title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Verkkoteos () on erilaisia lähinnä internetiin tarkoitettuja ohjelmia (selaimia kuten Netscape, Internet Explorer) hyväkseen käyttävä itsenäinen taideteos, jota käytetään tietoverkon kautta. Teokset voivat olla CD-romien kaltaisia navigoitavia multimediateoksia, tai kolmiulotteisia tiloja (esimerkiksi VRML-selainten kautta). Niiden keskeinen ominaisuus voi olla myös erilaiset reaaliaikaiset kommunikaatioperformanssit.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Verkkoteosten tekniikkoja ovat muun muassa HTML, XML, Java, JavaScript, Flash, QuickTime, Windows Media Player, Real Player, Shockwave, VRML.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Valoteos ()on itsenäinen taideteos, jossa käytetään teoksen keskeisenä kuvallisena ilmenemismuotona erilaisten valonlähteiden tai eri tavoilla tuotetun valon tuottamia valonäkymiä ja/tai näiden heijastumia. Valoteosten sijaintipaikkoja voivat olla erilaiset tilat ulkona tai sisällä.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Valoteosten tekniikoita ovat esimerkiksi seuraavat. Valonlähteen ohjauksen mukaan: ohjauskonsolit, valopöydät tai ohjausprotokolla, esimerkiksi Dmx, ethernet, 0–10 V, sekä himmentimet, heijastimet, rajaimet, värifiltterit, gobot, johdotus. Valonlähteitä ovat polttimot, tuli tai räjähdykset.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Ääniteokset () ovat erilaisia itsenäisiä taideteoksia, joissa käytetään joko erilaisia nauhoitteita tai reaaliaikaista äänilähdettä luomaan äänitila tai -maailma. Ääniteosten esiintymispaikat voivat olla ulkona tai sisällä, tai se voi olla broadcast tai netcast lähetys esimerkiksi radiossa tai internetissä.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Ääniteosten tallennustekniikoita ovat muun muassa analoginen nauha, CD, C-kasetti, minidisc, DAT, DVD-audio, SACD, MP3, WAV ja AIFF.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Multivisio () on itsenäinen taideteos, jossa käytetään lähinnä valokuvia, videoita ja ääntä muodostamaan yhdelle tai usemalla katselupinnalle kokonainen audiovisuaalinen lineaarinen kokonaisuus.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Multivisiotekniikoita ovat diaprojektori, elokuvaprojektori, videoprojektori, stereoääni ja monikanavatekniikka.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Installaatioiksi () kutsutaan itsenäisiä tilataideteoksia, jotka rakentuvat johonkin tilaan ottaen huomioon sen ominaisuudet. Installaatiot koostuvat esineistä, rakennelmista ja mediateknologian esitysvälineistä (kuten videoista, elokuvista, äänistä, valoista). Voidaan erikseen vielä tarkentaa onko teos videoinstallaatio, elokuvainstallaatio mediainstallaatio, valoinstallaatio tai ääni-installaatio tai näiden yhteisteos tai onko kyse lattia- katto- tai seinäinstallaatiosta.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Installaatioiden tekniikoita ovat esimerkiksi video- tai elokuvaprojektori, videonauha tai DVD tai tietokone.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Virtuaalitodellisuudella (lyhenne VT, ) tai keinotodellisuudella tarkoitetaan mediainstallaatioita ja -tiloja, joissa tietokoneella tuotettu komiulotteinen kuvatila tuotetaan katsojalle siten että hän kokee olevansa kuvan sisällä (immersiivinen 3D-kuvatodellisuus). VT-tiloja voidaan kokeilla niin sanotun VT-kypärän tai lasien kautta, jossa stereokuva tuotetaan suoraan silmien eteen sijoitettujen monitorien kautta tai niin sanotuilla cave-installaatioilla, joissa käytetään kolmea tai useampaa projisointipintaa, joiden kuvatilan sisällä ihmiset voivat seisoa, liikkua tai liikuttaa tilassa olevia kuvaobjekteja. Tilaan on luotu usein myös kolmiulotteinen äänimaailma. VT-taideteokset ovat itsenäisiä teoksia, joissa edellä mainittuja tekniikoita käytetään hyväksi. Kielitoimisto suosittaa käsitteitä "keinotodellisuus" tai "tekotodellisuus" mutta mediakulttuurin parissa työskentelevät puhuvat virtuaalitodellisuudesta alan kansainvälisen käytännön mukaisesti.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Tekniikkaa ovat erikoisesti VT-todellisuuden luomiseen ja esittämiseen liittyvät nopeat tietokoneet ja esitystekniikat ja rakennetut tilat.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Interaktiivinen teos () on itsenäinen taideteos, jossa käytetään erilaisia vuorovaikutteisia tekniikoita, projisointitiloja ja mediamuotoja, joissa keskeisenä ideana on tarjota katsojalle/kokijalle mahdollisuus olla vuorovaikutuksessa teoksen materiaalien, osien ja multimediamateriaalin kanssa.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Interaktiivisten teosten tekniikkoja ovat muun muassa Macromedia Director, MAX ja muut ohjelmat, valo-, liike- ja äänisensorit, projisointipinnat ja valkokankaat.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Elokuvalla () tarkoitetaan filmimateriaalilla kuvattua, leikauttua ja esitettävää lineaarista itsenäistä taideteosta, jota katsotaan projisoidun pinnan kautta. Mediataideyhteydessä kokeelliseksi elokuvaksi kutsutaan elokuvan kerronnallista muotoa, jossa perinteinen narratiivinen kerronta on hajotettu ja teoksen kuvallinen muoto on ”kokeileva” kuvaukseltaan ja leikkaukseltaan tai filmin normaalista pokkeavan kehitysprosessin kautta.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Elokuvien esitystekniikoita ovat muun muassa filmit, kuten 70 mm, 35 mm, Super 16 mm, 16 mm ja 8 mm (kaitafilmi). Äänitekniikoita ovat muun muassa mono, stereo, Dolby ja DTS.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Mediaperformanssi () tarkoittaa performanssi- tai "live"-tapahtuman muotoa, jossa esityksessä mediateknologialla tai kommunikaatiolla teknologian kautta on merkittävä osuus.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Mediaperformanssien tekniikoita ovat erilaiset mediateknologian välineet.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Uusmediataide () on sana, jolla nuoremmat, lähinnä digitaalisen teknologian työkalut omaksuneet "videopelisukupolven" edustajat haluavat erottautua vanhemmasta videotaiteen, installaatioiden ja analogisilla välineillä työskentelevistä, sekä selkeästi taiteeksi hyväksytyn taiteen alueella toimijoista.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Ohjelmistotaide () on uuden mediakulttuurin kansainvälisiä kasvualueita. Kyseessä on taiteen alue, jonka välineenä on tietokoneen ohjelmalla tuotettu algoritminen koodi ja aiheena ohjelmistojen kulttuuriset ja sosiaaliset kytkennät. Ohjelmistotaiteen lähtökohtana eivät ole ohjelmistotuotannon käytännönläheiset tarpeet – perinteisten softatyökalujen sijaan kohteena ovat esimerkiksi ohjelmistoihin liittyvä käsitteellinen tarkastelu, estetiikka, digitaalinen kulttuuriperintö ja media-aktivismi. Myös tietokanta voidaan esittää taideteoksen muodossa.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Ohjelmistotaiteen tekniikoita ovat muun muassa CuSeeMe, DHTML, ladattava tekniikka, jossa taideteos on toimiakseen ladattava koneeseen aina erikseen, email-taideteos (vertaa fax-taideteos), Flash, HTML, Java, JavaScript, MP3 (teos sisältää MP3-audion), Perl, QuickTime, RealPlayer, Shockwave, tietokanta (kuten SQL tai Filemaker, VRML ja WMP.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Mobiilielokuvaa (, "mikroelokuva, mikroaika, mobie") katsotaan mobiililaitteesta, kuten kännykästä. Elokuvien ja television katselu internetissä ja kännyköissä yleistyy valtavaa vauhtia. Valkokankaalle tai lyhytelokuviksi toteutetut sisällöt kuitenkin harvoin hyödyntävät uusia mahdollisuuksia tai soveltuvat sellaisenaan uusiin jakelukanaviin ja käyttötilanteisiin. Mobiiliympäristöissä onkin mielekkäämpää puhua uusista visuaalisista sisällöistä, kuin yksinomaan elokuvasta.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Englanninkielinen sana "Movie" voidaan johtaa sanoista "Moving Image" – liikkuva kuva tai elävä kuva. "MOBIE" on samalla tapaa johdettavissa yhdistelmästä "Mobile Image". MOBIE tarkoittaa paitsi kuvan itsensä liikettä, myös liikkeessä olevaa katsojaa, liikkeessä olevaa "valkokangasta" ja kuvan liikuttamista eri tekniikoin katsojalle verkon yli.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Mobiilielokuvan tekniikkaa on streaming serveri.


title: Luettelo fantasiakirjailijoista

text: Tämä on luettelo fantasiakirjailijoista.


title: Maarianhaminan kaupungintalo

text: Maarianhaminan kaupungintalo on Maarianhaminan kaupunginhallituksen sekä -valtuuston kokoontumispaikka. Se on valmistunut vuonna 1939, ja sen on suunnitellut suomalainen arkkitehti Lars Sonck.


title: Heimosoturi

text: Heimosoturi oli Suomen heimosotiin vuosina 1918–1921 osaa ottanut vapaaehtoinen sotilas. Heimosoturit olivat useasti alun perin Saksassa koulutettuja jääkäreitä, heimoaktivisteja, Suomen armeijan sotilaita tai suojeluskuntalaisia. Useasti heimosoturiksi alkoi tavallinen koululainen, mutta yleensä ylioppilas. Myös moni tavallinen heimoveljellisesti, kansallismielisesti ja isänmaallisesti ajatteleva siviili ryhtyi heimosoturiksi. Moni aikanaan Suomen itsenäisyyden puolesta taistellut aktivisti jatkoi itsenäisyyden saavuttamisen jälkeen taistelussa heimokansojen vapauden puolesta. Sisällissodan jälkeen moni valkoisissa joukoissa palvellut halusi jatkaa taisteluansa Suomen lähialueilla venäläisiä bolševikkeja vastaan. Esimerkiksi Itä-Karjalassa Suomen sisällissota jatkui vielä kaksi vuotta varsinaisen Suomen sisällisodan jälkeen. Näin ollen monesta vapaussoturista tuli myöhemmin heimosoturi.


title: Heimosoturi

text: Heimosoturilta odotettiin tietynlaista vakaumusta, maailmankatsomusta ja idealismia, koska heimosoturi oli tavallaan ideologinen sotilas. Heimosoturillisuus määriteltiin sen mukaan, kuinka vankka oli heimoaatteliselta vakaumukseltaan ja moneen heimosotaan sekä heimoveljelliseen liikkeeseen oli ottanut osaa. Pelkkä palkkasotilaan asenne tai vain seikkailunhalu ei riittänyt heimosoturiksi.


title: Heimosoturi

text: Heimosoturit eivät olleet välttämättä vain suomalaisia. Suomen suomalaisten lisäksi heimosoturit olivat kansallisuudeltaan karjalaisia, virolaisia ja inkerinsuomalaisia. Näiden suurimpien kansallisuusryhmien lisäksi oli muitakin eri suomensukuisten kansojen edustajia. Heimosoturi ei välttämättä kuitenkaan ollut suomensukuinen, nimittäin heimosodissa palveli mm. ruotsalaisia. Ruotsalaisista heimosotureista lienee tunnetuin Martin Ekström, joka sittemmin loi uraa Suomen armeijassa ja Suojeluskunnassa. Lisäksi heimosotureina taisteli sellasia sotilaita, jotka olivat sukujuureltansa suomalaisia ja tunsivat Suomen ja sen heimokansojen asiat omikseen. Tällainen tunnettu heimosoturi oli eräs inkeriläisten kansannousun johtajista Yrjö (Georg) Elfvengren, joka oli puoliksi kaukasialainen ja puoliksi suomalainen. Kaiken lisäksi hän oli tavoiltaan venäläistynyt.


title: Heimosoturi

text: Heimosotiin osallistuneita heimosotureita oli aikanaan noin 9000 miestä. Heimosoturiaktiivit perustivat vuonna 1933 heimosoturien veteraanijärjestön yli 4000-jäsenisen Suomen Heimosoturien Liiton, joka julkaisi omaa aikakauslehteä "Heimosoturi".


title: Heimosoturi

text: Suomen Heimosoturien Liitto lakkautettiin lokakuussa 1944 Moskovan välirauhansopimuksen 21. artiklan tulkinnan nojalla Neuvostoliitolle vihamielisenä järjestönä.


title: Aortan laajentuma

text: Aortan laajentuma ("aortta-aneurysma") on heikentyneeseen aorttaan liittyvän valtimotaudin eli ateroskleroosin seurauksena syntynyt pullistuma. Se voi joskus harvoin syntyä myös synnynnäisesti heikon seinämän seurauksena. Se on yleinen munuaisvaltimotason alapuolella, mutta laajentumia voi esiintyä missä tahansa kohdassa aorttaa.


title: Aortan laajentuma

text: Aortta-aneurysmien merkittävimmät riskitekijät ovat samat kuin ateroskleroosin eli tupakointi, miessukupuoli, ikä, korkea verenpaine ja korkea veren kolesteroliarvo. Nykyään ajatellaan, että valtaosa aortta-aneurysmista syntyy sydän- ja verisuonitautien seurauksena. Aiemmin aortta-aneurysma saattoi syntyä myös infektion, esimerkiksi kupan, seurauksena, mutta sellaiset aneurysmat ovat länsimaissa äärettömän harvinaisia.


title: Aortan laajentuma

text: Aortta-aneurysma voi tuntua vatsan alueella sykkivänä pullistumana, mutta se on tavallisesti oireeton, kunnes se puhkeaa. Aneurysman puhkeaminen on hengenvaarallinen tilanne. Suuri osa potilaista kuolee jo ennen kuin ehtii sairaalaan, ja sairaalaan päässeistäkin vain osa selviää hengissä. Aneurysman puhkeamisen riski on sitä suurempi, mitä suurempi aneurysman halkaisija on.


title: Aortan laajentuma

text: Aortta-aneurysmien tiedetään kasvavan hitaasti vuosien kuluessa. Nykyään aneurysma pyritään yleensä leikkaamaan, kun niiden halkaisija on noin 5 cm tai jo aiemmin, jos niiden on seurannassa huomattu kasvavan tavanomaista nopeammin. Sekä puhjenneen aneurysman korjausleikkauksessa että ei-kiireellisessä korjausleikkauksessa aortan laajentunut osa korvataan vahvalla, esimerkiksi dacronista punotulla putkella. Vaihtoehtoisesti aneurysma voidaan korjata myös katetrin kautta laajentumakohtaan uitettavalla stentillä. Valittu menetelmä riippuu potilaan kunnosta ja hoitavan lääkärin harkinnasta.


title: Aortan laajentuma

text: Myös ei-kiireellisiin korjausleikkauksiin liittyy muun muassa halvaantumisen ja kuoleman riski. Tästä syystä lääkärit pyrkivät kaiken aikaa kehittämään keinoja, joilla voitaisiin tunnistaa ne potilaat, joilla on poikkeuksellisen suuri riski saada aneurysman repeämä.


title: Francisco Fernández Ochoa

text: Francisco ”Paquito” Fernández Ochoa (25. helmikuuta 1950 Madrid, Espanja – 6. marraskuuta 2006 Madrid, Espanja) oli espanjalainen alppihiihtäjä ja maansa toistaiseksi ainoa kultamitalisti talviolympialaisissa.


title: Francisco Fernández Ochoa

text: Urallaan Fernández Ochoa voitti vain yhden alppihiihdon maailmancupin osakilpailun, mutta Sapporon vuoden 1972 olympialaisissa hän voitti pujottelun kultamitalin. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 1974 Fernández Ochoa saavutti pronssia pujottelussa.


title: Francisco Fernández Ochoa

text: Myös Fernández Ochoan sisko Blanca on voittanut olympiamitalin: pronssia Albertvillen vuoden 1992 kisoissa. Sisarukset ovat Espanjan toistaiseksi ainoat talviolympialaismitalistit.


title: Francisco Fernández Ochoa

text: Fernández Ochoa kuoli 56-vuotiaana imusolmukesyöpään.


title: Aneurysma

text:
Aneurysma tarkoittaa valtimon pullistumaa. Etymologisesti sana on peräisin kreikan sanoista "ana" (=ylös, esiin) ja "eurynein" (=laajentaa). Aneurysmia voi esiintyä monissa elimissä. Yleisimmin termiä aneurysma käytetään verisuonissa (esimerkiksi aivoaneurysma ja aortta-aneurysma) esiintyvistä pullistumista, mutta sitä voidaan käyttää esimerkiksi myös sydämen paikallisesta pullistumasta, jollainen voi syntyä esimerkiksi sydäninfarktin seurauksena. Suurten verisuonten, varsinkin aortan, aneurysmat liittyvät ihmisillä verisuonten rappeutumiin, kalkkeutumiin ja muihin sairauksiin, joissa sidekudos heikkenee. Kotieläimillä aneurysmat liittyvät useimmiten suurten verisuonten heikkenemiseen ja arpeutumiseen, joita yleisimmin aiheuttavat sisäloisten toukkamuodot, jotka porautuvat verisuonten seinämiin. Suuren verisuonen, esimerkiksi aortan, aneurysma voi puhjeta ennalta arvaamatta, jolloin seurauksena on nopea verenhukka, joka ilman välitöntä kirurgista hoitoa johtaa potilaan kuolemaan.
Aivoaneurysma saattaa harvoissa tapauksissa puhjeta kaatumisesta johtuneen päänkolahduksen seurauksena.


title: Mikko Karmila

text: Mikko Santeri Karmila (s. 1964) on suomalainen tuottaja, miksaaja ja äänittäjä, joka on työskennellyt erityisesti rock- ja metalliyhtyeiden kanssa.


title: Mikko Karmila

text: Karmilan yhteistyökumppaneita ovat olleet muun muassa yhtyeet ja artistit Road Crew, Stone, Kotiteollisuus, Norther, Nightwish, Lullacry, Sonata Arctica, Amorphis, Waltari, Tarot, Peer Günt, Timo Kotipelto, Timo Tolkki, Timo Rautiainen, Stratovarius, Moon Cakes, Don Huonot, Charon, Children of Bodom, Tracedawn, Popeda ja Lordi.


title: Mikko Karmila

text: Karmila soitti Itä-Saksa- ja Moon Cakes-yhtyeissä.


title: Mikko Karmila

text: Hänet palkittiin vuoden 1991 Emma-gaalassa Vuoden tuottaja -palkinnolla.


title: Honkaranta (Oulainen)

text: Honkaranta on Oulaisissa Piipsjärven rannalla oleva kylä, jossa on hiihto- ja ulkoilukeskus. Siellä sijaitsee kylän osittain tunnetuksi tekemä Honkamaja.


title: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema

text: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema on lentoasema Los Angelesissa, Kaliforniassa. Lentoasema tunnetaan myös lyhenteellä L-A-X tai LAX, joka on lentoaseman IATA-koodi. LAX on maailman viidenneksi vilkkain lentoasema matkustajamäärissä mitattuna. Lentoaseman kautta matkusti 84 557 968 ihmistä vuonna 2017. Kentältä tehtiin nousuja ja laskuja 700,362 kappaletta vuonna 2017.


title: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema

text: Los Angelesin kaupunki teki päätöksen Los Angelesin kansainvälisen lentokentän rakentamisesta Mines Fieldina tunnetulle alueelle heinäkuussa 1928. Lentokentän ensimmäinen rakennus, Hangar No. 1, rakennettiin seuraavana vuonna. Lentokenttä vihittiin käyttöön virallisesti 7. heinäkuuta 1930. Ensimmäiset kaupalliset lennot Los Angelesin lentokentällä aloitettiin kuitenkin vasta vuonna 1946. Lentokentän ensimmäinen terminaali avattiin tammikuussa 1984. Kuusi vuotta myöhemmin lentokentän alkuperäinen Hangar No. 1 -rakennus hyväksyttiin Register of Historical Places -listalle kansallisesti arvokkaana muistomerkkinä. Helmikuussa 2007 lentokentällä tehtiin ensimmäinen laaja remontti, kun Tom Bradley International -terminaaliin tehtiin 700 miljoonaa dollaria maksanut sisätilaremontti.


title: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema

text: Lentokenttä suljettiin 29. huhtikuuta, 1992, Rodney Kingiin kohdistuneen rasistisen poliisiväkivaltatapauksen aiheuttamien Los Angelesin mellakoiden takia. Lentokenttä avautui uudelleen 17. tammikuuta, 1994, Northridgen maanjäristyksen jälkeen.


title: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema

text: LAX:iin kuuluu Theme Building-nimellä (suom. 'teemarakennus') tunnettu rakennus, joka on itsessään nähtävyys. Se on 1961 valmistunut 'avaruusajan arkkitehtuuria' (ns. Googie-arkkitehtuuria) ilmentävä rakennus, jonka on sanottu muistuttavan neljälle jalalle laskeutunutta avaruusalusta tai ufoa. Rakennuksen pääsuunnittelijoita olivat William Pereira ja Charles Luckman, mukana myös Paul Williams ja Welton Becket.


title: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema

text: Lentokenttä jakautuu yhdeksään terminaaliin, jotka muodostavat keskenään hevosenkengän muotoisen kompleksin. Terminaalien yhteenlaskettu pinta-ala on 186 000 neliömetriä.


title: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemalla on neljä keskenään samansuuntaista kiitotietä, 06L/24R, 06R/24L, 07L/25R ja 07R/25L.


title: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema

text: Kiitotiellä 24L sattui 35 henkeä vaatinut onnettomuus helmikuussa 1991.


title: Los Angelesin kansainvälinen lentoasema

text: Los Angelesin kansainvälisen lentoaseman turvallisuus on Los Angelesin lentokenttäpoliisin vastuulla. Lentokenttäpoliisi perustettiin vuonna 1946 ja siihen kuului alkujaan vain kuusi aseistettua "lentokenttävartijaa" sekä yksi lentokenttäpoliisien toimintaa valvonnut valvoja. Nykyisin lentokenttäpoliisin alaisuudessa työskentelee noin 1 100 poliisia sekä siviiliä.


Los Angelesin kansainvälinen lentoasema


title: Vaskuliitti

text: Vaskuliitit ovat verisuonitulehduksia. Vaskuliitit ovat harvinaisia sairauksia. Nykykäsityksen mukaan ne ovat autoimmuunisairauksia, eli niissä elimistön tulehdussolut hyökkäävät elimistön omia rakenteita vastaan. On myös viitteitä siitä, että erilaiset infektiot voisivat toimia laukasevina tekijöinä vaskuliittien synnyssä. Kova fyysinen rasitus voi laukaista vaskuliitti-ihottuman jaloissa. Oirekuvaltaan ja tautimekanismeiltaan huomattavasti toisistaan poikkeavia vaskuliitteja tunnetaan useita.


title: Vaskuliitti

text: Vaskuliitit voidaan jaotella karkeasti suurten suonten tauteihin (temporaaliarteriitti ja Takayasun arteriitti) ja keskisuurten ja pienten suonten tauteihin (Kawasakin tauti, ANCA-vaskuliitit, polyarteritis nodosa, mikroskooppinen polyangiitti, Wegenerin granulomatoosi, Churg-Straussin oireyhtymä ja Henoch-Schönleinin purppura).


title: Vaskuliitti

text: Vaskuliitteihin luetaan nykyään myös ei-systeemiset (non-systematic vasculitis neuropathy, NSVN) versiot, joissa vaurio kohdistuu pääasiassa ääreishermostoon. Koska NSVN:ssä kaikki veriarvot voivat olla normaalit, varma diagnoosi on mahdollinen vain onnistuneella hermobiopsialla. Hoitolinja mukailee muita vaskuliittisairauksia, ja ennuste on muita vaskuliitteja parempi. Hankalan diagnoosin ja yleisen harvinaisuuden takia lääkehoidon aloitus voi viivästyä vuosia tai jäädä saamatta.


title: Vaskuliitti

text: Temporaaliarteriitti on vanhuksilla esiintyvä vaskuliitti, jossa tyyppilöydöksenä on ohimovaltimon (arteria temporalis) tulehdus. Oireena on tavallisesti väsymys, yleinen sairauden tunne, kuume, ohimopäänsärky, joskus leukojen kipu ja väsyminen syödessä ja joskus myös silmän sokeutuminen ja aivoinfarktit. Kaikkia oireita ei yleensä esiinny samalla potilaalla. Tautiin liittyy tavallisesti huomattavan korkea lasko. Diagnoosi voidaan varmistaa ottamalla koepala ohimovaltimosta histologista tutkimusta varten. Tautia hoidetaan suuriannoksisellä kortisonihoidolla.


title: Vaskuliitti

text: Tauti on erittäin harvinainen. Se ilmenee yleensä alle 40-vuotiailla naisilla. Oireena on tavallisimmin käsien väsyminen ja kipua ja mahdollisesti käsien verenkierron heikentyminen (pulssipuoliero tai toispuolinen pulssittomuus).


title: Vaskuliitti

text: Kawasakin tauti, ANCA-vaskuliitit, polyarteritis nodosa, mikroskooppinen polyangiitti, Wegenerin granulomatoosi, Churg-Straussin oireyhtymä ja Henoch-Schönleinin purppura.


title: Bihari-eläimistökausi

text: Bihari-eläimistökausi ("Biharian") oli varhais-pleistoseeniin sijoittunut nisäkäsfossiilien perusteella määritelty ajanjakso Euroopassa noin 1,8–0,7 miljoonaa vuotta sitten. Se vastaa merisedimenttien Calabria-kauden jälkiosaa. Kausi alkaa Olduvai-magneettitapahtumalla. Se kattaa ajan Eburonista miltei Cromeriin. Kautta edelsi Villany-kausi ("Villanyian"), ja sen jälkeen tuli nykyinen "Toringian". Kaudelle osuivat nisäkäsvyöhykkeet MNQ 19 ja MNQ 20.


title: Bihari-eläimistökausi

text: Kaudelle ominaisia jyrsijäsukuja olivat "Mimomys" ja "Microtus" ("Allopahiomys"). Suurista nykynisäkkäiden edeltäjistä kauden alulle ominaisia lajeja olivat mm. etruskikarhu "Ursus etruscus" n. 1,8–1,25 miljoonaa vuotta sitten ja susi "Canis falconeri". Kauden alussa oli etruskisusia "Canis etruscus" noin 2,2–1,4 miljoonaa vuotta sitten. 2,6–1,2 miljoonaa vuotta sitten eli varhainen ilves "Lynx issiodorensis". Aivan kauden alussa eli hevonen "Equus stenonis" ja myös kauden alkupuolella "Equus stehlini". "Canis arnensis" eli 1,75–1,4 miljoonaa vuotta sitten. Kauden lopulla ilmestyi alkeellinen biisoni "Bison schoetensaki". Mammutti "Mammuthus (Archiodiskon) meridionalis vastinus" eli 1,6–1,0 miljoonaa vuotta sitten.


title: Bihari-eläimistökausi

text: Kaudelle nimen antanut Bihari sijaitsee Karpaateilla Unkarissa.


title: Noidansolmu

text: Noidansolmu () on symboli, jota käytettiin keskiajan Euroopassa suojaamaan noitien taikuuksilta. Noidansolmu kuvaa noitien taikuuksia, joita tehtiin solmujen avulla. Suojaavana periaatteena oli, kuten monen muunkin symbolin kohdalla, että pahan kuva suojaa pahalta. Noidansolmu tehtiin talojen tai tallien oven yläpuolelle. Noidansolmu on muunnos hannunvaakunasta. Eräs merkin taikavoimaa lisäävä tekijä saattoi olla se, että melko monimutkaisen merkin saattoi piirtää jatkuvalla liikkeellä.


title: Rauhaton sydän

text: Rauhaton sydän on Badding Rockersin albumi vuodelta 1989.


title: Teurgia

text: Teurgia (, jumalan työ, ihme. ) tarkoittaa sellaisten rituaalien suorittamista, joiden tarkoituksena on pakottaa tai taivutella jumala tai muu yliluonnollinen olento tekemään jokin haluttu asia tai ”vetää henget maan päälle”. "Teurgilla" tarkoitetaan ”ihmeiden tekijää” tai ”henkien manaajaa”.


title: Teurgia

text: Länsimaisen teurgian juuret ulottuvat antiikin uusplatonismiin. Tunnettuja teurgeja olivat muun muassa Ammonios Sakkas, Plotinos, Porfyrios ja Iamblikhos. Iamblikhoksen nimiin on laitettu aihetta käsittelevä teos "Teurgia" eli "Egyptiläisistä mysteereistä".


title: Teurgia

text: Helena Blavatskyn mukaan teurgin oli oltava ”ehdottoman puhdas ja epäitsekäs vaikuttimiensa puolesta, voidakseen toteuttaa työnsä”. Teurgia on teosofiassa ensimmäinen magian kolmesta alalajista, jotka ovat teurgia, goetiikka ja luonnon magia.


title: Haagin sopimus

text: Haagin sopimus on yhteinen nimike useille kansainvälisille sopimuksille. Sopimukset syntyivät Haagissa Alankomaissa.


title: Jukatek

text: Jukatek on Jukatanin niemimaalla ja osissa Guatemalaa ja Belizeä puhuttu mayakieli. Äidinkieliset puhujat käyttävät nimeä "maya". "Jukatek" on kielitieteilijöiden käyttöön ottama nimitys kielen erottelemiseksi muista mayakielistä. Jukatekia kirjoitetaan nykyään latinalaisella aakkostolla, joka saapui alueelle espanjalaisten valloittajien mukana.


title: Hopfin–Rinowin lause

text: Matematiikassa Hopfin–Rinowin lause koskee Riemannin monistolla määritellyn täydellisen avaruuden geodeesejä. Lause on nimetty Heinz Hopfin ja hänen oppilaansa Willi Rinowin mukaan.Joskus seuraavaa yleisempää lausetta kutsutaan myös Hopfin–Rinowin lauseeksi: Jokainen täydellinen lokaalisti kompakti sisäinen avaruus on aidosti geodeesinen avaruus.


title: Sari Multala

text: Sari Susanna Multala (s. 5. heinäkuuta 1978 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehduksen kolminkertainen maailmanmestari, kaupunginvaltuutettu ja kansanedustaja. Hän on ollut Vantaan kaupunginhallituksen puheenjohtaja vuodesta 2017.


title: Sari Multala

text: Multala kilpaili purjehdusurallaan E-jollissa, optimistijollissa ja Laser Radial -luokassa. Hän edusti Marjaniemen Purjehtijoita ja häntä valmensi vuodesta 2006 lähtien Fredrik Lassenius. Marraskuussa 2012 Multala valittiin Suomen purjehdusmaajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Sari Multala

text: Multala asuu Vantaan Kuninkaanmäessä, ja hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi Helsingin Kauppakorkeakoulusta vuonna 2005. Hänet valittiin Kokoomuksen ehdokkaana Vantaan kaupunginvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa ja eduskuntaan vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä 6 118 äänellä.


title: Translaatio

text: Translaatio ( < "transferre," kuljettaa yli) voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Nelspruit

text: Nelspruit on 59 000 asukkaan kaupunki Etelä-Afrikan koillisosassa Limpopo-joen varrella. Kaupunki on myös Mpumalangan provinssin pääkaupunki. Nelspruit sijaitsee noin 100 kilometriä länteen Mosambikin rajalta ja 330 kilometriä itään Johannesburgista.


title: Nelspruit

text: Kaupungissa sijaitsee Kruger Mpumalangan kansainvälinen lentoasema, jota käytetään pääosin reittilentoihin Johannesburgiin.


title: Nelspruit

text: Nelspruitiin rakennettiin jalkapallostadion vuoden 2010 MM-kilpailuja varten. Stadionin nimi on Mbombela Stadium ja sen kapasiteetti on yli 40 000 ihmistä.


title: Dynkinin luokka

text:
Reaalianalyysissä mitta-avaruuden "X" Dynkinin luokka, eli "d"-systeemi, on kokoelma formula_1, jolle on voimassa
Ilkka Holopainen: Moderni reaalianalyysi, syksy 2005


title: Johan Micoud

text: Johan Micoud (s. 24. heinäkuuta 1973, Cannes, Ranska) on ranskalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Johan Micoud

text: Micoud aloitti ammattilaisuransa Cannesissa vuonna 1992. Vuonna 1996 hän siirtyi Bordeaux'n joukkueeseen. Vuosina 2000–2002 Micoud edusti italialaista Parmaa ja vuosina 2002–2006 saksalaista Werder Bremeniä. Vuonna 2006 hän palasi Bordeaux'n riveihin. Paluu kotimaahan ei ole kuitenkaan sujunut toivotulla tavalla. Kauden 2007-08 jälkeen Micoud ja Bordeaux eivät enää jatkaneet veteraanin sopimusta.


title: Johan Micoud

text: Ranskan maajoukkueessa Micoud pelasi vuosina 1999–2004 17 ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän jäi kuitenkin maajoukkueurallaan Zinédine Zidanen varjoon. Micoud oli mukana Ranskan joukkueessa vuoden 2000 EM-kisoissa ja vuoden 2002 MM-kisoissa. Hän voitti Ranskan riveissä EM-kultaa vuonna 2000.


title: Kuinkas sitten kävikään?

text: Kuinkas sitten kävikään? Kirja Mymmelistä, Muumipeikosta ja Pikku Myystä () on Tove Janssonin kirjoittama ja kuvittama muumiaiheinen kuvakirja, joka ilmestyi vuonna 1952. Se on ensimmäinen suomennettu muumikirja.


title: Kuinkas sitten kävikään?

text: Kirja kertoo tarinan Muumipeikon aamuisesta maidonhakumatkasta, joka kääntyy kadonneen Pikku Myyn etsinnäksi. Kirjan tarina on kerrottu runomitassa, samalla tavalla kuin Tove Janssonin myöhemmissä muumikuvakirjoissa "Kuka lohduttaisi Nyytiä?" (1960) ja "Vaarallinen matka" (1977). Jokaisella aukeamalla on runonpätkä, joka vie juonta eteenpäin ja päättyy sanoihin ”Vaan kuinkas sitten kävikään?”. Esimerkkinä ensimmäisen aukeaman runo:


title: Kuinkas sitten kävikään?

text: Kirja on tunnettu poikkeuksellisesta rakenteestaan. Sen sivuissa on reikiä, joiden läpi jokaiselta aukeamalta näkee palan sekä edellistä että seuraavaa aukeamaa. Reiät on sovitettu osaksi kuvia, niin että ne ovat esimerkiksi ovi- ja ikkuna-aukkoja tai puiden välissä olevia rakoja. Ne kuljettavat juonta eteenpäin, niin että kirjan hahmot näkevät niiden läpi väläyksiä seuraavan aukeaman tapahtumista tai jopa konkreettisesti siirtyvät niiden kautta sivulta toiselle. Esimerkiksi eräällä aukeamalla Muumipeikko luulee näkevänsä horisontissa Muumitalon savupiipun, joka todellisuudessa on seuraavalla aukeamalla istuvan Mymmelin nuttura. Myös etu- ja takakansissa on reiät: etukannen reiästä näkyvät kirjan etulehdelle kuvatut Muumipeikko ja Mymmeli, takakannen reikä puolestaan on niin pieni, ettei kukaan kirjan hahmoista enää mahdu sen läpi. Tämä kirvoittaa sarkastisen kommentin Pikku Myyltä: ”Me jäätiin kirjaan, virkkoi Myy / niin käy, kun liiaks kehittyy!”


title: Kuinkas sitten kävikään?

text: Koska "Kuinkas sitten kävikään?" oli ensimmäinen suomennettu muumikirja, suomentaja Hannes Korpi-Anttila teki paljon pioneerityötä hahmojen nimiä kääntäessään. Tällaisia ovat esimerkiksi Muumipeikko ("Mumintrollet"), Muumimamma ("Muminmamman"), Mymmeli ("Mymlan"), Pikku Myy ("Lilla My") ja hattivatit ("hattifnattar"). Kaikki Korpi-Anttilan nimisuomennokset eivät kuitenkaan jääneet elämään: hän suomensi nimet "Hemulen" ja "Filifjonkan" Hommuliksi ja Vilivinkaksi, mutta myöhempien kääntäjien töissä suomennoksiksi vakiintuivat Hemuli ja Vilijonkka. Hahmon nimeltä "Gafsan" Korpi-Anttila suomensi Louskaksi. Myöhemmistä käännöksistä osa käyttää tätä nimeä, osassa nimi on suomennettu uudelleen Kampsuksi, osassa taas Kainoksi.


title: Kuinkas sitten kävikään?

text: Vuonna 1983 taidegraafikko Tuulikki Pietilä teki kirjan tapahtumiin perustuvan kolmiulotteisen muumikuvaelman. "Kuinkas sitten kävikään?" -kuvaelma on Tampereen kaupunginkirjaston hallussa.


title: Kuinkas sitten kävikään?

text: Vuonna 1993 Ruotsissa valmistui kirjaan perustuva samanniminen lyhytanimaatio. Tove Jansson toimii itse tarinan kertojaäänenä alkukielisessä versiossa. Suomenkielisessä versiossa kertojana on näyttelijä Elina Salo. Animaatio seuraa kirjaa erittäin uskollisesti sivu sivulta.


title: Kuinkas sitten kävikään?

text: Toukokuussa 2011 Itella julkaisi postimerkkivihkon, jossa esiintyvät "Kuinkas sitten kävikään?" -kirjan hahmot Muumipeikko, Mymmeli, Pikku Myy, Muumimamma, Hemuli ja hattivatit. Julkaisussa on kuusi erilaista 2. luokan tarrapostimerkkiä, joiden muotokieli mukailee alkuperäisen kirjan stanssattuja kurkistusaukkoja. Vihkon on suunnitellut Satu Lusa, ja sitä on painettu 500 000 kappaletta.


title: Hydra Head Records

text: Hydrahead Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, jonka perusti Aaron Turner (joka on myös Isis-yhtyeen keulakuva) New Mexicossa. Levy-yhtiö on erikoistunut suurimmaksi osaksi metallimusiikkiin.


title: Suicide in Dark Serenity

text: Suicide in Dark Serenity on yhdysvaltalaisen yhden miehen black metal -yhtyeen Xasthurin EP-julkaisu. Alun perin se julkaistiin vähänpainetuissa vinyyliformaateissa vuonna 2003, mutta vuonna 2004 siitä painettiin cd-versio. Kyseinen cd-versio on remasteroitu vanhasta, ja se sisältää bonuksena 17-minuuttisen harjoitteluotoksen "Nocturnal Poisoning" -debyyttialbumin nauhoituksista.


title: Suicide in Dark Serenity

text: Nimikappale on ollut alkujaan demolla "A Gate Through Bloodstained Mirrors", jossa se on tosin pari minuuttia pidempänä.


title: Yhdistelmä-DNA-tekniikka

text:
Yhdistelmä-DNA-tekniikka on geenitekniikan osa-alue. Se ei ole oma tieteenalansa vaan kokoelma menetelmiä, joilla geneettistä materiaalia voidaan eristää, yhdistellä, muuntaa ja siirtää toiseen organismiin.
Geenimuokkaus on nopeampi ja tarkempi tapa saada aikaan muutoksia, joiden tekeminen risteyttämällä ja valinnalla veisi liian kauan aikaa tai joka voisi olla muuten mahdotonta. Esimerkiksi naudan kymosiini on siirretty teollista tuotantoa varten "Kluyveromyces lactis" -hiivaan, "Aspergillus niger" var. "awamori" -sieneen ja "Escherichia coli" K12 -bakteeriin. Näitä mikrobeja kasvatetaan säiliössä tuottamaan kymosiinia teollisessa mittakaavassa juustonvalmistusta varten. Normaalisti kymosiinia muodostuu vasikan vatsassa ja tätä ennen kymosiinia (juustonjuoksutinta) on saatu teurastamoista.


title: Yhdistelmä-DNA-tekniikka

text: Yhdistelmä-DNA-tekniikalla eliöön voidaan siirtää


title: Yhdistelmä-DNA-tekniikka

text: Nykyään on onnistuttu siirtämään geenejä myös monisoluisiin eläimiin ja kasveihin, mutta ominaisuuksien ilmentäminen riittävän vahvana on vielä vaikeaa.


title: Yhdistelmä-DNA-tekniikka

text: Tässä käytetään esimerkkinä insuliinin valmistusta. Insuliini on haiman tuottama hormoni. Se on välttämätön kehon glukoositasapainon säätelyssä. Diabeetikolla haima ei pysty tuottamaan tarpeeksi insuliinia. Ennen kuvatunlaisen tekniikan kehittämistä 1980-luvulla diabeetikoille oli tarjolla ainoastaan eläininsuliinia ja sitäkin vain rajallisia määriä. Yleensä käytettiin teurastetuista sioista saatavaa insuliinia. Nykyään käytössä on lähinnä ihmisinsuliini (jonka käyttö on selvästi jo vähentynyt) ja ennen kaikkea insuliinista tehdyt johdokset. Suomessa ei ole enää rekisteröityjä eläininsuliineja kaupan (2006). Erityisluvalla niitä kuitenkin saa.


title: Carl Steffeck

text: Carl Constantin Heinrich Steffeck (myös Karl Steffeck, 4. huhtikuuta 1818 Berliini – 11. heinäkuuta 1890 Cranz) oli saksalainen taidemaalari ja graafikko. Hänet tunnetaan ennen kaikkea hevos- ja koiramaalauksista.


title: Carl Steffeck

text: Varakkaan taiteenharrastajan poika Steffeck opiskeli jo lukioaikana Berliinin Taideakatemiassa. Hän siirtyi 1837 hevosmaalari Franz Krügerin mestariluokalle ja myöhemmin oppilaaksi Carl Joseph Begasin ateljeehen. Vuonna 1839 hän lähti Pariisiin, missä hän oli kaksi kuukautta Paul Delarochen oppilaana ja tutki erityisesti Horace Vernetin teoksia. Vuodet 1840–1842 hän oleskeli Italiassa.


title: Carl Steffeck

text:
Palattuaan kotimaahan hän maalasi enimmäkseen metsästys- ja eläinmaalauksia. Siihen lajiin kuuluu suuri historiallinen maalaus "Albrecht Achilles taistelee nürnbergiläisen kanssa viiristä" (1848), jolle on erityisesti ominaista väriloisto ja mestarillinen hevosten kuvaus. Preussin valtio hankki maalauksen 1864 Kansallisgalleriaan Berliiniin.
Steffeck erikoistui yhä enemmän paikallaan olevien ja liikkuvien hevosten kuvaamiseen sekä kilpailumaalauksiin ja hevosmuotokuviin. Hän maalasi myös runsaasti pienikokoisia muotokuvia, muutamia suuria historiallisia maalauksia, akvarelleja, litografioita ja syövytyksiä sekä teki muutamia pronssisia eläinaiheisia veistoksia. Steffeckin oppilas Max Liebermann on kertonut, että Steffeck maalasi pienet ratsastajakuvansa, jotka hän myi kuudella kultarahalla, useimmiten yhdessä istunnossa, jotta malli sai kuvan saman tien mukaansa.
1800-luvun puolivälistä alkaen Steffeck omistautui yhä enemmän opettamiselle. Hänen oppilaitaan oli muun muassa Hans von Marées. Steffeckistä tuli professori Berliinin taideakatemiaan 1859, ja 1880 hänet kutsuttiin Königsbergin taideakatemian johtajaksi.


title: Carl Steffeck

text: Hän kuoli yllättäen 1890 saatuaan halvauksen. Hänet on haudattu Berliiniin.


title: Kongressi

text: Kongressi voi tarkoittaa:


title: Lincoln Motor Company

text: Lincoln on yhdysvaltalaisen Ford Motor Companyn loistoautomerkki.


title: Lincoln Motor Company

text: Henry M. Leland, joka kuului Cadillacin perustajajäseniin, perusti vuonna 1917 Lincoln Motor Companyn ja aloitti lentokonemoottorien valmistuksen. Ensimmäisen maailmansodan loputtua yritys muutti tuotantolinjansa ja aloitti loistoautojen valmistuksen. Yritys ajautui kuitenkin taloudellisiin vaikeuksiin ja vuonna 1922 Ford Motor Company osti sen. Kaupan jälkeen Lincoln kohosi nopeasti Yhdysvaltain suosituimmaksi luksusluokan automerkiksi yhdessä Cadillacin kanssa ja on säilyttänyt asemansa näihin päiviin asti.


title: Lincoln Motor Company

text: Suomessa Lincolnin edustajana on toiminut Ford-autoja maahantuonut, vuonna 1926 perustettu Oy Ford Ab. Vuonna 1946 presidentti J. K. Paasikivi, joka oli kutsuttu Suomen Automobiiliklubin kunniajäseneksi, sai Ford Motor Companyn lahjana Lincoln V12 -henkilöauton; uusi auto oli ylipäätään poikkeuksellinen ilmiö Suomessa heti sotaa seuranneina vuosina. Paasikivi käytti Lincolnia virantoimituksen ulkopuolella. Vuonna 1965 Lincoln Continental maksoi Suomessa 43 200 markkaa; samassa hintaluokassa olivat Cadillac ja Chrysler Imperial sekä BMW:n ja Mercedes-Benzin suurimmat mallit. Vuoden 1979 lopussa Suomessa oli rekisterissä 20 Lincolnia. Vuoden 1999 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli yhteensä 262 Lincoln-autoa, jotka edustivat vuosimalleja 1926–1995.


title: Luettelo suomalaisjoukkueiden otteluista jalkapallon eurocupeissa

text: Tämä on luettelo suomalaisjoukkueiden otteluista jalkapallon eurocupeissa. Se sisältää kaikki Mestarien liigan, Eurooppa-liigan, Naisten mestarien liigan ja UEFA Youth Leaguen sekä niiden edeltäjien ottelut. Mukana on myös lakkautettu Intertoto Cup. Suomalaisjoukkueiden maalit on taulukossa aina mainittu ensin.


text: Kilpailu tunnettiin kausina 1958/1959 – 1991/1992 nimellä Euroopan cup.


text: Kilpailu tunnettiin kausina 1955/1956 – 1970/1971 nimellä Messukaupunkien cup ja 1971/1972 – 2008/2009 nimellä UEFA-cup. Kaudesta 2009/2010 lähtien se on ollut nimeltään Eurooppa-liiga.


text: Cup-voittajien cup järjestettiin kausina 1960/1961 – 1998/1999, jonka jälkeen se yhdistettiin UEFA-cupiin.


text: Intertoto Cup pelattiin UEFA:n järjestämänä ensimmäistä kertaa vuonna 1995. Aluksi oli käytössä lohkosysteemi, jossa kukin vastustaja kohdattiin vain kerran, jonka jälkeen lohkojen parhaat jatkoivat cup-kierroksille. Vuonna 1998 siirryttiin kokonaan cupmuotoiseen kilpailuun. Intertoto Cup lopetettiin vuonna 2008.


text: Naisten UEFA Cupissa pelattiin alkulohkot turnausmuotoisesti siten, että järjestäjänä toimi yksi lohkon joukkueista. Kilpailu järjestettiin viimeisen kerran kaudella 2008/2009, jonka jälkeen sen korvasi Naisten mestarien liiga.Naisten mestarien liigan karsintakierros pelataan lohkomuotoisena, jonka jälkeen siirrytään cup-kilpailuun. Kutakin karsintalohkoa isännöi yksi sen joukkueista.


text: Yhteenveto suomalaisjoukkueiden pelikausista ja otteluista eurocupeissa. Tilastot on päivitetty kauden 2017/2018 jälkeen.


title: Joensuu Areena

text: Joensuu-areena on suuri monitoimihalli ja suurtapahtumien keskus, joka on rakennettu ensisijaisesti urheilijoiden käyttöön. Areenan varustetaso, akustiikka ja valaisutehot sopivat myös suurkokousten, messujen, tapahtumien ja konserttien järjestämiseen.


title: Joensuu Areena

text: Joensuu-areena on Mehtimäen urheilualueen suurin rakennus, aivan Joensuun keskustan tuntumassa.


title: Joensuu Areena

text:
Areenassa on yleisurheilukenttä, tekonurmi jalkapalloilulle ja pesäpalloilulle, koripallon, lentopallon, salibandyn kentät, nyrkkeilykehä, tatami, trampoliinialue, kiipeilyseinä.
Areenan keskiosa on jaettavissa kolmeen osaan, joihin kaikkiin on oma sisäänkäynti.


title: Joensuu Areena

text: Areena valmistui helmikuussa 2004. Se oli valmistuessaan Suomen suurin puurakennus. Eduskunnan puhemies Paavo Lipponen vihki sen virallisesti käyttöön 17. maaliskuuta 2004.Areena on suurten messujen ja tapahtumien paikka. Siellä on pidetty muun muassa erilaisia messuja, joista suurimmat Karjalan Messut 2004, ja suuria yleisötilaisuuksia, esimerkiksi evankeliumijuhlat 2006 ja Suomen Keskustan puoluekokous 2008.


title: Joensuu Areena

text:
Areena on Joensuun Katajan (koripallo) ja Josban (salibandy) kotihalli. Joensuun Maila (pesäpallo) ja Jippo (jalkapallo) pelaavat siellä talvisarjojen pelit, Jippo myös kevään ja syksyn sarjapelejä. Joensuun Areenalla harjoittelee myös Joensuun Thai Boxing Club.
Areenan toistaiseksi suurin tapahtuma oli Taitaja-tapahtuma, joka toi Joensuuhun kymmeniätuhansia katsojia helmi-maaliskuussa 2007. Toukokuussa 2007 Areenassa esiintyi Deep Purple, jolloin yleisöä oli yhtä aikaa 6 000 henkeä.


title: Joensuu Areena

text: Joensuu-areena on saanut useita rakennusalan valtakunnallisia palkintoja:


title: Juri Šatalov

text: Juri Grigorjevitš Šatalov (, 13. kesäkuuta 1945 Omsk, Neuvostoliitto – 20. maaliskuuta 2018) oli venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edusti seuroja Krylja Sovetov ja TsSKa Moskova. Hän pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa Summit Series -turnauksessa vuonna 1972.


title: Egyptin lippu

text: Egyptin lippu on Egyptin kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 4. lokakuuta 1984. Se on muuttunut monta kertaa vuosien varrella. Nykyisessä Egyptin lipussa on symbolina "Saladinin kotka", joka on kuvattu myös Egyptin vaakunassa. Lipun väreistä punainen kuvaa kuningas Faruqin aikaa, valkoinen veretöntä Faruqin vallasta syössyttä vallankaappausta 1952 ja musta riistoa monarkian ja brittiläisen siirtomaavallan alla. Egyptin lipun värit otettiin myös Jemenin, Syyrian ja Irakin lippuun. Niissä keskellä oleva symboli on erilainen.


title: Vjatšeslav Anisin

text: Vjatšeslav Mihailovitš Anisin (, s. 7. marraskuuta 1951 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli keskushyökkääjä.


title: Vjatšeslav Anisin

text: Anisin pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa 1970-luvun alussa ketjukavereinaan Juri Lebedev ja Aleksandr Bodunov. Hän voitti kolme maailmanmestaruutta ja pelasi Summit Series -turnauksessa 1972.


title: Vjatšeslav Anisin

text: Kotimaassaan Anisin edusti seuroja Krylja Sovetov Moskova, TsSKA Moskova, Spartak Moskova ja SKA Leningrad.


title: Egyptin vaakuna

text: Egyptin vaakuna on Egyptin tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Siihen on kuvattu maakotka, "Saladinin kotka", joka katsoo vasemmalle. Sen päällä on kilpi, jossa on Egyptin lipun värit punainen, valkoinen ja musta. Vaakunan alaosassa lukee جمهورية مصر العربية eli "Egyptin arabitasavalta" arabiaksi. Nykymuodossa vaakuna on otettu käyttöön 1984. Vuodet 1972–1984 sen tilalla oli Qureishin kultainen haukka.


title: Aleksandr Bodunov

text: Aleksandr Ivanovitš Bodunov (; 6. maaliskuuta 1951 Moskova – 11. toukokuuta 2017) oli kilpaurallaan Neuvostoliittoa edustanut venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Aleksandr Bodunov

text: Bodunov pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa Juri Lebedevin ja Vjatšeslav Anisinin kanssa samassa ketjussa 1970-luvun alussa. Hän pelasi jääkiekkoseuroissa Krylja Sovetov, TsSKA ja Spartak. Bodunov voitti kaksi maailmanmestaruutta. Hän pelasi Summit Series -otteluissa Kanadaa vastaan 1972 ja teki yhden maalin kolmannessa pelissä.


title: Islamin historia

text: Islamin historia alkaa Arabian niemimaalla 600-luvulla profeetta Muhammadin ilmestyksien pohjalta syntyneen uuden uskonnon, islamin, pohjalta. Muhammad toimi niin uskonnollisena, poliittisena kuin sotilaallisenakin johtajana. Hän yhdisti beduiiniheimot, jotka kapinoivat pian hänen kuolemansa jälkeen. Muhammadin seuraaja Abu Bakr palautti kapinoivat heimot takaisin ruotuun.


title: Islamin historia

text: Tämän jälkeen muslimit lähtivät valloittamaan Arabian niemimaan ulkopuolisia alueita. Muhammad ei pakottanut ei-muslimeja kääntymään islaminuskoon. Valloitetut saivat pitää uskonsa ja tapansa, kunhan tunnustivat muslimien hallinnon ja maksoivat veroja Medinan keskushallinnolle.


title: Islamin historia

text: Muhammad syntyi vuoden 570 tienoilla Mekassa, nykyisen Saudi-Arabian alueella. Tarkkaa syntymävuotta ei tunneta, mutta se on ilmeisesti laskettu 40 vuotta taaksepäin profeetanuran alusta. Mekka oli vilkas mutta pienimuotoinen kaupan keskus, jossa sijaitsi Kaaban temppeli. Muhammadin isä kuului Mekan pääheimoon, mutta hän kuoli joko ennen pojan syntymää tai pian sen jälkeen. Muhammadin äiti kuoli pian miehensä jälkeen. Vanhempiensa kuoltua Muhammad kasvoi ensin isoisänsä ja tämän kuoltua setänsä Abu Talibin suojissa.


title: Islamin historia

text: Muhammadin varhaisista vuosista on tarjolla vähän varmaa tietoa. Nuori Muhammad paimensi setänsä ja naapureiden karjalaumoja, ja tätä työtä kesti kymmenenteen ikävuoteen asti. Tuolloin hän pääsi setänsä mukana kauppakaravaaneille ja tutustui Lähi-idän maihin. Täysi-ikäiseksi tultuaan Muhammadista tuli perimätiedon mukaan kauppias. Hänen ei tiedetä hoitaneen mitään suurempaa liiketoimintaa, mutta hän toimi perimätiedon mukaan rikkaan lesken Khadijan edustajana. Myöhemmin leski avioitui 25-vuotiaan Muhammadin kanssa.


title: Islamin historia

text: Keski-ikää lähentelevä Muhammad kävi iltaisin vaeltelemassa kotikaupunkinsa Mekan lähistöllä vuorilla. Perimätiedon mukaan noin vuoden 610 tienoilla luolassa ollut Muhammad näki enkelin ja sai ilmestyksen. Muhammad oli peloissaan ja epävarma tapahtuneesta. Tämän jälkeen seurasi välikausi, jolloin Muhammad ei saanut uusia ilmestyksiä vaan alkoi epäillä ensimmäistäkin ilmestystä. Tauon jälkeen ilmestykset alkoivat uudelleen, ja Muhammadin toiminta laajeni perhepiirin ulkopuolelle.


title: Islamin historia

text: Muhammadin julkinen toiminta alkoi noin vuonna 613. Aluksi ilmestykset keskittyivät korostamaan Jumalan mahtavuutta, eikä muita jumalia vastaan suoranaisesti hyökätty. Pian kuitenkin ilmestyksissä kiellettiin muut jumalat ja alettiin korostaa sosiaalista sanomaa. Mekan rikkaat kauppiaat eivät halunneet köyhää samanarvoiseksi Jumalan edessä, ja lisäksi pelättiin uuden uskonnon myötä myös pyhiinvaelluksen kärsivän. Välirikon syynä lienee myös ollut uuden uskonnon ja perinteisen heimoaatteen väliset ristiriidat.


title: Islamin historia

text: Tilanne kävi vähitellen sietämättömäksi Muhamadille. Hän sai kontaktin pohjoisessa sijaitsevaan kaupunkiin nimeltä Medina. Siellä asui useita juutalaisheimoja, mikä saattoi muokata kaupungin vastaanottavaiseksi uudelle monoteistiselle uskonnolle. Päinvastoin kuin Mekka, Medina sopi erinomaisesti maanviljelyyn ja kaupungin vanhin kerros oli etääntynyt beduiiniyhteiskunnasta. Muutto (, suomeksi usein hidžra) tapahtui vuonna 622. Tästä tapahtumasta alkaa myös islamilainen ajanlasku.


title: Islamin historia

text: Aluksi Muhammadin asema lienee pysynyt sovintotuomarin osassa, mutta tasapaino järkkyi, kun Mekasta saapui suuri määrä muslimeita ja osa kaupunkilaisista kääntyi islaminuskoon. Muhammad kokosi ympärilleen muslimit yhteisöksi (). Tämän lisäksi hän teki liittosopimuksia kaupungin muiden ryhmien, pakanoiden ja juutalaisten kanssa. Myöhemmin kitkaa tuli erityisesti juutalaisten kanssa, sillä he eivät kääntyneet islaminuskoon.


title: Islamin historia

text: Muhammadin asema muutos näkyi myös ilmestyksissä. Köyhien profeetasta tuli valtiomies ja sotapäällikkö. Samalla Koraanin suuriin alkoi ilmestyä laki- ja rituaalisäädöksiä (). Ilmestyksissä myös syytettiin juutalaisia ja kristittyjä pyhien kirjoitusten väärentämisestä ja heiltä alettiin vaatia veroa uskonnonvapauden säilyttämisen edellytyksenä.


title: Islamin historia

text: Muhammad aloitti sota- ja ryöstöretket pääasiassa Mekkaan ja sieltä pohjoiseen suuntautuvia karavaaneja vastaan. Muhammadin joukot saavuttivat ensimmäisen voiton hyökkäämällä kauppakaravaanin saattojoukkoa vastaan vuonna 624. Seuraava vuonna sotaonni kääntyi. Mekkalaiset kokosivat armeijan ja voittivat selkeästi toisen taistelun. Muhammad haavoittui itsekin, ja hänen setänsä Abu Hamza sai surmansa.


title: Islamin historia

text: Kolmannessa koitoksessa vuonna 627 mekkalaiset hyökkäsivät suoraan Medinaan. Taistelusta ei tullut mitään, sillä vähälukuisemmat muslimit suojautuivat kaivamalla vallihaudan Medinan suojaamattomalle puolelle. Muilta osin kaupunkia suojasivat rosoiset laavakentät. Sotaretki surkastui odotteluksi, satunnaisiksi kaksintaisteluiksi ja sanasodaksi. Mekkalaisten vetäytyminen tyhjin käsin vaikutti heidän arvovaltaansa.


title: Islamin historia

text: Vuonna 629 muslimit suorittivat aselevossa sovitun pyhiinvaelluksen, mutta jo seuraavana vuonna 630 Muhammad valtasi Mekan kohtaamatta suurtakaan vastarintaa. Mekan asukkaat kääntyivät islaminuskoon yksittäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta. Profeetta Muhammad käski tuhottavaksi mekkalaisten palvomien jumalien patsaat, mutta jätti Kaaban rauhaan. Muhammad jäi Medinaan ja vahvisti uutta valtakuntaansa sekä kävi taisteluita niskuroivia heimoja vastaan.


title: Islamin historia

text: Seuraavana vuonna Muhammad lähti toiselle pyhiinvaellusmatkalle Mekkaan. Matkan alkuvaiheessa hän sai voimakkaan päänsärkykohtauksen ja palasi takaisin Medinaan. Perimätiedon mukaan Muhammad kuoli tuolla matkalla lempivaimonsa A’išan syliin 8. kesäkuuta 632 eli hidžran 10. vuotena.


title: Islamin historia

text: Islam levisi nopeasti: 600-luvulla Muhammadin kuoltua Medinan islaminuskoinen väestö pyrki saamaan kaikki arabialueet hallintaansa. Useat aiemmin islamiin kääntyneet heimot kapinoivat pyrkien irtautumaan Medinan määräysvallasta. Muslimit onnistuivat kuitenkin kukistamaan nämä ridda-kapinoiksi kutsutut levottomuudet. Tämän jälkeen alkoi varsinainen islamin laajentuminen Arabian niemimaan ulkopuolella kohti Persiaa ja Bysantin valtakuntaa. Laajenemisen tahdin saneli muslimiyhteisön sisäinen dynamiikka. Arabian niemimaan rauhoituttua ryöstöretkien kohteet oli etsittävä entistä laajemmalta alueelta sekä idässä että lännessä. Bysantin valtakunnan heikkous ja kristittyjen keskinäinen hajaannus mahdollisti nopean laajenemisen lännessä.


title: Islamin historia

text: Muhammadin seuraajat eli kalifit valloittivat nopeassa tahdissa suurimman osan Lähi-itää, Pohjois-Afrikan ja Espanjan. He ottivat hallintaansa Persian vuonna 636, Egyptin 642 ja koko Pohjois-Afrikan vuosina 660–771. Sadan vuoden aikana Muhammadin kuolemasta islamilainen valtio ulottui aina Atlantilta Keski-Aasiaan. Kyse oli tällöin ennen muuta islamilaisen alueen laajenemisesta, ei käännytyksestä uuteen uskontoon. Valloitettujen alueiden ei-islamilainen väestö oli verovelvollista ja heidän yrityksiään kääntyä islamiin verojen välttämiseksi ei katsottu suopeasti. Alueiden islamisoituminen (kääntyminen uuteen uskontoon) ja arabisoituminen (arabialaisen kulttuurin leviäminen) tapahtuivat myöhemmin ja vaihtelevalla laajuudella. Jotkut alueet kuten Irak sekä islamisoituivat että arabisoituivat nopeasti, mutta esimerkiksi Persia islamisoitui mutta ei arabisoitunut laisinkaan. Toisaalta esimerkiksi Egypti arabisoitui muttei islamisoitunut täysin.


title: Islamin historia

text: Yhtenäinen valtiorakenne hajosi kuitenkin pian ja alkoi kilpailevien dynastioiden ja sisällissotien kausi, jota islamilaiset historioitsijat kutsuvat "fitnaksi". Muhammadin aikaa seurasi Mekan ja Medinan ns. ortodoksinen kalifaatti (n. 632–661). Omaijadien kalifaatti (n. 661-750) oli ensimmäinen dynastia kalifeja, jotka eivät olleet suoranaista sukua profeetta Muhammadille itselleen.


title: Islamin historia

text: Muhammadin kuoleman jälkeen alkoi ensimmäisten kalifien kausi. Muslimit valloittivat Arabian niemimaan ulkopuolisia alueita, kuten Syyria, Palestiina, Irak, Azerbaidžan ja Khorasan. Vuonna 661 valtaan nousi Umaijadien dynastia, jonka pääkaupunkina toimi Damaskos. Arabian kieli syrjäytti paikalliset kielet hallintokielenä ja kaunokirjallisuudessa. Islamilaisen arkkitehtuurin monumentti, Jerusalemin Kalliomoskeija, valmistui vuonna 691. Umaijadien dynastia paättyi vuonna vuonna 750.


title: Islamin historia

text: Vuonna 664 muslimijoukot ylittävät Indus-joen. Kauppayhteydet Kiinaan olivat vilkkaita Tang dynastian aikana ja kalifi Othmanin kerrotaan lähettäneen edustajansa hoviin vuonna 651. Kauppiaiden mukana islam levisi satamakaupunkeihin Quanzhouhun ja Guangzhouhun asti. Keskiaasialainen Transoksanian alue valloitettiin 700-luvun alussa.


title: Islamin historia

text: Muslimit valloittavat Egyptin ja Pohjois-Afrikan rannikkokaistaleen. Umaijadien dynastia jatkaa valloituksia eteenpäin. Rannikon länsiosan berberit hyväksyivät islamin uskon, mutta eivät arabihallintoa.


title: Islamin historia

text: Vuonna 710 muslimit saivat jalansijan Pyreneiden niemimaalle ja se oli valloitettu muutamassa vuodessa. Sotapäällikkönä toimi Tariq ibn Ziyad, jonka mukaan Gibraltar on saanut nimensä.


title: Islamin historia

text: Abbasidien kalifaatti (n. 750–1258) oli dynastianimi Bagdadin kalifeille, jotka syöksivät umaijidit vallasta vuonna 750. Dynastia hallitsi 200 vuotta, mutta alkoi vähitellen hiipua turkkilaisen mamelukkien armeijan vallan kasvaessa.


title: Islamin historia

text: Huolimatta islamin poliittisen yhteisön sirpaloitumisesta useat islamilaiset valtiot muodostuivat ajan kuluessa suurvalloiksi. Islamin piirin kulttuurikaupungit, kuten Bagdad ja Córdoba, muodostuivat islamilaisen kulttuurin keskuksiksi, joissa edistyivät niin tieteet kuin taiteetkin.


title: Islamin historia

text: Vuonna 750 valtaan nousi Abbasidien dynastia ja pääkaupungiksi tuli Bagdad. Hellenistisiä tiede- ja filosofiakirjoja ruvettiin kääntämään arabiaksi, mistä alkoi islamilaisten tieteiden kehitys. Islamilaiset hakivat valloittamisensa alueiden piiristä tieteellistä innoitusta. Tämä näkyi selvimmin matematiikan alalla. Siihen saatiin eniten pohjaa omaksumalla Intian ja Kiinan osaamista. Mystiikan merkitys kasvoi suufilaisuuden muodossa. Bagdadin kalifaatin asema heikkeni 900-luvulla ja vastaavasti paikalliset kalifaattien merkitys kasvoi. Persian kieli nousi arabian kielen rinnalle kaunokirjallisuudessa. Vuonna 1099 ristiretkeläiset valloittivat Jerusalemin.


title: Islamin historia

text: Keski-Aasian turkkilaiset kansat islamilaistuivat ja kirjakieleksi muodostui persia. Vuonna 1008 muslimit ottivat hallintaansa nykyisten Intian ja Pakistanin välillä sijaitsevan Punjabin. Vuonna 1192 muslimit ottivat hallintaansa Gangesin laakson. Mongolit valloittavat Keski-Aasian alueella sijaitsevat Samarkandin ja Buharan vuonna 1220–1221.


title: Islamin historia

text: Niilin länsipuolinen Maghreb oli muodollisesti osa Abbasidien dynastiaa, mutta käytännössä se oli itsenäisten dynastioiden hallitsema. Nykyisessä Tunisiassa sijaitsevasta Kairouan muodostuu teologian ja kulttuurin keskus. Šiiamuslimien Fatimidien dynastia hallitsi Pohjois-Afrikkaa vuosina 910–1171. Afrikan luoteisosaa hallitsi almoravidien dynastia 1000-luvun ensimmäisellä vuosisadalla. Nubiaan muodostui ensimmäinen islamilainen ruhtinaskunta. Islam levisi Saharan poikki Ghanaan asti kauppiaiden mukana. Kanem-Bornuissa hallitsi ensimmäinen muslimi.


title: Islamin historia

text: Egyptissä päättyi fatimidien dynastia sunnalaisten aijubidien valtaannousuun 1100-luvulla. Heidän valtakaudellaan käytiin taisteluita ristiretkeläisiä vastaan sekä tehtiin kauppaa eurooppalaisten kanssa. Itä-Afrikassa Sansibar islamilaistui.


title: Islamin historia

text: Damaskoksesta paennut umaijadisukuinen prinssi saapui Córdobaan vuonna 756. Hänet julistettiin emiiriksi ja Pyreneiden niemimaahan perustettiin umaijadivaltio, joka ei tunnustanut Bagdadin abbasidien dynastiaa. Kristitty ja juutalainen väestö arabialaistui ja osa heistä kääntyi islamiin. Pyreneille muodostui kristittyjä kuningaskuntia. Sen sijaan nykyinen Ranska jäi islamilaisilta valloittamatta, koska sotapäällikkö Kaarle Martel torjui heidät Keski-Ranskassa Poitiers’n taistelussa 732.


title: Islamin historia

text: Vuonna 928 Córdoban emiiri otti kalifin arvonimen. Córdoban kalifaatti aikana tieteet ja taiteet kukoistivat, ja valtion kristityt asukkaat levittivät uusia ajatuksia myös muualle Eurooppaan. 1000-luvulla kalifaatti hajosi pikkuvaltioiksi, jolloin kristityt kuningaskunnat valloittivat uusia alueita. 1100-luvulla niemimaan pienenevää islamilaista osaa hallitsivat almohadit, joiden uudeksi keskukseksi muodostui Granada.


title: Islamin historia

text: Itä-Euroopassa islamilaiset etenivät vasta kukistettuaan Bysantin Konstantinopolin piirityksessä 1453. He laajensivat vähitellen aluettaan länteen päin, mutta Wienin taistelussa 1683 he kärsivät tappion, eikä Itä-Euroopan alueita sen jälkeen saatu vallatuksi, lukuun ottamatta mongolivalloittajien 1200-luvulla perustamaa Kultaista ordaa, jonka väestöstä suuri osa kääntyi islaminuskoon.


title: Islamin historia

text: Kalifaattien aikaa seurasi turkkilainen Osmanien valtakunta (n. 1300–1918).


title: Islamin historia

text: Vuonna 1258 mongolit valloittivat Bagdadin. Mongolien hallintokieleksi tuli persia. Vuonna 1291 mamelukit karkoittivat ristiretkeläiset Palestiinasta. 1300-luvulla osmanit nousivat valtaan Anatoliassa. Vuonna 1369 turkkilaismongolilainen Timur Lenk perusti pääkaupungin Samarkandiin ja laajensi valtakuntaa Volga-joelle ja Persiaan saakka.


title: Islamin historia

text: 1500-luvulla osmanit liittivät valtakuntaansa Syyrian, Mekan ja Medinan. Valtion hallintokielenä oli turkki. Persiassa valtaa pitävät Safavidi dynastia omaksui šiialaisuuden. Seuraavalla vuosisadalla osmanit saavuttivat suurimman laajuutensa, mutta valtakunta alkoi heikentyä sisäisesti. Erityisesti muutokset maailmankaupassa heikensivät taloutta.


title: Islamin historia

text: 1700-luvulla osmanit tekivät laajoja hallinnollisia uudistuksia, joiden mallit otettiin Euroopasta. Persiassa safavidien valtakausi päättyi vuonna 1722 ja valtaan nousi Qajar dynastia. Arabian niemimaalla syntyi islamilainen herätysliike, wahhabilaisuus.


title: Islamin historia

text: Kansallisuusaate levisi 1800-luvulla osmanivaltioon. Turkkilaista nationalisimia edustivat nuorturkkilaiset, kun vastaavasti arabialaisilla alueilla heräsi ajatus yhdistää kaikki valtiot yhdeksi valtioksi, panarabismi. Osmanivaltioon perustettiin parlamentti vuonna 1873.


title: Islamin historia

text: Intian niemimaan muslimialueista muodostui Delhin sulttaanikunta, joka käsitti niemimaan pohjoisosan. Islam levisi kauppiaiden mukana Kaakkois-Aasian rannikkokaupunkeihin. Pohjois-Sumatralle syntyi islamilainen kuningaskunta, jonka portugalilaiset tuhosivat myöhemmin vuonna 1521.


title: Islamin historia

text: 1400-luvulla Keski-Aasian mongoliheimoista osa omaksui islamin, kun vastaavasti osa buddhalaisuuden. Kiinassa Shaanxin provinssin pääkaupungista Xi'anista tuli merkittävä islamilainen keskus. Jaavalle muodostui muslimivaltioita.


title: Islamin historia

text: 1700-luvulta lähtien islamilaiset alueet joutuivat eurooppalaisen imperialismin piiriin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen laajalti tunnustettua kalifaattia ei enää ollut. 1900-luvun kuluessa islamiin vaikuttivat monet muut ideologiat kuten sosialismi, mutta uskonto säilytti ominaispiirteensä. Uskonnon nopea kasvu, länsimaiden kiinnostus islamilaisiin alueisiin, kansainväliset konfliktit ja globalisaatio ovat osaltaan pitäneet islamin merkittävänä nykymaailmaa muokkaavana tekijänä.


title: Islamin historia

text: Islamilainen fundamentalismi syntyi 1900-luvun jälkipuolella. Se tuli ensimmäiseksi näkyviin Iranin vallankumouksessa 1979. Pinnan alla tämä liike oli kuitenkin olemassa jo paljon aikaisemmin sekä uskonnollisena virtauksena että Saudi-Arabian fundamentalistisena valtiona. Fundamentalistien mukaan islamin alkuperäistä puhtautta pitää suojella turmelukselta. Se tarkoittaa, että on vältettävä sekä uskonnon sisäisiä opillisia kiistoja, taikauskoisuutta että länsimaisia vaikutteita. Siksi liike vaatii palaamista "šaria"-lakeihin. Fundamentalismi saa eniten tukea maaseudulta kaupunkeihin muuttaneelta alemman sosiaaliluokan ja keskiluokan väestöltä. Heihin vetoaa ajatus, että poliitinen valta tulee alistaa islamin sääntöjen alaiseksi. Iranilainen kansanjohtaja, imaami Ruhollah Khomeini yhdisti 1970-luvulla fundamentalismiin maaseudun köyhälistön, kaupunkien työväenluokan ja islamilaisen älymystön tyytymättömyyden šaahi Mohammad Reza Pahlavin hallitusta kohtaan.


title: Michael Frater

text: Michael Frater (s. 6. lokakuuta 1982 Manchester, Jamaika) on jamaikalainen pikajuoksija.


title: Michael Frater

text: Frater sijoittui nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2000 viidenneksi 100 metrin juoksussa sekä 4 × 100 metrin viestijuoksussa. Hän karsiutui Manchesterin Kansainyhteisön kisoissa 2002 100 metrin välierissä. Santo Domingon Pan-Amerikan kisoissa 2003 hän voitti kultaa 100 metrillä ajalla 10,21. Hän karsiutui Pariisin MM-kisoissa 2003 100 metrin toisissa alkuerissä ja Ateenan olympialaisissa 2004 välierissä. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän voitti 100 metrillä MM-hopeaa ajalla 10,05 ja kuului neljänneksi sijoittuneeseen Jamaikan pikaviestijoukkueeseen. Vuonna 2006 hänet hylättiin Kansainyhteisön kisojen 100 metrin välierissä, mutta sai kultaa 4 × 100 metrin viestissä. Samana vuonna hän voitti 100 metrin Jamaikan mestaruuden. hän oli samalla matkalla kolmas.


title: Michael Frater

text: Pekingin olympialaisissa 2008 hän juoksi 100 metrillä kuudenneksi tuolloisella ennätyksellään 9,97, ja pikaviestin loppukilpailussa hän juoksi toisen osuuden olympiakultaa ME-ajalla 37,10 voittaneessa Jamaikan joukkueessa. Myöhemmin Jamaika hylättiin, kun Fraterin joukkuekaveri Nesta Carter kärysi dopingista. hän sijoittui 100 metrillä kolmanneksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui 100 metrillä välierissä. Pikaviestissä hän juoksi toisen osuuden Jamaikan joukkueessa, joka voitti maailmanmestaruuden ajalla 37,31. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui 100 metrin välierissä. Pikaviestissä hän juoksi toisen osuuden maailmanennätysajalla 37,04 maailmanmestaruuden voittaneessa Jamaikan joukkueessa. Lontoon olympialaisissa 2012 hän juoksi jälleen toisen osuuden 4 × 100 metrin viestissä Jamaikan voittaessa kultaa ME-ajalla 36,84.


title: Jeff Minter

text: Jeff "Yak" Minter (s. 22. huhtikuuta 1962 Reading, Englanti) on brittiläinen tietokone- ja videopelien suunnittelija ja ohjelmoija. Hän on Llamasoft-nimisen pelintekijäporukan perustaja.


title: Jeff Minter

text: Jeff Minterin tavaramerkkinä on laittaa peleihinsä laamoja, kameleita ja lampaita, koska hän pitää näistä eläimistä. Myös pelien nimet liittyvät usein samoihin eläimiin. Minterin pelit ovat yksinkertaisia, tyyliltään varhaisten aikojen kolikkopelejä muistuttavia tai usein suoria klooneja näistä peleistä. Minterin kolmas tavaramerkki ovat psykedeeliset efektit kuten värien sekamelska ja värikkäät räjähdykset. Myös huumori on yleensä Minterin tuotoksissa vahvasti läsnä.


title: Jeff Minter

text: Internet-foorumeilla ja joissain muissa yhteyksissä Minter käyttää usein nimimerkkiä "Yak". Nimimerkki on peräisin ajoilta, jolloin pelien ennätyslistoissa käytettiin kolmen kirjaimen lyhenteitä. Jakkia tarkoittavan sanan Minter omien sanojensa mukaan valitsi, koska hän itsekin on samanlainen karvainen eläin.


title: Jeff Minter

text: Minter innostui tietokoneista jo kouluaikoinaan, jolloin hän rupesi luokkakaverinsa kanssa tekemään pelejä ensimmäisiin kotitietokoneisiin kuuluvalle Commodore PET -laitteelle.


title: Jeff Minter

text: Vuonna 1981 Minter alkoi laatia ja myydä pelejä Sinclair ZX80 -koneelle. Vuonna 1982 hän perusti Llamasoftin. Ensimmäinen Llamasoftin peli, "Andes Attack", oli Commodore VIC-20:lle tehty Defender-klooni, jossa laamat korvasivat avaruusalukset. Toinen Llamasoftin peli, "Gridrunner", oli kaupallinen menestys sekä Britanniassa että Yhdysvalloissa.


title: Jeff Minter

text:
Minter kehitteli 1980-luvulla ison joukon suosittuja pelejä, jotka oli kaikki kirjoitettu assemblerilla. Pelit julkaistiin usein Commodore 64:lle ja 8-bittisille Atareille, mutta myöhemmin myös Atari ST:lle, Amigalle ja IBM PC:lle. Peleihin kuuluvat esimerkiksi "Matrix", "Hellgate", "Hover Bover", "Attack of the Mutant Camels", "Revenge of the Mutant Camels", "Llamatron", "Laser Zone", "Mama Llama", "Metagalactic Llamas Battle at the Edge of Time", "Sheep in Space", "Void Runner" ja "Iridis Alpha".
1990-luvulla Minter työskenteli Atarille ja VM Labs -yhtiölle. Tuolloin hän laati esimerkiksi Atarin Jaguar-konsolille uudet versiot Defenderistä ja Tempestistä (molemmat varhaisia kolikkopelejä). Myöhemmin Minter teki pelejä Pocket PC:lle. 2000-luvulla Minterillä oli peliprojekti Nintendo GameCubea varten, mutta se lopulta keskeytyi. Tällä hetkellä Minter tekee uutta Tempest-kloonia, työnimellä "Space Giraffe".


title: Jeff Minter

text: Minter on vieraillut Suomessa kahdesti, Alternative Party -tapahtumassa vuonna 2003 sekä Assembly-festivaalilla vuonna 2004.


title: Vanha Suurtori

text: Vanha Suurtori () on Turun vanhassa keskustassa sijaitseva tori. Suurtori sijaitsee II kaupunginosassa, aivan tuomiokirkon välittömässä läheisyydessä. Suurtori oli satoja vuosia Suomen tärkeiden teiden ja liikenneväylien keskeisin solmukohta. Torilla yhtyivät Hämeen härkätie, Satakunnasta tuleva tie, rantatie Viipurista sekä Aurajoki, jonne saapuivat laivat Itämeren muista kaupungeista. Hämeestä tulevaa tietä kutsuttiin kaupungin alueella Hämeenkaduksi ja Viipurista tulevaa rantatietä Karjakaduksi.


title: Vanha Suurtori

text: Tori oli alun perin pitkänomainen ja sen pohjoisessa päässä sijaitsi kaupungin raatihuone. Torin pituuden on arveltu olleen keskiajalla ja 1500-luvulla noin 80 metriä ja 1700-luvulla lähes 120 metriä. Torin leveys oli tuolloin 25–27 metriä. Arkeologisissa kaivauksissa on tavoitettu torin kirkon puoleinen reuna ajalta ennen vuoden 1827 suurta paloa. Nykyisin tällä kohdalla sijaitsee Kain Tapperin veistos "Ajan virta". On oletettu, että tori olisi heti alkuaan ollut muodoltaan samankaltainen kuin myöhemminkin. Lisäksi Aurajoen yli rakennettiin 1400-luvun torin jatkeeksi silta joen länsipuolelle, jonne oli rakennettu uusi kaupunginosa, Aninkaisten kortteli. Sillan rakentamisen jälkeen Aurajoen länsirannalle muodostui Suurtorin ja sillan jatkeeksi vielä pieni toriaukio. Suurin piirtein samalla paikalla sijaitsee nykyisin Turun Vähätori.


title: Vanha Suurtori

text: Torilla käytiin aikanaan runsaasti kauppaa. Sen molemmin puolin sijaitsi kivisiä toriaittoja ainakin 1400-luvun alusta lähtien. Varhaisin maininta torilla sijaitsevista aitoista on vuodelta 1414. Sen jälkeen aitat mainitaan useaan otteeseen 1400- ja 1500-luvun kirjallisessa lähdeaineistossa. Lähellä raatihuonetta torilla sijaitsi myös vaakahuone, jossa punnittiin ne tavarat, jotka kaupunginlain mukaan oli punnittava julkisesti ennen myyntiä. 1400-luvun kuluessa Suurtorin alueelle rakennettiin runsaasti muitakin kivitaloja ja lähellä toria, Raatihuoneenkadun varrella, sijaitsi myös Turun vanhin tunnettu kiltatalo, Pyhän Nikolauksen kilta, joka mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran jo vuonna 1355.


title: Vanha Suurtori

text: Alue oli Turun hallinnollinen ja kaupallinen keskus kaupungin syntyhetkistä 1200-luvulta aina Turun paloon asti. Nykyisin Vanhan Suurtorin varrella on rakennuksia vain torin eteläisellä sivustalla, sillä sen pohjoispuolella olevat korttelit muutettiin Turun palon jälkeen Porthaninpuistoksi. Torin varrella sijaitsee neljä historiallisesti arvokasta rakennusta: Brinkkala, Vanha Raatihuone, Hjeltintalo sekä Juseliuksentalo. Nämä rakennukset Turun kaupunki on saneerannut kulttuurikäyttöön. Pääosa nykyisistä torin rakennuksista on peräisin Turun palon jälkeiseltä ajalta ja ne edustavat uusklassismia.


title: Vanha Suurtori

text: Torin synty on ajoitettu arkeologisten tutkimusten perusteella vuoden 1318 tapahtuneen kaupungin polttamisen ja Novgorodilaisten hyökkäyksen jälkeiseen aikaan. Turku oli vielä 1300-luvulla hyvin pieni kaupunki ja torin synty tapahtui luonnollisena jatkumona 1200- ja 1300-lukujen taitteessa rakennetun Tuomiokirkon eteläpuolelle. Tutkijat uskovat torin selkeän asemakaavan viittaavan siihen, että tori rakennettiin ulkomaisten esikuvien pohjalta. Esikuvia torille löytyi rakentamisen aikaan erityisesti Tartosta ja Pohjois-Saksalaisista kaupungeista. Viro ja sen suuret kaupungit Tallinna ja Tartto olivat 1300-luvun turkulaisten pääasiallisia kaupankäynnin kohteita. Vuonna 1326 solmittu Länsi-Suomen ja Tallinnan välinen rauhansopimus osoittaa Turun kaupan kulkeneen Tallinnan kautta. Matkat meren yli olivat 1300-luvulla enemmän talonpoikaispurjehduksen kaltaisia, sillä kaupunki ei vielä tässä vaiheessa omistanut suuria purjealuksia. Tallinnassa turkulaisten pääasiallisia kauppakumppaneita olivat ennen kaikkea lyypekkiläiset, sillä 1300-luvulla koko Itämeren kauppa oli vahvasti heidän hallinnassa.


title: Vanha Suurtori

text: 1300-luvulla Turun porvarit asettuivat pikkuhiljaa asumaan lähelle toria ja rakensivat talojensa yhteyteen varastot kauppatavaroilleen. Vuoden 1318 palossa tuhoutuneessa Turussa tunnetaan vain kaksi porvaria nimeltä, Hartmann ja Gottschalk, jotka on nimistä päätelty saksalaisiksi. Turun ja sen torin varhaisessa vaiheessa saksalainen vaikutus olikin huomattava. Hyvä esimerkki tästä on Herman Hundebek, joka mainitaan Turussa vuosina 1333 ja 1346 välillä. Hundebek oli syntynyt Westfalenin Dulmenin kaupungissa ja veljiensä tavoin hän lähti tekemään omaisuutta Itämeren kaupunkeihin. Hän näyttää päässeen Turussa raatimieheksi, minkä jälkeen hän myöhemmin muutti asumaan ensin Tukholmaan ja sitten takaisin Saksaan ja Lyypekkiin. Hän kuitenkin muisti kuollessaan vanhaa kotikaupunkiaan Turkua, sillä hän lahjoitti testamentissaan varoja Turun tuomiokirkon Pyhän Katariinan alttarille sekä silloin Turussa asuneelle sukulaiselleen Johannes Hundebekille. Hundebek muutti myöhemmin myös takaisin Lyypekkiin jossa hänet valittiin 1399 Lyypekin piispaksi.


title: Vanha Suurtori

text: Saksalaiset porvarit olivat näkyvä osa kaupunkia ja toria, mutta siellä liikkui myös paljon aivan tavallisia suomalaisia, jotka asuivat niin kaupungissa kuin ympäröivällä maaseudullakin. Varsinkin 1340-luku oli kaupungille vilkasta vaurastumisen ja menestymisen kautta. Turun tärkeimpiä vientituotteita olivat etenkin nahat. Suomalaisten ja karjalaisten turkisnahkojen lisäksi oli varsinkin hylkeenpyynnistä saatu traani kysyttyä, sillä sitä käytettiin valaistukseen kirkoissa. Muuta vientitavaraa olivat riistaeläimet, hauet, voi, terva ja piki. Myös vakkasuomalaisia puuastioita on jo keskiajalla viety Turusta Lyypekkiin. Tuontitavaroista tärkeimpiä olivat suola, mutta myös ruista ja herneitä tuotiin Liivinmaalta. Kankaita tuotiin Länsi-Saksasta ja Flanderista, mausteita Brüggestä, saviesineitä Reinin varrelta ja jalometalliesineitä esimerkiksi Englannista. Kaikki nämä tuontitavarat varastoitiin jokivarteen ja torin vilkkaaseen elämään ne kuuluivat torin tärkeimpänä asiana, sillä Turun tori oli keskiajalla maan tärkein myyntipaikka.


title: Vanha Suurtori

text: 1400-luvun alussa saksalaisvaikutus jatkui kaupungissa voimakkaana. Erityisesti tähän vaikutti saksalaissyntyisen Jakob Fresen pitkä pormestarinkausi vuosina 1431–1450, jolloin hän piti kaupungissa yllä saksalaista hallintoa. Vuonna 1455 pormestariksi valittiin tiettävästi ensimmäistä kertaa suomalainen, kun Mikko Suurpäästä tuli Turun pormestari. Myöhemmin vuonna 1471 Ruotsin valtaneuvosto antoi julistuksen jolla kumottiin vanha pykälä, joka määritteli kaupunkien raadin olevan puoliksi saksalaisista ja puoliksi ruotsalaisista jäsenistä koostuva. Myös Turussa noudatettiin uutta määrystä ja tästä lähtien kaupungin raatimiehet ja pormestarit olivat yksinomaan ruotsalaisia eli suomalaisia.


title: Vanha Suurtori

text: Lyypekin ohella 1400-luvulla kasvoi erityisesti Danzigin merkitys Länsi-Eurooppaan suuntautuvan viljakaupan keskuksena. Danzigin osittain säilyneistä tullitileistä voi lukea, että 1460 kaupungissa käyneistä 282 laivasta 9 oli Turusta, mutta vuonna 1471 turkulaisia aluksia saapui kaupunkiin jo 26 kertaa. Turun tärkeimmät vientituotteet olivat tällöin ennen kaikkea voi, kalat, traani, turkikset ja hevoset, joita tiedetään viedyn Puolaan 207 eläintä. Tuontitavaroista tärkeimmät olivat suola ja humala sekä mausteet, viinit, hedelmät ja kankaat. Kauppa jatkui Danzigin kanssa vilkkaana vielä 1500-luvullakin ja Danzigilaisten porvarien läsnäolo Turussa on mainittu useissa aikakaudelta säilyneissä asiakirjoissa.


title: Vanha Suurtori

text: Tukholmaan suuntautui myös vilkasta kaupankäyntiä, jota voidaan seurata vuodesta 1474 alkaen, koska Tukholman kaupungin muistikirjat ovat säilyneet siitä lähtien. Tukholmaan vietiin erityisesti maaseudulta hankittua tavaraa ja niitä ostettiin ensin kaupunkia ympäröineen maaseudun talonpojilta Turun linnan tai piispan välikäden kautta. Linnalle ja piispalle tuotteet tulivat maaseudulta veroina. Talonpojat saattoivat myydä omia tuotteitaan myös kaksi kertaa vuodessa järjestetyillä suurilla markkinoilla, jotka olivat tärkeä osa torin vuosittaista elämää. Talvimarkkinat järjestettiin tammikuun 19. päivän tienoilla, joka oli Pyhän Henrikin kuolinpäivä. Kesämarkkinat järjestettiin kesäkuun 18. päivänä, joka oli Pyhän Henrikin luiden tuomiokirkkoon siirtämisen muistopäivä. Myöhemmin järjestettiin säännöllisesti vielä kolmannet suuret markkinapäivät syksyisin Neitsyt Marian syntymäpäivän 8. syyskuuta tienoilla, mutta varmuudella nämä markkinat on järjestetty vasta vuodesta 1596 lähtien. Markkinoiden lisäksi Turkuun kokoontui tällöin myös koko maan papisto synodaalikokoukseen.


title: Vanha Suurtori

text: Keskiaikaisen torin varrella olleiden talojen ulkoasusta ei ole tietoa, mutta luultavammin ainakin osassa taloista oli myös kiviä osia. Torin itäisessä päässä oli raatihuone, joka oli kaupungin hallinnon ja virkavallan tyyssija. Vuodesta 1414 alkaen torin läntisessä päässä oli myös silta Aurajoen yli. Tätä ennen väkeä ja tavaroita oli soudettu joen yli. Mahdollisesti osa torin varrella olleista kaksikerroksisista taloista oli varustettu myös arkadeilla, jotka tarjosivat suojan kaupalle. Pienen kaupungin ahtautuessa lähelle Aurajokea, oli tavallisen arkipäivän työntouhu etenkin kesällä, jolloin meriliikenne oli avointa, varsin vilkasta, ja kaupungin asukkaiden puheenparsi oli monikielistä – suomea, ruotsia, saksaa ja latinaa. Porvariston ohella Turun tori oli myös kirkollinen keskus, sillä Turun tuomiokirkko muureineen kohosi aivan torin lähellä olleella Unikankareen kummulla. Lisäksi kaupungin etelälaidalla oli Pyhän Olavin dominikaaniluostari omine kirkkoineen. Molempien kirkkojen papisto, virkamiehet ja munkit kävi myös torilla aina piispaa myöten. Myös Turun linnasta tuli torille seurueita veneillä tai ratsuin rantatietä pitkin. Myös useat Ruotsin ja Tanskan kuninkaat kävivät useamman kerran Turussa ja sen torilla vaatimassa uskollisuudenvalaa Itämaan asukkailta. Vuonna 1457 Turussa suoritettiin osittain myös kuninkaanvaali. Osa ruotsalaisista johtomiehistä saapui valtionhoitaja Eerik Akselinpoika Tottin johdolla Turkuun ja järjesti Pyhän Kerttulin kiltasalissa suuren vaalikokouksen valiten yksimielisesti Tanskan hallitsijan Kristian Oldenburgilaisen Ruotsin kuninkaaksi. Myöhemmin vuonna 1463 Kristian vieraili myös Turussa, mikä osoittaa että kaupungilla oli merkityksensä yhteispohjoismaisessa politiikassa Kalmarin unionissa 1400-luvulla.


title: Vanha Suurtori

text: Kustaa Vaasan kuningaskaudella Turunkin markkinaperinteitä muutettiin hieman, kun vuonna 1531 julistettiin kesäheikinmarkkinat niin sanotuiksi vapaiksi markkinoiksi, joilla kuka tahansa sai tulla tekemään kauppaa. Lisäksi lauantai vakiintui yleiseksi toripäiväksi, tosin käytäntö vakiintui vasta Kustaa II Aadolfin käskystä vuonna 1616. Kauppaa käytiin aitoista kuten keskiajallakin ja vielä pitkään sen jälkeenkin. Torilla oli myös kiviaittoja, katuaittoja ja luukkupuoteja. Erityisinä tori- ja markkinapäivinä torille pystytettiin lisäksi siirrettäviä kojuja. Kun Suomen käskynhaltija kreivi Axel Leijonhufvud suunnitteli vuonna 1588 ostavansa eräältä saksalaiselta kauppiaalta suuren määrän verkaa sotaväkeä varten, hän antoi alaisilleen tehtäväksi "kierrellä katuaitoissa" Turussa kyselemässä hintoja ja ostamassa näytepaloja käskynhaltijalle. Myös Aurajoen varresta myytiin suoraan laivoista esimerkiksi viljaa, kalkkia, sillejä, hylkeen rasvaa, kuparia ja rautaa. Kalaa ja karjaa oli luvallista myydä ainoastaan torilta käsin – elävänä ja kuolleena, kuten kauppakaari määräsi. Ostokset torilla tuli tehdä julkisesti, mikä ilmenee myös Kustaa Vaasan kirjeessä vuodelta 1531 turkulaisille: "myös se vilja ja muu tavara, jota talonpojat vievät Turkuun myytäväksi, heidän tulee myydä torilla, älköötkä he käykö kauppaa taloissa niin salaisesti kuin he tähän mennessä ovat tehneet".


title: Vanha Suurtori

text: Torilla ei myyty ja ostettu enää ainoastaan tavaroita, vaan tärkeää osaa esittivät myös vanhojen velkojen maksaminen ja uusien sopiminen, sillä kauppiaitten maalaisille myöntämä luotto oli myös keskeisessä asemassa. Markkinaelämän erästä puolta valaisee 25. marraskuuta 1592 päivätty pöytäkirja Tukholman raastuvanoikeudesta. Kolme tukholmalaista porvaria oli Turun Heikinmarkkinoilla ostanut humalaa, verkaa ja palttinaa, mutta nämä tavarat oli torikaupan valvoja Taneli Niilonpoika takavarikoinut. Taneli puolustautui sanomalla, että "kiellosta huolimatta he olivat ostaneet kalliimmalla kuin oli määrätty". Eversti Stenbock oli antanut käskyn sen tähden, että tavarat oli takavarikoitava ja jaettava "vaatteettomalle sotaväelle". Valituksen esittäjät voivat esittää vaatimuksen korkeammalle virkavallan edustajalle, totesi valvoja pöytäkirjassa.


title: Vanha Suurtori

text: Turun markkinat tarjosivat paljon huvituksia ja yleistä meteliä kaikille osallistujille. Oluttuvissa tarjoiltiin runsaasti juotavaa ja ne houkuttelivat sisäänsä runsaasti markkinoilla kauppaa tehnyttä väkeä. Markkinoilla tavattiin runsaasti tuttuja ja temppujaan kävivät esittämässä erilaiset narrit ja ilveilijät, akrobaatit, karhunkesyttäjät, laulajat ja ennustajat. Raatihuoneesta käsin julistettiin markkinarauha ja luettiin erilaisia julistuksia, joista nykypäivään on säilynyt joulurauhan julistus.


title: Vanha Suurtori

text: Suurtorilla järjestettiin myös julkisia häpeärangaistuksia ja mestauksia. 10. marraskuuta 1599 Suurtorilla järjestettiin Turun verilöyly, jossa Kaarle-herttua mestautti yhdeksäntoista poliittista vastustajaansa. Teloitettujen päät naulattiin raatihuoneen katon päätyyn.


title: Vanha Suurtori

text: Vuonna 1636 Turku sai kolmannet vapaamarkkinansa, kun valtakunnankansleri Axel Oxenstierna antoi Tukholmalle ja Turulle luvat kolmiviikkoisiin syysmarkkinoihin. Turku sai markkinansa syyskuun 8. päivästä lähtien. Myöhemmin markkina-aikaa pidennettiin vielä viikolla vuonna 1650. Tammikuun heikinmarkkinat säilyttivät silti yhä suosionsa, mistä kertovat muun muassa velkajutut ajalta säilyneissä tuomiokirjoissa. Sisämaasta oli helpointa kulkea reen kyydissä Turkuun juuri tammikuussa, kun taas kesämarkkinoiden aika oli sisämaan talonpojille hankalampi. Kaupunkiin kuljettiin Hämeen, Uudenmaan ja Satakunnan tullien kautta, joilla kuljettajien oli maksettava tullia tavaroistaan. Kaupunki oli ympäröity tulliaidalla eli staketilla vuonna 1622.


title: Vanha Suurtori

text: Tärkeinä tuontiartikkeleina säilyivät suola ja kankaat, mutta niiden merkitys pieneni vuosisadan kuluessa. Erityisesti Euroopassa raivonneet sodat ja merenkulun epävarmuus vähensivät suolakauppaa. Alkoholijuomat nousivat tärkeiksi tuontitavaroiksi. Kaupungissa oli aiempia vuosisatoja enemmän hienostoa, joka halusi nautittavakseen ulkomailta tuotuja viinejä. Vuodelta 1637 säilyneissä asiakirjoissa suurin alkoholin tuontiryhmä on ollut oluet, joita on tuotu Tallinnasta, Rostockista ja Lyypekistä. Melkein yhtä paljon on tuotu viinejä, joista suurin osa on tuotu Ranskasta. Myös simaa, mummaa ja viinietikkaa oli joukossa jonkin verran sekä paloviinaa. Uusi tuote oli myös tupakka, joka löi itsensä läpi 1630-luvulla. Sen kaupasta tuli ensin pitkäksi aikaa kiivas salakaupan kohde, jota hallitus yritti erilaisilla tupakkamonopoleilla, tarkastajilla ja neuvotteluilla valvoa. Varsin monet turkulaiset saivat silloin tällöin tupakanmyyntioikeuksia, esimerkiksi pormestari Schaefer sai vuonna 1668 myyntioikeuden 5000 naulalle tupakkaa.


title: Vanha Suurtori

text: Turunkin vientituotteista nousi tärkeimmäksi terva, mutta 1660-luvulta lähtien Pohjanmaan-kaupan menetys merkitsi kaupungille voimakasta taantumista, jota vielä pahensi 1670-luvulla alkanut syvä lama, ja niinpä sekä terva että vilja häipyivät Turun kaupasta. Kuparin ja raudan osalta Turku oli kuitenkin sataprosenttisesti vientisatama. Tämä johtui suurkauppias Jakob Wollesta, jonka perustamat ruukit tuottivat runsaasti rautalankoja vientiin. Tuotteiden muuttuminen Turussa ja samalla niiden arvon vähentyminen vaikuttivat lamaannuttavasti kaupunkiin ja lisäksi uudelle vuosisadalle tultaessa kaupunkia kohtasi kolme katastrofia: nälkä, rutto ja sota.


title: Vanha Suurtori

text: Isonvihan vuosien aikana markkinoita järjestettiin, mutta varsin vähäisinä. Rauhan palattua vuonna 1721 heikinmarkkinoitten merkitys palasi ennalleen ja tammikuun markkinat olivat peräti kaksiviikkoiset. Syysmarkkinat, jotka pidettiin vakiintuneesti 8.–28. syyskuuta olivat erityisesti saaristolaisten markkinat, joilla vaihdettiin etenkin suolakalaa sisämaasta tulleeseen viljaan. Helmikuussa alettiin 1700-luvulla järjestää myös laskiaismarkkinoita, joten Turussa oli neljät suuret vuosittaiset markkinat 1700-luvulla. Kun 1753 siirryttiin uuteen, gregoriaaniseen kalenteriin, pidettiin maaseudun sadonkorjuun kannalta soveliaana markkinapäivien siirtämistä muutamaa päivää myöhemmin pdettäviksi, joten alkamispäivät olivat Ruotsin vallan ajan loppupuolella talvimarkkinoiden osalta 18. tammikuuta, kesämarkkinoiden 21. kesäkuuta ja syysmarkkinoiden 13. syyskuuta.


title: Vanha Suurtori

text:
Heikinmarkkinat keräsivät edelleen runsaasti talonpoikia aina Savoa ja Karjalaa myöten. Tullimaksut aiheuttivat kaupungin porteilla yhä jatkuvaa valitusta, josta kertovat valtiopäiville ajanjaksona tehdyt valitukset. Aurajoen rannassa olivat yhä saaristolaiset, jotka myivät vieri vierin veneistään omia tuotteitaan. Esimerkiksi vuonna 1771 saapui kesämarkkinoille 224 ja syysmarkkinoille 134 alusta. Veneistä käsin myytiin suolattua ja tuoretta kalaa, kalkkia, puuastioita, niintä, nahkatuotteita, voita, talia, lihaa ja myös karjaa. Maaseudun talonpojilla taas oli tervaa, puuastioita, tynnyreitä, tuohta ja tietysti viljaa. Vakka-Suomen puuastiat olivatkin jo satoja vuosia vanha perinne, joka antoi nimen koko luoteiselle osalle maakuntaa. Myös pellavakankaita ja erilaisia nauhoja oli myytävänä. Erityisesti Nousiainen oli erikoistunut nauhoihin. Vuonna 1760 avattiin torin varrelle oma sokerileipurinpuoti, Sakarias Hallingin omistama, ja vuosisadan lopussa oli kaupungissa jo kolme sokerileipuria. Vuonna 1776 Turun leipurit järjestäytyivät jo omaksi ammattikunnakseen.
1700-luvun markkinoiden tunnelmasta on säilynyt myös muutamia aikalaiskuvauksia. A. A. Hülpers kuvailee kirjassaan "Dagbok och samlingar uppå en resa om sommaren 1760" Turun markkinoita seuraavasti:
N. Wrazall puolestaan kertoo kirjassaan "En tur till Stockholm 1774" kesämarkkinoista seuraavasti:


title: Vanha Suurtori

text: Suomen siirryttyä Venäjän vallan alaiseksi Turusta tuli hetkellisesti suuriruhtinasmaan pääkaupunki. Väkiluku kasvoi 9000:sta 12 000:een ja myös torilla käyty kauppa vilkastui entisestään. Jo vuonna 1818 kaupungin maistraatti päätti siirtää markkinakojut Uudelle torille ja Åbo Tidningarissa julkaistiin ja tuomiokirkossa luettiin julistus markkinakaupan kieltämisestä vanhalla suurtorilla. Muutamat käsityöläiset valittivat päätöksestä ja niinpä vielä vuonna 1820 vanhalla torilla oli pystyssä muutamia myyntikojuja. Kalastajien satama siirtyi sekin vanhan torin kohdalta Läntisen rantakadun varteen nykyisestä Auransillasta ylöspäin.


title: Vanha Suurtori

text: Syyskuun 4. ja 5. päivänä 1827 kohtasi Turkua sen historian vakavin onnettomuus: kolme neljäsosaa kaupungista paloi pohjoismaiden historian suurimmassa kaupunkipalossa tuhkaksi. Tapaus herätti koko maan huomion ja keisari määräsi Pietarista suuren määrän rahaa kaupunkilaisten auttamiseksi ja köyhille järjestettiin nopeasti ruoanjakelua. Vain kolmessa viikossa piirsi arkkitehti Carl Ludvig Engel kaupungille uuden asemakaavan. Paloa seuranneiden vuosien aikana Turussa vallitsi ennennäkemätön uudisrakentaminen, jonka tuloksena syntyi uusi, uusklassinen kaupunki suorine ja leveinen katuineen, tilavine aukioineen ja runsaine puistoineen.


title: Vanha Suurtori

text: Kaupankäynnin keskus määrättiin tässä yhteydessä kokonaan uudelle torille, joka sai nyt laajennettuna nimen Raatihuoneentori vielä rakentamattoman raatihuoneen mukaan. Myöhemmin keisari Nikolai I:n määräyksestä raatihuoneen sijaan paikalle rakennettiinkin ortodoksinen kirkko ja tori nimettiin Aleksanterin toriksi ja sen vierestä kulkeva katu Venäjän kirkkokaduksi. Suurtorin varren tuhoutuneet talot jäivät suurilta osin rakentamatta ja entisöidyissä ja korjatuissa taloissa vaihtuivat omistajat. Hovioikeus sai käyttöönsä akatemiatalon, jolloin hovioikeudentalo siirtyi kymnaasille vuonna 1830. Sen viereen rakennutti kauppias C. E. Trygg oman kivitalon, mutta Tryggin talo lunastettiin 1860 ja liitettiin Katedralskolaniin, ja molemmat rakennukset olivat kolmikerroksisia. Brinkhallin talo jälleenrakennettiin samaten kuin raatihuone ja niihin asettui maistraatti ja kaupungin hallinto.


title: Vanha Suurtori

text: Tuomiokirkon ja Suurtorin väliin tuli laaja aukio, Nikolaintori, joka oli rakentamaton sekä paloturvallisuuden että empiren asemakaavan ihanteiden mukaisesti. Asemakaavan suunnitellut Engel piti näin suurta toria liian laajana, mutta sekä tuomirovasti Gadolin että kaupungin porvarit kannattivat ajatusta ja senaatti asettui heidän puolelleen. Niinpä Vanhan Suurtorin pohjoisreuna muuttui aukioksi ja tuomiokirkon hahmo korostui suuresti. Vuonna 1833 kirkolliskokous päätti ruohokenttien ja istutusten hankkimisesta toriaukioille ja ainakin 1834 alettiin istuttaa vaahteroita ja lehmuksia vanhojen talojen tasatuille raunioille. Kenraalikuvernööri Arseni Zakrevski oli huomauttanut vierailullaan Turussa vuonna 1830, että vielä kahden ja puolen vuoden kuluttua palosta oli jäljellä vielä suuria kasoja tiili- ja kivimurskaa.


title: Vanha Suurtori

text: Vuoden 1827 Turun palon jälkeen Carl Ludvig Engel laati Turulle uuden asemakaavan, jossa määrättiin että uuden Nikolaintorin ympärille oli rakennettava monumentaalisia, tyylillisesti yhtenäisiä kaksikerroksisia kivitaloja. Näin haluttiin luoda Tuomiokirkon ja sen edustalle syntyneen uuden aukion ympärille harmoninen ja arvokas kaupunkimiljöö empiretyylin suosimaan malliin. Loppujen lopuksia toria kiertävään rakennusriviin nousi vain kolme uutta taloa, sillä muilta osin tyydyttiin kunnostamaan vanhat paloa edeltäneen ajan rakennukset.


title: Vanha Suurtori

text: Brinkkalan talon paikalla tiedetään olleen kivirakennus jo 1500-luvulla, jolloin se mainitaan asiakirjoissa yhtenä kaupungin keskeisimmistä ja komeimmista kivitaloista. Rakennus oli tällöin Kakskerran Brinkhallin kartanon omistajan kaupunkiasuntona. 1500-luvun viimeisellä vuosikymmenellä sen omisti Turun linnan käskynhaltija Hannu Eerikinpoika, jonka ajalta säilyneet dokumentit mainitsevat anoneen ja myös saaneen määrärahoja rakennuksen korjaamiseen tulipalon jäljiltä. Yksityisomistuksessa rakennus säilyi aina Turun paloon vuonna 1827 saakka. 1700-luvulla se siirtyi Bremer-suvulle ja vuosisadan lopulla sen omisti ylitirehtööri Josef Bremer, Wechterin verkatehtaan omistaja ja Teijon ruukinpatruuna. Hän rakennutti Brinkkalan uudelleen ja sisusti sen korkealuokkaiseksi hotelliksi.


title: Vanha Suurtori

text: 1800-luvun alussa Brinkkalan talo koki parikin hallitsijavierailua. Ensin vuonna 1801 Brinkkalassa kävivät kuningas Kustaa IV Aadolf ja kuningatar Fredrika Dorotea sekä Englannin prinssi, Gloucesterin ja Edinburghin herttua Wilhelm, jotka osallistuivat uuden Turun akatemiatalon peruskiven muuraukseen. Vuonna 1812 Brinkkalassa asui puolestaan Venäjän keisari Aleksanteri I neuvotellessaan Turussa Ruotsin kruununprinssi Kaarle Juhanan kanssa. Tapaamisen 200-vuotis juhlan kunniaksi Turussa julkistettiin vuonna 2012 venäläisen Andrei Kovalchukin patsas "Tapaaminen Turussa 1812". Venäjän vallan alettua Suomessa ja Turun muuttuessa suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi, toimi Brinkkala Suomen kenraalikuvernöörien Barclay de Tollyn ja Fabian Steinheilin virka-asuntona. Steinheil myös osti talon Bremereiltä vuonna 1817, mutta myi sen jo paria vuotta myöhemmin Turun kaupungille. Kaupunki puolestaan vuokrasi talon entiselle maaherralle Knut von Troilille, jonka aikana Brinkkalan juhlakerroksesta ja sen juhlatilaisuuksista muodostui turkulaisen seuraelämän keskipiste.


title: Vanha Suurtori

text: Turun palossa Brinkkalan talo kärsi tuntuvia vaurioita, mutta selvisi kuitenkin vähemmillä vaurioilla kuin vieressä sijainnut Vanha Raatihuone. Kaupunginisät päättivät kunnostaa Brinkkalan talosta kaupungille uuden raatihuoneen ja antoivat sen uudelleen rakentamisen arkkitehti Pehr Johan Gylichin tehtäväksi. Tällöin rakennus sai kolmikerroksisen torniosan, jonka fasaadissa isokokoinen kello mittasi aikaa. Gylichin tuotannolle tyypillinen torni täytyi kuitenkin purkaa vuonna 1925, koska se rasitti liikaa rakennuksen perustuksia. Tornin tilalle ilmestyi nykyinen julkisivukolmio.


title: Vanha Suurtori

text: Keväällä 1830 Brinkkalaan muutti Turun poliisilaitos, joka asutti taloa aina 1980-luvun loppuun saakka. Poliisilaitoksen lisäksi talossa sijaitsi aluksi myös Turun Säästöpankin konttori, maistraatti sekä raastuvanoikeus. Pankki muutti vuonna 1891 Linnankadulle valmistuneeseen uuteen pankkitaloon ja maistraatti sekä raastuvanoikeus puolestaan 1920-luvulla Turun kaupungintaloon. Tuolloin poliisilaitos sai koko rakennuksen haltuunsa. Poliisilaitoksen muutettua pois rakennus kunnostettiin Turun kulttuurikeskuksen käyttöön ja nykyisin siinä toimii muun muassa Brinkkalan taidegalleria sekä kirjakahvila.


title: Vanha Suurtori

text: Brinkkalan talo tunnetaan kenties parhaiten joka jouluisesta perinteestä, joulurauhan julistuksesta. Turun palon jälkeen Brinkkalan talo kunnostettiin raatihuoneeksi, ja julistukset tapahtuivat ensin porttikäytävän yläpuolella olevasta keski-ikkunasta. Kun Brinkkalan talo korjattiin perusteellisesti 1884-86, julkisivuun lisättiin parveke ja joulurauha on julistettu tältä parvekkeelta vuodesta 1886 alkaen.


title: Vanha Suurtori

text: Arkeologisten kaivausten perusteella on oletettu, että nykyisen Vanhan Raatihuoneen paikalla on jo 1300-luvulta lähtien sijainnut kaupungin maallisen hallinnon keskus eli raatihuone. Viimeisin paikalla sijainneista raatihuoneista on vuonna 1736 valmistunut Samuel Bernerin suunnittelema raatihuone. Saksalainen muurarimestari Berner oli Turun ensimmäinen kaupunginarkkitehti, joka 1730-luvun alussa oli kutsuttu Turkuun johtamaan hovioikeuden presidentin talon rakennustöitä – tuo talo sijaitsee nykyisin yksikerroksisena Läntisellä Rantakadulla ja on osa Turun kaupunginkirjastoa.


title: Vanha Suurtori

text: Berner sai tehtäväkseen laatia raatihuoneen rakennussuunnitelmat sekä kustannuslaskelmat, jotka hän esitteli kaupungin raadille marraskuussa 1732. Lopullinen urakkasopimus Bernerin ja maistraatin välille kirjoitettiin monien vaiheiden jälkeen vuonna 1734 ja kahta vuotta myöhemmin uusi raatihuone oli valmis. Rakennuksen vihkiäisissä 6. lokakuuta 1736 oli mukana maaherra ja kaupungin huomattavimmat porvarit. Päivällä järjestettyjen juhlallisuuksien jälkeen kokoonnuttiin maistraatin kutsusta juhlaillalliselle ilmeisesti raatihuoneen kellariin.


title: Vanha Suurtori

text: Bernerin raatihuone oli tuon ajan Turussa harvinaisen komea ja poikkeuksellinen rakennus. Se edusti maltillista barokkia ja sen tunnusomaisimpina piirteinä oli jyrkkä katto ja koristeellinen harjatorni kellotauluineen ja pehmeästi kaartuvine kattoineen. Ulkoseinät oli maalattu kirkkaan keltaisiksi ja ikkunoinen listoissa oli sinivalkoinen marmorointi. Pääsisäänkäynnin hiekkaportaali oli hankittu Tukholmasta ja ulkomailta oli haettu myös lehtikultaa jota oli käytetty muun muassa kellotaulussa. Raatihuone oli kaksikerroksinen, yläkerroksessa sijaitsi raastuvansali, kämnerinoikeuden huone ja porvarikamari. Alakerrassa oli raatihuoneen keittiö ja tarjoilutilat. Lisäksi Karjakadun puoleisessa siivessä oli kaksi kalteri-ikkunoin varustettua vankihuonetta.


title: Vanha Suurtori

text: Rakennus palveli Turun raatihuoneena aina Turun paloon vuoteen 1827 asti. Palossa raatihuone tuhoutui niin pahoin, ettei siitä käsin voitu enää hoitaa kaupungin hallinnollisia asioita. Lisäksi jo ennen Turun paloa tavoitteena oli ollut rakentaa uusi raatihuone Suurtorin päähän, hovioikeudentalon ja Brinkkalantalon jatkeeksi Hämeenkadun suuntaan, mutta vuosien 1808–1809 Suomen sota keskeytti suunnitelmat. Turun palon jälkeen kaupunki päätti kunnostaa vähemmän vaurioituneen Brinkkalan talon uudeksi raatihuoneeksi.


title: Vanha Suurtori

text: Vanha raatihuone myytiin tässä vaiheessa tekstiilikauppias A. F. Pfalerille, joka kunnosti ja muutti sen tehdasrakennukseksi. Pfalerin jälkeen rakennuksen omisti kauppias W.A.Hjelt sekä 1800-luvun lopulla Carl Fredrik Juselius, joka muutti raatihuoneen paitatehtaaksi vuonna 1876. Tuolloin talon pääsisäänkäynti muutettiin ikkunaksi ja vanha porrashuone poistettiin kokonaan. Myöhemmin vuonna 1899 kun tehdas tarvitsi lisätiloja rakennusta korotettiin yhdellä kerroksella ja se sai pitkälti nykyisen ulkoasunsa, josta ei enää ole löydettävissä alkuperäisen barokkirakennuksen piirteitä.


title: Vanha Suurtori

text: Alkuperäisen barokkirakennuksen jälleenrakentaminen olisi kuitenkin mahdollista, sillä vuonna 1932 rakennuksen kadonneet alkuperäiset piirustukset löytyivät vahingossa Ruotsin sota-arkistosta. Samana vuonna 28. marraskuuta 1932 rakennus siirtyi takaisin Turun kaupungin omistukseen, ja jo samana päivänä kaupungissa julkaistiin kaupungin asukkaiden vetoomus raatihuoneen kunnostamiseksi vanhaan asuunsa. Vetoomuksen esittivät Uudessa Aurassa historioitsija Einar W. Juvelius ja professori Gabriel Nikander. Restaurointia perusteltiin erityisesti sillä, että se nostaisi vanhan Turun keskustan "alennustilastaan". Vetoomus ei saanut kaupungin päättäjiltä vastakaikua, mutta se ei jäänyt viimeiseksi. Vuosikymmenien aikana entistämissuunnitelmia on esitetty useaan otteeseen, muun muassa 1950-luvulla jolloin kaupungille lahjoitettiin myös Bernerin piirustusten mukaisesti valmistettu raatihuoneen pienoismalli. Myös Turkuseura on ajanut raatihuoneen entistämisasiaa.


title: Vanha Suurtori

text: Turun kaupungin omistuksessa rakennus vuokrattiin ensin poliisilaitoksen käyttöön viereisen Brinkkalan talon tavoin. Poliisit sijoittivat taloon muun muassa voimistelusalinsa. Raatihuone saneerattiin Turun kulttuurikeskuksen käyttöön vuonna 1988 ja nykyisin Vanhalta Raatihuoneelta löytyy taidenäyttelytiloja sekä vuokrattavia kokous- ja juhlatiloja. Myös rakennuksen vanhat kellarit on kunnostettu yksityisiä juhlatilaisuuksia varten.


title: Vanha Suurtori

text: Turun palon jälkeen vuonna 1830 rakennutti kapteeni Hjelt itselleen kaksikerroksiseksi kaupunkipalatsikseen ja yleisiksi liiketiloiksi monien ympäristön rakennusten tapaan nykyisen Hjeltintalon. Hjeltin talo edustaa arkkitehtuuriltaan puhdasta pietarilaista empiretyyliä. Talossa toimi pitkään poliisiaseman putka, minkä jälkeen rakennuksen alakertaan muutti Turun kaupunginkirjaston lasten- ja nuortenkirjasto. Talon yläkerrassa toimi myös Kulttuurikeskus. Kirjasto on muuttanut Linnankadulla sijaitsevaan uuteen pääkirjastoon. Kulttuurikeskus on muuttanut viereiseen Vanhaan Raatihuoneeseen.


title: Vanha Suurtori

text: Vuoden 2008 alussa taloon muutti neljä Itämeri-toimijaa. Ylemmässä kerroksessa on Itämeren kaupunkien liiton ympäristökomissio ja ympäristöasioiden ja kestävän kehityksen sihteeristön toimisto, Itämeren alueen Terveet kaupungit -toimisto sekä Centrum Balticum Alakerrassa toimii Varsinais-Suomen kestävän kehityksen ja energia-asioiden palvelukeskus Valonia.. Talo avattiin 19. elokuuta 2008 virallisesti Itämeritaloksi.


title: Vanha Suurtori

text: Uusrenessanssityylinen, vuonna 1892 tehtailija Juseliuksen asunnokseen rakennuttama Juseliuksen talo on Vanhan Suurtorin alueen rakennuksista nuorin. Se on palvellut mm. kaupungin virkamiesten asuntona, poliisin toimitilana ja lääkärien toimistona. Nyt rakennuksessa toimii muun muassa ravintola Teini.


title: Vanha Suurtori

text: Katedralskolan i Åbo on Turun kaupungin ruotsinkielinen lukio. Sen rakennus on rakennettu Turun palon raunioille, ja se edustaa tyyliltään empireä. Entisen hovioikeuden raunioille 1829 nousseen jälleenrakennuksen suunnitteli C.L. Engel. Tuomiokirkon yhteydessä on toiminut viimeistään 1300-luvun alussa kirkollinen oppilaitos, Turun katedraalikoulu.


title: Vanha Suurtori

text: Vanhalla Suurtorilla järjestetään ympäri vuoden erilaisia tapahtumia. Kesä-heinäkuun vaihteessa järjestettävät Turun keskiaikaiset markkinat levittäytyvät torin lisäksi Porthaninpuistoon, sisäpihoille sekä Luostarin Välikadulle. Suomen joulukaupunkitapahtumiin kuuluvat joulumarkkinat pidetään vanhan ajan hengessä joulukuussa kolmena viikonloppuna. Tuhannet ihmiset kerääntyvät niin ikään joulukuussa, jouluaattona seuraamaan torille keskiaikaista perinnettä, joulurauhan julistusta.


title: Vanha Suurtori

text: Myös alueelle sijoittuneet toimijat, kuten Turun Kirjakahvila, Valonia ja Suomi-Venäjä –seura järjestävät alueella omia tapahtumiaan. Näin Vanha Suurtori on mukana myös elokuisessa Taiteiden yössä sekä syyskuisessa Turun päivässä.


title: Vanha Suurtori

text: Vanhaa Suurtoria ja sitä ympäröiviä historiallisia kortteleita on suunniteltu markkinoitavaksi Turun vanhana kaupunginosana. EU-rahoituksen turvin on tarkoitus elävöittää aluetta eurooppalaiseen tyyliin houkuttelemalla sinne entisestään kahviloita ja ravintoloita sekä järjestämällä torilla ja puistossa erilaisia tapahtumia. Lisäksi Turun pääkirjaston edestä Vähätorilta tai kirjaston sisäpihalta on määrä rakentaa Suurtorille tai Nunnankadulle vanhan keskustan ja liikekeskustan yhdistävä kevyen liikenteen Pennisilta.


title: Vanha Suurtori

text: Joulukuussa 2012 arkkitehti Marco Casagrande ehdotti, että Suurtorin autoliikenne ohjattaisiin kulkemaan Aurajoen ali kahdessa kolmikaistaisessa ja noin kilometrin pituisessa kalliotunnelissa. Näin tunnelin maanpäälliset alueet – Tuomiokirkkosilta ja sen läheiset pätkät Uudenmaan- ja Aninkaistenkatua – voitaisiin rauhoittaa liikenteellä. Ratkaisu antaisi keskustan sydänalueet Tuomiokirkolta Kauppatorille jalankulkijoille, pyöräilijöille ja joukkoliikenteelle. Tunneleista olisi kulkuyhteydet kahteen isoon pysäköintiluolaan, jotka sijoittuvat joen molemmin puolin.


title: Boris Kulagin

text: Boris Kulagin (31. joulukuuta 1924 – 1988 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen jääkiekkovalmentaja, jääkiekkoilija, jalkapalloilija ja jääpalloilija.


title: Boris Kulagin

text: Hän pelasi VVS-kerhossa ja teki kaksi maalia 15 ottelussa Neuvostoliiton mestaruussarjassa 1947–48. Monipuolisena urheilijana hän pelasi myös Neuvostoliiton jalkapallo- ja jääpallomestaruussarjoissa.


title: Suzy Parker

text: Cecilia Ann Renee ”Suzy” Parker (28. lokakuuta 1932 San Antonio, Texas – 3. toukokuuta 2003 Montecito, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja huippumalli.