title: Jagello

text: Vladislav II Jagello (, ) (noin 1362–1434) oli Puolan kuningas ja Liettuan suuriruhtinas. Hänet tunnettiin aluksi liettualaisella nimellä Jogaila ja hän hallitsi Liettuan suuriruhtinaskuntaa vuodesta 1377, aluksi yhdessä setänsä kanssa. Vuonna 1386 hän kääntyi vuoden 1385 Krevan unionisopimuksen mukaisesti kristinuskoon, sai kasteessa puolalaisen nimen ja meni naimisiin Puolan kuninkaana toimineen kaksitoistavuotiaan Jadwiga-tytön kanssa. Jagello kruunattiin Puolan kuninkaaksi ja hän muutti Puolaan. Kuningas Vladislav II Jagellon valtakausi Puolassa kesti 48 vuotta, ja oli vuosisatoja jatkuneen Puola-Liettuan valtioliiton perusta. Jagellon kaudella Puolan rajat laajenivat, ja sitä pidetään Puolan ensimmäisenä kultakautena. Jagellon suku hallitsi Puolaa vuoteen 1572, Böömiä 1471–1526 sekä Unkaria 1490–1526.


title: Jagello

text: Jogaila oli Liettuan suuriruhtinas Algirdasin poika ja hän kuului näin Gediminien hallitsijasukuun. Jogailan tarkkaa syntymäpäivää ei tiedetä, kuten ei juuri muutakaan hänen varhaisesta elämästään. Historioitsijat ovat aiemmin arvioineet hänen syntymävuodekseen 1352, mutta myöhemmin sen on arvioitu olleen 1362. Algirdas kuoli vuonna 1377 ja hän oli siirtänyt Kęstutisin tukemana vallan pojalleen. Jogailan noustessa valtaan hänen suhteensa velipuoliinsa olivat ongelmalliset ja esimerkiksi Polatskin ruhtinas Andrei haki tukea Moskovasta Jogailaa vastaan. Jogaila puolestaan etsi sovintoa Saksalaisen ritarikunnan kanssa lännessä ja lähetti tätä varten veljensä Škirgailan vuonna 1379 länteen tunnustelemaan mahdollisuutta kääntyä katolilaisuuteen. Jogailan ja Saksalaisen ritarikunnan välillä solmittiinkin 31. toukokuuta 1380 sopimus, joka oli tähdätty vanhoillista Kęstutisia vastaan. Idässä Jogailan oli pitänyt taistella Liettuan liittolaisen Kultaisen ordan puolella Moskovaa vastaan, mutta liettualaiset eivät päässeet osallistumaan mongoleille tappiolliseen Kulikovon kentän taistelun vuoden 1380 syyskuussa.


title: Jagello

text: Kęstutis päätti vuonna 1381 toimia Jogailaa vastaan ja valtasi Vilnan ottaen samalla itselleen suuriruhtinaan arvon. Jogaila säilytti kuitenkin vallan Krevan ja Vitsebskin rusilaisilla alueilla. Jogaila nostatti isänsä Algirdasin entiset vasallit kapinaan vuonna 1382 ja valtasi Vilnan ja suuriruhtinaan arvon takaisin. Jagello vangitsi neuvotteluihin kutsutun Kęstutiksen ja hänen poikansa Vytautaksenn, ja heidät vietiin Krevan linnaan. Jagello ilmeisesti surmautti Kęstutisin vain viikon vankeusajan jälkeen, mutta tämän poika Vytautas pakeni. Vuoden 1382 lokakuussa Jogaila lahjoitti Saksalaiselle ritarikunnalle suuren osan Žemaitijaa luvaten samalla ottaa kasteen. Jogaila ei kuitenkaan pitänyt lupaustaan ja Liettuan ja ritarikunnan välille syttyi sota vuonna 1383. Saksalaisten puolella taisteli Vytautas, mutta Jogaila solmi sopimuksen tämän kanssa ja Vytautas palasi Liettuaan polttaen samalla muutamia ritarikunnan linnoja. Jogaila asetti tämän sittemmin hallitsemaan vähäarvoisia maita Rusista.


title: Jagello

text: Jogaila oli alkanut etsiä itselleen vaimoa, jolla Liettua voisi saada vahvan liittolaisen. Jogaila äiti Juliana olisi halunnut hänen naivan Moskovan Dimitrin tyttären Sofian, mutta Jogailalla oli muita suunnitelmia. Kęstutisin kuolemaa seuranneena vuonna 1382 Puola-Unkarin kuningas Ludvig I Suuri kuoli ja Puolan aateli alkoi etsiä miestä tämän vallanperijätär Jadwigalle. Jogaila solmi Puolan kanssa Krevan sopimuksen elokuussa 1385 ja sopimuksen hyväksyi alaikäisen Jadwigan sijaan tämän äiti Elisabeth. Jogaila matkusti vuonna 1386 Krakovaan ja otti siellä 15. helmikuuta kasteen saaden kasteessa nimen Ladislaus. Sitten 3. maaliskuuta 1386 hänet vihittiin vasta 12-vuotiaan Jadwigan kanssa ja hänestä tuli näin Puolan kuningas. Puolankielinen Jagellon nimi tuli käyttöön.


title: Jagello

text: Avioliittosopimuksen mukaisesti Liettua kääntyi katolilaiseen uskoon. Kastaminen oli kuitenkin aluksi ylimalkaista ja lähinnä teknistä, koska liettuan tai rusin kieltä osaavia katolilaisia pappeja ei ollut ja tulkkien käyttäminen vaikeutti toimitusta. Kasteen nopeuttamiseksi esimerkiksi sama kristitty nimi saatettiin antaa kokonaiselle ryhmälle miehiä ja naisia. Kastamatta jäi vain Žemaitija. Paavi Urbanus VI hyväksyi Liettuan kasteen, mutta Saksalainen ritarikunta kiisti sen. Jagello asetti Liettuaan sijaishallitsijakseen veljensä Škirgailan, mutta Vytautasin johtamana tämä kukistettiin. Syttynyt sisällissota päättyi vasta vuonna 1392, kun Vytautas sai suuriruhtinaan arvonimen Jagellon säilyttäessä arvonimen "Prince Supremus". Vytautasista tuli näin Jagellon vasalli. Puola-Liettuan synnyttyä Jagellon Puola alkoi kasvattaa valtaansa reuna-alueillaan. Böömi ja Unkari palasivat liittoon Puolan kanssa, minkä lisäksi Moldovan hospodarista tuli Puolan vasalli vuonna 1387. Samaan aikaan Jagellosta nähden itsenäisesti toimiva Liettua valtasi alueita idässä. Puola-Liettua saavutti suuren voiton myös lännessä, kun puolalais-liettualaiset joukot voittivat saksalaisen ritarikunnan joukot Tannenbergin taistelussa vuonna 1410. Ritarikunta oli ryhtynyt sotaan sen Liettuan kanssa olevien rajakiistojen takia. Taistelussa Jagello johti puolalaisia, böömiläisiä ja moldovalaisia joukkoja. Taistelun jälkeen sota ritarikuntaa vastaan sujui kuitenkin huonommin, sillä yritetty Marienburgin linnan piiritys ei onnistunut. Sota päättyi Thornin rauhaan, jossa Puola-Liettua ei saanut Žemaitijan lisäksi juuri alueita. Vaikka sota ei ollutkaan kovin onnistunut, se lähensi Puolaa ja Liettuaa. Solmittiin Horodlon sopimus, jolla Liettualaiset aatelissuvut adoptoitiin puolalaisiin klaaneihin.


title: Jagello

text: Hussilaiskapinan yhteydessä Jagello joutui ristiriitaan Saksan keisari Sigismund Luxemburgilaisen kanssa. Hussilaiset kapinoivat vuonna 1419 ja tarjosivat myöhemmin Böömin kruunua Jagellolle, joka ei kuitenkaan ottanut sitä vastaan. Hän ei myöskään antanut sitä halukkaalle Vytautasille, mutta toimitti Prahaan liettualaisen käskynhaltijan. Keisari yritti kostaa tätä tarjoamalla Vytautasille kruunua Konstanzin kirkolliskokouksessa yrittäen näin hajottaa maiden välistä liittoa, mutta kruunaamisesta ei koskaan tullut mitään. Jagello oli aluksi tukenut Vytautasin kruunaamista, mutta hän pyörsi tukensa Puolalaisen aateliston painostuksesta. Hän oli uskonut että Vytautasin kruunu olisi päätynyt hänen pojalleen, sillä Vytautasilla ei ollut perillistä. Jagello alkoikin kannattaa uudelleen Vytautasin kruunaamista, mutta tämä kuoli vuonna 1430 ennen suunniteltuja kruunajaisia. Jagello kuoli pian Vytautasin jälkeen vuonna 1434


title: Aidesios

text: Aidesios (k. 355) oli antiikin kreikkalainen uusplatonilainen filosofi, joka oli syntyisin kappadokialaisesta ylhäisöperheestä. Hän muutti Syyriaan Iamblikhoksen opetuksen houkuttelemana, ja hänestä tuli tämän seuraaja. Aidesios opetti Pergamonissa, ja hänen merkittävimpiä oppilaitaan olivat Eusebios Myndoslainen ja Maksimos Efesoslainen.


title: Aidesios

text: Eunapioksen mukaan Aidesioksen theurgiaa ja magiaa käsittelevät opetukset erosivat Jamblikhoksen opetuksista. Aidesios vaikuttaa muuttaneen joitakin oppejaan, koska pelkäsi keisari Konstantinus II:sta.


title: Antwerpenin provinssi

text: Antwerpenin provinssi on Flanderin alueen pohjoisin provinssi Belgiassa. Se rajoittuu Alankomaihin sekä Limburgin, Flanderin Brabantin ja Itä-Flanderin provinsseihin. Provinssin pääkaupunki on Antwerpen. Antwerpenin provinssissa on arviolta 1 824 136 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2 867,4 neliökilometriä. Se on Belgian provinsseista väkirikkain.Provinssi jakaantuu kolmeen arrondissementtiin, jotka taas sisältävät 70 kuntaa:


title: Amos Ekhalie

text: Amos Paul Ekhalie (s. 8. heinäkuuta 1988 Mombasa, Kenia) on kenialainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Ekhaliella on myös Suomen kansalaisuus.


title: Hässelbyn linna

text: Hässelbyn linna () on linna Tukholman Hässelby Gårdin kaupunginosassa, Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueella. Bonden suku käytti linnaa lähes kolmensadan vuoden ajan. Nykyisin linna toimii pohjoismaisena konferenssikeskuksena.


title: Hässelbyn linna

text: Linnan rakennuttamisen aloitti valtaneuvos Carl Bonde 1640-luvun alkupuolella, ja alkuperäisenä arkkitehtina toimi todennäköisesti Simon de la Vallée. Työtä jatkoi myöhemmin Jean de la Vallée, ja linna valmistui vuoden 1660 tienoilla. Sitä on kunnostettu tulipalojen jälkeen vuosina 1731 ja 1860. Tukholman kaupunki osti rakennuksen vuonna 1931. Vuosina 1961–1963 se restauroitiin ja muutettiin pohjoismaisten pääkaupunkien kulttuurikeskukseksi. Linnan puistoon rakennettiin arkkitehti Sören Thurellin piirtämä erillinen konferenssisiipi vuonna 1986.


title: Çağan Irmak

text: Çağan Irmak (s. 4. huhtikuuta 1970 İzmir, Turkki) on turkkilainen elokuvaohjaaja. Hän valmistui vuonna 1992 Egen yliopiston ("Ege Üniversitesi", İzmir) tiedotusopin laitokselta televisiotuotannon koulutusohjelmasta. Irmak sai Sedat Simavi -palkinnon kahdesta lyhyetelokuvasta "Kertomus" ja "Uhraus", jotka olivat oppilastöitä. Valmistumisensa jälkeen hän on työskennellyt ohjaaja-assistenttina Orhan Oguzin, Mahinur Erginin, Filiz Kainakin ja Yusuf Kurcenlin produktioissa.


title: Çağan Irmak

text: Vuonna 1998 Irmak itse kirjoitti ja ohjasi elokuvan "Esitä minulle vanhaa ja viisasta" ja sai ensimmäisen palkinnon IFSAKin (Istanbulin harrastajavalokuvajien ja -elokuvantekijöiden järjestö) valinnoissa. Vuonna 1999 hän alkoi kuvata televisiosarjaa "Sasifelek Cikmazi".


title: Çağan Irmak

text: Hänen ensimmäinen täyspitkä näytelmäelokuvansa oli "Toivota minulle onnea", joka valmistui 2001. Hänen seuraava elokuvansa "Kaikki Mustafasta", keräsi kansainvälistä huomiota, ja sitä on esitetty lukuisilla elokuvajuhlilla eripuolilla maailmaa.


title: Çağan Irmak

text: Irmak on menestynyt etenkin Turkissa; elokuva Babam ve oglum ("Isäni ja poikani") vuonna 2005 oli suuri menestys. Elokuva kertoo nuoresta Deniz'sta, joka on menettänyt äitinsä vuoden 1980 sotilaskaappauksessa, matkustaa isänsä kanssa tapaamaan isoisäänsä ensimmäisen kerran. Isoisä on hylännyt poikansa, koska ei hyväksynyt tämän poliittista toimintaa. Deniz löytää itsensä keskeltä meluavaa perhettä, tätejä, piikoja ja yleistä hullunmyllyä. Pojan maailma muuttuu monin tavoin ja rohkealla suoruudella hän alkaa murtaa isoisän ja isän kipeää kiistaa ja muuttaa maailmaa suuntaan, joka on mallina koko uudistuvalla Turkille.


title: Çağan Irmak

text: Viimeistään vuonna 2007 hän nousi Turkin nuorten ohjaajien kärkeen elokuvallaan Ulak.


title: Vänö

text: Vänö on kylä Kemiönsaaren kunnassa Vänön saarella. Saari kuuluu Hiittisten saaristoon ja oli aiemmin osa Hiittisten ja myöhemmin osa Dragsfjärdin kuntaa. Vänössä on 20 ympärivuotista asukasta. Merenkulkulaitoksen yhteysalus M/S Rosala II liikennöi saarelle Kasnäsista.


title: Vänö

text: Vänön perinteikäs kappeli löytyy saaren itäosasta. Jo 1600-luvulla tällä paikalla oli kappeli, jonka tanskalainen kapteeni Klas kertomuksen mukaan lahjoitti saarelle. Nykyinen kappeli on vuodelta 1975. Kappelissa järjestetään jumalanpalveluksia kesäisin.Vänön kotisivu


title: Vänö

text: Vänön saaren nähtävyys ovat kukkivat niityt ja niitä laiduntavat lampaat, jotka myös pitävät maiseman avoimena. Vänön linnuston erikoisuus on kirjokerttu, jonka pesimäkanta on ehkä Suomen tihein.


title: Lapis niger

text: Lapis niger () on antiikin Rooman aikainen pyhäkkö Roomassa, Italiassa. Se mainitaan useissa Forum Romanumin kuvauksissa Rooman tasavallan ja varhaisen keisarikauden ajoilta. Pyhäkkö on Forumin ja Comitiumin välissä. Lapis niger jäi maan alle osittain keisariaikaisen rakennustoiminnan takia, osittain Rooman valtakunnan sortumisen aiheuttaman kaaoksen seurauksena, ja sen löysi uudelleen 1900-luvulla italialainen arkeologi Giacomo Boni. Pyhäkön steelassa oleva piirtokirjoitus kuuluu vanhimpiin tunnettuihin latinankielisiin teksteihin.


title: Lapis niger

text: Pyhäkkö on peräisin joko Rooman kuningasajalta, sillä piirtokirjoituksessa mainitaan kuningas ("rex"), tai sitten varhaisen tasavallan ajoilta, sillä "rex" saattaa tarkoittaa myös "rex sacrorumia", korkeaa uskonnollista virkamiestä. Jossain vaiheessa roomalaiset unohtivat pyhäkön alkuperäisen tarkoituksen, mistä johtuvat useat ristiriitaiset tarinat pyhäköstä. Roomalaiset uskoivat, että Lapis niger oli Rooman ensimmäisen kuninkaan, Romuluksen hautamonumentti; tai Romuluksen sotapäällikön Hostus Hostiliuksen, kuningas Tullus Hostiliuksen isän hauta; tai paikka, jossa Faustulus, Romuluksen kasvatti-isä kaatui taistelussa.


title: Lapis niger

text: Lapis niger rakennettiin kaksi kertaa. Ensimmäinen pyhäkkö oli perinteisen tyylinen, ja se purettiin ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Paikka päällystettiin mustalla marmorilla ja päälle rakennettiin toinen pyhäkkö.


title: Lapis niger

text: Alkuperäinen versio pyhäköstä koostui ensinnäkin mustasta marmorista tehdystä steelasta, johon oli kirjoitettu vanhoja latinalaisia kirjoituksia, joilla pyhäkkö omistettiin "rexille", kuninkaalle, ja langetettiin kirouksia niille, jotka uskaltaisivat häiritä pyhäkköä. Toiseksi pyhäkköön kuului alttari, jonka edessä oli kaksi jalustaa, joilla oli leijona-patsaat.


title: Lapis niger

text: Steelassa olevassa piirtokirjoituksessa on useita mielenkiintoisia piirteitä. Aakkoset ovat vielä suhteellisen lähellä kreikkalaista kirjaimistoa, sillä teksti on ajallisesti lähellä sitä hetkeä, jolloin roomalaiset alun perin omaksuivat aakkoset kreikkalaisista siirtokunnista. Lisäksi piirtokirjoitus on kirjoitettu bustrofedon-tyylillä, eli vuorotellen oikealta vasemmalle ja vasemmalta oikealle. Monet vanhimmista latinalaisista kirjoituksista on kirjoitettu tällä tyylillä.


title: Lapis niger

text: Arkeologiset kaivaukset osoittavat, että ensimmäiseen pyhäkköön oli sijoitettu lukuisia votiiviesineitä vaaseista patsaisiin. Kaikki esineet ovat erittäin varhaisen Rooman ajoilta, 600–400-luvuilta eaa.


title: Lapis niger

text: Toinen pyhäkkö, joka rakennettiin puretun pyhäkön päälle ensimmäisellä vuosisadalla eaa., on paljon yksinkertaisempi. Alkuperäinen pyhäkkö peitettiin marmorilla ja ympärille rakennettiin matala valkoinen muuri. Pyhäkkö ei voinut viedä paljoa tilaa, sillä Forum Romanum oli kasvanut merkittävästi.


title: Nurmitädyke

text: Nurmitädyke ("Veronica chamaedrys") on pieni sinikukkainen kasvi.


title: Nurmitädyke

text: Nurmitädyke kasvaa 10–25 cm korkeaksi. Sen varsi ja lehdet ovat hennon valkonukkaiset. Lehdet ovat hammaslaitaiset ja kasvavat pareittain. Kukassa on neljä sinistä terälehteä, ja voimakkaat valkoiset heteet. Kukat ovat halkaisijaltaan 3–5 mm ja voimakkaamman siniset kuin esimerkiksi metsätädykkeellä. Nurmitädyke kukkii touko-elokuussa. Nurmitädyke muistuttaa loistotädykettä.


title: Nurmitädyke

text: Nurmitädykettä kasvaa Euroopassa ja Aasian pohjoisosassa. Suomessa sitä tavataan Tornionjokilaaksossa ja Oulusta etelään koko maassa.


title: Nurmitädyke

text: Nurmitädykkeestä on tehty yrttiteetä.


title: Rohtotädyke

text: Rohtotädyke ("Veronica officinalis") on ratamokasvien heimoon kuuluva monivuotinen kasvilaji, jolla on pienet siniset kukat.


title: Rohtotädyke

text: Rohtotädykkeen 10–50 cm pitkät varret kiemurtelevat pitkin maanpintaa. Niistä nousee ylös parisenttisiä kukkaversoja, joissa on halkaisijaltaan 1–3 mm leveitä vaalean sinivioletteja kukkia. Lehdet ovat hennon nukan peitossa, 2–5 cm pitkiä ja 1–3 cm leveitä.


title: Rohtotädyke

text: Rohtotädykkeen esiintymisalue kattaa Euroopan Islantia myöten. Suomessa se kasvaa maan etelä- ja keskiosissa alkuperäisenä tai muinaistulokkaana. Laji on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan.


title: Rohtotädyke

text: Rohtotädyke oli varsin suosittu rohtokasvi 1500- ja 1600 luvuilla. Sitä käytettiin yskän, keuhkotaudin, keripukin, kihdin ja munuaiskivien lääkkeenä. Sen mentyä pois muodista sitä alettiin käyttää lähinnä yrttiteenä. Ranskassa rohtotädykettä käytettiin aidon teen korvikkeena nimellä ”Euroopan tee” ("thé d’Europe"). Se sisältää karvasaineita ja hieman parkkihappoa kuten oikea tee.


title: Rohtotädyke

text: Viime aikoina rohtotädykettä on käytetty lisäämään ruokahalua ja virtsan- ja maidoneritystä sekä vahvistamaan vatsaa ja helpottamaan hengitysteiden sairauksia. Liian suuret annokset saattavat aiheuttaa pahoinvointia ja oksentelua, ehkä kasvin sisältämien karvasaineiden takia, eikä raskaana olevien tule käyttää sitä. Muuten rohtotädyke on myrkytön.


title: Gary Barlow

text: Gary Barlow (s. 20. tammikuuta 1971 Frodsham, Cheshire, Englanti) on englantilainen laulaja-lauluntekijä ja musiikkituottaja. Barlow kuului jäsenenä Take That -poikabändiin, joka sai huomattavaa kansainvälistä suosiota 1990-luvulla. Take That hajosi vuonna 1996 ja yhtyeen jäsen Robbie Williams aloitti menestyksekkään soolouransa. Take That palasi yhteen vuonna 2005 ja Robbie Williamskin liittyi uudestaan 2010.


title: Gary Barlow

text: Barlow myös aloitti soolouran yhteen hajoamisen jälkeen, ja hänen debyyttisinglensä ""Forever Love"" nousi brittilistan ykköseksi. Pian julkaistiin albumi "Open Road", joka myös nousi listan kärkeen, sekä toinen single, Madonnan ja Shep Pettibonen kirjoittama ""Love Won't Wait"". Barlow katosi julkisuudesta ja kävi pohjalla yhtyeen hajoamisen jälkeen, mutta palasi takaisin yhtyeen kanssa parempana kuin ikinä, sekä piti huippusuosittuja soolo- ja yhtyekiertueita. Hän oli myös X-factor UK:n päätuomarina vuosina 2011-2013.


title: Gary Barlow

text: Hän on kirjoittanut mm. singlen ""Not Me, Not I"" Delta Goodremille ja kirjoittanut kappaleita muun muassa Shirley Basseylle, Charlotte Churchille, Westlifelle, Lily Allenille ja ABBA-yhtyeestä tunnetulle Agnetha Fältskogille ja tehnyt yhteistyötä myös Elton Johnin, Donny Osmondin, Christina Aguileran ja Robbie Williamsin kanssa.


title: Gary Barlow

text: Barlow on naimisissa Take Thatin entisen taustatanssija Dawn Andrewsin kanssa, ja parilla on lapset Daniel (s. 2000) Emily (s. 2002) ja Daisy (s. 2009).


title: Suomen somalit

text: Suomen somalit ovat Suomessa asuvia ihmisiä, jotka ovat etniseltä taustaltaan somaleja. Äidinkielenään somalia puhuvat ovat Suomen neljänneksi suurin vieraskielinen väestöryhmä.


title: Suomen somalit

text: Vuonna 2016 Suomessa asui 7 018 Somalian kansalaista, mutta kieltä puhuvia oli 19 059. Vuosituhannen vaihteessa somalialaiset olivat useana vuotena Suomen suurimpien turvapaikanhakijaryhmien joukossa. Vuonna 2015 turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi uudelleen.


title: Suomen somalit

text: Vuoden 2012 lopussa Suomessa asui 14 769 ihmistä, joiden äidinkieli oli somali. Luvussa on mukana sekä nykyisiä ja entisiä Somalian kansalaisia että somalialaisille vanhemmille Suomessa syntyneitä lapsia. Lasten osuus kaikista somaliankielisistä oli 37 %. Somalia äidinkielenään puhuvat ovat olleet Suomen suurin vieraskielinen väestöryhmä viron- ja venäjänkielisten jälkeen. Vuodesta 2016 lähtien somali on ollut arabian jälkeen Suomen neljänneksi puhutuin vieras kieli.


title: Suomen somalit

text: Vuonna 2014 somalia äidinkielenä puhuvia oli 16 721. Heistä naispuolisia on 8 005 (48 %) ja miespuolisia 8 716 (52 %). Lasten osuus somaliankielisistä oli 6 082 (36 %). 84 prosenttia Suomen somalinkielisistä asuu Uudenmaan maakunnassa.


title: Suomen somalit

text: Vuonna 2015 Suomessa asui 7 261 Somalian kansalaista. Vuosina 2007–2014 Suomen kansalaisuuden sai noin 3 800 entistä Somalian kansalaista.


title: Suomen somalit

text: Suomeen tulleiden somalinaisten kokonaishedelmällisyysluku (lapsimäärä, jonka naiset keskimäärin saavat elinaikanaan) oli vuosina 2012–2014 3,50. Suomalaisten naisten kokonaishedelmällisyysluku on 1,86.


title: Suomen somalit

text: Ensimmäiset somalit saapuivat Suomeen Somaliasta vuonna 1990 poliittisina pakolaisina Neuvostoliiton kautta. Somalian keskushallinnon romahdettua maa oli ajautunut täydelliseen sekasortoon. Somalien diasporaksi kutsuttiin laajamittaista maastamuuttoa. Suomessa turvapaikkaa hakeneille somaleille myönnettiin oleskeluluvat lähinnä humanitaaristen syiden tai suojelun tarpeen perusteella, varsinaisia turvapaikkoja on myönnetty vähän.


title: Suomen somalit

text: Somalien tulo ajoittui Suomessa juuri 1990-luvun lamakauden alkuun. Pakolaisinfo.fi:n mukaan se aiheutti mediakohun, joka leimasi heidät pitkäksi aikaa. Etenkin alkuaikoina uutisointi oli kielteistä ja jopa sensaatiohakuista. Myös kansalaiskeskustelussa osa väestöstä heijasti somalialaisiin monia ennakkoluuloja ja uhkakuvia. Helsingin alueen ulkopuolelle sijoitetut Somaliasta saapuneet turvapaikanhakijat kokivat ongelmaksi perinneruokien valmistamisen mahdottomuuden sekä vapaa-ajan aktiviteettien puutteen.


title: Suomen somalit

text: Somalien kotoutumista haittasi myös lukutaidottomuus ja tottumus käyttää ennemmin puhuttua kuin kirjoitettua tietoa. MTV3:n vuonna 2009 julkaiseman uutisen mukaan 90 prosenttia Suomeen tulevista somalialaisista turvapaikanhakijoista oli luku- ja kirjoitustaidottomia. Riku Perhoniemen ja Inga Jasinskaja-Lahden tutkimuksen mukaan somalit kokevat syrjintää useimpia muita maahanmuuttajaryhmiä enemmän, mistä syystä he ovat eristäytyneet omiin ryhmiinsä.


title: Suomen somalit

text: "Monitori"-lehden toimittaja Tuomo Tarvas kirjoitti vuonna 2009, että ”toisen polven somalialaistaustaisilla lapsilla ja nuorilla menee melko hyvin. Vanhempien kotoutumista haittaa suomalaisten haluttomuus tutustua naapureihinsa”. Hän kuitenkin huomauttaa, että ”heidän vanhempiaan kummastuttaa suomalaisten yksilökeskeisyys ja haluttomuus tutustua naapureihinsa”. Näin hän tiivistää filosofian maisteri Hawa Aallon pro gradu -tutkielman päähavainnot. Myöhemmin arviot ovat muuttuneet, ja Helsingin kaupungin erikoistutkija Pasi Saukkonen totesi somalinuorista elokuussa 2017, että tällä hetkellä merkit eivät ole parhaat mahdolliset mitä tulee koulumenestykseen ja etenemiseen työmarkkinoilla.


title: Suomen somalit

text: Somalit avustavat aktiivisesti entistä kotimaatansa rahalähetyksin sukulaisille ja perustamalla kehityshankkeita Somaliaan. Suomen aiemmin Somalialle antaman kehitysavun korvaakin nykyään somalialaisten omien järjestöjen antama apu, jolla on muun muassa kunnostettu ja jatkettu suomalaisten aikoinaan käynnistämiä hankkeita. Edelleenkään tilanne Somaliassa ei ole rauhoittunut. Humanitaarinen kriisi maassa jatkuu ja Afrikan sarven ruokakriisit ovat arkea.


title: Suomen somalit

text: Vuonna 2003 Somalian kansalaisten huoltosuhde (väestö/työlliset) oli 9,7. Se oli kahdestatoista suurimmasta ulkomaalaisryhmästä heikoin. Koko väestön osalta huoltosuhde oli 2,2. Tilastokeskuksen mukaan vuoden 2008 lopussa Somalian kansalaisten työttömyysaste oli 55,2 % ja työllisyysaste 21,7 %. Somalien työllistyminen on heikkoa muun muassa kielitaidon puutteen ja alhaisen koulutustason vuoksi. Kesällä 2017 työttömyysaste oli edelleen lähes 55 %.


title: Suomen somalit

text: Joka neljännellä somalialaisella ei ole edes perustason tutkintoa. Erityisesti naiset ovat huonosti koulutettuja. Nuorempien somalisukupolvien osalta tämän on ennustettu korjaantuvan nopeasti suomalaisen koululaitoksen vaikutuksesta. Arviot ovat kuitenkin muuttuneet, sillä elokuussa 2017 Länsi-Suomen Somaliseuran puheenjohtaja Sagal Mohamud Ali totesi olevansa huolestunut toisen polven somaleista.


title: Suomen somalit

text: Perusasteen jälkeisissä tutkintoon tähtäävissä opinnoissa somaliankieliset muodostivat 2,7 % vieraskielisistä opiskelijoista. Somaliankielisten osuus vieraskielisestä väestöstä vuoden 2007 lopussa oli 5,67 %. Suurin osa somaleista opiskeli ammatillisessa koulutuksessa.


title: Suomen somalit

text: Suomen Somaliliitto on vuonna 1996 perustettu Suomen somalien kattojärjestö, jonka puheenjohtajana toimii tällä hetkellä Arshe Said. Järjestö ilmoittaa tavoitteekseen edistää somalitaustaisten mahdollisuuksia kehittyä aktiivisiksi kansalaisiksi oikeuksineen ja velvollisuuksineen ja toimia yhteiskunnallisena vaikuttajana somaleja koskevassa päätöksenteossa. Somaliliitto järjestää esimerkiksi neuvontaa suomalaiseen työelämään liittyen.


title: Suomen somalit

text: Kanava Nuoriso Ry on vuonna 1995 perustettu ja 1998 rekisteröity somalialaisvetoinen nuorisojärjestö, jonka toiminnanjohtaja on Mohamed Musse. Järjestö pyrkii ehkäisemään erityisesti somalialaistaustaisten nuorten syrjäytymistä ja jengiytymistä esimerkiksi katupartioinnin, sovittelu- ja neuvottelutoiminnan, keskustelutilaisuuksien ja valistustoiminnan avulla.


title: Suomen somalit

text: Suomi–Somalia-seura on suomalainen ystävyysseura, jonka perustivat suomalaiset kehitysyhteistyössä Somaliassa 1980-luvulla toimineet terveydenhuollon ja koulutuksen asiantuntijat.


title: Suomen somalit

text: Eduskuntaan ei ole valittu somaliedustajaa. Lähimmäksi pääsi vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Zahra Abdulla, joka ylsi toiselle varasijalle 4 198 äänellä.


title: Suomen somalit

text: Somalia oli aiemmin Suomen kehitysavun kohdemaa. Vuonna 2004 somalialaiset kansalaisjärjestöt perustivat Suomen Somalia-verkoston jatkamaan kehitysyhteistyötä. Suomen somalien kansalaisjärjestöt ovat muun muassa kunnostaneet ja ylläpitäneet kouluja ja terveyskeskuksia.


title: Suomen somalit

text: Somalian terveydenhuoltoa avustava Sahed Ry (Somali Association of Healthcare & Education Development) ylläpitää maan rauhallisessa keskiosassa terveyskeskuksia ja kouluja.


title: Suomen somalit

text: Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) Suomen toimisto yrittää käyttää Suomessa koulutettuja somalialaisia terveydenhuollon ammattilaisia kouluttamaan somalialaisia terveydenhuollon ammattilaisia Pohjois-Somaliassa. Tarkoituksena on luoda Somaliassa infrastruktuuri paluumuuttoa varten.


title: Suomen somalit

text: Uskonnon merkitys on somaliperheissä suurempi kuin suomalaisissa perheissä keskimäärin. Vaikka lähes kaikki somalit ovat muslimeita, on perheiden ja yksilöiden välillä suuria eroja siinä, kuinka uskontoon liittyviä sääntöjä tulkitaan ja noudatetaan. Somalinaisten pukeutuminen Suomessa vaihtelee suurista hunnuista ja kasvojen peittämisestä tiukkoihin farkkuihin ja paljastaviin pikkupaitoihin. Suomessa asuu myös kristityksi kääntyneitä somaleja ja ateistisomaleja.


title: Suomen somalit

text: Somaliassa 95 %:ia naisista ympärileikataan, ja poliisi epäilee, että myös Suomesta lähetetään lapsia ympärileikattaviksi. Tyttöjen ympärileikkaus uskonnollisista syistä on Suomessa laitonta. Voima-lehden vuonna haastatteleman somalialaissyntyisen tytön ja Tyttöjen Talo -projektivetäjän mukaan myös Suomesta viedään lapsia ulkomaille silvottavaksi. Vaikka 1990-luvun alussa Suomeen muuttaneet somalit pitivät tyttäriensä ympärileikkausta itsestäänselvyytenä, Ihmisoikeusliiton Saido Mohamedin mukaan asia ei enää ole niin. Asia saattaa kuitenkin nousta esiin vanhassa kotimaassa vieraillessa ja siksi keskustelua pitää hänen mielestään jatkaa Suomessakin. Vuonna 2015 ilmestyneen kirjan "Suomen somalit" mukaan tyttöjen ympärileikkauksista on luovuttu, ja vanhemmat pyrkivät saamaan tyttärilleen hyvän koulutuksen.


title: Suomen somalit

text: Somalit katsovat Suomessa ainakin yhdeksää somaliankielistä televisiokanavaa, joista neljällä on oma edustaja Suomessa.


title: Suomen somalit

text: Vuoden suuria juhlia ovat Id al-Fitr paastokuukausi ramadanin päättymisen kunniaksi ja Id al-Adha.


title: Orvontädyke

text: Orvontädyke ("Veronica serpyllifolia") on monivuotinen pienikukkainen ratamokasvi. Suomessa tavataan sen kaksi alalajia: orvontädyke (ssp. "serpyllifolia"), joka on muinaistulokas ja harvinainen alkuperäinen pohjantädyke (ssp. "humifusa").


title: Orvontädyke

text:
Orvontädykkeen versot voivat kasvaa jopa 30 cm pitkiksi, mutta ne matavat pitkin maata. Lehdet ovat leveän soikeat. Toisin kuin nurmitädyke ja rohtotädyke, orvontädyke on karvaton.
Halkaisijaltaan alle viisimilliset kukat ovat valkeat, joskus keskeltä sinertävät, ja niissä on neljä terälehteä.


title: Orvontädyke

text: Orvontädykettä kasvaa koko Euroopassa. Lapissa on oma alalajinsa. Pohjois-Amerikkaan se on levinnyt ihmisen mukana.


title: Orvontädyke

text: Orvontädyke viihtyy valoisissa paikoissa kuten kuivahkoilla niityillä ja pihamailla, ja sitä pidetään rikkaruohona. Koska versot painautuvat maata vasten, se välttää usein ruohonleikkurin terän.


title: Mark Owen

text: Mark Anthony Patrick Owen (s. 27. tammikuuta 1972) on brittiläinen popmuusikko. Hän syntyi Oldhamissa, Lancashiressa, Englannissa.


title: Mark Owen

text: Owen kuului poikabändi Take Thatiin, joka perustettiin vuonna 1990 ja hajosi v. 1996, mutta teki comebackin vuonna 2005. Hän sijoittui v. 1996 brittilistojen kolmoseksi soolosinglellään "Child". "Clementinen" sijoitus oli sama, ja vuonna 1997 ilmestyi sooloalbumi "Green Man".


title: Mark Owen

text: Owenin levytyssopimus BMG Recordsin kanssa purettiin loppuvuodesta 1997. "Green Man" oli saavuttanut vain listasijoituksen 33 ja uusi single "I Am What I Am" sijan 29.


title: Mark Owen

text: Owen voitti Britannian "Celebrity Big Brotherin" toisen tuotantokauden vuonna 2002. Hän sai levytyssopimuksen Island Recordsilta ja palasi listoille singlellä "Four Minute Warning". Owen julkaisi albumin "In Your Own Time" (marraskuu 2003) ja singlen "Alone Without You", mutta myös uusi levytyssopimus Island/Universal Recordsin kanssa purkautui.


title: Mark Owen

text: Huhtikuussa 2004 Owen perusti oman levy-yhtiönsä Sedna Recordsin. Sen nimissä hän on julkaissut muun muassa kolmannen studioalbuminsa "How the Mighty Fall" (2005). Vuonna 2013 Mark julkaisi neljännen sooloalbuminsa "The Art of Doing Nothing".


title: Mark Owen

text: Take That palasi vuonna 2006 yhteen ilman Robbie Williamsia. Marraskuussa 2006 Take That julkaisi uuden studioalbumin "Beautiful World", ja vuoden 2007 alussa yhtye sai uuden levytyssopimuksen Interscope Recordsilta. Vuonna 2008 yhtye julkaisi albumin "The Circus," vuonna 2010 albumin "Progress" (alkuperäisellä viisihenkisellä kokoonpanolla) ja v. 2014 albumin "III" 3-henkisellä kokoonpanolla (Owen, Barlow, Donald) Jason Orangen jätettyä yhtyeen. Kiertue "Take That Live 2015" käynnistyi huhtikuussa 2015.


title: Mark Owen

text: Owen on kiertänyt sooloartistina ahkerasti Eurooppaa ja Britanniaa sekä käynyt Japanissa vuoden 2006 alussa allekirjoittamassa sopimuksen lauluntekijänä.


title: Mark Owen

text: Sooloartistina Owen on myynyt maailmanlaajuisesti yli 500 000 levyä ja Take Thatissa yli 45 miljoonaa.


title: Mark Owen

text: Mark avioitui näyttelijä Emma Fergusonin kanssa marraskuussa 2009 viiden vuoden seurustelun jälkeen. Heillä on kolme yhteistä lasta: poika Elwood Jack (s. 2006) sekä tyttäret Willow Rose (s. 2008) ja Fox India (s. 2012).


title: Mark Owen

text: Vuonna 2010 Mark oli hoidossa yksityisellä klinikalla alkoholiongelmansa takia, ja on kertonut olleensa sen jälkeen raittiina.


title: Sami Kariluoma

text: Sami Kariluoma on Kauhajoelta lähtöisin oleva muusikko, joka Lapinlahden Lintujen jälkeen on keskittynyt oman musiikin tekoon. Sami musisoi myös aktiivisesti eri kokoonpanoissa. mm. the gayeriz. Lisäksi Sami tekee nykyään bilebändikeikkoja Antti Saksan kanssa.


title: Eunapios

text: Eunapios (s. 347) oli antiikin kreikkalainen sofisti ja historioitsija. Hän oli kotoisin Sardiksesta.


title: Eunapios

text: Eunapios opiskeli sukulaisensa sofisti Khrysanthioksen alaisuudessa. Hän muutti jo nuorena Ateenaan, ja hänestä tuli siellä reetori Prohairesioksen suosikkioppilas. Hänellä oli laajat tiedot lääketieteestä. Hän vaikuttaa eläneen myös myöhemmällä iällään Ateenassa opettaen retoriikkaa. Eleusiin mysteereihin vihkiytyneenä hänet hyväksyttiin eumolpidien pappissukuun ja hänestä tuli hierofantti. Hänen tiedetään eläneen edelleen Theodosius II:n hallitessa.


title: Eunapios

text: Eunapios tunnetaan ennen kaikkea kahdesta teoksesta. Ensimmäinen oli vuonna 405 kirjoitettu "Sofistien elämä", joka on säilynyt. Se sisältää kahdenkymmenenviiden vanhemman ja tuon ajan filosofin ja sofistin elämäkerrat, ja se on arvokas ainoana lähteenä tuon ajan uusplatonismin historiaan. Toinen teos oli Dexippuksen historiateoksen jatko-osa. Siitä on säilynyt vain katkelmia, mutta siinä olleet tiedot ovat enimmäkseen säilyneet Zosimoksen teoksessa. Se käsitteli tapahtumia vuosien 270 ja 404 välillä.


title: Eunapios

text: Kumpaakin teosta sävyttää kristinuskon vastaisuus. Fotioksella (cod. 77) oli käytössään historiateoksen ”uusi painos”, josta kaikkein kristinuskon vastaisimmat kohdat oli jätetty pois.


title: Howard Donald

text: Howard Paul Donald (s. 28. huhtikuuta 1968) on brittiläinen muusikko ja yksi pop-yhtye Take Thatin jäsenistä. Hän syntyi Droylsdenissa, Lancashiressa Englannissa.


title: Howard Donald

text: Donald oli päälaulaja mm. yhtyeen listaykkössinglellä "Never Forget". Vaikka Donald masentui yhtyeen hajottua 1996, hän kehitti tulevina vuosina laulunkirjoitustaitojaan ja yritti hankkia itselleen levytyssopimusta sooloartistina. Hän on hajoamisen jälkeen toiminut DJ:nä.


title: Howard Donald

text: Take That teki comebackin ilman Robbie Williamsia vuonna 2006. Albumi "Beautiful World" julkaistiin marraskuussa 2006, "The Circus" vuonna 2008, "Progress" (alkuperäisellä viisihenkisellä kokoonpanolla) vuonna 2010 sekä "III" (kolmihenkisellä kokoonpanolla ilman Williamsia ja Orangea) vuonna 2014.


title: Howard Donald

text: Donald on tuomari saksalaisessa tanssikilpailu-tv-ohjelmassa "Got to Dance".


title: Howard Donald

text: Donald avioitui 2. tammikuuta 2015 kuvittaja Katie Halilin kanssa. Elokuussa 2015 tiedotettiin, että he odottavat ensimmäistä yhteistä lastaan. Donaldilla on kaksi tytärtä aiemmista suhteista, Grace May (s. 1999) ja Lola May (s. 2005).


title: Jason Orange

text: Jason Thomas Orange (s. 10. heinäkuuta 1970) on brittiläinen pop-muusikko. Hän oli yksi poikabändi Take Thatin jäsenistä sen perustamisesta vuodesta 1990 lähtien.


title: Jason Orange

text: Take Thatin hajottua vuonna 1996 Orange opiskeli näyttelemistä ja sen jälkeen South Trafford Collegessa psykologiaa ja sosiologiaa.


title: Jason Orange

text: Take That teki vuonna 2006 comebackin ilman Robbie Williamsia. Yhtye julkaisi levyt "Beautiful World" (2006) ja "The Circus" (2008). Vuonna 2010 ilmestyi levy "Progress" alkuperäisellä viisihenkisellä kokoonpanolla.


title: Jason Orange

text: Syyskuussa 2014 Orange ilmoitti jättävänsä Take Thatin.


title: Volt

text: Volt oli suomalainen ruotsinkielinen aikakauslehti. Se oli aluksi, vuodesta 2006, sanomalehti Hufvudstadsbladetin viikkoliite, mutta muutettiin vuonna 2009 kuukausiliitteeksi. Volt palkittiin vuonna 2007 Bonnierin Suurella journalistipalkinnolla, kategoriassa "Vuoden journalistinen uudistus". Voltin viimeisenä tuottajana toimi Sylvia Bjon, joka seurasi tehtävässä Susanna Ilmonia ja Barbro Teiriä. Voltin julkaisu lopetettiin vuonna 2010 säästösyistä. Lehden viimeinen numero ilmestyi tuon vuoden toukokuussa.


title: Khrysanthios

text: Khrysanthios (300-luku) oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka opiskeli Iamblikhoksen koulussa. Hän oli yksi Aidesioksen suosikkioppilaista ja keskittyi ennen kaikkea uusplatonismin mystiseen puoleen.


title: Khrysanthios

text: Keisari Julianus Luopio kääntyi Khrysanthioksen puoleen Aidesioksen neuvosta ja kutsui hänet lopulta hoviin auttamaan hellenistisen polyteismin palauttamisessa valtionuskonnoksi. Khrysanthios kuitenkin kieltäytyi siteeraten epäsuopeita ennustuksia, vaikka hän todennäköisesti lähinnä ymmärsi, että vanhan uskonnon palauttaminen oli epäonnistumaan tuomittu yritys. Samasta syystä hän pidättäytyi uskonnollisista uudistuksista toimiessaan ylipappina Lyydiassa. Maltillisuutensa ansiosta hän pysyi tehtävässä kuolemaansa saakka, ja sekä kristityt että pakanat kunnioittivat häntä.


title: Khrysanthios

text: Khrysanthioksen vaimo Meite, joka toimi myös papillisessa toimessa, oli Eunapioksen sukulainen.


title: August Schauman

text: Josef August Schauman (7. heinäkuuta 1826 Helsinki – 28. elokuuta 1896 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen lehtimies, poliitikko ja muistelmakirjailija. Hänen tunnetaan parhaiten ruotsinkielisen päivälehti "Hufvudstadsbladetin" perustajana. Schauman kiinnostui opiskeluaikana fennomaniasta, ja kielikysymys olikin hänen uransa keskeinen teema. Hän kannatti suomen kielen aseman parantamista ja puolusti ruotsin kielen historiallista asemaa. Schauman kannatti Liberaalista puoluetta ja osallistui jokaiselle valtiopäiville 1863–1894.


title: August Schauman

text: August Schauman kuului Schaumanien vanhaan balttilaisperäiseen aatelissukuun. Hänen isänsä oli entinen ruotsin armeijan upseeri Carl Schauman, joka jäi Viaporin antautuessa venäläisten vangiksi ja toimi myöhemmin autonomisessa Suomessa senaatin kamreerina ja sai kamarineuvoksen arvonimen. Äiti oli Johanna Lovisa Hoeckert. August Schaumanin isoveljiä olivat teologi ja Porvoon piispa Frans Ludvig Schauman sekä taideasiantuntijana tunnettu B. O. Schauman.


title: August Schauman

text: Schauman kirjoitti ylioppilaaksi 1842 ja kiinnostui opiskeluaikanaan nousussa olleesta fennomaniasta. Hän opiskeli suomen kieltä Savoon kesällä 1845 tekemänsä matkan aikana, jolloin myös tapasi johtavia fennomaaniajattelijoita sekä karjalaisia runonlaulajia. Schauman valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1850. Hän työskenteli vuosina 1851–1856 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran varainhoitajana sekä 1853–1855 "Helsingfors Morgonbladin" toimittajana. Hän teki vuonna 1851 matkan Tanskaan ja 1856–1858 Keski- ja Länsi-Euroopan johtaviin kulttuurimaihin.


title: August Schauman

text: Kielikysymys muodostui Schaumanin uran hallitsevimmaksi teemaksi. Hän koki tärkeäksi myös ruotsin kielen historiallisen aseman puolustamisen, vaikka kannatti suomen kielen aseman parantamista. Vuonna 1858 hän perusti ensimmäisen oman lehtensä, "Papperslyktanin", joka oli kevyttä ajanvietelukemistoa tarjonnut viikkolehti. Schauman onnistui taitavasti kiertämään vaikeuksia aiheuttaneen sensuurin ja lehti menestyi. Tässä vaiheessa hän alkoi etääntyä radikaalimman kannan kielikysymyksessä omaksuneista fennomaaneista ja ajautui riitoihin J. V. Snellmanin kanssa, joka ryhtyi "Morgonbladetissaan" vaatimaan ruotsalaisuuden hylkäämistä Suomessa. Schauman ja Snellman kävivät 1859 pitkän kiistan kieliasiasta lehtiensä palstoilla. Pari vuotta myöhemmin he riitaantuivat myös Suomen ja Venäjän suhteisiin liittyneissä kysymyksissä.


title: August Schauman

text:
Schauman jätti "Papperslyktanin" vuonna 1860 ja työskenteli 1861–1863 "Helsingfors Tidningar" -lehden toimittajana Zachris Topeliuksen jälkeen. Uusien Snellmanin kanssa syntyneiden kiistojen myötä Schauman erosi jo kertaalleen lehdestä vuoden sisällä tulostaan, mutta palasi pian lukijoiden pyynnöstä. Vuonna 1864 hän perusti "Hufvudstadsbladetin", jonka julkaisijana ja toimittajana toimi vuoteen 1885. Schauman myös omisti lehteä varten perustamansa Centraltryckeriet-kirjapainon. "Hufvudstadsbladetin" pyrkimyksenä oli kaupallinen menestys ja pääkaupungin ykköslehdeksi nousu. Siitä tulikin poliittisten lehtien hallitsemalla aikakaudella Suomen ensimmäinen taloudellisesti kannattava sanomalehti. Vaikka "Hufvudstadsbladet" oli periaatteessa puolueeton, se tuki liberaalista aatetta. Nykyisin se on Suomen suurin ruotsinkielinen sanomalehti.
Schauman oli politiikassa Liberaalisen puolueen kannattaja. Hän osallistui aatelissäädyssä kaikille valtiopäiville 1863–1894 ja oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1875–1888. Lisäksi Schauman toimi 1875–1893 Suomen taiteilijoiden ja kirjailijoiden eläkeyhdistyksen sekä 1887–1890 Suomen Matkailijayhdistyksen puheenjohtajana ja oli 1885 yksi Suomalais-ugrilaisen seuran perustajajäsenistä.


title: August Schauman

text: Schauman julkaisi 1892–1893 kahdessa osassa päiväkirjoihinsa perustuneet laajat kulttuurihistorialliset muistelmansa nimellä "Från sex årtionden i Finland: upptecknade lefnadsminnen". Tässä pääteoksessaan hän kuvasi henkevästi havaintojaan muun muassa ihmisistä, tapahtumista sekä taiteiden, aatteiden ja elämäntavan kehityksestä 1830-luvulta 1860-luvulle. Muistelmista julkaistiin uusi, kommentoitu laitos vuonna 1922. Teos on suomennettu kolmesti, vuosina 1901, 1924 ja 1967. Schaumanin toinen mainittava teos on vuonna 1886 ilmestynyt kuusiosainen vihkosarja "Nu och förr", joka kuvasi helsinkiläisten elämäntavassa tapahtunutta muutosta ja kaupungin kehitystä. Schauman ehdotti myös H. G. Porthanin koottujen teosten julkaisemista ja osallistui niiden toimitustyöhön yhdessä Sven G. Elmgrenin kanssa 1859–1862.


title: August Schauman

text: August Schauman oli vuodesta 1867 naimisissa Maria Amalia Kuhlmanin kanssa. Heillä oli viisi lasta, joista tunnetuin lienee poliitikko, historioitsija ja ylikirjastonhoitaja Georg Schauman. August Schaumanin lapsenlapsia ovat muun muassa ylikirjastonhoitaja Henrik Schauman ja tähtitieteilijä Gustaf Järnefelt.


title: Messier 108

text: Messier 108 on sivulta näkyvä kierteisgalaksi noin 45 miljoonan valovuoden etäisyydellä Ison Karhun tähdistössä.


title: Jyrki Myllyvirta

text: Jyrki Johannes Myllyvirta (s. 17. syyskuuta 1952 Helsinki) on suomalainen diplomi-insinööri sekä entinen Lahden kaupunginjohtaja ja entinen Mikkelin kaupunginjohtaja.


title: Jyrki Myllyvirta

text: Myllyvirta valittiin Lahden kaupunginjohtajaksi yhdeksän kaupunginjohtajaehdokkaan joukosta Lahden kaupunginvaltuuston keskiryhmien tuella. Toinen soveltusvuusarviointiin kutsuttu kaupunginjohtajaehdokas oli Kotkan kaupunginjohtaja Henry Lindelöf. Myllyvirta sai 34 ääntä suljetussa lippuäänestyksessä, Lindelöf 25. Valtuustopuheenvuorossa Myllyvirtaa kannattivat Lahden Kokoomus, Lahden Vihreät ja Lahden Kristillisdemokraatit. Myllyvirta on toiminut Mikkelin kaupunginjohtajana ollessaan muun muassa Alueiden komitean kulttuuri-, koulutus- ja tutkimusvaliokunnan puheenjohtajana


title: Jyrki Myllyvirta

text: Ennen Mikkelin kaupunginjohtajaksi tuloaan Myllyvirta oli pääministeri Harri Holkerin erityisavustaja talouspoliittisissa kysymyksissä 1990-1991 sekä teollisuuspoliittinen neuvonantaja Elinkeinoelämän keskusliitossa.


title: Vetohihna

text: Vetohihnat ("vetoremmit") ovat voimailijoita varten suunniteltuja apuvälineitä, jotka mahdollistavat paremman otteen tangosta. Ne helpottavat sormia koukistavien lihasten työtä ja näin auttavat keskittymistä varsinaisen liikkeen suorittamiseen, kuten maastavetoon. Ranne työnnetään hihnojen lenkistä sisään ja toinen pää pyöritetään tangon ympärille siten, että hihnojen päät jäävät käden ja tangon väliin. Hihna puristuu itsestään ja suurimman osan painosta voi laskea hihnojen varaan. Usein joissakin liikkeissä käytetään niin suuria painoja, että niiden kannatteleminen käsissä olisi lähes mahdotonta ilman hihnoja.


title: Vetohihna

text: Hihnat valmistetaan yleensä joko nylonista tai parkkinahasta.


title: Rajuilma

text: Rajuilma voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Musta Dahlia

text: Musta Dahlia voi tarkoittaa:


title: Suomen venäläiset

text: Suomen venäläiset tai suomenvenäläiset ovat Suomessa asuvia henkilöitä, jotka katsotaan syntyperältään tai juuriltaan venäläisiksi. Käsite ei ole täysin yksiselitteinen, koska monet Suomessa asuvat venäjänkieliset tai Venäjältä muuttaneet henkilöt edustavat Venäjän vähemmistökansallisuuksia.


title: Suomen venäläiset

text: Viimeisen 300 vuoden aikana venäläisiä on muuttanut Suomeen useissa erissä ja erilaisista syistä. Ensimmäinen muuttoaalto oli 1700-luvulla Vanhaan Suomeen. Venäläisiä asui tällöin muun muassa Viipurissa ja Muolaan Kyyrölässä. Suomen suuriruhtinaskunnan aikana heitä muutti myös muualle myöhemmän Suomen alueelle. Myös Venäjän vallankumouksen jälkeen Suomeen tulleet venäläiset pakolaiset ja heidän jälkeläisensä lukeutuvat Suomen perinteisiin vähemmistöihin, ja heitä on nykyisin noin 5 000. Uudempi venäläisten laajamittainen maahanmuutto alkoi 1990-luvun alussa Suomen päätettyä kohdella inkeriläisiä Neuvostoliiton kansalaisia paluumuuttajina heidän suomalaisten sukujuurtensa perusteella. Venäläisten muutto Suomeen kiihtyi Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen 1991.


title: Suomen venäläiset

text: Tilastokeskuksen mukaan Suomessa asui vuoden 2012 lopussa 70 899 venäjää äidinkielenään puhuvaa. Tilastokeskuksen mukaan inkeriläiset ja suomensukuisten kansojen edustajat muodostavat lähes puolet venäjää puhuvien ryhmästä Suomessa. Tilastokeskuksen mukaan vuoden 2012 lopussa Suomessa asui 30 183 Venäjän kansalaista, joista osalla on kaksoiskansalaisuus. Näiden lisäksi on Suomen kansalaisuuden saaneita ja Viron venäläisiä. Kaksi yleisintä muuttosyytä ovat avioituminen ja inkerinsuomalaisten paluumuutto.


title: Suomen venäläiset

text: Suomen suuriruhtinaskuntaan muutti venäläisiä sotilaita noin 40 000, siviilityöläisiä ja liikemiehiä noin 6 000 (venäläisten siviilien osuus koko Suomen väestöstä oli vain 0,22 prosenttia). Monet heistä olivat kauppiaita, joita oli jo Vanhan Suomen ajasta 1700-luvulta alkaen asettunut vakituisesti Suomeen. Erityinen venäläisryhmä olivat Karjalankannaksen venäläiset huvila-asukkaat. Lisäksi erityisesti Itä-Suomen maaseudulla liikkui kulkukauppiaita (reppureita), joita kaupunkien suomalainen porvaristo pyrki häätämään pois. Kaupan rajoitusten poistaminen vuonna 1859 teki heidän toiminnastaan täysin laillista.


title: Suomen venäläiset

text: Helsinkiin muodostui autonomian aikana vauras venäläinen kauppiaskunta. He olivat aluksi venäläisen sotaväen varuskuntakauppiaita, mutta usein he anoivat ja saivat oikeuden yleiseen kauppaliikkeeseen. Ura alkoi yleensä ruokatavarakaupalla. Vuonna 1871 yli puolet Helsingin ruokakauppiaista oli venäläisiä. Useat heistä harjoittivat myös rakennusurakointia. Esimerkiksi Nikolai Korostilev urakoi Senaatintorin rakennuksia. Vauraat venäläiset solmivat usein suhteita Suomen muihin säätyläisiin ja pääsivät heidän seurapiireihinsä. Useat kouluttivat lapsiaan yliopistossa. Maan ensimmäinen naisylioppilas oli kauppaneuvos Feodor Tschetschulinin tytär Maria Tschetschulin. Vauraimmaksi kohosi Sinebrychoffien suku.


title: Suomen venäläiset

text: Kun Suomi itsenäistyi, useimmat venäläiset sotilaat karkotettiin. Monet liikemiehistä jäivät Suomeen, sillä neuvosto-Venäjä ei tarjonnut heille mahdollisuutta yrittäjyyteen. Vallankumouksen jälkeen aatelisia ja upseereita, sekä heihin sidoksissa olleita ihmisiä tuli Suomeenkin pakolaisina. Suurin pakolaistulvan vuosi oli 1922, jolloin heitä oli Suomessa noin 33 500 henkilöä. Osalla heistä oli pitkään Nansen-passi. Myös Kronstadtin kapinan matruuseja ja upseereita pakeni Suomeen kapinan jälkeen, yhteensä noin 1 600 matruusia jäi Suomeen.


title: Suomen venäläiset

text: Toisen maailmansodan alkaessa Suomessa oli noin 15 000 venäläissyntyistä henkilöä. Suomen kansalaisuuden saaneet asekuntoiset ja -ikäiset venäläismiehet palvelivat sodan aikana Suomen armeijassa.


title: Suomen venäläiset

text: Neuvostoliiton hajottua maiden välillä ollut suuri elintasokuilu houkutteli aluksi venäläisiä vierastyöläisiksi ennen kaikkea pienipalkkaisiin töihin. 1990-luvun aikana muuttomäärä kasvoi. Ensisijaisesti Suomeen muutti ns. paluumuuttajia, joilla ainakin yksi perheenjäsen oli suomalaista sukujuurta. He mainitsivat haastattelussa muuttosyiksi paremman elintason, sukulaiset ja paremmat tulevaisuudennäkymät. Olojen vakiinnuttua varakkaat venäläiset ovat alkaneet rakentaa huviloita ja pysyviäkin asuntoja etenkin Itä-Suomeen, josta voivat käydä töissä lähialueilla.


title: Suomen venäläiset

text: Suomessa ilmestyy vuodesta 1998 lähtien venäjänkielinen kuukausijulkaisu "Spektr" sekä toimii venäjänkielinen radiokanava Radio Sputnik (välillä nimellä "Russkoje Radio Helsinki").


title: Suomen venäläiset

text: Monia Suomen venäläisiä yhdistää Suomen ortodoksinen kirkko sekä yksityisemmät järjestöt kuten vuonna 1885 perustettu Pyhäin Sergein ja Hermanin veljeskunta, Ortodoksinen Pyhän Nikolauksen seurakunta ja pieni Pokrovan seurakunta. Ortodoksisen uskontunnustajien lisäksi Venäjältä on muuttanut juutalaisia, muslimeita ja inkerinluterilaisia.


title: Musta Dahlia (romaani)

text: Musta Dahlia ("The Black Dahlia") on James Ellroyn vuonna 1987 ilmestynyt rikosromaani. Se perustuu Los Angelesissa vuonna 1947 tapahtuneeseen Elizabeth Short -nimisen naisen murhaan. Lehdistö käytti uhrista nimitystä ”Black Dahlia”. Teosta pidetään Ellroyn läpimurtoteoksena. Romaani sijoittuu 1940- ja 1950-lukujen Hollywoodiin. Se on ensimmäinen osa Ellroyn L. A. -sarjaa, johon kuuluvat myös "Suuri tyhjyys", "L. A. – langennut kaupunki" ja "Musiikkia pimeästä".


title: Musta Dahlia (romaani)

text: Brian De Palma ohjasi vuonna 2006 romaanin pohjalta elokuvan "Musta Dahlia".


title: Team Sleep

text: Team Sleep on experimental dream / ambient rock -yhtye, jota johtaa laulaja/kitaristi Chino Moreno, joka tunnetaan paremmin sacramentolaisen alternative metal -bändi Deftonesin nokkamiehenä.


title: Team Sleep

text: Team Sleep sai alkunsa Chino Morenon ideasta luoda pehmeämpi, tunnelmallisempi trip-hop -sivuprojekti. Alun perin kappaleen "Teenager", joka julkaistiin vuonna 2000 Deftonesin levyllä "White Pony", oli tarkoitus olla Team Sleep -kappale. DJ Crook, pitkäaikainen ystävä ja Frank Delgadon huonekaveri, oli tehnyt biitit Teenageriin. Chino Moreno päätti perustaa Team Sleepin DJ Crookin ja lapsuudenystävä Todd Wilkinsonin kanssa. Nykyään yhtyeen vakiomiehitykseen kuuluvat myös rumpali Zach Hill ja basisti Rick Verrett.


title: Team Sleep

text: Team Sleep esitti useita livekeikkoja Yhdysvaltain länsirannikolla vuosina 2001-2002 kokoonpanolla, johon kuului Chino Moreno, Todd Wilkinson, Dan Elkan (Pocket For Corduroy), Sonny Mayugba (Phallucy), Zach Hill (Hella), Rick Verrett (Tinfed) ja DJ Crook


title: Team Sleep

text: “Emme koskaan aikoneet tehdä levyä tai perustaa bändiä,” sanoo Wilkinson, “soittelin vain kotona kitaraa ja aloin äänitellä juttuja. Koskaan ei ollut kyse livekeikkojen soittamisesta tai studioalbumin levyttämisestä tai mistään sellaisesta. Se oli vain soittelemista. En ollut koskaan ollut, tai halunnut olla bändissä - me vain olimme kavereita”


title: Team Sleep

text: Huhuttiin, että Mike Patton (Fantomas, ex-Faith No More) ja Melissa Auf Der Maur (ex-Hole, ex-Smashing Pumpkins) -basisti olisivat mukana levyttämässä albumia. Raita "Kool-Aid Party", jonka lauluosuuksien tekemisessä Mike Patton todella oli mukana, ei kuitenkaan päätynyt levylle. Sopimusvelvoitteista johtuen kaikki materiaali, jonka Team Sleep julkaisee, tulee julkaista Maverick Recordsin kautta. Nyt kun levy on julkaistu, tiedetään, että ainoastaan Rob Crow sandiegolaisesta yhtyeestä Pinback, ja Mary Timony Helium -yhtyeestä ovat lainanneet ääntään levylle.


title: Team Sleep

text: Ainoa varhainen Team Sleepin äänitys, joka on virallisesti julkaistu, on "The Passportal," instrumentaalikappale, jonka voi kuulla -soundtrackilla. "The Passportalin" versio, jossa Chino Moreno laulaa kappaleeseen tekemillä sanoituksilla, on levinnyt internetissä nimellä "Apollonia."


title: Team Sleep

text:
Täyden albumin verran materiaalia valmistui vuosina 2002-2003. Team Sleepin uusien kappaleiden vuoto internetiin suututti laulaja Chino Morenoa, mikä yhdistettynä Deftonesin neljännen albumin julkaisun yhteydessä järjestettyyn kiertueeseen, viivästytti Team Sleepin albumin julkaisua. Vuonna 2002 Team Sleep sai kuitenkin maailmanensi-iltansa losangelesilaisella POWER 106 FM -radiokanavalla; "Mercedes" soitettiin kerran.
Uudelta albumilta on karsittu lähes kaikki vanhat kappaleet, lukuun ottamatta viittä, joista kolmea on muutettu perusteellisesti.


title: Team Sleep

text: Team Sleepin levynjulkaisu suunniteltiin alun perin marraskuulle 2004, mutta Maverick Records lykkäsi julkaisua vuoden 2005 kesälle, saadakseen aikaa lupaavan levyn markkinoinnille. Chino Moreno kommentoi julkaisun lykkäytymistä: "En tiennyt ollako iloinen siitä, että he olivat vaikuttuneita levystä, vai vihainen siitä, että he eivät alun alkaen odottaneet paljoakaan."


title: Team Sleep

text: DJ nimeltä 'C-Minus' soitti avaavana esiintyjänä Deftonesin keikalla the House of Bluesissa länsi-Hollywood lokakuussa 2004 ensimmäistä kertaa uusimman version Team Sleepin kappaleesta'Cambodia'. Kappaleen nimeksi vaihdettiin myöhemmin 'Ever'.


title: Team Sleep

text: Tammikuussa 2005 huhut Team Sleepin hajoamiseen johtaneesta välirikosta Chino Morenon ja DJ Crookin välillä, alkoivat kiertää. Fanit olivat tolaltaan siitä, että kauan odotettu projekti ei ehkä koskaan toteutuisikaan. Huhut osoittautuivat myöhemmin perättömiksi.


title: Team Sleep

text: Huhtikuun 10. oli lopulta oleva Team Sleepin nimeä kantavan debyyttilevyn julkaisupäivä. "Parasta tässä on pitkällisen projektin loppuun saattaminen, se, että sen on tehnyt oikein. On hauskaa työskennellä erilaisten ihmisten kanssa, kaikki toimivat niin eri lailla. Kun minulla on vapaata musiikin tekemisestä, haluan tehdä musiikkia. Se on sitä, mitä minä teen, se tekee minut iloiseksi.", Chino Moreno sanoo MTV:lle antamassaan haastattelussa.


title: Team Sleep

text: Team Sleepiä on kuvailtu "tunnelmalliseksi" ja "rytmien ajamaksi". Enemmän kuin Deftonesin, Team Sleepin kappaleiden teemat ja sanoitukset ovat luonteeltaan fantasiamaisia ja mielikuvituksellisia, juontaen juurensa muun muassa sellaisista kirjallisista lähteistä kuten Edgar Allan Poe ja historiallisista tapahtumista kuten Jonestownin joukkomurha. Valmis albumi on soundiltaan hieman vähemmän electronicaa ja paljon enemmän indie rockia, post rockia, and dream popia, kuin projektin alkaessa.


title: Team Sleep

text: 'Ever (Foreign Flag)', jota on ollut kirjoittamassa myös tuottaja Greg Wells, on ensimmäinen single albumilta"Team Sleep". Valmiilta levyltä puuttuvat muun muassa kappaleet 'Mercedes,' 'Apollonia,' 'Natalie Portman,' 'Iceache,' 'Death by Plane,' 'Solid Gold,' 'Acoustic One,' ja 'Kool-Aid Party'. Kuitenkin, uudempi versio 'Cambodiasta' julkaistiin 'Ever (Foreign Flag)' -singlellä ja 'Natalie Portman' on kuultavissa Live From The Stage -levyllä.


title: Kadonnut puutarha

text: Kadonnut puutarha on Indican kolmas albumi. Albumilta on julkaistu kolme, lähinnä radiosoittoon tarkoitettua promosingleä kappaleista "Linnansa vanki", "Noita", ja "Ulkona".


title: Kadonnut puutarha

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 8.


title: Kadonnut puutarha

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Johanna Salomaa sekä sovittanut Indica ja Erno Laitinen.


title: Pieces of Silence

text: Pieces of Silence on metalliyhtye Frailin debyyttialbumi, joka julkaistiin marraskuussa 2006. Levyltä on julkaistu singlet "Brother" ja "Pieces of Silence".


title: Pieces of Silence

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 21, jolla se pysytteli kaksi viikkoa.


title: Patrick Doherty

text: Patrick Doherty () on 18. heinäkuuta 1945 Glasgow'ssa Skotlannissa syntynyt irlantilainen tasavaltalaispoliitikko.


title: Patrick Doherty

text: Dohertyn vanhemmat olivat kotoisin Donegalin kreivikunnasta, Irlannin tasavallasta. Doherty, joka tunnetaan "hymyilijänä"(Smiler), muutti Donegaliin 1968, hieman ennen kuin "The Trouble" puhkesi rajojen yli. Doherty oli aktiivinen PIRA:n (Provisional Irish Republican Army) jäsen vuosia ja on nykyään Sinn Féinin edustaja Ison-Britannian parlamentissa Länsi-Tyronen edustajana vuodesta 2001 lähtien, kuten myös nykyään erotetun Northern Ireland Assemblyn jäsen vuoden 1998 vaalien jälkeen. Doherty on ollut Sinn Féinin varapresidentti vuodesta 1988. Hän oli myös ehdolla Irlannin tasavallan vaaleissa Koilis-Donegalin vaalipiirissä vuonna 1989 ja Connacht-Ulsterin vaalipiirissä europarlamenttivaaleissa 1989 ja 1994. Vuonna 2001 hänet valittiin Ison-Britannian parlamenttiin.


title: Patrick Doherty

text: Maaliskuussa 2002 käyttäen parlamentin etuoikeutta David Burnside nimitti Dohertyn IRA:n sotilasneuvoston jäseneksi. Tämän veli Hugh Doherty kuului PIRA:n Balcombe Streetin jengiin, joka tappoi raa'asti lukuisia ihmisiä Englannissa, mm. Ross McWhirterin ja ne jotka kuolivat Guildfordin pommi-iskussa.


title: Messier 78

text: Messier 78 (tunnetaan myös nimillä M 78 ja NGC 2068) on heijastussumu Orionin tähdistössä. Pierre Méchain löysi sen vuonna 1780, Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa 17. joulukuuta 1780.


title: Messier 78

text: M78:n vieressä on kolme himmeämpää kohdetta, NGC 2064, NGC 2067 ja NGC 2071. M78 on noin 1 600 valovuoden etäisyydellä maasta. M78 on helposti löydettävissä pienellä kaukoputkella utuisena läikkänä, jonka sisällä on kaksi noin 10 magnitudin tähteä. Nämä tähdet, HD 38563A ja HD 38563B, valaisevat M78:n.


title: Morning Crimson

text: Morning Crimson on Catamenian toinen studioalbumi, joka julkaistiin 7. kesäkuuta 1999.


title: GP2X

text: GP2X on GamePark Holdingsin valmistama käsikonsoli, joka julkaistiin vuonna 2005.


title: GP2X

text: Laitteella voi pelata pelejä, katsella elokuvia, kuunnella musiikkia ja katsoa kuvia. Tallennusmediana käytetään Secure Digital -muistikorttia. Virtansa GP2X ottaa kahdesta AA-paristosta tai verkkovirrasta.


title: Pele Koljonen

text: Pele Koljonen (s. 25. heinäkuuta 1988 Kuopio, Suomi) on suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja, joka edustaa pelaajavalmentajana Nelosessa pelaavaa Manhattan Project Kuopiota. Koljonen on aiemmin edustanut Suomen korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa Kuopion Palloseurassa kausilla 2006 ja 2008–2009 sekä Myllykosken Pallossa kaudella 2010. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Koljonen on esiintynyt myös nuorisomaajoukkueissa ennen kaudella 2011 sattunutta vakavaa loukkaantumista.


title: Pele Koljonen

text: Koljonen on Kuopion Palloseuran kasvatti. Hän teki Veikkausliiga-debyyttinsä 13. elokuuta 2006 ottelussa KuPS–HJK. Kaudella 2006 hän edusti myös KuPSin Kakkosessa pelannutta reservijoukkuetta KuPS Akatemiaa.


title: Pele Koljonen

text: Koljonen vakiinnutti paikkansa KuPSin edustusjoukkueen avauksessa kaudella 2007 pelaten Ykkösessä 25 ottelussa. Koljonen oli kahdeksalla maalillaan sarjan 10. paras ja joukkueensa toiseksi paras maalintekijä KuPSin noustessa takaisin Veikkausliigaan. Kaudella 2009 Koljonen valittiin Veikkausliigan elokuun tähdistöjoukkueeseen KuPSin hyökkääjä Dickson Nwakaemen ohella.


title: Pele Koljonen

text: Kaudeksi 2010 Koljonen siirtyi Myllykosken Palloon, jonka kanssa hän teki kaksivuotisen sopimuksen. Ensimmäisellä MYPA-kaudellaan hän teki kuusi maalia 24 ottelussa. Maaliskuussa 2011 Koljonen loukkaantui taklaustilanteessa MYPAn ja Kolmosen Nokian Palloseuran välisessä Suomen cupin ottelussa. Hän ei palannut pelikentille kauden 2011 aikana, ja nilkan nivelhaarukan repeämä päätti lopulta hänen uransa pääsarjatasolla. Kaikkiaan Koljonen ehti pelata Veikkausliigassa 76 ottelussa, joissa hän teki 17 maalia.


title: Pele Koljonen

text: Koljonen teki paluun kentille kaudella 2012 edustaen Nelosessa pelannutta kuopiolaista MPR:ää 13 ottelussa tehden niissä 25 maalia. Lisäksi Koljonen esiintyi kaudella 2012 myös Kolmosen SC KuFu-98:ssa neljässä ottelussa. Kaudella 2013 Koljonen toimi MPR:n pelaajavalmentajana pelaten 11 ottelussa ja tehden 17 maalia.


title: Pele Koljonen

text: Seurajoukkueiden ohella Koljonen pelasi Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Pele Koljonen

text: Koljonen on toiminut kaudesta 2013 alkaen pelaamisen ohella Manhattan Project Kuopion päävalmentajana.


title: Pele Koljonen

text: Vuonna 2016 Koljonen aloitti B-junioreiden valmentamisen Iisalmelaisessa Pallo-Kerho 37 ssä, joita hän valmenti vuoden 2017 loppuun.


title: Pele Koljonen

text: Tällä hetkellä hän toimii PK-37n edustusjoukkueen toisena valmentajana.


title: Pele Koljonen

text: Pele ja hänen kaksoisveljensä Ali ovat jalkapalloilija Atik Ismailin poikia. Pele meni kihloihin syyskuussa 2015 jääkiekkoilija Kasperi Kapasen äidin Petra Kapasen kanssa.


title: Patrik Turunen

text: Patrik Turunen (s. 1. heinäkuuta 1988) on suomalainen jalkapalloilija. Puolustajana pelaava Turunen esiintyi ensimmäisen kerran Veikkausliigassa ottelussa MyPa–KuPS, joka pelattiin 29. toukokuuta 2005.


title: Patrik Turunen

text: Hänen isänsä Heikki Turunen on KuPSin entinen pelaaja ja valmentaja.


title: Patrik Turunen

text: Pelaamisen ohella Turunen opiskelee kauppatieteitä Kuopion yliopistossa.


title: Patrik Turunen

text: Turunen vakiinnutti paikkansa avauksessa kaudella 2007 pelaten joukkueensa ainoana täydet minuutit. Hän solmi syyskuussa 2007 kaksivuotisen jatkosopimuksen KuPSin kanssa.


title: Patrik Turunen

text: Turunen kävi näytillä Saksan 2. Bundesliigan 1. FC Kölnissä joulukuussa 2006 ja huhtikuussa 2007. Hän on käynyt aikaisemmin myös Italian Serie B:n Piacenzassa (lokakuussa 2006) ja Saksan 1. Bundesliigan Bayern Münchenissä (lokakuussa 2005).


title: Patrik Turunen

text: Turunen on pelannut myös neljä ottelua U17-maajoukkueessa sekä kahdeksan ottelua U19-maajoukkueessa.


title: Holvisilta

text: Holvisilta on siltatyyppi, jonka kantavan osan muodostaa pystytasossa kaareva, puristettu levymäinen rakenne. Kivisten kaarien tekniikan kehittäjinä pidetään etruskeja. Varhaisemmat holvisillat olivat niin sanottuja kylmämuureja eli ne tehtiin lohkotuista kivistä kiilakivillä kiilaamalla ilman laastia. Kivien paikallaan pysyminen voitiin varmistaa esimerkiksi kivihaoilla tai terästangoilla.


title: Holvisilta

text: Holvisillassa voi olla yksi tai useammpia peräkkäsiä holveja. Kiviholvisiltoja on käytetty antiikin ajoista aina 1800-luvulle, jolloin ensin rauta ja rautabetoni sekä sitten teräs ja teräsbetoni alkoivat korvata kiven siltamateriaaleina.


title: Tyynenmerensilli

text: Tyynenmerensilli ("Clupea pallasii") on Atlantin sillille lähisukuinen kala, jolla on tätä vastaava ekologinen rooli erityisesti Pohjoisella Tyynellämerellä. Se on myös suunnilleen samankokoinen kuin silli, yleensä noin 30 cm, mutta voi kasvaa vajaan puolen metrin ja runsaan puolen kilon mittoihin. Laji on kärsinyt ylikalastuksesta.


title: Tyynenmerensilli

text: Tyynenmeresillin päälevinneisyys kattaa Pohjoisen Tyynenmeren rannikot Meksikon Baja Californiasta Alaskan ja Beringinmeren kautta Japaniin. Levinneisyysalue ulottuu Jäämeren altaaseen, ja laji esiintyy myös Euroopassa Vienanmeressä ja Barentsinmeressä sekä Karanmeressä.


title: Tyynenmerensilli

text: Tyynenmerensilli on pelaginen ulappaveden kala, joka liikkuu suurissa pallomaisissa parvissa. Se ei kuitenkaan liiku pitkiä matkoja, joten kannat ovat suhteellisen paikallisia. Tyynenmerensilli tulee lisääntymään suojaisiin rannikkovesiin ja jokisuihin. Kala kutee matalaan veteen, jopa vuorovesivyöhykkeeseen, ja laskee mätinsä kasvillisuudelle, erityisesti meriajokkaalle. Tyynemerensillistä tunnetaan myös sisävesikantoja Sahalinin ja Japanin laguuneissa. Sen ravintoa ovat krillit ja muut planktonäyriäiset.


title: Tyynenmerensilli

text:
Tyynenmerensilliä käytetään ihmisravinnoksi varsinkin Venäjällä ja Japanissa. Pohjois-Amerikassa jokisuissa lisääntyvä tyynenmerensilli on ollut vanhastaan alkuperäiskansojen tärkeä saaliskala. 1900-luvun alkupuolella sitä pyydettiin kaupattavaksi kuivasuolattuna, savustettuna ja säilykkeinä ja myös kalajauhon ja -öljyn raaka-aineeksi. 1960-luvun jälkeen kannoissa on tapahtunut romahduksia, mutta niiden elpyminen on käynnissä.
Myös kalan käyttötarkoitus on muuttunut. Viime vuosikymmeninä valtaosa Pohjois-Amerikan pyynnistä on ollut mätipussikalastusta vientikauppaa varten; sillin mäti on arvostettua etenkin Japanissa. Toisaalta tyynenmerensilliä pyydetään paljon syöttikalaksi mm. tyynenmerenlohen, tyynenmerenpallaksen ja taskurapujen pyyntiin


title: Tyynenmerensilli

text: Erikoinen kalastusmuoto on leväkutupyynti (). Tässä kasvialustalle kutevat tyynenmerensillit houkutellaan laskemaan mätinsä niille varta vasten tarjotuille, muualta tuoduille "Laminariales"-ruskoleville (kelpeille), joihin tahmea mäti takertuu. Kudun jälkeen mädin peittämä levä korjataan, suolataan ja myydään herkkuna Itä-Aasian markkinoille ().


title: Tyynenmerensilli

text: Tieteellisen nimensä "pallasii" kala on saanut Peter Simon Pallasin mukaan.


title: Nilsiän Pallo-Haukat

text:
Nilsiän Pallo-Haukat on (NP-H) nilsiäläinen jalkapalloseura. Kuopiolaiseksi NP-H muuttui 2013, kun kuntaliitoksessa Nilsiästä tuli osa Kuopiota. Seuran perustamiskokous pidettiin 20. heinäkuuta 1954 Nilsiän uimalassa.
Kaudella 2015 NP-H pelasi Palloliiton Itä-Suomen piirin Viitosessa. NP-H on pelannut parhaimmillaan Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, yhteensä 8 kauden ajan 1972, 1980, 1993 ja 1995 – 99. Seuran korkein sarjasijoitus on Kakkosen itälohkon kolmas sija vuonna 1997. Vielä kaudella 1999 seura sijoittui Kakkosessa neljänneksi, mutta luopui paikasta talousvaikeuksien takia. NP-H:n sarjapelaaminren jatkui seuraavalla kaudella piirin Nelosessa.


title: Nilsiän Pallo-Haukat

text:
Tunnetuimpia NP-H:n kasvatteja ovat monivuotiset liigapelaajat Jani Hartikainen ja Kari Tissari. Hartikainen siirtyi KuPS:an kauden 1999 jälkeen ja palasi kasvattajaseuraansa kaudeksi 2010. Tissari edusti pääsarjassa kuopiolaisia KPT:tä (1979 – 87) ja KuPS:a (1989 – 90). Seuraa edustaneita muita tunnettuja pelaajia ovat mm. Pertti Nissinen (pelasi ennen NP-H –uraa pääsarjaa HJK: ssa, Hakassa, KuPS:ssa ja FinnPassa), sekä ennen NP-H –edustuksiaan KuPS:ssa pääsarjaa pelanneet Ari Savolainen, Matti Väänänen ja Matti Terästö.
NPH:n sarjoissa pelaamiset, sarjat ja -tasot 1955 – 2015


title: Nilsiän Pallo-Haukat

text: Vuosina 1955 – 70 NP-H pelasi piirin sarjoissa, ensin IV lk (luokka), 1968 III lk ja 1969 – 70 II lk. Ensimmäinen kausi SPL:n sarjoissa oli 1971, jolloin NP-H oli noussut valtakunnan neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle IV divisioonaan. NP-H:n sarjatasot ovat sen jälkeen olleet oheiset.


title: Timo Roppola

text: Timo Roppola (s. 8. marraskuuta 1956 Pietarsaari) on suomalainen ammattiyhdistyspoliitikko, joka edustaa nykyisin Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta ja työskentelee Metalliliiton teollisuuspoliittisena sihteerinä.


title: Timo Roppola

text: Timo Roppola syntyi työläisperheeseen Pietarsaaressa. Perhe muutti Helsinkiin vuonna 1974. Timon isä Leo Roppola vaikutti Suomen kommunistisessa puolueessa ja sen enemmistösiivessä, joiden piirissä myös Timo Roppola aloitti poliittisen toimintansa. Timo Roppola valittiin vuonna 1977 Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton ammattikoululaissihteeriksi ja hieman myöhemmin SAK:n nuorisotoimitsijaksi (1977–1986).


title: Timo Roppola

text:
1980-luvulla Timo Roppola lukeutui kirveslinjana tunnettuun SKP:n enemmistön siipeen, joka halusi erottaa "taistolaisen" opposition puolueesta. Puolueen hajottua Roppola palkattiin vuonna 1986 sen ay-sihteeriksi. Hän jatkoi toimessa puolueen lakkauttamiseen asti ja liittyi tämän jälkeen perustettuun Vasemmistoliittoon. Roppola työskenteli 1990-luvun alun Vasemmistoliiton eri tehtävissä ja vuodesta 1997 SAK:n järjestösihteerinä. Vuonna 2000 Roppola siirtyi Metalliliiton yhteiskuntasihteeriksi. Kesällä 2008 hän siirtyi yhteiskuntasuhteiden sihteerin paikalta liiton hallinnon projektitehtäviin ja myöhemmin hän aloitti liiton teollisuuspoliittisena sihteerinä.
Alkuvuodesta 2005 Roppola kirjoitti yhdessä Matti Viialaisen kanssa SDP:n ja Vasemmistoliiton yhdistymistä esittäneen muistion, jota levitettiin vasemmistoliittolaisille ay-vaikuttajille. Muistiossa ei ilmoitettu sen laatijoiden nimiä, mutta kirjoittajat paljastuivat pian. Vasemmistoliiton puoluehallitus käsitteli huomiota herättänyttä kannanottoa helmikuun puolivälissä ja totesi, ettei yhdistymiselle ollut asiallisia perusteita. Myös SAK:n hallituksen vasemmistoryhmä irtisanoutui muistion sisällöstä. Muistion takana olleet perustivat samoihin aikoihin Vasemmisto yhteen -yhdistyksen, jonka puheenjohtajana toimi Viialainen ja varapuheenjohtajana Roppola.


title: Timo Roppola

text: Roppola erosi Vasemmistoliitosta maaliskuussa 2006 ja liittyi SDP:hen. Ero toteutui pian puheenjohtaja Suvi-Anne Siimeksen eroilmoituksen jälkeen ja Siimeksen tavoin Roppola ilmoitti eronsa syyksi Vasemmistoliiton "änkyrät", joihin Roppola luki muun muassa Esko-Juhani Tennilän ja Esko Seppäsen. Roppola kehotti Uutispäivä Demarin haastattelussa marraskuussa 2006 kaikkia "kunnon vasemmistoliittolaisia" seuraamaan esimerkkiään.


title: Tvashtar Paterae

text: Tvashtar Paterae on Jupiterin Io-kuun tuliperäinen alue kuun pohjoisnavan lähettyvillä. Alueen nimi tulee hindujen mytologian Tvashtar-jumalasta, joka takoi jumalten aseet, muun muassa Indran salaman. Galileo-luotain tutki Ion tunnetusti vulkaanista toimintaa. Tutkimusaikana kehittyi 25 kilometrin laavavirta, ja se ulottui noin kahden kilometrin korkeuteen. Ion muutokset ovat rajuja, ja Jupiterin vaikutusta niiden kehittymiseen tutkitaan. Suurimman purkauksen aikana havaittiin kaasupurkaus jopa 385 km:n korkeuteen.


title: Tvashtar Paterae

text: Helmikuussa 2007 Plutoon matkalla ollut New Horizons -luotain havaitsi mennessään samoilla alueilla noin 290 km korkean purkauksen, jonka kuvasi.


title: Tvashtar Paterae

text: Jupiterin massasta johtuva voimakas gravitaatio aiheuttanee kuiden koostumukseen epävakautta.


title: Messier 102

text: Messier 102 (tunnetaan myös nimellä "M102") on Messierin luettelon kohta, jota ei voi tunnistaa yksiselitteisesti. Kaksi todennäköisintä vaihtoehtoa ovat Messier 101 ja NGC 5866.


title: Messier 102

text: Messier 101 (tunnetaan myös nimillä "Tuulimyllygalaksi" ja "NGC 5457") ylhäältä päin näkyvä kierteisgalaksi Ison karhun tähdistössä. Kirjeessään 1783 J. Bernoullille, Pierre Méchain (joka jakoi tietonsa löydöstään Messierille) totesi, että M102 oli todellisuudessa kaksoishavainto M101:stä. Tämä kirje julkaistiin myöhemmin kahdesti, ensiksi ranskaksi ja vuonna 1786 saksaksi.


title: Messier 102

text: NGC 5866 on linssimäinen galaksi Lohikäärmeen tähdistössä. Tämä galaksi näyttäisi sopivan hyvin sekä vuonna 1781 painetun luettelon kuvaukseen kohteesta että Messierin omiin muistiinpanoihin kohteen sijainnista.


title: Messier 102

text: Huolimatta siitä, että sekä M101:n ja NGC 5866:n on ajateltu olevan kaksi mahdollisinta kandidaattia M102:lle, on olemassa muutamia muitakin ehdotuksia.


title: Messier 102

text: NGC 5879, NGC 5907, ja NGC 5908 ovat kaikkia galakseja lähellä NGC 5866:n sijaintia. Nämä galaksit ovat kuitenkin himmeämpiä kuin NGC 5866 ja on vähemmän todennäköistä että nämä vastaisivat M102:ta.


title: Immanuel Alm

text: Immanuel Alm (Emanuel Alm) (1767–1809) oli suomalainen taidemaalari.


title: Immanuel Alm

text: Almin isä oli kirkkomaalari Johan Alm.


title: Immanuel Alm

text: Vaasalainen Immanuel Alm maalasi kisälliensä kanssa Kaustisen kirkkoon kolmiosaisen alttaritaulun 1794. Keskellä oleva suurikokoinen taulu esittää Jeesusta ristillä, alapuolella sijaitseva Herran Pyhän Ehtoollisen asettamista ja yläpuolella Vapahtajan taivaaseen korottamista. Vuonna 1804 maalatut sivutaulut 'Syntiinlankeemus' ja 'Paimenten kumarrus' poistettiin huonokuntoisina 1800-luvun lopulla. Näitä poistettuja tauluja säilytetään Suomen Kansallismuseossa.


title: Immanuel Alm

text: Myös Laihian ja Perhon kirkkoon (1796) hän maalasi alttaritaulut. Perhon kirkon seurakuntasalissa on Almin maalaus "Pyhä perhe". Lisäksi hän maalasi Anders Chydeniuksen (1800), S. R. Chydeniuksen ja Jakob Simeliuksen muotokuvat, jotka ovat Kaustisen kirkossa.


title: Meksikon ralli 2007

text: Meksikon ralli 2007 oli kauden neljäs MM-ralli ja se käytiin 9.–11. maaliskuuta. Rallissa ajettiin 20 erikoiskoetta yhteispituudeltaan 366 kilometriä.


title: Serge Lifar

text: Serge Lifar (, ; 15. huhtikuuta 1905 Kiova, Venäjän keisarikunta, nyk. Ukraina – 15. joulukuuta 1986 Lausanne, Sveitsi) oli ukrainalaista syntyperää oleva kuuluisa ranskalainen balettitanssija, koreografi, tanssiteoreetikko ja kirjailija ja on yksi alan suurista nimistä 1900-luvulla.


title: Serge Lifar

text: Lifar syntyi venäläisen virkamiehen perheeseen ja opiskeli Kiovan sotilaskoulussa. Hän koki Kiovassa myös bolsevikkien aikaansaaman Venäjän vallankumouksen seuraukset.


title: Serge Lifar

text: Hän oli ensimmäisiä oppilaita Bronislava Nižinskan (Vatslav Nižinskin sisar) vuonna 1921 Kiovaan perustamassa balettikoulussa. Hänen opintonsa koulussa sujuivat huonosti, ja hänet erotettiin koulusta. Hänen onnistui kuitenkin päästä tanssimaan Kiovan oopperan balettiin, jonka kanssa myös Bronislava Nižinskaja työskenteli. Hän työskenteli ja opiskeli tuolloin myös Enrico Cecchettin johdolla. 18-vuotiaana hän lähti Sergei Djagilevin Venäläisen baletin mukaan. Pian hänestä tuli ryhmän johtava miestanssija ja myös impressaarin henkilökohtainen suosikki.


title: Serge Lifar

text: Venäläisen baletin ryhmässä tanssi teki erityisesti koreografi George Balanchinen baleteissa. Ensimmäisen oman koreografiansa hän teki vuonna 1929 tehdessään uuden version Igor Straviskyn baletista "Renard" (Kettu).


title: Serge Lifar

text: Vuoden 1930 jälkeen Serge Lifar sai suurta suosiota, joka johtui erityisesti hänen omista balettikoreografioistaan. Näitä olivat erityisesti hänen omat persoonalliset näkemyksensä baleteista "Le Spectre de la Rose" (Ruusu-unelma 1931) ja "L'Après-midi d'un Faune" (Faunin iltapäivä 1935, musiikki Claude Debussy), molemmat alun perin Vatslav Nižinskin rooleja.


title: Serge Lifar

text: Hän toimi 16 vuotta Pariisin oopperassa, aluksi ensitanssijana ja sittemmin balettimestarina. Hän aloitti viikoittaiset balettiesitykset ja salmalla uuden tavan esittää balettia itsenäisissä näytöksissä, ei vain oopperan täydentäjänä. Vuoden 1944 saksalaismiehityksen päätyttyä Lifar sai kuitenkin lähteä Pariisin oopperasta. Syynä oli liiallinen saksalaismielisyys tai liian läheiset suhteet saksalaisen miehitysjohdon kanssa. Potkujen jälkeen hän ryhtyi johtamaan "Ballet Russe de Monte Carlo"a. Sittemmin hän kuitenkin palasi takaisin Pariisin oopperaan.


title: Serge Lifar

text: Serge Lifar toimi koreografina eri puolilla maailmaa aina vuoteen 1969 saakka ja johti innolla perustamaansa "Institut chorégraphique de l'Opéra et l'Université de la dansea". Jäähyväisnäytöksensä hän piti vuonna 1956 Albertin roolissa baletissa "Giselle".


title: Serge Lifar

text: Serge Lifar on tunnettu ja arvostettu baletin teoriaa, sen sekä yleisemminkin tanssin historiaa käsittelevien teosten kirjoittajana. Hänet on haudattu Pariisin lähellä sijatsevalle Sainte-Geneviève-des-Bois'n venäläiselle hautausmaalle.


title: Mihail Uljanov

text: Mihail Aleksandrovitš Uljanov (, 20. marraskuuta 1927 – 26. maaliskuuta 2007) oli venäläinen näyttelijä.


title: Mihail Uljanov

text: Uljanov nimettiin Neuvostoliiton kansantaiteilijaksi 1969, ja vuonna 1982 hänelle myönnettiin erikoispalkinto Venetsian elokuvajuhlilla.


title: Mihail Uljanov

text: Uljanov työskenteli Vahtangov-teatterissa vuodesta 1950 ja toimi sen johtajana vuodesta 1987. Uransa aikana hän sai myös Oscar-ehdokkuuden ja palkinnon Berliinin elokuvajuhlilla.


title: Mihail Uljanov

text: Uljanov kuoli sairauteen 79 vuoden iässä maaliskuussa 2007.


title: Johan Backman

text:
Johan Backman (1706–1768) oli suomalainen taidemaalari.
Alaveteliläinen kirkkomaalari Backman on maalannut Kruunupyyn kirkon seinämaalauksen 1755–1761 sekä Jalasjärven, Saarijärven (1756), Alavetelin ja Alavuden kirkkojen sekä Keuruun vanhan kirkon alttaritaulut. Samoin hän maalasi Saarijärven kirkon entisen alttaritaulun "Ehtoollinen" (1756). Kokkolan Kaarlelan kirkon alttariseinän hän maalasi 1749. Lohtajan kirkon saarnastuolin koristuksen Backman maalasi 1758.


title: Pohjois-Karjala-projekti

text: Pohjois-Karjala-projekti oli vuosina 1972–1997 toteutettu kansanterveyden edistämishanke, jonka tavoitteena oli parantaa suomalaisten elintapoja. Kolme kartettavaa asiaa olivat tupakka, liika suola ja kovat rasvat.


title: Pohjois-Karjala-projekti

text: Pohjois-Karjala-projekti käynnistettiin maaherra Esa Timosen aloitteesta. Sen oli määrä parantaa erityisesti itäsuomalaisen väestön terveyttä. Pohjois-Karjalan läänin asukkailla oli muuta maata korkeampi sydän- ja verisuonitautikuolleisuus ja sen myötä lyhyempi keskimääräinen elinikä.


title: Pohjois-Karjala-projekti

text:
Projekti tähtäsi itäisen Suomen kansanterveyden kohentamiseen muuttamalla ihmisten elämäntapoja. Menetelmänä oli interventio, jonka perusteella muun muassa sairaalapotilaiden ruokailutottumuksia muutettiin.
Projektin tunnetuin johtaja on ollut lääketieteen tohtori Pekka Puska. Hän tuli projektin johtajaksi vuonna 1977. Projektin koordinoiva keskus oli aluksi Kuopion korkeakoulussa ja vuodesta 1980 lähtien Kansanterveyslaitoksessa Helsingissä. Projektin toiminta jatkuu nykyään Pohjois-Karjalan kansanterveyden keskuksen alaisuudessa.


title: Pohjois-Karjala-projekti

text: Vuonna 2009 Puska arvioi projektin pelastaneen neljännesmiljoona ihmistä. Tuloksia on kuitenkin tulkittu myös toisin. On esitetty, että yleinen elinolojen ja terveydenhuollon kohentaminen olisi voinut olla pääsyynä kuolleisuuden laskuun intervention sijasta, varsinkin kun otetaan huomioon vertailuryhmän ja interventioryhmän välinen kehitys. Projektin alussa sydän- ja verisuonitautikuolleisuus laski Pohjois-Karjalassa nopeammin kuin muualla maassa. Keskivaiheessa kuolleisuus laski enää hitaammin, ja lopussa ero muuhun maahan tasoittui. Esille on nostettu myös se, että Pohjois-Karjala-projekti oli osa WHO:n Comprehensive Cardiovascular Community Control Programme (CCCP) -tutkimusohjelmaa, mutta Unkarissa, Neuvostoliitossa, Sveitsissä, Norjassa, Italiassa, Jugoslaviassa sekä Itä- ja Länsi-Saksassa toteutetut rinnakkaishankkeet tuottivat ristiriitaisia tuloksia intervention tehosta.


title: Pohjois-Karjala-projekti

text: Pohjois-Karjala-projektin tavoite täyttyi, mutta on epäselvää, missä määrin ja mitkä useaan eri riskiin (esimerkiksi tupakointi, kohonnut verenpaine ja seerumin kolesteroli) kohdistetuista toimista olivat terveyden kohenemiseen vaikuttavia tekijöitä.. Yleinen terveystietoisuus kaiken kaikkiaan lisääntyi. Myös kansanterveystyöhön ja moniin ennalta ehkäiseviin menetelmiin, kuten ravitsemussuosituksiin, alettiin kiinnittää valtakunnallisesti enemmän huomiota.


title: Pohjois-Karjala-projekti

text: Yhdeksi syyksi on esitetty suodatinkahvin yleistyminen, sillä pannukahvin sisältämät terpeenit lisäävät terveydelle haitallista LDL-kolesterolia, mutta suodatinkahvissa ne jäävät suodattimeen. Lisäksi pannukahviin oli tapana lisätä suolaa.


title: Pohjois-Karjala-projekti

text: Pohjois-Karjala-projektin terveysseurantaa jatkettiin muun muassa MONICA-projektilla.


title: Nokia 770

text: Nokia 770 Internet Tablet oli Nokian ensimmäinen Linux-pohjainen kämmenlaite. Laitetta hallitsi suuri laajakuvanäyttö, jonka tarkkuus oli 800x480 pikseliä, minkä lisäksi laitteessa oli 252 megahertsinen Texas Instrumentsin OMAP-alustaan perustuva ARM-suoritin. Nokia 770:lla pystyi liittymään WLAN-verkkoon, ja se toimi hyvin yhdessä GPRS/EDGE/UMTS-tekniikoita tukevien puhelimien kanssa.


title: Nokia 770

text: Nokia 770:n seuraaja Nokia N800 julkaistiin tammikuussa 2007. Hinta julkaisuvuonna oli 369 euroa.


title: Nokia 770

text: Käyttäjä pystyi asentamaan Nokia 770:lle minkä tahansa laitteelle sopivan käyttöjärjestelmän, sillä laitteella ei ollut minkäänlaista suojausta siihen, mitä sisäiseen flash-muistiin kirjoitetaan. Laitteessa toimi siis Internet Tablet OS 2005, OS 2006 sekä uudemmista käyttöjärjestelmistä muokatut OS 2007 HE (Hacker Edition), sekä OS 2008 HE.


title: Nokia 770

text: Koska Nokia 770:n tiedostojärjestelmä oli täysin avoin muokkaamiseen, esimerkiksi käynnistyskuvan pystyi vaihtamaan mieleisekseen (Nokian värinäytöllisissä puhelimissa tämä ei ollut mahdollista ilman tarvittavaa "flashauspakettia"). Lisäksi teema oli täysin muokattavissa ja laitteelle saattoi asentaa lukuisia sille käännettyjä ohjelmia.


title: Nokia 770

text: Osa Nokia 770 -laitteista kärsi LCD-ajurin sirun ongelmasta, joka johtaa "White Screen of Deathiin" laitteen elinkaaren alussa yleensä 10.-20. laitteen käynnistyskerran jälkeen, minkä seurauksena sitä ei saa enää toimintakuntoon ilman asianmukaista näyttökomponenttien vaihtoa. 770:n valmistuksen loppuerissä vika oli kuitenkin pääosin korjattu.


title: Nokia 770

text: Toinen ongelma oli muistin vahingoittumiseen johtava WLAN-bugi, jonka tosin saa korjattua korjausasennuksella.


title: Rob Hollink

text: Rob Hollink (s. 27. maaliskuuta 1962, Enschede) on alankomaalainen pokeriammattilainen.


title: Rob Hollink

text: Hollink on saavuttanut menestystä sekä omaha että texas hold'em -turnauksissa. Pot limit omahassa Hollink on voittanut Master Classics of Pokerissa vuonna 2001, Austrian Mastersissa 2002, Euro Finals of Pokerissa 2003 ja World Heads-Up Poker Championshipissa 2004. Hän oli World Series of Pokerin 2 500 dollarin sisäänoston pot limit omaha -turnauksessa kahdeksan vuonna 2003 ja samana vuonna WSOP:n $ 5,000 Seven Card Stud -turnauksessa kuudes.


title: Rob Hollink

text: Hollinkin uran toistaiseksi suurin voitto on European Poker Tourin Grand Finalin ykköstila Monte Carlosta maaliskuulta 2005. 211 pelaajan turnauksen voitosta Hollink ansaitsi 635 000 euroa.


title: Rob Hollink

text: World Poker Tourilla Hollink on ollut kerran finaalipöydässä: kolmannen kauden WPT Championship -turnauksessa, jossa hän oli Tuan Len voittaessa viides.


title: Rob Hollink

text: Syyskuussa 2007 Hollinkin turnausansiot ylittivät 2,2 miljoonaa dollaria.


title: Messier 90

text: Messier 90 (tunnetaan myös nimillä "M90" ja "NGC 4569") on kierteisgalaksi noin 60 miljoonan valovuoden etäisyydessä Neitsyen tähdistössä. Charles Messier löysi sen 18. maaliskuuta 1781.


title: Virka-apu

text: Virka-apu on viranomaisen toiselle viranomaiselle tai yksityiselle taholle antamaa apua, jossa viranomainen käyttää toimivaltuuksiaan mahdollistaakseen toisen viranomaisen määräyksen toteuttamisen tai antaakseen yksityiselle mahdollisuuden käyttää jotain oikeuttaan. Virka-avusta säädetään yleensä lailla tai asetuksella.


title: Virka-apu

text: Tyypillisimmin virka-avusta puhuttaessa ymmärretään poliisin tai puolustusvoimien käyttämiä pakkokeinoja. Todellisuudessa virka-avun kenttä on huomattavasti laajempi. Lääninhallituslain (22/1997) mukaan yleinen virka-apuviranomainen on lääninhallitus, joka antaa virka-apua kaikille muille valtion ja kunnan viranomaisille. Lääninhallituksen antama virka-apu on yleensä yksityiselle asetettu sakon uhka, teettämisuhka tai keskeyttämisuhka. Yhteisöasioissa lääninhallitus voi antaa virka-apua määräämällä tilintarkastajan tai antamalla oikeuden kutsua koolle yhtiökokous tai vastaava. Poliisi antaa virka-apua viranomaiselle tai yksityiselle ainoastaan silloin, kun tästä on erityisesti laissa säädetty. Eräs hallinnollisen virka-avun muoto on salassa pidettävien tietojen luovuttaminen ulkomaiselle tai kotimaiselle viranomaiselle, mistä säädetään julkisuuslaissa. Hallintolaissa annetaan kaikille viranomaisille oikeus pyytää virka-apua hallintotuomioistuimilta asianosaisten, asiantuntijoiden ja muiden henkilöiden kuulemiseksi valan velvoituksella tuomioistuimessa.


title: Virka-apu

text: Poliisi ei ole yleinen virka-apuviranomainen, mutta sille on annettu useissa laeissa velvollisuus avustaa muita viranomaisia. Ainakin 164 eri lakia antaa eri viranomaisille mahdollisuuden pyytää poliisilta apua tehtäviensä toteuttamiseksi. Yleensä laki mahdollistaa poliisin pyytämisen avuksi silloin, kun on tehtävä tarkastus tai katsastus johonkin tilaan. Tällaisen poliisin tuella tehtävän tarkastuksen mahdollistavat monet valtion rahoittamia palveluja käsittelevät lait, esimerkiksi Laki opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta (635/1998). Tarkastuksissa poliisin apua voivat pyytää myös monet valvontaviranomaiset toteuttaessaan tehtäviään. Valvontaviranomaisille annetaan lisäksi usein oikeus pyytää virka-apua myös lainvastaisen toiminnan keskeyttämiseksi.


title: Virka-apu

text: Monissa sosiaalivakuutusta käsittelevissä säännöksissä annetaan mahdollisuus pyytää poliisilta virka-apua erilaisten tutkimusten tekemiseksi. Tyypillinen esimerkki on Asetus sotilasvammalain täytäntöönpanosta (405/1948), jossa annetaan vakuutustapahtumaa tutkivalle viranomaiselle mahdollisuus pyytää poliisia tutkimaan vahingoittuminen tai sairaus.


title: Virka-apu

text: Yksityishenkilön arjessa näkyvintä poliisin virka-apua on mielenterveyslain (1116/1990) ja sosiaalitoimen lainsäädännön perusteella suoritettava virka-apu. Poliisi antaa rutiininomaisesti virka-apua sosiaaliviranomaisille erityisesti lasten huoltajuuskiistoissa, lastensuojeluasioissa ja pakkohoitopäätösten toimeenpanossa. Poliisi hoitaa virka-apuna myös muita täytäntöönpanotehtäviä, esimerkiksi vankeusrangaistukseen tuomittujen kiinniottamisen ja avustaa tarvittaessa ulosottoviranomaisia.


title: Virka-apu

text: Useissa asialuokissa, joissa valvontatoimintaa suoritetaan merialueilla tai rajaseudulla, laki antaa viranomaiselle oikeuden pyytää virka-apua poliisin lisäksi tullilta ja rajavartiolaitokselta


title: Virka-apu

text: Puolustusvoimille on laissa säädetty erääksi tehtäväksi virka-avun antaminen muille viranomaisille. Virka-apua annetaan pääasiallisesti pelastusviranomaisille tai poliisille. Poliisille annettavasta virka-avusta on säädetty laissa puolustusvoimien virka-avusta poliisille (781/1980).


title: Virka-apu

text: Puolustusvoimat antaa virka-apua poliisille silloin, kun poliisin omat voimavarat eivät riitä tai kun poliisilta puuttuu erityisvälineistöä tai -henkilöstöä tehtävän suorittamiseksi. Jälkimmäinen tilanne tulee useimmin vastaan räjähteiden raivaamisen yhteydessä. Virka-apua voidaan antaa


title: Virka-apu

text: Poliisille annettavaa virka-apua pyytää poliisin yli- tai lääninjohto. Kiireellisessä tapauksessa virka-apua voi pyytää myös poliisin valtakunnallisen tai paikallisyksikön päällikkö tai päällystöön kuuluva, valmiudessa oleva johtohenkilö. Virka-apupyyntöön suostuu puolestaan Pääesikunta tai sotilasläänin, merivoimien, ilmavoimien tai maanpuolustusalueen esikunta. Kiireellisessä tapauksessa virka-avun antamisesta voi määrätä varuskunnan päällikkö, joukko-osaston komentaja tai sotilaslaitoksen päällikkö. Puolustusvoimat päättää virka-apuosaston koon ja varustuksen.


title: Virka-apu

text: Poliisi päättää virka-avun käytöstä ja sen lopettamisesta. Virka-apuosastoa johtaa puolestaan aina sotilashenkilö johtovastuussa olevan poliisin ohjeiden mukaan. Virka-apuosaston jäsenillä on erittäin kiireellisessä virka-aputehtävässä oikeus käyttää poliisin ohjauksessa sellaisia tilanteen kannalta tarpeellisia voimakeinoja, joihin poliisimies nämä toimivaltansa nojalla valtuuttaa. Muulloin virka-apuosaston jäsenillä on oikeus ainoastaan tavanomaiseen hätävarjeluun. Lisäksi virka-apuosaston jäsenillä on aina oikeus ottaa kiinni henkilö, joka haittaa virka-aputehtävän toteuttamista kiellosta huolimatta. Kiinniotettu on välittömästi luovutettava poliisille.


title: Virka-apu

text: Syyskuun 2001 terrori-iskujen seurauksena lakiin lisättiin säännökset sotilaallisten voimakeinojen käytöstä vuonna 2005. Laki antaa poliisille mahdollisuuden pyytää sotilaallisia voimakeinoja käytettäväksi, mikäli tämä "on välttämätöntä suuren ihmismäärän henkeä tai terveyttä välittömästi uhkaavan vakavan vaaran torjumiseksi eikä vaaraa ole mahdollista torjua lievemmillä keinoilla." Sotilaallisilla voimakeinoilla tarkoitetaan henkilökohtaisen aseen käyttöä merkittävämpää sotavarustuksella toteutettavaa voimankäyttöä. Voimakeinoja voidaan käyttää merkittävimpien terrorismirikosten ehkäisemiseksi tai keskeyttämiseksi. Sotilaallisia voimakeinoja saa virka-aputehtävässä käyttää vain sotilastehtävässä oleva virkamies. Myös muussa virka-avussa perusperiaatteena on, että tehtävään, jossa voidaan joutua käyttämään ampuma-asetta, komennetaan vain kantahenkilökuntaa.


title: Virka-apu

text: Sotilaallisia voimakeinoja pyytää käytettäväksi sisäasiainministeriö puolustusministeriöltä. Pyyntö käsitellään valtioneuvoston yleisistunnossa. Erittäin kiireellisessä tilanteessa, kun uhattuna on yhteiskunnan elintärkeä toiminto, pyyntö voidaan käsitellä myös puolustusministeriössä, mutta tällöinkin asiasta on välittömästi ilmoitettava valtioneuvostolle ja tasavallan presidentille. Valtioneuvosto päättää, jatketaanko virka-apua.


title: Autokeskus

text: Autokeskus Oy on Aro-Yhtymän omistama autokauppaketju, joka myy uusia BMW-, Ford-, Nissan-, Peugeot- ja Škoda -autoja. Autokeskus toimii pääkaupunkiseudulla, Raisiossa ja Turussa, Tampereella ja Hämeenlinnassa, ja sillä on kuusi autotaloa sekä yksi monimerkkihuoltoon keskittynyt toimipiste Turussa (Multicenter).


title: Autokeskus

text: Autokeskus on yksi Suomen suurimmista henkilö- ja tavara-autojen jälleenmyyntiketjuista myyden yhteensä noin 13-16.000 uutta tai käytettyä autoa vuodessa sekä yksi suurimmista huoltotoimijoista.


title: Autokeskus

text: Autokeskus on valtuutettu merkkihuolto näille automerkeille: Alfa Romeo, BMW, Chrysler, Dodge, Fiat, Ford, Jeep, Mini, Nissan, Peugeot, Škoda.


title: Autokeskus

text: Autokeskuksen monimerkkihuolto Multiservice palvelee 4 toimipisteessä, Konalassa (Helsinki), Olarissa (Espoo), Hämeenlinnassa ja Turussa. Se on keskittynyt autojen huoltoon riippumatta niiden valmistajasta.


title: Autokeskus

text: Autokeskuksella on hyötyajoneuvomyyntiin erikoistuneet toimipisteet Helsingin Konalassa, Tampereella ja Raisiossa. Hyötyajoneuvoja myyvät kaikki Autokeskuksen myyntipisteet.


title: Autokeskus

text: Autokeskus on suomalainen perheyritys, jonka historia juontaa juurensa 1900-luvun alkupuolelle saakka.


title: Autokeskus

text: Autokeskus Oy perustettiin vuonna 1934 Chryslerin valmistamien Dodge-autojen maahantuontia varten. Vuonna 1962 Autokeskus aloitti ensimmäisenä virallisena maahantuojana Euroopassa Datsun-autojen maahantuonnin. Vuonna 1964 Simo Aro osti Autokeskuksen. Fuusioituaan Autokeskuksen ja aiemmin perustamansa Katepalin vuonna 1969 Simo Aro muutti yrityksen nimeksi Aro-Yhtymä Oy. Autokeskus-nimi jäi elämään yrityksen omistamissa autokaupoissa, ja vuonna 1997 Autokeskus Oy perustettiin Aro-Yhtymän tytäryhtiöksi.


title: Autokeskus

text: 1934 - Aro-Yhtymä Oy:n edeltäjä Autokeskus Oy perustetaan Chrysler Corporationin valmistaman Dodgen maahantuontia varten.


title: Autokeskus

text: 1962 - Autokeskus Oy aloittaa ensimmäisenä maahantuojana koko Euroopassa Nissan Motor Co. Ltd:n valmistamien Datsun-autojen maahantuonnin. Ensimmäinen erä, 713 Datsun Bluebird 1200 –autoa tuodaan Suomeen 10.10.1962.


title: Autokeskus

text: 1964 - Simo Aro ostaa Autokeskus Oy:n osakekannan.


title: Autokeskus

text: 1965 - Autokeskus Oy muuttaa toimitilansa Helsingin Konalaan.


title: Autokeskus

text: 1969 - Autokeskus Oy ja Simo Aron vuonna 1949 perustama bitumituotealan yritys Katepal Oy fuusioidaan, ja yhtiön nimeksi tulee Aro-Yhtymä Oy.


title: Autokeskus

text: 1978 - Nissaneiden kokonaistuontimäärä ylittää 100 000 autoa.


title: Autokeskus

text: 1982 - Aro-Yhtymä Oy aloittaa amerikkalaisen General Motorsin autojen sekä japanilaisen Fuji Heavy Industries Ltd:n valmistamien Subaru-autojen maahantuonnin. Datsun-autojen nimi vaihtuu Nissaniksi kaikkialla maailmassa.


title: Autokeskus

text: 1986 - Katepal Oy eriytetään omaksi yhtiökseen. Aro-Yhtymä säilyttää 50 prosentin omistusosuuden Katepalista.


title: Autokeskus

text: "'1991" - General Motorsin autojen maahantuonti lopetetaan.


title: Autokeskus

text: 1992 - Aro-Yhtymä aloittaa oman vähittäismyynnin Tampereella ja Espoon Olarissa.


title: Autokeskus

text: 1994 - Aro-Yhtymän vähittäismyynnin Konalan toimitalon muutostyöt valmistuvat. Kaikki huolto- ja varaosatoimintaan liittyvät palvelut keskittyvät samaan tilaan. Subaru-autojen maahantuonti lopetetaan, ja Aro-Yhtymä Oy keskittyy Nissan-, Chrysler- ja Jeep-autoihin.


title: Autokeskus

text: 1997 - Aro-Yhtymä Oy perustaa tytäryhtiön Autokeskus Oy:n ja siirtää sille autoalan tuotteiden ja palveluiden vähittäiskaupan, eli Autokeskus-ketjun. Emoyhtiö keskittyy autojen maahantuontiin ja tukkukauppaan.


title: Autokeskus

text: 1998 - Pirkanmaalla Autokeskus muuttaa uuteen toimitilaan Tampereen Hatanpäähän. Autokeskus Herttoniemi valmistuu Helsingissä.


title: Autokeskus

text: 1999 - Nissaneiden kokonaistuontimäärä ylittää 400 000 autoa. Autokeskus avaa autotalon Helsingin Tikkurilassa.


title: Autokeskus

text: 2001 - Autokeskukset Hämeenlinnassa ja Turussa aloittavat toimintansa.


title: Autokeskus

text: 2002 - Autokeskus muuttaa Turun alueella uuteen toimitilaan Raisioon.


title: Autokeskus

text: 2003 - Autokeskus Konalan perusparannus valmistuu.


title: Autokeskus

text: 2004 - Nissaneiden kokonaistuontimäärä ylittää 450 000 autoa.


title: Autokeskus

text: 2006 - Nissan keskittää maahantuontinsa Nissan Nordic Europe:lle, Chrysler Finland jatkaa Chrysler ja Jeep-autojen maahantuojana. Dodgen myynti aloitetaan Suomessa, ensimmäisinä malleina Dodge Caliber ja Viper. Aro-Yhtymä toimii konsernin emoyhtiönä, Autokeskus Oy on autojen vähittäismyyntiketju, Chrysler Finland maahantuo Chrysler, Dodge ja Jeep -automerkkejä, Aro Parts Logistics maahantuo Chrysler, Dodge ja Jeep -automerkkien varaosia ja lisävarusteita ja Aro Vehicle Logistics vastaa Hangon tuontisatamasta ja siellä tehtävistä toimenpiteistä.


title: Autokeskus

text: 2007 - Autokeskus aloittaa BMW:n ja MINI:n jälleenmyynnin ja merkkihuollon Tampereella ja Raisiossa, BMW-myynnin ja huollon Hämeenlinnassa ja BMW:n ja MINI:n merkkihuollon Konalan toimipisteessä.


title: Autokeskus

text: 2009 - Chrysler Finland muuttaa nimensä AutoFennica:ksi. Samalla AutoFennica aloittaa Chrysler, Dodge ja Jeep-automerkkien lisäksi Alfa Romeon ja Fiatin maahantuonnin. Autokeskus aloittaa Fiat ja Alfa Romeo -automerkkien myynnin ja huollon sekä Lancian merkkihuollon. Autokeskuksen Raision ja Hämeenlinnan toimipisteet laajenevat merkittävästi. Tikkurilan toimipiste keskittyy vaihtoautomyyntiin ja Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Jeep, Lancia ja Nissan -merkkihuoltoon.


title: Autokeskus

text: 2010 - Autokeskus tekee merkittäviä muutoksia myymälöiden toimintaan ja Olarin toimipiste keskittyy uusien autojen myyntiin ja huoltotoimintaan. Fiat ja Alfa Romeo lanseerausnäyttely tammikuussa.


title: Autokeskus

text: 2011 - Autokeskus aloittaa uuden toimipisteen Autokeskus Oy Airportin rakennustyöt Vantaan Pakkalassa kauppakeskus Jumbon vieressä. Airport valmistuu joulukuussa 2011. Autokeskus aloittaa Peugeot-jälleenmyynnin ja merkkihuollon Vantaalla, Tampereella, Raisiossa ja Hämeenlinnassa huhtikuun alussa. Lisäksi asiakkaita palvelee Peugeot-merkkihuolto Helsingin Konalassa.


title: Autokeskus

text: 2012 - Autokeskus Airport aloittaa toimintansa Vantaalla. Autokeskus Airportissa avataan Suomen ainoat BMW M-sarjan showroom sekä Fiat Abarth -showroom.Autokeskus aloittaa uudentyyppisen huoltotoimipisteen rakennuksen Turun Pääskyvuoressa Turku-Helsinki -moottoritien välittömässä läheisyydessä yhteistyössä Fixus-varaosaliikkeen ja K1 Katsastajien kanssa. Toimipisteessä, joka nimetään MultiCenteriksi, toimii Autokeskuksen edustamien automerkkien valtuutetun merkkihuollon lisäksi monimerkkihuolto, joka huoltaa kaikkia automerkkejä.


title: Autokeskus

text: 2013 - Autokeskus aloittaa valtuutetun Ford-myynnin ja merkkihuollon Helsingin Konalassa. Samalla Alfa Romeo-, Fiat- ja Jeep-autojen myynti keskittyy pääkaupunkiseudulla muihin 3 toimipisteeseen - Airportiin, Herttoniemeen ja Olariin. Alfa Romeon, Fiatin ja Jeepin sekä Chryslerin, Dodgen ja Lancian merkkihuolto pysyy myös Konalassa. Autokeskus ostaa SOK:n Automaa Oy:n liiketoiminnan Tampereen Nekalassa ja aloittaa lokakuussa 2013 Ford-henkilöautojen ja hyötyajoneuvojen myynnin ja merkkihuollon Tampereella.


title: Autokeskus

text: 2014 - Autokeskuksen Ford-toiminta Tampereella keskittyy Hatanpäälle, johon rakennetaan uuden myymäläkonseptin mukainen Ford-myymälä. Toiminta siirtyy Nekalasta Hatanpäälle huhtikuun alussa. Autokeskus keskittää Fiat, Alfa Romeo ja Jeep -myynnin pääkaupunkiseudulla Herttoniemeen (Helsinki) ja Olariin (Espoo) ja lopettaa Peugeot-myynnin Autokeskus Airportissa. Autokeskus tekee jälleenmyyntisopimuksen Helkama-Auton kanssa ja aloittaa kesäkuun 2014 alussa ŠKODA-jälleenmyynnin ja merkkihuollon Autokeskus Airportissa, johon rakennetaan Suomen ensimmäinen täysin uuden myymäläkonseptin ŠKODA-myymälä.


title: Autokeskus

text: Aro-Yhtymän toinen tytäryhtiö AutoFennica maahantuo Jeepejä, sekä lokakuusta 2009 alkaen myös Fiateja, Alfa Romeoita ja Fiat-konsernin tavara-autoja. Maahantuontitoiminta siirtyy/siirtyi vuoden 2014 aikana Fiat Group Automobilesin (tehdas) omistamalle maahantuontiorganisaatiolle, joka vastaa jatkossa kaikkien Pohjoismaiden FGA-merkkien maahantuonnista.


title: Autokeskus

text: 2017 - Autokeskus aloittaa uuden autotalon rakentamisen Helsingin Konalaan entisen pääkonttorinsa paikalle.


title: Autokeskus

text: Autokeskus tuottaa myös muita autoihin liittyviä palveluita myynti- ja huoltotoiminnan ohella, näitä ovat muun muassa


title: Arto Kytöhonka

text: Arto Olavi Kytöhonka (27. tammikuuta 1944 Pori – 16. helmikuuta 1992 Nastola) oli suomalainen runoilija ja tietokirjailija.


title: Arto Kytöhonka

text: Kytöhonka työskenteli Ilta-Sanomien kolumnistina ja Hämeen läänintaiteilijana. Lisäksi hän veti kirjallisuuskursseja ja hänellä oli oma, Äitini talo -niminen pienkustantamo.


title: Arto Kytöhonka

text: Kytöhonka oli 1980-luvulla myös yksi mikrotietokoneiden käytön edelläkävijöistä kirjailijoiden joukossa. Hän suomensi eräiden ohjelmien käyttöliittymiä, kehitteli runogeneraattorin ja kirjoitti tekstinkäsittelyoppaan tavallisille tietokoneen käyttäjille. Kytöhonka jaksoi myös toistuvasti muistuttaa tiedotusvälineitä käsitteiden hakkeri ja krakkeri välisestä erosta.


title: Arto Kytöhonka

text: Arto Kytöhonka teki itsemurhan 48-vuotiaana helmikuussa 1992. Hänen isänsä oli porilainen kirjakauppias Ole Kytöhonka ja isoisänsä rakennusmestari Arthur Fagerholm.


title: Kenta Kobashi

text: Kenta Kobashi (syntynyt 1967) on japanilainen showpainija. Hän painii tällä hetkellä Pro Wrestling NOAH:issa. Kobashin ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1988, All Japan Pro Wrestlingin "(AJWP)" riveissä. Hänet on kouluttanut Masanobu Fuchi, Giant Baba, Dory Funk jr. ja Kazuharu Sonoda.


title: Jutta Zilliacus

text: Jutta Armelle Zilliacus (o.s. Kingo; s. 25. heinäkuuta 1925 Helsinki) on suomalais-virolainen ruotsiksi kirjoittava journalisti, kirjailija ja entinen kansanedustaja. Zilliacus oli Ruotsalaisen kansanpuolueen edustajana Helsingin vaalipiiristä vuosina 1975–1987. Toimi lisäksi Helsingin kaupunginvaltuutettuna vuosina 1968–1984.


title: Jutta Zilliacus

text: Zilliacuksen vanhemmat olivat Pietarista Suomeen vallankumousta pakoon muuttaneet virolaiset pianonvirittäjä Johann Kingo ja kotirouva Jenny (o.s. Pihlak). Hänen Johann-isänsä oli muusikko ja suoritti asepalveluksensa torvensoittajana tsaarin armeijassa Pietarissa 1890-luvulla. Asepalveluksen jälkeen hän piti omaa pianokauppaa Pietarissa. Äiti Jenny työskenteli myös Pietarissa suuriruhtinattaren hovissa. Zilliacuksen vanhemmat tapasivat toisensa vasta Suomessa.


title: Jutta Zilliacus

text: Zilliacuksen perhe asui Kaivopuistossa samassa paikassa, jossa sijaitsee nykyinen Viron suurlähetystö. Zilliacus oli Viron kansalainen 10-vuotiaaksi saakka. Hän kävi ensin ruotsinkielistä kansakoulua ja sen jälkeen Helsingin saksalaista koulua, jossa hänen paras luokkakaverinsa oli tuleva näyttelijä Kyllikki Forssell.


title: Jutta Zilliacus

text: Myös Jutta näytteli jonkin verran, esimerkiksi elokuvissa, jolloin hän käytti nimeä Jutta Armela.


title: Jutta Zilliacus

text: Kesäisin perhe asui Zilliacuksen sukulaisten luona Haapsalussa. Toisen maailmansodan aikana Zilliacuksen Viron-sukulaiset joko vietiin Siperiaan tai he pakenivat Saksaan.


title: Jutta Zilliacus

text: Zilliacuksen puoliso oli toimittaja ja kirjailija Benedict Zilliacus. Koulutukseltaan Jutta Zilliacus on ylioppilas.


title: Jutta Zilliacus

text: Jutta Zilliacukselle on myönnetty Axel Olof Freudenthal -mitali vuonna 1996.