title: Harley-Davidson Motor Company

text:
Harley-Davidson V-2 moottoreiden kehityshistoria. Tässä ei ole käsitelty ollenkaan Sportster-malleissa esiintyneitä moottoreita jotka erovat muista moottoreista (paitsi Revolution) siten, että niissä vaihteisto ja kampikammio ovat samassa valussa. Myöskään erikois- ja kilpailumalleja ei ole listattunaOn Harley-Davidson Motor Companyn rekisteröity tavaramerkki, joka on myös tehtaan moottoripyörämallisarjan nimi, malleina seuraavat.
On Harley-Davidson Motor Companyn rekisteröity tavaramerkki, joka on myös tehtaan moottoripyörämallisarjan nimi, mallissa takaiskunvaimennus on rakennettu vaakasuoraan asentoon rungon alareunaan vaihteiston ja moottorin alle. Mallistossa seuraavia malleja.


title: Harley-Davidson Motor Company

text:
On Harley-Davidson Motor Companyn rekisteröity tavaramerkki, joka on myös tehtaan moottoripyörämallisarjan nimi. Ensimmäinen Sportster näki päivänvalon vuonna 1957 ja on yksi pisimpään valmistuksessa olleista moottoripyörämalleista. Ennen sitä valmistettiin K-mallia ("esi-Sportster") jonka moottorikonstruktioon (yhtenäiskone) ja neljä erillistä nokka-akselia Sportster perustuu.
Mallin tuotanto ja myynti jatkuu vielä tänäkin päivänä.On Harley-Davidson Motor Companyn rekisteröity tavaramerkki, joka on myös tehtaan moottoripyörämallisarjan nimi, malleina seuraavat.


title: Harley-Davidson Motor Company

text: VRSC on Harley-Davidson Motor Companyn rekisteröity tavaramerkki, joka on myös tehtaan moottoripyörämallisarjan nimi, malleina seuraavat. Näissä malleissa uusi vesijäähdytteinen Revolution-moottori.


title: Harley-Davidson Motor Company

text: CVO (Custom Vehicle Operations) on Harley-Davidson Motor Companyn rekisteröity tavaramerkki, joka on myös tehtaan vuonna 1999 perustama "Limited Edition" moottoripyörämallisarjan nimi, malleina seuraavat. Mallit vaihtelevat vuosittain. Niissä on muun muassa erikoismaalaus ja muita erikoisvarusteita, joita ei voi ostaa erikseen.


title: Sileeni

text: Sileenit (kreikaksi "silenoi") ovat kreikkalaisessa mytologiassa luonnonhenkiä – puoliksi ihmisiä ja puoliksi hevosia poiketen siten satyyreista, jotka ovat puoliksi vuohia. Sileenit ovat yleensä ihmishahmoisia, mutta heillä on hevosen jalat, takapää, häntä ja korvat. Kentaureista sileenit eroavat kuitenkin siten, että heillä oli ainoastaan hevosen takajalat – vieläpä hyvin ihmismäiset sellaiset – hevosen koko kaulan alapuolisen ruumiin sijaan.


title: Sileeni

text: Sileenit viihtyivät viininjumala Dionysoksen seurassa, ja heidät kuvattiinkin usein kaljupäisiksi ja pyöreämahaisiksi juopottelijoiksi.


title: Sileeni

text: Joissain yhteyksissä sileeneiksi nimitetään yleensäkin vanhempia satyyreja. Molempien heimojen kantaisä on Silenos.


title: Leevi Lehto

text: Leevi Henrik Lehto (s. 23. helmikuuta 1951 Asikkala) on suomalainen runoilija, kääntäjä, ohjelmoija ja kustantaja.


title: Leevi Lehto

text: Lehto on opiskellut Helsingin yliopistossa matematiikkaa ja valmistunut 1978 pääaineenaan poliittinen historia. Hänen taustansa on helluntailainen maanviljelijäperhe, jonka hän jätti 16-vuotiaana, samoin kuin koulunsa, ja muutti Helsinkiin.


title: Leevi Lehto

text: Vuonna 1967 ilmestyneen esikoiskokoelmansa "Muuttunut tuuli" jälkeen Lehto on julkaissut muun muassa viisi muuta runokoelmaa, romaanin "Janajevin unet" (1992) ja kokeellisen proosateoksen "Päivä" (2004).


title: Leevi Lehto

text: Vuosina 1970–1984 Lehto toimi aktiivisesti vasemmistolaisessa politiikassa ja oli SKP:n pääsihteeri Arvo Aallon avustaja 1971–1983. Hän on kertonut kirjoittaneensa lähes kaiken, mitä puolue tuolloin ”virallisesti” lausui. Hän oli SKP:n päälinjan ja väliin sijoittuneen kolmaslinjalaisuutena tunnetun uudistusliikkeen perustaja 1980-luvun alussa yhdessä Juhani Ruotsalon kanssa ja SKP:n keskuskomitean jäsen 1982–1984. 2000-luvulla hän luonnehtii itseään ”ei-vasemmistolaiseksi kommunistiksi”.


title: Leevi Lehto

text: Vuosina 1983–1997 Lehto toimi päätoimisena suomentajana kääntäen romaaneja, muistelmia, filosofisia ja sosiologisia teoksia, runoutta (muun muassa John Ashberyn "Flow Chart" (1991), suomeksi "Vuokaavio", 1994) ja asiatekstejä. Vuodesta 1997 vuoteen 2002 hän oli helsinkiläisen Viestintä Oy Substanssin suunnittelujohtaja ja sen jälkeen 2002–2003 Kynämies Oy:n verkkoviestinnästä vastaava johtaja.


title: Leevi Lehto

text: Hän toimi Tuli&Savu-runouslehden päätoimittajana 2002–2003, Runoyhdistys Nihil Interitin puheenjohtajana 2003–2006 ja Helsingin Poetiikkakonferenssin suunnittelutyöryhmän vetäjänä 2005-2008. Hänet tunnetaan myös digitaalisen runouden sekä äänirunouden kehittäjänä.


title: Leevi Lehto

text: Lehto opettaa runoutta helsinkiläisessä Kriittisessä korkeakoulussa. Hän on Kuopion Äänirunousseminaarin suunnitteluryhmien jäsen, brasilialaisen "Sibila"-runouslehden toimitusneuvoston jäsen ja yhdysvaltalaisen Electronic Poetry Centerin (EPC) avustava toimittaja.


title: Leevi Lehto

text: Lehdon tuotantoa on käännetty englanniksi, portugaliksi, ruotsiksi, norjaksi, tanskaksi, hollanniksi, venäjäksi ja kiinaksi. Hänen englanninkielinen runoteoksensa "Lake Onega and Other Poems" ilmestyi marraskuussa 2006.


title: Leevi Lehto

text: Ntamo on Lehdon 2007 perustama kirjankustantamo. Yritys toimii on demand -periaatteella eli tilausperiaatteella, jolloin kirjoja painetaan vasta sitä mukaa kun niitä tilataan.


title: Leevi Lehto

text: Lehto on suomentanut James Joycen teoksen "Ulysses". Käännös julkaistin kesäkuussa 2012 kun tekijänoikeussuoja oli edellisenä vuonna päättynyt. ”Uutta käännöstä tarvitaan”, hän sanoi. 14. lukuun hän on maailmankirjallisuuden sijasta sijoittanut Suomen kirjallisuuden historian.


title: Limetinvihreä

text: Limetinvihreä (usein myös limenvihreä) on kellanvihreä, limettiä muistuttava väri. Limen vihreä on hyvin kirkas väri, joskus hieman vaalea.


title: Rota (saari)

text: Rota on Pohjois-Mariaanien eteläisin saari. Se sijaitsee Guamin luoteispuolella.


title: Rota (saari)

text: Rotan suurin kylä on Sinapalo, jossa oli 1 297 asukasta vuoden 2010 väestönlaskennassa. Toiseksi suurin kylä on Songsong, jossa oli 593 asukasta samana vuonna.


title: Rota (saari)

text: Rotan pinta-ala on 85,1 km², ja rantaviivaa kertyy 61,6 kilometriä. Asukasluku oli 2  527 vuonna 2010.. Guamille on matkaa 76 kilometriä, Tinianille 101 kilometriä ja Saipanille 117 kilometriä. Korkein kohta on 488 metriä merenpinnasta.


title: Sakaramiina

text: Sakaramiina on jalkaväkimiina, jonka tarkoituksena on rikkoa pyöräajoneuvon rengas tai silpoa kehon osa, mutta ei surmata miinaan astunutta. Sakaramiina 65-98 kuuluu painevaikutteisten polkumiinojen ryhmään. Suomessa on käytössä sakaramiina SM 65-98, jossa räjähdysaineena käytetään 60 grammaa tiiviiksi puristettua trinitrotolueenia. SM 65-98 laukaistaan yleissytytin 65:llä ja sakaralaukaisin 98:lla. SM 65-98 kuuluu tietyt jalkaväkimiinat kieltävän Ottawan sopimuksen piiriin.


title: Juan Fernándezin saaret

text: Juan Fernándezin saaret on eteläisen Tyynenmeren saaristo noin 667 kilometrin päässä Chilen rannikolta. Saaret muodostaa oman kuntansa, jota hallitaan osana Valparaíson aluetta.


title: Juan Fernándezin saaret

text: Juan Fernándezin saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 99,67 km². Suurimmat saaret ovat Robinson Crusoe ja Alejandro Selkirkin saari, joiden lisäksi ryhmään kuuluvat Santa Clara ja Juananga. Vain Robinson Crusoella on ihmisasutusta. Väkiluku on 900, josta noin 800 asuu pääkaupunki San Juan Bautistassa.


title: Juan Fernándezin saaret

text: Espanjalainen Juan Fernández löysi itsensä mukaan nimetyt saaret sattumalta 22. marraskuuta 1574. Vuonna 1966 Chilen hallitus nimesi Isla Más Afueran uudelleen Alejandro Selkirkin saareksi ja Isla Más a Tierran Robinson Crusoeksi.


title: Juan Fernándezin saaret

text: Juan Fernándezin saarilla vallitsee subtrooppinen ilmasto. Vuosittainen sademäärä on keskimäärin 1081 mm, ja vuoden keskilämpötila on 15,4 °C.


title: Kylkimiina

text: Kylkimiina on kevyesti panssaroitujen tai panssaroimattomien ajoneuvojen tuhoamiseen tarkoitettu miina. Kylkimiinan teho perustuu ontelopanoksen räjähtäessä muodostuvaan iskumassaan, joka puhkaisee ajoneuvon kyljen ja irrottaa samalla panssarista tappavia sirpaleita ajoneuvon sisälle.


title: Kylkimiina

text: Suomessa ovat käytössä KM 87 ja KM 81. KM 87:n räjähdysaineen massa on 1,6 kg sekä teräksenläpäisykyky 30 millimetriä 30 metrin etäisyydeltä laukaistuna. Kylkimiinan räjäyttämiseen voidaan käyttää laukaisijana laukaisulankaa, vetosytytintä tai sähkölaukaisinta. Sitä voidaan käyttää myös tähysmiinana.


title: Kylkimiina

text: Toinen suomalainen kylkimiinatyyppi on KM 81, joka on tarkoitettu erikoispanssarivaunujen torjuntaan. Sekin soveltuu tähysmiinaksi, ja sen räjähdysaineen massa on 12 kg. Teräksenläpäisykyky on 100 mm 30 m:n etäisyydeltä. Miina laukaistaan sähkösytytyksellä.


title: Kylkimiina

text: Koska kylkimiinat sopivat hyvin sähkö- tai vetosytytyksellä laukaistavina tähysmiinoiksi, ovat ne Suomessa etenkin väijytystaktiikkaa käyttäville sissijoukoille pääasiallisin taisteluväline.


title: San’yō Shinkansen

text: San'yō Shinkansen () on Shinkansen-suurnopeusjunalinja Japanissa. Se yhdistää Osakan ja Fukuokan, Länsi-Japanin kaksi suurinta kaupunkia, Shin-Ōsakan asemalta Osakassa Fukuokaan Hakatan asemalle. Yhteys palvelee myös muita suuria kaupunkeja linjan varrelta, esimerkiksi Kōbe, Himeji, Okayama, Hiroshima ja Kitakyūshū. Linjaa hoitaa West Japan Railway Company, ja se jatkuu Shin-Osakasta Tōkaidō Shinkansen-linjana joka kulkee Osakasta Tokioon. San'yō shinkansen matkustaa Hakatan ja Osakan välillä kahdessa ja puolessa tunnissa, ja 300 km/h maksiminopeudellaan se on yksi nopeimmista matkustajajunalinjoista maailmassa. Jotkin linjan Nozomi-junat jatkavat Osakasta suoraan Tokioon yhdistäen Hakatan ja Tokion viidessä tunnissa.


title: San’yō Shinkansen

text: San'yō shinkansenin rakentaminen Shin-Osakan ja Okayaman välille hyväksyttiin 9. syyskuuta 1965 ja se alkoi 16. maaliskuuta 1967. Okayaman ja Hakatan välisen radan rakennus alkoi 10. helmikuuta 1970.


title: San’yō Shinkansen

text: Shin-Osaka - Okayama väli avattiin 15. maaliskuuta 1972, loput linjasta avattiin 10. maaliskuuta 1975. Ensimmäiset 0-sarjaa käyttävät Hikari-junat kulkivat Osaka-Hakata välin kolmessa tunnissa, 44:ssä minuutissa. Tämä aika lyheni kahteen tuntiin 59:än minuuttiin vuonna 1986 kun linjan maksiminopeutta nostettiin 220 km/h. 100-sarjan Shinkansen junat, jotka aloittivat liikenteen 1989, lisäsivät nopeuden 230 km/h ja lyhensivät matka-ajan kahteen tuntiin 49:än minuuttiin.


title: San’yō Shinkansen

text: Tokio-Hakatan väliä palvellut Nozomi aloitti toimintansa 18. maaliskuuta 1993, käyttäen 300-sarjan Shinkansen junia. Osaka-Hakata väli kulki nyt maksiminopeudella 270 km/h ja kesti kaksi tuntia 32 minuuttia. 500-sarjan Shinkansen junat alkoivat kulkea Shin-Osakan ja Hakatan väliä 22. maaliskuuta 1997, lyhentäen matkan kahteen tuntiin 17:n minuuttiin 300 km/h maksiminopeudella.


title: San’yō Shinkansen

text: 700-sarjan Nozomi esiteltiin 13. maaliskuuta 1999 yhdessä Asan aseman avajaisten kanssa. 11. maaliskuuta 2000 uudet 700-sarjan junat aloittivat liikennöinnin Hikari Rail Star servicellä.


title: San’yō Shinkansen

text: Ōgorin asema nimettiin Shin-Yamaguchin asemaksi 1. lokakuuta 2003.


title: San’yō Shinkansen

text: Nykyään San'yō Shinkansen vastaa noin 40 prosenttia JR Westin matkustajatuloista – saman verran kuin koko Osaka-Kioto-Kōbe lähiliikenne. Kuitenkin linja joutuu jatkuvasti kilpailemaan kovasti lentoliikenteen kanssa, erityisesti Fukuoka-Tokio ja Fukuoka-Osaka linjojen kanssa. Seurauksena JR West on laskenut linjojen hintoja toistuvasti vuosikymmenten aikana ja ottanut käyttöönsä muita keinoja kilpailla lentoyhtiöitä vastaan, esimerkiksi tarjoamalla lyhyempiä junia tiheämpään.


title: Lemppu

text: Lemppu on Kankaanpään Ala-Honkajoen kylän keskusalue. Nimi liittyy kylän asutuksen syntyyn 1600-luvun lopulla. Nimi Ala-Honkajoki vakiintuu käyttöön vasta 1800-luvun jälkipuoliskolla, siihen saakka lähinnä osa laajempaa aluetta nimeltä Jokkis (Jockis). On kiistelyitä, tarkoittaako Lemppu aluetta, henkilöä vai vanhaa taloa.


title: Lemppu

text: Nykyisen Ala-Honkajoen alueen ensimmäinen uudisasukas Juho Matinpoika, jonka veli Matti Matinpoika oli isännöinyt Kyynärjärvenkylän Kyynärjärveä jo yli kymmenen vuotta. Juho Matinpoika perusti Koivukosken eli Koukun talon. Sirpa ja Arvi Rajalan mukaan veljekset olivat kotoisin Jämijärven Alapeijarilta, jossa Suomen asutuksen yleisluettelossa (SAY) näkyy Juho v. 1673 ja vielä v. 1682. Edelleen heidän mukaansa kolmas veli Yrjö Matinpoika isännöi Jämijärven Rotua, ja täällä esiintyy SAY:ssä Juho Matinpoika itsellisinä v. 1687. Seuraavaksi Juho Matinpoika ja Riitta-vaimo näkyvät jo Koivukoskessa v. 1695. Käräjillä puhuttiin Juho Koukusta Koivukoskessa, jolloin nimi Koukku esiintyi sukunimen kaltaisena liikanimenä. Koivukosken uudisasutus, ja siis Ala-Honkajoen kylä, on perustettu mahdollisesti jo v. 1688, sillä vuoden 1689 syyskäräjillä Ikaalisten Vatsiaisten kylän isännät Matti Sipinpoika (Luukas), Jaakko Yrjönpoika (Hannu) ja Matti Paavonpoika sekä Kartun kylän Mikko Sälli valittivat uudisasukas Juho Matinpojan viljelevän heidän maitaan Karvianjoen varrella. Erityisesti mainittiin Vatsiaisten kylän omistama Karviaisten niitty ja Sällin omistama Kortiston niitty. Tähän Mikko Sällillä oli esittää lainlukija Daniel Simonpojan 26.2.1668 antama tuomio.


title: Lemppu

text: Toiseksi vanhimmaksi taloksi on katsottava Kovaluoma, sillä Yrjö Tuomaanpoika ja Maalin on merkitty sinne jo vuosina 1696-1697. Kovaluoman nimi esiintyy varsinkin kirkonarkistossa milloin Kuivaluomana tai Kavoluomana. Nälkävuodet varmaankin pakottivat Yrjön väistymään, sillä jo seuraavana vuonna siellä asui Heikki Yrjönpoika Jankkari. Heikki oli naimisissa Pomarkun Savon tyttären kanssa. Hän oli ollut siellä renkinä ennen muuttoa Ala-Honkajoelle. Tämäkään suku ei jäänyt Kovaluomaan, sillä jo isonvihan jälkeen siellä isännöi Kortteiston Erkin poika Tuomas.


title: Lemppu

text: Kolmas talo, talo joka varmaan perustettiin juuri vielä 1600-luvun puolella oli Kortteisto eli Lemppu. Sen perustivat Erkki Tuomaanpoika ja Anna Joosepintytär. Heidän sukujuuriaan ei tunneta, mutta mahdollisesti he olivat kankaanpääläisiä. Erkin isä Tuomas näkyy SAY:ssä renkinä Kankaanpäässä ja Vuorenmaassa ja oli todennäköisesti juuri se Tuomas Olavinpoika, joka nälkävuosina kuoli siellä. Erkin äiti tunnetaan vain etunimeltä Kaisa.


title: Lemppu

text: Erkki Tuomaanpoika jätti melkoisen panoksen ympäristön väestöön. Erkin vanhin poika Erkki jäi Kortteiston isännäksi, Tuomas siirtyi Kovaluomaan, Juho perusti Pomarkun Kivijärven, Matista tuli isäntä Yli-Krakalle, Pekasta Jönkkärille ja Joosepista Luomajärvelle. Lemppu-nimi näyttää liittyvän enemmän paikkaan kuin henkilöön, sillä myös Kortteiston seuraavasta isännästä käytettiin tätä nimeä.


title: Mooren kieli

text: Mooren kieli on Burkina Fasossa sekä Ghanan ja Togon pohjoisosissa asuvien mosien puhuma kieli. Se kuuluu nigeriläis-kongolaisten kielten gurilaiseen eli voltalaiseen ryhmään. Puhujia arvioidaan olevan lähes 4 miljoonaa henkeä.


title: Mooren kieli

text: Moorea puhuu äidinkielenään noin 40 % Burkina Fason väestöstä. Se toimii myös alueen kansojen lingua francana. Kieli jakautuu useisiin murteisiin, joista suurimmat ovat alueidensa mukaan Ouagadougoun, Koupelan, Ouahigouyan ja Koudougoun murteet. Togossa puhutaan Yanan murretta.


title: Mooren kieli

text: Kielellä julkaistaan kirjallisuutta Burkina Fasossa ja Ghanassa. Kirjoitusjärjestelmä perustuu latinalaiseen kirjaimistoon.


title: Kirittäret

text: Kirittäret on Jyväskylässä toimiva naisten Superpesisseura. Se eriytyi vuonna 1999 Jyväskylän Kiristä omaksi seurakseen. Seuran virallinen nimi on Jyväskylän Pesis ry ja Kirittäret on sen tavaramerkki.


title: Kirittäret

text: Joukkueen kotipelit pelataan Jyväskylän Hippoksen urheilukentällä.


title: Kirittäret

text: Huhtikuussa 2016 Kirittärillä uutisoitiin olevan talousvaikeuksia.


title: Kirittäret

text: Saavutti Jyväskylän Kirin nimellä Suomen mestaruuden vuosina 1957, 1989, 1996 ja 1997, hopeaa vuonna 1958 sekä pronssia vuosina 1937, 1950, 1956, 1959, 1966, 1980, 1995 ja 1998. Kirittäret nimeä käytetty vuodesta 1999 lähtien, mutta pelasi vuodet 1999-2004 Jyväskylän Kirin lisenssillä.


title: Kirittäret

text: Nimellä Kirittäret on saavutettuHalli-SM:ssä Kirittäret ovat saavuttaneet


title: Kirittäret

text: Kirittärien yleisöennätys on 3 781 viidennessä finaaliottelussa 15. syyskuuta 2012.Etenijäkuningatar:


title: Kirittäret

text: Lyöjäkuningatar:


title: Kirittäret

text:
Kärkilyöntikuningatar:
Vuoden lukkari:


title: Kirittäret

text: Vuoden pesäpalloilija:


title: Kirittäret

text:
Vuoden tulokas:
Kultainen maila:


title: Kirittäret

text: Kultainen räpylä:


title: Kirittäret

text:
Pudotuspelien arvokkain pelaaja:
Vuoden pelinjohtaja:


title: Bolesław Piasecki

text: Bolesław Bogdan Piasecki (alias Leon Całka, Sablewski; 18. helmikuuta 1915 Łódź – 1. tammikuuta 1979 Varsova) oli puolalainen poliitikko ja kirjailija, toisen maailmansodan jälkeisen Puolan johtomiehiä ja katolisen PAX-järjestön johtaja. Piasecki oli Sejmin jäsen vuodesta 1965 ja Puolan hallituksen jäsen vuosina 1971–1979.


title: Bolesław Piasecki

text: Piasecki oli puolalaisen nationalistipuolueen ONR:n johtaja. Hän oli vangittuna Bereza Kartuskassa. Vapauduttuaan hänestä tuli laittoman oikeistoliikkeen ONR-Falagan johtaja. Tämä liike suosi ”katolista totalitarismia” ja koostui henkilöistä, jotka olivat olleet fasistiliikkeessä. Piasecki oli puolalaisessa vastarintaliikkeessä ja johti Konfederacja Naroda -liikettä taistelussa Gestapoa vastaan toisen maailmansodan aikana. Piasecki oli Neuvostoliiton NKVD:n pidättämänä ja kuulusteltavana sodan jälkeen.


title: Bolesław Piasecki

text: Vuonna 1945 hän muodosti uudelleen ”katolisen sosiaalis-edistyksellisen liikkeen” yhteistoimintaan Puolan kommunistisen hallituksen kanssa ja perusti sen ympärille viikoittaisen julkaisun "Dzis i Jutro". Piasecki perusti PAX-järjestön Stalinin käskystä ja oli järjestön johdossa kuolemaansa asti. Stalinismin jakson aikana vuoteen 1956 asti järjestö oli yksi tärkeimmistä kommunistien ”työvälineistä” katolisen kirkon vaikutuksen vähentämiseksi Puolassa. Se oli myös vuoteen 1956 saakka ainoa hallituksen hyväksymä väylä tuoda julki katolista uskoa Puolassa. PAX-järjestön merkittävyys väheni vuoden 1956 jälkeen, vaikka järjestö säilyikin vuoteen 1989 asti.


title: Ruusukko

text:
Ruusukko () tarkoittaa sekä sen nimistä rukousta että rukousnauhaa, jonka avulla rukous voidaan rukoilla. Ruusukkorukous on eräs pidetyimpiä rukouksia katolisessa kansanhurskaudessa. Erityisesti Neitsyt Marialle omistettuina kuukausina toukokuussa ja lokakuussa rukoilevat katoliset ruusukerukousta säännöllisesti. Katolinen kirkko painottaa rukouksen olevan mariaanisesta luonteestaan huolimatta sisimmältään kristologinen rukous. Rukouksessa lausutaan Enkelin tervehdys rukous yhteensä 53 kertaa, Isä meidän-rukous 6 kertaa ja uskontunnustus 1 kerran ja Kunnia Isälle (Kunnia Isälle ja Pojalle ja Pyhälle Hengelle, niin kuin oli alussa, nyt on ja aina, iankaikkisesta iankaikkiseen. Aamen.) 6 kertaa. Lisäksi voidaan lausua muita rukouksia.
Rukousnauhoja on usean mallisia mutta kaikissa on risti ja vähintään kymmenen helmeä. Rukousnauha voi olla myös sormuksen muodossa, jolloin kymmentä helmeä voi kuvata kymmenen nystyrää.
Perinteinen ruusukko kuitenkin muodostuu krusifiksista, 1+3+1 helmen johdannosta ja viidestä kymmenen helmen kymmeniköstä eli dekadista, joita erottaa isompi tai erillinen helmi.


title: Ruusukko

text: Ruusukkorukous on saavuttanut nykyisen muotonsa sydänkeskiajalla. Tuolloin usein lukutaidottomat munkit loivat tavan rukoilla 150 Ave Maria -rukousta eräänlaiseksi vastineeksi Raamatun Psalmien kirjan 150 psalmille, joita he eivät osanneet lukea. Perinteisesti psalmien lukeminen oli ollut osa luostarien hurskauselämää. Tavaksi tuli liittää Ave Marioihin raamatullisia tai kirkon perimätiedosta nousevia mietiskelyaiheita, jotka koskevat Jeesusta ja hänen äitiään Neitsyt Mariaa. Täten ruusukkorukous heijastaa sekä keskiajan syvää Maria-hurskautta että Jeesus-mystiikkaa.


title: Ruusukko

text: Ruusukkorukous on saanut nimensä siitä, että jokaista luettua Ave Mariaa verrattiin ruusuun, jonka rukoilija ojentaa Pyhälle Neitsyelle. Useamman rukoillun Ave Marian sanat muodostavat siis eräänlaisen Marialle ojennetun ruusukimpun.


title: Ruusukko

text: Ruusukkorukous on eräs pidetyimpiä rukouksia katolisessa kansanhurskaudessa. Erityisesti Neitsyt Marialle omistetut toukokuu ja lokakuu mielletään ruusukkorukoukselle otollisiksi kuukausiksi. Tällöin katolisilla alueilla on tapana rukoilla ruusukkoa yhteen ääneen joko kirkoissa tai julkisilla paikoilla, erityisesti ulkona olevien Marian patsaiden edessä. 7. lokakuuta on katolisessa pyhimyskalenterissa Ruusukon Pyhän Marian juhla. Tämä johtuu vuonna 1571 käydystä Lepanton taistelusta, jossa kristittyjen laivasto löi sitä runsaslukuisemman turkkilaisten laivaston. Paavi Gregorius XIII selitti tämän Neitsyt Marian asiaanpuuttumisella; kautta koko kristikunnan sääntökuntalaiset ja maallikot olivat lukeneet kristittyjen laivaston puolesta ruusukkorukouksia, jotka olivat hellyttäneet Marian. Tämä "rukoustaistelu" oli siis ratkaissut meritaistelun tuloksen. Paavi kehotti vuonna 1573 viettämään lokakuuta erityisenä ruusukkorukouksen kuukautena ja omisti 7. lokakuuta päiväksi, jolloin ruusukkoa tuli rukoilla kiitokseksi Lepanton voitosta ja samalla kristikunnan tulevaksi varjelemiseksi islamin vaaroilta. Kristittyjen armeijan voitettua Turkin joukot Peterwardeinissa 5. elokuuta 1716 paavi Klemens XI julisti Ruusukon Neitsyt Marian juhlan yleiskirkolliseksi juhlaksi. Suomen katolilaisten keskuudessa juhlaa kuitenkin vietetään vasta 8. lokakuuta.


title: Ruusukko

text: Lukuisat kontemplatiivisten säätökuntalaisten jäsenet, sairaat ja vanhukset, joilla on käytössään paljon aikaa rukoiluun, rukoilevat päivittäin koko ruusukon eli kaikki salaisuudet päivittäin. Monet katolilaiset rukoilevat kuitenkin päivittäin vain yhdet salaisuudet tietyn viikkojärjestyksen mukaan. Tottuneelta ruusukkorukouksen rukoilijalta kuluu tähän 10-20 minuuttia.


title: Ruusukko

text: Ruusukkoa voidaan rukoilla joko yksin tai ryhmässä. Rukous voidaan rukoilla joko ääneen tai hiljaisesti. Perinteisesti ruusukkorukous on ollut myös perheiden yhdessä rukoilema rukous. Äiti Teresankin käyttämä sananlasku "perhe, joka rukoilee yhdessä, pysyy yhdessä", kertookin jotain rukouksen voimasta. Ruusukkoa osaavat pienetkin rukoilla suhteellisen helposti.


title: Ruusukko

text: Ruusukkorukous aloitetaan lausumalla sanat "Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Aamen". Tämän jälkeen rukoilija ottaa käteensä krusifiksin ja lausuu Apostolisen uskontunnustuksen, jonka jälkeen hän siirtyy ensimmäiseen isoon tai erilliseen helmeen ja lausuu Isä meidän -rukouksen. Seuraavien kolmen pienemmän helmen kohdalla hän lausuu kolme Ave Mariaa ja pyytää samalla Jeesusta vahvistamaan hänen uskoaan, lisäämään hänen toivoaan ja sytyttämään häneen palavan rakkauden. Tämän jälkeen hän lausuu päätökseksi sanat "Kunnia olkoon Isälle ja Pojalle ja Pyhälle Hengelle. Niin kuin oli alussa, nyt on ja aina, iankaikkisesta iankaikkiseen. Aamen".


title: Ruusukko

text: Tämän jälkeen rukoilija siirtyy rukoilemaan ensimmäistä kymmenikköä. Tämä alkaa aina ison helmen kohdalla luettavalla Isä meidän -rukouksella, jonka perään luetaan kymmenen pienemmän helmen kohdalla kymmenen Ave Mariaa ja lopuksi Kunnia Isälle. Ruusukkoon kuuluu siis viisikymmentä Ave Mariaa ja viisi Isä meidän -rukousta, lisäksi johdannossa on Isä meidän ja kolme Ave Mariaa.


title: Ruusukko

text: Isä meidän rukouksen jälkeen voidaan liittää niin kutsuttu Fatiman rukous: "Herra Jeesus, anna meille anteeksi velkamme ja pelasta meidät helvetin tulesta. Johdata taivaaseen kaikki sielut, erityisesti ne, jotka eniten tarvitsevat armeliaisuuttasi." Tämä ei kuitenkaan ole pakollista.


title: Ruusukko

text: Jokaiseen kymmenikköön liittyy muisteltavana jokin Jeesuksen elämään liittyvä "salaisuus". Yhden ruusukkorukouksen aikana mietiskellään siis viittä salaisuutta. Saksankielisellä kielialueella on tapana liittää muisteltava salaisuus jokaiseen Ave Maria -rukoukseen sanojen "kohtusi hedelmä Jeesus" jälkeen (siis esimerkiksi "Jeesus, jonka syntymän enkeli Gabriel ilmoitti Marialle"). Muualla salaisuus mainitaan vain alussa luetun Isä meidän -rukouksen jälkeen tai se jätetään kokonaan mainitsematta.


title: Ruusukko

text:
Vanhastaan ruusukkorukoukseen on liittynyt kolme viiden salaisuuden ryhmää. Iloiset salaisuudet (Kristuksen lapsuus) ovat
1) enkeli Gabriel ilmoittaa Jeesuksen syntymästä Marialle,
2) Maria vierailee Elisabetin luona,
3) Jeesus syntyy Beetlehemissä,
4) Jeesus tuodaan temppeliin ja
5) Jeesus löytyy kaksitoistavuotiaana temppelistä.


title: Ruusukko

text:
Murheelliset salaisuudet (Kristuksen kärsimys) ovat
1) Jeesus hikoilee verta Getsemanessa,
2) Jeesusta ruoskitaan,
3) Jeesus kruunataan orjantappuroilla,
4) Jeesus kantaa ristiään ja
5) Jeesus kuolee ristillä.


title: Ruusukko

text:
Kunniakkaat salaisuudet (Kristuksen kunnia) ovat
1) Jeesus nousee kuolleista,
2) Jeesus astuu taivaaseen,
3) Jeesus lähettää Pyhän Hengen,
4) Neitsyt Maria otetaan taivaaseen ja
5) Neitsyt Maria kruunataan taivaan kuningattareksi.


title: Ruusukko

text: Kahta viimeistä kunniakasta salaisuutta lukuun ottamatta kyse on siis Uuden testamentin kertomista Jeesuksen elämänvaiheista. Kaksi viimeistäkin salaisuutta ovat katolisen teologian mukaan Kristus-keskeisiä, koska juuri Kristus otti äitinsä taivaaseen ja kruunasi hänet taivaan kuningattareksi. Ajatus Neitsyt Marian taivaaseen ottamisesta on keskeinen katolisen kirkon mariologiassa, ja se julistettiin dogmiksi 15. elokuuta 1950. Sen sijaan ajatus Marian kruunaamisesta taivaan kuningattareksi ei ole osa katolista mariologiaa; sillä on kuitenkin tärkeä osa katolisessa kansanhurskaudessa.


title: Ruusukko

text: Ruusukon salaisuuksia voi mietiskellä vapaasti, mutta vanha kirkollinen perinne on omistanut iloiset salaisuudet erityisesti maanantaiksi ja torstaiksi, murheelliset salaisuudet tiistaiksi ja perjantaiksi sekä kunniakkaat salaisuudet keskiviikoksi ja lauantaiksi. Sunnuntaisin on vanhastaan mietiskelty kunniakkaita salaisuuksia, mutta adventin ja joulunajan sunnuntaisin iloisia salaisuuksia ja paastonajan sunnuntaisin murheellisia salaisuuksia.


title: Ruusukko

text: Lokakuussa 2002 paavi Johannes Paavali II lisäsi 24. paaviusvuotensa kunniaksi julkaisemassaan kiertokirjeessä "Rosarium Virginis Mariae" neljännen viiden salaisuuden ryhmän, valoisat salaisuudet. Nämä ovat 1) Kristus kastetaan Jordanissa, 2) Kristus ilmoittaa itsensä Kaanaan häissä, 3) Kristus julistaa Jumalan valtakuntaa, 4) Kristus kirkastuu vuorella ja 5) Kristus asettaa ehtoollisen. Valoisat salaisuudet liittyvät siis Jeesuksen julkisen toiminnan aikaan, joka aiemmissa ruusukkorukouksia on jäänyt vähälle huomiolle. Valoisia salaisuuksia on kehotettu rukoilemaan erityisesti torstaisin. Samalla lauantaille siirtyivät iloiset salaisuudet.


title: Ruusukko

text: Myös muita muisteltavia salaisuuksia on esitetty. Ruusukkorukouksen voi myös rukoilla vapaasti, omien tarpeiden ja hengellisen tilan mukaan. Suositeltavaa on myös liittää ruusukkorukoukseen jokin esirukousaihe. Täten ruusukkorukous yhdistää yksittäisen rukoilijan muuhun kirkkoon ja koko maailmaan.


title: Ruusukko

text: Ruusukkorukous päätetään usein Salve Regina -hymniin tai johonkin muuhun Maria-hymniin. Ruusukon voi päättää myös Neitsyt Marialle suunnattu Loreton litania.


title: Diablo (videopeli)

text: Diablo on Blizzard Northin kehittämä ja Blizzard Entertainmentin alun perin 1996 Windowsille julkaisema "Diablo"-tietokoneroolipelisarjan videopeli. Sierra On-Linen pelille kehittämä lisäosa "" julkaistiin vuonna 1997.


title: Diablo (videopeli)

text: Pelaajan tehtävänä on käydä läpi hylätyn katedraalin alaisia, hirviöiden riivaamia sokkelotasoja yhä syvemmälle tunkeutuen, kunnes vastassa on itse Diablo, yksi kolmesta suuresta pahuuden mahdista.


title: Diablo (videopeli)

text: Valittavana on kolme erilaista hahmoa: soturi, rosvo ja velho. Taisteleminen tapahtuu hiirellä vihollisia osoittamalla ja klikkaamalla.


title: Diablo (videopeli)

text: Pelin alkaessa pelaajahahmo saapuu pitkän poissaolon jälkeen entiseen kotikyläänsä Tristramiin, jonka laidalla seisovaa ikivanhaa katedraalia kansoittavat nyt demoniset hirviöt.


title: Diablo (videopeli)

text: Pelin myötä – keskustelemalla Tristramin kyläläisten kanssa ja katedraalista löytyviä kirjoja lukemalla – paljastuu, että pahuuden taustalla on uudelleenherännyt Diablo, Kauhun herra ("Lord of Terror") ja yksi pelimaailma Sanctuaryn kolmesta suuresta pahan mahdista ("The Prime Evils"), jotka päätyivät muinoin kuolevaisten maailmaan Helvetissä tapahtuneen kapinan seurauksena, kun vähäisemmät demonit kaappasivat vallan. Diablon ja hänen veljiensä, Mephiston ja Baalin, vastaiseen taisteluun järjestäytyi tuolloin Horadrimin salaseura, jonka onnistui vangita heidät maagisiin sielukiviin ("Soulstone"). Diablon sielukivi kätkettiin syvälle Tristramin katedraalin uumeniin.


title: Diablo (videopeli)

text: Vuosisatojen kuluessa sielukivien voima kuitenkin heikkeni, ja lopulta Diablon onnistui herätä vankeudessaan. Vaikkakin yhä sielukiven kahlitsemana, hänen onnistui käännyttää arkkipiispa Lazarus alamaisekseen. Vapautuakseen täysin sielukivestään, hän tarvitsisi kuitenkin kehon johon asettua. Yritys vallata katedraalia ympäröiviä maita hallitsevan kuningas Leoricin ruumis kuitenkin epäonnistui, mutta tämä kuitenkin ajoi kuninkaan hulluuteen. Sen jälkeen Lazarus päätti kaapata Leoricin pojan, prinssi Albrechtin. Mielipuolinen Leoric surmasi monia omia alamaisiaan epäillen heitä kaikkia poikansa kaappaamisesta. Tähän tuli lopulta kuitenkin päätös, kun kuninkaan oma ritari Sir Lachdanan surmasi hänet nähtyään, mitä kuningas oli saanut hänen poissaollessaan aikaan. Mutta Diablon onnistui kuin onnistuikin vallata Albrechtin ruumis ja hän alkoi kerätä voimiaan samalla kun monet Helvetin hirviöt valtasivat katedraalin ja ryhtyivät piinaamaan lähiseutuja. Useimmat Tristramin ja tämän lähiseutujen asukkaat joko pakenivat tai kuolivat.


title: Diablo (videopeli)

text: Taisteltuaan läpi katedraalin alakerrosten, katakombien, luolastojen ja Helvetin tasojen, pelin sankari surmaa langenneen Lazaruksen ja käy itseään Diabloa vastaan. Taistelun päätyttyä sankarin voittoon hän kaivaa veitsellään sielukiven Diablon otsasta, jolloin tämän ruumis muuttuu takaisin prinssi Albrechtin ruumiiksi. Vailla muita vaihtoehtoja sankari iskee sielukiven omaan otsaansa toivoen (tai uskoen) olevansa kyllin vahva kammitsoimaan Diablon hengen sisäänsä.


title: Diablo (videopeli)

text: Hän tuntee Diablon olevan nyt aisoissa, mutta ei ole varma kuinka pitkään. Pian hänen ajatuksensa siirtyvät kaukaisiin, itäisiin maihin. Hän päättää lähteä vaeltamaan kohti itää toiveenaan löytää vastauksia tai ehkäpä jopa pelastuksen...


title: Diablo (videopeli)

text: Taistelujen välillä pelaaja voi vierailla katedraalin ulkopuolella olevassa Tristramin kylässä. Kyläläisille voi muun muassa myydä löytämiään esineitä, ja heiltä voi ostaa tarvikkeita taisteluja varten. Kyläläisiltä voi myös saada tehtäviä, ja heidän kanssaan käytävät erilaiset keskustelut paljastavat pelin taustatarinaa sekä kyläläisten suhteita ja persoonallisuuksia.


title: Harri Saksala

text: Harri Uolevi Saksala (s. 22. tammikuuta 1948 Helsinki) on suomalaisen pop- ja jazzmusiikin monitoimimies, joka on esiintynyt 60-luvun popyhtyeessä, laulanut poliittisia lauluja, esiintynyt trubaduurina ja radiojuontajana sekä ollut ehdokkaana kunnallis- ja eduskuntavaaleissa (SDP).


title: Harri Saksala

text:
Saksala kirjoitti ylioppilaaksi 1967, opiskeli Helsingin yliopiston musiikkitieteen laitoksella 1967–1969 ja oikeustieteellisessä tiedekunnassa 1969–1975 suorittaen oikeustieteen kandidaatin tutkinnon 1975. Hän toimi Love Recordsin musiikin kustannuspäällikkönä 1975–1976, Love Kustannuksen toimitusjohtajana 1976–1984, UMO Jazz Orchestran asiamiehenä 1975–1978, taiteilijoiden tili- ja lakiasiaintoimisto TATI:n lakimiehenä 1984–1985, Vantaan konserttitalo Martinuksen toiminnanjohtajana 1986–1996, radio Stadin toimittajana 1996–1998 ja radio Groove FM:n ohjelmajohtajana 1999–2001. Vuodesta 2004 Saksala on toiminut Humanistisen ammattikorkeakoulun kulttuurituotannon lehtorina. Hän on ollut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2001, Helsingin ympäristölautakunnan varapuheenjohtaja vuodesta 2005 sekä Stadin slangi ry:n puheenjohtaja 2002–2004 ja uudelleen vuodesta 2017.
Harri Saksala opiskeli soittamista Helge Pahlmanin johdolla 1955–1960. Hän aloitti muusikonuransa laulamalla ja soittamalla saksofonia Topmost-yhtyeessä vuonna 1965. Yhtyeen muut jäsenet olivat Gugi Kokljuschkin (laulu), Eero Lupari (kitara), Heimo Holopainen (bassokitara), Arto "Poku" Tarkkonen (kosketinsoittimet) ja Kisu Jernström (rummut). Harri Saksala jätti Topmostin vuonna 1968 ja liittyi laulusolistiksi "Edward" Vesalan ja "Paroni" Paakkunaisen Soulset-yhtyeeseen sen solistin Al Sharpin kadottua yllättäen ulkomaille. Vuonna 1969 oli vuorossa Apollo-yhtye, jonka tarina oli lyhyehkö. Tämän jälkeen Saksala on esiintynyt laulajana, huuliharpistina ja harmonikan soittajana eri yhteyksissä, mm. useilla Hectorin levyillä.


title: Phongsali

text:
Phongsali on Laosin pohjoisin provinssi. Pinta-ala 16 270 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli 178 000 asukasta.
Asukkaita yhdellä neliökilometrillä on 12. Provinssin pääkaupunki on nimeltään Phôngsali. Phongsalissa toimii lukuisia kiinalaisia yrityksiä, sillä se sijaitsee aivan Kiinan rajalla.


title: Phongsali

text: Phongsali sijaitsee melko korkealla vuoristossa (400-1800 m merenpinnan yläpuolella).


title: Luettelo NHL-joukkueiden nykyisistä kapteeneista

text: Tämä on luettelo NHL-joukkueiden nykyisistä kapteeneista ja varakapteeneista kaudella 2015-2016.


title: Näätämö

text: Näätämö (, , , ja aik. ) on kylä Inarissa, Lapissa sekä Suomen ja Norjan rajanylityspaikka. Näätämöstä kaakkoon sijaitsevan Kalattomanjärven läheltä, rajamerkkien 352A ja 352B puolivälistä on linnuntietä lyhin matka Suomesta Pohjoiselle jäämerelle, Näätämönvuonon perukkaan, Uutuanvuonoon: vajaa 12,5 kilometriä.


title: Näätämö

text: Etelä-Varangissa, 12 kilometrin päässä Inarin Näätämöstä, Norjan Ruijassa Näätämöjoen laskukohdassa mereen, sijaitsee Neiden ().


title: Näätämö

text: Näätämöjen seutu on historiallista Koltanmaata. Näätämössä (Neiden) Norjan puolella sijaitsee myös kulttuurihistoriallinen kolttasaamelaismuseo "Ä´vv".


title: Grethe & Jørgen Ingmann

text: Grethe Ingmann & Jørgen Ingmann olivat tanskalainen muusikkopariskunta, jonka duetto "Dansevise" voitti Eurovision laulukilpailun vuonna 1963. Voitto oli Tanskan ensimmäinen ja toista saatiin odottaa aina vuoteen 2000 asti.


title: Grethe & Jørgen Ingmann

text: He tapasivat vuonna 1955 ja menivät naimisiin 1956 erotakseen vuonna 1975. Sen jälkeen kumpikin aloitti soolouran. Jørgen keskittyi myöhemmin kitaramusiikkiin, kunnes lopetti esiintymiset vuonna 1984.


title: Grethe & Jørgen Ingmann

text: Jørgen Ingmann syntyi 26. huhtikuuta 1925 Kööpenhaminassa Tanskassa ja kuoli 21. maaliskuuta 2015. Grethe Ingmann (o.s. Clemmensen) syntyi taas 17. kesäkuuta 1938 Tanskassa ja kuoli syöpään 18. elokuuta 1990 Tanskassa vain 52-vuotiaana.


title: Vuohijärvi (taajama)

text:
Vuohijärvi on entinen taajama Kouvolassa Vuohijärven eteläpäässä entisen Valkealan kunnan alueella.
Taajaman kautta kulkee Savon rata, ja siellä on ollut Vuohijärven rautatieasema ja Horpun seisake.


title: Vuohijärvi (taajama)

text: Taajama on syntynyt teollisuuslaitosten ympärille. Ensimmäinen teollisuuslaitos oli 1806 rakennettu vesisaha Siikakoskella, muutamia kilometreja Vuohijärveltä länteen.


title: Vuohijärvi (taajama)

text: Pohjanmaalta 1910-luvulla saapuneet veljekset Gustaf Walter, John Artur ja Oscar Helmer Sjöblom aikoivat perustaa Vuohijärvelle Pohjoismaiden suurimman nahka- ja kenkätehtaan ja hankkivat itse tehdasta varten Okaniemestä Siikakosken sahan, koskiosuuksia sekä maata. Kolmikerroksisen tiilisen tehdasrakennuksen pystytys alkoi 1916, mutta rakennustyö jäi kesken, kun sisällissodan aikana punaiset pidättivät veljekset ja heidät ammuttiin Korian sillalla 28. huhtikuuta 1918. Sodan jälkeen perustettu "Oy Siikakoski Ab" jatkoi sahan ja voimalaitoksen toimintaa mutta nahkatehtaan kesken jääneet rakennukset purettiin rakennustarpeiksi.


title: Vuohijärvi (taajama)

text: Vuonna 1934 perustettiin Kalso Oy:n vaneritehdas järven rannalle, rautatien varrelle. Eri nimillä toimineen tehtaan omistaa 1996 lähtien UPM. Kalson viilutehdas tuottaa sorvattua kuusiviilua, jota käytetään muun muassa parketin taustaviiluna. Tehdas työllistää noin 210 henkilöä (2007).


title: Vuohijärvi (taajama)

text: Vuohijärvellä sijaitseva Vuohijärven kirkko myytiin kulttuuritaloksi toukokuussa 2014. Vuohijärvellä on asiamiesposti, kauppa ja baari. Vuohijärvi on lähinnä Repoveden kansallispuistoa sijaitseva merkittävä taajama.


title: Johan Gustav Hedman

text: Johan Gustav (Gustaf) Hedman (25. syyskuuta 1800 Pietarsaari – 12. helmikuuta 1866 Vaasa) oli erityisesti Lapin kirkkotaiteen kannalta merkittävä suomalainen kuvataiteilija.


title: Johan Gustav Hedman

text: Hedmanin vanhemmat olivat maalarimestari Gustaf Erik Hedman ja Margaretha Elisabeth (Greta Lisa) o.s. Store. Hänen puolisonsa oli Catharina Christina o.s. Granholm. Hedman opiskeli Tukholman Kuninkaallisessa taideakatemiassa vuosina 1818–1821. Valmistuessaan hänet palkittiin Tessin-mitalilla. Hedman sai maalarimestarin oikeudet Oulussa 1822 ja keskitti toimintansa alttaritaulujen maalaamiseen Oulun palon jälkeen. Vaasan lyseon ja teknillisen opiston lehtorina hän toimi vuodesta 1847 alkaen, mutta muutti Vaasan palon jälkeen lyseon mukana takaisin Pietarsaareen 1852 ja kuoli Vaasassa vuonna 1866.


title: Johan Gustav Hedman

text: Oulun kaupungin kokoelmien vanhimpia tauluja on Hedmanin "Oulu ennen paloa 1822".


title: Johan Gustav Hedman

text: Kuusamo 1824 , Kajaani 1824, Pudasjärvi 1825, Hietaniemen kirkko 1826 (Hedenäset, Ylitornion kunta Ruotsissa), Ylitornio 1827, Purmo 1828, Karunki, Tornio 1829, Hyrynsalmi 1830, Säräisniemi, Vaala, Tervolan vanha kirkko 1831, Kuhmo 1831 (paloi 1989 Lentiiran kirkon mukana), Kittilä 1831, Kolarin vanha kirkko 1832, Keminmaa 1837, Rantsila 1840, Himanka 1845, Luoto 1849, Honkajoki 1856, Rymättylä 1857 (varastoituna).


title: Hakatan asema

text: Hakatan rautatieasema () on Fukuokan kaupungin päärautatieasema. Se on suurin ja ruuhkaisin asema Kyūshūlla ja on Honshūlta tulevien matkustajien portti muualle Kyūshūn. Hakatan asema on myös Osakasta alkavan San'yō Shinkansen -linjan pääteasema.


title: Hakatan asema

text: Asemalla sijaitsee myös Hakatan metroasema sekä Nishitetsun bussiterminaali.


title: Luja-yhtiöt

text: Luja-yhtiöt on vuonna 1953 perustettu perheyritys ja yksi Suomen suurimmista rakennusalan konserneista. Luja-yhtiöihin kuuluvat Lujatalo Oy, Lujabetoni Oy ja Fescon Oy. Vuonna 2011 konsernin liikevaihto oli 426 miljoonaa euroa ja se työllistää noin 1600 työntekijää 25 paikkakunnalla. Lujalla on Suomen lisäksi toimintaa myös Ruotsissa ja Venäjällä.


title: Luja-yhtiöt

text: Yritys sai alkunsa, kun Alahärmästä kotoisin ollut ja sotien jälkeen poliisina toiminut Feliks Isotalo meni osakkaaksi nurmeslaiseen sementtivalimoon. Isotalolla ei ollut rakennusalan kokemusta, vaan oli kiertokoulun käytyään toiminut poliisin työn ohella maanviljelijänä ja maatalouskauppiaana.


title: Luja-yhtiöt

text: Lujabetoni-nimen saaneesta sementtivalimosta Isotalo laajensi vuonna 1969 rakennusteollisuuteen Kuopion alueella. Vuonna 1984 hankittiin kuivatuotteita valmistava Fescon.


title: Luja-yhtiöt

text: Feliks Isotalon poika, diplomi-insinööri Hannu Isotalo toimi Luja-yhtiöiden toimitusjohtajana 1974–2003 ja siitä lähtien hallituksen puheenjohtajana.


title: Luja-yhtiöt

text: Lujabetoni Oy on Luja-yhtiöiden betoniyksikkö ja Suomen kolmanneksi suurin betoniteollisuusyritys. Yhtiön liikevaihto on noin 110 miljoonaa euroa. Yhtiö valmistaa betonista talopaketteja, elementtejä, ratapölkkyjä, teräsbetonipaaluja, pihakiviä, harkkoja sekä valmisbetonia. Tehtaita Lujabetonilla on 25. Lisäksi Lujabetonilla on kaksi valmisbetonitehdasta Tukholmassa ja kolme Pietarissa.


title: Luja-yhtiöt

text:
Kasvua Lujabetoni on hakenut muun muassa ostamalla suomalaisia pienempiä betoniyrityksiä. Huhtikuussa 2003 Lujabetoni osti Pernajasta Suomen Paalutehdas Oy:n ja elokuussa 2003 Putaan Betoni Oy:n Haukiputaalta. Vuonna 2004 Lujabetoni osti Tervakosken Betoni Oy:n, jolla on tehtaat Orimattilassa ja Tervakoskella. Vuoden 2004 lopulla Lujabetoni osti merkittävän kivitalopakettitoimittajan, Reikäbetoni Oy:n Vieremältä.
Yrityksen pääkonttori on Siilinjärvellä ja sen toimitusjohtajana on vuodesta 2007 lähtien toiminut Mikko Isotalo, joka edustaa omistajasuvun kolmatta sukupolvea.


title: Luja-yhtiöt

text: Lujabetoni-alakonserni koostuu emoyhtiö Lujabetoni Oy sekä sen tytäryhtiöistä Lujabetong AB (ent. L Betong AB, Ruotsi), OOO Lujabeton ja Reikäbetoni Oy. Konserni on osakkaana myös MH-betoni Oy:ssä, Scandinavian Cement Oy:ssä ja vuonna 2009 perustetusta Northern Cement Oy:ssä. Lujabeton AB:n alaisuuteen kuuluu vielä 2009 perustettu kiinteistöhallintaan erikoistunut tytäryhtiö Lujabetong Fastighets AB.


title: Luja-yhtiöt

text: Lujatalo Oy on Espoossa pääkonttoria pitävä, valtakunnallisesti toimiva rakennusyhtiö. Se työllistää noin 900 henkilöä. Lujatalo Oy:n erikoisalaa on korjausrakentaminen. Yritys tekee myös uudistuotantoa nimellä Lujakodit, joita valmistuu vuosittain noin 200 eri puolille Suomea. Yritys rakentaa urakkatuotantona asuntojen lisäksi myös paljon muita kohteita kuten päiväkoteja, kouluja, toimitiloja ja kauppoja.


title: Luja-yhtiöt

text: Lujatalo Oy:n toimitusjohtajana on 1.11.2011 lähtien toiminut DI Arto Pohjonen.


title: Luja-yhtiöt

text: Fescon on Hyvinkäällä ja Haukiputaalla toimiva kuivatuoteyritys. Sen päätuotteita ovat kuivalaastit ja –betonit, rappaus- ja korjauslaastit, julkisivupinnoitteet ja -maalit, seinä- ja lattiatasoitteet, lattiapinnoitteet, eristerappausjärjestelmät sekä laatoitus- ja vesieristystuotteet.


title: Luja-yhtiöt

text: Lujapalvelut Oy oli vuonna 2005 perustettu yhtiö, jonka palveluihin kuuluivat kiinteistönhoito, talotekninen huolto, siivous- ja toimitilapalvelut. Lujapalvelujen pääkonttori oli Espoossa ja toimitusjohtaja oli Johan Mild.. Yritys työllisti vuoden 2008 lopulla 450 ihmistä. Vuonna 2011 yritys myytiin Coor Service Managementille.


title: Gastipörssi

text: Gastipörssissä sekä kipparit ja veneiden omistajat etsivät miehistöä eli gasteja että purjehtijat gastipaikkoja. Kipparit hakevat miehistöä sekä yksittäisiin siirtopurjehduksiin että vakituista miehistöä kilpapurjehdusjoukkueisiin.


title: Gastipörssi

text: Gastipörssit toimivat nykyisin Internetissä useilla eri purjehdusaiheisilla keskusteluryhmillä, mutta edelleen näkee myös ilmoituksia seurojen telakointialueiden ilmoitustauluilla. Gastipörssejä ylläpitävät tapahtumien ja kilpailujen järjestäjät, pursiseurat ja luokkaliitot.


title: Mentai rock

text: Mentai rock () on nimitys joukolle japanilaisia muusikkoja, jotka saivat suurta huomiota kotimaassaan 1970-luvulla. Suosio jatkui myös 1980-luvun puolelle, eikä artisteilla ollut oikeastaan muuta yhteistä kuin heidän syntymäpaikkansa, Fukuokan Hakata-ku. Nimitys mentai rock on muunnelma paikallisesta herkusta, mentaikosta, joka on tehty turskan mädistä. Monet myös uskoivat heidän musiikissaan olevan yhtäläisyyksiä eri musiikkityylien laajasta määrästä huolimatta.


title: Mentai rock

text: Johtavia mentai rockin edustajia olivat muun muassa Sheena & the Rokkets, Sunhouse, Accidents ja The Mods.


title: Mentai rock

text: Vaikka alkuperäinen mentai rock kuoli 1980-luvun alussa, Fukuokan musiikkiskene on jatkanut uusien, lupaavien muusikkojen kasvattamista. Ayumi Hamasaki, kotoisin juuri Fukuokasta, on Japanin rikkain nainen ja parhaiten palkittu J-pop-artisti kautta aikojen. Muita suosittuja artisteja nykyisin ovat esimerkiksi Shiina Ringo ja Spitz.


title: Mentai rock

text: Fukuokalaisia tunnettuja artisteja ovat myös:


title: Higashi-ku (Fukuoka)

text: Higashi-ku (, ’itäinen suuralue’) on yksi Japanin Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa sijaitsevan Fukuokan kaupungin seitsemästä suuralueesta. Nimensä mukaisesti kaupungin itäosassa sijaitsevan suuralueen pinta-ala on 69,36 neliökilometriä ja siellä on 311 580 asukasta (vuonna 2017).


title: Higashi-ku (Fukuoka)

text: Higashin suuralueella sijaitsevat Kashiin kaupunginosa ja Kyūshūn yliopiston Hakozakin kampus. Suuralueeseen kuuluu Genkainmereen työntyvä Umi no nakamichin kynnäs, joka liittää mantereeseen Shikanoshiman saaren.


title: Anne-Marie David

text: Anne-Marie David (s. 23. toukokuuta 1952) on ranskalainen laulaja.


title: Anne-Marie David

text: Hän voitti Luxemburgin edustajana vuoden 1973 Eurovision laulukilpailun kappaleella ”Tu te reconnaîtras”. Taakse jäivät Espanjan Mocedadesin ”Eres tú”, josta tuli iso hitti muun muassa Amerikassa sekä Cliff Richardin kappale ”Power to All Our Friends”. Luxemburg voitti Anne-Marie Davidin johdolla jo toisen kerran peräkkäin.


title: Anne-Marie David

text: Vuonna 1979 Anne-Marie David edusti Ranskaa kappaleella ”Je suis l'enfant soleil”. Kappale sijoittui kolmanneksi Israelin voittaessa toistamiseen peräkkäin Euroviisut. 2000-luvulla hän on siirtynyt esittämään lähinnä uskonnollisia lauluja.


title: Séverine

text: Séverine (s. Josiane Grizeau, 10. lokakuuta 1948, Pariisi) on ranskalainen laulaja.


title: Séverine

text: Séverine voitti Monacon edustajana vuoden 1971 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Un banc, un arbre, une rue". Kappale on levytetty voiton jälkeen italiaksi, saksaksi ja englanniksi. Kappale levytettiin myös suomeksi Carolan laulamana nimellä "Penkki, puu ja puistotie". Séverine on nauttinut voittonsa jälkeen jonkinlaisesta menestyksestä Ranskassa ja Saksassa, mutta ei enää kansainvälisesti.


title: Phou Bia

text: Phou Bia (Lao: ພູ ເບຍ; "Oluen vuori") on Laosin korkein vuori, ja se kohoaa 2817 metriä merenpinnan yläpuolelle. Se sijaitsee Xaisombounin erityisalueella.


title: Turvallisuusselvitys

text: Turvallisuusselvitys on valtion turvallisuusjärjestelmän työkalu, jolla pyritään estämään epäluotettavien henkilöiden pääsy tehtäviin, joissa he voisivat uhata valtion tai yrityksen turvallisuutta tai tärkeää yleistä tai yksityistä etua. Jokaisella valtiolla on omat turvallisuusselvitysmenettelynsä. Erityisesti terrorismin vastaisen sodan ja Euroopan yhdentymiskehityksen myötä länsimaat ovat pyrkineet yhtenäistämään menettelyjään.


title: Turvallisuusselvitys

text: Suomessa turvallisuusselvityksistä on säädetty lailla 177/2002. Laki korvasi aiemman heikommin säädellyn luotettavuuslausunto-käytännön tarkasti säädellyllä turvallisuusselvityksellä. Samalla päättyi aiempi käytäntö, jossa paikallispoliisi oli tehnyt rutiininomaisen luotettavuuslausunnon eräisiin arkaluonteisiin kohteisiin (esimerkiksi ydinvoimalat) tulleista vierailijoista. Nykyään turvallisuusselvityksen voi saada vain työntekijästä tai -hakijasta. Turvallisuusselvitykseen liittyvillä rekisteritarkistuksilla pyritään ennalta ehkäisemään rikollisuutta.


title: Turvallisuusselvitys

text: Suomessa turvallisuusselvityksen pyytää viran tai toimen haltijasta tai hakijasta työnantaja saatuaan turvallisuusselvityksen tekoon työntekijän tai -hakijan suostumuksen. Yleensä suostumus on edellytys tällaisen työn saamiselle. Turvallisuusselvitys voi olla "laaja", "perusmuotoinen" tai "suppea". Laajaa selvitystä voidaan edellyttää vain tietyissä valtionhallinnon erittäin arkaluontoisissa tehtävissä. Perusmuotoista selvitystä saa hakea mikä tahansa valtion tai kunnan laitos tai yksityinen suomalainen yritys. Selvityksen tekeminen edellyttää, että tehtävä liittyy:


title: Turvallisuusselvitys

text:
Perusmuotoisen tai laajan turvallisuusselvityksen tekee Suojelupoliisi tai, maanpuolustukseen liittyvissä asioissa, Pääesikunta. Perusmuotoisen turvallisuusselvityksen pohjana käytetään ainoastaan
merkittyjä tietoja. Vihjeitä, ilmiantoja ja epäilyjä mahdollisuudesta syyllistyä rikokseen tulevaisuudessa ei saa käyttää, ei myöskään yli kymmenen vuotta vanhoja tietoja. Vanhoja tietoja saa kuitenkin käyttää, mikäli siihen on erityinen syy. Kansainväliseen tarkoitukseen tehtävää selvitystä varten voidaan käyttää myös muita vieraan valtion kanssa yksilöityjä rekistereitä.


title: Turvallisuusselvitys

text: Turvallisuusselvitykseen, joka annetaan työnantajalle, merkitään vain tarpeelliset tiedot. Arviota sopivuudesta tehtävään ei saa esittää. Turvallisuusselvityksen tulos ei sido hakijaa. Tehty selvitys on säilytettävä salassa ja hakijan on hävitettävä se, kun tarve selvitykselle on päättynyt, tai viimeistään kahden vuoden kuluttua selvityksen tekemisestä.


title: Turvallisuusselvitys

text: Eräissä valtion viranomaisissa on käytössä tehtävien turvallisuusluokitus. Ensimmäisen turvallisuusluokan tehtävissä henkilöllä on pääsy suureen määrään salassa pidettävää tietoa, joka paljastuessaan vahingoittaisi valtion turvallisuutta, maanpuolustusta, ulkosuhteita tai julkista taloutta. Näiden tehtävien haltijoille ja hakijoille voidaan tehdä laaja turvallisuusselvitys. Laajassa turvallisuusselvityksessä selvitetään edellä mainittujen rekistereiden lisäksi kohteen taloudellinen tilanne: hänen elinkeinotoimintansa, velkansa ja varansa sekä mahdolliset ulosottoasiat. Henkilö antaa tiedot taloudestaan, perheestään ja suvustaan sekä koulutuksestaan ja asuinpaikoistaan itse. Mikäli on tarpeen, laaja turvallisuusselvitys voidaan ulottaa koskemaan myös henkilön läheisiä, joilta pyydetään tähän suostumus.


title: Turvallisuusselvitys

text: Suppean turvallisuusselvityksen tekee paikallispoliisi tai Pääesikunta käyttäen ainoastaan poliisiasian tietojärjestelmää. Tässä järjestelmässä näkyvät muun muassa vankeusrangaistukset, sakot, lähestymiskiellot ja rikostutkinnat.


title: Turvallisuusselvitys

text: Suppea turvallisuusselvitys voidaan tehdä henkilöstä, jolle tulee myöntää työtehtävissään pääsy tiettyihin arkaluonteisiin tiloihin. Näitä ovat:


title: Turvallisuusselvitys

text: Turvallisuusselvitys on myös palo- ja pelastusalalla laadittavan, toimintakyvyltään alentuneiden tai rajoitettujen henkilöiden mahdollisesta tulipalosta pelastautumisen edellytyksiä kuvaavan asiakirjan nimitys. Turvallisuusselvityksellä voidaan kuvata esimerkiksi teollisuuslaitoksen tai muun suuronnettomuusvaarallisen laitoksen toimintaa ja siihen liittyviä vaaroja.


title: Saint-Nazaire

text: Saint-Nazaire on kunta, kaupunki ja Loire-Atlantiquen sous-préfecture Loiren varrella Ranskassa lähellä Atlantin rannikkoa. Sen asukasluku on 68 838 (2006). Se on merkittävä satama- ja laivanrakennuskaupunki.


title: Saint-Nazaire

text: Maailman suurimman ja nopeimman risteilijä S/S Normandien rakennus 1930-luvulla pakotti rakentamaan uuden suuren telakan. Toisessa maailmansodassa Saint-Nazairesta evakuoitiin brittisotilaita etenevien saksalaisten edeltä. 17. kesäkuuta 1940 joukkojenkuljetuslaiva Lancastria jäi pommikoneiden upottamaksi ja 4 000 miestä hukkui, mikä on pahin brittien kokema yksittäinen menetys koko sodassa. Se jäi kuitenkin sensuurin vuoksi uutisoimatta ja on lähes tuntematon tapaus. Ranskan antauduttua Saint-Nazairesta tuli lähes heti Saksan laivaston sotasatama. Sinne rakennettiin yhdeksällä metrillä betonia suojattu sukellusvenetukikohta. Sukellusveneiden vuoksi satamaa pommitettiin jatkuvasti.


title: Saint-Nazaire

text: Saint-Nazairen kuivatelakka mahdollisti myös taistelulaivojen Bismarck ja Tirpitz huoltamisen, mikä oli akselivalloille tavaton strateginen etu. Tämä vuoksi brittiläiset kommandot hyökkäsivät 28. maaliskuuta 1942 satamaan (operaatio Sotavaunut) ja onnistuivat tuhoamaan telakan. 28. helmikuuta 1943 pommikoneet tuhosivat lähes puolet evakuoidusta kaupungista. Sukellusvenetukikohtaa lukuun ottamatta kaupunki oli tyhjä sodan loppuun.


title: Saint-Nazaire

text: Normandian maihinnousun jälkeen saksalaisten tukikohta kieltäytyi antautumasta, eivätkä liittoutuneet ryhtyneet valloittamaan sitä. Saint-Nazairen joukot antautuivat vasta 11. toukokuuta 1945 Saksan antautumisen jälkeen.


title: Saint-Nazaire

text: Talouselämä kärsi 1960- ja 1970-lukujen Euroopan laivanrakennuksen vähenemisestä ja pitkään kaupungissa oli runsaasti työttömyyttä. Nykyisin kaupungissa sijaitsee telakan ohella suuri Airbusin tehdas, jossa valmistetaan lentokoneiden rungon osia. Telakan pääomistaja on nykyään Aker Yards ASA.


title: Saint-Nazaire

text: Lähellä sijaitsee Dissignacin kukkula, jolla on megaliittejä. Saint-Nazairen pohjoispuolella sijaitsee La Brièren suoalue, joka on suojeltu vuodesta 1970 luonnonpuistona.


title: Saint-Nazaire

text: TGV-juna yhdistää Saint-Nazairen Pariisiin.


title: Tampereen yliopiston ylioppilaskunta

text: Tampereen yliopiston ylioppilaskunta, lyhyemmin Tamy, on Tampereen yliopiston opiskelijoiden edunvalvonta- ja palveluorganisaatio. Jäseniä Tamylla on noin 11 000. Tamy on Suomen ylioppilaskuntien liiton ja Opiskelijan Tampereen jäsenjärjestö.


title: Tampereen yliopiston ylioppilaskunta

text: Tamyn historiallisia edeltäjiä ovat 1925 perustettu Kansalaiskorkeakoulun oppilaskunta (joka sittemmin vaihtoi nimensä Yhteiskuntatieteellisen korkeakoulun oppilaskunnaksi) sekä 1945 perustettu Yhteiskuntatieteellisen korkeakoulun ylioppilaskunta. Yhteiskunnallisen korkeakoulun muutettua Tampereelle ja vaihdettua nimensä Tampereen yliopistoksi ylioppilaskunta vaihtoi nimensä Tampereen yliopiston ylioppilaskunnaksi.


title: Tampereen yliopiston ylioppilaskunta

text: Tamyn toimisto sijaitsee Tampereen keskustassa Yliopistonkadulla. Tamyssa työskentelee kokopäiväisesti joukko "sektoriasiantuntijoita", pääsihteeri, toimistohenkilökuntaa sekä Tamyn hallitus. Hallituksessa vuonna 2018 työskentelee puheenjohtajana Sanni Lehtinen, varapuheenjohtajana Paula Saarinen sekä hallituksen jäseninä Nelly Kivinen, Katariina Kojo, Noora Korhonen, Esko Nieminen, Roope Tukia ja Aliisa Toivanen. Lisäksi tiloista löytyvät ylioppilaslehti Aviisin toimitus sekä Opiskelijan Tampereen toimisto. Tamy tarjoaa jäsenilleen erilaisia palveluja ja neuvontaa, kouluttaa järjestötoimijoita sekä hoitaa jäsenistönsä edunvalvontaa paikallisesti ja valtakunnallisesti.


title: Tampereen yliopiston ylioppilaskunta

text: Tamy omistaa puolet ravintola- ja julkaisutoimintaa harjoittavasta Juvenes Oy:stä. Lisäksi ylioppilaskunta omistaa täysin kiintestöjen vuokraukseen ja hallintaan erikoistuneen KarPek Oy:n.


title: Tampereen yliopiston ylioppilaskunta

text: Tamyn ylin päättävä elin on kahden vuoden välein vaaleilla valittava 40-paikkainen edustajisto. Edustajiston nimittämä hallitus käyttää ylintä hallinto- ja toimeenpanovaltaa. Päivittäisestä toiminnasta vastaavat toimistohenkilökunta ja sektorikohtaiset asiantuntijat.


title: Tietokoneavusteinen lääkeainesuunnittelu

text: Tietokoneavusteisella lääkeainesuunnittelulla pyritään löytämään lääkeainekandidaatteja tiettyyn lääkevaikutuskohteeseen, yleensä proteiiniin. Jos kohdeproteiinin (esimerkiksi entsyymi tai reseptori) kolmiulotteinen rakenne tunnetaan, sitä voidaan käyttää apuna lääkeainesuunnittelussa. Tunnettujen aktiivisten molekyylien avulla voidaan taas mallintaa ko. molekyylien rakenne-aktiivisuussuhteita ja ennustaa, kuinka aktiivisia uudet suunnitellut molekyylit olisivat.


text: Kohdeproteiinin tietokonemallia voidaan käyttää uusien aktiivisten molekyylien etsimiseen ja/tai johtomolekyylien ominaisuuksien parantamiseen eli optimointiin. Mallia voidaan käyttää virtuaaliseulontaan, jossa suurista molekyylitietokannoista etsitään uusia johtomolekyylejä. Tietokonemallin avulla voidaan tutkia proteiinien sitoutumispaikan rakennetta ja sitoutuvien molekyylien vuorovaikutuksia ko. proteiinin kanssa ja reseptoriin sitoutuville molekyyleille voidaan tehdä kolmiulotteisten rakenne-aktiivisuussuhteiden malli.


title: Gordon Cooper

text: Leroy Gordon "Gordo" Cooper jr. (6. maaliskuuta 1927 Shawnee, Oklahoma – 4. lokakuuta 2004 Ventura, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen astronautti.


title: Gordon Cooper

text: Leroy Gordon Cooper liittyi Yhdysvaltain ilmavoimiin vuonna 1949. Hän palveli 86. hävittäjälentolaivueessa Münchenissä Länsi-Saksassa lentäen F-84 ja F-86 koneilla neljän vuoden ajan. Palattuaan takaisin Yhdysvaltoihin hän suoritti ilmailualan insinöörin tutkinnon Yhdysvaltain ilmavoimien teknisessä instituutissa (Air Force Institute of Technology AFIT) vuonna 1956.


title: Gordon Cooper

text: Tutkinnon suoritettuaan hän siirtyi koelentäjäksi ilmavoimien Edwards Air Force Base'en Kaliforniaan.


title: Gordon Cooper

text: Cooper valittiin yhtenä ensimmäisestä seitsemästä Mercury-astronautista huhtikuussa 1959.


title: Gordon Cooper

text: Toukokuun 15.–16. päivänä 1963 hän lensi ensimmäisen avaruuslentonsa "Faith 7" -avaruusaluksella. Avaruuslennon aikana Cooper kiersi maapallon 22 kertaa 34 tuntia ja 20 minuuttia kestäneen lennon aikana. Faith 7 oli viimeinen Mercury-sarjan lento.


title: Gordon Cooper

text: Gordon Cooper toimi Gemini 5 -lennon komentajana, yhdessä astronautti Charles "Pete" Conradin kanssa. Gemini 5:n laukaisu tapahtui elokuun 21. päivänä 1965, ja lennon aikana Cooper ja Conrad rikkoivat silloisen pituusennätyksen lentämällä 120 maata kiertävän kierroksen aikana yhteensä 3 312 993 mailia. Lennon kokonaiskesto oli 190 tuntia 56 minuuttia.


title: Gordon Cooper

text: Cooper toimi Gemini 5 lennon jälkeen Gemini 12 ja Apollo 10 -lentojen varakomentajana, muttei enää palannut avaruuteen.


title: Gordon Cooper

text: Gordon Cooper erosi ilmavoimien ja NASA:n palveluksesta vuonna 1970 ja siirtyi liike-elämän palvelukseen.


title: Gordon Cooper

text: Cooperin sanotaan olleen itsevarmin koko alkuperäisestä astronauttiryhmästä. Tom Wolfen kirjassa "The Right Stuff" ja siihen pohjautuvassa elokuvassa toimittaja kysyy häneltä kuka astronauteista olisi ehdottomasti paras tehtäväänsä. Cooper vastaa:


title: Gordon Cooper

text: Cooper oli kiinnostunut rajatieteestä. Muiden asioiden ohella Cooper väitti, että Yhdysvaltojen hallitus peitteli tietoja UFOista. Cooper väitti nähneensä elämänsä ensimmäisen UFOn Länsi-Saksassa vuonna 1951 ja kirjoitti elämäkertaansa, että hän oli nähnyt muitakin selittämättömiä lentäviä esineitä useita kertoja uransa aikana. Cooper myös vakuutti, että hänen ohellaan olisi myös satoja muita muiden lentäjien tekemiä raportteja, joista monet tulisivat armeijan hävittäjälentäjiltä tutkasta tai silminnähtyinä. Hän oli melko vakuuttunut kuolemaansa asti siitä, että hän oli nähnyt UFOja.


title: Ç

text: Ç (ç) eli ”c ja sedilji” on albanian, turkin, azerin, turkmeenin, tataarin, ranskan, portugalin ja kurdin kielissä käytettävä kirjain. Sitä käytetään myös englannin, oksitaanin, katalaanin ja friulin kielissä c-kirjaimen varianttina. Kirjaimessa on c:n alapuolella sedilji-niminen tarke, joka muistuttaa pilkkua.


title: Ç

text: Kirjain on peräisin visigoottien kirjaimiston z-kirjaimen muodosta, ja sitä käytettiin ensimmäisen kerran varhaisessa espanjan kielessä ilmaisemaan soinnitonta alveolaarista affrikaattaa (). Tämä foneemi oli peräisin vulgaarilatinan - ja -plosiivien joissain tapauksissa tapahtuneesta liudennuksesta. Kirjain osoitti, että kyseisessä kohdassa c ääntyy kuin z. Myöhemmin muuttui monissa romaanisissa kielissä ja murteissa -äänteeksi. Espanjan kielessä kirjainta ei ole käytetty 1700-luvun ortografisen uudistuksen jälkeen, mutta sitä on sittemmin käytetty monien muiden kielten kirjoittamiseen. Portugalin kielessä ç:tä käytetään soinnittoman s-äänteen ilmaisemiseen vokaalien välissä ennen takavokaalia - s-kirjain vokaalin jälkeen ja ennen takavokaalia ääntyy soinnillisena, samanlaisena kuin englannin tai portugalin z (vrt "caça" [ka'sa] = metsästys, "casa" [ka'za] = talo). Ç ei sensijaan esiinny koskaan sanan alussa eikä sanan lopussa.


title: Ç

text: Ranskassa "ç" esiintyy joskus a:n, o:n ja u:n edellä s-äänteen merkkinä. Näiden vokaalien edessä tavallinen "c" ääntyy ranskassa aina k:na, e:n ja i:n edellä sen sijaan "s":nä. Sanojen perusmuodoissa "ç" on ranskassa melko harvinainen, mutta sitä käytetään "-cer" -loppuisten verbien niissä taivutusmuodoissa, joissa infinitiivin päätteen "-er" paikalla on jokin a:lla tai o:lla alkava pääte. Sellaisia ovat esimerkiksi verbin "lancer" (heittää) muodot "nous lançons" (me heitämme) ja "il lançait" (hän heitti). Puheessa tällaisten verbien kaikissa muodoissa on päätteen edellä "s"-äänne.


title: Ç

text: Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa /ç/ ilmaisee soinnitonta palataalista frikatiivia.


title: Pony Ride

text: Pony Ride on The Crashin neljäs viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin 27. syyskuuta 2006. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan toiselle sijalle 2, ja se myi kultaa.


title: Pony Ride

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Teemu Brunila.


title: Julkisuuslaki

text: Julkisuuslaki eli laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta (621/1999), lyhenne JulkL, on yleissäännös, joka käsittelee viranomaisten hallussa olevien asiakirjojen julkisuutta, salaamista ja julkistamista. Perussäännön mukaan asiakirja on julkinen, ellei sen salaamiseen ole laissa erikseen mainittua syytä. Näitä syitä on lueteltu lain 24. pykälässä 32 kappaletta. Esimerkiksi Helsingin kaupungin omistamien yhtiöiden ja säätiöiden ei tarvitse noudattaa julkisuuslakia rahankäyttönsä suhteen.


title: Julkisuuslaki

text: Julkisuuslaki määrittelee viranomaisen asiakirjan hyvin laajasti. Laki koskee kaikkia valtion ja kuntien viranomaisia sekä muitakin julkisen vallan käyttäjiä. Mikä tahansa asiakirja, joka on tällaisen viranomaisen hallussa, kuuluu julkisuuslain piiriin. Poikkeuksen muodostavat vain tietyt valmisteluun käytettävät asiakirjat, jotka ovat luonteeltaan väliaikaisia eivätkä kuulu arkistolainsäädännön piiriin. Myöskään löytötavarat tai virka- tai luottamusmiehelle yksityishenkilönä tulleet kirjeet ja viestit eivät kuulu lain piiriin.


title: Julkisuuslaki

text: Asiakirja tulee julkiseksi, kun se valmistuu. Tämä tarkoittaa, että päätökset ja vastaavat tulevat julkisiksi antohetkellään. Tutkimukset ja tilastot ovat kuitenkin julkisia heti valmistuttuaan käyttökelpoiseen muotoon, vaikka varsinainen asia olisikin kesken.


title: Julkisuuslaki

text: Jokaisella on oikeus saada tieto julkisesta viranomaisen asiakirjasta. Tämä tarkoittaa oikeutta saada tieto asiakirjan olemassaolosta ja sisällöstä. Julkisuuslain sana "asiakirja" ei tarkoita ainoastaan kirjallista tai kuvallista esitystä vaan myös mitä tahansa tallennetta esitysmuodosta riippumatta. Mikäli tallennetta ei voi käsitellä yleisesti käytössä olevin menetelmin, halukkaalle on annettava tilaisuus tutustua siihen viranomaisen laittein.


title: Julkisuuslaki

text: Asiakirjan antamisesta katseltavaksi ja jäljennettäväksi ei saa periä maksua, ei myöskään sähköisen asiakirjan lähettämisestä sähköpostitse tai suullisen tiedon antamisesta. Kun viranomainen antaa asiakirjan kopiona tai tulosteena, siitä saatetaan periä sivu- tai yksikkökohtainen maksu. Viranomaisen on määriteltävä ennakolta kopiosta ja tulosteesta perittävät maksut ja julkaistava ne yleisessä tietoverkossa.


title: Julkisuuslaki

text: Julkisesta asiakirjasta on oikeus saada tieto selvittämättä henkilöllisyyttään tai perustelematta pyyntöä. Kuitenkin henkilöllisyyden selvittäminen saattaa olla hyödyllistä, mikäli on asianosainen käsillä olevassa asiassa. Tällöin henkilöllä on oikeus saada tieto myös useimmista asiaan liittyvistä salaisista asiakirjoista, mikäli tiedon antaminen ei vaaranna esimerkiksi rikostutkintaa tai muuta vastaavaa prosessia. Myös henkilöllä, jota asiakirja käsittelee, on vastaava oikeus. Viranomainen päättää, onko asiakirja annettavissa. Mikäli asiakirjan antamisesta kieltäydytään, on kieltäytyminen perusteltava ja annettava tieto siitä, että asian voi saattaa viranomaisen ratkaistavaksi. Päätös on tehtävä kahden viikon kuluessa pyynnöstä.


title: Julkisuuslaki

text: Julkisuuslaki ei estä tiedon antamista asiakirjoista, jotka keskeneräisyytensä vuoksi eivät vielä ole julkisia. Tällaisesta asiakirjasta voidaan antaa tieto, jos viranomainen niin päättää. Salaisesta asiakirjasta voidaan antaa julkiset osat. Useissa salaisiksi säädetyissä asiakirjaluokissa on lisäksi mahdollisuus antaa tieto, mikäli sen antaminen ei vahingoita salaamisen tarkoitusta. Lainsäädännön tai yleisesti merkittävän hankkeen valmistelusta on annettava tieto jo sen ollessa kesken.


title: Julkisuuslaki

text: Suuri osa julkisuuslaista käsittelee salaisia asiakirjoja ja niiden salassapitoa. Salaista asiakirjaa ei saa antaa ulkopuolisille eivätkä virkamiehet, työntekijät tai harjoittelijat saa ilmaista salaista tietoa palvelussuhteensa aikana tai sen jälkeen. Tietoa ei saa myöskään käyttää kenenkään hyödyksi tai vahingoksi.


title: Julkisuuslaki

text: Salaiset asiakirjat määritellään lain 24. pykälässä. Jokaisen salassapitopäätöksen on perustuttava johonkin tämän pykälän 32:sta kohdasta. Kohdat voidaan jakaa viiteen ryhmään:


title: Julkisuuslaki

text: Salassa pidettäviä tietoja voidaan tietyin edellytyksin antaa asianosaisille sekä tutkimuskäyttöön. Tällöin tiedon saajat ovat vaitiolovelvollisia. Salassapitoaika on 25 vuotta asiakirjan valmistumisesta. Yksilönsuojan nojalla salatut asiat ovat kuitenkin salaisia, kunnes on kulunut 50 vuotta henkilön kuolemasta tai, jos tästä ei ole tietoa, sata vuotta asiakirjan laatimisesta. Mikäli asiakirja käsittelee vielä 25 vuoden kuluttuakin maanpuolustuksen tai valtion turvallisuuden kannalta ajankohtaista rakennusta, laitetta tai menetelmää tai siinä olevia tietoja käytetään edelleen väestönsuojelun, maanpuolustuksen tai pelastustoimen suunnittelun pohjana, salassapito jatkuu, kunnes asiakirjan käsittelemä menetelmä, laite tai rakennus on poistettu salattavasta käytöstä tai asiakirja lakannut olemasta suunnittelun pohjana.


title: Julkisuuslaki

text: Mikäli asiakirjan tulo julkiseksi vaarantaisi edelleen salaamisen pohjana olleen edun, valtioneuvosto voi pidentää salaamisaikaa 30 vuodella.


title: Julkisuuslaki

text: Viranomaisen velvollisuus on suunnitella toimintansa siten, että yleisön mahdollisuus päästä käsiksi asiakirjoihin taataan. Tämä toteutetaan noudattamalla hyvää tiedonhallintatapaa. Tämä merkitsee, että asiakirjoista pidetään diaaria, ne arkistoidaan ja tallennetaan suunnitelmallisesti ja että henkilöstö koulutetaan tuntemaan toimintaan liittyvä julkisuuslainsäädäntö. Hyvä tiedonhallintatapa mahdollistaa julkisten asiakirjojen helpon saannin samalla, kun salaisten asiakirjojen pysyminen salassa varmistetaan.


title: Julkisuuslaki

text: Annettaessa tietoja salaisista asiakirjoista on oltava tasapuolisia eri yksilöitä kohtaan ja otettava huomioon peruste, jolla aineisto on salattu. Erityisesti on otettava huomioon, onko salaisuus ehdoton. Monien salattavien aineistojen kohdalla säädetään, että asiakirjasta saa antaa tiedon, mikäli tämä ei vaaranna salauksella suojattavaa etua. Toisten aineistojen kohdalla asiakirjat on määrätty salaisiksi vain, jos niiden paljastaminen loukkaisi salaamisella suojattavaa etua.


title: Julkisuuslaki

text: Viranomaisen on myös edistettävä toimintansa avoimuutta ja tuotettava tietoaineistoja yleisölle. Erityisen tärkeää aineiston oma-aloitteinen tuottaminen on, mikäli viranomaisen toimintaa ei käsitellä laajasti julkisuudessa tai yleisissä tilastoissa. Aineisto ja keskeisimmät asiakirjat on saatettava yleisön saataville tietoverkossa ja yleisissä kirjastoissa. Viranomaisen on tiedotettava toiminnastaan ja yksityisten velvollisuuksista ja oikeuksista omaan toimintaansa liittyvissä asioissa.


title: Julkisuuslaki

text: Kuntien omistamien yhtiöiden rahan käytöstä ei tarvitse lain mukaan tehdä julkisesti selkoa eikä sitä voida valvoa millään tavalla. Kansalaiset tai media ei voi vaatia kunnan virkamiehiltä tietoja yhtiöiden toiminnasta samalla tavoin kuin viranomaistoiminnasta yleensä.


title: Julkisuuslaki

text: Esimerkiksi Helsingin kaupungin yritysten ja säätiöiden rahaliikenne on täysin valvonnan ulottumattomissa. Helsinki omistaa noin 90 erilaista yhtiötä tai säätiötä, joiden liikevaihdon yksityiskohdat ovat pimennossa, sillä niiden ei tarvitse muiden yritysten tapaan noudattaa julkisuuslakia. Ongelmallista se voi olla esimerkiksi silloin, kun päämääränä on noudattaa hyvän hallinnon mukaisia oikeusperiaatteita, jota mikään ei kuitenkaan takaa, kun julkisuuslakia ei tarvitse noudattaa.


title: Julkisuuslaki

text: Ruotsissa kuntien omistamat yhtiöt ovat julkisuuslain piirissä, toisin kuin Suomessa.


title: Julkisuuslaki

text: Joulukuussa 2018 korkein hallinto-oikeus päätti että Oulun kaupungin täytyy luovuttaa toimittajalle kaupungin sisäisen tarkastuksen tekemät kaksi muistiota koskien palvelujen ostoja Oulun kaupunginteatterin taiteellisen johdon omistamilta ja hallinnoimilta yhtiöiltä. Päätöstä perusteltiin kunnan viranomaistehtävällä myös omistamansa yhtiön tarkastuksen kohdalla ja sitä on luonnehdittu tärkeäksi ennakkotapaukseksi. Jos muistiot olivat olleet teatterin hallussa, ei julkisuuslaki olisi niitä koskenut.


title: Quintus Tullius Cicero

text: Quintus Tullius Cicero (102 eaa. – 43 eaa.) oli roomalainen sotilas ja Marcus Tullius Ciceron veli. Hän syntyi hyvintoimeentulevaan perheeseen Arpinumissa. Hänet koulutettiin veljensä kanssa Roomassa, Ateenassa ja todennäköisesti Rodoksella. Hän meni naimisiin veljensä ystävän Atticuksen sisaren Pomponian kanssa. He kuitenkin erosivat jonkin ajan kuluttua


title: Quintus Tullius Cicero

text: Quintus Tullius Cicero oli ediili 66 eaa., preettori 62 eaa. ja Julius Caesarin legaatti Gallian sodassa 54–52 eaa. Veljensä ollessa Kilikiassa 51 eaa. hän oli tämän legaattina. Pompeiuksen ja Caesarin välisen sodan aikana hän tuki Pompeiusta, mutta Caesar armahti hänet myöhemmin. Kuitenkin toisen triumviraatin proskriptioissa hänet julistettiin veljensä kanssa lainsuojattomiksi. Molemmat veljekset tapettiin 43 eaa.


title: Quintus Tullius Cicero

text: Quintus Tullius Cicero oli myös kirjailija. Hän kirjoitti neljä kreikkalaistyylistä tragediaa ja useita runoja, jotka ovat sittemmin hukkuneet. Hän kirjoitti myös oppaan vaaliehdokkuudesta. Tämän on aimmin uskottu olleen hänen veljensä kirjoittama, mutta nykyisin sitä pidetään Quintuksen kirjoittamana.


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuus tarkoittaa asiayhteydestä riippuen joko kulttuurista monimuotoisuutta yhteiskunnan tilana; normatiivista ajattelutapaa tai ideologiaa, jossa monikulttuurisuuden tilaa arvostetaan, vaalitaan tai lisätään ("multikulturalismi", "monikulturismi"); tai politiikkaa, jonka avulla pyritään ylläpitämään ja löytämään yhteisiä sääntöjä kulttuuriselle monimuotoisuudelle ja kulttuurien väliselle vuorovaikutukselle.


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuuden käsite on laajentunut etnisten ryhmien lisäksi koskemaan myös erilaisia alakulttuureita kuten vammaiset ja sukupuolivähemmistöt.


title: Monikulttuurisuus

text: "Stanford Encyclopedia of Philosophyn" mukaan monikulttuurisuus/monikulturismi pitää suvaitsevaisuutta riittämättömänä ja vaatii siksi eri oikeuksia eri ryhmille. Esimerkiksi yksilöille myönnetään poikkeus yleisistä laeista uskonnon perusteella tai ryhmälle kokonaisuutena annetaan yhteinen oikeus kuten itsemääräämisoikeus. Jälkimmäinen on läheisessä liitossa nationalismin kanssa.


title: Monikulttuurisuus

text: Nykyinen käsite syntyi 1900-luvulla. Ennen sitä oli amerikkalainen "melting potin" käsite, ilmiö, joka käytännössä on toiminut satoja ja tuhansia vuosia ihmisten kulttuurissa. Luonnollinen kulku tarkoittaa sitä, että hyvät ja merkittävät tavat ja asiat otetaan yhteiskunnassa käytöön, muut jäivät sivuun. Esimerkiksi ”länsimaailma” otti Kiinasta paperin ja ruudin, arabimaista arabialaiset numerot ja monen tieteenalan alkeet (kemia, tähtitiede jne.).


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuus-sanalla voidaan viitata eri asioihin. Suomalaistutkijoiden mukaan sanan monimerkityksisyys aiheuttaa väärinymmärryksiä aiheesta keskusteltaessa.


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuudella voidaan kuvata nyky-yhteiskunnan kulttuurista monimuotoisuutta. Kulttuurisesti monimuotoinen yhteiskunta sisältää useita erilaisia kulttuurisia, uskonnollisia ja maailmankatsomuksellisia ryhmiä, jotka jakavat yhdessä julkisen tilan. Sanan kuvaileva käyttö ei arvota ajatusta kulttuurisesta monimuotoisuudesta, eikä ota kantaa monikulttuurisessa yhteiskunnassa tehtävään politiikkaan.


title: Monikulttuurisuus

text: Normatiivisesti käytettynä monikulttuurisuuden käsite sisältää myös oletuksen kulttuurisen monimuotoisuuden hyväksyttävyydestä. Tästä normatiivisesta monikulttuurisuudesta käytetään myös sanaa multikulturalismi. Normatiivinen monikulttuurisuus tarkoittaa, että kulttuurisesta monimuotoisuudesta ei katsota tarvittavan päästä eroon. Kulttuurisen monimuotoisuuden voidaan nähdä olevan myös arvostettavaa ja vaalittavaa. Käsitys monikulttuurisuudesta ideologiana, joka lisää maahanmuuttoa, on myös normatiivinen. Tämän käsityksen ongelma on maahanmuuton ja kulttuurisen monimuotoisuuden samaistaminen.


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurinen politiikka viittaa politiikkaan, jonka avulla pyritään ylläpitämään ja löytämään yhteisiä sääntöjä kulttuuriselle monimuotoisuudelle ja kulttuurien väliselle vuorovaikutukselle. Tässä monikulttuurinen politiikka poikkeaa esimerkiksi kulttuuriseen sulautumiseen tai eriytymiseen pyrkivästä politiikasta. Monikulttuurisella politiikalla voidaan myös viitata kulttuurisiin erityis- tai vähemmistöoikeuksiin, kuten esimerkiksi vähemmistöryhmien itsemääräämisoikeuksiin, kulttuurisiin ja uskonnollisiin erivapauksiin, erityisiin edustusoikeuksiin tai symboliseen tunnustukseen.


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuusteoriat tarkastelevat yhteiskuntafilosofiassa kulttuurisen oikeudenmukaisuuden vaateita, erilaisten vähemmistöoikeuksien oikeutusta sekä monikulttuurisuusteorian paikkaa muiden yhteiskuntateorioiden rinnalla.


title: Monikulttuurisuus

text: Etninen ja kulttuurinen monimuotoisuus kuvaa yhteiskunnan monimuotoisuutta määriteltynä ajankohtana. Sitä mitataan eri tavoin.


title: Monikulttuurisuus

text: Käytetyimpiä indikaattoreita on "etnolingvistinen fraktionalisaatiomuuttuja" (ELF), joka kuvaa todennäköisyyttä sille, että että kaksi mielivaltaisesti valittua henkilöä kuuluisivat samaan etniseen tai kulttuuriseen fraktioonformula_1. Muuttuja formula_2 kuvaa fraktion suuruutta..


Monikulttuurisuus


title: Monikulttuurisuus

text: Lisäksi monimuotoisuuden indikaattori voi huomioida etnisten ja kulttuuristen ryhmien välisen erilaisuuden. Erilaisuuden mittarina voidaan käyttää esimerkiksi eri kielten välisiä eroja.


title: Monikulttuurisuus

text: Poliittisessa filosofiassa monikulttuurisuus on suuntaus, jossa tutkitaan politiikan keinoja vastata kulttuuriseen ja etniseen monimuotoisuuteen. Se on läheisesti kytkeytynyt identiteettipolitiikkaan, eroavaisuuksien politiikkaan ja tunnustamisen politiikkaan. Tyypillinen tutkimuskohde on erilaisten ratkaisujen vaikutus vähemmistöaseman tuottamaan taloudelliseen ja poliittiseen epätasa-arvoon.


title: Monikulttuurisuus

text: Helsingin yliopiston tutkija Maïmouna Jagne-Soreaun mukaan Suomen ei pidä tavoitella monikulttuurisuutta, koska se ruokkii rasismia ja syrjintää. Hän sanoo, että monikulttuurisessa valtiossa ihmisryhmiä erotetaan omiin lokeroihinsa kulttuurin, etnisyyden tai muun perusteella, niin että ihmiset eivät ole yhdenvertaisia. Olisi parempi siirtyä ""postnationalismiin"" eli torjua rasismi ja suvaitsemattomuus ja hyväksyä kaikki osaksi suomalaisuutta. Esimerkiksi Ranskassa kaikkia asukkaita pidetään ranskalaisina ilman että näiden täytyy luopua kulttuurisista asioistaan.


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuudella tai monikulttuurisuuspolitiikalla voidaan viitata politiikkaan, jonka tavoitteena on organisoida ja hallita yhteiskunnassa vallitsevan etnisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden tilaa, eli organisoida erilaisuutta poliittisesti. ()


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuuspolitiikka on nykyisissä kansallisvaltioissa harjoitettu maahanmuuttajiin kohdistuvan politiikan suuntaus. Tässä politiikassa suhtaudutaan puolueettomasti tai myönteisesti maahanmuuttajaryhmien muodostumiseen valtaväestöstä selkeästi erottuviksi etnisiksi tai kulttuurisiksi yhteisöiksi. Monikulttuurisuuspolitiikassa suhtaudutaan myönteisesti myös näiden yhteisöjen pyrkimyksiin synnyttää ja ylläpitää omia organisaatioitaan.


title: Monikulttuurisuus

text: Vaihtoehtoiset maahanmuuttajapolitiikan suuntaukset ovat sulauttamispolitiikka, kotouttamispolitiikka ja erottelupolitiikka. Monikulttuurista maahanmuuttopolitiikkaa on arvioitu harjoitetun Isossa-Britanniassa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Myös näiden maiden on nähty siirtyneen kotouttavaan ja sulauttavaan maahanmuuttajapolitiikkaan, joka korostaa maahanmuuton kohdemaiden kansallisten kulttuurien ja kielien oppimisen tärkeyttä.


title: Monikulttuurisuus

text: Suomen hallitusohjelmassa vuodelta 2015 todetaan hallituksen edistävän "kansainvälistymistä edistävää työperäistä maahanmuuttoa". Siinä todetaan, että "maahanmuuttajat vahvistavat Suomen innovaatiokykyä ja osaamista tuomalla oman kulttuurinsa vahvuuksia osaksi suomalaista yhteiskuntaa." Hallituksen mukaan se kannustaa avoimeen keskusteluun maahanmuuttopolitiikasta, mutta ei salli rasismia ja edistää suvaitsevaista ja ihmisarvoa kunnioittavaa kansallista keskustelukulttuuria.


title: Monikulttuurisuus

text: "The British Journal of Psychiatry" -lehti julkaisi vuonna 2012 eri kansallisuuksia laajalti käsittäneen tutkimuksen, jonka päätelmänä todetaan, että oman kulttuurisen tai etnisen ryhmän suuri tiheys asuinalueella toimii puskurina mielenterveysongelmille. Jos taas oman ryhmän edustus alueella on pieni, riski sairastua erilaisiin psykooseihin, kuten skitsofreniaan, kasvaa.


title: Monikulttuurisuus

text: Britannian sisäministeriön teettämän tutkimuksen mukaan monikulttuurisilla alueilla elävät ihmiset luottavat vähemmän toisiinsa kuin yksikulttuurisilla alueilla elävät. Yhdysvaltalaisen Robert Putnamin haastattelututkimusten mukaan pohjoisamerikkalaisissa monikulttuurisissa yhteisöissä koetaan alussa sukupuolesta ja iästä riippumatta eristäytymistä. Tutkimukseen kuului 26 200 ihmistä 40 yhdysvaltalaisessa yhteisössä.


title: Monikulttuurisuus

text: Putnamin mukaan etninen monimuotoisuus heikentää sosiaalista pääomaa ja saa luottamuksen rakoilemaan paitsi eri ihmisryhmien välillä, myös kunkin ryhmän sisällä. Ihmiset vetäytyvät kuoreensa - asioita ei tehdä yhdessä, ystäviä ja poliittista aktiivisuutta on vähemmän ja televisiota katsotaan enemmän. Putnamin mukaan etnisen yhtenäisyyden rajoja voi myös muuttaa koulutukseen ja oppimiseen avulla ja luottamalla ihmisen loputtomaan kykyyn sopeutua isoihin yhteiskunnallisiin muutoksiin. Muutokset ottavat aluksi lujille, mutta pitkällä aikavälillä tulee myös hyötyjä. Putnam kehottaa suomalaisia piirtämään suomalaisuuden rajat uudestaan.


title: Monikulttuurisuus

text: Putnamin tutkimusten mukaan monikulttuuriset yhteisöt tarvitsevat ”sosiaalista pääomaa”, eri kansanryhmien välistä vahvaa vuorovaikutusta. Ihmisten tulee saada mahdollisuuksia tavata säännöllisesti erilaisia ihmisiä ja tunnistaa samanlaisuutensa etnisyydestä riippumatta. Putnam varoittaa poliittisesta vihanlietsonnasta ja toteaa, että entistä suurempi monimuotoisuus on nykyaikana yhtä peruuttamatonta kuin aikanaan teollinen vallankumous.


title: Monikulttuurisuus

text: "The American Conservative" (Yhdysvaltain konservatiivi) lehdessä julkaistun artikkelin mukaan tutkimus osoitti, että mitä enemmän samassa yhteisöissä asuu eri rotuisia ihmisiä, sitä vähemmän luottamusta esiintyi. Putnamin mukaan he eivät luota paikalliseen pormestariin, paikallislehteen, eivätkä kanssaihmisiin eikä instituutioihin. "Vain protestimielenosoituksia ja television katselua on enemmän." Heillä ei ollut luottamusta hallintoon ja omiin poliittisiin vaikutusmahdollisuuksiinsa, eivätkä he osallistuneet hyväntekeväisyystyöhön. Mitä moninaisempi yhteisö oli, sitä enemmän luottamus väheni.


title: Monikulttuurisuus

text: Patric Sturgisin tutkimusryhmän mukaan Lontoon asuinalueen etninen monimuotoisuus ei vähennä väestöryhmien välistä luottamusta eikä sosiaalista koheesiota. Päin vastoin.


title: Monikulttuurisuus

text: Laaja sosiaalista koheesiota tutkinut kansainvälinen vertailu päätyi samanlaiseen tulokseen. Sen mukaan keskeisimpiä sosiaalisen koheesion selittäjiä ovat bruttokansantuote, tuloerot sekä tietoyhteiskunnan kehitysaste. Väestön etnisellä monimuotoisuudella ei ollut tilastollisesti merkitsevää yhteyttä väestön sosiaaliseen koheesioon ja keskinäiseen luottamukseen.


title: Monikulttuurisuus

text: Inklusiivista maahanmuuttajapolitiikkaa kutsutaan usein multikulturalistisiksi. Inklusiivista maahanmuuttajapolitiikkaa harjoittavia maita olivat Euroopassa 1980-luvulla lähinnä Ruotsi, Iso-Britannia ja Alankomaat. Näistä maista Alankomaat on viime vuosikymmeninä tehnyt selkeän suunnanmuutoksen. Sen sijaan Ruotsissa ja Britanniassa suhtautuminen on vuosituhannen jälkeen säilynyt suurin piirtein ennallaan. Euroopan maiden välillä on suuria eroja maahanmuuttajapolitiikassa.


title: Monikulttuurisuus

text: Suomen maahanmuuttajapolitiikka vuoden 1995 perustuslain uudistuksen jälkeen voidaan nähdä inklusiivisena Ruotsin tapaan. Vuosituhanteen vaihteessa Alankomaat kääntyi huomattavasti nationalistisempaan ja assimiloivaan suuntaan. Assimilaatiopolitiikkaa on kokoajan noudatettu Tanskassa ja se jatkuu yhä. Sen sijaan Norja on lähestynyt Suomen ja Ruotsin suhtautumistapaa ja toimintamalleja.


title: Monikulttuurisuus

text: Inklusiivinen maahanmuuttajapolitiikka sai osakseen julkista arvostelua ja sen muuttaminen assimiloivampaan suuntaan tapahtui poliittisesti näyttävästi. Saksan liittokansleri Angela Merkel totesi monikulttuurisuuden epäonnistuneen Saksassa. Iso-Britannian pääministeri David Cameron on sanonut ajatuksen monikulttuurisuudesta olevan epäonnistunut. Myös Ranskan entinen presidentti Nicolas Sarkozy on todennut monikulttuurisuuden epäonnistuneen. Muita inklusiivista maahanmuuttajapolitiikkaa kritisoivia ovat olleet esimerkiksi Australian entinen pääministeri John Howard, Espanjan entinen pääministeri José María Aznar, hollantilainen poliitikko ja Tilburgin yliopiston professori Paul Scheffer, Ruotsidemokraatit, Tanskan kansanpuolue, Hollannin nykyinen hallitus ja belgialainen puolue Vlaams Belang.


title: Monikulttuurisuus

text: Erikoistutkija Pasi Saukkonen arvioi, että Suomen politiikka on epäsuorasti sulauttavaa, koska se painottaa yksilön osallistumista yhteiskunnan toimintaan ja työelämään. Toisaalta hänen mukaansa politiikka on multikulturalistinen, painottaahan se oman identiteetin säilyttämistä. Saukkosta huolestuttaa riittävätkö Suomen resurssit molempiin tavoitteisiin. Häneen mukaan moninaistuvan yhteiskunnan hallinnassa ei ole kovin hyvin onnistuttu muuallakaan Euroopassa.


title: Monikulttuurisuus

text: Inklusiivinen maahanmuuttajapolitiikka on motivoinut myös terroristi-iskuja, kuten 77 ihmisen kuoleman aiheuttanut isku Norjassa vuonna 2011.


title: Monikulttuurisuus

text: Ryhmän "suojeleminen" voi myös lisätä ryhmän voimakkaiden jäsenten valtaa heikoimpiin, kuten toisinajattelijat, naiset, lapset ja seksuaalivähemmistöt. Feministit ovat arvostelleet sen voivan vahingoittaa ryhmän naisten oikeuksia.


title: Monikulttuurisuus

text: Yritys suojella tiettyä kulttuuria voi etuoikeuttaa sen kulttuurin tietyn version ja siten estää sitä sopeutumasta muutoksiin.


title: Monikulttuurisuus

text: Filosofi Jeremy Waldronin mielestä on väärin, että yksilölle mahdollisten vaihtoehtojen pitäisi olla tietyn kulttuurin piiristä.


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuus on kohdannut poliittisia haasteita. Puhutaan multikulturalismista normatiivisena ihanteena ja politiikan asetelmana länsimaissa. Poliittisessa keskustelussa on vähemmistö- ja alkuperäiskansojen oikeuksien tunnustamisesta vetäytymisen sijaan rajoituttu puhumaan maahanmuuton monikulttuurisuudesta.


title: Monikulttuurisuus

text: Osa maahanmuuton monikulttuurisuuden vastustamista perustuu ulkomaisten "toisten" herättämään levottomuuteen ja pelkoon sekä nostalgiaan kuvitellusta menneisyydestä, jolloin kaikkien jakamat identiteetin ja solidaarisuuden siteet olivat vahvoja. Nativismi on yhtä vanha kuin maahanmuuttokin, mutta yhteiskunnat ovat erityisen haavoittuvia sitä kohtaan erityisesti, kun taloudelliset olot ovat heikkoja tai turvallisuutta uhataan.


title: Monikulttuurisuus

text: Useat merkittävät poliitikot ovat epäilleet julkisesti monikulttuurisuuden onnistuneisuutta.


title: Monikulttuurisuus

text: Lokakuussa 2010 Saksan Angela Merkel julisti että monikulttuurisuus on epäonnistunut. Ison-Britannian David Cameron julisti helmikuussa 2011 että monikulttuurisuus on epäonnistunut. Ranskan Nicholas Sarkozy yhtyi joukkoon helmikuussa 2011.


title: Monikulttuurisuus

text: Suomessa kulttuurinen monimuotoisuus on lisääntynyt 1900-luvun lopulla vilkastuneen maahanmuuton myötä. Vuonna 2007 Kulttuuripoliittisen tutkimuksen edistämissäätiön Cuporen erikoistutkija Pasi Saukkonen totesi, että Suomi kuuluu edelleen Itä- eikä Länsi-Eurooppaan maahanmuuttajalukujen valossa. Hänen mukaansa ulkomaalaisperäisen väestön kasvuvauhti on ollut Suomessa viime vuosina yksi Euroopan nopeimpia. Lisäksi Saukkosen mukaan Suomi on ottanut nopeasti muutoksen huomioon virallisella tasolla.


title: Monikulttuurisuus

text: Homogeeninen suomalaisuus on myytti, joka taipuu moneen käyttöön ja peittää alleen monimutkaisen ja -muotoisen todellisuuden. Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitoksen tutkija Miika Tervonen väittää, että myytti yksikulttuurisesta Suomesta ruokkii rasismia Suomessa. "Siihen vetoamalla suomalaisuutta rakennetaan tavalla, joka sulkee ulos täällä sukupolvia, vuosisatoja tai jopa vuosituhansia asuneita ihmisiä, kuten vaikkapa saamelaisia”. Tervosen mukaan menneisyyttö suomalaistamalla historiankirjoitus loi perustan sille myyttipohjalle, jolle luotiin uudenlainen kansallisvaltio ja rakennettiin kansallinen itseymmärrys, suomalainen identiteetti. Samalla sivuutettiin esimerkiksi Zacharias Topeliuksen lanseeraama näkemys eri kansakuntien verenperimästä muodostuneesta kirjavasta suomalaisuudesta.


title: Pylväskromatografia

text: Pylväskromatografi on kemiallinen laite, joka koostuu hanallisesta lasiputkesta, jonka sisällä on kantajafaasi. Analysoitava aine valutetaan vähitellen lasiputken yläpäähän. Tämän jälkeen ajoliuosta lisätään vähitellen putken yläpäähän. Näin seoksen erilaiset komponentit saadaan erotettua toisistaan, koska ne kulkeutuvat stationäärifaasin läpi eri nopeuksilla johtuen erilaisista vuorovaikutuksista stationäärifaasin kanssa.


title: Kalugan Jumalanäiti

text: Kalugan Jumalanäidin ikoni on Venäjällä kuuluisa ikoni, jota muistellaan ortodoksisessa kirkossa vuosittain lokakuun 12. päivänä. Se saanut nimensä Venäjällä sijaitsevan Kalugan kaupungin mukaan. Suomessa tämä kirjaa lukevan Jumalanäidin ikonityyppi on harvinaisempi.


title: Akseli Anttila

text: Akseli Anttila (, 26. maaliskuuta 1897 Ruovesi – 11. maaliskuuta 1953 Moskova) oli suomalainen Neuvostoliiton puna-armeijassa palvellut kenraali. Vuonna 1918 hän osallistui Suomen sisällissotaan ja pakeni sen päätyttyä Neuvosto-Venäjälle. Anttila suoritti aluksi upseerikurssin Pietarissa ja onnistui myöhemmin pääsemään Frunzen sotilasakatemiaan yhtenä harvoista suomalaisupseereista. Hän toimi sotilasneuvonantajana Espanjan sisällissodassa ja osallistui kenraalina toiseen maailmansotaan, jossa Anttila Suomen rintamien lisäksi johti joukkoja muun muassa Berliinin taistelussa 1945. Talvisodan aikana Anttila valittiin Terijoen hallituksen puolustusministeriksi ja hän komensi myös sen alaisena toiminutta Suomen kansanarmeijaa.


title: Akseli Anttila

text: Akseli Anttila syntyi Ruovedellä entisen kruununtorpparin yhdeksänlapsieen perheeseen. Hän kävi neljä luokkaa kansakoulua ja sen jälkeen vielä Vilppulan maamieskoulun, josta Anttila valmistui 1916. Anttila teki erilaisia hanttihommia, kunnes pääsi vuonna 1917 Valtionrautateiden palvelukseen ylimääräiseksi asemamieheksi. Saman vuoden syyskuussa hän liittyi Vilppulan punakaartiin. Tammikuussa 1918 syttyneeseen sisällissotaan Anttila osallistui lähettinä Vilppulan rintamalla. Varsinaisissa taisteluissa hän ei kuitenkaan ollut mukana, vaikka joutuikin itse tulituksen kohteeksi ainakin Mäntässä ja Kuorevedellä. Tampereen taistelun jälkeen Anttila antautui valkoisille huhtikuun alussa Pispalassa, mutta onnistui välttämään teloituksen. Vilppulan suojeluskunta vaati hänelle kuolemantuomiota, mutta valtiorikosoikeus päätyi vain 10 vuoden kuritushuonerangaistukseen, kun Anttila osoitti heidän mielestään riittävää katumusta. Myös Vilppulan seurakunta antoi hänestä myönteisen lausunnon. Anttila kuitenkin karkasi Kalevankankaan vankileiriltä jo elokuussa 1918 ja onnistui pääsemään Pietarsaareen, josta hän siirtyi veneellä Ruotsin puolelle Uumajaan.


title: Akseli Anttila

text: Ruotsissa Anttila työskenteli metsä- ja sahatöissä, kunnes matkusti vuonna 1919 Pietariin. Hän liittyi kaupungissa toimineeseen Suomen Kommunistiseen Puolueeseen, joka komensi Anttilan Pietarin kansainvälisen punaupseerikoulun nelivuotiselle suomalaiselle kurssille. Loka–marraskuussa 1919 hän osallistui muiden kurssilaisten joukossa Venäjän sisällissodan taisteluihin Pulkkalassa. Lisäksi hän oli mukana kukistamassa Kronstadtin kapinaa maaliskuussa 1921. Seuraavana talvena Anttila osallistui ns. Kiimasjärven retkelle Toivo Antikaisen johtaman kurssilaispataljoonan tiedustelujoukkueen johtajana. Tammikuun lopulla hän haavoittui lievästi suomalaisia heimosotureita vastaan käydyssä Pääkönniemen taistelussa.


title: Akseli Anttila

text: Valmistumisensa jälkeen Anttila jäi kansainvälisen punaupseerikoulun opetusupseeriksi ja onnistui vuonna 1930 pääsemään Moskovassa toimineeseen Frunzen sotilasakatemiaan. Kolmivuotisen kurssin päätyttyä hän palveli 1933–1935 Karjalan erillisen prikaatin esikunnassa ja 1935–1936 Moskovan sotilaspiirissä. Vuodet 1936–1938 Anttila oli Espanjassa tasavaltaisarmeijan sotilasneuvonantajana. Hän palveli everstin arvoisena panssarikenraali Dimitri Pavlovin esikunnassa Madridin rintamalla ja osallistui myös itse taisteluihin. Käsivarteensa haavoittunut Anttila ylennettiin prikaatinkenraalia vastanneeseen prikaatinkomentajan arvoon ja hän sai ansioistaan myös Leninin kunniamerkin.


title: Akseli Anttila

text: Anttila jatkoi palvelustaan Moskovassa ja juuri ennen talvisodan syttymistä hänet ylennettiin divisioonankomentajaksi, mikä vastasi kenraalimajurin arvoa. Lokakuussa 1939 Anttila osallistui Suomen kansanarmeijan kokoamiseen ja myöhemmin talvisodan aikana hän toimi sen komentajana. Lisäksi Anttila nimitettiin ns. Terijoen hallituksen puolustusministeriksi. Talvisodan jälkeen hän perusti kansanarmeijan pohjalta Karjalan kannakselle sijoitetun 71. divisioonan. Kesäkuussa 1940 puna-armeija otti jälleen käyttöön kenraalinarvot ja Anttila ylennettiin ensimmäisten joukossa kenraalimajuriksi. Vuosina 1941–1942 hän toimi armeijankomentajan apulaisena länsirintamalla ja oli myöhemmin komennettuna Suomen vastaiselle Karjalan rintamalle vuoteen 1944 saakka. Syyskuussa 1944 Anttila palasi länsirintamalle, jossa hän osallistui marsalkka Georgi Žukovin armeijaryhmän rintamakomentajana Berliinin taisteluun huhti–toukokuussa 1945. Natsi-Saksan antautumisen jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta lokakuussa 1945. Viralliseksi syyksi Anttila ilmoitti terveydelliset syyt, mutta eron taustalla oli myös kyllästyminen puna-armeijan kenraalikunnan sisäiseen valtataisteluun.


title: Akseli Anttila

text: Anttila vietti loppuelämänsä Neuvostoliitossa ja kuoli Moskovassa vuonna 1953, vain viikko Stalinin kuoleman jälkeen. Hänet on haudattu Moskovaan.


title: Verres

text: Gaius Verres (n. 120 eaa.–43 eaa.) oli roomalainen virkamies, joka tunnetaan hänen Sisiliassa harjoittamastaan poikkeuksellisen törkeästä korruptiosta ja paikallisen väestön riistosta. Aiemmin Gaius Mariusta kannattanut Verres oli siirtynyt Sullan puolelle. Vuonna 80 eaa. hän oli kvestori Asiassa, jossa hän esimiehensä Dolabellan kanssa ryöväsi aluetta vuoteen 78 eaa. asti, jolloin Dolabella joutui oikeuteen. Verres todisti esimiestään vastaan ja varmisti näin vapautumisensa syytteistä. Dolebella tuomittiin. Vuonna 74 eaa. lahjontakampanjan ansiosta Verres tuli preettoriksi. Tämän jälkeen hänet lähetettiin Sisilian maaherraksi. Sisilia oli tuolloin merkittävää viljantuotantoaluetta ja rikas provinssi. Saavuttuaan Verres aloitti järjestelmällisen ryöstelyn, jonka tarkoituksena oli varastaa mahdollisimman paljon silloin kuin voi. Jopa taideteoksia ryöstettiin temppeleistä ja yksityiskodeista välittämättä kansalaisten oikeusturvasta. Väitettiin myös, että Verres oli tuominnut maanomistajille tärkeitä orjia kuolemaan ilman syytä ja sitten vaatinut lahjuksia maanomistajilta tuomioiden peruuttamiseksi. Hänen kerrotaan myös keksineen olemattomia orjia, joiden piilottelusta hän sitten syytti maanomistajia. Syytöksistä pääsi jälleen eroon rahalla.


title: Verres

text: Verres palasi Roomaan 70 eaa. Samana vuonna sisilialaiset pyysivät Ciceroa asettamaan Verreksen syytteeseen. Verrestä puolusti ajan merkittävin asianajaja Quintus Hortensius ja Verreksellä oli edelleen tukijoita aristokratian keskuudessa. Verres pyrki viivyttämään oikeudenkäyntiä saadakseen suosiollisemman tuomarin, mutta Cicero hyökkäsi häntä vastaan raivokkailla puheilla. Ensimmäisen puheen jälkeen Hortensius neuvoi asiakastaan poistumaan maasta. Verres elikin maanpaossa Massiliassa vuoteen 43 eaa., jolloin hän joutui Marcus Antoniuksen proskriptiolistalle.


title: Verres

text: Tiedot Verreksen toimista perustuvat Ciceron häntä vastaan kirjoittamiin syytöspuheisiin. Näin ollen ne antavat mahdollisesti yksipuolisen kuvan Verreksen toiminnasta. Kuitenkin Verreksen syyllisyys lienee ollut ilmeistä. Verreksen tapaus kertoo niistä vaikeuksista, joita Rooman hallinto kohtasi tasavallan lopunaikoina. Kaupunkivaltion käyttöön rakennettu hallintokoneisto ei skaalautunut hyvin maailmanvallalle ja kelvottomat virkamiehet saattoivat väärinkäyttää järjestelmää provinsseissa vuosikausia ilman minkäänlaista valvontaa. Provinssien ryöstö nähtiin hallitsevan eliitin etuoikeutena ja sillä maksettiin pääkaupungin politiikan melskeissä syntyneet jättimäiset velat.


title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.


title: Miinalaiva Keihässalmi

text: Miinalaiva Keihässalmi oli Suomen merivoimien miinalaiva, joka valmistui vuonna 1957 ensimmäisenä suomalaisena miinalaivana toisen maailmansodan jälkeen. Alus museoitiin vuonna 1994.


title: Miinalaiva Keihässalmi

text: "Keihässalmen" hankinta perustui Puolustusvoimain komentajan 11. helmikuuta 1955 hyväksymään perushankintasuunnitelmaan. Osana suunnitelmaa laivastolle tuli hankkia yksi Ruotsinsalmi-luokan miinalaiva korvaamaan sodassa menetetty miinalaiva "Riilahti". Vuosien 1955–1956 perushankintavaroilla tehtiin tilaus "Keihässalmesta". Koska alukselle ei haluttu antaa sodassa menetetyn aluksen nimeä, se nimettiin Pyhtäänsaaren ja Munapirtin välissä olevan Keihässalmen mukaan.


title: Miinalaiva Keihässalmi

text: "Keihässalmen" suunnittelussa otettiin huomioon Suomen laivaston miinalaivoista saadut kokemukset, ja sen lähtökohtana oli miinalaiva "Ruotsinsalmi". Aluksesta tuli esikuvaansa suurempi (70 tonnia painavampi kuin "Ruotsinsalmi"), vahvempi, merikelpoisempi ja nopeampi. Vaikka alus oli ennen kaikkea miinanlaskija ja -raivaaja, siihen sijoitettiin kaikki tuolloin käytössä olleet asejärjestelmät, lukuun ottamatta torpedoita. Alus rakennettiin vuosina 1956–1957 Valmet Oy:n Katajanokan telakalla Helsingissä.


title: Miinalaiva Keihässalmi

text: "Keihässalmi" laskettiin vesille 16. maaliskuuta 1957, ja se oli vuoteen 1962 asti Merivoimien suurin alus, joten se oli monenlaisten kokeilujen kohteena. Sen keulaan asennettiin eräässä vaiheessa koemielessä 75 mm:n tykki, sillä Merivoimilla ei ollut siihen aikaan varsinaisia tykistöaluksia.


title: Miinalaiva Keihässalmi

text: Alus oli purjehduksessa jokaisena vuotena valmistumisensa jälkeen. Tämä osoitti sen käyttökelpoisuuden Suomen rannikoilla. "Keihässalmen" käyttökustannukset olivat alhaiset ja miehistöä vähän, mutta tästä huolimatta se pystyi toimimaan merellä yhtäjaksoisesti useita vuorokausia. Alus peruskorjattiin vuosina 1975–1981, jolloin sen merikelpoisuutta parannettiin lisäämällä painovesitankkeja, miinakannen etuosa rakennettiin vesitiiviiksi sulkemalla kyljissä olevat aukot. Alus sai myös ajanmukaisen aseistuksen, ja siihen lisättiin muun muassa tykistön tutkaohjattu tulenjohtolaitteisto.


title: Miinalaiva Keihässalmi

text: "Keihässalmi" toimi laivaston yleisvoimien komentajan lippulaivana, ja se oli myös monissa edustustehtävissä sekä teki laivastovierailun Ruotsiin ja Neuvostoliittoon vuosina 1960 ja 1961. "Keihässalmi" kävi vuonna 1970 purjehdusalueensa etäisimmässä paikassa, Ruotsin Ystadissa, ja vuonna 1978 Lysekilissä. Se toimi Merisotakoulun koululaivana vuosina 1975–1979, kun koululaiva "Matti Kurjelle" rakennettiin seuraajaa.


title: Miinalaiva Keihässalmi

text: "Keihässalmi" museoitiin vuonna 1994 ja luovutettiin Sotamuseolle. Nykyisin alus on esillä Forum Marinumin laiturissa Turussa.


title: Ensimmäinen orjasota

text: Ensimmäinen orjasota 135 eaa.–132 eaa. oli epäonnistunut orjakapina roomalaisia vastaan Sisiliassa. Sitä johtivat entinen orja Eunus, joka väitti olevansa profeetta, ja Cleon, kilikialainen, joka toimi sotilaskomentajana. Orjat voittivat aluksi muutamia kahakoita, mutta paikalle saapuneet roomalaisten vahvistukset murskasivat vastarinnan.


title: Toinen orjasota

text: Toinen orjasota oli orjien epäonnistunut kapina roomalaisia vastaan Sisiliassa vuosina 104 eaa.–103 eaa. Sisilian orjat yhdistyivät Salvius Tryphonin ja Athenionin johdolla. Konsuli Manius Aquillius murskasi kapinan vaivalloisesti.


title: Kolmas orjasota

text: Kolmas orjasota oli vuosina 73 eaa.–71 eaa. käyty orjakapina roomalaisia vastaan. Se oli viimeinen sarjassa epäonnistuneita orjakapinoita Rooman tasavallan aikana. Kolmas orjasota oli näistä vakavin ja ainoa, joka suoranaisesti uhkasi Roomaa.


title: Kolmas orjasota

text: Orjien kapinaa johti traakialainen gladiaattori Spartacus. Hänen johtamansa 74-miehinen joukko pakeni Capuan gladiaattorikoulusta, ja seuraavina kuukausina heihin liittyi tuhansia orjia. Monikymmentuhatpäiseksi lopulta kasvanut orjien armeija liikkui seuraavien kahden vuoden aikana Italian eteläosissa kunnes tuhoutui taistelussa roomalaisten armeijaa vastaan Lounais-Italiassa vuonna 71 eaa. Henkiin jääneet orjat ristiinnaulittiin.