title: Umkhonto we Sizwe

text: ANC:n mukaan sen pyrkimys oli koko "Umkhonto we Sizwen" olemassaolon ajan välttää tarpeettomia ihmishenkien menetyksiä ja se pyrki aina huolellisesti varmistamaan, ettei iskuja kohdistettu siviileihin. Se kuitenkin on myöntänyt, että oli tapauksia, jossa ANC:n ohjeet jätettiin huomiotta tai niitä rikottiin. ANC:n ja "Umkhonto we Sizwen" jäsen Rocklyn "Rocky" Williams näkee siviileihin kohdistuneiden iskujen taustalla kahdenlaisia syitä. Ensinnäkin, iskuja perusteltiin ANC:n pyrkimyksellä viedä "taistelu maan valkoisille alueille", vaikka Williamsin mukaan jälkikäteen on selvää, ettei ANC:n poliittinen johto missään vaiheessa hyväksynyt tämän kaltaisia operaatioita. Toisaalta iskut kuvastivat MK:n joukkojen todellisuutta, jotka joutuivat hallituksen iskujen kohteeksi muun muassa 1982 ja 86 Lesothossa ja 1980 Maputhossa. Tästä aiheutunut turhautuminen ja heikot kommunikaatioväylät eturintaman ja esikunnan välillä purkautui rivimiesten joukossa ajoittain siviileihin kohdistuneena väkivaltana.


title: Umkhonto we Sizwe

text: MK pyrki vuonna 1986 aloittamallaan "operaatio Vulalla" siirtämään kokenutta MK:n henkilöstöä takaisin Etelä-Afrikan maaperälle tarkoituksenaan luoda uusia maanalaisia vastarintapesäkkeitä. "Umkhonto we Sizwen" onnistui salakuljettamaan maahan runsaasti aseita ja kerätä tiedustelutietoa muun muassa Etelä-Afrikan turvallisuusviranomaisiin soluttautuneilta agenteiltaan. Vuonna 1987 tapahtuneen vallankaappauksen jälkeen myös Transkein bantustanin sotilasjohtaja kenraali Bantu Holomisa suhtautui myönteisesti ANC:hen ja salli sen toiminnan alueella. Vuosina 1987–94 Transkei oli käytännössä "vapautettu" alue, jota hallitsi Holomisan asevoimat ja MK yhdessä. "Umkhonto we Sizwe" käytti aluetta tukialueena muualle Etelä-Afrikkaan suoritetuissa iskuissa.


title: Umkhonto we Sizwe

text: ANC:n laillistaminen helmikuussa 1990 johti "de facto" tulitaukoon MK:n ja turvallisuusjoukkojen välillä. Tulitauko ratifioitiin virallisesti elokuussa 1990 kun MK ilmoitti yksipuolisesti pidättäytyvänsä aseellisesta toiminnastaan. "Umkhonto we Sizwen" johto lähetti tuhansia MK:n sotilaita tavanomaiseen komento- ja upseerikoulutukseen ennakoiden Etelä-Afrikan puolustusvoimien ja MK:n lopullisen integroimiseen, joka alkoi marraskuussa 1993.


title: Thrasyllos

text: Thrasyllos Mendesläinen, koko nimeltään Tiberius Claudius Thrasyllus (k. 36 jaa.) oli egyptiläinen astrologi, tähtitieteilijä ja matemaatikko, joka eli keisari Tiberiuksen aikana ja palveli tämän alaisuudessa. Hänet tunnettiin tähtitieteellisten laskelmiensa paikkansapitävyydestä.


title: Thrasyllos

text: Nykyään Thrasyllos tunnetaan ennen kaikkea siitä, että hän julkaisi yhden varhaisimmista Platonin teosten täydellisistä laitoksista ja järjesteli Platonin teokset tetralogioiksi eli neljän teoksen ryhmiksi. Diogenes Laertioksen mukaan Thrasyllos oli väittänyt Platonin itsensä järjestäneen dialogit tetralogioihin samalla tavalla, kun kreikkalaiset näytelmät oli järjestetty neljän teoksen ryhmiin, joissa oli kussakin kolme tragediaa ja yksi satyyrinäytelmä. Luokittelu on kuitenkin mitä ilmeisimmin Thrasylloksen oma.


title: Thrasyllos

text: Thrasylloksen jaottelussa jokaisella teoksella on kaksi nimeä, joista ensimmäinen liittyy henkilöön (esimerkiksi "Kriton") ja toinen aiheeseen (esimerkiksi "Siitä, mitä on tehtävä"). Teokset on jaettu tetralogioihin perusteilla, joita ei nykyään täysin tunneta, mutta jaottelu ei liity ainakaan teosten kirjoitusjärjestykseen.


title: Thrasyllos

text: Thrasyllos laski, että israelilaisten pako Egyptistä ("exodus") tapahtui noin vuonna 1690 eaa.


title: Ukrainan urheilu

text: Ukrainan valtion alueella harrastettavista urheilulajeista jalkapallo on suosituin. Huolimatta varsinkin 1990-luvun aikana vallinneista niukoista voimavaroista eliittitason urheiluun, ukrainalaiset urheilijat ovat pärjänneet hyvin kansainvälisissä kilpailuissa; menestyslajeja ovat olleet yleisurheilu, voimistelu, purjehdus, uinti, nyrkkeily ja paini. Varsinkin olympialaisissa ukrainalaiset urheilijat toivat paljon mitaleja Neuvostoliiton joukkueelle.


title: Ukrainan urheilu

text: Jalkapalloa pelataan Ukrainassa viidellä tasolla, joista korkein on Вища Ліга, Vystša Liha ('korkein liiga'). Toiseksi korkein sarjataso on nimeltään Persha Liha (Перша Ліга, 'Ensimmäinen liiga'). Seuraavat kolme sarjatasoa ovat nimiltään Druha Liha A (Друга Ліга, 'Toinen liiga'), Druha Liha B ja Druha Liha C. Liigojen välillä on muista eurooppalaisista liigoista tuttu nousu- ja putoamisjärjestelmä, esimerkiksi pääliigasta putoaa vuosittain kaksi viimeistä joukkuetta joiden tilalle nostetaan Ensimmäisestä liigasta kaksi parasta. Maan ykkösjoukkue on jo kauan ollut Kiovan Dynamo, joka on muun muassa voittanut kahdesti Cup-voittajien cupin, 13 Neuvostoliiton ja 11 Ukrainan mestaruutta. Ukrainan maajoukkuen selviytyminen vuoden 2006 MM-kisoihin oli sille ensimmäinen arvokisakokemus. Joukkue pärjäsi hienosti, raivaten tiensä kahdeksan parhaan joukkoon ja pudoten mestaruuden lopulta voittaneelle Italialle.


title: Ukrainan urheilu

text: Ukrainan jääkiekko kärsii maan pääliigan huonosta tasosta, jonka johdosta monet lupaavat pelaajat siirtyvät jo aikaisessa vaiheessa pelaamaan Venäjän pääsarjaan.


title: Ukrainan urheilu

text: Ukrainan koripalloliiga ei ole kovin tunnettu, mutta ukrainalaisia joukkueita on kuitenkin usein Eurocupeissa mukana.


title: Ukrainan urheilu

text: Ukrainan nyrkkeilymainetta ovat pitäneet yllä veljekset Volodymyr ja Vitali Klytško, jotka ovat molemmat olleet raskaan sarjan mestareita. IBF- ja IBO-liittojen tämänhetkinen mestari Volodymyr jatkaa vielä uraansa, vanhempi Vitali lopetti vuonna 2005. Volodymyr Sydorenko taas on WBA:n kääpiösarjan hallitseva mestari.


title: Ukrainan urheilu

text: Ukrainalaisia huippupyöräilijöitä ovat Serhi Hontšar, Jaroslav Popovytš ja Andri Hryvko, joista kaikki kolme ovat säännöllisesti mukana suurissa ympäriajoissa (Italian-, Ranskan- ja Espanjan ympäriajo).


title: Ukrainan urheilu

text: Tunnetuin ukrainalainen yleisurheilija on eittämättä seiväshypyn ME-mies Serhi Bubka. Muita itsenäisyyden ajan huippuja ovat olleet kolmiloikkaaja Inessa Kravets, kuulantyöntäjät Juri Bilonoh ja Oleksander Bagatš, 1500 metrin juoksija Ivan Heško ja korkeushyppääjä Inga Babakova. Neuvostoaikojen ukrainalaisia yleisurheiluhuippuja olivat muun muassa pitkänmatkanjuoksija Tatjana Samolenko, sprintteri (ja nykyinen urheilupomo) Valeri Borzov sekä moukarinheittäjä Juri Sedyh.


title: Giovanni Caproni

text: Giovanni Battista Caproni (3. heinäkuuta 1886, Massone – 27. lokakuuta 1957, Rooma) oli italialainen lentokonesuunnittelija, joka perusti Caproni-tehtaan.


title: Giovanni Caproni

text: Caproni opiskeli jonkin aikaa sähköinsinööriksi Münchenin polyteknisessä koulussa, jossa kiinnostui ilmailusta. Pariisissa hän tutustui alan pioneereihin.


title: Giovanni Caproni

text: Hän perusti vuonna 1908 lentokonetehtaan. Ensimmäisen oman koneen ensilento tapahtui 27. toukokuuta 1910, mutta kone tuhoutui ensimmäisessä laskussa. Tehdas siirtyi Vizzola Ticinoon ja vuonna 1911 sai nimen "Societa de Agostini e Caproni". Vuonna 1913 valtio kansallisti yhtiön. Caprioni jäi johtamaan tuotantoa. Ensimmäiseen maailmansotaan yhtiö rakensi (tuon ajan näkemyksen mukaan) raskaita pommikoneita, joista ensimmäinen oli Caproni Ca.1.


title: Giovanni Caproni

text: Sodan jälkeen tehdas kaavaili mm. 100-paikkaista matkustajakonetta Caproni Ca.60 ja toisen maailmansodan edellä suihkukonetta Campini Caproni CC.2.


title: Giovanni Caproni

text: Vuonna 1940 Caprioni sai aatelisarvon, Conte di Taliedo. Toisen maailmansodan tuotteita olivat hävittäjät, mm. Caproni Ca.311. Hän toimi Saksan puolella Salòn tasavallassa ja oli sodan jälkeen vangittuna vuoden.


title: Giovanni Caproni

text: Vuosina 1946–1951 Caproni yritti palata lentokoneteollisuuteen, mutta epäonnistui.


title: Aerfer

text: Aerfer oli italialainen metalliteollisuusyritys, joka syntyi vuonna 1955 IMAM ja Meridionali -yhtiöiden sulautumisena. Sen nimi kertoi tuotannon laadun: "Costruzioni Aeronautiche e Ferroviarie" - yhtiö suunnitteli ja rakensi lentokoneita ja junia. Yhtiö suunnitteli Italian ensimmäisen yliääninopeudella lentävän lentokoneen, Aerfer Sagittario 2:en.


title: Aerfer

text: Vuonna 1969 se yhdistyi Salmoiraghin ja Fiatin lentokonedivisioonan kanssa, jolloin syntyi Aeritalia.Lentokonetehtaana yritys kasvoi pienisarjaisesta kilpalentokoneesta koulukoneiden valmistajaksi toisen maailmansodan aikana, jolloin kysyntä luonnollisesti kasvaa niin suureksi, etteivät suuremmat yhtiöt pystyneet tekemään kaikkia lentokoneita. Hävityn sodan jälkeen pieni matkailukone oli luonnollinen valinta. Italian liittyessä NATO:on institutionaalinen markkina, Italian ilmavoimat, syntyy uudestaan. Kansallisen prestiisikysymyksenä Italia rakensi ylisoonisen koneen ja yhtiö pyrki kehittämään tätä nopeuskonetta hävittäjäksi, epäonnistuen.


title: Aerfer

text: Aerfer osallistui Aermacchi AM.3:n suunnitteluun.


title: Aerfer

text: Vuodesta 1966 alkaen yhtiö valmisti osia McDonnell Douglas DC-9:n rungoista Napolissa. Tämä on liittynyt Alitalian koneostoihin.


title: Al-Manar

text: al-Manar ("Majakka") on libanonilainen televisioyhtiö. Se on Lebanese Media Groupin tytäryhtiö, minkä osakkaina on mm. libanonilaisia kansanedustajia Bekaan laaksosta.


title: Al-Manar

text: Yhdysvaltain valtiovarainministeriö ilmoitti jäädyttävänsä al-Manarin tilit 23. maaliskuuta 2006 yhdessä radioasema al-Nourin kanssa pitäen näitä Hizbollahin mediakäsinä. Kolmas Yhdysvaltain Hizbollahin kannattajana pitämä media on kommunistisen puolueen radio Sawt al-Shab.


title: Al-Manar

text: Yhdysvaltain valtiovarainministeriön tiedotteen mukaan niin al-Manar kuin al-Nour ovat tarjonneet mainosaikaa Hizbollahille, joka on tätä kautta tarjonnut yhteystietoja ja kerännyt rahaa harjoittamaansa sosiaalityöhön. Tämän lisäksi Yhdysvaltain valtiovarainministeriön mukaan Hizbollahin johtaja Hassan Nasrallah olisi julkaissut myös kutsun kaikille libanonilaisille Hizbollahin sotilaalliseen koulutukseen osallistumiseksi niin al-Manarilla kuin al-Nourilla.


title: Al-Manar

text: 2004 Ranskan juutalaisten järjestö CRIF vetosi Ranskan televisiota valvovaan CSA:han, ettei al-Manarin sallittaisi televisioida ohjelmiaan Ranskassa siksi, että ne ovat sen mielestä antisemitistisiä. Al-Manar lopetti lähetyksensä satelliitista painostuksen vuoksi.


title: Al-Manar

text: 16. heinäkuuta 2006 Israel pommitti al-Manarin toimituksen käyttämän talon maan tasalle Beirutissa sekä tuhosi Beirutin sähkölaitoksen öljyvarastoa siten, että 15 miljoonaa kilogrammaa öljyä vuoti pääasiassa Välimereen.


title: Al-Manar

text: Syyrian kriisissä 2014 kanava asettui hizbollahin tavoin Syyrian hallituksen puolelle.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Suomalais-karjalaisessa mytologiassa ja kalevalaisessa runoudessa esiintyy lukuisia paikkoja ja paikannimiä. Monet näistä, kuten esimerkiksi Karjala ja Imatra, ovat selvästi yhdistettävissä nykyisin tunnettuihin paikkoihin. Jotkut myyttiset paikat ovat kuitenkin kiehtoneet ihmisten mielikuvitusta, ja niiden sijainneista on kehitetty niin oppineita kuin kansanomaisiakin teorioita. Myös myyttejä tunteneilla runonlaulajilla on ollut omia käsityksiään tarunomaisten paikkojen sijainneista.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Tutkijat ja maallikot ovat Kalevalan julkaisusta lähtien olleet kiinnostuneita varsinkin sankarien maan ja Pohjolan sijainneista, joiden sijoittamiseksi kartalle on tehty aikojen kuluessa useita ehdotuksia.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Joidenkin tulkintojen mukaan kalevalaisten kertomusten keskeisten sankarien kotimaa on Karjalassa, sillä sieltä on kerätty rikkain runous. Tämä on usein ollut myös haastateltujen runonlaulajien käsitys, he kun ovat usein ajatelleet sankarien asuneen omalla kotiseudullaan. Rikkain tarusto on taltioitu on nimenomaan Karjalasta, joka on merkittävimpien runonlaulajien kotiseutua.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text:
Erään näkemyksen mukaan mytologiaa ja kansanrunoutta olisi tunnettu jotakuinkin yhtä paljon eri itämerensuomalaisten ryhmien keskuudessa, mutta eri alueiden erilaisista oloista johtuen ne olisivat säilyneet jossain paremmin kuin toisaalla. Länsi-Suomi kuuluisi niihin alueisiin, joissa mytologia ja kansanrunous olisivat rapistuneet erityisen paljon johtuen esimerkiksi suvaitsemattomammista uskonnollisista oloista.
Tähän viittaisivat esimerkiksi Viron kansanrunojen ja Kalevalan yhteinen paikannimistö.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Erään käsityksen mukaan eräät merkittävimmät myyttiset paikat olisivat sijainneet Länsi- ja Lounais-Suomessa, ja Pohjola olisi sijainnut näiltä alueilta pohjoiseen päin. Länsi- ja Lounais-Suomessa (ehkä yhdessä Viron kanssa) olisi myös ollut rikkain runous, ja sen aiheita olisi siirtynyt Karjalaan, josta ne on taltioitu. Sittemmin länsisuomalainen mytologinen perinne olisi rapistunut, mutta sen jälkiä olisi säilynyt runsaasti Karjalan seudun mytologioissa.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Näkemystä on perusteltu Lounais-Suomen rikkailla arkeologisilla löydöillä ja "kalevalaisella" paikannimistöllä. Esimerkiksi paikannimiä, joissa esiintyy eräiden keskeisten myyttisten henkilöiden nimiä, esiintyy selvästi eniten lounaisessa Suomessa. Lounais-Suomeen keskittyvät esimerkiksi paikannimet, jotka perustuvat nimiin Väinämöinen, Ilmarinen, Kaleva ja Untamo, ja näiden läheisiin muunnoksiin. Nimeen Ahti perustuvia talonnimiä ja sukunimiä esiintyy Etelä-Suomessa ja Karjalankannaksella.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Nimi Ilmari ja Väinämöisen nimeä muistuttavat henkilön- ja sukunimet ovat historiallisesti keskittyneet tiiviisti Varsinais-Suomeen ja Satakuntaan. Tämä ei osoita, että myyttinen Väinämöinen tai Ilmari(nen) olisi ollut jonkun varsinaissuomalaisen tai satakuntalaisen suvun kantaisä, vaan kertoo vain nimien olleen käytössä näillä seuduilla. Jos nimien käytöllä oli yhteys mytologiaan, niin pikemminkin niin päin, että viisaudestaan tunnettuja ihmisiä on alettu kutsua tunnetun myyttisen tietäjän nimellä, ja taitavia seppiä myyttisen seppäsankarin nimellä.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Hämeenkyrössä esiintyi runsaslukuinen Joukahaisen suku vielä 1500-luvulla. Hämeenkyrössä oli vahva pohjankäynnin, siis pohjoiseen suuntautuvan eränkäynnin perinne, mutta hämeenkyröläisiä itseään ei sentään pidetty lappalaisina, kuten taruston Joukahaista. Joukahaista vastaava hahmo esiintyy tosin taruissa usealla muullakin samantapaisella nimellä.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Myyttisten henkilöiden nimien yhteys todellisiin lounaissuomalaisiin paikannimiin ja sukunimiin ei osoita, että jokin myyttinen henkilö olisi asunut tai vaikuttanut siellä, tai ollut yleensäkään todellinen henkilö. Siitä on kuitenkin tulkittu, että näihin henkilöihin liittyvistä kertomuksista olisi Lounais-Suomessa pisimmät perinteet.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Tiedetään, että varsinkin Länsi-Suomessa on ollut tapana nimittää omista asuinalueista pohjoisessa päin sijaitsevia paikkoja ja alueita nimillä, joissa on mukana sanavartalo "pohja". Tiedetään esimerkiksi, että monen länsisuomalaisen vesialueen etäistä pohjoispäätä on sanottu Pohjanperäksi, ja pohjanperä on voinut olla vesistön pohjoispohjukkaa tarkoittava yleisnimikin. Myös nimeä Pohjola on käytetty sekä paikannimenä, että yleisempänä nimityksenä pohjoisemmista seuduista. Pohja on usein runoissa Pohjolan synonyymi. Pohja-nimistön länsisuomalaisuuden perusteella on arveltu, että myyttinen Pohjola olisi ehkä juuri länsisuomalaisten käsityksistä peräisin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että jokin todellinen Länsi-Suomen Pohja-paikka olisi myyttinen Pohjola. Pikemminkin Pohjolaan on kerääntynyt käsityksiä ja mielikuvia monesta eri paikasta, jotka sijaitsevat pohjoisessa päin Länsi-ja Lounais-Suomen vanhoilta maanviljelyseuduilta. Maantieteellisesti merkittävimmät Pohja-nimistöön kuuluvat paikat, kuten Pohjanlahti ja Peräpohjola, lienevät kuitenkin vaikuttaneet myyttisiin käsityksiin eniten. Pohjanmaan nimi, sekä käsitys sen nimisestä alueesta, on luultavasti vasta keskiaikana syntynyt, joten Pohjanmaa maakuntana ja nimenä ei liene vaikuttanut niin merkittävästi myyttiseen Pohjolaan.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Karjalassa, josta Pohjola-tarinoita on kerätty merkittävästi, kuitenkin vastaavalla tavalla pohjoiseen sijoittuvia seutuja kutsuttiin yleensä Lapiksi. (Lapiksi nimettiin ja kutsuttiin pohjoisia alueita lounaisessakin Suomessa, mutta Lounais-Suomessa joka tapauksessa olivat yleisenä käytössä myös Pohjola- ja Pohja-nimitykset. Lappalaiset- ja Lappi nimityksistä lisää tietoa artikkelissa Lappalaiset) Karjalassa Pohjola-nimi elikin lähinnä myyteissä, eikä niinkään tunnetussa maantieteessä. Vaikka monet käsitykset Pohjolasta ja Pohjolan nimi olisivat saaneet alkunsa Länsi-Suomesta, on luultavaa, että nämä omaksuneet karjalaiset liittivät siihen myös omia käsityksiään alueista, jotka heidän kannaltaan sijaitsivat pohjoisessa.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Mahdollisesti todellisuuteen pohjautuvien ainesten lisäksi taruihin Pohjolasta kuuluu runsaasti täysin myyttistä aineistoa, kuten ikivanhoja (perustaltaan kivikautisia) kosmisia käsityksiä, joiden kaltaisia tunnetaan monilta pohjoisilta kansoilta. Kosmiset käsitykset lienevät Pohjola-tarujen ydin, ja ne ovat paljon vanhempia, kuin taruihin vaikuttaneet rautakautiset ja historialliset paikat tai tapahtumat.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Pohjolan sijaintia Pohjanlahden perukoilla on perusteltu myös runojen maantieteellisillä kuvauksilla, jotka tosin ovat yksityiskohdiltaan moninaisia ja vaihtelevia, ja siten hyvin epävarmoja. Pohjolaan joka tapauksessa kuljetaan meritse, kuten myös Länsi-Suomesta Pohjanlahden rannoille. Merelliset aiheet ja ympäristöt ovat muutenkin voimakkaasti esillä monissa kansanrunoissa.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: On tehty joitakin yrityksiä sijoittaa Pohjola Suomen aluetta kauemmas ja etelämmäs, esimerkiksi Manner-Ruotsiin tai Gotlantiin. Näillä teorioilla ei enää ole laajaa kannatusta. Gotlannin vanhaksi nimeksi oletettu Vuojola esiintyy toisinaan kalevalaisessa runoudessa, ja Pohjolan emäntä mainitaan kerran vankkanenäiseksi Vuojolaiseksi. Vuojolainen on kuitenkin tarkoittanut myös muun muassa lappalaista.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Matti Klinge esitti 1980-luvulla teoksessaan "Muinaisuutemme merivallat", että Kalevala olisi sijainnut Viron pohjoisosat ja eteläisen Varsinais-Suomen käsittäneellä alueella.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Pohjola olisi sijainnut Mynämäenlahden pohjoispuolella ja käsittänyt Vakka-Suomen ja Satakunnan, jotka olisivat jo tuohon aikaan olleet satakuntalaitoksen kautta valtiollisessa yhteydessä Ruotsin kanssa. Sammosta käyty taistelu kuvaisi tässä mallissa kiistaa Halikon alueen kauppaoikeuksista rautakauden loppupuolella.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Folkloristiikan ja historiantutkimuksen piirissä Klingen teoriaan on suhtauduttu varsin torjuvasti. Kansanrunoudentutkija Väinö Kaukonen luonnehtii sitä ”fantastiseksi kuvitelmaksi” ja ”haavekuvaksi”.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Nykyisin tutkijat eivät enää yritä sijoittaa Pohjolaa kartalle mihinkään yhteen tiettyyn paikkaan. Pohjola on ensisijaisesti mytologinen tuonpuoleisen paikallisuus, vaikka siihen onkin yhdistynyt mielikuvia pohjoisista alueista, kuten Pohjanmaasta tai Lapista. Vastaavasti kuin äärimmäisessä etelässä taivaankannen reunalla on kuuma Lintukoto, on äärimmäisessä pohjoisessa, maailmanpylvään juurella, kylmä Pohjola, johon yhdistyy myös käsityksiä kuolleiden asuinsijasta. Pohjolaa on myös käytetty selittämään tautien, vihollisten, pimeyden, kylmän ja pahan alkuperää.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Insinöörikomentajakapteeni Rudolf Dillström julkaisi 1927 kirjan "Kalevala ja meri", jossa hän esitti oletuksen nykyisestä Varsinais-Suomesta Kalevalan runouden syntypaikkana. Hän päätyi tähän näkemykseen Kalevalassa esiintyvien vesialueiden nimitysten perusteella. Dillströmin mukaan meri johdannaisineen esiintyy Kalevalassa 202 kertaa, kun järvi vain 14 kertaa ja joki 82 kertaa. Kalevassa mainittujen luonnonpiirteiden perusteella sijainti tarkentui Varsinais-Suomeen. Ilmansuunnista luode on kirjassa mainituin ja hän katsoi viittaavan Lounais-Suomen rantaviivan suuntaan. Dillströmin käsitystä tukevia todisteita, esimerkiksi arkeologisia löytöjä, ei ole olemassa.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Kalevalan maantieteeseen liittyvistä teorioista omaperäisimpiä lienee Paavo Haavikon 1970-luvulla esittämä ajatusleikki, jonka mukaan Pohjola olisi ollut Konstantinopoli, Pohjan Akka Bysantin keisarinna ja Sampo bysanttilainen rahanlyöntikone.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Kimmo Aaltonen on esittänyt spekulaation, jonka mukaan Sampo kuvaisi Saarenmaalle pudonnutta Kaalinjärven synnyttänyttä rautameteoriittia. Varhaisella pronssikaudella pudonneen rautameteoriitin sisältämä, maastoon siruina satanut elementtirauta olisi ollut erittäin arvokasta, sillä vaikka rautaa kyettiin muokkaamaan, sitä ei osattu erottaa malmista. Valtava tapahtuma olisi säilynyt kansan muistissa Sampo-kertomuksena sekä runoina tulen kivuista.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Lappi oli mytologisesti merkittävä paikka, ja sieltä olivat peräisin pelätyt ja taikavoimaiset lappalaiset. Lappi tarkoitti useilla ryhmillä omaa erämaata tai pohjoisessa päin sijaitsevia syrjäseutuja. Nämä olivat usein kaukanakin nykyisin Lappina tunnetusta alueesta.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: "Rutja" ja "Turja" yhdistettiin usein Lappiin. Näillä voitiin ehkä myös erikseen viitata Ruijaan tai Kuolaan.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Untamon ja Kalervon ja näiden sukujen välisiä taisteluita kuvaaviin kertomuksiin on toisinaan liitetty oikeita maantieteellisiä alueita. Esimerkiksi Untamon nimelle sukua olevia paikannimiä on runsaasti Länsi-Suomessa. Untamon nimi lienee rautakautinen laina germaanisista kielistä. Esimerkiksi Timo Heikkilä on arvellut, että tarujen Untamo olisi henkilöitymä germaanista vaikutusta saaneesta Länsi-Suomen rautakautisesta väestöstä. Kalervon suvun sijoittaminen kartalle on vaikeampaa. Kalervoa kutsutaan myös Kalevaksi ja hänen poikaansa Kullervoa Kalevanpojaksi. Kalevanpojat olivat monien alueiden tarinaperinteissä useimmiten jättiläisiä, jotka pakenevat yhä syvemmälle syrjäseudulle leviävän uudisasutuksen tieltä, kuten toisissa tarinoissa peikot, pakanat, lappalaiset tai hiidet. Timo Heikkilä olettaa, että Kalevanpojissa (siis myös Kalervon suvussa) ja olisi lappalais-tarinoiden tapaan muistumia sisä-Suomen ihmisryhmistä eri aikakausilta. Sisä-Suomen väki (myös aikanaan hämäläiset ja näiden edeltäjät) oli ehkä usein konflikteissa lounaisen ja läntisen Suomen väestön kanssa, mutta joutui monissa tapauksissa lopulta väistymään tai sulautumaan näiden tieltä.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Kansantarinoissa taivaasta putoaa tulikipuna Aluen järveen. Järvi kuohuu yli äyräidensä ja syttyy metsäpalo. Erään hypoteesin mukaan kertomuksessa on muistuma pronssikaudella tapahtuneesta meteorin putoamisesta, joka teki Viron Saarenmaalle Kaalijärven.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text:
Saari on kalevalaisessa runoudessa paikka, joka on yleensä yhdistetty Saarenmaahan. Ahti on saarelainen soturi ja kuningas, mutta toisaalta suomalaisessa kansantarussa Ahtiin toisinaan samaistettu Lemminkäinen käy vain saarella pakomatkalla ja neitoja makaamassa.
Sarajas on äärimmäisen pohjoisen myyttinen meri, jonka nimi on todennäköisesti arjalaisperäinen. Sarajas sijaitsi myyttien maailmassa, täysin tunnetun maailman ulkopuolella.
Rutjan koski (myös Kinahmi) oli "tulinen" ja raivokas meripyörre kaukana pohjoisessa. Sinne manattiin tauteja, ja Väinämöisen kerrottiin lopulta paenneen sitä kautta. Se saattoi olla reitti tuonpuoleiseen eli vainajalaan. Rutja viittasi Ruijaan, tai jos kertoja ei osannut Ruijaa erottaa muusta Lapista, niin pohjoiseen Lappiin ylipäätään. Lapissakin uskottiin tällaiseen pyörteeseen Jäämeressä.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Luotola on perinteisesti yhdistetty Ahvenanmaahan, ja Ahvenanmaata tiedetään myös kutsutun toisinaan Luotolaksi. Luotola kuitenkin lienee ollut yleisnimi, joka tarkoitti saaristoa, joten muitakin saaristoja on voitu kutsua luotoloiksi.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Luotolan rikkaudet mainitaan toisinaan; ne ovat kolikkoja, joita hallitsee ja laskeskelee Ahti. Merisestä ympäristöstä huolimatta Ahti tarkoittanee tässä ihmishahmoa; sankaria ja kuningasta, eikä niinkään merenhaltijaa.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Vuojola merkitsi ennen vanhaan Gotlantia, mutta taltioiduissa tarinoissa se tuskin viittasi järjestelmällisesti Gotlantiin. Vuojolaa käytettiin melko vapaasti vieraiden paikkojen nimityksenä. Esimerkiksi Pohjolan emäntää Louhea kutsutaan eräässä runossa vuojolaiseksi, ja vuojolainen on myös ollut lappalaista tarkoittava nimitys.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Utuinen niemi tai terheninen (=sumuinen) saari on hyvin yleisesti kansantarinoissa esiintyvä paikka tai paikan kuvaus. Joissain kertomuksissa se sijaitsee matkan varrella Pohjolaan mentäessä. Utuisella niemellä tuskin viitataan järjestelmällisesti mihinkään oikeaan niemeen, vaan se on yleensä runollinen elementti, joka on helposti muistettavissa toisintoineen: "nenässä utuisen niemen, päässä saaren ternehisen". Aku Ankka -tarinassa Sammon Salaisuus utuinen niemi kuitenkin paikallistetaan Mustasaareen.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Niemi esiintyy monissa yhteyksissä: neidot viettävät siellä aikaa ja huutelevat ohikulkijoille, Väinämöinen veistää ja soittaa kanneltaan, Aino hukuttautuu, Ison tammen ravinteiksi kerätään kaislaa, jotka Tursas polttaa, ja Sampoa jopa suunniteltiin vietäväksi sinne.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Karjalaisten tiedetään kutsuneen Novgorodia Uudeksilinnaksi. Nimi esiintyy myös karjalaisissa kansanrunoissa.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Kuolleiden maan Tuonelan eli Manalan kerrotaan perinteestä riippuen sijainneen joko tyynen mustan joen tai tulisen kosken takana tai maan alla. Käsitys veden takana olevasta Tuonelasta liittyy ehkä kalmistosaariin, saariin joissa oli hautausmaa eli kalmisto. Jotkut ovat voineet samaistaa myyttisen Tuonelan ja paikallisen kalmiston. Toisaalta eräät Vienanjoen rannalla asuneet suomensukuiset ovat lähettäneet vainajat Vienanjokea pitkin pohjoiseen, Vienanmerelle. Tutkijat kuitenkin arvelevat, että yleisemmässä käsityksessä Tuonela sijaitsi maan tai veden alla, usein myös pohjoisessa päin. Tuonela saattoi jopa olla litteän maanpinnan toisella puolella ylösalaisin elävien maailmaan verrattuna.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Lintukoto eli taivaan ääri sijaitsi kaukana etelässä, missä taivaankannen reunat olivat lähellä maata. Se oli täysin myyttinen paikka.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Muun muassa Tapiola, Ahtola ja Hiitola ovat luonnonhenkien kotipaikkoja. Monet ovat kokeneet näiden sijaitsevan lähiseudulla tai luonnossa yleisesti.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Tarusto tuntee useita kertomuksia suurista taisteluista ja taistelutantereista. Tappo-tannerten kauhistuttavuutta kuvaillaan värikkäästi: veri tahrii vaatteet ja ruumiita ja niiden osia lojuu maassa läjittäin. Samankaltaista kuvausta on ilmeisesti käytetty monista historiallisista taisteluista. Tapahtumapaikoiksi mainitaan muun muassa Puola, Tanska, Narva ja Venäjä. Puolan, Tanskan ja Narvan nimet sekä nimitys "Ruotsin suuri sota" näiden taistelu-kuvausten yhteydessä lienevät peräisin lähinnä suuresta Pohjan sodasta. ("Tanskasta taistelupaikkana lisää alempana kappaleessa Tanska") Taistelupaikat esiintyvät myös loitsuissa, joissa niihin manataan ihmisten sairauksia ja tauteja. Tappotantereilla nimittäin riittää lihaa ja luuta vaikka nälkäiselle, eikä taudin siis tarvitse kalvaa eläviä.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Tarkempia, tiettyihin taisteluihin kiinteämmin liittyviä kuvauksia on kansantarinoiden kuvauksissa suomalaisten ja karjalaisten lähipiirissä käydyistä historiallisista taisteluista, ryöstöretkistä ja vainoista. Osa näistä kertomuksista on niin sanottuja vainolaistarinoita, joissa paikallinen sankari puolustautuu vihollisia vastaan. Näiden kertomusten henkilöt ovat usein historiallisia, puolihistoriallisia tai perustuvat etäisesti todellisiin henkilöihin. Tapahtumia ja henkilöiden ominaisuuksia on kuitenkin usein kansanomaisella tavalla väritetty, liioiteltu ja muokattu runsaasti, ja aineksia on toisinaan myös lainattu muista kertomuksista. Usein kansanperinne on osannut kertoa tarkasti, missä mikäkin tällaisen kertomuksen käänne on tapahtunut. Tämän kaltaisten tarinoiden henkilöitä ovat esimerkiksi Kirmukarmu, Hunnun Herra, Matti Kurki, Vorna, Musta-Nykyri, Sotidrokhima ja Laurukainen.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Joissain taistelukuvauksissa voi olla jopa esihistoriallista ainesta. Esimerkiksi Kalervon ja Untamon sukujen yhteenoton on hypoteettisesti arveltu liittyneen johonkin esihistorialliseen yhteenottoon. Ahti-sankaria koskevassa tarustossa arvellaan usein olevan aineksia viikinkiajan tai ristiretkiajan todellisuudesta, johon kuului veneitse tehtyjä ryöstöretkiä ja sotaretkiä. Ahdin kerrotaan miestensä kanssa katkoneen satoja tai tuhansia päitä, ja tulleen kotiin veneet täynnä kultaa ja hopeaa. Näitä mahdollisesti esihistorialliselta ajalta periytyviä kertomuksia ei kuitenkaan voida yhdistää mihinkään tiettyyn nykyisin tunnettuun tapahtumaan. Ne ovat voineet saada alkunsa yksittäisestä tapahtumasta, mutta niihin on myös voinut kertyä aineksia useista tapahtumista.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Eri puolilta Suomea tunnetaan kansanperinnettä, joka kertoo jossain lähistöllä olleen aikaisemmin hallintoalueen tai valtakunnan rajan. Osa näistä liittyy selvästi joihinkin historiallisiin rajoihin joko maakuntien, kirkollisten hallinto-alueiden tai valtakuntien välillä. On paljon jopa yksittäisten maatilojen rajoista kertovia tarinoita. Historiallisiin rajoihin liittyvät myös jotkin paikannimet. Usein kertomuksiin rajoista liittyy taisteluita.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Hämeessä, Jämsässä tunnettiin perimätieto, että lähistöllä olisi sijainnut vihollisen raja, ja että paikalla olisi käyty verisiä taisteluita venäläisiä vastaan. On arveltu, että Hämeen eräät linnavuoret, varsinkin Päijälän linnavuori, liittyisivät näihin kertomuksiin. Päijälän linnavuorelta on löytynyt erityisen paljon aseita ja varusteita, ja arvellaan, että siellä on käyty niin hurja taistelu, että paikasta on tullut tabu, jonka vuoksi arvokkaita aseita ei ole käyty hakemassa. Oletetaan, että alueella olisi ehkä 1100-1200 luvuilla sijainnut nautinta- tai hallintoalueiden raja. Toinen puoli olisi kuulunut hämäläisille, toinen karjalaisille.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Koska tarinoita kerrottiin kaikkialla Suomessa, liittyy kaikkiin historiallisiin maakuntiin ja niiden asukkaisiin tarinoita. Erityisesti kalevalaisessa runoudessa tunnettiin varsinkin Karjala, Häme ja Savo. Niillä lienee tarkoitettu jotakuinkin samaa kuin nykyisinkin.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Ruotsi ja Venäjä esiintyivät kalevalaisissa runoissa yleisesti, eikä niiden tulkinnassa juuri ole epäselvyyttä. Suomen ollessa osa Ruotsia myös Suomea ja suomalaisia kutsuttiin karjalaisten ortodoksien piirissä ehkä useinkin Ruotsiksi ja ruotseiksi. Myös nimi Suomi tunnettiin yleisesti. Suomi saattoi merkitä Varsinais-Suomea tai suomalaisten asuttamia maita.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Viro esiintyy suomalaisessa ja karjalaisessa runoudessa melko usein, mutta joskus vain jonkun toisen paikannimen, kuten Inkerin toisintona. Virosta tulee usein ihmeitä tekevä tai ihmeteoissa epäonnistuva vieras, kuten Virokannas. Virolaisilla oli kuitenkin myös oma kalevalaisen runouden perinteensä, joka luonnollisesti käsittelee Viroa paljon.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Viron Narvasta kerrottiin Suuren Pohjan Sodan seurauksena:


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Saksa mainitaan toisinaan, mutta sillä ei ole suurta mytologista merkitystä suomalaisille tai muille fennoskandian itämerensuomalaisille. Saksalaisiin oltiin yhteydessä lähinnä kaupankäynnin merkeissä, ja saksalaisia kauppiaita sanottiin kamasaksoiksi. Saksalaiset kauppatavarat tunnetaan, kuten "Saksan saappaat" ja "Saksan palttinat". Joskus kerrotaan myös Saksan tai Viron laivojen tulemisesta kaupantekoon.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Virolaisessa mytologiassa saksalaiset ovat kuitenkin merkittävässä osassa, he ovat vainolaisia, rautamiehiä.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: "Tanimarkki" tai "Taani" eli Tanska mainitaan lähinnä suuren taistelun tapahtumapaikaksi. Joissakin runoissa äiti suree poikansa lähtöä "Ruotsin suureen sotaan" ja "Tanimarkin tappeluun". Eräässä runossa kylän neidot valittavat, kun sulhaset ovat menneet sotaan. Neidot suunnittelevat, että jos miehet eivät tule takaisin, kutovat he kultaisen nuotan, jolla vetävät veden väestä itselleen sulhaset. Joissain runoissa taas vanhemmat neuvovat lastaan pitämään varansa Tanimarkin tappelussa; menemään keskelle joukkoa ja lipunkantajan lähelle. Myös sotasaaliista kerrottiin:


title: Suomalaisen taruston maantiede

text: Monia muitakin todellisia paikkoja ja maita mainitaan satunnaisesti. Yleisesti ottaen kalevalaisen runouden tuntemat todelliset paikat ja maat ovat pääasiassa Itämeren piirissä, alueelta, johon suomalaisilla, karjalaisilla ja muilla itämerensuomalaisilla on ollut vilkkaimmat yhteydet kautta historian.


title: Soweto

text: Soweto (, eli ) on kaupunkialue Johannesburgissa Etelä-Afrikan Gautengin provinssissa. Vuoden 2011 väestönlaskun mukaan alueen väkiluku oli 1 271 628. Asukkaista on mustia 98,5 % eli 1 253 037 ja valkoisia 1 421 eli 0,11 %. Syynä valkoisten vähäiseen osuuteen on se, että apartheid-hallinnon aikana Soweto oli mustille varattu alue. Soweto on apartheid-ajan kuuluisin mustien asuinalue, mutta nykyisin köyhyys keskittyy Ramaphosaan ja muihin sen kaltaisiin uudempiin hökkelikyliin. Nobelin rauhanpalkinnolla palkitut Nelson Mandela ja Desmond Tutu ovat molemmat asuneet alueella. Soweto on Johannesburgin suosituin nähtävyys ja sinne järjestetään turistikierroksia.


title: Kuçovën piirikunta

text: Kuçovën piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Beratin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Beratin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 112 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 35 571 asukasta.


title: Kuçovën piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Kozare, Kuçovë ja Perondi. Pääkaupunkina toimi Kuçovë.


title: Lehdon hallitus

text: Lehdon hallitus oli Suomen tasavallan 48. hallitus ja oli virkamieshallitus. Hallitus toimi 18. joulukuuta 1963 - 12. syyskuuta 1964 eli 270 hallituspäivää. Se oli Suomen pitkäikäisin virkamieshallitus.


title: Lehdon hallitus

text: Edellinen pääministeri Ahti Karjalainen esitti eronpyyntönsä joulukuussa 1963 sen jälkeen, kun muut porvaripuolueet olivat asettuneet hallituksessa vastustamaan Maalaisliiton suunnitelmia valtion talouden tasapainottamiseksi ja kokoomuslainen valtiovarainministeri Osmo P. Karttunen oli jättänyt paikkansa. Presidentti Urho Kekkonen ei antanut uuden hallituksen kokoamista kenenkään poliitikon tehtäväksi, vaan nimitti hallituksen muodostajaksi kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikön Reino Lehdon. Uuden hallituksen ministereistä ulkoministeri Jaakko Hallama ja puolustusministeri, kenraali Kaarlo Leinonen olivat presidentin nimeämiä. Lehdon ohella hallitukseen tuli kolme muuta kansliapäällikköä: Aarne Nuorvala valtioneuvoston kansliasta, Arno Hannus sisäministeriöstä ja Olavi Merimaa oikeusministeriöstä. Aikaisempaa hallituskokemusta oli Lehdon hallituksen ministereistä vain opetusministeri Reino Oittisella (samassa tehtävässä von Fieandtin hallituksessa) ja kauppa- ja teollisuusministeri Olavi J. Mattilalla (ulkomaankauppaministerinä Karjalaisen hallituksessa sen loppuaikoina). Kouluhallituksen pääjohtajana toiminut Oittinen oli puoluekannaltaan sosialidemokraatti, mutta hänen mukaantuloaan pidettiin tärkeänä, koska hän oli vireillä olleen peruskoulu-uudistuksen keskeisiä arkkitehteja.


title: Lehdon hallitus

text: Lehdon hallituksen valtiovarainministerin Esko Rekolan mukaan kyseessä oli Suomen historian kenties puhtain virkamieshallitus, koska aiemmissa von Fieandtin ja Kuuskosken hallituksissa samoin kuin myöhemmissä Auran ensimmäisessä ja toisessa sekä Liinamaan hallituksessa oli niiden luonteesta huolimatta keskustalaista ja sosialidemokraattista väriä.


title: Caloocan

text: Caloocan () on yksi Metro Manilan suurkaupunkialueen kaupungeista Filippiineillä. Kaupunki sijaitsee Manilasta pohjoiseen Quezon Cityn vieressä. Se jakaantuu kahteen osaan, Pohjois- ja Etelä-Caloocaniin, ja osilla ei ole yhteistä maarajaa. Caloocan on Filippiinien kolmanneksi suurin kaupunki Quezon Cityn ja Manilan jälkeen. Asukkaita kaupungissa on 1 583 978 (2015).


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Luettelo Tukholman kaupunginosista sisältää Tukholman kaupunginosat ryhmiteltyinä eräiden muiden aluejakojen mukaisesti. Kaupunginosajako otettiin Tukholmassa käyttöön vuonna 1904 ja nykyisin kaupunginosia () on 117 kappaletta.


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Tukholma jaetaan kantakaupunkiin () ja esikaupunkeihin (). Kantakaupunki jaetaan viiteen pienempään alueeseen; esikaupungit puolestaan eteläalueeseen ja länsialueeseen. Nämä alueet jaetaan kaupunginosiin. Kantakaupungissa on tilastoinnissa käytössä lisäksi kaupunginosia vastaavia alueita, jotka eivät kuitenkaan ole virallisia kaupunginosia.


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Kantakaupungissa kaupunginosat on yleensä jaettu useampaan seurakuntaan, joita käytetään yhtenä aluejakotasona tilastoinnissa. Esikaupungeissa puolestaan seurakuntaan kuuluu useampia kaupunginosia. Kaupunginosat on edelleen jaettu pienalueisiin (). Tätä pienempiä aluejakoja ovat vielä korttelit ja yksittäiset kiinteistöt.


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Nykyisin kantakaupungiksi () kutsuttu alue vastaa rajoiltaan 1900-luvun alkuvuosien Tukholmaa, jolloin kaupunkiin ei vielä ollut liitetty yhtäkään sen lähikunnista. Kantakaupunki jaetaan viiteen suurempaan alueeseen. Vanhakaupunki-keskusta koostuu yhdestä suuresta ja muutamasta pienemmästä saaresta sekä Tukholman ydinkeskustasta. Tästä pohjoiseen on Vasastaden, koilliseen Östermalm, länteen Kungsholmen ja etelään Södermalm.


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Virallisten kaupunginosien suuren koon vuoksi tilastoinnissa käytetään kantakaupungin kohdalla pienempiä alueita, jotka ovat kooltaan lähempänä esikaupunkien kaupunginosia. Nämä alueet on lueteltu seuraavassa seurakunnittain.


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Alue koostuu Domkyrkoförsamlingen- eli Tuomiokirkkoseurakunta-nimisestä seurakunnasta. Tilastoinnissa esikaupunkien kaupunginosia vastaavat alueet ovat "Storkyrkan", "Klara" ja "Jakob". Aikaisemmin kukin niistä muodosti itsenäisen seurakuntansa. Viralliset kaupunginosat ovat:


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Vasastadenissa on neljä seurakuntaa. Johanneksen seurakunnan kaupunginosia vastaavat alueet ovat "Norra Johannes" ja "Södra Johannes", Adolf Fredrikin seurakunnassa "Norra Adolf Fredrik" ja "Södra Adolf Fredrik" ja Gustav Vasan (eli Kustaa Vaasan) seurakunnassa "Gustav Vasa" sekä Matteuksen seurakunnassa "Västra Matteus" ja "Östra Matteus". Virallisia kaupunginosia on vain yksi:


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Östermalmin alue koostuu kolmesta seurakunnasta. Engelbrektin seurakunnan kaupunginosia vastaavat alueet ovat "Engelbrekts kyrka", "Hjorthagen-Värtahamnen", "Tekniska Högskolan" ja "Universitetet". Hedvig Eleonoran seurakunnassa vastaava alue on "Hedvig Eleonora"; Oscarin seurakunnassa puolestaan "Djurgården", "Gärdet" ja "Oscars kyrka". Virallisia kaupunginosia ovat


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Kungsholmenin alueella on kolme seurakuntaa. Kungsholmenin seurakuntaan kuuluu "Kungsholm"-niminen kaupunginosaa tilastoinnissa vastaava alue. Sankt Göranin seurakunnan vastaavat alueet ovat "Fredhäll", "Kristineberg", "Marieberg", "Stadshagen" ja "Östra Sankt Göran". Essingen seurakuntaan kuuluvat "Lilla Essingen" ja "Stora Essingen". Alueen viralliset kaupunginosat ovat


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Södermalmin alue jakautuu neljään seurakuntaan. Marian seurakunnan kaupunginosia vastaavia alueita ovat "Mariatorget" ja "Södra Station", Högalidin seurakunnassa "Mellersta Högalid", "Norra Högalid", "Södra Högalid" ja "Reimersholme-Långholmen", Katarinan seurakunnassa "Västra Katarina" ja "Östra Katarina" sekä Sofian seurakunnassa "Norra Sofia", "Södra Sofia" ja "Södra Hammarbyhamnen". Viralliset kaupunginosat ovat


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Esikaupungit () koostuu kahdesta suuralueesta: Etelä-Tukholmasta ja Länsi-Tukholmasta.


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Etelä-Tukholma () käsittää kantakaupungin eteläpuolisen alueen ja vastaa suunnilleen entistä Brännkyrkan maalaiskuntaa. Lisäksi siihen on liitetty osia Nackan ja Huddingen kunnista. Alueet on seuraavassa ryhmitelty seurakunnittain.


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Seurakunnan nimenä oli aiemmin pelkästään Enskede.Länsi-Tukholma () kattaa kantakaupungin länsipuolella olevan osan Tukholmasta. Aiemmin siellä sijaitsivat Bromman ja Spångan maalaiskunnat sekä Hässelby villastadin kauppala. Alueen kaupunginosat on seuraavassa ryhmitelty seurakunnittain. Spångan ja Kistan seurakunnat on nykyisin yhdistetty Spånga-Kistan seurakunnaksi.


title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Vuodesta 1997 lähtien Tukholma on jaettu kaupunginosa-alueisiin (). Tuolloin kaupunginosa-alueita muodostettiin 24 kappaletta. Vuonna 1998 kaupunginosa-alueita vähennettiin 18:aan yhdistämällä Enskede ja Årsta sekä Hässelby ja Vällingby. Lisäksi Västerled sulautettiin Brommaan, Söderled Farstaan ja Hornstull Maria-Gamla staniin. Hammarby jaettiin Katarina-Sofian ja Skarpnäckin kesken. Jakoa muutettiin jälleen vuonna 2006, jolloin yhdistettiin Maria-Vanhakaupunki ja Katarina-Sofia Södermalmin kaupunginosa-alueeksi. Samoin Hägersten ja Liljeholmen, Enskede-Årsta ja Vantör sekä Rinkeby ja Kista yhdistettiin. Nykyisin jäljellä ovat seuraavat 14 kaupunginosa-aluetta:


title: Nitoja

text: Nitoja on toimistotarvike, jolla voidaan kiinnittää paperiarkkeja nipuksi. Nitoja painaa niitin eli nitomanastan ensin nidottavan materiaalin läpi, ja taivuttaa sitten niitin päät metallilevyä vasten. Taivuttaminen estää nastaa irtoamasta ja nippua hajoamasta.


title: Nitoja

text: Tyypillisin nitoja on kevyt käsikäyttöinen laite, jolla voidaan kiinnittää yhteen korkeintaan parinkymmenen arkin nippuja. Paksumpiin nippuihin on käytettävä voimanitojaa, jonka pidempi varsi ja raskaampi rakenne kohdistavat suuremman voiman nidottavaan materiaaliin. Sähkönitojaa käyttämällä voidaan nitomista helpottaa edelleen. Nykyaikaisissa kopiokoneissa on usein ominaisuus, jolla kopioitavat arkkiniput nidotaan yhteen automaattisesti.


title: Nitoja

text: Haaraniitillä voi yhdistää rei'itettyjä papereita toisiinsa.


title: Al-Nour

text: al-Nour on libanonilainen radioasema, jonka tilit Yhdysvaltain valtiovarainministeriö ilmoitti jäädyttävänsä 23. maaliskuuta 2006 yhdessä televisioyhtiö al-Manarin kanssa pitäen näitä Hizbollahin mediakäsinä. Radioyhtiö al-Nour on Lebanese Media Groupin tytäryhtiö, minkä osakkaina on mm. libanonilaisia kansanedustajia Bekaan laaksosta. Kolmas Yhdysvaltain Hizbollahin kannattajana pitämä media on kommunistisen puolueen radio Sawt al-Shab.


title: Al-Nour

text: Yhdysvaltain valtiovarainministeriön tiedotteen mukaan niin al-Manar kuin al-Nour ovat tarjonneet mainosaikaa Hizbollahille, joka on tätä kautta tarjonnut yhteystietoja ja kerännyt rahaa harjoittamaansa sosiaalityöhön. Tämän lisäksi Yhdysvaltain valtiovarainministeriön mukaan Hizbollahin johtaja Hassan Nasrallah olisi julkaissut myös kutsun kaikille libanonilaisille Hizbollahin sotilaalliseen koulutukseen osallistumiseksi niin al-Manarilla kuin al-Nourilla.


title: Al-Nour

text: Israelin ilmavoimat tuhosi al-Nourin toimituksen rakennuksen Beirutissa toisena sotapäivänä 13. heinäkuuta 2006.


title: Tepelenën piirikunta

text: Tepelenën piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Gjirokastërin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Gjirokastërin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 817 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 32 465 asukasta.


title: Tepelenën piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Buz, Memaliaj, Krahës, Kurvelesh, Lopës, Luftinjë, Memaliaj Fshat, Qendër, Qesarat ja Tepelenë. Pääkaupunkina toimi Tepelenë.


title: Kyynelkaasu

text: Kyynelkaasu on yleisnimitys joukolle kemikaaleja, joita käytetään ihmisten tilapäiseen tainnuttamiseen silmien ja hengityselimien ärsytyksen avulla. Kyynelkaasua voidaan käyttää joko suihkeena tai erityisellä kyynelkaasukranaatilla. Muun muassa poliisit käyttävät kyynelkaasua mellakoiden ja mielenosoitusten hajottamiseen.


title: Hävetkää!

text: Hävetkää! on Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen omakustanteena julkaistu ensimmäinen mini-cd vuodelta 1997.


title: Hävetkää!

text: Avausraidan "Leijonan periaatteet" sanoitukset ironisoivat Lionsklubin toimintaohjeita. Kolme seuraavaa kappaletta kertovat ympäristöasioista ja päätösraita "Tilinteon hetki" on Trio Niskalaukauksen kaikkien aikojen ensimmäinen valmistunut kappale.


title: Hävetkää!

text: Timo Rautiainen on kertonut, että cd:n kansikuvan idea on peräisin King Crimsonin vuoden 1974 albumin "Red" kannesta, jossa King Crimsonin jäsenistä on otettu vastaava, vain puolittaiset kasvokuvat näyttävä mustavalkovalokuva.


title: Hävetkää!

text: "Hävetkää!"-ep:n kustannetunnus on "BALD 1963", joka viittaa Timo Rautiaisen hiusmuotiin ("Bald" on ) ja syntymävuoteen. Ranka Recordings julkaisi ep:n uudestaan toukokuussa vuonna 2002, jolloin koodiksi annettiin "ra071".


title: Hävetkää!

text: Kappaleet "Talvi-illan tarina" ja "Lajinsa viimeiset" julkaistiin uudelleensoitettuina versioina "Lopunajan merkit"-albumilla vuonna 1999.


title: Hävetkää!

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Timo Rautiainen.


title: Isabel (Salomonsaaret)

text: Isabel on yksi Salomonsaarten maakunnista. Sen pääkaupunki on Buala Santa Isabelin saarella. Maakunnan pinta-ala on 4 136 km, ja vuoden 2009 väestönlaskennassa siellä oli 26 158 asukasta.


title: Isabel (Salomonsaaret)

text: Isabelin maakunnan alueelle saapui ensimmäisenä eurooppalaisena Álvaro de Mendaña de Neira vuonna 1568. Maakunnan korkein kohta on Mount Kubonitu, joka kohoaa 1 120 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle.


title: Intamin

text: Intamin on sveitsiläinen huvipuistolaitteita valmistava yritys. Yhtiö on perustettu vuonna 1967. Se on valmistanut muun muassa Särkänniemen vuoden 2001 uutuuslaitteen Tornadon. Muita Intaminin valmistamia laitteita Suomessa ovat Panoraama, Hurja Kuru, Kirnu, Koskiseikkailu ja Half-Pipe, jotka kaikki sijaitsevat joko Särkänniemessä tai Linnanmäellä.


title: Intamin

text: Intamin on yksi parhaista esimerkeistä huvipuistoteknologian kehittämisessä. Intamin on kehittänyt mm. Lineaari-induktiomoottorin (LIM) sekä hydraulisen laukaisun, jolla junat voidaan laukaista lähtöasemalta jopa 200 km/h vauhdilla yli sadan metrin korkeuteen. Hydraulinen laukaisu ei ole kuitenkaan vielä täydellinen; Radoissa tulee usein virheitä laukaisussa, joskus vakaviakin.


title: Intamin

text: Intamin valmistaa hyvin massiivisia laitteita. Intamin on valmistanut esimerkiksi Kingda Ka -vuoristoradan Six Flags Great Adventure-puistolle. Vuoristorata on maailman korkein vuoristorata ja aikajärjestyksessä maailman toinen 'stratacoaster' eli vuoristorata, joka menee yli 400 jalan (122 metriä). Edellinen ennätyskorkea vuoristorata oli Top Thrill Dragster Cedar Pointissa, sekin Intaminin valmistama.


title: Intamin

text:
Intamin valmisti aikoinaan vuoristoratoja, joissa oli ns. lap-bar -mekanismi uloslentojen estämiseksi. Kun kyseinen mekanismi oli havaittu liian epäturvalliseksi, Intamin alkoi käyttää ns. over-shoulder -mekanismia.
Intamin on tehnyt radan, jossa on eniten inversioita maailmassa; Colossus-radassa Thorpe Parkissa on 10 käännöstä.


title: Hartes Land

text: Hartes Land () on Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen vuonna 2004 julkaistu toinen saksankielinen albumi, jonka materiaali koostuu saksaksi käännetyistä "Rajaportti" ja "Kylmä tila" -albumien kappaleista. Albumilla on mukana saksaksi käännettynä myös alun perin jo vuoden 2001 "Kuilun partaalla" -ep:llä julkaistu kappale "Nyt on mies!"


title: Maaria Leinonen

text: Eeva Maaria Leinonen (27. elokuuta 1933 Iisalmi – 27. joulukuuta 2013 Kuopio) oli yksi Suomen siteeratuimmista kristillisistä runoilijoista. Hän tarkastelee hengellisissä runoissaan niin yhteiskunnallisia epäkohtia ja ihmissuhteiden ongelmia kuin arjen pieniä asioitakin. Hänen runouttaan on luonnehdittu myös sanalla sosiaalilyriikka. Leinosen kustantaja on Kirjapaja.


title: Maaria Leinonen

text: Leinosen vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Leinonen ja Anna Partanen.


title: Korpivoirousku

text: Korpivoirousku ("Lactarius tuomikoskii") on kuusen seuralaisena korpimaisissa mustikkatyypin metsissä kasvava, kellertyvämaltoinen vaaleankeltainen rouskulaji. Sen lakin halkaisija on 9–17 cm ja väritys tasaisen vaaleankeltainen. Nuorten sienten lakkien reunat ovat karkeakarvaisia, vanhemmiten kaljuuntuvia. Heltat ovat puhtaanvalkoisia. Korpivoirouskun jalka on sangen iso ja vankka, ja se kapenee tyveä kohden. Maitiaisneste on valkoista mutta värjääntyy ulos tullessaan perin pian rikinkeltaiseksi.


title: Korpivoirousku

text: Korpivoirousku kelpaa syötäväksi, kunhan sen ensin esikäsittelee keittämällä.


title: SASO

text: South African Students' Organisation (SASO) oli eteläafrikkalainen apartheid-hallintoa vastustaneiden mustien opiskelijoiden opiskelijajärjestö. Järjestö perustettiin vuonna 1968 ja sen perustajajäseniä oli Steve Biko. Järjestön merkitys Bikon Musta tietoisuuden-liikkeessä oli merkittävä.


title: Jon Dahl Tomasson

text: Jon Dahl Tomasson (s. 29. elokuuta 1976 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä tai hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän on Tanskan maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä yhdessä Poul Nielsenin kanssa; hän teki 112 maaottelussa 52 maalia. Maaliskuusta 2016 lähtien hän on toiminut Tanskan jalkapallomaajoukkueen apuvalmentajana.


title: Jon Dahl Tomasson

text: Tomasson aloitti ammattilaisuransa Køgessä, josta hän siirtyi alankomaalaisen Heerenveenin riveihin vuonna 1994. Vuonna 1997 hän siirtyi englantilaiseen Newcastleen, mutta ei onnistunut tekemään läpimurtoa. Hän palasikin vain vuoden jälkeen takaisin Alankomaihin tehdessään sopimuksen Feyenoordin kanssa. Feyenoordin riveissä Tomasson voitti Alankomaiden-mestaruuden kaudella 1998–99 ja UEFA Cupin vuonna 2002. Kesällä 2002 hän siirtyi ilmaisella siirrolla italialaiseen Milaniin ja voitti seuran riveissä Mestarien liigan ja Italian Cupin vuonna 2003 sekä Italian-mestaruuden vuonna 2004. Kesällä 2005 Tomasson siirtyi Saksaan Stuttgartin paitaan, ja tammikuussa 2007 kuusikuukautisella lainasopimuksella espanjalaiseen Villarrealiin. Kevätkauden jälkeen Tomasson siirtyi Villarrealiin miljoonan euron siirtosummalla. Kausi 2007/08 ei kuitenkaan sujunut tanskalaiselta hyvin ja kauden jälkeen hän palasi ilmaissiirrolla Feyenoordiin. Hän pelasi Feyenoordissa kolme kautta, kunnes lopetti pelaajauransa vuonna 2011.


title: Jon Dahl Tomasson

text: Ensimmäisen maaottelunsa Tomasson pelasi vuonna 1997. Hän kuului Tanskan joukkueeseen vuosien 2000 ja 2004 EM-kilpailuissa sekä vuosien 2002 ja 2010 MM-kilpailuissa. Vuoden 2002 MM-kilpailuissa Tomasson teki neljä maalia ja vuoden 2004 EM-kilpailuissa kolme. Hänet on valittu Tanskan vuoden pelaajaksi vuosina 2002 ja 2004.Valmennusuransa Tomasson aloitti heinäkuussa 2011 SBV Excelsiorin apulaisvalmentajana. Seura putosi kauden päätteeksi Eerste Divisioniin. Kaudella 2012/13 Excelsior pelasi surkean kauden myös sarjaporrasta alempana ja kauden jälkeen Tomasson nousi seuran päävalmentajaksi. Tapaninpäivänä 2013 hän jätti Excelsiorin ja siirtyi Eredivisiessä pelaavan Rodan päävalmentajaksi. Rodan kausi sujui Tomassonin alaisuudessakin heikosti ja lopulta joukkue putosi Eredivisiestä. Kauden jälkeen Tomasson sai potkut seurasta.


title: Jon Dahl Tomasson

text: Kesäkuussa 2015 Tomassonista tuli SBV Vitessen apuvalmentaja. Pesti jäi odotettua lyhyemmäksi, sillä jo maaliskuussa 2016 hän siirtyi Åge Hareiden valmennustiimiin Tanskan maajoukkueeseen.


title: Lapinvuokkorousku

text: Lapinvuokkorousku ("Lactarius dryadophilus") on tunturipaljakoilla kasvava, violetiksi värjääntyvä rouskulaji. Sen lakin halkaisija on 5–15 cm. Lakki on kupera ja paksumaltoinen, ja se on kermankellertävä, vanhemmiten valkeanruskea. Lakissa on niukkaa karvoitusta. Heltat ovat kellanvalkoiset. Lapinvuokkorouskun kermanvärinen jalka on lyhyt ja paksu. Maitiaisneste on valkoista. Lapinvuokkorousku on erittäin harvinainen laji, ja sitä on tavattu Suomessa vain Kilpisjärven seudun tuntureilta. Sieni kasvaa kalkkipitoisessa maassa ja on luultavasti lapinvuokon juurisieni.


title: Lapinvuokkorousku

text: Lapinvuokkorousku kelpaa syötäväksi ryöppäyksen jälkeen.


title: Lapinvuokkorousku

text: Lapinvuokkorousku on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Pekko

text: Pekko voi tarkoittaa:


title: Delirium tremens

text: Delirium tremens (usein myös juoppohulluus) on pitkäaikaisen ja runsaan (satunnaisesti myös lyhytaikaisen) alkoholin käytön äkillisestä lopettamisesta johtuva psykofyysinen sairaustila. Juoppohulluus tulee yleensä muutama päivä juomisputken lopettamisen jälkeen, kun krapula on jo mennyt ohi. Latinaksi "delirium" tarkoittaa sekavuustilaa ja "tremens" vapinaa.


title: Delirium tremens

text: Tavallisimpia oireita ovat aggressiivisuus, sekavuus ja pelottavat hallusinaatiot, joita ovat etupäässä visuaaliset näyt (”pikku-ukkojen” näkeminen). Toinen yleinen aistiharha on formikaatio, jolloin potilas tuntee hyönteisiä ryömivän ihollaan. Alkoholiaistiharhaisuus on alkoholipsykoosin muoto, jossa potilas kärsii aistiharhoista ilman varsinaista deliriumia (sekavuutta).


title: Delirium tremens

text: Joissakin tapauksissa on havaittu epileptisiä kohtauksia sekä juoppohulluuden uusiutuminen 5-7 vuorokauden kuluttua. Pitkäaikaiset oireet, kuten levottomuus, univaikeudet ja autonomisen hermoston oireet, voivat jatkua jopa puoli vuotta, minkä seurauksena useat potilaat sortuvat jälleen juomaan päästäkseen oireista eroon.


title: Delirium tremens

text:
Alkoholi lamauttaa hermosoluja tehostamalla GABA-välittäjäaineen vaikutusta GABA-A-reseptoreiden toimintaan ja samalla vähentämällä sen vastavaikuttajan glutamaatti-välittäjäaineen vaikutusta NMDA-reseptoreissa (GABA jarruttaa hermosolujen toimintaa ja glutamaatti kiihottaa). Pitkäaikainen alkoholinkäyttö aiheuttaa toleranssin kehittymiseen alkoholin lamauttaville vaikutuksille, joka ilmenee GABA-A-reseptoreiden määrän vähentymisenä ja samanaikaisena NMDA-reseptoreiden herkkyyden lisääntymisenä. Alkoholinkäytön äkillinen lopettaminen aiheuttaa tällöin kiihottavien välittäjäaineiden ylijäämän hermostoon eli "yliaktiivisuustilan", jonka kliinisinä merkkeinä ovat vieroitusoireet ja kouristelut. Toistuvat vieroitusoireet johtavat lisääntyneeseen alttiuteen sairausjaksoille, minkä seurauksena juomishimo ja vieroitusoireet vaikeutuvat ja alttius kouristuksille sekä delirium tremensille lisääntyvät.
Juoppohulluuden hoito tapahtuu yleensä yleissairaalassa, ja usein käytetään lääkkeitä, kuten bentsodiatsepiinia ja haloperidolia.


title: Delirium tremens

text: Delirium tremensin aiheuttama kuolleisuus on nykyisin noin 5-15 %. Kuolemat johtuvat yleensä hengitysvajauksesta tai rytmihäiriöstä. Ennen delirium tremensin nykyisten, suhteellisten tehokkaiden hoitomenetelmien kehittämistä sairauden aiheuttama kuolleisuus oli jopa 35 %.


title: Marissa Ribisi

text: Santina Marissa Ribisi (s. 17. joulukuuta 1974 Los Angeles, Kalifornia Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näyttelijä Giovanni Ribisin sisar. Ribisin tunnetuimpia rooleja on ollut punahiuksinen Cynthia Dunn kulttisuosiota saaneessa elokuvassa Surutta? Sekaisin.


title: Marissa Ribisi

text: Hän avioitui muusikko Beckin kanssa huhtikuussa 2004, hieman ennen heidän poikansa Cosimo Henrin syntymää. Ribisi on skientologi.


title: Alaskavuoristo

text: Alaskavuoristo () on 650 kilometriä pitkä vuoristo eteläisessä Keski-Alaskassa Yhdysvalloissa. Vuoristossa sijaitsee Pohjois-Amerikan korkein vuori, Denali (tunnettu aiemmin nimellä Mount McKinley). "Alaskavuoristo"-nimeä ("Alaska Range") käytti ensimmäisenä luonnontieteilijä W. H. Dall vuonna 1869.


title: Suomi olympialaisissa

text: Suomi osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1908 Lontoossa, ja siitä lähtien maa on osallistunut jokaisiin kesä- ja talviolympialaisiin.


title: Suomi olympialaisissa

text: Vaikka Suomi ei ollut itsenäinen valtio, se osallistui vuosina 1908 ja 1912 olympialaisiin omana joukkueenaan. Kesäkuussa 1914 Kansainvälinen olympiakomitea päätti venäläisten vaatimuksesta, ettei näin saanut enää tehdä vaan suomalaisten oli vastedes kuuluttava Venäjän joukkueeseen. Tätä päätöstä ei kuitenkaan sovellettu yksissäkään kisoissa, sillä jo samana vuonna syttyi ensimmäinen maailmansota, jonka vuoksi vuoden 1916 kisat peruutettiin, ja ennen seuraavia, vuoden 1920 kisoja Suomi oli itsenäistynyt.


title: Suomi olympialaisissa

text: Suomen menestyksekkäimmät lajit ovat kesäolympialaisissa olleet aikojen saatossa yleisurheilu ja paini. Yleisurheilussa menestystä on tullut etenkin kestävyysjuoksussa ja keihäänheitossa. Talviolympialajeista eniten menestystä Suomi on saanut maastohiihdossa ja mäkihypyssä. Menestynein suomalaisurheilija olympialaisissa on ollut Paavo Nurmi.


title: Suomi olympialaisissa

text: Suhteutettuna väkilukuun Suomi on kaikkien aikojen menestynein maa kesäolympialaisissa.


title: Suomi olympialaisissa

text: * Mukaan laskettu 1920 kesäolympialaisissa saavutettu pariluistelun kultamitali


title: Aleksandr Keržakov

text: Aleksandr Anatoljevitš Keržakov (, s. 27. marraskuuta 1982 Jaama, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän siirtyi Venäjän valioliigan Pietarin Zenitiin kaudeksi 2010, ja kuuluu myös Venäjän maajoukkueen kokoonpanoon.


title: Aleksandr Keržakov

text: Keržakov on pietarilaisen junioriakatemian Smenan kasvatti. Kaudella 2000 hän pelasi Svetogorets Svetogorskin riveissä ja johdatti 18 maalillaan Svetogorskin luoteisen aluesarjan voittoon. Kaudeksi 2001 Keržakov siirtyi Zenit Pietarin riveihin, jossa hän oli saavuttamassa kolmatta sijaa debyyttikaudellaan sekä kakkossijaa kaudella 2003. Kaudella 2004 Keržakov oli Venäjän valioliigan maalikuningas 18 osumalla. Keržakov teki myös yhteensä 15 maalia UEFA Cupissa Zenitin riveissä.


title: Aleksandr Keržakov

text: Joulukuussa 2006 Keržakov siirtyi espanjalaisseura Sevillaan, jonka kanssa hän teki vuoteen 2012 ulottuneen sopimuksen. Zenit sai Keržakovista viiden miljoonan euron siirtokorvauksen. Seuraavana keväänä Keržakov voitti Sevillan kanssa Espanjan cupin Copa del Reyn ja UEFA Cupin. Hän pääsi molempien kilpailuiden loppuottelussa vaihdosta kentälle. Kokonaisuudessaan peliaika Sevillassa jäi kuitenkin vähiin ja valmentajanvaihdoksen myötä Keržakovin asema heikkeni entisestään. Helmikuussa 2008 hän palasi Venäjälle ja siirtyi seitsemällä miljoonalla eurolla Dynamo Moskovan joukkueeseen.


title: Aleksandr Keržakov

text: Moskovassa Keržakov pelasi kahden kauden ajan. Hän pelasi Dynamo Moskovan kokoonpanossa 58 ottelussa, joissa teki 23 maalia. Venäjän pääsarjakaudeksi 2010 Keržakov palasi Moskovasta Pietarin Zenitiin.


title: Aleksandr Keržakov

text: Venäjän maajoukkueessa Keržakov debytoi vuonna 2002. Hän on pelannut vuoden 2002 MM-kilpailuissa ja vuoden 2004 EM-kilpailuissa. Keržakov oli viidellä maalillaan Venäjän paras maalintekijä vuoden 2008 EM-kilpailuiden karsinnoissa, mutta ei saanut kutsua lopputurnaukseen.


title: Dell

text: Dell Inc. on yhdysvaltalainen tietokoneita ja oheislaitteita valmistava yritys, jonka Michael Dell perusti vuonna 1984. Sen päämaja sijaitsee Round Rockin kaupungissa, Texasin osavaltiossa. Dell tuotekehittää, valmistaa ja markkinoi laaja-alaisesti henkilökohtaisia tietokoneita, palvelimia, tallennuslaitteita, tietoliikennekytkimiä, televisioita, tulostimia, kämmentietokoneita, ohjelmistoja, oheislaitteita ym.


title: Dell

text: Dell on yksi maailman suurimmista teknologiaa tuottavista yhtiöistä, työllistäen vuonna 2013 yli 108 800 ihmistä maailmanlaajuisesti. Fortune 500 -listan mukaan Dell on 28. suurin yhdysvaltalainen yritys liikevaihdoltaan. Vuonna 2006 "Fortune"-lehti sijoitti Dellin kahdeksanneksi sen vuosittaisessa listassa Yhdysvaltain arvostetuimmista yhtiöistä. Vuonna 2012 Dell ilmoitti ostavansa Questin.


title: Lezhën piirikunta

text: Lezhën piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Lezhën prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Lezhën maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 479 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 68 218 asukasta.


title: Lezhën piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Balldren i Ri, Blinisht, Dajç, Kallmet, Kolsh, Lezhë, Shëngjin, Shënkoll, Ungrej ja Zejmen. Pääkaupunkina toimi Lezhë.


title: Nummelan rautatieasema

text: Nummelan rautatieasema () on rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Nummelan taajamassa Vihdissä. Asemalla on nykyisin ainoastaan tavaraliikennettä. Turvalaitteena liikennepaikalla oli marraskuuhun 2009 saakka niin kutsuttu "köyhänmiehen releasetinlaite" eli varmistuslukko- ja opastinturvalaitos ennen kauko-ohjauksen käyttöönottoa.


title: Nummelan rautatieasema

text: Asemarakennuksen on suunnitellut 1918 rautatiehallituksen yliarkkitehti Bruno Granholm. Alkujaan oli alakerrassa II:n ja III:n luokan odotussali, toimisto ja asemapäällikön huone, matkatavarahuone ja postitoimisto. Yläkerrassa oli kaksi asuntoa virkailijoiden käyttöön.


title: Nummelan rautatieasema

text: Toisen maailmansodan jälkeen Nummela alkoi kasvaa nopeasti, ja 1960-luvulla se oli jo Vihdin kirkonkylää suurempi taajama ja kunnan tärkein teollisuuskeskus. Hyvät liikenneyhteydet vetivät taajamaan uusia asukkaita, mutta tämä ei ollut niinkään rautatien, vaan Helsingin suuntaan valmistuneen moottoritien ansiota. Henkilöliikenne koko Hyvinkään ja Karjaan välisellä rataosalla lakkautettiin vuonna 1983 ja Nummelan asema muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1993.


title: Nummelan rautatieasema

text: Myöhemmin asemarakennuksessa on toiminut muun muassa kirpputori ja se on ollut vapaaseurakunnan käytössä.


title: Nummelan rautatieasema

text: Aiempi, vuonna 1873 rakennettu asemarakennus sijaitsi vähän etelämpänä, nykyiseltä asemalta Lohjan suuntaan.


title: Nummelan rautatieasema

text: Nummelan rautatieaseman omisti Senaatti-kiinteistöt marraskuuhun 2014 asti, jolloin sen osti yksityishenkilö, joka aikoo saneerata asemarakennuksen yläkerran asuintiloiksi ja alakerran yrityksensä käyttöön.


title: Micki DuPont

text: Micki DuPont (s. 15. huhtikuuta 1980, Calgary, Alberta) on kanadalainen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. DuPont edustaa kaudella 2018–2019 DEL-liigassa pelaavaa Eisbären Berliniä.


title: Micki DuPont

text: Ennen ammattilaisuraansa DuPont kiekkoili Kamloops Blazersin riveissä junioriliiga WHL:ssä. Neljän kauden (vuodet 1996–2000) aikana DuPont pelasi yhteensä 259:ssä WHL:n runkosarjaottelussa, joissa hän keräsi yhteensä 212 tehopistettä, 55 maalia ja 157 syöttöpistettä. Eniten pisteitä hän teki viimeisellä juniorikaudellaan, kaudella 1999–2000, jolla hän oli Blazersin paras pistemies ja WHL:n puolustajien maalipörssin kärkinimi tehtyään 70:ssä pelaamassaan runkosarjaottelussa tehot 26 maalia ja 62 syöttöpistettä. Kauden jälkeen DuPont voitti sekä WHL:n että Canadian Hockey Leaguen vuoden puolustajan palkinnon ja lisäksi hänet nimettiin WHL:n läntisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökenttään.


title: Micki DuPont

text: Viimeisen WHL-kautensa päättymisen jälkeen DuPont pelasi keväällä 2000 yhden ottelun Long Beach Ice Dogsin riveissä IHL-liigassa ja seitsemän ottelua San Diego Gullsin riveissä West Coast Hockey Leaguessa. NHL-varauksen hän sai kesällä 2000, kun Calgary Flames varasi hänet numerolla 270 uusien pelaajien varaustilaisuuden yhdeksännellä kierroksella. DuPont alkoi syksyllä 2000 pelata Calgaryn silloisen farmiseuran Saint John Flamesin riveissä AHL-liigassa ja hän teki ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan yhteensä 29 tehopistettä (kahdeksan maalia ja 21 syöttöpistettä) 67:ssä pelaamassaan runkosarjaottelussa. Hänen plusmiinustilaston lukemansa +28 oli paras AHL:n tulokkaiden tilastossa ja toiseksi paras kaikkien AHL-pelaajien tilastossa. Hän oli tärkeässä roolissa kevään 2001 AHL-pudotuspeleissä, joissa Saint John eteni AHL:n mestaruuteen, Calder Cupin voittoon. Flames voitti loppuottelusarjassa Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin voitoin 4–2. Kauden päättymisen jälkeen DuPont nimettiin AHL:n tulokkaiden tähdistökenttään (AHL All-Rookie Team).


title: Micki DuPont

text: Kaudella 2001–2002 DuPont pelasi kahdessa NHL-ottelussa, mutta suurin osa kaudesta kului edelleen Saint Johnin riveissä AHL:ssä. Hän oli Saint Johnin kolmanneksi paras pistemies ja eniten pisteitä tehnyt puolustaja tehtyään 77:ssä ottelussa 40 tehopistettä, seitsemän maalia ja 33 syöttöpistettä. Kaudella 2002–2003 hän pelasi Calgaryn riveissä NHL:ssä kuusitoista ottelua, joissa hän teki kolme tehopistettä, maalin ja kaksi syöttöpistettä, ja 44 ottelua Saint Johnin paidassa AHL:ssä tehoin 12 maalia ja 21 syöttöpistettä. Maaliskuussa 2003, ennen NHL:n siirtorajan umpeutumista, Calgary kauppasi DuPontin ja Mathias Johanssonin pelaajaoikeudet Pittsburgh Penguinsille vaihdossa Shean Donovaniin. Hän pelasi loppukauden Pittsburghin farmiseuran Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin riveissä AHL:ssä ja keräsi 14:ssä runkosarjaottelussa viisi tehopistettä, maalin ja neljä syöttöpistettä.


title: Micki DuPont

text: Vuonna 2003 DuPont siirtyi pelaamaan Eisbären Berliniin Saksan jääkiekon pääsarjaan DEL-liigaan. Hän pelasi DEL-liigassa kolme kautta, vuoteen 2006 saakka, ja oli kahdella ensimmäisellä kaudellaan runkosarjassa Eisbärenin eniten pisteitä tehnyt puolustaja ja kolmannella Eisbären-kaudellaan seuran toiseksi tehokkain puolustaja Derrick Walserin jälkeen. Kaudella 2003–2004 hän teki 45:ssä runkosarjaottelussa 32 tehopistettä (kymmenen maalia ja 22 syöttöpistettä), 2004–2005 51:ssä ottelussa 33 tehopistettä (11 maalia ja 22 syöttöpistettä) ja kaudella 2005–2006 52:ssa ottelussa jälleen 32 tehopistettä (11 maalia ja 21 syöttöpistettä). DuPont oli voittamassa Eisbärenissä kahta Saksan mestaruutta, vuonna 2005, kun seura löi loppuotteluissa Adler Mannheimin voitoin 3–0, ja vuonna 2006, jolloin Eisbären voitti loppuottelusarjassa DEG Metro Starsin niin ikään voitoin 3–0. Kevään 2006 pudotuspeleissä DuPont oli paitsi seuransa, myös liigan paras pistemies tehtyään 14 tehopistettä, neljä maalia ja kymmenen syöttöpistettä.


title: Micki DuPont

text: DEL-liigassa pelattujen vuosien jälkeen DuPont siirtyi takaisin Pohjois-Amerikkaan. Hän teki kesäkuussa 2006 kaksisuuntaisen sopimuksen NHL-seura Pittsburgh Penguinsin kanssa. Hän pelasi kauden 2006–2007 suurimmaksi osaksi Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin riveissä AHL:ssä. DuPont oli Wilkes-Barre/Scrantonin eniten sekä pisteitä että maaleja tehnyt puolustaja runkosarjassa ja pudotuspeleissä. Hän teki AHL:n runkosarjassa 51 tehopistettä, 18 maalia ja 33 syöttöpistettä, 78:ssa ottelussa ja pudotuspeleissä 14 tehopistettä, viisi maalia ja yhdeksän syöttöpistettä, 11:ssä ottelussa. AHL-puolustajien pistepörssissä hän sijoittui sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä toiseksi ja puolustajien maalipörssissä runkosarjassa kärkipaikalle ja pudotuspeleissä sijalle kolme. Hänet nimettiin kauden 2006–2007 päätteeksi AHL:n ensimmäiseen tähdistökenttään. DuPont pelasi kauden aikana myös kolme NHL:n runkosarjaottelua, joissa hänelle merkittiin yksi maalisyöttö.


title: Micki DuPont

text: Heinäkuussa 2007 DuPont teki rajoittamattomana vapaana agenttina sopimuksen NHL-seura St. Louis Bluesin kanssa. DuPont pelasi kauden 2007–2008 aikana kaksi ottelua St. Louisissa. Muu osa kaudesta meni AHL:ssä Peoria Rivermenissä. Hän pelasi myös AHL:n tähdistöpelissä. Kaudeksi 2008–2009 DuPont palasi Eurooppaan, kun hän teki sopimuksen Sveitsin pääsarjassa pelaavan EV Zugin kanssa.


title: Micki DuPont

text: Micki DuPont on edustanut maataan jääkiekon arvokilpailuissa kerran, Riian MM-kilpailuissa vuonna 2006, joissa Kanada jäi sijalle neljä. DuPont sai turnauksessa tililleen yhden syöttöpisteen syötettyään Mike Comrien tekemän maalin alkulohko-ottelussa Tanskaa vastaan.


title: Portia de Rossi

text: Portia de Rossi (Portia Lee James DeGeneres, syntyjään Amanda Lee James Rogers s. 31. tammikuuta 1973) on australialainen näyttelijä. De Rossi syntyi Melbournessa Victorian osavaltiossa. Hän muutti nimensä nykyiseen muotoonsa ollessaan 15-vuotias.


title: Portia de Rossi

text: De Rossin ensimmäinen merkittävä rooli oli elokuvassa "Seireenit" vuonna 1994. Pian tämän jälkeen hän muutti Los Angelesiin. De Rossi tunnetaan ehkä parhaiten roolistaan asianajaja Nelle Porterina sarjassa "Ally McBeal". Hän näytteli sarjassa vuodesta 1998 sen loppuun, vuoteen 2002 asti. Vuodet 2003–2006 de Rossi näytteli menestyskomediassa "Sukuvika".


title: Portia de Rossi

text: Portia de Rossin puoliso on näyttelijä Ellen DeGeneres; vuodesta 2004 seurustellut pari meni naimisiin elokuussa 2008.


title: Kosmas Aitolialainen

text: Pyhä apostolien vertainen pappismarttyyri Kosmas Aitolialainen (, maallikkonimeltään "Konstantínos") syntyi vuonna 1714 Mégas Déndroksessa Aitolian maakunnassa Luoteis-Kreikassa.


title: Kosmas Aitolialainen

text: Mentyään Athokselle ja jäätyään Filótheoksen luostariin, Konstantinos pyhitti elämänsä hengellisille asioille. Hänestä tuli munkki nimellä Kosmas ja myöhemmin hänet vihittiin pappismunkiksi.


title: Kosmas Aitolialainen

text: Niinpä pyhä Kosmas julisti evankeliumia Konstantinopolissa ja sen lähialueilla, sitten Tonavan alueella, Pohjois-Kreikassa, Thessalonikissa, Véroiassa (Beroiassa), Akarnaniassa ja Aitoliassa sekä Agía Mávran (Lefkas) ja Kefalonián saarilla ja eräillä muillakin alueilla etenkin Albaniassa. Hänen johdollaan avattiin kirkkokouluja kaupungeissa ja kylissä. Kerrotaan, että niitä olisi ollut yhteensä noin 200 alkeiskoulua ja 10 jatkokoulua.


title: Kosmas Aitolialainen

text: Pyhän Kosmaksen apostolinen palvelus sai marttyyrilopun elokuussa vuonna 1779. Turkkilaiset Kourt paššan määräyksestä pidättivät 65 vuoden ikäisen pyhän Kosmaksen ja hirttivät hänet.


title: Kosmas Aitolialainen

text: Ortodoksinen kirkko viettää hänen muistopäiväänsä vuosittain elokuun 24. päivänä.


title: Kolmiulotteisuus

text: Kolmiulotteisuus on tila, jossa paikka määritellään kolmen koordinaatin avulla. Yleisimmin käytetyssä suorakulmaisessa eli "karteesisessa" koordinaatistossa akselit ovat suorassa kulmassa toisiinsa nähden, ja niiden nimet ovat X (vaaka), Y (pysty) ja Z (syvyys). Yhtä täsmällisesti voidaan määrittää paikka "pallokoordinaatistossa" jossa ilmoitetaan kohteen korkeuskulma, kiertokulma ja etäisyys origosta.


title: Kolmiulotteisuus

text: Kokemusmaailmamme on yleensä kolmiulotteinen. Kolmiulotteisuutta voi verrata vaikka kaksiulotteiseen Super Mario-peliin, jossa Mario voi liikkua vain oikealle ja vasemmalle tai ylös- ja alaspäin.


title: Vihtori Storck

text: Vihtori Storck (22. kesäkuuta 1911 Kinnula – 18. elokuuta 1993) oli kinnulalainen maanviljelijä, maallikkosaarnaaja ja monipuolinen itseoppinut kuvataiteilija.


title: Vihtori Storck

text: Storck syntyi köyhään seitsenlapsiseen perheeseen. Hän oli kahdesti aviossa. Hän sai lestadiolaisen herätyksen 1930-luvulla ja hän toimi saarnaajanakin. Hän oli sodassa viisi vuotta, ja asemasodan aikana hänen kuvataiteellinen lahjakkuutensa tuli esiin. Hän sai tehdä esimiehilleen puuveistoksia muun muassa eläinaiheista.


title: Vihtori Storck

text: Sodasta palattuaan Storck raivasi Kinnulan kivisistä pelloista maatilan, jota viljeli eläkkeelle siirtymiseensä saakka. Vasta eläkevuosina hän rakensi ateljeen ja ryhtyi maalaamaan öljyväreillä, mutta ei arastellut oudompiakaan tekniikoita. Hän teki myös korkokuvamaalausta. Hänen töissään näkyy uskonnolliset aiheet sekä kotipaikkakunnan tavat ja vanhat tapahtumat. Näiden kuvaamisessa häntä voi pitää naivistina. Maalausten perusteella Storckia ei uskonnostaan huolimatta voi pitää ahdasmielisenä. Storck katsoi niin ikään, että vanhoista tavoista ja työmenetelmistä on syytä jäädä tietoa jälkipolville.


title: Vihtori Storck

text: Storckin luonnollista kokoa oleva valjastettu puinen hevosveistos on Sotamuseossakin. Puun lisäksi Storck on tehnyt paperi- ja kiviveistoksia. Kiviveistoksissa on erikoista luonnonkiven ja laastin yhdistäminen. Hänen eläin- ja ihmishahmonsa ovat ilmeikkäitä.


title: Vihtori Storck

text: Vihtori Storckin perinneyhdistys pitää yllä perinneateljeeta Kinnulassa. Storckin ensimmäinen puoliso oli Kinnulassa syntynyt Hilda Sofia (o.s. Hänninen, s. 1906 – k. 1967) ja toinen puoliso Rovaniemellä syntynyt Aune Amanda (o.s. Jäntti, s. 1930 – k. 2011 Kinnula). Storckilla on yksi lapsi, vuonna 1929 syntynyt tytär ensimmäisestä avioliitosta.


title: Vihtori Storck

text: Perinneyhdistys


title: Sabot

text: Sabot on yhdysvaltalainen, Tšekin tasavallassa asuva yhtye. Yhtyeen erikoisuutena sen kaksimiehisyys. Kokoonpanossa on vain bassokitara ja rummut. Kumpikaan jäsenistä ei laula, joten yhtye soittaa kappaleensa instrumentaalina.


title: Sabot

text: Yhtyeen nimi on lyhenne englannin kielen sanasta "sabotage" mikä tarkoittaa sabotaasia. Sabot tarkoittaa ranskaksi myös puukenkää sekä on termi panssariammustyypille.


title: Sabot

text: Yhtye noudattaa tee-se-itse elämäntapaa järjestämällä itse kiertueensa ja nykyisin julkaisemalla itse levynsä. Myös heidän perustamansa kulttuurikeskus toimii pitkälti samalla periaatteella.Sabot on perustettu San Franciscossa, Kaliforniassa vuonna 1988. Kokoonpano on pysynyt alusta asti samana. Yhtyeen jäsenet tapasivat toisena vuonna 1986 jolloin he perustivat punk-yhtyeen nimeltä Forethought. Yhtye toimi kaksi vuotta kunnes hajosi ja sen rytmiryhmä päätti jatkaa kahdestaan uudella nimellä.


title: Sabot

text: Yhtye alkoi säveltää materiaalia ja keikkailla ahkerasti lähialueilla. Vuonna 1989 he julkaisivat ensimmäisen albuminsa ja vuonna 1990 lähtivät ensimmäiselle kiertueelleen Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan. Yhtye on siitä asti kiertänyt erittäin ahkerasti ympäri maailmaa. He ovat käyneet soittamassa aina Pakistania ja Kiinaa myöten.


title: Sabot

text: Vuonna 1993 yhtyeen jäsenet muuttivat asumaan Tšekin tasavaltaan, Táborin kaupunkiin, johon he perustivat kulttuurikeskuksen. Siitä asti keskus on toiminut heidän kotinaan ja tukikohtanaan. Keskuksessa järjestetään ahkerasti erilaisia kulttuuritapahtumia.Koska kokoonpanossa on vain kaksi sointinta, on se tehnyt yhtyeen soundista tavanomaisesta hyvinkin poikkeavan. Tärkeässä osassa ovat soitinten tarkka yhteissoitto ja äänen dynamiikka. Bassosoundissa käytetään ajoittain äänensärkijää jolloin dynaamiset erot hiljaisten ja kovaäänisten kohtien välillä korostuvat entisestään. Kappaleissa ei noudateta perinteistä kaavaa selkeästi erottuvine säkeistöineen ja kertosäkeineen. Kappaleet ovat pikemminkin sävellyksenkaltaisia kokonaisuuksia missä erilaiset osat vuorottelevat odottamattomassa järjestyksessä. Kappaleet ovat myös keskimääräistä rock-kappaletta hieman pidempiä, keskipituuden ollessa noin viiden tai kuuden minuutin paikkeilla. Karkeasti sanottuna yhtyeen musiikkia voisi nimittää jazzcoreksi musiikin teknisyyden takia mutta se on vain karkea määritelmä. Yhtye on onnistunut luomaan itselleen oman, vaikeastiluokiteltavan tyylinsä.


title: Sabot

text: Yhtye on soittanut seuraavat kiertueet:


title: Sabot

text: Kiertueet ovat olleet keskimäärin 1–3 kuukauden mittaisia. Yleisimmin noin kaksi kuukautta kerrallaan. Kiertueillaan yhtye on käynyt soittamassa seuraavissa maissa:


title: Streletskajan kulttuuri

text: Streletskajan kulttuuri kehittyi Keski-Donilla Itä-Euroopassa noin 37 000-32 000 vuotta sitten ehkä keskipaleoliittisesta Moustierin kulttuurista. Se oli Aurignacin aikalainen ja Kostenki-Spinen edeltäjä. Tämä varhainen myöhäispaleoliittinen kulttuuri on tullut tunnetuksi kolmiomaisista keihäänkärjistä, jotka on työstetty hyvin litteiksi ja isketty kaksipuolisesti.


title: Streletskajan kulttuuri

text:
Tämä vaatii taitoa kivenkäsittelyssä. Streletskajan kulttuuri saattoi olla ensimmäinen kaksipuolisen, ohuen kivitekniikan käyttäjä Euroopassa ts. ennen Solutrén kulttuuria.
Streletskajan kulttuurin arvellaan jollain tavoin liittyvän Amerikan muinaiseen asuttamiseen. Kaksipuolisten litteiden keihäänkärkien valmistus on voinut levitä Itä-Aasiaan ja edelleen Amerikkaan.
Sungirin hautalöydöt ovat Streletskajan seuraajia, ja voidaan puhua Streletskajan-Sungirin kulttuurista.


title: Pukën piirikunta

text: Pukën piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Shkodërin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Shkodërin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 1 034 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 34 454 asukasta.


title: Pukën piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Blerim, Iballe, Fierzë, Fushë-Arrëz, Gjegjan, Pukë, Qafë-Mali, Qelëz, Qerret ja Rrapë. Pääkaupunkina toimi Pukë.


title: Bellinzona

text: Bellinzona on Ticinon kantonin pääkaupunki ja italiankielisen Sveitsin keskus. Kaupungissa on noin 43 000 asukasta.


title: Bellinzona

text: Bellinzona sijaitsee Ticinojoen laaksossa. Kaupungin korkein vuori on Pizzo di Claro (2 727 m mpy.).


title: Bellinzona

text: Nykyinen Bellinzona muodostui 2.4.2017, kun 12 kuntaa – Camorino, Claro, Giubiasco, Gnosca, Gorduno, Gudo, Moleno, Monte Carasso, Pianezzo, Preonzo, Sant’Antonio ja Sementina – liitettiin Bellinzonaan. Tällöin kaupungin pinta-ala lähes 10-kertaistui ja väkiluku kasvoi yli kaksinkertaiseksi.


title: Bellinzona

text: Castelgranden, Montebellon ja Sasso Corbaron keskiaikaiset linnat kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon. Castelgrande sijaitsee kallionhuipulla, josta se hallitsee koko Ticinon laaksoa. Linnan muurit ovat aikoinaan katkaisseet kulun pohjoiseen ja suojanneet kaupunkia. Montebello liittyy samaan muurijärjestelmään. Sasso Corbaro sijaitsee linnoituksesta erillään noin 450 metrin korkeudessa linnoituksen kaakkoispuolella.


title: Bellinzona

text: Gnoscan kylässä sijaitsee tähtitieteilijä Stefano Sposettin observatorio, jonka laitteilla on löydetty kymmeniä pikkuplaneettoja.


title: Bellinzona

text: Moottoritie A2 ja Gotthardin rautatie kulkevat Ticinojoen laaksossa ja Bellinzonan kautta. Moottoritien A13 eteläinen päätepiste on Bellinzona.


title: Bellinzona

text: Bellinzona on junayhtiö Tilon keskuspaikka.


title: Bellinzona

text: AC Bellinzona on bellinzonalainen jalkapalloseura.


title: Henkilökortti

text: Henkilökortti on asiakirja, joka on tarkoitettu henkilöllisyyden todistamiseen. Henkilökortti voi sisältää henkilön koko nimen, valokuvan, iän ja syntymäpäivän, osoitteen, allekirjoituksen, asianmukaisia numeroita (esimerkiksi henkilötunnuksen), ammatin, rajoituksia ja kansalaisuuden. Sitä voidaan myös käyttää nopeaan omistusoikeuden vahvistamiseen esimerkiksi ostettaessa luottokortilla.


title: Henkilökortti

text: Suhtautuminen henkilökortteihin vaihtelee eri maissa. Britanniassa ja Yhdysvalloissa ei ole yhtenäistä henkilökorttijärjestelmää, tai siihen liittyvää väestörekisteriä. Henkilöyden todistamiseen käytetään tällöin passia tai ajokorttia; toisaalta esimerkiksi asuinpaikan voi todistaa sähkö- tai kaasulaskulla.


title: Henkilökortti

text:
Näissä maissa yhtenäisen henkilökorttijärjestelmän luominen on ollut vilkkaan keskustelun aiheena ja sitä on vastustettu mm. kansalaisvapauksien perusteella; toisaalta hallitukset ovat perustelleet niiden käyttöönottoa mm. terrorismin ja laittoman maahanmuuton ja identiteettivarkauksien torjunnalla.
Britanniassa Cameronin hallitus määräsi heti virkaanasettamisensa jälkeen "Identity Documents Act 2010":lla maan väestörekisterin tuhottavaksi.


title: Henkilökortti

text: Henkilökortti, joka on Suomen poliisin myöntämä toimii henkilötodistuksena ja matkustusasiakirjana. Nykyisin kaikki poliisin myöntämät henkilökortit ovat sirullisia, lukuun ottamatta alaikäisille ilman huoltajan suostumusta myönnettävää ja väliaikaista korttia. Sirulliset henkilökortit toimivat myös Väestörekisterikeskuksen kansalaisvarmenteena. Varmenne mahdollistaa henkilön luotettavan tunnistamisen sähköisessä asioinnissa. Sirullisen henkilökortin ja sosiaaliturvakortin yhdistyttyä 1. kesäkuuta 2004 oli mahdollista liittää poliisin myöntämään henkilökorttiin myös sairausvakuutustiedot. Vuodesta 2017 sairausvakuutustietojen lisääminen henkilökorttiin ei ole enää mahdollista. Sairausvakuutustietojen liittäminen henkilökorttiin saattoi aiheuttaa muutoksia ulkomailla pidempään oleskeluun: etenkin EU-alueella työskennellessään henkilö ei tällöin yleensä kuulunut Suomen sairausvakuutuksen piiriin. Niinpä Kelalla oli henkilökorttilain mukaan oikeus pyytää poliisia peruuttamaan kortti. Käytännössä poliisi myös peruutti kortin Kelan pyynnöstä. Tilalle saattoi tarvittaessa saada uuden kortin.


title: Henkilökortti

text: Poliisi myöntää henkilökortteja, alaikäisen henkilökortteja sekä väliaikaisia kortteja. Henkilökortti ja alaikäisen henkilökortti ovat voimassa 5 vuotta ja väliaikainen henkilökortti korkeintaan 4 kuukautta. Henkilökortti haetaan henkilökohtaisesti poliisilta, ja se maksetaan hakemusta jätettäessä. Henkilökorttia haettaessa on oltava mukana myös 1 valokuva, luotettava selvitys henkilöllisyydestä ja huoltajan suostumus, mikäli hakija on alle 18-vuotias. Alaikäisen henkilökorttia haettaessa ei tarvita huoltajan suostumusta, mutta se ei toimi matkustusasiakirjana. Henkilökortti noudetaan mieluiten henkilökohtaisesti poliisilaitokselta, mutta sen voi myös noutaa valtuutettu asiamies tai se voidaan pyynnöstä lähettää hakijalle postitse.


title: Henkilökortti

text: Suomalaisella henkilökortilla voi matkustaa seuraaviin maihin: Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Iso-Britannia, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Liechtenstein, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Saksa, San Marino, Slovakia, Slovenia, Sveitsi, Tšekki, Unkari ja Viro. Pohjoismaiden välillä erillistä matkustusasiakirjaa ei tarvita, mutta henkilöllisyys on muutoin pystyttävä tarvittaessa osoittamaan. Ajokortti ei ole henkilökortti.


title: Super Trouper (albumi)

text: Super Trouper on ruotsalaisen ABBA-yhtyeen seitsemäs studioalbumi. Albumin nimi tulee isoissa konserttitapahtumissa käytettävästä valonheittimestä. Albumi on julkaistu uudelleen uudelleenmasteroituna kolmesti, 1997, 2001 ja 2011. Albumi pääsi aikoinaan Englannin listaykköseksi.


title: Super Trouper (albumi)

text: Abban jäsenten keskinäiset avioliitot olivat tähän aikaan jo päättymässä ja ehkä tästä syystä albumi ei kuulosta enää yhtä keveältä ja hilpeältä popilta kuin alkuaikojen levytykset vaan selvästi vakavammalta ja ehkä myös aikuisemmalta. Myöskään sanoitukset eivät enää olleet pelkkiä yksinkertaisia hokemia (”honey honey”), vaan niissä käsiteltiin jopa yhtyeelle ajankohtaista asiaa eli avioeron vaikeutta.


title: Super Trouper (albumi)

text: Levyn kenties tunnetuin kappale ja Abban rakastetuimpiin klassikoihin lukeutuva "The Winner Takes It All" on kuvaus parisuhteen kariutumisesta. Levyllä on myös uudenvuoden klassikko "Happy New Year" sekä kiertue-elämän rasittavuudesta kertova nimikkokappale, "Super Trouper". Ylemmän luokan elämästä kertova On And On And On puolestaan on kunnianosoitus Benny Andersonin suosikkiyhtyeelle The Beach Boysille, mikä kuuluu kappaleen kertosäkeessä johon on lainattu stemmalaulu The Beach Boysin kappaleesta Do It Again. Levyn ilmestymistä seuraavana vuonna The Beach Boysin laulaja Mike Love levytti kappaleesta cover-version sooloalbumilleen Looking Back with Love.


title: Super Trouper (albumi)

text: Albumin nimikkoraidasta tehtiin Super Duper -niminen parodia brittiläisessä Ei yhdeksän uutiset -viihdeohjelmassa.


title: Super Trouper (albumi)

text: Kaikki laulut kirjoittaneet Andersson ja Ulvaeus.


title: Super Trouper (albumi)

text: Vuoden 2001 cd-version bonuskappaleet (Polar Music)


title: Super Trouper (albumi)

text: ABBA


title: Super Trouper (albumi)

text: Studiomuusikot


Kädettömät kuninkaat ja muita häiritseviä tarinoita on Johanna Sinisalon novellikokoelma, joka on julkaistu vuonna 2005. Kokoelma on retrospektiivinen kooste aiemmin lehdissä ja antologioissa julkaistua lyhytproosaa 20 vuoden ajalta, mukana myös yksi ennen julkaisematon novelli. Novellien tematiikkana ovat muun muassa valtajärjestelmät ja hierarkiat, ihmisen, luonnon ja myytin suhde sekä viestimien vaikutus ihmisen elämään.


title: St. Gallenin luostari

text: St. Gallenin luostari oli vuosisatojen ajan yksi Euroopan tärkeimmistä benediktiiniluostareista. Se sijaitsee St. Gallenin kaupungissa nykyisessä Sveitsissä. Luostari on Unescon maailmanperintökohde.


title: St. Gallenin luostari

text: Luostari perustettiin vuonna 720. Varhaisista luostarirakennuksista on kovin vähän jäljellä; suurin osa nykyisistä rakennuksista on barokkia vuosilta 1755-1768.


title: St. Gallenin luostari

text: St. Gallenin luostarin kirjasto on yksi maailman parhaiten säilyneistä keskiaikaisista kirjastoista. Vuonna 2005 siellä oli yli 160 000 teosta, joista 2200 käsin kirjoitettuja ja 500 yli tuhat vuotta vanhoja.


title: Sankt Gallen (kantoni)

text: Sankt Gallenin kantoni on yksi Sveitsin 26 kantonista. Se sijaitsee maan koillisosassa. Kantonin pääkaupunki on Sankt Gallen.


title: Sankt Gallen (kantoni)

text:
Suurin osa kantonin alueesta on kumpuilevaa Mittellandia, mutta eteläosa on Alppeja: Kantonin korkein vuori on Glarusin Alpeilla sijaitseva Ringelspitz (3 247 m mpy.). Säntis (2 502 m mpy.) on tunnettu vuori Appenzellin Alpeilla.
Sankt Gallenin kantoni rajoittuu koillisessa Bodenjärveen ja Saksaan sekä idässä Reiniin ja Itävaltaan ja Liechtensteiniin. Etelässä kantonin naapurina ovat Graubündenin, Glarusin ja Schwyzin kantonit, lännessä Zürichin kantoni. Pohjoinen rajanaapuri on Thurgau. St. Gallenin kantoni ympäröi Appenzell Ausserrhodenin ja Appenzell Innerrhodenin kantonit.


title: Sankt Gallen (kantoni)

text: Reinin lisäksi kantonia halkovat muun muassa Thur-, Sitter-, Linth- ja Tössjoet.


title: Sankt Gallen (kantoni)

text: Kantonin alue on muodostunut St. Gallenin luostarin vuosisatojen varrella hankkimasta maaomaisuudesta. Sankt Gallen on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1803.


title: Sankt Gallen (kantoni)

text: Sankt Gallenin kantoni koostuu 77 kunnasta, jotka muodostavat kahdeksan hallintoaluetta (). Kantonissa on runsaat 500 000 asukasta. Sen kokonaispinta-ala 2 031 neliökilometriä, josta 80 neliökilometriä on järviä (Bodenjärvi, Walensee, Zürichinjärvi).


title: Sankt Gallen (kantoni)

text: Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:


title: Sankt Gallen (kantoni)

text: Kantoni on saksankielinen: 89 prosenttia asukkaista käyttää saksaa pääkielenään (vuonna 2014). Kantonin valtauskonto on katolisuus, jota tunnustaa 46 asukkaista (vuonna 2014).


title: Sankt Gallen (kantoni)

text: Kantonin työpaikoista 66 prosnttia oli vuonna 2014 palvelusektorilla. Teollisuus työllisti 30 prosenttia kantonilaisista. Kantonin alueesta lähes puolet on maatalousmaata (47 % vuonna 2009), mutta alkutuotanto (maa- ja metsätalous) työllistää enää neljä prosenttia kantonin työntekijöistä.


title: Sankt Gallen (kantoni)

text: Moottoritie A1 kulkee kantonin pohjoisosan poikki, A13 itärajaa seuraillen sekä A3 eteläosan poikki. SBB:n pääradat Zürichistä Sankt Gallenin kautta Rorschachiin ja edelleen Sargansiin sekä Zürichistä Thalwilin kautta Sargansiin ja edelleen Churiin kulkevat kantonin poikki.


title: Elektroninen peli

text: Elektroninen peli on peli, jonka vuorovaikutuksellisissa toiminnoissa on hyödynnetty sähköä. Yleisin pelityyppi on videopeli, minkä takia termejä käytetään joskus virheellisesti sekaisin. Muita elektronisia pelejä ovat kannettavat elektroniikkapelit, erilliset systeemit (kuten flipperit, rahapeliautomaatit tai sähkömekaaniset pelihallipelit) tai äänipelit.


title: Hedgerahasto

text: Hedgerahasto on sijoitusrahasto, joka pyrkii markkinatilanteesta riippumatta kasvattamaan arvoaan. Se on absoluuttisen tuottotavoitteen rahasto ja pyrkii siten jatkuvasti voittamaan määritellyn positiivisen tuottotavoitteen, kun perinteiset rahastot pyrkivät vain voittamaan vertailuindeksinsä. Käytännössä menestyksekkään hedge-rahaston tuoton pitää perustua johonkin markkinatuotosta riippumattomaan strategiaan.


title: Hedgerahasto

text: Hedgerahaston sijoitusstrategiat poikkeavat perinteisistä rahastoista usein merkittävästi. Osake- ja korkosijoitusten lisäksi hedgerahastot sijoittavat laajasti muihinkin omaisuuslajeihin, esimerkiksi valuuttoihin tai raaka-aineisiin. Jonkinasteinen johdannaisten käyttö on olennainen osa sijoitusstrategian toteutusta ja myös sijoitusten arvon suojaamista suunnittelemattomilta riskeiltä. Eri hedgerahastot toteuttavat erilaisia sijoitusstrategioita, ja rahastojen riskitasot vaihtelevat merkittävästi rahastosta toiseen. Kuten perinteisemmät rahastot, osa hedgerahastoista pyrkii tasaiseen ja maltilliseen arvonnousuun. Osa hedgerahastoista sallii suuren tuotonvaihtelun eli volatiliteetin tavoitellen suurempaa arvonnousua suunnitellulla sijoitusaikavälillä.


title: Hedgerahasto

text: Sana "hedge" viittaa sijoitukseen tai järjestelyyn, jolla vähennetään toisen sijoituksen riskiä tai eliminoidaan se kokonaan. Hedgerahastojen kohdalla termi viittaa rahastojen riippumattomuuteen markkinakehityksestä. Pyrkiessään absoluuttiseen tuottotavoitteeseen kaikissa tilanteissa rahasto joutuu suojautumaan negatiiviselta markkinakehitykseltä. Tällöin käytännössä rahasto joutuu luopumaan myös hyvien aikojen positiivisista tuotoista. Rahaston tuoton voi ajatella olevan täysin suojattu ("hedged") markkinoiden kehitykseltä. Rahaston tuotto perustuu tällöin vain sijoitusstrategian mukaiseen markkinariippumattomaan tuottolähteeseen.


title: Hedgerahasto

text: Hedgerahastoja kohtaan on esitetty kritiikkiä, koska osa niistä käyttää merkittävästi johdannaisia - ei pelkästään suojaukseen vaan myös markkinanäkemyksen ottamiseen, mikä kohottaa riskitasoa. Näin hedgerahastosta tulee käytännössä vipurahasto. Osa sijoittajista ei kuitenkaan tätä huomaa.


title: Hedgerahasto

text: Osa hedgerahastoista hakee arvonnousua esimerkiksi jakamalla monialayhtiöitä, joista ne hakevat määräysvaltaa isojen pääomien turvin.


title: Hedgerahasto

text: Tunnetuin esimerkki hedgerahastojen riskienhallinnan epäonnistumisesta on Long-Term Capital Managementin (LTCM) romahtaminen 1998. LTCM:n romahtaminen uhkasi aiheuttaa vakavia ongelmia rahoitusmarkkinoilla, joten Yhdysvaltojen keskuspankin FEDin johdolla järjestettiin pelastusoperaatio ongelmien leviämisen estämiseksi.


title: Hedgerahasto

text: Lokakuun 2008 finanssikriisissä nimenomaan hedgerahastojen arvonlaskun uskottiin olleen osa markkinavaihteluiden jyrkentymiseen.


title: Lucy Liu

text: Lucille Alexis ”Lucy” Liu (s. 2. joulukuuta 1968 Queens, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjoista "Ally McBeal" (1998–2002) ja "Holmes NYC" sekä elokuvista "Charlien enkelit" (2000) ja "" (2003). Hän on myös vieraillut televisiosarjoissa "Futurama", "Simpsonit", "Sinkkuelämää", "Ruma Betty", "Joey" ja "Teho-osasto".


title: Lucy Liu

text: Liun vanhemmat ovat kiinalaisia ja muuttivat Yhdysvaltoihin ennen hänen syntymäänsä. Liulla on veli Alex ja sisko Jenny. Liu toimi aerobic-ohjaajana ennen näyttelijäuraansa


title: Lucy Liu

text: Liu oli kihloissa newyorkilaisen käsikirjoittaja Zach Helmin kanssa, mutta kihlaus purkaantui vuonna 2005 ja pari erosi. Liun lapsi Rockwell Lloyd Liu syntyi sijaissynnytyksellä vuonna 2015.


title: Lucy Liu

text: Liun harrastuksiin kuuluvat muun muassa itsepuolustuslajit, ratsastaminen ja laskettelu.


title: Lucy Liu

text: Lucy Liu on myös kuvataiteilija. Hän on tehnyt puuveistoksia, silkkipainotöitä ja installaatioita. Hänen teoksiaan oli näytteillä Mäntän kuvataideviikoilla kesällä 2016.


title: Kaukajärven koulu

text: Kaukajärven koulu on Tampereella Kaukajärven kaupunginosassa toimiva peruskoulu, joka antaa opetusta vuosiluokille 1–10. Koulu on perustettu vuonna 1969 alun perin oppikouluksi, josta ehti muutamana vuonna tulla ylioppilaita. Peruskoulu-uudistuksen myötä koulu muuttui Kaukajärven yläasteeksi ja Haiharan ala-asteeksi. Vuonna 2005 ala- ja yläaste yhdistyivät yhteiseksi Kaukajärven kouluksi. Kaukajärven koulu on Tampereen kaupungin kokeilukoulu, ja sillä on ystävyyskoulut Tanskassa, Saksassa ja Isossa-Britanniassa. Kaukajärven koulussa on yli 750 oppilasta ja noin 60 opettajaa.


title: Kinderdijk

text: Kinderdijk on kylä Alankomaissa, Alblasserdamin ja Nieuw-Lekkerlandin kuntien alueella, 15 kilometriä Rotterdamin itäpuolella. Se sijaitsee polderissa Lek- ja Noord-jokien välisellä alueella. Kinderdijkissä on jäljellä 19 vanhan tuulimyllyn ryhmä, joita on aikanaan käytetty polderin kuivaamiseen. Tämä on Alankomaiden suurin vanhojen tuulimyllyjen rypäs, yksi maan suosituimmista matkailukohteista ja UNESCOn maailmanperintökohde vuodesta 1997 lähtien.


title: Intian ilmavoimat

text: Intian ilmavoimat (भारतीय वायु सेना : Bharatiya Vayu Sena : Indian Air Force) on osa Intian asevoimia. Ne perustettiin 8. lokakuuta 1932, jolloin Intia oli Ison-Britannian siirtomaa. Aselajin nimi oli aluksi "Indian Air Force" ja se muutettiin vuonna 1945 muotoon "Royal Indian Air Force". Vasta vuonna 1950 nimestä poistettiin "Royal"-sana. Intian ilmavoimat ovat kalustoltaan neljänneksi suurimmat maailmassa.


title: Intian ilmavoimat

text: Intian ilmavoimilla on käytössään 170 000 henkilöä ja 1 430 taistelulentokonetta (vuosi 2006).


title: Intian ilmavoimat

text: Vuonna 2004 Intian ilmavoimat ostivat 66 BAe Hawkia, jotka korvaavat tšekkiläisen Aeron suihkuharjoituskoneet.


title: Intian ilmavoimat

text: Englanti perusti Intian ilmavoimat vuonna 1932. Ensimmäinen laivue alkoi toimia 1. huhtikuuta 1933. Alussa ilmavoimissa oli viisi intialaista lentäjää, jotka olivat Harish Chandra Sircar, Subroto Mukerjee, Bhupendra Singh, Aizad Baksh Awan ja Amarjeet Singh sekä yksi Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien upseeri. Konekalustona oli neljä Westland Wapiti -konetta. Intialaiset lentäjät koulutettiin Crandonissa, Englannissa.


title: Intian ilmavoimat

text: Intian ilmavoimat taistelivat brittien puolella japanilaisia vastaan Burmassa. Ne osallistuivat ilmahyökkäyksiin myös Thaimaassa.


title: Intian ilmavoimat

text: Konekanta parani tänä aikana käsittäen Vultee Vengeance -syöksypommituskoneita, Hawker Hurricane -hävittäjiä ja Westland Lysander -yhteyskoneita.


title: Intian ilmavoimat

text: Intia oli eräs niistä maista, joille Englanti myi Folland Gnat Mk.1 -hävittäjiä. Intia kuitenkin pyrki kehittämään siitä suorituskykyisemmän lentokoneen, palkkaamalla Saksan johtaviin lentokonesuunnittelijoihin kuuluneen Kurt Tankin kehittämään Intialle oman lentokoneen. "HAL Ajeet" valmistuikin myöhemmin. Gnatien ohella Intia osti Britanniasta Hawker Hunter-hävittäjätyypin koneita.


title: Intian ilmavoimat

text: 1960-luvulla Intia ja Pakistan kävivät rajasotia, joissa oli myös ilmataisteluja.


title: Intian ilmavoimat

text: Intia osti suurempia määriä lentokalustoa Neuvostoliitosta, jota rakennettiin myös intialaisissa tehtaissa lisenssillä. 1980-luvulla se sai uudempaa kalustoa kuin Neuvostoliiton ilmavoimat. Intian ilmavoimat saivat SEPECAT Jaguar -rynnäkkökoneita.


title: Intian ilmavoimat

text: Intia jatkoi venäläisen kaluston ostamista, mukaan luettuna lentotukialus.


title: Luzern (kantoni)

text: Luzern (paikallisesti , , , ) on Sveitsin keskiosissa sijaitseva kantoni. Sen suurin kaupunki on kantonin pääkaupunki Luzern. Kantonissa on runsaat 400 000 asukasta.


title: Luzern (kantoni)

text: Luzernin seutu on tunnettu järvistään, joista suurimmat ovat Vierwaldstättersee () ja Sempachersee.


title: Luzern (kantoni)

text: Luzernin kantoni sijaitsee pääosin kumpuilevassa Mittellandissa; yli puolet maa-alasta onkin maatalouskäytössä (53 % vuonna 2009). Kantonin lounaisosissa Emmentalin Alpit nousevat yli kahden kilometrin korkeuteen; kantonin korkein kohta on Brienzer Rothorn (2 348 m mpy.). Alueen kaakkoiskulma ulottuu Schwyzin Alpeille; korkein kohta on Rigivuoren lounaisrinteellä sijaitseva "Rotstock" (1 658 m mpy.). Kantonin etelärajalta, Vierwaldstätterseeltä alkavat Urin Alpit.


title: Luzern (kantoni)

text: Kantonia ympäröivät Bernin kantoni lännessä, Aargau pohjoisessa, Zug ja Schwyz idässä sekä Nidwalden ja Obwalden etelässä.


title: Luzern (kantoni)

text: Luzern liittyi neljäntenä alueena Sveitsin vanhaan valaliittoon vuonna 1332.


title: Luzern (kantoni)

text: Luzernin kantoni on saksankielinen ja katolinen kantoni: vuonna 2014 saksaa puhui pääkielenään 90 % ja katolisia oli 63 % väestöstä.


title: Luzern (kantoni)

text:
Kantoni koostuu 83 kunnasta, jotka muodostavat kuusi hallintoaluetta (). Kantonissa on viisi väkiluvultaan yli 10 000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia (tilanne 31.12.2016):
Suurin osa työpaikoista oli vuonna 2014 palvelualoilla (71 %). Teollisuus työllisti 23 % sekä maa- ja metsätalous noin 6 % kantonilaisista.


title: Sylacauga

text: Sylacauga on Yhdysvaltain kaupunki Talladegan piirikunnassa, Alabamassa.


title: Sylacauga

text: United States Census Bureaun mukaan Sylacaugan pinta-ala on 48,3 km², josta vettä on 0,3 km² (0,59 %). Vuoden väestönlaskennan aikaan kaupungissa oli 12 616 asukasta, 5 215 taloutta ja 3 419 perhettä. Asukastiheys oli 262,9/km².


title: Sylacauga

text: Sylacauga on Hodgesin meteoriitin iskeytymispaikka.


title: Karl Schmidt-Rottluff

text: Karl Schmidt-Rottluff (1. joulukuuta 1884 – 10. elokuuta 1976) oli saksalainen taidemaalari ja graafikko. Hänet tunnetaan saksalaisen ekspressionismin merkittävänä edustajana.


title: Karl Schmidt-Rottluff

text: Schmidt-Rottluff aloitti vuonna 1905 arkkitehtiopinnot Dresdenissä. Opintojensa yhteydessä hän tapasi uudelleen lapsuudenystävänsä Erich Heckelin, joka puolestaan tutustutti hänet Ernst Ludwig Kirchneriin ja Fritz Bleyliin. Nämä neljä miestä päättivät perustaa taiteilijayhdistyksen, jolle Schmidt-Rottluffin aloitteesta annettiin nimeksi ”Die Brücke”. Schmidt-Rottluff päätti pian omistautua kokonaan kuvataiteelle ja keskeytti arkkitehtiopintonsa.