title: Hannu Mäkelä (täsmennyssivu)

text: Tunnettuja Hannu Mäkelöitä:


title: Puerto Williams

text: Puerto Williams on maailman eteläisin kaupunki. Se sijaitsee Tulimaassa Chilen hallinnoimalla alueella Isla Navarinon saarella vastapäätä Beaglensalmea. Kaupungissa oli hiukan alle 2 000 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa. Kaupungissa toimii laivastotukikohta.


title: Puerto Williams

text:
Alueen ensimmäisiä asukkaita olivat yaghanit, joiden uskotaan asuneen alueella jo yli 6 000 vuotta sitten.
Nykyinen Puerto Williamsin kaupunki perustettiin vuonna 1953 nimellä Puerto Luisa, mutta se nimettiin uudelleen vuonna 1956 englantilaisen merimiehen John Williamsin mukaan.


title: Bill Shankly

text: Bill Shankly, OBE (s. 2. syyskuuta 1913 Glenbuck, Skotlanti – 29. syyskuuta 1981 Liverpool, Englanti) oli yksi Ison-Britannian tunnetuimmista ja menestyksekkäimmistä jalkapallomanagereista. Hän johdatti Liverpool FC:n kolmeen mestaruuteen, kahteen FA Cupin voittoon ja UEFA Cupin voittoon 1960- ja 1970-luvulla.


title: Bill Shankly

text: Kaivoskylässä syntynyt Bill Shankly päätti nuoruudessaan ryhtyä ammattijalkapalloilijaksi usean veljensä tapaan. Shanklyn ensimmäinen ammattilaisjoukkue oli Carlisle United, mutta valtaosan urastaan hän pelasi keskikentällä Preston North Endissä vuosina 1933–1949. Otteluita Shanklylle kertyi Prestonissa yli 300. Hänen suurin saavutuksensa pelaajana oli FA Cupin voitto vuonna 1938. Toinen maailmansota haittasi Shanklyn pelaajauraa, vaikka hän jatkoikin Prestonissa vielä sodan jälkeen.


title: Bill Shankly

text: Shankly valittiin edustamaan myös Skotlannin maajoukkuetta. Ensimmäisen maaottelun hän pelasi 9. huhtikuuta 1938 Englantia vastaan. Shankly ehti pelata vain 5 virallista maaottelua ennen sotaa, ja lisäksi sen aikana 7 epävirallista Englanti–Skotlanti-maaottelua.Shanklyn ura valmentajana alkoi samasta seurasta, josta hänen ammattilaisurakin oli alkanut. Hänet nimitettiin 3. divisioonassa pelanneen Carlislen manageriksi maaliskuussa 1949. Shanklyn ensimmäiset valmennusvuodet eivät tuoneet suurta menestystä, mutta hän teki silti seuroissa hyvää jälkeä. Carlislen jälkeen Shankly siirtyi saman sarjatason Grimsby Towniin, jota hän valmensi kaksi ja puoli vuotta. Grimsbystä hän vaihtoi 3. divisioonan pohjalla taistelleeseen Workington Towniin, jossa hän onnistui nostamaan joukkueen pois ahdingosta. Shankly siirtyi Workingtonista 1. divisioonassa pelanneen Huddersfield Townin apulaismanageriksi. Huddersfieldin pudottua 2. divisioonaan Shankly nostettiin erotetun Andy Beattien tilalle, mutta hänkään ei pystynyt nostamaan seuraa takaisin pääsarjatasolle.


title: Bill Shankly

text: Joulukuussa 1959 Shankly palkattiin Liverpoolin manageriksi. Liverpool oli pudonnut pääsarjatasolta 1954 ja pelasi nyt 2. divisioonassa. Shankly onnistui nostamaan Liverpoolin takaisin 1. divisioonaan kauden 1961–1962 päätteeksi ja vain kaksi vuotta myöhemmin Liverpool juhli jo mestaruutta pitkän tauon jälkeen. Shanklyn alaisuudessa seura voitti historiansa ensimmäisen FA Cupin 1965 ja mestaruuden jälleen vuosina 1966 ja 1973. Hän loi pohjan Liverpoolin menestykselle Euroopan kentillä johdatettuaan sen UEFA Cupin voittoon vuonna 1973. Shanklyn viimeiseksi jääneellä kaudella 1973–1974 Liverpool voitti jälleen FA Cupin.Liverpoolin legendaksi nousseen Shanklyn yllättävä eroaminen aiheutti valtavasti porua. Paikalliset tehdastyöläiset jopa uhkasivat lakolla, ellei Shankly palaisi takaisin. Hän kuitenkin halusi viettää enemmän aikaa perheensä kanssa. Pian eläkkeelle jäämisen jälkeen Shankly nimitettiin Brittiläisen imperiumin upseeriksi (OBE).


title: Bill Shankly

text: Shankly kuoli 68-vuotiaana syyskuun 29. päivänä 1981 pian aiemmin syksyllä saamaansa sydänkohtauksen jälkeen.


title: Bill Shankly

text: Shankly valittiin englantilaisen jalkapalloilun Hall of Fameen sen perustamishetkellä vuonna 2002.


title: Mike White

text: Michael Christopher ”Mike” White (s. 28. kesäkuuta 1970 Pasadena, Kalifornia) on yhdysvaltalainen tuottaja, käsikirjoittaja, näyttelijä ja ohjaaja. Hänen tunnetuimpia töitään ovat elokuvat "Chuck ja Buck" (2000), "Kiltti tyttö" (2002) ja "Year of the Dog" (2007). Hän on Mel Whiten poika. White on vegaani. Hän on osallistunut myös yhdysvaltalaiseen tosi-tv-formaattiin "Amazing Race".


title: Josh Gonner

text: Josh Gonner (s. 11. lokakuuta 1982) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa nykyisin Helsinki Seagullsia.


title: Josh Gonner

text: Josh Gonner pelasi kaudet 2003–04 ja 2004–05 yliopistokoripalloa NCAA-sarjassa South Carolina Gamecocksin joukkueessa. Kauden 2006–07 hän pelasi Yhdysvalloissa ABA-liigaa Texas Tycoonsin joukkueessa. Suomeen Gonner tuli kaudeksi 2007–08 Korisliigaa pelaavaan Torpan Poikien joukkueeseen. Gonner pelasi runkosarjassa 39 ottelua, joissa pisteitä syntyi keskimäärin 18,2. Kaudella 2008–09 Gonner palkattiin UU-Korihaiden Korisliiga-joukkueeseen. Hän edusti seuraa kaksi kautta ja siirtyi kesällä 2010 Bulgarian liigassa pelanneeseen BC Balkan Botevgradiin. Gonner ei pelannut seurassa kuitenkaan koko kautta, vaan siirtyi joulukuussa 2010 Kouvoihin.


title: Josh Gonner

text: Josh Gonnerin veli Dainmon Gonner on myös koripalloilija. Hän pelasi Suomessa kauden 2006–07 Kauhajoen Karhun joukkueessa Koripallon I-divisioonaa.


title: Hukari

text: Hukari on lyhyt jäykkä miekka. Se tuli muotiin pitkämiekan tilalle 1700-luvulla. Nykyään nimitystä käytetään leveäteräisestä ja painavasta väkipuukon ja vesurin risteymästä.


title: Hukari

text: Hukaria käytettiin aseena Ruotsin valtakunnan armeijassa. Sitä voitiin käyttää paitsi sotimiseen, myös metsästykseen ja puhdetöihin.


title: Hukari

text: Venäjän keisarillisella armeijalla oli 1600-luvulta 1800-luvun loppuun käytössä lyhyt ratsuväen ja jalkaväen miekka, jota kutsuttiin Suomen puolella hukariksi. Nykyään vastaavanlaista asetta käytetään vain juhlaparaateissa.


title: Hukari

text: Ranskassa laivasto käytti hukaria 1800-luvulla.


title: Hukari

text: Saksassa oli käytössä keskiajalla samanniminen mestauslaite, josta ei ole säilynyt juurikaan tietoa jälkipolville. Oletettavasti laite oli kuitenkin giljotiinin kaltainen. (vrt. germaaniseen sanaan "huggare" ’kaataa, hakata, lyödä’. Ammattimielessä sana tarkoitti puunkaatajaa tai pyöveliä.)


title: Hukari

text: Joidenkin eurooppalaisten sotahistorioitsijoiden mukaan hukari olisi saanut alkunsa hakkapeliittojen käyttämästä Ruotsin armeijan miekasta, jota alettiin muualla Euroopassa kutsua hukariksi hakkapeliittojen käyttämän taisteluhuudon (ruots. ”Hugga in!”, ”hakkaa päälle”) vuoksi.


title: Hukari

text: Hukari on Keski-Suomessa sijaitsevan rautakautisen kylän kutsumanimi. Lisäksi ainakin Ruotsissa on samanniminen kylä.


title: Nana (manga)

text: NANA (ナナ) on shōjo-mangasarja, jonka tekijä on Ai Yazawa. NANA:sta on tehty anime sekä kaksi live action elokuvaa. Mangan ensimmäisiä 12 osaa myytiin Japanissa yli 22 miljoonaa kappaletta ja vuonna 2005 siitä tuli maailman neljänneksi suosituin manga. Kesäkuussa 2009 Ai Yazawa jätti sarjan tauolle sairastuttuaan julkisuudelle tuntemattomasta syystä. Vuoden 2010 huhtikuussa Yazawa ilmoitti palanneensa sairaalasta, mutta ei maininnut koska aikoo jatkaa työskentelyään NANA:n parissa. NANA:a julkaisee Pohjois-Amerikassa Viz Media, Suomessa Egmont Kustannus. Sarja on edennyt 21. osaan.


title: Nana (manga)

text: NANA (jap. numero seitsemän) kertoo kahdesta tytöstä, joiden kummankin nimi on Nana. Punk-prinsessasta ja rakkaudenkipeästä pikkukaupungin tytöstä Tokion sykkeessä. Nana Komatsu, lempinimeltään Hachi (jap. numero kahdeksan), on kotoisin maaseudun pikkukaupungista, josta hän muuttaa poikaystävänsä perässä Tokioon aloittaakseen elämänsä alusta ja toteuttaakseen unelmansa. Nana Oosaki on punk-rock-laulaja, joka muuttaa Tokioon koska haluaa ansaita leipänsä laulamalla. Nanat tapaavat junassa ja he muuttavat myöhemmin samaan asuntoon, jonka myötä Hachi tutustuu Blastin (Black Stones), Nanan huomiota keräävän bändin, jäseniin ja sitä kautta musiikkimaailman julkkiksiin.


title: Susihämähäkit

text:
Susihämähäkit ("Pardosa") on juoksuhämähäkkien suku, johon kuuluu yli 500 lajia. Niitä tavataan kaikkialla maailmassa, tyypillisesti avoimilla kosteilla paikoilla.
Susihämähäkit eivät kudo verkkoja, vaan etsivät itselleen suojaisan paikan ja odottavat sopivaa saalista. Kun sellainen tulee tarpeeksi lähelle, susihämähäkki juoksee saaliinsa uuvuksiin ja lopulta syö tämän.


title: Susihämähäkit

text: Myös Trochosa-suvun lajeista näkyy käytettävän joskus susihämähäkki-nimitystä.


title: Pro Evolution Soccer 3

text: Pro Evolution Soccer 3 (Japanissa "World Soccer: Winning Eleven 7" ja Yhdysvalloissa "World Soccer: Winning Eleven 7 International") on Pro Evolution Soccer -pelisarjan kolmas osa. Pelin on kehittänyt ja julkaissut Konami. PlayStation 2 -versio julkaistiin 17. lokakuuta 2003. Peli oli sarjan ensimmäinen Microsoft Windowsille.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939 tarkoittaa hävittäjätyyppisten sotilaslentokoneiden kehittämistä ensimmäisen ja toisen maailmansodan välisenä aikana lentorangon (runko, siivet, vakauttimet), mäntämoottorin, suorituskyvyn ja aseistuksen näkökulmasta.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Sotilasilmailun kehitys ensimmäisen maailmansodan jälkeisinä vuosina oli hidasta. Toisaalta sodan jäljiltä oli varastoissa runsaasti käytettyä ja käyttämätöntä lentokalustoa, toisaalta kansakunnat olivat väsyneet sotaan, mikä pudotti erityisesti sotakaluston kehitysbudjetit pieniksi. Esimerkiksi Suomi hankki vielä vuonna 1927 maailmansodan ylijäämää (Martinsyde F.4 Buzzard –koneita) hävittäjälaivueensa väliaikaiseksi kalustoksi. Uudenaikaisimmat koneet nähtiinkin siviilipuolella: 430 km/h nopeuteen 500 hv:n nestejäähdytetyllä moottorilla kykenevä Curtiss R2C-I voitti maalentokoneiden Pulitzer-kilpailun vuonna 1923 ja vesilentokoneiden Schneider-Trophy-kilpailussa vuosina 1920–1931 voittajien nopeus nousi reilussa kymmenessä vuodessa vajaasta 200 km/h reiluun 500 km/h.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Hävittäjien pääasiallinen tehtävä oli vihollisen pommikoneiden ampuminen alas. 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa pommikoneita pidettiin tuhoamattomina, koska ne olivat muun muassa hävittäjiä nopeampia. Ajalle tyypillistä pommikoneiden yliarvostusta (douhetismi) kuvaa Suomen ilmavoimien 17 laivueen ohjelma vuodelta 1931, jossa pommikonelaivueita suunniteltiin perustettavan kuusi ja hävittäjälaivueita vain kolme. Espanjan sisällissota osoitti, että hävittäjät joutuvat taistelemaan paitsi pommikoneita myös vihollisen hävittäjiä vastaan, mikä muutti pommikoneiden ja hävittäjien lukumäärällisiä suhteita. Hävittäjiä tarvittiin suojaamaan liikekannallepanoa ja kuljetuksia. Hävittäjät alkoivat eriytyä 1930-luvulla lyhyen toiminta-ajan torjuntahävittäjiksi ja pitkän toiminta-ajan saattohävittäjiksi, joskin yleishävittäjien luokka säilyi edelleen. Nimensä mukaisesti torjuntahävittäjän tehtävänä on vihollisen pommikoneiden tuhoaminen ja taisteleminen vihollisen jäsaattohävittäjien kanssa oman alueen ja rintaman yläpuolella, jolloin lyhyt toiminta-aika koneen kokonaispainon alentamiseksi oli mahdollinen. Hyviä esimerkkejä torjuntahävittäjistä oli Messerschmitt Bf 109 vuodelta 1935 ja Fiat G.50 vuodelta 1937. Saattohävittäjän tehtävänä oli omien pommikoneiden saattaminen vihollisen alueelle ulottuvien pommitustehtävien yhteydessä, jolloin pitkä toiminta-aika oli tarpeen. Yksimoottoristen saattohävittäjien rinnalle syntyi 1930-luvun jälkipuoliskolla kaksimoottorinen raskas hävittäjä, esimerkiksi Messerschmitt Bf 110 vuodelta 1936 ja Fokker G.1 vuodelta 1937. Tässä tekstissä käsitellään lähinnä yksimoottorista hävittäjää.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Pääosin puurakenteinen ja kankaalla pinnoitettu kaksitasoinen lentokone, joka oli jäykistetty pingotusjäntein ja tasojen välisin pystytuin ja varustettu kiinteällä laskutelineellä ja avo-ohjaamolla oli vallitseva konstruktio aina 1930-luvulle saakka. Ilmailuministeriöiden virkamiehet suorastaan kielsivät vapaasti kantavien yksitasojen kehittämisen niille muun muassa puutteellisesta jäykkyydestä johtuneiden onnettomuuksien vuoksi. 1920-luvun jälkipuoliskon tyypillisenä konstruktiona voidaan pitää helmikuussa 1925 ensilentonsa lentänyttä Gloster Gamecockia. Siinä oli puurakenteiset ja kangaspäällysteiset siivet. Runko oli pääosin puurakenteinen jännitetty ristikko, jonka etuosa oli teräsristikkoa. Rungon etuosa oli alumiini- tai vaneripintainen; muutoin runko oli kangaspäällysteinen. Moottoriteho ensimmäisen maailmansodan aikaisiin konstruktioihin verrattuna oli kaksin-kolminkertainen mutta nopeus oli noussut vain vähän. Syynä oli erilaisten pingotusjänteiden yms. aiheuttama vastus.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1920-luvun lopulla alkoi metalli korvata puuta lentokoneiden rakennusmateriaalina. Toukokuussa 1927 ensilentonsa lentänyt Bristol Bulldog on hyvä esimerkki seuraavasta vaiheesta, jossa suurin muutos edelliseen verrattuna oli rakennusmateriaali. Siipisalot oli rakennettu profiloiduista teräsnauhoista ja kaaret U-profiilista. Siivet oli päällystetty kankaalla. Runkona oli teräskehikko, joka oli ohjaamo-osan osalta pultattu teräsputkista, takarungon osalta niitattu profiloiduista teräsnauhoista. Eturunko oli päällystetty irrotettavilla alumiinilevyillä ja takarunko kankaalla. Laskuteline oli kiinteä ilman ilmanvastusta vähentäviä profilointeja. Suomeen ostetuissa IV-versioissa moottorina oli ahdettu Bristol Mercury –tähtimoottori, joka antoi 640 hevosvoimaa 4,3 kilometrin korkeudessa. Huippunopeudeksi oli ”taattu” 335 km/h ahtimen määräkorkeudessa.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1930-luvulla siirryttiin melko kattavasti metalliin lentokoneiden rakennusmateriaalina. Poikkeuksena valtavirrasta oli muun muassa Fokker ja Valtion lentokonetehdas, joiden koneissa oli teräsputkirakenteinen runko, joka oli puisin muotolistoin pyöristetty ja pääosin kankaalla – etuosasta metallilevyllä – verhottu. Siivessä oli laatikkosalot ja vanerikaaret; päällysteenä oli kangas tai vaneri. Myös Neuvostoliitossa käytettiin puuta lentokoneiden rakennusmateriaalina.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Hävittäjälentokoneen kehitys 1930-luvulla oli nopeaa. Ensimmäinen yksitasoinen metallirakenteinen hävittäjä – Boeing P-26 – lensi ensilentonsa maaliskuussa 1932. Siinä oli edelleen kiinteä (mutta profiloitu) laskuteline ja runsaasti ulkoisia pingotusjänteitä rungon ja siiven välillä, sekä avo-ohjaamo. Kone edustaa metallirakenteisen hävittäjäkoneen seuraavaa vaihetta. Kone saavutti 600 hv tähtimoottorilla 377 km/h huippunopeuden kuuden kilometrin korkeudessa. Vuoden 1933 lopussa ensilentonsa lentänyt Polikarpov I-16 oli puolestaan ensimmäinen sisään vedettävällä laskutelineellä varustettu vapaasti kantava yksitasohävittäjä. Kone oli sekarakenteinen: runko oli vanerikuorirakennetta ja siivessä oli molybdeeniteräksiset salot, alumiinikaaret ja osin alumiini-, osin kangaspäällyste. Kolmas prototyyppi saavutti 455 km/h huippunopeuden 700 hevosvoiman Shvetsov M-25 –moottorilla. Polikarpov I-16 type 5 oli vuonna 1934 sekä maailman kevein että nopein tuotantohävittäjä.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Vuosi 1935 muodostui eräänlaiseksi vedenjakajaksi. Sinä vuonna lensi ensilentonsa kaksi metallirakenteisen hävittäjäkoneen kolmatta sukupolvea edustanutta prototyyppiä, nimittäin Hawker Hurricane ja Morane-Saulnier M.S.405 sekä kolme seuraavaa sukupolvea edustanutta prototyyppiä, nimittäin Messerschmitt Bf 109, Curtiss Hawk ja Seversky P-35. Viimeksi mainituissa metallinen pintalevy ja metalliset vahvikkeet oli niitattu tai hitsattu kantavaksi kuorirakenteeksi. Kuorirakenne oli monimutkaisempi valmistaa mutta erillisellä lentorangolla ja pintarakenteella varustettua konstruktiota (Hurricane, Morane-Saulnier) keveämpi. Kuorirakenne muodostui vallitsevaksi konstruktioksi läpi toisen maailmansodan; kuorirakenteisia olivat sitten muun muassa vuonna 1936 ensilentonsa lentänyt Supermarine Spitfire ja vuonna 1937 ensilentonsa tehnyt Brewster F2A ”Buffalo”. Vuonna 1938 ensilentonsa lentänyt Messerschmitt Bf 109 E oli varustettu 1 100 hv:n Daimler-Benz DB601A -moottorilla ja lensi 560 km/h viiden kilometrin korkeudessa.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Hävittäjälentokoneen moottorina käytettiin kahta toisistaan merkittävästi poikkeavaa ratkaisua. Ilmajäähdytteinen tähtimoottorissa oli nestejäähdytteistä V-moottoriia yksinkertaisempi, keveämpi ja luotettavampi. Nestejäähdytteisellä V-moottorilla oli puolestaan pienempi poikkileikkauspinta-ala ja hävittäjäkoneen etuosa voitiin muotoilla niin, että sekä ilmanvastus pieneni että potkurin hyötysuhde parani.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1920-luvulla hävittäjäkoneen moottori oli lähes poikkeuksetta 9-sylinterinen tähtimoottori, jota edustivat Isossa-Britanniassa Bristol Jupiter, Yhdysvalloissa Pratt & Whitney Wasp R-1340 ja Wright Cyclone R-1750 ja Saksassa BMW VI. Poikkeuksena valtavirrasta oli 12-sylinterinen V-moottori Rolls-Royce Kestrel. Moottoreiden tyypillinen teho oli 450-550 hv.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1930-luvulla yksirivisten tähtimoottorien, kuten Bristol Mercuryn, Wright Cyclone R-1820:n ja venäläisten Shvetsov M-25- ja Shvetsov M-62 -moottorien rinnalle tuli kaksirivisiä (useimmiten 14-sylinterisiä) tähtimoottoreita, kuten Yhdysvalloissa Pratt & Whitney Twin Wasp R-1830, Ranskassa Gnome-Rhône Mistral Major 14K ja Italiassa Fiat A.74. Vielä selvempää oli 12-sylinteristen V-moottorien esiinmarssi, sillä Isossa-Britanniassa kehitettiin Rolls-Royce Merlin, Ranskassa Hispano-Suiza 12Y, Neuvostoliitossa Klimov M-103 ja Mikulin AM-34, Yhdysvalloissa Allison V-1710 ja Saksassa Junkers Jumo 210 sekä Daimler-Benz DB-601. Moottorien tyypillinen teho oli 800–1 200 hv.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1920-luvun ja 1930-luvun alun hävittäjän potkurissa oli kiinteäkulmaiset lavat. Kiintolapainen potkuri – oli sen valmistusmateriaali puu tai metalli – antoi hyvän hyötysuhteen vain kapealla kierroslukualueella. Koska lentoonlähdössä tarvittiin pientä ja suurilla nopeuksilla suurta lapakulmaa, kehitettiin kaksiasentoinen säätöpotkuri. Siinä voitiin lapakulma säätää pieneksi lentoonlähdössä ja suureksi suurilla nopeuksilla. Seuraavaksi kehitettiin vakiokierrospotkuri, joka muutti lapakulmiaan jatkuvasti antaakseen mahdollisimman hyvän hyötysuhteen kulloisessakin tilanteessa. Esimerkiksi Hawker Hurricanen vuonna 1935 ensilentonsa lentänyt prototyyppi samoin kuin ensimmäiset vuosina 1937–1938 rakennetut sarjakoneet oli varustettu kaksilapaisella puupotkurilla. Elokuussa 1938 koneeseen asennettiin kolmilapainen kaksiasentoinen metallirakenteinen säätöpotkuri joka oli peräti 135 kiloa puupotkuria painavampi mutta paransi nousuaikaa viiteen kilometriin minuutilla ja huippunopeutta yli 30 km/h. Tammikuussa 1939 kone sai puulapaisen vakiokierrospotkurin, jolla nousu- ja huippunopeudet paranivat edelleen. Puulapaisena potkuri oli metallipotkuria keveämpi. Kiinteät potkurit korvattiin jo ennen toista maailmansotaa säätö- ja vakionopeuspotkureilla.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text:
Hävittäjille asetetut tehtävät vaativat koneelta:
Lentokone on siis aselavetti, jonka ohjaajan on saatava vihollisen suhteen oikeaan asemaan, jotta aseita voidaan käyttää. Sen lisäksi lentokoneen on tähdätessä ja ammuttaessa lennettävä vakaasti, jotta ammunnalla saataisiin tulosta. Vaaditut ominaisuudet ovat ristiriidassa keskenään.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1920-luvun alussa hävittäjäkoneen (esimerkiksi Martinsyde F.4 Buzzard nopeus oli luokkaa 210–230 km/h, 1920-luvun puolessa välissä nopeus oli luokkaa 250 km/h (esimerkiksi Gloster Gamecock) ja vuosikymmenten vaihteessa vajaat 300 km/h. 1930-luvun alkupuolella päästiin hävittäjillä 350–400 km/h huippunopeuteen ja vuosikymmenen loppupuolella 400–550 km/h nopeuksiin. Nopein hävittäjä vuonna 1939 lienee ollut Supermarine Spitfire, joka lensi 5,7 km:n korkeudessa 582 km/h.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1920-luvun loppupuolen hävittäjä, Gloster Gamecock nousi 2 000 metriin neljässä minuutissa, mikä merkitsi noin 8 m/s nousunopeutta. Vuonna 1934 hankitun Bristol Bulldog IV:n nousunopeus matalalla oli 7–8 m/s luokkaa. 1930-luvun loppupuolen Gloster Gladiator nousi alakorkeuksissa lentoonlähtöteholla 13–14 m/s ja 3 000 metriin alle viidessä minuutissa, mikä sekin merkitsi yli 10 m/s nousunopeutta. Useimmat 1930-luvun lopun hävittäjät nousivat pinnassa 12–15 m/s. Paras nousija lienee ollut Curtiss CW-21 ”Demon”, joka nousi jopa 1 400 metriä minuutissa, mikä merkitsee yli 23 m/s nousunopeutta.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Gloster Gladiator lienee ollut 1930-luvun lopun hävittäjistä ketterin; sillä saattoi tehdä 360 asteen jatkuvan kaarron 10–11 sekunnissa, jolloin kaartosäde oli 90 metriä. Polikarpov I-153:n kaarto puolestaan kesti 12 sekuntia kaartosäteen ollessa 110 metriä. Yksitasoiset hävittäjät eivät näin hyviin arvoihin kyenneet pienemmän siipipinta-alansa ja sitä kautta suuremman siipikuormituksensa takia. Esimerkiksi ketteränä pidetty Morane-Saulnier M.S.406 teki 320 km/h nopeudella täyden ympyrän 16 sekunnissa, jolloin kaartosäteeksi muodostui 265 metriä. Alemmalla nopeudella kone pystyi tiukempiinkin kaartoihin. Myös ketteränä pidetty Brewster F2A kaarsi 350 km/h nopeudella 180 asteen kaarroksen seitsemässä sekunnissa. Ketteryys ja kaartotaistelukyky koostuivat toki muistakin asioista kuin kaartokyvystä. Esimerkiksi toisen maailmansodan aikana Isossa-Britanniassa tehdyissä kokeissa Curtiss Hawk kykeni poikkeuttamaan siivekkeet täysin yli 600 km/h nopeudessa kun taas Supermarine Spitfire kykeni vain 20–25 prosenttia siivekepoikkeutukseen.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Kaksi potkurin kehän läpi ampuvaa tahditettua kiväärikaliiperin (7,5–7,92 mm) konekivääriä koneen runkoon asennettuna oli vakioratkaisu vielä 1930-luvun alussa. Tulivoimaa lisättiin tästä sitten joko lisäämällä konekiväärien lukumäärää, suurentamalla konekiväärien kaliipeeria noin 0,5 tuumaan (12,7–13,2 mm) tai käyttämällä 20 mm konetykkejä. Karkeakaliipeeriset konekiväärit ilmestyivät ensi kerran vuonna 1937 Seversky P-35- ja Fiat G.50 –hävittäjiin, tykit samoihin aikoihin muun muassa Morane-Saulnier M.S.406, Polikarpov I-16, Heinkel He 112 ja Messerschmitt Me 109 –hävittäjiin.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Eteenpäin ampuva aseistus voitiin asentaa yksimoottoriseen koneeseen periaatteessa viidellä tavalla:


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1930-luvun kiväärikaliiperin konekiväärejä olivat Yhdysvaltojen 7,62 mm Browning M1919, Ison-Britannian 7,7 mm Vickers-konekivääri, Ranskan 7,5 mm MAC 1934 –konekivääri, Neuvostoliiton 7,62 mm ShKAS-konekivääri, Saksan 7,92 mm MG 17 –konekivääri ja Italian 7,7 mm Breda-SAFAT –konekivääri. Kiväärikaliiperin konekivääri painoi noin 10–15 kg. Aseiden tulinopeus oli vapaasti ampuvana 450–1 800 ls/min ja luodin lähtönopeus oli 700–900 m/s.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1930-luvun karkeakaliiperisia konekiväärejä olivat Yhdysvaltojen 12,7 mm Browning-Colt M2-konekivääri, Neuvostoliiton 12,7 mm Berezina-konekivääri ja Italian Breda-SAFAT –konekivääri. Karkeakaliiperinen konekivääri painoi noin 20–40 kg. Aseen tulinopeus oli vapaasti ampuvana 700–1 000 ls/min ja luodin lähtönopeus oli 700–900 m/s.


title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: 1930-luvun konetykkejä olivat Sveitsin Oerlikon FF, siitä Saksan kehittämä Mauser MG FF/M, Ranskan Hispano-Suiza HS.404 ja Neuvostoliiton ShVAK. Kaikkien tykkien kaliiperi oli 20 mm ja paino oli noin 24–43 kg. Aseiden tulinopeus oli 500–800 ls/min ja ammuksen lähtönopeus oli 600–900 m/s.


title: Abassad

text: Abassad oli alkukirkon piispa ja marttyyri. Lukuisten kidutusten jälkeen hänet teloitettiin Arrianuksen käskystä keisari Diocletianuksen aikana. Hänen muistopäivänsä on 23. joulukuuta.


title: Andy Moog

text: Andrew Donald "Andy" Moog (s. 18. helmikuuta 1960 Penticton, Brittiläinen Kolumbia) on entinen kanadalainen jääkiekkomaalivahti. Moog pelasi Edmonton Oilersissa vuodet 1980–87 ja voitti seurassa kolme Stanley Cupia. Vuodet 1988–93 hän pelasi Boston Bruinsissa, joka eteni kahdesti Stanley Cupin finaaleihin (1988 ja 1990).


title: Holma (Lahti)

text: Holma on asuinalue ja liikekeskus Lahdessa. Etäisyyttä Lahden keskikaupungilta Holmaan on noin 3,5 kilometriä pohjoiskoilliseen. Holma sijaitsee Lahden Mukkulan ja Kytölän suuralueiden rajalla. Asuinrakennuskanta painottuu Holmassa omakotitaloihin. Alueella sijaitsee useita myymälä- ja varastorakennuksia, jotka ovat vähittäiskaupan ja logistiikan yksiköiden käytössä. Holmaan on avattu 2009 Prisma, jolta on etäisyyttä Mukkulan ostoskeskukseen noin kaksi kilometriä, Hollolan Kukkilan lähikaupalle noin kolme kilometriä ja Asikkalan Anianpellon ostoskeskukseen noin 21 kilometriä.


title: Holma (Lahti)

text: Holman kautta kulkee Helsingin ja Lusin välinen seututie 140 sekä Lahden ja Jämsän välinen valtatie 24. Kaupunginosassa pysähtyy myös linja-autoliikenteen Heinolan ja Vääksyn suunnan pikavuoroja.


title: Holma (Lahti)

text: Holmassa on ollut autoliikkeitä, joista Auto-Salpa on siirtynyt Saksalaan ja Laakkonen Launeelle. Siellä on myös Päijät-Hämeen Puhelimen pääpaikka, joka on siirtynyt Dna:n omistukseen.


title: Peter Riegert

text: Peter Riegert (s. 11. huhtikuuta 1947) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjassa "Sopranos" sekä elokuvissa "Delta-jengi" (1978), "The Mask – naamio" (1994) ja "Traffic" (2000). Hänet tunnetaan myös lukuisista näytelmä- ja musikaalirooleista.


title: Peter Riegert

text: Ohjaajana, tuottajana ja käsikirjoittana Riegert debytoi vuonna 2000 lyhytelokuvassa "By Courier", joka sai Oscar-ehdokkuuden.


title: Sport Club Internacional

text: Sport Club Internacional (yleensä pelkkä Internacional, myös Inter tai Colorado) on brasilialainen jalkapallojoukkue Porto Alegren kaupungista. Joukkue perustettiin 4. huhtikuuta 1909. Internacional pelaa kotiottelunsa Beira Rio -stadionilla. Internacional voitti Fifan Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut 2006 voittaen finaalissa FC Barcelonan 1–0 . Internacionalin perinteikäs vastustaja on Grêmio, jonka kanssa he pelaavat kuuluisia "Gre–Nal"-otteluita.


title: Sport Club Internacional

text: Brasilialainen Carlitos on tehnyt Internacionalin historian eniten maaleja (326) ja samaa maata edustava Valdomiro on pelannut eniten otteluita (803).


title: Tim Matheson

text: Timothy Lewis Matthieson (s. 31. joulukuuta 1947 Glendale, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja.


title: Tim Matheson

text:
Matheson oli Jonny Questin äänenä "Jonny Quest" -televisiosarjassa (1964–1965). Hän näytteli lännensarjoissa "Virginialainen" (1969–1970), "Bonanza" (1972–1973) ja "The Quest" (1976).
Hän sai erityistä julkisuutta roolistaan elokuvassa "Delta-jengi" (1978).


title: Tim Matheson

text: Matheson on ohjannut elokuvia ja televisiosarjoja, kuten "Vakoilijoiden yhtiö" (1999), "Burn Notice" (2007–2010) ja "Sydänmailla" (2012–2015).


title: Tim Matheson

text: Työstään "West Wing" -sarjassa hän on ollut kahdesti ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi.


title: Paul Freeman

text: Paul Freeman (s. 18. tammikuuta 1943) on brittiläinen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvassa "Kadonneen aarteen metsästäjät" (1981) ja "Power Rangers" (1995). Ennen menestystään elokuvassa hän oli jo päässyt pitkälle teatteri- ja televisiourillaan.


title: Dynastinae

text: Dynastinae (”sarvikuonokkaat”) on kovakuoriaisiin ("Coleoptera") lehtisarvisten ("Scarabaeidae") heimoon kuuluva alaheimo.


title: Chokri Zaalani

text: Chokri Zaalani (, s. 9. lokakuuta 1980) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa tällä hetkellä EGS Gafsassa.


title: Rainer Bonhof

text: Rainer Bonhof (s. 29. maaliskuuta 1952) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän pelasi laitapuolustajana tai puolustavana keskikenttämiehenä.


title: Rainer Bonhof

text: Bonhofista tuli siihen mennessä nuorin saksalainen maailmanmestari, kun hänen joukkueensa voitti 7. heinäkuuta 1974 2–1 Alankomaiden Münchenin olympiastadionilla pelatussa loppuottelussa. Bonhof vieläpä syötti Gerd Müllerin voittomaalin. Hän pelasi urallaan 53 maaottelua ja teki niissä yhdeksän maalia.


title: Rainer Bonhof

text: Keskikenttäpelaajana Bonhof tunnettiin yhtenä lajin lujimmista vapaapotkujen ampujista sekä pitkien ja tarkkojen sivurajaheittojen antajista.


title: Rainer Bonhof

text: Pelaajauransa päätyttyä nilkkavammaan 1983 Bonhof siirtyi valmentajaksi. Muodollisen pätevyyden hän saavutti 1988 ja siirtyi kaksi vuotta myöhemmin Berti Vogtsin apuvalmentajaksi Saksan maajoukkueen. Kaksikko luotsasi maajoukkuetta kahdeksan vuoden ajan. Bonhof toimi vuonna 1998 myös lyhyen aikaa Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkuevalmentajana.


title: Rainer Bonhof

text: Marraskuussa 1998 Bonhof siirtyi Bundesliigassa putoamista vastaan kamppailevan Borussia Mönchengladbachin päävalmentajaksi. Hän ei onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta, mutta sai jatkaa kauden jälkeen tehtävissään. Lopulta kehno kauden aloitus johti potkuihin elokuussa 1999.


title: Rainer Bonhof

text: Syyskuussa 2006 Bonhof allekirjoitti hallitsevan Valioliigan mestarin Chelsean kanssa sopimuksen Saksan ja Itävallan alueen pelaajatarkkailijaksi ryhtymisestä. Hänet vapautettiin tehtävistään marraskuussa 2007.


title: Rainer Bonhof

text: Helmikuussa 2008 Bonhof palasi vanhan seuransa Borussia Mönchengladbachin palvelukseen seuran toiseksi varapuheenjohtajaksi.


title: With My Mind

text: With My Mind on suomalaisen rock-yhtyeen Kingston Wallin vuoden 1992 debyyttialbumilla "Kingston Wall I" julkaistu kappale.


title: With My Mind

text: Vuosien saatossa kappaleesta on noussut yhtyeen tunnetuimpia ja se on myös noussut jonkinlaiseksi fanisuosikiksi. Yhtye esitti sen lähes jokaisessa esiintymisessään uransa aikana. Se oli myös viimeinen kappale, jonka yhtye esitti viimeisessä julkisessa esiintymisessään 5. joulukuuta 1994 Helsingin Lepakossa. Kappaleesta julkaistiin vuonna 2005 "Real Live Thing" -livekokoelman promotoimiseen myös musiikkivideo, jossa oli pätkiä yhtyeen esiintymisistä.


title: Yrjö Takkula

text: Karl Yrjö Ilmari Takkula (4. helmikuuta 1899 Helsinki - 10. huhtikuuta 1962) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat filosofian maisteri, kapteeni Karl Edvard Takkula ja Augusta Maria Sederholm. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Hellä Meri Kiven kanssa.


title: Yrjö Takkula

text: Takkula kävi kuusi luokkaa Helsingin suomalaista normaalilyseota. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Tyrvään yhteiskoulusta vuonna 1921. Tykistön ampumakoulun Takkula kävi vuonna 1919 ja korkeamman päällystön kurssin vuonna 1923 sekä Sotakorkeakoulun matemaattis-luonnontieteellisen ja yleisteknillisen oppijakson Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1923–1925 ja Sotakorkeakoulun sotateknillisellä osastolla vuosina 1925–1927. Ilmavoimien tähystäjäkurssin hän kävi vuonna 1929 ja Ranskan sotakorkeakoulun vuosina 1930–1932.


title: Yrjö Takkula

text: Takkula liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 29. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 30. joulukuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hän haavoittui lievästi Schmardenissa 25. heinäkuuta 1916. Hän osallistui myös Libaussa vuonna 1917 järjestetylle sotakoulun B-kurssille.


title: Yrjö Takkula

text: Takkula saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi Jääkäritykistön 2. jääkäripatteriin, josta hänet komennettiin räjäytyskomennuskunnan päälliköksi eversti Wilkmanin ryhmän käyttöön (Jämsän ryhmä). Hänen tehtäväkseen tuli johtaa komennuskunta radan tuhoamistöihin. Tampereelle suuntautuneen operaation alussa hän rikkoi komennuskuntineen rautatien Orijärven pysäkin kohdalta sekä tuhosi vihollisen puhelinlinjat. Tämä tehtävä oli haastava, koska se suoritettiin vihollisen selustassa. Takkula palasi komennukseltaan takaisin 26. maaliskuuta 1918 ja määrättiin 3. jääkäripatteriin ja otti osaa taisteluihin Tampereella. Tampereen valloituksen jälkeen hänet siirrettiin tykistön uudelleenjärjestelyn myötä Jääkäritykistöprikaatin 3. jääkäripatteriston adjutantiksi ja hän otti osaa taisteluihin Viipurissa.


title: Yrjö Takkula

text: Takkula palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta hänet määrättiin tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä Kenttätykistörykmentti 1:een, missä hän toimi eri patterien päällikkönä ja aliupseerikoulun johtajana. Hänet siirrettiin 9. kesäkuuta 1920 Kenttätykistörykmentti 2:een patteriston komentajaksi, josta hänet siirrettiin edelleen 26. maaliskuuta 1925 Sotaväen esikuntaan. Hänet siirrettiin 5. syyskuuta 1925 komentajaksi Jääkäritykistörykmenttiin, mistä hänet siirrettiin 5. toukokuuta 1927 Yleisesikunnan järjestelytoimiston päälliköksi ja edelleen 27. marraskuuta 1931 ulkomaatoimiston päälliköksi. Järjestely- ja liikekannallepano-osaston käytettöön hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1932, josta hänet siirrettiin 26. syyskuuta 1932 alkaen Kenttätykistörykmentti 2:n komentajan apulaiseksi. Kenttätykistörykmentti 3:n komentajaksi hänet nimitettiin 1. heinäkuuta 1933, josta hänet siirrettiin 4. toukokuuta 1934 Armeijakunnan esikuntapäälliköksi.


title: Yrjö Takkula

text: Takkula osallistui talvisotaan II armeijakunnan esikuntapäällikkönä ja osallistui taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän toimi 3. divisioonan komentajana ja Salpausselän sotilasläänin komentajana sekä Tasavallan presidentin adjutanttina. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin II armeijakunnan (nimi myöhemmin Maaselän Ryhmä) esikuntapäälliköksi. Esikunnasta hänet siirrettiin rintamalle vuonna 1942 komentajaksi 4. divisioonaan ja hän osallistui taisteluihin Maaselän kannaksella. Vuonna 1943 hänet siirrettiin Laatokan Rannikkoprikaatin komentajaksi, missä tehtävässä hän palveli sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen Takkula toimi puolustuslaitoksen majoitusolojen tarkastajan käytössä vuoteen 1945 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi kiinteistöyhtiön toimitusjohtajaksi ja vuoden 1948 jälkeen Kansallis-Osake-Pankin Lautasaaren konttorin johtajaksi, missä tehtävässä hän oli vuoteen 1962 saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Yrjö Takkula

text: Takkula toimi Kenttätykistörykmentti 2:n kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1922 ja Yleisesikunnan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1928 ja puheenjohtaja vuosina 1929–1930. Hän osallistunut vuosina 1928–1929 armeijan uudelleenjärjestelyn suunnitteluun.


title: Federica Pellegrini

text: Federica Pellegrini (s. 5. elokuuta 1988) on italialainen uimari. Hän voitti 200 metrin vapaauinnissa olympiakultaa Pekingissä 2008 ja sai myös olympiahopeaa Ateenassa 2004. Hän on lisäksi saanut lukuisia mitaleja pitkän ja lyhyen radan maailman- ja Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Pellegrinillä on hallussaan maailmanennätys 200 metrin vapaauinnissa pitkällä radalla. Aiemmin hänellä oli nimissään myös 200 metrin vapaauinnin lyhyen ja 400 metrin vapaauinnin pitkän radan maailmanennätys.


title: Federica Pellegrini

text: Pellegrini syntyi Miranossa, Venetsian maakunnassa. Hänellä on nuorempi veli Alessandro.


title: Mohamed Jedidi

text: Mohamed Jedidi (s. 10. syyskuuta 1978) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä ja keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Libyan pääsarjassa pelaavaa Asswehlya. Jedidi edusti myös Tunisian jalkapallomaajoukkuetta vuoden 2004 olympialaisissa ja oli samana vuonna voittamassa Afrikan-mestaruutta.


title: Ištwan

text: Ištwan (tai Istwan) on suomalaisen rock-yhtyeen Kingston Wallin vuoden 1993 "Kingston Wall II" albumilla julkaistu kappale.


title: Ištwan

text: Tyyliltään kappale on erittäin folktyyppinen ja sisältääkin enemmän akustista kitaraa yhtyeen yleisen sähkökitaran käytön sijaan. Vaikutteita kappaleessa on mm. irlantilaisesta kansanmusiikista sekä mahdollisesti myös Led Zeppelinin "Black Mountain Sildesta" (albumilta "Led Zeppelin I", 1969). Kappale kuuluu myös ns. suurempaan musiikilliseen kokonaisuuteen, jonka muodostavat albumin "Kingston Wall II"n kolme ensimmäistä kappaletta "We Cannot Move", "Istwan" ja "Could It Be So?".


title: Ištwan

text: Yhtyeen lisäksi kappaleessa mukana oli Ufo Mustonen, joka soitti kappaleessa viulua.


title: Bernhard Cullmann

text: Bernhard "Bernd" Cullmann (s. 1. marraskuuta 1949) on saksalainen jalkapalloilija. Hän voitti maailmanmestaruuden 1974 ja Euroopan-mestaruuden 1980.


title: Bernhard Cullmann

text: Hän aloitti uransa 1969 SpVgg Porz -joukkueessa, kunnes siirtyi 1. FC Kölniin 1970. Hän pelasi seurassa 341 ottelua Bundesliigaa, kunnes lopetti terveyssyistä 1983.


title: Bernhard Cullmann

text: Cullmann edusti 40 kertaa Länsi-Saksaa vuosien 1973 ja 1980 välillä. Maaleja hän teki kuusi. Hän osallistui MM-kisoihin 1974 ja 1978 sekä EM-kisoihin 1980. Maailmanmestaruuteen päättyneissä MM-kisoissa 1974 hän pelasi kolme ottelua ja teki yhden maalin alkulohko-ottelussa Australiaa vastaan. Vuonna 1980 hän oli voittamassa Euroopan-mestaruutta ja tuli loppuottelussa kentälle vaihdosta 55. minuutilla.


title: Kohtla-Nõmme

text: Kohtla-Nõmme on kauppala ja entinen kunta Itä-Virumaalla Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Toila, Kohtla ja Kohtla-Nõmme yhdistettiin Toilan kunnaksi. Tällöin Kohtla-Nõmmen kunta menetti itsenäisen asemansa ja siitä tuli Toilan kuntaan kuuluva kauppala (alev).


title: Kohtla-Nõmme

text: Kohtla-Nõmme sijaitsee Tallinna–Narva-rautatien varrella.


title: Kohtla-Nõmme

text: Pinta-alaa Kohtla-Nõmmen kunnalla oli 4,7 km², asukkaita 1 250 ja väestötiheys 265 as./km². Kohtla-Nõmmen kunnanjohtaja oli Illart Jool.


title: Kohtla-Nõmme

text: Kunnan naapureita olivat Kohtlan ja Lüganusen kunnat sekä Kohtla-Järven kaupunki. Matkaa maakuntakeskukseen Jõhviin kunnasta oli 17 kilometriä ja Kohtla-Järveen 10 kilometriä.


title: Kohtla-Nõmme

text: Kohtla-Nõmmen maaperästä löytyy öljyliusketta eli palavaakiveä ja kunnassa onkin aiheeseen liittyvä Kohtla Kaevanduspark-Muuseum -museo.


title: Kohtla-Nõmme

text: Kunnassa on toiminut Kohtla Põhikool -koulu, jossa opiskeli vuonna 2008 90 oppilasta ja työskenteli 17 opettajaa. Lisäksi paikkakunnalla oli "Liblikas"-niminen esikoulu, jossa oli 32 lasta sekä lastenkoti.


title: Kohtla-Nõmme

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kohtla-Nõmmen kunnassa (ja samalla Kohtla-Nõmmen kauppalassa, "alev") oli 1 032 asukasta, joista 696 (67,4 %) oli virolaisia, 285 (27,6 %) venäläisiä ja 45 (4,4 %) muita kansallisuuksia.


title: Kohtla-Nõmme

text: Tunnettuja kohtlanõmmelaisia ovat:


title: Sydney Football Stadium

text: Sydney Football Stadium (puhekielessä usein SFS, aiemmin Aussie Stadium) on jalkapallo- ja rugbystadion Australian suurimmassa kaupungissa Sydneyssä. Stadionia käyttävät A-Leaguessa pelaava jalkapallojoukkue Sydney FC sekä rugbyjoukkueet Sydney Roosters ja New South Wales Waratahs. Stadionille mahtuu 45 500 katsojaa.


title: Shine On Me

text: Shine On Me on suomalaisen rock-yhtyeen Kingston Wallin toisella albumilla "Kingston Wall II" (1993) julkaistu kappale.


title: Shine On Me

text: Kappale on mm. With My Mindin (albumilta "Kingston Wall I", 1992) ohella yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ja se on saanut vuosien saatossa jopa pientä radiosoittoakin Suomessa. Tyyliltään kappaleessa on huomattavissa vaikutteita Pink Floydista, Creamista ja Jimi Hendrixistä. Kappaleessa on huomattavasti vaikutteita Richard Thompsonin Pour down like silver levyn Nights come in kappaleesta.


title: Shirley Babashoff

text: Shirley Frances Babashoff (s. 31. tammikuuta 1957) on entinen yhdysvaltalainen uimari. Hän voitti kultamitalit 4x100 metrin viesteistä olympialaisissa 1972 ja 1976. Lisäksi hän sai vuonna 1972 olympialaisissa kaksi ja vuonna 1976 neljä hopeamitalia. Useita mitaleja, mukaan lukien kaksi kultaa, kertyi myös maailmanmestaruuskilpailuista.


title: Shirley Babashoff

text: Babashoff otettiin International Swimming Hall of Fameen vuonna 1982. Myös hänen veljensä Jack Babashoff ja siskonsa Debbie Babashoff ovat toimineet uimareina.


title: Karl Edvard Takkula

text: Karl Edvard Takkula (18. maaliskuuta 1870 Huittinen - 3. tammikuuta 1944) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Kaarle Takkula ja Katariina Ulander. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1897 Augusta Maria Sederholm, joka kuoli vuonna 1919.


title: Karl Edvard Takkula

text: Takkula kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna1888 ja liittyi Länsisuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui vuonna 1891 ja maisteriksi vuonna 1894.


title: Karl Edvard Takkula

text: Takkula työskenteli tilanomistajana Huittisissa vuosina 1895 - 1903, jonka jälkeen hän siirtyi virkailijaksi Kansallis-Osake-Pankkiin ja työskenteli virkailijana vuoteen 1905 saakka, jolloin hän sai töitä henkivakuutusyhtiö Kalevasta. Kalevaa hän palveli vuoteen 1915 saakka, jolloin hän suuntasi katseensa jääkäriliikkeeseen.


title: Karl Edvard Takkula

text: Kuten todettua Takkula työskenteli henkivakuutusyhtiö Kalevassa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 29. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, mistä hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon ja komennettiin toimistoapulaiseksi Suomen-toimistoon Berliiniin.


title: Karl Edvard Takkula

text: Takkula saapui Suomeen kuriirina Ruotsin kautta Vaasaan luutnantiksi ylennettynä 18. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin komppanianpäälliköksi 1. jääkärirykmentin 2. Kristiinan pataljoonan 2. komppaniaan. Kristiinan pataljoonan komentajana hän toimi 16. maaliskuuta – 20. huhtikuuta välisen ajan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Laviassa, Suodenniemellä, Mouhijärvellä, Karkussa, Epilän-Tampereen akselilla ja Lempäälässä.


title: Karl Edvard Takkula

text: Takkula toimi sisällissodan jälkeen 1. kesäkuuta 1918 alkaen uudelleen pataljoonankomentajana, josta hänet siirrettiin 8. heinäkuuta 1918 Karjalan kaartin rykmenttiin, missä hän toimi aluksi komppanianpäällikkönä ja myöhemmin 1. pataljoonan komentajana. Armeijasta hän erosi 1. kesäkuuta 1921 ja siirtyi liikemieheksi, kunnes vuonna siirtyi Keskusosuuskunta Labor rl:n palvelukseen toimien yrityksessä kielenkääntäjänä, kirjeenvaihtajana ja Labor-lehden toimittajana. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Pascal Lamy

text: Pascal Lamy (s. 8. huhtikuuta 1947 Levallois-Perret) on ranskalainen poliitikko. Lamy toimi Euroopan unionin kauppa-asioista vastaavana komissaarina vuosina 1999–2004. Vuosina 2005–2013 hän oli Maailman kauppajärjestön (WTO) pääjohtaja.


title: Pascal Lamy

text: Lamy on ollut Ranskan Sosialistisen puolueen jäsen vuodesta 1959 alkaen.


title: Jack Babashoff

text: Jack Babashoff, Jr. (s. 13. heinäkuuta 1955) on entinen yhdysvaltalainen uimari. Hän sai hopeaa sadan metrin vapaauinnista vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montréalissa. Hän voitti mitaleita myös Pan-Amerikan kisoissa. Jackin sisko on 1970-luvulla kahdeksan olympiamitalia kerännyt Shirley Babashoff.


title: Kustaa Talas

text: Kustaa Leander Talasmäki myöh. Talas (3. huhtikuuta 1892 Ilmajoki - 20. lokakuuta 1944) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Herman Talasmäki ja Maria Kuula. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1936 Hilma Maria Bergbomin kanssa.


title: Kustaa Talas

text: Talasmäki kävi kansakoulun ja maatalouskoulun.


title: Kustaa Talas

text: Talasmäki työskenteli asioitsijana ennen kuin läksi ensimmäisen maailmansodan puhjettua Venäjälle, missä hän liittyi vapaaehtoisena 7. Siperialaisen tarkka-ampujarykmentin 7. komppaniaan ja otti osaa taisteluihin Puolan rintamalla perääntymisvaiheen aikana haavoittuen Varsovan lähellä. Haavojaan hänet lähetettiin parantelemaan toipumislomalle Suomeen. Suomessa hän ei kauaa viihtynyt vaan veri veti taisteluihin, mutta nyt suunta olikin entisen vihollisen leiriin.


title: Kustaa Talas

text: Venäjän armeijasta toipumislomalle päässyt Talasmäki matkusti Saksaan ja liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 12. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Kustaa Talas

text: Talasmäki saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi ensin 4. jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, mistä hänet siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 2. huhtikuuta ja hän osallistui taisteluihin Viipurissa.


title: Kustaa Talas

text: Talasmäki palveli sisällissodan jälkeen 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, josta hänet siirrettiin 6. heinäkuuta 1918 koulutusaliupseeriksi Kaartin jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Jääkäriprikaatin miinanheittokomppaniaan hänet siirrettiin 17. tammikuuta 1919. Tässä elämänsä vaiheessa hän muutti nimensä Talakseksi. Seuraavaksi hänet siirrettiin 1. huhtikuuta 1921 Kajaanin sissipataljoonan konekiväärikomppaniaan, mistä hän oli komennettuna koulutusaliupseeriksi Reserviupseerikoulun miinanheittäjäosastoon 19. huhtikuuta 1921 - 1. syyskuuta 1922 väliseksi ajaksi, jonka jälkeen erosi armeijasta ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen. Suojeluskunnassa hänet sijoitettiin Isonkyrön suojeluskunnan paikallispäällikköksi 25. lokakuuta 1922 ja hän palveli tehtävässä 1. elokuuta 1924 saakka, jonka jälkeen hän astui uudelleen armeijan palvelukseen ja hänet sijoitettiin talous- ja kuormastovääpeliksi 7. Erilliseen konekiväärikomppaniaan. konekiväärikomppaniasta hänet siirrettiin edelleen 1. syyskuuta 1925 Kaartin Jääkäripataljoonaan, mistä hän erosi 1. syyskuuta 1927 ja siirtyi liikealalle. Liikealalla hän viihtyi muutaman vuoden kunnes astui jälleen armeijan palvelukseen 1. toukokuuta 1930 ja hänet sijoitettiin rehumestariksi Pioneeripataljoonaan, mutta joutui eroamaan sairauden tähden jo 31. maaliskuuta 1931. Sairastuttuaan hän oli sen jälkeen höidettavana Jääkärikodissa Kuolemajärvella. Kuolemajärveltä päästyään hän toimi vuodesta 1937 alkaen maänviljelijänä Vöyrissä vuoteen 139 saakka, jonka jälkeen hän siirtyi Wärtsilä Yhtymä Oy:n Vaasan konepajan palvelukseen ja oli sen palveluksessa vuoteen 1943 saakka. Hänet on haudattu Ylihärmään.


title: Vaduzin roomalaiskatolinen hiippakunta

text: Vaduzin roomalaiskatolinen hiippakunta on hiippakunta, joka kattaa Liechtensteinin ruhtinaskunnan. Paavi Johannes Paavali II perusti arkkihiippakunnan 2. joulukuuta 1997. Tätä ennen Liechtenstein kuului sveitsiläiseen Churin roomalaiskatoliseen hiippakuntaan. Arkkipiispana on ollut perustamisesta lähtien Wolfgang Haas. Arkkihiippakuntaan kuuluu 12 seurakuntaa.


title: Jason Lezak

text: Jason Edward Lezak (s. 12. marraskuuta 1975) on yhdysvaltalainen uimari. Hän syntyi Irvinessä, Kaliforniassa, ja valmistui Irvine High Schoolista sekä sittemmin Kalifornian yliopistosta Santa Barbarassa. Hän on voittanut viesteissä lukuisia mitaleja, mukaan lukien neljä olympiakultaa vuosina 2000, 2004 ja 2008.


title: Jason Lezak

text: Lezak otettiin International Jewish Sports Hall of Fameen vuonna 2006.


title: Camelia Potec

text: Camelia Alina Potec (s. 19. helmikuuta 1982) on romanialainen uimari. Hän voitti kultaa 200 metrin vapaauinnista vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa. Mitaleja on kertynyt myös muista kansainvälisistä kilpailuista, ja vuonna 2004 Potec voitti Mare Nostrumin.


title: Väinö Talasjoki

text: Väinö Vilhelm Sellgren myöh. Talasjoki (14. joulukuuta 1883 Nurmijärvi - 5. helmikuuta 1952) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä August Vilhelm Sellgren ja Iida Vilhelmiina Olin. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Maria Karjalaisen kanssa.


title: Väinö Talasjoki

text: Sellgren kävi viisi luokkaa Helsingin suomalaista normaalilyseota ja erosi sen kuudennelta luokalta vuonna 1902. Opintojensa jälkeen hän työskenteli maanviljelijänä Nurmijärvellä sekä sen ohella lyhyen ajan vuosina 1909 ja 1910 Vihdin piirin virkaatekevänä nimismiehenä.


title: Väinö Talasjoki

text: Tallgren liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 19. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamapalveluksensa jälkeen hänet siirrettiin pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917.


title: Väinö Talasjoki

text: Sellgren saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin 1. jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, mistä hänet siirrettiin 25. maaliskuuta 1918 koillisrintamalle ja sijoitettiin komppanianpäälliköksi Kuolajärven pataljoonaan konekiväärikomppaniaan ja kyseisessä joukossa hän otti osaa taisteluihin Kuivitsassa ja Kilislammella.


title: Väinö Talasjoki

text: Sellgren siirtyi sisällissodan jälkeen Lapin ryhmän II pataljoonan 5. komppaniaan, mistä hän erosi palveluksesta 9. marraskuuta 1918 ja liittyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja toimi vuosina 1919 – 1921 paikoitellen paikallispäällikkönä Vihdin suojeluskunnassa. Vuonna 1920 hän toimi myös jonkin aikaa Vihdin piirin virkaatekevänä nimismiehenä. Vihdistä hänet nimitettiin piirin nimismieheksi Tuusniemelle syksyllä vuonna 1921. Poliisin tehtävistään hän erosi 1. heinäkuuta 1932. Sellgren vaihtoi nimensä vuonna 1935 "Talasjoeksi".


title: Väinö Talasjoki

text: Talasjoki osallistui talvisotaan päällikkönä aluksi 78. Kuormastokomppaniassa, josta hänet siirrettiin myöhemmin Huoltokoulutuskeskuksen täydennyskomppaniaan. Välirauhan aikana hän toimi kuormastoupseerina Kenttätykistörykmentti 14:n II patteristossa ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi 13. Kenttähevossairaalaan, mistä hänet kotiutettiin vuonna 1942. Hänet haudattiin Vihtiin.


title: Sora

text: Sora on kivennäismaalaji, jonka vallitseva raekoko on 2–20 mm, toisissa luokituksissa 60 mm asti. Soraa pienemmistä rakeista koostuva maalaji on hiekkaa, isommat rakeet ovat kiviä. Kivet ovat ainakin jossain määrin pyöristyneitä ja puhdaspintaisia. Sora on hyvin vettäläpäisevä maalaji, koska sen hienot ainekset ovat huuhtoutuneet pois.


title: Sora

text: Soraa syntyy kallion rapautuessa. Joet ja rannan aallot kasaavat vesieroosion irroittamaa soraa laajoiksi sorakentiksi. Jääkauden aikana syntyi laajoja soraesiintymiä.


title: Sora

text: Suomessa ja Pohjoismaissa sekä muilla jäätiköityneillä alueilla sora on useimmiten someroa eli harjusoraa, jossa on kiviä 10–50 painoprosenttia, tai rantasoraa. Harvinaisempaa on moro, joka on rapakiven rapautuessa syntynyttä soraa.


title: Sora

text: Vesialueiden kuten merien rannoilla sora lajittuu helposti myös "pikkukiviksi", joiden terävät kulmat ovat hioutuneet pyöreiksi. Myös jäätikköjoen virtauksen synnyttämässä harjusorassa, jollaista sora yleensä Suomessa ja Fennoskandiassa on, kivet ovat pyöreäksi hiotuneita, mutta mukana on yleensä myös pienempiä raekokoja.


title: Sora

text: Soraa käytetään yleisesti teiden pintamateriaalina. Suomen tieverkosta on sorateitä noin kolmasosa, 28 000 kilometriä. Suomessa tien päällystäminen kannattaa yleensä vasta, kun tien liikennemäärät ovat yli 300 autoa vuorokaudessa.


title: Sora

text: Kasvillisuusalustana sora on huono vaihtoehto, koska vedenläpäisykyvyn takia myös ravintoaineet ovat huuhtoutuneet. Soraa käytetäänkin erityisesti rakennuspohjana, koska routaa ei esiinny vedettömässä maa-aineksessa. Helppo liikuteltavuus on myös yksi rakentamisessa edullinen tekijä soralla.


title: Sora

text: Rakennustöissä käytetään eri kohteissa erilaista soraa tai mursketta. Sora lisää kantavuutta ja auttaa ohjaamaan veden oikeisiin paikkoihin. Soran raekoko vaikuttaa siihen, miten kosteus etenee sorakerroksessa ylöspäin.


title: Sora

text: Soran karkeusteille on olemassa kansanomaisia nimityksiä. Esimerkiksi erittäin karkeasta sorasta käytetään nimitystä "rompooli".


title: Sora

text: Soralla voidaan korvata luontopoluilla pitkospuita, mikäli maaperä sopii siihen. Sorastaminen on huomattavasti edullisempaa kuin pitkosten rakentaminen. Soiden yli vieviä pitkospuureittejä ei sorasteta, johtuen maisemallisista syistä.


title: Anatoli Martšenko

text: Anatoli Tihonovitš Martšenko (, , 23. tammikuuta 1938 Barabinsk, Neuvostoliitto – 8. joulukuuta 1986 Tšistopolin vankila, Neuvostoliitto) oli vaikutusvaltainen ja tunnettu neuvostoliittolainen toisinajattelija, kirjailija ja ihmisoikeusaktivisti. Hänelle myönnettiin postuumisti ensimmäinen Euroopan parlamentin Saharov-ihmisoikeuspalkinto vuonna 1988 (yhdessä Nelson Mandelan kanssa; ketään muuta ei toistaiseksi (2008) ole postuumisti palkittu).


title: Anatoli Martšenko

text: Ukrainalaissukuinen mutta Venäjällä vaikuttanut Martšenko oli alkuperäiseltä ammatiltaan öljynporaustyöläinen, eikä hänellä ollut älymystötaustaa. Hän kuitenkin radikaalistui, alkoi kirjoittaa ja harjoittaa politiikkaa sen jälkeen, kun hänet oli nuorena vangittu tekaistujen syytteiden nojalla. Työleireillä ja vankiloissa hän paneutui opintoihin ja alkoi solmia yhteyksiä toisinajattelijoihin.


title: Anatoli Martšenko

text: Martšenko tuli tunnetuksi teoksellaan Moi pokazanija (Мои показания, Todistukseni), joka on omaelämäkerrallinen kuvaus hänen tuolloin tuoreesta vankeusajastaan neuvostoliittolaisilla työleireillä ja vankilassa. 1967 valmistunut teos levisi aluksi maan alla laittomana samizdatina Neuvostoliitossa. Teos aiheutti suuren kohun, kun se julkaistiin lännessä 1969 (esim. engl. My Testimony). Se teki lukijoille selväksi niin Neuvostoliitossa kuin ympäri maailmaa, että Neuvostoliiton vankileirit eivät olleet kadonneet Stalinin myötä.


title: Anatoli Martšenko

text: Martšenko ryhtyi toimimaan aktiivisesti myös Neuvostoliiton ihmisoikeusliikkeessä. Hän oli perustamassa Moskovan vaikutusvaltaista Helsinki-ryhmää, joka vaati Etykissä 1975 luvattujen ihmisoikeuksien kunnioittamista ja sai paljon seuraajia. Martšenko järjesti mielenosoituksia ja vetoomuksia sekä kirjoitti lukuisia avoimia kirjeitä. Viranomaiset ahdistelivat häntä jatkuvasti ja hänet tuomittiin vankeuteen useaan kertaan. Kaiken kaikkiaan hän vietti noin 20 vuotta vankilassa ja maansisäisessä karkotuksessa. Hän oli aikansa tärkeimpiä neuvostoliittolaisia mielipidevankeja.


title: Anatoli Martšenko

text: Martšenko sairastui aivokalvontulehdukseen ja kun se jäi hoitamatta, hän kuuroutui. Martšenko kuoli kuudennen vankeuskautensa aikana Tšistopolin vankilan sairaalassa 48-vuotiaana yli kolmen kuukauden syömälakon jälkeen, jolla hän pyrki kaikkien mielipidevankien vapauttamiseen Neuvostoliitossa. Hänen kuolemansa johti kansainväliseen vastalauseiden myrskyyn, joka oli keskeisiä syitä sille, että silloinen NKP:n pääsihteeri Mihail Gorbatšov vapautti viikon kuluttua Andrei Saharovin, joka palasi Moskovaan riemusaatossa. Tammikuun puolella Gorbatšov antoi 1987 määräyksen vapauttaa poliittisia vankeja suuressa mittakaavassa.


title: Subliimi

text: Subliimi (, katsoa ylöspäin jostakin) eli ylevä on esteettinen kategoria ja tunnetila. Subliimilla viitataan eri asiayhteyksissä johonkin valtavaan, mihin ei voi muita verrata, ja jota ei voi mitata, laskea tai jäljitellä. Laajasti käsitettynä tämä valtavuus voi olla fyysistä, moraalista, älyllistä, metafyysistä tai taiteellista. Subliimiin on yleensä viitattu puhuttaessa luonnonilmiöistä, kuten jylhästä vuoristosta tai raivoavasta merestä. Subliimi voidaan liittää myös ihmisiin, kuten suuriin persoonallisuuksiin, sotasankareihin, keksijöihin ja marttyyreihin. Näin laajasti käsitettynä subliimilla tarkoitetaan ylipäätään jotain valtavaa ilmiöitä tai asiaa.


title: Subliimi

text: Subliimi voi olla myös tunnetta kuvaava sana. Tällöin se on yksi esteettisistä kategorioista. Subliimin kokemusta on esteettisissä tutkimuksissa kuvailtu kohonneena itsetuntona. Siihen liittyy myös muita tunteita kuten hämmästystä, kunnioitusta ja ihmettelyä. Subliimi on nautinnollinen tunne, vaikka sen alkuperäisenä syynä jotkut tutkijat pitävät mielipahan tunteita, kuten pelkoa tai pienuuden tunnetta. Yksinkertaisesti sanottuna subliimin kokemuksen lähde voi olla mikä tahansa ihmisen itsesuojeluun liittyvä asia.


title: Subliimi

text: Jotkut estetiikan tutkijat lukevat myös uskonnollisen kokemuksen subliimin joukkoon, koska siinä on mukana ylevälle tyypillistä kunnioituksen sekaista hämmästystä. Teologi Rudolf Otton mielestä subliimi ei ole sama kuin pyhyyden kokemus, koska pyhässä on suurempi voimalataus. Hänen mukaansa, samalla kun se luo levottomuutta, pyhyyden kokemus antaa ihmiselle myös onnen. Ottolle uskonnollisen kokemuksen syy on transsendenttinen.


title: Subliimi

text: Subliimi-käsitteen syntyminen liittyy uuden ajan murrokseen ja se tuotiin kauneuskeskusteluun mukaan 1700-luvun alussa. Sitä ennen subliimia oli käytetty tyyliä kuvaavana terminä antiikin ajalta olevassa tyylitutkielmassa "Perì hýpsous". Teoksen nimi kääntyy kirjaimellisesti ”korkeasta” ja se käsittelee tyyliä jota voisi sanoa korkealentoiseksi. Toisinaan sen merkitys vivahtaa voimakkaaseen, intensiivisen suureen tai valtavaan. ”Korkea” on käännetty latinankielessä subliimiksi, jota on käytetty myös muiden kielten käännöksissä. Se ei vastaa kuitenkaan nykyaikaista subliimi-käsitettä. Tutkielma kirjoitettiin todennäköisesti ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Kirjoittajasta ei olla päästy yksimielisyyteen, mutta häntä kutsutaan yleisesti Pseudo-Longinukeksi. Tutkielman vaikutus myöhempien aikojen taideteorioihin on kuitenkin ollut huomattava 1500-luvulta alkaen, jolloin se julkaistiin ensimmäisen kerran painettuna. 1800-luvulle saakka se leimasi kaikkea esteettistä keskustelua.


title: Subliimi

text: 1700-luvulla koettiin suuria muutoksia estetiikan historiassa, kun kauneuskeskusteluun tuotiin lisää uusia elämyskäsitteitä, sekä kehitettiin teorioita ihmisen sielullisista kyvyistä. Uusiksi käsitteiksi tulivat mukaan muun muassa subliimi ja pittoreski. Kauneuden lähialueiden mukaan tuominen voidaan nähdä joko kauneuden hajottamisesta osiin tai sen täydentämisenä lisäkäsittein. Se johti rikkaampiin ja asiantiloja paremmin kuvaaviin teorioihin, mutta samalla monimutkaisti ja epäyhtenäisti niitä. Voimakkaimmaksi näistä uusista käsitteistä kasvoi ajan myötä juuri subliimi.


title: Subliimi

text: Subliimi nousi yleisen keskustelun aiheeksi, kun 1600- ja 1700-lukujen vaihteessa eräät englantilaiset matkailijat kirjoittivat kokemuksiaan "Grand Tour" -matkoiltaan. Grand Tour oli rikkaiden nuorten miesten tekemä pitkäkestoinen matka Englannista Ranskaan, Alppien yli Italiaan ja takaisin. Muun muassa Anthony Ashley Cooper (eli lordi Shaftesbury), John Dennis ja Joseph Addison matkustivat Alppien yli ja kuvailivat kirjoituksissaan sen herättämiä tuntemuksia. He kertoivat siellä kokemistaan kauhun, sopusoinnun ja epätoivon tunteista, jotka kaikki tuntuivat oudon nautinnollisilta. Kirjoittajat eivät käyttäneet subliimi-sanaa yksimielisesti, vaan omia laatusanojaan kuvauksissaan. Elämykset olivat näissä kirjoituksissa enemmänkin visuaalisia, kuin antiikin ajan retorisia. Jo 1700-luvun puolessa välissä puhe subliimista oli muodikasta.


title: Subliimi

text: Addison käsitteli "The Spectator" -lehdessä näitä kokemuksia, varsinkin kirjoituksessaan "Pleasures of the Imagination".


title: Subliimi

text: Irlantilainen Edmund Burke yhdisti ensimmäisenä teorian subliimista erottaen sen omaksi kategoriaksi kauneudesta. Edellä mainittuja matkakirjoituksia ja niiden innoittamaa runoutta pidetään alkusysäyksenä Burken tutkimukselle subliimista. Hänen kauneutta ja subliimia käsittelevä teoksensa "A Philosophical Enquiry Into The Origin Of Our Ideas Of The Sublime And Beautiful" julkaistiin vuonna 1757. Burken mukaan ”subliimi on nautinnollinen tunne, mielihyvää, joka syntyy pystyessämme tarkkailemaan kauhistuttavaa asiaa ilman että se on suoraan vaaraksi itsellemme”. Eli subliimi syntyy voidessamme tarkkailla pelottavaa ilmiötä turvallisen välimatkan päästä. Tutkielmassaan hän nostaa esiin myös muita asioita, jotka saavat aikaan subliimin kokemuksen, kuten valtavat ja äärettömät asiat, mutta näissä kaikissa hän näkee pelon tunteen olevan mukana jollain tavoin. Tämä ajatus on synnyttänyt niin sanotun pelkoteorian.


title: Subliimi

text: Burke eritteli subliimin ihmisessä aiheuttavia tunteita. Hänen mukaansa suurin subliimin aiheuttama tunne on hämmästys ("astonishing"), joka täyttää ihmismielen kokonaan. Tässä hämmästyksessä on mukana jonkin verran kauhun tunnettakin. Muita vähäisempiä subliimin aiheuttamia vaikutuksia on ihailu ("admiration"), palvonta ("reverence") ja kunnioitus ("respect").


title: Subliimi

text: Immanuel Kant kehitti Burken esittämää subliimin teoriaa. Kantin mukaan ylevä on kohottava tunne, kun pystymme järkemme avulla pääsemään eroon valtavuuden ahdistavuudesta. Tuolloin olemme yhteydessä järkemme kautta tuonpuoleiseen todellisuuteen, ja pystymme muodostamaan mielikuvia yhä mahtavammammista ilmiöistä. Sen takia suurin ja vahvinkin subliimin syy on mitätön, eikä se voi lannistaa ihmistä. Kantin teoria vaatii uskoa yliluonnolliseen todellisuuteen. Se poikkeaa myös Kantin yleisesteettisestä teoriasta. Kauniin kohdalla Kant nojautuu makuun ja tunteeseen, mutta ylevän kohdalla järkeen.


title: Subliimi

text: Kant jakoi subliimin matemaattiseen ja dynaamiseen. Matemaattinen ylevä liittyy kokoon. Se syntyy ilmiön ylittäessä mielikuvituksemme edellytykset, esimerkiksi tähtitaivaan valtavuuden. Dynaaminen subliimi perustuu voimaan. Jokin mielletään pelottavaksi – voimakkaaksi tai uhkaavaksi – kuitenkin niin ettei sitä pelätä, vaan ainoastaan ajatellaan vastarintamme olevan turhaa.


title: Subliimi

text: Saksalaisessa idealismissa ja romantiikassa subliimista tuli keskeinen 1800-luvulla. Subliimi sai näissä spekulatiivisen filosofian teorioissa idealistisia muotoja. Filosofit korostivat teorioissaan äärettömyyden ainesta, eli rajattomuutta ja tyhjentämättömyyttä.


title: Subliimi

text: Tämän ajan tunnettuja filosofeja ovat Friedrich von Schelling, G. W. F. Hegel ja Friedrich Vischer. Schellingin mukaan subliimi on äärettömän sisältyminen äärelliseen. Hegelin mukaan subliimi on aatteen yritys ilmaista koko äärettömyyttään. Vischerin mukaan subliimin suhde ilmiöön on kielteinen, kamppaileva, eli se ei sulaudu siihen kuten kauniissa.


title: Subliimi

text: Subliimin kokemuksen henkisestä prosessista on oltu eri mieltä. Edmund Burke esitti subliimin pohjalla olevan aina jonkinlainen pelko. Kaikki eivät kuitenkaan ole olleet samaa mieltä tästä niin sanotusta pelkoteoriasta. Eräät esteetikot, kuten Gustav Fechner, Theodor Lipps ja Johannes Volkelt, hylkäsivät kokonaan pelon subliimin aiheuttajana. Heidän mielestään pelolla, eikä ylipäätään millään mielipahalla ei ole tekemistä ylevän kokemuksen kanssa. Subliimi on ainoastaan mielihyvää aiheuttava, kohottava, kokemus. Volkeltin mukaan mielipahan tunne ylevän pohjana on jopa estetiikan taru. Ylevään kuuluva itsetunnon kohoaminen saattaa tosin esiintyä aikaisemman mielipahantunteen vastavaikutuksena, mutta se ei ole välttämätöntä kyseiselle tunnelmalajille. Esimerkiksi K. S. Laurila halusi selittää pelon pois ja korvata sen muilla mielipahan käsitteillä, kuten ahdistavalla, masentavalla ja nujertavalla..


title: Subliimi

text: Joidenkin mielestä pelko tai mielipaha on ollut ensin kokijalla, mutta ne voitettuaan tunteet korvautuvat mielihyvällä mahdollistaen ylevän kokemisen. Tämän pelon häviäminen tarkoittaisi kantilaista pyyteetöntä mielentilaa, mikä mahdollistaa esteettisen tarkastelun, mitä mieltä on Yrjö Hirn. Eino Krohnin mukaan mielipaha tai turvallinen välimatka ei tee kokemasta ylevää, vaan lisäksi tarvitaan myös esteettinen asenne.


title: Subliimi

text: Subliimia on pyritty selittämään tunnestautumisperiaatteen () avulla, jota kehiteltiin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Tämän teorian alullepanija oli Friedrich Vischer. Hän selitti, että kun luonnonilmiöt tuntuvat sisältävän tiettyjä tunnelaatuja, se johtuu siitä, että ihminen heijastaa omia tunteitaan niihin ja siten vastaanottaa ne ikään kuin ilmiöön kuuluvina. Subliimin kohdalla tämä tarkoittaa, että valtava kohottaa ihmisen luokseen ja lainaa hänelle esteettisessä kuvittelussa osan omaa suuruuttaan. Tällöin tuntuu, että ihmisessä itsessä on jotain samaa ylevän kanssa. Siitä seuraa, että ahdistavaa mielipahan elämystä seuraa "kohonnut itsetunto". Tunnestautumista on myös arvosteltu muun muassa vastaväitteellä, että havainnoijan oma tunnelaatu voi olla erilainen tai ristiriidassa havaitsemaansa, esimerkiksi maiseman tunnelmaan.


title: Subliimi

text: Johannes Volkelt selittää ongelmaa siten, että tunnelmalaatujen havaitsemisessa ei voi huomata mitään tietoista yhdyssidettä minään. Tunnestautuminen tapahtuu sen sijaan tiedostamattomasti. Maximilian Beck arvosteli Volkeltin teoriaa sanoen, että oletettu alitajuinen tunne ei kasva hitaasti, eikä tule tietoisuuteen, vaan on välittömästi voimakkaasti ristiriitainen kokijan tunteiden kanssa.


title: Martšenko

text: Martšenko (Ма́рченко) on venäläinen sukunimi:


title: Knights of Space

text: Knights of Space on Hawkwindin livejulkaistu, joka on taltioitu yhtyeen vuotuisella joulukonsertissa Lontoon Astoriassa 19. joulukuuta 2007. Se on julkaistu sekä audio-cd:nä että DVD:nä.


title: Ansi

text: Ansi on kylä Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla Virossa. Asukkaita kylässä oli 1. tammikuuta 2010 36. Ansin ”külavanem” on Merit Kindsigo. Mustjalan maantie () jakaa kylän kahtia.


title: Ansi

text: Kylän alueella on ollut jo noin 3 000 vuotta sitten ihmisasutusta. Ansissa on säilynyt vanhaa taloarkkitehtuuria. Muun muassa Ohelasen talo on vuodelta 1835 ja Rüpin talo vuodelta 1887. Toisen maailmansodan aikana kylän asukkaita vietiin Siperiaan ja vankilaan. Vuonna 1949 Ansista ja läheisestä Tõllin kylästä muodostettiin ”Koit”-niminen kolhoosi.


title: John Hare

text: John Hare on yhdysvaltalainen yritysjohtaja, joka on vuodesta 1999 toiminut ABC Radion pääjohtajana. Sitä ennen Hare oli toiminut eriasteisissa johtotehtävissä KXYZ:llä Houstonissa, WRQX:llä Washington DC:ssä, WRIF:llä Detroitissa ja KTKS:llä, WBAP:llä ja KSCS:llä Dallas-Fort Worthin alueella.


title: John Hare

text: John Hare nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 2006.


title: Monique Wittig

text: Monique Wittig (13. heinäkuuta 1935, Haut-Rhin, Ranska – 3. tammikuuta 2003, Tucson, Arizona, Yhdysvallat) oli ranskalainen kirjailija, teoreetikko ja feministi, joka oli kiinnostunut sukupuolisen ja heteroseksuaalisen sopimuksen voittamisesta. Hän julkaisi ensimmäisen romaaninsa "Opoponaks" (ransk. "L'Opoponax") vuonna 1964 (suom. vuonna 1967). Hänen toinen laaja proosateoksensa "Les Guérillères" (1969) on hahmotelma myyttisesta, patriarkaatin tuolla puolen sijaitsevasta naisten maailmasta, "paikasta toisaalla". Teoksessa esitellään lukemattomia sekä historiallisia että keksittyjä myyttisiä naishahmoja. Vuonna 1973 ilmestynyt kokeellinen ja poeettinen "Le corps lesbien" oli lesbofeminismin merkkipaalu.


title: Geotrupidae

text: Geotrupidae on kovakuoriaisiin ("Coleoptera") turilasmaisten ("Scarabaeoidea") yläheimoon kuuluva heimo.


title: Geotrupidae

text: Useimmat ryhmän kuoriaiset kaivavat koloja, joihin naaraat munivat munansa. Tyypillisesti useat ryhmän lajit varustavat pesänsä lehtiaineksella, joka on usein homeista. Toisinaan ryhmän lajit ovat myös lantakuoriaisten tapaan koprofagisia. Kuoriaiset munivat munansa ravintoaineksen sekaan tai päälle ja hautaavat ne. Munista kuoriutuvat ja kehittyvät toukat saavat sitten ravintonsa niitä ympäröivästä ravintovarannosta. Joidenkin lajien pesäkolot voivat olla jopa yli 2 metriä syviä. Muutamat ryhmän lajit kommunikoivat äänillä, joita ne tuottavat ruumiinosia hankaamalla.


title: Geotrupidae

text:
Alun perin koko kuoriaisryhmä oli luokiteltu "Geotrupinae"-alaheimoksi, joka kuului lehtisarvisten ("Scarabaeidae") heimoon. Myöhemmin ryhmä ylennettiin kuitenkin omaksi heimokseen, "Geotrupidae". Heimoon kuuluu yli 600 kovakuoriaislajia, jotka on luokiteltu noin 25 sukuun kolmessa eri alaheimossa. Nämä kolme ryhmään kuuluvaa alaheimoa ovat:
Perinteisesti tähän kuoriaisten ryhmään kuului myös alaheimo "Bolboceratinae", jolloin perusteena oli niiden tuntosarvien jaokkeiden lukumäärä. Myöhempien erilaisiin piirteisiin keskittyneiden tutkimusten perusteella ryhmä ylennettiin kuitenkin omaksi heimokseen, "Bolboceratidae".


title: Geotrupidae

text: Kovakuoriaisryhmän tieteellinen nimi "Geotrupidae" koostuu kahdesta osasta. Ensimmäinen osa, "geos", viittaa sanaan "maa". Jälkimmäinen osa, "trypetes", viittaa kairaamiseen tai poraamiseen. Englannin kielessä tätä ryhmää kutsutaan nimillä "dor beetles", "sittiäiset" tai "earth-boring dung beetles", "maata kairaavat lantakuoriaiset".


title: Geotrupinae

text: Sittiäiset ("Geotrupinae") on kovakuoriaisten ("Coleoptera") "Geotrupidae"-heimoon kuuluva alaheimo, joka toisinaan on myös itsessään korotettu sittiäisten ("Geotrupidae") heimoksi.


title: Geotrupinae

text: Alaheimon lajit tuntee 11-jaokkeisista tuntosarvistaan ja päältäpäin näkyvistä leuoistaan. Sittiäiset ovat lannansyöjiä. Aikuiset kuoriaiset keräävät lantaa niiden maahan kaivamaansa käytävään. Käytävä on lannan alla, ja naaras munii sinne munansa.


title: Geotrupinae

text: Suomesta tunnetaan kolme lajia, joista suurin on lehmän lannalla elävä sontiainen eli isosittiäinen ("Geotrupes stercorarius"), joka on yleinen suurimmassa osassa Suomea. Toinen melko yleinen Suomessa elävä laji on monenlaisella lannalla, kuten esimerkiksi ihmisen ulosteilla, elävä metsäsittiäinen ("Geotrupes stercorosus"). Metsäsittiäinen on kooltaan yleensä jonkin verran sontiaista pienempi. Kolmas Suomessa tavattu laji on harvinainen, muita sileämpi ja kirkkaamman sininen kevätsittiäinen ("Geotrupes vernalis" tai "Trypocopris vernalis").


title: Geotrupini

text: Geotrupini on kovakuoriaisten ("Coleoptera") "Geotrupinae"-alaheimoon kuuluva tribus.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Hitler Has Only Got One Ball on yksi useista sanoituksista, joita on tehty sävelmään "Colonel Bogey March". Sävelmän teki erityisen tunnetuksi elokuva "Kwai-joen silta", jossa liittoutuneiden sotavangit vihelsivät sitä marssiessaan.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien kuninkaallisen merijalkaväen orkesterinjohtaja luutnantti F. J. Ricketts sävelsi "Colonel Bogey March" -marssin vuonna 1914. Sävelmästä tuli nopeasti hyvin suosittu ja siitä tehtiin useita levytyksiä. Reipastahtinen kappale innoitti monia kirjoittamaan siihen sopivia pilkkasanoituksia, joista toisen maailmansodan aikana laulettu Adolf Hitleriä ja muita natsijohtajia pilkkaava ”Hitler Has Only Got One Ball” on tunnetuin.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Kirjailija ja julkaisija Donough O'Brien väitti omaelämänkerrassaan "Fringe Benefits", että hänen isänsä Toby O’Brien olisi sepittänyt alkuperäisen version pilkkalaululle jo elokuussa 1939, hetkeä ennen suursodan syttymistä. O’Brienin väittämälle ei ole löytynyt tukea, kukaan ei ole hakenut kappaleelle tekijäoikeutta ja sanoitusta pidetään kansanlauluna.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
Kaikki versiot lauletaan sävelmän "The Colonel Bogey March" mukaan."Göring has only got one ball"
"Hitler’s [are] so very small"
"Himmler’s so very similar"
"And Goebbels has no balls at all"


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Käännös:


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
Göringillä on vain yksi palli,
Hitlerin [ovat] niin kovin pienet,
Himmlerillä hyvin samanlaiset
ja Goebbelsillä ei ole palleja laisinkaan.
--
Väitetysti Toby O'Brienin sanoittaman version ensimmäisen säkeistön mukaan yksikiveksinen onkin Hermann Göring, kun taas Hitlerillä olisi molemmat, vaikkakin hyvin pienet. Kappale aloitetaan myös Göringillä, kun kuuluisissa versioissa ensiksi mainitaan Hitler.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Variaatio 1 (yleisimmin tunnettu)


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
"Hitler has only got one ball,"
"Göring has two but very small,"
"Himmler is somewhat sim’lar,"
"But poor old Goebbels has no balls at all."


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
Hitlerillä on vain yksi palli,
Göringillä kaksi mutta hyvin pienet,
Himmler on hiukan samanlainen,
mutta vanhalla Goebbels-paralla ei ole palleja laisinkaan.
--
Rivillä 3 oleva ”somewhat” korvataan joskus samaa tarkoittavalla sanalla ”rather”. Tälle Heinrich Himmleristä kertovalle lauseelle on olemassa myös vaihtoehto ”Hess has even less” (Rudolf Hessillä on vielä pienemmät). Eri versioissa Hitlerin kiveksen luonnetta saatetaan kuvailla myös tyyliin ”one left ball” (yksi vasen palli), one brass ball (yksi messinkinen palli, ”rautapalli”) tai one big ball (yksi suuri palli).


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Variaatio 2


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
"Hitler has only got one ball,"
"The other is on the kitchen wall, "
"His mother, the dirty bugger, "
"Chopped it off when he was small."


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
Hitlerillä on vain yksi palli,
toinen on keittiön seinällä,
äitinsä, tuo likainen perverssi,
leikkasi sen irti kun Hitler oli pieni.
--
Ison-Britannian ulkopuolella toinen rivi esitetään usein myös asussa ”The other is hanging on the wall” (toinen roikkuu seinällä). Seinä kuuluu joillain alueilla Isossa-Britanniassa jollekin tunnetulle paikalliselle rakennukselle. Esimerkiksi manchesterilaiset laulavat ”The other is in the Free Trade Hall” (Toinen on vapaakauppahallissa) ja lontoolaiset puolestaan käyttävät Albert Hallia.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Muihin olemassa oleviin variaatioihin ensimmäisestä säkeestä kuuluu menneen aikamuodon käyttäminen (Hitlerillä oli vain yksi palli jne.), Goebbelsia kutsutaan tohtoriksi ja joidenkin versioiden mukaan Hitlerin elämä olisi ”much simpler if he didn’t have any at all”, eli helpompaa, jos hänellä ei olisi palleja laisinkaan.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Jos version ensimmäisessä säkeistössä mainitaan Hitlerin äiti, kappale jatkuu yleensä seuraavasti:


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
"She threw it over Germany,"
"It landed in the deep blue sea, "
"The fishes got out their dishes, "
"And had scallops and bollocks for tea."


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
Hän heitti sen yli Saksan,
se laskeutui syvään siniseen mereen,
kalat saivat siitä aterian
ja nauttivat simpukoita ja kiveksiä teellä.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
tai seuraavasti:
"She threw it into a conker tree "
"It missed and went into to the sea "
"The fishes got out their dishes,"
"And had scallops and bollocks for tea. "


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
Hän heitti sen hevoskastanjapuuhun,
se meni ohi ja lensi mereen,
kalat saivat siitä aterian
ja nauttivat simpukoita ja kiveksiä teellä.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Tässä versiossa ei mainita Hitleriä tai natseja:


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
"Frankfurt has only one beer hall, "
"Stuttgart, die München all on call, "
"Munich, vee lift our tunich, "
"To show vee ”Cherman” have no balls at all. "
"Hans Otto is very short, not tall, "
"And blotto, for drinking Singhai and Skol. "
"A ”Cherman”, unlike Bruce Erwin, "
"Because Hans Otto has no balls at all. "


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
Frankfurtissa on vain yksi oluttupa,
Stuttgart, die München kaikki valmiina
München, me nostamme vähän paitaamme,
näyttääksemme ettei meillä zaksalaisilla ole palleja laisinkaan.
Hans Otto on hyvin lyhyt, ei pitkä,
ja kännissä, kun on juonut ja skoolannut,
”zaksalainen”, toisin kuin Bruce Erwin,
koska Hans Otolla ei ole palleja laisinkaan.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Joskus kappaleeseen lauletaan myös intro kappaleen "Land of Hope and Glory" tahtiin, jota seuraa jokin ylläolevista natsiversioista.


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
"Land of soap and water, "
"Hitler’s having a bath. "
"Churchill’s looking through the keyhole, "
"Having a jolly good laugh "
"Be..e..e..e..cause... "
"Hitler — has only [jne.] "


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Käännös:


title: Hitler Has Only Got One Ball

text:
Saippuan ja veden maa,
Hitler nauttii kylvystä.
Churchill kurkkii avaimenreiästä,
ja nauraa kunnolla,
koska...
[kappale alkaa]
Hitlerillä - on vain yksi palli...[jne.]


title: Hitler Has Only Got One Ball

text: Kun Neuvostoliitto julkisti tietoja Hitlerille suoritetun ruumiinavauksen kulusta, niissä mainittiin, että Hitlerin ruumiilla olisi ollut vain yksi kives. Hiljattain julkistetussa uutisessa kerrottiin, että ensimmäisessä maailmansodassa lääkintämiehenä toiminut Johan Jumbor vahvisti, että Hitler oli menettänyt toisen kiveksensä Sommen taistelussa 1916. Tieto julkistettiin 23 vuotta Jumborin kuoleman jälkeen vuonna 2008. Jumborin tarina liittyy muiden Hitleristä kertovien myyttien joukkoon, joille ei löydy vakavampaa vahvistusta.


title: Franz Fuchs

text: Franz Fuchs () oli itävaltalainen terroristi. Hän lähetti yhteensä 25 kirjepommia monessa eri aallossa ja räjäytti putkipommeja vuosien 1993 ja 1997 välillä. Hänen iskuissaan kuoli neljä ja loukkaantui 15 ihmistä. Vaikka hän teki iskunsa Bajuwarischen Befreiungsarmee -nimisen ryhmän nimissä, hänen on todettu toimineen yksin.


title: Franz Fuchs

text: Fuchsin iskujen kohteina olivat maansa kansallisten vähemmistöjen edustajat ja maahanmuuttajat sekä heille ystävällismieliset henkilöt ja järjestöt. Hän aloitti ensimmäisen kirjepommiaaltonsa joulukuussa 1993, jolloin yksi hänen uhreistaan oli Wienin pormestari Helmut Zilk. Zilk menetti kaksi sormeaan avattuaan hänelle osoitetun pommikirjeen. Elokuussa 1994 Fuchs kohdisti pommin klagenfurtilaista kaksikielistä koulua vastaan ja poliisi Theo Kelz menetti molemmat kätensä yritettyään purkaa pommia. Lokakuussa 1994 alkoi toinen kirjepommiaalto, jolloin yksikään pommeista ei kuitenkaan räjähtänyt.


title: Franz Fuchs

text: Fuchsin ainoa kuolonuhreja aiheuttanut isku tapahtui 5. helmikuuta 1995 Oberwartissa, jolloin neljä kuoli romaneja vastaan suunnatussa pommi-iskussa. Pommin yhteyteen Fuchs oli liittänyt viestin "Roma zurück nach Indien" ("romanit takaisin Intiaan"). Kesäkuussa 1995 hän aloitti kolmannen kirjepommiaallon, jonka yhtenä kohteena oli televisiojuontaja Arabella Kiesbauer, joka ei kuitenkaan avannut saamaansa kirjettä henkilökohtaisesti; kirjeen avasi Kiesbauerin avustaja, joka loukkaantui. Lokakuussa ja joulukuussa 1995 seurasivat neljäs ja viides kirjepommiaalto.


title: Franz Fuchs

text: Viimeisen kirjepomminsa vuonna 1996 lähettänyt Fuchs pidätettiin 1. lokakuuta 1997. Hän menetti molemmat kätensä, kun yritti tehdä pidätyksensä yhteydessä itsemurhan räjäyttämällä pommin. Maaliskuussa 1999 oikeus tuomitsi Fuchsin elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Helmikuussa 2000 hän teki vankilassa itsemurhan hirttämällä itsensä parranajokoneen johdolla.


title: Franz Fuchs

text: Vuonna 2000 tehtiin Fuchsin tapaukseen perustuva fiktiivinen televisioelokuva "Der Briefbomber". Vuonna 2007 Elisabeth Scharang ohjasi puolidokumentaarisen elokuvan "Franz Fuchs – Ein Patriot", jossa Fuchsia esittää Karl Markovics.


title: Beast Master

text: Beast Master on Motomi Kyousuken japanilainen sarjakuva (manga), joka ilmestyi vuonna 2007. Sarja julkaistiin Shogakukan lehdessä "Betsucomi".


title: Beast Master

text: Yuiko Kubozuka on eläimiä rakastava lukiolaistyttö, kun eläimet taas vihaavat häntä. Kun uusi luokkatoveri, Leo Aoi, paljastuukin eläimelliseksi, Yuiko kiinnostuu hänestä, ei vain siksi, että Leolla on side eläimiin, vaan koska hän ei olekaan sellainen villieläin jolta näyttää. Tai niin Yuiko luuli. Totuus paljastuu, kun heidän kimppuunsa hyökätään jolloin Leo käyttäytyy kuin verenhimoinen eläin.


title: Tulitikkuja lainaamassa (vuoden 1938 elokuva)

text: Tulitikkuja lainaamassa on Yrjö Nortan ja Toivo Särkän vuonna 1938 ohjaama elokuva. Elokuva perustuu Maiju Lassilan veijariromaaniin "Tulitikkuja lainaamassa" (1910).


text: Elokuvan päänäyttelijöitä ovat Aku Korhonen ja Uuno Laakso. Elokuvassa on rooli vuoden 1933 Miss Suomella Ester Toivosella.


text: Kriitikot kehuvat elokuvaa Maiju Lassilan romaanin viihdyttäväksi ja ehyeksi tulkinnaksi, joka on säilyttänyt "hersyvän tuoreutensa". Elokuva saa kuitenkin vielä farssimaisempia piirteitä.


text: Liperiläinen isäntä Antti Ihalainen (Aku Korhonen) lähetetään lainaamaan tulitikkuja. Vastaan tulee tuttava Jussi Vatanen (Uuno Laakso), ja he innostuvat tyhjentämään viinapulloa. Ihalainen lähtee puhemieheksi Vatasen viinanhuuruiselle kosioretkelle kaupunkiin.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text:
Tulitikkuja lainaamassa on Algot Untolan ensimmäinen nimellä Maiju Lassila julkaisema romaani vuodelta 1910. Sen kustantaja oli Kansa. Romaani kertoo liperiläisestä isännästä Antti Ihalaisesta ja hänen pitkäksi venyvästä tulitikunhakureissustaan. Tarina kulkee kommelluksesta ja väärinkäsityksestä toiseen, ja siihen sisältyy kansankuvauksen perinteisiin kuuluvaa humalatoikkarointia.
Teokselle ehdotettiin aikoinaan valtionpalkintoa, mutta Lassila kieltäytyi siitä, koska piti itseään viihdyttäjänä.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Teokseen perustuvat muun muassa elokuvat:


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Romaanista on tehty myös lukuisia näyttämösovituksia ja Tauno Marttinen on säveltänyt siihen perustuvan oopperan.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Antti Ihalainen lähtee naapuriin runsaan kahdeksan kilometrin päähän lainaamaan tulitikkuja.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Sattumoisin vastaan tulee Jussi Vatanen uudella hevosellaan. Hän pyytää Antin kyytiin, sillä hänellä on asiaa tälle: hän oli tulossa pyytämään Anttia puhemiehekseen oltuaan jo vuoden päivät leskenä. Antti suostuu Jussin pyyntöön ilomielin ja lähtee siltä seisomalta hankkimaan ystävälleen vaimoa.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Toivottu tyttö suostuu kosintaan ja niin ryhdytään hommaamaan kihloja. Antti, jolta tulitikkujen lainaaminen on jo autuaasti unohtunut, lähtee mukaan. Matkalla miehet juhlistavat onnistunutta kosiomatkaa innostumalla juomaan, vaikka ovat olleet jo vuosia juomatta.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Tuloksena on väärinkäsitysten suma: he huutavat juovuspäissään erinäisille kylänmiehille olevansa matkalla Amerikkaan. Tästä kuultuaan jo nuorena Ihalaisen vaimoon Anna-Liisaan ihastunut räätäli Kenonen päättää kosia hylätyksi luulemaansa Anna-Liisaa. Samaan aikaan Vatanen ja Ihalainen ovat humalapäissään joutuneet putkaan.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Heidän siellä ollessaan sana Ihalaisen Amerikkaan lähdöstä tavoittaa jo Anna-Liisankin, joka luonnollisesti kauhistuu.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Ihalaisen ja Vatasen pääsevät putkasta ja he törmäävät karkuun päässeeseen porsaaseen, jonka sieppaavat itselleen. Miesten onni kääntyy lopullisesti, kun vanha tuttu ja myös leskeksi joutunut Kaisa Karhutar sattuu miesten kohdalle.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Antin myötävaikutuksella Jussi alkaa järjestää uusia naimakauppoja nuoruudenrakastettunsa kanssa.


title: Tulitikkuja lainaamassa

text: Ne kuitenkin keskeytyvät, kun miehet muistavat unohtaneensa Vatasen hevosen kadulle. Sitä etsiessään he löytävät itsensä nopeasti jälleen putkasta, koska ottavat luvatta käyttöönsä toisen hevosen kärryineen. Kaverukset pääsevät kuitenkin lopulta taas kotikonnuille, jossa Ihalaisella luonnollisesti on enemmän selvitettävää kuin uuden vaimonsa kanssa matkaavalla Vatasella.


title: Wat Pa Luang Ta Bua

text: Wat Pa Luang Ta Maha Bua Yanna Sampanno () on theravada-buddhalainen metsäluostari lähellä Burman rajaa tambon Singhissä amphoe Sai Yokissa Kanchanaburin provinssissa Thaimaassa. Luostari on kuuluisa tiikereistään ja muista eläimistä, jotka elävät luostarin alueella. Tiikereitä on seitsemäntoista, ja jokaisella on oma nimensä, kuten "Päivänsäde" ja "Sateenkaari". Wat järjestää opastettuja kierroksia turisteille. Luostari perustettiin 1994 ja nimettiin Udon Thanissa sijaitsevan Wat Pa Ban Tatin metsäluostarin perustajan, acharn Luang Maha Ta Buan mukaan.


title: Toivo Elovaara

text: Toivo William Elovaara (13. kesäkuuta 1907 Viipuri – 18. lokakuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kirkkomusiikin säveltäjä.


title: Toivo Elovaara

text: Elovaaran vanhemmat olivat Antti Elovaara ja Maria Julku ja puoliso vuodesta 1933 Greta Söderholm. Hän valmistui kanttori-urkuriksi Viipurin kirkkomusiikkiopistosta vuonna 1926 ja siirtyi opiskelemaan Helsingin Konservatorioon (nyk. Sibelius-Akatemia), josta hän valmistui vuonna 1932. Hän työskenteli Käpylän kirkossa kanttori-urkurina vuodesta 1930 vuoteen 1963, jolloin hän jäi sairauseläkkeelle. Sävellyskonsertit Elovaara piti Helsingissä 1934, 1938 ja 1945. Hän toimi myös kontrapunktin ja soinnutuksen opettajana Sibelius-Akatemian kirkkomusiikkiosastolla, samoin kuin kuoronjohtajana.


title: Toivo Elovaara

text: Elovaara sävelsi yksin- ja kuorolauluja, kantaatteja, melodraamoja, piano-, kantele- ja urkuteoksia, orkesterimusiikkia, kamarimusiikkia sekä näytelmämusiikkia. Hänen yksin- ja kuorolaulujansa sekä kuorosovituksiansa on yhteensä 291. Yhteensä Elovaara teki yli 400 sävellystä. Hänen hengellisistä lauluistaan tunnetuimpia on muun muassa "Nyt nämä nuoret tässä". Hänen sävellyksiään ovat muun muassa:


title: Nicole Haislett

text: Nicole Lea Haislett (s. 16. joulukuuta 1972) on entinen yhdysvaltalainen uimari. Hän voitti kolme kultamitalia vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa. Lajit olivat 200 metrin vapaauinti sekä 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviestit.


title: Nicole Haislett

text: Vuoden 1991 maailmanmestaruuskilpailuissa Haislett voitti kolme kultamitalia 100 metrin vapaauinnista sekä 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteistä. Vuonna 1994 hän sai lisäksi 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä hopeaa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestistä pronssia.


title: Martti Miettinen (sotilas)

text: Martti Juho Miettinen (14. lokakuuta 1903 Muuruvesi – 3. toukokuuta 1976 Espoo) oli suomalainen sotilas, kenraaliluutnantti ja Mannerheim-ristin ritari.


title: Martti Miettinen (sotilas)

text: Miettinen kävi reserviupseerikurssi 6:n 1923-1924 ja jatkoi sen jälkeen kadettikurssi 7:llä 1924-1926. Hän työskenteli rannikkotykistössä nuorempana upseerina 1926-1929 ja patterinpäällikkönä 1929-1931. Samalla hän edelleen kouluttautui rannikkotykistön ampumakurssilla, viestikurssilla ja tiedustelu-upseerikurssilla. Vuosina 1931-1935 hän työskenteli toimistoupseerina MPE:ssä ja yleisesikunnan ulkomaanosastolla 1935-1936. Suomen Moskovan sotilasasiamiehen apulaisena Miettinen toimi 1936-1937 ja palasi taas yleisesikunnan ulkomaanostolle 1937-1938. Samalla hän kävi Taistelukoulun kapteenikurssin 1937-1938. Tämän jälkeen hän toimi linnakkeenpäällikkönä ja toimistoupseerina Rannikkotykistörykmentti 2:ssa 1938-1939.


title: Martti Miettinen (sotilas)

text: Talvisodassa Miettinen toimi Saarenpään linnakkeen komentajana ja Vilajoen lohkon komentajana. Välirauhan aikana hän johti Merisotakoulun kadettiosastoa.


title: Martti Miettinen (sotilas)

text: Jatkosodassa Miettinen oli alkuvaiheessa Rannikkopataljoona 2:n komentaja. Hänen johdollaan pataljoona valtasi Virolahden saaret, joihin kuului myös Pukkion linnake. Tämän jälkeen everstiluutnantti Miettinen toimi Rannikkoprikaatin esikuntapäällikkönä ja oli suunnittelemassa Suursaaren valtausta. Itse hyökkäyksessä hän komensi saaren itäpuolelle hyökännyttä taisteluosastoa. Valtauksen jälkeen hänet nimettiin Rannikkotykistörykmentti 12:n komentajaksi. Tässä tehtävässä hän johti Tytärsaaren valtauksen ja toimi Suursaaren komentajana. Mannerheim-risti everstiluutnantti Miettiselle myönnettiin hänen johdettuaan Suursaaren puolustusta saksalaisten 14.–15. syyskuuta 1944 suorittaman valtausyrityksen aikana. Nimityspäivä oli 2. lokakuuta 1944 ja ristin järjestysnumero 152.


title: Martti Miettinen (sotilas)

text: Jatkosodan jälkeen Miettinen toimi rannikkolaivaston komentajan apulaisena 1944-1946 ja opetti Merisotakoulussa 1947. Merivoimien esikunnassa hän oli osastopäällikkönä 1947-1948. Suomen sotilasasiamiehenä Moskovassa hän palveli 1948-1952. Sotakorkeakoulussa hän opetti 1952-1955. Rannikkotykistörykmentti 2:ta Miettinen komensi 1955-1956. Meripuolustuksen tarkastajana pääesikunnassa hän työskenteli 1956-1960. Uudenmaan sotilasläänin komentajana hän oli 1960-1963. Tykistön tarkastajana Miettinen toimi uransa päätteeksi vuonna 1963.


title: Martti Miettinen (sotilas)

text: Miettinen toimi muun muassa Sotaylioikeuden jäsenenä asekätkentäjutussa vuosina 1947–1948.


title: Martti Miettinen (sotilas)

text: Reservivänrikki 19.11.1924, vänrikki 19.5.1926, luutnantti 12.5.1928, kapteeni 27.1.1933, majuri 11.5.1940, everstiluutnantti 4.7.1942, eversti 13.2.1948, kenraalimajuri 8.2.1956, kenraaliluutnantti 3.5.1963.


title: Martti Miettinen (sotilas)

text: Martti Miettisen puoliso vuodesta 1936 oli Marina Sventorzetski, ministeri Reinhold Sventon tytär. Heidän tyttärestään Irmeli Maria Tallilasta (s. 1937) tuli lääkäri.


title: Kyläbulbuli

text: Kyläbulbuli ("Pycnonotus barbatus") on afrikkalainen keskikoinen varpuslintu.


title: Kyläbulbuli

text: Kyläbulbulin pituus on noin 19 cm, siipien kärkiväli 26,5–31 cm ja paino 26–41 g. Laji muistuttaa pienikokoista rastasta ja arabianbulbulia, mutta sen pää on ruskea eikä sillä ole vaaleaa silmärengas. Päälaella on pieni töyhtö ja alaperä on keltainen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Laulu koostuu melodisten vihellysten sarjasta.


title: Kyläbulbuli

text: Kyläbulbuli elää Afrikassa päiväntasaajan pohjoispuolella. Se puuttuu Saharasta ja pääosasta Sahelin aluetta. Se on yleinen Niilin laaksossa ja Marokon, Algerian ja Tunisian muodostamalla rannikkoalueella. Lajista tunnetaan noin kuusi alalajia. Se on paikkalintu. Lajin esiintymisalueen laajuus on 19 miljoonaa neliökilometriä. Kyläbulbulia ei ole tavattu Suomessa.


title: Kyläbulbuli

text: Kyläbulbulit elävät enimmäkseen vehreillä tasangoilla. Ne karttavat yleensä kuivia seutuja ja korkeita vuoristoja. Ne viihtyvät puutarhoissa, keitaissa, puustoisten virtojen rannoilla ja palmumetsiköissä. Kyläbulbulit ovat sopeutuneet ihmisasutukseen erinomaisesti.


title: Kyläbulbuli

text: Kyläbulbulin maljamainen pesä on pensaassa tai puussa. Naaras munii tavallisesti 3 munaa, joita haudotaan 12–14 päivää. Poikaset jättävät pesän kaksiviikkoisina. Pesyeitä on kaksi, usein kolme ja joskus neljä kesän aikana.


title: Kyläbulbuli

text: Kyläbulbulien pääravintoa ovat hedelmät, marjat ja hyönteiset, myös siemenet, lehdet ja mesi.


title: Heike Friedrich

text: Heike Friedrich (s. 18. huhtikuuta 1970) on entinen saksalainen (itäsaksalainen) uimari. Hän menestyi vuoden 1988 Soulin kesäolympialaisissa, jossa hän sai kolme mitalia: kultaa tuli 200 metrin vapaauinnista ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä. Lisäksi hopeaa tuli 400 metrin vapaauinnista.


title: Heike Friedrich

text: Useita mitaleja kertyi myös maailman- ja Euroopan-mestaruuskilpailuista. Friedrichillä oli vuosia hallussaan 200 metrin vapaauinnin naisten pitkän radan maailmanennätys.


title: Mary Wayte

text: Mary Alice Wayte (s. 25. maaliskuuta 1965) on entinen yhdysvaltalainen uimari. Hän voitti kultaa 200 metrin vapaauinnista ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa. Olympiahopeaa ja -pronssia hän sai vielä vuonna 1988 Soulissa 4 × 100 metrin seka- ja vapaauintiviesteistä.


title: Mary Wayte

text: Wayte otettiin International Swimming Hall of Fameen vuonna 2000.


title: Amanda Weir

text: Amanda Weir (s. 11. maaliskuuta 1986) on yhdysvaltalainen uimari. Hän on voittanut viesteistä lukuisia mitaleja, mukaan lukien kaksi olympiahopeaa Ateenassa 2004 4x100 metrin vapaauintiviestistä, jossa hän ui finaalissa, ja sekauintiviestistä, jossa ui alkuerissä. Hän ui alkuerissä Yhdysvaltojen 4x100 metrin vapaauintiviestin pronssijoukkueessa Lontoossa 2012 ja hopeajoukkueessa Rio de Janeirossa 2016. Hän ui pitkän radan MM-kilpailuissa alkuerissä Yhdysvaltojen voittoisassa 4x200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa Melbournessa 2007 ja 4x100 metrin sekauintiviestijoukkueessa Shanghaissa 2011. Lyhyen radan maailmanmestaruuden hän on voittanut 4x100 metrin vapaauintiviestissä Indianapolisissa 2004 ja Windsorissa 2016 sekä alkuerissä uituaan 4x100 metrin sekauintiviestissä 2016.


title: Krokodil

text: Krokodil (, 'krokotiili') oli neuvostoliittolainen pilalehti. Se perustettiin 1922. Siihen aikaan Neuvostoliitossa ilmestyi runsaasti pilalehtiä, kuten "Zanoza" ja "Prožektor", mutta lähes kaikki ovat lakanneet ilmestymästä.


title: Krokodil

text: Vaikka poliittinen satiiri oli lähes koko neuvostoajan vaarallista, Krokodililla oli huomattavan paljon vapautta herjata poliitikkoja ja politiikkaa. Tyypillisiä turvallisia satiirin kohteita neuvostoaikana olivat virkamiesten saamattomuus ja mielikuvituksen puute ja työläisten harrastama työpaikkajuopottelu. "Krokodil" pilkkasi myös sellaisia kapitalistisia maita ja hyökkäsi poliittisia, etnisiä ja uskonnollisia ryhmiä kohtaan, joiden väitettiin vastustavan neuvostojärjestelmää. Vastaavia lehtiä ilmestyi myös muissa neuvostotasavalloissa ja Itä-Euroopan sosialistisissa valtioissa.


title: Krokodil

text: Lehteä avustivat monet huomattavat henkilöt, kuten Vladimir Majakovski, Kukriniksi ja Juli Ganf. Dmitri Šostakovitš tunnettiin satiirikkona, ja hän sävelsi "5 romanssia Krokodilin teksteihin" (op. 121, 1965), joka on satiiri neuvostosatiirista.


title: Krokodil

text: Neuvostoliiton hajottua lehti lakkasi ilmestymästä mutta alkoi ilmestyä taas 2005. Sen toimitus on Moskovassa, ja nelihenkistä toimitusta johtaa päätoimittaja Sergei Mostovštšikov. Viikoittain ilmestyvä lehti painetaan edelleen neuvostotyyliselle paperille.


title: Vetybromidi

text: Vetybromidi eli bromivety (HBr) on bromin ja vedyn muodostama molekyyliyhdiste. Normaaliolosuhteissa vetybromidi on kaasua, mutta se voidaan myös nesteyttää. Kuten useimpien muidenkin halogeenien vety-yhdisteet, myös vetybromidi on vahva happo. Vetybromidin vesiliuosta kutsutaan bromivetyhapoksi, ja se muistuttaa läheisesti tunnetumpaa vetykloridin vesiliuosta eli suolahappoa.


title: Vetybromidi

text: Teollisuudessa vetybromidia valmistetaan yleensä suoraan vetykaasun ja bromikaasun reaktiolla


title: Vetybromidi

text: Vetybromidia voidaan valmistaa myös useilla muilla tavoin esimerkiksi natriumbromidin ja rikkihapon reaktiolla


title: Vetybromidi

text: Vetybromidia muodostuu myös orgaanisissa korvautumisreaktioissa, kun orgaaninen molekyyli reagoi bromin kanssa


title: Vetybromidi

text: Vetybromidia käytetään useissa orgaanisissa reaktiossa erityisesti hiilivetyjen bromaukseen. Alkeeneja bromattaessa syntyy bromia sisältäviä alkaaneja, koska kaksoissidos katkeaa liittymisreaktiossa. Alkeenien ja vetybromidin reaktio tapahtuu jo huoneenlämmössä.


title: Vetybromidi

text: Alkyynit reagoivat noin 100 °C:n lämpötilassa ensin bromatuiksi alkeeneiksi ja edelleen bromatuiksi alkaaneiksi . Liittyminen tapahtuu Markovnikovin säännön mukaan, eli vety liittyy siihen hiileen, jossa jo aikaisemmin oli enemmän vetyä.


title: Vetybromidi

text: Aine on syövyttävää. Vetybromidin joutuminen hengitysteihin aiheutaa yskää ja hengenahdistusta. Iholle joutuessaan se voi aiheuttaa paleltumia ja syövytysvammoja.


title: Linda Jezek

text: Linda Louise Jezek (s. 10. maaliskuuta 1960) on entinen yhdysvaltalainen uimari. Hän voitti ainoan olympiamitalinsa Montréalissa 1976 hopeana 4x100 metrin sekauintiviestistä. Hän voitti vuonna 1978 Berliinissä maailmanmestaruuskilpailuissa kultamitalit 100 ja 200 metrin selkäuinnista.


title: Leila Vaziri

text: Leila Vaziri (; s. 6. kesäkuuta 1985) on yhdysvaltalainen uimari. Hän voitti vuonna 2007 Melbournessa maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa 50 metrin selkäuinnista ja sai haltuunsa uuden maailmanennätyksen. Samoissa kisoissa hän sai hopeaa 4x100 metrin sekauintiviestistä.


title: Leila Vaziri

text: Vazirin sukujuuret ovat Iranissa ja Saksassa. Hän opiskeli Indianan yliopistossa.


title: Timothy Ahearne

text: Timothy "Tim" Joseph Ahearne (18. elokuuta 1885 – marraskuu 1968) oli irlantilainen yleisurheilija, kolmiloikan olympiavoittaja Lontoossa 1908. Hän edusti Isoa-Britanniaa, koska Irlannilla ei vielä tuohon aikaan ollut itsenäistä olympiakomiteaa.


title: Timothy Ahearne

text: Ahearne syntyi Dirreenissä ja kuoli Atheassa. Hänen nuorempi veljensä oli kolmiloikkaaja Daniel Ahearn, joka lähti siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin edustaen uutta kotimaataan.


title: Timothy Ahearne

text: Ahearne otti osaa myös olympialaisten pituushyppyyn sijoittuen kahdeksanneksi tuloksella 672. Hän kilpaili myös vauhdittomassa pituushypyssä. 110 metrin aitajuoksussa hän karsiutui välierissä. Kolmiloikassa hänen voittotuloksensa oli olympiaennätys 14,92. Hän paransi edellistä Myer Prubsteinin nimissä ollutta olympiaennätystä 45 senttimetriä. Ahearne oli 170 cm pitkä ja painoi 57 kg.


title: Timothy Ahearne

text: Ahearnen ennätys pituushypyssä oli hieman Lontoon kisojen jälkeen hypätty 757. Seuraavana vuonna hän hyppäsi 771, mutta vauhtirata oli viettävä ja siksi sääntöjen vastainen.


title: Bulbulit (suku)

text: Bulbulit ("Pycnonotus") on varpuslintusuku, joka kuuluu laajaan bulbulien heimoon.


title: Bulbulit (suku)

text: Bulbulit ovat pienen rastaan kokoisia keskikokoisia varpuslintuja. Sukupuolet ovat tavallisesti samanvärisiä ja -kokoisia, joskin koiras on usein hivenen kookkaampi. Niiden höyhenpuku on pääosin ruskea tai vihertävä, mutta päässä on usein värikäs laikku tai se erottuu selvästi muusta höyhenpuvusta. Alaperän höyhenet ovat usein värikkäät: keltaiset, punaiset, oranssit tai valkoiset.


title: Bulbulit (suku)

text: Bulbuleilla on täydellinen sulkasato kerran vuodessa pesimäkauden jälkeen.


title: Bulbulit (suku)

text: Bulbulit elävät Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Ainoa Euroopassa pesivä bulbuli on arabianbulbuli, jota tavataan Turkin etelärannikolla.


title: Bulbulit (suku)

text: Bulbulilajit (BirdLife Suomen lajilista):


title: Souljaboytellem.com

text: Souljaboytellem.com on rap-artisti Soulja Boyn ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin 13. heinäkuuta 2007. Albumin enimmäinen single "Crank That (Soulja Boy)" saavutti suuren suosion ympäri maailman. Se pysyi U.S. "Billboard Hot 100" -listalla seitsemän viikon ajan vuonna 2007. Siitä myytiin myös yli 5 000 000 soittoääntä.


title: Leseet

text: Leseet ovat viljan jyvistä ennen niiden jauhamista tai rouhimista irrotettavat kuoriosat, joihin jää uloimpia valkuaispitoisia solukoita. Leseisiin jää myös alkio, ellei sitä eroteta erilleen. Leseitä voidaan valmistaa kaikista viljoista käytettäväksi ihmisen ravintona tai eläinten rehuna. Leseitä voidaan käyttää leipiin, rieskoihin, piirakoihin, jälkiruokiin, leivonnaisiin, mureketaikinoihin ja kasvisruokiin. . Leserehulla ruokitaan pääasiassa lehmiä, jonkin verran kanoja ja sikoja sekä harvemmin lampaita ja hevosia.