title: Williams FW28

text: FW28 julkistettiin 27. tammikuuta 2006. Autolla ei saavutettu yhtään paalupaikkaa, mutta yksi kilpailun nopein kierros. Voittoja tai palkintosijoja ei saavutettu ainuttakaan. Pisteitä autolla kerättiin 11 ja ne oikeuttivat valmistajien MM-sarjassa kahdeksanteen sijaan.


title: Kiikelin hylky

text: Kiikelin hylky on Oulun kauppatorin edustalla sijaitsevan Kiikelin saaren rannasta Oulujoen suistosta paikannettu puisen aluksen hylky. Hylky löydettiin 16. toukokuuta 2000 puistotöihin liittyvien uimarannan ruoppausten yhteydessä. Ruoppausjätteen mukana pohjasta oli noussut puisen aluksen kylkikaari sekä kuusi metriä pitkä kölin osa.


title: Kiikelin hylky

text: Pohjan sukellustutkimuksissa löydettiin kaivinkoneen irrottamia runko- ja laudoitusosia, ja pohjamudan alta löydettiin lisää puisen aluksen rakenteita. Mutaa poistettiin rakenteiden päältä vesisuihkuilla, mutta vain osia hylyn rakenteista saatiin esiin. Tutkimuksissa saatiin kuitenkin esille noin seitsemän metrin matkalla yhtenäistä laudoitusta, mutta hylyn kokonaispituutta ei kyetty määrittelemään. Aluksen rungon leveys oli mittausten mukaan noin 6,5 metriä, ja sen perusteella aluksen koko pituudeksi arvioitiin noin 20 metriä.


title: Kiikelin hylky

text: Hylyn osat olivat havupuuta, enimmäkseen mäntyä, jonka perusteella aluksen alkuperä on jokin Itämeren pohjoisosan valtio. Rungon rakenteen ja laudoituksen perusteella alus ajoitettiin alustavissa tutkimuksissa 1600–1800-luvulle. Ajoittamisessa käytettäviä esinelöytöjä ei tehty.


title: Kiikelin hylky

text: Joensuun yliopiston dendrokronologian laboratoriossa tehtyjen tutkimusten perusteella laivan rakentamiseen käytetyt puut on kaadettu 1600-luvun jälkipuolella. Tarkemmissa puuaineksen tutkimuksissa on todettu, että alus on rakennettu 1670–1680-lukujen vaihteessa kaadetuista puunrungoista. Joensuun yliopiston tutkijan mukaan alus on rakennettu Pohjanmaan rannikolla, sillä puunäytteiden lustosarjat vastaavat pohjalaista näytemateriaalia. Täten hylky kuuluu Suomen vanhimpiin kotimaisena pidettäviin laivanjäännöksiin.


title: Kiikelin hylky

text: Hylky sijaitsee Hahtiperän–Pokkitörmän alueella Kaupunginojan tuntumassa. 1700-luvun alussa kaupungin satama sijaitsi hylyn löytöalueella. Tuona aikana rahtimiehet jättivät kaupungin satamaan useita huonokuntoisia laivoja lahoamaan. Ajelehtivat ja uponneet alukset määrättiin poistettavaksi uhkasakon nojalla, mutta kun sekään ei auttanut, kaupunki siivotutti hylkyjen omistajilla hylyt pois. Kiikelin hylky saattaa olla eräs satamaan lahoamaan jätetyistä aluksista, joka on sittemmin siirretty lahoamaan hylyn löytöpaikalle.


title: Axelle Red

text: Axelle Red (oik. Fabienne Demal, s. 15. helmikuuta 1968 Hasseltissa, Flanderissa, Belgiassa) on belgialainen laulaja-lauluntekijä. Huolimatta flaamilaisista sukujuuristaan hän laulaa ranskaksi ja on tehnyt myös yhden espanjankielisen albumin. Red on saavuttanut suurta suosiota etenkin Belgiassa ja Ranskassa. Hänen musiikkityylinsä vaihtelee jazzista pianoballadeihin. Vuonna 2006 Ranskan kulttuuriministeriö myönsi Redille "Ordre des Arts et des Lettres" -kunniamerkin.


title: Axelle Red

text: Axelle Red on koulutukseltaan lakimies isänsä tavoin, mutta tunsi enemmän vetoa musiikkiin, joka oli hänen pianistiäitinsä intohimo. Redin ensimmäinen albumi "Sans plus attendre" myi 500 000 kappaletta pelkästään Belgiassa, ja kappaleesta "Sensualité" tuli läpimurtohitti Ranskassa.


title: Axelle Red

text: Axelle Redin ja Youssou N'Dourin esittämä "Do You Mind If I Play?", englanninkielinen versio kappaleesta "La cour des grands", oli vuoden 1998 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuiden virallinen kappale.


title: Ahokirkiruoho

text: Ahokirkiruoho ("Gymnadenia conopsea" var. "conopsea") Euroopassa ja Aasiassa tavattava kämmekkälaji. Suomessa sitä tavataan Etelä- ja Keski-Suomessa. Laji on taantunut Suomessa voimakkaasti ja on rauhoitettu Oulun läänin eteläpuolella.


title: Ahokirkiruoho

text: Ahokirkiruoho on punakirkiruohon yksi muunnos. Toinen Suomessa tavattava lajin muunnos on hennompikokoinen lettokirkiruoho (var. "lapponica").


title: Ahokirkiruoho

text: Tanakkavartinen ahokirkiruoho kasvaa 30–50 cm korkeaksi. Kasvin juurimukulat ovat liuskaisia. Lehdet ovat vajaan senttimetrin levyisiä, 5–20 cm pitkiä, tasasoukkia ja täplättömiä. Kukinto on tasapaksu, tiheä tähkä, jossa kukkia on 30–50 kappaletta. Kukat ovat tuoksuvia, aniliininpunaisia tai harvoin valkoisia. Kukan huuli on matalaan kolmiliuskainen, kannus pitkä ja hoikka. Ahokirkiruoho kukkii kesä-elokuussa.


title: Ahokirkiruoho

text: Muista Suomessa kasvavista kämmekkälajeista ahokirkiruoho muistuttaa maariankämmekkää, mutta sen kukista ja lehdistä puuttuvat maariankämmekälle ominaiset pilkut.


title: Ahokirkiruoho

text: Ahokirkiruohon pölyttäjinä toimivat kimalaiset ja perhoset.


title: Ahokirkiruoho

text: Punakirkiruohon muunnoksia tavataan laajalla alueella, joka ulottuu Irlannista ja Ranskasta itään läpi Euroopan ja Venäjän keskiosien Kiinaan ja Japaniin saakka. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Italiaan ja Kreikkaan, ja pohjoisessa Pohjois-Skandinaviaan. Punakirkiruohon muunnosten esiintymien levinneisyyttä Suomessa ei tunneta tarkkaan. Yleisesti voi kuitenkin todeta että ahokirkiruohoa tavataan Etelä- ja Keski-Suomessa lettokirkiruohon levinneisyysalueen painottuessa Pohjois-Suomeen. Aikaisemmin varsin yleinen ahokirkiruoho on tavallinen enää paikoin Ahvenanmaalla ja Itä-Suomessa.


title: Ahokirkiruoho

text: Ahokirkiruoho kasvaa kalkkipitoisessa maassa valoisilla paikoilla. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat ahot ja laitumet sekä kuivahkot niityt. Vielä 1800–1900-lukujen taitteessa ahokirkiruoho oli yleinen kämmekkä. Laji on sittemmin voimakkaasti taantunut ahojen ja muiden kasvupaikkojen vähennyttyä perinteisen laidunnuksen, niiton ja kaskeamisen loppumisen myötä.


title: Kiikeli

text: Kiikeli on saari Oulujoen suiston etelärannalla Oulun Kauppatorin rannassa. Se sijaitsee Oulun kaupunginkirjaston ja Oulun kaupunginteatterin päärakennusten eteläpuolella Meritullin osa-alueella Pokkisen kaupunginosassa.


title: Kiikeli

text: Saaressa sijaitsee nykyisin Kiikelinrannan asuinalue sekä vuonna 1999 perustettu Meritullin venesatama. Venesatamaan johtaa Kiikelinsilta-niminen katu. Saaren pohjoisosa sekä sen pohjoispuolella sijaitseva Elban pikkusaari ovat Kiikelinpuistoa, joka valittiin Vuoden ympäristörakenteeksi 2002. Kiikelinsaarta ja mannerta erottava kanava on ruopattu Kiikelinrannan asuinalueen rakennustöiden yhteydessä 1900-luvun lopulla.


title: Kiikeli

text: Aiemmin Kiikelissä sijaitsi Oulun Merenkävijäin ja Oulun Purjehdusseuran purjehduskeskus. Purjehduskeskuksen venehalli veneineen tuhoutui tulipalossa vuonna 1972. Venehalli oli rakennettu saarelle vuonna 1960. Saarella on sijainnut myös kaupungin omistama, vuonna 1889 käyttöön otettu höyrykonekäyttöinen sähkövoimalaitos, joka tuotti sähköä kaupungin katuvalaistukseen.


title: Kiikeli

text: Kiikelin saaren rannasta on löydetty 1600–1700-lukujen vaihteessa uponnut laivanhylky, niin sanottu Kiikelin hylky.


title: Kiikeli

text: Keväällä 2007 Kiikeli nousi otsikoihin Oulun kaupungin Teknisen lautakunnan ilmoitettua kaavailuistaan sulkea saarella sijaitseva julkinen Kiikelipuisto kesäaikana lähinnä viikonloppuöiksi. Hanke herätti laajaa keskustelua lehdistössä ja Internetin keskustelupalstoilla.


title: Lettokirkiruoho

text: Lettokirkiruoho ("Gymnadenia conopsea" var. "lapponica") Euroopan ja Aasian pohjoisilla alueilla ja vuoristoseuduilla tavattava kämmekkämuunnos. Suomessa se on rauhoitettu Oulun läänin eteläpuolella.


title: Lettokirkiruoho

text: Lettokirkiruoho on punakirkiruohon yksi muunnos. Toinen Suomessa tavattava lajin muunnos on suurempikokoinen ja runsaskukkaisempi ahokirkiruoho (var. "conopsea").


title: Lettokirkiruoho

text: Lettokirkiruoho on pienempi ja hennompi kuin ahokirkiruoho, ja kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Kasvin juurimukulat ovat liuskaisia. Lehdet ovat tasasoukkia, vajaan senttimetrin levyisiä, 5–20 cm pitkiä ja täplättömiä. Kukinto on tiheä, tasapaksu tähkä, jossa on kukkia 15–20 kappaletta. Kukat ovat tuoksuvia, vaaleanpunaisia tai harvoin valkoisia. Kukan huuli on lähes ehyt, kannus pitkä ja hoikka. Lettokirkiruoho kukkii kesä-elokuussa.


title: Lettokirkiruoho

text: Muista Suomessa kasvavista kämmekkälajeista lettokirkiruoho muistuttaa maariankämmekkää, mutta sen kukista ja lehdistä puuttuvat maariankämmekälle ominaiset pilkut.


title: Lettokirkiruoho

text: Muiden kirkiruohojen tapaan lettokirkiruohon pölyttäjinä toimivat kimalaiset ja perhoset.


title: Lettokirkiruoho

text: Punakirkiruohon muunnoksia tavataan laajalla alueella, joka ulottuu Irlannista ja Ranskasta itään läpi Euroopan ja Venäjän keskiosien Kiinaan ja Japaniin saakka. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Italiaan ja Kreikkaan, ja pohjoisessa Pohjois-Skandinaviaan. Punakirkiruohon muunnosten esiintymien levinneisyyttä Suomessa ei tunneta tarkkaan. Yleisesti voi kuitenkin todeta että lettokirkiruohoa tavataan Pohjois-Suomessa, kun taas ahokirkiruohon levinneisyysalue painottuu Pohjois-Suomeen. Oulun ja Lapin lääneissä lettokirkiruoho on paikoin yleinen.


title: Lettokirkiruoho

text: Lettokirkiruoho kasvaa kalkkipitoisessa maassa kosteilla, valoisilla paikoilla kuten letoilla ja tunturi- ja puronvarsiniityillä.


title: White Plainsin taistelu

text: White Plainsin taistelu käytiin Yhdysvaltain vapaussodassa 28. lokakuuta 1776 Yhdysvaltain armeijan ja Ison-Britannian armeijan välillä White Plainsissä 30 km New Yorkista koilliseen.


title: White Plainsin taistelu

text: Brittien ylipäällikkö, kenraali Howe oli Harlemin taistelun jälkeen vakiinnuttanut brittien asemat Manhattanilla ja sen välittömässä ympäristössä Washingtonin vetäytyessä kauemmaksi New Yorkista lähelle White Plainsin kylää. Amerikkalaisilla oli kuitenkin hallussaan Fort Washingtonin linnoitus Manhattanin rannalla ja Leen linnoitus Hudsonjoen vastarannalla, joissa oli yhteensä yli 6 000 sotilasta.


title: White Plainsin taistelu

text: Taistelussa britit hyökkäsivät jakautuneena kahteen hyökkäyskärkeen ja päivän kestäneiden taistelujen jälkeen amerikkalaisten oli peräydyttävä. Kenraali Howe ei kuitenkaan huonon sään vallitessa käyttänyt tilaisuutta hyväkseen ja amerikkalaiset vetäytyivät tykkitulen katveessa 1. marraskuuta 1776 pohjoiseen. Amerikkalaisten valmistautuessa uuteen, pahaenteiseltä vaikuttavaan taisteluun he hämmästyksekseen huomasivatkin brittien vetäytyvän takaisin Manhattania kohti.


title: Kummerin testi

text: Kummerin testillä voidaan matematiikassa tutkia annetun positiivitermisen sarjan hajaantumista. Olkoon formula_1 positiiviterminen sarja ja formula_2 jono positiivisia reaalilukuja. Olkoon


title: Kummerin testi

text: Tällöin jos


title: Kummerin testi

text: Kummerin testi on yleisempi kuin Bertrandin testi, juuritesti, Gaussin testi ja Raaben testi.


title: Sääskenvalkku

text: Sääskenvalkku ("Malaxis monophyllos" syn. "Achroanthes monophyllos", "Microstylis monophyllos") on pienikokoinen ja vihreäkukkainen kämmekkälaji. Sitä tavataan laajalla alueella Euraasiassa. Suomessa lajia on luokiteltu vaarantuneeksi (VU) ja on rauhoitettu koko maassa. Sääskenvalkku on Suomen luonnonsuojeluasetuksessa erityisesti suojeltava laji.


title: Sääskenvalkku

text: Monivuotinen sääskenvalkku kasvaa 10–25 cm korkeaksi. Varren tyvessä on sipulinmuotoinen paksunnos. Leveänsoikeita, ohuita, monisuonisia ja 2–7 cm pitkiä lehtiä on yksi, joskus kaksi aivan maanrajassa. Kukinto on pitkä, tähkämäinen ja monikukkainen. Pienet kukat ovat kellanvihertävän valkeat, kukkien huulet ovat kääntyneet ylöspäin ja ne ovat kannuksettomia. Kukkien kehälehdet ovat kapeita. Sääskenvalkku kukkii kesä-heinäkuussa. Kukat pysyvät kukinnossa vielä kuihduttuaan, mutta muuttuvat solukon kuollessa melkein valkoisiksi.


title: Sääskenvalkku

text: Sääskenvalkun juurisienen on arveltu olevan myös lepän juurisieni tai loinen.


title: Sääskenvalkku

text: Sääskenvalkun voi sekoittaa pienempikokoiseen suovalkkuun ("Hammarbya paludosa"), jolla kuitenkin on yleensä kaksi paksua lusikkamaista lehteä.


title: Sääskenvalkku

text: Sääskenvalkku on pohjoinen ja mantereinen kasvi. Hyvin hajanainen levinneisyysalue ulottuu Norjasta ja Alpeilta itään Japaniin saakka. Pohjois-Amerikassa tavataan sääskenvalkun muunnosta (var. "barchypoda"). Suomessa sääskenvalkkua on kasvanut harvinaisena siellä täällä Etelä-Lapista Ahvenanmaalle, mutta se on taantunut. Nykyisin sitä on Etelä- ja Keski-Suomessa toistakymmentä esiintymää. Vahvin keskittymä sääskenvalkulla Kemin, Keminmaan, Tervolan ja Tornion alueelta, jolta tunnetaan yli 50 esiintymää.


title: Sääskenvalkku

text: Sääskenvalkku on kalkinvaatija. Suomessa se kasvaa kosteilla, runsasravinteisilla ja puolivarjoisilla lettosoilla, lähteiden luona, tervaleppäluhdissa ja kalkkikallioniityillä. Tilapäisesti lajia saattaa tavata kosteissa kaivannoissa kuten ojissa. Sääskenvalkun kasvupaikat ovat vähentyneet kosteikkojen kuivattamisen ja kallioiden louhinnan takia. Myös karjan metsälaiduntamisen loppumisen arvellaan vähentäneen lajin kasvupaikkoja, koska maapohja ei rikkoonnu laidunnuksen seurauksena.


title: Laitakarin hylky

text: Laitakarin hylky eli "Laitakarin malmihylky" on puurakenteisen purjealuksen hylky Oulun edustalla Hailuodon pohjoispuolella sijaitsevan Laitakarin saaren lähistöllä. Se tuli meriarkeologien tietoon vuonna 1980 oulunsalolaisen kalastajan ilmoitettua sukellusseura Oulun Vesimiehille troolien juuttuneen kiinni puisiin rakenteisiin. Hylky on muinaismuistolain suojelema niin kutsuttu museohylky ja sen tutkimisesta vastaa Pohjois-Pohjanmaan museo.


title: Laitakarin hylky

text: Hylky lepää noin kahdentoista metrin syvyydessä partaitaan myöten pohjamutaan hautautuneena, ainoastaan keulaosa kohoaa noin kaksi ja puoli metriä pohjan yläpuolelle. Löytöhetkellä hylky oli huonokuntoinen, muun muassa takila ja mahdolliset kansirakenteet puuttuivat kokonaan. Vesimiesten sukeltajat kartoittivat aluksen alustavasti jo löytökesänä, ja hylkyä on tutkittu Pohjois-Pohjanmaan museon meriarkeologisena pääkohteena vuosina 1986–1991.


title: Laitakarin hylky

text: Aluksen kokonaispituus on ollut noin 22,5–23 metriä ja suurin leveys noin seitsemän metriä. Aluksen peräosa oli revennyt ja peräranka peräpeileineen katkennut ja kaatunut pohjalle. Takilaa tai mastoja ei ole paikannettu, mutta hylystä on löydetty takilan osia, muun muassa pylpyröiden pyöriä. Aluksen majoitustilat ja keittiö ovat sijainneet aluksen peräosassa, josta on löydetty tiiliä sekä keittiöesineitä. Esinelöytöjä on tehty vain vähän, ja niihin kuuluvat muun muassa valurautainen kolmijalkapata sekä paistinpannu, pulloja, lasipikari, nappeja, sekä sahan ja kengän jäänteet. Hylystä on löydetty yksi ainoa raha, ruotsalainen neljänneskillingin kolikko vuodelta 1803.


title: Laitakarin hylky

text: Hylky on ollut uppoamishetkellä rautamalmilastissa, ja sieltä on löydetty runsaasti särmikkäitä kivenlohkareita muistuttavia malmilohkareita. Malmi on Oulun yliopiston kivimuseon arvion mukaan peräisin Keski-Ruotsin kaivoksista, josta sitä 1800-luvulla kuljetettiin Perämeren rannikolla sijaitseviin sulattamoihin.


title: Laitakarin hylky

text: 1800-luvulla Pohjois-Suomessa ei tiettävästi ole ollut vuorimalmia käyttänyttä rautateollisuutta, joten tunnistamaton hylky lienee ruotsalainen alus, joka on joskus 1800-luvun puolivälissä harhautunut Pohjanlahden itärannalle ja uponnut.


title: Basic Role-Playing

text: Basic Role-Playing (BRP) on roolipelijärjestelmä, jota suurin osa Chaosiumin peleistä käyttää. Järjestelmä kehitettiin alun perin fantasiaroolipeli "RuneQuestin" säännöstöksi, mutta siihen pohjautuvia pelejä on sittemmin julkaistu lukuisia, tunnetuimpina "Stormbringer" ja "Cthulhun kutsu". Vuonna 1980 pelistä julkaistiin geneerinen versio, joka lienee samalla maailman ensimmäinen geneerinen roolipelijärjestelmä.


title: Basic Role-Playing

text: BRP on suhteellisen yksinkertainen järjestelmä ja sen pelimekaniikka perustuu pääasiassa 100-sivuisen nopan ("prosenttinoppa") heittoihin. Pelihahmojen tärkeimmät ominaisuudet ovat kaikki prosenttilukuina ilmaistuja taitoja, jotka kertovat heidän onnistumistodennäköisyytensä kyseistä taitoa vaativissa toimissa.


title: Basic Role-Playing

text: Greg Stafford oli perustanut Chaosium-julkaisuyhtiön 1975. Yhtiö aloitti julkaisemalla Staffordin vuodesta 1966 kehittämään fantasiamaailmaan Gloranthaan liittyviä lautapelejä sekä myöhemmin myös lähdemateriaalia Dungeons & Dragons -roolipeliin. Staffordin unelmana oli julkaista oma roolipeli, ja se toteutui 1978, kun Chaosium julkaisi "RuneQuestin". Gloranthaan sijoittuvan pelin sääntömekaniikan olivat suunnitelleet Steve Perrin, Steve Henderson ja Ray Turney, ja siinä oli monia uusia innovaatioita Gloranthaan sijoittuvassa pelissä oli monia uusia innovaatioita, kuten huolellisesti suunniteltu fantasiamaailma ja puhtaasti hahmojen taitoihin perustuva sääntömekaniikka. Jo "Traveller" (1977) oli ollut taitopohjainen, mutta siinä taidot oli viime kädessä määrittänyt hahmoluokka, eikä siinä ollut sääntöjä kokemukselle ja oppimiselle. "RuneQuestissa" hahmoluokat hylättiin, ja hahmot oppivat taidoissa paremmiksi yksinkertaisesti käyttämällä niitä.


title: Basic Role-Playing

text: 1980 "RuneQuestin" säännöistä julkaistiin "Basic Role-Playing" -nimellä riisuttu versio, joka sisälsi vain perussääntömekaniikan, "pelimoottorin". Kyseessä oli 16-sivuinen vihkonen, jollainen oli liitetty jokaiseen Chaosiumin julkaiseman pelin laatikkoon. Shannon Appelclinen mukaan tämä oli ensimmäinen julkaistu geneerinen roolipelijärjestelmä. Seuraavana vuonna julkaistiinkin kaksi järjestelmään pohjautuvaa peliä: Michael Moorcockin Elric-kirjoihin pohjautuva "Stormbringer" ja H. P. Lovecraftin Cthulhu-mytologiasta insipaariot ammentanut "Call of Cthulhu". Jälkimmäinen on "Basic Role-Playingin" suosituin versio ja ensimmäinen kauhuteemainen roolipeli; se myös esitteli mielenterveyssäännöt, joiden vuoksi hahmojen toimintakyky laski nopeasti traumaattisten kokemusten ja yliluonnollisten tapahtumien myötä. "Stormbringer" ja "Call of Cthulhu" olivat ensimmäisten lisenssiroolipelien joukossa (ensimmäinen oli ollut "Dallas" [1980]) ja ne olivat ensimmäiset, joille tarjottiin merkittävää tukea lisäkirjojen muodossa.


title: Basic Role-Playing

text: Peliensä saavuttaman suosion myötä Chaosium päätti jatkaa "Basic Role-Playingin" laajentamista uusiin tyylilajeihin. "Worlds of Wonder" (1982) sisälsi perussääntöjen ohella lisäsääntöjä kolmen eri genren pelaamiseen: "Super World" (supersankari-teema), "Magic World" (fantasia) ja "Future World" (science fiction). Näistä "Super World" laajennettiin myöhemmin (1983) omaksi pelikseen, kun taas "Magic Worldin" kehittämistä jatkettiin Ruotsissa, jossa "Drakar Och Demoner" (1982) myi yli 100 000 kappaletta, joskin pelin myöhemmät laitokset hylkäsivät BRP-mekaniikan lopulta kokonaan. 1984 Chaosium julkaisi Yhdysvalloissa kaksi uutta järjestelmää käyttänyttä peliä, "Eflquest" ja "Ringworld", molemmat vähemmälle huomiolle jääneitä lisenssipelejä. Seuraavaksi ilmestyi Staffordin suunnittelema "King Arthur Pendragon" (1985), joka kuitenkin poikkeaa siinä määrin geneerisistä "Basic Role-Playing" säännöistä, ettei sitä aina pidetä BRP-pelinä lainkaan. Peli mm. hylkää BRP:lle tunnusomaisen 100-sivuisen nopan ja korvaa sen 20-sivuisella. Kuitenkin myös yhtäläisyyksiä "Basic Role-Playing" -säännöstöön oli.


title: Basic Role-Playing

text: 1983 Chaosium oli lisensoinut "RuneQuestin" Avalon Hillille toivoen tehokkaamman markkinoinnin lisäävän pelin myyntiä ja tuovan yhtiölle lisää rahaa. Myynti ei kuitenkaan kasvanut merkittävästi, ja nyt Chaosium sai aiempaa pienemmän osuuden pelin tuotosta. Samaan aikaan sarjakuvateollisuudessa koettiin halpojen mustavalkosarjakuvien aiheuttama talouskupla, jonka puhkeaminen vuodenvaihteessa 1986-1987 aiheutti talousvaikeuksia myös useille roolipelifirmoille. Vuonna 1988 vain "Call of Cthulhun" julkaisemista jatkettiin. Peliä laajennettiin viktoriaaniselle ajalle, H. P. Lovecraftin Unimaailma-fantasiaseikkailujen maailmaan ja nykyaikaan.


title: Basic Role-Playing

text: 1990-tultaessa Chaosium oli toipunut talouskriisistä. Roolipelaaminen nousi uudelleen suosioon, ja monista BRP-peleistä ilmestyi uusia laitoksia tai lisämateriaalia."Stormbringeristä" ilmestyi 1993 uudistettu versio nimellä "Elric!". Versio korvasi aiemman, kokonaisuudessaan demonien kutsumiseen perustuneen taikuuden, tavanomaisemmalla systeemillä. Alun perin ranskalaisen Multisim-yhtiön lisenssillä kehittämä okkultismiteemainen "Nephilim" ilmestyi englanninkielisenä käännöksenä 1994, muttei saavuttanut merkittävää suosiota. Säännöt olivat vaikeat ymmärtää, sääntökirjan toteutus kehno ja lisämateriaalia niukasti saatavissa. 1996 ilmestynyt, pelinjohtajan avuksi suunnattu kirja "Nephilim Gamemaster's Companion" ilmestyi liian myöhään korjatakseen asiaa. 1990-luvun alussa suosituimmista "Basic Role-Playing" -pohjaisista peleistä ilmestyi myös suomenkielisiä versioita: Ace Pelit julkaisi "RuneQuestin" ja Finnish Game House "Call of Cthulhun" (nimellä "Cthulhun kutsu") sekä "Stormbringerin".


title: Basic Role-Playing

text: Vuosikymmenen loppua kohden Chaosium ajautui uudelleen talousvaikeuksiin ja menetti oikeudet useimpiin peleihinsä. Stafford jätti yhtiön voidakseen keskittyä Gloranthaan. Vain "Cthulhun kutsu" pysyi yhtiön valikoimassa ja oli vuodesta 1997 siten ainoa BRP-peli, johon julkaistiin edelleen uutta materiaalia. 2000-luvulla Chaosium ryhtyi kuitenkin julkaisemaan myös faniensa tuotoksia, josta suurin osa liittyi "Cthulhuun", mutta osa myös "Stormbringeriin". Myös geneerinen versio BRP:stä pidettiin saatavilla "Basic RolePlaying [sic]: The Chaosium System" -nimisenä vihkosena, joka poikkesi vain vähän 1980-luvun alkuperäisestä.


title: Basic Role-Playing

text: 2008 Chaosium julkaisi BRP:stä huomattavasti laajennetun geneerisen version 400-sivuisena kirjana "Basic RolePlaying: The Chaosium Roleplaying System", joka yhdistelee aiemmat BRP-pelit yhdeksi laajaksi kokonaisuudeksi. Kirjassa esitellään yksityiskohtaiset säännöt hahmonluontiin, taitojen käyttöön, yliluonnollisiin voimiin ja taistelemiseen, sekä lisäksi ohjeita pelinjohtajalle. Järjestelmässä on myös paljon valinnaisia, toisinaan keskenään yhteensopimattomia, sääntöjä käytettäväksi tarvittaessa. Geneeriselle järjestelmälle on myös julkaistu enenevässä määrin lisämateriaalia.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Mieli–ruumis-ongelma eli psykofyysinen ongelma tarkoittaa mielenfilosofiassa kysymystä siitä, kuinka aivot (aineellinen objekti) voivat olla tietoiset (mielen ilmiö).


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Dualismilla tarkoitetaan kaksijakoista käsitystä todellisuudesta. Mielenfilosofiassa se on näkemys, jonka mukaan mieli ja ruumis ovat erillisiä. Sen lähtökohtana on väite, että henkiset ilmiöt ovat ei-fysikaalisia. Länsimaisessa filosofiassa dualismi esiintyy ensimmäisenä Platonin ja Aristoteleen teoksissa. He katsoivat, että ihmisen ”järkeä” (mielen tai sielun kyky) ei voinut identifioida samaksi kuin ruumis eikä selittää sen kautta.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Varhaisimmat dualismin muotoilut ovat kuitenkin peräisin hindulaisen filosofian samkhya- ja jooga-koulukunnista noin vuodelta 650 eaa. Näissä koulukunnissa maailma jaettiin purushaan/atmaniin (tietoisuus/henki) ja prakrtiin (psykofyysinen materiaalinen substanssi eli fyysinen ruumis ja psyyke/kokemuksellinen mieli). Tulee kuitenkin pitää mielessä, että intialaisissa filosofioissa ihmiskäsitykset ja metafysiikka ovat hieman erilaisia kuin anglo-amerikkalaisissa paljolti antiikista, juutalaiskristillisyydestä ja eurooppalaisista filosofioista rakentuvissa niin tieteen kuin kansan syvien rivienkin ihmis- ja maailmankäsityksissä. Intialaisen filosofian käsitteitä on vaikea kääntää suoraan englanniksi ja suomeksi. Yleisenä huomiona voi kuitenkin todeta, että länsimaisissa filosofioissa vallitseva mieli-ruumis -ongelma ei ole ollut samalla tavalla läsnä intialaisissa filosofioissa. Esimerkiksi samkhyassa ja joogassa mieli-ruumis hahmotetaan prakrtin ilmiöksi, jotka purushan/atmanin heijastus elävöittää ja tekee tietoiseksi. Samkhyan ja joogan mielenfilosofia kytkeytyy monien itämaisten filosofioiden tapaan ytimeltään minää ja minäkäsitystä koskeviin ongelmanasetteluihin. Purushan/atmanin ja prakrtin välisen heijastussuhteen on myöhemmin ajateltu olevan teoreettisesti ongelmallinen.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Parhaiten tunnettu dualismin muotoilu on peräisin René Descartesilta (ns. kartesiolainen dualismi). Hän katsoi, että mieli oli puhtaasti henkinen ja ei-ulottuvainen, ei-fyysinen substanssi. Descartes oli ensimmäinen, joka liitti selvästi tietoisuuden ja itsetajunnan mieleen, ja erotti tämän aivoista, joka oli järjen keskus. Hän oli näin ensimmäinen, joka muotoili mieli–ruumis-ongelman siinä muodossa kuin se tunnetaan nykyisin.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Pääargumentti dualismin puolesta on se, että se vaikuttaa vetoavan tavallisten filosofisesti kouluttautumattomien ihmisten terveeseen järkeen perustuvaan intuitioon. Jos kysytään, mitä mieli on, ihmiset yleensä samaistavat oman mielensä omaan minäänsä, persoonallisuuteensa, sieluunsa tai muuhun vastaavaan. Ihmiset mitä todennäköisimmin kieltävät, että mieli olisi yksinkertaisesti sama kuin aivot, tai toisin päin. He näkevät tällaisen ratkaisuvaihtoehdon liian mekanistisena tai vain käsittämättömänä. Ihmisen on helppo kuvitella olevansa olemassa myös ruumiittomana, ja jopa vaikka fysikaalista todellisuutta ei olisi lainkaan olemassa. Myös filosofit hyväksyivät aiemmin laajalti, joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta, että mieli on jotain ruumista parempaa ja metafyysisesti ikään kuin ”ohjaajan paikalla” ruumiiseen nähden.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Suuri osa nykyfilosofeista pitää näitä samoin kuin monia muitakin intuitioita kuitenkin mitä todennäköisimmin harhaanjohtavina. Heidän mukaansa meidän tulisi käyttää kriittisiä kykyjämme sekä empiiristen tieteiden tutkimustuloksia näiden oletusten tutkimisessa ja sen selvittämisessä, onko niissä mitään perää.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Toinen merkittävä argumentti dualismin puolesta on se ajatus, että henkisellä ja fyysisellä vaikuttaa olevan hyvin erilaisia, tai kenties yhteensovittamattomia, ominaisuuksia. Henkisillä tapahtumilla on tietynlainen subjektiivinen kvaliteetti, kun taas fysikaalisilla tapahtumilla ei ole. Mielenfilosofit kutsuvat henkisten tapahtumien subjektiivisia puolia nimellä kvalia. Kvalioiden palauttaminen mihinkään fysikaaliseen vaikuttaa vaikealta.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Interaktionistinen dualismi tai lyhyesti interaktionismi on se dualismin muoto, jota myös Descartes esitti "Mietiskelyissään". 1900-luvulla sitä ovat puolustaneet ennen kaikkea Karl Popper ja John Carew Eccles. Se on näkemys, jonka mukaan henkiset tilat, kuten uskomukset ja halut, ovat kausaalisissa yhteyksissä fysikaalisiin tiloihin.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Descartesin kuuluisa argumentti tämän näkemyksen tueksi voidaan tiivistää seuraavasti: hänellä on kirkas ja selkeä ajatus omasta mielestään ajattelevana oliona, jolla ei ole avaruudellista ulottuvaisuutta (eli sitä ei voida mitata pituuden, painon jne. suhteen). Hänellä on myös kirkas ja selkeä ajatus ruumiistaan jonakin, joka on avaruudellisesti ulottuvainen eikä kykene ajattelemaan. Seuraa, että mieli ja ruumis eivät ole identtisiä, koska niillä on radikaalilla tavalla erilaiset ominaisuudet.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Samaan aikaan on kuitenkin selvää, että ihmisten henkisillä tiloilla (haluilla, uskomuksilla jne.) on kausaalisia vaikutuksia heidän ruumiiseensa ja päinvastoin: lapsi koskettaa kuumaa liettä (fysikaalinen tapahtuma), mikä aiheuttaa kipua (henkinen tapahtuma) ja saa hänet huutamaan ja vetämään kätensä pois (fysikaalisia tapahtumia). Tämä puolestaan saa aikaan pelkoa ja suojeluvaiston heräämisen lapsen äidissä (henkisiä tapahtumia) ja niin edelleen.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Descartesin argumentti riippuu siitä esioletuksesta, että hänen mielessään olevat ”kirkkaat ja selkeät” ajatukset ovat välttämättä tosia. Monet nykyaikaiset filosofit asettavat tämän epäilyksenalaiseksi. Esimerkiksi Joseph Agassi on katsonut, että 1900-luvun alkupuolelta lähtien tehdyt tieteelliset löydöt ovat kumonneet sen ajatuksen, että ihmisellä olisi etuoikeutettu pääsy omiin ajatuksiinsa. Jo Sigmund Freud osoitti, että psykologisesti koulutettu havainnoija kykeni ymmärtämään henkilön alitajuisia motivaatioita paremmin kuin henkilö itse. Pierre Duhem on osoittanut, että tieteenfilosofi voi tuntea henkilön käyttämät menetelmät paremmin kuin henkilö itse, kun taas Bronislaw Malinowski on osoittanut, että antropologi voi tuntea henkilön tavat ja tottumukset paremmin kuin henkilö itse. Malinowskin mukaan myös nykyaikaisen psykologian kokeet, joissa henkilölle aiheutetaan näköaistimuksia olemattomista esineistä, johtavat Descartesin argumentin hylkäämiseen, koska niiden perusteella tieteilijät voivat kuvata henkilön havaintoaistimukset paremmin kuin henkilö itse.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Kartesiolaisen dualismin suuria ongelmia oli juuri sen selittäminen, kuinka aineeton mieli ja aineellinen ruumis vuorovaikuttavat toisiinsa. Näin se on antanut alkusysäyksen ja historiallisen taustan koko mielen ja ruumiin ongelmanasettelulle. Descartes ei kyennyt antamaan tyydyttävää selitystä mielen ja ruumiin suhteesta, vaikka tarjosikin useita erilaisia selitysmalleja.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Kartesiolaisen dualismin vastustus nousi 1900-luvulla loogisen positivismin ja merkityksen verifiointikriteerin myötä, kun intersubjektiivinen verifioitavuus ja testattavuus tulivat tieteellisyyden ja myös pelkän käsitteellisen merkityksellisyyden vaatimuksiksi. Samalla kartesiolainen dualismi näyttäytyi kasvavassa määrin epäyhteensopivana muutoin täysin fysikalistisen ja tieteellisen maailmankuvan kanssa. Eräs kysymys liittyi evoluutioon: jos ihmiset ovat kehittyneet aikojen kuluessa puhtaasti fysikaalisten prosessien ja luonnonvalinnan kautta, missä vaiheessa aineettomat kartesiolaiset mielet olisivat ilmaantuneet kuvaan? Sama argumentti pätee ihmisen kehitykseen hedelmöittyneestä munasolusta sikiön kautta lapseksi. Toinen kysymys liittyy energian säilymislakiin: kartesiolaisen dualismin tapauksessa fysikaalisen energian tulisi välillä hävitä ja välillä ilmestyä uudelleen aivoissa.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Psykofyysinen parallelismi tai lyhyesti parallelismi on näkemys, jonka mukaan mielellä ja ruumiilla on erillinen ontologinen asema, eivätkä ne vaikuta toisiinsa kausaalisesti. Sen sijaat ne toimivat rinnakkaisilla poluilla samaan tahtiin ja ainoastaan näyttävät vaikuttavan toisiinsa. Tätä näkemystä kannatti erityisesti Gottfried Leibniz. Vaikka Leibniz olikin ontologinen monisti joka uskoi, että oli olemassa vain yhdentyyppisiä substansseja (monadeja) ja että kaikki oli palautettavissa niihin, hän kuitenkin katsoi, että ”henkisen” ja ”fysikaalisen” välillä oli merkittävä ero, mitä tuli kausaatioon. Hän katsoi, että Jumala oli järjestänyt asiat ennalta niin, että mielet ja ruumiit olisivat harmoniassa toistensa kanssa. Tätä kutsutaan ennalta-asetetuksi harmoniaksi.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Okkasionalismi on näkemys, jonka mukaan kausaalisilta vaikuttavat suhteet fyysisten tapahtumien välillä, tai fyysisten tapahtumien ja henkisten tapahtumien välillä, eivät todellisuudessa ole kausaalisia. Ruumis ja mieli ovat erillisiä substansseja, ja syyt liittyvät seurauksiinsa Jumalan kullakin tapahtumakerralla tapahtuvan väliintulon seurauksena. Tällaista näkemystä kannatti Nicolas Malebranche.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Epifenomenalismi on Thomas Henry Huxleyn ensimmäisenä muotoilema oppi. Sen mukaan henkiset ilmiöt ovat kausaalisesti tehottomia. Fysikaaliset tapahtumat voivat saada aikaan toisia fysikaalisia tapahtumia sekä henkisiä tapahtumia, mutta henkiset tapahtumat eivät voi saada aikaan mitään, koska ne ovat ainoastaan fysikaalisen maailman kausaalisesti reagoimattomia sivutuotteita ("epifenomena"). Tätä näkemystä on kannattanut sittemmin erityisesti Frank Jackson.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Ominaisuusdualismin mukaan henkiset ominaisuudet kehittyvät emergentisti, kun aine organisoidaan tietyllä tavalla. Ominaisuusdualismi on itse asiassa eräs emergentin materialismin muoto, ja siksi se käsitellään myöhempänä (katso: emergentti materialismi).


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Päinvastoin kuin dualismi, mielenfilosofinen monismi katsoo, ettei mielen ja ruumiin välillä ole perustavaa eroa. Nykyisin yleisin monismin muoto on fysikalismi. Fysikalistinen monismi katsoo, että ainoa olemassa oleva substanssi on fysikaalinen. Fysikalismi voidaan kuitenkin muotoilla monella eri tavalla, kuten alla on esitetty.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Toinen monismin muoto, idealismi, katsoo, että ainoa olemassa oleva substanssi on laatuaan henkinen. Vaikka puhdas idealismi, kuten esimerkiksi George Berkeleyn subjektiivinen idealismi, on harvinainen nykyaikaisessa länsimaisessa filosofiassa, jotkut filosofit, kuten William Seager, ovat kannattaneet sen hienostuneempaa muotoa, panpsykismiä. Sen mukaan henkiset kokemukset ja ominaisuudet ovat fysikaalisten kokemusten ja ominaisuuksien perustana.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Fenomenalismi on teoria, jonka mukaan ulkoisten olioiden representaatiot (tai aistinsisältö) ovat kaikki mitä on olemassa. Tällaisen näkemyksen omaksuivat ainakin joksikin aikaa Bertrand Russell ja monet loogiset positivistit 1900-luvun alkupuolella.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Eräs mahdollisuus olisi hyväksyä sellaisen perussubstanssin olemassaolo, joka ei olisi sen enempää fysikaalinen kuin henkinenkään. Henkinen ja fysikaalinen olisivat tällöin tämän neutraalin substanssin ominaisuuksia. Tällaisen näkemyksen omaksui Baruch Spinoza, ja sitä popularisoi 1800-luvulla Ernst Mach. Tämä niin kutsuttu neutraali monismi muistuttaa ominaisuusdualismia.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Reduktiivisessa fysikalismissa tietoisuus pelkistetään pelkiksi aivojen fysikaalisiksi tiloiksi. Reduktionimia edustavat esimerkiksi identiteettiteoria ja funktionalismi.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Behaviorismi hallitsi mielenfilosofiaa suuren osan 1900-lukua, erityisesti sen ensimmäisellä puoliskolla. Psykologiassa behaviorismi kehittyi reaktiona introspektionismin puutteisiin. Jonkun henkilön omaan introspektioon perustuvat raportit omasta sisäisestä henkisestä elämästään eivät mahdollista tarkkaa tutkimusta eikä niitä voi käyttää ennustavien yleistyksien tekemiseen. Behavioristit katsoivat, että psykologia ei voi olla tieteellistä ilman yleistettävyyttä ja mahdollisuutta jonkun kolmannen persoonan suorittamaan tutkimukseen. Näin psykologiasta tuli eliminoida kokonaan ajatus sisäisestä henkisestä elämästä (ja samalla ontologisesti itsenäisestä mielestä) ja siinä tuli keskittyä sen sijaan havaittavan käyttäytymisen kuvaamiseen.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Samaan aikaan kun tämä kehitys oli käynnissä psykologiassa, filosofiassa kehittyi filosofinen behaviorismi, jota on joskus kutsuttu myös loogiseksi behaviorismiksi. Sitä luonnehti voimakas verifikationismi, joka piti verifioinnin ulkopuolella olevia väittämiä sisäisestä henkisestä elämästä mielettöminä. Behavioristille henkiset tilat eivät olleet sisäisiä tiloja, joista voitiin antaa introspektioon perustuvia raportteja. Ne olivat vain kolmannen osapuolen tekemiä kuvauksia joidenkin henkilöiden käyttäytymisestä tai taipumuksista käyttäytyä tietyllä tavalla, tarkoituksena muiden käyttäytymisen selittäminen ja ennustaminen.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Filosofista behaviorismia kannatti muun muassa Ludwig Wittgenstein. Se menetti suosionsa 1900-luvun loppupuolella kognitivismin nousun myötä. Kognitivistit hylkäsivät behaviorismin useiden ilmeisten ongelmien vuoksi. Behaviorismi on esimerkiksi intuition vastaista nimittäessään myös jonkun tuntemaa päänsärkyä käyttäytymiseksi.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Tyyppi-identiteettiteoria on John Smartin ja Ullin Placen kehittämä teoria, joka oli suora vastaus behaviorismin epäonnistumiselle. Smart ja Place katsoivat, että jos henkiset tilat ovat jotain aineellista, mutta eivät käyttäytymistä, tällöin henkiset tilat ovat todennäköisesti identtisiä aivojen tilojen kanssa. Yksinkertaistetusti: henkinen tila "M" ei ole mitään muuta kuin aivojen tila "B". Henkinen tila ”haluan kupin kahvia” ei näin olisi muuta kuin ”tiettyjen neuronien käynnistyminen tietyissä aivojen osissa”.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Huolimatta sen lähtökohtaisesta vakuuttavuudesta, identiteettiteoria kohtaa ongelmia monitoteutuvuuden, jonka muotoili ensimmäisenä Hilary Putnam, muodossa. On selvää, että ihmisten lisäksi myös monet muut eläinlajit voivat esimerkiksi tuntea kipua. On kuitenkin epätodennäköistä, että kaikki nämä moninaiset organismit olisivat kipua tuntiessaan samassa aivotilassa. Tällöin vaikuttaa siltä, ettei kipu voi vastata jotain tiettyä aivotilaa. Näin identiteettiteorialla ei ole empiiristä pohjaa.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Tästä huolimatta kaikkia identiteettiteorioita ei välttämättä tarvitse hylätä. Esiintymäidentiteettiteorioiden mukaan sen tosiseikan, että tietty aivotila yhdistyy vain yhteen henkilön henkiseen tilaan, ei tarvitse merkitä sitä, että henkisten tilojen tyyppien ja aivotilojen tyyppien välillä pitäisi olla absoluuttinen vastaavuus. Esiintymäidentiteettiteoriassa ajatus on, että ainoastaan henkisten ilmiöiden partikulaariset tokenit eli esiintymät ovat identtisiä fysikaalisten tapahtumien partikulaaristen esiintymien kanssa. Anomaalinen monismi ja useimmat muut ei-reduktiivisen fysikalismin muodot ovat esiintymäidentiteettiteorioita. Näistä ongelmista huolimatta tyyppi-identiteettiteoria on herättänyt edelleen kiinnostusta, ennen kaikkea Jaegwon Kimin vaikutuksen ansiosta.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Funktionalismin muotoilivat Hilary Putnam ja Jerry Fodor vastauksena identiteettiteorian puutteisiin. Putnam ja Fodor näkivät henkiset tilat empiirisen komputationalismin mukaisesti. Suunnilleen samoihin aikoihin D. M. Armstrong ja David Kellogg Lewis muotoilivat funktionalismin muodon, joka analysoi arkipsykologian käyttämiä käsitteitä niiden funktionaalisten roolien perusteella. Wittgensteinin merkitystä koskevat ajatukset johtivat funktionalismin hyödyntämiseen merkitysteoriana. Tätä kehittivät Wilfrid Sellars ja Gilbert Harman. Psykofunktionalismi puolestaan on naturalistisen mielenfilosofian omaksuma lähestymistapa, joka liitetään Jerry Fodoriin ja Zenon Pylyshyniin.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Nämä kaikki funktionalismin eri muodot jakavat sen ajatuksen, että henkisiä tiloja luonnehtivat niiden kausaaliset suhteet muihin henkisiin tiloihin sekä aistien antamaan ”syötteeseen” ja käyttäytymisenä ilmenevään ”tulosteeseen”. Funktionalismi abstrahoi näin henkisten tilojen fysikaaliseen toteutustavan pois kuvaamalla sen ei-henkisinä funktionaalisina ominaisuuksina. Esimerkiksi munuaista kuvaa tieteellisessä mielessä sen rooli veren suodattajana ja tietynlaisen kemiallisen tasapainon ylläpitäjänä. Tästä näkökulmasta ei ole merkitystä sillä, onko munuainen oikeasti tehty orgaanisesta aineksesta, muovisista nanoputkista vai silikonilastuista: munuaisen määrittelee munuaisena sen rooli suhteessa muihin elimiin.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Ei-reduktiivinen fysikalismi katsoo, että vaikka aivot ovat kaikki mitä mielen suhteen on olemassa, henkisiä ilmiöitä kuvaava sanasto ja selitykset ovat välttämättömiä, eikä niitä voi palauttaa fysikaalisten tieteiden kielelle ja alemman tason selityksille.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Kaikkien ei-reduktiivisten fysikalistien jakama perusajatus on ajatus supervenienssistä. Sen mukaan henkiset tilat supervenioivat fysikaalisia tiloja, mutta niitä ei voida palauttaa niihin. Supervenienssi kuvaa näin funktionaalisen riippuvuuden: henkisissä tiloissa ei voi tapahtua muutosta ilman jotain muutosta fysikaalisissa tiloissa.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Monet filosofit seuraavat kaksi oletusta mielen ja ruumiin suhteesta todeksi: 1) fysikalismi on totta ja henkisten tilojen tulee olla fysikaalisia tiloja, mutta 2) kaikki reduktionistiset ratkaisuehdotukset ovat epätyydyttäviä: henkisiä tiloja ei voi redusoida käyttäytymiseen, aivojen tiloihin tai funktionaalisiin tiloihin. Herää siis kysymys, voiko olla olemassa ei-reduktiivista fysikalistista ratkaisua. Donald Davidsonin anomaalinen monismi on eräs yritys muotoilla tällainen fysikalismi.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Emergentti materialismi on ei-reduktiivisen fysikalismin muoto, joka soveltaa emergenssin käsitettä mielen ja ruumiin suhteeseen. Emergenssi on alun perin filosofinen ja nykyään yhä voimakkaammin olemassaolon systeemeihin liittyvä käsite, joka tarkoittaa tietystä kokonaisuudesta nousevaa ja syntyvää uutta ilmiötä, ominaisuutta tai toiminnan tasoa. Muutosta alatason (yksinkertaisista) säännöistä ylätason (kompleksiseksi) kehittyneeksi järjestelmäksi kutsutaan emergenssiksi. Emergenssi tarjoaa näin yhden ratkaisun sille, kuinka kompleksisempi mieli voi ”nousta” tai ”syntyä” alatasolla olevasta ruumiista.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Ominaisuusdualismi on eräs emergentin materialismin muoto. Sen mukaan henkiset ominaisuudet kehittyvät emergentisti, kun aine organisoidaan tietyllä tavalla, esimerkiksi niin kuin elävät ihmisruumiit ovat organisoituneet. Näillä emergenteillä ominaisuuksilla on itsenäinen ontologinen asema, eikä niitä voi palauttaa siihen fysikaaliseen perustaan josta ne emergoituvat eikä selittää sen avulla. Tätä näkemystä on kannattanut muun muassa David Chalmers, ja se on saanut uutta suosiota viime aikoina.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Eliminatiivinen materialismi on näkemys, jonka mukaan mielen tiloja kuvaavilla käsitteillä ei ole neuraalisia vastineita. Eliminatiivinen materialismi karttaa mielen toimintaa koskevan arkitiedon eli niin sanotun arkipsykologian käyttöä tieteellisen tarkastelun lähtökohtana, koska se katsoo tällaisen psykologian esittävän kognition joidenkin puolien luonteen virheellisesti. Eliminatiiviset materialistit pitävät arkipsykologiaa falsifioitavana teoriana muiden joukossa, ja katsovat sen falsifioituvan kognitiivis-neurotieteellisen tutkimuksen edetessä. Samalla meidän tulee hylätä monet arkikielen henkisiä ilmiöitä kuvaavat käsitteet, jotka aiemmin on otettu annettuina, kuten uskomus, tietoisuus, tunne, kvalia tai propositionaalinen asenne.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Eliminativistit, kuten Patricia ja Paul Churchland, katsovat, että vaikka arkipsykologia tulkitsee kognition toimivan lauseita käsittelemällä, neuroverkkoteoriat ja konnektionismi osoittautuvat täsmällisemmiksi esityksiksi siitä, kuinka aivot toimivat. Churchlandit viittaavat usein muiden suosittujen mutta historian saatossa virheellisiksi osoitettujen teorioiden ja ontologioiden kohtaloon. Esimerkiksi ptolemaiolainen tähtitiede palveli planeettojen liikkeiden selittämisessä ja myös karkeassa ennustamisessa vuosisatoja, mutta lopulta tämä malli hylättiin ja kopernikaaninen malli korvasi sen. Churchlandien mukaan sama eliminointi odottaa käsitystä, jonka mukaan mieli olisi lauseiden käsittelijä ja ajattelu ja käyttäytyminen lauseiden kaltaisten tilojen nimeltä ”propositionaaliset asenteet” käsittelyn tulosta.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Panpsykismi olettaa, että kaikki aine on pohjimmiltaan tietoista, ja selittää inhimillisen tietoisuuden sillä, että tietoisuus olisi ”idullaan” jo atomeissa ja kvarkeissa. Vaikka tietoisuuden olemassaolo edellyttää aivoja, jotka viime kädessä koostuvat atomeista, panpsykismi olettaa, että tuo tietoisuus olisi jo jonkinlaisessa lievemmässä muodossa maailmankaikkeuden kaikkien partikkeleiden ominaisuus. Ongelmana tässä on se, että tietty kontingentti potentia reifioidaan; toinen ongelma on se, että elävyydestä tehdään ontologisesti perustava ominaisuus.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Jokainen yllä esitetty ratkaisuvaihtoehto mielen ja ruumiin ongelmaan kohtaa joitakin ongelmia. Jotkut filosofit katsovat tämän johtuvan käsitteellisestä sekaannuksesta. Esimerkiksi Ludwig Wittgenstein ja jotkut hänen seuraajansa hylkäsivät ongelman pelkkänä näennäisongelmana. Heidän mukaansa on virheellistä kysyä, kuinka henkiset ja biologiset tilat sopivat yhteen. Sen sijaan tulisi vain hyväksyä, että inhimillistä kokemusta voidaan kuvata usealla tavalla — esimerkiksi henkisen ja biologisen kielen avulla. Näennäisongelmat syntyvät, kun toista yritetään kuvata toisen käyttämän sanaston avulla, tai jos henkiseen viittaavaa kieltä käytetään väärässä yhteydessä. Näin tapahtuu esimerkiksi silloin, jos henkisiä tiloja etsitään aivoista. Aivot ovat yksinkertaisesti väärä konteksti henkiseen viittaavan kielen käytölle — tämän vuoksi henkisten tilojen etsiminen aivoista on kategoriavirhe tai eräänlainen virhepäätelmä.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Nykyään tällaisen näkemyksen ovat omaksuneet jotkut Wittgensteinin tulkitsijat, kuten Peter Hacker. Kuitenkin myös muun muassa funktionalismin kehittäjä Hilary Putnam on omaksunut näkemyksen mielen ja ruumiin ongelmasta näennäisongelmana, joka tulisi ratkaista Wittgensteinin tyyliin.


title: Helsingin Aivotutkimuskeskus

text: Helsingin Aivotutkimuskeskus ( eli HBRC) oli Suomen Akatemian vuosiksi 2002-2007 nimeämä tieteen huippuyksikkö, jonka tarkoituksena oli selvittää oppimisen, muistin, tarkkaavaisuuden, emootioiden ja kielen perustaa aivoissa. Yksikköä johti akatemiaprofessori Risto Näätänen. Huippuyksikköön kuului kuusi laboratoriota Helsingin yliopistosta, TKK:lta ja HUS:sta. Sen keskeinen mittauspaikka oli Meilahden sairaalassa sijaitseva BioMag-laboratorio.


title: Thrashcore

text: Thrashcore (usein myös fastcore) on nopeatempoinen hardcore punkin alalaji, joka syntyi 1980-luvun alulla. Thrashcore on jonkinlainen hardcore punkin ja D-beatin yhdistelmä, jossa käytetään blast beatia. Kappaleet voivat olla hyvin lyhyitä ja thrashcore on monin eri tavoin epäsointuisempaa ja vähemmän metallisempaa, kuin grindcore. Kuten hardcore punkin, myös thrashcoren sanoitukset ovat useimmiten kantaa ottavaa ja antimilitaristisia. Thrashcore liitetään vahvasti rullalautailijoiden kulttuuriin.


title: Thrashcore

text: Thrashcore on kehittynyt hardcore punkista ja D-beatista. Thrashcoren syntyyn on vaikuttanut vahvasti hardcore punk yhtyeet, kuten D.R.I. ja Lärm. Kuitenkin jo 1980-luvulla tiettyjä tavallista nopeampia ja aggressiivisempia hardcore punk -yhtyeitä kutsuttiin thrashcoreksi. Termiä "thrash" käytettiin myös synonyyminä hardcore punkin kanssa. Kun D.R.I.:n myötä hardcore punkista tuli nopeampaa, termit alkoivat erottua toisistaan. Thrashcore on lähellä hardcore punkia ja crossover thrashia.


title: Eskola (Kotka)

text: Eskola on Kotkan kaupunginosa entisen Kymin kunnan ja Karhulan kauppalan keskustan Helilän pohjoispuolella. Pohjoisessa kaupunginosa rajoittuu Korkeakoskeen, lännessä Kymijoen Korkeakoskenhaaraan ja idässä Ristinkallioon. Eskola kuului Kymin kuntaan vuoteen 1950 saakka ja Karhulan kauppalaan vuoteen 1976 saakka. Asukkaista suurin osa (721) asuu Alahovin kerrostalo- ja rivitaloalueella, joka on rakennettu pääosin 1970-luvulla. Muilta osin Eskola on maaseutumaista, vanhaa omakotitaloaluetta. Alahovin ja muun Eskolan alueella on yhteensä 1 211 asukasta.


title: Eskola (Kotka)

text: Eskolassa toimii päiväkoti sekä toinen Kotkan kunnallisista vanhusten laitoshoitopaikoista, Eskolan palvelukeskus. Alahovin alueella sijainneet lähikauppa ja kioski on lopetettu. Lähimmät vastaavat palvelut ovat saatavissa Karhulasta noin 1,5 kilometrin matkan päästä. Eskolan länsireunalla sijaitsevalla Kymijoen Korkeakoskenhaaralla on mahdollisuus kalastukseen soutu-uistelemalla.


title: Eskola (Kotka)

text: Eskolan länsiosasta Karhulantien pysäkeiltä on päivittäiset paikallisliikenneyhteydet Kotkansaarelle ja Karhulaan, sekä arkipäivisin myös Laajakoskelle. Itäosasta Hurukselantien pysäkeiltä on arkisin paikallisliikenneyhteydet Karhulaan sekä kaukoliikenteen bussiyhteydet Hurukselan kautta Kouvolan Inkeroisiin. Suomen ainoa yksityinen rautatie, Karhulan–Sunilan rautatie, kulkee Eskolan halki.


title: BioMag-laboratorio

text: BioMag-laboratorio on TKK:n, Helsingin yliopiston ja HUS:n yhteinen tutkimusyksikkö.


title: BioMag-laboratorio

text: Se on todennäköisesti maailman monipuolisimmin varustettu biomagneettisiin menetelmiin perustuva laboratorio. Laboratoriossa on Elekta Neuromag Oy:n valmistama 306-kanavainen MEG-laite aivotutkimusta varten, 99-kanavainen MKG-laite, Nexstim Oy:n kehittämä navigoitu aivostimulaatiolaite (Navigated Brain Stimulation eli NBS) sekä Aalto-yliopiston lääketieteellisen tekniikan ja laskennallisen tieteen laitoksen  kehittämä NIRS-laite  aivotutkimusta varten.


title: Megapoli

text: Megapoli on metropolialue, jonka väkiluku on yli kymmenen miljoonaa ihmistä. Monesti käsitettä käytetään alueesta, jonka väentiheys ylittää tietyn rajan – rajana pidetään useimmiten 2 000 asukasta neliökilometrillä. Megapoli voi olla yksi metropolialue tai useiden metropolialueiden konurbaatio (kuten Yhdysvaltain itärannikon BosWash tai Saksan Rein-Ruhr).


title: Megapoli

text: Vuonna 1950 vain New Yorkin väkiluku ylitti kymmenen miljoonan ihmisen rajan. Nykyään megapoleja on pitkälti yli kaksikymmentä ja määrän odotetaan vain nousevan tulevaisuudessa kehitysmaiden kaupungistuessa. Nykyään suurin osa maailman megapoleista sijaitsee kehitysmaissa. Maailman suurin megapoli on Tokio, jonka suurkaupunkialueella asuu yli 36 miljoonaa ihmistä.


title: Aalto-yliopiston urheiluseura

text: Aalto-yliopiston urheiluseura (AaltoUS, vuoteen 2010 asti Polyteknikkojen urheiluseura, PUS) oli vuonna 1903 perustettu urheiluseura. Seura oli helsinkiläinen ja toimi Aalto-yliopiston (vuoteen 2010 asti Teknillisen korkeakoulun) urheiluseurana.


title: Aalto-yliopiston urheiluseura

text: Seuran nimi oli aluksi Polyteknikkojen voimistelu- ja urheiluseura, joka kuitenkin myöhemmin lyheni Polyteknikkojen urheiluseuraksi. Lajeina olivat vuosien varrella muun muassa voimistelu, hiihto, luistelu, jalkapallo, futsal, koripallo, salibandy, lentopallo ja jääpallo.


title: Aalto-yliopiston urheiluseura

text: Jääpallossa seura saavutti kaksi ensimmäistä Suomen mestaruutta vuosina 1908 ja 1909. Vuonna 1908 se voitti loppuottelussa HIFK:n 8–3 ja seuraavana vuonna lukemin 6–4. Vuonna 1910 seura ylsi hopealle, kun se hävisi loppuottelun IFK:lle maalein 4–12. Jalkapallossa seura selvisi Suomen-mestaruuskilpailuissa vuonna 1908 loppuotteluun, jonka se hävisi Sportklubben Unitasille maalein 1–4. Seuraavana vuonna seura voitti SM-loppuottelussa HIFK:n lukemin 4–0. Seura voitti myös yleisurheilun SM-kisojen yhteydessä pidetyn jalkapalloturnauksen vuonna 1907.


title: Aalto-yliopiston urheiluseura

text: Pesäpallossa PUS osallistui 1930-luvulla moniin turnauksiin, esimerkiksi ”Pikkumailaan”, joka oli tarkoitettu 2-luokan joukkueille, ts. ei-mestaruussarjalaisille. Joukkue voitti turnauksen 1930 ja 1931. Myös akateemisen Suomen mestaruuden Teknillinen korkeakoulu onnistui joitakin kertoja voittamaan.


title: Aalto-yliopiston urheiluseura

text: Amerikkalaisessa jalkapallossa seura tunnettiin nimellä Poli. Poli voitti lajin Suomen mestaruuden vuonna 1980. Amerikkalaisen jalkapallon toiminta eriytyi vähitellen omaksi urheiluseuraksi FT Scotchiksi.


title: Aalto-yliopiston urheiluseura

text: Yhdistys purkautui 17. helmikuuta 2015.


title: Pesäjuuri

text: Pesäjuuri ("Neottia nidus-avis") on eurooppalainen lehtivihreätön kämmekkälaji. Suomessa sitä tavataan harvinaisena maan eteläosista. Laji on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.


title: Pesäjuuri

text: Vanhassa kirjallisuudessa lajin suomalaiseksi nimeksi mainitaan usein linnunpesäjuuri.


title: Pesäjuuri

text: Pesäjuuri on lehtivihreätön, väritykseltään yleensä vaaleanruskea tai kellertävä, joskus jopa lähes valkoinen. 10–30 senttimetrin korkuista tanakkaa vartta ympäröivät suomumaiset lehdet. Varren päässä olevassa tiiviissä kukinnossa on usein yli kymmenen ruskehtavaa kukkaa. Kukka on noin sentin levyinen ja kannukseton. Kukan tyvi on maljamainen ja kärki kaksiliuskainen. Pesäjuuri kukkii kesä-heinäkuussa. Kukat tuoksuvat melko voimakkaalle, makean ummehtuneelle. Kukinta on kuitenkin hyvin epäsäännöllistä, ja laji voi kukkia maansisäisenäkin.


title: Pesäjuuri

text: Kasvi on saanut nimensä (sekä suomalaisen että tieteellisen) maan alla kasvavasta maavarresta, jota ympäröi tiuha versojuuristo, jonka voi kuvitella muistuttavan linnun pesää. Kasvin kukittua maavarsisto kuolee, mutta osa juurista voi jatkaa kasvin elämää muodostamalla kärkiinsä itusilmuja.


title: Pesäjuuri

text: Koska pesäjuuri ei yhteytä, se elää täysin juurisienensä ("Rhizoctonia neottiae") avulla saamastaan ravinnosta. On epävarmaa, hyötyykö juurisieni tästä suhteesta vai onko pesäjuuri vain sienensä loinen. Kasvi kasvaa aina puiden läheisyydessä, ja ilmeisesti sen juurisieni elää symbioosissa puiden juurien kanssa.


title: Pesäjuuri

text: Maailmanlaajuisesti ajatellen pesäjuuri on lähinnä eurooppalainen laji, mutta sitä tavataan myös Kaukasuksen alueelta. Lajia tavataan melko yleisenä erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan lehdoista. Itään päin lajia tavataan pitkälle Venäjälle. Pohjoisessa lajin esiintymisalue ulottuu Norjan, Ruotsin ja Suomen keskiosiin. Kaukoidässä esiintyy lajin muunnos "N. nidus-avis" var. "manshurica".


title: Pesäjuuri

text: Suomessa pesäjuuri on eteläinen laji. Kasviin törmää useimmin Ahvenanmaalla, mutta sitä löytyy myös muun muassa useista paikoista Varsinais-Suomesta ja Uudeltamaalta. Esiintymisalueen pohjoisraja kulkee Pohjois-Hämeessä, Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Pohjoisin tunnettu pesäjuuren kasvupaikka Suomessa on Kuopiossa, josta laji lienee kuitenkin hävinnyt.


title: Pesäjuuri

text: Suomessa pesäjuurta tavataan multavissa ja ravinteisissa lehdoissa, lehtokorvissa ja lehtomaisissa metsissä, joihin kiertyy runsaasti kariketta. Etelämpänä Euroopassa sitä tavataan tyypillisesti hämärissä pyökkimetsissä, jossa se on usein ainoa kesällä kukkiva kasvi. Kasvi on kalkinsuosija.


title: Sophia Maria

text: Sophia Maria (myös kirjoitusasu Sofia Maria käytössä) oli hollantilainen koffitakiloitu purjealus, joka rakennettiin Friisinmaalla vuonna 1840 rotterdamilaiselle laivanvarustamolle. Alus siirtyi edelleen friisinmaalaiselle Zeilmaker & Co. -yhtiölle vuonna 1857. Aluksen kotisatama oli Harlingen. Alus oli noin 27 metriä pitkä, hieman yli kuusi metriä leveä ja lähes viisi metriä syvä. Aluksen keula oli tylpänpyöreä.


title: Sophia Maria

text: 30. kesäkuuta 1859 alus lähti Hullista Englannista painolastissa kohti Oulun satamaa, tarkoituksenaan noutaa oululaiselta Bergbomin kauppahuoneelta tervalasti. Alus saapui Perämerelle heinäkuun puolessa välissä ja joutui myrskyyn. Myrskyn vuoksi se ei saanut luotsia, ja luoviessaan myrskyssä Hailuodon pohjoispuolella 19. heinäkuuta se törmäsi karille lähellä Kattilankallan saarta ja upposi nopeasti. Aluksen seitsenhenkinen miehistö pelastui laivaveneellä, mutta joutui hylkäämään haaksirikkoutuneen aluksen niin nopeasti, ettei se ehtinyt pelastaa juurikaan esineistöä.


title: Sophia Maria

text: Aluksen hylky löytyi heinäkuussa 1973, kun kellolainen kalastaja ilmoitti troolin tarttuneen kiinni vedenalaiseen puurakenteiseen esteeseen. Paikka sijaitsi Kattilankallan saaren länsipuolella, ja väylätöissä olleet sukeltajat löysivät ilmoitetulta paikalta puisen laivanhylyn. Arkistojen perusteella alus tunnistettiin "Sophia Mariaksi".


title: Sophia Maria

text: Museovirasto antoi hylyn tutkimisoikeuden Pohjois-Pohjanmaan museolle, joka yhteistyössä Oulun Meripelastusseuran sukellusjaoksen sukeltajien kanssa aloitti hylyn tutkimukset. Myöhemmin sukellustutkimukset suoritti vasta perustettu Oulun Vesimiehet ry.


title: Sophia Maria

text: Koska alus oli uponnut nopeasti, hylystä löydettiin runsaasti esineistöä, muun muassa liitupiippuja, savi- ja lasipulloja, runsaasti astioita, keittiöesineistöä, merimiesten henkilökohtaisia tavaroita, laivan varusteita ja tarvikkeita, kupari- ja rautapatoja ja -pannuja. Merimiehille kuuluneita esinelöytöjä olivat muun muassa piiput, nuuskarasia, sateensuojan jäänteet, sinettileimasin, puinen kenkäpari sekä nahkajalkineiden jäänteet. Rahoja löydettiin yhdeksän kappaletta, eriarvoisia kupari- ja hopeakolikoita eri maista. Laivan tarvikkeita oli runsaasti, muun muassa laivakello, kompassi, kaukoputket, kaksi lyijyluotainta, tiimalasit, lyhdyt, työkalut, aseet ja takilan osat. Suurin osa tunnistetuista esineistä on peräisin aluksen reitin varrelta Alankomaista, Englannista ja Saksasta.


title: Sophia Maria

text: Pohjois-Pohjanmaan museossa on "Sophia Marian" hylystä nostetuista esineistä koottu pysyvä näyttely, johon kuuluu myös hylyn pienoismalli.


title: BosWash

text: BosWash (myös Bosnywash, Boshington tai vain yksinkertaisesti Itärannikon megalopoli) on Yhdysvaltojen koillisen itärannikon suurkaupunkialueiden konurbaatiosta ja megalopolista käytetty nimitys. Megalopoli kulkee rannikkoa pitkin Bostonista aina Washingtoniin, mistä se on saanut nimensäkin. Megalopolin muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Providence, New York, Philadelphia ja Baltimore.


title: Lapatossu (elokuva)

text: Lapatossu on Toivo Särkän ohjaama vuonna 1937 ensi-iltansa saanut ensimmäinen Lapatossu-elokuva. Elokuva kertoo kansantarinoihin pohjautuvasta hahmosta Lapatossusta.


title: Lapatossu (elokuva)

text: Elokuvassa rakennetaan rautatietä Turusta, Tampereen kautta Vaasaan. Muuan työmies, Lapatossu nimeltään, tuli kuuluisaksi kekseliäänä laiskajaakkona. Lapatossulla oli myös tomppeli aisapari Vinski. Laurilan leskiemännän (Siiri Angerkoski) takia radan rakentaminen ei sujunutkaan hyvin, sillä hän ei antanut lupaa rakentamiseen. Mutta Lapatossu ehti juuri parahiksi hätiin. Samaan aikaan Laurilan tyttärellä on rakkaussuhteita Heikki Heloheimon ja insinööri Tarkan kanssa.


title: Lapatossu (elokuva)

text: Jo aikalaisarvioissa todetaan Aku Korhosen ansiot elokuvan kantavana voimana. Myöhemmässä kritiikissä Pertti Avola (Helsingin Sanomat) toteaa, että Lapatossu-huumori ei toimisi enää vuosikymmeniä myöhemmin ilman Korhosta, joka on taitavin silloisista suomalaisista komedianäyttelijöistä. Yleisestikin on todettu "Lapatossu"-elokuvien toimivan Korhosen loistavien koomikonkykyjen varassa. Arto Pajukallio pitää kuitenkin ohjausta väkinäisenä, mutta Korhonen Lapatossuna saa häneltäkin kiitosta leppoisana, tarvittaessa nokkelana veijarina. Myös Lapatossun kaveria Vinskiä näyttelevä Kaarlo Kartio saa Avolalta luonnehdinnan "mainio".


title: Graham Rix

text: Graham Rix (s. 23. lokakuuta 1957) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen laituri. Hän toimii valmentajana Glenn Hoddlen akatemiassa Espanjassa.


title: Graham Rix

text: Graham Rixin jalkapalloura alkoi lontoolaisessa Arsenalissa 1974. Hän teki debyyttinsä kolmisen vuotta myöhemmin Leicester Cityä vastaan huhtikuussa 1977. Rix teki ottelun avausmaalin ja päävalmentaja Terry Neill nosti Rixin heti avauskokoonpanoon. Rix oli joukkueensa avainhahmoja yhdessä Liam Bradyn kanssa kun Arsenal eteni FA Cupin finaaliin 1978, 1979 ja 1980. Arsenal onnistui voittamaan vain vuoden 1979 finaalin, kun Manchester United kaatui finaalissa 3–2.


title: Graham Rix

text: Kaudella 1979–1980 Arsenal eteni Cup-voittajien cupin loppuotteluun Valenciaa vastaan. Rix oli ottelun antisankari epäonnistumalla rangaistuspotkukilpailussa. Arsenal hävisi näin ollen ottelun. Rix oli vähällä jättää seuran jo kesällä 1980 kun Liam Brady siirtyi Juventukseen, mutta Rix kuitenkin jäi ja nousi seuran kapteeniksi 1983.


title: Graham Rix

text: Akillesvaiva pilasi Rixin pelit 1980-luvun puolivälissä ja hän putosi pois avauskokoonpanosta. Rix haki uutta nostetta uralleen pelaamalla lainalla Brentfordissa kauden 1987–1988. Rix ennätti pelata Arsenalissa 464 ottelua ennen lähtöään 1988. Rix siirtyi ensin ranskalaiseen SM Caeniin ja sieltä 1991 Le Havreen. Rix pelasi vielä kauden 1992–1993 skotlantilaisessa Dundeessa ennen peliuransa päättämistä.


title: Graham Rix

text:
Rix aloitti kesällä 1993 entisen seuransa Arsenalin paikallisvastustaja Chelsean nuorisojoukkueen valmentajana. Loukkaantumisista kärsinyt Chelsea peluutti Rixiä toukokuussa 1995 Valioliigaottelussa Arsenalia vastaan.
1996 Rix siirtyi Chelsean uuden päävalmentajan Ruud Gullitin apulaisvalmentajaksi ja jatkoi tehtävässä myös Gianluca Viallin tultua päävalmentajaksi 1998.


title: Graham Rix

text: Maaliskuussa 1999 Rix joutui kuudeksi kuukaudeksi vankilaan harrastettuaan seksiä 15-vuotiaan tytön kanssa. Rix palasi vankeustuomionsa jälkeen Chelseaan apulaisvalmentajaksi. Rix juhli FA Cupin voittoa 2000, minkä jälkeen hän lähti Viallin tavoin seurasta.


title: Graham Rix

text: Rixin ensimmäinen pesti päävalmentajana alkoi 2001 Portstmouthissa. Pesti jäi kuitenkin lyhyeksi kun hän sai potkut maaliskuussa 2002. Vuonna 2004 Rix valmensi puolisen vuotta Oxford Unitedia. Rixin johdolla seura oli lähellä nousua kolmosdivisoonasta 2003–2004, mutta kehno loppukausi pudotti seuran yhdeksänneksi ja pois nousijoiden paikoilta. Rix sai potkut seurasta kauden 2004–2005 alettua kehnosti.


title: Graham Rix

text: Marraskuussa 2005 Rix nimitettiin skottiseura Heart of Midlothianin päävalmentajaksi. Rix hoiti liettuanvenäläisen liikemiehen Vladimir Romanovin omistamassa seurassa vain valmennustehtäviä, sillä pelaajamarkkioiden hoitaminen oli director of footballin harteilla. Helmikuussa 2006 Rix kertoi olevansa pettynyt siihen, että omistaja Vladimir Romanov ja puheenjohtaja Roman Romanov sekaantuivat hänen työhönsä. Rix sai potkut maaliskuussa.


title: Graham Rix

text: Vuodesta 2008 lähtien Rix on valmentanut Glenn Hoddlen akatemiassa Espanjassa.


title: Ferrari F399

text: Ferrari F399 oli Rory Byrnen suunnittelema auto, jolla Ferrari-talli kilpaili Formula 1 -kaudella 1999. Autoa ajoivat Michael Schumacher, Eddie Irvine ja Schumacherin sijaisena ajanut Mika Salo.


title: Ferrari F399

text: Ferrari onnistui voittamaan autolla ensimmäisen valmistajien mestaruuden sitten kauden 1983. Kuljettajien mestaruus jäi saavuttamatta, mihin vaikutti muun muassa Schumacherin loukkaantuminen Silverstonessa.


title: Rein–Ruhr

text: Rein-Ruhr on usean metropolialueen muodostama konurbaatio Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Alueella asuu 10-12 miljoonaa ihmistä. Alueeseen kuuluu Ruhrin alue sekä mm. Düsseldorfin, Wuppertalin ja Kölnin kaupunkialueet. Rein-Ruhrin suurkaupunkialue onkin yksi Euroopan keskeisimmistä taloudellisista alueista. Köln, Düsseldorf


title: Rein–Ruhr

text: Bochum, Bottrop, Gelsenkirchen, Hagen, Hamm, Herne, Iserlohn, Recklinghausen, Witten, Moers, Mülheim an der Ruhr, Oberhausen


title: Rein–Ruhr

text: Bergisch Gladbach, Remscheid, Solingen, Wuppertal


title: Rein–Ruhr

text: Bonn, Krefeld, Leverkusen, Mönchengladbach, Neuss


title: Lapatossu ja Vinski Olympia-kuumeessa

text: Lapatossu ja Vinski Olympia-kuumeessa on Yrjö Nortan ohjaama vuonna 1939 ensi-iltansa saanut suomalainen mustavalkoelokuva.


title: Lapatossu ja Vinski Olympia-kuumeessa

text: "Lapatossu ja Vinski Olympia-kuumeessa" on toinen Lapatossu-elokuva. Sysäyksen elokuvan teolle antoivat olympialaiset, jotka oli määrä pitää Helsingissä vuonna 1940. Kisat kuitenkin peruttiin sodan vuoksi. Elokuva oli Nortan ensimmäinen itsenäinen ohjaus yhdentoista Särkän kanssa tehdyn yhteistyöelokuvan jälkeen. Nimimerkki Valentin teki käsikirjoituksen jo keväällä 1938. Katsojamäärät jäivät vuoden keskitasoon. Elokuva kuvattiin Myllykoskella.


title: Lapatossu ja Vinski Olympia-kuumeessa

text: Aikalaisarviossaan Salama Simonen (Uusi Suomi) kertoo, että käsikirjoitus olisi alkujaan tarkoittanut hiljaista rauhallista kansankomediaa, jollaisessa Lapatossu olisi ollut paremmin omiaan, mutta välikäsien kautta kulkenut käsikirjoitus oli sitten tuottanut tulokseksi farssin. Samasta asiasta huomauttaa myös Toini Aaltonen (Suomen Sosialidemokraatti). Aku Korhonen saa kuitenkin yksimielistä kiitosta.


title: Lapatossu ja Vinski Olympia-kuumeessa

text: Myöhemmässä arviossa elokuvaa on luonnehdittu hölmöläisfarssiksi, jossa päähenkilöiden urheilumenestys perustuu huijaukseen. Kisaaja (Aku Korhonen) ja hänen adjutanttinsa (Kaarlo Kartio) ovat kuitenkin vekkuleita parhaasta päästä.


title: Randstad

text: Randstad on useiden kaupunkialueiden muodostoma konurbaatio ja megapoli Alankomaissa. Alueella asuu laskutavasta riippuen 7,5 – 10 miljoonaa ihmistä (eli 1/2 – 2/3 osa Alankomaiden väestöstä). Se kuuluukin Euroopan suurimpiin kaupunkikeskittymiin.


title: Punakämmekkä

text: Punakämmekkä eli suopunakämmekkä ("Dactylorhiza incarnata" subsp. "incarnata", myös "Orchis incarnata" ja "Dactylorchis incarnata") on Pohjois-Euroopassa ja Venäjällä tavattava liuskakämmekkä. Se kuuluu kämmekkäkasveihin. Suomessa lajia tavataan koko maassa, ja se on rauhoitettu Oulun läänin eteläpuolella.


title: Punakämmekkä

text: Punakämmekän kämmenen muotoisista, liuskaisista versojuurimukuloista kasvaa esiin 25–50 cm korkea tanakka ja paksuvartinen kukinto. Lehdet ovat lähes pystyjä, köliselkäisiä, 5–9 kertaa leveytensä pituisia ja tasaisesti kärkeä kohti kapenevia. Lehdet ovat täplättömiä tai yläpinnan kärkiosiltaan purppuranruskeatäpläisiä. Varren ylin lehti ylettyy kukinnon tasalle. Kukinto on tiheähkö, pitkä ja runsaskukkainen tähkä. Kukat ovat pienehköjä, purppuranpunaisia tai joskus vaaleanpunaisia. Yksittäisen kukan huulen sivut ovat usein kääntyneet taaksepäin, kukkavartta kohti. Huuli on 7–9 mm leveä, kärjestään vain heikosti tai ei lainkaan kolmiliuskainen. Punakämmekkä kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Punakämmekkä

text: Täplälehtiset punakämmekät muistuttavat lähinnä verikämmekkää ("D. incarnata" subsp. "cruenta") sekä selvästi heiveröisempää lapinkämmekkää ("D. lapponica"). Erityisesti Ahvenanmaalla punakämmekkäkasvustoista löytyy myös yksilöitä, joilla on punaruskeita täpliä lehtien molemmilla pinnoilla. Tähän tapaan täplikkäät punakämmekät luetaan muunnokseen "D. incarnata" subsp. "incarnata" var. "hyphaematodes". Muunnos muistuttaa läheisesti verikämmekkää.


title: Punakämmekkä

text: Punakämmekän pölyttäjinä toimivat pääasiassa kimalaiset. Kukissa ei kuitenkaan ole mettä.


title: Punakämmekkä

text: Punakämmekkä on lajina on melko heikosti tunnettu, ja joidenkin alalajien ja muunnosten erottaminen punakämmekästä ei ole helppoa. Lajia tavataan Euroopassa pääasiassa Norjassa, Ruotsissa, Suomessa, Baltian maissa, Irlannissa ja Alppien alueilla. Lisäksi lajin levinneisyysalue ulottunee pitkälle läpi Keski-Venäjän aina Kaukoitään saakka. Suomessa punakämmekkää tavataan satunnaisesti koko maasta, mutta Ahvenanmaata lukuun ottamatta se on suurimmassa osassa Etelä-Suomea varsin harvinainen. Oulun ja Lapin lääneissä laji yleisempi pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta.


title: Punakämmekkä

text: Punakämmekkä on ravinteisten soiden ja kosteiden niittyjen kasvi. Laji on varsinkin Etelä- ja Keski-Suomessa suuresti harvinaistunut soiden ojitusten takia.


title: Ajattelija (taideteos)

text: Ajattelija () on Auguste Rodinin tunnetuimpia pronssiveistoksia. Se kuvaa miestä, joka on syventyneenä ajatuksiinsa käyden voimakasta sisäistä kamppailua. Veistosta käytetään usein kuvaamaan filosofiaa.


title: Ajattelija (taideteos)

text: "Ajattelija" oli osa Helvetin portti -veistosryhmää.


title: Ajattelija (taideteos)

text: Veistoksen alkuperäinen nimi oli "Runoilija". Se oli osa pariisilaisen Musée des Arts Décoratifsin toimeksiantoa. Museo antoi Rodinille tehtäväksi valmistaa monumentaalinen teos museon ovelle. Rodin ideoi teoksen Danten "Jumalaisen näytelmän" pohjalta. Kukin teoksen henkilöhahmo esitti yhtä Danten teoksen päähenkilöä. "Ajattelijan" oli alun perin tarkoitus esittää Dantea Helvetin portilla pohdiskelemassa tunnettua runoaan. Veistoksen tehtävänä oli kuvata niin älyä kuin runouttakin.


title: Ajattelija (taideteos)

text: Rodin valmisti ensimmäisen pienen kipsiversion noin vuonna 1880. Ensimmäinen suurikokoinen valos valmistui vuonna 1902. Se kuitenkin esiteltiin yleisölle vasta vuonna 1904. Siitä tuli Pariisin kaupungin omaisuutta, ja se sijoitettiin Panthéonin edustalle vuonna 1906. Vuonna 1922 se siirrettiin kuitenkin Hôtel Bironiin, joka muutettiin Musée Rodiniksi.


title: Ajattelija (taideteos)

text: Teoksesta tuli Rodinin tunnetuin teos mahdollisesti, koska se on ikoninen älyllisen toiminnan kuvaus. Vastaavasti sitä on käytetty usein satiireissa, mikä sai alkunsa jo Rodinin elinaikana. Esimerkiksi Armand Hammer kertoi, että tavatessaan Leninin vuonna 1922 hän antoi tälle pienen patsaan, joka esitti simpanssia samassa asennossa kuin "Ajattelija". Tämä kuvasi Hammerin mukaan Leninin darwinistista ajattelua.


title: Ajattelija (taideteos)

text: Syyskuusta 2006 alkuperäinen valos on ollut esillä Sakip Sabancı -museossa Istanbulissa.


title: Ajattelija (taideteos)

text: "Ajattelijasta" on olemassa yli kaksikymmentä eri kokoista valosta museoissa eri puolilla maailmaa. Näistä mainittavimpia ovat:


title: Iserlohn

text: Iserlohn on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Sen pinta-ala on 125,50 km² ja väkiluku 93 799 asukasta (2012). Kaupunki on osa Rein-Ruhrin kaupunkikeskittymää.


title: Sportklubben Unitas

text: Sportklubben Unitas oli vuosina 1905–1945 toiminut helsinkiläinen urheiluseura, joka tunnetaan ensimmäisenä jalkapallon Suomen mestarina. Unitas oli myös ensimmäisen virallisen jalkapallo-ottelun pelannut suomalainen seura, sekä yksi Suomen Palloliiton perustajajäsenistä. Seuran lajivalikoimaan kuului myös muun muassa yleisurheilu.


title: Sportklubben Unitas

text: Unitas sai alkunsa, kun Helsingin Reippaasta erotettiin kesällä 1905 useita jäseniä poliittisten erimielisyyksien vuoksi. 16. elokuuta he perustivat uuden seuran, jonka puheenjohtajaksi valittiin aikaisemmin myös Reippaan puheenjohtajana toiminut Donald Cable. Unitaksen muita perustajajäseniä olivat muun muassa Aksel Ek, Väinö Sigell, Toivo Neronen, tuleva olympiavoittaja Verner Järvinen sekä myöhemmin sosialidemokraattien kansanedustajaksi noussut William Lundström, jotka kaikki olivat yleisurheilijoita.


title: Sportklubben Unitas

text: Jalkapallo oli mukana seuran lajivalikoimassa alusta lähtien. Elokuussa 1906 Unitas lähetti joukkueen Pietarissa järjestettyihin urheilukilpailuihin, jossa se pelasi myös jalkapallo-ottelun St. Petersburg Amateur-Sportverein -seuraa vastaan häviten maalein 0–15. Kyseessä oli ensimmäinen suomalaisen seuran pelaama jalkapallo-ottelu, vaikka työläiset, merimiehet ja oppikoululaiset olivat lajia harrastaneet jo 1870-luvulta lähtien. Unitas kutsui Pietarissa asuvista briteistä koostuneen Amateur-Sportvereinin vastavierailulle heti syyskuussa, jolloin Kaisaniemen puistossa järjestettyjen urheilukilpailujen aluksi pelattiin Suomen ensimmäinen sääntöjenmukainen jalkapallo-ottelu. Hiekkakentällä 9. syyskuuta pelattu ottelu päättyi pietarilaisten 3–0-voittoon.


title: Sportklubben Unitas

text: Saman vuoden lokakuussa Unitas järjesti Kaisaniemessä valtakunnallisen Unitas fotbollpokal -kilpailun, jota pidetään Suomen mestaruuskilpailun edeltäjänä. Unitas jatkoi kansainvälisiä otteluitaan seuraavana keväänä, kun sen vieraaksi saapui pietarilaisten Newsky ja Neva -seurojen briteistä koottu joukkue sekä ruotsalainen Östermalms IF Tukholmasta. Toukokuussa 1907 Unitas oli myös perustamassa Suomen Palloliittoa yhdessä kuuden muun seuran kanssa. Suomen mestaruus ratkaistiin ensimmäistä kertaa vuonna 1908, jolloin Unitas voitti loppuottelussa Polyteknikkojen urheiluseuran maalein 4–1. Mestaruuden saavuttaneessa joukkueessa pelasivat muun muassa Algot Niska, Oscar Jansson, George Easton, Gösta Löfgren ja Ernst Schybergson. Seuran alkuaikojen merkittäviin jalkapallovaikuttajiin kuului myös tanskalaissyntyinen liikemies Johannes Blenner.


title: Sportklubben Unitas

text: Unitas ilmoittautui jalkapallon suomenmestaruuskilpailuihin vielä 1909 ja 1910, mutta perui osallistumisensa molemmilla kerroilla. Vuonna 1909 Unitas jäi pois, kun SPL oli erottanut seuran pelaajia jäsenyydestään. Vuotta myöhemmin Unitas oli syyskuun alussa mukana helsinkiläisseuroille tarkoitettussa kilpailussa Townsendin pokaalista, mutta perui osallistumisensa hieman myöhemmin järjestettyyn suomenmestaruuskilpailuun, eikä sen jälkeen enää osallistunut valtakunnalliseen kilpailutoimintaan.


title: Sportklubben Unitas

text: Poliittisesti seura ilmoitti alkuaikoinaan edustavansa perustuslaillisuutta. Sen jäsenistöä kuului vuoden 1905 suurlakon aikana muodostettuun ylioppilaiden suojeluskaartiin, ja osallistui myös elokuussa 1906 Hakaniemen mellakkaan, jolloin yksi Unitaksen jäsen sai surmansa. Elokuun lopussa Helsinkiin kokoontuneet suomenkieliset urheilijat julistivat Unitaksen ja Helsingfors Simsällskapin järjestämät kilpailut boikottiin. Seurojen katsottiin sortavan suomenkielisiä ja harjoittavan urheiluun kuulumatonta politikointia. Jatkosodan jälkeen seuran katsottiin olleen kytköksissä suojeluskuntajärjestöön, ja se lakkautettiin tammikuussa 1945 välirauhan sopimuksen perusteella.


title: Unitas

text: Unitas voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lou Macari

text:
Luigi "Lou" Macari (s. 7. kesäkuuta 1949 Edinburgh) on skotlantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.
Macari työskentelee nykyisin TV:ssä ja omistaa manchesteriläisen take away -ravintolan.


title: Lou Macari

text:
Macari aloitti peliuransa Celticissä 1966 josta siirtyi 1973 Manchester Unitediin. Macari pelasi Manchesterissä aina vuoteen 1984 saakka esiintyen 404 ottelussa tehden 97 maalia. Skotlannin jalkapallomaajoukkueessa Macari pelasi 24 ottelua vuosina 1972–1978.
Peliuransa jälkeen Macari siirtyi valmentajaksi. Hän aloitti 1984 Swindon Townin päävalmentajana. Macarin johdolla Swindon voitti nelosdivisoonan 1986 ja kolmosdivisioonan pudotuspelit 1987 ja nousi kakkosdivisioonaan.
Macari lähti Swindonista West Hamiin 1990 ja sieltä 1991 Birmingham Cityyn kautta Stoke Cityyn. Macari voitti kakkosdivisoonan Stokessa 1993 jonka jälkeen hän siirtyi Skotlantiin Celticin päävalmentajaksi. Pesti glasgowlaisseurassa jäi lyhyeksi ja 1994 Macari palasi Stoken päävalmentajaksi. Hän lähti seurasta 1997 ja kolmen vuoden tauon jälkeen palasi 2000 valmentajaksi Huddersfield Towniin.
Vuonna 2002 Macari jätti Huddersfieldin.


title: Hilversum

text: Hilversum on kaupunki Pohjois-Hollannin provinsissa Alankomaissa. Kaupungin pinta-ala on 46 km² ja väkiluku on 88 000 asukasta (2016). Kaupungin lähellä on runsaasti metsiä, järviä ja pieniä kyliä. Kaupunki on osa Randstadin kaupunkikeskittymää.


title: Hilversum

text: Hilversum sijaitsee 30 km Amsterdamista kaakkoon, 25 km Utrechtistä pohjoiseen.


title: Hilversum

text:
Hilversumissa on 3 rautatieasemaa: Hilversum, Hilversum Noord ja Hilversum Sportpark.
Kaupungissa on kolme satamaa, lentokenttä ja kaksi sotilastukikohtaa.


title: Hilversum

text: Hilversum tunnetaan Alankomaiden yleisradioyhtiöiden (NPO, Nederlandse Publieke Omroep) kotipaikkana.


title: Hilversum

text:
Hilversumin alueella on merkkejä asutuksesta pronssikaudelta asti.
Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli saksalaisten maavoimien (Wehrmacht) tukikohta. Saksalaiset rakensivat sinne suuria bunkkereita.


title: Hilversum

text:
Poliittinen Leefbaar-liike alkoi Hilversumista vuonna 1993.
Hilversumissa tapahtui suositun, mutta kiistellyn poliitikon, Pim Fortuynin murha vuonna 2002.Hilversumin paikallishallitus vuonna 2006 koostui 37 paikasta:


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat on Viipurissa 1932 nimellä Viipurin Pallo-Veikot perustettu tamperelainen urheiluseura, joka tunnetaan parhaiten jalkapallosta. Seura käyttää nykyisin nimeä Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat. Edustusjoukkue pelaa kaudella 2016 kolmosessa. Lisäksi Ilves-Kissoilla on naisten jalkapallojoukkue 3. divisioonassa, naisten futsal-joukkue futsal-liigassa sekä miesten futsal-joukkue 4. divisioonassa.


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text: Ilves-Kissojen suurin saavutus on Suomen mestaruus kaudelta 1950.


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text: Seuran nimi muuttui Viipurin Ilvekseksi vuonna 1934. Nimen muutoksen syynä oli että epävirallisen ja rekisteröimättömän poikaurheiluseura Urheilu-Poikien edustajat liittyivät vuonna 1934 Viipurin Pallo-Veikkoihin. Heidän aloitteesta seuran nimi muutettiin Viipurin Ilvekseksi. Pallo-Veikkoina seura pelasi kohtuullisella menestyksellä pesäpalloa ja osallistui vuoden 1934 mestaruussarjan karsintoihin. Vuoden 1934 jälkeen miehet lopettivat pesäpalloilun, mutta naiset jatkoivat vielä Ilveksen väreissä. Seura siirtyi evakkoseurana Tampereelle talvisodan jälkeen 1940. Seuran perinteitä jatkamaan Tampereelle perustettiin Ilves-Pojat -niminen seura. Kun Viipuri menetettiin jatkosodan jälkeen toistamiseen, siirtyi sinne takaisin muuttanut Viipurin Ilves taas Tampereelle. Joulukuussa 1944 Ilves-Pojat ja Viipurin Ilves yhdistyivät ja uuden seuran nimeksi päätettiin antaa Ilves-Kissat.


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text:
Ilves-Kissat nousi syksyllä 1948 jalkapallon SM-sarjaan ja voitti 1950 Tampereelle sen ensimmäisen Suomen mestaruuden jalkapallossa. Vuonna 1970 Ilves-Kissat pelasi Tampereen ensimmäisen euro-ottelun itävaltalaista Sturm Grazia vastaan. Ratinassa I-Kissat voitti 4-2, mutta hävisi Itävallassa 3-0. Ottelu kuului silloiseen Messukaupunkien cupiin.
Vuonna 1974 Ilves-Kissat ja Tampellan Palloilijat sulautuivat Tampereen Ilvekseen, joka otti jalkapallon jälleen täysimittaisesti ohjelmaansa. Ilves-Kissat lopetti jalkapallon Ilves-Kissojen nimellä, mutta alasarjoissa sen perinteitä jatkoi sisarseura Kissalan Pojat. Viipurilaisia jääpalloperinteitä ylläpitänyt Ilves-Kissat oli 1940-luvulla yksi Suomen parhaista jääpalloseuroista. Ilves-Kissojen sisarseura Kissalan Pojat pelasi 1940-luvulla samaan aikaan pääseuransa kanssa jääpallon SM-sarjassa. Seurassa oli useita jääpallon maajoukkuepelaajia kuten Leo Turunen, Kalevi Tervo ja Paavo Pylkkänen. Vuonna 1975 perustettiin Ilves-Kissojen perinteitä vaalimaan Ilves-Kissat Kilta. Syksyllä 1986 Ilves-Kissojen entiset pelaajat ja tukijat perustivat uudelleen Ilves-Kissat, joka virallisesti sai nimen Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat ry. Seuran johto päätti syksyllä 2004 nostaa I-Kissat 6. divisioonasta ylempiin sarjoihin ja syksyllä 2010 joukkue nousi Kakkoseen. Kaudella 2011 Ilves-Kissat solmi farmisopimuksen Veikkausliigassa pelanneen Valkeakosken Hakan kanssa, mutta kausi päättyi putoamiseen Kolmoseen.. Vuonna 2014 Ilves-Kissat pelasi jälleen Kakkosessa, mutta putosi syksyllä 2015 Kolmoseen.


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text: Ilves-Kissojen ja A-maajoukkueen keskushyökkääjä Yrjö Asikainen voitti jalkapallossa kolme kertaa maalikuninkuuden (1949, 1950 ja 1955) Asikainen toimi Killan puheenjohtajana lähes sen alusta alkaen kuolemaansa (3.12.2008) asti. Viipurilaissyntyinen Leo Turunen valittiin 1947 Suomen parhaaksi jalkapalloilijaksi. Seurassa on pelannut noin 30 A-maajoukkueessa esiintynyttä jalkapalloilijaa kuten Yrjö Asikainen, Thure Sarnola, Leo Turunen, Aarno Rinne, Aarno Niinimäki, Olavi Lilja, Kalevi Lilja, Simo Lehmusvirta, Veikko Forsblom, Veikko Hovivuori, Jarmo Manninen, Harri Holli, Mikko Lampi, Matti Mäkelä, Kalevi Nupponen, Matti Haahti, Olli Heinonen, Semi Nuoranen, Esko Valkama, Erkki Vihtilä, Hannu Asikainen ja Matti Pitko.


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text: Ilves-Kissojen valmentajina ovat toimineet muun muassa Tomi Mönkkönen, Jukka Heinonen ja Jussi Ristimäki, joka valmensi Suomen mestaruuteen sekä Tampereen Ilveksen että Porin Jazzin.


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text:
Ilves-Kissat pelaa futsalia 2. divisioonassa. Naisten joukkue osallistuu piirinsarjaan. Seuran puheenjohtajana toimii Ari Suoniemi. Kunniapuheenjohtajiksi kutsuttiin teollisuusneuvos Veikko Matikainen (1923-2006) ja rakennusmestari Heikki Peltonen (1934-2010).
Ilves-Kissojen Kilta perustettiin 1975 vaalimaan Ilves-Kissojen jalkapalloperinnettä ja erityisesti seuran viipurilaisia juuria.
Kilta on tehnyt vuodesta 1991 matkan Viipuriin ja pelannut Viipurissa paikallisen telakkajoukkueen ja Viipurissa perustetun Lahden (Viipurin) Reippaan kanssa ystävyysotteluita.


title: Otakantaa.fi

text: Otakantaa.fi on Suomen valtionhallinnon sähköinen kansalaisfoorumi, jolla kansalaiset voivat kommentoida hallinnossa käynnistyviä tai käynnissä olevia hankkeita, lainsäädäntöuudistuksia tai muita hallinnon ajankohtaisten toimenpiteiden valmistelua. Otakantaa.fi-foorumi on sekä suomen- että ruotsinkielinen.


title: Otakantaa.fi

text: Otakantaa.fi:n päämääränä on saada hallinnon hanke- ja valmistelutyöhön kansalaisten näkemyksiä, asiantuntemusta ja mielipiteitä. Samalla halutaan lisätä kansalaisten ja hallinnon välistä vuorovaikutusta ja parantaa hankevalmistelun laatua.


title: Pohjoinen rintama

text: Pohjoinen rintama oli Puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka perustettiin 24. kesäkuuta 1941 Leningradin sotilaspiiristä. Se jaettiin 26. elokuuta 1941 Karjalan ja Leningradin rintamiksi. Rintaman komentajana toimi kenraaliluutnantti Markian Popov.


title: Pohjoinen rintama

text: Pohjoinen rintama perustettiin pian jatkosodan syttymisen jälkeen ja sen tehtävänä oli puolustaa Suomenlahden ja Jäämeren välistä aluetta. Heinäkuun alussa Pohjoisen rintamaan kuuluivat seuraavat armeijat:Rintamaan kuului 14 divisioonaa eli siis noin 203 000 miestä. Venäläisiä vastassa oli 23 suomalaista ja saksalaista divisioonaa eli noin 360 000 miestä. Pohjoinen rintama ei kyennyt torjumaan hyökkääjiä, joten se sai paljon vahvistuksia ja lopulta jaettiin Leningradin- ja Karjalan rintamiin.


title: Keltalehdokki

text: Keltalehdokki ("Platanthera chlorantha", syn. "Platanthera montana", syn. "Platanthera bifolia" subsp. "chlorantha") on Euroopassa ja Lounais-Aasiassa kasvava kämmekkäkasvi. Suomessa laji on harvinainen ja rauhoitettu Ahvenanmaata lukuun ottamatta.


title: Keltalehdokki

text: Keltalehdokki kasvaa 25–60 cm korkeaksi. Kasvin varsi on tanakka. Kasvulehtiä on tavallisesti vain kaksi kappaletta, jotka sijaitsevat vastakkain varren tyvellä. Ylempänä varressa kapeita ylälehtiä. Kasvulehdet ovat 6–18 cm pitkiä ja soikeita. Keltalehdokin kukinto on tähkä. Kellanvihreiden kukkien kannus on noin 2 cm pitkä. Kukan ponnenpuoliskot ovat ylhäältä lähekkäin, alempana kaukana toisistaan. Kukat ovat tuoksuttomia tai heikkotuoksuisia. Keltalehdokki kukkii heinäkuussa.


title: Keltalehdokki

text: Keltalehdokki muistuttaa suuresti hennompikasvuista valkolehdokkia ("P. bifolia" subsp. "latiflora") ja erottuu tästä lähinnä kukan muodon perusteella. Lajit saattavat risteytyä keskenään.


title: Keltalehdokki

text: Keltalehdokin päälevinneisyysalue ulottuu Euroopan poikki Pyreneiltä ja Brittein saarilta Länsi-Venäjälle ja Kaukasukselle. Pohjoismaissa lajia tavataan Tanskassa, Etelä- ja Keski-Norjassa ja -Ruotsissa sekä Lounais-Suomessa. Runsaasti lajia tavataan Suomessa vain Ahvenanmaalla sekä paikoitellen rannikkoalueilla Uudeltamaalta Satakuntaan.


title: Keltalehdokki

text: Keltalehdokki kasvaa rehevillä mailla, tyypillisesti lehdoissa ja lehtoniityillä. Laji on kalkinsuosija.


title: Keltalehdokki

text: Keltalehdokin kukat houkuttelevat erityisesti yökkösiä.


title: Ääniä yössä

text: Ääniä Yössä on suomalaisen black metal -yhtyeen Hornan kuudes studioalbumi. Se julkaistiin syyskuussa vuonna 2006 vaikka se äänitettiin kahdessa sessiossa jo vuonna 2004. Levy on konseptialbumi, joka käsittelee mustan surman leviämistä Eurooppaan 1300-luvulla.


title: Ääniä yössä

text: Albumi julkaistiin sekä normaalissa että rajoitetussa versiossa. Rajoitettu versio on A5-kokoinen digipack.


title: Violette Szabo

text: Violette Reine Elizabeth Bushell Szabo (s. Violette Bushell 26. kesäkuuta 1921 Pariisi, Ranska - k. 5. helmikuuta 1945 Fürstenberg, Saksa) oli ranskalainen toisen maailmansodan aikainen salainen agentti.


title: Violette Szabo

text: Hän myi hajuvettä Lontoossa ennen kuin hän liittyi Erikoistehtäväosastoon (SOE). Hän tuli mukaan sen jälkeen kun hänen miehensä Etienne Szabo oli kuollut taistellessaan Vapaan Ranskan armeijan puolesta El Alameinin taistelussa.


title: Violette Szabo

text: Szabo pudotettiin Ranskaan kahdesti, viimeisen kerran kesäkuussa 1944, auttamaan vastarintaryhmää. Hän jäi kiinni 10. kesäkuuta 1944. Tämän jälkeen Szabo siirrettiin Limogesiin Sicherheitsdienstin säilöön. Häntä kuulusteltiin ja kidutettiin, kunnes hänet siirrettiin syyskuussa 1944 Ravensbrückin keskitysleirille. Szabo teloitettiin 5. helmikuuta 1945 ja hänen ruumiinsa poltettiin krematoriossa.


title: Dongguan

text: Dongguan (, pinyin: Dōngguǎn Shì) on perfektuuritason kaupunki Guangdongin maakunnassa Etelä-Kiinassa, maakunnan pääkaupungin Kantonin ja Shenzhenin välissä. Teollisuuskaupungin pinta-ala on 2 465 neliökilometriä ja väkiluku on 8,220 miljoonaa (2010).


title: Dongguan

text: Kaupunki rajoittuu luoteessa Kantoniin (Guangzhou), idässä Huizhoun ja etelässä Shenzhenin kaupunkeihin. Lounaassa rajan muodostaa Helmijoen estuaari, jota kautta osa joen uomista laskee Etelä-Kiinan mereen.


title: Dongguan

text: Paikallistasolla kaupungilla ei ole varsinaista piirikuntatason jakoa, vaan se jakautuu neljään alipiiriin ja kaikkiaan 28 suurkuntaan, joiden Dongguanin "kaupunginosien" kokoluokka vaihteli vuonna 2010 välillä 60 000 - 700 000 asukkasta.


title: SS Princess

text: SS Princess oli Winnipegjärvellä Manitobassa Kanadassa vuosina 1881–1906 liikennöinyt siipiratashöyrylaiva. Se oli rakennettu Winnipegissä Jarvis & Burridgen telakalla, ja sitä pidettiin Winnipegjärven ylpeytenä sekä aikansa hienoimpana sisävesimatkustaja-aluksena Pohjois-Amerikan länsiosissa. Aluksella oli 40 tilavaa matkustajahyttiä, ja se muistutti ulkonäöltään Mississippijoen siipirataslaivoja. Aluksen huippunopeus oli noin 25 kilometriä tunnissa. Aluksen ensimmäinen omistaja oli William Robinson, Northwest Navigation Companyn ja Dominion Fish Companyn johtaja.


title: SS Princess

text: Vuonna 1885 alus osallistui yhdessä höyrylaiva SS "Colvilen" kanssa Saskatchewanin kapinan osallistuneiden tuhannen sotilaan kuljettamiseen Grand Rapidsista Winnipegiin.


title: SS Princess

text: Pian vuoden 1885 jälkeen "Princessin" ulkonäköä muutettiin ja ylelliset matkustajahytit poistettiin, kun alus muutettiin rahtilaivaksi. Siipirattaat ja niitä käyttäneet höyrykoneet korvattiin uudella mäntähöyrykoneella sekä nelilapaisella potkurilla. Samalla aluksen runkoa jatkettiin 49-metriseksi. Alukselle jäi vain kuusi hyttiä, kapyysi ja pieni ruokasali. Muutostöiden jälkeen alusta käytettiin irtotavaran ja ratapölkkyjen kuljetukseen, ja usein se hinasi perässään proomua.


title: SS Princess

text: Aluksen ura päättyi syysmyrskyssä vuonna 1906. 24. elokuuta "Princess" lähti Spider Islandsin saarilta kohti Little George Islandia lastinaan 1 600 laatikollista kalaa. Aluksen lähtiessä sää oli hieno, mutta kuuden aikaan illalla järvellä alkoi puhaltaa voimakas koillistuuli. Kierrettyään Little George Islandin alus suuntasi kohti Berens Islandia, ja yltyvän myrskyn vuoksi miehistö kehotti aluksen päällikköä, John Hawesia, etsimään ankkuripaikkaa George Islandilta.


title: SS Princess

text: Lopulta myrskyn voimistuessa päällikkö Hawes käski kääntää aluksen ympäri ja antoi konekäskyn "täysillä eteen". Kesken käännöksen kahdeksanmetriset aallot repivät aluksen rungon kahteen osaan, ja kolme merimiestä jäi ansaan kannen alle. Matkustajat ja miehistö siirtyivät kahteen pieneen pelastusveneeseen. Päällikkö Hawes, laivan 17-vuotias hyttipalvelija Flora McDonald ja 20-vuotias kokki Yoba Johansson eivät ehtineet viimeiseen pelastusveneeseen, jonka myrsky repi laivan kyljeltä. Toinen pelastusveneistä selviytyi myrskyn läpi Berens Islandille, ja toinen laski rantaan Berens Riverin kylän lähellä, josta SS "City of Selkirk" pelasti eloonjääneet seuraavana päivänä.


title: SS Princess

text: Haaksirikossa menehtyi kuusi henkeä, ja vain kahden ruumiit löydettiin. Toinen löydetyistä oli päällikön, ja hänen yllään oli löydettäessä vain pelastusliivien siteet. Kaikki muu oli repeytynyt irti.


title: Nekromantix

text: Nekromantix on psychobilly-yhtye, joka perustettiin vuonna 1989 Kööpenhaminassa, Tanskassa.


title: Nekromantix

text: Nekromantixin perusti Dan Gaarde, joka oli juuri lähtenyt Tanskan laivastosta vietettyään kahdeksan vuotta elämästään sukellusveneessä. Hän otti lavanimekseen Kim Nekroman. Hän alkoi soittaa rumpuja rockabilly-yhtyeessä, mutta hänen intohimonsa oli kuitenkin psychobilly ja hän siirtyikin pian soittamaan kontrabassoa.


title: Nekromantix

text: Esiinnyttyään kahdessa tanskalaisessa paikallisshow’ssa yhtye esiintyi isoilla festivaaleilla Hampurissa, Saksassa. Tämä johti levytyssopimukseen ja ensimmäiseen albumiin, "Hellboundiin". Tuohon aikaan psychobilly-näyttämöä hallitsivat lähinnä brittiyhtyeet ja psychobilly-fanit maailmanlaajuisesti toivottivatkin Nekromantixin uuden ja erilaisen tyylin tervetulleeksi. Musiikkia on mm. kuvailtu lauseella "Elvis kohtaa Wolfmanin".


title: Nekromantix

text: Keikkailtuaan paljon Euroopassa Nekromantix julkaisi vuonna 1991 toisen albuminsa, "Curse Of The Coffinin". Samanniminen matalan budjetin video näytettiin useita kertoja MTV:n ”Alternative Nationissa”. Vuosien saatossa tästä klassikkoalbumista ovat ottaneet vaikutteita useat uudet yhtyeet.


title: Nekromantix

text: Seuraava albumi, vuonna 1992 ilmestynyt "Brought Back To Life", nimitettiin Grammy-ehdokkaaksi, sen ollen näin ainoa psychobilly-levy, joka siihen on koskaan pystynyt. Tätä seurasi kiertue Japanissa. Levyä pidetään Nekromantixin mestariteoksena ja täydellisenä albumina.


title: Nekromantix

text: Neljäs levy, suosiohuudoin vastaanotettu mutta myös kiistelty levy "Demons are a Girl´s Best Friend", julkaistiin vuonna 1996 ja sitä seurasivat useat festivaaliesiintymiset ja kiertueet Euroopassa.


title: Nekromantix

text: Nekromantixin viides levy oli live-albumi, "Undead'n'Live", joka sisältää kaikkein suosituimmat live-kappaleet. Vuonna 2001 julkaistiin kuudes albumi, "Return Of The Loving Dead", joka tuotettiin ja julkaistiin Yhdysvalloissa edelleen samalla filosofialla kun edellisetkin albumit. Kukaan ei tunnu tietävän, miksi albumin julkaiseminen siirrettiin Yhdysvaltoihin, mutta loppujen lopuksi se ei häirinnyt ketään, sillä kokonaisuus toimi edelleen loistavasti.


title: Nekromantix

text: Vaikka kaikki Nekromantixin albumit ovat olleet matalan budjetin äänityksiä, julkaistu pienillä indie-levy-yhtiöillä eikä levyjen mainostamiseen ole käytetty lainkaan rahaa, on Nekromantix saavuttanut maailmanlaajuisen hyväksynnän ja keikkaillut Japanissa, USA:ssa, Saksassa, Suomessa, Isossa-Britanniassa, Hollannissa, Belgiassa, Ruotsissa, Ranskassa, Espanjassa ja Tanskassa.


title: Nekromantix

text: Vuonna 2004 Nekromantix julkaisi "Dead Girls Don't Cryn", joka tuotettiin ja julkaistiin Yhdysvalloissa. Yhtye keikkailee yhä usein ympäri maailmaa. Sen filosofia on edelleen sama: ”pidä hauskaa, äläkä pidä mitään pyhänä”.


title: Nekromantix

text: Kim Nekroman on naimisissa Patricia Dayn, tanskalaisen Peanut Pump Gun -yhtyeen entisen kitaristin kanssa. He soittavat yhdessä yhtyeessä Horrorpops, jossa Nekroman soittaa kitaraa ja Day laulaa ja soittaa kontrabassoa.


title: Nekromantix

text: Nekromantix sai julkaistua uusimman albuminsa "Life Is A Grave And I Dig It" vuonna 2007, tosin myöhässä alkuperäisestä aikataulusta. Tuorein single julkaistiin jo alkukesästä 2006, ja sen oli tarkoitus pitää fanit rauhallisina. Albumin myöhästyminen johtui yhtyeen sisäisistä ristiriidoista, joiden takia Nekromantix joutui kiinnittämään uuden rumpalin Wasted Jamesin tilalle ennen levyn julkaisemista.


title: Nekromantix

text: Nekromantixin rumpali Andy Demize kuoli 11. tammikuuta 2009 auto-onnettomuudessa.


title: Valkolehdokki

text: Valkolehdokki ("Platanthera bifolia") on kämmekkäkasvi. Lajia tavataan hyvin laajalla alueella Euraasiassa. Suomessa valkolehdokki on nykyisin kokonaan rauhoitettu, aiemmin vain kaupustelulta suojattu. Se on rauhoitettu myös Ruotsissa.


title: Valkolehdokki

text: Tanakkavartinen valkolehdokki kasvaa 25–50 cm korkeaksi. Varren tyvessä on kaksi vastapuikeaa tai soikeaa 6–18 cm pitkää lehteä. Varren yläosassa on 1–3 pientä, kapeaa ylälehteä. Kukinto on tiheähkö, tasapaksu, 5–20 cm pitkä tähkä. Kukat ovat valkoisia ja tuoksuvat erityisesti yöllä voimakkaasti. Kukan huuli on kapea ja ehyt ja kannus ohut, suippo ja 2,5–4 cm pitkä. Kukan ponnenpuoliskot ovat yhdensuuntaisia ja lähekkäin. Valkolehdokki kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Valkolehdokki

text: Yöaikaan hyvin näkyvän ja voimakastuoksuisen kukinnon pölyttäjinä toimivat pääasiassa yöperhoset, ennen kaikkea kiitäjät.


title: Valkolehdokki

text: Valkolehdokilla on kaksi alalajia: etelänvalkolehdokki (ssp. "bifolia") ja pohjanvalkolehdokki (ssp. "latiflora"), johon kuuluvat kaikki Suomessa tavattavat valkolehdokit.


title: Valkolehdokki

text: Valkolehdokki muistuttaa suuresti keltalehdokkia ("P. chlorantha") ja erottuu tästä lähinnä kukan muodon perusteella. Lajien yhteisillä kasvupaikoilla lajit myös risteytyvät. Suomessa risteymiä tunnetaan Ahvenanmaalta.


title: Valkolehdokki

text: Valkolehdokkia tavataan koko lähes koko Euroopassa ja Keski-Aasiassa aina Kiinaan saakka. Lajia kasvaa myös Pohjois-Afrikassa Algeriassa ja Tunisiassa. Suomessa valkolehdokkia tavataan paikoitellen koko maasta pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Laji on kuitenkin suuresti taantunut 1900-luvun loppupuolella.


title: Valkolehdokki

text: Valkolehdokki ei ole kovin vaatelias laji elinympäristönsä suhteen. Se viihtyy lehdoissa, rehevissä kangasmetsissä, harjulehdoissa, lehtomaisissa metsissä, letto- ja lehtokorvissa sekä kosteilla niityillä ja metsäaukeilla.


title: Valkolehdokki

text: Valkolehdokkiin liittyy Suomessa monia uskomuksia ja sitä on yleisesti pidetty pyhänä Kristuksen kukkana. Selityksiä tälle uskomukselle on useita eri puolilta Suomea. Vihdissä uskottiin, että Jeesuksen rukoillessa Getsemanessa enkelit lohduttivat häntä asettumalla yöllä avoinna olleisiin valkolehdokin kukkiin. Perniössä puolestaan kerrottiin valkolehdokin syntyneen pitkänäperjantaina Jeesuksen ristin juurella, johon oli pudonnut verta. Verestä nousi hyväntuoksuinen valkolehdokki. Kun kasvi kaivettiin maasta, sen juuren huomattiin muistuttavan kättä. Tästä valkolehdokki on saanut kansanomaisen suomenkielisen nimensä Jeesuksen kämmen.


title: Valkolehdokki

text: Valkolehdokki oli 1900-luvun alkupuoliskolla kaduilla ja toreilla yleinen myyntikasvi. Kasvin kaupustelu ja kerääminen myyntiä varten kiellettiin vuonna 1956, jonka jälkeen lajia ei ole kaupallisesti hyödynnetty.


title: Guiyang

text: Guiyang on Guizhoun maakunnan pääkaupunki Kiinassa, maakuntansa taloudellinen ja kaupallinen keskus. Kaupungin väkiluku on 4,323 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 8 034 neliökilometriä.


title: Guiyang

text: Kaupungin naapureina ovat lounaassa Anshunin, luoteessa Bijien ja pohjoisessa Zunyin prefektuuritason kaupungit. Idässä ja etelässä naapurina on Qiannanin autonominen prefektuuri.


title: Guiyang

text: Piirikuntatasolla kaupunki jakautui seuraavasti (väkiluvut vuonna 2010):


title: Filmihullu

text: Filmihullu on suomalainen elokuvalehti. Se perustettiin 1968 päätoimittajanaan Eero Tuomikoski. Vuosina 1971–2014 päätoimittajana toimi Peter von Bagh. Hänen kuolemansa jälkeen määräaikaisena päätoimittajana toimi elokuvatutkija Sakari Toiviainen, joka on ainoana henkilönä toiminut lehden toimituskunnassa sen perustamisesta lähtien. Vuoden 2015 alusta päätoimittajaksi siirtyi Lauri Timonen, joka on toiminut toistakymmentä vuotta lehden toimitussihteerinä. Lehteen ovat vuosien saatossa kirjoittaneet useat tunnetut henkilöt. "Filmihullu" ilmestyy nykyisin kuusi kertaa vuodessa.


title: Catfish Rising

text: Catfish Rising on Jethro Tullin vuonna 1991 julkaisema albumi. Se on yhtyeen ensimmäinen blues-vaikutteinen albumi sitten "This Was"-albumin. Myös soundi on aiempia levyjä riisutumpi ja kosketinsoittimia käytetään vähemmän. Vierailevina muusikkoina:


title: Kristina Hautala

text: Kristina Hautala (s. 28. kesäkuuta 1948 Tukholma) on suomalainen iskelmälaulaja. Hautala oli 1960-luvun lopulla yksi Suomen suosituimmista naisartisteista.


title: Kristina Hautala

text: Kristina Hautala asui nuoruutensa Tukholmassa. Hän muutti 1960-luvun puolivälissä Suomeen ja sai sen jälkeen levytyssopimuksen Scandia-levymerkille. Hautala levytti vuosina 1967–1970 Scandialle singlejä, joista suosituimmiksi nousivat "En koskaan" (alun perin Dusty Springfieldin "You Don't Have to Say You Love Me") sekä Beatles-käännös "Rakkautta vain" ("All You Need Is Love"). Vuonna 1968 Hautala teki yhdessä Lasse Mårtensonin kanssa LP:n "En koskaan aio rakastaa".


title: Kristina Hautala

text: Vuonna 1968 Hautala edusti Suomea Eurovision laulukilpailuissa Esko Linnavallin sävellyksellä "Kun kello käy". Kappale jäi jaetulle viimeiselle sijalle yhdellä pisteellä.


title: Kristina Hautala

text: Vuonna 1972 Hautala lopetti laulamisen ja palasi Ruotsiin. Hän palasi laulajaksi vuonna 2003 ja teki Matti Viita-ahon sävellyksiä sisältäneen CD:n "Hetki tää". Levyn lauluista "Meren laineet" oli mukana tv-ohjelmassa "Levyraati" ja äänestettiin jakson suosituimmaksi kappaleeksi.


title: Kristina Hautala

text: Hautalan vanhemmasta tuotannosta on julkaistu cd-kokoelma "20 suosikkia - En koskaan" (F Records 1996).


title: Liuskakämmekät

text: Liuskakämmekät ("Dactylorhiza") on kämmekkäkasveihin kuuluva kasvisuku. Kaikki sen lajit ovat maassa kasvavia, ja useimmat kasvavat parhaiten kosteassa maassa.


title: Liuskakämmekät

text: Nimi "Dactylorhiza" tulee kreikan sanoista δάκτυλος "daktylos" (sormi) ja ρίζα "rhiza" (juuri). Nimi juontaa juurensa suvun versojuurimukuloista, jotka muistuttavat pieniä ihmisen kämmeniä. Mukula toimii ravintovarastona. Liuskakämmekät luettiin aiemmin pallerokämmeköiden sukuun "Orchis". Suomenkielinen nimi on sinänsä erikoinen, että sana "kämmekkä" tulee jo kämmenen muodosta, eikä etuliitettä "liuska-" oikeastaan tarvittaisi. Kun suku erotettiin suvusta "Orchis", jäi nimi kämmekkä sen suvun käyttöön, mikä on ristiriitaista koska yhdelläkään "Orchis"-suvun lajilla ei ole kämmenen muotoisia juurimukuloita.


title: Liuskakämmekät

text: Lajeja esiintyy kaikilla pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla alueilla: Euroopassa Skandinaviasta Pohjois-Afrikkaan; niitä tavataan myös Madeiralla, Islannissa, läntisessä ja pohjoisessa Aasiassa, Himalajalla ja Pohjois-Amerikassa.


title: Liuskakämmekät

text: Pitkät lehdet ovat monilla lajeilla punaruskean ja vihreän kirjavat. Useimmat lehdet ovat varren alaosassa, muodostaen löyhän ruusukemaisen asetelman. Mitä ylempänä varressa lehti on, sitä lyhyempi se yleensä on.


title: Liuskakämmekät

text: Kukinto on runsaskukkainen tähkä, ja kukkien väri on yleensä punaisen eri sävyissä, joskin myös kelta- ja vihreäkukkaisia lajeja on olemassa. Kukissa on yleensä tummaa kuviointia vaaleammalla pohjalla. Erityisen kirjava väritys kehittyy yleensä huuleen.


title: Liuskakämmekät

text: Liuskakämmeköiden suku on runsaslajinen ja risteytyminen on tavallista. Osa kuvatuista lajeista tunnetaan vain yhdeltä kasvupaikalta, ja niiden tapauksessa voi olla tarvetta epäillä kyseessä olevan vakiintunut risteymäkasvusto. Tällaisia kasvustoja suositellaan yleensä suojeltavaksi, mutta niissä esiintyvää taksonia ei aina ole tarpeen suojella.


title: Liuskakämmekät

text: Suomesta tunnetaan kahdeksan tai yhdeksän liuskakämmekkälajia: