard Rorty on voimakkaasti arvostellut doksografiaa filosofian historiankirjoituksen muotona. Hänen mukaansa doksografiaa kirjoitettaessa filosofian historia esitetään yleensä yhtenäisenä kyseenalaistamattomana kaanonina, jossa toisistaan hyvinkin poikkeavalla tavalla ajatelleet filosofit laitetaan puhumaan samoista asioista.


title: Hämeen museo

text: Hämeen museo on Tampereen vanhin museo. Se avattiin vuonna 1908 Näsinpuiston keskellä sijaitsevassa Näsilinnassa. Museon kokoelmat sisältävät lähinnä kansatieteellisiä ja kulttuurihistoriallisia kokoelmia. Museo on tunnettu muun muassa laajasta ryijykokoelmastaan sekä museon avaamisesta alkaen esillä olleesta savupirtistä, niin sanotusta Hämeen pirtistä.


title: Hämeen museo

text: Hämeen museon perustamisen takana olivat Julius Ailio ja Helsingin yliopiston Hämäläis-Osakunta. Osakuntalaiset aloittivat Ailion johdolla vuonna 1904 kokoelmien ja varojen keruun hämäläistä maakuntamuseota varten. Tampereen lisäksi myös Hämeenlinna tavoitteli itselleen maakuntamuseota, mutta osakunta piti Tampereen tarjousta parempana ja päätti vuonna 1906 sijoittaa museon Tampereelle. Museota hallinnoimaan perustettiin vuonna 1907 Hämeen museoseura.


title: Hämeen museo

text: Museon ensimmäinen museonhoitaja oli taiteilija Gabriel Engberg, joka asui Näsilinnassa ja hoiti samalla museota vuoteen 1951 saakka. Engbergin kiinnostus erityisesti tekstiileihin ja kansatieteelliseen aineistoon ohjasi merkittävästi Hämeen museon kokoelmien karttumista toiseen maailmansotaan saakka.


title: Hämeen museo

text: Sisällissodassa Näsilinna ja Hämeen museo kärsivät pahoja vaurioita Tampereen valtauksen aikana huhtikuussa 1918. Myös talvi- ja jatkosodan pommituksissa museo kärsi lieviä vaurioita.


title: Hämeen museo

text: Hämeen museon perusnäyttely avattiin perusteellisesti uudistettuna 1952. Samalla museo sai käyttöönsä koko Näsilinnan rakennuksen.


title: Hämeen museo

text: 1970-luvun alussa Hämeen museoseura luopui museon ylläpidosta ja se siirtyi Tampereen kaupungin hallintaan. Tämä ei käytännössä merkinnyt suurta muutosta museon ylläpitoon, sillä museon toiminta oli ollut Tampereen kaupungin tukien varassa toisen maailmansodan jälkeisen ajan.


title: Hämeen museo

text: Hämeen museo suljettiin vuonna 1998 säästösyistä. Museon esineistö on varastoituna Tampereen museoiden kokoelmakeskuksessa.


title: Baptistien maailmanliitto

text: Baptistien maailmanliitto () on kansainvälinen järjestö, joka perustettiin vuonna 1905 järjestetyssä ensimmäisessä baptistien maailmankongressissa kokoamaan yhteen maailman baptistikirkkoja. Maailmanliitto kokoontuu viiden vuoden välein. Siihen kuuluu 210 baptistiryhmää, joissa on jäseninä noin 47 miljoonaa baptistia. Liiton tavoitteet ovat: 1) Yhdistää baptisteja maailmanlaajuisesti, 2) Johtaa maailman evankeliointia, 3) Vastata hädänalaisille ja 4) Puolustaa ihmisoikeuksia.


Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2003 olivat historian kahdeksannet maailmanmestaruuskilpailut ja neljännet naisten MM-kisat. Ne pelattiin Sveitsissä. A-sarjan ottelut pelattiin Gümligenissä, B-sarjan ottelut Wünnewilissä ja finaalit Bernissä.


title: Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Turnaukseen osallistui kahdeksan maata, jotka jaettiin kahteen alkulohkoon. Alkulohkojen kaksi parasta pääsi välieriin, ja välierien voittajat finaaliin. Mestaruuden vei Ruotsi voittamalla finaalissa Sveitsin.


text: Sijat 7-8


text: Sijat 5-6


text:
Välierät
Pronssiottelu


text: Loppuottelu


title: Eteläinen baptistikonventio

text: Eteläinen baptistikonventio () on Yhdysvalloissa vuonna 1845 syntynyt baptistikirkko. Sen laskettiin vuonna 2008 olevan maan toiseksi suurin kristillinen kirkkokunta katolisen kirkon jälkeen.


title: Adolf Leander

text: Adolf Fredrik Leander (7. joulukuuta 1833 Heinola – 13. heinäkuuta 1899 Helsinki) oli suomalainen sotilaskapellimestari, soittaja ja säveltäjä, jota kutsuttiin ”suomalaisen torvimusiikin isäksi”. Hän teki noin 600 sävellystä ja sovitusta torvimusiikista ja nautti eläessään kansainvälistä arvostusta.


title: Adolf Leander

text: Leanderin vanhemmat olivat laulunopettaja ja kaartinsoittokunnan soittaja Adolf Wilhelm Leander ja Anna Lovisa von Bock. Hän opiskeli musiikkia Carl Waseniuksen ja konserttimestari Arnoldin johdolla ja tuli Kaartin soittokunnan soittajaksi vain 14-vuotiaana. Hän oli mukana Fredrik Paciuksen oopperan "Kaarle-kuninkaan metsästys" ensisesityksestä vuonna 1852 vastanneessa orkesterissa. Vuonna 1856 hänet ylennettiin Kaartin soittokunnan vääpeliksi. Vuonna 1874 Leander tuli soittokunnan kapellimestariksi saksalaisen Ernst Wilhelm Floesselin tilalle, missä tehtävässä hän toimi loppuelämänsä. Leander oli Kaartin soittokunnan ensimmäinen suomalaissyntyinen kapellimestari. Hän piti yllä hyviä suhteita Venäjän keisarillisen kaartin ylikapellimestariin Wilhelm Wurmiin ja keisari Aleksanteri III:een. Leander ja hänen soittokuntansa osallistuivat Suomen kaartin mukana myös vuosien 1877–1878 Turkin sotaan. Leander toimi vuodet 1881–1888 myös Uudenmaan Pataljoonan kapellimestarina. Vuodesta 1882 lähtien hän oli myös Helsingin musiikkiopiston soitinnuksen ja käyrätorven opettaja. Leander koulutti kokonaisen sukupolven suomalaisia sotilaskapellimestareita. Hän soitti itse käyrätorven ohella viulua ja baritonitorvea.


title: Adolf Leander

text: Leander kehitti erityisesti torviseitsikon kokoonpanoa ja ohjelmistoa. Sen sijaan, että olisi käytetty vain trumpettia ja pasuunaa, kokoonpanoissa suosittiin muita vaskipuhaltimia es-viritteisestä kornetista aina tuubaan saakka. Leander jätti jälkensä torvimusiikin historiaan myös julkaisemalla torvisoiton oppikirjan "Skola för hornmusik" sekä sovittamalla satoja teoksia vaskipuhallinkokoonpanoille. Hänen laatimaansa oppikirjaa käytettiin myös Ruotsin ja Ranskan sotilasmusiikkikouluissa. Leander sävelsi itse muun muassa lukuisia marsseja, poloneeseja ja polkkia sekä teki noin kuusisataa sovitusta puhallin- ja jousiorkesterille. Hänen vaskiseitsikko-ohjelmistonsa vaikutti merkittävästi amatöörien musiikinharrastukseen. Hänen musiikkinsa innoitti useita työpaikkoja ja tehtaita perustamaan omat septettinsä. Torvimusiikin arvostus kasvoi ja ihmisiä rohkaistiin harrastamaan sitä yleisen valistuksen nimissä.


title: Adolf Leander

text: Leanderin puoliso vuodesta 1875 oli Mathilda Emilie Fagerlund (k. 1901). Heidän tyttärensä Adée Flodin ja pojantyttärensä laulaja Saga Leander-Korhonen olivat aikoinaan tunnettuja musiikkihenkilöitä. Adée Flodinin puoliso oli säveltäjä ja musiikkikirjailija Karl Flodin.


title: Demetrios I (patriarkka)

text: Demetrios Papadopoulos eli Demetrios I (8. syyskuuta 1914 Istanbul, Turkki – 2. lokakuuta 1991 Fener, Istanbul, Turkki) oli ortodoksijohtaja, joka toimi Konstantinopolin ekumeenisena patriarkkana vuodesta 1972 kuolemaansa. Ennen valintaansa tähän tehtävään hän oli toiminut Imbrosin metropoliittapiispana. Häntä edelsi Athenagoras I ja seurasi Bartolomeos I.


title: Demetrios I (patriarkka)

text: Demetriosta pidettiin konservatiivisessa kirkossa lievästi liberaalina. Hän vieraili Neuvostoliitossa vuonna 1987, ensimmäisenä Konstantinopolin partiarkkana lähes 400 vuoteen, ja Yhdysvalloissa vuonna 1990. Hän kävi Vatikaanissa ja tapasi paavin.


title: Doxographi Graeci

text: Doxographi Graeci (”Kreikkalaiset doksografit”) on Hermann Alexander Dielsin kokoama jättimäinen teos, joka sisältää koko antiikin ajalta tunnetun doksografisen aineiston. Se julkaistiin vuonna 1879.


title: Doxographi Graeci

text: Diels keskittyi teoksessaan antiikin luonnonfilosofiseen doksografiaan, mukaan lukien fysiikka, teologia, kosmologia, tähtitiede, meteorologia, biologia ja osa lääketieteestä. Koko termi "doksografia" on peräisin Dielsin teoksesta. Myöhemmin termiä on alettu käyttää myös yleisemmin antiikin kirjoittajien näkemyksiä koskevista yleiskatsauksista ja laajemminkin edeltävien filosofien näkemysten läpikäynnistä.


title: Doxographi Graeci

text: Dielsin materiaali on hyvin pitkälti peräisin Theofrastokselta, tämän teoksesta "Luonnonfilosofien käsityksistä" ("Fysikōn doksai"). Merkittävinä välikäsinä toimivat muun muassa Pseudo-Plutarkhoksen teos "Filosofien luonnonopillisista mielipiteistä" ("De placitis philosophorum") sekä Johannes Stobaioksen teos "Eclogae".


title: Rocky (soundtrack)

text: Rocky I on "Rocky"-elokuvan soundtrack-albumi. Albumin kaikki kappaleet sävelsi ja sanoitti Bill Conti, joka myös tuotti albumin elokuvan ohjaajan, päänäyttelijän ja käsikirjoittajan Sylvester Stallonen kanssa. Kappaleet esittää Rocky Orchestra. Soundtrack julkaistiin vuonna 1977, mutta elokuva oli julkaistu jo vuonna 1976.


title: Rocky (soundtrack)

text: Soundtrack sai jatkoa vuonna 1980 "Rocky II" -soundtrackilla. Kahden ensimmäisen Rocky-elokuvan soundtrackit olivat suureksi osaksi pelkkiä instrumentaalilevyjä, kunnes vuonna 1983 "Tiikerinsilmä – Rocky III" -elokuvan soundtrackilta löytyi myös rock-kappaleita, kuten Survivor-yhtyeen hitti ”Eye of the Tiger”.


title: Suomalaisia rakkaustarinoita 2

text: Suomalaisia rakkaustarinoita 2 on suomalaisen säveltäjän Kikka Laitisen ja yhtyeensä Kikka Laitinen Co. studioalbumi joka julkaistiin 1. lokakuuta 2008. Äänitykset on tehty poikkeuksellisesti analogisesti JJ-studiossa, Juuso Nordlundin toimiessa tuottajana ja miksaajana. Albumin soundi on pehmeä ja luonnollinen.


title: Suomalaisia rakkaustarinoita 2

text: Suomalaisia rakkaustarinoita -laulusarja muodostaa kolmiosaisen trilogian. Ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 2006, toinen osa 2008 ja kolmas vuonna 2012. Suomalaisia rakkaustarinoita -trilogian tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Onni on pienissä asioissa”, "Ei surullista", "Tatuoitu neitoperhonen", ”Suomalaisia rakkaustarinoita”, ”Jospa ne kaksi poikaa”, ”Da?”, ”Enää linnut laula ei”, ”Rakkaus naista kuljettaa” ja "Enkelit sut luotani vei". Monet Suomalaisia rakkaustarinoita -trilogian laulut ovat olleet mm. Yle Radio Suomen ja Radio Top 20 -soitetuimpien listoilla vv. 2006 - 2013.


title: Suomalaisia rakkaustarinoita 2

text:
Suomalaisia rakkaustarinoita - trilogiasta Suomalaisia rakkaustarinoita, Suomalaisia rakkaustarinoita 2 ja
Suomalaisia rakkaustarinoita 3 kehitettiin vuonna 2013 sarja johon yhdistettiin musiikkia ja muotoilua: syntyi Suomalaisia rakkaustarinoita Kikka Laitinen, joka sai Suomalaisen Työn Liitolta sekä Avainlippu- että Design From Finland -merkit. Suomalaisia rakkaustarinoita Kikka Laitinen on Rekisteröity tavaramerkki. Sarjan laulut ovat pääosin Kikka Laitisen säveltämiä ja sanoittamia ja yhtyeen sovittamia. Sarjan muotoilu on Ville Korhosen käsialaa.


title: Tähtisarja – 30 suosikkia (Susanna Haavisto)

text: Tähtisarja – 30 suosikkia on Susanna Haaviston kokoelmalevy vuodelta 2006. Levy on osa "Tähtisarja – 30 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Krääkkiö

text: Krääkkiö on kylä Vesilahden kunnan lounaisosassa Vammalan ja Urjalan vastaisella rajalla. Krääkkiössä on noin 300 asukasta. Krääkkiön naapurikyliä ovat Halkivaha, Rämsöö, Narva, Onkemäki ja Riehu.


title: Krääkkiö

text: Kylän keskus sijaitsee Vesilahdelta Halkivahaan vievän maantien varrella aivan Urjalan rajan tuntumassa. Kyläkeskuksessa sijaitsee Pienviljelijäyhdistyksen talo ja vuonna 1901 perustettu Krääkkiön koulu, joka lakkautettiin vuonna 2005.


title: Alexander Halonen

text: Alex Halonen syntyi varakkaaseen pietarinsuomalaiseen perheeseen. Käytyään koulua sekä Venäjällä että Suomessa, hän muutti 1800-luvun lopussa Yhdysvaltain itärannikolle. Halonen oli tutustunut työväenliikkeeseen jo Suomessa, mutta lähti varsinaisesti mukaan toimintaan vasta Yhdysvalloissa vuonna 1899. Tammikuussa 1900 hän oli perustamassa New Yorkin Harlemissa ilmestynyttä "Amerikan Työmiestä" yhdessä J. W. Lähteen, A. F. Tannerin ja Martin Hendricksonin kanssa, mutta henkilöristiriitojen vuoksi lehti jäi vain muutaman kuukauden ikäiseksi. Halonen palasi jo keväällä lyhyeksi aikaa Suomeen, toimien sosialidemokraattisen puolueen kiertävänä puhujana. Matkustettuaan takaisin Yhdysvaltoihin, Halonen työskenteli aluksi toimittajana Michiganin Calumetissa ilmestyneissä "Päivälehdessä" ja "Amerikan Uutisissa", jotka eivät kuitenkaan olleet työväenlehtiä. Seuraavaksi Halonen oli Michiganin Hancockissa "Työmiehen" toimitussihteerinä ja "Soihtu"-kuukausilehden päätoimittajana, sekä vielä lyhyen aikaa "Raivaajan" toimittajana Massachusettsin Fitchburgissa, ennen paluutaan Suomeen talvella 1907. Halonen julkaisi Yhdysvalloissa myös kaksi runokokoelmaa, joista ensimmäinen "Kulkurin kujilla" ilmestyi 1902.


title: Alexander Halonen

text: Syksyllä 1907 hän aloitti "Kansan Lehden" toimittajana Tampereella. Halonen valittiin eduskuntaan sosialidemokraattien listalta Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuoden 1910 eduskuntavaaleissa, mutta hänen kautensa jäi lyhyeksi, kun tsaari Nikolai II hajotti eduskunnan jo vajaan vuoden kuluttua. Halonen toimi myös sosialidemokraattisen puolueen kiertävänä luennoitsijana ja hänellä oli myös Tampereella toiminut kirjankustantamo, joka kuitenkin meni konkurssiin talvella 1911. Toukokuussa 1911 hän sai Turun hovioikeudelta kuuden kuukauden tuomion majesteettirikoksesta loukattuaan keisaria Turussa elokuussa 1909 pitämässään puheessa. Prokuraattori Aleksei Hosiainovin tekemän valituksen jälkeen senaatti korotti sen vuotta myöhemmin kahdeksaan kuukauteen. Halonen suoritti rangaistuksensa Vaasan lääninvankilassa, jossa samaan aikaan olivat majesteettirikoksesta saamiaan tuomioita kärsimässä myös Ali Aaltonen ja Lauri Letonmäki. Vankilan ala-arvoisissa oloissa sairastunut Halonen siirrettiin tuomionsa loppuvaiheessa Vaasan lääninsairaalaan, josta hän vapautui maaliskuussa 1913.


title: Alexander Halonen

text: Halonen oli vankilasta päästyään muuttanut Haapamäelle, josta käsin hän jatkoi edelleen sosialidemokraattisen puolueen kiertävänä puhujana ja työskenteli myös Henkivakuutusyhtiö Suomen asiamiehenä.. Syksyllä 1915 hänet valittiin sosialidemokraattien Vaasan läänin itäisen vaalipiirin puhujaksi. Vuotta myöhemmin hän siirtyi SDP:n Mikkelin läänin piirisihteeriksi. Halonen oli muun muassa organisoimassa marraskuun 1917 yleislakkoa Mikkelissä ja tammikuun alussa 1918 hän oli osallisena Savonlinnassa puhjenneissa levottomuuksissa. Ne kuitenkin ratkesivat kaupungin, punakaartin ja suojeluskunnan välisissä neuvotteluissa, joihin Halonen osallistui puolueen edustajana.


title: Alexander Halonen

text: Sisällissodan käynnistyttyä 27. tammikuuta, valkoiset ottivat Mikkelin haltuunsa kaksi päivää myöhemmin, jolloin Halosen ja Anshelm Kanniston johtama Mikkelin punakaarti antautui taisteluitta. Halonen oli vankina Savonlinnassa, kunnes elokuun lopussa 1918 Mikkelissä kokoontunut valtiorikosoikeus tuomitsi hänet 12 vuoden kuritushuonerangaistukseen. Halosen katsottiin jolukuussa 1917 vapauttaneen Mikkelin lääninvankilasta erään murhayrityksestä syytetyn miehen, agitoineen laillista järjestystä vastaan Savonlinnassa loppiaisena 1918 sekä toimineen Mikkelin punakaartin päällikkönä ja hankkineen sille aseita.


title: Alexander Halonen

text: Halonen siirrettiin Lahdessa toimineelle Hennalan vankileirille, jossa hän sairastui kulkutautiin, mutta onnistui kuitenkin pakenemaan lokakuussa 1918. Halonen yritti Vaasan kautta Ruotsiin, mutta joutui kaupungissa viranomaisten käsiin. Tällä kertaa hän pakeni poliisin kuulusteluhuoneesta ja pääsi Ruotsiin paikallisen kalastajan salakuljettamana. Ruotsissa Halonen yöskenteli kertomuksensa mukaan konetehtaan konttoristina. Joulukuussa nostettiin Väinö Tanneria vastaan syyte, koska hän oli lähettänyt Ruotsin sosialidemokraattien puoluesihteerille Gustav Möllerille suosituskirjeen Halosen puolesta. Syyttäjä piti Tanneria kirjeen vuoksi yhteiskunnalle vaarallisena, mutta Helsingin raastuvaoikeus vapautti Tannerin kaikista syytteistä.


title: Alexander Halonen

text: Huhtikuussa 1919 ruotsalainen sanomalehti "Folkets Dagblad Politiken" paljasti, että Halonen oli lähettänyt Suomen lähetystösihteerinä Tukholmassa toimivalle Werner Cajanukselle kirjeen, jossa hän tunnusti hankkineensa aseita Suomessa maanalaisesti toimiville kommunisteille. Aseet oli kuljetettu Tornionjokilaaksoon maiden väliselle rajalle ja sieltä edelleen Suomen puolelle. Niitä oli myöhemmin tarkoitus toimittaa Suomeen myös meriteitse. Lehti väitti, että Ruotsissa salanimeä Dahlberg käyttänyt Halonen oli todellisuudessa vakoillut maahan paenneita entisiä punakaartilaisia Suomen hallitukselle lähetystösihteeri Cajanuksen toimeksiannosta. Lisäksi hänen väitettiin vakoilleen jonkin ulkovallan hyväksi 800 kruunun kuukausipalkkaa vastaan. Halonen puolustautui väittämällä Cajanuksen käsiin joutuneen kirjeen olleen tarkoitettu suomalaisille sosialidemokraateille, joita hän halusi auttaa taistelussa bolševikkien maanalaista toimintaa vastaan. Lisäksi Halonen kielsi vakoilleensa minkään ulkovallan laskuun. Syyskuussa 1919 hän palasi Suomeen ja ilmoittautui Etsivälle keskuspoliisille Helsingissä. Lehtitietojen mukaan hän ilmoitti olevansa valmis kärsimään vankeusrangaistuksensa loppuun. Sosialidemokraattien piirissä häntä pidettiin kuitenkin edelleen urkkijana.


title: Alexander Halonen

text: Vapauduttuaan punakaartilaisten yleisen armahduksen myötä, Halonen muutti 1920-luvun alussa jälleen Yhdysvaltoihin. Hän toimi muun muassa pappina, raittiustyöntekijänä sekä pelimerkkien laskijana pelihuoneistossa. Halonen kuului myös Duluthissa toimineen Työväen Opiston johtokuntaan. Hän toimitti Yhdysvalloissa muun muassa tunnetun teoksen "Suomen luokkasota". Vuosikymmenen puolivälin jälkeen Halonen palasi Suomeen ja työskenteli viimeiset 20 elinvuottaan suomentajana Hämeenlinnassa. Tammikuussa 1948 kuollut Alex Halonen on haudattu Ahveniston hautausmaalle.


title: Alexander Halonen

text: Alex Halonen oli kahdesti naimisissa. Ensin vuodet 1901–1918 Hilja Leedi Komssin kanssa ja myöhemmin vuodet 1923–1926 Olga Johanna Mastolan kanssa.


title: Alexander Halonen

text: Alex Halonen julkaisi poliittisen kirjallisuuden lisäksi kaksi runokokoelmaa ja suomensi muun muassa Tom Mannin, Ivan Turgenevin ja Horace Annesley Vachellin teoksia. Hänen runojaan ilmestyi myös lukuisissa työväenliikkeen julkaisuissa. Halosen tunnetuin teos on vuonna 1928 Yhdysvalloissa ilmestynyt "Suomen luokkasota", joka on ensimmäinen Suomen sisällissodan rintamatapahtumia punaisten kertomana kuvaava kirja.


title: Verokortti

text: Verokortti on asiapaperi, jonka tietojen mukaan palkanmaksaja toimittaa palkasta ennakonpidätyksen verottajalle.


title: Verokortti

text: Verohallinto toimittaa verokortin vuosittain automaattisesti kaikille yli 15-vuotiaille suomalaisille. Ehdotettua veroprosenttia voi vuoden aikana muuttaa itse. Vuonna 2013 yli 63 prosenttia kaikista verokorttimuutoksista tehtiin verkossa. Verokortti annetaan erikseen pää- ja sivutoimea varten. Kortissa on useimmiten kaksi prosenttilukua, perus- ja lisäprosentti. Kortissa on tuloraja, jonka ylittävät tulot verotetaan lisäprosentilla.


title: Verokortti

text: Ennakonpidätystä varten tarvittavat verokortit tulivat käyttöön vuonna 1989.


title: Verokortti

text: Maksettavan veron määrä määräytyy maksajan vuoden aikana saamien tulojen perusteella. Vero pidätetään heti tulon saamisen yhteydessä, useimmiten suoraan palkasta. Koska pidätettävä summa määräytyy lopullisesti vasta verovuoden päätyttyä, puhutaan ennakonpidätyksestä. Verokortissa automaattisesti ehdotettu ennakonpidätysprosentti olettaa, että maksajan tulot ovat samat kuin edellisenä verovuonna.


title: Verokortti

text: Verokortin ennakonpidätysprosenttien määrittäminen perustuu valtion tuloveroasteikkoon, lisäprosenttiasteikkoon ja kunnallisveroon, muita veroluonteisia maksuja ovat muun muassa kirkollisvero ja eläkemaksut.


title: Verokortti

text: Verokortissa määritellään tulolle perusprosentti jatkuvaa, tasaista tuloa varten, sekä lisäveroprosentti yksittäisiä suurempia tuloja varten. Oletettu vuoden aikana tienattava summa, johon perusprosentti perustuu, toimii myös verokortissa määriteltynä tulorajana. Jos henkilö tienaa enemmän kuin tulorajan verran, yli menevää summaa verotetaan korkeamman lisäprosentin perusteella. Tuloraja voidaan määrittää palkkakausikohtaisesti, jolloin tuloraja määrittyy kuukaudessa, viikossa ja päivässä ansaittavalle summalle, tai tulolle voidaan määrittää vuosituloraja, jolloin koko tuloa aletaan verottaa lisäveroprosentilla sen jälkeen, kun arvioitu koko vuoden tulo on ylittynyt.


title: Verokortti

text: Perusprosenttia määrittäessään verottaja tekee verovähennyksiä valtionveroa ja kunnallisveroa varten. Valtiolle menevä vero määritellään tuloveroasteikon avulla: verottaja tekee vähennyksiä tulojen määrään ennen tuloveroasteikon käyttöä. Esimerkiksi henkilön bruttopalkasta (palkka ennen veroja) voidaan vähentää työmatkakuluja tai asuntolainen korkokuluja. Verovähennysten jälkeen jäävästä summasta lasketaan maksettavan veron prosentti.


title: Verokortti

text: Kunnallisveroprosenttia käytetään määrittämään kunnille menevä vero, vähennyksiä tehdään kuten valtionverossa tulojen määrään ja veron määrään.


title: Verokortti

text: Lisäprosentin määrittäminen perustuu lisäprosenttiasteikkoon. Asteikon osoittamaan prosenttilukuun lisätään kunnallisveroprosentti, kirkollisveroprosentti, sairaanhoitomaksu ja päivärahamaksu. Vähennyksiä ei tehdä.


title: Verokortti

text: Lisäprosentti on yleensä toistakymmentä prosenttia korkeampi kuin perusprosentti. Lisäprosentti on määritetty niin, että ennakonpidätys on usein hyvin lähellä oikeaa veron määrää, vaikka tekisi esimerkiksi ylitöitä.Jos palkansaaja tekee vuodessa ylitöitä niin, että vuositulot ovatkin 38 000 euroa, niin:Taulukon mukaan 38 000 euroa vuodessa ansaitsevan perusprosentti on 31,8 %. Lähes sama määrä veroa maksettiin 32 000 euron peruspalkalla (29,2 % vero) ja 6 000 euron (44,1 %) ylityöpalkalla.


title: Weserjoen taistelu

text: Weserjoen taistelu, joskus myös Idistavison taistelu, käytiin roomalaisen sotapäällikkö Germanicuksen joukkojen ja germaanijohtaja Arminiuksen välillä vuonna 16 jaa. Taistelupaikka sijaitsi Weserjoen itäpuolella Idistaviso nimisessä paikassa nykyisen Saksan alueella. Taistelussa roomalaiset onnistuivat hyödyntämään tasaisen maaston ja paremman koulutuksensa ja varustuksensa etua ja lyömään germaanien armeijan. Taistelun jälkeen roomalaiset voittivat vielä toisen germaaniarmeijan, ennen kuin palasivat takaisin talvileireihinsä Reinin länsipuolelle.


title: Bader

text: Bader on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Imanol Erviti

text: Imanol Erviti Ollo (s. 15. marraskuuta 1983 Pamplona, Navarra) on espanjalainen maantiepyöräilijä, joka edustaa UCI World Tour -tasolla kilpailevaa Team Movistar -tallia.


title: Imanol Erviti

text:
Erviti oli vielä amatööri voittaessaan Navarran ympäriajon kuudennen etapin vuonna 2004. Hän aloitti ammattilaisuransa seuraavana vuonna ja on edustanut koko ajan samaa tallia, joka tuolloin tunnettiin nimellä Illes Balears - Caisse d'Epargne.
Erviti voitti 18. etapin Espanjan ympäriajossa 2008 kukistettuaan loppukirissä Nicolas Rochen. Espanjan ympäriajossa 2010 hän voitti 10. etapin karattuaan irtiottoryhmästä 20 kilometriä ennen maalia. Vuonna 2011 hän voitti Vuelta Ciclista a la Rioja -kilpailun. Espanjan ympäriajossa 2014 hän oli 14. etapilla kolmas. Vuonna 2016 hän sijoittui seitsemänneksi Flanderin ympäriajossa ja yhdeksänneksi Pariisi–Roubaix'ssa.


title: Nicolas Roche

text: Nicolas Roche (s. 3. heinäkuuta 1984 Conflans-Sainte-Honorine, Ranska) on irlantilainen maantiepyöräilijä, joka edustaa UCI World Tour -tasolla kilpailevaa Team Sunwebia. Hän on entisen huippupyöräilijän Stephen Rochen poika.


title: Nicolas Roche

text: Roche voitti neljännen etapin Tour de l'Avenir -kilpailussa vuonna 2006 ja Irlannin aika-ajomestaruuden 2007. Seuraavana vuonna hän voitti ensimmäisen osuuden sekä Grande Prémio Internacional Paredes Rota dos Móveis -ajossa että Tour du Limousin -kilpailussa. Espanjan ympäriajossa hän sijoittui 18. etapilla toiseksi niukasti Imanol Ervitille hävinneenä. Kokonaiskilpailussa Roche oli kolmastoista.


title: Nicolas Roche

text: Roche voitti maantiejon Irlannin mestaruuden 2009. Saman vuoden Ranskan ympäriajossa hän sijoittui 14. etapilla toiseksi. Vuonna 2010 hän oli viides Katalonian ympäriajossa, neljästoista Ranskan ympäriajossa ja kuudes Espanjan ympäriajossa. Seuraavana vuonna hän sijoittui Espanjan ympäriajossa 16:nneksi ja voitti Tour of Beijingissä kolmannen etapin. Vuonna 2012 hän oli kahdestoista sekä Ranskan että Espanjan ympäriajossa. Vuonna 2013 hän sijoittui Clásica de San Sebastiánissa viidenneksi. Saman vuoden Espanjan ympäriajossa hän voitti Alto Do Monte Da Groban nousuun päättyneen toisen etapin. Kahdeksannella etapilla hän sijoittui kolmanneksi ja nousi tämän jälkeen kokonaiskilpailun johtoon. Hän menetti johtonsa seuraavalla etapilla. 15. etapilla hän sijoittui kolmanneksi. Kokonaiskilpailussa hän oli viides. Firenzen MM-kilpailuissa hän sijoittui aika-ajossa 13:nneksi.


title: Nicolas Roche

text: Roche voitti 2014 Route du Sud -ajon kokonais- ja pistekilpailun ja toisen etapin. Espanjan ympäriajossa 2015 hän oli toisella ja 13. etapilla kolmas sekä voitti Riazaan päättyneen 18. etapin kukistettuaan loppukirissä irtiottokumppaninsa Haimar Zubeldian. Hän voitti sekä aika-ajon että maantieajon Irlannin-mestaruuden 2016. Saman vuoden Abu Dhabi Tourin kokonaiskilpailussa hän oli toinen. Espanjan ympäriajossa 2017 hän sijoittui 14:nneksi ja Bergenin MM-kilpailujen aika-ajossa 12:nneksi. Saman vuoden Tour of Guangxi -kilpailussa hän sijoittui kolmanneksi.


title: Membranofoni

text:
Membranofoni eli kalvosoittimet ovat eräs soittimien pääryhmä, johon kuuluvien soittimien äänen synnyttää pingotettu kalvo eli membraani. Membranofonit kuuluvat yhtenä ryhmänä Erich von Hornbostelin ja Curt Sachsin kehittämään soitinluokitukseen
Soittotavan mukaisesti membranofonit jaetaan edelleen neljään luokkaan:


title: Ahti Marja-aho

text: Ahti Marja-aho on suomalainen muusikko. Hän on soittanut viulua, bassokitaraa ja kosketinsoittimia muun muassa Mayflower-yhtyeessä 1975–1981, Vanhassa Isännässä 1978-1981 sekä Tuomari Nurmion yhtyeissä 1978–1999. Marja-aho on toiminut myös sovittajana ja säveltäjänä mm. Nurmion levyillä "Lasten mehuhetki" ja "Punainen planeetta", Ismo Alangon levyllä "Kun Suomi putos puusta," Leevi and the Leavingsin levyllä "Perjantai 14. päivä". Marja-aho on tehnyt sovituksia mm. Samuli Putrolle, Liisa Akimofille, Pekka Ruuskalle, Sakari Kuosmaselle, Topi Sorsakoskelle, Vesa-Matti Loirille, Hectorille sekä yhtyeille esim Sielun Veljet, 22-Pistepirkko, The Crash ja Havana Black. Lisäksi hän on toiminut myös itsenäisenä säveltäjänä.


title: Ahti Marja-aho

text: Päätoimenaan Marja-aho on musiikki-informaatikko.


title: Hautarauhan rikkominen

text: Hautarauhan rikkominen on rikoslain 17 luvun 12 pykälän mukainen rikos. Hautarauhan rikkomiseen syyllistyy, josHautarauhan rikkomisesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.