title: Neustria

text: Loputtomat sukusodat alkoivat heikentää merovingikuninkaiden vaikutusvaltaa 600-luvulla, ja todellista valtaa alkoivat käyttää niin Neustriassa kuin Austrasiassakin major domukset, mahtavat käskynhaltijat.


title: Neustria

text: Vuonna 687 Austrasian major domus Pipin Heristalilainen löi Neustrian joukot Tertryn taistelussa ja yhdisti valtakunnan itäiset ja läntiset osat.Karolingien kuningashuoneen aikana Austrasia, Neustria ja Burgundi yhdistettiin yhden kuninkaan hallitsemaksi valtakunnaksi, ja Neustria itsenäisenä alueena lakkasi vähitellen olemasta.


title: Bruno Platter

text: Bruno Platter (s. 21. maaliskuuta 1944 Ritten, Italia) on Saksalaisen ritarikunnan nykyinen suurmestari. Platter syntyi Rittenissa, Etelä-Tirolin maakunnassa. Hän liittyi ritarikuntaan vuonna 1964 ja hänestä tuli suurmestari 26. elokuuta 2000 ja apotti 29. lokakuuta 2000.


title: Luettelo Meksikon valtionpäämiehistä

text: Tämä on luettelo Meksikon itsenäisyyden ajan valtionpäämiehistä. Ennen vuotta 1821 hallinneet hallitsijat ovat luettelossa Uuden-Espanjan varakuninkaista.


title: Luettelo Meksikon valtionpäämiehistä

text:
Sisällissota oli Meksikossa valtiollisen hajaannuksen aikaa. Liberaali hallitus johti maata aluksi Guanajuatosta ja myöhemmin Veracruzista käsin. Konservatiivit jotka vastustivat perustuslakiuudistusta taas perustivat kilpailevan hallinnon Méxicoon. Konservatiivit kutsuivat maalleen keisariksi Itävallan arkkiherttuan Maksimilianin, ja hajaannus loppui vasta Meksikon toisen keisarikunnan tappioon.
Meksikon toinen keisarikausi oli oikeasti jatkoa konservatiivien hallinnolle. Liberaalien erillistä hallitusta johti yhä Benito Juárez. Keisarin arvovalta ei ollut häävi, koska kansa piti häntä Ranskan nukkehallitsijana. Maksimilian teloitettiinkin Juárezin määräyksestä vuonna 1867, kun liberaalit olivat päässeet voitolle ja Meksikon valtiollinen hajaannus päättynyt.


title: Lakeuden Joutsen

text: Lakeuden Joutsen oli kempeleläinen paikallissanomalehti. Sitä ennen lehteä julkaistiin nimellä Kempeleläinen.


title: Lakeuden Joutsen

text: Lehti ilmestyi kerran viikossa torstaisin Kempeleeseen, Hailuotoon, Liminkaan, Lumijoelle, Oulunsaloon, Tyrnävälle sekä Oulun kaupungin Kiviniemen, Perävainion, Iinatin ja Kaakkurin kaupunginosiin.


title: Tawny Moyer

text: Tawny Moyer (s. 1958) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka muistetaan erityisesti Halloween 2:sen sairaanhoitaja Jill Francona. Moyer on tullut julkisuuten myös esimerkiksi elokuvalla House of the rising sun.


title: Concert for Bangladesh

text: Concert for Bangladesh oli kahdesta konsertista koostunut hyväntekeväisyystapahtuma, jonka järjestivät George Harrison ja Ravi Shankar. Se pidettiin elokuun ensimmäisenä päivänä 1971 Madison Square Gardenissa, New Yorkissa. Yleisöä oli 40 000 ihmistä.


title: Concert for Bangladesh

text: Konsertit tulot käytettiin silloisen Itä-Pakistanin alueelta - nykyiseltä nimeltään Bangladesh - pakolaisiksi lähteneiden auttamiseen. Bangladeshin vapaussodan aiheuttama pakolaisongelma oli pahentunut pyörremyrsky Bholan aiheutettua rankkasateita ja tulvia itsenäistymiseen pyrkivällä alueella.


title: Concert for Bangladesh

text: Konsertissa esiintyivät Harrisonin ja Shankarin lisäksi muun muassa Ringo Starr, Bob Dylan, Eric Clapton, Billy Preston ja Leon Russell. Ajatuksena oli myös koota The Beatles uudelleen yhteen konserttia varten, mutta lähinnä John Lennonin ja Paul McCartneyn vastustuksesta tämä ei toteutunut. Harrison myös vastusti Yoko Onon esiintymistä konserteissa, mikä taas oli Lennonin ehto osallistumiselleen.


title: Concert for Bangladesh

text: Konserteista julkaistiin livealbumi 1971 ja elokuva 1972. Elokuva ilmestyi DVD-levynä 2005. Tapahtuman tuotto oli 243418,51 USA:n dollaria, joka lahjoitettiin UNICEFille, kuten myös filmien ja levyn tuotto myöhemmin.


title: Aleksandra Sokolovskaja

text: Aleksandra Lvovna Sokolovskaja (; 1872 – 8. maaliskuuta 1938 Alma-Ata) oli venäläinen marxilainen vallankumouksellinen ja neuvostoliittolaisen valtiomiehen Lev Trotskin ensimmäinen vaimo.


title: Aleksandra Sokolovskaja

text: Sokolovskaja oli kotoisin Mykolajivista Ukrainasta. Hän oli naimisissa Lev Trotskin kanssa vuosina 1899–1902. Silloin he olivat vankilassa karkotettuna Siperiaan. Siperiassa he saivat kaksi tytärtä, Zinaida Volkova (s. 1901) ja Nina Nevelson (s. 1902).


title: Aleksandra Sokolovskaja

text: Kun Trotski halusi paeta Siperiasta yksin kesällä 1902, Sokolovskaja hyväksyi suunnitelman. Trotskin tavattua tulevan vaimonsa Natalia Sedovan Pariisissa vuonna 1902 he pysyivät kuitenkin yhteydessä ja olivat kirjatovereita.


title: Aleksandra Sokolovskaja

text: Sokolovskajan elämästä vuoden 1902 jälkeen on tiedossa vain vähän. Trotskin varakkaat vanhemmat David ja Anna kasvattivat hänen lapsensa Janovkassa Ukrainassa.


title: Aleksandra Sokolovskaja

text: Sokolovskaja kasvatti lapsenlapsensa Aleksandran vuosina 1932–1935. Hänen tyttärensä Zinaida Volkova sai luvan lähteä maasta vuonna 1931 ja Zinaidan puoliso Zakhar Moglin pidätettiin vuonna 1932. Eräiden lähteiden mukaan Sokolovskaja toimi opettajana ja oli läheinen ystävä Leninin vaimon Nadežda Krupskajan kanssa 1930-luvulla.


title: Aleksandra Sokolovskaja

text: Leningradissa eläkeläisenä asunut Sokolovskaja pidätettiin vuonna 1934 ja tuomittiin karkotettavaksi viiden vuoden ajaksi. Hän vietti karkotusajan Omskin alueen Demjanskojen kylässä. Vuonna 1936 Sokolovskaja tuomittiin uudelleen viideksi vuodeksi pakkotyöleirille. Hän kärsi tuomiotaan Kolyman Sevvostlagissa. Toukokuussa 1937 Sokolovskaja lähetettiin Alma-Ataan, jossa Neuvostoliiton korkeimman oikeuden sotakollegio antoi hänelle kuolemantuomion 8. maaliskuuta 1938. Tuomio pantiin toimeen samana päivänä.


title: Avalanche

text: Avalanche on vierasperäinen sana, joka tarkoittaa lumivyöryä. Sanaa käytetään kuvaamaan myös muita lumivyörymäisiä itseään vahvistavia ilmiöitä.


title: Avalanche

text: Asioita ja ilmiöitä, joiden nimessä esiintyy avalanche:


title: Luettelo pelin Rock Band 2 kappaleista

text: Seuraava on täydellinen lista "Rock Band 2" -pelin kappaleista, Harmonix Music Systemsin kehittämästä rytmipelistä. Pelissä on 84 kappaletta ja 20 ladattavaa kappaletta. Pelin alustat ovat Xbox 360, PlayStation 2, PlayStation 3 ja Wii.


Tähdet, tähdet – Tribuutti Rauli Badding Somerjoelle on tribuuttialbumi, joka sisältää eri suomalaislaulajien tulkintoja Rauli Badding Somerjoen kappaleista. Levy julkaistiin 1. lokakuuta 2008.


title: Riehu

text: Riehu on kylä Vesilahden kunnan eteläosassa Urjalan vastaisella rajalla. Riehun naapurikyliä ovat Vesilahden puolella Krääkkiö ja Onkemäki sekä Urjalan puolella Kehro ja Halkivaha. Riehun itäpuolella on pieni Nyberginkylä, joka usein luetaan Riehun osaksi. Riehun kautta kulkee maantie Vesilahdelta Kehrolle. Riehun kohdalla maantiestä erkanevat pikkutiet Krääkkiöön ja Jouttunkulman kautta Halkivahaan.


title: Riehu

text: Kylän länsiosaan ulottuu Ameenjärven itäpää ja kylän itäosassa on pieni Mustalammi. Ameenjärven laskujoki Kravinoja yhtyy Riehussa Jouttunkulmanojan kanssa Riehunojaksi. Kravinoja kaivettiin Ameenjärven laskujoeksi 1800-luvun lopulla, tätä ennen järvi laski hieman lännenpänä olevaa Myllyojaa pitkin Riehunojaan.


title: Riehu

text: Riehun vuonna 1921 perustettu koulu lakkautettiin 1960-luvulla ja kylän lapset kuljetettiin aluksi Krääkkiön ja myöhemmin Onkemäen kouluun. Riehun aktiivinen kyläkerho järjestää erilaisia tapahtumia ja ehostaa kyläkuvaa.


title: Riehu

text: Riehun alueella on liikkunut ihmisiä jo lähes 9 000 vuotta sitten. Vanhimpia merkkejä ihmisestä alueella ovat Riehunojan ja Ameenjärven rannoilta löydetyt kivikirveet, vasarakirveskauden aikainen hauta Pikku-Kiilon lähellä ja yksipuinen ruuhi Mustalammilta. Satakunnan ja Hämeen välistä rajaa ja samalla myös Vesilahden etelärajaa määritelleet Soidunkiven ja Kankurijärven rajamerkit tunnetaan jo 1400-luvulta.


title: Riehu

text: Riehun maat kuuluivat Vesilahden kirkonkylän, Järvenrannan ja Kaltsilan talollisille. Perimätiedon mukaan ensimmäinen kiinteä asumus alueella oli metsänvartijan perustama Riehun torppa. Ruotsalaisten sotilastopografien tekemässä Kuninkaan kartastossa 1700-luvulta on Riehun alueella peltojen ja niittyjen ympäröiminä jo useita asumuksia.


title: Lounès Matoub

text: Lounès Matoub (24. tammikuuta 1956 – 25. kesäkuuta 1998) oli algerialainen laulaja. Hän kuului berberiväestöön ja oli berberien oikeuksien sekä sekularismin tunnettu puolestapuhuja. Hän oli kotoisin Kabyliaksi kutsutulta kabyyliheimon asuinalueelta Pohjois-Algeriasta.


title: Lounès Matoub

text: Matoub aloitti musisoinnin lapsena. Hallitus alkoi hänen kouluaikanaan arabialaistaa valtion koulutusjärjestelmää. Tätä Matoub ei hyväksynyt, sillä koki oman kabyylikulttuurinsa aseman uhatuksi. Virallinen koulutus jäikin häneltä näin ollen vähäiseksi. Ensimmäinen albumi julkaistiin vuonna 1978.


title: Lounès Matoub

text: Matoubista tuli vähitellen yksi suosituimmista ja tuotteliaimmista kabyylilaulajista. Epätoivottu poliittinen aktiivisuus saattoi hänet kuitenkin useisiin hengenvaarallisiin tilanteisiin, ja lopulta hänet murhattiinkin Algeriassa.


title: Maahockeyn SM-sarja

text: Maahockeyn SM-sarja on miesten ja naisten maahockeyn korkein pääsarja. Suomenmestaruudesta pelataan talvikaudella myös sisähockeyssä. Hallitseva miesten maahockeyn, sisähockeyn ja hockey5 -pelimuodon Suomenmestari vuonna 2018 on turkulainen HC Kilppari, joka voitti historiallisesti kolmen eri hockey -pelimuodon Suomenmestaruuden saman kalenterivuoden aikana. Naisten hallitseva maahockeyn ja sisähockeyn Suomenmestari vuonna 2018 on Porvoo HC ja hockey5 -pelimuodon Suomenmestaruuden voitti naisten sarjassa ABC-Team.


title: Maahockeyn SM-sarja

text: Suomeen maahockey tuli Saksassa opiskelleen Erik von Frenckellin mukana vuonna 1915. Samana vuonna painettiin maahockeyn sääntökirja ja pelattiin ensimmäiset maahockeyottelut Suomessa. Ensimmäisen kerran maahockeyn Suomen mestaruus ratkaistiin vuonna 1951, jolloin mestaruuden vei Hämeenlinnan Pallokerho. Suomessa aloitettiin maahockeyn pelaaminen toden teolla 1950-luvun alussa, kun Suomi sai maahockeyn edustusjoukkueelleen paikan vuoden 1952 Helsingin olympialaisiin.


title: Maahockeyn SM-sarja

text: Vuosien 1950-1989 välisenä ajanjaksona maahockeyn SM-sarjan valtikka pysyi pääkaupunkiseudun hockeyseuroilla. Hämeenlinnalainen HT-85 hallitsi maahockeyn SM-sarjaa uudelle vuosituhannelle tultaessa ja joukkue menestyi myös kansainvälisissä EuroHockey Club Champions -turnauksissa. HC Kilppari on hallitseva maahockeyn Suomenmestari ja se on voittanut mestaruuden viidesti vuosina 2013-2016 ja 2018. Hockey5 -pelimuotoa pelattiin ensi kerran kansainvälisillä areenoilla Nanjingin nuorten kesäolympialaisissa vuonna 2014. Suomessa Hockey5 -pelimuodon Suomenmestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 2017 SM-viikon yhteydessä. SM-viikko on Suomen Olympiakomitean järjestämä urheilun monilajitapahtuma, jossa neljän päivän aikana tuhannet urheilijat kilpailevat lajiensa SM-mitaleista.


title: Petidiini

text: Petidiini eli meperidiini on vahva kipulääke, keskivahva synteettinen opioidi. Sitä käytetään kipulääkkeenä, etenkin synnytyksen yhteydessä.


title: Petidiini

text: Lihakseen annosteltava petidiinilääkitys on yleisin kipulääke maailmalla synnytyskivun hoitoon, vaikka se ei ole erityisen tehokas ja sillä on tunnettuja haittavaikutuksia äitiin, sikiöön ja vastasyntyneeseen. Se otettiin käyttöön 1940-luvulla morfiinin tilalle. Suomessa sen käyttö on huomattavasti vähäisempää, vuonna 1997 sitä sai 11 prosenttia synnyttäjistä.


title: Petidiini

text: Petidiini kulkeutuu istukan läpi sikiöön ja aiheuttaa muutoksia sykekäyrässä ja EEG:ssä. Se voi aiheuttaa sikiölle muun muassa hengityslamaa ja huonot Apgar-pisteet, ja se säilyy vastasyntyneessä useita päiviä.


title: Petidiini

text: Petidiini lamaa sydänlihasta. Se nostaa sykettä ja heikentää sydämen pumppausvoimaa. Sen teho on noin kymmenesosa morfiinin tehosta.


title: Krooninen tila

text: Krooninen tila on pitkäikäinen tai toistuva, usein hitaasti kehittyvä sairaus, kipu tai muu tila. Erityisesti puhutaan kroonisesta sairaudesta. Kroonisen sairauden vastakohta on akuutti eli äkillinen sairaus, joka kestää vain lyhyen ajan.


title: Krooninen tila

text: Muun muassa Yhdysvalloissa on todettu, että lähes puolella väestöstä on ainakin yksi krooninen sairaus. Yli 65-vuotiaista jopa 90 %:lla on ainakin yksi, 77 %:lla ainakin kaksi kroonista sairautta. Tavallisimpia kroonisia sairauksia ovat niveltulehdus (arthritis), monet hengitysteiden sairaudet, verenpainetauti, veren kohonnut kolesterolipitoisuus sekä muut sydän- ja verisuonitaudit. Kroonisia sairauksia ovat myös diabetes ja osteoporoosi.


title: Krooninen tila

text: Monet krooniset sairaudet eivät ainakaan varhaisessa vaiheessaan rajoita potilaan työ- tai toimintakykyä eivätkä edes saa häntä tuntemaan itseään sairaaksi. Usein niitä ei voi lainkaan huomata ilman lääketieteellistä diagnoosia. Hoitamattomina monet krooniset taudit kuitenkin vähitellen pahenevat, jolloin kipu yltyy, ja todella pitkän ajan jälkeen nämä taudit voivat jopa tappaa.


title: Krooninen tila

text: Eräs tyypillinen kroonistunut tila on krooninen kipu. Kipu määritellään krooniseksi silloin, jos sen kesto on pidempi kuin kivun aiheuttaneen kudosvaurion paranemiseen tarvittava aika. Tyypillisesti kipua aiheuttavien kudosvaurioiden parneminen kestää korkeitaan joitakin kuukausia. Kudosvaurion parannuttua kipu saattaa kroonistua kivun akuuttivaiheen aikana tapahtuneen kipujärjestelmän herkistymisen vuoksi. Muita syitä krooniselle kivulle voi olla myös korjaantumaton nosiseptoreita ärsyttävä tila, esimerkiksi nivelrikko. Myös psyykkiset syyt saattavat aiheuttaa kroonista kipua.


title: Natalia Verbeke

text: Natalia Carolina Verbeke Leiva (s. 23. helmikuuta 1975) on argentiinalaissyntyinen espanjalainen näyttelijä. Verbeke on näytellyt muun muassa "Serranon perheessä" Ana Blancoa.


title: Bossy

text: Bossy on yhdysvaltalaisen näyttelijän ja poplaulajan Lindsay Lohanin kappale. Se julkaistiin ensimmäisenä singlenä albumilta "Spirit In The Dark" 27. toukokuuta 2008. Kyseistä albumia ei kuitenkaan koskaan julkaistu.


title: Bossy

text: Kappaleen on tehnyt R&B-artisti Ne-Yo.


title: Tim Divar

text: Tim Divar on yhdysvaltalainen Annie-ehdokkuuden saanut animaattori, joka aloitteli uraansa 1990-luvulla.


title: Hold Your Fire

text: Hold Your Fire on kanadalaisen rock-yhtyeen Rushin kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1987. Albumi äänitettiin The Manor -studiossa Oxfordshiressä, Ridge Farm -studiossa Surreyssä, Air-studioilla Montserratissa ja McClear Placessa Torontossa.


title: Hold Your Fire

text: Geddy Leen (Gary Lee Weinrib) syntetisaattorit ovat merkittävässä osassa albumilla.


title: Hold Your Fire

text: "Hold Your Firen" paras listasijoitus oli Billboard 200 -listalla oli 13. ja sen sertifikaatio Yhdysvalloissa (RIAA) on kulta.


title: Hold Your Fire

text: Musiikin tehneet Geddy Lee ja Alex Lifeson, sanoitukset Neil Peart, ellei toisin mainittu.


title: Hold Your Fire

text: Albumi - Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: Musiikin ystävälliset kasvot

text: Musiikin ystävälliset kasvot on CMX:n vuonna 1991 julkaisema single. Levyn b-puolella julkaistiin kappale ”Vieraita avaruudesta II”. Single oli yhtyeen viimeinen julkaisu Bad Vugum -levy-yhtiölle.


title: Musiikin ystävälliset kasvot

text: Yhtyeen oli alun perin tarkoitus julkaista EP-levy, mutta levy-yhtiön mielestä kaikki kappaleet eivät olleet sopivia julkaistaviksi. Nämä poisjätetyt kappaleet olivat akustinen ”Polyhymnia” ja hidastettu versio ”Vieraita avaruudesta (I)”. Kaikki kappaleet julkaistiin vuonna 2003 "Veljeskunta"-albumin gold-painoksella.


title: Musiikin ystävälliset kasvot

text: Bad Vugum julkaisi levyn ensi kerran EP-muodossa vuonna 1998 kera alamerkillään Sad Vugum. Tällä levyllä "Musiikin ystävälliset kasvot +5" ovat mukana myös kappaleet ”Venehellä vaskisella” ja ”Vuori”, joita yhtye ei tarkoittanut julkaistaviksi.


title: Musiikin ystävälliset kasvot

text: Nimikappaleesta ”Musiikin ystävälliset kasvot” on julkaistu uudelleen nauhoitettu versio kokoelmalla "Cloaca Maxima" (1997).


title: Musiikin ystävälliset kasvot

text: EP-levy on julkaistu myös Svart Recordsin osana kokoelmaa "Kolmikärjen Veljeskunta" (2012).


title: Borovitši

text: Borovitši () on kaupunki Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen rannalla 177 kilometriä Novgorodista itään. Kaupunki on Borovitšin piirin keskus. Asukkaita on 53 700 henkeä (vuonna 2010). Borovitši on Novgorodin alueen toiseksi suurin kaupunki.


title: Borovitši

text: Borovitšin kaupunkikunnan pinta-ala on 45,41 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Borovitšin piirin Sušilovon, Sušanin ja Progressin, idässä Perjodkin ja Joglan, etelässä Železkovon ja lännessä Travkovon maalaiskuntiin. Lähistöllä on savi-, sora- ja hiekkaesiintymiä.


title: Borovitši

text: Seudun ilmasto on lauhkean mannermainen. Keskilämpötila on tammikuussa –9,5° ja heinäkuussa 17,4°. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 553 millimetriä. Talvella lumipeite on enimmillään 30–60 sentin paksuinen. Tuulet puhaltavat etupäässä kaakosta, lounaasta tai lännestä.


title: Borovitši

text: Kaupunki on saanut alkunsa keskiaikaisesta Borovitšin kauppa- ja käsityöläiskylästä. Sen nimi perustunee seudulla kasvaneeseen havumetsään. Valdain Iverskin luostari omisti kylän vuoteen 1764 saakka. Vuonna 1770 siitä tuli kaupunki ja Novgorodin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Kaupungin asukkaat hoitivat Mstan jokiliikennettä ja harjoittivat käsityöammatteja. Kihlakunnan pohjoisosassa Kontšanskojen ja Kamenkan seuduilla sekä etelämpänä Valdain kihlakunnan rajalla oli 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta.


title: Borovitši

text: 1800-luvun lopulla Borovitšissa oli 11 000 ja kihlakunnassa 128 000 asukasta. Kaupungissa toimi luostari, kahdeksan ortodoksista kirkkoa, pappisopisto, poika- ja tyttökoulut, yli sata kauppapuotia, joukko pieniä tehtaita ja sairaala. Terveellisen ilmastonsa ansiosta siitä oli tullut suosittu kesänviettopaikka. Vuosisadan vaihteessa paikallisista raaka-aineista alettiin valmistaa tulenkestäviä materiaaleja.


title: Borovitši

text: Vuonna 1927 perustettiin Leningradin alueeseen kuulunut Borovitšin piirikunta, joka lakkautettiin vuonna 1930. Sen jälkeen kaupunki toimi hallintopiirin keskuksena. Vuonna 1944 se liitettiin vastaperustettuun Novgorodin alueeseen. Toisen maailmansodan jälkeen tulenkestävien materiaalien kombinaatin rinnalle syntyi koneenrakennus-, puunjalostus- ja kevyttä teollisuutta.


title: Borovitši

text: Kaupunkiin johtaa Moskovan ja Pietarin väliseltä pääradalta Uglovkassa haarautuva sivurata. Tärkeimmät maantiet vievät Borovitšista Valdaihin, Pestovon ja Ustjužnan kautta Vologdan alueen Sudaan, Ljubytinon kautta Spasskaja Polistiin sekä Okulovkan kautta Kresttsyyn. Kaupungista on linja-autoyhteydet lähipiirien keskuksiin, Novgorodiin, Staraja Russaan ja Pietariin. Paikallisliikennettä hoitavat linja-autot ja reittitaksit.


title: Borovitši

text: Borovitši on yksi Luoteis-Venäjän tärkeimmistä teollisuuskeskuksista. Kaupungissa ja piirissä toimii noin 30 suurta ja keskisuurta teollisuus-, rakennus- ja liikenneyritystä sekä yli 200 erilaista pienyritystä. Teollisuudenaloja ovat rakennusmateriaali-, kone- ja laiteteollisuus, huonekalu-, puunjalostus- ja paperiteollisuus sekä kevyt, elintarvike- ja kirjapainoteollisuus. Tuotantolaitoksista tärkein on yli 4 500 henkeä työllistävä Borovitšin tulenkestävien materiaalien kombinaatti.


title: Borovitši

text: Kaupungissa toimii seitsemän keskikoulua, lukio, kaksi ammattikoulua, rakennus- ja talousteknikumi sekä lääketieteellinen ja pedagoginen opisto. Kulttuurilaitoksia ovat lasten taidekoulu, kansantaiteen talo, Velgijan kerhotalo ja piirin keskuskirjasto. Terveyspalveluihin kuuluu Borovitšin piirisairaala. Kaupungissa on kaksi hotellia. Paikallislehtenä ilmestyy "Krasnaja iskra".


title: Borovitši

text: Mstajoen molemmin puolin sijaitseva historiallinen keskusta heijastaa vuoden 1772 säännöllistä asemakaavaa. Myöhemmin Borovitši on kasvanut etupäässä koillissuuntaan. Poikkeuksen muodostavat Velgijan taajama kaupungin itäosassa sekä Bobrovikiksi kutsuttu eteläinen alue. Keskustassa ja muutamassa lähiössä on enimmäkseen kaksikerroksisia kivirakennuksia. Pohjoisessa sijaitsee Lanošinon kerrostaloalue. Muu kaupunki koostuu pääosin omakotitaloista. Teollisuuslaitokset ovat keskittyneet Mstajoen vasemmalle rannalle. Ympäristön tila on melko hyvä.


title: Borovitši

text: Seudulla on useita muinaisia asuinpaikkoja ja kurgaanihautoja. Kaupunki kuuluu Venäjän historiallisten asutuskeskusten luetteloon.


title: Borovitši

text: Merkittävimpiä rakennusmuistomerkkejä ovat:


title: Borovitši

text: Borovitšin kotiseutumuseo käsittää muun muassa arkeologisia, kansatieteellisiä sekä paikallisesta teollisuudesta kertovia esineitä. Siellä on myös huomattava taidekokoelma.


title: Borovitši

text: Kaupungissa toimii lasten urheilukoulu. Urheiluseuroista tunnetuin on jääpalloa pelaava ammattilaisjoukkue HK Borovitši. Lisäksi harrastetaan muun muassa jalkapalloa.


title: Borovitši

text: Borovitšin suomalainen ystävyyskaupunki oli ennen kuntaliitosta Suolahti. Kansainvälisiä yhteyksiä on myös yhdysvaltalaiseen Binghamptoniin sekä Viron Haapsaluun.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Kontšanskoje-Suvorovskoje (, vuoteen 1950 saakka "Kontšanskoje") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Borovitšin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Šeregodrajärven itärannalla 35 kilometriä Borovitšista pohjoiseen. Paikallinen nähtävyys on sotapäällikkö Aleksandr Suvoroville omistettu museoalue. Kylässä on vajaat 300 ja kunnassa 850 asukasta (vuonna 2011).


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Kontšanskoje-Suvorovskojen kunnan pinta-ala on 500,76 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Novgorodin alueen Ljubytinon, pohjoisessa Hvoinajan ja idässä Mošenskojen piireihin sekä etelässä Borovitšin piirin Perjodkin ja Progressin ja lounaassa Volokin kuntiin. Pinta-alasta 80,6 % on metsää, 14,5 % maatalousmaata ja 3,8 % vesistöjä.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Seudun jokia ovat Udina, Veregža, Sitnitsa ja Haritsa. Lukuisista järvistä suurimmat ovat Šeregodra, Sitnoje ja Ljuto. Šeregodra ja Ljuto kuuluvat seitsemästä karstijärvestä koostuvaan "Karstovyje ozjora" -rauhoitusalueeseen. Kunnan alueella sijaitsee myös Brusnitšnojejärven luonnonmuistomerkki.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Udinon taajama sekä 37 kylää: Bereznjaki, Bolšoje Obretšje, Derevkovo, Durilovo, Fedovo, Fedosino, Gorlovo, Isaiha, Jazvik, Jurjevo, Karpovo, Kloptšiha, Kosunskije Gory, Kutškovo, Ledinka, Ljuboni, Maloje Obretšje, Minoha, Osinovets, Podol, Pokrovskoje, Ramenje, Rjabinovka, Rumjantseva Gorka, Sergeikovo, Sestrjonki, Sokolovo, Sopiny, Sorokino, Timoškino, Trjomovo, Vaškovo, Vysoko, Zaharino, Zakljop, Zihnovo ja Žukovo.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Kontšanskoje-Suvorovskojen ohella toinen suurempi asutuskeskus on noin 250 asukkaan Udino. Yhdessätoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuodesta 1989 lähtien kunnan väestö on vähentynyt lähes kolmanneksen verran. Noin kaksi kolmasosaa asuintaloista on luokiteltu kesähuviloiksi.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Kontšanskoje on syntynyt vuonna 1660, jolloin tsaari Aleksei Mihailovitš luovutti seudun autioiksi jääneet kylät Ruotsin valloittamasta Käkisalmen läänistä paenneiden karjalaisten asutettavaksi. Karjalaisasutus venäläistyi 1900-luvun alkuun mennessä. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Kontšanskojen seudulla oli enää 15 karjalaista.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: 1700-luvun puolivälissä karjalaisten asuttamat Kontšanskojen ja Kamenkan kartanoalueet kuuluivat keisarinna Elisabetille. Hän lahjoitti kylät talonpoikineen serkulleen hovimestarinna Anna Vorontsovalle, joka puolestaan myi ne kenraaliluutnantti Ivan Šuvaloville. Vuonna 1763 kartanot osti Vasili Suvorov, jolta ne periytyivät tämän pojalle Aleksandrille.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Aleksandr Suvorov vieraili Kontšanskojessa talvella 1784 ja keväällä 1786. Vuosina 1797–1799 hän asui siellä karkotettuna vastustettuaan Paavali I:n preussilaishenkisiä armeijan uudistuksia. Kontšanskojessa Suvorov opetteli talonpojiltaan karjalaa ja tarinan mukaan puhuikin sitä varsin hyvin. Vuonna 1942 kylään perustettiin sotapäällikölle omistettu kotimuseo, joka vuonna 1960 sai valtiollisen suojelualueen statuksen.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: 1900-luvun alussa Kontšanskoje oli Novgorodin läänin Borovitšin kihlakuntaan kuuluneen volostin keskus. Vuonna 1910 kylässä oli 53 taloa ja 293 asukasta, joiden elinkeino oli maanviljely. Kylässä toimi koulu, kyytiasema, välskärin vastaanotto, viljavarasto, kolme pientä kauppaa, valtion viinakauppa ja kaksi teetupaa. Kontšanskojen volostiin kuului 74 kylää, joissa oli yhteensä 6 200 asukasta.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Vuosina 1927–1932 Kontšanskoje lähiympäristöineen muodosti Leningradin alueen Borovitšin piirikuntaan kuuluneen hallintopiirin. Myöhemmin se kuului kyläneuvostona Borovitšin piiriin. Vuonna 1950 kylä sai nimen Kontšanskoje-Suvorovskoje. Nykyinen Kontšanskoje-Suvorovskojen kunta on perustettu vuonna 2004. Vuonna 2010 siihen liitettiin Udinon kunta.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Kontšanskoje-Suvorovskojen ohi kulkee Borovitšin ja Hvoinajan välinen maantie. Kunnasta on linja-autoyhteydet Borovitšiin, Hvoinajaan ja Novgorodiin.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Seudun tärkein elinkeino on puunhankinta ja -jalostus. Kunnassa toimii Udinon kartonkipakkaustehdas, metsäteollisuusyritys Suvorovets, Kontšanskojen metsänhoitoalue, maatalousyritys Suvorovskoje sekä kaksi yksityistä maatilaa. Huomattava osa työvoimasta saa elantonsa palstaviljelmistään ja loput työskentelevät erilaisissa palveluammateissa. Eläkeläiset, työttömät ja vammaiset muodostavat 40 % väestöstä.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu asuntoloineen, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka, apteekki ja posti. Vähittäiskaupasta vastaa Borovitšin piirin kulutusosuuskunta sekä yksityinen kauppaliike.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Kontšanskoje-Suvorovskoje koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista sekä neljästä kaksikerroksisesta kunnallisesta asuintalosta. Museoalue ja palvelut sijaitsevat kylän keskiosassa. Pohjoispuolella on karjatila. Vesijohto- ja huonokuntoinen viemäriverkko kattaa osan kylästä, keskuslämmitys kunnalliset asuintalot ja julkiset rakennukset.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä uhrikiviä. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1700–1800-luvuilla rakennetut Sopinyn, Ljubonin ja Osinovetsin kirkot sekä Derevkovon, Kutškovon, Ljubonin ja Pokrovskojen kartanoalueet.


title: Kontšanskoje-Suvorovskoje

text: Nähtävyyksistä huomattavin on Kontšanskoje-Suvorovskojen museoalue, joka kertoo Aleksandr Suvorovin arkielämästä, taloudellisesta toiminnasta ja suhteista talonpoikiin. Se käsittää Suvorovin kesä- ja talvituvat, neljän hehtaarin laajuisen puistoalueen, talousrakennuksia sekä vuonna 1901 rakennetun entisen kirkon, jossa toimii Italian ja Sveitsin sotaretkestä kertova näyttely. Vuonna 1947 palanutta kartanon päärakennusta ja kotikirkkoa ollaan pystyttämässä uudelleen. Kylässä on vuonna 1940 paljastettu Suvorovin muistomerkki. Lähistöllä sijaitsee Dubihan huvimaja ja muita sotapäällikön elämään liittyviä kohteita.


title: Aalborg Portland Park

text: Aalborg Portland Park, tunnetaan myös nimellä Aalborg Stadion, on jalkapallostadion Aalborgissa Tanskassa. Tanskan pääsarjajoukkue Aalborg BK pelaa stadionilla kotiottelunsa. Stadionin kapasiteetti on 13 800, jos kaikki ovat istumapaikkoja niin 10 500. Stadion on tunnettu myös nimellä Energi Nord Arena.


title: Dean Stefan

text: Dean Stefan on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja, joka on tehnyt urallaa käsikirjoituksia animaatioihin. Hän aloitteli uraansa draamasarjan Divorce Courtin parissa 1980-luvun lopulla, jonka jälkeen Stefan on työstänyt käsikirjoituksia animaatioihin, kuten The Mask, Nokkapokka, Tosi viilee haamujengi, MiB – Men in Black, He-Man, Dragon Tales, Turtles, Ystäväni Tiikeri & Nalle Puh ja .


title: Staraja Russan piiri

text: Staraja Russan piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 3 111,36 neliökilometriä. Asukkaita on 46 900 henkeä (vuonna 2010).


title: Staraja Russan piiri

text: Novgorodin alueen keskiosassa sijaitseva Staraja Russan piiri rajoittuu idässä Parfinon, kaakossa Demjanskin ja Marjovon, lounaassa Poddorjen, lännessä Volotin ja luoteessa Šimskin piireihin sekä pohjoisessa Ilmajärveen. Pinta-alasta 59,3 % on metsää, 24,0 % maatalousmaata ja 12,8 % teollisuus- tai muuta tuotanto- tai liikennealuetta.


title: Staraja Russan piiri

text: Seutu kuuluu Ilmajärven alankoon. Tärkeimmät joet ovat Lovat, Polist, Porusja, Tuleblja, Psiža, Perehoda ja Sneža. Hyötykaivannaisia ovat karbonaattimineraalit, savi, turve ja kivennäisvesi. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat Ilmajärven klintti, Psižajoen laakso, Krekša- ja Tulebljajokien sekä Podolžinon tammimetsät, Dubravan maisemapuisto Podtsepotšjen kylän luona, Živonosnyi istotšnik -niminen lähde, Krivetsin kalliopaljastuma Polistin varrella ja Kulitšnyi lugin lintualue.


title: Staraja Russan piiri

text: Piiriin kuuluu Staraja Russan kaupunkikunta ja seitsemän maalaiskuntaa: Ivanovskoje, Mednikovo, Nagovo, Novoselski, Velikoje Selo, Vzvad ja Zalutšje. Hallinnollinen keskus on Staraja Russan kaupunki, josta on 99 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Astrilovon, Bolšije Boryn, Susolovon ja Tulebljan maalaiskunnat yhdistettiin Velikoje Seloon, Bolšoje Voronovon, Borisovon, Buregin ja Lunšinon kunnat Nagovoon, Korovittšinon ja Pinajevy Gorkin kunnat Zalutšjeen, Davydovon kunta Mednikovoon ja Probuždenijen kunta Novoselskiin sekä Svjatogoršan ja Utuškinon maalaiskunnista muodostettiin Ivanovskojen kunta vuonna 2010.


title: Staraja Russan piiri

text: Staraja Russa on piirin ainoa kaupunkiasutus. Siellä asuu 67,9 % piirin väestöstä. Asutuskeskuksia on yhteensä 291.


title: Staraja Russan piiri

text: Staraja Russa on yksi Venäjän vanhimmista kaupungeista. Se mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1167. Novgorodin tasavaltaan kuulunut kaupunki oli huomattava suolan tuotannon keskus. Sen kautta kulki tärkeä kulkureitti, joka aikaisemmin tunnettiin viikinkien idäntienä.


title: Staraja Russan piiri

text: Vuonna 1773 muodostettiin Novgorodin kuvernementtiin kuulunut Staraja Russan kihlakunta. Se lakkautettiin vuonna 1824, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1859. Vuonna 1927 muodostettiin aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan kuulunut Staraja Russan piiri, joka toisen maailmansodan aikana oli saksalaisten miehittämä. Piiri liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen vuonna 1944. Kaupunkia ympäröivä maaseutu muodosti vuosina 1963–1965 Staraja Russan maaseutupiirin.


title: Staraja Russan piiri

text: Staraja Russan kautta kulkevat Šimskin, Loknjan ja Nevelin sekä Jaželbitsyn, Demjanskin, Zalutšjen ja Soltsyn väliset maantiet sekä Bologojen ja Dnon välinen rautatie.


title: Staraja Russan piiri

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut ja hallinto, jalostus (33,9 % vuonna 2010), sähkön, kaasun ja veden tuotanto ja jakelu (8,8 %) sekä kauppa (5,4 %). Piirissä toimii koneenrakennus- ja metalliteollisuutta, elintarvike-, rakennustarvike- ja puunjalostusteollisuutta sekä kevyttä teollisuutta. Tärkeimmät teollisuuslaitokset ovat lentokonekorjaamo, Staroruspriborin laitetehdas, Himmašin konepaja sekä lihajalostamo. Maataloutta ja kalastusta harjoittaa 12 maatalousyritystä ja 31 yksityistilaa. Maatalous tuottaa lähinnä maitoa ja lihaa.


title: Staraja Russan piiri

text: Piirissä toimii 13 lastentarhaa, 20 yleissivistävää koulua, ammattikoulu, lukio, kaksi keskiasteen oppilaitosta ja kolme korkeakoulujen haaraosastoa. Terveys- ja sosiaalipalveluihin kuuluvat piirisairaala, tuberkuloosi- ja mielisairaalat, kolme poliklinikkaa, neljä lääkärin vastaanottoa, 28 lääkintäasemaa, ensiapuasema, vanhusten ja perheiden sosiaalipalvelukeskukset, vanhainkoti ja lastenkoti. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuurikeskus, elokuvateatteri, kansantaiteen keskus, lasten taidekoulu, nuorisokeskus sekä kaupungin ja maaseudun kulttuuritalot ja kirjastot.


title: Staraja Russan piiri

text: Seudulla sijaitsee useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä uhrikiviä. Robjajoen varrella Gromkovossa sekä Lovatin rannalla Rahlitsyssa ja Šelgunovossa on muinaislinnat. Arkeologisiin kohteisiin kuuluu myös Starajan Russan kaupungin keskiaikainen kulttuurikerros. Rakennusmuistomerkkejä ovat Staraja Russan kirkot, synagoga ja kylpylä sekä vanhat julkiset ja asuinrakennukset sekä maaseudun kirkot, luostarit, tsasounat, kartanoalueet ja talousrakennukset. Seudulla on lukuisia toisen maailmansodan muistomerkkejä.


title: Staraja Russan piiri

text: Piirin matkailupotentiaali perustuu seudun historiallisiin nähtävyyksiin, maaseudun kulttuurimaisemiin sekä Staraja Russassa toimivaan kivennäisvesi- ja mutakylpylään. Kaupungissa on kotiseutumuseo, sotahistoriallinen museo ja Fjodor Dostojevskin kotimuseo. Majoituspalveluja tarjoaa 168-paikkainen hotelli Polist.


title: Seinäjoen lukio

text:
Seinäjoen lukio on Seinäjoen keskustassa sijaitseva lukio. Lukion rehtorina toimii Teijo Päkkilä.
Seinäjoen lukio on luokaton lukio. Opiskelijoita lukiossa on noin 900 ja henkilökuntaan kuuluu rehtori ja noin 50 opettajaa. Lukiolla on ystävyyskoulu Pietarissa sekä vuosittaista oppilasvaihtoa Hollantiin.


title: Seinäjoen lukio

text: Seinäjoen lukion edeltäjinä pidetään aikajärjestyksessä Seinäjoen yhteiskoulu 1913, Seinäjoen yhteislyseo 1930, Seinäjoen tyttölyseo ja Seinäjoen lyseo 1944 ja Marttilan lukio 1975. Nykyinen Seinäjoen Lukio syntyi Marttilan ja Kivistön lukioiden yhdistämisestä vuonna 1977.


title: Seinäjoen lukio

text: Seinäjoen yhteiskoulu perustettiin vuonna 1913 ja siitä kehittyi yliopistoon johtava koulu. Vuoden 1944 rauhansopimuksen perusteella Sortavalan lyseo siirrettiin Seinäjoelle paikalliseksi poikalyseoksi, jolloin Seinäjoen yhteislyseo muutettiin tyttölyseoksi.


title: Seinäjoen lukio

text: Vuoden 1975 Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä oppikoulujen keskikoululuokat erotettiin lukioista erillisiksi yläasteen kouluiksi ja lukioluokat yhdistettiin. Seinäjoen lukion aikuislinjan edeltäjä iltaoppikoulu perustettiin 1970. Syksyllä 2006 Peräseinäjoen lukio yhdistettiin Seinäjoen lukioon ja toimii nykyään nimellä Etelä-Seinäjoen toimipiste.


title: Seinäjoen lukio

text: Seinäjoen yhteiskoulun ja -lyseon rehtorina oli Heikki Laurinmäki. Seinäjoen lyseon rehtoreina olivat Aulis Lietoila ja Paavo Koivusalo. Seinäjoen tyttölyseon rehtoreina olivat Reino Ala-Kulju ja Matti Kujanpää, joka toimi myös Marttilan ja Seinäjoen lukioiden rehtorina. Kivistön lukion rehtorina toimi Martti Muilu. Seinäjoen lukion rehtorina toimi 1983-1997 Esko Palo. Nykyisenä lukion ja sen aikuislinjan rehtorina toimii Teijo Päkkilä.


title: Hvoinaja

text: Hvoinaja (ven. Хво́йная) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Pesjoen varrella 290 kilometriä Novgorodista itään. Taajama on Hvoinajan piirin keskus. Sen kautta kulkee Pietarin ja Sonkovon välinen rautatie. Asukkaita on 6 100 henkeä (vuonna 2010).


title: Hvoinaja

text: Hvoinajan kunnan pinta-ala on 11,4 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa ja pohjoisessa Ostahnovon, koillisessa Mintsyn, idässä ja kaakossa Dvorištšin sekä etelässä ja lounaassa Borovskojen maalaiskuntiin. Taajama on kunnan ainoa asutuskeskus.


title: Hvoinaja

text: Paikkakunta on syntynyt rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1918. Uusi rautatieasema nimettiin seudulla kasvaneen mäntymetsän mukaan (ven. "hvoinyi" ’havupuinen’). Virallisesti taajama on perustettu vuonna 1927. Vuonna 1931 sinne siirrettiin piirikeskus Mintsystä, ja entinen Mintsyn piiri sai nimen Hvoinaja. Vuonna 1935 Hvoinaja sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Toisen maailmansodan aikana se oli tärkeä rautatieliikenteen keskus. Vuonna 1942 Hvoinajan rataosuudelta rakennettiin Kabožan ja Podborovjen välinen yhdysrata.


title: Hvoinaja

text: Hvoinajasta on linja-autoyhteys Borovitšiin ja Novgorodiin. Sen talous perustuu puunhankintaan ja -jalostukseen, elintarviketeollisuuteen ja liikenteeseen. Taajamassa on useita sahalaitoksia, olut- ja virvoitusjuomatehdas, veturivarikko ja muita rautatieliikenteen toimintoja.


title: Hvoinaja

text: Rautatie jakaa Hvoinajan kahteen osaan. Se koostuu etupäässä puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista ja matalista asuintaloista. Taajamassa on kaksi keskikoulua, ammattikoulu, kaksi kulttuuritaloa ja kirjastoa, nuorisotalo, kotiseutumuseo, piirisairaala, rautatiesairaala ja Novgorodin alueen lasten tuberkuloosiparantola. Nähtävyyksiin kuuluu puinen kirkko, aseman vesitorni ja höyryveturihalli.


title: Isojalat

text: Isojalat ("Megapodius") on isojalkakanojen heimoon kuuluva lintusuku. Suku koostuu kolmestatoista lajista.


title: Hvoinajan piiri

text:
Hvoinajan piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on
3 186 neliökilometriä. Asukkaita on 15 552 henkeä (vuonna 2010).


title: Hvoinajan piiri

text: Hvoinajan piiri sijaitsee Novgorodin alueen koillisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Leningradin ja koillisessa Vologdan alueisiin sekä kaakossa Novgorodin alueen Pestovon, etelässä Mošenskojen ja Borovitšin ja lännessä Ljubytinon piireihin. Pinta-alasta 82,5 % on metsää, 11,6 % maatalousmaata, 2,7 % vesistöjä ja 2,6 % asuinaluetta.


title: Hvoinajan piiri

text: Tärkeimmät joet ovat Pes, Rattsa ja Koboža. Piirissä on yli 150 järveä, joista suurimmat ovat Gorodno, Igor, Vidimirskoje ja Starskoje.


title: Hvoinajan piiri

text: Piiriin kuuluu Hvoinajan kaupunkikunta sekä kymmenen maalaiskuntaa: Antsiferovo, Borovskoje, Dvorištši, Jubileinyi, Kaboža, Migološtši, Mintsy, Ostahnovo, Pes ja Zvjagino. Borin kunta liitettiin Antsiferovoon vuonna 2010.


title: Hvoinajan piiri

text: Hallinnollinen keskus on Hvoinajan kaupunkimainen taajama, joka on piirin ainoa kaupunkiasutus. Siellä asuu 41 % piirin väestöstä. Asutuskeskuksia on yhteensä 150.


title: Hvoinajan piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Seutu kuului vuoteen 1927 saakka Novgorodin läänin Borovitšin kihlakuntaan. Tuolloin perustettiin Leningradin alueeseen kuulunut Mintsyn piiri, joka vuonna 1931 nimettiin uudelleen samalla kun piirikeskus siirrettiin Hvoinajan taajamaan. Vuonna 1944 piiri liitettiin vastaperustettuun Novgorodin alueeseen.


title: Hvoinajan piiri

text: Piirin kautta kulkee Budogoštšin ja Sandovon välinen rautatie, jolla on Antsiferovon, Sominkan, Rakitinon, Pesin, Hvoinajan, Kušaveran, Kabožan ja Bugryn asemat. Hvoinajasta on maantieyhteydet Borovitšiin, Ljubytinoon ja Pestovoon. Pesissä on yksi Suomenlahdelle johtavan Itämeren öljyputken (BPS-1) pumppuasemista.


title: Hvoinajan piiri

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat liikenne (23,9 % vuonna 2009), kauppa (14,8 %), maa- ja metsätalous (11,6 %) sekä erilaiset julkiset palvelut ja hallinto. Piirissä toimii puunjalostuslaitoksia, hiekkaa, soraa ja turvetta hyödyntäviä yrityksiä, oluttehdas ja leipomo sekä lähinnä maitoa ja lihaa tuottavia maatalousyrityksiä. Yli viidesosa työvoimasta työskentelee piirin ulkopuolella.


title: Hvoinajan piiri

text: Piirissä toimii kahdeksan lastentarhaa, yhdeksän yleissivistävää koulua, kaksi lasten täydennyskoulutuslaitosta ja ammattikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kuntien kulttuuri- ja vapaa-ajankeskukset haaraosastoineen, piirin kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Terveyspalveluihin kuuluvat sairaala, poliklinikka, kolme ensiapuasemaa ja 13 lääkintäasemaa.


title: Hvoinajan piiri

text: Seudulta on löydetty lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä uhrikiviä. Rakennusmuistomerkkehin kuuluvat maalaiskylien kirkot, kartanoalueet ja vanhat asuintalot sekä Mintsyn entisen paperitehtaan ja sairaalan rakennukset. Migološtšin vuonna 1812 rakennettu kirkko on valtakunnallinen suojelukohde. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.


title: Holmin piiri

text: Holmin piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Nykymuodossaan vuonna 1958 perustetun piirin pinta-ala on 2 178,69 neliökilometriä. Asukkaita on 6 200 henkeä (vuonna 2010).


title: Holmin piiri

text: Novgorodin alueen eteläisimmässä osassa sijaitseva Holmin piiri rajoittuu pohjoisessa Poddorjen ja idässä Marjovon piireihin, etelässä Tverin alueen Andreapolin ja Toropetsin piireihin sekä lännessä Pihkovan alueen Loknjan ja Bežanitsyn piireihin. Pinta-alasta 80,5 % on metsää, 8,9 % maatalousmaata ja 1,2 % asuinaluetta.


title: Holmin piiri

text: Piirin eteläosa kuuluu Valdain ylängön reuna-alueeseen, joka lännessä ja pohjoisessa muuttuu laajaksi soistuneeksi tasangoksi. Lovatjoki jakaa piirin kahteen osaan. Muita jokia ovat Kunja sekä Bolšoi ja Malyi Tuder. Suurin järvi on Rdeiskoje. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savi, turve ja sapropeeli.


title: Holmin piiri

text: Piirin alueella sijaitsee osa Polistin ja Lovatin suoalueen muodostamasta Rdeiskin luonnonpuistosta. Ympäristön tila on hyvä.


title: Holmin piiri

text: Piiriin kuuluu Holmin kaupunkikunta ja kolme maalaiskuntaa: Krasnyi Bor, Morhovo ja Togod. Hallinnollinen keskus on Holmin kaupunki, josta on 202 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Asutuskeskuksia on yhteensä 144. Nahodin ja Navolokin maalaiskunnat lakkautettiin vuonna 2010.


title: Holmin piiri

text: Holmin kaupunki on piirin ainoa kaupunkiasutus. Kaupunkiväestön osuus on 62,0 % (vuonna 2010). 35:ssä asutuskeskuksessa ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Holmin piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Seudun asukkaat ovat Ilmajärven sloveenien jälkeläisiä. Lovatjokea pitkin kulki 800–1100-luvuilla Viikinkien idäntie. Holm mainitaan novgorodilaisessa kronikassa vuonna 1234. Vuonna 1504 sitä kutsuttiin ensimmäisen kerran kaupungiksi. 1500–1600-luvuilla se joutui useasti liettualaisten, puolalaisten ja ruotsalaisten hävittämäksi. Vuonna 1777 siitä tuli Pihkovan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus.


title: Holmin piiri

text: Vuonna 1927 perustettu Holmin piiri kuului aluksi Leningradin ja Läntiseen alueeseen, vuosina 1935–1944 Kalininin sekä vuoteen 1958 saakka Velikije Lukin ja Pihkovan alueeseen. Toisen maailmansodan aikana seutu oli saksalaisten miehittämä.


title: Holmin piiri

text: Holmin kautta kulkee Šimskin, Staraja Russan, Loknjan ja Nevelin välinen maantie, josta haarautuu tie Marjovoon ja Demjanskiin. Piiristä on linja-autoyhteydet Novgorodiin, Pietariin, Staraja Russaan ja Velikije Lukiin.


title: Holmin piiri

text: Tärkeimmät elinkeinot ovat metsä- ja puunjalostusteollisuus sekä maatalous. Ainoa suurempi yritys on puunjalostusta harjoittava Holmski leshoz. Maataloutta edustavat yksityis- ja palstaviljelmät tuottavat muun muassa maitoa, lihaa, viljaa ja perunaa.


title: Holmin piiri

text: Piirissä toimii kuusi lastentarhaa, kaksi ala- ja peruskoulua, keskikoulu ja lasten harrastuskeskus. Terveyspalveluihin kuuluvat sairaala, poliklinikka, lasten poliklinikka ja kuusi lääkintäasemaa. Kulttuurilaitoksia ovat kansantaiteen talo, piirin kulttuuritalo, kymmenen kylien kulttuuritaloa, keskuskirjasto, lastenkirjasto, 12 kyläkirjastoa, lasten taidekoulu ja museo. Vähittäiskaupasta huolehtii piirin kulutusosuuskunta ja joukko yksityisyrittäjiä.


title: Holmin piiri

text: Seudulla sijaitsee useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Holmissa sekä Dunajevon ja Zalesjen kylien lähellä on muinaislinnat. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Rdeiskojejärven rannalla sijaitseva erämaaluostari, Apoletsin kirkko sekä Kamenkan, Togodin ja Tuhomitšin kartanoalueet. Historialliset kohteet liittyvät toisen maailmansodan taisteluihin.


title: Holmin piiri

text: Matkailijoita houkuttelevat seudun puhdas luonto, kulttuurimaisemat ja historialliset nähtävyydet. Palveluihin kuuluu pieni hotelli. Viime aikoina seudulle on alkanut syntyä moskovalaisten ja pietarilaisten kesäasutusta.


title: Šimsk

text: Šimsk () on kaupunkimainen taajama, kaupunkikunta ja Šimskin piirin hallinnollinen keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Ilmajärveen laskevan Šelonjoen alajuoksulla 48 kilometriä Novgorodista lounaaseen. Taajamassa on 3 900 ja kunnassa 5 500 asukasta (vuonna 2010).


title: Šimsk

text: Šimskin kunnan pinta-ala on 318,9 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Šimskin piirin Medvedin ja etelässä Podgoštšin kuntiin sekä koillisessa Novgorodin, kaakossa Staraja Russan ja lännessä Soltsyn piireihin. Pinta-alasta 50,0 % on maatalousmaata, 28,5 % metsää, 14,4 % vesistöjä ja 6,2 % asuinaluetta.


title: Šimsk

text: Kunta sijaitsee Ilmajärven alangolla. Tasaista maisemaa halkovat ajoittain kuivuvien pienten jokien ja purojen uomat. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kalkkikivi, hiekka, savi, turve, sapropeeli ja kivennäisvesi.


title: Šimsk

text: Seudulla vallitsee lauhkea mannerilmasto. Tammikuun keskilämpötila on –8,1ºC ja heinäkuun 17,9ºC. Vuotuinen sademäärä on 550 millimetriä.


title: Šimsk

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 23 kylää: Belets, Bolšaja Viton, Bor, Dubovitsy, Golino, Ilmen, Kalinnitsa, Konople, Korostyn, Kortšištši, Makovištše, Malaja Viton, Malinovka, Mšaga Jamskaja, Mšaga Voskresenskaja, Mston, Ospino, Rutšji, Severnaja Poljana, Staryi Šimsk, Terebutitsy, Verjaža ja Zapolje. Toiseksi suurin asutuskeskus on lähes 500 asukkaan Korostyn. Kaupunkiväestön osuus on 71,0 %.


title: Šimsk

text: Taajama on saanut alkunsa vuonna 1878 rakennetun Novgorodin ja Staraja Russan välisen rautatien asemasta, joka nimettiin läheisen kylän (nykyään Staryi Šimsk) mukaan. Rautatie tuhoutui toisen maailmansodan aikana. Šimsk oli piirikeskus vuodesta 1935 vuoteen 1963, jolloin se liitettiin Soltsyn piiriin. Šimskin piiri perustettiin uudestaan vuonna 1973. Vuonna 1981 Šimsk sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Borin ja Korostynin maalaiskunnat liitettiin Šimskiin vuonna 2010.


title: Šimsk

text: Šimskin kautta kulkee Novgorodin ja Pihkovan välinen maantie A116, josta haarautuu maantie Staraja Russaan. Taajamasta on linja-autoyhteydet piirin kyliin, Novgorodiin, Staraja Russaan, Soltsyyn ja Volotiin.


title: Šimsk

text: Paikallisia elinkeinoja ovat teollisuus, rakentaminen, liikenne, kauppa ja palvelut sekä maatalous. Kunnassa toimii rakennustarvike-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Maataloutta edustaa muutama yksityisviljelijä, yli 600 asukkaiden palstaviljelmää ja hiljattain perustettu kumissitila. Huomattava osa työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella ja lähes puolet työikäisistä ei käy ansiotöissä.


title: Šimsk

text: Keskustaajamassa toimii kaksi lastentarhaa, keskikoulu, maatalousoppilaitos ja musiikkikoulu. Korostynissa on lastentarha ja peruskoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kansantaiteen talo, piirin ja lasten kirjastot, maaseudun kulttuuritalot ja kirjastot sekä kotiseutumuseo. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala ja poliklinikka, maaseudun lääkintäasemat, lastenkoti ja kaksi vanhainkotia. Šimskissä ja Korostynissa on toimivat kirkot.


title: Šimsk

text: Šimskin taajama sijaitsee pääosin Šelonin pohjoisrannalla. Se koostuu etupäässä puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista sekä matalista kerrostaloista. Teollisuuslaitokset sijaitsevat taajaman koillisosassa. Palvelut ovat keskittyneet joen pohjoispuolelle Novgorodskaja- ja Lenininkatujen risteykseen.


title: Šimsk

text: Seudulta on löydetty keskiaikaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä vanhan suolalähteen jäänteet. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Golinon ja Korostynin kirkot sekä Korostynin matkapalatsi (arkkitehti Vasili Stasov) ja puistoalue. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.


title: Paul Josef Cordes

text: Paul Josef Cordes (s. 5. syyskuuta 1934) on katolisen kirkon saksalainen pappi. Hänestä tehtiin 24. marraskuuta 2007 yksi kardinaaleista. Hän on saanut vihkimyksensä papiksi 21. joulukuuta 1961 ja piispaksi 1. helmikuuta 1976. Hän on luokaltaan kardinaalidiakoni.


title: Paul Josef Cordes

text: Cordes toimi vuosina 1980–1995 paavillisen maallikkoneuvoston varapuheenjohtajana. Vuosina 1995–2010 hän on ollut paavillisen Cor Unum -neuvoston puheenjohtaja.


title: Šimskin piiri

text: Šimskin piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Nykymuodossaan vuonna 1973 perustetun piirin pinta-ala on 1 836,76 neliökilometriä. Asukkaita on 11 750 henkeä (vuonna 2010).


title: Šimskin piiri

text: Šimskin piiri sijaitsee Novgorodin alueen länsiosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Batetskin, koillisessa Novgorodin, kaakossa Staraja Russan, etelässä Volotin ja lounaassa Soltsyn piireihin sekä lännessä Pihkovan ja luoteessa Leningradin alueisiin. Pinta-alasta 65,0 % on metsää, 27,1 % maatalousmaata, 3,7 % asuinaluetta ja 3,6 % vesistöjä.


title: Šimskin piiri

text: Pinnanmuodostukseltaan piiri on alavaa tasankoa. Sen itäpuolella levittäytyy Ilmajärvi. Tärkeimmät joet ovat Šelon ja sen pohjoinen sivujoki Mšaga.. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, turve, karbonaattimineraalit ja savi. Piirin alueella sijaitsee suojeltu luonnonmuistomerkki Sosnovyi Bor.


title: Šimskin piiri

text: Seudulla vallitsee leuto mannerilmasto, jossa on meri-ilmaston piirteitä. Talvi on melko leuto ja luminen, kesä lyhyt ja suhteellisen lämmin. Tammikuun keskilämpötila on –10 °C ja heinäkuun 16–17 °C. Vuotuinen sademäärä on 550–600 millimetriä.


title: Šimskin piiri

text: Piiriin kuuluu Šimskin kaupunkikunta ja kolme maalaiskuntaa: Medved, Podgoštši ja Utorgoš. Hallinnollinen keskus on Šimskin kaupunkimainen taajama, josta on 48 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Borin, Gorodištšen, Korostynin ja Krasnyi Dvorin kunnat lakkautettiin vuonna 2010.


title: Šimskin piiri

text: Ainut kaupunkiasutus on Šimsk, jossa asuu 33 % piirin väestöstä. Asutuskeskuksia on yhteensä 127.


title: Šimskin piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Vuoteen 1926 saakka seutu kuului Novgorodin läänin Novgorodin kihlakunnan Šimskin ja Medvedin volosteihin sekä Pietarin läänin Lugan kihlakunnan Utorgošin volostiin. Seuraavan vuoden alussa perustettiin Leningradin alueeseen kuuluneet Medvedin ja Utorgošin piirit ja vuonna 1935 Šimskin piiri. Utorgošin ja Šimskin piirit liitettiin vuonna 1944 vasta muodostettuun Novgorodin alueeseen. Ne lakkautettiin vuonna 1963, mutta vuonna 1973 alueesta muodostettiin jälleen Šimskin piiri.


title: Šimskin piiri

text: Piirin läpi kulkevat Novgorodin ja Pihkovan välinen maantie sekä Pietarin ja Dnon välinen rautatie, jolla on Utorgošin asema.


title: Šimskin piiri

text: Talous perustuu metsä- ja kaivosteollisuuteen sekä maatalouteen. Piirissä toimii neljä puunjalostuslaitosta, joukko pieniä puunhankintayrityksiä, verhoilulaattoja kalkkikivestä valmistavia yhtiöitä, pellavanjalostuslaitos, metalliastioita valmistava yritys ja kaksi leipomoa. Kaivannaisista hyödynnetään hiekkaa, soraa, karbonaattimineraaleja sekä kivennäisvettä, jota viedään pullotettavaksi Novgorodiin. Maataloutta edustaa kuusi osuuskuntaa, 13 yksityistilaa ja yli neljä tuhatta asukkaiden palstaviljelmää.


title: Šimskin piiri

text: Piirissä toimii viisi lastentarhaa, yhdeksän koulua, lasten harrastuskeskus ja ammattikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjastolaitos, lasten musiikkikoulu ja kansantaiteen talo. Terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala poliklinikkoineen sekä maaseudun lääkintäasemat.


title: Šimskin piiri

text: Seudulta on löydetty muinainen asuin- ja hautapaikka sekä ajanlaskun alusta peräisin oleva muinaislinna. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvun alussa rakennetut Korostynin matkapalatsi ja Medvedin varuskunta-alue (arkkitehti Vasili Stasov), Gorskin kartanon maisemapuisto Šelonin kylässä, maalaiskylien kirkot sekä vanhat asuin- ja talousrakennukset. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.


title: Borovitšin piiri

text: Borovitšin piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 3 155 neliökilometriä. Asukkaita on 68 600 henkeä (vuonna 2012).


title: Borovitšin piiri

text: Borovitšin piiri sijaitsee Novgorodin alueen itäosassa Valdain ylängöllä. Se rajoittuu lännessä Novgorodin alueen Okulovkan, luoteessa Ljubytinon, koillisessa Hvoinajan ja idässä Mošenskojen piireihin sekä kaakossa Tverin alueen Udomljan ja etelässä Bologojen piireihin.


title: Borovitšin piiri

text: Piirin läpi virtaa Ilmajärveen laskeva Msta, jonka jokilaakso jakaa Valdain ylängön kahteen osaan. Muita jokia ovat Mstaan laskevat Kruppa ja Velgija sekä jälkimmäisen sivujoki Bystritsa. Järviä ovat Piros, Peleno, Šeregodro, Ljubanskoje ja Kamenskoje. Hyötykaivannaisiin kuuluvat tulenkestävä savi, kalkkikivi, kvartsihiekka, ruskohiili, turve, hiekka ja sora.


title: Borovitšin piiri

text: Piiriin kuuluu Borovitšin kaupunkikunta ja kymmenen maalaiskuntaa: Jogla, Kontšanskoje-Suvorovskoje, Opetšenski Posad, Perjodki, Progress, Sušani (keskuspaikka Kojegoštša), Sušilovo, Travkovo, Volok ja Železkovo. Hallinnollinen keskus on Borovitšin kaupunki, josta on 176 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin.


title: Borovitšin piiri

text: Borovitši on Novgorodin alueen toiseksi suurin kaupunki. Sen osuus piirin väestöstä on 77,8 %. Asutuskeskuksia on yhteensä 324.


title: Borovitšin piiri

text: Piirikeskuksesta on maantieyhteydet Okulovkan kautta Kresttsyyn, Ljubytinon ja Malaja Višeran kautta Spasskaja Polistiin sekä Hvoinajaan, Valdaihin ja Ustjužnaan. Kaupunkiin johtaa Pietarin ja Moskovan väliseltä pääradalta Uglovkassa haarautuva sivurata.


title: Borovitšin piiri

text: Borovitšin kaupunki on huomattava teollisuuskeskus. Siellä on muun muassa rakennustarviketeollisuutta, metalli-, koneenrakennus- ja laiteteollisuutta sekä puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Muita elinkeinoja ovat maatalous ja puunhankinta.


title: Borovitšin piiri

text: Piirissä toimii 36 lastentarhaa, 19 yleissivistävää koulua ja nuorisokeskus. Kulttuurilaitoksia ovat Borovitšin kulttuuritalo, kansantaiteen talo, maaseudun kulttuuri- ja kerhotalot, kaupungin ja piirin kirjastolaitokset sekä lasten taidekoulu. Terveyspalveluihin kuuluvat piirin keskussairaala poliklinikkoineen, tuberkuloosi- ja mielisairaalat, ensiapuasema sekä maaseudun lääkärinvastaanotot ja lääkintäasemat..


title: Borovitšin piiri

text: Borovitšilla on historiallisen kaupungin status. Piirissä on 146 arkeologian, 253 rakennustaiteen ja 31 historian muistomerkkiä sekä yksi monumenttitaiteen muistomerkki. Huomattavimpia nähtävyyksiä on Aleksandr Suvorovin kartanomuseo Kontšanskoje-Suvorovskojessa.


title: Lucas Moreira Neves

text: Lucas Moreira Neves OP (16. syyskuuta 1925 – 8. syyskuuta 2002) oli katolisen kirkon brasilialainen pappi. Hän oli kardinaali vuodesta 1988. Vuoteen 1998 hän oli kardinaalipappi, sen jälkeen kardinaalipiispa.


title: Lucas Moreira Neves

text: Moreira Neves sai vihkimyksensä papiksi 9. heinäkuuta 1950 ja piispaksi 26. elokuuta 1967. Hän toimi muun muassa São Salvador da Bahian arkkipiispana vuosina 1987–1998. Vuosina 1998–2000 hän oli piispainkongregaation prefekti.


title: Orbital

text:
Orbital on brittiläinen
elektronisen musiikin yhtye, jonka muodostavat veljekset Paul ja Phil Hartnoll. Kaksikko aloitti elektronisen tanssimusiikin parissa, ja yhtyeen nimikin otettiin Lontoon kehätiestä M25 (engl. muun muassa "orbital motorway M25"), jota pitkin 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa yleisesti matkattiin suuriin, usein luvattomiin acid house- ja ravetapahtumiin. Myöhemmin 1990-luvun kuluessa Orbitalin musiikki kehittyi vakavampaan suuntaan. He tekivät muun muassa elokuvamusiikkia.


title: Orbital

text: Orbital perustettiin vuonna 1989. Sen ensimmäinen merkittävä julkaisu oli tanssimusiikkipitoinen single "Chime", josta tuli myöhemmin jonkinlainen klassikko. Ensimmäiset kaksi studioalbumia julkaistiin nimettöminä vuosina 1991 ja 1993. Tämän jälkeen Orbital julkaisi viisi muuta studioalbumia ja muun muassa suurimmat hitit -tyylisen kokoelman. Live-keikkoja yhtye on tehnyt muun muassa Glastonburyn festivaaleilla, Tribal Gathering -tapahtumassa ja Woodstock 1994 -festivaaleilla.


title: Orbital

text: Orbital lopetti toimintansa vuonna 2004, minkä jälkeen Hartnollin veljekset jatkoivat muiden musiikkihankkeiden parissa. Viisi vuotta myöhemmin he kuitenkin alkoivat jälleen esiintyä yhdessä myös Orbitalina.


title: Mošenskoje

text: Mošenskoje () on kylä, maalaiskunta ja Mošenskojen piirin hallinnollinen keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Mstan sivujoen Uverin varrella 243 kilometriä Novgorodista itään. Asukkaita on 2 700 henkeä (vuonna 2008).


title: Mošenskoje

text: Kunnan pinta-ala on 4,8 neliökilometriä. Mošenskojen kylä on sen ainoa asutuskeskus. Sitä ympäröivät Kirovskojen ja Kalininskojen kunnat.


title: Mošenskoje

text: Novgorodin Bežetskin viidennekseen kuulunut kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1581. Sen kautta Uverjokea pitkin kulki aikoinaan Volgan ja Ilmajärven yhdistänyt reitti, joka ohitti Mstajoen vaaralliset kosket. Mošenskoje oli pogostan ja myöhemmin volostin keskus. Leningradin alueeseen kuulunut Mošenskojen piiri on perustettu vuonna 1927. Vuonna 1944 se liitettiin vastaperustettuun Novgorodin alueeseen.


title: Mošenskoje

text: Mošenskojesta on maantieyhteys Borovitšin ja Pestovon väliselle valtatielle. Lähimmät rautatieasemat ovat Borovitšissa ja Hvoinajassa. Kylässä toimii leipomo, meijeri, huopatossutehdas sekä joukko pieniä puunjalostusyrityksiä. Maataloutta edustavat asukkaiden henkilökohtaiset aputaloudet, jotka tuottavat maitoa, lihaa, viljaa ja perunaa.


title: Mošenskoje

text: Kylän palveluja ovat kaksi lastentarhaa, keskikoulu, lasten kerhotalo ja taidekoulu, nuorison vapaa-ajankeskus, kansantaidekeskus, elokuva- ja konserttisali, piirin keskuskirjasto, lastenkirjasto, posti, piirisairaala ja vanhainkoti. Vähittäiskauppaa harjoittaa piirin kulutusosuuskunta sekä joukko yksityisyrittäjiä.


title: Mošenskoje

text: Uverjoki jakaa kylän itä- ja länsiosaan. Se koostuu etupäässä puutarhapalstojen ympäröimistä yksikerroksisista puutaloista. Nähtävyyksiä ovat vuonna 1787 rakennettu pyhän Nikolauksen kirkko sekä 1800-luvulta peräisin olevat Kruglikin ja Božerjanovin kartanot. Mošenskojen kotiseutumuseo esittelee alueen perinteistä kansankulttuuria. Kulttuuritalossa toimii taidegalleria.


title: Tupsuviiriäiset

text: Tupsuviiriäiset ("Callipepla") on amerikanviiriäisten heimoon kuuluva lintusuku.


title: Mošenskojen piiri

text: Mošenskojen piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 2 568 neliökilometriä. Asukkaita on 7 000 henkeä (vuonna 2012).


title: Mošenskojen piiri

text: Piiri sijaitsee Valdain ylängön pohjoisosassa Msta- ja Mologajokien vedenjakajalla. Se rajoittuu lännessä Novgorodin alueen Borovitšin, pohjoisessa Hvoinajan ja idässä Pestovon piireihin sekä etelässä Tverin alueeseen. Pinta-alasta 69,3 % on metsää, 18,4 % maatalousmaata, 7,2 % luonnonsuojelualuetta, 3,1 % vesistöjä ja 2,5 % asuinaluetta.


title: Mošenskojen piiri

text: Tärkeimmät joet ovat Mstan sivujoki Uver, Mologaan laskeva Koboža sekä Uverin sivujoet Suhaja ja Radol. Seudulla on lukuisia järviä, joista suurimmat ovat Karaboža, Igor, Suhoje, Velikoje, Tšornoje, Beloje, Brodskoje, Ostrovenskoje ja Meglino. Piirin alueella sijaitsee Redrovskin rauhoitusalue.


title: Mošenskojen piiri

text: Piiriin kuuluu viisi maalaiskuntaa: Dolgoje, Kalininskoje (keskuspaikka Novyi Posjolok), Kirovskoje (keskuspaikka Sloptovo), Mošenskoje ja Orehovno. Hallinnollinen keskus on Mošenskojen kylä, josta on 250 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Baryšovon, Brodin, Gorodištšin, Dubiškin, Kabožan, Krasnaja Goran, Megletsyn, Ostaševon, Tšuvaševa Goran ja Ustrekan kunnat lakkautettiin vuonna 2010.


title: Mošenskojen piiri

text: Asutuskeskuksia on yhteensä 210. Piirin väestöstä 34 % asuu Mošenskojen kylässä. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Mošenskojen piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Novgorodin Bežetskin viidennekseen kuulunut Mošenskojen pogosta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1545. Sen kautta kulki Mstajoen kosket ohittanut kulkureitti Ustjužnaan ja Vologdaan. .


title: Mošenskojen piiri

text: Mošenskojen piiri on perustettu vuonna 1927. Aluksi se kuului Leningradin alueen Borovitšin piirikuntaan. Vuonna 1944 piiri liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Se yhdistettiin Borovitšin maaseutupiiriin vuonna 1963, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1965.


title: Mošenskojen piiri

text: Piirin läpi kulkee Borovitšin ja Pestovon välinen maantie R8. Lähin rautatieasema on Borovitšissa.


title: Mošenskojen piiri

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat maa- ja metsätalous (15 % vuonna 2009) sekä hallinto ja erilaiset julkiset palvelut. Piirissä toimii pieniä puunhankinta- ja puunjalostusyhtiöitä, leipomo ja meijeri. Maataloutta edustaa kolme maatalousyritystä, neljä yksityistilaa ja yli 3000 asukkaiden palstaviljelmää, jotka tuottavat maitoa, lihaa, viljaa ja perunaa. 28 % työssäkäyvistä työskentelee piirin ulkopuolella ja 24 % työvoimasta ei käy ansiotöissä.


title: Mošenskojen piiri

text: Piirissä toimii seitsemän lastentarhaa, neljä keskikoulua ja lasten harrastuskeskus. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjastolaitos, kansantaiteen keskus, lasten taidekoulu ja taidegalleria. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala, Orehovnon paikallissairaala, poliklinikka, ensiapuasema, 14 lääkintäasemaa, lasten ja vanhusten palvelukeskukset, lastenkoti ja kaksi vanhainkotia.


title: Mošenskojen piiri

text: Seudulta on löydetty lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja, uhrikiviä sekä kaksi muinaislinnaa. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Mošenskojen, Orehovnon ja Petrovon kartanot, kotiseutumuseona toimiva kauppias Rjabovon talo sekä Mošenskojen, Platanovon ja Ustrekan kirkot.


title: Mošenskojen piiri

text: Piirissä toimii kaksi kalastajille ja metsästäjille palvelujaan tarjoavaa lomakylää ja kaksi vierasmajaa. Stolbovossa on lasten kesäleiri.


title: Joensuun konservatorio

text: Joensuun konservatorio on musiikkioppilaitos, jossa opetusta annetaan ammatillisella linjalla ja musiikkiopistossa. Ammatillisella linjalla voi suorittaa toisen asteen ammatillisen tutkinnon. Musiikkiopistossa on musiikkiopisto-opetuksen lisäksi musiikkileikkikoulu ja musiikkikerho.


title: Joensuun konservatorio

text: Konservatorio päätoimipaikka on Joensuun keskustassa Rantakadulla kahdessa rakennuksessa, joissa ennen toimi kauppaoppilaitos ja kirjasto. Rehtori on Pasi Hirvonen (2008-2016) nykyään va. Rehtorina toimii Otto Korhonen


title: Joensuun konservatorio

text: Joensuun Konservatorion varsinainen päärakennus on rakennettu 1957. Unto Tupalan piirtämä rakennus valmistui kauppaoppilaitokseksi . Kuvassa näkyvä rakennus on Magnus Schjerfbeckin suunnittelema vuodelta 1913 . Se on toiminut tyttökouluna ja Joensuun pääkirjastona ennen kuin konservatorion toimintaa laajennettiin myös siihen pääkirjaston muutettua laajempiin ja uusiin tiloihin.


title: Pestovo

text: Pestovo () on kaupunki Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Mologajoen rannalla 314 kilometriä Novgorodista itään. Kaupunki on Pestovon piirin keskus. Asukkaita on 15 900 henkeä (vuonna 2010).


title: Pestovo

text: Pestovon kaupunkikunnan pinta-ala on 16,85 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa, lännessä ja etelässä Pestovon maalaiskuntaan sekä idässä Bykovon kuntaan. Kunnan alueella laskevat Mologajokeen Meglinka ja Kitma.


title: Pestovo

text: Seudun ilmasto on lauhkean mannermainen. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee –7,9 ja –8,7 asteen ja heinäkuun keskilämpötila 16,9 ja 17,8 asteen välillä. Vuotuinen sademäärä on 550–600 millimetriä. Sateet tulevat enimmäkseen heinä-syyskuussa. Lumi peittää maan lokakuun lopusta huhtikuun puoleenväliin. Tuuli puhaltaa yleensä etelästä tai lounaasta.


title: Pestovo

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1918 rakennetusta Pestovon rautatieasemasta, joka nimettiin Russkoje Pestovon kylän mukaan. Lähistöllä sijaitsee myös Karelskoje Pestovo, joka oli pohjoisimpia tverinkarjalaisten asuttamia kyliä. 1920-luvulla Mologan rannalle rakennettiin saha, jonka viereen syntyi työläisasutus. Vuonna 1927 perustettiin Leningradin alueeseen kuulunut Pestovon piiri, joka vuonna 1944 liitettiin vastaperustettuun Novgorodin alueeseen. Kaupunginoikeudet Pestovo sai vuonna 1965. Neuvostoaikana siellä toimi metsäkombinaatti, huonekalutehdas, ompelimo, pellavanjalostuslaitos ja meijeri.


title: Pestovo

text: Pestovon kautta kulkee Moskovan ja Pietarin välinen rautatie sekä Borovitšin ja Ustjužnan välinen maantie. Kaupungista on henkilöjunayhteydet Moskovaan, Pietariin ja Sonkovoon sekä linja-autoyhteydet piirin kyliin, Borovitšiin ja Novgorodiin. Paikallisliikenteessä on kolme linja-autoreittiä.


title: Pestovo

text: Kaupungin pääelinkeinot ovat jalostus (31,9 %), kauppa (17,4 %), koulutus (10,5 %), terveydenhuolto (7,8 %), hallinto (7,6 %) ja liikenne (7,1 %). Tärkein teollisuudenala on puunhankinta ja -jalostus. Kaupungissa toimii UPM-Kymmenen omistama saha sekä joukko muita puunjalostuslaitoksia.


title: Pestovo

text: UPM Timberin Pestovon saha perustettiin vuonna 2003 UPM-Kymmenen ja ZAO Novgorodlespromin yhteisyrityksenä. Sahan tuotanto alkoi vuonna 2004. ZAO Novgorodlesprom luopui osuudestaan vuonna 2005, jolloin se jäi kokonaan UPM-Kymmenen haltuun. Vuonna 2006 sahan nimeksi tuli UPM Pestovon saha. Samana vuonna avattiin sahalle rakennettu uusi höyläämö. Vaneriliiketoiminta eriytettiin sahaliiketoiminnasta vuonna 2007. Saha ja höyläämö työllistävät 200 ihmistä. Sahan kapasiteetti on 260 000 ja höyläämön 60 000 kuutiometriä vuodessa.


title: Pestovo

text: Palveluihin kuuluu neljä lastentarhaa ja keskikoulua, lasten taidekoulu ja ammattikoulu, kaksi kulttuuritaloa, piirin keskuskirjasto ja lastenkirjasto, elokuvateatteri, kaksi yleistä saunaa, poliklinikka ja sairaala. Kaupungissa on pieni hotelli.


title: Pestovo

text: Mologa- ja Meglinkajoet jakavat Pestovon kolmeen osaan. Tasamaalle rakennetulla kaupungilla on suorakulmainen asemakaava. Keskusta sijaitsee Mologan vasemmalla rannalla. Teollisuus on keskittynyt rautatien varrelle.


title: Pestovo

text: Asutus koostuu etupäässä puisista omakotitaloista sekä kunnan omistamista kerrostaloista. Varsinkin omakotitaloissa asumismukavuus on heikko. Vesijohtoverkko kattaa 34 % asuinpinta-alasta, keskuslämmitys 30 %, lämpimän veden jakelu 24 % ja viemäriverkko 23 %. Puistoja tai kunnollista uimarantaa ei ole.


title: Pestovo

text: Kaupungin alueella on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Huomattavin rakennusmuistomerkki on Mologan oikeanpuoleiselle rannalle 1800-luvun puolivälissä pystytetty Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko.


title: Peltoviiriäiset

text: Peltoviiriäiset ("Colinus") on amerikanviiriäisten heimoon kuuluva lintusuku.


title: Pestovon piiri

text: Pestovon piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Nykymuodossaan vuonna 1966 perustetun piirin pinta-ala on 2 110,44 neliökilometriä. Asukkaita on 21 700 henkeä (vuonna 2010).


title: Pestovon piiri

text: Novgorodin alueen itäosassa sijaitseva Pestovon piiri rajoittuu lännessä Novgorodin alueen Mošenskojen ja Hvoinajan piireihin, pohjoisessa ja koillisessa Vologdan alueeseen sekä kaakossa ja etelässä Tverin alueeseen. Pinta-alasta 70,0 % on metsää, 23,2 % maatalousmaata, 2,7 % asuinaluetta ja 1,7 % vesistöjä


title: Pestovon piiri

text: Pinnanmuodostukseltaan piiri on loivasti itään viettävää tasankoa. Seudulla on laajoja suoalueita. Tärkein joki on Mologa. Piirin länsiosassa sijaitsee joukko järviä kuten Meglino ja Brodskaja Lakša. Hyötykaivannaisia ovat savi ja turve. Luonnonsuojelualueisiin kuuluu Redrovojärven rauhoitusalue.


title: Pestovon piiri

text: Piiriin kuuluu Pestovon kaupunkikunta sekä seitsemän maalaiskuntaa: Bogoslovo, Bykovo, Laptevo, Ohona, Pestovon maalaiskunta (keskuspaikka Russkoje Pestovo), Ustjutskoje ja Vjatka. Hallinnollinen keskus on Pestovon kaupunki, josta on 315 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin.


title: Pestovon piiri

text: Pestovon kaupunki on piirin ainoa kaupunkiasutus. Siellä asuu 73,4 % piirin väestöstä. Asutuskeskuksia on yhteensä 205, joista 22:ssa ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Pestovon piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Ennen 400–500-luvuilla saapuneita slaavilaisia krivitšejä seudulla asui suomalais-ugrilaisia heimoja, joita eräät tutkijat pitävät vepsäläisinä. 900-luvulla Mologajoen varrella alkoi muuttaa Ilmajärven sloveeneja, jotka sulauttivat itseensä aikaisemmat asukkaat. Nykyisen piirin alueella sijaitsi Novgorodin Bežetskin viidenneksen Ohonan volosti, joka rajoittui Rostovin–Suzdalin ja myöhemmin Vladimirin ruhtinaskuntiin. 1500–1600-lukujen vaihteen epidemiat, nälänhädät ja levottomuudet autioittivat seudun lähes täysin.


title: Pestovon piiri

text: 1600-luvulta lähtien Ohonan volostin pogostat kuuluivat Ustjužnan kihlakuntaan. Väestön pääelinkeino oli maatalous. Lisäksi harjoitettiin puutavaran uittoa ja saviastioiden valmistusta. Vähitellen seudulle alkoi syntyä elintarvike- ja puunjalostusteollisuutta. Taloudellista kehitystä nopeutti rautatien valmistuminen vuonna 1919. Neuvostoaikana Pestovossa toimi muun muassa puunjalostusteollisuutta. Maaseudulla viljeltiin pellavaa, ruista ja ohraa sekä tuotettiin maitoa ja lihaa.


title: Pestovon piiri

text: Vuonna 1927 perustettu Pestovon piiri kuului aluksi Leningradin alueen Tšerepovetsin piirikuntaan. Vuonna 1944 se liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Vuonna 1963 muodostettiin Pestovon maaseutupiiri, johon liitettiin myös Dreglin ja Hvoinajan piirit. Seuraavana vuonna entinen Dreglin piiri liitettiin Ljubytinon piiriin. Pestovon piiri palautettiin entiselleen vuonna 1965.


title: Pestovon piiri

text: Pestovon kautta kulkee Pietarin, Sonkovon ja Moskovan välinen rautatie sekä Borovitšin, Ustjužnan ja Vologdan välinen maantie. Piiristä on myös maantieyhteys Tverin alueen Lesnojen kautta Vyšni Volotšokin ja Bežetskiin. Bykovossa sijaitsee eräs Suomenlahdelle johtavan Itämeren öljyputken (BPS-1) pumppuasemista välivarastoineen.


title: Pestovon piiri

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut ja hallinto, jalostus (31,9 % vuonna 2010), kauppa (17,4 %), liikenne (7,1 %) sekä maa- ja metsätalous (4,0 %). Metsä- ja puunjalostusteollisuuden osuus kokonaistuotannosta on yli 90 %. Tärkeimmät teollisuuslaitokset ovat UPM-Kymmenen saha, puunhankintaa harjoittava Mežhozles ja piirin kulutusosuuskunnan leipätehdas. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa, munia, viljaa, perunaa ja vihanneksia. Lähes kolmasosa työvoimasta työskentelee piirin ulkopuolella ja viidesosa työikäisistä ei käy ansiotöissä.


title: Pestovon piiri

text: Piirissä toimii 13 lastentarhaa, 16 yleissivistävää koulua, ammattikoulu sekä viisi taide- ja musiikkikoulua tms. Terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala, 18 lääkintäasemaa ja ensiapuasema. Kulttuurilaitoksia ovat Pestovon kansankulttuurin keskus, 12 kulttuuritaloa, neljä vapaa-ajantaloa ja elokuvateatterin käsittävä piirin kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus sekä kirjastolaitos, jolla on 19 toimipaikkaa.


title: Pestovon piiri

text: Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä kolme muinaislinnaa. Klimovštšinan, Novinkan ja Penkovon kylien lähellä sijaitsevat pitkät kurgaanit kuuluvat krivitšeille, Klimovštšinan, Ustjen ja Pestovon kaupunkialueen asuinpaikat, muinaislinnat ja hautakummut Ilmajärven sloveeneille. Klimovštšinan ja Meglinojärven arkeologisilla kohteilla on yleiseurooppalaista merkitystä. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Jelkinon, Karpelovon, Kirvan, Ohonan, Pestovon, Tšornojen ja Vjatkan kirkot, Pikalihan tsasouna, Bykovon, Klimovštšinan, Petrovskojen, Potšuginskojen, Vjatkan, Voskresenskojen ja Zaretšjen kartanoalueet sekä vanhat asuin- ja talousrakennukset. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.


title: Harlekiiniviiriäiset

text: Harlekiiniviiriäiset ("Cyrtonyx") on amerikanviiriäisten heimoon kuuluva lintusuku.


title: Pure Fucking Armageddon

text: Pure Fucking Armageddon on norjalaisen black metal -yhtye Mayhemin tunnettu demo ja ensimmäinen virallinen julkaisu. Se äänitettiin ja julkaistiin vuonna 1986. Demon a-puoli sisältää varhaisen harjoitussession nimeltä "Voice Of A Tortured Skull" ja B-puoli myöhemmästä harjoitussessiosta ilman jälkiäänityksiä taltioidut instrumentaaliversiot Mayhemin omista kappaleista. Demosta tuli nopeasti kulttiainesta ja se on vielä nykyäänkin black metalin toisen aallon tärkeimpiä ensijulkaisuja.


title: Pure Fucking Armageddon

text: A-puoli: "Fuck"


title: Pure Fucking Armageddon

text: B-puoli: "Off"


title: Pilvimetsäpyyt

text: Pilvimetsäpyyt ("Dendrortyx") on amerikanviiriäisten heimoon kuuluva lintusuku.


title: Arnold Othmar Wieland

text: Arnold Othmar Wieland (s. 1. elokuuta 1940 Lengmoos, Italia) on saksalainen teologi. Hän toimi Saksalaisen ritarikunnan suurmestarina vuosina 1988–2000.


title: Ildefons Pauler

text: Ildefons Pauler (9. marraskuuta 1903–9. tammikuuta 1996) oli Saksalaisen ritarikunnan suurmestari vuosina 1970-1988. Hän syntyi Opavassa ja kuoli Wienissä.


title: Inho (romaani)

text: Inho (ranskankielinen alkuteos "La Nausée") on ranskalaisen filosofi-kirjailijan Jean-Paul Sartren kirjoittama vuonna 1938 julkaistu romaani, jonka perusaiheena on Sartren edustama eksistentialismi. Teos on ilmestynyt suomenkielisenä vuonna 1947 Juha Mannerkorven suomentamana.


title: Metsäviiriäiset

text: Metsäviiriäiset ("Odontophorus") on amerikanviiriäisten heimoon kuuluva lintusuku. Siihen kuuluu 15 lajia, jotka elävät metsissä Costa Ricasta Brasiliaan, Paraguayihin, Boliviaan ja Peruun ulottuvalla alueella. Ne ovat suurikokoisia, vahvanokkaisia ja -jalkaisia lintuja, jotka muistuttavat ulkonäöltään peltopyytä.


title: Marian Tumler

text: Marian Tumler (21. lokakuuta 1887 – 18. marraskuuta 1987) oli itävaltalainen teologi, joka toimi Saksalaisen ritarikunnan suurmestarina vuosina 1948–1970. Hän syntyi Etelä-Tirolissa ja kuoli Wienissä.


title: Robert Schälzky

text: Robert Johann Schälzky (13. elokuuta 1882 Brunzeif, Itävalta-Unkari – 27. tammikuuta 1948 Lana, Italia) oli Saksalaisen ritarikunnan suurmestari vuosina 1936–1948.


title: Larry DiTillio

text: Lawrence "Larry" G. DiTillio (s. 1940) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja, joka tunnetaan parhaiten työstään Babylon 5 -televisiosarjan parissa 1990-luvulla. Ennen sitä hän oli mukana käsikirjoittamassa jaksoja 1980-luvun He-Maniin ja an. DiTilliolle tarjottiin myös mahdollisuutta käsikirjoittaa jaksoja Super He-Maniin, mutta hän kieltäytyi, koska ei pitänyt sarjan uudesta tyylistä, joka oli kaukana sarjan alkuperäisestä ideasta. Myöhemmin DiTillio palasi takaisin He-Manin pariin, kun sarjasta tehtiin samanniminen uusisarja He-Man.


title: Larry DiTillio

text: DiTillio opiskeli elokuva-alaa aluksi neljä vuotta New Yorkin yliopistossa ja myöhemmin kaksi vuotta UCLA:ssa, jonka jälkeen hän lähti etsimään itselleen agenttia. Pitkän etsinnän päätteeksi DiTillio löysi naisagentin, joka suostui lukemaan hänen käsikirjoituksia ja muutaman kuukauden kuluttua DiTillio sai ensimmäisen tilaisuuden kirjoittaa käsikirjoituksen elokuvaan The Last Porno Flick. Kuitenkin vasta 13 vuotta myöhemmin hän kykeni elättämään itsensä käsikirjoittajana. DiTillio on ollut myös Writers Guild of American jäsen vuodesta 1973 lähtien.


title: Porras (täsmennyssivu)

text: Porras voi tarkoittaa seuraavia:


title: Nuori Hannibal (elokuva)

text: Nuori Hannibal ("Hannibal Rising") on vuonna 2007 valmistunut elokuva, jonka päähenkilönä nähdään Thomas Harrisin romaaneista tuttu sarjamurhaaja Hannibal Lecter. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Lecterin nuoruuteen eli ennen elokuvien "Uhrilampaat" ("Silence of the Lambs"), "Hannibal" ja "Punainen lohikäärme" ("Red Dragon") tapahtumia.


title: Nuori Hannibal (elokuva)

text: Elokuvan tapahtumat alkavat vuodesta 1944. Kahdeksanvuotias Hannibal Lecter (Aaran Thomas) elää vauraan aatelisukunsa omistamassa linnassa Liettuassa, kunnes toisen maailmansodan taistelut yltävät sinne. Hannibal perheineen pakenee metsän laitamilla sijaitsevaan mökkiin, jossa he aikovat oleskella kunnes on turvallista palata kotiin. Puna-armeijan panssarivaunu tulee mökille täyttämään vesisäiliöitä kunnes se joutuu taisteluun paikalle osuneen saksalaislentokoneen kanssa. Oheisessa taistelussa Hannibalin isä ja äiti menehtyvät, mutta hän jää itse eloon pikkusiskonsa Mischan (Helena-Lia Tachovská) ohella. Hannibal joutuu asumaan mökissä siskonsa kanssa talven yli kunnes joukko liettualaisia SS-sotilaita valtaa heidän talonsa saadakseen lämpöä ja ruokaa. Ruokaa ei kuitenkaan ole, ja lopulta sotilaat tekevät äärimmäisen teon ja surmaavat Mischan syödäkseen hänet. Hannibal itse selviää kunnes puna-armeijan joukot pelastavat hänet myöhemmin.


title: Nuori Hannibal (elokuva)

text: Tarina jatkuu vuodesta 1952, jolloin teini-ikäiseksi kasvanut Hannibal (Gaspard Ulliel) elää orpokodissa, joka on perustettu hänen vanhempiensa linnaan. Hannibal tappaa myös yhden kiusaajistaan, josta tulee samalla hänen ensimmäinen uhrinsa. Tämän jälkeen Hannibal pakenee Ranskaan setänsä Robertin ja tätinsä Murasakin (Gong Li) kartanoon. Robert on kuitenkin kuollut jo vuotta aiemmin, joten Hannibal tyytyy elämään Murasakin kanssa. Murasaki opettaa hänelle miekkailua. Hannibal menestyy myös opinnoissa erinomaisesti ja hän pääsee opiskelemaan lääketiedettä nuorimpana koskaan Ranskassa, erikoisalanaan anatomia.


title: Nuori Hannibal (elokuva)

text: Murasaki saa ainutlaatuisen paikan Hannibalin sydämessä, ja lopulta Hannibal murhaa tämän vuoksi erään teurastajan, joka loukkasi Murasakia. Hannibalin mieltä painavat kuitenkin edelleen sotarikolliset, jotka söivät hänen sisarensa. Tämän vuoksi hän palaa vielä kerran mökkiin, jossa hänen siskonsa kuoli ja löytää SS-miesten tuntolevyt, joiden perusteella alkaa yksitellen tappaa heitä.


title: Viktor Markin

text: Viktor Fjodorovits Markin (), s. 23. helmikuuta 1957 Oktyabrskyn kylässä, Ust-Tarkskyn piirikunnassa, Novosibirskin läänissä ) on entinen neuvostoliittolainen yleisurheilija ja kaksinkertainen olympiavoittaja Moskovan olympialaisissa 1980.


title: Viktor Markin

text: Valmistuttuaan lukiosta Markin muutti Novosibirskiin opiskelemaan lääketiedettä. Markin aloitti yleisurheilun vasta 19-vuotiaana yliopistossa, jossa häntä valmensi Aleksandr Bukhashjev. Markin oli varsin tuntematon aina Moskovan olympialaisiin asti, eikä häntä mainittu edes Neuvostoliiton olympiaehdokkaita käsittelevässä esittelykirjassa, johon oli otettu peräti kuusi muuta 400 metrin juoksijaa.


title: Viktor Markin

text: 27. huhtikuuta 1980 Markin juoksi Sotšissa ennätyksensä 46,96. Heinäkuun alussa hän juoksi tulevalla olympiastadionilla ajan 45,34. Olympiafinaalissa Markin oli puolimatkassa vasta viidentenä ja loppusuoran auetessa neljäntenä kolmisen metriä jäljessä johdossa ollutta DDR:n Frank Schafferia. Edellä olleiden kangistuessa Markin ja Australian Richard Mitchell ohittivat heidät Markinin voittaessa ajalla 44,60, vajaata sekuntia entistä ennätystulostaan paremmalla suorituksella. Toisen kultamitalinsa Markin voitti 4x400 m viestijuoksussa voittaen loppukirikamppailussa DDR:n ankkurin, 400 metrin aitajuoksun voittajan Volker Beckin.


title: Viktor Markin

text: Olympialaisten jälkeen Markin keskittyi saattamaan lääketieteen opintonsa loppuun ja teki paluun kaksi vuotta myöhemmin EM-Ateenassa. Siellä hän saavutti pronssia sekä 400 metrillä että pitkässä viestissä. Seuraavana vuonna Markin karsiutui niukasti finaalista Helsingin MM-kisoissa, mutta oli Neuvostoliiton voittoisan joukkueen ankkurina 4x400 metrillä. Markin lopetti kilpaurheilun kuultuaan Neuvostoliiton päätöksestä boikotoida Los Angelesin olympialaisia.


title: Hamlet (vuoden 1948 elokuva)

text: Hamlet on vuonna 1948 valmistunut brittiläinen elokuvasovitus William Shakespearen näytelmästä "Hamlet". Laurence Olivier sovitti näytelmästä käsikirjoituksen, tuotti ja ohjasi elokuvan, ja näytteli siinä sekä pääosaa että Haamun ääntä (hän muutti ääntään nauhurin avulla). Tyylillisesti elokuva oli lähinnä filmattua teatteria, mutta siinä oli joitakin kokeellisia kamerakulmia.


title: Hamlet (vuoden 1948 elokuva)

text: Elokuva sai neljä Oscaria, joiden joukossa olivat Oscarit parhaasta elokuvasta ja parhaasta miespääosasta.


title: Hamlet (vuoden 1948 elokuva)

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat vuoden 1948 "Hamletin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: SodaStream

text: SodaStream on Guy Gilbyn Englannissa vuonna 1903 kehittämä kotikäyttöinen hiilihapotusjärjestelmä. SodaStream on maailman suurin alallaan ja toimii yli 40 eri maassa.


title: SodaStream

text:
SodaStream-laitteella voi valmistaa virvoitusjuomia ja soodavettä.
SodaStream työllistää yli tuhat henkilöä ympäri maailman. SodaStreamin pääkonttori sijaitsee Israelissa ja tehtaat Saksassa, Ruotsissa, Israelissa, Kiinassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa.


title: SodaStream

text: Englantilainen Guy Gilby keksi SodaStream-hiilihapotuslaitteen Englannissa vuonna 1903. Makutiivisteet tulivat markkinoille vuonna 1920.


title: SodaStream

text: Heinäkuussa 2013 Yves Béharin SodaStreamille suunnittelema hiilihapotuslaite Source voitti kansainvälisesti arvostetun Red Dot -designpalkinnon.


title: SodaStream

text: SodaStream toimii siten, että laitteen mukana toimitettavaan muovi- tai lasipulloon lasketaan puhdasta, mahdollisimman kylmää kraanavettä, ja siihen lisätään hiilidioksidia, joka lisää veteen hiilihappoa. Vesi hiilihapotetaan lisäämällä siihen elintarvikehiilidioksidia laitteen sisään sijoitetusta kaasupullosta. Yhdestä kaasupullosta valmistuu 50−60 litraa valmista juomaa riippuen hiilihapon määrästä. Loppuun käytetyn hiilidioksidipullon voi vaihtaa jälleenmyyjäliikkeessä täyteen pulloon. Hapotuksen jälkeen juoma on valmista hiilihapotettua vettä, josta voi valmistaa virvoitusjuomaa lisäämällä siihen makutiivistettä.


title: SodaStream

text: Yhdestä 500 millilitran makutiivistepullosta saa valmistettua juoman vahvuudesta riippuen 9−12 litraa valmista virvoitusjuomaa. SodaStreamin noin sadasta makutiivisteestä on Suomessa saatavilla vajaat 80 eri makua.


title: SodaStream

text: SodaStream-laitteiden hiilidioksidipullot ovat kierrätettäviä. Kun kaasupullo tyhjenee, sen voi vaihtaa täyteen pulloon jälleenmyyjällä maksua vastaan.


title: SodaStream

text: Vuonna 2012 SodaStream-hiilihapotuslaitteita oli arviolta 15 prosentissa Suomen kotitalouksista, mikä tarkoittaa yli 370 000 suomalaista kotitaloutta. SodaStreamin yleistymisessä Suomessa on auttanut maan puhdas hanavesi.


title: SodaStream

text: SodaStream Suomen liikevaihto kasvoi vuoden 2012 aikana 8,8 miljoonasta eurosta 14,3 miljoonaan euroon. SodaStreamin osake on listattu New Yorkin pörssissä. Arvo osaketta kohti nousi 57 % vuoden 2012 aikana. SodaStream kasvatti liikevaihtoaan yli 51 prosentilla globaaleilla markkinoilla samana vuonna.


title: SodaStream

text: Finnwatch julkaisi alkuvuodesta 2012 selvityksen Israelin laittomissa siirtokunnissa toimivista yrityksistä. Selvityksen mukaan SodaStreamillä on tehdas Israelin laittomasti miehittämällä siirtokunta-alueella. Lokakuussa 2014 SodaStream ilmoitti sulkevansa siirtokunnassa sijaitsevan tehtaansa vuoden 2015 loppuun mennessä. Yhtiöllä on rakenteilla uusi tehdas Etelä-Israelissa Negevin autiomaassa.


title: Senhor

text: Senhor oli brasilialainen aikakauslehti, joka ilmestyi Rio de Janeirossa maaliskuusta 1957 vuoteen 1964. Lehden perusti Simão Waissman, joka oli yksi Editora Delta -kustannusyhtiön omistajista. Lehden julkaisua varten perustettiin oma kustannusyhtiö Senhor Publishing House. Se sulautui myöhemmin lehteen Istoé.


title: Senhor

text: Lehti oli alusta pitäen korkeatasoinen sekä sisällöltään että ulkoasultaan, ja siitä tuli eräänlainen statussymboli. Lehden luonteenomainen osa olivat sarjakuvat. Lehteen kirjoittivat monet tunnetut brasilialaiset, kun Clarice Lispector, joka esitteli lehdessä uusia tekstejään, sekä hänen ohellaan Rubem Braga, Carlos Drummond de Andrade, Aníbal Machado, José Honório Rodrigues, Josué de Castro, Fernando Sabino, Elsie Lessa, Vinícius de Moraes, Armando Nogueira, Ferreira Gullar, João Guimarães Rosa, Jorge Amado ja Paulo Mendes Campos. Lehdessä julkaistiin myös tunnettujen ulkomaisten kirjailijoiden novelleja. Lehden aihepiiriin kuuluivat lisäksi arkkitehtuuri ja muotoilu.


title: Lorenz Jaeger

text: Lorenz Jaeger (23. syyskuuta 1892 Halle – 1. huhtikuuta 1975 Paderborn) oli saksalainen kirkonmies, joka sai katolisen vihkimyksensä papiksi 1. huhtikuuta 1922 ja piispaksi 19. lokakuuta 1941. Hän toimi Paderbornin arkkipiispana vuosina 1941–1973 ja oli kardinaali vuodesta 1965.


title: Joel (jalkapalloilija)

text: Joel Camargo (18. syyskuuta 1946 Santos, São Paulo – 23. toukokuuta 2014 Santos, São Paulo) oli brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari.


title: Joel (jalkapalloilija)

text:
Seurajoukkueurallaan hän edusti seuraavia joukkueita:
PSG:ia hän edusti vain kahdessa ottelussa.


title: Joel (jalkapalloilija)

text: Joel pelasi puolustajana Brasilian jalkapallomaajoukkueessa, joka voitti kultaa Meksikon MM-kilpailuissa 1970. Kaikkiaan hän edusti maataan 27 kertaa virallisissa otteluissa vuosien 1964 ja 1970 välillä.


title: Paulo Mendes Campos

text: Paulo Mendes Campos (28. helmikuuta 1922 Belo Horizonte Brasilia – 1. heinäkuuta 1991 Rio de Janeiro Brasilia) oli brasilialainen kirjailija ja toimittaja. Hän käänsi portugaliksi englannin- ja ranskankielistä kirjallisuutta, muun muassa William Shakespearea.


title: Jerusalemin piiritys (1187)

text: Jerusalemin piiritys oli 20. syyskuuta−2. lokakuuta 1187 käyty taistelu. Sen seurauksena Saladin sai Jerusalemin haltuunsa ja Jerusalemin kuningaskunta tuhoutui lähes täysin. Taistelu myös innoitti kristittyjä kolmannelle ristiretkelle.


title: Jerusalemin piiritys (1187)

text: Jerusalemin kuningaskunta oli heikentynyt sen sisäisistä erimielisyyksistä ja uudeksi kuninkaaksi kruunattu Guy de Lusignan komensi joukkonsa Hattinin taisteluun 4. heinäkuuta 1187. Taistelu koitui Guyn armeijan suureksi tappioksi ja suurin osa kuningaskunnan aatelistosta otettiin vangeiksi, mukaan lukien kuningas Guy. Kesän aikana Saladin jatkoi valloituksiaan ja syyskuun puoliväliin mennessä hän oli saanut haltuunsa Akkon, Nablusin, Jaffan, Toronin, Sidonin, Beirutin ja Askalonin. Taistelusta selvinneet pakenivat muiden pakolaisten kanssa Tyrokseen, ainoaan Saladinilta selvinneeseen kaupunkiin.


title: Jerusalemin piiritys (1187)

text: Tyroksessa Ibelinin Balian pyysi Saladinilta lupaa matkata Jerusalemiin hakeakseen sieltä vaimonsa, Maria Komnenen, ja heidän perheensä. Saladin suostui tähän pyyntöön Balianin luvattua olla tarttumatta aseisiin ja pysymällä Jerusalemissa ainoastaan yhden päivän. Jerusalemissa patriarkka Heraclius, kuningatar Sibylla ja kaupungin asukkaat kuitenkin anoivat Balianilta apua ja pyysivät tätä ottamaan vastuun kaupungin puolustamisesta. Heraclius, joka kehotti Baliania pysymään kaupungissa kristinuskon vuoksi, lupautui vapauttaa Balianin valastaan ja tämä suostui.


title: Jerusalemin piiritys (1187)

text: Balian ymmärsi Jerusalemin tilanteen olleen hyvin huono. Kaupunki oli täynnä Saladinin valtaa paenneita pakolaisia, joita saapui lisää päivittäin. Lisäksi kaupungissa oli ainoastaan alle neljätoista ritaria, joten Balian päätti ritaroida kuusikymmentä uutta ritaria aseenkantajien ja asekuntoisten kaupunkilaisten joukosta. Hän myös valmistautui väistämättömään piiritykseen varastoimalla ruokaa ja rahaa. Samalla Syyrian Egyptin armeijat liittyivät Saladiniin ja epäonnistuneen Tyroksen piirityksen jälkeen, sulttaani saapui Jerusalemin ulkopuolelle 20. syyskuuta.


title: Jerusalemin piiritys (1187)

text: Pian Saladin ja Balian aloittivat neuvottelut Yusuf Batitin, ortodoksisen kirkon papin, välityksellä. Saldadin toivoi voivansa ottaa kaupungin haltuunsa ilman verenvuodatusta, mutta kaupunkilaiset eivät suostuneet luovuttamaan pyhää kaupunkiaan, vannoen tuhoavansa sen taistelussa kuolemaan saakka ennemmin kuin luovuttaisivat sen rauhanomaisesti. Neuvottelut eivät tuottaneet tulosta ja piiritys alkoi.


title: Jerusalemin piiritys (1187)

text: Saladinin armeija hyökkäsi kaupunkiin Davidin tornin ja Damaskoksen portin suunnalta. Hänen jousiampujansa ampuivat jatkuvasti muuria nuolillaan ja piirityskoneita tuotiin muureille, mutta ne pakotettiin takaisin kerta toisensa jälkeen. Yhteenottoja käytiin useiden päivien ajan, mutta ne päättyivät aina tuloksettomina. 26. syyskuuta Saladin siirsi leirinsä toiseen osaan kaupunkia, öljymäelle, jonka kohdalla ei ollut portteja, joiden kautta ristiretkeläiset olisivat voineet tehdä vastahyökkäyksen. Jerusalemin muurit joutuivat jatkuvasti kestämään piirityskoneita, katapultteja, mangoneleita, kreikkalaista tulta, varsijousia ja nuolia. Lopulta osa muuria saatiin murrettua ja se sortui 29. syyskuuta. Ristiretkeläiset eivät kyenneet työntämään Saladinin takaisin murtumakohdalta, mutta samalla muslimit eivät voineet edetä kaupungin sisään. Muslimien armeija oli kuitenkin suurempi ja lopulta kaupunkia puolusti enää vain muutama tusina sotilas eikä lisää miehiä liittynyt taisteluun, vaikka heille lupailtiin suuria palkkioita.


title: Kulje tietäni

text: Kulje tietäni () on vuonna 1944 ensi-iltansa saanut Leo McCareyn ohjaama yhdysvaltalainen komediamusikaali. Elokuvan pääosassa on Bing Crosbyn näyttelemä nuori pappi, jonka uusista metodeista Barry Fitzgeraldin esittämä vanha pappi ei pidä.


title: Kulje tietäni

text: Elokuva voitti seitsemän Oscaria, joiden joukossa olivat palkinnot parhaasta elokuvasta ja parhaasta miespääosasta. Se oli kaikkiaan kymmenen Oscarin ehdokkaana. Sekä Crosby että Fitzgerald saivat Oscarin suorituksessaan. Fitzgerald oli ehdokkaana kahdessa kategoriassa samasta elokuvasta, jonka takia sääntöjä muutettiin vuoden 1944 Oscar-gaalan jälkeen. New Yorkin elokuvakriitikot valitsivat vuonna 1944 Fitzgeraldin parhaaksi näyttelijäksi, Leo McCareyn parhaaksi ohjaajaksi ja "Kulje tietäni" parhaaksi elokuvaksi.


title: Augustin Bea

text: Augustin Bea (28. toukokuuta 1881 – 16. marraskuuta 1968) oli saksalainen jesuiitta. Hänet vihittiin papiksi 25. elokuuta 1912 ja piispaksi 19. huhtikuuta 1962. Hän oli yksi katolisen kirkon kardinaaleista vuodesta 1959. Hän osallistui vuoden 1963 konklaaviin ja Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän toimi kuolemaansa saakka Kristillisen yhteyden edistämisen paavillisen neuvoston puheenjohtajana.


title: Augustin Bea

text: Bea oli merkittävä eksegeetikko.


title: Tesso Nilon kansallispuisto

text: Tesso Nilon kansallispuisto () on kansallispuisto Riaun provinssissa, Sumatran saarella Indonesiassa. Puisto perustettiin vuonna 2004.


title: Tesso Nilon kansallispuisto

text: Kansallispuistossa elää erittäin uhanalaisia sumatrannorsuja ja äärimmäisen uhanalaisia sumatrantiikereitä. Puisto kärsii laittomista hakkuista ja uudisasutuksesta.


title: Tesso Nilon kansallispuisto

text: Indonesian hallitus sitoutui vuonna 2008 laajentamaan kansallispuiston 86 000 hehtaarin laajuiseksi aiemmasta runsaasta 38 000 hehtaarista.


title: Johannes Joachim Degenhardt

text: Johannes Joachim Degenhardt (31. tammikuuta 1926 – 25. heinäkuuta 2002) oli saksalainen pappi, joka toimi Paderbornin katolisena arkkipiispana vuodesta 1974. Hänestä tuli myös kardinaali vuonna 2001. Hän ei kuitenkaan ennättänyt osallistua yhteenkään konklaaviin.


title: Johannes Joachim Degenhardt

text: Degenhardtin seuraajaksi astui Paderbornissa Hans-Josef Becker.


title: Hans-Josef Becker

text: Hans-Josef Becker (s. 8. kesäkuuta 1948) on saksalainen kirkonmies. Hän sai vihkimyksensä papiksi 11. kesäkuuta 1977 ja piispaksi 23. tammikuuta 2000. Hän on toiminut Paderbornin katolisena arkkipiispana Johannes Joachim Degenhardtin seuraajana vuodesta 2003.


title: Masoreettinen teksti

text: Masoreettinen teksti on heprealaisen Raamatun eli Tanakin käsikirjoitus. Sen tuotti masoreettinen koulukunta 800- ja 1000-luvuilla. Masoreetit lisäsivät lukemisen helpottamiseksi heprealaiseen konsonanttitekstiin vokaalimerkit. Tunnetuin masoreettinen käsikirjoitus on Codex Leningradensis vuodelta 1009 (myös nimellä "Codex Petropolitanus").


title: Masoreettinen teksti

text: Tanakin tekstien kanonisoinnin myötä vuoden 100 tienoilla se kopioitiin jatkossa kaikkine kielioppivirheineen ja väärin päin kääntyneitä kirjaimia myöten. Kaikki poikkeavat tekstit poltettiin. Tästä syystä vanhimmat säilyneet tekstikokoelmat ovat syntyhetkeensä nähden varsin nuoria.


title: Masoreettinen teksti

text: Kaanonin myötä teksti on pysynyt vuosisatoja lähes muuttumattomana. Tähän oletukseen saatiin vahvistus, kun Kuolleenmeren kääröt löytyivät vuonna 1947.


title: Per Christian Ellefsen

text: Per Christian Ellefsen (s. 14. helmikuuta 1954 Norja) on norjalainen näyttelijä. Ellefsenin tunnetuin rooli on Elling, jota hän on näytellyt elokuvissa "Elling" (2001) ja "Äidin Elling" (2003). Hän näytteli myös "Rare Exports" -elokuvassa.


title: Kiiltomadot

text: Kiiltomadot ("Lampyridae") on kovakuoriaisten heimo, jonka jäsenet voivat loistaa pimeässä elimistössään kemiallisessa reaktiossa syntyvän valon avulla. Ilmiö tunnetaan nimellä bioluminesenssi. Kiiltomatonaaras ohjaa valollaan koiraita luokseen.


title: Kiiltomadot

text:
Kiiltomatojen luokittelua on muutettu viime vuosina. Heimoon kuuluu noin kaksituhatta lajia. Ne jaetaan usein kahdeksaan alaheimoon.
Varsinkin tropiikissa eläviä kiiltomatoja sanotaan joskus käännöslainana tulikärpäsiksi. Eläin ei kuitenkaan ole mato eikä kärpänen vaan kovakuoriainen.


title: Kiiltomadot

text: Suomesta on tavattu kahta kiiltomatojen heimon lajia, kiiltomatoa ("Lampyris noctiluca") ja harvinaisena tuikematoa ("Phosphaenus hemipterus").


title: Kiiltomadot

text: Kiiltomatojen ("Lampyridae") alaheimoja ovat:


title: Caju

text: Paulo César Lima (s. 16. kesäkuuta 1949, Rio de Janeiro), paremmin tunnettu nimellä Caju, on entinen jalkapalloilija Brasiliasta. Hän pelasi hyökkääjänä useissa brasilialaisissa seuroissa sekä Ranskan pääsarjassa Olympique de Marseillessa.


title: Caju

text: Caju muistetaan parhaiten Brasilian MM-kisajoukkueista 1970 ja 1974. Brasilian jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi 57 kertaa ja teki maaotteluissa 10 maalia. Huomionarvoista on, että hän joutui kilpailemaan paikasta Brasilian eturivissä Pelén, Tostaon, Rivelinon ja Jairzinhon kaltaisten tähtihyökkääjien kanssa.


title: Caju

text: Caju aloitti uransa Botafogo de Futebol e Regatas -joukkueessa, jonka mukana voitti Campeonato Carioca -osalvatiomestaruuden useasti. Sittemmin hän siirtyi Botafogo de Futebol e Regatasiin, jonka historian parhaisiin pelaajiin Paulo César lasketaan.


title: Caju

text: Caju valittiin Brasilian Bola de Ouro -joukkueeseen kausina 1970, 1972, 1976 ja 1977.


title: Statira (Dareios III:n tytär)

text: Statira II oli :n ja Dareios III:n tytär, Drypetisin sisko ja Sisygambisin lapsenlapsi. Makedonialaiset joukot vangitsivat Statira II:n sekä tämän perheen Issoksen taistelussa, jonka Dareios hävisi. Vaikka Statira kihlattiin ensin Mazaerusille, joka kuoli 328 eaa., hän avioitui Aleksanteri Suuren kanssa 324 eaa.. He järjestivät suuret häät Susassa, missä useat Aleksanterin sotilaat solmivat avioliittoja jalosukuisten persialaisten kanssa.


title: Statira (Dareios III:n tytär)

text: Aleksanterin kuoltua Roxana, Aleksanterin toinen vaimo, murhasi Statiran ja tämän siskon 323 eaa. Babyloniassa.


title: Lêdo Ivo

text: Lêdo Ivo (18. helmikuuta 1924 Maceió Brasilia – 23. joulukuuta 2012) oli brasilialainen toimittaja, runoilija ja kirjailija.


title: Lêdo Ivo

text: Ivon esikoiskokoelma "As Imaginações" ilmestyi 1944. Hänet valittiin Brasilian kirjallisuuden akatemian jäseneksi 1986.


title: Parhaat vuodet (elokuva)

text: Parhaat vuodet on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1946. Se kertoo toisen maailmansodan rintamilta palaavien sotilaiden vaikeuksista sopeutua siviilielämään.


title: Parhaat vuodet (elokuva)

text: Elokuva sai seitsemän Oscaria, joiden joukossa olivat palkinnot parhaasta elokuvasta, ohjauksesta ja parhaasta miespääosasta.


title: Parhaat vuodet (elokuva)

text: Elokuva valittiin vuonna 1989 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Parhaat vuodet" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Tuhlattuja päiviä

text: Tuhlattuja päiviä () on Billy Wilderin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1945. Elokuva perustuu Charles R. Jacksonin samannimiseen romaaniin, ja kertoo alkoholisoituneen kirjailijan kolme päivää kestävästä itsetuhoisesta juopottelusta.


title: Tuhlattuja päiviä

text: "Tuhlattuja päiviä" palkittiin Oscar-gaalassa vuoden parhaana elokuvana, minkä lisäksi elokuva voitti Oscarin parhaasta ohjauksesta, käsikirjoituksesta ja miespääosasta. Elokuva palkittiin myös Cannesin elokuvajuhlien Kultaisella palmulla.


title: Tuhlattuja päiviä

text:
Elokuva arkistoitiin vuonna 2011 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.
"The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Maailmanjääoppi

text: Maailmanjääoppi tai kosminen jääteoria (saks. Welteislehre) on erikoinen maailmanselitysoppi, jonka kehitteli vuonna 1894 itävaltalainen kaivosinsinööri ja amatööritähtitieteilijä Hans Hörbiger. Sen pääajatus on, että planeetat ja yötaivaalla näkyvät tähdet ovat jäätä. Tuolloin ei tiedetty, mitä galaksit ovat, eikä ymmärretty Linnunradan olevan sellainen, joten oletettiin, että maailmankaikkeuteen kuuluvat vain Aurinkokunta sekä taivaalla näkyvät tähdet.


title: Maailmanjääoppi

text: Hörbigerin sanotaan saaneen oivalluksensa katsellessaan kaukoputken läpi Kuuta. Sen kirkkaus sai hänet vakuuttuneeksi, että Kuun pinta koostuu jäästä. Myös Linnunradan loisteen hän ajatteli olevan lukemattomista jäälohkareista heijastuvaa Auringon valoa. Raekuurojen hän päätteli olevan peräisin tällaisten jäämöykkyjen iskeytymisestä ilmakehään.


title: Maailmanjääoppi

text: Teorian mukaan aurinkokunnat ovat syntyneet siten, että jättiläiskokoiseen tähteen törmäsi suuri määrä toisen, ammoin kuolleen tähden jääpitoisia jäännöksiä. Seuranneessa räjähdyksessä avaruuteen sinkoutui valtavat määrät vesihöyryä joka tiivistyi jääksi. Jää kasautui aikojen kuluessa planeetoiksi. Yksi muodostuneista aurinkokunnista oli omamme, jossa muinoin oli paljon enemmän planeettoja kuin nykypäivänä. Sen ympärillä on noin kolme kertaa Neptunuksen etäisyydellä oleva rengas, joka koostuu miljoonista jäisistä taivaankappaleista ja jonka näemme Linnunratana.