title: Kaizers Orchestra

text: Tammikuussa 2010 yhtye esitti uutta materiaalia osana Eurosonicia Alankomaissa. Helmikuussa he ilmoittivat tulevien albumiensa muodostavan trilogian, joka seuraisi uutta tarinaa. "Violeta Violeta" -nimisen albumin tuotanto maksettaisiin pian käynnistyvän kiertueen tuloilla. Kiertueelle osallistuville faneille annettaisiin erikoispainos albumista. Yhtye julkaisi trilogian ensimmäisen singlen, "Philemon Arthur & the Dung" elokuussa 2010. Lokakuussa julkaistiin toisen singlen nuotit ja kuun loppupuolella itse kappale ("Hjerteknuser") ja sen musiikkivideo. Trilogian ensimmäinen osa tuli myyntiin 31. tammikuuta 2011. Yhtyeen kymmenvuotisen taipaleen kunniaksi pidettiin konsertti Oslo Spektrumilla, ja se myös päätti kiertueen. 9. huhtikuuta 2011 taltioitu konsertti julkaistiin saman vuoden marraskuussa sekä DVD:nä että CD:nä.


title: Kaizers Orchestra

text: Vuonna 2012 yhtye palkittiin Årets Spellemannilla (Vuoden artisti) musiikkijuhlassa heidän kotikaupungissaan Stavangerissa. Palkinnonvastaanottopuheensa aikana he ilmoittivat, että vuoden 2013 kiertueensa jälkeen he vetäytyisivät pois julkisuudesta 13 yhteisen vuoden jälkeen. Vuonna 2013 he myös osallistuivat Ståle Øklandin kirjan "Tenk som en rockestjerne" ("Ajattele kuin rocktähti") tekoon.


title: Kaizers Orchestra

text: Fanisivuston haastattelussa ennen Violeta Violeta Vol. III:n julkaisua laulaja Ottesen painotti, ettei kyseessä ollut yhtyeen loppu, vaan hyvin pitkä tauko. Yhtyeen kaikki jäsenet tunsivat tarvetta keskittyä omiin perheisiinsä sekä muihin projekteihin. Kyseessä oli kaikkien jäsenten yhteinen valinta pitää taukoa vuosia jatkuneesta ”kiertue-albuminteko-kiertue”-rutiinista. Ottesen myös sanoo albumitrilogian viimeisen osan olevan niin monitasoinen, että sen kuunteluun menee vuosia. Kaizers Orchestran Siste Dans -kiertue ("Viimeinen tanssi") päättyi Stavangeriin 14. syyskuuta 2013. Viimeisestä konsertista oli myös livelähetys netissä ja se julkaistiin DVD:nä ja Blu-raynä tasan vuosi myöhemmin.


title: Kaizers Orchestra

text: Musiikillisesti Kaizers Orchestraa kutsutaan usein ”mahdottomaksi lokeroida”; yhtye on tunnustellut monia eri musiikkigenrejä, näistä huomattavimpia nopeatahtinen gypsy punk (”mustalaispunk”, itäeurooppalaisen kansanmusiikin sekä punk rockin sekoitus) ja ”Balkan brass” (folk-henkistä musiikkia Balkanin alueelta). Moni on myös käyttänyt termejä ”omparock” ja ”kaizerock” ehdottaen yhtyeen erikoisen tyylin olevan tarpeeksi uniikki ja merkittävä luodakseen oman genrensä. Yhtyeen tunnistettavimmat äänet löytyvätkin romumetallin ja öljytynnyreiden hakkaamisesta sekä harmonin pimputtamisesta. Lisäksi tunnistettavuutta lisää solisti Ottesenin erikoinen murre. Yhtyettä pidetään yhtenä Euroopan parhaista live-esiintyjistä. Vuoden 2002 konsertillaan Roskildessa he ansaitsivat useita ”Vuoden konsertti” -palkintoja sekä ”Roskilden vuoden 2002 paras konsertti” -palkinnon.


title: Kaizers Orchestra

text:
Suurin osa kappaleista on Janove Ottesenin kirjoittamia ja säveltämiä, mutta Geir Zahl on myös osallistunut kappaleiden tekoon ja esittämiseen. Kappaleiden synkkää sanoitusmaailmaa verrataan usein Tom Waitsin musiikkiin, ja Waitsin sanotaankin toimineen yhtyeen jonkinasteisena vaikutteena.
Yhtyeen sanoitukset vaihtelevat albumeittain, ja useiden kappaleiden tarinat ovat yhteydessä toisiinsa toistuvien hahmojen ja heidän tarinoidensa kanssa. Tämä johti "Sonny" -musikaaliin, joka perustui yhtyeen kolmeen ensimmäiseen albumiin. "Ompa til du dør"in sanoitukset koostuvat tarinoista sotaan, vastarintaliikkeisiin ja mafiaan liittyen. Heidän toinen albuminsa, "Evig pint", sisältää vähemmän hahmoja ja sen teemat ovat synkempiä, tutkiskellen aiheita elämästä ja kuolemasta petokseen, huumeisiin ja jälleen mafiaan. Kolmas albumi "Maestro" keskittyy mielenterveyslaitoksen ja sen sisällä jyllevän korruption ympärille.


title: Kaizers Orchestra

text: Neljännellä albumillaan, "Maskinerilla", he yrittivät poiketa perinteestään ja tehdä kaikista kappaleista omiaan ilman mitään yhteyksiä tai hahmoja. Albumn kappaleet olivat edelleen tarinoita, mutta ne eivät liittyneet mitenkään toisiinsa. Neljännen albumin julkaisun jälkeen yhtye päätti julkaista kokoelma-albumi "Våre demoneri"in, joka koostui vanhoista ylijäämäkappaleista heidän kolmelta ensimmäiseltä albumiltaan, palaten näin perinteiseen sanoitusmaailmaansa.


title: Kaizers Orchestra

text: "Violeta Violeta" -trilogiallaan Kaizers Orchestra esitteli uuden tarinan, josta fanit ovat päässeet hyvin perille albumien sanoitusten mukana tulleiden selitysten ansiosta. Tarina kappaleiden läpi ei kulje täysin kronologisessa järjestyksessä, mutta monet fanit internetissä ovat asettaneet kappaleet mahdollisesti oikeaan järjestykseen ja pohtineet useita juoniaukkoja ja hypoteeseja yhtyeen vetäydyttyä pois julkisuudesta. Ottesen onkin kutsunut tätä "osaksi suunnitelmaa", selittäen trilogiassa olevan paljon tunnusteltavaa ja uudelleenlöydettävää vuosiksi.


title: Kaizers Orchestra

text: Trilogian sanoitukset keskittyvät kuuteen hahmoon: Violeta-tyttäreen, Beatrice-äitiin, Kenneth-isään, Kennethin veljeen Corvinoon, tämän tyttöystävään Ceciliaan, jonka Beatrice tunsi lapsuudessaan sekä paholaiseen. Beatrice ja Kenneth saavat kaksoset, joista toinen on Violeta ja toinen menehtyy hyvin nuorena. Kenneth-isä pääsee menetyksen yli, mutta Beatrice-äidin mielenterveys alkaa vuosien aikana horjuta. Beatricen olotilan heikotessa myös pariskunnan avioliitto kärsii, ja näin isä Kenneth kidnappaa tyttärensä Violetan ja karkaa maailmalle jättäen vaimonsa yksin. Tytär ja äiti pystyvät kuitenkin näkemään toisensa unissaan, ja kohtaavat jälleen tarinan edetessä eteenpäin. Violeta kohtaa myös kaksosensa, setänsä ja paholaisen vastentahtoisella pakomatkallaan isänsä kanssa muun muassa Singaporen ja Lahoren kautta. Näissä kohteissa Kenneth ja Corvino yrittävät myydä Violetan markkinoilla hänen todistettuaan omaavansa yliluonnollisia kykyjä, jotka myös mahdollistavat yhteyden hänen ja äitinsä välille.


title: Kaizers Orchestra

text: Janove Ottesen on sanonut sanoituksien muistuttavan Tim Burton -elokuvia, kutsuen tyyliä ”maagiseksi realismiksi”.


title: Marsut

text: Marsut ("Caviidae") on jyrsijöihin kuuluva heimo, johon kuuluu kuusi sukua ja 18 lajia, muun muassa lemmikkieläimenä tunnettu marsu sekä villinä elävät kapybara ja mara.


title: Marsut

text: Luonnonvaraisia marsulajeja tavataan vain Etelä-Amerikassa. Kalliomarsut asustavat Brasilian kuivilla kallioalueilla pääasiassa lohkareiden alla ja kalliohalkeamissa. Marat eli pampajänikset, jotka nimestään huolimatta eivät ole sukua jäniksille, oleskelevat kuivissa ruohikoissa ja pensaikoissa Argentiinassa.


title: Marsut

text: Marsut ja marat elävät pienissä laumoissa, marsut 5-10 yksilön ja marat jopa 40 yksilön ryhminä. Ne oleilevat joko itse kaivamissaan käytävissä tai muiden lajien, kuten kampamyyrien ja viskatsojen, koloissa. Marsut ovat aktiivisempia hämärän tultua. Marat ovat päiväeläimiä, jotka mielellään paistattelevat päivää jyrsijöille epätavallisessa asennossa. Ne joko istuvat kaniinien tapaan eturaajat ojennettuina tai makaavat kissan tavoin etukäpälät pään alle taivutettuina.


title: Marsut

text: Marsut ja marat syövät kaikenlaista kasviravintoa. Kalliomarsut voivat kiivetä puihinkin lehtiä keräämään; vaaran uhatessa ne loikkaavat yhdellä hypyllä maahan. Luonnonvaraisten marsujen koko vaihtelee paljon. Kapybara eli vesisika on maailman suurin jyrsijälaji, kun taas pienimmät marsulajit ovat vain parinkymmenen senttimetrin pituisia ja noin 300 gramman painoisia.


title: Aulis Lehtikangas

text: Aapo Aulis Lehtikangas (16. marraskuuta 1917 Ruotsinpyhtää – 26. joulukuuta 1998 Hamina) oli Mannerheim-ristin ritari numero 173. Jalkaväkirykmentti 4:ssä joukkueenjohtajana toiminut Lehtikangas nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä ylikersantti. Sotien jälkeen Lehtikangas työskenteli maanviljelijänä.


title: Timo Koivu

text: Timo Joel Koivu (6. helmikuuta 1918 Lammi – 21. tammikuuta 1985 Hattula) oli Mannerheim-ristin ritari numero 171. Komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 57:ssä toiminut Koivu nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä luutnantti. Sotien jälkeen Koivu työskenteli metsänhoitajana sekä Hämeen Metsätyönjohtajakoulun johtajana.


title: Luolakonnamonni

text: Luolakonnamonni ("Clarias cavernicola") on äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Sitä on tavattu vain Namibiassa Aigamasin luolassa sijaitsevassa noin 18 m pitkässä järvessä.


title: Luolakonnamonni

text: Luolakonnamonni kasvaa noin 16 cm pitkäksi. Sillä ei ole pigmenttiä vaan se on läpikuultavan valkoinen. Silmät ovat hyvin pienet ja ihopoimujen peitossa. Pää on nelikulmainen.


title: Luolakonnamonni

text: Luolakonnamonnia tavataan ainoastaan Aigamasin luolassa Namibiassa sijaitsevassa maanalaisessa järvessä. Järvi on kooltaan noin 18 metriä pitkä ja 2,5 metriä leveä. Syvyyttä sillä on 32–50 metriä. Järvi on kivipohjainen ja veden keskilämpötila on noin 25 °C. Kalan ja järven olemassaoloa uhkaa veden pumppaaminen, joka on madaltanut järven syvyyttä vuoden 1921 lukemasta 70 metriä nykyiseen noin 50:n metriin.


title: Luolakonnamonni

text: Luolakonnamonni syö lepakoiden ulosteita ja veteen pudonneita maahyönteisiä sekä satunnaisia eläinten raatoja.


title: Esa Karjalainen

text: Esa Ukko Karjalainen (18. helmikuuta 1917 Padasjoki – 29. lokakuuta 1981 Jämsä) oli Mannerheim-ristin ritari numero 169. Joukkueen varajohtajana Jalkaväkirykmentti 44:ssä toiminut Karjalainen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä vääpeli. Sotien jälkeen hän työskenteli maanviljelijänä sekä työnjohtajana.


title: Mikko Anttonen

text: Mikko Johannes Anttonen (15. maaliskuuta 1911 Parikkala – 22. helmikuuta 2005) oli suomalainen Mannerheim-ristin ritari ja maanviljelijä. Hän työskenteli koko ikänsä maanviljelijänä kotitilallaan Parikkalassa. Hänen vanhempansa olivat Pekka Anttonen ja Vilhelmiina Vilska, puoliso Parikkalan Tyrjällä vuonna 1915 syntynyt Martta Pajari (k. 2011). Perheeseen syntyi kahdeksan lasta.


title: Mikko Anttonen

text: Mikko Anttonen syntyi Parikkalan Rautalahden kylässä 1911 ja kuoli Savonlinnan keskussairaalassa 2005. Hänet on haudattu Parikkalan hautausmaalle. Anttonen on Mannerheim-ristin ritari numero 166, Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 21. joulukuuta 1944 ansioistaan jatkosodassa. Hänen sotilasarvonsa ritariksi nimitettäessä oli kersantti, 4. kesäkuuta 1968 hänet ylennettiin vääpeliksi.


title: Mikko Anttonen

text: Mikko Anttosen sotilasura oli seuraava:


title: Mikko Anttonen

text: Jalkaväkirykmentti 49:n komentajan, everstiluutnantti T. Peitsaran 30.09.44 allekirjoittama ja rykmentin esikuntapäällikön, majuri R. Hämäläisen varmentama esitys Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin myöntämisestä kersantti Mikko Johannes Anttoselle: "Kers. Anttonen on toiminut talvisodassa kk-ryhmänjohtajana saaden ansioistaan Vm. 2:n ja Vm. 1 :n. Kesähyökkäyksen ajan kers. Anttonen toimi myös erinomaisella tavalla kk. ryhmänjohtajana saaden ansioistaan VR 4. Asemasodan ajan on kers. Anttonen toiminut kk.joukkueessa puolijouk. ja joukkueenjohtajana kunnostautuen erikoisesti tarkka-ampujana. Hänen "tilillään" on tältä ajalta useita kymmeniä kaatuneita vihollisia. Vetäytymisvaiheen aikana toimi kers. Anttonen kk.joukkueen johtajana 9.6.44 ja 10.6.44 kunnostautui "Sorrentossa" Ohtan lohkolla vihollisen voimakkaiden partioiden torjunnassa. 11.6.44 torjui Hartosissa kkilla vihollishyökkäyksen kaataen lukuisia vihollisia. 11. ja 12.6.44 kävi yhteensä kolmen partion mukana niiden johtajana syvällä vihollisasemissa, tuoden joka kerralla selvän kuvan vih. vahvuudesta ja toiminnasta. Poistui viimeisenä Hartosista jälkijoukon johtajana aiheuttaen ryntäävälle viholliselle taas raskaita tappioita. 15.6.–16.7.44 oli alistettuna 11./JR :lle Ahijärvellä. Kunnostautui erinomaisella tavalla, torjuen mitä ankarimmassa kranaattitulessa 3 kk:lla vihollisen hyökkäykset, aiheuttaen viholliselle erittäin raskaat tappiot. Talloin kers. Anttonen väsymättä kannusti miehiä taisteluun, toimien itse aina kuumimmassa paikassa. 22.6.44 haavoittui kers. Anttonen Äyräpään sillanpääaseman taisteluissa, mutta jäi vammastaan huolimatta paikalleen, osallistuen kolmeen vastaiskuun niiden johtajana. Tällöin hän keräsi miehet sieltä mistä sai ja itse edeltä hyökäten esimerkillään sai väsyneet miehet mukaansa. Vasta jouduttuaan haavansa johdosta kuumeeseen, lahti JSp:lle ja joutui sieltä evakuoitavaksi. Kers. Anttonen on käytökseltään erittäin sotilaallinen. Hänellä on esimiestensä ja alaistensa ehdoton luottamus."


title: Mikko Anttonen

text:
Rykmentinkomentajan esityksessä on 2. divisioonan komentajan, kenraalimajuri
A. Blickin allekirjoitus sekä hänen käsin kirjoitettu lausuntonsa: "Puollan 6.10.44.". Esitys on kirjattu Päämajan komento-osastolla 8.10.1944 (N:o 3707).


title: Mikko Anttonen

text: "Ehdotetaan 2. Divisioonan komentajan, kenraalimajuri A. Blick'in esityksestä, että kersantti Mikko Johannes Anttonen (2.DE, III/JR 49) nimitettäisiin Vapaudenristin 2 lk:n Mannerheim-ristin ritariksi..." Esittelylistan alkuperäinen päivämäärä .10.1944. on korjattu nimityspäivämääräksi 21.12.1944.


title: Mikko Anttonen

text: "Ylipäällikkö on pvm:llä 21.12.44 nimittänyt Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi kersantti Mikko Johannes Anttosen. ..."


title: Allan Anttila

text: Allan Sylvester Anttila (17. tammikuuta 1921 Kauhajoki – 16. syyskuuta 1967 Kauhajoki) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 165. Joukkueen varajohtajana 3./HRR:ssä toiminut Anttila nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä kersantti. Siviiliammatiltaan Anttila oli maanviljelijä.


title: Dionísio (jalkapalloilija)

text: Dionísio Domingos Rangel eli Dionísio (s. 18. marraskuuta 1970 Rio de Janeiro, Rio de Janeiro, Brasilia) on entinen brasilialainen jalkapalloilija, joka edusti urallaan useita suomalaisseuroja. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Dionísio (jalkapalloilija)

text: Dionísio tuli pelaamaan vuonna 1993 porilaiseen FC Jazziin Veikkausliigaa. Heti ensimmäisenä vuotenaan Suomessa Dionísio voitti Jazzin kanssa mestaruuden, pelaten itse 20 ottelussa tehden niissä 6 maalia. Samaan aikaa Jazzissa pelasivat myös Dionísion maanmiehet Piracaia ja Luiz Antonio. Mestaruuskauden jälkeen Dionísio siirtyi Tampereelle TPV:hen, jossa hän voitti 17 maalillaan kauden 1994 maalikuninkuuden, johdattaen samalla TPV:n Veikkausliigan mestariksi. Seuraavalla kaudella Dionísion ruuti oli kuitenkin märempää. Kolme maalia liigassa ei riittänyt ja näin TPV putosi sarjaporrasta alemmaksi Ykköseen. Tämän jälkeen brassi palasi pelaamaan kotimaahansa.


title: Dionísio (jalkapalloilija)

text: Kaudella 1999 Ykkösen uusi fuusiojoukkue Tampere United hankki Dionísion, joka voitti sarjan maalikuninkuuden 25 osumalla ja auttoi nostamaan Unitedin Veikkausliigaan. Seuraavana vuonna Unitedin ensimmäisellä Veikkausliiga-kaudella Dionísio teki 25 ottelussa yhdeksän maalia, ollen Jari Niemen ja Antti Pohjan jälkeen joukkueensa kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudella 2001 Dionísio pelasi seitsemän ottelua ja teki yhden maalin ennen kuin hän purki sopimuksensa ja palasi Brasiliaan. Veikkausliiga-urallaan Dionísio pelasi yhteensä 98 ottelua ja teki 36 maalia. Kaudella 2005 hän pelasi vielä Ykköstä AC Oulussa.


title: Dionisio

text: Dionisio on espanjankielinen etunimi, jonka portugalinkielinen vastine on Dionísio. Dionisio- tai Dionísio-nimisiä henkilöitä:


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Ruotsi on nykyaikainen parlamentaarinen monarkia, jossa muodollisena valtionpäämiehenä on kuningas, mutta ylin poliittinen valta on pääministerillä. Kuningas on ollut vuodesta 1973 Kaarle XVI Kustaa ja pääministeri vuodesta 2014 Stefan Löfven.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Kuninkaalla ei ole vuoden 1975 perustuslakiuudistuksesta lähtien ollut enää edes muodollista toimeenpanovaltaa, vaikka hän toimii ulkoasiainvaliokunnan johtajana. Kuninkaalla on kuitenkin suuri vaikutusvalta ja monarkialla on Ruotsissa vankka suosio. Kuningas nähdään kansakunnan henkilöitymänä poliittisen vallan puuttumisesta huolimatta.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Ruotsissa lainsäädäntövaltaa käyttää yksikamarinen parlamentti eli valtiopäivät (), toimeenpanovaltaa pääministerin johtama hallitus ja tuomiovaltaa riippumattomat oikeusistuimet. Parlamentissa on 349 jäsentä. Parlamentarismi on ollut käytössä vuodesta 1917 ja naisilla äänioikeus vuodesta 1919. Ruotsissa on monipuoluejärjestelmä.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Usein sanotaan, että Ruotsin ensimmäiset valtiopäivät olivat vuonna 1435 pidetty Arbogan kokous, vaikka kuninkaat olivat jo aiemmin saaneet neuvoja maan vaikuttajilta. Vuosien mittaan valtiopäivien toiminta ja valta ovat vaihdelleet huomattavasti, esimerkiksi pitkään ne toimivat säätyvaltiopäivinä. Vuoteen 1680 saakka kuningas ja aatelisraati jakoivat vallan keskenään, minkä takia aatelisista tuli vaikutusvaltaisia. Vuoden 1680 Isossa peruutuksessa valtiomuoto muuttui absoluuttiseksi monarkiaksi.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Suuren Pohjan sodan tappion jälkeen alkoi vuonna 1719 Vapauden aika, mikä johti perustuslaillisen monarkian perustamiseen eri perustuslakien mukaan (1772, 1789 ja 1809). Näistä viimeinen antoi porvarillisille useita oikeuksia. Valtiotieteilijä Leif Lewinin mukaan ruotsalaisille poliitikoille on ollut ominaista Oscar II:n ajasta lähtien pikemmin yksimielisyyteen pääseminen kuin vastuuvelvollisuus. Vuonna 1918 yleinen äänioikeus otettiin käyttöön ja vuonna 1921 pidettiin ensimmäisiä vaaleja, joissa tätä oikeutta käytettiin. Kustaa V:n seuraaja Kustaa VI Aadolf säilytti parlamentarismia kunnes vuonna 1975 tapahtunut perustuslain muutos teki käytännössä lopun kuninkaan poliittisesta voimasta. Samaa muutosta myöten myös kaksikamarisista valtiopäivistä tuli yksikamariset.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue on dominoinut ruotsalaista politiikkaa vuodesta 1930 lähtien ja ollut hallituspuolueena vuoden 1932 kaksikamarisista vaaleista vuoteen 1976 valtiopäivävaaleihin asti, paitsi lyhyen ajan kesällä 1936, kun Pehrsson-Bramstorpin hallitus oli vallassa. Tämä on länsimaissa ainutlaatuinen tapaus. Vuonna 1982 sosiaalidemokraatit sai hallitusvaltansa takaisin ja säilytti sen Ruotsin valtiopäivävaaleihin 2006 asti, paitsi vuosina 1991–94, kun maata johti porvarillinen koalitiohallitus.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Vuoden 2006 valtiopäivävaalit johtivat siihen, että Maltillinen kokoomus, Kansanpuolue liberaalit, Keskustapuolue ja Kristillisdemokraatit muodostuma porvarillinen liittoutuma ("Allians för Sverige") voitti. Maltillisen kokoomuksen puoluejohtaja Fredrik Reinfeldtista tuli maan uusi pääministeri.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Nykyään Ruotsin lainsäädännössä on neljä perustuslakia, josta tärkein on vuonna 1974 annettu Hallitusmuotolaki, sillä siinä määritellään poliittisen elämän perusteita sekä kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia. Vuonna 1809 annettu Laki kruununperimysjärjestyksestä on sopimus silloisten säätyvaltiopäivien ja Bernadotte-kuningassuvun välillä, ja se säätelee suvun jäsenten oikeuksia nousta Ruotsin valtaistuimelle.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Ruotsin neljä peruslakia ovat:


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Valtiojärjestys ja perustuslait määrittävät poliittisen järjestelmän.Vuodesta 1932 lähtien sosiaalidemokraatit olivat vuosikymmenien ajan suurin ja vaikutusvaltaisin hallituspuolue. Siihen ovat kuuluneet monet pitkäaikaiset pääministerit kuten Tage Erlander ja Olof Palme


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text:
Ruotsin eduskuntapuolueet ja niiden valtiopäiväedustajien lukumäärät ovat vuonna 2010:
Ruotsalainen oikeuslaitos perustuu länsimaiseen oikeusjärjestelmään, joka on saanut vaikutteita mm. Rooman valtakunnan lainsäädännöstä ja Napoleonin lakikokoelmasta (Code Civil). Siviili- ja prosessioikeutta koskeva lainsäädäntö perustui pitkälti 1900-luvulle saakka keskeisiltä osiltaan vanhaan vuoden 1734 lakiin, mutta on nykyisin lähes kauttaaltaan uudistettu.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Ruotsi on jaettu 21 lääniin, joita johtaa lääninhallitus. Jokaisessa läänissä Gotlannin lääniä lukuun ottamatta toimii myös maakäräjät. Ruotsissa on 290 kuntaa.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Vuonna 2003 sähköä vesivoimalla oli tuotettu 53 TWh eli 40 % maan sähkön tuotannosta ja ydinvoimalla oli tuotettu 65 TWh eli 49 %. Samaan aikaan biopolttoaineiden käyttö, esimerkiksi turve tuotti 13 TWh sähköä.. Ruotsi on korkeimmin sijoitettu valtio ilmaston muutos Climate Change Performance Index:illä. Vuonna 2005, uusiutuvien energiavarojen käyttö oli noussut 26 %iin energian tuotannosta Ruotsissa. Merkittävä osa energiasta tuotetaan vesivoimasta ja biomassasta. Maaliskuussa 2005, mielipidekysely osoitti, että 83 % on hyväksyy ydinvoiman säilyttämisen tai lisäämisen. Kuitenkin huolimatta siitä, että raportit radioaktiivisista vuodoista ydinjätteen varastoinnissa Forsmarkissa Ruotsissa oli julkaistu. Tämä ei näyttäisi muuttaneen yleistä suhtautumista ydinvoiman käyttöön. Ruotsi on päättänyt lopettaa ydinvoimatuotannon ennen vuotta 2020, vaikkakin se on hyvin epäsuosittua sen tapahtuessa.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: 1900-luvun ajan ruotsalainen ulkopolitiikka on perustunut liittoutumattomuuteen rauhan aikana ja puolueettomuuteen sodan aikana. Kylmän sodan aikana Ruotsi ei liittynyt Natoon eikä Varsovan liittoon, ja se vastaanotti vain pienen avun Marshallin suunnitelmasta. Viime aikoina Ruotsi on kuitenkin tehnyt myös sotilaallista yhteistyötä läntisten Nato-maiden kanssa, mutta ei ole liittynyt jäseneksi.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Ruotsi on ollut Pohjoismaiden neuvoston jäsen sen perustamisesta saakka. Vuonna 1995 Ruotsi liittyi yhdessä Suomen ja Itävallan kanssa Euroopan Unioniin. Ruotsi on myös aktiivijäsen YK:ssa ja muissa järjestöissä kuten OECD ja IMF.


title: Ruotsin poliittinen järjestelmä

text: Kansainvälisesti tunnettuja ruotsalaisia poliitikkoja ja diplomaatteja ovat olleet: Joe Hill, Carl Skoglund, Raoul Wallenberg, Folke Bernadotte, Dag Hammarskjöld, Olof Palme, Carl Bildt, Hans Blix ja Anna Lindh.


title: Ystadin kunta

text: Ystadin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Ystad.


title: Ystadin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 350,00 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 28 985 henkeä (31.12.2015).


title: Ystadin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 240,86 km² peltoa, 68,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ystadin kunta

text: Ystadin kunnan Vallebergassa sijaitsee nimellä Alen kivet tunnettu viikinkiaikainen laivalatomus. Kunnan itäosassa sijaitsee Sandhammarenin dyyni- ja hietikkoalue.


title: Ystadin kunta

text:
Vuonna 1927 Hörupin ja Löderupin maalaiskuntiin perustettiin Löderupin taajaväkinen yhdyskunta, joka lakkautettiin vuonna 1958. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Näistä Glemmingebro ja Löderup sijaitsivat tuolloin Kristianstadin läänissä. Ystadin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 muodostettiin Ystadin kunta yhdistämällä Ystadin kaupunki ja kolme vuonna 1952 muodostettua "suurkuntaa". Glemmingebron maalaiskunta jaettiin niin, että Glemminge ja Ingelstorp liitettiin Ystadin kuntaan ja Malmöhusin lääniin, mutta muut seurakunnat liitettiin Tomelillan kuntaan ja ne jäivät osaksi Kristianstadin lääniä.


title: Ystadin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Ystadin kaupungin vaakuna. Myös kolmella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Ystadin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 185 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ystadin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 102 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ystadin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 594 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 182 000 kruunua.


title: Ystadin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ystadin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ystadin kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 255 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ystadin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Ystadin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ystadin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Svenstorp kuuluu osin myös Tomelillan kuntaan.


title: Ystadin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ystadin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ystadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ystadin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ystadin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ystadin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Maksimaalinen distinktio

text: Maksimaalisella distinktiolla tarkoitetaan ihmisen äännejärjestelmässä vallitsevia vastakohtaisuussuhteita. Tätä ilmiötä on tutkinut etenkin fonologi Roman Jakobson, joka tutki lapsen puheenoppimista. Jakobson havaitsi, että niin ääntä opittaessa kuin kielen äännejärjestelmän muotoutuessakin ihminen käyttää ensin hyväksi äännejärjestelmänsä äärilaidat. Toisin sanoen lapsen on esimerkiksi helpompi oppia äänteitä, jotka ovat foneettisilta, ääntämiseen liittyviltä ominaisuuksiltaan mahdollisimman erilaiset.


title: Maksimaalinen distinktio

text: Tällaisia ovat mm. foneemit /p/ ja /ɑ/, koska P:tä tuotettaessa suu on näkyvästi kiinni kun taas A:ta äännettäessä ilmavirtaa kulkee täysin vapaasti. Lapsen on helppo ymmärtää tämä ero.


title: Fonotaksi

text: Fonotaksi tarkoittaa äänteiden jonoamista. Termillä tarkoitetaan kielitieteessä yleensä kieli- tai kieliperhekohtaista säännöstöä, jonka mukaan äänteet liittyvät tai voivat liittyä toisiinsa eri kielissä. Säännöstöt vaihtelevat kielittäin, mutta tavoite on kaikissa lähinnä ääntämisen helpottaminen tai optimointi. Kielijärjestelmän suhteet jaetaan vaihtoehtoisuutta koskeviin eli "paradigmaattisiin" ja jonoamista koskeviin eli "syntagmaattisiin" suhteisiin. Fonotaksissa tutkimuksen kohteena ovat syntagmaattiset suhteet, kun taas fonologiassa keskitytään paradigmaattisiin suhteisiin.


title: Fonotaksi

text: Suomessa ehkä leimaa antavin fonotaktinen sääntö on vokaalisointu, joka säätelee taivuttamista ja uusien sanojen muodostamista kielessämme.


title: Fonotaksi

text: Suomen fonotaksi säätelee myös pitkälti affiksien liittymistä vartaloon. Tämän vuoksi esimerkiksi useilla sijamuodoilla on useampia variantteja. Esimerkiksi kun sanaan "askel" liitetään partitiivin pääte, valitaan muoto -tA ("askel|ta") eikä sen yleisempää varianttia -A (esimerkiksi "koira|a"). Muotojen /tA/ ja /A/ välinen suhde on paradigmaattinen, mutta valintaa ohjaa kielen fonotaksi, jonka juuret ovat kielen historiassa.


title: Piracicaba

text: Piracicaba [-sika:´-], on kaupunki Brasilian kaakkoisosassa, São Paulon osavaltiossa.


title: Piracicaba

text: Kaupunki sijaitsee 137 kilometriä São Paulosta luoteeseen. Vuonna 2002 Piracicabassa oli 328 000 asukasta. Kaupunki on sokeriruokon tuotantoalueen keskus. Lisäksi siellä on elintarvike- ja koneteollisuutta sekä tislaamoja.


title: Mun aika mennä on

text: Mun aika mennä on on vuoden 1994 tangokuninkaan Sauli Lehtosen albumi, joka julkaistiin vuonna 1996 hänen kuolemansa jälkeen. Se oli Lehtosen toinen oma albumi. Albumi sisältää 18 kappaletta, joista moni – kuten ”Hopeinen kuu” – on tunnettu iskelmäkappale.


title: Vokaalisointu

text: Vokaalisointu eli vokaaliharmonia on joillekin kielille ominainen fonotaktinen säännöstö, joka pyrkii helpottamaan ääntämistä rajoittamalla samassa sanamuodossa esiintyviä vokaaleja. Eri kielten vokaalisointusäännöstöt saattavat poiketa toisistaan huomattavasti. Soinnun kannalta olennaiset vokaaliryhmät voivat muodostua ainakin takaisuuden ja etisyyden (/o/ – /ö/) tai labiaalisuuden ja illabiaalisuuden (/ö/ – /e/) mukaan.


title: Vokaalisointu

text: Vokaalisointua esiintyy ainakin useissa suomalais-ugrilaisissa kielissä kuten suomessa ("kissalla, "jäniksellä), võrossa, ersässä ja unkarissa ("városban ”kaupungissa”, "kézben ”kädessä”), useissa altailaisissa kielissä kuten turkissa ("Türkiye'de ”Turkissa”, "kapıda ”ovella”) sekä balttilaisessa latgallin kielessä ("vosora, "vasareņa", "šketerēt", "škatarātu). Myös monissa muissa agglutinatiivisissa kielissä on vokaalisointu.


title: Vokaalisointu

text: Eräänlaisen vokaalisoinnun oletetaan olleen kantauralin keskeisiä piirteitä. Useissa uralilaisissa kielissä vokaalisointujärjestelmä on säilynyt ja jopa monimutkaistunut, joissakin se on lähtenyt haipumaan ja joistakin sen voi sanoa kokonaan kadonneen. Esimerkiksi Viron kirjakielestä vokaalisointu on kadonnut, kun etuvokaalit /ä ö ü/ (ynnä takavokaalit /õ/ ja eräin poikkeuksin /o/) ovat lakanneet esiintymästä muualla sanassa kuin painollisessa eli tavallisesti ensimmäisessä tavussa.


title: Vokaalisointu

text: Suomen kielessä missään omakantaisessa, yhdistämättömässä sanassa ei esiinny sekä etu- /ä ö y/ että takavokaaleja /a o u/, vaan sanat ovat joko "etuvokaalisia" tai "takavokaalisia". Kuitenkin /i/ ja /e/ ovat vokaalisoinnun kannalta lähes neutraaleja ja voivat esiintyä sekä etu- että takavokaalisissa sanavartaloissa, vaikka ne foneettisilta ominaisuuksiltaan kuuluvat etuvokaaleihin. Yhdyssanan pääte määräytyy sanan viimeisen osan mukaan.


title: Vokaalisointu

text: Suomen vokaalisointu vaikuttaa myös sanojen johtamiseen ja taivuttamiseen. Niinpä esimerkiksi taivutuspäätteillä, joissa esiintyy jokin sointuun vaikuttava vokaali, on yleensä kaksi muotoa, kuten inessiivillä "-ssa" ja "-ssä", jotta pääte voi mukautua pääsanaansa.


title: Vokaalisointu

text: Soinnun kannalta muuten neutraalit etuvokaalit /e/ ja /i/ vaativat jälkeensä etuvokaaliset taivutuspäätteet, ellei sanan vartalossa ole muita vokaaleja (esim. "merillä", "vesissä", ei *"merilla", *"vesissa"). Tähän sääntöön erityisen poikkeuksen muodostavat kahden sanan "meri" ja "veri" partitiivimuodot "merta" ja "verta". Johdinaineksissa esiintyy /e i/ -sanojen kohdalla hieman enemmän horjuntaa, esimerkiksi sanasta "kivi" saadaan johtimella "-kkO" yleensä muoto "kivikko" mutta johtimella "-stO" yleensä "kivistö".


title: Vokaalisointu

text: Suomen kirjakielessä erityinen poikkeus vokaalisointuun on myös sana "tällainen", joka vaikuttaa johdokselta mutta jonka alkuperäinen yhdyssanaolemus on osittain säilytetty ("tämänlajinen" > "tänlainen" > "tällainen").


title: Vokaalisointu

text: Jotkin suomeen omaksutut nuorehkot lainasanat rikkovat vokaalisointua, esimerkiksi "olympialaiset", mikä aiheuttaa monille suomenkielisille ääntämisvaikeuksia. Tämäntyyppisten sanojen taivutuksen ratkaisee yleensä vartalon viimeinen ei-neutraali vokaali. Esimerkiksi sanassa "amatööri" viimeisenä ei-neutraalina vokaalina on toiseksi viimeisen tavun etuvokaali /ȫ/, jonka mukaan valitaan etuvokaalinen taivutuspääte: "amatöörejä". Jos kuitenkin viimeinen ei-neutraali vokaali on /y/ ja sitä edeltää vähintään yksi ei-neutraali etuvokaali /a o u/, voidaan kirjakielessä käyttää valinnaisesti joko etu- tai takavokaalisia taivutuspäätteitä (esimerkiksi "analyysi – analyysiä" tai "analyysi – analyysia").


title: Vokaalisointu

text: Vokaali /e/ ääntyy takavokaalisissa sanoissa taempaa kuin etuvokaalisissa (esimerkiksi sanassa "kera" on takaisempi /e/ kuin sanassa "kerä"), mutta ero on allofoninen, ennemminkin vokaalisoinnun sivuvaikutus kuin säännöstön keskeinen osa.


title: Vokaalisointu

text: Unkarin kielessä vokaalisoinnun kannalta selkeitä takavokaaleja ovat /a á o ó u ú/ ja selkeitä etuvokaaleja /ö ő ü ű/. Vokaalit /e é i í/ muistuttavat ominaisuuksiltaan osittain suomen neutraaleja etuvokaaleja /e i/, mutta sanojen etymologia vaikuttaa niitten vokaalisointuominaisuuksiin enemmän kuin suomessa. Etenkin /e/ käyttäytyy hyvin usein selkeitten etuvokaalien tapaan, /i/ ja /í/ taas foneettisesta etisyydestään huolimatta tietyissä sanoissa selkeitten takavokaalien tapaan. Lisäksi unkariin on turkinsukuisista kielistä lainautunut labiaalisuuteen perustuvaa vokaalisointua, jossa vastakkainasettelu onkin etuvokaalien /ö/ ja /e/ välinen.


title: Vokaalisointu

text: Verbisarja "ad"–"ír" osoittaa, miten takavokaaliset sanat yleensä vaativat takavokaalisen päätteen ("-nak", "-juk", "-játok") ja etuvokaaliset sanat etuvokaalisen ("-nek", "-jük", "-jétek"). Tietyissä tapauksissa etuvokaalisia päätteitä on kaksi, labiaalinen ja illabiaalinen (esimerkiksi "-ök" – "-ek"), ja nämä valikoituvat vartalon labiaalisuuden mukaan: "ölök" mutta "merek". Etuvokaalinen "ír" kantaa mukanaan historiaansa: sanassa on alun perin ollut takavokaali /ɯ/, ja vaikka se on korvautunut etuvokaalilla /i/ ja pidentynyt /í/:ksi, on sanan täysin takavokaalinen taivutus säilynyt.


title: Vokaalisointu

text: Substantiivisarja "ház"–"farmer" osoittaa ensin, miten selkeästi takavokaaliset sanavartalot vaativat takavokaalisia päätteitä ja selkeästi etuvokaaliset puolestaan etuvokaalisia. Vokaalisointua rikkova erikoislaina "amőba" käyttäytyy kuten suomen "olympialaiset": vartalon viimeisen tavun ei-neutraali vokaali /a/ vaatii sanalle takavokaalisen päätteen. Sanan "farmer" taivutus sen sijaan riippuu puhujasta. Osa unkarinkielisistä kokee toisen tavun /e/:n neutraaliksi etuvokaaliksi, jolloin ensimmäisen tavun /a/ määrittää sanan takavokaalisesti taivutettavaksi. Osa taas kokee /e/:n selkeäksi etuvokaaliksi, jolloin sanan taivutus onkin etuvokaalinen.


title: Vokaalisointu

text: Sanojen taivutuksessa esiintyy myös joitakin harvoja poikkeuksia, jotka eivät vastaa mitään yllä olevista esimerkeistä. Yksi nykykielen yleisimmin esiintyvistä poikkeuksellisista sanoista on "könyv" /køɲv/ 'kirja', jonka monikko on "könyvek" /køɲvɛk/, vaikka odotuksenmukainen pääte olisi labiaalinen "-ök".


title: Vokaalisointu

text: Ersämordvan kielestä ovat labiaaliset etuvokaalit kokonaan kadonneet, mutta jonkinasteinen vokaalisointu on silti säilynyt.


title: Vokaalisointu

text: Pääsääntönä on, että sanavartalon viimeisen tavun vokaali määrää tiettyjen taivutuspäätteitten vokaalin. Jos viimeisessä tavussa on takavokaali /a o u/, tulee päätteeseen yleensä takavokaali /o/, mikäli valinnanvaraa on. Jos taas viimeisessä tavussa on etuvokaali /e i/, tulee päätteeseen yleensä etuvokaali /e/.


title: Vokaalisointu

text: Jos vartalo päättyy liudennettuun konsonanttiin, käyttäytyy sana taivutettaessa joka tapauksessa ikään kuin sen lopussa olisi piilevä etuvokaali ja vaatii mahdollisuuksien mukaan etuvokaalisen päätteen.


title: Vokaalisointu

text: Esimerkiksi päätteessä "-шка" '-n kokoinen, -n verran' ei valinnanvaraa ole, vaan pääte on aina takavokaalinen.


title: Vokaalisointu

text: Substantiivisarja "кудо"–"умарь" osoittaa ensin kahdella esimerkillä vokaalisoinnun toteutumisen taivutettaessa taka- ja etuvokaalisia sanoja inessiiviin ("-сО"). Sitten esitetään takavokaalinen sanapari, jossa vartalonloppuisen konsonantin liudentumattomuus tai liudentuneisuus ratkaisee päätteen vokaalin.


title: Vokaalisointu

text: Vokaalisointua esiintyy mm. seuraavissa kielissä:


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Peltikunkku-merirosvot ovat fiktiivisiä merirosvoja One Piece -manga- ja animesarjassa, ja niiden johtaja on Wapol.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Vuosia ennen Olkihattujen saapumista Drum-saarelle Wapolista tuli kuningas isänsä kuoltua. Toisin kuin lempeä isänsä Wapol oli julma ja huono hallitsija Drumin kuningaskunnalle. Yhtenä päivänä kuningaskuntaan hyökkäsivät Mustaparta-merirosvot, jotka rettelöitsivät voimillaan. Wapol ja hänen sotilaat ja lekurijengi lähtivät pakoon saarelta jättäen kansalaiset pulaan. He kuitenkin eksyivät merillä eivätkä löytäneet enää takaisin. Niinpä heistä tuli väliaikaisesti merirosvoja.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Ennen pakenemistaan saarelta Wapol metsästi kuningaskunnan lääkäreitä. Hänen teoriansa mukaan kaikkien lääkäreiden karkottaminen 20 omaa lekurijengin jäsentä lukuun ottamatta pitäisi kansan kurissa. Kansalaisten pitäisi anella häneltä lääkärihoitoa. Kuitenkin kaksi lääkäriä onnistui pysymään piilossa Wapolin lääkärijahdilta: Tri Hiruluk ja Tri Kureha. Hän kehitti juonen heidän nappaamisekseen. Kansan keskuuteen lähetettiin huhuja lekurijengin sairastumisesta, mikä herätti Hirulukin huolestumisen, ja hän päätti mennä auttamaan heitä. Hiruluk saapui linnan aukiolle vain saadakseen selville, että lekurijengi olikin terveenä ja sotilaat olivat valmiina ampumaan hänet. Se ei kuitenkaan Hirulukia haitannut, sillä Kureha oli jo todennut hänen kuolevan viikon sisällä, ja lisäksi Hiriluk oli syönyt Chopperin antaman myrkkysienen, minkä vuoksi hänellä ei olisi muutenkaan ollut tuntiakaan elinaikaa. Hiruluk joi nestettä, joka räjäytti hänet ilmaan, ja Chopper saapui paikalle. Kuolemasta järkyttyneenä hän oli hyökkäämässä Wapolin ja sotilaiden kimppuun, mutta Dolton pysäytti hänet ja käski häipymään. Wapol ihmetteli Doltonin toimenpidettä, ja Dolton sanoi eroavansa kuninkaan joukoista sanoen: "Tyhmyydelle ei ole olemassa lääkettä". Vähän myöhemmin tämän jälkeen Mustaparta-merirosvot hyökkäsivät.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Olkihattupiraatit tapasivat Peltikunkku-merirosvot ensimmäisen kerran merellä. Käyttäen sukelluslaivaa he yllätyshyökkäsivät Olkihattujen kimppuun, ja Wapol aikoi syödä heidän laivansa. Syömisyritys jäi kesken, sillä Luffy singautti Wapolin kauas pois. Loput "merirosvoista" lähtivät pelastamaan Wapolia, sillä tämä ei kelluisi pinnalla pirunmarjavoimiensa vuoksi. Dolton, joka yritti saada yhteiskunnan taas voimiinsa Mustaparran hyökkäyksen jälkeen, auttoi Olkihattuja löytämään tohtorin sairastuneelle Namille. Peltikunkku-merirosvojen etsiessä Olkihattuja janoten kostoa he sattumalta löysivät takaisin kotisaarelleen. Wapol päätti ensimmäisenä kaapata itselleen kruunun takaisin. Luffyn merirosvot kuitenkin voittivat hänet miehistöineen. Lekurijengi oli ainoa korruptoimaton joukko Wapolin merirosvoista, ja he välittivät kansasta yhä vaikka Wapol pakottikin heidät omiksi lääkäreikseen.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Luffyn "Gomu Gomu no Bazooka" (Gumi gumi sinko) oli niin voimakas, että se lennätti Wapolin toiselle saarelle. Joutuessaan karkailemaan virkavaltaa hän päätyi kaatopaikalle ja söi romuja tehden niistä leluja huvittaakseen itseään. Sattumalta lapset kiinnostuivat niistä, ja lopulta asiakkaita oli paljon. Niinpä Wapolista tuli lelutehtaan johtaja, ja tällä kertaa ansaitsi asemansa reilusti. Hän meni naimisiin One Piece -maailman Miss Universumin kanssa.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Wapolin jolly roger on tavallinen, mutta pääkallolla on Wapolin rautaleuka, kieli ulkona oikealle päin ja kruunu päässä.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Laiva on sukellusvene, jonka nimi on Bilking. Sen rungossa on paljon metallia ja koristeltu suurilla lumihiutalekuvioilla. Keulakuvana on Drum-saaren eläimistöön kuuluvaa White Walkieta esittävä pää jolla on kruunu päässä. Se myös taipuu alas, ja sitä pitkin voi kävellä toisiin laivoihin.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Kapteeni/Entinen kuningas


title: Peltikunkku-merirosvot

text: (Entisen) Drumin kuningaskunnan ilkeä kansleri


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Ollessaan kansleri, hän kirjoitti jokaisen Wapolin saneleman lain muistiin ja lisäksi listasi Wapolin ruoka-annoksia. Chess on hyvä oppimaan vihollisiensa heikkouksia eikä epäröi satuttaa sivullisia. Hän on hyvä ampumaan nuolilla ja ampuu usein niitä useita kerralla. Nuolet ovat pitkiä ja ne voi tarpeen tullessa myös sytyttää.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: (Entisen) Drumin kuningaskunnan kiero ministeri


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Ollessaan ministeri, hän oli Wapolin jälkeen korkeimmassa asemassa. Aseinaan Kuromarimo käyttää afromaisia nyrkkeilyhanskoja joiden sisällä on myös piikit. Myös hänen hiuksensa ovat afrotyyliset, parrassa on kolme pienempää afropalleroa, viitassa useita ja hiuksista hän voi repiä pieniä palasia ja kasvattaa niistä suuria afroja. Niissä on staattista sähköä jonka vuoksi ne tarttuvat kiinni vihollisiin. Chess usein sytyttää ne niiden ollessa kiinni vihollisissa.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Kuro tarkoittaa mustaa ja marimo on isolimaskan sukuinen levälaji. Ne ovat piikikkäiden pallojen näköisiä ja mustan kanssa muistuttavat etäisesti afroja, joka viittaa Kuromarimon hiustyyliin.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Chessin ja Kuromarimon fuusio joka syntyi Wapolin syödessä heidät ja liitettyään mumsmumstehtaan avulla heidät yhteen. Sanjin mukaan Chessmarimo näyttää vain Chessiltä jonka olkapäillä Kuromarimo on. Ainoastaan vaatteet ovat eri. Chessmarimolla on kaksi päätä ja neljä kättä, ja he voivat käyttää täydellä voimalla aikaisempia hyökkäyksiään ja uutuutena mm. vasaroita ja kirveitä. Chopper voitti hänet saatuaan selville Chessmarimon heikkouden olevan Chessin leuka. Heistä ei ole ollut mitään tietoa voittamisen jälkeen.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Lääkäreitä, entisiä jäseniä


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Heihin kuuluu 20 hyvää lääkäriä jotka Wapol pakotti alaisikseen. Wapol antoi heidän hoitaa kansalaisia mutta vain jos he ansaitsisivat sen. Kun Wapol voitettiin annettiin heille anteeksi ja mahdollisuus jatkaa lääkäreinä uudessa Kirsikka-kuningaskunnassa.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: (Entisiä) Drumin sotilaita


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Heidän tarkkaa lukumäärää ei olla mainittu, mutta he ovat lojaaleja Wapolin käskyläisiä eivätkä välitä kansasta läheskään yhtä paljon.


title: Peltikunkku-merirosvot

text: Sotilaista ei ole vastusta kuin tavallisille kansalaisille. Lääkärit eivät ole taistelijoita, mutta Chess ja Kuromarimo ovat vahvimmat jäsenet Wapolin jälkeen. Takaumassa nähtiin kuinka helposti hän voitti Doltonin voimakkaimmassa muodossaan. Olkihattujen aikana Wapol ei pystynyt syömään asevaraston aseita muuttuen voimakkaimpaan muotoon, sillä Nami varasti varaston avaimen.


title: Bauru

text: Bauru [-ru´], myös Baurú, on kaupunki Brasilian eteläosassa, São Paulon osavaltiossa. Siellä on arviolta 371 690 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 667,681 neliökilometriä.


title: Bauru

text: Kaupunki sijaitsee noin 280 kilometriä São Paulosta luoteeseen. Bauru on maatalousalueen kauppakeskus. Siellä on tekstiili-, huonekalu- ja jalkineteollisuutta sekä rautatieristeys ja yliopisto.


title: Sakhnin

text: Sakhnin (, ) on muslimienemmistöinen kaupunki Israelissa pohjoisella hallintoalueella 23 kilometriä Akkosta itään. Kaupungin väkiluku on noin 25 600. Oliivien kasvatus on tärkeä elinkeino kaupungissa.


title: Sakhnin

text: Sakhnin mainitaan ensimmäisen kerran 1479 eaa. Thutmosis II:n aikaisissa kirjoituksissa. Se tunnettiin Hellenismin aikakaudella nimellä Sogne. Umaijadit liitivät sen valtakuntaansa Yarmoukin taistelun jälkeen 636.


title: Sakhnin

text: Israelin itsenäisyyssodassa Sakhnin antautui lokakuussa 1948


title: Musta persialainen

text: Musta persialainen on persialaisen yksi vanhimpia ja alkuperäisimpiä muunnoksia. Sillä on ehkä persialaisen muunnoksista pisin historia, ja se on ensimmäisiä virallisesti hyväksyttyjä värejä. Rotua on vaikea kasvattaa, sillä täydellisen näyttelykissan turkki on täysin musta, jossa ei ole ruskehtavaa tai harmahtavaa tai mitään kuviointeja.


title: Musta persialainen

text: Historian aluilta ei ole selviä tietoja, mutta mustassa persialaisessa oli alun perin angorakissojen piirteitä, jotka on jalostuksella hävitetty. Rodun kehitys keskeytyi toisen maailmansodan aikana Euroopassa, mutta Yhdysvalloissa jalostus jatkui. Ehkä siksi en onkin saanut siellä kolme kertaa Vuoden kissan arvon.Musta persialainen on luotettava ja ystävällinen seuralainen, vieraisiin se voi suhtautua epäillen. Musta persialainen on vilkkaampi ja touhukkaampi kuin valkoinen persialainen.


title: Valkoinen persialainen

text: Valkoinen persialainen on persialaisen kissarodun muunnos ja lähes yhtä suosittu kuin musta persialainen. Tälläkin rodulla on muunnoksia: sinisilmäinen ja oranssisilmäinen. Turkki on muiden persialaisten tavoin pitkä ja tuuhea, ja se vaatii harjausta päivittäin.


title: Valkoinen persialainen

text: Tämä persialaisen muunnos on kehitetty 1500-luvun puhtaanvalkoisista angorakissoista Euroopassa. Useimmiten sanotaan, että persialaisen alkuperämaa on Persia, mutta tämä ei pidä paikkaansa kaikkien muunnosten kohdalla. Tämä muunnos on englantilainen muunnos, ja se esiteltiin 1903 Lontoossa. Rotu sai suuren suosion, ja on nykyäänkin suosittu varsinkin Yhdysvalloissa.Valkoiset persialaiset ovat pikkutarkkoja kissoja, jotka pitävät hyvää huolta ulkonäöstään pesemällä ja sukimalla turkkiaan säännöllisesti. Ne ovat rauhallisia ja ystävällisiä ja sopivat parhaiten sisällä viihtyjien lemmikeiksi - siis täydellisiä salonkikissoja.


title: Valkoinen persialainen

text: Muunnokset erotellaan silmien värin perusteella: sinisilmäiset, oranssisilmäiset tai erivärisilmäiset. Sinisilmäiset valkoiset kissat ovat yleensä kuuroja, johtuen geeneettisistä taipumuksista. Jos silmät ovat eriväriset, sinisen silmän puoleinen korva on todennäköisesti kuuro.


Uuden-Seelannin naisten jalkapallomaajoukkue edustaa Uutta-Seelantia naisten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa.


title: Uuden-Seelannin naisten jalkapallomaajoukkue

text: Australian siirryttyä Aasian jalkapallokonfederaatio AFC:hen vuonna 2006 on Uudesta-Seelannista tullut Oseanian konfederaation suvereeni hallitsija, ja se on siitä asti selviytynyt helposti arvokisoihin. Tätä ennen maalla oli yksi arvokisaedustus, MM-kisat vuodelta 1991. Tuolloin sen pelit päättyivät alkulohkon jälkeen, kun se hävisi Tanskalle 0–3, Norjalle 0–4 ja Kiinalle 1–4. Joukkueen ainoan maalin teki Kim Nye.


text: Vuoden 2007 MM-kisoissa Kiinassa Uusi-Seelanti hävisi alkulohkossaan Brasilialle 0–5 sekä Tanskalle ja Kiinalle 0–2 eikä selviytynyt puolivälieriin. Joukkuetta valmensi englantilainen John Herdman. Joukkueen kapteeni oli Rebecca Smith.


text: Vuoden 2011 MM-kisoissa Saksassa Uusi-Seelanti hävisi sekä Japanille että Englannille maalein 1–2 ja pelasi Meksikon kanssa tasan 2–2 eikä selviytynyt alkulohkosta jatkoon. Uuden-Seelannin maalintekijät olivat Amber Hearn, Sarah Gregorius, Rebecca Smith ja Hannah Wilkinson.


text: Vuoden 2015 MM-kisoissa Kanadassa Uusi-Seelanti hävisi Alankomaille 0–1, pelasi maalittoman tasapelin Kanadan kanssa ja päätyi tasapeliin 2–2 Kiinan kanssa eikä selviytynyt tälläkään kertaa alkulohkosta jatkoon. Uuden-Seelannin maalintekijät olivat Rebekah Stott ja Hannah Wilkinson.


text: Pekingin 2008 olympialaisissa maa sijoittui neljän joukkueen alkulohkossaan viimeiseksi eikä selviytynyt puolivälieriin. Se pelasi Japanin kanssa tasan 2–2 sekä hävisi Norjalle 0–1 ja Yhdysvalloille 0–4. Uuden-Seelannin maalintekijät olivat Kirsty Yallop sekä rangaistuspotkusta Amber Hearn.


text: Oseanian mestaruuden Uusi-Seelanti on voittanut vuosina 1983, 1991, 2007, 2010 ja 2014. Vuoden 2010 mestaruuden joukkue saavutti voittamalla kaikki viisi otteluaan maalierolla 50-0. Finaalissa kaatui Papua-Uusi-Guinea maalein 11-0. Vuoden 2014 kisoissa Uuden-Seelannin kolmen ottelun maaliero oli 30–0. Aasian mestaruuden Uusi-Seelanti vei vuonna 1975.


title: Haifan hallintoalue

text: Haifan hallintoalue, joka ympäröi Haifan kaupunkia, on yksi Israelin kuudesta hallintoalueesta. Sen pinta-ala on 863 km² ja väkiluku 858 000, joista 71,27 % on juutalaisia, 18,81 % muslimiarabeja, 1,78 % arabikristittyjä ja 4,9 luokittelemattomia.


title: Ingrid Haebler

text: Ingrid Haebler (s. 20. kesäkuuta 1929) on itävaltalainen pianisti. Hän syntyi Wienissä ja opiskeli Salzburg Mozarteumissa, Wienin musiikkiakatemiassa sekä Geneven konservatoriossa. Hän sai lisäksi Pariisin konservatoriossa opetusta Marguerite Longilta.


title: Ingrid Haebler

text: Haebler on saanut useita musiikkialan palkintoja ja Wienin kunniamitalin vuonna 1986. Hän toimi vuosina 1969–1971 Salzburg Mozarteumin professorina.


title: Ingrid Haebler

text: Haebler on tullut kenties parhaiten tunnetuksi Wolfgang Amadeus Mozartin pianokonserttojen tulkitsijana. Niiden lisäksi hän on soittanut mm. muiden wieniläisklassikkojen ja Franz Schubertin musiikkia pianolle.


title: 5S

text: 5S on Japanissa kehitetty työpaikkojen organisointiin ja työmenetelmien standardointiin keskittyvä menetelmä, jonka tavoitteena on kasvattaa työn tuottavuutta. Tähän pyritään välttämällä kaikenlaista hukkaamista ja tuhlaamista, poistamalla ei-arvoa tuottavaa toimintaa, sekä parantamalla laatua ja turvallisuutta, sekä luomalla visuaalisesti miellyttävä ja tehokas työpaikka.


title: 5S

text:
5S koostuu seuraavista osa-alueista:
5S on osa Lean käsitteitä, kuten myös JIT (JOT), Kaizen sekä Toyota Production System. Suomessa 5Sn sijasta käytetään usein Tuttavaa.


Argentiinan naisten jalkapallomaajoukkue edustaa Argentiinaa naisten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa.


title: Argentiinan naisten jalkapallomaajoukkue

text: Argentiinan naismaajoukkue hävisi Pekingin 2008 olympialaisissa kaikki kolme otteluaan. Kanada oli parempi maalein 1–2, Ruotsi maalein 0–1 sekä Kiina maalein 0–2. Argentiinan ainoan maalin teki Ludmila Manicler.


text: Argentiina on osallistunut MM-kisoihin kahdesti. Vuoden 2003 kisoissa Yhdysvalloissa se hävisi Japanille 0–6, Kanadalle 0–3 ja Saksalle 1–6. Joukkueen ainoan maalin teki Saksa-ottelussa vaihtopelaajana kentälle tullut Yanina Gaitan. Vuoden 2007 MM-kisoissa Kiinassa Argentiina hävisi Saksalle 0–11, Japanille 0–1 ja Englannille 1–6. Joukkueen ainoan maalin teki Eva González. Molemmissa MM-kisoissa joukkuetta valmensi José Carlos Borrello.


text: Etelä-Amerikan mestaruuden Argentiina voitti vuonna 2006. Toiseksi se sijoittui Brasilian jälkeen vuosina 1995, 1998 ja 2003.


title: Hurrikaani Danielle

text: Hurrikaani Danielle oli vuoden 1998 Atlantin hurrikaanikauden neljänneksi voimakkain myrsky. Se eli harvinaisen pitkään, muuntui keskileveysasteiden matalapaineeksi ja aiheutti tuhoja vielä Isossa-Britanniassakin, varsinkin Cornwallissa. Saffirin-Simpsonin viisiportaisella hurrikaaniasteikolla se nousi voimakkaimmillaankin vain 2. luokkaan.


title: Hurrikaani Danielle

text: Säähäiriö, josta Danielle kehittyi, oli havaittavissa Afrikan rannikolla 21. elokuuta. 24. päivänä sen arvioitiin saavuttaneen trooppisen myrskyn voiman, ja seuraavana päivänä satelliittikuvista on nähtävissä pilvimassan keskellä selkeä silmä, joka viittasi sen kehittyneen hurrikaaniksi asti. Danielle oli varsin pienialainen: kovien tuulien alue oli halkaisijaltaan alle 150 km. Satelliittikuvista voidaan arvoida myrskyn olleen voimakkaimmillaan 26. elokuuta noin kuudelta UTC-aikaa, jolloin sen keskus oli lähes 1 300 kilometriä Karibianmeren saarilta itään. Tällöin tuulennopeus oli noin 45 m/s. Ensimmäiset lentokonemittaukset tehtiin seuraavana päivänä, ja silloin matalankeskus oli jo täyttymässä. Samaan aikaan Atlantilla riehui vielä hurrikaani Bonnie, jonka tuulennopeudet olivat samaa luokkaa mutta keskusmatala 25 hPa syvempi.


title: Hurrikaani Danielle

text: Ihmishenkien menetyksiltä vältyttiin, mutta Danielle aiheutti aineellisia vahinkoja Britteinsaarilla, mihin se saapui 6. syyskuuta.


title: Fredrik III

text: Fredrik III on ollut muun muassa seuraavien hallitsijoiden nimi:


title: Luettelo Haute-Corsen kunnista

text: Tämä on luettelo Haute-Corsen departementin kunnista Ranskassa Korsikalla. Departementissa on 236 kuntaa.


title: Samuel Noah Kramer

text: Samuel Noah Kramer (s. 1897 – k. 26. marraskuuta 1990 Philadelphia, Yhdysvallat) oli eräs maailman johtavimmista assyriologeista ja assyriologian professori Pennsylvanian yliopistossa. Hän oli erikoistunut muinaiseen sumerin kieleen ja kirjallisuuteen.


title: Samuel Noah Kramer

text: Kramer kuoli kurkkusyöpään vuonna 1990.


title: David Ausubel

text: David Paul Ausubel (25. lokakuuta 1918 – 7. heinäkuuta 2008) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka tuli tunnetuksi työstään varsinkin oppimispsykologian alalta. Hän esitteli niin sanotun ennakkojäsentäjän idean vuonna 1960.


title: David Ausubel

text: Ausubel kasvoi Brooklynissä, New Yorkissa. Hän opiskeli Pennsylvanian, Columbian sekä Middlesexin yliopistoilla ja vetäytyi vuonna 1973 akateemiselta uraltaan omistaakseen aikansa psykiatrian harjoittamiselle.


title: David Ausubel

text: Ausubel julkaisi uransa aikana useampia kirjoja sekä lukuisia psykologian ja psykiatrian eri erityisaloja käsitteleviä artikkeleita. Hän lopetti psykiatrintyönsä vuonna 1994, mutta jatkoi kirjoittamista sen jälkeenkin.


title: Luettelo Côte-d’Orin kunnista

text: Tämä on luettelo Côte-d’Orin departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 707 kuntaa.


title: Jeanne Bates

text: Jeanne Bates (21. maaliskuuta 1918 Berkeley, Kalifornia – 28. marraskuuta 2007 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Jeanne Bates

text: Bates aloitti näyttelemisen jo varhain ollessaan San Mateo Junior Collegen opiskelijana; hän sai vuonna 1942 sopimuksen Columbia Picturesilta, mistä alkoi hänen pitkäaikainen sekä pääroolien että vähäisempien osien sarja. Kenties tunnetuimman osansa hän sai David Lynchin kauhuelokuvaklassikosta "Eraserhead" vuonna 1977.


title: Jeanne Bates

text: Bates jatkoi näyttelijänuraansa aivan vanhuusiälleen saakka: hänellä oli rooli muun muassa "Mulholland Drivessa" 2001. Hän oli naimisissa Lew X. Lansworthin kanssa vuodesta 1943, kunnes jäi leskeksi 1981. Hän kuoli itse 89 vuoden iässä 28. marraskuuta 2007.


title: Luettelo Sommen kunnista

text: Tämä on luettelo Sommen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 783 kuntaa.


title: Sudanin sisällissota

text: Sudanissa on käyty sisällissotaa lähes sen koko itsenäisyyden ajan; yli viisikymmentä vuotta. Joskus sodat jaetaan ensimmäiseen sisällissotaan 1955-1972, ja toiseen sisällissotaan 1982-2005, usein myös todetaan sodan jatkuneen 1955-2005 yhdentoista vuoden välirauhan yli. Sisällissotia käytiin hallituksen ja Etelä-Sudanin itsenäisyyttä tai itsehallintoa ajaneiden kapinallisten välillä.


title: Sudanin sisällissota

text: Sudanin etelä- ja pohjoisosilla oli varsin erilainen tausta. Brittien siirtomaahallinnon alkuaikoina, vuoteen 1946 asti, Etelä- ja Pohjois-Sudania hallittiin erikseen. Eteläosassa elää kristittyjä ja animisteja, pohjoisessa muslimeita. Pohjoisen ja etelän välisessä konfliktissa kuoli arviolta kaksi miljoonaa ihmistä, ja neljä miljoona ihmistä joutui jättämään kotinsa.


title: Sudanin sisällissota

text: Yksi sodan julmista piirteistä oli lapsisotilaiden käyttö. Heitä arveltiin 1990-luvulla olevan noin 9 000.


title: Sudanin sisällissota

text: Osama bin Laden ja Al Qaida sekaantuivat sisällissotaan 1990-luvun alussa.


title: Sudanin sisällissota

text:
Rauhansopimus vuodelta 2005 pääpiirteissään
Sopimusta vahvistamaan maahan tuli kymmenentuhatta YK:n rauhanturvaajaa. Näiden lisäksi Sudanissa on rauhanturvaajia Darfurin kriisin takia.


title: Chiara Lubich

text: Chiara Lubich (22. tammikuuta 1920 Trento, Italia – 14. maaliskuuta 2008 Rocca di Papa, Italia) oli italialainen rauhan- ja ihmisoikeusaktivisti. Hänen katsotaan perustaneen 7. joulukuuta 1943 etupäässä katolisen, eri puolille maailmaa levinneen Focolare-liikkeen. Hänen alkuperäinen etunimensä oli "Silvia".


title: Chiara Lubich

text: Lubich syntyi Trentossa. Italian fasistihallituksen aikana hänen isänsä menetti työnsä poliittisten näkemystensä takia, ja perhe vietti useita vuosia äärimmäisessä köyhyydessä.


title: Chiara Lubich

text: Lubichille myönnettiin vuonna 1977 Templeton-palkinto. UNESCO on palkinnut Chiara Lubichin vuosittain myöntämällään rauhankasvatuksen palkinnolla vuonna 1996.


title: Chiara Lubich

text: Lubich kuoli maaliskuussa 2008 kotonaan Rocca di Papan kunnassa Rooman eteläpuolella. Hänet oltiin kotiutettu roomalaisesta sairaalasta edellisenä päivänä toiveidensa mukaan. Lubich kärsi viimeiset vuotensa heikosta sydämestä..


title: Biowatti

text: L&T Biowatti on suomalainen, Lassila & Tikanoja (L&T) -konserniin kuuluva bioenergia-alan yhtiö.


title: Biowatti

text: L&T Biowatti on aloittanut toimintansa vuoden 1994 alussa Metsäliiton tytäryhtiönä. Vuoden 2005 alusta alkaen yhtiö siirtyi kokonaan toimivan johdon omistukseen ja 31.1.2007 alkaen yhtiö siirtyi tehdyillä osakekaupoilla L&T:n tytäryhtiöksi.


title: Biowatti

text: L&T Biowatin toiminta-ajatuksena on hankkia, markkinoida ja toimittaa bioenergiaa ja teollisuuden raaka-aineita asiakkailleen. Tuotteina ovat metsä- ja puunjalostusteollisuuden sivutuotteet sekä metsäpolttoaineet. L&T Biowatin keskeiset toimialat ovat puupolttoaineiden toimitukset lämpö- ja voimalaitoksille, raaka-ainetoimitukset levy- ja selluteollisuudelle ja pellettitehtaille, toimitukset ja palvelut ympäristö- ja viherrakentamiseen, kompostointiin ja kuivikemarkkinoille sekä valtakunnalliset metsäpalvelut metsänomistajille.


title: Biowatti

text: Metsänomistajille suunnatut metsäpalvelut ovat merkittävä osa L&T Biowatin liiketoimintaa. Metsäpalvelujen keskeisimpiä toimintoja ovat nuoriin kasvatusmetsiin tehtävät energiaharvennukset, ensiharvennukset sekä päätehakkuualueiden latvusmassan kerääminen, kantojen nostaminen ja maanmuokkaus.


title: TUTTAVA

text: TUTTAVA® (sanoista "Turvallisesti tuottavat työtavat") on Jorma Saaren tekemän tutkimuksen pohjalta kehitetty järjestykseen ja siisteyteen perustuva kehittämisohjelma. Tutkimuksessa huomattiin järjestyksen ja siisteyden merkitys työpaikalle. On laskettu, että huonon järjestyksen vallitessa saattaa esineiden etsimiseen kulua kymmeniä prosentteja työajasta. Siksi Tuttavalla parannetaan ja ylläpidetään työpaikkojen järjestystä, siisteyttä, työturvallisuutta ja tuottavuutta.


title: TUTTAVA

text: Työntekijöiden kanssa selvitetään millä asioilla on merkitystä turvallisuudelle ja tuottavuudelle heidän päivittäisessä toiminnassaan. Näihin asioihin liittyen sovitaan sitten yhteiset tavoitteet. Tavoitteiden perusteella mitataan niiden totetumista, ja lasketaan järjestysindeksiä. Mittaamisella saadaan palautetta, jonka perusteella voidaan keskittyä huonosti hallittuihin asioihin.


title: TUTTAVA

text: Tuttavaa on sovellettu enimmäkseen teollisuudessa, mutta myös muissa organisaatioissa on siitä saatu positiivisia kokemuksia. Tuttavaa käytetään yleisesti Suomessa, kansainvälisesti on laajemmin käytössä 5S-menetelmä, jolla on samansuuntaiset tavoitteet ja pyrkimykset.


title: TUTTAVA

text: Parempi järjestys ja siisteys tuo muun muassa seuraavia etuja:


title: Miloslav Vlk

text: Miloslav Vlk (17. toukokuuta 1932 Lišnice, Tšekkoslovakia – 18. maaliskuuta 2017) oli tšekkiläinen roomalaiskatolisen kirkon kardinaali. Hän toimi Prahan arkkipiispana vuosina 1991–2010.


title: Miloslav Vlk

text: Vlk haaveili jo lapsuudessaan papintyöstä, mutta maan silloiset poliittiset olot eivät mahdollistaneet hänen alan opintojaan; hänet vihittiinkin papiksi vasta Prahan kevään aikana 23. kesäkuuta 1968. Hänen vaikutusvaltansa kohottua viranomaiset riistivät häneltä vuonna 1978 oikeuden toimia pappina.


title: Miloslav Vlk

text: Vlk vietti hiljaiseloa vuoteen 1988 saakka toimien Prahassa mm. ikkunanpesijänä. Vuodesta 1989 hän sai aloittaa kirkollisen uransa jälleen, ja jo 14. helmikuuta 1990 paavi nimitti hänet České Budějovicen piispaksi. Hän osallistui vuonna 2005 uuden paavin valintaan, ja häntä pidettiin myös itse "papabilena" eli eräänä todennäköisimmistä ehdokkaista uudeksi paaviksi.


title: Venäjän naisten jalkapallomaajoukkue

text: Venäjän naisten jalkapallomaajoukkue edustaa Venäjää naisten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa.


title: Venäjän naisten jalkapallomaajoukkue

text: Venäjän naismaajoukkue on osallistunut MM-kisoihin kahdesti ja selviytynyt molemmilla kerroilla puolivälieriin. Vuoden 1999 kisoissa Yhdysvalloissa se hävisi alkulohkossa Norjalle 1–2 mutta voitti Japanin 5–0 ja Kanadan 4–1. Puolivälierissä joukkue hävisi Kiinalle 0–2.


title: Venäjän naisten jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2003 MM-kisoissa, jotka nekin pelattiin Yhdysvalloissa, Venäjä voitti alkulohkossa Australian 2–1 ja Ghanan 3–0 mutta hävisi Kiinalle 0–1. Puolivälierissä Venäjä hävisi Saksalle 1–7.


title: Venäjän naisten jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2007 MM-kisojen karsintalohkossaan Venäjä sijoittui toiseksi Saksan jälkeen eikä päässyt mukaan lopputurnaukseen. Vuoden 2011 MM-kisojen karsintalohkossaan Venäjä sijoittui toiseksi Sveitsin jälkeen eikä selviytynyt jatkokarsintoihin.


title: Venäjän naisten jalkapallomaajoukkue

text: EM-kisoissakaan Venäjä ei ole selviytynyt puolivälieriä pidemmälle. Vuoden 1993 lopputurnaukseen se ei selviytynyt hävittyään kaksiosaisessa puolivälierässä Saksalle yhteismaalein 0–7 (ottelutulokset 0–7 ja 0–0). Vuonna 1995 puolivälierissä vastustajana oli jälleen Saksa, jolle Venäjä hävisi yhteismaalein 0–5 (ottelutulokset 0–1 ja 0–4). Vuonna 1997 pelattiin kahdeksan joukkueen lopputurnaus, jossa Venäjä jäi neljän joukkueen lohkonsa viimeiseksi. Vuoden 2001 EM-kisoissa Venäjä sijoittui alkulohkonsa kolmanneksi hävittyään kaksi ottelua ja pelattuaan Englannin kanssa tasapelin 1–1. Vuoden 2005 EM-lopputurnaukseen Venäjä ei selviytynyt jäätyään karsintalohkossaan Ranskan jälkeen toiseksi. Vuoden 2009 EM-kisoissa Venäjä hävisi Ruotsille 0–3, Englannille 2–3 ja Italialle 0–2 eikä selviytynyt alkulohkostaan jatkoon. Vuoden 2013 EM-kisoissa Venäjä hävisi Ranskalle 1–3 sekä pelasi tasapelin 1–1 niin Englantia kuin Espanjaakin vastaan. Venäjä sijoittui alkulohkossaan kolmanneksi ja joutui arvontaan jatkopaikasta toisen lohkokolmosen, Tanskan kanssa ja hävisi arvonnan. Vuoden 2017 EM-kilpailuissa Venäjä jäi alkulohkossaan kolmanneksi voitettuaan Italian 2–1 ja hävittyään sekä Ruotsille että Saksalle 0–2.


title: Italian naisten jalkapallomaajoukkue

text: Italian naisten jalkapallomaajoukkue edustaa Italiaa naisten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa.


title: Italian naisten jalkapallomaajoukkue

text: Italian naismaajoukkue on osallistunut MM-kisoihin kahdesti. Vuoden 1991 kisoissa Kiinassa se voitti alkulohkossa Taiwanin 5–0 Carolina Moracen tehtyä hattutempun ja Nigerian 1–0 Moracen tehtyä ottelun ainoan maalin mutta hävisi Saksalle 0–2. Puolivälierissä joukkue hävisi Norjalle jatkoajan jälkeen 2–3.


title: Italian naisten jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 1999 MM-kisoissa Yhdysvalloissa Italia pelasi alkulohkossa Saksan kanssa tasapelin 1–1, hävisi Brasilialle 0–2 ja voitti Meksikon 2–0 mutta ei selviytynyt puolivälieriin. Joukkueen maalintekijät turnauksessa olivat Patrizia Panico (2 maalia) ja Paola Zanni (1 maali).


title: Italian naisten jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2007 MM-kisojen karsintalohkossaan Italia sijoittui kolmanneksi Norjan ja Ukrainan jälkeen eikä päässyt mukaan lopputurnaukseen.


title: Italian naisten jalkapallomaajoukkue

text: EM-kisoissa Italia on parhaimmillaan sijoittunut toiseksi. Vuonna 1984 se hävisi välierissä Ruotsille eikä silloin pelattu pronssiottelua. Vuonna 1987 Italia voitti pronssiottelussa Englannin 2–1. Vuonna 1989 joukkue hävisi pronssiottelussa Ruotsille jatkoajan jälkeen 1–2 ja vuonna 1991 Tanskalle varsinaisella peliajalla 1–2. Vuonna 1993 Italia pääsi finaaliin, jossa se hävisi Norjalle 0–1. Vuonna 1995 Italian tie katkesi puolivälieriin. Vuonna 1997 Italia pääsi jälleen finaaliin, jossa Saksa oli parempi maalein 0–2. Vuosien 2001 ja 2005 EM-kisoissa Italia ei selviytynyt jatkoon alkulohkoistaan kahdeksan joukkueen lopputurnauksessa. Vuoden 2009 EM-turnauksessa, johon osallistui 12 joukkuetta, voitti Italia alkulohkossaan Englannin 2–1 ja Venäjän 2–0 sekä hävisi Ruotsille 0–2. Italia selviytyi puolivälieriin, joissa se hävisi Saksalle 1–2. Vuoden 2013 EM-kisoissa Italia selviytyi alkulohkostaan kakkosena jatkoon pelattuaan Suomen kanssa tasan 0–0, voitettuaan Tanskan 2–1 sekä hävittyään emäntämaa Ruotsille 1–3. Puolivälierissä Italia hävisi Saksalle 0–1. Vuoden 2017 EM-kisoissa Italia jäi alkulohkoon hävittyään sekä Venäjälle että Saksalle 1–2 ja voitettuaan Ruotsin 3–2.


title: Italian naisten jalkapallomaajoukkue

text: Italia on myös voittanut epävirallisen Euroopan-mestaruuden vuonna 1969 ja päässyt epävirallisten maailmanmestaruuskisojen finaaliin 1970.


title: Phalanx CIWS

text: Phalanx CIWS (lyhenne sanoista "Close-In Weapon System") on erityisesti Yhdysvaltain laivaston käytössä oleva automaattinen ohjuksentorjuntajärjestelmä, joka on osa kaikkien Yhdysvaltain pintasotalaivojen ilmapuolustusta. General Dynamics Corporationin suunnittelemaa, nykyisin Raytheon Companyn valmistamaa järjestelmää kokeiltiin ensimmäisen kerran vuonna 1973 "USS King"issä, ja vuonna 1980 lentotukialus "USS Coral Sea" oli ensimmäinen alus johon järjestelmä asennettiin pysyväiskäyttöön. Phalanx on myös useiden muiden maiden, muun muassa Ranskan, Saksan ja Italian käytössä.


title: Phalanx CIWS

text: Phalanx suunniteltiin tuhoamaan laivoja uhkaavia ohjuksia, helikoptereita sekä hävittäjiä. Phalanxin kantomatka on suunnittelukriteeriensä vuoksi varsin lyhyt (noin 9 km) nykyaikaisten merimaaliohjuksien kantamiin verrattuna. Aseen tykkilavetti liikkuu suurella nopeudella ja tarkkuudella. Phalanxin erityisen hyvä puoli on, ettei se tarvitse toimiakseen kuin sähköä ja kylmää vettä elektroniikkansa jäähdyttämiseen. Näin ollen järjestelmä on helppo asentaa esimerkiksi huoltoaluksiin, joilta puuttuvat taistelualusten monimutkaisempien asejärjestelmien vaatimat taistelunjohtojärjestelmät. Phalanx voi toimia täysin itsenäisesti, riippumatta aluksen muista toiminnoista.


title: Phalanx CIWS

text: Phalanxissa on kaksi tutkajärjestelmää, jotka yhdessä etsivät kohteen. Ensimmäinen järjestelmä (valkoisen tutkakuvun yläosassa) on etsintätutka, joka etsii kohteita laajalta alueelta. Se seuraa etäisyyksiä, nopeutta, matkaa, korkeutta ja suuntaa. Kun se on havainnut kohteen se syöttää tiedot tietokoneelle, joka kääntää tornin kohteeseen päin. Tämän jälkeen järjestelmän hallinta siirtyy toisen tutkan haltuun. Sen kattavuus on huomattavasti pienempi kuin edeltävän, mutta se on huomattavasti tarkempi. Järjestelmä arvioi, milloin kohde on ampumamatkan päässä ja joko avaa tulen automaattisesti tai joku miehistön jäsen hoitaa sen manuaalisesti.


title: Phalanx CIWS

text: Phalanx CIWS on varustettu Gatling-tyyppisellä 20 millimetrin M61 Vulcan -konetykillä, joka Phalanxin mallista riippuen ampuu 3000-4500 laukausta minuutissa 60-100 laukauksen sarjoissa. Ammuksia Phalanxin rumpulippaaseen mahtuu 1550 ja niiden lähtönopeus on noin 1100 m/s. Köyhdytetystä uraanista valmistetut alikaliiperiammukset on suunniteltu läpäisemään ja räjäyttämään kohti tulevan ohjuksen taistelukärki. Phalanxissa on kaksi ammusvyöjärjestelmää. Ensimmäinen kuljettaa ammukset lippaasta aseeseen, toinen vie hylsyt ja laukeamattomat ammukset takaisin lippaaseen.


title: Me olemme myöhäiset

text: Me olemme myöhäiset on rautalankametalliyhtye Viikatteen single vuonna 2007 julkaistulta albumilta "Marraskuun lauluja II".


title: Christine Feehan

text: Christine Feehan (s. Kalifornia, USA) on yhdysvaltalainen viihdekirjailija, joka kirjoittaa pääasiassa "paranormaalia romantiikkaa". Feehan on kirjoittanut yli 30 kirjaa, jotka ovat voittaneet paranormaalin tai romanttisen kirjallisuuden sektorin palkintoja, sekä saaneet eri palkintoehdokkuuksia. Myös kirjailija itse on palkittu kunniamaininnoilla.


title: Christine Feehan

text: Feehanin kirjat ovat yltäneet useille bestseller-listoille. Kirjoja on painettu eri kielille ja eri formaateissa, ja niistä on tehty myös manga-sarjakuvaa.


title: Christine Feehan

text: Chistine Feehanin perheeseen kuuluu puoliso Richard Feehan ja yksitoista lasta.


title: Pekka Virta

text: Pekka Juhani Virta (s. 19. huhtikuuta 1969 Turku) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkohyökkääjä.


title: Pekka Virta

text: Virta pelasi ammattilaisena 14 kautta pääosin SM-liigassa ja I. divisioonassa/Mestiksessä. Lisäksi Virta pelasi uransa loppupuolella myös Ruotsissa, Saksassa ja Englannissa. Parhaiten Virta muistetaan TuTo Hockeyn vuosistaan, sillä Virta pelasi kuusi kautta TuTossa sekä I-divisioonaa että SM-liigaa.


title: Pekka Virta

text: Virta saavutti urallaan SM-kultaa pelatessaan Turun Palloseuran riveissä kaudella .


title: Pekka Virta

text:
Virta pelasi urallaan myös 5 B-maaottelua.
Virta aloitti valmennusuransa heti peliuransa päätyttyä, nostaen ensimmäisellä valmennuskaudellaan TuTon B-juniorit ikäluokkansa SM-liigaan. Joulukuussa 2003 Virta korvasi Anatoli Bogdanovin TuTon edustusjoukkueen valmentajana ja piti joukkueen Mestiksessä. TuTo kävi tuolloin karsimassa sarjapaikastaan, mutta Virran johtama joukkue ei hävinnyt ainuttakaan karsintaottelua.


title: Pekka Virta

text:
Virta siirtyi tammikuussa 2005 ensin KalPan A-nuorten valmentajaksi, ja syksyllä 2006 Virta korvasi potkut saaneet KalPan edustusjoukkueen päävalmentajan Mika Pieniniemen ja valmensi kauden loppuun. Kaudella Virta aloitti ensimmäisen kokonaisen kautensa päävalmentajana. Kaudella KalPa ylsi mitalipeleihin ja voitti SM-liigassa pronssimitalin Virran valmennuksessa. Virta aloitti TPS:n päävalmentajana kaudella 2011–2012, mutta TPS antoi potkut 15.10.2012.
Kaudeksi 2013-2014, Virta siirtyi Porin Ässien päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella. Virran sopimus kumminkin purettiin ja hän siirtyi kaudelle 2014–2015 jälleen valmentamaan KalPaa.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Uinti oli mukana vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä kahdennentoista kerran olympiatasolla. Kisoissa uitiin yhteensä 11 uintimatkaa. Miehet kilpailivat kuudessa ja naiset viidessä lajissa. Kilpailupaikkana toimi Helsingin uimastadion ja Hämeenlinnan maauimala .


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Uintikilpailut käytiin 25. heinäkuuta – 2. elokuuta ja niiden taso oli kova. Laji oli kehittynyt Lontoosta selvästi, sillä jokaisessa lajissa rikottiin olympiaennätys. Miesten kilpailuja hallitsi Yhdysvallat ja naisissa paras maa oli Unkari.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Järjestelytoimikunnassa aiheutti pientä vastustusta kansainvälisen uimaliiton päätös olla antamatta kisaisännille täyttä vastuuta lajin organisoinnista.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Miesten 100 metrin vapaauinnissa rikottiin olympiaennätys jo välierissä, kun Yhdysvaltain Clarke Scholes ui ajan 57,1. Välierissä koettiin myös suuri yllätys, sillä oman alkueränsä voittanut ja ennen kisoja maailman nopeimpana uimarina pidetty Richard Cleveland ei selviytynyt loppukilpailuun, jossa Scholes voitti olympiakultaa ja Japanin Hiroshi Suzuki sijoittui toiseksi samalla ajalla. Ruotsin Per-Olof Östrand teki 400 metrin vapaauinnissa olympiaennätyksen jo alkuerissä ja paransi tätä vielä välierissä, mutta Ranskan Jean Boiteux ui myöhemmin vielä paremman ajan 4.33,1. Finaalissa Boiteaux oli jälleen nopein ja rikkoi uudestaan olympiaennätyksen ajalla 4.30,7. Toiseksi sijoittui lajin ennakkosuosikki Ford Konno ennen Östrandia. Australialainen maailmanennätysmies John Marshall karsiutui välierissä ja japanilainen 1 500 metrin matkan maailmanennätyksen haltija Hironashin Furunashi jäi finaalin viimeiseksi. Boiteaux'n isä innostui poikansa voitosta niin, että hyppäsi mestaruuden ratkaisun jälkeen täysissä pukeissa altaaseen onnittelemaan poikaansa.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Pisimmällä vapaauintimatkalla, eli 1 500 metrillä, tiputtiin finaalista olympiaennätyksellä. Lyhyemman matkan mestaruuden voittanut Boiteaux oli yhdeksänneksi nopein, vaikka alitti vanhan olympiaennätyksen. Alkuerien nopein oli Japanin Shiro Hashizume ajalla 18.34,0. Finaalissa Hashizume aloitti rohkeasti ja johti 1 000 metrissä Yhdysvaltain Ford Konnoa kolmella sekunnilla. Konno oli ainoa, joka oli pystynyt seuraamaan Hashizumen alkuvetoa. Tämän jälkeen japanilainen alkoi kuitenkin hyytymään ja 200 metrin päästä uimarit olivat jo tasoissa. Viimeisen sadan metrin aikana Konno jätätti Hashizumea 11 sekunnilla ja voitti olympiakultaa uudella olympiaennätysajalla 18.30,3. Sadan metrin selkäuinnissa Yhdysvaltain Yoshinobu Oyakawa voitti olympiakultaa rikkoen olympiaennätyksen sekä välierissä että finaalissa, jonka aika oli 1.05,4. Oyakawa kukisti lajin ennakkosuosikit, ranskalaisen maailmanennätysmiehen Gilbert Bozonin, joka jäi toiseksi, sekä Lontoon voittajan yhdysvaltalaisen Allen Stackin, joka jäi kokonaan mitalien ulkopuolelle neljänneksi.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Kisojen ainoalla rintauintimatkalla 200 metrillä nähtiin uuden perhostyylin esiinmarssi. Lähes kaikki kilpailijat uivat perhostyylillä, eikä ainoakaan perinteisellä rintauinnilla uinut kilpailija päässyt finaaliin saakka. Perhosuinti erotettiinkin olympialaisten jälkeen omaksi lajikseen. Vanha olympiaennätys rikottiin rintauinnissa peräti 18 kertaa, finaalissa kuudesti. Voittajaksi nousi Australian John Davies. Vapaauintiviestissä voittotaistelu käytiin Yhdysvaltain ja Japanin välillä. Japani aloitti vahvemmin ja oli ensimmäiset osuudet johdossa. Kolmannella osuudella Ford Konno otti Toru Goton yli kahden sekunnin johdon lähes kiinni. Viimeisellä osuudella James McLane ui loistavasti ja nosti maansa kultaan ohittaen Japanin Teijiro Tanikawan. Voittoaika oli uusi olympiaennätys 8.31,1. Pronssitaistelussa nähtiin myös ratkaisu viimeisellä osuudella, kun Ranskan Jean Boiteaux jätti taakseen Ruotsin Olle Johanssonin.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Naisten sadan metrin vapaauinnissa rikottiin olympiaennätys jo alkuerissä, kun Unkarin Judit Temes ui ajan 1.05,5. Tiukassa finaalissa hän jäi kuitenkin kolmanneksi edellään maannaisensa Katalin Szoke ja Alankomaiden Johanna Termeulen. Szoke voitti todella täpärästi, sillä kuudenteenkin sijaan jäi vain puoli sekuntia eroa. Vielä viisi metriä ennen maalia johtanut eteläafrikkalainen Joan Harrison jäi neljänneksi.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Vapaauinnin 400 metrin matkan alkuerissä Yhdistyneen kuningaskunnan Daphne Wilkinson ui alkuerissä uuden olympiaennätyksen, mutta karsiutui finaalista. Unkarilaiset hallitsivat lopulta finaalia, kun Valéria Gyenge ja Éva Novák uivat kaksoisvoittoon. Finaalin viisi parasta rikkoivat olympiaennätyksen. Sadan metrin selkäuinnissa jo vapaauinnissa säväyttänyt Etelä-Afrikan Joan Harrison voitti kultaa. Hän kukisti yllättäen alkuerissä olympiaennätyksen uineen Alankomaiden Geertje Wieleman.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1952

text: Naisten rintauintimatkalla perinteiset rintauimaritkin pärjäsivät, sillä toiseksi sijoittunut Unkarin Novák ui perinteistä rintauintia, kun voittaja, Unkarin Éva Székely käytti perhostyyliä. Finaalista näytti muodostuvan jopa unkarilaisten kolmoisvoitto, mutta brittiläinen Helen Gordon ohitti Klára Killermanin viime vedoilla. Vapaauintiviestissä nähtiin uintien ainoa maailmanennätys, kun finaalia lähdöstä maaliin johtanut Unkari ui ajan 4.24,4. Kisojen monipuolisin naisuimari Novák hoiti oman osuutensa loistavaan aikaan 1.05,1. Yhdysvallat ja Alankomaat taistelivat hopeamitalista, jonka jälkimmäinen voitti, vaikka Yhdysvallat oli ollut parempi alkuerissä.


title: Aira Suomela

text: Aira Suomela (s. 1936 Reisjärvi) on suomalainen posliininmaalaustaiteilija, -opettaja ja alan vaikuttaja.


title: Aira Suomela

text: Suomela toimii vuonna 1968 perustetun Suomen posliininmaalaajat ry:n puheenjohtajana ja usealla kielellä julkaistavan, maailman toiseksi suurimman alan harrastajien julkaisun, Posliini Plus -lehden (ilmestyi aiemmin nimillä Posliininmaalaus ja keramiikka sekä Skandinavian Posliininmaalaus), päätoimittajana vuodesta 1985. Hän on ollut myös kehittämässä alan opetusta jo 1970-luvulta saakka, tuolloin pääkaupunkiseudulla vaikuttaessaan, kohti virallista 4-vuotista ammattitutkintoa.


title: Aira Suomela

text:
Suomela on posliininmaalauksen kansallisesti tärkeimmän vuosittaisen tapahtuman, vuodesta 1995 järjestetyn Reisjärven posliinikesän, perustaja. Vuosittain vietettävä tapahtuma tuo Reisjärvelle kansainvälisiä alan opettajia sekä satoja harrastajia ja taitajia ja sitä pidetään myös merkittävänä alan opettajien jatkokouluttautumispaikkana. Tapahtumassa on vieraillut useita nimekkäitä alan ammattilaisia ja taiteilijoita sekä Suomesta että maailmalta, kuten Kimmo Pälikkö, japanilaiset Yumiko Okamura ja Mario Watanabe, venäläiset Juri Schgirov, Ljubov Tsvetkova ja Sergei Sokolov, saksalaiset
Wolfram Leonhardi ja Andreas Knobl sekä norjalaiset Eva Ihle ja Thanh Duc Hong.


title: Lauri Heino

text: Lauri Aleksanteri Heino (24. elokuuta 1918 Somero – 3. helmikuuta 2001 Somero) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari. Sotilasarvoltaan hän oli ylikersantti.


title: Lauri Heino

text: Jatkosodassa Heino palveli Panssariprikaatissa panssarivaunun, ensin T-26-vaunun ja myöhemmin T-34-vaunun ajajana. Heinon ansioihin luetaan useiden vihollispanssarivaunujen pelastaminen Panssariprikaatin käyttöön, mukaan lukien prikaatin ensimmäinen T-34-vaunu. Heino nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi Panssaripataljoonan komentajan, everstiluutnantti Sven Björkmanin tekemän nimitysesityksen ja kenraalimajuri Taavetti Laatikaisen ja kenraalimajuri Ruben Laguksen puollon perusteella. Nimitys tapahtui 21. marraskuuta 1943 numerolla 123. Nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa osallistuminen taisteluihin suurta henkilökohtaista rohkeutta osoittaen sekä vihollisvaunujen evakuointi omaan käyttöön. Myöhemminkin Heino kunnostautui muun muassa Talin–Ihantalan taistelussa. Sodan jälkeen Heino toimi liikkeenharjoittajana. Hän osallistui myös Someron kunnallispolitiikkaan Someron kunnavaltuuston jäsenenä vuosina 1965–1968. Heinon kuoltua 2001 hänet haudattiin Someron uudelle hautausmaalle.


title: Soudun maailmanmestaruuskilpailut

text: Soudun maailmanmestaruuskilpailut kilpailtiin ensimmäisen kerran vuonna 1962. Aluksi ne järjestettiin joka neljäs vuosi, mutta vuodesta 1974 lähtien kisat on järjestetty joka vuosi olympiavuosia lukuun ottamatta. Vuodesta 1996 lähtien on olympiavuosina järjestetty maailmanmestaruuskilpailut niille soutuluokille, jotka eivät kuulu olympiaohjelmaan. Suomessa soudun maailmanmestaruuskilpailut on järjestetty kerran, vuonna 1995 Tampereen Kaukajärvellä.


title: Dick Francis

text: Richard Stanley ”Dick” Francis (31. lokakuuta 1920 Lawrenny, Wales, Iso-Britannia – 14. helmikuuta 2010 Grand Cayman, Caymansaaret) oli brittiläinen kirjailija ja jockey. Suosittujen ja palkittujen dekkareidensa lisäksi hänet tunnetaan menestyksekkään kilparatsastusuransa traagisimmasta häviöstä, joka tapahtui vuoden 1956 Grand National -kilpailussa hänen ratsastaessaan kuningataräiti Elisabetin omistamalla Devon Loch -nimisellä hevosella. Ratsukko oli loppusuoralla selvässä johdossa, kunnes hevonen kompastui ja kaatui tasaisella maalla tuntemattomaksi jääneestä syystä.


title: Dick Francis

text: Dick Francis syntyi hevosmiesten perheeseen: sekä hänen isänsä, isoisänsä että isoisoisänsä olivat olleet amatöörilaukkaratsastajia ja hevoskasvattajia. Dick ja hänen veljensä Doug ratsastivat lapsesta pitäen isovanhempiensa maatilalla, ja myöhemmin Dick ratsasti monta vuotta näyttelykehissä. Viisitoistavuotiaana hän jättäytyi pois koulusta ja siirtyi täysipäiväisesti hevosurheilun pariin. Hänelle oli aina selvää, että hän halusi jockeyksi, mutta hän kasvoi lopulta liian pitkäksi sopiakseen ”sileiden laukkojen” ratsastajaksi, sillä laji vaatii pientä ja kevyttä ruumiinrakennetta.


title: Dick Francis

text: Francis palveli toisen maailmansodan aikana brittien Kuninkaallisissa ilmavoimissa lentäjänä. Vuonna 1946 hän jätti armeijan ja siirtyi risuestelaukkakilpailuiden maailmaan, jossa hänestä tuli varsin menestyksekäs kilparatsastaja. Hän voitti yli 350 lähtöä ja oli kauden 1953–1954 ”champion jockey” (eniten voittoja). Dick Francis osallistui risuestelaukkakilpailuista kuuluisimpaan, Grand Nationaliin, kahdeksan kertaa. Hän kilpaili kuningataräidin hevosilla vuodesta 1953 vuoteen 1957, jolloin hän joutui jäämään eläkkeelle vakavasta putoamisesta aiheutuneiden vammojen vuoksi.


title: Dick Francis

text: Kilpauransa päätyttyä Francis julkaisi heti omaelämäkerran nimeltä "The Sport of Queens". Hän myös toimi London Sunday Express -lehden laukkaurheilukirjeenvaihtajana kuudentoista vuoden ajan ja kirjoitti legendaarisen jockeyn Lester Piggottin elämäkerran. Dekkarikirjailijanuransa hän aloitti vuonna 1962 ja julkaisi lähes poikkeuksetta kirjan joka vuosi aina vuoteen 2000 asti, jolloin hänen vaimonsa Mary kuoli. Francisin kirjailijanuran oletettiin olevan ohi. Vuonna 2006 häneltä kuitenkin ilmestyi uusi teos, "Under Orders", ja vuoden 2007 syyskuussa ilmestyi toinenkin kirja, "Dead Heat", jota työstämässä oli myös hänen poikansa Felix. Dick Francisin kirjoja on käännetty yli kolmellekymmenelle kielelle ja niitä on myyty yli 60 miljoonaa kappaletta.


title: Dick Francis

text: Dick Francisin dekkarit sijoittuvat usein tavalla tai toisella laukkaurheilumaailmaan tai vähintäänkin sivuavat sitä. Kirjojen päähenkilöiden ympäristöt vaihtelevat paljon, mutta heillä on usein keskenään samoja ominaisuuksia: he ovat varakkaita, älykkäitä, hyväkuntoisia, yksinään asuvia ja omaavat kyvyn hankkiutua tilanteisiin, joissa fyysisiltä kolhuilta on mahdotonta välttyä. Monet heistä ovat kilparatsastajia, mutta joukossa on myös muun muassa taiteilijoita, kirjailijoita, diplomaatteja ja pankkiireja. Kirjojen tapahtumapaikat vaihtelevat Australiasta Kanadaan ja Etelä-Afrikasta Englantiin. Kahta poikkeusta lukuun ottamatta kirjat eivät liity toisiinsa mitenkään, eikä siksi ole väliä, missä järjestyksessä niitä lukee. Kit Fielding -nimisen jockeyn tarina kerrotaan kirjoissa "Kiristäjät" ja "Henkivartija". Jockeyn uralta yksityisetsiväksi siirtynyt Sid Halley seikkailee suomentamattomissa kertomuksissa "Odds Agains", "Whip Hand", "Under Orders", suomennetussa teoksessa "Varjo yössä" sekä Felix Francisin teoksessa "Dick Francis's Refusal".


title: Dick Francis

text: Dick Francis ja Mary Margaret Brenchley menivät naimisiin vuonna 1947. Heillä on kaksi poikaa, Merrick ja Felix. Merrick toimi aiemmin kilpahevosten valmentajana mutta siirtyi sittemmin hevoskuljetusalalle. "Driving Force"-kirja sai innoituksensa tästä ammatista. Felix toimi aiemmin yksityiskoulussa opettajana, mutta siirtyi myöhemmin työskentelemään isänsä alaisuudessa. Yksi "Twice Shy"-kirjan keskeisistä hahmoista perustuu häneen. Mary, joka kuoli vuonna 2000, omasi aviomiestään laajemman koulutuksen ja oli työskennellyt kirjakustannuksen parissa. Tämän vuoksi on väitetty, että hän olisi kirjojen todellinen kirjoittaja. Pariskunta ei koskaan koittanut peitellä sitä seikkaa, että Mary auttoi kirjojen taustatyössä ja editoinnissa paljon – Dick Francis sanoi jopa vaatineensa, että Maryn nimen pitäisi olla kansilehdellä hänen oman nimensä ohella.


title: Dick Francis

text: Dick Francis kuoli helmikuussa 2010 89-vuotiaana kotonaan Karibian Caymansaarilla.


title: Dick Francis

text: Dick Francisin ensimmäisen dekkarin pohjalta valmistui vuonna 1974 Tony Richardsonin ohjaama "Dead Cert"-elokuva jonka näyttelijäkaartiin kuului muun muassa Judi Dench. Francisin kirjoihin perustuen on tuotettu myös kaksi lyhyttä tv-sarjaa: Sid Halleyn hahmoon perustuva kuusiosainen tv-sarja "The Racing Game" (1978) sekä "The Dick Francis Mysteries" (1989), jossa esiintyi muun muassa Ian McShane.


title: Kimmo Pälikkö

text: Kimmo Pälikkö (s. 1938 Helsinki) on suomalainen tietokirjailija ja kuvataiteilija. Hän on kuvannut erityisesti Helsinkiä sekä grafiikan keinoin että piirtäen ja maalaten. Hän on järjestänyt Helsinki-aiheisia "Katoavaa kaupunkia" -taidenäyttelyitä vuodesta 1970 ja suunnitellut myös Helsinki-aiheisia postimerkkejä.


title: Kimmo Pälikkö

text: Pälikkö on opiskellut muun muassa Helsingin työväenopistossa, Vapaassa taidekoulussa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Hänellä on ollut oma galleria vuodesta 1983, joka myy hänen tuotantoaan. Hän on oman ilmoituksensa mukaan suunnitellut vuoteen 2009 mennessä noin 1 400 erilaista postikorttia, joita on painettu yli 86 miljoonaa kappaletta. Pälikkö on toiminut ja toimii myös opettajana taidekursseilla erilaisissa tapahtumissa ja julkaissut taidekirjoja.


title: Kimmo Pälikkö

text: Kimmo Pälikkö on 8-lapsisen perheen ainoa poika. Sodan jälkeen perhe oli muuttanut Somerolle. Pälikkö kävi taidekerhossa, ja Helsingin suomalaisessa työväenopistossa Erkki Hervon opastuksella. Suomen Taidepiirtäjäin Liiton, nykyisen Grafian jäsen hänestä tuli 1960-luvulla ja Suomen tietokirjailijat ry:n jäsen 2008. Pälikkö suoritti 60-luvun lopulla Malmin kauppaoppilaitoksessa merkonomitutkinnon ja Markkinointi-instituutissa mainoshoitajatutkinnon. Päivätyön ohella hän opiskeli sekä Vapaassa Taidekoulussa että Taideteollisessa Korkeakoulussa. Pälikkö aloitti akvarelliensa esittelyn "Katoavaa kaupunkia" -näyttelyssä 1970-luvulla Helsingissä. Samaan aikaan hän maalasi myös useita muotokuvia. Varsinaisen päivätyönsä hän teki vuodesta 1972 Helios Oy:n mainonnan ja markkinoinnin vastaavana, jossa tehtävässä hän oli vuoteen 1982. Isänsä kuoleman jälkeen Pälikkö hoiti myös perikunnalle siirtyneen pesuainetehdas Tolu Oy:n vetovastuun. Jo 11-vuotiaana Pälikkö oli piirtänyt Tolu-pesuaineen ensimmäisen etiketin ja lähes kaikki myöhemmätkin etiketit 40 vuoden ajan ovat hänen käsialaansa. Perikunta myi Tolu Oy:n vuonna 1987.


title: Kimmo Pälikkö

text: Vuonna 1978 Kimmo Pälikkö perusti KP-art Oy:n, jonka kautta hän on markkinoinut töitään. Vuonna 1982 jäätyään kokonaan pois vieraan palveluksesta Pälikkö perusti KP-art Oy:n yhteyteen oman taidegallerian, joka oli Senaatintorin varrella 1985–2010 nimellä ART-Helsinki. Taiteen ohella Pälikkö on harrastanut musiikkia soittaen nokkahuilua, viulua ja klarinettia omaksi ja muiden iloksi ensin pienessä tanssiorkesterissa ja suuremmassakin Suomi pojat -nimisessä orkesterissa. Vuonna 2008 Kimmo Pälikkö nimettiin vuoden kunniamerkonomiksi.


title: Kimmo Pälikkö

text: Postikortteja hän on tehnyt 1381 erilaista. Senaatintorilla sijainnut galleria jäi pois talojen remontoinnin tieltä. Pukinmäen kehystämöä ja studiota hän pitää edelleen, vaikka ikää on jo yli 80 vuotta.


title: Kimmo Pälikkö

text: Pälikkö on julkaissut 2000-luvulla myös evoluutiokriittisiä kreationistisia kirjoja.


title: Telkku.com

text: Telkku.com on Suomen suurin netissä oleva tv-ohjelmaopas, ja on yksi maan suosituimmista verkkosivustoista. Palvelusta löytyvät yleisempien ilmais- ja maksukanavien ohjelmatiedot, elokuva-arvioita ja ohjelmasuosituksia.


title: Telkku.com

text: Vuosina 2007–2009 palvelu oli Taloustutkimus Oy:n tutkimusten mukaan Suomen viiden arvostetuimman verkkobrändin joukossa.


title: Telkku.com

text: Palvelu tarjoaa käyttäjilleen maksutta suosituimpien ilmais- ja maksutelevisiokanavien ohjelmatiedot. Kirjautuneena palveluun käyttäjät voivat myös korostaa ohjelmakartalta suosikkejaan, osallistua sivustolla käytäviin ohjelmakeskusteluihin ja lisätä sekä elokuvista että televisio-ohjelmista omia arvioitaan.


title: Telkku.com

text: Palvelun ainoa maksullinen ominaisuus on ollut verkkotallennusdigiboksi Nauhuri, jonka toiminta päättyi heinäkuussa 2015 muuttuneen tekijänoikeuslainsäädännön takia.


title: Telkku.com

text: Telkku.com-palvelulla on maksuton mobiilisovellus, joka on ladattavissa kaikille yleisimmille alustoille. Sovellusta voi käyttää samoilla tunnuksilla kuin Telkku.comin verkkosivulla, jolloin omat ohjelmasuosikit tulevat näkyviin. Sovelluksen käyttäminen onnistuu myös ilman kirjautumista.


title: Telkku.com

text: Telkku.com:lla on aktiiviset Facebook- ja Twitter-tilit. Tilien äänenä toimii palvelun logostakin tuttu pieni sininen maskotti. Telkku.com on saanut kiitosta sympaattisesta päivitystyylistään muun muassa MTV3:lta.


title: Telkku.com

text:
Telkku.com on alun perin Jadecon Oy:n perustama palvelu, joka sai alkunsa syksyllä 2000. Vuosina 2001–2002 Telkku.com toimi Kolumbus.fi-portaalin alapalveluna ja tämän jälkeen 2003–2006 yhteydessä Suomi24-sivustoon. Yrityskauppojen myötä Telkku.com siirtyi vuonna 2008 osaksi Alma Media -konsernia.
Alma Mediassa Telkku.com on osa IL-Media -liiketoimintayksikköä, johon kuuluu myös muitakin kuluttajille suunnattuja palveluita, kuten kokkiyhteisö Kotikokki.net ja deittisivusto E-kontakti.fi.


title: Mikko Pohtola

text: Arvo Mikael (Mikko) Pohtola (vuoteen 1936 "Österholm", 3. joulukuuta 1925 Ylistaro – 16. syyskuuta 2007 Helsinki) oli Suomen Kuvalehden päätoimittaja.


title: Mikko Pohtola

text: Mikko Pohtola osallistui jatkosotaan panssarintorjuntajoukoissa ja haavoittui Äyräpäässä heinäkuussa 1944.


title: Mikko Pohtola

text: Suomen Kuvalehden päätoimittajana Pohtola oli vuosina 1974–1986, ja sinä aikana hän nosti lehden levikin 50 000:sta 120 000:een ja merkittäväksi yhteiskunnalliseksi vaikuttajaksi. Ennen eläkkeelle jäämistään hän oli Yhtyneiden Kuvalehtien varatoimitusjohtaja 1986–1988. Pohtola oli ennen päätoimittajan tehtävää Suomen Kuvalehden toimittaja ja sittemmin lehtitalon toimituspalvelujen päällikkö. Pohtolan ajasta muistetaan erityisesti että hän palkkasi lehteen kirjoittajaksi Simo ”Simppa” Juntusen, joka oli joutunut pois Suomen Sosialidemokraatista näkemyserojen vuoksi. Tuolloin presidentti Urho Kekkonen lakkasi kirjoittamasta Suomen Kuvalehteen, johon hän oli pitkään tehnyt kolumneja nimimerkillä Liimatainen. Eläkkeellä ollessaan hän mm. johti pitkään Suomen Aseveljien Liiton (SAL) perinteitä jatkanutta Kaatuneiden Muistosäätiötä.


title: Sgt. Kabukiman N.Y.P.D.

text: Sgt. Kabukiman N.Y.P.D. on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Elokuvan ohjasivat Michael Herz ja Lloyd Kaufman.


title: Sgt. Kabukiman N.Y.P.D.

text: Elokuva kertoo newyorkilaisesta poliisista Harry Griswoldista, joka viettää railakasta poikamieselämää. Kaupunkiin saapuu kabuki-teatteri. Kabuki-mestarin tytär Lotus ennustaa, että suuri pahuus valtaa maan ja vain "valittu" pystyy estämään tämän. Heti ensimmäisessä esityksessä kabuki-mestari surmataan ja tämä siirtää voimansa Harrylle. Pian Harry huomaa, että hän on "valittu" ja hänen on pelastettava maailma pahuudelta.


title: L. Arvi P. Poijärvi

text: Lauri Arvi Pellervo Poijärvi (vuoteen 1906 Boijer; 25. elokuuta 1900 Helsinki – 2. elokuuta 1986 Helsinki) oli suomalaisen koulumaailman vaikuttaja, filosofian tohtori ja kuoronjohtaja.


title: L. Arvi P. Poijärvi

text: Poijärvi väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1928. Hän oli kouluhallituksessa kouluneuvos 1936–1942, pääjohtaja 1942–1945, Helsingin normaalilyseon luonnonhistorian ja maantieteen yliopettaja 1960–1967 sekä Otavan tietosanakirjaosaston johtaja 1945–1968. Poijärvi teki useita oppikirjoja ja toimitti suuria tietosanakirjoja. Hän toimi mm. vuosina 1960−1965 ilmestyneen Otavan ison tietosanakirjan toimituskunnan puheenjohtajana. Hän oli kolme vuotta Laulu-Miesten kuoronjohtajana, Sulasolin kunniajäsen ja merkittävä musiikkielämän vaikuttaja.


title: L. Arvi P. Poijärvi

text: Poijärvi syrjäytettiin kouluhallituksen pääjohtajan paikalta poliittisista syistä. Hän kuului sodan aikana Ässärykmenttiin ja edusti valtakunnallista aseveliliittoa.


title: L. Arvi P. Poijärvi

text: Moni Poijärven jälkeläinen vaikuttaa Suomen kulttuurielämässä, muun muassa poika, professori, tekniikan tohtori Heikki Poijärvi, Lohjan kaupunginorkesterin alttoviulun äänenjohtaja Lauri Poijärvi sekä viulisti-kapellimestari Ylermi Poijärvi. Hänen toinen puolisonsa oli lastenkirjailija ja kääntäjä Sirkka Rapola.


title: Beroia

text: Beroia () tarkoittaa:


title: Where Have All the Flowers Gone

text: Where Have All the Flowers Gone (myös muodossa Where Have All the Flowers Gone?) on folk-kappale, jonka tekijäksi on yleensä merkitty Pete Seeger, vaikka osan sanoituksesta on tehnyt Joe Hickerson.


title: Where Have All the Flowers Gone

text: Laulun tekstin idea on ukrainalaisesta kansansävelmästä, jonka sanat Seeger löysi Mihail Šolohovin kirjasta "Hiljaa virtaa Don". Hän teki sen pohjalta oman sanoituksen ja sävelsi tekstinsä. Seeger levytti laulun kolmisäkeistöisenä. Joe Hickerson lisäsi lauluun säkeistöt neljä ja viisi. Laulu esitetään useimmiten viisisäkeistöisenä.


title: Where Have All the Flowers Gone

text: Laulua lauletaan myös hieman erilaisilla melodioilla. Peter, Paul and Maryn versio on suunnilleen sama kuin Seegerin levytyksessä, mutta Kingston Trion versio on jo melko kaukana alkuperäisestä.


title: Where Have All the Flowers Gone

text: Marlene Dietrich on laulanut laulun levylle englanniksi, saksaksi nimellä "Sag mir wo die Blumen sind" sekä ranskaksi nimellä "Qui peut dire où vont les fleurs?". Pete Seeger on sanonut, että saksankielinen käännös on hänen mielestään parempi kuin hänen alkuperäinen sanoituksensa. Ranskaksi laulun on levyttänyt myös Dalida nimellä "Que sont devenues les fleurs?". Nana Mouskouri on levyttänyt laulun sekä saksaksi että ranskaksi.


title: Where Have All the Flowers Gone

text: Suomeksi laulun ovat levyttäneet Kukonpojat, Ritva Oksanen ja Ossi Ahlapuro nimellä "Minne kukat kadonneet". Suomalaiset sanat on tehnyt Sauvo Puhtila salanimellä Veikko Vallas. Vironkielisen version "Kuhu küll kõik lilled jäid" on tehnyt yhtye Lindpriid.


title: Elon laskuoppi

text: Elon laskuopiksi kutsutaan Efraim Elon (1868–1932) kirjoittamaa laskennon oppikirjaa. Sitä käytettiin pitkään oppikoulujen laskuoppina, ja siitä otettiin vuosina 1912–1965 kaikkiaan 31 painosta. Ensimmäisen painoksen nimi oli "Laskuoppi alkeislaitoksia varten" ja kustantaja oli Kustannusosakeyhtiö Kirja. Vuonna 1920 ilmestyneen 5. painoksen nimi on "Laskuoppi etupäässä oppikouluja varten". Kirja-yhtiön fuusioiduttua WSOY:hyn 1932 kustantajaksi tuli WSOY.


title: Elon laskuoppi

text: Merkittäviä uudistuksia teoksen painoasuun olivat Veli Valpolan muokkaukset 24. painokseen, joka julkaistiin 1950. Siinä muutettiin asioiden esitysjärjestys senaikaisten opetussuunnitelmien mukaiseksi, uudistettiin kieliasua ja mittojen lyhennyksiä vastaamaan uudempaa kielenkäyttöä ja Suomen Akatemian Kielilautakunnan suosituksia. Esimerkiksi sana "vaski" korvattiin sanalla "kupari". Lisäksi tilastotiedot, esimerkeissä käytetyt hinnat jne. ajanmukaistettiin. Samankaltainen, vaikkakin suppeampi ajanmukaistus tehtiin 30. painokseen vuonna 1963 rahauudistuksen takia.


title: Elon laskuoppi

text: Kirjan kirjoittaja Efraim Elo oli matematiikan opettaja, joka syntyi Laitilan Soukaisissa. Laitilassa on järjestetty "Efraim Elo -matematiikkakilpailuja" peruskoulun kuudeskuokkalaisille vuodesta 1997. Kerrotaan, että Elo vietti aikuisiällä kesiä kotitalossaan ja kävellessään Blomin puistossa valkoisessa puvussa ja hatussaan aiheutti kummeksuntaa kyläläisissä. Elo toimi Joensuun tyttölyseon rehtorina 1925–1932.


title: Elon laskuoppi

text: Kirja on myös antanut aiheen sanonnalle ”Elon laskuopin mukaan”, jota käytetään vahvistavana (ja samalla keventävänä) ilmauksena, kun halutaan todistella jonkin laskutoimituksen, yleensä yksinkertaisen, oikeellisuus. Vastaavanlaiseksi käsitteeksi muodostui myös kansakouluissa käytettyjen Jyväskylän seminaarin matematiikan lehtorin Nestor Ojalan (1864–1926) oppikirjojen mukaan ”Ojalan laskuoppi”.


title: Autonomismi (tietoteoria)

text: Autonomismi on tietoteoreettinen lähestymistapa, jonka mukaan tietoteoria edeltää todellisuuden luonnetta koskevaa tutkimusta. Autonomistisen näkemyksen mukaan tietoteorian tulee olla autonomista suhteessa erityistieteisiin ja arkijärkeen.


title: Autonomismi (tietoteoria)

text: Autonomismin vastakohtana voidaan nähdä tietoteoreettinen naturalismi, jonka mukaan kaikki on periaatteessa luonnontieteellisesti selitettävissä, ja myös tietoteorian on nojattava tieteen ja kokemuksen tarjoamaan tietoon.


title: Efraim Elo

text: Efraim Elo (25. syyskuuta 1868 Soukainen, Laitila – 8. toukokuuta 1932 Joensuu) oli suomalainen lyseon rehtori ja matematiikan lehtori joka tunnetaan parhaiten Elon laskuopin tekijänä.


title: Efraim Elo

text: Elon vanhemmat olivat puuseppä Efraim Blom ja Maria Mathilda Wahlroos. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1888 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1893 ja maisteriksi 1894.


title: Efraim Elo

text: Elo oli oppikoulun opettaja Helsingissä 1894–1899 ja sen jälkeen hän toimi Joensuun tyttölyseon matematiikan ja luonnonopin nuorempana lehtorina vuodesta 1900 alkaen ja koulun rehtorina vuodesta 1925 alkaen.


title: Efraim Elo

text: Elon oppikouluja varten tekemästä laskuopista otettiin vuosina 1912–1965 kaikkiaan 31 painosta. Elon syntymäkunnassa Laitilassa on järjestetty Efraim Elo -matematiikkakilpailuja peruskoulun kuudeskuokkalaisille vuodesta 1997 lähtien.


title: Efraim Elo

text: Efraim Elo oli naimisissa vuodesta 1907 filosofian kandidaatti Armo Rauha Malmsténin (1878-1943) kanssa joka oli Joensuun yhteiskoulun johtajana 1907–1920.


title: Efraim Elo

text: Nimellä "Efr. Elo":


title: Partikularismi

text: Partikularismi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Malatya

text: Malatya (, , , ) on kaupunki Turkissa. Malatya on Malatyan maakunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on arviolta 438 000 (vuonna 2014).


title: Malatya

text: Roomalaisaikana kaupunki tunnettiin nimellä "Melitene". Kaupunki oli legio XII Fulminatan tukikohta.


title: Partikularismi (tietoteoria)

text: Partikularismi viittaa tietoteoriassa lähestymistapaan, joka kiinnittää huomion siihen, mitä tiedetään, sen sijasta, miten se tiedetään. Partikularisti kysyy siis ”mitä tiedämme?” ennen kuin ”kuinka tiedämme?”.