title: Tadoma

text: Tadoma on taktiilia huuliltalukua, jossa kuurosokea henkilö asettaa kätensä puhujan huulille tai kurkulle ymmärtäkseen asian.


title: Tadoma

text: Tadoma on kaksoisaistivammaisten keskuudessa harvoin käytetty, kosketukseen perustuva kommunikaatiomenetelmä. Sen avulla on mm. pyritty opettamaan kuurosokeita puhumaan.


title: Tadoma

text: Tadoma nimettiin Winthrop "Tad" Chapmanin ja Oma Simpsonin mukaan. He olivat ensimmäiset opiskelijat, joiden kohdalla menetelmää sovellettiin. Tadoma on monille vaikea oppia, ja puheen ymmärtämisen kannalta on tärkeää lausua sanat hitaasti ja selkeästi.


title: Tadoma

text: Tadoma-menetelmän pioneerina pidetään Sophia Alcornia, joka alkoi soveltaa sitä mm. Clarken kuurojenkoulussa 1900-luvulla. Juuri Alcorn oli Chapmanin ja Simpsonin opettaja. Alcorn kehitti menetelmää Caroline Yalen (1848–1933) teorian pohjalta. Menetelmää kehitettiin lisäksi mm. Perkinsin sokeainkoulussa Massachusettsissa. Tadoma oli ensisijainen menetelmä kielen opettamisessa kuurosokeille aina 1950-luvulle saakka.


title: Tallinnan synagoga

text: Tallinnan synagoga () on Viron pääkaupungissa Tallinnassa sijaitseva synagoga, joka palvelee kaupungin noin 2500-jäsenistä juutalaisyhteisöä. Se vihittiin käyttöön 2007 maan ensimmäisenä synagogana toisen maailmansodan jälkeen.


title: Tallinnan synagoga

text: Neuvosto-Virossa juutalaisten toimintamahdollisuudet olivat olleet hyvin suppeat. Maan itsenäistymisen jälkeen synagogana käytettiin erään tallinnalaiskoulun tiloja. Synagogarakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Lembit-Kaur Stöör ja Tõnis Kimmel KOKO-arkkitehtitoimistosta. Vihkiäistilaisuuteen 16. toukokuuta 2007 osallistui muun muassa israelilainen poliitikko Shimon Peres.


title: Game Over (televisio-ohjelma)

text: Game Over oli suomalainen MTV3-kanavalla vuosina 1994–1996 esitetty peliaiheinen ohjelma. Ohjelmaformaatin loi Pekka Kossila, joka oli aiemmin ollut suunnittelemassa Hugo-peliohjelmaa ja myöhemmin perustamassa alkuperäistä vuonna 1997-2003 toiminutta MoonTV-kanavaa. Hän toimi Game Overin tuottajana ja ohjaajana.


title: Game Over (televisio-ohjelma)

text: Ohjelmassa esiintyivät amerikkalaisen oloinen näyttävä kuminukke Vito ja naispuolinen juontaja. Ensin mainitulle äänensä lainasi Arttu Harkki. Ohjelmassa pelattiin CD-i-, PlayStation-, Jaguar- ja Sega Saturn -pelikonsolien pelejä. Pelaamiseen osallistuivat niin katsojat kotona lankapuhelimillaan kuin ohjelmanteossa paikalla vierailleet kilpailijatkin. Jaksoissa kävi julkkiksiakin, joita juontaja Vito haastatteli ja jotka myös osallistuivat pelailuun.


title: Game Over (televisio-ohjelma)

text: CD-i-pelit olivat nykymittapuulla melko yksinkertaisia. Puhelin- ja CD-i-tekniikan yhdistäminen tuotti kuitenkin vaikeuksia, ja ohjelmassa jouduttiin usein tilanteeseen, että pelaaminen syystä tai toisesta takkusi tai ei onnistunut lainkaan.


title: Game Over (televisio-ohjelma)

text: Ohjelmassa ylläpidettiin listaa suosituimmista CD-i-peleistä. Yksi peleistä, joita ohjelmassa pelattiin, oli Wacky World of Miniature Golf -peli.


title: Game Over (televisio-ohjelma)

text: Vito oli liikuteltava ihmisen kokoinen nukke, jolla oli kumiset kasvot. Sen päätä ja käsiä pystyttiin liikuttamaan sekä kasvojen ilmeitä muokkaamaan hieman. Viton liikuttajina toimivat Alex Ojasti ja Arttu Harkki: Ojasti seisoi nuken takana mustassa asussa ohjaten käsiä, ja Harkki piti kättään nuken suussa liikuttaen sen suuta. Ojasti ja Harkki olivat ennen ohjelman alkamista käyneet kurssin nuken ohjaamisesta Saksassa. Vaikka vastaavanlaisia ohjelmia oli tehty jo aiemmin, Game Over oli ensimmäinen, jossa nukkejuontoa tehtiin suorassa lähetyksessä.


title: Game Over (televisio-ohjelma)

text: Vito oli puhelias hahmo, joka oli lasten ja nuorten suosiman ohjelman juontajaksi myös melko räväkkä. Sillä oli ohjelmissaan tapana keksiä lennosta sutkauksia. Se myös usein kehui naispuolisia vieraitaan ja hieman flirttailikin heidän kanssaan.


title: Game Over (televisio-ohjelma)

text: Game Overin lisäksi Vito juonsi ilta-aikaan esitettyä keskusteluohjelmaa "Viton vieraat", jota tehtiin kesällä 1995 kahdeksan jakson verran. Ohjelmat esitettiin myöhäisaikaan MTV3-kanavalla. Viton haastateltavina oli muun muassa Juha Föhr, Peter Fryckman ja vuoden 95 Offshore Ykkösten maailmanmestari Jukka-Pekka Mattila.


title: M/S Otello Manship

text: M/S Arfianie (Ex:Otello Manship; ) on Gurita Lintas Samudera omistama irtolastialus. Alus on rakennettu vuonna 1985 Japanissa Mitsubishin Nagasakin telakalla. Kuollutta painoa aluksella on 42 244 tonnia. "Arfianie" on rekisteröity Indonesian lipun alle ja sen kotisatama on maan pääkaupunki Jakarta. Nykyisin aluksella operoi Gurita Lintas Samudera.


title: M/S Otello Manship

text: Vuonna 1985 alus valmistui japanilaiselta telakalta ja se luovutettiin AlamedaSh Corpin omistukseen, joka antoi alukselle nimen "Riki". Vuonna 1989 Shellamar SA osti aluksen ja antoi sille nimen "Otello M". Vuonna 1991 alus siirtyi "Otello Manship" -nimisenä Handybulk Shipping Ltd:n omistukseen.


title: Pakkauskaasu

text: Pakkauskaasut ovat muita kaasuja kuin ilma, joita lisätään pakkaukseen ennen sulkemista mikrobiologisen säilyvyyden parantamiseksi. Pakkauskaasuja ilmaistaan e-koodeilla E 290 ja E 938 – E 949. Luomuelintarvikkeiden pakkauksessa saa käyttää hiilidioksidia, argonia, typpeä sekä happea.


title: Vito

text: Vito voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Suomen Tallinnan-suurlähetystö

text: Suomen Tallinnan-suurlähetystö on Suomen tasavallan suurlähetystö Viron pääkaupungissa Tallinnassa. Se sijaitsee Toompeanmäellä lähellä Riigikogua osoitteessa Kohtu 4. Nykyinen suurlähettiläs on Kirsti Narinen, joka jätti valtuuskirjeensä 18. syyskuuta 2014.


title: Suomen Tallinnan-suurlähetystö

text: Suomen Tallinnan-suurlähetystön muodostaa viiden rakennuksen kokonaisuus. Vanhimman rakennuksen historia ulottuu 1770-luvulle saakka. Kokonaisuus saatiin viimeisteltyä 1850-luvulla, kun kokonaisuuden päärakennus saatiin valmiiksi. Sen rakennutti aatelismies Otto Jakob von Uexküll, ja sen suunnittelusta vastasi arkkitehti Georg Winterhalter.


title: Suomen Tallinnan-suurlähetystö

text: Von Uexküllien suku joutui jättämään hyvästit kaupunkipalatsilleen Viron itsenäistyttyä vuonna 1918. Sen jälkeen rakennuksen hallinta siirtyi Konstantin Pätsille vuonna 1922. Hän muutti osan rakennuksesta omaksi asunnokseen, ja osan hän vuokrasi. Vuokralaisiksi löytyi Suomen ja Unkarin valtiot, jotka sijoittivat sinne lähetystönsä. Myöhemmin Päts kuitenkin joutui talousvaikeuksien johdosta myymään rakennuksen. Ostajaksi löytyi Suomi, joka osti sen 25 miljoonalla Viron markalla.


title: Suomen Tallinnan-suurlähetystö

text: Neuvostoliiton tultua valtaan Virossa Suomi joutui jättämään edustustonsa. Unkari oli sen jättänyt jo aiemmin, vuonna 1928. Neuvostoliitto osti talon yhteiskaupassa Pietarissa sijainneen Suomen Pankin talon kanssa keväällä 1947. Kiinteistöjen hinta 60 miljoonaa markkaa maksettiin Suomessa rauhansopimuksen nojalla takavarikoiduilla entisillä saksalaisilla rahavaroilla.


title: Suomen Tallinnan-suurlähetystö

text: Rakennukseen sijoitettiin Tallinnan teknillisen korkeakoulun asuntola ja Viron kansalliskirjaston tiloja. Ne viipyivät rakennuksessa vuoteen 1991 saakka, jolloin Viro itsenäistyi Neuvostoliitosta. Tämän jälkeen Suomen valtiolle tuli tilaisuus jälleen ottaa rakennuskokonaisuus huostaansa ja sijoittaa sinne Tallinnan-suurlähetystönsä. Näin tapahtui vuonna 1993. Rakennus entisöitiin pieteetillä, ja prosessia johtivat arkkitehdit Käpy ja Simo Paavilainen. Entisöintiprosessi oli vuonna 1996 edennyt siihen pisteeseen, että suurlähetystö pystyi muuttamaan rakennukseen takaisin. Viralliset avajaiset pidettiin 12. marraskuuta 1996.


title: Pohjapyrstökäs

text: Pohjapyrstökäs ("Fritillaria borealis") on pyrstökkäisiin kuuluva planktinen vaippaeläinlaji. Pohjapyrstökäs on ainoa Itämeren pohjoisosassa esiintyvä vaippaeläin. Suolapitoisuus rajoittaa sen levinneisyyttä, joka ulottuu Pohjanlahden ja Suomenlahden suulle. Täällä se elää kuitenkin vain syvässä vedessä, toisin kuin varsinaisissa merissä. Pohjapyrstökäs on 4 millimetriä pitkä, ja sen keskiosaan kiinnittyy ruumista pitempi lihaksikas pyrstö. Se elää Itämeressä 50–200 metrin syvyydessä, jossa suolapitoisuus on vähintään 7 promillea.


title: Virtaset ja Lahtiset

text: Virtaset ja Lahtiset on Jack Witikan ohjaama komedia vuodelta 1959. Se on ensimmäinen Suomessa kuvattu ja kehitetty kokoillan värielokuva (värimenetelmänään Eastmancolor; aikaisemmat oli prosessoitu ulkomailla). Leena Härmän näytelmään "Virtaset ja Lahtiset" (1957) perustuva elokuva kertoo kahden perheen lomaelämästä.


title: Virtaset ja Lahtiset

text: Ensimmäisessä merkittävässä roolissaan Tuulana näyttelee Ritva Valkama, joka liikkuu pärinäpoikien (Olavi Ahonen, Pertti Palo ja Helge Herala) kanssa.


title: Virtaset ja Lahtiset

text: Elokuva on kuvattu lähes kokonaan yhdessä tilassa, ja aikalaiskritiikissä teatterimainen elokuva tyrmättiin. Myöhemmät kriitikot näkevät sen satiirin nautittavanakin. Kiitosta saavat myös brittikuvaaja Bob Huke ja lavastaja Olavi Hänninen. Elokuvaa pidetään paitsi historiallisesti arvokkaana, myös hauskana tapakomediana nousukasperheiden kilpailusta ja sukupolvien välisestä kuilusta.


title: Virtaset ja Lahtiset

text: Perheen isä (Heimo Lepistö) kinastelee lastensa kanssa, jotka ovat kateellisia naapuriperheen Lahtisille. Kun Lahtisten isä täyttää 50 vuotta, Virtaset lähettävät harmistaan huolimatta kukkia Lahtisille, mutta saavat selville, että perheen poika oli vaihtanut kukkien tilalle luudan. Poika oli luullut kukkia tarkoitetuksi omaan konfirmaatiotilaisuuteensa vaikka oli nuoruuden kapinassa ehdottomasti kieltänyt niiden tuomisen kirkkoon. Pahaksi onnekseen perheen isä oli kirjoittanut saatesanoiksi hienona pitämänsä latinankielisen lauseen ""sic transit gloria mundi!""


title: Ota kiinni jos saat

text: Ota kiinni jos saat () on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Steven Spielbergin ohjaama elokuva, joka perustuu Frank Abagnale Jr.:n elämäkertaan.


title: Ota kiinni jos saat

text: Frank Abagnale (Leonardo DiCaprio) on nuori huijari, jota FBI-agentti Carl Hanratty (Tom Hanks) yrittää saada kiinni. Abagnale on ovela ja onnistuu moneen kertaan pakenemaan lähes mahdottomista tilanteista. Hän rikastuu painamalla shekkiväärennöksiä, joita tuon aikainen pankkijärjestelmä ei pysty tunnistamaan väärennöksiksi. Elokuvan lopulla Abagnale jää kiinni ja saa pitkän vankeustuomion. Hänen tuomionsa lyhenee kuitenkin huomattavasti, kun FBI tarjoaa hänelle töitä shekkiväärennösten osastolla.


title: Ota kiinni jos saat

text: Elokuva oli ehdolla kahteen Oscar-palkintoon: Christopher Walken parhaasta miessivuosasta ja John Williams parhaasta musiikista.


title: Tornion kirkko

text: Hedvig Eleonoran kirkko () eli Tornion kirkko () on rakennettu Suensaareen Tornion keskustaan vuosina 1684–1686. Se on Suomen 1600-luvun puukirkkoarkkitehtuurin merkittävimpiä monumentteja. Museovirasto on luokitellut kirkon ja Tornion raatihuoneen alueen sekä Rantakadun ja Keskikadun puutalokorttelit Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Tornion kirkko

text: Kirkko vihittiin 11. heinäkuuta 1686. Kirkko on toinen Ruotsi-Suomen kuningattaren Hedvig Eleonooran nimikköpyhätöistä. Toinen nimikköpyhättö on Tukholmassa sijaitseva Hedvig Eleonoran kirkko.


title: Tornion kirkko

text: Kirkko on rakenteeltaan ns. tukipilarikirkko. Sen yleisratkaisu perustuu vielä Pohjanmaan keskiaikaisten (Mustasaaren ja Pietarsaaren) kivikirkkojen perinteeseen. Uudempaa volyymiryhmittelyä osoittaa kuitenkin sakariston ja asehuoneen sijoittaminen vastakkain. Tämä ratkaisu perustuu Tukholman vv. 1577–90 Klaaran kirkkoon. Kirkon torni puolestaan on saanut vaikutteita Tukholman Riddarholmenin kirkosta. Tornion kirkko on koko Pohjoiskalotin vanhimpia ja parhaiten säilyneitä puukirkkoja.


title: Tornion kirkko

text: Tornion kirkko on rakennettu parinsadan metrin päähän vuonna 1647 vihitystä Tornion ensimmäisestä kirkosta. Vanha kirkko tuhoutui salamasta syttyneessä tulipalossa vuonna 1682. Kirkosta saatiin pelastetuksi ainoastaan hopeinen kannu, öylättiastia sekä veistos, joka kuvaa Jeesusta ristillä, Mariaa ja Maria Magdaleenaa. Veistos on nykyisen kirkon sakaristossa.. Kirkon lattian alle on haudattu useita torniolaisia, mm. 1694 kuollut Länsi-Pohjan rykmentin apulaiskomentaja Aleksander Ferdinand von Sacken. Vuoden 1818 jälkeen kirkkoon ei saanut enää haudata.


title: Tornion kirkko

text: Sekä kirkko että kellotapuli ovat tyrnäväläisen talonpojan ja kirkonrakentajan Matti Joosepinpoika Härmän rakentamat. Hän suunnitteli sisätilan kattamista goottilaisella puisella tynnyriholville, mutta välikatoksi rakennettiin kuitenkin neljä kupuholvia. Härmä käytti seinähirsien jäykistämisen Pohjanmaalla 1400-luvulla keksittyä tukipilarijärjestelmää, jota on pidettävä Pohjanmaan kirvesmiesten taidonnäytteen huipentumana. Vuonna 1688 rakennettu goottilaistyylinen kellotapuli on pohjalaisista tapuleista vanhin. Sen kellohuone oli vuoteen 1735 avoin. Tukholmalainen Jacob Bierman valoi kellot, joihin valettiin myös tulipalosta pelastetut Tornion ensimmäisen kirkon kellot.


title: Tornion kirkko

text: Ruotsin kuningas Kaarle XI kävi Torniossa vuonna 1694 katsomassa keskiyön aurinkoa, jota oli tarkoitus seurata kirkon tornista. Hieman ennen keskiyötä auringon eteen lipui kuitenkin pilvi, eikä keskiyön aurinkoa sillä kertaa nähty. Kuningas halusi palata vielä seuraavana vuonna, ja sitä varten rakennettiin korkeampi torni ja torniin pyöreät "kuninkaan ikkunat", jotta aurinko näkyisi paremmin. Kuningas kuitenkin kuoli ennen kuin ehti nähdä keskiyön auringon. Kuninkaan käynnistä on kirkon alttarialueella tekstitaulu.


title: Tornion kirkko

text: 1700-luvun alussa valmistuneet kuoriaita, saarnastuoli sekä sen viereisen ikkunan ja sakariston oven kehykset ovat Suomen barokkipuuveistotaiteen kohokohtia. Puuseppänä toimi torniolainen Nils Jacobsson Fluur, joka on tehnyt saarnatuolin myös Alaluulajan kirkkoon. Kirkon vanhimman alttaritaulun "Ehtoollinen" (76x215 cm öljymaalaus kankaalle) ja saarnastuolin on maalannut todennäköisesti tanskalaissyntyinen Didrik Möllerum vuonna 1701. Kirkon itäisen kattoholvin on maalannut oululainen Lars Gallenius. Penkkien ovet on maalattu vuonna 1748, työstä vastasi Erik Fellström. Vuodelta 1754 olevan kirkon nykyisen alttaritaulun "Jeesus Getsemanessa" (167x126 cm öljymaalaus kankaalle) on maalannut Johan Ollongren.


title: Tornion kirkko

text: Kirkon urut ovat vuodelta 1892, ja ne on valmistanut saksalainen Walcker & Co. Urkuja on laajennettu alkuperäisestä 12 äänikerrasta 22-äänikertaisiksi. Työ valmistui loppiaiseksi 1978.


title: Isokatkarapu

text:
Isokatkarapu ("Macrobrachium rosenbergii") on suurikokoinen makean veden katkarapulaji, jota pyydystetään ja kasvatetaan ruoaksi.
Se on kotoisin indopasifiselta alueelta ja Australian pohjoisosista, mutta sitä viljellään myös tropiikin ulkopuolella, mm. Yhdysvalloissa. Lajia voidaan myydä Suomessa myös nimellä "jättiläiskatkarapu".


title: Isokatkarapu

text: Isokatkarapu elää toukkavaiheensa murtovedessä, mutta aikuisena järvi- tai jokivedessä. Se voi kasvaa jopa 30 cm pitkäksi. Isokatkaravun erottaa muista makean veden katkaravuista mm. siitä, että sen saksien liikkuva "peukalo" on karvapeitteinen.


title: Isokatkarapu

text:
Myös monia "Penaeidae"-heimon äyriäisiä (valkokatkaravut), joita viljellään tropiikissa, on kutsuttu suomeksi jättikatkaravuiksi tai jättiläiskatkaravuiksi.
Ympäristönsuojelujärjestöt suosittelevat jättikatkarapujen sijaan ostettavaksi pohjankatkarapuja, koska sekä viljely että jättikatkarapujen troolaus ovat aiheuttaneet ympäristöhaittoja.


title: Jauhonparanne

text: Jauhoparanne on elintarvikkeen lisäaine, jota lisätään jauhoon parantamaan leipoutuvuutta tai väriä. Jauhoparanteita ovat muun muassa stearyylitartraatti (E-koodi E 483) ja L-kysteiini (E 920, mahdollisesti eläinperäinen).


title: Neidonkorento

text: Neidonkorento ("Calopteryx virgo") on hentosudenkorentoihin kuuluva sudenkorentolaji.


title: Neidonkorento

text: Neidonkorennon kokonaispituus on 45–49 mm, josta takaruumis on pituudeltaan 33–40 mm pitkä. Koiraan vartalo on sähkönsininen, valossa toisinaan myös smaragdinvihreä. Takaruumiin kärjen alapinta on punertavan ruskea. Naaraan vartalo on vihreä, keskiruumiin sivulla ja takaruumiin päällä on pronssinruskeita lautumia. Takaruumiin viimeisten jaokkeiden päällä on keltainen raita. Takasiivet ovat neidonkorennoilla 28–36 mm pitkiä. Siivet ovat keskikohdastaan erityisen leveät ja siipisuonitus on hyvin tiheää. Koiraalla siivet ovat valossa väriltään lähes kokonaan metallisen tummansiniset, siiven kärki on usein läpikuultava. Naaraalla siivet ovat syvän ruskeat, joissa on pieni valkea valesiipitäplä. Useimmista muista sudenkorentolajeista poiketen neidonkorennot lentävät päiväperhosmaisesti hitaasti lepattaen.


title: Neidonkorento

text: Suomessa tavattavista sudenkorentolajeista neidonkorento muistuttaa ainoastaan immenkorentoa. Varsinkin lajien naaraat ovat samannäköisiä. Lajien tiedetään luonnossa myös risteytyneen keskenään.


title: Neidonkorento

text: Neidonkorennot viihtyvät monenlaisten virtaavien vesien äärillä, eivätkä ne ole elinympäristön suhteen erityisen vaativia. Eniten laji kuitenkin suosii puhtaita, hiekka- ja sorapohjaisia vesistöjä. Harhailevia yksilöitä voi tavata kaukanakin virtaavista vesistä.


title: Neidonkorento

text: Neidonkorento on levinnyt lähes koko Eurooppaan ja Afrikan pohjoisrannikolle. Levinneisyysalue jatkuu Aasia puolella ainakin Siperian länsiosiin saakka.


title: Neidonkorento

text: Suomessa neidonkorento on yleinen laji maan etelä- ja keskiosissa. Pohjoisempana lajia tavataan harvinaisena Keski-Lappiin saakka. Inarissa on lisäksi erillinen esiintymä, joka liittyy Paatsjoen vesistöalueeseen. Joinain vuosina neidonkorennot ovat hyvin runsaslukuisia, jolloin parhaimmissa esiintymispaikoissa voi lajin kosioaikaan nähdä samanaikaisesti satoja yksilöitä.


title: Neidonkorento

text: Suomessa neidonkorentojen lentoaika ajoittuu kesäkuun alusta syyskuun alkuun. Koiraat pitävät reviiriä ja voivat käydä siitä pitkiäkin kamppailuita. Kun vieras koiras saapuu toisen reviirille, reviirin haltija lentää tulijaa vastaan aggressiivisesti. Jos tulija ei peränny, koiraat lentävät 15–30 cm etäisyydellä toisistaan, syöksähdellen toisinaan ylös ja alas. Lennossa siivet lyövät tavallistakin hitaammin, takaruumis on taivutettuna ylöspäin ja keskiruumis on tavallista korkeammalla. Reviiritaistelut saattavat kestää jopa tunnin ajan.


title: Neidonkorento

text: Neidonkorentokoiraiden kosiokäyttäytyminen tunnetaan hyvin. Koiraat heittäytyvät munintareviirillään veden pintakalvolle esitelläkseen veden virtaamisnopeutta. Toisin kuin sudenkorennoilla yleensä, neidonkorentojen parittelu edeltää koiraan kosiolento, "häätanssi". Siinä koiras lentää naaraan takana räpytellen voimakkaasti siipiään. Jos naaras on suostuvainen paritteluun, se jää koiraan reviirille. Paritellessaan koiraat yrittävät ensin poistaa edellisen koiraan sperman naaraan sukuelimistä. Parittelun jälkeen koiras osoittaa naaraalle reviiriltä munintapaikan, ja vartioi munintaa lähistöltä. Naaras laskeutuu usein munimaan kokonaan veden alle.


title: Hjorten

text: Hjorten on historiallinen jugend-tyylinen asuinrakennus Turussa II kaupunginosassa, Vartiovuorenmäen kupeessa. Se on valmistunut vuonna 1904, ja sen suunnittelusta vastasi arkkitehti Frithiof Strandell. Hjortenin esikuvia olivat Turun linna ja Ruissalossa sijaitsevat huvilarakennukset. Rakennusta laajennettiin pian osalla, joka sai nimekseen "Kalven" (vasa).


title: Dado Topić

text: Adolf "Dado" Topić on kroatialainen sanoittaja, säveltäjä, sovittaja sekä basso- ja soolokitaristi. Hän syntyi 4. syyskuuta 1949 lähellä Nova Gradiškan kylää, Kroatiassa, Jugoslaviassa. Topić on yksi Kroatian ja koko entisen Jugoslavian alueen tunnetuimmista rockartisteista.


title: Dado Topić

text: Topićin ura alkoi teini-ikäisenä, hänen oltua jäsenenä Dynamite ja Devils Elixire rock-yhtyeissä. 1970-luvun alkupuolella hänet pyydettiin tunnettuun Korni Grupa yhtyeeseen. Korni Grupassa Topić soitti vuoden ajan, jonka jälkeen perusti oman TIME -yhtyeensä. Dado aloitti soolouran kymmenen TIMEssä vietetyn vuoden jälkeen.


title: Dado Topić

text: Topić on aina pysynyt uskollisena rockille, bluesille ja soulille. Lisäksi hän sekoittanut musiikkiinsa jonkin verran funkkia. Topić palkittiin vuonna 2006 "parhaana rock vokalistina ja säveltäjänä", viimeisen 40 vuoden aikana.


title: Dado Topić

text: Topić on esiintynyt viime vuosina myös yhdessä Dragonfly yhtyeen kanssa, pääasiassa live-konserteissa.


title: Dado Topić

text: Topić osallistui vuonna 2007 yhdessä Dragonflyn kanssa Helsingissä järjestettyyn Eurovision laulukilpailuun, kappaleella Vjerujem u ljubav (). Heidän kilpailunsa päättyi semifinaaliin.


title: Kahlekuningas

text: Kahlekuningas on sirkustaiteilija, jonka ohjelmanumeroihin kuuluu vapautuminen kahleista, pakkopaidasta, köysistä tai lukitusta arkusta. Kahlekuninkaat ovat useimmiten taikureita.


title: Kahlekuningas

text: Usein esityksen vaativuutta lisätään siten, että taiteilija nostetaan roikkumaan pää alaspäin ketjuilla tai köydellä. Köysi voidaan vielä sytyttää palamaan, jolla tempulle annetaan aikaraja.


title: Kahlekuningas

text: Kenties maailman tunnetuin kahlekuningas oli Harry Houdini.


title: Pinsiö

text: Pinsiö on kylä Nokian, Hämeenkyrön ja Ylöjärven alueella. Maantieteellisinä rajoina ovat Pinsiön harju, Seinävuoren ja Kaitajärven maasto, Hopeatie ja Kivikesku. Pinsiössä on pieni kyläkauppa sekä kirkko. Kirkon kyläläiset rakensivat itse ja se vihittiin käyttöön 4. joulukuuta 1950. Lokakuussa 2000 kirkossa sattui tulipalo, joka sai alkunsa sähkölaitteista. Tämän onnettomuuden vuoksi kirkon 50-vuotisjuhla jouduttiin siirtämään.


title: Pinsiö

text: Pinsiö-sana tulee todennäköisesti vironkielisestä sanasta pinsu, joka tarkoittaa kylmää, karua ja köyhää paikkaa. Sellainen paikka Pinsiö ei enää ole, sillä 400 hehtaaria suota on muutettu viljelymaaksi. Vanhimmat kalamajat ovat tutkitusti 1500-luvulta, mutta asutus on alkanut luultavimmin jo 1700-luvulla.


title: Zion Train

text: Zion Train on brittiläinen vaihtoehtoinen, underground-henkinen yhtye tai kollektiivi, joka yhdistelee musiikissaan dubia, reggaeta ja elektronista tanssimusiikkia. Omassa genressään sitä voidaan pitää edelläkävijänä.


title: Zion Train

text: Yhtye perustettiin Lontoossa vuonna 1990. Varhaisen kokoonpanon muodostivat yhtyeen dub-miksauksesta vastaava Neil Perch, melodikaa soittava Colin Cod, David Tench, naispuolinen vokalisti Molara, trumpettia soittava David Hake sekä pasuunaa soittanut Forkbeard. Ensimmäisen varsinaisen albuminsa yhtye julkaisi vuonna 1993. 2000-luvulla yhtye on kokenut joitakin miehistönvaihdoksia, ja muun muassa Molara on jättänyt yhtyeen keskittyäkseen soolouraan.


title: Zion Train

text: Zion Trainilla on oma levy-yhtiö, Universal Egg, mutta se on levyttänyt myös China Recordsille.


title: Ruotsin kirkko

text: Ruotsin kirkko () on Ruotsin suurin kirkko. Se tunnustaa luterilaisuutta. 6,0 miljoonalla jäsenellään se on yksi maailman suurimmista luterilaisista kirkoista. Vuonna 2000 kirkko menetti asemansa Ruotsin valtionkirkkona. Vuonna 2017 Ruotsin kirkkoon kuului 59,4 prosenttia ruotsalaisista. Se on alhaisin luterilaiseen kirkkoon kuuluvuusprosentti Pohjoismaissa. Kirkon johtaja on Uppsalan arkkipiispa Antje Jackelén.


title: Ruotsin kirkko

text: Nykyisen Ruotsin alueella on kaksi entistä hiippakuntaa:


title: Ruotsin kirkko

text: Vaikka itse hiippakunnat on lakkautettu, niiden pääkirkot ovat kuitenkin edelleen nimeltään


title: Etelä-Bačka

text: Etelä-Bačkan piirikunta (, , , , ja ) on piirikunta Serbian pohjoisosissa. Se sijaitsee Bačkan alueella Vojvodinan autonomisessa provinssissa. Piirikunnan väkiluku on 593 666 ja pinta-ala 4 016 km². Piirikunnan keskus on Novi Sad, joka on myös Vojvodinan pääkaupunki.Lisäksi Novi Sad on jaettu kahteen kuntaan:


title: Tukholman hiippakunta

text: Tukholman hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon hiippakunnista. Se on muodostettu vuonna 1942, ollen Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta nuorin. Hiippakunta on jaettu 79 seurakuntaan. Hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Eva Brunne.


title: Tukholman hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 2 010 164 henkilöä, joista 1 011 601 eli 50,3 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Tukholman hiippakunta

text: Tukholman hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Tukholman hiippakunta

text: Lisäksi hiippakuntaan kuuluu Hovkonsistoriet.


title: Uppsalan hiippakunta

text: Uppsalan hiippakunta () tai Uppsalan arkkihiippakunta () on Ruotsin kirkon arkkihiippakunta. Se käsittää Uppsalan läänin ja Gävleborgin läänin sekä osia Tukholman läänistä ja Västmanlandin läänistä. Hiippakuntaan kuuluu 169 seurakuntaa, jotka on jaettu 85 pastoraattiin.


title: Uppsalan hiippakunta

text: Vuodesta 1990 lähtien Uppsalan hiippakunnassa on ollut kaksi piispaa. Uppsalan nykyinen arkkipiispa on Antje Jackelén (kesäkuusta 2014 lähtien) ja piispa Ragnar Persenius (toukokuusta 2000 lähtien).


title: Uppsalan hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 789 144 henkilöä, joista 491 644 eli 62,3 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Uppsalan hiippakunta

text: Uppsalan hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Göteborgin hiippakunta

text: Göteborgin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Maantieteellisesti se koostuu Bohuslänin ja Hallandin maakunnista, eteläisestä ja läntisestä Länsi-Götanmaasta. Se ulottuu Laholmista Strömstadiin. Keskuspaikka on Göteborg.


title: Göteborgin hiippakunta

text: Nykyinen Göteborgin piispa on Per Eckerdal.


title: Göteborgin hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 1 410 846 henkilöä, joista 807 065 eli 57,2 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Göteborgin hiippakunta

text: Göteborgin hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Linköpingin hiippakunta

text: Linköpingin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Maantieteellisesti se koostuu Itä-Götanmaan läänistä, koillisesta Jönköpingin läänistä ja Kalmarin läänin pohjoisosasta. Hiippakuntaan kuuluu 177 seurakuntaa, joista suurin on Motalan seurakunta.


title: Linköpingin hiippakunta

text: Nykyinen Linköpingin piispa on Martin Modéus.


title: Linköpingin hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 572 128 henkilöä, joista 362 641 eli 63,4 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Linköpingin hiippakunta

text: Linköpingin hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Härnösandin hiippakunta

text: Härnösandin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Siihen kuuluu 113 seurakuntaa, ja ne sijaitsevat Ångermanlandissa, Medelpadissa, Jämtlandissa ja Härjedalenissa.


title: Härnösandin hiippakunta

text: Hiippakunnan nykyinen piispa Eva Nordung Byström vihittiin virkaansa vuonna 14. joulukuuta 2014. Hän on Härnösandin hiippakunnan 26. piispa.


title: Härnösandin hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 375 421 henkilöä, joista 260 797 eli 69,5 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Härnösandin hiippakunta

text: Härnösandin hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Karlstadin hiippakunta

text: Karlstadin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se käsittää maantieteellisesti Värmlannin ja Dalslandin maakunnat, sekä Nysundin seurakunnan Närkessä (muu Närke kuuluu Strängnäsin hiippakuntaan). Piispanistuin sijaitsee Karlstadin kaupungissa. Karlstadin hiippakunta sai ensimmäisen piispansa vuonna 1772. Nykyisin siihen kuuluu 136 seurakuntaa.


title: Karlstadin hiippakunta

text: Karlstadin hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Esbjörn Hagberg.


title: Karlstadin hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 370 517 henkilöä, joista 258 161 eli 69,7 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Karlstadin hiippakunta

text: Karlstadin hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Luulajan hiippakunta

text: Luulajan hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se on muodostettu vuonna 1904 Härnösandin hiippakunnasta. Maantieteellisesti Luulajan hiippakunta on Ruotsin kirkon hiippakunnista suurin, ja se koostuu Västerbottenin ja Norrbottenin lääneistä. Hiippakunta on jaettu 68 seurakuntaan ja ne 63 pastoraattiin. Keskuspaikka on Luulajan kaupunki. Hiippakunnassa on muutamia kielivähemmistöjä. Ruotsinkielisen toiminnan lisäksi sillä on suomenkielistä, meänkielistä ja saamenkielistä toimintaa.


title: Luulajan hiippakunta

text: Hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Hans Stiglund.


title: Luulajan hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 519 434 henkilöä, joista 367 596 eli 70,8 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Luulajan hiippakunta

text: Luulajan hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Skaran hiippakunta

text: Skaran hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se on Ruotsin ensimmäinen hiippakunta, ja se perustettiin Olavi Sylikuninkaan aikana vuonna 1014. Ensimmäinen piispa kantoi nimeä Thurgot, ja oli kotoisin Saksan Bremenistä. Hiippakunta on jaettu 59 pastoraattiin ja 252 seurakuntaan. Hiippakunnan alueella sijaitsee yli 430 kirkkoa ja kappelia.


title: Skaran hiippakunta

text: Nykyisenä piispana toimii Erik Aurelius.


title: Skaran hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 567 709 henkilöä, joista 364 154 eli 64,1 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Skaran hiippakunta

text: Skaran hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Matthias Gallas

text: Matthias Gallas (oik. Matthias di Gallasso, Campon kreivi ja Luceran herttua; 16. syyskuuta 1584 Trento – 25. huhtikuuta 1647 Wien) oli itävaltalainen sotilas ja toimi keisarillisen armeijan komentajana kolmikymmenvuotisessa sodassa. Hänen johtamansa sotaretket vuosina 1637, 1638 ja 1644 tuhosivat keisarin toiveet sodan voittamisesta. Hän oli jatkuvasti humalassa ja huolimaton komentaja. Häntä kutsuttiinkin nimellä ”vanha armeijoiden tuhoaja”. Gallas hyötyi henkilökohtaisesti kolmikymmenvuotisesta sodasta rikastumalla huomattavasti ja hankkimalla suuren maaomaisuuden. Hänen johtamillaan armeijoilla oli erityisen huono maine kolmikymmenvuotisen sodan aikana, koska ne olivat julmimpia ja ryöstelivät eniten.


title: Matthias Gallas

text: Gallas aloitti uransa sotilaana palvelemalla Espanjan armeijassa kahdeksankymmenvuotisessa sodassa. Hän taisteli myös Savoijissa vuosina 1616–17 ja saavutti kapteenin arvon.


title: Matthias Gallas

text: Kolmikymmenvuotisen sodan syttyessä Gallas liittyi everstinä katolisen liigan armeijaan ja sai johdettavakseen jalkaväkirykmentin. Hän kunnostautui erityisesti Stadtlohnin taistelussa 1623. Vuonna 1630 hän taisteli ranskalaisia vastaan Mantuan perimyssodassa, josta hänet palkittiin kreivin arvolla 1632. Mantuan sodan jälkeen Gallas palasi Saksaan ja liittyi Johann Tillyn johtamaan armeijaan keisarin huomion kiinnittyessä sotaan liittyneeseen Kustaa II Aadolfiin. Gallas johti espanjalaista prikaatia Tillyn alaisuudessa Breitenfeldin ensimmäisessä taistelussa. Hän siirtyi Albrecht von Wallensteinin alaisuuteen vuosiksi 1631–33 ja taisteli muun muassa Alte Vestessä ja Lützenissä, jossa johti armeijan oikeaa sivustaa.


title: Matthias Gallas

text: Gallas osallistui juonitteluun, joka johti Wallensteinin murhaan 1634. Tämän jälkeen hän sai käytännössä keisarillisen armeijan päällikkyyden, vaikka keisari Ferdinand II:n poika Unkarin kuningas Ferdinand olikin ylipäällikkö. Gallasille annettiin myös Wallensteinille aikaisemmin kuulunut Friedlandin herttuakunta. Hän johti keisarillisten vasenta siipeä vuonna 1634 Nördlingenin taistelussa, jossa ruotsalaiset murskattiin. Vuonna 1635 Gallasista tehtiin Luceran herttua. Prahan rauhan jälkeen, kesällä 1636, hän johti espanjalaisten armeijan Lothringeniin ja Franche-Comtéen. 1637 hän ajoi ruotsalaiset takaisin Pommeriin johtamallaan keisarin ja Saksin yhdistyneellä armeijalla, mutta joutui vetäytymään takaisin etelään seuraavana vuonna. Kummassakin operaatiossa Gallas ei kyennyt järjestämään riittävää huoltoa armeijoilleen, joiden vahvuus laski huomattavasti. Hän ei myöskään kyennyt lyömään heikkoja ruotsalaisia ja menetti armeijan komentajuuden 1638.


title: Matthias Gallas

text: Hädän hetkellä keisari Ferdinand III kutsui Gallasin takaisin palvelukseen ja antoi tehtäväksi häiritä Lennart Torstenssonin Jyllannin valtausta kesällä 1644. Gallas joutui kuitenkin vetäytymään takaisin etelään ja hävitti jälleen armeijansa. Jäljelle jäi vain 1 000 miestä, alkuperäisen vahvuuden ollessa 18 000. Hän joutui katastrofin jälkeen uudelleen erotetuksi. Gallasin hukattua armeijan, oli keisarikunta avoin hyökkäykselle keväällä 1645 ja jälleen hädässä hänet kutsuttiin vielä kerran takaisin palvelukseen. Hän oli Melchior von Hatzfeldtin alaisuudessa hävityssä Jankovin taistelussa 1645, jonka jälkeen hän erosi itse lopullisesti.


title: Matthias Gallas

text: Matthias Gallas vaatetti oman rykmenttinsä helmenharmailla takeilla vuonna 1645. Sama väri otettiin myöhemmin käyttöön koko Itävallan armeijassa.


title: Visbyn hiippakunta

text: Visbyn hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se käsittää Gotlannin alueen sekä Ruotsin kirkon ulkomaiset seurakunnat. Hiippakunta on jaettu kolmeen rovastikuntaan, ja sillä on 64 seurakuntaa. Hiippakunnan keskuspaikka on Visby. Piispana on toiminut vuodesta 2005 lähtien helsinkiläissyntyinen Lennart Koskinen.


title: Visbyn hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 58 541 henkilöä, joista 38 824 eli 66,3 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Visbyn hiippakunta

text: Visbyn hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Strängnäsin hiippakunta

text: Strängnäsin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se on muodostettu vuoden 1100 tienoilla. Nykyisin hiippakunta käsittää maantieteellisesti Södermanlandin ja Närken (lukuun ottamatta Nysundin seurakuntaa) maakunnat sekä osittain Västmanlandin maakunnan. Keskuspaikka on Strängnäs tuomiokirkkoineen. Hiippakunnassa on 67 pastoraattia ja 107 seurakuntaa.


title: Strängnäsin hiippakunta

text: Nykyinen Strängnäsin piispa on Hans-Erik Nordin.


title: Strängnäsin hiippakunta

text: Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 660 394 henkilöä, joista 365 902 eli 55,4 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.


title: Strängnäsin hiippakunta

text: Strängnäsin hiippakunnan rovastikunnat ovat:


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Sachsenhausen oli Berliinin lähistöllä Oranienburgissa toiminut natsien keskitysleiri ja myöhemmin neuvostoliittolaisten ylläpitämä vankileiri. Nykyisin alueella toimii keskitysleirimuseo.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Sachsenhausen sai alkunsa 21. maaliskuuta 1933, vain pari kuukautta natsien valtaantulon jälkeen, kun SA-joukot perustivat keskitysleirin Oranienburgin keskustassa sijaitsevalle tyhjälle tehdasalueelle. Aikaisemmin paikalla oli sijainnut olutpanimo. SA-joukot toivat leirille lähinnä berliiniläisiä ”poliittisesti epäilyttäviä” henkilöitä, kuten natseja vastustaneita poliitikkoja, radio- ja lehtitoimittajia, kirjailijoita, kommunisteja ja sosiaalidemokraatteja. Leirillä oli jo myös juutalaisia. Oranienburgin keskitysleiri ei ollut vielä tuhoamisleiri. Tosin jo tuolloin vankeja pidettiin nälässä ja heitä kohdeltiin epäinhimillisesti. Vartijoiden väkivallan uhreina kuoli ainakin 16 vankia.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Oranienburgin leirin sijainti oli keskitysleiriksi hyvin julkisella paikalla. Paljon käytetty tie pohjoisesta Berliiniin kulki leirin vierestä. Aidat olivat matalat, joten ohikulkija saattoi hyvinkin jäädä tarkkailemaan leirin elämää. Lisäksi vankeja vietiin ulkopuolelle töihin ja heistä joitakin pääsi pakenemaan. Karanneet vangit levittivät leiristä tietoa ulkomailla, mutta heidän paljastuksiinsa ei juuri reagoitu. Lisäksi propagandaministeriö kuvasi leiristä leppoisan ”dokumenttielokuvan” hälventääkseen epäluuloja kotimaassa ja ulkomailla.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Vuonna 1934 SA-joukot muuttuivat vainoajista vainotuiksi pitkien puukkojen yönä. SS-kenraali Theodor Eicke miehineen valtasi ja sulki leirin ja lähetti vangit Lichtenbergin leirille. Oranienburgin leiri jätettiin tyhjäksi varaleiriksi, joka otettaisiin tarpeen vaatiessa käyttöön. Varaleiriä ei tarvittu, vaan kaupunkiin rakennettiin uusi SS:n hallitsema keskitysleiri Sachsenhausenin kaupunginosaan.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Kesä 1936 Oranienburgissa oli lämmin, jopa kuuma varsinkin Emslandin keskitysleiriltä tuoduille vangeille. Heidän tehtävänään oli rakentaa kokonaan uusi ja moderni mallileiri SS:n omien arkkitehtien suunnitelmien mukaan. Uuden leirin tuli olla alistava jo pelkän ulkonäkönsä puolesta. Leiri oli kolmion muotoinen, jonka rakennuksien rivistöt muodostivat sisäänkäyntiä ”A-tornia” kohti osoittavia kehiä. Monien muiden keskitysleirien tavoin A-tornin portissa luki motto: ”Arbeit macht frei” - "Työ vapauttaa". Sachsenhausen oli merkittävä leiri myös siksi, että siellä toimi kaikkien Saksan valtakunnan keskitysleirien keskushallinto. Useiden vuosien ajan siellä työskenteli SS-Hauptsturmführer Rudolf Höss, joka myöhemmin toimi Auschwitzin keskitysleirin päällikkönä.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text:
SS:n johtaman Sachsenhausenin toiminta-aikana keskitysleirillä oli vangittuna yli 200 000 ihmistä. Kuten SA-joukkojen Oranienburg-leirissä ensimmäiset vangit kuuluivat kansallissosialistien vastustajiin, joita seurasivat juutalaiset ja muut rodullisesti ala-arvoisiksi luetellut. Toisen maailmansodan syttymisestä lähtien Sachsenhauseniin tuotiin vankeja Saksan vaikutuspiiriin kuuluneista maista. Rodullisten ja poliittisten vankien lisäksi sinne vietiin myös sotavankeja sekä itä- että länsirintamalta.
Yksi Sachsenhausenin erityispiirteistä oli “Schuhläuferkommando”, kenkien testausyksikkö. Tämän vangeista koostuneen yksikön tehtävänä oli kävellä ja juosta päivät läpeensä erityisesti suunnitellulla eri materiaaleista koostuvalla radalla testaten sotilaskäyttöön suunniteltuja kenkiä. Alun perin matka oli noin 26 kilometriä päivittäin, mutta myöhemmin matka nostettiin 40 kilometriin. Vankien piti kantaa päällään täyttä kenttävarustusta, jotta olosuhteet olisivat olleet mahdollisimman pitkälle sotaa vastaavat.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Vaikka Sachsenhausen luokitellaan ensisijaisesti työleiriksi, siellä murhattiin kymmeniä tuhansia ihmisiä. Esimerkiksi vuonna 1941 yli 12 000 venäläistä sotavankia ja juutalaista murhattiin testattaessa joukkotuhoamiseen tarkoitettuja kaasutusautoja. Uhrit kuolivat tauteihin, hoidon puutteeseen, nälkään, väsymiseen, kylmään, joukkoteloituksiin, pahoinpitelyihin ja vuodesta 1942 lähtien heitä tapettiin myös kaasukammiossa, joka oli sijoitettu A-tornia mukaillen nimettyyn rakennukseen Asema Z. Sen nimellä viitattiin aakkoston viimeiseen kirjaimeen, joka tarkoitti vankien viimeistä rakennusta keskitysleirillä. Natsit yrittivät piilottaa todisteita massamurhasta läheiseen kanavaan, kuitenkin vielä neuvostojoukkojen saapuessa paikalle, löydettiin tonneja tuhkaa ja luita.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Himmlerin käskystä SS-Sturmbannführer Bernhard Krüger perusti Sachsenhausenin vangeista rahanväärennösyksikön, jota myöhemmin täydennettiin muilta leireiltä tuoduilla vangeilta. Vangit valmistivat lähes täydellisesti väärennettyjä 5, 10, 20, ja 50 punnan seteleitä lähes yhdeksän miljoonaa kappaletta. Leirillä painetun rahan arvo oli yhteensä 134 610 810 puntaa. Operaatio Bernhardin tarkoitus oli horjuttaa Yhdistyneen kuningaskunnan taloutta kasvattamalla maan inflaatiota. Rahat aiottiin pudottaa lentokoneista Britannian yllä, mutta suunnitelmasta luovuttiin sen epävarmuuden vuoksi. Raha käytettiin sen sijaan strategisten tarvikkeiden hankkimiseen ulkomailta sekä Saksan ulkopuolella toimivien agenttien palkkioihin.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Vuoden 1945 alussa yksikkö keskittyi Yhdysvaltain dollareihin, mutta ei ehtinyt valmistaa yhtään kokonaista seteliä, ennen kuin RSHA keskeytti hankkeen. Vihollisen edettyä Saksan maaperälle väärennysyksikköä siirreltiin muille leireille ennen sodan loppua. Yksikkö vapautui vihdoin 6. toukokuuta 1945, kun yhdysvaltalaiset joukot vapauttivat Ebenseen alaleirin.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Itävaltalainen, vuoden 2007 parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon voittanut "Väärentäjä" on filmatisointi operaatio Bernhardista.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Vuoden 1945 alussa Sachsenhausenissa oli noin 58 000 vankia ja sitä ympäröivillä alaleireillä yli 20 000 lisää. Kun puna-armeija tavoitti Oder-joen helmikuussa, leirin komendantti komensi vangit evakuoitaviksi. Heikot sekä vaarallisiksi luokitellut vangit, kuten venäläis- ja brittiupseerit ammuttiin. Seuranneina viikkoina SS siirsi tuhansia vankeja muille keskitysleireille


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Mauthauseniin ja Bergen-Belseniin. Huhtikuun 21. päivänä leirillä oli jäljellä 38 000 vankia. Näistä 33 000 jaettiin 500 vangin yksiköihin, jotka sitten komennettiin marssimaan luoteeseen. Sodan viimeisien päivien kuolonmarsseilla vilu, nälkä, uupumus sekä SS:n väkivalta tappoivat monia. Vihdoin 29. huhtikuuta SS-vartijat pakenivat ja loput vangeista kohtasivat Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton armeijan joukkoja. Leirille jääneistä noin 3 000 vangista 300 kuoli vapautusta seuranneina viikkoina vankeusaikanansa kokemiensa rasitusten vuoksi.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Heti voitonjuhlan jälkeen puna-armeija aloitti kymmenen erikoisleirin rakentamisen valloitetuille alueille (). Elokuussa 1945 Sachsenhausenista tuli Erikoisleiri nro 7 ja kesäkuusta 1948 lähtien Erikoisleiri nro 1. Leirille koottiin vangittujen natsien, erityisesti natsipuolueen jäsenien lisäksi myös maanpettureina pidettyjä puna-armeijan sotilaita. Esimerkiksi natsien aikana Sachsenhausenissa pidetyt venäläiset sotavangit joutuivat nyt samaan paikkaan omiensa vangitsemina.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Erikoisleiri nro 7 oli eristetty ulkomaailmasta täydellisesti. Vangit eivät saaneet tietää omaisistaan, eivätkä omaiset vangeista. Leiri oli tarkoitettu kovennettuun vapausrangaistukseen ja siellä harjoitettiin myös jonkin verran kommunistista uudelleenkasvatusta. Vangit eivät joutuneet tekemään kovaa pakkotyötä eikä heitä ollut tarkoitus tuhota, eivätkä vartijat käyttäytyneet väkivaltaisesti. Siitä huolimatta erikoisleirillä tämän toiminnan aikana vangitusta 60 000 ihmisestä 12 000 kuoli kammottavien vankilaolojen vuoksi nälkään, tauteihin ja hoidon puutteeseen kunnes vuonna 1950 erikoisleiri lakkautettiin ja vangit vapautettiin.


title: Sachsenhausenin keskitysleiri

text: Leiri oli pitkään joko tyhjillään tai tilapäisessä sotilaskäytössä. Ajoittain alueen rakennuksia myös purettiin ja osia tuhottiin räjäyttämällä, kuten Asema Z. Vuonna 1961 leiristä tehtiin kansallinen muistomerkki ja taiteilija Fritz Cremer pystytti sinne veistoksensa "Die Anklagende", Syytös. Vuodesta 1993 alueella on toiminut keskitysleirimuseo.


title: Tykkimyssy

text: Tykkimyssy eli koppamyssy on länsisuomalaisten naisten kansallispukujen yhteydessä käytettävä pitsimyssy. Tykkimyssyä käytti aikuinen, rippikoulun käynyt nainen, kun nuoret tytöt käyttivät silkkinauhaa. Tykkimyssy puetaan pitkistä hiuksista kootun nutturan päälle tai yläpuolelle. Sen päällä voidaan käyttää ulkona huivia. Tykkimyssy kuuluu myös virolaiseen kansallispukuun.


title: Tykkimyssy

text: Tykkimyssy on paperista kovittamalla tehty pyöreäkupuinen myssy. Yleensä silkillä päällystetty kupu on koristeltu kirjonnalla. Myssyssä on silkkirusetti takana ja pitsi eli tykki edessä. Hienoimmat pitsit olivat raumalaisia.


title: Tykkimyssy

text: Tykkimyssyn malli perustuu Euroopassa 1700-luvun alussa muodissa olleeseen pehmeään myssyyn, jossa uskotaan olleen erillinen pitsireunainen alusmyssy. 1700-luvun puolivälissä myssyn paperilla kovitettu muunnos oli levinnyt Ruotsi-Suomen porvaris- ja pappisrouvien sekä varakkaiden talojen emäntien pyhäpukimeksi. Myssyn etureuna leikattiin pyöreäksi ja keskeltä lovetuksi herttakuvion muotoa jäljitellen. Myssy päällystettiin kuviollisella arvokankaalla, ja kankaasta tehtiin taakse myös koristerusetti. Myssyn kangas saatettiin myös kirjailla. Päälaelle myssyn etureunan alle kiinnitettiin leveä nyplätty pitsi. Myssyn mentyä pois muodista ylempien luokkien keskuudesta se siirtyi palvelusväen ja alempien luokkien naisten käyttöön.


title: Tykkimyssy

text: Tykkimyssy syrjäytti kansanpukojen kanssa aiemmin käytetyt tanun ja hunnun. Tykkimyssyä käytettiin 1800-luvun puoliväliin saakka, Kymenlaaksossa pienennettynä versiona vielä 1900-luvun alussa. Tykkimyssy ei missään vaikeessa levinnyt käyttöön Karjalankannaksella..


title: Immenkorento

text: Immenkorento ("Calopteryx splendens") on hentosudenkorentoihin kuuluva sudenkorentolaji.


title: Immenkorento

text: Immenkorennon kokonaispituus on 45–49 mm, josta takaruumin osuus on 33–40 mm. Koiraan vartalo on valosta riippuen säkenöivän sininen tai smaragdinvihreä. Takaruumiin kärjen alapinta on vaaleankeltainen. Naaraan vartalo on vihreä tai kuparinvärinen. Takaruumiin kärki on kuparinvärinen eikä sen päällä ole keltaista raitaa neidonkorentonaaraan tapaan. Takasiivet ovat immenkorennolla 28–35 mm pitkiä, ja ne ovat hyvin leveät. Koiraan sinisissä siivissä on keskellä vaihtelevan levyinen tummansininen poikkivyö, muut siivenosat ovat läpikuultavia. Naaraalla siivet ovat vihertävän ruskeat, joissa on pieni valkea valesiipitäplä. Useimmista muista sudenkorentolajeista poiketen immenkorennot lentävät päiväperhosmaisesti hitaasti lepattaen.


title: Immenkorento

text: Suomessa tavattavista sudenkorentolajeista immenkorento muistuttaa ainoastaan neidonkorentoa. Varsinkin lajien naaraat ovat samannäköisiä. Lajien tiedetään luonnossa myös risteytyneen keskenään.


title: Immenkorento

text: Immenkorennot suosivat vuolaita ja kirkasvetisiä keskikokoisia jokia, mutta niitä saattaa tavata myös muunlaisilla virtaavilla vesillä. Suomessa immenkorentojen on havaittu esiintyvän aina samoilla paikoilla kuin neidonkorentojen.


title: Immenkorento

text: Immenkorento on levinnyt koko Eurooppaan lukuun ottamatta mantereen lounaisimpia ja pohjoisimpia osia. Idässä lajin levinneisyysalue jatkuu Aasiassa Pohjois-Kiinaan saakka. Suomessa laji on jokseenkin yleinen ja sitä tavataan Etelä- ja Keski-Suomessa Raahen korkeudelle asti.


title: Immenkorento

text: Suomessa immenkorentojen lentoaika ajoittuu kesäkuun alusta syyskuun alkuun. Koiraat pitävät reviiriä ja voivat käydä siitä pitkiäkin kamppailuja. Immenkorentokoiraiden kosiokäyttäytyminen tunnetaan hyvin. Koiraat heittäytyvät munintareviirillään veden pintakalvolle esitelläkseen veden virtaamisnopeutta. Toisin kuin sudenkorennoilla yleensä, immenkorentojen parittelu edeltää koiraan kosiolento, ”häätanssi”. Siinä koiras lentää naaraan takana räpytellen voimakkaasti siipiään. Jos naaras on suostuvainen paritteluun, se jää koiraan reviirille. Naaraiden on havaittu suosivan niitä koiraita, joiden siipivyö on leveä. Paritellessaan koiraat yrittävät ensin poistaa edellisen koiraan sperman naaraan sukuelimistä. Parittelun jälkeen koiras osoittaa naaraalle reviiriltä munintapaikan ja vartioi munintaa lähistöltä. Naaras laskeutuu usein munimaan kokonaan veden alle.


title: Keihästytönkorento

text: Keihästytönkorento ("Coenagrion hastulatum") on hentosudenkorentoihin kuuluva pienikokoinen ja hento sudenkorento. Lajin arvellaan olevan Suomen yleisin sudenkorentolaji.


title: Keihästytönkorento

text: Keihästytönkorennon kokonaispituus on 31–31 mm, josta takaruumin osuus on 22–29 mm. Koiraan vartalon pohjaväri on tasaisen taivaanvärinen, tummaa on melko vähän. Keskiruumiin sivujen sininen on vaaleampaa ja alapinta hieman vihertävä. Keskiruumiin olkajuovat ovat suhteellisen leveät. Takaruumiin toisessa jaokkeessa on lajille tyypillinen keihäänkärjen (tai sienen) muotoinen kuvio, joka on kannastaan kiinni jaokkeen alareunan mustassa reunuksessa. Kuvion edessä kärjen molemmin puolin on kaksi lyhyttä poikkijuovaa. Kolmannessa jaokkeessa kuvio muistuttaa terävää nuolenkärkeä, joka kattaa jaokkeesta kolmanneksen. Kolmannesta kuudenteen jaokkeet ovat ainakin puoliksi sinisiä, kahdeksas ja yhdeksäs jaoke ovat kokonaan vaaleat. Koiraan kaulus on tylppäkärkinen. Naaras on väriltään useimmiten vihreän- tai mustankirjava. Koko takaruumis on selkäpuolelta tumma. Naaraan kauluksen kärki muodostaa kolmiomaisen kärjen. Keihästytönkorentojen siivet ovat läpinäkyviä ja kapeita. Useimmat siipisolut ovat nelikulmaisia. Takasiivet ovat 16–23 mm pitkät. Levätessään siivet ovat muiden tytönkorentojen tapaan useimmiten yhdessä.


title: Keihästytönkorento

text: Keihästytönkorento muistuttaa useimpia muita Suomessa tavattavia tytönkorentolajeja. Koiras muistuttaa erityisesti okatytönkorentoa ja kuutytönkorentoa. Naaras puolestaan muistuttaa eniten sirotytönkorentoa ja eteläntytönkorentoa.


title: Keihästytönkorento

text: Keihästytönkorento viihtyy lähes kaikenlaisten seisovien vesien äärellä. Erityisesti laji suosii suolampia, mutta on yleinen myös järvien lahdilla, jokisuvanteissa ja ojissa. Lajia tavataan myös merenlahdilla.


title: Keihästytönkorento

text: Keihästytönkorentoa tavataan Keski- ja Pohjois-Euroopassa sekä Pohjois-Aasiassa. Suomessa lajia tavataan erittäin yleisenä koko maassa.


title: Keihästytönkorento

text: Suomessa keihästytönkorentojen lentoaika on toukokuun lopusta elokuun loppupuolelle.


title: Okatytönkorento

text: Okatytönkorento ("Enallagma cyathigerum") on hentosudenkorentoihin kuuluva pienikokoinen sudenkorentolaji.


title: Okatytönkorento

text: Okatytönkorennon kokonaispituus on 29–36 mm, josta jykevän takaruumin osuus on 24–29 mm. Koiraan vartalo on korostuneen sinimusta, sinisen sävyn ollessa syvän taivaansininen. Keskiruumiin sivulla on vain yksi musta juova. Takaruumiin toisessa jaokkeessa on yleensä musta nuijamainen kuvio, mutta ei pitkittäisiä viivoja. Kolmas, neljäs ja viides jaoke ovat etuosastaan laajalti siniset, kahdeksas ja yhdeksäs jaoke lähes kokonaan siniset. Nuoret koiraat ovat pohjaväriltään violetinharmaita. Naaraan pohjaväri vaihtelee kermanvalkeasta vihreään ja joskus siniseen tai ruskeaan. Takaruumiin selkäpuolella on lajille tyypillinen torpedomainen kuvio. Myös naaraalla keskiruumiin sivulla on vain yksi musta juova. Takaruumiin kahdeksannen jaokkeen vatsapuolella on taaksepäin suuntautunut terävä oka, josta laji on saanut suomenkielisen nimensä. Okatytönkorentojen kaikki siivet ovat läpinäkyviä ja kapeita. Useimmat siipisolut ovat nelikulmaisia. Takasiivet ovat 18–23 mm pitkät. Levätessään siivet ovat muiden tytönkorentojen tapaan useimmiten yhdessä.


title: Okatytönkorento

text: Okatytönkorento muistuttaa useimpia muita Suomessa tavattavia tytönkorentolajeja. Erityisesti koiras muistuttaa keihästytönkorentoa. Joidenkin muiden sudenkorentojen tapaan okatytönkorennon väritys voi vaihdella lämpötilan mukaan.


title: Okatytönkorento

text: Okatytönkorento viihtyy erilaisten vesien äärellä, mutta puuttuu vuolaasti virtaavista vesistä. Erityisesti laji suosii meren- ja järvien lahtia ja suuria suolampia. Toisin kuin suurin osa muista tytönkorentolajeista, okatytönkorento lentää usein avoveden yllä.


title: Okatytönkorento

text: Okatytönkorentoa tavataan lähes koko Euroopassa. Levinneisyysalue jatkuu Pohjois-Aasiassa Tyynelle valtamerelle saakka. Suomessa lajia tavataan hyvin yleisenä koko maassa Käsivarren Lappia lukuun ottamatta.


title: Okatytönkorento

text: Suomessa okatytönkorentojen lentoaika on toukokuun lopusta syyskuun puoleenväliin. Lajin kuoriutuvia yksilöitä voi tavata läpi kesän syyskuulle saakka. Joidenkin muiden sudenkorentolajien tapaan okatytönkorentokoiraat yrittävät paritellessaan ensin poistaa edellisen koiraan sperman naaraan sukuelimistä. Naaras laskeutuu usein munimaan kokonaan veden alle.


title: Kerron Clement

text: Kerron Clement (s. 31. lokakuuta 1985 Port of Spain, Trinidad) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, jonka päämatka on 400 metrin aitajuoksu.


title: Kerron Clement

text: Clement sai Yhdysvaltain kansalaisuuden 21. kesäkuuta 2004. Myöhemmin samana vuonna hän voitti NCAA-mestaruuden 400 metrin aidoissa. Hän voitti Grosseton nuorten MM-kisoissa 400 metrin aidoissa kultaa ajalla 48,51. Samoissa kisoissa hän oli Yhdysvaltain ankkuri 4 × 400 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti MM-kultaa uudella nuorten maailmanennätysajalla 3.01,09. Vuonna 2005 Clement voitti sisäratojen NCAA-mestaruuden 400 metrin juoksussa uudella ME-ajalla 44,57. Hän voitti samana vuonna 400 metrin aidoissa NCAA-mestaruuden sekä Yhdysvaltain mestaruuden. Jälkimmäisissä kilpailuissa hän juoksi ajan 47,24, joka jäi kauden kärkiajaksi. Helsingin MM-kisoissa Clement sijoittui neljänneksi.


title: Kerron Clement

text: Clement oli mukana 11. helmikuuta 2006 juoksemassa 4 x 400 metrin viestijoukkueessa, joka ajallaan 3.01,96 alitti voimassa olevan sisäratojen maailmanennätyksen. Ennätystä ei kuitenkaan hyväksytty tekemättä jääneiden epo-testien takia. Samana vuonna hän voitti Yhdysvaltain mestaruuden kauden kärkiajalla 47,39 ja kauden lopussa yleisurheilun maailmancupin.


title: Kerron Clement

text: Osakan MM-kilpailuissa vuonna 2007 Clement voitti 400 metrin aitajuoksun kultaa 0,4 sekunnin erolla Felix Sáncheziin. Hän voitti kultaa myös 4×400 metrin viestissä juostuaan Yhdysvaltain joukkueessa alkuerissä. Pekingissä 2008 Clement voitti hopeaa 400 metrin aitajuoksussa. Yhdysvallat hallitsi matkaa, sillä voittaja Angelo Taylor ja pronssimitalisti Bershawn Jackson olivat myös Yhdysvalloista. Pitkässä viestissä Clement sai kultamitalin juostuaan alkuerissä Yhdysvaltain joukkueessa.


title: Kerron Clement

text: Clement uusi maailmanmestaruutensa Berliinin MM-kilpailuissa 2009 ajalla 47,91 s, ja oli myös mukana kultaa voittaneessa Yhdysvaltain joukkueessa 4×400 metrin viestijuoksussa.. Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 hän juoksi 4 × 400 metrin viestin alkuerissä, ja sai kultamitalin kun Yhdysvaltain joukkue voitti eri kokoonpanolla loppukilpailun. Daegun MM-kisoissa 2011 hän karsiutui välierissä. Hän sijoittui 400 metrin aitajuoksussa kahdeksanneksi sekä Lontoon olympialaisissa 2012 että Moskovan MM-kilpailuissa 2013. Pan-Amerikan kisoissa 2015 hän sijoittui 400 metrin aitajuoksussa neljänneksi ja saavutti 4 × 400 metrin viestissä pronssia. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui 400 metrin aitajuoksussa neljänneksi. Hän voitti Yhdysvaltojen-mestaruuden 2016. Rion olympialaisissa 2016 Clement voitti kultaa 400 metrin aitajuoksussa ajalla 47,73. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti 400 metrin aitajuoksussa pronssia ajalla 48,52.


title: Kerron Clement

text: Clement on voittanut ssa 400 metrin aitajuoksun ja sekä sijoittunut toiseksi .


title: Ranskan vanhat vaakunat

text: Ranskan kuningaskunnassa ja keisarikunnassa on käytetty yleisesti valtion ja hallitsijan yhteisiä symboleja, vaakunoita. Myös joissain eri tasavaltojen vaiheissa on ollut käytössä vaakunatunnuksia tai niihin verrattavissa olevia muita tunnuskuvioita, mutta yleensä Ranskan tasavalta kokee vaakunat aristokratiaan viittaavaksi taiteeksi, eikä se ole panostanut vaakunataiteeseen.


title: Ranskan vanhat vaakunat

text: Ranskalla vanhana valtiona on ollut monia eri symboleja: mehiläinen, Pyhä Ampulli, Or-y-flamme-lippu, Jeanne d'Arc, Marianne, Gallian kukko, trikolori-lippu ja yleensä kuninkuuteen liittyvät regaalit. Kirjoitettuna tunnuksena on usein toiminut motto "Liberté, Égalité, Fraternité"; Vapaus, Tasa-arvo, Veljeys.


title: Mario Andreacchio

text: Mario Andreacchio (s. 1. tammikuuta 1955 Leigh Creek) on australialainen elokuvaohjaaja. Hän on valmistunut Flindersin yliopistosta.


title: Mario Andreacchio

text: Andreacchion ohjaama "Captain Johnno" voitti vuonna 1988 kansainvälisen Emmy-palkinnon. Muihin ohjauksiin kuuluvat "Paratiisin värit" (2003) ja "Napoleon" (1995).


title: Mario Andreacchio

text: Andreacchiolla on vuonna 1985 syntynyt poika Marco.


title: Sandra Edwards

text: Sandra Edwards (s. 12. maaliskuuta 1938, Los Angeles) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.


title: Sandra Edwards

text: Edwards oli "Playboyn" Playmate of the Month maaliskuussa 1957. Hän on osittain cherokeetaustainen ja toimi myös showgirlinä Las Vegasissa. Hän esiintyi näyttelijänurallaan muutamissa elokuvissa ja useammissa televisiosarjoissa (mm. "Hawaiian Eye", "Maverick").


title: Sandra Edwards

text: Edwards meni vuonna 1961 naimisiin Tom Gilsonin kanssa, mutta pari otti avioeron elokuussa 1962. Uhkaavaksi ja äärimmäisen väkivaltaiseksi käynyt mies murtautui 6. lokakuuta 1962 juopuneena Edwardsin asuntoon ja alkoi uhkailla entistä vaimoaan ja lapsia. Edwards surmasi Gilsonin luodilla sydämeen, ja tuomari katsoi myöhemmin tämän toimineen itsepuolustukseksi.


title: Volha Krautsova

text: Volha Krautsova (, , s. 25. kesäkuuta 1981) on valkovenäläinen kestävyysjuoksija.


title: Volha Krautsova

text: Krautsova osallistui Ateenan olympialaisiin 2004 5 000 metrin juoksussa, mutta karsiutui. Seuraavana vuonna hän voitti lajissa Euroopan cupin ykkösliigan ja sijoittui Helsingin MM-kisoissa hän juoksi kymmenenneksi ajalla 14.47,75. Krautsova voitti 2006 maansa mestaruuden sisäradoilla 3 000 metrin juoksussa ja ulkoradoilla 10 000 metrin juoksussa. Samana vuonna hän voitti Euroopan cupin ykkösliigan ja sijoittui Göteborgin EM-kisoissa 5 000 metrillä viidenneksi. 2007 hän voitti maansa sisäratojen mestaruuden sekä 3 000 että 1 500 metrin juoksussa. Saman vuoden Osakan MM-kisoissa hän oli 5 000 metrin 13:s ajalla 15.11,82. Pekingin olympialaisissa 2008 hän karsiutui alkuerissä ja Barcelonan EM-kisoissa 2010 hän keskeytti.


title: Allen West (muusikko)

text: Allen West (s. 17. lokakuuta 1967 Brandon, Florida) on yhdysvaltalainen death metal -kitaristi, joka on soittanut muun muassa yhtyeissä Obituary, Six Feet Under ja Lowbrow. Nykyään West asuu Floridassa ja hänellä on yksi poika.


title: Allen West (muusikko)

text: Obituary


title: Allen West (muusikko)

text: Six Feet Under


title: Allen West (muusikko)

text: Lowbrow


title: Ennustus (elokuva)

text: Ennustus ("The Omen") on Richard Donnerin ohjaama vuonna 1976 valmistunut kauhuelokuva. Elokuva on edeltäjä elokuville "Kirous" ("Damien: Omen II", 1978) ja "7 tikaria" ("Omen III: The Final Conflict", 1981). John Mooren ohjaama uudelleenfilmatisointi "The Omen" julkaistiin vuonna 2006.


title: Ennustus (elokuva)

text:
Diplomaatti Robert Thorn on hyvin järkyttynyt kuullessaan että hänen esikoisensa syntyi kuolleena. Niinpä hän päättää adoptoida vastasyntyneen orpopojan. Robert ei tiedä että poika on syntynyt klo 6 aamulla 6. kuukauden 6. päivänä. Lapsen kasvaessa Robert alkaa epäillä Damienin viattomuutta outojen kuolemantapausten ja onnettomuuksien seuratessa poikaa. Pian Robert alkaa tajuta numeroiden, 666, ennustuksen ja hänen on hyväksyttävä tosiasiat...
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Ennustus" saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Kronobageriet

text: Kronobageriet on historiallinen rakennus Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Östermalmin kaupunginosassa. Se on entinen Ruotsin armeijan kruununleipomo, jossa nykyisin toimii Tukholman musiikki- ja teatterimuseo.


title: Kronobageriet

text: Kronobageriet on Tukholman vanhin säilynyt teollisuusrakennus. Rakennuksen pohjoisosa on todennäköisesti peräisin jo 1500-luvun lopulta. Pihan puoleisen porraskäytävän seinässä on kuningas Juhana III:n vaakunakartussi ja vuosiluku 1580. Makasiinin eteläpää rakennettiin alkujaan 1630-luvulla. Koko rakennus muutettiin vuonna 1645 leipomoksi, missä käytössä se oli vuoteen 1958 saakka. Työntekijöitä oli noin sata. Rakennuksessa on sen historian aikana ehtinyt sijaita myös ase- ja viinavarastoja. Vuonna 1945 rakennusta vaurioitti tuhoisa tulipalo.


title: Kronobageriet

text: Kronobageriet muutettiin vuosina 1975–1978 arkkitehti Kjell Abramsonin suunnitelmien mukaan Musiikkimuseon käyttöön. Museo avasi ovensa vuonna 1979.


title: Äideistä parhain (kappale)

text: Äideistä parhain on Tuula Valkaman sanoittama englantilainen käännösiskelmä, jonka alkuperäisen version "Mother of Mine" (1971) on säveltänyt ja sanoittanut Bill Parkinson. Se sai Suomessa heti ilmestyessään 1972 suuren suosion ja nousi vuoden levymyyntitilaston kärkeen. Laulun sai ensimmäiseksi laulettavakseen ikaalislainen poikasopraano Jari Huhtasalo, joka oli löydetty MTV:n lasten laulukilpailu Hämä-Hämä-Häkin kautta.


title: Äideistä parhain (kappale)

text: Laulu sai ikivihreän aseman ja se on soinut radiossa aina näihin päiviin saakka, etenkin äitienpäivisin. Äideistä parhain -laulu on vuosien saatossa ilmestynyt useilla eri levyillä, myös monien muiden laulajien ja kokoonpanojen esittämänä.


title: Intiön vesitorni

text: Intiön vesitorni on Oulun Intiön kaupunginosaan Intiönmäelle vuonna 1927 valmistunut vesitorni, jonka suunnitteli arkkitehti J. S. Sirén vuonna 1925. Torni oli Oulun kaupungin vesijohtolaitoksen ensimmäinen varsinainen vesitorni. Se rakennettiin täydentämään kaupungin vesijohtoverkostoa ja helpottamaan vesijohtoveden toimituksia rakennuksiin. Tornin korkeus on 39 metriä ja vesitilavuus 600 kuutiometriä. Intiön vesitorni poistui vesihuoltokäytöstä vuonna 1969 Puolivälinkankaan vesitornin valmistuttua.


title: Intiön vesitorni

text: Arkkitehtuuriltaan klassismia edustava rakennus on yksi Oulun kaupungin kulttuurihistoriallisesti merkittävistä rakennuksista. Torni toimi aiemmin myös näköalatornina. Vesitorni myytiin vuonna 2015 yksityishenkilölle.


title: Intiön vesitorni

text: Intiön vesitorni oli ensimmäinen Oulun vesijohtoverkoston vesitorni. Sitä ennen oli jo vuonna 1920 valmistunut arkkitehti Birger Federleyn ja insinööri Jalmar Castrénin suunnittelema Åströmin nahkatehtaan vesitorni. Tornin vesitilavuus oli 600 kuutiometriä.


title: AlbaNova

text: AlbaNova on yliopistokeskittymä ja rakennuskompleksi Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Norra Djurgårdenin kaupunginosassa. Tanskalaisen arkkitehdin Henning Larsenin suunnittelema kompleksin päärakennus rakennettiin 1999–2001. Muut AlbaNovan osat on sijoitettu rakennuksiin, jotka aiemmin kuuluivat Roslagstullin epidemiasairaalalle. AlbaNovassa sijaitsee muun muassa Nordita.


title: AlbaNova

text: Nimi Albanova on väännös läheisen Albanon teollisuusalueen nimestä.


title: Belgian Grand Prix 1991

text: Belgian Grand Prix 1991 oli 511. Formula 1 -osakilpailu. Se ajettiin 25. elokuuta 1991 Circuit de Spa-Francorchamps -radalla Belgiassa. Kilpailun voitti McLaren-tallissa ajanut Ayrton Senna, ja toiseksi kaasutteli hänen tallikaverinsa Gerhard Berger. F1-debyyttinsä teki Michael Schumacher.


title: Perttijärvi

text: Perttijärvi on:


title: Autoclave

text: Autoclave oli yhdysvaltalainen indie rock -yhtye, joka perustettiin Washingtonissa kesällä 1990. Yhtye jäi varsin lyhytikäiseksi projektiksi, sillä se hajosi jo vuonna 1991 ehdittyään julkaista vain yhden albumin, Dischord Records -indielevymerkin kustantaman "Autoclaven".


title: One Canada Square

text: One Canada Square on pilvenpiirtäjä Canary Wharfissa, Ison-Britannian pääkaupungissa Lontoossa. Sen on suunnitellut argentiinalainen arkkitehti César Pelli. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1987 ja ne saatettiin päätökseen vuonna 1991. Rakennus yltää 235 metrin korkeuteen, ja siinä on 50 kerrosta (alkuperäisessä suunnitelmassa 60). Pilvenpiirtäjä on liikekäytössä. Se ehti olla hetken aikaa Euroopan korkein pilvenpiirtäjä, kunnes Frankfurt am Mainin Messeturm ohitti sen korkeudessa.


title: Deaf School

text: Deaf School oli 1970-luvulla Liverpoolissa toiminut brittiläinen yhtye, jonka tyylissä oli piirteitä pub rockista, punkista ja taiderockista.


title: Deaf School

text: Deaf School julkaisi viimeisen studioalbuminsa vuonna 1978. Se on sen jälkeen palaillut satunnaisesti yhteen esiintymään. Vuonna 1988 ilmestyi livelevy "2nd Coming: Liverpool '88" ja vuonna 2003 kokoelma "What a Way to End It All: The Anthology".


title: Deaf School

text: Deaf Schoolin laulajana toimi Bette Bright (oikealta nimeltään Anne Martin), joka lähti yhtyeen hajoamisen jälkeen soolouralle.


title: Perttijärvi (Mustakoski)

text: Perttijärvi () on Mustakosken maalaiskuntaan kuuluva kylä Segežan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kylässä oli 312 asukasta vuonna 1996. Tärkeä elinkeino on metsäteollisuus.


title: Perttijärvi (Mustakoski)

text: Perttijärvi kuului 1920-luvulle asti Rukajärven kuntaan. Sittemmin siitä tuli osa Rukajärven piiriin kuulunutta Rukajärven kylähallintoaluetta. Vuonna 1926 Perttijärven kylässä oli 49 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Sittemmin Rukajärven piiri on lakkautettu ja Perttijärvestä on tullut osa Segežan piiriin kuuluvaa Mustakoskea.


title: Tornimäen kaksoistorni

text: Tornimäen kaksoistorni () on kahdesta tornitalosta ja 5-kerroksisesta rakennuksesta koostuva rakennuskokonaisuus Viron pääkaupungissa Tallinnassa. Tornitaloista matalampi kohoaa 113 metrin korkeuteen, ja siinä on 31 kerrosta. Se valmistui vuonna 2006, ja se on asuinkäytössä. Tornitaloista korkeampi puolestaan on 117 metrin korkuinen ja 28-kerroksinen, ja se valmistuu vuoden 2007 aikana. Se on pyhitetty hotellikäyttöön. Rakennuskokonaisuuden suunnittelusta on vastannut arkkitehtitoimisto Nord Projekt AS.


title: Ira David Sankey

text: Ira David Sankey (28. elokuuta 1840 – 13. elokuuta 1908) oli yhdysvaltalainen hengellisen musiikin laulaja ja säveltäjä. Hän kirjoitti uransa aikana noin 1 200 kappaletta.


title: Ira David Sankey

text: Sankey meni syyskuussa 1863 naimisiin Fanny V. Edwardsin kanssa ja sai kolme poikaa. Hän vietti elämänsä viimeiset vuodet sokeana vanhuuden silmänpainetaudin johdosta.


title: Ira David Sankey

text: Sankey kuoli Brooklynissä ja pääsi postuumisti Gospel Music Hall of Fameen.


title: MIKES-Aalto Mittaustekniikka

text: MIKES-Aalto Mittaustekniikka on Mittatekniikan keskuksen (MIKES) ja Aalto-yliopiston yhteislaboratorio, jonka toimipaikka sijaitsee Espoon Otaniemessä. MIKES-Aalto Mittaustekniikka toimii MIKESin nimeämänä optisten suureiden kansallisena mittanormaalilaboratoriona. Se tarjoaa opetusta Aalto-yliopiston Sähkötekniikan korkeakoulussa elektronisten mittausten ja optiikan aloilla. MIKES-Aalto Mittaustekniikan johtajana toimii tutkimusprofessori Erkki Ikonen.


title: Jutajaiset

text: Jutajaiset on kansainvälinen kansanmusiikin ja -tanssin festivaali Rovaniemellä. Järjestäjinä ovat Lapin Nuorison Liitto, Kalevan Nuoret ja Rovaniemen kaupunki. Festivaalialueen lisäksi esiintymispaikkoja ovat muun muassa Valdemar-klubi, Lordin aukio ja Rovaniemen kirkko.


title: Jutajaiset

text: Jutajaiset kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin ja kansainväliseen CIOFF-festivaalien ketjuun.


title: Jutajaiset

text: Vuonna 2012 festivaalit viettivät juhlavuotta 40. Jutajaisten merkeissä. Ohjelmaa oli järjestetty Rovaniemen lisäksi Sodankylässä ja Tervolassa. Kävijöitä vuonna 2012 oli n. 12 000, aikaisempina vuosina kävijöitä on ollut 15 - 20 000.. Vuonna 2018 Jutajaiset järjestetään 23.-25.9.


title: Jutajaiset

text: Keväällä 2016 Lapin nuorison liitto ry hakeutui konkurssiin, ja samalla kesän 2016 Jutajaiset peruuntuivat.


title: Jutajaiset

text: 1970-luvulle asti vietettiin eri puolilla Lappia maakunnallisia suvipäiviä. Valtakunnallisten Kalevan Nuorten kesälystitapahtuma Joikajaisten yhteydessä huomattiin, että pohjoisen nuorisoseuraväellä on kyky ja halu järjestää näyttäviäkin tapahtumia. Vuonna 1973 Suvijuhlien pitopaikaksi tuli Sodankylä. Juhlat ristittiin Kesäjutajaisiksi ja myöhemmin nimi lyheni Jutajaisiksi. Vuonna 1995 Jutajaisten pitopaikka vaihtui Rovaniemelle.


title: Jutajaiset

text: Jutajaisten koulutukseen kuuluu muun muassa Valtakunnallinen harmonikkaleiri ja harmonikansoiton, lavatanssikoulu ja Juppa jaa eli kokeileva lasten ja nuorten taideleiri


Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali on Oulun Nuottasaaren ja Äimäraution kaupunginosien rajalla Oritkarissa lähellä Oulun Oritkarin satamaa sijaitseva logistiikkakeskus. Terminaalin käyttöönottotilaisuus pidettiin 16. elokuuta 2004.


title: Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali

text: Terminaalialue käsittää 20 hehtaarin alueen, jolla sijaitsevat muun muassa rekkajunien kuormausalueet raiteineen ja varusteineen sekä kuormaus- ja varastointikenttineen. Terminaalialueen rahoittivat Pohjois-Pohjanmaan TE-keskus, Oulun kaupunki, VR Osakeyhtiö ja Ratahallintokeskus. Alueen suunnittelusta ja urakoinnista vastasi CM-Urakointi Oy. Uusi terminaali rakennettiin korvaamaan aiempaa Oulun tavararatapihalla ollutta rekkajunien kuormauspaikkaa ja täten vähentämään rekkaliikennettä keskustan eteläosassa.


text: Terminaalissa kuormataan vuosittain noin 30 000 ajoneuvoa. Terminaalialueelle johtavat raiteet on osittain sähköistetty siten, että Oulusta etelän suuntaan lähtevät rekkajunat voidaan ajaa sähköveturilla pysähtymättä ja veturia vaihtamatta suoraan Oulun tavararatapihan läpi ja edelleen määränpäähänsä.


title: Laitaatsillan Pallo

text: Laitaatsillan Pallo (LaiPa) on savonlinnalainen jääkiekkoseura, joka oli parhaimmillaan 1990-luvun alkupuolella 2. divisioonassa. Laitaatsillan Pallossa pelasi lähinnä entisiä SaPKon pelaajia, mutta SaPKossa pelasi myös moni LaiPan entinen pelaaja. Paikalliset hegemoniaottelut saivat savonlinnalaiset liikkeelle, ja paikallisottelussa oli jopa 3 000 katsojaa.


title: Cephalotus follicularis

text: Cephalotus follicularis eli "Australian kannukasvi" kasvaa Lounais-Australiassa. "Cephalotus"ta kutsutaan joskus myös kääpiökannuksi. Kääpiökannu elää happamassa ja suhteellisen ravinteettomassa maastossa. Kasvi on lihansyöjäkasvi, se on kehittänyt keinon pyydystää pieniä hyönteisiä pysyäkseen hengissä. Kääpiökannut eli cephalotukset ovat yksi suosituimpia kasvatettavia lihansyöjäkasveja, mutta Suomessa niitä ei juurikaan ole saatavissa. Laji on ainoa heimossa "Cephalotaceae" ja suvussa "Cephalotus".


title: Cephalotus follicularis

text: Kääpiökannu kasvattaa pienen lehtiruusukkeen maan tasoon, joiden päissä on sitten pienet kannut. Ne ovat yleensä melkoisen pieniä, mutta auringossa kauniin värisiä. Varjossa kannut kasvavat isoiksi. Kannut ovat muutaman sentin korkuisia.


title: Cephalotus follicularis

text: Kääpiökannu on myös hidaskasvuinen laji. Se kasvaa vuodessa vajaan pari senttiä eli siemenestä aikuiseksi kestää noin kolmisen vuotta. Kuten muutkin lihansyöjäkasvit, niin kääpiökannukin tarvitsee ehdottoman puhdasta ja luonnollista vettä eli käytännössä sadevesi on sille sopivinta.


title: Vladimir Kogan

text: Vladimir Igorevitš Kogan (; s. 27. huhtikuuta 1963, Leningrad) on pietarilainen liikemies. Hän on ollut liikekumppanina muun muassa Oleg Deripaskan kanssa. Hän on pankkiiri ja mukana Rosstroissa.  . Hän on Bankers' House St. Petersburgin hallituksen puheenjohtaja. Bankers' House St. Petersburg omisti Promstroibankin Pietarissa.   . Hänellä sanotaan olevan läheiset yhteydet Vladimir Putiniin.


title: Vladimir Kogan

text: Kogan ja hänen liikekumppaninsa ovat siirtyneet myös kiinteistöalalle. Sen jälkeen kun Kogan myi omistustaan Promstroibankissa, tuli hänestä Venäjän federaation rakennusvalvontaviraston varajohtaja.


title: Vladimir Kogan

text: Vladimir Kogan yritti aikanaan saada Ilim Pulpilta Oleg Deripaskan kanssa haltuunsa Bratskin, Ust-Ilimskin ja Kotlasin paperitehtaita. Radio Free Europe:Paper and pulp wars continue, Daniel Kimmage, 7.1.2004


title: Vladimir Kogan

text: Hän toimii lisäksi myös elokuva-alalla.


title: Vladimir Kogan

text: Vladimir Koganin kontrolloima Promstroibak on tukenut Valentina Matvijenkoa tukevaa mediaa Pietarin kuvernöörinvaalissa. Neljä päivää ennen kuvernöörinvaalia pidätti sisäministeriö neljä tšetseenimiestä epäiltynä kuulumisesta Pietarissa vaikuttavaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen, jolla olisi suhteita myös tšetseenikapinallisiin. Tieto epäiltyjen kiinniotosta sekä siitä, että yhdellä epäillyistä oli matkapuhelin, joka kuului vastaehdokas Markovan yhteyksiä Beljajevin kampanjaan ylläpitävälle henkilölle vuodettiin julkisuuteen ennen vaaleja.


title: Tallinnan tuomiokirkko

text: Tallinnan tuomiokirkko () on Viron evankelis-luterilaisen kirkon tuomiokirkko Tallinnassa. Se on Tallinnan kirkoista vanhin, ja pyhitetty pyhälle Neitsyt Marialle. Sen vanhimmat osat ovat peräisin 1200-luvulta. Kirkon ulkonäössä on havaittavissa historian kerrostumia. Kirkko edustaa ulkoapäin lähinnä gotiikkaa, 1700-luvulta peräisin olevan kirkontornin edustaessa kuitenkin barokin tyylisuuntaa. Kirkon sisällä on arvokas kokoelma baltiansaksalaisten aatelismiesten epitafeista. Kirkossa sijaitsee myös ruotsalaisen sotapäällikön Pontus De la Gardien hautamonumentti.


title: Tallinnan tuomiokirkko

text: Tallinnan Toompealle alettiin rakentaa puista kirkkoa vuoden 1219 jälkeen. Kivikirkon rakentamisen aloittivat dominikaanit näiden tultua Toompealle vuonna 1229 ja kirkko valmistui vuonna 1240. Tanskan kuningas Valdemar II Sejr julisti kirkon omistetuksi Neitsyt Marialle. Kirkkoa laajennettiin 1300-luvulla ja edelleen 1400-luvulla. Kirkolle rakennettiin kellotorni jo keskiajalla, mutta sen nykyinen barokkityylinen kellotorni on rakennettu 1700-luvulla. Kirkko kärsi suuria vahinkoja vuonna 1684 sattuneessa Toompean tulipalossa ja kirkkoa jouduttiin korjaamaan vuosisadan loppuun saakka. Kirkko säilyi pitkään leimallisesti saksalaisena kirkkona ja ensimmäinen virolainen saarna pidettiin kirkossa vasta vuonna 1927. Kirkon seurakuntatoiminta pysähtyi neuvostomiehitykseen ja se saattoi jatkua vasta vuonna 1949.


title: John Mellencamp

text: John Mellencamp, tunnetaan myös nimellä John Cougar Mellencamp, (s. 7. lokakuuta 1951 Seymour, Indiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen folk-, country- ja rocklaulaja, lauluntekijä ja kitaristi.


title: John Mellencamp

text: John Mellencamp syntyi ja varttui pienessä Seymourin kaupungissa Indianan osavaltiossa. Teinivuosista lähtien ja läpi opiskeluaikojen hän soitteli ja lauloi erinäisissä yhtyeissä. Vuonna 1970 hän meni naimisiin Priscilla Esterlinen kanssa ja samana vuonna heille syntyi tytär, Michelle. Ensimmäisen levytyssopimuksen Mellencamp sai solmittua vuonna 1975 ja seuraavana vuonna julkaistiin hänen debyyttialbuminsa "Chestnut Street Incident". Albumi, joka sisälsi suurimmaksi osaksi lainakappaleita, julkaistiin taiteilijanimellä Johnny Cougar. Mellencamp ei itse halunnut tuota nimeä, mutta levy-yhtiön mielestä Mellencamp ei ollut kyllin myyvä nimi. Levyä myytiin varsin huonosti, ja siksi levy-yhtiö MCA Records ei jatkanut sopimusta Mellencampin kanssa.


title: John Mellencamp

text: Mellencamp pääsi kuitenkin levyttämään omia kappaleitaan pienemmille levy-yhtiöille John Cougar nimellä. Vuonna 1978 hän äänitti kolmannen albuminsa "A Biography"n. Albumia ei julkaistu Yhdysvalloissa, mutta Australiassa tuolta levyltä nousi kappale "I Need a Lover" pieneksi hitiksi. Seuraavana vuonna tuo kappale nousi listoille myös Yhdysvalloissa, kun se julkaistiin albumilla "John Cougar". Seuraavalta albumilta "Nothin’ Matters and What If It Did" löytyi myös pari hittiä singlelistoille, mutta varsinaisen läpimurtonsa Mellencamp teki vuonna 1982 albumilla "American Fool". Albumilta julkaistut hittisinglet, "Hurts So Good", "Jack and Diane" ja "Hand To Hold On To", siivittivät levyn albumilistojen kärkeen Yhdysvalloissa.


title: John Mellencamp

text: "Uh-Huh" vuodelta 1983 oli ensimmäinen albumi, joka julkaistiin John Cougar Mellencampin nimellä. Taustayhtyeeksi vakiintui tuolloin ryhmä, jossa soittivat Kenny Aronoff rummuilla, Larry Crane ja Mike Wanchic kitaralla, Toby Myers bassolla ja John Cascella kosketinsoittimilla. Hieman myöhemmin, "Scarecrow" albumin julkaisun jälkeen, taustayhtyeeseen liittyi viulistiksi Lisa Germano. Germano toimi Mellencampin taustalla, omien sooloprojektiensa lisäksi, aina vuoteen 1994. Vuonna 1991 Mellencamp tipautti "Cougarin" pois nimestään ja "Whenever We Wanted" albumi, kuten myös sitä seuraavat albumit, julkaistiin hänen oikealla nimellään. "Whenever We Wanted" albumilla kitaristi Larry Crane oli korvattu David Grissomilla, jonka tilalle taas seuraavalle "Dance Naked " albumille tuli Andy York. Tämän jälkeen Mellencamp vaihtoi levy-yhtiötä, Mercury vaihtui Columbiaksi. Samalla vaihtui rumpali, Aronoffin tilalle tuli Dane Clark. Tällä uudella kokoonpanolla ensimmäinen albumi oli "John Mellencamp".


title: John Mellencamp

text: Melkein kaikki Mellencampin levyjulkaisut 1980-luvulta, läpimurron jälkeen, näihin päiviin asti ovat menestyneet erinomaisesti Yhdysvalloissa. Tosin 2000-luvulla hänkään ei ole enää päässyt aivan Yhdysvaltojen singlelistojen kärkeen. Jotkut albumeista ovat myyneet hyvin myös Britanniassa, mutta samanlaista menestystä kuin Yhdysvalloissa ei Euroopassa ole tullut.


title: John Mellencamp

text: John Mellencamp on tunnettu yhteiskunnallisesti kantaa ottavista sanoituksistaan. Useissa kappaleissa hän on kritisoinut Yhdysvaltojen politiikkaa ja presidenttejä. Vuonna 2004 hän osallistui George W. Bushin uudelleenvalintaa vastustaneeseen Vote for Change -kiertueeseen. Sitä ennen hän oli tukenut näkyvästi John Edwardsia Yhdysvaltain presidentinvaalien demokraattipuolueen esivaaleissa.


title: Days of the New

text: Days of the New on yhdysvaltalainen post-grungeyhtye. Se perustettiin vuonna 1995.


title: Days of the New

text: Kaikki Days of the New'n studioalbumit on nimetty yhtyeen mukaan. Usein yhtyeen kuuntelijat puhuvatkin niistä levynkannen värin mukaan. Ensimmäinen albumi, jonka äänitystyöt alkoivat syksyllä 1996, nousi listojen 40. sijalle, ja singlet "Touch, Peel and Stand" (1997) ja "The Downtown" (1998) jopa listaykkösiksi.


title: Days of the New

text: Days of the New'ltä on ilmestynyt kolme studioalbumia ja yksi livebootleg. Yhtye on ilmoittanut julkaisevansa neljännen albuminsa vuonna 2007.


title: Kaló Neró

text:
Kaló Neró ( tai Καλόνερο; ) on Kreikan kylä, joka kuuluu Trifylían kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Se kuului aiemmin Avlónaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trifylían kunnan Avlónaksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 543 (vuonna 2011).
Kaló Neró sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsiosassa Kyparissíanlahden rannalla. Sen nimi tarkoittaa hyvää vettä. Kylä muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καλού Νερού, "Topikí Koinótita Kaloú Neroú"), johon kuuluvat varsinaisen Kaló Nerón kylän lisäksi Áno Kaló Neró, Drekolaíika, Kákkavas, Mármaro, Stási Sidirokástrou ja Vounáki. Koko yhdyskunnan väkiluku on 686.


title: Kaló Neró

text: Kaló Neró on suhteellisen suosittu lomapaikka. Kylän rannoille jättiläismerikilpikonnat tulevat munimaan joka kesä. Kylän lähistöllä on muinaisia mykeneläisiä hautoja, ja kreikkalaisen mytologian mukaan kylän pohjoispuolella virtaavan Nédajoen vesiputokset ovat Haadeen sisäänkäynti.


title: Travis Meeks

text: Travis Meeks (s. 27. huhtikuuta 1979, Charlestown, Indiana) on yhdysvaltalainen rockmuusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Days of the New'n laulaja-kitaristina.


title: Travis Meeks

text: Meeks on ollut yhtyeessä mukana siitä lähtien, kun se perustettiin vuonna 1995. Hän on sen ainoa jäljellä oleva alkuperäisjäsen. Yhtye on julkaissut kolme studioalbumia ja neljäs on tekeillä.


title: Travis Meeks

text: Meeks teki vuonna 2000 yhteistyötä The Doorsin kanssa tribuuttialbumilla "Stoned Immaculate: The Music of the Doors". Hän teki yhteistyötä myös Lennon Murphyn kanssa kappaleella "My Beautiful". Hän pyrki myöhemmin epäonnistuneesti Velvet Revolverin laulusolistiksi.


title: Travis Meeks

text: Meeks on ollut hoidossa päihderiippuvuudesta.


title: Brahim Boulami

text: Brahim Boulami (s. 20. huhtikuuta 1972) on marokkolainen estejuoksija. Hän on olympiamitalisti Khalid Boulamin veli.


title: Brahim Boulami

text: Boulami osallistui Göteborgin MM-kilpailuihin 1995, mutta karsiutui esteissä välierissä. Seuraavana vuonna hän juoksi Atlantan olympialaisissa seitsemänneksi ajalla 8.23,13. 1997 hän voitti Välimeren kilpailut sekä sijoittui Torinon maastojuoksun MM-kilpailuissa pitkällä matkalla kahdenneksikymmenenneksitoiseksi, Ateenan MM-kilpailuissa kymmenenneksi ja GP-finaalissa seitsemänneksi. Vuonna 1998 Boulami voitti pronssia Afrikan-mestaruuskilpailuissa ja juoksi Marrakechin maastojuoksun MM-kilpailuissa lyhyellä matkalla kuudenneksi.


title: Brahim Boulami

text: Boulami oli Sydneyn olympialaisissa esteissä seitsemäs. 2001 hän sijoittui Oostenden maastojuoksun MM-kilpailuissa lyhyellä matkalla yhdeksänneksi ja Edmontonin MM-kilpailuissa kymmenenneksi ajalla 8.21,95. 24. elokuuta 2001 Boulami juoksi Brysselin GP-kilpailussa uuden maailmanennätysajan 7.55,28. Ennätyksensä myötä hänestä tuli ensimmäinen ei-kenialainen 3 000 metrin esteiden maailmanennätyksen haltija 23 vuoteen. Kauden lopussa hän voitti GP-finaalin ajalla 8.16,14. Boulami voitti 2002 Afrikan-mestaruuden estejuoksussa. 16. elokuuta 2002 hän juoksi Zürichin Kultaisen liigan kilpailussa uuden maailmanennätysajan 7.53,17, mutta myöhemmin kävi ilmi, että hän oli antanut päivää aiemmin doping-näytteen, joka sisälsi EPO-hormonia. Boulami oli kilpailukiellossa 28. elokuuta 2002 – 27. elokuuta 2004.


title: Brahim Boulami

text: Boulami palasi radoille kilpailukieltonsa päätyttyä ja juoksi Helsingin MM-kilpailuissa 2005 esteissä neljänneksi. Kauden lopussa hän oli kuudes.


title: Äideistä parhain

text: Äideistä parhain voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Kapteeni Sinikarhun 13 ½ elämää () on Walter Moersin vuonna 1999 julkaistu fantasiaromaani. Suomeksi teos ilmestyi ensimmäisen kerran 2001. Kirjan tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliselle Zamonian mantereelle.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Alun perin Sinikarhun hahmo esiintyi saksalaisessa lastenohjelmassa "Sendung mit der Maus", jossa se keksi merirosvotarinoita ja väitti niiden pitävän paikkansa. Sinikarhusta on tehty myös animaatioelokuva, "Käpt'n Blaubär – Der Film", vuonna 1999 ja musikaali vuonna 2006.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Kapteeni Sinikarhulla on 27 elämää, mutta hän kertoo niistä vain puolet. Kirjan alussa käsitellään Sinikarhun ensimuistoja syntymästään, jolloin hän huomaa kelluvansa pähkinänkuoressa keskellä merta. Vuosia myöhemmin hän päätyy Atlantiksen kaupunkiin, missä hän kohoaa arvostetuksi valehtelijagladiaattoriksi. Tämän jälkeen hän joutuu orjaksi maailman isoimmalle laivalle, Moolokille. Apunaan Sinikarhulla on päänsisäinen sanakirja, jonka professori Abdul Yöpöllö telepaattisesti siirsi häneen kuudennen elämän aikana.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 1. elämä kääpiömerirosvona


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Sinikarhun ensimmäinen elämää alkaa, kun hän huomaa olevansa alastomana pähkinänkuoressa merellä. Samalla hän kuulee korviahuumaavaa pauhua, jonka aiheuttaa maailman suurin ja vaarallisin vesipyörre, "kurimus". Sinikarhu on ajautumassa kohti pyörrettä, mutta hänet pelastavat kääpiömerirosvot, joiden kanssa hän elääkin elämänsä ensimmäiset viisi vuotta ja oppii mm. tekemään 723 erilaista solmua. Kääpiömerirosvojen on pakko jättää hänet eräälle saarelle, kun Sinikarhu on kasvanut liian suureksi heidän laivaansa.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 2. elämä laiva-aaveiden parissa


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Sinikarhun toinen elämä alkaa, kun saarella olevat laiva-aavet löytävät hänet ja ihastuvat hänen kykyynsä itkeä. Tämän jälkeen hän esittää laiva-aaveille säännöllisesti itkuesityksiään, ja vastineeksi aaveet hankkivat hänelle ruokaa. Vaikka Sinikarhu ensin inhoaa laiva-aaveita, hän alkaa ajan myötä pyrkiä samanlaiseksi kuin pelastajansa. Lopulta hän ymmärtää sen järjettömäksi, ja rakentaa lautan, jolla hän pakenee saarelta.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 3. elämä pakolaisena


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Kolmannen elämänsä aikana Sinikarhu matkustaa merellä itsetekemällään lautalla. Hän kohtaa matkallaan maailman isoimman laivan, "Moolokin", joka tekee häneen lähtemättömän vaikutuksen. Myöhemmin hän tapaa pulina-aallot, jotka opettavat Sinikarhua puhumaan ja antavat hänelle nimen. Tämän jälkeen Sinikarhu auttaa tyrannovalas rexiä vetämällä harppuunoita sen selästä ja valas jättää hänet lähelle erästä saarta.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 4. elämä herkkusuiden saarella


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Sinikarhun neljäs elämä sijoittuu herkkusuiden saarelle, "Gourmetica insularisille". Saarella kasvaa valtavat määrät erilaisia syötäviksi kelpaavia kasveja, joita Sinikarhu syökin hyvällä ruokahalulla. Lopulta hänen päivärytminsä koostuu pelkästä syömisestä ja vuoden päästä hän on lihava kuin jalkapallo. Sinikarhun kauhuksi hänen paratiisinsa onkin vain saareksi tekeytynyt lihansyöjäkasvi, joka lihottaa uhrinsa ennen kuin syö heidät. Viime hetkellä hänet pelastaa pelastajalisko ""Mac" Deus X. Machina", jonka navigoijaksi Sinikarhu ryhtyy.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 5. elämä navigoijana


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Viidennen elämänsä aikana Sinikarhu toimii huononäköisen Macin navigoijana ja he pelastavat monia henkiä pelastajasauruksille tyypilliseen tapaan viime hetkellä. Lopulta Mac toteaa olevansa valmis Liskoniemen vanhainkotiin ja jättää Sinikarhun professori "Abdul Yöpöllön" koulun eteen Sysivuorille.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 6. elämä Sysivuorten uumenissa


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Sinikarhu oppii kaiken mahdollisen Abdul Yöpöllön yöakatemiassa kuudennen elämänsä aikana. Koulussa hän saa uusia ystäviä; 2364. ulottuvuuden hyytelöprinssin "Qwert Zuiopün" ja karvaisen vuorihotin "Freddan". Kun Fredda ja Qwert ovat lähteneet koulusta heidän tilalleen saapuvat yksisarvinen "Fogelweide", sikabarbaari "Groot" ja hemppeli "Zille", mutta heistä Sinikarhu ei saa kunnollista väittelyseuraa filosofisiin keskusteluihin. Ennen lähtöään yöakatemiasta Yöpöllö varoittaa häntä luottamasta kuilutrolliin, joka myöhemmin onnistuukin huijaamaan Sinikarhua eksyttämällä hänet syvemmälle Sysivuoren uumeniin. Sinikarhu kuitenkin pääsee ulos turvallisesti apunaan päänsisäinen sanakirjansa ja suuntaa kohti Suurta metsää.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 7. elämä Suuressa metsässä


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Seitsemän elämänsä aikana Sinikarhu pohtii, miksi Suuri metsä on täysin autio. Hän tapaa metsässä ensimmäisen rakkauden kohteensa, sinisen neitokarhun, jolla on sama sanakirja kuin Sinikarhullakin. Hän saa huomata katkerasti, että toinen karhu on vain metsälukkinoidan tuottama kangastus. Sinikarhu joutuu metsälukkinoidan verkkoon, mutta onnistuu pakenemaan ja juoksee Suuren metsän läpi metsälukkinoidan jahdatessa häntä. Kun Sinikarhun voimat ovat aivan lopussa, hän kompastuu ulottuvuusaukkoon.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 8. elämä ulottuvuusaukossa


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Ulottuvuusaukossa Sinikarhu on kosketuksissa sekä menneessä, nykyisessä että tulevassa. Hän päätyy 2364. ulottuvuuteen, missä hän vahingossa laukaisee tapahtumatketjun, joka johtaa kruunajaisiin valmistautuneen Qwert Zuiopün horjahtamiseen ulottuvuusaukkoon ja päätymiseen Zamoniaan. Vihaisen väkijoukon pakottamana Sinikarhu hyppää ystävänsä perään ja päätyy lopulta takaisin Suureen metsään eri ajassa. Hän kulkee metsän poikki ja päätyy makealle aavikolle.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 9. elämä makealla aavikolla


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Yhdeksännen elämänsä Sinikarhu kuluttaa kiertelemällä makeaa aavikkoa paimentolaisten, tulkkujen, mukana etsien Anagrom Ataf -nimistä Fata Morganaa. Sinikarhu auttaa tulkkuja vangitsemaan kyseisen aavikkokaupungin ja asuttamaan sen. Kaupunki osoittautuu kuitenkin aaveita muistuttavien fatomien asuinpaikaksi, ja Sinikarhu keksii laittaa tulkut uudestaan vaeltamaan aavikolla ja etsimään uuttaa kaupunkia, AV-UKER-UOH:ia (hourekuva takaperin). Sinikarhu ei lähde tulkkujen mukaan, vaan suuntaa kohti Atlantista. Hän näkee matkallaan tornadopysäkin ja jää odottelemaan tornadon tulemista. Kun pyörremyrsky lopulta saapuu, se imaisee Sinikarhun sisäänsä ja kuljettaa hänet tornadon sisällä olevaan tornadokaupunkiin.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 10. elämä tornadokaupungissa


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Sinikarhun kymmenennen elämän tapahtumat sijoittuvat tornadokaupunkiin, missä aika on kulkee noin minuutin vuodessa ja lähes kaikki sen asukkaat, mukaan lukien Sinikarhu, ovat muuttuneet vanhuksiksi saapuessaan sinne. Sinikarhu yrittää muutaman muun kanssa keksiä ulospääsyä kaupungista, ja hän keksii tornadon pysähtyvän joka vuosi minuutin ajaksi mahdollistaen pakenemisen. Näin Sinikarhu ja hänen pakotoverinsa laskevat koko vuoden ajan takaperin ajoittaakseen tornadon saapumisen. Kun aika koittaa, he pakenevat tornadon seinän läpi ja päätyvät takaisin tornadopysäkille nuorentuneina. Eräs pakenija, Sinikarhun ystävä nimeltään "Balduan", neuvoo hänelle oikotien Atlantikseen, ja tämä lähteekin matkaan.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 11. elämä Suuressa päässä


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Yhdennentoista elämänsä aikana Sinikarhu kulkee vuorensolan tukkivan jättiläisen, "bollogin", pään läpi, "toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos", kuten Sinikarhun ystävä Balduan kuvailee. Pään sisällä Sinikarhu tapaa joukoittain huonoja ideoita, ja on joutua heitetyksi Unohduksen järveen erään mielisairauden juonen seurauksena. Päässä Sinikarhu ryhtyy uniorkesterin johtajaksi ansaitakseen rahaa kartan hankkimiseen. Kartan avulla hän pääsee ulos päästä ja jatkaa matkaansa Atlantikseen.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 12. elämä Atlantiksessa


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Saavuttuaan maanjäristyksistä kärsivään jättiläiskaupunki Atlantikseen Sinikarhu ystävystyy tupakkahattu "Chemluth Havannan" kanssa ja tekee erilaisia pätkätöitä. Hän haaveilee valehtelijagladiaattoriksi pääsemisestä ja osallistuu erääseen kamppailuun voittaen vastustajansa. Sinikarhu joutuu lopulta haastamaan oman idolinsa kaksintaisteluun ja voittaa kisan 99 kierroksen jälkeen. Sinikarhun pomo ei ilahdu hänen voitostaan, koska on lyönyt koko omaisuutensa vetoa vastustajan puolesta ja aikoo myydä hänet orjaksi Moolokille. Sinikarhu pakenee Atlantiksen viemäreihin, mutta kuilutrolli huijaa toistamiseen Sinikarhua ja hän päätyy Moolokille.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 13. elämä Moolokilla


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Sinikarhun kolmastoista elämä kuluu Moolokilla uunihelvetissä, jossa työskentelevät orjina elävät mustat karhut. Hän saa selville Moolokin kapteenin olevan "Zamomim", ajatteleva elementti. Professori Yöpöllö saapuu laivalle yöpöllööttörillä ja haastaa Zamomimin ajatusten taistoon. Samalla Sinikarhu hiipii Zamomimin taakse ja heittää hänet Yöpöllön kojeen tiivistämään pimeyteen, "sysipilveen". Sinikarhu vapauttaa laivan miehistön, mutta kukaan ei osaa pysäyttää laivaa sen ajaessa kohti vesipyörrettä, kurimusta. Ryhmä pelastajasauruksia, Mac mukaan lukien, saapuu paikalle ja kuljettaa laivan miehistön turvaan. Sinikarhu ei ehdi pelastajasauruksien mukaan vaan jää laivaan. Hänet pelastaa Qwert Zuiopü, joka lentää matollaan kurimuksesta, joka osoittautuu ulottuvuusaukoksi.


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: 13½. elämänpuolikas kaikessa rauhassa


title: Kapteeni Sinikarhun 13 1/2 elämää

text: Moolokin miehistö paljastuu "kirjokarhuiksi", joiden jokaisen turkki on erivärinen, mutta jotka olivat kaikki eläneet noen mustaamina. Käy ilmi, että Sinikarhu oli syntynyt Moolokilla, mutta hänen äitinsä oli laskenut hänet pähkinänkuoressa mereen toivoen hänen selviävän. Lopussa Sinikarhu asettuu asumaan Suureen metsään uuden rakkaansa kanssa, mutta vihjaa seikkailujen odottavan heitä tulevaisuudessa.


title: Julia Jentsch

text: Julia Jentsch (s. 20. helmikuuta 1978 Berliini) on saksalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt mm. elokuvissa "Sophie Scholl – viimeiset päivät" (2005) ja "Kylläisyyden päiväsi ovat luetut" (2004).


title: Julia Jentsch

text: Jentsch sai roolistaan Sophie Schollina European Film Awardsin "parhaan naisnäyttelijän" palkinnon. Hän on voittanut myös hopeisen karhun Berliinin elokuvajuhlilla.


title: Julia Jentsch

text: Jentsch opiskeli näyttelemistä Hochschule Ernst Buschissa Berliinissä. Hänellä on ollut elokuviensa lisäksi rooleja Münchner Kammerspiele -teatterissa Münchenissä.


title: Muodonmuuttaja

text: Muodonmuuttajat ovat mytologioiden, kansantarujen ja fiktion hahmoja, jotka pystyvät muuttamaan fyysisen muotonsa esimerkiksi ihmisestä eläimeksi.


title: Muodonmuuttaja

text: Mytologioista tunnettuja muodonmuuttajia ovat esimerkiksi kreikkalaiset jumalat Zeus ja Proteus sekä skandinaavisen mytologian Loki. Kujeilijat ovat yleensä muodonmuuttajia. Šamaanien on entisaikoina yleisesti uskottu pystyvän muuttamaan itsensä eläimeksi.


title: Muodonmuuttaja

text: Antiikin ajan mytologiassa muodonmuutoksilla on selitetty luonnonilmiöitä esittämällä ne antropomorfisessa muodossa. Toisin sanoen, niiden taustalle on oletettu inhimillinen tekijä tai ihmissielu, kun ihminen on joskus aiemmin muuttunut esimerkiksi linnuksi tai puuksi.


title: Muodonmuuttaja

text: Yleisiä kohteita muodonmuutokselle ovat tarinoissa olleet kunkin seudun pelätyimmät pedot, kuten Pohjois-Aasiassa ja Euroopassa susi ja karhu; Kiinassa, Japanissa ja Intiassa tiikeri; ja Afrikassa hyeena ja leopardi.


title: Muodonmuuttaja

text: Erityisen tunnettuja ja nykyisinkin suosittuja ovat tarinat ihmissusista. Dokumentoituja todellisia muodonmuutoksia esimerkiksi ihmisestä sudeksi ei kuitenkaan tunneta. Kyseessä arvellaan olevan harhaluulo, ja on myös arveltu että ainakin keskiajalla sudeksi itseään luulleet ihmiset olivat saattaneet nauttia hallusinogenista torajyvää. Joillain ihmisillä on synnynnäinen hypertrikoosi eli liikakarvoitus, joka saa heidät näyttämään susilta, mikä on saattanut ruokkia legendoja ihmissusista.


title: Muodonmuuttaja

text: Muodonmuutokset ovat yleensä osittaisia, epätäydellisiä. Jos esimerkiksi sadun prinssi muuttuu rupikonnaksi, hänestä ei tule aitoa rupikonnaa lajilleen ominaisin askarein, mikä samalla lopettaisi sadun. Sen sijaan prinssin sielu, ihmishenki, on vain vankina rupikonnan ruumiissa. Muodonmuutokset tapahtuvat myös yleensä toisiaan lähellä olevien ontologisten kategorioiden välillä. Ihmiset muuttuvat useammin eläimiksi kuin kasveiksi, ja yleisemmin nisäkkäiksi ja linnuiksi kuin hyönteisiksi ja mikrobeiksi. Ihmiset ja eläimet muuttuvat vain harvoin esineiksi. Näin tapahtuu ilmeisesti siksi, että elävillä olennoilla on kyky liikkua ja oma tahto, eli niillä on tavoitteita ja aikomuksia kuten ihmiselläkin.


title: Mia Kirshner

text: Mia Kirshner (s. 25. tammikuuta 1975 Toronto, Kanada) on kanadalainen näyttelijä.


title: Mia Kirshner

text: Kirshner syntyi juutalaiseen sukuun Torontossa, Ontariossa. Hänen isovanhempansa olivat holokaustista selvinneitä juutalaisia. Kirshnerin isä Sheldon on toimittaja ja äiti Etti on toiminut opettajana. Hänen sisarsa Lauren on kirjailija. Kirsher opiskeli McGillin yliopistossa Montrealissa venäläistä kirjallisuutta ja elokuva-alaa.


title: Mia Kirshner

text: Mia Kirshner tunnetaan parhaiten palkkamurhaaja Mandyn roolista sarjassa "24" ja kirjailija Jenny Schecterin roolista televisiosarjassa "L-koodi". Tällä hetkellä hän näyttelee amerikkalaisessa televisiosarjassa "Vampyyripäiväkirjat" (2009) vampyyria nimeltä Isobel Flemming.


title: Mia Kirshner

text: Kirshner on esiintynyt muun muassa elokuvissa "The Crow: Enkelten kaupunki" (1996), "Not Another Teen Movie" (2001) ja "Musta Dahlia" (2006) ja Marilyn Mansonin musiikkivideolla "Tainted Love". Kirshner on esittänyt televisiossa ja elokuvissa huomattavan paljon biseksuaalisia henkilöhahmoja.


title: Mia Kirshner

text: Kirsher julkaisi kirjan "I Live Here" vuonna 2008. Kirja kertoo tositarinoita mm. Ciudad Juárezista, Malawista ja Tšetšeniasta lähteneistä pakolaisista. Kirjan tekemiseen osallistuivat myös Paul Shoebridge, Michael Simons, James MacKinnon ja Mia Kirshnerin sisar Lauren Kirshner.


title: Tynttyrit

text: Tynttyrit on kuuden pienen saaren ja luodon muodostama saariryhmä Simon edustalla Perämerellä. Saaret sijaitsevat Maksniemen kylän kaakkoispuolella, Simoniemen ja Ykskuusen niemen välisellä alueella. Kivikkoisilla saarilla kasvaa lehtipuita, pääasiassa koivua sekä leppää. Osalla saarista kasvaa vain leppäpensaikkoa. Saariryhmän eteläpuolella sijaitsevat Pirttisaari, Pihlajakari, Koivuluoto ja Verkkosaari, ja ryhmän itäpuolella sijaitsee kolmen pienen luodon muodostama saariryhmä Ööperit.


title: Ööperit

text: Ööperit on kolmen pienen asumattoman saaren muodostama saariryhmä Simon kunnan edustalla Perämerellä. Saariryhmä sijaitsee Ykskuusen ja Simoniemen välisellä vesialueella Maksniemen kylän kaakkoispuolella. Lähimmät muut saaret ovat idässä olevat Tynttyrit sekä etelässä oleva Pirttisaari.


title: Ööperit

text: Saaret ovat kivikkoisia ja niillä on vain vähän pensastomaista kasvillisuutta. Kaikilla kolmella saarella on vesiväylän linjataulu.


title: Turvasäilö

text: Turvasäilö on poikkeuksellinen vangitsemisen muoto, joka tarkoittaa yleensä henkilön vangitsemista turvallisuusuhkana ilman normaalia tutkintaa ja syyteharkintaa.


title: Turvasäilö

text: Suomessa turvasäilöön sulkemista käytettiin laajasti talvi- ja jatkosodan aikana. Syksyllä 1939 säädetyn tasavallan suojelulain nojalla turvasäilöön – käytännössä vankilaan – voitiin sulkea ilman syytettä ja tuomiota maan turvallisuudelle vaarallisina pidettyjä henkilöitä määräämättömäksi ajaksi.


title: Turvasäilö

text: Suomen Valtiollinen poliisi vangitsi turvasäilöön yhteensä noin 1 100 henkilöä talvi- ja jatkosodan aikana sekä heti sodan jälkeen. Vangitsemiset tapahtuivat ilman oikeudenkäyntiä. Suurin osa pidätyksistä – lähes tuhat – koski poliittista vasemmistoa, joka koettiin uhkaksi Suomen ollessa sodassa Neuvostoliiton kanssa. Myöhemmin vuosina 1944–1947 vangittiin runsaat sata henkilöä asekätkennästä tai vakoilusta Saksan hyväksi.


title: Turvasäilö

text:
Nykyään tietty henkilö voidaan ottaa poikkeustilassa tietyin edellytyksin turvasäilöön alioikeuden päätöksellä.
Lain säätämisessä oli käytetty esimerkkinä 1930-luvulla säädettyjä "kommunistilakeja", jotka oli tähdätty kommunistisen toiminnan tukahduttamiseen. Lakia perusteltiin kansallisella turvallisuudella: sen avulla voitaisiin varautua mahdollisten valtakuntaa sisältä uhkaavien vaarojen varalta jo etukäteen.


title: Turvasäilö

text: Opposition edustajat Kokoomuksen johdolla epäilivät Cajanderin punamultahallituksen laatimaa lakia käytettävän IKL:ää vastaan. Talvisodan partaalla tuli kuitenkin selväksi, että lain kohteeksi otettaisiin kommunistit.


title: Turvasäilö

text: Lakia kritisoitiin sen mahdollistamasta mielivaltaisuudesta ja kansalaisoikeuksien polkemisesta. Laissa ei määritelty menettelyä valitustiehen tai vangitsemisten oikeudelliseen kontrollointiin.


title: Turvasäilö

text: Talvisodan alla 3. lokakuuta 1939 Suomen eduskunta hyväksyi hallituksen esittämän tasavallan suojelulain. Se valtuutti presidentin antamaan asetuksia, vaikka ne olisivat ristiriidassa perustuslaissa määriteltyjen kansalaisten perusoikeuksien kanssa.