title: Antarktiksen sopimus

text: Antarktiksen sopimus solmittiin Washingtonissa 23. kesäkuuta 1961, jolloin sen allekirjoitti 12 valtiota: Argentiina, Australia, Belgia, Chile, Etelä-Afrikka, Iso-Britannia, Japani, Neuvostoliitto, Norja, Ranska, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat. Tähän mennessä Antarktiksen sopimuksen on ratifioinut 50 valtiota, joiden joukossa on muun muassa Suomi.


title: Urjanhai

text: Urjanhai voi tarkoittaa seuraavia:


title: Realsoft 3D

text: Realsoft 3D on suomalaisen Realsoftin tekemä grafiikka- ja mallinnusohjelma. Ohjelmalla voidaan tehdä realistista 3D-grafiikkaa ja animaatiota.


title: Realsoft 3D

text: Ohjelma tunnettiin alun perin nimellä Real3D.


title: Realsoft 3D

text: Real3D on suomalaisen Realsoftin tekemä kolmiulotteinen animaationteko-ohjelma. Siihen on ohjelmoitu fysiikan lait, joten sillä kyetään tekemään tarkkoja, realistisia animaatioita.


title: Realsoft 3D

text: Suomalaiset veljekset Juha ja Vesa Meskanen kirjoittivat Real3D:n ensimmäiset koodirivit vuonna 1983 Commodore 64 -tietokoneelle.


title: Realsoft 3D

text:
Real3D:n kehitys käynnistyi toden teolla 1985, kun Juha Meskanen aloitti opinnot Lahden Teknillisessä Opistossa. Vesa tuli mukaan kehitystyöhön asteittain ja siirtyi matemaatikon uraltaan lopulta kokopäiväisesti perustamaansa Realsoft Oy -yritykseen vuonna 1989. Ensimmäinen kaupallinen Real3D-versio julkaistiin Amigalle vielä samana vuonna. Ensimmäinen versio tarjosi ominaisuuksia kuten Constructive Solid Geometry, toisen asteen pinnat ("quadric surfaces") and valonsäteiden seurantaan ("ray-tracing") perustuvan fotorealistisen tulostuksen. Vuonna 1990 julkaistua
Versio 1.2:ta markkinoitiin jo useissa Euroopan maissa. Version 1.3 näki päivänvalon 1991 vuoden alussa. Pienistä versionumeroeroista huolimatta v1, v1.2 ja v1.3 edustivat kaikki merkittäviä kehitysaskeleita uusine ohjekäsikirjoineen ja pakkauksineen. V.1.4 julkaistiin joulukuussa 1991 ja jäi viimeiseksi alkuperäistä ohjelmistoarkkitehtuuria edustavaksi versioksi.


title: Realsoft 3D

text: Real3D kehittyi huimasti 1993 julkaistun version 2.0:n myötä. Uusi versio perustui kokonaan uudelleenkirjoitettuun lähdekoodiin ja se tarjosi lukuisia edistyksellisiä ominaisuuksia, kuten boolean-operaatiot, CSG, B-spline -pinnat, Newtonin teoriaan perustuvat simulaatiot, ns. morphing-animaatiot sekä korkealaatuisen valokuvanomaisen tulostuslaadun. Ohjelma hyödynsi laajasti Amigan moniajo-ominaisuuksia.


title: Realsoft 3D

text: Ensimmäinen Windows-versio ohjelmasta julkaistiin 1994.


title: Realsoft 3D

text: Versio 3.5, joka julkaistiin 1996, jäi viimeiseksi v2-arkkitehtuurin julkaisuksi. Realsoft oli aloittanut uuden kehitysprojektin 1994, jonka perustui uuteen ohjelmistoarkkitehtuuriin ja Realsoftin omakehittämään alustariippumattomaan toteutukseen.


title: Realsoft 3D

text: Versio 4 julkaistiin vuonna 2000 nimellä "Realsoft 3D", ja mukana oli ominaisuuksia kuten työkalut Non-Uniform Rational B-Spline ja Subdivision-Surface -mallinnukseen.


title: Realsoft 3D

text: Seuraava merkittävä versio v.4.5 julkaistiin 2002, ja se sisälsi mm. epäsuoran valon simuloinnin (caustics, global illumination).


title: Realsoft 3D

text: Version 5 julkaistiin lokakuussa 2004 ja se sisälsi parannuksia kaikilla osa-alueilla. Yksi merkittävä parannus oli myös käyttöliittymän visuaalisella puolella 32-bittisten ikonien ansiosta.


title: Realsoft 3D

text: Versio 6 julkaistiin 2007 vuoden lopulla, mukana ominaisuuksia kuten parametrisoidut työkalut kasvien ja puiden mallintamiseen ja rakennusten suunnitteluun. Myös natiivit binääriversiot Mac OS X -käyttöjärjestelmille julkaistiin.


title: Realsoft 3D

text: Versio 7 julkaistiin joulukuussa 2009 Windows-alustalle 32- ja 64-bittisinä versioina. Versiossa on mm. parannettu muistinhallintaa nopeuttaen renderöintiä.


title: Realsoft 3D

text:
Computer Graphics World arvioi version 4 vuonna 2001:
Puolalainen "Evermotion" verkkosivusto arvioi ohjelman vuonna 2004:


title: Jevgeni Onegin

text: Jevgeni Onegin ( []) on Aleksandr Puškinin runoteos, joka julkaistiin vuosina 1823–31 ja kokonaisuudessaan ensi kerran 1833. Se on yksi Venäjän kirjallisuuden klassikoita.


title: Jevgeni Onegin

text: Kirjan tarina on romanttinen kolmiodraama, joka huipentuu kaksintaistelutragediaan. Siitä on tehty useita elokuvasovituksia, joista kuuluisin lienee Martha Fiennesin vuonna 1999 ohjaama "Onegin", pääosassa Ralph Fiennes. Aiheesta on myös tehty baletti.


title: Jevgeni Onegin

text: Juoni


title: Jevgeni Onegin

text: Tarina kertoo nuoresta naisesta nimeltä Tatjana. Hän on rakastunut kaikenmaailman nähneeseen,ylimieliseen mieheen nimeltä Onegin. Miehelle tytön rakkaus on kuitenkin yhdentekevää. Tatjana kirjoittaa miehelle kirjeen, jossa kertoo tunteistaan. Hän ei kuitenkaan saa vastarakkautta ja Onegin repii kirjeen jättäen sen lopulta Tatjanan käsiin. Onegin flirttailee juhlissa ystävänsä Lenskin morsiamen Olgan, Tatjanan sisaren kanssa, ja aiheuttaa Lenskissä mustasukkaisuuskohtauksen. Lenski haastaa ystävänsä kaksintaisteluun. Onegin yrittää irrottautua siitä,muuta Lenski ei luovuta ja niin hän kuolee kaksintaistelussa. Onegin pakenee ulkomaille. Kun hän palaa sieltä vuosia myöhemmin, Tatjana on jo rakastunut vanhempaan ruhtinaaseen ja mennyt tämän kanssa naimisiin. Vasta silloin Onegin ymmärtää tehneensä virheen. Hänkin kirjoittaa Tatjanalle kirjeen, jossa kertoo tunteistaan. Osat vaihtuvat. Nyt Tatjana repi kirjeen Onegin käsiin ja käskee häntä häipymään. Tragedia päättyy Oneginin poistumiseen Tatjanan elämästä. Tatjana siis elää rakkaudessa ja Onegin valitsi kylmän elämän.


title: Eteläranta

text: Eteläranta () on katu Kaartinkaupungissa, Helsingin keskustassa, Eteläsataman länsipuolella. Kadun varrella on Vanha kauppahalli sekä Hotelli Palace, jossa sijaitsevat Elinkeinoelämän keskusliiton toimitilat. Niihin viitataan usein kadunnimellä tai osoitteella (Eteläranta 10), etenkin työmarkkinakeskustelussa.


title: Telematiikka

text: Telematiikka on langattoman viestinnän ja paikkatiedon yhdistämistä informaatioteknologian ja automatiikan avulla. Sana telematiikka on yhdistelmä sanoista teletekniikka ja informatiikka.


title: Telematiikka

text: Tunnetuimpia telematiikan teknisiä sovelluksia ovat GPS-paikannuslaitteet, erilaiset navigointijärjestelmät, älykortit, langattoman viestinnän laitteet, tunnistinlaitteet sekä anturit. Myös konekommunikaatio kuuluu telematiikan piiriin. Myös opetus ja terveydenhuolto pohtivat mahdollisuuksiaan soveltaa telematiikkaa, lähinnä etäopetukseen ja etälääketieteeseen.


title: Telematiikka

text: Ranskalaiset Simon Nora (1921-) ja Alain Minc ovat telematiikan uranuurtajia, jotka loivat käsitteen "telematiikka" 1980-luvun alussa sekä julkaisivat vuonna 1978 telematiikkaa käsittelevän raportin "L'Informatisation de la société". Tällä hetkellä edistyneitä telematiikkamaita on useita, esim. Japani ja Viro. 2000-luvulla langattomat sensoriverkostot, sähköinen maksaminen matkapuhelimen avulla ja nk. ubiikkimaailma (engl. ubiquous intelligence) ovat osin samalla alueella kuin telematiikka ja siksi myös alan sanasto on muuttunut.


title: Telematiikka

text: Telematiikan avulla voidaan viestiä palvelun käyttäjän paikkatiedolla, joista tavallisin on palvelun käyttäjän oma sijainti. Telematiikka on niin sanottua uutta teknologiaa, joten kaikkia sen hyödyntämiä mahdollisuuksia ei vielä ole sovellettu käytäntöön.


title: Telematiikka

text: Esimerkkejä kohteista, joissa telematiikkaa voidaan hyödyntää tai on jo sovellettu:


title: Telematiikka

text: Telematiikan avulla voidaan kysyä ja vastaanottaa toisen kohteen sijainti, toinen kohde voidaan asettaa jatkuvaan jäljitykseen, lähettää toiselle kohteelle oma sijainti. Voidaan seurata, lähettää ja vastaanottaa reittitietoja esimerkiksi ajoneuvojen tai lähetysten liikkeistä. Voidaan saada toinen laite hälyttämään, kun kohde lähtee liikkeelle tai saapuu määränpäähänsä tai vaikkapa lähettää hätäsanomia erityisen hälytysnapin avulla. Liikenteessä telematiikan avulla pyritään älykkääseen liikkumisen ja kuljettamiseen. Tässä tapauksessa älykkäällä liikkumisella tarkoitetaan, että liikkujilla on käytettävissään oikea tieto oikeassa paikassa, oikeaan aikaan.


title: Telematiikka

text: Telematiikkaa voidaan soveltaa niin sanottuun organisaatioiden väliseen tiedonvaihtoon (OVT).


title: Telematiikka

text: Liikennetelematiikan avulla voidaan vähentää ruuhkia ja ilmansaasteita ohjamaalla liikenneverkko sujuvampiin osiin ja täten myös ehkäistä kasvihuoneilmiön voimistumista. Liikenteen häiriöistä, kuten ruuhkista ja onnettomuuksista saadaan tieto reaaliajassa. Näin telematiikka parantaa myös joukkoliikenteen sujuvuutta, jolloin tieto mahdollisen linja-auton tai junan myöhästymisestä ja niiden saapumisesta saadaan myös oikea-aikaisesti.


title: Telematiikka

text: Telematiikka lisää myös matkustamisen mukavuutta vapaa-ajan matkoilla: erilaiset uudet telemaattiset palvelut avustavat reittivalinnoissa ja niiden suunnittelussa sekä antavat lisätietoa muista lisäpalveluista sekä erilaisista kohteista.


title: Telematiikka

text: Yksi keskeisiä telematiikan ongelmia on tietoturva ja luottamuksellisen tiedon käsitteleminen.


title: Telematiikka

text: Turvallisuuden kannalta ongelmia liittyy myös laitteiden käytettävyyteen mikäli niiden käytettävyys on huono, tällöin se kuormittaa käyttäjää liikaa. Tästä syystä laitteet tulisi laatia mahdollisimman helppokäyttöisiksi.


title: Telematiikka

text: Toinen ongelma on ihmisen käyttäytymisen muuttuminen järjestelmän seurauksena, jos siihen aletaan luottaa liikaa, jolloin vastuu siirretään helposti laitteelle. Esimerkkinä tästä voidaan pitää liukkaan kelin varoitusjärjestelmää, kun siihen luotetaan sekä pidetään järjestelmää täydellisenä. Jos järjestelmä syystä tai toisesta käyttäytyy joskus odottamattomalla tavalla tai epävakaasti, eikä varoita liukkaasta kelistä, kuljettajan onnettomuusriski kasvaa huomattavasti. Mikään teknologia ei korvaa ihmistä, vaan sen tarkoitus on olla avustavassa roolissa.


title: Telematiikka

text: Telematiikan käyttö kasvaa, koska sen avulla tehostetaan toimintoja ja sitä kautta hankitaan säästöjä sekä uusia toimintamalleja. Syitä telematiikan käyttöön on helposti saavutetut konkreettiset edut ja niiden tuomat säästöt. Telematiikan etuja ovat ajan säästö, toiminnan nopeutuminen, eksymisen välttäminen ja turvallisuuden lisääminen.


title: Alkyyli

text: Alkyyli on radikaali hiilivety, joka muodostuu ainoastaan hiili- ja vetyatomeista. Alkyylimolekyylin yleinen kaava on CH. Esimerkiksi "metyyli" CH·, "etyyli" CH· ja "butyyli" CH·. Alkyylejä ei ole tavallisesti luonnossa vapaana vaan ne ovat osa isompaa orgaanista yhdistettä. 'Puuttuvan' vetyatomin vuoksi ne ovat hyvin reaktiivisia.


title: Suomen asuntoministeri

text: Suomen asuntoministeri on ministeri, jonka tehtävänä on vastata Suomessa asumiseen liittyvistä asioista ympäristöministerin johtamassa ympäristöministeriössä. Asuntoministerin virka otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa Ahon hallitukseen. Ensimmäiseksi asuntoministeriksi valittiin Pirjo Rusanen.


title: Suomen asuntoministeri

text: Kataisen hallituksessa asuntoministerin tehtävät yhdistettiin viestintäministerin tehtävien kanssa. Stubbin hallituksessa kulttuuri- ja asuntoministerinä toimi Pia Viitanen (SDP).


title: Suomen asuntoministeri

text: Eduskuntavaalien 2007 alla Eero Heinäluoma kaavaili seuraavaan hallitukseen metropoliministeriä, joka vastaisi alue- ja kuntaministerin tapaan kunta-asioista, mutta vain pääkaupunkiseudulla.


title: Suomen asuntoministeri

text: Sipilän hallituksessa asuntoministerin tehtäviä hoitaa asunto-, energia- ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Kansallisen Kokoomuksen historia alkaa puolueen perustamisella 9. joulukuuta 1918, kun suomettarelaiset ja ne nuorsuomalaiset jotka olivat kannattaneet vielä lokakuussa 1918 saksalaisen kuninkaan valitsemista Suomen valtionpäämieheksi perustivat puolueen. Heidän tavoitteenaan oli tehdä Suomesta monarkia ja samalla lujittaa esivaltaa. Hanke saksalaisen kuninkaan saamiseksi oli kuitenkin menettänyt merkityksensä Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan kuukautta aikaisemmin marraskuussa 1918, jonka seurauksena saksalaissuuntausta kannattanut valtionhoitaja P. E. Svinhufvud joutui eroamaan. Hänen tilalleen valtionhoitajaksi tuli entente-mielinen Carl Gustaf Emil Mannerheim, joka edisti Suomen suhteita maailmansodan voittaneisiin puoliin, jotka suorittivat interventiota Neuvosto-Venäjää vastaan myös Itä-Karjalassa ja Pohjoisella jäämerellä.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Kokoomus ilmoittaa ideologiansa rakentuvan konservatismista, sosiaalireformismista ja liberalismista peräisin olevista aineksista. Kansallisen Kokoomuksen perustivat monarkiaa kannattaneet (Vanha)suomalaisen puolueen enemmistö sekä Maalaisten Kansanpuolueen monarkistinen vähemmistö ja Nuorsuomalaisen puolueen nationalistishenkinen vähemmistö. Kokoomuksen puoltamat arvot ovat alusta alkaen pysyneet kutakuinkin samana: esivallan kunnioitus, kansallismielisyys, omistusoikeuden suojeleminen, talouselämän edut, kristillinen etiikka ja sosiaalinen omatunto. Kansallinen Kokoomus on alusta alkaen kokenut konservatismin, sosiaalireformismin, kapitalismin, nationalismin ja liberalismin välistä kilpailua puolueen sisällä.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Esivallan lujittamiseksi kokoomus kannatti verotuksen kiristämistä, jotta valtionkoneistoa ja asevoimia kyettäisiin laajentamaan. Nykyään kokoomus on etääntynyt melko kauas ideologisesta pohjastaan, mutta "koti-uskonto-isänmaa" on edelleen käytännössä puolueelle tärkeä arvopohja. Kokoomuksen liberalisoitumista kuvastaa se, että perinnäisiä arvoja puolustavat, lähinnä kokoomuslaiset, perustivat Kristillisen Liiton ja se, että monet Liberaalisen kansanpuolueen kansanedustajat keskustayhteistyön väljennyttyä siirtyivät Kansalliseen Kokoomukseen.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Puolueen tausta oli autonomian ajan vanhasuomalaisessa liikkeessä ja fennomaniassa. Vuonna 1918 puolue sai vahvistuksekseen Nuorsuomalaisen puolueen ne voimat, jotka olivat valtiosääntökiistan yhteydessä kannattaneet saksalaisen kuninkaan valitsemista. Kokoomukseen tuli nuorsuomalaisten lisäksi myös jonkin verran kansanpuoluelaisia.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Suomenkielisten puolueiden entiset monarkistit perustivat Kansallisen Kokoomuspuolueen Helsingissä 9. joulukuuta 1918, päivää sen jälkeen kun tasavaltalaiset olivat perustaneet Kansallisen Edistyspuolueen. Perustamiskokouksessa Vanhalle ylioppilastalolle kokoontuneet yli 600 puoluekokousedustajaa valitsivat kokoomuksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Hugo Suolahden, joka toimi tehtävässä vuoteen 1920 asti.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Nouseva suomenkielinen liikemieskunta valtasi kokoomuksen 1922. Viimeistään siitä lähtien talousliberalismin, sosiaalireformismin ja arvokonservatismin painotukset puolueessa ovat vaihdelleet.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: 1930-luku näki nationalismin ja oikeistoradikalismin huiman nousun Euroopan valtioissa, joka myös Suomessa näkyi Lapuan liikkeenä. Moni äärioikeistolainen kokoomuksen aktiivi ja kannattaja oli mukana siinä – lisäksi Kokoomuksen ja Isänmaallisen Kansanliikkeen välillä oli vaaliliitto eduskuntavaaleissa. Kokoomuksen enemmistö, Paasikiven johdolla, päätti kuitenkin ajaa Isänmaallisen Kansanliikkeettä lähellä olevat pois puolueesta, ei suinkaan nationalismin takia (joka oli enemmän tai vähemmän yhteinen arvo molemmille osapuolille), vaan siksi että kyseiset radikaalit ryhtyivät ajamaan valtiokapitalismia, siten rikkoen yksityisen omistusoikeuden perusideaa, josta kokoomuksen enemmistö ei ollut valmis tinkimään.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Kansanliikkeenä alkanut Lapuan liike päättyi Mäntsälän kapinaan ja ryhtyi hakemaan parlamentaarisempia muotoja Isänmaallisena kansanliikkeenä. Mäntsälän kapinan lopetti verettömästi kokoomuslainen presidentti P. E. Svinhufvud pitämällä esivallan kunnioittamiseen vetoavan radiopuheen, jossa hän kehotti lapualaisia palaamaan rauhassa kotiinsa.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Kansallinen Kokoomus uudistui aatteellisesti 1950-luvulta alkaen, dynaamisen konservatismin kautta yksilökeskeisyyteen. Puolue omaksui sosiaalisen markkinatalouden, pienomistukseen ja yksityisyrittäjyyteen perustuvan "kansankapitalismin" sekä yksilökeskeisyyden ja moniarvoisuuden perinteisten konservatiiviarvojen lisäksi näin pyrkien niin sanotuksi yleispuolueeksi.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: 1970-luvulle saakka kokoomus oli voimakkaasti teollisuuden, pääomapiirien ja suuromistajaluokan puolue, mutta se ryhtyi 1960-luvulta alkaen muuttumaan keskiluokkaiseksi ja toimihenkilökentän konservatiiveja kerääväksi puolueeksi. Virkamiehet ja toimihenkilöt olivat 1970-luvulla jo päässeet sodanjälkeisestä palkkakuopastaan, jolloin niiden edunvalvonta ei enää ollut radikaalia vaan konservatiivista. Vuosina 1951–1965 kokoomuksen paha kilpailija porvariston äänistä oli Suomen Kansanpuolue.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Sosiaalivaltion räjähdysmäisesti laajennuttua virkamiesten ja toimihenkilöiden osuus kokonaisväestöstä oli 1970-luvulta alkaen huomattavasti suurempi kuin aiempina vuosikymmeninä. Kokoomus käytännössä omaksui pitkälti roolin, joka oli ollut 1965 toimintansa lopettaneella Suomen Kansanpuolueella.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Juha Rihtniemi valittiin vuonna 1965, vasta 37-vuotiaana, kokoomuksen puheenjohtajaksi. Aiemmin hän oli toiminut puoluesihteerinä vuosina 1959–1960. Rihtniemi oli nuorempi kuin samanaikainen Kokoomuksen Nuorten Liiton puheenjohtaja, kansanedustaja Mauri Seppä. Puheenjohtajana hän toimi yllättävään kuolemaansa, vuoteen 1971 asti. Puoluesihteerinä vuodesta 1965 toiminut Harri Holkeri valittiin Rihtniemen seuraajaksi kokoomuksen puheenjohtajana vuonna 1971 poikkeuksellisen nuorena.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Vuonna 1968 kokoomus oli suurin puolue, joka ei presidentinvaalissa mennyt Kekkosen taakse. Kokoomus asetti presidenttiehdokkaakseen pankinjohtaja Matti Virkkusen. Tietty kekkosvastaisuus johti siihen, että kokoomus sai kyseisissä vaaleissa merkittävän äänimäärälisäyksen, noin 20 prosenttia äänistä, kun sitä aiemmin kokoomuksen saalis oli pitkään ollut 15 prosentin luokkaa.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Useista syistä johtuen kokoomus voitti myös vuoden 1970 eduskuntavaaleissa. Jonkin verran voittoääniä jäi kokoomukselle jo vuoden 1968 presidentinvaaleista, mutta Suomi oli juuri silloin voimakkaasti kaupungistumassa ja pikkuporvarillistumassa, ja keskiluokkaisia äänestäjäjoukkoja oli vuonna 1970 runsaahkosti liikkeellä, mistä kokoomus hyötyi. Sen jälkeenkään kokoomus ei enää koskaan vajonnut keskikokoiseksi puolueeksi, vaan se onnistui pysymään ensin yhtenä neljästä suuresta ja sitten yhtenä kolmesta suuresta. Juuri vuoden 1970 vaaleissa kokoomus siis kasvoi keskisuuresta puolueesta maan toiseksi suurimmaksi puolueeksi (1972 ja 1975 niukasti neljäs sija). Vuoden 1979 eduskuntavaaleissa kannatus hypähti yli 20 prosenttia, minkä jälkeen kokoomus ei ole menettänyt asemaansa yhtenä kolmesta suuresta puolueesta.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Kokoomus pyrki muuttamaan suhtautumistaan presidentti Urho Kekkoseen ja samalla välillisesti myös hälventämään Neuvostoliiton ulkopoliittisia epäluuloja sitä kohtaan hallituspuolueena. Tämä ei sopinut kaikille, minkä vuoksi muodostettiin Perustuslaillinen kansanpuolue korostamaan ristiriitaa, mikä aiheutui Kekkosen valitsemisesta presidentiksi vuosiksi 1974–1978 käymättä presidentinvaalia julistamalla asia 5/6 enemmistöllä kiireelliseksi ja säätämällä perustuslaista poikkeava laki. Muutokseen pyrkineitä kokoomuslaisia sanottiin remonttimiehiksi.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Kokoomus kuitenkin jätettiin vaalivoitoistakin huolimatta oppositioon aina vuoden 1987 eduskuntavaaleihin saakka. Se oli poikkeuksellisen pitkä ajanjakso "hovikelpoisuuden" ulkopuolella.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: 1970-luvulla kokoomuksen ohjelmaa muutettiin keskiluokkaa ja kaupunkilaisia houkuttavammaksi, jolloin tulivat korostetummin mukaan vapaus ja suvaitsevuus. Kokoomus alkoi rikkoa sidettään patakonservatismiin. Samaan aikaan nousi erittäin konservatiivishenkisiä uusia pienpuolueita, kuten Suomen Kristillinen Liitto, ja maalaiskonservatiivit alkoivat entistä enemmän ryhmittyä Keskustapuolueeseen. Kokoomuksen aatteellinen muutos sai patakonservatiivisen laidan kulkijoita kaipaamaan parempaa puoluetta, jolloin 1950-luvulla syntyi muun muassa Suomen Kristillinen Liitto, joka saavutti eduskuntapuolueen aseman 1970-luvulla.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Eduskuntaryhmää johtivat Antero Salmenkivi (1975–1979), Pentti Sillantaus (1979–1983), Matti Jaatinen (19831–984) ja Ulla Puolanne (1984–1987).


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Erkki Pystynen valittiin eduskunnan puhemieheksi 1983. Vuonna 1987 kokoomus pääsi hallituspuolueeksi 21 oppositiovuoden jälkeen. Pääministeriksi tuli Harri Holkeri, jonka johtaman sinipunahallituksen kaudella Suomi ajautui kenties historiansa pahimpaan lamaan.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Vuoden 1991 vaaleissa kokoomus menetti 13 paikkaa, mutta jatkoi hallituksessa, ja Ilkka Suominen nousi eduskunnan puhemieheksi. Vuonna 1994 tehtävään nousi Riitta Uosukainen. Pertti Salolainen valittiin puolueen johtoon 1991, mutta jo vuonna 1994 häntä seurasi Sauli Niinistö. Niinistö seurasi Iiro Viinasta valtiovarainministerinä 1996. Vuonna 2001 sisäasiainministeri Ville Itälä seurasi Niinistöä puolueen johdossa.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa kokoomus kärsi puheenjohtaja Ville Itälän johdolla kovan vaalitappion, eikä päässyt tällä kertaa hallitukseen. Itälä erosi puheenjohtajan paikalta 2004 ja hänen seuraajakseen valittiin kansanedustaja Jyrki Katainen. Kataisen johdolla puolueen kannatus alkoi hiljalleen nousta.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Vuonna 2006 kokoomuksen presidenttiehdokkaana oli Sauli Niinistö. Vaaleissa käytiin toinen kierros, jonka voitti istuva presidentti Tarja Halonen Niinistön jäädessä toiseksi.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Seuraavan vuoden eduskuntavaaleissa kokoomus sai kymmenen lisäpaikkaa. Keskustan Matti Vanhanen sai kuitenkin jatkaa pääministerinä ja keskusta hallituksessa, mutta kokoomus nousi hallitukseen puheenjohtajansa Kataisen johdolla. Muiksi keskeisiksi ministereiksi nousivat muun muassa Häkämies puolustusministeriksi, Anne Holmlund sisäministeriksi ja ulkoministeriksi tuli veteraanipoliitikko Ilkka Kanerva, jota seurasi vuotta myöhemmin europarlamentaarikko Alexander Stubb. Sauli Niinistö palasi yhden kauden mittaisen vapaaehtoisen tauon jälkeen eduskuntaan ja nousi eduskunnan puhemieheksi. Eduskuntaan palasi myös veteraanikansanedustaja Pertti Salolainen, joka nousi heti keskeisimpien kokoomuspoliitikkojen joukkoon ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajaksi, kuten myös Kimmo Sasi perustuslakivaliokuntaan. Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Kokoomus nousi suurimmaksi puolueeksi ensimmäisen kerran. Vuoden 2009 eurovaaleissa tuli sen sijaan hieman takapakkia, kuten jo viisi vuotta aiemminkin.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Keskustan kansanedustajan Markku Uusipaavalniemen loikkaaminen Perussuomalaisiin marraskuussa 2010 teki kokoomuksesta ensimmäistä kertaa Suomen eduskunnan suurimman puolueen, jolloin kokoomuksella oli 51 ja toiseksi suurimmalla puolueella keskustalla 50 edustajaa.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Kokoomusta lähes kymmenen vuotta johtanut Katainen ilmoitti huhtikuussa 2014 luopuvansa puheenjohtajuudesta ja samalla pääministerin virasta kesän puoluekokouksessa. Puheenjohtajaehdokkaiksi asettuivat Jan Vapaavuori,Alexander Stubb ja Paula Risikko. Lahden puoluekokous valitsi 14. kesäkuuta 2014 kokoomuksen uudeksi puheenjohtajaksi eurooppa- ja ulkomaankauppaministeri Alexander Stubbin. Stubb voitti toisella kierroksella Paula Risikon äänin 500,4–349,2. Jan Vapaavuori putosi ensimmäisellä kierroksella. Stubb oli aiemmin valittu Euroopan parlamenttiin toukokuussa järjestetyissä eurovaaleissa Suomen suurimmalla äänimäärällä.


title: Vanhatalo (Hollola)

text: Vanhatalo on läntisin valtatie 12:n eteläpuolella olevista Ala-Okeroistentien länsipuolella ja kantatie 54:n itäpuolella olevista Salpakankaan asuinalueista. Sen lännempänä ei ole asutusalueita valtatien eteläpuolella.


title: Vanhatalo (Hollola)

text: Alueella on peruskoulun erityisluokkien käytössä olevilla rakennuksia, joihin kuuluu myös aikaisemmin Hollolan pääkirjastona käytetty rakennus Hedelmätarhantien länsipuolella. Koulujen eteläpuolella on hiekkapäällysteinen urheilukenttä.


title: Vanhatalo (Hollola)

text: Hollolan lukion käyttämä rakennus oli alun perin kansalaiskoulun käytössä. Hollolan lukion käyttämä edellinen rakennus oli Salpakankaan yhteiskoulun käytössä. Sen pohjoispuolella oleva rakennus taas Salpausselän kansakoulu, joka rakennettiin helpottamaan Hälvälän kansakoulun ahtautta, kun Salpakankaan kehittymisen vuoksi tuli lisää oppilaita. Nykyään kahden rakennuksen muodostamassa Salpakankaan koulussa on erityisluokkia.


title: Vanhatalo (Hollola)

text: Valtie 12:lle näkyvä Vanhatalon alueen tunnus on motelli. Vanhatalon alueen ja Valtie 12 väliin on rakennettu maasta meluvalli.


title: Arno Allan Penzias

text: Arno Allan Penzias (s. 26. huhtikuuta 1933) on yhdysvaltalainen fyysikko. Penziasille ja Robert Wilsonille myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1978 kosmisen taustasäteilyn tutkimisesta.


title: Arno Allan Penzias

text: Penzias syntyi Münchenissä ja muutti Yhdysvaltoihin kuusivuotiaana. Vuonna 1941 hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden, ja vuonna 1962 hän sai filosofian tohtorin arvon Columbian yliopistosta. Bell Labsissa Penzias työskenteli Wilsonin kanssa uudenlaisella antennilla. He löysivät outoa kohinaa, jota ei aluksi pystytty selittämään – he luulivat sitä jopa pulujen ulosteen aiheuttamaksi häiriöksi. Poistettuaan kaiken mahdollisen, joka saattaisi aiheuttaa kohinaa, he tulivat siihen lopputulokseen, että kyseessä on kosmisen taustasäteilyn aiheuttama kohina, joka on peräisin alkuräjähdyksestä.


title: Robert Wilson

text: Robert Wilson -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Lauha

text: Lauha tarkoittaa adjektiivina samaa kuin lauhkea, leuto, leppeä, lämpimähkö. Lisäksi se on seuraavia asioita:


title: Kai Siegbahn

text: Kai Manne Börje Siegbahn (20. huhtikuuta 1918 – 20. heinäkuuta 2007) oli ruotsalainen fyysikko. Siegbahnille, Arthur Schawlowille ja Nicolaas Bloembergenille myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1981 korkearesoluutioisen elektronispektroskopian kehittämisestä. Siegbahn työskenteli aktiivisesti Ångström-laboratoriossa, Uppsalan yliopistossa.


title: Kai Siegbahn

text: Kai Siegbahn syntyi vuonna 1918 Lundissa, Ruotsissa. Hän oli Nobelin fysiikanpalkinnon voittaneen Karl Manne Siegbahnin sekä Karin Högbomin poika. Siegbahn kävi Uppsalan lukiota ja jatkoi opsikelua Uppsalan yliopistossa sekä Tukholman yliopistossa. Siegbahn väitteli Tukholman yliopistossa filosofian tohtoriksi vuonna 1944.


title: Kai Siegbahn

text: Siegbahn sai fysiikan professuurin Kuninkaallisesta teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1951 ja kolme vuotta myöhemmin siirtyi Uppsalan yliopistoon, jossa hän toimi professorina eläköitymiseensä, vuonna 1984, asti.


title: Kai Siegbahn

text: Siegbahn solmi avioliiton Anna Brita Rhedinin kanssa 23. toukokuuta vuonna 1944. Suhteeseen syntyi kolme poikaa: Per (1945), Hans (1947) ja Nils (1953).


title: Kai Siegbahn

text: Nobel-palkitussa työssään Siegbahn luo pohjan niin sanotulle XPS-tekniikalle (käytetään myös lyhennystä ESCA) sekä kehitti tarvittavia hienostuneita instrumentteja käyttötarkoitusta varten. XPS perustuu pohjimmiltaan valosähköiseen ilmöön, jossa elektroneja emitoituu kun metalleihin kohdistetaan tarpeeksi suuri taajuista sähkömagneettista säteilyä. Siegbahnin saavutus oli se, että hän kehitti menetelmän, minkä avulla pystytään mittaamaan emitoituneiden elektronien energia, joka on kullekin alkuaineelle ominainen. XPS mahdollistaa aineiden pintakerrosten alkuainejakauman analysoinnin 0,1 atomiprosentin pitoisuuksiin saakka. Poikkeuksena ovat vety ja helium. XPS ei vaurioita tutkittavaa näytettä ja se soveltuu johteiden, puolijohteiden sekä eristemateriaalien tutkimukseen. XPS:n avulla voidaan erottaa pinnan kemiallisen koostumuksen lisäksi myös pinnalla olevat yhdistemuodot, kuten esimerkiksi fluorin ioniset- ja kovalenttiset sidokset.


title: Mohamed Medjoudj

text: Mohamed Medjoudj (s. 8. heinäkuuta 1977 Constantine, Algeria) on algerialainen jalkapalloilija. 185 senttimetriä pitkä Medjoudj pelaa keskikentän keskellä peliä rakentavassa roolissa. Hän edustaa Algerian pääsarjassa pelaavaa CS Constantinea.


title: Mohamed Medjoudj

text: Medjoudj tuli kauden 2007 alussa Helsingin Jalkapalloklubiin algerialaisesta pääsarjaseurasta USM Blida:sta, jossa Medjoudj riitaantui valmentajan kanssa ja purki sopimuksensa joulukuussa 2006. Tätä ennen hän pelasi kolme kautta CS Constantinen kapteenina. Hän oli ollut jo ennen HJK:ta lähellä siirtoa Eurooppaan ranskalaiseen AC Ajaccioon. Myös espanjalainen Sporting Gijón oli kiinnostunut hänestä.


title: Mohamed Medjoudj

text: Medjoudj solmi kauden 2007 kattavan sopimus HJK:n kanssa, joka kuitenkin purettiin kesäkuun lopussa, kun hän ei onnistunut murtautumaan joukkueen avauskokoonpanoon.


title: Mohamed Medjoudj

text: Medjoudj on pelannut Algerian jalkapallomaajoukkueessa kerran 0–0 päättyneessä ottelussa Belgiaa vastaan 14. toukokuuta 2002. Valmentajan vaihtuminen vei "Nasselta" jo luvatun pelintekijän paikan Afrikan mestaruusturnaukseen.


title: Paul Maxfield

text: Paul Maxfield on englantilainen pokeriammattilainen. Maxfield siirtyi ammattilaiseksi tultuaan toiseksi Tuan Len voittamassa WPT Five-Star World Poker Classicin pääturnauksessa huhtikuussa 2005. WPT:n mestaruuskilpailuna käydyssä tapahtumassa oli 25 000 dollarin osallistumismaksu ja pelimuotona no limit texas hold'em. Maxfield ansaitsi 1 698 390 dollaria ja jätti 25 vuotta jatkuneen työuransa lääketeollisuudessa.


title: Paul Maxfield

text: Maxfield voitti Euro Finals of Pokerin € 5,000 European Holdem Championships -turnauksen Pariisissa helmikuussa 2004. Lopun kaksinpelissä kukistui Dave Colclough ja Maxfield ansaitsi 83 600 euroa. World Series of Pokerissa (WSOP) Maxfield on saavuttanut neljä rahasijaa. Vuoden 2004 $ 2,500 Limit Hold'em -turnauksessa hän oli neljäs.


title: Paul Maxfield

text: Syyskuussa 2007 Maxfieldin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,0 miljoonaa dollaria. Hän asuu Stoke-on-Trentissa.


title: Kadonnut levy

text: Kadonnut levy on Moogetmoogsin ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt albumi, joka julkaistiin 26. helmikuuta 1992. Levyn vanhimmat kappaleet on äänitetty jo vuonna 1988.


title: Kadonnut levy

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 24, ja pysyi listalla yhteensä kolme viikkoa. Kappale ”Kolmen minuutin muna” nousi singlelistan ykköseksi.


title: Emil Henriksson

text: Emil Vilhelm Henriksson (24. helmikuuta 1886 Helsinki – 19. joulukuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen hienomekaanikko, joka tunnetaan Abloy-lukon keksijänä.


title: Emil Henriksson

text: Korjatessaan kassakonetta vuonna 1907 Henriksson oivalsi, että kassakoneessa kiertyvien rattaiden periaatetta voitaisiin soveltaa myös lukkoihin. Hän kehitteli ideaa kolmisen vuotta ja valmistettuaan parikin prototyyppiä hän haki lukolle patenttia 1918. Patentti myönnettiin 15. helmikuuta 1919.


title: Emil Henriksson

text: Lukkojen teollinen valmistus alkoi vuonna 1918 Ab Låsfabriken-Lukkotehdas Oy:ssä. Nimi lyheni pian muotoon Ab Lukko Oy. Tuotteen nimi oli alun perin Henrikssonin Patenttilukko, mutta muutettiin vuonna 1920 Abloyksi yrityksen nimen alkukirjainten mukaan. Abloy-lukko oli siihen aikaan ainoa, jota ei pystytty tiirikoimaan. Lukon toiminta perustuu lukkosylinterissä oleviin kiertyviin haittalevyihin. Siihen saakka käytössä oli ollut vain tappihaittasylinterillä toimivia lukkoja. Tappihaitat toimivat jousikuorimitettuina, jolloin jousen kuoleutuessa lukkoon tulee toimintahäiriö.


title: Emil Henriksson

text: Kaikki nykyiset ABLOY®-lukot perustuvat Henrikssonin ideaan. Lukko on erityisen pitkäikäinen, sillä se ei sisällä kuin yhden jousen (kaikissa malleissa ei sitäkään). Haittalevysylinteri mahdollistaa myös lähes rajattomat sarjoitusmahdollisuudet, mm. erilaiset pää- ja yleisavainsarjoitukset. Keksintösäätiö on arvioinut Abloy-lukon merkittävimmäksi suomalaiseksi keksinnöksi .


title: Emil Henriksson

text: Henriksson ei rikastunut keksinnöllään, sillä hän myi oikeudet siihen Abloy-yhtiölle vuonna 1921 ja sai kaupassa 100 markkaa (vuoden 2005 rahana 34 euroa) sekä 50 yhtiön osaketta (25 % osakekannasta). Yhtiö meni konkurssiin vuonna 1923, ja patentti joutui pankille. Pankki myi sen Kone- ja Siltarakennus Oy:lle, jonka Wärtsilä-yhtymä osti 1936.


title: Emil Henriksson

text: Henriksson muutti Abloyn patentin myytyään Turkuun, mutta palasi parin kolmen vuoden kuluttua takaisin Helsinkiin. Hän työskenteli tämän jälkeen parisen vuotta puolustusvoimien palveluksessa sekä vuodesta 1928 mekaanikkona Helsingin yliopiston kemian laitoksella aina 1950-luvun puoliväliin. Siellä hänen toimenkuvaansa kuului mm. instrumenttien valmistaminen ja kunnossapito.


title: Emil Henriksson

text: Henriksson harrasti taidekirjallisuutta sekä maalaustaidetta. Hän piirsi ja maalasi myös itse. Lisäksi hän oli kiinnostunut kaikista optisista välineistä, joita käsittelevän kirjallisuuden hän tunsi läpikotaisin. Hän myös opiskeli kieliä pystyäkseen lukemaan ulkomaista teknistä kirjallisuutta. Rakkaus maalaustaiteeseen ja kiinnostus tekniikkaan antoivat sisältöä hänen elämäänsä, jota varjosti hienoinen katkeruus lukkokeksinnön menettämisestä. Hän ei kuitenkaan täysin katkeroitunut, sillä hän totesi kaiken johtuneen tyhmyydestä ja huonosta liikemiestaidosta mutta ei ammattitaidon puutteesta.


title: Emil Henriksson

text: Henrikssonia luonnehdittiin hiljaiseksi, vaatimattomaksi, huumorintajuiseksi ja nuorekkaaksi. Hänen viidestä pojastaan kaksi oli kuollut lapsena, ja yksi seurasi isänsä jälkiä opiskelemalla hienomekaanikoksi.


title: Emil Henriksson

text: Henriksson sai Suomen Valkoisen Ruusun ensimmäisen luokan mitalin 1954 ja Suomen Talousseuran hopeisen kunniarahan 1955. Kuitenkin arvellaan, että näillä ei ole kunnioitettu häntä Abloy-lukon keksijänä, vaan ne olivat ansioita pitkästä työurasta.


title: Emil Henriksson

text: Henriksson on haudattu Malmin hautausmaalle.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Sigismundin ja Kaarlen valtataisteluksi kutsutaan vuosina 1597–1599 käytyä Ruotsin sisällissotaa kuningas Sigismundin ja Kaarle-herttuan (myöhemmin Kaarle IX) kannattajien välillä. Sota oli ensimmäinen osa kuusikymmenvuotisessa sodassa (1598–1660) Puola-Liettuan ja Ruotsin välillä. Sisällissotaa käytiin myös Suomessa, joka oli Sigismundin tukialuetta.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text:
Ruotsin kuningas Juhana III kuoli 17. marraskuuta 1592. Laillinen kruununperijä oli Puolan kuningas Sigismund (vuodesta 1587, Puolassa nimellä Sigismund III), Juhana III:n poika. Sigismund saapui Ruotsiin syksyllä 1593 ja hänet kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi, jolloin syntyi periaatteessa voimakas persoonaunioni Ruotsin ja Puola-Liettuan välille.
Sigismund oli kasvatettu katoliseksi, koska hänen äitinsä oli katolinen. Ruotsi oli ollut protestanttinen vasta Kustaa Vaasan uskonpuhdistuksesta lähtien. Ruotsalaiset halusivat Sigismundilta vakuutuksen, että Ruotsi pysyisi protestanttisena maana, eikä katolinen Sigismund ryhtyisi ajamaan vastauskonpuhdistusta. Sigismund allekirjoittikin helmikuussa 1594 Uppsalan julistuksen, jossa hän lupasi Ruotsin pysyvän protestanttisena.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Sigismund ei voinut hallita Ruotsia kunnolla, sillä "sejm" (Puolan parlamentti) vaati häntä palaamaan Puolaan. Hän palasikin Puolaan heinäkuussa 1594 jättäen Ruotsia hallitsemaan valtaneuvoston yhdessä Kaarle-herttuan kanssa. Kaarle-herttua oli Sigismundin setä, Juhana III:n ja Eerik XIV:n veli, Kustaa Vaasan poika. Vahvasti protestanttisena hän oli Sigismundin vastustajien luonnollinen valinta johtajaksi.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Kaarle-herttua nousi avoimesti Sigismundia vastaan 1595 kutsumalla kokoon Söderköpingin valtiopäivät ilman kuninkaan lupaa. Valtiopäivät julistivat Kaarlen valtionhoitajaksi, vaikka Sigismund oli nimenomaan torjunut tämän aikaisemmin. Kansa jakautui kahtia: Sigismundin kannalla olivat aatelisto, katoliset, Tukholma ja Suomi, kun taas Kaarlea kannattivat protestantit ja alemmat säädyt.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Kaarle-herttua pyrki ajamaan omaa asiaansa voimakeinoin, mutta valtaneuvosto ei tukenut häntä. 1597 hän kutsui kokoon Arbogan valtiopäivät, jälleen ilman Sigismundin suostumusta, saadakseen sieltä tukea voimatoimille vastustajiensa lyömiseksi. Tämä ei onnistunut, mutta siitä huolimatta Kaarle alkoi nujertaa vastustajiaan sotilaallisesti Ruotsissa. Kaarle nousi maihin myös Turkuun syyskuussa 1597 kukistaakseen Sigismundin suomalaiset kannattajat, mutta joutui palaamaan pikimmiten Ruotsiin, sillä Sigismundin maihinnoususta liikkui huhuja. Pian Turun linna oli taas Sigismundin kannattajien hallussa. Osa valtaneuvostosta pakeni Ruotsista Puolaan, missä he koettivat saada Sigismundin puuttumaan asioihin. Sigismund koetti saada Kaarlen neuvottelupöytään, ja aluksi näyttikin siltä, että se onnistuisi, mutta Kaarle pelasi vain aikaa kooten armeijaa.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Uppsalan valtiopäivillä 1598 käytiin taas taistelua siitä, kenen pitäisi johtaa maata, mutta Kaarle-herttua sai lopulta säätyjen tuen. Suomalaiset edustajat asettuivat kuitenkin Sigismundin kannalle, ja kieltäytyivät hyväksymästä valtiopäivien päätöksiä. Suomessa alettiin valmistella Sigismundin armeijan kanssa yhtäaikaista maihinnousua Ruotsiin Kaarlen lyömiseksi. Suomen armeija nousikin maihin Upplannissa heinäkuussa 1598, mutta koska Sigismundin joukot eivät olleet vielä saapuneet, vetäytyivät suomalaiset takaisin ilman taisteluja.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Puolan sejm kieltäytyi antamasta Sigismundille joukkoja, vaikkakin hyväksyi hyökkäyksen Ruotsiin vuonna 1598. Sigismund palasi Ruotsiin sotajoukon (pääosin saksalaisia ja unkarilaisia palkkasotilaita) kanssa syksyllä, tavoitteenaan lyödä Kaarle ja ottaa Ruotsin kruunu takaisin. Noustuaan maihin Etelä-Ruotsissa hän valtasi Kalmarin, löi kapinalliset Stegeborgin taistelussa 8. syyskuuta, mutta kärsi tappion Stångebron taistelussa 25. syyskuuta, ja oli pakotettu palaamaan takaisin Puolaan. Sigismundilla oli vaikeuksia koordinoida hyökkäyksensä Ruotsissa olevien kannattajiensa kanssa, esimerkiksi syksyllä Suomesta suoritettiin uusi maihinnousu Tukholman lähelle, mutta kun Sigismund oli lyöty Stångebrossa, palasi Akseli Kurjen johtama armeija jälleen Suomeen.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Toukokuussa 1599 Kaarle valtasi Kalmarin takaisin, ja koko Ruotsin ydinalue oli hänen hallussaan. Kesällä Kaarle sai Tukholman valtiopäivien tuen itselleen ja luvan viedä armeijansa Suomeen nujertaakseen loputkin vastustajansa. Loppukesästä 1599 Kaarle nousi maihin Sauvossa, jonka jälkeen hän kukisti vastustajansa Marttilan taistelussa, vallaten sitten ensin Turun ja lopulta koko Suomen.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Suomen aatelisto ja osa porvaristoa kannatti marski Klaus Flemingin johtamana Sigismundia sisällissodassa. Suomen johtomiesten kallistuminen Sigismundin kannalle johtui perinteisen tulkinnan mukaan käsityksestä, että Puola olisi hyvä liittolainen Venäjän uhkaa vastaan. Toisen tulkinnan mukaan Sigismund oli Suomen herroille mieluisa, koska hän hallitsi kaukaisesta Puolasta käsin eikä käytännön syistä voinut puuttua Suomen asioihin yhtä hyvin kuin ruotsalainen hallitsija. Ruotsin valtataistelun pelinappuloiksi joutuivat ne pohjalaiset talonpojat, jotka Kaarle-herttuan kehotuksen mukaisesti (”Onhan teitä niin paljon, että pystytte karistamaan huovit päältänne, jos ei muuten niin aidaksilla ja nuijilla!”) nousivat nuijasodaksi kutsuttuun kapinaan. Syynä kapinaan oli se, että Fleming oli sisällissodan vuoksi jatkanut Suomessa talonpoikien vihaamaa linnaleiriä eli sotaväen majoittamista talonpoikien koteihin. Käytännön varsinainen perustelu eli sota Venäjää vastaan oli päättynyt Täyssinän rauhaan jo vuonna 1595. Kaarle tiesi aivan hyvin, että avoin kapina Flemingiä vastaan tuskin menestyisi, ja talonpojat lyötäisiin, mutta hänen tavoitteenaan olikin aiheuttaa vaikeuksia vastustajalleen Flemingille. Flemingin joukot kukistivat Pohjanmaalla, Savossa ja Keski-Suomessa syttyneen kapinan verisesti, ja kapinoivien alueiden talonpojat joutuivat kosto- ja rangaistustoimenpiteiden uhreiksi. Kukistettuaan kapinan, Fleming alkoi varustautua yhteenottoon Kaarle-herttuan kanssa, mutta kuoli matkalla Turkuun vuonna 1597.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Sisällissodan aikana Suomi oli irrallaan Kaarle-herttuan vallasta, sillä Sigismundin suomalaisilla kannattajilla oli oma armeija ja oma ulkopolitiikka. Kaarle-herttua sai Suomen takaisin vasta vallattuaan Turun ja Viipurin linnat ja lyötyään Sigismundin kannattajat Marttilan taistelussa 1599. Voiton jälkeen hän teloitutti useita Suomen johtomiehiä muun muassa Turun verilöylyssä. Kaikkiaan mestattuja aatelisia oli viitisenkymmentä, ja useita muita tuomittiin vankeuteen.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text: Helmikuussa 1600 Linköpingin valtiopäivät tunnustivat Kaarlen valtaannousun ja totesivat, ettei Sigismundilla tai hänen jälkeläisillään ollut oikeutta Ruotsin kruunuun. Epävarman poliittisen tilanteen vuoksi Kaarle kuitenkin uskalsi kruunauttaa itsensä Ruotsin kuninkaaksi (Kaarle IX) vasta 1604. Puolan kuninkaan Sigismundin, ja hänen kahden seuraajansa, Vladislav IV:n ja Juhana II Kasimirin ulkopolitiikkaa leimasi Ruotsin kruunun tavoittelu aina vuoteen 1660 (Puolan sota 1600–1629, Pohjan sota 1655–1660), jolloin solmittiin Olivan rauha. Tämä oli kohtalokasta, sillä se johti tilanteeseen, jossa Puola-Liettuan ulkopolitiikan suunta ja tavoitteet jakautuivat usein jopa kolmeen eri suuntaan (Puolan, Liettuan ja kuninkaan tavoitellessa eri asioita). Ruotsissa Suomi menetti Kustaa Vaasan aikana saamansa erityisaseman, ja maa otti Kaarle-herttuan aikana tiukan linjan vastauskonpuhdistukseen, joka johti lopulta osallistumiseen kolmikymmenvuotiseen sotaan.


title: Mikko Laaksonen

text: Mikko Olavi Laaksonen (27. elokuuta 1927 Helsinki – 11. tammikuuta 2006 Fuengirola, Espanja) oli suomalainen poliitikko, ammattiyhdistysjohtaja, ministeri ja verohallituksen pääjohtaja. Puoluekannaltaan Laaksonen oli sosiaalidemokraatti.


title: Mikko Laaksonen

text: Laaksosen vanhemmat olivat veturinkuljettaja Mikko Laaksonen ja Henriika Hintikka. Laaksonen pääsi ylioppilaaksi 1947, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1952 ja sai varatuomarin arvon 1955. Opiskeluvuosinaan Laaksonen työskenteli samalla Helsingissä palomiehenä 1947–1952.


title: Mikko Laaksonen

text: Suoritettuaan oikeustutkinnon hän toimi Pielaveden, Keiteleen ja Maaningan kuntien veropiirin verojohtajana 1953–1955 ja SAK:n lainopillisena sihteerinä sekä Valtionvirkailijain yhteisjärjestön sihteerinä 1955–1961. 1960-luvulla Laaksonen oli Virkamiesten ja työntekijäin yhteisjärjestön pääsihteerinä 1961–1971 ja uuden SAK:n 3. puheenjohtajana 1969–1971. Hän oli myös Espoon kunnallispormestari ja järjestysoikeuden vt. puheenjohtaja 1963–1965.


title: Mikko Laaksonen

text: Mikko Laaksonen oli SDP:n kansanedustajana Helsingin kaupungin vaalipiiristä vuosina 1966–1971. Hän oli oikeusministerinä ja II sisäasianministerinä Ahti Karjalaisen II hallituksessa 1971. Laaksonen jätti eduskunnan 1971 siirtyessään verohallituksen pääjohtajaksi. Laaksonen menetti virkansa ns. Salora-jutun yhteydessä 1978 ja hänet tuomittiin joulukuussa 1979 Helsingin hovioikeudessa 18 000 markan sakkoihin sekä vahingonkorvauksiin lahjoman vastaanotosta. Laaksonen oli ollut Saloran tarjoamilla kalastus- ja ulkomaanmatkoilla samaan aikaan kun yhtiön asiat olivat jo viranomaisten tutkittavina.


title: Mikko Laaksonen

text: Viimeksi Laaksonen oli Suomen Työväen Säästöpankin erityistehtävissä 1978–1979 ja vuodesta 1979 lähtien Luottorengas Oy:n toimitusjohtajana. Viimeiset parikymmentä vuotta elämästään Laaksonen asui Espanjassa. Eläkevuosinaan Laaksonen julkaisi useita muistelmateoksia. Kirjassaan "Punanatsi" hän kuvasi sitä, kuinka oli liittynyt 17-vuotiaana Saksan sotajoukkoihin ja palvellut niissä 1944–1945 Suomen Lapissa ja Norjassa.


title: 1 − 2 + 3 − 4 + · · ·

text: 1 − 2 + 3 − 4 + · · · on hajaantuva sarja.


title: 1 − 2 + 3 − 4 + · · ·

text: Sarja on tunnettu lähinnä Leonhard Eulerin 1700-luvulla esittämästä paradoksaaliselta näyttävästä yhtälöstä:


1 − 2 + 3 − 4 + · · ·


title: 1 − 2 + 3 − 4 + · · ·

text: Yhtälö on paradoksaalinen, sillä intuition mukaan sarja hajaantuu väistämättä: sen osasummat ovat jatkuvasti itseisarvoltaan suurenevia vuoroin positiivisia, vuoroin negatiivisia kokonaislukuja, joten sarja ei voi supeta mitään raja-arvoa kohti.


title: Tapio Bergholm

text: Tapio Bergholm (s. 14. kesäkuuta 1958 Helsinki) on suomalainen historiantutkija ja poliitikko. Bergholm on tutkimuksessaan keskittynyt lähinnä suomalaisen ammattiyhdistysliikkeen historiantutkimukseen.


title: Tapio Bergholm

text: Suomen liittyessä vuonna 1994 Euroopan unionin jäseneksi oli Bergholm eräs näkyvimmistä sosialidemokraattisista EU-kriitikoista ja kannatti jäsenyyden hylkäämistä asiasta järjestetyssä kansanäänestyksessä.


title: Tapio Bergholm

text: Bergholm väitteli 1997 filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta. Vuodesta 2000 lähtien hän on ollut SAK:n päätoimisena historiankirjoittajana.


title: Tapio Bergholm

text: Bergholm on Järvenpään kaupunginvaltuuston jäsen SDP:n edustajana vuodesta 1996. Hän oli kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja 2004–2008 ja puheenjohtaja vuodesta 2009.


title: Tapio Bergholm

text: Bergholm oli ehdolla Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:n puheenjohtajaksi loppuvuodesta 2012. Työväen sivistysliiton hallintojohtaja Marko Piirainen (sd) voitti liiton valtuuston äänestyksessä Bergholmin äänin 31–3.Tapio Bergholm 375 humanistia -sivusto 24.8.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.


title: Fat Pipe

text: Fat Pipe on suomalaisen salibandymailoja valmistavan Power Stick Oy:n aputoiminimi, joka perustettiin vuonna 1996 Exelille myydyn ProStickin tilalle. Fat Pipen ensimmäinen täysin oma mallisto ilmestyi vuonna 1996. Jo aiemmin vuonna 1995 EM-kisojen pelaajista suuri osa käytti Fat Pipen varsia, joissa oli Unihocin kourulapa. Salibandyliigassa Fat Pipella pelaavat muun muassa KooVee, Welhot, Eräviikingit, ja OLS.


title: Surveyor 5

text: Surveyor 5 oli viides NASAn Surveyor-kuulaskeutujista. Se laukaistiin 8. syyskuuta 1967 ja laskeutui 11. syyskuuta 1967 Rauhallisuuden mereen. Luotain oli osa NASAn Apollo-ohjelmaan valmistautumista.


title: Surveyor 6

text: Surveyor 6 oli kuudes NASAn Surveyor-kuulaskeutujista. Se laukaistiin 7. marraskuuta 1967 ja laskeutui 10. marraskuuta 1967 Sinus Mediin. Luotain oli osa NASAn Apollo-ohjelmaan valmistautumista.


title: Surveyor 6

text: Surveyor 6:n rakettimoottorit käynnistettiin 17. marraskuuta 2,5 sekunniksi, jolloin syntynyt 700 Newtonin voima nosti aluksen noin neljän metrin korkeuteen. Alus siirtyi tämän "hypyn" aikana noin 2,5 metriä länteen ja laskeutui uudelleen pehmeästi ja toimintakuntoisena. Tällä kokeella testattiin Kuusta tapahtuvaa avaruusaluksen nousua Apollo-lentoja varten.


title: Surveyor 6

text: Surveyor 6 sammutettiin 24. marraskuuta kahden viikon pituisen Kuun yön ajaksi. Vaikka alukseen saatiinkin taas yhteys 14. joulukuuta, mitään käyttökelpoista dataa ei saatu enää talteen. Laskeutuja ehti ottaa toimintansa aikana noin 30 000 kuvaa Kuusta. Osa kuvista oli laskeutujan ensimmäisen laskun jäljistä mistä tiedemiehet pystyivät päättelemään Kuun pinnan mekaanisia ominaisuuksia.


title: Surveyor 6

text: Laskeutujalla oli kameralaitteiston lisäksi mukaana alfa-sironta-analysaattori jolla analysoitiin Kuun pintamateriaalin kemiallista koostumusta.


title: Surveyor 7

text: Surveyor 7 oli seitsemäs ja viimeinen NASAn Surveyor-kuulaskeutujista. Se laukaistiin 7. tammikuuta 1968 ja laskeutui 10. tammikuuta 1968 Tycho-kraatteriin. Luotain oli osa NASAn Apollo-ohjelmaan valmistautumista. Joidenkin lähteiden mukaan peruutetun Apollo 20-lennon olisi ollut tarkoitus laskeutua Surveyor 7:n lähistölle.


title: Surveyor 7

text: Yksi Surveyor 7:n tekemistä havainnoista oli Kuun horisontin yllä pimeän aikaan havaittu kevyt hohde, jonka arvellaan olleen lähtöisin pinnan yllä leijuneista, sähköisesti varautuneista kuupölyhiukkasista heijastuneesta valosta.


title: Surveyor 7

text: Luotaimen paristot kärsivät vahinkoja ensimmäisen Kuun yön aikana, mikä johti yhteydenottojen harventumiseen. Viimeinen yhteys luotaimeen saatiin 20. helmikuuta 1968.


title: Óscar Freire

text: Óscar Freire Gómez (s. 15. helmikuuta 1976 Torrelavega) on espanjalainen maantiepyöräilijä. Hän kilpaili ammattilaisena vuosina 1998–2012 ja häntä pidetään yhtenä aikansa parhaana kiriajajana. Freire voitti pyöräilyn maantieajon maailmanmestaruuden kolmesti, vuosina 1999, 2001 ja 2004. Kolmeen voittoon olivat aiemmin pystyneet vain Alfredo Binda, Rik Van Steenbergen ja Eddy Merckx. Freire voitti kolmesti myös yhdeksi pyöräilyn monumenteiksi kutsutun Milano–San Remo -kilpailun.


title: Óscar Freire

text: Freire aloitti ammattilaisuransa Vitalico Seguros -tallissa vuonna 1998. Ensimmäisellä kaudellaan hän voitti ainoastaan yhden kilpailun, etapin Vuelta a Castilla y León -ajossa ja sijoittui 11. Pariisi-Tours-kilpailussa. Kaudella [1999 Freire saavutti ensimmäisen merkittävän voittonsa vasta kauden lopussa järjestetyissä maailmanmestaruuskilpailuissa. Hänen ajateltiin olevan mukana lähinnä täydentämässä Espanjan joukkuetta, mutta hän yllättäen veikin kilpailun voiton. Kilpailun jälkeen otetusta kuvasta, jossa Freire soittaa isoäidilleen, jolla ei ollut televisiota, kertoakseen hänelle voitostaan, tuli kuuluisa. Freire rakennutti kilpailun voittorahoilla hissin isoäitinsä taloon.


title: Óscar Freire

text: Freire on kiriajaja, joka toisin kuin useimmat muut, ei tarvitse merkittävästi tallitoveriensa apua päästäkseen hyviin asetelmiin loppukiriä ajatellen. Pienestä koostaan huolimatta, Freire on yksi pelätyimmistä kiriajajista. Useimmiten hän muodostaa oman suunnitelmansa ja pyrkii sen avulla yllättämään kilpakumppaninsa. Freire harjoittelee vähemmän kuin muut, hänen kilometrimääränsä harjoituskaudella jäävät jopa puoleen muista.


title: Óscar Freire

text: Kaudeksi 2000 Freire siirtyi Mapei-talliin, joka oli arvostettu parhaimmaksi talliksi vuodesta 1994 lähtien. Freire voitti 11 kilpailua, mukaan lukien kaksi etappia Espanjan ympäriajossa sekä saavutti kolmannen sijan maailmanmestaruuskilpailuissa. Kausi 2001 ei ollut yhtä menestyksekäs. Hän voitti ainoastaan kaksi kilpailua ja Vuelta a Burgos -kilpailun pistekilpailun, mutta silti hän saavutti uransa toisen maailmanmestaruuden. Kausi 2002 oli vielä vähemmän menestyksekäs, mutta silti hän voitti etapin Ranskan ympäriajossa.


title: Óscar Freire

text: Kaudella 2003 Freire siirtyi Rabobank-talliin ja voitti kuusi kilpailua. Vuosi 2004 oli menestyksekkäämpi: Freire voitti Milano–San Remon, Trofeo Luis Puig -kilpailun, etapin Tirreno-Adriaticossa sijoittuen kokonaiskilpailussa toiseksi sekä saavutti kolmannen maailmanmestaruutensa. Kausi 2005 alkoi erinomaisesti. Freire voitti kolme etappia, piste- ja kokonaiskilpailut Tirreno-Adriaticossa ja vei myös Brabantse Pijl, Trofeo Alcudia ja Trofeo Mallorca kilpailujen voitot. Kausi jäi kuitenkin loukkaantumisen seurauksena kesken jo ennen kevään klassikoita.


title: Óscar Freire

text: Vuonna 2006 Freire voitti toisen kerran peräkkäin Brabantse Pijl -kilpailun. Tirreno-Adriaticossa hän voitti kolmannen etapin, mutta ei pystynyt uusimaan kokonaiskilpailun voittoaan. Sveitsin ympäriajossa hän oli mukana varhaisessa irtiotossa 7. etapilla ja ajoi yksin etapin voittoon.


title: Óscar Freire

text: Vuoden 2006 Ranskan ympäriajossa Freire voitti 5. ja 9. etapin ja taisteli pistekilpailun voitosta ennen kuin joutui sairauden takia keskeyttämään kilpailun. 12. etapilla Freire oli mukana irtiotossa kolmen muun ajajan kanssa. Discovery Channel -tallin Jaroslav Popovytšin ajaessa etapin voittoon levisi huhuja, joiden mukaan Rabobankin urheilupäällikkö oli kieltänyt Freireä voittamasta, koska hän halusi saada Discovery Channeliltä tukea vuoristoetapeilla. Molemmat tallit kiistivät huhut, mutta Freire oli etapin jälkeen selvästi vihainen.


title: Óscar Freire

text: Freire jatkoi menestyksekästä kauttaan voittamalla Vattenfall Cyclassics -kilpailun. Voitto oli kauden seitsemäs mikä tarkoitti, että Freire oli tuonut puolet Rabobank-tallin voitoista kaudella 2006. Jälleen kausi kuitenkin jäi loukkaantumisen takia kesken. Freire ei niskavaivojen takia pystynyt osallistumaan Espanjan ympäriajoon ja myös maailmanmestaruuskilpailut jäivät häneltä väliin.


title: Óscar Freire

text: Freire aloitti kauden 2007 voittamalla helmikuussa Trofeo Mallorca -kilpailun sekä Ruta del Sol -etappiajon, jossa hän voitti lisäksi pistekilpailun sekä toisen ja viidennen etapin. Maaliskuussa hän voitti toistamiseen Milano–San Remon ja viikkoa myöhemmin kolmannen kerran peräkkäin Brabantse Pijl -kilpailun. Hyvään alkukauteen kuului vielä kolmas sija Gent-Wevelgemissä. Elokuussa Freire sijoittui toiseksi Vattenfall Cyclassicsissa. Espanjan ympäriajossa hän voitti toisen, viidennen ja kuudennen etapin, johti kokonaiskilpailua toisen ja kolmannen osuuden jälkeen sekä pistekilpailua etappien 2–9 jälkeen. Myöhemmin samana syksynä Freire sijoittui kolmanneksi Paris-Tours'ssa ja neljänneksitoista MM-kilpailuissa.


title: Óscar Freire

text: Kaudella 2008 Freire voitti Tirreno-Adriaticon ensimmäisen ja kuudennen etapin sekä pistekilpailun. Milano–San Remossa hän sijoittui kahdeksanneksi. Huhtikuussa Freire voitti Gent–Wevelgem-klassikon massakirin jälkeen. Sveitsin ympäriajossa hän voitti avausetapin. Ranskan ympäriajossa hän voitti massakiriin päättyneen 14. etapin sekä pistekilpailun. Espanjan ympäriajossa hän oli paras 11. osuudella.


title: Óscar Freire

text: Vuonna 2009 Freire voitti Tour de Romandien toisen ja viidennen etapin. Seuraavana vuonna hän voitti Trofeo Mallorca -sarjaan kuuluneen Trofeo Cala Millor -kilpailun. Vuelta a Andalucia -kilpailussa hän voitti toisen ja kolmannen etapin. Maaliskuussa hän voitti kolmannen kerran Milano–San Remo-klassikon. Baskimaan ympäriajossa hän sijoittui kahdella ensimmäisellä etapilla alun perin toiseksi, mutta nousi voittajaksi Alejandro Valverden tultua hylätyksi. Melbournen MM-kilpailuissa hän sijoittui maantieajossa kuudenneksi. Viikkoa myöhemmin hän voitti Pariisi–Tours-klassikon.


title: Óscar Freire

text: Freire voitti 2011 Vuelta a Andalucía -kilpailussa neljännen ja viidennen etapin sekä pistekilpailun. Amstel Gold Racessa hän sijoittui kuudenneksi ja Kööpenhaminan MM-kilpailuissa yhdeksänneksi. Hän siirtyi 2012 Katjuša-talliin. Tammikuisessa Tour Down Under -kilpailussa hän voitti neljännen etapin. Helmikuussa hän oli paras Vuelta a Andalucian kolmannella osuudella. E3 Harelbeke -kilpailussa ja Brabantse Pijl -ajossa hän sijoittui toiseksi, Gent–Wevelgemissä ja Amstel Gold Racessa neljänneksi. Valkenburgin MM-kilpailuissa hän oli maantieajossa kymmenes.


title: Saippuaooppera (albumi)

text: Saippuaooppera on suomalaisen rock-muusikon Moog Konttisen vuonna 1994 julkaistu studioalbumi. Koko albumi on käännös The Kinks -yhtyeen albumista "The Kinks Present a Soap Opera" (1975). Kaikissa levyn kappaleissa esiintyy sama henkilö, ja ko. henkilön edesottamuksia seurataan kappale kappaleelta.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Torpin panttivankikriisi Norjan Sandefjordissa 28. – 29. syyskuuta 1994 oli yksi Norjan historian dramaattisimpia panttivankitilanteita. Kaksi ruotsalaista ryöstäjää otti poliisia paetessaan panttivangeiksi naispoliisin ja kaksi eläkeläistä. Myös poliisin neuvottelija joutui myöhemmin panttivangiksi. Tilanne laukesi, kun poliisin erikoisjoukot ("beredskapstroppen") puuttuivat siihen ja toinen kaappaajista kuoli. Tämä oli ensimmäinen kerta Norjan historiassa, kun poliisimestari antoi käskyn ampua kuolettavasti.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Ruotsin kansalaiset Resid Koca ja Zvonimir Majdek murtautuivat syyskuun 28. päivän vastaisena yönä Østre Halsenin postikonttorin tiloihin Larvikissa wc:n ikkunan kautta. Naispuolisen työntekijän tullessa töihin aamulla he uhkasivat tätä aseella, jotta tämä avaisi postikonttorin kassakaapin. Ryöstäjät jättivät hänet konttoriin sidottuna ja veivät mukanaan 1,5 miljoonaa kruunua.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Ryöstäjät poistuivat Larvikista pakottamalla puusepän ajamaan heidät ulos kaupungista. Puusepän jätettyä heidät kaupungin ulkopuolelle he poistuivat metsään.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Kun ryöstö havaittiin, suuri poliisioperaatio käynnistyi syyllisten löytämiseksi. Puusepältä saadut tiedot ryöstäjien kulkusuunnasta auttoivat poliisia asettamaan tiesulkuja alueelle.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Ryöstäjät kohtasivat poliisit Svanhild Teigenin ja Terje Carmin Farrisjärven luona. He ottivat Teigenin panttivangiksi uhkaamalla tätä aseella, mutta tämä onnistui painamaan radiopuhelimensa lähetyspainiketta kaappaajiensa havaitsematta. Näin muut poliisit saivat välittömästi tietää tapahtuneesta. Kaappaajat veivät Teigenin läheiseen taloon.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Talossa asuivat aviopuolisot Uno Fyhr ja Sigrid Nilsson, jotka ryöstäjät ottivat uusiksi panttivangeikseen. He ilmoittivat Teigenin radiopuhelimen avulla poliisille vaatimuksensa, joihin kuului suuria summia rahaa sekä lentokone, jolla he pääsisivät pois maasta.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Poliisin panttivankineuvottelija Frode Anmarkrud lupasi ryöstäjille rahat ja lentokoneen voittaakseen aikaa, jotta poliisin erikoisjoukot ehtisivät tulla paikalle Oslosta. Ryöstäjät saivat kuitenkin tietää suunnitelmasta radiouutisten kautta. He vaativat lisää rahaa, ja Anmarkrud ilmoitti heille, että rahat ja lentokone olisivat valmiina Sandefjordin lentokentällä.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Ryöstäjät ottivat Fyhnin ja Nilssonin auton ja lähtivät ajamaan kohti Torpia. He ottivat mukaansa Fyhnin ajamaan autoon kaikki kolme panttivankia. Useita poliisiautoja perässään he ajoivat ohi huoltoaseman, johon asiaa seuraavat toimittajat olivat kokoontuneet.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Kaappaajien saavuttua Torpin lentokentälle tilanteen käynnistymisestä oli kulunut jo vuorokausi, ja 29. päivän aamuna Teigenin radiopuhelimen akku tyhjeni. Poliisin neuvottelija Anmarkrud kävi tuomassa kaappaajille uuden akun, jolloin myös hänet otettiin vangiksi autoon.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Kaappaajat ilmoittivat ryhtyvänsä ampumaan panttivankeja yksitellen ellei heidän vaatimuksiinsa rahasta ja lentokoneesta suostuttaisi. Anmarkrud pakotettiin ilmoittamaan asiasta poliisin radiopuhelimen välityksellä, ja sen kuulivat sekä poliisit että poliisitaajuutta seuranneet toimittajat.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Poliisin erikoisjoukot olivat nyt saapuneet paikalle ja suunnitelleet operaation panttivankien pelastamiseksi. Poliisimestari Ivar Schrøen hyväksyi erikoisjoukkojen suunnitelman, ja hänestä tuli samalla ensimmäinen norjalainen poliisimestari, joka antoi käskyn ampua kuolettavasti.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Alle viisi minuuttia ennen kuin kaappaajien vaatimuksilleen asettama aikaraja täyttyi, erikoisjoukkojen tarkka-ampuja tappoi Resid Kocan ampumalla tätä päähän. Samanaikaisesti poliisiauto ajoi päin kaappaajien autoa ja aseistetut poliisit uhkasivat Zvonimir Majdekia. Panttivangit saatiin pelastettua ja Majdek vangittiin. Kukaan panttivangeista ei loukkaantunut operaatiossa.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Majdek tuomittiin 15 vuodeksi vankeuteen ryöstöstä, vapaudenriistosta ja tapon yrityksestä. Hän pääsi vapaaksi 28. syyskuuta 2004, tasan kymmenen vuotta tapahtumien jälkeen.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Pelastettuaan panttivangit ja ratkaistuaan tilanteen poliisimestari Ivar Schøen valittiin vuoden 1994 vestfoldilaiseksi.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Samaan aikaan sattuneen Estonian onnettomuuden vuoksi tapahtumat eivät saaneet suurta näkyvyyttä mediassa.


title: Torpin panttivankikriisi

text: Myöhemmin on spekuloitu, ampuiko kuolettavan laukauksen poliisin erikoisjoukkojen tarkka-ampuja vai oliko paikalla myös Norjan puolustusvoimien terrorismin vastainen erikoisyksikkö "Forsvarets Spesialkommando".


title: Torpin panttivankikriisi

text: Tapahtumien pohjalta julkaistiin vuonna 2005 Nils Gaupin ohjaama elokuva "Deadline Torp".


title: Jäätee

text: Jäätee on tavallisesti lasista juotavaa kylmää teetä. Se saatetaan maustaa mintulla ja sitruunalla sekä makeuttaa sokerilla. Tavallisesti jäätee valmistetaan Ceylonin teestä.


title: Jäätee

text: Jäätee nousi suosioon 1900-luvun alussa, lähinnä vuoden 1904 Saint Louisin maailmannäyttelyn jälkeen. Maailmanlaajuisesti suosituimpia valmistajia ovat Lipton ja Nestle: Lipton Ice Tea on Euroopassa peräti kuudenneksi suurin virvoitusjuomamerkki.


title: Y-e-ah!

text: Y-e-ah! on Pekka Myllykoski ja Jytäjemmarit -yhtyeen vuonna 2006 julkaistu toinen albumi. Levy sisältää 12 yhtyeen omaa kantri-kappaletta, joista osa on Antero Gustafssonin ja osa Marko Ahon säveltämiä ja/tai sanoittamia. Myös yhtyeen rumpali Kalle Vanhapelto on osallistunut säveltämiseen.


title: Y-e-ah!

text: Y-e-ah! on musiikillisesti yhtyeen monipuolisin albumi. Se sisältää niin tangoa, humppaa, reggaeta ja haitarijatsia, kuin myös "Jemmareille" ominaisinta kantrirockiakin. Levyllä vieraili monia suomalaisia huippumuusikoita, kuten esimerkiksi Pepe Ahlqvist ja Olli Haavisto.


title: Eino Raunio

text: Eino Albin Raunio (18. tammikuuta 1909 Sääksmäki – 18. maaliskuuta 1979 Forssa) oli sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ministeri.


title: Eino Raunio

text: Raunion vanhemmat olivat suutari Kaarlo Raunio ja Johanna Elviira Haapala. Hän kävi kansakoulun ja 1932 Työväen akatemian. Raunio teki maa- ja rakennustöitä sekä toimi suutarin ammatissa Sääksmäellä ja Hattulassa vuoteen 1934 saakka. Vuosina 1934–1935 Raunio oli sosialidemokraattisen nuorisoliiton järjestäjä ja Etelä-Hämeen sosialidemokraattisen piirin luennoitsija. Raunio työskenteli "Hämeen Kansa" -lehden Forssan toimiston hoitajana 1936–1939.


title: Eino Raunio

text: Raunio oli SDP:n pitkäaikaisena kansanedustajana 1939–1970. Hän toimi valtiovarainministerinä Rafael Paasion I hallituksessa 1968 ja sitä seuranneessa Mauno Koiviston I hallituksessa 1968–1970.


title: Eino Raunio

text: Raunio toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940, 1943, 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän toimi kunnanvaltuuston puheenjohtajana Hattulassa sekä kauppalan- ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana Forssassa.


title: Eino Raunio

text: Raunio sai kaupunkineuvoksen arvonimen 1970.


title: Broman Group

text: Broman Group Oy on suomalainen autojen varaosa- ja tarvikekaupan yritys. Se on perustettu vuonna 1965 nimellä Pielisensuun Auto. Nykyisen nimensä yritys sai vuonna 2002. Pääkonttori sijaitsee Joensuussa. Konsernilla on toimintaa kaikkiaan 25:llä paikkakunnalla ja henkilöstöä lähes 1200.


title: Broman Group

text: Konsernissa toimii kolme itsenäistä tytäryhtiötä, VaraosaMaailma Oy, Motonet Oy sekä Broman Logistics Oy. AD VaraosaMaailma -ketjussa oli maaliskuussa 2013 18 liikettä. Yhtiön uusi logistiikkakeskus valmistui Hyvinkäälle vuonna 2011.


title: Broman Group

text: Maaliskuussa 2007 Broman Group osti Motonet-varaosaketjun koko osakekannan. Motonet-myymälöitä oli 21 kappaletta maaliskuussa 2013.


title: Broman Group

text: Broman Group sai vuonna 2000 valtakunnallisen Yrittäjäpalkinnon. Vuonna 2013 ranskalainen Société Générale -pankki palkitsi Bromanin vuoden parhaana perheyrityksenä Campden European Family Business Awards 2013 -tilaisuudessa Pariisissa.


title: Broman Group

text: Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on yhtiön perustaja kauppaneuvos Väinö H. Broman, toimitusjohtaja kauppaneuvos Harri Broman ja varatoimitusjohtaja Eero Broman.


title: Broman Group

text:
Pielisen auto Oy:n ensimmäinen liike avautui 14.5.1965. Liike sijaitsi Joensuun Suvantokadulla. Broman Group pitää tätä päivää syntymäpäivänään. Alkuun yritys myi Datsun- ja Dodge-merkkisiä autoja ja varaosia. Vuonna 1995 yritys alkoi tuoda maahan autojen varaosia ja tarvikkeita aputoiminimella Broman Group ja samalla siitä tuli yrityksen markkinointinimi.
Yhtiön alkuperäinen toimiala oli autojen vähittäismyynti. Kuitenkin varaosa- ja tarvikemyynnin kasvaessa tästä toimialasta luovuttiin. Yhtiö laajeni vuonna 1977 ensimmäistä kertaa Pohjois-Karjalan ulkopuolelle, jolloin se avasi liikkeen Kajaaniin. Tekniseen kauppaan yhtiö laajensi 1980-luvulla yritysostojen kautta.


title: Motonet

text: Motonet on suomalainen autovaraosien ja -tarvikkeiden, työkalujen sekä kodin ja vapaa-ajantuotteiden erikoisliikeketju. Motonet on 100-prosenttisesti suomalaisen Broman Group -konsernin tytäryhtiö. Konsernissa toimii kolme tytäryhtiötä: Varaosamaailma Oy, Motonet Oy ja Broman Logistics Oy. Vuonna 2016 Motonetissa työskenteli yli 1 000 työntekijää. Motonet-myymäläverkosto kattaa yli 30 tavarataloa. Lisäksi Motonet toimii motonet.fi-verkkokaupan kautta. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Turun myymälän yhteydessä.


title: Motonet

text: Joulukuussa 2018 Motonet-tavarataloja oli 33 ympäri Suomea. Lisäksi ensimmäinen ulkomaille avattu Motonet Viron Tallinnassa aloitti toimintansa toukokuussa 2016. Tavoitteena on avata myös toinen liike Tallinnan alueelle. Vuoden 2017 aikana aikana Lappeenrannan ja Hämeenlinnan myymälät muuttivat uusin tiloihin ja lokakuussa 2017 avattiin Keravan myymälä. Tavarataloverkoston kasvu ja uudistuminen jatkui vuonna 2018 kun Rovaniemen myymälä muutti uusiin tiloihin sekä Kaarinan, Espoon Hannuksen ja Rauman uudet tavaratalot avattiin. Seuraava Motonet-tavaratalo on tarkoitus avata Imatralla vuoden 2019 aikana.Motonet on perustettu Turussa vuonna 1990. Maaliskuussa 2007 Broman Group osti Motonet-varaosaketjun koko osakekannan. Motonet-myymälöitä oli 21 kappaletta maaliskuussa 2013. Broman Group oli alun perin autojen varaosa- ja tarvikekaupan yritys. Se on perustettu vuonna 1965 nimellä Pielisensuun Auto. Nykyisen nimensä yritys sai vuonna 2002. Broman Group -konsernin pääkonttori sijaitsee Joensuussa. Motonetin logistiikkakeskus Broman Logistics sijaitsee Hyvinkäällä. Voimakkaan kasvun tukemiseksi Broman Group osti kesällä 2018 Keskolta Anttilan entisen logistiikkakeskuksen Keravalta.


title: Motonet

text: Heinäkuussa 2017 Motonet osti konkurssiin menneeltä Erätukulta sen tärkeimpiä tuotemerkkejä. Samoihin aikoihin liikevaihtoaan 17,6 prosenttia edellisvuodesta kasvattaneen Motonetin kerrottiin olevan Puuilon ohella yksi Anttilan katoamisesta hyötyneistä halpahalliketjuista samalla, kun Tokmanni on vaikeuksissa ja Hong Kong yrityssaneerauksessa. Tuolloin Broman Groupin toimitusjohtaja Harri Broman arveli Motonetin kasvattavan liikevaihtoaan jatkossakin 10–15 prosentilla vuodessa.


title: Toivo Suursoo

text: Toivo Suursoo (s. 13. marraskuuta 1975 Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen jääkiekkovalmentaja ja uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä. Hän on ainoa NHL:ään varattu virolainen. NHL-seura Detroit Red Wings varasi Suursoon 11. varauskierroksella vuonna 1994, mutta NHL:ssä hän ei koskaan pelannut.


title: Toivo Suursoo

text: Suursoo siirtyi kotimaastaan pelaamaan Venäjälle Krylja Sovetovin joukkueeseen syksyllä 1993. Kolmen kauden jälkeen hän siirtyi Suomeen, jossa hän edusti Turun Palloseuraa kaksi kautta vuosina 1996–1998. Keväällä 1997 tuli SM-hopeaa. Tämän jälkeen peliura jatkui Ruotsin Elitserienissä ja AHL:ssä. Sittemmin hän on pelasi Venäjän, Tanskan, Valko-Venäjän, Latvian, Ruotsin, Ison-Britannian, Ranskan ja Norjan sarjoissa. Tanskan mestaruuden hän voitti Herning Blue Foxissa vuosina 2005 ja 2008 ja Latvian mestaruuden HK Riga 2000:n riveissä vuonna 2006. Pelaajauransa viimeisellä kaudella 2011–2012 Suursoo toimi Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneen Kongsvinger Knightsin pelaajana ja päävalmentajana.


title: Toivo Suursoo

text: Viron maajoukkueessa Suursoo pelasi vuosien 2003, 2007 ja 2011 MM-kisojen D1-sarjassa.


title: Lukkorunko

text: Lukkorunko on tavallisesti oven sisään asennettava mekaaninen tai elektromekaaninen laite, joka lukkosylinterin kääntyessä vetää teljen sisään, ja vastaavasti lukitsee oven kun se painetaan kiinni. Jos se on takalukkiutuvaa mallia, lukko lukkiutuu automaattisesti takalukitusasentoon, kun ovi suljetaan. Lukkorungossa voi olla sisäänrakennettu lukkopesä, tällaiset lukkorungot ovat yleensä varmuuslukkoja. Jos lukkopesää ei ole, tarvitaan ulkoinen lukkopesä, jotta lukkorunkoa voisi käyttää. Monissa lukkorungoissa on paikka myös ovenpainikkeelle (kahvalle), tällaiset lukkorungot ovat puolestaan yleensä käyttölukkojen lukkorunkoja. Käyttölukko on lukko, joka lukkiutuu automaattisesti eikä ole ns. pakkotoiminen, jolloin lukon avaamiseen ja lukitsemiseen tarvittaisiin avain. Käyttölukkoa käytetään päivisin ja asunnosta poistuttaessa myös lisäksi mahdollista varmuuslukkoa.


title: Taikinajuuri

text: Taikinajuuri on leivonnassa käytetty hapateketju, jonka käyttö on osa vanhinta kohotetun leivän valmistustapaa kaikkialla maailmassa. Taikinajuuressa elää villihiivoja ja bakteereita. Taikinajuuren idea on siirtää bakteerit ja villihiivat seuraavaan taikinaan, ja näin ollen leipien pitäisi maistua samalta ja kohota. Juuren hapatusprosessissa molemmat lisääntyvät, hapatusaika sekä -lämpötila säätelevät kummat lisääntyvät enemmän.


title: Taikinajuuri

text: Ellei valmista, sukuketjusta saatua taikinajuurta ole saatavilla, voi sellaisen valmistaa esimerkiksi seuraavasti:Sekoita vesi ja jauhot löysäksi velliksi. Säilytä seosta välillä sekoitellen keittiön lämmössä kolme vuorokautta. Viimeistään silloin vellin pitäisi kuplia.


title: Taikinajuuri

text: Näin valmistettua taikinajuurta käytetään raskin valmistukseen samalla tavalla, kuin valmiista ruisleipätaikinasta talteen otettua taikinajuurta.


title: Taikinajuuri

text: Juurta, vettä, suolaa ja ruisjauhoja sekoitetaan keskenään ja jätetään fermentoitumaan, syntyy raski. Raskiin lisätään jälleen ruisjauhoa, ja annetaan sen hapantua, tästä syntyy taikina. Taikina leivotaan leiviksi, joiden annetaan kohota ennen paistamista. Perinteisesti juurella leivottavaan leipään ei lisätä tavallista leivinhiivaa, koska taikinajuuren hiivat kohottavat taikinan. Juurella leipominen on hitaampaa ja vaativampaa kuin leivinhiivaa käyttäen. Leivän laatuun ja makuun vaikuttaa erityisesti taikinajuuren etikka- ja maitohapon suhde. Maitohappo tuo miedon happamuuden leipään, etikkahappo taas pistävämmän maun.


title: Taikinajuuri

text: Taikinajuuri voidaan ottaa talteen leikkaamalla valmiista taikinasta palanen, pakkaamalla se hyvin muoviin ja laittamalla pakkaseen. Ennen vanhaan juurta ei tarvinnut pakastaa, sillä leipää leivottiin useammin. Uutta taikinaa tehtäessä sekoitetaan pakastettu palanen joukkoon ja valmiista taikinasta leikataan taas palanen talteen. Juuri säilyy myös kuivattuna, leivänteon jälkeen jätetään vain taikina-astia pesemättä. Juuri, eli taikina, kuivuu astian reunoille, ja voidaan ottaa käyttöön yksinkertaisesti tekemällä uusi taikina samassa astiassa.


title: Taikinajuuri

text: Puuastiassa kuivatettuna ruisleivän juuri säilyy kuukausia tai jopa vuosia, ja se voidaan helposti ottaa käyttöön lisäämällä astiaan vettä, suolaa ja jauhoja. Suomessa juurta on käytetty perinteisesti ruisleivässä, mutta kaikkialla maailmassa hapatetaan sekä tummaa että vaaleaa leipää. Tunnettu juurella leivottu leipä on ranskalainen pain Poilâne.


title: Taikinajuuri

text: Taikinajuuren aloitus on mahdollista kasvattamalla luonnossa esiintyviä hapattavia mikrobeja ruistaikinassa.


title: Yösyömishäiriö

text: Yösyömishäiriö on huonosti tunnettu syömishäiriö, johon kuuluu päiväsaikaista anorektisuutta, unettomuutta ja yöllistä runsasta syömistä.


title: Yösyömishäiriö

text: Yösyömishäiriöön saattaa vaikuttaa esimerkiksi stressi. Monesti tämän kaltaiset tilat puhkeavat jo nuorella iällä.


title: Yösyömishäiriö

text: On arvioitu, että peräti 1–2 % aikuisväestöstä kärsii yösyömishäiriöstä. Kyseessä ei ole toistaiseksi virallinen diagnoosi.


title: Yösyömishäiriö

text: Yösyömishäiriötä eli "yösyöppöoireyhtymää" saatetaan hoitaa käyttäytymisterapialla. Sen on todettu olevan erityisen haitallista diabeetikoille.


title: Countrytanssi

text: Countrytanssi on useimmiten country-musiikin säestyksellä rivissä tanssittua tanssia, joka on saanut vaikutteita Amerikan eurooppalaisten siirtolaisten kansantansseista. Se sai vauhtia 1990-luvulla countrymusiikin uudistumisen myötä.


title: Countrytanssi

text: Countrytanssi ja rivitanssi usein virheellisesti mielletään yhdeksi ja samaksi tanssilajiksi, mutta tosiasiassa ne ovat kaksi toisistaan erotettavaa tanssityyliä. Rivitanssi on syntynyt countrytanssista, mutta nykyään siihen on sekoittunut hyvin laajasti kaikkia eri tanssityylejä vakio- ja latinolaistansseista nykytanssiin ja street-tanssityyleihin. Myös "perinteinen" countrytanssi on edelleen osa rivitanssia, mutta etenkin aktiivisesti kilpailevat rivitanssijat harjoittelevat pääosin samoja tanssiaskelia ja tekniikoita kuin esimerkiksi kilpatanssijat. Raja näiden kahden lajin välillä on kuitenkin usein hyvin häilyvä, ja useimmat lajien harrastajat tanssivat sekä perinteistä countrytanssia että uudempia rivitansseja. Lajeilla on Suomessa tuhansia harrastajia.


title: Countrytanssi

text: Rivitanssissa kaikki tanssijat tekevät samat liikkeet, tyypillisesti asettuen yhteen tai useampiin yhdensuuntaisiin riveihin. Tanssille on tyypillistä, että sen kuluessa tanssijat kääntyvät 90 tai 180 astetta ja toistavat samat liikkeet toiseen suuntaan. Koska siinä ei tarvitse olla paria, tanssi on suosittua myös esimerkiksi työkykyliikuntana tai muissa yhteisöissä, joissa miehiä ja naisia on epätasapari.


title: Countrytanssi

text: Country- ja rivitanssiorganisaatiot järjestävät aktiivisesti kilpailuja ja muita tanssitapahtumia joka puolella maailmaa.


title: Countrytanssi

text: - Varsinkin Isossa-Britanniassa, mutta myös monissa muissa maissa ympäri maailmaa rivitanssikilpailuja ja -tapahtumia aktiivisesti järjestää Masters In Line- organisaatio (http://www.worlddancemasters.com/)


title: Countrytanssi

text: - Etenkin Yhdysvalloissa, mutta myös Euroopassa ja Aasiassa kilpailuja ja muita tanssitapahtumia järjestää United Country Western Dance Council (http://www.ucwdc.org/)


title: Countrytanssi

text: - Pääosin Keski-Euroopassa vaikuttava World Country Dance Federation (http://www.worldcdf.com/) järjestää myös monia kilpailuja vuosittain.


title: Countrytanssi

text:
Tanssit koostuvat erilaisista askelista ja askelsarjoista, joilla on omat nimensä.
Tällaisia askelia ovat muun muassa:


title: Countrytanssi

text: "Chasse": Jalka siirtyy sivulle, toinen siirretään ensimmäisen viereen, sitten taas ensimmäinen jalka siirtyy sivulle.


title: Countrytanssi

text: "Grapewine": Jalka siirtyy sivulle, toinen jalka ristiin taakse, ensimmäinen jalka jälleen sivulle, toisen jalan varpaat koskettavat maata ensimmäisen vieressä. Lopussa voi olla myös esimerkiksi scuff.


title: Countrytanssi

text:
"Shuffle step": Kolmoisaskel eteen, taakse, oikealle tai vasemmalle rytmissä 1 ja 2, 3 ja 4.
Muita askelia ovat esimerkiksi applejack, botafogo, butterfly, coaster step, heel grind, hitch, jazz box, kick ball change, kick ball step, lunge, mambo step, military turn, Monterey turn, paddle, pivot turn, rock step, sailor step, scuff, spiral turn, stamp, stomp, sugarfoot, swivet ja vaudeville.


title: Countrytanssi

text: Seinä tarkoittaa rivitanssissa tanssijoiden rintamasuuntaa, joko etuseinää tai jotakin muista kolmesta seinästä. Tanssin aikana tanssijat voivat pyörähdellä ja kääntyä mitä seinää kohti tahansa, mutta tanssi alkaa alusta aina jotakin seinää kohti, joko alkuperäistä tai jotakin muista kolmesta. Tanssin askeleet suoritetaan taas suhteessa tähän uuteen seinään.


title: Countrytanssi

text: Tanssit voivat olla yhden seinän, kahden seinän tai neljän seinän tansseja.


title: Countrytanssi

text: Yhden seinän tanssissa tanssi alkaa aina uudelleen rintamasuunta etuseinää kohti.


title: Countrytanssi

text: Kahden seinän tanssissa tanssi alkaa alusta vuorotellen etu- ja takaseinän välillä. Tanssin aikana siis käännytään 180 astetta.


title: Countrytanssi

text: Neljän seinän tanssissa tanssi alkaa vuorotellen tanssijoiden rintamasuunta kuhunkin seinään päin. Tanssi alkaa alusta siis 90 astetta alkuperäisestä seinästä oikealle tai vasemmalle. Neljän kierroksen kuluttua aloitetaan taas etuseinästä.


title: Countrytanssi

text: "Tag" tai "tagi" on sarja ylimääräisiä askelia, joita tarvitaan joskus jotta tanssi sopisi saumattomasti musiikkiin. Tag on yleensä lyhyt (tahti tai pari) kun taas "bridge" on pidempi täyteosa.


title: Countrytanssi

text: Tanssilakana ("step sheet") kuvailee tanssin askelet kokonaisuudessaan. Se koostuu eri askelryhmistä, jotka on jaoteltu erikseen. Kunkin askelryhmän selityksessä on ensin otsikonomaisesti askelten nimet, joita seuraa yksityiskohtaisempi ohje askelien suorittamiseen. Haluamansa tanssilakanat lajin harrastajat etsivät internetistä. Tämä mahdollistaa sen, että ihmiset ympäri maailmaa pystyvät harjoittelemaan samoja askelsarjoja ja sitten kansallisissa tai kansainvälisissä tanssitapahtumissa tanssijat osaavat tanssia samoja koreografioita, vaikka eivät olisi koskaan harjoitelleet yhdessä.


title: Valheenpaljastin

text:
Valheenpaljastin on laite, joka mittaa ja tallentaa ihmisen fysiologisia reaktioita, kun hänelle esitetään kysymyksiä, jotka liittyvät esimerkiksi rikokseen.
__notoc__
Perinteinen testilaite polygrafi kytketään ihmisen kehoon, ja se mittaa ihmisen fysiologisista toimintaa, yleensä sydämen sykettä, verenpainetta ja ihon sähkönjohtavuutta, kun häneltä kysytään kysymyksiä. Näiden mittausten perusteella laitteen käyttäjä yrittää tulkita henkilön hermostuneisuutta ja sitä kautta hänen antamien vastaustensa todenmukaisuutta. Tulosten luotettavuutta häiritsee muun muassa muista syistä kuin valehtelusta johtuva hermostuneisuus ja henkilön kyky säädellä mitattavia elintoimintoja.


title: Valheenpaljastin

text: Suomessa tätä käytetään muistijälkien testaamiseen, ei varsinaisen valehtelun paljastamiseen. Sillä tutkitaan tutkittavan reaktioita erilaisiin vaihtoehtoihin, jotka liittyvät tapahtumaan. Testillä voidaan paitsi etsiä syyllistä, myös sulkea pois syyttömiä. Testiin osallistuminen on vapaaehtoista, ja tuomioistuin voi halutessaan käyttää tuloksia aihetodisteina. Testi ei toimi psykopaateilla, jotka eivät yleensä reagoi kysymyksiin mitenkään.


title: Valheenpaljastin

text: Uudempaa tekniikkaa edustaa järjestelmä, jossa on kaksi kameraa, joista toinen seuraa ilmeitä, toinen kasvojen ihonalaista lämpötilaa, jopa yksittäisiä verisuonia. Ilmeistä jäävät yleensä huomaamatta mikroilmeet, joita taitavakaan ihminen ei pysty hallitsemaan, mutta tällä tekniikalla niitäkin voi tutkia. Valehtelun paljastamisen tarkkuus tälläkin menetelmä on kuitenkin vain 70 prosenttia.


title: Valheenpaljastin

text: Laitteella voidaan esimerkiksi lentoasemalla seuloa epäilyttäviä henkilöitä, ja Britanniassa on testattavana tällainen laite yhdellä lentoasemalla, jonka nimeä ei paljasteta.


title: Valheenpaljastin

text: Valheenpaljastimen epäluotettavuuden vuoksi sen antamia tuloksia ei yleensä käytetä oikeudenkäynneissä. Erilaisissa viranomaisten tekemissä turvallisuustarkastuksissa (erityisesti tiedustelualalla) sen käyttö on kuitenkin yleistä. Monet kuuluisat vakoojat, muun massa Aldrich Ames, Karl Koecher, Ana Belen Montes, ja Leandro Aragoncillo läpäisivät heille tehdyt valheenpaljastustestit.


title: Drive (televisiosarja)

text: Drive on yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka loivat Tim Minear ja Ben Queen. Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa Fox-kanavalla ja Kanadassa CTV:llä. Keväällä 2007 esitetty sarja jäi vain kuuden jakson pituiseksi.


title: Drive (televisiosarja)

text: Sarja on toiminnantäyteinen draamasarja, joka seuraa erilaisten ihmisten kisailua salaisessa ja laittomassa autokisassa Yhdysvaltojen halki. Panoksena on heidän elämänsä tai jonkun elämä heidän lähipiiristään. Jotkut heistä on pakotettu mukaan kisaan, kun taas toiset ovat kuulleet kisasta ja pääpalkinnosta, joka on 32 miljoonaa dollaria. Jokaisella on syy kisata. Mutta mitä ihmiset ovat valmiita maksamaan omasta paikasta kisassa?


title: Drive (televisiosarja)

text: Lokakuussa 2006 Fox tilasi sarjaan 12 jaksoa jo aiemmin kuvatun pilotin lisäksi. "Drivea" alettiin esittää huhtikuussa 2007, mutta katsojaluvut eivät tyydyttäneet Foxia, ja neljän jakson esittämisen jälkeen sarja päätettiin lopettaa. Televisiossa esitettyjen jaksojen lisäksi ehdittiin tuottaa kaksi jaksoa, jotka julkaistiin lopulta internetissä heinäkuussa 2007.


title: Drive (televisiosarja)

text: "Driven" alkutekstijakso sai Emmy-ehdokkuuden erikoistehosteistaan minisarjan, televisioelokuvan tai erikoisjakson kategoriassa, sillä sarja ei ollut lyhyytensä vuoksi oikeutettu varsinaisiin televisiosarjojen palkintoihin, mutta alkutekstijakso julkaistiin kokonaisuudessaan Foxin verkkosivuilla.


title: Antto

text: Antto on suomalainen miehen etunimi. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Antto on annettu 504 henkilölle.


title: PowerBook

text: PowerBook on Macintosh-mallistoon kuuluva sarja kannettavia tietokoneita, jotka suunnitteli, tuotti ja myi Apple. Konetta myytiin vuodesta 1991 vuoteen 2006 saakka. Tänä aikana PowerBook kävi läpi useita viimeistelyjä ja uudelleensuunnitteluja, yhdistäen ominaisuuksia, joista myöhemmin tuli tavallisia kannettavissa tietokoneissa. PowerBook saikin monia tietokonepalkintoja.


title: PowerBook

text:
PowerBook-mallistoa edelsi Macintosh Portable. PowerBookit korvasi vuonna 2006 MacBook Pro.
PowerPC G3 -pohjaiset kannettavat olivat kaikki nimeltään "Powerbook G3", joten eri mallit erotetaan useimmiten toisistaan niiden koodinimien avulla: "Kanga", "Wallstreet", "Lombard" ja "Pismo".


title: Aldrich Ames

text: Aldrich Hazen Ames (s. 26. toukokuuta 1941, River Falls, Wisconsin, Yhdysvallat) on Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n entinen upseeri ja analyytikko, joka vuonna 1994 tuomittiin vakoilusta Neuvostoliiton ja Venäjän hyväksi.


title: Aldrich Ames

text: Ames ryhtyi 1980-luvulla luovuttamaan asiakirjoja KGB:lle. Sen seurauksena ainakin parikymmentä venäläistä CIA-agenttia paljastui ja sittemmin teloitettiin. Suurin syy Amesin tekoihin oli ilmeisesti raha. Hän käytti rahoja huolettomasti, osti esimerkiksi uusia autoja ja asuntoja, joihin hänellä ei olisi ollut varaa tavallisella palkallaan, sekä joi reilusti (kerran hän lensi tapaamaan KGB-yhteyshenkilöä väärään kaupunkiin), mutta silti hän pystyi jatkamaan toimintaansa pitkään. Hänet otettiin kiinni 21. helmikuuta 1994 ja tuomittiin maanpetoksesta elinkautiseen vankeuteen.


title: Aldrich Ames

text: Toiminnan jatkuttua lähes kymmenen vuotta vuonna 1991 CIA ja FBI perustivat työryhmän jäljittämään mahdollista kaksoisagenttia, koska venäläiset saivat paljastetuksi niin monta Yhdysvaltojen agenttia. Aluksi ei ollut ketään epäilyksenalaista. Amesin kuulustelu herätti epäilyt, sillä hän esiintyi siinä liian harjoitellun oloisesti. Ensimmäiset todisteet löydettiin hänen tiliotteistaan, joista paljastui tiettyinä aikoina talletettuja suuria summia. Kului kuukausia, ennen kuin mitään raskauttavaa löydettiin. Viimein Amesin roskista löytyi käytetty kirjoituskoneen värinauha, josta paljastui useita tämän KGB:lle kirjoittamia kirjeitä.


title: Aldrich Ames

text: Kirjailija Frederick Forsyth piirtää Amesin tapauksesta kuvan teoksessaan "Musta manifesti". Tarinan henkilöä suojeli hänen yhtä pahasti alkoholisoitunut kirjoituspöytäesimiehensä, joka tarinan mukaan kadehti kenttätyössä olleita asiamiehiä. Teoksessaan "Kobra" kirjailija antaa kunnian Amesin murtamisesta kuulusteluissa tämän teoksen fiktiiviselle sankarille.


title: Lauha (nimi)

text: Lauha on suomalainen naisen etunimi. Nimi johtuu sanasta lauha, joka ihmisestä käytettynä tarkoittaa lempeää, ystävällistä tai rauhallista. Lauha on myös luontonimi tarkoittaen erästä heinäkasvia. Toukokuuhun 2017 mennessä Suomessa oli rekisteröity 286 Lauhaa. Lauhan nimipäivä on 20. huhtikuuta.


title: Nikotiinipurukumi

text: Nikotiinipurukumi on nikotiinikorvaushoidossa käytettävä purukumi, jonka tarkoitus on vähentää vieroitusoireita tupakoinnin lopettamisen jälkeen. Hoito aloitetaan yleensä 2 mg purukumilla, mutta yli 25 savuketta päivässä polttaneet saattavat alkaa käyttää 4 mg purukumia. On mahdollista käyttää nikotiinipurukumia säännöllisesti aluksi yhden tai kahden tunnin välein, mutta joskus sitä aletaan pureskella aina, kun tupakasta vieroittautuja kokee tupakanhimoa.


title: Nikotiinipurukumi

text: Tupakan käyttäminen samanaikaisesti nikotiinipurukumin kanssa voi aiheuttaa nikotiiniyliannoksen.


title: Nikotiinipurukumi

text: Sveitsiläisten vuosina 2004–2006 tekemän kyselytutkimuksen mukaan 80 % nikotiinipurukumin käyttäjistä oli entisiä, 18 % silloisia tupakoitsijoita, ja 1,2 % ei ollut koskaan tupakoinut. Tutkimuksen mukaan nikotiinipurukumia käyttäneille henkilöille, jotka eivät koskaan olleet polttaneet, oli kehittynyt huomattavasti voimakkaampi nikotiiniriippuvuus kuin mikä oli niillä käyttäjillä, jotka olivat aikaisemmin polttaneet.


title: Nikotiinipurukumi

text: Nikotiinipurukumia pureskeltaessa nikotiini imeytyy elimistöön suun limakalvojen kautta, joten pureskelun on oltava hidasta ja jaksoittaista (noin 10–15 kertaa). Taukoa pureskelujen välillä on joitain minuutteja. Nikotiinipurukumin mahdollisia haittavaikutuksia ovat esimerkiksi kipeytynyt vatsa, suu tai nielu, ja myös hikkaa esiintyy. Näitä haittoja vähentää suun huuhtelu, joka lisäksi edistää nikotiinin normaalia imeytymistä elimistöön suusta. Tupakoimattomat nikotiinipurukumin käyttäjät kokevat mielialan kohoamista nikotiinin stimuloivan vaikutuksen johdosta. On silti tavallista, että nikotiiniin tottumaton kokee aluksi huonovointisuutta.


title: Nikotiinipurukumi

text: Vaikka jotkut entiset tupakoitsijat käyttävät nikotiinipurukumia vuosia, tästä tavasta ei ole läheskään niin suurta haittaa kuin tupakanpoltosta; nikotiini itsessään ei esimerkiksi ole karsinogeenistä. Nikotiinilaastarin käyttäminen nikotiinipurukumin ohella voi olla hyödyksi. Muita tupakoinnin lopettamista edistäviä hoitoja ovat imeskeltävät tabletit, kielen alle sijoitettavat resoribletit ja nikotiini-inhalaattori.


title: Helen Robson Walton

text: Helen Robson Kemper Walton (3. joulukuuta 1919 – 19. huhtikuuta 2007) oli Yhdysvaltain suurimman kauppaketjun ja yksityisen työnantajan Wal-Martin perustajan Sam Waltonin vaimo. Hän oli aikoinaan Yhdysvaltain 11. rikkain ja maailman 29. rikkain ihminen Forbesin mukaan. Hänellä oli 16,4 miljardin omaisuus.


title: Helen Robson Walton

text: Hän oli L. S. Robsonin, varakkaan pankkiirin ja karjatilallisen, ja Hazell Carr Robsonin tytär. Robson Walton valmistui Oklahoman yliopistosta pääaineenaan kauppatiede. Helen tapasi Samin vuonna 1942. He menivät naimisiin ystävänpäivänä 14. helmikuuta 1943. Sam palveli toisessa maailmansodassa vuoteen 1945 asti, minkä jälkeen he perustivat sekatavarakaupan Newportiin Arkansasiin. Viisi vuotta myöhemmin he muuttivat Bentonvilleen, jossa Sam jatkoi uraansa kauppiaana. Vuonna 1962 Waltonit avasivat ensimmäisen Wal-Martin lähellä Rogersia. Kauppoja perustettiin paljon lisää, ja lopulta ketjusta kasvoi maailman suurin vähittäiskauppaketju. Päämaja sijaitsee kuitenkin edelleen Bentonvillessä.


title: Helen Robson Walton

text: Robson Walton tunnettiin Arkansasissa hyväntekijänä, joka tuki koulutusta, taiteita, perheitä ja lapsia. Hän oli myös paikallisen ja kansallisen presbyteerikirkon aktiivinen jäsen. Hän oli Fayettevillessä sijaitsevan Walton Arts Centerin päätukija.


title: Helen Robson Walton

text: Hänellä on kolme lasta: S. Robson Walton (Rob), Jim Walton ja Alice Walton. Yksi hänen lapsistaan, John T. Walton, kuoli lento-onnettomuudessa Wyomingissa vuonna 2005. Hänellä on kahdeksan lastenlasta ja neljä lastenlastenlasta. Rob Walton on Wal-Martin hallituksen puheenjohtaja.


title: Allikkosalakka

text: Allikkosalakka ("Leucaspius delineatus") on karppikaloihin kuuluva särkikalalaji. Alikkosalakka on sukunsa ("Leucaspius") ainoa laji. Se elää niin makeissa kuin suolaisissa vesissäkin.


title: Allikkosalakka

text: Ulkonäöltään allikkosalakka muistuttaa salakkaa. Väritykseltään kala on harmaa. Myös evät ovat harmaat ja selkäevä on rintaevien takana. Allikkosalakan suu on ylöspäin aukeava. Kalan kylkiviiva on vajavainen eikä ulotu juurikaan rintaeviä pidemmälle. Allikkosalakka saavuttaa korkeintaan 9–12 cm pituuden .


title: Allikkosalakka

text: Allikkosalakat käyttävät ravintonaan pääasiassa planktonia ja lisäksi hyönteisiä. Naaras munii mätimunat vesikasvin, yleensä lumpeen tai ulpukan, alapinnalle. Koiras huolehtii munien vartioinnista. Jälkeläisiä voi syntyä kesän aikana jopa tuhat kappaletta.


title: Allikkosalakka

text: Alikkosalakkaa tavataan Euroopassa ja Aasiassa.. Suomen kanta sai alkunsa Kotkassa Jumalniemessä sijainneesta lammikosta, jonne allikkosalakoita oli tuotu Pietarista. Lammikosta kalat löydettiin vuonna 1992, kun lampea alettiin täyttää. Kaloja siirrettiin muihin lähistön lampiin ja myös muualle. Suomessa allikkosalakka kuuluu niihin kalalajeihin, joihin sovelletaan luonnonsuojelulakia .


title: Allikkosalakka

text: Kaakkois-Aasiasta Eurooppaan 1960-luvulla tuotu ja viljelylaitoksilta luontoon levinnyt särkikala saharasbora kantaa loista, joka aiheuttaa allikkosalakoille lisääntymiskyvyttömyyttä ja erittäin vakavan, kuolemaan johtavan tulehduksen. Loinen ei aiheuta saharasboralle ongelmia, mutta allikkosalakkakanta kuolee nopeasti. Koeoloissa kolmen vuoden jälkeen allikkosalakkakanta oli pienentynyt 96 %:lla alkuperäisestä.


title: Skistosomiaasi

text: Skistosomiaasi eli bilhartsia tai halkiomatotauti on etupäässä Afrikassa sekä tietyillä Etelä-Amerikan ja Aasian alueilla esiintyvä trooppinen halkiomatoinfektio. Tartunnan voi saada näiden alueiden makeasta vedestä sairauden aiheuttajamadon toukan tunkeutuessa ihon läpi. Skistosomiaasi on heti malarian jälkeen trooppisten maiden merkittävin ihmisten loistauti.


title: Skistosomiaasi

text: Skistosomiaasi saattaa aiheuttaa esimerkiksi kuumetta, suolioireita ja virtsatiemuutoksia. Sairaudesta kärsivät sadat miljoonat ihmiset tropiikin kehitysmaissa. Suomessa todetaan vuosittain muutama tapaus matkailijoilla ja maahanmuuttajilla.


title: Skistosomiaasi

text: Monesti skistosomiaasin oireet jäävät lieviksi. Jos sairaus havaitaan ajoissa, se on täysin parannettavissa lääkityksellä.


title: Enrique (Beyblade)

text: Enrique ("Giancarlo Tornatore") on kuvitteellinen anime- ja mangahahmo Beyblade-sarjassa.


title: Enrique (Beyblade)

text: Enrique on ylimielinen ja pitää itseään parhaana bleidaajana. Hän nauttii saadessaan elää leveästi, sillä Enrique tuhlaa rahaa kaikista Majesteetit-joukkue pelaajista eniten. Sitä kuluu ennen kaikkea tyttöihin, joitten seurassa hän mielellään pyörii pitkin Rooman katuja. Enrique myös pitää historiasta, sillä hän on rakennuttanut oman bey-areenansa, mikä muistuttaa vanhaa Rooman colosseumia, sekä pukeutuu aina taisteluihinsa gladiaattorin asusteeseen. Hän ei ole mikään innokas opiskelija vaan viettää mieluummin vapaa-aikansa tyttöjen seurassa tai merellä huvialuksessaan syöden nuudeleita, jotka on tilattu suoraan Kiinasta, sekä tekee piloja ihmisille. Enriquen ensimmäinen vastus oli Tyson, jota vastaan hän otteli kaksi kertaa. Ensimmäisellä kerralla Tysonista ei ollut vastusta hänelle, mutta lupautui silti uusinta otteluun mikäli Tyson niin haluaisi. Tyson olikin valmis ottelemaan myöhemmin Enriqueta vastaan, kun hän oli laatinut suunnitelman, jolla voisi voittaa Enriquen suuren kaksipäisen petosiru Amphilyonin.


title: Enrique (Beyblade)

text: Mangassa Enrique on tuore Italian mestari, joka valittiin MM-turnaukseen Euroopan joukkueeseen. Hän ei ole kuitenkaan kovin näkyvässä roolissa, vaikka oli lähellä päästä ottelemaan Kaita vastaan, mutta Kai halusikin otella Robertia vastaan. Luonteeltaan Enrique on samanlainen iloinen ja flirtaileva koomikko.


title: Raja 1918

text: Raja 1918 on Suomen sisällissodan jälkeiseen aikaan sijoittuva suomalainen elokuva, joka sai ensi-iltansa 30. marraskuuta 2007. Sen ohjasi Lauri Törhönen ja käsikirjoituksen teki Aleksi Bardy. Elokuva kertoo kapteeni Carl von Munckista, joka lähetetään keväällä 1918 Rajajoen kylään. Siellä hänen tehtävänsä on valvoa Suomen ja Neuvosto-Venäjän välistä rajaa.


title: Raja 1918

text: Elokuva perustuu Jörn Donnerin isän Kain kokemuksiin sisällissodan jälkeisessä valkoisessa Suomessa. Kapteeni Carl von Munckin esikuva on Kai Donner.


title: Raja 1918

text: Elokuva on samalla kuvaus kansakunnan synnystä. Se kuvaa raakaa sodankäyntiä, vaikka varsinaiset vihollisuudet ovat loppuneet.


title: Raja 1918

text: "Raja 1918" julkaistiin DVD:nä 28. maaliskuuta 2008.


title: Raja 1918

text: Kapteeni Carl von Munckin saapuessa Suomen ja Neuvosto-Venäjän raja-asemalle raja on tosiasiassa olemassa vasta paperilla: passeja tai viisumeita ei vielä tunneta, eivätkä rajan molemmin puolin sukulaissuhteita omaavat kyläläiset, laukkuryssät ja sivutoimiset trokarit tahdo alkuun ottaa uskoakseen, että ikimuistoiset käytännöt todella olisivat muuttumassa. He eivät ole ainoita, joille Munckin on iskostettava muutoksen tarkoittavan totta: myös melkoinen osa raja-aseman väestä katsoisi vielä läpi sormien ihmisten ja tavaran jouhevaa liikkumista, etenkin kun se helpottaa heidän omaakin elämäänsä. Oman tunnelmaa kiristävän varjonsa rajan ylle heittää tuore sisällissota, jonka hävinneitä punaisia ei saisi päästää sen paremmin karkuun rajan taakse kuin sieltä takaisin Suomeen soluttautumaankaan.


title: Raja 1918

text: Munckin kansallismielinen paatos ja usko itseensä lain ja järjestyksen puhdaskilpisenä soturina sekä näistä kumpuava into toteuttaa tehtävänsä pilkuntarkasti ei jää huomaamatta kylän opettajattarelta neiti Linnulta, joka on myös periaatteen ihminen. Hän kuitenkin määrittelee itsensä mitään väriä tunnustamattomaksi humanistiksi, jonka ihannemaailmassa keinotekoiset rajat eivät kahlitsisi ihmisiä. Vaikka molemmat kokevat toistensa näkökulmat itselleen ärsyttävyyteen asti vieraiksi, he kuitenkin selvästi vaistoavat löytävänsä toisistaan vertaisensa sielun – ja lisäksi fyysisesti vetovoimaisen miehen ja naisen. Kumpikaan ei kuitenkaan ole tahoillaan vapaa: Munckilla on kaukana kotona kihlattu, josta hän kuitenkin pestin myötä yhä enemmän etääntyy; Linnulla taas on asuntoonsa kätkettynä sulhasensa, haavoittunut punasoturi, jonka piilottelu altistaa hänetkin kuolemanrangaistuksen uhalle.


title: Raja 1918

text: Muita keskeisiä hahmoja ovat Munckin lähin alainen, nuori ja vielä sisällissodan vihakuohuissa elävä, herkästi liipaisimeen tarttuva luutnantti Suutari, jonka ehdottomuus kauhistuttaa etenkin alkuvaiheessa Munckiakin; kunnon sotamies Svejkiä niin olemukseltaan kuin asenteeltaankin muistuttava rajaseutulaisvääpeli Muranen; sekä rajan toisella puolella päämajaansa pitävä vanhempi upseeri ja herrasmies, majuri Gentsch, joka koettaa yläluokkaisen arvonsa säilyttäen vielä hetken luovia historian virrassa, vaikka aavistaakin kohtalonsa hyytävän komissaarin silmälläpidon alaisena olevan vain ajan kysymys.


title: Raja 1918

text: Munckin henkinen kiirastuli voimistuu, kun rajan takaa alkaa pyrkiä maahan yhä enemmän neuvostovaltaa pakenevaa väkeä: niin Pietarissa työskennelleitä suomalaisia kuin venäläisaatelia, sivistyneistöä ja juutalaisiakin. Munck kokee olevansa liian suuren tehtävän edessä ja pyytää apua kehittyvän kriisin purkamiseksi, mutta vastaus pääkaupungista on tyly ja armoton: vain suomalaiset saa päästää läpi, muut on käännytettävä, "punikit" ja vakoojat teloitettava. Munck on jätetty yksin likaisen työn tekijäksi ja huomaa joutuvansa tekemään yhä rankempia ratkaisuja, joiden ongelmallisuutta lain ja oikeuden, kohtuuden ja inhimillisyyden kannalta hän ei voi itseltäänkään kiistää. Munckin henkireikänä kasautuvien paineiden alla toimivat toisaalta shakki- ja keskusteluhetket originellin Gentschin kanssa, toisaalta hänet hetkeksi järjen sumentavankin raa'asta todellisuudesta erottavat kohtaamiset rakkautta ja inhimillisyyttä edustavan Linnun kanssa. Rajajoki jatkaa hiljaista virtaansa kuten ennenkin, mutta rajan ongelmat patoutuvat kuitenkin ennen pitkää vääjäämättä sumaksi, joka ei enää aukene ilman raskaita uhreja...


title: Raja 1918

text: Elokuva sai Jussi-palkinnon parhaasta äänisuunnittelusta vuonna 2008. Lisäksi elokuva oli ehdolla seuraavissa Jussi-palkintokategorioissa: paras miespääosa (Martin Bahne), paras miessivuosa (Hannu-Pekka Björkman) ja paras musiikki.


title: ZNKR jōdō Suomessa

text:
ZNKR (Zen Nihon kendō renmei, ) jōdō on Japanin kendoliiton alaisuudessa harjoiteltava nykyaikainen budolaji, jossa käytetään aseena keppiä. Kepillä torjutaan miekalla aseistautuneen henkilön iskut ja hallitaan häntä tai hyökätään tätä vastaan. ZNKR jōdōta on harjoiteltu Suomessa 1990-luvun puolivälistä ja virallisesti vuodesta 2002 lähtien, jolloin se otettiin Suomen kendoseurojen keskusliiton (FKA) lajivalikoimaan. Suomessa on tällä hetkellä (18.10.2009) 100 ZNKR jōdōssa tasokokeen suorittanutta harjoittelijaa. ZNKR jōdōa eli kendoliiton jōdōa voi Suomessa tällä hetkellä harjoitella FKA:n seuroista Helsingissä (Helsingin kendoseura Ki-Ken-Tai-Icchi ry) ja Tapanilan Erä ry:n kendojaoksessa, Turussa (Turun kendoseura Rendaino ry), Porissa (Porin Kendoseura DAI KUMA KEN KAI) ja Espoossa Leppävaaran budoseurassa. Lajin ensimmäiset Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin Ulvilassa huhtikuussa 2007.
Jōdōssa harjoitellaan yksilöharjoitteita ("12 tandoku dōsa"), pariharjoitteita ("12 sōtai dōsa") sekä 12 jōdō-kataa. Tandoku dōsa tehdään yksin tai ryhmässä jōlla harjoitellen. Sōtai dōsa ja kata harjoitellaan pariharjoituksina, siten että toisella harjoittelijoista on jō-sauva ja toisella bokken-puumiekka. Kun ZNKR jōdōn 12 kataa alkavat sujua, on luonnollista jatkaa harjoittelua myös Shindō Musō-ryū -jōdōn koryū-katojen parissa. Seitei jōdōssa on käytössä kyū (6–1) / dan (1–8) -tasojärjestelmä. ZNKR jōdōn graduoinneissa edetään Japanin kendoliiton mallin mukaisesti.


title: ZNKR jōdō Suomessa

text: Kokenein suomalainen ZNKR jōdōka on Asko Pitkänen (kendo 3. dan, jōdō 5. dan, iaidō 1. dan), joka oli harjoitellut jōdōta Japanissa vuosina 1987–1988 ja suorittanut siellä harjoitellessaan 2. danin ("nidan"). Palattuaan Suomeen vuonna 1989 hän harjoitteli kendoa, ensin Helsingin kendoseura Ki-Ken-Tai-Icchissä ja sittemmin Turun kendoseura Rendainossa. Pitkänen osallistui myös kansainvälisiin kilpailuihin Suomen maajoukkueen jäsenenä vuosina 1989–1994. Vuosina 1994–2000 ZNKR jōdōta harjoiteltiin Turussa pienessä ryhmässä. Harjoittelu oli epäsäännöllistä, ja perustui Asko Pitkäsen vetämiin harjoituksiin.