title: Brukterit

text: Brukterit osallistuivat keruskien ja khattien kanssa Arminiuksen johtamaan germaaniliittoutumaan, joka vuonna 9 jaa tuhosi Teutoburgin taistelussa kolme roomalaislegioonaa. Brukterit osallistuivat myös bataavien kapinaan vuosina 69–70. Myöhemmin brukterit sulautuivat frankkeihin.


title: Tauno Satomaa

text: Tauno Anto Matias Satomaa (s. 29. joulukuuta 1936 Alavieska) on suomalainen kanttori-urkuri ja kuoronjohtaja. Hän on saanut director musices- sekä musiikkineuvoksen arvonimen. Suomen Kuoronjohtajayhdistys valitsi häent vuoden kuoronjohtajaksi vuonna 2002.


title: Tauno Satomaa

text: Tauno Satomaa opiskeli laulua ja urkujensoittoa Sibelius-Akatemiassa. Vuosina 1965–2001 Satomaa hoiti Espoon Olarin seurakunnan A-kanttorin virkaa. Espoon musiikkiopiston urkujen soiton opettajana hän toimi vuosina 1971–2001. Tauno Satomaa on saavuttanut kansainvälistä arvostusta sekä kuorolaisten kouluttajana että kuoron taiteellisena johtajana.


title: Tauno Satomaa

text: Vuonna 1967 Satomaa perusti Candomino-kuoron, jota hän johti vuoteen 2005 saakka. Satomaan aktiivisella omistautumisella tehtäväänsä alkujaan kuuden nuoren laulajan ryhmästä kasvoi vuosien saatossa maineikas ja kansainvälisesti tunnettu nuorisosekakuoro. Kuoro on esiintynyt hänen johdollaan kotimaassa ja ulkomailla ja saanut useita huomattavia palkintoja.


title: Sprinklerijärjestelmä

text: Sprinklerijärjestelmä on automaattinen palonsammutusjärjestelmä, joka aloittaa palon sammutuksen ruiskuttamalla vettä palokohteeseen ja välittää samalla palohälytyksen hätäkeskukseen (112). Sen toiminta perustuu siihen, että lämpötilan ylitettyä tietyn arvon, sprinklerin kapseli rikkoutuu ja vesi pääsee virtaamaan sprinklerin läpi. Se soveltuu kohteisiin, joissa vesi on sopiva sammutusaine ja joissa kohteen paloympäristö edellyttää tehokasta ja automaattista sammutusjärjestelmää.


title: Sprinklerijärjestelmä

text: Ensimmäisen automaattisen sprinklerijärjestelmän patentoi Philip W. Pratt vuonna 1872. Ensimmäisen käyttökelpoisen sprinklerijärjestelmän kehittäjän pidetään kuitenkin Henry S. Parmaleetä, joka paransi Prattin patenttia ja asensi toimivan järjestelmän pianoja valmistavaan tehtaaseensa. Ensimmäinen sprinklerilaitteisto Suomessa asennettiin Finlaysonin tehtaalle Tampereella vuonna 1892.


title: Valkotäplänokkosperhonen

text: Valkotäplänokkosperhonen ("Nymphalis vaualbum") on täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhonen. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin toisessa liitteessä mainittuihin, unionin alueella erityistä suojelua vaativiin lajeihin.


title: Valkotäplänokkosperhonen

text: Siivet ovat reunoiltaan liuskaiset. Etusiipien yläpinnat ovat kellanoranssit. Siiven etureunassa on kolme tummaa laikkua. Siiven reunuksen ja uloimman laikun väli on valkoinen. Siiven keskiosassa on muutamia tummia täpliä. Takasiivet ovat myös oranssit, mutta sävyltään ruskeammat. Takasiiven etureuna on tumma ja siinä on selvästi erottuva valkoinen laikku. Sekä etu- että takasiivessä on leveä, vaaleanruskea reunus. Siipien alapinnat ovat vaaleanruskeat ja siipien poikki kulkee vaaleampi, ulkoreunaltaan epäselvä juova. Takasiiven alapinnalla on valkoinen pilkku. Siipiväli 58–74 mm.


title: Valkotäplänokkosperhonen

text: Valkotäplänokkosperhosen levinneisyys ulottuu Euroopan itäosista Aasian lauhkeiden osien kautta Kiinaan ja Japaniin sekä Pohjois-Amerikassa Kanadan eteläosiin ja Yhdysvaltojen pohjoisosiin. Laji vaeltaa joinakin vuosina myös tavanomaisen levinneisyysalueensa ulkopuolelle.


title: Valkotäplänokkosperhonen

text: Suomessa laji on erittäin harvinainen vaeltaja. Sitä on tavattu vain muutamia kertoja, pääasiassa maan itäosissa ja havaintojen välillä on useita vuosia. Suomesta lajia on tavattu lähinnä loppukesällä tai syksyllä. Vain pari kertaa keväällä.


title: Valkotäplänokkosperhonen

text: Laji lentää yhtenä sukupolvena heinäkuusta syyskuuhun sekä uudelleen talvehtimisen jälkeen keväällä.


title: Valkotäplänokkosperhonen

text: Valkotäplänokkosperhosen elinympäristöä ovat niityt, lehtimetsät ja niiden reunat sekä kulttuuriympäristöt. Laji talvehtii aikuisena.


title: Valkotäplänokkosperhonen

text: Toukan ravintokasveja ovat pajut, haapa, pyökit, jalavat ja tyrni.


title: Anzion maihinnousu

text: Anzion maihinnousu (myös koodinimellä operaatio Shingle) oli liittoutuneiden ja Saksan välillä käyty taistelu toisessa maailmansodassa. Taistelu käytiin Etelä-Italiassa.


title: Anzion maihinnousu

text: Kenraali Mark W. Clarkin saatua Monte Cassinoon kohdistuneilla hyökkäyksillään siirrettyä saksalaisten reservit pois Roomasta tekisi kenraali John P. Lucasin komentama Yhdysvaltain VI armeijakunta maihinnousun Anzion ja Nettunon väliselle alueelle, mistä joukot etenisivät Gustav-linjaa puolustaneiden saksalaisjoukkojen selustaan. Joukkojen tehtävänä oli katkaista yhteydet Rooman kaakkoispuolella Colli Lazialissa ja uhata Saksan XIV armeijakunnan selustaa.


title: Anzion maihinnousu

text: Maihinnousuoperaatio Shingle alkoi 22. tammikuuta 1944 Yhdysvaltain VI armeijakunnan noustessa maihin. Anzioon, noin sata kilometriä Roomasta etelään, perustettiin sillanpää. Maihinnousun tukena olleet neljä kevyttä risteilijää sekä 24 hävittäjää vaiensivat rannikkopatterit ja rantaa puolustaneet kaksi saksalaispataljoonaa lyötiin pois ranta-alueelta. Päivän loputtua oli Yhdysvaltain laivaston kontra-amiraali Frank Lowryn ja kuninkaallisen laivaston kontra-amiraali Thomas Troubridgen komentamasta laivasto-osastosta toimitettu maihin kaikkiaan 36 034 sotilasta, 3 069 ajoneuvoa ja 90 prosenttia armeijakunnan kalustosta. Armeijakunnan joukkoihin kuuluivat Britannian 1. jalkaväkidivisioona, Yhdysvaltain 3. jalkaväkidivisioona, rykmentti ja pataljoona maahanlaskujoukkoja, kolme pataljoonaa rangereita sekä kommandoprikaati. Tappioina liittoutuneet kärsivät 13 kaatunutta, 44 kadonnutta ja lähes sata haavoittunutta.


title: Anzion maihinnousu

text: Huolimatta alkuvaiheen vastarinnan heikkoudesta liittoutuneiden varovainen armeijakunnan komentaja John P. Lucas katsoi tarpeelliseksi odottaa sillanpääaseman vahvistumista. Tämä tarjosi saksalaisille mahdollisuuden siirtää omia joukkoja alueelle, ja taistelusta tuli pitkä ja verinen. Liittoutuneet pystyivät murtamaan saksalaisten puolustuksen alueella vasta viiden kuukauden taistelujen jälkeen toukokuussa 1944.


title: Gunnar Wahlroos

text: Gunnar Achilles Hermansson Wahlroos (7. helmikuuta 1890 Mouhijärvi – 24. elokuuta 1943) oli suomalainen arkkitehti. Tunnetuimmat Wahlroosin suunnittelemista rakennuksista ovat funkistyyliset Turun Martinkirkko ja Tampereen piispantalo.


title: Gunnar Wahlroos

text: Wahlroosin vanhemmat olivat nimismies Herman Alexander Wahlroos ja tämän 2. vaimo Selina Anna Adele Krook. Hän pääsi ylioppilaaksi 1910, opiskeli Ateneumissa 1912–1913 ja valmistui arkkitehdiksi 1916. Wahlroos oli Oy Maatalousrakennuksen palveluksessa vuoteen 1921, Wilh. Schaumanin faneeritehdas Oy:n rakennusosaston johtajana 1922–1925, Turun ja Porin läänin lääninrakennuskonttorin vt. esimiehenä 1925–1934 sekä rakennushallituksen ylimääräisenä arkkitehtina 1934–1936 ja toimistoarkkitehtina 1936–1943.


title: Meistotekniikka

text: Meistotekniikalla tarkoitetaan tuotteiden valmistamista levystä tai nauhasta joko leikkaamalla tai muovaamalla. Meistotekniikkaa käyttämällä valmistetaan suuria kappalemääria. Meistotekniikan tärkeimmät työkalutyypit ovat leikkain (lävistin), meisti ja vedin.


title: Into Linturi

text: Into Aimo Onni Linturi (21. lokakuuta 1902 Köyliö – 7. elokuuta 1989) oli suomalainen taidemaalari.


title: Into Linturi

text: Linturin vanhemmat olivat nimismies Kaarlo Lindroth ja postinhoitaja Ida Lindroth, o.s. Andrell. Hän opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1921–1924, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1924–1926 sekä Vapaassa Taidekoulussa 1947. Linturi suoritti taiteilijan debyyttinsä osallistuessaan Suomen Taiteilijain näyttelyyn Helsingissä 1928 ja hän osallistui myöhemmin useisiin ryhmä- ja yksityisnäyttelyihin 1950-luvulta aina 1980-luvulle saakka. Ulkomailla hän piti näyttelyjä Saksassa vuonna 1971 ja Latviassa vuosina 1972 ja 1976. Linturi toimi kansalaisopiston kuvataiteen opettajana Vammalassa vuosina 1965–1970.


title: Into Linturi

text: Into Linturilla oli vuodesta 1930 ateljee lapsuudenkodissaan Köyliön Villa Linturissa. Hän asui Köyliössä 1950-luvun alkuun saakka jolloin hän muutti Tyrväälle Hätilän kylään. Linturi asui myöhemmin kesät Tyrväällä ja talvet Turussa. Linturin tuotantoon kuului satakuntalaisia maisemakuvia ja myös muotokuvia. Hänen töitään on esillä Emil Cedercreutzin museossa Harjavallassa. Lisäksi hänen maalauksiaan on Tampereen taidemuseon, Rauman taidemuseon, Porin taidemuseon ja Hiekan taidemuseon (Tampere), Kankaanpään, Vammalan, Porin ja Tampereen kaupunkien, Ruotsin Skövden ja Saksan Bremenin kaupunkien sekä eri yhteisöjen ja säätiöiden kokoelmissa.


title: Into Linturi

text: Hänen veljiään olivat muun muassa sisäministeri Arvo Linturi sekä yleisurheilija Oiva Linturi.


title: Sydir Kovpak

text: Sydir Artemjovitš Kovpak (; , myös Sidor Kovpak), 7. kesäkuuta 1887 – 11. joulukuuta 1967) oli merkittävä neuvostopartisaanijohtaja Ukrainassa toisen maailmansodan aikana. Hän oli sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti.


title: Sydir Kovpak

text: Kovpak syntyi köyhään maalaisperheeseen lähellä Pultavaa. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän osallistui sotaan keskusvaltoja vastaan ja ansioidensa vuoksi keisari Nikolai II palkitsi hänet kahdesti Pyhän Yrjön ristillä. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Kovpak liittyi bolševikkeihin ja taisteli partisaanijoukoissa sekä saksalaisia että Anton Denikinin valkoista armeijaa vastaan.


title: Sydir Kovpak

text: Sotien välisen ajan Kovpak toimi paikallishallinnon johtajana Putivlin kaupungissa. Stalinin vainot Kovpak vältti täpärästi pakenemalla kaupungista ja piileskelemällä metsissä.


title: Sydir Kovpak

text: Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon heinäkuussa 1941. Se eteni Ukrainaan, jossa Kovpak johti partisaaniyksiköitä, jotka kävivät rintaman takaista taistelua miehittäjiä vastaan aiheuttaen saksalaisille raskaita tappioita. Kovpak oli neuvokas sissitaktikko ja hänestä tuli elävä legenda Neuvostoliitossa jo sodan aikana. Hänet palkittiin kahdesti Neuvostoliiton sankarin arvolla ja vuonna 1943 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi.


title: Sydir Kovpak

text: Suuren isänmaallisen sodan jälkeen Kovpak toimi hallinnollisissa tehtävissä Ukrainassa.


title: Mikko Palomäki

text: Mikko Palomäki (s. 31. tammikuuta 1982 Oulu) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi SM-liigassa yhteensä 309 runkosarjaottelua tehopistein 14+14=28 ja keräten 209 jäähyminuuttia sekä kahdeksan playoff-ottelua tehopistein 1+1=2 ja keräten kahdeksan jäähyminuuttia.


title: Mikko Palomäki

text: Palomäki aloitti jääkiekon vanhempana F-juniorina Muhoksen Jääklubissa. Kolmen siellä pelatun kauden jälkeen hän pelasi vuoden LiMu HT:ssa. Sen jälkeen Palomäki siirtyi Oulun Kärppiin, jossa hän voitti B-nuorten Suomenmestaruuden keväällä 2000. Palomäki nousi Kärppien SM-liigarinkiin yllättäen kaudella 2001–2002, jolloin hän pelasi SM-liigassa 23 runkosarjaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Palomäki pelasi varsinkin kevätkautensa suurimmaksi osaksi vielä A-nuorissa. Hän teki kauden päätteeksi kolmivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa.


title: Mikko Palomäki

text: Kaudesta 2002–2003 Palomäki pelasi noin puolet lainalla Mestiksen nousijajoukkue Kajaanin Hokissa seuran ja Kärppien välisen yhteistyön myötä. Hän pelasi Kärppien SM-liigajoukkueessa kauden aikana kaikkiaan 22 runkosarjaottelua ja voitti SM-hopeaa, mutta Palomäki siirtyi kuitenkin jo tammikuussa 2003 loppukaudeksi Hokkiin. Kauden 2003–2004 hän pelasi lähes kokonaan Hokissa, jota Palomäki edusti edelliskauden tapaan kauden loppuun asti. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa yhdeksän runkosarjaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä.


title: Mikko Palomäki

text: Alkukaudella 2004–2005 Palomäki pelasi Kärpissä yhdeksän runkosarjaottelua. Hän teki niissä yhden ja liigauransa ensimmäisen maalin 7. marraskuuta 2004 Porin Ässiä vastaan. Palomäen lopullinen murtautuminen Kärppien liigajoukkueeseen jäi kuitenkin tekemättä takia tulleiden vahvistusten myötä. Hän pelasikin suurimman osan syyskaudestaan lainalla Hokissa, kunnes teki tammikuussa 2005 loppukauden kattavan sopimuksen Saimaan Pallon kanssa. Maaliskuussa Palomäki teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Mikko Palomäki

text: Kausi 2005–2006 oli Palomäelle ensimmäinen kokonainen SM-liigassa ja se toi hänelle 54 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8 ja kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Tammikuussa 2006 SaiPa käytti Palomäen sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Kaudella 2006–2007 Palomäki teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+6=10.


title: Mikko Palomäki

text: Palomäki siirtyi kaudeksi 2007–2008 kolmivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon. Hänen kautensa osoittautui kuitenkin pettymykseksi ja Palomäen tehotilasto näytti lukemaa –24. Hän pelasi kolmesta sopimuskaudestaan lopulta vain yhden, kun HPK purki Palomäen sopimuksen elokuussa 2008. Hän siirtyi kauden 2008–2009 kynnyksellä kymmenen ottelun mittaisen koeajan kautta Porin Ässiin. Keväällä 2009 joukkue ajautui liigakarsintoihin, joiden jäähypörssin voiton Palomäki jakoi 41 minuutillaan joukkuetoverinsa Derek Damonin kanssa. Hän jatkoi Ässissä myös kaudella 2009–2010, jolloin hän pelasi myös kaksi ottelua lainalla Savonlinnan Pallokerhossa tammikuussa 2010.


title: Mikko Palomäki

text: Elokuussa 2010 Palomäki teki vuoden mittaisen sopimuksen Suomi-sarjajoukkue HC Luvian kanssa. Kaudeksi 2011–2012 joukkueen nimeksi tuli HC Satakunta.


title: Mikko Palomäki

text: Palomäki edusti Mestis-maajoukkuetta sekä joulukuussa 2003 että 2004.


title: Extreme Noise Terror

text: Extreme Noise Terror (tai E.N.T.) on vuonna 1985 Englannissa perustettu crust punk/grindcore-yhtye ja eräs varhaisimmista grindcore-tyylilajin edustajista maailmassa.


title: Extreme Noise Terror

text: Crust punk -yhtyeenä uransa aloittanut Extreme Noise Terror käytti alusta alkaen kahta laulajaa. Yhtye ponnahti julkisuuteen levytettyään vuonna 1987 BBC:n DJ:n John Peelin johdolla materiaalia, joka virallisesti julkaistiin vuonna 1990 nimellä "The Peel Sessions". Ennen julkaisua Peel kuitenkin soitti yhtyeen musiikkia säännöllisesti omassa radio-ohjelmassaan.


title: Extreme Noise Terror

text: E.N.T. oli aikalaisensa Napalm Death -yhtyeen kanssa grindcore-tyylilajin pioneeri ja kehitti useita grindcorelle tunnusomaisia piirteitä, kuten poliittiset sanoitukset, erittäin kova tempo ja hyvin lyhyet kappaleet.


title: Extreme Noise Terror

text: Vuonna 1992 Extreme Noise Terror esiintyi yhdessä tanssimusiikkiyhtye The KLF:n kanssa BRIT Awards -palkintogaalassa. E.N.T. työsti The KLF:n kanssa albumia "The Black Room", jota ei kuitenkaan koskaan julkaistu.


title: Extreme Noise Terror

text: Napalm Deathin keulakuva Mark "Barney" Greenway korvasi Phil Vanen hetkeksi ja esiintyi vuoden 1996 albumilla "Damage 381" ja Vane taas liittyi lyhyeksi aikaa Napalm Deathiin, vaikkei yhtyeen kanssa levyttänytkään.


title: Extreme Noise Terror

text: Extreme Noise Terror jatkaa edelleen levyttämistä ja konsertointia, vaikka alkuperäisistä jäsenistä on jäljellä enää laulaja Dean Jones.


title: Extreme Noise Terror

text: Phil Vane kuoli aivoinfarktiin 17.2.2011 46-vuotiaana.


title: Juhani Pohjanpalo

text: Juhani Pohjanpalo (sukunimi vuoteen 1906 Friis; 24. huhtikuuta 1866 Kalajoki – 1. kesäkuuta 1931 Pietarsaari) oli suomalainen tehtailija ja valimo- ja konepaja-alalla toimineen "Veljekset Friis Oy":n perustaja.


title: Juhani Pohjanpalo

text: Pohjanpalon isä oli Kalajoen lukkari Johan Friis. Hän työskenteli koulua käydessään loma-aikoina apulaisena Kalajoella sijainnessa Leander Helanderin messinkivalimossa jossa valmistettiin messingistä muun muassa kynttilänjalkoja, kynttiläkruunuja ja erilaisia koriste-esineitä. Pohjanpalo hankki valimossa viiden vuoden aikana hyvän metallialan ammattitaidon ja suoritti myös Oulussa kauppakoulun 1883. Vuonna 1884 Pohjanpalo perusti oman metalliverstaan jonka toimintaan tuli mukaan myös hänen veljensä Tuomas ja Matti Pohjanpalo sekä isä Johan Friis. Yritys rekisteröitiin 13. lokakuuta 1885 toiminimellä "Weljekset Friis".


title: Juhani Pohjanpalo

text: Verstas toimi aluksi 25 neliön pajarakennuksessa Kalajoella. Sen yhteyteen oli ehditty jo rakentaa rautavalimo kun tehdasrakennus paloi 1888. Yrityksen toiminta jatkui kuitenkin tästä vastoinkäymisestä huolimatta ja 1895 perustettiin uusi tehdas Kokkolan Ykspihlajaan. Juhani Pohjanpalo ryhtyi johtamaan Kokkolan tehdasta kun muut veljekset ja isä jäivät Kalajoen tehtaalle. Kalajoella toiminta jatkui vielä noin kymmenen vuotta mutta vähitellen kaikki valmistus siirtyi Kokkolan tehtaalle.


title: Juhani Pohjanpalo

text: Friisin palaveluksessa oli vuonna 1900 noin 250 henkilöä. Tehtaassa valmistettiin erilaisia valutöitä kuten kirkonkelloja, uuninluukkuja ja valurautakamiinoita sekä muun muassa höyrykoneita, hammasrattaita, vesipumppuja, äkeitä ja sahakoneistojen raameja. Myöhemmin valmistusohjelmaan tulivat 1910-luvulla rautatievaunut ja 1930-luvulla sähkö- ja asetyleenihitsauslaitteet. Veljekset Friis harjoitti 1900-luvun alussa myös tukku- ja tuontikauppaa ja toi maahan muun muassa polkupyöriä.


title: Juhani Pohjanpalo

text:
Vuonna 1901 perustettiin myös "Suomen Köysitehdas" Ykspihlajan radan varteen. Tätä pitkiä köysiä valmistanutta tehdasta johti Matti Pohjanpalo ja se oli toiminnassa aina vuoteen 1910 saakka jolloin 100 metriä pitkä tehdasrakennus tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa. Köysitehdasta ei tulipaloan jälkeen enää rakennettu uudelleen. Friisin veljeksillä oli myös 1908 perustettu kookosmattokutomo, 1910 perustettu laivatelakka, rautakauppa, mylly, tiilitehdas ja "Pohjanmaan myllynkivitehdas" sekä "Pohjanmaan Insinööritoimisto".
Juhani Pohjanpalo oli yhdessä veljiensä kanssa perustamassa Kokkolan suomalaista yhteiskoulua ja Keski-Pohjanmaan Osuuskauppaa. Pohjanpalon tytär Vieno meni 1922 naimisiin kirjailija V. A. Koskenniemen kanssa. Kirjailija Teuvo Pakkala taas oli jonkin aikaa Pohjanpalojen palveluksessa konttoristina ja toimi myös Suomen Köysitehtaan kauppaedustajana.


title: Juhani Pohjanpalo

text: Juhani Pohjanpalo oli naimisissa vuodesta 1888 Hilma Amanda Pahikkalan kanssa. Heillä oli kymmenen lasta. Juhani Pohjanpalo kuoli keuhkosyöpään vuonna 1931.


title: Juhani Pohjanpalo

text: Veljekset Friis Oy toimi Kokkolan Ykspihlajassa vuoteen 1959 saakka. Yhtiön toiminta jatkui vielä Kokkolan Vitsarissa aina vuoteen 1968 saakka. Enimmillään Friisin tehtaiden palveluksessa oli Kokkolassa 600–700 henkilöä.


title: Toronto Marlies

text: Toronto Marlies on vuonna 2005 perustettu kanadalainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa AHL:ssä. Joukkue pelaa kotiottelunsa Torontossa Ricoh Coliseumilla. Joukkue on Toronto Maple Leafsin farmijoukkue.


title: Wow!

text: Wow! on peruskoulun englannin kielen opetukseen tarkoitettu kirjasarja. Kirjasta on tehty Study Book (lukukirja) ja Busy Book (tehtäväkirja). Jokaista kirjaa on tehty peruskoulun luokille 3, 4, 5 ja 6.


title: Wow!

text: Kirjasarjan kolmannen luokan kirjassa Chris-niminen poika seikkailee Ice Cream Islandilla (Jäätelösaari). Neljännen luokan oppikirjassa Chris muuttaa Windsoriin ja tutustuu siellä asuviin lapsiin. Kuudennen luokan oppikirjasta Chris poistuu kokonaan. Viidennellä luokalla päähenkilöt ovat East Bridgfordissa asuvat Keith, Linda, Molly ja Jerry.


title: Wow!

text:
Kirjasarjaan kuuluu myös äänilevy,jossa ovat kaikki kappalaiden sanat, kappale ja extrat. Opettajan levy on hieman erilainen, joka sisältää myös tehtäviä.
Äänikirjat on tehty järjestyksessä vuosina 2002-2006.


title: Wow!

text: Jokaisessa lukukirjassa (Study Bookissa) on noin 20 kappaletta ja noin joka neljännen kappaleen välillä on tarkoitus pitää koe. Ennen koetta Busy Bookissa (tehtäväkirjassa) on 3-5 Remember? -sivua, joissa kerrataan koealuetta. Viidennen luokan kirjassa on lisäksi Reading Corner -sivuja Remember? -sivujen yhteydessä. Näillä sivuilla opetellaan tuntemaan Britteinsaarten kaikki osat.


title: Wow!

text: Sekä kaikkien luokkien Busy Bookin että Study Bookin lopussa on sanasto, joka Study Bookissa on sekä suomi-englanti- että englanti-suomi-muodoissa. Busy Bookissa on vain suomi-englanti-sanasto.


title: Jarkko Hattunen

text: Jarkko Hattunen (s. 22. tammikuuta 1987 Kajaani) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue Asplöven HC:ssä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Jarkko Hattunen

text: Hattunen on Kajaanin Hokin kasvatti. Hän siirtyi B-juniori-ikäisenä Pelicansiin kaudeksi 2003–2004, josta Hattunen siirtyi seuraavaksi kaudeksi 2004–2005 Rauman Lukon A-nuoriin. Kaudella 2005–2006 hän oli tehoilla 18+23=41 joukkueen paras pistemies ja syöttäjä. Hattunen sijoittui koko A-nuorten SM-liigan pistepörssissä neljänneksi Jokereiden Jesse Urosen kanssa. Maalipörssissä hän oli seitsemäs ja syöttöpörssissä neljäs Jokereiden Ossi Saarisen kanssa. Hattunen debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä pelatessaan kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Jarkko Hattunen

text: Kaudella 2006–2007 Hattunen kuului Lukon SM-liigarinkiin. Hän aloitti kautensa lainalla Mestis-joukkue Forssan Palloseurassa, josta Hattunen palasi 15 ottelun jälkeen Lukkoon ja teki SM-liigadebyyttinsä 26. lokakuuta 2006 vieraissa JYPiä vastaan. Hän pelasi kauden aikana kolme SM-liigaottelua ilman tehopisteitä. Marraskuussa 2006 hän palasi joulutaukoon asti kestävällä lainasopimuksella Kajaanin Hokkiin. Hattunen jatkoi joukkueessa lopulta koko loppukauden ja oli 14 osumallaan Hokin kolmanneksi paras maalintekijä Tuomas Nikoskelaisen kanssa. Hän jakoi seitsemällä osumallaan koko kevään 2007 pudotuspelien maalipörssin voiton joukkuetoverinsa Marko Virtalan kanssa ja voitti Mestiksen mestaruuden. Hattunen jatkoi uudella sopimuksella Hokissa kaudella 2007–2008, jolloin hän oli tehoilla 19+24=43 joukkueen toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Hattunen jakoi Mestiksen pistepörssin kymmenennen sijan TuTon Aki Keinäsen ja KooKoon George Nistasin kanssa. Maalipörssissä hän sijoittui seitsemänneksi kolmen muun pelaajan kanssa. Hattunen voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.


title: Jarkko Hattunen

text: Kaudeksi 2008–2009 Hattunen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Turun Palloseuraan. Tulokaskausi toi hänelle 51 runkosarja- ja kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 5+4=9. Hattunen teki SM-liigauransa avausmaalin 30. lokakuuta 2008 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan. Hänen osumansa jäi TPS:n 4–1-tappioon päättyneessä ottelussa joukkueen ainoaksi. Maaliskuussa 2010 Hattunen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa. Hän voitti samana keväänä myös Suomenmestaruuden. Hattunen jatkoi sittemmin sopimustaan kahdella vuodella maaliskuussa 2011. Kaudella 2011–2012 hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 9+11=20.


title: Jarkko Hattunen

text: Hattunen palasi kaudeksi 2013–2014 Mestikseen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Vaasan Sportiin. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 19+28=47. Hattunen voitti myös Sportin sisäisen tehotilaston lukemalla +25. Hän jatkoi SM-liigaan nostetussa joukkueessa vuoden mittaisella sopimuksella kaudella 2014–2015. Kaudeksi 2015–2016 Hattunen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Venäjän toiseksi korkeimmalle sarjatasolle VHL:ään kazakstanilaisjoukkue Saryarka Karagandan riveihin. Hän sai sieltä kuitenkin lähtöpassit kuuden pelaamansa ottelun jälkeen lokakuussa 2015. Hattunen siirtyi tämän jälkeen Kazakstanin mestaruussarjassa pelaavan Aristan Temirtaun paitaan. Hän jakoi Kazakstan cupissa joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Filipp Svjatinan ja Jere Laaksosen kanssa tehoilla 2+3=5. Marraskuussa 2015 Laaksonen siirtyi loppukauden sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Asplöven HC:hen. Joukkue putosi kuitenkin kauden päätteeksi Hockeyettaniin.


title: Jarkko Hattunen

text: Kaudeksi 2016–2017 Hattunen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Puolan Polska Hokej Ligan Podhale Nowy Targiin. Hän oli tehoilla 21+13=34 joukkueen kolmanneksi paras pistemies ja jakoi sisäisen maalipörssin toisen sijan Artem Iossafovin kanssa. He jakoivat koko PHL:n maalipörssin kolmannen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Kaudeksi 2017–2018 Hattunen palasi vuoden mittaisella sopimuksella Asplöveniin pelaamaan Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Hockeyettaniin.


title: Jarkko Hattunen

text: Hattunen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2004, jolloin hän jakoi kolmella osumallaan Suomen sisäisen maalipörssin voiton Mikko Lehtosen ja Jonas Enlundin kanssa. Yhteensä hän on pelannut kahdeksan poikien maaottelua.


title: Jarkko Hattunen

text: Hattusen veljet Jonne ja Jesse ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Heistä Jonne pelasi urallaan myös yhden SM-liigaottelun Pelicansissa kaudella 2003–2004.


title: How Far Shallow Takes You

text: How Far Shallow Takes You on alternative rock-yhtye Gobin toinen täyspitkä albumi, joka julkaistiin 24. marraskuuta 1998 Fearless Recordsin avustamana. Se uudelleenjulkaistiin 8. joulukuuta 1998 Landspeed Recordsilla Gobin ja Fearless Recordsin ristiriidan takia. Albumi uudelleenjulkaistiin Nettwerk Managementillä, kummatkin versiot, Landspeedin ja Nettwerkin sisälsivät seitsemännentoista kappaleen, "All We Are". Amerikkalainen julkaisuversio myös sisälsi Rolling Stones-cover Paint It Blackin ja toisenlaisen version kappaleesta "What To Do". "What To Do" ja "Beauville" julkaistiin levyltä singleinä.


title: Tomáš Jaško

text: Tomáš Jaško (s. 9. joulukuuta 1983 Bratislava, Tšekkoslovakia) on slovakialainen ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä.


title: Tomáš Jaško

text: Jaško on HC Slovan Bratislavan kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa Slovakian Extraligassa kaudella 2000–2001. Kaudeksi 2002–2003 Jaško siirtyi Pohjois-Amerikan USHL-sarjaan, mutta palasi seuraavaksi kaudeksi Eurooppaan Itävallan pääsarjaan. Seuraavat kolme kautta Jaško edusti kolmea eri seuraa Slovakian Extraligassa. Kaudeksi 2007–2008 Jaško siirtyi Mestis-sarjaan Lempäälän Kisan joukkueeseen.


title: Tomáš Jaško

text: Kaudella 2008–2009 Jaško aloitti Kiekko-Vantaassa, mutta siirtyi SaiPaan kesken kauden Mestiksen maalipörssin johtajana. Jaško pelasi SaiPassa myös koko kauden 2009–2010 ja osan kautta 2010–2011. Joulukuussa 2010 hän siirtyi HK ŠKP Popradiin. Hän palasi Mestikseen Mikkelin Jukureihin tammikuussa 2011. Kaudet 2011–2012 ja 2012–2013 Jaško pelasi Kazakstanin mestaruussarjassa edustaen HK Saryarka Karagandaa ja Aristan Temirtauta.


title: Tomáš Jaško

text: Seuraavat kaksi vuotta Jaško pelasi Slovakian kolmannella sarjatasolla, minkä jälkeen hän ei ole pelannut missään.


title: Tomáš Jaško

text: Jaško puhuu täydellistä suomea. Hänen isänsä on valmentaja ja entinen jääkiekkoilija Ján Jaško.


title: Too Late... No Friends

text: Too Late... No Friends on alternative rock -yhtye Gobin ensimmäinen täyspitkä albumi, joka julkaistiin vuonna 1995 Mint Recordsilla. Levy uudelleenjulkaistiin vuonna 2000 Nettwerk/Landspeedillä.


title: Too Late... No Friends

text: Albumilta julkaistiin yhteensä neljä singleä.


title: Nikhaka

text: Nikhaka on pienikokoinen tykki. Nimitystä käytetään vanhanaikaisen irtoruudilla ladattavan tykin pienimmistä malleista.


title: Nikhaka

text: Nikha'an koko vaihteli 0,5–3 naulaan. Näitä tykkejä käytettiin etupäässä pursissa ja barkasseissa yleensä keulaan asennetuina. Myös laivoissa ne olivat tavallisia: niitä käytettiin etupäässä lähitaistelussa.


title: Nikhaka

text: Asetyyppi siirtyi merkinantokäyttöön räjähtävien ammusten yleistyessä, ja sellaisessa sitä käytetään edelleen. Esimerkiksi majakkalaiva Helsingissä käytettiin tällaista tykkiä sen palveluskauden loppuun. Tykki on säilynyt ja museoitu aluksen mukana; se on ampumakunnossa ja sillä ammutaan merkkilaukauksia erikoistilaisuuksissa.


title: Nikhaka

text: Muutamat erikoistuneet aseiden valmistajat tekevät edelleen vanhanmallisia nikhakoja. Ne ovat osittain koriste-esineitä, mutta mustaruutiaseiden harrastajia varten niistä tehdään myös ampumakelpoisia kappaleita. Tällaisten asemallien lupakäytäntö on hyvin tiukka ja vaatii pitkäaikaista harrastusta.


title: Nikhaka

text: Tykistä on olemassa myös nykyaikaistettu versio, joka ladataan haulikon panoksilla. Näillä tykeillä ammutaan mm. purjehduskilpailujen lähtö- ja merkkilaukauksia.


title: Jyrsintä

text: Jyrsintä on lastuava työstömenetelmä. Jyrsinnässä työkalu pyörii akselinsa ympäri ja akseli on useimmiten kohtisuorassa työstettävään pintaan nähden. Konepajojen yleisimmät jyrsinkonetyypit ovat polvityyppiset, runkotyyppiset, kopiojyrsinkoneet ja koneistuskeskukset.


title: Jyrsintä

text: Käsiyläjyrsintä nimensä mukaisesti liikutellaan käsin. Sitä kutsutaan myös yläjyrsimeksi.


title: Jyrsintä

text: Taso- ja yleisjyrsintäkoneiden kara on vaakasuora. Perinteisen yleisjyrsinkoneen pöytä on käännettävissä pystyakselin ympäri. Perinteisessa polvityyppisessä jyrsinkoneessa työkappale suorittaa kaikki syöttöliikkeet. Sen rinnalle on kehitetty konetyyppi, jossa poikittaisliikkeen suorittaa rungon päällä olevilla johteilla oleva karalaatikko. Jos karapää on kiertyy niin, että se saadaan sekä pysty- että vaakasuoraksi, kutsutaan tätäkin konetyyppiä yleisjyrsinkoneeksi. Siinä pöytä ei ole kääntyvä. Kun karan tai pöydän käännettävyyttä on lisätty edellä mainitusta, kyseessä on työkalujyrsinkone. Polvityyppisen jyrsinkoneen paras ominaisuus on sen käytettävyys käsikäyttöisenä. Automatisoitavaksi se soveltuu huonommin kuin muut konetyypit.


title: Jyrsintä

text: Kaiverruskoneet ovat kevytrakenteisia polvityyppisiä jyrsinkoneita. Kara on kiinnitetty pantografivivustoon. Mallikappaleen muoto kopioidaan käsisyötön avulla työstettävään kappaleeseen ilman servomekanismeja.


title: Jyrsintä

text: Runkotyyppisen jyrsinkoneen pöydän korkeutta ei voi säätää. Tästä syystä niitä on pidetty aiemmin vähemmän käteväkäyttöisinä kuin polvityyppisiä jyrsinkoneita. Runkotyyppisen jyrsinkoneen pöytä on tukeva ja säilyttää hyvin tarkkuutensa. Tämän vuoksi numeeriset jyrsinkoneet sekä työkalu- ja työkappalevaihtajalla varustetut kehitelmät, koneistuskeskukset ja valmistusjärjestelmien koneet ovat usein runkotyyppisiä.


title: Jyrsintä

text: Jos runkotyyppisen jyrsinkoneen pöytä on kohtalaisen pitkä, sitä kutsutaan yleisesti pitkäjyrsinkoneeksi. Rajana sille onko kyseessä runkotyyppinen- vai pitkäjyrsinkone pidetään sitä, onko kyseessä monipuolinen työstö (runkotyyppinen) vai pelkän pitkittäisliikkeen käyttö jyrsintäsyöttöliikkeenä (pitkäjyrsinkone).


title: Jyrsintä

text: Suuri runkotyyppinen jyrsinkone voi olla rakenteeltaan myös sellainen, että kappale ei liiku lainkaan työstön aikana, vaan pitkittäisliikkeen suorittaa portaali. Edut ovat tukeva pöytä (lattia), helppo kappaleen vaihto toista lastuttaessa ja pieni tilan tarve.


title: Plasmaleikkaus

text: Plasmaleikkaus on metallien leikkaamisen kehitetty valmistustapa. Se on kehitetty kun on haluttu löytää leikkausmenetelmä myös sellaisille materiaaleille, joihin ei tavallinen polttoleikkaus riitä. Tällaisia materiaaleja ovat muun muassa ruostumaton teräs, alumiini ja kupari. Leikkausmenetelmällä voidaan leikata jopa 160 millimetriin asti.


title: Plasmaleikkaus

text: Plasmalla tarkoitetaan korkeaan lämpötilaan kuumennettua sähköä johtavaa kaasua ja sen tehtävänä leikkausprosessissa on perusaineen sulatus ja sen kuljettaminen pois leikkausrailosta. Lähes aina plasmaleikkaus on sulatusleikkausta, jossa leikattavaan kappaleeseen sulatetaan railo. Soveliaita plasmakaasuja ovat argon, vety, typpi ja niiden seokset sekä myös paineilma ja happi.


title: Plasmaleikkaus

text: Plasmaprosessi käyttää keskitettyä sähköistä valokaarta, joka korkealämpötilaisen plasmasäteen avulla sulattaa materiaalin. Menetelmällä voidaan leikata kaikkia sähköäjohtavia materiaaleja.


title: Plasmaleikkaus

text: Plasmaleikkauksen jälki näyttää usein paremmalta kuin laserleikattu osa, mutta laserleikkurin mekaaninen tarkkuus on tavallisesti noin 10 kertaa parempi verrattuna plasmaleikkuriin.


title: Mallipohja

text: Mallipohja on valmis hahmotelma tekstitiedostolle tai muulle teokselle, jonka on tarkoitus nopeuttaa työskentelyä. Mallipohjassa on valmiina oletuksena olevat osat, joiden lisäksi mallipohjaa voidaan muokata halutuksi ja siihen voidaan lisätä osia.


title: Mallipohja

text: Esimerkiksi liikekirjeillä voi olla tekstinkäsittelyohjelmassa mallipohja, jossa yrityksen nimi, osoite ja logo ovat valmiina. Kun yrityksen työntekijä kirjoittaa kirjeen yrityksen nimissä, hänen ei tarvitse joka kerta uudestaan kirjoittaa yrityksen tietoja asiakirjaan.


title: Eddy Ferhi

text: Eddy Ferhi (s. 26. marraskuuta 1979) on ranskalainen, Charentonissa syntynyt jääkiekkoilija, jonka pelipaikka on maalivahti. Ferhi on pelannut muun muassa Anaheim Ducksin farmiseurassa, Cincinnati Mighty Ducksissa.


title: Eddy Ferhi

text: Kotimaassaan Ferhi on edustanut joukkueita nimeltä Anglet Hormadi Élite sekä Brûleurs de Loups de Grenoble, jota nykyisin Ferhi edustaa.


title: Eddy Ferhi

text: Ferhi on edustanut Ranskaa jääkiekon MM-kisoissa useasti. Viimeisin MM-turnaus johon Ferhi valittiin oli MM-turnaus 2010, jossa hän toimi Ranskan kakkosmaalivahtina.


title: Sporttipassi

text: SporttiPassi on sähköinen liikuntaseteli, joka on kehitetty työnantajien tarjoaman verottoman liikuntaedun maksuvälineeksi. SporttiPassi on tuotettu yhdessä SLU:n (Suomen Liikunta ja Urheilu ry) kanssa.


title: Sporttipassi

text: Palvelu on lanseerattu työpaikkaliikunnan kehittämiseksi. Sporttipassin tarkoitus on "työntekijöiden hyvinvoinnin lisäämien, kannustaminen ja palkitseminen osallistumalla liikunta- ja kulttuuriharrasteiden ja penkkiurheilun kustannuksiin".


title: Sporttipassi

text: Mobiililippu on tekstiviestilippu, joka tilataan soittamalla. Se poikkeaa oleellisesti setelijärjestelmistä siinä, että työnantajia laskutetaan vain todellisesta käytöstä. Käyttöä voidaan seurata reaaliaikaisesti.


title: Sporttipassi

text: Sporttipassi sopii urheilu- ja kulttuuripääsylippujen maksuun. Sen käyttöä valvoo työnantaja, jonka tulee kertoa verottajalle, kuka on käyttänyt palvelua ja millä euromäärällä.


title: Sporttipassi

text: SporttiPassi


title: Kaliumkromaatti

text: Kaliumkromaatti (KCrO) on kaliumkationien ja kromaattianionien muodostama ioniyhdiste. Ainetta esiintyy luonnossa harvinaisessa tarapasaiittimineraalissa, jota tavataan toisinaan nitraattiesiintymien läheltä Atacaman autiomaassa


title: Kaliumkromaatti

text: Kaliumkromaattia käytetään muun muassa indikaattorina määritettäessä kloridi-ionipitoisuutta saostustitrauksella . Tutkittavaa liuosta titrattessa hopeanitraatilla saostuu ensin niukkaliukoisempi hopeakloridi ja sen jälkeen kellanpunainen hopeakromaatti..


title: Kaliumkromaatti

text: Kaliumkromaatti on hapettava aine. Kaliumkromaatti aiheuttaa oireita hengitettynä tai joutuessaan kosketuksiin ihon kanssa. Aineen on todettu oleva karsinogeeninen ja mutageeninen. Aine on myös myrkyllistä ympäristölle ja luokitellaan useiden muiden kromaattien tavoin ongelmajätteeksi


title: Mannesmann-valssaus

text: Mannesmann-valssaus on saksalaisten Mannesmann-veljesten kehittämä valmistustekniikka, jolla valmistetaan saumatonta rautaputkea. Mannesmann-valssauksessa hehkuva metallikanki valssataan ristivalsseilla, jolloin se tulee ontoksi. Näin saatu paksuseinäinen putki valssataan Mannesmannin kiekko- tai pilgerschrittvalsseilla ohutseinäiseksi ja sileäpintaiseksi putkeksi.


title: Heartless (Kanye Westin kappale)

text: Heartless on rap-artisti Kanye Westin toinen single hänen neljänneltä studioalbumiltaan "808s & Heartbreak". Single julkaistiin 4. marraskuuta 2008. West ei räppää singlellä lainkaan, vaan laulaa sen käyttäen autotune-efektiä, aivan kuten ensimmäisenkin singlen Love Lockdownin. Heartlessista on julkaistu myös musiikkivideo. The Fray on tehnyt kappaleesta cover-version.


title: Identiteetti ja muutos

text: Identiteetin ja muutoksen ongelma on eräs metafysiikan ongelmista. Kysymys kuuluu, missä määrin tai miten olion tai muun entiteetin identiteetti säilyy sen muuttuessa?


title: Identiteetti ja muutos

text: Kun olio muuttuu, se muuttuu aina jollain tietyllä tavalla. Lapsi kasvaa, jolloin sen koko ja kehitysaste muuttuvat; käärme luo nahkansa, jolloin sen ulkokuori muuttuu. Muutos voidaan määritellä seuraavasti:


title: Identiteetti ja muutos

text: Olion muutos vaikuttaa siis olevan sen ominaisuuksien muuttumista. Jos banaani muuttuu ruskeaksi, siitä voidaan sanoa, että se on yhdellä hetkellä keltainen; muutaman päivän päästä se sen sijaan ei ole keltainen, vaan ruskea. Tässä vaiheessa muutos vaikuttaa suhteellisen yksinkertaiselta, eikä se muodosta suurempaa filosofista ongelmaa.


title: Identiteetti ja muutos

text: Toinen tapa, jolla olio voi muuttua, on muuttuminen suhteessa sen osiin:


title: Identiteetti ja muutos

text: Eräs kysymys on, minkälainen muutos on kyseessä silloin kun olio "tuhoutuu"? Kun ihminen kuolee, tällöin ei sanota, että ihmisen elämä on "muuttunut". Ei myöskään sanota, että kyseinen ihminen ei ole enää samanlainen kuin hän oli eläessään. Sen sijaan sanotaan, että kyseisen ihmisen elämä on "päättynyt". Samoin kun rakennus puretaan, sen ei sanota muuttuneen, vaan "hävinneen" kokonaan.


title: Identiteetti ja muutos

text: Tällöin seuraa kysymys, minkälaisessa tapahtumasarjassa on kyse pelkästä oliossa tapahtuneesta muutoksesta, ja minkälaisessa puolestaan olion tuhoutumisesta, sen olemassaolon päättymisestä? Toisin sanoen, mitkä muutokset säilyttävät olion identiteetin, ja mitkä eivät?


title: Identiteetti ja muutos

text: Identiteetin ja muutoksen ongelma esitetään yleensä kertomuksena Theseuksen laivasta:


title: Identiteetti ja muutos

text: Eräs mahdollinen mutta hieman hätäinen vastaus on: ”Ei, laiva ei ole sama, koska se on muuttunut niin paljon. Vastaavasti kuollessasi vanhana et ole sama ihminen kuin teini-ikäisenä. Muutut paljon ajan kuluessa.” Tämä ei kuitenkaan vastaa esitettyyn kysymykseen siitä, onko laiva "sama", vaan enemmänkin kysymykseen siitä, onko laiva "samanlainen". Yleensä esimerkiksi katsomme, että vanhana kuoleva ihminen on sama ihmisyksilö kuin teini-ikäisenä. Jos sanomme, että ”ihminen muuttuu paljon ajan kuluessa”, jo tämä olettaa implisiittisesti sen, että kyseessä on "sama" ihminen, jossa muutos tapahtuu.


title: Identiteetti ja muutos

text: Jos palaamme takaisin muutoksen määritelmään, olio muuttuu suhteessa johonkin ominaisuuteen, jos oliolla on tämä ominaisuus yhdellä hetkellä, mutta myöhemmin ei. Se mikä muuttuu, on se tosiseikka, että "oliolla on tietty ominaisuus". Ainoa tapa, jolla tämä tosiseikka voi muuttua, on se, että olio itse säilyy olemassa olevana. Tällöin olioita voidaan pitää perustana muutokselle, ikään kuin muutoksen tapahtuma-alustana. Theseuksen laivan tapauksessa kysymys on: onko ”Theseus” ainoastaan muuttunut paljon, vai onko se kadonnut ja korvaantunut uudella laivalla?


title: Identiteetti ja muutos

text: Toinen mahdollinen vastaus tähän kysymykseen on: ”Kyllä, laiva on sama, joskin sitä on kohennettu; se on muuttunut paljon, mutta se on silti 'Theseus'.” Tässä tapauksessa seuraa uusi ongelma, jos kertomusta jatketaan:


title: Identiteetti ja muutos

text: Kuinka voidaan sanoa, että sekä "S2" että "S3" kummatkin ovat sama laiva kuin "S1", eli alkuperäinen ”Theseus”? Jos ne ovat, ne ovat myös keskenään sama yksilö, yksi laiva. Tämä seuraa transitiivisuudesta, jonka mukaan jos "x" = "y" ja "y" = "z", tällöin "x" = "z". Koska "S2" ja "S3" ovat kummatkin selvästi eri laivoja, jotka ovat eri puolilla satamaa, tällöin on kolme vaihtoehtoa:Kun esitetään jokin identiteettiä koskeva väittämä, eli väittämä kahden asian samuudesta, käytetään yleensä erilaisia kuvauksia. Sellaiset väittämät kuin ”minä olen minä” eivät ole erityisen kiintoisia tai tarjoa informaatiota. Kiintoisia ovat sellaiset identiteettiä koskevat väittämät, joissa käytetään erilaista kuvausta yhdestä ja samasta asiasta. Tunnettu esimerkki on esimerkki ”Aamutähdestä”, joka on kirkas juuri ennen auringonnousua näkyvä tähti, ja ”Iltatähdestä”, joka näkyy juuri auringonlaskun jälkeen. Tosiasiassa ”Aamutähti” on sama kuin ”Iltatähti” — kyseessä on planeetta Venus. Tässä tapauksessa kyseessä on kaksi eri oliota ainoastaan kuvauksessa, mutta todellisuudessa ne ovat yksi ja sama olio, josta on kaksi kuvausta.


title: Identiteetti ja muutos

text: "S1":n, "S2":n ja "S3":n tapauksessa on kyse samasta asiasta. Ne ovat kolme lyhennettä, jotka viittaavat seuraaviin kuvauksiin:Kun nyt kysytään, ”onko "S2" sama kuin "S3"?”, tämän voidaan katsoa tarkoittavan samaa kuin kysymys ”onko laiva, joka on satamassa nyt, uusine lankkuineen ja mastoineen, "sama laiva" kuin laiva, joka oli satamassa viisikymmentä vuotta sitten, vasta kastettuna 'Theseukseksi'?” Viittaavatko nämä kaksi kuvausta samaan olioon vai eivät?


title: Identiteetti ja muutos

text: Filosofit ovat Theseuksen laivan ongelmassa kiinnostuneet juuri siitä perustavasta ongelmasta, kuinka määritetään, että "X" on sama kuin "Y", kun "X" kuvaa jotakin yhtenä ajan hetkenä ja "Y" jotain toista asiaa toisena ajan hetkenä. Tätä kutsutaan identiteetin ja muutoksen ongelmaksi suhteessa ajan kulumiseen.


title: Identiteetti ja muutos

text: Gottfried Leibniz kehitti niin kutsutun Leibnizin lain. Sen mukaan:


title: Identiteetti ja muutos

text: Jos Leibnizin lakia sovelletaan Theseuksen laivan ongelmaan, "S2" on sama kuin "S1" jos ja vain jos "S2":lla ja "S1":llä on kaikki samat ominaisuudet ja suhteet. Onko satamassa olevalla laivalla kaikki samat ominaisuudet ja suhteet kuin laivalla, joka oli satamassa viisikymmentä vuotta sitten? On houkuttelevaa vastata, että selvästikään ei. Laivojen ominaisuuksissa ja suhteissa on paljon eroja, jolloin ne eivät voi olla sama laiva. Ajatellaan esimerkiksi ominaisuutta ”sisältää maston "M1"”. Masto "M1" on yksi niistä mastoista, jotka alkuperäisellä laivalla oli. "S1":llä oli tämä ominaisuus, mutta "S2":lla ei ole sitä; sillä on sen sijaan masto "M2". Näin "S2":n täytyy olla eri laiva kuin "S1".


title: Identiteetti ja muutos

text: Monet filosofit vastustavat tätä näkemystä. Jos argumentti nimittäin toimii, tällöin "mikä tahansa" ominaisuuden muutos oliossa saisi aikaan sen, ettei oliota enää olisi, vaan sen sijalla olisi joku toinen olio. Mikä tahansa muutos missä tahansa ominaisuudessa saisi aikaan alkuperäisen olion katoamisen. Oletetaan, että katsomme laivaa "S1" vain pari vuotta sen rakentamisen jälkeen. Jos yksi ainoa lankku on vaihdettu toiseen, sanoisimmeko, että laiva on eri laiva? Arkijärki ja monet filosofit olisivat yhtä mieltä siitä, että laiva ei ole vaihtunut. Jos tämä pitää paikkansa, Leibnizin laki ei päde, eikä kaikkien "X":n ja "Y":n ominaisuuksien tarvitse olla samoja, jotta ne olisivat sama olio.


title: Identiteetti ja muutos

text: Leibnizin laki voidaan pelastaa olettamalla, että ominaisuudet ovat ominaisuuksien ilmentymiä tiettyinä ajan hetkinä, ajallisesti indeksoituina. Esimerkiksi, voimme sanoa, että laivalla "S1" on masto "M1" vuonna 600 eaa. Kun sanomme, mihin aikaan laivalla on kyseinen masto, olemme indeksoineet ominaisuuden aikaan. Kun sanomme, että laivalla "on" masto "M1" vuonna 600 eaa., emme väitä, että laivalla olisi kyseinen masto millään muulla hetkellä kuin vuonna 600 eaa., esimerkiksi nykyhetkellä.


title: Identiteetti ja muutos

text: Tämän lähestymistavan mukaan samalla laivalla voisi joskus myöhemmin, esimerkiksi vuonna 550 eaa., ”olla” masto "M1" "vuonna 600 eaa." Tällöin puhutaan ”olemisesta” ajasta riippumatta. Voitaisiin siis sanoa, että "S1":llä on "nyt" ominaisuus, jonka mukaan sillä "tulee olemaan" masto "M2"; ja "S2":lla on "nyt" ominaisuus, jonka mukaan sillä "oli" masto "M1".


title: Identiteetti ja muutos

text: Seurauksena laivalla olisi aina samat ominaisuudet, mutta niin, että ominaisuudet ovat ajallisesti indeksoituja, eli muotoa "P"-hetkellä-"T". Tämä pelastaisi Leibnizin lain, mutta kyseenalaistaisi itse muutoksen tapahtumisen. Muutoshan määriteltiin muutoksina ominaisuuksissa, mutta tämän lähestymistavan mukaan oliolla on aina samat ominaisuudet.


title: Identiteetti ja muutos

text: Leibnizin laki ei välttämättä itsessään auta ratkaisemaan, kumpi laivoista "S2" ja "S3" on alkuperäinen ”Theseus”. Laki sanoo, että jotkut laivat ovat samoja, jos niillä on samat ominaisuudet ja suhteet — tai samat ajallisesti indeksoidut ominaisuudet ja suhteet. Se, kuinka päätämme, että laivoilla on saat ominaisuudet ja suhteet, on toinen kysymys. Leibnizin laki tarjoaa vain vähän tai ei lainkaan apua itse ongelman ratkaisuun.


title: Identiteetti ja muutos

text: Joidenkin filosofien mukaan olio ei pysy samana, jos se muuttuu osiltaan. Sen sijaan samuus kuuluu aika-avaruudellisille "sarjaolioille". Tätä näkemystä kutsutaan mereologiseksi essentialismiksi.


title: Identiteetti ja muutos

text: Eräs suosittu ratkaisu Theseuksen laivan ongelmaan on sanoa, että sanan ”sama” merkitys riippuu sen käyttötarkoituksesta. Jos esimerkiksi osoittautuu, että alkuperäinen laiva "S1" oli varastettu ja laivan oikea omistaja vaatii sen palautusta, tulisiko hänelle palauttaa "S2" vai "S3"?


title: Identiteetti ja muutos

text: Pragmaattisen lähestymistavan mukaan edellä mainitussa tapauksessa olisi oleellista selvittää, kumpi laivoista tulisi palauttaa, jonka jälkeen sen voidaan julistaa olevan ”sama” kuin "S1". "S2":n nykyinen omistaja voisi esimerkiksi väittää, ettei alkuperäinen omistaja maksanut "S2":n materiaalisen uusimista, vaan tarjosi ainoastaan materiaalin "S3":een. Tällöin alkuperäistä laivaa vastaisi paremmin "S3", ja se tulisi palauttaa alkuperäiselle omistajalle.


title: Identiteetti ja muutos

text: Toisaalta voidaan kuvitella seuraava tilanne: laivaston amiraali uskoo, että kauan yhdessä purjehtinut ja sotinut miehistö on tehokkaampi kuin miehistö, jonka jäsenet ovat toisilleen vieraita. Siksi hän määrää, että jokaisen kapteenin tulisi palvella ainakin vuosi samassa laivassa. Eräänä päivänä kapteeni Herkules ottaa ”Theseuksen” komentoonsa, ja jättää laivan vasta kahden vuoden päästä. Tuona aikana kaikki laivan osat on vaihdettu, mutta miehistö on pysynyt samana. Amiraalin tarkoitusperää ajatellen "S2" on tällöin sama kuin "S1", koska sillä on sama miehistö kuin "S1":llä. Tällöin alkuperäistä laivaa vastaisi paremmin "S2".


title: Identiteetti ja muutos

text: Näin se, onko "S2", "S3" vai ei kumpikaan sama laiva kuin "S1", on sovinnaista ja riippuu siitä, mitä tarkoitusta varten kysymme, ovatko laivat samoja vai eri laivoja. Kaksi oliota voidaan tulkita samaksi yhdessä tarkoituksessa, mutta silti eri olioiksi jossain toisessa tarkoituksessa.


title: Identiteetti ja muutos

text: Arkijärjen mukaan oliot säilyvät olemassa läpi ajan. Esimerkiksi yleensä ajatellaan, että olet sama henkilö kuin eilen. Filosofit ovat kehittäneet kaksi kilpailevaa teoriaa siitä, kuinka tämä on mahdollista. Niitä kutsutaan nimellä endurantismi ja perdurantismi. Endurantistit katsovat, että koko olio on olemassa jokaisella historiansa hetkellä, ja sama olio on olemassa kullakin hetkellä. Perdurantistit katsovat, että oliot ovat neliulotteisia, aika-avaruudellisia entiteettejä, jotka koostuvat ajallisten osiensa sarjoista, kuten elokuva koostuu yksittäisistä kuvista.


title: Identiteetti ja muutos

text: Identiteetin ja muutoksen ongelmaa voidaan pohtia myös suhteessa ihmisiin, persoonalliseen identiteettiin. Ne molekyylit, jotka muodostavat yksittäisen ihmisen, vaihtuvat lähes kokonaan vuosien varrella. Yleensä ei muodosta mitään ongelmaa sanoa esimerkiksi, että pikkutyttö vuonna 1920 on sama henkilö kuin vanha nainen vuonna 1998, vaikka henkilöillä ei olekaan paljon yhteisiä molekyylejä. Sama henkilö vain kuvataan kahdella erilaisella tavalla, ensin pikkutyttönä, ja sitten vanhana naisena. Kysymys kuuluu, miksi pidämme näitä kahta henkilöä samana henkilönä?


title: Haka (tanssi)

text: Haka on maorien perinteinen tanssi. Toisin kuin usein luullaan, haka ei ole vain sotatanssi ja sitä eivät esitä vain miehet. Hakan voivat esittää myös naiset tai lapset. Se voidaan esittää esimerkiksi tervetulotoivotuksena tai viihdytykseen juhlissa. Esitykseen kuuluu tanssin lisäksi ilmeet ja ääntely sekä myös jalkojen tömistäminen ja nyrkkien sekä käsien taputtaminen eri paikoille kehoa esim. reisille tai rintakehään.


title: Haka (tanssi)

text: Erilaisia hakoja on paljon, mutta tunnetuimmat niistä ovat "whakatu waewae", "tutu ngarahu" ja "peruperu", joista jälkimmäinen on sotatanssi. Se esitettiin ennen taistelua vihollisen pelottamiseksi, tanssiin liittyivät äärimmäiset ilmeet kuten kielen ulos työntäminen, irvistäminen ja aseiden heiluttelu. Tutu ngarahu ja whakatu waewae esitetään ilman aseistusta, niissä tanssijalla on vapaus päättää liikkeistään, kun taas peruperussa jokaisen tanssijan liikkeiden pitää olla yhteneviä.


title: Haka (tanssi)

text: Tunnetuin haka on Uuden Seelannin rugby union -joukkueen All Blacksin esittämä haka "Ka Mate".


title: Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – naisten 10 metrin ilmakivääri

text: Naisten 10 m ilmakivääri ammuttiin 18. syyskuuta. Kilpailun voitti Neuvostoliiton Irina Šilova tuloksella 498.5 (395+103.5). Hän oli Soulin kisojen ensimmäinen olympiavoittaja. Vuoden 1988 olympiafinaali aloitti perinteen, jossa kesäolympialaisten ensimmäinen kultamitali on aina jaettu naisten 10 metrin ilmakiväärissä.


text: Peruskilpailun jälkeen kilpailua johtivat tasatuloksella 395 Irina Šilova, yhdysvaltalainen Launi Meili ja kiinalainen Zhang Qiuping. Finaalin lähdettäessä asetelmat olivat tasaiset, koska kaikki finalistit olivat kahden pisteen sisällä. Finaalissa peruskilpailun jälkeen johtaneista vain Šilova kesti finaalin paineet ja ampui toiseksi parhaan finaalin 103.5. Parhaiten finaalissa menestyi Saksan liittotasavallan Silvia Sperber, joka nousi finaalisarjallaan 104.5 pistettä seitsemänneltä sijalta hopealle. Pronssia ampui toinen neuvostoliittolainen Anna Maluhina.


text:
Kilpailussa Suomea edustivat Pirjo Peltola ja Sirpa Ylönen. Peltola pääsi finaaliin viimeisena ampujana tuloksella 393 pistettä. Finaalissa hän ampui 100.6 pistettä ja sijoittui kokonaistuloksella 493.6 viidenneksi.
Suomen toinen edustaja Sirpa Ylönen, joka on vuoden 1982 Caracaksen maailmanmestari pienoiskiväärin makuusta, karsiutui finaalista tuloksella 377, joka oikeutti vasta jaettuun 41. sijaan.


title: Vaimo ja sihteeri

text: Vaimo ja sihteeri (; lyhennettynä "Wife vs. Secretary") on vuonna 1936 ilmestynyt yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Clarence Brown. Päätähtinä ovat Clark Gable, Jean Harlow ja Myrna Loy. Sivuosissa ovat muiden muassa May Robson, George Barbier ja James Stewart.


title: Vaimo ja sihteeri

text: Norman Krasna, John Lee Mahin ja Alice Duer Miller käsikirjoittivat elokuvan Faith Baldwinin samannimisen romaanin pohjalta. "Vaimo ja sihteeri" on mustavalkoinen ja pituudeltaan 88 minuuttia, eli tunti ja 28 minuuttia. "Vaimo ja sihteeri" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 28. helmikuuta vuonna 1936. Suomeen elokuva ilmestyi teattereihin samana vuonna 13. syyskuuta. Tuotantoyhtiönä oli Metro-Goldwyn-Mayer. "Vaimo ja sihteeri" julkaistiin DVD:lle 20. kesäkuuta vuonna 2006.


title: Vaimo ja sihteeri

text: Harlow ja Robson ovat näytelleet viimeksi yhdessä musikaalielokuvassa "Trocadero" vuonna 1935. Ja sitä ennen komediaelokuvassa "Punatukkainen Lilli" vuonna 1932. "Vaimo ja sihteeri" on viides kuudesta Harlowin ja Gablen yhteistyöstä. Sekä neljäs seitsemästä Gablen ja Loyn yhteistyöstä. Elokuva oli myös James Stewartin ensimmäisistä rooleista.


title: Vaimo ja sihteeri

text: Päätähdet Clark Gable näyttelee aikakauslehden kustantajaa Van Stanhopea, Jean Harlow näyttelee erittäin seksikästä Vanin sihteeriä, Helen "Whitey" Wilsonia, ja Myrna Loy näyttelee Vanin aviovaimoa, Lindaa. Sivuosissa olevat May Robson näyttelee Vanin äitiä, Mimiä, George Barbier näyttelee J.D. Underwoodia, ja James Stewart Whiteyn poikaystävää, Davea.


title: Vaimo ja sihteeri

text: "Vaimo ja sihteeri" kertoo Whitey Wilsonista (Harlow), joka yrittää viedä Van Stanhopen (Gable) hänen vaimoltaan Lindalta (Loy).


title: Rethroned

text: Rethroned on Northern Kings -yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 19. marraskuuta 2008. Levy sisältää edeltäjänsä "Reborn"-albumin tavoin cover-versioita pop- ja rockmusiikin klassikkokappaleista. Levyn julkaisi Warner Music.


title: Rethroned

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 16.


title: Rethroned

text: Suluissa alkuperäinen esittäjä.


title: Pikkulurikki

text: Pikkulurikki ("Glossopsitta pusilla") on Kaakkois-Australiassa elävä kaijalaji.


title: Pikkulurikki

text: Pikkulurikin pituus on noin 15 cm ja paino 30–50 g. Kooltaan se on selvästi myskilurikkia pienempi. Sen höyhenpuvun yleisväri on vihreä, naama on punainen. Nokka on musta, iiris oranssinkeltainen ja koivet vihertävän harmaat. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoren linnun nokka on oliivinruskea ja iiris ruskea, ja naaman punainen väri on himmeämpää.


title: Pikkulurikki

text: Pikkulurikki elää Kaakkois-Australiassa ja Tasmaniassa. Lajin elinympäristön laajuus on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja sen populaation koko on luultavasti yli 100 000 yksilöä. Laji on taantunut metsien hakkuiden seurauksena ja on paikoin uhanalainen. Pikkulurikkia pidetään harvoin Australiassa vankeudessa häkkilintuna.


title: Pikkulurikki

text: Pikkulurikit asuvat alavilla mailla, sekä metsissä että aukeilla tai puoliaukeilla alueilla kaikkialla siellä missä on kukkivia tai hedelmiä kantavia puita tai pensaita. Ne viihtyvät myös esikaupunkien puistoissa ja kadunvarsien puissa. Pikkulurikit lyöttäytyvät usein myskilurikkien seuraan. Ruokailevat parvet ovat äänekkäitä ja näkyviä.


title: Pikkulurikki

text: Pikkulurikin pesintää tapahtuu tavallisesti elokuusta tammikuulle, mutta esiintymisalueen pohjoisosissa se voi alkaa jo toukokuussa. Pesä on joko puunrungon tai paksun oksan kolossa, yleensä veden äärellä kasvavassa eukalyptuksessa. Pesintä tunnetaan vain vankeudessa elävien lintujen osalta. Naaras munii kolmesta viiteen munaa. Muna on kooltaan 19,5*16,4 mm. Naaras hautoo noin 20 päivää ja pesäpoikasaika on noin kuukausi.


title: Pikkulurikki

text: Pikkulurikit syövät pääasiassa eukalyptusten mettä ja siitepölyä, jota ne harjaavat erikoisella kielellään. Ne voivat syödä myös hedelmiä, siemeniä ja hyönteisiä. Ruokaillessaan ne ovat hyvin kesyjä.


title: Televiestintä

text: Televiestintä eli kaukoviestintä tarkoittaa apuvälineiden välittämien signaalien avulla tapahtuvaa viestintää. Nykyisin televiestinnällä tarkoitetaan yleensä tietoliikennettä eli digitaalista sähköistä viestintää. Sähköisen viestinnän varhaisin muoto oli 1800-luvun alkupuolella kehitetty lennätin. Nykyisin tärkeimpiä televiestinnän muotoja ovat televisio, radio, puhelin ja internet. Televiestintä on yhä tärkeämpi osa maailmantaloutta; vuonna 2006 televiestintäteollisuuden kokonaisliikevaihto oli arviolta 1,2 triljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Televiestintä

text: Sähköiset televiestintälaitteet voidaan jaotella analogisiin ja digitaalisiin. Usein ne toimivat jonkinlaisen kiinteän tai langattoman verkon yhteydessä.


title: Ally Sheedy

text:
Alexandra "Ally" Elisabeth Sheedy (s.13. kesäkuuta 1962, New York City, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista "Sotaleikit" (1983), "Breakfast Club" (1985), "Kauhu" (1990), "Man's Best Friend" (1993), "High Art" (1998) ja "The Interrogation of Michael Crowe" (2002).
Sheedy oli naimisissa David Landsburyn kanssa, mutta liitto päättyi eroon. Heillä on yksi lapsi.


title: Telemark Team

text: Telemark Team ry on oululainen tanssiurheiluseura.


title: Telemark Team

text: Tanssiseura Telemark ry perustettiin vuonna 1965. Seura oli mukana Suomen Valtakunnallisen Tanssiurheiluliiton perustamisessa vuonna 1968. Nimi vaihtui Telemark Team ry:ksi, kun Telemark ja toinen oululainen tanssiurheiluseura Tanssitiimi yhdistyivät.


title: Virpi

text: Virpi on suomalaisen naisen etunimi. Nimi johtuu ohutta puun tai pensaan oksaa tarkoittavasta sanasta virpi. Virpin nimipäivä on vuodesta 1950 ollut 12. marraskuuta. Marraskuuhun 2018 mennessä Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 10 339 naista on saanut nimekseen Virpi. Heistä yli puolet on 1960- tai 1970-luvulla syntyneitä. Virpi esiintyy myös sukunimenä. Marraskuussa 2018 Suomessa asui 183 henkilöä, joilla oli tämä sukunimi.


title: Muutos

text: Muutos tarkoittaa prosessia, jossa jokin tulee toisenlaiseksi kuin se oli. Katso:


title: Proton Wira

text: Proton Wira (mm. Ison-Britannian markkinoilla tunnettu nimellä Proton Persona) on malesialaisen Protonin valmistama automalli. Se esiteltiin vuonna 1993, ja sitä valmistettiin vuoteen 2006 saakka, vaikka sen korvaajaksi suunniteltu Proton Gen-2 esiteltiin jo vuonna 2004.


title: Proton Wira

text: Wirasta valmistettiin ensin vain neliovista sedania, mutta vuonna 1994 mallistoon lisättiin myös viisiovinen Aeroback-hatchback. Wira on yksi Malesian suosituimmista automalleista.


title: Proton Wira

text: Proton Wira pohjautuu tekniikaltaan Mitsubishi Lanceriin, kuten Proton Sagakin. Vuonna 1994 Wiran vienti Isoon-Britanniaan aloitettiin. Isossa-Britanniassa auto tunnettiin nimellä Proton Persona, kunnes vuonna 2000 nimi vaihdettiin Wiraksi. Vuonna 2004 Wira korvattiin Ison-Britannian markkinoilla Proton Gen-2:lla.


title: Proton Wira

text: Vuonna 1995 Wiralle toteutettiin pienimuotoinen kasvojenkohotus, jossa siihen vaihdettiin uusi jäähdyttäjän säleikkö ja etuvalot. Wirassa käytetään viisivaihteista manuaalivaihteistoa tai neliportaista automaattia.


title: Proton Wira

text: Auton nimi "Wira" tarkoittaa malajin kielellä ”sankaria”.


title: Proton Persona

text: Proton Persona on kompakti 4-ovinen sedan, jota malesialainen PROTON Holdings on valmistanut vuodesta 1993. Auton kolmas ja nykyinen sukupolvi esiteltiin elokuussa 2016.


title: Vermuntilan jäähalli

text: Vermuntilan jäähalli oli jäähalli, joka sijaitsi Vermuntilassa Raumalla. Jäähallia käyttänyt VT-HT pelsi kotiottelunsa siellä. Vuonna 2013 halli purettiin ja suunnitteilla olisi autokorjaamo.


title: Vaeltajalurikki

text: Vaeltajalurikki ("Glossopsitta porphyrocephala") on Etelä-Australiassa elävä papukaijalaji.


title: Vaeltajalurikki

text: Vaeltajalurikin pituus on noin 16 cm ja paino 40–50 g. Kooltaan se on selvästi myskilurikkia pienempi. Sen höyhenpuku on selkäpuolelta vihreä ja vatsapuolelta vaaleansininen. Otsa on violetti, ja nokan ja otsan väli on punainen. Poskella on keltainen laikku. Nokka on musta, iiris ruskea ja koivet harmaat. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu on muuten aikuisen värinen, mutta sen värit ovat himmeämmät. Lentävän linnun siivet synnyttävät viuhuvan äänen.


title: Vaeltajalurikki

text: Vaeltajalurikki elää Etelä-Australian mantereen rannikkoalueilla. Lajin elinympäristön laajuus on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja sen populaation koko on luultavasti yli 50 000 yksilöä. Vaeltajalurikkia pidetään harvoin Australiassa vankeudessa häkkilintuna.


title: Vaeltajalurikki

text: Vaeltajalurikit asuvat sisämaan kuivilla harvapuustoisilla mailla. Kaupunkeihin ne etsiytyvät vain syömään koristekukkia. Vaeltajalurikit lyöttäytyvät joskus myski- tai pikkulurikkien seuraan. Vaeltajalurikkiparvet etsivät kukkivia eukalyptuspuita ja -pensaita, ja parvissa voi olla satoja lintuja.


title: Vaeltajalurikki

text: Vaeltajalurikin pesintää tapahtuu tavallisesti elokuusta joulukuulle. Pesä on joko puunrungon tai paksun oksan kolossa, yleensä veden äärellä kasvavassa eukalyptuksessa. Laji voi pesiä yhdyskunnissa siten, että kaikki tietyn alueen mahdolliset pesäkolot ovat asutettuja. Pesintä tunnetaan vain vankeudessa elävien lintujen osalta. Naaras munii kolme tai neljä munaa. Muna on kooltaan 20,3*16,7 mm. Naaras hautoo noin 17–20 päivää ja pesäpoikasaika on noin kahdeksan viikkoa.


title: Vaeltajalurikki

text: Vaeltajalurikit syövät pääasiassa eukalyptusten mettä ja siitepölyä, jota ne harjaavat erikoisella kielellään. Ne voivat syödä myös hedelmiä, siemeniä ja hyönteisiä. Puutarhoissa ne saattavat aiheuttaa vahinkoja.


title: Myron Cope

text: Myron Cope (synt. Myron Sydney Kopelman, 23. tammikuuta 1929 Pittsburgh, Pennsylvania – 27. helmikuuta 2008 Mount Lebanon) oli yhdysvaltalainen urheiluselostaja ja -toimittaja.


title: Myron Cope

text: Cope aloitti toimittajanuransa Daily Times -sanomalehdessä Eriessä, jonka jälkeen hän kirjoitti Sports Illustratediin. Muutettuaan takaisin Pittsburghiin hän siirtyi WBGG-radioasemalle. Pittsburgh Steelersin edustajat kiinnittävät huomiota hänen persoonalliseen puhetapaansa ja palkkasivat hänet tekemään otteluidensa radioselostukset. Tätä tehtävää Cope hoiti vuodesta 1970 vuoteen 2005 saakka WBGG- ja WDVE-radioasemilla.


title: Myron Cope

text: Myron Cope nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 2005.


Luettelo SHL:ssä jääkiekkoilleista suomalaisista. Elitserien perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Ruotsissa. Kesällä 2013 Elitserien-nimi vaihdettiin SHL:ksi. Tässä luettelossa ovat Elitserienissä/SHL:ssä pelanneet suomalaiset jääkiekkoilijat tilastoineen.


title: Luettelo SHL:ssä jääkiekkoilleista suomalaisista

text: Tilastot päivitetty kauden 2016-2017 jälkeen.


text: Suomessa on syntynyt useita Elitserienissä pelanneita ruotsalaisia jääkiekkoilijoita. Vastaavasti Elitserienissä pelanneista suomalaisista Ruotsissa ovat syntyneet Markus Kankaanperä ja Janne Niskala.


title: Borsukin–Ulamin lause

text: Antipodipisteitä ovat kaikki pallopinnan S vastakkaiset pisteparit "(x, −x)". Borsukin–Ulamin lauseen mukaan jokainen jatkuva funktio "f" : S → R sisältää antipodipisteen "x" siten, että "f(x)=f(-x)".


title: Borsukin–Ulamin lause

text: Borsukin–Ulamin lause on eräs algebrallisen topologian merkittävimmistä tuloksista. Geometrisesti lause sanoo, että jos litistää pallon lattiatasoon, niin aina löytyy antipodipistepari "(x, −x)", joka kuvautuu samaan kohtaa päällekkäin. Tapaus "n"=1 (ympyrä) havainnollistaa vaikkapa sitä, että maapallon (mielivaltaisella) päiväntasaajalla on kaksi pistettä, joissa lämpötilat ovat samat. Edeltävä voidaan todistaa helposti, kun sovelletaan Bolzanon lausetta ympyrällä määriteltyyn kuvaukseen "f(x) = g(x)-g(-x)". Tapausta "n"=2 (pallo) havainnollistetaan usein sillä, että maapallon pinnalla on aina olemassa kaksi vastakkaista pistettä, joissa lämpötila ja ilmanpaine ovat samat. Kuvauksissa kaikkien fysikaalisten suureiden oletetaan muuttuvan jatkuvalla tavalla.


title: Borsukin–Ulamin lause

text: Borsukin–Ulamin lauseen otaksui Stanisław Ulam. Sen todisti Karol Borsuk vuonna 1933. On olemassa alkeellinen todistus sille, että Borsukin–Ulamin lauseesta seuraa Brouwerin kiintopistelause.


title: Yhtenäisvaltio

text: Yhtenäisvaltio on valtio, jonka ylimpiä valtioelimiä valtakunnanlaajuisesti ohjataan perustuslailla yhtenä kokonaisuutena ja jolla on yksi perustuslain määräämä lainsäädäntö. Toisin kuin liittovaltioissa, yhtenäisvaltioissa ei ole osavaltioita, joiden oikeus itsehallintoon ja omaan lainsäädäntövaltaan olisi turvattu keskusvallan päätöksiä vastaan. Hallituksen poliittinen valta voidaan yhtenäisvaltioissakin siirtää alemmille tasoille, mutta keskushallinnolla on oikeus peruuttaa delegoitu valta. Sellainen tilanne oli jonkin aikaa Tanskassa, jossa hallitus vastasi Farumin kunnan hallinnosta ja Pohjois-Irlannissa, jota Britannian keskushallitus Lontoossa hallitsi 1973–2007.


title: Majakka-seurakunta

text: Majakka-seurakunta on kristilliseen uskontunnustukseen pohjautuva itsenäinen evankeelinen paikallisseurakunta. Se perustettiin 5. marraskuuta 1998. Majakka-seurakunta lukeutuu opillisesti ns. vapaisiin suuntiin. Seurakunta tekee yhteistyötä muiden seurakuntien kanssa ja on Espoon ekumeenisen toimikunnan jäsen. Seurakunnan pastoreina toimivat Antero Laukkanen ja Antti Ronkainen.


title: Majakka-seurakunta

text: Seurakunta toimii Espoossa erityisesti Matinkylän-Soukan alueella. Seurakunnan yleisötilaisuudet ovat lauantai-iltaisin Soukan kappelissa, osoitteessa Soukankuja 3, 02360 Espoo.


title: Majakka-seurakunta

text: Majakka-seurakunta suunnittelee toteuttavansa uuden toimintakeskuksen Matinkylän sisääntuloväylän tuntumaan osoitteeseen Matinkartanontie 13. Espoon Kaupunginhallituksen elinkeino- ja kilpailukykyjaosto päätti kokouksessaan 24.9.2012, että Espoon kaupunki vuokraa Suomen Majakka yhdistys ry:lle toimitilahanketta varten tarvittavan tontin


title: Majakka-seurakunta

text: Lauantai-iltaisin pidettävien Majakka-iltojen painopiste on opetuksessa, musiikissa ja rukouksessa. Muita toimintamuotoja ovat lapsi- ja nuorisotyö, pienryhmätoiminta, lähetystyön tukeminen erityisesti Aasiassa, ruokapalvelu sekä musiikkityö. Seurakunta tuottaa ja jakaa myös toimintaansa liittyviä video- ja äänitallenteita internet -sivujensa kautta.


title: Majakka-seurakunta

text: Majakka-seurakunta on Suomen Evankeelisen Allianssin jäsen.


title: Pekka Hakamies

text: Harri Pekka Hakamies (s. 1953 Helsingissä) on suomalainen folkloristiikan tutkija. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa pääaineena suomalainen ja vertaileva kansanrunoudentutkimus ja sivuaineena venäjän kieli ja kirjallisuus, valmistunut filosofian kandidaatiksi vuonna 1981 ja väitellyt filosofian tohtoriksi vuonna 1987 tutkimuksella "Venäläisten sananparsien vaikutus karjalaiseen ja suomalaiseen sananparsistoon". Folkloristinen, tekstilingvistinen lähestymistapa yhdistyy hänen tutkimuksissaan kulttuurihistorialliseen ja kenttätutkimuksen näkökulmiin, jotka ovat kohdistuneet erityisesti Itä-Suomen ja Venäjän Karjalan kansankulttuureihin. Lukuisten tieteellisten artikkelien ohella hän on julkaissut muun muassa erillistutkimukset "Venäjän-Taipaleelta Viinijärvelle. Erään karjalaisryhmän identiteetistä ja assimilaatiosta" 1993 sekä Olga Fišmanin kanssa "Unelma uudesta Karjalasta: Neuvosto-Karjala valokuvissa 1920- ja 1930-luvulla" ("Мечта о новой Карелии : Советская Карелия в фотографиях 1920-1930-х годов") 2007. Hän on toimittanut useita tieteellisiä kirjoituskokoelmia, muun muassa teokset "Runo, alue, merkitys: kirjoituksia vanhan kansanrunon alueellisesta muotoutumisesta" 1990, "Näkökulmia karjalaiseen perinteeseen" 1996 sekä "Ison karhun jälkeläiset. Perinne ja etninen identiteetti yhteiskunnallisessa murroksessa" 1998.


title: Pekka Hakamies

text: Pekka Hakamies on toiminut tutkijana Joensuussa ja hän on perinteentutkimuksen dosentti Joensuun yliopistossa ja folkloristiikan dosentti Helsingin yliopistossa. Hän on hoitanut professorin viransijaisuuksia kummassakin yliopistossa. Vuosina 1996-1999 hän johti kansainvälistä tutkimushanketta "Pohjois-Euroopan kansojen yhteisten sananlaskujen vertaileva tutkimus". Hänet on nimitetty Turun yliopiston folkloristiikan professorin virkaan vuonna 2006.


title: Three Wise Girls

text: Three Wise Girls on vuonna 1932 valmistunut William Beaudinen ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Jean Harlow, Mae Clarke ja Walter Byron. Elokuvan käsikirjoittivat Agnes Christine Johnston ja Robert Riskin Wilson Collisonin tarinan "Blonde Baby" pohjalta. "Three Wise Girls" on mustavalkoinen ja 68 minuutin, eli tunnin ja 8 minuutin mittainen. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 9. helmikuuta vuonna 1932. Tuotantoyhtiönä oli Columbia Pictures.


title: Three Wise Girls

text: "Three Wise Girls" kertoo nuoresta naisesta nimeltään Cassie (Harlow), joka on saapunut New Yorkiin ja rupeaa malliksi, jossa myös hänen ystävänsä Gladys (Clarke) työskentelee. Hän rakastuu varakkaaseen nuoreen Jerryyn (Walter), joka on jo naimisissa. Gladysilla on sama ongelma miehensä, Phelpsin (Thomas) kanssa.


title: Eberhard von Mackensen

text: Eberhard von Mackensen (24. syyskuuta 1889 Bromberg, Preussi – 19. toukokuuta 1969 Nortorf, Schleswig-Holstein, Saksa) oli saksalainen kenraalieversti toisen maailmansodan aikana.


title: Eberhard von Mackensen

text: Eberhard von Mackensen syntyi Brombergissa Preussissa 1889. Hänen isänsä oli ensimmäisessa maailmansodassa Pour le Meritellä palkittu sotamarsalkka August von Mackensen. Veli Hans-Georg von Mackensen toimi valtiosihteerinä natsi-Saksan ulkoministeriössä ja myöhemmin suurlähettiläänä Roomassa. Hans-Georgilla oli myös SS-Gruppenführerin kunnia-arvo SS-joukoissa.


title: Eberhard von Mackensen

text: Eberhard liittyi kadetiksi ratsuväkeen 1908. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä hän oli kohonnut luutnantiksi ja hän toimi joukkueenjohtajana, kunnes haavoittui 1915. Toivuttuaan hänet sijoitettiin esikuntatehtäviin. Hänet ylennettiin kapteeniksi toukokuussa 1917. Saksan hävittyä sodan sen armeijaa rajoitettiin, mutta Mackensen onnistui jäämään armeijan palvelukseen. Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen noustua valtaan vuonna 1933 everstiluutnantiksi noussut Mackensen toimi esikuntaupseerina ratsuväessä. Kenraalimajuriksi hänet ylennettiin tammikuussa 1938.


title: Eberhard von Mackensen

text: Toinen maailmansota syttyi 1. syyskuuta 1939, kun Saksa hyökkäsi Puolaan. Mackensen toimi Puolan valtauksen ajan 14. armeijan esikuntapäällikkönä. Tammikuussa 1940 hän yleni kenraaliluutnantiksi. Ranskan valtauksen aikana hän oli esikuntapäällikkönä 12. armeijassa ja ylennettiin voittoisan kampanjan jälkeen täydeksi ratsuväenkenraaliksi.


title: Eberhard von Mackensen

text: Tammikuussa 1941 hänestä tehtiin Etelän armeijaryhmään kuuluneen III armeijakunnan komentaja. Hän johti armeijakuntaansa Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon. Tammikuussa 1942 Mackensenin armeijakunta organisoitiin uudelleen III panssariarmeijakunnaksi. Loppuvuonna Mackensen johti myös 1. panssariarmeijaa muun muassa kolmannessa Harkovan taistelussa.


title: Eberhard von Mackensen

text: Marraskuussa 1943 Mackensen sai siirron Italiaan, jossa hänestä tuli 14. armeijan komentava kenraali. Tässä tehtävässä hän pysyi vuoden 1944 heinäkuuhun, jolloin hän jäi eläkkeelle. Ansioistaan toisessa maailmansodassa hänet palkittiin rautaristin ritariristillä.


title: Eberhard von Mackensen

text: Toimiessaan armeijan komentajana Italiassa Mackensen oli osallisena 335 siviilin joukkomurhaan. Siviileihin kohdistunut massateloitus oli rangaistus partisaanitoiminnasta alueella.


title: Eberhard von Mackensen

text: Saksan antauduttua Mackensen pidätettiin. Vuonna 1947 hänet tuomittiin kuolemaan sotarikoksista, mutta tuomio muutettiin 21 vuodeksi vankeutta. Hänet kuitenkin vapautettiin alle viiden vuoden kuluttua 1952. Hän kuoli Nortorfissa vuonna 1969.


title: Marcus Kjöllerfeldt

text: Marcus Leopold Kjöllerfeldt () oli suomalainen jääkärilääkintämajuri ja lääketieteen tohtori. Hänen vanhempansa olivat asessori Emil Armand Kjöllerfeldt ja Anna Sinebrychoff. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Helena Boije af Gennäsin kanssa.


title: Marcus Kjöllerfeldt

text: Kjöllerfeldt kirjoitti ylioppilaaksi Nya svenska läroverket i Helsingfors -nimisestä oppilaitoksesta vuonna 1894 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Eläinlääkäritutkinnon hän suoritti Münchenissä vuonna 1907 ja eläinlääketieteen tohtori tutkinnon Giessenissä vuonna 1912 sekä lääkärintutkinnon Bernissä vuonna 1916. Lääketieteen tohtori tutkinnon hän suoritti Bernissä vuonna 1917. Kjöllerfeldt suoritti licencie es-sciences consulaires -tutkinnon Lausannessa vuonna 1921.


title: Marcus Kjöllerfeldt

text: Kjöllerfeldt rahoitti opintojaan hoitanut Kajaanin piirieläinlääkärin virkaa noin viiden kuukauden ajan vuonna 1908 ja tekemällä lyhyitä viransijaisuuksia Kirkkonummen kunnaneläinlääkärinä vuonna 1909 sekä toimimalla lääkintöhallituksen eläinlääkintälaboratorion johtajana vuonna 1912.


title: Marcus Kjöllerfeldt

text: Kjöllerfeldt liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915, mutta erosi harjoitusjoukosta jo 8. huhtikuuta 1915 ja matkusti Berniin, missä hän jatkoi lääketieteen opintojaan.


title: Marcus Kjöllerfeldt

text: Kjöllerfeldt palasi takaisin Suomeen 13. maaliskuuta 1918, missä hänet määrättiin järjestämään Vilppulan rintamanlohkon lääkintähuolto. Hän toimi aluksi lentävän ambulanssin johtajana ja 9. huhtikuuta 1918 alkaen 1. Sairashoitopataljoonan 2. komppanian päällikkönä sekä pataljoonan eläinlääkärinä. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Vilppulassa, Tampereella ja Viipurissa.


title: Marcus Kjöllerfeldt

text: Sisällissodan jälkeen Kjöllerfeldt määrättiin 21. toukokuuta 1918 alkaen 1. Sairashoitopataljoonan lääkäriksi ja eläinlääkäriksi. Armeijasta hän erosi 6. kesäkuuta 1918 samalla pataljoonan lakkauttamisen kanssa. Suomesta Kjöllerfeldt matkusti tammikuussa vuonna 1920 Sveitsiin, missä hän toimi kunniavarakonsulina 26. heinäkuuta 1921 saakka, jonka jälkeen hän matkusti Saksaan Hampuriin 26. heinäkuuta 1921 ja toimi siellä kunniakonsulina 29. huhtikuuta 1922 saakka, josta eteenpäin hän toimi lähetystökonsulina 31. joulukuuta 1924 saakka. Suomeen hän palasi vuonna 1924 ja toimi vuodesta 1925 alkaen tarkastuseläinlääkärinä ja Terijoen-Rajajoen tarkastuslaitoksen johtajana (tarkastuslaitoksella vuoden 1925) Rajajoella vuoteen 1929 saakka, jonka jälkeen hän muutti Tyrisevälle, missä hän toimi eläinlääkärinä vuoteen 1934 saakka. Tyrisevältä hän muutti Helsinkiin, missä hän piti yksityisvastaanottoa vuodesta 1935 alkaen.


title: Marcus Kjöllerfeldt

text: Kjöllerfeldt toimi Suomen kennelklubin puheenjohtajana vuosina 1910–1913 ja 1934 ja Kenraali Mannerheimin lastensuojeluliiton Terijoen osaston varapuheenjohtajana vuosina 1930–1934.


title: Jan Kaila

text: Jan Martti Kaila (s. 1. heinäkuuta 1957 Kirkkonummi) on suomalainen valokuvaaja, installaatiotaiteilija, professori ja Taideyliopiston Kuvataideakatemian dekaani. Hän on väitellyt ensimmäisenä Suomessa kuvataiteen tohtoriksi valokuvataiteesta 2002 ja toiminut Taideyliopiston Kuvataideakatemiassa jatkotutkinto-osaston professorina vuosina 2004–2015.


title: Jan Kaila

text:
Kaila työskenteli ensin valokuvaajana, mutta palasi sitten jatkamaan opintojaan. 2000-luvulla hän on yhdistellyt eri medioita installaatioiksi.
Kailalle myönnettiin Viron taideakatemian kunniatohtorin arvonimi vuonna 2014.


title: Jan Kaila

text: Kaila teki yhteistyötä taiteilija Elis Sinistön kanssa.


title: Jan Kaila

text: Kaila sai Pro Finlandia -mitalin 2008.


title: Punanahka

text: Punanahka () on alankomaalaisen Hans Kressen käsikirjoittama ja piirtämä yhdeksänosainen intiaanisarjakuvasarja. Sarjassa seurataan 1500-luvun apassiheimon elämää nykyisen New Mexicon osavaltion alueella. Heimo kohtaa espanjalaisia ja oppii vähitellen ratsastamaan näiltä karanneilla hevosilla. Sarjakuvan päähenkilöitä ovat nuori intiaani Anua, hänen isänsä heimopäällikkö Chaka ja mestitsi, joka opettaa Anuan ratsastamaan.


title: Punanahka

text: Sarjaa on käännetty eurooppalaisille kielille. Suomeksi WSOY julkaisi kuusi ensimmäistä albumia. Niiden suomentajat ranskan kielestä olivat Panu Pekkanen (osat 1, 4, 5 ja 6) ja Simo Mäenpää (osat 2 ja 3).


title: Seppo Laamanen

text: Seppo Ilmari Laamanen (7. helmikuuta 1928 Oulu – 16. huhtikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen sellisti. Hän toimi pitkään Radion sinfoniaorkesterin soolosellistinä. Lisäksi hän opetti nuoria sellistejä Espoon musiikkiopistossa ja Sibelius-Akatemiassa. Laamanen toimi myös kapellimestarina: Polyteknikkojen Orkesterissa 1968-1969 ja Seinäjoen kaupunginorkesterissa Eläkkeelle jäätyään hän levytti ja konsertoi pianisti Jouni Someron kanssa.


title: Seppo Laamanen

text: Laamanen sai Pro Finlandia -mitalin 2008. Seppo Laamasen poika Pekka Laamanen on myös sellisti ja sellonsoiton opettaja.


title: Jaavanihminen

text:
Jaavanihminen on nimitys fossiileille, jotka löydettiin 1891 Trinilistä Bengawan Solo -joelta Itä-Jaavalta Indonesiasta. Se on ensimmäisiä tunnettuja "Homo erectus" -yksilöitä. Sen löytäjä Eugène Dubois antoi sille tieteelliseksi nimeksi Pithecanthropus erectus, jonka sanat pohjautuvat latinan ja kreikan sanoihin, jotka tarkoittavat "pystyapinaihminen".
Dubois'n löytä ei ollut kokonainen yksilö, vaan se koostui päälaen luista, reisiluusta ja muutamista hampaista. Yksimielisyyttä ei ole siitä, kuuluvatko luut samalle lajille. Toinen, täydellisempi yksilö löytyi myöhemmin Sangiranin kylästä Keski-Jaavalta, 18 km Solosta pohjoiseen. Tämän löydön, jossa oli samankokoinen päälaen luu kuin Duboisin löytämä, löysi berliiniläissyntyinen paleontologi G. H. R. von Koenigswald vuonna 1936. Sangiranista on sen jälkeen tehty paljon löytöjä, mutta viralliset raportit suhtautuvat kriittisesti..


title: Jaavanihminen

text: Siihen asti kunnes vanhempia ihmisen jäänteitä löydettiin Keniasta Itä-Afrikan hautavajoamasta, Dubois'n ja Koenigswaldin löydät olivat vanhimmat koskaan tehdyt hominidilöydöt. Jotkut sen ajan tieteilijät ovat esittäneet, että Dubois'n jaavanihminen olisi nykyihmisten ja suurten muiden apinoiden yhteinen esi-isä. Antropolgit ovat nykyisin sitä mieltä, että nykyihmisen suoria esi-isiä olivat afrikkalaiset "Homo erectus" -populaatiot, ehkä "Homo ergaster", pikemmin kuin aasialaiset populaatiot, joita edustavat jaavanihminen ja Pekingin ihminen.


title: Jaavanihminen

text: Kuten useiden merkittävien hominidilöytöjen yhteydessä, jotkut kreationistit ovat yrittäneet vähätellä jaavanihmisen evolutionaarista merkitystä väittämällä, että yksilöä olisi pidettävä joko ihmisenä tai apinana. Esimerkki edellisestä väittäästä on väite, että jaavanihminen on "ihmissuvun oikea jäsen".. Esimerkki jälkimmäisestä on virheellinen väite, että Dubois itse olisi myöhemmin todennut, että jaavanihminen oli oikeasti iso gibboni.


title: Sue Lemström

text: Sue Lemström (s. 17. heinäkuuta 1948 Helsinki) on suomenruotsalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt Helsingin ja Vaasan ruotsinkielisissä teattereissa sekä useissa kotimaisissa elokuvissa. Vuonna 1969 hän oli perustamassa Skärgårdsteatern-ryhmää, ja on ollut mukana useimpien suomenruotsalaisten teattereiden tuotannoissa. Ensimmäisen vakinaisen kiinnityksensä Lemström sai vasta 63-vuotiaana Svenska Teaterniin. Lemström ääninäytteli "Muumilaakson tarinoiden" -ruotsinkielisessä versiossa Noitaa.


title: Sue Lemström

text: Sue Lemström sanoo olleensa Suomen ensimmäinen radio-discjockey, joka teki 1960-luvun ruotsinkielisessä Ylessä ohjelmaa "Pop Time". Hänen teatteriuransa alkoi Svenska Teaternin "Hair"-musikaalista 1969, minkä jälkeen hän pääsi täpärästi Svenska Teaterhögskolaniin ja valmistui sieltä 1974 huolimatta vaikeasta lukihäiriöstä.


title: Sue Lemström

text: Sue Lemströmin tärkeimpiä rooleja ovat olleet "Peer Gyntin" Åse, Niels Bohrin vaimo Michael Fraynin näytelmässä "Ett möte i Köpenhamn" (2000–2001) sekä erityisesti vuoden 2003 rooli Mary Tyronena Eugene O’Neillin näytelmässä "Lång dags färd mot natt".


title: Sue Lemström

text: Benny Törnroosin televisiohaastattelussa 2014 Sue Lemström kertoi olevansa alkoholisti ja HIV-positiivinen.


title: Sue Lemström

text: Sue Lemström sai Pro Finlandia -mitalin 2008.


title: Johannes Kronlöf

text: Johannes (Hans) Alfred Kronlöf () oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Tomas Kronlöf ja Beata Antbrams. Hänet vihittiin avioliittoon vasta vuonna 1925 Irja Kerttu Kariston kanssa.


title: Johannes Kronlöf

text: Kronlöf kävi kansakoulun ja Vöyrin kansanopiston ja Ruotsalaisen kansanakatemian Malmilla vuosina 1912–1913. Hän suoritti yksityisesti viidennen luokan Vaasan ruotsalaisessa yhteiskoulussa vuonna 1923. Hän suoritti Jääkärialiupseereille järjestetyn aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja pioneerikurssin Haminassa vuonna 1921 sekä kranaatinheitinkurssin vuonna 1926. Kaasusuojelukurssin hän suoritti vuonna 1928 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1930.


title: Johannes Kronlöf

text: Kronlöf työskenteli vakuutusalalla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 17. joulukuuta 1915. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Johannes Kronlöf

text: Kronlöf saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Jääkärit olivat hankkineet Saksassa sotilaskoulutuksen Suomen vapauttamiseksi Venäjän vallasta, mutta joutuivatkin keskelle sisällissotaa. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella. Hän haavoittui lievästi taistelussa Kalevankankaalla 28. maaliskuuta 1918 ja toistamiseen, mutta nyt pahasti Tampereella 3. huhtikuuta 1918, mistä hänet lähetettiin sairaalahoitoon Vaasaan ja parannuttuann hänet siirrettiin 2. Jääkärirykmentin täydennyspataljoonan 1. komppaniaan.


title: Johannes Kronlöf

text: Kronlöf palasi sisällissodan jälkeen 18. kesäkuuta 1918 alkaen 2. Jääkärirykmentin VI pataljoonan 2. komppaniaan, missä hän palveli edelleen vaikka rykmentti nimettiin uudelleen Porin jalkaväkirykmentti 2:ksi. Hänet siirrettiin 3. syyskuuta 1918 Itämeren jalkaväkirykmentti 1:een, mikä tunnettiin myöhemmin nimellä Porin rykmentti. Hän toimi rykmentissä joukkueenjohtajana ensin 2. ja myöhemmin 5. komppaniassa. Hänet siirrettiin 5. toukokuuta 1920 armeijan oppipajalle ja kengitysvarikolle. Seuraavaksi hänet siirrettiin nuoremmaksi upseeriksi 15. kesäkuuta 1921 alkaen Kaartin jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ja edelleen 2. marraskuuta 1925 alkaen konekiväärikomppaniaan. Hän oli komennettuna Jääkäritykistörykmenttiin tutustumaan tykistöön vuosina 1923-24. Pataljoonan aliupseerikoulun johtajaksi hänet siirrettiin 10. joulukuuta 1926. Pataljoonan aliupseerikoulusta hänet siirrettiin 20. elokuuta 1928 Jääkäriprikaatin aliupseerikoulun johtajaksi ja kaasusuojelu-upseeriksi, mistä hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 27. helmikuuta 1929 Kaartin jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Seuraavaksi hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 1. toukokuuta 1934 alkaen Uudenmaan rykmentin 2. komppaniaan. Hän hoiti eri aikoina opettajan ja johtajan tehtäviä Jääkäriprikaatin aliupseerikoulussa sekä Kaartin Jääkäripataljoonan talouspäällikön tehtäviä vuosina 1933-34. Hän osallistui Jääkärialiupseereille järjestettyyn alktiiviupseerikurssiin kadettikoulussa vuonna 1921. Hän suoritti pioneerikurssin 1921 Haminassa, kranaatinheitinkurssin 1926, kaasusuojelukurssi 1928 sekä TK:n komppanianpäällikkökurssin 1930.


title: Johannes Kronlöf

text: Kronlöf osallistui talvisotaan Kenttätäydennyspataljoona 4:n komentajana, mistä hänet siirrettiin rintamalle ja hän sai komentoonsa pataljoonan Jalkaväkirykmentti 10:ssä ja myöhemmin hän sai komentoonsa koko rykmentin. Hän osallistui talvisodassa taisteluihin Karhulan lohkolla, Sommeessa, Viipurinlahdella (Vilaniemi ja Häränpäänniemi). Välirauhan aikana Kronlöf jatkoi entisessä tehtävässä rykmentin komentajana, kunnes hänet siirrettiin myöhemmin rykmentissä pataljoonan komentajaksi, kunnes hänet siirrettiin niin ikään pataljoonan komentajaksi 4. Prikaatiin.


title: Johannes Kronlöf

text: Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin rintamalle pataljoonankomentajaksi Jalkaväkirykmentti 61:een, jonka komentajana hän osallistui taisteluihin Säntämässä, Syvärillä, Pograssa, Bardovskajassa, Jandebassa ja Shemenskissä, missä hän lopulta haavoittui taistelussa vaikeasti 12. huhtikuuta 1942 ja kuljetettiin 26. Sotasairaalaan. Sotasairaalassa häneltä vierähti vuodet 1942 ja 1943 ja sairaalasta päästyään hänet komennettiin komendantiksi ja yhteysupseeriksi Pietarsaareen, mistä hänet siirrettiin viimeisenä sotavuonna (jatkosota) Vaasaan ja hän sai komentoonsa Vaasan suojeluskuntapiirin.


title: Johannes Kronlöf

text: Sotien jälkeen Kronlöf jatkoi Vaasassa edelleen entisessä tehtävässä, kunnes Suojeluskuntajärjestö tuli Neuvostoliiton vaatimuksesta lakkautetuksi ja hän pääsi lakkautuspalkalle ja edelleen vuonna 1946 reserviin. Armeijan palveluksen jälkeen hän siirtyi sosiaalipäälliköksi ja varastontarkastajaksi Wärtsilä-Yhtymä Oy:n Crichton-Vulcanille ja palveli yritystä vuoteen 1963 saakka. Hän kuoli 23. maaliskuuta 1969. Hänet haudattiin Turkuun.


title: Maaria Wirkkala

text: Rut-Maaria "Maaru" Piritta Wirkkala (s. 4. tammikuuta 1954 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija. Hän on tehnyt sekä pienikokoisia esinesommitelmia että suurikokoisia installaatioita. Valolla, tilalla ja ajalla on tärkeä osa hänen taiteessaan.


title: Maaria Wirkkala

text: Wirkkalan teoksia on muun muassa Kiasman, Helsingin taidemuseon, Saastamoisen säätiön ja Wihurin rahaston kokoelmissa.


title: Maaria Wirkkala

text: Maaria Wirkkalan isä Tapio Wirkkala on kuuluisa suomalainen muotoilija ja kuvanveistäjä. Äitiä, Rut Brykiä, pidetään puolestaan yhtenä keskeisimmistä suomalaisen modernin keramiikkataiteen uudistajista. Maarian isoveli, vuonna 1948 syntynyt, Sampsa ”Sami” Tuomas Wirkkala toimii sisustusarkkitehtina.


title: Maaria Wirkkala

text: Nelivuotiaana Maaria Wirkkala piirsi kuvia, jotka Tapettitehdas Pihlgren ja Ritola otti vanhempien ehdotuksesta tapettimalliksi tuotantoon. "Enkeli-tapetista" Wirkkala sai myöhemmin, vuonna 1963, kunniakirjan American Institute of Interior Designersilta. Malli on noussut muiden ajan taiteilijatapettimallen ohella 1900-luvun lopulla uudelleen suosioon.


title: Maaria Wirkkala

text: Wirkkala opiskeli Taideteollisen korkeakoulun keramiikkasuunnittelun osastolla vuosina 1973–1977 ja Ranskassa École des Beaux-Artsin kokeilevassa ateljeessa Aix-en-Provencessa vuosina 1981–82.


title: Maaria Wirkkala

text: Wirkkala on ollut naimisissa näyttelijä Timo Torikan kanssa vuodesta 1991 lähtien. Heillä on yhteinen tytär Tinni.


title: Maaria Wirkkala

text:
Wirkkala on pitänyt 1980-luvulta lähtien lukuisia näyttelyitä sekä Suomessa että ulkomailla. Wirkkala on tehnyt myös muutamia julkisia veistoksia. Esimerkiksi vuonna 1987 hän teki "Taikakaappi"-nimiset teokset, jotka sijoitettiin viiteen Helsingin alueella ja yhteen Valkeakoskella sijaitsevaan päiväkotiin. Wirkkala on tehnyt lisäksi muun muassa teatterilavastuksen vuonna 1983 Lappeenrannassa esitettyyn Maria Jotunin "Huojuva talo" -näytelmään. Viime vuosien aikana Wirkkala on työskennellyt erityisesti ulkomailla ja hänen teoksiaan on ollut harvemmin esillä Suomessa.
Monet Wirkkalan teoksista ovat väliaikaisia installaatioita. Esimerkiksi vuonna 2009 Kaustisen kamarimusiikkiviikoilla esillä ollut teos "Veden varassa" oli näytteillä vain viikon ajan, kun taas 2010–2011 Lahden historiallisessa museossa esillä ollut "Jokaisella on oma aikansa" -teos kesti viisi kuukautta.


title: Maaria Wirkkala

text: Vuosina 1991–1992 Wirkkala tutki museoita ja museon käytäntöjä Turun ja Kouvolan taidemuseoissa sekä Tornion Aineen taidemuseossa esillä olleissa Ars Fennica -näyttelyissä. Turun taidemuseossa esillä olleessa "Hetkien arkisto: Taidemuseo kätkee kokoelman" -teoksessa Wirkkala toi näyttelytilaan museon säilytystilasta unohdettuja esineitä kuten tyhjiä kehyksiä, muotokuvien kipsikopioita muoveissa, jalustoja sekä paketoituja asiakirjoja. Aineen taidemuseoon Wirkkala toi puolestaan lähellä sijainneen maakuntamuseon esineistöä kuten veneen, ahkion ja pysähtyneitä kelloja. Teoksessa historialliset esineet saivat uusia merkityksiä kun niitä tarkasteltiin taidemuseossa.


title: Maaria Wirkkala

text: Parikymmentä vuotta myöhemmin Lahden historiallinen museo pyysi Maaria Wirkkalaa toteuttamaan museoon kuolema-aiheisen näyttelyn. Wirkkalaa pyydettiin työskentelemään museoon, koska museon henkilökunta oli pohtinut, miten museon esineitä voisi asettaa näyttelyssä esille perinteistä historiallisen museon näyttelyä käsitteellisemmin. Wirkkalan "Jokaisella on oma aikansa" -näyttelyssä on esillä sekä museon historiallista esineistöä että Wirkkalan omia esineitä, joista taiteilija oli koostanut monta huonetta käsittävän teosinstallaation.


title: Maaria Wirkkala

text: Wirkkala tekee paikkasidonnaista taidetta, ja tilalla on erityinen asema hänen teoksissaan. Usein Wirkkala muuntaa ja muuttaa tilaa pienillä eleillä ja teoilla, joita voi olla joskus hankala huomata. Hän tekee tilasta toisen tilan, paikan, merkitsemällä sen. Wirkkalan teokset vaativat usein katsojalta aikaa ja tarkkaavaisuutta.


title: Maaria Wirkkala

text: Vuoden 1991 Ars Fennica -palkinnonsaajan valinnut saksalainen René Block oli omien sanojensa mukaan vaikuttunut Wirkkalan kyvystä ”työskennellä valmiissa, olemassaolevissa tilanteissa”. Blockin mukaan Wirkkala pystyy muuntamaan ympäristöään toisenlaiseksi lisäämällä hienovaraisesti valmiita esineitä tai valoa siihen.


title: Maaria Wirkkala

text: Wirkkalan taiteessa toistuvat usein tuolit ja lasista tehdyt tikapuut. Syytä tähän taiteilija ei osaa itse sanoa. Hänen taiteessaan valolla ja varjoilla on usein tärkeä asema. Joidenkin teosten kohdalla Wirkkala on tehnyt yhteistyötä valosuunnittelijoiden, kuten Jukka Mikkosen kanssa.


title: Maaria Wirkkala

text: Wirkkala on itse kirjoittanut: ”Tekemiseni edellytys on katsoa tilanne ja käyttää sitä materiaalina. Tyhjä tila on: LÄHTÖ / KOHTA.” Wirkkala leikkii suomen kielellä muun muassa antaessaan teoksilleen sellaisia nimiä kuin "Silta varalta" ja "Mielen tila".


title: Maaria Wirkkala

text: Wirkkala on edustanut Suomea Venetsian biennaalissa kaksi kertaa, vuosina 1995 ja 2007. Hänelle on myönnetty Kritiikin Kannukset 1985, Axel Lin´s Nordic Prize 1987, Ars Fennica -palkinto 1991, Estrand Foundation Art Prize 2000, Suomi-palkinto 2002 ja Pro Finlandia -mitali 2008. Vuonna 2002 Wirkkala oli Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilija.


title: Chuck Schaden

text: Chuck Schaden (s. 29. heinäkuuta 1934 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen radiotoimittaja.


title: Chuck Schaden

text: Schaden aloitti vanhojen radio-ohjelmien keräämisen 1960-luvulla. Vuonna 1970 hän aloitti evanstonilaisella WNMP-asemalla oman radio-ohjelmansa, "Those Were The Days", jossa hän esitti ohjelmia kokoelmastaan. Ohjelma jatkuu edelleen ja nykyään sitä esittää WDCB-asema Glen Ellynissä. Schaden on isännöinyt myös muita vanhoihin radio-ohjelmiin erikoistuneita ohjelmia Chicagon alueen radioasemilla, kuten "The Hall Closet", "When Radio Was Radio" ja "Old-Time Radio Classics". Vuosina 2006–2007 hän juonsi valtakunnallisesti syndikoitua ohjelmaa "When Radio Was".


title: Chuck Schaden

text: Chuck Schaden nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1993.


title: Gobra

text: Gobra on suomalainen 1980-luvulla perustettu rockyhtye.


title: Gobra

text: Gobra perustettiin 1980-luvun alussa Vihannissa. Alkuaikoina yhtye tunnettiin nimellä Flimsy Haze, mutta koska nimi oli vaikea suomalaiselle medialle ja keikkajärjestäjille, yhtyeen nimeksi vaihdettiin Gobra ensimmäisen singlejulkaisun yhteydessä vuonna 1985 (The Tryout). Tosin tämäkin nimi osoittautui vaikeaksi medialle, koska Neuvostoliiton presidenttinä oli tuolloin Mihail Gorbatšov, joka tunnettiin lempinimellä ”Gorba”. Yhtye teki ahkerasti keikkoja ympäri Suomea ja vakiinnutti nimensä yhtenä suomalaisen hard/heavy rock -tyylin pioneerina. Gobran melodiseen heavy-tyyliin kuuluu olennaisesti kahden kitaran stemmat ja kertosäkeitten harmoniat. Gobra tunnetaan erityisesti liveyhtyeenä.


title: Gobra

text: "Despair EP:n" Janis Joplin -coverkappaleella ”Move Over” Gobra pääsi vuonna 1988 televisioon MTV3:n "Levyraati"-ohjelmaan ja ”Leave Me, Baby” -kappaleella "RockStop"-ohjelmaan vuonna 1989. Kokkola TV:llä tehtyä videota esitettiin myös MTV Europen taivaskanavilla. Gobra julkaisi singlet ”Behind The Deadzone” (1989) ja ”Shadow Of Sadness” (1990) ja ensimmäisen LP-levyn "The First At Last" (1990) omalle Flimsy Haze -levymerkille. Ensimmäisen CD:n "True Tale" yhtye julkaisi 1992. Tämä teema-albumi äänitettiin ainoastaan 8-raitatekniikalla eri paikoissa Raahessa ja Vihannissa. Äänittäjänä ja miksaajana toimi Juha Matinheikki. Seuraavaa albumia saatiinkin odottaa vuoteen 1999, jolloin ilmestyi "The Third", joka äänitettiin ja miksattiin Raahessa BRR-studiolla vuonna 1996 toisena kitaristina Samick. 2000-luvulla yhtye keikkaili edelleen pitämättä suurempaa ääntä itsestään, ja kitaristivaihdokset värittivät toimintaa.


title: Gobra

text: Vuoden 2006 lopulla yhtye teki live-demon BRR-studiolla ja aloitti vuonna 2007 uuden albumin äänitykset kitaristeina Ramiz ja Maze. Ramiz vetäytyi keikkailusta vuonna 2007 terveydellisten ongelmien takia, mutta oli mukana aktiivisesti levyn teossa koko ajan. Yhtyeen perustajajäsen Uki palasi miehistöön, ja uuden levyn materiaalia esitettiin keikoilla. "From Dawn To Storm" julkaistiin vuoden 2009 alussa.


title: Gobra

text: Nykyisessä trio-kokoonpanossa kaksi jäsentä on syntyperältään vihantilaisia.


title: Gobra

text: Yhtye äänittää tällä hetkellä viidettä studioalbumia, jonka julkaisuajankohta ei ole tiedossa.


title: Jádson

text: Jádson Rodrigues da Silva yleensä vain Jádson (s. 5. lokakuuta 1983 Londrina, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Ukrainan pääsarjassa pelaavaa Šah’tar Donetskia. Hän on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Marjut Sariola

text: Marjut Sariola (3. maaliskuuta 1948 Mikkeli) on suomalainen näyttelijä. Hän näyttelee Tampereen Teatterissa.


title: Eukalyptuskiipijä

text: Eukalyptuskiipijä ("Climacteris picumnus") on australiassa elävä australiankiipijöihin kuuluva varpuslintu. Lajista tavataan kolmea alalajia, jotka ovat "Climacteris picumnus melanotus", "Climacteris picumnus picumnus" ja "Climacteris picumnus victoriae" .


title: Eukalyptuskiipijä

text: Eukalyptuskiipijä on suurikokoisin australiankiipijöistä. Lajin pää, kurkku ja kaulan yläosa ovat väriltään harmahtavan ruskeat. Vatsa on raidallinen. Siivet ovat väriltään tummemman ruskeat. Sukupuolet ovat hyvin samannäköiset, mutta naaraan erottaa ruosteenruskeareunaisista kaulahöyhenistä


title: Eukalyptuskiipijä

text: Eukalyptuskiipijät elävät pääasiassa eukalyptusmetsissä, joilta puuttuu tiheä aluskasvillisuus.. Linnut viettävät koko vuoden samoilla alueilla.


title: Eukalyptuskiipijä

text: IUCN luokittelee eukalyptuskiipijän elinvoimaiseksi lajiksi . Kuitenkin metsien kaataminen ja sitä kautta sopivan elinympäristön vähentyminen ovat aiheuttaneet, että paikalliset viranomaiset luokittelevat eukalyptuskiipijän "picumnus"- ja "victoriae"-alalajit vaarantuneiksi


title: Eukalyptuskiipijä

text: Eukalyptuskiipijän ravinto koostuu pääasiassa muurahaisista, joita se kaivaa kuoren alta hieman kaarevalla nokallaan . Laji syö myös kovakuoriaisia ja toukkia .


title: Eukalyptuskiipijä

text: Pesänsä lintu tekee onttoon puunkoloon ja pehmustaa sen höyhenillään ja heinillä. Vain naaras huolehtii munien hautomisesta.. Eukalyptuskiipjäille on tyypillistä, että hautovalla naaraalla on apulaisia, jotka usein ovat koiraspuolisia lintuja. Tämä auttaa pesinnän onnistumisessa


title: Tietävälä

text: Tietävälä on kylä Orimattilassa, Päijät-Hämeessä. Alun perin Tietävälä sijaitsi Kirvussa, luovutetussa Karjalassa. Siirtolaiset perustivat uuden kylän Orimattilaan ja nimesivät sen vanhan kotiseutunsa mukaan. Virallisesti Tietävälä-nimistä kylää ei ole olemassa, vaan kylä on osa Tönnön ja Pakaan kyliä.


title: Tietävälä

text: Kirvun Tietävälä on vanha kylä, joka maakirjoissa mainitaan vuonna 1557. Tuolloin kylässä oli 25 taloa, joissa asui karjalaiseen tyyliin suurperheitä. Ennen sotia kylässä oli noin viisisataa asukasta. Vanha Kirvun Tietävälä oli yhtenäinen ja seuratoiminta oli vilkasta. Kuutena iltana viikossa oli toimintaa nuorisoseurantalolla ja lauantaisin käytiin naapuripitäjissä tansseissa. Kirvussa kuitenkin käytiin vain "vero maksus ja kirkos", muuten kyläläiset asioivat enemmän Ensossa.


title: Tietävälä

text: Kylä koki suuria menetyksiä vuonna 1937, kun Mikko Lankisen sahan pannuhuoneesta alkoi tulipalo. Saha sijaitsi mäellä ja palo levisi lähiympäristöön. Sahan ohella paloivat vehnämylly, Verran huopatehdas, kaksi kauppaa sekä asuintaloja, yli kymmenen rakennusta kaikkiaan. Tietäväläiset ryhtyivät heti työhön, ja rakensivat kaiken uudelleen. Saha ja mylly toimivat jälleen 2–3 kuukautta tulipalosta.


title: Tietävälä

text: Toisen maailmansodan alkamisen seurauksena tietäväläiset lähtivät ensimmäisen kerran evakkoon 13. maaliskuuta 1940 ja päätyivät Myrskylään. Elo-syyskuussa 1941 osa väestä pääsi palaamaan takaisin Tietävälään. Vuonna 1944 kyläläisten oli lähdettävä uudelleen evakkomatkalle. Tällä kertaa lopullisesti.


title: Tietävälä

text: Kirvusta tie johti mutkien kautta Orimattilan Tönnöön, kauppaneuvos Askolinin omistamille korpisille takamaille. Askolinin kanssa tehtiin ensimmäiset hallintasopimukset vuonna 1946 ja asumaan päästiin vuonna 1947. Jälleen kerran tietäväläiset näyttivät rakentajantaitonsa. Tietäväläinen yksituumaisuus ja yhteistoiminta ei kadonnut sodan melskeisiin. Yhtenäisyys säilyi, kun esimerkiksi maatalouskoneet hankittiin yhdessä, eikä oltu riippuvaisia ulkopuolisista.


title: Tietävälä

text: Erityisen Tietävälästä tekee se, että kaikki kylään asettuneet siirtolaiset olivat lähtöisin samasta kylästä, ja että kylän nimi siirtyi uuteen paikkaan asukkaiden mukana. Tämä erikoisuus on herättänyt huomiota myös maailmalla ja kylään tultiin tutustumaan kaukaakin. Syyskuussa 1962 kylässä vieraili jopa Israelin pääministeri David Ben-Gurion. Tietäväläisiä uhkasi kuitenkin jälleen lähtö tien päälle. Askolin olisi tahtonut maansa takaisin. Maita ei kuitenkaan jouduttu luovuttamaan, mihin väitetään Johannes Virolaisen vaikuttaneen.


title: Tietävälä

text: Maanviljelys ei ole kaikkia kyläläisiä elättänyt, vaan on täytynyt tehdä muita töitä. Tietävälä onkin tunnettu mm. Orimattilan sahti-kylänä. Sahtia valmistaa Orimattilan Tilaussahti Ky. Kirvun Tietävälässä sijainnut Verran huopatehdas perustettiin myöhemmin uudelleen Orimattilassa.


title: Vesoul

text: Vesoul [və.zu] on kaupunki Ranskassa. Se on Haute-Saônen departementin prefektuuri, eli pääkaupunki, Bourgogne-Franche-Comtén alueella "(région)". Siellä on arviolta 15 473 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 9,07 neliökilometriä.


title: Vesoul

text: Taidemaalari ja kuvanveistäjä Jean-Léon Gérôme syntyi Vesoulissa 11. toukokuuta 1824.


title: Bandasaaret

text: Bandasaaret () ovat Indonesialle kuuluva tuliperäinen saariryhmä Bandamerellä noin 140 kilometriä Seramin saaresta etelään ja noin 2 000 kilometriä Jaavalta itään. Noin kymmenen pienen saaren muodostama saaristo on osa Molukkien saaristoa ja kuuluu hallinnollisesti Etelä-Molukien maakuntaan. Saarten tärkein kaupunki ja hallinnollinen keskus on Bandanaira, joka sijaitsee samannimisellä saarella. Saaria ympäröivä meri on 4–6 km syvä, ja saarten yhteispinta-ala on noin 180 km². Saarten väkiluku on noin 15 000.


title: Bandasaaret

text: 1800-luvulle saakka Bandasaaret olivat kauppapoliittisesti merkittäviä muskottipuiden ainoana kasvupaikkana. Niistä saatiin kahta kallisarvoista maustetta, muskottipähkinää ja muskottikukkaa. Saaret menettivät ainutlaatuisen asemansa vasta Napoleonin sotien yhteydessä, kun britit ottivat saaret väliaikaisesti hallintaansa ja siirsivät lukuisia muskottipähkinäntaimia Ceylonille ja Singaporeen.


title: Bandasaaret

text: Nykyään saaria suosivat vierailukohteena laite- ja snorkkelisukelluksen harrastajat.


Jalkapallon Mestarien liigan kauden 2008–2009 pudotuspelit pelataan 24. helmikuuta – 27. toukokuuta 2009. Pudotuspelien kaikki ottelut pelataan kaksiosaisina, paitsi finaali, joka pelataan yksiosaisena Olympiastadionilla, Roomassa.