title: Ruslanas Kirilkinas

text: Syksyllä 2008 Ruslanas kilpailee kotimaassaan Liettuassa "Muzikos Akademija" -ohjelmassa ja on voittanut useita äänestyksiä (kilpailu on vielä kesken). Price of Freedom sinkku on käännetty liettuaksi, "Laisves kaina". Ohjelman esiintyjät ovat tehneet levyn "Muzikos Akademija". Ruslanasin laulama "Jei gali, atleisk" (Anyone Of Us) on yksi ohjelman hiteistä. Kappale oli Gareth Gatesin hittisingle vuonna 2002. Ruslanas lauloi Afric Simonen kanssa tämän hitin "Havanana". Ruslanas osallistuu myös Liettuan Eurovision-karsintoihin.


title: Tiina Räsänen

text: Tiina Räsänen (s. 25. maaliskuuta 1976 Siilinjärvi) on suomalainen iskelmälaulaja. Räsänen kruunattiin tangokuningattareksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuonna 1994. Hänen kanssaan tangokuninkaaksi kruunattiin Sauli Lehtonen. Räsänen on kaikkien aikojen nuorin tangokuningatar, sillä hänet kruunattiin 18-vuotiaana.


title: Tiina Räsänen

text: Kolme vuotta voittonsa jälkeen Räsänen lopetti keikkailun, kunnes hän aloitti esiintymisen jälleen vuonna 2000. Hänen comeback-kappaleensa ”Sateenkaari ja tähdet” oli menestys.


title: Tiina Räsänen

text: Tiina Räsänen oli naimisissa vuoden 1999 tangokuninkaan Petri Hervannon kanssa. Suhde päättyi eroon vuonna 2008, mutta vuoden erossa olon jälkeen he palasivat yhteen.


title: Jari

text: Jari tarkoittaa seuraavia:


title: Kristian Meurman

text: Kristian Meurman (s. 6. marraskuuta 1979 Espoo) on suomalainen laulaja vuoden 2007 "Idols"-laulukilpailusta. Meurman pääsi jatkoon viidennestä semifinaalista 75 prosentin äänimäärällä ennen toiseksi jäänyttä Ruslanas Kirilkinasta. Meurman esitti ensimmäisessä finaalissa Vesa-Matti Loirin tunnetuksi tekemän, Eino Leinon runoon sävelletyn laulun ”Lapin kesä”. Hän putosi neljännessä finaalissa sijoittuen kilpailussa neljänneksi.


title: Kristian Meurman

text: Meurmanilla on myös rock-yhtye Agathon's Legacy, joka on julkaissut vuonna 2004 omakustanne-CD-singlen nimeltä "Everyman / Tears for You".


title: Kristian Meurman

text: Meurman on opiskellut valtiotieteitä Helsingin yliopistossa ja kauppatieteitä Svenska Handelshögskolanissa. Meurmanin isä on kovakudos- ja infektiosairauksien professori Jukka H. Meurman. Meurman oli naimisissa Mikaela Meurmanin kanssa vuosina 2009-2014 ja heillä on 2011 syntynyt tytär.


title: Kristian Meurman

text: Meurmanin esikoisalbumi "Ensiaskeleet" julkaistiin 6. kesäkuuta 2007, ja se nousi virallisen albumilistan toiselle sijalle. 21. kesäkuuta 2007 "Ensiaskeleet"-levy myi kultaa ylittäen 15 000 kappaleen rajan.


title: Kristian Meurman

text: Meurman osallistui Euroviisujen 2008 Suomen karsintoihin kappaleella "Jos en sua saa" ja pääsi finaaliin. Meurmanin kokonaan kirjoittama kappale julkaistiin myös "Läpi yön" -albumilla, jolle hän on tehnyt yhteensä neljä kappaletta.


title: Kristian Meurman

text: Kristian Meurman on kertonut avoimesti julkisuudessa kärsineensä kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstästä. Mielenterveyden keskusliitto on nimennyt hänet Hyvän mielen lähettilääksi 2011.


title: Kristian Meurman

text: Meurman on sittemmin vetäytynyt pois julkisuudesta ja pitänyt omaa kahvilaa.


title: Kristian Meurman

text: Hän oli vuonna 2008 RKP:n kunnallisvaaliehdokkaana Espoossa. Kuntavaaleissa 2017 Meurman pyrki Espoon kaupunginvaltuustoon kokoomuksen riveistä. Hän sai 240 ääntä, jotka riittivät varasijaan.


title: Tuomas Kuparinen

text: Tuomas Kuparinen (s. 7. elokuuta 1979 Lahti) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Tuomas Kuparinen

text: Kuparinen on FC Kuusysin kasvatti. Hän pelasi Veikkausliigassa yhdentoista kauden ajan, edustaen FC Lahtea 1999–2000, Myllykosken Palloa 2001–2008 ja Kuopion Palloseuraa 2009. Kuparinen esiintyi urallaan yhteensä 224 pääsarjaottelussa ja teki niissä 21 maalia. Kaudella 2010 hän edusti Ykkösessä pelannutta FC KooTeePeetä.


title: Torjuntavoitto

text: Torjuntavoitto on termi, jolla kuvataan taistelua tai sotaa, joka muodollisesti on hävitty, mutta jolla on estetty viholliselta sen tavoitteeseen pääsy. Kuuluisia torjuntavoittoja ovat muun muassa Thermopylain taistelu, Sinimäen taistelu sekä jatkosodan Talin–Ihantalan taistelu.


title: Torjuntavoitto

text: Sodankäynnin ulkopuolella termiä käytetään politiikassa ja liike-elämässä kuvaamaan oletetun tappion välttämistä. Esimerkiksi Hollannin vaalituloksen selvittyä, asiasta kirjoitettaessa termiä käytettiin.


title: Lapuan Ponnistus

text: Lapuan Ponnistus-90 ry (LaPo-90) on vuonna 1910 perustettu urheilun yleisseura, joka tulee Etelä-Pohjanmaalta Lapuan kaupungista. Seura oli perustamassa 1919 Työväen Urheiluliittoa (TUL).


title: Lapuan Ponnistus

text: Ponnistus oli varhaisvuosinaan ensisijaisesti painiseura, jossa oli monta hyvää painijaa.Ylivoimaisin kasvateista oli painija Lauri Koskela, joka myöhemmin siirryttyään naapuriseura Lapuan Virkiän riveihin osallistui Olympialaisiin voittaen siellä olympiakultaa. Seura lakkautettiin Lapuan liikkeen aikana oikeuden päätöksellä 2. joulukuuta 1930.


title: Lapuan Ponnistus

text: Alkuvuonna 1930, lakkautetun urheiluseuran toimijat perustivat Lapuan Työväen Urheilijat -nimisen seuran, joka oli jatkoa Ponnistuksen toiminnalle.Vuonna 1990 seura lähti tehostamaan toimintaansa mm. ottamalla jälleen käyttöön alkuperäisen nimensä.Vuosikymmenten ajan seuran pääpaino on ollut jalkapallossa. 31. heinäkuuta 2010 seura vietti 80-vuotisjuhlia.


title: Lapuan Ponnistus

text: Seurassa toimii seitsemän jaostoa:Jalkapallo tuli seuran ohjelmaan vuonna 1948. Vuosien ajan seuran edustusjoukkue pelasi SPL:n Vaasan piirin 4. ja 5. divisioonia, kunnes nousi kaudelle 2002 ensimmäistä kertaa pelaamaan 3.divisioonaan. Visiitti jäi kuitenkin yhden kauden mittaiseksi ja paluu alemmalle sarjatasolle oli tosiasia. Edustusjoukkue nousi takaisin 3. divisioonaan kauden 2004 päätteeksi ja pelasi kaudet 2005-2006 sarjaa. Kauden 2007 edustusjoukkue pelasi 4. divisioonaa ja kauden loputtua joukkue putosi sarjaporrasta alemmaksi 5. divisioonaan kaudeksi 2008.Kaudella 2016 edustusjoukkue pelaa piirin 4. divisioonaa.


title: Lapuan Ponnistus

text: Harrastajia seurassa on tällä hetkellä noin 100,jakautuen edustusjoukkueen,reservijoukkueen sekä juniorijoukkueiden kesken. Juniorijoukkueet osallistuvat SPL:n Vaasan piirin piirisarjoihin. Seura toimii useiden seurojen tavoin ns.kasvattajaseurana, jonka kautta pelaajia siirtyy mm. korkeimmille sarjatasoille muihin joukkueisiin.


title: Lapuan Ponnistus

text: Syyskuussa 2009 seurassa aloitettiin futsalin harrastustoiminta aikuisille sekä junioreille. Futsalin edustusjoukkue osallistui kaudella 2010-2011 piirin 3. divisioonaan sekä Suomen Cupiin. Joukkue etenikin Cupissa kahdeksan parhaan joukkoon, mutta hävisi liigajoukkue GFT:lle 10–0.


title: Lapuan Ponnistus

text: Kausi 2011-2012 pelattiin edustusjoukkueen osalta sarjaporrasta ylempänä 2. divisioonassa joka käynnistyi loka-marraskuussa. Nousijajoukkeen kausi onnistui erinomaisesti ja joukkue voittikin Vaasan ja Keski-Pohjanmaan piirin yhteisen 2. divisioonan ja selviytyi karsimaan paikasta ykkösdivisioonaan, jossa se voitti kaksiosaisessa karsintaottelussa raahelaisen AS Moonin vieraissa maalein 4-6 sekä kotiottelussaan maalein 4-1. Edustusjoukkue pelasi kaudella 2012-13 valtakunnallista Futsal Ykköstä sijoittuen sarjassa sijalle 8 ja varmistaen sarjapaikan myös kaudelle 2013-14. Futsal edustusjoukkue pelasi myös kaudet 2014-15 sekä 2015-16 Futsal Ykköstä. Kaudeksi 2015-16 joukkue tippui 2.divisioonaan.


title: Lapuan Ponnistus

text: Seuran kakkosjoukkue osallistui kaudella 2014-15 sekä 2015-16 piirin 4.divisioonaan.


title: Lapuan Ponnistus

text: Kaudella 2017-2018 P17 joukkue oli SM-turnauksessa kolmas.


title: Lapuan Ponnistus

text: Marraskuun alussa 2009 seurassa aloitettiin shakinpelaamiseen keskittyvä harrastustoiminta. Alkuinnostuksen jälkeen lajin innostus hiipui ja toiminta jäi tauolle.


title: Lapuan Ponnistus

text: Syksyllä 2010 seuran toimintaan tuli mukaan myös voimailuun keskittyvä harrastus-ja kilpatoiminta. Aloituskaudella seura saavutti toistovoimapunnerruksen SM-kilpailuissa sarjassa miehet 65 kg SM-hopeaa sekä maksimi voimapunnerruksen SM-kilpailuissa samoin SM-hopeaa sarjassa miehet 65 kg. Kaudella 2012 -2015 on tullut useita SM- mitaleita. Lisäksi kaudella 2014 ja 2015 seuraan tuli junioreiden MM-kulta klassisesta voimanostosta.


title: Lapuan Ponnistus

text: Seurassa on harrastustoimintaa myös keilailussa.


title: Lapuan Ponnistus

text: Seura omistaa tapahtuma ja tanssilava Ritamäen lavan jossa se järjestetään vuoden aikana useita tapahtumia kuten tansseja, rock-ja musiikkitapahtumia, huutokauppoja, kirppiksiä, myyjäisiä sekä erilaisia näyttelyitä. Seura on vuokrannut tanssilavaan jo vuosien ajan häiden, syntymäpäivien ja perhejuhlien sekä muiden tapahtumien pitoon. Lapuan Ponnistuksen omistama tanssilava rakennettiin pääosin talkootyönä työväenyhdistyksen toimesta vuonna 1947. Aikakirjojen mukaan juhannuksena 1947 tanssittiin jo avajaistansseja ja väkeä riitti.Seura oli mukana alusta asti osakkaana. Vuonna 1956 lava siirtyi kokonaan seuran omistukseen osakkeiden oston myötä. Lavan suosio oli huipussaan 70-luvulla. Vielä 80-luvun lopulla tanssittiin lähes 20 tanssit kaudessa.


title: Lapuan Ponnistus

text: Yksi suosituimmista tapahtumista lavalla on vuosittain alkukesästä järjestettävä Ritafest musiikkifestivaali. Ritafestin esiintyjät vuonna 2011 olivat Telaketju feat., Cat Cat, Rolls, Esko Nummisuutari feat., Juha Matti ja Vares Band. Vuonna 2012 festivaalilla esiintyivät Esko Nummisuutari, Rolls, Varesband, Coveron sekä Telaketju, jonka solisteina vierailivat 2011 Idols-voittaja Martti Saarinen sekä tuore Elonkerjuu-orkesterin solisti, lapualainen Juha Lagström. Vuonna 2016 Ritafestillä esiintyivät mm. "Telaketju feat Olli Lindholm, The Rolls feat. Ile Kallio, Esko Nummisuutari, Eeva´s Problem, Takamaa & Haavisto Duo."


title: Mitsubishi Space Wagon

text: Mitsubishi Space Wagon on japanilaisen Mitsubishi Motorsin vuosina 1983–2002 valmistama tila-auto. Se oli yksi maailman ensimmäisistä tila-autoista. Space Wagon oli muita varhaisia tila-autoja pienempi. Japanissa auto tunnetaan nimellä Mitsubishi Chariot. Space Wagonissa oli yleensä 6 paikkaa, suomen tuontimallissa 7, enin osa muunnettiin pakettiautoiksi kattokorotuksella..


title: Mitsubishi Space Wagon

text: Ensimmäisen sukupolven Space Wagonin tekniikka perustui Mitsubishi Trediaan.


title: Mitsubishi Space Wagon

text: Moottorivaihtoehdot Suomessa:


title: Deti

text: Deti ( ’lapset’) on venäläinen rock-yhtye, jonka perustivat Roman Kaporin ja Pjotr Strukov Leningradissa 1987. Yhtye oli erittäin suosittu Neuvostoliitossa 1980-luvun lopulla.


title: Deti

text: Roman Kaporin soitti useissa eri kokoonpanoissa (Mifi, Kometa, LMR) Leningradissa 1980-luvun alussa. 1980–1982 hän harjoitteli akustisen folkyhtyeen Poseštšenijen (myöhemmin Katarsis) kanssa, jossa kitaraa soitti Pjotr Strukov. Lokakuussa 1985 Kaporin liittyi LMR-yhtyeeseen, johon 1986 kosketinsoittajaksi tuli Igor Rudik. LMR hajosi kuitenkin 1987, jonka jälkeen Kaporin päätti äänittää kokoelman omia laulujaan, jota projektia varten hän kutsui Strukovin ja Rudikin työskentelemään kanssaan. Strukovillakin oli joukko kappaleita valmiina. Tästä syntyi sittemmin Deti-yhtyeen ydinjoukko, joka keväällä 1987 julkaisi magizdatina esikoisalbuminsa "Кесарево сечение" ().


title: Deti

text: Deti sai tulikasteensa lavalla 30. lokakuuta 1987, kun se esiintyi Patriarhalnaja Vystavkan 10-vuotisjuhlissa Leningradin nuorisopalatsissa. Yhtye liittyi rock-klubiin ja esiintyi sen kuudensilla rock-festivaaleilla 1988. Detin suosio lähti hurjaan nousuun. Yhtye esiintyi maan suurimmilla areenoilla, kuten Lužnikissa Interchance-tapahtumassa 1989, ja yhtyeen musiikkivideota "Все, я сказал" esitettiin valtakunnallisessa televisiossa.


title: Deti

text: Maaliskuussa 1989 yhtye äänitti toisen albuminsa "Дети" (Deti ) Moskovassa Sintezin studiossa. Seuraavana vuonna äänitys julkaistiin valtiollisella levymerkillä Melodiya. Deti keikkaili laajasti kotimaassaan ja Alankomaissa, sekä Ranskassa. Suosionsa huipulla yhtye kuitenkin hajosi 1991, mihin pääsyynä oli johtohahmon Kaporinin henkilökohtaiset ongelmat.


title: Deti

text: Deti oli parhaimmillaan lavalla. Yhtyeen lapsekas pukeutuminen ja yhtäältä humoristiset, toisaalta allegoriset sanoitukset erottivat heidät aikalaisistaan. Detin musiikissa voidaan havaita vaikutteita Beatlesilta ja muilta mersey-beat -yhtyeiltä, mutta kokonaisuus on sidoksissa aikaansa Neuvostoliiton viimeisinä vuosina. Deti oli nimensä mukaisesti avoimen naivistinen musikaalisesti ja lavaesiintyjänä.


title: Deti

text: Yhtyeen suurin hitti oli "Все, я сказал". Muita suuren suosion saaneita kappaleita ovat "Три аккорда", "Кто это сделал", "B-A-C-H" ja "Могилки".


title: Deti

text: "Три аккорда" () on vuoden 2000 uusintapainos yhtyeen 1990 Melodiya-levymerkillä julkaisemasta albumista "Дети". Kansikuvaan on lisätty tässä painoksessa graffitia, ja levyllä on bonus-raitoina Interchance-festivaalilla äänitettyä materiaalia ja kaksi musiikkivideota.


title: Deti

text: "1st Music Festival in Moscow Live" sisältää Detiltä kaksi Lužnikin stadionilla 26. huhtikuuta 1989 äänitettyä kappaletta: "Окоп" ja "Три аккорда" (äänitys: Bernard Pujol).


title: Tuotekehitys

text: Tuotekehitys (tuotteen luominen) on toiminta tai prosessi yrityksessä, jolla pyritään saamaan markkinoille uusia tuotteita tai parannuksia nykyisiin tuotteisiin. Sillä tarkoitetaan tutkimustulosten ja kokemusten kautta saadun tiedon käyttämistä menetelmien ja järjestelmien parantamiseksi. Tuotekehitysprosessi muuttaa markkinatarpeet ja tekniset mahdollisuudet myytäviksi tuotteiksi.


title: Tuotekehitys

text: Perinteisesti tuotekehitys on kohdistunut valmistettaviin esineisiin, mutta sanaa käytetään nykyään myös ohjelmistoista, palvelutuotteista, rahamarkkinoiden instrumenteista ja jopa julkisista palveluista. Tuotekehityksen tavoitteena on tuottaa nopeasti, ja taloudellisesti uusia, asiakkaiden tarpeet täyttäviä kilpailukykyisiä tuotteita, huomioiden markkinatilanteen.


title: Tuotekehitys

text: Suuremmissa yrityksissä tuotekehityksestä vastaa erillinen osasto. Tuotekehitykseen ohjattujen menojen osuus koko yrityksen liikevaihdosta vaihtelee suuresti. Perinteisillä teollisuusaloilla, kuten puunjalostuksessa, tuotekehityksen osuus on muutamia prosentteja liikevaihdosta, kun voimakkaasti kasvavilla uusilla aloilla saattaa tuotekehityksen kustannukset olla jopa puolet liikevaihdosta.


title: Tuotekehitys

text: Tuotekehityksessä tuotetta katsotaan laajemmasta näkökulmasta, jolloin itse teknisen tuotteen tai palvelun lisäksi päätetään myös seuraavista asioista:


title: Tuotekehitys

text: Tuotteistaminen on tuotekehitystä, jossa useimmiten on taustalla jo jollekin asiakkaalle tehty räätälöity laite tai ohjelma. Tällä huomataan olevan laajempaa tarvetta ja siitä kehitetään oma tuotteensa tuotteistamalla sekä tuote itse että sen tuotepaketti, ja sen tuotetuki.


title: Tuotekehitys

text: Uusi tuote voi asemoitua eri tavoilla yrityksen toimintaan tai markkinoille. Tuote voi olla yrityksen kannalta vanhasta uusi versio, samaan toimintoon tuleva uusi tekninen ratkaisu (esimerkiksi digitaalinen ratkaisu korvaa vanhan analogisen) tai tuote voi olla kokonaan uusi myös käyttötarkoitukseltaan. Markkinoiden näkökulmasta tuote voi olla täysin uusi eikä sillä ole kilpailijoita. Suurin osa uusista tuotteista on versioita vanhoista.


title: Tuotekehitys

text: Tuotekehitys toteutetaan usein projektina, jolloin projektinhallinta on yksi tärkeimmistä tuotekehityksen osaamisalueista teknisen osaamisen lisäksi. Tuotekehitysprojekti muuntaa markkinatarpeet ja tekniset mahdollisuudet myytäviksi tuotteiksi, ja se voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin: Yllä esitetyn jaottelun lisäksi lukuisat kirjat ja artikkelit tarjoavat omaa jaotteluansa. Esimerkiksi Cooper, joka tunnetaan tästä Stage-Gate (TM) mallistaan, jaottelee tuotekehityksen seuraaviin vaiheisiin: sisällön määrittely, liiketoimintasuunnitelman laatiminen, kehittäminen, testaus ja validointi sekä lanseeraus. Scoping, Building Business Case, Development, Testing and Validation, Launch.


title: Tuotekehitys

text: Tuotteen elinkaaressa tuotekehitysvaihe päättyy tuotteen viemiseen markkinoille. Usein uuden tuotteen markkinointi alkaa jo siinä vaiheessa, kun tuotteen prototyyppi on valmistunut ja tuotannon alkamiselle on saatu vahvistettua aikataulu.


title: Tuotekehitys

text: Useimpiin tuotteisiin tehdään vielä niiden elinaikana muutoksia johtuen esimerkiksi jonkin komponentin saatavuuden loppumisesta tai jonkin komponentin laatu on osoittautunut luvattua huonommaksi. Tärkeätä on että tuotteen elinkaaren vaiheet on huomioitu tuottolaskelmissa, ja että jo tuotekehityksen aikana mietitään kuinka voidaan varmistaa hyvä tuottavuus koko tuotteen elinkaaren ajan.


title: Tuotekehitys

text: Edellä tuotekehitysprosessia kuvattiin peräkkäisinä tapahtuvina prosessivaiheina, mitä se itse asiassa harvoin on. Käytännössä tuotekehitysprosessissa on aina päävaiheiden välissä ja joskus useamminkin katselmuksia, joissa tehdään kriittisiä analyysejä projektin jatkamisesta (Stage-Gate (Cooper) malli), sillä tuotekehityksen eri vaiheissa tulee varmentaa että tuote täyttää asiakkaan vaatimukset. Suunnitteluvaiheita voidaan edetä myös iteratiivisesti, jos jossakin vaiheessa löytyy ratkaisematon ongelma.


title: Tuotekehitys

text: Erilaisia referenssimalleja tuotekehitykseen tarjoavat sekä standardit että projektinhallintaorganisaatiot. Ohjelmistokehityksen tunnetuin referenssimalli on CMMI. Suunnitteluvaihetta pyritään jatkuvasti nopeuttamaan, jotta tuote saataisiin mahdollisimman nopeasti markkinoille. Tuotekehitysvaiheessa uuteen tuotteeseen sitoutuu vain rahaa ja tuotteen myöhästyminen markkinoilta voi kadottaa osan markkinoista.


title: Tuotekehitys

text: Jotta uusia ideoita ei heti siirtyisi kilpailijoiden tuotteisiin, nämä voidaan patentoida tai suojata tuotemerkillä tai vastaavilla lain tarjoamilla keinoilla.


title: Tuotekehitys

text: Projekti- ja prosessinäkökulman lisäksi tuotekehitystä voidaan käsitellä yrityksen näkökulmasta. Yrityksen johto tekee päätöksiä, joilla strategiat suunnitellaan ja tuotekehitystoiminta resurssoidaan ja sille asetetaan tavoitteita. Tyypillisesti luodaan sekä teknologia että tuotestrategia, joiden pohjalta voidaan tehdä ratkaisuja siitä minkälaisia tuotekehitysprojekteja käynnistetään. Tuotestrategia kertoo millaisia tuotteita kehitetään, ja miten uusi teknologia otetaan käyttöön. Teknologiastrategia kertoo miten eri teknologioita hyödynnetään tuotteissa.


title: Tuotekehitys

text: Yritys voi toimia joko teknologiaorientoituneesti tai markkinaorientoituneesti. Markkinoiden ja teknologioiden liittyvän ymmärryksen lisäksi tuotekehitykseen vaikuttaa myös lainsäädäntö, esimerkiksi verotus ja ympäristöön liittyvät lait.


title: Tuotekehitys

text: Suurten yritysten tuotekehitys on verkottunut maailman laajuisiksi toiminnoiksi (hajautettu tuotekehitys, globaali tuotekehitys). Tällainen toimintatapa on siirtymässä entistä pienempiin yrityksiin. Tuotekehitys koostuu moduuleista, joita kehitetään eri yrityksissä tai maissa - ja usein apuna käytetään yliopistoja ja muita tutkimuslaitoksia. Tällaisen tuotekehitysympäristön hallinta vaatii kokonaisuuksien hallintaa, ja kansainvälistä osaamista (eri kulttuurit ja viestintä). Verkostumisen lisäksi tuotekehitystä tehdään rinnakkaissuunnittelun avulla pyrkien mahdollisimman lyhyeen tuotekehitysaikaan. Eri toimintoja tehdään siis yhtä aikaa eri paikoissa.


title: Tang Jiaxuan

text: Tang Jiaxuan (s. 17. tammikuuta 1938 Shanghai) oli Kiinan ulkoasiainministeri vuosina 1998–2003. Uransa alussa hän palveli monissa eri tehävissä Japanissa. Hänestä tuli apulaisulkoasiainministeri 1991. Ulkoasiainministerin tehtävän jätettyään hän jatkoi palvelustaan Kiinan kansantasavallan valtioneuvostossa.


title: Thyestes

text: Thyestes oli kreikkalaisessa mytologiassa Olympian kuninkaan Pelopsin ja Hippodameian poika. Hänellä oli lapset Pelopeia ja Aigisthos. Hänen veljensä Atreus tappoi Thyesteen lapset.


title: Thyestes

text: Thyestes ja hänen kaksoisveljensä Atreus olivat heidän isänsä karkottamina maanpaossa heidän surmattuaan velipuolensa Khrysippoksen havitellessaan Olympian valtaistuinta. He saivat suojapaikan Mykenestä, jossa he kohosivat valtaan kuningas Eurystheuksen, joka oli taistelemassa herakleideja vastaan, poissa ollessa. Eurystheus oli tarkoittanut heidän hallintonsa väliaikaiseksi ratkaisuksi, mutta siitä tuli pysyvä hänen kuoltuaan taistelussa.


title: Thyestes

text: Atreus vannoi uhraavansa parhaan lampaansa Artemiille, mutta etsiessään sitä laumastaan hän huomasi joukossa kultaisen lampaan. Hän laiminlöi lupauksensa, kuristi lampaan ja säilöi sen laatikkoon, mutta hänen vaimonsa Aerope, joka oli viehtynyt hänen veljeensä, antokin sen Thyesteelle. Mykeneläisten saatua ennustuksen, joka kehotti heitä valitsemaan itselleen pelopidin kuninkaaksi, he kutsuivat Atreuksen ja Thyesteen. Kun he keskustelivat valtakunnasta, Thyestes julisti kansalle, että valtakunnan tulisi kuulua hänelle, jolla on kultainen lammas, ja kun Atreus tähän suostui, Thyestes tuotti lampaan nähtäväksi ja julistettiin kuninkaaksi.


title: Thyestes

text: Zeus lähetti kuitenkin Hermeen ja käski Atreusta vaatimaan Thyesteeltä, että hänet kruunattaisiin kuninkaaksi, jos aurinko kulkisi vastapäivään. Thyesteen suostuttua Zeus saattoi auringon laskemaan itään ja niin Atreus sai vallan takaisin, jonka jälkeen hän karkotti Thyesteen maasta.


title: Thyestes

text: Atreuksen saatua tietoonsa Thyesteen aviorikkomuksen hän pyysi Thyesteen vieraakseen teeskennellen ystävyyttään, mutta tappoikin veljensä pojat ja tarjosi heidän lihaansa valmistettuna Thyesteelle kuitenkin säästäen kaikki raajat. Kun Thyestes oli nauttinut ateriansa, Atreus näytti hänelle säästämänsä raajat ja karkotti tämän uudelleen maasta.


title: Thyestes

text: Thyesteen etsiessä keinoja kostaa veljelleen, hän sai oraakkelilta tiedon, että hän voisi saada kostonsa, jos hän saisi pojan oman tyttärensä kanssa. Hän saikin Aigisthoksen tyttärensä kanssa, mutta tämän äiti hylkäsi lapsensa häveten tekoaan. Paimen löysi lapsen ja antoi tämän Atreukselle, joka kasvatti poikaa omanaan. Aigisthoksen vartuttua mieheksi Thyestes paljasti hänelle olevansa sekä tämän isä että isoisä, ja että Atreus on hänen setänsä, jolloin Aigisthos tappoi Atreuksen.


title: Thyestes

text: Thyestes palasi jälleen valtaan, mutta Atreuksen pojat Agamemnonin ja Menelaoksen pelasti heidän hoitajansa Sikyonin. Spartan kuningas Tyndareus haetti Atreuksen pojat luokseen, ja yhdessä he ajoivat Thyesteen jälleen pois. Tyndareus antoi heille tyttärensä vaimoiksi, Klytaimnestra Agamemnonille ja Helenan Menelaokselle, joka peri valtaistuimen Tyndareuksen kuoltua.


title: Omega (yhtye)

text: Omega on liettualainen yhtye. Yhtyeen Nerealiai-levyllä on laulajana Ruslanas Kirilkinas, joka muutti Suomeen vuonna 2006.


title: Itä-Turkestanin itsenäisyysliike

text: Itä-Turkestanin itsenäisyysliike on uiguurien asuttaman, Kiinan kansantasavaltaan kuuluvan Itä-Turkestanin eli Sinkiangin autonomisen maakunnan itsenäisyyttä ajavista liikkeistä käytetty yhteisnimitys. Näitä liikkeitä ovat Itä-Turkestanin islamilainen liike ETIM ja Turkestanin islaminen puolue TIP. Joidenkin liikkeitä kannattavien ryhmien toimintamuodot ovat väkivaltaisia.


title: Itä-Turkestanin itsenäisyysliike

text: Kiinan hallintoon kohdistuu monimuotoista poliittista liikehdintää Sinkiangin alueella. Rauhanomaisen toisinajattelun lisäksi siihen katsotaan sisältyvän myös terrorismia. Liikehdinnän perimmäisenä tavoitteena saattaa olla Itä-Turkestanin muodostaminen Kiinan kansantasavallasta irtautuneeksi itsenäiseksi valtioksi. Uiguurit ovat islaminuskoinen ja turkinsukuista kieltä puhuva kansa.


title: Itä-Turkestanin itsenäisyysliike

text: Useimmat uutiset alueelta kertovat Kiinan keskushallinnon harjoittamasta voimakkaasta sorrosta, ja samaa kertovat muun muassa Amnesty International ja Human Rights Watch. Keskushallinto pelkää islamilaisen kansan pyrkivän irti emä-Kiinasta. Riippumaton tiedonvälitys alueen tapahtumista on rajoitettua. Toisaalta aktivistienkin otteet ovat koventuneet, ja sekä Yhdysvallat että YK ovat luokitelleet ETIM:in terroristijärjestöksi. Kiinan viranomaiset ovat epäilleet julkisesti aktivisteja mellakoiden järjestämisestä, salamurhista, aseiden salakuljettamisesta, sadoista pommiräjäytyksistä sekä linja-autojen räjäyttämisistä Pekingissä ja Wuhanissa. Pakistanin tiedustelupalvelua ISI:tä epäillään uiguurien aseellisen koulutuksen tukemisesta.


title: Itä-Turkestanin itsenäisyysliike

text: Kansan vapautusarmeija järjesti elokuussa 2001 Kangsharissa paraatin, jossa esiteltiin myös sotilaallista kalustoa. Päivällä järjestetyn paraatin seuraamiseksi myönnettiin työpaikoilta vapaata. Kiinan kansantasavallan ulkoasiainministeri Tang Jiaxuan epäili lokakuussa 2001 julkisesti uiguuriaktivisteja yhteyksistä Osama bin Ladenin johtamaan al-Qaida-järjestöön Afganistanissa.


title: Itä-Turkestanin itsenäisyysliike

text: Yhdysvallat on kansainvälisen terrorin vastaisen sodan nimissä pitänyt 17 uiguuria Guantanamo Bayn vankileirillä. Kesällä 2009 neljä heistä vapautettiin. Vankileiriltä aiemmin vapautuneita uiguureja Yhdysvallat pyrki sijoittamaan myös Euroopan unioniin, muun muassa Suomeen. Kun suunnitelma ei toteutunut, miehet päätyivät Albaniaan, koska eivät katsoneet pystyvänsä palaamaan aikaisemman terroriepäilyn vuoksi enää Kiinan kansantasavaltaan.


title: Itä-Turkestanin itsenäisyysliike

text: Kesäkuun lopulla 2009 puhjenneita levottomuuksia pidetään vakavimpina pitkiin aikoihin, ja Kiina syyttää väkivallan lietsomisesta ulkomailla toimivia uiguurijärjestöjä.


title: Atreus

text: Atreus () oli kreikkalaisessa mytologiassa Mykenen kuningas ja Olympian kuninkaan Pelopsin ja Hippodameian poika. Hänellä oli lapset Agamemnon ja Menelaos, jotka kollektiivisesti tunnetaan atreideina. Atreus ja hänen kaksoisveljensä Thyestes olivat isänsä karkottamina maanpaossa surmattuaan velipuolensa Khrysippoksen havitellessaan Olympian valtaistuinta. He saivat suojapaikan Mykenestä ja kohosivat siellä valtaan kuningas Eurystheuksen ollessa poissa taistelemassa herakleideja vastaan. Eurystheus oli tarkoittanut heidän hallintonsa väliaikaiseksi ratkaisuksi, mutta siitä tuli pysyvä hänen kuoltuaan taistelussa.


title: Atreus

text: Atreus vannoi uhraavansa parhaan lampaansa Artemiille, mutta etsiessään sitä laumastaan hän huomasi joukossa kultaisen lampaan. Hän laiminlöi lupauksensa, kuristi lampaan ja säilöi sen laatikkoon, mutta hänen vaimonsa Aerope, joka oli viehtynyt hänen veljeensä, antoikin sen Thyesteelle. Mykeneläisten saatua ennustuksen, joka kehotti heitä valitsemaan itselleen pelopidin kuninkaaksi, he kutsuivat Atreuksen ja Thyesteen. Kun he keskustelivat valtakunnasta, Thyestes julisti kansalle, että valtakunnan tulisi kuulua hänelle, jolla on kultainen lammas, ja kun Atreus tähän suostui, Thyestes tuotti lampaan nähtäväksi ja julistettiin kuninkaaksi.


title: Atreus

text: Zeus lähetti kuitenkin Hermeen ja käski Atreusta vaatimaan Thyesteeltä, että hänet kruunataan kuninkaaksi, jos aurinko kulkisi vastapäivään. Thyesteen suostuttua Zeus saattoi auringon laskemaan itään, ja niin Atreus sai valtansa takaisin ja karkotti Thyesteen maasta.


title: Atreus

text: Atreuksen saatua tietoonsa Thyesteen aviorikkomuksen hän pyysi Thyesteen vieraakseen teeskennellen ystävyyttään, mutta tappoikin veljensä pojat ja tarjosi heidän lihaansa aterialla Thyesteelle mutta säästi kaikki raajat. Kun Thyestes oli nauttinut ateriansa, Atreus näytti hänelle säästämänsä raajat ja karkotti hänet uudelleen maasta.


title: Atreus

text: Kun Thyestes etsi keinoja kostaakseen veljelleen, hän kuuli oraakkelilta, että hän saisi kostaa, jos saisi pojan oman tyttärensä Pelopeian kanssa. Hän saikin Aigisthoksen tyttärensä kanssa, mutta tämän äiti hylkäsi lapsensa häveten tekoaan. Paimen löysi lapsen ja antoi tämän Atreukselle, joka kasvatti poikaa omanaan. Aigisthoksen vartuttua mieheksi Thyestes paljasti hänelle, että hän oli sekä tämän isä että isoisä ja että Atreus on hänen setänsä, ja Aigisthos tappoi Atreuksen.


title: Charente-Maritime

text: Charente-Maritime on Ranskan departementti numero 17. Se sijaitsee Länsi-Ranskassa, Atlantin rannikolla, Akvitania-Limousin-Poitou-Charentes'n hallintoalueella. Departementti on pinta-alaltaan 6 864 neliökilometriä ja asukasluvultaan 598 921 (vuonna 2006). Sen pääkaupunki on La Rochelle. Charente-Maritime on jaettu edelleen viiteen arrondissementtiin, 51 kantoniin ja 472 kuntaan.


title: Charente-Maritime

text: Charente-Inférieure oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Charente-Inférieuren nimi muutettiin Charente-Maritimeksi 1941.


title: Charente-Maritime

text: Departementista on viisi kylää päässyt Ranskan kauneimpien kylien järjestön Les Plus Beaux Villages de France jäseniksi: Ars-en-Ré, Brouage, La Flotte-en-Ré, Mornac-sur-Seudre ja Talmont-sur-Gironde.


title: Hormuzinsalmi

text: Hormuzinsalmi (persiaksi:تنگه هرمز—Tangeh-ye Hormoz, arabiaksi: مضيق هرمز—Maḍīq Hurmuz) on salmi, joka erottaa Persianlahden ja Omaninlahden toisistaan. Kansainvälisen hydrograafisen järjestön merialuejaon mukaan se on osa Persianlahtea. Salmi erottaa Arabian niemimaan muusta Aasiasta. Salmi sijaitsee Iranin ja Omanin, jossain määrin myös Iranin ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien liiton välissä. Salmi on kapeimmillaan noin 54 kilometriä leveä.


title: Hormuzinsalmi

text: Hormuzinsalmen läpi kulkevat Iranista, Irakista ja Kuwaitista sekä muista Persianlahden öljymaista tulevat tankkerit. Salmessa on kaksi tankkereiden kulkukäytävää. Salmen läpi kulkee noin 20 prosenttia maailman öljystä. Liikenne on 15 tankkeria/päivä. Siksi salmi on ollut kriisiaikoina strategisesti tärkeä. Hormuzinsalmen läpi on käyty jo vanhoina Kaksoisvirtainmaan Sumerin sivistyksen aikoina kauppaa. Iran on moneen otteeseen uhannut sulkea Hormuzin salmen, muttei ole tehnyt sitä, osin siitä syystä että sen omatkin öljykuljetukset kulkevat salmen kautta.


title: Hormuzinsalmi

text: Hormuzinsalmen pohjoisranta kuuluu Iraniin, kapeimman kohdan eteläranta Omanin Musandamin kuvernoraattiin. Hormuzinsalmi on kapeimmillaan 54 km leveä. Salmi voidaan teoriassa pyrkiä sulkemaan joko kokonaan tai osittain. Täysi sulkeminen estäisi öljykuljetukset salmen kautta, mikä vaikuttaisi paitsi Persianlahden maiden, myös öljyntuojamaiden talouselämään.


title: Hormuzinsalmi

text: Iran on riidellyt vuonna 1992 Arabiemiirikuntien liiton kanssa Abu Musan saaresta, jonka Iran valtasi 1971 kahden muun saaren mukana. Iran uhkasi Hormuzinsalmen sulkemisella useasti 1980-luvulla. Iran viittasi salmen sulkemiseen myös vuonna 1997 ja uudelleen vuonna 2008 vastavetona Iranin ydinkriisin aikana esillä olleelle mahdolliselle Israelin iskulle Iranin ydinlaitoksia vastaan. Iranin uhkaukseen vastattiin esimerkiksi, että maan puuttuminen öljykuljetuksiin tulkitaan Washingtonissa sotatoimena.


title: Hormuzinsalmi

text: Vuonna 2011 Iranin öljytulot olivat aiempaa suuremmat pakotteista huolimatta. Pakotteet kuitenkin heikensivät maan valuuttaa, joka haittasi merkittävästi tavallisen kansan elämää. Yhdysvaltain ja Iranin välisen kiistan kärjistyessä Iran uhkasi jälleen 2011 lopussa sulkea Hormuzinsalmen.. Syynä oli se, että EU uhkasi Irania öljykaupansaarrolla. Myös Yhdysvallat protestoi salmen sulkemisaikomuksia vastaan. Jännitys Persianlahdella nousi.


title: Vendée

text: Vendée on Ranskan departementti numero 85. Se sijaitsee Länsi-Ranskassa, Atlantin rannikolla, Pays de la Loiren hallintoalueella.


title: Vendée

text: Departementti on pinta-alaltaan 6 720 neliökilometriä ja asukasluvultaan 597 184 (vuonna 2011). Sen pääkaupunki on La Roche-sur-Yon. Vendée on jaettu edelleen kolmeen arrondissementtiin, 31 kantoniin ja 282 kuntaan.


title: Joe

text: Joe tarkoittaa seuraavia asioita


title: Jack Higgins

text: Jack Higgins (oikealta nimeltään Harry Patterson, 27. heinäkuuta 1929 Newcastle upon Tyne, Yhdistynyt kuningaskunta) on tunnettu jännityskirjailija. Hänen tunnetuin romaaninsa on "Kotka on laskeutunut" (engl. "The Eagle Has Landed").


title: Jack Higgins

text: Tunnettuja ovat myös "Myrskyvaroitus" ja "Siperian pohatta".


title: Jack Higgins

text: Paul Chavasse -sarja (kirjoitti nimellä Martin Fallon)


title: Jack Higgins

text: Nick Miller -sarja (kirjoittanut nimellä Harry Patterson)


title: Jack Higgins

text: Liam Devlin -sarja


title: Jack Higgins

text: Dougal Munro and Jack Carter -sarja


title: Jack Higgins

text: Sean Dillon -sarja


title: Jack Higgins

text: Rich and Jade -sarja (yhdessä Justin Richardsin kanssa)


title: Jack Higgins

text: Yksittäiset teokset


Bayingolinin mongolien autonominen prefektuuri (, , ) eli Bayingolin tai joskus Bayingol on autonominen prefektuuri Kiinan Sinkiangin uiguurien autonomisen alueen kaakkoisosassa. Prefektuurin pinta-ala on 472 472 neliökilometriä. Väkiluku vuonna 2010 oli 1,28 miljoonaa. Prefektuuri kattaa noin neljännesosaa Sinkiangin aluetta, ja se on Kiinan suurin prefektuuritason alue. Prefektuurin päähallintopaikka on Korla, joka sijaitsee linnuntietä noin 260 kilometriä Sinkiangin pääkaupunki Ürümqistä etelälounaaseen.


Bayingolinin mongolien autonominen prefektuuri perustettiin 14. heinäkuuta 1954 neljästä Karasharin pohjoispuolella sijainneesta piirikunnasta. Tuolloin mongoleja oli noin 35 % alueen asukkaista. Mao Zedongin suuren harppauksen aikaan vuonna 1960 alueen hallinnollinen keskus siirrettiin Korlan kaupunkiin. Samalla autonomiseen prefektuuriin liitettiin poliittisten syiden takia 425 000 neliökilometriä Tarimin altaan aluetta, joka oli lähes kokonaan uiguurien asuttamaa. Vuonna 1979 Korla liitettiin Kiinan rautatieverkkoon.


title: Bayingolinin mongolien autonominen prefektuuri

text: Piirikuntatasolla Bayingolinin autonominen prefektuuri jaetaan yhteen piirikuntatason kaupunkiin, seitsemään piirikuntaan, sekä yhteen autonomiseen piirikuntaan (numerointi kuten oheisessa kuvassa):


title: Vicky Love

text: Vicky Love on italialaisen poplaulaja Biagio Antonaccin yhdestoista albumi, joka ilmestyi 16. maaliskuuta 2007. Albumia edelsi siltä julkaistu single "Lascia stare".Viimeinen kappale sisaltää myös Antonaccin tervehdyksen sekä ylimääräisen kappaleen "Fotografia".


title: Päähallintopaikka

text: Päähallintopaikka on paikka, jota käytetään itsenäistä valtiota vähäisemmän hallintoalueen, kuten maakunnan, alueen, läänin, seudun tai piirin hallinnon keskuspaikasta. Valtioiden päähallintopaikka on pääkaupunki.


title: Päähallintopaikka

text: Suomessa nimitys päähallintopaikka otettiin käyttöön suurlääniuudistuksen yhteydessä, koska monet "läänien pääkaupungit" menettivät asemansa siirryttäessä suurlääneihin ja maakuntiin.


title: Anni Sumari

text: Anni Sumari (s. 16. elokuuta 1965 Helsinki) on suomalainen kirjailija, runoilija ja kääntäjä. Esikoisteos, novellikokoelma "Matkakertomuksia pimeästä", julkaistiin 1986. Sen jälkeen Sumari on julkaissut 12 muuta teosta, runokokoelmia ja romaanin "Junanäytelmä" vuonna 2001.


title: Anni Sumari

text: Anni Sumari valmistui 1991 yleisen kielitieteen ja tiedotusopin maisteriksi Helsingin yliopistosta. Hän on Kriittisen korkeakoulun kirjallisen ilmaisun opettaja vuodesta 1999. Sumari on ollut MUU ry:n jäsen vuodesta 1994. Aiemmin hän on toiminut mm. tiedotussihteerinä, viestintäsuunnittelijana ja free lance -kielentarkastajana.


title: Anni Sumari

text: Sumari on suomentanut muuan muassa Samuel Beckettin teoksia ja Ódinnin ratsun, johon on vapaasti suomennettu islantilaisiin Runo-Eddaan ja Proosa-Eddaan sisältyvät jumalmyytit.


title: Puumerkki

text: Puumerkki () on omistajaa tai asianosaista osoittava merkki, jota kirjoitustaidottomat ovat käyttäneet nimikirjoituksena tai allekirjoituksena. Nykykielessä sanaa käytetään myös väljemmin merkityksessä ”merkki” tai ”jälki”.


title: Puumerkki

text: Aikanaan erotettiin yksityiselle henkilölle kuuluvat puumerkit talolle kuuluvista. Talokohtaiset puumerkit kuuluivat taloon niin kiinteästi, että ne jäivät sille myös omistajan vaihtuessa. Sillä merkittiin irtainta omaisuutta, joka saattoi joutua vieraisiin käsiin tai sekaantua toisten talojen vastaavaan tarpeistoon. Talon tai tilan jakaantuessa siitä eronneet kehittivät oman merkkinsä lisäämällä kantatalon puumerkkiin uusia viivoja. Ne tehtiin muodoiltaan yksinkertaisiksi, jotta ne voitaisiin helposti raaputtaa tai vuolla puuhun.


title: Puumerkki

text: Puumerkkien käyttö yleistyi Suomessa 1500-luvulla. Kirjoitustaito alkoi yleistyä 1800-luvulla, minkä johdosta puumerkkejä ruvettiin käyttämään rinnakkain allekirjoitusten kanssa. Tuolloin oli tapana tehdä niistä koristeellisia, mutta 1900-luvun puolella tyyli vaihtui pelkistetymmäksi. Lopulta puumerkkien käyttö hiipui kokonaan 1950-luvulle tultaessa.


title: Puumerkki

text: Puumerkkejä esiintyy myös vaakunoissa.


title: Some Hearts

text: Some Hearts on yhdysvaltalaisen countrylaulajan Carrie Underwoodin debyyttialbumi. Se julkaistiin 15. marraskuuta vuonna 2005. Albumi on myynyt seitsenkertaiseen platinaan oikeuttavan määrän Yhdysvalloissa, ja kolminkertaiseen platinaan oikeuttavan määrän Kanadassa. * = Julkaistu myös singlenä


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Kämmekkäkasvien kasvatusta (katso kämmekkäkasvit) on harjoitettu maailmalla jo 2500 vuoden ajan, ja Euroopassakin on trooppisia lajeja kasvatettu jo 1700-luvulta lähtien


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Kiinassa on jo pitkään viljelty ainakin "Dendrobium"- ja "Cymbidium"-sukujen lajeja. Kauiten viljelyssä ollut laji lienee "Cymbidium goeringii", jota sanotaan kasvatetun ainakin 2500 vuoden ajan. Molempien sukujen lajit ovat yhä suuressa suosiossa niin Kiinassa kuin Japanissakin.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Euroopassa orkideoiden viljely alkoi Isossa-Britanniassa 1700-luvun puolivälissä. Tuon ajan britannialaisia kasvihuoneita on toisinaan kutsuttu "orkideoiden hautausmaaksi": niiden kuumankostean ilmaston uskottiin jäljittelevän trooppisten sademetsien olosuhteita, mutta kasvien hoidossa ei otettu huomioon sitä, että huomattava osa trooppisista kämmekkäkasveista kasvaa luonnossa viileämmillä vuoristoseuduilla, ja puiden rungolla kasvaessaan ne altistuvat erityisesti kuivina kausina ajoittaiselle kuivuudelle.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: 1800-luvun alun näyttävämmät orkidealöydöt, kuten legendaariseksi noussut "Cattleya labiata" (joka saapui Eurooppaan pakkausmateriaalina, mutta joka päätyi kuitenkin William Cattleyn kokoelmaan, missä se myös kasvatti suuret kukkansa), saivat aikaan valtavan "orkideakuumeen" sen ajan Euroopassa. 1800-luvun orkideametsästäjien usein traagiset tarinat ovat nykyään orkideaharrastajien hyvin tiedossa. Kun kämmekkäkasvien luonnollisia kasvupaikkoja alettiin paremmin ymmärtää, opittiin niiden kasvatusta vähitellen, ja 1800-luvun loppupuolelle tultaessa alettiin kasveja jopa pienessä määrin tuottamaan siemenestä. Kämmekkäkasvien siemenkasvatus on vaikeaa niiden tarvitseman sienijuuren vuoksi, mutta ennen nykyisten keinotekoisten siemenkasvatusmenetelmien kehitystä saatiin siemenet itämään emokasvin tyvelle kylvämällä.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Kämmekkäkasvit ovat usein herkästi keskenään risteytyviä. Johtuen kasvien erikoistumisesta eri pölyttäjiin, ei ristipölytyksen vaara luonnossa ole yleensä kovin suuri, minkä vuoksi siitepölyn itämiselle läheisen lajin luottipinnalla ei ole muodostunut esteitä.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Ensimmäiset risteymät kehitettiin 1800-luvun puolivälissä, ja sittemmin on rekisteröity jo yli 100 000 risteymää, joista monet ovat kahden tai useamman suvun välisiä.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Kämmekkäristeymien suuren määrän vuoksi poikkeaa niiden nimeäminen muiden kasvien nimeämisestä. Jokaiselle uudelle, rekisteröitävälle risteymälle on annettava nk. grex-nimi, josta ilmenee sen sukutaulu aina alkuperäisiin risteytyksessä käytettyihin lajeihin saakka. Lajike on kämmekkäkasveilla melko harvinainen käsite, sillä niiden kasvullinen lisääminen on hidasta. Joidenkin sukujen lajeja osataan kuitenkin nykyään lisätä tehokkaasti meriesteemilisäyksen avulla.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Grex-nimi kirjoitetaan lajikenimistä poiketen ilman yksinkertaisia heittomerkkejä, mutta lajikenimen tavoin sen jokaisen sanan tulee alkaa isolla alkukirjaimella, ja kirjainten tulee olla muutoin normaalin tekstin kaltaisia, esimerkiksi "Vuylstekeara" Cambria. Jos nimen perään kirjoitetaan lajikenimiä, tulisi nimestä esimerkiksi "Vuylstekeara" Cambria 'Blush'.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Erityisesti päällyskasveina luonnossa kasvavien lajien viljelyssä opittiin pian ottamaan huomioon näiden juurien suuri ilmantarve. Useimmat epifyyttiorkideat eivät siedä juurillaan pysyvää kosteutta, sillä ne ovat luonnossa sopeutuneet ajoittaiseen kuivumiseen. Niinpä nykyisin ehkäpä suosituin harrastajien käyttämä kasvualusta on paloiteltu puiden kaarna, joka lahoaa hitaasti, tarjoaa juurille riittävästi metabolismiin tarvittavaa ilmaa ja joka on suhteellisen steriiliä tuhoeläimistä. Usein kastelutarpeen vähentämiseksi lisätään kasvualustaan muitakin aineita, esimerkiksi sammalta. Puuhiilen puolestaan uskotaan lisäävän kasvualustan ikää, sillä se kestää tuoretta kaarnaa paremmin lahoamista.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Joskus käytetään kasvatusastioina puurimoista valmistettuja "orkideakoreja" tai reiällisiä ruukkuja, joiden tarkoituksena on lisätä kasvualusta ilmavuutta. Koska monien päällyskasviorkideoiden juuret kykenevät yhteyttämään, suositellaan joskus käytettäväksi valoa läpäiseviä ruukkuja. Tässä tapauksessa muoviruukkuja suositellaan usein lasiruukkujen sijaan, koska muoviruukut johtavat hitaammin lämpöä pois juuristosta.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Koska monet orkidealajit tulevat vuoristoseuduilta, joissa yöt voivat olla hyvinkin kylmiä ja päivät taas melko lämpimiä, tarvitsevat useimmat lajit hyvin kasvaakseen ja kukkiakseen selvän eron yö- ja päivälämpötilojen välillä. Juuristo kuitenkin kasvaa usein parhaiten lämpimissä olosuhteissa, minkä vuoksi kasteluvesi suositellaan lämmitettäväksi.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Monilla kämmekkälajeilla on hidaskasvuinen juuristo, jonka toipuminen kestää pitkään. Tästä syystä tulisi kyseisten lajien tarpeetonta istuttamista välttää. Useimmilla näistä lajeista nimittäin juuret tarttuvat kasvualustaansa tiukasti, ja saattavat tuhoutua kasvualustaa vaihtaessa.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Koska puiden rungoilla ravinteita on saatavana vain rajoitetusti, suositellaan käytettäväksi mahdollisimman puhdasta kasteluvettä, esimerkiksi sadevettä puhtailla alueilla. Ravinteita kasteluveteen lisätään usein vähemmän kuin monilla muilla huonekasveilla.


title: Kämmekkäkasvien kasvatus

text: Kämmekkäkasvien lisäämistä huoneoloissa pidetään vaikeana, joskin esimerkiksi jakamista tai versoihin ja kukkavarsiin kehittyviä pikkutaimia (keikejä) käytetään joskus uusien kasvien aikaansaamiseen.


title: Raudun taistelu

text: Raudun taistelu oli Suomen sisällissodan aikainen taistelu, joka käytiin Karjalan kannaksella sijainneessa Raudun pitäjässä 20. maaliskuuta – 5. huhtikuuta 1918. Pietarin läheisyyden vuoksi enemmistö punaisten puolella taisteluun osallistuneista joukoista oli venäläisiä. Valkoisten voittoon päättynyt Raudun taistelu oli Tampereen ja Viipurin taistelujen ohella yksi sisällissodan verisimmistä. Sen kaksi viimeistä päivää olivat koko sodan ankarimpia yhteenottoja kaikki rintamat mukaan lukien.


title: Raudun taistelu

text: Suomen sisällissodan taisteluista Raudun tekee erikoiseksi se, että siihen osallistui huomattavasti enemmän venäläisiä kuin millään muulla sodan rintamalla. Myös sisällissodan aikana kaatuneista venäläisistä lähes puolet kuoli nimenomaan Raudun rintamalla. Puna-armeijan sotilaita oli Raudussa enimmillään samaan aikaan noin 1 500, mikä oli yli puolet punaisen osapuolen kokonaisvahvuudesta. Bolševikkien Rautuun kohdistaman kiinnostuksen taustalla oli huoli Pietarin turvallisuudesta. Saksan ja Venäjän välinen aselepo oli päättynyt 18. helmikuuta eli kolme päivää ennen Rautuun tehtyä hyökkäystä. Neuvosto-Venäjän johto halusi sulkea vielä rakenteilla olleen Pietari–Hiitola-radan, jotta Suomen valkoisten kanssa läheisissä suhteissa olevat saksalaiset eivät pystyisi hyökkäämään sen kautta Pietariin. Venäläiset päättivät katkaista radan Suomen puolelta rajaa, jotta he saisivat myös Suomen punaiset mukaan puolustamaan Pietaria.


title: Raudun taistelu

text: Valkoisten puolelta taisteluihin osallistui suojeluskuntalaisia, jääkäreitä sekä kutsuntojen kautta värvättyjä asevelvollisia. Heidän vastassaan oli Suomen punakaartien ja puna-armeijan lisäksi myös Venäjältä saapuneita vapaaehtoisia vallankumouksellisia sekä Pietarin suomalaisen punakaartin miehiä. Paikallisia asukkaita kummallakaan puolella sotiminen ei sen sijaan pahemmin kiinnostanut. Rajaseudun asukkaina he olivat perinteisesti olleet kosketuksissa myös venäläisten kanssa, joten sota pelkästään haittasi rautulaisten elinkeinoja.


title: Raudun taistelu

text: Kiivaimmat Raudussa käydyt taistelut keskittyivät rakenteilla olevalle rautatieasemalle 4.–5. huhtikuuta. Asema oli tarkoitettu suureksi tulliasemaksi Pietarista Vaasaan johtavalle oikoradalle, jonka rakentaminen aloitettiin vuosikymmenen alussa. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä rakennustyöt olivat keskeytyneet, niin että Raudussa oli valmiina pari kilometriä pitkä asema-alue useine puolivalmiine tiilirakennuksineen. Ne tarjosivat asemalle linnoittautuneille punaisille hyvät puolustusasemat.


title: Raudun taistelu

text: Valkoisten Karjalan ryhmän ylipäällikkönä toimi jääkärimajuri Aarne Sihvo. Rautuun sijoitettujen suojeluskuntalaisten johtajana toimi aluksi insinööri Kyösti Kehvola, kunnes 8. maaliskuuta hänen tilalleen tuli jääkärikapteeni Evert Ekman ja viikon kuluttua edelleen Karjalan armeijakunnan 1. rykmenttiä komentanut ratsumestari Georg Elfvengren. Maaliskuun viimeisenä päivänä rintamalle saapui myös jääkärimajuri Lennart Oeschin johtama 8. jääkäripataljoona, joka oli kuitenkin alistettu Elfvengrenin komentoon.


title: Raudun taistelu

text: Punaisten hyökkäyksen alkaessa 20. helmikuuta Raudussa oli ainoastaan 85 suojeluskuntalaista, mutta päivää myöhemmin he saivat Antreasta vahvistuksekseen 300 miehen vahvuisen joukon. Viikon kuluttua valkoisia oli Raudussa noin 500. Maaliskuun 25. päivänä alkaneeseen valtausoperaatioon osallistui 2 000 valkoista.


title: Raudun taistelu

text: Valkoisilla oli pulaa miehistä ja he joutuivatkin turvautumaan myös asevelvollisuuslain mahdollistamiin kutsuntoihin. Tämäkään ei ollut helppoa, sillä valkoisten hallitseman alueen asevelvollisissa oli paljon punaisten sympatisoijia. Esimerkiksi Pohjois-Karjalasta värvätyistä miehistä yli 200 jouduttiin riisumaan aseista, kun he olivat junamatkan aikana laulaneet työväenlauluja ja lietsoneet kapinaa. Rintamalle saavuttuaan heidät määrättiin korjaamaan vaurioitunutta rautatiesiltaa. Miehistöluetteloihin oli jo lähtöpaikkakunnalla Nurmeksessa merkitty nimien perään joko P (”punikki”), PP (”paha punikki”) tai PPP (”pirun paha punikki”).


title: Raudun taistelu

text: Raudun aseman vallanneiden suomalaisten punakaartilaisten ylipäällikkönä oli aluksi Johan A. Palmu. Venäläista osastoa johti bolševikkivallankumouksellinen M. V. Prigorovski, joka ennen Rautuun saapumistaan oli toiminut Pietarin hallintorakennuksen Taurian palatsin komendanttina. Palmu syrjäytettiin tehtävästään kuitenkin jo 27. helmikuuta, jolloin uudeksi ylipäälliköksi nimitettiin Heikki Kaljunen. Hänen tilalleen tuli 13. maaliskuuta Oskar Rantala, joka puolestaan vaihdettiin jo kolmen päivän kuluttua Raudun punakaartilaisten viimeiseksi ylipäälliköksi jääneeseen Arvid Leinoseen. Rintaman todellinen komentaja oli kuitenkin koko ajan Prigorovski. Lisäksi taistelusuunnitelmia laati Pietarin sotilaspiirin päällikkö K. S. Jeremejev, joka ilmeisesti johti Raudun operaatiota myös henkilökohtaisesti maalis–huhtikuun vaihteessa ennen ratkaisutaistelujen alkua. Punakaartin komppanianpäälliköinä toimivat muun muassa Hjalmar Eskelinen, Eino Kaiho, Juho Nygren, August Junell ja Evert Laine.


title: Raudun taistelu

text: Taistelujen alkaessa oli punaisten vahvuus noin tuhat miestä ja vajaan viikon kuluttua he saivat Pietarista vielä 600 hengen lisävahvistuksen. Maaliskuun toisella viikolla punaisia oli noin 2 200, joista 1 800 oli venäläisiä. He kuitenkin poistuivat Raudusta ilmeisesti 12. maaliskuuta, jolloin Saksan ja Neuvosto-Venäjän välinen Brest-Litovskin rauhansopimus tuli voimaan. Tilalle siirrettiin alun perin Vilppulan rintamalle aiottu Pietarin suomalaisen punakaartin 1. komppania. Maaliskuun lopussa punaiset suunnittelivat suurhyökkäystä ja Rautuun saapui jälleen runsaasti venäläisiä joukkoja, vastoin Brest-Litovskin rauhansopimusta. Jeremejev rikkoi tietoisesti myös Leninin 1. huhtikuuta antamaa käskyä olla lähettämästä lisäjoukkoja Suomeen. Jeremejevin aikomuksena oli toimittaa punaisille apuvoimia aina Tampereelle saakka. Ratkaisutaistelujen käynnistyessä Raudussa oli noin 1 200 venäläistä ja 700 suomalaista. Punakaartien yksiköt koostuivat Pietarin suomalaisen punakaartin jäsenten lisäksi suurimmaksi osaksi muualta Suomesta tulleista rautatietyöläisistä, jotka olivat rakentamassa Pietarin ja Hiitolan välistä rataa. Paikallisia asukkaita ei mukana juurikaan ollut. Lisäksi joukossa oli joitakin Venäjältä punakaartien riveihin saapuneita vapaaehtoisia vallankumouksellisia,


title: Raudun taistelu

text: Ensimmäiset yhteenotot Raudussa nähtiin heti sisällissodan syttymisen jälkeen, kun jääkäri Viljo Hämäläisen johtama suojeluskuntaosasto teki Sakkolan Kiviniemestä käsin tiedusteluretken Rautuun ja onnistui vangitsemaan paikallisen punakaartin päällikön sekä työväenyhdistyksen puheenjohtajan. Lisäksi he rikkoivat junarataa Raasulin kylän suunnassa ja onnistuivat myös hajottamaan vaihteita Raudun asemalla.


title: Raudun taistelu

text: Raudun hyökkäys oli osa punaisten helmikuun offensiivin II vaihetta, jonka tavoitteena oli aluksi edetä Sakkolan Kiviniemeen ja jatkaa edelleen Vuoksen pohjoisrannan kautta kohti Antreaa ja punaisten pääjoukkoja. Offensiivin kaikkien neljän osaston piti aloittaa hyökkäys 21. helmikuuta, mutta jokainen osasto aloitti kuitenkin oman hyökkäyksensä aivan eri aikaan. Vaikka suunnitelma oli laadittu punaisten Viipurin esikunnassa, toimivat Raudun suunnassa olleet venäläiset joukot kuitenkin varsin omavaltaisesti, tukeutuen Pietarin sotilaspiirin sodanjohtoon.


title: Raudun taistelu

text: 20. helmikuuta Raasulin asemalle saapui Pietarista noin 1 000 punaisen ryhmä, joka muodosti offensiivin 1. osaston eli ns. Raasulin ryhmän. Punaiset aloittivat hyökkäyksen vuorokautta myöhemmin etenemällä kohti 30 kilometrin päässä sijaitsevaa Rautua. Vastassa oli aluksi vain 85 suojeluskuntalaista, jotka vetäytyivät nopeasti rautatieasemalle. Seuraavana päivänä heidän avukseen saapui Antreasta vajaan 300 miehen lisäjoukko, joka miehittivät aseman sekä pitäjän kirkonkylän.


title: Raudun taistelu

text: Helmikuun 23. päivän aamuna punaiset aloittivat asemaa vastaan suurhyökkäyksen kahdella 120 miehen vahvuisella komppanialla, joiden päällikköinä olivat Johan A. Palmu ja M. V. Prigorovski. Kiivaiden taistelujen jälkeen punaiset onnistuivat saamaan haltuunsa rautatieaseman lisäksi myös läheisen Maanselän kylän. Tämän jälkeen punaiset vetivät suurimman osan joukoistaan Raudun asemalle ja aloittivat sen linnoittamisen. Aseman ympärille muodostui valkoisten hevosenkengän muotoinen saartorengas, joka oli avoinna kaakkoon Pietarin suuntaan. Iltapäivällä 27. helmikuuta punaiset yrittivät miehittää Raudun kirkonkylää ja Leinikylää, mutta valkoiset onnistuivat torjumaan hyökkäyksen. Maaliskuun alkupäivinä punaiset yrittivät vielä hyökätä valkoisten selustaan Valkjärven kautta, kuitenkaan onnistumatta suunnitelmassaan. Tämän jälkeen taistelut Raudussa muuttuivat kolmen viikon ajaksi muiden Keski-Kannaksen rintamien tapaan asemasodaksi, jossa punaiset kuitenkin tekivät jatkuvia iskuja valkoisten saartorengasta vastaan.


title: Raudun taistelu

text: Maaliskuun jälkipuoliskolla valkoisten Karjalan ryhmän komentajana toiminut Aarne Sihvo sai tiedon venäläisten suunnittelemasta suurhyökkäyksestä. Pietarin sotilaspiirin ylipäällikkö K. S. Jeremejev oli tuolloin käynyt esikuntineen tutustumassa Raudun tilanteeseen ja ilmeisesti laatinut suunnitelman hyökkäyksestä. Valkoiset tekivät nopeasti päätöksen omasta suurhyökkäyksestään, jonka tarkoituksena oli aluksi katkaista Pietariin johtava rata ja näin estää punaisten huolto sekä myöhemmin tuhota saartorenkaan sisällä olevat joukot.


title: Raudun taistelu

text: Valkoiset aloittivat operaationsa 25. maaliskuuta. Palkealan kylästä käsin he tekivät aluksi hyökkäyksiä Raasuliin sekä Metsäpirtin pitäjässä sijainneeseen Viisjoen kylään, jossa valkoiset tuhosivat tärkeän rautatiesillan. Lisäksi he iskivät Neuvosto-Venäjän puolelle, hävittäen Lempaalan rautatieaseman. Elfvengrenin johtama Karjalan Armeijakunnan 1. Rykmentti aloitti samana päivänä hyökkäyksen Raudun asemalle linnoittautuneita punaisia vastaan, mutta valkoiset joutuivat lopulta vetäytymään. Alex Halosen toimittaman "Suomen luokkasota" -teoksen mukaan valkoisten ensimmäinen hyökkäys taukosi vasta 44 tunnin yhtämittaisen taistelun jälkeen.


title: Raudun taistelu

text: 27. maaliskuuta valkoiset valtasivat Maanselän ja onnistuivat katkaisemaan rautatien kolme kilometriä Raudun eteläpuolelta. Myös Raudun kirkko tuhoutui taistelujen aikana. Elfvengren yritti uutta hyökkäystä Raudun asemaa vastaan 30.–31. maaliskuuta, mutta sekään ei tuonut tulosta. Lennart Oeschin johtama 8. jääkäripataljoona puolestaan lähti liikkeelle maaliskuun viimeisen päivän aamuna ja sulki vuorokautta myöhemmin saartorenkaan myös Pietarin puolelta. Huhtikuun 2. päivänä valkoiset valtasivat katkaistulta radalta suistuneen punaisten panssarijunan, josta he saivat saaliiksi muun muassa viisi konekivääriä ja useita tykkejä. Punaiset yrittivät välittömästi junan takaisinvaltausta 300 miehen voimin, mutta valkoiset saivat kiivaan taistelun jälkeen pidettyä sen hallussaan.


title: Raudun taistelu

text: Valkoisten varsinaisen yleishyökkäys aseman valtaamiseksi käynnistyi 4. huhtikuuta kello 12.00, jolloin Leinikylään sijoitettu tykistö aloitti viisi tuntia kestäneen tulituksensa. Tämän jälkeen jalkaväki käynnisti oman hyökkäyksensä kello 17.15, mutta valtausyritys epäonnistui lähinnä kiireessä tehtyjen puutteellisten valmistelujen vuoksi. Valkoiset onnistuivat kuitenkin tiivistämään saartorengastaan, jolloin punaiset joutuivat linnoittautumaan aivan asemarakennusten ympärille.


title: Raudun taistelu

text: Punaiset onnistuivat aluksi torjumaan hyökkäyksen hyvin rakennettujen linnoitteidensa avulla. Ammusten ja elintarpeiden uhkaava väheneminen pakotti heidät kuitenkin seuraavana aamuna yrittämään ulos saartorenkaasta. 5. huhtikuuta kello 7.30 punaiset murtautuivat aseman länsipuolelle Maanselän suuntaan. Sitä ennen he olivat piilottaneet asemalle jättämiensä konekiväärien ja tykkien lukot, sekä sytyttäneet tuleen kaikki tykistökeskitykseltä säästyneet rakennukset. Punaiset onnistuivat yllättämään valkoisten 50 hengen etuvartion, päästen Haapakylän ja Maanselän väliselle maantielle, jota pitkin he jatkoivat etelään kohti Raasulia. Punaiset onnistuivat etenemään valkoisten kiivaasta tulituksesta huolimatta, kunnes Maanselänmäen ja Pöllönmäen väliseen Kylmäojan laaksoon saapuessaan tielle ruuhkautunut kuormasto joutui valkoisten konekiväärien ristituleen.


title: Raudun taistelu

text: Osa punaisista onnistui sekasortoisessa tilanteessa nousemaan ylös rinnettä ja pakenemaan kohti Raasulia tai Maanselkää, mutta laakson konekivääritulessa kaatui kaikkiaan noin 400 punaista ja venäläistä. Joukossa oli myös asemalta paenneita naisia ja lapsia. Punaiset olivat myös sopineet surmaavansa haavoittuneet, etteivät nämä joutuisi valkoisten käsiin. Lopulta antautumaan halukkaat kerääntyivät venäläisen lääkärin nostaman valkoisen lipun luokse. Punaisten esikunnasta pääsi pakoon kolme miestä, mutta esimerkiksi M. V. Prigorovski räjäytti itsensä käsikranaatilla välttääkseen vangitsemisen. Kylmäojan notkoon kaivettiin myöhemmin suuri joukkohauta, jonka jälkeen paikkaa alettiin nimittämään ”Kuolemanlaaksoksi”.


title: Raudun taistelu

text: Voiton jälkeen Elfvengren otti suurimman osan kunniasta, vaikka 3. pataljoonan komentajana toimineella jääkäri Weikko Läheniemellä oli saavutukseen vähintään yhtä suuri osuus. Taustalla arvellaan olleet tsaarin upseerien ja jääkärien keskinäisen kaunan tai suomen- ja ruotsinkielisten välisen skisman. Raudun taistelun päätyttyä valkoiset etenivät 7. huhtikuuta vielä Raasulin kautta rajan ylitse Neuvosto-Venäjän puolelle Sahajoelle. Saavuttamansa voiton myötä he pystyivät jatkossa keskittämään Karjalan rintaman sotatoimensa Viipuriin, jonne valkoiset hyökkäsivät 24. huhtikuuta.


title: Raudun taistelu

text: Valkoisten tappiot Raudun rintamalla olivat ainakin 270 kaatunutta ja hieman yli 300 haavoittunutta. Joidenkin lähteiden mukaan valkoisia olisi kaatunut jopa 400. Yleishyökkäyksen aikana 8. jääkäripataljoonasta kaatui 119 miestä ja haavoittui yli 160. Lääkintäeversti Emil Luukkosen mukaan valkoisten kokonaistappiot kaatuneina ja haavoittuneina olivat 645 miestä.


title: Raudun taistelu

text: Raudun saartorenkaan sisällä oli noin 1 200 venäläistä ja 800 suomalaista. Joukossa oli vajaat kaksisataa naista ja lasta, jotka olivat lähinnä punakaartilaisten perheenjäseniä. He olivat työskennelleet muun muassa erilaisissa taloustehtävissä, mutta osa kantoi myös asetta. Lisäksi Raudun asemalla toimi venäläisten lääkärien perustama sotasairaala, josta ei kuitenkaan ole jäänyt juuri mitään tietoja. Sairaalassa oli haavoittuneiden ohella hoidettavana isorokkoa, pilkkukuumetta ja punatautia sairastaneita potilaita, jotka valtauksen jälkeen jäivät valkoisten käsiin.


title: Raudun taistelu

text: Arviot pakoon päässeiden määrästä vaihtelevat 120 ja 300 välillä. Aikaisemmasta tutkimuksesta poiketen, professori Heikki Ylikangas väittää vuonna 2013 ilmestyneessä teoksessaan "Rata Rautuun", että saartorenkaasta olisikin päässyt pakoon jopa satoja punaisia, jotka pääosin olivat suomalaisia. Kuolemanlaakson suurimmat tappiot koituivat hänen mukaansa kolonnan häntäpäässä hitaasti liikkuneille venäläisille.


title: Raudun taistelu

text: Vangeiksi jääneistä suuri osa teloitettiin, jonka jälkeen heidät peitettiin joukkohautoihin, joten kuolleiden tarkka määrä ei ole selvillä. Punaisten tappioiden määrä on kuitenkin vähintään 860, jotka haudattiin ns. Kuolemanlaakson joukkohautaan. Pakomatkan yhteydessä kaatui noin 400 ja saman verran menetti henkensä myös aseman luona käydyissä taisteluissa. Lisäksi joitakin kymmeniä kaatui jo helmi–maaliskuun taistelujen aikana. Lennart Oeschin mukaan Kuolemanlaakson joukkohautaan olisi kuitenkin haudattu jopa 1 200 punaisten puolella taistellutta, joiden ruumiiden kerääminen lähimetsistä kesti useita päiviä. Vankien määräksi hän arvoi noin 800.


title: Raudun taistelu

text: Valkoiset syyllistyivät Raudussa muiden Karjalan paikkakuntien tapaan myös etniseen puhdistukseen, kun kolmetoista Palkealan ortodoksisen seurakunnan siviiliä teloitettiin. He olivat Raudun venäläistaustaisia asukkaita, mutta eivät kuitenkaan kuuluneet punaisten tukijoihin. Yhteensä 169 Raudussa vangittua venäläistä, puolalaisia tai muuta kansallisuutta edustanutta puolestaan kuljetettiin Joensuun vankileirille. Heistä 99 teloitettiin 14. huhtikuuta Siilaisten kaupunginosassa. Punaisten puolella taistelleiden lisäksi joukossa oli myös siviilejä. Joidenkin tietojen mukaan samassa yhteydessä ammuttiin myös suomalainen ortodoksiaktivisti Johannes Karhapää.


title: Raudun taistelu

text: Kaatuneiden punaisten lisäksi myös arviot vangiksi jääneiden lukumäärästä vaihtelevat. Jääkärimajuri Lennart Oeschin mukaan heitä oli noin 800. Myöhemmistä tutkijoista Jyrki Loiman mukaan suomalaisia vankeja oli 584 ja venäläisiä 287 eli yhteensä 871, kun taas Jaakko Paavolainen arvioi määräksi 400 suomalaista ja 200 venäläistä. Kansallisarkiston hallussa olevan Raudun valtauksessa vangittujen lista käsittää 320 nimeä, joista 112 on lapsia. Vangeiksi jääneitä venäläisiä teloitettiin joidenkin tietojen mukaan jopa satoja. Suurin yksittäinen teloitus tehtiin 14. huhtikuuta, jolloin 99 Raudussa vangittua venäläistä ammuttiin Joensuun teloituksissa.


title: Raudun taistelu

text: Heikki Ylikankaan mukaan heti taistelun jälkeen rautatieaseman luota otettiin vangiksi 280 siviiliä. Heitä pidettiin aluksi pari päivää eräässä navetassa, jonka jälkeen lapset siirrettiin pahamaineisen Toivo Tapanaisen johtamalle Sortavalan vankileirille. Naiset kuljetettiin myöhemmin Santahaminan vankileirille, jonne myös osa lapsista edelleen siirrettiin. Nuorimmat heistä olivat vasta sylivauvoja ja vanhimmat 15-vuotiaita. Navettaan sijoitetuista lapsivangeista viisi ehti kuolemaan ennen heidän kuljettamistaan Sortavalaan.


title: Raudun taistelu

text: Tapahtumista kirjoittivat myöhemmin muun muassa valkoisten puolella taistelleet Jussi Olkinuora ja Simo Eronen. Heidän mukaansa vangit koottiin Raudusta Mäkrän kylässä sijaitsevalle pellolle perustettuun tilapäiseen vankileiriin, jossa he aluksi olivat paljaan taivaan alla nuotioiden lämmössä. Vankeja leirillä oli noin 200 ja se oli toiminnassa ainakin heinäkuun alkuun saakka, jolloin tiedetään ammutun kaksi pakoa yrittänyttä alaikäistä poikaa. Lisäksi Raudun asemalla toimi työleiri, jonka vangit oli majoitettu ratatyöläisten parakkeihin. Se lakkautettiin ilmeisesti heinäkuun puoliväkin jälkeen.


title: Raudun taistelu

text: Valkoiset näkivät Raudun taistelussa yhtäläisyyden samaan aikaan päättyneen Tampereen taistelun kanssa ja siksi sen merkitystä korostettiin etenkin heti sisällissodan jälkeisinä vuosina. Vapaussodan ensimmäiset Karjalan muistojuhlat pidettiin 1919 Viipurissa, mutta jo seuraavana vuonna ne päätettiin järjestää Raudussa, vaikka rajaseutu olikin käytännössä sotatilassa heimosotien vuoksi. Muistojuhlaan saapuivat lähiseutujen suojeluskunnat Valkjärveltä, Sakkolasta, Pyhäjärveltä, Metsäpirtistä sekä Käkisalmesta. Paikalla oli myös runsaasti yleisöä seuraamassa suojeluskuntien järjestämiä taisteluharjoituksia ja paraateja. Raudun taistelun kymmenvuotisjuhlassa 1928 uuden asemarakennuksen seinään kiinnitettiin muistolaatta. Asema kuitenkin tuhoutui jatkosodan aikana.


title: Raudun taistelu

text: Raudun taistelua tutkineen professori Heikki Ylikankaan mukaan se osoitti valkoisten sodanjohdolle, ettei pelkoa Neuvosto-Venäjän tiiviimmästä puuttumisesta Suomen sisällissodan kulkuun ollut. Sodan jälkeen venäläisten läsnäolo Raudussa antoi valkoisille osaltaan yhden perusteen käyttää sisällissodasta nimitystä "vapaussota". Tämän vuoksi Raudussa käydyistä taisteluista kirjoitettiin paljon 1920- ja 1930-lukujen aikana. Raudussa taistelleiden venäläisten joukossa esiintyi paljon karkaamisia, koska he olivat paikalla lähinnä palkan vuoksi tai sinne komennettuina ilman vallankumousaatteellista pohjaa. Tämän vuoksi joukkojen vaihtuvuus oli suuri, kun poistuneiden tilalle toimitettiin aina uusia miehiä. Joukkojen taistelutahto oli myös heikko, mikä Ylikankaan mukaan oli osaltaan vaikuttamassa myöhemmin tunnetuksi tulleen lausahduksen "yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää" syntyyn. Lisäksi hänen mukaansa Raudun taisteluista saadut käsitykset puna-armeijan iskuvoimasta olivat osaltaan vaikuttamassa suomalaisten periksiantamattomuuteen talvisotaa edeltäneissä neuvotteluissa. Jatkosodan päätyttyä syksyllä 1944 Raudun taistelu unohdettiin Suomessa lähes kokonaan ja sisällissodan suurista taisteluista mainittiin yleisteoksissa ainoastaan Tampereen ja Viipurin taistelut. Neuvostoliittoa ei haluttu muistuttaa puna-armeijan Raudussa kärsimästä tappiosta.


title: Aaro Heikkilä

text: Aaro Iivari Aukusti Heikkilä (30. joulukuuta 1935 Haapajärvi – 5. huhtikuuta 2007 Haapajärvi) oli Joensuun kaupunginjohtaja 1975–1995. Koulutukseltaan hän oli oikeustieteen kandidaatti (1960), ja hän sai varatuomarin arvon 1963. Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen 1999. Originelli Heikkilä tunnettiin ”kyläpäällikkönä”, jonka seurallisuus ja tempaukset olivat maankuuluja. Hän joutui selvittämään joitakin virkatoimiaan käräjillä, minkä takia hän oli virasta pidätettynä 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa.


title: Aaro Heikkilä

text: Aaro Heikkilä kirjoitti ylioppilaaksi Haapajärveltä 1955. Lakiopintojen jälkeen hän toimi kymmenkunta vuotta Elannon palveluksessa Helsingissä. Hän tuli Helsingistä Joensuuhun aluksi kaupunginsihteeriksi, sitten apulaiskaupunginjohtajaksi ja kaupunginjohtajaksi. Puoluekannaltaan hän oli sosialidemokraatti.


title: Aaro Heikkilä

text: Heikkilän aikana Joensuu kasvoi 30 000 asukkaan kaupungista noin 50 000 asukkaan yliopistokaupungiksi. Kaupunginjohtaja korosti koko kautensa ajan koulutuksen tärkeyttä ja Joensuun asemaa koulutuskaupunkina. Hänen johdollaan harjoitettiin myös aktiivista elinkeinopolitiikkaa ja hän antoi kasvonsa mittavalle mainoskampanjalle, jossa Joensuuhun houkuteltiin uusia yrittäjiä 1980-luvun lopussa.


title: Aaro Heikkilä

text: Eläkkeelle siirryttyään vuonna 1995 Heikkilä muutti Helsinkiin ja myöhemmin Haapajärvelle, jossa hän oli muun muassa kaupunginvaltuutettuna.


title: Aaro Heikkilä

text: Hän sai Aleksis Kiven Seuran Eskon puumerkki -palkinnon 1986.


title: Aigisthos

text: Aigisthos (, "vuohen voima") oli kreikkalaisessa mytologiassa Thyesteen ja hänen tyttärensä Pelopeian poika. Hänen isänsä oli noussut veljensä Atreuksen kanssa valtaan Mykenessä heidät väliaikaishallitsijoiksi asettaneen kuningas Eurystheuksen kuoltua taistelussa herakleideja vastaan.


title: Aigisthos

text: Thyestes oli saanut valtaistuimen Atreuksen puolison Aeropen, jonka kanssa hänellä oli suhde, petettyä miehensä, mutta Atreus oli syrjäyttänyt tämän Zeuksen avustuksella. Atreus karkotti veljensä, ja myöhemmin, kun hän sai tietoonsa Thyesteen aviorikkomuksen, hän tappoi veljensä pojat ja tarjosi heidän lihaansa valmistettuna Thyesteelle teeskennellen anteeksiantoa ja ystävyyttä. Kun Thyestes oli nauttinut ateriansa, Atreus näytti hänelle säästämänsä raajat ja karkotti tämän uudelleen maasta.


title: Aigisthos

text: Thyesteen etsiessä keinoja kostaa veljelleen, hän sai oraakkelilta tiedon, että hän voisi saada kostonsa, jos hän saisi pojan oman tyttärensä kanssa. Hän saikin Aigisthoksen tyttärensä kanssa, mutta tämän äiti hylkäsi lapsensa häveten insestiä. Paimen löysi lapsen ja antoi tämän Atreukselle, joka kasvatti poikaa omanaan. Aigisthoksen vartuttua mieheksi Thyestes paljasti hänelle olevansa sekä tämän isä että isoisä, ja että Atreus on hänen setänsä, jolloin Aigisthos tappoi Atreuksen.


title: Aigisthos

text: Thyestes palasi jälleen valtaan, mutta Atreuksen pojat Agamemnonin ja Menelaoksen pelasti heidän hoitajansa Sikyonin. Spartan kuningas Tyndareus haetti Atreuksen pojat luokseen, ja yhdessä he ajoivat Thyesteen jälleen pois. Tyndareus antoi heille tyttärensä vaimoiksi, Klytaimnestra Agamemnonille ja Helenan Menelaokselle, joka peri valtaistuimen Tyndareuksen kuoltua.


title: Aigisthos

text: Sen jälkeen kun Agamemnon oli lähtenyt Troijan sotaan, Aigisthos vietteli tämän vaimon Klytaimnestran. Kuninkaan palattua kymmenen vuoden päästä takaisin Mykeneen nämä tappoivat tämän; Klytaimnestra antoi miehelleen hihattoman ja kaula-aukottoman paidan, jota pukiessa hänet tapettiin; tappajana oli joko Aigisthos tai Klytaimnestra. Myös Agamemnonin rakastajatar Kassandra murhattiin; tämän surmasivat joko Aigisthos ja Klytaimnestra yhdessä tai Klytaimnestra yksin.


title: Aigisthos

text: Agamemnonin tytär Elektra pelasti veljensä Oresteen, vielä sylilapsen, lähettämällä tämän pois, mutta hänen aikuistuttuaan hän halusi kostaa isänsä kuoleman. Niin hän palasi Mykeneen ja tappoi sekä äitinsä Klytaimnestran että Aigisthoksen..


title: Tony G

text: Antanas Guoga (s. 17. joulukuuta 1973, Kaunas, Liettua) on liettualaissyntyinen australialainen pokeriammattilainen ja europarlamentaarikko Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmässä, johon hänet valittiin vuoden 2014 Europarlamenttivaaleissa. Liettuan tasavallan liberaalien liikkeen listoilla olleen Guogan äänisaalis oli 97 420 ääntä, joka oli toiseksi suurin äänimäärä Liettuassa. Hänet tunnetaan paremmin lempinimellään Tony G.


title: Tony G

text: Tony G muutti Australian Melbourneen 11-vuotiaana ja aloitti pokerinpeluun 18-vuotiaana. Tony G tunnetaan pelipöydissä ulospäinsuuntautuneesta persoonastaan ja aggressiivisesta pelityylistään.


title: Tony G

text: 2003–2004 Tony G menestyi useissa kasinoturnauksissa Itävallassa ja Venäjällä. Helmikuussa 2003 World Poker Tourin Euro Finals of Pokerissa Pariisissa hän oli kuudes ansaiten 16 000 euroa. WPT:n seuraavassa Pariisin osakilpailussa heinäkuussa 2004 Tony G oli toinen Surinder Sunarin jälkeen. Hän sai kakkostilastaan 339 930 euroa. Heti tämän jälkeen WPT:n 2004 Mirage Poker Showdown -turnauksessa Tony G oli seitsemäs. Helmikuussa 2006 hän voitti WPT:n "pokerin pahojen poikien" kutsuturnauksen WPT Bad Boys of Poker II:n.


title: Tony G

text: World Series of Pokerissa Tony G:n paras sijoitus on vuoden 2007 5 000 dollarin pot limit omaha -turnauksen kolmostila. Vuonna 2006 hän oli 1 000 dollarin no limit hold'em -turnauksessa yhdeksäs.


title: Tony G

text: Elokuussa 2005 Tony G voitti Euroopan pokerimestaruuden (The European Poker Championships) Lontoossa ja marraskuussa 2006 Betfairin Asian Poker Tourin pääturnauksen Singaporessa. Lontoon voitostaan hän ansaitsi 260 000 puntaa ja Singaporessa 451 700 dollaria.


title: Tony G

text: Tony G edusti aiemmin omaa nettipokerihuonettaan TonyGPokeria, kunnes T6 Poker alkoi sponsoroimaan häntä. Hän oli mukana "Poker After Darkin" ensimmäisellä tuotantokaudella vuonna 2007. Syyskuussa 2007 Tony G:n pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,3 miljoonaa dollaria.


title: Anders Gustaf Ramsay

text: Anders Gustaf Ramsay (25. kesäkuuta 1832 Viipuri – 17. toukokuuta 1910 Helsinki) oli suomenruotsalainen ruukinpatruuna, liikemies ja kirjailija joka elämänsä loppuvuosina julkaisi suuren suosion saavuttaneet muistelmansa "Muistoja lapsen ja hopeahapsen".


title: Anders Gustaf Ramsay

text: Ramsayn vanhemmat olivat Viipurin läänin maaherra, senaattori, salaneuvos Carl August Ramsay ja "Beata Fredrika Charlotta af Petersén" ja hänellä oli kaksi veljeä ja kaksi sisarta. Ramsayn perhe omisti Kemiön saaressa Taalintehtaan ja Björkbodan ruukit niihin liittyvine maa-alueineen. Talvet perhe asui Helsingissä, kesällä taas Björkbodan ruukinkartanossa. Ramsay kävi Turun reaalikoulua 1841-1843 ja Turun kymnaasia 1848-1849. Hän valmistui yksityisesti ylioppilaaksi 1852 ja lähti opiskelemaan Helsingin yliopistoon tähdäten lainopin kandidaatin tutkintoon. Ramsay erotettiin kuitenkin yliopistosta 1855 kahdeksi vuodeksi nimipäiväjuhlissaan esittämänsä poliittisen pilailun takia (ks. Töölön juttu) eikä hän enää palannut jatkamaan opintojaan.


title: Anders Gustaf Ramsay

text:
Ramsayn isän kuoltua 1855 hän sai perinnönjaossa haltuunsa Björkbodan ja Sunnanån ruukit. Ramsay ryhtyi innokkaasti modernisoimaan molempia ruukkeja mutta innoissaan ja kokemattomana hän teki virheratkaisuja ja koki myös vastoinkäymisiä kun Sunnanån uusittu ruukki paloi vakuuttamattomana ja rautalastissa ollut laiva menetettiin haaksirikossa. Ramsay oli velkaantunut ruukkeja kehittäessään ja kun 1860-luvussa alussa tuli katovuosia ja raudan hinta laski Ramsay menetti omaisuutensa vararikossa 1863. Ramsay lähti tämän jälkeen äitinsä taloudellisen tuen turvin kiertomatkalle Saksaan, Ranskaan, Italiaan ja Englantiin. Palattuaan Suomeen hän ryhtyi hoitamaan tilanhoitajana äitinsä takaisin hankkimaa Björkbodan kartanoa.
Vastoinkäymiset kuitenkin jatkuivat ja Ramsay menetti Björkbodan lopullisesti 1868. Hän muutti tämän jälkeen sisarensa kanssa Turun lähelle sijainneeseen Metsäkylän kartanoon ja ryhtyi puutavaran hankkijaksi. Aluksi puukaupat sujuivat hyvin mutta laskusuhdanne ja Ramsayn omat virheet pakottivat hänet siirtymään pois tältä alalta. Samoihin aikoihin Ramsay menetti myös omaisuutensa kun Metsäkylän kartano irtaimistoineen tuhoutui vakuuttamattomana tulipalossa. Ramsay yritti nyt hankkia toimeentulonsa erilaisilla sekalaisilla liiketoimilla. Viimeksi hän perusti 1881 Tukholmaan "Ab Thetis" nimisen osakeyhtiön jonka tarkoitus oli markkinoida kankaanvalmistajille uutta kankaiden kyllästysmenetelmää mutta tämä yritys ei lupaavasta alusta huolimatta lähtenyt menestymään.


title: Anders Gustaf Ramsay

text: Vuonna 1890 Pariisissa neljä vuotta asunut Ramsay palasi takaisin Suomeen. Hän yritti etsiä jotain sopivaa työtä itselleen mutta työn saannin esteeksi tuli Ramsayn puuttuva suomen kielen taito. Hän joutuikin viettämään syrjäänvetäytynyttä elämää Helsingissä sukulaistensa taloudellisen tuen varassa. Tähän tuli kuitenkin muutos kun eräät Ramsayn ystävät, eritoten kirjailija Johan Jakob Ahrenberg, ehdottivat että hyvänä kertojana tunnettu Ramsay kirjoittaisi muistelmat vaiheikkaasta elämästään. Ramsay julkaisikin muistelmien ensimmäisen osan joka käsitteli vuosia 1836-1850 vuonna 1904 ja kirjasta tuli heti suuri menestys. Ramsay jatkoi muistelmien kirjoittamista ja ne julkaistiin 8-osaisena teoksena "Från barnaår till silfverhår" vuosina 1904-1907. Ramsayn muistelmat ulottuivat 1830-luvulta aina suurlakon aikaan saakka ja niissä kuvattiin elävällä tavalla yläluokan elämää 1800-luvun puolivälin Suomessa. Ramsay kuvasi myös Helsingin kulttuurielämää, omia ruukinpatruuna-aikojaan, matkojaan ulkomailla sekä 1870-luvun alun metsäteollisuuden korkeasuhdanteen vuosia. Hän kertoi rehellisesti myös omista tekemistään virheistä ja esitteli monia elämänsä aikana tapaamiaan ihmisiä eri elämänalueilta.


title: Anders Gustaf Ramsay

text: Eräs Ramsayn viimeisten vuosien kohokohtia oli kun hänen etäinen sukulaisensa skotlantilainen kemisti sir William Ramsay (1852-1916) joka oli saanut Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1904 tuli vierailulle Suomeen ja Anders Ramsay sai toimia vierailun isäntänä.


title: Luettelo Britannian lipuista

text: Tämä on luettelo Britanniassa käytössä olevista lipuista.


title: Preben Elkjær Larsen

text: Preben Elkjær Larsen (s. 11. syyskuuta 1957 Kööpenhamina) on entinen tanskalainen jalkapalloilija. Hän on yksi Tanskan jalkapallon suurista pelaajista.


title: Preben Elkjær Larsen

text: Elkjær ura alkoi tanskalaisessa Vanløse IF:ssä vuonna 1976. Ura alkoi nousujohteisena ja 19-vuotias Elkjær pääsi tekemään ensiesiintymisensä maajoukkueessa Suomea vastaan Helsingissä. Preben teki Tanskan molemmat maalit Tanskan voittaessa 2–1. Vuonna 1977 Preben siirtyi saksalaiseen FC Kölniin, jossa hän pelasi kaksi vuotta voittaen Bundesliigan kerran ja Saksan cupin kahdesti. Vuonna 1978 Elkjær siirtyi belgialaiseen KSC Lokereniin, jossa viihtyi vuodet 1978–1984. Pelattuaan vuosia Belgiassa hän siirtyi italialaiseen Hellas Veronaan. Italiassa Elkjær pelasi vuodet 1984–1988 tehden tasaisesti maaleja. Vuonna 1985 hän auttoi joukkuettaan voittamaan scudetton eli Serie A:n mestaruuden. Vuonna 1988 Elkjær siirtyi Veljeen, jossa päätti uransa vuonna 1990.


title: Preben Elkjær Larsen

text: Elkjær jatkoi pelaamista maajoukkueessa aina vuoteen 1988. Hän esiintyi maajoukkueessa 69 kertaa tehden 38 maalia. Hän pelasi kolmesti arvokisoissa. Jalkapallon MM-kisoissa vuonna 1986 ja jalkapallon EM-kisoissa vuosina 1984 ja 1988.


title: Preben Elkjær Larsen

text: Pelaajauransa jälkeen Elkjær toimi lyhyen aikaa tanskalaisseura Silkeborgin päävalmentajana. Valmennuspestinsä jälkeen hän toimi jonkin aikaa tanskalaisen tv-kanava "TVS":n palveluksessa, mutta kanava lopetti toimintansa vain vuoden jälkeen. Sittemmin hän on toiminut Tanskan TV3+ -kanavan Mestarien liiga -lähetysten kommentaattorina yhdessä Brian Laudrupin ja Peter Schmeichelin kanssa.


title: Namin ulus

text: Namin ulus (, ) on piiritason paikallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä, maan pääkaupungin Jakutskin pohjoispuolella. Namin ulusin halki virtaa mahtava Lena pohjoiseen, ja aivan ulusin pohjoisosassa Aldan yhtyy Lenaan oikealta. Namin ulus rajoittuu pohjoisessa Kobjain ulusiin, idässä Ust-Aldanin ulusiin, etelässä Jakutskin kaupunkipiirikuntaan ja lännessä Gornyin ulusiin.


title: Namin ulus

text: Namin ulusin pinta-ala on 11 900 km². Vuonna 2010 väkiluku oli noin 23 000.


title: Namin ulus

text: Alueen tärkeimmät elinkeinot ovat maanviljely sekä nautakarjan ja hevosten kasvatus. Ulusissa eli piirissä on 19 maalaiskuntaa (naslegia), joissa on yhteensä 24 asutuskeskusta. Ulusin hallinnollinen keskus on Namtsyn kylä.


title: SETI@home

text: SETI@home () on tieteellinen hajautetun laskennan projekti, jossa etsitään Maapallon ulkopuolista älyllistä elämää. Projektiin osaaottavat vapaaehtoiset lataavat tietokoneelleen ohjelman, joka analysoi radioteleskoopin keräämää dataa etsien säännöllisiä kapeakaistaisia radiosignaaleja.


title: SETI@home

text: SETI@homea ylläpitää ryhmä tutkijoita Kalifornian Berkeleyn yliopistossa, Yhdysvalloissa johtajanaan David Anderson. SETI@home-ohjelma on avointa lähdekoodia.


title: SETI@home

text: SETI@homen ensimmäinen versio julkaistiin 17. toukokuuta 1999. Nykyään ohjelma käyttää BOINC-ohjelmistoalustaa. SETI@home kykenee hyödyntämään Nvidian CUDA-ohjelmaa ja näin hyödyntämään näytönohjainten laskentatehoa BOINCin versiosta 6.6.38 lähtien. Nvidia tarjosi apuaan hyväntekeväisyystarkoituksessa ja teki tarvittavat liitännät ohjelmaan.


title: SETI@home

text: SETI@home-projektissa analysoidaan Puerto Ricossa sijaitsevan Arecibon radioteleskoopin nauhoittamaa dataa. Arecibosta postitse lähetetyt datanauhat pilkotaan Berkeleyssä kestoltaan ja taajuusalueeltaan pienemmiksi työpaketeiksi, joita lähetetään Internetin välityksellä vapaaehtoisille. Työpaketin pituus on noin 107 sekuntia, taajuusalue noin 10 kilohertsiä ja koko on noin 350 kilotavua. Peräkkäiset työpaketit sisältävät aina 20–30 sekuntia päällekkäistä dataa, jotta mahdolliset mielenkiintoiset signaalit eivät katkeaisi työpakettien välillä. Kukin työpaketti lähetetään analysoitavaksi usealle eri tietokoneelle, jotta pystyttäisiin erottamaan ja hylkäämään virheellisesti analysoidut ja tahallisesti manipuloidut tulokset.


title: SETI@home

text: Analysoitavan datan perustaajuus on noin 1,42 gigahertsiä, jolla maailmankaikkeuden yleisin alkuaine vety sähköisesti neutraalina säteilee. Taajuus on myös useiden muiden SETI-projektien käyttämä, ja se onkin suojattu kansainvälisellä sopimuksella astronomisen tutkimuksen käyttöön.


title: SETI@home

text: Koska vieraan sivilisaation oletetaan lähettävän vähän energiaa vaativaa kapeakaistaista signaalia, analysoinnin ensimmäisessä vaiheessa datapaketista poistetaan laajakaistainen melu, joka on todennäköisesti peräisin normaaleista astronomisista tapahtumista. On myös epätodennäköistä, ettei signaalin lähde pysyisi Maapalloon nähden paikallaan, vaan se joko etääntyy tai lähenee. Tällöin syntyvä Doppler-ilmiön mukainen taajuuden muutos signaaleissa otetaan huomioon analysoimalla dataa eri taajuuksilla myös siten kuin se lähenisi tai etääntyisi eri nopeuksilla.


title: SETI@home

text:
Ohjelma etsii neljänlaisia taustakohinasta erottuvia signaaleja:
Löydettyjen lupaavien signaalien eli kandidaattien tiedot kirjoitetaan tekstitiedostoon, joka palautettaan analysoinnin päätteeksi Berkeleyyn ja yhdistetään siellä tietokantaan.


title: SETI@home

text: Vaikka SETI@home toimii näennäisesti yksittäisenä projektina, se on pilkottu pienempiin aliohjelmiin jotka etsivät eri asioita BOINC-alustalla eri tavoilla. SETI@home Enhanced suorittaa avaruudesta tulevan signaalin täydellisen analysoinnin. Astropulse etsii myös älyllisen elämän merkkejä signaaleista mutta eri tavalla kuin SETI@home.


title: SETI@home

text: Analysoitavaa dataa tulee SETI@homelle n. 300 gigatavua päivässä, eli n. 100 teratavua vuodessa.


title: SETI@home

text: Maaliskuussa 2003 tutkijaryhmä sai 24 tuntia aikaa kuunnella lupaavimpia kandidaatteja uudelleen Arecibon radioteleskoopilla. Vain harvat signaalit ilmenivät tarkistuksessa uudelleen ja vain yksi oli voimakkuudeltaan kasvanut. Tästä signaalista nousikin jonkinlainen kohu tiedelehti Naturen artikkelin myötä, mutta Berkeleyssä kiistettiin sen keinotekoinen alkuperä.


title: SETI@home

text: Vaikkei SETI@home olekaan löytänyt todisteita Maapallon ulkopuolisesta älyllisestä elämästä, se on toiminut hajautetun laskennan uranuurtajana ja osoittanut sen olevan varteenotettava vaihtoehto suurta laskentatehoa vaativille tieteellisille projekteille: SETI@homeen osallistuvien tietokoneiden yhteenlaskettu laskentateho (15. ´marraskuuta 2016: noin 708 biljoonaa liukulukuoperaatiota sekunnissa) Yksin BOINC-alustaa käyttäviä enemmän tai vähemmän aktiivisia projekteja onkin nykyään kymmeniä.


title: SETI@home

text:
SETI@homen idea syntyi David Gedyen ja Craig Kasnovin keskusteluissa vuonna 1994 heidän pohtiessaan mahdollisuuksia popularisoida tähtitiedettä. Gedye otti yhteyttä Kalifornian yliopistoon ja sen avaruustieteiden laitoksen tutkija David Andersoniin, joka oli erikoistunut hajautettuun laskentaan. Hanke sai akateemisissa piireissä laajaa kannatusta. Seuraavien vuosien aikana kehitettiin itse analysointiohjelmaa ja sen infrastruktuuria, hankittiin rahoitusta ja laajennettiin tutkijaryhmää. Kuukausien testaamisen jälkeen SETI@home-ohjelma julkaistiin 17. toukokuuta 1999. Ohjelmaa markkinoitiin ennen kaikkea näytönsäästäjänä, joka suorittaisi hyödyllistä analyysia silloin, kun tietokonetta ei käytetty muuhun. Kilpailullisen aspektin korostuessa monet käyttäjät kuitenkin sallivat jatkuvan analysoinnin, mikä ei hidasta tietokonetta, koska ohjelmalla on alhainen prioriteetti eli se väistyy muiden prosessien tieltä. Lisäksi näytönsäästäjä sisältyy pelkästään ohjelman Windows- ja Macintosh-versioihin.
Ohjelman suosio kasvoi nopeasti ensimmäisten kuukausien aikana, ja projekti alkoi kärsiä suorituskykyongelmista, joista kuitenkin selvittiin Sun Microsystemsin huomattavien laitteistolahjoitusten ansiosta.


title: SETI@home

text: Jo vuoden 1999 loppupuolella kävi ilmi, että ryhmä käytti liikaa aikaa perustoimintojen ylläpitämiseen. Infrastruktuuri päätettiinkin irrottaa kokonaan SETI@home-sovelluksesta. Kuitenkin vasta vuonna 2002 Anderson alkoi kehittää BOINCia (Berkeley Open Infrastructure for Network Computing), avoimen lähdekoodin ohjelmistoalustaa.


title: SETI@home

text: BOINC korjasi monia alkuperäisessä SETI@homessa – jota nykyään kutsutaan nimellä SETI@home Classic – ilmenneitä puutteita. Työpaketteja oli nyt mahdollista varastoida koneelleen palvelinongelmien varalta, sovellukset päivittyivät automaattisesti ja pistelasku uudistettiin. Anderson itse korosti kuitenkin mahdollisuutta jakaa laskentatehoa monille eri tieteenalojen projekteille. Myös SETI@homen tiimoilta oli suunnitelmissa kaksi uutta projektia: Astropulse, joka etsii Arecibon aineistosta kapeakaistaisia, pitkäkestoisia pulsseja, sekä eteläisen pallonpuoliskon tutkinta, joka saisi datansa Parkesin observatoriosta, Australiasta. Parkerin Observatorio on edelleen betatestausvaiheessa.


title: SETI@home

text: Vuonna 2003 SETI@homesta löydettiin haavoittuvuus, jonka ansiosta hyökkääjä kykenisi ottamaan käyttöönsä kaikki SETI@homea käyttävät koneet.


title: SETI@home

text: Vuonna 2001 projektin suunniteltu elinikä kaksi vuotta täyttyi, mutta projektia päätettiin jatkaa suuren suosion ansiosta ja koska tuloksia ei ollut vielä ehditty tarkastaa. Tämä tarkastus suoritettiin vasta vuonna 2003, mutta merkkejä maan ulkoisesta älyllisestä elämästä ei löytynyt. 15. joulukuuta 2005 SETI@home Classicin palvelimet sammutettiin. Ohjelman oli ladannut projektin verkkosivuilta yli viisi miljoonaa käyttäjää, joista aktiivisia oli vielä noin 600 000. Yhteensä käyttäjät olivat lahjoittaneet projektin käyttöön yli kaksi miljoonaa tietokonetyövuotta.


title: SETI@home

text: BOINC-alustalle siirtymisen jälkeen projekti on kärsinyt rahoitusongelmista. IT-kuplan puhjettua 2000-luvun alkuvuosina SETI@home ei enää houkutellut sponsoreita entiseen tapaan. Maaliskuussa 2006 projekti järjesti rahankeräyksen, jolla oli tarkoitus rahoittaa joidenkin uusien suunnitelmien toteuttaminen. Keräys tuottikin 260 000 dollaria, jolla pystyttiin kehittämään uusi versio sovelluksesta – SETI@home Enhanced – sekä asentamaan Areciboon uusi seitsenkeilainen datatallennin. 3. toukokuuta 2006 julkaistu Enhanced paransi analysoinnin tarkkuutta huomattavasti gaussilaisten ja joidenkin pulssien osalta, mikä tarkoitti pidempiä laskenta-aikoja sekä uudisti pistelaskua.


title: SETI@home

text: Yksinkertaisin tapa parantaa SETI@homen tehokkuutta on etsiä useammanlaisia signaaleja laajemmalta alueelta ja useammilta taajuuksilta. Näihin päämääriin pyritään uusien projektien, kuten Astropulse sekä eteläisen pallonpuoliskon tutkinta, sekä parempien datatallentimien avulla.


title: SETI@home

text: SETI@home on pitkän tähtäimen projekti: tähtitieteilijä ja SETI-vaikuttaja Seth Shostak on arvioinut, että muukalaissignaali havaitaan aikaisintaan vuonna 2020. Uusien investointien, ohjelmistokehityksen ja perusylläpidon rahoituksen lisäksi ongelmaksi projektille voi muodostua suuren yleisön mielenkiinnon ylläpitäminen. Tähän on pyritty tekemällä BOINCista helppokäyttöisempi tilihallitsimilla eli verkkosivuilla, joiden kautta voi hallita kerralla kaikkia tietokoneitaan ja projektejaan, sekä näyttävämpi BOINC Manager -ohjelman vaihdettavilla kuorilla.


title: SETI@home

text: Vuonna 2008 SETI@home sai käyttöönsä maailman suurimman radioteleskoopin, joka tuottaa 500 kertaa aikaisempaa enemmän dataa laskettavaksi.


title: SETI@home

text: Kuten yllä on mainittu, SETI@home on saamassa tulevaisuudessa käyttöönsä Australiassa sijaitsevan teleskoopin. Teleskoopin käyttöönotto on kuitenkin vielä pahasti kesken. Muita tulevaisuuden projekteja ovat niinkutsutun NTPCKR:n käyttöönotto. Myös RFI Rejectionin käyttöönottoa on mietitty. RFI Rejectionilla saadaan poistettua huomattavissa määrin maanpäällistä kohinaa, jolloin analysoitavaksi jää vähemmän merkityksettömiä signaaleja.


title: SETI@home

text: Myös suorituskyvyn paha pullonkaula – nykyinen 100 MB/sekunti oleva yhteys Berkeleystä ulos aiheuttaa huomattavaa hidastumista datansiirrossa. Tulevaisuudessa tästä päästäneen eroon mikäli tähän saadaan rahoitus.


title: SETI@home

text: Kilpailu käyttäjien ja heidän muodostamiensa ryhmien (tiimien) kesken on alusta alkaen kuulunut oleellisena osana SETI@homeen, ja itse asiassa se on monille käyttäjille kohonnut tieteentekemistä tärkeämmäksi motiiviksi osallistua projektiin. Monet käyttäjät ostavat tietokoneita muodostaakseen ”farmeja” pelkästään SETI@homen käyttöön. Kilpavarustelu on kuitenkin taannut projektille vakaan laskentatehon kasvun.


title: SETI@home

text: SETI@home Classicin aikana kilpailtiin laskettujen työpakettien määrästä, mutta siirryttäessä BOINC-alustalle alettiin työpaketeista jakaa pisteitä. Tämä poisti sen ”epäkohdan”, että työpaketti, jonka analysointi kesti vain muutaman minuutin, luettiin yhtä arvokkaaksi kuin normaali tunteja kestänyt paketti. Aluksi pisteitä jaettiin käyttäjän BOINC-ohjelman ajamien suorituskykytestien perusteella, mutta Enhancedin myötä pisteitä alettiin jakaa suoritettujen liukulukuoperaatioiden mukaan. BOINCin myötä kilpailun kohteeksi tuli myös RAC (Recent Average Credit), joka kertoo karkeasti osanottajan pistesaldon päivää kohti: tällainen nopea palaute kannustaa myös uusia osanottajia kilpailemaan.


title: SETI@home

text: SETI@home on vetänyt puoleensa myös huijareita. Classicin aikana oli mahdollista palauttaa sama työpaketti monta kertaa tai manipuloida palautettavia tuloksia. Tammikuussa 2006 vanhat Classicin tilastot siivottiin huijaajista, jolloin 10 000 parhaan joukosta poistettiin noin 900 käyttäjän tiedot. Ohjelmia asennetaan myös luvattomasti koulujen ja työpaikkojen tietokoneille: ainakin kahden työntekijän tiedetään saaneen tästä syystä potkut. Äärimmäisenä tapauksena vuonna 2006 kävi ilmi, että käyttäjä oli levittänyt BOINC- ja SETI@home-ohjelmia haittaohjelman mukana. Loppuvuonna 2009 tuli ilmi tapaus, jossa koulupiirin tietokoneista vastannut järjestelmänvalvoja oli asentanut kaikille koulupiirin koneille SETI@home-ohjelman. Hän oli myös varastanut koulupiiriltä 18 tietokonetta. Vahinkojen suuruudeksi arvioidaan yli miljoona dollaria, koostuen varastetun omaisuuden arvosta, kasvaneesta sähkönkulutuksesta, kuormitetun laitteiston lyhyemmästä eliniästä ja häiriöistä muiden tietokoneohjelmien toimintaan.


title: SETI@home

text: Koska SETI@home on avointa lähdekoodia, vapaaehtoisten on ollut mahdollista optimoida ohjelmaa poistamalla siitä tarpeetonta ohjelmakoodia ja muokkaamalla se käyttämään eri käskykantoja. Täten muokatut ohjelmat ovat käyttöjärjestelmä- ja suoritinmallikohtaisia, mutta ne myös analysoivat työpaketit huomattavasti tavallista ohjelmaa nopeammin. Myös optimoituja ohjelmia tulee jakaa vapaasti GNU GPL -lisenssin mukaisesti.


title: Jukka Riikonen

text: Jukka Riikonen (s. 10. huhtikuuta 1947 Helsinki) on entinen Helsingin poliisipäällikkö.


title: Jukka Riikonen

text: Hän on oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän on työskennellyt apulaisnimismiehenä ja nimismiehenä useilla paikkakunnilla, mm. kuusi vuotta Espoossa. Tämän jälkeen hän oli Etelä-Suomen läänin poliisijohtajana, kunnes hänet nimitettiin vuonna 2002 Helsingin poliisikomentajaksi. Hän on ollut myös sotilaslakimiehenä YK-joukoissa.


title: Jukka Riikonen

text: Hän kuvaa nykyistä Helsingin poliisikomentajan tointa uransa vaativimmaksi mutta myös antoisimmaksi. Helsingin poliisin toimenkuvaan kuuluu mm. järjestyksenpito ja turvatoimista huolehtiminen valtiovierailujen aikana. Kansalaisten ykköstoiveena on poliisin jalkautuminen. Riikonenkin on sitä mieltä, että siinä saa enemmän tuntumaa poliisin työhön kuin istumalla ”maijassa”. Hän itse pitää yllä tätä tuntumaa hakeutumalla kerran kuukaudessa viikonloppuisin ajamaan ”maijaa” nuorempana konstaapelina.


title: Jukka Riikonen

text:
Hänen harrastuksiinsa kuuluu musiikki, josta hän suunnitteli myös ammattia. Hän ansaitsi opiskelurahoja ravintolamuusikkona soittamalla pianoa.
Stadin slangi ry nimitti Riikosen vuoden 2006 Stadin Kundiksi.


title: Jukka Riikonen

text: Valtakunnansyyttäjä nosti toukokuussa 2018 Riikosta vastaan syytteen virkavelvollisuuden rikkomisesta. Hänen epäillään laiminlyöneen velvollisuutensa valvoa Helsingin poliisin tietolähdetoimintaa vuosina 2009–2013.


title: Tšuraptšan ulus

text: Tšuraptšan ulus eli Tšuraptšan piiri (, ) on paikallinen itsehallntoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Ust-Aldanin ulusiin, idässä Tattan ja Tompon piireihin, etelässä Ust-Majan ja Amgan uluseihin ja lännessä Megino-Kangalassin ulusiin. Tšuraptšan ulusin pinta-ala on 12 600 km². Tärkeitä elinkeinoja ovat maatalous sekä nautakarjan ja hevosten kasvatus.


title: Tšuraptšan ulus

text: Keskilämpötila on tammikuussa -42 °C ja heinäkuussa +16...+17 °C. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 200–250 mm.


title: Tšuraptšan ulus

text: Vuonna 1989 uluusin asukasluku oli 18 400. Tuolloin väestöstä oli jakuutteja 97 prosenttia, venäläisiä 1,5 prosenttia, evenkejä 0,4 prosenttia, evenejä 0,3 prosenttia ja muita 0,8 prosenttia. Kaikkiaan alueen väestö koostui 29 eri kansallisuudesta. Ulusiin kuuluu 17 naslegia eli maalaiskuntaa, joissa on yhteensä 29 asutusta. Hallinnollinen keskus on Tšuraptšan kylä.


title: Tšuraptšan ulus

text: Tšuraptšan ulusin naslegit (maalaiskunnat) ("keskuskylä suluissa"):


title: Helge Haavisto

text: Helge Otto Holger Haavisto, KBE (2. elokuuta 1920 Vanaja – 2. huhtikuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen vuorineuvos, joka toimi Rautaruukki Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1960–1982 ja hallituksen puheenjohtajana 1982–1985. Hänen johdollaan Rautaruukki laajentui Pohjoismaiden suurimmaksi teräksen tuottajaksi, mikä vaikutti erityisen suotuisasti Pohjois-Suomen työllisyyteen. Haaviston aloittamien teknisten uudistusten ansiosta tehdas oli yksi maailman nykyaikaisimmista.


title: Helge Haavisto

text: Talouselämä valitsi vuonna 2012 Helge Haaviston Suomen historian sadan merkittävimmän yritysjohtajan joukkoon.


title: MG3

text: MG3 on saksalaisen Rheinmetallin valmistama 7,62×51 millimetrin kaliiperinen kevyt konekivääri, joka perustuu toisen maailmansodan aikaiseen MG-42-konekivääriin. Se on käytössä useissa NATO-maissa. Suomen puolustusvoimissa se on käytössä Leopard 2 -panssarivaunujen vaunukonekiväärinä ja se on myös aseistuksena NH 90 -kuljetushelikoptereissa.


title: Megino-Kangalassin ulus

text: Megino-Kangalassin ulus (, ) on piiritason kunnallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä, välittömästi maan pääkaupungin Jakutskin ja Lenajoen itäpuolella. Se rajoittuu pohjoisessa Ust-Aldanin ulusiin, idässä Tšuraptšan ulusiin, etelässä Amgan ja Hangalassin uluseihin ja lännessä Jakutskin kaupunkipiirikuntaan. Ulusin pinta-ala on 11 200 neliökilometriä. Sen hallinnollinen keskus on Nižni Bestjahin kaupunkimainen taajama.


title: Megino-Kangalassin ulus

text: Piirin kautta kulkee Jakutskiin saapuva valtakunnallinen Amurin valtatie, joka jatkuu edelleen Kolyman valtatienä kohti Magadania ja Tyyntämerta. Nižni Bestjah on Sahan keskeinen liikennesolmu.


title: Megino-Kangalassin ulus

text: Ulusissa on Nižni Bestjahin kaupunkikunnan lisäksi 30 maalaiskuntaa (naslegia).


title: Megino-Kangalassin ulus

text: Vuonna 1989 piirin väestöstä oli jakuutteja 85,9 prosenttia, venäläisiä 10,9 prosenttia, evenkejä 0,2 prosenttia, evenäjä 0,3 prosenttia ja muita 2,7 prosenttia. Kaikkiaan piirissä asui 30 eri kansallisuutta. Tärkeitä elinkeinoja ovat maanviljely sekä nautakarjan ja hevosten kasvatus. Maatalous tuottaa lihaa, maitotaloustuotteita ja vihanneksia.


title: Megino-Kangalassin ulus

text: Megino-Kangalassin ulus perustettiin piirinä 10. helmikuuta 1930.


title: Suunnattu derivaatta

text: Suunnattu derivaatta on matematiikassa usean muuttujan funktion derivaatta annetun vektorin suunnassa ja annetussa kohdassa. Muutosnopeuden suuruus voidaan parhaiten arvioida derivaatan avulla, joka määritellään niin, että tarkastelun suunta tulee huomioiduksi. Usean muuttujan funktion arvojen muutosnopeus muuttuu siirryttäessä eri suuntiin. Siksi erotukseksi yhden muuttujan funktioista, joilla on jokaisessa kohdassa yksi derivaatan arvo, usean muuttujan suunnatulla derivaatalla on jokaisessa pisteessä ääretön määrä derivaatan arvoja, jotka riippuvat tarkastelusuunnasta. Suunnatulla derivaatalla on sovelluksia enimmäkseen tieteen ja tekniikan aloilla.


title: Suunnattu derivaatta

text: Yhden muuttujan reaalifunktiolla suunnattua derivaattaa vastaa "toispuoleinen derivaatta", joka voidaan ottaa vasemmalta- tai oikealta puolelta tarkastelupistettä.


title: Suunnattu derivaatta

text:
Yksinkertaisin usean muuttujan funktio on kahden muuttujan funktio formula_1 Funktion muuttujia on tapana esittää joko koordinaattipareina tai kaksipaikkasina vektoreina, joita kutsutaan pisteiksi. Funktion määrittelyjoukko on usein osajoukko formula_2-koordinaatiston pisteistä. Funktion arvot lasketaan jokaiselle koordinaatiston pisteelle formula_3 erikseen ja kuvataan usein lisäämällä koordinaatistoon formula_4-ulottuvuus funktion arvoja varten. Silloin funktion käyttäytymistä voidaan esittää yhtälön formula_5 avulla.
Esimerkkinä käytetään funktiota formula_6 joka on aina positiivinen lukuun ottamatta yhtä nollakohtaa origossa formula_7. Valitaan piste formula_8, joka sijaitsee oheisen kuvaajan määrittelyalueen nurkkauksessa taka-vasemmalla, ja jossa funktio saa arvokseen formula_9 Kuvaajasta päätellään, että funktiota esittävä pinta muistuttaa pullistunutta pussia, joka on sekä formula_10- että formula_11-akselin suhteen symmetrinen. Koska molemmat symmetriat ovat yhtä aikaa voimassa, on kuvaaja samalla formula_4-akselin suhteen symmetrinen ja muodostaa pyörähdyskappaleen pinnan. Pisteen formula_8 kohdalla on pinnan formula_4-koordinaatti formula_15 Piirtämällä yhtälön formula_16 kuvaaja formula_2-koordinaatistoon, muodostuu siihen ympyrä, jonka säde on formula_18 ja keskipisteenä origo. Koska tämän käyrän pisteissä formula_3 funktio saa aina saman arvon formula_20, kutsutaan sitä tasa-arvokäyräksi. Tasa-arvokäyrillä saa funktion arvoista tarkan kuvan, jos käyrät nimikoidaan niiden arviolla.


title: Suunnattu derivaatta

text: Funktion arvojen muutosnopeus näkyy formula_21-koordinaatistossa pinnan jyrkkyytenä. Jyrkkyys vaihtelee kuitenkin eri suunnissa. Jos vertaa funktion arvoja tasa-arvokäyrän suunnassa, on funktion arvon muutos nolla. Suurin muutosnopeus on origosta poispäin olevissa suunnissa (gradientti) ja pienin (negatiivinen) origoon päin olevissa suunnissa. Juuri tässä mielessä suunnattu derivaatta on tarpeellinen käsite, kun funktion muutosherkkyyttä eli derivaattaa määritellään eri suunnissa.


title: Suunnattu derivaatta

text: Käytännöllinen keino määrittää suunnattu derivaatta on laskea ensin gradientti. Gradientti on vektori, jonka arvo eli pituuson funktion suurin muutosnopeus kyseisessä pisteessä. Vektori myös osoittaa siihen suuntaan, missä muutosnopeus on suurimmillaan. Piirretään samaan pisteeseen suora, joka kulkee samaan suuntaan kuin suunnattu derivaatta tullaan määrittämään. Gradientin projektio tälle suoralle antaa sunnatun derivaatan arvon projektivektorin pituutena. Se voidaan laskea ottamalla gradientin arvosta kosini suoran ja gradientin välisestä kulmasta.


title: Suunnattu derivaatta

text:
Esimerkkifunktion gradienttivektori lasketaan osittaisderivaatan avulla
jolloin vektorin arvoksi tulee formula_23 Valitaan derivaatan suunnaksi yksikkövektori formula_24, jolloin suunnatun derivaatan formula_25 arvoksi saadaan vektorien pistetulon avulla formula_26


title: Suunnattu derivaatta

text: eli


title: Suunnattu derivaatta

text:
Suunnattu derivaatta merkitään monella eri tavalla. Pisteessä formula_28 ja suunnassa formula_29 määritetty funktion formula_30 suunnattu derivaatta voidaan merkitä seuraavilla tavoilla:
missä merkityt kertolaskut ovat vektorien pistetuloja.


title: Suunnattu derivaatta

text: Usean muuttujan funktion formula_32 määrittelyjoukko voidaan ajatella koostuvan usean muuttujan pisteistä tai vektoreista formula_33 , jolloin merkitään formula_34 (lihavoidut suureet ovat pisteitä ja vektoreita). Kun halutaan laskea funktion arvoja pisteessä formula_35, joka sijaitsee pisteestä formula_36 lähtevän yksikkövektorin formula_37 suunnassa, kirjoitetaan formula_38 missä formula_39. Funktion arvojen muutosnopeus pisteen formula_40 ympäristössä ja suunnassa formula_41 muodostetaan erotusosamäärän avulla, jonka raja-arvona saadaan haluttu derivaatta


title: Suunnattu derivaatta

text:
Funktion gradientti formula_43 (lue ""nabla f"") on vektori, joka osoittaa kussakin pisteessä formula_44 siihen suuntaan, missä funktion suunnattu derivaatta formula_45 saa suurimman arvonsa. Silloin suunnatun derivaatan arvo on yhtä suuri kuin gradientin itseisarvo eli formula_46. Suunnattu derivaatta voidaan laskea yksikkövektorin ja gradientin vektorien pistetulon avulla
missä formula_48 on yksikkövektorin ja gradientin välinen kulma. Gradienttia käyttämällä saadaan helpoin tapa määrittää suunnatun derivaatan arvo.


title: Suunnattu derivaatta

text: Gradientti lasketaan ottamalla funktiosta osittaisderivaatat kunkin muuttujan suhteen erikseen ja järjestämällä tulokset muuttujien mukaiseen järjestykseen vektoriksi


title: Suunnattu derivaatta

text: Suunnatun derivaatan ominaisuuksia, kun derivaatta on otettu suunnassa formula_50: