title: Oulu II

text: Aluksen pituus oli 23,77 metriä, leveys 5,03 metriä ja syväys 2,13 metriä, mutta tankit tyhjentämällä syväys pieneni 1,52 metriin. Suurin nopeus oli 11 solmua (20,4 km/h), ja vakiomiehistönä sillä oli kuuden hengen miehistö. Aluksessa oli varusteina mm. höyryturbiini, jolla kehitettiin valonheittimien tarvitsema sähkö. Muuhun varustukseen kuuluivat voimakas pumppu sekä sukellusvarusteet. "Warma" tarjosi sammutusapua kesällä 1908 tuleen syttyneelle englantilaiselle höyryrahtilaiva "Zetalle" Iin Röytän edustalla, mutta "Zetan" päällikkö kieltäytyi maksamasta kansainvälisen oikeuden normien mukaista korvausta, joten "Warma" palasi Ouluun.


title: Oulu II

text: "Warma" sai myöhemmin uudeksi nimekseen "Oulu II" siirtyessään Oulu Osakeyhtiön omistukseen. Talvisodan aikana alus upposi Reposaaren edustalla. Se nostettiin keväällä 1940 ja kunnostettiin täydellisesti Porin konepajalla seuraavana talvena.


title: Oulu II

text: "Oulu II" lähti Oulusta 21. marraskuuta 1943 kohti Kalajokea noutamaan tukkilauttaa. Aluksen päällikkö oli päättänyt kiertää Hailuodon saaren merenpuolitse sen sijaan, että hän olisi ajanut suojaisempaa reittiä Hailuodon ja mantereen välisen salmen kautta. Aluksen lähtiessä Oulusta tuuli oli kohtalainen, mutta se voimistui päivän mittaan.


title: Oulu II

text: Hinaaja katosi jäljettömiin Marjaniemen ja Kalajoen välisellä merialueella ja vei mukanaan koko yhdeksänhenkisen miehistönsä, johon kuului yksi nainen. Turman syy on edelleen epäselvä. Aluksen hylkyä tai sen miehistön jäsenten ruumiita ei ole löydetty. Aluksen pelastusvene ajautui ilman airoja ja pohjatappia Hanhikiven niemen rantaan Pyhäjokisuulle. Perämeren pohjukasta Ruotsin puolelta on löydetty todennäköisesti "Oulu II:n" pelastusliivit.


title: Oulu II

text: "Oulu II:n" katoaminen on synnyttänyt koulukuntia, joilla on omat teoriansa ja päätelmänsä aluksen katoamisen syystä. Aluksesta lienee tehty viimeinen epävarma näköhavainto kello 13 sen ollessa matkalla Kalajokea kohti Hailuodon Marjaniemen kohdalla katoamispäivänä. Tämän havainnon tekijää ei tosin ole pystytty tunnistamaan; välillä puhutaan havainnontekijänä luotsista, välillä majakanvartijasta. Luotsiaseman ja majakan papereista ja päiväkirjoista tai poliisitutkintapöytäkirjoista ei löydy mainintaa havainnon tekijän henkilöllisyydestä.


title: Oulu II

text: Majakkalaiva "Nahkiaiselle" asti alus ei liene päässyt ennen uppoamistaan, sillä majakkalaivasta alusta ei havaittu. Marjaniemen epävarman havainnon aikaan tuulen voimakkuus oli vain 1–2 boforia länsietelästä; vasta saman päivän illalla noin kello kahdeksan se poliisitutkintapöytäkirjan mukaan voimistui kuuteen boforiin, jolloin alkoi lumipyry. Noin kello 16 aluksen olisi pitänyt jo olla Maakallassa, jossa oli tarkoitus yöpyä.


title: Oulu II

text: Päällimmäisenä teoriana hinaajan katoamiseen on pidetty sitä, että alus upposi veden tunkeutuessa sisälle avonaisten hiilisäiliöiden luukkujen kautta laivan ajaessa vastatuuleen. Luukut olivat avoinna, koska hiiliä oli otettu mukaan niin paljon, ettei kaikki mahtunut hiilisäiliöihin. Osa lastista, 2–6 tonnia, jäi kannelle avonaisten luukunsuiden päälle siinä tarkoituksessa, että hiilet vajoaisivat siitä koliboksien tyhjentyessä alas bokseihin. Aluksen Oulusta lähdön ainoa silminnäkijä, työnjohtaja Artturi Eld ilmoitti poliisikuulusteluissa olevansa varma siitä, että hiiliä oli kasattu kannelle reelingin korkeudelle asti.


title: Achern

text: Achern on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa, lounaisessa Saksassa. Se sijaitsee Schwarzwaldin pohjoisosan juurella, noin 18 kilometriä lounaaseen Baden-Badenista, ja noin 19 kilometriä koilliseen Offenburgista. Achern on Ortenaun piirikunnan neljänneksi suurin kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 24 523 asukasta. Pinta-alaltaan kaupunki on 62,24 neliökilometrin suuruinen, väestötiheyden ollessa 376 as./km².


title: Achern

text: Varhaisin maininta historiallisissa lähteissä Achernista on peräisin vuodelta 1095, jolloin Achern tunnettiin nimellä Acchara. Acchara jakaantui myöhemmin Oberacherniin ja Niederacherniin. Lopulta Niederachernista alettiin käyttää nykyistä nimitystä Achern. Vuonna 1495 Achern paloi maan tasalle, joka johti siihen, että kaupunki jäi asumattomaksi useiksi vuosiksi. Sama toistui vuonna 1637, kun Achern tuhoutui taas tulipalossa. Kaupunginoikeudet Achernille myönnettiin vuonna 1808, jolloin se oli vielä osa Badenin suurruhtinaskuntaa.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lauttasaaren vesitorni oli Helsingin Lauttasaaressa vuosina 1958–2015 sijainnut vesitorni. Sen tilavuus oli 4 400 kuutiometriä, korkeus 34 metriä ja ylävesisäiliön halkaisija 42 metriä. Vesitorni poistettiin vesihuoltokäytöstä vuonna 1996, ja se purettiin loka-marraskuussa 2015.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lauttasaaren vesitorni sijaitsi Kotkavuoren huipulla, Helsingin Lauttasaaressa. Se rakennettiin vuonna 1958. Vesitornista tuli heti valmistuessaan Lauttasaaren maamerkki, minkä jälkeen se muodostui eräänlaiseksi kaupunginosan symboliksi. Vesitorni oli Suomen ensimmäinen suuri sienenmuotoinen vesitorni, ja sen vuoksi sitä pidettiin rakennus- ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaana ja kaupunkikuvallisesti merkittävänä rakennuksena. Myöhemmin Suomeen on rakennettu useita sienenmuotoisia vesitorneja.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lauttasaaren vesitorni poistettiin vesihuoltokäytöstä vuonna 1996 ja purettiin vuonna 2015.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Vuonna 1936 Lauttasaari liitettiin Helsingin vesiverkostoon rakentamalla 150 millimetrin syöttöputki Salmisaaresta. Samana vuonna aloitettiin myös vedenjakeluverkoston rakentaminen Lauttasaaren asuntoihin. Vesijohtoverkosto rakennettiin ensin ainoastaan Lauttasaarentielle ja sen lähialueille. Asutuksen tihentyessä vedenkäyttö kasvoi huomattavasti, ja vesiverkoston kapasiteettia kasvatettiin vuonna 1939, jolloin rakennettiin 200 millimetrin syöttöputki merenlahden yli, Lauttasaaren sillan viereen. Lauttasaaresta alkoi 1950-luvulla muodostua oikea kaupunginosa, ja kerrostalojen määrä lisääntyi nopeasti. Vuonna 1951 rakennettiin lisäksi 300 millimetrin syöttöputki. Tuolloin alueen vesi johdettiin Alppilan vesitorneista.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: 1950-luvulla alueen ongelmaksi muodostui vesiverkoston suuret paineenvaihtelut. Suurkulutuspäivinä Lauttasaarentien välipumppuaseman paine ei riittänyt tuomaan vettä Vattuniemeen ja Isokaaren asuintalojen ylimpiin kerroksiin. Ongelman ratkaisemiseksi alueelle päätettiin rakentaa oma vesitorni.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Vesilaitos laati vuonna 1955 Helsinkiin liitettyjen kaupunginosien vesitekniikan kehittämiseksi kolmivuotisen rakennusohjelman, jossa haettiin rahoitusta sekä Lauttasaaren vesijohtoverkoston laajentamiselle että vesitornin rakentamiselle. Suunnitelmassa ehdotettiin vesitornin rakentamiseen 80 miljoonaa markkaa. Suunnitelma sisälsi vesijohtoverkon lisäksi uuden pääsyöttöputken vetämisen Lauttasaareen Salmisaaresta ja säiliön tarvitseman tunnelijohdon louhimisen. Esitys hyväksyttiin keväällä 1957. Rakennusvirasto aloitti vesitornin suunnittelutyöt syksyllä 1956.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Tornin suunnittelijana toimi viraston arkkitehti Ossi Leppämäki. Vesitornin rakennussuunnitelmat laati diplomi-insinööri Paavo Simula, joka suunnitteli yhteistyössä rakennusviraston arkkitehtien kanssa erilaisia vaihtoehtoja Lauttasaaren vesitorniksi. Tuohon aikaan tavallisin vesitornityyppi oli sylinterimäinen, pilarien kannattelema säiliö. Tämän vaihtoehdon lisäksi tutkittiin Suomessa uusi kartiomainen säiliövaihtoehto. Kustannuksiltaan nämä kaksi vaihtoehtoa eivät eronneet merkittävästi toisistaan. Kartiomaisen säiliön etuna oli veden pinnankorkeuden pienempi vaihtelu, minkä seurauksena putkiston paine pysyi vakaampana kuin saman kokoisessa sylinterimäisessä säiliössä. Tämän lisäksi arvioitiin, että rakenteeltaan sirompi kartiovesitorni sopisi Lauttasaaren ympäristöön paremmin. Suomessa oli aikaisemmin rakennettu vain pieni 250 kuutiometrin kartiomainen vesitorni Halikkoon vuonna 1951.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Vesilaitos ehdotti huhtikuussa 1956 kiinteistövirastolle uuden vesitornin sijainniksi Myllykalliota, joka on Lauttasaaren korkein kohta. Asemakaavaosaston kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen havaittiin, että Tallbergin puistotien päähän rakennettavan Lauttasaaren kirkon vuoksi vesitorni olisi sijoitettava asemakaavallisista syistä ainakin 70 metriä pohjoiseen Myllykallion huipuista, jolloin se olisi tullut noin seitsemän metriä suunniteltua alemmas.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Kesällä 1956 vesilaitos esitti Lauttasaaren vesitornin sijainniksi Kotkavuorta. Ehdotuksessa todettiin, että Lauttasaaren kirkon vaikutus asemakaavaan aiheutti sen, että Kotkavuori oli sijoituspaikkana samanarvoinen kuin Myllykallio, sillä molemmissa vesitornia varten varattavissa kohdissa korkeus merenpinnasta oli sama 27 metriä. Myllykalliolle rakennettuna vesitornista olisi kuitenkin tullut noin 20 miljoonaa markkaa kalliimpi, sillä se sijaitsi Kotkavuorta kauempana Salmisaaresta.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Samoihin aikoihin kuin vesitornia suunniteltiin myös Länsiväylän moottoritietä. Yksi kolmesta tien suunnitteluvaihtoehdoista olisi ollut tunnelivaihtoehto Kotkavuoresta Salmisaareen, täsmälleen suunnitteilla olevan vesitornin kohdalta. Tunnelista kuitenkin luovuttiin, sillä se olisi pitänyt louhia ainakin 50 metrin syvyyteen, jolloin siitä olisi tullut yli kaksi kilometriä pitkä ja sen toteuttaminen olisi ollut erittäin kallista. Lopulta Länsiväylä rakennettiin kulkemaan Kotkavuoren pohjoispuolelta.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Kaupunginvaltuusto hyväksyi Lauttasaaren vesitornin pääpiirustukset maaliskuussa 1958. Vesitornin, päävesijohdon ja merenalitusjohdon rakentamista varten varattiin Helsingin kaupungin talousarvioon niin sanottu osatyömääräraha. Vesitornin rakentamisen tarjouskilpailun voitti alun perin Oy Concrete Ab 59,65 miljoonan markan hinnalla ja vesisäiliön esijännitystyöt A-Betoni Oy 6,93 miljoonan markan hinnalla. Concrete joutui kuitenkin myöhemmin korottamaan tarjoustaan. Lautakunta ei hyväksynyt vaatimusta rakennustyön lisähinnasta ja katsoi tarjouksen peruuntuneeksi. Vesitornin rakennustyöt annettiin sitten YIT:lle 64 miljoonan markan hintaan. Vesitornin ja siihen liittyvän vesitekniikan toteutti vesilaitos, joka myös toimi rakennustöiden valvojana.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Tornin rakentamista suunniteltaessa harkittiin myös vaihtoehtoa, jossa vesisäiliö rakennetaan maassa ja nostetaan myöhemmin vartta pitkin ylös. Tämä vaihtoehto osoittautui kuitenkin kalliimmaksi, ja lopulta tornin rakentamiseen käytettiin puisia muotteja ja rakennustelineitä. Telineet pyrittiin suunnittelemaan siten, että rakennuspuut kestivät mahdollisimman hyvin ja niitä voitaisiin käyttää uudelleen.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Rakennustyöt aloitettiin huhtikuun alussa 1958, ja harjannostajaisia vietettiin 26. syyskuuta 1958. Valutöitä varten käytettiin yhteensä noin 100 tonnia rautaa ja 450 kuutiota erikoisbetonimassaa. Vesitorni täytettiin ensimmäisen kerran vedellä lokakuussa, jolloin sille tehtiin niin sanottu tiiveyskoe. Tornin otettiin virallisesti käyttöön 13. marraskuuta 1958. Tämän jälkeen tornin ulkopinnalle asennettiin vielä suojaelementit, ja rakennustyöt päättyivät lopullisesti helmikuussa 1959.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Ennen vesitornin rakentamista Lauttasaareen oli tullut kolme pienempää vesijohtoa Salmisaaresta. Uuden vesitornin valmistuttua vanhojen syöttöputkien kapasiteetti ei enää riittänyt, joten päätettiin rakentaa uusi isompi 24-tuuman pääsyöttöputki.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Uuden pääsyöttöputken rakennustyöt annettiin YIT:lle, ja sen hinnaksi tuli 11,7 miljoonaa markkaa. Rakennustyöt aloitettiin heinäkuussa 1957 rakentamalla maatuet, joiden kohdalta syöttöputken päät tulevat maan pinnalle. Myöhemmin merenpohjaan laskettiin Saksasta hankitut erikoisvesijohdot, jotka uitettiin paikoilleen ponttonien varassa. Lauttasaaren vedensaantiongelmat ja paineenvaihtelut poistuivat, kun uusi vesitorni valmistui ja alueelle saatiin uusi pääsyöttöputki. Merenalitusputkia uusittiin vuonna 1971. Nykyään päävesijohto kulkee Salmisaaresta Lauttasaareen vuonna 2000 valmistunutta yhteiskäyttötunnelia pitkin.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Vesijohtotunneli merenrannasta vesitornille rakennettiin vuonna 1958. Rakentajana toimi louhintaliike Pyyhtiä & Karppinen Oy, ja tunnelin hinnaksi tuli yhteensä 33,85 miljoonaa markkaa.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Tunneli rakennettiin Melojantie 2:n kohdalta Koillisväylän ja Klaarantien risteykseen, jonka kohdalta se ohittaa Kotkavuoren ja päättyy Taivaanvuohentien jälkeen. Entisen vesitornin kohdalta syöttöputkesta erkanee 90 asteen kulmassa oma haaransa Kotkavuoren maanalaisessa tunnelissa. Samaan kohtaan maan alle tunnelista on rakennettu pystykuilu, josta johtaa portaat vesitorniin saakka. Kotkavuoren tunneliin on sisäänkäynnit Melojantiellä ja Ekonomitalojen vieressä.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Kotkavuori sijaitsee 27 metriä merenpinnan yläpuolella. Vesitornin korkeus oli 34 metriä, joten sen kattotasanne sijaitsi 61 metriä merenpinnan yläpuolella. Vesitornin säiliön halkaisija oli leveimmästä kohdasta 42 metriä. Vesitornin varsiosan yläpuolella oli 24 kappaletta 60 asteen kulmassa olevaa palkkia, joiden päällä oli 15,8 metriä leveä tukirengas. Palkiston ja tukirenkaan tarkoitus oli kannattaa vesisäiliötä ja varmistaa, ettei rakennukselle aiheutunut vaurioita lämpötilan muutoksissa tai betonin muodonmuutoksissa.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Tornin vesisäiliön tilavuus oli yhteensä 4 530 m³. Se oli jaettu kahteen osaan, jotta säiliön puhdistaminen oli mahdollista keskeyttämättä vedenjakelua. Sisemmän säiliön tilavuus oli 1 080 m³ ja ulomman 3 450 m³. Vedenpinnan korkeus molemmissa säiliöissä oli 57 metriä merenpinnasta, ja veden syvyys oli säiliössä seitsemän metriä. Vesisäiliön syöttöputket oli varustettu automatiikalla, joka katkaisi vedensyötön, kun säiliö oli täynnä.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Vesisäiliön ulkokuori ja tukirengas olivat esijännitettyjä betonissa esiintyvien vetojännitysten ja siitä aiheutuvien vaurioiden ehkäisemiseksi. Jännitys toteutettiin Dywidag-järjestelmän mukaisesti, jossa jännitysteräs on halkaisijaltaan 26 mm. Lauttasaaren vesitorni oli ensimmäinen Suomessa rakennettu vesitorni, jossa on käytetty betonin esijännitystä. Betoniseinien paksuus oli 25 cm. Ulkoseinät ja tukirengas valettiin keskeyttämättä töitä, jolloin vältyttiin saumojen muodostumiselta rakenteiden välille ja näin varmistettiin rakenteiden vedenpitävyys. Työ suoritettiin kolmessa vuorossa, ja se kesti yhteensä neljä vuorokautta. Vesitornin katto on valmistettu kuparista.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lämmöneristys toteutettiin asentamalla ulkoseiniin sienen heltan näköiset suojaelementit, joiden sisäpuolella on kolmen senttimetrin paksuiset korkkilevyt. Katon eristämiseen käytettiin mineraalivillaa, ja varsi sekä tukipalkisto eristettiin kalkitulla Leca-tiiliverhouksella. Tornin katon räystäisiin asennettiin räystäslämmitys vastuslangoilla, joilla estettiin putoilevien jääpuikkojen muodostuminen.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Vesi Lauttasaareen johdettiin pääjohtoa myöten Ilmalan vesitornista. Lauttasaaren lisäksi vesitornin painepiiriin kuuluivat Kaskisaari ja Lehtisaari.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Vesitorni poistettiin käytöstä vuonna 1996, ja siitä lähtien se toimi lähinnä tornin katolla olevien antennien jalustana. Toukokuussa 1982 vesitornin katolle rakennettiin kehikko, johon asennettiin kaksi suurta linkkiantennia puolustusvoimien ja merivartiolaitoksen käyttöön. Myöhemmin vesitorniin rakennettiin useita erilaisia antenneja ja tukiasemia, joiden vaatimat laitekaapit oli sijoitettu vesitornin sisätiloihin. Myöhemmin tornissa oli muun muassa runkolinjan 550 bussijärjestelmän radioverkon ja Helsingin joukkoliikenteen liikennevaloetuus- ja matkustajainformaatiojärjestelmän antennit.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Joulukuussa vuonna 2000 Helsingin Vesi juhli 125-vuotispäiväänsä, ja sen kunniaksi vesitorniin asennettiin hollantilaisen Harry Hollandsin elävä valoteos "Water Flower" (vesikukka). Ennen tornin purkamista sen valaistus oli ollut jo useita vuosia kytkettynä pois päältä, sillä valaistuslaitteet alkoivat olla tiensä päässä ja ne olisi pitänyt uusia. Helsingin Energian teettämän selvityksen mukaan valaisimien uusiminen olisi maksanut kymmeniä tuhansia euroja.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Rakennusvirasto teetti vuonna 2008 rakennuksesta kuntoarvion. Tässä arviossa todettiin, että rakennus oli rakennusteknisiltä osiltaan tyydyttävässä tai välttävässä kunnossa. Suurimmat korjaustarpeet olisivat kohdistuneet tornin ulkoisiin betonirakenteisiin. Vesitornin korjaaminen ja saattaminen turvalliseksi olisi maksanut noin 3,3 miljoonaa euroja. Arvio ei sisältänyt mitään muutostöitä tornin sisällä. Myöhemmin vesitorni aidattiin, koska betonijulkisivut arvioitiin vaarallisiksi.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lauttasaaren säätiö toivoi jo vuonna 1958 ennen vesitornin rakentamista yleisölle avointa näköalapaikkaa vesitornin katolle, mutta Helsingin kaupunki ei suostunut ehdotukseen. Lausunnossa todettiin, ettei Lauttasaaren vesitorni sovellu yleiseksi kaikille avoimeksi näkötorniksi, koska se edellyttäisi erillisten suojarakennelmien rakentamista sekä pysyvää valvontahenkilöstöä. Virasto katsoi kuitenkin, että tornin huipulla olevaa kaiteella ympäröityä betonista tasannetta voi käyttää tilapäisenä näköalapaikkana. Kun Helsingissä vietettiin ensimmäistä Helsinki-päivää 12. kesäkuuta 1959, Lauttasaaren uusi vesitorni oli auki yleisölle ja se saavutti suuren suosion.


title: Lauttasaaren vesitorni

text:
Lauttasaaren säätiö ehdotti useasti vesilaitokselle 1960-luvulla, että vesitornin avattaisiin näköalatorniksi. Vesilaitos suostui satunnaisiin tapahtumiin, jolloin tornista avautuviin näköaloihin oli mahdollisuus tutustua. Avoimia tilaisuuksia järjestettiin Helsinki-päivinä vuosina 1959–1962 sekä Lauttasaari-päivänä 1965. Vuonna 1965 säätiö ehdotti vesilaitosta selvittämään mahdollisuudet käyttää vesitornia laajemminkin näkötornina. Jotta tämä olisi ollut mahdollista, tornin turvallisuutta olisi ollut parannettava ja sinne olisi pitänyt rakentaa hissi. Siksi vesilaitos anoi maistraatilta lupaa muutosten tekemiseen. Toukokuussa 1966 Helsingin maistraatin edustajat kävivät arvioimassa vesitornin soveltuvuuden yleiseen näköalakäyttöön muuttamiseksi. Arvioinnin tuloksena päätettiin, ettei Lauttasaaren vesitorni sovellu yleiseen näköalakäyttöön, sillä sitä ei otettu huomioon tornin rakennusvaiheissa ja kustannukset hissin ja portaiden parantamiseksi olisivat liian kalliit.
Yli neljänkymmenen vuoden tauon jälkeen vesilaitos ja Lauttasaari-seura avasivat vesitornin yleisölle toukokuussa 2008 tornin 50-vuosijuhlan kunniaksi ja syyskuussa 2009 Lauttasaari-päivien aikana.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Tornin näköalatasanne oli melko pieni, mikä rajoitti tornissa samanaikaisesti vierailevien ryhmien kokoa. Portaat näköalatasanteelle olivat vaikeasti kuljettavat kierreportaat. Mikäli vesitorni olisi haluttu avata yleisölle pysyvämmin, olisi henkilöturvallisuus pitänyt ottaa huomioon. Kaiteet, portaat, poistumistiet ja valaistus olisi pitänyt suunnitella yleisöturvallisuuden kannalta määräykset täyttäviksi.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lauttasaari-lehti aloitti vuonna 1977 palstan nimellä ”Tornista katsoen”, jolla viitattiin Lauttasaaren vesitorniin. Palstan tunnuksena oli humoristinen kuva miehestä, joka tarkastelee taivaalta suhteettoman korkeaksi venytetyn vesitornin katolta. Samana vuonna lehti vaihtoi logotekstinsä, jonka yhteydessä uuden logotekstin oikeaan reunaan sijoitettiin Lauttasaarta kuvaava piirros, jossa kirkontorni ja varsinkin vesitorni erottuvat saaren maisemassa kaikkea muuta paljon korkeampana.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lauttasaari-lehdellä oli myös tapana tehdä tornista aprillipilaa varsinkin silloin, jos lehti saattoi ilmestyä aprillipäivänä. Huhtikuussa 1979 lehti uutisoi otsikolla ”Vesitorni kaatuu!”, jossa kerrottiin, että roudasta vapautuvan maan ja läpikulkuliikenteen aiheuttaman tärinän johdosta vesitorni on kallistunut uhkaavasti ja on ilman pikaisia toimenpiteitä romahtamassa.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lauttasaaren vesitorni oli mukana myös vuonna 2011 esitetyssä Yle Teeman ohjelmasarjassa "Suojele minua!".


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Vesitornille etsittiin uutta käyttöä pitkään. Helsingin kaupunki oli halukas luopumaan sille turhaksi käyneestä rakennuksesta, ja usea taho olikin kiinnostunut vesitornista, jota suunniteltiin muun muassa kahvilaksi, pelastautumisvälineiden ja pumppujen testialueeksi, muistomerkiksi sekä asunnoiksi. Vesitornissa ei ollut sellaisia tiloja, joita olisi voinut helposti muuttaa asunnoiksi, vaan vesisäiliöiden muutostyöt olisivat olleet suuria ja kalliita ja uuden kerroksen rakentaminen olisi ollut mahdollisesti tarpeen.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Varsinaisten muutostöiden lisäksi kustannuksia olisi tuottanut vesitornin kunto. Sisäosien kunto oli varsin hyvä alkuperäistä sähkötekniikkaa lukuun ottamatta, mutta ulkokuori olisi kaivannut suurta remonttia. Vesisäiliön suojakuoresta pilkotti betoniteräs, ja siitä oli alkanut putoilla betoninpalasia. Myös jalka ja rungon keskiosa olivat paikoin huonossa kunnossa.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Lisäksi tornin uuden käyttötarkoituksen etsimiselle loi haastetta tornin sijainti Kotkavuoressa, asuntojen ja kapeiden katujen päässä keskellä puistoa. Siksi torni ei soveltunut käyttöön, joka olisi lisännyt tuntuvasti raskasta liikennettä alueella. Tornin muuttaminen hyötykäyttöön rakentamalla sinne huonetiloja olisi edellyttänyt lisäksi asemakaavan muuttamista.


title: Lauttasaaren vesitorni

text: Kiinteistövirasto esitti ensimmäisen kerran elokuussa 2010 vesitornin purkamista. Perusteina olivat tornin huono kunto ja sen aiheuttama vaara ympäristölle. Helsingin kaupunginhallitus päätti syyskuussa 2013, että torni puretaan. Tornista ei ollut saatu hyväksyttävää ostotarjousta. Purkamisen suunniteltiin tapahtuvan murskaamalla betoni pieniksi palasiksi maalis–huhtikuussa 2014. Purkutyöt alkoivat lokakuussa 2015 ja valmistuivat marraskuussa 2015.


title: Del Reeves

text: Franklin Delano "Del" Reeves (14. heinäkuuta 1932 – 1. tammikuuta 2007) oli yhdysvaltalainen countrylaulaja ja laulunkirjoittaja.


title: Del Reeves

text: Reeves syntyi Spartassa, Pohjois-Carolinassa ja oli vanhempiensa yhdestätoista lapsesta nuorin. Reeves nimettiin Franklin Delano Rooseveltin mukaan. Hän opetteli soittamaan kitaraa jo lapsena. Reeves alkoi saavuttaa suosiota allekirjoitettuaan levytyssopimuksen United Artists Recordsin kanssa. Hänen ensimmäinen listaykköshittinsä oli "The Girl on the Billboard" vuonna 1965. Hän ryhtyi myös kirjoittamaan lauluja muun muassa Rose Maddoxille, Carl Smithille ja Roy Druskylle.


title: Del Reeves

text: Reeves juonsi televisiossa "Del Reeves' Country Carnivalia" ja levytti vuonna 1976 duettoja Billie Jo Spearsin kanssa. Hän esiintyi vuosina 1966–2002 Grand Ole Opryssä.


title: Del Reeves

text: Reeves menehtyi emfyseemaan uudenvuodenpäivänä 2007. Hän oli 74-vuotias.


title: Srednekolymsk

text: Srednekolymsk () eli Orto Xalyma () on kaupunki Kolyman keskijuoksulla Srednekolymskin uluusissa Sahan tasavallan koillisosassa Venäjällä, 1 485 km Sahan pääkaupungista Jakutskista koilliseen. Srednekolymsk on uluusin (piirin) hallinnollinen keskus.


title: Macintosh SE

text: Macintosh SE on Apple Computerin 2. maaliskuuta 1987 julkaisema tietokone. Tietokone käytti Macintosh 128K :n mallista koteloa, jossa näyttö ja keskusyksikkö ovat samassa kotelossa. 1. elokuuta 1989 Apple korvasi Macintosh SE :n päivitetyllä mallilla Macintosh SE FDHD. Macintosh SE FDHD lakkautettiin 15. elokuuta 1990.


title: Macintosh SE

text: Macintosh SE oli ensimmäinen Macintosh, jossa oli mahdollista käyttää sisäistä kiintolevyä. Laitteen nimellä "SE" (System Expansion) viitattiin koneen laajennettavuuteen. Aiempien Macintoshien laajennettavuus oli ollut varsin vähäistä, mutta SE tarjosi käyttäjilleen PDS-laajennuspaikan, parannetun SCSI-portin ja kaksi ADB-väylää.


title: Macintosh SE

text: Macintosh SE:n kanssa julkaistiin Macintosh II, joka uuden suorittimensa ansiosta oli suorituskyvyltään ylivoimainen. Macintosh SE :n etuna oli sen laajennettavuus, yksin ADB-portit mahdollistivat jopa 16 lisälaitteen kytkemisen. Macintosh SE FDHD sisälsi vakiona 40 Mt:n kiintolevyn ja päivitti levykeaseman 1.44 Mt:n 3.5" -standardimalliin. Euroopassa Macintosh SE FDHD :ta toimitettiin myös nimellä Macintosh SE 1/20, jossa oli 20 Mt:n kiintolevy. Macintosh SE/30 :n tultua markkinoille Macintosh SE :lle myytiin laitteistopäivityksenä SE/30:n emolevyä.


title: Heather O’Rourke

text: Heather Michele O’Rourke (27. joulukuuta 1975 – 1. helmikuuta 1988) oli yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä, joka tuli tunnetuksi roolistaan (Carol Anne Freeling) "Poltergeist"-kauhuelokuvatrilogiassa.


title: Heather O’Rourke

text: O’Rourke syntyi San Diegossa, Kaliforniassa. Ohjaaja Steven Spielberg ”löysi” hänet kesällä 1980 ja ehdotti tälle Carol-Anne Freelingin roolia tulevassa elokuvassaan.


title: Heather O’Rourke

text: "Poltergeistin" ensimmäinen osa ilmestyi 4. kesäkuuta 1982. Sen saavuttaman menestyksen jälkeen O'Rourke esiintyi "Onnen päivät" -komediasarjan kahdessatoista jaksossa Heather Pfisterin roolissa. O’Rourke esiintyi myös "Poltergeistin" jatko-osissa "Poltergeist II" (1986) ja "Poltergeist 3" (1988).


title: Heather O’Rourke

text: O’Rourke sairastui alkuvuodesta 1987. Hänellä todettiin Crohnin tauti, jonka pahimmat oireet saatiin aluksi hoidettua. Helmikuussa 1988 hän kuitenkin joutui sairaalaan vakavassa tilassa. Hänellä havaittiin hengenvaarallinen suolitukos, jonka komplikaatiot aiheuttivat 12-vuotiaan O’Rourken kuoleman.


title: Kumpulan maauimala

text: Kumpulan maauimala on Helsingin Kumpulassa sijaitseva maauimala. Uimala rakennettiin vuoden 1952 olympialaisten harjoitusaltaaksi, ja se on Suomen kolmanneksi vanhin maauimala. Vuonna 2005 uimala kunnostettiin alkuperäiseen asuunsa ja samalla saunat ja pukuhuoneet ajanmukaistettiin.


title: Kumpulan maauimala

text: Kumpulan maauimalassa on 25 metriä pitkä allas, hyppyallas, lasten allas sekä kahluuallas. Lisäksi alueella ovat voimailualue, beach volley- ja koripallokenttä, shakkialue, pomppulinna ja kahvila. Helsingin toinen suosittu maauimala on Uimastadion.


title: Suomen arktinen klubi

text: Suomen Arktinen Klubi ry on koko maan kattava yhdistys, joka kokoaa yhteen arktisista retkistä ja alueista kiinnostuneet henkilöt. Klubin jäseniksi kelpuutetaan vain henkilöt, jotka ovat tehneet vähintään kahden viikon vaativan arktisen retken ja henkilöt, joilla on laajaa arktista eli ikuisen roudan alueen tietämystä.


title: Suomen arktinen klubi

text: Klubi perustettiin vuonna 1983 ja perustajajäseninä olivat mm. Christer Boucht, Peter Boucht, Viljo Haapala, Eero Varonen, Pentti Kronqvist sekä Retkiryhmä 76:n, Suomen ladun huippuvuoriretkikunnan, hämeenlinnalaisten, vantaalaisten, keravalaisten ja espoolaisten retkiryhmien edustajia.


title: Suomen arktinen klubi

text: Suomen Arktinen Klubi ry julkaisi 16.11.2015 historiikin Arktisia kertomuksia. Kirjan sivuilla käydään läpi klubin historia sekä klubilaisten matkoja viimeisten viidenkymmenen vuoden ajalta.


title: Seppo A. Teinonen

text: Seppo Antero Teinonen (12. elokuuta 1924 Pori – 25. elokuuta 1995 Benalmádena, Espanja ) oli suomalainen teologi. Seppo A. Teinonen toimi ekumeniikan henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina vuosina 1966–1970. Helsingin yliopiston teologiseen tiedekuntaan perustettiin 1970-luvulla oppiaineen professuuri. Hän toimi pitkään Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan dogmatiikan professorina sekä myös vuodesta 1975 tiedekunnan dekaanina.


title: Seppo A. Teinonen

text: Teinosen ensimmäinen julkaistu teos käsitteli ambomaalaisen avioliittokäsityksen kehittymistä. Valmistuttuaan teologian lisensiaatiksi 1951 Teinosen suuntautui erityisesti ekumeenisiin ja uskontoteologisiin tutkimusaiheisiin. Hän oli samalla ahkera lehtikirjoittaja ja toimi muun muassa luterilaisen kirkon ulkomaisesta tiedotuksesta vastaavana sihteerinä. Vuonna 1959 valmistunut väitöskirja käsitteli saksalaisen Gustav Warneckin varhaisen lähetysajattelun teologisia perusteita. Väitöskirjastaan Teinonen sai arvosanan laudatur.


title: Seppo A. Teinonen

text: 1950-luvulla Teinonen kiinnostui yhä enemmän modernista katolisesta teologista ja osallistui myös historialliseen Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Kokouksen uudistushenkinen teologia vaikutti syvästi Teinoseen ja koko hänen tuotantoonsa.


title: Seppo A. Teinonen

text: Teinonen toimi myös "Teologisen Aikakauskirjan" pitkäaikaisena päätoimittajana ja julkaisi kirja-arvosteluja sekä artikkeleita. Teinonen käänsi suomeksi kristillisen mystiikan klassikkoteoksia ja loi samalla alan uutta suomalaista terminologiaa. Hänet muistetaan myös karismaattisena luennoitsijana ja opintomatkojen vetäjänä. Hän julkaisi myös runsaasti teologisen tiedekunnan kurssikirjoja sekä suurelle yleisölle tarkoitettua tietokirjoja.


title: Seppo A. Teinonen

text: Teinonen oli puheenjohtajana kirkon virkaa käsittelevässä komiteassa (1968–1975). Tässä tehtävässään hän joutui kuitenkin jännitteisiin kirkon silloisen johdon kanssa. Pyydettyään eron komitean puheenjohtajuudesta hän suuntautui yhä vahvemmin käännös- ja kirjoitustyöhönsä. Hän käänsi ja toimitti kaiken kaikkiaan 22 klassisia kristillisiä tekstejä käsittelevää teosta ja artikkelikokoelmaa. Merkittävä osa näistä käännöksistä ilmestyi Teinosen kääntämänä ensimmäisen kerran suomenkielellä.


title: Seppo A. Teinonen

text: Vuonna 1987 Teinonen päätti luopua evankelis-luterilaisen kirkon jäsenyydestä ja liittyi katolisen kirkon jäseneksi. Jäätyään eläkkeelle Teinonen muutti Espanjaan. Uudessa kotimaassaan hän jatkoi kristillisen mystiikan klassikkoteosten kääntämistä. Teinonen kirjoitti Espanjassa lukuisia matkaoppaita sekä erityisesti Andalusian kulttuuriin ja historiaan liittyviä tietokirjoja. Samoin hän avusti paikallisia suomenkielisiä lehtiä ja julkaisi niissä ahkerasti Espanjan historiaan ja kulttuuriin liittyviä artikkeleita. Teinosen laajasta tuotannosta 13 teosta on kirjoitettu yhdessä hänen puolisonsa, teologian maisteri Riitta Teinosen kanssa. Teinonen on haudattu Espanjan Benalmádenan kansainväliselle hautausmaalle.


title: Poiju

text: Poiju (ruotsin sanasta "boj") on yleisnimi kelluvalle, pääsääntöisesti vettä imemättömästä aineesta kuten metallista tai kestomuovista tehdylle, muodoltaan vaihtelevalle kappaleelle, jossa on vähintään yksi kiinnityspiste.


title: Poiju

text: Poijujen käyttötarkoitus on yhtä kirjava kuin niiden ulkomuoto ja koko; pääsääntöisesti niitä käytetään merkintätarkoituksiin tai vesikulkuneuvojen kiinnittämiseen. Kiinnitykseen käytetyssä poijussa on yleensä läpi kulkeva (muovipoijut) tai kiinteästi runkoon liittyvä (metallipoijut) kiinnitystanko tai -rengas.


title: Poiju

text: Kalanpyydyksiä merkitään joko yhdellä kiinnityspisteellä varustetuin poijuin tai (lain mukaan) sellaisilla, joihin kuuluu läpi kulkeva tanko, jossa on 1–2 nelikulmaista lippua. Joissakin tällaisissa tulee olla myös merkkivalot.


title: Poiju

text: Harrastajakalastajat ja urheilusukeltajat merkitsevät pyydyksiään ja kohteitaan tavallisesti omatekoisilla poijuilla; tällaisina käytetään tavallisimmin 5–10 litran vetoisia tai suurempia jotain nestemäistä ainetta sisältäneitä muovikanistereita, joissa rakenteellisena osana oleva kahva toimii hyvänä kiinnityspisteenä.


title: Robert Del Naja

text: Robert Del Naja (s. 21. tammikuuta 1965 Brighton), tunnetaan myös nimellä "3D", on englantilainen taiteilija ja muusikko. Hän oli alun perin graffititaiteilija ja kuului myös bristolilaiseen hip hopia ja reggaeta esittäneeseen The Wild Bunch - sound systemiin. Myöhemmin hän oli perustamassa Massive Attackia ja on tätä nykyä yhtyeen johtohahmo. Häntä voidaan pitää Bristolin kaupunki- ja nuorisokulttuurin merkittävänä vaikuttajana.


title: Robert Del Naja

text: Del Najan musiikki on pääsääntöisesti hyvin elektronista, niin sanottua trip hopia. Hän myös laulaa rap-osuuksia. Hänen musiikillinen tyylinsä on aina yhdistetty "Bristolin saundiin", ja hän on työskennellyt muiden samasta ympäristöstä kotoisin olevien artistien kuten Trickyn ja Roni Sizen kanssa. Del Najan mukaan he kaikki kasvoivat punk- ja funk-musiikkia kuunnellen, ja samat asenteet siirtyivät myöhemmin heidän omaan musiikkiinsa.


title: Robert Del Naja

text: Del Naja on kirjoittanut aktiivisesti musiikkia Massive Attackille varsinkin yhtyeen "Mezzanine"-albumista lähtien. Kyseinen albumi muutti yhtyeen musiikkia kitaravoittoisemmaksi, enemmän Del Najan toivomaan suuntaan (hän itse myöntää, että hän sai tämän aikaan olemalla yhtyetovereidensa edessä tarpeeksi jääräpäinen ). "Mezzaninella" kuullaan Del Najan ääntä muutamalla kappaleella. Kappale "Inertia Creeps" on saanut vaikutteita Del Najan kokemuksista Istanbulissa.


title: Robert Del Naja

text: Massive Attackin neljäs albumi, "100th Window", on käytännössä kokonaan Del Najan käsialaa. Se on saanut osakseen ristiriitaisia arvosteluja.


title: Robert Del Naja

text: Del Naja aloitti taiteilijanuransa graffitien parissa. Hänen erilaisia teoksiaan on ollut lehdissä ja äänitteiden kansissa, ja hän on julkaissut taiteestaan kirjan. Hänen sanotaan aikoinaan ottaneen osaa suurimpaan Isossa-Britanniassa koskaan olleeseen "graffitisotaan" wolverhamptonilaisen artistin Goldien kanssa.


title: Robert Del Naja

text:
Del Najalla on ollut useita riitoja Massive Attackin muiden jäsenten kanssa,
varsinkin "Mezzaninen" teon aikoihin. Tästä uutisoitiin tuolloin brittiläisessä musiikkilehdistössä näkyvästi.


title: Robert Del Naja

text: Del Naja on poliittisesti aktiivinen ja on kritisoinut brittihallituksen toimia, vastustaen muun muassa vuoden 2003 Irakin sotaa. Vuonna 2005 hän järjesti Portishead-yhtyeen Adrian Utleyn ja Geoff Barrowin kanssa hyväntekeväisyyskonsertin Bristolissa vuoden 2004 tsunamin uhrien hyväksi.


title: Robert Del Naja

text: Del Naja pidätettiin vuonna 2003 epäiltynä lapsipornon hallussapidosta, mutta häntä vastaan ei lopulta nostettu yhtään syytettä.


title: TAE-sopimus

text: Tavanomaiset aseet Euroopassa (TAE) -sopimus () on Belgian, Bulgarian, Kanadan, Tšekin ja Slovakian liittovaltion, Tanskan, Ranskan, Saksan, Kreikan, Unkarin, Islannin, Italian, Luxemburgin, Alankomaiden, Norjan, Puolan, Portugalin, Romanian, Espanjan, Turkin, Neuvostoliiton, Britannian ja Yhdysvaltain vuonna 1990 allekirjoittama sopimus, joka asetti ylärajat ei-ydinaseille Euroopassa Atlantilta Uralille.


title: TAE-sopimus

text: Sopimuksessa sovittiin Varsovan liiton ja NATO:n saavan pitää sama määrä aseita Euroopassa. Sopimukseen kuului neljä aluetta, joilla aseiden määriä rajoitettiin erikseen, kuten Keski-Eurooppa ja Kiovan ja Leningradin sotilaspiirin eteläosa (60°15"N) ja ns. sivustamääräykset, jotka rajoittivat aseiden määriä mm. Pohjois-Venäjällä Suomen ja Norjan rajoilla.


title: TAE-sopimus

text: Määrät olivat (40 kk sopimuksen solmimisesta):


title: TAE-sopimus

text: TAE-sopimuksen uudistamisesta sovittiin Lissabonissa ETYJ:n huippukokouksessa 1996 Venäjän vaatimuksesta Varsovan liiton lakkauttamisen jälkeen ja NATO:n laajennuttua itään. Sopimusta uudistettiin vuonna 1999. Uusi TAE-sopimus rajoittaa määriä maakohtaisesti, ei sotilasliittojen perusteella. Ainoastaan Valko-Venäjä, Kazakstan, Ukraina ja Venäjä ovat ratifioineet uuden sopimuksen. Venäjä presidentti Vladimir Putin ilmoitti 26. huhtikuuta 2007 puheessaan Venäjän jäädyttävän sopimuksen toteuttamisen, koska NATO:n jäsenet eivät ole ratifioineet sitä. Venäjä jäädytti osallistumisensa TAE-sopimukseen heinäkuussa 2007, muttei kuitenkaan irtisanoutunut siitä. Venäjän pääesikunnan päällikön mukaan NATO on ylittänyt sopimuksen rajoitukset 6 000 panssarivaunulla, 10 000 panssariajoneuvolla 5 000 tykillä ja 1 500 lentokoneella.


title: Kelly McGillis

text: Kelly McGillis (s. 9. heinäkuuta 1957 Newport Beach, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Kelly McGillis

text: Hänen tunnetuimmat roolinsa ovat elokuvista "Top Gun – lentäjistä parhaat", "Syytetty" ("The Accused") sekä "Peter Weirin Todistaja" ("Witness"), josta hän sai Golden Globe -palkinnon.


title: Macintosh SE/30

text: Macintosh SE/30 on Apple Computerin 19. tammikuuta 1989 julkaisema tietokone. Laite käytti Macintosh SE:n koteloa, mutta muistutti arkkitehtuuriltaan enemmän Macintosh IIx -mallia. Macintosh SE/30:n tuotanto lakkautettiin 21. lokakuuta 1991.Macintosh SE käytti 32-bittistä muistiosoitusta, mutta sen ROM-muistille tallennettu käyttöjärjestelmän osa (kts. Macintosh Toolbox) sisälsi 24-bittistä koodia. Ilman ROM-päivitystä, jota Apple ei koskaan toimittanut, arkkitehtuuri pystyi osoittamaan muistiavaruutta vain 8 Mt:n saakka . 32-bittinen tila on kuitenkin saavutettavissa Mode32-ohjelmistopäivityksellä, jota Apple tarjoaa nykyään ilmaiseksi . Emolevyn kahdeksan , enintään 16 Mt:n muistikampoja tukevat SIMM-paikkaa mahdollistavat jopa 128 Mt:n keskusmuistin asentamisen.


title: Lidingön kunta

text: Lidingön kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Lidingö.


title: Lidingön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 30,80 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 46 302 henkeä (31.12.2015).


title: Lidingön kunta

text: Lidingön naapurikuntia ovat Vaxholm, Nacka, Tukholma ja Danderyd.


title: Lidingön kunta

text: Lidingön kuntaan kuuluu sisältää sille nimensä antaneen pääsaaren lisäksi parikymmentä pienempää saarta. Lidingö sijaitsee Tukholman keskustan läheisyydessä, josta sen erottaa leveä salmi, jonka ylittäviä Lidingön siltoja pitkin saarelle kuljetaan.


title: Lidingön kunta

text: Vanhempaa vuodelta 1925 peräisin olevaa terässiltaa käyttää saarelle liikennöivä Lidingöbanan-pikaraitiotie. Se ajaa reittinumerolla 21 väliä Ropsten (Tukholma) – Gåshaga. Aiemmin sen reitti ulottui Tukholmassa aina Humlegårdeniin asti, mutta raitioliikenteen lakkauttamisen jälkeen sen reitti lyheni nykyiselleen.


title: Lidingön kunta

text: Kaasualan yhtiö AGAlla on pääkonttori ja osa tuotantolaitoksistaan Lidingössä. Suurin osa Lidingöbanan aiemmasta tavaraliikenteestä kulki AGAn tehtaille.


title: Lidingön kunta

text: Noin 40 % Lidingön talouksista asuu omakotitaloissa.


title: Lidingön kunta

text: Tietoja kunnan peltopinta-alasta vuonna 2007 ei ole saatavilla.


title: Lidingön kunta

text: Nykyinen kunta kattaa pääasiassa historiallisen Lidingön pitäjän alueen. Pitäjästä tehtiin maalaiskunta vuonna 1863, kun Ruotsissa siirryttiin nykyaikaiseen kunnallishallintoon. 1900-luvun kuntauudistukset eivät ole vaikuttaneet kunnan alueeseen. Aikaisemmin Lidingöön kuulunut Tranholmenin saari on kuitenkin liitetty osaksi Danderydiä 1.1.1971. Storholmarna-niminen saariryhmä puolestaan liitettiin Vaxholmista osaksi Lidingöä 1.1.2011. Lidingön maalaiskunta muutettiin kauppalaksi vuonna 1910 ja kaupungiksi vuonna 1926. Vuonna 1971 siitä tuli jälleen kunta, kun Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotooon.


title: Lidingön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 915 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lidingön kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 11,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 360 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lidingön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 240 608 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 269 000 kruunua.


title: Lidingön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Lidingön kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Lidingön kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 98,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 741 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Lidingön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Lidingön kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Lidingön kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Lidingön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Lidingön kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lidingön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Lidingön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Lidingön piiri.


title: Lidingön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Lidingön kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Juokse tai kuole

text: Juokse tai kuole ("The Running Man") on Stephen Kingin kirjaan perustuva tieteiselokuva vuodelta 1987. Ohjauksesta vastasi Michael Glaser ja pääosaa esittää Arnold Schwarzenegger.


title: Juokse tai kuole

text: Vuoden 2017 suosituin televisio-ohjelma on "The Running Man", jossa tuomitut rikolliset kamppailevat televisioyhtiön omia metsästäjiä vastaan. Ben Richards (Schwarzenegger) on poliisi, joka kieltäytyy ampumasta siviilejä. Hänet pidätetään ja lavastetaan syylliseksi, minkä jälkeen hän joutuu kamppailemaan elämästään televisiossa muun muassa Sirkkeliä ja Dynamoa sekä muita nykyajan gladiaattoreita vastaan. Gladiaattorit ovat kuitenkin todellisuudessa syyttöminä tuomittuja henkilöitä ja Richards joutuu kyseenalaistamaan niin moraalinsa kuin myös suhteensa vaimoonsa Cindyyn.


title: Juokse tai kuole

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen pitää elokuvaa hauskana ja sanoo sen olevan parhaimmillaan väkivaltakohtauksissa. Hän antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Nkosi Johnson

text: Nkosi Johnson (syntymänimeltään "Xolani Nkosi", 4. helmikuuta 1989 – 1. kesäkuuta 2001) oli eteläafrikkalainen AIDS-aktivisti, joka oli saanut HIV-tartunnan syntyessään.


title: Nkosi Johnson

text: Nkosi Johnsonin äiti oli Nonthlanthla Daphne Nkosi ja isäänsä hän ei koskaan nähnyt. Gail Johnson adoptoi pojan tämän ollessa 2-vuotias. Tällöin hänen biologinen äitinsä oli jo hyvin huonossa kunnossa.


title: Nkosi Johnson

text: Johnson sai ensimmäistä kertaa huomiota, kun häntä ei vuonna 1997 suostuttu ottamaan kouluun HIV-tartunnan takia. Etelä-Afrikan perustuslaki kieltää tämän syrjintänä, ja koulu joutuikin myöhemmin perumaan päätöksensä. Nkosin äiti menehtyi AIDS:iin samana vuonna, kun poika aloitti koulun. Myös tämän oma kunto alkoi heiketä, mutta hän saattoi hoidon avulla viettää yhä melko normaalia elämää.


title: Nkosi Johnson

text: Johnson puhui 13. kansainvälisessä AIDS-konferenssissa, ja Nelson Mandela luonnehti häntä ”elämän puolesta taistelun ikoniksi”. Johnson perusti 14. huhtikuuta 1999 yhdessä adoptoijansa kanssa Nkosi’s Havenin, turvakodin HIV-positiivisille lapsille ja heidän äideilleen.


title: Nkosi Johnson

text: Johnson oli 12-vuotias menehtyessään vuonna 2001.


title: Nkosi Johnson

text: Johnson sai vuonna 2005 postuumisti KidsRights Foundationin ”kansainvälisen lasten rauhanpalkinnon”.


title: Dh

text: Dh tarkoittaa seuraavia:


title: Saarenpään linnake

text: Saarenpään linnake oli suomalaisia rannikkopattereita varten rakennettu linnake Saarenpäässä, Koiviston maalaiskunnassa. Linnakkeen rakentaminen aloitettiin keväällä 1921. Tykkien hajasijoittaminen aloitettiin kesällä 1937, jolloin niitä siirrettiin katettuihin asemiin läheiseen metsään.


title: Saarenpään linnake

text: Talvisodan aikana, joulukuun 18. päivänä 1939 neuvostolaivaston taistelulaiva Oktjabrskaja revoljutsija hyökkäsi linnaketta vastaan pienempien alusten ja ilmavoimien tukemana. Puolustajien järeät ja raskaat rannikkotykit vastasivat vihollisen tuleen. Koko päivän valoisan ajan kestänyt taistelu tuotti sadoista linnakkeen alueelle pudonneista kranaateista ja pommeista huolimatta vain kevyehköjä vaurioita linnakkeelle, joka pysyi koko ajan taistelukykyisenä. Seuraavana päivänä, 19. joulukuuta, Saarenpää joutui jälleen taisteluun vihollisen ilma- ja merivoimia vastaan. Tällä kertaa hyökäävän osaston voimakkain sotalaiva oli Oktjabrskaja revolutsijan sisaralus Marat, joka kohdisti kiivaan tulen linnakkeeseen. Marat sai kuitenkin itse ainakin kaksi osumaa Saarenpään järeistä tykeistä ja vetäytyi taistelusta. Linnakkeen alueelle oli pudonnut kahden päivän taistelun aikana yli 500 järeätä 305 mm kranaattia ja satoja lentopommeja. Näiden ampumatarvikkeiden yhteispaino nousee satoihin tonneihin. Tästä huolimatta puolustajien tappiot olivat vain kaksi kaatunutta ja kahdeksan haavoittunutta. Lisäksi linnakkeen laitteet kärsivät jonkin verran vaurioita, ja muutama rakennus tuhoutui. Maa tykkien tuliasemien ympärillä oli täydellisesti kranaattien myllertämä ja valtava määrä puita oli kaatunut tai pirstoutunut. Linnake kykeni kahden taistelupäivän aikana ampumaan − osittain jatkuvien kalustohäiröiden takia − vihollista kohti vain 85 laukausta.


title: Saarenpään linnake

text: Talvisodan aikana Saarenpäällä oli:


title: Saarenpään linnake

text: Sodan aikana linnakkeen kimppuun hyökättiin useita kertoja joulu- ja tammikuussa. Näissä hyökkäyksissä linnake menetti useita miehiä kaatuneina ja haavoittuneina.


title: Saarenpään linnake

text: Saarenpää oli lopullisesti jätettävä kesällä 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen jälkeen, ja Pariisin rauhassa se jäi Suomen rajojen taa.


title: Dk

text: Dk tarkoittaa seuraavia:


title: Do

text: Do tarkoittaa seuraavia:


title: Do

text: Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Dp

text: Dp tarkoittaa seuraavia:


title: Suomen Lakimiesliitto

text: Suomen Lakimiesliitto on vuonna 1944 perustettu lakimiesten edunvalvontajärjestö. Lakimiesliitto kuuluu Akavaan. Lakimiesliitto perustuu nykyisin henkilöjäsenyyteen ja valtuuskunnan jäsenet valitaan pääosin jäsenjärjestöjen asettamien ehdokkaiden joukosta. Lakimiesliiton perustajayhdistykset olivat Suomalainen Lakimiesyhdistys, Juridiska Föreningen, Suomen Asianajajaliitto, Korkeimpien oikeuksien tuomarien yhdistys, Suomen Kihlakunnantuomarien yhdistys sekä Nuoret Lakimiehet. Nykyisin jäsenjärjestöjä on yli 30, mukana myös oikeustieteen opiskelijajärjestöt sekä alemman oikeustieteellisen tutkinnon suorittaneiden Vara- ja oikeusnotaariliitto.


title: Suomen Lakimiesliitto

text: 1. tammikuuta 2015 Lakimiesliiton jäsenmäärä oli 16 015. Heistä varsinaisia jäseniä oli 12 101 ja opiskelijajäseniä 3 914. Suomalaisista juristeista Lakimiesliittoon kuuluu noin 75 prosenttia.


title: Suomen Lakimiesliitto

text: Lakimiesliiton valtuuskunta on 15. toukokuuta 1995 hyväksynyt lakimiehen eettiset ohjeet, joiden tehtävänä on määrittää yleisesti kaikkia lakimiestehtävissä toimivia velvoitava hyvä lakimiestapa. Yhtenä esikuvana on ollut Suomen Asianajajaliiton hyväksymät hyvää asianajajatapaa koskevat ohjeet.


title: Suomen Lakimiesliitto

text: Lakimiesliitto julkaisi 1950-luvulta alkaen Suomen Laki -teosta, jonka julkaisu siirrettiin liiton omistamalle kustannusyhtiölle Kauppakaari Oy:lle. Sittemmin Kauppakaari Oy ja teoksen julkaisuoikeudet ovat siirtyneet Talentum Oyj:lle.


title: Barnyard

text: Barnyard on Nickelodeon Moviesin tekemän "Tallipihan bilehileet" -animaatioelokuvan pohjalta luotu partypeli. Pelaaja saa pelissä ohjattavakseen lehmän, joka pystyy ampumaan maitoa utareistaan.


title: Shot of Love

text: Shot of Love on Bob Dylanin albumi vuodelta 1981 ja se edustaa tekijänsä uskonnollista suuntausta päätellen kansivihkossa olevasta lauseesta: ""I thank thee, O Father, Lord of Heaven and Earth, because thou hast hidden these things from the wise and prudent, and hast revealed them unto babes."" (Matthew 11:25)


title: Shot of Love

text: Kaikki kappaleet ovat Bob Dylanin.


title: Dt

text: Dt tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:


title: Cassandra Peterson

text: Cassandra Peterson (s. 17. syyskuuta 1951 Manhattan, Kansas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten luomastaan roolihahmosta Elvirasta.


title: Cassandra Peterson

text: Kun Cassandra oli valmistunut High schoolista, hän lähti showtytöksi Las Vegasiin. Tämän jälkeen hän toimi Italiassa rockbändin laulajana ja sai jopa pienen osan Federico Fellinin elokuvasta Rooma. Kun Cassandra palasi takaisin Yhdysvaltoihin, hän liittyi The Groundlings -nimiseen improvisaatioryhmään jossa hän loi hahmon joka myöhemmin tuli tunnetuksi nimellä Elvira. Hahmo on samankaltainen kuin Maila Nurmen 1950-luvulla esittämä Vampira, jonka kopioksi Elviraa on syytetty.


title: Cassandra Peterson

text: Hieman myöhemmin Petersonia pyydettiin juontajaksi television kauhuohjelmaan "Fright Night", jossa hän työskenteli kunnes lopulta sai oman ohjelmansa nimeltä "Movie Macabre" 1980-luvun alussa. "Elvira, Mistress of the Dark" (1988) oli ensimmäinen hahmosta tehty elokuva. Elvira saa potkut juontajan työstään ja muuttaa Massachusettsiin pikkukaupunkiin, jonka konservatiiviset asukkaat säikähtävät uutta tulokasta.


title: Cassandra Peterson

text: Vuonna 2001 Elvirasta tehtiin uusi elokuva, nimeltään "Elvira's Haunted Hills".


title: Du

text: Du tarkoittaa seuraavia:Du on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Lili Boulanger

text: Marie-Juliette Olga Lili Boulanger (21. elokuuta 1893 Pariisi – 15. maaliskuuta 1918 Mézy, Seine-et-Oise) oli ranskalainen säveltäjä.


title: Lili Boulanger

text: Boulanger syntyi musikaaliseen sukuun Pariisissa. Häntä opetti hänen siskonsa Nadia, ja myöhemmin hän sai sävellyksenopetusta muun muassa Paul Vidalilta Pariisin konservatoriossa 1909–1913. Boulanger voitti vuonna 1913 historian ensimmäisenä naissäveltäjänä Prix de Romen.


title: Lili Boulanger

text: 24-vuotiaana kuolleen säveltäjän elämää varjostivat terveysongelmat: hän kärsi keuhkokuumeesta ja myöhemmin Crohnin taudista. Kuollessaan Boulangerilta jäi kesken ooppera "La Princesse Madeleine". Hänen tuotantoonsa kuuluu lauluja, kuoro- ja orkesteriteoksia ja kamarimusiikkia.


title: Lili Boulanger

text: 11. helmikuuta 1927 löydetty asteroidi 1181 Lilith on nimetty Boulangerin mukaan.


title: Dw

text: Dw tarkoittaa seuraavia:


title: Pääntauti

text: Pääntauti on hevosilla esiintyvä "Streptococcus equi" -bakteerin aiheuttama hengitystieinfektio. Sairaus leviää pisaratartuntana suoraan hevosesta toiseen sekä varusteiden, rehujen, kuivikkeiden ja ihmisten välityksellä. Bakteerit säilyvät ympäristössä hyvin, jopa 12 kuukautta. Tartunnan saanut hevonen voi jäädä oireettomaksi kantajaksi ja levittää tautia edelleen. Pääntauti on vain hevoseläinten sairaus, ja sitä esiintyy kaikkialla maailmassa. Tartunnan saanut hevonen voi kuolla tautiin, mikä nykyaikaisilla hoitomenetelmillä on kuitenkin hyvin harvinaista.


title: Pääntauti

text: Hevonen sairastuu kahden viikon kuluttua tartunnasta. Tyypillisiä oireita ovat kuume, yskä, sierainvuoto sekä pään ja kaulan imusolmukkeiden turpoaminen. Pään alueelle syntyy paiseita, jotka puhkeavat yleensä kahdessa viikossa. Kurkkukivun ja kuumeen takia hevonen saattaa syödä huonosti. Paiseita voi syntyä myös muualle elimistöön. Paise aivoissa voi aiheuttaa hevosen äkillisen kuoleman. Pääntautia seuraavat usein voimakkaat jälkitaudit, kuten verenmyrkytys ja keuhkokuume. Antibiootit tehoavat yleensä pääntautiin, mutta hoidosta huolimatta hevonen saattaa kuolla. Antibiooteista ei ole hyötyä enää paiseiden puhjettua.


title: Pääntauti

text: Talli, jossa on pääntautiepidemia, tulisi eristää. Sairastunut hevonen voi levittää pääntautia vielä kuusi viikkoa oireiden häviämisen jälkeen, minkä vuoksi tuona aikana tallista ei pitäisi kuljettaa hevosia muualle eikä tuoda uusia hevosia talliin. Tallin rakenteet, ruokinta-astiat ja hevosten varusteet tulisi pestä huolellisesti ja desinfioida. Tallissa käyvien on myös syytä desinfioida kätensä, eikä samoja vaatteita ja jalkineita tulisi käyttää tallin ulkopuolella.


title: Pääntauti

text: Pääntautia vastaan on kehitetty rokotteita, mutta täydellisen suojan antavaa rokotetta ei ole onnistuttu valmistamaan. Suomessa pääntautia esiintyy niin vähän, ettei hevosia yleensä rokoteta sitä vastaan. Kerran pääntautiin sairastunut hevonen ei yleensä sairastu siihen uudestaan.


title: Hervannan vesitorni

text: Hervannan vesitorni sijaitsee Hervannan kaupunginosassa Kaakkois-Tampereella. Vesitorni, joka on muodoiltaan sienimäinen ja suhteellisen siro, valmistui vuonna 1983. Sen korkeus on 48 m ja vesitilavuus 1 000 kuutiometriä. Vesitornin huipulla oli yleisölle avoin näköalatasanne sekä näköalakahvila. Viimeiset kuusi vuotta vesitornissa toimi pizzeria Häränsilmä, kunnes se lopetti toiminnan keväällä 2017. Samalla vesilaitos päätti, että torniin ei enää avata uutta kahvilaa ja näköalatasanne suljettiin yleisöltä.


title: Muskö

text: Muskö on saari, taajama ja entinen kunta Haningen kunnassa ja Tukholman läänissä Keski-Ruotsissa.


title: Muskö

text: Tie mantereelta Muskön saarelle kulkee merenalaisessa kolme kilometriä pitkässä tunnelissa, joka valmistui vuonna 1964. Musköhön liikennöivät SL:n linja-autot. Ennen tunnelin valmistumista yhteydet saarelle olivat puutteelliset. Silti saarella oli linja-autoliikennettä, joka kulki sorateitä pitkin. Saarella sijaitsee suuri laivastotukikohta, joka on osittain louhittu kallioon.


title: Muskö

text: Muskön taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 261 asukasta. Vuonna 2004 koko saarella oli 835 vakituista asukasta.


title: Muskö

text: Muskö oli aiemmin oma kuntansa, kunnes se liitettiin Västerhaningeen vuoden 1952 kuntauudistuksessa. Vuodesta 1971 se on kuulunut Haningen kuntaan.


title: Desire

text: Desire on Bob Dylanin tammikuussa 1976 julkaistu seitsemästoista albumi. Albumin kappaleet ovat Dylanin ja Jacques Levyn kirjoittamia kahta Dylanin omaa kappaletta lukuun ottamatta.


title: Desire

text: Tunnetuin albumin kappaleista on epäilemättä ”Hurricane”, joka kertoo nyrkkeilijä Rubin Carterin tarinan. Carter sai vankilatuomion kolmoismurhasta vuonna 1966, ja hänet vapautettiin lähes kaksikymmentä vuotta myöhemmin. Hänen syyllisyytensä on edelleen kyseenalainen.


title: Desire

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Bob Dylan ja Jacques Levy, ellei toisin mainita.


title: Abrakadabra

text: Abrakadabra tarkoittaa seuraavia:


title: Taistelupari

text: Taistelupari () on brittiläinen rikosdraama, jonka pääosissa ovat yhdysvaltalainen poliisi Dempsey ja englantilainen poliisi Makepeace. Sarjaa tuottivat Golden Eagle Productions sekä London Weekend Television (LWT). Sitä esitettiin Englannissa ITV:n versiossa. Sarjaa tehtiin vuosina 1984–1986 kolmen tuotantokauden verran. Sarjan ensimmäinen ja toinen tuotantokausi on julkaistu DVD-muodossa myös Suomessa.


title: Taistelupari

text: Taistelupari oli aikanaan hyvin suosittu sarja. Se keräsi Britanniassa parhaimmillaan 20 miljoonaa katsojaa ja sitä on esitetty yli 70 maassa.


title: Taistelupari

text: Taisteluparin päärooleissa ovat New Yorkista kotoisin oleva NYPD:n komisario James Dempsey (Michael Brandon) ja yläluokkainen ylikonstaapeli Harriet Makepeace (Glynis Barber). Näyttelijät menivät oikeassa elämässä keskenään naimisiin vuonna 1989.


title: Puristussuhde

text: Puristussuhde on polttomoottorin puristustilavuuden ja iskutilavuuden summan suhde puristustilavuuteen. Puristussuhde siis kertoo, kuinka paljon polttoaine-ilmaseos puristuu ennen syttymistään.


title: Puristussuhde

text: Yksi merkittävä asia polttomoottorin toiminnalle on puristussuhde. Puristussuhde tarkoittaa sitä, kuinka pieneen tilaan polttoaineseos puristetaan puristustahdin aikana. Tavallisesti vapaastihengittävän (eli ahtamattoman) moottorin puristussuhde on välillä 9:1 - 10:1. Esimerkiksi jos suhde on 10:1, puristetaan seos sylinterissä; puristustahdissa tilavuudeltaan yhteen kymmenesosaan vapaasta tilavuudestaan. Puristussuhde on sikäli merkityksellinen koska se vaikuttaa suoraan moottorin termiseen hyötysuhteeseen, eli siihen paljonko polttoaineesta saadaan energiaa sen palaessa. Mitä korkeampi puristussuhde, sitä parempi hyötysuhde. Puristussuhdetta ei kuitenkaan voi rajattomasti nostaa polttoaineen huonon puristuskestävyyden takia. Kun polttoaineseos puristetaan kasaan kuumenee se huomattavasti, mitä korkeampi puristussuhde, sitä enemmän seos kuumenee. Polttoaineella on vain rajallinen puristuskestävyys, ja kun tuo raja saavutetaan tapahtuu itsesytytys, eli polttoaine syttyy palamaan itsekseen josta seuraa nopea liekkirintama joka vielä törmää sytytystulpan sytyttämään liekkirintamaan. Kun nämä liekkirintamat kohtaavat syntyy paineisku, joka rasittaa moottoria huomattavasti ja voi jopa puhkaista männät. Tämä ilmiö tunnetaan nakutuksena, ja siitä lähteekin voimakas kaliseva tai nakuttava ääni josta ilmiö on saanut nimensä. Mikäli moottori rupeaa kalkattamaan kuormituksessa kannattaakin välittömästi keventää kaasua jotta vahingoilta vältyttäisiin. Moottorin puristussuhdetta voi nostaa jälkikäteen kahdella tavalla. Paras ja hintaa lukuun ottamatta suositeltavin tapa on vaihtaa männät korkeampiin, jolloin puristussuhde nousee. Paljon halvempi keino on sylinterinkannen laskeminen, jolloin sylinterinkannesta höylätään materiaalia pois siten että kansi madaltuu ja puristussuhde nousee.


title: Puristussuhde

text: Bensiinimoottorissa puristussuhde on yleensä väliltä 6:1–12:1, mutta vielä korkeampi puristussuhde on mahdollinen, joskin harvinainen. Dieselmoottorissa puristussuhde on yleensä väliltä 15:1–19:1, joissakin etukammiodieseleissä jopa 22:1.


title: Puristussuhde

text: Iskutilavuus = formula_1


title: Puristussuhde

text: Puristustilavuus = formula_2


title: Puristussuhde

text: Puristussuhde = formula_3


title: Puristussuhde

text: Puristussuhde merkitään muodossa formula_4, jossa formula_5 on puristussuhde.


title: Puristussuhde

text: Erään moottorin iskunpituus on 80 mm, männän halkaisija 82 mm ja puristustilavuus 50 cm³. Lasketaan moottorin puristussuhde.


title: Puristussuhde

text: Lasketaan formula_1 lieriön tilavuuden kaavalla "π"formula_7 = 422,5 cm³


title: Puristussuhde

text: Seuraavaksi sijoitetaan juuri laskettu formula_1 ja valmiiksi tiedossa ollut formula_2 puristussuhteen kaavaan:formula_10 = 9,45


title: Puristussuhde

text: Kyseisen moottorin puristussuhde on siis 9,45:1.


title: Nadia Boulanger

text: Nadia Boulanger (16. syyskuuta 1887 Pariisi – 22. lokakuuta 1979 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikkipedagogi. Myös hänen nuorempi sisarensa Lili oli säveltäjä.


title: Nadia Boulanger

text: Boulangerin isä oli säveltäjä ja Pariisin konservatorion laulunopettaja Ernest Boulanger ja äiti venäläissyntyinen ruhtinatar Raisa Myšetskaja. Nadia pääsi 10-vuotiaana Pariisin konservatorioon, jossa hänen opettajinaan toimivat Alexandre Guilmant, Charles-Marie Widor ja Gabriel Fauré. Boulanger johti ensimmäisenä naiskapellimestarina Yhdysvaltain suuria sinfoniaorkestereita. Uransa aikana hän johti mm. New Yorkin filharmonikkoja, Bostonin sinfoniaorkesteria, Philadelphian orkesteria, Hallé-orkesteria ja a.


title: Nadia Boulanger

text: Boulanger tuli tunnetuksi eritoten sävellyksenopettajana. Hänen johdollaan opiskeli useita sittemmin kuuluisiksi tulleita muusikoita, kuten Daniel Barenboim, Leonard Bernstein, İdil Biret, Elliott Carter, Aaron Copland, Philip Glass, Quincy Jones, Michel Legrand, Dinu Lipatti, Gian-Carlo Menotti, Krzysztof Meyer, Astor Piazzolla, Walter Piston, Marc Blitzstein, Howard Swanson ja Geirr Tveitt. Viimeksi mainittu sävelsi hänen kunniakseen nimetyn menuetin.


title: Nadia Boulanger

text: Boulangerin omiin teoksiin kuuluvat mm. ooppera "La Ville Morte" sekä kantaatti "La sirene", joka voitti toisen palkinnon Prix de Rome -kilpailussa vuonna 1908. Hän luopui säveltämisestä 31-vuotiaana nuoremman sisarensa Lilin kuoltua keskittyäkseen täysipäiväisesti opettamiseen.


title: C-luokka

text: C-luokka voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Virusarteriitti

text: Virusarteriitti ("equine viral arteritis", EVA) on hevosilla esiintyvä tartuntatauti. Se on pienten valtimoiden tulehdussairaus, jonka aiheuttaa arterivirus EAV ("equine arteritis virus").


title: Virusarteriitti

text: Virusarteriitti leviää pisaratartunta yleensä hengitysteiden kautta, mutta sairastunut ori voi levittää virusta myös spermallaan. Oireet ovat vaihtelevia: kuumetta, ruokahaluttomuutta sekä jalkojen, vatsanaluksen ja silmäluomien turvotusta. Rasitus (kilpailu, kuljetus) voimistaa oireita ja hidastaa toipumista. Virusarteriittiin sairastunut kantava tamma saattaa luoda varsansa. Tartunta voi levitä edelleen kuolleesta varsasta, sikiövedestä ja jälkeisistä. Virus voi tarttua vain kavioeläimiin. Sairauden itämisaika on 2–13 vuorokautta. Kaikki tartunnan saaneet eivät saa näkyviä oireita, minkä vuoksi hevonen voi huomaamatta levittää virusta laajalti. Sairauteen ei ole muuta hoitoa kuin joidenkin oireiden lievittäminen.


title: Virusarteriitti

text: Suomessa virusarteriitti kuuluu ilmoitettaviin eläintauteihin. Tartunnan ilmenemisestä on aina ilmoitettava eläinlääkärille, joka tiedottaa asiasta edelleen Elintarviketurvallisuusvirastolle.


title: Schöma

text: Schöma Lokomotiven eli Christoph Schöttler Maschinenfabrik GmbH on vuonna 1930 perustettu saksalainen pienvetureita valmistava, korjaava ja markkinoiva konepaja, jonka toimitilat sijaitsevat Diepholzissa. Yritys valmistaa sekä kapearaiteiselle, että standardilevyiselle raideleveydelle soveltuvia diesel- ja sähkövetureita vaihtotöihin, tunnelitöihin, huoltojuniin sekä kaivoksiin. Yritys työllistää noin 130 henkeä, ja se vie vetureita kaikkialle maailmaan.


title: Schöma

text: Yritys on toimittanut vetureita muun muassa Englannin kanaalin alittavan Kanaalin tunnelin ja Alppien alitse kulkevan Gotthardin pohjatunnelin rakennustyömaille. Lisäksi yritys toimittaa vetureita metrotyömaille Espanjaan ja Singaporeen sekä tietunnelityömaille useisiin maihin.


title: Schöma

text: Jokioisten Museorautatiellä on käytössä Schöman vuonna 1969 valmistama CFL 60-DC -dieselveturi.


title: Andrea Bowen

text: Andrea Lauren Bowen (s. 4. maaliskuuta 1990 Columbus, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Julie Mayerina televisiosarjassa "Täydelliset naiset". Hän on saanut kaksi SAG-palkintoa.


title: Andrea Bowen

text: Bowen aloitti näyttelemisen kuusivuotiaana ja debytoi vuonna 1996 Broadwaylla, jossa hän esitti "Les Misérablesin" nuorta Cosettea. Hänestä tuli samalla show’n 16-vuotisen esityshistorian nuorin Cosette. Hän teki sen jälkeen rooleja Broadway-musikaaleissa "The Sound of Music" ja "Jane Eyre". Teatteritöidensä ansiosta Bowen alkoi saada rooleja televisiosta. Hän ehti vierailla useissa sarjoissa ennen vakituista kiinnitystään "Täydellisiin naisiin".


title: Andrea Bowen

text: Bowen on nuorin kuudesta sisaruksesta, joista jokainen on työskennellyt näyttelijänä.


title: Kehostapoistumiskokemus

text: Kehostapoistumiskokemus eli ruumiistapoistumiskokemus on muuntunut tajunnantila, jossa henkilö kokee tajuntansa irtaantuneen omasta fyysisestä kehostaan. Henkilö katsoo maailmaa usein ylhäältä käsin ja saattaa nähdä oman kehonsakin makaamassa alapuolellaan.


title: Kehostapoistumiskokemus

text: Kehostapoistumiskokemuksia on ollut noin 10–20 prosentilla ihmisistä, useimmilla heistä vain yhden kerran. Kokemukset vaihtelevat jonkin verran yksilöstä, tilanteesta ja kulttuuritaustasta riippuen. Kehostapoistumiskokemus esiintyy joskus kuolemanrajakokemuksen osana, kun henkilön sydän on pysähtynyt.


title: Kehostapoistumiskokemus

text: Kehostapoistumiskokemuksia esiintyy tilanteissa, joissa yhteys ulkomaailmaan katoaa, kuten rentoutuessa tai mietiskellessä. Parapsykologi Susan Blackmoren mukaan ihminen alkaa yhteyden kadotessa tuottaa kokemusta minästä omasta muististaan. Myös ääniä voi tunkeutua tähän kokemukseen. Kun ihminen muodostaa muististaan mielikuvia asioista tai tapahtumista, ne ilmenevät normaalia laajempina ja usein ylhäältä katsottuina.


title: Kehostapoistumiskokemus

text: Sveitsiläislääkäri Olaf Blanke on selittänyt kehostapoistumiskokemusta kulmapoimuksi nimitetyn päälakilohkon osan toimintahäiriönä, joka vaikuttaa kykyyn hahmottaa oma asema tilassa. Kun kulmapoimun toimintaan tulee häiriö esimerkiksi siihen johdetun sähkövirran tai viestiaineryöpyn takia, oikosulku voi laukaista kehostapoistumiskokemuksen.


title: Kehostapoistumiskokemus

text: Kehostapoistumiskokemuksia käytetään joskus perusteena materiaalisesta kehosta ja aivoista riippumattoman hengen tai sielun olemassaololle sekä sitä kautta kuolemanjälkeisen elämän tai jälleensyntymisen todisteena. Kehostapoistumiskokemuksen kokeneiden ei kuitenkaan ole tutkimuksissa havaittu saaneen mitään sellaista tietoa, jota olisi voinut saada ainoastaan aidon poistumisen kautta. Henkilöllä itsellään voi silti olla voimakas tunne kokemansa oikeellisuudesta.


title: Varsan paiseinen keuhkotulehdus

text: Varsan paiseinen keuhkotulehdus on varsoilla esiintyvä hengitystieinfektio. Taudin aiheuttaja on "Rhodococcus equi" -bakteeri, joka muodostaa paiseita keuhkoihin aiheuttaen keuhkokuumeen. Sairastunut varsa on yleensä alle viiden kuukauden ikäinen.


title: Varsan paiseinen keuhkotulehdus

text: "Rhodococcus equi" -bakteerit elävät maaperässä. Ihanteellisin elinympäristö niille on kuiva ja pölyinen tarhan tai laitumen pohja. Varsa saa tartunnan yleensä hengitysteiden, haavan tai navan kautta. Sairaus ei tavallisesti tartu varsasta toiseen. Sairauden oireita ovat yskä, sierainvuoto, kuume ja joskus myös ripuli ja niveltulehdukset. Taudin edetessä varsa muuttuu voimattomaksi ja lakkaa syömästä. Keuhkotulehdus voidaan hoitaa lääkkeiden avulla, mutta hoitamattomana se voi johtaa kuolemaan.


title: Varsan paiseinen keuhkotulehdus

text: "Rhodococcus equin" aiheuttamia sairauksia esiintyy lähinnä eläimissä, mutta se voi tarttua myös ihmiseen, jonka elimistön immuunipuolustus on heikko.


title: Vaimoni on prinsessa

text: Vaimoni on prinsessa () on vuonna 2005 tehty yhdysvaltalainen 13-osainen tositelevisiosarja, joka kertoo näyttelijäpariskunta Catherine Oxenbergin ja Casper Van Dienin vauhdikkaasta perhe-elämästä. Heidän uusperheeseensä kuuluu viisi lasta: India (s. 1991), Cappy (s. 1993), Grace (s. 1996), Maya (s. 2001) ja Celeste (s. 2003).


title: Vaimoni on prinsessa

text: Sarjan humoristinen nimi viittaa Oxenbergin kuninkaallisiin sukujuuriin. Hänen äitinsä on entinen Jugoslavian prinsessa.


title: Vaimoni on prinsessa

text: Oxenberg ja Van Dien erosivat vuonna 2015.


title: Emmy Achté

text: Emmy Charlotta Achté (o.s. Strömer; 14. marraskuuta 1850 Oulu – 2. joulukuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja ja laulunopettaja.


title: Emmy Achté

text: Käytyään ruotsalaisen tyttökoulun ja opiskeltuaan laulua aluksi Emilie Mechelinin johdolla Helsingissä Emmy Achté pääsi saamansa stipendin turvin jatkamaan opintojaan ulkomaille Tukholmaan, Dresdeniin ja Pariisiin. Kaarlo Bergbom kiinnitti Achtén Suomalaisen oopperan (Suomalaisen Teatterin lauluosaston) primadonnaksi vuonna 1873. Achté toimi miehensä Lorenz Nikolai Achtén perustaman lukkari- ja urkurikoulun laulunopettajana vuodesta 1882 ja miehensä kuoltua koko koulun johtajana vuoteen 1922 asti.


title: Emmy Achté

text: Irma Tervani ja Aino Ackté olivat Emmy ja Lorenz Achtén tyttäriä.


title: Heather Whitestone

text: Heather Whitestone McCallum (s. 24. helmikuuta 1973) on yhdysvaltalainen nainen, joka voitti Miss America -kilpailun 1995.


title: Heather Whitestone

text: Whitestone syntyi Dothanissa, Alabamassa. Hänestä tuli kuuro puolitoistavuotiaana. Hän opiskeli Missourin Central Institute for the Deafissa 1984–1987 ja muutti 16-vuotiaana vanhempiensa eron jälkeen Alabaman Birminghamiin.


title: Heather Whitestone

text: Whitestone osallistui useisiin kauneuskilpailuihin ja voitti vuoden 1994 Miss Alabama -kilpailun. Näin ollen hän pääsi edustamaan osavaltiotaan Atlantic Cityssä järjestettyyn Miss America -kilpailuun, jonka hän voitti kaikkien aikojen toisena Alabaman edustajana. Häntä aiemmin tähän oli kyennyt Yolande Betbeze vuonna 1951. Lisäksi Whitestone oli ensimmäinen kuuro Miss America.


title: Heather Whitestone

text: Whitestone debytoi balettitanssijana keväällä 1996. Hän esiintyi vuonna 1998 Alabaman "How Do You Fall In Love" -singlen musiikkivideolla. Lisäksi hän on julkaissut muutamia kirjoja. Vuosina 1995–2002 Whitestone toimi Helen Keller Foundation for Research and Educationin lautakunnan jäsenenä.


title: Heather Whitestone

text: Whitestonelle tehtiin vuonna 2002 leikkaus, jossa hänen sisäkorvaansa asennettiin sisäkorvaistute. Hän asuu tällä hetkellä Atlantassa aviomiehensä ja kahden lapsensa kanssa.


title: Landskronan kunta

text: Landskronan kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Landskrona.


title: Landskronan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 140,26 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 43 961 henkeä (31.12.2015).


title: Landskronan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 96,10 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 68,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Landskronan kunta

text: Juutinraumassa sijaitseva Venin saari kuuluu kuntaan.


title: Landskronan kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Sankt Ibbin maalaiskuntaan ja Landskronan kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Sankt Ibb liitettiin kaupunkiin kuitenkin jo vuonna 1959. Vuonna 1967 Dösjebron maalaiskunta jaettiin, jolloin Annelöv ja Saxtorp liitettiin Landskronan kaupunkiin. Vuonna 1969 Rönnebergan maalaiskunta jaettiin, jolloin Asmundstorp ja Tofta liitettiin kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja Landskronan kaupunki muuttui Landskronan kunnaksi. Kunta sai nykyiset rajansa vuonna 1974, jolloin Härslöv liitettiin siihen.


title: Landskronan kunta

text: Landskronan vaakunasta on olemassa pelkän vaakunakilven sisältävä ja koristeellisempi versio.


title: Landskronan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 397 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Landskronan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 10,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 542 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Landskronan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 169 957 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 19 000 kruunua.


title: Landskronan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Landskronan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Landskronan kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 92,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 055 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Landskronan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Saxtorpsskogenin taajamassa on 973 asukasta, ja se kuuluu osin myös Kävlingen kuntaan. Koko Rydebäckin taajamassa on 5 141 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Helsingborgin kuntaan. Saxtorpsskogenin taajaman nimi oli aiemmin Svanabacken.


title: Landskronan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Landskronan kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Kvistofta kuuluu osin myös Helsingborgin kuntaan.


title: Landskronan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Landskronan kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Landskronan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Landskronan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Landskronan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Landskronan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Landskronan kunta

text: Asteriskilla (*) merkityt Landskronan ja Kvistoftan seurakunnat kuuluvat osittain Landskronan kuntaan ja osittain Helsingborgin kuntaan.


title: Landskronan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Asahidake

text: Asahidake () on kerrostulivuori Japanissa. Se on Daisetsuzanin kansallispuistossa Hokkaidōn saarella sijaitsevan Daisetsuzanin vuoriryhmän korkein huippu. 2 290 metriä korkea Asahidake on myös koko Hokkaidōn saaren korkein vuori.


title: Asahidake

text: Asahidake on Daisetsuzanin viimeisin aktiivisuutta osoittanut tulivuori. Vuoren viimeisin purkaus oli vuonna 1739 tapahtunut keskinkertainen räjähdyspurkaus, ja sen nykyinen kallioperä koostuu jäähtyneen laavan muodostamasta andensiitista.


title: Asahidake

text: Koska Daisetsuzan sijaitsee aivan Japanin pohjoiskolkassa, Asahidake on Japanin pitkätalvisimpia alueita. Talvisin se vetää matkailijoita laskettelemaan ja muina aikoina vuori ympäristöineen on suosittua retkeilyaluetta. Asahidaken rinteellä kulkee köysirata, joka liikennöi Sanrokun asemalta Sanchon asemalle, ja sen juurella sijaitsee kuumalähdekylpylä "Asahidake onsen".


title: Norjan rautateiden opastinjärjestelmä

text: Norjan rautateiden opastinjärjestelmä on Norjan rataverkolla rautatieliikenteen ohjaukseen käytettävä visuaalisista kiinteistä merkeistä ja muuttuvaa informaatiota antavista opastimista koostuva kokonaisuus.


title: Norjan rautateiden opastinjärjestelmä

text: Ensimmäiset Norjan rataverkolle sijoitetut siipiopastimet otettiin käyttöön Drammenin rautatieasemalla vuonna 1893. Ensimmäiset valo-opastimet asennettiin rataverkolle 1924. Nykyisin Norjan rataverkolla on käytössä vain valo-opastimia.


title: Norjan rautateiden opastinjärjestelmä

text: Varsinaisista opastimista ja merkeistä koostuvaa järjestelmää täydentävät viheltimillä annettavat merkit sekä käsiopasteet.


title: Norjan rautateiden opastinjärjestelmä

text: Norjan rataverkolla eri värisillä opastinvaloilla on seuraavat päämerkitykset:Valo-opastimilla annettavat perusopasteet.


title: Norjan rautateiden opastinjärjestelmä

text: Turvattaessa kulkutie suoralle raiteelle opastin näyttää opastetta 22, joka annetaan kahdella vihreällä valolla. Mikäli lampuista toinen on palanut, muuttuu opaste rajoittavammaksi opasteeksi 21, mutta sallii silti opastimen ohittamisen.


title: Norjan rautateiden opastinjärjestelmä

text: Kun esiopastimella näytetään opastetta 24, opastimen vianetsintälogiikka testaa ensin keltaisen valon tuottavan hehkulampun ja sytyttää sen. Vasta tämän jälkeen lyhyellä viiveellä syttyy vihreä valo. Keltaisen valon toiminta tarkastetaan, koska jos keltaisen valon tuottava hehkulamppu on rikki, muuttuu opaste sallivammaksi kuin opastimen turvallisuusnäkökohtien mukaan tulisi näyttää. Mikäli keltainen valo ei syty, ei opastimeen saada myöskään vihreää valoa, jolloin opastin jää pimeäksi. Kuljettajan on tulkittava pimeänä oleva opastin seis-opasteeksi.


title: Pörssitieto

text: Pörssitieto - Osakesäästäjän käsikirja on vuosittain ilmestyvä hakuteos Suomen pörssinoteeratuista yhtiöistä. Vuosikirja alkoi ilmestyä 1972, ja se oli siten maan vanhin ilmestyvä sijoitusalan julkaisu. Pörssitietoa ei ole julkaistu v. 2007 jälkeen (vuosikirja 34). Kirjan tekijä G. Kock sai vuonna 1980 valtion tiedonjulkistamispalkinnon. Teoksen kustantaja, Kockin omistama Pörssitieto Ky, Helsinki, on 1975 perustettu riippumaton kustannusliike.


title: Pörssitieto

text: Pörssitiedon nettisivuston erikoisuus on laajat taloushistorialliset tietosivut. Niissä käsitellään yksityiskohtaisesti entisiä pörssiyhtiöitä, vanhoja osakekirjoja, Suomen kaikkia 1800-luvulla perustettuja osakeyhtiöitä ym.


title: Puristustilavuus

text: Puristustilavuus on polttomoottorin männän ja kannen palotilan väliin jäävä tilavuus männän ollessa yläkuolokohdassa.


title: Puristustilavuus

text: Puristustilavuus osaltaan ratkaisee moottorin puristussuhteen. Mitä pienempi puristustilavuus, sitä pienempään tilaan polttoaine-ilma seos joutuu puristumaan ennen syttymistä, joten moottorin puristussuhde kasvaa.


title: Dakar-ralli 2007

text: Dakar-ralli 2007 oli historian 29. Dakar-ralli. Se alkoi 6. ja päättyi 21. tammikuuta. Kilpailuun kuului 15 erikoiskoetta, jotka tekevät kilpailun pituudeksi yli 8 000 km. Kaikkiaan kilpailuun osallistui yhteensä 524 joukkuetta (250 moottoripyöräilijää, 187 ralliautokuntaa ja 87 kuorma-autojoukkuetta). Suomalaisista ralliin osallistui autoluokassa Ari Vatanen Volkswagenilla ja Markku Alén Isuzulla, jotka molemmat joutuivat keskeyttämään.


title: CEM

text: Tamman tarttuva kohtutulehdus (lyh. CEM, engl. Contagious Equine Metritis) on hevosilla esiintyvä tarttuva kohtutulehdus, jonka aiheuttaja on "Taylorella equigenitalis" -bakteeri. Oreilla CEM on usein täysin oireeton tai oireet ovat lieviä, mutta tamma saa tartunnasta kohtutulehduksen. Oireina ovat emättimen ja kohdunsuun limakalvojen ärtyminen ja vuoto emättimestä 2–8 päivää astutuksen jälkeen. Tamma voi saada tartunnan myös käytettäessä keinosiemennystä. Tulehdus vaikeuttaa tiinehtymistä. Hoitona käytetään antibiootteja. Tulehdus voi jäädä krooniseksi, tai hevonen voi olla oireeton taudinkantaja.


title: CEM

text: CEM on Suomessa harvinainen. Kaikki Suomessa siitokseen käytettävät ratsu-, poni- ja lämminverioriit testataan vuosittain. Myös suomenhevosoriista vaaditaan CEM-näyte, jos se on keinosiemennyskäytössä. Näytteet tutkii Elintarviketurvallisuusvirasto Evira. Testattavan oriin peniksen päästä otetaan pumpulipäisellä näytteenottopuikolla kolme näytettä. Lisäksi voidaan ottaa näyte myös spermasta.


title: C. K. Prahalad

text: Coimbatore Krishnarao Prahalad (tamiliksi:கோயம்புத்தூர் கிருஷ்ணராவ் ப்ரஹலாத்) (1941 Coimbatore, Tamil Nadu, Intia – 16. huhtikuuta 2010) oli professori, liikkeenjohdon teoreetikko ja yrityskonsultti. Hän hoiti päätyönään yritysstrategian Paul and Ruth McCracken Distinguished University Professor -professuuria Michiganin yliopiston Ross School of Businessissa.


title: C. K. Prahalad

text: Prahaladin tutkimustyö keskittyi yritysstrategioihin, erityisesti pääjohdon rooliin monialaisissa ja globaaleissa yrityksissä, sekä "seuraaviin käytäntöihin" (). Hän tutki myös uusia markkinoita, maailman köyhiä ja uusia innovatiivisia yritysmalleja, joista voisi olla apua köyhyyden poistamisessa. Prahalad oli kiinnostunut malleista, kuinka palvella tuottavasti köyhien (hän kutsui ryhmää termillä "pyramidin pohja", ) tarpeita. Muita häneltä lähtöisin olevia yleiseen käyttöön vakiintuneita termejä ovat muun muassa "strateginen aikomus" () sekä Gary Hamelin kanssa keksitty "ydinosaaminen" ().


title: C. K. Prahalad

text: Yrityskonsulttina Prahaladin asiakkaisiin kuuluivat muun muassa AT&T, Citicorp, Oracle ja Unilever. Hän toimi myös The Indus Entrepreneurs (TIE) -yhtiön hallituksessa. Prahalad kuului liikkeenjohdon teoreetikkojen kärkikymmenikköön kaikissa merkittävissä selvityksissä viimeisen kymmenen vuoden aikana.


title: C. K. Prahalad

text: Prahalad syntyi yhdeksänlapsiseen perheeseen. Hänen isänsä oli tunnettu sanskritin tutkija ja juristi Chennaissa, Intiassa.


title: C. K. Prahalad

text: C. K. Prahalad palkattiin 19-vuotiaana Union Carbiden akkutehtaalle, jossa hän työskenteli neljä vuotta. Prahalad muisteli sen aikaista kokemustaan merkittävänä muutospisteenä elämässään.


title: C. K. Prahalad

text: Eräänlaisen valaistuksen kokeneena Prahalad ryhtyi opiskelemaan ja suoritti tekniikan kandidaatin tutkinnon Madrasin yliopistossa vuonna 1960. Sieltä hän jatkoi Indian Institute of Managementiin Ahmedabadissa (IIMA). Siellä ollessaan hän rakastui lähiyliopiston opiskelijaan. Viiden vuoden vakuuttelu perheille tuotti tulosta, ja pariskunta vihittiin. Naimisiinmenon jälkeen he lähtivät Harvardin yliopistoon, jossa Prahalad teki kahdessa vuodessa tohtorinväitöksen aiheesta monikansallinen johtaminen.


title: C. K. Prahalad

text: Tohtorinväitöksen jälkeen pariskunta palasi Intiaan ja Prahalad alkoi opettaa IIMAssa. Hänen näkemyksensä globaalista kaupankäynnistä ei kuitenkaan ollut intialaisnationalistien mieleen, joten hän päätti palata Yhdysvaltoihin, missä Michiganin yliopisto palkkasi hänet apulaisprofessoriksi.


title: C. K. Prahalad

text: C. K. Prahalad kirjoitti useita tunnettuja yritysstrategiaan keskittyviä kirjoja ja -artikkeleita. Näistä tunnetuimmat ovat:


title: Historiallinen revisionismi

text: Historiallinen revisionismi tarkoittaa historian tutkimuksessa näkemystä, jonka mukaan vallitseva tulkinta historiallisesta tapahtumasta tai siihen liittyvistä motiiveista on väärä tai puutteellinen, ja vaatii uudelleenarviointia. Historiallinen revisionismi kuuluu modernin historiantutkimuksen pääperiaatteisiin.


title: Historiallinen revisionismi

text: Historiallisen revisionismin esittämiseen saattavat johtaa esimerkiksi uudet arkeologiset löydöt, aiemmin suljettujen arkistojen avautuminen, tieteellisten menetelmien kehittyminen (esim. DNA-tutkimus) sekä ideologiset ja kulttuurilliset painotukset.


title: Historiallinen revisionismi

text: Historiallinen revisionismi sekoitetaan usein historialliseen denialismiin, jonka tunnetuin väite on holokaustin kieltäminen tai kyseenalaistaminen.


title: Marxilainen revisionismi

text: Revisionismi on termi jolla on Marxismin piirissä tarkoitettu erilaisia periaatteita ja teorioita, joiden on nähty eroavan merkittävällä tavalla Karl Marxin ajatuksista. Käsitettä ovat useimmiten käyttäneet ne marxilaiset, joiden mielestä uudistukset ovat olleet perusteettomia tai marxismin vastaisia. Termille on siten muodostunut lähinnä negatiivinen merkitys ja harvat marxilaiset ovat kutsuneet itseään revisionisteiksi. Revisionismin vastakäsite marxismissa on dogmatismi.


title: Marxilainen revisionismi

text: Revisionismin johtohahmoksi asettui uuskantilaisuudesta vaikutteita saanut marxilainen Eduard Bernstein (1850–1932), jonka mukaan osa Marxin opetuksista oli vanhentunut. Bernstein esitti ajatuksensa vuonna 1899 julkaisemassaan teoksessa "Sosialismin edellytykset".


title: Marxilainen revisionismi

text: Bernstein pyrki osoittamaan, että luokkaristiriidat poistuvat rauhallisen kehityksen tuloksena, varallisuus jakautuu yhä tasaisemmin, keskiluokan yhteiskunnallinen asema säilyy ja työväenluokan taloudellinen ja yhteiskunnallinen asema paranee jatkuvasti. Pääoman keskittyminen tapahtuu Bernsteinin mielestä hyvin hitaasti ja suhdannevaihtelut tasoittuvat vähitellen.


title: Marxilainen revisionismi

text: Toinen internationaali tuomitsi useita kertoja revisionismin, mutta revisionisteja ei erotettu internationaalista. Keskustalainen Karl Kautsky pyrki sovittelemaan oikeiston ja vasemmiston välillä. Kansainvälisen työväenliikkeen jakauduttua kommunisteihin ja sosiaalidemokraatteihin Kautsky arvosteli leninismiä.


title: Marxilainen revisionismi

text: Suomalaisessa puoluepolitiikassa Suomen kommunistisen puolueen luokkakantaisiksi itseään kutsunut vähemmistösiipi piti revisionisteina (puhekielinen muoto "revari") sovittelevamman asenteen omaksuneita enemmistökommunisteja.


title: Saarenkylä

text: Saarenkylä voi tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Leif Färding

text: Leif Juhani ”Lefa” Färding (21. toukokuuta 1951 Gävle, Ruotsi – 23. marraskuuta 1983 Vaasa) oli suomalainen runoilija. Hänen nuoruudenrunonsa 1960-luvulla ovat kapinallisia ja nuoruuden haaveiden täyttämiä. Lähempänä hänen kuolemaansa runoihin ilmestyi katkeria ja saavuttamattoman sävyjä.


title: Leif Färding

text: Färding kärsi elämänsä loppupuolella mielenterveyden häiriöistä ja joutui Huutoniemen sairaalaan. Syksyllä 1983 hän poistui sairaalasta ja katosi. Hänet löydettiin vuonna 1984 metsästä kuolleena rintansa päällä vanha intialainen filosofiakirja. Ennen kuolemaansa hän oli lähettänyt ystävilleen kirjeen, jossa hän kertoi itsemurhansa syistä, ja hänen toiveidensa mukaisesti kyseinen teksti julkaistiin Suomi-lehdessä 7/1984. Hänen muistokseen on kuolinpaikan lähelle nimetty Leif Färdingin polku 11.10.2001.


title: Leif Färding

text: Itsemurhansa syiksi Leif Färding mainitsi muun muassa sen, että se suuri voima, joka hänessä joskus onnistui luomaan runoja oli poistunut, eikä hänellä ollut enää syytä elää, koska hänen elämäntehtävänsä oli pilalla.


title: Leif Färding

text: Färding oli 1970-luvulla mukana perustamassa Oraansuojelijat-yhdistystä ja Kasvisravintolaa.


title: Leif Färding

text: Färdingin poika Mikko Sarjanen (s. 1975) tunnetaan Notkea Rotta- ja Atomirotta-yhtyeistä.


title: Falkenbergin kunta

text: Falkenbergin kunta () on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin ja Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Falkenberg.


title: Falkenbergin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 108,53 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 42 949 henkeä (31.12.2015).


title: Falkenbergin kunta

text: Eurooppatie E6 kulkee Falkenbergin läpi, samoin länsirannikon rautatie matkallaan Göteborgista Malmöhön.


title: Falkenbergin kunta

text: Falkenbergissa on paljon elintarviketeollisuutta: Arla Foods, Carlsberg ja SIA Glassin jäätelötehdas.


title: Falkenbergin kunta

text: Pihtipudas, Pieksämäki ja Savitaipale ovat Falkenbergin ystävyyskuntia Suomessa.


title: Falkenbergin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 277,99 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 24,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Falkenbergin kunta

text:
Aikaisemmin Falkenbergin kunnan alueella on sijainnut Falkenbergin kaupunki ja 23 muuta kuntaa. Nykyinen kunta muodostettiin vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa. Vuonna 1952 muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Lisäksi Skrean maalaiskunta liitettiin Falkenbergin kaupunkiin. Vuonna 1971 Falkenbergin kaupunki, Morupin, Ullaredin Vessigebron, Vinbergin, Ätranin ja Årstadin maalaiskunnat sekä Älvseredin seurakunta jaetusta Högvadin maalaiskunnasta yhdistettiin nykyiseksi Falkenbergin kunnaksi.


title: Falkenbergin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 282 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Falkenbergin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 251 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Falkenbergin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 225 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 112 000 kruunua.


title: Falkenbergin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Falkenbergin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Falkenbergin kunta

text: Kunnassa on 18 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 10 428 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Falkenbergin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Skogstorpin taajaman nimenä on joskus ollut myös Eneskogstorp ja Skrean nimenä Skreanäs.


title: Falkenbergin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Falkenbergin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Falkenbergin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Stensjö + del av Stora Skipås kuuluu osin myös Halmstadin kuntaan.


title: Falkenbergin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Falkenbergin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Falkenbergin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Falkenbergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Falkenbergin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Falkenbergin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Falkenbergin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Saarenkylä (Rovaniemi)

text: Saarenkylä on kylä Rovaniemen kaupungissa Lapin maakunnassa. Se sijaitsee saarella Kemijoen ja Ounasjoen yhtymäkohdan ja Rovaniemen keskustan itäpuolella Ounasvaaran pohjoispuolella. Saaren ja kylän yhdistävät mantereelle Suutarinkorvan ja Saarenputaan sillat. Valtatie 4 ylittää Ounasjoen Saarenkylän saaren länsipäässä, ja saaren asuinaluetta halkoo myös Rovaniemen ja Kemijärven välinen osuus Laurilan–Kelloselän rautatiestä. Saarenputaan museosilta vuodelta 1925 on uuden maantiesillan vieressä kevyen liikenteen siltana.


title: Saarenkylä (Rovaniemi)

text: Vuoden 2005 loppuun saakka kylä kuului Rovaniemen maalaiskuntaan, ja oli kunnan suurin väestökeskittymä. Saarenkylässä on hyvät palvelut: siellä sijaitsee K-Citymarket, Lidl, R-kioski, apteekki, pizzeria, leipomo, koulu, terveyskeskus, optikkoliike, kirjasto, hammaslääkäri, eräliike, kuntosali, Kela, Siwa ja ST1 (aiemmin Esso ja Teboil).


title: Saarenkylä (Rovaniemi)

text: Marraskuussa 2013 Saarenkylän entiseen jäähalliin ilmoitettiin olevan suunnitteilla Suomen pohjoisin HopLop-liikuntapuisto. Vuonna 2012 vuosia urheilukäytöstä poissaolleesta hallista aiottiin tehdä Angry Birds -teemapuisto. Tuolloin Rovaniemen tekninen lautakunta kuitenkin päätti pitää jäähallin kaavoituksen urheilukäytössä, mikä esti hallin käyttämisen muihin tarkoituksiin.


title: Lucien Adam

text: Quirin François Lucien Adam (30. toukokuuta 1833 Nancy, Ranska – 1918) oli ranskalainen juristi ja kielentutkija, sinologi, orientalisti. Hän julkaisi useita tutkimuksia uralilais-altailaisista sekä Amerikan alkuperäiskansojen kielistä. Hänen merkittävin teoksensa lienee vuonna 1882 julkaistu "La Classification, l'object, la méthode, lex conclusions de la linguistique". Hän julkaisi myös tutkimuksia Lothringenin murteista.


title: Kiinanaavikkokissa

text: Kiinanaavikkokissa ("Felis bieti"), tunnetaan myös nimellä kiinanvuorikissa, on pieni kissaeläin Länsi-Kiinassa. Se on kissojen ("Felis") suvun huonoimmin tunnettu jäsen.


title: Kiinanaavikkokissa

text: Turkin väriä lukuun ottamatta tämä kissa muistuttaa ulkomuodoltaan eurooppalaista villikissaa. Sen pituus on 80 cm, hännän pituus 35 cm. Turkki on hiekanvärinen, mahapuoli lähes valkea, jaloissa ja hännässä on musta raidoitus. Lisäksi sen vartalossa on vaaleita pystyraitoja, jotka tuskin erottuvat. Talviturkki on kesäturkkia tuuheampi, sillä se elää kylmillä alueilla. Se painaa noin kuusi kiloa.


title: Kiinanaavikkokissa

text: Sen elinalueita ovat Kiinassa Tiibet, Qinghai, Gansu ja Sichuan. Se asustaa harvahkoissa metsissä ja pensaikkoisessa maastossa, mutta nimestään huolimatta sitä tavataan harvoin todellisilla aavikoilla. Ne voivat elää jopa kolmen kilometrin korkeudessa.


title: Kiinanaavikkokissa

text: Kiinanaavikkokissa on aktiivinen yöaikaan: se saalistaa jyrsijöitä, piiskujäniksiä ja lintuja. Kissa on Kiinassa suojeltu, mutta se on silti uhanalainen, sillä sen tärkeintä ravintoa piiskujäniksiä myrkytetään. Kissat joko kuolevat myrkkyyn tai vähenevät ravinnon puutteen takia.


title: Kiinanaavikkokissa

text: Alalajeja on kolme, "Felis b. bieti" itäisillä seuduilla ja "Felis b. chutuchta" sekä "Felis b. vellerosa" lännessä. Jotkut auktoriteetit pitävät "chutuchtaa" ja "vellerosaa" villikissan alalajeina.


title: Billy Bob Thornton

text: William Robert ”Billy Bob” Thornton (s. 4. elokuuta 1955 Hot Springs, Arkansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, ohjaaja, tuottaja ja laulaja.


title: Billy Bob Thornton

text: Thornton aloitti elokuvauransa 1980-luvun lopussa. Hän nousi kuuluisuuteen 1990-luvun puolivälissä elokuvallaan "Sling Blade", josta hän voitti parhaan käsikirjoituksen Oscarin. "Sling Bladen" jälkeen Thornton on tehnyt lukuisia menestyselokuvia, kuten "Armageddon", "Päävärit", "U-käännös helvettiin", "Joka leikkiin ryhtyy", "Mies joka ei ollut siellä", "Bandits – pankkirosvot", "Monster’s Ball", "Sietämätöntä julmuutta", "Rakkautta vain", "Paha pukki" ja "Friday Night Lights".


title: Billy Bob Thornton

text: Vuonna 2014 Thornton näytteli televisiosarjassa "Fargo", josta hän sai Emmy-palkinnon parhaasta miespääosasta minisarjassa tai televisioelokuvassa. Hänet palkittiin roolistaan myös parhaan minisarjan tai televisioelokuvan miespääosan Golden Globella.


title: Billy Bob Thornton

text: Thornton on ollut naimisissa viisi kertaa, joista yksi oli kolme vuotta kestänyt avioliitto Angelina Jolien kanssa. Kaikki avioliitot ovat päättyneet eroon. Thorntonilla on neljä biologista ja yksi Jolien kanssa adoptoitu lapsi.


title: Billy Bob Thornton

text: Thornton sai tähden Hollywood Walk of Famelle vuonna 2004.


title: Billy Bob Thornton

text: Thornton on myös perustanut The Boxmasters -nimisen country rock -yhtyeen, jossa hän toimii laulajana. Yhtye on toiminut vuodesta 2007.


title: Brenda Fassie

text: Brenda Fassie (3. marraskuuta 1964 – 9. toukokuuta 2004) oli eteläafrikkalainen poplaulaja.


title: Brenda Fassie

text: Fassie syntyi kapkaupunkilaisessa Langan townshipissa yhdeksästä lapsesta nuorimpana. Hänen isänsä kuoli tyttären ollessa kaksivuotias. Fassie lähti vuonna 1981 Sowetoon, jossa hän liittyi ensin yhtyeeseen Joy ja toimi sittemmin Brenda and the Big Dudesin laulusolistina. Fassie sai vuonna 1985 pojan Bongani ja oli vuosina 1989–1991 naimisissa Nhlanhla Mbambon kanssa.


title: Brenda Fassie

text: Fassie tuli riippuvaiseksi kokaiinista ja oli useaan otteeseen vieroitushoidossa. Ongelma kuitenkin varjosti koko hänen loppuelämäänsä. Uransa loppuvaiheilla hän julkaisi useita menestysalbumeita, kuten "Now Is The Time", "Memeza" ja "Nomakanjani?"


title: Brenda Fassie

text: Fassie päätyi sairaalaan 26. huhtikuuta 2004. Ilmeni, että hän oli vajonnut koomaan otettuaan yliannostuksen kokaiinia. Hän menehtyi 9. toukokuuta palaamatta tajuihinsa. Tehdyssä raportissa kävi ilmi, että hän oli saattanut kantaa hiv-tartuntaa.


title: Brenda Fassie

text: Fassie oli kertomansa mukaan biseksuaali.