title: Windside-roottori

text: Roottori voidaan laakeroida joko ulokkeeksi tai tukea molemmista päistään. Rakenteen oma paino vastaanotetaan aksiaalilaakerilla. Tuulen vaikutuksesta roottoriin syntyy tuulen suuntainen vastusvoima ja kohtisuorassa oleva vääntömomentin aikaansaava nostovoima. Nämä vastaanotetaan radiaalilaakerien avulla. Siipien kierrosta johtuen siiven poikkileikkaukseen kohdistuvasta aerodynaamisesta voimasta syntyy myös pystysuora komponentti, joka kevittää rakenteen painoa. Tähän mennessä on tehty vain pieniä Windside -tuuliroottoreita. Suurimmat tähänastiset ovat olleet halkaisijaltaan 2 m ja korkeudeltaan 6 m, eli projektiopinta-alaltaan 12 m2. Periaatteessa kokoa voidaan kasvattaa skaalaamalla kaikkia mittoja säilyttäen geometria muuttumattomana. Koon kasvattaminen vaikuttaa kuitenkin moniin sekä aerodynaamisiin että rakenteellisiin tekijöihin.


title: Windside-roottori

text: Windside-turbiinit on kehitetty toimimaan itsenäisinä yksikköinä vaikeissakin sääoloissa. Turbiineja on käytössä muun muassa Etelämantereella ja meriolosuhteissa eri puolella maailmaa.


title: Windside-roottori

text:
Roottorin hyötysuhde on parempi kuin millään muulla tunnetulla pystyakselisella roottorilla. Sen hyötysuhde on parempi kuin potkurimalleilla, kun tuulen nopeus on alle 5 m/s. Tämän vuoksi Windside-tuulivoimala tuottaa sähköä noin 120 päivää vuodessa enemmän kuin potkurivoimalat. Tällä on merkitystä silloin, kun laitteisto mitoitetaan siten, että tuulen nopeudella 3 m/s tuulen energia riittää tyydyttämään energiatarpeen.
Windside-voimala alkaa tuottaa sähköä tuulen nopeudella 2 m/s, kun taas potkurimallit tarvitsevat tuulen nopeudeksi vähintään noin 3-4 m/s.


title: Windside-roottori

text: Tuuliroottorin aerodynaamiseen toimintaan koko vaikuttaa Reynoldsin luvun kautta lähinnä vastuskomponenttiin, jos geometrinen muoto ja väliaine - ilma - ovat samanlaiset. Esimerkiksi 10 m/s tuulella 1 m halkaisijaisen tuuliroottorin Reynoldsin luku on noin 660 000. Koska Windside-roottorin siiven kehänopeus on aina lähes sama kuin tuulen nopeus, ainoastaan halkaisija vaikuttaa Reynoldsin lukuun. Tällä Reynoldsin lukualueella yli kymmenkertainen mittojen kasvatus ei vaikuta vielä merkittävästi roottorin aerodynaamiseen toimintaan. Reynoldsin luvun kasvaessa on todennäköistä pieni vähennys vastuksessa ja pieni lisäys nostovoimassa. Nämä molemmat tekijät parantavat suuren roottorin toimintaa.


title: Windside-roottori

text: Windside-tuuliroottorin kehänopeus pysyy lähes muuttumattomana ( = tuulen nopeus ) halkaisijasta riippumatta. Näin ollen siiven pinta-alayksikköön kohdistuvat keskipakovoimat ( v potenssiin kaksi/r ) pienenevät halkaisijan kasvaessa. Keskipakovoimien suhteen tilanne on sitä edullisempi mitä isompi roottorin halkaisija on. Pyörteiden irtoaminen sylinterimäisen rakenteen takana, Kármánin pyörrerata, aiheuttaa jaksollisia kuormia rakenteeseen. Näiden taajuus f = 0,2 V/D, jossa V on tuulen nopeus ja D rakenteen halkaisija. Esimerkiksi 10 x 40 m roottorilla 40 m/s tuulessa f = 0,8 Hz. Taajuus laskee halkaisijan kasvaessa tai tuulen nopeuden hidastuessa, mutta sama riippuvuus on myös Windside-roottorin pyörimisnopeudella. Siten koosta riippumatta ominaisvärähtelyjä vastaan jäykistetyn roottorin resonanssiin ei pitäisi olla mahdollista. Toisaalta pyörreradan aiheuttamien värähtelyjen haittaa vähentää myös Windside-roottorin spiraalimainen muoto, mikä estää pyörteen irtoamisen samanaikaisesti koko roottorin korkeudelta.


title: Windside-roottori

text:
Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että aerodynaaminen toiminta paranee, mutta rakenteen muodonmuutokset ja jännitykset kasvavat sekä ominaisjaksot pienenevät. Rakennetta on helppo jäykistää, jolloin muodonmuutokset saadaan rajattua ja ominaisjaksoluvut riittävän suuriksi resonanssin synnyn estämiseksi. Näillä edellytyksillä Windside-roottori voidaan toteuttaa hyvinkin suurena, esimerkiksi 50 x 200 m.
"Tämän artikkelin teksti on kopioitu 12.8.2008 osoitteesta www.windesol.fi: Windside-tuuliturbiini."


title: Myrkskog

text: Myrkskog on norjalainen metallimusiikkia soittava yhtye, joka perustettiin vuonna 1993. Yhtye on tähän mennessä julkaissut kaksi albumia Candlelight -levy-yhtiön nimissä.


title: Walter Winchell

text: Walter Winchell (synt. Walter Winche 7. huhtikuuta 1897 New York, New York – 20. helmikuuta 1972 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen sanomalehti- ja radiotoimittaja. Hän oli ensimmäinen nykytyyppinen juorutoimittaja ja uransa huipulla 1940- ja 1950 -luvuilla hänen kirjoituksiaan julkaistiin 2 000 sanomalehdessä.


title: Walter Winchell

text: Winchellillä on kaksi tähteä Hollywood Walk of Famella. Radio Hall of Fameen hänet valittiin 2004.


title: Mesjuusto

text: Mesjuusto eli herajuusto on maidon herasta valmistettava kiinteähkö juusto, jonka valmistukseen voidaan käyttää lehmänmaidon, vuohenmaidon tai lampaanmaidon heraa tai näiden erilaisia sekoituksia. Valmistuksessa heraa keitetään hitaasti kokoon, jotta osa sen sisältämästä vedestä haihtuu. Keittämisen yhteydessä heran sisältämä maitosokeri karamellisoituu. Tästä syystä monet heratuotteet (esimerkiksi mesjuusto ja mesvoi) ovat väriltään ruskeita ja maultaan makeita. Heratuotteisiin voidaan lisätä myös maitoa, kermaa tai voita, joilla vaikutetaan lopputuotteen makuun ja koostumukseen.


title: Mesjuusto

text:
Mesjuusto (, ) ja muut heratuotteet ovat yleisiä Ruotsissa ja erityisesti Norjassa, kun taas Suomessa niitä käytetään vain vähän.
Tammikuussa 2013 aiheutui vaarallinen tulipalo, kun 27 tonnin juustokuormaa kuljettanut rekka-auto syttyi tuleen Tysfjordissa sijaitsevassa Bratlin tietunnelissa, Norjassa. Mesjuuston suuren rasva- ja sokeripitoisuuden vuoksi lastin palo synnytti äärimmäisen kovan kuumuuden. Juusto paloi tunnelissa neljä päivää muodostaen myrkkykaasuja. Pahoin vaurioitunut tunneli jouduttiin sulkemaan liikenteeltä.


title: Lopitsa

text: Lopitsa eli Klopitsa () on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängöllä Kikkerin ja Tallinnan valtatien välisen tien varrella. Asukkaita kunnassa on 1 600 henkeä.


title: Lopitsa

text: Kunnan hallinnollinen keskus on Lopitsan kylä. Lisäksi siihen kuuluvat Silikorotkan () taajama ja 6 kylää: Kantola eli Kantokylä (), Kemppaala (), Olkkuva eli Olkkova (), Oravankylä (), Repla () ja Ronkovitsa ().


title: Lopitsa

text: Lopitsassa oli 1700-luvun puolivälissä perustettu ortodoksinen seurakunta, johon kuului 1880-luvulla puolisentoista tuhatta venäläistä. Toiseen maailmansotaan saakka enemmistönä seudulla olivat kuitenkin Kupanitsan luterilaiseen seurakuntaan kuuluneet inkerinsuomalaiset.


title: Lopitsa

text: Nähtävyyksiä ovat entisen Musin-Puškinin hovin puisto Lopitsassa sekä Kemppaalan kartano. Lopitsassa on vuonna 1784 rakennetun ortodoksisen Pietarin ja Paavalin kirkon rauniot.


title: Lopitsa

text: Kunnan päämies on Sergei Konovtsev, kunnanhallinnon päämies Alevtina Koppanen.


title: Lopitsa

text: Leningradin alueella on myös toinen kylä, jonka suomalainen nimi on Klopitsa. Se sijaitsee Lomonosovin piirissä Kapriosta itään. Ruotsalaisaikana 1600-luvulla se oli samannimisen luterilaisen seurakunnan keskus.


title: Suuri-Ruuta

text: Suuri-Ruuta tai Vruuda () on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Laukaan sivujoen Ruutainjoen yläjuoksulla Volossovan ja Opoljan välisen maantien varrella. Kylässä on asukkaita 2 200 ja kunnassa 3 700 henkeä. Kunnan läpi kulkee Hatsinan ja Iivananlinnan välinen rautatie, jolla on Ruudan asema ja Oventsan pysäkki.


title: Suuri-Ruuta

text: Kuntaan kuuluvat seuraavat asutuskeskukset: kylät Arokylä (), Himmaisi (), Jaamanautio (), Konohovitsa (), Koritsa (), Krasnyje Prologi (), Lessytsä tai Lessovitsa (), Lietoksi (), Mertsa tai Smerdovitsa (), Muromitsa (), Nääsä tai Knäsä (), Oventsa tai Ovenitsa (), Pieni-Ruuta (), Polovitsa (), Reskutsa tai Treskovitsa (), Rollokka tai Rollakka (), Ruskotsa tai Ruskovitsa (), Suuri-Sääklitsä (), Sääkilitsä (), Uhkura (); taajamat Ruuta, Šturmangof () ja Sääklitsä. Kunnan eteläosassa ei ole asutusta. Hallinnollinen keskus on Suuren-Ruudan kylä.


title: Suuri-Ruuta

text: Ruudan kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Tuolloin se oli samannimisen Kaprion lääniin kuuluneen pogostan keskus. Nimi juontuu muinaisvenäläisestä ”lähdettä” merkitsevästä sanasta "vrutets" ().


title: Suuri-Ruuta

text: Toiseen maailmansotaan saakka seudulla asui inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Moloskovitsan seurakuntaan. Monissa kylissä oli myös venäläisiä, ja 1800-luvun lopulla seudulle muutti paljon virolaisia.


title: Suuri-Ruuta

text: Nähtävyyksiä ovat vuonna 1840 rakennettu ortodoksinen Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen kirkko, keskiaikainen kurgaanihauta ja sen lähellä sijaitseva uhrikivi Suuressa-Ruudassa, aateliskartanot Konohovitsassa, Mertsassa ja Sääklitsässä.


title: Suuri-Ruuta

text: Kunnan päämies on Tamara Anisimova, kunnanhallinnon päämies Alla Zajantškovskaja.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuva-alan koulutus on Suomessa järjestetty niin, että valokuva-alan tutkinnon voi suorittaa ammattitutkintona oppisopimuksella ja toisen asteen ammatillisissa oppilaitoksissa. Kolmannella asteella tutkinnon voi suorittaa ammattikorkeakouluissa, korkeakouluissa ja yliopistoissa. Kansalais- ja kansanopistoissa sekä kameraseuroissa kurssit ovat yleensä harrastelijapohjaisia, eivätkä johda tutkintoon.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuvakoulutus alkoi Suomessa 1800-luvun lopulla kerhotoiminnan myötä. Kun alan koulutusta ei ollut saatavilla, tietoa oli harvoilla ja välineet kalliita, joten yhteenliittyminen kannatti. Valokuvausta ja valokuvakoulutusta edistämään perustettiin Suomen ensimmäinen valokuvauskerho Fotografi-amatörklubben i Helsingfors (AFK) vuonna 1889. Ensimmäinen ammattivalokuvaajien järjestö Suomen Ammattivalokuvaajien Liitto perustettiin vuonna 1919. Helsingin Amatöörivalokuvaajat (myöh. Kameraseura) eriytyi 1921. Asiakkaiden vaatimukset ja huono maku rajoittivat ammattilaisen mielestä kunnollisen työn mahdollisuuksia. Täydentääkseen ammattitaitoaan ja saadakseen kullanarvoista sommitteluoppia monet ammattilaiset hakeutuivat kameraseuroihin. Monet keskeiset kuvajournalistitkin olivat olleet kameraseurojen kasvatteja ja kasvattajia.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuva-alan koulutus tapahtui käsityöläisperinteiden mukaan ammattiopissa. Ensimmäinen kurssi opinkäyneille valokuvaajille alkoi Taideteollisuuskeskuskoulussa vuonna 1934. Aluksi kurssi oli niin suosittu, etteivät kaikki halukkaat mahtuneet sille. Mutta se osoittautui monelle alan ammatissa toimivallekin liian vaativaksi ja loppui keväällä 1939. Tämä merkitsi, että vaikka oppisopimuskoulutus jatkui, oppilaitoksessa tapahtuva koulutus keskeytyi pariksi kymmeneksi vuodeksi. Valokuvakoulutussäätiö perustettiin 1957 edistämään alan ammattikoulutusta. Säätiö järjesti täydennyskursseja kisälli- ja mestaritutkintoja varten.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Taideteollinen oppilaitos aloitti valokuvakoulutuksen 1959. Opetusmenetelmäksi omaksuttiin Bauhausin valokuvausharjoitukset. Taideteollisessa opistossa tapahtuva koulutus edisti taideammatin syntymistä, mutta alan yrittäjät karsastivat ulkopuolelta tulevaa, laaja-alaista koulutusta ja halusivat ammattikoulutuksen keskittyvän vain tekniikkaan. Valokuvaajien ammattijärjestö ei halunnut opetuksen ohjaavan taiteeseen. Ammattilaisena valokuvaaja oli käsityöläinen, harrastajana toimiessaan ehkä taiteilija. Ammattikoulutuksen piti tarjota kaupallisessa kuvauksessa tarvittavan perustekniikan hyvä hallinta. Pysyäkseen alan nopeassa kehityksessä, alan ammattilaisen piti hallita niin teoria kuin käytäntökin.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text:
Ammattikoulutusta pidettiin tarpeellisena harrastelijain sulkemiseksi pois alalta. Valokuvaajien ammattijärjestö halusi estää ammattiin pääsyn niiltä, jotka eivät olleet suorittaneet alan koulutusta. Oppiaikaa vanhan mestarin luona tarvittiin, ”ettei alalle koulutuksen tai kerhotoiminnan kautta tulisi liittoon kuulumattomia tekijöitä hintoja polkemaan ja koko ammattikunnan olemassaoloa vaarantamaan". Ranskassakin 1950-luvulla valokuvaajat olivat esittäneet vaatimuksiksi ammattiin vähintään viiden vuoden oppisopimuskoulutusta sekä ammattitutkintoa. Toivottuja, virallisia rajoituksia alalle pääsyyn ei saatu. Alalle pääsyä voitiin kuitenkin alalla rajoittaa, koska valokuvaajiksi haluavien oli hakeuduttava kuvaamoihin oppilaiksi.
Ammatin uskottiin perustuvan kikkoihin, joita oppilas yritti oppia alan yrityksessä. Valokuvaus oli kuin salatiedettä ja ammatin perusteita pantattiin jopa omilta työntekijöiltä, sillä alan yrittäjät pelkäsivät oppilaidensa karkaavan ja vievän osaamistaan uudelle työnantajalle tai perustavan kilpailevan yrityksen. Kameraseuroissa järjestetty koulutus osoitti kuitenkin, ettei tietojen piilottelusta ole kenellekään hyötyä. Valokuvaaja, joka pyrkii säilyttämään taitonsa omana tietonaan jää pian jälkeen. Hän varjelee yhtä kikkaa ja menettää sitä tehdessään kymmenen. Amatöörien suurin ongelma oli valokuvavedostus. Ammattilaiset ja valokuvaajien oppilaat taas kaipasivat erityisesti sommitteluoppia. Seurat olivat hyviä kouluja, ja kilpailuissa menestymällä sai nimeä.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Taideteollisen oppilaitoksen ammattikouluun perustettiin valokuvaopetuksen iltalinja vuonna 1961. Keskuspuiston ammattikoulussa alkoi 1966 valokuvalaborantin koulutus kuvanvalmistamojen ja suurlaboratorioiden aloitteesta. Koulutusta oli käynnistämässä alusta alkaen valokuvaaja "Kari Saarinen", jonka ura suomalaisen valokuvakoulutuksen historiassa on ainutlaatuinen.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Suomen valokuvataiteen museo perustettiin vuonna 1969 edistämään suomalaisen valokuvan tutkimustyötä. Valokuvajärjestöjen Keskusliitto Finnfoto ry perustettiin vuonna 1970 tarkoituksena oli yhdistää hajallaan olevaa valokuva-alaa. Finnfoton merkitys 1970-luvulla valokuvakoulutuksen edistäjänä olikin merkittävä. Aktiivinen järjestötoiminta oli Valokuvataiteen museon perustamisen, koulutuksen aloittamisen ja tutkimustyön aloittamisen taustalla. Valokuva-alan järjestöjen ajama valokuvakoulutus käynnistyi Lahden taideoppilaitoksessa 1971 ja vuonna 1972 Taideteollisessa oppilaitoksessa, joka muuttui Taideteolliseksi korkeakouluksi seuraavana vuonna 1973. 1970-luvun alussa käynnistyi valokuvalaborantin koulutus aluksi lähinnä suurlaboratorioiden tarpeisiin Keskuspuiston ja Käpylän ammattikouluissa.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Suomalaiselta valokuvaukselta puuttuivat vielä 1950-luvulla melkein kaikki taiteenalan ulkoiset tuntomerkit muun muassa apurahat, koulutus, vakiintunut kritiikki, galleriatoiminta ja museo. Monissa maissa valokuvauksesta oli sodan jälkeen tullut yliopistokoulutuksen ansiosta tiedettä ja taidetta. Amerikkalaisissa yliopistoissa opetettiin valokuvan tekniikan lisäksi estetiikkaa ja historiaa. Saksalaisten pakolaisten mukana Amerikkaan siirtyi edistyksellisen Bauhaus-koulun aatteet ja valokuvausopetus. Suomessa valokuvakoulutus siirtyi kerhoista korkeakoulujen ja yliopistojen viestinnän laitoksille muun muassa kuvajournalismin ja dokumentaarisen kuvauksen koulutuksen piiriin vasta 1970-luvulla.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuvauksen korkeakouluopetuksen synty liittyi taideteollisen alan koulutuksen uudistumiseen. Taideteollinen oppilaitos muuttui korkeakouluksi ja valokuvauksesta tuli lopulta itsenäinen pääaine vuonna 1973. Rajat soveltavan valokuvauksen, valokuvaharrastajan sekä valokuvataiteilijan välillä selkenivät koulutuksen ansiosta. Uusi valokuvaajapolvi määritteli valokuvaa toisin kuin vanhat ammattilaiset. Taideteollisessa korkeakoulussa saattoi nyt suorittaa kandidaatin, lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot valokuvataiteessa. Valokuvakoulutuksen laajeneminen tuotti 1980-luvulla ennen näkemättömän määrän valokuvaajia, joista yhä useammat suuntautuivat taiteilijoiksi. Tuli tarve perustaa valokuvataiteilijoille oma ammattijärjestö, Valokuvataiteilijoiden liitto. Taideteollinen Korkeakoulu muuttui Aalto-yliopiston taideteolliseksi korkeakouluksi vuonna 2010 ja lopullisesti Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakouluksi vuonna 2012.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuvakulttuuri ja -koulutus levisi aluekeskuksiin 1980-luvulla alueellisten valokuvakeskusten myötä. Ensimmäisenä galleriasta alueelliseksi valokuvakeskukseksi laajeni Victor Barsokevitsch -keskus Kuopiossa 1987. Oulussa perustettiin samana vuonna Pohjoinen valokuvakeskus. Vuonna 1989 perustettiin Mikkelin valokuvakeskus, Galleria Fotokram laajeni Luovan valokuvauksen keskukseksi Jyväskylässä ja Galleria Nykyaika laajeni Valokuvakeskus Nykyajaksi Tampereella. Vuonna 1990 Galleria Peri muuttui Valokuvakeskus Periksi. Ainoa ruotsinkielinen valokuvakeskus Fotocentrum Raseborg perustettiin vuonna 1992. Pohjanmaan Valokuvakeskus Lakeus perustettiin 1997 Lapualle. Valokuvauksen asemaa kuvataidekentässä vahvistivat kuvataiteilijat, jotka ryhtyivät käyttämään entistä laajemmin valokuvaa .


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuvaus on tieteistä kansainvälisin. Visuaalisena mediana valokuva ylittää kielirajat helposti. 2000-luvulla valokuvakoulutus on edelleen kansainvälistynyt. Ulkomailta on tullut opiskelijoita suomalaisiin oppilaitoksiin ja suomalaisia on hakeutunut oppiin ulkomaille. Internetin myötä Suomalaisesta valokuvasta ja valokuvatiedosta on tullut vientituote. Suomalaisen valokuvataiteen kansainvälistä kysyntää on voimakkaasti edesauttanut Näyttelyvaihtokeskus FRAME, jonka ohjelmistoon ja tuen piiriin on alusta alkaen kuulunut valokuvataide olennaisena osana nykytaidetta.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text:
Kansainvälistymistä on lisännyt myös suomalaisten valokuvataiteilijoiden liikkuvuus, jota on edistänyt lisääntynyt informaatio, taiteilijaresidenssiverkoston
kehittyminen ja siihen liittyvät uudet tukimuodot. Kauteen kuuluu myös valokuvatutkimuksen kehittyminen esimerkiksi Suomen Akatemian rahoittamien projektien kautta.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuvauksen nopeaa muutos, filmistä luopuminen ja siirtyminen digitaaliseen valokuvaan näkyy hyvin alan koulutuksen muutoksessa. Valokuvalaborantin koulutus muuttui kuvankäsittelijän perustutkinnoksi 1990-luvun puolessa välissä. Vuonna 2000-luvun alussa kuvankäsittelijän perustutkinto lopetettiin ja koulutus muuttui audiovisuaalisen-alan perustutkinnon valokuvatuotannon suuntautumisvaihtoehdoksi. Ammattinimikkeenä on media-assistentti. Valokuvailmaisua voi opiskella osana Kuvallisen ilmaisun perustutkintoa. Valokuvaajaksi voi opiskella oppisopimuksella ja suorittaa teorian näyttötutkintona. Myös alalla toimiva valokuvaaja voi osallistua näyttötutkintoon valmentavaan koulutukseen ja suorittaa tutkinnon näyttötutkintona. Uusi tutkintorakenne muutti alan ammattikoulutusta vuonna 2010.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuva-alaa voi opiskella harrastuksena kansalais- ja työväenopistoissa, sekä kansanopistoissa. Valokuvaajan tutkinto kuuluu kuvallisen ilmaisun perustutkintoon ammatillisissa oppilaitoksissa. Audiovisuaalisen viestinnän perustutkintoon kuuluu valokuvausta, mutta se ei valmista valokuvaajia. Ammatillista koulutusta järjestetään muun muassa Pekka Halosen akatemiassa Tuusulassa. Valokuvaajaksi voi valmistua oppisopimuksella. Myös joissakin korkeakouluissa, yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa on mahdollista suorittaa alan opintoja. Alalla toimiva voi suorittaa valokuvaajan ammattitutkinnon ja erikoisammattitutkinnon.


title: Valokuva-alan koulutus Suomessa

text: Valokuva-alan koulutuksen kenttä on edelleen hajanainen ja alan koulutusta on vaikea löytää, sillä valokuvaajan tehtävissä toimivien ammattinimikkeenä on useimmin joku muu kuin valokuvaaja. Esimerkiksi audiovisuaalisen alan perustutkinnon ammattinimike on media-assistentti, ammattikorkeakoulussa medianomi, yliopistossa tutkintonimike voi olla kandidaatti, maisteri tai tohtori. Valokuvaajan ammattitutkinnon hyväksytysti suorittanut voi käyttää nimikettä Valokuvaaja (VAT).


title: Akadimía Plátonos

text:
Akadimía Plátonos () on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee kolme kilometriä luoteeseen Ateenan keskustasta ja kuuluu kaupungin 4. suuralueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä Platonin Akatemiasta, jonka Platon perusti alueelle vuonna 385 eaa.
Akatemia toimi alueella osittaisin keskeytyksin vuoteen 529 saakka. Ateenan laajetessa voimakkaasti 1900-luvun alkupuolella alueelle alettiin rakentaa sekä asuinrakennuksia että teollisuutta. Toisen maailmansodan jälkeen alueelle rakennettiin yhä korkeampia taloja. Nykyään alueella on enimmäkseen 8-10 -kerroksisia asuinrakennuksia. Kaupunginosassa asuu noin 10 000 – 15 000 asukasta. Sen pinta-ala on noin 1 km².


title: Akadimía Plátonos

text: Viime vuosina Akatemian alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia. Arkeologinen puisto, "Archaiologikó Párko Akadimías Plátonos", on avoinna yleisölle.


title: Akadimía Plátonos

text: Kaupunginosan koillispuolella on Sepólian kaupunginosa, kaakkoispuolella Metaxourgeío ja eteläpuolella Votanikós. Sen luoteispuolella sijaitsee Peristérin kaupunki ja länsipuolella Aigáleon kaupunki.


title: Nordel

text: Nordel oli vuosina 1963–2009 toiminut pohjoismaisten kantaverkkoyhtiöiden yhteistyöjärjestö. Nordelin järjestelmään kuuluivat kaikkien Pohjoismaiden kantaverkot ja niiden väliset yhteydet. Islanti toimi järjestössä täysivaltaisena jäsenenä, mutta sen oma kantaverkko toimi itsenäisenä alijärjestelmänä ilman yhteyttä yhteiskäyttöverkkoon. Pohjoismaisen yhteiskäyttöverkon muodostavat Suomen, Ruotsin, Norjan ja Itä-Tanskan verkot, jotka toimivat samalla taajuudella, ja läntisen Tanskan verkko liittyy siihen yhdysjohdoin.


title: Nordel

text: Nordel lopetettiin 1.7.2009 ja sen toiminnot ja vastuut on siirretty uudelle eurooppalaiselle yhteistyöjärjestölle ENTSO-E:lle.


title: Grönlannin maantiede

text: Grönlannin maantieteen erityispiirteitä ovat saaren laaja pinta-ala ja pohjoinen sijainti: Grönlanti on maailman suurin saari, ja se sijaitsee Pohjoisen jäämeren ja Pohjois-Atlantin välissä. Tanska on hallinnut Grönlantia vuodesta 1721 alkaen.


title: Grönlannin maantiede

text: Grönlanti on suureksi osaksi mannerjään peitossa. Saaren pinta-ala on 2 175 600 neliökilometriä, josta jäätöntä aluetta on 375 600 neliökilometriä. Toisen lähteen mukaan pinta-ala on 2 166 086 neliökilometriä ja jäätön ala 410 449 neliökilometriä. Jään peitossa on 1,7 miljoonaa neliökilometriä eli noin 80 prosenttia pinta-alasta. Rannikolla on runsaasti saaria. Grönlannin alue sijaitsee noin leveysasteilla 59–84° N, joten saaren eteläosa on samoilla leveysasteilla kuin Suomi. Grönlannin pohjoisin kohta on Kap Morris Jesup (83°20' N) ja eteläisin Cape Farewell (59°45' N). Grönlannin korkein kohta on Gunnbjørn 3 700 metriä merenpinnasta.


title: Grönlannin maantiede

text: Pohjois-Amerikka on ollut Grönlannin kautta manneryhteydessä Eurooppaan, mutta yhteys katkesi kvartäärikaudella.


title: Grönlannin maantiede

text: Jäätikön alla on 800 kilometriä pitkä kanjoni, joka kulkee saaren keskivaiheilla pohjoisen suuntaan. Sen arvioidaan syntyneen noin neljä miljoonaa vuotta sitten ja olleen näkyvissä jääkausien välissä noin 100 000 vuotta sitten. Kanjonissa kulkee jään sulamisvesiä rannikolle. Kanjoni löydettiin vuonna 2013 kallioperää tutkittaessa tutkatietoja yhdistelemällä.


title: Grönlannin maantiede

text: Grönlannin luonnonvaroja ovat kivihiili, rautamalmi, lyijy, sinkki, molybdeeni, timantit, kulta, platina, niobium ja uraani, mahdollisesti myös öljy ja kaasu. Noin puolet Pohjanmeren öljyvarannoista arvioidaan olevan Grönlannin rannikkovesillä. Öljynetsintälupia on myönnetty useammalle yhtiölle. Öljy- ja kaasuvaroja arvioidaan olevan Luoteis- ja Koillis-Grönlannissa 50 miljardin barrelin verran.


title: Grönlannin maantiede

text: Etelä-Grönlannin ylängöltä on löydetty harvinaisten maametallien esiintymä, joka saattaa olla maailman suurin. Kaivostoiminnan aloittamiseen vaikuttaa esimerkiksi se, että malmin seassa on uraania ja Grönlannin hallitus on kieltänyt kaiken uraanikaivostoiminnan. Kanadalaiset ovat löytäneet Nanortalikin alueelta sinkkiä ja kultaa, mutta niiden esiin kaivaminen ei todennäköisesti ole tuottoisaa.


title: Grönlannin maantiede

text: Uutta jäätikköä syntyy jatkuvasti oman painonsa ansiosta tiivistyvästä lumesta. Osa jäästä sulaa pois kesän aikana, osa sulaa jään aiheuttaman valtavan paineen takia jäätikön pohjalla ja osa virtaa pois jäävuorina. Mannerjäätikkö on suurimmillaan 2 500 kilometriä pitkä ja 1 000 kilometriä leveä. Suuri jäätikkö on laajalti kaksi kilometriä paksu. Suurimmillaan se on noin 3,2 kilometrin paksuinen.


title: Grönlannin maantiede

text: Grönlannin mannerjäätikkö yhdistyi useammista yksittäisistä jäätiköistä isoksi jäämassaksi kahdesta yhteen miljoonaa vuotta sitten. Grönlannin jäätikkö oli nykyistä laajempi jääkaudella, mutta se oli hieman nykyistä pienempi tuhansia vuosia sitten holoseenin lämpöhuipun aikoihin. Grönlannissa oli nykyistä lämpimämpää vielä keskiajan lämpökaudella, jolloin viikingit kävivät siellä.


title: Grönlannin maantiede

text: Grönlannin mannerjäästä seitsemän prosenttia laskeutuu mereen Sermeq Kujalleqista (Jakobshavn Isbræ, ”eteläinen jäätikkö”) ja se synnyttää myös enemmän jäävuoria kuin mikään muu pohjoisen pallonpuoliskon jäätiköistä.


title: Grönlannin maantiede

text: Jää sulaa jäätikön reunaa ympäröivällä sulamisalueella, jossa lämpötila nousee kesällä kyllin korkeaksi. Sulamisalue on ollut esimerkiksi vuonna 2007 40 prosenttia koko jäätiköstä. Sen reunalla jää on noin 500 metriä paksua. Sulamista tapahtuu alueella huhti–lokakuussa ja tämä alue laajenee huhti–lokakuun välillä. Yöpakkasia on tällä alueella kesälläkin, ja ne jäädyttävät pinnan yöksi. Nopeimmin jäätikkö sulaa reunoiltaan, kun taas keskellä jäätikköä on havaittu myös jään paksunemista.


title: Grönlannin maantiede

text: Jäätä sulattavat osaltaan kryokoniitiksi sanotut pienet tummat hituset, jotka koostuvat muun muassa tuulen tuomasta pölystä ja levistä. Niiden tummuus heikentää jään heijastavuutta ja lisää lämmön imeytymistä, mikä taas sitten nopeuttaa sulamista. Jäälle syntyy kesällä sulamisvedestä jäätikköjärviä ja jokia. Jäähän syntyy sen liikkuessa peruskallion päällä suuria halkeamia, joihin järvet lopulta syöksyvät synnyttäen kuilumaisen jäätikkökaivon. Vesi virtaa jään alla liukastaen sen liikettä.


title: Grönlannin maantiede

text: 1990-luvun puolivälissä sulamisvedet nostivat merenpintaa 0,13 millimetriä vuodessa, kun taas vuosina 1997–2003 vuosittainen määrä oli jo 0,25 millimetriä. Jos mannerjäätikkö sulaisi kokonaan, se nostaisi merenpintaa kuudella metrillä.


title: Grönlannin maantiede

text: Grönlannin väestötiheys on noin 0,35 as./km². Asutus keskittyy enimmäkseen rannikolle maan lounaisosaan. Grönlannissa asuu 56 000 ihmistä, joista 15 000 pääkaupungissa Nuukissa (). Arvio heinäkuussa 2012 olevasta asukasluvusta on 57 695 henkilöä, jolloin Grönlanti olisi sijalla 205 maailman valtioista listattuna väkiluvun mukaan.


title: Grönlannin maantiede

text: Maa on jaettu neljään kuntaan, jotka ovat Kujalleq, Qaasuitsup, Qeqqata ja Sermersooq. Nuukin lisäksi muita suurempia asutuskeskuksia ovat Sisimiut (Holsteinsborg, 5 965 asukasta), Ilulissat (Jakobshavn, 4 533 asukasta), Qaqortoq (Julianehåb, 3 144 asukasta), Aasiaat (Egedesminde, 3 100 asukasta) ja Maniitsoq (Sukkertoppen, 2 859 asukasta). Asutus on keskittynyt jäättömälle rannikolle, ja Länsi-Grönlannin rannikolla asuukin 91 prosenttia väestöstä. Kaupunkien välillä ei käytännössä ole ollenkaan teitä, vaan liikenne tapahtuu lentämällä tai vesiteitä pitkin.


title: Grönlannin maantiede

text: Nykyiset grönlantilaiset ovat lähinnä inuittien ja 1700-luvulla saarelle tulleiden tanskalaisten uudisasukkaiden ja lähetyssaarnaajien jälkeläisiä. Asukkaista yhteensä 80 prosenttia on inuitteja tai sekoittuneita inuitteja ja tanskalaisia, kun loput 20 prosenttia ovat eurooppalaista alkuperää (pääosin tanskalaisia).


title: Grönlannin maantiede

text: Suurin osa Grönlannista kuuluu kylmään ikijään ilmastoon (Köppenin tyyppi EF, jäättömät alueet tundratyyppi ET). Ilmasto vaihtelee arktisesta subarktiseen: kesät ovat viileitä ja talvet kylmiä. Kesäisin etelässä on päivisin enimmillään 10–18 °C lämmintä ja pohjoisessa 5–10 °C. Talvisin etelässä voi olla −20 °C, kun taas pohjoisemmassa pitkään jatkuvat −40 °C pakkaset eivät ole harvinaisia.


title: Grönlannin maantiede

text: Etelä-Grönlannissa ovat aina vaikuttaneet Atlantin myrskyt. Ilmasto on muuten ollut todella kylmä, mutta vain harvoin yllättävä, koska mannerjää ja sen synnyttämä kylmä, tiheä ilmamassa on pitänyt sään melko vakaana. Etelä-Grönlannille tyypillinen epävakaus on nyt kuitenkin siirtymässä kohti pohjoista. Lounais-Grönlannissa rannikko siis estää Pohjois-Amerikasta tulevaa lämmintä ilmamassaa siirtymästä ja saa myrskyt pysymään alueella välillä pidempäänkin.


title: Grönlannin maantiede

text: Puita kasvaa vain joillakin alueilla etelässä. Suurin osa jäättömästä Grönlannista on varpujen, ruohojen, kukkien, sammalten ja jäkälien peitossa. Grönlannissa on hyvin vähän viljelyskelpoista maata eikä metsiä lainkaan. Rannikko on vuoristoinen ja monien vuonojen rikkoma. Suurin osa Grönlannista on kasvitonta lumista jäätikköä ja kalliota. Vähäinen kasvillisuus on useimmiten matalia ruohoja, kukkakasveja, varpuja, sammalia, jäkäliä eli tyypillistä tundraa. Joillakin alueilla kasvaa vaivaiskoivua, katajaa ja pajuja. Joitakin Grönlannissa esiintyviä kukkia ovat esimerkiksi kissankello, voikukka, leinikit ja katkerot, varvuista tyypillisiä ovat esimerkiksi erilaiset variksenmarjat.


title: Grönlannin maantiede

text: Grönlannin pohjoisosissa mannerjäätikön reunoilla on hyvin niukkakasvista polaariaavikkoa ja arktista tundraa. Grönlannin eteläkärjen lähellä on subarktisia vaivaiskoivikoita. Länsi-Grönlannissa napapiiristä etelään muun muassa Kangerlussuaqin vuonossa on tyypillisten tundrakankaiden lisäksi myös subarktista aroa muistuttavaa kasvillisuutta, koska sikäläinen ilmasto on arktiseksi alueeksi harvinaisen lämmin ja kuiva.


title: Grönlannin maantiede

text: Jäättömät alueet ovat ikiroudassa. Kesällä on lumenviipymiä eteläisilläkin vuorenrinteillä. Grönlannin jäättömällä eteläreunalla kasvaa eniten kasveja, myös koivua, mutta pohjoisempana on tundraa.


title: Grönlannin maantiede

text: Jäättömällä maalla elää poroja, naaleja, arktisia susia, jääkarhuja, sopuleita, jäniksiä ja myskihärkiä. Suuremmat nisäkkäät elävät käytännössä lähinnä vain Kangerlussuaqin alueella, myskihärät myös Koillis-Grönlannin kansallispuistossa.


title: Grönlannin maantiede

text: Merissä elää useita erilaisia hylkeitä ja valaita sekä mursuja. Grönlannin alueella tavattavia valaita ovat esimerkiksi pallopäävalaat, sillivalas, seitivalas, lahtivalas, miekkavalas ja ryhävalas. Myös pyöriäisiä, maitovalaita ja sarvivalaita esiintyy. Hylje-eläimistä tavallisia ovat mursu, norppa, kuplahylje, partahylje, täplähylje ja grönlanninhylje. Grönlannissa tavataan sekä makean että suolaisen veden kaloja. Kalalajeja ja muita mereneläviä tavataan alueella yli sataa eri lajia, mikä on maailmanlaajuisesti suurimpia lukuja.


title: Grönlannin maantiede

text: Grönlannin rannikolla tai sen läheisyydessä pesii 52 lintulajia, muun muassa merimetso, lunni, kiisla, kajava, pikkuruokki ja haahka. Petolintuja tavataan neljää eri lajia: tunturipöllö, merikotka, muuttohaukka ja tunturihaukka.


title: Euandros Fokislainen

text: Euandros Fokislainen () (200- ja 100-lukujen eaa. vaihde) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Euandros oli kotoisin Fokiksesta. Akatemiassa hän oli Lakydeen oppilas ja seuraaja. Myöhemmin hän toimi Akatemian johdossa yhdessä Telekleen kanssa.


title: Euandros Fokislainen

text: Lakydeen viimeisen kymmenen elinvuoden aikana, noin vuosina 215–205 eaa., Euandros ja Telekles olivat auttaneet Akatemian johtamisessa, koska Lakydes oli ollut vakavasti sairaana. He jatkoivat Akatemian johdossa Lakydeen kuoleman jälkeen ilman muodollista valintaa. Telekleen kuoltua vuonna 167/166 Euandros jatkoi Akatemian johdossa vielä joitakin vuosia. Euandrosta itseään seurasi hänen oppilaansa Hegesinos.


title: Euandros Fokislainen

text: Euandroksen omasta filosofisesta ajattelusta tai kirjoituksista ei tiedetä mitään. Hän kuitenkin todennäköisesti jatkoi Arkesilaoksen akateemista skeptisismiä jossakin muodossa. Iamblikhos mainitsee useita pythagoralaisia Euandros-nimisiä filosofeja, jotka olivat kotoisin Krotonista, Metapontionista ja Leontinista. Plutarkhos mainitsee puolestaan kreetalaisen Euandroksen. Nämä kaikki ovat eri henkilöitä.


title: Grönlannin mannerjäätikkö

text: Grönlannin mannerjäätikkö on Grönlannin sisäosat peittävä jäätikkö. Se on laajalti kaksi kilometriä paksu ja suurimmillaan noin 3,2 kilometrin paksuinen. Se on 2 500 km pitkä ja 1000 km leveä.


title: Grönlannin mannerjäätikkö

text: Uutta jäätikköä syntyy jatkuvasti oman painonsa ansiosta tiivistyvästä lumesta. Osa jäästä sulaa pois kesän aikana, osa sulaa jään aiheuttaman valtavan paineen takia jäätikön pohjalla ja osa virtaa pois jäävuorina.


title: Grönlannin mannerjäätikkö

text: Grönlannin mannerjäästä 7% laskeutuu mereen Sermeq Kujalleqista (Jakobshavn Isbræ, "eteläinen jäätikkö") ja se synnyttää myös enemmän jäävuoria kuin mikään muu pohjoisen pallonpuoliskon jäätiköistä.


title: Grönlannin mannerjäätikkö

text: Grönlannin mannerjäätikkö yhdistyi useammista yksittäisistä jäätiköistä isoksi jäämassaksi kahdesta yhteen miljoonaa vuotta sitten. Grönlannin jäätikkö oli nykyistä laajempi jääkaudella, mutta se oli hieman nykyistä pienempi tuhansia vuosia sitten holoseenin lämpöhuipun aikoihin. Grönlannissa oli nykyistä lämpimämpää vielä keskiajan lämpökaudella, jolloin viikingit kävivät siellä.


title: Grönlannin mannerjäätikkö

text: Jää sulaa jäätikön reunaa ympäröivällä sulamisalueella, jossa lämpötila nousee kesällä kyllin korkeaksi. Sulamisalue on ollut esimerkiksi vuonna 2007 40% koko jäätiköstä. Sen reunalla jää on noin 500 metriä paksua. Sulamista tapahtuu alueella huhti-lokakuussa ja tämä alue laajenee huhti-lokakuun välillä. Yöpakkasia on tällä alueella kesälläkin, ja ne jäädyttävät pinnan yöksi. Nopeimmin jäätikkö sulaa reunoiltaan, kun taas keskellä jäätikköä on havaittu myös jään paksunemista.


title: Grönlannin mannerjäätikkö

text: Jäätä sulattavat osaltaan kryokoniitiksi sanotut pienet tummat hituset, jotka koostuvat mm. tuulen tuomasta pölystä ja levistä. Niiden tummuus heikentää jään heijastavuutta ja lisää lämmön imeytymistä, mikä taas sitten nopeuttaa sulamista. Jäälle syntyy kesällä sulamisvedestä jäätikköjärviä ja jokia. Jäähän syntyy sen liikkuessa peruskallion päällä suuria halkeamia, joihin järvet lopulta syöksyvät synnyttäen kuilumaisen jäätikkökaivon. Vesi virtaa jään alla liukastaen sen liikettä.


title: Grönlannin mannerjäätikkö

text:
1990-luvun puolivälissä sulamisvedet nostivat merenpintaa 0,13 millimetriä vuodessa, kun taas 1997-2003 vuosittainen määrä oli jo 0,25
millimetriä. Jos mannerjäätikkö sulaisi kokonaan, se nostaisi merenpintaa kuudella metrillä.


title: Telekles

text: Telekles () (k. 167/166 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Akatemiassa hän oli Lakydeen oppilas ja seuraaja. Myöhemmin hän toimi Akatemian johdossa yhdessä Euandroksen kanssa.


title: Telekles

text: Lakydeen viimeisen kymmenen elinvuoden aikana, noin vuosina 215–205 eaa., Telekles ja Euandros olivat auttaneet Akatemian johtamisessa, koska Lakydes oli ollut vakavasti sairaana. He jatkoivat Akatemian johdossa Lakydeen kuoleman jälkeen ilman muodollista valintaa. Telekleen kuoltua vuonna 167/166 Euandros jatkoi Akatemian johdossa vielä joitakin vuosia.


title: Telekles

text: Telekleen omasta filosofisesta ajattelusta tai kirjoituksista ei tiedetä mitään. Hän kuitenkin todennäköisesti jatkoi Arkesilaoksen akateemista skeptisismiä jossakin muodossa.


title: Hegesinos Pergamonlainen

text: Hegesinos Pergamonlainen () (n. 160 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Pergamonista. Hegesinos toimi Akatemian johtajana Euandroksen jälkeen ja välittömästi ennen Karneadesta. Hän vaikutti vuoden 160 eaa. aikoihin, mutta muuten hänestä ei tiedetä juurikaan mitään muuta. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että hän hyväksyi Arkesilaoksen akateemisen skeptisismin ainakin jossakin muodossa.


title: Das Modell

text: Das Modell () on Kraftwerk-yhtyeen kappale vuodelta 1978. Sen sävelsivät Ralf Hütter ja Karl Bartos, ja sanoittamiseen osallistui taiteilija Emil Schult. Kappale julkaistiin levyllä Die Mensch-Maschine. Kappale oli sijalla 1 Ison-Britannian listalla.


title: Das Modell

text: Kappale julkaistiin ensin 7"-singlelevyllä Saksassa (B-puoli:"Neolicht"). Englanninkielisenä versiona se julkaistiin heinäkuussa 1981 lopulta "Computer love"-singlen B-puolelle. Tämä single saavutti sijan 36 Ison-Britannian listalla.


title: Das Modell

text: Kun radio-DJ:t alkoivat soittaa "Computer love"-singlen B-puolta, levy-yhtiö EMI päätti julkaista joulukuussa 1981 singlen uuden version "The Model" A-puolena. Yhtyeen on sanottu vastustaneen julkaisua. Uusi single saavutti 1. sijan helmikuussa 1982 ja oli 21 viikkoa Ison-Britannian singlelistan sijoilla 1-75.


title: Das Modell

text: Kappaletta on versioitu aktiivisesti. Esimerkiksi Rammstein on tehnyt industrial-tyylisen cover-version vuonna 1997. Suomalainen Eläkeläiset on coveroinut kappaletta humpaksi ("Humppamalli").


title: Asemakylä (Kuivaniemi)

text: Asemakylä on Iin kunnassa Oulu–Tornio-rautatien itäpuolella Oijärventien varrella sijaitseva taajama, joka on entisen Kuivaniemen kunnan keskustaajama. Asemankylän taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 912 asukasta.


title: Asemakylä (Kuivaniemi)

text: Kylä on muodostunut aikanaan Kuivaniemen entisen rautatieaseman läheisyyteen. Asemakylällä on muun muassa kaksi päivittäistavarakauppaa ja muuta liiketoimintaa. Asemakylällä on myös kunnantalo, alakoulu ja kiertävä päiväkoti. Yleisesti rautatien länsipuolella sijaitsevat urheilukenttä ja teollisuusalue sekä valtatie 4:n länsipuolella sijaitseva yläkoulu lasketaan kuuluvaksi Asemakylään.


title: Asemakylä (Kuivaniemi)

text: Kuivaniemen Asemakylää saatetaan kutsua joskus myös lyhyesti Kuivaniemeksi, vaikka Kuivaniemen alue sisältää myös muut entisen Kuivaniemen kunnan kylät.


title: Hestiaios Perinthoslainen

text: Hestiaios Perinthoslainen () (300-luvun eaa. alku) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Perinthoksesta, Traakiasta. Hestiaios opiskeli Akatemiassa Platonin eläessä ja oli näin Platonin välitön oppilas.


title: Hestiaios Perinthoslainen

text: Hestiaioksen näkemyksistä on säilynyt katkelmia muun muassa Aetioksen teoksessa "Luonnonfilosofien mielipiteistä" ("Placita", 1.22.1-7).


title: Lloy Ball

text: Lloy James Ball (17. helmikuuta 1972) on yhdysvaltalainen lentopalloilija, joka edustaa Yhdysvaltain maajoukkuetta sekä venäläistä VK Zenit-Kazania. Hän on voittanut urallaan muun muassa olympiakultaa, mestareiden-, Italian- sekä maailmanliigan.


title: Lloy Ball

text: Ballin ura starttasi käyntiin jo hyvin nuorena. Hänen isänsä oli ollut myös lentopalloilija yliopistotasolla. Hän pelasi passarina kuten poikansa nykyisin. Kotona Lloy Ball pelasi päivät pitkät lentopalloa. Hän teki sillä erilaisia suorituksia, ja näin taidot kehittyivät. Ballin syntymäkaupungissa koripallo oli suuri urheilulaji, joten hänkin pelasi high schoolissa koripalloa joka lukuvuosi, mutta yliopistoajan koittaessa hän teki päätöksen lentopallon ja koripallon välillä. Hän valitsi lentopallon, ja kaikki hämmästyivät, sillä Ball oli ollut erittäin lahjakas koripallossa. Häntä pidettiin NBA-tason lahjakkuuttena koripallossa.


title: Lloy Ball

text: Ball aloitti harjoittelemisen vakavammin kuusitoistavuotiaana Yhdysvaltojen juniorimaajoukkueen mukana. Hän oli pelannut hakkurina sekä passarina nuoruusvuosinaan, mutta hänen isänsä kehotti häntä ryhtymään passariksi, sillä Ballilla oli kehittynyt erittäin hyvät sormilyönnin taidot sekä pelikäsitys kotona pelatessaan. Ball vaihtoi passariksi. Hänestä tuli lopulta yksi pelipaikkansa parhaista.


title: Lloy Ball

text: Ball aloitti kansainvälisen uransa Japanin liigassa kaudella 1996–1997 Toray Arrowsin riveissä, missä hän pelasi aina kauteen 1999 asti. Tämän jälkeen hän palasi takaisin Yhdysvaltoihin, ja harjoitteli maajoukkueen mukana koko vuoden. Kaudella 2000 hän teki paluun seurajoukkuepeleihin, kun hän teki sopimuksen Italian A1-liigaan. Hän pelasi Pallavolo Modenassa seuraavat neljä kautta voittaen mestaruuden kaudelta 2002, sekä CEV-cupin kaudelta 2004. Tämän jälkeen hän siirtyi Kreikan liigaan Iraklis Saloniccoon, jossa hän voitti kaksi kertaa Kreikan Cupin sekä kerran liigan mestaruuden. Hän pelasi Iraklisissa aina kauteen 2006 asti.


title: Lloy Ball

text: Kaudella 2007 Ball teki sopimuksen Dinamo Kazanin kanssa. Hän johdatti heti joukkueen superliigan voittoon ensimmäisellä kaudellaan. Seuraavalla kaudella hän otti joukkueen kanssa seurajoukkueiden himoituimman palkinnon kun hän voitti mestareiden liigan.


title: Lloy Ball

text: Ball teki maajoukkuedebyyttinsä vuonna 1994. Olympialaisissa hän esiintyi ensimmäisen kerran Atlantan kesäolympialaisissa vuonna 1996. Tämän jälkeen hän on esiintynyt joukkueen mukana peräti neljä kertaa olympialaisissa, mikä on lentopalloilijan ennätysmäärä Yhdysvalloissa. Kaudella 2007 hän johdatti joukkueen Amerikan Cupin voittoon sekä Amerikan mestaruuteen. Kaudella 2008 Yhdysvallat otti Ballin passipelillä historian ensimmäisen maailmanliigan voiton. Hänet palkittiin maailmanliigan parhaimpana pelaajana sekä passarina. Ball johdatti Yhdysvallat olympiakultaan kesäolympialaisissa 2008. Ball lopetti maajoukkueuransa Pekingin olympialaisiin.


title: Yhdysvaltain atomienergiakomissio

text: Yhdysvaltain atomienergiakomissio ("United States Atomic Energy Commission (AEC)") oli Yhdysvaltain kongressin toisen maailmansodan jälkeen perustama komissio, jonka tarkoituksena oli valvoa ydinteknologian rauhanajan kehitystä. Presidentti Harry S. Truman allekirjoitti komission perustavan lain 1. elokuuta 1946 ja käytännössä siirsi ydinteknologian valvonnan armeijalta siviileille.


title: Adenosiinideaminaasi

text: Adenosiinideaminaasi (ADA) on entsyymi, joka katalysoi adenosiinin hajoamisreaktiota. Hajoamistuotteena muodostuu inosiinimolekyyli ja ammoniakkia . Entsyymin puutos johtaa useimmiten SCID-oireyhtymään.Koholla olevat pitoisuudet voivat puolestaan olla merkki maksan sairauksista tai aivokalvontulehduksesta.


title: Adenosiinideaminaasi

text: Adenosiinideaminaasin entsyyminumero on EC 3.5.4.4 ja CAS-numero 9026-93-1.


title: Agrobakteerit

text: Agrobakteerit ("Agrobacterium") on maaperäbakteerien suku. Agrobakteereja esiintyy yleisesti ja niitä käytetään siirrettäessä geenejä kasveihin.


title: Agrobakteerit

text: Agrobakteerit pystyvät liittämään omia geenejään kasvisolujen kromosomeihin, mitä käytetään hyväksi geeninsiirrossa. Yleisimmin käytetään "A. tumefaciens" -lajia.


title: Eevertti Pärnänen

text: Eevertti Pärnänen (10. heinäkuuta 1881 Pietari – 9. toukokuuta 1958 Janakkala) oli Inkerinmaalla toiminut suomalainen pappi ja kirjailija.


title: Eevertti Pärnänen

text: Pärnäsen vanhemmat olivat hopeaseppä Antti Pärnänen ja Iida Maria Pastinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 ja hänet vihittiin papiksi 1906. Pärnänen toimi kappalaisena Keltossa Inkerinmaalla 1907–1915 sekä Moskovan suomalaisen seurakunnan saarnaajana 1912–1915. Hän oli kirkkoherrana Markkova-Järvisaaressa 1915–1918 ja Tyrössä 1918–1921. Pärnänen muutti Suomeen Tarton rauhan solmimisen jälkeen ja oli Tampereen rykmentin pastorina 1921–1925 ja sitten kirkkoherrana ensin Uudellakirkolla 1925–1941 ja viimeksi Janakkalassa 1941–1953. Hän oli myös Äyräpään rovastikunnan lääninrovastina 1938–1941. Pärnänen sai rovastin arvon 1932.


title: Eevertti Pärnänen

text: Pärnäsen tunnetuin teos oli 1923 ilmestynyt 2-osainen romaani "Antti Kivekäs", joka kertoi samannimisen järvisaarelaisen sissipäällikön elämästä ja inkeriläisten taisteluista tsaari Pietari Suuren joukkoja vastaan isovihan aikoihin. Inkerissä asuessaan Pärnänen toimitti ja kustansi "Hyvä Sanoma"-nimistä kuukausilehteä vuosina 1912–1918.


title: Naurissaaren lahjusjupakka

text: Naurissaaren lahjusjupakka oli Helsingin kaupunginvaltuustossa tapahtunut poliittinen skandaali, joka paljastui juuri kunnallisvaalien alla 4. lokakuuta 1984, kun kaupunginhallituksen jäsen Ilkka Hakalehto kertoi joutuneensa syyskuussa lahjontayrityksen kohteeksi.


title: Naurissaaren lahjusjupakka

text: Hakalehto kertoi rakennusalan merkittävän vaikuttajan tarjonneen hänelle rahaa kaavoitukseen liittyvistä asioista. Keskusrikospoliisi oli pidättänyt epäillyn jo useita päiviä aikaisemmin.


title: Naurissaaren lahjusjupakka

text: Hakalehto oli järjestänyt tapaamisen niin, että se pystyttiin nauhoittamaan, ja luovuttanut nauhat poliisille. Jo seuraavana päivänä keskusrikospoliisi pidätti SKDL:n Helsingin kaupunginhallituksen jäsenen Pekka Saarnion lahjusten vastaanottamisesta.


title: Naurissaaren lahjusjupakka

text: Kävi ilmi, että rakennusliike Rakennus-Ruola ja venevalmistaja PR-Marin lahjoivat lahjusrahoilla kaupunginvaltuutettuja puoltamaan yhtiöiden haluamia kaavamuutoksia Naurissaaressa. Yritykset halusivat lahjusten avulla saada asuin- ja virkistyskäyttöön merkityt alueet kaavoitettavaksi liike- ja toimistorakennuksille.


title: Naurissaaren lahjusjupakka

text: SKDL:n kaupunginvaltuutetut Saarnio ja Jouko Helin olivat ottaneet vastaan noin 30 000 markkaa, jotta kansandemokraatit äänestäisivät kaupunginhallituksessa Naurissaaren tonttiasiaa koskevan kaavoitusasian puolesta. He paljastivat asian 9. lokakuuta.


title: Naurissaaren lahjusjupakka

text: Saarnio ja Helin sanoivat, että rahat menivät talousvaikeuksissa painiskelevan SKDL:n Helsingin piirille. Samalla Helin ja Saarnio erosivat kaikista kaupungin luottamustehtävistä. Heidät tuomittiin 11 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen, minkä lisäksi tuomitut erotettiin kaupunginvaltuustosta.


title: Side (kappale)

text: Side on skotlantilaisen alternative rock-yhtye Travisin kappale. Kappale on julkaistu yhtyeen vuonna 2001 julkaistulla albumilla "The Invisible Band". CD1


Side (kappale)


title: Aktiivilietemenetelmä

text: Aktiivilietemenetelmä tarkoittaa jäteveden puhdistusmenetelmää, joka toteutetaan mikrobien avulla.


title: Aktiivilietemenetelmä

text: Aktiivilietemenetelmässä bakteerit ja alkueläimet hajottavat orgaanisia yhdisteitä jätevedestä. Tämän avulla saadaan poistettua jopa yli 90 prosenttia yhdisteistä ja haitallisista mikrobeista.


title: Mystara

text: Mystara on Dungeons & Dragons -roolipeliin luotu kuvitteellinen maailma. Mystara kehittyi TSR:n 1980-luvun alussa julkaisemien tuotteiden pohjalta. Vuoden 1981 X1: Isle of Dread oli ensimmäinen painotuote, joka kuvaili alueen nimeltä "Known World" (Tunnettu maailma), jonka esittelemää maailmankuvaa täydennettiin seuraavissa julkaisuissa. Mystara sai nimen ja tarkempia kuvauksia 1980-luvulla julkaistujen, erittäin suosittujen Gazetteer-kirjojen myötä, joista jokainen kuvaili yhden valtion. Gazetteerit olivat eri toimittajien teoksia, joiden materiaalit yhdistettiin myöhempien julkaisujen kautta toisiinsa. Mystara-tuotteiden julkaiseminen lopetettiin 1990-luvun alkupuolella ja tuotelinjan tekijänoikeudet siirtyivät Wizards of the Coastille vuonna 1997. Mystara on edelleen suosittu kampanjamaailma ja eri yhteisöt ovat kartoittaneet julkaistujen materiaalien puitteissa tuntemattomiksi jääneitä alueita.


title: Mystara

text: Mystaran planeetta koostuu kolmesta mantereesta, jotka ovat Brun, Skothar ja Davania, sekä Alphatian suursaarista. Virallisten julkaisujen kuvaama Known World sijoittuu Brunin mantereen itäalueelle ja Sea of Dawnin saaristoon. Mantereiden muodot muistuttavat maapalloa liitukaudella. Mystaran populaatio koostuu ihmisistä ja elämistä sekä joukosta fantasiaolentoja, kuten haltioista, kääpiöistä, puolituisista, lohikäärmeistä ja örkeistä ja muista kuvitteellisista hirviöistä.


title: Mystara

text: Gazetteerit ja Red Steel -kampanjakirjat kuvaavat Brunin mantereesta kaksi osaa, Known Worldin ja Savage Coastin, jotka sijoittuvat Brunin kaakkoisosaan. Known World rajoittuu pohjoisessa Norwoldiin, idässä Isle of Dawniin ja Alphatiaan, etelässä Tanegiothin saariryhmään (johon Isle of Dread sijoittuu) ja lännessä Savage Coastiin. Known Worldin kulttuurit ja teknologia vastaavat Euroopan oloja 1400-luvulla. Savage Coast muistuttaa ruutiaseineen enemmän löytöretkien aikaa.


title: Mystara

text: Julkaistujen Mystara-kampanjoiden keskuspaikkana tavallisesti toimiva alue koostuu joukoista ihmisten tai fantasiarotujen hallitsemia valtioita. Thyatian imperiumi on poliittisista mahdeista merkittävin. Aiemmin Thyatian alaisuudessa ollut Karameikos sisältää Thresoldin kaupungin, joka oli tavallinen ensimmäisten seikkailumoduulien lähtökohtana. Glantrin ruhtinaskunnat on velhojen hallitsemien alueiden yhteenliittymä, jonka keskuksessa on Glantrin magiantäytteinen kaupunki. Darokinin tasavalta maalla ja Minrothad merellä ovat kummatkin kiltojen ja kauppiaiden hallitsemia valtioita. Atruaghin Known Worldin lounaisosassa on paimentolaisheimojen asuttamia alueita. Rockhome, Alfheim, Five Shires ja Thar ovat fantasiarotujen hallitsemia alueita, joissa valtaa pitävät kääpiöt, haltiat, puolituiset ja örkit.


title: Mystara

text: Atruaghinin aroilta lounaaseen, Sea of Dreadin rannikolla sijaitsee Punaisen kirouksen vallassa oleva Savage Coast. Maaginen kirous on ajan myötä kuolemaksi alueella kulkeville olennoille, jotka eivät suojaudu erityisen "cinnabryl"-metallin avulla. Savage Coast julkaistiin omana kampanjalaatikkonaan vuonna 1994.


title: Mystara

text: Davania ja Skothar, Mystaran muut mantereet, ovat saaneet virallisissa materiaaleissa vain vähän huomiota. "Dragon #148" aloitti Bruce A. Heardin kirjoittaman novellisarjan "Voyage of the Princess Ark", joka sijoittui Davaniaan. Davania on useimpien Mystarassa nykyään kukoistavien sivilisaatioiden alkuperäinen asuinsija. Skothar mainitaan painotuotteissa vain nimeltä.


title: Mystara

text: Mystaran planeetta on ontto ja sen sisäpuolinen kansi "Hollow World" on elinolosuhteiltaan suotuinen. Sisusta valaisee planeetan keskipisteessä oleva punainen aurinko. Hollow World toimii Mystaran jumaluuksien suojelemien kansojen kotina ja sen olemassaolosta ei Mystaran ulkokuoren asukkaat yleensä tiedä. Mystaran sisuksiin voi matkata pitkien, antimaagisten, pimeiden ja kylmien käytävien kautta, joissa painovoima vaihtaa suuntaa huomaamattomasti. Hollow World julkaistiin samannimisenä laatikkosettinä elokuussa 1990. Hollow Worldiin julkaistiin lisäksi kolme lähdekirjaa ja neljä seikkailumoduulia vuosina 1990–1992.


title: Mystara

text: Mystaralla on kaksi kuuta, Matera ja Patera. Matera vastaa maapallon kuuta ulkoasultaan ja vaikutuksiltaan ja sen ainoat asukkaat ovat Mystaran jumaluuksia, jotka tarkastelevat Mystaran tapahtumia Pandiuksen kaupungistaan. Patera, tai "Myoshima" kuten sen asukkaat taivaankappalettaan kutsuvat, on näkymätön kuu, joka kiertää Mystaraa hyvin matalalla.


title: Mystara

text: Mystaraan liittyvää materiaalia julkaistiin vuosina 1981–1995. Varhaisimmat julkaisut olivat Dungeons & Dragons Expert -sääntökokoelmalle tarkoitettuja seikkailumoduuleita, joissa Mystara tunnettiin vain Known Worldina. Viimeisiksi Mystaran virallisiksi julkaisuiksi jäivät vuoden 1995 aikana "Dragon"issa julkaistut artikkelit.


title: Mystara

text: Capcom julkaisi kaksi tappelu/roolipeliaiheista pelikonepeliä, vuoden 1993 "" ja vuoden 1996 "". Muita Mystaraan sijoittuvia konsolipelejä ovat vuoden 1992 Sega Mega Driven "" ja TurboGrafx 16:n "Order of the Griffon" sekä vuoden 1993:n PC-peli "Fantasy Empires".


title: Aktiivinen immunisointi

text: Aktiivinen immunisointi tarkoittaa elimistön suorittamaa vasta-ainetuotannon aloittamista esimerkiksi rokottamisella. Aktiivisen immunisoinnin seurauksena elimistö tuhoaa taudinaiheuttajan ensi tapaamisella nopeasti, eikä tautia ehdi kehittyä. Rokotetusta tulee siten immuuni tautia vastaan. Aktiivisen immunisoinnin vastakohta on passiivinen immunisointi.


title: Pekka Heikka

text: Pietari (Pekka) Heikka (26. tammikuuta 1896 Alatornio – 9. heinäkuuta 1921) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä komppanianpäällikkönä. Sisällissodan pyörteissä hän oli syytettynä osallisuudesta säveltäjä Toivo Kuulan surmaan Viipurissa vuonna 1918.


title: Pekka Heikka

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Heikka ja Eva Heikkilä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Elsa Sofia Malmbergin kanssa.


title: Pekka Heikka

text: Heikka oli kansakoulun käynyt ja työskenteli työmiehenä Alatorniolla kunnes liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 8. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin 2. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917, mistä käsin hän osallistui Polangenissa vuonna 1917 järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Pekka Heikka

text: Heikka saapui takaisin Suomeen aselaiva S/S Equityn toisella retkellä Aspuskäriin Merikarvialle 8. joulukuuta 1917. Ennen sisällissodan puhkeamista hän toimi kouluttajana Etelä-Pohjanmaan ja Vaasan suojeluskunnissa. Otti Vaasan suojeluskunnan 1. komppanian päällikkönä osaa Vaasan ja Oulun valtauksiin. Toimi 9. maaliskuuta 1918 alkaen Vaasan suojeluskuntapataljoonan 2. komppanian päällikkönä ja otti osaa Lavian ja Suodenniemen taisteluihin. Määrättiin sen jälkeen Vaasassa muodostetun konekiväärijoukkueen johtajaksi ja otti Hämeen ryhmän 2. Mannisen pataljoonassa osaa Messukylän ja Tampereen taisteluihin, josta hänet siirrettiin myöhemmin Vaasan rykmentin 1. pataljoonan 1. konekiväärikomppanian päälliköksi ja johdatti komppaniansa taisteluihin Viipurissa.


title: Pekka Heikka

text: Heikka siirrettiin sisällissodan jälkeen 1. heinäkuuta 1918 Valkoisen kaartin rykmentin 2. konekiväärikomppaniaan ja 22. elokuuta 1918 alkaen 3. konekiväärikomppaniaan päälliköksi, josta hänet siirrettiin edelleen 12. huhtikuuta 1919 alkaen Keski-Suomen rykmenttiin, jossa hänet sijoitettiin 2. konekiväärikomppanian päälliköksi. Armeijasta hän erosi vakinaisesta palveluksesta 21. kesäkuuta 1920 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen 19. heinäkuuta 1920 ja hänet sijoitettiin sotilasohjaajaksi Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiiriin. Tässä tehtävässä hän toimi vain 15. lokakuuta 1920 saakka, jona aikana kerkesi olemaan hetken myös Tornion suojeluskuntapiirin päällikkönäkin.


title: Pekka Heikka

text: Heikan kohtaloksi tuli hukkua purjehdusonnettomuudessa Pohjanlahdella Vaasan saaristossa 9. heinäkuuta 1921. Hän oli syytettynä osallisuudesta säveltäjä Toivo Kuulan ampumiseen Viipurissa vappuna vuonna 1918. Häntä vastaan nostettu syyte sotaylioikeudessa raukesi 3. marraskuuta 1921 hänen kuolemansa johdosta. Hänet on haudattu Alatornioon.


title: Aktiivinen kohta

text: Aktiivinen kohta on se kohta entsyymissä, jossa kemialliset reaktiot tapahtuvat. Entsyymi kiihdyttää, katalysoi tiettyä biokemiallista reaktiota, joka tuottaa lähtöaineista reaktiotuotteita. Lähtöaineet ovat entsyymin kannalta substraatteja. Niinpä aktiivinen kohta on se entsyymin kohta, johon substraatti kiinnittyy ja jossa katalyysi tapahtuu.. Se on monesti syvä kuoppa entsyymin pinnassa. Aktiiviseen kohtaan kiinnittyy substraatin lisäksi myös vetyionin luovuttajia kuten NAD. Aktiiviseen kohtaan voi kiinnittyä substraattia muistuttava inhibiittori, joka estää entsyymin toiminnan. Aktiivinen kohta on monien myrkkyjen toiminnan kohteena: ne liittyvät aktiiviseen kohtaan estäen substraatteja ja siten myös entsyymejä toimimasta..


title: Aktiivinen kohta

text: Aktiivinen kohta on entsyymin proteiiniosan aminohapoista koostuvassa peptidiketjussa. Monesti se on entsyymin kolmiulotteisen avaruusrakenteen muodostaman "kupin" sisällä. Substraatti liittyy entsyymiin muun muassa vetysiltojen, hydrofobisten vuorovaikutusten, tilapäisten kovalenttisten sidosten tai näiden yhdistelmien avulla. Aktiivinen kohta helpottaa kohdereaktiota alentamalla sen vaatimaa energiaa.


title: Aktiivinen kohta

text: Välittömästi reaktioihin osallistuu monesti vain 3-4 aminohappoa, joskus vähemmän. Esimerkiksi kymotrypsiinin 241 aminohapon ketjussa reaktioihin osallistuvat lähinnä varsinkin seriini 195 ja histidiini 57 sekä asparagiinihappo numero 102. Esimerkiksi fenyylialaniinihydroksylaasin aktiiviseksi osaksi lasketaan 300 aminohappoa. Loppuosa aminohappoketjusta säätelee entsyymin rakennetta. 2000-luvulla on esiintynyt väitteitä pelkän proliini-aminohapon toimimisesta entsyyminä. Aktiiviseen alueeseen voidaan laskea kuuluvaksi myös se entsyymin osa, johon ainakin joissain entsyymeissä kiinnittyvät reaktiota auttavat aineenvaihdunnan perusmolekyylit NADH, FAD PLP, TPP ja niin edelleen.


title: Erkki Pakkala

text: Erkki Juho Pakkala, kirjailijanimi Jussi Routa (27. huhtikuuta 1899 Helsinki – 3. heinäkuuta 1958 Espoo) oli suomalainen arkkitehti, opetusneuvos ja kirjailija.


title: Erkki Pakkala

text: Erkki Pakkalan vanhemmat olivat kirjailija Teuvo Pakkala ja Agnes Pakkala, kirjastoneuvos Samuli Pakkala oli hänen veljensä. Hän pääsi ylioppilaaksi Kokkolan suomalaisesta yhteislyseosta 1918 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1927. Pakkala asui Kuopiossa vuosina 1927–1951. Valentin Vaalan vuonna 1935 ohjaaman elokuvan Kaikki rakastavat käsikirjoitus perustui Pakkalan alias Jussi Roudan filminovelliin "Aurinkoa ja vettä" (1935). Erkki Pakkala toimi myös kuvaajana isänsä Teuvo Pakkalan käsikirjoittamassa ja ohjaamassa elokuvassa "Sotapolulla, romanttinen kuvaus vapaussodasta" (1921). Pakkala osallistui sisällissotaan 1918 valkoisten joukossa Kokkolan suojeluskunnassa.


title: Erkki Pakkala

text:
Nimimerkillä "Jussi Routa":
Omalla nimellä:


title: Into Kallio

text: Into Tapio Kallio (24. marraskuuta 1909 Muolaa – 18. joulukuuta 1958) oli suomalainen työväenopiston johtaja ja kirjailija.


title: Mélanie Doutey

text: Mélanie Doutey (s. 22. marraskuuta 1978, Ranska) on ranskalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten rooleistaan Claude Chabrolin elokuvassa "La Fleur du Mal" sekä Miguel Courtoisin elokuvasta "El Lobo", joka on tositarinaan perustuva kertomus ETA:han soluttautuneesta miehestä.


title: Mélanie Doutey

text: Vuonna 2006 Doutey oli ehdolla César-palkinnon saajaksi lupaavimman naisnäyttelijän sarjassa esiintymisestään Alfred de Mussetin näytelmän elokuvaversiossa "Il ne faut jurer de rien!".


title: Kustaa Heikkilä

text: Kustaa Emanuel Heikkilä (s. 5. toukokuuta 1893 Alahärmä) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Kustaa Heikkilä ja Maria Lahti. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1930 Lenny Erika Erikssonin kanssa.


title: Kustaa Heikkilä

text: Heikkilä kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Viipurin reaalikoulussa vuosina 1925–1926. Hän suoritti Kenttätykistön kapitulanttikoulun vuosina 1923–1924 ja Reserviupseerikoulun vuonna 1926.


title: Kustaa Heikkilä

text: Heikkilä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 3. helmikuuta 1916 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Kustaa Heikkilä

text: Heikkilä saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin Lempäälässä, Vuohiniemellä, Kukossa, Kelhossa ja Kämärässä sekä Viipurissa, missä hän haavoittui 28. huhtikuuta 1918.


title: Kustaa Heikkilä

text:
Heikkilä siirrettiin sisällissodan jälkeen suoritetussa armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Kaartin jääkäripataljoonaan, missä hän toimi koulutusaliupseerina 2. komppaniassa. Koulutusaliupseerin tehtävistä hänet siirrettiin 21. tammikuuta 1919 Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:een ja 1. huhtikuuta 1919 alkaen Keski-Suomen rykmenttiin, missä hän toimi niin ikään koulutusaliupseerina 7. komppaniassa. Armeijasta hän erosi vakinaisesta palveluksesta 30. syyskuuta 1920, mutta astui takaisin palvelukseen jo 1. helmikuuta 1923 ja sijoitettiin Kenttätykistörykmentti l:een, missä hän toimi koulutusaliupseerina 3. patterissa ja myöhemmin viestivaraston hoitajana. Viestivaraston hoitajan tehtävistä hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1928 rehumestariksi Porin rykmenttiin 2. pataljoonaan, josta hänet siirrettiin koko rykmentin rehumestariksi 1. toukokuuta 1934.
Talvisotaan Heikkilä osallistui E-kolonnan johtajana Jalkaväkirykmentti 15:ssä ja osallistui talvisodan taisteluihin Summassa. Välirauhan aikana hän toimi komppanianpäällikkönä Jalkaväenkotijoukkojen 1. komppaniassa, josta hänet siirrettiin Jalkaväkirykmentti 14:n II Pataljoonan talousupseeriksi ja edelleen hänet siirrettiin Esikuntakomppanianpäälliköksi 5. Prikaatin II Pataljoonaan, missä hän palveli aina jatkosodan puhkeamiseen saakka. Jatkosodan puhjettua Heikkilä siirrettiin Esikuntakomppaniaan päälliköksi ja hevosupseeriksi Jalkaväkirykmentti 5:n II Pataljoonaan, mistä hänet siirrettiin Varikkojoukkueenjohtajaksi 25. Eläinlääkintäkeskukseen, jossa tehtävässä hän toimi aina sotien päättymiseen saakka. Jatkosodassa hän osallistui taisteluihin Karjalankannaksella ja Maaselän kannaksella. Armeijasta hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen ja siirtyi porttivahdiksi Turun kunnallissairaalaan.


title: Imelärisakas

text: Imelärisakas ("Inocybe godeyi") on kerman- tai okranvärinen risakas. Sen jalka on jauhoinen ja vaalea, malto punertuu. Itiöt värjäävät vanhan sienen heltat kanelinruskeiksi, aluksi ne ovat vaaleat. Sieni elää kalkkimailla ja on Suomessa erittäin harvinainen — siitä on vain yksi löytö Kiimingistä. Imelärisakas ei käy ruokasieneksi sen pahan hajun ja maun vuoksi.


title: Imelärisakas

text: Imelärisakas on arvioitu Suomessa äärimmäisen uhanalaiseksi.


title: Richard P. Rubinstein

text: Richard P. Rubinstein (s. 15. kesäkuuta 1947) on yhdysvaltalainen elokuvatuottaja.


title: Richard P. Rubinstein

text: New Yorkissa syntynyt Rubinstein sai mainetta työskennellessään George A. Romeron kanssa elokuvan "Dawn of the Dead" parissa vuonna 1978. Hänet muita tunnettuja elokuviaan ovat muun muassa "Creepshow" (1982) sekä "Kuolleiden aamunkoitto" ("Dawn of the Deadin" uusintafilmatisointi vuodelta 2004).


title: The Price of Existence

text: The Price of Existence on yhdysvaltalaisen deathcore-yhtye All Shall Perishin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin vuonna 2006.


title: Novyi Svet

text: Novyi Svet () on taajama ja maalaiskunta Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee 4,5 kilometriä Hatsinasta kaakkoon. Taajamassa on asukkaita 5 500 henkeä (vuonna 2007) ja kunnassa 7 500 (vuonna 2005).


title: Novyi Svet

text: Taajaman paikalla ovat sijainneet inkerinsuomalaisten asuttama Saamustin () ja venäläinen Zahlaminkan () kylät. Vuonna 1969 tänne ryhdyttiin rakentamaan Neuvostoliiton suurinta, 200 000 pään sikalaa. Parhaimmillaan se tuotti 20 000 tonnia sianlihaa vuodessa.


title: Novyi Svet

text: Novyi Svetin taajaman lisäksi kuntaan kuuluvat seuraavat asutuskeskukset: kylät Korhosi (), Pustoška (), Rahkola (), Saapru (); taajamat Prigorodnyi () ja Torfjanoje (). Ennen toista maailmansotaa seudun suomalaiskylät kuuluivat Hatsinan ja Venjoen seurakuntiin.


title: Novyi Svet

text: Nykyään Novyi Svetin sikalan omistaa OAO ”Rosagroregion”, joka pyrkii järjestämään uudelleen 1990-luvulla romahtaneen tuotannon. Suurin osa kunnan asukkaista käy työssä Hatsinassa tai Pietarissa.


title: Viinirisakas

text: Viinirisakas ("Inocybe adaequata") on kartiomainen, punaruskea tai viininpunainen risakaslaji. Sen jalka on vaalean viininpunainen. Sienen heltat ovat viininpunaiset. Sieni viihtyy lehtimetsissä ja puistoissa. Sen esiintyminen Suomessa on epävarmaa. Viinirisakas ei ole ruokasieni.


title: Viinirisakas

text: Viinirisakas on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Carol Burnett

text: Carol Creighton Burnett (s. 26. huhtikuuta 1933) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Vuosina 1967–1978 hänellä oli CBS-kanavalla oma nimikko-ohjelma, The Carol Burnett Show. Hän on esiintynyt myös muun muassa televisiospesiaaleissa "Julie & Carol at Carnegie Hall" (1962), "Julie and Carol at Lincoln Center" (1971) ja "Julie & Carol: Together Again" (1989) Julie Andrewsin kanssa ja televisioelokuvissa "6 Rms Riv Vu" (1974), "" (1982), "Ystävien kesken" (1983) ja "The Marriage Fool" (1998) sekä ollut vierailijana televisiosarjoissa "Hulluna sinuun" ja "". Lisäksi hän on näytellyt teatterielokuvissa "Mitkä häät!" (1978), "Neljä vuodenaikaa" (1981) ja "Annie" (1982).


title: Carol Burnett

text: Vuonna 2016 Burnett palkittiin Screen Actors Guild -elämäntyöpalkinnolla.


title: Carol Burnett

text: Carol Burnett on ollut kolme kertaa naimisissa, Don Saroyanin, Joe Hamiltonin ja Brian Millerin kanssa. Hän avioitui nykyisen miehensä Millerin kanssa vuonna 2001. Hänellä on kolme lasta toisesta avioliitostaan. Carol Burnettin tytär Carrie kuoli 39-vuotiaana rinta- ja kurkkusyöpään.


title: Kuljen taas kotiinpäin

text: Kuljen taas kotiinpäin on Pertti "Pertsa" Reposen vuonna 1969 sanoittama kappale, jonka Tapani Kansa levytti suomeksi ensimmäisenä. Kappaleen suomenkielisen version on sovittanut Jaakko Salo. Tapani Kansan 10. tammikuuta 1969 äänitetty versio kappaleesta soi 1960-luvulla radiossa kuukaudesta toiseen hänen levyttämiensä kappaleiden "Päättyneet on päivät", "Käymme yhdessä ain" ja "Ei itketä lauantaina" ohella. Kansan lisäksi kappaleen ovat suomalaisista artisteista levyttäneet muun muassa Ari Klem, Agents-yhtye yhdessä Jorma Kääriäisen kanssa sekä Joel Hallikainen, joka julkaisi versionsa kappaleesta samannimisenä singlenä vuonna 1991. Kappaleen "Kuljen taas kotiinpäin" sanat on myös muun muassa F-Kustannuksen Suuressa toivelaulukirjassa numero 10.


title: Kuljen taas kotiinpäin

text: Saksankielisen alkuperäiskappaleen "Wenn die Kraniche ziehn" on säveltänyt Hans Blum ja sanoittanut Fred Weyrich. Alkuperäisen version esittää Heidi Berndt.


title: Sinityvirisakas

text: Sinityvirisakas ("Inocybe calamistrata") on kellomainen, tummanruskea ja suomulakkinen risakaslaji. Sen heltat ovat valkoiset ja tummuvat sienen vanhetessa ruosteenruskeiksi. Sienen maku on mieto, mutta se ei ole ruokasieni. Malto on punertavaa. Jalka on saman värinen kuin lakki ja suomupeitteinen. Sieni kasvaa harvinaisena kosteissa lehti- ja sekametsissä.


title: Heino

text: Heino voi tarkoittaa seuraavaa:


title: Tuoksurisakas

text: Tuoksurisakas ("Inocybe bongardii") on risakaslaji, jonka punaruskeassa ja kellomaisessa lakissa on vaalealla pohjalla ruskeita säikeittäissuomuja. Jalan alaosa on väritykseltään punaruskea ja jalan yläosaa kohden väri vaalenee. Heltat ovat valkoiset, mutta rusehtuvat itiöiden vaikutuksesta sienen vanhetessa. Tuoksurisakasta kasvaa Lounais-Suomen kalkkimailla havu- ja lehtimetsissä. Sieni on melko harvinainen.


title: Olkirisakas

text: Olkirisakas ("Inocybe cookei") on kellomainen oljenkeltainen risakaslaji. Sen tuntee parhaiten halkeilevasta lakista. Sienen jalka on kellanvalkoinen. Heltat ovat aluksi vaaleat ja muuttuvat sienen vanhetessa harmaanvaaleiksi. Risakas ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä ja lehdoissa harvinaisena.


title: Geminaatta

text: Geminaatta on pitkä konsonanttiäänne kielissä, joissa konsonanttien pituuserot tuottavat merkityseroja eli ovat foneemisia. Suomessa useimmat konsonantit esiintyvät geminaattoina: h, k, l, m, n, p, r, s, t ja ŋ (ns. äng-äänne). Näistä h on geminaattana hyvin harvinainen. Geminaatiota merkitään kirjoittamalla kirjain kahteen kertaan (paitsi äng-äännettä kirjainyhdistelmällä "ng"). Suomessa geminaatta kuuluu aina kahteen tavuun (tavunraja on geminaatan välissä). Sen sijaan virossa geminaattoja esiintyy niinkin, että koko geminaatta kuuluu samaan tavuun. Esimerkiksi viron sana, joka kirjoitetaan ilma, voi tarkoittaa samaa kuin suomessa, mutta myös samaa kuin suomen "ilman". Kumpaa tarkoitetaan riippuu siitä, äännetäänkö L-äänne yksittäiskonsonanttina vai geminaattana.


title: Geminaatta

text: Viime vuosisatoina useissa suomen murteissa yksittäiskonsonantit ovat määrätapauksissa pidentyneet geminaatoiksi kuten lounaismurteissa esim. "oikke", "soikke" (Lounais-Suomen erikoisgeminaatio), useimmissa itämurteissa, keski- ja pohjoispohjalaismurteissa sekä peräpohjalaismurteissa esim. "kokkous", "kovvaa" "lukkee", "perrään" (yleisgeminaatio), itäisimmissä savolaismurteissa jopa esim. "lehmmiä" (Itä-Suomen erikoisgeminaatio).


title: Geenikirjasto

text: Geenikirjasto on perinnöllisyystieteessä tietyn eliölajin monistettujen DNA-jaksojen kokoelma, josta geenit ja niiden osat ovat eristettävissä ja monistettavissa.


title: Geenikirjasto

text: Geenikirjastoja on kahta päätyyppiä. Genominen geenikirjasto on mahdollisimman täydellinen kokoelma jonkin eliölajin kromosomaalisesta DNA:sta. cDNA-geenikirjasto puolestaan valmistetaan tutkittavien solujen mRNA:sta ja siihen yritetään siten sisällyttää kaikki kyseisten solujen tiettynä hetkenä ilmentämät geenit, joista intronit on silmukoitu pois.


title: Geenikirjasto

text: Geenikirjaston valmistuksessa voidaan käyttää virus- tai yleisemmin plasmidivektoria. Tyypillisesti geenikirjastot valmistetaan bakteeripopulaatioon. Plasmidivektori on pienehkö rengasmainen kaksoiskierteinen DNA-molekyyli, joka on valmistettu luonnossa esiintyvistä bakteerien suurempikokoisista plasmideista. Puhdistettu plasmidi-DNA pilkotaan ensin restriktioentsyymillä suoran DNA-molekyylin muodostamiseksi.


title: Geenikirjasto

text: Genomista DNA-kirjastoa valmistettaessa genomi, josta geenikirjasto halutaan muodostaa, pilkotaan tämän jälkeen samaa restriktioentsyymiä käyttäen. Näin syntyvät genominpalaset liitetään liittäjäentsyymin avulla leikattuun plasmidi-DNA:han, jolloin muodostuu valtava määrä erilaisia yhdistelmä-DNA-renkaita.


title: Geenikirjasto

text: Seuraavaksi yhdistelmä-DNA viedään ns. kompetenttien eli vierasta DNA:ta sisäänsä ottamaan kykenevien bakteerien solulimaan. Apuna voidaan käyttää esim. elektroporaatiota. Solujen kasvaessa ja jakautuessa myös yhdistelmä-DNA kahdentuu. Kaikki bakteerit eivät ota sisäänsä yhdistelmä-DNA:ta. Yhdistelmä-DNA:n sisältävät bakteerit voidaan valikoida selviytymään esim. käyttämällä plasmidivektoria, joka sisältää jonkin antibioottiresistenssigeenin. Tällöin kyseistä antibioottia sisältävällä kasvatusalustalla bakteereja kasvatettaessa vain plasmidin ja siten yhdistelmä-DNA:n sisäänsä ottaneet bakteerisolut kykenevät kasvamaan ja jakautumaan. Jokaisessa alkuperäisessä yhdistelmä-DNA:n sisäänsä ottaneessa solussa on tietty palanen vierasta genomia, jonka kaikki tästä solusta jakautuvat solut perivät. Kaikki bakteerit yhdessä sisältävät koko alkuperäisen pilkotun genomin pieninä paloina plasmideihin liittyneenä. Tällaista, esimerkiksi koko ihmisen perimän sisältävää bakteeripopulaatiota voidaan helposti ylläpitää ja kasvattaa yksittäisellä kasvatusmaljalla.


title: Geenikirjasto

text: cDNA-kirjasto valmistetaan pääosin samaa tekniikkaa käyttäen, mutta plasmideihin liitettävä DNA tuotetaan genomin pilkkomisen sijaan käänteiskopioijaentsyymin avulla solun sisältämistä mRNA-molekyyleistä.


title: Merikarvian Into

text: Merikarvian Into on 12. joulukuuta 1896 perustettu urheiluseura Pohjois-Satakunnassa. Alun perin seura perustettiin voimisteluseuraksi ja sääntöjen yhdeksännen pykälän mukaan kaikkien seuraa kuuluvien piti olla ehdottomasti raittiita.


title: Merikarvian Into

text: Voimistelulla aloitettiin, mutta pian mukaan tuli pyöräily, paini, sauvavoimistelu, naisvoimistelu, yleisurheilu, hiihto ja painonnosto.


title: Merikarvian Into

text: Merikarvian Innon "pieni suuri mies", painonnostaja Aimo Tuomisto on kenties kuuluisin merikarvialaisurheilija kautta aikojen. Tuomiston saavutuksiin kuuluu mm. painonnostossa viisi Suomen mestaruutta 52kg:n sarjassa, vuosina 1976, 1977, 1978, 1979 ja 1980. Voimanostossa samassa sarjassa SM I saavutettiin vuosina 1979, 1981, 1982, minkä lisäksi 56kg:n sarjassa mestaruus tuli vuonna 1985. Tuomistolla on myös kaksi voimanoston MM-pronssia (Texas & Kalkutta 1981) ja yksi EM-pronssi.


title: Merikarvian Into

text: Myöhemmin Innon lajivalikoimaan kuului myös ampumahiihto, tyttöjen rytminen voimistelu, salibandy, jääkiekko, kuntourheilu, suunnistus ja Merikarvian Pallon liityttyä seuraan mukaan tuli myös jalkapallo.


title: Merikarvian Into

text: Tällä hetkellä seuran lajivalikoima on seuraava: yleisurheilu, hiihto, jalkapallo ja suunnistus. Merikarvian Innon miesten jalkapallojoukkue pelaa Satakunnan 5. divisioonassa. Korkeimmillaan seuran edustusjoukkue on pelannut Satakunnan Kolmosessa.


title: Merikarvian Into

text: Menestynein merikarvialainen jalkapalloilija on Mika Kouhi, joka on pelannut mm. Veikkausliigaa Vaasan Palloseuran paidassa ja Saksan viidenneksi korkeinta sarjatasoa FC Ismaningin riveissä.


title: Mustakainaloviistäjä

text: Mustakainaloviistäjä ("Pterodroma axillaris") on vaarantunut Chathamsaarilla Uudessa-Seelannissa elävä ulappalintu.


title: Mustakainaloviistäjä

text: Kooltaan mustakainaloviistäjä on noin 30 cm. Lajin selkä ja päälaki ovat tumman harmaat. Linnun vatsa on valkoinen. Muuten valkoisissa siivissä on musta reunus, joka ympäröi siiven täysin. Laji voidaan sekoittaa samoanviistäjään ("Pterodroma nigripennis"), jonka siipein musta reunus ei ole yhtä täydellinen kuin mustakainaloviistäjällä, tai tummempivatsaiseen kiertoviistäjään ("Pterodroma inexpectata")


title: Mustakainaloviistäjä

text: Kuten muutkin ulappaliitäjät myös mustakainaloviistäjä elää pääasiassa ulapalla. Sen ravintoa arvellaan olevan kalat sekä nilviäiset. Pesänsä laji tekee alankometsien ja pensaikkojen maahan. Mustakainaloviistäjäkannan kooksi arvioidaan 1 00–1 100 yksilöä. Lajia uhkaavat metsien hakkuut sekä erityisesti kilpailu pesimäalueista leveänokkaprionin ("Pachyptila vittata") kanssa. Onnistuneen suojelutyön ansiosta lajin uhanalaisuusluokitus muutettiin vuonna 2009 äärimmäisen uhanalaisesta erittäin uhanalaiseksi. ja vuonna 2015 vaarantuneeksi.


title: Mega Man ZX

text: Mega Man ZX (Japanissa Rockman ZX) on Capcomin ja Inti-Createsin tekemä toiminta-tasohyppely -peli Nintendo DS:lle. Peli julkaistiin Suomessa 22. kesäkuuta 2007.


title: Mega Man ZX

text: Mega Man ZX muistuttaa jonkin verran PlayStationin Mega Man -pelejä, sillä pelin aikana nähdään muutamia lyhyitä Anime-pätkiä. Niiden ääninäyttely on japaniksi, ja tekstitykset on kirjoitettu englanniksi.


title: Mega Man ZX

text: Mega Man itse ei esiinny ollenkaan tässä pelissä. Nyt "Mega Man" tarkoittaa mitä tahansa "valittua" henkilöä, joka voi saada supervoimia biometallilta. Pelin päähenkilöinä ovat Vent ja Aile, jotka kuuluvat näiden valittujen joukkoon. Pelin aikana nämä kaksoset eivät tapaa toisiaan kertaakaan, mutta he tuntevat kuitenkin toisensa hyvin.Tulihyökkäykset tehoavat hyvin jäähän, jäähyökkäykset sähköön, ja sähkö taas tuleen. Tämä on Mega Man Zerosta tuttu kaava.


title: Mega Man ZX

text: On kulunut 200 vuotta Mega Man Zero 4:n tapahtumista. Ihmiset ja reploidit elävät nyt rauhassa keskenään, mutta maverickit ja Model W:t aiheuttavat silti ongelmia joillakin seuduilla.


title: Mega Man ZX

text: Vent ja Aile ovat äitinsä kanssa Area H:n huvipuistossa. Maverickit hyökkäävät huvipuistoon, minkä seurauksena äiti kuolee. Girouettesta, Giro Expressin johtajasta, tulee Ventin ja Ailen uusi huoltaja.


title: Mega Man ZX

text: Kymmenen vuotta myöhemmin Vent/Aile (riippuen siitä, kummalla hahmolla pelaa) toimittaa Girouetten kanssa tärkeää pakettia, jonka sisällä on Model X. Maverickit tulevat taas tuhoa aiheuttamaan, minkä seurauksena Vent/Aile putoaa jyrkänteeltä alas paketin kanssa.


title: Mega Man ZX

text: Alhaalla Vent/Aile tapaa Prairien. Käärme-mechaniloidi, jonka tavoitteena on varastaa Model X, ilmestyy yllättäen paikalle. Model X antaa Ventille/Ailelle supervoimat, ja mechaniloidi tuhotaan. Prairie ja Model X selvisivät naarmuitta. Vent/Aile pitää biometallin itsellään ja liittyy Prairien joukkoihin.


title: Mega Man ZX

text: Vent/Aile jatkaa matkaansa Area B:lle ja tapaa siellä Girouetten. Hän on kunnossa ja käyttää Model Z:aa. Girouette kertoo Ventille/Ailelle, että he molemmat ovat valittuja, ja että hän oli toistaiseksi pitänyt asian salaisuutena.


title: Mega Man ZX

text: Serpent, Slither Inc:n johtaja, aiheuttaa tuhoa Prometheuksen ja Pandoran kanssa Area D:llä. Vent/Aile saapuu alueelle ja huomaa Girouetten olevan pahisten kontroloima. Vent/Aile joutuu taistelemaan Girouetten kanssa. Taistelun jälkeen Serpent, Prometheus ja Pandora imuroivat password-datan molemmilta hyviksiltä. Girouette kuolee ja muuttuu cyber-elfiksi. Vent/Aile saa Girouetten biometallin ja muuttuu Mega Man Model ZX:ksi.


title: Mega Man ZX

text: Vent/Aile aikoo pysäyttää Slither Inc:n pahat aikeet ja alkaa suorittaa Prairien antamia tehtäviä surullisin mielin.


title: Kenny Tran

text: Phuong "Kenny" Tran on vietnamilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Ennen pokeriuraansa hän työskenteli McDonald'sissa ja 21-vuotiaasta lähtien kasinolla jakajana.


title: Kenny Tran

text: Käteispelispesialistina tunnettu Tran voitti ensimmäisen World Series of Poker -rannekkeensa vuonna 2008 10 000 dollarin heads-up no limit hold'em world championship -turnauksessa. Turnauksen ykköspalkinto oli 539 056 dollaria. Vuotta aiemmin hän sijoittui WSOP:ssa viidenneksi 50 000 dollarin H.O.R.S.E.-turnauksessa ansaiten 444 000 dollaria.


title: Kenny Tran

text: Kenny Tran edustaa Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta. Elokuussa 2008 Tranin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,0 miljoonaa dollaria.


title: August Ramsay

text: August Ramsay (15. maaliskuuta 1859 Taalintehdas – 23. heinäkuuta 1943 Taalintehdas) oli suomalainen matemaatikko, vakuutus- ja pankkimies sekä yhteiskunnallinen vaikuttaja.


title: August Ramsay

text: Ramsay promovoitiin filosofian tohtoriksi Aleksanterin yliopistosta vuonna 1882. Vuodesta 1891 Ramsay toimi Suomen ensimmäisenä vakuutustarkastelijana vuoteen 1895 asti, jolloin hän siirtyi Suomen Kaupunkien Hypoteekkikassan toimitusjohtajaksi. Vuosina 1897–1899 Ramsay toimi valtiovarainvaliokunnan ja valtion rautatiekomitean jäsenenä. Toukokuusta elokuuhun 1901 Ramsay oli Suomen senaatin jäsen. Marraskuusta 1902 Ramsay toimi Suomen Teollisuudenharjoittajain Keskinäisen Paloapuyhdistyksen ensimmäisenä toimitusjohtajana aina vuoteen 1913 asti. Vuosina 1916–1939 Ramsay oli samaisen yrityksen hallintoneuvoston jäsen ja vuosina 1940–1943 yrityksen hallintoneuvoston puheenjohtaja.


title: August Ramsay

text: Valtiovarainministerinä Ramsay toimi 121 päivän ajan toimineessa Kaarlo Castrénin vähemmistöhallituksessa vuonna 1919 RKP:n edustajana. Vuosina 1923–1924 Ramsay toimi Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajana. Ramsay toimi Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajana 1. huhtikuuta 1919 – 4. syyskuuta 1922.


title: August Ramsay

text: Ramsaylle myönnettiin todellisen valtioneuvoksen arvonimi vuonna 1906. August Ramsayn poika oli Henrik Ramsay ja veli oli geologi Wilhelm Ramsay.


title: Islam-bek Albijev

text: Islam-bek Albijev (s. 28. joulukuuta 1988 Groznyi, Tšetšeenien ja inguušien ASNT) on Venäjää edustava kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja, maailman- ja Euroopan mestari.


title: Islam-bek Albijev

text: Albijev voitti 60 kilogramman painoluokassa olympiakultaa varsin suvereenisti vuoden 2008 Pekingin olympialaisissa. Vuonna 2007 hän sijoittui ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan EM-kisoissa sijalle 16 ja MM-kisoissa kahdeksanneksi. Vuoden 2009 EM-kilpailuissa Vilnassa Albijev voitti EM-kultaa kukistamalla 60 kilogramman sarjan finaalissa puolalaisen Eduard Barseghynin. Herningin MM-kilpailuissa 2009 hän voitti saman sarjan mestaruuden voitettuaan loppuottelussa uzbekistanilaisen Dilšod Aripovin.


title: Islam-bek Albijev

text: Albijev saavutti 66 kg:n painoluokassa EM-pronssia Belgradissa 2012 ja MM-hopeaa Budapestissa 2013. Hän voitti sarjan Euroopan-mestaruuden Riiassa 2016.


title: Islam-bek Albijev

text: Nuorempana Albijeb voitti kadettien Euroopan-mestaruuden 58 kg:n sarjassa 2005 ja junioreiden maailmanmestaruuden 60-kiloisissa 2006.


title: Islam-bek Albijev

text: Albijev asuu Groznyissa. Hän on 163 senttimetriä pitkä ja painaa 63 kilogrammaa.


title: Jalmari Törmä

text: Jalmari Vilho Törmä (sukunimi aiemmin Grönsten; 21. joulukuuta 1882 Rauma – 23. toukokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen sokeainkoulun opettaja ja runoilija.


title: Jalmari Törmä

text: Törmän vanhemmat olivat kauppalaivuri Johan Vilhelm Grönsten ja Ida Kristina Hastell. Hän pääsi Helsingin sokeainkoulusta 1905 ja valmistui opettajaksi Rauman opettajaseminaarista 1911. Törmä suoritti sokeainkoulun opettajan tutkinnon 1917. Hän asui Kuopiossa vuosina 1928–1952.


title: Jalmari Törmä

text: Törmä kirjoitti noin 500 pistekirjoituksella julkaistua runoa. Hänen vaimonsa Laina Kaarina Törmä o.s. Sammal (1900–1978) julkaisi myös runoja nimellä Laina Sammal ja nimimerkillä K. A. Heinämaa.


title: Jalmari Törmä

text: Vuonna 1912 Helsingin Sokeainkoulun opettajana ja "Sokeain Airut" -lehden toimitussihteerinä toiminut Törmä jäljensi käytössään olleella Pichtin pistekirjoituskoneella Kalevalan.


title: Sakari Haara

text: Kalle Sakari Haara (16. marraskuuta 1920 Alajärvi – 17. marraskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri ja kirjailija.


title: Sakari Haara

text: Haaran vanhemmat olivat lääketieteen lisensiaatti Kalle Eino Haara ja Senja Maria Laine. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1939 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1949.


title: Sakari Haara

text: Mikko Niskasen elokuvan "Asfalttilampaat" (1968) käsikirjoitus pohjautui Haaran samannimiseen ja ainoaksi jääneeseen romaaniin.


title: Ilkka Salmi

text: Ilkka Tapani Salmi (s. 20. joulukuuta 1968 Turku) on suomalainen juristi ja virkamies, joka toimii sisäministeriön kansliapäällikkönä. Aikaisemmin hän on ollut suojelupoliisin päällikkönä vuosina 2007–2011 sekä erilaisissa turvallisuuteen liittyvissä virkatehtävissä Euroopan unionissa vuosina 2011-2018.


title: Ilkka Salmi

text: Ennen siirtymistään suojelupoliisiin vuonna 2002 Salmi toimi silloisen sisäasiainministeri Ville Itälän erityisavustajana. Aiemmin Salmi on toiminut eri tehtävissä eduskunnassa, Euroopan parlamentissa sekä yksityisissä lakiasiantoimistoissa.


title: Ilkka Salmi

text: Keväällä 2011 Salmi siirtyi EU:n uuden SitCen-nimisen tilannekeskuksen johtajaksi Brysseliin. Määräaikainen tehtävä kesti neljä vuotta.


title: Ilkka Salmi

text: Ollessaan virkavapaalla suojelupoliisin (SUPOn) päällikön tehtävistä Salmi johti kyseistä Brysselissä sijaitsevaa EU:n tiedusteluanalyysikeskusta, jonka nimi vuonna 2012 muutettiin EU INTCENiksi (EU Intelligence Analysis Centre, EU:n tiedusteluanalyysikeskus). Keskuksen tehtäviin kuuluu vakoiluaineiston analysointi sekä muun muassa terrorismin, verkkoturvallisuuden ja konfliktialueiden tarkkailu. Salmen työ INTECENissä loppui vuoden 2015 lopussa. Hänen tilallaan Supon määräaikaisena johtajana toimi Antti Pelttari.


title: Ilkka Salmi

text: Alkuperäisten tietojen vastaisesti Salmi ei palannutkaan Supon johtoon, sillä hänet nimitettiin johtotehtäviin EU:n turvallisuuselimissä. Vuoden 2016 alusta hän aloitti EU:n komission turvallisuusjohtajana.


title: Ilkka Salmi

text: Salmi nimitettiin maaliskuussa sisäministeriön kansliapäälliköksi viiden vuoden määräajaksi 1. heinäkuuta 2018 – 30. kesäkuuta 2023.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Teuvo, maanteiden kuningas on Leevi and the Leavings –yhtyeen kappale ja single vuodelta 1988. Sen sävelsi ja sanoitti Gösta Sundqvist. Kappale on julkaistu albumilla "Häntä koipien välissä".


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Kappale kertoo Teuvo-nimisestä miehestä, jonka haaveissa on rallikuninkuus. Tarina on kuitenkin yhteensopimaton kappaleen nimen kanssa, sillä Teuvon ajotaidot eivät ole kuningas-arvonimen veroiset: Teuvo ajaa kotikylän kadulla katolleen, ja törmää myöhemmin moottoritiellä rekkaan.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Kriitikot ovat kehuneet laulun tarinaa ja sen yksityiskohtia. Sundqvist itse kertoi, että hänen ihannevaltiossaan huviajelut loppuisivat ja ”Teuvot ei juhlis siellä.”


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Kappaleessa esitellään kovan onnen sankari Teuvo, jonka haaveissa on rallikuninkuus. Heti kappaleen alussa tuodaan esille kappaleen sanoitusten ja nimen yhteensopimattomuus, sillä Teuvon ajotaidot eivät ole kuningas-arvonimen veroiset: Teuvon Ford Anglia kääntyy ohjausvirheestä katolleen kotikylän hiekkatiellä, minkä seurauksena Teuvo lentää verissään etulasin läpi ojan pohjalle. Sanoituksen koomisuus syntyy lisäksi yksityiskohtien liioitellusta korostamisesta.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Teuvon ajoharrastus jatkuu epäonnisena, sillä poliisi takavarikoi hänen ajokorttinsa ja autonsa rekisterikilvet. Tästä huolimatta Teuvo elättelee toiveita rallikuskin urasta. Hän lainaa naapurinsa Ford Sierraa, mutta törmää moottoritiellä rekkaan, oletettavasti kuolettavasti.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Mikko Vuoristo on tutkinut pro gradu -työssään huumorin keinoja Leevi and the Leavingsin kappaleissa. Hänen tulkintansa mukaan kappaleessa konkretisoituu ”esimerkillisesti groteskille realismille tyypillinen alentaminen, kun Teuvon ajotaidot pilkkaat niin oikeaa kuningasta kuin Teuvoa itseään”.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Tero Valkosen mukaan kappale on hyvä esimerkki Gösta Sundqvistin sanoituksista, joista ”ei oikein voi päätellä, mikä on lauluntekijän suhde lauluissa kuvattuihin henkilöihin”. Valkosen mukaan on mahdotonta sanoa, onko kappale ”tarkoitettu laulun päähenkilön pilkaksi vai onko Teuvon kuvaus sympaattinen”.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text:
Vuonna 1989 Gösta Sundqvist kommentoi Teuvoon viitaten:
Gösta Sundqvist aikoi studiossa aloittaa Teuvon äänityksen alusta asti uudestaan, koska kappaleen tempo huojui ja kiihtyi. Äänittäjä-tuottaja Kessu Kalén vakuutti Sundqvistin siitä, että kappale toimii sellaisenaan. Yhtyeen uusi rumpali Niklas Nylund tuli suoraan studioon soittamaan kappaletta. Nylundin mukaan Sundqvistin ohjeet soittamiseen olivat ainoastaan ”pohjalta ’zum zum za’”. Yhtyeen kitaristi Juha Karastie ideoi kappaleen mandoliinin soinnut.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text:
Singlen b-puolella julkaistiin "Pimeä tie, mukavaa matkaa". Kappaleesta julkaistiin myös toinen singleversio, jonka b-puolena on "Rin Tin Tin". Kappaleesta tehtiin musiikkivideo vuonna 1990.
Viikate on versioinut kappaletta "Melkein vieraissa" -tribuuttialbumilla. Samoin singlen b-puoli "Pimeä tie, mukavaa matkaa" löytyy albumilta Paula Vesalan ja Olavi Uusivirran versioimana. Cheek lainaa kappaletta epäsuorasti kappaleessaan "Maanteiden kingi", jota Tuukka Hämäläinen kutsui huonoksi esimerkiksi hiphopmusiikin piirissä tehtävistä cover-kappaleista.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Ruotsinkielinen Vasas Flora & Fauna -laulajaduo viittaa ”Leevi and the Leavings” -nimisessä kappaleessaan ”Pimeä tie, mukavaa matkaa” -kappaleeseen.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: "Nuorgamin" diskografia-artikkelissa kappaleen sävellystä kutsuttiin ”Göstan nerokkuuden ytimekkääksi kiteymäksi, jonka kerrostettu sovitus paljastaa yhä edelleen uusia puolia itsestään”. Kirjoittaja piti kappaletta oppikirjaesimerkkinä siitä, kuinka ”hyvä tarina myydään yksityiskohdilla”. Kappale myös sijoittui kolmanneksi saman julkaisun Leevi and the Leavings Top 40 -listauksessa. Sitä kutsuttiin ”suomalaiseksi road movieksi”.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: "Soundissa" toimittaja Jarkko Fräntilä on maininnut kappaleen yhtenä esimerkkinä yhtyeen ”ikuisista karaoke- ja yhteislauluklassikoista”, jotka ovat kuin ”laulun muotoon puettuja mininovelleja”.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Radio Rockin ”1000 kaikkien aikojen kovinta rock-biisiä” -listauksessa kappale sijoittui sijalle 340. Kirjoittajan mukaan kappaleessa sävelessä oli kuultavissa The Hooters -yhtyeen vuotta aiemmin julkaistujen kappaleiden ”Satellite” ja ”Johnny B” vaikutus. Kirjoituksessa kuvailtiin, että sanoissa haettiin ”hirtehistä jäynää -- lähes kansallissankareiksi kohotettujen suomalaisten rallikuskien innoittamien pienten kyläyhteisöjen jäljittelijäkuljettajien suuntaan”.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: ”Teuvo, maanteiden kuningas” (1988) on Leevi and the Leavingsin kenties tunnetuin kappale, ja se on menestynyt yhtyeen kappaleista parhaiten erilaisissa äänestyksissä.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Se valittiin yhtyeen ainoana kappaleena Radiomafian top 500 -listalle. "Rumban" ”Suomirockin parhaat biisit” -kriitikkoäänestyksessä 1998 se pääsi sijalle 22. – kaiken kaikkiaan listalla oli kahdeksan Leevi and the Leavingsin kappaletta. "Helsingin Sanomat" järjesti Sata rakkainta suomirockia -äänestyksen lukijoilleen vuonna 2007. Leevi and the Leavingsiltä valittiin lopulliselle listalle kahden muun kappaleen lisäksi ”Teuvo, maanteiden kuningas”, mutta yhtye ei päässyt lopullisessa äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon. Vuonna 2010 Radio Rockin kuuntelijat äänestivät kappaleen vuoden 1988 kuudenneksi parhaaksi rock-kappaleeksi.


title: Teuvo, maanteiden kuningas

text: Kouvolan Korvenkylän kesäteatterissa sai ensi-illan "Teuvo ja Paperitaivas − Leevi and the Leavings musikaali" kesällä 2009. Näytelmän päähahmo on Teuvo, joka haluaisi rahoittaa kalliin ralliharrastuksensa jollain muulla kuin työllä paperitehtaassa. Hän iskee silmänsä tehtaan uuteen, rikkaaseen johtajaan, mutta rakennemuutos uhkaa sulkea tehtaan. Näytelmä perustuu Gösta Sundqvistin musiikkiin, ja sen on käsikirjoittanut Marianne Tikkanen.


title: Hetagurovo

text: Hetagurovo (, ) on kylä Etelä-Ossetiassa. Kylä tunnetaan myös nimellä Tsunar (). Kylä sijaitsee Tskhinvalin länsipuolella, Avnevin ja Tskhinvalin välisen tien varrella. Kylässä on noin 170 taloa ja elokuun alussa 2008 noin 700 asukasta. Kylässä sijaitsee 900-luvulta peräisin oleva, pyhälle Neitsyt Marialle pyhitety kirkko, joka on yksi Ossetian vanhimpia. Kylä on nimetty osseetin kirjakielen kehittäjä, runoilija Kosta Hetagurovin (1859–1906) mukaan.


title: Hetagurovo

text: Kylään valmistui vuonna 2007 urheiluhalli, jonka Etelä-Ossetian tasavallan presidentti Eduard Kokoity kävi vihkimässä, 9. toukokuuta voitonpäivän juhlallisuuksien yhteydessä.


title: Hetagurovo

text:
6. elokuuta 2008 kylä joutui Georgialaisjoukkojen hallitseman Avnevin suunnasta tullen tykistötulen kohteeksi. Kylää tulitettiin mm. 152 mm tykeillä. 20 minuttia ennen tulituksen alkua kylässä olleet Venäjän ja Georgian rauhanturvayksikön georgialaiset tarkkailijat poistuivat paikalta. Etelä-Ossetian sisäministeriön antaman tiedon mukaan kaksi ihmistä kuoli ja 25% kylän taloista vaurioitui tai tuhoutui.
Myös Neitsyt Marian kirkko joutui tulituksen kohteetksi. Etelä-Ossetian alanialaisen kirkon johtaja, arkkipiispa Gregori ilmoitti haastavansa Georgian Haagin kansainväliseen rikostuomioistuimeen.


title: Hetagurovo

text: Yöllä Georgialaisjoukot aloittivat hyökkäyksen Etelä-Ossetian ja sen pääkaupungin Tskhinvalin valtaamiseksi. Myös Hetagurovo vallattiin.


title: Hetagurovo

text:
Televisiopuheessaan 8. elokuuta Georgian presidentti Mikheil Saakašvili ilmoitti Georgian joukkojen "vapauttaneen" Hetagurovon muiden ossettikylien ohessa.
Kylä on yksi sodassa pahiten tuhoutuneita.


title: Hetagurovo

text: 13. elokuuta kylä oli taas Etelä-Ossetialaisten hallussa.


title: Alkiodiagnostiikka

text: Alkiodiagnostiikka tarkoittaa geenidiagnostiikkaa, joka suoritetaan keinohedelmöitetystä alkiosta otetuista soluista. Alkiodiagnostiikassa voidaan todeta lapselle mahdollisesti puhkeavia tauteja ennen alkion istuttamista kohtuun.


title: Alkoholisaostus

text: Alkoholisaostus on menetelmä, jolla saostetaan biomolekyylejä lisäämällä liuokseen alkoholia. Alkoholisaostusta käytetään esimerkiksi puhdistettaessa nukleiinihappoja.


title: Arthur E. Nikander

text: Arthur Ewald Nikander (27. heinäkuuta 1881 Helsinki – 13. helmikuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen rakennuttaja ja tiilitehtailija. Koulutukseltaan insinööri ja vuonna 1942 kauppaneuvokseksi nimitetty Nikander perusti ensimmäisen oman yrityksen Rakennustoimisto Arth.E.Nikander vuonna 1919, joka toimi vuoteen 1947 asti. Hän rakensi useita huomattavia liiketaloja ja teollisuuslaitoksia Helsinkiin. Nuorena Nikander kunnostautui myös amatööriarkkitehtina. .Vuonna 1937 hän osti Oy Jokelan Tiilitehdas Ab:n osakekannan Helsingin Osakepankilta. Nikanderilla oli myös kalkkitehdas Tvärminnessä. Hän omisti myös Oy Radiator Ab:n, Karjaan Sementtituotetehtaan ja Oy Sörnäs Ab:n.


title: Arthur E. Nikander

text: Vuodesta 1929 hänen hallussaan oli Bergstadin kartano Kirkkonummen Porkkalassa. Sivutiloineen sen pinta-ala oli noin 800 ha. Kun Porkkalanniemi vuokrattiin Neuvostoliitolle, Nikander menetti kartanon. Niinpä hän ryhtyi suunnittelemaan Jokelan maatilan rakennuskannan uusimista. Uusiminen jäi, kun hän osti Sipoosta 1950 Söderkullan kartanon, jonka mailla sijaitsi myös tiilitehdas. Nikanderit eivät kuitenkaan muuttaneet asumaan Jokelaan. Nikander testamenttasi kartanon vapaamuurareille.


title: Arthur E. Nikander

text: Nikander oli innokas ratsastaja ja kilpapurjehtija. Hän toimi 1933–1937 Helsingfors Segelsällskapetin (HSS) kommodorina. Hänen purjehdusuransa kesti yli 50 vuotta, ja hän omisti yhteensä 39 kilpapurtta. Hän rakennutti itselleen useita kilpapurjeveneitä sekä Hai-vene, 5m, 6mR ja 8mR -luokissa. Hänen Haj-vene Nitouche oli erityisen menestyksellinen. HSS:n 40-vuotisjuhliin 1933 hän osti itselleen William Fifen suunnitteleman ruffatun kutosen Tutti, joka nimellä Utti voitti vuoden 1933 kaikki luokkansa kilpailut.


title: Arthur E. Nikander

text: Vuonna 1939 Nikander osti Gustaf Estlanderin suunnitteleman 8mR kaikkien aikojen menestyneimmän suomalaisen kasin Cheerio:n samana vuonna kuolleen Gunnar Grönblomin kuolinpesältä. Vuonna 1941 Nikander pyysi Birger Slottea suunnittelemaan 8mR-veneen Vågspel (L 6). Rakentaminen myöhästyi sotien vuoksi, mutta vene laskettiin vesille HSS:n 50-vuotisjuhlallisuuksiin keskellä sotaa vuonna 1943. Nikander purjehti veneitään itse mutta käytti myös usein aikansa menestyvimpiä kippareita. Hänen kipparistoonsa kuuluivat muun muassa Harald Käcklund, Ernst ”Mollan” Westerlund ja suunnittelija-purjehtija Birger Slotte.


title: Lunastuslauseke

text:
Lunastuslauseke on osakeyhtiön tai asunto-osakeyhtiön yhtiöjärjestyksessä oleva määräys, jonka mukaan osakkeenomistajalla, yhtiöllä tai jollakulla muulla
on oikeus lunastaa itselleen sellainen osake, joka olisi siirtymässä uudelle omistajalle.


title: Lunastuslauseke

text: Suomessa lunastuslausekkeita on erityisesti vanhoissa asunto- ja kiinteistöosakeyhtiöissä.


title: Väinö Heikkinen

text: Väinö Alfred Heikkinen (23. joulukuuta 1896 Hyrynsalmi – 2. huhtikuuta 1941) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Johan Alfred Heikkinen (Hallan Ukko) ja Lici Sund. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Helmi Saima Irene Hirvelän kanssa. Pari erosi vuonna 1935. Saksassa Heikkinen käytti peitenimeä Sund.


title: Väinö Heikkinen

text: Heikkinen kävi kansakoulun ja Seppälän maanviljelyskoulun vuonna 1913.


title: Väinö Heikkinen

text: Heikkinen toimi jääkäriliikkeen etappitehtävissä Suomen itäisellä etapilla kunnes liittyi varsin myöhäisessä vaiheessa vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 28. helmikuuta 1917, josta hänet siirrettiin 12. kesäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 1. komppaniaan, josta käsin hän osallistui Polangenissa vuonna 1917 järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Väinö Heikkinen

text: Heikkinen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin Raudussa ja rajaseudulla.


title: Väinö Heikkinen

text: Sisällissodan jälkeen hänet komennettiin 23. kesäkuuta 1918 eversti Malmin (myöhemmin jääkärikapteeni Toivo Kuisman) retkikuntaan. Retkikunnassa hän toimi 1. komppanian päällikkönä ja samalla esikuntapäällikkönä ja otti osaa taisteluihin Uhtualla ja Jyvälahdella sekä Vuokkiniemessä. Sotaretkeltä palattuaan hän toimi retkikunnan jäännösten komentajana (Lapin ryhmän 1. pataljoonan alaisena) 1. tammikuuta 1919 saakka. Sekä edellä mainituista joukoista muodostetun niin sanotun Karjalan retkikunnan harjoitusjoukon johtajana ja näiden toimien ohella hän toimi myös Kuopion maalaiskunnan suojeluskunnan paikallispäällikkönä. Sotaisaa luontoaan hän pääsi toteuttamaan kun hän liittyi 1. huhtikuuta 1919 Karjalaan hyökänneeseen Aunuksen retkikuntaan) ja toimi aluksi retkikunnassa 4. pataljoonan 2. komppanian päällikkönä ja myöhemmin 2. rykmentin 1. pataljoonan komentajana. Hän otti osaa retkikunnalla taisteluihin Veskelyksessä, Matrossassa, Polovinassa, Suollusmäellä, Salmenniskassa ja Säämäjärvellä. Hän toimi vähän aikaa täydennyspataljoonan komentajana Sortavalassa, josta hän siirtyi 15. syyskuuta 1919 Pohjois-Inkerin rykmenttiin ja toimi siellä muun muassa esikuntapäällikkönä ja osallistui taisteluihin Kirjasalossa, Lempaalassa, missä hän haavoittui ja Miikkulaisissa. Seuraava sotaretki jolle hän osallistui oli Vienan-Karjalan sotaretki vuosina 1921–1922, missä hän toimi Vienan rykmentin komentajana ja otti osaa taisteluihin Kokkosalmella, Sohjanansuulla, Käpälissä, Akkasessa, Ohtassa, Pistojärvellä ja Tiirossa. Sotaretkeltä palattuaan hän toimi retken jälkeen muodostetun Karjalan taistelukoulun johtajana Hyrynsalmella 30. huhtikuuta 1922 saakka.


title: Väinö Heikkinen

text: Virtain suojeluskunnan paikallispäällikkönä hän toimi 20. tammikuuta 1920 – 30. kesäkuuta 1921 välisen ajan ja Jyväskylän suojeluskuntapiirin 1. alueen päällikkönä 1. heinäkuuta – 15. syyskuuta 1921 välisen ajan. Kajaanin suojeluskuntapiirin aseupseeriksi hänet määrättiin 1. toukokuuta 1922 alkaen, josta hänet siirrettiin 1. sotilasohjaajaksi 15. maaliskuuta 1924, missä tehtävässä oli 15. kesäkuuta 1924 saakka. Suojeluskuntatoimiensa jälkeen hän siirtyi puutavara-alalla Kiehimäelle ja Kajaaniin vuosiksi 1924–1932, jonka jälkeen hän toimi tilapäistöissä. Talvisotaan Heikkinen osallistui Hyrynsalmen suojeluskunnan tehtävissä sotilaiden huollon ohjaajana. Hänet on haudattu Hyrynsalmelle.


title: Aloituskodoni

text: Aloituskodoni eli aloituskolmikko on DNA-jakso, joka koodaa metioniinia. RNA-molekyylissä tätä vastaa AUG-ryhmä. Aloituskodoni aiheuttaa aina proteiinisynteesin alkamisen.


title: The Invisible Band

text: The Invisible Band on skotlantilaisen alternative rock-yhtye Travisin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Albumin nimi viittaa siihen, että yhtyeen mielestä musiikki on tärkeämpää, kuin sen luonut yhtye. Nimi saattaa olla myös vihjaus Adam Smithin "näkymättömään käteen" ().