title: Filemon Savenius

text: Savenius oli naimisissa Hilda Leppälän kanssa 1906–1921. Jäätyään leskeksi hän meni uusiin naimisiin Milja Fredrika Kantolan kanssa 1922. Haapajärven kihlakunta julisti Saveniuksen kuolleeksi 7. joulukuuta 1977, jolloin hänen kuolinpäiväkseen määrättiin 1. tammikuuta 1974.


title: Tyyne Salomaa

text: Tyyne Siviä Salomaa (o.s. Eloranta, 4. huhtikuuta 1891 Kuorevesi – 26. helmikuuta 1938 Petroskoi, Neuvostoliitto) oli ompelija ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Tyyne Salomaa

text: Salomaan vanhemmat olivat itsellinen Heikki Eriksson ja Manda Matintytär. Hän toimi ompelijana Kuorevedellä ja meni naimisiin 1916 Jeremias Salomaan kanssa. Salomaa oli SDP:n jäsen vuodesta 1906 ja oli puolueen kansanedustajana 1917 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Suomen sisällissodan jälkeen hän siirtyi Venäjälle. Salomaa oli aluksi suomalaisten pakolaiskodin taloudenhoitajana Petroskoissa, Petroskoin suomenkielisen puoluekoulun johtajana 1920 ja agitaatiokurssien johtaja 1921. Hän toimi 1922 puolueen Karjalan aluekomitean naisasiain osaston toimitsijana, 1923–1929 lastenkodin johtajana Petroskoissa ja 1930–1936 Kansanperinnekeskuksen kulttuurijaoston johtajana.


title: Tyyne Salomaa

text: Huhtikuussa 1937 Salomaa määrättiin Pioneerien palatsin suomalaisosaston kirjastonhoitajaksi, mutta jo lokakuussa 1937 hänet erotettiin puolueesta syytettynä kansalliskiihkoisesta käyttäytymisestä ja kansanvihollisena vangitun miehensä suojelemisesta. Salomaa itse vangittiin 17. tammikuuta 1938. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla 26. helmikuuta 1938 Petroskoin lähistöllä. Salomaan maine palautettiin 1957.


title: Tyyne Salomaa

text: Salomaan puoliso Jeremias Salomaa (1891–1937) työskenteli Neuvostoliitossa Karelgranitin Kivimännistö-nimisen louhoksen johtajana. Hänet vangittiin vastavallankumouksellisen kansalliskiihkoisen järjestön jäsenyydestä syytettynä ja ammuttiin 28. joulukuuta 1937 Sandarmohissa Karhumäen lähellä. Myös Jeremias Salomaan maine palautettiin 1957. Salomailla oli yksi poika ja yksi tytär.


title: Kalle Toppinen

text: Kalle Petter (Pekka) Toppinen (; 1. lokakuuta 1892 Iisalmen maalaiskunta – 5. maaliskuuta 1938 Petroskoi) oli puutyömies, liittosihteeri ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja.


title: Kalle Toppinen

text: Toppisen vanhemmat olivat mäkitupalainen Paavo Toppinen ja Anna Liisa Mod. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sen jälkeen puutyömiehenä Iisalmessa ja Kuopiossa. Toppinen oli SDP:n jäsenenä vuodesta 1911 ja puoluetoimitsijana vuodesta 1917. Hänet vangittiin Suomen sisällissodan aikana helmikuussa 1918 ja vapauduttuaan hän oli perustamassa kommunistista nuorisojärjestöä Kuopioon. Toppinen liittyi SKP:n jäseneksi 1919 ja toimi Kajaanissa puolueen järjestäjänä. Hän oli Sosialistisen työväenpuolueen luennoitsijana 1920, piirisihteerinä 1921 sekä Suomen tie- ja vesirakennustyöläisten liiton sihteerinä ja luottamusmiehenä 1922.


title: Kalle Toppinen

text: Toppinen oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana 1922–1923 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Toppinen vangittiin elokuussa 1923 yhdessä muiden ryhmän jäsenten kanssa ja hänet tuomittiin kolmeksi vuodeksi vankeuteen. Toppinen vapautui vankilasta 1926 ja hän oli sitten agitaattorina Kuopiossa, Savon Työ -lehden ja työväentalon talouden hoitajana sekä 1929 Rakennustyöväen liiton järjestäjänä.


title: Kalle Toppinen

text: Pelätessään joutuvansa uudestaan vangituksi Toppinen siirtyi salaa Neuvostoliittoon yhdessä veljensä Taunon (Tauno muutti Alman ja lasten kanssa passilla Neuvostoliittoon) ja muutamien muiden kommunistien kanssa. Hän työskenteli kirvesmiehenä Petroskoissa ja Hiilisuon neuvostotilan rakennusmestarina 1933. Toppinen lähetettiin helmikuussa 1934 Uhtualle jossa hän toimi Teollisen kombinaatin-puusepänverstaan johtajana.


title: Kalle Toppinen

text: Toppinen vangittiin 20. tammikuuta 1938 vastavallankumouksellisesta toiminnasta syytettynä. Hän sai kuolemantuomion ja hänet teloitettiin ampumalla 5. maaliskuuta 1938 Petroskoin lähistöllä. Toppisen maine palautettiin vuonna 1958.


title: Kalle Toppinen

text: Toppinen oli naimisissa vuodesta 1918 Alma Serafina Hyvösen kanssa. Heillä oli kaksi poikaa ja tytär.


title: Arthur Usenius

text: Arthur Fredrik Usenius (7. syyskuuta 1888 Helsinki – 27. marraskuuta 1937 Leningrad, Neuvostoliitto) oli suomenruotsalainen sähköasentaja, toimitsija ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Arthur Usenius

text: Useniuksen vanhemmat olivat tynnyrintekijä Adolf Fredrik Usenius ja Maria Emilia Strandberg. Suoritettuaan teknisen koulun Usenius työskenteli asentajana Helsingin kaupungin sähkövoimalassa vuoteen 1910 saakka. Vuosina 1910–1912 hän asui ja työskenteli Yhdysvalloissa ja palasi sitten Suomeen ollen vielä kolme vuotta Helsingin kaupungin sähkövoimalan palveluksessa mekaanikkona.


title: Arthur Usenius

text: Usenius oli SDP:n jäsen ja hän kuului myös jäsenenä Ruotsalaisen nuorisoliiton keskuskomiteaan ja Ruotsalaisen työväenliiton toimeenpanevaan komiteaan. Usenius oli vuodesta 1915 Metalliliiton keskuskomitean jäsen ja vuonna 1917 hän oli SDP:n kansanedustajana edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Vuonna 1917 Vladimir Lenin käytti Kustaa Rovion suosituksesta Useniusten asuntoa piilopaikkanaan oleskellessaan Suomessa. Lenin kirjoitti silloin teostaan "Valtio ja vallankumous" ja lahjoitti myöhemmin tästä teoksesta nimikirjoituksella varustetun kappaleen Useniukselle.


title: Arthur Usenius

text: Suomen sisällissodan alettua Usenius lähetettiin tammikuussa 1918 Tukholmaan, jossa hän oli sodan ajan Suomen kansanvaltuuskunnan edustajana. Sodan päätyttyä Usenius jäi Ruotsiin maanpakolaiseksi vuoteen 1920 saakka. Hän liittyi Ruotsissa SKP:n jäseneksi ja kuului SKP:n Ruotsin toimiston johtoon. Joulukuussa 1920 Usenius lähti Moskovaan Kominternin palvelukseen. Edvard Gyllingin pyynnöstä hän siirtyi huhtikuussa 1921 Neuvosto-Karjalaan, jossa hän toimi aluksi tilastoviraston toimitsijana ja myöhemmin Ulkomaankauppalaitoksen tarkastajana. Usenius oli 1923 Karjalan Toimeenpanevan komitean valtuutettuna rajavyöhykkeen kehittämisasioissa, vuodesta 1924 alkaen Petroskoin maatalouspankin johtajana sekä vuosina 1929–1930 Karjalan sähkölaitoksen palveluksessa. 1930-luvulla Usenius toimi 1933 kevyen teollisuuden ministerinä ja 1934 Petroskoin kansankomissariaatin talouskomissaarina ja Karjalan paikallisen teollisuuden viraston tarkastajana. Hän oli SKP:n edustajana Kominternin 7. kongressissa Moskovassa 1934–1935 ja kirjoitti artikkeleita Vapaus-lehteen 1935.


title: Arthur Usenius

text: Usenius vangittiin 18. lokakuuta 1935 vakoilijana ja syytettynä vastavallankumouksellisesta kansalliskiihkoisesta toiminnasta. Hänet tuomittiin kuolemaan 31. lokakuuta 1937 ja teloitettiin ampumalla Leningradissa 27. marraskuuta 1937. Useniuksen maine palautettiin 1957.


title: Arthur Usenius

text: Usenius oli naimisissa sairaanhoitaja Maria (Maija) Vilhelmina Karpin (s.1884) kanssa vuodesta 1915 ja heillä oli yksi poika. Maija Usenius oli vuonna 1936 Petroskoin vankilassa 11 kuukautta syytettynä siitä, ettei ollut ilmiantanut miestään. Hän palasi Suomeen Neuvostoliitosta 1957 asuttuaan viimeksi Suojun kylässä Karjalassa. Arthur Useniuksen veli oli amerikansuomalainen toimittaja Adolf Usenius.


title: Siina Urpilainen

text: Siina Armida Urpilainen (os. Ihalainen) (2. tammikuuta 1893 Pihtipudas – 10. lokakuuta 1962 tai 1963 Petroskoi, Neuvostoliitto) oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja vuosina 1927–1930.


title: Siina Urpilainen

text: Urpilaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Efraim Ihalainen ja Eliisa Adolfiina Kumpulainen. Hän kävi kansakoulun ja käsityökoulun ja meni 1916 naimisiin kirvesmies Ilmari Matti Urpilaisen kanssa. Urpilainen oli SDP:n jäsenenä vuodesta 1913 ja vuonna 1920 hän liittyi SKP:n jäseneksi. Urpilainen toimi puhujana Saloisissa ja piirijärjestön johtajana Oulussa. Hän oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1927–1930 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Urpilainen oli myös Saloisten kunnanvaltuuston jäsen ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa.


title: Siina Urpilainen

text: Urpilainen ja hänen vastikään vankilasta vapautunut miehensä siirtyivät joulukuussa 1931 salaa rajan yli Neuvostoliittoon. Heidän lapsensa tulivat Neuvosto-Karjalaan muutamaa vuotta myöhemmin 1935 Ruotsin kautta. Urpilainen oli 1932 naisasiainjärjestäjänä Tunkuan piirissä ja 1935–1936 Punainen Karjala -lehden toimituksessa. Hän opiskeli myös jonkin aikaa Petroskoin maatalouskorkeakoulussa mutta joutui keskeyttämään opinnot heikentyneen terveyden takia. Hän oli ennen pidätystään vielä tehdastyössä Leningradissa 1937 ja työssä Vilkan punktilla 1938.


title: Siina Urpilainen

text: Urpilainen vangittiin 4. tammikuuta 1938 syytettynä vastavallankumouksellisesta kansalliskiihkoisesta vakoilutoiminnasta. Hän sai 10 vuoden tuomion ja suoritti sen Karagandan leirillä Kazakstanissa. Urpilainen vapautui leiriltä 1948 ja hänen maineensa puhdistettiin 1955. Vapautumisensa jälkeen hän työskenteli parin vuoden ajan Aunuksessa näyttelijä Toivo Lankisen perheen lastenhoitajana, mutta ei saanut vuonna 1950 lupaa muuttaa heidän mukanaan Petroskoihin. Viimeiset vuotensa Urpilainen vietti eläkeläisenä Tšalnassa ja kuoli eri lähteiden mukaan joko 1962 tai 1963.


title: Siina Urpilainen

text: Urpilaisen mies Ilmari Urpilainen (1896–1938) vangittiin syytettynä vakoilusta ja teloitettiin ampumalla 22. syyskuuta 1938 Petroskoin lähellä. Myös heidän poikansa mekaanikko Taisto Urpilainen (1919–1938) teloitettiin 25. syyskuuta 1938. Sekä isän että pojan maine palautettiin 1955. Perheen kaksi muuta poikaa säilyi hengissä, toinen oli jäänyt Suomeen ja toinen pääsi palaamaan sinne.


title: Aino Forsten

text: Aina ”Aino” Aleksandra Forsten (o.s. Rainio, 2. huhtikuuta 1885 Maaria – 27. marraskuuta 1937 Petroskoi) oli suomalainen kansanvalistaja ja opettaja, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1917–1918. Suomen sisällissodan jälkeen hän pakeni Neuvosto-Venäjälle, jossa hänet teloitettiin Stalinin vainojen yhteydessä vuonna 1937. Suomessa hänet tunnettiin erityisesti toiminnastaan vähävaraisten naisten ja lasten hyväksi.


title: Aino Forsten

text: Maariassa syntyneen Forstenin vanhemmat olivat itsellinen Reinhold Rainio ja Augusta Serafia Liisantytär. Kansakoulun käytyään hän liittyi sosialidemokraattiseen puolueeseen Turussa vuonna 1904 ja muutti pari vuotta myöhemmin Poriin, missä Forstenin veli Jussi Rainio oli "Sosialidemokraatti"-lehden toimittajana. Hän työskenteli kaupungissa aluksi myyjänä ja myöhemmin SDP:n puhujana sekä vuodesta 1909 lähtien puolueen nuorisojärjestön sihteerinä. Lisäksi hän oli Porin sosialidemokraattisen paikallisyhdistyksen johtokunnan jäsen 1907–1918. Porissa Aino myös tutustui puoluetoiminnassa mukana olleeseen postinkantajaan Kaarlo Verner Forsteniin, ja pariskunta solmi avioliiton vuonna 1909.


title: Aino Forsten

text: Porissa Forsten toimi aktiivisesti SDP:n paikallisosaston naisjaostossa. Hän oli erityisen kiinnostunut työläisnaisten ja heidän lapsiensa aseman parantamisesta. Forsten kuului muun muassa yhdistyksen kesäsiirtolatoimikuntaan, joka järjesti heille lomanviettomahdollisuuksia, virkistäytymistä ja valistusta. Hän oli myös mukana valtakunnallisen Työläisnaisten liiton toiminnassa. Eduskuntaan Forsten valittiin vuoden 1917 vaaleissa.


title: Aino Forsten

text: Suomen sisällissodan aikana Forsten valittiin punaisen Suomen parlamentaarisen elimen Työväen pääneuvoston jäseneksi. Hänen puolisonsa Verner Forsten puolestaan oli Porin punakaartin johtohahmoja. Sodan jälkeen he pakenivat Neuvosto-Venäjälle, jossa pariskunta heinäkuussa 1918 asettui Pietariin.


title: Aino Forsten

text: Forsten työskenteli aluksi Moskovassa perustetun SKP:n keskuskomitean kirjanpitäjänä. Kesällä 1920 Forsten sai puolisonsa kanssa työmääräyksen Neuvosto-Karjalaan, jossa hän toimi vuoteen 1923 saakka Petroskoin kansanvalistusosastossa, 1923–1930 Uhtuan piirin kulutusosuuskunnan johtajana sekä 1930–1936 Petroskoin suomalaisen tyttökoulun johtajana. Forstenin viimeiseksi työpaikaksi jäi valistusministeriön tilastotietojen käsittelijän tehtävä. Verner Forsten puolestaan toimi muun muassa Neuvosto-Karjalan talousministerin sijaisena sekä Uhtuan piiritoimikunnan puheenjohtajana.


title: Aino Forsten

text: Aino ja Verner Forsten vangittiin heinäkuussa 1937 syytettynä vastavallankumouksellisesta kansalliskiihkoisesta toiminnasta. Verner tuomittiin kahdeksaksi vuodeksi työleirille Siperiaan, mutta Aino sai marraskuun lopulla kuolemantuomion ja hänet teloitettiin välittömästi. Pariskunta rehabilitoitiin Stalinin kuoleman jälkeen heinäkuussa 1955.


title: Herman Hurmevaara

text: Herman Hurmevaara (vuoteen 1906 Pietikäinen; 19. helmikuuta 1886 Kiuruvesi – 16. helmikuuta 1938 Petroskoi, Neuvostoliitto) oli muurari ja sosialidemokraattien piirisihteeri ja kansanedustaja.


title: Herman Hurmevaara

text: Hurmevaaran vanhemmat olivat tilallinen Abram Vilhelm Pietikäinen ja Saara Kokkonen. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli muurarina Oulussa ja Helsingissä. Vuosina 1910–1918 Hurmevaara oli Helsingin sos.dem. kunnallisjärjestön sihteerinä sekä Uudenmaan läänin vaalipiirin sos.dem. piirisihteerinä ja rahastonhoitajana. Hän oli SDP:n kansanedustajana vuonna 1917 edustaen edellä mainittua vaalipiiriä.


title: Herman Hurmevaara

text: Suomen sisällissodan aikana Hurmevaara toimi Uudenmaan lääninhallituksen ja telefoonilaitoksen komissaarina ja Suomen kansanvaltuuskunnan raha-asiainosaston kamreerina. Sodan jälkeen hän siirtyi Venäjälle ja sieltä edelleen Ruotsiin lokakuussa 1918. Hurmevaara oli Ruotsissa Suomi-komitean sihteerinä ja "Viesti"-lehden toimittajana. Vuonna 1921 hän toimi Suomen punaisen kaartin Ruotsin pataljoonan esikunnan taloudenhoitajana, vuosina 1923–1924 Karjalan Sosialistisen Neuvostotasavallan kauppavaltuutettuna Ruotsissa, vuonna 1926 tehtailija Oscar Larssonin kirjanpitäjänä, ja viimeksi Hurmevaara oli "Politiken"-lehden arkistonhoitajana 1929–1930.


title: Herman Hurmevaara

text: Hurmevaara karkotettiin Ruotsista 1930, ja hän siirtyi perheineen Neuvostoliittoon. Hurmevaara toimi 1930–1932 Moskovassa MOPR:n komiteassa esittelijänä, ja vuonna 1933 hän oli Kominternin suomalaisjaoston kassanhoitajana. Hän siirtyi Edvard Gyllingin suosituksella Petroskoihin 1933 ja työskenteli siellä ensin tilastovirastossa ja vuodesta 1936 Kirja-kustantamon oikolukijana.


title: Herman Hurmevaara

text: Hurmevaara vangittiin 23. joulukuuta 1937 syytettynä vastavallankumouksellisesta vakoilutoiminnasta. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla 16. helmikuuta 1938 Petroskoin lähistöllä. Hänen maineensa palautettiin 1956.


title: Herman Hurmevaara

text: Hurmevaara oli naimisissa vuodesta 1914 Anna Sigrid Paunulan kanssa. Heillä oli kaksi tytärtä.


title: Kissat (alaheimo)

text: Kissat ("Felinae") on kissaeläinten ("Felidae") heimon alaheimo. Useimmat alaheimoon kuuluvista lajeista ovat pieniä tai keskikokoisia kissaeläimiä, mutta lajeissa myös suurempia kuten puuma ja gepardi.


title: Wang Liping

text: Wang Liping (, s. 8. heinäkuuta 1976 Fengcheng, Liaoning, Kiina) on kiinalainen kävelijä.


title: Wang Liping

text:
Wang sijoittui 1997 kävelyn maailmancupissa silloisella naisten virallisella arvokisamatkalla 10 kilometriä kymmenenneksi.
Hän voitti olympiakultaa vuoden 2000 Sydneyn olympialaisten 20 kilometriltä. Vuonna 2004 kävelyn maailmancupissa hänen sijoituksensa oli kymmenes 20 kilometrillä ja samana vuonna Ateenan olympialaisissa hän sijoittui vastaavalla matkalla kahdeksanneksi.


title: Wang Liping

text: Wang Liping painaa 46 kilogrammaa ja on 164 senttimetriä pitkä.


title: Jonas Castrén

text: Jonas Castrén (25. helmikuuta 1850 Pyhäjärvi, Oulun lääni – 10. lokakuuta 1922 Hyvinkää) oli asianajaja, nuorsuomalainen poliitikko ja valtiopäivämies sekä kansanedustaja.


title: Jonas Castrén

text: Jonas Castrénin isä oli kappalainen, myöhempi Pyhäjärven kirkkoherra ja valtiopäivämies Zachris Castrén; äiti Betty Leontine Reuter saavutti mainetta herätysliikkeessä muun muassa puhumalla kielillä. Jonas Castrén kuului Castrénin sukuun. Hän oli Suomen pääministeri Urho Castrénin setä, professori Erik Castrénin isosetä ja poliitikko Zachris Castrénin pikkuserkku. Kielentutkija Matthias Alexander Castrén taas oli hänen isänsä serkku.


title: Jonas Castrén

text: Hän pääsi ylioppilaaksi 1869 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1876 ja lakitieteen 1893. Castrén toimi asianajajana Helsingissä ja Ruotsissa vuosina 1894–1922.


title: Jonas Castrén

text: Castrén johti 1880-luvulla Lauri Kivekkään ohella niin kutsuttuja nuoria fennomaaneja ja suomenkielisten opiskelijoiden radikaalia K. P. T. -ryhmää, jotka olivat Suomalaisen puolueen päälinjaa uudistusmielisempiä ja kieliasiassa jyrkempiä. Tällöin hän vielä kannatti jyrkkää suhtautumista ruotsinkielisiin ja tarvittaessa yhteistyötä venäläisten viranomaisten kanssa – sortokausien aikana hänen linjansa kääntyi tässä suhteessa täydellisesti ympäri.


title: Jonas Castrén

text: Säätyvaltiopäivillä 1885 Castrén esiintyi ensi kertaa hyökkäävästi radikaalien uudistusten (äänioikeuden laajennus, naisten opiskelumahdollisuudet) kannattajana säikäyttäen fennomaanien vanhat johtajat Yrjö-Sakari Yrjö-Koskisen ja Agathon Meurmanin. Hän oli talonpoikaissäädyn jäsenenä myös vuosien 1888, 1891, 1894 ja 1905–1906 valtiopäivillä. K. P. T. -läisyyden kuihtuessa Castrén siirtyi samasta ryhmästä organisoituneisiin nuorsuomalaisiin, mutta iän myötä hänen poliittiset mielipiteensä muuttuivat yhä konservatiivisemmiksi ja oikeistolaisemmiksi.


title: Jonas Castrén

text: Routavuosien aikana Castrén omaksui tiukan perustuslaillisuuden ja oli huhtikuussa 1903 yksi ensimmäisiä Bobrikovin maasta karkottamia – hän asui Tukholmassa 1903–1905. Palattuaan hän oli nuorsuomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1914 ja 1917 Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä. Eduskunnassa hän toimi maatalousvaliokunnaan puheenjohtajana 1908 ja perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana 1909.


title: Jonas Castrén

text: Hän asui poliittisista syistä Ruotsissa myös 1914–1917 sekä 1918–1921. Hän oli tuolloin Suomen itsenäisyysliikkeen ulkomaanvaltuuskunnan jäsenenä Tukholmassa vuosina 1916–1918 ja sen jälkeen lyhyen aikaa myös Suomen valkoisen hallituksen virallisena edustajana. Castrén ei koskaan kohonnut ministeriksi tai muihin keskeisiin päättäjäntehtäviin, mutta oli aikansa näkyvimpiä poliitikkoja ja mielipidevaikuttajia.


title: Jonas Castrén

text: Castrén kuului nuorsuomalaisen puolueen oikean siiven ("pääskysten") johtajiin ja oli tunnettu kiihkeästä ja moralistisesta tavastaan tarkastella poliittisia kysymyksiä, etenkin sortovuosien taistelua laillisuuden puolesta. Häntä pidettiin omiensakin keskuudessa ristiriitaisena hahmona – tunnettiin muun muassa nimillä "pasuunan ääni" ja "kiljuva jalopeura" – joskaan hänen edustamansa ajattelutapa ei tuolloin ollut vieras monille muillekaan "pääskysille". Castrén rikkoi välinsä etenkin vanhasuomalaisiin poliitikkoihin, joita piti näiden myöntyväisyyslinjan vuoksi pettureina, ja poltti monet sillat takanaan. Siksi hän ei voinut toimia 1918 perustetussa kokoomuspuolueessa, koska siellä "suomettarelaiset" olivat vahvasti mukana, vaikkakin hän oli myöhemmällä iällään selvästi oikeistolainen ja vuoden 1918 valtiomuotokiistassa monarkisti.


title: Tammerkosken sillalla (festivaali)

text: Tammerkosken sillalla on Tampereella järjestettävä kevyen musiikin tapahtuma, joka pidetään vuosittain kesä-heinäkuun vaihteessa. Päätapahtumat ovat Keskustorilla, jossa on juhlateltta ja paljon ilmaista ohjelmaa. Tapahtumaan osallistui vuonna 2007 kaikkiaan 65 000 henkeä, juhlateltassa noin 29 000 henkeä.


title: Lauri Kivekäs

text: Lauri Kivekäs (vuoteen 1876 Gustaf Laurentius Stenbäck; 21. heinäkuuta 1852 Alavus – 26. maaliskuuta 1893 Helsinki) oli suomalainen radikaali fennomaani ja 1870- ja 1880-luvulla tunnettu ylioppilasjohtaja. Hän ajoi kielikysymyksessä ja muissakin yhteiskunnallisissa asioissa jyrkkää linjaa ja perusti kannattajineen vuonna 1880 K.P.T. -nimisen yhdistyksen, jolla oli lyhyen aikaa merkittävä asema ylioppilasmaailmassa. Kivekäs ei onnistunut siirtymään menestyksekkäästi valtakunnanpolitiikkaan, mutta hän loi näkyvän uran asianajajana.


title: Lauri Kivekäs

text: Gustaf Laurentius Stenbäck kuului tunnettuun pohjalaiseen Stenbäckin sukuun, jossa on paljon kirkollisia ja yhteiskunnallisia vaikuttajia. Hänen isänsä oli Alavuden kirkkoherra Karl Fredrik Stenbäck, joka tunnettiin kansanvalistajana sekä maltillisesti suomenmielisenä ja liberaalina valtiopäiväedustajana. Äiti Emilia Ottilia Christina oli syntyjään kuuluisaa von Essenin aatelissukua. Setä Lars Stenbäck oli tunnettu runoilija ja herännäispappi. Gustaf Stenbäck oli kymmenes vanhempiensa kaikkiaan kolmestatoista lapsesta. Hänen sisaruksiaan olivat muun muassa pappi ja valtiopäivämies Karl Emil Stenbäck, fennomaanina tunnettu sanomalehtimies Konrad Fredrik Stenbäck (myöh. Kivekäs), kirkkoarkkitehti Josef Stenbäck, koulunjohtaja Ottilia Stenbäck sekä kirjailija ja suomentaja Lydia Stenbäck.


title: Lauri Kivekäs

text: Stenbäck ei alkuun menestynyt koulussa, vaan hänet tunnettiin levottomana ja häiriköivänä oppilaana. Opiskeltuaan ensin kotona ja Vaasassa hän meni Jyväskylässä maan ensimmäiseen suomenkieliseen oppikouluun. Hän kuitenkin jäi luokalle ja hänet erotettiin koulusta määräajaksi, ilmeisesti juopottelun vuoksi. Hän valmistui ylioppilaaksi yksityisopintojen avulla, aloitti opinnot Helsingin yliopistossa syksyllä 1871 ja sai lopullisen ylioppilastodistuksensa seuraavan vuoden tammikuussa. Stenbäck opiskeli yliopistolla pääaineenaan historiaa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1875. Hänen opintonsa etenivät tuon ajan mittapuun mukaan hitaasti, pääasiassa muiden harrastusten ja kasautuneiden velkojen vuoksi. Tullessaan yliopistolle hän oli esiintynyt svekomaanina, mutta kääntyi fennomaaniksi ensimmäisenä opiskeluvuonnaan Konrad-veljen esimerkin vaikutuksesta.


title: Lauri Kivekäs

text: Stenbäck nousi kansalliseen maineeseen vuosina 1875–1877 pantuaan alulle oikeusprosessin juhannustansseissa mielivaltaisesti riehunutta Alavuden varanimismiestä Theodor Westerstrandia vastaan. Kanne johti kielipoliittisesti sävyttyneeseen oikeusprosessiin – jossa Stenbäck toimi kantajien asianajajana – ja lopulta odottamattomaan voittoon ylimmässä oikeusasteessa, kun senaatin oikeusosasto tuomitsi Westerstrandin sakkoihin. Stenbäckillä ei tuolloin ollut asianajajan pätevyyttä, mutta prosessi johdatti hänet lakiopintoihin.


title: Lauri Kivekäs

text: Kesällä 1876 kourallinen radikaaleja fennomaaniopiskelijoita teki jotain ennenkuulumatonta suomentamalla sukunimensä. Joukkoon kuulunut Gustaf Laurentius Stenbäck suomensi samalla etunimensäkin ja hänestä tuli siten Lauri Kivekäs. Sukunimi viittasi Isonvihan aikaisiin sissitalonpoikiin, joita kutsuttiin "kivekkäiksi". Saman sukunimen otti tuolloin myös Konrad-veli ja myöhemmin useat muutkin Stenbäckin sukuun kuuluneet. Syksyllä 1876 Lauri Kivekäs valittiin hiljattain perustetun suomenmielisten ylioppilaiden opiskelijajärjestön Suomalaisen Nuijan puheenjohtajaksi, ja samoihin aikoihin hän esitteli Pohjalaisessa osakunnassa radikaalin kieliohjelmansa, jonka mukaan suomen kieli tulisi kohottaa Suomessa hegemoniseen asemaan: suvereeniksi valtakieleksi julkisessa hallinnossa ja opetuskieleksi kaikissa oppikouluissa. Ruotsinkielisten tarpeet turvattaisiin vaatimalla virkamiehiltä ruotsin kielen taitoa samassa määrin kuin tuolloin vaadittiin heiltä suomen kielen osaamista. Kivekäs nousi pian niiden opiskelijoiden sankariksi, jotka kannattivat Suomalaisen Puolueen valtalinjaa hyökkäävämpää kielitaistelua.


title: Lauri Kivekäs

text:
Marraskuussa 1876 Kivekkään johtama ryhmä järjesti Helsingin ruotsalaisessa teatterissa huomiota herättäneen häiriköintitapauksen eli niin sanotun Lepakko-skandaalin, minkä seurauksena Kivekäs erotettiin puoleksi vuodeksi yliopistosta. Hän vietti välivuoden 1877–1878 Saksassa ja palasi takaisin juhlittuna. Kivekäs opiskeli Saksassa yhteiskuntatieteitä ja mahdollisesti suunnitteli jo tulevaisuuttaan suomalaisen puolueen johtajana. Hänen on arveltu saaneen aatteellisia vaikutteita Adolph Wagnerin niin sanotusta kateederisosialismista. Kivekäs kävi kuuntelemassa myös sosialistien esiintymisiä, mutta hänestä itsestään ei tullut sosialistia, sillä hän oli kiinnostuneempi talonpoikien kuin työläisten asiasta. Suomeen palannut Kivekäs valittiin uudelleen Suomalaisen Nuijan johtajaksi vuonna 1879. Lahjakkaana agitaattorina hän nostatti samana syksynä kaksikin taktisia tarkoituksia palvellutta kiistaa ylioppilaiden parissa. Ensin hän vaati ruotsinkielisten rinnakkaispöytäkirjojen pitämisen lopettamista suomenkielisten hallitsemassa Pohjalaisessa osakunnassa ja sitten ruotsinkielisen Nylands Nationin jäsenten sulkemista Akateemisen lukuyhdistyksen ulkopuolelle. Nämä kiivailut saivat ylioppilaskunnan ruotsinmieliset järjestäytymään X. Y. Z. -nimiseksi poliittiseksi yhdistykseksi. Pian tämän jälkeen radikaalisiipi alkoi yhä selvemmin erottautua maltillisista fennomaaneista ylioppilaskunnassa ja keskeiseksi linjajaon kannalta muodostui nimenomaan suhtautuminen Kivekkään henkilöön. Keväällä 1880 hän oli ollut yhtenä ylioppilaskunnan edustajista vierailulla Tukholmassa, missä hänen katsottiin käyttäytyneen humalassa sopimattomasti. Maltillisten fennomaanien johtaja J. R. Danielson totesi Kivekkään sopimattomaksi edustustehtäviin ja alkoi pitää tätä vaarallisena nuorison kiihottajana ja populistina.
Syksyllä 1880 virallistettu ylioppilaskunta valitsi itselleen ensimmäisen puheenjohtajan ja fennomaanit voittivat vaalin. Puheenjohtajaksi valittu Danielson oli kuitenkin suostunut Suomalaisen Nuijan ehdokkaaksi vain sillä ehdolla, että Kivekäs jätettäisiin pois ehdokaslistalta. Hieman myöhemmin syntynyt kiista ylioppilastalon 10-vuotisjuhlien ohjelmakielestä oli viimeinen pisara, jonka jälkeen Kivekkään kannattajat perustivat omaksi järjestökseen K.P.T.:n. Nimen sanottiin olevan lyhenne sanoista ”Koko Programmi Toimeen”. K.P.T. kannatti ruotsin kielen täydellistä marginalisoimista, oli myös muissa yhteiskunnallisissa kysymyksissä vanhoja fennomaaneja radikaalimpi ja edusti aikansa politiikan vasenta laitaa. Yhdistyksen julkaiseman "Kansan Pyhä Tahto" -lehden ensimmäisen numeron kansikuvassa Kivekäs oli kuvattu vallankumouksen symboli, fryygialaismyssy päässään.


title: Lauri Kivekäs

text: Kivekäs toimi 1880–1881 Pohjalaisen osakunnan kuraattorina. Yksi hänen näkyvimpiä hankkeitaan noihin aikoihin oli suuri J. V. Snellmanin 75-vuotisjuhla, jonka järjestäjäksi ylioppilaskunta saatiin fennomaanien enemmistön ansiosta, vaikka ruotsinmieliset sitä vastustivatkin. Kivekäs valjasti kuitenkin juhlaan liittyneen Snellmanin juhla-albumin K.P.T.:n oman propagandan käyttöön, ja häntä syytettiin arvostelukyvyn puutteesta. Snellman ei tiettävästi ollut arvostanut Kivekästä aiemminkaan tämän kokemattomuuden ja kiivailun vuoksi. Näyttävä Snellman-juhla jäi K.P.T.:n lyhytaikaisen toiminnan huipentumaksi. Vuonna 1883 Kivekäs sai ylioppilaskunnan puheenjohtajan vaalissa suurimman äänimäärän, mutta yliopiston johto kieltäytyi nimittämästä häntä. Samana vuonna hänen uransa ylioppilaspolitiikkona päättyi lopullisesti, kun hän sai lakiopintonsa suoritettua loppuun ja valmistui molempien oikeuksien kandidaatiksi.


title: Lauri Kivekäs

text: K.P.T. saavutti hetkeksi vahvan aseman suomenkielisten ylioppilaiden keskuudessa, mutta valmistuttuaan ja ryhdyttyään asianajajaksi suurena lupauksena pidetty Kivekäs alkoi ajautua itse sivuraiteelle. Hän pyrki valtakunnanpolitiikkaan ja valittiin säätyvaltiopäivien porvarissäätyyn 1885 Tampereelta. Siellä hän kieliasioiden ohella tuki esityksiä suomenkielisten oppikoulujen määrän lisäämisestä, elinkeinovapauden laajentamista, aviopuolisoiden aseman tasavertaistamisesta kumoamalla aviomiehen edusmiehyys ja helpottamalla avioerojen saamista sekä varallisuuteen sidotun äänikynnyksen alentamisesta porvarissäädyn vaaleissa. Keskustelupuheenvuorossaan hän myös aivan ensimmäisten joukossa Suomessa kannatti miehille yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta. Liian radikaaleina nämä aloitteet eivät saaneet kannatusta edes muilta fennomaaneilta, joten Kivekkään aikaansaannokset valtiopäivillä jäivät vähäisiksi. Hänen tavoitteensa porvarissäädyn enemmistön valtaamisesta suomenkielisille oli tässä vaiheessa vielä utopistinen. Kivekkään ongelmaksi muodostui se, että muiden kuin omiensa parissa häntä pidettiin fanaatikkona ja pyrkyrinä, jonka kanssa ei haluttu olla yhteistyössä. Kiivaudessaan lähinnä nuoriin vedonnut K.P.T.:läisyys hävisi melko nopeasti uusien kansainvälisten aatteiden tieltä ja nuorten fennomaanien johtoon astui uusi sukupolvi.


title: Lauri Kivekäs

text: Kivekäs valittiin vielä uudelleen valtiopäiville vuonna 1891, mutta saavutukset jäivät nytkin vähäisiksi ja hänen poliittinen uransa epäonnistui. Suomalaisesta puolueesta alkoi noihin aikoihin erkaantua nuorsuomalaisten ryhmä, jonka johtajista monet olivat entisiä K.P.T.:läisiä. Kivekäs jäi tässä jaossa väliinputoajaksi ja keskittyi uraansa lakimiehenä. Hän oli toiminut vuonna 1885 lyhyesti Viipurin ja Vaasan hovioikeuksien auskultanttina, mutta sen jälkeen hän työskenteli lakimiehenä Helsingissä. Hän saavutti viimeisinä elinvuosinaan ammatissaan mainetta ja tunnustusta varsinkin suomenkielisten asianajajana. Kivekäs oli vuonna 1889 perustamassa myös Kansallis-Osake-Pankkia ja kuului sen ensimmäiseen hallintoneuvostoon. Hän johti syksyllä 1891 KOP:n hallintoneuvostossa ryhmää, joka järjesti ensimmäisen pääjohtajan Otto Hjeltin erottamisen. Vuoden 1890 lopulla Kivekäs yritti myös vallata nuorsuomalaisten hieman aiemmin perustaman "Päivälehden" ja tehdä siitä oman äänitorvensa, mikä kuitenkin epäonnistui. Tämän seurauksena Kivekkään entisiin seuraajiin kuulunut Juhani Ahokin alkoi pitää häntä ”suurena roistona”.


title: Lauri Kivekäs

text: Kivekäs oli vuodesta 1887 naimisissa näyttelijä Ida Aalbergin kanssa, jonka hän oli tuntenut jo nuoruudesta ja kannustanut tätä näyttelijänuralle. Aalbergin ylellinen elämäntapa ja matkustelu aiheutti Kivekkäälle taloudellisia vaikeuksia. Heillä ei ollut lapsia. Pariskunta asui puuhuvilassa Helsingin Kaivopuistossa osoitteessa Puistokatu 4.


title: Lauri Kivekäs

text: Kivekkään ura katkesi hänen kuollessaan 40-vuotiaana keuhkotautiin. Hänen nimensä synnytti vielä kerran kiistoja ylioppilaskunnassa vuonna 1898, jolloin suomenmielisten ryhmä ehdotti Ylioppilastalon juhlasalin laajennusosan nimeämistä hänen mukaansa.


title: Lauri Kivekäs

text: ”Suomen suurimmaksi ylioppilaspoliitikoksi” kutsuttu Kivekäs ei kyennyt täyttämään häneen ladattuja odotuksia valtakunnanpolitiikassa, mutta lyhytikäisenäkin hänen perustamallaan K.P.T.:llä oli tärkeä rooli nuorsuomalaisuuden ja siten suomenkielisen liberalismin kehittymisessä.


title: Gösta Björkenheim

text: Gustaf Adolf Alfons (Gösta) Björkenheim (26. heinäkuuta 1866 Tuusula – 28. huhtikuuta 1918 Koria) oli suomalainen aatelissukuun kuuluva kauppaneuvos ja teollisuusmies, joka toimi 1900-luvun alussa kahden metsäteollisuusyhtiön, Kaukas Oy:n ja Kymin Oy:n, johdossa.


title: Gösta Björkenheim

text: Björkenheim pääsi ylioppilaaksi 16-vuotiaana ja oli pari vuotta viipurilaisen kauppahuone Hackman & Co:n palveluksessa. Hän oleskeli jonkin aikaa ulkomailla Saksassa, Ranskassa ja Englannissa ja palasi sitten Suomeen Vientiyhdistyksen palvelukseen Helsinkiin. Vuosina 1893–1911 Björkenheim toimi Kaukas Oy:n toimitusjohtajana. Yhtiön oli perustanut hänen isänsä Robert Björkenheim, mutta Björkenheimin suku oli myynyt omistuksensa yhtiöstä jo 1880-luvulla, ja Gösta Björkenheimin johtajakaudella yhtiön pääomistajana oli Hugo Standertskjöld.


title: Gösta Björkenheim

text: Vuonna 1908 Björkenheimista tuli pahoin velkaantuneen Kymin Oy:n hallituksen puheenjohtaja, ja yhtiön toimitusjohtajaksi hänet nimitettiin 1913 Gösta Serlachiuksen jälkeen. Kymin Oy:stä tuli Björkenheimin kaudella Suomen suurin paperinvalmistaja, ja yhtiö hankki myös merkittävät metsäomistukset. Erityisesti paperin vienti Venäjälle kasvoi nopeasti, ja vuonna 1916 Kymin Oy toimitti 100 000 tonnia paperia 300 venäläiselle sanomalehdelle. Venäjän omien paperitehtaiden tuotanto oli romahtanut ensimmäisen maailmansodan puhjettua, ja myöhemminkin kaikki huomio siellä keskittyi sotateollisuuden tuotantoon, eikä oma paperintuotanto päässyt elpymään.


title: Gösta Björkenheim

text: Björkenheim osallistui myös monien teollisuus- ja työnantajajärjestöjen toimintaan ja oli mukana perustamassa työnantajien keskusjärjestöä Yleistä Työnantajaliittoa. Vuonna 1912 Kymin Oy:ssä oli lakko, jonka seurauksena yhtiössä muun muassa siirryttiin 1914 edelläkävijänä kahdeksantuntiseen työpäivään ja kehitettiin sosiaalista toimintaa, kuten ammattikoulutusta, sairaanhoitoa ja asuntojen rakentamista.


title: Gösta Björkenheim

text: Suomen sisällissodan alkaessa Björkenheim jäi johtamaan yhtiön tehtaita Kuusankoskelle. Punaiset asettivat hänet arestiin tammikuussa 1918, ja huhtikuun lopulla 1918 punaiset ampuivat Björkenheimin ja muita Kymin Oy:n johtajia ja virkailijoita Korialla.


title: Sydänkuntoutus

text: Sydänkuntoutus ymmärretään nykyisin hyvin laaja-alaisesti niin, että lähes kaikki, mikä liittyy sydänpotilaiden sairaalan ulkopuoliseen hoitoon, kuuluu kuntoutukseen.


title: Sydänkuntoutus

text: Sydänsairauksien kuntoutuksen historiasta muistellaan yleensä sitä aikaa, jolloin sydänkohtauksen saaneen edellytettiin makaavan lähes liikkumattomana kuusi viikkoa, kunnes joku rohkea lääkäri nostatti potilaan hetkeksi vuoteen viereen keinutuoliin istumaan. Aluksi sydänkuntoutuksen tehtäväksi tulikin liiallisen levon haittavaikutusten eliminointi. Fysiologisesti voitiin osoittaa, että sydämessä syntynyt vaurio ei tarvitse korjautuakseen ihmisen täydellistä liikkumattomuutta, vaan liike, ja myöhemmin muukin arkinen puuhailu, sujuu fyysisen paranemisen rinnalla ja jopa tukee paranemista.


title: Sydänkuntoutus

text: Kansainvälisesti sydänkuntoutuksen voi määritellä alkaneen 1940-luvun loppupuolella, jolloin syntyivät ensimmäiset ideat potilaan aktivoimiseksi pitkän vuodelevon rinnalla ja vuodelevon sijaan. Amerikkalainen sydänlääkäri Levine esitteli oman "nojatuolihoidoksi" sittemmin nimetyn ideansa vuonna 1952 JAMA:ssa julkaistussa artikkelissa "Armchair treatment of acute coronary thrombosis". Täydellisen levon periaate oli seurausta mm. patologisten löydösten tulkinnasta, jonka mukaan sydämen vaurioiden korjautumiseen menee tietty aika, jolloin ei ole oikein rasittaa elimistöä.


title: Sydänkuntoutus

text: Sydänkuntoutuksen kehityksen päälinjat näyttävät selittyvän lähinnä kahdesta suuresta muutoksesta: lääketieteen, varsinkin sydänkirurgian, teknisestä kehityksestä ja sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan kehityksestä. Edellinen tekijäryhmä on muuttanut kuntoutuksen kohderyhmät, kuntoutusta tarvitsevat tilanteet ja kuntoutuksen toimintamallit ratkaisevalla tavalla, ja jälkimmäinen hyvin heterogeeninen palvelujen ja etuuksien kokonaisuus sydänkuntoutuksen realistista tavoiteasettelua. Yhdessä nämä kaksi suurta vaikuttajaa ovat siirtäneet joitakin tauteja ja niihin liittyviä kuntoutustehtäviä ikäryhmästä toiseen, ja kun kuntoutus on päätavoitteeltaan sosiaalista toimintaa, eräänlaista aktiivisen roolin haltuunottoa, kuntoutuksen asema 2000-luvulla ei voi olla saman kuin 1960-luvulla.


title: Sydänkuntoutus

text: Suomen Sydäntautiliiton (nyk. Sydänliitto) aloitteesta ja Helsingin kaupungin kustannuksella aloitettiin Työterveyslaitoksen kuntouttamisosastolla (nyk. Kuntoutussäätiö) sepelvaltimotukokseen sairastuneiden kuntoutus vuoden 1961 helmikuussa. Potilat tulivat kuntouttamisosastolle suoraan sairaaloista 4–6 viikkoa sairastumisensa jälkeen.


title: Sydänkuntoutus

text: Juhani Julkusen mukaan Kuntoutussäätiön sydänkuntoutuksen rooliksi muodostui toipilasvaiheen kuntoutus kolme viikkoa kestävällä laitosmuotoisella kurssilla. Alusta lähtien siihen kuului fysioterapeuttisen ohjelman ohella terveyskasvatusta mm. ravinnon, liikunnan ja tupakoinnin merkityksestä. Aluksi tiimin muodostivat fysioterapeutti, lääkäri ja sairaanhoitaja.


title: Sydänkuntoutus

text: Psykosomatiikan kaksi USA:ssa työskennellyttä kehittäjää olivat Flanders Dunbar, jonka mielestä tietty luonne panee ihmisen reagoimaan konflikteihin tietyllä tavalla myös somaattisesti ja Franz Alexander, jonka mukaan erilaisilla sairauksilla on taustallaan erilaiset konfliktitilanteet. Sydäntautien vaaratekijöihin kuuluvan verenpainetaudin osalta Alexanderin hypoteesi oli pitkään jatkuneen raivon aiheuttama ja pysyväksi muodostunut hermostollinen yliaktivaatiotila.


title: Sydänkuntoutus

text: Selkeästi psykoanalyytikko Alexanderin ajatteluun perustuen amerikkalaiset lääkärit Meyer Friedman ja Ray H. Rosenman (1971) kuvasivat oman kliinisen kokemuksensa perusteella sydänpotilastyypin, A-tyyppisyyden, jota luonnehtivat seuraavat 13 ominaisuutta: Friedmanin ja Rosenmanin mukaan A-tyypin kovan ytimen muodostavat ne henkilöt, joilla on kaikki em. ominaisuudet. He määrittelivät B-tyypiksi sen jolla ei ole mitään näitä ominaisuuksia.


title: Sydänkuntoutus

text: A-tyypin suosio sydäntautia ennakoivana persoonallisuuden piirteenä eli hyvin pitkään. Alan psykologinen tutkimus ei kuitenkaan pystynyt sitovasti todistamaan tuollaisen käyttäytymisen ja sydäntautiriskin yhteyttä. Nykyisin psykologista selitystä etsitään enemmänkin vihamielisyyden ja kyynisyyden yhdistelmästä.


title: Sydänkuntoutus

text: Suomen Sydänliitto, Suomen Kardiologinen Seura ja Kunnallislääkärit ovat julkaisseet Suosituksen sepelvaltimotautipotilaiden kuntoutuksesta (1999). Sen mukaan sydänkuntoutus on sairaanhoitoa täydentävää toimintaa. Kuntoutuksella pyritään säilyttämään sydänpotilaan toimintakyky tai palauttamaan se niin optimaaliseksi kuin mahdollista uusimman lääketieteellisen ja muun tiedon perusteella. Tässä suosituksessa käsite sydänkuntoutus sisältää akuutisti sairastuneen sepelvaltimotautipotilaan kuntoutuksen angina pectoris –potilaan ja sydämen vajaatoimintapotilaan kuntoutuksen sekä kuntoutuksen invasiivisten toimenpiteiden yhteydessä. Sairastuneesta ihmisestä käytetään rinnan käsitteitä potilas ja kuntoutuja. Edellistä käytetään, kun häntä pidetään terveydenhuollon asiakkaana, ja jälkimmäistä, kun korostetaan hänen omaa toimintaansa.


title: Sydänkuntoutus

text: Keskeisiä tavoitteita potilaan kannalta ovat fyysinen ja psyykkinen toipuminen, vaaratekijöiden tunnistaminen ja niitä vähentävien elämäntapamuutosten onnistuminen, työ- ja toimintakyvyn palautuminen sekä hyvä elämänlaatu. Sydänpotilaan jatkohoidon ja kuntoutuksen onnistuminen edellyttää hyvää perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteistyötä.


title: Sydänkuntoutus

text: Kuntoutuksen toimintakokonaisuuteen kuuluvat lääkinnälliset, sosiaaliset, ammatilliset ja kasvatukselliset kuntoutuspalvelut. Sepelvaltimotautipotilasta koskevia lääkinnällisen kuntoutuksen muotoja ovat kuntoutusohjaus, kuntoutustutkimus, liikunnallinen kuntoutus, sopeutumisvalmennus, kuntoutusjaksot avo- ja laitoshoidossa, ravitsemusterapia ja psykoterapia. Sosiaalisen kuntoutuksen muodoista keskeisiä ovat koti- ja kuljetuspalvelut. Ammatillinen kuntoutus sisältää työvoimapalveluja, kuten ammatinvalinnanohjausta ja aikuiskoulutusta, tai sosiaalivakuutuksen kustantamia palveluja kuten työ- ja koulutuskokeiluita, työhönvalmennusta, ammattikoulutusta tai elinkeinotukea.


title: Sydänkuntoutus

text: Ohjelma antaa seuraavat suositukset:


title: Sydänkuntoutus

text: Sydänpotilaan kuntoutuksen tavoitteena on sairauden ennusteen parantaminen, työ- ja toimintakyvyn ylläpitäminen sekä niiden kautta parempi elämänlaatu. Hoitoyksikköjen tulee vastata jatkohoidon ja kuntoutuksen suunnittelusta ja toteutuksesta.


title: Sydänkuntoutus

text: Jokaisella hoitavalla yksiköllä on vastuu hoitoketjun katkeamattomuudesta. Tämä edellyttää erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon hyvää yhteistyötä. Erityisesti tiedonkulun on oltava sujuvaa ja aukotonta. Sairaanhoitopiirien suositellaan selvittävän alueensa kuntoutumismahdollisuudet ja tiedottavan niistä sekä terveyskeskuksille että potilaille. Hoitoviiveitä tulee pyrkiä lyhentämään eikä odotusaika invasiiviseen hoitoon saa ylittää 3 kuukautta.


title: Sydänkuntoutus

text: Kolesterolin alentaminen, tupakoinnin lopettaminen, kohonneen verenpaineen alentaminen ja liikunnan lisääminen ovat keskeisiä tavoitteita hoidon ja kuntoutuksen jokaisessa vaiheessa. Erityisen tärkeää tämä on diabeetikoille. Hoidonopetus ja kuntoutujan omavastuisuus ovat olennaisia tulosten onnistumiseksi.


title: Sydänkuntoutus

text: Potilaan psyykkiseen oireiluun on tarpeen kiinnittää huomiota oikeaan aikaan. Jatkohoito- ja kuntoutustoimenpiteet suunnitellaan yhdessä potilaan kanssa. Ne tulee ajoittaa optimaaliseen ajankohtaan ja siten, että niistä saatava hyöty on suurin.


title: Sydänkuntoutus

text: Yli 30 vuoden ajan on Kansaneläkelaitos järjestänyt ja rahoittanut sydänkuntoutusta maan eri kuntoutuslaitoksissa. Helena Hämäläinen ja Monica Röberg (2007) tutkivat neljän kuntoutuslaitoksen kursseja ja kurssilaisilta vuosilta 2003 ja 2004 ja saivat seuraavat yleiset tulokset muutoksista vuoden seuranta-aikana.


title: Maurizio Damilano

text: Maurizio Damilano (s. 6. huhtikuuta 1957 Scarnafigi, Italia) on italialainen entinen kävelijä, jonka matkana oli pääasiassa 20 kilometriä.


title: Maurizio Damilano

text: Damilano on olympiavoittaja vuodelta 1980 ja kaksinkertainen maailmanmestari vuosilta 1987 ja 1991. Lisäksi hänellä on kaksi olympiapronssia vuosilta 1984 ja 1988, MM-hallikilpailujen hopea 5 000 metriltä vuonna 1985, hopea EM-kilpailuista vuodelta 1986 sekä kulta ja hopea EM-hallikilpailujen 5 000 metrillä vuosilta 1982 ja 1981.


title: Maurizio Damilano

text: Damilano on maailmanennätyksen haltija 30 000 metrin ratakävelyssä (ei ole arvokisamatka); ennätyksen hän käveli Cuneossa 1992. Italian mestaruuden hän voitti 10 kilometrillä vuosina 1979 ja 1981–1985, edellä mainitun korvanneella 15 kilometrillä vuonna 1987, 20 kilometrillä vuosina 1978–1986, 1988 ja 1992 sekä 50 kilometrillä vuosina 1985–1986 ja 1990. Hän on 183 senttimetriä pitkä ja painoi kilpavuosinaan 70 kilogrammaa.


title: Jan Jongbloed

text: Jan Jongbloed (s. 25. marraskuuta 1940 Amsterdam, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän saavutti MM-hopeaa vuosina 1974 ja 1978.


title: Jan Jongbloed

text: Jongbloed oli Alankomaiden maajoukkueen ykkösmaalivahtina MM-kisoissa vuosina 1974 ja 1978, joissa molemmissa joukkue saavutti hopeaa. Ennen vuoden 1974 MM-kisoja Jongbloed oli pelannut vain yhdessä maaottelussa viiden minuutin ajan. Hänen pelinumeronsa maajoukkueessa oli 8.


title: Jan Jongbloed

text: Jongbloedin seuroja olivat DWS, FC Amsterdam, Roda JC ja Go Ahead Eagles.


title: Hartwig Gauder

text: Hartwig Gauder (s. 10. marraskuuta 1954 Vaihingen, Länsi-Saksa) on saksalainen entinen 50 kilometrin kävelijä.


title: Hartwig Gauder

text: Gauder voitti olympiakultaa Moskovassa 1980. Vuonna 1986 hän voitti euroopanmestaruuden Stuttgartissa. Seuraavana vuonna hän saavutti maailmanmestaruuden Rooman MM-kilpailuissa. Vuonna 1988 Gauder saavutti olympiapronssia Soulin Olympialaisissa. 1990 hän saavutti EM-kilpailuissa Splitissä pronssia ja seuraavana vuonna oli vuorossa MM-pronssia Tokion maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Arne Tiselius

text: Arne Wilhelm Kaurin Tiselius (10. elokuuta 1902 Tukholma – 29. lokakuuta 1971 Uppsala) oli ruotsalainen biokemisti. Tiselius sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1948 elektroforeesin ja adsorptioanalyysin käyttämisessä molekyylimassaltaan suurien aineiden ja erityisesti monimutkaisten veriseerumiproteiinien tutkimuksesta.


title: Arne Tiselius

text: Tiselius syntyi Tukholmassa. Kun hänen isänsä kuoli, perhe muutti Göteborgiin. Myöhemmin Tiselius opiskeli Tukholman yliopistossa erikoistuen kemiaan. Vuonna 1925 hänestä tuli avustava tutkija Theodor Svedbergin laboratorioon. Vuonna 1930 hän saavutti tohtorin arvon kehiteltyään uraauurtavan toimintatavan proteiinien elektroforeesin tutkimiseen. Vuoteen 1935 Tiselius julkaisi useita tutkimuksia zeoliittien diffuusiosta ja adsorptiosta. Nämä tutkimukset jatkuivat vuoden, jonka hän vietti Princetonissa Hugh Stott Taylorin laboratoriossa. Palattuaan Uppsalaan hän jatkoi proteiinien tutkimista ja biokemiallisten ongelmien fysikaalisten ratkaisutapojen kehittelemistä. Tutkimukset johtivat huomattavasti kehittyneempään toimintatapaan elektroforeesitutkimuksissa myöhempinä vuosina.


title: Arne Tiselius

text: Tiselius toimi aktiivisesti tieteellisen tutkimuksen uudelleenjärjestämisessä Ruotsissa toisen maailmansodan jälkeen. Hän myös toimi IUPACin presidenttinä vuosina 1951–1955.


title: Arne Tiselius

text: Tiselius oli naimisissa ja sai kaksi poikaa. Hän kuoli sydänkohtaukseen 29. lokakuuta 1971 Uppsalassa.


title: Bernhard Wuolle

text: Kustaa Bernhard Wuolle (ent. Wennerblom, 20. huhtikuuta 1876 Tampere – 3. marraskuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen professori, Rautatiehallituksen pääjohtaja ja ministeri.


title: Bernhard Wuolle

text: Wuolteen vanhemmat olivat puuseppä Karl Gustaf Wennerblom ja Maria Kristina Stenros. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1896 ja valmistui koneinsinööriksi 1900 Polyteknisestä opistosta. Hän opiskeli sitten muun muassa sähkötekniikkaa Charlottenburgin teknillisessä korkeakoulussa Saksassa 1902–1904 ja toimi rautatiehallituksen sähköinsinöörinä 1904–1907 sekä Helsingin kaupungin sähkölaitoksen rakennuspäällikkönä 1907–1909. Vuosina 1910–1916 hän oli tämän rakennuttamansa sähkölaitoksen toimitusjohtaja. Etelä-Suomen Voima Oy:n toimitusjohtaja hän oli 1917. Wuolle oli 1900-luvun alkupuoliskolla Suomen johtavia sähkötekniikan asiantuntijoita.


title: Bernhard Wuolle

text: Wuolle oli Rautatiehallituksen ja Valtionrautateiden pääjohtaja 1917–1922 ja yritti johtajakaudellaan saada alkuun rautateiden sähköistämistä, perehdyttyään jo 1902–1904 Saksassa sikäläiseen rautateiden sähköistykseen. Wuolteen raportin perusteella asetettiin kaksi valtion komiteaa, jotka tutkivat rautateiden sähköistysmahdollisuuksia Suomessa käyttäen joko turvetta tai vesivoimaa tarvittavan sähkön tuottamiseen. Wuolteen erottua pääjohtajapaikaltaan ja Koskivoimatoimikunnan jäsenyydestä osin poliittisista syistä rautateiden sähköistyshanke hautautui ja siihen palattiin uudelleen vasta 1960-luvulla.


title: Bernhard Wuolle

text: Wuolle oli yleisen koneopin ja teollisuustalouden professori Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1922–1946. Hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon 1924–1946, Yleisradion hallitukseen 1928–1946 ja oli Suomen Ilmailuklubin puheenjohtaja 1928–1934. Hänellä oli useita muitakin luottamustoimia eri komiteoissa, valiokunnissa yhdistyksissä ja liikelaitosten johtokunnissa. Hän oli Ruotsin Insinööritiedeakatemian jäsen vuodesta 1924 ja julkaisi muun muassa historiikin "Suomen teknillinen korkeakouluopetus 1849–1949" (1949). Hän sai tekniikan kunniatohtorin arvon 1949.


title: Bernhard Wuolle

text: Kokoomusta edustanut Wuolle toimi Suomen Berliinin lähetystön lähetystöneuvoksena vuonna 1918 ja kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Ingmanin I hallituksessa 1918–1919.


title: Bernhard Wuolle

text: Wuolteen puoliso vuodesta 1905 oli Dagmar Maria Karell (k. 1931).


title: Milton Campbell

text: Milton Campbell (s. 15. toukokuuta 1976) on yhdysvaltalainen 400 metrin juoksija.


title: Milton Campbell

text: Campbell voitti Maebashin sisäratojen MM-kisoissa 1999 MM-hopeaa 400 metrillä ajalla 45,99. Hän oli samoissa kisoissa mukana Yhdysvaltain joukkueessa, joka voitti MM-kultaa 4 x 400 metrin viestijuoksussa uudella maailmanennätysajalla 3.02,83. Kaksi vuotta myöhemmin Lissabonin sisäratojen MM-kisoissa hän voitti hopeaa 400 metrin henkilökohtaisessa kilpailussa. Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 2003 hän oli mukana kultaa alun perin voittaneessa viestijoukkueessa, mutta IAAF hylkäsi Yhdysvaltain joukkueen voiton myöhemmin Jerome Youngin tunnustettua käyttäneensä dopingia urallaan.


title: Milton Campbell

text: Campbell voitti vuonna 2004 Yhdysvaltain sisäratojen mestaruuden 400 metrillä ja sijoittui samana vuonna Budapestin sisäratojen MM-kisoissa matkan viidenneksi. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti maansa sisäratojen mestaruuden ja juoksi Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 400 metrillä viidenneksi. Hän oli samoissa kisoissa Yhdysvaltain joukkueessa, joka voitti viestissä MM-kultaa.


title: Torsten Malinen

text: Torsten Henrik Malinen (synt. Malin, 14. marraskuuta 1877 Pirkkala – 12. helmikuuta 1951 Jämsä) oli suomalainen juristi, joka toimi oikeusministerinä vuosina 1927–1928.


title: Torsten Malinen

text: Malisen vanhemmat olivat Pirkkalan kirkkoherra, rovasti Henrik Malin (1824–1898) ja Sofia Eleonora von Platen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896 Tampereen lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1902. Malinen sai varatuomarin arvon 1905.


title: Torsten Malinen

text:
Malinen oli 1915–1919 Porin pormestarina ja sen jälkeen Turun hovioikeudessa asessorina 1927–1932. Hän oli kihlakunnantuomarina Jämsässä 1932–1943 ja Ilmajoella 1943–1947 ja lainvalmistelukunnan jäsenenä 1924–1933. Malinen toimi myös Jämsän kauppalanjohtajana.
. Oikeusministerinä hän oli Sunilan I hallituksessa 1927–1928. Malinen toimi hallituksessa ammattiministerinä. Hän sai laamannin arvonimen vuonna 1939.


title: Torsten Malinen

text: Torsten Malinen oli naimisissa vuodesta 1910 Hilma Dagmar Kentän (entinen Avenius) kanssa.


title: Minna (Nigeria)

text: Minna on kaupunki Keski-Nigeriassa. Se on Nigerin osavaltion pääkaupunki, jossa vuonna 2015 arvioitiin olevan 335 000 asukasta.


title: Minna (Nigeria)

text: Tiet yhdistävät Minnan naapurikaupunkeihin. Nigerian pääkaupunki Abuja on vain 150 kilometrin päässä. Rautatie yhdistää Minnan pohjoisessa olevaan Kanoon ja etelässä oleviin Ibadaniin ja Lagosiin. Minnan kaupungissa on myös lentokenttä.


title: Minna (Nigeria)

text: Puuvilla, durra ja inkivääri ovat kaupungin pääasialliset maataloustuotteet. Taloudellisesti tärkeitä ovat myös karjakauppa, oluenpano, voipuun pähkinöiden (Butyrospermum parkii) käsittely ja kultakaivostoiminta. Perinteisiä teollisuus- ja käsityöaloja Minnassa ovat nahkatyöt, metallityöt ja kankaiden kutominen.


title: Minna (Nigeria)

text: Arkeologiset todisteet antavat viitteitä asutuksesta noin 47 000–37 000 vuotta sitten. Muslimikulttuuri tuli Minnaan Saharan muinaisten kauppareittien mukana ja kaupungissa onkin monta moskeijaa ja muslimijärjestöä. Minna on entisen presidentin, kenraali Ibrahim B. Babangidan ja entisen valtionpäämiehen, kenraali Abdulsalami Abubakarin kotikaupunki.


title: Daniel Plaza

text: Daniel Plaza (s. 3. heinäkuuta 1966 Barcelona, Katalonia, Espanja) on espanjalainen entinen 20 kilometrin kävelijä.


title: Daniel Plaza

text: Plaza saavutti hopeaa vuonna 1990 Splitin euroopanmestaruuskisoissa. 1992 hän voitti olympiakultaa Barcelonassa ja seuraavana vuonna saavutti MM-kilpailuista pronssimitalin.


title: Walter Davis

text: Walter Davis on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Wirbelwind

text: Flakpanzer IV ("Sd.Kfz. 161/4") eli Wirbelwind () oli saksalainen toisen maailmansodan aikainen ilmatorjuntapanssarivaunu. Ne rakennettiin Panzerkampfwagen IV:n alustalle. Pääase oli nelipiippuinen 2 cm Flakvierling 38 L/65-ilmatorjuntakanuuna. Tykki ei kuitenkaan ollut riittävän tehokas ja vaunut korvattiin vähitellen Ostwindilla, jossa oli tehokkaampi 37mm Flak 43 L/89 -tykki.


title: Wirbelwind

text: Vaunun torni on päältä avoin, koska neljän tykin tuottaman ruutisavun määrän takia suljettu torni olisi ollut mahdoton. Panssarointi ja neljä tykkiä olivat kuitenkin tehokkaita jalkaväkeä vastaan.


title: Hannu Rajaniemi

text: Hannu Rajaniemi (15. syyskuuta 1953 Seinäjoki – 29. elokuuta 2008 Seinäjoki) oli suomalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä. Rajaniemi oli vasenjalkainen. Rajaniemi vietti uransa parhaat vuodet Seinäjoen Sepsi-78:ssa ja Mikkelin Pallo-Kissoissa. Hän voitti vuonna 1980 Mestaruussarjan maalikuninkuuden 19 maalillaan. Rajaniemi pelasi maajoukkueessa tehden kolme maalia. Myöhemmin Rajaniemi toimi vielä valmentajana.


title: Hannu Rajaniemi

text: Rajaniemi syntyi Seinäjoella 15. syyskuuta 1953. Hänen vanhempansa olivat Armas ja Sylvi, jotka kannustivat Rajaniemeä erilaisissa harrastuksissa. Rajaniemi avioitui vaimonsa Ritvan kanssa vuonna 1976 ja he saivat kaksi lasta. Lisäksi Rajaniemellä oli kuollessaan kaksi lastenlasta. Ammatiltaan Rajaniemi oli opettaja.


title: Hannu Rajaniemi

text: Rajaniemi valmistui Savonlinnasta. Hän toimi pitkään opettajana Seinäjoella Marttilan (Keskustan) ja Alakylän ala-asteilla. Sittemmin hän sai viran Seinäjoelta Pohjan koulun rehtorina. Rajaniemi kuoli pitkän sairauden jälkeen 29. elokuuta 2008 Seinäjoen sairaalassa.


title: Hannu Rajaniemi

text: Rajaniemen kasvattajaseuran toimi Seinäjoen Palloseura. Hän oli lupaava juniori. Esimerkiksi vuonna 1968 hänet palkittiin SePS:n B-junioreiden parhaana pelaajana. Rajaniemi nousi edustusjoukkueeseen. Kaudella 1976 hän pelasi Palloseuran riveissä I divisioonassa ja teki viisi maalia. Hän oli Pentti Toivolan jälkeen seuran toiseksi paras maalintekijä. Se poikikin sopimuksen seuraavaksi kaudeksi Suomen pääsarjatasolle. Mikkelin Pallo-Kissoissa Rajaniemi pääsikin pelaamaan jokaisen kauden 22 ottelusta avauskokoonpanossa. Maaleja kertyi yhteensä 12. Se toi oman seuran maalipörssissä voiton kahdeksan maalin erolla. Koko Mestaruussarjan maalipörssissä lukema riitti viidennelle sijalle kahdeksan maalin päähän kärjestä.


title: Hannu Rajaniemi

text: Myös kauden 1978 Rajaniemi vietti Mikkelin Pallo-Kissoissa pääsarjaa. Kaudeksi 1979 Rajaniemi siirtyi kuitenkin takaisin kasvattajaseuraansa, joka oli vaihtanut nimeä Sepsi-78:ksi. I divisioonasta nousua tavoitelleessa joukkueessa Rajaniemi pelasi kaikki 22 runkosarjan ottelua. Hänen maalisaldo oli 15 osumaa, ja hän voittikin koko I divisioonan perussarjan maalikuninkuuden yhdessä Rovaniemen Palloseuran Tuomo Hakalan kanssa. Sepsi selviytyi nousukarsintaan, kun taas RoPS joutui putoamiskarsintaan. Niinpä Hakala pääsi tekemään jatkossa maaleja heikompia seuroja vastaan, joten koko I divisiioonan virallinen maalikuningas oli Hakala.


title: Hannu Rajaniemi

text: Sepsi-78 nousi Mestaruussarjaan kaudeksi 1980. Tuosta vuodesta tulikin Rajaniemen uran kohokohta. Rajaniemi pelasi Sepsin kaikki 22 perussarjan ottelua ja vielä kaikki seitsemän jatkosarjan ottelua. Hän myös voitti pääsarjan maalikuninkuuden tehtyään 19 maalia 29 ottelussa. Rajaniemen tärkeyttä kuvaa, että koko muu joukkue teki kauden aikana ainoastaan 28 maalia. Rajaniemi oli voittanut jo perussarjan maalipörssin iskettyään pallon verkkoon kaikkiaan 14 kertaa. Rajaniemi pelasi Mestaruussarjaa tämän jälkeen vielä kaudet 1981 ja 1982 ennen kuin Sepsi putosi pois pääsarjasta. Kaikkiaan Rajaniemi teki Suomen pääsarjassa viiden kauden aikana 51 maalia.


title: Hannu Rajaniemi

text: Sepsissä pelattujen vuosien jälkeen Rajaniemi siirtyi Lapuan Virkiään. Seura pelasi noina aikoina Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Virkiästä Rajaniemi siirtyi valmentamaan TP-Seinäjoen joukkuetta. Siellä hän pelasi vielä viisi ottelua kaudella 1988. II divisioonan maalitilastoihin Rajaniemi ei kuitenkaan nimeään merkkauttanut..


title: Hannu Rajaniemi

text: Rajaniemi suoritti Suomen korkeimman jalkapallovalmentajatutkinnon eli JVK:n. Rajaniemi oli noihin aikoihin yksi harvoista JVK-tutkinnon suorittaneista valmentajista Vaasan pallopiirissä.


title: Hannu Rajaniemi

text: Rajaniemi aloitti valmentajauransa vuonna 1987 siirtyessään TP-Seinäjoen peräsimeen. Joukkue sijoittui tuolloin II divisioonassa toiseksi. Seuraavalla kaudella joukkue sijoittui sarjassa kolmanneksi. Kaudella 1989 Rajaniemi teki kuitenkin historiaa nostamalla TP:n lohkovoitolla Suomen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Sieltä TP nappasi sijan kuusi. Kaudella 1991 Rajaniemen valmentama ryhmä sijoittui kolmanneksi. Rajaniemen viimeiseksi valmennuskaudeksi TP-Seinäjoessa jäi vuosi 1992, jolloin Rajaniemi valmensi joukkueen sijalle kahdeksan.


title: Hannu Rajaniemi

text: Sen jälkeen Rajaniemi siirtyi valmentamaan yhtä sarjatasoa alemmas. Hän valmensi muutaman vuoden kasvattajaseuraansa Sepsi-78:aa. Tuon jälkeen oli Rajaniemellä edessä paluu sarjatasoa ylemmäs eli jälleen TP-Seinäjoen joukkueeseen kaudeksi 1998. Siellä Rajaniemi valmensi yhteensä kaksi kautta ja päätti valmennusuransa. Kaudella 1998 TP:n sijoitus oli neljäs ja seuraavalla kaudella yhdeksäs.


title: Botswana Railways

text: Botswana Railways (BR) on Botswanan kansallinen rautatieyhtiö, joka syntyi 1987 kun Botswanan hallitus osti Botswanan puoleisen osan Zimbabwen rautatiestä (National Railways of Zimbabwe, NRZ). Botswanan itsenäistyttyä 1966 rautatien käyttö oli NRZ:n hoidossa. BR:n johdon neuvonantajana toimii intialainen RITES-yhtiö.


title: Botswana Railways

text: BR ylläpitää 888 km ja 1 067 mm:n raideleveydellä olevaa kapearaiteista rataa, joka alkaa Zimbabwesta ja kulkee Botswanassa Francistownin ja Gaboronen kautta Etelä-Afrikan rajalle. Lisäksi on olemassa kaksi sivurataa.


title: Botswana Railways

text: Zimbabwen Beitbridge Bulawayo Railway -radan avaaminen 1999 aikaansai merkittävän vähenemisen rahdin määrässä ja samalla tuloissa. Vastatoimena BR on miettinyt rakentavansa Sambiaan suoran radan, joka ohittaisi Zimbabwen, saadakseen näin takaisin transitoliikenteestä tulevia tuloja.


title: Abelard

text:
Abelard viittaa muun muassa seuraaviin:
Abelard (disambiguation)


title: Daniel García

text: Daniel García (s. 28. lokakuuta 1971 Córdova, Meksiko) on meksikolainen kävelijä.


title: Daniel García

text: Garcia voitti vuonna 1993 kotikilpailuissaan kävelyn maailmancupin 20 kilometrillä. Samana vuonna MM-kilpailuissa hänet hylättiin ollessaan vielä kiinni mitalisijoissa. Sama kohtalo toistui myös 1995 Göteborgin MM-kilpailuissa. Vuonna 1996 hän sijoittui Atlantan olympialaisissa yhdeksänneksitoista 20 kilometrillä ja yhdeksänneksi 50 kilometrillä.


title: Daniel García

text: Vuonna 1997 Garcia saavutti hopeaa kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä ja voitti maailmanmestaruuden Ateenassa 20 kilometrillä. Vuonna 1999 hän sijoittui viidenneksi kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä ja saavutti pronssimitalin Sevillan MM-kilpailuissa niin ikään 20 kilometrillä. Seuraavana vuonna Sydneyn olympialaisissa hän sijoittui kahdenneksitoista 20 kilometrillä.


title: Daniel García

text: Vuonna 2006 kävelyn maailmancupissa Garcia sijoittui 20 kilometrin kävelyssä kymmenenneksi.


title: Daniel García

text: Daniel García on 168 senttimetriä pitkä ja painaa 56 kilogrammaa.


title: Divina Galica

text: Divina Galica (s. 13. elokuuta 1944) on brittiläinen entinen alppihiihtäjä ja moottoriurheilija.


title: Divina Galica

text: Galica osallistui vuoden 1964 talviolympialaisiin kilpaillen syöksylaskussa ja pujottelussa. Hän osallistui myös vuosien 1968, 1972 sekä 1992 talviolympialaisiin.


title: Divina Galica

text: Naispuolinen Galica yritti Formula 1 -osakilpailuun kolmasti. Kauden 1976 Britannian kilpailusta hän karsiutui Surtees-Fordilla. Mike Wilds ja Lella Lombardi viipyivät Brands Hatchin kierroksella Galicaa kauemmin, mutta koko kolmikko oli parin sekunnin erolla hitaampi kuin kilpailuun päässeet. Parin vuoden tauon jälkeen hän yritti Hesketh-tallissa Argentiinan ja Brasilian kilpailuissa. Hän oli molemmissa koko joukon hitain.


title: Divina Galica

text: Galica on Brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsen.


title: Azarakhsh

text: Azarakhsh on Iranin ensimmäinen kotimaisvalmistettu suihkumoottoreilla toimiva hävittäjälentokone. Sen suunnittelusta ja valmistamisesta ilmoitettiin vuonna 1997.


title: Azarakhsh

text:
Huhtikuussa 1997 prikaatikenraali Naser Arasteh, Iranin ilmavoimien kenraaliesikunnan varakomentaja, ilmoitti että Iran on menestyksekkäästi suunnitellut, rakentanut ja testannut sen ensimmäisen hävittäjän.
Vuoden 1997 lopussa Iran aloitti koneen joukkotuotannon ja vuonna 2000 tuotannon ilmoitettiin olevan noin kymmenen hävittäjää vuodessa.


title: Azarakhsh

text: Hävittäjän uskotaan suureksi osaksi perustuvan Yhdysvaltalaisiin hävittäjiin, esimerkiksi F-5 Freedom Fighter, F-14 Tomcat ja F-4 Phantom II.


title: El Bulli

text: El Bulli eli elBulli oli kolmen Michelin-tähden ravintola Rosesin kunnassa Espanjan Kataloniassa. Costa Bravalla Rosesinlahden rannalla sijaitsevan pienehkön ravintolan omisti sen johtaja ja pääkokki Ferran Adrià. Brittiläinen "Restaurant"-lehti valitsi El Bullin maailman parhaaksi ravintolaksi ennätykselliset viisi kertaa: vuosina 2002 ja 2006–2009. El Bulli sulki lopullisesti ovensa asiakkailta lauantaina 30. heinäkuuta 2011.


title: El Bulli

text: Ravintola oli auki vain 15.6-20.12. vuosittain. Ravintolassa kävi vuosittain 8 000 aterioitsijaa, tulokkaita olisi ollut kaksi miljoonaa. Aterian keskihinta oli 250 € Ravintola operoi laajentamisen ja kehittämisen vuoksi tappiollisena vuodesta 2000 lähtien. Tulos tehtiin El Bulli-ruokakirjallisuudella ja Ferran Adriàn luennoilla sekä konsultoinnilla. Huhtikuussa 2008 ravintolassa työskenteli 42 kokkia.


title: El Bulli

text: Ferran Adrià kertoi sulkevansa El Bullin vuonna 2011 aikoen korvata sen kulinaariakatemialla.


title: El Bulli

text: El Bullin perustivat vuonna 1961 saksalainen Hans Schilling ja hänen tšekkiläinen puolisonsa Marketta. Nimi El Bulli tuli perheen ranskanbulldogin mukaan. Ravintola avattiin vuonna 1964. Ravintola oli aluksi turistien rantaravintola, mutta ranskalaisen kokin Jean-Louis Neichel johdolla ravintola sai vuonna 1976 ensimmäisen Michelin-tähden. Ferran Adrià tuli ravintolaan töihin vuonna 1984 ja nousi pääkokiksi vuonna 1987. Vuonna 1990 ravintola sai toisen Michelin-tähden ja kolmannen vuonna 1997.


title: El Bulli

text: El Bulli alkoi julkaista keittokirjoja vuonna 1993.. Ferran Adrià, Juli Soler ja Albert Adrià julkaisivat kirjan "A Day at elBulli" vuonna 2008.


title: Peer Günt (albumi)

text: Peer Günt on suomalaisen hard rock -yhtye Peer Güntin debyyttialbumi. Se julkaistiin vuonna 1985.Peer Günt


title: Peer Günt (albumi)

text: Muut


title: Stuttgartin päärautatieasema

text: Stuttgartin päärautatieasema on rautatieasema Stuttgartin keskustassa Saksassa.


title: Stuttgartin päärautatieasema

text: Rahojen keruu uutta asemaa varten alkoi vuonna 1914. Alkuperäisessä suunnitelmassa ollut lasinen laiturikatos jäi rakentamatta ensimmäisestä maailmansodasta johtuneista myöhästymisistä. Asema avattiin virallisesti 21. lokakuuta 1922 joskin työt valmistuivat vasta joulukuussa 1927. Arkkitehti oli Paul Bonatz. Kaikki 17 raidetta sähköistettiin vuonna 1933. Asema kärsi toisessa maailmansodassa mittavia vahinkoja liittoutuneiden pommitettua sitä.


title: Stuttgartin päärautatieasema

text: Asema on suunniteltu muutettavaksi pääteasemasta maan alla sijaitsevaksi läpikulkuasemaksi. Tarkoituksena on lyhentää matka-aikoja ja vapauttaa keskustassa rakentajille uutta tonttialaa. Asema on nykyisellään läpiajettava vain S-Bahnin osalta, kaukoliikenteelle se on pääteasema. Suunnitelmia rakentaa asemasta kokonaan läpiajettava on tehty vuosia. Maan hallitus, osavaltio ja Deutsche Bahn ilmoittivat suunnitelmien hyväksymisestä 19. heinäkuuta 2007. Hinta-arvio oli vuonna 2007 noin 2,8 miljardia miljardia euroa. Marraskuussa 2009 hinta-arvio oli noussut 4,5 miljardiin euroon.


title: Stuttgartin päärautatieasema

text: Aseman lähellä on myös ICE- sekä IC -varikko. RegionalExpress ja RegionalBahn -junat käyttävät myös sitä. Heinäkuussa 2007 uusi TGV -juna aloitti liikennöinnin Stuttgartin ja Pariisin välillä neljä kertaa päivässä. Matka kestää 3 tuntia ja 40 minuuttia huippunopeuden ollessa 320 km/h.


title: Stuttgartin päärautatieasema

text: Asema on tunnettu 12-kerroksisesta tornistaan, jonka huipulla on suuri pyörivä Mercedes-Benzin logo.


title: Luettelo gallialaisista heimoista

text: Tämä on luettelo gallialaisista heimoista


title: Backseat

text: Backseat on suomalaisen hard rock -yhtye Peer Güntin toinen studioalbumi vuodelta 1986. Se sijoittui julkaisuajankohtanaan Suomen virallisen albumilistan ykkössijalle ja myi myöhemmin kultaa. Levyn kokonaismyyntimäärä Suomessa on noin 25 000 kappaletta. Albumin nimikkokappale ”Backseat” sekä toinen singlekappale ”Bad Boys Are Here” ovat yhtyeen uran tunnetuimpia hittejä, ja ensiksi mainittu on valittu yhtyeen parhaaksi kappaleeksi Radio Rockin Suurimmat yhtyeet -äänestyksessä.Vuoden 1987 CD-painoksen bonusraidat


title: Backseat

text: Peer Günt


title: Backseat

text: Muut


title: Pornostara

text: Pornostara oli MoonTV:n erotiikka-aiheinen ohjelma, joka sisälsi haastatteluja ja pornoelokuvien arvosteluja. Ohjelman juontajana oli Sami Hernesaho. Ohjelmaan sisältyi kanavan loppuvaiheissa Rakel Liekin ja Louis Cypherin (Lassi Lindqvist) juontama sekä käsikirjoittama opetusohjelma "Rakelin ja Lassin panokoulu", viihteellinen valistusosio, jossa käsiteltiin parisuhdeseksin harjoittamista käytännössä. Lindqvist ja Liekki myös toteuttivat osiossa opetustaan käytännössä eli harrastivat seksiä. Tätä ennen ohjelma sisälsi osion, jossa Rakel Liekki "koeajoi" erilaisia dildoja.


title: Pornostara

text: Ohjelmaa tehtiin ainakin 50 jaksoa. Ohjelma loppui, kun MoonTV:n tärkein jakelija, HTV kielsi maksuttoman pornon lähettämisen kaapeliverkossaan vuodenvaihteesta 2003 alkaen. Ilmoitetut perustelut olivat lastensuojelullisia, mutta tiedossa oli myös se, että maksulliset pornokanavat ovat varsin tuottavaa liiketoimintaa. MoonTV ajautui konkurssiin puoli vuotta ohjelman päättymisen jälkeen. Vuodenvaihteeseen saakka sitä oli pidetty talouslehdistössä varsin kannattavana ja lupaavana liikeyrityksenä.


title: Siegfried Lenz

text: Siegfried Lenz (17. maaliskuuta 1926 Lyck, Itä-Preussi – 7. lokakuuta 2014 Hampuri, Saksa) oli saksalainen kirjailija. Hän julkaisi romaaniensa ohella muun muassa novelleja, esseitä, näytelmiä ja kuunnelmia. Hän on toisen maailmansodan jälkeisen ajan merkittävimpiä ja luetuimpia saksankielisiä kirjailijoita.


title: Siegfried Lenz

text: Lenz kutsutiin 1943 Kriegsmarinen palvelukseen, mutta hän loikkasi Tanskaan ja jäi 1945 lyhyeksi ajaksi sotavangiksi Schleswig-Holsteiniin. Hän opiskeli filosofiaa, englantia ja kirjallisuudenhistoriaa Hampurin yliopistossa ja työskenteli opintojen ohessa toimittajana Die Weltissä. Hän jättäytyi 1951 päätoimiseksi kirjailijaksi. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1949 Liselotte Lenz. Hän jäi leskeksi 2006.


title: Siegfried Lenz

text: Lenz on myöhemmin paljastanut olleensa innokas Hitler-Junge ja tajunneensa vasta sodan aikana, mistä oli kysymys. Hän piti kirjoittamista moraalisena velvollisuutenaan, mutta hänet sai kirjoittamaan myös syyllisyys siitä, että juuri hän jäi henkiin. Monikerroksissa tarinoissa on usein keskeisenä totuuden hetki, jolloin päähenkilön elämä muuttuu tai hän näkee olemassaolon dilemman.


title: Siegfried Lenz

text: Lenz sai Saksan kirjakauppiaiden rauhanpalkinnon 1988 ja Frankfurtin kaupungin Goethe-palkinnon 1999.


title: Good Girls Don’t...

text: Good Girls Don’t... on suomalaisen hard rock -yhtye Peer Güntin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1987. Se nousi Suomen listaykköseksi myyden kultaa edellisen levyn "Backseatin" tavoin ja voitti julkaisuvuonnaan myös Soundi-lehden vuoden albumi -palkinnon. Levyn tunnetuin kappale on singlenäkin julkaistu ”Bartender”. Albumi on julkaistu vinyyliformaatin lisäksi C-kasettina sekä deluxe-painoksena, jossa on mukana bonuskappale ”Boogie Man Keeps Coming”, ”Bartender”-singlen pidennetty ja uudelleenmiksattu versio sekä neljä Tavastia-klubilla äänitettyä livekappaletta.Peer Günt


title: Good Girls Don’t...

text: Muut


title: Safmarine

text: Safmarine (Safmarine Container Lines N.V.) on kansainvälinen laivanvarustamo, joka tarjoaa konttien ja irtolastien kuljetusta maailmanlaajuisesti. Yhtiön perustivat 1946 amerikkalaiset laivanvarustajat ja eteläafrikkalaiset teollisuusmiehet, ja yhtiö on nykyisin tunnettu Afrikan liikenteen asiantuntija. Safmarinella on edustaja yli 130 maassa ympäri maailmaa ja sillä on toimistoissaan yli 1 200 työntekijää huolehtimassa asiakkaiden yksilöllisistä kuljetustarpeista. Yhtiön pääkonttori on ollut Antwerpenissa Belgiassa vuodesta 1996 eli siitä asti kun se sai valmiiksi Belgian Line CMBT -yhtiön haltuunoton. Vuonna 1999 A.P. Møller-Mærsk Gruppen osti Safmarinen ja he ovat pitäneet yhtiön omana tuotemerkkinä, eivätkä ole yhdistäneet sitä kokonaan Maersk Sealand -yhtiöön. Vuonna 2002 Safmarine hankki Torm Lines -yhtiön.


title: Safmarine

text: Ennen Safmarinen ostoa yhtiön konteissa käytettiin tunnusta SAMU, ja oston jälkeen uusissa konteissa on ollut emoyhtiön tunnus MSKU. Maersk säilytti Safmarinen vanhat tunnukset, mutta yhdisti ne uudella tavalla kontteihin. Ennen ostoa kontit olivat sinisiä ja niiden molemmissa kyljissä oli Safmarinen lipputunnus ja takaovessa oli teksti "Safmarine". Vanhoissa jäähdytetyissä konteissa oli suuri Safmarine-teksti kyljissä. Uudet kontit ovat tummemman sinisiä ja jäähdytetyt kontit ovat valkoisia, ja niiden kyljissä on jättikokoinen teksti ja lippu.


title: Muzzy in Gondoland

text: Muzzy in Gondoland () on brittiläinen BBC:n tuottama vuonna 1986 valmistunut englannin kielen alkeisopetukseen suunnattu opetusanimaatio.


title: Muzzy in Gondoland

text: Englannin kielen lisäksi sarja on käännetty amerikanenglanniksi, ranskaksi, espanjaksi, italiaksi, saksaksi, mandariinikiinaksi, venäjäksi, esperantoksi ja portugaliksi.


title: Muzzy in Gondoland

text: Suomessa animaatiota on esitetty televisiossa Yle TV1-kanavalla Kielitelevision ohjelmana 1990-luvun ja 2000-luvun alkuvuosina useampaan otteeseen. Televisioesityksessä animaatio on koostunut kahdestakymmenestä 5-minuuttisesta jaksosta. Otava Video on julkaissut Suomessa animaation myös VHS-kasettina, jossa sarjan jaksot on kokonaisuudessaan 75-minuuttisena elokuvana.


title: Muzzy in Gondoland

text: Animaatioon tehtiin jatkoa vuonna 1989 nimellä "Muzzy Comes Back".


title: Muzzy in Gondoland

text: Muzzy on vihreä hirviö avaruudesta. Hänen lempiruokaansa ovat kellot. Muzzy näyttää muiden mielestä pelottavalta, vaikka hän ei ole sitä. Hän on luonteeltaan lempeä ja ystävällinen. Hän saapuu maahan avaruusaluksellaan ja päätyy torille, jossa myyjä maistattaa hänelle erilaisia hedelmiä, joista Muzzy ei pidä. Muzzy löytää parkkimittareita, joita hän rupeaa syömään. Tämän seurauksena hänet teljetään kuningaskunnan vankilaan.


title: Muzzy in Gondoland

text: Kuningas ja kuningatar hallitsevat Gondoland-nimistä kuningaskuntaa. Kuningas on leijona, kuningatar jättiläisrotta. Kuningas pitää yleensä sinistä ja kuningatar vaaleanpunaista asua. Kuningas pitää puutarhan hoidosta ja painonnostosta. Kuningatar puolestaan pitää syömisestä, jonka takia hän on lihava.


title: Muzzy in Gondoland

text: Sylvia on kuninkaan ja kuningattaren tytär. Hän on rakastunut kuningaskunnassa työskentelevään Bob-nimiseen puutarhuriin.


title: Muzzy in Gondoland

text: Bob on kuningaskunnassa työskentelevä puutarhuri. Hän on rakastunut kuninkaan tyttäreen Sylviaan. Eräänä päivänä hän vie Sylvian moottoripyörällään ajelulle, josta kuninkaan luottomies Corvax kertoo kuninkaalle, ja he lähtevät perään helikopterilla seurueineen ja armeijan kanssa. Heidät saadaan kiinni ja Bob viedään vankilaan. Hän tutustuu samassa vankikopissa olevaan Muzzyyn ja he pakenevat sieltä, yrittäen estää Corvaxin aikeet.


title: Muzzy in Gondoland

text: Corvax on kuninkaan luottomies, jolla on vihreä iho ja pitkä, terävä nenä. Hän pukeutuu mustaan pukuun ja keltaiseen päähineeseen. Bobin lailla hän on rakastunut kuninkaan tyttäreen Sylviaan, ja tekee kaikkensa että Sylvia huomaisi hänet, mutta tuloksetta. Lopulta hän tekee tietokoneella koodauksen, jonka ansiosta hän saa kopioitua Sylvian itselleen. Kopioitu Sylvia ei myöskään rakastu Corvaxiin, jonka seurauksena Corvax raivostuu ja rikkoo tietokoneen. Tämän seurauksena kuningaskuntaan alkaa tulvia uusia Sylvioita. Corvax ei saa tietokonetta korjatuksi ja pakenee.


title: Muzzy in Gondoland

text: Norman on polkupyörällä ajeleva nuori mies, joka opettaa lauluilla ja vuoropuheilla englannin kieltä. Hänellä on vaimo nimeltä Mary.


title: Muzzy in Gondoland

text: Gondoland-nimisessä kuningaskunnassa kuningasperheen tytär Sylvia on rakastunut Bob-nimiseen puutarhuriin. Kuninkaan luottomies Corvax tavoittelee myös Sylviaa.


title: Muzzy in Gondoland

text: Eräänä päivänä Bob vie Sylvian ajelulle moottoripyörällään ja tämän seurauksena kuningas lähtee seurueineen ja armeijan kanssa Bobin perään. He saavat heidät kiinni ja Bob joutuu vankilaan. Hänet laitetaan samaan vankikoppiin, jossa oleilee myös Muzzy-niminen avaruudesta kotoisin oleva hirviö.


title: Muzzy in Gondoland

text: He pääsevät pakenemaan vankilasta ja lähtevät kohti Gondolandin kuningaskuntaa. Bob ja Muzzy piiloutuvat väliaikaisesti kuningaskunnan pihalla olevaan puuvertaaseen.


title: Muzzy in Gondoland

text: Corvax yrittää saada huomiota Sylvialta, joka ei anna hänelle vastakaikua. Suruissaan hän luo tietokoneella kopion Sylviasta, joka ei myöskään anna vastakaikua hänelle. Tämän takia Corvax rikkoo tietokoneen ja seurauksena kone alkaa tehdä lisää kopioita Sylviasta.


title: Muzzy in Gondoland

text: Kuningas pyytää Corvaxia korjaamaan tietokonetta ja tämän seurauksena kuningas itse päätyy tietokoneen sisään. Corvax päättää lähteä karkuun helikopterillaan, jolloin Bob lähtee perään ja heillä alkaa kaksintaistelu. Loppujen lopuksi Bob voittaa ja Corvax heitetään vankilaan. Vihdoinkin rakastavaiset Bob ja Sylvia saavat toisensa ja menevät naimisiin.


title: Fire Wire

text: Fire Wire on suomalaisen hard rock -yhtye Peer Güntin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1988.


title: Fire Wire

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Timo Nikki ja Peer Günt, paitsi "Rock Me Baby" Big Bill Broonzy.Deluxe-version bonuskappale:


title: Fire Wire

text: 12. "Lay Your Money Down" - 3.09


title: Tadeusz Konwicki

text: Tadeusz Konwicki (22. kesäkuuta 1926 Nowa Wilejka – 7. tammikuuta 2015 Varsova) oli puolalainen kirjailija, elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.


title: Tadeusz Konwicki

text: Konwicki syntyi Vilnan lähellä Nowa Wilejkassa (liett. Naujoji Vilnia), silloisessa Puolassa, nykyisessä Liettuassa. Muutettuaan sodan päätyttyä vuonna 1945 Krakovaan hän aloitti opintonsa Jagellojen yliopistossa. Hän työskenteli toimittajana Odrodzenie-lehdelle ja muutti vuonna 1947 Varsovaan. Vuonna 1948 valmistui hänen Kotiarmeijan (Armia Krajowa) partisaanivuosiaan muisteleva romaani "Rojsty", joka kuitenkin julkaistiin vasta vuonna 1956, jolloin ns. suojasään myötä tuli mahdolliseksi käsitellä ei-kommunistisen Kotiarmeijan vaiheita.


title: Tadeusz Konwicki

text: Konwickin romaaneista Keltaisessa kirjastossa on julkaistu suomenkielisinä käännöksinä "Pieni ilmestyskirja" vuonna 1983 ja "Isoäitini tarina" 1997. Aiemmin on suomennettu hänen kansainvälinen läpimurtoteoksensa "Puolalainen unikirja" 1963. Kirjailija asui Varsovassa, jossa hän jatkoi työtään esseiden ja lehtiartikkeleiden laatijana.


title: Tadeusz Konwicki

text: Konwickin tunnetuimpia elokuvia ovat "Kesän viimeinen päivä" (1958) ja "Taru rakkaudesta" (1961).


title: Tadeusz Konwicki

text: Konwicki kuoli kotonaan 88-vuotiaana 7. tammikuuta 2015.


title: Don’t Mess with the Countryboys

text: Don’t Mess with the Countryboys on suomalaisen hard rock -yhtye Peer Güntin viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1990. Levy äänitettiin PeeGee Studiolla Kouvolassa ja Finnvox Studiolla Helsingissä. Levynkannen kuvat ovat valokuvataiteilija Juha Metson kuvaamia.


title: Vanhan kirjallisuuden päivät

text: Vanhan kirjallisuuden päivät on Vammalassa, nykyisessä Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla vuosittain järjestettävä kulttuuritapahtuma. Tapahtuma järjestetään kesä-heinäkuun vaihteessa kaksipäiväisenä. Ensimmäisen kerran se järjestettiin vuonna 1985. Tapahtumalla on vuosittain erityinen kirjallisuuteen liittyvä teema. Tapahtumassa arvioidaan käyvän vuosittain noin 15 000 henkeä.


title: Vanhan kirjallisuuden päivät

text: Tapahtuman ohjelma koostuu muun muassa seminaareista, näyttelyistä, kirjamyynnistä ja kirjahuutokaupasta. Paikalla on noin 60 antikvaarista kirjanmyyjää ja yli 40 esittelypistettä. Myös lapsille on omaa ohjelmaa. Merkittävä osa ohjelmasta keskittyy Sylvään koululle. Vanhan kirjallisuuden päivillä luovutetaan vuosittain Suomen tietokirjailijat ry:n Warelius-palkinto ja julkistetaan antikvaaristen kirjakauppiaiden valitsema Vuoden kirjatoukka.


title: Vanhan kirjallisuuden päivät

text: Tapahtuman järjestäjä on vuonna 1986 perustettu Suomen vanhan kirjallisuuden päivät ry. Yhdistyksen hallituksen puheenjohtajina ovat toimineet suurlähettiläs Paul Gustafsson, Suomen Pankin johtaja ja entinen pääministeri Kalevi Sorsa, professori Juhani Lokki ja professori ja entinen pääjohtaja Jukka Sarjala. Sarjalan kuoltua puheenjohtajaksi valittiin kustannusjohtaja Leena Majander-Reenpää. Tapahtuman käytännön järjestelyistä vastaavan ohjelmavaliokunnan puheenjohtajana toimii kirjailija Panu Rajala.


title: Vanhan kirjallisuuden päivät

text: Lähde


title: Smalltown Maniacs

text: Smalltown Maniacs on suomalaisen hard rock -yhtye Peer Güntin kuudes studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1994, ja oli samalla viimeinen albumi ennen yhtyeen väliaikaista telakoitumista ja yhdentoista vuoden levytystaukoa.


title: Albert Memmi

text: Albert Memmi (, s. 15. joulukuuta 1920, Tunis) on tunisialainen kirjailija ja esseisti. Romaaniensa ohella hän on julkaissut kirjoja sosiologisista ja juutalaisiin liittyvistä aiheista.


title: Albert Memmi

text: Memmi on juutalainen ja puhuu äidinkielenään arabiaa. Aloitettuaan opintonsa Pohjois-Afrikassa hän pääsi lopulta Pariisin yliopistoon ja opettajan töihin. Hän kirjoittaa ranskan kielellä.


title: Albert Memmi

text: Memmin ensimmäinen romaani "La statue de sel" Albert Camus'n esipuheella julkaistiin vuonna 1953. Muiden romaanien joukkoon lukeutuvat "Agar", "Le scorpion" ja "Le desert". Vuonna 1957 ilmestyi kirjailijan tunnetuin asiateos, siirtomaavallan vaikutuksia käsittelevä "Portrait du colonisé, précédé par Portrait du colonisateur", jonka esipuheen oli laatinut Jean-Paul Sartre.


title: Man – Be Careful!

text: Man – Be Careful! on SF-Bluesin studioalbumi, joka julkaistiin 9. toukokuuta 2007.Taru Cutler on auttanut Gustavsonin kappaleiden sanoitusten kääntämisessä englanniksi.


title: Universumien tomu

text: Universumien tomu () on englantilaisen Philip Pullmanin kirjoittama kolmiosainen fantasiakirjasarja. Kirjat kertovat kahden nuoren, Lyra Belacquan ja Will Parryn, seikkailuista rinnakkaisissa maailmankaikkeuksissa. Trilogiaan kuuluvat kirjat "Kultainen kompassi" (1995), "Salaperäinen veitsi" (1997) ja "Maaginen kaukoputki" (2000).


title: Universumien tomu

text: Myöhemmin Pullman on kirjoittanut kaksi "Universumien tomu" -sarjaan liittyvää novellia, jotka on julkaistu pieninä kirjasina erilaisten kirjojen maailmaa valottavien lisäaineistojen kera. Lisäksi Pullman on jo usean vuoden ajan työstänyt samaan maailmaan sijoittuvaa uutta romaania, jonka työnimi on "The Book of Dust" ().


title: Universumien tomu

text: "Universumien tomun" ensimmäiseen kirjaan perustuva New Line Cineman tuottama elokuva "Kultainen kompassi" sai ensi-iltansa joulukuussa 2007, mutta trilogian jälkimmäisistä osista ei näillä näkymin olla tekemässä elokuvia.


title: Universumien tomu

text: "Universumien tomun" englanninkielinen alkuperäisnimi "His Dark Materials" on laina John Miltonin "Kadotetun paratiisin" toisesta kirjasta. Kyseisessä kohdassa Saatana katsoo hornankuiluun, jossa kuohuvat raaka-aineet jotka jäivät yli, kun Jumala loi maailmaa:


title: Universumien tomu

text: Trilogia alkaa kyseisellä Milton-lainauksella "Kultaisen kompassin" alkusivuilla. Nimen voidaan katsoa viittaavan tarinassa keskeisessä osassa olevaan arvoitukselliseen Tomuun, jonka Pullman yhdistää myös pimeään aineeseen (). Suomennosnimi "Universumien tomu" viittaa paitsi tomuun, myös trilogian useisiin rinnakkaismaailmoihin, joita Tomu yhdistää.


title: Universumien tomu

text: Pullmanin ensimmäinen ajatus trilogiaa yhdistäväksi nimeksi oli niin ikään "Kadotetusta paratiisista" poimittu ilmaus "Golden Compasses", jossa ”compasses” tarkoittaa itse asiassa harppia, ei kompassia. Milton viittaa kultaiseen harppiin Jumalan luomistyön välineenä. Nimi "Golden Compasses" vakiintuikin joksikin aikaa käyttöön kirjan julkaisun ollessa vielä kesken. Tällöin yhdysvaltalaisen kustantajan toimittajat erehtyivät tulkitsemaan, että nimitys viittaa Lyran aletiometriin, joka likimain vastaa kuvausta ”kultainen kompassi” – vaikka onkin tosiasiassa messinkinen. Niinpä kirjan amerikkalaisessa ennakkomarkkinoinnissa ensimmäisestä kirjasta alettiin käyttää yksikkömuotoista nimitystä "The Golden Compass", vaikka Atlantin toisella puolella Pullman olikin jo päättänyt antaa ensimmäisen kirjan nimeksi "Northern Lights". Pullman ei tohtinut tarttua kirjan nimikysymykseen yhdysvaltalaisen kustantajan tarjotessa muuten loistavia ehtoja, joten "The Golden Compass" tuli amerikkalaisen laitoksen viralliseksi nimeksi. Ensimmäisen kirjan suomennos "Kultainen kompassi" noudattaa tätä nimeä siitä huolimatta, että julkaisutiedoissa alkuteokseksi ilmoitetaan "Northern Lights". "The Golden Compass" on myös vuonna 2007 julkaistun elokuvaversion nimi sekä Yhdysvalloissa että Isossa-Britanniassa.


title: Universumien tomu

text: "Universumien tomu" sijoittuu multiversumin useisiin rinnakkaismaailmoihin. Päähenkilö Lyra on kotoisin maailmasta, joka muistuttaa suuresti meidän maailmaamme, mutta on kuitenkin joiltakin osin hyvin erilainen. Pukeutumistyyli muistuttaa viktoriaanista aikaa eikä esimerkiksi autoja tai lentokoneita ole keksitty – matkustaminen tapahtuu muun muassa laivoilla ja zeppeliineillä. Lyran maailmassa kristillinen kirkko on noussut vahvaan valta-asemaan myös maallisessa politiikassa sen jälkeen, kun paavinistuin siirrettiin Vatikaanista Geneveen paavi John Calvinin toimesta. Calvinin kuoltua paavinistuin lakkautettiin kokonaan. Sen tilalle kirkkoa johtamaan perustettiin mahtava Magisterium lukuisine elimineen. Todellisen maailman Jean Calvin () oli yksi 1500-luvun protestanttisista uskonpuhdistajista.


title: Universumien tomu

text: Perustavanlaatuisin ero meidän maailmamme ja Lyran kotimaailman välillä ovat kuitenkin ”daimonit”. Kunkin ihmisyksilön sielu ilmentää itsensä eläimen muotoisena daimonina, joka pysyttelee koko ajan ihmisvastineensa lähellä. Daimonit puhuvat yleensä vain omille ihmisilleen, mutta pystyvät viestimään vapaasti muiden ihmisten ja daimonien kanssa. Ihmisen lapsuuden aikana daimoni voi muuttaa vapaasti muotoaan eri eläinhahmojen välillä, mutta murrosiässä se asettuu yhteen pysyvään muotoon. Lopullinen hahmo kertoo henkilön luonteesta ja persoonallisuudesta. Ihminen ilman daimonia on tässä maailmassa yhtä mahdoton ja pelottava ajatus kuin zombi. Samoin toisen ihmisen daimonin koskettaminen on vahva tabu.


title: Universumien tomu

text: Kirjasarjan toisessa osassa, "Salaperäisessä veitsessä", siirrytään Lyran maailmasta toiseen maailmaan, jossa tapahtumat keskittyvät lähinnä Cittàgazze-nimiseen kaupunkiin. Tätä maailmaa vaivaavat haamut, jotka käyvät vain aikuisten kimppuun. Kirjassa liikutaan myös meidän omassa maailmassamme ja Lyran maailmassa. "Maagisen kaukoputken" tapahtumat sijoittuvat lukuisiin eri maailmoihin.


title: Universumien tomu

text: Lyra Belacqua on rinnakkaistodellisuuden Oxfordissa, Jordan Collegen akateemikkojen keskuudessa, kasvanut puolivilli orpotyttö. Hänen elämänsä muuttuu, kun kammotut ”kahmaisijat” kaappaavat hänen parhaan ystävänsä Rogerin ja collegeen saapuu salaperäinen rouva Coulter, joka kutsuu Lyran luokseen Lontooseen ja vihjaa tarvitsevansa apulaista tutkimusmatkalle pohjoiseen. Juuri ennen Lyran lähtöä collegen rehtori saapuu salaa hänen luokseen ja antaa hänelle aletiometrin, harvinaisen kojeen, jota tulkitsemalla on mahdollista selvittää totuus mistä tahansa. Lontoossa Lyralle selviää, että rouva Coulter on itse asiassa kahmaisijoiden johtaja. Hän pakenee. Pakomatkalta Lyran pelastavat gyptit, vesireittien vaeltava kansa, joka myös on kärsinyt kahmaisijoiden kaappauksista. Gyptit paljastavat, että rouva Coulter on todellisuudessa Lyran äiti, ja hänen isänsä on lordi Asriel, jota hän on aiemmin luullut sedäkseen. Yhdessä Lyra ja gyptit lähtevät kohti pohjoista pelastaakseen kaapatut lapset. Matkalla Lyra tutustuu panserbjørn Iorek Byrnisoniin, haarniskoituun jääkarhuun, texasilaiseen kuumailmapallolentäjään Lee Scoresbyyn sekä noita Serafina Pekkalaan.


title: Universumien tomu

text: Neuvokkuutensa avulla Lyran onnistuu pelastaa kaapatut lapset, joilla kirkon Uhraamislautakunta on suorittanut julmia kokeita Bolvangarin tutkimusasemalla tarkoituksenaan oppia vapauttamaan ihmiset perisynnistä. Rogerin kanssa Lyra jatkaa edelleen Svalbardiin, panserbjørnen valtakuntaan, tarkoituksenaan etsiä lordi Asriel, jolle hän uskoo aletiometrin olevan tarkoitettu. Svalbardissa maanpakoon petoksen vuoksi ajettu Iorek taistelee vallananastaja Iofuria vastaan ja voittaa kuninkuuden itselleen. Kun Lyra vihdoin löytää lordi Asrielin, paljastuu ettei tämä tarvitse aletiometriä, mutta tahtomattaan Lyra on tuonut hänelle jotain muuta tarpeellista: Rogerin. Asrielin tarkoituksena on avata revontulten läpi silta toiseen maailmaan, mutta siihen tarvitaan valtava määrä energiaa. Energia on saatavilla leikkaamalla Roger irti hänen daimonistaan, teko joka Lyran maailmassa vastaa likimain sydämen kaivamista elävän rinnasta. Petetty ja ystävänsä menettänyt Lyra seuraa isäänsä toiseen maailmaan.


title: Universumien tomu

text: Lyra saapuu toiseen maailmaan, Cittàgazzen kaupunkiin, jonka asukkaat ovat jo kauan sitten kehittäneet tavan matkustaa maailmojen välillä. Tämän seurauksena on kuitenkin syntynyt sieluja syöviä ”haamuja”, jotka kykenevät näkemään ja vahingoittamaan vain aikuisia. Lyra tapaa kaupungissa Will Parryn, 12-vuotiaan pojan meidän maailmastamme. Kauan sitten kadonnutta isäänsä etsivä Will on päätynyt sattumalta Cittàgazzeen paetessaan tuntemattomia miehiä. Lyra ja Will matkustavat yhdessä Willin maailman ja Cittàgazzen välillä Lyran etsiessä tietoa Tomun olemuksesta ja Willin selvittäessä isänsä kohtaloa. Käy ilmi, että Willin isäkin oli etsimässä reittiä maailmojen välillä. Lyra tapaa tohtori Mary Malonen, fyysikon, joka on löytänyt Tomun ja tavan havainnoida sitä. Lyran maailmasta tullut mies nimeltä sir Charles Latrom varastaa aletiometrin ja suostuu palauttamaan sen vain, jos Lyra hankkii hänelle Cittàgazzesta salaperäisenä veitsenä tunnetun aseen. Will saakin haltuunsa veitsen, Cittàgazzen asukkaiden 300 vuotta sitten kehittämän välineen, jonka toinen terä luo portteja maailmojen välille ja toinen leikkaa minkä tahansa aineen läpi. Hän löytää Lyran maailmassa Stanislaus Grumman -nimisenä tutkimusmatkailijana tunnetun isänsä, joka kuitenkin murhataan lähes välittömästi. Rouva Coulter kidnappaa Lyran.


title: Universumien tomu

text: Rouva Coulter on kidnapannut Lyran saatuaan tietää ennustuksesta, jonka mukaan Lyra on uusi ”Eeva”. Balthamos ja Baruch, enkelirakastavaiset, pyytävät Williä mukaansa viemään Salaperäisen veitsen Lyran isälle lordi Asrielille käytettäväksi aseena Kaikkivaltiasta vastaan, mutta tämä kieltäytyy. Iorek Byrnisonin ja kahden gallivespialaisen vakoojan, lady Salmakian ja ritari Tialysin, avulla Will pelastaa Lyran luolasta, jonne rouva Coulter on piilottanut tämän turvaan Magisteriumilta. Järjestö on päättänyt tappaa Lyran ennen kuin hän sortuu syntiinlankeemukseen kuten alkuperäinen Eeva.


title: Universumien tomu

text: Will, Lyra, Salmakia ja Tialys matkustavat kuolleiden maahan vapauttamaan kuolleiden henget vankeudesta, johon Kaikkivaltias on heidät sulkenut. Mary Malone matkustaa "mulefa"ksi kutsuttujen omintakeisten älyllisten olentojen maailmaan. Siellä hän saa selville Tomun olevan itsetietoisia psyykkisiä hiukkasia. Lordi Asriel ja puolta vaihtanut rouva Coulter tuhoavat Kaikkivaltaan sijaishallitsija Metatronin, mutta se maksaa heidän oman henkensä. Lyra ja Will vapauttavat Kaikkivaltiaan kristallivankilasta, jonne Metatron oli hänet sulkenut, mutta tämä kuolee omaan haurauteensa ja haipuu ilmaan.


title: Universumien tomu

text: Lyra ja Will rakastuvat toisiinsa, mutta ymmärtävät, etteivät voi elää samassa maailmassa, sillä kaikki maailmojen väliset ikkunat on suljettava Tomun säilyttämiseksi ja koska ihmiset voivat elää täysimittaisen elämän vain kotimaailmassaan. Mary oppii näkemään oman daimoninsa. Lyra menettää kykynsä lukea aletiometriä vaistomaisesti, mutta päättää opetella käyttämään sitä tavalliseen tapaan.


title: Universumien tomu

text: Jo kirjoittaessaan "Universumien tomua" Pullman aavisti, että palaisi kirjojen maailmaan vielä trilogian jälkeen: ”Oli tapahtumia ja kysymyksiä, joihin halusin paneutua.” Kolme vuotta "Maagisen kaukoputken" ilmestymisen jälkeen ilmestyikin "Lyran Oxford", pieni punakantinen kirja, jonka sisältämää novellia ”Lyra ja linnut” Pullman kuvaili ”maistiaiseksi” tai ”sillaksi” "Universumien tomun" ja tulossa olevan romaanimittaisen "The Book of Dustin" välillä. Pullmanin muut velvollisuudet ovat hidastaneet "The Book of Dustin" kirjoitustyötä, mutta huhtikuussa 2008 ilmestyi toinen pieni kirja, tällä kertaa tummansininen: "Once Upon a Time in the North". Kirjan sisältämän novellin päähenkilö on "Universumien tomussa" sivuosassa ollut aeronautti Lee Scoresby. Sekä "Lyran Oxford" että "Once Upon a Time in the North" sisältävät novellien lisäksi lisäaineistoa, kuten Lyran maailman Oxfordin kartan, lautapelin "Peril of the Pole" ja muutamia otteita kuvitteellisista Lyran maailmaa kuvaavista kirjoista. Pullman on vihjannut, että hän saattaa vielä joskus kirjoittaa Williin keskittyvän ”pienen vihreän kirjan” punaisen ja sinisen jatkoksi.


title: Universumien tomu

text: "Lyran Oxford" ilmestyi englanniksi vuonna 2003. Kirja sisältää novellin ”Lyra ja linnut”, joka sijoittuu kaksi vuotta "Maagisen kaukoputken" tapahtumien jälkeiseen aikaan. Tarinassa Lyra ja Pantalaimon kohtaavat yllättäen noidan daimonin, joka pyytää heiltä apua. Kaikki ei kuitenkaan ole sitä miltä näyttää ja joku hautoo kostoa Lyralle.


title: Universumien tomu

text: "Once Upon a Time in the North" ilmestyi 2008. Kirjan sisältämän novellin päähenkilö on nuori aeronautti Lee Scoresby 29 vuotta ennen "Universumien tomun" tapahtumia. Vastikään pokerissa kuumailmapallonsa voittanut Scoresby rantautuu Vienanmerellä sijaitsevalle Novy Odensen saarelle etsimään rahtia, mutta joutuukin vastatusten korruptoituneen ja suuryrityksiä suosivan pormestarikandidaatti Ivan Poliakovin ja tämän palkkaaman dakotalaisen palkkatappajan kanssa. Samalla Scoresby kohtaa ensimmäistä kertaa Iorek Byrnisonin.


title: Universumien tomu

text: "The Book of Dust" on vielä keskeneräinen eikä sen julkaisuajankohdasta ole tietoa. Tarinan päähenkilö tulee olemaan jälleen Lyra, mutta Pullmanin mukaan kirja ei ole jatkoa "Universumien tomulle", ”vaan toisia tarinoita samasta maailmasta ja samoista hahmoista”. Kirja tulee kertomaan lisää Tomusta sekä uskonnosta. "The Book of Dust" tapahtuu muutama vuosi "Maagisen kaukoputken" päätöksen jälkeen, Lyran ollessa noin 16-vuotias.


title: Universumien tomu

text: Sarjan ensimmäinen kirja, "Kultainen kompassi", sai vuonna 1995 Isossa-Britanniassa ansiokkaalle lasten- tai nuortenkirjalle myönnettävän Carnegie-mitalin. Kirja voitti myös vuonna 2007 järjestetyn ”Carnegie of Carnegies” -äänestyksen, jossa esiraadin valitsemista kymmenestä aiempien vuosien voittajasta valittiin internet-äänestyksellä kaikista suosituin.


title: Universumien tomu

text: Päätösosa "Maaginen kaukoputki" sai vuoden 2001 Whitbread-palkinnon, arvostetun brittiläisen kirjallisuuspalkinnon. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun pääpalkinto annettiin paras lastenkirja -luokan kirjalle.


title: Universumien tomu

text: "The Observer" -lehti listasi "Kultaisen kompassin" vuonna 2003 yhdeksi maailman 100 parhaasta romaanista. Samana vuonna BBC:n järjestämässä "Big Read" -yleisöäänestyksessä "Universumien tomu" sijoittui äänestäjien suosikkilistalla kolmanneksi J. R. R. Tolkienin "Tarun sormusten herrasta" ja Jane Austenin "Ylpeyden ja ennakkoluulon" jälkeen.


title: Universumien tomu

text: Vuonna 2005 Ruotsin hallitus myönsi Pullmanille Astrid Lindgrenin muistopalkinnon, maailman suurimman lasten- ja nuortenkirjallisuuden palkinnon, jaetusti japanilaisen kuvittajan Ryōji Arain kanssa.


title: Universumien tomu

text: "Universumien tomun" suomentaja Helene Bützow sai vuonna 2001 kääntäjien valtionpalkinnon. Perusteluissa mainitaan "Kultainen kompassi" osoituksena Bützowin ammattitaidosta. Palkitsemisen aikaan hän oli parhaillaan kääntämässä "Maagista kaukoputkea".


title: Universumien tomu

text: "Maagisen kaukoputken" viimeisten sivujen kiitoksissa Pullman nimeää kolme keskeistä innoittajaa, jotka ovat vaikuttaneet hänen kirjasarjaansa: saksalaisen Heinrich von Kleistin ihmisyyttä ja tietoisuutta käsittelevä essee ”Über das Marionettentheater” vuodelta 1810, John Miltonin "Kadotettu paratiisi" sekä William Blake tuotantoineen.


title: Universumien tomu

text: Pullman on kertonut useiden maalausten, mutta erityisesti Leonardo da Vincin "Naisen ja kärpän", vaikuttaneen hänen näkemykseensä ihmisten ja daimonien suhteesta. Maalauksesta on Pullmanin mukaan aistittavissa todellinen yhteys tytön ja hänen sylissään olevan eläimen välillä. Muutamin pienin muutoksin tyttö voisi hänen mukaansa olla Lyra itse.


title: Universumien tomu

text: "Universumien tomu" on herättänyt vastustusta erityisesti joidenkin kristittyjen ryhmien piirissä. Vuonna 2007 New Line Cineman elokuvan ilmestymisen alla myös kirjoihin kohdistuva arvostelu kohosi pinnalle, ja kirvoitti kommentteja jopa Vatikaanilta.


title: Universumien tomu

text: Vielä vuonna 2003 Pullman kertoi olevansa hämmästynyt siitä, etteivät kirjat olleet saaneet osakseen enempää uskonnollista arvostelua. Suurin osa hyökkäyksistä oli kohdistunut J. K. Rowlingin kirjoittamaan Harry Potter -sarjaan, vaikka "Universumien tomussa" esitetyt ajatukset ovat Pullmanin mukaan paljon kumouksellisempia: hänen kirjansa ”käsittelevät Jumalan tappamista”. Pullman totesi huvittuneesti joulukuussa 2007, että "Kultainen kompassi" oli lojunut aivan rauhassa muun muassa monien katolisten koulujen kirjastoissa jo yhdentoista vuoden ajan ennen kuin elokuva herätti arvostelijat huomaamaan sen ”vaarallisuuden”.


title: Universumien tomu

text: Jotkut trilogian hahmot arvostelevat jyrkin sanoin kristinuskoa ja järjestäytynyttä uskontoa yleensäkin. Uskostaan luopunut entinen nunna Mary Malone sanoo kristinuskon olevan "”hyvin mahtava ja vaikuttava erehdys, ei sen kummempaa.”" Noitakuningatar Ruta Skadi puolestaan toteaa:


title: Universumien tomu

text: Pullman on saanut tukea Canterburyn arkkipiispa Rowan Williamsilta, anglikaanisen kirkon päämieheltä. Hänen mukaansa "Universumien tomua" voisi käyttää välineenä keskusteltaessa uskonnosta, esimerkiksi koulujen uskonnonopetuksessa valaisemaan väitteitä, joita uskontoa vastaan on esitetty.


title: Universumien tomu

text: Chris Weitzin käsikirjoittama ja ohjaama "Kultainen kompassi" sai ensi-iltansa joulukuussa 2007. Elokuva oli 180 miljoonan dollarin budjetillaan tuotantoyhtiö New Line Cineman suurimpia hankkeita. Elokuvan pääosissa olivat Dakota Blue Richards Lyrana, Nicole Kidman rouva Coulterina, Daniel Craig Lordi Asrielina, Eva Green Serafina Pekkalana ja Sam Elliott Lee Scoresbyna. Iorek Byrnisonin ääninäyttelijänä oli Ian McKellen ja Pantalaimonin Freddie Highmore. Elokuva menestyi Yhdysvaltain markkinoilla heikosti, mikä yhdistettynä maailmantalouden yleiseen laskusuhdanteeseen johti siihen, että suunnitelmat trilogian jälkimmäisten osien sovittamisesta elokuviksi hyllytettiin ainakin toistaiseksi.


title: Universumien tomu

text: Elokuva herätti runsaasti keskustelua ja arvostelua jo ennen ilmestymistään. Käsikirjoituksessaan Weitz hioi tarinan särmikkäimpiä uskonnonvastaisia piirteitä muun muassa niin, että Magisteriumia ei esitetä niinkään uskonnollisena organisaationa kuin yleisemmin autoritäärisenä järjestönä. Tämä sai jotkut kirjasarjan ihailijat ja ateistit epäilemään Hollywoodin vesittäneen olennaisen osan kirjan perusideasta. Katolinen Catholic League -järjestö puolestaan kannusti kristittyjä boikotoimaan ”ateismia lapsille kauppaavaa” elokuvaa. Järjestön johtajan Bill Donohuen mukaan sanomaltaan laimennettu elokuva oli vain osa savuverhoa, jonka turvin Pullman markkinoi lapsille ja heidän pahaa-aavistamattomille vanhemmilleen ”avoimen ateistisia ja kristinuskonvastaisia” kirjojaan. Pian elokuvan ilmestymisen jälkeen Vatikaanin sanomalehti "L'Osservatore Romano" tuomitsi pääkirjoituksessaan sen esittämän maailmankuvan jumalattomuudessaan kylmäksi ja toivottomaksi.


title: Universumien tomu

text: Kirjan lukeneiden fanien keskuudessa herätti kohua myös viime hetken ratkaisu leikata pois elokuvaan kuvattu loppukohtaus, josta oli muun muassa jo nähty välähdyksiä elokuvan trailereissa, tarkoituksenaan sijoittaa se odotetun jatko-osan alkuun. Näin elokuva päättyy onnellisemmin, mutta lordi Asrielin pyrkimyksiin ja Tomuun liittyvä juonikaari jää kesken. Pullman tuki elokuvantekijöiden ratkaisua tuoreeltaan "The Sunday Timesin" kolumnissa; hänen mukaansa elokuva päättyy nyt ”selkeään, vahvaan ja välittömästi ymmärrettävään säveleen”.


title: Universumien tomu

text: Lontoon Royal National Theatre tuotti vuonna 2003 "Universumien tomusta" kaksiosaisen, kaikkiaan yli kuusituntisen näytelmän, jonka käsikirjoitti Nicholas Wright ja ohjasi Nicholas Hytner. Pääosia näyttelivät Anna Maxwell Martin Lyrana, Dominic Cooper Willinä, Timothy Dalton lordi Asrielina ja Patricia Hodge rouva Coulterina. Daimoninuket suunnitteli Michael Curry. Näytelmää esitettiin alun perin joulukuusta 2003 maaliskuuhun 2004. Näytelmä oli arvostelumenestys. Suuren suosion kannustamana näytelmä otettiin takaisin esityskalenteriin marraskuussa 2004 uusin näyttelijöin ja hiotun käsikirjoituksen kera. Näytöksiä jatkettiin huhtikuuhun 2005. Näytelmä voitti kaksi Laurence Olivier -palkintoa, lavastuksesta ja valaistuksesta. Anna Maxwell Martin oli lisäksi ehdolla parhaaksi naisnäyttelijäksi. National Theatren menestyksen jälkeen "Universumien tomu" on nähty myös pienempien brittiläisten teatterien lavoilla.


title: Universumien tomu

text: BBC:n tuottama radiokuunnelma "Universumien tomusta" esitettiin BBC Radio 4 -kanavalla vuonna 2003, ja se on myöhemmin julkaistu myös tallenteena.


title: Universumien tomu

text: Marraskuussa 2015 BBC ilmoitti tilanneensa "Universumien tomuun" perustuvan televisiosarjan, jonka tuottavat Bad Wolf ja New Line Cinema.


title: No Piercing, No Tattoo

text: No Piercing, No Tattoo on suomalaisen hard rock -yhtye Peer Güntin 7. studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005, 11 vuoden levytystauon jälkeen. Äänitys tapahtui Soundtrack Studiosilla. Albumin C-kasetti-versiolla on lisäksi singlekappale "Flying Man". "No Piercing, No Tattoo" on yhtyeen viimeinen levy, jolla 1980-luvulta saakka mukana olleet rumpali Teijo "Twist Twist" Erkinharju sekä basisti Teijo "Tsöötz" Kettula soittavat.


title: No Piercing, No Tattoo

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan kolmannella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.


title: Tatjana Levina

text: Tatjana Levina (, s. 28. helmikuuta 1977) on venäläinen pikajuoksija.