title: Porsche 993

text: Porsche 993 on Porschen 911-sarjan neljänneksi uusin osa. Se esiteltiin vuonna 1993. 993-sarja jäi viimeiseksi 911:ksi, jossa käytettiin ilmajäähdytteistä moottoria. Ulkomuodoiltaan auto oli edelleen pitkälti alkuperäisen 911:n kaltainen. Puskurit ja ajovalot olivat kuitenkin aikaisempaa selkeämmin integroitu itse koriin. Sisätiloiltaan 993-mallia oli muutettu hyvin maltillisesti. Carrera 2 ja 4-malleissa oli edelleen 3,6-litrainen bokseri, jonka maksimiteho oli 200 kW. Mallivuodesta 1996 lähtien teho nousi 10 kW:lla. Huippumallina olleen nelivetoisen 911 Turbon tuplaturbolla varustettu moottori oli teholtaan 300 kW ja kiihdytti auton 0–100 km/h 4,5 sekunnissa huippunopeuden ollessa 290 km/h. Vuodesta 1995 lähtien valmistettiin lisäksi Carrera 4S -mallia, joka sijoittui mallistossa Turbon ja perus-Carreran väliin. Moottori oli sama kuin Carrerassa, mutta kori, alusta ja jarrut olivat samat kuin Turbossa. Vuonna 1994 esiteltiin GT2-sarjan ensimmäinen sukupolvi. Se perustuu Turboon, mutta mm. kori on selvästi uudelleen muotoiltu. Moottoriteho oli alkupään malleissa 430 hv ja vuodesta 1998 eteenpäin 450 hv. Autosta kehitettiin myös GT2 Evo -versio, joka suunniteltiin GT1-kilpaluokkaa varten.


title: Leonīds Tambijevs

text: Leonīds Tambijevs (s. 26. syyskuuta 1970 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Leonīds Tambijevs

text: Tambijevs pelasi maaotteluita vuodesta 1992 alkaen.


title: Leonīds Tambijevs

text: Tambijevs on kiertänyt paljon maailmaa seurajoukkueissa. Tambijevs on pelannut urallaan Latviassa, Venäjällä, Tanskassa, Suomessa, Saksassa, Sveitsissä ja Italiassa.


title: Edward Canby

text: Edward Richard Sprigg Canby (9. marraskuuta 1817 –11. huhtikuuta 1873) oli Yhdysvaltain armeijan ammattisotilas ja Unionin kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa ja intiaanisodissa.


title: Edward Canby

text: Canby syntyi Piatt's Landingissa Kentuckyssä Israel T. ja Elizabeth (Piatt) Canbylle. Hän meni Wabashin collegeen, mutta siirrettiin West Pointin sotilasakatemiaan mistä valmistui 1839. Hän sai komennuksen kakkosluutnantiksi 2. USA:n jalkaväkeen, jossa hän palveli rykmentin adjutanttina. Hän nai Louisa Hawkinsin Crawfordsvillestä Indianasta 1. elokuuta 1839.


title: Edward Canby

text: Hän taisteli toisessa seminolisodassa ja Meksikon–Yhdysvaltain sodassa, jossa hänet ylennettiin kolme kertaa urheudesta Contrerasissa, Churubuscossa ja viimein everstiluutnantiksi Belén Gatesissa. Hän palveli useissa palveluspaikoissa, muun muassa New Yorkissa ja adjutanttina kenraalin toimistossa Kaliforniassa 1849–1851. Hän palveli vastustamassaan siviilitoimessa Kalifornian arkistossa vuoteen 1851.


title: Edward Canby

text: Hän palveli tämän jälkeen Wyomingissa ja Utahin sodassa 1857–1858. Hän kohtasi tuolloin ensimmäistä kertaa Henry Hopkins Sibleyn ollessaan tuomarien paneelissa oikeudenkäynnissä, jossa kapteeni Sibley oli syytettynä. Sibley vapautettiin, mutta he tulivat taistelemaan toisaan vastaan sisällissodassa. Canby myös kirjoitti suosituksensa teltalle, jonka Sibley oli keksinyt.


title: Edward Canby

text: Canby ja Sibley komennettiin molemmat Uuteen Meksikoon, jossa Canby koordinoi vuonna 1860 kampanjan navajo-intiaaneja vastaan, ja sai Sibleyn käynnistämään turhan sieppaus- ja rangaistusoperaation navajoita vastaan, sillä näitä syytettiin uudisasukkaiden elintarvikkeiden varastamisesta. Kampanjan aikana he näkivät tuskin vilaustakaan intiaaneista.


title: Edward Canby

text: Sisällissodan alettua Canby jäi Unionin armeijaan ja sai komennon Fort Defianceen Uuden Meksikon territorioon. Hänet ylennettiin everstiksi 19. USA:n jalkaväkeen 14. toukokuuta 1861 ja hän seuraavassa kuussa hän komensi Uuden Meksikon sotahallintoa. Hän hävisi prikaatinkenraali Sibleylle Valverden taistelussa helmikuussa 1862. Hän pakotti kuitenkin etelävaltioiden joukot perääntymään Texasiin ja sai unionille voiton Glorieta Passin taistelussa (tosin taistelun voitti todellisuudessa John P. Slough Coloradon vapaaehtoisista rikkomalla Canbyn suoran käskyn antautua täyteen taisteluun konfederaation joukkojen kanssa). Pian tämän jälkeen Canby siirrettiin itään, ja hänen tilalleen nimitettiin kenraali James H. Carleton.


title: Edward Canby

text: Canbystä tuli New Yorkin kaupungin ja sataman komentaja 17. heinäkuuta 1863. Tämä oli seurausta New Yorkin kutsuntamellakoista, joissa kuoli 120 siviiliä. Canby aloitti kutsunnat uudestaan ja valvoi New Yorkin sataman sotavankileiriä. Hän pysyi virassaan 9. marraskuuta saakka. Sen jälkeen hän meni töihin sotaministeriöön. Vuonna 1864 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja hän palasi länteen Mississippin länsialueen sotadivisioonan päälliköksi. Tarkka-ampuja haavoitti häntä "USS Cricketin" kannella White Riverissä Arkansasissa 8. marraskuuta 1864. Canby komensi keväällä 1865 unionin joukkoja Mobile-kampanjassa, joka huipentui Fort Blakelyn taisteluun, joka johti Mobilen häviöön huhtikuussa 1865. Hän hyväksyi konfederaation kenraalin Richard Taylorin antautumisen Citronellessa Alabamassa 4. toukokuuta 1865 ja kenraali E. Kirby Smithin joukkojen antautumisen Mississippijoen länsipuolella 26. toukokuuta 1865.


title: Edward Canby

text: Sodan jälkeen Canby palveli useiden sotilasalueiden komentajana Louisianassa ja Washingtonin alueella (käsittäen muun muassa Pennsylvanian ja Marylandin). Elokuussa 1870 hänet komennettiin Tyynenmeren rannikolle käymään sotaa intiaaneja vastaan. Modoc-päällikkö Kapteeni Jack tappoi Canbyn kahden apurinsa avustamana 11. huhtikuuta 1873 ampumalla häntä kahdesti päähän ja leikkaamalla hänen kurkkunsa auki. Canby on haudattu Crown Hillin hautausmaahan Indianapolisiin, Indianaan. Kapteeni Jack ja hänen apurinsa hirtettiin lokakuussa 1873.


title: Qurban Qurbanov

text:
Qurban Qurbanov (s. 13. huhtikuuta 1972 Zaqatala) on azerbaidžanilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän oli pitkään maansa maajoukkueen kantavia voimia. Nykyisin hän toimii Karabahin päävalmentajana.
Qurbanov aloitti uransa Daşqın Zaqatalan joukkueessa, jossa hän pelasi kaudet 1990–1991 ja 1992–1993. 1991–1992 hän vietti Georgiassa Alazani Gurdžaanin joukkueessa. Qurbanov edusti peliuransa aikana myös azerbaidžanilaisia Kür-Nuria, Turania ja bakulaista Neftçiä, georgialaista Mertskhalia, sekä Venäjällä Stavropolin Dynamoa, Baltika Kaliningradia, Fakel Voronežia ja astrahanilaista Volgar-Gazpromia ennen paluutaan kotimaahan Neftçiin. Viimeisen kautensa 2005–2006 hän edusti Bakun Interiä.


title: Qurban Qurbanov

text: Qurbanov oli mukana jo Azerbaidžanin kautta aikain ensimmäisessä maaottelussa 17. syyskuuta 1992 Georgiaa vastaan. Uransa aikana hän pelasi maajoukkueessa 65 ottelua, joissa teki 12 maalia.


title: Qurban Qurbanov

text: Lopetettuaan aktiiviuransa Qurbanov nimitettiin Bakun Interin urheilutoimenjohtajaksi. Kuitenkin kesällä 2006 hän aloitti Neftçin päävalmentajana. Nykyisessä tehtävässään Karabahin päävalmentaja hän on toiminut vuodesta 2008.


title: Henry Wager Halleck

text: Henry Wager Halleck (16. tammikuuta 1815 – 9. tammikuuta 1872) oli yhdysvaltalainen ammattiupseeri, kouluttaja ja lakimies. Edistyksellisenä tutkijana sotatieteissä häntä nimitettiin "vanhoiksi aivoiksi". Hän oli tärkeä osallistuja Kalifornian julistamisessa osavaltioiksi, ja hänestä tuli merkittävä lakimies. Varhain Yhdysvaltain sisällissodassa hän palveli komentajana läntisellä taistelunäyttämöllä ja sitten palveli miltei kaksi vuotta kaikkien Yhdysvaltain armeijoiden ylipäällikkönä. Hän sai "potkun ylöspäin" esikuntaylennyksissä, kun armeijan esikuntapäällikkö kenraaliluutnantti Ulysses S. Grant, jonka voitot taistelukentillä tekivät paljon Halleckin uran eteen, korvasi hänet 1864 esikuntapäällikkönä sodan loppuun.


title: Henry Wager Halleck

text: Hän oli syntynyt Westernvillessä Oneida Countyssä New Yorkissa. Hän meni West Pointiin, josta valmistui 1839 luokkansa kolmantena 31 kadetista insinöörijoukkojen toisena luutnanttina. Vuonna 1844 hän sai palkintomatkan Eurooppaan tutustumaan Euroopan linnoituksiin ja Ranskan armeijaan. Hän antoi matkan jälkeen 1845 Bostonin Lowell-instituutissa luentoja, jotka julkaistiin vuonna 1846 kirjaksi nimeltään "Elements of Military Art and Science". Meksikon-Yhdysvaltain sodan aikana hän oli Kaliforniassa esikuntatehtävissä, ja palveli vallatun Mazatlánin kaupungin sotilaskuvernöörinä. 1. heinäkuuta 1853 hänet ylennettiin vakinaisen armeijan kapteeniksi ja siirrettiin Pohjois-Kaliforniaan kenraali Bennet Rileyn alaisuuteen. Hän erosi armeijasta vuonna 1854 ja työskenteli Kaliforniassa lakimiehenä. Hän nai seuraavana vuonna Elizabeth Hamiltonin, jonka kanssa sai pojan Henry Hager Halleck jr:n vuonna 1856. Hän työskenteli presidenttinä Atlantin-Tyynenmeren rautateillä, hopeanvälitysyhtiössä San Josessa ja omisti 30 000 aarin maatilan Marin Countyssä Kaliforniassa.


title: Henry Wager Halleck

text: Sisällissodan alussa hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 19. elokuuta 1861. Hän taisteli Grantin alaisuudessa, ja mm. valtasi Donelsonin ja Henryn linnakkeet ja otti 14 000 vankia. 23. heinäkuuta 1863 hän oli kaikkien unionin armeijan joukkojen ylipäällikkö.


title: Henry Wager Halleck

text: Tehtävä olikin hänelle omiaan sillä hän oli enemmän byrokraatti kuin sotilas. 12. maaliskuuta 1864 hänen tilalleen kuitenkin nimettiin Ulysses S. Grant, ja Halleckista tuli esikuntapäällikkö. Hänen väitettiin saaneen eron tehtävästään "omasta pyynnöstään". Overland-sotaretkellä ja Petersburgin-Richmondin sotaretkellä Halleck huolehti siitä, että Grantin armeijat olivat hyvin varustettuja, ravittuja ja saaneet lisäjoukkoja lyödäkseen Robert E. Leen joukot. Hän kannatti Grantin ja Sheridanin lailla etelän talouden tuhoamista, Shermanin marssia merelle ja Sheridanin tuhotöitä Shenandoah Valleyssä. Hän on kenraalitoveriensa tapaan yksi modernin sodankäynnin isistä.


title: Henry Wager Halleck

text:
Leen antauduttua Appomattoxin käräjätalossa, Halleckista tuli Jamesin sotilasdivisioonan päällikkö Richmondissa. Hän oli arkunkantajana Lincolnin hautajaisissa. Hän riitautui William Tecumseh Shermanin kanssa etelävaltiolaisten kohtelusta, ja heidän ystävyytensä katkesi. Halleck sai siirron Kaliforniaan Tyynenmeren divisioonaan, ja sen jälkeen Louisvilleen Kentuckyyn.
Hän kuoli palveluspaikassaan Louisvillessä. Hänet on haudattu Green-Woodin hautausmaahan Brooklyniin New Yorkiin


title: Malawijärven biotooppiakvaario

text: Malawijärven biotooppiakvaario on akvaario, joka jäljittelee olosuhteita Njassajärvessä, jota akvaariotoiminnassa ja kalojen nimeämisessä kutsutaan useimmin Malawijärveksi.


title: Malawijärven biotooppiakvaario

text: Malawijärvessä elää useita endeemisiä värikkäitä kirjoahvenlajeja, jotka tulevat toimeen melko pienessä vesitilavuudessa (esimerkiksi lohikaloihin verrattuna). Ne ovat hyvin reviiritietoisia. Kalojen kosiskelumenot ovat näyttäviä, ne lisääntyvät akvaariossakin ja hoitavat poikasiaan tarmokkaasti.


title: Malawijärven biotooppiakvaario

text: Malawijärven eri osissa on erilaisia biotooppeja. Akvaarioharrastajien suosiossa on kivikkorannan biotoopin jäljittely. Kivikkorannan kirjoahvenia kutsutaan nimellä "mbunat" ja muita kirjoahvenia sitten "ei-mbunat" tai "haplochromidit".


title: Malawijärven biotooppiakvaario

text: Muita biotooppeja ovat hiekkabiotooppi ja niin sanottu "välivyöhyke". Välivyöhyke tarkoittaa aluetta kivikon ja hietikon välissä. Myös kalat on jaoteltu karkeasti näihin kolmeen tyyppiin - kivikkobiotoopin, hiekkabiotoopin ja välivyöhykkeen lajeihin.


title: Malawijärven biotooppiakvaario

text: Malawijärven vesi on kovaa, emäksistä (pH 7,5-8,7) ja melko lämmintä (23-28 astetta). Suomalainen vesijohtovesi on yleensä liian pehmeää malawiakvaarioon, kotioloissa kovuutta nostetaan ruokasoodalla tai erityisillä mineraalilisillä. Tavoiteltava kokonaiskovuus on noin 4 ja karbonaattikovuus 7.


title: Malawijärven biotooppiakvaario

text: Kivibiotoopin malawiakvaariossa ei pidetä yleensä kasveja. Malawijärvessä on kuitenkin kasvillisuutta, joten mikäli harrastaja päättää rakentaa biotooppinsa kuvaamaan sellaista aluetta, jossa kasveja tavataan, voi hän pitää kasveja akvaariossaan.


title: Malawijärven biotooppiakvaario

text: Useimmat malawiahvenet ovat kasvinsyöjiä. Niiden väritys vaihtelee mielentilan ja ympäristön mukaan, joten lajien tunnistus kuvista on vaikeaa.


title: Lahden Reipas (jalkapallo)

text: Lahden Reipas on lahtelainen palloiluseura, joka on tullut tunnetuksi ennen kaikkea jalkapallomenestyksen kautta. Jalkapallon seuratoiminta on suora jatke sodan jälkeen Lahteen siirtyneelle Viipurin Reippaalle, jonka palloilutoiminta (jalkapallo, jääpallo ja jääkiekko) otti vuonna 1962 Reipas- ja vuotta myöhemmin Lahden Reipas -nimen muuttuneen kotikaupunkinsa mukaan.


title: Lahden Reipas (jalkapallo)

text: Jalkapallotoiminta jatkui yksin Lahden Reippaan nimellä, kun jääkiekko erottui Kiekkoreippaaksi 1975. Vuonna 1996 taloudelliset vaikeudet pakottivat seuran yhdistämään voimansa FC Kuusysin kanssa. Tuolloin syntyi FC Lahti, joka jatkaa osittain Reippaankin perinteitä huipputasolla. Reippaan sarjapaikan sai haltuunsa FC Lahden kakkosjoukkueeksi perustettu FC Pallo-Lahti. Myöhemmin Pallo-Lahden toiminta lopetettiin ja sarjapaikasta luovuttiin. Vuonna 1996 viirupaitojen junioriperinteitä jatkamaan perustettiin FC Reipas. FC Reipas järjestää vuosittain Lahti Soccer -junioriturnausta.


title: Lahden Reipas (jalkapallo)

text: Lahden Reipas palasi miesten sarjatoimintaan kaudeksi 2012, kun se sai Salpausselän Reippaan paikan Kolmosesta.


title: Lahden Reipas (jalkapallo)

text: Reippaan tunnusmerkki on musta-oranssiraitainen pelipaita.


title: Scooby-Doo ja ihmeellinen ihmissusi

text: Scooby-Doo ja ihmeellinen ihmissusi ("Scooby-Doo and the Reluctant Werewolf") on yhdysvaltalainen animaatioelokuva, jonka tuotti Hanna-Barbera. Se esitettiin ensi kerran Yhdysvalloissa televisiossa vuonna 1988. Pääosissa olivat Casey Kasem, Don Messick ja Hamilton Camp.


title: Scooby-Doo ja ihmeellinen ihmissusi

text: Vuosittain Hollywoodin hirviöt kuten Frankenstein, muumio, tohtori Jekyl/herra Hyde, sekä useat muut hirviöt kokoontuvat Draculan linnaan Transilvaniaan, jossa hän järjestää hirviöiden rallikisan. Palkintona on vuoden hirviö, sekä useita muita pieniä palkintoja. Myös häviäjät joutuvat tyytymään Havaijin rannalle. Tänä vuonna Dracula saa postikortin Floridasta, jossa Ihmissusi kertoo lopettaneensa, eikä osallistu enää vuosittaiseen kisaan. Dracula pelkää nyt joutuvansa perumaan kisan, koska yksi tunnetuimmista hirviöistä puuttuu kokonaan. Draculan onneksi hänen kätyrinsä keksii vaihtoehdon ongelmaan, mikä tarkoittaisi uuden ihmissuden luomista. Etsiessään vanhasta kirjasta he löytävät vastauksen, jossa seuraavaan ihmissuden paljastetaan olevan Shaggy Rogers.


title: Scooby-Doo ja ihmeellinen ihmissusi

text: Dracula lähettää kätyrinsä Brunchin ja Crunchin Yhdysvaltoihin muuttamaan Shaggy ihmissudeksi ja tuomaan sen jälkeen hänet takaisin Transilvaniaan. Muutamien epäonnistuneiden yritysten jälkeen kaksikko onnistuu muuttamaan Shaggyn ihmissudeksi ja tuomaan hänet Transilvaniaan. Dracula ilmoittaa Shaggylle syyn, jonka vuoksi hänet on muutettu ihmissudeksi. Shaggy taas haluaa palata takaisin ihmismuotoonsa ja tekee sopimuksen Draculan kanssa. Mikäli hän voittaa kisan Dracula muuttaisi Shaggyn takaisin ihmiseksi. Kisan alkaessa Dracula juonittelee kaikin keinoin estävänsä Shaggyä voittamasta kisaa. Shaggyn onneksi hänen tyttöystävänsä Googie ja Scrappy-Doo auttavat Shaggyä selviytymään kisasta voittajana.


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: Lahden Reipaalla on jääkiekon puolella pitkä ja värikäs historia. Seuran nimi on vaihtunut tiheään erinäisten syiden takia.


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: Viipurin Reipas on vuonna 1891 perustettu urheiluseura. Se voitti jääkiekon ensimmäisen Suomen mestaruuden vuonna 1928, joka jäi jääkiekossa seuran ainoaksi.


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: Lahden Reippaan jääkiekkoilijoiden suurin saavutus oli Suomen Cupin voitto vuonna 1966.


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: Jalkapallo- ja jääkiekkotoiminnan erottua 1975 seura jatkoi nimellä Kiekkoreipas. Jääkiekon 1. divisioonan seura voitti kaudella 1975–1976 ja nousi SM-liigaan säilyen siellä vuoteen 1985 asti. Joukkueen paras sijoitus oli kauden 1978–1979 viides sija. Seura vastasi lahtelaisesta edustuskiekkoilusta vuoteen 1989 asti. Kiekkoreippaasta NHL:ään varattiin Raimo Summanen (1982), Harri Laurila (1983) ja Jarkko Piiparinen (1984).


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: 1989 edustusjoukkue erotettiin omaksi organisaatiokseen, joka sai nimen Hockey-Reipas. Hockey Reipas Oy ajautui konkurssiin 5,7 miljoonan markan velkojen seurauksena vuonna 1992. Seuran paras sijoitus oli seitsemäs sija kaudelta 1990–1991, jolloin pudotuspelipaikka jäi vain pisteen päähän. Hockey-Reippaan riveistä NHL:ään varattiin vuonna 1991 Janne Laukkanen ja Marko Jantunen.


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: Konkurssin raunioille perustettiin saman tien uusi seura, Reipas Lahti. Seura selvisi ensimmäisistä liigakarsinnoistaan kaudella 1992–1993, mutta seuraavan kauden jälkeen 1. divisioona kutsui liigakarsintojen jumbosijan myötä. Ensimmäisellä 1. divisioonakaudellaan seura sijoittui kahdeksanneksi ja viimeiseksi jääneellä toisella kaudellaan kuudenneksi. Reipas Lahden riveistä NHL-varauksen saivat Jonni Vauhkonen vuonna 1993 ja kolme vuotta myöhemmin Toni Lydman.


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: Kauden 1995–1996 jälkeen päätettiin Reipas-nimi imago- ja markkinointisyistä siirtää historiaan ja seuran nimeksi vaihdettiin Pelicans. 1. divisioonassa Pelicans menestyi kausi kaudelta paremmin ollen ensin viides, sitten kolmas ja viimeisellä kaudellaan toinen. Kolmen 1. divisioonakauden jälkeen Pelicans nousi SM-liigaan kauden 1998–1999 voitokkaiden liigakarsintojen myötä, jolloin tilaa liigassa teki kuopiolainen Kalevan Pallo.


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: Junioritoiminta on edelleen Kiekkoreippaan vastuulla B-junioreista nuorempiin junioreihin ja seura on maan suurimpia jääkiekon junioriseuroja.


title: Lahden Reipas (jääkiekko)

text: Kiekkoreippaan juniorikoulun tunnetuimpia kasvatteja ovat Kari Eloranta, Erkki Laine ja Hannu Koskinen, joista kaksi ensimmäistä olivat voittamassa Suomen kiekkohistorian ensimmäistä arvokisamitalia Calgaryssa 1988. Myöhemmin tunnetuiksi NHL-pelaajiksi nousivat Toni Lydman ja Pasi Nurminen.


title: Robert S. Garnett

text: Robert Selden Garnett (16. joulukuuta 1819 – 13. heinäkuuta 1861) oli Yhdysvaltain armeijan ammattisotilas ja etelävaltioiden armeijan kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa. Hän oli ensimmäinen sisällissodassa kaatunut kenraali.


title: Robert S. Garnett

text: Garnett syntyi perheplantaasilla Essex Countyssä Virginiassa. Kuten serkkunsa Richard B. Garnett, Robert meni Yhdysvaltain sotilasakatemiaan West Pointiin New Yorkiin, valmistuen 27. luokkansa 52 kadetista. Seitsemän hänen luokkatovereistaan, mukaan lukien hänen serkkunsa kaatui sisällissodassa. Hänet nimitettiin 2. luutnantiksi 4. USA:n tykistöön heinäkuussa 1841. Hän vietti vuoden pohjoisella rajaseudulla Kanadan rajariitojen aikana palvellen Buffalossa ja Fort Ontariossa New Yorkissa ennen kuin sai komennuksen varuskuntapalvelukseen Fort Monroeen kotiosavaltioonsa Virginiaan. Vuonna1843 Garnettista tuli avustava taktiikkaopettaja West Pointiin ennen kuin hänestä tuli armeijan värvääjä ja leiriadjutantti kenraali John E. Woolille. Garnett palveli Meksikon-Yhdysvaltain sodassa Zachary Taylorin alaisena ja sai hyvästä palveluksesta kaksi väliaikaista ylennystä, yhden Monterreyn ja toisen Buena Vistan taistelussa.


title: Robert S. Garnett

text: Vuonna 1848 Garnett siirrettiin 7. USA:n jalkaväkeen ja hän palveli Seminole-sodissa Floridassa ennen kuin suuntasi Montereyhyn Kaliforniaan. Hän oli vähän aikaa pääkaupungissa Washingtonissa ja palveli sitten kapteeniksi ylennettynä Texasin rajaseudulla. Hän palasi West Pointiin kadettien komendantiksi ennen kuin siirtyi varuskuntapalvelukseen Virginiaan. Kapteeniksi nimettynä 1. USA:n ratsuväkeen hän palveli jälleen kerran rajaseudulla. Paljon matkustanut Garnett ylennettiin majuriksi 9. USA:n jalkaväkeen ja hän meni länteen Washingtonin territorioon, missä hän palveli 1856 Yakima-tutkimusmatkalla ja 1858 taisteli Puget Soundin intiaaneja vastaan. Hän suunnitteli ja neuvoi Fort Simcoen rakentamista. Hän pyysi ja sai pitkän loman, sillä hänen vaimonsa ja poikansa kuolivat sairauteen ja hän matkusti itään hautaamaan heidät. Yhä surevana hän matkusteli Euroopassa kun Amerikan konfederoituneet valtiot perustettiin.


title: Robert S. Garnett

text: Kun Virginia erosi Yhdysvalloista Garnett erosi palveluksesta huhtikuussa 1861 ja hänestä tuli Virginian joukkojen kenraalin adjutantti Robert E. Leen alaisuuteen. Kesäkuussa hänet ylennettiin vakinaisen armeijan prikaatinkenraaliksi. Sisällissodan alussa Unionin joukot olivat tuskin ylittäneet Ohio-jokea valloitaakseen osan alueesta, joka nykyisin kuuluu Länsi-Virginiaan, kun saivat avainvoiton Phillipin taistelussa. 15. kesäkuuta Lee nimitti Garnettin uudelleenorganisoimaan konfederaation joukot alueella. Hän jakoi joukkonsa elintärkeisiin kohtiin Staunton-Parkersburg Turnpiken varteen, toivoen puolustavansa elintärkeää tarvikelinjaa liittovaltion joikkoja vastaan. Seurasi sarja pieniä yhteenottoja, joissa konfederaation joukot joutuivat vetäytymään kenraali George B. McClellanin unionin joukkojen paineessa.


title: Robert S. Garnett

text: Rich Mountainin tappion jälkeen Garnett vetäytyi Laurel Hillin asemista pimeyden suojissa, toivoen vetäytyvänsä Pohjois-Virginiaan 4 500 miehensä kanssa. Kuitenkin hän sai myöhemmin vääräksi osoitettua tietoa siitä, että unionin joukot olivat tukkineen hänen pakoreittinsä Beverlyyn. Hän marssi sen sijaan koilliseen ja seurasi harjanteita ja laaksoja enemmän kiertävällä reitillä. Kun 20 000 Unionin miehstä oli monta päivää jahdannut Garnettia, hän pysähtyi useilla puronylityspaikoilla hidastaakseen takaa-ajajiaan. Ohjatessaan takavartiotaan viivytystoimintaan Corrick's Fordissa, Garnett ammuttiin Unionin hyökkäyksessä. Hänen ystävänsä Unionin armeijasta löysi Garnettin jäänteet kun hänen eloonjääneet miehensä olivat paenneet.


title: Robert S. Garnett

text: Tunnustuksena Garnettin palveluksista Meksikon-Yhdysvaltain sodassa liittovaltion kunniavartiosto kuljetti hänen ruumistaan tulitaukolipun alla hänen sukulaisilleen, jotka hautasivat hänet Baltimoreen Marylandiin. Hänen jäänteensä siirrettiin myöhemmin hänen vaimonsa viereen Green-Woodin hautausmaahan Brooklyniin New Yorkiin. Hän on toinen kahdesta sinne haudatusta etelävaltioiden kenraalista. Hänen hautakivessään lukee: "Vaimolleni ja lapsilleni".


title: Talven valoa

text: Talven valoa ("Nattvardsgästerna") on Ingmar Bergmanin elokuva vuodelta 1963. Se on toinen osa Bergmanin Jumalan olemassaoloa käsittelevään trilogiaan, jonka kaksi muuta osaa ovat Kuin kuvastimessa ja Hiljaisuus.


title: Talven valoa

text: On sunnuntai. Kourallinen läsnäolijoita kuuntelee pastori Tomas Ericssonin jumalanpalvelusta Mittsundan keskiaikaisessa kirkossa. Ehtoolliseen osallistuu opettajatar Märta, joka seuraa Tomasia uskollisesti kaikkialle. Paikalla on myös Pärssonin pariskunta – Karin, jonka jalat ovat tukevasti maassa, sekä itsemurhan partaalla oleva Jonas. Viimeisenä yrityksenään löytää lohtua ja opastusta Jonas pyytää neuvoa Tomakselta, mutta epätietoisuuden tuskassa kamppailevan papin oma usko Jumalaan on horjunut hänen rakkaan vaimonsa poismenon vuoksi. Jonas lähtee kirkosta hämillään ja ampuu itsensä. Tomas kuulee tapauksesta ja käy auttamassa ruumiin kuljettamisessa. Hän ja Märta selvittävät välinsä; Tomas ei pysty rakastamaan Märtaa. Tomas kertoo Karinille suru-uutiset. Tomas aloittaa päivän toisen jumalanpalveluksen tyhjässä kirkossa.


title: Tuuli Matinsalo

text: Tuuli Matinsalo (s. 20. tammikuuta 1970 Tornio) on suomalainen aerobic-urheilija ja valmentaja.


title: Tuuli Matinsalo

text: Matinsalo kirjoitti ylioppilaaksi Mäkelänrinteen urheilulukiosta vuonna 1990 ja alkoi seuraavana vuonna opiskella Jyväskylän yliopistossa liikunnan aineenopettajaksi. Hän oli tätä ennen harrastanut rytmistä voimistelua ja joukkuevoimistelua.


title: Tuuli Matinsalo

text: Ensimmäisissä SM-kisoissaan Matinsalo voitti kultaa syksyllä 1993. Seuraavana vuonna hän osallistui aerobicin EM- ja MM-kilpailuihin, mutta ei menestynyt niissä. Vuonna 1996 hän voitti lopulta FISAF-liiton MM-kultaa Genovassa ja EM-kultaa Helsingissä. Euroopan mestaruuden Matinsalo voitti myös vuonna 1999 Ranskan Ville de Tours'issa. Samana vuonna hän sijoittui ykköseksi vielä MM-kilpailuissakin.


title: Tuuli Matinsalo

text: Tuuli Matinsalo valittiin vuoden naisurheilijaksi 1999.


title: Tuuli Matinsalo

text: Urheilu-uransa jälkeen Matinsalo on toiminut aerobic-valmentajana ja opettajana. Vuonna 2007 hän aloitti työt Jyväskylässä Kuokkalan yläkoulussa liikunnan- ja terveystieteiden opettajana.


title: Tuuli Matinsalo

text: Hän on naimisissa painivalmentaja Pasi Sarkkisen kanssa. Parilla on kolme lasta. He asuvat Jyväskylässä.


title: Tuuli Matinsalo

text: Matinsalo kilpaili vuoden 2008 Tanssii Tähtien Kanssa -ohjelmassa.


title: Tuuli Matinsalo

text: Vapaa-ajallaan Tuuli harrastaa lenkkeilyä ja hiihtoa. Hän on lisäksi kirjoittanut kirjan "Elixiriä elämään: Keho kuntoon kotikonstein" ja esiintyy aika-ajoin "Elixir"-televisiosarjassa.


title: Arja Sipola

text: Arja Helena Sipola (s. 1956 Tornio, Suomi) on ensimmäinen Seinäjoen tangomarkkinoilla vuonna 1987 valittu Suomen tangokuningatar


title: Arja Sipola

text: Arja Sipola (Os. Korkeamaa) syntyi Arpelan kylässä Torniossa kahdeksanlapsiseen perheeseen. Hän harrasti lapsena urheilua ja laulua. Oppivelvollisuuden jälkeen hän teki erilaisia töitä sekä suoritti elintarvikemyyjän koulutuksen.


title: Arja Sipola

text: Sipola on opiskellut Länsipohjan musiikkiopistossa useammankin instrumentin soittoa 1970-luvulla ja työskenteli ennen tangokuningatar-kilpailua tanssimuusikkona yli kymmenen vuotta ensin oman orkesterinsa kanssa ja myöhemmin vapaana taiteilijana. Hän opiskeli laulua useiden vuosien ajan lähinnä Pohjois-Suomessa tekemiensä keikkojen ohessa. Sipola pitää esikuvinaan Laila Kinnusta, Helena Siltalaa, Tamara Lundia sekä Taisto Tammea.


title: Arja Sipola

text: Sipola lähti Tangomarkkinoiden ensimmäiseen tangokuningatarkilpailuun vuonna 1987 Aarne-puolisonsa kannustamana oltuaan sitä ennen kotiäitinä ja pidettyään yli kolmen vuoden keikkatauon. Hän kertoi urheilutaustastaan olleen suurta hyötyä kilpailukeskittymisessä. Hän sai finaalissa kaikilta tuomareilta täydet pisteet finaalikappaleistaan Vaaralliset huulet, Yö saaristossa ja Kultaiset korvarenkaat. Viimeksi mainitusta laulusta tuli hänen "tavaramerkkinsä". Sipola voitti kilpailun samaan aikaan kolmantena miehenä tangokuninkaaksi valitun Harri Lahden kanssa.


title: Arja Sipola

text: Voittonsa jälkeen Sipola kiersi maata vapaana taiteilijana. Tangomarkkinoiden organisaatio oli alkuvaiheessa vielä muotoutumaton, eikä Sipola saanut voitostaan huolimatta omaa orkesteria, levytyssopimusta, etukäteen myytyjä keikkoja, eikä ohjelmatoimiston tukea. Hän esiintyi vierailevana solistina paikallisten satunnaisten orkesterien kanssa, joita hän kuvailee usein tasoltaan vaatimattomiksi. Hän perusti muutaman vuoden kuluttua oman yrityksen ja työskenteli vapaana muusikkona, kunnes hän loukkaantui tapaturmaisesti vuonna 1998. Tämän jälkeen hän koki samana vuonna vakavan autokolarin, josta toipuminen vei pitkään, mutta hän palasi esiintymisareenoille kolmen vuoden keikkatauon jälkeen. Laulajan ammatin ohella hän on pohtinut myös sosiaalialalle suuntautumista. Keikkojen vähennyttyä 2000-luvulla hän työskenteli vuonna 2008 päätoimisesti vammaisavustajana. Keväällä 2010 Sipola osallistui Suurin pudottaja -televisiosarjaan.


title: Arja Sipola

text: Sipola on kuvaillut joutuneensa lapsuudessaan sekä koulutoveriensa että opettajien silmätikuksi ja kiusatuksi sairastamansa epilepsian vuoksi. Hän solmi kihlautui asentaja-hitsaaja Aarne Sipolan kanssa vuonna vuonna 1977 ja avioitui vuotta myöhemmin. Pariskunnalla on kaksi lasta, vuosina 1980 ja 1984 syntyneet tytär ja poika. Hän on tietoisesti varjellut yksityiselämäänsä julkisuudelta. Uran hidasteita ovat olleet sairastelu, levytysten puute ja laulajan pitkän aikaa keikkakuvioista poissa pitäneet tapaturmat. Sipola itse on kuvannut tasapainoisen yksityiselämänsä auttaneen häntä jatkamaan uraansa vastoinkäymisistä huolimatta. Perheen koti on ollut Limingassa. Liitto päättyi eroon 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla.


title: Arja Sipola

text: Sipolalta on julkaistu yksi sooloalbumi "Juhlalevy" (2005 MTG) Finlandersin kanssa ja singlelevytyksiä, minkä lisäksi hänen levytyksiään on mukana iskelmäkokoelmilla.


title: Karjalan kirkko

text: Karjalan kirkko on Laatokan Karjalassa toimiva evankelis-luterilainen kirkko. Kirkon arkkipiispana toimii Aleksander Kutznetsov. Helsinkiläisen arkkitehti Yrjö A. Waskisen huhtikuussa 1939 suunnittelema Sortavalan kaupunkiseurakunnan siunauskappeli on Karjalan kirkon tuomiokirkkona. Kirkkorakennus hankittiin kirkon omistukseen vuonna 1997.


title: Karjalan kirkko

text: Yhdessä suomalaisten teologien kanssa kirkko on kouluttanut useita diakoniatyöntekijöitä kirkon virkatehtäviin.


title: Diana Back

text: Diana Back (s. 23. elokuuta 1971 Helsingin mlk) on suomalainen kiekonheittäjä. Back saavutti ulkoradoilla kaksi Suomen mestaruutta. Hänen ennätystuloksensa 56,82 metriä on vuodelta 1997. Seuratasolla hän edusti IF Helsinge-Atlasta.


title: Tamron

text: Tamron () on vuonna 1950 perustettu japanilainen optiikkatuotteiden ja valokuvaustarvikkeiden valmistamiseen erikoistunut yritys.


title: Tamron

text: Tamron tunnetaan parhaiten järjestelmäkameroiden objektiiveistaan. Niiden lisäksi yhtiö valmistaa erilaisia linssejä muun muassa matkapuhelimiin sekä video- ja valvontakameroihin.


title: Tamron

text: Suurin osa objektiiveista on saatavilla Nikonin, Canonin, Minoltan/Sonyn ja Pentaxin objektiivikiinnityksillä. Luettelossa mainittujen objektiivien lisäksi Tamron valmistaa useita erilaisia adaptereita ja polttovälin muuttajia. Tamronin AF18–250mm -objektiivi on maailman ensimmäinen 13.9x zoomauksen tarjoava objektiivi digitaalijärjestelmäkameroille.


title: Sistrum

text: Sistrum (, ) on idiofoni, jota soitetaan ravistamalla. Sistrumissa on silmukan tai lyyran muotoinen metallinen tai puinen runko, jonka poikkipuihin on asetettu esimerkiksi metallirenkaita tai kotilonkuoria. Runko on kiinni pitkähkön varren nokassa. Soitinta ravistettaessa se helisee.


title: Sistrum

text: Sistrumia on käytetty temppelimusiikissa erilaisten kulttien soittimena. Ensimmäisenä sitä tiedetään käytetyn Egyptissä noin 2300 eaa. Soitinta käytettiin erityisesti Isis-jumalattaren palvontamenoissa. Isis-jumalattaren palvonnan leviäminen myös Rooman valtakuntaan teki soittimen tunnetuksi myös siellä. Soitin on ollut käytössä myös antiikin Kreikassa ja Nuubiassa. Sitä käytetään edelleen muun muassa Etiopian koptilaisessa kirkossa.


title: Venäjän–Persian sota

text: Venäjän–Persian sota voi viitata useaan erilliseen Venäjän ja Persian väliseen sotaan:


title: Temppeliblokki

text: Temppeliblokki eli pääkallot () on idiofoninen lyömäsoitin. Se koostuu tavallisesti 4–7 erikokoisesta puupallosta, joihin on uurrettu lovi. Soitinta soitetaan nuijilla, jotka on päällystetty puulla tai huovalla. Soitin tuottaa ksylofonin kaltaisen äänen.


title: Temppeliblokki

text: Englanninkielisestä nimestään huolimatta soitin on Bakerin musiikkitietosanakirjan mukaan lähtöisin Karibialta. Se oli suosittu perkussio, jota käytettiin eritoten jazzmusiikissa 1900-luvun alkupuolella. Puupallot voidaan järjestää myös äänenkorkeusjärjestykseen, joka voidaan saada muistuttamaan lähes sävelasteikkoa.


title: Halfdan Kjerulf

text: Halfdan Kjerulf (17. syyskuuta 1815 Kristiania, Norja – 11. elokuuta 1868 Kristiania) oli norjalainen pianisti ja säveltäjä. Häntä pidetään merkittävimpänä norjalaisena romantikkona ajalta ennen Edvard Griegiä.


title: Halfdan Kjerulf

text: Kjerulf opiskeli musiikkia kristianialaisten musiikinopettajien Lars Roverudin ja Otto Wetterstrandin johdolla. Hän opiskeli pianonsoittoa ja luultavimmin Roverudin johdolla musiikinteoriaa. Kjerulfin tarkoituksena ei ollut kuitenkaan ammattimuusikon ura, vaan hän opiskeli myös lakia tähtäimenään virkamiehen ura isänsä tavoin. Virkamiesuran katkaisi kuitenkin vakava sairaus 1839, juuri ennen loppututkintoa.


title: Halfdan Kjerulf

text: Kjerulf matkusti Pariisiin toipilasmatkalle kesällä 1840, millä oli suuri merkitys häen uralleen. Kaupungin vilkas musiikkielämä ja konsertit antoivat hänelle vaikutteita ja hän kuuli myös Hector Berliozia matkallaan.


title: Halfdan Kjerulf

text: Talvella 1840 ja keväällä 1841 Kjerulfin sisar, isä ja veli kuolivat muutaman kuukauden sisällä ja sisarusparven vanhimpana Halfdan jäi vastaamaan heidän elatuksestaan. Hän sai toimen "Den Constitutionelle" -lehden ulkomaantoimittajana. Hän ei kuitenkaan luopunut musiikista ja syksyllä 1841 hän julkaisi ensimmäiset sävellyksensä, kuusi romanssia sisältävän vihkon. Hän jatkoi myös sävellyksen opiskelua omin päin koko 1840-luvun ajan. Vuonna 1845 hän jätti toimittajantoimensa ja siirtyi musiikinopettajaksi sekä "Studentersangforeningen" -kuoron johtajaksi.


title: Halfdan Kjerulf

text: Kjerulf oli tyytymätön säveltäjäntaitoihinsa, mutta opetusta ei ollut liiemmälti tarjolla. Tilanne korjautui 1848 Carl Arnoldin muutettua Kristianiaan, jolloin Kjerulf meni välittömästi hänen oppiinsa. Arnold järjesti hänelle myös stipendin ulkomaille vuosiksi 1849–1851. Ensin Kjerulf opiskeli Kööpenhaminassa Niels Gaden johdolla, jonka jälkeen hän matkusti Leipzigin musiikkikonservatorioon muun muassa Ernst Friedrich Richterin oppilaaksi. Hän sai täten pätevän konservatoriokoulutuksen vasta 35-vuotiaana.


title: Halfdan Kjerulf

text: Palattuaan Kristianiaan 1851 Kjerulf jatkoi musiikinopettajana. Pianonsoitonopettajana hän koulutti kokonaisen sukupolven ja vaikutti aktiivisesti Kristianian musiikkielämään, etenkin kuorolaulun alueella. Hänellä oli muun muassa oma "Kjerulfs kvartet" -lauluyhtye. Häntä arvostettiin myös kriitikkona ja kirjoittajana.


title: Halfdan Kjerulf

text: Hänen sävellyksensä eivät saaneet tunnustusta kuin hänen elämänsä loppupuolella. Hänelle myönnettiin "Littris et atribus" -mitali 1863 ja hänet kutsuttiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi 1865. Hän kuoli pitkällisen sairauden murtamana 1868 Grefsenin kaupunginosassa Kristianiassa.


title: Halfdan Kjerulf

text: Kjerulfin sävellyksiä pidetään norjalaisen kansanhengen ilmaisijana, olematta kuitenkaan kiihkonationalistisia. Hänet tunnetaan erityisesti romansseistaan ja kuorolauluistaan, mutta hän tuotti myös paljon pianomusiikkia. Kjerulfin sävellykset heijastavat hänen kiintymystään saksalaiseen romantiikkaan. Erityisesti Robert Schumann ja Felix Mendelssohn olivat merkityksellisiä hänen musiikilliselle tyylilleen. Pianomusiikissa myös Chopinilla lienee ollut merkitystä.


title: Halfdan Kjerulf

text: Tunnetun kuoroteos "Troubadouren"in lisäksi hän sävelsi noin 30 mieskuorolaulua, noin 100 yksinlaulua ja lukuisia kansanlaulusovituksia.


title: James Michener

text: James Albert Michener (3. helmikuuta 1907 New York, Yhdysvallat – 16. lokakuuta 1997 Austin, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija, jonka kirjoja on myyty maailmanlaajuisesti miljoonia kappaletta. Hän kirjoitti noin 50 kirjaa, usein historiallisia saagoja maantieteellisistä paikoista. Hän oli tunnettu perusteellisesta tutkimustyöstään romaaniensa taustalla. Hänen esikoisteoksensa "Tales of the South Pacific" palkittiin Pulitzer-palkinnolla vuonna 1948.


title: James Michener

text: Michener syntyi New Yorkissa. Ennen kuin hän täytti kymmenen vuotta perhe muutti kuitenkin Doylestowniin Pennsylvaniaan, jota pidetään hänen kotipaikkanaan. Hän toimi kirjavissa ammateissa ja 20-vuotiaana hän oli jo käynyt kolmea lukuun ottamatta kaikissa Yhdysvaltojen osavaltioissa.


title: James Michener

text: James Michener opiskeli Swarthmore Collegessa stipendin turvin ja valmistui parhain arvosanoin. Hän siirtyi St Andrewsin yliopistoon Skotlantiin, josta hän palasi opettajaksi Bucks Countyn George Schooliin. Opettajatoimensa jälkeen hän toimi opettajakouluttajana Coloradon osavaltion opettajakorkeakoulussa ja sittemmin vierailevana historian apulaisprofessorina Harvardin yliopistossa. Ennen toista maailmansotaa hän ehti vielä toimia kirjankustantamon toimituksessa. Sodan sytyttyä hän liittyi Yhdysvaltain laivastoon.


title: James Michener

text: Laivasto vei Michenerin Tyynellemerelle, ja hänen ensimmäinen kirjansa "Tales of the South Pacific" perustuu hänen kokemuksiinsa Salomonsaarilta. Hän lähetti sen aluksi nimettömänä entiselle kirjankustantajatyönantajalleen. Kirja sai Pulitzer-palkinnon ja siitä tehtiin Broadway-musikaali "South Pacific" heti seuraavalle tuotantokaudelle.


title: James Michener

text: Vuonna 1949 Michener muutti Honoluluun Havaijille, jossa hän otti osaa politiikkaan. Kymmenen vuotta myöhemmin hän julkaisi bestseller-kirjan "Havaiji", jonka valmistelu oli vaatinut neljän vuoden tutkimustyön ja kolmen vuoden kirjoittamisen. Kirja valmistui samana päivänä, kun Yhdysvaltain kongressi äänesti Havaijin osavaltioksi.


title: James Michener

text: Muutoinkin Michenerin tuotannolle oli tunnusomaista laaja matkustelu ja perusteellinen tutkimustyö kirjojen taustalla. Hän kirjoitti noin viisikymmentä kirjaa, joista viisi taidekirjaa. Kirjoja on käännetty useille kielille ja myyty miljoonittain.


title: James Michener

text: Kirjailijauransa lisäksi Michener oli aktiivinen politiikassa ja julkishallinnossa. Hän pyrki kongressiin 1962 liberaalina demokraattina, mutta hävisi konservatiivisen alueensa vaalit. Vuonna 1968 hän toimi Pennsylvanian perustuslakivaliokunnan sihteerinä ja vuosina 1979–1983 NASAn neuvoa-antavassa johtokunnassa. Myös toimet Yhdysvaltojen kulttuurilähettiläänä useissa maissa, Yhdysvaltojen postin johtokunnassa sekä International Broadcasting Boardissa olivat osa hänen uraansa.


title: James Michener

text: Michener oli viiden alueen kunniatohtori. Hän sai myös maansa korkeimman siviileille myönnettävän tunnustuksen, Medal of Freedomin, sekä vuonna 1983 Yhdysvaltain presidentin myöntämän palkinnon pitkäaikaisesta toiminnasta maansa kulttuurin hyväksi.


title: James Michener

text: James Michener oli naimisissa 39 vuotta Mari Yoriko Sabusawan kanssa. Hän oli toisen polven japanilais-amerikkalainen, joka kuoli 1994. Michener kuoli Texasin yliopistossa Austinissa 90-vuotiaana 1997.


title: Luxor (bordelli)

text: Luxor on Hampurin vanhin bordelli. Luxor perustettiin Sankt Paulin Große Freiheit -kadulle jo vuonna 1948. Luxorin emäntänä on viimeiset 21 vuotta toiminut rouva Waltraud Mehrer. Luxorin kulta-aikaa oli 1970-luku, jolloin talossa työskenteli samanaikaisesti jopa kaksitoista seksialan ammattilaista. Maaliskuussa 2008 rouva Mehrer ilmoitti sulkevansa pitkään toiminneen ilotalonsa bisneksen kannattamattomuuden vuoksi.


title: S-IC

text: S-IC oli Boeingin rakentama Saturn V -kantoraketin ensimmäinen eli alin rakettivaihe, joka aikaansaa raketin lennon suurimman työntövoiman. S-IC-rakettivaiheen massa oli yli kaksi miljoonaa kilogrammaa. Tästä valtaosa oli ajoainetta, jonka polttoaine oli kerosiinipohjainen RP-1 ja hapetin oli nestemäistä happea.


title: S-IC

text: Rakettivaihe oli 42 m korkea ja halkaisijaltaan 10 m. Se tuotti 33 miljoonan Newtonin työntövoiman. Se nosti koko raketin lennon ensimmäisten 61 km matkalla. Keskimmäinen viidestä F-1-rakettimoottorista oli kiinteästi asennettu, mutta ulkokehällä sijaitsevat neljä olivat suunnattavia, niitä voitiin hydraulisesti kääntää kantoraketin lentoradan ohjaamiseksi.


title: S-IC

text: Boeing sai sopimuksen vaiheen rakentamiseksi . Tässä vaiheessa NASAn Marshall Space Flight Centerin (MSFC) insinöörit olivat päättäneet tämän rakettivaiheen konstruktion pääpiirteet.


title: S-IC

text: Rakettijärjstelmän valmistuksen pääpaikka oli Michoud Assembly Facility New Orleansissa. Raketin tuulitunnelitestaus tehtiin Boeingin tehtailla Seattlessa. Tarvittavat työkoneet valmistettiin Wichitassa Kansasissa.


title: S-IC

text: Marchallin svaruulentokeskus rakensi ensimmäiset kolme testijärjstelmää (S-IC-T, S-IC-S ja S-IC-F) sekä kaksi lentomallia (S-IC-1 ja -2). Rakettivaiheen suurten polttoainesäiliöiden rakentaminen kesti 7-9 kuukautta. Rakettivaiheen kokoonpano kesti 14 kuukautta. Ensimmäinen Boeingin rakentama vaihe oli testikappale S-IC-D.


title: S-IC

text: S-IC-moottorijärjstelemän suurin oli moottorikoneikko 21 kkg. Sen kantoi viiden F-1 -moottorin synnyttämän työntövoiman ja jakoi voiman tasaisesti koko raketin pohjarakenteeseen. Neljä ankkuria piti rakettia paikallaan laukaisutelineessä sen lisätessä työntövoimaa laukaisun alussa. Nämä olivat 4,3 m pitkiä ja 816 kg massaltaan. Neljä vakainta kestivät 1 100 °C lämpötilan.


title: S-IC

text: Moottorikoneikon päällisen polttoainetankin tilavuus oli 770 000 litraa. Säiliö itsessään oli kuivamassaltaan 11 Mkg ja pystyi vapauttamaan 7 300 litraa sekunnissa. Tankin läpi puhallettiin typpeä ennen laukaisua polttoaineen sekoittamiseksi. Lennon aikana polttoaine paineistettiin heliumilla, joka oli varastoitu yläpuoliseen nestemäisen hapen tankkiin. Polttoaine ja LOX-säiliön välissä oli välitankki. LOX-säiliön tilavuus oli 1 204 000 litraa. Sen suunnittelu asetti erityisesti haasteita. Hapen syöttöputkien tuli olla suorat moottoriin eli niiden piti mennä polttoainesäiliön läpi. Putket piti eristää jotta niiden ympärillä oleva polttoaine ei jäätyisi ja säiliöön täytyi tehdä viisi lisäreikää.


title: S-II

text: S-II oli North American Aviationin rakentama Saturn V -kantoraketin toinen vaihe. Viittä J-2-rakettimoottoria käyttäen se kiihdytti Saturn V:tä läpi ylemmän ilmakehän 5 MN työntövoimalla.


title: S-II

text:
S-II:n kehittäminen sai alkunsa joulukuussa 1959, kun komitea suositteli suurityöntövoimaista nestemäistä vetyä polttavan rakettimoottorin valmistamista. Sopimuksen sai Rocketdyne ja sitä alettiin myöhemmin kutsua nimellä J-2.
Samaan aikaan itse S-II -vaihe alkoi muotoutua. Aluksi siinä oli tarkoitus olla neljä J-2-moottoria ja sen pituuden olla 22,5 metriä ja halkaisijan 6,5 metriä.


title: S-II

text: Vuonna 1961 Marshall Space Flight Center alkoi etsiä vaiheelle rakentajaa. Kokoukseen jossa alustavat suunnitelmat esitettiin kutsuttiin 30 alan yritystä, näistä vain 7 toimitti kuukauden päästä ehdotelman. Kolme näistä hylättiin tarkastelun jälkeen. Sitten koko raketti todettiin liian pieneksi ja vaihetta jouduttiin suurentamaan. Vielä mukana oleville neljälle yritykselle tuotti vaikeuksia se, ettei NASA ollut vielä päättänyt monesta ratkaisevasta kohdasta, kuten raketin koosta ja seuraavien vaiheiden ominaisuuksista.


title: S-II

text: Lopulta sopimus myönnettiin North American Aviationille, joka tuli valmistamaan myös Apollon komentomoduulin. Hallitus rakensi tuotantolaitoksen Seal Beachiin Kaliforniaan.


title: S-II

text: Vaiheen laukaisumassa oli 500 Mkg, josta peräti 97 prosenttia oli nestemäistä vetyä ja happea. Vaiheen pohjassa oli moottorikoneikko, joka kantoi viisi J-2-moottoria. Keskimmäinen moottori oli kiinnitetty suuntaansa, mutta ulkokehän neljä moottoria olivat käännettävissä raketin ohjaamiseksi. "Välitankin" (tyhjä tila säiliöiden välissä) sijaan S-II:ssä käytettiin yhteistä väliseinää, jossa oli LOX-säilön yläosa ja LH2-säiliön alaosa. Väliseinä muodostui kahdesta alumiinilevystä, joiden välissä oli hunajakennon muotoinen fenoli-eriste. Se eristi säiliöiden välistä 70 °C:n lämpötilaeroa. Väliseinän käyttö säästi 3,6 tonnia massaa.


title: S-II

text: LOX-säiliö oli ellipsoidin-muotoinen ja 10 metriä halkaisijaltaan ja 6,7 metriä pitkä. Se muodostettiin hitsaamalla 12 kiilanmuotoista levyä rungoksi ja molempiin päihin pyöreät levyt. Kiilanmuotoiset levyt muotoiltiin 211 000 litran vesisäiliössä kolmella huolellisesti asetetulla vedealaisella räjäytyksellä. LH2-säilö rakennettiin kuudesta sylinteristä, viidestä 2,4 metriä korkeasta ja yhdhdestä 0,69 metriä korkeasta. Suurin haaste oli eristäminen, sillä vedyn tuli nestemäisenä pysyäkseen olla alle 20 K:n lämpötilassa. Aluksi ongelmina olivat eristyksen pysyminen ja ilmakuplat. Lopullisessa menetelmässä eriste sumutettiin käsin ja liika leikattiin pois.


title: S-II

text: S-II valmistettiin pystyasennossa hitsaamisen helpottamiseksi ja oikean muodon säilyttämiseksi.


title: Itämeren biotooppiakvaario

text: Itämeren biotooppiakvaario on akvaario, joka jäljittelee olosuhteita Itämeressä tai sen lahdissa, kuten Suomenlahdessa. Vesi on vähäsuolaista murtovettä (suolapitoisuus viidestä seitsemään promillea), ja lämpötila selvästi alhaisempi kuin trooppisten kalojen akvaarioissa.


title: Itämeren biotooppiakvaario

text: Itämeriakvaarion suurin haaste on veden lämpötilan saaminen tarpeeksi alas. Tyypillinen vuosikierto on talvella 5 °C, kesällä lähempänä 20 astetta. Liian lämpimässä vedessä ei ole tarpeeksi happea, kalat ovat vaihtolämpöisinä eläiminä kuin ”kuumeessa” ja niiden suolistobakteerit voivat huonosti.


title: Itämeren biotooppiakvaario

text: Valaistus pidetään usein vähäisempänä kuin trooppisten kalojen ja kasvien akvaariossa. Liian suuri valon määrä johtaa helposti hallitsemattomaan levien kasvuun.


title: Itämeren biotooppiakvaario

text: Itämeren omat kasvit kuihtuvat talveksi. Jotkut harrastajat pitävät muita kylmään murtoveteen sopeutuvia lajeja, kuten miekkakasveja ja vesitähdikkejä.


title: Svenska Basketligan

text: Svenska Basketligan tai Basketligan on Ruotsin koripallon miesten pääsarja, jonka voittaja on Ruotsin mestari. Sarjaa on pelattu kaudesta 1992–1993 lähtien. Joukkueita Basketliganissa on ainoastaan yhdeksän kaudesta 2016–2017 lähtien.Ruotsin koripalloliitto Svenska Basketbollförbundet päätti ylimääräisessä vuosikokouksessa 1990 käynnistää uuden pääsarjan, Basketligan, kaudesta 1992–1993. Basketligan korvaisi aikaisemman pääsarjan, Elitserienin. Samana vuonna urheilun kattojärjestö Riksidrottsförbundet hyväksyi sarjamuutoksen. Kaudella 1992–1993 Basketligan korvasi Elitserienin. Sarjan nimi oli Basketligan vielä kaudella 2005–2006, mutta lokakuussa 2006 sveitsiläinen investointiyhtiö Obol Investment kirjoitti sopimuksen liiton (SBBF) kanssa ja sarjan nimeksi tuli "Obol Basketball League". Sveriges Radion P1-kanavan ohjelma Kaliber esitti 3. joulukuuta 2006 ohjelman jossa tutkittiin yhtiön taustaa. Ohjelman seurauksena liitto päätti tammikuussa 2007 vaihtaa sarjan nimeä. Loppukauden sarjasta käytettiin nimeä "Ligan". Kaudesta 2007–2008 lähtien sarjan nimi on ollut "Svenska Basketligan".


title: Heikki Laitinen

text: Heikki Jaakko Laitinen (s. 8. marraskuuta 1943 Ylivieska) on filosofian tohtori, Sibelius-Akatemian kansanmusiikin emeritusprofessori sekä kansanmusiikin esittäjä, säveltäjä ja kouluttaja. Hän on esiintynyt yhtä lailla pelimannina, vanhojen virsien laulajana kuin performanssitaiteilijana esimerkiksi Suomussalmiryhmän, tanssitaiteilija Reijo Kelan ja haitarinsoittaja Kimmo Pohjosen kanssa. Hänen esityksiinsä kuuluu usein tilanteeseen liittyvää improvisaatiota.


title: Heikki Laitinen

text: Laitinen opiskeli Helsingin yliopistossa ensin teologiaa ja sitten musiikkitiedettä ja folkloristiikkaa sekä Sibelius-Akatemiassa pianonsoittoa ja sävellystä. Laitisen väitöskirja "Matkoja musiikkiin 1800-luvun Suomessa" hyväksyttiin Tampereen yliopistossa vuonna 2003 arvosanalla "laudatur". Väitöskirja käsitteli 1800-luvun suomalaista musiikinhistoriaa kansanmusiikintutkijan näkökulmasta.


title: Heikki Laitinen

text: Laitinen oli Sibelius-Akatemian kansanmusiikin osaston ensimmäinen johtaja sekä lehtori 1983–1995 ja professori 2001–2008. Taiteilijaprofessorina hän toimi 1995–2000 ja kansanmusiikin ja populaarimusiikin tutkijakoulun johtajana 2003–2006. Vuonna 2008 hän sai säveltaiteen säveltaiteen valtionpalkinnon tunnustuksena laaja-alaisesta työstä kansanmusiikin hyväksi. Vuonna 2009 tiedonjulkistamisen valtionpalkinto myönnettiin Reijo Kelalle ja hänen juhlakirjansa toimittajaryhmälle, johon Laitinen kuului. Kalevalaseuran palkinto Laitiselle myönnettiin 2011.


title: Heikki Laitinen

text: 1970-luvun alussa Laitinen esitti "Sataset-trion" kanssa yhteiskunnallissävytteistä hengellistä musiikkia. Sataset-trioa ja Heikki Laitista pidetään hengellisen nuorisomusiikin uranuurtajina Suomessa. Se oli folk-vaikutteinen kokoonpano, joka esiintyi muun muassa Kaustisen kansanmusiikkifestivaalilla Hän on säveltänyt näytelmämusiikkia mm. Artturi Järviluoman "Pohjalaisiin" (1995) ja Peter Shafferin näytelmään "Equus" (1997). Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu myös kamarimusiikkia sekä noin 400 laulelmaa.


title: Lina Kačiušytė

text: Lina Kačiušytė (1. tammikuuta 1963 Vilna) on liettualainen entinen uimari ja olympiavoittaja, joka edusti urallaan Neuvostoliittoa. Hän voitti 200 metrin rintauinnin olympiakultaa Moskovan kesäolympialaisista vuonna 1980. Hänen voittoaikansa 2.29,54 oli uusi olympiaennätys.


title: Lina Kačiušytė

text: Kačiušytė aloitti uinnin harrastamisen 10-vuotiaana vuonna 1973. Kačiušytėn ensimmäisenä valmentajana toimi vuoteen 1977 saakka Arvydas Gražiūnas, joka näki hänessä paljon potentiaalia ja kehitti sitä oikeaan suuntaan. Vuonna 1976 13-vuotias Kačiušytė kutsuttiin harjoittelemaan Neuvostoliiton nuorten maajoukkueeseen, ja jo vuotta myöhemmin hän siirtyi aikuisten puolelle. Vuonna 1978 hän oli jo valmis osallistumaan pitkän radan MM-kilpailuihin, jotka järjestettiin Länsi-Saksan Berliinissä.


title: Lina Kačiušytė

text: Berliinissä 15-vuotias Kačiušytė hämmästytti kaikki jo 200 metrin rintauinnin alkuerissä, rikkomalla joukkuetoverinsa Julija Bogdanovan maailmanennätysajan kolmella sekunnin kymmenyksellä. Matkan finaalissa Lina-näytös jatkui; hän otti ylivoimaiseen tapaan maailmanmestaruuden, parantamalla 1,7 sekuntia edellistä maailmanennätystään, lukemiin 2.31,42. Hän kuitenkin menetti ennätyksensä seuraavan vuoden maaliskuussa, kun hänen maannaisensa Svetlana Varganova kohenteli sitä lukemiin 2.31,09.


title: Lina Kačiušytė

text: Varganova ei kuitenkaan saanut pitää ennätystä kuin viikon, sillä 6. huhtikuuta 1979 Potsdamissa järjestetyissä Itä-Saksa-Neuvostoliitto -uintimaaottelussa Kačiušytė räväytti uusiksi ME-lukemiksi huimat 2.28,36; ensimmäisenä naisena alle kahden ja puolen minuutin. Ennätys säilyi voimassa yli kuusi vuotta; itäsaksalainen Silke Hörner rikkoi sen Leipzigissä kesäkuussa 1985.


title: Lina Kačiušytė

text: Uransa tärkeimmän voiton Kačiušytė saavutti heinäkuussa 1980 Moskovassa voittamalla 200 metrin rintauinnin olympiakullan olympiaennätysajalla. Neuvostoliittolaiset ottivat kolmoisvoiton; Varganova sijoittui toiseksi vain seitsemän sadasosaa hävinneenä ja Bogdanova oli kolmas kolme sekuntia hävinneenä. Lina itse ja hänen valmentajansa Boris Zenov eivät pitäneet olympiakultaa hienoinpana mahdollisena, sillä Yhdysvaltojen järjestämän olympiaboikotin monia potentiaalisia mitaliehdokkaita kyseiselle matkalle oli joutunut jäämään kotiin.


title: Lina Kačiušytė

text: Nykyisin Kačiušytė toimii kääntäjänä. Hän puhuu sujuvasti liettuaa, venäjää, englantia sekä espanjaa. Vapaa-ajallaan hän toimii uintivalmentajana. Hänet valittiin vuonna 1998 "International Swimming Hall of Famen" jäseneksi.


title: Kalevan kisat 1989

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1989 Turussa 28.–30. heinäkuuta. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.


title: Kalevan kisat 1990

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1990 Oulussa 3.–5. elokuuta. Kilpailupaikka oli Raatin kenttä. Naisten ohjelmassa oli epävirallisena näytöslajina ensimmäistä kertaa kolmiloikka. Kalevan maljan voitti Oulun Pyrintö.


title: Kalevan kisat 1991

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1991 Helsingissä 27.–29. heinäkuuta. Kilpailupaikka oli Olympiastadion. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.


title: Kalevan kisat 1992

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1992 Jyväskylässä 3.–5. heinäkuuta. Kilpailupaikka oli Harjun stadion. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.


title: Kalevan kisat 1993

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1993 Mikkelissä 30. heinäkuuta–1. elokuuta. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.


title: Kalevan kisat 1994

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1994 Tuusulassa 8.–10. heinäkuuta. Järjestävä paikkakunta oli toisen kerran Kalevan kisojen historiassa maalaiskunta. Kilpailupaikka oli Hyrylän kenttä. Naisten ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa seiväshyppy ja moukarinheitto. Kalevan maljan voitti Turun Urheiluliitto.


title: Herttoniemen satamarata

text: Herttoniemen satamarata on entinen teollisuus- ja satamarata Helsingissä. Se erkani pääradasta Oulunkylän asemalla ja johti Viikin kautta Herttoniemeen. Rata valmistui vuonna 1939. Sitä käytettiin vuoteen 1992 saakka nykyisen Herttoniemenrannan tienoilla sijainneen öljysataman ja Herttoniemen teollisuusalueen yritysten kuljetuksiin, ja sen jälkeen vuoteen 2012 saakka satunnaisesti Helsingin metron liitäntäratana. Pääosa raiteista on nyttemmin purettu.


title: Herttoniemen satamarata

text: Herttoniemeen alettiin suunnitella öljysatamaa 1920-luvulla, jotta öljykuljetukset olisi saatu pois Sörnäisten satamasta. Rata sai rakennusluvan 1923, mutta varsinainen rakentaminen tapahtui vuosina 1930–1931. Vuonna 1938 valmistuivat Herttoniemeen ensimmäiset uuden öljysataman säiliöt, kuten myös asemarakennus. Rata avattiin yleiselle liikenteelle 1. tammikuuta 1939. Öljysatama saatiin valmiiksi vasta sodan jälkeen 1946.


title: Herttoniemen satamarata

text: Herttoniemen rata oli laajimmillaan 1960-luvulla. Radalla oli jopa aikataulunmukaista henkilöliikennettä, 21. joulukuuta 1962 – 5. tammikuuta 1963, kun Helsingin kaupungin liikennelaitoksen lakkouhka sai VR:n aloittamaan 4 päivittäisen junavuoron liikenteen välillä Helsinki–Oulunkylä–Herttoniemi. Yhdentoista päivän aikana junissa kulki kaikkiaan vain 26 matkustajaa ja niinpä liikennöinti loppui lyhyeen. Tämän lisäksi rataa käytettiin satunnaisesti Santahaminan varuskunnan sotilaskuljetuksiin.


title: Herttoniemen satamarata

text: Herttoniemen radan sivuraiteiden purkaminen alkoi tavaraliikenteen vähennyttyä 1960-luvun lopulla. Vuonna 1977 valmistui kuitenkin vielä radan ja Roihupellon metrovarikon välinen huoltoraideyhteys. Tätä raidetta pitkin on kuljetettu muun muassa uusia metrojunayksiköitä.


title: Herttoniemen satamarata

text: Herttoniemen öljysataman toiminta päättyi 1992 ja viimeinen tavarajuna kulki Herttoniemen radalla 30. syyskuuta 1992. Tämän jälkeen rataa käytettiin vain metron huoltokuljetuksiin ja se ulottuikin nyt enää Viilarintielle, metrovarikon vaihteelle. Radan linjausta muutettiin Viikissä 2000-luvun alussa välillä Lahdenväylä–Viikinkaari. Radan käyttö metron huoltoraiteena päättyi sekin vuonna 2012. Sitä on kuitenkin suunniteltu käytettävän tulevaisuudessa mahdollisen Raide-Jokeri-pikaraitiotielinjan pohjana.


title: Sörnäisten satamarata

text: Sörnäisten satamarata oli Helsingissä sijainnut teollisuus- ja satamarata, joka lähti Pasilan alaratapihalta ja kulki Kumpulan kautta Sörnäisiin ja Sompasaaren satamaan. Rataan liittyi useita haararatoja, jotka laajimmillaan ulottuivat pohjoisessa aina Arabian tehtaille ja etelässä Hakaniemen torille saakka. Alun perin rata kulki Vallilan läpi nykyisen Teollisuuskadun reunaa pitkin, mutta siirrettiin 1960-luvulla kulkemaan Vallilan pohjoispuolitse, osittain tunneliin. Rata purettiin vuosina 2009–2010, monet siitä haarautuneet sivuraiteet jo aikaisemmin.


title: Sörnäisten satamarata

text: Sörnäisten rataa varten oli tehty maastoviitoituksia jo vuonna 1858 ja varsinainen rata rakennettiin alun perin 1860-luvun alussa Pasilasta Sörnäisten lastauspaikalle heti Helsinki–Hämeenlinna-radan valmistuttua. Ratalinjaus kulki silloin Vallilan kautta, nykyisen Teollisuuskadun reunaa ja Junatien linjausta myöten aina Suvilahteen. Tämä Suomen ensimmäinen satamarata, jonka pituus oli 3,37 kilometriä, vihittiin käyttöön 8. helmikuuta 1863. Sörnäisten rataa varten rakennettiin Pasilaan myös kolmioraide, jolloin Sörnäisiin pääsi suoraan sekä Helsingin että Hämeenlinnan suunnasta, ja niinpä Helsingin ja Hämeenlinnan välillä kulkevat sekajunat poikkesivat myös Sörnäisten satamassa. Vuonna 1868 rataa jatkettiin Sörnäisten satamaan rakennetuille pistolaitureille, ja valtionrautatiet hankki sinne myös suuren satamanosturin. Sörnäinen oli 1870-luvulta lähtien Suomen kolmanneksi tärkein tavara-asema, ja Sörnäisten satamasta tuli merkittävä puutavaran vientisatama. Satamaa alettiin käyttää myös öljykuljetuksiin, kun sinne valmistui 1889 ensimmäinen öljysäiliö. Lopulta noin 80 prosenttia Suomeen tuodusta öljystä kulki Sörnäisten kautta.


title: Sörnäisten satamarata

text: Sörnäisten satamarataa jatkettiin etelään 1898–1901, niin että se ulottui lopulta Hakaniemen torille saakka. Tämä 1,7 kilometrin pituinen rataosuus kulki Sörnäisten rantatien reunaa pitkin, ja sitä pitkin kuljetettiin varsinkin polttopuita Hakaniemen torille myytäväksi. Siitä erosi sivuraiteet muun muassa Helsingin kaupungin sähkölaitokselle, Kone- ja Siltarakennus Oy:n konepajalle ja Andsténin tehtaille. Eteläinen satamaradan osuus ristesi myös Helsingin kaupungin sähkölaitoksen ja Andsténin tehtaiden kapearaiteisten teollisuusratojen kanssa. Sörnäisten satamaradalta johti lisäksi leveäraiteinen rillirata Sörnäisten vankilaan. Vankilan rata oli yhdistetty yhden tavaravaunun mittaisen kääntöpöydän avulla satamarataan ja vaunuja siirrettiin radalla kuorma-autosta rakennetun rata-auton avulla. Vuonna 1914 valmistuivat ensimmäiset sivuraiteet Vallilaan tulevan Vallilan tavara-aseman kohdalle.


title: Sörnäisten satamarata

text: Vuonna 1923 tai 1924 rakennettiin Sörnäisten satamaradan varrelle, nykyisen Dallapénpuiston kohdalle Harjun ruumishuone, nykyinen nuorisotalo, ja sen kohdalle sivuraide. Sieltä alettiin kuljettaa vainajia junalla Malmin hautausmaalle.


title: Sörnäisten satamarata

text: Pohjoiseen päin satamarataa jatkettiin 1930-luvulla niin, että se ulottui 1931 Kyläsaareen, 1932 Sörnäisten vankilan kohdalle, 1933 Arabian tehtaille ja 1934 Hermannissa sijaitsevalle teurastamolle.


title: Sörnäisten satamarata

text: Sörnäisten kautta kulkeneet öljynkuljetukset loppuivat vuonna 1939, jolloin Herttoniemen öljysatama ja satamarata otettiin käyttöön.


title: Sörnäisten satamarata

text: Sodan jälkeen Sörnäisten ratapiha uusittiin kokonaan 1954. Vuosien 1960 ja 1965 välillä rakennettiin uusi ratayhteys Pasilasta Vallilanlaakson kautta Sörnäisten ratapihalle. Tämä rata kulki 650 metrin matkan tunnelissa nykyisen Itä-Pasilan kohdalla. Sen valmistuttua vanha Vallilan kautta kulkenut ratalinja jäi pois käytöstä Vallilan tavara-asemalle johtanutta osuutta lukuun ottamatta ja purettiin 1968. Vanhalle ratapenkerelle rakennettiin Itäväylälle johtava ajotie, joka muistoksi vanhasta ratalinjauksesta sai nimen Junatie. Vuonna 1965 valmistui Sörnäisiin myös uusi asemarakennus, ja vanha asema purettiin. Sörnäisten satamaradan raiteiden purkaminen alkoi 1960, kun Hakaniemen torin raiteet purettiin.


title: Sörnäisten satamarata

text: Vallilan tavara-asema lopetti toimintansa 1987. Satamaradan alkuperäisestä linjasta jäi tämän jälkeen jäljelle vielä Pasilan konepajan ratapihalle johtanut lyhyt osuus. Satamaradan pohjoinen Hermanniin ja Arabianrantaan ulottunut raiteisto purettiin 1990-luvun aikana asuntorakentamisen tieltä.


title: Sörnäisten satamarata

text: Satamaradan vanhasta linjasta viimeisenä jäljellejäänyt osuus eli Pasilan konepajan ratapihan vierellä kulkeneet hylätyt kiskot purettiin 2000-luvun alussa Teollisuuskadun levennyksen tieltä ja itse ratapiha nykyisen Konepajan asuinalueen tieltä muutamaa vuotta myöhemmin.


title: Sörnäisten satamarata

text: Lopullisesti Sörnäisten satamarata poistui, kun satamaliikenne siirtyi uuteen Vuosaaren satamaan vuonna 2008. Pääosa radasta purettiin vuonna 2009. Viimeiset, Pasilan puoleiset kiskot purettiin syksyllä 2010, jolloin myös koko Keski-Pasilan alaratapiha purettiin uuden autolastausterminaalin rakennustöiden takia. Vanhalle ratalinjalle Vallilanlaaksoon, välille Mäkelänkadun/Radanrakentajantien liittymä–Hämeentie, on kaavailtu "Tiederatikka"-nimistä raitiotielinjaa, joka tulisi pääasiassa Kumpulan kampuksen käyttöön. Tämän raitiolinjan on tarkoitus toteutua vuoteen 2020 mennessä. Myöhemmin sitä saatetaan jatkaa Kalasataman metroasemalle saakka.


title: Sörnäisten satamarata

text: Satamaradalta erkanevien sivuraiteiden lisäksi teollisuudella oli käytössä sisäiseen kuljetukseen tarkoitettuja kapearaiteisia ratoja. Osalla kapearaiteisista radoista oli risteäviä raiteita Sörnäisten satamaradan kanssa sen eteläisellä osuudella.


title: Sörnäisten satamarata

text: Andsténin tehtaat rakensivat vuonna 1912 satamaradan varteen kapearaiteisen teollisuusradan, jonka raideleveys oli 500 mm. Kapearaiteisella radalla oli risteävät raiteet satamaradan kanssa Hakaniemen torille johtavalla osuudella.


title: Sörnäisten satamarata

text: Helsingin kaupungin sähkölaitos rakennutti vuonna 1919 kapearaiteisen radan halkojen kuljetusta varten, jolla oli myös risteävät raiteet Hakaniemeen johtavan satamaradan kanssa. Raiteiden ylitysten turvallisuudesta vastaaminen tuli sähkölaitoksen tehtäväksi.


title: Sörnäisten satamarata

text: Kone- ja Siltarakennus Oy:n konepajalla oli laaja kapearaideverkko, joka ei kuitenkaan ristennyt satamaradan kanssa. Konepajan sivuraiteita rakennettiin kuitenkin nykyisen Teollisuuskadun kohdalle satamaradan varteen vuonna 1925.


title: James Smithson

text: James Smithson (1765 Pariisi, Ranska – 27. kesäkuuta 1829 Genova, Italia) oli brittiläinen mineralogi ja kemisti, joka lahjoitti omaisuutensa testamentilla Yhdysvaltojen valtiolle. Lahjoitus käytettiin Smithsonian-instituutin perustamiseen.


title: James Smithson

text: Smithsonin elämästä tiedetään melko vähän, sillä hänen tieteelliset kokoelmansa, muistiinpanonsa, päiväkirjansa ja kirjeenvaihtonsa tuhoutuivat Smithsonian-instituutin rakennuksen tulipalossa vuonna 1865. Vain hänen 213 teoksen laajuinen henkilökohtainen kirjastonsa ja muutamia kirjotuksia säilyi. Se kuitenkin tiedetään, että Smithson oli englantilaisen maanomistajan sir Hugh Smithsonin tunnustamaton avioton poika. Vanhempi Smithson muutti nimensä myöhemmin Hugh Percyksi. Hänen äitinsä oli Elizabeth Hungerford Keate, joka synnytti poikansa vuonna 1765 Pariisissa.


title: James Smithson

text: Smithsonin äidin Elizabeth Keaten isä oli todennäköisesti John Keate, jonka veljenpoika puolestaan oli George Keate (1729–1797), joka valittiin Royal Societyyn vuonna 1766. Elizabeth oli John Macien leski, ja siksi nuori Smithson oli alkujaan nimeltään ”Jacques Louis Macie”. Äiti avioitui myöhemmin John Marshe Dickinsonin kanssa, joka oli Lontoon pormestarin ja parlamentinjäsenen levoton poika. Tämän avioliiton aikana Keate synnytti toisen pojan, mutta tämänkin pojan arvellaan olleen Hugh Smithsonin poika.


title: James Smithson

text: Smithson aloitti opintonsa Pembroke Collegessa Oxfordin yliopistossa vuonna 1782 ja valmistui 1786 (nimellä ”Jacobus Ludovicus Macie”). Ranskalainen geologi Barthélemy Faujas de Saint-Fond sanoi häntä ahkeraksi nuoreksi opiskelijaksi, joka omistautui tieteelliselle tutkimukselle ja oli jopa ollut vaarassa hukkua kootessaan geologista havaintoaineistoa Hebridien saarilla.


title: James Smithson

text: Hänet valittiin 19. huhtikuuta 1787, juuri 22 vuotta täyttäneenä, (nimellä ”James Lewis Macie”) Royal Societyn nuorimmaksi jäseneksi. Äitinsä kuoltua vuonna 1800 hän peri veljensä kanssa huomattavan omaisuuden. Noin vuonna 1802 hän muutti sukunimensä Macie isänsä sukunimeksi Smithson..


title: James Smithson

text: Smithson kuoli Italiassa Genovan kaupungissa, ja hänet haudattiin siellä olevalle englantilaiselle San Benignon hautausmaalle. Vuonna 1904 Alexander Graham Bell, joka tuolloin oli Smithsonian-instituutin johtokunnan jäsen, siirsi jäännökset Genovasta Washingtoniin, missä ne haudattiin uudestaan instituuttirakennuksen luona olevaan hautaan. Sarkofagissa lukee virheellisesti kuolinikänä 75, mutta todellisuudessa hän oli vasta 64-vuotias.


title: James Smithson

text: Smithson omisti elämänsä luonnon tutkimiselle ja kävi Firenzessä, Pariisissa, Saksissa ja Sveitsin vuorilla etsimässä kiteitä ja mineraaleja, joilla hän voisi tehdä kokeita niiden ominaisuuksien selvittämiseksi. Vuonna 1802 Smithson osoitti, että sinkkisälpä on aito karbonaatti eikä sinkkioksidi, kuten oli aiemmin luultu. Ranskalainen tieteilijä nimesi sinkkisälvän (ZnCO), erään sinkkimalmin lajin, Smithsonin kuoleman jälkeen 1832 hänen kunniakseen smithsoniitiksi. Smithsoniitti oli 1880-luvulle sinkin pääasiallinen lähde. Smithson keksi myös sanan "silikaatti".


title: James Smithson

text: Smithson julkaisi ainakin 27 tieteellistä artikkelia kemiasta, geologiasta ja mineralogiasta. Hänen tutkimusaiheitaan olivat naisen kyyneleen koostumus, jään kidemuoto ja kahvin valmistuksen uusi menetelmä. Hänen tuttavapiiriinsä kuuluivat ajan johtavat tieteilijät, kuten ranskalainen matemaatikko, fyysikko ja astronomi François Arago; Sir Joseph Banks; Henry Cavendish; skotlantilainen geologi James Hutton; irlantilainen kemisti Richard Kirwan; Antoine Lavoisier ja Joseph Priestley.


title: James Smithson

text: Taitavana sijoittajana Smithson kokosi elinaikanaan merkittävän omaisuuden. Hän aikoi jättää omaisuutensa perinnöksi veljenpojalleen Henry James Dickinsonille, jonka isä kuoli 1820. Smithson halusi hänen muuttavan nimensä Hungerfordiksi 1820-luvun puolivälissä, ja testamentissa määrättiin, että jos hänellä ei ole avioliitosta tai sen ulkopuolelta lapsia, perintö menee Yhdysvaltojen valtiolle, joka perustaisi niillä laitoksen lisäämään ja levittämään tietämystä."


title: James Smithson

text: Veljenpoika Henry Hungerford kuoli ilman perillisiä 1835, ja Yhdysvaltojen kongressi hyväksyi 1836 Smithsonin testamenttilahjoituksen. Testamentin toteuttamistavasta ei heti saatu yksimielisyyttä, joten Smithsonian-instituuttia päästiin perustamaan vasta 1846.


title: James Smithson

text: Smithson ei ollut koskaan käynyt Yhdysvalloissa, eikä testamentin syytä tiedetä. Lähteetön perimätieto Percyn suvussa kertoo, että oli perustettava instituutti, joka säilyisi kauemmin kuin hänen isänsä suku. On myös arvailtu, että hän ei hyväksynyt brittiläistä sosiaalijärjestelmää (ehkä siksi, että häntä harmitti, koska hän oli paitsi isänsä nuorempi myös tunnustamaton poika) ja piti enemmän Yhdysvaltojen vallankumouksellisesta ja ehkä mielestään raikkaammasta hengestä. Hän oli myös asunut Ranskassa vallankumouksen aikana.


title: James Smithson

text: Smithsonin syntymän 200-vuotiaspäivänä 18. syyskuuta 1965 Smithsonian-instituutti myönsi Royal Societylle 14 karaatin kullasta valmistetun mitalin, jonka toisella puolella oli Smithsonin rintakuva.


title: Tanganjikajärven biotooppiakvaario

text: Tanganjikajärven biotooppiakvaario on akvaario, joka jäljittelee olosuhteita Tanganjikajärvessä.


title: Tanganjikajärven biotooppiakvaario

text: Tanganjikajärvessä elää useita endeemisiä kirjoahvenlajeja, jotka tulevat toimeen melko pienessä vesitilavuudessa ja ovat värikkäitä ja käytökseltään melenkiintoisia. Eräät pienikokoiset lajit kutevat kotilonkuoriin, joissa ne myös hoitavat poikasiaan kunnes nämä osaavat uida vapaasti. Useimmat isokokoisemmat lajit kutevat kallionkoloihin tai pohjahiekalle, ja järvessä on myös joitakin suuhautojia. Akvaarioharrastajien mukaan Tanganjikajärven kalat ovat usein herkempiä oikeille vesioloille kuin malawiakvaarion kalat.


title: Tanganjikajärven biotooppiakvaario

text: Kalojen ruokailutavat vaihtelevat lajista toiseen. Varsinaiset pedot syövät toisia kaloja. Hyönteissyöjät nappaavat hyönteisiä joko vedestä tai pinnan läheltä. Pohjan tonkijat kaivelevat selkärangattomia hiekan seasta. Jotkut nyppivät tuuhean levämaton seassa eläviä öttiäisiä ja kalanpoikasia. Kasvinsyöjätkin saavat yleensä levän joukossa näitä proteiinipommeja, joten niille tarjotaan akvaariossa kasvipitoista sekaruokaa eikä pelkkää puhdasta kasviruokaa.


title: Tanganjikajärven biotooppiakvaario

text: Tanganjikajärven vesi on kovaa, emäksistä (pH 7,5-9,3) ja melko lämmintä (22-28 °C). Järviveden lämpötila riippuu syvyydestä; eräät akvaariossa pidetyt lajit ovat kotoisin syvänteistä. Suomalainen vesijohtovesi on yleensä liian pehmeää tällaiseen akvaarioon, ja sitä muokataan erityisillä mineraalilisillä. Tavoiteltava kokonaiskovuus 10-12 °dH ja karbonaattikovuus 15-18 °dH; kovuudesta kertoo myös sähkönjohtavuus 550-600 µS.


title: Tanganjikajärven biotooppiakvaario

text: Sisustussuunnittelu riippuu valituista kalalajeista. Kotiolokutijat tarvitsevat luonnollisesti kotilonkuoria, hiekkapohjan lajit hiekkaa. Usein käytetään korallihiekkaa, joka auttaa pitämään veden kovuuden ja pH:n sopivana. Kalliorannan lajit tarvitsevat kallionkoloja ja luolia jäljittelevän ympäristön. Kaikki lajit tarvitsevat myös paljon vapaata uimatilaa. Kalliota ja kivimuureja esittävää sisutusta tehdään jonkun verran myös valutekniikalla, jolloin oikeaa materiaalia käytetään muotin tekoon, ja erikoislaastista valetaan saman muotoinen, mutta paljon kevyempi rakennelma.


title: Tanganjikajärven biotooppiakvaario

text: Ainoa akvaariossa kasvatettava Tanganjikajärven kasvi on karvalehti "Ceratophyllum demersum", joka kelluu vedessä lähellä pintaa. Niinpä jotkut käyttävät biotooppiakvaarion periaatteiden vastaisesti muualta tuotuja lajeja, esimerkiksi vallisnerioita.


title: Tanganjikajärven biotooppiakvaario

text: Harrastajat käyttävät kaloista yleensä niiden tieteellisiä nimiä.


title: Päiviö Kangas

text: Päiviö Kangas (sukunimi vuoteen 1941 Pölkky; s. 2. marraskuuta 1927, Kauhava) on suomalainen opettaja, säveltäjä, kuoronjohtaja ja eräkirjailija.


title: Päiviö Kangas

text: Kangas kävi 7/8 luokkaa oppikoulua Kauhavan keskikoulussa ja lukiossa. Hän valmistui kansakoulun opettajaksi Raahen seminaarista 1958. Kangas on työskennellyt kansakoulun opettajana Jalasjärvellä 1950–1953, Ilmajoella 1957–1958, Toijalassa 1958–1973 sekä peruskoulun luokanopettajana Porissa. Tasavallan presidentti myönsi Kankaalle arvonimen director musices vuonna 1982. Hän on asunut Turussa vuodesta 2001.


title: Päiviö Kangas

text: Kangas aloitti kirjoittamisen voitettuaan palkinnon opettajainvalmistuslaitoksessa järjestetyssä kirjoituskilpailussa. Hänen artikkeleitaan ja novelleitaan on julkaistu Metsästys ja Kalastus -lehdessä sekä Eränkävijä-lehdessä vuodesta 1958 alkaen. Kangas on kirjoittanut myös kolumneja Satakunnan Kansaan, Aamulehteen ja Kaarina-lehteen.


title: Penelope Heyns

text: Penelope (”Penny”) Heyns (8. marraskuuta 1974 Springs, Gauteng) on eteläafrikkalainen entinen uimari ja olympiavoittaja. Hän voitti 100 ja 200 metrin rintauintien olympiakultaa Atlantan kesäolympialaisista vuonna 1996. Hän on ainoa nainen joka on pystynyt voittamaan kummatkin matkat samoissa olympialaisissa, miehistäkin vain Domenico Fioravanti (2000) sekä Kōsuke Kitajima (2004 ja 2008) ovat pystyneet samaan. Heyns oli myös Etelä-Afrikan ensimmäinen olympiavoittaja sen olympiapaluun 1992 jälkeen. Hän voitti myös Sydneyn kesäolympialaisista vuonna 2000 pronssia 100 metrin rintauinnista. Hän rikkoi 17.-18. kesäkuuta 1999 Los Angelesissä alle 48 tunnin aikana yhteensä neljä maailmanennätystä.


title: Penelope Heyns

text: Heyns voitti kolme MM-hopeaa lyhyellä radalla Hongkongista 1999. Hän rikkoi uransa aikana yhteensä neljätoista maailmanennätystä. Hänet myös valittiin "Swimming World Magazine" -lehden äänestyksessä maailman vuoden naisuimariksi vuosina 1996 ja 1999. Vuonna 2007 hänet valittiin "International Swimming Hall of Famen" jäseneksi, ja vuonna 2004 hänet äänestettiin 52:neksi suurimmaksi eteläafrikkalaiseksi.


title: Penelope Heyns

text: Heyns lopetti uintiuransa vuonna 2001, jonka jälkeen hän toiminut FINAn urheilijatoimikunnan jäsenenä. Hän pyörittää nykyisin menestyvää puhujayritystään. Lisäksi hänet tunnetaan televisiojuontajana, ja myös oman elämäkertansa kirjoittajana.


title: Ville-Pertti Lind

text: Ville-Pertti Lind (s. 23. marraskuuta 1980) on suomalainen pääsarjauransa lopettanut koripalloilija. Hän oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä.


title: Ville-Pertti Lind

text: Lindin kasvattajaseura on Säynätsalon Riento, jonka pääsarjajoukkueessa hän debytoi kaudella 2000–2001. Seuraavat kaksi kautta hän pelasi BC Jyväskylässä, josta hän siirtyi kaudeksi 2003–2004 Äänekosken Huimaan. Kyseinen kausi oli tilastollisesti hänen parhaansa, sillä hän teki uransa kausikohtaiset ennätykset pisteissä (10,5) levypalloissa (5,1) syötöissä (0,9) sekä riistoissa (1,2).


title: Ville-Pertti Lind

text: Yhden Huimassa vietetyn kauden jälkeen Lind siirtyi Porvoon Tarmoon, jossa hänet valittiin kaudella 2004–2005 SM-sarjan vuoden parhaaksi kuudenneksi pelaajaksi. Hän pelasi Tarmossa viiden kauden ajan ja siirtyi kaudeksi 2009–2010 KTP:n joukkueeseen. Lind pelasi seurassa kahden kauden ajan ja päätti pääsarjauransa SM-pronssiin kauden 2010–2011 päätteeksi. Hän pelasi tämän jälkeen vielä I-divisioonassa viisi ottelua Tarmon paidassa kaudella 2011–2012.


title: Antero Lehto

text: Antero Juhani Lehto (s. 2. huhtikuuta 1984 Tampere) on suomalainen koripalloilija, jolla on vuoteen 2017 asti kestävä sopimus kasvattajaseuransa Tampereen Pyrinnön kanssa. 185-senttinen Lehto on pelipaikaltaan takamies, pääasiassa pelintekijä. Pyrinnössä Lehto on toiminut joukkueensa kapteenina ja on edustanut Pyrintöä Suomessa pelatessaan koko uransa yhtä Korihait-kautta lukuun ottamatta. Lisäksi hän pelasi Italian pääsarjan Pallacanestro Varesessa. Lehto kuului myös Suomen maajoukkueeseen vuoden 2014 MM-kilpailuissa.


title: Antero Lehto

text: Lehto valittiin Korisliigan vuoden pelaajaksi kaudella 2013–14 ja Korisliigan vuoden puolustuspelaajaksi kaudella 2011–12. Korisliigan vuoden kehittynein pelaaja hän on ollut kausina 2003–2004 ja 2013–2014. Lehto on valittu kerran Korisliigan kuukauden pelaajaksi. Hän on voittanut kolme Suomen mestaruutta (2010, 2011 ja 2014), yhden SM-pronssin (2009), Suomen cupin 2013 ja cup-hopeaa 2009 ja 2011. Baltian liigassa Lehdon edustama Pyrintö sijoittui neljänneksi kaudella 2013–2014.


title: Antero Lehto

text: Lehto syntyi Tampereella 2. huhtikuuta 1984. Hän juoksi kilpaa isänsä, joka oli juossut 60 metriä alle kahdeksan sekunnin, kanssa Tahmelan kentällä ja alkoi voittaa tämän 14-vuotiaana. Lehto harrasti lapsena muun muassa jääkiekkoa, ja hänen serkkunsa ohjasi hänet Pyrinnön koripallokouluun. Lehto kasvoi Pyrinnön juniorijoukkueissa, ja kausilla 2000–2001 ja 2001–2002 hän pelasi jo seuran edustusjoukkue Pyrbasketissa yksittäisiä otteluita, ensimmäisellä kaudellaan neljä ja toisella seitsemän. Kaudella 2002–2003 hän pelasi jo 32 ottelussa keskimääräisen peliajan kasvettua kaksinkertaiseksi, lähes 12 minuuttiin.


title: Antero Lehto

text: Kausi 2003–2004 oli Lehdon läpimurtokausi, ja hänet valittiin kauden lopuksi SM-sarjan vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi. Lehto pelasi keskimäärin yli 29 minuuttia ottelua kohden ja teki pisteitä 12,7 ottelukohtaisella keskiarvolla. Kahden pisteen heittonsa hän heitti sisään 50,9 ja kolmen pisteen heittonsa 43,5-prosenttisesti. Seuraavilla kahdella kaudella Lehdon peliaika väheni hieman muttei mainittavasti.


title: Antero Lehto

text: Toukokuussa 2006 Lehto teki uusikaupunkilaisen Korihaiden kanssa 1+1-vuotisen pelaajasopimuksen, jonka myötä hän pääsi pelaamaan ensimmäisen kautensa täysammattilaisena. Lehto halusi sopimuksen myötä kokea uuden ympäristön ja sai mahdollisuuden harjoitella kahdesti päivässä.


title: Antero Lehto

text: Kaudella 2006–07 Lehto ei Korihaiden silloisen päävalmentajan Ilpo Rantasen mukaan oikein sopeutunut Korihaihin. Lehto muutti Uuteenkaupunkiin, ja hänen lähipiirinsä jäi Tampereelle. Koripallo pysyi Lehdon ajatuksissa vielä vapaa-ajallakin, ja tuloksena oli Lehdon omien sanojen mukaan hänen "uransa surkein kausi". Lehdon pelin taso ailahteli, ja Korihait joutui kauden päätteksi karsimaan liigapaikastaan Pussihukkia, Turun NMKY:tä ja FoKoPoa vastaan. Korihait voitti karsintasarjan ja pysyi Korisliigassa.


title: Antero Lehto

text: Lehto koki Korihait-kauden opettaneen hänelle paljon. Jyri Lehtosen valmennuksessa tartuttiin pieniinkin asioihin, ja Lehto sai omien sanojensa mukaan peliinsä "vähän enemmän järkeä mukaan".


title: Antero Lehto

text: Toukokuussa 2007 Lehto palasi Pyrintöön 2+1-vuotisella sopimuksella. Tämän jälkeen joukkueensa kapteenina toimiva Lehto on saavuttanut kolme Suomen mestaruutta, SM-pronssin ja Suomen cupista yhden kullan ja kaksi hopeaa. Kaudella kaudella 2011–12 hänet valittiin Korisliigan vuoden puolustuspelaajaksi. Hänen SM-sarjauransa henkilökohtainen piste-ennätyksensä, 33 pistettä, syntyi 14. helmikuuta 2009 pelatussa ottelussa Porvoon Tarmoa vastaan. Marraskuussa 2007 Lehto pelasi 200. pääsarjatason ottelunsa, ja tammikuussa 2010 vuorossa oli 300. liigaottelu.


title: Antero Lehto

text: Kesäkuussa 2011 Lehto solmi Pyrinnön kanssa 4+3-vuotisen pelaajasopimuksen. Kaudella 2013–14 Lehto pelasi uransa siihen mennessä parhaan kauden. Lehto valittiin Korisliigan kuukauden pelaajaksi lokakuussa 2013, ja huhtikuussa hän rikkoi 5 000 runkosarjapisteen rajan. Pyrintö voitti Korisliigan runkosarjan ja pelasi historian ensimmäisenä suomalaisjoukkueena Baltian liigassa, jossa sijoittui heti neljänneksi. Kauden lopuksi Pyrintö ja Lehto voittivat kolmannen Suomen mestaruutensa. Lehto palkittiin kauden lopuksi vuoden pelaajaksi ja toisen kerran, kymmenen vuoden tauon jälkeen, vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi.


title: Antero Lehto

text: Marraskuussa 2014 Lehto koki hänelle harvinaisen loukkaantumisen ja joutui olemaan alaraajavamman vuoksi pelaamatta parin viikon ajan. Palattuaan pelikuntoon hän saavutti historian 12. pelaajana 500 pelatun runkosarjaottelun rajan. Helmikuun lopulla Lehto oli 16,6 pisteen keskiarvollaan Pyrinnön paras pisteidentekijä ja Korisliigan paras suomalainen pistemies.


title: Antero Lehto

text: Helmikuun 2015 lopussa, siirtorajan umpeutumisen viimeisenä päivänä, Pyrintö ilmoitti Lehdon siirtyvän loppukaudeksi Italian pääsarjan Pallacanestro Vareseen, jossa pari kautta aikaisemmin oli pelannut toinen Suomen maajoukkuetakamies Teemu Rannikko. Siirto täytti Lehdon unelman kokeilla pelaamista ammattilaisena ulkomailla. Lehdon voimassa oleva sopimus Pyrinnön kanssa jatkui kesäkuusta 2015 eteenpäin. Ensimmäisessä ottelussaan Serie A:ssa Lehto pelasi 12 minuuttia ja teki viisi pistettä.


title: Antero Lehto

text: Lehto koki kehittyneensä pelaajana Italian-aikanaan mutta oli tyytymätön saamaansa peliaikaan, jota meni muun muassa hyvän loppukauden pelanneelle Eric Maynorille. Suomeen palattuaan Lehto palautteli itseään rasituksesta muutaman viikon ajan ja aloitti valmistautumisen maajoukkueleireille tavoitteenaan loppukesän EM-kilpailut ja mahdollinen jatko ulkomailla.


title: Antero Lehto

text: Marraskuussa 2018 Lehto loukkasi jalkansa runkosarjaottelun alkuverryttelyssä ja joutui toipumaan vammastaan vuodenvaihteen yli.


title: Antero Lehto

text: Lehto edusti Suomea 20 A-nuorten ja yhdessä alle 20-vuotiaiden maaottelussa.


title: Antero Lehto

text: Lehdon hyvät otteet kaudella 2013–14 nostivat hänet 30-vuotiaana ensimmäistä kertaa myös Suomen maajoukkuerinkiin. Hän teki ensiesiintymisensä maajoukkueessa 27. heinäkuuta 2014 harjoitusottelussa Saksaa vastaan. Lehto pelasi ottelussa viisi ja puoli minuuttia ilman pisteitä. Hän pelasi pisteittä myös seuraavassa maaottelussa Liettuaa vastaan, mutta kesän kolmannessa harjoitusottelussa Australiaa vastaan Lehto oli Suomen paras pisteidentekijä 18 pisteellään, ja seuraavassa maaottelussa Liettuaa vastaan vieraskentällä syntyi kymmenen pistettä. Lehto valittiin Suomen kokoonpanoon Espanjan MM-kilpailuihin, missä hän pääsi kentälle otteluissa Yhdysvaltoja, Ukrainaa ja Uutta-Seelantia vastaan. Lehto valittiin myös vuoden 2015 EM-kilpailujen ehdokasryhmään, mutta hän ei mahtunut lopulliseen kisaryhmään ja jäi Suomeen varamieheksi.


title: Antero Lehto

text: Lehdon rooli maajoukkueessa on ollut melko pieni ja seurajoukkueuralta poikkeava. Hän pelasi vuonna 2014 kolmantena pelintekijänä Petteri Koposen ja Teemu Rannikon jälkeen. Lehdon rooli on tuoda kentälle energiaa etenkin puolustuspäässä.Lehto on pelipaikallaan Korisliigan parhaimmistoa. Hänet tunnetaan lähtönopeudeltaan hyvänä pelaajana ja näin ollen vaikeana puolustettavana. Lehto on ansioitunut myös intensiivisenä puolustajana, mistä hänet palkittiin Korisliigan vuoden puolustuspelaajan palkinnolla kauden 2011–2012 päätteeksi. Puolustaessaan Lehto pysyy oman miehensä edessä. Hyökkäyksessä Lehto ajaa mielellään korin alle mutta on myös hyvä kolmen pisteen heittäjä. Erään arvion mukaan Lehto tekee pallonriistoja kelvollisesti, mutta hänen syöttö–menetyssuhteessaan olisi avausviisikon pelintekijäksi parantamisen varaa.


title: Antero Lehto

text: Lehto oli ennen Pyrinnön ammattilaissopimustaan kuusi vuotta osa-aikaisesti töissä urheiluvälinemyyjänä, ja hänen koripalloharjoituksensa painottuivat ilta-aikaan. Europelien vuoksi lisääntyneen ottelumäärän ja perheenlisäyksen takia Lehdon elämä alkoi käydä hankalaksi. Pyrintö tarjosi koripallossa kehittymishaluiselle Lehdolle ammattilaismahdollisuutta, ja kaudesta 2013–2014 alkaen hänen on sovittu pelaavan kolme kautta täysammattilaisena. Lehdon perheeseen kuuluvat vaimo Noora Lehto ja vuonna 2013 syntynyt Lotta-tytär. He asuvat Tahmelan kaupunginosassa. Nuorena Lehto opiskeli musiikkiluokalla, ja hän soittaa joskus pianoa. Vapaa-ajallaan Lehto seuraa kaikenlaista urheilua, ja kesäisin hän pelaa tennistä.


title: Sami Pekkola

text: Sami Pekkola (s. 16. joulukuuta 1983) on suomalainen koripalloilija, joka edusti kaudella 2010–2011 Korisliigassa pelaavaa Lappeenrannan NMKY:tä. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä ja pituutta hänellä on 200 cm. Hänet valittiin kaudella 2003–2004 SM-sarjan vuoden parhaaksi kuudenneksi pelaajaksi. Ennen paluutaan Korisliigaan maaliskuussa 2008 Pekkola pelasi neljä kautta koripalloa Yhdysvalloissa St. Francisin yliopistossa.


title: Sami Pekkola

text: Pekkolan veljet Pasi ja Ville ovat myös pääsarjatason koripalloilijoita. Pekkoloiden veljessarja on historian ainoa pääsarjaottelussa (huhtikuu 2009 vs Kataja) samassa joukkueessa sekä yhtä aikaa kentällä ollut että samassa ottelussa pisteitä tehnyt veljeskolmikko.


title: Victor Hémery

text: Victor Hémery (18. marraskuuta 1876 Sillé-le-Guillaume, Ranska – 9. syyskuuta 1950 Le Mans, Ranska) oli ranskalainen kilpa-autoilija ja yksi varhaisimmista ralliautoilun uranuurtajista, joka voitti Grand Prix -moottorikilpailut 1911 Ranskassa Fiatilla.


title: Victor Hémery

text: Hémery liittyi Darracq S.A -autotehtaan päätestiajajaksi 1904. Hän jätti myöhemmin Opel-Darracq-autotehtaan ja liittyi Benz&Cie-autotehtaan ajajaksi ja voitti 1907 ja 1908 Pietarissa ja Moskovassa. Hän sijoittui toiseksi Ranskan Grand Prix -ajoissa 1908. Hémery saavutti ensimmäisen maanopeusennätyksensä 176,47 km/h 1905 ja paransi myöhemmin maanopeuden maailmanennätykseksi 202,691 km/h Karl Benzin suunnittelemalla Blitchen Benz -kilpa-autolla 9. marraskuuta 1909.


title: Jussi Kumpulainen

text: Jussi Kumpulainen (s. 9. huhtikuuta 1976 Jyväskylä) on suomalainen entinen koripalloilija. 204 cm pitkän Kumpulaisen kasvattajaseura on Kankaantaan Kisa. Hän on voittanut urallaan kaksi kertaa koripallon Suomen mestaruuden sekä kerran koripallon Suomen Cupin. Vuoden I-divisioonapelaajaksi Kumpulainen valittiin kaudella 1993–94. Hän on pelannut 30 ottelua miesten maajoukkueessa tehden niissä pisteitä yhteensä 170. Nuorten maajoukkueissa hän pelasi yhteensä 53 ottelua. Lisäksi Kumpulaisella on usean vuoden kokemus Euroopan koripallosarjoista.


title: Jussi Kumpulainen

text: Ennen pääsarjauransa alkua Kumpulainen valittiin kaudella 1993–94 I-divisioonan vuoden pelaajaksi pelatessaan kasvattajaseurassaan Kankaantaan Kisassa. Ensiesiintymisen SM-sarjassa Kumpulainen teki Kisan joukkueessa 14. lokakuuta 1995 Tampereen Pyrintöä vastaan. Hänen pistekeskiarvonsa debyyttikaudellaan oli 7,5. Kaudeksi 1996–97 Kumpulainen siirtyi SM-sarjaa pelaavan UU-Korihaiden joukkueeseen, jossa hän pelasi myös seuraavan kauden. Korihaissa Kumpulaisen pistekeskiarvot olivat 6,6 ja 11,8.


title: Jussi Kumpulainen

text: Eurooppaan Kumpulainen siirtyi kaudeksi 1998–99. Kuusi kautta kestäneellä Euroopan kiertuella hän pelasi muun muassa Belgian, Itävallan ja Saksan pääsarjoissa. Paluun Suomeen Kumpulainen teki kaudeksi 2004–05 Lappeenrannan NMKY:n riveihin, jossa hän pelasi myös kauden 2005–06. Kahden Lappeenrannassa vietetyn kauden aikana Kumpulainen oli joukkueensa mukana voittamassa Suomen Cupia sekä kahta Suomen mestaruutta. Kauden 2006–07 Kumpulainen pelasi Torpan Pojissa, josta hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi jälleen UU-Korihaiden joukkueeseen. Keväällä 2008 Kumpulainen solmi Korihaiden kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen, joten hän pelasi Korihaiden joukkueessa myös kaudet 2008–09 ja 2009–10. Kauden 2010–2011 päätteeksi hän lopetti pääsarjauransa.


title: Pekka Lähdetniemi

text: Pekka Lähdetniemi (s. 11. elokuuta 1964 Kauhajoki) on suomalainen entinen koripalloilija. Hän on pituudeltaan 207 cm ja hän pelasi sentterin pelipaikkaa. Lähdetniemen kasvattajaseura on Kauhajoen Pesukarhut. Hän pelasi 12 kautta pääsarjassa ja voitti kolme Suomen mestaruutta Helsingin NMKY:n riveissä. Miesten maaotteluita hänelle kertyi 82.


title: Jukka Hemdahl

text: Jukka Hemdahl (s. 23. toukokuuta 1979) on suomalainen entinen koripalloilija, joka lopetti pääsarjauransa kaudella 2008–2009 Torpan Pojissa. Hän oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä ja pituutta hänellä on 195 senttimetriä. Hemdahlin kasvattajaseura on Tapiolan Honka. Hänet valittiin kaudella 1998–99 SM-sarjan vuoden parhaaksi kuudenneksi pelaajaksi. Hemdahl on voittanut kolme kertaa koripallon Suomen mestaruuden Espoon Hongan riveissä, vuosina 2001, 2002 ja 2003. Suomen Cupin hän on voittanut vuonna 2001, niin ikään Espoon Hongan riveissä.


title: Heikki Kytölä (kirjailija)

text: Heikki Kytölä (s. 5. maaliskuuta 1938 Merikarvia) on suomalainen eräkirjailija.


title: Uralin perhonen

text: Uralin perhonen on suomalainen vuonna 2008 valmistunut 27-minuuttinen stop motion -animaatio, jonka on ohjannut Katariina Lillqvist. Elokuva kertoo Mannerheimin matkasta Kirgisiaan, jossa hän kohtaa nuoren kirgiisipojan. Mannerheim ottaa pojan mukaansa Suomeen, jossa hän ristii pojan perhoseksi. Perhosesta tulee Mannerheimin palvelija ja rakastettu. Kun Suomen sisällissota syttyy, Mannerheim hylkää rakastajansa sodan keskelle. Mannerheimin nimeä ei mainita koko elokuvan aikana. Katariina Lillqvistin mukaan elokuva pohjautuu Tampereen Pispalassa eläneeseen kansanperinteeseen Uralin perhosesta.


title: Uralin perhonen

text: Uralin Perhonen ilmestyi ensimmäisenä Hannu Salaman ja Lillqvistin käsikirjoittamana radiokuunnelmana vuonna 2004. Elokuvaversio esitettiin ensi kerran Tampereen kansainvälisillä elokuvajuhlilla 2008, jolloin se voitti parhaan kotimaisen animaation palkinnon. Se myös hyväksyttiin Annecyn ja Oberhausenin kansainvälisten filmifestivaalien kilpailusarjaan. Nukkeanimaatio esitettiin Yle TV1:llä 17.3.2008, jolloin se keräsi 450 000 katsojaa.


title: Uralin perhonen

text: Uralin perhosella oli poliittiset tavoitteet. Lillqvist kuvailee, että hänellä on punaiset juuret, jotka toimivat myös lähtökohtana projektille. Hänen mielestään Mannerheim oli teurastaja ja Uralin perhonen-projektin tavoite oli tuoda esiin Mannerheimin pimeä puoli. Animaatiossa Mannerheim-hahmo nähdään mm. skoolaamassa viikatemiehen kanssa ja ampumassa ihmishahmoisia pahvikuvia Tampereella.


title: Uralin perhonen

text: Jo sota-aikana oli liikkunut huhuja, joiden mukaan Mannerheim oli homoseksuaali. Touko Laaksonen kertoo muistelmissaan kiinnittäneensä huomiota siihen, että Mannerheimin lähellä vaikutti aina olevan "poikkeuksellisen hyvännäköisiä sotilaita".


title: Uralin perhonen

text: Nukkeanimaatio sai rahoitusta sekä Suomen Elokuvasäätiöltä että Yleisradiolta, jotka molemmat hyväksyivät käsikirjoituksen. Elokuva toteutettiin yhteistuotantona Yleisradion kanssa.


title: Uralin perhonen

text: Elokuva herätti suurta kohua tiedotusvälineissä ja aiheutti vilkasta keskustelua sananvapauden rajoista ja Mannerheimin seksuaalisesta suuntautumisesta. Elokuva voitti parhaan kotimaisen animaation palkinnon Tampereen elokuvajuhlilla maaliskuussa 2008. Yle TV1 esitti elokuvan saman vuoden maaliskuun 17. päivä.


title: Uralin perhonen

text:
Elokuva herätti kuitenkin kritiikkiä jo ennen esitystään. Erityisesti viittaukset homoseksuaalisuuteen herättivät mediassa ja konservatiivisissa piireissä polemiikkia. Entinen Kokoomuksen kansanedustaja ja Helsingin ylipormestari Raimo Ilaskivi vaati kolumnissaan "Mannerheimin häpäisijöitten päät pölkylle!"
Kristillisdemokraattien kansanedustajat Päivi Räsänen ja Bjarne Kallis kritisoivat jo ennen elokuvan esittämistä sitä että yhteisillä verovaroilla tuettiin projektia, jonka tietoisena tavoitteena oli loukata. Elokuvan tekoon ei kuitenkaan käytetty verovaroja, vaan Suomen elokuvasäätiö jakaa veikkausvoittovaroja.
Myös puolustusvoimien entinen komentaja Gustav Hägglund paheksui julkisten varojen käyttöä Mannerheimiä panettelevaan elokuvaan ja katsoi, että Mannerheimiä kuvattiin siinä kuten puna-armeijan propagandassa.


title: Uralin perhonen

text:
Kriitikoilta elokuva sai varsin suopean vastaanoton. Iltalehden Brita Passi piti sitä "huikeana mestariteoksena" ja arvioi elokuvan hahmoja herkiksi ja ilmeikkäiksi, ratkaisuja avantgardistisiksi ja sen tarinaa traagiseksi. Passi oletti elokuvan vähentävän homouteen liittyviä ennakkoluuloja.
Toisaalta taas TV-maailman kriitikko Jouni Hokkanen huomauttaa, että "parikymmenminuuttinen fiilistely olisi kaivannut kunnon tarinan", ja jää pohtimaan mitä tekijät haluavat sanoa: "Onko tämä pelkkä satu vai itsetarkoituksellinen provokaatio?"


title: Yliopiston farmasiakunta

text: Yliopiston farmasiakunta - Universitetets farmaciekår ry eli YFK on Helsingin yliopiston toiseksi vanhin ainejärjestö. YFK aloitti toimintansa syyslukukauden alussa 1888 Enqvistin kahvilassa, jolloin yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin C. G. Toppelius. Vuosipäiväänsä ainejärjestö kuitenkin viettää maaliskuun 26. päivänä, jona päivänä vuonna 1640 annettiin Turun Akatemian perustamiskirja.


title: Yliopiston farmasiakunta

text: YFK julkaisi ensimmäisen ainejärjestölehtensä, MDS-lehden, jouluksi 1901. Esikoisalbumi on Hugo Simbergin kuvittama. Ensimmäiset numerot olivat pääasiassa ruotsinkielisiä, mutta vähitellen suomenkielisten kirjoitusten osuus kasvoi lehdessä. Vuosina 1917–1919 lehden julkaisussa oli tauko.


title: Yliopiston farmasiakunta

text: Proviisorien tunnukseksi esitettiin "muistosormusta" maisterisormusten tapaan jo 1890. 1911 teetettiin mallikappaleita, jotka katosivat salaperäisesti. 1914 saatiin malli, jossa oli kuvattu Asklepioksen sauva. Vuonna 1973 sormusta muutettiin siten, että Asklepioksen sauva vaihdettiin Merkuriuksen sauvaa "Caduceus" muistuttavaksi sauvaksi, jossa kuitenkin siivekäs sanansaattajan sauva on korvattu maljalla.


title: Fabian Collan

text: Fabian Collan (18. joulukuuta 1817 Iisalmi – 17. helmikuuta 1851 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija, toimittaja ja kirjailija.


title: Fabian Collan

text: Collanin vanhemmat olivat rovasti ja teologian tohtori Pehr Johan Collan ja Christina Elisabet Crohns. Hän opiskeli Porvoon lukiossa 1830–1833 ja valmistui ylioppilaaksi Helsingissä 17. toukokuuta 1834. Filosofian kandidaatiksi Collan valmistui vuonna 1839, maisteriksi 1840 ja lisensiaatiksi 1849. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1850.


title: Fabian Collan

text: Vuosina 1840–1844 Collan oli Savo-Karjalaisen osakunnan kuraattori. Hän toimi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran sihteerinä ja Helsingfors Morgonbladin päätoimittajana 1841–1844. Collan nimitettiin Helsingin yliopiston historian dosentiksi 1843. Hän työskenteli historian lehtorina ja rehtorina Kuopion lukiossa 1844–1850. Vuodesta 1850 kuolemaansa saakka Collan toimi filosofian apulaisena Helsingin yliopistossa ja Finlands Allmänna Tidning -lehden kotimaisen osaston päätoimittajana ja toimittajana.


title: Fabian Collan

text: Collan oli lapsena sairastanut riisitaudin ja kärsi heikosta terveydestä. Hän sairastui alkuvuonna 1851 ja kuoli helmikuussa 33-vuotiaana.


title: TuusKiekko

text: TuusKiekko on 1985 perustettu tuusulalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla II-divisioonassa. Joukkue pelaa kotiottelunsa Tuusulan jäähallissa Hyrylässä.


title: TuusKiekko

text: Junioritoiminnan hoitaa TuusKiekon yhteistyöseura, vuonna 1998 perustettu "Tuusulan Juniorikiekko". Molemmat seurat käyttävät yhteistä TuusKi-nimeä. TuusKiekolla on yhteistyösopimus Mestiksessä pelaavan Kiekko-Vantaan kanssa .


title: TuusKiekko

text: Kaudella 2017–2018 TuusKi perustettiin uudelleen ja aloitti toimintansa III-divisioonassa.


title: TuusKiekko

text: "(Tilanne 15. huhtikuuta 2018)"


title: Aarno Kellberg

text: Aarno Antero Kellberg (2. helmikuuta 1932, Iisalmen maalaiskunta – 12. helmikuuta 2015, Iisalmi) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.


title: Aarno Kellberg

text: Kellbergin vanhemmat olivat kauppias Eino Antero Kellberg ja kauppias Liisa Kettunen. Hän kävi Iisalmen yhteislyseota 1945-1948, valmistui yläkansakoulunopettajaksi Kajaanin seminaarista 1955 ja kävi nuoriso-ohjaajakurssin 1957. Kellberg oli kansakoulunopettajana Iisalmessa 1955-1956 ja Ruotsinpyhtäällä 1956-1975. Hän toimi tilapäisenä kouluhallituksen ylitarkastajana 1975 ja peruskoulunopettajana Iisalmessa 1977-1991. Hän on ollut myös aluekouluttajana Uudenmaan läänissä, lääninkouluttajana Uudenmaan ja Kuopion lääneissä sekä läänintaiteilijana Kuopion läänissä. Kellberg sai kotiseutuneuvoksen arvonimen 2006.


title: Aarno Kellberg

text: Kellberg on tehnyt useita käsikirjoituksia radiolle ja televisiolle. Hänen kirjoituksiaan on ilmestynyt myös lehdissä, antologioissa ja kokoomateoksissa.


title: Karvalehti

text: Karvalehti eli tankeakarvalehti ("Ceratophyllum demersum", syn. "Ceratophyllum apiculatum"), aiemmalta nimeltään "sarvikarvalehti", on juureton rehevien vesistöjen uposkasvi, joka imee ravintoa lehdillään. Laji on levinnyt eri puolille maapalloa, ja se on myös suosittu akvaariokasvi.


title: Karvalehti

text: Monivuotinen karvalehti on juureton, tummanvihreä uposkasvi. Kasvin varret ovat ohuita, rentoja ja haarovia, varren nivelissä on korkeintaan yksi haara. Lehdet ovat säteittäisesti 6–8 tai joskus 10 lehden kiehkuroissa. Lehdet ovat korvakkeettomia, lähes ruodittomia ja 0,8–3 cm pitkiä. Lehden lapa on 1–2 kertaa näennäisen halkihaaraisesti liuskainen. Liuskat ovat jäykähköjä, ylöspäin kaarevia, kapeita ja selvästi hammaslaitaisia. Kukat ovat yksineuvoisia, lehtihankaisia, perättömiä, kehälehdettömiä ja lukuisten millin pituisten kehämäisten ja tasasoukkien ylälehtien suojaamia. Hedekukat ovat 2–3,5 mm leveitä, ja niissä on runsaasti heteitä. Emikukat ovat hedekukkia kapeampia, ja niiden luotti on rihmamainen. Suomessa karvalehti kukkii kesä-elokuussa, mutta kukinta on harvinaista. Vielä harvemmin se tuottaa hedelmiä. Hedelmä on 3,5–5,5 mm pitkä, pitkänomainen pähkylä. Pähkylän kärjessä on piikkimäinen, 2–7,5 mm pitkä vartalo. Pähkylän tyvellä olevien piikkien mukaan karvalehti jaetaan kahteen eri muotoon. Tavallisesti tyvellä on kaksi eripituista piikkiä (var. "demersum"), joskus piikit ovat vain lyhyitä nystermiä (var. "apiculatum").


title: Karvalehti

text: Suomessa esiintyy myös erittäin harvinaisena karvalehden kanssa samaan sukuun kuuluva, hyvin samannäköinen hentokarvalehti ("Ceratophyllum submersum").


title: Karvalehti

text: Karvalehti on levinnyt laajalle alueelle maapallolla. Euroopassa sitä tavataan Islantia, Kreikkaa, Bulgariaa ja mantereen arktisia alueita lukuun ottamatta koko maanosassa. Levinneisyysalue jatkuu Europasta edelleen Lähi-itään, Keski-Aasiaan ja Siperian läpi aina Japaniin, Korean niemimaalle ja Kiinaan saakka. Sitä tavataan laajalla alueella myös Etelä-Aasiassa muun muassa Intiassa ja Sri Lankassa. Karvalehti kasvaa myös eri puolilla Afrikan mannerta, suuressa osassa Pohjois-Amerikkaa, Keski- ja Etelä-Amerikassa sekä paikoin myös Australiassa.


title: Karvalehti

text: Suomessa karvalehteä tavataan paikoitellen koko maassa Keski-Lappia myöten. Yleisin laji on Ahvenanmaalla ja Etelä-Suomessa, mutta se puuttuu suurimmasta osasta Pohjanmaata.


title: Karvalehti

text: Karvalehti kuuluu Suomen alkuperäisiin kasvilajeihin. Fossiililöytöjen perusteella laji on levinnyt Suomeen pian jääkauden jälkeen ja menestyi erityisen hyvin jääkauden jälkeisellä lämpökaudella. Ilmaston viilennyttyä ja vesien karuunnuttua laji on säilynyt rehevimmissä järvissä nykypäiviin saakka.


title: Karvalehti

text: Karvalehti on rehevien vesistöjen kasvi. Se kasvaa järvissä, murtovesilahdissa, rantalammikoissa ja ojissa. Sitä tavataan myös hitaasti virtaavassa vedessä. Suomessa karvalehti on vesistöjen rehevöitymisen myötä yleistynyt. Rehevillä järvillä karvalehti voi kasvaa sellaisiksi massoiksi, että se haittaa järvien virkistyskäyttöä. Koska karvalehdellä ei ole juuria, ja se lisääntyy pienistäkin pätkistä, kasvin hävittäminen niittämällä on vaikeaa.


title: Karvalehti

text: Karvalehti on myös suosittu akvaariokasvi. Hyvissä olosuhteissa se kasvaa hyvin nopeasti, jopa useita senttejä päivässä. Karvalehti viihtyy vedessä, jonka lämpötila on 5–28 °C.


title: Pembroke College (Oxford)

text: Pembroke College on yksi englantilaisen Oxfordin yliopiston collegeista. Se sijaitsee Pembroke Squarella. Vuonna 2007 Pembroken on arvioitu saaneen rahalahjoituksia 45,5 miljoonaa puntaa.


title: Pembroke College (Oxford)

text: Collegessa on 408 perusopiskelijaa ja 119 jatko-opiskelijaa.


title: Farnakes I

text: Farnakes I (, noin 189 eaa. – noin 159 eaa.) oli Pontoksen kuningas.


title: Farnakes I

text: Farnakes laajensi valtakuntaansa paljon edeltäjiänsä tarmokkaammin. Noin vuonna 182 eaa. hän valtasi Mustanmeren rannalla sijainneen Sinopen kreikkalaiskaupungin. Farnakes soti Pergamonin Eumenes II:n ja Kappadokian Ariarathesta vastaan. Farnakes valtasi osia Galatiasta ja Paflagoniasta, mutta joutui luopumaan niistä. Roomalaisista senaattoreista koostuva lähetystö neuvotteli rauhansopimuksen kuninkaiden välille. Roomalaiset halusivat estää Pontoksen vallan kasvamisen läntisessä Vähässä-Aasiassa. Farnakes laajensi kuitenkin valtaansa idässä. Hän valtasi muun muassa Sinopen entiset koloniat Kotyoran ja Kerasoksen. Farnakes sai myös Armenian Minorin valtansa alle.


title: Farnakes I

text: Farnakes solmi liiton seleukidien kanssa ja otti vaimokseen Antiokhos III:n tyttären (tai lapsenlapsen) Nysan. Farnakeen kuollessa noin vuonna 159 eaa. Pontos oli Vähän-Aasian merkittävimpiä valtioita. Farnakesta seurasi vuosina 170 eaa.–150 eaa. Mithridates IV Filopator Filadelfos, joka oli ehkä Farnakeen veli ja vuosina 150 eaa.–121 eaa. Mithridates V, joka oli ehkä Farnakeen poika.


title: Eva González

text: Eva María González Fernández (s. 5. marraskuuta 1980 Mairena del Alcor, Sevillan maakunta, Espanja) on espanjalainen missi, malli ja televisiojuontaja.


title: Eva González

text: González valittiin Miss Espanjaksi vuonna 2003 kotimaakuntansa Sevillan edustajana. Myöhemmin samana vuonna hän otti osaa Panamassa järjestettyyn Miss Universe -kilpailuun, mutta ei sijoittunut 15 parhaan joukkoon. Kilpailun kansallispukuosiossa hän käytti Andalusialle perinteistä flamencomekkoa.