title: James Crabb

text: Hän esiintyy myös harmonikkaduona Geir Draugsvollin kanssa. Crabb-Draugsvoll kaksikko on tehnyt yhteistyötä esimerkiksi suomalaisen Tero Saarinen Companyn kanssa, duo esiintyy koreografi Tero Saarisen "Petrushka"-tulkinnassa (2001).Lisäksi hän on ollut mukana useilla kokoelmalevyillä sekä yksin että Geir Draugsvollin kanssa duona.


title: Tha Last Meal

text: Tha Last Meal on rap-artisti Snoop Doggin kuudes studioalbumi. Albumi julkaistiin 19. joulukuuta 2000, ja se on hänen ensimmäinen albuminsa, joka julkaistiin hänen omasta Doggystyle Records -levy-yhtiöstään. Albumi sisältää singlet "Snoop Dogg (What's My Name Pt. 2)" ja "Wrong Idea" jossa mukana Bad Azz. "Tha Last Meal" myi ensimmäisellä viikollaan 397 238 kappaletta ja saavutti myöhemmin platinarajan.


title: Tha Last Meal

text: Suge Knight vuoti albumin 1. joulukuuta 2000 internetiin. Knight laittoi kaikki kappaleet ladattaviksi MP3-muodossa hänen ja Snoop Doggin entisen yhtiön Death Row Recordsin virallisille nettisivuille.


title: Tha Last Meal

text: Single "Snoop Dogg (What's My Name Pt. 2)" oli ehdokkaana "Vuoden musiikkivideoksi" The Source Hip-Hop Music Awards 2001 -gaalassa. Samassa tilaisuudessa albumi oli ehdolla myös "Vuoden albumiksi".


title: Santasport

text: Santasport nimi liittyy ainakin seuraaviin:


title: Australian eläimistö

text: Australian eläimistö on laaja kirjo ainutlaatuisia eläimiä. Sen eläinlajeista nisäkkäistä noin 83 %, matelijoista 89 %, kaloista 90 % ja sammakkoeläimistä 93 % on kotoperäisiä australialaisia. Kotoperäisyysasteen suuruus johtuu mantereen pitkästä maantieteellisestä eristyneisyydestä, tektonisesta vakaudesta ja ilmaston epätavallisen muutosradan vaikutuksesta maaperään ja eläimistöön. Yksi Australian eläimistön ainutlaatuisista piirteistä on alkuperäisten istukkanisäkkäiden vähyys. Siksi pussieläimet, jotka ovat jälkikasvunsa vatsan seudulla olevassa pussissa kasvattavia nisäkkäitä, täyttävät monia sellaisia ekologisia lokeroita, joita istukalliset nisäkkäät asuttavat muualla maailmassa. Australiassa elää kaksi viidestä jäljellä olevasta nokkaeläinlajista. Maassa on myös useita myrkyllisiä lajeja, kuten vesinokkaeläin, hämähäkit, skorpionit, mustekalat, meduusat, nilviäiset, kivikala ja keihäsrauskut. Australian käärmeistä useimmat ovat myrkyllisiä..


title: Australian eläimistö

text: Australian eläimistöön on vaikuttanut huomattavasti myös Australian alkuperäiskansojen saapuminen mantereelle yli 40 000 vuotta sitten ja vuodesta 1788 eteenpäin eurooppalaisten uudisasutus. Metsästys, ulkopuolisten lajien saapuminen maahan sekä eläimistön asuinalueita muokkaavat ja tuhoavat maanhallintamenetelmät ovat aiheuttaneet useiden lajien, kuten paratiisikaijan, pussisian ja leveäotsapäästäiskengurun, sukupuuton. Harkitsematon maankäyttö uhkaa edelleen useita lajeja. Suojellakseen eläimistöään siihen kohdistuvilta uhilta Australian valtiolla on laaja luonnonsuojelulainsäädäntö ja lukuisia suojelualueita.


title: Australian eläimistö

text: Australian eläimistön kehittymiseen nykyiseen ainutlaatuisuuteensa ovat vaikuttaneet mantereen kohtaamat geologiset ja ilmastolliset tapahtumat. Australia oli aikoinaan osa eteläistä suurmannerta Gondwanaa, johon kuuluivat myös Etelä-Amerikka, Afrikka, Intia ja Etelämanner. Gondwana alkoi hajota 140 miljoonaa vuotta sitten, jolloin Australia oli kuitenkin edelleen kiinni Etelämantereessa. Australia ja Etelämanner irtautuivat toisistaan noin 50 miljoonaa vuotta sitten. Eroamisen jälkeen Australia oli verrattain eristäytynyt, kunnes Indo-Australian laatta törmäsi Aasiaan mioseenikaudella noin 15 miljoonaa vuotta sitten. Mantereen ainutlaatuinen ilmasto ja geologia ilmeisesti muokkasivat nykyisen eläimistön evoluutiota. Gondwanan ainutlaatuinen eläimistö, kuten pussieläimet, selviytyivät ja sopeutuivat Australiaan.


title: Australian eläimistö

text: Mioseenikauden jälkeen aasialaista alkuperää oleva eläimistö saattoi levittäytyä Australiaan. Intialaisen ja australialaisen eläinmaantieteellisen alueen toisistaan erottava Wallacen linja on myös Euraasian laatan ja Indo-Australian laatan raja. Mantereiden raja esti maasiltojen syntymisten ja aiheutti, lintuja lukuun ottamatta, Aasian ja Australian eläimistöissä selvän rajallisesti limittäytyneen eläintieteellisen jakautumisen. Oligoseenikauden puolivälissä Australian ilmasto alkoi muuttua sirkumpolaarisen virtauksen ilmaantumisen seurauksena kuivemmaksi, jolloin maahan kehittyi monipuolinen joukko kuivaan ilmastoon erikoistuneita organismeja, samalla kun kosteilla trooppisilla ja kausittain kosteilla alueilla alkoi kehittyä omia ainutlaatuisia mukautuneita lajejaan.


title: Australian eläimistö

text: Australian nisäkkäiden fossiilihistoria on rikas, samoin sen valikoima säilyneitä nisäkäslajeja, joista enemmistönä ovat pussieläimet. Fossiilitutkimuksista käy ilmi, että nokkaeläimiä on elänyt Australiassa jo varhaisliitukaudella 145–99 miljoonaa vuotta sitten, ja että pussieläimet ja istukalliset nisäkkäät ovat peräisin eoseenikaudelta 56–34 miljoonan vuoden takaa. Vaikka Australiassa oli eoseenikaudella yhtä aikaa pussieläimiä ja istukallisia nisäkkäitä, vain pussieläimet ovat selvinneet hengissä nykypäivään. Istukalliset nisäkkäät ilmestyivät Australiaan uudestaan mioseenikaudella, kun Australia liikkui lähemmäs Indonesiaa. Kaivauksissa on löydetty tältä ajalta peräisin olevia lepakoiden ja rottien fossiileja. Pussieläimet kehittyivät täyttämään tiettyjä ekologisia lokeroita, ja monissa tapauksissa ne ovat fyysisesti samankaltaisia kuin Euraasian ja Pohjois-Amerikan samoissa lokeroissa elävät istukalliset nisäkkäät. Ilmiötä kutsutaan konvergentiksi evoluutioksi. Esimerkiksi pussihukalla on huomattavia samankaltaisuuksia koiraeläinten, kuten suden, kanssa, ja pussiliito-oravat ja liito-oravat ovat sopeutuneet samalla tavalla puissa liikkuvaan elämäntapaan.


title: Australian eläimistö

text: Nokkaeläimet ovat nisäkkäitä, jotka pentujen synnyttämisen sijasta lisääntyvät munimalla. Nokkaeläimet kuitenkin luokitellaan nisäkkäiksi, koska ne ruokkivat jälkikasvuaan tuottamallaan maidolla. Tunnetusta viidestä jäljellä olevasta nokkaeläinlajista vesinokkaeläin ja nokkasiili esiintyvät Australiassa. Pieni ja ruskean karvan peittämä vesinokkaeläin on poikkeuksellinen eläin. Kun vesinokkaeläimen turkki ensimmäisen kerran esiteltiin Englannin luonnontieteilijöille, he uskoivat, että kyseessä täytyi olla huolella valmisteltu huijaus. Vesinokkaeläimellä on suuri, ulkoisesti ankan nokkaa muistuttava nahkapeitteinen kuono, rasvavarastona toimiva häntä ja räpylät. Lisääntymisaikana lajin urosten takajaloissa olevista kannuksista erittyy myrkkyä. Kaikilla nokkaeläimillä on sähköaisti, mutta vesinokkaeläimellä se on kaikkein kehittynein. Myös nokkasiilillä on omituisuutensa: karvaisten piikkien peittämällä nisäkkäällä on suun tilalla putkikärsä, ja se voi termiittejä pyydystäessään liikuttaa kärsässä olevaa kieltä sisään ja ulos noin sata kertaa minuutissa.


title: Australian eläimistö

text: Australiassa elää maailman suurin ja monipuolisin valikoima pussieläimiä. Pussipetojen lahkosta on jäljellä kaksi heimoa: pussipedot ("Dasyuridae"), johon kuuluu noin 50 jäsentä, ja "Myrmecobiidae", jonka ainoa hengissä oleva jäsen on pussimuurahaiskarhu.


title: Australian eläimistö

text: Pussihukka oli Australian pussipedoista suurin ja pussihukkien ("Thylacinidae") heimon viimeinen laji. Viimeinen tunnettu pussihukka kuoli vankeudessa vuonna 1936. Nykyisin maailman suurin elävä pussipeto on pussiahma. Se on kooltaan pienen koiran kokoinen ja osaa myös metsästää, vaikka onkin pääasiassa raadonsyöjä. Pussiahma kuoli mantereelta sukupuuttoon 600 vuotta sitten ja elää nykyään ainoastaan Tasmaniassa. Pussinäätiä on neljä lajia, jotka ovat kaikki uhanalaisia. Muita "Dasyuridae"-heimon pussipetoja kutsutaan toisinaan pussihiiriksi, ja monet niistä painavat alle sata grammaa. Länsi-Australian aavikolla elää kaksi lajia pussikontiaisia. Ne ovat harvinaisia, sokeita ja korvattomia lihansyöjiä, jotka viettävät valtaosan ajasta maan alla. Pussikontiaisista tiedetäänkin hyvin vähän.


title: Australian eläimistö

text: Kaikkiruokaisia pussieläimiä ovat muun muassa pussimäyrät ja pussikaniinit. Niitä elää Australiassa seitsemän lajia, joista useimmat ovat uhanalaisia. Näillä pienillä otuksilla on useita yhteisiä luonteenomaisia fyysisiä piirteitä: pulleus, kaarevaselkäinen keho, pitkä, hentoinen, suippo kuono, suuret eteenpäin osoittavat korvat, pitkät ohuet jalat ja ohut häntä. Ryhmän evolutionaarinen alkuperä on epäselvä, mutta niillä on yhteisiä piirteitä sekä liha- että kasvinsyöjäpussieläinten kanssa.


title: Australian eläimistö

text:
Herbivoriset pussieläimet luokitellaan harvaetuhampaisten lahkoon ja edelleen alalahkoihin "Vombatiformes", "Phalangeriformes" ja "Macropodiformes". Vombatiformesiin kuuluu koala ja kolme vompattilajia. Koala on yksi Australian parhaiten tunnetuista pussieläimistä. Se elää puissa ja nauttii ravinnokseen tiettyjen eukalyptusten lehtiä. Vompatit elävät maassa ja syövät heiniä, sarakasveja ja juuria. Ne kaivavat pitkiä käytäviä rottamaisilla etuhampaillaan ja voimakkailla kynsillään. Vompatit ovat aktiivisia pääasiassa hämärässä ja öisin.
Pussikiipijät ("Phalangeridae") on puissa asuvista pussieläimistä koostuva heimo, ja siihen kuuluu kuusi alaheimoa ja 26 lajia. Sokeriorava ja norfolkinpussiliito-orava ("Petaurus norfolcensis") ovat yleisiä liitäviä pussikiipijöitä, ja ne asuttavat itäisen Australian eukalyptusmetsiä. Suvun pienin laji on australiankääpiöpussiliitäjä. Liitävillä pussikiipijöillä on kalvo, joka yltää niiden eturaajan viidennestä sormesta taaemman jalan ensimmäiseen varpaaseen. Kalvojen ollessa auki pussikiipijä voi liitää puusta toiseen.


title: Australian eläimistö

text: Macropodiformes-alalahko jakautuu kolmeen heimon, joita tapaa alppi-ilmastoa lukuun ottamatta kaikissa Australian ympäristöissä. Heimot ovat "Hypsiprymnodontidae", jonka ainoa jäsen on myskikenguru, rottakengurut ("Potoroidae"), jossa on kymmenen lajia, sekä "Macropodidae", johon kuuluu 40 lajia. Rottakenguruihin kuuluvat kaniinikengurut ("Bettongia"), päästäiskengurut ("Potorous") ja punarottakenguru ("Aepyprymnus rufescens"), jotka ovat pieniä lajeja, joiden jäsenet rakentavat pesän ja kantavat rakennusmateriaaleja hännällään. Varsinaiset kengurut ja vallabit muodostavat "Macropodidae"-heimon. Tämän heimon lajien koko vaihtelee suuresti. Suurin osa "Macropodidae"-heimon jäsenistä liikkuu kahdella jalalla, energiaa säästävästi hyppimällä. Niillä on voimakas ja jäntevä häntä ja suuret takaraajat, joissa on pitkät, kapeat takajalat. Takajaloissa on tunnusomaisesti neljä varvasta ja lyhyissä etujaloissa viisi. Myskikenguru on "Macropodiformes"-alalahkon lajeista pienin, ja jopa kaksimetrisistä ja 95-kiloisista uroksista tunnettu punajättikenguru on suurin.


title: Australian eläimistö

text: Australian kotoperäiset istukkanisäkkäät kuuluvat kahteen lahkoon: lepakoihin ("Chiroptera"), joita esiintyy kuusi heimoa, ja jyrsijöiden lahkon "Muridae"-heimoon, johon Australiassa kuuluvat hiiret ja rotat. Lepakot ja jyrsijät ovat verrattain uusia tulokkaita Australiassa. Lepakot saapuivat todennäköisesti Aasiasta, ja löydetyt lepakonfossiilit ovat vain 15 miljoonaa vuotta vanhoja. Vaikka maailman lepakkolajeista 7 % asuu Australiassa, vain kaksi lajia on maan kotoperäisiä sukuja. Jyrsijät saapuivat Australiaan ensimmäisen kerran 5–10 miljoonaa vuotta sitten ja levittäytyivät laajalle alueelle tuottaen joukon lajeja, joita kutsutaan yhdessä "vanhoiksi kotoperäisiksi" jyrsijöiksi. Nämä muodostuvat 14:stä jäljellä olevasta suvusta. Rotta saapui Uuden-Guinean kautta Australiaan noin kaksi miljoonaa vuotta sitten ja kehittyi seitsemäksi rottalajiksi ("Rattus"), joita yhdessä kutsutaan "uusiksi kotoperäisiksi" jyrsijöiksi.


title: Australian eläimistö

text:
Australiaan on saapunut ihmisten mukana useita istukallisia nisäkkäitä, jotka ovat sittemmin villiintyneet. Ensimmäisenä saapui dingo, joka fossiilitodisteiden mukaan ilmestyi Australiaan noin 5 000 vuotta sitten pohjoisesta saapuneiden ihmisten mukana. Kun eurooppalaiset ryhtyivät asuttamaan Australiaa, he vapauttivat tarkoituksellisesti useita lajeja, joita ovat kissa, kettu, kuusipeura, saksanhirvi, aksishirvi, hevonen, aasi, sika, vuohi, vesipuhveli ja dromedaari. Vain kolme Australian ei-alkuperäisistä istukallisista nisäkkäistä ei levinnyt luontoon tarkoituksellisesti. Ne ovat kotihiiri, mustarotta ja isorotta.
Australian rannikkovesissä elää 46 valaiden lahkoon kuuluvaa merinisäkäslajia, mutta koska monia niistä esiintyy kaikkialla maailmasta, eivät kaikki tietokirjailijat laske niitä australialaisiksi lajeiksi. Rannikolla asuu muun muassa yhdeksän hetulavalaslajia ja jättimäinen ryhävalas. Hammasvalaita on 37 lajia, joihin kuuluvat kaikki kuusi sukua nokkavalaiden ("Ziphiidae") heimosta ja 21 delfiinilajia. Joitakin delfiinejä, kuten miekkavalasta, on kaikilla mannerta ympäröivillä vesialueilla. Toisia, kuten iravadindelfiinia, on vain lämpimämmillä pohjoisilla vesillä. Dugongi on uhanalainen meressä elävä laji, joka asuttaa Australian koillis- ja luoteisosia, erityisesti Torresinsalmea. Sen australialaiset yksilöt ovat muualla eläviä yksilöitä pienempiä ja voivat kasvaa kolmemetriseksi ja painaa 400 kiloa. Dugongi on Australian merinisäkkäistä ainoa kasvinsyöjä. Se käyttää ravinnokseen rannikkoalueilla kasvavaa meriheinää. Meriheinän tuhoutuminen on uhka lajin selviytymiselle.


title: Australian eläimistö

text: Hylkeitä ja merileijonia elää Australiassa kymmenen lajia, ja ne ovat levittäytyneet mantereen etelärannikolle ja Australian Antarctic Territorylle.


title: Australian eläimistö

text: Australiassa ja sen territorioissa asuu yli 800 lintulajia; näistä noin 350 kuuluu Australian, Uuden-Guinean ja Uuden-Seelannin eläinmaatieteellisen alueen kotoperäiseen eläimistöön. Aikaisimmat löydetyt nykyisten lintujen esi-isien fossiilit ovat peräisin myöhäiseltä oligoseenikaudelta. Gondwananilta lähtöisin olevia lintuja ovat muun muassa lentokyvyttömät strutsilinnut, isojalkakanat ja suuri joukko kotoperäisiä papukaijoja. Australiassa elää 56 maailman noin 300 papukaijalajista, mukaan lukien monia kakaduja ja ruusukakaduja. Ihmisen naurua muistuttavasta laulustaan tunnettu isonauraja on kuningaskalastajien suurikokoisin lintu.


title: Australian eläimistö

text: Australian varpuslinnut sisältävät peukaloiset, pensassiepot, leijut, tiaismalurit, helmikkäät, valtavat mesikot, australiankiipijät, lyyrypyrstöt, paratiisilinnut ja lavastajat. Lavastajilla on monimutkainen parittelurituaali, jossa uros rakentaa oksista majoja, jotka se koristelee luonnosta löytämillään värikkäillä, kiiltelevillä esineillä. Lyyrypyrstö ja pikkulyyrypyrstö tunnetaan niiden kyvystä imitoida lähes mitä tahansa kuulemaansa ääntä. Muiden lintulajien laulun lisäksi lyyrypyrstöjen on kuultu imitoivan muun muassa moottorisahaa ja erilaisia hälytysääniä.


title: Australian eläimistö

text: Verrattain tuoreita siirtolaisia ovat Euraasiasta saapuneet pääskyt, kiurut, rastaat, hertut, medestäjät ja eräät petolinnut, kuten kiilapyrstökotka. Ihmiset ovat tuoneet Australiaan lukuisia lintulajeja. Jotkin niistä, kuten tikli ja viherpeippo, elävät sulassa sovussa australialaisten lajien kanssa, kun taas toiset, kuten kottarainen, mustarastas, varpunen ja pihamaina, ovat tuhoisia joillekin paikallisille lintulajeille ja horjuttavat siten luonnollista ekosysteemiä.


title: Australian eläimistö

text: Australian rannikolla elää noin 200 merilintulajia, joihin kuuluu useita muuttolintuja. Australia sijaitsee muuttavien merilintujen käyttämän Itä-Aasian ja Australian välisen lentoreitin eteläpäässä. Tätä reittiä pitkin matkaa vuosittain noin kaksi miljoonaa lintua. Yksi hyvin yleinen merilintu on australianpelikaani, jota voi tavata lähes kaikilta Australian vesireiteiltä. Sinipingviini on ainoa Australian mantereella elävä pingviinilaji.


title: Australian eläimistö

text: Australiassa elää neljä kotoperäistä australialaista sammakkoheimoa ja yksi tuotu konna. Agakonna tuotiin Australiaan 1935 tarkoituksena hillitä sokeriruokoviljelmiä haittaavia tuholaisia. Yritys ei onnistunut, mutta agakonnasta itsestään on tämän jälkeen tullut tuholainen, jota esiintyy kaikkialla Pohjois-Australiassa. Agakonna kilpailee muiden hyönteissyöjien kanssa ravinnosta ja tuottaa myrkkyä, joka on vaarallinen sekä paikalliselle eläimistölle että ihmiselle.


title: Australian eläimistö

text: Lehtisammakoiden ("Hylidae") heimon puissa elävät sammakot ovat yleisiä sateisemmilla alueilla pohjois- ja itärannikolla. Heimosta tavataan australialaisia sammakoita kolmesta suvusta yhteensä 73 lajia. Ahdassuusammakoiden ("Microhylidae") kahden suvun 19 lajin levinneisyys rajoittuu sademetsiin. Maailman hallitsevasta ryhmästä, aitosammakoiden ("Ranidae") heimosta, tavataan Australiassa yksi laji, "Hylarana daemeli", jota esiintyy ainoastaan Queenslandin sademetsissä. Kuten kaikkialla muuallakin, myös Australian sammakkokannassa on tapahtunut viime vuosina äkkijyrkkää katoamista. Lajien häviämiselle ei voida vielä antaa kunnollista selitystä, mutta siihen on ainakin osasyynä sammakkoeläinten kuolettava sairaus chytridiomycosis.


title: Australian eläimistö

text: Australiassa elää sekä suistokrokotiileja että australiankrokotiileja. Suistokrokotiili on suurin jäljellä oleva krokotiililaji, ja se voi tappaa ihmisen. Suurimmillaan lajin urokset voivat kasvaa lähes seitsenmetrisiksi ja painaa yli tuhat kiloa. Suistokrokotiilit elävät Pohjois-Australian rannikoilla, makeavetisissä joissa ja soissa. Niitä myös kasvatetaan niiden lihan ja nahan takia. Vain Australiassa elävä australiankrokotiili ei ole vaarallinen ihmiselle.


title: Australian eläimistö

text: Australian rannikoilla vierailee kuusi merikilpikonnalajia: litteäselkäkilpikonna, liemikilpikonna, karettikilpikonna, etelänbastardikilpikonna, valekarettikilpikonna sekä merinahkakilpikonna. Australian vesillä ne kaikki ovat suojeltuja. Käärmeenkaulakilpikonnien ("Chelidae") heimossa on 29 australialaista makean veden kilpikonnaa yhteensä kahdeksasta suvusta. Australiassa asuu myös vaarantunut flynkilpikonna, joka on ainoa "Carettochelyidae"-heimon jäsen. Uhanalaisin Australiassa elävä matelija on länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna. Australia on Etelämantereen lisäksi ainoa manner, jossa ei asu ainoatakaan maakilpikonnalajia.


title: Australian eläimistö

text: Australia on ainoa manner, jossa myrkyllisiä käärmeitä on enemmän kuin myrkyttömiä. Australialaiset käärmeet kuuluvat seitsemään heimoon. Näistä myrkyllisimmät lajit aavikkotaipaani, "Pseudonaja textilis", taipaanit ja tiikerikäärme kuuluvat myrkkytarhakäärmeiden ("Elapidae") heimoon. Kyseisen heimon 200 lajista 86 esiintyy ainoastaan Australiasta. Merikäärmeistä 31 elää Australian pohjoisissa vesissä, ja monet niistä ovat myrkyllisiä. Australiassa on myös kaksi käsnäkäärmelajia. Maailman huomattavimmasta käärmeheimosta tarhakäärmeistä Australiassa elää vain 11 lajia, mutta mikään niistä ei ole kotoperäinen laji, ja kaikkien arvellaan saapuneen Aasiasta verrattain myöhään. Pytonkäärmeitä elää Australiassa 15 lajia ja aitosokkokäärmeitä 31.


title: Australian eläimistö

text: Australiassa elää enemmän liskoja kuin millään muulla mantereella, ja ne kuuluvat viiteen lahkoon. Gekkoja esiintyy ympäri Australian mannerta yhteensä 114 lajia 18 suvusta. Eväjalkaliskot on raajattomista liskoista koostuva kotoperäinen australialainen suku. Sen 34 lajista vain yksi ei elä Australiassa. Agamia, mukaan lukien piikkipiru, pogona ja kauluslisko, on 13 suvusta yhteensä 66 lajia. Varaaneja Australiassa asuu 26 lajia, joista suurin varaanilaji on jopa kaksimetriseksi kasvava suurvaraani. Skinkkejä Australiassa asuu 38 suvusta yhteensä 389 lajia, ja ne muodostavat noin puolet Australian liskoista.


title: Australian eläimistö

text: Australian vesissä elää yli 4 400 kalalajia, joista 90 % on kotoperäisiä australialaisia lajeja. Sisävesien vähyydestä johtuen vain 265 lajia on makean veden kaloja. Kaksi makean veden kalaryhmää, arapaimat ja australiankeuhkokala, ovat muinaista alkuperää. Australiankeuhkokala on keuhkokaloista kaikkein alkukantaisin, ja se on kehittynyt jo ennen kuin Australia erkani Gondwanasta. Yksi pienimmistä sisävesikaloista, Länsi-Australian lounaisosissa asuva salamanterikuore ("Lepidogalaxias salamandroides"), voi selviytyä kuivista kausista kaivautumalla mutaan. Muita mahdollisesti Gondwanalta peräisin olevia heimoja ovat kuorekaloihin kuuluvat talkameltit ja meltit. Muista kuin muinaisista makean veden kaloista 70 prosentilla on yhteneväisyyksiä trooppisten Intian valtameren ja Tyynenmeren makeaan veteen sopeutuneiden merikalojen kanssa. Löydetyt fossiilit osoittavat kuitenkin, että monet niistä, kuten nahkiaiset, sillit, korallimonnit, sateenkaarikalat ja torkkujat, ovat muinaista alkuperää. Alkuperäisiin makeanvedenkaloihin kuuluvat barramundi, "Maccullochella peelii"-etelänbassi ja kultabassi. Pohjoisterritoriossa elää myös kaksi erittäin uhanalaista "Glyphis"-sukuun kuuluvaa makeanveden tiikerihailajia.


title: Australian eläimistö

text: Australiaan on tuotu muilta mantereilta useita sisävesikaloja, kuten taimen, puronieriä, kirjolohi, lohi, kuningaslohi, ahven, karppi ja moskiittokala. Moskiittokala on erityisen aggressiivinen laji, ja sen tiedetään häiritsevän muita kaloja ja nyppivän niiden eviä. Laji on yhdistetty useiden pienten alkuperäislajien katoihin ja paikallisiin sukupuuttoihin. Taimenten saapuminen on vaikuttanut negatiivisesti jokien yläjuoksuilla eläviin alkuperäisiin kaloihin, kuten "Galaxias"-suvun melttilajeihin, sekä muihin yläjuoksun eläimiin kuten uhanalaiseen "Litoria spenceri"-sammakkolajiin. Karpilla on ollut tärkeä osa pienten alkuperäiskalalajien katoamiseen sekä Lounais-Australian Murray-Darling jokialueen sameutumiseen.


title: Australian eläimistö

text: Valtaosa Australian kalalajeista on merikaloja. Mielenkiintoisia ryhmiä ovat muun muassa mureenat ja oravakalat, kuten myös merineulat ja merihevoset, joiden koiraat hautovat kumppaninsa munia siihen tarkoitetussa pussissa. "Epinephelinae"-alaheimon meriahvenia Australiassa asuu 80 lajia, näihin kuuluu jättimeriahven, yksi maailman suurimmista luukaloista, joka voi kasvaa jopa 2,7 metriä pitkäksi ja 400-kiloiseksi. Piikkimakrillien heimossa on 50 hopeista parvikalaa, joita pyydetään kaupallisesti. Isolla valliriutalla elää valtava määrä erilaisia pieni- ja keskikokoisia riuttakaloja, näitä ovat koralliahvenet, perhokalat, keisarikalat, tokot, kardinaaliahvenet, huulikalat, säppikalat ja välskärikalat. Riutalla elää myös useita myrkyllisiä kalalajeja kuten kivikala, pallokalat ja siipisimppu, joiden kaikkien myrkky voi tappaa ihmisen. Myrkyllisiä keihäsrauskulajeja on 11, joista suurin on isokeihäsrausku. Barrakudat kuuluvat riutan suurimpiin lajeihin. Suuria riuttakaloja ei kuitenkaan pidä syödä mahdollisen ciguatera-myrkytyksen vuoksi.


title: Australian eläimistö

text: Hait asuttavat Australian rannikkovesiä ja rannikoiden vuorovesialueita. Australiassa elää arviolta 166 hailajia, joihin sisältyy 30 tiikerihailajia ("Carcharhinidae"), 32 kissahaita ("Scyliorhinidae"), kuusi partahaita ja 40 piikkihaita. Sarvihaikaloista ("Heterodontiformes") Australiassa elävät australiansarvihai, töyhtösarvihai ja seeprasarvihai.


title: Australian eläimistö

text: Vuonna 2004 hai hyökkäsi provosoimatta ihmisen kimppuun 12 kertaa, joista kolme oli tappavia. Vain kolme hailajia muodostaa merkittävän uhan ihmiselle: härkähai, tiikerihai ja valkohai. Jotkin Queenslandin ja Uuden Etelä-Walesin suosituimmista rannoista on suojattu haiverkoilla. Menetelmä on vähentänyt sekä vaarallisten että harmittomien lajien määrää, kun hait takertuvat vahingossa verkkoihin. Toinen haiden määrää huomattavasti vähentänyt toiminta on ylikalastus, ja monet lajit ovat nykyään uhanalaisia. Mandurahissa Perthin lähellä sijaitsevalta rannalta löytyi vuonna 1988 kitahai. Lajista tiedetään hyvin vähän, mutta löytö viittaa siihen, että lajia esiintyy Australian rannikkovesissä.


title: Australian eläimistö

text: Australian arviolta 200 000 eläinlajista noin 96 % on selkärangattomia. Vaikka selkärangattomien kokonaislajisto on vielä selvittämättä, pidetään 90 % hyönteisistä ja nilviäisistä kotoperäisinä lajeina. Selkärangattomat täyttävät useita ekologisia lokeroita ja ovat tärkeitä kaikissa ekosysteemeissä hajottajana, pölyttäjänä ja ravintolähteenä. Suurin selkärangattomien ryhmä on hyönteiset, joita on 75 % Australian tunnetuista eläinlajeista. Monimuotoisimmat hyönteislahkot ovat kovakuoriaiset (28 200 lajia), perhoset (20 816) sekä pistiäiset (12 781). Kaksisiipisiä, kuten kärpäsiä ja hyttysiä, on 7 786, nivelkärsäisiä (mm. luteet ja kirvat) 5 650 ja suorasiipisiä (heinäsirkat, sirkat ja hepokatit) 2 827 lajia. Muurahaisia tunnetaan 1 275 lajia. Alkuperäistä eläimistöä merkittävästi uhkaaviin vieraslajeihin kuuluvat muun muassa saksanampiainen, tulimuurahainen, "Anoplolepis gracilipes" ja villiintynyt hunajamehiläinen, joka kilpailee alkuperäisten mehiläisten kanssa.


title: Australian eläimistö

text: Australiassa elää laaja kirjo hämähäkkieläimiä, joihin kuuluu myös joitain erittäin myrkyllisiä hämähäkkejä, kuten tunneliverkkohämähäkki ("Atrax robustus") ja "Latrodectus hasselti", joiden puremat voivat olla tappavia. Australiassa elää myös tuhansia lajeja punkkeja, kahdeksan valeskorpionilajia sekä yhdeksän skorpionilajia.


title: Australian eläimistö

text: Nivelmatoihin kuuluvasta harvasukasmatojen alaluokasta Australiassa esiintyy monien vesissä ja maalla elävien matoheimojen jäseniä. Niitä ovat änkyrimadot ("Enchytraeidae") ja aidot kastemadot "Acanthodrilidae", "Octochaetidae" ja "Megascolecidae". Jälkimmäiseen kuuluu maailman suurin maamato "Megascolides australis", jota esiintyy ainoastaan Victorian Gippslandissa ja joka voi kasvaa jopa kolmemetriseksi.


title: Australian eläimistö

text: Australiassa elää yli sata "Parastacidae"-heimoon kuuluvaa makean veden rapulajia. Niihin kuuluu maailman pienin rapu "Tenuibranchiurus glypticus", joka täysikasvuisenakin on alle kolmen sentin pituinen, sekä maailman suurin rapu "Astacopsis gouldi", joka voi olla 76 cm pitkä ja painaa 4,5 kiloa. "Cherax"-rapusukuun kuuluu vesiviljelyssä kasvatettujen lajien "Cherax tenuimanus" ja "Cherax quadricarinatus" lisäksi myös "Cherax destructor". "Engaeus"-suvun ravut, jotka tunnetaan yleisesti maarapuina, ovat Australiassa myös yleisiä. Ne ovat vain osittain vesieläimiä ja viettävät suurimman osan elämästään kaivamissaan koloissa. Australiassa elää myös seitsemän "Austrothelphusa"-suvun taskurapulajia. Nämä taskuravut elävät kaivautuneina jokitörmiin, ja kolonsa suuaukon tukkimalla ne voivat säilyä hengissä usean vuoden kuivuuskauden yli. Vain Tasmaniassa esiintyvää primitiivistä Syncarida-ylälahkoon kuuluvaa makean veden "Anaspididae"-äyriäisheimoa pidetään elävänä fossiilina.


title: Australian eläimistö

text: Australian vesissä elää valtava kirjo selkärangattomia merieläimiä. Niistä suuri osa esiintyy Ison valliriutan alueella. Tähän eläimistöön kuuluvat sienieläimet, polttiaiseläimet (meduusat, korallit, merivuokot), piikkinahkaiset (merisiilit, meritähdet, käärmetähdet, merimakkarat), lonkerojalkaiset ja nilviäiset (kotilot, mustekalat, simpukat, nivelkotilot). Myrkyllisiin selkärangattomiin kuuluvat australiankuutiomeduusa, sinirengastursas sekä kymmenen "Conidae"-kotiloheimon lajia, jotka voivat aiheuttaa ihmiselle hengityselinten toiminnan lamaantumisen tai kuoleman. "Acanthaster planci" -meritähti elää Valliriutalla yleensä harvassa, mutta toistaiseksi tuntemattomasta syystä populaatio voi joskus lisääntyä niin suureksi, että se ylittää riutan kantokyvyn, ja korallia syödään nopeammin kuin se kykenee uudistumaan. Muita ongelmallisia meriselkärangattomia ovat maahan tuodut tuholaiset, kuten vihersimpukka sekä "Musculista senhousia" ja "Mytilopsis sallei" -simpukat sekä "Asterias amurensis" -meritähti, jotka kaikki pyrkivät syrjäyttämään alkuperäisiä lajeja.


title: Australian eläimistö

text: Meriäyriäisistä parhaiten tunnettuja ovat yleensä suurikokoiset kuoriäyriäiset, joihin kuuluu myös valtaosa ihmisten ravintonaan käyttämistä äyriäisistä. Pohjois-Australian lämpimissä vesissä elää useita kymmenjalkaisryhmiä, kuten taskuravut, erakkoravut, langustit ja "Dendrobranchiata"-katkaravut. Kuoriäyriäisten "Peracarida"-ylälahkoon kuuluvat katkat ja siirat puolestaan ovat paljon monimuotoisempia Etelä-Australian kylmissä vesissä. Huonommin tunnettuja äyriäisryhmiä ovat pienikokoisemmat airojalkaiset, kilpipäiset, kidusjalkaiset, siimajalkaiset, hankajalkaiset ja raakkuäyriäiset.


title: Australian eläimistö

text: Huomattavia äyriäislajeja ovat muun muassa maailman toiseksi suurin taskurapulaji "Pseudocarcinus gigas", joka elää syvissä vesissä ja voi painaa 13,5 kiloa, sekä australialaiset "Palinuridae"-heimon langustit, kuten "Panulirus cygnus", joilla, toisin kuin esimerkiksi hummereilla, ei ole saksia.


title: Australian eläimistö

text: Australian eläimistöllä on ainakin 40 000 vuoden ajan ollut suuri merkitys niitä ruoan ja nahkojen lähteenä käyttäneiden Australian alkuperäiskansojen elämäntavassa. Hyödynnettyihin selkärankaisiin ovat kuuluneet kengurut, pussirotat, hylkeet, kalat ja lyhytpyrstöliitäjä. Ruokana käytettyjä selkärangattomia ovat yleisesti olleet hyönteiset kuten "Agrotis infusa", toukat, joista käytetään yleisesti nimeä witchetty-toukat, sekä nilviäiset. Alkuperäiskansojen tapa polttaa kasvillisuutta metsästyksen helpottamiseksi ja alueen kasvillisuuden ja eläinlajien vaihtamiseksi on aiheuttanut useiden tiettyyn ruokavalioon erikoistuneiden kasvinsyöjien, kuten Genyornis-sorsalinnun, sukupuuton. Alkuperäiskansojen harjoittaman metsästyksen ja maanmuokkauksen vaikutuksesta Australian suurempien eläinlajien sukupuuttoihin ei ole päästy yksimielisyyteen.


title: Australian eläimistö

text: Aboriginaalien vaikutusta Australian alkuperäisten lajien populaatioon ei kuitenkaan pidetä yhtä merkittävänä kuin eurooppalaisten uudisasukkaiden, joiden vaikutus ympäristöön on ollut verrattain suuri. Eurooppalaisten saapumisen jälkeen, alkuperäisen eläimistön suora hyväksikäyttö, niiden elinympäristön tuhoaminen ja uusien eksoottisten saalistajien ja kilpailevien kasvinsyöjien tuominen maahan on aiheuttanut noin 27 nisäkäslajin, 23 lintulajin ja 4 sammakkolajin sukupuuton.


title: Australian eläimistö

text: Itsenäisten tutkijoiden liittovaltiolle 2001 tekemässä ympäristön tilaa käsittelevässä raportissa todettiin ympäristön ja ympäristönhoidon tilan muuttuneen edelliseen 1996 raporttiin verrattuna huonompaan suuntaan. Erinäisistä raportissa määritellyistä ympäristön tilaa uhkaavista tekijöistä maan mineralisoituminen, hydrologisen tilan muuttuminen, maan autioituminen, ekosysteemin sirpaloituminen, huono ylläpito sekä tulokaslajit muodostivat huomattavia ongelmia Australian luonnon monimuotoisuuden suojelemiselle.


title: Australian eläimistö

text: Eksoottisten eläinten suunniteltu, tahaton ja luonnollinen ilmestyminen Australiaan on aiheuttanut huomattavaan määrään maata valtaavia, villiintyneitä ja tuholaislajeja, jotka ovat kukoistaneet ja muodostuneet luonnolle haitalliseksi tekijäksi. Maahan saapuneet organismit vaikuttavat ympäristöön monella tapaa. Jänikset rappaavat maan taloudellisesti käyttökelvottomaksi. Ketut harventavat kotoperäistä eläimistöä, ja agakonna myrkyttää metsästäjänsä tullessaan syödyksi. Alaa valtaaviin lajeihin kuuluvat linnut (pihamaina) ja kalat (karppi), hyönteiset (tulimuurahainen) ja nilviäiset ("Musculista senhousia"). Ongelma liittyy alkuperäislajeja syrjäyttävään kasvillisuuteen, kuten myös uusiin tauteihin, sieniin ja loisiin. Kalliit, kovatöiset ja aikaa vievät toimenpiteet näiden lajien hillitsemiseksi eivät ole tuottaneet suurempaa tulosta, ja siksi tämä on edelleen suuri ongelma Australian luonnon monimuotoisuuden suojelussa.


title: Australian eläimistö

text: Suuri osa Australian eläimistöstä on suojeltu lainsäädännöllä. Merkittävä poikkeus ovat kengurut, jotka lisääntyvät runsaasti, niin että niiden kantaa joudutaan säännöllisesti vähentämään.


title: Australian eläimistö

text: Australian vuonna 1992 allekirjoittaman biodiversiteettisopimuksen asettamia velvollisuuksia täyttämään säädettiin Environment Protection and Biodiversity Conservation Act 1999 (EPBC Act). Asetus suojelee kaikkia alkuperäisiä eläinlajeja ja määrittelee uhanalaisten lajien tunnistamisen ja suojelutoimet. Jokaisessa osavaltiossa ja territoriossa on uhanalaisista eläinlajeista omat lakimääräiset luettelot. EPBC Actin perusteella on määritelty joko vaarantuneeksi tai uhanalaiseksi 380 lajia, ja lisäksi on suojelun kohteena muita lajeja osavaltioiden ja territorioiden lainsäädännön perusteella. Australian kaikki eläinlajit on listattu, ja se on keskeinen tekijä Australian eläimistön ja luonnon monimuotoisuuden suojelussa. Liittovaltion hallitus perusti 1973 Australian Biological Resources Studyn (ABRS), joka koordinoi eläimistön ja kasvillisuuden taksonomioiden, tunnistamisen, luokittelun ja levinneisyyden tutkimista. ABRS ylläpitää ilmaista verkkotietokantaa, jossa on luetteloituna suuri osa Australian eläimistä ja kasveista. Australia on kansainvälisen valaanpyyntikomission (IWC) jäsen ja vastustaa voimakkaasti kaupallista valaanpyyntiä. Australian vesillä ovat kaikki valaslajit ("Cetacea") suojeltuja. Australia on myös allekirjoittanut CITES -sopimuksen ja rajoittaa kaikkien uhanalaisten lajien maastavientiä.


title: Australian eläimistö

text: Jokaiseen osavaltioon ja territorioon on perustettu suojelualueita suojelemaan ja säilyttämään maan ainutlaatuista ekosysteemiä. Näihin alueisiin kuuluu kansallispuistoja ja muita alueita, kuten myös 64 suota, jotka on rekisteröity Ramsarin sopimukseen ja maailmanperintöluetteloon. Vuonna 2002 oli Australian kokonaispinta-alasta suojeltua aluetta 10,8 % (774 619,51 km²). Merien monimuotoisuuden säilyttämiseksi on suojelualueita perustettu myös useille merialueille. Alueet kattoivat vuonna 2002 7 % (646 000 km²) Australian aluevesistä. Isoa valliriuttaa ylläpitää osavaltio- ja territoriolainsäädännön alainen Grand Barrier Reef Marine Park Authority. Jotkin Australian kalavesistä ovat jo ylikalastettuja, ja useille merieläinlajeille on määritelty kalastuskiintiöt.


title: Sydney Tower

text: Sydney Tower on Sydneyn korkein ja Australian neljänneksi korkein rakennelma kahden maston ja Q1-pilvenpiirtäjän jälkeen. Sydney Towerin kattokorkeus on 275 metriä ja antenni on 309 metrissä. Sydney Tower Centrepointin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1970, ja itse torni avattiin yleisölle elokuussa 1981. Tornia tukee 56 kaapelia, ja sen henkilökapasiteetti on 960 henkeä. Tornissa on 250 metrin korkeudessa sijaitseva näköalatasanne, jonne pääsee joko kiipeämällä 1 504 porrasta tai matkustamalla hissillä, joka nousee tasanteelle 40 sekunnissa. Sydney Towerissa järjestetään Skywalkeja, joilla osallistujat viedään kävelemään tornin ulkopuolella olevalle tasanteelle.


title: Peter Leo Gerety

text: Peter Leo Gerety (19. heinäkuuta 1912 – 20. syyskuuta 2016) oli yhdysvaltalainen pappi. Hän syntyi Connecticutin osavaltiossa ja sai katolisen vihkimyksensä 29. kesäkuuta 1939.


title: Peter Leo Gerety

text: Piispan asemaan Gerety pääsi ensi kertaa vuonna 1966. Myöhemmin hän toimi Newarkin hiippakunnan arkkipiispana New Jerseyssä vuosina 1974–1986.


title: Peter Leo Gerety

text: Geretystä tuli katolisen kirkon iäkkäin elossa oleva yhdysvaltalaispiispa, kun Marion Francis Forst kuoli 2. kesäkuuta 2007.


title: Knut Frænkel

text: Knut Frænkel (14. helmikuuta 1870 Karlstad, Ruotsi – 1897 Valkosaari, Huippuvuoret) oli ruotsalainen diplomi-insinööri ja arktisten alueiden tutkimusmatkailija. Hän oli mukana Salomon Andréen pohjoisnaparetkellä.


title: Knut Frænkel

text: Frænkel kasvoi Norlannissa ja harrasti nuorena ammuntaa, hiihtoa ja retkeilyä. Ylioppilaana hän opiskeli diplomi-insinööriksi Kungliga Tekniska högskolanissa Tukholmassa, josta hän valmistui vuonna 1896.


title: Knut Frænkel

text: Kun meteorologi Nils Gustaf Ekholm luopui paikastaan Salomon Andréen pohjoisnaparetkellä ennen toista yritystä, Frænkel ilmoittautui vapaaehtoiseksi. Keväällä 1897 hän matkusti Pariisiin opiskelemaan ilmapallolentämistä, ja saman vuoden kesällä hän lähti Andréen matkalle Danskøyasta. Kuten muutkin mukana olleet Frænkel kuoli matkalla. Hän oli naimaton.


title: Urokaanihappo

text: Urokaanihappo ("4-imidatsoliakryylihappo", "3-(3"H"-imidatsol-4-yyli)prop-2-eenihappo") on -histidiinin metaboliatuote, jolla on kaksi isomeeria: "trans"-urokaanihappo ja "cis"-urokaanihappo. Urokaanihappoa esiintyy muun muassa ihmisen iholla, jossa se toimii auringon UV-säteilyn suodattajana. Auringon valon UVB-säteilyn vaikutuksesta "trans"-urokaanihappo muuttuu "cis"-urokaanihapoksi. Urokaanihapolla on havaittu olevan terapeuttisia vaikutuksia. "Cis"-urokaanihapon tiedetään aktivoivan auttaja-T-soluja ja vaikuttavan immuunisolujen toimintaan vaimentavasti iholla. Tieteellisissä tutkimuksissa on alustavasti osoitettu, että cis-urokaanihappo paikallisesti iholle annosteltuna hillitsee ihon tulehdusreaktiota esimerkiksi psoriaasissa, kontaktiyliherkkyysreaktiossa ja viivästyneessä yliherkkyysreaktiossa. Eläinkokeissa on lisäksi osoitettu, että cis-urokaanihappo estää ärsytysihottumaa.


title: Urokaanihappo

text: Urokaanihapon kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 138,124 g/mol, sulamispiste 225 °C ja CAS-numero 104-98-3.


title: Henry Cooper

text: Sir Henry Cooper OBE (3. toukokuuta 1934 Lontoo, Englanti – 1. toukokuuta 2011) oli englantilainen nyrkkeilijä. Hänet muistetaan hyvin ottelustaan nuorta Cassius Claytä (myöhemmin Muhammad Ali) vastaan. Cooper onnistui pudottamaan Clayn kanveesiin ottelun neljännessä erässä, mutta hävisi kuitenkin ottelun silmäkulmansa auettua viidennessä erässä.


title: Henry Cooper

text: Cooper otteli myös entisen mestarin, Floyd Pattersonin kanssa. Pattersonille hän hävisi ottelun neljännessä erässä tyrmäyksellä.


title: Henry Cooper

text: Cooper otteli myös Joe Erskinen kanssa kahdesti. Ensimmäisen ottelun hän voitti viidennessä erässä tuomarin keskeyttäessä koitoksen. Miesten välisen uusintaottelun hän voitti yhdeksännessä erässä tuomarin keskeytyksellä.


title: Henry Cooper

text: Cooper oli vasenkätinen. Yleisestä tavasta poiketen hän otteli vasen käsi edellä.


title: Henry Cooper

text: Cooper valittiin vuoden urheilupersoonaksi vuosina 1967 ja 1970.


title: Henry Cooper

text: Olympiakisoihin Cooper osallistui raskaaseen keskisarjaan vuonna 1952 voitettuaan Amateur Boxing Association -mestaruuden vain 17-vuotiaana. Olympiakisoissa tie nousi kuitenkin pystyyn ensimmäisessä ottelussa, kun Neuvostoliiton edustaja Anatoli Perov voitti tuomariäänin 2–1.


title: Kuvafoorumi

text: Kuvafoorumi tai kuvalauta on keskustelupalsta, jonka sisällössä keskeistä on kuvatiedostojen käyttö keskustelujen apuvälineenä. Ensimmäiset kuvalaudat perustettiin Japanissa, ja muunkinkielisten kuvalautojen sisällöstä iso osa keskittyy japanilaisen kulttuurin ympärille.


title: Kuvafoorumi

text: Kuvafoorumit ovat pohjimmiltaan keskustelupalstoja, joille lähetetyissä viesteissä kirjoituksien sijasta keskeisessä asemassa ovat kuvat. Keskustelupalstojen tavoin kuvafoorumien sisältö on yleensä jaettu aihealueittain. Keskustelupalstoista poiketen kuvafoorumien sisältö on kuitenkin yleensä hyvin lyhytikäistä; keskustelusäikeet saattavat kadota niinkin pian kuin kymmenen minuuttia niiden luomisesta.


title: Kuvafoorumi

text: Kuvafoorumit poikkeavat myös kuvagallerioista siinä, että kuvan julkaisija ei yleensä ole sen tekijä, vaan kuvat ovat peräisin muista Internet-lähteistä kuten gallerioista tai toisilta kuvafoorumeilta. Monien kuvafoorumeiden hyvin keskeinen kulttuuripiirre on kuitenkin julkaistavien kuvien muokkaaminen ennen niiden lähettämistä foorumille.


title: Kuvafoorumi

text: Useimmat kuvafoorumit ja "2channelin" kaltaiset keskustelupalstat sallivat nimettömän julkaisemisen tai jopa suosivat sitä. Rekisteröinnin sijasta käyttäjien yksilöintiin käytetään yleensä käyttäjäkohtaisia tripkoodeja. Joillain foorumeilla on ajoittain ollut käytössä jopa täydellinen nimi(merkki)kielto, eli kaikki viestit on pakotettu anonyymeiksi. Anonymiteettiä pidetään yhtenä kuvafoorumeiden vahvuuksista. Toisaalta juuri anonyymiydestä johtuu, että kuvalautoihin liittyy myös ikävämpiä asioita, kuten lapsiporno ja esimerkiksi eläimiin ja ihmisiin kohdistuvaa väkivaltaa sisältävät kuvat ja gif-animaatiot.


title: Kuvafoorumi

text: Suosituimpien englanninkielisten kuvafoorumeiden aihealueet pyörivät yleensä animen kaltaisten japanilaisten kulttuurituotteiden ympärillä. Japanissa kuvafoorumeiden määrä on moninkertainen ja myös aihealueita on enemmän. Myös hyvin merkittävä määrä internet-meemeistä on katsottu olevan lähtöisin kuvafoorumeilta.


title: Kuvafoorumi

text: "Futaba Channel" (), lyhyemmin "Futaba", on japanilainen otaku- ja underground-kulttuureihin keskittynyt foorumi. Näillä aihealueilla sitä pidetään yhtenä Japanin suosituimmista kuvafoorumeista sen lisäksi, että se on vanhin ja suurin. "Futaba Channel" perustettiin 30. elokuuta 2001 turvapaikaksi "2channelin" käyttäjille, kun "2channelia" uhkasi lopettaminen.


title: Kuvafoorumi

text: "4chan" on englanninkielinen kuvafoorumi, jonka keskeisimpiä aiheita ovat anime, manga ja populaarikulttuuri. "4chan" on länsimaissa tunnetuin chan-tyyppinen kuvafoorumi.


title: Kuvafoorumi

text: Nykyään "4chanissa" on 35 kuvaketjua, joiden aiheita ovat animen ohella esimerkiksi aseet, matkailu ja pornografia. Lisäksi käytössä on 19 pelkästään tekstiä sisältävää keskustelupalstaa.


title: Kuvafoorumi

text: "4chanin" perusti Something awful -foorumin käyttäjä "moot". Sivusto on kerännyt animefanien huomiota maailmanlaajuisesti ja se on kasvanut merkittävästi perustamisestaan ohittaen liikennemäärissä jopa "Futaba Channelin". Liikennemääriä mittaavan Alexa Internetin listalla "4chanin" tämänhetkinen sijoitus on 922.


title: Kuvafoorumi

text: Lolcats-nimellä tunnettu internet-ilmiö sai alkunsa "4chanilla" vuonna 2005, kun foorumilla ryhdyttiin julkaisemaan lauantaisin kissojen kuvia (), kissa-aiheisia replykuvia sekä kuvamakroja eli kuvia, joihin on lisätty tekstiä.


title: Kuvafoorumi

text: "Finnchan" oli ainakin vuoden 2007 alusta toiminut suomalainen kuvafoorumi. "Finnchan" tuli suuren yleisön tietoisuuteen, kun sen kautta levisi maailmalle lauantaina 13. lokakuuta 2007 tiedosto, joka sisälsi 78 000 suomalaisen henkilön keskustelupalstojen käyttäjätunnuksen salasanatietoineen.


title: Kuvafoorumi

text: Syyskuussa 2009 Finnchan sulkeutui lopullisesti.


title: Kuvafoorumi

text:
"Kuvalauta" oli vuonna 2007 "Finnchanin" väliaikaiseksi varasivustoksi perustettu suomalainen kuvafoorumi, joka alkoi "Finnchanin" linjoille palaamisen jälkeen kuitenkin elää omaa elämäänsä. "Kuvalauta" oli aluksi pienen sisäpiirin käytössä, josta se levisi hiljalleen suosioon Suomen suosituimmaksi "chaniksi" sekä elokuussa 2010 Kuvalauta oli suomalaisten 108. käytetyin sivusto maailmalla.
"Kuvalauta" on esiintynyt myös julkisuudessa koulu-uhkauksen tekopaikkana Jyväskylän Harjun koulua vastaan, Rovaniemen nopeusvalvontakameran räjäytyksen yhteydessä, jossa tekijä kertoi teostaan foorumilla sekä Älypää-sivuston tietomurron yhteydessä, kun lista salasanoista julkaistiin siellä, johtaen Kuvalaudan lyhyeen sulkemiseen.


title: Kuvafoorumi

text: Kuvalauta lopetti hetkellisesti toimintansa 31.8. palveluntarjoajan haluttomuudesta jatkaa sivuston ylläpitämistä, ja lopullinen sulkemispäätös tehtiin 7.9.2010.


title: Kuvafoorumi

text: "Northpole" perustettiin vuoden 2009 lopulla vaihtoehtoiseksi kuvafoorumiksi Kuvalaudalle, mutta ei kyennyt saavuttamaan samanlaista suosiota kuin Ylilauta. Northpole on lopetettu.


title: Kuvafoorumi

text:
"Ylilauta" syntyi Kotilaudan ja Lauta.netin (Kuvalaudan lopettamisen jälkeen perustettujen kuvafoorumeiden) yhdistymisen seurauksena.
Ylilauta on yksi Suomen suosituimmista sivustoista ja kerää useita kymmeniä tuhansia suomalaista päivittäin.
Ylilauta on edeltäjänsä Kuvalaudan tapaan ollut useasti esillä koulu-uhkauksien ja kunnianloukkausten tekopaikkana sekä erinäisten nettisivustojen tietomurtojen saaliin (yleensä hallintatunnukset, joilla sivustoja on sotkettu) levittämispaikkana. 1 miljoonan viestin raja rikottiin Ylilaudalla 3.12.2012, ja 50 miljoonan viestin raja 10.4.2016.


title: Risto Kavanne

text: Risto Ilmari Kavanne (sukunimi vuoteen 1942 "Kavander"; 5. toukokuuta 1916 Turku – 8. kesäkuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kirjapainonjohtaja ja kirjailija. Ekonomin koulutuksen saanut Kavanne työskenteli Sanoma Osakeyhtiön kirjapainojohtajana.


title: Into Jyläskoski

text: Into Ilo Väinämö Jyläskoski (sukunimi vuoteen 1954 Luukko; 9. huhtikuuta 1910 Tampere – 14. marraskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.


title: Into Jyläskoski

text: Jyläskoski työskenteli 1930-luvulla Merivartiolaitoksessa nuorena merivoimien aliluutnanttina toimien lentoradiosähköttäjänä. Hän kirjoitti omien kokemustensa perusteella kaksi tähän aihepiiriin liittyvää kirjaa "Hassan-veneet tulevat : merivartijain seikkailuja" ja "Pirtusota Suomemme rannoilla".


title: W. M. Pöysti

text: Wäinö Matti Pöysti (5. maaliskuuta 1882 Jääski – 29. tammikuuta 1942 Kuopio) oli suomalainen kirjailija.


title: W. M. Pöysti

text: Pöystin vanhemmat olivat maanviljelijä Erik Pöysti ja Maria Elisabet Mohka. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta klassillisesta lyseosta 1901 ja hän valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1907.


title: Sakari Pehkonen

text: Sakari Pehkonen (s. 30. huhtikuuta 1966 Helsinki) on suomalainen pääsarjauransa lopettanut koripalloilija. Hänet valittiin vuoden koripalloilijaksi vuonna 1987 ja SM-sarjan vuoden pelaajaksi kaudella 1988. Pehkonen pelasi urallaan 44 nuorten maaottelua ja 153 aikuisten maaottelua.


title: Sakari Pehkonen

text: Pehkonen on Espoon Palloseuran kasvatti, mutta hän debytoi SM-sarjassa Helsingin NMKY:n joukkueessa kaudella 1983–1984, jolloin hän teki 9,2 pistettä ja otti 3,4 levypalloa ottelua kohden. Hän pelasi seurassa vuoteen 1990 asti, jonka aikana hän voitti neljä Suomen-mestaruutta.


title: Sakari Pehkonen

text: Vuosiksi 1990–1992 Pehkonen siirtyi pelaamaan Panttereihin, joissa hän voitti Suomen cupin vuonna 1991. Pisteiden valossa kausi 1991–1992 oli hänen parhaansa (23,2) ja kauden jälkeen hän siirtyikin Belgiaan, jossa hän pelasi joulukuuhun 1993 asti. Kauden 1993–1994 lopun Pehkonen pelasi Suomessa Forssan Alussa.


title: Sakari Pehkonen

text: Kaudet 1994–1996 Pehkonen edusti kotimaassa Tapiolan Honkaa mutta siirtyi jälleen kaudeksi 1996–1997 Belgiaan. Yhden kauden jälkeen hän palasi kotimaahan ja edusti vielä neljän pelikauden ajan SM-sarjassa Torpan Poikia sekä Espoon Honkaa. Pehkonen päätti pääsarjauransa kaudella 2000–2001, jolloin Honka voitti SM-kultaa.


title: Sakari Pehkonen

text: Elokuussa 2017 Pehkonen nimettiin Suomen koripallon Hall of Fameen.


title: Mauno Pelkonen

text:
Mauno Antero Pelkonen (1. helmikuuta 1911 Kotka – 17. syyskuuta 1969) oli suomalainen kirjailija, päätoimittaja ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. Kirjailijana hän käytti myös nimimerkkiä "A. Tiera" ja lehtipakinoitsijana nimimerkkiä Mani.
Mauno Pelkonen kävi ammattikoulun ja työskenteli sen jälkeen jonkin aikaa metallitöissä. Hän opiskeli Työväen Akatemiassa Kauniaisissa vuosina 1931–1932 ja sen jälkeen Yhteiskunnallisen korkeakoulun sanomalehtiopin linjalla. Opinnot keskeytyivät, kun talvisota syttyi. Sodan jälkeen Pelkonen työskenteli SAK:ssa toimitsijana.


title: Mauno Pelkonen

text: Mauno Pelkonen aloitti sanomalehtialan työt vuonna 1943 Savon Kansan toimitussihteerinä Kuopiossa. Sen jälkeen hän työskenteli toimittajana Helsingissä sosialidemokraattisen nuorisoliiton Työläisnuoriso-lehdessä. Hämeen Kansan päätoimittajaksi hänet valittiin vuonna 1948, ja siinä työssä hän jatkoi kuolemaansa saakka.


title: Mauno Pelkonen

text: Kunnallispolitiikassa


title: Mauno Pelkonen

text:
Mauno Pelkonen toimi Hämeenlinnan kaupunginvaltuutettuna yhtäjaksoisesti vuodesta 1953 alkaen, välillä sosialidemokraattisen valtuustoryhmän puheenjohtajana. Hän oli kunnallispoliittisen uransa aikana myös useissa lautakunnissa joko jäsenenä tai puheenjohtajana.
Teknisten asioiden lautakunnan puheenjohtajana hän toimi vuodesta 1953 lähtien. Siinä tehtävässä hän perehtyi nopeasti kasvavan kaupungin vaativiin kunnallisteknisiin hankkeisiin ja koko kaupungin kehittämiseen.
Kanta-Hämeen Seutukaavaliiton hallituksen puheenjohtajana Pelkonen vaikutti laajasti myös koko maakunnan seutusuunnittelussa ja kehityksessä.


title: Mauno Pelkonen

text: Sosialidemokraattisessa liikkeessä


title: Mauno Pelkonen

text:
Kiinnostuksensa työväenliikkeeseen, sen historiaan ja sosialismin teoriaan Pelkonen sai perintönä isältään. Hän liittyi 17-vuotiaana Kotkan sosialidemokraattiseen työläisnuoriso-osastoon. Kotkassa hänet valittiin piiritoimikuntaan, ja Kuopiossa hän toimi vuosina 1944–1945 Kuopion sosialidemokraattisen nuorisopiirin puheenjohtanana. Vuonna 1968 Sosialidemokraattisen Nuorison Keskusliitto kutsui hänet kunniajäsenekseen.
Sosialidemokraattiseen puolueeseen Pelkonen liittyi vuonna 1933 Kotkan Työväenyhdistyksen kautta. Aina muuttaessaan kotipaikkaa hän liittyi paikalliseen sos.dem. yhdistykseen ja toimi monessa johtokunnan jäsenenä.
Hämeenlinnan sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön puheenjohtajana ja vuodesta 1958 lähtien hän toimi useita vuosia sos.dem. piirijärjestön puheenjohtajana.
Hän oli useaan otteeseen myös ehdolla eduskuntavaaleissa, ja oli vähällä tulla valituksi vuonna 1966, jolloin vasemmistopuolueet voittivat ainoan kerran Suomen eduskuntavaalien historiassa eduskuntaenemmistön.


title: Mauno Pelkonen

text: Päätoimittajana ja pakinoitsijana


title: Mauno Pelkonen

text: Mauno Pelkonen tunnettiin myös Hämeen Kansan paitsi päätoimittajana, myös pakinoitsijana nimimerkillä Mani. Häntä pidettiin sujuvakielisenä, mutta myös varsin kärkevänä kirjoittajana. Hänen asiantuntemustaan sekä politiikan historiasta että päivänpolitiikasta arvostettiin. Sen seurauksena hän toimi usein Sosialidemokraattisen Aikakauslehden avustajana ja esiintyi monissa radio- ja tv-ohjelmissa sanavalmiina keskustelijana.


title: Mauno Pelkonen

text: Muussa järjestötoiminnassa


title: Mauno Pelkonen

text:
Mauno Pelkonen kuului sekä Sosialidemokraattiseen Sanomalehtimiesliittoon että Suomen Sanomalehtimiesten liittoon ja toimi sen alueellisissa yhdistyksissä hallitustasolla.
Hän johti Kanta-Hämeen Sydänyhdistystä sekä kuului Hämeenlinnan Rotaryklubiin. Hän osallistui aktiivisesti myös Pohjola-Nordenin kummikuntatoimintaan ja sen puitteissa tehtyihin matkoihin.


title: Mauno Pelkonen

text: Harrastukset ja perhe


title: Mauno Pelkonen

text:
Nuorukaisena Mauno Pelkonen harrasti aktiivisesti nyrkkeilyä ja voimistelua Kotkan Riennossa. Hän myös opiskeli viulunsoitto, joka myöhemmin vaihtui vain mandoliininsoitoksi laulun säestyksenä. Mauno Pelkonen tunnettiin myös musikaalisena ja kantavaäänisenä laulajana. Työnsä ohella hän julkaisi kolme romaania: nuorisokirjan Kalliosaarten salakuljettajat sekä kaksi tieteisromaania Valkoisten intiaanien arvoitus ja Missä on Paititin maa (Karisto).
Mauno Pelkonen asui viimeiset vuotensa vuonna 1955 valmistuneessa omakotitalossa Hämeenlinnan Aulangolla ja harrasti puutarhanhoitoa.
Hänen vaimonsa Kastehelmi Pelkonen, o.s. Manninen (1919–1991) oli ammatiltaan ompelija ja Hämeenlinnassa arvostettu vaativien ilta- ja kävelypukujen suunnittelijana ja tekijänä.
Mauno Pelkoselta jäi kolme lasta, joista vuonna 1942 syntynyt Antti Pelkonen jäi eläkkeelle Malmin kauppaoppilaitoksen matematiikanopettajan ja vararehtorin toimesta. Vuonna 1947 syntynyt Anna-Maija Eräkangas toimi ennen eläkkeelle pääsyään YLEn tv1:n draamaohjelmien tuottajana. Vuonna 1955 syntynyt Tiina Pelkonen työskentelee toimittajana ja tuottajana lehtitalo Unionimediassa. Mauno Pelkosella on kuusi lastenlasta ja kaksi lapsenlapsenlasta (vuonna 2011).


title: Sotamuseo

text: Sotamuseo on Helsingissä sijaitseva Maanpuolustuskorkeakoulun alainen valtakunnallinen sotahistoriallinen erikoismuseo ja puolustusvoimien keskusmuseo. Sotamuseo kerää, säilyttää, tutkii ja asettaa näytteille Suomen puolustusvoimiin sekä sota- ja asehistoriaan liittyvää esineistöä ja muuta perinnettä. Se tuottaa näyttelyitä ja harjoittaa opetustoimintaa, julkaisee sotahistoriaa esitteleviä teoksia ja toimii asiantuntijana ja lausunnonantajana erilaisissa sotahistoriaa koskevissa kysymyksissä. Museo ohjaa eri puolella Suomea sijaitsevien aselajimuseoiden toimintaa ja tekee yhteistyötä niiden kanssa. Sotamuseo palvelee puolustusvoimia, muita viranomaisia ja sotahistoriasta kiinnostunutta suurta yleisöä.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon yleisölle avoinna olevat näyttelykohteet, Sotamuseon Maneesi, Sotamuseon Tykistömaneesi ja sukellusvene Vesikko, sijaitsevat Suomenlinnassa. Sotamuseon kohteissa vierailee vuosittain yli 75 000 kävijää..


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon toimistotilat ja kokoelmapalvelut ovat Kruununhaassa, mutta siellä sijainnut perusnäyttely "Hakkapeliitoista rauhanturvaajiin" suljettiin 1.5.2016.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseo perustettiin 25. marraskuuta 1929 ja avajaiset järjestettiin Liisankatu 1:ssä Kruununhaassa seuraavan vuoden lokakuun 18. päivänä. Ennen museon perustamista Suomen sotahistoriallista perintöä ja kokoelmia oli ollut esillä mm. Valtion historiallisen museon Suomen sodan satavuotisnäyttelyssä vuonna 1908. Vuosina 1918–1919 syntyi Kansallismuseoon lähinnä lahjoitusten kautta vapaussotaan liittynyt kokoelma. Lisäksi Helsinkiin vuonna 1918 perustettuun Sota-arkistoon oli kertynyt sotahistoriallista esineistöä, joka loi pohjan Sotamuseon kokoelmille.


title: Sotamuseo

text: Tammikuussa 1933 Sotamuseo muutti puolustusministeriön määräyksellä Liisankadun tiloista Suomenlinnaan bastioni Carpelaniin, jossa se oli aina talvisodan alkuun saakka. Sotamuseon johtajaksi valittiin luutnantti Reino Wilhelm Palmroth. Avajaiset Carpelanissa järjestettiin 11. kesäkuuta 1933 ja kävijöitä riitti vuosittain arviolta 9 000 henkilöä. Sotamuseon näyttely oli jaettu aselajeittain jääkäri-, pioneeri-, ase-, ja laivasto-osastoihin. Lisäksi näyttelyssä oli esillä sisällissodan esineistöä.


title: Sotamuseo

text: Syksyllä 1939 Sotamuseo Suomenlinnassa suljettiin, henkilöstö siirrettiin sotilastehtäviin, ja museon esineistöä varastoitiin ympäri Suomea. Myös museon toimisto jouduttiin siirtämään pois Helsingistä vuoden 1944 pommitusten aikana. Talvi- ja jatkosodan aikana Sotamuseo järjesti kuitenkin Messuhallissa näyttelyitä, joista ensimmäinen oli Sotasaalisnäyttely helmikuussa 1940. Tätä seurasivat vuonna 1941 Sotamuistonäyttelyt I ja II sekä 1941–43 kiertonäyttelyt Suomen maakunnissa. Toimintaa laajennettiin vuosina 1942–43 aina Ruotsiin asti. Sodan aikaisilla näyttelyillä oli muitakin pyrkimyksiä kuin pelkästään esitellä rintamaesineistöä yleisölle. Samalla kerättiin esimerkiksi varoja sotainvalideille sekä pyrittiin korottamaan kotirintaman mielialaa. Vuonna 1944 perustettiin Sotamuseon toimintaa tukemaan Sotamuistoyhdistys, myöhempi Suomen Sotahistoriallinen Seura.


title: Sotamuseo

text: Sotien jälkeisinä vuosina Sotamuseo oli hetkellisesti ilman näyttelytiloja, mutta tilanne muuttui, kun se sai käyttöönsä tilat Kruununhaasta. Sotamuseo sijaitsee Evert Lagerspetzin vuonna 1883 suunnittelemassa tiilikasarmissa Maurinkatu 1:ssä. Kasarmissa oli vuosina 1883–1901 majoitettuna Suomen vanhan sotaväen 1. Uudenmaan tarkk`ampujapataljoona. Sotamuseon näyttelytoimintaa laajennettiin 1990-luvun puolivälissä jälleen myös Liisankadulle, jossa oli esillä muun muassa Hakkapeliitoista rauhanturvaajiin-näyttely.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon toiminta Suomenlinnassa oli keskeytynyt talvisodan kynnyksellä. Bastioni Carpelanin kokoelmat oli siirretty jatkosodan aikana mantereelle ja tilat oli sittemmin luovutettu Armfelt-museon käyttöön. Toisaalta sodan jälkeisinä vuosina 1946–1948 oli käyty keskusteluja Rannikkotykistömuseon perustamisesta Suomenlinnaan. Rannikkotykistömuseo avattiinkin joulukuun alussa 1948 ja sen näyttely kattoi ajanjakson autonomian loppuvuosilta sekä itsenäisyyden ajalta. Myöhemmin museoon tehtiin parannuskorjauksia ja se avattiin uudelleen 12.5.1988. Rannikkotykistömuseo suljettiin vuonna 2007 tilojen huonon kunnon vuoksi.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon Laivasto-osasto avattiin Suomenlinnassa 6. marraskuuta 1948. Museon tehtäviin kuului esitellä itsenäisyyden ajan meripuolustusta. Laivastomuseo jäi kuitenkin lyhytikäiseksi, kun se jouduttiin kosteusongelman vuoksi sulkemaan jo vuonna 1963, eikä se saanut hankittua uusia näyttelytiloja.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon siirtämisestä Suomenlinnaan käytiin keskusteluja 1970-luvun ensimmäisellä puoliskolla, mutta ehdotuksista huolimatta sen pääsy linnoitetulle saarelle evättiin. Sukellusvene Vesikko avattiin kuitenkin museotilana Tykistölahdella 1973. Vuonna 1975 valtioneuvosto teki päätöksen Suomenlinnan menneisyyttä esittelevästä museotoiminnasta. Puolustusvoimien esityksestä ja Suomenlinnan Hoitokunnan sekä Museoviraston kannattaessa ehdotusta luvat näyttelytiloille saatiin elokuun lopussa 1980. Näyttelytilaksi saatiin Maneesi, joka oli ollut vuodesta 1974 lähtien Sotamuseon varastotilana. Sen peruskorjaus aloitettiin 1986 ja avajaisia vietettiin kolme vuotta myöhemmin, 1.6.1989.


title: Sotamuseo

text: Vuodesta 1962 lähtien Sotamuseo on järjestänyt yli 30 erikoisnäyttelyä tiloissaan. Näihin sisältyy muun muassa Puolustusvoimien 40- ja 90-vuotisnäyttelyt vuosina 1958 ja 2008 sekä useita talvisota-aiheisia näyttelyitä. Toukokuussa Suomenlinnan näyttelytiloihin avattiin Puolustusvoimat – 100 vuotta sodan ja rauhan töissä -juhlanäyttely Puolustusvoimien merkkivuoden kunniaksi.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon kokoelmat käsittävät yli 200 000 esinettä, joista vain pieni osa on pysyvästi näytteillä. Valtaosa esineistöstä on tutkimuskokoelmissa tai varastoituna. Sotamuseon esinekokoelmiin kuuluu esimerkiksi kunniamerkkejä, aseita, univormuja, sota-aiheista taidetta ja lippuja sekä sota-aluksia, ajoneuvoja ja lentokoneita. Ajallisesti kokoelmat ulottuvat Ruotsin vallan ajasta nykypäivään, mutta painopiste on itsenäisyyden ajassa. Valokuvakokoelmat koostuvat yli 200 000 valokuvasta. Kuva-arkisto palvelee näyttely-, tutkimus- ja julkaisutoimintaa.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseolla on oma julkaisusarja, jossa ilmestyy eri aihepiirejä kuten aselajien historiaa käsitteleviä teoksia. Museo julkaisee yhdessä Suomen Sotahistoriallinen seura ry:n kanssa vuosittain ilmestyvää Sotahistoriallista aikakauskirjaa. Sotamuseo julkaisi 4. kesäkuuta 2008 Suomen Puolustusvoimien joukko-osastoperinteet -kirjan osana Puolustusvoimien 90-vuotisjuhlavuotta. Museo on ollut myös tuottamassa sisältöä erilaisiin multimediajulkaisuihin mm. talvisodasta.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseolla on Suomenlinnassa kaksi kohdetta. Sukellusvene Vesikko on ainoa Suomen viidestä sodanaikaisesta sukellusveneestä jäljelle jäänyt: muut myytiin romutettavaksi vuonna 1953. Talvi-ja jatkosodan aikana Vesikko toimi lähinnä partiointi-ja varmistustehtävissä Suomenlahdella ja Ahvenanmerellä. Vesikko suoritti sodan aikana yhden onnistuneen hyökkäyksen vihollisaluksia vastaan, kun se 3. heinäkuuta 1941 torpedoi Neuvostoliiton Vyborg-rahtialuksen Suursaaren lähettyvillä. Jatkosodan päätyttyä Vesikon palveluskäyttö loppui, sillä Pariisin rauhansopimus kielsi Suomelta sukellusveneet vuonna 1947. Vesikko saatiin kuitenkin säästettyä ja siitä kaavailtiin harjoitusvenettä Merivoimille. Vesikolle ei kuitenkaan löytynyt käyttöä ja se siirrettiin Katajanokan telakalle. Sukellusveneen myymistäkin harkittiin, mutta se onnistuttiin lopulta säästämään ja siirrettiin 1960-luvun alussa Suomenlinnaan Tykistölahdelle. Vesikko avattiin heinäkuussa 1973 museona yleisölle ja siitä on tämän jälkeen tullut Sotamuseon suosituin vierailukohde.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon Maneesin Puolustusvoimat sodan töissä -näyttely esittelee Suomen itsenäisyyden ajan neljä sotaa, sisällissodasta aina Lapin sotaan asti, eli vuodet 1918-1945. Näyttelyssä on esillä Suomen, Neuvostoliiton sekä Saksan sodanaikaisia univormuja, aseita sekä esineistöä. Näyttelyn kuriositeetteihin kuuluvat muun muassa Simo Häyhän lahjakivääri, Mauno Koiviston pikakivääri sekä Lauri Törnin mitalit. Lisäksi tilaan on rakennettu pommisuoja ja viestikorsu.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon Tykistömaneesin Puolustusvoimat rauhan töissä -näyttely kertoo Puolustusvoimien historiasta sotien päättymisestä aina nykypäivään saakka. Näyttely kattaa vuodet 1946-2018. Näyttelyssä voi tutustua varusmiespalveluksen suorittamiseen nykypäivänä, Suomen rauhanturvaaja organisaatioon sekä kokeilla istua Draken lentosimulaattorin ohjaksiin.


title: Sotamuseo

text: Puolustusvoimat – 100 vuotta sodan ja rauhan töissä -näyttely avattiin Sotamuseon Maneesissa ja Tykistömaneesissa toukokuussa 2018. Autonomiasta Atalantaan -näyttely Suomen sotahistoriasta avattiin toukokuussa 2012 ja suljettiin lokakuussa 2017. Tätä ennen Maneesissa oli talvi-, jatko- ja Lapin sotia esittelevä ja pääasiassa raskaampaa materiaalia sisältänyt näyttely, joka avattiin rakennuksen näyttelytilaksi avaamisen yhteydessä kesäkuussa 1989. Tilassa on järjestetty useita erikoisnäyttelyitä, kuten Suomalaiset sukellusveneet -näyttely, joka oli esillä vuosina 2003 ja 2004, sekä toukokuusta elokuuhun 2011 nähtävillä ollut Vesikko-näyttely. Suomenlinnan venäläiskaudelta peräisin oleva Maneesi on alun perin rakennettu 1880-luvulla tykkivarastoksi.


title: Sotamuseo

text: Maurinkatu 1:n vanha perusnäyttely korvattiin 8. maaliskuuta 2013 Liisankatu 1:ssä avatulla "Hakkapeliitoista rauhanturvaajiin" -näyttelyllä. Liisankatu 1:n näyttelytilassa oli tätä ennen esillä talvisota-aiheinen näyttely. Hakkapeliitoista rauhanturvaajiin -näyttely on ollut suljettu 1.5.2016 lähtien.


title: Sotamuseo

text: Sotamuseon kanssa yhteistyössä toimii kahdeksan aselajimuseota. Merkittävä osa näiden yhteistyömuseoiden esineistöstä kuuluu Sotamuseon kokoelmiin. Sotamuseon rajallisten resurssien ja näyttelytilojen vuoksi sotahistoriallisia kokoelmia on hajautettu alueellisesti ja aselajeittain. Erikoismuseoiden syntyyn vaikutti kuitenkin erityisesti eri joukko-osastojen omien kokoelmien kasvu. Erikoismuseot toimivat usein säätiöiden ylläpitäminä ja niitä on perustettu vuodesta 1945 lähtien, erityisesti 1960–70-lukujen aikana. Museoita ovat Panssarimuseo, Ilmatorjuntamuseo, Suomen Ilmailumuseo, Jalkaväkimuseo, Sotilaslääketieteellinen museo, Mobilia, Forum Marinum ja Museo Militaria, joka koostuu Pioneerimuseosta, Tykistömuseosta ja Viestimuseosta.


title: Mithridates II (Parthia)

text: Mithridates II Suuri (nimi myös muodossa "Mithradates II" eli "Arsakes VIII") oli Parthian kuningas vuosina 123 eaa. - 87 eaa.


title: Mithridates II (Parthia)

text: Parthian valtion sisäisestä kehityksestä tiedetään hyvin vähän, koska roomalaisten tekemät muistiinpanot käsittelevät lähinnä Parthian suhteita muihin maihin. On kuitenkin päätelty, että valtakuntaa rasittivat toistuvasti kuninkaanmurhat, veljesmurhat, vastakuninkaat ja vasallikapinat. Niinpä Mithridates kukisti vasallinsa Babylonian satraapin, joka oli kapinoinut kuningasta vastaan. Valtio keski kuitenkin 475 vuotta 100-luvun puoliväliin jaa.


title: Mithridates II (Parthia)

text: Idässä Mithridates kukisti skyytit ja ajoi heidät Oxus-joen taakse. Noin vuonna 115 eaa. Mithridateen luokse saapui Kiinan keisarin lähetystö. Hän sopi kiinalaisten kanssa kauppatavaroiden vapaasta kulusta Pathian valtakunnan läpi. Hallituskautensa aikana Mithridates yhtenäisti ja organisoi valtakuntaansa. Hänen kuolemansa jälkeen vuonna valtakunta vajosi sekasortoon ja valtaistuinriitoihin.


title: Akroterion

text: Akroterion (kreikaksi ἀκρωτήριον, "huippu") on klassista arkkitehtuuria edustavien rakennusten päätykolmion kulmissa käytetty koriste, joka on yleensä palmetinmuotoinen, mutta voi esittää myös ihmis- tai eläinfiguuria.


title: Jorma Mäenpää

text: Jorma Kalevi Mäenpää (21. heinäkuuta 1918 Nilsiä – 24. joulukuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen tiedotuspäällikkö ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä "K. Vara".


title: Jorma Mäenpää

text: Mäenpää pääsi ylioppilaaksi 1937 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1946. Hän toimi Väestöliiton tiedotuspäällikkönä 1948-1971 ja oli myös "Nuorten kirja ry":n perustajajäsen ja johtokunnan jäsen 1953–1963. Jorma Mäenpää kirjoitti kaikkiaan kaksi näytelmää, kolme romaania, kaksi nuortenkirjaa, yksitoista lastenkirjaa, neljä tietokirjaa ja yhdessä vaimonsa Ulla Mäenpään kanssa neljä sisustusopasta.


title: Japaninhumala

text: Japaninhumala ("Humulus japonicus", syn. "Humulus scandens") on hamppukasveihin kuuluva köynnöskasvilaji.


title: Japaninhumala

text: Se on kotoisin Itä-Aasiasta, mutta leviää Pohjois-Amerikassa haitallisena tulokaslajina.


title: Japaninhumala

text: Japaninhumala voi kasvaa yhdessä kasvukaudessa yli kymmenmetriseksi köynnökseksi. Sen lehdet ovat viisisormiset. Varressa on alaspäin osoittavia piikkejä.


title: Scalable Link Interface

text: Scalable Link Interface, lyhyemmin SLI, on Nvidian kehittämä näytönohjainliitäntä, joka mahdollistaa jopa neljän näytönohjaimen liittämisen rinnakkain tuomaan lisää laskentatehoa.


title: Scalable Link Interface

text: Ensimmäiset näytönohjaimet, joissa oli SLI tuki, olivat edesmenneen Nvidian ostaman 3DFX:n valmistamat PCI-liitäntäiset Voodoo2-näytönohjaimet, joita saattoi liittää kaksi rinnakkain. Kaupoissa Voodoo2 -näytönohjaimia oli vuonna 1998.


title: Scalable Link Interface

text: 3DFX:llä SLI tuli lyhenteenä sanoista Scan-Line Interleave. Myöhemmin Nvidia osti konkurssikypsäksi ajautuneen 3DFX:n, mutta ei ryhtynyt hyödyntämään ominaisuutta. Ominaisuuden hyödyntäminen tuon ajan koneissa olisi tiennyt paluuta taaksepäin, sillä Nvidian ostaessa 3DFX:n yleisin käytössä oleva näytönohjaimen liitäntätapa oli vaihtunut PCI:stä AGP-liitäntään.


title: Scalable Link Interface

text: Kun PCI -Express tuli näytönohjaimien liitäntätavaksi, Nvidia ryhtyi hyödyntämään ominaisuutta uusissa, GeForce 6xxx -sarjan näytönohjaimissaan. Ensimmäisen sukupolven SLI vaati näytönohjaimilta lähes täydellistä yhteneväisyyttä. Tämä ominaisuus otettiin käyttöön vuonna 2004. Myöhemmin tämä rajoitus on pystytty osittain kiertämään: nykyään voi kahden eri valmistajan näytönohjain toimia SLI tilassa, jolloin käytetään hitaamman näytönohjaimen kellotaajuuksia molemmissa. Näytönohjainten muistimäärän pitää olla sama ja niiden grafiikkaprosessoreiden pitää olla samaa sukupolvea. Esimerkiksi G80 ja G92 eivät toimi yhdessä. G80 ja G80 toimivat yhdessä, kuten G92 ja G92 grafiikkapiirilliset näytönohjaimet. Näytönohjainten valmistajalla ei ole vaikutusta, esimerkiksi Asuksen, ja Club 3D:n näytönohjaimet toimivat yhdessä, mikäli grafiikkapiirit ovat molemmissa samat ja emolevy tukee SLI tilaa.


title: Scalable Link Interface

text:
Sli jakaa piirrettävän datan kahdelle/kolmelle näytönohjaimelle rinnakkain.
Optimaalisessa tilanteessa SLI kykenee lähes kaksinkertaistamaan tuotettavien pikseleiden määrän.


title: Scalable Link Interface

text: SLI mahdollistaa eri tapoja jakaa työ korttien välillä:


title: Scalable Link Interface

text: Helmikuussa 2005 Gigabyte Tecnology julkaisi GV-3D1 - koodinimellisen näytönohjaimen. Näytönohjain oli sama, kuin GeForce 6600 -sarjan muutkin näytönohjaimet, mutta siinä oli kaksi GPU:ta. Näytönohjain ei ollut suuri myyntimenestys, sillä alkuvaiheessa sitä oli mahdollista käyttää vain GIGABYTE:n omissa emolevyissä.


title: Scalable Link Interface

text: Maaliskuussa 2006 Asus toi markkinoille N7800 GT dual -näytönohjaimen. Viritys oli hieman samanlainen, kuin GIGABYTE:n vuonna 2005 tuoma näytönohjain, mutta siinä oli 2 kpl 7800 gt:n ytimiä yhdellä piirillä. Tämä tuote ei ollut mikään myyntihitti, sillä sen hinta oli n $800.


title: Scalable Link Interface

text: Lisäksi näytönohjain toimi vain Nvidian NForce 4 -sarjan emolevyillä.


title: Scalable Link Interface

text: Nvidian 9000-sarjan lippulaiva GeForce 9800 GX2 sisältää myös kaksi sisäistä grafiikkasuoritinta, ja tämän lisäksi tukee quad-SLI -liitäntää, joka mahdollistaa kahden (4 ytimen) rinnakkaisen näytönohjaimen käytön.


title: Scalable Link Interface

text: Lucid Hydra piirillä kyetään toistaiseksi kiertämään crossfiren ja SLIn rajoitukset sekä tasaamaan korttien välistä kuormaa. Tämä saattaa tarkoittaa crossfiren ja SLIN aikakauden päättymistä.


title: Allan Tolvanen

text: Allan Edvin Tolvanen (26. heinäkuuta 1900, Viipuri – 19xx ) oli suomalainen näytelmäkirjailija.


title: Erkki Levanto

text: Erkki Theodor Levanto (sukunimi vuoteen 1907 Levander; 9. marraskuuta 1891 Vaasa – 8. syyskuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä "E. Spider".


title: Erkki Levanto

text: Nimimerkillä "E. Spider":


title: Niilo Tahkolahti

text: Niilo Erland Tahkolahti (5. tammikuuta 1900 Helsinki – 27. lokakuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.


title: Hans Binder

text: Hans Binder (s. 12. kesäkuuta 1948 Zell am Ziller, Innsbruck) on itävaltalainen entinen Formula 1 -kuljettaja, joka kilpaili Ensign-, Wolf-, Surtees- ja ATS-talleissa.


title: Hans Binder

text: Hän voitti Euroopan Formula Ford -mestaruuden 1972 ja siirtyi Formula 2 -sarjaan vuonna 1976. Samana vuonna hän osallistui myös Itävallan ja Japanin Grand Prix'hin. Vuonna 1977 hän siirtyi Surtees-talliin ja kilpaili myös kolme kertaa ATS-tallin autolla. Binder oli Hollannin GP:ssä kahdeksas, joka oli hänen uransa paras sijoitus. Hän palasi Surteesille ennen kauden loppua. Vuonna 1978 hän karsiutui kotikisastaan ATS:llä ja katosi sen jälkeen F1-näyttämöltä.


title: Hans Binder

text: Hän on moottoriurheilija René Binderin setä.


Vuoden 1910 laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä eli laki niiden Suomea koskevain lakien ja asetusten säätämisen järjestyksestä, joilla on yleisvaltakunnallinen merkitys (AsK 45/1910) oli Venäjän keisarikunnan duuman säätämä laki, jolla määriteltiin, mitkä asiat kuuluvat Suomen paikalliseen lainsäädäntöön ja mitkä voitiin luokitella yleisvaltakunnallisen lainsäädännön kysymyksiksi. Se oli yksi toisen sortokauden keskeisistä säädöksistä, jotka kavensivat Suomen autonomiaa. Suomessa lakia pidettiin laittomana. Se kumottiin Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917.


title: Vuoden 1910 laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä

text: Kun vuonna 1905 marraskuun manifesti oli kumonnut helmikuun manifestin soveltavat säädökset, ja manifestin nojalla annetut asetukset kuten vuoden 1901 asevelvollisuuslain, Venäjällä aloitettiin uuden yleisvaltakunnallisen lainsäädäntöjärjestyksen säätäminen.


text: Vuosi 1905 oli muuttanut myös Venäjän hallinnollisia rakenteita. Jo helmikuun manifesti oli edellyttänyt, että Suomen pitäisi lähettää edustajansa Venäjän valtakunnanneuvostoon. Kun Venäjän valtakunnanneuvostosta tehtiin vuoden 1906 perustuslailla ylähuone ja duumasta alahuone, piti Suomen osallistumisperiaatetta myös muuttaa. Venäjän hallitus vaati Suomen senaattia lähettämään edustajansa kumpaakin. Suomalaiset halusivat asian toteutettavan delegaatioperiaatteella; niin että senaatin edustajat osallistuisivat vain Suomea koskevien asioiden käsittelyyn. Tämä ei sopinut Venäjän hallitukselle, ja asia ratkaistiinkin venäläisen kannan mukaan vuonna 1910 annetulla lailla nro 1097, joka edellytti Suomen senaattia lähettämään kaksi edustajaa valtakunnanneuvostoon ja neljä duumaan. Näin yleisvaltakunnallinen lainsäädäntö oli järjestetty lailla, jonka säätämiseen myös Venäjän yhteiskunta oli duuman välityksellä osallistunut. Helmikuun manifestihan annettiin vuonna 1899 ohi valtakunnanneuvoston käsittelyn.


text: Yksi helmikuun manifestin epäkohdista suomalaisten mielestä oli yleisvaltakunnallisen ja paikallisen lainsäädännön erottelun puuttuminen. Suomalaiset pelkäsivät oman, eli paikallisen lainsäädännön jäämistä yleisen alaisuuteen. Vuoden 1910 annetussa laissa tätä epäkohtaa oli yritetty korjata 19 kohdan luettelolla, jossa yleisvaltakunnallisten lakien piiri oli määritelty. Luettelossa yleisvaltakunnallisiksi asioiksi määriteltiin muun muassa Suomen erillishallinnon perusteet, venäjän kielen asema, venäläisten oikeudet Suomessa ja sotilasasiat. Ongelmaksi kuitenkin ilmeni se, että yleisvaltakunnallisten lakien piiriin oli siirretty liikaa ja liian merkityksettömiä asioita, kuten esimerkiksi karviaismarjojen tuonti Suomeen. Merkittävämmäksi vuoden 1910 lain nojalla säädetyksi laiksi tuli vuoden 1912 niin sanottu yhdenvertaisuuslaki, jolla venäläisille taattiin Suomessa samat oikeudet kuin Suomen kansalaisille.


text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 Venäjällä nousi valtaan entisiä oppositiomiehiä, jotka olivat jo aikaisemmin duumassa kannattaneet suomalaisten oikeuksia. Heti vallankumouksen jälkeen keskustelun aiheeksi Venäjällä nousikin Suomen yleisvaltakunnallisen lainsäädännön lakkauttaminen. Väittelyä syntyi siitä, pitäisikö lainsäädäntö keskeyttää väliaikaisesti, perustuslakia säätävään kokoukseen asti, vai lakkauttaa lainsäädäntö lopullisesti. Päätökseksi tuli lopullinen lakkautus, ja siitä annettiin määräys maaliskuun manifestissa, jossa vuoden 1910 laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä lakkautettiin muun muassa vuoden 1890 postimanifestin ohella.


text: Vuoden 1910 laki on jäänyt Suomen historiaan osana sitä Venäjän yhtenäistämiskehitystä, joka oli alkanut jo 1800-luvun alkupuolella ja konkretisoitunut vuonna 1899 annetussa helmikuun manifestissa. Vaikka vuoden 1910 laki kavensi Suomen autonomiaa, vuonna 1908 annettu asetus esittelyjärjestyksen muutoksesta (uusi esittelyjärjestys) oli merkittävämpi autonomian kaventaja.


title: Roderick MacKinnon

text: Roderick MacKinnon (19. helmikuuta 1956, Burlington, Massachusetts) on yhdysvaltalainen neurobiologi. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2003 kaliumionikanavien tutkimisesta. MacKinnon jakoi palkinnon Peter Agren kanssa.


title: Roderick MacKinnon

text: MacKinnon opiskeli aluksi Massachusettsin yliopistossa Bostonissa. Vuoden jälkeen hän siirtyi Brandeisin yliopistoon syventämään tieteiden opiskeluaan. Siellä hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon biokemiassa vuonna 1978 opiskellessaan kalsiumin kulkeutumista solukalvon läpi Christopher Millerin laboratoriossa. Brandeisissa MacKinnon myös tapasi tulevan vaimonsa Alice Leen.


title: Roderick MacKinnon

text: Valmistuttuaan Brandeisin yliopistosta MacKinnon siirtyi Tuftsin yliopistoon opiskelemaan lääketiedettä. Hän sai lääketieteen tohtorin arvon vuonna 1982. Lääketieteellinen ura ei kuitenkaan tyydyttänyt häntä ja hän palasi takaisin Brandeisin yliopistoon vuonna 1986. Vuonna 1989 hän siirtyi apulaisprofessoriksi Harvardin yliopistoon, jossa hän tutki kaliumionikanavien aktiivisuutta erityisellä skorpionin myrkystä tehdyllä aineella. Samalla hän tutustui röntgenkristallografiaan.


title: Roderick MacKinnon

text: Vuonna 1996 MacKinnon siirtyi Rockefeller-yliopistoon professoriksi ja molekylaarisen neurobiologian ja biofysiikan laboratorion johtajaksi. Siellä hän aloitti tutkimaan kaliumkanavien kemiallista rakennetta. Ennen MacKinnonin tutkimuksia kanavien tavasta siirtää ioneja oli vain spekulaatioita. Vuonna 1998 hänen onnistui kollegoineen selvittää kaliumionikanavien kolmiulotteinen rakenne bakteereista röntgensädekristallografian avulla ja selittää sen avulla proteiinin selektiivisyys. Proteiini päästää lävitseen vain kaliumin mutta ei pienemmän natriumin ioneita. MacKinnon on saanut lukuisia tunnustuksia työstään.


title: Lohjan aseman vesitorni

text: Lohjan aseman vesitorni Lohjalla valmistui vuonna 1966 silloisen Lohjan kunnan alueelle. Tornin vesitilavuus on 1 000 kuutiometriä ja sen suunnitteli Vesi-Hydro. Vesitornin peruskorjaus tehtiin 2016.


title: Lohjan aseman vesitorni

text: Tornissa oli alusta alkaen säiliöosan alapuolella kahvilatila, jossa oli runsaat 20 asiakaspaikkaa. Kahvilatoiminta loppui 1990-luvulla, kun uutta yrittäjää ei enää löytynyt ja tilat ovat rapistuneet. Tornikahvilan hätäpoistumistiet eivät myöskään ole nykyvaatimusten mukaiset. Kahvilatilat sijaitsivat 20 metrin korkeudessa maanpinnasta.


title: Lohjan aseman vesitorni

text: Vesitornin ylätasanne on noin 32 metrin korkeudella maanpinnasta. Tähtitieteellinen yhdistys Lohjan Ursa ry pystytti vuonna 1987 vesitornin huipulle kevytrakenteisen tähtitornin "Ursa Minorin".


title: Lohjan aseman vesitorni

text: Lohjalla on kaksi muutakin vesitornia, nimittäin Virkkalan ja Lohjan keskustan vesitornit.


title: Maaliskuun manifesti

text: Maaliskuun manifesti eli Julistuskirja Suomen Suuriruhtinaanmaan valtiosäännön vakuuttamisesta sekä jälleen saattamisesta täysin toteutetuksi (AsK 20/1917) oli Venäjän väliaikaisen hallituksen antama säädös, joka päätti Suomen suuriruhtinaskunnassa toisen sortokauden. Manifesti annettiin helmikuun vallankumouksen jälkeen 20. maaliskuuta 1917, ja siinä määrättiin kumottaviksi vuoden 1890 postimanifesti, vuoden 1899 helmikuun manifestin perussäännökset (ei tosin itse manifestia), vuoden 1908 esittelyjärjestys sekä vuoden 1910 laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä ja annettiin Suomen senaatille toimeksianto kumota muitakin vanhoja määräyksiä. Manifestissa myös luvattiin myöntää poliittinen amnestia ja kutsua vuodesta 1914 hajalla ollut eduskunta koolle sekä antaa sille esitys uudeksi hallitusmuodoksi, jolla määriteltäisiin Suomen ja Venäjän suhteet.


title: Maaliskuun manifesti

text: Säädöstä nimitetään yleisesti manifestiksi, koska sen ruotsinkielinen otsikko kuuluu: "Manifest angående bekräftande af Storfurstendömet Finlands konstitution samt om densammas bringande i dess fulla tillämpning."


title: ZSC Lions

text: ZSC Lions eli "Zürcher Schlittschuh Club Lions" on sveitsiläinen jääkiekkoseura. Sen kotikaupunki on Zürich. Seura on perustettu vuonna 1930. Se pelaa Sveitsin pääsarjassa National League A:ssa. Seuran kotiareena on Hallenstadion, jonka katsojakapasiteetti on 10 700. Sinne se siirtyi aiemmalta kotikentältään Dolder-Kunsteisbahnilta. Lions on voittanut maansa mestaruuden kahdeksan kertaa, kahdesti Continental Cupin, sekä kerran Champions Hockey Leaguen ja Victoria Cupin. Lisäksi seura on voittanut kahdesti arvostetuimman harjoitusturnauksen eli Spengler Cupin. Sveitsin mestaruuksista viisi on tullut 2000-luvulla.


title: Toni Raiski

text: Toni Raiski (s. 4. lokakuuta 1981) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.


title: Toni Raiski

text: Laitahyökkääjänä pelanneen 195-senttisen Raiskin kasvattajaseura on Lapuan Korikobrat. Raiski aloitti koripallouransa Korikobrista, jonka edustusjoukkueessa hän pelasi ensin alueellista II-divisioonaa ja myöhemmin valtakunnallista I-divisioonaa, jonne Korikobrat nousi kauden 2002–2003 päätteeksi.


title: Toni Raiski

text: Kaudeksi 2006–2007 Raiski vaihtoi seuraa Etelä-Pohjanmaan toiseen I-divisioonajoukkueeseen, Kauhajoen Karhuun. Karhu voitti kaudella 2006–2007 I-divisioonan runkosarjan ja nousi siten kaudeksi 2007–2008 Korisliigaan. Raiski teki jatkosopimuksen Karhuun ja pelasi kauden 2007–2008 pääsarjatasolla 35 ottelua 4,4 pisteen keskiarvolla. Joukkue putosi yhden pääsarjakauden jälkeen takaisin I-divisioonaan, ja Raiski siirtyi samalla kaudeksi 2008–2009 takaisin kasvattajaseuraansa Korikobriin.


title: Toni Raiski

text: Kaudeksi 2009–2010 Raiski siirtyi uuteen juuri perustettuun II-divisioonaseura BC Lapuaan jossa on istunut myös seuran johtokunnassa. Raiski on pelannut pitkään BC Lapuassa.


title: Maria Ramstedt

text: Maria Ramstedt (28. marraskuuta 1852 Pietari – 1. heinäkuuta 1915) oli teosofi ja kirjailija, joka tuli tunnetuksi kirjailijanimellä Martti Humu. Ramstedt adoptoitiin lapsena venäläiseen perheeseen, ja hänen ensimmäisenä opettajanaan toimi venäläinen pappi, jonka johdolla hän opiskeli muun muassa kreikkaa. Myöhemmin hän suoritti yhteiskoulun ja valmistui opettajaksi Jyväskylässä vuonna 1874 mutta erosi sittemmin kansakoulunopettajan toimesta uskonnollisten syiden takia.


title: Maria Ramstedt

text: Ramstedt tutustui teosofiaan, jonka parissa hän työskenteli koko myöhemmän elämänsä. Vuonna 1905 hän perusti "Omatunto"-lehden yhdessä Pekka Ervastin ja Veikko Palomaan kanssa.


title: Maria Ramstedt

text: Ramstedt tutki erityisesti Kalevalaa.


title: Nuori luotsi (vuoden 1913 elokuva)

text: Nuori luotsi on vuonna 1913 valmistunut suomalainen mykkäelokuva. Elokuvan ohjasi Kaarle Halme, ja se perustui Yrjö Weijolan samannimiseen näytelmään. Elokuva kuvattiin kesällä 1913, ja sen ensi-ilta oli 29. syyskuuta 1913 Viipurissa ja 3. marraskuuta 1913 Helsingissä. Erkki Karu ohjasi vuonna 1928 samasta aiheesta uuden version.


title: Nuori luotsi (vuoden 1913 elokuva)

text: Elokuva on tuhoutunut, mutta siitä ja kuvauksista on säilynyt muutamia valokuvia. Samoin käsiohjelma on säilynyt, josta selviää elokuvan roolijako ja juoni.


title: Quiche

text: Quiche voi tarkoittaa seuraavia:


title: Annette Schavan

text: Annette Schavan (s. 10. kesäkuuta 1955, Jüchen,  Nordrhein-Westfalen, Saksan liittotasavalta) on saksalainen konservatiivipoliitikko (CDU). 22. marraskuuta 2005 hänet nimitettiin Saksan opetus- ja tutkimusministeriksi Merkelin ensimmäiseen hallitukseen. Hän jatkoi tehtävässä myös Merkelin toisessa hallituksessa. Plagiointisyytösten vuoksi hän erosi virasta 9. helmikuuta 2013.


title: Annette Schavan

text: Vuosina 1995−2005 Schaven toimi Baden-Württembergin osavaltion kulttuuriministerinä. Vuonna 2004 häntä pidettiin mahdollisena CDU:n presidenttiehdokkaana, mutta ehdokkaaksi asetettiin lopulta myös valituksi tullut Horst Köhler. Seuraavana vuonna Schavan tavoitteli Baden-Württembergin ministeripresidentin paikkaa Erwin Toifelin luopuessa tehtävästä, mutta jatkajaksi valittiin Günther Oettinger.


title: Annette Schavan

text: Schavan joutui vuonna 2012 plagiointisyytösten kohteeksi väitöskirjaan liittyvien epäselvyyksien vuoksi. Düsseldorfin yliopiston selvityksissä syytökset osoittautuivat todenmukaisiksi, ja yliopisto päätti 5. helmikuuta 2013 peruuttaa Schavanin tohtorintutkinnon. Tutkinto on ollut ns. "Promotion" johon ei ole vaadittu aiempia korkeakouluopintoja. Näin ollen Schavanilla ei ole tohtorintutkinnon peruuttamisen jälkeen minkäänlaista akateemista loppututkintoa.


title: Venlo

text: Venlo on kunta ja kaupunki Limburgin provinssissa, Alankomaissa. Kunnan pinta-ala on 128,99 km² (josta vettä on 4,03 km²) ja vuonna 2016 asukkaita kunnassa on 100 000.


title: Venlo

text: Kaupungin jalkapallojoukkue on VVV-Venlo. Se putosi maan pääsarjasta Eredivisiestä vuonna 2013.


title: Verettömät

text: Verettömät (myös nimellä Sinistä verta) on vuonna 1913 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut Kaarle Halme. Elokuva kuvattiin kesällä 1913 ja sen ensi-ilta oli 29. syyskuuta 1913 Lyyra-teatterissa Helsingissä.


title: Verettömät

text: Elokuvan kuvamateriaali on tuhoutunut.


title: Verettömät

text: Elokuva on traaginen melodraama, jossa Oskar Krabben näyttelemä paroni ja tehtaan omistaja eivät voi hyväksyä tyttärensä Margaretan suhdetta alempisäätyiseen agronomi Mauno Harjupäähän. Loppukohtauksessa paroni koettaa ampua Maunon, mutta haavoittaakin tytärtään. Paroni luulee tyttärensä menehtyneen ja kuolee saamaansa halvauskohtaukseen.


title: Kosto on suloista

text: Kosto on suloista oli vuonna 1913 valmistunut suomalainen mykkäelokuva jonka ohjasi Hjalmar V. Pohjanheimo. Elokuva kuvattiin Viipurissa kesällä 1913 ja sen ensi-ilta oli 23. marraskuuta 1913 Lyyra-teatterissa Helsingissä. Elokuva oli tyypiltään lyhyt farssi.


title: Arcen en Velden

text: Arcen en Velden on entinen kunta Alankomaissa, Limburgin provinssissa. Kunta liitettiin Venloon vuonna 2010. Kunnan pinta-ala oli 42,03 km² (josta vettä oli 1,07 km²) ja asukkaita kunnassa oli 8 681. .


title: Ambt Montfort

text: Ambt Montfort on entinen kunta Limburgin provinssissa, Alankomaissa. Kunnan pinta-ala on 44,15 km² (josta 0,15 km² vettä) ja asukkaita kunnassa oli 10 919. .


title: Ambt Montfort

text: Ambt Montfort perustettiin vuonna 1991 yhdistämällä kunnat Montfort, Posterholt ja Sint Odiliënberg. Vuonna 2007 kunta liitettiin naapurikuntaan Roerdaleniin.


title: Kesä (elokuva)

text: Kesä on vuonna 1913 kuvattu suomalainen Kaarle Halmeen ohjaama mykkäelokuva. Elokuvan käsikirjoitti Eino Leino "Vanteenheittäjät"-runonsa pohjalta. Runo oli ilmestynyt 1912 "Tähtitarha"-kokoelmassa. Elokuva kuvattiin kesällä 1913, mutta tuntemattomasta syystä sen esittäminen viivästyi ja se sai ensi-iltansa vasta 18. tammikuuta 1915Lyyra-teatterissa Helsingissä.


title: Pieksämäki Volley

text: Pieksämäki Volley on lentopalloseura, jonka joukkue pelasi naisten Mestaruusliigassa toistaiseksi viimeisen kautensa pelikaudella 2016–2017. Seuran taustayhdistys on Pieksämäen Pyrintö ry. Joukkue voitti suomenmestaruuden kaudella 2003–2004, ja oli pronssimitaleilla kaudella 2004–2005.


title: Rihmakalat

text: Rihmakalat ("Osphronemidae") on labyrinttikaloihin kuuluva kalaheimo. Ne ovat saaneet nimensä tuntoherkistä rihmoista, joilla ne tunnustelevat ympäristöä ja lajitovereitaan. Näitä makean veden kaloja esiintyy Intiasta ja Pakistanista Malaijien saaristoon ja Korean niemimaalle ulottuvalla alueella. Joitakin värikkäitä lajeja pidetään akvaarioissa. Rihmakalat rakentavat kelluvan pesän veden pinnan tuntumaan vesikasveista ja vaahtokuplista. Kutu tapahtuu pesän alla ja vettä kevyemmät mätimunat nousevat pintaan vaahtopesän suojaan.


title: Rihmakalat

text: Heimoon kuuluu 49 lajia, jotka jaetaan 13 sukuun.


title: Rihmakalat

text: Heimo jakautuu neljäksi alaheimoiksi:


title: Vieraalla maaperällä

text: Vieraalla maaperällä (esitettiin myös nimellä Vieraalla maalla tai Vieraalla pohjalla) on vuonna 1914 kuvattu suomalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut Kaarle Halme ja käsikirjoittanut Yrjö Weijola. Elokuva sai ensi-iltansa 5. lokakuuta 1914 Lyyra-teatterissa Helsingissä.


title: Ashley Massaro

text: Ashley Marie Massaro (s. 26. toukokuuta 1979) on yhdysvaltalainen malli ja showpainija. Massaro osallistui Diva Search 2005 -kilpailuun ja voitti sen yleisöäänestyksessä. Hän teki paluun WWE:hen vuonna 2008, mutta joutui lopettamaan samana vuonna sairaan lapsensa takia. Massaro on poseerannut mm. Playboy-lehden kannessa.


title: Quiche (leivonnainen)

text: Quiche (IPA: ) () on ranskalaisessa keittiössä piirakka, joka koostuu pääosin kananmunasta, maidosta tai kermasta, ja se on leivottu taikinakuoreen. Täytteenä käytetään usein lihaa, kasviksia tai juustoa, ja ne sekoitetaan kananmunaseokseen ennen kuin quiche paistetaan.


title: Quiche (leivonnainen)

text: "Quiche Lorraine" ( tai pelkkä "kinkkupiirakka") on luultavasti yleisin variaatio quichesta. Munien ja kerman lisäksi siihen kuuluu pekonia. Juusto ei kuulu alkuperäiseen Lorrainen reseptiin, mutta useimmissa nykyresepteissä on Gruyère-juustoa, jolloin sitä saatetaan kutsua "quiche au gruyèreksi" tai "quiche vosgienneksi". Pekonin sijaan käytetään usein kinkkua. Jos quicheen lisätään sipulia, sitä kutsutaan "quiche alsacienneksi". Muualla Euroopassa sitä kutsutaan "Zhulienneksi".


title: Quiche (leivonnainen)

text: Sana "quiche" tulee Elsass-Lothringenin alueella puhutusta saksan kielen frankkimurteesta, joka on historiallisesti laajalti puhuttu murre alueella. Saksan sana "Kuchen", kakku, muuttui ensin muotoon "küche". Lopulta sana muuttui muotoon "kische", joka kirjoitettiin ranskaksi quiche.


title: Quiche (leivonnainen)

text: Isossa-Britanniassa quicheja kutsuttiin laajalti "flaneiksi" 1980-luvulle saakka, mutta nykyään termiä ei juurikaan käytetä.


title: Lin Zhongzai

text: Lin Zhongzai (s. 29. elokuuta 1981) on kiinalainen pistooliampuja.


title: Lin Zhongzai

text: Lin Zhongzai voitti MM-kilpailuissa Zagrebissa 2006 kaksi joukkuekultaa 10 m ilmapistoolissa ja 50 m pistoolissa. Henkilökohtaisissa kilpailuissa hän oli 10 m ilmapistoolissa 7. tuloksella 679,6 (582+97,6) ja 50 m pistoolissa 33. tuloksella 551.


title: Lin Zhongzai

text: Olympialaisissa Pekingissä 2008 Lin oli 50 m pistoolissa 15. tuloksella 555. Hän jäi finaalipaikasta neljän pisteen päähän.


title: Tonje Kjærgaard

text: Tonje Kjærgaard (s. 11. kesäkuuta 1975 Silkeborg) on tanskalainen käsipalloilija. Hän on voittanut maajoukkueessa kahdesti olympiakultaa (Atlanta 1996, Sydney 2000). Hän voitti myös maailmanmestaruuden vuonna 1997.


title: Baie-James

text: Baie-James on kunta Québecissä Kanadassa. Kunnan pinta-ala on 297 329,66 neliökilometriä, mutta väkiluku vain 1 394 (2006). Baie-James on pinta-alaltaan Kanadan suurin ja koko maailman suurimpia kuntia. Kunta on osa Jamésien hallinnollista aluetta, jonka alueen se kattaa lähes kokonaan (98 prosenttia), mutta käsittää vain 5 prosenttia sen väestöstä. Baie-James on niin sanottu ”reikäleipäkunta”, koska sen alueen sisällä on neljä pientä kaupunkia, jotka eivät ole osa sitä. Näiden kaupunkien asukkaat muodostavat loput (95 prosenttia) Jamésien alueen väestöstä.


title: Baie-James

text: Baie-Jamesin kunta perustettiin vuonna 1971 ja sitä johtaa Jamesinlahden alueellisesta kehityksestä vastaava toimielin (Société de développement de la Baie James). Tämän toimielimen vastuulla on lisäksi Jamesinlahden ja Pohjois-Quebecin sopimuksessa määritellyn alueen hallinto. Tämä alue sijaitsee suurin piirtein leveyspiirien 49 ja 55 välisellä alueella.


title: Baie-James

text: Joulukuussa 2001 kunnan hallinto uudistettiin. Tässä uudistuksessa kunnasta tehtiin erityisalue, jonka hallinnosta vastaavat osaksi kunnan alueella sijaitsevien itsenäisten kaupunkien kaupunginjohtajat. Tässä kunnanhallituksessa kahdeksan paikkaa kuuluu Baie-Jamesin kunnan maaseutualueiden edustajille. Lisäksi tässä uudistuksessa kunnan itsehallintoa laajennettiin.


title: Baie-James

text: La Grande Complex -vesivoimalaitoksen kaikki voimalat sijaitsevat kunnan alueella, ja kunnalla onkin suuri merkitys Kanadan energiapolitiikassa. Muita merkittäviä talouden sektoreita kunnassa ovat muun muassa kaivos- ja metsäteollisuus sekä matkailu.


title: Krisztina Pigniczki

text: Krisztina Pigniczki (s. 18. syyskuuta 1975 Makó) on unkarilainen käsipalloilija, olympia- ja MM-mitalisti sekä Euroopan mestari.


title: Krisztina Pigniczki

text: Pigniczki voitti olympiahopeaa Sydneyn kesäolympialaisissa vuonna 2000. Samana vuonna Unkarin joukkue saavutti myös Euroopan mestaruuden. Pigniczki sai myös EM-pronssia vuonna 1998 ja MM-hopeaa vuonna 2003.


title: Krisztina Pigniczki

text: Pigniczki on seuratasolla edustanut Dunaferr NK:ta vuodesta 1995. Hän on 171 cm pitkä ja painaa 65 kg.


title: Salokylä

text: Salokylällä voidaan tarkoittaa ainakin seuraavia kyliä:


title: Judith Jarvis Thomson

text: Judith Jarvis Thomson (s. 1929) on yhdysvaltalainen filosofi.


title: Judith Jarvis Thomson

text: Thomson opiskeli New Yorkissa ja opetti Massachusetts Institute of Technologyssä (MIT) suuren osan urastaan. Hän on edelleen yliopiston emeritusprofessori. Myös hänen miehensä James Thomson on toiminut filosofian professorina MIT:ssä. Thomson tunnetaan erityisesti omalaatuisista ajatuskokeistaan.


title: Judith Jarvis Thomson

text: Thomson on ansioitunut erityisesti moraalifilosofian ja metafysiikan saralla. Luultavasti tunnetuin hänen kirjoituksistaan on "Defence of Abortion" (Abortin puolustus) vuodelta 1971, jossa hän puolustaa aborttia erilaisten havainnollistavien esimerkkien ja ajatuskokeiden avulla.


title: Maasdonk

text: Maasdonk () on 11 348 asukkaan kunta Alankomaiden eteläosissa Pohjois-Brabantin provinssissa.


title: Nautapaarma

text: Nautapaarma eli vaaleanautapaarma ("Tabanus bovinus") on Euroopan ja osin Afrikan ja Aasian ruohomailla esiintyvä paarmalaji.


title: Nautapaarma

text: Nautapaarma käyttää ravinnokseen veri- ja kasvinesteitä. Nautapaarma elää 2–3 vuotta toukkana ja 3–4 viikkoa aikuisena. Nautapaarman suuret silmät kattavat 360 astetta, joten sitä on todella hankala hävittää. Nautapaarmat löytävät uhrinsa usean aistinsa avulla: ne pystyvät jopa aistimaan hiilidioksidin, joka erittyy uhrista. Ainoastaan nautapaarmanaaras nauttii verta. Nautapaarmanaaras viiltää uhriaan tikarimaisilla suuosillaan ja valuttaa viiltokohtaan sylkeä, joka estää verta hyytymästä paarman aterioidessa.


title: Oosterhout

text: Oosterhout () on kaupunki Alankomaiden eteläosissa Pohjois-Brabantin provinssissa. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1809. Kaupungin asukasluku oli 54 018 vuoden 2015 lopussa.


title: Harvest Moon: A Wonderful Life

text: Harvest Moon: A Wonderful Life on Marvelous Interactiven kehittämä ja Natsumen julkaisema simulaatiopeli. Peli on julkaistu vuonna Nintendo GameCubelle. Peli kuuluu "Harvest Moon" -pelisarjaan. Pelistä on julkaistu vuonna erikoisversio PlayStation 2 -konsolille.


title: High School Musical (täsmennyssivu)

text: High School Musical voi tarkoittaa:


title: Oisterwijk

text: Oisterwijk () on kaupunki Alankomaiden eteläosissa Pohjois-Brabantin provinssissa. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1230. Kaupungin asukasluku oli 25 835 vuoden 2015 lopussa.


title: Kosti Emaus

text: Kosti Mikael Aatos Emaus (s. 15. huhtikuuta 1993) on suomalainen näyttelijä. Hän syntyi näyttelijäperheeseen ja käy nyt Gygnaeus-koulua. Emaus on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa "Äkkiä Anttolassa, Vintiöt" ja "Studio Impossible". Hän on esiintynyt myös Lauri Nurksen televisioelokuvassa "Teräsvilla – Hevimatka navetan nurkasta Tavastian lavalle (2006). Emaus on sukua näyttelijä Jyri Ojansivulle.


title: Sergei Pyžjanov

text: Sergei Pyžjanov (, s. 24. lokakuuta 1960) on venäläinen pistooliampuja ja maailmanmestari.


title: Sergei Pyžjanov

text:
Pyžjanov on voittanut useita arvokisamitalaita, sekä joukku että henkilökohtaisella tasolla.
Suurimpia saavutuksia ovat henkilökohtaiset maailmanmestaruudet 50 m pistoolissa (Suhl 1986), 10 m ilmapistoolissa (Sarajevo 1989), ja 25 m isopistoolissa (Moskova 1990), sekä olympiahopea 10 m ilmapistoolissa Barcelonassa 1992.


title: Sergei Pyžjanov

text: Pyžjanovilla on myös hallussaan yksi henkilökohtaista ja kaksi joukkuemaailmanennätystä.


title: Retkikunta 14

text: Retkikunta 14 () oli Kansainvälisen avaruusaseman 14. miehistö.


title: Abarat

text: Abarat on brittiläisen kirjailijan Clive Barkerin samannimisen viisiosaisen fantasiaromaanisarjan ensimmäinen osa. Alkuteos ilmestyi vuonna 2002 ja suomennos julkaistiin 2003. Romaanista on myyty elokuvaoikeudet.


title: Abarat

text: Romaanien kannesta löytyvä logo on ambigrammi.


title: Abarat

text: Candy Quackenbush on tyttö, joka asuu Minnesotassa tylsässä kuvitteellisessa Chickentownin pikkukaupungissa. Eräänä päivänä riideltyään opettajansa kanssa hän lähtee koulusta, kulkee kaupungin laitaan ja sieltä avoimelle preerialle.


title: Abarat

text: Preerialla Candy törmää majakkaan. Heinikosta nousee outo olento, nimeltään Jonni Velmu, jolla on päässä sarvet ja sarvien päässä hänen seitsemän veljeään. Preeria muuttuu mereksi, jonka takana on Abaratin saaristo. Abaratin jokainen saari on yksi vuorokauden tunneista. Siellä Suuri Pää valvoo Iltakahdeksan hämäriä vesiä ja lohikäärmeet uivat Iltapäivän Kello Kolmen rannoilla. Gorgossiumia, Keskiyön saarta, hallitsee Keskiyön Herra, Kristoffer Kalma. Abaratin aika on kuitenkin sikäli erilainen, että siellä on saari myös 25. tunnille.


title: Abarat

text: Candy vaeltaa Abaratin oudon maailman läpi. Hän kohtaa niin ystäviä kuin vihollisiakin. Tielle osuu mekaanisia ötököitä, jättiläiskoita, vitkukissoja, mutamiehiä ja murhanhimoinen velho orjineen. Vähitellen Candy tajuaa että hän on ollut Abaratissa ennenkin. Hänen kohtalonsa on sidottu tähän maailmaan joka hänen täytyy pelastaa tuholta ja pimeiden voimien orjuudelta. Se on outo tehtävä oudolle sankarittarelle, mutta siihen hänen on tartuttava, loitsujen ja rohkeuden avustamana.


title: Lumon päivät, sodan yöt

text: Lumon päivät, sodan yöt on brittiläisen kirjailijan Clive Barkerin viisiosaisen fantasiaromaanisarjan "Abarat" toinen osa. Sekä romaanin alkuteos ("Abarat: Days of Magic, Nights of War") että sen suomennos julkaistiin vuonna 2004.


title: Lumon päivät, sodan yöt

text: Nuori sankaritar Candy Quackenbush jatkaa nyt seikkailujaan gesrotta Malingon kanssa. Keskiyön Herra Kristoffer Kalma haluaa saada Candyn käsiinsä hinnalla millä hyvänsä. Abaratin maailma on alkanut tuntua Candysta omituisen tutulta ja hän osaa käyttää taikavoimia, joita ei edes muista opetelleensa.


title: Lumon päivät, sodan yöt

text: Kalma lähettää Candyn perään Ristirastikkaan, Otto Houlihanin. Candy ja Malingo saavat paeta henkensä edestä, mutta näkevät matkallaan myös uusia ihmeellisiä olentoja – sekä tietysti vanhoja tuttuja. Candyn kumppanien on taisteltava aikaa vastaan pelastaessaan Candya Kalman ikeestä, ja Candyn on selvitettävä menneisyytensä salaisuus ennen kuin Yön ja Päivän voimat kohtaavat ja Kaikennielevä Keskiyö lankeaa saaren ylle. Sota on alkamassa. Candylla on edessään suuria valintoja, joista riippuu koko hänen tulevaisuutensa.


title: Sami Aarva

text: Sami Aarva (nyk. Samuel Ananta) on suomalainen näyttelijä ja ammattimuusikko, taiteilijanimenään Samuel Angelicus. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvassa "Ajolähtö", joka voitti kaksi Jussi-palkintoa. Lisäksi hän on esiintynyt ääninäyttelijänä useissa piirroselokuvissa, joista tunnetuin on Aladdin, missä hän esitti päähenkilö Aladdinia. Hän on valmistunut ylioppilaaksi Sibelius-lukiosta.


title: Sami Aarva

text: Aarvan isä on entinen iskelmälaulaja ja televisioalan vaikuttaja Heikki Aarva.


title: Zoltán Papanitz

text: Zoltán Papanitz (s. 10. marraskuuta 1966 Salgótarján, Unkari) on unkarilainen pistooliampuja ja maailmanmestari.


title: Zoltán Papanitz

text: Papanitz on voittanut monia MM-mitaleita 10 m ilmapistoolissa ja 50 m pistoolissa. Hänen suurin saavutuksensa oli henkilökohtainen maailmanmestaruus 10 m ilmapistoolilla Budapestissä 1987 tuloksella 683,3 (586 + 97,3).


title: Aleksei Alipov

text: Aleksei Aleksandrovitš Alipov (, 7. elokuuta 1975 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen ampuja ja olympiavoittaja. Alipov on kilpaillut kolmissa olympialaisissa: Sydneyssä 2000, Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008. Vuonna 2000 hän oli vielä yhdeksäs, mutta Ateenassa neljä vuotta myöhemmin hän voitti trap-kilpailun ampuen 150 laukauksesta vain yhden ohi. Pekingissä 2008 hän sijoittui pronssille. Alipovin voitto oli 500. olympiakulta Neuvostoliiton, IVY:n ja Venäjän olympiahistoriassa. Metsästystä ja kalastusta harrastava Alipov on kahdeksantena ISSF:n maailmanrankingissa .


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Tämä artikkeli sisältää luettelon Disney-elokuvien ja -televisiosarjojen konnista.


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Lumikki ja seitsemän kääpiötä


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Tuhkimo


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Fantasia


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Liisa Ihmemaassa


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Peter Pan


title: Luettelo Disneyn konnista

text: 101 dalmatialaista


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Viidakkokirja


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Aristokatit


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Robin Hood


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Hiidenpata


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Basil Hiiri - Mestarietsivä


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Oliver ja kumppanit


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Pieni merenneito


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Aladdin


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Leijonakuningas


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Pocahontas


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Notre Damen kellonsoittaja


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Herkules


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Mulan


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Tarzan


title: Luettelo Disneyn konnista

text: Keisarin uudet kuviot