title: Housemarque

text: 2000-luvun alussa Nokia oli vahvasti mukana kehittämässä Wap-teknologiaa, jonka piti mahdollistaa internetin helppo käyttö matkapuhelimissa. Kansainväliset sijoittajat alkoivat tuoda rahaa suomalaisille, wap-peleihin erikoistuville yrityksille. Housemarquella oli sisäinen mobiilipeliyksikkö, jonka Tikkanen ja Kuittinen päättivät irrottaa omaksi yrityksekseen nimeltä Springtoys. Se sai vuodessa perustamisestaan 10 miljoonaa euroa sijoitusrahaa. Yritys kehitti kymmeniä mobiilipelejä, jotka eivät kuitenkaan wap-teknologian ja jakeluverkostojen kehittymättömyyden takia menestyneet. Wap-kuplan puhjettua yritys yhdistyi vuonna 2002 Codeonlinen kanssa. Saman vuoden yt-neuvotteluissa uuden yrityksen henkilöstö väheni lähes sadasta 23:een.


title: Housemarque

text: Vaikka Wap-pelikokeilut eivät vaikuttaneet Housemarquen toimintaan, Infogramesin vaikeudet aiheuttivat ongelmia – se ei kyennyt rahoittamaan Housemarquen hankkeita. Yritys joutuikin käyttämään omaa rahaa toimintapeliinsä, jonka se esitteli vuoden 2004 E3-messuilla. Peli oli nimeltään "The Trader", ja se sijoittui avoimeen steampunk -pelimaailmaan. Julkaisijat eivät kuitenkaan uskaltaneet sijoittaa peliin, sillä markkinoilla huhuttiin jo seuraavasta konsolisukupolvesta. Huhuttu konsolisukupolvi tuli vasta kaksi vuotta myöhemmin, ja senkin jälkeen PlayStation 2:lle tehdyt pelit myivät vielä hyvin. Rahattomaksi jäänyt Housemarque joutui nyt etsimään mitä tahansa töitä.


title: Housemarque

text: Housemarque kehitti Nokia N-Gagelle kaksi peliä, joista toinen oli "Flo-Boarding"-lumilautailupeli. He tekivät myös alihankintana Buena Vistalle -teemaisen pelin. Vuonna 2004 yhtiö teki 300 000 euroa tappiota, ja konkurssi oli lähellä. Parhaimmillaan talo oli työllistänyt 27 henkeä, mutta nyt työntekijöitä oli enää 12 ja niistäkin osa oli lomautettuna. Tikkanen ja Kuittinen ottivat henkilökohtaista lainaa ja jättivät vuoden palkat nostamatta. Tikkasen mukaan Housemarquen ongelma oli yhtiön pieni koko, sillä sopivat julkaisukanavat puuttuivat.


title: Housemarque

text: Seitsemännen sukupolven konsolit loivat uusia mahdollisuuksia kehittäjille, sillä ensimmäistä kertaa konsoleille saattoi kehittää pelejä myytäväksi verkkopalveluissa. Hankkeiden ei enää tarvinnut olla kymmenien tai satojen miljoonien dollarien tuotantoja, jotka myytäisiin fyysisinä kopioina kalliseen hintaan. Nyt konsoleille saattoi julkaista myös pienimuotoisempia pelejä, mikä sopi hyvin Housemarquelle. Vuonna 2006 Sony rekrytoi pelitaloja Electronic Distribution Initiativeen, ja Housemarque aloitti yhteistyön Sonyn kanssa. Seuraavana vuonna julkaistiin PlayStation Network verkkopalvelussa "Super Stardust HD" PlayStation 3:lle. Siitä tuli yksi palvelun menestyneimpiä pelejä, ja sen seurauksena myös Housemarque alkoi kasvaa. Microsoftin kanssa samoihin aikoihin käydyt neuvottelut johtivat "" -pelin julkaisuun Xbox Live Arcadessa vuonna 2008.


title: Housemarque

text: Sony rahoitti myös zombiteemaisen "shoot ’em up" -pelin "Dead Nation" (2010) kehittämisen. Ubisoft puolestaan julkaisi Housemarquen seuraavan pelin, "Outlandin", vuonna 2011 Xbox 360:n Xbox Live Arcadessa. Peli sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Kun Sony julkaisi uuden käsikonsolinsa PlayStation Vitan vuonna 2012, Housemarquen kehittämä "Super Stardust Delta" oli yksi laitteen esittely- ja julkaisupeleistä.


title: Housemarque

text: Vaikka Housemarque on hyötynyt julkaisusopimuksesta Sonyn kanssa, se on pyrkinyt myös alihankkijasta omien peliensä julkaisijaksi. Riskit ovat suuremmat, mutta niin myös mahdolliset voitot. Pelitalon ensimmäinen mobiilipelikokeilu, "Furmins" (2012), oli fysiikkaan pohjautuva pulmapeli iPadille ja iPhonelle. Suuresta markkinointibudjetista huolimatta peli osoittautui taloudelliseksi flopiksi. Pelialan tuoterahasto Mediatonic rahoitti kehitystä. Housemarque on myös kehittänyt rakenteluun ja toisten pelaajien linnojen kimppuun hyökkäämiseen perustuvaa strategiapeliä "Rocklynn Tower Siege", jonka piti ilmestyä vuonna 2014. Se julkaistiin testimarkkinoille vasta kesällä 2015. Housemarque ei kuitenkaan odota peliltä suurta menestystä, sillä pelitalolla ei ole varaa käyttäjähankintaan. Kuittisen mukaan tuottavimpien mobiilipelien joukkoon on hankala päästä ilman massiivista markkinointibudjettia.


title: Housemarque

text: Housemarque oli mukana myös PlayStation 4:n julkaisussa "Resogun"-avaruusräiskintäpelillään. Pelin erikoisuuksia olivat pallon muotoon kaareutuva pelikenttä ja vokselipohjainen grafiikka. Peli palkittiin Nordic Game Awards -tapahtumassa vuoden parhaana pohjoismaisena pelinä, ja se oli ehdolla DICE-pelikilpailussa vuoden toimintapeliksi.


title: Housemarque

text: Huhtikuussa 2016 Housemarquelta ilmestyi "Alienation"-räiskintäpeli PlayStation 4:lle. Sen parissa työskenteli noin 20 henkeä, ja sen arvioitu budjetti oli noin viisi miljoonaa euroa.


title: Housemarque

text: Helmikuussa 2015 Housemarque ilmoitti tekevänsä yhteistyössä Eugene Jarvisin kanssa uutta peliä. Jarvis oli mukana kehittämässä vuoden 1981 "Defenderiä", jossa avaruusalus lentää kaksiulotteisessa kentässä vihollisia ampuen. Jarvis ja Housemarque sopivat yhteistyöstä Dice-pelimessuilla Jarvisin nähtyä "Resogunin", jossa on vaikutteita "Defenderistä".


title: Housemarque

text: Helmikuussa 2015 "Super Stardust HD" pelistä julkaistiin PlayStation 4:lle tehty versio "Super Stardust Ultra", jolle julkaistiin vuonna 2016 jatkoa "Super Stardust Ultra VR" ja joka on D3T kehittämä Housemarquen sijaan.


title: Housemarque

text: Joulukuussa 2016 Housemarque paljasti Eugene Jarvisin kanssa työstämänsä pelin "Nex Machina" trailerin. Peli on Housemarquen ensimmäinen itsejulkaistu peli. Kesäkuussa 2017 Housemarque ilmoitti "Matterfall" -pelin julkaisuajaksi 15. elokuuta 2017.


title: Housemarque

text: Marraskuussa 2017 avoimessa kirjeessä faneilleen Housemarque ilmoitti jättävänsä räiskintäpelit taakseen ja siirtyvänsä muihin lajityyppeihin johtuen pelien heikosta myynnistä. Housemarque arvioi seuraavan julkaisunsa tulevan Steam-palveluun "early access" -nimikkeenä.


title: Housemarque

text: Housemarque keskittyy shoot ’em up -peleihin, ammuntapeleihin ja tasohyppelyihin, ja sen kohderyhmänä ovat peliharrastajat. Harri Tikkasen mukaan Housemarque tekee taitoa vaativia ja pelaajia haastavia pelejä, joilla on ”oma yleisönsä”. Ilari Kuittisen mukaan Housemarque keskittyy pienemmän budjetin peleihin, joissa korostetaan pelattavuutta. Tällaisia pelejä voidaan myös kutsua indie-peleiksi.


title: Housemarque

text:
Bloodhouse
Terramarque
Housemarque


title: Ihmisarvo

text: Ihmisarvo on moraalinen ja juridinen käsite, jonka mukaan ihmisellä on arvo sinänsä. Ihmisarvon kunnioitus oikeusperiaatteena on sisällytetty esimerkiksi Saksan perustuslakiin.


title: Ihmisarvo

text: Ihmisen moraaliseen luonteeseen, ihmisyyteen, kuuluu ihmisarvo. Ihmisarvo on ihmisoikeuksien perusta. Yhteisten oikeuksien tarkoituksena on taata jokaiselle ihmiselle arvokas elämä. Ihmisoikeudet, toisin kuin ihmisarvo, liittyvät läheisesti poliittiseen ja sosiaaliseen ympäristöön, ilman tätä yhteyttä ihmisoikeuksia ei voi olla.


title: Ihmisarvo

text: Kantin (s.1724) filosofiassa on väite järjellisen olennon luontaisesta ja ehdottomasta arvosta. Se on riippumaton mielipiteistä ja arvostuksista ja viittaa arvokkuuteen. Ihmisarvo on niin ikään valtiosta ja vallalla olevasta oikeusjärjestelmästä riippumaton. Jokainen ihminen ansaitsee henkilökohtaisen kunnioituksen ja arvostuksen sekä ystävällisen ja inhimillisen kohtelun. Se tarkoittaa että inhimillistä olentoa ei saa kohdella esineenä eikä toista ihmistä saa käyttää hyväkseen. Ihmisarvo on luovuttamaton. Julkisen vallan velvollisuutena on kunnioittaa ja suojella sitä.


title: Ihmisarvo

text: Ihmisarvon loukkaamattomuus on turvattu Suomen perustuslaissa ja on sen taustalla vaikuttava perusarvo. Siihen viitataan myös monissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa kuten Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa.


title: Steriili neutriino

text: Steriili neutriino on hiukkasfysiikassa hypoteettinen neutriino, joka ei vaikuta hiukkasfysiikan standardimallin kuvaamilla perusvuorovaikutuksilla, vaan ainoastaan gravitaatiolla. Tällöin kylmä pimeä aine ja kuuma pimeä aine saattaisivat muodostua steriileistä neutriinoista.


title: Steriili neutriino

text: Alkuräjähdysteorian ja universumin litiumin määrän perusteella voidaan päätellä, että neutriinoja voi olla enintään neljä. Universumin alun olosuhteita kartoittaneista WMAP-satelliitin mittauksista löytyykin alustavasti neljännen neutriinon jälki. Myös Los Alamosin hiukkaskiihdyttimellä on saatu viitteitä neljännestä neutriinosta.


title: Steriili neutriino

text: Etelämantereella sijaitseva IceCube-neutriinoilmaisin ei ole havainnut merkkejä steriileistä neutriinoista.


title: Steriili neutriino

text: Neutriinoja tunnetaan kolme erilaista. Elektronin-, myonin-, ja taun neutriinoihin vaikuttaa sekä heikkovoima että gravitaatio.


title: Mallikoulu

text: Mallikoulu (v. 2005, 2006 ja 2015-) on MTV3:n ja AVA:n esittämä suomalainen tosi-TV-ohjelma, jossa etsitään uusia malleja. Kilpailijoita on aluksi kymmenen ja joka viikko yksi heistä pudotetaan mallintyöhön liittyvän tehtävän perusteella. Kilpailu kestää kymmenen viikkoa. Sinä aikana kilpailijoille opetetaan kaikki tarpeellinen mallialasta niin, että voittaja on valmis aloittamaan uran ohjelman loppumisen jälkeen ja hänellä on silloin valmis monipuolinen mallikansio. Kun kilpailijoita on kolme jäljellä, he lähtevät testaamaan taitojaan muodin metropolin Milanon huipputoimistoon Womeniin, jonka antama mallisopimus on ohjelman pääpalkinto.


title: Mallikoulu

text:
Kilpailun tuomareina ovat ohjelman käsikirjoittaja Marita Hakala (2005, 2006), mallitoimiston johtaja Laila Snellman, ja mallien "luokanvalvoja" Pasi Loijas (2005), Lalli Savolainen (2006), Vesa Peräkylä, Jenni Dahlman, Jari Leskinen ja Anne Kukkohovi. Tuomariston kokoontuessa on mukana myös yksi vieraileva tuomari, esimerkiksi edellisen kuvauksen valokuvaaja. Mallikoulun juontavat mallit Nora Syrjä ja Kalle Kuvaja (2005) tai Pipsa Hurmerinta (2006).
Osallistujat:


title: Mallikoulu

text: Kauden voittaja Suvi Koponen on menestynyt ulkomailla paremmin kuin kukaan suomalainen malli ennen häntä. Hän on esiintynyt muun muassa ranskalaisessa "Elle"-lehdessä ja muotiviikoilla ympäri maailman. Syyskuussa 2007 hänet rankattiin New York Fashion Weekin neljänneksi parhaimmaksi malliksi.


title: Mallikoulu

text: Osallistujat:


title: Mallikoulu

text: Toisen kauden voitti 17-vuotias äänekoskelainen Sanni Salminen, joka sai palkinnoksi sopimuksen suomalaisen Paparazzin ja kansainvälisen Women-mallitoimiston kanssa. Salminen on sittemmin vaihtanut mallitoimistoa, opiskellut ammattikorkeakoulussa graafista suunnittelua ja esiintynyt musiikkivideossa. Hän on tehnyt mallintöitä esiintyen muun muassa C.C-lehdessä ja INLOOKissa.


title: Christian (Tanskan prinssi)

text: Prinssi Christian ("Christian Valdemar Henri John") (s. 15. lokakuuta 2005 Kööpenhamina, Tanska) on Tanskan kruununprinssi Frederikin ja prinsessa Maryn esikoispoika ja kuningatar Margareeta II:n pojanpoika. Hänellä on 22. huhtikuuta 2007 syntynyt sisar, prinsessa Isabella, 8. tammikuuta 2011 syntyneet veli Vincent ja sisar Josephine. Prinssi Christian on kruununperimysjärjestyksessä toisena isänsä jälkeen.


title: Christian (Tanskan prinssi)

text: Prinssi Christianin kastoi 21. tammikuuta 2006 Christiansborgin palatsin kappelissa piispa Erik Norman Svendsen. Prinssin kummeina toimivat Norjan kruununprinssi Haakon ja kruununprinsessa Mette-Marit, Ruotsin kruununprinsessa Victoria, Christianin setä Tanskan prinssi Joachim, prinssi Frederikin serkku Kreikan prinssi Pavlos, prinsessa Maryn vanhin sisko Jane Stephens sekä pariskunnan kaksi ystävää, Jeppe Handwerk ja Hamish Campbell.


title: Christian (Tanskan prinssi)

text: Nimi "Christian" on annettu prinssin isoisoisoisän kuningas Kristian X:n mukaan ja noudattaa Tanskan kuningashuoneen perinnettä nimetä joka toinen hallitsija Fredrikiksi ja joka toinen Kristianiksi. Nimi "Valdemar" juontuu 1300-luvulla hallinneesta kuningas Valdemar IV Attertagista ja on yleinen Tanskan hovissa toisena nimenä. "Henri" taas on prinssi Christianin isoisän prinssi Henrikiltä, kuningatar Margareetan puolison mukaan ja "John" prinssin toisen isoisän, prinsessa Maryn isän John Donaldsonin mukaan. Hallitsijaksi noustessaan prinssi ottanee nimen "Christian XI".


title: Vapaa taidekoulu

text: Vapaa Taidekoulu on vuonna 1935 perustettu taidekoulu, joka sijaitsee Helsingin Kaapelitehtaalla. Koulussa voi opiskella ammattiin valmistavaan tutkintoon, jonka suorittaminen kestää neljä vuotta. Koulu järjestää myös kaikille avoimia piirustus- ja maalauskursseja. Koulu on harjoittanut julkaisutoimintaa 1970-luvulta lähtien.


title: Vapaa taidekoulu

text: Tässä on lueteltu koulun tarjoama opetus vuodelle 2014. Vapaa Taidekoulussa voi opiskella taidemaalarin ammattiin ja kaikille avoimilla kursseilla.


title: Vapaa taidekoulu

text: Vapaassa Taidekoulussa voi opiskella ammattiinvalmistavissa opinnoissa, jotka kestävät neljä vuotta.


title: Vapaa taidekoulu

text: Ensimmäisellä vuosikurssilla perehdytään kuvallinen ajattelun perusteisiin. Maalauksen perusasioita opiskellaan havainnon pohjalta ja perehdytään öljyvärimaalauksen tekniikoihin. Vuosikurssi koostuu teemallisista keskimäärin kahden viikon pituisista opetusjaksoista. Ensimmäisen vuosikurssin väriopetusta täydentää Josef Albersin värien vuorovaikutustutkimuksiin perustuva intensiivikurssi. Teknisiä taitoja opiskellaan kahden viikon intensiivisellä pohjustuskurssilla vierailevan opettajan johdolla.


title: Vapaa taidekoulu

text: Ensimmäiseltä vuosikurssilta valitaan 10-12 opiskelijaa jatkamaan opintojaan II-IV vuosikursseille.


title: Vapaa taidekoulu

text: Toisella vuosikurssilla laajennetaan öljyvärimaalauksen materiaaliopin tuntemusta ja perehdytään myös maalaustaiteen muihin tekniikoihin. Sekä akvarelli- että temperamaalauksesta järjestetään kahden viikon intensiivikurssit vierailevien opettajien johdolla. Lisäksi ensimmäisellä vuosikurssilla annettua väriopetusta täydennetään kahden viikon intensiivisellä jatkokurssilla.


title: Vapaa taidekoulu

text: Kolmannen vuosikurssin päätavoite on kannustaa opiskelijaa omaehtoiseen työskentelyyn ja auttaa häntä löytämään oma käsialansa. Pääsääntöisesti kolmen opettajan vuorovaikutuksessa opiskelija joutuukin etsimään omat, henkilökohtaiset ratkaisunsa.


title: Vapaa taidekoulu

text: Neljännen vuosikurssin opiskelijoiden työskentelyä ohjaavat yksilöllisesti erikseen nimettävät taiteilijat; muutoin opiskelu on itsenäistä.


title: Vapaa taidekoulu

text: Viimeinen opintovuosi huipentuu lopputyönäyttelyyn, merkiten käytännössä koko lukuvuoden kestävää näyttelyssä esitettävien teosten työstämistä ja ripustuksen suunnittelua.


title: Vapaa taidekoulu

text: Opiskelijavalinta on kaksivaiheinen. Maalauksen ensimmäisen vuoden opiskelijat valitaan keväisin pidettävältä maisemamaalauskurssilta (25-30 opiskelijaa). Valinta perustuu kurssin aikana tehtyjen töiden ja niissä havaittavan kehityksen motivoituneisuuden arviointiin. Toiselle vuosikurssille valitaan ensimmäisen vuoden opiskelumenestyksen perusteella.


title: Vapaa taidekoulu

text: Lukuvuoden 2014-2015 valintakurssin järjestetään 12.-23.5.2014.


title: Vapaa taidekoulu

text: Vapaa Taidekoulu järjestää yhtä kaikille avointa kurssia, "Elävän mallin piirustus" -kurssia. Kurssi järjestetään kahtena eri lukukautena. Syyslukukaudella opetus painottuu perusasioihin, kuten muotojen, suhteiden ja liikkeen hahmottamiseen. Kevätlukukaudella kuvasommittelua käsitellään laajemmin tutkimalla erityisesti mallin suhdetta tilaan ja valoon. Kurssin laajuus on 60 oppituntia sekä kevät- että syyslukukaudella.


title: Vapaa taidekoulu

text: Vapaa Taidekoulun erityispiirteenä on vahva keskittyminen maalaukseen. Koulu haluaa antaa opiskelijalle vahvan oman näkemisen ja värien vaikuttavuuden kokemuksen tukemaan opiskelijan oman yksilöllisen ilmaisun kehittymistä. Vapaa Taidekoulu suhtautuu avoimesti taiteen eri ilmenemismuotoihin, mutta opetuksen keskipisteenä on oma erikoisala, maalaustaide.


title: Vapaa taidekoulu

text: Galleria Vaaga on Vapaan Taidekoulun opiskelijoiden galleria, joka sijaitsee koulun tilojen yhteydessä. Galleriassa pidetään näyttelyjä pitkin koulun lukuvuotta.


title: Vapaa taidekoulu

text: Vapaa Taidekoulu – Fria Målarskolan perustettiin loppuvuodesta 1934 ja Maire Gullichsenin aloitteesta ja se aloitti toimintansa tammikuussa 1935. Koulu oli ranskalaisen modernin maalaustaiteen periaatteiden puolustaja. Maire Gullichsenilla (o.s. Ahlström) oli runsaasti perintövaroja hänen isänsä Walter Ahlströmin kuoltua vuonna 1931, joten taloudellisessa mielessä koulun käynnistäminen oli turvattua.


title: Vapaa taidekoulu

text: Maire Gullichsenin ajatuksena oli perustaa Helsinkiin taidekoulu, joka muistutti Pariisin vapaita, periaatteessa kaikille avoimia ”akatemioita”. Häntä ei miellyttänyt Suomen koulumainen ja akateeminen opetus, joka lähti kipsimallien jäljentämisestä.


title: Vapaa taidekoulu

text: Koulun opetus alkoi 15. tammikuuta 1935 Eteläranta 14:ssä sijainneessa ateljeehuoneistossa. Melko pian siirryttiin Ullanlinnankatu 1:een ja sieltä vuonna 1937 avarampiin tiloihin Kasarminkadulle, Ahlström Oy:n omistamaan Teollisuuspalatsiin, joka tunnetaan paremmin ns. Savoyn talona. Täällä koulu toimi pitkään, kunnes vuonna 1990 muutti nykyisiin tiloihin Kaapelitehtaalle.


title: Vapaa taidekoulu

text: Vuonna 1971 Vapaasta Taidekoulusta tuli monivuotinen taidemaalarin ammattiin valmistava koulu.


title: Vapaa taidekoulu

text: Koulussa opiskelleita taidemaalareita ovat esimerkiksi Carl Wargh, Tove Jansson, Sigrid Schauman, Unto Pusa, Sulho Sipilä, Torger Enckell, Tor Arne, Carolus Enckell, Timo Valjakka, Raili Tang, Risto Suomi, Eija-Liisa Ahtila ja Mari Sunna.


Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki on tieteenharjoittajien esittämää arvostelua uskontoa ja uskonnollista todellisuuskäsitystä kohtaan.


title: Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki

text: Tieteellistä todellisuuskäsitystä pidetään usein uskonnollisen ajattelun vastakohtana. Monet ateistiset ajattelijat ovat sitä mieltä, että nykyaikainen luonnontiede on vastannut tyydyttävästi kaikkiin perinteisiin todellisuuden tutkimuksen kysymyksiin, eikä tämä vastaus jätä tilaa uskonnoille, paitsi ”historiallisesti ja kulttuurisesti tärkeänä todellisuuspaon muotona”.


text: Esimerkiksi kanadalainen filosofi Kai Nielsen on toivonut älymystön edustajilta suurempaa toimeliaisuutta uskonnosta ja ateismista käydyssä keskustelussa. Nielsenin mukaan on suorastaan uskomatonta, että eräät oppineet ajattelijat saattavat kannattaa jumalauskoisia näkemyksiä kaikkeuden luoneesta ikuisesta, aineettomasta, kaikkitietävästä ja kaikkihyvästä olennosta, Jumalasta. Nielsenin mielestä luonnolliseen, naturalistiseen todellisuuskäsitykseen luontevasti liittyvä ateismi on nykyajan järkevän ihmisen valinta. Ihmisten ei pitäisi lohduttaa itseään saduilla, vaan kohdata kuolevaisuutensa osana yleissivistystään. Jumalan ja kuolemattoman sielun kaltaiset henkiolennot ovat Nielsenin mukaan hyvin ongelmallisia oletuksia: niitä koskevat väitteet ja käsitykset ovat tavallisesti sisäisesti ristiriitaisia. Nielsen kuitenkin sanoo, että ateismia ei pitäisi omaksua pelkkänä itsestäänselvyytenä, vaan sen puolesta tulisi käydä kamppailuun älyllisesti vahingollisia uskonnollisia harhoja vastaan. Nielsen toteaa, että vaikka monet amerikkalaiset filosofit ja muut älymystön edustajat ovat uskonnottomia, he eivät vaivaudu todistelemaan jumalauskon torjumiseksi ja suuntaavat huomionsa muualle.


text: Filosofi Sami Pihlströmin tulkinnan mukaan Nielsen on ollut amerikkalaisten tieteenharjoittajien toimeliaisuutta koskevassa arviossaan oikeassa. Esimerkiksi filosofi Willard Van Orman Quinen laajasta tuotannosta, jonka vaikutus 1900-luvun jälkipuoliskon analyyttisessa filosofiassa on ollut erittäin suuri, ei juuri löydy uskontoa käsitteleviä huomautuksia. Tieteellistä todellisuuden hahmotusta kannattava Quine näytti ajattelevan, että uskonnot ovat niin ilmeisellä tavalla väärässä, ettei niitä kannata lainkaan tarkastella. Vakavan tieteellisen ajattelun harjoittajalle ateismin puolustaminen olisi silkkaa ajanhukkaa, sillä ateismilla ei ole järkeviä kilpailijoita. Kukaan järkevä ihminen ei yksinkertaisesti voi enää suhtautua jumalauskoon tosissaan, eivätkä jumalaan uskovat ole vakavasti otettavia kiistakumppaneita.


text: Biologi ja tieteen kansantajuistamisen professori Richard Dawkins on esittänyt muun muassa kirjassaan "Jumalharha", että teologit astuvat usein tieteen alueelle. Teoksessaan "Sokea kelloseppä" Dawkins sanoo, että evoluutioteoria selittää aikaisemmin arvoituksena pidetyn ihmisen olemassaolon. Koska uskonnot pitävät kiinni näkemyksestään, että jumala ohjaa kaikkea biologista ja inhimillistä kehitystä, ovat uskonto ja tiede kilpailijoita, jotka esittävät yhteensovittamattomia väitteitä todellisuudesta.


text: Muun muassa loogiset empiristit vastustivat uskoa yliluonnolliseen ja katsoivat vastaavasti esimerkiksi hermeneutiikan ja fenomenologian olevan tieteeksi naamioitua mielipidekirjallisuutta.


text: Uskonnolliset fundamentalistit ajattelevat, että tieteellinen todistusaineisto voi tukea uskonnollisia käsityksiä. Luomisoppi, jonka mukaan Raamatun kertomus kaikkeuden luomisesta ja elämän syntymisestä on tosi ja että siksi kemiallinen evoluutio ja evoluutioteoria ovat epätosia, on esimerkki uskonnollisesta fundamentalismista.


text: Tieteen piirissä katsotaan yleisesti luomisopin ja älykkään suunnittelun kannattajien epäonnistuneen pyrkimyksessään esittää käsityksilleen tieteellisiä perusteluja. Sami Pihlströmin arvion mukaan yritykset tehdä jumalauskosta luonnontieteellisesti hyväksyttävä, havaittavaa todellisuutta selittävä selitysjärjestelmä ovat erittäin epäuskottavia. Pihlströmin mielestä on vaikea nähdä, kuinka mikään näistä kristillisistä koulukunnista voitaisiin ottaa vakavasti nykyaikana. Hänen mielestään mitä ilmeisimmin kaikkeuden olemassaoloa tai mitään todellisuudessa tapahtuvaa ei voida selittää (”missään edes etäisesti tieteellistä selittämisen käsitettä muistuttavassa mielessä”) viittaamalla jumalalliseen luomistekoon.


text: Neuvostoliittolainen tähtitieteilijä Viktor Ambarzumjan arvosteli länsimaisten tähtitieteilijöiden uskonnollisia tulkintoja kaikkeudesta, kuten alkuräjähdysteorian uskonnollisia tulkintoja. Ambarzumjanin mukaan aine pyrkii muodostamaan yhä uudenlaisia järjestelmiä, kun siirrytään pienemmistä järjestelmistä suurempiin. Ambarzumjanin mukaan voidaan kuvitella, että aine voi muodostaa äärettömän määrän erilaisia, sisäkkäisiä järjestelmiä, joista ihminen on toistaiseksi havainnut kvarkkien ja havaitsemamme kaikkeuden väliset järjestelmät. Ambarzumjanin mukaan mikään ei estä ajattelemasta kaikkeutta äärettömäksi ja ikuiseksi. Ambarzumjanin mielestä havaitsemaamme osaa kaikkeudesta ei voida kutsua kaikkeudeksi, koska on täysin mahdollista, että havaitsemamme osa kaikkeutta on vain osa suurempaa järjestelmää, joka voi puolestaan olla osa suurempaa järjestelmää ja niin edelleen. Ambarzumjan varoitti tekemästä lähiympäristöämme koskevista havainnoista liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä koko kaikkeuden suhteen. Havaitsemaamme kaikkeuden osaa Ambarzumjan kutsui metagalaksiksi. Ambarzumjanin mukaan aivan hyvin voi olla muita samanlaisia metagalakseja, jopa ääretön määrä.


text: Kosmologi Stephen Hawkingin mukaan kaikkeus on syntynyt ilman jumalan vaikutusta. Hänen mukaansa voidaan nähdä, että alkuräjähdys on ollut johdonmukainen seuraus fysiikan laeista. "Ajan lyhyt historia" -kirjassa Hawking piti jumalan olemassaoloa mahdollisena. Vuonna 1992 löydettiin toisesta aurinkokunnasta ensimmäinen tähteä kiertävä planeetta. Tämä sai Hawkingin tarkistamaan käsitystään siltä osin että planeetan löytäminen osoitti Hawkingille, ettei ihmisten aurinkokunta ole kaikkeudessa keskeisessä asemassa. Kaikkeutta ei ole luotu vain palvelemaan ihmistä.


text: Dosentti Marjaana Lindemanin johtaman tutkimuksen ”Taikauskon vetovoima” mukaan käsitykset, joita on nimitetty joko taikauskoksi, paranormaaliksi, yliluonnolliseksi tai maagiseksi eli taikuudeksi, ovat kaikki yksi ja sama asia. Yliluonnollisia uskomuksia voidaan parhaiten selittää yksilön taipumuksella nojautua lapsuudenaikaisiin, eriytymättömiin käsityksiin todellisuudesta. Näissä käsityksissä sekoitetaan elottomien, elollisten ja mielellisten asioiden keskeiset ominaisuudet. Aikuisilla nämä sekaannukset voivat toimia tieteellisen tiedon rinnalla. Voidaan puhua yleisestä taipumuksesta uskoa yliluonnollisiin ilmiöihin. Nojautuminen lapsuudenaikaisiin käsityksiin todellisuudesta liittyy yksilön taipumukseen ajatella tiedostamattomasti. Tutkimuksen mukaan yliopisto-opiskelijoilla on vain vähän yliluonnollisia uskomuksia, vähemmän kuin alemman asteen koulutuksen opiskelijoilla. Koska yliopisto-opiskelijoilla on yliluonnollisia uskomuksia, niin vaikka koulutustaso selkeästi vähentää niitä, se ei kuitenkaan aina itsellään riitä kumoamaan voimakasta taikauskoista tunneperäistä vakaamusta. Lindeman kysyy: ”Löytyykö tieteen historiasta esimerkkiä, jossa taikausko olisi osoittautunut todeksi tai yliluonnollinen tieteelliseksi? Ei löydy. Uusi tieto ei koskaan ole vienyt meitä lähemmäs yliluonnollista vaan aina poispäin siitä.”


text: Uskontotieteilijä Matti Kamppisen mukaan uskontojen tuntomerkkinä on yliluonnollisten toimijoiden kuten jumalien olettaminen ja vanhentuneiden ajattelutapojen tuominen nykypäivän yhteiskuntaan. Hänen mukaansa näiden molempien piirteiden oikeutus voidaan kyseenalaistaa kriittisen uskontotieteen keinoin.


text: Suomessa esimerkiksi Eino Kailan, Raimo Tuomelan ja Ilkka Niiniluodon tieteellistä todellisuuskäsitystä edustavat uskontoja arvostelevat puheenvuorot ovat luultavasti suoraan tai epäsuorasti vaikuttaneet monien kansalaisten käsityksiin uskonnosta ja uskonnollisen uskon järkiperäisen hyväksyttävyyden ongelmasta.


text:
Toisaalta kaikki merkittävät suomalaisfilosofit eivät ole esiintyneet avoimen uskonnonvastaisina, vaan heidän suhteensa uskontoon on ollut puolueettomampi tai myönteinen. Kuitenkaan varsinaisesti uskovaisiksi tunnustautuvia suomalaisia älymystön edustajia ei teologipiirien ulkopuolella ole kovin helposti löytynyt. Eniten tilaa julkisuudessa heistä sai luultavasti edesmennyt fysiikan emeritusprofessori K. V. Laurikainen, joka koetti vakuuttaa kuulijansa siitä, että kvanttifysiikka johtaa uskonnolliseen käsitykseen todellisuudesta. Myöhemmin Antti Eskola kirjoitti sarjan kirjoja uskostaan.
Filosofi Ilkka Niiniluodon mukaan käsitys todellisuudesta on uskonnollinen, jos siihen sisältyy väitteitä, joiden ainoana tukena on vetoaminen joihinkin uskonnollisiin arvovaltoihin (esimerkiksi Raamatun kaltaisiin uskonnollisiin kirjoituksiin) tai henkilökohtaisiin uskonnollisiin kokemuksiin. Todellisuuskäsitys on epätieteellinen, jos se sisältää tieteellisen todellisuuskäsityksen kanssa ristiriidassa olevia väitteitä. Vaikka tieteessä ei olekaan ehdottomia takeita totuudesta, tällaisessa ristiriitatilanteessa on Niiniluodon mukaan järkiperäisempää hyväksyä tieteen tulokset. Näin ei tule menetellä siksi, että ne välttämättä olisivat tosia, vaan siksi, että ne on saavutettu kriittisen ja julkisesti valvottavissa olevan menetelmän avulla.


text: Uskonnollisiin arvovaltoihin tai elämyksiin vetoavia perusteluja ei voi Niiniluodon mukaan pitää tieteellisesti todistusvoimaisina, sillä ne rikkovat tieteen menetelmää koskevia kriittisyyden ja puolueettomuuden vaatimuksia. Mikään tai kukaan arvovalta ei voi vaatia tieteessä itselleen ikuista asemaa. Vetoaminen uskonnollisiin arvovaltoihin sisältää lisäksi kehäpäätelmän. Yksityisten henkilöiden omat kokemukset ja elämykset eivät ole sisällöltään julkisesti koeteltavissa, joten ne eivät myöskään kelpaa tieteelliseksi todistusaineistoksi niiden kohteen olemassaolosta. Itse nämä elämykset voidaan kylläkin asettaa psykologian tutkimuskohteeksi, ja niiden syntytavalle voidaan yrittää antaa tieteellinen selitys.


text: Uskonnollinen todellisuuskäsitys on Niiniluodon mukaan edellä mainitussa mielessä epätieteellinen, jos se sisältää väitteitä, jotka ovat ristiriidassa tieteen tulosten kanssa. Uskonnollinen ja tieteellinen maailmankuva voivat tässä suhteessa joutua ristiriitaan keskenään. Niiniluodon mukaan tieteellinen ja uskonnollinen käsitys todellisuudesta voivat olla joissakin tapauksissa yhteensopivia. Tieteellinen ja uskonnollinen käsitys tiedollisten käsitysten muodostamisesta ovat hänen mukaansa kuitenkin ristiriidassa keskenään. Uskontojen arvovaltoina pitämiin kirjoituksiin nojautuva käsitys todellisuutta koskevan tiedon hankkimisesta ja perustelemisesta on Niiniluodon mukaan välttämättä ristiriidassa tieteen menetelmän kanssa, joka hylkää uskonkappaleet. Tieteellisen arvo- ja tietokäsityksen kannattaja hyväksyy arvon, jonka mukaan tieteellisen tutkimuksen keskeinen tavoite on totuus, ja tietoa koskevan käsityksen, jossa sallitaan vain kriittinen tieteellinen menetelmä todellisuutta koskevien käsitysten muodostamisen välineeksi.


text: Sami Pihlström luonnehtii tieteen tehtäväksi todellisuuden yhä syvemmän kuvaamisen: havaittujen ilmiöiden selittämisen ja ennustamisen sekä selitysjärjestelmien muodostaminen ilmiöiden syistä. Tiede pyrkii kertomaan millainen todellisuus on, etsimään totuutta, hankkimaan tietoa todellisuudesta. Tieteellinen menetelmä, jossa tietoa tavoitellaan avoimesti, arvostelevasti ja julkisesti koeteltavin havainnoin, on tieteellisen todellisuuskäsityksen kannattajien mielestä tehokkain ja järkiperäisin käsitysten muodostamisen menetelmä. Esimerkiksi Charles S. Peirce korosti itseäänkorjaavan tieteellisen menetelmän ylivertaisuutta ”itsepäisyyden”, ”arvovallan” ja ”apriorisen” eli kokemuksesta riippumattoman käsitysten muodostamisen menetelmään nähden. Pihlströmin mukaan uskonnollisen todellisuuskäsityksen perustava ongelmallisuus suhteessa tieteeseen näyttää olevan seurausta siitä, etteivät todellisuuden kuvaileminen ja selittäminen, jotka ovat tieteen keskeisiä tehtäviä, edellytä uskonnollisia oletuksia. Tiede voi hänen mielestään periaatteessa vastata kaikkiin kysymyksiin olettamatta mitään ”henkistä” tai ”jumalallista” ainesta selitystensä taakse. Pihlström haluaa muistuttaa, että Ilkka Niiniluodon näkemykset on hyvä pitää mielessä arvioitaessa niin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon esittämiä kantoja tieteen ja uskonnon yhteensopivuudesta kuin myös uskonnollisten tieteenharjoittajien todisteluja omien uskonnollisten vakaumustensa puolesta.


text: Pihlströmin mukaan uskonto on inhimillisen elämän ongelmallinen osa, jonka hyväksyttävyyden arvioinnista jokaisen, niin uskovan kuin ei-uskovankin, on otettava omassa elämässään sekä älyllinen että siveellinen vastuu. Kaiken uskontojen arvostelun lähtökohtana on omakohtainen älyllinen vastuu, jatkuva valmius itsensä arvosteluun, sekä yksilön että yhteisön tasolla. Pihlströmin mukaan se käytännöllinen jumalausko, joka on hänen mielestään periaatteessa (ongelmallisesti) oikeutettavissa, ei nojaudu mihinkään tiedolliseen arvovaltaan. Se nousee hänen mukaansa ihmisen aidoista uskonnollisista kokemuksista. Pihlström toteaa, että jos joku kykenee omasta elämästään kumpuavilla kysymyksillä rakentamaan uskontonsa, jumalansa, hänellä on siihen oikeus. Mutta jos hän sortuu tukeutumaan pelkästään järjestäytyneiden uskontojen arvovaltaisina pitämien kirjoitusten välityksellä itsensä ilmaisevaan jumaluuteen, hän Pihlströmin mukaan ”epäinhimillistää uskonnon”, koska kaikki uskonnot ovat ihmisen luomuksia.


text: Uskontoa koskevat käsitykset kytkeytyvät Pihlströmin mukaan usein yleisempiin ajattelutaipumuksiin, jotka voivat muuttua vain vähitellen, jatkuvan keskustelun ja kyseenalaistamisen myötä. Uskontoja arvostelevan älymystön edustajan on Pihlströmin mukaan turha kuvitella, että uskova henkilö olisi kovinkaan kiinnostunut hänen todisteluistaan. Pihlströmin mielestä hänen olisi siltikin jatkettava keskustelua siitä, kuinka todellisuus tulisi mahdollisimman vastuullisesti hahmottaa. Samalla uskonnon arvostelusta välittämistä voidaan Pihlströmin mielestä pitää elämänsä ja toimintansa perustasta kiinnostuneen uskovan ihmisen keskeisenä älyllisenä velvollisuutena. Uskova ei saisi sulkea silmiään ja jättää ateistisia vastaväitteitä sikseen. Keskustelusta kieltäytymistä seuraa hänen mielestään helposti uppoaminen relativismiin eli näkemykseen, jonka mukaan kaikki käsitykset ovat yhtä oikeutettuja. Ilkka Niiniluoto taas pitää vaatimusta liian suurena: uskovat eivät ole välttämättä tästä kiinnostuneita.


text: Uskontotieteilijä Ilkka Pyysiäinen on kommentoinut Richard Dawkinsin aloittamaa keskustelua tieteen ja uskonnon suhteista. Usein kristilliset teologit torjuvat Dawkinsin, Daniel Dennettin, Sam Harrisin ja Christopher Hitchensin uskontokritiikin väittämällä, että kristinuskoon ei oikeasti kuulukaan tieteen kanssa ristiriidassa olevia todellisuutta koskevia käsityksiä. Pyysiäisen mielestä ateistinen uskontokritiikki nostaa kuitenkin esiin ongelmia, joita uskovaiset eivät ole käsitelleet riittävän vakavasti. Pyysiäisen mielestä kristinuskon puolustajat välttävät rehellistä keskustelua uskontojen totuusväitteistä.


text: Jotkut teologit väittävät, että uskonnot eivät väitä mitään todellisuudesta. Pyysiäinen huomauttaa, että mikäli tämä pitäisi paikkansa, ei Galileo Galileita olisi koskaan tuomittu arestiin, kehitysopin ja luomisuskon välillä ei olisi ristiriitaa. Pyysiäisen mukaan uskovaisten enemmistö on aina ajatellut, että heidän uskonnolliset käsitteensä ja käsityksensä viittaavat todellisuuteen, vastaavat todellisuutta ja ovat tosia. Ateisteille nämä uskontojen väitteet ovat erehdyksiä, virheellisiä käsityksiä tai valheita. Teologien väitteet uskonnollisten oppien vertauskuvallisuudesta ovat seurausta tieteen edistymisestä, yritys pelastaa uskonto tieteen edessä. Tieteen edistyessä uskontoa muutetaan, koska on pakko.


text: Pyysiäisen mielestä on perusteltua sanoa, että uskonnollisiin käsityksiin sisältyy todellisuutta koskevia käsityksiä, jotka ovat ristiriidassa tieteen kanssa. Hän toteaa, että olisi ihme, jos näin ei olisi. Uskonto on vanhempi kuin tiede ja tiede on edistynyt nimenomaan korjaamalla aiempia kansanomaisia käsityksiä. Uskonto on osa arkiajattelua, joka on ristiriidassa tieteen kanssa. On eri asia, että jotkut teologit yrittävät rakentaa uskontoa, joka ei olisi ristiriidassa tieteen kanssa. "Homo sapiens" -laji on kehittynyt ympäristössä, joka ei ole suosinut nimenomaan tieteellisen ajattelun kehitystä. Monien ihmisten on edelleen helpompi uskoa esimerkiksi ihmeisiin kuin suhtautua arvostelevasti omiin käsityksiinsä. Siksi ateistien sanoma puhuttelee toistaiseksi vain vähemmistöä. Nykyisin ihmisen ympäristö on kuitenkin erilainen. Kun tieteellinen tieto leviää hyvin laajalle ihmisten keskuuteen, siitä tulee eräänlainen normi: tietämättömien alkaa olla vaikeaa saada muiden luottamusta ja menestyä yhteisössä.


text: Richard Dawkins on pohtinut syitä siihen suunnattomaan voimavarojen tuhlaukseen, jota ihmisen uskonnot evoluution näkökulmasta näyttävät hänen mukaansa edustavan. Dawkins esittää käsityksensä vain eräänä mahdollisena oletuksena.


text: Dawkins kuvailee asiaa seuraavasti. Eläimiin on luonnonvalinnan seurauksena jäänyt pääasiassa niitä ominaisuuksia, joista niille on hyötyä olemassaolon taistelussa selviämisessä. Dawkins ottaa esimerkiksi sen ilmiön, että hyönteiset pyörivät tulen ympärillä ja lentävät kohti omaa kuolemaansa. Selitys tähän ilmiöön on, että menneinä aikoina ihmisten tekemiä tulia ei ole ollut hyönteisiä harhauttamassa. Hyönteiset ovat lentäneet yöllä johonkin suuntaan käyttäen suunnistusvälineinä kaukana olevia valoja kuten kuuta ja tähtiä. Saman suunnistusmenetelmän soveltaminen lähellä olevaan kohteeseen aiheuttaa sen, että hyönteinen lentää kierteen muotoista rataa, ja jos kohde on tuli, hyönteinen tuhoutuu. Hyönteisen tuhoon johtava käyttäytyminen on uusissa olosuhteissa ilmenevä sivuvaikutus sellaisesta käyttäytymisestä, joka on tavallisissa olosuhteissa aivan järkevää. Dawkinsin mielestä uskonnot ovat tällaisia haitallisia sivuvaikutuksia, joilla ei ole evoluution näkökulmasta mitään merkitystä.


text: Toisin kuin melkein kaikki muut eläimet, ihmiset välittävät kasaantuvaa kokemustietoa sukupolvelta toiselle. On ainakin lapsille eduksi, jos he tottelevat suuremmin kyselemättä kieltoa uida vedessä, jossa on krokotiileja. Luonnonvalinnan tuloksena ihmislapsen aivot ovat kehittyneet sellaisiksi, että ne oppivat kielen, ja ihmislapset luottavat aikuisten antamaan informaatioon. Eri alueilla eri ihmiset siirtävät jälkeläisilleen erilaisia kieliä ja erilaisia uskontoja. Dawkinsin mukaan uskonnoilla ei ole yksilöille tai yhteisöille mitään arvoa olemassaolon taistelun näkökulmasta vaan uskonnot ovat haitallisia sivuvaikutuksia kuten hyönteisten lentäminen tuleen.


text: Anthony C. Lunn on taas ehdottanut eräänä omana selityksenään, että ihmisellä on luonnonvalinnan ansiosta kehittynyt kyky etsiä ilmiöiden syitä ja uskontojen näennäisselitykset ovat tämän ominaisuuden sivuvaikutuksia.


title: Deinosuchus

text: Deinosuchus oli liitukaudella elänyt krokotiilien lahkoon kuulunut eläin, jonka nimi tarkoittaa hirmuista krokotiilia. Se oli sukua nykyisille alligaattoreille.


title: Deinosuchus

text: Alkuperäinen 9 tonnin painon ja 15 metrin pituuden arvio on todettu vääräksi. Nykyään sen pituudeksi mitataan 10,6 metriä.


title: Deinosuchus

text: "Deinosuchus" hallitsi liitukauden lopulla Pohjois-Amerikan suoalueita ja kookkaatkin dinosaurukset olivat vaarassa joutua sen hampaisiin. Se söi esimerkiksi hadrosauruksia.


title: Deinosuchus

text: "Deinosuchus" käyttäytyi nykypäivän krokotiilien tavoin. Ainut ero oli sen kaksinkertainen pituus krokotiileihin verrattuna. Peto väijyi saalista rantavedessä. Kun dinosaurus asteli rantaan, "Deinosuchus" hyökkäsi.


title: Rovaniemen taidemuseo

text: Rovaniemen taidemuseo on vuonna 1986 avattu kunnallinen taidemuseo, joka on myös Lapin maakunnan (paitsi Tornionlaakson ja Meri-Lapin) aluetaidemuseo. Se toimii Rovaniemen keskustassa 1930-luvulla rakennetun postiautovarikon entisissä tiloissa, jotka on peruskorjattu 1980-luvulla. Peruskorjaus on tehty arkkitehti Juhani Pallasmaan suunnitelmien mukaan.


title: Rovaniemen taidemuseo

text: Taidemuseon kokoelman lähtökohtana oli Jenny ja Antti Wihurin rahaston kokoelma, joka käsitti yli 500 teosta suomalaista nykytaidetta 1940-luvun lopulta alkaen. Nykyisin museon kokoelmiin kuuluu yli 3 000 teosta. Museonjohtajana toimii Hilkka Liikkanen.


title: Rovaniemen taidemuseo

text: Museo avattiin rakennuksen peruskorjauksen jälkeen yleisölle 17. lokakuuta 1986. Toukokuussa 2011 valmistui postiautovarikon loppuosan saneeraus. Taidemuseo sai lisätiloja, ja rakennukseen tulivat tilat myös Lapin kamariorkesterille. Rakennus sai nimen Kulttuuritalo Korundi.


title: Rovaniemen taidemuseo

text: Lähde


title: Karmela Liebkind

text: Karmela Liebkind (s. 1949) on suomalainen professori, joka on tehnyt työtä etnisten suhteiden tutkimuksen parissa yli 30 vuotta. Hän on myös opettanut noin 20 vuotta yliopistotasolla. Hän on tehnyt tieteellisen työnsä paljolti Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian laitoksella, jonka assistenttina ja tutkimusapulaisena hän aloitti vuonna 1973. Vuonna 1986 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian laitoksen dosentiksi. Myöhemmin Liebkind hän on toiminut tutkijana, akatemiatutkijana ja yliassistenttina sekä vuodesta 1993 professorina.


title: Karmela Liebkind

text: Karmela Liebkind osallistuu hyviä etnisiä suhteita edistävään työhön myös käytännössä. Vuosina 1994–2000 Liebkind toimi Suomen edustajana ECRI:ssä ("Council of Europe Expert Commission against Racism and Intolerance"). Vuodesta 2004 hän on ollut Suomen valtioneuvoston nimittämän syrjintälautakunnan varajäsen.


title: Karmela Liebkind

text: Vuonna 2001 Liebkind sai Helsingin yliopiston Maikki Friberg -tasa-arvopalkinnon. Palkinto annettiin hänen Helsingin yliopistossa tekemästään työstä tasa-arvon, monikulttuurisuuden ja suvaitsevaisuuden edistämiseksi.


title: Karmela Liebkind

text: Vuonna 2006 hän sai Etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen tutkimuksen seuran (ETMU) tunnustuspalkinnon merkittävästä työstä etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen kysymysten parissa.


title: Sigrid Schauman

text: Sigrid Maria Schauman (24. joulukuuta 1877 Tšugujev, Venäjä – 22. helmikuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja taidekriitikko.


title: Sigrid Schauman

text: Schauman vietti lapsuutensa perheensä kanssa Radomissa, Puolassa. Hän muutti Suomeen ja opiskeli Helsingissä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1899–1901 ja 1904. Hänen opettajiaan olivat muun muassa Carl Jahn, Albert Gebhard ja Helene Schjerfbeck. Vuonna 1901 hän osallistui ensimmäistä kertaa teoksillaan taidenäyttelyyn Ateneumissa.


title: Sigrid Schauman

text: Päätettyään taideopinnot Suomessa Schauman opiskeli aluksi N.V. Dorphin ateljeessa Kööpenhaminassa (1904–1906). Sen jälkeen hän työskenteli Italiassa (1908–1910), Pariisissa (1910) ja Egyptissä (1910). Ulkomaan kokemuksista tärkeimpiä olivat yhteydet orfismin ja simultanismin edustajiin Sonja ja Robert Delaunayhin, joiden tavan käyttää värejä ja valoa voi havaita Schaumanin maalauksissa.


title: Sigrid Schauman

text: Schauman oli yksi Prisma-ryhmän perustajista vuonna 1956. Näön heikkeneminen vei Schaumanilta kyvyn maalaamiseen 1960-luvun lopulla. Vielä vuotta ennen kuolemaansa Schauman osallistui 100-vuotisjuhlansa kunniaksi järjestetyn retrospektiivisen näyttelyn avajaisiin Amos Andersonin taidemuseossa. Samana vuonna hän sai Ruotsin kuninkaalta Prinssi Eugen -palkinnon taiteellisesta toiminnasta.


title: Sigrid Schauman

text: Sigrid Schaumanin palattua kotimaahan hän muutti asumaan yhteen liikemies Reguel Wolffin kanssa, ja he saivat tyttären nimeltään Elisabeth. Wolf kuoli pian lapsen syntymisen jälkeen. Yksinhuoltajana Sigrid Schaumanin täytyi yrittää etsiä pysyvämpiä tulolähteitä kuin mitä maalaustaiteen tekeminen tarjosi. Vuonna 1920 hän aloitti kriitikon uran "Dagens Press" -lehdessä (vuodesta 1922 "Svenska Pressen", vuodesta 1945 "Nya Pressen") taidearvostelijana avustaen lehteä lähes 30 vuoden ajan. Hän julkaisi lehdessä yhteensä yli 1 500 taidearvostelua, haastattelua ja matkakuvausta. Schauman hallitsi kriitikkokollegansa Signe Tandefeltin kanssa suomenruotsalaista päivälehtikritiikkiä parin vuosikymmenen ajan.


title: Sigrid Schauman

text: Taidemaalarin tai arvostelijan rooleista Sigrid Schaumanin oli vaikea asettaa etusijalle kumpaakaan. Kriitikon työn takia maalaaminen jäi sivuun joksikin aikaa. Ajanjakso oli myös merkittävä osa Suomen taidekritiikin historiaa. Sigrid Schauman oli kriitikkona erikoinen, suora, ja lahjomaton. Hän ilmaisi mielipiteensä selkeästi. Hän ei ollut pelkästään ruotsinkielisten taiteilijoiden hovikriitikko, vaan kiinnitti huomiota myös suomenkielisiin taiteilijoihin varsinkin uransa alussa. Myöhemmin hän suuntasi enemmän ruotsinkielisten ja pohjoismaisten taiteilijoiden arvosteluun.


title: Sigrid Schauman

text: Toisen maailmansodan jälkeen Schauman toimi Vapaan taidekoulun opettajana 1945–1946. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1949 mutta jatkoi maalaamista Helsingin kaupungin apurahan sekä valtion taiteilijaeläkkeen turvin.


title: Sigrid Schauman

text: Sigrid Schauman julkaisi vuonna 1965 elämäkertakirjan "Veljeni Eugen Schauman" ("Min bror Eugen").


title: Sukasjuotikas

text: Sukasjuotikas ("Acanthobdella peledina") on juotikkaisiin kuuluva nivelmato. Sukasjuotikasta esiintyy Pohjois-Suomen lohikaloilla. Sukasjuotikas on kooltaan noin 0,5-2 cm pitkä ja kiinnittyy useimmiten isäntäkalan vatsapuolelle.


title: Taucha

text: Taucha on Saksan kaupunki Saksin osavaltion Nordsachsenin piirikunnassa. Se sijaitsee Saksin pohjoisosassa aivan Leipzigin koillispuolella. Tauchassa on arviolta 15 128 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 33,23 neliökilometriä.


title: Usko ja järki

text: Usko ja järki ovat kaksi asiaa, joille käsitykset todellisuudesta voivat perustua. James Swindalin mukaan usko on järjen ohella vakaumusten lähtökohta. Järki käsitetään tavallisesti älyllisen, esteettisen, moraalisen tai uskonnollisen tutkimuksen periaatteeksi, joka sisältää jonkinlaisen algoritmisen todistuksen ajatuksen. Usko puolestaan ilmenee vakaumuksena, joka ei ainakaan sillä hetkellä ole todistettavissa järjellä ja on siten eräänlainen luottamuksen ja hyväksymisen asenne. Uskon ja järjen suhde on uskonnonfilosofian keskeisiä ongelmia.


title: Usko ja järki

text: Uskon ja järjen suhteesta voidaan erottaa kolme eriävää näkemystä. Hannu Reimen mukaan katoliseen teologiaan on keskiajalta lähtien kuulunut väittelytaito, joka on edistänyt loogista ja ristiriidatonta ajattelua. Kuitenkin siinä on toisaalta myös ponnisteltu ja tehty kaikki voitava, jotta yhteensopimattomat ainekset saataisiin elämään rinnakkain: usko ja järki, uskonto ja tiede. Daniel Dennettin mukaan väärinymmärtäminen ja ajatusten vaihdon epäonnistuminen ovat uskontojen rakennepiirteitä, jotka estävät täsmällisen väärinkäsitysten kumoamisen.


title: Usko ja järki

text: Alvin Plantingan mukaan usko Jumalaan voi olla tiedollisesti oikeutettu perususkomus, jonka ihminen voi omaksua välittömän kokemuksen perusteella. Swindalin mukaan uskonnollinen usko voi ottaa huomioon todisteita tai jättää ne huomiotta. Näistä jälkimmäinen pitää uskoa vain henkilön tahdon alaisena asiana kun taas ensimmäinen pyrkii sovittamaan uskon yhteen todisteiden, kuten muiden uskovien todistusten ja teosten, kanssa. On myös mahdollista, että henkilöllä on uskonnollinen vakaumus, joka perustuu vain joko järkeen tai uskoon ja lisäksi on mahdollista, että henkilö ei usko jumalaan, mutta kokee silti uskonnon harjoittamisen lohduttavana. Richard Dawkinsin mukaan lohdutussisältö ei kuitenkaan lisää uskon totuusarvoa.


title: Usko ja järki

text: Swindalin mielestä keskeisin filosofinen kysymys uskon ja järjen suhteessa on sen määrittäminen, miten uskon ja järjen vaikutus vuorovaikuttavat siinä prosessissa, jolla uskonnollista uskoa pidetään oikeana tai perusteltuna. Kristinuskon teologista puolustamista kutsutaan usein apologetiikaksi.


title: Usko ja järki

text: Dennettin mielestä uskonnon puolustajat käyttävät todistamisessaan joskus vapaasti kelluvaa selitystä todistajasta, joka väistää luonnontieteilijän tekemällä todistajan kyseenalaistamisesta loukkauksen, epäkohteliaisuuden tai jotain pahempaa. Taktiikka hyödyntää ihmisten laajalle levinnyttä halua olla loukkaamatta, ja se on erittäin tehokas tapa nujertaa luonnontieteen kriittinen laitteisto. Todistuskäytäntöä ei ole tarvinnut keksiä, koska se syntyy itsestään ja toimii usein kilpailijoitaan paremmin, joten se replikoituu eli jäljentyy. Dawkinsin mukaan ateistit samoin kuin teistit noudattavat tiedostamattaan yhteiskunnan käytäntöä, että meidän on oltava erityisen kohteliaita ja kunnioittavia uskonnolle. Koko uskonnollisen uskon ydin, sen voima ja sen kunnia on, että se ei ole riippuvainen rationaalisesta oikeutuksesta.


title: Usko ja järki

text:
Kun sanotaan, että on järkevää pitää jotain olemassa olevana, tarkoitetaan yleensä sitä, että käsitykselle on riittäviä todisteita eli hyviä, johdonmukaisia perusteita. Fideismiksi, kutsutaan käsitystä, jonka mukaan usko Jumalaan voi olla ilman perusteita, jotka tulevat uskon ulkopuolelta. Evidentialismiksi kutsutaan käsitystä, jonka mukaan usko Jumalaan pitäisi pystyä perustelemaan järkiargumenteilla. Eksperientialismiksi puolestaan kutsutaan käsitystä, jonka mukaan todisteet Jumalan olemassaolosta ovat luonteeltaan välittömän kokemuksen tasolla, joten niitä ei tarvitse
välttämättä perustella argumenteilla.


title: Usko ja järki

text: Andrea M. Weisbergerin mukaan kaikkivoivan ja täydellisen hyvän Jumalan olemassaololle ei ole rationaalisia perusteluita, koska maailmassa on pahuutta.


title: Usko ja järki

text: Peter Harrisonin mukaan tieteen ja uskonnon välillä on toisiaan tukeva suhde. Kristinusko vaikutti modernin kokeellisen luonnontieteen vallankumoukseen tarjoamalla sen lähtökohdaksi joitakin perusoletuksia kuten uskon maailmankaikkeuden järjestykseen, ihmisen järjen ja havaintojen luotettavuuteen ja ihmisen itsepetostaipumukseen. Nämä lähtökohdat tekevät mielekkääksi pyrkiä löytämään maailmankaikkeudesta järjestystä ja vaatia tieteeltä itsekriittisyyttä.


title: Usko ja järki

text: Daniel Dennettin mukaan fysiikan totuudet eroavat uskonnosta siinä, että ne ovat todennettavissa, eli niillä on kosketuspintaa joka mahdollistaa niiden käytön muuhunkin kuin julistukseen, kuten esimerkiksi avaruusmatkailuun. Uskonnolliset opit sen sijaan ovat usein täysin järjen vastaisia. Esimerkiksi:


title: Usko ja järki

text: Tämän on arveltu edistävän niiden siirtymistä, koska niitä ei silloin voi ilmaista omin sanoin, vaan ne on toistettava sanatarkasti. Tällainen sokea usko varmistaa säilymisensä myös sitä kautta, ettei se rohkaise tekemään järjellisiä kysymyksiä. Dennettin mukaan on liioittelua antautua kuolemaan sen sijaan, että kieltäisi jonkin opinkappaleen, jota ei ymmärrä.


title: Usko ja järki

text: Uskontotieteilijä Pascal Boyerin mukaan uskonto ei ole järjen tai ajattelun puutetta. Uskonnossa on hänen mukaansa jotain, mikä saa sen välittymään sukupolvelta toiselle. Kyse on elinkelpoisten ajatusten siirrosta eli memetiikasta. Jotkut meemit tarttuvat ihmisaivoihin muita helpommin. Meemit eivät kuitenkaan geenien tavoin monistu äärettömiin samanlaisina, vaan siirtyminen synnyttää outoja muunnelmia. Vaikka aivot vääristävät ja muokkaavat tietoa jatkuvasti uudelleen, ihmismieli ei ole satunnaisten mielleyhtymien sekasotku. Siihen sisältyy mentaalisia aineksia, jotka ohjaavat ihmisen omaksumaan käsitteitä ja käsitteellisiä skeemoja tietyllä tavalla pikemmin kuin toisella. Ihmiset vaientavat kriittisen järkensä, kun jotkin eriskummalliset väitteet ovat muuttuneet heille itsestäänselviksi. Uskonnolliset representaatiot eivät ole täysin läpinäkyviä. Ajatukset jumalista, hengistä ja esi-isistä synnyttävät mutkikkaita prosesseja, jotka pakenevat tietoisuuden otteesta. Uskonnot ovat merkittäviä kognitiivisia artefakteja, jotka kytkevät toimintaan ihmisten elintärkeitä päättelyjärjestelmiä, jotka hallitsevat kaikkein voimakkaimpia tunteita. Tällä tavoin uskonto muovaa ihmisten sosiaalista kanssakäymistä kaltaistensa kanssa, antaa moraalitajun ja organisoi sosiaaliset ryhmät. Mieleen iskostuneiden kognitiivisten luomusten seuraukset voivat olla vakavia.


title: Usko ja järki

text: Boyerin mukaan uskonnolliset perinteet eivät tavallisesti piittaa johdonmukaisuudesta. Esimerkiksi kristinuskon kolminaisuusoppi, jossa kolme henkilöä muodostavat yhden henkilön, tai käsitys, jonka mukaan ihmiset ovat vapaita toimimaan, vaikka Jumala on kaikkivaltias ovat tällaisia perinteitä noudattavia uskomuksia. Jos skeptikot pyytävät täsmennystä tällaisiin kysymyksiin, he saavat vastauksia, jotka onnistuvat välttämään epäjohdonmukaisuuden vain hämäryyden avulla. Psykologit ovat löytöneet kokeellisin menetelmin mentaalisia prosesseja, jotka voivat johtaa pois selkeistä ja perustelluista uskomuksista. Tällaisia ovat muun muassa konsensusvaikutus, valheellinen konsensusvaikutus, tuottamisvaikutus, valemuistot, lähteiden sotkeminen, vahvistamisvääristymä, kognitiivisen dissonanssin vähentäminen ja monet muut prosessit. Epäjohdonmukaiset uskomukset katoavat, jos ihmiset soveltavat mielensä hallintaan seuraavia periaatteita:Intuitiivisesti ajattelevat ihmiset ovat todennäköisemmin uskonnollisia, mutta jos he alkavat ajatella analyyttisesti, heidän uskonnolliset uskomuksensa heikkenevät.


title: Usko ja järki

text: Kognitiivista uskontotiedettä tutkineen Justin Barrettin mukaan usko Jumalaan on seurausta ihmismielen mekanismien toiminnasta.


title: Usko ja järki

text: Professori Richard Lynnin mukaan älykkäät ihmiset ovat muita harvemmin uskossa. Älykkyys vähentää uskon merkitystä paitsi yksilölle myös kokonaisille yhteiskunnille. Lynnin mukaan 1900-luvulla kiihtynyt länsimaisten yhteiskuntien maallistuminen on yhteydessä keskimääräisen älykkyysosamäärän kasvuun. Professorin mukaan uskonnollisuus väheni ja keskimääräinen älykkyys nousi 137 kehittyneessä maassa 1900-luvulla. Kehityspsykologi Satoshi Kanazawan tutkimuksen mukaan ateistit ovat keskimäärin älykkäämpiä kuin muu väestö. Tyhmemmät ihmiset uskovat useammin Jumalaan, mikä on jäännös menneestä. Älykkäämmistä lapsista tulee Kanazawan mukaan todennäköisemmin ateisteja.


title: Usko ja järki

text: Professori Charles Taylorin mukaan länsimaisessa kulttuurissa on laajalle levinnyt käsitys, jonka mukaan älyllisesti rehellinen ja kriittinen ihminen ei voi uskoa Jumalaan.


title: Waal-lämpökausi

text: Waal-lämpökausi (engl. "Waalian") 1,20–1,45 miljoonaa vuotta sitten varhaispleistoseenikaudella oli kausi, jolloin oli yleensä melko lämmintä lämpötilan vaihteluista huolimatta. Kausi ei koskaan viilennyt niin kylmäksi kuin suurilla jääkausilla, mutta ajoittain tuli viileämpää kuin Tegelen-kauden viileimmillä jaksoilla. Islannissa oli tällä kaudella jäätiköityminen yleensä vähäistä. Kautta edelsi Eburon-jääkausi ja sen jälkeen tuli Menap-jääkausi. Englannin Triminghamin kerrostumat saattavat ajoittua Waal-kauteen. Kausi ajoittuu happi-isotooppivaiheisiin MIS49-MIS37 tai MIS57-MIS37. Waal-kautta vastaa Ukrainan myöhäinen Odessian. Waal on samanaikainen kuin Puolassa ollut Celestynovian-kausi, Valko-Venäjällä ollut Yelenynskian-kausi ja Ukrainassa ollut Kryzhaniv-kausi. Donin alangolla oli lauhkeaa metsäaroa Waalin lämpimällä kaudella. Waal-kauden viimeisellä osalla, C-kaudella, saattoi olla Cobb-niminen magneettinen tapahtuma. Kauden päätti magneettinen tapahtuma K-M. Kausi on ainakin osin vastaava kuin Englannissa ollut Bramertonian-interglasiaali.


title: Waal-lämpökausi

text: Waal-lämpökausi jaetaan A-, B- ja C-jaksoon lähinnä arvioitujen keskilämpötilojen perusteella. Kausi koostuu kahdesta lämpimästä ja yhdestä kylmästä vaiheesta.


title: Waal-lämpökausi

text: Metsä oli yleisin kasvillisuustyyppi, paitsi aivan kauden alussa. Kauden lämpimien vaiheiden aikana kasvoi monia tertiäärikaudelta peräisin olevia kasveja, esimerkiksi hemlokkeja ("Tsuga"), siipipähkinöitä ("Pterocarya"), hikkoreita ("Carya"), "Eucommioita" ja limaskasaniaisia ("Azolla filiculoides"). Kauden kylmä vaihe oli melko leuto, mutta silloin pihdat, pähkinäpensas ja "Eucommia" puuttuivat Alankomaista, lehmusta esiintyi vain joskus, ja valkopyökki, saarni ("Fraxinus") ja jalava hävisivät keskivaiheilla. Hemlokki jäi viileäksikin ajaksi. Kylmillä kausilla leppä oli ajoittain hyvin yleinen. Männyn yleisyydellä ei ollut kylmillä ja lämpimillä suurkausilla suuria eroja, vaikka se muuten vaihtelikin huomattavasti.


title: Waal-lämpökausi

text: Kautta vastasi Pohjois-Saksan Liethin Tornesch-kausi. Waal-lämpökaudella lämpötila vaihtelehti noin 40 000 vuoden jaksoissa.


title: Raymond Cattell

text: Raymond Bernard Cattell (20. maaliskuuta 1905 – 2. helmikuuta 1998) oli merkittävä englantilais-yhdysvaltalainen psykologi, joka tutki persoonallisuuspiirteitä ja älykkyyttä. Entisenä kemistinä Cattell pyrki luomaan persoonallisuuden piirteiden taksonomian, joka vastaisi kemian alkuaineiden jaksollista järjestelmää. Cattellilta on peräisin myös jaottelu joustavaan ja kiteytyneeseen älykkyyteen. Cattell kehitti Sixteen Personality Factor Questionnairen.


title: Reuver-vaihe

text: Reuver-vaihe ("Reuverian", "Reuverien") on Luoteis-Euroopan geologinen ajanjakso, jonka kerrostumat on ajoitettu yläplioseeniin noin 3,44–2,56 miljoonaa vuotta sitten. Alankomaiden Reuver-vaihe vastaa yleisemmin käytettyä plioseenin lopun Piacenza-vaihetta, joka oli noin 3,6–2,6 miljoonaa vuotta sitten.


title: Reuver-vaihe

text: Reuver-vaihe on nimetty Maasjoen laaksossa sijaitsevan Alankomaiden kaupungin Reuverin mukaan. Kauden alkuvaiheissa oli hyvin lämmintä. Ilmasto viileni ja vaihteli kaudella huomattavasti. Eräs huomattava viileneminen tapahtui noin 3,3 miljoonaa vuotta sitten. Kauden lopuilla Maa romahti kylmään jääkausitilaan, kun Panamankannaksen nousu muutti merivirtoja ja termohaliinikiertoa.


title: Reuver-vaihe

text: Juuri ennen Reuver-vaihetta hyvin kostean ilmanalan mammuttipetäjien luonnehtima "Sequoia"-kasvillisuus väheni Alankomaissa. Kauden lopuilla oli pari kylmää vaihetta, jolloin suosypressi "Taxodium" hävisi väliaikaisesti ja pyökki "Fagus" ja hemlokki "Tsuga" yleistyivät. Kauden lopussa Maa viileni huomattavasti, ja silloin "Taxodium" hävisi Alankomaista


title: Reuver-vaihe

text: Alakomaiden Mainwegin kerrostumissa Reuver-vaiheen loppu on noin 57 metrin syvyydessä. Reuver-kautta luonnehtivat lämpimänlauhkeat sekametsät mm. "Sequoia, Taxodium, Sciadopitys, Aesculus, Nyssa, Tsuga, Ptarocarya, Carya, Eucommia" ja "Fagus. Kuusi oli harvinainen koko kauden ajan, lopussa C-vaiheessa näkyy selvä männyn yleistyminen.


title: Reuver-vaihe

text: Kausi jaetaan kolmeen päävaiheeseen A, B ja C.


title: Reuver-vaihe

text: Kylmälle Reuver C:lle osuu Meinweg-savikerrostuma, ja plioseenin ja pleistoseenin rajaksi määritelty Gauss/Matuyama-magneettikausien raja.


title: Reuver-vaihe

text: Reuver-vaihetta edelsi Brunssum-vaihe, joka päättyi Gauss-magneettikauden alkuun, johon ajoittuu Venlon savi. Reuverin alla ovat myös plioseenin Rotton- ja Hauptkies-sarjat. Red Crag -muodostuma itäisessä Etelä-Englannissa osuu Reuverin loppuun, Pretegelenin ja Tegelenin alkuun. Reuverin savimuodostuma syntyi tällä ajalla, samoin Kiezelooliet-muodostuma. Kauteen liittyy muun muassa Englannin Brielle Ground.


title: Reuver-vaihe

text: Tämän vaiheen jälkeen alkoi nykyisen määritelmän mukaan pleistoseeni, jonka ensi vaihe oli pretegelen-kylmäkausi.


title: Compay Segundo

text: Máximo Francisco Repilado Muñoz Telles, taiteilijanimeltään Compay Segundo (18. marraskuuta 1907 Siboney, Kuuba – 13. heinäkuuta 2003 Havanna, Kuuba) oli kuubalainen trova-kitaristi, laulaja ja säveltäjä. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat Chan Chan, Sarandonga", "La calabaza", "Hey caramba", "Macusa" ja "Saludo Compay". Chan Chan tuli maailmalla tunnetuksi Buena Vista Social Clubin esikoisalbumin avauskappaleena vuonna 1997, jolloin levy myös voitti useita Grammy-palkintoja.


title: Compay Segundo

text: Compay Segundo tarkoittaa Kuuban espanjaksi "Kakkoskaveria", koska hän oli yhtyeissä aina toinen ääni. Monet latinomuusikot ovat ottaneet Compay Segundosta mallia ja saaneet hänestä vaikutteita.


title: Raivaaja Vilppula

text: Raivaaja Vilppula (aiemmin "Zashthitnik" (Puolustaja) sekä "T-2") oli Suomen merivoimissa palvellut raivaaja. "Vilppula" rakennettiin 1916 Putilowin telakalla Pietarissa. Venäjän laivasto jätti aluksen Suomeen maasta poistuessaan, se otettiin 1918 Suomen merivoimien palvelukseen.


title: Raivaaja Vilppula

text: Aluksen heikon rungon ja vaatimattoman konetehon vuoksi sitä käytettiin miinalaivueen harjoituksissa tuki- ja varastoaluksena. Alus oli myös jonkin verran koealuksena testattaessa miinanraivauskalustoja. Pääosan ajasta se palveli kuitenkin satamassa seisten.


title: Raivaaja Vilppula

text: Talvisodassa ja jatkosodassa "Vilppula" palveli emälaivana. "Vilppula" upposi 25. heinäkuuta 1944 torpedon osuttua Neuvostoliiton ilmavoimien Boston-tyyppisen lentokoneen hyökkäyksessä Porkkalan Stora Träskön laiturissa. Aluksen romut eivät kiinnostaneet venäläisiä, ja suomalaiset nostivat ne vasta 1950-luvun lopulla. Jotain irrallista on vielä upottamispaikalla pohjassa hajallaan.


title: Raivaaja Vilppula

text: "Vilppulan" sisaralus oli "Rautu".


title: Fiat Bravo ja Brava

text: Fiat Bravo ja Brava ovat Fiatin vuosina 1995–2001 valmistamia alemman keskiluokan henkilöautomalleja, jotka korvasivat Fiat Tipon. Autojen ero oli korimallissa: Bravo oli kolmiovinen ja Brava viisiovinen hatchback. Myöhemmin markkinoille tuli sedan- ja farmarikorinen Fiat Marea, ja samalle pohjalevylle perustui lisäksi tila-automalli Fiat Multipla. Japanissa Bravoa myytiin nimellä Fiat Bravissimo. Bravon ja Bravan seuraajaksi tuli Fiat Stilo, ja tämän jälkeen Bravo-mallinimi oli uudelleen käytössä vuosina 2007–2016 valmistetussa mallissa.


title: Fiat Bravo ja Brava

text: Bravo ja Brava valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 1996. Vuonna 1998 testattu Brava ansaitsi kaksi tähteä viidestä Euro NCAP -kolaritestistä.


title: Fiat Bravo ja Brava

text: Bensiinimoottoreina olivat aluksi 1,4 12V (80 hv), 1,6 16V (103 hv), 1,8 16V (113 hv) ja viisisylinterinen 2,0 20V (147 hv), jonka sai vaan Bravoon. Dieselmoottorit oli aluksi vapaasti hengittävä 1,9-litrainen (65 hv), mutta pian tuli myös 1,9-litrainen turbodiesel (75/100 hv). Vaihteistona oli viisivaihteinen manuaali, mutta 1,6-litraisen yhteyteen sai myös neliportaisen automaattivaihteiston.


title: Fiat Bravo ja Brava

text: Vuonna 1999 mallistoa uudistettiin kevyesti. Muutoksia tehtiin esimerkiksi etusäleikköön ja värivalikoimaan. Uusina moottorina olivat 1,2 12V (82 hv), joka korvasi 1,4-litraisen, sekä yhteispaineruiskutteinen dieselmoottori 1,9 JTD (105 hv). Lisäksi 2,0-litraisen bensiinimoottorin teho nousi 154 hevosvoimaan.


title: Saariston rengastie

text: Saariston Rengastie on Merenkulkulaitoksen vuonna 1996 käynnistämä hanke, jonka tarkoituksena on edistää Lounais-Suomen saariston pohjois- ja keskiosien matkailua sekä parantaa saariston sisäisiä ja mantereen välisiä yhteyksiä ja saavutettavuutta. Rengastie koostuu sekä yleisen tieverkon osuuksista että niitä yhdistävistä yhteysalus- ja lossiyhteyksistä. Reitillä on yhteensä pituutta 160–190 kilometriä yleisiä teitä, minkä lisäksi vesistöjen ylityksiä on kaikkiaan noin 30–50 kilometriä. Vuosittain reitillä liikkuu noin 20 000 matkailijaa. Rengastie on mahdollista kulkea kokonaisuudessaan ainoastaan toukokuusta syyskuuhun, jolloin M/S Antonia liikennöi Iniön ja Mossalan välillä. Muina aikoina reitin voi kulkea Houtskarin Mossalaan tai Iniön Daleniin asti.


title: Saariston rengastie

text: Saariston rengastie kulkee Turun, Kaarinan, Paraisten, Kustavin, Taivassalon, Maskun ja Naantalin kuntien alueella. Reitillä on yhteensä neljä lauttaa, kolme lossia ja yksi yhteysalus (kaksi jos mennään Velkuan reittiä).


title: Saariston rengastie

text: Rengastie on auki ainoastaan kesäisin, jolloin maksullinen yhteysalus m/s Antonia liikennöi Houtskarin Mossalan ja Iniön Dalenin väliä. Antonia liikennöi 25.5.2018-26.8.2018.


title: Saariston rengastie

text: Suomen lauttaliikenteestä vastaava Varsinais-Suomen Ely-keskus julkaisi toukokuussa 2014 Lautta.net -palvelun, johon kuuluu rengastien reittiopas. Lauttaliikenteen hoidosta vastaa Finferries kaikilla muilla lauttapaikoilla, paitsi Skagenissa. Skagenin lossista vastaa Kymen Saaristoliikenne Oy.


title: Saariston rengastie

text: Matkailunähtävyyksiä Saariston rengastien varrella ovat:


title: Strömsin kartano

text:
Strömsin kartano sijaitsee Strömsinlahden rannalla, Helsingin Roihuvuoressa. Se sai alkunsa 1793, kun Herttoniemen kartanon omistaja, Saaristolaivaston majuri Johan Olander myi kartanon vara-amiraali Carl Olof Cronstedtille, jättäen kaksi kartanon torppaa itselleen asuttavaksi. Näistä torpista muodostettiin Strömsin tila. Johan Olander oli saanut Herttoniemen kartanon itselleen ja vaimolleen Hedvig Olanderille, apeltaan kauppias Johan Sederholmilta 1791. Kartanon tilalle rakennettiin kustavilaista tyyliä edustava päärakennus 1794. Varsin nopeasti Strömsin tilaa ryhdyttiin kutsumaan kartanoksi. Olanderin perhe muutti Suomen sodan jälkeen Ruotsiin Johan Olanderin vapauduttua sotavankeudesta.
Kartanon päärakennus on saanut nykyisen ulkoasunsa 1910, jolloin talon yläkertaa on korotettu ja katto on muutettu mansardikatoksi.


title: Strömsin kartano

text: Viimeisen yksityisen omistajan varatuomari Gustaf von Wintherin kuoltua 1950 kartano maineen päätyi Kulutusosuuskuntien Keskusliitolle 1952, joka rakensi vuonna 1953 kartanon talousrakennuksen tilalle Osuuskauppakoulun (myöh. E-instituutti) kouluttamaan Osuustukkukaupan ja sen omistaneiden osuusliikkeiden työntekijöitä. Alueelle tuli myös Tampereelta siirretty, 1852 rakennettu talo. Tässä ensimmäisenä osuustoiminnallisena kauppana toimíneesta talosta tehtiin osuuskauppamuseo. Kartanon päärakennus toimi instituutin rehtorin asuntona.


title: Strömsin kartano

text: Nykyisin tiloissa toimii Itä-Helsingin musiikkiopisto. Kartanon päärakennuksessa toimii Helsingin kuvataidekoulu. Osuuskauppamuseon rakennus on myyty yksityiseksi omakotitaloksi. Rantapolku Strömsinlahden ympäri on nimetty Johan Olanderin vaimon Hedvigin mukaan Hedvigin rantapoluksi.


title: Isä, poika ja pyhä henki

text: Isä, poika ja pyhä henki voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Koivuhaka (Kokkola)

text: Koivuhaka () on kaupunginosa Kokkolassa. Alue on rakennettu pääosin 1970-luvulla; Koivuhaassa järjestettiin asuntomessut vuonna 1975. Kaupunginosa sijaitsee Kokkolan keskustasta noin 3 kilometriä länsilounaaseen, ja se edustaa ns. satelliittikaupunkimallia. Vuodenvaihteessa 2016–2017 Koivuhaassa oli 3 457 asukasta.


title: Koivuhaka (Kokkola)

text:
Koivuhaka on palveluiden osalta varsin omavarainen: kaupunginosan keskustasta löytyy kauppoja, terveyskeskus, kirjasto ja ala-aste. Asuinalueet levittäytyvät keskustan ympärille; alueella on kerros-, rivi- ja omakotitaloja. Asunnoista noin puolet on vuokra-asuntoja.
Koivuhaassa asuu noin 7000 asukasta, ja se on asukasluvultaan suurin Kokkolan kaupunginosa, joka rakennettiin pääosin 1970-luvulla kaupunkiin muuttavan väestön asuntotarpeen vuoksi. Asukkaiden keski-ikä on 2000-luvulla ollut lähelle 50 vuotta, ja Koivuhaan asukkaista melko harva on ruotsinkielisiä.
Koivuhaka sijaitsee aiemmalla ns. lahjoitusmaalla, jonka Ruotsin kuningas aiemmin perusti Kokkolan kaupunkia perustaessaan 1600-luvulla kaupungin ympärille vyöhykkeeksi, jolle ei saanut rakentaa. Sittemmin 1900-luvulla Koivuhaassa sijaitsi ykspihlajalaisten maatilojen laidunmaita, kunnes kaupunki 1960-luvulla pakkolunasti alueen itselleen.
Aivan ensimmäisinä vuosina 1970-luvulla Koivuhakaa rakennettaessa siellä asui noin 3500 asukasta, mutta kaupunginosa kasvoi pian. Koivuhaan tontit ovat suuria verrattuna moniin muihin kaupunginosiin Kokkolassa, alue on vehreä ja maastoltaan tasainen, ja siellä pidettiin asuntomessut 1970-luvulla.
Suurin osa Koivuhaasta on omistusasuntoja, ja 2000-luvulla pääosa Koivuhaan vuokra-asuntokortteleista on myyty omistusasunnoiksi. Koivuhakaan on rakennettu uudet välimatkaa keskustaan lyhentävät autotie (Satamatien liityntätie) ja pyörätie vuonna 2007. Kaupunginosan palvelut ovat monipuoliset lähikirjastosta ja terveyskeskuksesta lähtien.


title: Koivuhaka (Kokkola)

text: Koivuhaka tuli vuoden 2009 asuinaluekilpailussa toiseksi parhaaksi suomalaiseksi asuinalueeksi.


title: Båtsfjord

text: Båtsfjord (, saameksi "Báhcavuotna") on kunta Pohjois-Norjassa Finnmarkin läänissä. Pääelinkeinot ovat kalastus ja kalateollisuus.


title: Båtsfjord

text: Nähtävää kunnassa on esimerkiksi paikallinen kirkko vuodelta 1971, jossa on Euroopan suurimpia lasimaalauksia. Kunnan alueella on myös keskiaikaisia raunioita ja kivikauden asutuksen jäänteitä. Luonnosta kiinnostuneet voivat vierailla luonnonsuojelualuetta olevalla lintutunturilla, jossa voi nähdä useita eri lintulajeja.


title: Båtsfjord

text: Båtsfjordin kunta rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, idässä Vuoreijaan, etelässä Vesisaareen ja lännessä Berlevågiin.


title: Båtsfjord

text: Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Båtsfjordin kunnassa oli 2 162 asukasta.


title: Slo Burn

text: Slo Burn oli lyhytikäinen stoner rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 1996 kalifornialaisen Kyussin hajottua. Slo Burn julkaisi vain yhden levyn, EP:n nimeltä "Amusing the Amazing". Yhtyeeseen kuuluivat Kyussissa aiemmin laulanut John Garcia, basisti Damon Garrison, kitaristi Chris Hale ja rumpali Brady Houghton. Slo Burn oli kiertueella Ozzfestin kanssa vuonna 1997, mutta hajosi kiertueen loppupuolella.


title: Slo Burn

text: Slo Burnilla oli soitossaan hyvin samankaltainen soundi kuin Kyussilla, mikä johtuu pitkälti John Garcian omalaatuisesta ja helposti tunnistettavasta lauluäänestä sekä Chris Gossin tuotantotyöstä yhtyeen ainoaksi jääneellä EP:llä. Musiikki sen sijaan oli suorempaa ja yksinkertaisempaa kuin joskus hieman psykedeelisen Kyussin.


title: Fredrik II (Tanska)

text: Fredrik II (1. heinäkuuta 1534 – 4. huhtikuuta 1588) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuodesta 1558 aina kuolemaansa saakka. Hän oli edeltäjänsä Kristian III:n poika.


title: Fredrik II (Tanska)

text: Fredrik II:n valtakausi jakautuu kahteen osaan: alkujaksoa 1559-1579 sävyttivät sodat, loppujaksoa rauha ja vaurastuminen.


title: Fredrik II (Tanska)

text: Fredrik II:n haave Itämeren herruudesta johti Ruotsia vastaan vuosina 1563–1570 käytyyn Pohjoismaiden seitsenvuotiseen sotaan, jossa Fredrik yritti palauttaa Kalmarin unionin ja vallata serkkunsa Eerik XIV:n hallitseman Ruotsin Tanskan alaisuuteen. Fredrikin itsensä johtamat sotajoukot menestyivät kuitenkin heikosti, ja vain Ruotsin sisäiset levottomuudet estivät Tanskan nöyryyttämisen. Rauhansopimuksessa asiat palautettiin sotaa edeltäneeseen tilaan.


title: Fredrik II (Tanska)

text: Sodan jälkeen Fredrik keskittyi rauhan ylläpitämiseen, mutta kehitti silti Tanskan laivastoa. Ulkopolitiikassaan hän suuntautui muihin protestanttisiin valtioihin.


title: Fredrik II (Tanska)

text: Henkilönä Fredrik II:ta on luonnehdittu kuumapäiseksi, turhamaiseksi, uhkarohkeaksi ja kunnianhimoiseksi. Hänellä oli tapana juhlia rankasti, juoda paljon ja syödä usein ylen; hänen kuolemansakin sanotaan usein aiheutuneen ylenpalttisesta ryyppäämisestä.


title: Fredrik II (Tanska)

text:
Fredrik II:n valtakausi oli vaurauden ja kasvun aikaa Tanskan historiassa. Hän muun muassa rakennutti Kronborgin mahtavan renessanssipalatsin, perusti Fredrikstadin kaupungin Norjaan, aloitti
frederiksborginhevosen jalostuksen ja tuki suuresti tähtitieteilijä Tyko Brahea.


title: Fredrik II (Tanska)

text: Fredrik II kuoli 53-vuotiaana 4. huhtikuuta 1588. Hänet haudattiin Roskilden tuomiokirkkoon. Kuninkaana häntä seurasi hänen vanhin poikansa Kristian IV.


title: Fredrik II (Tanska)

text: Frederik tavoitteli puolisokseen ensin Englannin kuningatarta Elisabet I:tä, Skotlannin Maria Stuartia ja Lothringen-suvun Renataa - laihoin tuloksin. Elisabet kuitenkin löi Fredrikin Sukkanauharitarikunnan jäseneksi.


title: Fredrik II (Tanska)

text: 20. heinäkuuta 1572 kuningas Fredrik II nai Mecklenburg-Schwerinin prinsessan Sofian (1557–1641), joka isänsä kautta polveutui Tanskan kuninkaasta Hannusta (1455–1513). Pari sai seitsemän lasta:


title: Olga Terho

text: Olga Lydia Terho (s. Virtanen, 23. heinäkuuta 1910 Siikainen – 22. marraskuuta 2003) oli suomalainen ompelija ja vasemmistopoliitikko. Terho kuului kiellettyyn Suomen kommunistiseen puolueeseen (SKP) ja hän vietti vuosia vankiloissa 1930- ja 1940-luvuilla. Sotien jälkeen Terho valittiin Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) kansanedustajaksi (1945–1947). Hän oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Olga Terho

text: Olga Terho oli naimisissa Martti Rafael Terhon (vihitty 1945) kanssa. Aviomies oli Lenin-koulun käynyt kommunisti, sodan jälkeen pitkään SKP:n Satakunnan piirisihteeri.


title: Pianosonaatti nro 15 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethovenin pianosonaatti nro 15 D-duuri op. 28, lisänimeltään Pastoraalisonaatti, kuuluu Beethovenin rauhallisimpiin sonaatteihin. Tämä sonaatti oli myös Beethovenin oma erityinen suosikki. Se on julkaistu vuonna 1801 ja omistettu kreivi Joseph von Sonnenfelsille. Julkaisijan antama lisänimi "Pastoraali" eli paimen viittaa Beethovenin ihailemaan maaseutuun ja maalaiselämään, tai sitten se on vain vertauskuva sonaatin rauhallisuudesta ja kirkkaudesta. Myös Beethovenin kuudennen sinfonian lisänimi on "Pastoraalisinfonia".


title: Pianosonaatti nro 15 (Beethoven)

text: Sonaatissa on neljä osaa:


title: Pianosonaatti nro 15 (Beethoven)

text: Ensimmäinen osa käynnistyy vasemman toistamalla hiljaisella D-nuotilla ja oikean soinnuilla. Tunnelma kasvaa molliosion kautta huipentumaan ennen ensimmäistä kertausta. Vasen soittaa yhden soinnun tahdin alussa ja oikea tekee nopeita juoksutuksia. Tämän jälkeen osa kertaantuu alusta alkaen. Eteenpäin mennessä alku toistuu, mutta vain G-duurissa. H-duuri-huipentuman jälkeen sonaatti pysähtyy ja alkaa kuin varkain alusta. Osa päättyy kauniisti ja rauhallisissa merkeissä.


title: Pianosonaatti nro 15 (Beethoven)

text: Toinen osa on andante d-mollissa. Vasen käsi säestää Albertin bassolla oikean soittaessa sointua. Väliin tulee jännittävä A-duuri-odotus ennen teeman palaamista takaisin. Ennen kertausta sama aihe esiintyy uudelleen, mutta oikea soittaakin oktaaveja. Osa kertautuu alusta, kertauksen jälkeen vuorossa on hilpeä D-duuri-väliosa, jossa oikea käsi soittaa murtosointua staccatona alaspäin. Väliosan jälkeen alkuteema kertautuu jälleen ja sen jälkeen vielä hieman oikealle kädelle monimutkaisemmaksi muunneltuna ennen osan loppua.


title: Pianosonaatti nro 15 (Beethoven)

text: Kolmas osa on scherzo, jossa on aitoa maalaishuumoria. Sama nuotti toistuu neljä kertaa aina oktaavia alempaa, jonka jälkeen oikea ja vasen käsi esittävät humoristisen kuvion (ks. nuottiesimerkki). Väliosa on hieman vaikeampi, vasen käsi soittaa murrettuja oktaaveja oikean kehitellessä humoristista teemaansa mollissa. Scherzo on lyhyt, väliosan jälkeen alku kertaantuu ja osa päättyy kertauksen jälkeen.


title: Pianosonaatti nro 15 (Beethoven)

text: Neljäs osa on hieno esimerkki Beethovenin hiljentyneestä rauhasta. Vasen käsi soittaa yksinkertaista kuviota oikean soinnuttaessa ja soittaessa melodiaa samaan aikaan. Alun jälkeen vuoroon tulee hieman monimutkaisempi kuvio, "molto legato", joka koostuu nopeista murtosoinnuista. Tämän jälkeen palataan alun tunnelmiin, mutta alku huipentuu oikean ja vasemman yhteissoittoon, jossa oikea soittaa samaa melodiaa kuin vasen mutta vain murrettuina oktaaveina. Tämän jälkeen ei tulekaan kertausmerkkejä kuten yleensä, vaan alku kyllä kertaantuu mutta hieman muunneltuna. Pitkän johdattelun tuloksena päästään d-molli-huipentumaan fortissimossa, jonka jälkeen alkaa raivoisa oktaavijuoksutus. sen jälkeen päästäänkin alkuun, joskin taas hieman muunneltuna. Yhtäkkiä alkuteema siirtyykin G-duuriin, josta jännitys kasvaa edelleen. Nopeat soinnut alaspäin päättyvät muutamaan murtosointukuvioon ylöspäin, josta fermaatti pysäyttää osan kokonaan. Sen jälkeen alkaa loppuhuipennus, "Più allegro, quasi presto", joka on sonaatin ainoa virtuoosimainen säväys. Oikea käsi soittaa alkumelodiaa huippuunsa kehitettynä muunnelmana, ja vasen soittaa samalla tavalla kuin alussa, tällä kertaa vaan oktaaveissa. Osa ja koko sonaatti päättyy kahteen napakkaan sointuun.


title: Antidora

text: Antidora ( ) on ortodoksisessa liturgiassa ehtoollisen jälkeen kirkkokansalle jaettava kirkkoleivän palanen. Se on samaa ehtoollisleipää, josta ehtoollinen on valmistettu proskomidin yhteydessä.


title: Antidora

text: Antidoraa voidaan jakaa jälkiviinin kanssa ehtoolliseen osallistumattomallekin, mutta vain kastetuille kristityille.


title: Jérémie Aliadière

text: Jérémie Aliadière (s. 30. maaliskuuta 1983 Rambouillet, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ranskan Ligue 1:ssa pelaavaa Lorientia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Jérémie Aliadière

text: Jeremie liittyi Arsenalin riveihin kaudeksi 1999–2000, ollen 16-vuotias. Debyyttinsä Englannin Valioliigassa hän teki kaudella 2001–2002 voitto-ottelussa Fulhamia vastaan. Arsenalin huippuhyökkääjän Thierry Henryn varjoon jäänyt Aliadière pelasi ainoastaan 29 ottelua joukkueessa kuuden vuoden aikana. Debyyttimaalinsa hän teki 27. elokuuta 2002 West Bromwich Albionia vastaan 5-2 voittoon päättyneessä ottelussa.


title: Jérémie Aliadière

text: Aliadière pelasi lainalla skotlantilaisessa Celticissa, West Hamissa ja Wolverhamptonissa.


title: Jérémie Aliadière

text: Kesäkuussa 2007 Middlesbrough hankki Aliadièren riveihinsä korvaamaan Newcastle Unitediin siirtyvää Mark Vidukaa.


title: Don’t Tell Me

text: Don’t Tell Me on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan toinen singlejulkaisu albumilta "Music". "Don’t Tell Me" julkaistiin Euroopassa marraskuussa 2000 ja Yhdysvalloissa tammikuussa 2001. Kappaleen ovat tuottaneet Madonna ja Mirwais Ahmadzaï, mutta sen sävelsi alun perin Madonnan lanko Joe Henry.


title: Don’t Tell Me

text: "Don’t Tell Me" menestyi hyvin, saavuttaen Billboard-listan sijan #4 ja viettäen kahdeksan viikkoa Top10:ssä. Myös Britanniassa kappale ylsi sijalle #4 ja maailman listalla pysyi kaksi viikkoa listaykkösenä.


title: Don’t Tell Me

text: Kappaleen musiikkivideon ohjasi Jean-Baptiste Mondino. Videolla farkkuihin ja ruudulliseen kauluspaitaan pukeutunut Madonna kävelee autiomaassa ja tanssii cowboyasussa neljän tanssijan kanssa. Musiikkivideon koreografian suunnitteli Alex Magno.


title: Don’t Tell Me

text: Kappaleesta on olemassa 15 remix-versiota.


title: Lainsuojaton

text: Lainsuojaton eli rauhaton tai henkipatto on henkilö, joka on tuomittu raskaiden rikosten johdosta menettämään ”rauhansa” eli lain antaman suojan. Käytännössä tämä tarkoittaa, että tällaisen henkilön saa kuka tahansa vapaasti surmata. Määräaikainen tai elinikäinen lainsuojattomuus oli rangaistuksena käytössä muun muassa varhaiskeskiajan Skandinaviassa ja Englannissa.


title: Lainsuojaton

text: Lainsuojattomiksi ("outlaws") on usein kutsuttu myös etsintäkuulutettuja rikollisia Yhdysvaltain villissä lännessä 1800-luvulla: tällaisten henkilöiden kiinniottajalle voitiin maksaa palkkio, jos hän toimitti viranomaisille etsintäkuulutetun tai tämän ruumiin.


title: Lainsuojaton

text: Ajan kirjallisuus romantisoi usein keskiajan englantilaisten lainsuojattomien (keskienglanniksi "outlaue", myöhemmin "outlaw") elämää. Kuuluisin englantilainen lainsuojaton lienee Robin Hood. Todellisuudessa lainsuojattomien elämä oli ankeaa – anglosaksien ajoilta periytyvissä laeissa heidän omaisuutensa tuomittiin menetettäväksi kruunulle, ja kuka tahansa, joka avusti lainsuojatonta, joutui itse vaaraan, koska lainsuojattoman avustaminen oli itsessään rikos. Lainsuojattoman surmaaminen ei ollut murha vaan kunniakas teko. Tämän takia lainsuojattomat joutuivat käytännössä piileksimään yhteisöjen ulkopuolella esimerkiksi metsissä. Heidän yhteytensä koko yhteiskuntaan olivat käytännöllisesti katsoen poistettu.


title: Lainsuojaton

text: Anglosaksien laissa myös henkilö, joka pakoili oikeudenkäyntiä tai syytettä raskaasta rikoksesta, voitiin julistaa lainsuojattomaksi myös ilman oikeudenkäyntiä, koska oikeuden pakoilu oli itsessään kuolemanrangaistuksella rangaistava rikos. Lain suoja voitiin kuitenkin palauttaa, jos henkilö saapui oikeuteen vastaamaan syytöksiin.


title: Lainsuojaton

text: Yhdysvalloissa lainsuojattomaksi julistaminen oli mahdollista vuoteen 1879 asti ja Skotlannin laissa vuoteen 1940.


title: Jari Karjalainen

text: Jari Karjalainen (s. 25. elokuuta 1968) on suomalainen laulaja sekä ääninäyttelijä, joka on tullut tunnetuksi vuonna 1989 perustetun pop-yhtye Hausmyllyn laulajana ja lauluntekijänä taiteilijanimillä Jason Drome ja myöhemmin Drome. Vuonna 2004 Karjalainen jätti yhtyeen ja muutti Gran Canarialle. Aiemmin hän toimi laulajana myös soulahtavaa poprockia soittaneessa Downtown-yhtyeessä.


title: Jari Karjalainen

text: Karjalainen tunnetaan muun muassa MTV3:n pitkäaikaisena kanavaäänenä ja hän on myös nauhoittanut kaikki Suomen "Big Brotherin" talossa annetut valmiit kuulutukset. Karjalainen on suosittu mainosääni myös muutamilla muilla kaupallisilla tv-kanavilla. Hän oli myös mukana perustamassaan video- ja äänituotantoa tekevässä yrityksessä Digital Factoryssä vuoteen 2003 saakka. Lokakuussa 2008 Karjalainen avasi Kanarian Playa del Inglésiin monitoimiravintolan nimeltä Mummola ja omistaa edelleen myös vuonna 2010 Playa dél Inglesiin perustetun saunakahvilan Kontulan Helmi. Karjalainen toimi myös yrittäjänä ja ohjelmavastaavana Espanjan Fuengirolassa Iskelmä Baarissa vuosina 2014-2016. Vuoden 2017 alussa hän muutti takaisin Suomeen ja asuu Helsingissä.


title: Jari Karjalainen

text: Karjalainen oli myös mukana A-Tyyppi-yhtyeessä, joka teki kappaleen ”Ihanaa, Leijonat, ihanaa”. Hän on laulanut myös HIFK:n "HIFK Rock Like A Beast" -levyllä kappaleen ”Let’s Play Hockey”. Karjalainen topimi myös solistina ja tuottajana yhden albumin vuonna 2003 julkaisseessa Kansan Suosikit- yhtyeessä yhdessä Tero Kaikkosen ja Esa Anderssonin kanssa.


title: Jari Karjalainen

text:
Vuonna 2018 Karjalainen julkaisee (taiteilijanimellä JK) uransa ensimmäisen sooloalbumin, joka tulee sisältämään muun muassa Aki Sirkesalon tekemiä, häneltä aikoinaan julkaisematta jääneitä kappaleita Karjalaisen tulkitsemina. Albumin ensimmäinen single, Sirkesalon säveltämä ja sanoittama "Tuhlattuja päiviä" julkaistiin elokuun lopulla 2017.
Karjalainen on kotoisin Jyväskylästä.


title: Leslie Caron

text: Leslie Caron (s. 1. heinäkuuta 1931 Boulogne-Billancourt, Ranska) on Oscar-ehdokkaanakin ollut ranskalainen näyttelijä ja tanssija.


title: Leslie Caron

text: Caronin "keksi" Gene Kelly hänen tanssiessaan balettiryhmässä. Gene Kelly valitsi hänet naispääosaan jo klassikoksi muodostuneeseen elokuvaan "Pariisin lumoissa" (An American in Paris, 1951). Elokuva sai kuusi Oscaria.


title: Leslie Caron

text: Elokuva teki Lesliestä suositun tähden ja aloitti menestyksekkään elokuvauran. Hän näytteli mm. elokuvissa "Lili" (1953), "Setä Pitkäsääri" (Daddy Long Legs, 1955) vastanäyttelijänä Fred Astaire ja peräti 9 Oscaria voittaneessa elokuvassa "Gigi" (1958) jossa hänen vastanäyttelijöinään olivat Louis Jourdan, Eva Gabor ja Maurice Chevalier. Myöhemmällä urallaan hän on näytellyt mm. elokuvissa "Pieni suklaapuoti" (2000) vastanäyttelijöinä Juliette Binoche ja Johnny Depp ja "Le divorce - Avioero ranskalaisittain" (2003) vastanäyttelijöinä Kate Hudson ja Naomi Watts. Hän on ollut kahdesti Oscar-ehdokkana parhaaksi naisnäyttelijäksi, elokuvista "Lili" (1953) ja "Salattu rakkaus" (The L-Shaped Room, 1963).


title: Leslie Caron

text: Leslie on ollut kolme kertaa naimisissa ja avioliitot ovat päättyneet eroon. Hänellä on kaksi lasta toisesta avioliitostaan.


title: KS Elbasani

text: KS Elbasani on albanialainen jalkapalloseura, joka pelaa kotiottelunsa Ruzhdi Bizhuta-stadionilla Elbasanin kaupungissa. Vuonna 1923 perustettu seura onnistui kaudella 2005–06 lyömään tiranalaisjoukkueet ja voittamaan historiansa toisen Albanian-mestaruuden.


Dominikaanisen tasavallan jalkapallomaajoukkue on Dominikaanisen tasavallan jalkapallon A-maajoukkue, joka edustaa maata virallisissa maaotteluissa. Se pelaa maan jalkapalloliiton "Federación Dominicana de Fútbolin" alaisuudessa. Maan jalkapalloliitto kuuluu CONCACAF:iin eli Pohjois-Amerikan, Keski-Amerikan ja Karibian alueen jalkapalloliittoon ja maajoukkue pelaa CONCACAFin MM-karsintalohkossa.


title: Dominikaanisen tasavallan jalkapallomaajoukkue

text: Dominikaaninen tasavalta oli ensimmäisen kerran mukana MM-karsinnoissa vuoden 1978 lopputurnaukseen. CONCACAFin vuoden 1977 mestaruuskilpailut toimivat samalla MM-karsintana. Dominikaaninen tasavalta ei päässyt mestaruuskilpailujen lopputurnaukseen vaan hävisi alkukarsinnoissa Haitille. Molemmat osaottelut päättyivät 3-0 Haitin voittoon ja karsinnat olivat ohi. Tämänkään jälkeen joukkueen esitykset eivät ole olleet häävejä Dominikaanisen tasavallan kaltaisessa vahvasti baseballiin keskittyneessä urheilumaassa. Tunnetuin Dominikaanisen tasavallan jalkapalloilija on kenties Víctor Núñez, joka kuitenkin nykyisin edustaa Costa Ricaa.


title: Velimatti Ranta

text: Velimatti Ranta (s. 21. huhtikuuta 1963) on suomalainen tanssija, koreografi, näyttelijä ja dubbaaja. Ranta on esiintynyt muun muassa Uuden iloisen teatterin revyissä 1992–1996, näytellyt Ihmeidentekijät draamasarjassa sekä dubannut useita päärooleja kokopitkissä animaatioelokuvissa.


title: Ahmed Dini Ahmed

text: Ahmed Dini Ahmed (1932 – 12. syyskuuta 2004) oli djiboutilainen poliitikko. Hän oli Djiboutin varapresidentti vuosina 1959–1960 sekä pääministeri vuosina 1977–1978.


title: Ahmed Dini Ahmed

text: Ahmed Dini Ahmed syntyi Mablan alueella maansa pohjoisosassa. Hän opiskeli terveysteknikoksi ja lähti politiikkaan 26-vuotiaana. Jo seuraavana vuonna hänet valittiin varapresidentiksi. Hän kuoli 12. syyskuuta 2004 72-vuotiaana. Hän oli karsimaattinen poliitikko, ja hänen kuolemansa ennen vuoden 2005 presidentinvaaleja oli suuri menetys Djiboutin oppositiolle.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Dansgaard-Oeschgerin tapahtumilla ("DO-tapahtuma") tarkoitetaan viime jääkauden aikana ja lopussa tapahtuneita ilmaston muutoksia, jotka johtuivat Golfvirran äkillisestä käynnistymisestä aikaisemman jäätikön sulamisveden aiheuttaman salpautumisen jälkeen. Lämpötila saattoi nousta muutamassa kymmenessä vuodessa 9–16 °C. Tutuin DO-tapahtuma oli 14 700 vuotta sitten jääkauden loppuvaiheen lämpimän Bölling-kauden alussa. DO-tapahtuman jälkeen lämpötila laski yleensä melko hitaasti satojen vuosien ajan, mutta saattoi laskea nopeastikin kohti normaalia jääkausitilaa. Näitä muutoksia tapahtui voimakkaina vain jääkauden keskikylmässä vaiheessa. Ne aiheuttivat kylmän jääkauden keskelle lauhoja "suojasäitä", interstadiaaleja, joiden vaikutus tuntui eniten Atlantin seuduilla. Golfvirta pysyy käynnissä, koska Pohjois-Atlantilla sen viilentynyt, suolainen vesi vajoaa raskaampana syvyyksiin. Lämpimällä kaudella jäätiköistä sulanut suolaton vesi esti alkujaan suolaisen Golfvirran vajoamisen alas ja siten veden kierron Pohjois-Atlantilla. Kun suolaton vesi oli ajan mukana haihtunut pois, kierto saattoi taas alkaa ja tapahtui nopea lämpeneminen. Tämä taas sulatti jäätä, mikä tuotti Golfvirran pysäyttänyttä suolatonta vettä. Näin tropiikista virrannut lämmin suolainen merivirta ja jäätikön kylmät suolattomat sulamisvedet tuottivat värähtelijän, jonka värähtelyjakso riippui veden haihtumisnopeudesta, joka oli hidas pohjoisessa kylmällä jääkaudella.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: DO-tapahtumien aiheuttamat lämpötilan muutokset näkyvät piikkimäisinä jääkairausnäytteiden mukaan piirretyissä lämpötilakäyrissä. Voimakkaita vastaavia heilahteluja on myös metaanikäyrissä, niin kuin myös lössikerrostumissa. DO-tapahtumat aiheuttivat myös jäävuorien pienehköä vapautumista jäätiköistä, mikä näkyy Pohjois-Atlantin kerrostumissa hiekkana, ei tosin niin suurena kuin kylmien Heinrichin tapahtumien hiekkamäärät. Jäävuorethan kuljettavat mukanaan hiekkaa, joita jäävuoriksi lohkeillut jäätikkö on hionut kallioperästä. Tyypillisessä DO-tapahtumassa lämpötila nousi maksimiinsa hyvin nopeasti ja viileni ensin hitaasti, ja sitten nopeammin. Nousu kesti vain muutaman vuoden tai kymmenen vuoden, viileneminen kohti jääkausilämpötilaa vei yleensä satoja vuosia.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: DO-tapahtumia sattui viime jääkaudella 24, ja niitä on syvämerikairausten mukaan sattunut aikaisemmillakin jääkausilla. Nämä nopeat lämpötilan nousut toistuivat noin 1200–1500 vuoden välein. Noin 9–16 °C asteen lämpeneminen tapahtui 1–50 vuodessa, toisin sanoen nopeasti tapahtumien toistumisväliin nähden. Lämpötila palautui ennalleen noin 100–1500 vuoden kuluttua, eli lämmittävä vaikutus saattoi olla lyhyehkö tai melko pitkä. Palautuminen tapahtumasta kesti noin 2000 vuotta.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Viileneminen ei ollut niin säännöllinen kuin lämpötilan nousu, lämpötila saattoi laskea jyrkästi tai loivasti. Lämpötila vaihteli viilenemisvaiheessa 5–6 °C noin 100–200 vuoden jaksoissa eli viileneminen oli hyvin epävakaa tapahtuma. Viileneminen ja lämpeneminen oli voimakkainta Pohjois-Atlantilla, heikompaa etelässä ja muualla maailmassa. Niillä oli taipumus olla paikallisia Pohjois-Atlantin seudun lämpenemisiä ja jäähtymisiä. DO-tapahtumat eivät näy rajuina muutoksina Etelämantereen lämpötilakäyrässä. DO-tapahtumien aikana alemmilla leveysasteilla on normaalia kosteampaa.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Jotkut väittävät DO-tapahtumien jakson olevan säännöllinen, 1470 vuotta. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että jakso on vaihdellut. DO-tapahtumalla oli taipumus olla lyhyt, mutta se saattoi olla pitkäkin. Pituus vaihteli noin 300–2000 vuoden välillä. Monesti DO-tapahtumia oli kolmen-neljän nipuissa niin, että tapahtumien kesto ja palautumisaika lyheni loppua kohden.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: DO-tapahtumat tuottivat jääkaudella interstadiaaleja, lämpimiä kausia. DO-tapahtumat olivat pitkiä ja lämpimiä keskikylmässä ns Keski-Veiksel-vaiheessa MIS3. Kylmien jäätiköitymisvaiheiden MIS2 ja MIS4 DO-tapahtumat olivat heikompia ja lyhyempiä. Kun jääkausi oli vasta alullaan, DO-tapahtumia ei sattunut lainkaan. Nämä jaksot kytkeytyvät pidempijaksoiseen Bondin kiertoon ja Heinrichin tapahtumiin siten että jokaista Bondin kiertoa vastaa muutama DO-tapahtuma. DO-tapahtumat on numeroitu ikäjärjestyksessä siten, että nuorin saa pienimmän numeron.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Golfvirta tunnetaan merivirtana, joka kuljettaa lämpöä pohjoiseen. Se on osa laajempaa termohaliinikiertoa, jossa tapahtuu raskaan suolaisen veden vajoamista pohjaan ja näin syntyneen syväveden virtausta. Jäätiköiden sulamisvesien Golfvirtaa ohjaava vaikutus pohjautuu siihen, että merivirran painumiseen alas vaikuttaa veden lämpötilan lisäksi myös sen suolaisuus. Termohaliinikierto perustuu siihen, että etelästä Golfvirran mukana tullut raskas, kylmä suolainen vesi painuu alas Pohjois-Atlantilla. Tästä raskaasta vedestä tulee niin sanottua syvävettä. Jotta vesi vajoaisi alas, suolapitoisuuden on oltava korkea. Meriveden suolapitoisuutta alentaa esimerkiksi siihen satava suolaton vesi ja jäästä (mannerjäätiköstä, lauttamaisesta merijäästä, jäävuorista ja jäälautoista) sulava vesi.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Sekä hyvin lämpimässä että kylmässä ilmastossa Pohjois-Atlantin merivirta on vakaa, kylmässä heikko, lämpimässä voimakas. Kohtalaisen kylmässä Pohjois-Atlantin ympäristöön lämpöä tuoma merivirta on epävakaa, se värähtelee voimakkaan ja heikon virtauksen välillä. Tämä vaihtelu tuotti jääkauden keskivaiheella kylmiä ja lämpimiä kausia.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Auringon säteilyvaihtelujen uskotaan noin 1470 vuoden jaksoissa liipaisseen DO-tapahtumia.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Jääkaudella vesien suolapitoisuus oli yleisesti ottaen korkeampi kuin nykyään. Jääkauden aikana keskikylmässä vaiheessa vallitsivat olosuhteet, missä melko pieni Pohjois-Atlantin pintaveden suolapitoisuuden aleneminen vaikutti termohaliinikiertoa hidastavasti noin viidesosaan.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Lämpimässä vaiheessa Golfvirta kulki kauas pohjoiseen Norjan rannikon ohi. Pohjois-Atlantin merivesi oli melko lämmintä ja suolaista, ja se tuotti vajotessaan runsaasti syvävettä. Lämpimän subtrooppisen ja kylmän arktisen veden raja oli pohjoisessa, samoin merijään raja ja ilmastollinen polaaririntama.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Kylmässä vaiheessa Golfvirta vajosi alas Islannin tai Espanjan seuduilla. Pohjoisempana Atlantilla vesi oli kylmää ja suolatonta jäätikön sulamisvesien takia. Niinpä ennen lämmintä DO-tapahtumaa lämpöä pohjoiseen kuljettava Golfvirta oli salpautunut jäätiköiden sulamisvesien takia, ja Grönlannissa ja Länsi-Euroopassa oli kylmää, koska "Pohjois-Atlantin lämpöpatterissa" ei kiertänyt vesi. Silloin oli Atlantilla 40 leveysasteen pohjoispuolella oli huomattavasti, yli 10 astetta nykyistä kylmempää kesällä ja talvella. Koko maapallo viileni ainakin hieman. Erään näkemyksen mukaan kylmässä vaiheessa Golfvirtaan liittyvä termohaliinikierto oli pysähdyksissä Grönlanninmeren, Islannin ja Norjanmeren seuduilla ja vain Labradorinmeren termohaliinikierto oli aktiivinen.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Lämmin vaihe alkoi, kun Pohjois-Atlantilla vallinneessa vähäsuolaisessa vedessä oli tapahtunut suolattoman veden haihtumista pois. Toisaalta suolattoman veden määrän lisääntyminen oli heikentynyt kylmässä ilmastossa. Näin vesi muuttui pohjoisessa taas painavaksi, suolaiseksi. Golfvirta alkoi kulkea taas pohjoiseen ja termohaliinikierto käynnistyi täydellä teholla.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Lämpimänä kautena Pohjois-Atlantille vapautui jäiden sulaessa vauhdilla suuri määrä suolattomia sulamisvesiä, jotka alensivat Pohjois-Atlantin vesien suolapitoisuutta. Jäästä sulava vesi sekoittui etelästä tulevaan merivirtaan. Merivirran suolapitoisuus aleni niin, että kylmä vesi ei enää painunutkaan pohjalle Pohjois-Atlantilla ja termohaliinikierto heikkeni huomattavasti, miltei pysähtyi. Tämä viilensi Pohjois-Atlanttia, jossa ja jonka ympäristössä mm. Euroopassa meri- ja mannerjää kasvoi. Kun jäätiköiden sulamisvettä syntyi lämpenemisen seurauksena jäätiköiden sulaessa, termohaliinikierto pysähtyi hitaasti. Lämpötilan laskiessa jäämäärä kasvoi, mikä alensi lämpötilaa, koska jää heijasti valoa ja lämpöä pois.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: On oletettu, että Auringon säteilyssä tapahtuisi jaksollisia muutoksia, jotka ohjaisivat DO-tapahtumia.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Tietokoneella lasketut termohaliinikierron vaiheet:Lämpötilan ollessa ylhäällä veden suolaisuus on korkea. Lämpötilan laskiessa hitaasti vaiheessa 2) Golfvirta heikkenee noin puoleen ja lämpötilan pudotessa nopeasti vaiheessa 3) Golfvirta heikkenee puoleen tästä. Välillä 45–60 pohjoista leveyttä jäätiköiden sulamisvettä virtasi lämpimässä 2) vaiheessa noin 0,3 Sv mutta kylmässä vaiheessa 0,2 Sv. 60–75 leveysasteiden välissä virtasi kylmässä 0 ja lämpimässä vaiheessa 0,1 Sv. Tämä salpasi Golfvirran jopa 40 Sv:stä 12 Sv:iin.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Lämpötilan muutokset näkyivät eniten talvilämpötiloissa leveysasteilla 60–65 äkillisinä molempiin suuntiin. Äkillinen tarkoittaa muutamaa kymmentä vuotta. Samaan aikaan, kun Grönlannin lämpötila kohosi nopeasti, lämpötila laski hitaasti Antarktiksella ja merenpinta laski. Syväveden määrä nousi ja suolattoman veden määrä laski. Antarktiksen arvellaan saaneen lisää kosteutta pohjoisen pallonpuoliskon pohjoisten atlanttisten alueitten lämpenemisestä ja pohjoisen jään haihtumisesta. Kosteus kasvatti eteläisen pallonpuoliskon jääkenttää ja viilensi Antarktista ja sen ympäristöä.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Kun lämpötila laski hitaasti Grönlannissa, Antarktiksen lämpötila nousi ja kun Grönlannin lämpötila oli jääkausiajan kylmällä tasanteella lämpötila alkoi laskea Antarktiksellakin hitaasti. Atlantin syväveden määrä seuraili Grönlannin lämpötilakäyrää. Kun syvävettä syntyi paljon, lämpöä kuljettava termohaliinikierto toimi hyvin ja pohjoisessa, myös Grönlannissa oli lämmintä. Meren pinta seuraili ehkä Antarktiksen lämpötilakäyrää viiveellä. Jäätiköiden sulamisvedet vaihtelivat suunnilleen Antarktiksen lämpötilakäyrän tahdissa.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Jääkentän laajeneminen Atlantilla esti matalapaineiden pääsyn Pohjois-Eurooppaan. Arktisen ilman virtaus meren yllä olevan jääkentän yli ohjasi matalapaineet ja suihkuvirtauksen Euroopan eteläpuolelle, missä satoi Pohjois-Saharan seutuvilla. Merijään raja oli lämpimänä jaksona jossain Espanjan lähellä.


title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Ajoitusten epätarkkuuden takia ei tiedetä ovatko DO-tapahtumat jaksollisia. Monilla alueilla ajoituksen epätarkkuus on 1000 vuoden luokkaa+/- ja tällöin noin 1500 vuoden jaksojen todellinen pituus ei näy. DO-tapahtumat saattavat olla säännöllisiä 1500 vuoden jaksoissa, jakson pituus saattaa olla melko tarkoin 1470 vuotta. Toisten mielestä DO-tapahtumat ovat valejaksollisia. Joidenkin mielestä lämpötilavaihtelut ovat satunnaista "punaista kohinaa", jossa on pitkiä leveitä lämpötilan nousuja ja yhä lyhyempiä lämpötilan nousuja päällekkäin. Jäätikkögeologi Richard Alleyn mielestä stokastista resonanssia, jollainen on osin satunnainen, osin jaksollinen. ja tapahtuvat noin 1000-2000 vuodessa. DO-tapahtumat jatkuivat holoseenilla heikentyneinä. Pohjois-Atlantissa ajelehti paljon jäätä 1400, 2800, 4300, 5900, 8100 ja 9500 vuotta sitten, toinen ajoitussarja menee 1400, 2900, 4100, 5800 ja 79900 vuotta sitten. Nämä "tuhatvuotiset heilehtelut" pienenivät noin 8100 vuotta sitten. Vuoristojäätiköissä näkyy eri pituisia vaihteluja, mm. 1500 ja 2500 vuoden jaksoja.


title: Alma Fahlstrøm

text: Alma Fahlstrøm (1863–1946) oli tanskalaissyntyinen, mutta Norjassa vaikuttanut näyttelijä ja ohjaaja. Hänen aviomiehensä oli Johan Fahlstrøm. Alman sisar Harriet Bosse oli naimisissa August Strindbergin kanssa.


title: Simo Brofeldt

text: Simo Antero Brofeldt (22. marraskuuta 1892 Kuopio – 15. lokakuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, kirurgian professori, lääkintäeversti ja Mannerheim-ristin ritari.


title: Simo Brofeldt

text: Brofeldt valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1920, mitä ennen hän toimi lääketieteen kandidaattina sotilaslääkärin tehtävissä sisällissodassa Savon ja Karjalan rintamilla, osallistuen mm. Mäntyharjun, Mouhun, Savitaipaleen ja Taipalsaaren taisteluihin. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli vuonna 1924 tylpän väkivallan aiheuttamista vatsan elinten repeämistä. Hän toimi apulaislääkärinä ja apulaisopettajana Helsingin yleisen sairaalan I kirurgisessa osastossa ja poliklinikassa, kunnes hänet vuonna 1932 nimitettiin Suomen Punaisen Ristin sairaalan (nyk. Töölön sairaala) ylilääkäriksi, jossa tehtävässä hän toimi aina kuolemaansa asti. Brofeldt toimi vuodesta 1926 kirurgian dosenttina ja (vuodesta 1933 ylimääräisenä, 1939 varsinaisena) kirurgian professorina Helsingin yliopistossa, huolehtien kirurgian opetuksesta SPR:n sairaalan puitteissa.


title: Simo Brofeldt

text: Sota-aikana Brofeldt oli Suomen lääkärikunnan keskeisiä vaikuttajia. Ennen talvisotaa ja sen alkuvaiheessa hän toimi ensin väestönsuojelupäällikön esikunnan ylilääkärinä ja sittemmin, alkuvuodesta 1940 alkaen Päämajan neuvoa-antavana kirurgina, saaden ylennyksen lääkintäeverstiksi 17. tammikuuta 1940. Tässä ominaisuudessa hän suoritti molempien sotien aikana useita tarkastus- ja neuvontamatkoja sotatoimiyhtymien kenttä- ja sotasairaaloihin sekä julkaisi ohjeistoa käytännöllisen sotakirurgian alalta. Jatkosodan hyökkäysvaiheen aikana hän toimi myös IV Armeijakunnan evakuointisairaalaksi Tiuruniemeen perustetun 43. Sotasairaalan ja alkuvuodesta 1942 54. Sotasairaalan johtajalääkärinä sekä Päämajan alaisena sotainvalidihuollon tarkastajana. 7. lokakuuta 1941 Brofeldt nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi numero 19 VI Armeijakunnan komentajan kenraalimajuri Paavo Talvelan ja eversti Ruben Laguksen esityksestä. Brofeldt organisoi osasto Laguksen lääkintähuollon ja haavoittuneiden evakuoinnin lentoteitse Itä-Karjalassa mennen itse paikalle huolehtimaan haavoittuneiden leikkauksista. Hän oli ainoa Mannerheim-ristillä palkittu lääkäri.


title: Simo Brofeldt

text: Brofeldt kuoli aplastiseen anemiaan 15. lokakuuta 1942 Helsingissä 54. Sotasairaalassa, jonka runkona oli rauhanaikainen Suomen Punaisen Ristin sairaala. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.


title: George McKenzie

text: George McKenzie (22. syyskuuta 1901 - 5. huhtikuuta 1941) oli brittiläinen nyrkkeilijä, joka kilpaili huipulla 1920-luvulla.


title: George McKenzie

text: McKenzie voitti pronssia vuoden 1920 kesäolympialaisissa häviten semifinaalissa Edward Earl Hartmanille.


title: Makasiini

text: Makasiini on monimerkityksinen sana. Useimmat sen merkityksistä liittyvät varastoimiseen tai säilyttämiseen. Nimitys on vanhahtava. Makasiini voi tarkoittaa: