title: Triatsiinit

text:
Tunnetuin 1,3,5-triatsiinijohdannainen on hartsin valmistuksessa käytettävä melamiini, jossa on kolme aminosubstituenttia (–NH). Toinen hartsin valmistuksessa laajalti käytössä oleva triatsiini on bentsoguanamiini.
Triatsiiniyhdisteitä, kuten 2,4,6-trikloori-1,3,5-triatsiinia eli syanuurikloridia, käytetään usein kasvimyrkkyinä. Klooria sisältäviä triatsiineja käytetään vaatteiden värjäyksessä.


title: Triatsiinit

text:
Vaikka triatsiinit ovat aromaattisia yhdisteitä, niiden resonanssienergia on paljon matalampi kuin bentseenillä. Yhdisteillä tapahtuu useammin nukleofiilistä kuin elektrofiilistä aromaattista substituutiota.
2,4,6-trikloori-1,3,5-triatsiini voidaan hydrolysoida helposti syanuurihapoksi kuumentamalla sitä vedessä korkeassa lämpötilassa. 2,4,6-trisfenoksi-1,3,5-triatsiini reagoi alifaattisten amiinien kanssa aminolyysissä.


title: Kanadan historia

text: Kanadan historia alkoi vuosituhansia sitten, kun ensimmäiset ihmiset saapuivat nykyisen Kanadan alueelle Beringinsalmen kautta noin 16 000 vuotta sitten. Paleointiaanit levittäytyivät seuraavien vuosituhansien aikana Kanadaan, kun mannerjäätikkö vetäytyi pohjoiseen. Paleoeskimoiden Dorsetin kulttuuri kehittyi noin 2 500 vuotta sitten, mutta sen syrjäytti noin vuonna 1000 inuittien Thulen kulttuuri. Intiaanit olivat asuttaneet Kanadan, kun ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat alueelle. Viikingit asuttivat itärannikkoa hetkellisesti vuoden 1000 paikkeille, ja Kanadan varsinaisesti löysi 1497 Englannin alaisuudessa purjehtinut John Cabot.


title: Kanadan historia

text: Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat Ranskalle, joka alkoi pian asuttaa Kanadaa. Britannia alkoi kiinnittää enemmän huomiota alueeseen, kun se sai vihjeitä hyvistä turkismaista. Turkiskauppaa siihen asti hallinnut Ranska joutui jatkossa kilpailemaan brittien perustaman Hudson's Bay Companyn kanssa. Ranska alkoi hiljalleen menettää asemiaan Kanadassa ja seitsenvuotisen sodan päättäneessä Pariisin rauhassa 1763 se menetti Kanadan Britannialle.


title: Kanadan historia

text: Britit jakoivat 1791 Kanadan kahteen siirtokuntaan, Ylä- ja Ala-Kanadaan, ja vuoden 1812 sodan jälkeen sovittiin Kanadan ja Yhdysvaltain rajasta. Valta oli Kanadassa pienellä brittieliitillä, mikä aiheutti vuonna 1837 kapinan kummassakin siirtokunnassa, ja kolme vuotta myöhemmin muodostettiin Kanadan provinssi, jolla oli oma parlamentti. Kanadan dominio muodostui 1867, ja liittovaltio sai ensimmäisen perustuslakinsa. Kanada suuntautui länteen, ja pian se osti Rupertinmaan, jonka liittämistä viivästytti Louis Rielin johtama Redjoen kapina. Ensimmäisessä maailmansodassa kanadalaiset taistelivat emämaa Britannian rinnalla, mutta sodan jälkeen William Lyon Mackenzie King alkoi vaatia itsenäisyyttä. Westminsterin säädöksen nojalla Kanada itsenäistyi Britanniasta vuonna 1931.


title: Kanadan historia

text: Kanada osallistui toiseen maailmansotaan itsenäisenä valtiona, ja sodan jälkeen se osallistui aktiivisesti kansainvälisten järjestöjen muodostamiseen. Kanada oli muun muassa YK:n ja Naton perustajajäsen. Kanada ajoi Nobelin rauhanpalkinnon saaneen Lester B. Pearsonin johdolla YK:n rauhanturvajoukkoja, joihin se on sittemmin osallistunut aktiivisesti. Ranskankielisen Quebecin ja muun Kanadan välinen suhde alkoi kärjistyä 1960-luvulla, ja Quebec on pyrkinyt eroamaan Kanadasta kansanäänestyksellä vuosina 1980 ja 1995. Lopullisesti Kanada irtautui Britanniasta vasta 1982, kun Britannialta vietiin viimeiset valtaoikeudet. Yhdysvallat, Kanada ja Meksiko sopivat vuonna 1992 NAFTA-vapaakauppa-alueen perustamisesta, ja vuonna 2006 Stephen Harperin hallinto antoi Quebecille kansakunnan aseman.


title: Kanadan historia

text: Ensimmäiset amerikkalaiset saapuivat Aasiasta Beringinsalmen ylittänyttä Beringian maakannasta pitkin 20 000–40 000 vuotta sitten. New Mexicon Clovisista löydettyjen nuolenkärkien perusteella maakannas ylitettiin noin 16 000 vuotta sitten. Clovisin nuolenkärjet ovat vanhin varmistettu todiste ihmisistä Pohjois-Amerikasta, mutta vanhempiakin, epävarmempia löytöjä on tehty ympäri Pohjois-Amerikkaa. Yukonista Old Crow Flatsin eläinten luut ovat yli 80 000 vuotta vanhoja, mutta tutkijat eivät ole varmoja, ovatko luut ihmisten käsittelemiä.


title: Kanadan historia

text: Ensimmäiset kanadalaiset olivat suurriistan metsästäjiä. Paleointiaanit alkoivat levittäytyä Amerikkaan, ja mannerjäätikön vetäytyäessä he alkoivat asuttaa yhä pohjoisempia seutuja. Vaikka Wisconsin-jääkauden aikana lähes koko Kanada oli mannerjäätikön alla, niin Kalliovuorten itäpuolella oli jäätön käytävä. Noin 10 000 vuotta sitten paleointiaanit olivat asuttaneet nykyisen Kanadan eteläosat, ja noin 7 000 vuotta sitten mannerjäätikkö oli sulanut. Noin vuonna 4000 eaa. Kanadan pohjoisimpiin osiin muutti metsäasumiseen tottuneita ihmisiä Yhdysvaltain itäosista. Lämpimämpi ajanjakso mahdollisti metsien kasvamisen pohjoisessa, mutta noin vuonna 2000 eaa. alue muuttui uudestaan tundraksi, ja arktiset kulttuurit valtasivat pohjoisosat. Noin vuonna 500 eaa. paleoeskimoiden kulttuurista kehittyi Dorsetin kulttuuri, jonka syrjäytti vuodesta 1000 alkaen Alaskasta tullut inuittien Thulen kulttuuri.


title: Kanadan historia

text: Kanadan alkuperäisasukkaiden historiasta ennen eurooppalaisten saapumista tiedetään hyvin vähän. Intiaanit olivat jakautuneet 12 kieliryhmään, ja ne voitiin jakaa edelleen poliittisesti ja kulttuurisesti.


title: Kanadan historia

text: Viikingit asuttivat Grönlantia 900-luvun lopulla ja tekivät sieltä matkoja länteen Hellulandiin, Marklandiin ja Vinlandiin. Helluland yhdistetään nykyään Baffininsaareen ja Markland Labradorin rannikkoon, mutta Vinlandin sijainnista ei olla vielä varmoja. Vinland saattoi kuitenkin olla Newfoundlandin pohjoisosasta löytynyt L'Anse aux Meadows, jossa on jälkiä viikinkiasutuksesta. Norjalaiset asuttivat Kanadan rannikkoa noin vuonna tuhat mutta lähtivät sieltä todennäköisesti vihamielesten alkuperäisasukkaiden jatkuvien hyökkäysten takia.


title: Kanadan historia

text: Viikinkien jälkeen Kanada sai olla käytännössä rauhaassa eurooppalaisvierailijoilta yli 400 vuotta. Muutamia kävijöitä on kuitenkin väitetty olleen, mutta varmoja todisteita on hyvin vähän. Todennäköisesti ainakin lukuisat eurooppalaiskalastajat vierailivat Newfoundlandin matalikoilla jo 1400-luvulla, mutta eivät kertoneet matkoistaan, koska pelkäsivät menettävänsä hyvät kalavedet.


title: Kanadan historia

text: Espanjan kruunun alaisuudessa seilannut Kristoffer Kolumbus löysi 1492 Amerikan uudelleen etsies sään meritietä Aasiaan. Pian muutkin monarkit alkoivat lähettää retkikuntia. Venetsialainen Giovanni Cabotto, eli englantilaisittain John Cabot saapui 1497 Kanadan rannikolle bristolilaista kauppiaiden ja kalastajien sekä todennäköisesti myös Englannin kuninkaan rahoittamana. Hän teki alueella kaksi matkaa ja tutki Labradorin, Newfoundlandin ja ehkä myös Nova Scotian rannikoita. Cabot löysi rannikon kalaisat vedet, ja pian portugalilaiset, ranskalaiset ja espanjalaiset kalastajat saapuivat alueelle. Heitä seurasivat baskivalaanpyytäjät, joista monet pitivät päämaajaansa Labradorin Red Bayssä, josta tuli 1500-luvun suurin valassatama.


title: Kanadan historia

text: Ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat kuuluvaksi Ranskalle. Seuraavana vuonna hän purjehti pidemmälle Saint Lawrence -jokea pitkin. Cartier’n löydöt innoittivat Ranskan kuningas Frans I:stä haastamaan Espanjan uuden maailman herruudesta ja perustamaan siirtokunnan. Jean-François Robervalin johdolla ranskalaiset perustivat 1541 Charlesbourg-Royalin Stadaconan intiaanikylän lähelle. Sinne muutti noin 150 siirtolaista, mutta ensimmäisenä talvena suhteet intiaaneihin heikkenivät ja he surmasivat yli 30 siirtokunnan asukkaista. Seuraavana keväänä hengiinjääneet palasivat Ranskaan. Englantilaiset eivät olleet paljoakaan kiinnittänet huomiota Kanadaan, vaikka Cabot olikin käynyt rannikolla. Kuitenkin vuonna 1583 Humphrey Gilbert julisti nykyisen St. John’sin alueen kuuluvaksi Englannille.


title: Kanadan historia

text:
Ranskalaiset aloittiva turkiskaupan intiaanien kanssa Labradorin eteläosissa 1500-luvun puolivälissä, ja vuosisadan lopulla rannikolla vieraili vuosittain useita kauppalaivoja. Ranskalaiset myönsivät 1588 ensimmäisen turkiskaupan monopolin, ja tästä käynnistyi taistelu kaupan hallinnasta. Tadoussacista kehittyi merkittävä kauppakeskus, ja sinne suunniteltiin siirtokunnan perustamista. Ensimmäisistä alueella talvella 1600–1601 talvehtineista eurooppalaista selvisi vain viisi kuudestatoista. Pierre Dugua de Mons sai 1603 turkiskaupan yksinoikeuden. Hän perusti kesällä 1604 ensimmäisen tukikohdan Saint Croix’n saarelle (nykyisin Mainessa, Yhdysvalloissa). Keväällä 1605 tukikohta siirrettiin Nova Scotian Port Royaliin. Kumpikaan paikoista ei ollut kuitenkaan hyvä sisämaan turkiskaupan valvomiseen. Jatkossa turkiskauppaa valvottiin Stadaconan intiaanikylästä, jonka läheisyyteen Samuel de Champlain rakennutti 1608 muutaman puisen talon ja sitä ympäröivän paaluaidan intiaanien mallin mukaan. Paikasta kehittyi Quebecin kaupunki. Lakimies Marc Lescarbot oli asunut Port Royalissa, ja hänen vuonna 1609 julkaistuissa muistiinpanoissa mainittiin ensimmäisen kerran Uusi-Ranska.
Ranskalaiset hallitsivat turkiskauppaa käytännössä seuraavien vuosikymmenien ajan. Ranskalaiset perustivat Montrealin vuonna 1642, ja vuonna 1663 Ludvig XIV teki Uudesta-Ranskasta Ranskan siirtomaan. Tilanne muuttui, kun kaksi ranskalaista turkiskauppiasta Pierre-Esprit Radisson ja Médard des Groseilliers kertoivat briteille, että parhaat turkisalueet olivat Yläjärvestä länteen ja alueelle pääsisi helposti Hudsoninlahden kautta. Kaarle II perusti pian Hudson's Bay Companyn ja antoi tälle yksinoikeuden Hudsoninlahden valuma-alueelle. Rupertinmaaksi kutsuttu alue käsitti noin 40 prosenttia nykyisestä Kanadasta, ja siihen kuului läntinen Quebec, luoteinen Ontario, Manitoba, suurin osa Saskatchewanista ja Albertasta sekä osia Luoteisterritorioista ja Nunavutista.


title: Kanadan historia

text: Ranska ei pitänyt Britannian aikeista valloittaa turkiskauppa ja perusti myös kauppapaikkoja sisämaahan. Britannia ja Ranska kävivät muutenkin lukuisia taisteluita 1600- ja 1700-luvuilla sekä Euroopassa että Pohjois-Amerikassa. Kuningatar Annan sodan päättäneessä Utrechtin sopimuksessa 1713 Ranska joutui hyväksymään Britannian vaatimukset Hudsoninlahdesta ja Newfoundlandista ja antamaan Britannialle Acadien Cape Bretonin saarta lukuun ottamatta. Taistelut loppuivat muutamaksi vuosikymmeneksi, kunnes ne käynnistyivät jälleen 1754 ranskalaisten ja intiaanien sodassa, joka oli osa Euroopassa käytyä seitsenvuotista sotaa. Sotaonni kääntyi nopeasti briteille, kun he valtasivat Louisbourgin linnoituksen, joka sijaitsi strategisesti tärkeällä paikalla Saint Lawrencen lahden suulla. Quebecin taistelussa 1759 britit kukistivat ranskalaiset lopullisesti, ja Pariisin sopimuksessa 1763 Ranska joutui antamaan koko Kanadan Britannialle.


title: Kanadan historia

text: Brittiläisen Pohjois-Amerikan kuvernööri Guy Carleton antoi vuoden 1774 Quebec Actissä kanadanranskalaisile oikeuden omaan uskontoonsa ja hakea poliittisia tehtäviä sekä palautti ranskalaisen säädösoikeuden. Näin hän pystyi säilyttämään ranskalaisten uskollisuuden, ja Amerikan vallankumouksen (1775–1783) aikana suurin osa kanadanranskalaisista kieltäytyivät tarttumasta aseisiin. Vallankumouksen jälkeen Kanadaan muutti noin 50 000 brittihallinnolle uskollista lojalistia, vaikkakin monet muuttajista olivat halvan maan perässä. Suurin osa saapui Nova Scotiaan ja New Brunswickiin. Noin 8 000 muutti Quebeciin, ja he muodostivat sen ensimmäisen merkittävän englanninkielisen vähemmistön.


title: Kanadan historia

text:
Britit jakoivat, osittain lojalistejien takia, vuoden 1791 Constitutional Actilla Kanadan kahteen siirtokuntaan, englantilaiseen Ylä-Kanadaan (nykyinen eteläinen Ontario) ja ranskalaiseen Ala-Kanadaan (eteläinen Quebec). Valta pysyi kummassakin siirtokunnassa brittiläisellä kauppiaseliitillä, mikä herätti vastustusta varsinkin Ala-Kanadassa.
Vuoden 1812 sodassa Yhdysvaltain ja Britannian välillä Kanada oli merkittävä taistelukenttä. Yhdysvallat saavutti joitain voittoja Ylä-Kanadan länsiosissa, mutta britit tasoittivat tilannetta muualla. Britanniassa oltiin väsyneitä siirtomaiden sotiin, sillä Euroopassa käytiin heille tärkeämpiä Napoleonin sotia. Sodan aikana Yhdysvallat oli yrittänyt Kanadan liittämistä itseensä, mutta kanadalaiset olivat onnistuneet pysäyttämään pääosan hyökkäyksistä. Sodan päättänyt vuoden 1814 Gentin rauha palautti tilanteen sotaa edeltävään aikaan. Siinä kuitenkin käytännössä määriteltiin Kanadan ja Yhdysvaltain välinen raja Lake of the Woodsilta Atlantille, vaikkakin New Brunswickin ja Mainen raja varmistettiin vasta 1842. Lake of the Woodsista Kalliovuorille raja sovittiin 1842 kulkemaan pitkin 49. leveyspiiriä ja Kalliovuorilta Tyynelelmerelle 1846. Napoleonin sotien päätyttyä Euroopassa marraskuussa 1815 alkoi laajamittainen siirtolaisuus Euroopasta Kanadaan.


title: Kanadan historia

text: Pienen eliitin valta kasvoi erityisesti vuoden 1812 sodan jälkeen. Turhautuminen hallintoon laukaisi 1837 lopulta kapinan kummassakin siirtokunnassa. Vaikka kapinat tyrehdytettiin, ne antoivat briteille merkin siitä, ettei vallitseva tilanne voi jatkua. John Lambton lähetettiin selvittämään kapinoiden syitä. Hän tunnusti etnisten ristiriitojen olevan ongelmien taustalla, ehdotti ranskalaisen kulttuurin sulauttamista brittikultuuriin ja sai näin lempinimekseen "Radical Jack" (”Radikaali-Jack”). Ajatukset sisällytettiin lopulta vuoden 1840 Union Actiin. Pian Ylä- ja Ala-Kanada yhdistettiin Kanadan provinssiksi, ja niitä hallinoimaan muodostettiin parlamentti, johon kumpikin entisistä siirtokunnista sai yhtä monta edustajaa. Suurin osa kanadanenglantilaisista kannatti uutta järjestelmää, mutta kanadanranskalaisia olivat pettyneitä lakiin sisällytettyyn englannistamistavoitteeseen.


title: Kanadan historia

text: Vuonna 1846 Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta sopivat, että 49. pohjoinen leveyspiiri on läntisen brittiläisen Pohjois-Amerikan raja. Brittiläinen hallitus loi Vancouverinsaaren siirtokunnan vuonna 1849 ja Brittiläisen Kolumbian siirtokunnan vuonna 1858. Kanadan provinssin ja Brittiläisen Kolumbian siirtokunnan välistä aluetta, Rupertinmaata, hallitsi Hudson's Bay Company, mutta 1850-luvun lopulla jotkut Kanadan provinssin poliitikot panivat alulle useita tutkimusmatkoja lännessä tarkoituksenaan ottaa Rupertinmaa ja arktiset alueet hallintaansa.


title: Kanadan historia

text: Moderni Kanada syntyi Charlottetownissa, kun edustajia Nova Scotiasta, New Brunswickistä, Prinssi Edwardin saarelta, Ontariosta ja Quebecistä kokoontui muotoilemaan uuden kansakunnan perustuslain. Ryhmä kokoontui ensimmäisen kerran 1864, ja parlamentti hyväksyi perustuslain 1867. Alkujaan itsehallinnollinen Kanada tunnettiin nimellä Kanadan dominio.


title: Kanadan historia

text:
Tuore konfederaatio pyrki leviämään länteen. Sen hallitus, ensimmäisen pääministerin John A. Macdonaldin alaisuudessa, osti 1869 Rupertinmaan 300 000 punnalla. Harvaan asuttua maata alettiin kutsua nimellä Luoteisterritoriot. Rupertinmaa oli ollut Hudson’s Bay Companyn hallussa vuodesta 1670. Luovutuksesta päätettiin Rupertinmaan sopimuksella jo vuotta aiemmin, mutta Redjoen kapina viivästytti sopimuksen täytäntöönpanoa vuoteen 1870. Rupertinmaan alueella asui lähinnä alkuperäisasukkaita ja intiaanien sekä eurooppalaisten jälkeläisiä métisejä, joiden kanssa Kanadan hallitus ajautui erimielisyyksiin. Louis Riel johti Redjoen kapinaa. Hän onnistui valtaamaan Fort Garryn linnoituksen ja pakotti näin Kanadan hallituksen neuvottelemaan hänen kanssaan. Kanadassa suostuttiin Rielin vaatimuksiin métisien erioikeuksista, ja Luoteisterritorioista lohkaistiin Manitoban provinssi, joka liitettiin dominioon 1870.
Britannia perusti 1866 Brittiläisen Kolumbian siirtokunnan. Alueelle oli alkanut jo 1850-luvulla virtaamaan uudisasukkaita kultalöydösten ansiosta. Kultakaivokset ehtyivät kuitenkin pian, ja siirtokunta ajautui köyhyyteen. Brittiläinen Kolumbia liittyi dominioon 1871, kun Kanada oli luvannut hoitaa sen velat ja rakentaa 10 vuoden sisällä mantereen yhdistävän rautatien. Canadian Pacific Railway yhdisti 1885 läntisen Kanadan. Kanadan hallinto perusti 1873 North-West Mounted Policen, josta tuli myöhemmin Kanadan ratsupoliisi, tuomaan lakia maan länsiosiin. Samaan aikaan métisit aiheuttivat jälleen sekasortoa, kun monet heistä olivat muuttaneet nykyisen Saskatchewanin alueelle. Siellä he ottivat jälleen yhteen hallituksen maanmittaajien kanssa. He ottivat yhteyttä Louis Rieliin, joka aloitti 1885 cree-intiaanien tukemana kapinan. Rautatie toi hallituksen joukot paikalle muutamassa päivässä. Riel antautui toukokuussa, ja myöhemmin samana vuonna hänet hirtettiin maanpetoksesta.


title: Kanadan historia

text: 1800-luvun lopulla teollistuminen, Yukonin kultalöydökset ja kanadalaistuotteiden kysynnän kasvu saivat maan talouden kukoistamaan. Lisäksi rautatie avasi helpomman mahdollisuuden uudiasutuksille, joten vuosien 1885–1914 aikana noin 4,5 miljoonaa siirtolaista tuli Kanadaan. Näihin kuului isoja ryhmiä muualta Amerikasta ja Itä-Euroopasta, erityisesti Ukrainasta. Optimismi valtasi kanadalaiset, ja pääministeri Wilfrid Laurier julisti, että 1900-luku on Kanadan vuosisata. Monet muuttivat preerioiden maatalousalueille, jossa uudisasukkaille irrotettiin 1905 kaksi uutta provinssia, Alberta ja Saskatchewan.


title: Kanadan historia

text: Britanniassa syntyi 1800-luvun lopussa keskustelu siitä, pitäisikö Kanadan auttaa Britanniaa sodissa. Siirtomaaministeri Joseph Chamberlainin mukaan dominioden periaatteena pitäisi olla auttaa emämaata. Kun toinen buurisota syttyi Etelä-Afrikassa 1899, monet kanadanenglantilaiset vaativat osallistumista mutta kandanranskalaiset Henri Bourassan johdolla puolestaan vastustivat ajatusta. Lopulta asiassa päästiin yhteisymmärrykseen, ja kanadalaiset lähettivät vapaaehtoisia taistelemaan brittijoukoissa.


title: Kanadan historia

text: Kanada osallistui osana brittiläistä imperiumia ensimmäiseen maailmansotaan. Sodan ensimmäisenä vuosina yli 300 000 vapaaehtoista lähti Eurooppaan osallistumaan taisteluihin. Vuonna 1917 Kanadassa otettiin käyttöön asevelvollisuus, joka kiristi ihmisten mieliä erityisesti kanadanranskalaisissa. Quebecissä tuhannet protestoivat kaduilla. Sodan jälkeen pääministeri William Lyon Mackenzie King alkoi vaatia Kanadalle itsenäisyyttä. Hän vakuutti Britannialle, ettei kanadalaisia voinut jatkossa lähettää automaattisesti taistelemaan brittien puolesta, teki sopimuksia ilman Britannian lupaa ja lähetti Yhdysvaltoihin suurlähettilään. Kingin voimakastahtoisuus johti Westminsterin säädökseen, joka hyväksyttiin 1931 Britannian parlamentissa. Säädös vahvisti Kanadan ja muiden dominioiden itsenäisyyden, vaikka Britannia säilyttikin edelleen oikeutensa puuttua maiden perustuslakiin.


title: Kanadan historia

text: 1930-luvun lama koitteli erityisen pahoin Kanadaa, jonka talous oli riippuvainen luonnonvarojen hyödyntämisestä. Lama koitteli erityisesti työläisiä ja maanviljelöitä, jotka kärsivät muutenkin laajoilla aluiella Albertaa, Saskatchewania ja Manitobaa, kun pitkittynyt kuivuus ja viljelytekniikoiden aiheuttama maaperän köyhtyminen vaikeuttivat viljelytoimintaa. Monet muuttivat Brittiläiseen Kolumbiaan tai kaupunkiseuduille. Kanadan keskuspankki ilmoitti 1936, että preeriaprovinssit olivat lähes konkurssissa. Rowell–Siroisin komission raportissa pääteltiin, että liittovaltiolla oli huonot mahdollisuudet puuttua provinssien raha-asioihin. Sen ehdotuksesta provinssien hallinto- ja sosiaalipalvelujen vähimmäistaso muodostettiin, kun liittovaltio otti vastuulleen provinssien velat ja järjesti valtion työttömyysturvan. Näin liitovaltion asemaa vahvistettiin ja provinssien velkataakkaa pienennettiin.


title: Kanadan historia

text: Kanada julisti yhdeksän päivää Puolan offensiivin alkamisen jälkeen 10. syyskuuta 1939 sodan natsi-Saksalle. Alkuun Kanada pyrki pysymään erossa varsinaisista sotatoimista ja lähinnä toimitti raaka-aineita, ruokaa ja ammuksia Liittoutuneille sekä koulutti niiden lentosotilaita. Kanada ajautui kuitenkin sodan jatkuessa mukaan taisteluihin, ja esimerkiksi elokuun 1942 epäonnistunut Dieppen maihinnousu suoritettiin pitkälti kanadalaisin voimin. Suurimman panoksensa kanadalaiset antoivat taisteluun Atlantista, ja Normandian maihinnousussa kanadalaisten johtoon annettiin yksi viidestä rannasta, joille maihinnousu tehtiin. Kaikkiaan sotaan osallistui yli miljoona kanadalaista, ja heistä 42 000 kuoli. Sodan jälkeen Kanadan väkiluku kasvoi yli miljoonalla, kun eurooppalaisia siirtolaisia muutti maahan. Samalla maan talous koki uuden kasvukauden, ja Newfoundland liittyi lopulta 1949 liittovaltioon.


title: Kanadan historia

text: Kanada oli toisen maailmansodan voittajavaltioita, ja se ajoi aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien perustamista. Kanada olikin yksi niistä 50 valtiosta, jotka allekirjoittivat YK:n peruskirjan San Franciscossa 1945. Maa oli tämän jälkeen aktiivinen monien YK:n organisaatioiden luomisessa; YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö perustettiin Quebecissa lokakuussa 1945, ja kanadalaiset vaikuttivat voimakkaasti Maailman terveysjärjestön ja Unicefin perustamiseen 1948. Montrealiin lisäksi sijoitettiin Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestön päämaja.


title: Kanadan historia

text:
Useimmat kanadalaiset halusivat jäädä kokonaan kylmän sodan ulkopuolelle, mutta maa asettui lopulta lännen puolelle. Tähän vaikuttivat Neuvostoliiton Ottawan-suurlähetystöstä länteen loikanneen Igor Guzenkon tapaus ja Winston Churchillin julistus siitä, että rautaesirippu kulkee Euroopan halki. Guzenko oli toiminut vuodesta 1943 lähetystön virkamiehenä, kun hän haki perheineen poliittista turvapaikkaa Kanadasta. Hän luovutti samalla 109 dokumenttia, jotka paljastivat neuvostoliittolaisen vakoilun myös Kanadassa. Kanadan ulkoministeri Escott Reid esitti kesällä 1947 mahdollisesti ensimmäisenä uutta länsiliittouman puolustusjärjestelmää. Nato perustettiinkin 1949. Yhdysvallat olisi halunnut siitä puhtaallisesti sotilaallisen järjestön, mutta Kanadan painostuksesta perustamisasiakirjaan liitettiin myös taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita.
Suezin kriisin aikaan Kanadan ulkoasiainministeri Lester B. Pearson ehdotti YK:lle rauhanturvajoukkojen perustamista. YK:n yleiskokous hyväksyi ehdotuksen ja muodosti näin järjestön ensimmäiset todelliset rauhanturvajoukot. Kanada lähetti Suezille sotilaita ja varusteita. Monet historioitsijat pitävät tätä Kanadan merkittävimpinä toisen maailmansodan jälkeisistä diplomaattisista saavutuksista, ja Pearson sai ansioistaan Nobelin rauhanpalkinnon. Kanada on ollut jatkossakin aktiivinen YK:n rauhanturvaoperaatioissa.


title: Kanadan historia

text: John Diefenbaker nousi yllättäen pääministeriksi 1957. Hänen aikanaan hallinnon huomio siirtyi Luoteisterritorioihin, jotka olivat olleet pitkään pääasiassa intiaanien, inuittien ja Hudson’s Bay Companyn hallussa. Kylmän sodan myötä arktisista alueista tuli strategisesti tärkeitä, sillä sinne Yhdysvallat ja Kanada rakensivat muun muassa valvontajärjestelmä DEW:n. Kanadassa pääteltiin, että arktisten alueiden omistusoikeus kuuluisi, sillä jonka kansalaisia siellä oli pisimpään asunut. Kanadalaisia inuitteja asui laajoilla alueilla, mutta aivan pohjoisessa heitä ei ollut. Hallitus siirsikin 1950-luvulla asukkaita Ellesmerensaarelle. Myöhemmin osa asukkaista muutti takaisin, ja liittovaltio joutui maksamaan korvauksia.


title: Kanadan historia

text: Pierre Trudeausta tuli 1968 pääministeri, ja samana vuonna perustettiin Quebecin itsenäisyyttä ajava Parti Québécois (PQ). Trudeau vastusti liittovaltion hajoamista, eikä Quebecin vapautusarmeija (FLQ) ollut tyytyväinen liittovaltion politiikkaan. FLQ:n terrori huipentui syksyllä 1970, kun se kaappasi brittiläisen James Crossin ja Quebecin työministerin Pierre Laporten. Cross onnistuttiin neuvottelemaan vapaaksi, mutta Laporten murhan jälkeen FLQ:n kannatus heikkeni. Trudeau ajoi kaksikielisyyspolitiikkaa, mutta erityisesti PQ:n Réne Levesquen noustua Quebecin pääministeriksi provinssissa alettiin noudattaa yksikielisyyspolitiikkaa. Ranskasta tehtiin provinssin virallinen kieli. Kielipolitiikka oli muutenkin tiukkaa, ja korkein oikeus joutui lieventämään joitain määräyksiä perustuslain vastaisena. PQ:n oltua neljä vuotta vallassa, se järjesti 1980 kansanäänestyksen Kanadasta eroamisesta. Eroamisen vastustajat voittivat äänesyksen prosentein 59–41.


title: Kanadan historia

text:
Trudeau alkoi kansanäänestyksen jälkeen ajaa perustuslakimuutoksia ja onnistui lisäämään perustuslakiin perustuslaillisten oikeuksien ja vapauksien julistuksen (Charter of Rights and Freedoms), vaikka Quebec ei hyväksynytkään muutosta. Uudessa perustuslaissa Kanada määriteltiin monikulttuuriseksi ja kaksikieliseksi kokonaisuudeksi, jonka kaikki provinssit olivat tasavertaisia. Joidenkin mielestä vasta uusi perustuslaki toi Kanadalle todellisen itsenäisyyden, sillä se katkaisi kaikki valtasuhteet Britanniaan, vaikka valtionpäämiehenä säilyi edelleen Britannian hallitsija.
Trudeaun jälkeen 1984 pääministeriksi tullut Brian Mulroney halusi kohentaa liittovaltion suhteita Quebeciin ja esitti 1987 Meech Laken sopimuksen, joka olisi lisännyt provinssien oikeuksia ja tunnustanut Quebecin erityiseksi yhteisöksi. Se kuitenkin kaatui, kun Manitoba ja Newfoundland eivät ratifioineet sitä määräaikaan mennessä. Mulroneyn hallinto esitti 1992 uuden Charlottetownin sopimuksen, joka olisi tunnustanut Quebecin erityiseksi ja poikkeavaksi provinssiksi, jonka erityisyys perustui muun muassa ranskan kieleen. Sekään ei saanut tarvittavaa kannatusta, ja samaan aikaan separatistinen politiikka vahvistui jälleen Quebecissa. PQ nousi uudestaan Quebecin johtoon 1993, ja provinssin pääministeri Jacques Parizeau oli valmis irtautumaan Kanadasta. Vuonna 1995 järjestettiin uusi kansanäänestys erosta. Vastustajat voittivat nyt hyvin niukasti prosentein 50,6–49,4.


title: Kanadan historia

text: Kanadan ja alkuperäisasukkaiden maankäyttöerimielisyydet kärjistuivat 1990-luvulla, jolloin tapahtui useita välikohtauksia kanadalaisten ja alkuperäiskansojen välille. Näistä merkittävin oli Okan selkkaus, jossa kuoli yksi poliisi. Tapahtuman jälkeen Mulroney asetti komission tutkimaan alkuperäiskansojen asemaa. Komission raportin perusteella annettiin suosituksia muun muassa alkuperäiskansojen koulutuksen parantamiseksi, tulojen rakentamiseksi ja maavaatimuksia käsittelevän elimen perustamiseksi. Alkuperäiskansojen maavaatimuksiin liittyi myös Nunavutin territorion perustaminen vuoden 1992 sopimuksen mukaan. Se muodostettiin 1999, ja siitä tuli Kanadan ensimmäinen hallintoalue, jonka väestön pääosa oli alkuperäisasukkaita.


title: Kanadan historia

text: Kanadan ja Yhdysvaltain läheiset suhteet johtivat 1988 vapaakauppasopimukseen maiden välilä. Vuonna 1992 se laajeni, ja perustettiin NAFTA, johon kuului myös Meksiko. Sopimuksen laajentamisesta muuallekin latinalaiseen Amerikkaan on ollut sen jälkeen puhetta. Vaikka erityisesti Yhdysvaltain ja Kanadan taloudellinen suhde on hyvä, maiden välillä oli vuonna 2003 poliittista kinaa Irakin sodasta. Jean Chrétienin hallitus piti Kanadan virallisesti sodan ulkopuolella, mikä herätti vastustusta erityisesti konservatiivisessa oppositiossa. Myös Yhdysvaltain Kanadan-suurlähettiläs Paul Cellucci moitti Kanadan linjaa, ja Chrétien jopa uhkasi lähettää Celluccin takaisin kotiin. Samana keväänä Torontoa koitteli pahin SARS-epidemia Aasian ulkopuolella.


title: Kanadan historia

text:
Chrétien jäi eläkkeelle 2003, ja Paul Martin seurasi häntä sekä liberaalipuolueen johdossa että pääministerinä. Pian tämän jälkeen liberaaleja alettiin epäillä korruptiosta. Heitä syytettiin 74 miljoonan dollarin antamisesta mainosalan yrityksille Quebecin itsenäisyyttä vastustaneeseen toimintaan. Liberaalit voittivat kuitenkin vuoden 2004 vaalit, vaikkakaan eivät saaneet enää enemmistöä parlamenttiin. Martin jatkoi vähemmistöhallituksen pääministerinä, ja parlamentti antoi hallituksella marraskuussa 2005 epäluottamuslauseen, kun korruptiota tutkinut komissio vahvisti tapahtuneen.
Ennenaikaisissa vuoden 2006 vaaleissa pääministeriksi nousi Stephen Harper. Kanadan parlamentti antoi marraskuussa 2006 Quebecin provinssille kansakunnan statuksen. Päätös herätti vastustusta, ja sitä on epäilty pääministeri Harperin yritykseksi nostaa kannatustaan quebeciläisten keskuudessa. Sisäministeri Michael Chong jätti eronpyyntönsä protestina päätöksen esittämiselle. Chong piti tätä etnisen nationalismin tunnustamisena. Kritiikkiä on herättänyt myös Kanadan mukanaolo Afganistanin sodassa. Kanadalaiset ISAF-joukkojen sotilaat ovat olleet voimakkaissa taisteluissa Etelä-Afganistanissa, ja 155 sotilasta oli kuollut 27. maaliskuuta 2011 mennessä. Kanadan sotilasoperaatio Afganistanissa tuli päätökseen vuonna 2011, jolloin alkoi 2 800 sotilaan kotiuttaminen.


title: Kanadan historia

text: Kanada selviytyi vuonna 2008 alkaneesta taantumasta paremmin kuin monet muut G8-valtiot tarkasti säädellyn pankkijärjestelmän ansiosta. Kanadasta tuli joulukuussa 2011 ensimmäinen Kioton pöytäkirjasta irtautunut maa.


title: Kanadan historia

text: Öljyn maailmanhinnan romahtamisen takia Kanadan talous suostui vuonna 2015 lamaan. Harperin asema heikentyikin juuri ennen vuoden 2015 vaaleja. Tilannetta pahensi uudestaan pinnalle tullut skandaali valtion varoja väärinkäyttäneistä senaattoreista. Vaikka Harper julisti syyskuussa budjettiylijäämästä ja oli mukana luomassa Trans-Pacific Partnership -sopimusta, Justin Trudeaun johtama liberaalipuolue sai murskavoiton. Liberaalipuolue sai edustajainhuoneeseen yksinkertaisen enemmistön, ja Trudeau nousi uudekis pääministeriksi.


title: Kymen Sanomat

text: Kymen Sanomat (lyh. "KySa") on Kotkassa seitsemän kertaa viikossa ilmestyvä sitoutumaton sanomalehti. Lehden julkaisija on ollut Kaakon Viestintä Oy vuoden 2015 alusta alkaen. Kymen Sanomien päälevikkialue on Kotkan–Haminan seutukunta. Lehden levikki on noin 18 700 ja lukijamäärä noin 49 000.


title: Kymen Sanomat

text: Nykyinen Kymen Sanomat on syntynyt kolmen sanomalehden fuusiona. Kotkassa ilmestyneet vuonna 1902 perustettu Etelä-Suomi ja 1905 perustettu Eteenpäin (jatkaja Viikko-Eteenpäin) yhdistyivät vuodenvaihteessa 1989 sitoutumattomaksi Kotkan Sanomiksi. Vuonna 1991 Kotkan Sanomiin yhdistyi puolestaan Haminassa ilmestynyt keskustalainen Kymen Sanomat. Lehden nimeksi vaihdettiin tässä yhteydessä Kymen Sanomat, ja tästä liitoksesta syntyneen Kymen Sanomien ensimmäinen numero ilmestyi 30. syyskuuta 1991.


title: Kymen Sanomat

text: Eteenpäin ja Etelä-Suomen yhdistyessä 1989 ne olivat levikiltään lähes yhtä suuria. Johtava lehti oli Eteenpäin, jonka levikki oli noin 20 000, kun taas Etelä-Suomella se oli vajaa 17 000.


title: Kymen Sanomat

text: Etelä-Suomi oli puoluekannaltaan kokoomuslainen vuoteen 1964 saakka ja sen jälkeen sitoutumaton. Vuodesta 1984 Etelä-Suomi oli kuulunut Kouvolan Sanomien omistukseen ja lehteä painettiin Kouvolassa. Eteenpäin taas oli sosiaalidemokraattinen.


title: Kymen Sanomat

text: Sanoma Lehtimedian maakuntalehdet Kymen Sanomat, Kouvolan Sanomat ja Etelä-Saimaa siirtyivät tabloidi-kokoon 9. huhtikuuta 2013.


title: Kymen Sanomat

text: Kymen Sanomat siirtyi huhtikuussa 2014 tehdyn esisopimuksen toteutuessa Sanoman omistuksesta Länsi-Savo-konserniin, kun Sanoma Lehtimedia Oy:stä, Sanoman painoyhtiöistä Saimaan Lehtipaino Oy:stä ja Lehtikanta Oy:stä ja Länsi-Savon omistamasta Etelä-Savon Viestintä Oy:stä koottiin yksi yhtiö. Aluksi Sanoman omistus yhtiöstä on 49 prosenttia, mutta viiden vuoden kuluttua yhtiö siirtyy kokonaan Länsi-Savolle.


title: Kymen Sanomat

text: Kymen Sanomissa ilmestyi tiistaisin vuosina 1998–2009 Seepra-liite. Se oli Etelä-Saimaan, Kouvolan Sanomien ja Kymen Sanomien yhteinen viikkolehti. Seepra keskittyi viihteeseen ja DVD-, elokuva- ja levyarvosteluihin. Lehdessä oli mukana myös viikon televisio-ohjelmatiedot.


title: Kymen Sanomat

text: Seepran lopettamisesta ilmoitettiin 12. tammikuuta 2009. Lehden julkaiseminen tabloid-liitteenä lopetettiin ja Seepran viimeinen numero ilmestyi 27. tammikuuta 2009. Lopettamisen syyksi kerrottiin, että Seepra ei ollut täyttänyt siihen liitettyjä odotuksia. Lehden materiaalia on siirretty julkaistavaksi päälehteen.


title: Kymen Sanomat

text: Kymen Sanomien levikki on ollut laskussa ainakin 1990-luvun alusta lähtien. Vielä vuonna 1992 Kymen Sanomien levikki oli 32 268 kappaletta, vuonna 2000 se oli laskenut 27 408 kappaleeseen. Levikki on laskenut hiljaisesti koko 2000-luvun ajan ja vuonna 2008 se lopulta alitti 25 000 kappaleen rajan. Vuonna 2013 Kymen Sanomien levikki painui alle 20 000 kappaleen.


title: Melamiini

text: Melamiini on orgaaninen emäs (pK = 8,95), jonka kemiallinen kaava on CHN. Sitä käytetään formaldehydiin yhdistämällä pääasiassa melamiinihartsin valmistukseen, ja siitä saadaan kestävää kertamuovia. Tätä muovia käytetään muun muassa keittiötarvikkeissa ja astioissa. Melamiinia käytetään laminaattina ja siitä valmistetaan valkotauluja.


title: Melamiini

text: Melamiinia valmistetaan ureasta.


title: Melamiini

text: Urea hajoaa ensin isosyaanihapoksi endotermisessä reaktiossa (NH)CO → HCNO + NH. Sen jälkeen syaanihappo polymerisoituu muodostaen melamiinia ja hiilidioksidia: 6 HCNO → CHN + 3 CO. Toinen reaktio on eksoterminen, ja lopullinen prosessi endoterminen.


title: Melamiini

text: Vuonna 2007 Yhdysvalloissa kuoli 1500 kissaa ja koiraa Kiinassa vehnägluteenista valmistettuun melamiinia sisältäneeseen lemmikkiruokaan. Vuonna 2008 Kiinan elintarvikevirasto löysi melamiinia Marsin valmistamista M&M’s -makeisista ja Snickers-minipatukoista sekä Nestlén valmistamista KitKat-patukoista. Tämän seurauksena tuotteet vedettiin myynnistä Kiinan lisäksi myös Etelä-Koreassa.


title: Melamiini

text: Kiinassa vauvoille syötettävässä Sanlu Groupin valmistamassa maitojauheessa havaittiin elokuussa 2008 melamiinia. Lisäksi melamiinia löytyi Arlan maitojauheista, ja tiedon tultua ilmi Arla lopetti äidinmaitokorvikkeiden valmistamisen Kiinassa. Melamiininen maitojauhe meni pääasiassa Kiinaan, mutta myös pienen erän verran Taiwanille. Melamiini aiheutti munuaiskivien muodostumisen äidinmaidonkorviketta saaneille lapsille. Yli 300 000 kiinalaislasta sairastui maitojauheen vuoksi. Neljä lasta kuoli melamiinimyrkytykseen.


title: Melamiini

text: Melamiinia löydettiin 22 valmistajan maitopulveria sisältävästä äidinmaidonkorvikkeesta ja 77 tuotemerkistä.


title: Melamiini

text: Melamiinia sisältäviä maitotuotteita oli viety myös moniin kehitysmaihin sekä erityishallintoalue Hongkongiin, jossa tiettävästi ainakin yksi kolmevuotias tyttö kärsi melamiinin aiheuttamista munuaiskivistä.


title: Melamiini

text: Melamiinia on löydetty 2008 elintarvikkeista myös Yhdysvalloissa Nestlén ja Bristol-Myers Squibbin äidinmaidonkorvikkeesta.


title: Pyhä Johannes I

text: Pyhä Johannes I (k. 526) oli paavina 13. elokuuta 523 – 18. toukokuuta 526. Hän oli kotoisin Toscanasta, ja nousi paavin istuimelle vasta hyvin vanhana ja hauraana. Teoderik Suuri, Ostrogoottien kuningas hallitsi Italiaa asuen Ravennassa. Teoderik epäili paavin vehkeilevän Bysantin keisari Justinus I:n kanssa, ja heitätti tämän tyrmään, jossa paavi kuoli nälkään ja hoidon puutteeseen.


title: Triarii

text:
Triarii (lat.; yks. triarius) olivat Rooman tasavallanaikaisen armeijan kolmas standardirivistö. Tiukan paikan tullen nuoremmat hastati- ja principes-rivistöt vetäytyivät triarii-rivistön luo, jolloin oli mahdollista yrittää vastahyökkäystä tai turvata Rooman joukkojen turvallinen vetäytyminen.
Triarii-yksikön upseerius oli kunnia-asia; rivistö muodostui legioonan parhaista ja yleensä vanhimmista joukoista. Triarii-sotilailla oli parempi palkka ja he saivat pitkille marsseille hevosen.


title: Triarii

text: Triariukset jaoteltiin kymmeneen 160-miehen vahvuiseen manipuliin, jotka taas koostuivat kahdesta centurion komentamasta, 80 miehen vahvuisesta centuriasta. Joissain tapauksissa triariukset jaettiin vain kymmeneen 120 miehen vahvuiseen manipuliin, joka vastasi yhtä hastati- tai principes-centuriaa. Triariukset olivat Rooman armeijoiden veteraaneja ja tämä kokemus teki heistä täydellisiä joukkoja tukemaan nuorempia rivistöjä. Triariusten varustus koostui yleisesti joko lorica hamata-tyyppisestä rengaspanssarista tai kreikkalaistyylisestä pronssisesta rintapanssarista, scutum-tyypin kilvestä, työntökeihäästä ja gladius-miekasta.


title: Hastati

text: Hastati (lat.; yks. hastatus. Nimitys johtuu latinan sanasta "hasta" = "keihäs"; "hastatus" = "keihäällä varustettu". ) olivat Rooman tasavallanaikaisen armeijan ensimmäinen, nuorin ja köyhin rivistö. Heidän tehtävänään oli aloittaa lähitaistelu vihollisen kanssa ja väsyttyään vaihtaa paikkaa seuraavan principes-rivistön kanssa. Hastatuksen varustuksena oli normaali kypärä (yleisimmin montefortino-tyypin), rinnalle kiinnitetty pectorale- (sydämen suojelija)metallilevy sekä pilum-tyypin heittokeihäs ja gladius-miekka. Legioonassa hastatuksia oli yleisesti suunnilleen saman verran kuin principes-joukkoja, 1200. Hastatukset muodostuivat luultavasti alle 20-vuotiaista.


title: Jambi (täsmennyssivu)

text: Jambi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Trokee

text: Trokee (, , adjektiivina "trokeinen" tai "trokeeinen") on runojalka ja metron, joka tunnetaan sekä antiikin kreikkalaisesta metriikasta että muun muassa itämerensuomalaisesta runoudesta (kalevalamitta eli nelipolvinen trokee). Trokeejalka koostuu yhdestä pitkästä ja yhdestä lyhyestä tavusta.


title: Trokee

text: Trokeejalkaa käytetään sellaisenaan kalevalamitassa, jossa säe koostuu neljästä peräkkäisestä trokeejalasta. Trokeemetronia käytetään puolestaan kreikkalaisissa runomitoissa, erityisesti trokeisessa tetrametrissä. Trokeeta esiintyy myös muun muassa daktyylisen katalektisen heksametrin viimeisenä metronina yhdessä spondeen kanssa.


title: Trokee

text: Trokeessa runojalka ja metron ovat poikkeuksellisesti eri pituisia. Trokeejalka muodostuu yhdestä pitkästä (, "longum") ja yhdestä lyhyestä (, "brevis") tavusta, tai nykyrunoudessa yhdestä painollisesta ja yhdestä painottomasta tavusta (kalevalamitan termistöllä yhdestä nousevasta ja yhdestä laskevasta tavusta):


title: Trokee

text: Trokeemetron on puolestaan dipodia, joka koostuu kahdesta trokeejalasta:


title: Trokee

text: Vastaavalla tavalla dipodisia ovat myös jambi- ja anapestimetronit.


title: Trokee

text: Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden trokeemittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Trokee

text: Trokeinen dipodia ("tr") eli trokeinen monometri


title: Trokee

text: Trokeinen tripodia ("tr") eli ithyfallikos ("ith")


title: Trokee

text: Trokeinen kvaternaari ("tr") eli trokeinen dimetri ("tr")


title: Trokee

text: Trokeinen katalektinen kvaternaari ("tr") eli trokeinen katalektinen dimetri ("tr")


title: Trokee

text: Trokeinen septenaari ("tr")


title: Trokee

text: Trokeinen oktonaari ("tr")


title: Trokee

text: Trokeinen katalektinen tetrametri ("tr")


title: Daktyyli

text: Daktyyli (, ”sormi”; ) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu yhdestä pitkästä ja kahdesta lyhyestä tavusta.


title: Daktyyli

text: Daktyyli koostuu yhdestä pitkästä (, "longum") ja kahdesta lyhyestä (, "brevis") tavusta, tai nykyrunoudessa yhdestä painollisesta ja kahdesta painottomasta tavusta:


title: Daktyyli

text: Anapesti tunnetaan nimellä "antidaktyyli", koska sen muoto on käänteinen daktyyliin nähden.


title: Daktyyli

text: Kreikkalaisen runouden daktyylimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Daktyyli

text: Daktyylinen tetrametri ("da")


title: Daktyyli

text: Daktyylinen pentametri ("da")


title: Daktyyli

text: Daktyylinen katalektinen heksametri ("da")


title: Anapesti

text: Anapesti (, ”hakkaava”, ”takova”; ) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta.


title: Anapesti

text: Anapestiä käytettiin nopean rytminsä vuoksi erityisesti tragedioiden ja komedioiden marssi-, taistelu- ja kulkuekohtausten lauluissa, mutta myös komedioiden pilkkalauluissa. Runomitoista anapestiä käytetään ennen kaikkea anapestisessä dimetrissä.


title: Anapesti

text: Anapestissä runojalka ja metron ovat poikkeuksellisesti eri pituisia. Anapestijalka muodostuu kahdesta lyhyestä (, "brevis") ja yhdestä pitkästä (, "longum") tavusta:


title: Anapesti

text: Anapestimetron on puolestaan dipodia, joka koostuu kahdesta anapestijalasta:


title: Anapesti

text: Vastaavalla tavalla dipodisia ovat myös jambi- ja trokeemetronit. Monissa runomitoissa anapestin kaksi lyhyttä tavua voidaan korvata yhdellä pitkällä, jolloin siitä tulee spondee . Anapesti tunnetaan myös nimellä "antidaktyyli", koska sen muoto on käänteinen daktyyliin nähden.


title: Anapesti

text: Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden anapestimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Anapesti

text: Anapestinen dipodia ("an")


title: Anapesti

text: Anapestinen tripodia ("an")


title: Anapesti

text: Anapestinen dimetri ("an") eli anapestinen kvaternaari ("an")


title: Anapesti

text: Anapestinen katalektinen dimetri ("an") eli paroimiakos


title: Anapesti

text: Anapestinen katalektinen trimetri ("an")


title: Anapesti

text: Anapestinen septenaari ("an")


title: Anapesti

text: Anapestinen oktonaari ("an") eli anapestinen tetrametri


title: Pentametri

text: Pentametri (, ”viisimitta”) on runomittojen tyyppi, jossa runojalka toistuu säkeessä viisi kertaa. Pentametri on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta, joka perustui pitkien ja lyhyiden tavujen vuorotteluun runomitan mukaisesti.


title: Pentametri

text: Pentametrimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, x = painoton tavu, / = painollinen tavu):


title: Pentametri

text: Daktyylinen pentametri


title: Pentametri

text: Jambinen pentametri


title: Principes

text: Principes (mon.; yksikössä "princeps") olivat Rooman tasavallanaikaisen armeijan toinen rivistö. Heidän tehtävänään oli tukea hastati-rivistöä sen väsyttyä tai vetäydyttyä taaksepäin. Princepsien varustus oli suureksi osaksi samanlaista kuin hastatuksien; kypärä, scutum-kilpi, gladius-miekka sekä pilum-heittokeihäs. Princepsejä oli legioonassa noin 1 200 ja he olivat hastatuksia vanhempia, noin 30-vuotiaita.


title: Afonso I

text: Afonso I (1456 - 1542 tai 1543), -alkuperäiseltä nimeltään Nzinga Mbemba- oli Kongon kuningaskunta-nimisen Kongon alueella vuosina 1300-1800 olleen yhteiskunnan hallitsija. Kongon kuningas Afonso I kääntyi kristinuskoon ja avasi maan kaupalle ja muulle eurooppalaiselle vaikutukselle, ja samalla suurin osa kongolaisista kastettiin kristinuskoon, joka sai paljon vaikutteita myös paikallisista uskonnoista.


title: Helsingin vaakuna

text: Helsingin vaakuna on Helsingin kaupungin tunnus. Sen alkuperä on 1600-luvun kaupungin sinetissä. Vaakuna laadittiin antikvaari Johannes Bureuksen toimesta Helsingin pitäjään tulleiden ruotsalaisten siirtolaisten kunniaksi vuonna 1599. Vaakunakuvio esittää laivaa, joka keinuu meren aalloilla näin kuvaten ruotsalaisten saapumista alueelle.


title: Helsingin vaakuna

text: Vaakunan nykyinen ulkoasu on vuodelta 1951 ja sen on piirtänyt A. W. Rancken. Heraldinen selitys kuuluu: ”sinisessä kentässä kultainen vene uimassa hopeisella, aaltokoroisella tyviöllä; veneen yläpuolella saatteena kultakruunu.”


title: Helsingin vaakuna

text: Ainoastaan kaupungin keskushallinnon yksiköt ja toimielimet voivat käyttää yläkruunullista vaakunaa, jossa vaakunakilven päälle on sijoitettu samanlainen kruunu kuin itse kilvessä. Tällaisia virastoja ja laitoksia ovat kaupunginvaltuusto, hallitus, kaupunginkanslia, kaupungin henkilöstökeskus ja talous ja suunnittelukeskus. Helsingin kaupunki käyttää pääsääntöisesti yläkruunutonta vaakunaa.


title: Pyhä Felix IV

text: Pyhä Felix IV (k. 530) oli paavina 12. heinäkuuta 526 – 20. syyskuuta 530 (tai 22. syyskuuta). Hän muotoili kirkon mielipiteen armosta ja vapaasta tahdosta, kun häntä oli pyydetty ottamaan kantaa Galliassa levinneeseen semipelagiolaisuuteen. Felix yritti nimetä Bonifatius II:n omaksi seuraajakseen. Senaatti reagoi kieltämällä keskustelun paavin seuraajasta edellisen paavin elinaikana. Vastustajat kannattivat Dioscorusta, mutta tämän valtakausi keski vain 22 päivää, ja yleensä seuraavaksi paaviksi lasketaan Bonifatius II.


title: Tupolevin veljekset

text: Tupolevin veljekset oli tiedotusvälineiden tunnetuksi tekemä nimitys työmarkkinajohtajien joukolle, joka lähetti tasa-arvoasiain neuvottelukunnassa erikoistutkijana toimineelle Marianne Laxénille vuonna 1990 kuuluisaksi nousseen postikortin. Korttia nimitettiin julkisessa keskustelussa yleisesti ”kikkelikortiksi”. Kortissa luki ranskaksi ”Vive les hommes” eli ”Eläköön miehet”.


title: Tupolevin veljekset

text: Tupolevin veljeksiin kuuluivat valtakunnansovittelija ja entinen STTK:n puheenjohtaja Jorma Reini, Liiketyönantajain Keskusliiton toimitusjohtaja Jarmo Pellikka, johtaja Stig-Erik Leiponen, Teknisten Liiton puheenjohtaja Tenho Olin, Erorahaston toimitusjohtaja Jarmo Tammenmaa ja Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtaja Mauri Moren.


title: Tupolevin veljekset

text: Kortissa oli kuvattu peniksiä, joita kohti alaston nainen putoaa rintaliivit laskuvarjona. Kortissa oli teksti "Palkkaerot poistettava, keskitytään olennaiseen" . Miehet allekirjoittivat kortin ”Tupolevin veljesten säätiö”, mutta laittoivat alle myös omat nimensä.


title: Tupolevin veljekset

text: Laxén toi asian julkisuuteen, ja kortin lähettäjien erottamista vaadittiin kansalaisadressilla, jonka allekirjoitti 3 800 naista ja 500 miestä. Tapauksesta nousi kohu lehdistössä, ja postikortti jäi Suomen historiaan. Lehtien yleisönosastoilla korttia paheksuttiin laajasti, mutta jotkut asettuivat kortin lähettäjienkin puolelle.


title: Tupolevin veljekset

text: Reini pyysi televisiossa korttia anteeksi, mutta muut kortin allekirjoittajat eivät tulleet julkisuuteen. Kortista noussut kohu vauhditti osaltaan keskustelua sukupuolten välisestä tasa-arvosta ja naisten asemasta työmarkkinoilla.


title: Tupolevin veljekset

text: Vuonna 2013 entinen valtioneuvostossa työskentellyt kansliaministeri Ilkka Kanerva kertoi että hän oli toiminuttanut kirjeen Tupolevin veljesten toiveesta Laxénin lokerikkoon valtioneuvoston kansliaan jossa Laxénilla oli työhuone.


title: Bonifatius II

text: Bonifatius II oli paavina 22. syyskuuta 530 – 17. lokakuuta 532. Hän oli syntyperältään ostrogootti ja ensimmäinen germaanisen heimon edustaja paavina. Semipelagiolaisuuden aiheuttama hajaannus ratkaistiin Bonifatiuksen paaviuskaudella.


title: Tampereen vaakuna

text: Tampereen vaakuna on Tampereen kaupungin virallinen tunnus. Vaakunan suunnitteli Olof Eriksson ja se otettiin käyttöön 30. maaliskuuta 1960.


title: Tampereen vaakuna

text: Vaakuna selitetään: ”Punaisessa kentässä aaltokoroinen vastapalkki, jonka yläpuolella saatteena paaluttainen vasara ja alapuolella paaluttainen Merkuriuksen sauva; kaikki kultaa”. Vaakunan värit ovat samat kuin Pirkanmaan vaakunassa. Kaupungin nimen alkukirjaimelta T:ltä näyttävä vasara symboloi Tampereen teollisuutta, Merkuriuksen sauva kauppaa ja aaltokoroinen vastapalkki Tammerkoskea.


title: Tampereen vaakuna

text: Tampereen vanha vaakuna oli käytössä vuosina 1839–1960. Sen hankkimista alettiin suunnitella pian sen jälkeen kun keisari Nikolai I yhtenäisti Tampereen kaupungin hallintoa samanlaiseksi muiden Suomen kaupunkien kanssa 1830. Huhtikuussa 1838 Tampereen pormestari Fredrik Sacklén lähetti Turkuun läänin kuvernööri Lars Gabriel von Haartmanille anomuksen Arvid von Cederwaldin suunnitteleman vaakunaehdotuksen hyväksymiseksi. Everstiluutnantti ja Pyhän Annan ritarikunnan 3. luokan ritari Arvid von Cederwald toimi tuolloin koskenperkausinsinöörinä Suomen senaatin talousosaston koskenperkausjohtokunnassa. Vaakunaehdotusta ei hyväksytty sellaisenaan. Pyöreää vaakunaehdotusta pyydettiin muuttamaan nelikulmaisen kilven muotoon sekä piirtämään se suurempana. Vaakunan muuttaminen pyydettyyn muotoon annettiin Helsingin maanmittauskonttorissa työskennelleen taiteilija Magnus von Wrightin tehtäväksi. Hän jätti valmiin vaakunan senaatin esittelijäsihteeri Berndt Federleylle 12. tammikuuta 1839. Keisari hyväksyi Tampereen vaakunan 20. maaliskuuta 1839 ja päätös hyväksymisestä saapui Turun lääninkansliaan 9. toukokuuta 1839.


title: Tampereen vaakuna

text: Vanhan vaakunan heraldista selitystä ei ole säilynyt tai sitä ei ole koskaan tehty. Siinä on kuitenkin teemoina ristikkäiset vasara ja Merkuriuksen sauva, jotka symboloivat teollisuutta ja kauppaa , Tampereen kaupungin nimen alkukirjain "T" , sekä koski joka symboloi mitä ilmeisimmin Tammerkoskea. Vanha vaakuna vaihdettiin uuteen, Olof Eriksson suunnittelemaan vaakunaan 1960 lähinnä kahdesta syystä; vaakuna oli heraldisesti heikko, ja sen lukuisat värit tekivät sen käyttämisestä ongelmallista painotöissä. Uusi vaakuna pohjautui vanhaan, mutta otti huomioon heraldiset säännöt. Uuden vaakunan värit poimittiin Satakunnan ja Hämeen maakuntavaakunoista.


title: Tampereen vaakuna

text: Vaakunan vaihtaminen oli kiistelty teko ja vanhan vaakunan palauttamista on ajoittain vaadittu myös vaihtamisen jälkeen. Vuonna 2007 käsiteltiin valtuustoaloitetta, jossa lainataan Sulo A. Typön 1950–luvulla esittämiä perusteluita vanhan vaakunan puolesta: ”Tampereella kuulee usein sanottavan, ettei täällä ole historiallisia nähtävyyksiä. Ei olekaan paljon, mutta muun muassa vaakuna on, ja se on sitä arvokkaampi, mitä vanhempi se on.”


title: Tampereen vaakuna

text: Uutta vaakunaa on kutsuttu yleisönosastokirjoituksissa neuvostohenkiseksi väriensä takia.


title: Johannes II

text: Johannes II, syntymänimeltään Mercurius, oli paavina 2. tammikuuta 533 – 8. toukokuuta 535. Hän oli ensimmäinen, joka paaviksi vihkimisensä yhteydessä otti uuden nimen, sillä hänen syntymänimensä kunnioitti pakanallista jumalaa, Mercuriusta.


title: Johannes II

text: Johannes II:n aikaan simonia eli kirkollisten virkojen hankkiminen rahaa vastaan oli yleistä papiston piirissä. Senaatti antoi asetuksen, jossa kiellettiin paaviksi pyrkiminen rahan avulla. Määräyksen vahvisti Atalarik, ostrogoottien kuningas.


title: Mannerheimin puisto

text: Mannerheimin puisto on Oulun keskustan ruutukaava-alueella sijaitseva puisto.


title: Mannerheimin puisto

text: Puistoa rajaavat Kirkkokatu, Albertinkatu, Isokatu ja Sepänkatu. Kirkkokadun varrella entistä Snellmannin kauppahuonetta vastapäätä on Into Saxelinin "Eteläpohjalaisten patsas" (tai "Vapauden patsas"). Puiston keskellä on myös 1990-luvun alkupuolen kunnostuksien yhteydessä rakennettu suihkulähde. Albertinkadun varrella on grillikioski ja lasten leikkikenttä.


title: Mannerheimin puisto

text: Alun perin paikalla ollut puutalokortteli paloi 19. heinäkuuta 1916. Tulipalo teki noin 200 oululaista asunnottomiksi. Palaneiden talojen tilalle oli tarkoitus rakentaa valistustalo ja pystyttää patsas Oulun valtauksessa Suomen sisällissodassa kuolleiden eteläpohjalaisten muistolle. Patsas pystytettiin vuonna 1919, mutta valistustaloa ei koskaan rakennettu, vaan kortteli kunnostettiin puistoksi vuonna 1927. Nykyisen nimensä puisto sai marsalkka Mannerheimin 75-vuotispäivänä 4. kesäkuuta 1942.


title: Mannerheimin puisto

text: Kesällä 1926 Mannerheimin puistoon pystytettiin yksi kolmesta Oulun ensimmäisestä puhelinkioskista.


title: Mannerheimin puisto

text: Puiston grillikioskista, Kino Grillistä, varastettiin veitsi, jolla mauritiuslainen Jawaheer Dookun surmasi vaimonsa helmikuun alkupuolella 1975. Dookun tuomittiin kuuden vuoden vankeuteen täyttä ymmärrystä vailla tehdystä taposta. Tapahtuman jälkeen puiston grillikioskia onkin kutsuttu Dookunin grilliksi.


title: Mannerheimin puisto

text: Puistoon istutettiin lehtipuurivit Albertinkadun ja Sepänkadun varsille jo 1927. Kaupunginpuutarhuri Kalle Äijälän laati silti vasta kymmenen vuotta myöhemmin varsinaisen puistosuunnitelman. Nurmikko puistoon uusittiin 1956, samalla kun sinne hankittiin istutuksia. Puisto pysyi pitkään varsin samanlaisena, maisema-arkkitehti Pirjo Neumann laati vasta vuonna 1990 uuden suunnitelman, jonka myötä perenna- ja pensasistutuksia lisättiin. Puiston istutuksiin kuuluvat orapihlajat, tuhkapensaat, syreenit, ruusut, kuusamat, idänvirpiangervo ja koristearonia, samoin kuin omenapuut ja tuomipihlajat. Orapihlaja-aita ympäröi koko puistoaluetta, mutta sinne on istutettu myös puumaista mustamarjaorapihlajaa. Puistossa on myös rivi kynä- ja vuorijalavia.


title: Tomusta ja tuhkasta

text: Tomusta ja tuhkasta on Kotiteollisuuden neljäs albumi. Se nousi albumilistan sijalle 39, mikä oli Kotiteollisuuden ensimmäinen listasijoitus albumilistalla. Levyn ensimmäinen singlejulkaisu, avausraita ”Jos sanon” oli pienimuotoinen hitti, ja se valittiin Rumban lukijaäänestyksessä vuoden biisiksi. Levyn yhdestoista kappale ”Selkä taittuu” on ns. piiloraita, josta ei ole mainintaa levyn kansilehdessä. Albumia on pidetty yhtyeen sähköisimpänä kuin kevyimpänäkin julkaisuna.


title: Tomusta ja tuhkasta

text: Kaikki sanoitukset Jouni Hynynen. Sovitukset Kotiteollisuus, ellei toisin mainita.Ilmestyi vuonna 2000.Ilmestyi 24. marraskuuta 2000. Sisältää myös musiikkivideon kappaleesta "Jos sanon".


title: Lain nimessä

text: Lain nimessä () on yhdysvaltalainen televisiosarja, jossa seurataan poliiseja työssään. Sarja on yksi Yhdysvaltojen pisimpään esitetyistä televisio-ohjelmista, sillä sen ensimmäinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 11. maaliskuuta 1989. Sarjan katsotaan edustavan ensimmäisiä tositelevisiotyylin ohjelmia. Tähän mennessä sarjaa on tuotettu jo yli 1 000 jaksoa. Sarjan alkuperäinen idea on peräisin John Langleyltä ja Malcolm Barbourilta.


title: Lain nimessä

text: Ohjelmassa on seurattu poliisien työtä yli 140 kaupungissa ympäri Yhdysvaltoja, ja sitä on tehty myös Hongkongissa, Lontoossa ja entisen Neuvostoliiton alueella. Kukin jakso kestää noin 22 minuuttia. Sittemmin Yhdysvalloissa ja monissa muissa maissa on ryhdytty tuottamaan vastaavaa formaattia noudattavia ohjelmia.


title: Lain nimessä

text: Yhdysvalloissa "Lain nimessä" -sarjaa näytettiin alun perin Foxilla. Vuonna 2013 ohjelma siirtyi Spike-kanavalle. Sitä on esitetty myös ulkomailla, muun muassa Suomessa Kolmoskanavalla ja myöhemmin MTV3-kanavalla.


title: Lain nimessä

text: Ohjelman tunnusmusiikkina toimii jamaikalaisen reggaeyhtye Inner Circlen kappale Bad Boys.


title: Lain nimessä

text: Suomessa vastaavia ohjelmia ovat ainakin Poliisit ja Lainvalvojat.


title: Etiopian sisällissota

text: Etiopian sisällissota kesti 30 vuotta, 1974–1991. Eritrean alueella oli ollut levottomuuksia pitkään, mutta vuodesta 1974 alkaen väkivaltaisuuksia syttyi monilla alueilla, Eritrean lisäksi erityisesti Tigréssä.


title: Etiopian sisällissota

text: Vuonna 1974 kommunistinen sotilasjuntta Derg syrjäytti keisari Haile Selassien. Vuonna 1977 Dergin johtoon nousi Mengistu Haile Mariam. Hänen joukkonsa surmasivat tuhansia hallituksen vastustajia. Tigrén alueen vapautusarmeija alkoi tavoitella itsehallintoa. Samana vuonna Somalia hyökkäsi Etiopiaan ja valtasi Ogadenin alueen. Neuvostoliiton ja Kuuban joukot tulivat Etiopian avuksi ja Somalian valtaus torjuttiin. Vuosina 1984–1985 Eritrean ja Tigren alueilla oli nälänhätä, ja tuhansia ihmisiä eviakuoitiin. Vuonna 1991 Etiopian kansan vapautusarmeijan joukot valtasivat pääkaupunki Addis Abeban ja Mengistu lähti maanpakoon. Sisällissota päättyi, ja Eritrea alkoi valmistella kansanäänestystä itsenäistymisestä.


title: Bad Boys

text: Bad Boys () voi tarkoittaa seuraavia:


title: Cops

text: Cops voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kuolleen kukan nimi

text: Kuolleen kukan nimi on Kotiteollisuuden viides albumi. Albumilla yhtye pääsi suuren yleisön tietoisuuteen: Kuolleen kukan nimi debytoi albumilistan sijalla 5. ja ylitti kultarajan, 15 000 myytyä kappaletta, vuonna 2005. Albumi sisältää erään yhtyeen tunnetuimmista kappaleista ”Rakastaa/ei rakasta”. Kappaleesta tehty Pete Veijalaisen ohjaama video voitti kultaisen Muuvin musiikkivideokilpailussa vuonna 2002. Levyn kappaleita soitetaan keikoilla usein, etenkin ”Valtakunta”, ”Vuonna yksi ja kaksi”, ”Meren mutaa” ja ”Kielletyn puun hedelmä” ovat suosittuja. Kappaleessa "Satu peikoista" on bändille todella harvinainen kitarasoolo, jonka soittaa levyllä tuottaja Mikko Karmila.


title: Kuolleen kukan nimi

text: Sävelet ja sovitukset Kotiteollisuus, sanoitukset Jouni Hynynen.Ilmestyi 1. helmikuuta 2002.Ilmestyi 17. toukokuuta 2002. Sisältää "Kuolleen kukan nimi" -albumin sanoitukset, jotka puuttuivat varsinaisen albumin kansilehdestä.


title: NPO

text: Nautšno-proizvodstvennoje objedinenie on neuvostoliittolainen yritysmuoto, missä suunnittelua suorittavat tai pieniä koetuotantosarjoja tekevät tuotantoyhtymät nimitettiin tieteellis-tuotannollisiksi yhtymiksi. Neuvostoliiton jälkeen monista neuvostoliittolaisista NPO:sta on tullut suljettuja osakeyhtiöitä, ZAO:ja, joiden omistuspohja saattaa edelleen olla melko yhteiskunnallinen, mikäli yhtiöiden toimiala on puolustukselle oleellinen.


title: Setelinvaihto

text: Setelinvaihdoksi tai setelinleikkaukseksi kutsutaan valtion toteuttamaa toimenpidettä, jossa liikkeellä olevan setelistön määrää vähennetään ja valtiolle otetaan pakkolaina.


title: Setelinvaihto

text: Suomessa toteutettiin setelinvaihto vuoden 1946 alussa. Sen mallina olivat Unkarin setelinvaihto 1920 ja Kreikan vastaava operaatio 1922. Myös Norjassa ja Tanskassa tehtiin samoin vuonna 1945.


title: Setelinvaihto

text: Liikkeellä olevat 500, 1000 ja 5000 markan setelit määrättiin leikattavaksi kahtia: Setelin vasen puolisko toimi maksuvälineenä vastaten arvoltaan puolta alkuperäisen setelin nimellisarvosta. Helmikuun 16. päivään mennessä nämä puoliskot oli vaihdettava uudenmallisiin seteleihin. Setelin oikea puolisko oli luovutettava lainaksi valtiolle. Tämä pakkolaina maksettiin takaisin vuonna 1949, ja siitä hyvitettiin kahden prosentin korko, joka kuitenkin oli paljon pienempi kuin tuolloin vallinnut inflaatio. Toimenpide koski vain käteistä rahaa ja sen ulkopuolelle jäivät talletukset sekä valtion, kuntien ja rahalaitosten hallussa oleva setelistö.


title: Setelinvaihto

text:
Samanaikaisesti ja osittain samoista syistä toteutettiin myös muun varallisuuden perusteellinen luetteloiminen, mm. kaikkien arvopaperien leimaus.
Setelinvaihdolla pyrittiin seuraaviin tavoitteisiin:
Setelinvaihto ei hillinnyt inflaatiota. Pakkolainattu rahamäärä vastasi vajaata puolta valtion vuoden 1946 aikana ottamista lainoista.


title: Setelinvaihto

text: Asiaa koskeva lakiesitys annettiin eduskunnalle 20. marraskuuta 1945, ja eduskunta hyväksyi sen 21. joulukuuta. Sen nojalla valtioneuvosto antoi 31. joulukuuta 1945 yksityiskohtaisen päätöksen asiasta.


title: Setelinvaihto

text: 1. tammikuuta 1946 julistettiin "setelinleikkauspäiväksi" (S-päivä). Setelinvaihdosta ilmoitettiin Valtioneuvoston radiotiedotuksella, jonka luki ministeri Uuno Takki.


title: Setelinvaihto

text: Helsingin pääpostissa työskennellyt "Hilda Koskinen" (s.1909) kertoo setelinvaihdosta: "Silloin vuodenvaihteessa tuli myös tämä setelinleikkaus. Yö leikattiin tuhannen ja viidensadan markan seteleitä kahtia. Seuraavana aamuna annettiin ihmisille vain puolikkaita."


title: Setelinvaihto

text: Leikkauksen vaikutus tuntui konkreettisesti siten, että palkkasumman nimellinen ostovoima pieneni yhtäkkiä puoleen. Toisaalta setelien leikkaus ei merkinnyt "velkakirjojen leikkausta" eli velkasitoumukset ja takaukset oli arvioitava uudelleen.


title: Setelinvaihto

text: Toimenpide ei tullut kaikille yllätyksenä. Niinpä pankkeihin muodostui loppuvuodesta 1945 rahanvaihtojonoja, kun seteleitä haluttiin vaihtaa pienemmiksi.


title: Setelinvaihto

text: Setelinleikkaus jäi suomalaisten kollektiiviseen muistiin niin, että vielä vuonna 1967 toteutetun devalvaation aikaan huhuttiin uudesta setelien leikkaamisesta.


title: Volvo 8700

text: Volvo 8700 on Volvon valmistama lähiliikenne- ja kaupunkibussi. Moottorivaihtoehdot ovat 12-litrainen DH12E B12B- tai B12M-alustassa ja 7-litrainen D7E B7R -alustalla. Bussia valmistettiin sekä kaksi- että kolmiakselisena. Volvo 8700:sta on olemassa myös matalalattiainen versio, 8700LE (Low Entry), jonka alustana on Volvo B12B LE tai B7R LE. Matalalattia-auton saa myös nivelversiona, jonka alusta on B12B LEA.


title: Volvo 8700

text: 8700- ja 8500-mallit korvasi vuonna 2011 Volvo 8900LE.


title: Tammikuun valiokunta

text: Tammikuun valiokunnaksi () kutsutaan 20. tammikuuta vuonna 1862 toimintansa aloittanutta valtakunnallista kokousta, joka oli eräänlainen yksikamarinen tynkäeduskunta. Sen tehtävänä oli valmistella varsinaisten "maapäivien" eli valtiopäivien kokoontumista. Valiokuntaan kuului kaksitoista jäsentä kustakin neljästä säädystä. Kussakin säädyssä oli toimitettu edustajien vaali, ja siksi kyseessä oli ainoa vaaleilla valittu edustajakokous Suomessa 1800-luvulla. Kyseessä oli 1800-luvun ainoa valtiollinen kokous, jossa ei kokoonnuttu säädyittäin. Valiokunta katkaisi Porvoon valtiopäivien päättymisestä jatkuneen valtioyön.


title: Tammikuun valiokunta

text: Venäjän keisari Nikolai I:n kuoltua ja Aleksanteri II:n noustua valtaistuimelle Suomen kansan keskuudessa heräsi toiveita uudistuksista. Samaa tunnetta ei tosin ollut Suomea hallitsevan senaatin jäsenten keskuudessa. Toisena pääsiäispäivänä eli 25. maaliskuuta 1855 suuriruhtinas kävi henkilökohtaisesti senaatissa ja saneli pöytäkirjaan seuraavan ohjelmatoivomuksen.


title: Tammikuun valiokunta

text: Senaatin tulisi:


title: Tammikuun valiokunta

text: Suuriruhtinaan ohjelma herätti toiveita kansan ja pienen sivistyneistön keskuudessa. Kannanotossa nähtiin mahdollisuus valtiopäivien koolle kutsumiseen. Rauhallisena pysyneessä Suomessa oli kuitenkin kuplivaa odotusta. Yliopiston rehtori Gabriel Rein oli kutsunut 20. syyskuuta 1855 suuriruhtinaan kruunajaisjuhlaan arvovaltaisen vierasjoukon. Läsnä ollut professori Frans Ludvig Schauman teki asian kuitenkin selväksi ruotsinkielisessä juhlapuheessaan, jossa hän suoraan esitti maapäivien koolle kutsumista. Puhe herätti sekä närkästystä että ihastusta. Maan korkeimmat virkamiehet olivat närkästyneitä ja heidän joukossaan oli itse suuriruhtinas. Liberaalit olivat kuitenkin innostuneita puheesta ja sen rohkeudesta.


title: Tammikuun valiokunta

text: Suuriruhtinas Aleksanteri II oli käskenyt 9. toukokuuta 1859 senaattia ja Suomen kenraalikuvernööriä laatimaan luettelon niistä toimista, jotka edellyttäisivät maapäivien koollekutsumista. Tämä luettelo toimitettiin hallitsijalle vuoden 1861 alussa kun senaatti oli saanut vaaditun luettelon valmiiksi.


title: Tammikuun valiokunta

text: Maan omat virkamiehet olivat uudistuksille torjuvampia kuin maassa olevat venäläiset virkamiehet. Näin senaatin finanssitoimituskunnan päällikkö Lars Gabriel von Haartman joutui uudistuksiin myönteisesti suhtautuneen kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm von Bergin kanssa vastakkain. Kiista päätyi von Haartmanin ilman omaa pyyntöä tapahtuneeseen eroon. Hänen tilalleen tuli Fabian Langenskiöld.


title: Tammikuun valiokunta

text: Senaattori Fabian Langenskiöld oleskeli kevättalvella 1861 Pietarissa samaan aikaan kenraalikuvernööri von Bergin kanssa. Langenskiöld halusi puhua Suomen tilanteesta von Bergin kanssa ja toivoi tämän pyytävän suuriruhtinaan vastaanottoa. Kenraalikuvernööri kuitenkin kehotti häntä kääntymään ministerivaltiosihteeri Alexander Armfeltin puoleen.


title: Tammikuun valiokunta

text: Kun Aleksanteri II ei ollut innostunut kutsumaan koolle valtiopäiviä ajankohdan poliittisen tilanteen vuoksi, pettynyt Langenskiöld pyysi neuvotteluja sekä Armfeltin että muiden Pietarissa olleiden suomalaisten kanssa. Näiden neuvottelujen aikana hän ehdotti, että säätyjen sijaan kutsuttaisiin koolle erikoinen säätyvaliokunta, jossa olisi yhtä monta edustajaa kustakin neljästä säädystä. Tämän valiokunnan tehtävänä olisi selvittää ne tärkeimmät ja kiireellisemmät asiat, joita ei voitaisi valtakunnassa ratkaista ilman säätyjen myötävaikutusta. Näistä asioista valiokunta laatisi myös oman lausuntonsa, jonka perusteella hallitsija voisi ratkaista asiat kunnes säädyt kutsuttaisiin koolle. Jo aiemmin kenraalikuvernöörin kansliapäällikkö oli esittänyt melko samanlainen ajatuksen.


title: Tammikuun valiokunta

text:
Ajatus säätyvaliokunnan kokoontumisesta herätti pelkoa niin senaatissa kuin kansankin joukossa. Valiokunnalla pelättiin korvattavan itse valtiopäivät ja näin ollen sitä pidettiinkin perustuslakien vastaisena.
Valiokunnan koollekutsumisesta määrännyt niin sanottu huhtikuun manifesti allekirjoitettiin Pietarissa 10. huhtikuuta 1861 ja julkaistiin Suomessa 17. huhtikuuta. Tietyt, lähinnä liberaaleista sanomalehtimiehistä ja tilanomistajista muodostuneet piirit ryhtyivät välittömästi organisoimaan valiokuntaa vastaan suunnattua kansalaismielipiteen ilmausta saadakseen keisarin muuttamaan päätöstään. Tämän piirin johtoon asettui sittemmin ritarihuoneen ensimmäinen kreivi, Carl Magnus Creutz. Suunnitteilla oli kansalaiskokous tai -adressi. Suomen senaatti käsitteli valiokunta-asiaa 18. huhtikuuta, jolloin prokuraattori Carl Edvard Gadd ja senaattorit Cronstedt, Törnqvist, Federley, Furuhjelm ja Munck vaativat ilmoitettavaksi hallitsijlle menettelyn olevan perustuslainvastainen, mutta jäivät vähemmistöön.


title: Tammikuun valiokunta

text: Helsingissä järjestettiin 22. huhtikuuta 1861 valiokuntaa vatustanut mielenosoitus, jonka on sanottu olleen Suomen ensimmäinen poliittinen mielenosoitus. Mielenosoituksen järjestämisessä aktiivisimpana ryhmänä olivat ylioppilaat. Eräiden aiempien tapausten vuoksi pelättiin, että mielenosoitus saattaisi johtaa viranomaisten rangaistuksiin, jotka koskettaisivat koko yliopistoa. Siksi jotkut vanhemmat opiskelijat, kuten maisteri Wilhelm Lavonius ja tohtori J. E. Waaranen yrittivät vielä viime hetkellä ylipuhua ylioppilaat hajaantumaan. Carl Immanuel Qvist kuitenkin keskeytti Waarasen sanoen ”"Haista paska!"” ja kulkue lähti liikkeelle Esplanadin puistosta. Mielenosoittajat kiersivät osoittamassa suosiotaan valiokunta-ajatusta vastustaneiden senaattoreiden kotitalojen edessä Helsingissä. Mukana ollut K. E. F. Ignatius muisteli myöhemmin mukaan liittyneen tuhansia ihmisiä, mutta tämä luku saattaa olla liian suuri.


title: Tammikuun valiokunta

text: Mahdollisesti mielenosoituksen vaikutuksesta keisari Aleksanteri allekirjoitti 24. huhtikuuta ilmoituksen, jonka mukaan tammikuun valiokunta tulisi olemaan vain varsinaisia valtiopäiviä valmisteleva. Selitys julkaistiin Suomessa kolme päivää myöhemmin.


title: Tammikuun valiokunta

text: Helsingin mielenosoituksen keskeisenä iskusanana oli juuri "perustuslaki", vaikka juuri kukaan ei tuolloin tuntenutkaan paljon puhuttujen Suomen perustuslakien sisältöä, sillä niitä ei oltu julkaistu painettuina Suomen suuriruhtinaskunnassa. Niinpä professori Johan Philip Palmén julkaisi syksyllä 1861 kirjallisen esityksen Suomen perustuslaeista, joka meni kuin kuumille kiville.


title: Tammikuun valiokunta

text: Marraskuussa 1861 von Bergin tilalle Suomen kenraalikuvernööriksi tuli Platon Ivanovitš Rokassovski. Rokassovskin tehtäväksi tuli rauhoitella mielipiteitä Suomessa. Lopullinen rauhoitus valiokuntaa vastustaneille saatiin, kun Rokassovski toi Helsinkiin keisarin lupauksen valtiopäivien järjestämisestä.


title: Tammikuun valiokunta

text: Valiokunnan puheenjohtajana toimi senaattori Johan Ulrik Sebastian Gripenberg.


title: Tammikuun valiokunta

text: Säätyjen valitsemat jäsenet olivat:


title: Pyhä Silverius

text: Pyhä Silverius (k. n. 537) oli paavi 8. kesäkuuta 536 – 537. Hän oli paavi Hormisdaksen laillinen poika, sillä hän syntyi ennen isänsä vihkiytymistä pappisuralle. Silverius vastusti monofysitismin kannattajan Konstantinopolin patriarkka Anthimuksen armahtamista, ja sai siksi päälleen keisarinna Theodoran vihan. Theodora pyrki määrätietoisesti nostamaan Vigiliuksen paaviksi Silveriuksen tilalle. Silveriusta syytettiin maanpetokseen rinnastettavasta veljeilystä goottien kanssa ja hänet alennettiin tavalliseksi rivimunkiksi.


title: Pharmaca Fennica

text: Pharmaca Fennica on lääkkeen määräämiseen ja toimittamiseen oikeutetuille terveydenhuollon ammattilaisille tarkoitettu lääketietokanta, jota julkaisee Lääketietokeskus Oy. Pharmaca Fennica® -lääketietokantaa julkaistaan nykyisin useassa eri muodossa: mobiilisovelluksena, verkkopalveluna, painettuna kirjana ja potilastietojärjestelmiin integroitavana tietokantana.


title: Pharmaca Fennica

text: Lääketietokanta sisältää ajantasaiset tiedot useimmista Suomessa myytävistä lääkevalmisteista ja niiden sisältämistä lääkeaineista käyttöaiheineen, annostuksineen ja haittavaikutuksineen. Pharmaca Fennica -lääketietoa hyödynnetään usein osana terveydenhuollon tietojärjestelmiä. Pharmaca Fennica -mobiilisovellus ja -verkkopalvelu ovat avoimesti kaikkien saatavilla.


title: Pharmaca Fennica

text: Pharmaca Fennica -lääketiedolla on pitkä historia: ensimmäinen kirja julkaistiin 1975 ja ensimmäinen sähköinen tietokanta 1991.


title: Pharmaca Fennica

text: Maksuton Pharmaca Fennica -mobiilisovellus tarjoaa ajantasaista lääketietoa Android ja iOs -laitteille. Lääketietoa voi hakea kauppanimellä, vaikuttavalla aineella, käyttöaiheella, yrityksen nimellä tai Vnr-numerolla, sekä lukemalla lääkepakkauksen viivakoodin. Mobiilisovelluksen sisältämät PF-selosteet perustuvat viranomaisen hyväksymiin, Suomessa myytävien lääkevalmisteiden valmisteyhteenvetoihin.


title: Pharmaca Fennica

text: Lääkkeiden lisäksi Pharmaca Fennica® -mobiilisovellus sisältää tietoa hyvän hoidon tukena käytettävistä muista valmisteista, kuten perusvoiteista ja kliinisistä ravintovalmisteista. Sovelluksen tietokanta päivitetään kahden viikon välein. Sovellus lataa ensimmäisellä käyttökerralla lääketietokannan laitteen muistiin, minkä jälkeen mobiilisovellusta voi käyttää myös ilman verkkoyhteyttä. Mobiilisovellus oli ladattu yli 30000 kertaa vuoden 2017 loppuun mennessä.


title: Pharmaca Fennica

text: Pharmaca Fennica -verkkopalvelu on kaikille avoin verkkosivusto, jossa lääketietoa voi hakea kauppanimellä, vaikuttavalla aineella, käyttöaiheella, yrityksen nimellä tai Vnr-numerolla. Vertailunäkymässä voi myös vertailla kahden valmisteen tietoja. Myös verkkopalvelun sisältämät PF-selosteet perustuvat viranomaisen hyväksymiin, Suomessa myytävien lääkevalmisteiden valmisteyhteenvetoihin. Mobiilisovelluksen tavoin myös Pharmaca Fennica -verkkopalvelu sisältää lääkkeiden lisäksi tietoa hyvän hoidon tukena käytettävistä muista valmisteista, kuten perusvoiteista ja kliinisistä ravintovalmisteista. Lääketiedot päivitetään joka kuukauden 1. ja 15. päivä.


title: Pharmaca Fennica

text: Ensimmäinen Pharmaca Fennica julkaistiin vuonna 1975, jolloin se oli moniosainen kirjasarja. Vuonna 2017 Pharmaca Fennica -painos tiivistyi yhteen kirjaan. Lääkeainekohtainen käsikirja jäsentää ja tiivistää pitkien valmisteyhteenvetojen tiedot nopeasti vertailtaviksi ja hyödynnettäviksi käytännön työhön.


title: Vigilius

text:
Vigilius oli paavina 29. maaliskuuta 537 – 7. kesäkuuta 555. Hän oli korkea-arvoisesta roomalaisperheestä: isä oli konsuli, veli senaattori. Hän nousi paaviksi Bysantin keisarinna Theodoran tuella, kun tämä halusi eroon edellisestä paavista Silveriuksesta.
Vigiliuksen hallituskaudella gootit riehuivat Italiassa ja Vigilius aneli apua Bysantista, keisari Justinianus I:ltä. Harhaoppisuuden vastustaminen merkitsi tasapainoilua
Origeneen oppien, nestorialaisuuden ja monofysitismin välillä.


title: Ufosieppaus

text: Ufosieppaus eli abduktio on kokemus avaruusolentojen sieppaamaksi joutumisesta. Tyypillisessä tapauksessa ihminen nostetaan avaruusalukselle vastoin tahtoaan, ja hänelle tehdään lääketieteellisiä kokeita. Ihminen voi toimia kuitenkin myös viestinvälittäjänä avaruusolentojen ja ihmisten välillä.


title: Ufosieppaus

text: Sieppauksen kohteeksi joutuneet ihmiset eivät yleensä muista tapahtumia kunnolla ja tieto kaappauksesta voidaan saada unien tai hypnoosin kautta. Monet "sieppaukset" on havaittu lavastetuiksi tai keksityiksi. Osan kokemuksista arvellaan juontuvan hallusinaatioista, jotka saattavat liittyä valveuniin tai unihalvauksiin.


title: Ufosieppaus

text: Sieppaustarinat yleistyivät paljon julkisuutta saaneen Betty ja Barney Hillin abduktiotapauksen (1961) myötä 1960-luvulla.Ufosieppaus esiintyy juoniaiheena Tintti-sarjakuva-albumissa Lento 714.


title: Pelagius I

text: Pelagius I oli paavina 16. huhtikuuta 556 – 4. maaliskuuta 561. Hän oli korkea-arvoisesta roomalaisperheestä. Kun edellinen paavi Vigilius lähti Konstantinopoliin keisari Justinianuksen asioille, Pelagius toimi hänen edustajanaan Roomassa. Gootit piirittivät Roomaa ja nälänhätä uhkasi asukkaita. Pelagius käytti perheensä omaisuuden vähävaraisten hädän lievittämiseen. Myöhemmin Pelagius lähti Konstantinopoliin neuvottelemaan rauhasta Bysantin ja goottien välillä.


title: Pelagius I

text: Pelagiuksen valintaan vaikutti keisarin myönteinen asenne. Ennen paaviuttaan Pelagius oli ollut eri mieltä harhaoppisten kohtelusta, mutta omaksui keisarin mielipiteet. Tämä vahingoitti paavin mainetta ylimpänä auktoriteettina läntisen Euroopan silmissä vuosikymmeniksi.


title: 243 Ida

text: 243 Ida on halkaisijaltaan 59,8 × 25,4 × 18,6 kilometrin kokoinen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välissä. Sen löysi Johann Palisa vuonna 1884.


title: 243 Ida

text: Jupiteriin matkaava Galileo-luotain otti asteroidista kuvia 28. elokuuta 1993. Idan keskietäisyys Auringosta on 2,86 AU ja se kiertää Aurinkoa melko ympyrämäisellä radalla ja suunnilleen planeettojen ratatasossa, mikä ei ole niinkään selvää kun on kyse asteroidista. Kohteen kiertoaika on 4,84 vuotta, ja se kuuluu Koronis-ryhmään.


title: 243 Ida

text: Idalla on oma Dactyl-niminen kuu, jonka halkaisija on 1,4 km. Se kiertää Idaa 108 km:n päässä 1,54 päivän kiertoajalla. Dactyl löydettiin vuonna 1994 Galileo-luotaimen kuvista.


title: Mussendenin temppeli

text: Mussendenin temppeli () on pieni ympyränmuotoinen rakennus, joka sijaitsee Atlantin valtameren rantajyrkänteellä lähellä Castlerockia Pohjois-Irlannissa.


title: Mussendenin temppeli

text: Temppeli rakennettiin vuonna 1785, ja se muodostaa osan Frederick Augustus Herveyn kartanosta. Hervey oli Derryn kreivikunnan piispa ja Bristolin neljäs kreivi. Temppeli rakennettiin kirjastoksi, ja sen ulkomuoto mallinnettiin Vestan temppelistä Italiasta. Temppeli on pyhitetty Herveyn serkulle Frideswide Mussendenille.


title: Volvo 9700

text: Volvo 9700 on Volvon ja Carruksen valmistama pikavuoro- ja turistibussi, josta on saatavilla matala (S), korotettu (H) ja korkea (HD) versio. Volvo 9700:sta kehitettiin facelift-malli Volvo 9700NG, joka esiteltiin vuonna 2007. Suurimmat erot vanhaan malliin ovat peräosa ja keula, jotka uudistettiin. Volvo 9700NG puolestaan sai faceliftin vuonna 2013 ja nimeksi vaihtui Volvo 9700UG. Suurimmat erot vanhaan malliin jälleen uudistettu keula ja perä.


title: Volvo 9700

text: Carrus valmisti samanlaisella korilla, mutta Scanian tai Mercedes-Benzin alustoilla varustettuja malleja Carrus Star 503 ja Carrus Star 603. 503 vastaa Volvo 9700H:ta ja 603 Volvo 9700HD:tä.


title: Rakkaus viiltää

text: Rakkaus viiltää on Kerkko Koskisen ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin 5. huhtikuuta 2002. Albumi sisältää kaksitoista Kerkko Koskisen säveltämää kappaletta, joihin sanoituksia ovat tehneet Anni Sinnemäki, Erpo Pakkala sekä Juhana Rossi.


title: Rakkaus viiltää

text: Levyn yhtyeessä soittavat Koskisen lisäksi Pekka Gröhn (Hammond-urut), Eeva Koivusalo (basso), Miikka Paatelainen (kitara), Heikki Tikka (rummut) sekä Antti Lehtinen (lyömäsoittimet).


title: Rakkaus viiltää

text: "Rakkaus viiltää" oli Suomen virallisella albumilistalla 12 viikkoa, korkeimmillaan sijalla 5.


title: C/o

text: c/o on postiliikenteessä käytettävä merkintä, jolla ilmoitetaan postille, mihin osoitteeseen postilähetys on toimitettava, jotta se tavoittaa oikean vastaanottajan silloin, kun vastaanottajalla ei ole omaa postiosoitetta paikassa, johon hän haluaa lähetyksen toimitettavan. Merkintä on peräisin englannin kielen ilmauksesta "care of", ja sen merkitys on ’jonkun luona’ tai ’jonkun huostassa’. Merkinnän alkuperäinen käyttötarkoitus on ollut mahdollistaa postin kulku alivuokralaiselle silloin, kun tällä ei ole ollut omaa postiosoitetta.


title: C/o

text: Esimerkiksi Marja Hämäläiselle tarkoitettu postilähetys varustetaan seuraavanlaisilla vastaanottajatiedoilla silloin, kun se lähetetään Annikki Aallon osoitteeseen:


title: C/o

text:
codice_1
codice_2
codice_3
codice_4


title: C/o

text: Unicode-merkistössä c/o-merkinnällä on oma symboli ℅ (U+2105). Latexissa se voidaan tuottaa nicefrac-paketin avulla koodilla \nicefrac{c}{o}.


title: Revolution

text: Revolution voi tarkoittaa useita eri asioita:


title: Kapulakieli

text: Kapulakieli on kuvaannollinen nimitys tarpeettoman vaikeatajuisesta virkakielestä tai muusta kömpelöstä kielestä. Kapulakieli on tavallinen vallankäytön väline: hämärillä ja moniselitteisillä ilmauksilla voi luoda harhakuvan asiantuntevuudesta. Kapulakieltä pidetään usein haitallisena, koska se vaikeuttaa tekstin ymmärtämistä. Kapulakielen eräs piirre on kirjoittajan persoonallisuuden hävittäminen ja yleinen konkreettisuuden välttely. Lisäksi kapulakielessä viljellään usein svetisismejä tai anglismeja ja muita rakenteita, jotka eivät ole tyypillisiä normaalille kielenkäytölle. Erityisesti politiikkaa on syytetty liiallisesta kapulakielen käytöstä.


title: Luettelo Israelin lentoasemista

text: Gibor


title: Ehimen prefektuuri

text: Ehimen prefektuuri () on yksi Japanin 47 prefektuurista. Prefektuuri sijaitsee Shikokun saaren luoteisrannikolla Japanissa ja sen pääkaupunki on Matsuyama.


title: Ehimen prefektuuri

text: Ehimen prefektuuri sijaitsee Seton sisämeren rannalla. Sen naapuriprefektuurit ovat Kagawa pohjoisessa ja Tokushima kaakossa. Ehimessä sijaitsee läntisen Japanin korkein vuori, "Ishizuchi".


title: Ehimen prefektuuri

text:
Ehimen prefektuurissa sijaitsevat kaupungit:
Vuoden keskilämpötila on 16,1 °C. Vuoden kylmimmän kuukauden, tammikuun, keskilämpötila on 5,3° C ja lämpimimmän, elokuun, 27 °C. Sateet tulevat pääosin kesä–heinäkuussa.


title: Ehimen prefektuuri

text: Ehimen vanha nimi, "Iyo", esiintyi ensimmäisen kerran muinaisissa kirjoituksissa 700-luvun alussa. Ehime on tunnettu kuumista lähteistään (onsen), ja sen vanhan nimen uskotaan kehittyneen kuumaa vettä tarkoittavasta sanasta "Iyu". Alueen virallinen nimi oli Taika-uudistuksista 645 Meiji-restauraatioon asti "Iyo-no-kuni". Tämän jälkeen prefektuuria ryhdyttiin kutsumaan sen nykyisellä nimellä.


title: Ehimen prefektuuri

text: Keskiajalla Iyo-no-kunissa syntyivät "suiguneiksi" kutsutut merimiesjoukot, jotka vartioivat Seton sisämerta. Useiden ryhmien yhdistäessä voimansa syntyi rannikkovartiosto nimeltään "Iyo-suigun". He kukistivat alueella ryösteleviä wakō-meriiosvoja, taistelivat Genpei-sodassa ja puolustivat Japania mongolien hyökkäyksiä vastaan 1274- ja 1281-luvuilla.


title: Ehimen prefektuuri

text: Tokugawa-shogunaatin aikaan Iyo-no-kunista tuli "Iyo-happan" eli Iyon kahdeksan lääniä. Provinssi jaettiin kahdeksaksi lääniksi, jotka jaettiin shōgunin liittolaisille. Yksi näistä oli Katō Yoshiakira, jolle luovutettiin yksi läänityksistä, Matsuyaman han, kiitokseksi tämän urheudesta Sekigaharan taistelussa. Katō rakensi läänitykselleen Matsuyaman linnan, jonka ympärille nykyinen Matsuyaman kaupunki rakentui. Muut läänitykset olivat Ōzun, Niiyan, Uwajiman, Yoshidan, Imabari, Saijōn ja Komatsun hanit.


title: Ehimen prefektuuri

text: Meiji-restauraatio lakkautti feodaalisen yhteiskuntajärjestelmän ja läänitykset muutettiin prefektuureiksi, kunnes ne yhdistettiin vuonna 1873 yhdeksi Ehimen prefektuuriksi.


title: Ehimen prefektuuri

text: Tuotanto vaihtelee hieman Ehimen eri osissa. Eteläisen Ehimen suurimmat teollisuudenalat ovat laivanrakennus sekä kemikaali-, sellu- ja tekstiiliteollisuus. Prefektuurin muissa osissa suositaan kalastusta, maanviljelyä ja metsätaloutta. Ehime on erityisen tunnettu sitrushedelmistään, kuten satsumista ja iyokaneista, sekä helmistään.


title: Ehimen prefektuuri

text: Ehimen prefektuuri merkittävimpiä nähtävyyksiä ovat Matsuyaman linna sekä yksi Japanin vanhimmista kylpylöistä, Dōgo onsen. Ishizuchin vuori kerää matkailijoita talvisin laskettelemaan ja kesäisin kiipeilemään.


title: Sherri Shepherd

text: Sherri Evonne Shepherd (s. 22. huhtikuuta 1967, Chicago, Illinois Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten rooleistaan televisiosarjoistsa "Melkein täydellinen" ja "Kaikki rakastavat Raymondia". Hän on myös näytellyt muutamissa elokuvissa, kuten Guess Who, Beauty Shop ja Cellular.


title: Sherri Shepherd

text: Hän on naimisissa koomikko Jeff Tarpleyn kanssa, ja heillä on poika, Jeffrey Charles.


title: Zachary Levi

text: Zachary Levi Pugh (s. 29. syyskuuta 1980 Lake Charles, Louisiana) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Kipp Steadmanin roolista televisiosarjassa "Less than Perfect" sekä Chuck Bartowskin roolista televisiosarjassa "Chuck". Hän on myös esiintynyt elokuvissa kuten "Hamekyttä 2" ja "" sekä ollut ääninäyttelijänä muun muassa elokuvassa "Kaksin karkuteillä". Lokakuussa 2017 Levi valittiin pääosaan DC Filmsin ja New Line Cineman elokuvaan "Shazam!", joka on osa Worlds of DC -elokuvauniversumia ja saa ensi-iltansa vuonna 2019.


title: Zachary Levi

text: Levi syntyi Lake Charlesissa, Louisianassa. Hän on kolmesta sisaruksesta keskimmäinen. Hänen lapsuudessaan perhe muutti ympäri maata, kunnes he asettuivat Venturaan, Kaliforniaan. Siellä Levi kävi neljä vuotta Buena High Schoolia. Hän aloitti näyttelemisen kuusivuotiaana näytellen teattereissa monia päärooleja.


title: Juhlapäivä

text: Juhlapäivä on päivä, jolloin on tarkoitus juhlistaa tai muistaa jotakin. Eri maissa vietetyt yleiset juhlapäivät, joihin kuuluu yleisesti noudatettuja juhlaperinteitä, liittyvät usein uskontoon tai kansalliseen historiaan. Usein ne ovat samalla yleisiä vapaapäiviä tai liputuspäiviä. Yksityisiä juhlapäiviä ovat esimerkiksi syntymä-, nimi-, hää- ja muut vuosipäivät.


title: Pontus Jäntti

text: Pontus Jäntti (s. 20. joulukuuta 1968 Helsinki) on suomalainen sulkapalloilija. Aktiiviurallaan Jäntti voitti Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa, joista seitsemän peräkkäin vuosina 1987–1993. Viimeinen mestaruus tuli vuonna 1998.


title: Pontus Jäntti

text: Pontus Jäntti on myös yksi 35:stä Suomen Sulkapalloliiton kultaisen pelaajamerkin saaneista urheilijoista.


title: Pontus Jäntti

text: Jäntin uran korkein ranking-sijoitus oli 18. 22. joulukuuta 1992 päivätyllä listalla. Tämän ranking-huipun takana oli saman vuoden marraskuussa saavutettu Skotlannin avoimen GP-kisan voitto. Jäntti voitti saman kilpailun myös vuonna 1998.


title: Pontus Jäntti

text: Jäntin aktiiviuran paras saavutus oli junioreiden EM-kultamitali Helsingissä vuonna 1987.


title: Pontus Jäntti

text: Jäntti edusti Suomea kahdesti olympiakisoissa. Barcelonassa 1992 Jäntti voitti ensimmäisessä ottelussaan Bulgarian Yassen Borissovin suoraan kahdessa erässä antaen vastustajalle yhteensäkin vain seitsemän pistettä. Toisella kierroksella vastaan tuli kiinalainen Liu Jun, jota vastaan Jäntti taisteli hyvin ensimmäisen erän häviten sen pistein 15–13. Toisessa erässä kiinalainen Jun takoi tauluun voittopisteet 15–7. Atlantan kisoissa 1996 Jäntti pääsi suoraan toiselle kierrokselle, mutta arpa heitti vastaan maailman senhetkisen ykköspelaajan Indonesian Joko Suprianton, joka ei tarvinnut kuin 28 minuuttia Jäntin lyömiseen suoraan kahdessa erässä pistein 15–1 ja 15–5.


title: Pontus Jäntti

text: Vuonna 1990 Moskovassa pelatuissa EM-kisoissa Jäntti karsiutui välieristä, joten hänen lopullinen sijoituksensa oli 5.–8. Kaksi vuotta myöhemmin Skotlannin Glasgow'ssa pelatussa EM-turnauksessa molemmat suomalaiset, Jäntti ja Robert Liljequist jäivät myös sijoille 5.–8.


title: Pontus Jäntti

text: Viimeisin saavutus uralla on ikämiesten yli 35-vuotiaiden sarjan maailmanmestaruus vuodelta 2004 Malesian Kuala Lumpurissa järjestetystä turnauksesta. Kaikkiaan hänellä on virallisia maaotteluita takanaan 55 kappaletta, jolla määrällä hän on miesten kaikkien aikojen listalla kolmantena Lasse Lindelöfin ja Tony Tuomisen jälkeen.


title: Tuli & Savu

text: Tuli & Savu on suomalainen Runoyhdistys Nihil Interitin julkaisema neljästi vuodessa ilmestyvä kulttuurilehti, jonka aiheena on suomalainen ja kansainvälinen runous. Se on ilmestynyt vuodesta 1994. Lehden päätoimittajana toimii Juha-Pekka Kilpiö.


title: Tuli & Savu

text: Lehden ulkoasu muuttui keväällä 2015, kun Aalto-yliopiston graafisen suunnittelun opiskelijat Elina Johanna Ahonen ja Anna Neva voittivat järjestetyn kilpailun.


title: Sonor

text: Sonor on saksalainen rumpumerkki.


title: Sonor

text: Vuonna 1875 Johannes Link alkoi valmistaa sotilasrumpuja sekä rumpukalvoja. Kaksikymmentä vuotta myöhemmin yritys oli laajentunut valmistamaan kaikkia lyömäsoittimia. Sonor rekisteröitiin tuotemerkiksi vuonna 1907. Johannes Linkin poika, Otto Link, jatkoi Sonor-rumpujen valmistusta toiseen maailmansotaan asti. Maailmansota jakoi Saksan, jolloin tehdas jäi Itä-Saksalle. Otto Linkin poika, Horst, loikkasi länteen ja perusti brittijoukoilta vuokrattuun parakkiin tehtaan, jossa hän alkoi valmistaa kalvoja.


title: Sonor

text: Vanha tehdas jatkoi toimintaansa DDR:n hallinnon alaisena valmistaen Tacton-merkkisiä rumpuja. 1950-luvulla Sonor alkoi valmistaa muun muassa koulusoittimia, Orff-järjestelmän laajaa soitinvalikoimaa.


title: Sonor

text: Nykyisin Sonor on noin kahdensadan työntekijän yritys. Vuoden 1991 alussa Sonor muuttui perheyrityksestä Hohner-yhtymän osaksi. Yritys ei peittele tuotteidensa kalleutta, vaan päinvastoin on mainonnassaan jopa viitannut itse siihen. Sonorin rumpusarjoja ovat Signature, Hilite, Sonorlite ja Force 3000-, 2000-, 100- ja 505-sarjat.


title: Sonor

text: Tunnettuja Sonorin soittimia käyttäneitä muusikoita ovat tai ovat olleet muiden muassa Phil Rudd, Ingo Schwichtenberg, Nicko McBrain (siirtynyt Premier-merkkisiin rumpuihin josta 2016 siirtynyt takaisin Sonoreihin), Thomas Lang, Phil Taylor, Danny Carey, Mikkey Dee, Christoph Schneider ja Gavin Harrison.


title: Kemin piiri

text: Kemin piiri () on hallinnollinen alue Vienmeren rannalla ja Vienan Kemijoen alajuoksun ympärillä Karjalan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Piirin hallinnollinen keskus on Kemin kaupunki. Kemin piirin pinta-ala on noin 8 000 km² ja alueella oli 24 300 asukasta vuonna 1996.


title: Kemin piiri

text: Kemin piiriin kuuluu neljä kuntaa: yksi kaupunkikunta (ven. "gorodskoje poselenije") ja kolme maalaiskuntaa (ven. "selskoje poselenije").


title: Kemin piiri

text: Kaupunki:


title: Kemin piiri

text: Maalaiskunnat:


title: Kemin piiri

text: Muita asutuskeskuksia ovat Kalkalahti, Kriitinä, Paanajärvi ja Ponkama.


title: Kemin piiri

text: Kemin piiri perustettiin 29. elokuuta 1927, jolloin siihen liitettiin Ponkaman ja Usmanan kunnat, Kemin kaupunki, sekä osia Paanajärven ja Vitsataipaleen kunnista.


title: Kemin piiri

text: Vuonna 1963 suoritettiin hallintouudistus, jonka myötä Louhen, Kiestingin ja Uhtuan piirit liitettiin Kemin piiriin. Kuitenkin jo vuonna 1965 Kemin piiri jaettiin taas pienempiin osiin, perustamalla uudelleen Louhen ja Kalevalan (aik. Uhtuan) piirit.


title: Intel Core 2

text: Intel Core 2 on Intelin yhdeksännen sukupolven x86-suoritinarkkitehtuuri.


title: Intel Core 2

text: Intel Core 2 -arkkitehtuuriin pohjautuvia suorittimia ovat Intel Core 2 Duo ja Intel Core 2 Solo sekä palvelinkäyttöön tarkoitettu Xeon. Duo viittaa kaksiytimiseen ja Solo yksiytimiseen suorittimeen. Uusimmat versiot näistä ovat vastaavasti Extreme ja Quad (neliytiminen) -suorittimet. Core-arkkitehtuuriin perustuvat suorittimet ovat syrjäyttäneet aiemmat Pentium-suorittimet.


title: Intel Core 2

text: Toisin kuin vanhaan NetBurst-arkkitehtuuriin perustuvat suorittimet, kuten Pentium 4 ja Pentium D, Core 2 -suorittimia ei ole suunniteltu toimimaan korkeilla kellotaajuuksilla, vaan ne on suunniteltu käsittelemään enemmän tietoja yhdellä kellojaksolla tuoden lisää tehoa ja säästäen energiaa. Tämän mahdollistaa Core-arkkitehtuurin 14-vaiheiset liukuhihnat, jotka pystyvät suorittamaan neljää käskyä rinnakkain. Liukuhihnat ovat pituudeltaan vain puolet viimeisten Pentium 4 -suorittimien hihnoista. Uutena tekniikkana tuli myös makrofuusio. Makrofuusiossa yhteiset käskyparit kyetään yhdistämään yhdeksi sisäiseksi käskyksi tämän jälkeen ne kyetään suorittamaan yhdellä mikro - operaatiolla. Core arkkitehtuurissa on myös kehitetty Arithmetic Logic Unit joka auttaa makrofuusioiden toimintaa. ALU myös auttaa säästämään energiaa sisältäen mikro operaatiofuusion joka on energiansäästötekniikka.


title: Intel Core 2

text: Advanded Smart Cache on moniytimisille suorittimille optimoitu välimuistitekniikka. Tekniikka parantaa suorituskykyä kasvattamalla ytimien mahdollisuutta päästä välimuistissa olevaan dataan käsiksi. Tekniikka mahdollistaa saman välimuistin jakamisen Core 2 duo suorittimien tapauksessa molemmille ytimille. Tekniikka osaa jakaa välimuistin ytimien välillä niiden tarpeellisuuden perusteella. Etuna jaetusta välimuistista on että se vähentää suoritinväylän ja muistin työmäärää.


title: Intel Core 2

text: Smart Memory Access optimoi laitteiston suorituskykyä optimoimalla saatavan kaistanleveyden käyttöä muistien välillä. Tekniikalla pyritään varmistamaan, että data kyetään käsittelemään niin nopeasti kuin mahdollista ja data on mahdollisimman lähellä tarvittavaa paikkaa. Smart Memory Accessin "memory disambiguation" -algoritmi arvioi kyetäänkö jokin tietty latauskäsky suorittamaan ennen tallennusoperaatioa. Mikäli ohittaminen on mahdollista, suoritin käyttää vähemmän aikaa odottamiseen ja kykenee prosesoimaan tietoa. Mikäli ohittaminen epäonnistuu, memory disambiguation havaitsee epäonnistumisen, jonka jälkeen se lataa datan uudelleen ja suorittaa käskyn.


title: Intel Core 2

text: L1-välimuistissa on 2 ennakoivaa noutoyksikköä, jotka pyrkivät varmistamaan että data on tarvittavassa paikassa. Noutoyksiköt tunnistavat tulevia käskyjä ja noutavat datan valmiiksi välimuistiin. L2-välimuistissa on kaksi vastaavaa yksikköä, jotka analysoivat ytimien datahakuja ja varmistavat että muistissa on tarvittavaa dataa.


title: Intel Core 2

text:
Lisää tehoa ja virransäästöä tuovat SSE-käskyjen 128-bittiset väylät. Näiden ansiosta suoritin suoriutuu useimmista SSE-käskyistä yhdessä kellojaksossa. Intelin aikaisemmat suorittimet jakoivat 128-bittisiä tietoja käsittelevät SSE-käskyt kahteen 64-bittiseen osaan ja käsittelivät ne erikseen.
Suoritin osaa järjestää latauskäskyt suoriutumaan ennen tallennuskäskyjä, jolloin selvitään virhetilanteesta, jossa tallennuskäsky olisikin muuttanut latauskäskyn tulosta. Mahdollisuus siirtää latauskäskyjä tallennuskäskyjen edelle lisää huomattavasti suorittimen tehoa.
Intel Core -arkkitehtuuri pohjautuu osittain vanhaan P6-arkkitehtuuriin, vaikka onkin kokonaan uudelleensuunniteltu. Core-arkkitehtuuri tukee muun muassa 64-bittistä käskykantaa EM64T.


title: Intel Core 2

text:
Yleisin Core 2 -ydin eli "Conroe" on tarkoitettu työpöytätietokoneisiin ja "Merom"-kannettaviin.
"Kentsfield" (neliytiminen "Conroe") ja "Penryn" (45 nm "Merom") ovat "Conroe"-ytimen muunnelmia. "Woodcrest"-ydin on tarkoitettu palvelinsuorittimen ytimeksi, ja vaikka sekin perustuu Core-arkkitehtuuriin, on sillä jo ennestään tuttu nimi Xeon.


title: Intel Core 2

text:
Ensimmäinen Core 2 Duo -suoritinydin "Conroe" julkaistiin 27. helmikuuta 2006 Fragapaloozassa. Nämä ytimet valmistettiin 65 nm:n SOI-valmistustekniikalla ("Silicon on insulator") ja niiden tarkoituksena oli syrjäyttää Pentium 4- ja Pentium D -suorittimet. Julkaisussa uusien suorittimien väitettiin olevan 40 prosenttia tehokkaampia ja kuluttavan virtaa 40 prosenttia vähemmän kuin edeltäjänsä. "Conroe"-ytimiset suorittimet sisältävät 4 megatavua L2-muistia lukuun ottamatta E6300- ja E6400 -suorittimia, joiden L2-muistin koko on 2 megatavua. L2-muisti on yhteinen kummallekin ytimelle, toisin kuin edellisissä kaksiydinsuorittimissa.
Intel Core 2 Duo -suorittimia on markkinoilla pöytäkoneisiin 1,66–3,33 gigahertsin ja
kannettaviin 1,66–2,33 gigahertsin kellotaajuuksilla. Ensimmäinen neliytiminen työpöytäsuoritin, Intel QX6700 julkaistiin marraskuussa 2006. Tämän jälkeen alkuvuodesta 2007 julkaistiin uusi Core 2 Extreme -neliydinmalli, QX6800 ja samalla uudet Core 2 Quad -neliydinmallit Q6600 ja Q6700. Ensimmäinen 1333 megahertsin FSB-neliydinsuoritin, QX6850 julkaistiin kesällä 2007; siinä oli neljä 3GHz:n ydintä. Marraskuussa 2007 julkaistiin ensimmäinen 45 nanometrin työpöytäsuoritin, QX9650; siinä on jo peräti 12 megatavua L2-välimuistia ja uutena ominaisuutena SSE 4.1 -käskykanta. QX suorittimet ovat 2 + 2 ytimellisiä eli niissä käytetään front side bus -väylää tiedon siirtämiseen eri ytimien välillä.


title: Intel Core 2

text: Alkuvuodesta 2008 julkaistiin muut 45 nm työpöytäsuorittimet Extreme-mallin, QX9650:n rinnalle ja samalla tuli uusi Extreme-malli, joka korvasi QX9650-suorittimen. Uusi Extreme-malli on Yorkfield-koodinimeen perustuva työpöytäsuoritin QX9770, jossa on myös 12 megatavua L2-välimuistia, mutta uutena ominaisuutena 1600 MHz väylä ja nopeampi kellotaajuus, 4 x 3,2GHz.


title: Intel Core 2

text: Penryn-koodinimellisissä suorittimissä on pienemmän valmistustekniikan lisäksi 47 uutta SSE 4 -lisäkäskyä 128-bittisten SSE-käskyjen suorittamiseen kykenevä Super Shuffle Engine ja Fast Radix-16 -jakaja jonka tehtävänä on nopeuttaa jakolaskuja kokonais- ja liukuluvuilla.


title: Intel Core 2

text: E5200-suoritin julkaistiin vuoden 2008 kolmannella neljänneksellä ja se on tuotettu 45 nanometrin valmistusprosessilla. Suoritin tuottaa enimmillään 65 wattia lämpöä.


title: Intel Core 2

text: E8400-suoritin käyttää 1333 MHz järjestelmäväylää. E8400 julkaistiin ensimmäisellä neljänneksellä vuonna 2008. E8400 valmistetaan 45 nanometrin valmistusprosessilla. Suoritin tukee virtualisointiteknologiaa , SpeedStep-nimistä virransäästöteknologiaa , ja tuottaa enimmilään 65 wattia lämpöä.


title: Intel Core 2

text: E8500-suoritin on muuten sama kuin E8400, mutta sen kellotaajuus on 160 MHz korkeampi kuin E8400-suorittimen.


title: Intel Core 2

text: E8300-suoritin käyttää myös 1333 MHz väylää. Erona E8400-suorittimeen on alhaisempi prosessorin kerroin. E8300 julkaistiin toisella vuosineljänneksellä 2008. E8200 suoritin julkaistiin vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä. Suoritin käyttää "isoveljiensä" tapaan 1333 MHz tehollista väylää ja tuottaa enimmillään 65 wattia lämpöä. E8190-suoritin toimii 2.66 GHz:n kellotaajuudella. 8190-suoritin julkaistiin vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä.Q6600-suorittimessa on 8 megatavun L2-välimuisti ja se valmistetaan 65 nanometrin valmistusprosessilla. Q6600-suoritin käyttää 1066 MHz tehollisella kellotaajuudella toimivaa FSB-väylää. Suorittimen TDP-arvoksi Intel on ilmoittanut 105 W. Q6600 julkaistiin vuoden 2007 ensimmäisellä neljänneksellä.


title: Intel Core 2

text: Q6700-suorittimessa on myös 8 megatavun välimuisti. Suoritin toimii 2.66 gigahertsin kellotaajuudella. Suoritin julkaistiin vuoden 2007 kolmannella neljänneksellä. Suoritin valmistetaan 65 nanometrin valmistusprosessilla. Suorittimen TDP-arvo on 105 wattia.


title: Intel Core 2

text: Q9400 suorittimessa on 6 megatavun L2-välimuisti ja se käy 2.66 GHz kellotaajuudella. Suoritin julkaistiin kolmannella vuosineljänneksellä 2008. Suorittimen TDP-arvo on 95 wattia. Suorittimen järjestelmäväylä toimii 1333 MHz kellotaajuudella.


title: Intel Core 2

text: Q9400S-suorittimessa on 6 megatavun L2-välimuisti. Suoritin julkaistiin vuoden 2009 ensimmäisellä vuosineljänneksellä ja se valmistetaan 45 nanometrin valmistusprosessilla. Suoritin tuottaa enimmillään 65 wattia lämpöä.


title: Intel Core 2

text: Q9450S-suorittimessa on 12 megatavun L2-välimuisti. Suoritin toimii 2.66 gigahertsin kellotaajuudella. Suoritin julkaistiin ensimmäisellä vuosineljänneksellä 2008. Suoritin tuottaa enimmillään 95 wattia lämpöä.


title: Intel Core 2

text: Q9550-suorittimessa on 12 megatavun L2-välimuisti. Suoritin julkaistiin ensimmäisellä vuosineljänneksellä 2008. Suoritin toimii 2.83 gigahertsin kellotaajuudella. Suoritin on valmistettu 45 nanometrin valmistusprosessilla ja se tuottaa enimmillään 95 wattia lämpöä.


title: Intel Core 2

text: Core 2 -suoritinten seuraajia ovat Intel Nehalem -suorittimet, jotka julkaistiin vuoden 2008 loppupuolella. Suorittimet perustuvat Core i7 -mikroarkkitehtuuriin ja ne valmistetaan 45 nm -prosessilla. Merkittävänä uudistuksena Front Side Bus-väylä on korvattu QuickPath-väylällä.


title: Tatravuoret

text: Tatravuoret sijaitsevat Slovakian ja Puolan rajalla. Tatravuoret muodostavat Karpaattien korkeimman vuoriston. Vuoriston korkein huippu Slovakian puolella on Gerlachovský štít (2 655 m) ja Puolan puolella Rysy (2 499 m). Vuoristo peittää noin 785 km kokoisen alueen.


title: Tatravuoret

text: Suurin osa huipuista sijaitsee Slovakian puolella. Tatravuorilla sijaitsee yli 30 järveä. Suurin osa jääkylmistä vuoristojärvistä, jotka saavat vetensä vuorten huipuilta jatkuvasti virtaavasta vedestä, sijaitsevat Puolan puolella. Vuorien huipuilla on ympärivuotisesti lunta. Luonto on kaunista ja kiipeilyreitit ovat laadukkaasti toteutettu, yöpymis- ja ruokailupaikkoja on runsaasti.


title: Tatravuoret

text: Tatravuorten juurilla olevista kylistä menee ylös vuorille hiihtohissejä, "vuoristoraitiovaunuja" ja kaapelikärryjä. Tunnetuin lienee Lomnický štítille 2 634 metrin korkeuteen nouseva köysiratahissi.


title: Miekanhiontakivi

text: Miekanhiontakivet eli hiomauurrekivet () ovat Pohjoismaista tunnettuja muinaisjäännöksiä, joita luonnehtii yksi tai useampi noin 50–100 cm pitkä sileäksi hiottu uurre. Uurteet ovat muutaman sentin levyisiä ja Suomesta tunnetuissa kivissä syvimmillään viisisenttisiä. Tyypillistä uurteille on, että ne syvenevät keskeltä ja kapenevat päistään. Uurteiden yhteyteen liittyy toisinaan myös sileitä laakeita hiomapintoja. Näitä ihmisen tekemiä uria ei tule sekoittaa jääkauden tai muun luonnollisen syyn aiheuttamiin uurteisiin.


title: Miekanhiontakivi

text: Pohjoismaisten miekanhiontakivien syntytapaa ja -ajankohtaa ei ole tarkalleen selvitetty, mutta niiden uskotaan syntyneen rautakaudella tai myöhemmin. Suomessa miekanhiontakivet liitetään viikinkiaikaan, koska niiden lähistöllä on aikakauden kalmistoja. Nimestään huolimatta miekanhiontakivet eivät todennäköisesti liity käytännön työskentelyyn. Niiden onkin oletettu liittyneen skandinaaviseen muinaisuskoon. Vastaavanlaisia ihmistoiminnasta syntyneitä uurteita tunnetaan ympäri maailmaa, mutta miekanhiontakivillä tarkoitetaan vain Pohjoismaista tunnettua muinaisjäännöstyyppiä. Suomesta miekanhiontakiviä tunnetaan seitsemän.


title: Miekanhiontakivi

text: Hiomauurteellisia kiviä ja kallioita on selvästi eniten Ruotsissa Gotlannissa, ja verraten paljon näitä tunnetaan myös muualta Etelä-Ruotsista. Skandinaviassa miekanhiontakiviä löytyy myös Etelä-Norjassa ja Tanskan saarilla Sjællandissa ja Bornholmissa. Suomen alueella kiviä on löydetty vain Kanta-Hämeestä eikä siis rannikolta, missä skandinaavinen vaikutus on kuitenkin ollut vahvinta. Miekanhiontakiviä tunnetaan Suomesta kuusi, joista yksi on epävarma. Gotlannista hiomauurteellisia kiviä ja kallioita puolestaan tunnetaan yli kaksituhatta.