title: Levi Strauss & Co.

text: Sanfranciscolaisen kauppiaan Levi Straussin asiakas räätäli Jacob Davis Nevadan Renosta sai 1872 idean vahvistaa farmarihousuja repeämiselle alttiista kohdista kupariniiteillä. Kestävien housujen suosio oli suuri ja Davis tajusi tehneensä tärkeän keksinnön. Davisilla ei ollut varaa hakea patenttia keksinnölleen yksin, joten hän ehdotti yhteistyötä Levi Straussille, ja he hakivat patentin yhdessä. He saivat patentin vuonna 1873 ja tuotanto alkoi ripeästi. Davis vastasi tuotannosta ja Levi Straussin yritys Levi Strauss & Co valmisti housut.


title: Levi Strauss & Co.

text: Levi’s-farmarien tunnettu tuotemerkki syntyi 1880-luvun lopussa. Siinä kaksi hevosta yrittää repiä housuja rikki. Tämä kuva painettiin pienelle nahanpalalle ja se kiinnitettiin farmarien vyötäröön.


title: Levi Strauss & Co.

text:
Levi’s-yhtiön ykkösfarmarien mallinumero oli 501. Halvempi malli oli mallinumeroltaan 201. Muitakin mallinumeroita oli.
Farmaripuseroiden teon Levi’s aloitti jo 1800-luvulla ja myös niistä tuli menestys.


title: Levi Strauss & Co.

text: Kun farmarihousujen patentti meni umpeen 1890 alkoi Yhdysvalloissa tiukka kilpailu eri valmistajien välillä. Levi’s oli jo ehtinyt valloittaa Yhdysvaltain länsirannikon, mutta keskilännen ja itärannikon valloitti Lee.


title: Levi Strauss & Co.

text: Levi’s-yhtiön muita tuotemerkkejä on "Dockers" ja "Levi Strauss Signature". Dockers tekee ei-denimkankaisia asuja niin miehille kuin naisille.


title: Zeckendorfin lause

text: Zeckendorfin lause on belgialaisen matemaatikko Edouard Zeckendorfin mukaan nimetty lause kokonaislukujen esittämisestä Fibonaccin lukujen summana.


title: Zeckendorfin lause

text: Zeckendorfin lauseen mukaan jokainen positiivinen kokonaisluku voidaan esittää yksikäsitteisesti yhden tai useamman Fibonaccin luvun summana siten, että summa ei sisällä kahta peräkkäistä Fibonaccin lukua. Summaa, joka täyttää tämän ehdon, kutsutaan Zeckendorfin esitykseksi. Formaalisti Zeckendorfin lause kuuluu muodossa:


title: Zeckendorfin lause

text:
formula_1 formula_2 formula_3
missä formula_4 on "n":s Fibonaccin luku ja formula_5 kaikilla formula_6 .


title: Zeckendorfin lause

text: Esimerkiksi luku 100 voidaan esittää Zeckendorfin muodossa


title: Zeckendorfin lause

text: Annetulle positiiviselle kokonaisluvulle Zeckendorfin esitys voidaan löytää ahneella algoritmilla valitsemalla esitykseen kullakin kerralla summan suurin mahdollinen Fibonaccin luku siten, että saatu summa ei ylitä alkuperäistä lukua. Vaikeampaa on osoittaa, että annetulle positiiviselle kokonaisluvulle on olemassa täsmälleen yksi Zeckendorfin esitys.


title: Tauno Savolainen

text: Tauno Toivo Savolainen (16. joulukuuta 1913 Valkjärvi – 1. syyskuuta 1944 Luumäki) oli Mannerheim-ristin ritari numero 24.


title: Tauno Savolainen

text: Korpraali Tauno Savolainen palveli jatkosodan hyökkäysvaiheessa JR 3:ssa taistelulähettinä ja joutui kahdesti yksin yli kymmenmiehistä vihollisosastoa vastaan. Näissä kohtaamisissa Savolainen onnistui tuhoamaan osan vihollisosastoista ja ottamaan yhteensä kymmenen vankia, mistä ansioista hänet nimitettiin 12. lokakuuta 1941 Mannerheim-ristin ritariksi numero 24.


title: Tauno Savolainen

text: Savolainen ylennettiin alikersantiksi 14. marraskuuta 1942. Hän palveli Päämajan maanlunastustoimistossa sotilasvirkamiehenä kartoittajan tehtävässä. Savolainen menehtyi virkamatkalla 1. syyskuuta 1944, kun hänen kanoottinsa kaatui Luumäen Kivijärvellä.


title: Tauno Savolainen

text: Siviiliammatiltaan hän oli maanviljelijä.


title: Antti Elomaa

text: Antti Viljo Elomaa (8. lokakuuta 1929 Lahti – 16. maaliskuuta 2015 Äänekoski) oli suomalainen urheilija, joka tunnetaan kuuluisana pesäpalloilijana, mutta joka myös saavutti menestystä useissa muissa urheilulajeissa. Antti Elomaa syntyi urheilijaperheeseen, sillä muun muassa hänen isänsä Viljo Elomaa oli lahjakas yleisurheilija ja kuuluisa ampuja. Hänen puolisonsa on myös menestystä saavuttanut urheilija Päivikki Elomaa (o.s. Valve).


title: Antti Elomaa

text: Työelämässä Antti Elomaa toimi voimistelunopettajana ja rehtorina. Hän jäi eläkkeelle 1989 Suolahden yläasteen rehtorin virasta. Sotilasarvoltaan Antti Elomaa oli reservin yliluutnantti. Uransa aikana Elomaa edusti seuroja Lahden Urheilijat, Lahden Ampujat, Lahden Mailaveikot, Tampereen Ilves, Jyväskylän Kiri, Laukaan Urheilijat, Iin Urheilijat, Suolahden Urheilijat ja Keilailuseura Erkat.


title: Antti Elomaa

text:
"Historialliset kahdeksan Suomen mestaruutta Kirissä ja Lahdessa, yhdeksän Itä–Länsi-edustusta, valinta vuoden pesäpalloilijaksi vuonna 1958 ja päälle vielä viisi ikämiesmestaruutta. Tällaisiin saavutuksiin ei ole yltänyt kuin pesäpallolegenda Antti Elomaa."
Antti Elomaa on Suomen kaikkien aikojen menestyksekkäimpiä pesäpalloilijoita. Hän aloitti uransa 1944, pelasi junioreissa 1947 jo mitaleille ja pääsi Lahden Mailaveikkojen (LMV) SM-sarjamiehistöön 1948, jolloin tuli hopeaa. Sitten oli vuorossa neljän peräkkäisen Suomen mestaruuden kausi (1949–1952). LMV palasi tuolloin 1949 takaisin mestaruuskantaan kuuluisalla yhdeksiköllä, jota pidetään yhä yhtenä kansallispelimme kaikkien aikojen joukkueena. Tämä yhdeksikkö piti pilkkanaan myös vastustajiansa otteluissa mestarit vastaan muu Suomi. Elomaa saavutti lisäksi 1953 hopeaa LMV:n joukkueessa. 1950-luvun lehtiartikkeleissa todetaankin Antti Elomaan olevan maan paras polttaja ja polttajan olevan pesäpallokenttien napamies.


title: Antti Elomaa

text: 1950-luvun lopulla, Jyväskylän Kirin valtakaudella, Antti Elomaa oli omalta osaltaan vaikuttamassa seuran menestykseen ja kolmeen peräkkäiseen SM-kultaan vuosina 1956–1958. Muutaman välivuoden jälkeen hän vielä palasi Kiriin, jossa saavutti mestaruuden joukkueen kapteenina ensimmäisessä kaksinkertaisessa SM-sarjassa (1964), ja samalla kahdeksannen henkilökohtaisen SM:nsa.


title: Antti Elomaa

text: "Antti Elomaa oli määrätietoinen, tinkimätön ja tehokas pelaaja ja Kirin taktikko, joka pyrki voittoon henkeen ja vereen asti."


title: Antti Elomaa

text: Vuoden 1964 mestaruudesta: "Suurin ja ratkaisevin merkitys lienee kuitenkin ollut Antti Elomaalla, joka tuli usean vuoden tauon jälkeen takaisin Kiriin pelaajaksi ja pelinjohtajaksi. Hän oli niitä harvoja pesäpalloilijoita, jotka pystyivät samanaikaisesti sekä pelaamaan että johtamaan peliä tehokkaasti. Näihin aikoihin oli jo aivan yleisenä käytäntönä, että joukkueiden peliä johti ulkopuolinen pelinjohtaja. Kiri jatkoi siis 1950-luvun menestyskauden perintöä ja peliä johti joukkueeseen kuuluva pelaaja. Elomaata pidettiin yhtenä maan parhaista taktikoista ja pelinjohtajista. Hänen perusoppinsa oli, että kun joukkue tekee vähemmän virheitä kuin vastustajansa, se menestyy. Taktiikka oli vaihtelevaa ja yllätyksellistä, ja ratkaisut olivat usein vastasiirtoja vastustajan tekemille ratkaisuille. Elomaa oli nuoremmille pelaajille myös ehdoton auktoriteetti, jota kunnioitettiin ja jonka panos joukkuehengen luomisessa oli keskeinen. Joukkueen yhtenäisyys ja hyvä yhteishenki vaikuttivat ratkaisevasti Kirin menestykseen."


title: Antti Elomaa

text: "“Urheilu on leikkiä, mutta kun urheillaan, niin urheillaan sitten vakavissaan. Sellainen on Antti Elomaa, Kirin henkinen selkäranka, mies jota joukkuetoverit kuuntelevat ja johon he luottavat. “" (1958)


title: Antti Elomaa

text: "“Suurin ansio Kirin mestaruudesta lankeaa varmasti Antti Elomaalle, Kirin pelipäällikölle ja nuorta yhdeksikköä mestarillisesti johtaneelle pesäpallokenttien suuruudelle”." (1964)


title: Antti Elomaa

text: Itä–Länsi-otteluissa hän oli yhdeksän kertaa (1949,1951–1955, 1957, 1958, 1960) ja PPL:n liittojoukkueessa otteluissa TUL:a vastaan kolmesti. Antti Elomaa oli aktiivikaudellaan kiistatta maan parhaita polttajia, jonka haamukiinniotot jäivät aikakauden pesäpalloyleisön mieleen. Suomen parhaaksi pesäpalloilijaksi hänet valittiin 1958.


title: Antti Elomaa

text: Muuta ansiolistaa ovat neljä akateemista Itä–Länsi-ottelua, Puolustusvoimain mestaruus 1950, yliopiston mestaruus 1954, toinen sija Suurkisojen pesäpallo-cupissa 1966, viisi ikämiesten SM-kultaa 1965–1968, 1973 (Kiri) ja kaksi hopeaa. Mestaruussarjakausia hänelle kertyi kaikkiaan neljätoista. Elomaa kuului polttajan pelipaikalla myös vuoden 1952 Helsingin olympialaisten näytösottelun pelaajistoon, jolloin tehtiin myös edelleen voimassa oleva pesäpallon yleisöennätys, katsojia 19 309. Vuoden 1964 lehtiartikkeleissa hänestä käytettiin jo nimeä “pesäpallon grand old man”.


title: Antti Elomaa

text: Pesäpallon SM-mitaleita Antti Elomaalle kertyi yhteensä 17: miehissä kahdeksan kultaa ja kaksi hopeaa ja ikämiehissä viisi kultaa ja kaksi hopeaa.


title: Antti Elomaa

text:
Antti Elomaan urheiluharrastukset eivät loppuneet pesäpalloon: hän kilpaili myös koripalloilussa, käsipalloilussa, keilailussa, mäkihypyssä, yhdistetyssä, hiihdossa, pujottelussa, jääpallossa, jalkapallossa, lentopallossa, jääkiekossa, ampumalajeissa, pöytätenniksessä, uinnissa, golfissa ja juoksulajeissa. Suuri osa näistä lajeista liittyi Elomaan opiskeluvuosiin Helsingin yliopiston voimistelulaitoksella, jolloin hän kuului muun muassa kaikkiin Hämäläis-Osakunnan palloilujoukkueisiin. Hänet valittiinkin vuosina 1952–1953 osakunnan parhaaksi urheilijaksi.
Koripalloa hän pelasi suomensarjassa ja osallistui 1952 Ruotsia vastaan käytyyn B-maaotteluun, joka päättyi Suomen voittoon 43–42. Hän kuului 1951–1952 lajin olympiavalmennettaviin, mutta itse kisoissa hän oli mukana pesäpalloilijana: kyseessä oli näytösottelu PPL–TUL. Muita koripallosaavutuksia ovat muun muassa akateeminen SM (1953), yli 45 ikämiesten SM-hopea (1988) ja SVUL:n Keski-Suomen piirin parhaan koripalloilijan palkinnot (1956 ja 1957).


title: Antti Elomaa

text:
Elomaan käsipallomeriititkin ovat melkoiset: SM-hopea 1954 (Ilves), neljäs sija 1955 ja kuudes 1953, akateeminen SM 1954 ja akateemisten PM-kilpailujen (pohjoismaiden mestaruuskisa) hopea samana vuonna.
Mestariluokan keilaaja Elomaasta tuli 1969, ja SM-kilpailuihin hän on osallistunut neljästi. Hän saavutti 10 kertaa Äänekosken Keilailuliiton mestaruuden, muita mitaleita myös 10 sekä lukuisia palkintoja seuraotteluista. Hänen paras tuloksensa kilpailuissa on yhdellä sarjalla 265 ja kahdeksalla 1 649.


title: Antti Elomaa

text:
Talviurheilulajit (mäkihyppy, yhdistetty, hiihto ja pujottelu):
Hiihdon akateemisissa MM-kilpailuissa 1953 Sankt Moritzissa hän oli joukkueen johtajana ja kilpailijana. Mäkihypyn ensimmäisellä hypyllä tuli mäkiennätys (62 m), joka jäi myös voimaan. Toinen hyppy lensi vielä pitemmälle (63 m), jolloin Antti kaatui. Tästäkin huolimatta tuli kolmas sija. Yhdistetyssäkään ei ollut onni myötä. Hiihto-osuuden jälkeen hänellä oli mitä parhaimmat mahdollisuudet voittoon, mutta ensimmäisessä hypyssä sukset rikkoutuivat ja kaksi seuraavaa hyppyä hän joutui hyppäämään huonoilla lainasuksilla, kaatuen molemmat hypyt. Tulokseksi tuli kuitenkin jopa viides sija. Parhain saavutus suomalaisissa huipputason mäkikilpailussa hänellä on yhdestoista sija Herttoniemen mäkikisassa 1953. Myös suomalaisissa mäissä on Elomaalla ollut mäkiennätyksiä. Akateemisten mestaruuskisojen mitaleita hänellä on kolme: mäkihypyn hopea vuosilta 1952, 1953 ja yhdistetyn hopea vuodelta 1952. Elomaa osallistui myös akateemisiin hiihtokilpailuihin 1952, ja oli henkilökohtaisesti seitsemästoista ja joukkuekisassa kolmas. Pujottelussa Elomaa saavutti oppikoulujen urheiluliiton mestaruuskilpailujen kolmannen sijan.


title: Antti Elomaa

text: Juoksulajeissa Elomaa voitti osakunnan joukkueessa Akateemisen vartin 1951 ja oli 1952 toisena. Akateemisten viestimestaruuskisojen hopean hän sai 1953 (4 × 1 500 m). Lisäksi hän on voittanut Lahden Mytäjäisten järven ympärijuoksun ja kokeillut myös 400 metriä Keski-Suomen yleisurheilupiirin aluekisoissa, sijoituksena toinen sija tuloksella 52,4.


title: Antti Elomaa

text:
Harrastelajeina hänellä oli vielä lisäksi (yliopistosarjat ja akateemiset mestaruuskilpailut): jääpallo, jääkiekko, lentopallo ja jalkapallo. Pöytätenniksestä tuli Lahden kaksin- ja nelinpelin mestaruus. Nuoruudessaan Elomaa harrasti myös ammuntaa ja keräsi paikalliskisoista useita palkintosijoituksia. 1953 hän voitti Lahden ampumaseuran kevätkilpailut sotilaskiväärillä jättäen taakseen muun muassa tunnetut ampujat Bruno Frietschin ja J. Vaahteran. Ammunta jäi hänellä kuitenkin palloilulajien varjoon. Myöhemmin hän kilpaili vielä muutamissa Keski-Suomen reserviupseeripiirin kilpailuissa (pm-mitaleita). Armeijapalveluksen aikana Elomaa menestyi hyvin Jääkäripataljoona 3:n mestaruuskilpailussa: uinnissa 2. sija, hyppysarjassa 3. sija ja kiväärikouluammunnassa 3. sija.
Elomaan aktiiviura päättyi juhlavasti: hän osallistui 1972 Seinäjoella veteraanien Itä–Länsi-otteluun, joka käytiin Pesäpalloliiton 50-vuotisjuhlaotteluna ja jossa olivat mukana 1950-luvun parhaat pelaajat. Eläkkeelle siirryttyään Antti Elomaa valitsi urheilulajikseen golfin.


title: Antti Elomaa

text: Urheilujärjestöissä Antti Elomaa toimi monenlaisissa tehtävissä. Hän oli keilailun ja pesäpallon luennoitsijana, eri seurojen valmentajana, pelinjohtajana ja johtokuntien jäsenenä. Hänelle myönnettiin keilailuliiton pronssinen ansiomerkki n:o 30 ja Suomen Urheilun hopeinen ansiomitali. Jyväskylän Kirin kultainen ansiomerkki hänelle myönnettiin 1970, SVUL:n Keski-Suomen piirin hopeinen ansiomerkki 1969 ja Laukaan Urheilijoiden viiri n:o 1 vuonna 1960.


title: Organisaation muisti

text: Organisaation muisti () -käsitettä käytetään kuvaamaan organisaation tietoresurssien hallintaa, käyttöä ja säilyttämistä. Tietoresursseiksi lasketaan tietokannoissa oleva tieto ja organisaation työntekijöiden osaaminen.


title: Organisaation muisti

text: Organisaation muistilla tarkoitetaan organisaation informaatioresursseja eli sen tietopääomaa, jota on hyödyllistä säilyttää tulevaisuutta varten. Informaatioresurssit käsittävät organisaation tuottaman tiedon, tietämyksen ja yksilöiden ja organisaation kokemuksen, organisaation kulttuurin ja tietoa sekä tiedonjakoa tukevat tietokannat ja prosessit. Organisaation muisti perustuu sekä organisaation arkistoihin että yksilöiden muistiin. Organisaation muisti voidaan ymmärtää sekä eksplisiittisiksi informaatiotallenteiksi tai organisaation implisiittiseksi informaatioresurssiksi.


title: Organisaation muisti

text: Organisaation muisti on keino säilyttää sen informationaalisia resursseja. Organisaation oppimat asiat tulisi olla myöhemmin sen käytössä, ja tämän takia historian tallentaminen on tärkeää. Organisaation muistin ominaispiirteitä ovat yksilökeskeinen, tietämykseen perustuva, kollektiivinen, päätöksentekoa tukeva, menneisyyden kokemuksia tallentava, jaettavissa oleva ja kilpailukykyä tukeva tieto. Tieto säilyy muun muassa organisaation yksilöiden muistissa, toimintatavoissa, organisaation rakenteissa ja kulttuurissa, dokumentissa, protokollissa, tietokannoissa ja ulkopuolisissa arkistoissa. Tieto on tärkeää organisaation toiminnan kannalta, sillä se tukee päätöksentekoa, kilpailukykyä, hyödyntää kokemusta ja lisää asiantuntijuutta.


title: Organisaation muisti

text: Informaatioteknologia voi tukea organisaation muistia sekä tallentamalla tietämystä että antamalla yksilöille mahdollisuuden tiedon käyttöön. Tämä tarvitsee luonnollisesti tietokantoja sekä kommunikaatiota tukevia työkaluja. Tekniikoita organisaation muistin säilyttämiseen ja jakeluun on muun muassa tietokannat, tiedonjakelujärjestelmät (esimerkiksi intranet), multimediajärjestelmät ja kommunikaatiota tukevat CSCW -järjestelmät. Näiden tarkoituksena on tukea, jakaa ja tallentaa organisaation tietoa.


title: Organisaation muisti

text: Hiljainen tieto ("tacit knowledge") on epävirallista, vaikeasti määriteltävissä tai tallennettavissa olevaa oppimisen kautta syntyvää tietoa. Se on tietoa, josta henkilö itsekään ei ole välttämättä tietoinen. Hiljainen tieto on vaikeasti viestittävissä tai jaettavissa. Hiljaiseen tietoon liittyvät taitotieto, ammattitaito sekä mallit, joiden avulla ihmiset hahmottavat ja ymmärtävät ympäröivää todellisuutta. Hiljainen tieto on siirrettävissä toimimalla yhdessä muiden kanssa, esimerkiksi mestari-kisälli –suhteessa, jossa kisälli oppii seuratessaan mestarin työskentelytapoja.


title: Organisaation muisti

text: Eksplisiittinen eli käsitteellinen tieto (explicit knowledge) on luonteeltaan tieteellisempää, dokumentoitua ja tallennettua. Se voidaan ilmaista sanoina ja numeroina. Siihen sisältyy esimerkiksi dokumentit, raportit ja muistiinpanot. Eksplisiittistä tietoa voidaan jakaa ja prosessoida helposti.


title: Organisaation muisti

text: Organisaation muisti sisältää sekä hiljaista tietoa että eksplisiittistä tietoa. Uuden tiedon luominen edellyttää näiden vuorovaikutusta.


title: Päivikki Elomaa

text: Päivikki Hilja Elomaa (o.s. Valve, s. 14. heinäkuuta 1931, Lahti) on suomalainen urheilija, joka on menestynyt kansallisesti koripallossa, pesäpallossa ja keilailussa. Elomaa asuu Suolahdessa, Äänekoskella.


title: Päivikki Elomaa

text: Uransa aikana Elomaa on edustanut seuroja Lahden Urheilijat, Lahden Mailaveikot, Lahden Koripalloilijat, Jyväskylän Ryhti, Laukaan Urheilijat, Iin Urheilijat, Iin Naisvoimistelijat, Suolahden Urheilijat ja Suolahden Naisvoimistelijat.


title: Päivikki Elomaa

text: Elomaa voitti Lahden Koripalloilijoiden kanssa koripallon Suomen mestaruuden vuonna 1952, hopeaa vuonna 1951 sekä pronssia vuonna 1949. SKL:n mestaruus hänellä on vuosilta 1951 ja 1952. Lahden Koripalloilijoissa toimi tuolloin Suomen ensimmäinen amerikkalaisvalmentaja ja koripalloilun pitkäaikainen vaikuttaja Robert Petersen. Vuonna 1955 Elomaa osallistui Varsovassa kansainväliseen koripalloturnaukseen, jossa käytiin viisi maaottelua Itä-Euroopan maita vastaan. Kalottimaaotteluissa hän oli kahdesti ja palkittiin niissä parhaana pelaajana. Piirinmestaruuksia tuli neljä.


title: Päivikki Elomaa

text: Koripallovalmennuksessa Elomaalla on myös pitkä kokemus, parhaimpana saavutuksena vuoden 1956 Lahden Suurkisojen A-tyttöjen sarjan mestaruus, mikä vastasi senaikaista Suomen mestaruutta. Kisa oli samalla ensimmäinen A-tyttöikäisille järjestetty mestaruuskisa.


title: Päivikki Elomaa

text: Pesäpalloa Elomaa pelasi 1950-luvun alkupuolella kauden mestaruussarjassa. Hän oli joukkueensa Lahden Mailaveikkojen kapteeni ja polttaja ja sai kaksi pm:ta.


title: Päivikki Elomaa

text: Keilailua Elomaa on harrastanut vuodesta 1968 ja noussut vuonna 1970 ensimmäisenä Äänekosken Keilailuliiton (ÄKL) naiskeilaajana M-luokkaan. ÄKL:n mestaruuksia tai muita ÄKL:n mitaleita hänellä on useita. Vuoden 1971 SM-kilpailuissa hän sijoittui henkilökohtaisesti 16:nneksi ja parikeilailussa viidenneksi. Paras tulos kilpailuissa on yhdellä sarjalla 264 ja kahdeksalla 1592.


title: Päivikki Elomaa

text: Päivikki Elomaa on voittanut 1950-luvulla Lahden mestaruuden pöytätenniksen nelinpelissä yhdessä puolisonsa Antti Elomaan kanssa. Viime vuosien aikana hän on harrastanut golfia hyvällä tasolla, josta esimerkkinä pari Ääneseudun mestaruutta.


title: Päivikki Elomaa

text: Päivikki Elomaan puoliso Antti Elomaa on kuuluisa pesäpalloilija. Hänen isänsä Kauko Valve kuuluu Suomen Tunnustuksellisen Luterilaisen Kirkon perustajiin.


title: Koreankielinen Wikipedia

text: Koreankielinen Wikipedia () on koreankielinen versio Wikipediasta. Koreankielisessä Wikipediassa on noin artikkelia.


title: Koreankielinen Wikipedia

text: Koreankielinen Wikipedia käyttää pääasiassa hangeuleita. Hanjijeja käytetään harvoin.


title: PRETIS

text: PRETIS ("Preduzece TIto Sarajevo") oli sarajevolainen auto- ja moottoripyörätehdas Bosniassa. Nykyisin tehdas valmistaa tykistön ammuksia. Vuonna 1963 saksalainen NSU teki sopimuksen PRETISin kanssa jossa se luovutti sille oman aiemman moottoripyörätuotantonsa lisenssit ja tuotantovälineet. NSU:n malleja olivat "Maxi"-moottoripyörät ja "Prima"-skootterit. Myöhemmin tehdas tuotti lisenssillä NSU Prinz henkilöautoja.


title: Tolochenaz

text:
Tolochenaz on kunta Sveitsissä, ranskankielisessä Vaud’n kantonissa, Genevenjärven pohjoisrannalla, pari kilometriä Morgesin kaupungista länteen. Kunnan pinta-ala on 1,59 km², ja väkiluku oli vuoden 2015 lopussa 1 859.
Paikkakunnan kuuluisin asukas lienee ollut Audrey Hepburn, joka asui siellä vuodesta 1963 aina kuolemaansa vuoteen 1993 asti. Audrey Hepburn on myös haudattu sinne.


title: Viljo Elomaa

text: Viljo Urho Elomaa (alun perin Helenius, 9. elokuuta 1897 Kälviä – 4. helmikuuta 1966 Jyväskylä) oli suomalainen urheilija ja suojeluskuntalainen, joka saavutti menestystä ampumalajeissa ja yleisurheilulajeissa. Viljo Elomaa syntyi isänmaalliseen ja urheilua arvostavaan perheeseen Keski-Pohjanmaalla, mutta on kuitenkin taustaltaan lähinnä hämäläistä sukua. Viljon puoliso oli Hanna Viik ja vanhemmat rautatievirkamies Mikko Helenius ja Aleksandra Helin. Viljon veli Toivo Elomaa oli nuorena yhtä lahjakas yleisurheilija. Eversti Toivo Elomaa kaatui Tulemajoella 5.7.1944, toimiessaan tuolloin JR44:n komentajana. Viljon veli Sulo Elomaa oli 1910–1930-luvuilla Lahden urheiluelämän uranuurtajia ja muun muassa teki pitkän päivätyön nostaessaan Lahden Urheilijat suurseuraksi. Viljon poika Antti Elomaa on yksi Suomen kaikkien aikojen menestyksekkäimpiä pesäpalloilijoita.


title: Viljo Elomaa

text: Työelämässä Viljo Elomaa toimi lähinnä konduktöörinä ja järjestelymestarina sekä 1920-luvulla vähän aikaa myös kapitulanttina jääkäritykistörykmentissä. Sotilasarvoltaan Viljo Elomaa on vääpeli. Uransa aikana Elomaa on edustanut seuroja Kälviän Korven Koitto, SLU Kokkolan osasto, Lahden Ahkera, Lahden Urheilijat ja Lahden Ampujat sekä suojeluskuntakilpailuissa Lahden suojeluskuntaa ja Etelä-Hämeen suojeluskuntapiiriä.


title: Viljo Elomaa

text: Jo viisitoistavuotiaana Viljo Elomaa innostui harrastamaan yleisurheilua kuuluen silloisiin Keski-Pohjanmaan urheiluseuroihin. Hän saavutti yhteensä seitsemän Keski-Pohjanmaan piirin mestaruutta olympialaisessa viisiottelussa, 100 m juoksussa, kuulassa, keihäänheitossa ja kiekonheitossa. Kuulantyönnössä ja keihäänheitossa tuli myös piiriennätyksiä. Vuoden 1918 alussa Viljo Elomaa liittyi Kälviän suojeluskuntaan osallistuen Kokkolan valtaukseen, mutta ollen toimessa rautateillä määrättiin heti tämän jälkeen takaisin hoitamaan tointansa, joten suoranainen toiminta vapausarmeijan mukana supistui tähän.


title: Viljo Elomaa

text:
Syksyllä 1918 siirtyi Viljo Elomaa Lahteen rautateiden palvelukseen sekä liittyi paikalliseen suojeluskuntaan ja tämän saman suojeluskunnan riveissä hän uskollisesti seisoi järjestön lakkauttamiseen asti. Lahdessa olon alkuvuosina edusti hän paikallista suojeluskuntaa ja urheiluseuroja kunniakkaasti useissa eri kilpailuissa saavuttaen täälläkin useita eri mestaruuksia. Armeijan harmaissa ollessaan Viljo Elomaa voitti jääkäriprikaatin 5-ottelun vuosina 1919 ja 1921 sekä kuulan vuonna 1921 sekä muita mitaleita. Suomen rautatieläisten mestaruuskisoissa hän voitti vuonna 1924 muun muassa heittosarjan mestaruuden ja pari muuta mitalia. Sk.järjestön mestaruuskilpailuissa hän oli Etelä-Hämeen piirin edustajana Kotkassa ja Viipurissa, sijoittuen parhaimmillaan kuulassa neljänneksi ja keihäässä kuudenneksi. Viljo Elomaa oli kansallista kärkitasoa monessa yleisurheilulajissa tällä Suomen yleisurheilun kulta-ajalla; hän oli muun muassa vuonna 1922 Helsingin SM-kisoissa kuulassa neljäs, 1924 Lahden SM-kisoissa kuulassa neljäs (paras käsi ja yhteistuloskilpailu) ja kiekonheitossa viides. Kansallisissa kisoissa ja kutsukisoissa hänet nähtiin usein voittajana tai kolmen parhaan joukossa. Hän voitti Lahden piirissä yhteensä 19 kertaa piirinmestaruuden ja 11 muuta PM-mitalia.
Viljo Elomaa saavutti yhdessätoista eri yleisurheilulajissa yhteensä 37 piirinmestaruusmitalia, joista 26 kultaisia ja teki useita piiriennätyksiä Keski-Pohjanmaan ja Lahden yleisurheilupiireissä. Hänen lajeinaan olivat muun muassa juoksujen pikamatkat, keihäs, kiekko, kuula, moukari, painonheitto, korkeus, pituus, kolmiloikka, 3-ottelu ja 5-ottelu.


title: Viljo Elomaa

text: Viljo Elomaa aloitti ampumaurheilun vuonna 1924 Lahden suojeluskunnassa. Elomaa sijoittui vuosien 1933–1943 välisenä aikana lähes 30 kertaa kolmen parhaan joukkoon Lahden sk.piirin kevät- ja syysmestaruuskilpailuissa, saavuttaen myös useita piirinmestaruuksia sekä kivääri että pistoolilajeissa. Tuona aikana ampumaurheilu oli erittäin suosittua ja osallistujien määrä sk.piirin kilpailuissa laskettiin lajista ja vuodesta riippuen sadoista ampujista jopa yli 2 700:n ampujaan. Lahden sk.piiriä hän on edustanut sk.järjestön mestaruuskilpailuissa seuraavina vuosina: 1930, 1931, 1934, 1936 ja 1938. Vuonna 1934 hän voitti sk.järjestön 300 metrin kouluammunnan mestaruuden Tampereella pistemäärällä 459 (50 laukausta) sekä vuonna 1936 Helsingissä ylivoimaisesti pistemäärällä 186 (20 laukausta), sivuten sk.järjestön ennätystä. Vuonna 1934 oli hän sk.järjestön edustajana balttilaisissa ampumakilpailuissa Riiassa sijoittuen kouluammunnassa toiseksi pistemäärällä 186. Kilpailun voitti eräs puolalainen kreivi, joka ampui saman tuloksen reikätähtäimisellä kiväärillä. Samoissa kilpailuissa Mikkelissä vuonna 1937 tuli Elomaa toiseksi 3×20 laukauksen sotilaskiväärikilpailussa ja kolmanneksi sotilasammunnassa. Samoissa kisoissa 1939 hän sijoittui uusinnan jälkeen toiseksi sotilasammunnassa. Etelä-Hämeen sk.piirin ja Riian sk.rykmentin välisissä kilpailuissa oli hän viidesti menestyksekkäästi mukana.


title: Viljo Elomaa

text: Viljo Elomaa liittyi Lahden Ampujiin 1920-luvulla, jatkaen ammuntaa seuran riveissä aina 1950-luvulle asti. Elomaa saavutti runsaasti menestystä Lahden paikallisissa kilpailuissa ja erilaisissa seuraotteluissa sekä kovatasoisissa SAL:n Hämeen Ampujapiirin kilpailuissa. SAL:n mestaruuskilpailuihin yleisessä sarjassa Elomaa osallistui vuosina 1935, 1936, 1938 ja 1939. Henkilökohtaisissa kilpailuissa parhaat sijoitukset eri lajeissa olivat 8. (pienoiskivääri 3x20), 8. (sotilaskivääri 3x20), 9. (kenttäammunta), 15. (vapaakivääri 3x20) ja 37. (kaksintaistelu). Joukkuekilpailuista tuli myös mitaleita. Viljo Elomaa kuului SAL:n MM-kilpailujen valmennusjoukkueeseen vuosina 1937–1939, tullen valituksi Suomen edustusjoukkueeseen vuoden 1939 kilpailuihin Luzernissa.


title: Viljo Elomaa

text: Toimittuaan viitisentoista vuotta uskollisesti ja ansiokkaasti Lahden sk:n vahtimestarina, jossa talossa hän perheineen myös asui, siirtyi Viljo Elomaa v. 1939 Lahden ampumaradan vahtimestariksi, hoitaen tämänkin tehtävän erittäin kiitettävällä tavalla vuoteen 1952 asti. 1940-luvulla kilpailutoiminta oli ymmärrettävistä syistä Suomessa vähentynyt, mutta joihinkin SM-kilpailuihin ja Ruotsi–Suomi-maaotteluihin Viljo Elomaa vielä osallistui sotien jälkeenkin, jolloin hän saavutti ikämiessarjoissa useita mitaleita. Viljo Elomaan osaamisen kirjo oli myös ampumalajeissa hyvin monipuolinen, sillä hän kilpaili erilaisilla sotilaskivääreillä, sotilaspistoolilla, pienoispistoolilla, pienoiskiväärillä, vapaakiväärillä ja jopa konepistoolilla. Erityisesti hänet tunnettiin nimenomaan ”pystykorva-ampujana”. Viljo Elomaa suoritti SAL:n suurmestariluokan kivääriammunnassa, erikoismestariluokan pistoolin kaksintaisteluammunnassa ja 1. luokan 600 metrin kivääriammunnassa. Elomaa teki LAS:n piirissä monien vuosien ajan myös todellista pioneerityötä ampumaurheilun hyväksi.


title: Viljo Elomaa

text: Ampujain maailmanmestaruuskilpailuissa Helsingissä vuonna 1937 Viljo Elomaa oli sotilaskiväärin mieskohtaisessa kilpailussa neljästoista pistemäärällä 518 ja makuulta kuudes pistemäärällä 185, joka tuolloin oli myös kautta aikain seitsemänneksi paras tulos MM-kilpailuissa. Hyvien MM-sijoituksien lisäksi tärkeimpänä saavutuksena mainittakoon, että Elomaa voitti vuoden 1937 Helsingin ampujainmestaruuskilpailujen avajaiskilpailun (Kolmen Kihon Kilpailu, Presidentti Svinhufvudin, sotamarsalkka Mannerheimin ja kenraali Östermanin joukkue) sekä henkilökohtaisesti pistemäärällä 386 että sotamarsalkka Mannerheimin joukkueessa. Viljo Elomaan siivitti selvään voittoon huima loppukiri, viimeisen 10 laukauksen sarjan tulos 99 pistettä. Koekivääreillä suoritettuun kisaan osallistuivat kutsuttuina Suomen 66 parasta kivääriampujaa, joten ampujiensa, kilpailupaikan ja poikkeuksellisen merkittävien joukkueenjohtajiensa vuoksi voitto oli erityisen arvokas. Ampujain maailmanmestaruuskilpailuissa Luzernissä vuonna 1939 saavutti Elomaa MM-hopeaa Suomen sotilaskiväärijoukkueessa. Mieskohtaisessa 3×20 lauk. kilpailuissa hän oli 10. (163–171–181=515), asentokilpailuissa polvella 8. (350) ja makuulla 20. (353).


title: Viljo Elomaa

text: Viljo Elomaalle on myönnetty Lahden Ampujien kunniaviiri ja hänet kutsuttiin Lahden Ampujien kunniajäseneksi vuonna 1965. Elomaalle myönnettiin Suomen Urheilun hopeinen ansiomitali 1958. Elomaalle on myönnetty Suomen Leijonan Ritarikunnan ansioristi, Vapaudenristin sururisti, 1. luokan Vapaudenmitali punaisen ristin kera, 2. luokan Vapaudenmitali, Vapaussodan muistomitali soljen kera (Pohjanmaan vapautus) ja talvisodan muistomitali sekä harvinainen Latvian Suojeluskunnan ansioristi. Lisäksi hänellä on ollut suojeluskuntain 1. ja 2. luokan kuntoisuusmerkki sekä valioluokan harrastusmerkki.


title: Toivo Elomaa

text: Toivo Mikael Elomaa; kadetti nro 21, eversti ja yleisesikuntaupseeri. (10. joulukuuta 1893 Kälviä – 5. heinäkuuta 1944 Tulemajoki, Salmi).


title: Toivo Elomaa

text: Toivo Elomaa valmistui itsenäisen Suomen ensimmäiseltä kadettikurssilta v. 1920. Hän kaatui Salmin Tulemajoella 5. heinäkuuta 1944 toimiessaan JR44:n komentajana. Kuoleman aiheutti kranaatinsirpale sydämeen.


title: Toivo Elomaa

text: Vanhemmat rautatievirkamies Mikko Helenius ja Aleksandra Helin. Puoliso v:sta 1922 Siiri Margareta Villgren. Lapset Keijo-Pekka Juhani (t) ja Ritva-Liisa Margareta. Ylioppilas Kouvolan yhteiskoulu 1915. Jumaluusopillinen alkututkinto Helsingin yliopistossa 1917. Fahnenjunkerschule v. 1918 (saks. johdolla Haminassa aloitettu jalkaväen upseerikokelaskurssi). Kadettikoulu 1 kurssi v. 1919–1920. Sotakorkeakoulu v. 1929–1931. Nuorempi upseeri Savon jääkärirykmentti v. 1920–1925 ja Rannikkotykistörykmentti 3 v. 1925–1926, komppanianpäällikkö Savon jääkärirykmentti v. 1926–1927, yleisesikuntaupseeri Kuormastopataljoona v. 1927–1929, Huoltopataljoona 2 v. 1931–1933 ja Haminan sotilaspiirin esikunta v. 1933–1934, 1 sotilasohjaaja Kymen suojeluskuntapiirissä v. 1934–1938. Esikuntapäällikkö Kymen Sotilasläänin esikunnassa v. 1938–1939, komento-osaston päällikkö I armeijakunnan esikunnassa v. 1940, Huoltopataljoona 4 komentaja v. 1940–1941.


title: Toivo Elomaa

text:
Sisällissota: Talouspäällikkö Jääkäritäydennyspataljoonassa. Osallistui SJR Porajärven komennuskuntaan v. 1920, oli mm. Pälväjärven etuvartiokomppanian päällikkö, partiotaistelussa Lintajärvellä 7.6.1920.
Talvisota: Esikuntapäällikkö 2. divisioonan esikunnassa.
Jatkosota: Huoltokoulutuskeskuksen päällikkö v. 1941–1942, toimistopäällikkö VI armeijakunnan esikunnassa v. 1942–1943, Jalkaväkirykmentti 44 komentaja v. 1943–1944.


title: Toivo Elomaa

text: Kunnianeuvoston jäsen Kuormastopataljoonassa v. 1927–1928, kunniatuomioistuimen jäsen Kymen suojeluskuntapiirissä v. 1935–1937. Puheenjohtaja Haminan kadettipiirissä v. 1934, Lahden piirissä v. 1939 ja Kuopion piirissä v. 1940. Kouvolan Kenttäratsastajien johtokunnan jäsen v. 1936, puheenjohtaja v. 1937, Kymenlaakson Ilmapuolustusyhdistyksen johtokunnan jäsen v. 1935–1937, Lahden Ampujien johtokunnan jäsen v. 1938–1939, Suomen Ladun johtokunnan jäsen v. 1940–1941.


title: Toivo Elomaa

text: Vänrikki v. 1920, luutnantti v. 1920, kapteeni v. 1926, majuri v. 1933, everstiluutnantti v. 1940 ja eversti 23.6.1944. 2 luokan Vapauden Risti miekkojen kera, 3 luokan Vapauden Risti miekkojen kera, Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan Ritarimerkki, Vapaussodan muistomitali ja Talvisodan Muistomitali 1939–1940.


title: Toivo Elomaa

text: Elomaa otti osaa useisiin urheilukilpailuihin painissa, hiihdossa, ammunnassa ja yleisurheilussa. Toivon yleisurheilulajeina olivat mm. 100m, 200m, 400m viesti, pituus, kolmiloikka, 5-ottelu, 10-ottelu ja keihäs. Hän saavutti niissä yhteensä 10 kpl Keski-Pohjanmaan mestaruuksia ja neljä piiriennätystä. Lisäksi hän sijoittui toiseksi kolmiloikassa akateemisissa mestaruuskilpailuissa v. 1917.


title: Toivo Elomaa

text: Hänen veljensä Viljo Elomaa oli menestynyt ampuja ja yleisurheilija.


title: Laguerren polynomi

text:
Laguerren polynomit ovat muotoa
missä formula_2, olevat polynomit. Niiden kokoelma formula_3 on avaruuden formula_4 ortonormaali kanta.


title: Piikarbidi

text: Piikarbidi (SiC) on piin ja hiilen muodostama keraaminen yhdiste. Piikarbidin moolimassa on 40,096 g/mol, tiheys 3,21 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), sulamispiste 2 830 °C ja Mohsin kovuus on 9,2–9,3. Aine ei liukene veteen. Piikarbidista käytetään myös nimiä "hiilipii", "carborundum" ja "piimonokarbidi".


title: Piikarbidi

text: Piikarbidilla esiintyy useita erilaisia kiderakenteita eli polytyyppejä. Aineen polytyyppejä on havaittu yli 200, joista pisimmät periodit ovat satoja kerroksia. Yleisimmät polytyypit ovat kuitenkin 6H, 4H ja 3C. Piikarbidin fysikaaliset ominaisuudet vaihtelevat eri polytyypeillä.


title: Piikarbidi

text: Piikarbidi on kemiallisesti suhteellisen stabiili, mutta se reagoi hyvin voimakkaasti sulien metallien kanssa (Ti, V, Cr, Mn, Fe, Co ja Ni). Piikarbidilla on piinitridiä (SiN) parempi hapettumiskestävyys ja korkean lämpötilan lujuus.


title: Piikarbidi

text: Piikarbidi-hiomarakeelle on ominaista rakeen terävyys ja neulamainen muoto. Sen tärkeimmät käyttökohteet ovat lasi- ja kiviteollisuuden hiomatarvikkeet sekä maalien ja täyteaineiden hionta. Piikarbidihiomatuotteita voidaan käyttää myös kovien valutuotteiden (esimerkiksi harmaavalurauta) hionnassa.


title: Piikarbidi

text: Piikarbidia on käytetty lähinnä jännitteestä riippuvien vastusten eli varistorien, mutta myös muiden tehoelektroniikan komponenttien valmistukseen.


title: Piikarbidi

text: Piikarbidin kielletty energiavyö on 3,2 eV, kun se piillä on 1,1 eV. Tämä mahdollistaa komponenttien, joilla on suuri jännitteenkesto ja pieni sarjaresistanssi, valmistamisen. Haittana piikarbidilla on sen vaikea työstettävyys ja myös sen kiteytymisprosessi on hankalampi hallita kuin piillä.


title: Piikarbidi

text: Piikarbidista voidaan valmistaa myös sinistä väriä tuottavia LED:ejä. Itse asiassa ledi-ilmiö havaittiin ensimmäisen kerran piikarbidissa jo vuonna 1907. Samoin ensimmäinen kaupallinen ledi perustui piikarbidiin. Ensimmäinen keltainen 3C-polytyypin SiC-ledi valmistettiin vuonna 1970 Venäjällä ja sininen 6H-ledi vuonna 1980. Piikarbidiin perustuvien kaupallisten ledien pioneeri oli nykyisin lähinnä taskulampuistaan tunnettu yritys Cree. Sen ensimmäinen tuote oli vuonna 1989 julkaistu sininen ledi. Creen työ perustui Yhdysvaltain laivaston tutkimusviraston (ONR, Office of Naval Research) rahoittamaan tutkimukseen, jossa valmistettiin ensimmäinen piikarbidia käyttävä mikroaaltoalueen transistori.


title: Piikarbidi

text: Muita komponentteja joita on valmistettu piikarbidista ovat Schottky-diodit ja tehomoduulit. Lisäksi on valmistettu tyristoreita, IGBT tasasuunninkomponentteja ja -moduleja, FET-transistoreita ja superliitostransistoreja (SJT). Piikarbidityristorit mahdollistavat kymmenkertaiset jännitteet ja satakertaiset kytkentätaajuudet ja paremman lämpötilan keston kuin piityristorit.


title: WANK

text: WANK ("Worms Against Nuclear Killers"; "wank" on myös itsetyydytystä tarkoittava slangisana) tai W.COM oli lokakuussa 1989 liikkeelle laskettu tietokonemato, joka toimi VAX/VMS-järjestelmissä ja levisi DECnet-protokollaa käyttävissä verkoissa.


title: WANK

text: DCL-komentokielellä toteutetun madon kohteeksi joutuivat pääasiassa NASA:n SPAN-verkko (Space Physics Analysis Network) ja Yhdysvaltain energiaministeriön HEPNET (High Energy Physics NETwork). Mato ei varsinaisesti pyrkinyt tuhoamaan tietoa, mutta jätti kuitenkin jälkeensä erilaisia takaportteja ja kuormitti muiden kaltaistensa tapaan tietokonejärjestelmien resursseja. Mato oli alkuperältään mahdollisesti australialainen.


title: WANK

text:
Mato tunnetaan seuraavasta bannerista, jolla se pyrki korvaamaan VAX/VMS:n käyttäjilleen sisäänkirjautumisen yhteydessä normaalisti tulostaman viestin:
Bannerissa esiintyvä poliittisluonteinen lause on otettu australialaisen rockyhtye Midnight Oilin "Blossom of Blood" -kappaleen sanoituksesta.


title: Corinne Bailey Rae

text: Corinne Bailey Rae (s. 26. helmikuuta 1979) on englantilainen laulaja ja lauluntekijä, joka julkaisi debyyttialbuminsa "Corinne Bailey Rae" helmikuussa 2006. Rae valittiin vuoden 2006 ennakoiduimmaksi läpimurtoaktiksi BBC:n musiikkikriitikkojen vuosittaisessa äänestyksessä. Äänestyksen arviot osoittautuvat todeksi, kun hänestä tuli vasta historian neljäs debyyttialbuminsa listakärkeen saanut brittiläinen naisartisti. Hän sai kolme Grammy-ehdokkuutta vuonna 2007.


title: Sahalininpihta

text: Sahalininpihta ("Abies sachalinensis") kuuluu pihtojen sukuun ja mäntykasvien heimoon.


title: Sahalininpihta

text: Sahalininpihta kasvaa, nimensä mukaisesti, Sahalinin saarella sekä Kuriileilla, Hokkaidossa ja harvinaisena Kamtšatkalla. Puistopuuna ja metsiin istutettuna sitä tavataan monessa paikassa pohjoisella pallonpuoliskolla. Suomessa sitä kasvaa viljeltynä maan eteläosissa. Se menestyy parhaiten tuoreilla kasvupaikoilla. Muiden pihtojen tavoin se on hallanarka ja herkkä juurikäävän aiheuttamalle tyvilaholle.


title: Sahalininpihta

text: Sahalininpihta on suuresti lähisukulaisensa japaninpihdan näköinen, ja eroaa siitä oikeastaan vain neulasista, jotka sahalininpihdalla ovat kapeampia sekä ilmarakojuovat väriltään harmaampia ja kapeampia. Sahalininpihta kasvaa Suomessa lähes 30-metriseksi tuuheaksi puuksi, jonka läpimitta voi olla yli 50 senttimetriä.


title: John Mayer

text: John Clayton Mayer (s. 16. lokakuuta 1977) on yhdysvaltalainen Grammy-palkittu laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Connecticutista lähtöisin oleva Mayer kävi hetken aikaa Berklee College of Musicia ennen kuin muutti Atlantaan, jossa hän hioi taitojaan ja alkoi saada mainetta. Esitettyään pitkään lähinnä akustista rockia, vuonna 2005 hän siirtyi bluesin pariin perustettuaan "John Mayer Trion". Bluesvaikutteet kuuluvat myös joillain hänen levyillään, kuten Continuumilla, joka julkaistiin 12. syyskuuta 2006. Mayer voitti kaksi Grammya, parhaasta pop-albumista, sekä parhaasta miespuolisesta laulusuorituksesta kappaleessa "Waiting on the World to Change" 49. Grammy-gaalassa helmikuussa 2007.


title: John Mayer

text: Mayerin äiti Margaret on englanninopettaja ja isä Richard on lukion rehtori. Perheessä on kolme veljestä, joista Mayer on keskimmäinen. Veljet ovat nimeltään Ben ja Carl.


title: John Mayer

text: Pienenä Mayer kokeili monien instrumenttien, mm. viulun ja klarinetin soittamista. Kitaran soittamista hän kokeili ensimmäisen kerran 13-vuotiaana. Blues-musiikista hän kiinnostui saatuaan naapuriltaan Stevie Ray Vaughanin kasetin pian sen jälkeen kun oli saanut ensimmäisen kitaransa. Nähtyään Michael Foxin tähdittämän Paluu tulevaisuuteen -elokuvan pakkomielle kitaransoittoon alkoi. Pari vuotta kitaransa kanssa harjoiteltuaan hän alkoi soittaa bluesia paikallisissa baareissa vasta 15-vuotiaana, vaikka hänen vanhempansa eivät aluksi uskoneetkaan Mayerin unelmaan muusikonurasta. Lukioaikoinaan Mayer oli myös mukana Villanova Junction -nimisessä bändissä.


title: John Mayer

text: Stevie Ray Vaughanin lisäksi Mayerin lempiartisteiksi nousivat esimerkiksi Sting, The Police ja Jimi Hendrix.


title: John Mayer

text: Mayer on seurustellut mm. Jennifer Love Hewittin, Vanessa Carltonin, Jennifer Anistonin, Taylor Swiftin, Katy Perryn ja Jessica Simpsonin kanssa.


title: John Mayer

text: Lukion jälkeen Mayer työskenteli hetken huoltoasemalla, jonka jälkeen hän alkoi opiskella musiikkia bostonilaisessa Berklee College of Musicissa. Hän lopetti opiskelun kuitenkin vuoden kuluttua koska koki etteivät kurssit olleet tarpeeksi haasteellisia. Koulussa hän kuitenkin kohtasi tulevan bändikaverinsa Clay Cookin.


title: John Mayer

text: Lopetettuaan koulun John Mayer muutti Atlantaan, missä alkoi tehdä keikkoja paikallisissa klubeilla Clay Cookin kanssa. Samaan aikaan hän alkoi tehdä demoja ja lähettää niitä levy-yhtiöille.


title: John Mayer

text: Vuonna 1999 Mayer julkaisi ensimmäisen albuminsa "Inside Wants Out". Läpimurtoalbumi oli kuitenkin vuotta myöhemmin julkaistu "Room for Squares".


title: John Mayer

text: Sittemmin Mayer on julkaissut kymmenen albumia.


title: John Mayer

text: Mayer on voittanut musiikistaan myös lukuisia palkintoja, mm. parhaan pop-laulun Grammyn vuonna 2003 kappaleestaan "Your Body Is A Wonderland", joka oli miehen ensimmäinen Grammy-palkinto.


title: John Mayer

text: Mayer sävelsi Bucket List -elokuvaan "Say"-kappaleen.


title: John Mayer

text:
Mayerin muihin harrastuksiin kuuluvat stand up -komiikka, suunnittelu ja kirjoittaminen, ja hän on kirjoittanut juttuja useisiin lehtiin, muun muassa Esquireen.
John Mayer auttoi myös Fall Out Boyta kappaleessa "Beat it".


title: John Mayer

text: Laulaja, kitaristi ja lauluntekijä John Mayer tunnetaan myös ahkerana Twitterin käyttäjänä.


title: Kemi (yritys)

text: Kemi Oy oli vuonna 1893 perustettu, Kemissä puunjalostusteollisuutta harjoittanut yhtiö. Yhtiön nimi oli aluksi Trävaruaktiebolaget Kemi. Nimi muuttui muotoon Ab Kemi Oy vuonna 1918 ja lopulliseen muotoonsa Kemi Oy vuonna 1953. Yhtiön perustajina olivat oululaiset kauppahuoneet "J. W. Snellman G:son" ja "G. & C. Bergbom". Muita merkittäviä osakkaita olivat englantilainen sahatavaran tuontiliike "G. F. Neamen & Co", konsuli "Alf. Jacobson" ja kauppaneuvos "C. M. Dahlström". Alkuperäisistä omistajista Bergbomin omistajat luopuivat Kemi Oy:n omistajuudesta 1919. Snellmanin kauppahuoneen jälkeläiset olivat sen jälkeen aina vuoteen 1953 keskeisessä asemassa niin omistajina kuin yhtiön operatiivisessa johdossa. Vuoden 1953 jälkeen Kemi Oy:stä tuli yhtiöiden yhtiö eli useat keskeiset metsäteollisuuden toimijat – ennen kaikkea Veitsiluoto Oy ja Metsäliitto – olivat sen omistajina. 1980-luvulla keskeisimmäksi omistajaksi nousi Metsäliitto. Yhtiön pääkonttori oli Oulussa vuoteen 1921 saakka, jonka jälkeen se siirtyi Kemiin. Vuonna 1991, jolloin Kemi Oy:n fuusio Metsä-Botniaan tapahtui, oli sahausta ja myöhemmin aloitettua selluloosa- ja kartonkituotantoa.


title: Kemi (yritys)

text:
Yhtiön haltuun siirtyivät sen perustajilta Kemijokisuussa sijainneet Laitakarin (per. 1862) ja Karihaaran (per. 1874) höyrysahat sekä Torniossa sijainnut Röyttän höyrysaha (per. 1862). Kemiyhtiön sahaustoiminta laajeni vuonna 1909 Ruotsin puolelle, kun yhtiö osti Haaparannan edustalla Seittenkarin saarella sijainneen Sandvikin sahan. Sahaa varten Kemiyhtiö perusti ruotsalaisen tytäryhtiön "Svenska Trävaruaktiebolaget Kemi". Vuonna 1914 alkaneen ensimmäisen maailmansodan aikaan ruotsalaisesta tytäryhtiöstä oli todellista hyötyä, kun Kemi-yhtiö saattoi käyttää puolueettoman Ruotsin yritystään tuotteidensa vientiin länsimaihin, kuten Britanniaan ja Alankomaihin. Lisäksi kirjeenvaihto asiakkaisiin voitiin hoitaa Sandvikin kautta. Kemiyhtiö käytti tuotteidensa vientiin vuosina 1916 ja 1917 norjalaista Narvikin satamaa, jonne tavara kuljetettiin rautateitse.
Kemi-yhtiön metsäkonttori oli aluksi Kemijärvellä, koska siellä oli käynnissä Isokylän lohkon suursavotta. Vuonna 1900 metsäkonttori siirrettiin Rovaniemelle Konttisen kartanoon. Tunnetuin Kemi-yhtiön puunhankintaa johtaneista metsäpäälliköistä oli Hugo Richard Sandberg, joka organisoi muun muassa Nuortin konesavotan maailmansodan aikaan 1910-luvun puolivälissä. Kemi-yhtiö hankki puunsa yksityisiltä maanomistajilta hankintakauppoina, valtion metsien konsessio- ja huutokaupoista tai omista metsistään, joita sillä oli noin 75 000 hehtaaria ennen ensimmäistä maailmansotaa.


title: Kemi (yritys)

text: Kemi-yhtiö eli silloinen Trävaruaktiebolaget Kemi oli alkuaikoina leimallisesti Snellmanien johtama yritys. Kauppaneuvos Albert Oskar Snellman, J. W. Snellman G:son -kauppahuoneen päämies, oli toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana vain vuoden eli kuolemaansa saakka. Uudeksi toimitusjohtajaksi ja hallituksen puheenjohtajaksi veljensä jälkeen astui Karl August ”Addi” Snellman, joka oli tässä tehtävässä aina kuolemaansa asti eli vuodet 1894–1918. Sen aikaisessa sahaukseen keskittyneessä yrityksessä keskeisimmät toimitusjohtajan yhteistyökumppanit olivat sahan isännöitsijä ja metsäpäällikkö. Snellmanin suvusta nousi sahan isännöitsijäksi K. A. Snellmanin veljenpoika Georg Snellman vuosiksi 1906–1918. Vaikka yhtiöllä oli selvät omistajatahot, yhtiön osakkeilla oli alettu käydä kauppaa Helsingin pörssissä vuonna 1916. Merkittäviin omistajamuutoksiin toimenpide ei kuitenkaan tässä vaiheessa vaikuttanut.


title: Kemi (yritys)

text: Snellmanin suvussa aiempien toimitusjohtajien Albert Oskarin ja Karl Augustin lisäksi Albert Oskarin vävy eversti Reinhold Weckman oli merkittävässä asemassa Snellmanin kauppahuoneen johdossa. Tilanne suvun sisällä tulehtui, sillä Karl August ajoi seuraajakseen poikaansa Augustia, Weckman taas sahan isännöitsijää, vaimonsa serkkua Georg Snellmania. Vuoden 1919 aikana tilanteessa ajauduttiin omistusjärjestelyihin, jolloin alkuperäinen omistajataho Bergbomit vetäytyivät pääosin yhtiön omistajuudesta. Suurimmaksi omistajatahoksi nousivat norjalaiset, muiden merkittävien omistajien ollessa Snellmanit ja Weckmanit. Tilanne ei ratkennut vaikka August Snellman valittiin tammikuussa 1919 toimitusjohtajaksi. Yhtiön hallitusta oli tähän asti johtanut toimitusjohtaja, mutta nyt hallituksen puheenjohtajaksi nousi pankinjohtaja Axel Ehrnrooth, joka edusti Privatbankenia – yhtiön yhdeksi suuromistajaksi noussutta tahoa. August Snellman ei halunnut hoitaa toimitusjohtajan tehtävää, vaan luopui siitä vuoden 1922 aikana.


title: Kemi (yritys)

text:
Kemi Oy:n vaikutus Lapissa näkyi ennen kaikkea puunhankinnassa ja uitossa. Yhtiö oli 1900-luvun alkupuoliskolla ylivoimaisesti suurin puun hankkija ja uittaja Kemijoessa. Kemi Oy hoiti Kemijoen uiton vuodesta 1893 eli perustamisestaan lähtien. Vielä 1930-luvulla Kemi Oy:n uittamien puiden osuus uitosta oli noin puolet. Sotien välisen ajan aina 1960-luvulle toinen Kemi Oy:n metsäpuolen päällikkö Jarl Sundqvist oli tunnettu kautta Lapin. Hän toimi tehtävässä vuodet 1927–1962 eli 35 vuotta. Hänen päällikkyysjaksonsa loppuvaiheessa kuorma-autot ottivat entistä suuremman osan puunkuljetuksesta. Suomen itsenäisyyden alkuvuosina Kemi Oy joutui näkyvään rooliin helmikuussa 1922, kun Itä-Karjalasta tunkeutui joukko entisiä suomalaisia punakaartilaisia Sallan-Savukosken alueen savotoille, joihin kuului Kemi Oy:n suuri savotta Värriössä. Siellä maahan saapuneet punakaartilaiset julistivat vallankumouksen alkaneeksi. Savotan työläisiä liittyi joukkoon ja kiersi myös alueen muilla savotoilla viiden päivän ajan palaten takaisin Itä-Karjalaan. Suomeen tunkeutumisen taustalla olivat käynnissä olleet suomalaisten tukemat heimosodat Itä-Karjalassa – viime vaiheessa Vienan alueen kansannousu.
Kemi-yhtiön toimitusjohtajina toimineet Snellmanit olivat panostaneet erityisesti sahatavaran markkinointiin, myyntiin ja laivaukseen liittyviin kysymyksiin. Nyt uusi suvun ulkopuolinen toimitusjohtaja Herman Möller keskittyi tuotantolaitosten kehittämiseen ja johtamiseen. Myynti ei ollut hänen niin näkyvänä kuin edeltäjillään. Myyntipäälliköksi nousi edellinen toimitusjohtaja August Snellman, jolle tehtävä olikin sopivampi. Tässä tehtävässä hän oli kaksi vuosikymmentä vuodesta 1924 alkaen.


title: Kemi (yritys)

text: Suomen itsenäistyessä Kemiyhtiöstä tuli mekaanisen ja kemiallisen puunjalostuksen yritys. Kemi-yhtiö suunnitteli mäntypuuta raaka-aineena käyttävän sulfaattiselluloosatehtaan rakentamista 1907 ja 1914, mutta vasta 1919 Karihaaran saha-alueen naapurisaarelle Pajusaareen valmistui yhtiön ensimmäinen kuusipuuta käyttävä sulfiittiselluloosatehdas syksyllä 1919. Samaan aikaan käynnistettiin sahan uudistus- ja laajennusohjelma, jolloin sahan kymmenen raamia vaihdettiin kahdeksaan uuteen sekä kaikki laitteet vaihdettiin sähkökäyttöisiksi, joten höyryn aikakausi oli mennyt ohi.


title: Kemi (yritys)

text: Sulfiittiselluloosatehtaan rakentamisen mahdollisti Metsähallituksen kanssa vuonna 1913 tehty 30 vuoden mittainen hakkuusopimus miljoonasta pinokuutiometristä kuusipuuta. Seuraavaksi valmistui 1927 sulfaattiselluloosatehdas, joka käytti mäntypuuta raaka-aineena. Kemi-yhtiöllä olikin tietoinen pyrkimys vähentää suhdanneherkän sahaustoiminnan osuutta yhtiön liikevaihdoista. Tätä strategiaa lähti toteuttamaan uusi toimitusjohtaja Möller, joka johti yritystä 1923–1932.


title: Kemi (yritys)

text:
Tilanne 1930-luvun alussa oli haasteellinen niin mekaanisen kuin kemiallisen metsäteollisuuden puolella. Sahauksessa markkinoille oli tullut Neuvostoliitto painaen myyntihintoja alas. Sellutuotteilla oli myös lamasta aiheutuvia myyntiongelmia. Kemi-yhtiöön hallitukseen nousi 1930-luvun alussa merkittävä yhtiön omistaja Rudolf Walden, joka sellukaupan asiantuntijana vaikutti toimitusjohtaja Möllerin toimintaan. Walden edusti yhtiökokouksissa valtakirjalla myös toista merkittävää omistajaa kenraali Mannerheimia, jonka veljentytär oli naimisissa Reinhold Weckmanin pojan Björn Weckmanin kanssa. Waldenin tulo yhtiön hallitukseen muutti näin Möllerin asemaa toimitusjohtajana. Möller irtisanoutui tehtävästään vuoden 1932 alussa.
Möllerin seuraaja Kemi-yhtiön toimitusjohtajana oli Karl Erik Ekholm – yhtiön hallituksessa toimineen kenraalimajuri Waldenin ehdokas. Hänen aikanaan, joka kesti vuoteen 1937, Karihaaran saha uudistettiin perusteellisesti. Siinä yhteydessä tehostettiin myös sahan ja sellutehtaan yhteistoimintaa. Sellutehtaan yli-insinöörinä oli alusta eli vuodesta 1915 alkaen toiminut Gustaf Adolf Finne, joka luopui tehtävistään vuoden 1933 aikana. Seuraajaksi tuli Reinhold Weckmanin poika Stig Weckman. Kemialliseen teollisuuteen tehtiin investointeja, muun muassa Kone ja Silta Oy toimitti selluloosatehtaalle kaksi Kamyr-kuivauskonetta vuosina 1933–1936. Molemmat koneet olivat 3200 mm leveitä. Merkittävänä käännekohtana yhtiössä oli vuosi 1934, jolloin sellutehtaiden voitto oli ensi kerran suurempi kuin sahojen. Sellutehtaiden liikevaihto oli ollut sahoja suurempi jo vuonna 1932.


title: Kemi (yritys)

text: Sahausta oli lisätty 1930-luvun alussa Karihaarassa korvaamalla tulipalossa tuhoutuneen Röyttän tuotanto. Ruotsin Haaparannalla ollut Sandvikin saha oli myyty 1930. Karihaaran sahan uudistuksen tuloksena siitä tuli Euroopan suurin saha vuoden 1936 lopulla. Sahaus keskittyi lopullisesti Karihaaraan, kun Laitakarin saha lopetettiin vuonna 1939. Kaikkinensa 1930-luvun loppupuolisko oli yhtiön taloudellisen vahvistumisen aikaa niin mekaanisen kuin kemiallisen metsäteollisuuden puolella. Pääkonttorin valmistuminen helmikuussa 1936 ilmensi myös yhtiön ulkoista arvovaltaa. Helsingin pörssissä Kemi-yhtiön osake on arvioitu olleen vuosina 1936-1938 keskimääräistä selvästi kiinnostavampi sijoituskohde sekä koko teollisuuden että metsäteollisuuden osakkeiden joukossa.


title: Kemi (yritys)

text: K. E. Ekholm kutsuttiin vuonna 1937 Kymiyhtiön toimitusjohtajaksi, ja hän jätti Kemi-yhtiön kesäkuussa 1937. Hänet valittiin sittemmin Kemi-yhtiön hallitukseen aina vuoteen 1952 asti. Uudeksi toimitusjohtajaksi nousi Snellmanien kauppahuoneen jälkeläinen tekniikan tohtori Stig Weckman, joka äitinsä puolelta oli Snellmaneja. Hän oli tullut yhtiön palvelukseen vuonna 1932, ja hän oli ollut tiiviisti mukana yhtiön sellutuotannon kehittämisessä. Samassa yhteydessä hallituksen puheenjohtajaksi nousi entinen toimitusjohtaja, Stig Weckmanin serkku August Snellman. Kemi-yhtiön johtopaikat olivat näin J. W. Snellman G:sonin perillisten hallussa.


title: Kemi (yritys)

text: Syyskuussa 1939 alkanut maailmansota Saksan hyökkäyksellä Puolaan katkaisi kauppareitit. Sahatavaran toimitukset päämarkkinoille olivat käytännössä poikki. Polttoainehuollon vuoksi puolustusneuvosto aloitti keskustelut sulfiittiteollisuuden kanssa spriin tuotannon lisäämisestä. Kemi-yhtiössä spriihanke käsiteltiin yhtiön hallituksessa lokakuussa 1939. Spriitehtaan rakentamiseen päästiin helmikuussa 1941. Talvisodan aikana puolustusministeriön toimeksiannosta alettiin Kemissä sorvata kranaatteja, joiden valmistus siirtyi yhtiön Pajusaaren konepajalle vuoden 1941 aikana. Pajusaaren konepajalla alettiin valmistaa jo aiemmin välirauhan aikaan vuonna 1940 puukaasuttimia, joita asennettiin niin henkilö- kuin kuorma-autoihin.


title: Kemi (yritys)

text:
Sahatavaran tuotanto supistui sotavuosina 1939-1945 ollen 100-130 000 kuutiota eli sahatavaran tuotanto oli karkeasti 40% huippuvuoden 1937 tuotannosta. Sulfiittitehtaan käynti oli sotavuosina katkonaista. Pisin yhtäjaksoinen tuootantoseisokki kesti marraskuussa 1941 loka-marraskuun vaihteeseen 1943, jolloin tehdas käynnistettiin viranomaisten vaatiman spriituotannon aloittamiseksi. Sulfaattitehtaan käynti oli säännöllisempää, mutta senkin tuotanto jäi noin puoleen rauhan aikaisesta.
Sodan aikana kemiallisen teollisuuden sivutuotteet saivat merkittävämmän roolin yhtiön toiminnassa. Sulfaattitehtaan sivutuotteet mäntyöljy ja tärpätti käytettiin omaan jatkojalostukseen, josta syntyi ns. Hako-tuotteita maaliöljynä, voiteluöljynä, paperiliimana. Rehusellua, jota toimitettiin Saksaan, voidaan pitää myös jatkojalosteena. Puolustusministeriö oli myös uuden tuotteen, elementtivalmisteisten puuparakkien, rakentamisen käynnistäjänä. Syyskuussa 1940 Kemi-yhtiö sai ensimmäisen toimituksen valmistaa miehistöparakkeja Saksan armeijalle Pohjois-Norjaan. Sodan jälkeen taloja valmistettiin jälleenrakennuksen tarpeisiin sekä Neuvostoliiton vientiin ja sotakorvauksiin. Puutalot olivat ainoa sota-ajan tuote, joka yksinään pystyi kilpailemaan merkityksellään Kemi-yhtiön perinteisten tuotteiden kanssa. Sakari Virtanen tiivistää sota-ajan merkityksen yhtiöhistoriikissaan seuraavasti:


title: Kemi (yritys)

text: Talvi- ja jatkosodan aikana Kemi ja Pajusaaren tehtaat eivät joutuneet pommituksen kohteeksi. Tilanne oli aivan toinen lokakuun alussa 1944 käynnistyneiden Lapin sodan taistelujen aikaan. Lokakuun 5. päivä saksalaisten joukkojen komentaja määräsi mm. Pajusaaren selluloosatehtaat ja puuvarastot ehdottomasti hävitettäväksi. Suomalaiset olivat tuoneet syyskuussa ns. osasto Pennasen Pajusaaren ja Veitsiluodon tehtaiden suojaksi. Lokakuun 7. ja 8. päivä käydyt taisteluissa tehdasalueet vaurioituvat, mutta säästyivät täydelliseltä tuholta.


title: Kemi (yritys)

text: Välittömästi sodan jälkeen investoinnit kohdistuivat parin ensimmäisen vuoden aikaan vaurioiden korjaamiseen. Erillisenä merkittävänä asiana oli osallistuminen Kemijoen saamiseksi sähköntuotantoon. Tätä varten suomalainen teollisuus ml. Kemi Oy oli perustanut sodan aikana vuonna 1943 Pohjolan Voima Oy:n tarkoituksena rakentaa Kemijoen lisäksi myös Iijoki. Ensimmäisenä toteutui Kemijoen suistoon rakennettu Isohaaran voimalaitos, joka oli vain muutaman kilometrin päässä Kemi Oy:n tuotantolaitoksista. Voimalaitos otettiin käyttöön vuoden 1949 alussa.


title: Kemi (yritys)

text: Sotien jälkeistä aikaa leimasi työnantajien ja työntekijöiden vastakkainasettelu, johon äärivasemmiston esiinmarssi toi omat näkyvät piirteensä. Ensimmäiset lakot Kemi Oy:ssä käynnistyivät Karihaaran sahalla tammikuussa 1945 ja sen jälkeen eri pituisia lakkoja jatkui koko vuosikymmenen lopun huipentuen loppukesän 1949 tapahtumiin. Loppukesän 1949 lakko kesti kaikkiaan kaksi kuukautta. Kiistassa lähdettiin liikkeelle Kemi Oy:n sellutehtaan lastaajien ja varastomiesten sekä sellupuiden maallenostajien palkkakysymyksistä. Sen jälkeen tilanne laajeni valtakunnallista näkyvyyttä saaneeksi kahden ihmishengen vaatineeksi lakkoliikkeeksi.


title: Kemi (yritys)

text: Valtioneuvosto määräsi 22. elokuuta 1949 valtalain nojalla lakot lopetettavaksi. Sellutehtaat lähtivät käyntiin määräajassa, mutta sahan puolella lakkoilu vielä jatkui jonkin aikaa.


title: Kemi (yritys)

text: Suuren tuhon Karihaaran sahalle aiheutti loppukesän lakkojen jälkeen syyskuussa 1949 hinaajan piipun kipinästä alkunsa saanut lautatarhan suurpalo, joka tuhosi lautatarhan lähes kokonaan eli 105 000 kuutiota sahatavaraa. Onnena onnettomuudessa oli se, että markkinat olivat juuri silloin hiljaiset ja täysmääräinen varaston vakuutus korvasikin tulipalon aiheuttamat menetykset. Tulipalon vaatimat uudistukset eivät kaikilta osin kuitenkaan valmistuneet seuraavaan 1950-luvun alun korkeasuhdanteeseen eli Korean sodan aiheuttamaan talouden nousuun.


title: Kemi (yritys)

text: Toimitusjohtaja Weckman käynnisti 1950-luvulla laajamittaiset investoinnit, joilla kehitettiin sahaustoiminnan lisäksi selluteollisuutta. Tilanteen teki ongelmalliseksi Korean nousukauden jälkeen alkanut taantuma, joka koetteli Kemi-yhtiön vakavaraisuutta. Sulfaatti- ja sulffiittisellun hinta oli vuoden 1952 aikana pudonnut 70%, sahatavaran lähes 30%. Vastaavasti puutavaran hintataso oli noussut 80%. Tilanteen ratkaisuksi ei nähty muuta keinoa kuin osakepääoman merkittävä korotus. Tässä yhteydessä valtiotaustaiset Suomen Pankki, valtio-omisteiset Tervakoski Oy, Kansaneläkelaitos ja Veitsiluoto Oy saivat haltuunsa 34% osakekannasta. Yksityispuolen eli neljän suomalaisen metsäteollisuusyrityksen Oy Kaukas Ab, Kymin Osakeyhtiö, W Rosenlew & Co ja Tampereen Pellava- ja Rauta-teollisuus Oy osuudeksi tuli 12%, Metsäliiton 12% ja SOK:n 2%. Suurimmaksi ryhmäksi jäi edelleen yksityishenkilöt, joiden osuus oli 37%. Maaliskuun 19. päivänä 1953 pidetyssä yhtiökokouksessa yhtiön nimi muutettiin Kemi Oy:ksi, ja yhtiön johdon kokouskieleksi tuli ensi kertaa suomi ruotsinkielen sijaan. Yhtiökokouksessa toimitusjohtaja Weckman ilmoitti luopuvansa yhtiön johdosta seuraavaan kesään mennessä. Näin oli vanha Snellmanin kauppahuoneen aikakausi Kemi Oy:n johdossa päättynyt. Johtokunnan puheenjohtajaksi kutsuttiin Weckmanin eroilmoituksen jälkeen Oulu Oy:n silloinen toimitusjohtaja Aulis O. Kairamo.


title: Kemi (yritys)

text: Aulis O. Kairamosta tuli vuonna 1953 Kemi Oy:n toimitusjohtaja. Yrityksen johtosääntöä muutettiin silloin niin, että korkein päättävä elin oli hallintoneuvosto, kuten siihen aikaan oli yleistä suurissa yrityksissä, erityisesti valtiojohtoisissa yrityksissä. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Metsäliiton edustaja maat. ja metsät. tri Onni Koskikallio. Omistuksellisesti tilanne oli haastava, ja asetti toimitusjohtajan vaativaan tilanteeseen. Erityisesti tilanne kärjistyi toim.joht. Aarne Pelkosen tullessa Veitsiluodon omistajaedustajaksi hallintoneuvostoon vuonna 1955. Toim.joht. Kairamo toi esille pitkän tähtäimen investointitarpeen joko sulfaattitehtaan laajentamisesta tai jalostusasteen nostamisesta. Ensi vaiheen investoinnit kohdistuivat kuitenkin sahan ja sellutehtaiden tuotannon lisäämiseen. Investoinneista keskustellessa esiin nousi tarve nostaa osakepääomaa. Tämä teki tilanteesta toimitusjohtajan ja omistajatahojen välillä jännitteellisen – erityisesti Veitsiluodon suuntaan. Myöhemmin jännitystä lisäsi keskustelut Kemi Oy:n ja Veitsiluoto Oy:n toimintojen yhdistämisestä valtiollisen yhtiön alaisuuteen. Henkilöstön määrä oli 1960-luvun alussa suurimmillaan eli lähes 4 500, joista 3 000 Karihaaran tuotantolaitoksilla. Tästä henkilöstömäärä supistui 1960-luvun lopulla alle 2 500 työntekijän, joista Kariharassa oli hieman vajaa 1 900. Metsäosastolla oli enää alle 500 työntekijää.


title: Kemi (yritys)

text: Vuonna 1961 saatiin lopulta ratkaisu osakepääoman korotukseen, ja sen seurauksena julkisen sektorin osuus oli ennallaan 35 prosenttia, yksityisen teollisuusryhmän osuus tuplaantunut 24 prosenttiin, osuustoiminnalliset 17 prosenttia ja yksityiset tahot pudonneet 24 prosenttiin. Hallintoneuvoston johtoon nousi vuonna 1961 lähiseudun valtakunnan poliitikko maalaisliittolainen Martti Miettunen, joka toimikin puheenjohtajana aina vuoteen 1978. Tilanne oli Miettusenkin kanssa jännitteellinen, sillä Kairamon ankarasta vastustuksesta huolimatta maalaisliitto ja sen johtaviin poliitikkoihin kuulunut Miettunen ajoivat läpi valtio-omisteiden Kemijärvi Oy:n sellutehtaan perustamisen vuoteen 1965 mennessä. Kairamo koki uuden sellutehtaan perustamisen uhkana Kemi Oy:n puunhankinnalle.


title: Kemi (yritys)

text: Vuonna 1966 tilanne toimitusjohtaja Kairamon ja omistajien välillä päätyi umpikujaan. Sulfaattitehtaan tuotanto oli noussut ennätykselliselle 220 000 tonnin tasolle. Muutenkin yritys oli tuotantoteknisesti hyvässä kunnossa. Kairamo ajoi vahvasti sulfaattisellun jatkojalostamista lainekartongiksi eli kraftlineriksi. Tilanteessa ongelmaksi muodostui rahoittajien vaatima kustannusten alentamiseksi saatava raakapuun hinnan alennus. Se oli investoinnin ehto. Sitä ei saatu aikaan, hallintoneuvoston puheenjohtaja Miettunen esitti toimitusjohtajan vaihtamista. Toimitusjohtajaksi nimitettiin dipl.ins. Niilo Hakkarainen, joka oli tullut Kemi Oy:n palvelukseen vuonna 1955 ja toiminut viime vaiheessa ennen toimitusjohtajanimitystä yhtiön kemiallisen metsäteollisuuden johtajana. Nimitettäessä Hakkarainen toimitusjohtajaksi nimitettiin metsäpuolen päällikkö, metsänhoitaja Mauri Melamies varatoimitusjohtajaksi. Uudet johtajat olivat osoittaneet alusta lähtien halunsa yhteistyöhön omistajatahojen kanssa ja heidän tarjoamaan liikkumatilaan. Hakkarainen ja Melamies ajoivat edellisen toimitusjohtajan kartonkitehdashanketta eteenpäin, ja asiassa saatinkin päätös vuonna 1968. Samalla yhtiön osakepääomaa korotettiin. Hankkeen ollessa vielä kesken toimitusjohtaja Hakkarainen pyysi eroa siirtyöäkseen Yhtyneiden Paperitehtaiden toimitusjohtajaksi kesällä 1969. Seuraajaksi tuli varatoimitusjohtaja Mauri Melamies. Kartonkitehdashankkeen johtoon nousi yhtiön kemiallisen metsäteollisuuden johtaja Juhani Ahava.


title: Kemi (yritys)

text: Kauan tavoiteltu jatkojalostusyksikkö eli kartonkitehdas aatiin käyntiin lokakuussa 1971. Samoihin aikoihin käynnistettiin uusi kehitysohjelma, jossa keskityttiin raaka-aineen ja energian tehokkaampaan käyttöön, sahatavaran jatkojalostukseen ja erikoismassojen kehitykseen. Sahatavaran jatkojalostuksessa talotehtaan puolella siirryttiin taloelementtien valmistuksen sekä alettiin valmistaa vapaa-ajan taloja. Sahan puolella keskityttiin sahatavaran jälkikäsittelyn kehittämiseen. Vuonna 1976 kahdeksan vanhaa 1930-luvun kehäsahaa korvattiin uudella sahaustekniikalla. Kemiallisen metsäteollisuuden puolella investoitiin kauan esillä olleeseen valkaisulaitokseen.


title: Kemi (yritys)

text: Onnistunut kraftlinerhanke ja sitä seurannut voimakas nousukausi mahdollistivat voimavarojen käytön moniin uusiin asioihin. Metsäteollisuuden alalta pyrittiin siirtymään myös muille toimialoille, kuten kivenjalostukseen ja konepajateollisuuteen. Jälkimmäisestä tosin luovuttiin varsin nopeasti. Ulkomaille investoinnit tulivat myös esille. Vuonna 1976 Kemi Oy tuli osakkaaksi saksalaiseen Kämmerer GmbH-nimisen metsäteollisuusyritykseen kolmanneksella. Toisena suomalaistahona mukana oli A. Ahlström Oy. Osakkuus kesti vain pari vuotta, jonka jälkeen Kemi Oy myi osakkuutensa Ahlströmille.


title: Kemi (yritys)

text: Kemi Oy:n pääomistajat olivat vuodesta 1953 säilyneet aina 1970-luvun lopulle samana. Tilannetta ei pidetty investointitarpeiden mielessä toimivana. Niinpä kaksi suurinta osakasta, Veitsiluoto Oy ja Metsäliitto, ryhtyivät keskenään valmistelemaan suunnitelmaa päätösvallan selkiyttämisestä vuoden 1978 aikana. Ratkaisuksi tuli se, että omistajia oli kaksi varsinaista ryhmää eli valtiojohtoinen Veitsiluoto ja osuustoiminnallinen Metsäliitto, joilla molemmilla oli 49% osuus. Hallintoneuvoston puheenjohtajaksi nousi silloinen valtiovarainministeri Paul Paavela. Paavelan jälkeen puheenjohtajana toimivat vuoteen 1986 asti valtiosihteeri Teemu Hiltunen ja pääjohtaja Mikko Wuoti Metsäliitosta. Hallintoneuvostojärjestelmä purettiin vuonna 1986, ja tilalle tuli hallitus, jota vuodesta 1985 lähtien johti Metsäliiton toimitusjohtaja Matti Puttonen.


title: Kemi (yritys)

text: Yhtiön toimivassa johdossakin tapahtui muutoksia, kun toimitusjohtaja Melamies siirtyi eläkkeelle oltuaan Kemi Oy:n palveluksessa vuodesta 1944. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Oy Wilh. Schaumn Ab:n varatoimitusjohtaja Erik Volmari. Samassa yhteydessä yhtiön osakepääomaa korotettiin merkittävästi. Tavoitteena oli nyt uuden kehityssuunnitelman mukaan hienopaperikoneen rakentaminen. Volmari leimautui toiminnassaan vahvasti paperikoneinvestoinnin puolestapuhujaksi.


title: Kemi (yritys)

text: Kemi Oy:n omistus oli lehdistön pysyvä puheenaihe. Samaan aikaan tapahtui omistusjärjestelyitä Oulu Oy:n suhteen, josta tuli osa Veitsiluoto Oy:tä. Poliittisissa piireissä Veitsiluodolle ei haluttu antaa koko Pohjois-Suomen metsäteollisuutta, jonka vuoksi valtio myi vuonna 1986 Kemi Oy:n osakkeensa Metsäliiton ja Kajaani Oy:n ympärille muodostetulle kansallispankkilaiselle ryhmälle. Näin vuodesta 1978 jatkunut kohina Kemi Oy:n omistuksesta oli ratkennut. Toimitusjohtajana toiminut Volmari jäi syksyllä 1989 eläkkeelle, ja tilalle tuli Juhani Yli-Paavola.


title: Kemi (yritys)

text: Suomalaisessa metsäteollisuudessa tapahtui 1980-luvun loppupuoliskolla merkittävää keskittymistä. Osana tätä kehitystä Kemi Oy:n pääosakkaat ilmoittivat joulukuussa 1989, että yhtiö liitetään Osuuskunta Metsäliiton, Metsä-Serla Oy:n ja Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n metsäteollisuuden uudelleenjärjestelyjen yhteydessä muodostettavaan Oy Metsä-Botnia Ab:hen. Uuden yhtiön toimitusjohtajaksi tuli Yli-Paavola ja Kemin tehtaiden paikallisjohtajaksi tekn.lis. Jorma Ranki. Kemi Oy:n viimeinen yhtiökokous oli 22. toukokuuta 1991. Kemi Oy:llä oli mekaanisen ja kemiallisen puunjalostuksen toimintaa.


title: Kemi (yritys)

text: Sahaustoimintaa oli fuusioidun yhtiön alkuperäistä toimintaa. Karihaaran sahan toimintaa jatkettiin konserniin kuuluvan Oy Botnia Wood Ab:n nimissä. Myöhemmin yrityksen nimi Metsäliiton konsernissa on muttunut useamman kerran. Vuonna 1995 Botnia Wood fuusioitiin Metsä Timber Oy:hyn, vuonna 2000 Metsä Timber liitettiin edelleen Finnforest Oyj:hin. Vuonna 2006 Finnforest sulautettiin sen jälkeen Metsäliittoon ja nimeksi tuli Metsäliiton Puutuoteteollisuus, josta vuonna 2012 tuli Metsä Wood Oy. Sahaustoiminta pysäytettiin Karihaarassa kesällä 2009 ja lopetettiin virallisesti elokuussa 2014.


title: Kemi (yritys)

text: Kemi Oy:n sulfiittiselluloosatehdas oli perustettu 1919, sulfaattiselluloosatehdas 1927 ja kartonkitehdas vuonna 1971. Selluloosa- ja kartonkiteollisuus toimi Metsä-Botnia nimen alla fuusioinnista lähtien. Kartonkiliiketoiminta erotettiin siitä omaksi yhtiökseen Kemiart Liners Oy vuonna 2002. Vuonna 2012 Metsä-Botnia muuttui Metsä Fibreksi yritysilmeen harmonisoinnin yhteydessä. Samassa yhteydessä Kemiart Liners Oy puolestaan tuli osaksi Metsä Board Oyj:täia.


title: Kemi (yritys)

text: Nykyisin Metsä Fibren Kemin sellutehtaalla työskentelee noin 650 työntekijää ja Metsä Boardin (ent. M-Real) Kemin kartonkitehtaalla noin 145 henkilöä.


title: Kemi (yritys)

text: Tehtaalla on oma tehdaspalokunta. Palokunnalla on ainakin seuraava kalusto:


title: Maná

text: Maná on kolmella Grammyllä palkittu meksikolainen rockyhtye Guadalajarasta. Yhtye perustettiin vuonna 1986. Heidän soundinsa ulottuu hard rockista latinopoppiin, ja sisältää vaikutteita myös calypsosta ja reggaesta.


title: Vladimir Markov

text: Vladimir Ivanovitš Markov (26. heinäkuuta 1859 Hamina – elokuu 1919 Pietari) oli Suomessa syntynyt venäläistaustainen kenraaliluutnantti, senaatin talousosaston varapuheenjohtaja 1909–1913 ja ministerivaltiosihteeri 1913–1917.


title: Vladimir Markov

text: Vladimir Markov suoritti Haminan kadettikoulun kurssinsa priimuksena, ja hänet komennettiin vänrikiksi ylennettynä Henkikaartin Liettuan rykmenttiin. Suoritettuaan Yleisesikunta-akatemian kurssin kapteeniksi ylennettynä 1887 Markov toimi Moskovan sotilaspiirissä. Hänet ylennettiin 1896 everstiksi ja toimi sen jälkeen mm. Suomen sotaväkeä koskevien asioiden esittelijänä Venäjän sotaministeriössä 1900–1903. Ylennys kenraalimajuriksi tuli 1903, ja sen jälkeen hän toimi mm. päämajoitusmestarina 1906–1909. Viimeisenä sotilastehtävänä Markovilla oli Transbaikalin alueen sotilaskuvernööriys kesästä 1909 alkaen.


title: Vladimir Markov

text: Synnyinmaansa Suomen tehtävät Markovilla alkoivat vuoden 1909 lopulla, kun hänet 13. marraskuuta 1909 nimitettiin Suomen keisarillisen senaatin talousosaston varapuheenjohtajaksi eli käytännössä pääministeriksi. Kuukauden kuluttua senaattorinimityksestä hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Taustana senaattorinimitykselle oli Suomen poliittisten puolueiden ja Stolypinin johtaman Venäjän hallituksen ristiriidat, jonka vuoksi suomalaista poliittista hallitusta ei saatu muodostettua. Keisari Nikolai II päätyi silloisen ministerivaltiosihteerin August Langhoffin ehdotuksesta suomalaisten Venäjällä toimineiden sotilaiden senaattoreiksi nimittämiseen. Markovin senaatti sai suomalaisten taholta pilkkanimiksi "sapelisenaatti" tai "amiraalisenaatti". Samaan aikaan Markovin senaattinimityksen kanssa kenraalikuvernööriksi nimitettiin kenraaliluutnantti A.F.Seyn, joka johti Suomen venäläistämistä tarmokkaasti.


title: Vladimir Markov

text: Venäläistämispolitiikka kiristyi kaiken aikaa, ja ministerivaltiosihteeri Langhoff ei katsonut voivansa enää hoitaa tehtäväänsä ja halusi eron. Tässä yhteydessä Vladimir Markovista tuli ministerivaltiosihteeri 21. huhtikuuta 1913 alkaen. Markov oli tehtävässään Suomen autonomian murentajia ja venäläistämispolitiikan toteuttajia Pietarissa keisarin lähipiirissä. Markovin ura päättyi 15. maaliskuuta 1917 jälkeen, kun Venäjän keisarikunta luhistui.


title: Vladimir Markov

text: Markov vangittiin entisen vallan edustajana, ja hän päätyi myöhemmin bolševikkien käsiin. Eräiden tietojen mukaan hän kuoli Krestyn vankilassa Pietarissa elokuussa 1919 nälkiintyneenä, kidutettuna ja mielenvikaisena.


title: Heroes (televisiosarja)

text: Heroes on yhdysvaltalainen draamaa ja science fictionia yhdistelevä televisiosarja joukosta ihmisiä, jotka huomaavat olevansa erityisiä, sillä heillä on erilaisia yliluonnollisia kykyjä. Sarjan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli NBC-kanavalla 25. syyskuuta 2006. Suomessa sarjaa esitettiin maksullisella Canal+-kanavalla vuoden 2007 alusta lähtien. MTV3 alkoi esittää sarjaa Suomessa 17. lokakuuta 2007 alkaen keskiviikkoisin klo 21.00. Yhdysvalloissa "Heroes" oli suosituin esityskautensa uusista sarjoista.


title: Heroes (televisiosarja)

text: Sarjan tarina sisältää useita muutaman jakson mittaisia juonikuvioita, jotka kuitenkin lopulta liittyvät toisiinsa.


title: Heroes (televisiosarja)

text: Toukokuussa 2010 NBC ilmoitti peruneensa sarjan viidennen ja viimeiseksi tarkoitetun tuotantokauden. Tuotantoyhtiö ei kuitenkaan pitänyt tuolloin mahdottomana, että päätöstapahtumat esitettäisiin vielä joskus joko erikoisjaksona tai elokuvana. Helmikuussa 2014 ilmoitettiin, että vuonna 2015 julkaistaisiin 13 jakson pituinen "Heroes Reborn" -minisarja, joka jatkaa "Heroesin" tarinaa.


title: Heroes (televisiosarja)

text:
Volume 1: "Genesis"
Ohjelma alkaa siitä, kun joukko tavallisia ihmisiä huomaa omaavansa erilaisia kykyjä (Ventimiglia, Panettiere, Oka, Pasdar, Larter, Grunberg, Cabrera). Ensimmäisen tuotantokauden aikana nähdään, miten hahmot kehittyvät taitojensa kanssa ja miten heidän elämänsä muuttuu niiden takia. Kauden aikana tulee myös ilmi, että New York on vaarassa räjähtää, ja että eräs yhtiö on tietoinen tästä ja uskoo voivansa muuttaa maailman antamalla räjähdyksen tapahtua. Mutta nämä kykyjä omaavat henkilöt tekevät kaikkensa estääkseen räjähdyksen.


title: Heroes (televisiosarja)

text:
Volume 2: "Generations"
Toisen tuotantokauden aikana sankarit yrittävät estää vaarallisen Shanti-viruksen leviämistä, jota Yhtiön perustaja; lähes kuolematon Adam Monroe (Takezo Kensei) yrittää vapauttaa. Tämä virus voisi tuhota kaikki ihmiset. Se myös vie voimia omaavilta ihmisiltä kyvyt, jota Sylarkin sairasti, mutta parantui siitä aivan kauden lopussa.


title: Heroes (televisiosarja)

text:
Volume 3: "Villains"
Kolmannessa tuotantokaudessa jatkuva maailmanpelastaminen on saanut kaaoksen aikaiseksi ja pahikset ovat valloillaan, ja yhä synkempi tuomio odottaa maailmaa. Ja käykin ilmi että Peterin ja Nathanin isä, Arthur Petrelli, jonka erikoiskyky on varastaa muiden erikoiskykyjä, onkin elossa. Hän yrittää ostaa oman yhtiönsä, Pinehearstin, avulla koota kasaan Yhtiön hautaamaa vaarallista kaavaa, jonka avulla voisi antaa kenelle tahansa kykyjä sekä katalyyttiä, jota ilman kaava ei toimi.


title: Heroes (televisiosarja)

text:
Volume 4: "Fugitives"
Nathan kertoo presidentille kyvyistä ja ihmisistä, jotka omaavat niitä. Hallitus aloittaa sankareiden jahtaamisen, mutta Nathan ei halua kenenkään vahingoittuvan, vaan saada heidät lukkojen taakse laitokseen nimeltä Rakennus 26. Pian jahti muuttuu hengenvaaralliseksi sankareille vastoin Nathanin tahtoa, sillä Emile Danko (tunnetaan myös Metsästäjänä) alkaa riidellä Nathanin kanssa näiden ihmisten vangitsemisesta. Dankon mielestä heidät kaikki pitäisi tappaa. Danko onnistuu lopulta ilmiantamaan Nathanin lentokyvyn ja saamaan projektin itselleen.


title: Heroes (televisiosarja)

text:
Volume 5: Redemption
Sankarit yrittävät jälleen jatkaa normaalia elämää. Mutta sitten terrakinesiakyvyn omaava Samuel Sullivan yrittää koota muista erikoiskykyisistä itselleen uutta väkeä työväkeä perheyritykseensä, Sullivan Bros. Carnivaliin. Hänen veljensä, Joseph, oli kuollut vasta vähän aikaa sitten. Samuelin tarkoitus on näyttää maailmalle erikoiskykyjen voima ja saada muut ihmiset pelkäämään niitä. Sarja loppuu siihen kun Claire Bennet hyppää maailmanpyörältä alas uutiskameroiden edessä.
"Kts. artikkeli Luettelo televisiosarjan Heroes hahmoista"
Toukokuussa 2007 NBC ilmoitti "Heroes Origins" -nimisen spin-off-sarjan olevan tekeillä. Sen esittämisen piti alkaa "Heroesin" toisen tuotantokauden jälkeen, mutta talven 2007–2008 käsikirjoittajalakon vuoksi sitä lykättiin, ja huhtikuussa 2008 Ben Silverman vahvisti tiedon "Heroes Originsin" peruuttamisesta.


title: Heroes (televisiosarja)

text: "Heroes Reborn" on 13-osainen minisarja, jonka esittäminen aloitettiin 24. syyskuuta 2015 NBC:n kanavalla. Sarjan käsikirjoittajana on Tim Kring, yksi alkuperäisen "Heroesin" käsikirjoittajista. Vaikka sarja eroaa juonenkäänteidensä osalta emosarjasta, siinä nähdään paljon tuttuja "Heroes"-näyttelijöitä.


title: Carl Olof Rosenius

text: Carl Olof Rosenius, ”Kalle” (3. helmikuuta 1816 – 24. helmikuuta 1868) oli ruotsalainen hengellinen vaikuttaja, herätyssaarnaaja ja kirjailija. Rosenius oli tuottelias kristillinen kirjailija. Hänen teoksiaan on julkaistu yli kolme miljoonaa kappaletta.


title: Carl Olof Rosenius

text: Roseniuksen sukujuurten on arveltu johtavan Suomeen. Hänen vanhempansa olivat Anders Rosenius ja Sara Margareta Norenius. Carl syntyi kolmantena lapsena seitsemästä. Yliopisto-opinnot Carl aloitti Uppsalassa 1838.


title: Carl Olof Rosenius

text: Liike, jonka piirissä Rosenius vaikutti, oli vuonna 1856 perustettu Evankelinen-Isänmaan-Säätiö, jota vastaa suurin piirtein suomalainen Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys (SLEY), (perustettu 1873). Suomalainen evankelinen herätysliike sai vaikutteita Roseniukselta, jonka ystävä oli Suomen evankelisen herätysliikkeen isänä tunnettu F. G. Hedberg. Suomen evankeliset ovat saaneet Roseniuksen liikkeeltä laulukirjansa nimeksi "Siionin kannel". Suomeksi Roseniuksen teoksia on julkaistu viitisenkymmentä.


title: Carl Olof Rosenius

text: Laulaja Jenny Lind avusti Roseniusta laulujen säveltämisessä ja laulukirjojen kustantamisessa.


title: Mitchel Musso

text: Mitchel Tate Musso (s. 9. heinäkuuta 1991 Garland, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on tullut tutuksi muun muassa Disney Channelin televisiosarjoista "Hannah Montana", jossa hän esitti Oliver Okenia, ja "Kaksi kunkkua", jossa hän näytteli kuningas Bradya.


title: Mitchel Musso

text: Musso on levyttänyt kappaleen "Lean On Me" "Snow Buddies" -elokuvan DVD:lle. Radio Disneyssä paljon soitettu kappale löytyy myös Radio Disney Jam 10 -levyltä.


title: Mitchel Musso

text: Musso on julkaissut kaksi levyä. Näistä mainittakoon mm. kappaleet "White Striped Gloves", "Red Carpet", "Let's Go" ja "Wasn't Your Girlfriend". Musso lauloi myös yhdessä vastanäyttelijänsä Emily Osmentin kanssa dueton nimeltä "If I Didn't Have You" Disney Mania 6 -levylle, joka ilmestyi toukokuussa 2008.


title: Mitchel Musso

text: Mitchel Mussolla on kaksi veljeä, Mason ja Marc. Mason on Metro Station -yhtyeen solisti.


title: Ringhalsin ydinvoimalaitos

text: Ringhalsin ydinvoimalaitos on yksi Ruotsin kolmesta käytössä olevasta ydinvoimalaitoksesta. Se sijaitsee Ruotsin länsirannikolla Kattegatin rannalla. Laitos sijaitsee Bua-nimisessä paikassa Värön niemimaalla Varbergin kuntaan kuuluvalla alueella. Voimala on noin 20 kilometrin päässä Varbergin taajamasta pohjoiseen. Laitoksen neljän reaktoriyksikön yhteisteho on 3 550 megawattia, joka vastaa noin 18 % Ruotsissa käytetystä sähköstä. Laitos työllistää 1 300 henkeä ja on Varbergin kunnan kolmanneksi suurin työnantaja.


title: Ringhalsin ydinvoimalaitos

text: Laitoksen ensimmäinen reaktori, Ringhals 1, on kiehutusvesireaktori, joka otettiin käyttöön 1976. Kolme muuta ovat painevesireaktoreita.


title: Ringhalsin ydinvoimalaitos

text: Voimalaitosyhtiö Ringhals AB:n omistavat Vattenfall AB (70,4 %) ja E.ON (29,6 %). Vuonna 2005 Ruotsin hallitus oli antanut luvan tehon nostoon Ringhalsissa, vaikka päätös ydinvoimasta luopumisesta niiden käyttöiän loputtua onkin yhä voimassa.Vuosina 2006 ja 2007 oli Ruotsin muissakin ydinvoimaloissa lukuisia ongelmia, etenkin Forsmarkissa. Ruotsin ydinvoiman tarkastusvirasto on kertonut saaneensa tietoja ydinvoima-alan tekemästä omasta sisäisestä tutkimuksesta, jossa mainitaan turvallisuuskulttuurin laiminlyönneistä ja välinpitämättömyydestä mm. Ringhalsissa.


title: Pieni nostopainosumu

text: Pieni nostopainosumu (M76, NGC 650, NGC 651 tai Corkin sumu) on planetaarinen sumu Perseuksen tähdistössä. Pierre Méchain löysi sen vuonna 1780 ja lisäsi sen Charles Messierin luetteloon komeettamaisena kohteena numerolla 76. Heber Curtis tunnisti sen kuitenkin planetaariseksi sumuksi vuonna 1918.


title: Pieni nostopainosumu

text: Pienen nostopainosumun etäisyyttä Maasta ei tiedetä tarkalleen, arvioitu etäisyys on 1 700 ja 15 000 valovuoden välillä. Ei osata myöskään tarkalleen sanoa, kuinka suuri sumu on. Pienen nostopainosumun keskustähden kirkkaus on noin +16,6 magnitudia


title: Pieni nostopainosumu

text: Pieni nostopainosumu muistuttaa muodoltaan hyvin paljon Nostopainosumua (M27), joka sijaitsee Ketun tähdistössä


title: Pieni nostopainosumu

text: Pienellä nostopainosumulla on NGC-rekisterissä kaksi eri numeroa (650 ja 651), koska William Herschel luuli sen olevan kaksoissumu. Pieni nostopainosumu on yksi vaikeimmin havaittavista kohteista Messierin luettelossa.


title: Bill Durnan

text: William Ronald (Bill) Durnan 22. tammikuuta 1916 Toronto, Ontario, Kanada – 31. lokakuuta 1972) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Maalivahtina pelannut Durnan kuului Montreal Canadiensin 1940-luvun joukkueen menestyksen takuumiehiin National Hockey Leaguessa ja luetaan pelipaikkansa parhaimmistoon pohjoisamerikkalaisten vahtien joukossa.


title: Bill Durnan

text: Durnan pelasi erikoishanskoilla, joiden ansiosta pystyi ottamaan kiekon kumpaan käteen vain samalla pidellen mailaa toisessa kädessä. 383 runkosarjan ottelussa hän saavutti 208 voittoa ja 112 tappiota pelaten 34 nollapeliä ja päästäen keskimäärin 2,36 maalia ottelua kohden. Play off -otteluissa hänellä on 27 voittoa (joista kaksi nollapeliä) ja 12 tappiota sekä keskimäärin 2,07 päästetyn maalin keskiarvo kaikkiaan 45 pelissä.


title: Bill Durnan

text: Bill Durnan pelasi vain seitsemän kautta NHL:ssä, mutta dominoi liigaa tuona aikana sitäkin selvemmin. Hän sai kuusi parhaan maalivahdin palkintoa, joista ensimmäiset neljä peräjälkeen. Hän vetäytyi korkeimmasta ammattilaisliigasta pelaamisen aiheuttaman stressin takia ja valmensi vielä merkittävimpinä joukkueinaan tällöin Ottawa Senators QSHL-liigassa 1950–1951 ja Kitchener-Waterloo Dutchmen OHA-sarjassa 1958–1959.


title: Bill Durnan

text: Durnan teki yhden modernin NHL:n pitkäikäisimmistä ennätyksistä 26.2.–6.3.1949, kun hän pelasi neljä perättäistä nollapeliä pitäen maalinsa koskemattomana kaikkiaan 321 minuutin ja 21 sekunnin ajan. Tämän ennätyksen rikkoi vasta Phoenix Coyotesin Brian Boucher kaudella 2003–2004.


title: Bill Durnan

text: Viimeisinä vuosinaan Durnan kärsi diabeteksestä.


title: SSH Communications Security

text: SSH Communications Security Oyj (ent. "Tectia Oyj", ent. "SSH Communications Security Oyj") on Tatu Ylösen vuonna 1995 perustama suomalainen, vuonna 1995 perustettu tietoturvaratkaisuja toimittava pörssiyritys. Yritys tunnetaan SSH-salauksen alkuperäisenä kehittäjänä ja se työllistää noin 70 henkilöä. Vuonna 2012 yhtiön liikevaihto oli 11,9 miljoonaa euroa voiton ollessa 1,1 miljoonaa.


title: SSH Communications Security

text: Teknokuplan puhkeamisen jälkeen SSH:lla oli kannattavuusvaikeuksia eikä yritys tuottanut voittoa vuosiin. Kuitenkin yhtiön suuret kassavarat suhteessa sen liiketoiminnan laajuuteen pitivät yhtiön elinkykyisenä. Nykyisin (Q3/2012) yhtiön kannattavuus on hyvä ja talous erinomainen. Yhtiön toimitusjohtajana toimii Kaisa Olkkonen.


title: SSH Communications Security

text: Vuoden 2007 kolmannelle neljännekselle SSH kirjasi historiansa suurimman kaupan yhdysvaltalaisen Wal-Martin kanssa. Kaupan arvo oli 4,5 miljoonaa euroa, josta neljä miljoonaa kirjattiin ohjelmiston myynnistä ja asennuksesta ja loput puoli miljoonaa laskutetaan vuosittain ylläpidosta.


title: SSH Communications Security

text: SSH listautui Helsingin pörssiin vuoden 2000 lopulla, ja vuoden 2012 lopussa sen markkina-arvo oli noin 23 miljoonaa euroa (2011: 9 milj. €).


title: SSH Communications Security

text: SSH:n suurin osakkeenomistaja on Tatu Ylönen noin 57,7 prosentin osuudellaan. Toiseksi suurin on Assetman Oy, jonka omistus on 13,0 prosenttia ja kolmantena SSH Management Investment, omistus 4,7 % (30.9.2012).


title: Shot

text: Shot on suomalaisen rockyhtye The Rasmuksen single. Se julkaistiin maaliskuussa 2006, ja se on kolmas single yhtyeen kuudennelta albumilta "Hide from the Sun". Single oli parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan sijalla kuusi. Singlen nimikappale on samantyylinen kuin monet "Hide from the Sunin" kappaleista, ja sen aihe käsittelee lähimmäisen suojelua. Soundi ja sovitus ovat tyyliltään hyvin synkkiä.


title: Shot

text: Singlellä on myös livenä nauhoitetut versiot kappaleista "Shot" ja "Keep Your Heart Broken" sekä akustinen versio kappaleesta "Open My Eyes", joka on bonusraita "Hide from the Sunin" Yhdysvaltain- ja Britannian-painoksilla. Live-esiintymiset nauhoitti Eins Live -radiokanava Kölnin Kulturkirchessä 31. lokakuuta 2005. Levyllä on myös "The Rasmus Player Software", joka on tietokoneohjelma, jolla voi katsoa yhtyeen videoita, kuvia ja nettisivuja sekä kuunnella levyjä.


title: Shot

text: "Shot"-musiikkivideon ohjasi Sandra Merschner, ja se kuvattiin Kanariansaarten Fuerteventuralla, Tindaya-vuoren äärellä. Videossa yhtye näyttää olevan ulkoavaruudessa planeetan pinnalla, ja taivaalla näkyy monia planeettoja tai kuita, muutama tähdenlentokin."Shot"-musiikkivideo näkyy levyltä The Rasmus Player Softwarella.


title: Marvikenin voimalaitos

text: Marvikenin voimala sijaitsee Norrköpingissä Ruotsissa. Se on öljykäyttöinen varavoimala, jonka teho on 200 megawattia. Laitoksesta piti alun perin tulla raskaalla vedellä toimiva ydinvoimala. Marvikenin voimalaitoshanke liittyi Ruotsin ydintutkimusohjelmaan. Useista eri syistä, muun muassa turvallisuuskysymysten vuoksi, laitoksen reaktori korvattiin öljypolttoisella kattilalla ydinvoimalaprojektin alasajon jälkeen vuonna 1970. Reaktorina olisi käytetty tyyppiä R4 eli Eva. Sen avulla olisi voitu tuottaa materiaalia myös ydinaseisiin. Aiemmin ydintutkimusohjelman puitteissa oli rakennettu reaktorit R1, R2, ja R3 (Adam).


title: Marvikenin voimalaitos

text: Koska voimala oli maailman ainoita täysin toimintavalmiita ydinvoimaloita, joissa ei kuitenkaan ollut mitään säteilyvaaraa, monet maat järjestivät siellä katastrofiharjoituksia. Erilaiset tutkimusprojektit jatkuivat 1980-luvulle asti.


title: Marvikenin voimalaitos

text: Öljykattila toimi 45 baarin paineella ja kulutti 16,6 kg öljyä sekunnissa 200 MW teholla.


title: Marvikenin voimalaitos

text: Vuonna 2008 Vattenfall päätti sulkea voimalan. Laitos on myytävänä, ja vuonna 2013 huhuttiin, että siitä saattaa tulla hotelli. Ostajaehdokkaan nimeä ei paljastettu julkisuuteen.


title: Lee (vaatemerkki)

text: Lee on tunnettu farkkujen eli denim-kankaasta tehtyjen useimmiten siniseksi värjättyjen housujen valmistaja. Lee on yksi farkkumaailman kolmesta suuresta: Levi's, Lee ja Wrangler.


title: Lee (vaatemerkki)

text: Kun kauppiaan Levi Straussin ja räätäli Jacob Davisin patentti vahvistaa farmarihousuja repeämiselle alttiista kohdista kupariniiteillä meni umpeen 1890 alkoi Yhdysvalloissa tiukka kilpailu eri valmistajien välillä. Valmistajia oli suuri määrä.


title: Lee (vaatemerkki)

text: Öljykaupalla vaurastunut Henry David Lee oli perustanut 1889 Lee Mercantile Co:n, joka myi mm. elintarvikkeita, maataloustyökaluja ja työvaatteita. Lee perusti tehtaan omien työhousujen ja takkien valmistamiseksi Kansasin Salinasiin. Pian tehtaan suurmenestykseksi tuli denim-kankainen kokohaalari eli farkkuhaalari. Vuonna 1926 Leen cowboy-farkkuihin tuli vetoketju napituslinjan vaihtoehdoksi. Lee teki myös farkkupuseroita jo aikaisessa vaiheessa.


title: Lee (vaatemerkki)

text: Levi's oli jo ehtinyt valloittaa Yhdysvaltain länsirannikon, mutta keskilännen ja itärannikon valloitti Lee.


title: Luizão

text: Luiz Carlos Bombonato Goulart pelaajanimeltään Luizão (s. 14. marraskuuta 1975, Rubinéia, Brasilia) on brasilialainen jalkapallohyökkääjä. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 2002 Etelä-Korean ja Japanin MM-kisoissa ja pronssia vuonna 1996 Atlantan olympialaisissa.


title: Luizão

text: Luizão on Guarani Futebol Cluben kasvatti, ja hän pelasi ensimmäisen aikuisten ottelunsa Guaranissa vuonna 1993. Luizão on pelannut pääasiallisesti Brasiliassa eri joukkueissa. Kauden 1997–1998 hän pelasi Espanjan Primera Divisiónissa Deportivo de La Coruñan joukkueessa, vuosina 2002–2004 Bundesligan Hertha Berlinissä ja vuonna 2005 muutaman ottelun japanilaisessa Nagoya Grampusissa.


title: Luizão

text: Brasilian jalkapallomaajoukkueessa Luizão pelasi vuosina 1996–2002 16 maaottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 2002 MM-kisoissa Brasilian joukkueessa. Luizãon kisamatka oli vaarassa, kun hän joutui olemaan kaksi kuukautta pelaamatta alkuvuodesta 2002 siirtoriidan vuoksi. Corinthians ei suostunut siirtämään Luizãoa Grêmioon ja asia vietiin oikeuteen. Luizão siirtyi lopulta Grêmioon ja pelasi MM-kisoissa kahdessa ottelussa.


title: Aino Lehtimäki

text: Aino Ellen Lehtimäki () oli suomalainen näyttelijä.


title: Aino Lehtimäki

text: Lehtimäki aloitti uransa Kuopion yhteisteatterissa (vuodet 1939–1943), ja toimi tämän jälkeen Lappeenrannan työväenteatterissa, Kotkan maakuntateatterissa ja Suomen työväenteatterissa. Elämäntyönsä hän teki Yleisradion Radioteatterissa vuodesta 1952 alkaen. Hän esiintyi esimerkiksi Ruljanssiriihessä vuosina 1960–1964. Näyttelijätyönsä ohessa Lehtimäki toimi vuonna 1956 perustetun Helsingin nuorisoteatterin ensimmäisenä ohjaajana ja opettajana vuoteen 1960 saakka.


title: Aino Lehtimäki

text: Kenties parhaiten Lehtimäki muistetaan kuitenkin "Famun" roolistaan televisioelokuvassa "Solveigin laulu". Tästä roolistaan hänet palkittiin Jussi-patsaalla vuonna 1974.


title: Aino Lehtimäki

text: Lehtimäki oli naimisissa näyttelijä Martti Romppasen kanssa 1950-luvulla. Avioliitosta hänellä on yksi poika.


title: Playground Music

text: Playground Music Oy on suomalainen levy-yhtiö ja äänitteiden jakelija, jonka aputoiminimenä on myös Playground Music Finland. Playground Music Scandinavia on yritysryppään laajempana osana ruotsalainen levy-yhtiö, jonka liiketoiminnan merkittävän osa-alueen muodostaa muiden levymerkkien jakelutoiminta Pohjoismaissa ja Baltiassa. Yrityksellä on pääkonttori on Malmössa ja toimistot Tukholmassa, Oslossa, Kööpenhaminassa sekä Tampereella. Jakeluvarastot ovat ENS Ab:ssa Boråsissa, kuten ovat myös usean muunkin suomalaisen kansainvälisen toimijan varastot.


title: Playground Music

text:
Playground Music Oy oli aiemmin vuonna 2011 uudelleen nimetty Playground Music Bam Oy .
Vuonna 2010 Playground Music Scandinavia ja Bonnier Amigo Music Group ostivat Edelin Suomen toiminnot Edel Records Finlandin. Uudelleen nimettyyn yhtiöön Playground Music Bam Oy sulautui myös Oy Bonnier Amigo Music Finland Ab ja Playground Music Finland. Playground myi Edelin kotimaisen katalogin uudelle AXR Musicille. Jakeluvarasto siirtyi Helsingin Vanhakaupungista Ruotsiin, kuten muillakin isoilla levy-yhtiöillä.
Edel Records Finland Oy oli Edel Music AG:n vuonna 1999 ostama K-tel International (Finland) Oy uudelleen nimettynä. Edelliseen sulautui myös K-telin aiemmin samana vuonna ostama Audiovox Records Oy (AXR).


title: Playground Music

text: Yhtiön julkaisemia tai jakelemia yhtyeitä ja artisteja ovat muun muassa The Rasmus, Ace of Base, Apulanta, Private Line, Mokoma, Poets of the Fall, Lullacry, S-TOOL, Syksy, Iku, Jann Wilde & Rose Avenue, Jussi Kettu, Timbuktu, Frida Hyvönen, Snook, Strip Music, Ayesha, The Concretes, Stam1na, Chords, Advance Patrol, Slow Train Soul, Halvdan Sivertsen, Finn Kalvik, Karen Busck, Ufo & Yepha, Sweet Jeena ja Anna David Tracedawn, Delta Enigma, Domination Black sekä Suuri Tuntematon.


title: Playground Music

text: Playground omistaa myös ruotsalaisen "Diesel"-levymerkin, jonka artisteja ovat mm. Lisa Nilsson, Titiyo, Koop, Mauro Scocco ja Blacknuss.


title: Playground Music

text: Playground edustaa mm. seuraavia levy-yhtiöitä ympäri Skandinavian: Phontastic, OUTO recordings, Hybris, Juju, Murena, Daworks, Heptagon, Morningsside, Levy-Yhtiö ja Propaganda records.


title: Playground Music

text: Playground edustaa myös useita kansainvälisiä independent levy-yhtiöitä kuten Beggars Banquet, SPV, 4AD, Rounder, XL Recordings, Eagle Rock, Sugar Hill, New West, Munich, Edel, Eagle Vision, !K7, Union Square, Domino, Vanguard ja World Circuit.


title: Kjahta

text: Kjahta (, , ) on kaupunki Burjatiassa Venäjällä. Se sijaitsee Mongolian rajalla 235 kilometriä Ulan-Udesta etelään. Kaupunki on Kjahtan piirin keskus. Asukkaita on 19 100 henkeä (vuonna 2008).


title: Kjahta

text: Nykyinen Kjahta on syntynyt vuonna 1934, kun Troitskosavskin kaupunki yhdistettiin Kjahtan kauppataajamaan. Vuonna 1727 solmitun Venäjän ja Kiinan rajasopimuksen jälkeen venäläiset rakensivat paikalle linnoituksen, jonka lähelle perustettiin vuonna 1805 Troitskosavskin kaupunki. Sen eteläpuolella sijaitsi Kjahtan raja-asema, joka oli huomattava Venäjän ja Kiinan välisen kaupan keskus. Vuonna 1792 sinne siirrettiin Irkutskin tulliasema. Kiinaan vietiin kankaita, nahkaa ja turkiksia ja Venäjälle tuotiin etupäässä teetä. Siperian rautatien valmistumisen jälkeen vuonna 1903 paikkakunta menetti merkitystään ja siitä tuli Venäjän ja Mongolian välisen kaupan keskus. Vuonna 1915 Kjahtassa solmittiin Ulko-Mongolian autonomian tunnustanut sopimus. Vuosina 1920–1921 se oli Mongolian vallankumousliikkeen keskus.


title: Kjahta

text: Nykyään kaupungissa on elintarvike- ja tekstiiliteollisuutta. Nähtävyyksiä ovat klassistisen Kolminaisuuden katedraali (1807–17), Ylösnousemuksen kirkko (1838) ja 1800-luvun puolivälissä rakennettu kauppahalli, vuonna 1891 perustettu kotiseutumuseo ja Sühbaatarin museo.


title: Luettelo suomalaisista sotaelokuvista

text: Tämä on luettelo suomalaisista sotaelokuvista.


title: Beisa

text: Beisa eli keihäsantilooppi ("Oryx gazella") on Afrikassa elävä suurisarvinen antilooppi. Beisa on yleisin keihäsantilooppilaji. Nykyään on alettu erottaa eteläisessä ja itäisessä Afrikassa elävät beisat eri lajeiksi. Tässä jaottelussa eteläisen lajin tieteellinen nimi on "Oryx gazella" ja itäisen "Oryx beisa". Tämä artikkeli käsittelee beisoja yhtenä lajina.


title: Beisa

text: Beisat ovat 180–195 sentin pituisia ja 180–240 kilon painoisia. Beisalla on jopa 150-senttiset suipot sarvet. Ruumis on lihaksikas ja paksun kaulan päällä on harja. Korvat ovat leveät ja kärjestä pyöristyneet. Beisan häntä on pitkä ja se päättyy mustaan karvatupsuun. Beisan ruumiin väri vaihtelee ruskeankeltaisesta ruskeaan. Naama on mustan ja valkoisen kirjava. Selässä ja hieman vatsan yläpuolella on musta viiva. Vatsa on valkoinen. Melko hoikissa jaloissa vuorottelee musta ja valkoinen.


title: Beisa

text: Beisoja elää etelässä Namibiassa, Botswanassa ja Etelä-Afrikassa. Itä-Afrikassa beisoja tavataan Somaliassa, Etiopiassa, Keniassa ja Tansaniassa. On epäselvää ovatko Itä-Afrikan, ja Eteläisen Afrikan kannat eri lajia. Beisat elävät aavikoilla, puoliaavikoilla sekä kuivilla ja avoimilla savanneilla. Beisa ei ole välittömässä vaarassa.


title: Beisa

text: Beisat elävät tyypillisesti korkeintaan 20 yksilön laumoissa. Sadekautena ne voivat kokoontua hyville ruokamaille jopa satojen yksilöiden laumoiksi. Lauma koostuu yleensä hallitsevasta naaraasta, useista muista aikuisista naaraista ja niiden poikasista. Laumassa on myös yksi hallitseva uros. Johtajanaaras johtaa laumaa hyville ruokamaille ja uros seuraa lauman hännillä. Useimmat urokset elävät yksin. Ne perustavat oman reviirin ja yrittävät paritella sinne tulleiden naaraiden kanssa. Koiraat kisailevat usein keskenään sarvilla kalistellen parantaakseen asemaansa. Beisat haavoittuvat melko harvoin pahasti otteluissaan, vaikka sarvet voisivat tehdä pahaa jälkeä. Hävinnyt alistuu painamalla päänsä alas, asettaa sarvensa pitkin niskaa, kävelee kyyryssä ja heiluttaa häntäänsä.


title: Beisa

text: Beisat syövät mieluiten heinää, mutta ne syövät myös muita ruohovartisia kasveja sekä lehtiä ja silmuja. Vaikka beisan tarvitsee juoda vain harvoin, se juo aina tilaisuuden tullen. Beisa löytää tarkasti paikat missä on satanut. Ne myös kaivavat vettä kuivuneista joenuomista, kun sitä ei muuten ole tarjolla. Ne saavat vettä myös mukuloista, juurista, hedelmistä ja muista vetisistä kasveista.


title: Beisa

text: Beisat lisääntyvät ympäri vuoden. Hallitseva uros puolustaa keräämäänsä naarashaaremia muilta uroksilta. Koiras paimentaa voittamansa naaraslaumat alueelleen ja parittelee kiimassa olevien naaraiden kanssa. Naaras kantaa poikasta 8,5 kuukautta ja synnytyksen lähestyessä se erkanee laumasta. Naaras pysyy vasan kanssa kuusi viikkoa ennen kuin se palaa laumaan. Vasan väri sulautuu hyvin ruskeaan heinikkoon. Emo imettää poikasta 14 viikkoa jonka jälkeen se on valmis huolehtimaan itsestään. Naaraspuoliset poikaset jäävät synnyinlaumaansa, urokset lähtevät omille teilleen. Naaraat tulevat sukukypsiksi noin kolmevuotiaina, koiraat viisivuotiaina.


title: Oskarshamnin ydinvoimalaitos

text: Oskarshamnin ydinvoimala on yksi Ruotsin kolmesta toiminnassa olevasta ydinvoimalasta. Se sijaitsee Itämeren rannikolla Öölannin pohjoiskärjen tasalla. Voimala sijaitsee Simpevarp-nimisessä paikassa, joka kuuluu Oskarshamnin kuntaan. Kunnan keskustaajamaan Oskarshamniin on matkaa noin 25 kilometriä.


title: Oskarshamnin ydinvoimalaitos

text:
Ydinvoimalassa on kolme reaktoria, joiden kokonaisteho on 2 300 MW. Laitos tuottaa noin 10 % Ruotsin sähköstä.
Vuonna 1972 käynnistynyt Oskarshamn 1 oli Ruotsin ensimmäinen kaupallinen reaktori. Vuonna 1985 käynnistynyt 1 200 MW:n Oskarshamn 3 on Ruotsin uusin. Reaktorit ovat tyypiltään kiehutusvesireaktoreita.


title: Oskarshamnin ydinvoimalaitos

text: Laitosta hallinnoi Oskarshamnsverkets Kraftgrupp AB. Sen omistajat ovat Uniper (2016 saakka E.ON; 54,5 %) ja Fortum (45,5 %).


title: Wrangler

text: Wrangler on amerikkalainen farkkumerkki.


title: Wrangler

text: Wrangler tarkoittaa cowboyta, mutta toisaalta myös riitelijää. Wrangler oli jo ollut pitkään markkinoilla USA:ssa, ennen kuin The Blue Bell Overall Company sai tuotemerkin itselleen yritysostolla. Wrangler-tuotemerkkiin alettiin panostaa ja perustettiin Wrangler Western Wear vuonna 1947. Hyvin tunnettu rodeovaatteiden tekijä Rodeo Ben palkattiin suunnittelemaan Wrangler-cowboyfarkut.


title: Wrangler

text: Kun useimmat farkkumerkit kuten Levi’s ovat ottaneet kohderyhmäkseen kaupunkilaiset, Wrangler on pysynyt uskollisena lännenimagolleen. Se käyttää markkinointiviestinnässään mielikuvia country-musiikista, rodeosta, kalastuskilpailuista ja Yhdysvaltain maaseudun suosituimmasta autotyypistä, pick-upista eli lava-autosta.


title: Wrangler

text: Vuonna 1986 Blue Bell sulautui VF Corporationiin, joka on siitä lähtien omistanut Wrangler-tuotemerkin.


title: James Glaisher

text: James Glaisher (1809–1903) oli englantilainen meteorologi, joka teki vuosina 1862–1866 yhteensä 28 lentoa ilmapallolla. Useimmilla lennoilla hänellä oli matkakumppanina Henry Tracey Coxwell.


title: James Glaisher

text:
Glaisher oli Meteorologisen yhteisön ja Britannian ilmailuyhdistyksen perustajajäsen.
Hän piti pitkään hallussaan Coxwellin kanssa tekemäänsä korkeusennätystä (n. 11 887 metriä), jonka he saavuttivat Wolverhamptonissa 5. syyskuuta 1862.


title: Tiny Thompson

text: Cecil R. "Tiny" Thompson (31. toukokuuta 1905 Sandon, Brittiläinen Kolumbia – 9. helmikuuta 1981) oli kanadalainen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi NHL-liigan Boston Bruinsissa ja Detroit Red Wingsissä. Thompson voitti NHL:n mestaruuden ja valittiin neljästi sarjan parhaaksi maalivahdiksi.


title: Vicente del Bosque

text: Vicente del Bosque González (s. 23. joulukuuta 1950 Salamanca, Salamancan maakunta, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapallovalmentaja ja puolustaja. Hän toimi vuodet 2008–2016 Espanjan maajoukkueen päävalmentajana, minkä lisäksi hänet tunnetaan sekä pelaajana että valmentajana ajastaan Real Madridissa.


title: Vicente del Bosque

text: Del Bosquelle myönnettiin periytyvä Del Bosquen markiisin ("Marqués de Del Bosque") aatelisarvo kunnianosoituksena urheilusaavutuksistaan helmikuussa 2011. Valmentajana Del Bosque on voittanut Mestarien liigan, Euroopan-mestaruuden sekä maailmanmestaruuden. Kukaan muu valmentaja ei ole pystynyt vastaavaan saavutukseen.


title: Vicente del Bosque

text: Pelaajana Del Bosque oli pelipaikaltaan puolustaja. Hän aloitti jalkapalloilun kotiseudullaan Salamancassa pelaten paikallisissa joukkueissa kunnes liittyi Real Madridin junioreihin vuonna 1968. Real Madridin edustusjoukkueen kokoonpanoon hän nousi vuonna 1970, mutta hänet lähetettiin hankkimaan kokemusta Castellóniin (1970–1971, 1972–1973) ja Córdobaan (1971–1972). Castellónissa kaudella 1972–1973 esittämiensä otteidensa myötä hän sai jälleen mahdollisuuden Real Madridissa ja vakiinnutti seuraavalla kaudella paikkansa edustusjoukkueessa. Del Bosque pelasi kausina 1971–1984 pääsarjassa Primera Divisiónissa kaikkiaan 288 ottelua ja teki 20 maalia. Real Madridissa hän voitti viisi pääsarja- ja neljä cup-mestaruutta.