title: Matias Myttynen

text: Kaudella 2009–2010 Myttynen oli Ilveksen SM-liigajoukkueen mukana runkosarjan alusta asti. Näin ollen hän teki liigadebyyttinsä kauden avauskierroksella 10. syyskuuta 2009 paikallisottelussa Tapparaa vastaan. Myttynen sai siinä jääaikaa 12.25 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 29. lokakuuta 2009 vieraissa Saimaan Palloa vastaan. Myttynen kuului syksyn 2009 positiivisiin yllättäjiin, mutta kevätkaudella hänen suorituksensa vajosivat, eikä Myttynen pelannut vielä täyttä SM-liigakautta. Yhteensä hänen tulokaskautensa toi 38 runkosarja- ja kolmessa liigakarsintaottelussa tehot 2+2=4. Myttynen pelasi kauden aikana myös yhteensä seitsemän Mestis-ottelua Lempäälän Kisassa ja alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Myttynen vahvisti myös Ilveksen A-nuoria, jotka voittivat SM-pronssia keväällä 2010.


title: Matias Myttynen

text: Kausi 2010–2011 oli Myttyselle ensimmäinen kokonainen SM-liigassa. Hän teki myös liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehtyään 54 runkosarjaottelussa tehot 9+10=19. Onnistuneen kauden jälkeen Myttyselle tarjottiin kahden hyökkäävän ketjun sentterin roolia kaudeksi 2011–2012, mutta ei onnistunut täyttämään sitä ja pelasi kautensa lähinnä edelliskaudelta tutussa roolissaan.


title: Matias Myttynen

text: Toukokuussa 2012 Myttynen teki vuoden mittaisen sopimuksen Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa pelanneen Borås HC:n kanssa, mutta joukkue menetti talousvaikeuksien takia sarjapaikkansa ennen kauden 2012–2013 alkua. Myttynen siirtyi näin ollen kaudeksi 2012–2013 kolmivuotisella sopimuksella JYPiin. Hänen kautensa jäi kuitenkin hieman rikkonaiseksi loukkaantumisten takia. Myttynen voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Hän pelasi kauden aikana myös seitsemän ottelua sarjatasoa alempana JYP-Akatemiassa.


title: Matias Myttynen

text: Kauden 2013–2014 Myttynen aloitti kohtalaisen hyvin alempien ketjujen roolissa. Hän oli pitkään loukkaantuneena, eikä mahtunut toivuttuaan kuin kerran JYPin kokoonpanoon. Myttynen voitti kauden aikana joukkueessa European Trophyn mestaruuden.


title: Matias Myttynen

text: Kaudeksi 2014–2015 Myttynen siirtyi Venäjän toiseksi korkeimmalle sarjatasolle kazakstanilaisjoukkue HK Kaztsink-Torpedon riveihin. Sieltä hän jatkoi heinä-elokuun 2015 vaihteessa 5. syyskuuta asti kestävällä try-out -sopimuksella Allsvenskanin VIK Västerås HK:hon. Myttynen sai jo parin viikon jälkeen jatkosopimuksen loppukaudeksi 2015–2016. Hän oli Västeråsin kolmanneksi paras pistemies tehoilla 14+15=29.


title: Matias Myttynen

text: Syyskuussa 2016 Myttynen siirtyi lokakuun loppuun asti ulottuvalla koeaikasopimuksella Kalevan Palloon paikkaamaan Ville-Vesa Vainiolan loukkaantumista. Lokakuun puolen välin jälkeen hän sai loppukauden 2016–2017 kattavan jatkosopimuksen. Myttysen itseluottamus nousi hänen aiempiin liigakausiinsa nähden ja hän teki todellisen läpimurron. Myttynen oli tehoilla 14+25=39 KalPan toiseksi paras syöttäjä ja hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Jesse Mankisen kanssa. Myttynen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Joulukuussa 2016 hän teki KalPan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Matias Myttynen

text: Kaudeksi 2017–2018 Myttynen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL:n kiinalaisjoukkue Kunlun Red Stariin. Hän aloitti kautensa vahvasti tekemällä avausottelussa kaksi maalia. Kunlunin päävalmentaja Mike Keenan antoi Myttyselle paljon vastuuta kärkiketjuissa, mutta hän ei tehnyt syyskauden edetessä kuitenkaan enempää maaleja ja onnistui tekemään 17 pelaamassaan ottelussa kaikkiaan vain kolme tehopistettä. Marraskuussa 2017 seura lopulta kauppasi Myttysen Vitjaz Podolskiin vaihdossa hänelle KalPasta tuttuun joukkuetoveriin Jaakko Rissaseen. Kaudeksi 2018–2019 Myttynen siirtyi jatkamaan KHL-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella latvialaisjoukkue Dinamo Riikaan.


title: Matias Myttynen

text: Myttynen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010 ja alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2008. Hän on kuulunut myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon.


title: Matias Myttynen

text: Suomen A-maajoukkueessa Myttynen on pelannut kolme ottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 5. huhtikuuta 2018 Turun Marli Areenalla Valko-Venäjää vastaan. Myttynen keräsi ottelussa kolme kahden minuutin jäähyä. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki kolmannessa ottelussaan 12. huhtikuuta 2018 Riiassa Latviaa vastaan. Myttysen osuma jäi Suomen 0-5-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Hän sai ottelussa myös syöttöpisteen Antti Suomelan tekemään maaliin.


title: Gyeonggi

text: Gyeonggi (, hanja 京畿道) on yksi Etelä-Korean maakunnista. Se sijaitsee valtion luoteisosassa ja ympäröi Soulin pääkaupunkialuetta ja Incheonin erikoisasemassa olevaa kaupunkia. Maakunta rajautuu pohjoisessa Pohjois-Koreaan, idässä Gangwonin ja etelässä Pohjois-Chungcheongin ja Etelä-Chungcheongin maakuntiin sekä lännessä Keltaiseenmereen. Gyeonggi on Etelä-Korean maakunnista väkiluvultaan suurin: maakunnan alueella asuu 12 342 448 henkeä (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 10 171 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Suwon.


title: Gyeonggi

text: Gyeonggi on osa Soulin metropolialuetta ja merkittävä talouskeskus. Yli neljäsosa Korean pienistä ja keskisuurista yrityksistä sijaitsee maakunnan alueella, ja erityisesti korkeateknologinen teollisuus on noussut maakunnassa tärkeään asemaan. Korean pääkaupunki on sijainnut alueella yli vuosituhannen ajan.


title: Match show

text: Match show on leikkimielinen koiranäyttely, johon tavallisista näyttelyistä poiketen voivat osallistua kaikenikäiset ja -rotuiset eläimet, myös sekarotuiset.


title: Match show

text: Match show’ssa koirat jaetaan kilpaluokkiin iän, koon, näyttelykokemuksen tai esittäjän iän perusteella. Näyttelyssä on useimmiten luokat niin isoille koirille (yli 40 cm), pienille koirille (alle 40 cm) sekä pienille pennuille (alle 40 cm) ja isoille pennuille (yli 40 cm). Usein järjestetään myös veteraaniluokka, junior handler -kilpailu ja lapsi ja lelukoira -kilpailu.


title: Match show

text: Tuomari arvostelee koirat kehässä pareittain. Parempi koira saa punaisen nauhan ja toiseksi tullut sinisen. Kun koirat on jaettu punaisen ja sinisen nauhan saaneisiin, ne arvostellaan yhdessä, ensin siniset ja sitten punaiset. Sekä sinisen että punaisen nauhan saaneista tuomari sijoittaa n. 4-5 mielestään parasta koiraa, jotka palkitaan.


title: Match show

text: Match show’ssa koiria ei arvostella rotumääritelmien mukaan, sillä se on sekarotuisten kohdalla mahdotonta. Arvostelut perustuvat yleensä eläimen kuntoon ja käyttäytymiseen sekä esittäjän ja eläimen väliseen yhteistyöhön. Arvostelut ovat usein tuomarin oman mieltymyksen mukaisia. Virallisia arvostelusääntöjä ei ole, joten arvosteluperusteet saattavat vaihdella paljonkin.


title: Match show

text: Match show't antavat hyvän mahdollisuuden harjoittaa omistajan ja koiran välistä yhteistyötä ja ovat hyvä paikka myös koiranpennun sosiaalistamiseksi.


title: Match show

text: Ilmoittautuminen tapahtuu yleensä etukäteen tai paikan päällä.


title: Match show

text: Suomessa ei ole 1.1.2001 jälkeen saanut osallistua typistetyllä koirilla match show’hun kuten muihinkaan koirakilpailuihin. Koirien on myös oltava rokotettuja. Rokotusten on oltava kunnossa viimeistään kolme viikkoa ennen tapahtumaan osallistumista, ja jos jokin rokotus puuttuu, koira ei pääse osallistumaan, joten rokotustodistus on otettava mukaan.


title: Ombergsliden

text: Ombergsliden on 23 hehtaarin kokoinen luonnonpuisto Väversundan taajaman alueella Vadstenassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Se on Natura 2000 -alue.


title: Ombergsliden

text: Ombergsliden sijaitsee 264 metriä korkean Omberg-nimisen horstin alueella. Ombergslidenin maaperä on kalkkipitoista mutta vähäravinteista. Alueella elää muun muassa lukuisia perhoslajeja sekä kämmeköitä, kuten ainoastaan muutamilla paikoilla Ruotsissa elävä tuoksukirkiruoho ("Gymnadenia odoratissima"). Myös kimalaisorho, punakämmekkä ja punakko viihtyvät alueella. Punakko on jäänne ajalta, jolloin jääpeite perääntyi alueelta. Ombergslidenillä kasvaa myös yökönlehtiä. Ombergin itäisellä rinteellä on monia pieniä soita. Kosteasta ja kalkkipitoisesta ympäristöstä johtuen luonnonpuistossa on myös useita harvinaisia nilviäislajeja. Ombergslidenin korkeimmilta kohdilta on näkymä Vadstenan, Ödeshögin ja Mjölbyn kuntien rajalla sijaitsevalle Tåkern-järvelle.


title: Ombergsliden

text: Ombergsliden sijaitsee noin kaksi kilometriä luoteeseen Väversundan kirkosta, ja on Ruotsin valtion omistuksessa.


title: Suwon

text: Suwon (, hanja 水原) on kaupunki Etelä-Koreassa lähellä Soulia. Suwon on Gyeonggin maakunnan pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 121,1 km², ja sen väkiluku on 1 170 878 asukasta (2013). Suwon kuuluu käytännössä Soulin suurkaupunkialueeseen ja on merkittävä koulutuskeskus 14 yliopistokampuksellaan.


title: Suwon

text: Suwonissa sijaitseva Hwasongin linnoitus on Unescon maailmanperintökohde.


title: Kookossaari (Guam)

text: Kookossaari () on pieni, asumaton Tyynenmeren saari 1,6 kilometrin päässä Guamin eteläkärjestä. Kookossaari kuuluu Guamin tavoin Yhdysvalloille. Saari sijaitsee Merizon riutan sisällä, ja se kuuluu Merizon kuntaan. Saari on 1 600 metriä pitkä lounas-koillissuunnassa, mutta vain 200–300 metriä leveä. Sen pinta-ala on 0,3–0,4 km².


title: Rotkolemmikki

text: Rotkolemmikki ("Brunnera macrophylla") on kookaslehtinen Kaukasukselta lähtöisin oleva kasvi.


title: Rotkolemmikki

text: Kasvi on korkeudeltaan yleensä noin 30 senttimetriä. Lehdet ovat melko kookkaita, läpimitaltaan joskus yli 15 senttimetriä, muodoltaan munuaismaisia sekä karheapintaisia. Kukat muistuttavat lemmikkiä ja ne ovat taivaansinisiä, ja ne sijaitsevat harvalukuisina terttuina tukevien, haaroittuneiden versojen latvoissa. Se kukkii loppukeväästä huhti-toukokuun aikoihin. Kasvin koristeellinen lehdistö on kaunis vielä, kun kukat ovat jo kuihtuneet.


title: Rotkolemmikki

text: Kasville kelpaavat yhtä hyvin sekä aurinkoinen ja varjoinen kasvupaikka.


title: Kaksikyttyräinen kameli

text: Kaksikyttyräinen kameli eli varsinainen kameli tai lyhyesti vain kameli ("Camelus bactrianus") on kamelien sukuun kuuluva kantojuhtana käytettävä sorkkaeläin.


title: Kaksikyttyräinen kameli

text: Laji on suosittu kotieläin Aasiassa Vähästä-Aasiasta Kiinaan. Kaksikyttyräinen kameli voi kantaa jopa 250 kilogramman kuorman ja olla pari viikkoa juomatta. Kameleista saadaan lihaa, maitoa, nahkaa ja karvoja. Päällysvaatteiden materiaalina käytettävä kamelinkarva on eläimen hienoa ja pehmeää, hieman kiharaista ja vaaleanruskeaa aluskarvaa. Kamelin lantaa käytetään polttoaineena. Kaksikyttyräinen kameli on luonteeltaan dromedaaria säyseämpi.


title: Kaksikyttyräinen kameli

text:
Toisin kuin dromedaari, kaksikyttyräinen kameli ei siedä kovinkaan hyvin aavikoitten kuivuutta. Se viihtyykin parhaiten kylmillä aroilla.
Kaksikyttyräiset kamelit jaetaan kahteen alalajiin: alkuperäiset luonnonvaraiset yksilöt kuuluvat alalajiin "Camelus bactrianus ferus" ja kotieläiminä kasvatettavat kesyt yksilöt alalajiin "Camelus bactrianus bactrianus". Luokittelusta ei kuitenkaan ole yksimielisyyttä, vaan eräät tutkijat pitävät näitä muotoja kahtena erillisenä lajina, "Camelus ferus" ja "Camelus bactrianus".


title: Kaksikyttyräinen kameli

text: Luonnonvaraisena, mahdollisesti villiintyneenä, kaksikyttyräisiä kameleita elää Aasian sisäosissa. Luonnonvaraisena elävää populaatiota ("Camelus bactrianus ferus") pidetään äärimmäisen uhanalaisena. Erään vuonna 2002 tehdyn arvion mukaan Kiinan ja Mongolian aavikkoalueilla elää vain noin 950 villiä kamelia.


title: Kaksikyttyräinen kameli

text: Kaksikyttyräistä kamelia kutsutaan kaksikyttyräiseksi erotuksena samaan sukuun kuuluvasta yksikyttyräisestä dromedaarista. Lajit voivat lisääntyä keskenään. F1-polven jälkeläinen iso ja voimakas yksikyttyräinen. Sen voi risteyttää takaisin F2-polvessa.


title: Vähälaktoosinen

text: Vähälaktoosinen on termi, jolla tarkoitetaan elintarvikkeita, jotka sisältävät alle gramman maitosokeria eli laktoosia sadassa grammassa. Useimmat laktoosi-intolerantit voivat käyttää vähälaktoosisia tuotteita. Kaikkein herkimpiä laktoosi-intolerantteja varten on kehitetty täysin laktoosittomia maitotuotteita. Vähälaktoosisia ja laktoosittomia tuotteita markkinoille tuotaessa niistä tulee tehdä erityisruokavaliovalmisteilmoitus Elintarviketurvallisuusvirastolle.


title: Vähälaktoosinen

text: Elintarviketta saa markkinoida vähälaktoosisena, kun sen sisältämä laktoosipitoisuus on alle 1 g/100 g tuotetta, ja laktoosittomana, kun laktoosia on alle 0,01 g/100 g. Hapattaminen laskee maitovalmisteen laktoosipitoisuutta 20–30 prosenttia. Pitkään kypsytetyt juustot ovat valmistusmenetelmästään johtuen laktoosittomia. Kypsytyksen aikana maitohappobakteerit hajottavat juuston laktoosin propionihapoksi ja hiilidioksidiksi. Vähälaktoosisissa tuotteissa laktoosin määrää vähennetään entsymaattisesti. Tällöin tuotteeseen lisätään valmistuksen yhteydessä laktaasientsyymiä, joka pilkkoo laktoosin glukoosiksi ja galaktoosiksi. Vähälaktoosiset maitotuotteet maistuvat yleensä hieman makeammilta kuin vastaavat laktoosia sisältävät tuotteet, koska glukoosi ja galaktoosi ovat makeampia kuin laktoosi. Laktoosi-intoleranikot voivat myös käyttää laktaasientsymivalmistetta, joko kapseleina tai ruokaan lisättynä helpottamaan laktoosin pilkkoutumista ja näin vähentää oireita.


title: Vähälaktoosinen

text: Valio kehitti vähälaktoosiset HYLA®-tuotteet 1970-luvulla. Myöhemmin markkinoille on tullut myös muiden valmistajien tuotteita, esimerkiksi Arlan Into.


title: Merten salaisuudet (televisiosarja)

text: Merten salaisuudet ("The Cousteau Odyssey") on Jacques-Yves Cousteaun ja hänen poikansa Philippen tuottama 12-osainen televisiodokumenttisarja, joka esitettiin ensimmäistä kertaa vuosina 1977–1982.


title: Merten salaisuudet (televisiosarja)

text: Cousteau käsitteli sarjassaan merten ongelmia, mutta mukana on edelleen myös "Meren salaisuuksista" tuttua merielämän esittelyä. Sarjan viimeiset osat keskittyvät erityisesti merinisäkkäisiin. Sarjan pääteemana on luonnon tuhoutuminen ihmisen toiminnan vaikutuksesta, kun Cousteau käsittelee esimerkiksi Niilin ja Välimeren tilaa. Lisäksi sarjassa nähdään Atlantis-tarua ja Pääsiäissaarta kuvaavia jaksoja.


title: Vadstena

text: Vadstena on taajama (kaupunki) Vadstenan kunnassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Asukkaita Vadstenassa oli vuoden 2010 lopussa noin 5 600. Taajama on Vadstenan kunnan keskustaajama, ja siellä sijaitseekin muun muassa kunnantalo.


title: Vadstena

text: Vadstena sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan läpi kulkee riksväg 50 -tie Motalaan ja Ödeshögiin. 16 kilometrin päässä koillisessa sijaitsee Motala.


title: Vadstena

text: Vuonna 2017 Vadstena oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.


title: Vadstena

text: Vadstena alkoi kehittyä 1200-luvulla rakennetun ja 1360-luvulla birgittalaisluostariksi muutetun luostarin ympäristöön. Kuningatar Margareeta I myönsi Vadstenalle kaupunkioikeudet 8. joulukuuta 1400, ja pian sen jälkeen kaupunkiin rakennettiin raatihuone. Vadstenasta muotoutui keskiajalla tärkeä uskonnon ja kulttuurin keskus. Siellä oli muun muassa aikansa Pohjoismaiden suurin kirjasto. Ennen uskonpuhdistusta luostarin merkitys oli vähentynyt ja vuonna 1595 se suljettiin kokonaan. Nykyään luostari on jälleen toiminnassa. 1770-luvulla kaupungissa asui noin 1 400 asukasta, 1800-luvun jälkipuoliskolla yli 2 000 asukasta ja vuonna 2005 5 612.


title: Vadstena

text: Vadstenan eteläosassa sijaitsee Kustaa Vaasan 1500-luvulla rakennuttama Vadstenan linna ja linnan vieressä sijaitsee Vadstenan lelumuseo. Pohjoiseen keskustasta sijaitsee Vadstenan luostari ja luostarikirkko. Keskellä keskustaa sijaitsee 1400-luvulta peräisin oleva Vadstenan raatihuone, joka on Ruotsin vanhin.


title: Vadstena

text: Seuraavissa diagrammeissa on kuvattu Vadstenan väestönkehitystä. Ensimmäinen diagrammi kuvaa Vadstenan "kaupungin" väestönkehitystä vuodesta 1570 vuoteen 1960. Jälkimmäisessä diagrammissa puolestaan on kuvattu Vadstenan "taajaman" väestönkehitystä vuodesta 1960 vuoteen 2010.


title: Vadstena

text: Edellisessä kuviossa vuosien 1950 ja 1960 tiedot eivät ole keskenään vertailukelpoisia, sillä vuoden 1960 tiedoissa on mukana Sankt Perin kunta, joka liitettiin Vadstenan kaupunkiin vuoden 1952 kuntauudistuksen yhteydessä. Vadstenan kaupunki muodostui tuolloin Vadstenan ja Sankt Perin seurakunnista, joista Vadstenan seurakunnassa oli 4 097 asukasta ja Sankt Perin seurakunnassa 365 asukasta.


title: Vadstena

text: Seuraavasta kuviosta nähdään, että Vadstenan kaupungissa oli vuonna 1960 jonkin verran enemmän asukkaita kuin Vadstenan taajamassa samana vuonna. Suurimmillaan taajaman väkiluku oli vuonna 1995, jolloin siellä oli 5 744 asukasta.


title: Para Para Paradise

text: Para Para Paradise on tanssipeli, jota ohjataan käsillä. Idea on kuitenkin sama kuin muissakin tanssipeleissä. Ruudulla virtaa nuolia, ja kun nämä nuolet osoittavat samaan suuntaan, kuuluu kyseistä nuolta painaa. Tässä tanssipelissä kontrollointi hoidetaan käsillä infrapunaporttien avulla. Infrapunaportteja on viisi. Edessä, sivuilla ja niiden välissä. Pelaaja astuu kehikon sisälle ja peli alkaa. Ruudulla alkaa virrata nuolia ja pelaajan on kädellään katkaistava infrapunavalo musiikin rytmissä.


title: Para Para Paradise

text: Peli on julkaistu Japanissa vuonna 2000. Euroopassa sitä ei juuri ole nähty.


title: Richard Cansino

text: Richard Cansino (s. 10. elokuuta 1953 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka sai American Anime -ehdokkuuden dubbauksestaan Rurouni Kenshinista.


title: Richard Cansino

text: Cansino aloitti näyttelemisen televisiossa 1980-luvulla, jolloin hän teki pieniä rooleja televisiosarjoihin ja elokuviin. Hän kuitenkin siirtyi ääninäyttelijäksi 1990-luvun alussa tehtyään ensimmäisiä äänirooleja televisiosarjaan Mighty Morphin Power Rangers ja OVAan Giant Robo vuonna 1993. Näiden jälkeen Cansino on työskennellyt enimmäkseen englanniksi dubattujen animesarjojen ja elokuvien parissa, sekä tehnyt useita äänirooleja videopeleihin. Hän oli muun muassa Ryun äänenä anime-elokuvassa ja sitä ennen Vegan äänenä ssa.


title: Richard Cansino

text: Vuonna 2007 Cansino teki vieras esiintymisen Ned's Declassified ja Hannah Montana televisiosarjoissa, sekä oli ehdokkaana ensimmäisessä American Anime -palkinto gaalassa parhaan näyttelijän kategoriassa animesarjan Rurouni Kenshin myötä.


title: Liiha

text: Liiha () on historiallinen kaupunginosa Pietarin kaupungin Kraasselan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin lounaisosassa Hatsinan ja Veimarin rautateiden haaran pohjoispuolella (Liihan asema). Pohjoisessa se rajoittuu Pietarhovin maantiehen ja Jugo-Zapadin kaupunginosaan, idässä Marsalkka Žukovin prospektiin ja Uljaalaan, etelässä Vanhaan-Paanovaan ja lännessä Ivanovkajokeen sekä Sosnovaja Poljanaan.


title: Liiha

text: Liihan kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. 1700-luvulla perustettiin Liihan kartano, jonka vuosisadan loppupuolella omisti Katariina II:n suosikki, kreivi Grigori Orlov. 1800–1900-luvun alussa kylää asuttivat venäläiset, inkerikot ja inkerinsuomalaiset, joista jälkimmäiset kuuluivat Tyrön tai Pietarin Pyhän Marian luterilaisiin seurakuntiin. 1800-luvun lopulla Liihan aseman pohjoispuolelle syntyi huvila-asutus.


title: Liiha

text: Vuonna 1918 Liiha sai nimen Uritsk () samana vuonna murhatun bolševikkivallankumouksellisen Moisei Uritskin mukaan. Vuodesta 1925 lähtien Uritsk oli Leningradin alueeseen kuulunut kaupunki, vuonna 1963 se liitettiin Leningradin kaupunkiin. Nykyään Uritsk on yksi Kraasselan piirin kunnallishallintoalueista.


title: Liiha

text: Toisen maailmansodan aikana seudulla käytiin rajuja taisteluja, joissa Liihan kartano ja huvila-asutus tuhoutuivat täydellisesti. 1960-luvulta lähtien alueelle on rakennettu suuri kerrostalolähiö. Tšekistienkadulla on säilynyt 1700–1800-luvun alussa rakennettu kreivi Vorontsovin kartano Novoznamenka, jossa nykyään toimii sairaala.


title: Liiha

text: Kylän läpi virranneesta Liihajoesta () rakennettiin vuosina 1718–1721 Liihan kanava (), joka johti vettä Kesäpuiston suihkulähteisiin. Kanava menetti merkityksensä vuoden 1777 tulvassa, joka tuhosi suihkulähteet ja niiden vesijohtojärjestelmän. 1800-luvun lopulla suuri osa kanavasta täytettiin ja sen paikalle syntyi nykyinen Ligovski-prospekti. Enää kanava virtaa vain kaupungin eteläosan Krasnoputilovskaja-kadulle saakka, jossa se yhtyy Suomenlahteen laskevaan Krasnenkaja-jokeen.


title: Mistulansaari

text: Mistulansaari eli Jelagininsaari () on saari Nevan suiston pohjoisosassa Pietarin kaupungin alueella. Se sijaitsee Suuren ja Keski-Nevkan välissä. Kolme kävelysiltaa yhdistää sen Ristisaareen, Kivisaareen ja Kivinenään. Saaren pinta-ala on 0,94 neliökilometriä.


title: Mistulansaari

text: 1600-luvulla Mistulansaari oli vain väliaikaisesti asuttua heinämaata, joka lienee aikaisemmin kuulunut Haapakankaan Mistulan eli Mistolan kylälle. 1700-luvun alussa saari tunnettiin venäläisellä nimellä "Mišin ostrov", vuosisadan keskivaiheilla siitä tuli "Melgunov ostrov" ja myöhemmin se sai nimen "Jelagin ostrov" omistajansa ylihovimestari Ivan Jelaginin mukaan. 1780-luvulla saarelle rakennettiin maisemapuisto ja klassistinen Jelaginin palatsi. Vuosina 1818–1822 arkkitehti Carlo Rossi rakensi palatsin uudelleen empiretyyliseksi keisarinna Marija Fjodorovnaa varten. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa palatsi toimi keisarillisena kesäasuntona.


title: Mistulansaari

text: Vuonna 1932 Mistulansaarelle avattiin Sergei Kiroville nimetty kulttuurin ja levon keskuspuisto (), joka on pietarilaisten suosima virkistysalue. Jelaginin palatsi toimii nykyään museona.


title: Mistulansaari

text: Lähimmät metroasemat ovat Krestovski ostrov ja Staraja Derevnja.


title: Keltamarskinlilja

text: Keltamarskinlilja tai marskinlilja ("Eremurus stenophyllus") on kookas, noin kahden metrin korkuinen kasvi. Se on alun perin lähtöisin Keski-Aasiasta. Nykyisin marskinlilja ja sen suku "Eremurus" luokitellaan heinäpuukasvien heimoon ja soihtukasvien ("Asphodeloideae") alaheimoon.


title: Keltamarskinlilja

text: Kasvin juuristo muodostuu pienestä nystyrämäisestä maavarresta, johon paksut, mehevät juuret ovat kiinnittyneet. Juuret toimivat vararavintovarastona keväällä, juuri ennen kuin kasvi alkaa kukkia. Entisen ruusukkeen päälle kasvaa joka kevät uusi lehtiruusuke. Lehtien muodostamat ruusukkeen yksittäiset voivat kasvaa metrin pituisiksi ja 10 senttimetriä leveiksi. Ne ovat väriltään sinivirheitä ja kuihtuvat varhain, usein jo kesken kukinnan keskikesällä. Kukat ovat kellomaisia ja muodostavat tiheitä, 1-1,5 metrin pituisia kukintoja. Se kukkii keskikesällä kesä-heinäkuun tienoilla.


title: Keltamarskinlilja

text: Kasvi kasvaa ainoastaan auringolta suojatussa, heikkotuulisessa paikassa.


title: Kivisaari

text: Kivisaari () on saari Nevan suiston pohjoisosassa Pietarin kaupungin alueella. Se sijaitsee Suuren ja Pienen Nevkan välissä, lännessä sen erottaa Mistulansaaresta Krestovkajoki. Saaren pinta-ala on 10,6 neliökilometriä.


title: Kivisaari

text: 1700-luvun alussa Pietari I lahjoitti Kivisaaren kansleri Golovkinille. 1700-luvun puolivälissä kansleri Bestužev-Rjumin rakensi saarelle kartanon ja puistoalueen. Katariina II:n aikana alue siirtyi hänen pojalleen, tulevalle keisarille Paavali I:lle, jota varten vuosina 1776–1781 rakennettiin arkkitehti Juri Feltenin johdolla klassistinen Kivisaaren palatsi. Venäjän laivaston Tšesman taistelussa saaman voiton kunniaksi pystytettiin vuosina 1776–1778 uusgoottilainen Johannes Kastajan kirkko.


title: Kivisaari

text: 1800-luvulla Kivisaari oli keisarillisen hovin ja aateliston kesänvietto- ja huvittelupaikka. 1820-luvulla saaren länsiosaan rakennettiin puinen Kivisaaren teatteri ja Pienen Nevkan rannalle Dolgorukovin huvila, joka myöhemmin toimi Oldenburgin prinssin residenssinä. 1900-luvun alussa saarelle pystytettiin liikemiesten ja sivistyneistön jugendtyylisiä huviloita ja vuosina 1911–1913 uusklassismia edustava palatsimainen Polovtsovin huvila.


title: Kivisaari

text: Vuosina 1920–1989 Kivisaaren virallisena nimenä oli "Ostrov trudjaštšihsja" (), ”Työtätekevien saari”. Työläisten virkistysalueesta se muuttui kuitenkin pian puoluejohdon kesänviettopaikaksi. 2000-luvulla saaren elitistinen luonne on entisestään korostunut. Puistoalueelle nousee uusrikkaiden yksityistaloja, ilmavoimien parantolana toimineeseen Kivisaaren palatsiin rakennetaan kaupunginhallituksen vastaanottotiloja ja suunnitteilla on myös Venäjän presidentin residenssi.


title: Kivisaari

text: Lähin metroasema on Suuren Nevkan pohjoispuolella sijaitseva Tšornaja retška.


title: Kraassela

text: Kraassela eli Krasnoje Selo () on kaupunki ja kunnallishallintoalue Pietarin kaupungin Kraasselan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin lounaisosassa Tuutarinjoen ja -järvien rannalla ja rajoittuu idässä, etelässä ja lännessä Leningradin alueen Lomonosovin piiriin. Pietarin ja Hatsinan välisellä rautatiellä on samanniminen paikallisliikenteen asema.


title: Kraassela

text: Pietari I perusti vuonna 1714 Tuutarinjoelle paperitehtaan. Sen yhteyteen syntynyt asutus sai nimen "Krasnoje Selo" samannimisen Kolomnan kihlakunnassa sijainneen kylän mukaan, josta suurin osa asukkaista oli muuttanut. Myöhemmin Pietari lahjoitti seudun keisarinna Katariina I:lle. 1700-luvulla Krasnoje Selon muodostivat Kolomenskajan, Bratošinskajan ja Pavlovskajan kylät. Vuosina 1765–1917 alueella järjestettiin suuria sotaharjoituksia. 1700–1800-luvun vaihteessa Krasnoje Seloon rakennettiin puiset palatsit keisariperheen jäseniä varten. Kylän läpi kulkeva rautatie valmistui vuonna 1858. Vuonna 1861 pohjoisosaan rakennettiin ravirata (Skatškin seisake), jota Leo Tolstoi kuvaa romaanissa Anna Karenina. 1880-luvulla Aleksandr Možaiski kokeili armeijan harjoituskentällä keksimäänsä lentokonetta (vuonna 1950 Tuutarin taajama nimettiin hänen mukaansa "Možaiskiksi"). 1800-luvun lopulla Krasnoje Selosta tuli pietarilaisten suosima huvilaseutu.


title: Kraassela

text: Vuonna 1925 Krasnoje Selosta tuli Leningradin alueeseen kuulunut kaupunki, jonka virallinen nimi oli aluksi "Krasnyi". Toisen maailmansodan aikana seudulla käytiin kovia taisteluja saksalaisten edetessä kohti Leningradia. Vuonna 1973 Krasnoje Selo liitettiin Leningradin yhteyteen.


title: Ville Kakko

text: Ville Kakko (s. 1971) on suomalainen lentopallovalmentaja ja entinen maajoukkuetason pelaaja. Hän pelasi pelaajaurallaan Raision Loimussa ja Perttelin Peikoissa 470 liigaottelua, sekä Suomen A-maajoukkueessa 80 A-maaottelua. Valmennusurallaan hän on valmentanut Naantalin VG-62:sta sekä nykyisin Hurrikaani Loimaata.


title: Ville Kakko

text: Kakko valmensi Hurrikaani Loimaan kaudella 2011-12 SM-hopealle. Runkosarjassa joukkue oli toinen.


title: Agana Heights

text: Agana Heights (tšamorroksi "Tutuhan") on yksi 19:stä Guamin kunnasta. Se sijaitsee etelään pääkaupunki Hagåtñasta (ent. Agana). Kunnan asukasluku oli 3 808 vuonna 2010. Yhdysvaltain merivoimien sairaala sijaitsee Agana Heightsissä. Agana Heights sijaitsee Guamin keskiosassa. Agana Heights on osa "Kattan" (itäistä) aluetta.


title: Agana Heights

text: Agana Heightsin entinen pormestari oli Carl T. C. Gutierrez, joka toimi Guamin kuvernöörinä vuosina 1995-2003


title: Korpisaari

text: Korpisaari () on saari ja Petrogradin piiriin kuuluva kunnallishallintoalue Nevan suistossa Pietarin kaupungin alueella. Se sijaitsee Suuren ja Pienen Nevkan välissä, etelässä sen erottaa Koivusaaresta pieni Karpovka- eli Korpijoki (). Yhdessä Koivusaaren kanssa Korpisaari muodostaa ns. ”Pietarin puolen” eli Petrogradskaja storonan kaupunginosan (). Saaren pinta-ala on noin 2 neliökilometriä.


title: Korpisaari

text: Korpisaari lienee saanut nimensä maaston perusteella ("korpi" ”(kuusi)metsää kasvava suomaa”). 1600-luvulla siellä oli muutamia inkerinsuomalaisten asuttamia taloja. Vuonna 1714 Korpisaarelle perustettiin lääkekasveja viljellyt ”Apteekkarin puutarha” (), johon saaren venäjänkielinen nimi perustuu. Nykyään sen toimintaa jatkaa kasvitieteellinen puutarha.


title: Korpisaari

text: 1800-luvun alussa Korpisaari oli huvila-aluetta. Vuosisadan lopulla ja 1900-luvun alussa sinne rakennettiin vuokrataloja ja länsiosaan muodostui teollisuusalue. 1920–1930-luvulla teollisuusaluetta laajennettiin ja saarelle rakennettiin uusia asuinalueita. Leningradin piirityksen aikana lähes kaikki puutalot purettiin polttopuiksi.


title: Korpisaari

text: Nykyään Korpisaarella toimii Pietarin televisiokeskus, nuorisopalatsi sekä lukuisia korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia. Saaren keskiosaa halkovat Kamennostrovski-prospekti, Prospekt Medikov ja Professori Popovin katu. Rakennustaiteen muistomerkkejä ovat konstruktivistinen Lensovetin asuintalo ja uusklassistiset Markovin vuokratalot (Kamennostrovski prospekt 63 ja 65), joista jälkimmäinen toimi yhtenä Stalinin ajan arkkitehtuurin esikuvista.


title: Korpisaari

text: Saaren maamerkki on 310 metriä korkea Pietarin televisiotorni, joka valaistuna näkyy kauas pimeällä.


title: Korpisaari

text: Lähin metroasema on sinisen linjan Petrogradskaja.


title: Borghamn

text: Borghamn on entinen taajama ja nykyinen pientaajama Vadstenan kunnassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Asukkaita Borghamnissa oli vuonna 2005 227. Pinta-alaa taajamalla oli 0,75 neliökilometriä. Vuodesta 2010 Borghamn ei enää ole ollut taajama. Sen sijaan Borghamn on nykyään pientaajama: sen pinta-ala oli vuoden 2010 lopussa 0,18 neliökilometriä ja siellä oli 149 asukasta.


title: Borghamn

text: Borghamn sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan kunnan keskustaajama sijaitsee 14 kilometrin päässä koillisessa Borghamnista.


title: Borghamn

text: Borghamnin alueella sijaitsee kalkkikivilouhos, josta varhaiskeskiajalla louhittiin kiveä alueen kirkkoja ja Ödeshögin kunnan puolella nykyisin sijaitsevaa Alvastran luostaria varten. Taajaman nähtävyyksiä ovat muun muassa satamassa sijaitseva kivinäyttely sekä Bockakyrkogården-hautausmaa, johon on haudattu vangit, jotka osallistuivat Karlsborgin linnoituksen rakennustöihin. Vankeja kutsuttiin nimellä "Bockarna". Lisäksi Borghamnissa on kahvila, majatalo, retkeilymaja ja kotiseutumuseo.


title: Tunturiunikko

text: Tunturiunikko ("Papaver radicatum") on unikoihin kuuluva kasvi. Tunturiunikko on yksi maailman pohjoisimmilla alueilla kasvavista kasveista. Se kasvaa jopa Grönlannin pohjoisosassa (83° pohjoista leveyttä).


title: Tunturiunikko

text: Tunturiunikolla on lukuisia suppeilla alueilla kasvavia alalajeja. Pohjoismaisia alalajeja:


title: The Brothers Johnson

text: The Brothers Johnson on yhdysvaltalainen 1970-luvun R&B-yhtye. Yhtye koostuu kahdesta veljeksestä, George ("lightnin' licks") ja Louis ("Thunder Thumbs") Johnsonista.


title: The Brothers Johnson

text: Kitaristi-laulaja George ja basisti Louis muodostivat Johnson-yhtyeen alun perin heidän vanhemman veljensä Tommyn ja serkkunsa Alex Weirin kanssa. Tuohon aikaan he kävivät koulua Los Angelesissa, Kaliforniassa. Kun heistä tuli ammattilaisia, yhtye kävi kiertueilla jopa R&B-tähtien Bobby Womackin ja Supremesin kanssa. Myöhemmin George ja Louis liittyivät Billy Preston's bandiin ja kirjoittivat hänelle kappaleet "Music in My Life" ja "The Kids and Me", ennen kuin lähtivät kyseisestä yhtyeestä vuonna 1973. Vuonna 1976 veljekset levyttivät The Beatlesin kappaleen "Hey Jude" musiikkidokumenttiin "All This and World War II".


title: The Brothers Johnson

text: Samana vuonna Quincy Jones palkkasi heidät soittamaan hänen Mellow Madness -LP:hensä ja nauhoitti neljä heidän kappalettaan, mm. "Is It Love That We're Missing?" ja "Just a Taste of Me". Myöhemmin tuona vuonna 1976 Jones palkkasi heidät kiertueelle Japaniin ja tuotti heidän ensimmäisen albuminsa "Look Out For #1", joka julkaistiin jo maaliskuussa 1976. vuoden päässtä julkaistiin heidän albuminsa "Right On Time", joka ylsi kolmannelletoista sijalle Billaboard Hot 200 -listalla. "Blam!!" tuli ulos elokuussa 1978 ja ylsi jo seitsemännelle sijalle samaisella listalla.


title: The Brothers Johnson

text: Lyhyen esiintymisen vuonna 1994 lisäksi duo laukaisi laajentuneen USA:n kiertueen 2002, joka sai laajalti hyvän vastaanoton. Mukana oli useita artisteja viihdealalta. Muutaman vuoden päästä bändi julkaisi live-DVD:n ja CD:n jotka ilmestyivät nimellä "Strawberry Letter 23 : Live".


title: Damian Young

text: Damian Young on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tullut tunnetuksi esimerkiksi "The Comeback" -sarjan Mark Bermanina.


title: Damian Young

text: Damian Young varttui Washington D.C.:ssä ja muutti New Yorkiin vuonna 1984. Nykyisin hän asuu Brooklynissä yhdessä kahden lapsensa ja näyttelijä Welker Whiten kanssa.


title: Petri Kokko (tuottaja)

text:
Petri Mikael Kokko (s. 7. elokuuta 1970) toimii tuottajana ja sovittajana eri artistien levytyksillä. Kokko aloitti uransa äänittäjänä ja miksaajana 1988 Yleisradiossa, sekä Lahden kaupungin nuorisotoimen studioilla. Vuosina 1990 - 2015 Kokko on työskennellyt neljässä levy-yhtiöissä; Unirecords, Eurorecords, Poptori ja Bonsound . Kokko on tuottanut albumeja muun muassa Dannylle, Jukka Kuoppamäelle, Kake Randelinille, Tauskille, Frederikille, Pelle Miljoonalle, Meiju Suvakselle, Einille, sekä Lapinlahden Linnuille. Kokko on palkittu useilla kulta- ja platinalevyillä.
Hän on myös toiminut kapellimestarina ja kosketinsoittajana eri orkesterikokoonpanoissa.
Kokko teki 2011 ja 2012 debyytin laulajana salanimellä "Petrus". Kappaleet Kesän kaunein päivä ja Keiju ja Kulkuri olivat YLE Radio Suomen soitetuimpien listalla useita viikkoja.


title: Qızılordan alue

text: Qızılordan alue (, ) on yksi Kazakstanin hallinnollisista alueista. Sen pääkaupunki on Qızılorda. Alue rajoittuu Karakandan alueeseen, Etelä-Kazakstanin alueeseen, Aqtöben alueeseen ja Uzbekistaniin.


title: Qızılordan alue

text: Qızılordan alueella on arviolta 765 227 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 226 000 neliökilometriä. Alueella sijaitsee Venäjän vuokraama Baikonurin avaruuskeskus.


title: Petri Kokko

text: Petri Kokko voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Jari Sillanpää (albumi)

text: Jari Sillanpää on vuoden 1995 tangokuninkaan Jari Sillanpään esikoisalbumi. Albumia on myyty yli 270 000 ja se on Suomen kaikkien aikojen myydyin albumi. Suomen virallisella albumilistalla "Jari Sillanpää" oli 50 viikkoa, joista kolme viikkoa ensimmäisenä (6–8/1996).


title: Jari Sillanpää (albumi)

text: Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat ”Satulinna”, ”Kaduilla tuulee”, ”Oot täydellinen” sekä ”Pariisi-Helsinki”, jotka kaikki on julkaistu myös singleinä.


title: Mr. Mister

text: Mr. Mister oli yhdysvaltalainen vuosina 1981–1989 toiminut yhtye, joka esitti rock- ja popmusiikkia. Yhtyeen jäsenet olivat Richard Page, Steve George, Pat Mastelotto ja Steve Farris. Yhtyeen esittämiä kappaleita ovat muun muassa ""Hunters of the Night"", ""Broken Wings"" ja ""Kyrie"".


title: Judenburg

text: Judenburg on kaupunki Steiermarkin osavaltiossa Itävallassa. Kaupungissa asuu 9619 ihmistä ja sen pinta-ala on 13,22 neliökilometriä. Sen pormestari on Hannes Dolleschall.


title: Judenburg

text: Ensimmäiset kirjalliset maininnat Judenburgista ovat vuodelta 1074. Sen nimi tarkoittaa juutalaisten linnaa viitaten kaupungin asemaan kauppakaupunkina, ja juutalaiset olivat tärkeässä roolissa. Vuonna 1277 kaupunki alkoi kerätä maksuja. Se kasvoi suureksi kauppakeskukseksi 1400- ja 1500-luvuilla.


title: Judenburg

text: 1900-luvun alussa Judenburg oli yksi Itävallan suurimmista teräksen tuotantopaikoista.


title: Bogense

text: Bogense (äännetään ) on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Nordfynin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 3 702 asukasta.


title: Bogense

text: Bogense sijaitsee Kattegatin rannalla Fynin saarella. Bogense sai kauppakaupunkioikeudet 1200-luvun puolivälissä.


title: Bogense

text: Bogense oli 1. tammikuuta 2007 tapahtuneeseen Tanskan kuntauudistukseen saakka myös itsenäinen kunta. Tuolloin Bogensen, Otterupin ja Søndersøn kunnat yhdistyivät Nordfyniksi.


title: Robert Michael Morris

text: Robert Michael Morris (6. toukokuuta 1940 Kentucky – 30. toukokuuta 2017 Downey, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti Mickey Deanen roolista HBO:n komediasarjassa "The Comeback".


title: Robert Michael Morris

text: Morris oli kotoisin Kentuckysta. Hän työskenteli yli 25 vuotta draamanopettajana ja osallistui teatteritoimintaan mutta ryhtyi päätoimiseksi näyttelijäksi vasta yli 60-vuotiaana. Hän sai ensimmäisen varsinaisen roolinsa "The Comebackista". Tuottaja Michael Patrick King kutsui Morrisin sarjan koe-esiintymisiin, sillä he olivat tutustuneet jo 1970-luvulla Morrisin ohjatessa näytelmää, jossa King esiintyi.


title: Mehmet Akgün

text: Mehmet Akgün (s. 6. elokuuta 1986 Bielefeld, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Akgün aloitti uransa saksalaiseessa Borussia Dortmundissa; tosin hän pääsi pelaamaan vain yhden ottelun Borussia Dortmundin Bundesliiga-joukkueessa. Akgün siirtyi vuonna 2007 turkkilaiseen Kasımpaşa S.K.:hon.


title: Mehmet Akgün

text: 20. tammikuuta 2008 Akgün solmi puolitoistavuotisen sopimuksen alankomaalaisen Willem II Tilburg kanssa.


title: Rentoapila

text: Rentoapila ("Trifolium campestre", syn. "T. procumbens", "Chrysaspis campestris") on yksivuotinen apiloihin kuuluva kasvilaji.


title: Rentoapila

text: Rentoalpila kasvattaa 5–25 cm korkean karvaisen varren, joka on rento tai koheneva. Lehdet ovat kolmisormisia. Lehdykät ovat 0,8–1,2 cm pitkiä, vastapuikeita ja vain keskilehdykkä on ruodillinen. Puikeat korvakkeet ovat pitkälti ruodin kanssa yhdiskasvuisia, 2–3 mm pitkiä ja lehtiruotia lyhyempiä. Kukinto on lähes pallomainen ja 20–30-kukkainen. Kukintoperä on tavallisesti tukilehteä selvästi pitempi. Kukan verhiö on kalju, teriö on tyveltä yhdislehtinen, väriltään aluksi vaaleankeltainen ja lopulta kellanruskea. Kukan purje on pitkittäispoimuinen. Rentoapila kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Siemenet kypsyvät verhiön sisään jäävässä palossa.


title: Rentoapila

text: Muista Suomessa tavattavista apilalajeista rentoapila muistuttaa eniten pikkuapilaa ("T. dubium") ja kelta-apilaa ("T. aureum").


title: Rentoapila

text: Rentoapila on levinnyt koko Eurooppaan Länsi-Venäjälle saakka lukuun ottamatta Islantia ja Fennoskandian pohjoisosia. Lisäksi sitä tavataan Pohjois-Afrikassa Marokosta Libyaan, Lähi-idässä, Turkissa, Kaukasuksen alueella ja paikoin Keski-Aasiassa. Laji on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan, erityisesti mantereen itäosiin. Suomessa rentoapilaa on tavattu satunnaisesti Oulun korkeudelle saakka. Eteläisimmässä Suomessa laji on vakiintunut, muualla maassa satunnainen tulokas.


title: Rentoapila

text: Rentoapilaa tavataan Suomessa lähinnä kylvönurmikoilla, pelloilla ja tienvarsilla. Aikaisemmin lajia tavattiin lähinnä satamissa, jonne lajia tuli laivojen painolastimaiden mukana.


title: Lance Barber

text: Lance Barber on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan esimerkiksi komediasarjan "The Comeback" Paulie G:nä. Barber on kotoisin Battle Greekistä. Hän on asunut muun muassa Chicagossa.


title: Juan Ramón Muñiz

text: Juan Ramón López Muñiz (s. 2. marraskuuta 1968) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Juan Ramón Muñiz

text: Pelaajana Muñiz oli paikaltaan keskuspuolustaja ja edusti Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa Sportingia, Rayoa ja Numanciaa.


title: Juan Ramón Muñiz

text: Pelaajauransa jälkeen Muñiz siirtyi valmennustehtäviin. Hän toimi Rayossa häntä valmentaneen Juande Ramosin apulaisena Espanyolissa kaudella 2002–2003 ja Málagassa kaudella 2003–2004. Päävalmentajana Muñiz debytoi vuonna 2006 Segunda División B:n Marbellassa, josta hän palasi jo saman vuoden marraskuussa tuolloin Segunda Divisiónissa pelanneeseen Málagaan korvatakseen Marcos Alonson päävalmentajan paikalla. Málaga nousi hänen johdollaan takaisin Primera Divisióniin kauden 2007–2008 päätteeksi. Hän toimi seurassa valmennustehtävänsä ohella myös urheilutoimenjohtajana.


title: Juan Ramón Muñiz

text: Kesällä 2008 Muñiz teki kaksivuotisen sopimuksen pääsarjaseura Racingin kanssa. Racing ottaa kaudella 2008–2009 osaa kotimaisten kilpailuiden lisäksi myös UEFA Cupiin.


title: Juan Ramón Muñiz

text: Kesällä 2009 Muñiz palasi Málagan päävalmentajaksi. Heikosti sujuneen kauden jälkeen hänet korvasi joukkueen päävalmentajana portugalilainen Jesualdo Ferreira.


title: Juan Ramón Muñiz

text: Lokakuussa 2010 Muñiz siirtyi Juande Ramosin apuvalmentajaksi ukrainalaiseen FK Dnipro Dnipropetrovskiin. He valmensivat Dniproa neljä vuotta luotsaten seuran parhaimmillaan Ukrainan liigassa toiseksi. Ramos tiimeineen jätti seuran kesällä 2014.


title: Juan Ramón Muñiz

text: Kesällä 2015 Muñiz jatkoi uraansa Segundassa pelanneen AD Alcorcónin päävalmentajana. Muñiz luotsasi Alcorconin Segundassa hienosti seitsemänneksi ja paikka nousukarsinnoissa jäi haaveeksi huonomman maalieron turvin. Kauden jälkeen Muñiz jätti Alcorcónin ja siirtyi Segundaan pudonneen Levanten päävalmentajaksi. Muñizin johdolla Levante voitti Segunda Divisiónin mestaruuden kaudella 2016/17 ja nousi takaisin pääsarjaan. Pääsarjatasolla Levantella oli vaikeuksia voittaa otteluita ja se pelasikin Muñizin alaisuudessa lukuisia tasapelejä. Pisteitä tuli kuitenkin vähän ja joukkue vajosi 15 ottelun voitottoman putken myötä putoamiskamppailuun. Seurajohto erotti Muñizin maaliskuun alussa 2018.


title: Herzogenaurach

text: Herzogenaurach on kaupunki Saksassa Baijerin osavaltiossa. Se kuuluu Mittelfrankenin hallintopiiriin ja Erlangen-Höchstadtin piirikuntaan. Kaupungin asukasluku vuoden 2007 lopussa oli 23 023. Herzogenaurach sijaitsee Aurachjoen varrella ja se tunnetaan kahden maailmanlaajuisen urheiluvarustevalmistajan, Adidaksen ja Puman, kotipaikkana.


title: Herzogenaurach

text: Herzogenaurach sijaitsee länteen Erlangenista ja Nürnbergistä Nürnbergin metropolialueella. Sen naapurikuntia ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Weisendorf, Großenseebach, Heßdorf, Erlangen, Obermichelbach, Tuchenbach, Puschendorf, Emskirchen ja Aurachtal. Herzogenaurach on jaettu 12 alueeseen ().


title: Herzogenaurach

text: Asutuksen alkuperäinen nimi oli "Uraha", josta myöhemmin muodostui Baijerissa yleinen paikkakunta- ja joennimi "Aurach". Erotukseksi muista samannimisistä paikkakunnista asutuksen nimeksi otettiin nopeasti Herzogenaurach, jonka takana mahdollisesti olivat alueella keskiajalla hallinneet Andechs-Meranienin herttuat.


title: Herzogenaurach

text: Vuonna 1803 Herzogenaurachin alue siirtyi Baijerilta Preussille, joka menetti sen Tilsitin rauhassa vuonna 1807 Ranskalle. Ranskalta Preussille alue palautui vuonna 1810. Vuonna 1838 Herzogenaurach liitettiin Oberfrankenin hallintopiiriin. Herzogenaurachin elinkeinoelämälle merkittävät yritykset Adidas ja Puma perustettiin vuonna 1949. Herzogenaurach ja uusi Erlangen-Höchstadtin piirikunta liitettiin vuonna 1972 Mittelfrankenin piirikuntaan.


title: Herzogenaurach

text: Vuoden 1978 alueuudistuksen jälkeen kaupungin asukasluku oli 16 349. Nykyisin se on Erlangen-Höchstadtin piirikunnan suurin kaupunki.


title: Musta-apila

text: Musta-apila ("Trifolium spadiceum", syn. "Chryaspis spandicea") on Euroopassa tavattava, hernekasveihin kuuluva apilalaji. Sen tunnistaa helposti kukista, jotka muuttuvat kukinnan aikana keltaisesta kiiltävän mustanruskeiksi.


title: Musta-apila

text: Tavallisesti kaksivuotinen (harvoin yksivuotinen) musta-apila kasvattaa 20–35 cm korkean kaljuhkon varren. Lehdet ovat kolmisormisia. Lehtien korvakkeet ovat lehtiruotia lyhyempiä ja ruodin kanssa yhdiskasvuisia. Lehdykät ovat 1–2 cm pitkiä, ruodittomia ja nirhalaitaisia. Kukinto on pitkänomainen ja tukilehteä paljon pitempi. Kukintoja on usein kaksi kappaletta lähekkäin. Kukan verhiön kolme alaliuskaa ovat karvaisia. Teriö on tyveltä yhdislehtinen. Väriltään teriö on aluksi kiiltävän keltainen, mutta pian väri vaihtuu tummanruskeaan tai jopa mustaan. Tämän takia kukinto on usein kaksivärinen siten, että yläosa on kellertävä ja alaosa tumma. Musta-apila kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Siemenet kypsyvät verhiön sisään jäävässä palossa. Lajin vuosittainen runsaus kasvupaikoilla vaihtelee suuresti riippuen siementuotannon onnistumisesta.


title: Musta-apila

text: Musta-apila on eurooppalainen laji, jonka levinneisyysalueen painopiste on itäinen. Lajia tavataan paikoitellen Espanjassa ja Ranskassa, Balkanin niemimaalla ja Kaukasuksella, mutta yhtenäinen levinneisyysalue alkaa Etelä-Saksasta kapeana vyöhykkeenä läpi Keski-Euroopan Länsi-Ukrainaan ja edelleen Venäjällä Uralille asti. Pohjoiseen päin levinneisyysalue jatkuu Itä-Puolasta Baltiaan ja edelleen Suomeen, Ruotsiin, Tanskaan ja Länsi-Norjaan. Suomessa musta-apila on muinaistulokas, jota kasvaa Oulun korkeudelle saakka. Se on kuitenkin kadonnut monilta vanhoilta esiintymisalueiltaan, muun muassa Ahvenanmaalta. Lapissa laji on satunnainen ja harvinainen tulokas. Laji on levinnyt Suomessa ihmisen ja karjan mukana.


title: Musta-apila

text: Musta-apilalle tyypillistä kasvuympäristöä ovat kulttuurivaikutteiset ympäristöt kuten niityt, pientareet ja pensaikot. Suomessa laji on viime vuosikymmeninä suuresti harvinaistunut, koska varsinkin sille mieluisat piennarniityt ovat vähentyneet voimakkaasti.


title: Mike B. Anderson

text: Mike B. Anderson, joskus myös Mikel B. Anderson, on yhdysvaltalainen The Simpsons -sarjaa ohjaava televisio-ohjaaja. Hänet animoitiin myös itsensä sarjaan jaksossa Lisan oma sota kadetti Andersonina.


title: Mike B. Anderson

text: Jo opiskellessaan collegessa Anderson ohjasi toimintaelokuvat "Alone in the T-Shirt Zone" (1986) ja "Kamillions" (1989).


title: Mike B. Anderson

text: Anderson on voittanut kaksi Emmy-palkintoa Simpsonit-jaksojen ohjaamisesta, toisen vuonna 1997 jaksosta Homerin fobia ja toisen vuonna 2000 jaksosta Älyn jättiläinen. "Homerin fobiasta" hän voitti myös Annie-palkinnon ja vuonna 1998 World Animation Celebrationissa palkinnon "WAC Winner Best Director for Primetime Series". Hän myös ohjasi vuoden 2007 "The Simpsons Movie"n, oli johtava ohjaaja "The Simpsons Ridessa" Universal Studiosilla ja on tälläkin hetkellä Simpsonit-tv-sarjan johtava ohjaaja.


title: Robert Bagnell

text: Robert Bagnell on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan esimerkiksi "The Comeback" -komediasarjasta. Bagnell on kotoisin Long Islandilta.


title: Cinder Road

text: Cinder Road on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka on kotoisin Marylandin Luthervillestä. Yhtyeen perustivat Mike Ruocco ja Chris Shucosky vuonna 1998 nimellä Plunge, mutta nimi vaihdettiin vuonna 2007 Cinder Roadiksi sen kadun mukaan, jonka varrella yhtyeen jäsenet varttuivat.


title: Cinder Road

text: Esimerkiksi kanadalaista Nickelbackia manageroinut Union Entertainment Group huomasi Cinder Roadin, minkä jälkeen yhtye solmi levytyssopimuksen EMI:n kanssa. "Superhuman"-ensilevyllä yhtye työskenteli tuottaja Marti Fredriksenin kanssa, joka on aikaisemmin tuottanut muun muassa Aerosmithia, Def Leppardia ja Ozzy Osbournen musiikkia. Levy julkaisiin kesäkuussa 2007. Levyltä löytyy vanhan ajan melodista rockia, kuten "Get in Get Out" ja balladeja kuten "Back Home to You".


title: Cinder Road

text: "Superhumanin" ensimmäinen single "Get in Get Out" ylsi Yhdysvaltain Mainstream Rock -listalla sijalle 31. Kappale oli myös 14 viikkoa ykkösenä Sirius Octane -satelliittiradiokanavan listalla.


title: Cinder Road

text: Vuoden 2007 alussa Cinder Road aloitti neljä kuukautta kestäneen kiertueen entisen American Idol -finalistin Chris Daughtryn kanssa. Kiertue toi yhtyeelle maineen ja menestyksen rinnalla myös paljon uusia faneja.


title: Cinder Road

text: Cinder Road on ollut kiertueella myös Candleboxin, australialaisen Sick Puppiesin ja Hurt-nimisen yhtyeen kanssa. Vuonna 2007 yhtye oli lämmittelijänä sekä Puddle of Muddille sen Yhdysvaltain länsirannikon kiertueella että pääesiintyjänä Los Nagelisin kuuluisassa Viper Room -rockbaarissa. Ennen vuotta 2008 yhtye oli kiertueella vielä Teslan kanssa.


title: Cinder Road

text: Kevät 2008 toi Cinder Roadin Eurooppaan legendaarisen Kiss-yhtyeen Alive35-kiertueen avausyhtyeenä. Lisäksi Cinder Road soitti heinäkuussa 2008 Vans Warped -kiertueella. Elokuussa 2008 yhtye oli kiertueella Alice Cooperin kanssa.


title: Guitar Hero: Metallica

text: Guitar Hero: Metallica on Neversoftin kehittämä ja Activisionin julkaisema "Guitar Hero" -pelisarjaan kuuluva musiikkipeli. Peli julkaistiin vuonna 2009 PlayStation 2:lle, PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle ja Wiille.


title: Guitar Hero: Metallica

text: Pelin suurin uudistus on rumpujen tuplapedaaliominaisuus ja sille suunniteltu uusi vaikeusaste: Expert+. Peliin voi myös ostaa "Death Magnetic" -albumin (ei PlayStation 2 -versiossa). Pelissä on yhteensä 49 kappaletta, joista 28 on Metallican omia kappaleita ja 21 kappaletta, jotka ovat yhtyeen omia suosikkikappaleita sekä niitä josta Metallica on saanut vaikutteita.


title: Guitar Hero: Metallica

text: "Guitar Hero Metallican" PlayStation 3 ja Xbox 360 -versioissa voi myös tehdä omia kappaleita. Kappaleen tekeminen on helppoa runsaitten aputapojen vuoksi. Pelaajalla ei tarvitse olla rumpuja, jotta hän voisi lisätä kappaleeseensa rummunsoittoa, sillä saman voi tehdä kitarallakin. Kappaleessa ei voi laulaa. Omien kappaleiden soitosta saa rahaa, mutta ei yhtä paljon kuin normaalin kappaleen soittamisesta.


title: Guitar Hero: Metallica

text: "Guitar Hero Metallicassa" voi luoda myös oman kitaristin. Pelaaja voit valita hahmolle muun muassa vaatteet, hiukset, silmien värin ja kitaran. Hahmon nimenkin voi valita. Kitaristin luomisen lisäksi pelaaja voi luoda oman kitaran ja tehdä oman yhtyeen.


title: Guitar Hero: Metallica

text: "Guitar Hero: Metallica" on saanut positiivisiä arvosteluja kriitikoilta ja peliä on kuvailtu parhaaksi "Guitar Hero" peliksi siitä lähtien, kun Neversoft alkoi kehittää peliä. Ben Kuchera Ars Technicasta kertoi "suunnitelutiimin palvovan Metallicaa", koska peli oli niin hyvin tehty. Simon Parkin EuroGamer sanoi "Guitar Hero: Metallica"n olevan uusi "Guitar Hero" tai "Rock Band" suunnannäyttäjä.


title: Guitar Hero: Metallica

text: Arvostelijat ylistivät pelin hyvää settilistaa, ja sitä kuvaltiin "parhaaksi musiikkipeliksi tähän asti". Kappaleiden vaikeustaso sai myös kiitosta ja erityisesti Metallican kappaleet sopivat "muovikitaralla soitettavaksi", Expert+ vaikeustason lisääminen rummuille oli IGN:n mielestä erittäin hyvä ratkaisu. Uramoodi oli arvostelijoiden mielestä hyvin rakennettu siksi, ettei Metallican aikaisimpia ja brutaaleimpia kappaleita tarvinnut soittaa alkuun, ja kappaleiden skippaaminen suoraan hitteihin oli hyvä ratkaisu.


title: Patreksfjörður

text: Patreksfjörður on pieni kalastajakylä Länsivuonojen alueella Islannissa. Asukkaita kylässä on 750. Kylä on nimetty Pyhän Patrickin mukaan. Pyhä Patrick oli uudisraivaaja Örlygur Hrappsonin hengellinen opas. Hrappson oli yksi alueen ensimmäisistä uudisraivaajista.


title: Patreksfjörður

text: Kylässa on muun muassa geoterminen uima-allas, postitoimisto, apteekki, pankki, leirintäalue, kaksi vierastaloa, matkailutoimisto, ravintola, kahvila ja huoltoasema.


title: Patreksfjörður

text: Patreksfjörðurin ystävyyskaupunkeja ovat Suomessa Naantali, Tanskassa Bogense, Norjassa Svelvik ja Ruotsissa Vadstena.


title: Luettelo kuuluisista teloitetuista henkilöistä

text: Tämä on aikajärjestyksessä esitetty luettelo kuuluisista henkilöistä, jotka on tuomittu kuolemanrangaistukseen ja joiden rangaistus on pantu täytäntöön.


title: Kino Tapiola

text: Kino Tapiola on vuonna 1955 perustettu elokuvateatteri, joka sijaitsee Espoon Tapiolassa. Yksisalisen teatterirakennuksen on suunnitellut arkkitehti Aarne Ervi. Kokonaisuuden puutarhasuunnitelman teki Jussi Jännes ja värisuunnitelman taiteilija Eino Kauria. Ensimmäinen elokuvanäytös järjestettiin 30. lokakuuta 1955. Sali oli alun perin 350-paikkainen; nykyisin paikkoja on 194. Aulan yhteydessä oli alun perin kahvila ja rakennuksen takaosassa sijaitsi autohalli ja huoltoasema. Kahvila erotettiin myöhemmissä muutoksissa aulasta ja muutettiin liiketilaksi. Teatteri on yksi vuotuisen Espoo Ciné -elokuvafestivaalin perinteisistä esityspaikoista.


title: Kino Tapiola

text: Alun perin teatterista huolehti legendaarinen ”Kinosaurus” Urpo Hovilainen perheineen. Vuonna 1977 toiminta siirtyi Adams Filmi Oy:lle vuoteen 1982 asti, jolloin Bio Jaseka otti teatterin vastuulleen


title: Kino Tapiola

text: Vuoteen 2007 asti Kino Tapiolan toimintaa pyöritti Bio Jaseka, joka lopetti sen taloudellisesti kannattamattomana. Tämän jälkeen toimintaa jatkoi Kino Tapiola Oy, joka avasi teatterin uudelleen elokuussa 2007. Talousvaikeuksista kärsineen Kino Tapiolan toiminta pysähtyi elokuussa 2008, kun salin katosta kuoriutui maalia juuri ennen Espoo Ciné -festivaalin alkua. Maalin alta löytyi asbestia ja sali asetettiin käyttökieltoon. Salin katon asbestipitoinen akustointi piti poistaa kokonaan ja salin esitystekniikka ja penkit siirrettiin pois.


title: Kino Tapiola

text: Espoon käräjäoikeus asetti Kino Tapiola Oy:n konkurssiin 12. joulukuuta 2008.


title: Kino Tapiola

text: Kino Tapiolan säilyttämiseksi elokuvakäytössä syntyi pieni kansanliike. Nyt, edellisen yrittäjän mentyä konkurssiin, Espoon kaupunki kehitti mallin, jossa kiinteistön omistava Tapiolan Lämpö Oy remontoi tilan ja Espoo Ciné vastaa teatterin toiminnan ylläpitämisestä ympärivuotisesti kaupungin vuokratuen avulla. Kaupunki saa kiintiön salin käyttöajasta sen omia tilaisuuksia ja tapahtumia varten.


title: Kino Tapiola

text: Kino Tapiolaa remontoitiin ja se avasi ovensa yleisölle 13. elokuuta 2010 kahden vuoden tauon jälkeen. Uudistettu teatteri on varustettu perinteisen 35 mm:n filmikaluston lisäksi digitaalisella 3D-projektorilla.


title: American Idiot (kappale)

text: "American Idiot" on yhdysvaltalaisen Green Day-yhtyeen hitti, joka julkaistiin vuonna 2004 "American Idiot"-albumilla. Kappaleen kirjoitti Green Day ja Billie Joe Armstrong. Avril Lavigne on tehnyt kappaleesta version. Myös "Weird Al" Yankovic teki kappaleesta pilaversion nimeltä "Canadian Idiot".


title: American Idiot (kappale)

text: Promo:


title: American Idiot (kappale)

text: CD 1:


title: American Idiot (kappale)

text: CD 2:


title: American Idiot (kappale)

text:
7" Picture Disc:
"Side A."


title: American Idiot (kappale)

text: "B-puoli"


title: International Business Systems

text: International Business Systems eli IBS, on ruotsalainen yhtiö, joka myy toimitusketjun hallintaan liittyviä ohjelmistoja tukkukaupalle ja jakelijoille.


title: International Business Systems

text: IBS työskentelee pääasiassa pohjoismaisten lääke-, elintarvike-, auto-, elektroniikka-, paperi-, kuljetus- ja energia-alan yritysten sekä kustantamoiden, vähittäiskauppojen ja metsäteollisuuden kanssa.


title: International Business Systems

text: IBS:llä on kaikkiaan noin 1 900 työntekijää, joista noin 600 työskentelee Pohjoismaissa. IBS-konsernin suurin yksikkö on IBS Sverige AB.


title: International Business Systems

text: IBS perustettiin vuonna 1978, ja se on noteerattu Tukholman pörssissä OMX (OMX STO:IBS) vuodesta 1986 lähtien. Kesäkuussa 2015 yhtiö siirtyi yhdysvaltalaisen sijoitysyhtiö Marlin Equity Partnersin omistukseen.


title: International Business Systems

text: Rakennejärjestelyn yhteydessä vuonna 2006 muodostettiin IBS Nordics, joka kattaa Suomen, Ruotsin, Norjan ja Tanskan sekä kumppanuustoiminnan Venäjällä ja Baltiassa.


title: International Business Systems

text:
2011 IBS:n koko osakekanta myytiin Syphony Technology Grouplle.
Räätälöintibusiness myytiin MBO-kauppana Ruotsiin.


title: Mieletön, mieletön maailma

text: Mieletön, mieletön maailma ("It's a Mad Mad Mad Mad world") on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1963. Elokuvan ohjasi Stanley Kramer, ja sen maailmanlaajuinen ensi-ilta oli 7. marraskuuta 1963.


title: Mieletön, mieletön maailma

text: Elokuva alkaa, kun auto ajaa kielekkeeltä alas. Ryhmä toisilleen tuntemattomia ihmisiä näkee tapaturman ja laskeutuu kielekettä alas tarkistamaan autoa ajaneen miehen voinnin. Alhaalla mies kertoo viimeisillä voimillaan piilottaneensa 20 vuotta sitten ryöstämänsä rahat ison W-kirjaimen alle, mutta ei ehdi ennen kuolemaansa kertoa kuin puiston, jossa W-kirjain sijaitsee. Kaikki päättävät lähteä rahojen perään. Matkan varrella heille sattuu erinäisiä kommelluksia, he tapaavat uusia ihmisiä ja ajautuvat välillä erilleen toisistaan. Samalla kukaan heistä ei ole tietoinen että alkuperäistä ryöstöä 20 vuotta tutkinut poliisikapteeni Culpeper, on päässyt heidän jäljilleen ja lähettänyt koko osavaltion poliisivoimat varjostamaan heitä, suunnitellen ottavansa rahat itselleen niiden löydyttyä.


title: Väriä vaihtava sormus

text: Mielialasormus on kantasormus, jossa on kiven paikalla termokrominen kide. Se vaihtaa väriänsä lämpötilan mukaan. Sormuksen mukana saa ohjeen, jossa kerrotaan, mikä väri vastaa mitäkin olotilaa. Ihon pintalämpötilan ajatellaan kuvaavan sormuksen kantajan sen hetkistä mielentilaa.


title: Viidestoista yö

text: Viidestoista yö on Juice Leskisen säveltämä ja sanoittama kappale vuodelta 1980. Kappale on tunnelmaltaan iloinen, vaikka sen teksti onkin pohjimmiltaan hyvin synkkä. Kappaleen kertosäe alkaa: "Sun kanssas katson maailmaa" / "Ja samaa unta nään" / "Kuin hullu huudan rakkauteni perään".


title: Viidestoista yö

text:
Laulu on Leskisen tunnetuimpia ja se on sijoittunut suosittujen kappaleiden yleisöäänestyksissä hyvin 2000-luvullakin.
Juice Leskisen valittujen runojen kokoelmaan "Sanataiteilija kävi täällä" on otettu mukaan vain kaksi rock-tekstiä, ”Viidestoista yö” ja ”Syksyn sävel”, jotka teoksen toimittaja Satu Koskimies on nimennyt ”suuriksi lauluiksi”.


title: Viidestoista yö

text: Juice Leskinen on itse kertonut, että sekä sävellykseen että sanoitukseen on antanut vaikutteita Bob Dylanin ”Mr. Tambourine Man” ja hän kirjoitti kappaleen kahden viikon juomaputken jälkeen, viidentenätoista yönä. Kappale ei kuitenkaan kerro pelkästään juomaputken päättymisestä. Harri Rinne kertoo kirjassaan "Juice ON [Juice OFF]", että kappaleen taustalla on Leskisen suhde hänen avovaimoonsa. Kun Rinteellä oli ollut suhde Leskisen vaimon kanssa, Leskinen kertoi kostoksi Rinteelle, että hän rakasteli Rinteen avovaimon kanssa Ratinan puistossa ja teki sitten siitä kappaleen ”Viidestoista yö”. Tämä rikkoi miesten välit pitkäksi aikaa. Leskinen oli kertonut saman tarinan jo aiemmin, mutta Rinteen nimeä mainitsematta.


title: Viidestoista yö

text: ”Viidestoista yö” on rakenteeltaan melko yksinkertainen. Laulu noudattaa intron jälkeen rakennetta AABABABB, jossa A tarkoittaa varsinaista säkeistöä eli A-osaa ja B kertosäkeistöä eli B-osaa. Kappaleen intro koostuu lyhyestä sointukulusta, joka toistuu useasti kappaleen aikana, myös aivan lopussa. Kappaleen lopussa tempo hidastuu, ja kappale päättyy D-duuriin. Sanoituksissa on paljon loppusointuja. Kappaleen nimi ”Viidestoista yö” mainitaan kahdesti: ensimmäisen kerran toisen A-osan alussa ja toisen kerran viimeisen A-osan alussa.


title: Viidestoista yö

text: Leskisen sanoituksia tutkineen Lasse Halmeen mukaan ”Viidestoista yö” yhdistää elämäntuskan ja rakkaussuhteen vaikeudet. Ainoa lohtu on rakkaan ihmisen läheisyys ja yhteinen uni on toivo paremmasta, mutta sekään ei kokonaan poista irrallisuuden kokemusta: "Ja kun aamu on, en tiedä missä herään." Toisaalta laulun loppu kertoo rauhoittumisesta ja levon löytymisestä: "Voi olla, että viimein pääsen uneen." Uni on Leskisen sanoituksissa yleensäkin myönteinen asia, kun taas todellisuus koetaan kielteiseksi. Leskisen itsensä mukaan kyseinen säe viittaa myös siihen tunteeseen, että kahden viikon juomaputki on lopussa.


title: Viidestoista yö

text: ”Viidestoista yö” ilmestyi vuonna 1980 Juice Leskinen Slamin LP:llä ’’XV yö (Tauko III)’’. Albumilta julkaistiin myös single, jonka B-puolena oli ”Viidestoista yö” ja A-puolena ”Ei elämästä selviä hengissä”. Kappaleen esittävät levyllä Juice Leskinen (laulu), Eero ”Safka” Pekkonen (urut ja taustalaulu), Petteri Salminen (sähkökitara), Hannu Tervaharju (basso) ja Matti A. Takala (rummut). Kappale on ilmestynyt myöhemmin useilla eri kokoelmalevyillä, ja monet muutkin esittäjät ovat levyttäneet siitä oman versionsa, kuten oopperalaulaja Matti Salminen.


title: Viidestoista yö

text: Kappaleesta löytyy myös kaksi live-versiota Leskisen levyiltä "Kuopio-Iisalmi-Nivala" sekä "Klassikoiden ilta". Ranskaksi sen on levyttänyt André Noël Chaker nimellä ”Nos lendemains” vuoden 1998 useiden esittäjien albumille "In Distant Worlds – kaukaisilla maailmoilla". Lisäksi kappaleen on laulanut espanjaksi Pepe Gonzáles levyllä "Eteenpäin". Myös Leskinen itse vieraili kappaleessa ja laulaakin kappaleen lopussa kertosäkeen suomeksi.


title: Viidestoista yö

text: Vuonna 1995 ”Viidestoista yö” sijoittui Radiomafian top 500 -äänestyksessä 186. sijalle. Iskelmä-radion järjestämässä äänestyksessä kaikkien aikojen parhaasta iskelmästä se tuli 13:nneksi. Helsingin Sanomien vuonna 2007 järjestämässä lukijaäänestyksessä kappale oli neljäs.


title: Bassaminkaijamahonki

text: Bassaminkaijamahonki ("Khaya ivorensis") on Afrikassa kasvava kaijamahonkien sukuun ja mahonkikasvien heimoon kuuluva puu. IUCN-luokituksen mukaan bassaminkaijamahonki on vaarantunut laji.


title: Bassaminkaijamahonki

text: Bassaminkaijamahonki on suuri ja komea puu joka kasvaa noin 50 metriä korkeaksi ja 200 cm:n paksuiseksi. Puu on oksaton 30 metrin korkeuteen saakka, ja sillä on mahtavat 1,5 metrin korkuiset lankkujuuret. Kuori on tummanruskeaa, harmaata tai mustaa ja siinä on kuoriutuneita uurteita. Kuori irtoaa suomuina joiden kohdalle jää punertavia läikkiä.


title: Bassaminkaijamahonki

text: Bassaminkaijamahongin puuaines muistuttaa aitoja mahonkeja (karibianaitomahonki, amerikanaitomahonki) eniten. Puuaines on keskikovaa, melko kevyttä ja tasarakenteista mutta vain heikosti vastasyistä. Sydän ja -pintapuu on helppo erottaa toisistaan. Pintapuu on ohut ja kermanvärinen. Sydänpuu on vaalean punaisenruskea mutta tummuu ilman vaikutuksesta voimakkaasti. Putkilot ja ydinsäteet ovat selvästi nähtävissä. Sydänpuu on kestävää hyönteis- ja sienituhoja vastaan.


title: Bassaminkaijamahonki

text: Bassaminkaijamahonki kasvaa Länsi-Afrikan ainavihreissä sademetsissä Liberiassa, Norsunluurannikossa, Ghanassa, Togossa, Nigeriassa ja Kamerunissa yksinään tai ryhmissä.


title: Bassaminkaijamahonki

text: Bassaminkaijamahongin puuaines on joka suhteessa helposti ja hyvin työstettävissä. Sitä on helppo halkaista, sahata ja höylätä. Sorvaus ja kiillotus onnistuvat myös helposti. Liima-, naula- ja ruuviliitokset onnistuvat erinomaisesti ja ovat hyvin pitäviä.


title: Bassaminkaijamahonki

text: Bassaminkaijamahonkia käytetään huonekaluihin, veneisiin, sorvaustuotteisiin, viilutuksiin ja sisustamiseen.


title: Bassaminkaijamahonki

text: Bassaminkaijamahonki


title: Lentäjän koira

text: Lentäjän koira on suomalaisen rap-artisti Edu Kehäkettusen debyyttialbumi, jonka julkaisi Numbers Entertainment 7. joulukuuta 2005. Aiemmin samana vuonna julkaistiin myös omakustannevinyyli "Lentäjän koira vol. 2". Molemmat albumit ovat myyty loppuun, sekä ovat keräilyharvinaisuuksia.


title: Lentäjän koira

text: Albumin kappale "Edu meni sekaisin" julkaistiin alun perin 2004 3rd Rail Musicin mixtapekokoelmalla "Monelt ne tulee, "nimellä "Edu meni sekasin""." Kappale oli mixtapella hieman pidempi ja erilainen.


title: Lentäjän koira

text: Kappaleen "Edu ja PeePee" alkuperäinen versio sekä kappaleen "Moottoriturvat" remix ovat julkaistu DJPP:n "Tuottajalevyllä".


title: Lentäjän koira

text: "Ihan mitä vaan" ilmestyi Edun aikaisemmalla albumilla ""Räppäävä Älykääpiö vol. 1"" nimellä "Ihan mitä vaan...".


title: Lentäjän koira

text: Albumi sisältää myös MC Taakibörstan kappaleet "Varo, tai mä tuun kyljestä sisään" sekä "Koiratarha radalla (orginaali versio)", josta oli aikaisemmin julkaistu "Studiolasermix" Tuomion & Koneen "Tuomio & Kone" EP:llä vuonna 2003.


title: Lentäjän koira

text: "Lentäjän Koira Vol. 2" on julkaistu vain vinyylinä, ja se sisältää viisi CD:n kappaleista sekä kolme instrumentaaliversiota niistä. Albumi sisältää yhden uuden kappaleen, joka on levyn intro.


title: Minnie Driver

text: Minnie Driver (syntyään Amelia Fiona J. Driver; s. 31. tammikuuta 1970) on Emmy-, BAFTA- ja Oscar-ehdokkaana ollut englantilainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli ehdolla Parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon saajaksi vuoden 1997 elokuvasta "Will Hunting – syntynyt neroksi" Hän on myös näytellyt muutaman jakson verran sarjassa Will & Grace.


title: Minnie Driver

text: 5. syyskuuta 2008 Minnie Driver synnytti pojan, Henry Story Driverin. Hän ei ole naimisissa lapsen isän kanssa ja People-lehden mukaan Driver ei ole ilmoittanut isän nimeä eikä edes aio hänen kanssaan naimisiin, mutta sanoi isän osallistuvan lapsensa elämään.


title: Svelvik

text: Svelvik on kunta ja kaupunki Drammensvuonon rannalla Vestfoldin läänissä Norjassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Svelvikin kunnassa oli 6 570 asukasta. Pinta-alaa Svelvikillä on 57,6 neliökilometriä. Kunnan keskus on samanniminen, kuin kuntakin.


title: Svelvik

text: Svelvik erotettiin vuonna 1845 Strømmin kunnasta omaksi kunnakseen. 1. tammikuuta 1964 kunnat yhdistyivät.


title: Svelvik

text: Svelvikin naapurikunnat ovat Drammen pohjoisessa, Sande lännessä ja idässä Drammensvuonon toisella rannalla Røyken ja Hurum.


title: Svelvik

text: Svelvikin ystävyyskaupunkeja ovat Suomessa Naantali, Tanskassa Bogense, Ruotsissa Vadstena ja Islannissa Patreksfjörður.


title: Tuottajalevy (DJPP:n albumi)

text: Tuottajalevy on DJPP:n helmikuussa 2006 julkaisema tuottajalevy. Albumilla esiintyy pääosin artisteja, joiden kanssa DJPP on ollut tekemisissä. Levyllä kuullaan muun muassa Asaa, Edu Kehäkettusta, Notkea Rottaa ja Setä Koposta. Albumi julkaistiin myös vinyylinä heinäkuussa 2006. Albumin julkaisi Monsp Records.


title: Tuottajalevy (DJPP:n albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 16.


title: Tuottajalevy (DJPP:n albumi)

text: Albumin kantta koristavat suomiräppärit, joiden kanssa DJPP on ollut tekemisissä. Vasemmalta oikealle: Raimo, Asa, Stig Dogg, DJPP, Notkea Rotta, Jontti (edessä), Shaka ja Petos.Alkuperäinen "Moottoriturvat "-kappale löytyy Edu Kehäkettusen "Lentäjän koira"-albumilta. Samalta albumilta löytyy myös remix -versio kappaleesta "Edu ja Pee Pee". "Häsleri" -kappale puolestaan löytyy myös Stig Doggin nimikkoalbumilta. "Katkaise sähköt" -kappale löytyy myös Steen1:n Ajatusrikoksia -albumilta (nimellä "Katkase sähköt").


title: Igor Setšin

text: Igor Ivanovitš Setšin (, 7. syyskuuta 1960 Pietari, Neuvostoliitto on venäläinen liikemies ja poliitikko, jota pidetään yhtenä presidentti Vladimir Putinin lähimmistä miehistä. Hän on toiminut muun muassa Putinin hallituksen varapääministerinä ja öljy-yhtiö Rosneftin johdossa.


title: Igor Setšin

text: Setšin jakaa Putinin kanssa yhteisen menneisyyden KGB:ssä ja Pietarin kaupunginhallinnossa. Setšin toimi 1980-luvulla portugalin kielen tulkkina Mosambikissa ja Angolassa. Pietarin kaupunginhallintoon hän siirtyi 1991 ja lähti sieltä Putinin kanssa Moskovaan 1996.


title: Igor Setšin

text: Setšin kuuluu Kremlin niin sanottuihin silovikkeihin, johon kuuluu kovan linjan nationalisteja. Hän tomi kuitenkin pitkään lähinnä poliittisena taustavoimana, mutta vuonna 2008 Dmitri Medvedev teki hänestä varapääministerin. Setšin toimi varapääministerinä vuoteen 2012, jolloin Putin palasi Venäjän presidentiksi. Toukokuusta 2012 hän on toiminut öljy-yhtiö Rosneftin presidenttinä. Setšin oli 2003 vaikuttamassa Jukosin hajottamiseen ja myös sen arvokkaimman osan myymiseen pilkkahinnalla Rosneftille. Jukosin entinen johtaja Mihail Hodorkovski on syyttänyt Setšiniä häntä vastaan nostettujen rikossyytteiden ajamisesta.


title: Agba

text: Agba ("Gossweilerodendron balsamiferum") on Afrikassa kasvava hernekasvien heimoon kuuluva puulaji, jonka puuainesta pidetään arvokkaana.


title: Agba

text: Agba on kooltaan yksi Afrikan suurimmista puista; se voi saavuttaa parhaimmillaan jopa 60 metrin korkeuden ja 150 senttimetrin läpimitan. Runko on hyvin muodostunut ja oksaton 20 metriin saakka. Kuori on noin viisi senttimetriä paksu ja halkeillut. Se irtoaa kaistaleina.


title: Agba

text: Agban puuaines on homogeenista, suorasyistä ja koristeellista. Sydän ja -pintapuu eivät erotu toisistaan selvästi. Pintapuu on leveä ja väriltään harmaasta kalpeanruskeaan. Sydänpuu on väriltään kellahtavasta vaaleanruskeaan, hieman punertavaa ja heikosti silkkimäisen hohtavaa. Sydänpuulla on tuoreena setrimäinen tuoksu. Agban sydänpuu muistuttaa mahonkia, mutta se on vaaleampaa eikä yhtä lujaa.


title: Agba

text: Agba kasvaa Länsi-Afrikan sademetsissä, erityisesti Nigeriassa, Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa.


title: Agba

text: Agba sopii kaikenlaiseen sisä- ja ulkokäyttöön, tavanomaisiin ja parempiin puusepäntöihin, viiluiksi ja vanerin valmistukseen. Helpon värjättävyytensä vuoksi agbaa käytetään paljon arvokkaissa kalusteissa tiikin ja pähkinäpuun korvikkeena.


title: Kaijamahongit

text: Kaijamahongit ("Khaya") on mahonkikasveihin kuuluva puusuku, jossa on viisi lajia. Lajeista 4 kasvaa pääasiassa trooppisessa Afrikassa ja 1 Madagaskarissa. Kaijamahongeista saadaan arvokasta puutavaraa, jota myydään kaupassa nimillä mahonki tai afrikkalainen mahonki. Puutuotannollisesti tärkeimmät lajit ovat bassaminkaijamahonki ("Khaya ivorensis") ja ghanankaijamahonki ("Khaya anthotheca"). Niiden puuaines on kovaa ja punertavaa. Siihen eivät edes hyönteiset pysty tekemään tuhojaan.


title: Länsväg 206

text: Länsväg 206 on Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa kulkeva tie. Tie alkaa Mjölbyn Mantorpista. Mjölbyn Skänningessä tie ylittää riksväg 32 -tien. Länsväg 206 päättyy Vadstenan taajaman kohdalla riksväg 50 -tiehen.


title: Länsväg 206

text: Tie on lähes koko matkan 6–7 metriä leveä. Skänningeä ohitettaessa tie on leveämpi.


title: Länsväg 206

text: Tien varrella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Mobilia-ostoskeskus Mantorpissa, Mantorp Park -moottorirata, vanha kivisilta Svartajoen yli Öjebron kylässä sekä keskiaikainen Vadstenan keskusta.


title: Santiagon maanjäristys 1985

text: Santiagon maanjäristys sattui Valparaíson alueella Chilessä 3. maaliskuuta 1985 kello 19:47 paikallista aikaa. Järistys sattui Chilen eteläisellä rannikolla lähellä Algarrobon rantoja. Järistyksen voimaksi mitattiin 8,0 Richterin asteikkoa. Järistyksessä menehtyi 177 ihmistä, 2 575 loukkaantui ja 142 489 taloa tuhoutui. Arviolta miljoona ihmistä jäi kodittomaksi. Järistyksestä koitui noin 1 046 miljoonan dollarin tuhot.


title: Los Angelesin olympialaiset

text: Los Angelesissa on pidetty olympiakisat kahdesti, kolmannet järjestetään 2028:


title: Innsbruckin olympialaiset

text: Innsbruck on isännöinyt talviolympialaisia kahdesti:


title: Lake Placidin olympialaiset

text: Lake Placid on isännöinyt talviolympialaisia kahdesti:


title: Riksväg 50

text: Riksväg 50 (myös Bergslagsdiagonalen) on Ruotsissa kulkeva tie. Tie alkaa Itä-Götanmaan läänissä sijaitsevasta Ödeshögistä ja päättyy Gävleborgin läänissä, Pohjanlahden rannalla sijaitsevaan Söderhamniin. Riksväg 50 kulkee Ödeshögin ja Söderhamnin lisäksi matkalla seuraavien taajamien läpi: Vadstena, Motala, Askersund, Kumla, Örebro, Lindesberg, Kopparberg (Ljusnarsbergin kunta), Grängesberg (Ludvikan kunta), Ludvika, Borlänge, Falun, Alfta (Ovanåkerin kunta) ja Bollnäs. Pituutta tiellä on 486 kilometriä.


title: Kellosinilatva

text: Kellosinilatva ("Polemonium acutiflorum") on sinikukkainen monivuotinen kasvi. Se voi kasvaa jopa 80 cm korkeaksi. Lehdissä on tavallisesti kahdeksan paria soikeita lehdyköitä. Se muistuttaa sukulaistaan lehtosinilatvaa, mutta kukat ovat suuremmat, ja alalehdissä on vähemmän lehdyköitä.


title: Kellosinilatva

text: Kellosinilatvaa tavataan luonnonvaraisena Lapissa, paikoin Siperiassa ja Alaskassa.


title: Kellosinilatva

text: Kellosinilatvaa kasvatetaan myös koristekasvina ja leikkokukaksi.


title: Bjørg Eva Jensen

text: Bjørg Eva Jensen (s. 15. helmikuuta 1960 Larvik) on norjalainen entinen pikaluistelija, joka on menestynyt myös pyöräilijänä.


title: Bjørg Eva Jensen

text: Jensenin uran kansainvälisesti menestyksekkäin kausi sattui keväälle 1980. Tuolloin hän vielä juniori-ikäisenä voitti juniorien MM-kultaa yleisluistelusta ja sijoittui aikuisten MM-kisoissa pronssille. Lake Placidin olympialaisissa hän voitti kultaa 3 000 metriltä.


title: Bjørg Eva Jensen

text: Menestysvuotensa jälkeen Jensen ei enää saavuttanut suurta kansainvälistä arvokisamenestystä. Norjan mestaruuden hän voitti yleiskilpailussa kahdeksan kertaa (1979–1983, 1986–1988). Sprinttimestaruuksia hän on voittanut neljästi (1979, 1981–1983) sekä saavuttanut kaksi hopeaa ja pronssin. Yksittäismatkoilta hän on saavuttanut viisi mitalia, joista kolme kultaista. Viimeisimmän mitalin, hopeisen väriltään, hän saavutti vuonna 2002 5 000 metriltä.


title: Bjørg Eva Jensen

text: Luistelu-uransa ohella Jensen on harrastanut pyöräilyä. Vuonna 1979 hän voitti Norjan mestaruuden maantiepyöräilyssä sekä henkilökohtaisessa että joukkuekilpailussa. Kesällä 2008 hänet valittiin Norjan maajoukkueeseen ratapyöräilyssä, ja elokuussa, 48-vuotiaana, hän saavutti maansa mestaruuskisoista kultaa ja pronssia.


title: Heartworn

text: Heartworn on suomalainen country-yhtye, jonka solistina toimii Esa Eloranta. Yhtye esittää country-, roots-, folk- ja americana-musiikkia sekä tunnettujen ulkomaisten laulaja-lauluntekijöiden kappaleita. Heartworn on julkaissut toistaiseksi vain yhden, yhtyeen nimeä kantaneen, albumin vuonna 2006.


title: Amy Macdonald

text: Amy Elizabeth Macdonald (s. 25. elokuuta 1987 Bishopbriggs, East Dunbartonshire) on skotlantilainen laulaja-lauluntekijä.


title: Amy Macdonald

text: Macdonald alkoi soittaa kitaraa 12-vuotiaana ja esiintyi ensi kerran 15-vuotiaana säestäen itseään akustisella kitaralla.


title: Yksi pyyntö – tuhat tarinaa (kirja)

text: Yksi pyyntö – tuhat tarinaa on muusikkona tunnetuksi tulleen Esa Elorannan novellikokoelma ja ensimmäinen teos kirjailijana. Pilot-kustannus julkaisi sen vuonna 2007.


title: Yksi pyyntö – tuhat tarinaa (kirja)

text: Kirja sisältää Elorannan samannimisen albumin laulujen pohjalta kirjoitettuja kertomuksia.


title: Luettelo kuningatar Elisabet II:n ulkomaanmatkoista

text: Tämä on luettelo kuningatar Elisabet II:n ulkomaanmatkoista. Luettelo on jaettu kolmeen osaan:


title: Vanheneminen

text: Vanheneminen tarkoittaa ikääntymisen myötä tapahtuvia, lopulta kuolemaan johtavia muutoksia elimistössä. Ihmisellä ruumiin rappeutuminen alkaa jo noin kolmenkymmenen vuoden iässä. Erityisesti vanheneminen ilmenee sellaisten solujen toiminnassa, jotka vähenevät iän myötä. Elimistön vanheneminen rappeutuneeseen tilaan on ainutlaatuinen ilmiö ihmisillä, sillä luonnonvaraisissa eläinpopulaatioissa elinkelpoisuudeltaan heikentyneet yksilöt karsiutuvat luonnonvalinnan myötä pois, kun taas erityisesti kehittyneiden maiden asukkaiden elämään tällaiset seikat eivät vaikuta lähes ollenkaan. Vanhenemista tutkiva tieteenhaara on nimeltään gerontologia.


title: Vanheneminen

text: Telomeerit ovat kromosomien DNA-molekyyleissa olevia pääteosia, joissa on rajallinen määrä säännöllisiä emäsjaksoja, jotka irtoavat solujen jakautuessa. Tietyssä vaiheessa kyseiset ryhmät loppuvat, minkä seurauksena myös mitoosit loppuvat. Soluja ei enää muodostu samalla vauhdilla kun entisiä kuolee. Esimerkiksi rasituksessa soluja kuolee, mutta ihmisen elimistössä on tältä varalta runsaasti ylimääräisiä soluja, jotka toimivat reserveinä. Varastojen ehtyessä vastustuskyky heikkenee. Moniin vanhenemisen mukana tuomiin muutoksin elimistössä ovatkin syynä sairaudet, jotka iskevät helposti vastustuskyvyltään heikkoihin vanhuksiin. Eräät solut, kuten lihas- ja hermosolut eivät uusiudu lainkaan. Tällaisten solujen tuhoutumisen kohdalla vanheneminen on kaikkein merkittävintä.


title: Vanheneminen

text: Vaikka vanhenemisen biologiaa tutkiva gerontologia on varsin nuori tieteenala, on biologisen vanhenemisen eteneminen varsin hyvin tiedossa. Vanhenemiseen vaikuttavien tapahtumien syistä ei kuitenkaan ole vielä kovin paljon tietoa.


title: Vanheneminen

text: Erään teorian mukaan vanhenemisen syynä ovat mutaatiot. Elimistössä tapahtuu jatkuvasti lukuisia mutaatioita, mutta rappeutuneessa vanhuksen elimistössä entsyymit, jotka korjaavat DNA-virheitä eivät enää toimi samalla teholla, minkä johdosta mutaation vaikutukset tulevat helpommin näkyviin. Lopulta mutaatiot johtavat kuolemaan.


title: Vanheneminen

text: On myös todettu, että vanhenemisen myötä soluihin kertyy jätteitä, jotka ovat elimistölle myrkyllisiä ja sen toimintaa haittaavia. Immuunisuoja heikentyy veren valkosolujen toimintojen heikentyessä ja saattaa tämän myötä olla osaltaan vaikuttamassa elimistön rappeutumiseen. Samoin elimistön vanhenemisen seurauksena tulevia muutoksia on selitetty vapaitten radikaalien elimistön kerääntymisellä ja niiden aiheuttamilla solujen hapetustapahtumilla.


title: Vanheneminen

text: Vuonna 2013 julkaistussa tutkimuksessa elimistön fysiologinen ikääntyminen liitettiin ensi kerran tiettyyn aivojen osaan, hypotalamukseen, tosin vasta hiirikokeiden perusteella.


title: Vanheneminen

text: Vanheneminen on hyvin yksilöllinen ilmiö. Korkean elintason maissa elinikä on viimeisten satojen vuosien aikana pidentynyt kymmenillä vuosilla. Myös esimerkiksi naisten hedelmällinen aika on pidentynyt. Vielä 1700-luvulla oli tyypillistä, että ensimmäiset kuukautiset alkoivat vasta 16- tai 17-vuotiaana ja viimeinen kuukautiskierto jo noin 45 vuoden iässä. Länsimaisen nykytytön kuukautisten alkamisajankohta sijoittuu tyypillisesti noin kolmeentoista vuoteen ja viimeinen naisen kuukautiskierto tapahtuu noin 51-vuotiaana. Periaatteessa hedelmällinen ikä on siis kasvanut naisilla lähes vuosikymmenellä.


title: Vanheneminen

text: Se, milloin vanheneminen alkaa, riippuu esimerkiksi siitä, missä vaiheessa henkilö on saavuttanut fyysisen kehityksensä huipun. Teini-iässä varhain fyysisen aikuisuuden saavuttaneet henkilöt alkavat myös vanheta aikaisemmin, kuin myöhemmin fyysisen aikuisuuden saavuttaneet. Esimerkiksi, jos myöhään kehittynyt poika näyttää vielä noin 20-vuotiaana enemmänkin keskimääräiseltä 16-vuotiaalta, hän tuskin 30-vuotiaanakaan näyttää ikäiseltään, vaan nuoremmalta. Kuitenkaan tyttöjen poikia varhaisemmalla murrosiällä ei ole merkitystä siihen, että vanheneminen alkaisi ennen poikia. Ennen kahtakymmentäyhtä ikävuotta ihmisen ruumis yleensä vain kasvaa, voimistuu ja kehittyy kaikilla tasoilla. Joillakin kehitys saavuttaa huipun jo noin kaksikymmentävuotiaana, toisilla vasta 22-24-vuotiaana. Aivot kehittyvät kaikilla ihmisillä noin 23-vuotiaaksi saakka. Tämänkin jälkeen ihmisen henkinen kehitys jatkuu edelleen, elämänkokemusten karttuessa. Kun ihminen on kehittynyt huippuunsa, hän ei aivan heti ala vanheta, vaan kehityksen huipun ja vanhenemisen alun välille jää muutaman vuoden mittainen ajanjakso, jolloin elimistössä ei tapahdu juurikaan kehitystä suuntaan tai toiseen. Yleensä tämä ajanjakso sijoittuu vuosiin 21-25, ja silloin on esimerkiksi naiselle otollisin ikä tulla raskaaksi. Naisen hedelmällisin ikä on noin 20-22-vuotiaana, jolloin naisen hedelmällisyys on yli 90 %, ja raskaaksi tuleminen on yleensä helppoa. 21-25-vuotiailla miehillä kasvot aikuistuvat yleensä edelleen testosteronien johdosta, ja parrankasvu voimistuu. Miesten testosteronitasot saavuttavat huippunsa noin 25-vuotiaana, jonka jälkeen ne alkavat laskea prosentin vuosivauhtia noin kolmekymmentä vuotiaaksi, jolloin miehen testosteronitasot ovat laskeneet noin 5 % maksimistaan. Tämän jälkeen testosteronitasot laskevat nopeammin, noin 15-20 % jokaisen seuraavan vuosikymmenen aikana. Keskimäärin vanhenemisen alkamisajankohta ihmisellä on noin 25-27 vuoden iässä, poikkeuksena naisen munasoluvarastot, jotka eivät uusiudu lainkaan. Naisen munasoluvarastojen laatu alkaa heiketä jo vain vähän yli kaksikymmentävuotiaana. Varsinainen ihmiskehon vanheneminen alkaa, kun kehon oma korjauskyky happiradikaalien tuhoja vastaan hidastuu jo alle sen tason, ettei kaikkia tuhoja DNA:ssa saada enää korjatuksi ajallaan. Tämä johtaa DNA:n päissä sijaitsevien telomeerien lyhenemiseen jokaisen solunjakautumisen yhteydessä. Kuitenkin runsas alkoholinkäyttö ja tupakointi nuoruudessa aikaistavat vanhenemisen alkamisajankohtaa jopa useilla vuosilla, sillä nuorenkaan ihmisen keho ei ehdi korjaamaan itseään, jos vapaiden radikaalien lisäksi keho kuormittuu jatkuvasti päihteillä. Yleensä vanheneminen on alkanut viimeistään ihmisen saavuttaessa 28 vuoden iän. Naisen todennäköisyys tulla raskaaksi laskee 21ikävuoden yhdeksästäkymmenestä prosentista 30-vuotiaan 65-70 prosenttiin.


title: Vanheneminen

text: Vanhenemisen alussa aineenvaihdunta ja elintoiminnot rupeavat hiljalleen hidastumaan ja munuaisten, keuhkojen sekä sydämen toimintakyky alkavat hiljalleen heikentyä. Samaan aikaan ihon kimmoisuus alkaa vähitellen vähetä. Miesten testosteronitasot alkavat hiljalleen laskea maksimistaan ja naisilla hedelmällisyys laskea. Kasvojen pehmeät kudokset alkavat oheta, ja kasvojen piirteet terävöityvät. Noin kolmekymmentävuotiaan iho ei uusiudu enää yhtä voimakkaasti kuin kymmenen vuotta nuoremmalla, minkä takia esimerkiksi vanhemmiten aknesta jää pysyvämpiä jälkiä ihoon. Vanheneminen on ensimmäisinä vuosina äärimmäisen hidasta. Aivan ensimmäiset vanhenemisen merkit tulevat ilmi noin 28-34-vuotiaana, riippuen henkilöstä. Tällöin ensimmäisiä havaittavia merkkejä ovat lievä vähentynyt ihon kimmoisuus kummallakin sukupuolella, ja tämän johdosta yleensä silmien ympärysten alun perinkin ohuelle iholle ilmaantuvat ilmejuonteet, jotka ovat aluksi hyvin epäselviä. Lisäksi kehon palautuminen voimakkaista rasitustiloista, kuten humalasta pitkittyy. Kolmenkymmenenviiden ikävuoden jälkeen juonteita ja ryppyjä alkaa ilmaantua myös silmien alle ohuelle iholle ja iho alkaa vähitellen kaikkialla kasvoissa muuttua väsyneemmän näköiseksi. Varsinkin vanhenemisen alkuvuosina, 25-40-vuotiaana, suuri vaikutus prosessin nopeuteen on ihmisen elintavoilla. Tupakointi, vähäinen kehon rasitus ja epäterveellinen ruokavalio todistettavasti hidastavat entisestään kehon omaa korjausjärjestelmää, ja kiihdyttävät happiradikaalien aiheuttamia tuhoja. Naisen hedelmällisyys kokee jyrkän laskun heti noin kolmenkymmenenviiden ikävuoden jälkeen. 40-vuotiaana naisen todennäkösyys tulla raskaaksi on enää 25 %.


title: Vanheneminen

text: Myöhemmin, neljänkymmenen vuoden iästä eteenpäin perusaineenvaihdunnan ja elintoimintojen selkeästi hidastuessa vähenee myös ravinnon tarve, minkä johdosta vanhentuessaan keski-ikäinen ihminen lihoo helpommin kuin nuori aikuinen. Lisäksi erityisesti miehillä testosteronitasojen laskiessa ihon alainen rasvakudos alkaa lisääntyä rintojen seuduille ja keskivartaloon. Tämä johtaa joillakin keski-ikäisillä miehillä aikuis iän gynekomastiaan. Miehen testosteronitasojen laskiessa vähenee myös miehen seksuaalivietti, ja viidenkymmenenvuoden iästä eteenpäin impotenssi on yleistä. Noin neljäkymmentävuotiaana naisen kuukautiskierrot lyhenevät yleensä parilla vuorokaudella, mikä on ensioire vaihdevuosien lähestymisestä ja viittaa hedelmällisyyden selkeään laskuun. Hedelmällisyys on naisella enää 10 % 45-vuotiaana. Vanhimmat lapsia luonnollisesti saaneet naiset ovat olleet 46-48-vuotiaita. Eräs selkeimmistä vanhenemisen ulkoisista merkeistä nelikymppisellä ihmisellä ovat ihoon tulevat rypyt, mikä seuraa sidekudosten perusaineena toimivan kollageeni-valkuaisaineen menettäessä kimmoisuuttaan. Iho myös muuttuu ohuemmaksi ihosolujen vähentymisen myötä. Ihmisen kaulan iho löystyy 45. ikävuoden jälkeen, aiheuttaen leukalinjan epäselventymistä. Hiukset muuttuvat harmaiksi ja monet myös kaljuuntuvat iän myötä. Virtsaamisen tarve kasvaa vanhetessa, kun virtsarakko menettää kykyään venyä. Myös munuaisissa sijaitsevien virtsan koostumusta ja määrää säätelevien nefronien määrä vähenee.


title: Vanheneminen

text: Naisilla merkittävin vanhenemiseen liittyvä ilmiö on vaihdevuodet. Tällöin nainen menettää lopullisesti kyvyn saada omia jälkeläisiä kuukautisten päättymisen myötä sekä hänen ruumiissaan tapahtuu monia muutoksia, esimerkiksi alun perin kiinteä rintarauhaskudos surkastuu hyvin lyhessä ajassa ja korvautuu rasvakudoksella, mikä johtaa rintojen riippumiseen. Sukupuolielinten luontainen kosteutusjärjestelmä heikkenee, mikä johtaa emättimeen kuivuuteen. Myös luukato kiihtyy naisilla vaihdevuosista alkaen, johtuen luita vahvistavien naishormonien vähentymisestä elimistössä. Vaihdevuosien ensioireet tulevat yleensä jo 45 vuoden ikään saavuttaessa, mutta varsinaiset vaihdevuosioireet nainen kokee yleensä vasta noin 48-53-vuotiaana, viimeiset kuukautiset tulevat 51-52-vuotiaana. Aikaiset vaihdevuodet ovat myöhäisiä yleisempi ilmiö, aikaisimmillaan naisen vaihdevuodet voivat alkaa jo 35-vuotiaana. Tämä on kuitenkin äärimmäisen harvinaista. Naisen munasoluvarastot eivät uusiudu, ja niiden tuhoutuminen alkaa jo lapsuudessa. Kuukautisten yhteydessä munasoluista irtoavat nuorella naisella yleensä kaikkein laadukkaimmat yksilöt, viallisimmat yleensä tuhoutuvat. Noin 35 vuoden iästä vaihdevuosiin keho pyrkii korjaamaan menetettyä hedelmällisyyttään kypsyttämällä satunnaisesti useamman kuin yhden munasolun. Tämän vuoksi todennäköisyys kaksosraskauksiin kasvaa iän myötä hieman niilläkin naisilla vanhemmiten, joilla ei nuorena yleensä irtoa kuin yksi munasolu kuukaudessa. Todennäköisyys synnytysten vaarallisiin komplikaatioihin lisääntyy iän myötä, samoin sikiövauriot. Yleensä naisella ei ole enää lainkaan munasoluja hänen täyttäessään 60 vuotta. Kuitenkin raskaaksi tulemisen mahdollisuus on kadonnut jo kauan tätä aiemmin.


title: Vanheneminen

text: Vanhetessa elimistössä olevan rasvan ja sidekudoksen määrä kasvaa nestemäärän vähentyessä samalla, minkä johdosta vanhenemisen myötä elimistö kuivuu. Niin ikään kalsiumin pitoisuus elimistössä vähenee, erityisesti naisilla vaihdevuosien aikaan, mistä seuraa luiden heikkenemistä ja suurempi alttius luuvaurioille ja osteoporoosille. Tästä syystä varsinkin iäkkäiden ihmisten kalsiumin saanti on tärkeää terveyden kannalta. Vanhuksille suositellaankin ravintolisinä kalsiumia 1000 mg/vrk ja D-vitamiinia 20mikrog./vkr.


title: Vanheneminen

text: Merkittävimmin vanheneminen näkyy uusiutumattomissa soluissa, kun vanhojen tuhoutuessa ei enää synny uusia. Lihasvoima heikkenee noin 30-vuotiaasta lähtien keskimäärin yhden prosentin vuosivauhdilla. Ihminen on kovimmassa fyysisessä kunnossa 20 ja 30 ikävuoden välillä. Hermosolujen tuhoutuminen näkyy myös hyvin selvästi. Reaktiokyky heikkenee, minkä johdosta vanhukset voivat olla vaarallisia auton ratissa. Myös aistit heikkenevät. Silmän mykiön kimmoisuus heikkenee, mikä on merkittävin seikka näön huonontumiselle vanhetessa. Näkökenttä myös supistuu iän myötä. Kuulo heikkenee varsin monilla vanhetessa, koska kuuloaistinsoluja on ihmisellä alun alkaenkin varsin vähän.


title: Vanheneminen

text: Vanheneminen kiihtyy monilla 60-65. ikävuodesta eteenpäin. Kuitenkin ikä, jolloin ihminen ei kykene enää tulemaan toimeen ilman muiden apua, vaihtelee 70-100 vuoden välillä, ja sen ajankohta lienee suvuttaista, riippuen henkilön geeneistä. Osa vanhuksista on vielä yhtä voimissaan kuin 60-vuotiaana yleensä ollaan noin 90 vuoden iässä, ja osalla vanheneminen on jo tehnyt tehtävänsä jo vähän yli 70-vuotiaana.


title: Vanheneminen

text: Erityisesti lyhytkestoinen muisti heikkenee monilla selkeästi, mutta vanhat asiat saattavat säilyä varsin hyvin. Iän myötä tapahtuvaa muistin ja älyllisen suorituskyvyn voimakasta heikkenemistä kutsutaan dementiaksi. Pahimmassa tapauksessa älyllinen toimintakyky voi hävitä ihmisellä kokonaan. Merkittävä dementian aiheuttaja on Alzheimerin tauti, mutta syynä voi olla myös pitkäaikainen alkoholin suurkulutus tai aivoinfarkti. Monilla vanhuksilla fyysinen suorituskyky säilyy älyllistä pitempään kunnossa, mistä syystä vanhuksia katoilee usein heidän kävellessä innokkaasti pitkiäkin matkoja osaamatta kuitenkaan löytää takaisin kotiin.


title: Vanheneminen

text: Vanheneminen etenee lopulta kuolemaan, ja on yleensä jonkin pitkäaikaissairauden seuraus.


title: Vanheneminen

text: Erityisesti kehittyneissä maissa ihmisten keskimääräinen elinikä on pidentynyt viime vuosikymmeninä voimakkaasti, mikä osaltaan on vaikuttanut väestönkasvun kiihtymiseen. Kuitenkaan yksittäisen ihmisen enimmäiselinikä ei ole ratkaisevasti kasvanut. Nykyisin pidetään maksimissaan saavutettavissa olevana rajana 120-125 ikävuotta, koska perintötekijöistä johtuvia elämän mittaan vaikuttaviin tekijöihin ei ainakaan nykylääketieteen keinoin kyetä vaikuttamaan. Sen sijaan vanhenemisen edistymistä on mahdollista hidastaa monin tavoin, kuten kuntoilemalla sekä mielen vireyttä ylläpitämällä henkisten ponnistelujen ja sosiaalisen aktiivisuuden keinoin. Vanheneminen on kuitenkin hyvin yksilöllinen ilmiö.


title: Vanheneminen

text: Eliniän pidentymisen lisäksi myös ihmisten terveys on parantunut ja hoivan tarve on siirtynyt myöhemmille elinvuosille. Toisaalta yli 85-vuotiaana toimintakyky usein heikkenee ja iän myötä muistisairaudet lisääntyvät. Kuitenkin esimerkiksi Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirissä 94 % yli 75-vuotiaista asuu kotonaan.


title: Vanheneminen

text:
Hoitomenojen kasvu selittyy osittain väestönkasvulla ja ikärakenteen vanhentumisena, osittain hoidon laadun paranemisena mm. teknologian kehityksen ansiosta.
Muilla kuin kaikkein vanhimmilla potilailla kuolemaa edeltävät kustannukset (mallinnuksessa viimeinen vuosi) ovat moninkertaisia muihin kustannuksiin verrattuna.


title: Volvo Amazon

text: Volvo Amazon on Volvon vuosina 1956–1970 valmistama automalli. Lokakuun 1956 ja heinäkuun 1970 välillä Amazonin eri malleja valmistettiin yhteensä 667 791 kappaletta. 3. heinäkuuta 1970 valmistettu viimeinen Volvo Amazon on esillä Volvon museossa Arendalissa Göteborgissa.


title: Rohtovirmajuuri

text: Rohtovirmajuuri ("Valeriana officinalis") on monivuotinen kukkiva kasvi, jota on pitkään käytetty rohdoskasvina. Siitä saadaan perinteistä unilääkettä, ”valeriaanaa”. Sen sanotaan myös laukaisevan lihaskouristuksia, poistavan ilmavaivoja sekä lisäävän valkosolujen määrää ja näin parantavan immuniteettia.


title: Rohtovirmajuuri

text: Rohtovirmajuuri kasvaa 80-150 cm korkeaksi. Sen viuhkomaisessa kukinnossa kukat ovat vaaleanpunaiset ja tuoksuvat voimakkaasti. Lehdissä on 6–15 paria lehdyköitä. Kasvi muistuttaa lehtovirmajuurta ("Valeriana sambucifolia"), mutta on pienikukkaisempi ja isolehtisempi.


title: Rohtovirmajuuri

text: Rohtovirmajuuren tuoksu muistuttaa jalkahien hajua ja villitsee kissoja. Haju johtuu rohtovirmajuuren sisältämästä 3-metyylivoihaposta CHO eli toiselta nimeltään isovaleriaanahaposta.


title: Rohtovirmajuuri

text: Rohtovirmajuurta tavataan Siperiassa ja lähes koko Euroopassa Espanjaa ja eteläisintä Italiaa lukuun ottamatta.


title: Lehtovirmajuuri

text: Lehtovirmajuuri ("Valeriana sambucifolia") on monivuotinen kukkiva kasvi.


title: Lehtovirmajuuri

text: Lehtovirmajuuri kasvaa noin puoli metriä korkeaksi. Sen viuhkomaisessa kukinnossa kukat ovat valkoiset tai vaaleanpunaiset. Lehdissä on 3–6 lehdykkäparia. Se muistuttaa rohtovirmajuurta ("Valeriana officinalis"), jonka lehdissä on enemmän lehdyköitä. Lisäksi lehtovirmajuuri leviää rönsyistä, kun taas rohtovirmajuuri ei. Lehtovirmajuurella on hiukan isommat kukat. Lajit myös risteytyvät keskenään.


title: Lehtovirmajuuri

text: Lehtovirmajuurta kasvaa Pohjoismaissa, Alpeilla ja Skotlannissa. Suomessa se on yleisempi lännessä kuin etelässä.


title: Iiriläiset

text: Iiriläiset ovat Irlannin kelttiläisperäistä väestöä. Irlannin tasavallan asukkaista 87,4 prosenttia oli vuonna 2006 iiriläisiä. Vuosina 2002–2003 tehdyssä tutkimuksessa Pohjois-Irlannin asukkaista katolilaiset identifioivat itsensä pääasiassa iiriläisiksi.


title: Luhtavuohennokka

text: Luhtavuohennokka ("Scutellaria galericulata") on monivuotinen huulikukkainen kasvi. Se on noin puoli metriä korkea sinikukkainen ruohovartinen kasvi, jota tavataan kosteilla kasvupaikoilla. Luhtavuohennokkaa on aiemmin käytetty rohdoskasvina.


title: Luhtavuohennokka

text: Luhtavuohennokan varsi kasvaa 10–50 cm korkeaksi. Varsi on nelikulmainen ja hennohko. Lehdet ovat 2–5 cm pitkiä, kapeanpuikeita, suippoja, hertta- tai tylppätyvisiä ja harvaan tylppähampaisia. Kukat ovat pareittain, mutta niitä on harvakseltaan. Alimmat kukkaparit ovat jopa varren ja haarain puoltaväliä alempana. Varsilehtiä muistuttavat kukkien tukilehdet ovat ainakin alimpia kukkia pidempiä. Huulimainen kukka on violetinsininen. Kukan verhiö on kaksihuulinen, ehyt, kalju tai hapsikarvainen, ja verhiön kellomaisessa torvessa on pysty, pullea lisäke. Myös teriö on kaksihuulinen ja pituudeltaan 10–20 mm. Ylähuuli on kupera, teriön torvi on pitkä ja loivasti käyrä. Suomessa luhtavuohennokka kukkii heinä-elokuussa.


title: Luhtavuohennokka

text: Luhtavuohennokka muistuttaa paljon toista Suomessa tavattavaa, vuohennokkien sukuun kuuluvaa kasvia, keihäsvuohennokkaa ("Scutellaria hastifolia").


title: Luhtavuohennokka

text: Luhtavuohennokkaa kasvaa koko Euroopassa lukuun ottamatta mantereen eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia. Levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella Keski-Siperiaan ja Keski-Aasiaan. Luhtavuohennokka on tavanomainen laji myös Pohjois-Amerikan keski- ja pohjoisosissa. Suomessa luhtavuohennokkaa esiintyy yleisesti koko maassa Keski-Lappiin saakka. Pohjois-Lapissa sitä on tavattu vain muutamassa paikassa.


title: Luhtavuohennokka

text: Luhtavuohennokka on kosteiden kasvupaikkojen kasvi. Se viihtyy luhtarannoilla, rantapensaikoissa, rehevissä korvissa, ojan- ja puronvarsilla sekä kosteilla niityillä.


title: Luhtavuohennokka

text: Luhtavuohennokka on vanha rohdoskasvi. Sitä on käytetty yleisesti vilustumista vastaan, mistä juontaa lajin riikinruotsalainen nimi "frossört". Ennen vanhaan tätä rohtoa saattoi ostaa myös apteekeista. Kasvia on käytetty myös rohtona unettomuuden hoitoon.


title: Uhri (elokuva)

text: Uhri on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut ohjaaja Andrei Tarkovskin viimeinen elokuva. Hän kuoli pian saatuaan jälkityöt päätökseen.


title: Uhri (elokuva)

text: Elokuvassa on vain 115 ottoa ja monet kamera-ajot kestävät useita minuutteja. Suurin osa elokuvasta tapahtuu varta vasten tämän filmin tekoa varten rakennetussa puutalossa tai sen lähistöllä.


title: Uhri (elokuva)

text: Filmissä heijastuu Tarkovskin kunnioitus ruotsalaista ohjaajakollegaa Ingmar Bergmania kohtaan. Tapahtumapaikka on Gotlanti, jossa myös monet Bergmanin teokset on filmattu. Bergmanin suosikkikuvaaja Sven Nykvist vastasi myös "Uhrin" kameratyöstä. Edelleen Bergmanin luottonäyttelijä Erland Josephson esittää pääroolin. Lavastuksesta vastaa Anna Asp, joka loi myös "Fanny ja Alexander" -elokuvan interiöörit.


title: Fysiikan tutkimus

text: Fysiikan tutkimus on enimmäkseen yliopistoissa ja instituuteissa tehtävää fysikaalisten ilmiöiden tutkimusta. Sen tavoitteena on ymmärtää maailmankaikkeuden rakennetta ja löytää havaituille ilmiöille matemaattinen esitystapa. Fysiikan tutkimus on merkittävä osa nykyaikaista yhteiskuntaa ja sen tulokset ovat monien ihmiskuntaa hyödyttävien keksintöjen taustalla.


title: Fysiikan tutkimus

text: Fysiikan tutkimukselle ominaista on löytää uusia ilmiöitä ja kehittää löydetyistä ilmiöistä uusia mittausmenetelmiä. Esimerkiksi fyysikoiden löytämät ilmiöt ja kehittämät menetelmät kuten NMR-spektroskopia, röntgensäteily, tunnelointimikroskooppi ja positroniemissiotomografia ovat laajassa käytössä myös fysiikan tutkimuksen ulkopuolella. Menetelmiä käytetään lääketieteessä, sekä farmasian, kemian ja biologian aloilla erilaisten aineiden ja eliöiden tutkimiseen. Moni teknisesti vaativa fysiikan ala, kuten hiukkasfysiikka ja avaruustutkimus, puolestaan edistää vaatimuksillaan teknistä ja tietoteknistä osaamista.


title: Fysiikan tutkimus

text: Fysiikan tutkimus voidaan jaotella erilaisiin osa-alueisiin riippuen tutkimustavasta ja tutkimuksen tavoitteista sekä luonnollisesti erilaisiin erikoisaloihin tutkimuskohteiden mukaan.


title: Fysiikan tutkimus

text: Yleisellä tasolla fysiikan tutkimus voidaan jakaa teoreettiseen ja kokeelliseen tutkimukseen. Havaitsemalla luonnonilmiöitä pyritään löytämään ilmiöön liittyviä malleja ja periaatteita. Kokeellinen havainnointi siis mahdollistaa ilmiöt selittävien teorioiden muodostamisen.


title: Fysiikan tutkimus

text: Kokeellisessa tutkimuksessa fysikaalista ilmiötä testataan mittalaittein. Fysiikan kokeellisen tutkimuksen kolme pääteemaa ovat (1) uusien ilmiöiden löytäminen, (2) nykyisten teorioiden testaaminen ja soveltaminen, sekä (3) pyrkimys mitata erilaisten fysikaalisten vakioiden arvoja aina vain tarkemmin. Tärkeä osa kvantitatiivista kokeellista tutkimusta on virhearvioiden määrittäminen mitatuille suureille.


title: Fysiikan tutkimus

text: Teoreettisessa tutkimuksessa pyritään ennustamaan uusia fysikaalisia ilmiöitä tai selittämään jo havaittuja. Teoreettista tutkimusta voidaan tehdä johtamalla jo tunnetuista lainalaisuuksista uusia tai soveltamalla niitä esimerkiksi simulaatiossa. Jos teoreettinen malli rakennetaan jo tunnetuista yhtälöistä ilman sovitettuja parametreja, sanotaan, että malli on johdettu "ab initio" () eli ”alusta asti”. Ideaalitapauksessa kaikki tutkimus voisi olla teoreettista, jos tunnetut yhtälöt kuvaisivat todellisuutta tarpeeksi hyvin. Silloin kaikki tilanteet voitaisiin testata simulaatiossa eikä kokeita enää tarvittaisi. Nykyisillä molekyylien liikettä ja sitoutumista koskevilla simulaatioilla kyetään saamaan jo melko hyvin todellisuutta vastaavia tuloksia esimerkiksi pienten molekyylien tapauksessa ja lyhyillä aikaskaaloilla. Monimutkaisempia, isoja molekyylijoukkoja koskevia ilmiöitä ei pystytä ennustamaan kovin pitkälle johtuen paitsi niihin liittyvistä suurista parametrimääristä, myös systeemien luontaisesta kaoottisuudesta. Tällöin on tyydyttävä tilastollisiin malleihin eli tutkimaan erilaisten numeeristen ratkaisujen todennäköisyyksiä. Kaoottisuuden vuoksi esimerkiksi sään ja ilmastonmuutoksen tarkka ennustaminen on hankalaa jopa supertietokoneilla.


title: Fysiikan tutkimus

text: Toisaalta tutkimus voidaan myös jakaa perustutkimukseen ja sovellettuun tutkimukseen. Perustutkimuksessa tutkittavalla aiheella ei ole heti nähtävissä suoranaista sovellutusta vaan tutkimusta tehdään silkasta uteliaisuudesta tarkoituksena tuottaa uutta tietoa. Osa perustutkimuksesta saattaa kuitenkin ennemmin tai myöhemmin johtaa merkittäviin sovelluksiin, joita kukaan ei arvannut odottaa. Perustutkimuksen tulosten soveltaminen uusiin käytännön ongelmiin on soveltavan tutkimuksen tavoite ja vaikka joistakin tuloksista sovellutukset ovat seuranneet hyvinkin pian löydön jälkeen, käytännössä uuden tutkimuksen hyödyntämismahdollisuudet nähdään usein vasta vuosien päästä. Esimerkkejä sovelluksia löytäneistä fysiikan käsitteistä ja keksinnöistä ovat muiden muassa energia, sähkömagnetismi, röntgensäteily, suppea suhteellisuusteoria, laser, NMR-ilmiö, ja suuri magnetoresistanssi.