title: Kreikan sotilasjuntta

text: Pari päivää ennen "Véloksen" kapinaa sotilasjuntta oli estänyt vallankaappausyrityksen Salamiin laivastotukikohdassa Pireuksen lähellä. Kapinan takana oli kaksi eläkkeellä olevaa amiraalia, joiden tarkoituksena oli kaapata kolme alusta ja purjehtia avomerelle ja lähettää radiosanoma muulle laivastolle, jotta ne lähtisivät kapinaan sotilashallitusta vastaan. Noin 35 laivaston upseeria oli sekaantunut tähän salaliittoon. Kuningas Konstantinin osuudesta kapinaan ei saatu vahvistusta, sillä "Véloksen" kapteeni Pappás sanoi toimineensa yksin.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Ateenassa tapahtui 14.–17. marraskuuta 1973 ankaria yhteenottoja opiskelijoiden ja sotilaiden kesken. Noin 50 000 työläistä ja opiskelijaa lähti kaduille juntan vastaiseen mielenosoitukseen. Kansannousun keskus oli Ateenan kansallinen teknillinen korkeakoulu Exárcheiassa. Papadópoulos määräsi Ateenaan piiritystilan, ja armeija miehitti teknillisen korkeakoulun. Siellä sotilaat iskivät tuhansien mieltään osoittavien opiskelijoiden kimppuun. Armeija avasi konekivääritulen ja satoja opiskelijoita ammuttiin säälittömästi. Mielenosoituksen tukahduttaminen väkivalloin oli jo liikaa jopa Papadópouloksen kannattajille, esimerkiksi Yhdysvalloille.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Varhain aamulla 25. marraskuuta 1973 panssarivaunuja ja muita sotilasajoneuvoja vyöryi Ateenan kaduille. Sotilasjuntta syöksi presidentti Papadópouloksen vallasta kenraali Faídon Gkizíkisin johdolla. Kaappaus oli veretön. Gkizíkis otti presidentin tehtävän itselleen ja Papadópoulos asetettiin kotiarestiin kesäasunnolleen Lagonísiin. Suurin osa laivastosta oli kuitenkin vielä jonkin aikaa uskollinen Papadópoulokselle. Samaan aikana pääministeri Spyrídon Markezínista pidettiin vankina Ateenassa ja uudeksi pääministeriksi nousi entinen valtionvarainministeri Adamántios Androutsópoulos.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Tilanne Kyproksella kärjistyi 15. heinäkuuta 1974, kun Kyproksen kansalliskaarti kreikkalaisten upseerien johtamana syrjäytti maan presidentin arkkipiispa Makarios III:n.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kreikan sotilasjuntta Ateenassa tuki Kyproksen vallankaappausta, jossa kuoli noin 300 ihmistä, koska heillä oli kaunaa Makariosta kohtaan, sillä hänestä oli tullut jo vuodesta 1971 Kreikan sotilasjuntan vastustaja. Lisäksi Makarios oli kieltäytynyt énosis-liikkeen vaatimuksista eli liittämästä Kyprosta Kreikkaan. Dramaattisessa ilmoituksessa Kreikan sotilasjohto ilmoitti, että arkkipiispa Makarios III olisi kuollut. Tuntia myöhemmin Makarios kuitenkin puhui radiossa ja kehotti kannattajiaan vastarintaan. Makarios oleskeli Kyproksella brittiläisessä Dekéleian sotilastukikohdassa, josta hänet lennätettiin Lontooseen.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kreikkalaisten upseerien kaappaus Kyproksella vei Turkin ja Kreikan sodan partaalle. Turkkilaiset reagoivat voimakkaasti ja julistivat, että he aikovat puuttua tilanteeseen sotilaallisesti. 20. heinäkuuta noin 6 000 turkkilaisten sotilasta ja 40 panssarivaunua nousi maihin Kyrenian satamakaupungissa Kyproksen pohjoisrannikolla. Syy Turkin maihinnousulle oli selvä. Turkin pääministeri Bülent Ecevit sanoi, että Ateenassa istuva Kreikan sotilasjuntta oli järjestänyt Makarioksen-vastaisen operaation ja että Turkin olisi suoritettava sotilaallisia toimenpiteitä saarella. Turkki vetosi kyproksenturkkilaisen väestön suojelemiseen ja Lontoon sopimukseen vuodelta 1959.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kiihkeällä diplomaattisella toiminnalla pyrittiin estämään avoimen sodan syttyminen kahden Nato-maan, Kreikan ja Turkin välille. Yhdysvallat ja Britannia vetosivat osapuoliin tulitauon sopimiseksi. Taistelevien osapuolten välillä käytiin yhteenottoja sekä merellä että ilmassa. Pian tuli selväksi, ettei Kreikka pysty puolustautumaan vahvoja turkkilaisjoukkoja vastaan. Myös kyproksenturkkilaiset ryhtyivät vastarintaan ja pian kreikkalaisten puolustus mureni.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kyproksen tapahtumien jälkeen Kreikan juntan johtaja kenraali Gkizíkis ilmoitti luovuttavansa vallan siviilipolitiikoille. Ratkaiseva syy juntan vallasta luopumiselle oli Kyproksen kriisin hoidon epäonnistuminen. Gkizíkis pyysi hallituksen johtoon entisen pääministerin Konstantínos Karamanlíksen, joka oli asunut maanpaossa Pariisissa. Karamanlíksen tehtävä oli muodostaa hallitus. Karamanlís ilmoitti radio-ja televisiopuheessa, että hänen tuleva hallituksensa olisi laajapohjainen ja sen tarkoituksena olisi Kreikan itsenäisyyden puolustaminen.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Karamanlís armahti kaikki poliittiset vangit, sulki Gyároksen keskitysleirin ja myönsi lehdistönvapauden. Ulkomailla asuvat kreikkalaiset maanpakolaiset, kuten entinen ministeri Andréas Papandréou, säveltäjä Theodorákis, laulaja María Farantoúri ja näyttelijä Melína Merkoúri, palasivat takaisin kotimaahansa. Televisio- ja radiopuheessa Karamanlís sanoi puolustavansa Kyproksen itsenäisyyspolitiikkaa ja tyrmäsi énosis-liikeen vaatimukset.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kreikan kukistettu eversti Papadópoulos ja neljä muuta juntan jäsentä asettiin 21. lokakuuta 1974 syytteeseen vastuusta ainakin 18 henkilön kuolemasta Teknillisen korkeakoulun opiskelijamielenosoituksessa. Ateenan pääsyyttäjä Konstantínos Fafoútis sanoi tiedotteessaan, että kuolonuhreja olisi enemmänkin. Syytettyjen joukossa oli Papadópouloksen lisäksi entinen sotilaspoliisipäällikkö Dimítrios Ioannídis. Kolmea armeijan upseeria ja 13 poliisipäällikköä oli syytetty kiduttamisesta. Papadópoulos ja hänen lähimmät avustajansa olivat vaarassa saada syytteen valtiopetoksesta joka olisi merkinnyt Kreikan lainsäädännössä kuolemantuomiota.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Siviilituomioistuin tuomitsi 23. elokuuta 1975 kolme Kreikan sotilasjuntan entistä johtomiestä kuolemaan kapinasta ja valtiopetoksesta. He olivat entinen presidentti-pääministeri Papadópoulos ja hänen lähimmät miehensä Pattakós ja Nikólaos Makarézos. Myöhemmin tuomiot muutettiin elinkautisiksi vankeusrangaistuksiksi. Kahdeksan muuta syytettyä sai elinkautisen vankeustuomion maanpetoksesta ja 10 vuoden vankeuden kapinasta. Tuomittujen joukossa olivat kenraali Zoitákis, sotilaspoliisipäällikkö Ioannídis, armeijan esikunnanpäällikkö Grigórios Spantidákis, everstit Ioánnis Ladás ja Antónios Lékkas, juntan tiedotuspäällikkö Michaíl Roufogális, Konstantínos Papadópoulos (Geórgioksen veli) ja eversti Michaíl Balópoulos.


title: Kreikan sotilasjuntta

text: Sotilasvallan jälkeenkin kreikkalaiset kannattivat edelleen tasavaltaa, eikä kuningas Konstantin päässyt enää valtaan. Samaan aikaan massaturismi alkoi tuoda Kreikalle taloudellista piristystä, jonka tuomasta vauraudesta myös saarialueet pääsivät osallisiksi. Matkailijoita varten syntyneet lentoyhteydet tarjosivat kuljetusreitin maan tekstiili- ja vaatetusteollisuudelle, joka synnytti työmahdollisuuksia.


title: Sally Gunnell

text: Sally Jane Janet Gunnell (s. 29. heinäkuuta 1966 Chigwell, Essex) on brittiläinen yleisurheilija. Uransa pituushyppääjänä ja viisiottelijana aloittanut Gunnell siirtyi sittemmin pikajuoksun kautta lopulliseen päälajiinsa 400 metrin aitoihin.


title: Sally Gunnell

text: Sally Gunnell voitti 400 metrin aitojen olympiakultaa Barcelonassa 1992. Seuraavana vuonna hän teki maailmanennätyksen 52,74 voittaessaan maailmanmestaruuden Stuttgartissa. Hänet valittiinkin sekä vuoden 1993 että eurooppalaiseksi naisyleisurheilijaksi. Vuonna 1994 Gunnell voitti kultaa sekä Euroopan mestaruuskilpailuissa Helsingissä että Kansainyhteisön kisoissa Kanadan Victoriassa.


title: Sally Gunnell

text: Hän lopetti uransa vuonna 1997 akillesvaivojen vuoksi.


title: Vaikuttavuuskerroin

text: Vaikuttavuuskerroin (, IF) on vertaisarvioituihin artikkeleihin kohdistettujen viittausten perusteella laskettu, tieteellisen julkaisun merkittävyyttä kuvaava tilastoluku.


title: Vaikuttavuuskerroin

text: Vaikuttavuuskerroin kertoo kuinka monta viitettä keskimäärin kyseinen julkaisu sai kahden edellisen vuoden artikkeleihinsa. Jos julkaisun vaikuttavuuskerroin on esimerkiksi 3 vuonna 2008, jokaiseen kyseisen julkaisun julkaisemaan artikkeliin vuosina 2006 ja 2007 viitattiin muista julkaisuista vuoden 2008 kuluessa keskimäärin kolme kertaa.


title: Vaikuttavuuskerroin

text: Vaikuttavuuskertoimen loi Eugene Garfield, jonka perustaman Institute for Scientific Informationin – nykyisin osa yhdysvaltalaista Thomson Corporationia – liiketoiminta perustui tiedelehtien viittaustilastojen kokoamiseen vuodesta 1960 alkaen. ISI:n maksullisen Web of Science -viitetietokannan (aik. nimellä "Web of Knowledge") kautta on mahdollista saada yli 11 000 julkaisun vaikuttavuuskertoimet.


title: Vaikuttavuuskerroin

text: Vaikuttavuuskertoimet vaikuttavat tieteellisen tiedon julkistamiseen, arviointiin ja välillisesti myös tieteenalojen rahoitukseen.


title: Eric Radomski

text: Eric Radomski on yhdysvaltalainen kaksinkertainen Emmy palkittu televisioanimaatiosarjojen tuottaja ja ohjaaja. Hän tuli tunnetuksi tuottaessaan Bruce Timmin kanssa Batmanin animaatiosarjan vuonna 1992. Sitä ennen Radomski muun muassa suunnitteli taustoja Tiny Toons sarjaan.


title: Inari (nimi)

text: Inari on suomalainen etunimi. Nimi johtuu Inarin pitäjän ja siellä olevan Inarijärven nimestä ja on Lappiin liittyvien romanttisten mielikuvien vaikutuksesta tullut käyttöön myös etunimenä.


title: Inari (nimi)

text: Inarin nimipäivä on nykyisin 29. elokuuta. Vuosina 1929–1949 nimipäivä oli 7. syyskuuta. Välillä nimi poistettiin kalenterista, mutta palautettiin vuonna 1973, jolloin se sijoitettiin nykyiselle päivälleen. Äänteellisen samankaltaisuuden vuoksi se sijoitettiin samalle päivälle kuin Iines ja Iina, vaikka nimillä on aivan eri alkuperä.


title: Inari (nimi)

text: Nimi Inari on käytössä myös Japanissa, jossa Inari on riisin ja muiden elintarvikkeiden jumala.


title: Inari (nimi)

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Inari oli vuoden 2012 loppuun mennessä annettu 1 944 naiselle ja noin 40 miehelle.


title: Eugene Garfield

text: Eugene Garfield (alun perin Garfinkle; 16. syyskuuta 1925 New York City – 26. helmikuuta 2017 Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen siteerausindeksien kehittäjä.


title: Eugene Garfield

text: Garfield päätti Vannevar Bushin ”As We May Think” -julkaisun (vuodelta 1945) pohjalta kehittää mittarin tiedejulkaisuihin toisissa tiedejulkaisuissa tehtyjen viittausten lukumäärästä. Hän aloitti tähän liittyvän liiketoiminnan vuonna 1960 ja laajensi tuotevalikoimaansa muun muassa vaikuttavuuskertoimilla. Indeksit loivat mitattavan perustan esimerkiksi "Nature"- ja "Science"-tiedelehtien uskottavuudelle ja myynnille.


title: Curt Geda

text: Curt Geda on yhdysvaltalainen kaksi kertaa Daytime Emmy -palkittu televisioanimaatiosarjojen ohjaaja ja tuottaja. Hän on muun muassa ohjannut suurimman osan Teräsmies-sarjan jaksoista.


title: Roddy Doyle

text: Roddy Doyle (s. 8. toukokuuta 1958 Dublin, Irlanti) on irlantilainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan karheista irlantilaisen työväenluokan kuvauksista.


title: Roddy Doyle

text: Valmistuttuaan Dublinin yliopistosta Doyle toimi englannin ja maantiedon opettajana vuoteen 1993, josta alkaen hän on työskennellyt täysipäiväisenä kirjailijana.


title: Roddy Doyle

text: Doylella on Belinda-niminen vaimo ja kaksi poikaa.


title: Arto af Hällström

text: Gustaf Arthur (Arto) af Hällström (s. 1. elokuuta 1952 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja ja Ryhmäteatterin perustaja. Hän on ollut ohjaajana myös esimerkiksi Ylioppilasteatterissa ja Helsingin kaupunginteatterissa. Hän oli sukupolvensa kulttinäytelmän Pete Q:n ohjaaja 1978. 1984 af Hällström ohjasi Ryhmäteatterissa kohunäytelmäksikin kutsutun "Jumalan rakastajan". Vuosina1987 ja 2015 hän ohjasi Molièren "Luulosairaan" Suomen Kansallisteatterille. af Hällström on tehnyt myös näyttelijäntöitä elokuvien sivuosissa. Vuonna 1988 hän toimi tuottajana elokuvassa "Sielun veljet Moskovassa". Vuodesta 1988 af Hällström toimi Suomen Kansallisteatterin vakituisena ohjaajana ja jäi eläkkeelle 1.8.2015.


title: Arto af Hällström

text: af Hällström on lisäksi tehnyt jonkin verran sanoituksia sekä käännöstekstejä mm. Johan Lewis & Korjaa Bois -yhtyeelle (jossa hän soitti bassoa vuosina 1973-1978 salanimellä Ronnie "Fox" Dahlberg), Samuli Edelmannille sekä Old Dudesille.


title: Arto af Hällström

text: Arto af Hällström on suomalaisen aatelissuvun af Hällström jäsen, elokuvaohjaaja Roland af Hällströmin ja näyttelijä Elvi Saarnion poika. Puoliso teatteriohjaaja Leena Havukainen vuodesta 1996.


title: Russell T Davies

text: Russell T. Davies (oikealta nimeltään Russell Davies, s. 27. huhtikuuta 1963 Swansea) on brittiläinen televisiotuottaja ja käsikirjoittaja. Hän on käsikirjoittanut muun muassa televisiosarjoja Älä kerro äidille, Toinen tuleminen, Doctor Who ja Torchwood.


title: Russell T Davies

text: Davies aloitti Doctor Whon käsikirjoittamisen vuonna 2005 ja hän toimi tuolloin sarjan pääkäsikirjoittana ja johtavana tuottajana. Davies lopetti sarjan käsikirjoittamisen sen viidennellä kaudella vuonna 2009, ja Steven Moffat seurasi Daviesia sarjan pääkäsikirjoittana.


title: Russell T Davies

text: Davies kehitti ohjelmasta myöhemmin myös spin-off-sarjat "Torchwood" ja "The Sarah Jane Adventures".


title: Antoine Charles Horace Vernet

text: Antoine Charles Horace Vernet eli Carle Vernet (14. elokuuta  1758 Bordeaux, Ranska – 17. marraskuuta 1835 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen taidemaalari, Claude Joseph Vernet'n nuorin lapsi ja Horace Vernet'n isä.


title: Antoine Charles Horace Vernet

text: Bordeaux'ssa syntynyt Vermet oli Michel Nicolas-Bernard Lepicien oppilas. Hän meni Roomaan tutkimaan antiikin mestareita. Hänen voitettuaan "grand prix'n" (1782) hänen isänsä oli käskettävä hänen palata Ranskaan estääkseen häntä menemästä luostariin. 1788 hänestä tuli École des Beaux-Arts'n jäsen ja 1810 Academie Royalen jäsen.


title: Antoine Charles Horace Vernet

text: Teoksessaan "Aemilius Pauluksen triumfi" hän mursi perinteen ja kuvasi hevosta tavalla, jonka hän oli oppinut talleilla ja ratsastuskouluissa. Hänen metsästystä, kilpailuja, maisemia ja työntekoa kuvaavat litografiansa olivat hyvin suosittuja.


title: Antoine Charles Horace Vernet

text: Carlen sisar teloitettiin giljotiinissa Ranskan vallankumouksen aikana. Kun Vernet jälleen ryhtyi maalaamaan, hänen tyylinsä oli muuttunut perusteellisesti. Hänen piirroksensa Napoleonin Italian-taistelusta saivat runsaasti kiitosta, samoin "Marengon taistelu", ja "Austerlitzin aamusta" Napoleon palkitsi hänet Kunnialegioonan arvomerkillä. Ludvig XVIII  palkitsi hänet Pyhän Mikaelin kunniamerkillä.


title: Piers Courage

text: Piers Raymond Courage (27. toukokuuta 1942 – 21. kesäkuuta 1970) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui urallaan 29 Grand Prix'iin, joissa oli kahdesti palkintokorokkeella, ja saavutti yhteensä 20 MM-pistettä.


title: Piers Courage

text: Piers Courage oli Couragen panimosuvun vanhin poika. Hän syntyi Colchesterissä ja valmistui Eton Collegesta. Hän aloitti kilpauransa omalla Lotus 7:llään.


title: Piers Courage

text: Hän osallistui Formula 3:n Euroopan osakilpailuun 1964 ja hyvien näyttöjensä ansiosta hän pääsi seuraavaksi kaudeksi sarjaan Brabhamin F3-autolla. Hän jatkoi 1966 Formula 2 -sarjaan ja sieltä eteenpäin 1967 Formula 1:iin Lotus-talliin. Hänen rohkea ajotyylinsä johti lukuisiin onnettomuuksiin, jonka vuoksi hän sai potkut Lotukselta. Hän siirtyi ajamaan BRM:lle loppukaudeksi.


title: Piers Courage

text: Couragen tulevaisuuden ura F1:ssä ei näyttänyt hyvältä, mutta loistavien näytösten ansiosta talven Tasman sarjassa, hän sai jatkaa BRM:llä. Seuraavalla kaudella hän ajoi Frank Williams Racing Carsin Brabhamilla. Hän sijoittui toiseksi kahdessa GP:ssä kaudella 1969, ja miltei voitti Italian GP:n, mutta polttoaineen vähyys pakotti häntä hidastamaan vauhtiaan.


title: Piers Courage

text: Seuraavana vuonna FWRC vaihtoi De Tomason autoihin, mutta ne osoittautuivat painaviksi ja epäluotettaviksi. Hollanin Grand Prix'ssa Couragen auto yllättäen menetti pidon, luisui ulos radalta, pyörähti ylösalaisin ja syttyi tuleen. Auton rungossa käytetty magnesium paloi kirkkaasti ja lämpö poltti lähistön puut. Tutkimuksissa selvisi, että Courage luultavammin kuoli kuitenkin ennen tulipaloa, sillä hänen kypäränsä oli ollut törmäyskohdassa maata vasten. Kolme vuotta myöhemmin Roger Williamson kuoli samassa paikassa rataa.


title: Gelfandin epäyhtälö

text:
Gelfandin epäyhtälö liittyy projektiivisten polynomien korkeusfunktioon. Sitä käytetään muun muassa Rothin lauseen todistuksessa. Epäyhtälö kuuluu seuraavasti:
Olkoon formula_1 kokonaislukuja ja formula_2 polynomeja, joiden tulo toteuttaa epäyhtälön formula_3 kaikilla formula_4. Tällöin


title: Claude Joseph Vernet

text: Claude Joseph Vernet (14. elokuuta 1714 Avignon – 3. joulukuuta 1789 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari. Hänen poikansa Antoine Charles Horace Vernet oli myös taidemaalari, samoin tämän poika Horace Vernet.


title: Claude Joseph Vernet

text: Vernet avusti jo neljätoistavuotiaana isäänsä, taitavaa koristemaalaria, tämän tärkeimmissä töissä. Hänen kunnianhimoaan ei kuitenkaan tyydyttänyt kantotuolien koristelu, ja hän lähti Roomaan. Meren näkeminen Marseillessa ja matka sieltä Civitavecchiaan tekivät hänen voimakkaan vaikutuksen, ja perille päästyään hän meni heti merimaalari Bernardino Fergioni työhuoneelle.


title: Claude Joseph Vernet

text: Vähitellen Vernet sai huomiota Rooman taidepiireissä. Hän asui Roomassa kaksikymmentä vuotta ja maalasi, satamia, myrskyjä, kuutamoita. Vuonna 1753 hänet kutsuttiin Pariisiin, jossa hän kuninkaan määräyksestä maalasi huomattavan sarjan Ranskan satamia. Teokset ovat nyt Louvressa ja Musée national de la Marinessa. Nämä teokset tekivät hänestä tunnetun. Palattuaan hänestä tuli akatemian jäsen, mutta hän oli aiemmin osallistunut vuoden 1746 näyttelyihin ja jatkoi sitä seuraavina vuosina aina kuolemaansa asti.


title: Going Merry

text:
Going Merry, tunnetaan englannissa myös nimellä Merry-Go, on fiktiivinen laiva One Piece-manga/animesarjassa.
Going Merryn lahjoitti Usoppin ystävä, Kaya-neiti ja laivan heille luovutti hänen läheinen palvelijansa, Merry. Laivassa on viistopurje, isompi purje mastossa ja ruorin sijalla "ohjauskeppi", jolla liikutellaan laivan peräsintä. Going Merryn aseina toimivat neljä kanuunaa, joista yksi on edessä, kaksi aluksen takasivuilla ja yksi laivan takakannella. Laiva annettiin Luffylle, Zorolle, Namille ja Usoppille kiitokseksi Kayan pelastamisesta Kapteeni Kuron piraateilta. Usoppin liityttyä Olkihattuihin hän kehitti heille tunnusmerkin: Olkihattuisen jolly rogerin (pääkallo jossa sääriluut ristissä). Tunnusmerkin hän maalasi isoon purjeeseen ja pienempään lippuun. Arlongin kukistettuaan Nami toi mukanaan kolme mandariinipuuta.


title: Going Merry

text: Olkihattujen päästyä Grand Linelle, saman tien Going Merry koki ensimmäiset lopullisesti näkyvät haavansa: Laskeuduttuaan alas Päinvastoin-vuorelta, Olkihatut törmäsivät Laboon-valaaseen ja Going Merryn lammasta muistuttava pää irtosi. Myöhemmin samana päivänä Luffy repi maston irti ja iski sillä Laboonia. Muutaman saaren päästä heidän matkallaan Wapol tuli heidän laivaansa ja söi Going Merryn kaiteesta palasen. Myöhemmin Alabastasta paettuaan Going Merry sai rautakeihäitä kyljen läpi. Lisäksi Bellamyn merirosvot rikkoivat osan laivasta hyökätessään "Apinatarhan" johtajien kimppuun. Myöhemmin Jaya saarella laiva korjattiin taas kuntoon, lisäosina kanan ulkoasua muistuttava Going Merryn keulakuva, siivet ja pyrstö. Näiden avulla Olkihatut lensivät Skypieaan, jossa siivet katkesivat ja laivan masto paloi. Kanamaiset osat otettiin pois. Going Merry selvisi 10.000 metriä alas taivassaarelta sinimerelle. Skypiessa masto syttyi tuleen tappelussa ja Chopperin oli pakko repiä se irti.


title: Going Merry

text: Saavuttuaan Water 7:ään, Olkihatuille selvisi, että Going Merry oli mahdotonta enää korjata. Olkihattujen kapteeni Monkey D. Luffy päätti lopulta, että he vaihtavat laivaa. Tämä johti Usoppin eroamiseen Olkihatuista, sillä Going Merry oli hänen läheisen ystävänsä, Kaya-neidin lahja. Erimielisyyksien vuoksi Usopp taisteli Luffyä vastaan Going Merryn vuoksi. Taistelussa selvisi, että Usopp oli oppinut tuntemaan Luffyn niin hyvin, että pärjäsi. Joka tapauksessa Usopp lopulta hävisi Luffylle ja Olkihatut tyhjensivät Going Merryn tavaroistaan ja jättivät laivan Usoppille.


title: Going Merry

text: Usopp uskoi pystyvänsä korjaamaan Going Merryn itse, mutta joutui Frankyn kidnappaamaksi. Frankyn kuultua Usoppin eronneensa Olkihatuista Frankyllä ei ollut enää syytä pitää Usoppia vankina. Kuitenkin Franky oli myös laivan korjauksen mahdottomuudesta samaa mieltä, kuin aikaisemmin asiasta kertoneet Galley-La kompanjan jäsenet. Franky kertoi Usoppille legendan, että mysteerinen laivankorjaaja auttaa pahasti vaurioituneita laivoja. Laivankorjaaja korjasi Going Merryä taivassaarella, jonka Usopp näki muttei tunnistanut. Franky sanoi, että hymyilevä hahmo jonka Usopp oli tavannut, oli Going Merryn sielu. Kesken jutustelun paikalle saapui joukko CP9n jäseniä (Maailman hallituksen salaisia agentteja), jotka olivat naamioituneet osaksi Galley-La kompanjaa. He nappasivat Frankyn ja Usoppin, mutta ennen lähtöään yksi heistä, Kaku lähetti Going Merryn avomerelle jossa oli käynnissä myrsky, "Aqua Laguna".


title: Going Merry

text: Going Merry teki yllättävän paluun Enies Lobbyssä. Kun Buster Call oli käynnissä ja Luffy juuri voittanut Rob Luccin, Luffyn oli pakko hypätä pois kanuunankuulan tieltä koska hänen voimansa eivät riittäneet sen kimmoittamiseen. Hän oli kuitenkin niin haavoittunut, että Nico Robinin piti vierittää hänet alas. Going Merry oli purjehtinut Water 7:stä asti Enies Lobbyyn ja Luffy putosi turvallisesti Going Merryyn. Samalla Olkihatut tuntuivat kuulevan Going Merryn puhetta. Going Merryn avulla Olkihatut pakenivat Enies Lobbystä. Paluumatkalla Water 7:ään Going Merry kuitenkin halkesi kahtia, sillä laiva oli ylittänyt rajansa. Paikalle onneksi saapui Iceburg, Galley-La kompanjan johtaja ja kaupungin pormestari, ja pelasti heidät.


title: Going Merry

text: Kun Going Merry oli lopullisesti tuomittu kuolemaan, Olkihatut sytyttivät viikinkiläisten hautajaisten tyyliin laivan tuleen, ja Going Merry upposi mereen. Ennen uppoamistaan laiva kuitenkin kertoi, että oli erittäin mukavaa purjehtia merta heidän kanssaan ja kiitti siitä, että Olkihatut olivat pitäneet hänestä huolta.


title: Going Merry

text: Olkihattujen saavuttua Galley-La kompanjan ja Franky Familyn kanssa Water 7:ään, Franky rakensi heille laivan yhdessä Galley-Lan kanssa. He käyttivät Adam-puuta joka on samaa puuta kuin merirosvokuningas Gold Rogerin. Uuden laivan nimi on Thousand Sunny. Uusi laiva on kuunari ja on ainakin kaksi kertaa isompi kuin Going Merry. Franky sanoo, että uudessa laivassa on Going Merryn sielu. Lisäksi Thousand Sunnyn "Dock 2"ssa on miniversio Going Merrystä.


title: Going Merry

text: Japanissa vuonna 2003 monien sponsoreiden avulla (mm. Fuji Tv, Toei Animation ja Odaiba) luotiin aito Going Merry.


title: Going Merry

text: Japanilaisen faniäänestyksen mukaan Going Merry on 50 paras One Piece-hahmo.


title: Jakov Jurovski

text: Jakov Mihailovitš Jurovski (, 19. kesäkuuta 1878 Tomsk – ennen 2. elokuuta 1938 Moskova) oli venäläinen bolševikkivallankumouksellinen, NKP:n jäsen ja toimihenkilö sekä tšekisti. Hänet tunnetaan Venäjän keisarikunnan viimeisen hallitsijan Nikolai II:n perheen ja palveluskunnan teloittajana Jekaterinburgissa heinäkuussa 1918.


title: Jakov Jurovski

text: Jakov Jurovski syntyi kymmenlapsisen työläisperheen kahdeksantena lapsena Tomskissa. Hänen isänsä oli lasittaja ja äitinsä ompelija. Perhe oli hyvin uskonnollinen ja nuori Jakov sai ortodoksijuutalaisen kasvatuksen. Hän opiskeli Tomskin juutalaisessa synagogassa, mutta ei suorittanut kurssiaan loppuun. Nuorukaisena hän valmistui kellosepäksi ja piti vuosina 1891–1892 kelloverstasta Tomskissa. 1904 Jurovski meni naimisiin synagogassa, mutta kääntyi perheineen luterilaiseksi myöhemmin. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen 1905 ja tutustui henkilökohtaisesti Jakov Sverdloviin. Vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen hän muutti Berliiniin Saksaan. Venäjälle palattuaan hän asui jonkin aikaa Jekaterinodarissa, jossa avasi kellosepän liikkeen, mutta muutti sittemmin Tomskiin. 1912 hänet lähetettiin Jekaterinburgiin vallankumoukselliseen työhön, jonka julkisivuksi hän avasi valokuvaamon kaupunkiin.


title: Jakov Jurovski

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen Jurovskista tuli alueneuvoston jäsen ja lokakuun vallankumouksen myötä hänestä tehtiin Jekaterinburgin oblastin Tšekan lainopillinen aluekomissaari. Kesäkuussa 1918 Jurovski nimitettiin Ipatjevin talon komendantiksi. Talossa pidettiin vankeina Nikolai II:sta ja hänen perhettään, sekä palveluskuntaa. Jurovski sai Uralin Tšekan alueneuvostolta käskyn suorittaa keisariperheen murha kesällä 1918. Jurovski johti teloitusryhmää, joka surmasi tsaariperheen jäsenet ja hautasi ruumiit heinäkuussa 1918.


title: Jakov Jurovski

text: Jurovski laati teloituksesta ja ruumiiden kätkemisestä yksityiskohtaisen muistion Trotskille. Muistion hiilipaperikopio jäi hänen papereihinsa ja sitä tietä hänen pojalleen, joka luovutti sen aikanaan venäläiselle elokuvaohjaaja Geli Rjaboville.


title: Jakov Jurovski

text:
Jurovskin muistiosta kävi ilmi ettei ruumita hakattukaan kirveillä palasiksi eikä myöskään poltettu täydellisesti tuhkaksi niin kuin amerikkalainen Robert K. Massie oli valheellisesti väittänyt jo vuodesta 1967 asti. Näitä perättömäksi osoittautuneita väitteitä Massie esitti kirjassaan "Nikolai ja Aleksandra."
Muistiosta selvisi edelleen, että yhdeksän ruumista haudattiin "sikojen niityllä" tiehen siihen kohtaan mihin auto upposi. Ruumiit valeltiin kauttaaltaan rikkihapolla tunnistamisen estämiseksi (ruumiita ei siis poltettu). Sillä aikaa kun yhteishautaa kaivettiin Jurovskin väitteen mukaan poltettiin hovineiti ja Aleksei . Jurovskilla oli käytettävissä vajaa viisi tuntia aikaa näiden kahden ruumiin polttamiseen. Ihmisruumiin polttaminen ulkoilmassa vaatii kuitenkin 50 tuntia.


title: Jakov Jurovski

text: Nikolai Sokolov, joka tutki tsaarin, tämän perheen ja palvelijoiden murhaa on kuvattu seisomassa heidän hautansa päällä "sikojen niityllä" vuonna 1919. Sokolov ei kuitenkaan koskaan kyennyt löytämään tuolloin allaan olevia ruumiita. Tämän seurauksena Sokolov tuli siihen johtopäätökseen, ettei mitään ruumiita ole olemassakaan, vaan ruumiit olivat haihtuneet poltettaessa savuna ilmaan. Lähes 70 vuotta läntinen maailma uskoi sokeasti tähän Sokolovin keksimään mielikuvitukselliseen teoriaan.


title: Jakov Jurovski

text: Venäjän kansalaissodan jälkeen Jurovski hoiti useita virkoja bolševikkipuolueessa asuen välillä Moskovassa, jossa hän kuoli vuonna 1938 tulehtuneen mahahaavan seurauksena.


title: Jill Kelly

text: Adrianne Diane Moore eli Jill Kelly (s. 1. helmikuuta 1971 Pomona, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.


title: Jill Kelly

text: Kelly on kymmenvuotisen uransa aikana esiintynyt yli 400 pornografisessa elokuvassa. Hän on ajoittain esiintynyt myös muiden tyylilajien elokuvissa, kuten Spike Leen koripallodraamassa "Rankkaa peliä" ("He Got Game", 1998).


title: Jill Kelly

text: Kelly toimi valmistuttuaan yökerhon stripparina ja aloitti uransa aikuisviihde-elokuva-alalla tutustuttuaan Tiffany Millioniin. Hän perusti vuonna 1999 oman tuotantoyhtiönsä Jill Kelly Productionsin, joka lopetti toimintansa 2005. Hän on voittanut kahdella esiintymisellään AVN-palkinnon.


title: Jill Kelly

text: Kelly on biseksuaali. Aikuisviihdealan ammattilaiset Cal Jammer, Julian ja Corey Jordan ovat olleet hänen puolisoitaan. Ensimmäinen liitto päättyi Jammerin itsemurhaan vuonna 1995, kaksi muuta eroon.


title: Njandoma

text: Njandoma () on kaupunki Arkangelin alueen lounaisosissa Venäjällä. Se sijaitsee 347 km Arkangelista etelään. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 22 356 (2010).


title: Njandoma

text: Njandoma perustettiin vuonna 1896 asutukseksi samannimisen rautatieaseman ympärille Vologdan-Arkangelin rataa rakennettaessa, ja se on yhä leimallisesti rautatiekaupunki. Kaupunkioikeudet sillä on ollut vuodesta 1939. Kaupungin tärkeimmät työnantajat ovat veturivarikko ja broileritehdas.


title: Herakleen urotyöt

text: Herakleen urotyöt ovat joukko myöhemmän kerronnan yhdistämiä muinaisia tapahtumia, jotka kuvaavat Herakleen, muinaisen Kreikan tarusankareista suurimman, katumusharjoitusta. Alkuperäisen kahtatoista urotyötä kuvaavan runoelman luomisesta kreikkalaiset antavat kunnian sittemmin kadonneelle eepokselle, jonka kirjoitti Peisandros Rhodoslainen n. 600 eaa.


title: Herakleen urotyöt

text: Herakleen urotöitä ei ole koottuna yhteen lähteeseen, vaan ne säilyivät katkelmina eri teoksissa, joista ne pystyttiin sittemmin kokoamaan yhteen. Ruck ja Stables väittävät, ettei olisi olemassa ainoastaan yhtä tapaa tulkita tehtäviä mutta kuusi niistä tapahtui Peloponnesoksella ja ne huipentuivat Olympoksen valtakauden alkamiseen. Kuusi muuta veivät sankarin kauemmaksi maailmalle, mutta jokaisessa tehtävässä toistui sama kuvio: Herakles lähetettiin tappamaan, kukistamaan tai pyydystämään Heran edustajalle Eurystheukselle taianomainen kasvi tai eläin. Kaikki valitut tapahtumapaikat olivat Heran tai "jumalattaren" aiempia mahtipaikkoja, mukaan luettuna manalan portti.


title: Herakleen urotyöt

text: Antiikin kreikkalaisessa kuvataiteessa on nähtävillä kuuluisa kuvaus urotöistä Zeuksen temppelin metoopeissa Olympiassa noin vuodelta 450 eaa.; itse asiassa töiden lukumääräksi on voinut vakiintua kaksitoista, koska työt esitetään kahdessatoista eri metoopissa.


title: Herakleen urotyöt

text: Saatettuaan Alkmenen raskaaksi ja tämän nyt odottaessa Heraklesta Zeus julisti, että seuraava poika, joka syntyy Perseuksen sukuun, olisi nouseva kuninkaaksi. Heran kuultua tämän hän viivytti Alkmenen synnytystä kolmella kuukaudella ja antoi oman suosikkinsa Eurystheuksen syntyä ennen aikojaan seitsenkuisena. Kun Zeus ymmärsi, mitä oli tapahtunut, hän raivostui mutta piti yhä lupauksensa.


title: Herakleen urotyöt

text: Ohimenevässä hulluuden puuskassa, jonka Hera oli saanut aikaan, Herakles murhasi oman perheensä. Ymmärrettyään tekonsa hän vetäytyy elämään yksin erämaassa, josta hänet myöhemmin löytää hänen serkkunsa Theseus. Theseus suostuttelee Herakleen lähtemään ja kysymään neuvoa Delfoin oraakkelilta. Oraakkeli kertoi, että sovitustyöksi Herakleen täytyy suorittaa kymmenen tehtävää, jotka kuningas Eurystheus – mies, joka oli vienyt hänen syntymäoikeutensa ja jota hän eniten vihasi – hänelle määrää.


title: Herakleen urotyöt

text: Tehtäviensä aikana Heraklesta seurasi usein miesseuralainen, joko Likymnios tai hänen serkkunsa Iolaos. Vaikka alkuperäinen aikomus olikin suorittaa kymmenen tehtävää, tämä avustajan läsnäolo johti vielä kahteen ylimääräiseen. Eurystheus ei laskenut suoritetuiksi Hydraa, koska Iolaos auttoi häntä, eikä Augeiaan talleja, koska hän sai palkan työstänsä.


title: Herakleen urotyöt

text: Urotöiden perinteinen järjestys:Suurin osa tapahtumapaikoista on Arkadian rajojen sisäpuolella tai kiinteässä yhteydessä sinne. Tämä osoittaa siten kertomusten mahdollisen alkuperän."Herkuleen urotyöt" (engl. "The Labours of Hercules", 1947) on Agatha Christien kirjoittama novellikokoelma, jossa mestarisalapoliisi Hercule Poirot kertoo 12 tapauksestaan, joilla hän aikoo päättää yksityisetsivän uransa ja jotka noudattavat enemmän tai vähemmän tarkasti alkuperäisiä Herakleen urotöitä.


title: Kingda Ka

text: Kingda Ka on Intamin AG:n valmistama vuoristoratalaite, joka sijaitsee yhdysvaltalaisessa Six Flags Great Adventure -teemapuistossa Jacksonin kaupungissa New Jerseyssä. 139 metrin korkuinen ja huippunopeudeltaan 206 kilometriä tunnissa liikkuva Kingda Ka on tällä hetkellä maailman korkein vuoristorata. Laitteen rakentaminen maksoi yhteensä 25 miljoonaa dollaria ja avattiin yleisön käyttöön 20. maaliskuuta 2005.


title: Kingda Ka

text: Vaunujen lastaamisen jälkeen juna etenee hitaasti asemalta vaihderadalle, missä laitteen kaikki neljä junaa voidaan samanaikaisesti asettaa kahdelle erilliselle radalle. Kun juna on valmiina lähtöön, se liikkuu laukaisupisteelle ja vaunujen matkustajille ilmoitetaan lähdöstä äänimerkillä. Äänimerkin jälkeen matkustajat kuulevat sihisevän äänen, ja viisi sekuntia myöhemmin hydraulinen laukaisujärjestelmä päästää valtavalla työntövoimalla vaunun liikkeelle, ja vaunu kiihtyy huippunopeuteensa 206 kilometriin tunnissa vain kolmessa ja puolessa sekunnissa. ”Tavallisessa” vuoristoradassa junavaunut nousevat ylös ketju- tai vaijerijärjestelmän avulla.


title: Kingda Ka

text: Vaikka laukaisujärjestelmän moottorin teho onkin 28 000 hevosvoimaa, juna saattaa toisinaan pysähtyä turvallisuussyistä kesken päätorniin nousun ja peruuttaa alas taaksepäin, minkä jälkeen juna laukaistaan uudelleen. Peruuttamisen syynä ovat useimmiten voimakkaan tuulen kaltaiset sääolosuhteet, jotka muussa tapauksessa voisivat aiheuttaa matkustajille vaaratilanteita. Laitteen läheisyydessä on huomautuskylttejä, joissa laitteessa kävijöille huomautetaan, että peruuttaminen on laitteelle täysin tavallista. Koko laukaisusuoran matkalla on magneettijarrulevyjä, jotka lasketaan pneumaattisesti alas laukaisun ajaksi. Mikäli juna joutuu peruuttamaan takaisin kiihdytyssuoralle, tietokonejärjestelmä nostaa jarrulevyt ylös jarruttamaan junaa.


title: Kingda Ka

text: Laukaisujärjestelmän ”tönäisyn” työntövoima nostaa junan 139 metrin korkuiseen Kingda Kan päätorniin, ja nousun aikana juna pyörii 90 asteen kulmassa. Kun juna on edennyt tornin huipulle, se aloittaa miltei pystysuoran vapaapudotuksen, jossa juna pyörii 270 asteen spiraalissa ja vauhti kiihtyy kolmen ja puolen sekunnin sisällä peräti 206 kilometriin tunnissa. Vapaapudotuksen vauhti on niin voimakas, että matkustajat voivat kokea lyhyen ajan viiden- tai kuudenkertaisen G-voiman vaikutuksen. Laskeutumisen jälkeen vaunut nousevat välittömästi toiseen, 39-metriseen mäkeen ja laskeutuvat sieltä alas, mikä yhdistettynä päätornin antamaan vauhtiin luo matkustajille hetkellisen painottomuuden tunteen.


title: Kingda Ka

text: Kun juna on laskeutunut toista mäkeä pitkin alas, laitteen magneettiset jarrut pysäyttävät junan. Juna tekee U-kirjaimen muotoisen käännöksen ja palaa takaisin asemalle, minkä jälkeen matka on päättynyt. Matka kestää yhteensä vain 28 sekuntia. Six Flags Great Adventuren ”virallisen” laskelman mukaan matka kestää itse asiassa 50,6 sekuntia, tosin laskelmassa on mukaan luetettu myös junan arvioitu odotusaika laukaisuasemalla ennen varsinaista lähtöä.


title: Kingda Ka

text: Kingda Ka'ssa on neljä junaa, joista jokaisessa on viisi junavaunua. Yksi juna kykenee kuljettamaan yhdellä kerralla enintään 18 matkustajaa. Tunnistuksen helpottamiseksi jokainen juna on värjätty eriväriseksi: värit ovat vihreä, oranssi, vaaleansininen ja tummansininen. Junilla ei ole virallisia nimiä, vaan niistä käytetään pelkkiä tunnusnumeroita.


title: Kingda Ka

text: Kingda Kan matkustajien tarkastuksesta ja junien lähdöstä ovat vastuussa kaksi huvipuiston operaattoria, joista toinen päästää laukaisupisteellä odottavan junan liikkeelle. Laitteen laukaisujärjestelmä kykenee laukaisemaan yhden junan joka 45 sekunnin välein, joten tunnin aikana Kingda Ka'ssa vierailee arviolta 1 400 matkustajaa. Vuoden 2005 onnettomuuden seurauksena vuonna 2006 laitteessa oli yhdellä kerralla käytössä vain kaksi junaa: vaaleansininen ja vihreä kesällä sekä vaaleansininen ja oranssi syksyllä. Vuoden 2007 alusta lähtien laitteen kaikki neljä junaa ovat olleet taas käytössä.


title: Kingda Ka

text: Vaunujen turvavarusteisiin kuuluvat hydraulisesti toimiva ja lukittautuva turvapuomijärjestelmä sekä turvavyöt, jotka matkustajien on kiinnitettävä omatoimisesti. Turvavöiden tarkoituksena on estää matkustajia putoamasta junan kyydistä kesken ajomatkan, mikäli turvapuomijärjestelmä sattuisi pettämään. Vaunun kyytiin päästäkseen on matkustajan oltava vähintään 140 senttimetrin pituinen, mutta laitteeseen ei myöskään päästetä liian pitkiä matkustajia: mikäli matkustaja on liian pitkä, vaunun istuimen selkänoja ei kykene suojelemaan päätä ja niskaa, jonka seurauksena matkustaja voi saada vaunun laukaisujärjestelmän ”lähtölaukauksen” voimasta vakavan aivotärähdyksen.


title: Kingda Ka

text: Kingda Kan vaunuissa tapahtui onnettomuus 6. kesäkuuta 2005 yhden junan laukaisun yhteydessä. Vuoristoradan laukaisujärjestelmän vaijerien pultti petti, jolloin ne löystyivät ja niihin muodostui kitkaa. Vaijereihin muodostunut kitka esti vaunua pääsemästä päätornin huipulle, ja laitteen magneettijarrut yrittivät hidastaa peruuttavaa vaunua. Onnettomuushetkellä vaunussa ei ollut matkustajia, joten tapaus ei vaatinut loukkaantuneita tai kuolonuhreja. Kingda Kan jarrujärjestelmä kuitenkin vaurioitui, ja huvipuisto joutui hankkimaan Intamin AG:lta vuoristorataan uudet jarrut. Kun laitevika oli korjattu ja uudet jarrut oli asennettu, Kingda Ka avattiin uudestaan yleisölle 4. elokuuta 2005.


title: Kingda Ka

text: Kingda Ka on yksi Six Flags Great Adventuren suosituimmista laitteista, minkä seurauksena kävijät saattavat joutua jonottamaan laitteeseen pääsemistä jopa kuuden tunnin ajan. Laitteen jonotusalue alkaa pitkällä ja mutkittelevalla sisäänkäynnillä, mistä huvipuiston työntekijä ohjaa kävijät varsinaiselle asemalle. Koska jonotusalueella ei ole erityisemmin kunnollista varjoisaa suojaa, huvipuisto ei suosittele kävijöitään jonottamaan laitteeseen pitkiä aikoja auringonpaisteessa.


title: Kingda Ka

text: Alun perin Kingda Kan jonotustilat olivat nykyistä suuremmat, ja ne osittain sijaitsivat vuoristoradan alapuolella. Vuodesta 2006 lähtien jonotustilat ovat kuitenkin olleet aikaisempaa pienemmät, sillä huvipuiston mukaan mahdollisen onnettomuuden tapahtuessa laitteen alla seisovat kävijät saattaisivat joutua hengenvaaralliseen tilanteeseen.


title: Stacy Valentine

text: Stacy Valentine, oikealta nimeltään Stacy Baker (s. 9. elokuuta 1970, Tulsa, Oklahoma) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.


title: Stacy Valentine

text: Valentinen taiteilijanimi on peräisin siitä, että hän esiintyi ensimmäisessä pornoelokuvassaan 14. helmikuuta 1996, ystävänpäivänä (). Näyttelijästä on tehty dokumentti "The Girl Next Door" (1999), jossa kuvataan yksityiskohtaisesti hänen elämänsä vaiheita.


title: Stacy Valentine

text: Valentine on jättänyt aikuisviihdealan esiinnyttyään viimeisessä elokuvassaan 14. helmikuuta 2000. Hänen uransa kesti näin tasan neljä vuotta. Tämän jälkeen hänet palkattiin Penthouse-lehden mallien rekrytointijohtajaksi.


title: Stacy Valentine

text: Hänet on myös palkittu AVN- ja XRCO-palkinnoilla.


title: Anita Brookner

text: Anita Brookner (16. heinäkuuta 1928 Lontoo – 10. maaliskuuta 2016) oli brittiläinen kirjailija ja taidehistorioitsija.


title: Anita Brookner

text: Brookner oli Lontooseen muuttaneen puolalaispariskunnan ainoa lapsi. Hän opiskeli Lontoossa King’s Collegessa sekä Courtauld Institute of Artissa. Valmistuttuaan hän suoritti kolmen vuoden ajan jatko-opintoja Pariisissa ja luennoi sen jälkeen taiteesta Readingin yliopistossa (1959–1964) ja Courtauld Institutessa. Jälkimmäisessä hän erikoistui 1700- ja 1800-luvun ranskalaiseen taiteeseen. Vuonna 1967 Brooknerista tuli Cambridgen yliopiston ensimmäinen taiteen Slade-professuurin saanut nainen.


title: Anita Brookner

text: Brookner alkoi kirjoittaa romaaneja 1980-luvulla. Hänen esikoisromaaninsa "A Start in Life" (suom. "Lähtö elämään") ilmestyi vuonna 1981. Vuonna 1984 Brookner voitti Booker-palkinnon romaanillaan "Hotel du Lac" (suom. "Rantahotelli"). Hänen viimeiseksi jäänyt romaaninsa "At the Hairdresser’s" ilmestyi vuonna 2011.


title: Anita Brookner

text: Lähde


title: Nina Hartley

text: Nina Hartley, oikealta nimeltään Marie Louise Hartman, (s. 11. maaliskuuta 1959 Berkeley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän on koulutukseltaan sairaanhoitaja.


title: Nina Hartley

text: Hartleyn debytoi elokuvassa "Educating Nina" (1984), jonka tuotti alan veteraani Juliet Anderson.


title: Nina Hartley

text: Hartleyllä on ollut uraa myös pornoelokuvien ulkopuolella: hän on esiintynyt muun muassa Paul Thomas Andersonin elokuvassa "Boogie Nights" (1997). Vuonna 1995 hänet otettiin XRCO Hall of Fameen.


title: Nina Hartley

text: Hartleyn ensimmäinen avioliitto kesti noin 17 vuotta. 7. heinäkuuta 2003 hän meni eron jälkeen uusiin naimisiin Ernest Greenen kanssa. Hartley on poliittiselta kannaltaan sosialisti, aatteeltaan ”seksuaalimyönteinen feministi”.


title: Töölön kirkko

text: Töölön kirkko on arkkitehti Hilding Ekelundin suunnittelema, 1920-luvun klassismia edustava tiilinen kirkkorakennus Helsingin Taka-Töölön kaupunginosassa. Kirkon osoite on Topeliuksenkatu 4.


title: Töölön kirkko

text: Kirkkorakennuksen muoto noudattaa paljolti vuonna 1927 järjestetyn arkkitehtikilpailun voittanutta suunnitelmaa. Kilpailun jälkeen ehdotusta muokattiin. Esimerkiksi rakennuksen toisessa kerroksessa sijaitseva 400 hengen kirkkosali jäi pienemmäksi kuin Ekelundin alun perin hahmottelema 700 hengen sali. Rakennus vihittiin käyttöön 13. huhtikuuta 1930.


title: Töölön kirkko

text: Töölön kirkosta tuli seurakuntansa pääkirkko vasta runsas vuosikymmen valmistumisensa jälkeen; alun perin rakennus toimi seurakuntasalina. Kun Töölöstä muodostettiin 1941 oma evankelis-luterilainen seurakunta, rakennuksen pääkäyttötarkotus muutettiin kirkoksi.


title: Töölön kirkko

text: Kirkon alttaritaulu on jäänyt keskeneräiseksi, koska tätä öljyvärimaalausta "Iankaikkinen elämä" maalannut taiteilija Henry Eriksson kuoli liikenneonnettomuudessa vuonna 1930. Vihkikappelin "Viinipuu"-seinämaalaus, kastekappelin "Jeesuksen kaste" -seinämaalaus ja ala-aulan kaarisyvennyksen "Mooses ja palava pensas" -maalaus ovat taidemaalari Paavo Leinosen käsialaa. Kirkon 26-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan Urkutehdas. Muusikko Petri Walli kuoli 28. kesäkuuta 1995 hypättyään Töölön kirkon tornista.


title: Töölön kirkko

text: Töölön kirkko oli suljettu peruskorjauksen takia jouluun 2014 saakka. Korjauksen valmistuttua kirkon avajaisjuhlallisuudet pidettiin sunnuntaina 14. helmikuuta 2016. Peruskorjauksessa muun muassa uusittiin talotekniikka ja keittiötilat sekä palautettiin rakennuksen ulko- ja sisäpintoihin alkuperäinen väritys.


title: Töölön kirkko

text: Töölön kirkon kellarin kerhohuone Pärinäpirtti eli "Päris" on ollut monien kerhojen kokoontumispaikka. Muun muassa kappalainen Ilmo Launis veti siellä askartelu- ja tekniikkakerhoja.


title: Portugalin Grand Prix 1991

text: Portugalin Grand Prix 1991 oli 513. Formula 1 -osakilpailu. Se ajettiin 22. syyskuuta 1991 Autódromo do Estoril -radalla. Kilpailun voitti Williams-kuljettaja Riccardo Patrese. Nigel Mansell hylättiin sääntöjenvastaisen varikkokäynnin takia. Hänen oikea takarenkaansa irtosi varikkopysähdyksensä jälkeen, minkä jälkeen uusi rengas vaihdettiin hänen autoonsa varikkosuoralla. FIA piti varikkopysähdystä sääntöjenvastaisena ja hylkäsi Mansellin. Myös hänen ajamansa nopein kierros mitätöitiin.


Jatkosodan hyökkäysvaiheen merisotatoimet on nimitys merisotatoimille pääasiassa Suomenlahdella jatkosodan hyökkäysvaiheessa vuoden 1941 joulukuulle.


title: Jatkosodan hyökkäysvaiheen merisotatoimet

text: Jatkosodan aikana laivaston merkitys kasvoi. Jatkosodan aattona Suomen merivoimat miehittivät Ahvenanmaan operaatio Kilpapurjehduksen myötä. Hyökkäysvaiheen aikana suomalaiset vartiomoottoriveneet partioivat aluevesillä, sukellusveneet suorittivat pitkiä partioretkiä ja miinalaivat miinoittivat yhteistyössä saksalaisten kanssa Suomenlahtea. Maavoimien edettyä Ääniselle Suomen laivasto sai uuden laivastoyksikön, kun perustettiin Äänisen laivasto-osasto, johon kuului yksi tykkivene ja muutamia muita aluksia. Myös ns. saattuetoimintaa suoritettiin, eli sota-alukset saattoivat aseistamattomia rahti- ja matkustaja-aluksia.


text: Ensimmäiset taisteluammunnat Mäkiluodolla käytiin iltapäivällä 3. heinäkuuta 1941. Kohteena ollutta neuvostojoukkojen miinalaivaosastoa kohti suomalaiset ampuivat neljä 12-tuumaisen ja kolme 8-tuumaisen tykin laukausta. 12-tuumaisen tykin toinen hissi oli mennyt aiemmin päivällä epäkuntoon ja toisella 8-tuumaisella tuli lataushäiriö.


text: 16. elokuuta illalla Mäkiluodon 8-tuumaiset tykit ampuivat kohti moottoritorpedoveneitä, jotka tulittivat Kallbådanin saaren asemia. Yöllä veneet palasivat, ja Rönnskärin 6-tuumaiset ampuivat niitä kohti. Veneet ilmeisesti säästyivät.


text: Punalaivaston evakuoituessa Tallinnasta 28. elokuuta Mäkiluodon linnake ampui kolmea eri laivaosastoa kohti 12- ja 8-tuumaisilla pattereilla.


text: Yöllä 4. marraskuuta 12-tuumaiset tykit ehtivät avata tulen neljän laivan osastoa kohti ennen kuin laivat katosivat näkyvistä. Samana iltana Hankoniemestä poistui neuvostoliittolaisten yksi laivaosasto, jota ammuttiin 12- ja toisella 8-tuumaisella tykillä.


text: 30. marraskuuta illalla ja yöllä 12- ja 8-tuumaiset ampuivat viiden laivan osastoa kohti.


text: Viimeisissä taisteluammunnoissa 2.–3. joulukuuta 1941 illalla ja yöllä kahta Hangosta poistuvaa osastoa ammuttiin 12- ja 8-tuumaisilla. Hangosta illalla 2. joulukuuta lähteneeseen saattueeseen kuulunut tykkivene Virsaitis sai kello 00.30 aikaan osuman ja upposi. Aluksella oli 246 ihmistä, joista pelastettiin 96. Jälkimmäisen osaston kuljetusalus "Josef Stalin" ajoi myöhemmin miinaan ja jäi paikalleen. Kun neuvostojoukot ottivat sen hinaukseen, sai se osuman Mäkiluodon 12-tuumaisesta kranaatista ja keulassa olleet ammukset räjähtivät. Alus ajelehti sitten karille Viron rannikolle saksalaisten saaliiksi. 5 600:ta aluksessa olleesta vajaat 3 000 kuoli, saattoalukset pelastivat 1 700 ja noin 1 000 jäi saksalaisten vangiksi. Myöhemmin päivällä Mäkiluoto ampui yhtä hävittäjän osastoa kohti. Tämän jälkeen Hanko oli evakuoitu, ja neuvostoliittolainen Suomenlahden-liikenne lakkasi.


text: Ilmahyökkäyksiä linnaketta vastaan sattui pitkin hyökkäysvaihetta, mutta vakavia tappioita saarella ei koettu.


text: Panssarilaiva Ilmarisen tuhoa jotkut suomalaiset pitävät jatkosodan hyökkäysvaiheen katkerimpana menetyksenä. Alus upposi Utön eteläpuolelle 13. syyskuuta 1941. Alus vei mukanaan 271 miestä .


text: Suomen laivaston lippulaiva Ilmarisen kohtalon hetket koittivat operaatio Nordwindin myötä, joka oli saksalaisten suunnitelma vallata neuvostojoukkojen haltuun jääneet Hiidenmaan ja Saarenmaan saaret. Maihinnousun peiteoperaatioon saksalaiset pyysivät suomalaisten apua. Suomen merivoimien komentaja Väinö Valveen 7. syyskuuta antaman käskyn mukaan saksalaisten aloittaessa maihinnousunsa saariin suomalaiset keskittäisivät aluksiaan harhautussuunnitelmissa Utön suunnalle ja panssarilaivat estäisivät Bengtskärin suunnassa neuvostojoukkojen pakotien saarista Hankoon. Panssarilaivat Ilmarinen ja Väinämöinen siirtyivät Utöön 13. syyskuuta kello 15..


text: Utön alueelle saapumisen jälkeen suomalaiset pitivät neuvottelun, joissa päätettiin operaation yksityiskohdat. Siinä päätettiin, että panssarilaivat kulkisivat miinoista raivattua meriväylää pitkin. Väylää oli raivattu "ainakin 20 meripeninkulman etäisyydelle".. Panssarilaivojen osasto, Ilmarinen kärjessä, lähti liikkeelle kello 18. Ilmarista ohjasi kapteeniluutnantti Veijo Virkki ja laivassa oli kaikkiaan 398 miestä .


text: Kello 19.51 Ilmarinen kääntyi suunnalle 232. 20.30 aikaan alus saapui käännöspisteeseen ja aloitti käännöksen vastakkaissuunnalle oikean kautta. Eloonjääneen kertomuksen mukaan pian käännöksen jälkeen laivan vasemmalla kyljellä räjähti ja tulipatsas kohosi yli kymmenen metrin korkeuteen . Välittömästi tämän jälkeen laiva kaatui vasemmalle kyljelleen ja muutamaa minuuttia myöhemmin se alkoi vajota perä edellä. Seitsemää minuuttia myöhemmin räjähdyksestä Ilmarinen oli uponnut. Kaikkiaan Psl Ilmarisen miehistöstä 271 hukkui ja 127 pelastui.


text: Onnettomuuden jälkeen tietoa Ilmarisen uppoamisesta ei heti ilmoitettu. Tieto julkaistiin 16. syyskuuta ja kaatuneiden ja pelastuneiden nimet 2. lokakuuta. 21.–22. syyskuuta välisenä yönä oli Moskovan radio tiedottanut: ”"Suomalainen rannikkovartioalus Ilmarinen on ajanut miinaan ja uponnut Suomenlahdella laivastoyksiköidemme hyökkäyksen aikana"”. Uutisen loppu oli kylläkin jo propagandaa. Ilmarisen uppoamiskoordinaatit Panssarilaiva Väinämöisen mukaan olivat P=59°25´8´´ ja I=21°3´6´´. Uhrit siunattiin vuonna 1943.


title: Tiia Hautala

text: Tiia Hautala (s. 3. huhtikuuta 1972 Pori) on suomalainen yleisurheiluvalmentaja ja entinen yleisurheilun moniottelija. Hän edusti aktiviurallaan Porin Kenttäurheilijoita ja Porin Yleisurheilua. Häntä valmensivat Erkki Hautala, Juha Flinck ja Risto Koskinen.


title: Tiia Hautala

text: Seitsenottelussa hänen parhaat saavutuksensa arvokilpailuissa olivat viides sija Sevillan MM-kisoissa 1999 ja kahdeksas sija Sydneyn olympialaisissa 2000. EM-hallikisojen viisiottelussa hän oli neljäs vuosina 1998 ja 2000. Helsingin MM-kisojen 2005 piti olla Hautalan viimeiset kilpailut, mutta vähän ennen kisoja hänen akillesjänteensä hajosi.


title: Tiia Hautala

text: Kalevan kisoissa hän voitti 16 mitalia joista 8 kultaa. SM-hallikisoista hänellä on 18 mitalia. Hautalan ennätys seitsenottelussa on Sevillan MM-kisoissa oteltu 6369 pistettä, joka oli myös hetken aikaa Suomen ennätys, kun seitsenottelun ennätystilastot siivottiin naisten keihään painopisteen muuttamisen takia. Myöhemmin kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF kuitenkin muutti kantaansa ja vuonna 2001 Suomen ennätykseksi palautettiin Satu Ruotsalaisen ennätystulos 6404 pistettä. Hautalan nimissä on sisäratojen viisiottelun Suomen ennätys 4580 pistettä, jonka hän otteli EM-halleissa Belgian Gentissä vuonna 2000.


title: Tiia Hautala

text: Urheilu-uransa jälkeen hän alkoi kirjoittaa urheiluaiheisia artikkeleita lehtiin. Tiia Hautala ja Mia Strömmer julkaisivat keväällä 2007 molempien urheilu-uraa käsittelevän kirjan "Vieläkös te urheilette?" Hautala valmensi vuonna 2009 uransa lopettanutta Salla Rinnettä (o.s. Käppi), jonka ennätykseksi seitsenottelussa jäi 5896 pistettä. Nykyään hän työskentelee Varalan Urheiluopistossa ammattivalmentajana.


title: Tiia Hautala

text: Helmikuussa 2017 Yle Urheilu julkisti Hautalan toimivan yleisurheilulähetystensä asiantuntijana Jarkko Finnin ohella.


title: Varvasastuja

text: Varvasastujia ovat eläimet, joilla kävellessä ainoastaan varpaat osuvat maahan. Varvasastujat pystyvät yleensä liikkumaan nopeammin, ketterämmin ja vähemmän äänekkäästi kuin kanta-astujat. Varvasastujia ovat esimerkiksi useimmat petoeläimet (eli kissaeläimet ja koiraeläimet) sekä linnut.


title: Varvasastuja

text: Kavioeläimet ja sorkkaeläimet, esimerkiksi hevoseläimet ja märehtijät, ovat kärkiastujia. Ihminen taas on kanta-astuja, kuten karhutkin (isopandaa lukuun ottamatta). Varvasastunnan ja kanta-astunnan välimuotojakin on, esimerkkeinä isopanda ja norsut.


title: XSL-FO

text: XSL-FO () on W3C:n suosituksiin kuuluva XML-pohjainen merkintäkieli, jolla kuvataan XML-dokumentin sivumuotoinen esitystapa yhdessä sisällön kanssa. XSL-FO on osa XSL-perhettä, joka kokonaisuudessaan on tarkoitettu XML-muotoisen tiedon käsittelyyn ja esittämiseen. Suositusperheeseen kuuluvat muut osat ovat XSLT ja XPath, joita voidaan käyttää hyväksi XSL-FO dokumentin luonnissa. Sovellusten näkökulmasta XSL-FO toimii välimuotona luotaessa XML-muotoisesta tiedosta lopullinen esitysmuoto, yleensä PDF-dokumentti.


title: XSL-FO

text: XSL-FO:n kehittäminen on lopetettu. Sen viimeinen työstettävä luonnos julkaistiin tammikuussa 2012 ja työryhmä lopetettiin marraskuussa 2013.


title: Tietyö

text: Tietyö on tiellä tai sen tuntumassa tehtävää, tiehen tai sen rakenteisiin kohdistuvaa rakennus- tai kunnossapitotyötä. Erityisesti suuremmista tai pidempiaikaisista tietöistä varoitetaan erillisellä liikennemerkillä, että tien käyttäjät osaavat varoa työkoneita ja normaalista poikkeavaa tien kuntoa. Työmaa-alueelle on voitu myös asettaa tietyön ajaksi alempi nopeusrajoitus. Nopeusrajoitukset ovat yleensä 50 km/h tai 30 km/h, joskus 15 km/h.


title: Tietyö

text: Esimerkkejä tietöistä:


Jatkosodan hyökkäysvaiheen ilmasotatoimet on nimitys ilmasotatoimille jatkosodan hyökkäysvaiheessa.


title: Jatkosodan hyökkäysvaiheen ilmasotatoimet

text:
Jatkosodan hyökkäysvaiheeseen mennessä Suomi oli paremmin varustautunut kuin talvisodassa. Suomen ilmavoimilla oli käytössään hyökkäysvaiheen alussa noin 550 lentokonetta ja suomalaisilla oli ilmaherruus koko hyökkäysvaiheen ajan. Sota aloitettiin Bristol Blenheimillä ja päähävittäjänä oli yhdysvaltalainen Brewster F2A "Buffalo".
Jatkosodan hyökkäysvaiheen alla Suomen ilmavoimat oli jaettu neljään lentorykmenttiin
(Le.R), jotka puolestaan jakautuivat yhteentoista lentolaivueeseen (Le.Lv). Le.R 1:n (Le.Lv 12, Le.Lv 14 ja Le.Lv 16) lentolaivueet olivat tiedustelu- ja yhteistoimintalaivueita, Le.R 2:n (Le.Lv 24, Le.Lv 26 ja Le.Lv 28) ja Le.R 3:n (Le.Lv 30 ja Le.Lv 32) lentolaivueet hävittäjälaivueita sekä Le.R 4:n (Le.Lv 42, Le.Lv 44 ja Le.Lv 46) lentolaivueet pommitus- ja kaukotoimintalaivueita. Näiden laivueiden lisäksi ilmavoimilla oli kaksi erillistä lentorykmentteihin kuulumatonta lentolaivuetta; Le.Lv 6 ja Le.Lv 15.
Suomalaisten maahyökkäystä tukemaan asetettiin hieman aiemmin lakkautetun Le.R 1:n laivueet Le.Lv 12 ja Le.Lv 16, joiden tehtäviksi käskettiin tiedustelu, pommitus, valokuvaus, tykistön tulenjohto sekä lentolehtisten pudotus. Laivueet alistettiin VII AK:lle, mutta Le.Lv 12 sai lisäksi tehtävän suorittaa tiedustelutehtäviä myös VI AK:lle. Le.Lv 12:n kalustona oli sodan alkuvaiheessa 1. lentueella Curtiss Hawk 75A-koneita, 2. lentueella Gloster Gladiator-koneita ja 3. lentueella Fokker C.X-koneita. Le.Lv 16:n kalustona oli puolestaan 1. lentueella GL-koneita, 2. lentueella Westland Lysander-koneita ja 3. lentueella FK-koneita. Näistä CU- ja GL-koneet olivat hävittäjiä, FK-koneet tiedustelu ja syöksypommituskoneita, ja LY-koneet tiedustelukoneita, niillä voitiin suorittaa pommituksia pommikuorman ollessa maksimissaan 250 kg, tavallisesti käytettiin kuitenkin
huomattavasti pienempää määrää. Myös CU-koneet oli mahdollista varustaa pommein, pommikuorman ollessa suurimmillaan 150 kg. Kaikki edellä mainitut koneet olivat vanhentuneita ensilinjan toimintaan. Hyökkäyksen ilmatuen lisäämiseksi Ilmavoimien komentaja määräsi hävittäjäkonein varustetun Le.R 2:n toimimaan Kar.A:n suojana, ylläpitämään alueella ilmanherruutta sekä suojaamaan Le.Lv 12:n ja Le.Lv 16:n koneita näiden tehtävissä sekä osallistumaan maataisteluihin. Pommikonein varustettu Le.R 4 sai puolestaan määräyksen suorittaa pommituksia tarpeen mukaan. Hävittäjäkonein varustettu Le.R 3 määrättiin vastaamaan kotirintaman puolustuksesta.


text: Ennen hyökkäysten alkua laivueet suorittivat tiedustelua, joilla selvitettiin muun muassa vihollisen asemia sekä joukkojen siirtoja. Laivueissa tapahtui myös jonkin verran kalustomuutoksia Le.Lv 12 saadessa varikolta lisää CU-koneita ja luovuttaessa GL-koneensa Le.Lv 16:lle, jonka jälkeen Le.Lv 12:n 1. ja 2. lentue oli varustettu CU-koneilla. Le.Lv 12:n CU-parin suoritti 5. heinäkuuta tiedustelu- ja tuhoamislennon Laatokan pohjoispuolella hyökäten neuvostokolonnaa ja junaa vastaan Matkaselässä.


text:
Kar.A:n ja ilmavoimien välisen yhteistoiminnan tehostamiseksi Kar.A:n esikuntaan perustettiin Ilmakomentajan toimi, johon asetettiin everstiluutnantti Eino Bremer. Hänen alaisuuteensa tulivat kuulumaan kuitenkin ainoastaan Le.Lv 16 ja Le.Lv 12 hävittäjärykmentin Le.R 2 ollessa everstiluutnantti Richard Lorentzin komennossa. Ilmakomentajan tueksi perustettiin myös Ilmatoimisto, jonka toteuttaminen kesti kuitenkin pitkään ja se valmistui vasta päivää ennen hyökkäyksen alkua. Lisäksi molempiin Kar.A:n armeijakuntiin asetettiin ilmavoimien yhdysupseerit. Järjestely osoittautui myöhemmin huonosti toimivaksi, siinä oli liian monta välivaihetta, minkä seurauksena maavoimilta saadut tukipyynnöt saavuttivat ilmavoimien laivueet usein vasta sitten kun tilanne oli jo ohitse. 10. heinäkuuta alkaneessa hyökkäyksessä Le.Lv 16 toimintasuuntana oli Kar.A:n vasen siipi VII AK:n ja Ryhmä O:n hyökkäyskaistoilla oikeana rajana Laatokka ja vasempana Kuhmo. Le.Lv 12 puolestaan suoritti tiedustelua, kuten jo edellä todettiin, molempien AK:n hyväksi. 11.7. Le.Lv 12:n 1. lentue pommitti kahdella CU-koneella viholliskolonnaa saaden sen pysähtymään, minkä jälkeen kaksi saman laivueen FK-konetta suoritti kolonnan pommituksen CU-koneiden suojatessa pommittajia. Samana päivänä Le.Lv 26:n Fiat G.50-koneet tulittivat kolonnaa Laatokan pohjoispuolella olevan Värtsilän pohjoispuolella. ,
Tähän mennessä suomalaiset maajoukot olivat olettaneet, että ilmanherruus oli kiistämättömästi suomalaishävittäjien hallussa eivätkä olleet välittäneet suojautua koneiden lähestyessä, mikä oli muutamassa tapauksessa johtanut merkittäviin tappioihin viholliskoneiden hyökätessä maajoukkoja vastaan. 13. heinäkuuta IV ja II AK:n alueilla toiminut Le.Lv 14 oli saanut käskyn luovuttaa CU-koneensa Le.R 3:n Le.Lv 32:lle, jolta laivue sai vaihdossa FR-koneita. Käsky toimeenpantiin heti. Le.Lv 26 suoritti 16.- 17. heinäkuuta maataistelulentoja Uuksunjoella ja Helylässä saaden osumia autoihin ja ilmatorjunnan asemiin. Koneidenluovutuksen aiheuttaneen sekaannuksen takia Kar.A:n tiedustelu oli jonkin aikaa lähes kokonaan Le.Lv 16 varassa, joka suoritti tiedustelulennot toiminta-alueensa eteläosassa.


text: Tiedustelevat koneet suorittivat usein myös rynnäkköjä havaitsemiaan viholliskolonnia ja joukkokeskityksiä vastaan. Le.Lv 16:n tilanne helpotti vasta 24. heinäkuuta, jolloin Le.Lv 12:n 2. lentue suoritti ensimmäiset tiedustelulentonsa FR-koneilla. Samana päivänä ylipäällikkö pysäytti toistaiseksi Kar.A:n hyökkäyksen. Laivueet Le.Lv 12 ja Le.Lv 16 jäivät Kar.A:n alueelle jatkaen tiedustelutoimintaansa.


text:
15. heinäkuuta II AK:n alueella toimineen Le.Lv 14:n kolmikoneinen FR-partio havaitsi Kannaksen eteläosassa Nuijamaanjärven maastossa kuorma-auton, jota vastaan tehdyssä rynnäkössä yksi FR-kone sai osumia ilmatorjuntakonekivääritulesta ja syöksyi metsään tuhoutuen ohjaajan saadessa surmansa. Kyseisellä FR-koneella oli talvisodassa saavutettu eräänlainen maailmanennätys luutnantti Jorma Sarvannon ampuessa sillä alas kuusi vihollisen pommikonetta neljässä minuutissa. Le.R 2:n Le.Lv 24 osallistui neuvostojoukkojen liikenteen häirintään koko Laatokan Karjalan offensiivin ajan. Laivue hyökkäsi kahdeksan Brewster 239 (BW) -hävittäjäkoneen voimin tiellä havaittuja hyökkäysvaunuja, kuorma-autoja, linja-autoa, henkilöautoja, hevosajoneuvoja ja jalkaväkeä vastaan tuhoten yli kaksikymmentä autoa, kaksi hyökkäysvaunua sekä suuren määrän jalkaväkeä.
Maajoukkojen hyökkäyksen edetessä joutuivat lentolaivueet ja niiden lentueet seuraamaan maajoukkoja toimintakentältä toiselle, jotta välimatkat kenttien ja rintaman välillä eivät olisi kasvaneet liian pitkiksi. Neuvostokoneet suoritti useita hyökkäyksiä hävittäjillä ja pommittajilla näille suomalaisten käyttämille lentokentille, muun muassa Värtsilässä ja Lunkulassa, mutta hyökkäykset aiheuttivat vain harvoin vakavia vaurioita tai menetyksiä.


text: 29. heinäkuuta annettiin käsky ilmavoimien tehtävistä Karjalankannaksen-operaatiossa. Hävittäjälaivueiden Le.Lv 24, Le.Lv 28 ja Le.Lv 32 tehtäväksi määrättiin suojata II AK:n ja erityisesti sen tykistön etenemistä, suorittaa tiedustelua ja osallistua mahdollisuuksien mukaan rynnäköihin maamaaleja vastaan. Tiedustelu- ja yhteistoimintalaivueen Le.Lv 14:n alistus IV armeijakunnalle lakkautettiin ja laivueen päätehtäväksi määrättiin lentotiedustelu, tykistön tulenjohto sekä hyökkäykset maamaaleja vastaan II AK:n alueella. Laivue jätti kuitenkin 1. lentueensa IV AK:n käyttöön suorittamaan tiedustelua Viipurin suuntaan. Ilmavoimien komentaja otti laivueet Le.Lv 14 ja Le.Lv 32 sekä laivueen Le.Lv 28 2. ja 3. lentueen toistaiseksi suoraan omaan johtoonsa.


text: Aluksi Le.Lv 32 vastasi ilmatilan jatkuvasta partioinnista alueella Rautjärvi-Ilmee-Kirvu-Antrea-Vuoksi. Seuraavina päivinä se osallistui myös maataisteluihin, joissa tuhosi muun muassa osia autokolonnasta.


text: Le.Lv 28 suoritti 3. elokuuta Otsoisen luona hyökkäyksen 15:stä kuorma-autosta ja kahdesta panssarivaunusta koostunutta kolonnaa vastaan, jolloin kolme autoa ja toinen panssareista tuhoutui. Hyökkäyksessä yksi MS-kone sai osumia ilmatorjuntatulesta ja joutui tekemään pakkolaskun vihollisen hallussa olevalle alueelle ns. vesiperämottiin lentäjän selvitessä linjojen läpi omalle puolelle. Samana päivänä myös Le.Lv 32:n CU-koneet suorittivat 2–5-koneisin partioin tehtyjen valvonta- ja tiedustelulentojensa yhteydessä useita hyökkäyksiä 2–4 auton suuruisia viholliskolonnia vastaan tuhoten useita autoja. Todettakoon tähän, että Le.Lv 24:n komentaja oli kieltänyt hyökkäykset maamaaleja vastaan peläten niiden aiheuttavan turhia menetyksiä.


text: Elokuun alkupuolella vihollisen ilmatoiminta hiljeni II AK:n hyökkäysalueella merkittävästi, jolloin ilmavoimien komentaja palautti omaan komentoon ottamansa Le.Lv 28:n takaisin Le.R 2:n komentoon ja laivueen päätehtäväksi määrättiin Kar.A:n suojaus Aunuksen kannaksen keski- ja pohjoisosissa. Laivue aloitti siirtymisen Laatokan pohjoispuoliselle alueelle 6. elokuuta alkaen, mutta osallistui vielä toistaiseksi myös Kannaksen alueen taisteluihin, sillä 7. elokuuta annetussa käskyssä määrättiin hävittäjälaivueet Le.Lv 24, Le.Lv 28 ja pommituslaivue Le.Lv 44 keskittämään toimintansa 8. elokuuta aamusta alkaen linjan Elisenvaara-Hiitola itäpuolella oleviin teihin tärkeimmän hyökkäyskohteen ollessa tieosan Elisenvaara-Kurkijoki-Alakokkola jälkimmäinen osuus. Käskyssä hävittäjälaivueet määrättiin siis erityisesti maataistelutehtäviin. 8. elokuuta sää oli sateinen ja pilvet matalalla, mutta laivueet suorittivat joitakin hyökkäyksiä maamaaleja vastaan annetun käskyn mukaisesti. Myös etelämpänä toiminut Le.Lv 32 suoritti sinä päivänä nelikoneisin partioin rynnäkköjä viholliskolonnia vastaan tuhoten ja vaurioittaen useita kuorma-autoja sekä aiheuttaen neuvostojoukoille lisäksi mies- ja hevostappioita.


text: Länsi-Kannaksen valtaus käynnistyi 22. elokuuta IV AK:n aloittaessa hyökkäyksensä Kannaksen eteläosassa. Hyökkäystä tukemaan määrättiin Le.Lv 14 ja Le.Lv 32. Myös IV AK:n vasemmalla sivustalla ollut II AK jatkoi hyökkäystään siirtyen nyt Kannaksen keskilinjalle vasemmalla sivustallaan I AK. Näiden armeijakuntien tukena oli enää Le.Lv 24, sillä Le.Lv 28 oli kuun puolenvälin jälkeen siirtynyt Aunuksenkannakselle. Hävittäjälaivueiden Le.Lv 24 ja Le.Lv 32 päätehtävänä oli hyökkäävien maajoukkojen suojaus, minkä lisäksi laivueiden tuli osallistua maataisteluihin silloin, kun ilmatilanne sen salli ja maanteillä havaittiin ruuhkautuneita maaleja. Annetun käskyn mukaan hävittäjälaivueet suorittivat rynnäköintejä vihollista vastaan ja esimerkiksi Le.Lv 32 tuhosi jo hyökkäyksen alkamispäivänä kaksi vihollisen säiliöautoa Kämärällä. Hieman myöhemmin rynnäköt maamaaleja vastaan kiellettiin omien ja vihollisjoukkojen ollessa paikoitellen niin sekaisin keskenään, ettei selkeitä etenemislinjoja voitu osoittaa ja oli vaarana omien joukkojen tulittaminen. Kielto oli voimassa siihen asti, kun tilanne selkiytyi.


text: Le.Lv 32 oli saanut käskyn tiedustella Viipurista Koiviston suuntaan vieviä teitä ja osallistua kaikin voimin maataisteluihin Viipurin eteläpuolella. Suomalaisjoukot valtasivat Viipurin seuraavana päivänä ja saivat motitettua Viipurin eteläpuolelle Ylä-Sommeen-Porlammin alueelle kolme neuvostodivisioonaa. Le.Lv 32 suoritti 29. elokuuta huonossa säässä rynnäkköjä tätä Porlammin motiksi kutsuttua mottia vastaan. Porlammin motti laukesi 1. syyskuuta ja siellä olleet neuvostojoukot aloittivat paon etelään kohti Koivistoa ja kaakkoon kohti Leningradia. Suomalaiset maajoukot puolestaan aloittivat pakenevien vihollisten takaa-ajon Le.Lv 32:n jatkaessa myös hyökkäyksiään näitä vastaan, joskin sekava tilanne pakenevien ja takaa-ajajien kesken johti pian siihen, ettei ilmasta ollut mahdollista varmuudella erottaa joukkoja toisistaan, minkä vuoksi maataistelulennot oli lopetettava.


text: Suomalaisten hyökkäyksen edetessä Kannaksella aloitettiin Aunuksenkannaksen hyökkäyksen seuraavan vaiheen valmistelu. Le.Lv 16:n esikunta ja 1. lentue siirtyivät tätä silmällä pitäen Uomaan kentälle 24.8., minne myös 3. lentue saapui myöhemmin syyskuun alussa. Le.Lv 12 sai puolestaan 28.8. määräyksen suorittaa tiedustelua Kar.A:n hyväksi linjalle Kuuttilahti-Lotinanpelto asti. Tätä varten laivueen käytettävissä oli saksalaisilta lainattu infrapunakamera. Tiedusteltavina kohteina olivat neuvostojoukkojen asemat sekä VI AK:n tulevat etenemisurat. Kuten Kannaksella, myös Aunuksen kannaksella elokuun loppupuolella vallinnut huono sää oli vaikeuttanut lentotoimintaa. Pääosin VII AK:n alueella linjan Tulemajärvi-Pyhäjärvi pohjoispuolella toiminut Le.Lv 28 osallistui hyökkäysvalmisteluihin partioimalla hyökkäykseen ryhmittyvien suomalaisjoukkojen suojana sekä rynnäköimällä vihollisjunia vastaan.


text: Le.Lv 12 sai määräyksen tukea 4. syyskuuta alkanutta suomalaisten yleishyökkäystä tiedustelulla, tykistön tulenjohdolla sekä rynnäköinnillä maakohteita vastaan. Hävittäjälaivue Le.Lv 28:n päätehtävänä oli puolestaan ilmanherruuden ylläpito ja sivutehtävinä pommi- ja kuljetuskoneiden suojaus sekä tiedustelu- ja maataistelulennot. Seuraavan päivän huono sää haittasi suuresti lentotoimintaa, mutta tilanne parani sitä seuraavana päivänä, jolloin Le.Lv 12:n koneet havaitsivat Lotinanpelto-Mäkriä välisellä tieosuudella useita perääntyviä tiheään pakkautuneita kolonnia. Laivue suoritti kahdeksalla FR-koneella rynnäkön yhtä kolonnaa vastaan tuhoten parikymmentä kuorma-autoa ja joukon hevosia. 8. syyskuuta Le.Lv 28:n koneet suorittivat tiedustelulennon rynnäkön havaitsemaansa 35-vaunuista junaa vastaan ampuen sen veturin höyrykattilan puhki ja pommittaen itse junaa. Laivue suoritti syyskuun aikana yhä useammin rynnäköitä nimenomaan junia vastaan. 11. syyskuuta Le.Lv 28 menetti yhden tiedustelulennolla olleen MS-koneen ilmatorjuntatulessa ohjaajan pelastuessa laskuvarjolla.


text: Suomalaishyökkäystä tukevien lentolaivueiden toiminta tuli vilkkaaksi suomalaisten edettyä Syvärille ja Ääniselle Kar.A:n esittäessä jatkuvasti tiedustelupyyntöjä perääntyvien venäläisjoukkojen määrän ja sijainnin selvittämiseksi. Le.Lv 12 suoritti tiedustelua suomalaisjoukkojen lisäksi myös läntisellä Syvärillä toimivan saksalaisen 163. Divisioonan hyväksi.


text: 18. syyskuuta Le.Lv 16 menetti tiedustelulennolla Petroskoin suunnalla olleen GL-koneen ohjaajineen tuntemattomalla tavalla.


text: 25. syyskuuta tiedustelulennolla olleet kaksi Le.Lv 16:n GL-konetta havaitsivat Petroskoin alueella kaksi leirinuotiota, joita vastaan toinen koneista hyökkäsi. Suomalaisjoukot valtasivat Petroskoin 1.10. ja nimesivät kaupungin Äänislinnaksi. 7. lokakuuta Le.Lv 12 menetti tiedustelulennolla olleen FR-koneen Ojatin aseman luona lähellä Laatokan kaakkoisrantaa. Kaksikoneisen partion lentäessä matalalla aseman yli avasi alueella ollut kevyt ilmatorjuntapatteri tulen saaden osumia partion siipikoneeseen, joka syöksyi maahan ohjaajan saadessa surmansa.


text: 26. lokakuuta Le.Lv 16 sai lisää kalustoa Aunuksen kannakselle siirtyneen Le.Lv 14:n luovuttaessa sille FK-koneensa. Suomalaisjoukkojen lähestyessä Karhumäen-Poventsan aluetta Le.Lv 16:n toiminta oli hyvin vilkasta laivueen suorittaessa tiedustelutehtäviä sekä hyökkäyksiä perääntyviä venäläisjoukkoja vastaan. Laivue sai toimia melko rauhassa, sillä vihollisen ilmatoiminta oli tällä suunnalla hyvin vähäistä.


text: 4. marraskuuta maataistelulennolla olleet Le.Lv 28:n 1. lentueen MS-koneet tulittivat havaitsemaansa suurta kolonnaa Uunitsassa, joka sijaitsee Kontupohjan ja Karhumäen puolivälissä. Yksi MS-koneista sai ilmatorjuntatulesta osumia ja kone syttyi tuleen. Ohjaaja pelastautui laskuvarjolla ja selvisi omalle puolelle. Le.Lv 16 suoritti marraskuun aikana sään salliessa GL- ja FK-koneilla yöhyökkäyksiä neuvostojoukkojen leirejä, kyliä ja kolonnia vastaan. Joulukuun alussa suomalaiset saavuttivat Poventsan ja ryhmittyivät puolustukseen.


text:
12. elokuuta suomalaiset perustivat uuden tiedustelulaivueen tukemaan hyökkäystä pohjoisemmalla rintamanosalla Rukajärven suunnalla. Nimen Le.Lv 10 saanut laivue aloitti toimintansa 20. elokuuta alistettuna 14. Divisioonalle. Laivueen kalustoksi tuli aluksi Le.Lv 32:lta saadut Hawker Hurricane Mk. I-koneet, Le.Lv 42:lta ja T-Le.Lv 17:stä saadut Fokker C.V.-koneet sekä Le.Lv 15:stä saadut Blackburn Ripon-koneet. Näistä HC-koneet olivat kahdeksalla konekiväärillä varustettuja hävittäjiä, FO-koneet olivat tiedustelu- ja syöksypommituskoneita ja RI-koneet olivat tiedustelukoneita. Jälkimmäiset koneet olivat rintamakäyttöön vanhentuneita.
16. syyskuuta Rukajärven suunnalla toiminut Le.Lv 10 menetti tiedustelu- ja maataistelulennolla olleen HC-koneen ohjaajan saadessa surmansa. Kone oli rynnäköinyt neuvostokolonnaa vastaan ja joutunut liian matalalle ja törmännyt puihin. 18. syyskuuta annettiin käsky Le.Lv 30:n 3. lentueen liittämisestä Le.Lv 10:een, jolloin laivue sai 21. syyskuuta aluksi kuusi FR-konetta luovuttaen loput HC-koneensa Le.Lv 32:lle 23.9. Le.Lv 10 sai lokakuun alkuun mennessä vielä neljä FR-konetta lisää.
Le.Lv 10 suoritti lokakuun aikana pääasiassa neuvostojoukkojen ryhmitysten ja liikenteen tiedustelua Muurmannin radan länsipuolella suorittaen kuitenkin myös jonkin verran rynnäköintejä maakohteita vastaan tuhoten joitakin ajoneuvoja ja hevosia. Kuun puolivälissä ylipäällikkö lakkautti laivueen, mutta sen toiminta jatkui lokakuun loppuun. Laivueen kalusto luovutettiin Le.Lv 15:lle, Le.Lv 14:lle ja Le.Lv 30:lle. Koska 14. Divisioona jäi nyt ilman ilmatukea, sille alistettiin 26. lokakuuta Karjalankannakselta siirretty Le.Lv 14, jonka tehtäväksi määrättiin tiedustelu divisioonan kaistalla alueella Seesjärvi-Tunkuanjärvi-Muurmannin rata sekä rynnäköt edullisia maamaaleja vastaan. Laivuetta vahvistettiin alistamalla sille Le.Lv 10:n lakkautuksessa Le.Lv 30:lle siirretyt FR-koneet, joiden tehtäväksi määrättiin hävittäjätorjunta divisioonan alueella. Marraskuun alusta lähtien Le.Lv 14 suoritti tiedustelulennot suurehkoilla, yleensä 3–4-koneisilla partioilla, mutta joissakin tapauksissa käytettiin jopa 6-koneisia partioita.


text: Le.Lv 14:n kolmikoneinen FR-partio suoritti 7.11. tiedustelulennon Onihmajärvelle, jossa se rynnäköi havaitsemaansa hevoskolonnaa vastaan tuhoten kymmenkunta hevosta. 9.11. laivue oli jälleen tiedustelemassa kolmikoneisella FR-partiolla, tällä kertaa Jeljärven suunnalla. Lennon aikana partio suoritti neljä rynnäkköä havaitsemiaan eri maakohteita vastaan ja tuhoten yhteensä seitsemän kuorma-autoa ja 13 hevosta. Koneet saivat muutamia osumia torjuntatulesta. 16.11. laivueen FR-koneet tulittivat Kuutsjärven rataosalla havaitsemaansa parikymmentä vaunua käsittävää junaa saaden sen pysähtymään. 29.11. suoritetun tiedustelulennon yhteydessä ammuttiin Tunkuan kylässä tuleen kolme taloa.


text: Le.Lv 14 menetti 1. joulukuuta tiedustelulennolla olleesta kolmikoneisesta FR-partiosta yhden koneen. Partion suorittaessa rynnäkköä tiellä Rukajärvi-Kotskoma havaitsemiaan yhdeksää autoa ja kahtakymmentä hevosta vastaan ja tuhotessa näistä kaksi autoa ja useita hevosia sai neuvostojoukkojen ilmatorjunta osumia koneeseen, joka syöksyi maahan ohjaajan jäädessä haavoittuneena vangiksi ja menehtyessä sotavankeudessa.


title: Linda Thorén

text: Linda Angelica Thorén (s. 24. syyskuuta 1977 Örnsköldsvik) on ruotsalainen pornonäyttelijä.


title: Linda Thorén

text: Thorén teki ensiesiintymisensä 18-vuotiaana, jolloin hän teki töitä ruotsalaiselle Maxs-yhtiölle. Hän on sittemmin esiintynyt myös yhdysvaltalaisissa elokuvissa ja saavuttanut menestystä kansainvälisillä markkinoilla. Thorénilla on oma tuotantoyhtiönsä ja kansainvälinen ihailijakerhonsa.


title: Raholan koulu

text:
Raholan koulu on vuonna 1956 toimintansa aloittanut koulu Länsi-Tampereella Metsäkylänkadulla.
Raholan koulussa on yleisopetusta vuosiluokilla 1–6 sekä erityisopetusta vuosiluokilla 1–9. Jääkiekkoilijat Patrik Laine ja Oskari Laaksonen ovat käyneet Raholan koulun.


Korkeajännitystä – eli sähköä kotiin kuljetettuna on 13-osainen suomalainen televisiosarja, joka esitettiin MTV3:lla vuonna 2001. Sarjaa on esitetty uusintana SuomiTV:llä vuonna 2010.


title: Korkeajännitystä – eli sähköä kotiin kuljetettuna

text: Sarja kertoo kahdesta sähköasentajasta Juhnusta ja Jahnukaisesta, jotka joutuvat milloin minkäkinlaisiin kommelluksiin ja noloihin tilanteisiin.


title: Annabel Chong

text: Annabel Chong, alkuaan Grace Quek (s. 22. toukokuuta 1972 Singapore) on singaporelainen pornonäyttelijä. Hän opiskeli Lontoossa lakia stipendin avulla. Tänä aikana hän joutui joukkoraiskauksen uhriksi. 21-vuotiaana hän ryhtyi opiskelemaan valokuvausta ja naistutkimusta Etelä-Kalifornian yliopistossa. Hän aloitti pornouransa samoihin aikoihin. Hän on esiintynyt 31 pornoelokuvassa ja muutamassa dokumenttielokuvassa.


title: Annabel Chong

text: Hänelle luvattiin 10 000 Yhdysvaltain dollaria esiintymisestä pornoelokuvassa "World's Biggest Gang Bang" (1995), mutta sitä ei koskaan maksettu hänelle. Nykyään hän työskentelee web-suunnittelijana ja tietokanta-asiantuntijana.


title: Annabel Chong

text: Vuonna 1999 julkaistiin hänestä kertova dokumenttielokuva "Sex – The Annabel Chong Story".


title: Extensible Stylesheet Language

text: XSL () on W3C:n suosituksiin kuuluva XML-kieliperhe, joka koostuu XML-kielistä, joilla voidaan määritellä XML-pohjaisille tiedostoille ulkoasu tai tehdä rakennemuutos. Perheeseen kuuluu:


title: Scott McNeil

text: Scott McNeil (s. 15. syyskuuta 1962 Brisbane, Australia) on kanadalainen ääninäyttelijä, joka tuli tunnetuksi animaatiosarjasta .


title: Scott McNeil

text: McNeil syntyi Brisbanessa, Australiassa, josta hän muutti kanadaan ollessaan noin 3-vuotias. McNeil kiinnostui ääninäyttelemisestä jo 12-vuotiaana vierailessaan Disneylandissä, jossa hän kuuli Paul Freesin äänen Haunted Mansionissa ja high schoolin jälkeen McNeil suuntasi opiskelemaan näyttelemistä neljäksi vuodeksi Vancouverin teatteri kouluun. Valmistumisensa jälkeen hän teki ensimmäisiä äänirooleja ystävänsä käsikirjoittamaan radio-ohjelmaan, sekä televisiomainoksiin.


title: Scott McNeil

text: Ensimmäisen ääniroolinsa animaatioon hän teki vuonna 1990 Super He-Man -animaatiosarjaan, jossa McNeil oli neljän eri hahmon äänenä. Tämän jälkeen hän on tehnyt monipuolisen äänensä myötä usein yli kahta roolia animaatiosarjoissa, kuten Beast Machines, He-Man, Krypto the Superdog, Mucha Lucha ja Mosaic. Yksi McNeilin merkittävimmistä rooleista oli Wolverine vuoden 2000 -animaatiossa.


title: Scott McNeil

text: Alkuperäisten ääniroolien lisäksi McNeil on tehnyt dubbauksia animesarjoihin, kuten Dragon Ball Z, , Mobile Suit Gundam Seed ja Fullmetal Alchemist.


title: Scott McNeil

text: McNeil on maininnut suosikki ääninäyttelijäkseen Jim Cummingsin ja sarjakseen Beast Warsin.


title: Shauntay Henderson

text: Shauntay L. Henderson (s. 18. tai 19. lokakuuta 1982 Kansas City, Missouri) on yhdysvaltalainen rikollinen. Hänet lisättiin FBI:n kymmenen etsityimmän henkilön listalle 31. maaliskuuta 2007.


title: Shauntay Henderson

text: Henderson ampui miehen autoonsa Kansas Cityssä 2. syyskuuta 2006. Hänen kontollaan epäillään olevan myös erinäisiä muita rikoksia, mukaan lukien kymmeniä ampumistapauksia. Hän harhautti poliisivoimia muun muassa leikkauttamalla päänsä kaljuksi ja pukeutumalla mieheksi. Hänen pidätykseensä johtavasta vihjeestä lupailtiin 100 000 dollarin palkkiota.


title: Shauntay Henderson

text: Henderson jäi kiinni samana päivänä, kun hänen nimensä lisättiin FBI:n listalle. Hän oli aikoinaan kymmenen etsityimmän listan ainoa naisrikollinen.


title: Wild!

text: Wild! on brittiläisen synthpop-yhtye Erasuren neljäs studioalbumi ja yhtyeen toinen perättäinen moninkertaisella platinamyynnillä brittilistan kärkeen yltänyt albumi. Levyn ovat tuottaneet Gareth Jones, Mark Saunders sekä Erasure.


title: Gerhard Mitter

text: Gerard Mitter (30. elokuuta 1935 – 1. elokuuta 1969) oli saksalainen kilpa-autoilija. Hän kuoli onnettomuudessa Formula 2-luokan 1969 Saksan Grand Prix'ssa, joka ajettiin samaan aikaan Formula 1:n Saksan Grand Prix'n kanssa. Mitter sai 3 MM-pistettä ajaessaan neljänneksi Saksan GP:ssä 1963.


title: Gerhard Mitter

text: Mitter syntyi Schönlindessä Sudeettialueilla, mutta hänen perheensä karkotettiin sieltä Leonbergiin, Stuttgartin lähelle.


title: Gerhard Mitter

text: Ajettuaan moottoripyöräluokissa Mitter vaihtoi Formula Junioriin, jossa hän oli paras saksalainen ajaja 40 voitollaan. Pian hän eteni Formula 1:een, joissa hän ei kuitenkaan saavuttanut toivottua menestystä ja osallistuikin vain neljään Grand Prix'hin.


title: Gerhard Mitter

text: Mitter kuitenkin ajoi Porschea eri moottoriurheiluluokissa ja rinneajossa, joissa hän saavutti monia voittoja: mm. Daytonan 24 tunnin ajon 1968 ja Targa Florion 1969. Samalla hän koetti läpimurtoa Formula 2:ssa, joka kuitenkin koitui hänen kohtalokseen vuonna 1969; Nürburgringin pituuden ansiosta Formula 2:n osakilpailu pystyttiin ajamaan samaan aikaan Formula 1:n kanssa. Mitter kuoli onnettomuudessa kilpailun harjoituksissa. Syyksi arvellaan Mitterin BMW:n ohjauksen tai jousituksen pettämistä. Tapahtuman vuoksi muut BMW-kuljettajat ja Hans Herrmann vetäytyivät kilpailusta.


title: Heli Jukkola

text: Heli Annikki Jukkola (s. 26. marraskuuta 1979 Noormarkku) on suomalainen entinen huippusuunnistaja. Useita henkilökohtaisia arvokisamitaleita saavuttanut Jukkola kuului vuonna 2006 Euroopan- ja maailmanmestaruuden voittaneeseen Suomen viestijoukkueeseen. Vuonna 2007 hän jakoi pitkän matkan maailmanmestaruuden Minna Kaupin kanssa ja oli mukana Suomen voitokkaassa viestijoukkueessa. Rastikarhuja edustavaa Jukkolaa valmensi Reijo Miettinen.


title: Un train qui part

text: Un train qui part () oli Monacon edustuskappale vuoden 1973 Eurovision laulukilpailussa. Ranskankielisen kappaleen esitti laulaja Marie-France Dufour. Sanoituksen oli tehnyt Boris Bergman. Laulu sai 85 pistettä ja sijoittui kahdeksanneksi 17:stä osallistujasta.


title: Claude Jutra

text: Claude Jutra (11. maaliskuuta 1930 – 5. marraskuuta 1986?) oli kanadalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen tunnetuimpiin töihinsä kuuluu "Mon oncle Antoine" (1971). Hän oli kotoisin Quebecistä.


title: Claude Jutra

text: Masennuksesta ja Alzheimerin taudista kärsinyt Jutra katosi kotoaan Montrealista 5. marraskuuta 1986. Hänen ruumiinsa löydettiin St. Lawrence -joesta 19. huhtikuuta 1987. Kuolema oli ilmeisesti itsemurha hukuttautumalla.


title: Claude Jutra

text: Jutralle myönnettiin vuonna 1984 Albert-Tessier-palkinto. Hänen mukaansa on nimetty vuosittain jaettava Jutra-palkinto.


title: Cathal J. Dodd

text: Cathal J. Dodd (s. Irlanti) on kanadalainen laulaja, teatterinäyttelijä ja ääninäyttelijä.


title: Cathal J. Dodd

text: Dodd oli 1970- ja 1980-luvulla suosittu televisiopersoonallisuus Kanadassa. Hän muun muassa juonsi Miss Teen Canada kauneuskilpailuja ja esiintyi isäntänä televisio-ohjelmassa Circus. Myöhemmin hän kuitenkin tuli tunnetuksi ääninäyttelemisen myötä ja erityisesti saatuaan sarjakuvasankari Wolverinen ääniroolin niin animaatiossa, kuin videopeleissä. Wolverinen roolissa Dodd oli yhteensä kahdeksan vuotta. Samaan aikaan hän teki myös muita äänirooleja televisiosarjoihin ja animaatioihin, kuten Goosebumps ja .


title: Hesperidit

text: Hesperidit () olivat kreikkalaisessa mytologiassa nymfejä, joiden tehtävänä oli huolehtia Heran ihastuttavasta puutarhasta maailman läntisellä laidalla, joko lähellä Atlasvuoria Libyassa tai kaukaisella Onnensaarella, joka sijaitsi Okeanoksen, maailmanvirran, reunalla. Puutarhan kultaisia omenoita kasvavat puut oli istutettu hedelmistä, joita oli ollut Gaian Zeukselle ja Heralle häälahjaksi antamasta oksassa. Tosin kun hesperidit ajoittain poimivat itsekin hedelmiä puista, asetti Hera epäluuloisena myös Ladonin, satapäisen lohikäärmeen, joka ei koskaan nukkunut, vahtimaan puutarhaa.


title: Hesperidit

text: Sisilialaisen runoilijan Stesikhoroksen "Geryonin laulun" ja kreikkalaisen maantieteilijan Strabonin "Geographikan" mukaan hesperidit olivat Tartessoksessa, joka on sijoitettu kartalla Espanjaan Etelä-Iberiaan. Euboialainen runoilija Hesiodos puolestaan kertoo, että Cádiz olisi muinoin ollut tunnettu Erytheiana, joka oli yksi hesperideistä käytetty nimi.


title: Hesperidit

text: Tavallisesti hesperidien nimetään olevan Nyksin, yön, tai Atlaksen tyttäriä. Heidän nimikseen mainitaan Aigle, Erytheia, Hesperia ja Arethusa.


title: Hesperidit

text: Alun perin Eurystheus määräsi Herakleelle kymmenen tehtävää, mutta hylättyään näistä kaksi käyttäen syynä tämän saamaa apua ja maksua, urotöiden määräksi tuli lopulta kaksitoista. Ensimmäinen näistä lisätehtävistä oli varastaa omena hesperidien puutarhasta. Matkalla hakemaan omenaa hän kohtasi Kyknoksen, Areen pojan, Ekhedorosjoella, ja he kamppailivat, kunnes salama erotti heidät toisistaan. Tästä Herarkles jatkoi Eridanosjoelle, jossa nymfit neuvoivat hänelle Nereuksen olinpaikan. Siellä Heraklesi yllätti Nereuksen tämän nukkuessa ja sitoi jokijumalan otteeseensa, ja vaikka tämä vaihtoi jatkuvasti muotoaan, Herakles ei päästänyt tästä irti, ennen kuin sai kuulla puutarhan sijainnin.


title: Hesperidit

text: Vaeltaessaan puutarhaan Herakles kohtasi Libyassa Antaioksen, joka sai lisää voimia aina koskiessaan äitiänsä Gaiaa, maata. Herakles tappoi hänet nostamalla hänet ilmaan ja murtamalla hänen niskansa siellä. Egyptissä kuningas Busiris aikoi tehdä hänestä vuosittaisen uhrinsa Zeukselle, mutta Herakles mursi kahleensa ja tappoi Busiriksen ja hänen poikansa Amfidamaan.


title: Hesperidit

text: Kaukasuksella Herakles tapasi Prometheuksen, jolta Zeus oli rangaistukseksi määrännyt kotkan syömään maksan, mutta jolle maksa kasvoi kuitenkin uudestaan takaisin seuraavaksi päiväksi. Hän vapautti tämän ammuttuaan kotkan nuolellaan, ja tarjosi isälleen Kheironia tämän tilalle. Prometheus neuvoi Heraklesta, ettei tämän tulisi itse hakea omenaa, vaan lähettää Atlas hänen sijastaan. Näin kävikin, ja Herakles otti kantaakseen taivaankannen Atlaksen harteilta, jotta tämä voisi noutaa puutarhasta hänelle kolme omenaa. Palatessaan Atlas ilmoitti kuitenkin, ettei halunnut palata paikalleen, vaan ehdotti, että hän voisi viedä omenat Eurystheukselle. Prometheuksen ohjeiden mukaisesti Herakles suostui tähän mutta pyysi Atlasta pitämään taivaankantta vielä sen aikaa, että hän itse voisi asetella pehmusteen päänsä päälle. Kun Atlas näin tekikin, Herakles sieppasi omenat ja lähti paikalta. Vaihtoehtoisen version mukaan Herakles tappoi omenia vartioivan lohikäärmeen ja haki omenat itse.


title: Hesperidit

text: Palattuaan takaisin Herakles antoi omenat Eurystheukselle, joka puolestaan antoi ne takaisin hänelle. Koska kultaisia omenoita ei kuitenkaan saanut laskea maahan, Herakles antoi ne Pallas Athenelle, joka palautti ne takaisin puutarhaan.


title: Hesperidit

text: Hesperidien omena esiintyy kreikkalaisessa tarustossa myös kahdessa muussa yhteydessä: Pariksen tuomion keskusaiheena sekä Atalanten kosiomenoissa. Omena oli kreikkalaisessa mytologiassa rakkauden vertauskuva.


title: Palilalia

text: Palilalia on pakonomainen omien sanojen tai lauseiden toistohäiriö. Se on oireena arviolta 6–15 %:lla Touretten oireyhtymästä kärsivistä.


title: Palilalia

text: Palilaliasta voidaan puhua sellaisen henkilön kohdalla, jolla muutoin on sujuva puhekyky.


title: Palilalia

text: Muita Touretteen liittyviä tyypillisiä puheoireita ovat muun muassa ekolalia (muiden sanojen pakonomainen toistelu) ja koprolalia (pakonomainen kiroilun tarve).


title: Beata Joutsen

text: Beata Joutsen (s. 14. huhtikuuta 1974 Helsingissä) on suomalainen kuvataiteilija ja taidegraafikko. Hänen debyyttinäyttelynsä oli vuonna 1993 Kuvataideakatemian Kasarminkadun galleriassa Helsingissä.


title: Beata Joutsen

text:
Joutsen aloitti taideopintonsa 16-vuotiaana Suomenlinnassa toimivan Taidekoulu Maan iltalinjalla. Hän haki seuraavana vuonna Kuvataideakatemiaan, missä Joutsenen opettajina toimivat mm. taidegraafikot Outi Heiskanen ja Inari Krohn sekä taidemaalari Leena Luostarinen.
Kuvataiteen maisteriksi Joutsen valmistui 1998. Hän oli vaihto-opiskelijana Pariisin Taideakatemiassa École Nationale Supérieure des Beaux-Arts´issa.


title: Beata Joutsen

text:
Joutsenen päätekniikka on monivärinen metalligrafiikka, johon hän yhdistää paperileikkauksia ja japaninpaperia.
Vuodesta 1999 lähtien Joutsen on ollut Bellinin akatemian jäsen. Hän on ollut toteuttamassa myös joitakin Bellinin akatemian performansseja, muun muassa Tohtorintutkinnon Kuvataideakatemian ensimmäisessä promootiojuhlassa kesällä 2006. Nykyisin hän työskentelee pääosin Vallilan taiteilijatalossa.


title: Beata Joutsen

text: Kuvataiteilijamatrikkeli


title: Hermann Rauschning

text: Hermann Rauschning (7. elokuuta 1887 – helmikuu 1982) oli saksalainen, taantumukselliseksikin luonnehdittu konservatiivipoliitikko. Hän liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen ja eteni senaatin puhemieheksi asti. Myöhemmin hän kuitenkin kääntyi kansallissosialismia vastaan ja pakeni Saksasta. Maanpaossa hän kirjoitti useita teoksia Adolf Hitlerin aiheuttamasta uhasta. Hänen tunnetuin kirjansa lienee "Gespräche mit Hitler" ("Keskusteluja Hitlerin kanssa"). Nyttemmin monet historioitsijat tosin suhtautuvat siihen hyvin lähdekriittisesti.


title: Geórgios Papandréou

text: Geórgios Papandréou (, 1888–1968) oli kreikkalainen poliitikko ja Kreikan pääministeri vuosina 1944–1945 sekä 1964–1965.


title: Geórgios Papandréou

text: Papandréou nousi politiikkaan nuorena miehenä liberaalipoliitikko Elefthérios Venizélosin tukijoukoissa. Venizélosin joukoista Papandréou pääsi Kreikan parlamenttiin ja sisäministeriksi 1923, ja sai muitakin ministerintehtäviä vuosien 1924–1935 tasavallassa. Saksalaisten miehittäessä Kreikkaa toisen maailmansodan aikana Papandréou oli Egyptissä toimineen pakolaishallituksen jäsen ja pääministeri vuosina 1944–1945.


title: Geórgios Papandréou

text: Vuosikymmenen loppupuolella Papandréou piti kommunisteja Kreikan pahimpana vihollisena. Sisällissodan riehuessa 1946–1952 Papandréou oli usein hallituksessa. 1950-luvun konservatiivien valtakaudella hän oli oppositiossa.


title: Geórgios Papandréou

text: Vuonna 1961 Papandréou perusti Keskustaliiton, johon yhdistyi joukko liberaaleja ja keskustalaisia ryhmittymiä. Liitto voitti parlamenttivaalit helmikuussa 1964, ja Papandréousta tuli pääministeri.


title: Geórgios Papandréou

text: Papandréoulla oli erimielisyyksiä kuningas Konstantin II:n kanssa, ja hänet pakotettiin eroamaan. Maassa oli varsin epävakaita hallituksia, jotka tekivät tilaa vuoden 1967 sotilasvallankaappaukselle. Papandréou määrättiin kotiarestiin, missä hän kuoli vuonna 1968. Poika Andréas Papandréou johti vastarintaliikettä Pariisista käsin.


title: New York Nights: Success in the City

text: New York Nights: Success in the City on Gameloftin suunnittelema sim-henkinen mobiilipeli, joka julkaistiin vuonna 2007. Sen ideana on kulkea New Yorkin kaduilla tutkimassa paikkoja ja tekemässä tuttavuuksia.


title: Otto Günsche

text: Otto Günsche (24. syyskuuta 1917 Jena – 2. lokakuuta 2003 Lohmar) oli Sturmbannführerin arvoinen saksalainen SS-upseeri ja Adolf Hitlerin läheinen avustaja. Jotkut kirjailijat sanovat hänen asemansa vastanneen ensimmäistä adjutanttia.


title: Otto Günsche

text: Günsche oli yksi kesän 1944 Hitlerin vastaisen pommiattentaatin kokijoista ja eloonjääneistä.


title: Otto Günsche

text: Natsi-Saksan viimeisinä päivinä Hitler pyysi Günscheä varmistamaan, että hänen ruumiinsa poltettaisiin eikä sitä jätettäisi neuvostoliittolaisten käsiin. Günsche tottelikin ja jätti Führerbunkerin muutama tunti tämän jälkeen 30. huhtikuuta 1945. Puna-armeija otti hänet tämän jälkeen sotavangiksi. Otto Günsche oli vankina Bautzenissa, josta vapautui 1956. Häntä kuulusteltiin NKVD:ssä vuosina 1948–1949. Josif Stalinille Hitleristä kirjoitettu kirja perustui pitkälti hänen ja Hitlerin sotilaspalvelija Heinz Lingen kuulusteluihin.


title: Otto Günsche

text: Häneltä jäi kolme lasta.


title: Otto Günsche

text: Näyttelijä Götz Otto esitti arjalaiset fyysiset ihanteet täyttänyttä Günscheä elokuvassa "Perikato" (2004).


title: CSV

text: CSV () on tiedostomuoto, jolla tallennetaan yksinkertaista taulukkomuotoista tietoa tekstitiedostoon. Tiedostomuoto on ollut kauan käytössä, mutta vasta vuonna 2005 määritteli RFC 4180 tarkemmin formaatin muodon sekä sen MIME-tyypin.


title: CSV

text: CSV on toteutukseltaan tekstitiedosto, jonka taulukkorakenteen eri kentät on eroteltu toisistaan pilkuilla ja rivinvaihdoilla. Jos jokin kenttä sisältää erikoismerkkejä, kyseinen kenttä ympäröidään pystysuorilla lainausmerkeillä ("). Ensimmäisellä rivillä voi olla kenttien selitykset samassa muodossa kuin mitä itse tiedot ovat.


title: CSV

text: CSV on esimerkiksi XML:ään verrattuna yksinkertainen tiedostoformaatti, jonka mukaisia tiedostoja voidaan hyödyntää esimerkiksi datan tallentamisessa ja datan siirtämisessä toiseen tietokoneohjelmaan. CSV:tä voidaan käyttää esimerkiksi yksinkertaisena datan arkistointimuotona, CSV-tiedostoja voidaan tuottaa yksinkertaisesti tietokannan sisältämästä datasta ja CSV-tiedosto voidaan avata taulukkolaskentaohjelmassa.


title: CSV

text:
Vuosi,Merkki,Malli,Pituus
 1997,Ford,E350,"2,34"


title: CSV

text: Esimerkiksi Microsoft Excel hyväksyy asetuksissaan erotinmerkiksi myös muun kuin pilkun. Yleisimmät vaihtoehtoiset erotinmerkit ovat puolipiste ja TAB-merkki. Vaihtoehtoisia erotinmerkkejä käytetään, koska pilkkua käytetään desimaalierottimena luvuissa.


title: CSV

text:
Vuosi;Merkki;Malli;Pituus
 1997;Ford;E350;2,34


title: Jukka Lehtonen

text: Jukka Lehtonen (22. helmikuuta 1982 Rantasalmi) on suomalainen lentopalloilija, joka on pelannut ammattilaisena kotimaan kenttien lisäksi Saksassa, Kreikassa, Italiassa, Ranskassa ja Sveitsissä. Lehtonen on voittanut urallaan kaksi Suomen mestaruutta (2007, 2008) ja samaisesti kaksi Sveitsin mestaruutta (2013, 2014). Hän on esiintynyt miesten lentopallomaajoukkueessa vuodesta 2006 lähtien. Lehtonen toimi joukkueen kapteenina vuosina 2009-2011.


title: Jukka Lehtonen

text: Lehtonen teki paluun Suomen lentopallokentille marraskuussa 2014, kun hän solmi Leka Volleyn kanssa kauden loppuun asti kestävän sopimuksen.


title: Jukka Lehtonen

text: Lehtonen aloitti lentopallouransa vuonna 1989 Rantasalmen Urheilijoissa. Kaudella 1999–2000 hän pelasi Suomen kolmanneksi ylimmällä sarjatasolla Pieksämäen Tsempissä. Kaksi vuotta Pieksämäellä pelattuaan Lehtonen siirtyi kaudeksi Bad Saulgaun joukkueeseen Saksan toiseksi ylimmälle sarjatasolle. Saksassa pelatun kauden jälkeen Lehtonen palasi Suomeen Savonlinnan East-Volleyhin pelaamaan SM-liigaa.


title: Jukka Lehtonen

text: East-Volleyn pudottua SM-liigasta Lehtonen siirtyi Rovaniemelle Napapiirin Pallokettuihin. Kaudet 2004–2005 ja 2005–2006 hän pelasi Napassa voittaen kerran Suomen Cupin kultaa. Kaudella 2006–2007 Napapiirin Palloketut ja Perungan Pojat yhdistivät lentopallotoimintansa ja joukkueen nimeksi tuli Rovaniemen Santasport. Lehtonen jatkoi uudessa seurassa uraansa kaksivuotisella sopimuksella. Santasport voitti heti ensimmäisellä liigakaudellaan SM-kultaa kukistamalla Pielaveden Sammon finaaleissa. Lehtonen oli yksi finaalisarjan tärkeistä pelaajista Santasportille ja Lehtosen torjunta ratkaisi mestaruuden viidennessä finaalissa rovaniemeläisille.


title: Jukka Lehtonen

text: Lehtonen jatkoi Santasportissa myös kaudella 2007–2008. Kausi oli onnistunut, ja joukkue voitti jälleen Suomen mestaruuden. Keskitorjuja Lehtonen oli finaalisarjassa jälleen joukkueen yksi tärkeimmistä pelaajista. Urheilukanava valitsikin Lehtosen omaan All-Stars-joukkueeseensa, ja liigan hyökkäysprosenttipistepörssissä hän oli kolmannella sijalla. Lisäksi suosittu lentopallosivusto hotsport.infon lukijat valitsivat Lehtosen All-Stars keskitorjujaksi liigassa 2008. Lisäksi virallinen SM-liiganraati valitsi hänet SM-liigan All-Stars seitsikkoon kolmantena kautena peräkkäin (2006, 2007 ja 2008.)


title: Jukka Lehtonen

text: Kaudeksi 2009 Lehtonen suuntasi Kreikan liigaan. Hänen uusi seuransa oli huippujoukkue Aris Thessaloniki, jossa hänen lisäkseen pelasi muun muassa maajoukkueesta tuttu Antti Siltala. Kreikassa vietetyn ammattilaiskauden jälkeen Lehtonen vaihtoi seuraa Italian A2-liigan Ravennaan.


title: Jukka Lehtonen

text: Elokuussa 2010 Lehtonen siirtyi SM-liigassa pelaavan Ettaan, mutta hän pelasi vain yhden ottelun oululaisjoukkueen riveissä. Hän suuntasi sopimuksessa olleen ulkomaalaispykälän mahdollistamana loppukaudeksi Ranskan pääsarjassa pelaavan GFCO Ajaccion joukkueeseen. Kauden 2011-2012 Lehtonen pelasi Italian A2-liigassa Gherardi SVI Citta Di Castellon joukkueessa.


title: Jukka Lehtonen

text: Kaudeksi 2012–13 suomalaiskeskitorjuja siirtyi Sveitsin pääsarjaan Oil & Gas Luganoon. Joukkue voitti maan Supercupin mestaruuden heti kauden alussa. Lehtonen jatkoi Luganossa myös kaudella 2013–2014. Kausilla 2012-2014 hän voitti Sveitsin liigan mestaruuden kahdesti.


title: Jukka Lehtonen

text: Kaudelle 2014-15 Lehtonen haki paikkaa ulkomaankentillä, mutta sopivia tarjouksia ei ilmaantunut. Lopulta hän solmi marraskuussa 2014 sopimuksen kuopiolaisen Leka Volleyn kanssa Suomen lentopallon Mestaruusliigaan.


title: Jukka Lehtonen

text: A-maajoukkueen tuulia Lehtonen pääsi ensimmäisen kerran haistelemaan vuonna 2006. Mestaruuden takuumiehenä toiminut Lehtonen ei jäänyt huomaamatta maajoukkueen italialaiselta päävalmentajalta Mauro Berrutolta. Lehtonen pääsi Kuortaneelle maajoukkueen kesäleirille. Hyvien Kuortaneella esitettyjen otteidensa johdosta Lehtonen valittiin Maailmanliiga-ryhmään ja pelasi ensimmäisen maaottelunsa 26. toukokuuta Kanadassa isäntämaata vastaan. Lehtonen pääsi pelin viimeisessä erässä kentälle tehden kuusi pistettä.


title: Jukka Lehtonen

text: Ensiesiintymistensä jälkeen Lehtonen on noussut kausi kaudelta entistä suurempaan ja tärkeämpään rooliin maajoukkueessa. Tuomas Sammelvuon päätettyä maajoukkueuransa kauteen 2009 Lehtonen sai kapteenin roolin joukkueessa. Vuonna 2011 Sammelvuo pyörsi lopettamispäätöksensä ja palasi maajoukkueeseen ja kapteenin rooliin kesäksi 2011. Lehtonen on esiintynyt maajoukkueen väreissä niin MM-kisoissa (2014), EM-kisoissa (2009, 2011, 2013) kuin myös Maailmanliigassa (2007- ).


title: Omenapäärynä

text: Omenapäärynä ("Pyrus pyrifolia", "P. pyrifolia" var. "culta"), jota kutsutaan myös nimillä "hiekkapäärynä", "nashi" ja "japaninpäärynä", on Aasiasta kotoisin oleva päärynän sukuinen puu. Sitä viljellään laajasti sen makeiden hedelmien takia Japanissa, Koreassa, Taiwanissa, Uudessa-Seelannissa sekä Yhdysvalloissa. Yhdysvalloissa omenapäärynää kasvatetaan erityisesti Columbian liittopiirin, Illinoisin ja Virginian alueilla.


title: Omenapäärynä

text: Omenapäärynän hedelmää syödään sellaisenaan, mutta niitä voidaan myös käyttää lihan marinoinnissa ja etikka- sekä soijapohjaisissa kastikkeissa sokerin asemasta. Hedelmiä tulisi säilyttää viileässä sekä pois eteeniherkkien kasvien lähettyviltä.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Suomen Lentopalloliitto on suomalainen urheilujärjestö, joka toimii lentopallon, beach volleyn, istumalentopallon ja snow volleyn kattojärjestönä Suomessa. Lentopalloa pelattiin Suomessa 1950-luvulla Suomen Koripallo- ja Lentopalloliiton alaisuudessa, mutta 1956 perustettiin erillinen Lentopallokomitea, joka hyväksyttiin FIVB:n jäseneksi 1957. Vuonna 1959 perustettiin varsinainen Suomen Lentopalloliitto. Lentopalloliiton toimitusjohtaja on entinen jääkiekkoilija Keijo Säilynoja ja puheenjohtaja Pasi Sydänlammi.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Lentopalloliiton organisaatio on jakautunut alueisiin. Alueita on viisi: Pohjoinen, Itä, Länsi, Etelä ja Lounainen. Joka vuosi pelataan C- ja B-ikäisissä näiden viiden alueen välillä alueiden mestaruuskisat. Jokaisesta alueesta osallistuu kisoihin kaksi poika- ja kaksi tyttöjoukkuetta, joita valmentavat aluevalmentajat. Kisat ovat nuorille tärkeä näytön paikka nuorten maajoukkueen valmentajille.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Lentopalloliiton toimisto sijaitsee Valimotiellä Helsingissä ja nuorten valmennuskeskus Kuortaneen urheiluopiston yhteydessä. Kuortane on lentopallon maajoukkueiden pääleirityspaikka. Beach volleyn valmennuskeskus puolestaan on Mäkelänrinteen urheilulukio.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Suomen Lentopalloliiton voimassa oleva strategia hyväksyttiin liittokokouksessa Tampereella 29.11.2015.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Strategian kaksi painopistealuetta ovat huippu-urheilussa menestyminen ja pelaamisen lisääminen.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Huippu-urheilussa panostetaan sekä lentopalloon että beach volleyhin. Tavoitteena on myös saada suomalaisia pelaajia ja valmentajia ulkomaille huippusarjoihin sekä suomalaisseuroja pelaamaan Mestarien liigaa.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Beach volleyn ja lentopallon pelaamista Suomessa edistetään määrätietoisesti. Siinä työssä hyvin toimivat seurat ovat avainasemassa. Beach volley ja lentopallo tarjoavat monipuolisia elämyksiä, harrastusmahdollisuuksia, hyvinvointia, liikuntaa, urheilua ja yhdessäoloa sekä mahdollisuuksia vapaaehtoistyöhön elämänkaaren eri vaiheisiin.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Miesten sarjatoimintaa on kuudella ja naisten viidellä eri sarjatasolla. Lentopalloliitto vastaa miesten ja naisten liigasta, sekä miesten ja naisten 1- ja 2-sarjasta. Alueet vastaavat miesten ja naisten 3-sarjasta. Liiton alueet vastaavat miesten ja naisten alueellisesta sarjatoiminnasta.


title: Suomen Lentopalloliitto

text: Lentopallossa on myös laajaa nuorten sarjatoimintaa ja masters-toimintaa sekä beach volleyn kilpailutoimintaa aikuisissa, nuorissa ja masters-ikäisissä.


title: Nicolas-Bernard Lépicié

text: Nicolas-Bernard Lépicié (16. kesäkuuta 1735 Pariisi – 15. syyskuuta 1784) oli ranskalainen taidemaalari.


title: Nicolas-Bernard Lépicié

text: Lépicié oli kahden kaivertajan, Renée-Elisabeth Marlién (1714–1773) ja François-Bernard Lépicién (1698–1755) poika. Hän opiskeli kaivertamista isänsä ohjauksessa ennen kuin aloitti taidemaalauksen opintonsa noin 1751 Carle van Loon ohjauksessa. Hän sai vuonna 1759 toisen palkinnon Prix de Rome mutta jäi Ranskaan. Vuonna 1764 hän suoritti hyväksytysti Académie Royalen maalauksella "La Descente de Guillaume le conquérant en Angleterre". Sitten hän maalasi teokset "Le Baptême du Christ" (1765), "Le Christ et les petits enfants" (1767) ja "La Conversion de Saül" (1767). Vuonna 1769 hänet valittiin kuninkaan maalausakatemiaan maalauksellaan "Achille et le Centaure". Hänestä tuli apulaisprofessori 1770 ja professori 1779. Hänen oppilaitaan olivat Jean-Baptiste Regnault, Carle Vernet, Henri-Pierre Danloux, Jean-Joseph Taillasson, Jean-Frédéric Schall ja Nicolas-Antoine Taunay.


title: Nicolas-Bernard Lépicié

text: Lépiciétä on taiteilijana usein verrattu Chardiniin ja Greuzeen, ja hän nousi maineeseen erityisesti 1700-luvulla. Vuodesta 1760 lähtien hän maalasi historiallisia aiheita, ja sitten flaamilaiseen tyyliin joka muisttaa Teniers vanhempaa ja ter Borchia. Elämänsä viime vuosina hän uskonnollisen kriisin seurauksena vetäytyi usein maaseudulle, missä hän maalasi maalaismaisemia. Uskonnolisen kriisin seurauksena hän päätyi muutamaan ja poistamaan eräitä teoksiaan, jotka olivat hänen uuden uskonnollisen vakaumuksensa vastaisia.