title: Darren Shanin tarina

text:
Darren, Crepsley ja Harkat joutuvat pidätetyiksi epäiltynä murhista, jotka vampaneesit ovat tehneet. He pääsevät kuitenkin pakenemaan ja pimeän tullen palaavat takaisin tunneleihin aikoen tappaa Vampaneesimestarin. Koston Luolassa vastakkain joutuvat Crepsley ja Vampaneesimestari. Crepsley tappaa vampaneesimestarin, mutta Steve tiputtaa Crepsleyn tulessa olevia seipäitä täynnä olevaan kuoppaan. Crepsley kuolee. Vampaneesit ja vampetit - ihmiskätyreitä, joita eivät sido vampaneesien lait, he saavat muun muassa valehdella ja käyttää tuliaseita - lähtevät, mutta ennen kuin Steve ja Vampaneesimestarin suojelija Gannen Harst (Vanchan veli) lähtevät, Sreve kertoo olevansa itse Vampaneesimestari. Vancha palaa vampyyrivuoreen ja Darren ja Harkat lähtevät K.H. Talon mukaan ottamaan selvää, kuka Harkat oli ennen siniviitaksi tuloaan- K.H. Talo luo siniviitat kuolleista ihmisistä. Siniviitat eivät muista keitä ovat ennen olleet eivätkä mitään muutakaan menneisyydestään.
Darren ja Harkat ovat joutuneet outoon aikaan ja paikkaan, joka on täynnä lohikäärmeitä, vieraita eläinlajeja, muun muassa jättiläisrupikonnia ja outoja, alkukantaisia ihmisiä. Lopulta Darren ja Harkat yrittävät noukkia Harkatin ihmisruumiin Sielujen Järvestä saadakseen tietää, kuka tämä oli ennen ollut. Sielujen järveä vartioi kuitenkin lohikäärmeet, eikä heidän alkoholisoitunut, ihmislihaa syövä oppaansakaan auta asiaa. Lopulta kumppanukset saavat tietää, että Harkat oli entisessä elämässään Kurda Smahlt, vampyyri joka petti heimonsa.
Darren, Harkat ja Vancha lähtevät jälleen jahtaamaan Steve Leonardia, Vampaneesimestaria. Darren palaa vanhaan kotikaupunkiinsa ja näkee jälleen siskonsa Annien,jolla on poika ja vanhan tuttunsa Tommy Jonesin, josta on tullut jalkapalloilija. Morgan James- entinen poliisi, joka nykyään on vampetti- ja J.V.- hulluksitullut entinen ekosoturi, joka menetti kätensä kirjasarjan kolmannessa osassa ja syyttää siitä Darrenia- tappavat Tommyn kesken pelin ja Darren lähtee heidän peräänsä. Darren saa selville, että Stevellä on noin 10-vuotias poika, Darius, joka yrittää tappaa Darrenin. Darre pääse pakoon. Morgan, Steve, J.V. ja Darius hyökkäävät friikkisirkukseen ja tappavat herra Pitkä (friikkisirkuksen omistajan, K.H. Talon pojan) Jahtaajat lähtevät vampaneesien perään, joilla on panttivankinaan Evra Vonin poika, Shancus. Steve tappaa Shancusin ja Darren saa tietää tietää että Steven poika on hänen siskonsa lapsi, siis hänen sukulaisensa.
Sarjan viimeisessä osassa Darren kertoo siskolleen Annielle, ettei ole kuollut ja kaiken muun, mitä hänelle on 18 vuoden aikana tapahtunut. Hän kertoo myös Stevestä, Dariuksen isästä.Koska Steve on verettänyt Dariuksen, Darrenin täytyy vaihtaa verta pojan kanssa, ettei pojasta tulisi vampaneesia. Verenvaihdossa vampaneesin ja vampyyrin veri sekoittuu ja on vähällä tappaa Darrenin ja Dariuksen. Veretys kuitenkin onnistuu ja Annie ja Darius lähtevät kaupungista. Darren, Vancha, Harkat ja Alice Burgs -niminen poliisi, joka taistelee vampaneeseja vastaan jahtaajien kanssa (tavataan ensimmäisen kerran sarjan 7. osassa) palaavat vanhalle jalkapallostadionille, missä vampaneesit ja vampetit ovat hyökänneet sirkuslaisten kimppuun. Kun taistelu kääntyy sirkuslaisten ja jahtaajien voitoksi, Steve ja hänen suojelijansa Gannen pakenevat stadionilta. Darren ja Vancha jättävät taistelun ja lähtevät vampaneesimestarin ja tämän suojelijan perään. Taistelussa vanchan veli Gannen vahingoittaa Vanchaa vakavasti, eikä tämä voi jatkaa kamppailua. Hullu vampaneesi J.V., joka on seonnut täysin, tyrmää Gannenin juuri ennen kuin Steve tappaa hänet. Viimeinen taistelu vampyyrien ja vampaneesien välillä käydään siis steve vastaan Darren, ainut jäljellä oleva jahtaaja. Darren saa voitettua Steven ja juuri ennen kuin Darren aikoo tehdä hänestä selvää, K.H. Talo kertoo olevansa poikien oikea isä. Darren ei halua nousta Varjojen Valtiaaksi eikä antaa herra Talon suunnitelmien toteutua, jotenn hän antaa Steven tappaa itsensä ja viimeisillä voimillaan hän vierii jokeen Steven kanssa ja molemmat kuolevat. Evanna, K.H. Talon tytär, hakee Darrenin sielun Sielujen Järvestä (Darren syyttää itseään tapahtuneesta, minkä takia hän ei voi päästä Paratiisiin, vaan joutuu olemaan ikuisuuden Sielujen Järvessä). Evanna kertoo odottavansa kaksosia, toinen on vampyyri, toinen vampaneesiennustuksen mukaan Evanna voi saada lapsen kumman tahansa yönkulkijan kanssa ja se kumpi lapsesta tulee, voittaa yönkulkijoiden ikuisen sodan ja tuhoaa toisen puolen lopullisesti- toisen isä on Vancha, toisen Gannen. Näin Evanna toivoo saavansa rauhan yönkulkijoiden klaanien välille. K.H. Talo tekee Darrenista siniviitan ja vie hänet menneisyyteen, 18 vuotta taaksepäin päivään, jolloin nuori Darren ja Steve lähtevät katsomnaan friikkisirkusta ja missä Darren tapaa ensi kertaa herra Crepsleyn ja Madam Octan. Darren estää nuorta itseään palaamasta vanhaan teatteriin esityksen jälkeen ja toivoo, ettei nuori hän ikinä varasta Madam Octaa, mikä taas johtaisi siihen että se purisi Steveä ja darren joutuisi vampyyrin oppipojaksi. Darren kuolee ja hänen sielunsa pääsee Paratiisiin ikuiseen rauhaan.


title: Leccen maakunta

text: Leccen maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Apulian alueella Kaakkois-Italiassa, ja sen pääkaupunki on Lecce.


title: Leccen maakunta

text: Leccen maakunnan pinta-ala on 2 799 km² ja väkiluku runsaat 800 000. Maakunnassa on 97 kuntaa.


title: Deep Rising – uhka syvyyksistä

text: Deep Rising – uhka syvyyksistä on Stephen Sommersin ohjaama yhdysvaltalainen toimintaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1998. Elokuvan pääosissa ovat Treat Williams ja Famke Janssen.


title: Deep Rising – uhka syvyyksistä

text: Joukko kaappareita ottaa hallintaansa John Finneganin johtaman aluksen. Joukko löytää Etelä-Kiinan mereltä tyhjän luksusristeilijän täynnä ruumiita, ja he tajuavat jonkin hirviön olevan aluksella. Hirviö alkaa siepata yksitellen ihmisiä ja eloonjääneiden selviytymiskamppailu alkaa.


title: Tales of Brave Ulysses

text: Tales Of Brave Ulysses on brittiläisen rock-yhtye Creamin vuoden 1967 albumilla "Disraeli Gears" julkaistu kappale, jota pidetään psykedeelisen rockin eräänä kantaesimerkkinä. Kappaleen sävelsi Eric Clapton ja sanoituksen teki Martin Sharp.


title: Tales of Brave Ulysses

text: Kappale on ensimmäisiä, joissa on käytetty wahwah-pedaalia. Kappale muistuttaa jossain määrin yhtyeen toista kappaletta ”White Room” kuten myös Bob Dylanin kappaletta ”It's Alright Ma”. Kappaleeseen on otettu vaikutteita yhtyeen The Lovin' Spoonfulin ”Summer in the City” -kappaleesta ja erityisesti kappaleen tunnusomaisesta laskevasta kosketinsoitinriffistä.


title: Tales of Brave Ulysses

text: Kappaleen lyriikoissa mainitaan Odysseuksen seikkailuista (sana ”Ulysses” tarkoittaa engl. Odysseusta). Kappaleessa on viittauksia mm. seireenien houkutteleviin ja petollisiin laulukutsuihin, joita Odysseus ja hänen laivansa miehistönsä kuulivat.


title: Darren Shan

text: Darren Shan, oikealta nimeltään Darren O’Shaughnessy (s. 2. heinäkuuta 1972 Lontoo, Englanti) on irlantilainen kirjailija, joka on tullut tunnetuksi nuorille suunnatusta 12-osaisesta fantasiakirjasarjastaan.


title: Pellehypyt

text: Pellehypyillä tarkoitetaan uimahyppyjen epävirallista alalajia, jossa kokeneet pellen asuihin pukeutuneet uimahyppääjät tekevät yleisöä huvittavia temppuja hyppytelineiltä yksin tai ryhmänä. Leikkimielisissä pellehyppykisoissa pisteet tavallisesti antavat yleisön joukosta valitut lapset.


title: Pellehypyt

text: Uimahyppääjien kerho Härveli järjesti ensimmäiset pellehyppykilpailut vuonna 1950 Helsingin Humallahden meriuimalassa. Pellehyppyjen Suomen ja Pohjoismaiden mestaruuskilpailuja on järjestetty siitä lähtien.


title: Pellehypyt

text: Pellehyppääjät ovat kokeneita uimahyppääjiä, jotka pellehyppääjänä omaksuivat humoristiset taiteilijanimet ja –seurat (esim. Kalle Korkkiruuvi, uimaseura Hautausmaan Jäykät). Suomen kokenein pellehyppääjä Helge Vasenius on voittanut uimahyppyjen Suomen mestaruuden 36 kertaa, osallistunut mm. kaksiin olympialaisiin ja Suomen kokeneimpana pellehyppääjänä Suomen pellehyppyjen mestaruuden 50 kertaa.


title: Pellehypyt

text: Pellehyppyjen suosio oli erityisen voimakasta 1950- ja 1960-luvuilla, mutta niiden suosio laantui vanhan hyppääjäkaartin lopetettua lajin. Uuden tulemisen laji on saavuttanut 1990-luvulla suuresti Osmo Meskasen, alias Jerobeam Salakytän sinnikkään työn ansiosta. Samalla on elvytetty pellehyppyjen Suomi–Ruotsi-kilpailut.


title: Pellehypyt

text: 2000-luvulla Osmo Meskasen vankkumaton työ lajin kehittämiseksi on vienyt suomalaiset pellehyppääjät esiintymään myös ulkomaille. Meskasen vetämä ryhmä Jerobeam Salakyttä Team on esiintynyt Budapestissa 2006, Torinossa 2009 sekä Kiovassa 2010. Vuonna 2011 ryhmä suuntasi esiintymään Los Angelesiin Yhdysvaltoihin.


title: Tietoon perustuva suostumus

text: Tietoon perustuva suostumus on lääketieteen etiikassa käytetty periaate, jonka mukaan ihmisiä ei saa ottaa lääketieteellisiin kokeisiin ilman, että ihmiseltä on hankittu (yleensä kirjallinen) suostumus niin, että koehenkilö ymmärtää lääketieteelliseen kokeen merkityksen riskeineen. Tietoon perustuva suostumus on myös useiden maiden lainsäädäntöön otettu periaate - myös Suomessa lääketieteellisestä tutkimuksesta annetussa laissa säädetään rangaistavaksi tutkimukseen ryhtyminen ilman tietoon perustuvaa suostumusta.


title: Muhammad Yunus

text: Muhammad Yunus (bengaliksi মুহাম্মদ ইউনুস "Muhammod Iunus", (s. 28. kesäkuuta 1940 Chittagong, Bangladesh) on bangladeshilainen pankkiiri ja ekonomisti, joka on luonut mikroluoton käsitteen. Yunus on myös Grameen Bankin perustaja. Yunus ja Grameen Bank saivat yhdessä vuoden 2006 Nobelin rauhanpalkinnon.


title: Muhammad Yunus

text: Yunus on valmistunut filosofian tohtoriksi Vanderbiltin yliopistosta vuonna 1969. Sen jälkeen hän työskenteli Chittagongin yliopiston taloustieteen professorina. Grameen Bankin Yunus perusti vuonna 1976. Yunus erotettiin Grameen Bankin johdosta maaliskuussa 2011.


title: Muhammad Yunus

text: Vuonna 1970 Yunus meni Yhdysvaltoihin opiskelemaan ja seuraavana vuonna alkoi Bangladeshin itsenäisyyssota Pakistania vastaan. Yunus tuki sotaa ja alkoi kerätä rahaa sen tukemiseen. Bangladeshiläiset jotka asuivat Yhdysvalloissa perustivat Yunuksen kanssa "Vapaa Bangladesh" -komitean joka tuki bangladeshilaisia kotimassaan. Myöhemmin he auttoivat bangladeshilaisia virkamiehiä pakenemaan Pakistanin suurlähetystöstä. Yunus oli myös mukana Bangladeshin puolustusliitossa, jonka perusti Yhdysvalloissa asuva bangladeshilainen arkkitehti tohtori Fazlur Rahman Khan.


title: Muhammad Yunus

text:
Muhammad Yunus on saanut Nobelin lisäksi muun muassa seuraavat palkinnot:
1994 World Food Prize, 1996 Simón Bolívarin kansainvälinen palkinto, 1998 Asturian ruhtinaan palkinto, 1998 Sydneyn rauhanpalkinto, 2004 The Economist -lehden palkinto sosiaalisesta ja taloudellisesta innovaatiosta, 2006 Äiti Teresa -palkinto, Intia ja 2006 8. Soulin rauhanpalkinto.


title: Muhammad Yunus

text: Norjalainen dokumenttiohjelma kertoi Grameen Bankin epäselvyyksistä ja väitti, että pankki kiertää veroja. Yunus erotettiin keväällä 2011 Grameen-pankin johdosta. Kerrottiin, että eroa edelsi tiettävästi kuukausia kestänyt poliittinen painostus. Samalla väitettiin, että Yunusin nimityksen yhteydessä vuonna 2000 rikottiin pankin sisäisiä sääntöjä. Syytökset todettiin kuitenkin myöhemmin perättömiksi.


title: Muhammad Yunus

text: Yunus oli naimisissa amerikanvenäläisen Vera Forostenkon kanssa, joka oli kielitieteilijä. Heillä on yksi lapsi Monica Yunus (s. 1979) joka on sopraano. Yunus ja Forostenko tapasivat Vanderbiltin yliopistossa, jossa Vera opiskeli venäläistä kirjallisuutta. Vera oli venäläisemigranttien tytär Trentonista. Pariskunta meni naimisiin vuonna 1970 Chittagongissa, Bangladeshissä. Yunuksen ja Forostenkon avioliitto päättyi vuonna 1979 kun heille syntyi tytär Monica. Vera lähti Monican kanssa takaisin Yhdysvaltoihin sillä tämän mielestä Bangladesh ei ollut sopiva maa asua.


title: Muhammad Yunus

text: Myöhemmin Yunus meni naimisiin fyysikko Afrozin kanssa, joka oli tutkijana Manchesterin yliopistossa. Yunuksen nykyinen vaimo Afrozin on professori Jahangirnagarin yliopistossa. Heillä on yksi lapsi Deena Afroz Yunus (s. 1986).


title: Grameen Bank

text: Grameen Bank on bangladeshilainen pankki, joka myöntää köyhille pieniä luottoja eli mikrolainoja ilman vakuuksia. Pankki myös ottaa vastaan talletuksia sekä tarjoaa muita pankkipalveluja. Se on mukana yritystoiminnassa muun muassa kangas-, puhelin- ja energia-alan yrityksissä. Grameen Bank ja sen perustaja Muhammad Yunus saivat yhdessä vuoden 2006 Nobelin rauhanpalkinnon "toiminnastaan luoda taloudellista ja sosiaalista kehitystä alhaaltapäin".


title: Grameen Bank

text: Pankki on perustettu Bangladeshin nälänhädän aikana, vuonna 1974. Pankki syntyi siten, että Muhammad Yunus tapasi korinpunojanaisia, jotka eivät saaneet pyytämäänsä lainaa maan pankeista. Yunus lainasi itse 42:lle korinpunojalle yhteensä 27 USA:n dollarin verran rahaa ilman vakuuksia. Tällä pienellä alkupääomalla naiset pystyivät hankkimaan uusia työvälineitä ja punomaan koreja aikaisempaa vauhdikkaammin, ja he maksoivat lainan nopeasti takaisin.


title: Grameen Bank

text: Pankki toimii siten, että laina myönnetään viiden henkilön ryhmälle ilman takauksia. Yksi tai kaksi henkilöä kerrallaan ryhmässä saa lainan ryhmän päätöksen mukaisesti - ryhmän puheenjohtaja on viimeisenä vuorossa. Jos yksi heistä ei suoriudu lainasta, ryhmä ei saa jatkossa uusia lainoja. Tämä kannustaa ryhmää toimimaan taloudellisesti vastuuntuntoisesti. Elokuun 2006 tietojen mukaan 98,85 prosenttia asiakkaista maksaa mikroluottonsa.


title: Grameen Bank

text: Suurin osa asiakkaista (96 prosenttia) on naisia, päinvastoin kuin monen kehitysmaan suurten kaupallisten pankkien asiakaskunnasta. Toukokuuhun 2006 mennessä se oli antanut lainaa 6,39 miljoonalle lainaajalle.


title: Grameen Bank

text: Nykyisinkin köyhät ostavat pienillä lainoillaan kaupusteltavaa, maatalouseläimiä, ompelukoneita, polkupyörätakseja tai muuta päästäkseen alkuun. Näin moni on voinut vaihtaa kerjäämisen yrittämiseen. Moni on ostanut kännykän, jota vuokraamalla hän on alkanut ansaita ja samalla tarjonnut kotikyläläisilleen mahdollisuuden pitää yhteyttä sukulaisiinsa tai hoitamaan liikeasioita.


title: Grameen Bank

text: Grameen-perheeseen kuuluu nykyisin pankin lisäksi muita yrityksiä. Grameen on myös alkanut varustaa kyliä sellaisella tietotekniikalla, jonka käyttö ei välttämättä vaadi lukutaitoa. Energia-alan yritys Grameen Shakti on levittänyt mm. aurinkopaneelien avulla sähköistämistä Bangladeshissa. Grameen Shakti on saanut vuoden 2007 Right Livelihood -palkinnon.


title: Grameen Bank

text: Norjalainen dokumenttiohjelma kertoi keväällä 2011 pankin epäselvyyksistä ja väitti, että pankki kiertää veroja. Yunus erotettiin keväällä 2011 Grameen-pankin johdosta ja kerrottiin, että eroa edelsi tiettävästi kuukausia kestänyt poliittinen painostus. Samalla väitettiin, että Yunusin nimityksen yhteydessä vuonna 2000 rikottiin pankin sisäisiä sääntöjä. Syytökset todettiin kuitenkin myöhemmin perättömiksi.


title: Positiivinen luku

text: Positiivinen luku on nollaa suurempi luku. Pienin positiivinen kokonaisluku on 1 (yksi). Positiivisten lukujen etumerkki on + (plus), mutta sitä ei yleensä merkitä.


title: Sunshine of Your Love

text: Sunshine of Your Love on brittiläisen rockyhtye Creamin kappale, joka on julkaistu yhtyeen toisella albumilla "Disraeli Gears" (1967). Kappale on julkaistu myös singlenä syyskuussa 1968. Sen sävelsivät basisti Jack Bruce ja kitaristi Eric Clapton. Sanoituksen teki runoilija Peter Brown.


title: Sunshine of Your Love

text: ”Sunshine of Your Love” oli yhtyeen ensimmäinen suuri hitti Yhdysvalloissa. Kappale sisältää tunnetun, unisonossa soitetun basso/kitarariffin. Riffin keksi Jack Bruce kokeillessaan eri ideoita Brownin kanssa yön yli ja tämä loi avaussanat nähtyään auringonnousun myötä himmenenevät katuvalot.


title: Sunshine of Your Love

text:
"It's getting near dawn,"
"When lights close their tired eyes"


title: Sunshine of Your Love

text: Eric Clapton sävelsi kappaleen kertosäkeen.


title: Sunshine of Your Love

text:
Bruce ja Clapton laulavat kappaleen vuorotellen solistina ja kertosäkeet harmoniassa.
Varsinkin kitarasoolossa kuuluu voimakas bluesvaikutus. Tarina kertoo kappaleen saaneen inspiraationsa tammikuussa 1967, jolloin Creamin jäsenet kävivät katsomassa Jimi Hendrixin esiintymistä Lontoon Saville Theaterissa. Jack Bruce on tosin kiistänyt tämän tiedon Univibes-lehden haastattelussa. Hendrix puolestaan esitti vuosina 1968–1969 konserteissaan kappaleen instrumentaaliversiota.


title: Sunshine of Your Love

text:
Sleepy Sleepers on tehnyt kappaleen suomeksi nimellä "Keskiyön aikaan." Hendrix ei virallisesti levyttänyt versiotaan, mutta
se on julkaistu sekalaisten Hendrix- äänitteiden joukossa joita on tullut markkinoille.


title: San Marinon Grand Prix 1998

text: San Marinon Grand Prix 1998 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 26. huhtikuuta 1998 Autodromo Enzo e Dino Ferrari -radalla Imolassa, Italiassa. Kilpailun voitti McLarenin David Coulthard, joka lähti kilpailuun paalupaikalta. MM-sarjan kannalta tilanne tiukentui Mika Häkkisen keskeytyksen myötä. Kolme kärkikuljettajaa oli kuuden pisteen sisällä.


title: Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 1998

text: Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1998 Tampereella 14.–15. helmikuuta. Moniotteluiden Suomen mestaruuksista kilpailtiin viikkoa aiemmin Jyväskylässä 7.–8. helmikuuta.


text: Keihäänheiton ja kiekonheiton talvimestaruuskilpailut pidettiin Kemissä 28. helmikuuta–1. maaliskuuta ja moukarinheiton talvimestaruudesta kilpailtiin Kaustisella 7. maaliskuuta.


title: Suomen Kulttuurirahasto

text: Suomen Kulttuurirahasto sr on vuonna 1939 perustettu suomalaista kulttuuria ja tiedettä tukeva yksityinen säätiö Se muodostuu keskusrahastosta sekä 17 maakuntarahastosta, lisäksi säätiöllä on noin 800 eri nimikkorahastoa.


title: Suomen Kulttuurirahasto

text: Vuoden 2015 alussa Kulttuurirahaston pääoma oli noin 1,4 miljardia euroa. Se on yksi Euroopan suurimmista yksityisistä säätiöistä.


title: Suomen Kulttuurirahasto

text: Suomen Kulttuurirahaston tärkein tehtävä on taiteen- ja tieteentekijöille suunnattujen apurahojen jakaminen. Lisäksi se myöntää erilaisia palkintoja, järjestää kursseja ja luentoja sekä ylläpitää Helsingin Töölössä sijaitsevaa Taidekoti Kirpilää. Säätiö järjestää myös viiden vuoden välein Mirjam Helin -laulukilpailun sekä julkaisee neljästi vuodessa ilmestyvää Tammenlastuja-tiedotuslehteä. Vuosittain säätiö tukee suomalaista tiedettä ja kulttuuria yli 30 miljoonalla eurolla, joista maakuntarahastojen osuus on hieman alle kolmasosa. Vuonna 2013 apurahan hakijoita oli noin 16 900, joista noin 2 100 sai apurahan.


title: Suomen Kulttuurirahasto

text: Kulttuurirahasto jakaa kahden vuoden välein Suomen Kulttuurirahaston Edvard Fazer -palkinnon Suomen Kansallisbaletin piirissä tapahtuneesta tanssitaidetta edistävästä suorituksesta.


title: Suomen Kulttuurirahasto

text: Kulttuurirahaston hallitukseen kuuluu 12 henkilöä. Sen puheenjohtajana on lokakuusta 2012 lähtien toiminut professori Timo Viherkenttä. Ylin päättävä elin on 27-jäseninen hallintoneuvosto, jonka puheenjohtajana toimii professori Kimmo Kontula. Keskusrahaston yliasiamiehenä on Antti Arjava.Suomen Kulttuurirahasto perustettiin 27. helmikuuta 1939. Säätiön perustamisen taustalla oli, että suomenkieliset tieteilijät ja taiteilijat saivat vähemmän taloudellista tukea kuin ruotsinkieliset, joiden tukena oli vuonna 1907 perustettu Svenska kulturfonden. Vuonna 1937 perustettiin Suomen Kulttuurirahasto kannatusyhdistys, jonka tärkein alkuunpanija oli politiikan ja historian tutkija L. A. Puntila. Kulttuurirahaston alkupääoma hankittiin vuonna 1938 kannatusyhdistyksen jokaisessa Suomen kunnassa järjestämällä ovelta ovelle -keräyksellä, jonka suoritti 30 000 kansakoululaista. Keräykseen osallistui noin 170 000 suomalaista ja lahjoituksia kertyi yhteensä 2,7 miljoonaa markkaa. Lisäksi 18 000 henkilöä osallistui erilliseen lahjakirjakeräykseen. Ensimmäisen ja esimerkiltään huomattavan suurlahjoituksen puoli miljoonaa markkaa teki emäntä Helmi Nuuttila Asikkalasta.


title: Suomen Kulttuurirahasto

text: Perustamiskeräyksen keräyslistoja allekirjoituksineen säilytetään Kulttuurirahaston hallituksen kokoushuoneessa. Lahjakirjakeräyksen lahjakirjat puolestaan ovat Kulttuurirahaston arkistossa. Vuonna 2007 keräyslistat digitoitiin ja ne siirrettiin nähtäville myös säätiön verkkosivuille. Keräyslistoista voi hakea lahjoittajien tietoja nimen, kunnan tai ammatin perusteella.


title: Metsästysmuisto

text: Metsästysmuisto eli trofee on metsästäjän muistokseen ottama saaliseläimen osa, tavallisesti sarvet, nahka (talja), pää, kallo tai hampaat. Alkuaan "trofee" (kreikan sanasta "tropaion") tarkoitti voitonmerkkiä, viholliselta sotasaaliiksi saatuja lippuja, aseita ynnä muita esineitä, joita sijoitettiin temppeleihin tai muistomerkkeihin. Nykyään "trofee"-sanaa käytetään lähinnä metsästysharrastukseen liittyvänä ilmaisuna.


title: Metsästysmuisto

text: Metsästysjärjestöt antavat trofeille niiden kokoon ja laatuun perustuvia pisteitä ja pitävät annetuista pisteistä tilastoja. Niitä arvostellaan virallisissa trofeenäyttelyissä. Suomessa pelkän trofeen takia metsästystä ei pidetä arvossa.


title: Metsästysmuisto

text: Kansainvälisen riistaneuvoston CIC:n ("Conseil International de la Chasse et de la Conservation du Gibier") rekisteriin pääsevät trofeet, jotka on pisteytetty järjestön hyväksymässä kansainvälisessä trofeenäyttelyssä. Muita kansainvälisiä järjestöjä ovat " Safari Club International", "Rowland Ward Records of Big Game" ja "Boone & Crocket Club".


title: Metsästysmuisto

text: Suomen näyttely- ja trofeekomission rekisteriin pääsevät kansainvälisesti hyväksyttyjen lisäksi CIC:n hyväksymissä kansallisissa näyttelyissä pisteytetyt trofeet. Metsästysseurat järjestävät myös epävirallisia trofeenäyttelyitä jäseniensä metsästysmuistoista. Suomen ensimmäinen trofeenäyttely järjestettiin Oulussa 1976.


title: Metsästysmuisto

text: CIC on määritellyt 328 eri trofeelajia ja niille pistearvot, jotka oikeuttavat johonkin mitaliluokkaan. Mitaliluokkia on kolme: kulta, hopea ja pronssi. Esimerkiksi kallo saa pisteitä siten, että sen pituus ja leveys mitataan millimetrin tarkkuudella ja mitat lasketaan yhteen. Yksi senttimetri vastaa yhtä pistettä. Jos vaikkapa suden kallon kokonaispistemäärä on vähintään 41,0, se pääsee kultaluokkaan.


title: Metsästysmuisto

text: Monissa trofeelajeissa annetään myös muotopisteitä esimerkiksi karvan pituuden tai kiillon perusteella tai virhepisteitä epäsymmetrisestä muodosta. Nämä pisteet ovat tuomarin näkemyksiä trofeista eivätkä yksiselitteisiä mitattuja tuloksia.


title: Metsästysmuisto

text: Trofeiden pisteyttämisiin liittyy myös huijauksia. Tunnetuin tällainen metsästäjä oli Romanian edesmennyt presidentti Nicolae Ceaușescu. Häntä varten kasvatettiin tarhassa hormonien avulla todella suuria riistaeläimiä. Toinen huijaustapa on venyttää kuivumassa olevia eläinten nahkoja suuremmiksi.


title: Metsästysmuisto

text: Suomessa käytettäviä mitaliluokkia ovat:


title: Verneri Louhivuori

text: Antti Niilo Verneri "”Louhisusi”" Louhivuori (vuoteen 1905 Lohtander; 31. toukokuuta 1886 Kuopion maalaiskunta – 27. marraskuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen partiojohtaja. Hän lienee ollut ensimmäisiä partiosta kiinnostuneita suomalaisia, ja hänen myöhemmät ansionsa ovat nostaneet hänet Suomen partioliikkeen isäksi. Hänelle myönnettiin rovastin arvonimi.


title: Verneri Louhivuori

text: Louhivuoren vanhemmat olivat sahanhoitaja Mikael Lohtander ja käsityönopettaja Anna Karoliina Savolainen. Hän tuli ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1904 ja suoritti teologian lopputukinnon Helsingin yliopistossa 1908. Valmistumisensa jälkeen hän toimi pappina Sortavalassa, Lappeen seurakunnassa ja Valtimon seurakunnassa vuosina 1908–1910 ja vuosina 1920–1922 Velkuan seurakunnan kirkkoherrana. Hän työskenteli "Kotimaa"-lehden toimitussihteerinä vuosina 1922–1948 ja Helsingin seurakuntien huoltokeskuksen johtajana 1933–1957. Louhivuori solmi avioliiton vuonna 1917 Ilta Maria Mustalan kanssa. Verneri Louhivuoren veli Oskari Wilho Louhivuori oli Suomen itsenäisyyssenaatin jäsen.


title: Verneri Louhivuori

text: Louhivuori vaikutti elämänsä aikana monella alalla. Hän oli muun muassa perustamassa Suomen ensimmäistä sotilaskotia ja Lehtisaaren nuorisokotia sekä toimi vuosikymmeniä Vanhainsuojelun Keskusliiton (vuodesta 1974 Vanhustyön keskusliitto) toiminnanjohtajana.


title: Verneri Louhivuori

text:
Louhivuori allekirjoitti syksyllä 1942 natsisaksalaisvetoiseksi mainitun Euroopan nuorisoliiton perustamisasiakirjan ja oli osataan vaikuttamassa siihen, että Hitler-Jugendin johtajalle Arthur Axmannille myönnettiin Suomen Leijonan suurristi.
Louhisuden merkit ovat nykyään osa Suomen Partiomuseon kokoelmia.


title: Verneri Louhivuori

text:
Verneri Louhivuori kirjoitti teoksia paitsi omalla nimellään myös nimimerkeillä "Antti-setä", "Mikonpoika" ja "Seppä".
Osa hänen kirjoittamistaan kirjoista määrättiin sodan jälkeen poistettavaksi kirjastoista ”Neuvostoliitolle vihamielisinä”. Nämä teokset on merkitty tähdellä (*).


title: Verneri Louhivuori

text: Louhivuori on kirjoittanut myös tietokirjallisuutta ja lehtiartikkeleita sekä tehnyt suomennoksia.


title: Täydellinen neliö

text: Täydellinen neliö on matematiikan termi, jolla voidaan tarkoittaa


title: Täydellinen neliö

text: Kaikki kokonaislukujen kertolaskut voidaan tehdä kahden neliön erotuksilla.


title: Täydellinen neliö

text: Esimerkkejä:


title: Täydellinen neliö

text:
Yleisesti pätee siis, että kahden kokonaisluvun tulo on yhtä suuri kuin niiden kahdella jaetun summan neliö vähennettynä niiden kahdella jaetun erotuksen neliöllä.Geometrinen konstruktio on alla olevassa animaatiossa:
Nelikulmio on "A" kertaa "B". Suuremman neliön sivu on ("A" + "B") / 2, ja pienemmän harmaan sivun pituus on |"A" − "B"| / 2.


title: Täydellinen neliö

text: Tätä relaatiota käyttäen voi kertoa kaksi toisiaan melko lähellä olevia kokonaislukuja nopeasti, kun muistaa suhteellisen pieniä neliöitä.


title: Täydellinen neliö

text: Jos kerrot parittomalla luvulla, voit silti välttää "puolikkaat" yhtä numeroa pienentämällä ja lisäämällä yhden.


title: Täydellinen neliö

text: Esimerkki:


title: Täydellinen neliö

text: Kymmenjärjestelmässä minkä tahansa täydellisen neliön viimeinen numero on joko 0, 1, 4, 5, 6 tai 9. Jos tiedetään luvun olevan täydellinen neliö, voidaan määrittää sen neliöjuuren viimeinen numero.Oleta, että sinulle on annettu täydellinen neliö, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin 100 mutta vähemmän kuin 10 000. Kaikilla näillä täydellisillä neliöillä on kaksinumeroiset neliöjuuret. On olemassa yksinkertainen tapa määrittää neliöjuuri yhdellä tai kahdella arvauksella.


title: Täydellinen neliö

text:
Ensin erota luvut pareiksi oikealta alkaen liikkuen vasemmalle.
Esimerkiksi: 1600 tulee 46|24


title: Täydellinen neliö

text:
Toiseksi etsimme neliöjuuren ensimmäisen numeron. Jos vasemmanpuoleisin pari on täydellinen neliö, etsi sen neliöjuuri. Jos vasemmanpuoleisin pari ei ole täydellinen neliö, etsi suurin vasemmanpuoleisinta paria pienempi täydellinen neliö. Tämä neliöjuuri on neliöjuuren vasemmaisin numero.
Esimerkiksi: 46|24 vasemmaisin pari on 46, joka ei ole täydellinen neliö. Suurin 46:ta pienempi täydellinen neliö 36 ja sen neliöjuuri on 6.


title: Täydellinen neliö

text: Kolmanneksi kuten aiemmin mainittiin: jos tiedämme täydellisen neliön viimeisen numeron kymmenkannassa, tiedämme myös sen neliöjuuren viimeisen numeron kahdella arvauksella. Täten tiedämme, että 4624:n neliöjuuren viimeinen numero on joko 2 tai 8.


title: Täydellinen neliö

text: Neljänneksi voimme arvata neliöjuuren yhdistämällä vaiheet kaksi ja kolme. 4624:n neliöjuuri on joko 62 tai 68, joista 68 on oikea.


title: Lukujoukko

text: Lukujoukot ovat joukkoja, joiden alkiot ovat lukuja.


title: Lukujoukko

text: Eräitä lukujoukkoja:


title: Lukujoukko

text: On helppo huomata, että formula_7.


title: Vesisaha

text: Vesisaha eli sahamylly on sahalaitos, jonka voimanlähteenä on vesivoima vesipyörän tai -turbiinin välittämänä.


title: Vesisaha

text: Vesisahan eli sahamyllyn historia Suomessa alkaa vuodesta 1533, jolloin Halikon talonpojat myivät käskynhaltija Erik Flemingille sahamyllyn paikan Hossostenkoskelta. Mahdollisesti jo tätä ennen uskotaan Naantalin luostarin harjoittaneen sahaustoimintaa vesisahalla.


title: Vesisaha

text: Vesisaha toimi samoin kuin vesimylly, eli virtaava vesi pyöritti sahan vesipyörää, josta liike ja voima ohjattiin edelleen sahan raamiin, jossa olevilla terillä varsinainen sahaaminen tapahtui. Vesisahat olivat siis raami- eli kehäsahoja. Vanha vesisaha oli alkeellinen tuotantolaitos, jonka tuotantokyky oli hyvin rajallinen. Vesisahaa voitiin käyttää vain sulanveden aikana, sillä sen teho riippui täysin virtaavan veden määrästä. Ahvenanmaan Saltvikin sahan kerrotaan vuonna 1556 sahanneen kaikkiaan 126 lautaa toimintakaudellaan huhtikuun alusta syyskuun loppuun.


title: Vesisaha

text: 1600-luvun puolivälin jälkeen suomalaisiinkin vesisahoihin ryhdyttiin asentamaan uutta tekniikkaa, jota edustivat hollantilaiset "hienot" sahanterät. Sahat pystyivät hyödyntämään raakapuun aivan uudella tavalla ja niiden tuotantokyky nousi huimasti. Hollantilaiset sahanterät olivat merkittävästi ohuempia, joten niiden avulla lautaa valmistui samasta rungosta enemmän ja merkittävästi nopeammin.


title: Vesisaha

text: Vesisahan vesirattaan kiertovoima siirrettiin kampiakseliin joka liikutti edestakaisin sahakehissä olevia sahanteriä. Uudemmissa vesisahoissa alettiin 1800-luvun alkupuolella käyttää vaihteistoa vesipyörän ja kampiakselin välissä jolloin kampiakseli saattoi pyöriä nopeammin kuin vesiratas ja sahakehien iskutiheys kasvoi. Tällöin myös sahaus sujui nopeammin ja sahausjälki parani. Vaihdesahoissa käytettiin suurempia vesirattaita kuin suorakäyntisissä sahoissa. Kehäsahojen lisäksi vesisahoilla oli myös hihnavetoisia sirkkelisahoja.


title: Vesisaha

text: Vesipyörä oli hyötysuhteeltaan heikko, ja siksi vesisahat olivat enemmän manufaktuurisia kuin teollisia laitoksia. Tällaiseksi voidaan nähdä myös Keski-Suomessa ennen vuotta 1861 toimineet yhdeksän vesisahaa. Toki tuotantoluvut olivat 1800-luvulla jo aivan toiset kuin 1500-luvulla. Esimerkiksi Korpilahden Rutalahteen aivan 1800-luvun alussa rakennetulla vesisahalla oli privilegio 8310 tukin sahaamiseen vuodessa. Sahausoikeuksien rajoittamisella pyrittiin suojelemaan metsiä ryöstöhakkuilta.


title: Vesisaha

text: Muita Keski-Suomen vesisahoja olivat Muuramen saha, Haapakosken saha (nyk. Vaajakoskella), Vahangan saha Karstulassa, Karikonkosken saha Petäjävedellä ja Kannonkosken saha silloisessa Kivijärven pitäjässä. Kuhmoisissa oli kolme vesisahaa joiden sijaintipaikat olivat Kotakoski, Leppikoski ja Pihlajakoski. Kaikki Keski-Suomen vesisahat perustettiin 1800-luvun puolella, eikä yhdenkään historia ulotu 1700-luvulle. Suurimpien vesisahojen koneteho kohosi noin 100 hevosvoimaan, mutta tavallisesti teho oli noin 20 hevosvoiman luokkaa.


title: Djedefra

text: Djedefra (Radjedef) oli faarao Khufun poika, jonka valtakausi oli 4. dynastian aikana 2566–2558 eaa.


title: Djedefra

text: Hän meni naimisiin puolisiskonsa Hetepheres II:n kanssa, mikä saattoi olla välttämätöntä valtaistuimen lunastamiseksi, jos hänen äitinsä oli yksi Khufun vähäisemmistä vaimoista. Djedefralla oli myös toinen vaimo, Khentet-en-ka, joka synnytti ainakin kolme poikaa, Setkan, Bakan ja Hernetin, sekä tyttären Neferhetepesi.


title: Djedefra

text: Torinon papyruksessa sanotaan, että Djedefra hallitsi kahdeksan vuotta, mutta eri lähteissä on poikkeavuuksia. Eräässä lähteessä kerrotaan, että hän olisi hallinnut 11 karjakautta. Tämä voi tarkoittaa 11 vuotta tai 21 vuotta, jos karjakausi tarkoittaa kahta vuotta.


title: Djedefra

text: Djedefra oli ensimmäinen kuningas, joka käytti Ran lapsi -titteliä. Tuona aikana auringonjumala Ran kultin suosio oli kasvussa.


title: Djedefra

text: Djedefran pyramidi oli rakennettu kukkulan päälle mikä tuotti paljon enemmän työtä, koska monen tonnin painoisia kiviä ei ole helppo kuljettaa ylös. Syy paikan valintaan oli mahdollisesti se, että faarao halusi, että hänen pyramiirinsa olisi korkeammalla kuin kenenkään muun.


title: Djedefra

text: Djedefra rakennutti itselleen pyramidin pohjoisemmaksi Abu Roashiin, kahdeksan kilometriä Gizasta. Se on Memphiksen metropoliin pohjoisin osa. Vuonna 2004 ranskalainen egyptologi Vassil Dobrev esitti, että Djedefra saattoi olla suunnittelemassa Sfinksin pystyttämistä isänsä muistoa vartioimaan.


title: Djedefra

text: Vaikka alun perin egyptologit olivat sitä mieltä, ettei Djedefran pyramiiria saatu koskaan valmiiksi, on sittemmin saatu todistusaineistoa päinvastaisesta väitteestä. Pyramidi on tosin tuhoutunut, kun roomalaiset valloittivat Egyptin ja purkivat tämän pyramidin, jotta saisivat siitä rakennuskiveä.


title: Phôngsali

text: Phôngsali on Phongsalin provinssin pääkaupunki, ja se sijaitsee provinssin keskiosassa lähellä Kiinan rajaa. Asukkaita kaupungissa on 14 414 (2007).


title: Messenian sodat

text: Messenian sodat (myös "messenialaissodat") olivat sotia joita Sparta kävi naapuriaan Messenian kanssa. Ensimmäinen ja toinen Messenian sota käytiin noin 700-luvulla eaa. Näiden sotien aikana Sparta valtasi Messenian ja teki sen asukkaista helootteja, eli orjia. Kolmas Messenian sota käytiin 468 eaa.–458 eaa. Messenialaiset nousivat kapinaan spartalaisia vastaan, mutta heidät kukistettiin. Messenia sai lopulta vapautensa takaisin vuonna 370 eaa. kun thebalainen Epameinondas kukisti Spartan.


title: Tukkipojan morsian

text: Tukkipojan morsian on vuonna 1931 valmistunut Erkki Karun käsikirjoittama ja ohjaama suomalainen elokuva. Pääosissa ovat Urho Somersalmi ja Helena Koskinen. Elokuva rikkoi Suomessa katsojaennätykset ja oli paras yleisömenestys, kunnes sen kolme vuotta myöhemmin syrjäytti "Siltalan pehtoori".


title: Tukkipojan morsian

text: "Tukkipojan morsianta" pidetään ensimmäisenä suomalaisena kokonaan äänen kanssa tehtynä näytelmäelokuvana, mutta elokuvassa on sekä mykkä- että äänielokuvan piirteitä. Esimerkiksi mukana on vielä mykkäelokuvissa tavallisia selittäviä välitekstejä. Tosin sitä ennen, keväällä 1931, oli valmistunut revyyelokuva "”Sano se suomeksi”" ja "Erämaan turvissa", jonka tekijät olivat pitkälti saksalaisia, eikä sitä siten aina pidetä kovin suomalaisena.


title: Tukkipojan morsian

text: Elokuva alkaa juhannusillan tansseista. Illan aikana Mikkolan Eetu, joka on kylän rikkain talollinen, kosii Leena Koskea. Kosken isä toivoo nuorten välistä liittoa, mutta Leena ei hyväksy asiaa, vaan on iskenyt silmänsä tukkilaispoika Erkkiin.


title: Tukkipojan morsian

text: Erkin ja Eetun välinen kahakka laajenee koko pitäjään, kun kylän miehet toistuvasti tappelevat tukkilaisten kanssa. Erkki ei taivu minkäänlaisille uhkauksille vaan aikoo tehdä Leenasta ”tukkipojan morsiamen”.


title: Pavlohrad

text: Pavlohrad () on kaupunki itäisessä Ukrainassa, Dnipropetrovskin alueella. Se on pinta-alaltaan 59,3 neliökilometrin suuruinen. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 110 000 ihmistä (2013 alku).


title: Pavlohrad

text: Pavlohrad sai kaupunginoikeudet vuonna 1784. Nykyisin kaupunki on suuri rautatieliikenteen solmukohta. Kaupungissa on myös monialaista teollisuutta, vaihdellen koneteollisuudesta kemianteollisuuteen.


title: Sasser

text: Sasser on tietokonemato, joka leviää Windows 2000 ja Windows XP -käyttöjärjestelmissä olevan haavoittuvuuden kautta käyttäen puskuriylivuotoa LSASS-palvelussa ("Local Security Authority Subsystem Service").


title: Sasser

text: Tartunnan saaneeseen koneeseen ilmestyy tiedosto 'C:\win.log' sekä 'LSASS.EXE' kaatuilee, aiheuttaen tietokoneen uudelleenkäynnistymisen itsekseen. Mato ei pääse koneisiin, joissa on oikein konfiguroitu palomuuri, Microsoftin kriittinen tietoturvapäivitys 835732 tai Windows 2000:a vanhempi Windows-käyttöjärjestelmä.


title: Toinen pyhä sota

text: Toinen pyhä sota käytiin noin vuosina 449 eaa. – 448 eaa. Se oli osa pidempiaikaista konfliktia Spartan ja Ateenan välillä jota kutsutaan Ensimmäiseksi peloponnesolaissodaksi. Sota syttyi kun Sparta sekaantui Delfoin oraakkelin hallintoon. Spartalaiset antoivat oraakkelin delfoilaisten hallittavaksi, mutta heti kun spartalaiset olivat poistuneet ateenalaiset saapuivat paikalle ja palauttivat Delfoin fokislaisten hallintaan.


title: Alcobendas

text: Alcobendas on kaupunki Madridin itsehallintoalueella, Keski-Espanjassa. Se sijaitsee noin 13 kilometriä pohjoiseen pääkaupunki Madridista. Kaupunki on perustettu noin vuonna 1208.


title: Alcobendas

text: Vuonna 2015 Alcobendasissa asui noin 113 000 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan noin 45 neliökilometrin suuruinen. Väestötiheys on noin 2 500 as./km².


title: Felix Pappalardi

text: Felix Pappalardi (30. joulukuuta 1939 – 17. huhtikuuta 1983) oli yhdysvaltalainen muusikko ja tuottaja, joka tunnetaan parhaiten Cream-yhtyeen tuottajana ja Mountain-yhtyeen perustajajäsenenä. Pappalardi kuoli vuonna 1983 vaimonsa ampumana.


title: Bryan Clay

text: Bryan Clay (s. 3. tammikuuta 1980 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen kymmenottelija ja olympiavoittaja.


title: Bryan Clay

text: Clay voitti vuonna 1999 nuorten Yhdysvaltain mestaruuden kymmenottelussa. Vuonna 2001 hän sijoittui Pekingin Universiadeissa kolmanneksitoista. Vuonna 2004 hän voitti seitsenottelun hopeaa Budapestin sisäratojen MM-kisoissa tuloksella 6365. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Yhdysvaltain olympiakarsinnat. Ateenan olympialaisissa hän voitti olympiahopeaa tuloksella 8820.


title: Bryan Clay

text: Helsingin MM-kisoissa 2005 Clay voitti maailmanmestaruuden tuloksella 8732. Hän voitti samana vuonna myös maansa mestaruuden. Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 2006 hän voitti hopeaa seitsenottelussa. Osakan MM-kisoissa 2007 hän keskeytti ottelun loukattuaan jalkaansa korkeushypyssä. Maaliskuussa 2008 hän voitti kultaa Valencian sisäratojen MM-kisoissa. Kesällä 2008 hän voitti Yhdysvaltain olympiakarsinnat ennätyksellään 8832 pistettä. Pekingin olympialaisissa Clay otti selvän voiton. Hän voitti heti ensimmäisen lajin 100 metrin juoksun ja johti tämän jälkeen kisaa loppuun asti.


title: Bryan Clay

text: Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 hän voitti kultaa seitsenottelussa.


title: Kontio

text: Kontio voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Kontio

text: Kontio on myös suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Särkänniemen Tornado

text: Särkänniemen Tornado on suomalais-sveitsiläisenä yhteistyönä toteutettu riippurakenteinen (”inverted”) vuoristorata, jossa kuljetaan radan alla. Radan ja vaunut on valmistanut sveitsiläinen Intamin. Se maksoi 50 miljoonaa markkaa, ja on Särkänniemen kaikkien aikojen kallein investointi.


title: Särkänniemen Tornado

text: Päästäkseen Tornadoon on oltava vähintään 140 cm pitkä. Tornadossa on nostomäki, joka nousee 25 metrin korkeuteen. Nostomäen jälkeen tulee radan jyrkin ja pisin alamäki sekä silmukka. Tornado kulkee myös Tukkijoen alta, ja se kierähtää ympäri tunnelissa. Juuri ennen viimeistä mutkaa se kierähtää vielä kerran ympäri. Laitteessa on kaksi vaunua, väreiltään punaoranssi ja keltainen.


title: Särkänniemen Tornado

text: Radan nimen piti olla alun perin Metro, mutta viime hetkellä ennen avajaisia radan nimi muutettiin Tornadoksi. Rataan lisättiin vuonna 2006 tunneli heti silmukan jälkeen, joka on myös radan nopein kohta.


title: Särkänniemen Tornado

text: Tornado on rakennettu maaston mukaan, joten täysin samanlaista ei voi olla missään muualla. Tornado on myös yksi särkänniemen suosituimmista huvilaitteista


title: Hedelmöityshoito

text: Hedelmöityshoito on naisen, miehen tai parin hedelmättömyyden takia suoritettava toimenpide, jonka tarkoituksena on parantaa raskauden alkamisen todennäköisyyttä. Nainen tai pariskunta määritellään hedelmättömäksi, jos raskaus ei ole alkanut, kun suojaamattomia yhdyntöjä on harjoitettu vuoden ajan. Määritelmä perustuu siihen, että terveellä pariskunnalla on noin 20 prosentin kuukausittainen mahdollisuus tulla raskaaksi, jolloin 12 kuukauden kumulatiivinen todennäköisyys raskauteen on 93 prosenttia. Todellisuudessa todennäköisyys on hieman alhaisempi, noin 84 prosenttia, koska kaikki parit eivät ole optimaalisen hedelmällisiä. Hedelmättömyystutkimuksiin ja -hoitoihin kannattaa hakeutua aiemmin, mikäli hedelmättömyydelle on tiedossa jokin syy tai nainen on yli 35-vuotias.


title: Hedelmöityshoito

text:
Tämän päivän hedelmöityshoidot ovat melko tehokkaita: jopa 80 prosenttia hoitoon tulleista pareista saa lapsen, jos kaikkia tarjolla olevia hoitokeinoja käytetään hyväksi.
Nykyään noin kolme prosenttia Suomessa vuosittain syntyvistä lapsista on saanut alkunsa koeputkihedelmöityshoidolla. Muut Pohjoismaat ovat esittäneet samansuuntaisia lukuja. Hedelmöityshoitoja tarjotaan Suomessa sekä julkisella sektorilla että yksityisillä klinikoilla.


title: Hedelmöityshoito

text: Hedelmättömyystutkimuksissa otetaan ensin selville parilla olevat sairaudet tai tilat, jotka voisivat vaikuttaa hedelmällisyyteen. Tällaisia ovat naisella esimerkiksi munanjohdintulehdus tai endometrioosi, miehellä sikotauti tai suonikohju kivespusseissa. Myös elintavat, lääkkeiden käyttö ja psykologiset tekijät selvitetään. Parille suoritetaan perusteellinen lääkärintarkastus, jossa kartoitetaan sukupuolielinten mahdolliset poikkeavuudet.


title: Hedelmöityshoito

text:
Naiselta tarkistetaan peruslaboratoriokokeita, kuten perusverenkuva, virtsakoe, kilpirauhaskoe, hormonikokeita ja infektiokokeita (muun muassa klamydia, kuppa). Tarvittaessa otetaan kohdunkaulan irtosolunäyte. Naisen kohtu ja munasarjat tutkitaan ultraäänilaitteen avulla emättimen kautta tai vatsan läpi. Munanjohtimien aukiolo voidaan tutkia ultraäänellä (sonosalpingografia eli SSG) käyttämällä tarkoitukseen suunniteltua varjoainetta.
Hysterosalpingografia (HSG) on tutkimus, jossa varjoaineen avulla etsitään lantion alueen röntgenkuvasta kohdun poikkeavuuksia (polyypit, myoomat).
Munanjohtimia ja lantion aluetta voidaan tutkia myös vatsaontelon tähystyksen eli laparoskopian avulla. Noin 25 prosentilla naisista, joiden hedelmättömyyteen ei ole aiemmissa tutkimuksissa löytynyt syytä, on tähystyksessä selittäviä löydöksiä, kuten kiinnikkeitä tai endometrioosipesäkkeitä. Jos nainen on aiemmin steriloitu, munanjohtimet voidaan yrittää avata uudestaan kirurgisesti.


title: Hedelmöityshoito

text: Miehen siemennesteen laatu tutkitaan mikroskoopilla. Hedelmälliset siittiöt ovat hyvin liikkuvia, säännöllisen muotoisia ja niitä on riittävän paljon (yli 20 miljoonaa/ml). Jos mies on aiemmin steriloitu katkaisemalla siemenjohtimet, ne voidaan korjata leikkauksella, minkä jälkeen miehellä on 10-40 %:n mahdollisuus tulla uudelleen hedelmälliseksi.


title: Hedelmöityshoito

text: Joskus munasolun kypsymistä ja irtoamista eli ovulaatiota ei tapahdu luonnostaan. Syitä ovulaatiohäiriöön ovat mm. munasarjojen monirakkulaoireyhtymä (PCOS), kilpirauhasen vajaatoiminta ja ali- tai ylipaino. Hoitona stimuloidaan hormonilääkitysten avulla munasarjoja tuottamaan yksi tai useampia munasoluja, joka hedelmöityvät normaalisti yhdynnän seurauksena. Ovulaation induktio voidaan yhdistää keinosiemennykseen tulosten parantamiseksi.


title: Hedelmöityshoito

text: Kohdunsisäinen inseminaatio on hoitokeino, jossa siemennesteestä pestään siittiöt erilleen ja ne ruiskutetaan kohtuonteloon juuri ennen munasolun irtoamista. Hoito voidaan tehdä naisen luonnollisen tai hormonistimuloidun kuukautiskierron aikana ja siinä voidaan käyttää parin omia tai luovutettuja siittiöitä. Koska hedelmöitys tapahtuu naisen munanjohtimessa, ainakin toisen munanjohtimista täytyy olla terve.


title: Hedelmöityshoito

text: Koeputkihedelmöitys eli IVF () kehitettiin alun perin auttamaan naisia, joiden hedelmättömyyden syynä oli munanjohdinten vaurio. Nykyään koeputkihedelmöitystä käytetään muissakin hedelmättömyyttä aiheuttavissa tiloissa, kuten endometrioosissa tai selittämättömässä hedelmättömyydessä. Hoidon onnistumisen edellytyksinä on hedelmöittymiskykyinen munasolu, siittiöitä sekä kohtu, joka pystyy kantamaan raskauden.


title: Hedelmöityshoito

text: Koeputkihedelmöityshoitojen onnistumiseksi naisen munasarjojen tulee tuottaa yhden kierron aikana useita kypsiä munasoluja. Tätä tarkoitusta varten naiselle annetaan pistoksina hormoneja, jotka on eristetty raskaana olevien (istukkahormoni eli hCG) tai vaihdevuodet ohittaneiden naisten (FSH/hMG) virtsasta tai tuotettu laboratoriossa. Kypsyneet munasolut kerätään neulalla emättimen kautta tehtävässä munarakkulapunktiossa. Munasolut hedelmöitetään maljalla miehen siittiöillä ja hedelmöittyneiden munasolujen annetaan yleensä kasvaa kahdeksansoluisiksi alkioiksi. Näin saaduista alkioista valitaan yksi tai enintään kaksi kohtuun siirrettäväksi. Useamman alkion siirto lisää riskiä monisikiöraskauteen, mikä voi vaarantaa syntyvän lapsen terveyden. Jos nainen haluaa, ylijääneet alkiot voidaan pakastaa nestetypellä myöhempää käyttöä varten. Pakastusta käyttämällä naisen ei tarvitse käydä uudestaan läpi IVF-hormonihoitoja ja munasolujen keräystä, jos raskaus ei ala tai jos ensimmäisen lapsen jälkeen toivotaan uutta raskautta.


title: Hedelmöityshoito

text: Raskausprosentti yhtä IVF-hoitokiertoa kohti on noin 20-35 prosenttia ja ns. lapsi kotiin -prosentti jonkin verran alhaisempi. Naisen ikä vaikuttaa koeputkihedelmöityksen onnistumiseen. Yhdysvalloissa v. 2002 alle 35-vuotiaista naisista elävän lapsen synnytti 37 prosenttia yhtä IVF-hoitokiertoa kohti, jos käytetään naisen omia munasoluja. 42-vuotiailla naisilla vastaava luku oli 4 prosenttia.


title: Hedelmöityshoito

text: Ensimmäinen koeputkihedelmöityksellä aikaansaatu lapsi, Louise Brown, syntyi Englannissa 25. heinäkuuta 1978.


title: Hedelmöityshoito

text: Mikrohedelmöitys eli ICSI ("Intracytoplasmic sperm injection") on sovelias hoitokeino pariskunnille, joiden hedelmättömyys johtuu miehen siemennesteen laadusta. Siittiöitä saattaa olla vähän, tai niiden liikkuvuus tai morfologia voi olla huono. Mikroinjektiotekniikalla voidaan ruiskuttaa yksi ainoa siittiö suoraan munasoluun. Jos siemenneste ei sisällä lainkaan siittiöitä, munasolu voidaan yrittää hedelmöittää lisäkiveksestä, kiveksestä tai siemenjohtimesta imetyillä siittiöillä.


title: Hedelmöityshoito

text: In vitro-maturaatio (IVM) tarkoittaa koeputkihedelmöitystä ilman hormonistimulaatiota, ja se on uusin koeputkihedelmöitysmenetelmä. IVM-hoidossa kerätään naisen munasarjoista normaalin kuukautiskierron aikana epäkypsiä munasoluja, jotka sitten kypsytetään laboratoriossa ja hedelmöitetään joko maljalla tai mikroinjektiolla. IVM-hoidon etuna on, että ennen keräystä ei käytetä hormonihoitoa, joka aiheuttaa useimmille naisille ainakin lieviä haittavaikutuksia. Hoidon onnistumistodennäköisyys on samaa luokkaa kuin tavallisten IVF-hoitojen. IVM-hoito ei sovi naisille, joiden munasarjojen toiminta on heikentynyt.


title: Hedelmöityshoito

text: Luovutettuja munasoluja voidaan käyttää, jos naisella ei ole omia munasoluja tai ne eivät kypsy johtuen esimerkiksi sairaudesta, syöpähoidoista, perinnöllisestä syystä tai iästä. Luovutettujen siittiöiden käytön aiheena on yleensä täydellinen siittiöiden puuttuminen. Luovutettuja sukusoluja voidaan myös käyttää, jos jommallakummalla osapuolella on perinnöllinen sairaus tai riski sellaisen kulkeutumisesta jälkeläisille.


title: Hedelmöityshoito

text: Jos hedelmättömyyden syy on kohdun puuttuminen tai sen vaikea rakenne- tai toimintahäiriö, voidaan koeputkihedelmöitystekniikoiden kehittymisen myötä käyttää sijaissynnyttäjää. Tällöin sijaissynnyttäjänä toimivan naisen kohtuun siirretään hedelmöityshoidoissa olevan parin sukusoluista hedelmöitetty alkio. Jos parin osapuolilla ei ole toimivia sukusoluja, voidaan käyttää myös luovutettuja munasoluja tai siittiöitä. Suomessa pari adoptoi lapsen synnytyksen jälkeen; jos miehen isyys on varmistettu ensin, tehdään perheensisäinen adoptio. Arvioiden mukaan Suomessa on syntynyt 1990-luvulta alkaen parikymmentä sijaissynnyttäjän avulla alkunsa saanutta lasta, joista ensimmäinen syntyi vuonna 1995. Sijaissynnyttämisestä on käytetty myös termiä kohdunvuokraus, mutta Suomessa sijaissynnyttäjille ei ole maksettu palkkioita. Suomen uusi hedelmöityshoitolaki kieltää sijaissynnyttäjän käytön.


title: Hedelmöityshoito

text: Ensisijaisesti tulee hoitaa hedelmättömyyden syy, mikäli sellainen löytyy. Naisen endometrioosi voidaan hoitaa leikkauksella, sillä melko lievänkin endometrioosin poisto laparoskopiassa parantaa hedelmällisyyttä. Munanjohdinvaurion korjaaminen leikkauksella kannattaa lievissä vioissa, mutta vaikeissa munanjohdinvaurioissa leikkaustulokset ovat huonompia. Kohdun myoomat voidaan poistaa kirurgisesti. Miehelle ei juuri ole tarjolla hedelmättömyyden syyhyn kohdistuvia hoitoja.


title: Hedelmöityshoito

text: Koeputkihedelmöityshoitojen seurauksena syntyneillä lapsilla on suurempi riski syntyä ennenaikaisena ja pienipainoisena kuin luonnollisella tavalla alkunsa saaneilla lapsilla. Osa riskistä selittyy sillä, että hoitoja saavan naisen kohtuun on perinteisesti siirretty useampi alkio raskauden alkamisen todennäköisyyden maksimoimiseksi. Näin ollen koeputkihedelmöityshoidot ovat johtaneet usein monisikiöraskauteen, joka on tunnettu ennenaikaisuuden ja pienipainoisuuden riskitekijä. Haittoja on pyritty vähentämään siirtämällä kohtuun yksi alkio kerrallaan. Yhden alkion siirto on nykyään yleisin toimintatapa useissa maissa, muun muassa Suomessa.


title: Hedelmöityshoito

text: Koeputkihedelmöityshoidot lisäävät ilmeisesti myös jonkin verran lapsen riskiä saada synnynnäinen vamma. Ilmiön syyksi on ehdotettu sekä hedelmöityshoitotekniikoista johtuvia tekijöitä että hoitoja saavan parin hedelmättömyyden taustalla olevia syitä. Koeputkihedelmöityshoidossa sukusoluihin tai alkioihin mahdollisesti epäedullisesti vaikuttavia tekijöitä ovat muun muassa solujen viljelyolosuhteet, alkioiden pakastus ja sulatus, munasolujen viivästynyt hedelmöittyminen ja naisen saamat hormonilääkitykset. Toisaalta on mahdollista, että hoidoissa olevan naisen tai miehen hedelmättömyyden taustalla on syitä, jotka sinänsä saattavat johtaa lapsen suurentuneeseen riskiin saada synnynnäinen vamma.


title: Hedelmöityshoito

text: Suomessa ei ole ollut ennen vuotta 2006 hedelmöityshoitoa koskevaa erillistä lainsäädäntöä. Tällöin hedelmöityshoitoihin on sovellettu muuta terveydenhuollon lainsäädäntöä. Hedelmöityshoitoja on saanut antaa terveydenhuollon ammattihenkilö ("Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä" (559/1994)), ja hoitoa saavia on pidetty potilaina "Lain potilaan asemasta ja oikeuksista" (785/1992) mukaan. Hoitojen korvaukset on määritelty "Sairausvakuutuslain" (1224/2004) mukaan. Alkioiden käytöstä ja niihin kohdistuvasta tutkimuksesta on määrännyt "Laki ihmisen elimien ja kudoksien lääketieteellisestä käytöstä" (101/2001) ja "Laki lääketieteellisestä tutkimuksesta" (488/1999). Kirjoittamattoman oikeuden nojalla lapsen äidiksi on katsottu nainen, joka synnyttää lapsen, riippumatta siitä onko lapsi saanut alkunsa luovutetusta munasolusta.


title: Hedelmöityshoito

text: Aiempi lainsäädäntö ei ole kuitenkaan määrittänyt hedelmöityshoitojen laajuutta, sisältöä tai järjestämistapaa. Lisäksi ennen vuotta 2006 "Isyyslaissa" (700/1975) ei ollut otettu huomioon tilanteita, joissa lapsi syntyy hedelmöityshoidon tuloksena. Hedelmöityshoitolakia yrittivät aikaansaada useat hallitukset, esimerkiksi Ahon hallitus ja Lipposen I hallitus 1990-luvulla. Lipposen II hallituksen lakiesitys kaatui eduskunnan enemmistön vastustukseen yksinäisten naisten ja naisparien oikeudesta hedelmöityshoitoihin, ja hallitus veti esityksen pois vuonna 2003.


title: Hedelmöityshoito

text: Monessa muussa valtiossa, esimerkiksi kaikissa muissa Pohjoismaissa, hedelmöityshoitoja koskeva laki on olemassa.


title: Hedelmöityshoito

text: Hedelmöityshoitoja koskeva lainsäädäntö hyväksyttiin eduskunnassa 22.12.2006, jolloin hallituksen esityksen pohjalta vahvistettiin "Laki hedelmöityshoidoista" (1237/2006) ja "Laki isyyslain muuttamisesta" (1238/2006). Uusi lainsäädäntö astui voimaan 1.9.2007. Uusi laki koskee niitä toimenpiteitä, joissa naiseen viedään sukusoluja tai alkioita raskauden aikaansaamiseksi; lisäksi lailla säädellään sukusolujen luovuttamista ja varastointia. Kuitenkaan hedelmöityshoidoissa käytettäviä teknisiä menetelmiä ei laissa määritellä. Laki ei aseta parisuhdevaatimusta hedelmöityshoitojen taikka keinohedelmöityksen edellytyksenä. Sijaissynnyttäjän käyttöä uusi laki ei salli.


title: Hedelmöityshoito

text: Suomessa tehtiin vuonna 2007 noin 13 300 hedelmöityshoitoa, joista kaksi kolmasosaa oli koeputkihedelmöityksiä tai pakastetun alkion siirtoja. Hedelmöityshoitojen määrä kasvoi 9 prosentilla vuodesta 2006. Lapsen syntymään johti noin joka viides koeputkihedelmöitys tai pakastetun alkion siirto ja 9 prosenttia keinohedelmöityksistä. Vuonna 2006 hedelmöityshoidoista syntyi hieman alle 2000 lasta. Monisikiöiset synnytykset vähenivät, koska yhden alkion siirrot yleistyvät.


title: Hedelmöityshoito

text: Hedelmöityshoidot ovat herättäneet lukuisia eettisiä kysymyksiä. Hoitojen kehittymisen myötä pohdintaa ovat tarvinneet perinteiset käsitykset äitiydestä, isyydestä ja lapsen asemasta.


title: Hedelmöityshoito

text: Keskustelua ovat herättäneet sukusolujen ja alkioiden säilytys ja omistussuhteet esimerkiksi luovuttajien kuoltua. Eettisiä pohdintoja on myös esitetty runsaasti koskien pakastettujen alkioiden asemaa, niiden tuhoamista tai käyttöä kantasolu- tai muussa tutkimuksessa.


title: Hedelmöityshoito

text: Keskustelua on käyty yksin elävien naisten sekä homoseksuaalien vanhemmuudesta ja oikeudesta keinohedelmöitykseen. Kysymys lapsen oikeudesta saada tietää sukusolujen luovuttajan henkilöllisyys herätti Suomessa erilaisia mielipiteitä ennen uuden hedelmöityshoitolain voimaantuloa. Lähtökohdaksi on usein asetettu YK:n lapsen oikeuksien sopimus, jonka mukaan lapsen etu tulee ottaa ensisijaisesti huomioon kaikissa lapsia koskevissa asioissa.


title: Hedelmöityshoito

text: Arvostelua on herättänyt luovutettujen munasolujen käyttö naisilla, jotka ovat jo ohittaneet vaihdevuodet eivätkä pysty enää tuottamaan omia munasoluja. Joissakin maissa on aloitettu raskauksia koeputkihedelmöityksen ja lahjamunasolujen avulla jopa 50–60-vuotiaille naisille. Suomessa tällaisia hoitoja ei anneta.


title: Hedelmöityshoito

text: Katolinen kirkko tuomitsee kaikki keinotekoiset hedelmöityshoidot moraalittomiksi. Erityisen vakavia moraalisia rikkomuksia ovat hedelmöityshoidot, joissa käytetään luovutettuja sukusoluja tai sijaissynnyttäjää.


title: Hedelmöityshoito

text: Liikakansoitus muodostaa oman näkökulman aiheeseen.


title: Nivala Cowboys

text:
Cowboys on nivalalainen jääkiekkoseura "(aiemmin Nivalan Urheilijoiden jääkiekkojaosto)". Seura on perustettu vuonna 1995 eli samana vuonna kuin seuran kotiareena Nivalan jäähalli aloitti toimintansa. Cowboys on aina ollut vahva kasvattajaseura, ja se onkin Nuoren Suomen sinettiseura nro 60 (7.12.2002).
"(Tilanne: 5.3.2018)"Taulukon värien selitteet


title: Nivala Cowboys

text: Molempien taulukoiden viitteet


title: Kuplahylje

text: Kuplahylje, Klapmytsi, ("Cystophora cristata") on varsinaisten hylkeiden heimoon kuuluva laji, joka asustaa pohjoisen Atlantin vesissä jäälautoilla. Läntisinnä sitä tavataan Baffininsaarella ja Newfoundlandilla Kanadassa ja idässä aina Grönlannissa, Islannissa, Huippuvuorilla ja vaelluksilla jopa Novaja Zemljalla asti. Pisimmät kuplahylkeet ovat 270 cm pitkiä ja painavat 400 kg. Kuplahylkeet elävät enintään 35-vuotiaiksi.


title: Kuplahylje

text: Nimensä kuplahylje on saanut siitä, että vasemman sieraimen limakalvo pullistuu kuplaksi osana kosintamenoja.


title: Kuplahylje

text: Lisääntymiskauden koittaessa kuplahyljenaaraat raahautuvat joukoittain synnyttämään paksulle jäälle. Paikkoja on kolme Pohjois-Atlantilla. Aikuiset urokset kamppailevat oikeuksistaan paritella. Voittaja valvoo aluetta, jolla majailee 2–4 naarasta. Naaraiden synnyttäessä ja imettäessä poikasiaan uros vahtii lähistöllä. Kuutti syntyy maalis-huhtikuussa ja painaa 20 kg. Emo imettää poikasta vain 4 päivää, mikä on lyhyempi aika kuin millään muulla nisäkkäällä. Kun emo on vieroittanut poikasensa, uros parittelee vedessä sen kanssa ja hakeutuu sitten seuraavan naaraan luo. Oman onnensa nojaan jätetty kuutti pysyttelee jäällä vielä kuukauden ajan. Joka vuosi naaras synnyttää vain yhden poikasen. Jos kuutti on uros, se saavuttaa sukukypsyyden 4–6-vuotiaana, mutta jos se on naaras, 3 vuoden ikäisenä.


title: Kuplahylje

text: Kuplahylkeet syövät kaloja, äyriäisiä ja pääjalkaisia, kuten kalmareita ja tursaita.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Ateenan kansainvälinen lentoasema ”Elefthérios Venizélos” (, , YPA: ΔΑΑ) on kansainvälinen lentoasema Spáta-Artémidan kunnassa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se on Kreikan merkittävin ja vilkkain lentoasema.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Ateenan kansainvälinen lentoasema avattiin 28. maaliskuuta 2001. Uusi lentoasema korvasi kokonaan Ateenan 1990-luvulla pieneksi käyneen lentoaseman, Ellinikón kansainvälisen lentoaseman. Uuden lentoaseman rakentamista alettiin suunnitella jo 1970-luvulla, ja vuonna 1978 tätä varten perustettiin valtionyhtiö Athens Airport SA. Lentokenttäprojekti herätettiin uudelleen henkiin vuonna 1991, ja lentoaseman rakennustyöt alkoivat vuonna 1995. Lentokentän rakensi saksalainen rakennusyhtiö Hochtief ja sen rakentaminen maksoi noin 2,1 miljardia euroa.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Lentoaseman rakentamispaikaksi ehdotettiin 19 kohdetta eri puolilta Attikaa. Lopulta se päätettiin rakentaa nykyiseen paikkaansa Spáta-Artémidan alueelle. Lentokentän rakentamisen yhteydessä tehtiin lukuisia arkeologisia löytöjä, jotka viivästyttivät rakennustöitä. Merkittävimpiin kuuluu neoliittisen kauden asutuslöytö Zagánin kukkulalta, joka tasoitettiin kiitoteiden lähestymisalueelta. Lentoasema on nimetty 1900-luvun alkupuolen merkittävän poliitikko Elefthérios Venizéloksen mukaan. Aivan Ateenan olympialaisten alla vuonna 2004 lentoasema sai raideyhteydet.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema on Kreikan vilkkain ja Euroopan 28. vilkkain. Vuonna 2016 sen kautta kulki noin 20 miljoonaa matkustajaa. Näistä noin 7,15 miljoonaa oli Kreikan kotimaanlentojen matkustajia ja noin 12,87 miljoonaa kansainvälisten lentojen matkustajia. Lentoaseman käyttö on kasvanut nopeasti. Vuosina 2007–2009 kentän kautta kulki noin 14,0–16,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Lentokenttä on ennen kaikkea portti Ateenaan ja muualle Kreikkaan sekä Kreikan kotimaan lentojen keskus, mutta se on kasvattanut suosiotaan myös Kaakkois-Euroopan alueellisena lennonvaihtopaikkana.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema sijaitsee Itä-Attikassa Mesógeian tasangolla noin 26 kilometriä Ateenan keskustasta itään. Se on rakennettu Markópoulon, Koropín, Spátan, Artémidan ja Pórto Ráftin kaupunkien väliselle alueelle. Pääosa lentokentästä on Spátan alueella. Lentoasemassa on kaksi matkustajaterminaalia, pääterminaali ja sivuterminaali, sekä yksi rahtiterminaali. Pääterminaalin pinta-ala on noin neliömetriä.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Lentokentällä on kaksi koillis-lounaissuuntaista kiitotietä, joista pidemmän pituus on noin metriä ja lyhyemmän pituus noin metriä. Kummankin kiitotien leveys on 45 metriä. Kenttä on rakennettu 94 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Nykyisten terminaalien kapasiteetiksi arvellaan noin 21 miljoonaa matkustajaa vuodessa, ja kiitoteiden kapasiteetiksi noin 50 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Terminaalien laajennosta on suunniteltu.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Lentoaseman terminaalissa on lentokentän alueen arkeologisia löytöjä esittelevä näyttely, jossa on löytöjä neoliittiselta ajalta antiikin ajalle ja bysanttilaiselle ajalle saakka. Lentoasemalla on myös Elefthérios Venizéloksen elämää esittelevä näyttely sekä vaihtuvia näyttelyitä, kuten taidenäyttelyitä.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Vuonna 2008 kentälle lensi säännöllisiä lentoja 65 eri lentoyhtiötä noin 115 kohteeseen eri puolille maailmaa. Lentoasema on Aegean Airlinesin ja Olympic Airin päälentoasema sekä Kreikan sisäisille lennoille että ulkomaanlennoille. Suomesta kentälle lentävät (2018) muun muassa Aegean Airlines, Finnair, Norwegian ja Ryanair.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Lentoterminaalin yhteydessä on Ateenan metron ja proastiakós-paikallisjunien yhteinen asema Aerodrómio (”Lentoasema”). Metron Linja 3 kulkee asemalta Ateenan keskustaan muun muassa Sýntagman asemalle sekä Monastirákin asemalle, josta on vaihto Linjalle 1 Pireuksen asemalle ja satamaan. Linjan 3 laajennoksen valmistuttua noin 2020 kentältä on suora yhteys Pireukseen. Proastiakós-junien Linja 2 kulkee muun muassa SKA:n asemalle, josta on vaihto muun muassa kaukojuniin sekä Ateenan rautatieasemalle.


title: Ateenan kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemalle johtaa myös Ateenan kehätienä toimiva A6 eli Attikan valtatie. Kentältä on ympärivuorokautiset bussiyhteydet eri puolille kaupunkia. Taksimatka keskustaan kestää ruuhka-ajan ulkopuolella noin 35 minuuttia.


title: Ulla Appelsin

text: Ulla Tuulikki Appelsin (o.s. "Hovi", s. 5. joulukuuta 1967 Luumäki) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän aloitti Ilta-Sanomien päätoimittajana lokakuussa 2010.


title: Ulla Appelsin

text: Appelsin on koulutukseltaan filosofian maisteri. Ilta-Sanomissa hän on työskennellyt aiemmin ulkomaantoimittajana ja uutispäällikkönä sekä uutistoiminnasta vastaavana toimituspäällikkönä. Hän tuli ensimmäisen kerran Ilta-Sanomiin töihin kesällä 1991, mutta työskenteli välillä äidinkielenopettajana, kunnes palasi lehteen takaisin.


title: Ulla Appelsin

text: Appelsin on kirjoittanut muun muassa kirjan "Titanicin tuntematon lapsi" (2003), joka kertoo Panulan perheen kohtalosta loistoristeilijä Titanicin tuhon yhteydessä vuonna 1912. Hän sai Ajatus Kirjojen ja Gummerus Kustannuksen myöntämän Hyvä Ajatus -tunnustuspalkinnon vuonna 2003.


title: Ulla Appelsin

text: Vuonna 2015 Appelsin palkittiin kirjoituksestaan ”Pikkuveljeni, alkoholisti” Sanomalehtien Liiton parhaat jutut -kilpailussa näkökulmasarjan toiseksi parhaana kirjoituksena. Hän oli ehdolla vuoden 2014 Bonnierin suuren journalistipalkinnon saajaksi Vuoden journalisti -kategoriassa. Keväällä 2015 Karjalan Liiton hallitus myönsi Appelsinille Pro Carelia -ansiomerkin tunnustuksena luovutetun Karjalan historian ja karjalaisen kulttuurin tunnetuksi tekemisestä.


title: Ulla Appelsin

text: Ulla Appelsin sai maanpuolustusmitalin 2017 miekkojen kera. Mitalon numero on 611.


title: Johdin (kielitiede)

text: Johdin tai johtopääte on liite, jonka avulla muodostetaan uusia sanoja, johdoksia. Esimerkiksi sanasta "kirja" muodostuu johtimen sto avulla johdos "kirjasto".


title: Johdin (kielitiede)

text: Johtimet eivät välttämättä muuta sanan sanaluokkaa, vaan esimerkiksi aspektia, esimerkiksi hypätä→hypähtää. (ahta-johtimella ilmaistaan yleensä tapahtuman hetkellisyyttä.)


title: Johdin (kielitiede)

text: Johtimet ovat morfeemeja.


title: Johdin (kielitiede)

text: Esimerkkejä suomen kielen johtimista:


title: Johdin (kielitiede)

text: Tekijännimiä:


title: Johdin (kielitiede)

text: Paikkoja:


title: Johdin (kielitiede)

text: Verbeistä nomineja:


title: Johdin (kielitiede)

text: Frekventatiivisia johtimia:


title: Johdin (kielitiede)

text: Momentaanisia johtimia:


title: Johdin (kielitiede)

text: Teettojohtimia:


title: Charles Hall

text: Charles Francis Hall (1821 – 8. marraskuuta 1871) oli yhdysvaltalainen pohjoisnapaseutuja vuosina 1860-1871 tutkinut löytöretkeilijä. Hall teki yhteensä kolme retkeä, joista kahdella ensimmäisellä hänen päätehtävänään oli löytää sir John Franklinin kadonneen retkikunnan jäännökset. Hän teki ensimmäisen retkensä yksin tutkien Frobisherinlahden seutuja. Toisella matkallaan hän tutki Kuningas Williamin saarta apunaan eskimoja. Hänen kolmatta retkeään rahoitti hallitus ja tällä kertaa Hallin tavoitteena oli päästä Pohjoisnavalle. Yritys kuitenkin epäonnistui, vaikkakin Hall purjehti pohjoisemmaksi kuin yksikään hänen edeltäjänsä.


title: Charles Hall

text: Hall kuoli 8. marraskuuta 1871 ollessaan palamassa Polaris-laivalla tutkimusretkeltään. Kuolinsyy oli todennäköisesti sairaskohtaus, mutta jotkut epäilivät hänen tulleen myrkytetyksi.


title: Alppihiihdon maailmancup 1997–1998

text: Alppihiihdon maailmancup -kausi 1997–1998 oli 32. alppihiihdon maailmancup -kausi. Miesten kokonaiskilpailun voitti Itävallan Hermann Maier ja naisten Saksan Katja Seizinger.


title: Äänitysstudio

text: Äänitysstudion suunnittelussa käytetään hyväksi akustiikan periaatteita, ja tyypillisesti huoneet äänieristetään huolellisesti äänityksen laadun takaamiseksi.


title: Äänitysstudio

text: Äänitysstudio on tila, joka on suunniteltu äänen tallentamiseen sekä muokkaamiseen.


title: Äänitysstudio

text: Äänitysstudion suunnittelussa käytetään hyväksi akustiikan periaatteita. Tyypillisesti äänitysstudioon kuuluvat tilat äänieristetään huolellisesti äänityksen laadun takaamiseksi.


title: Äänitysstudio

text: Kaupallinen äänitysstudio sisältää tyypillisesti kolme huonetilaa: Näiden huoneiden lisäksi tai sijasta äänitysstudio voi sisältää myös muita eristettyjä erikoistiloja. Esimerkiksi laulujen äänittämiseen erikoistuneissa pienstudioissa on usein erillinen äänieristetty laulukoppi. Myös vahvistinkopit ova yleisiä ja suurempiin studioihin voi kuulua esim. erityinen huone akustisen esityksen tallentamiseen luonnollisessa tilassa soivana.


title: Äänitysstudio

text: Pienimmillään äänitysstudio voi olla myös yksi tila, johon sisältyy sekä tarkkaamo että varsinainen äänitysstudio.


title: Äänitysstudio

text: Laitteiston osalta äänitysstudio sisältää tyypillisesti:Lisäksi laitteistoon saattaa kuulua:


title: Äänitysstudio

text: Pientä, henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettua studiota kutsutaan projektistudioksi tai "kotistudioksi". Tällainen studio kattaa yleensä yksittäisen muusikon tai lauluntekijän tarpeet ja sitä käytetään perinteisesti biisi-ideoiden tallentamiseen ja ei-kaupalliseen harrastetoimintaan. Nykyaikaiset kotistudiot voivat kuitenkin olla jo niin hyviä, että niissä on mahdollista tuottaa myös kaupallisen tason äänitteitä. Tämä koskee eritysiesti elektronista musiikkia, jossa akusten instrumenttian äänitys on pienemmässä roolissa.


title: Äänitysstudio

text: Ensimmäiset kotistudiot syntyivät 1980-luvun lopulla, kun markkinoille tuli kohtuuhintaisia moniraitanauhureita, syntetisaattoreita ja mikrofoneja. Nykyään studiolaitteiden hinnat ovat laskeneet niin paljon, että monilla muusikoilla on varaa rakentaa itselleen oma kotistudio.


title: Äänitysstudio

text: Rumpujen äänittäminen kotistudiossa on haastavaa niistä aiheutuvan suuren äänenvoimakkuuden takia. Laadukkaan, pääteputkiastesäröä sisältävän sähkökitarasoundin äänittäminen kotistudiossa vaatii joko eristetyn vahvistinkopin tai keinokuorman käyttöä. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kaappisimulaatiota, mallintavaa vahvistinta, etuastetta/prosessoria tai ohjelmistopohjaista kitaravahvistinmallinnusta. Tässä käytetäänkin paljon hyväksi tietokoneelle tarkoitettuja äänitysohjelmia.


title: Äänitysstudio

text: 1970 -luvulla useat yhtyeet ja artistit käyttivät umpikuorma-autoon rakennettua studiota, jossa oli tarkkaamotila miksaus- ja äänityslaitteineen sekä suljettu kamerajärjestelmä yhteydenpitoon. Äänitystilana voi näin toimia mikä tahansa sopivaksi koettu rakennus. Tunnetuimpia näistä ovat Rolling Stonesin omistama Rolling Stone Mobile Studio sekä Manor Mobile Studio.


title: Äänitysstudio

text: Monet nykyaikaiset äänityslaitteet mahtuvat myös varsin pieneen tilaan, joka tekee niistä helposti liikuteltavia. Äänen eristämiseen on niinikään olemassa myös liikuteltavia ratkaisuja, joten yksinkertainen pienstudio on mahdollista pystyttää väliaikaisesti lähes mihin tahansa tilaan.


title: Krillihylje

text: Krillihylje eli rapuhylje ("Lobodon carcinophaga") on varsinaisten hylkeiden heimoon kuuluva nisäkäslaji, joka asustaa lähinnä Etelämantereen rannikolla ja ahtojääalueella. Vaeltavia yksilöitä tavataan toisinaan Uuden-Seelannin, Australian sekä Etelä-Afrikan ja -Amerikan rannikkovesillä. Yleensä krillihylkeet ovat 203–241 cm pitkiä, mutta on tavattu myös 262 cm pitkiä yksilöitä. Krillihylkeet painavat 200–300 kg. Krillihylkeet voivat elää enintään 39-vuotiaiksi. Krillihylkeitä arvioidaan olevan olemassa noin 50 miljoonaa yksilöä, mikä tekee lajista toiseksi runsaslukuisimman suurikokoisen nykynisäkkään ihmisen jälkeen.


title: Krillihylje

text: Krillihylkeellä on tummanruskea karvapeite, joka haalistuu kesän tullen, mutta krillihylje luo sen uudestaan vuosittain tammi-helmikuussa. Sillä on räpylälliset takaraajat, joita se kohottaa ylös jäällä liikkuessaan. Krillihylkeellä on myös paksu rasvakerros ja rotevat räpylät, jotka ovat suureksi avuksi krillihylkeen liikkuessa maalla.


title: Krillihylje

text:
Syys-lokakuussa tiineet naaraat raahautuvat jäälautoille synnyttämään yhden poikasen. Näinä aikoina uros liittyy naaraan seuraan karkottaen kaikki pedot ja kilpailevat urokset. Naaras imettää poikastaan neljän viikon ajan. Sinä aikana se hyökkää liian tungettelevan uroksen kimppuun. Uros ajaa vieroitetun poikasen tiehensä ja parittelee naaraan kanssa jäällä. Uutta kumppania se ei pariteltuaan etsi. Vieroitettu poikanen osaa jo uida, ja se jätetään selviytymään omin avuin. Kahden vuoden kuluttua siitä on kasvanut täysikasvuinen hylje. Krillihylje saavuttaa sukukypsyyden 3–6-vuotiaana.
Krillihylje käyttää ravintonaan nimensä mukaisesti krillejä, pieniä katkarapuja muistuttavia äyriäisiä. Niitä se nauttii arviolta 20 kg päivässä. Se seurailee krilliparvia, ahmii krillejä avonaiseen suuhunsa ja nielee sellaisenaan, hieman samaan tapaan kuin hetulavalaat. Valaista poiketen krillihylje ei siivilöi ravintoa hetuloilla, vaan sahalaitaisilla hampaillaan. Se pystyy myös imaisemaan saaliseläimen onkalosta. Vaeltelevia krilliparvia seuraillessaan krillihylje joutuu joskus pois ahtojäävyöhykkeeltä. Vaarana on silloin, että se itse joutuu merileopardin tai miekkalavaan saaliiksi.


title: Kääpiösnautseri

text: Kääpiösnautseri on pienikokoinen karkeakarvainen koirarotu. Se kuuluu FCI:n ryhmään 2 (pinserit, snautserit, molossityyppiset ja sveitsinpaimenkoirat).


title: Kääpiösnautseri

text: Kääpiösnautseri on snautseriroduista pienin, ja sen säkäkorkeus on 30–35 cm. Kääpiösnautserilla hyväksytään Saksassa ja myös Suomessa neljä väritystä: musta, pippuri ja suola eli harmaa, mustahopea ja puhdas valkoinen. Yhdysvalloissa tavataan myös ruskeita kääpiösnautsereita, joskaan AKC ei tunnusta väritystä. Kääpiösnautserit jaetaan ulkomuotonäyttelyissä värityksen mukaan erillisiin luokkiin.


title: Kääpiösnautseri

text: Kääpiösnautserin rotumääritelmä on sama kuin snautserin, kokoa lukuun ottamatta. Sitä kuvataan vahvaksi ja temperamenttiseksi, silti elegantiksi. Sillä on ”jalo pitkänomainen pää, tuuheat kulmakarvat ja parta”, ja sen ilme on ”tarkkaavainen ja jopa röyhkeä”. Runko on sivulta katsoen neliömäinen (selän pituus sama kuin säkäkorkeus), selkälinjaltaan aavistuksen laskeva.


title: Kääpiösnautseri

text: Kääpiösnautseri on hyvin aktiivinen, valpas ja usein miellyttämisenhaluinen rotu, jonka luonteeseen kuuluu kohtalainen temperamenttisuus. Rotu soveltuu kuitenkin hyvin myös lapsiperheisiin, jos koira on sosiaalistettu hyvin. Kääpiösnautserit voivat olla tuntemattomien suhteen varautuneita ja ne hoitavatkin uskollisen vahtikoiran virkaa. Kääpiösnautserit oppivat nopeasti ja niitä on helppo opettaa.


title: Kääpiösnautseri

text: Kääpiösnautseria on alun perin käytetty vahti- ja rottakoirana. Nykyisin sen yleisin käyttö on seurakoira. Kilpailuissa kääpiösnautserita usein käytetään verijäljessä ja metsäjäljessä.


title: Kääpiösnautseri

text: Kaksinkertainen karvapeite on karkea, ja se pidetään siistinä nyppimällä noin kaksi kertaa vuodessa. Jos turkin ajaa koneella, turkista tulee harmaansävyinen, mikä ei ole toivottua näyttelyissä. Nypittäessä "parta", kulmakarvat sekä vatsan ja raajojen karvat jätetään pidemmiksi. Trimmauksessa eri värisiä trimmataan eri tavalla. Mustahopeilta jätetään yleensä kulmakarvat pidemmäksi kuin yksivärisillä.


title: Kääpiösnautseri

text: Kääpiösnautseri on suhteellisen terve rotu. Sillä esiintyy jonkin verran perinnöllisiä silmäsairauksia. Rodulle ominainen on perinnöllinen varvasanomalia, jossa koiran uloimmat varpaat surkastuvat sen ollessa nuori. Jalostukseen käytettävät kääpiösnautserit tutkitaan sekä silmäsairauksien että varvasanomalian varalta. Kääpiösnautserilla esiintyy virtsatieongelmia useammin kuin muilla roduilla, mutta ongelmia voi ehkäistä oikeanlaisella ruokavaliolla. Kookkaampiin snautsereihin verrattuna kääpiösnautsereilla esiintyy vähemmän lonkka- ja nivelsairauksia. Kääpösnautsereilla esiintyy jonkin verran harmaakaihia (cataracta), etenevää sidekalvon surkastumaa (progressive retinal atrophy eli PRA) sekä ylimääräisiä silmäripsiä (distikiaasi), jonka tarkkaa periytymistä ei tunneta.


title: Kääpiösnautseri

text: Kääpiösnautseri on kotoisin Saksasta. Se on kehittynyt karkeakarvaisista pinserityylisistä koirista ja affenpinsereistä. Rodun jalostuksen aloittivat Frankfurtissa kaksi kasvattajaa, Georg Riehl ja Heinrich Schott. Rodusta tuli virallinen vuonna 1880. Nykyinen rotumääritelmä on vuodelta 1910.


title: Kääpiösnautseri

text: Alun perin kääpiösnautsereita käytettiin rotta- ja vahtikoirina. Häntiä ja korvia alettiin typistää rotanpuremien ehkäisemiseksi.


title: Kääpiösnautseri

text: Suomeen ensimmäiset kääpiösnautserit tuotiin vuonna 1956 Alankomaista. Vuoden 1964 paikkeilla niitä oli Suomessa satakunta.. Nykyisin rotu on Suomessa suosittu ja vuonna 2006 sitä rekisteröitiin yli 900 yksilöä, seitsemänneksi eniten kaikista koiraroduista. Vuonna 2016 kääpiösnautseri oli rekisteröintitilastossa kymmenennellä sijalla.


title: Kersantilleko Emma nauroi?

text: Kersantilleko Emma nauroi? on vuonna 1940 valmistunut Ilmari Unhon ohjaama sotilasfarssi. Elokuva pohjautuu A. V. Multian romaaniin "Kersantillekko Emma nauroi?" [sic] vuodelta 1940, josta Ilmari Unho muokkasi elokuvaan käsikirjoituksen.


title: Kersantilleko Emma nauroi?

text: Elokuvan yleisömenestys oli vuoden parhaita. Sen ensi-ilta oli 3. marraskuuta 1940 Helsingissä Kino-Palatsissa ja Scalassa.


title: Kersantilleko Emma nauroi?

text: Salama Simosen ("Uusi Suomi") arviossa elokuva sai luonnehdinnan ”hatara keitos”. Orvo Kärkösen ("Aamulehti") mukaan elokuvan siteet ja kuteet eivät riitä liittämään yhteen yksittäisiä hyviä otteita. Toisaalta myönteistäkin löytyi, esimerkiksi "Vaasa"-lehden kriitikko kirjoitti: ”Koko juttu lähentelee miellyttävää hillittyä farssia”.


title: Kersantilleko Emma nauroi?

text: Myöhemmin televisioesityksen yhteydessä Arto Pajukallio ("Helsingin Sanomat") pitää elokuvaa vaatimattomana farssina, jossa säätyhierarkia määrää myös parien muodostumisen. Sodan varjossa valmistuneessa elokuvassa pilkanteon kohteeksi joutuu epäsotilaallinen runoilija Alfons Kaukokaipuu.. Sitä on luonnehdittu myös ”hatarasti kyhätyksi, sinne tänne sinkoilevaksi elokuvatukseksi” ("Tv-maailma").


title: Beaucenpaimenkoira

text: Beaucenpaimenkoira eli "beauceron" on vanha, kookas ranskalainen paimenkoirarotu. Luonteensa ja käyttöominaisuuksiensa suhteen beauceron soveltuu moniin eri harrastuslajeihin, mutta se on myös luotettava perhekoira. Beauceron on vilkas ja toiminnanhaluinen koira, joka vaatii luotettavan ja riittävän määrätietoisen omistajan.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Ruumiinrakenteeltaan Beaucenpaimenkoira on kookas, vankka, maatiaismainen, voimakas, hyvärakenteinen ja lihaksikas, ei raskas. Sen turkki on kaksikerroksinen: paksun, vahvan ja lyhyen peitinkarvan alla on tiheä ja untuvainen aluskarva. Hännässä ja reisien takaosassa karva on hieman pitempää, hapsukasta. Sallitut värivaihtoehdot ovat musta punaisin merkein ja harlekiini. Punamustilla koirilla on punaista silmien yläpuolella, kuonossa, rinnassa ja raajoissa. Harlekiinin koiran turkissa on tasaisesti harmaita ja mustia laikkuja sekä lisäksi samanlaiset punaiset merkit kuin mustilla koirilla. Beauceronin häntä on pitkä ja riippuva, muodostaen loivan j-koukun. Korvat ovat melko lyhyet ja asennoltaan puolipystyt tai riippuvat, mutta joissakin maissa ne typistetään.Suomessa typistäminen on kiellettyä. Tunnusomaista rodulle on takajaloissa olevat kaksoiskannukset, jotka ovat maata lähellä ja niissä on kynnet.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Rotumääritelmän mukaan beauceron on luonteeltaan ystävällinen, rohkea ja luoksepäästävä. Etenkin nuoret ja kokemattomat koirat voivat kuitenkin olla pidättyväisiä vieraita kohtaan. Siitä huolimatta rotu ei saisi koskaan olla aggressiivinen tai arka. Beauceron on ollut paimenkoiran lisäksi myös lauman vartija ja suojelija, joten vartioimisviettiä löytyy edelleen nykyisistäkin koirista. Rotu on lisäksi vilkas ja toiminnanhaluinen, ja se on yleisesti helposti koulutettavissa moniin eri lajeihin. Se vaatii kuitenkin hieman enemmän ja erilaisempaa motivoimista kuin perinteisemmät paimenkoirarodut. Sen saalisvietti on usein hieman heikompi kuin esimerkiksi saksanpaimenkoiralla tai belgianpaimenkoirilla. Se ei silti välttämättä tee beauceronista yhtään sen huonompaa harrastuskoiraa.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Joskus puolustusvietti on tällä entisellä vartiokoiralla hieman liiankin voimakas, ja se saattaa peittää alleen muita ominaisuuksia. Henkisesti kuormittavissa tai ristiriitatilanteissa beauceroneille luonteenomaista on ensisijaisesti oman lauman turvallisuudesta huolehtiminen. Tällöin saalisvietin kautta kouluttaminen estyy, ja jos koiraa pyritään kuormittamaan lisää, se itsekin puolustautuu. Voimakkain ristiriita syntyy, jos kuormituksen aiheuttaa ohjaaja itse. Beauceron tarvitsee siis oikeudenmukaisen ja määrätietoisen ohjaajan. Kun ohjaajan ja koiran välillä on luottamuksellinen suhde, puolustusviettinen beauceron on rauhallinen ja vahvahermoinen ja puolustusvietistä syntyy voimavara koulutukseenkin, vaikka puolustuskykyä ei koskaan tarvittaisikaan.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Ranskalainen beauceron on saanut nimensä Pariisin etelä- ja lounaispuolella sijaitsevan Beaucen tasankoalueen mukaan. Nimitys on kuitenkin harhaanjohtava, sillä rotu ei ole kotoisin miltään tietyltä alueelta, vaan se on erittäin vanhaa alkuperää ja polveutuu suoraan muinaisesta suokoirasta - kaikkien paimenkoirien kantarodusta. Lisäksi sitä esiintyi jo 1800-luvun alussa laajalti eri puolilla maata nimen beauceron tai beaucenpaimenkoira ("Berger de Beauce") vasta tullessa tuolloin ensi kerran mainituksi. Tämä tapahtui vuonna 1809 apotti Rozierin maatalouden oppikirjassa "Cours d´agriculture". Kirjassaan hän kertoo kahdesta eri koiratyypistä: toinen on vuoristoseutujen ja metsien, toinen taas tasankomaiden koira. Edellinen on apotin mukaan niin nopea ja viisas, että se voi hyökätä susien kimppuun, kun taas jälkimmäinen auttoi paimenia lauman kuljettamisessa.


title: Beaucenpaimenkoira

text: 1800-luvun puolivälissä ihmiset alkoivat kiinnostua eri tyyppien erottelemisesta. Toinen tyyppi oli pitkäkarvainen ja sirolinjaisempi, toinen lyhytkarvainen ja tanakampi. Lopulta 1800-luvun lopussa joukko eläintieteilijöitä, eläinlääkäreitä ja rodun kasvattajia päättivät nimetä lyhytkarvaiset paimenkoirat beauceroneiksi ("Berger de Beauce") ja pitkäkarvaiset briardeiksi ("Berger de Brie"). Tähän asti näiden kahden rodun historia on siis samanlainen. Vuoden 1863 Pariisin maailmannäyttelyä voidaan pitää beauceronin ensimmäisenä virallisena esiintymisenä: tilaisuudessa esitettiin kolmetoista paimenkoiraa. Ensimmäinen beauceron rekisteröitiin vuonna 1893. Ranskan beauceronyhdistys perustettiin vuonna 1911, ja se onnistui 1900-luvun aikana vakiinnuttamaan rotutyypin.


title: Beaucenpaimenkoira

text: 1800-luvulla paimenkoiria käytettiin lauman suojelemiseen ja vartiointiin. Beauceronit myös kuljettivat laumaa paikasta toiseen. Rodun valppaus ja älykkyys tekivät siitä loistavan paimenkoiran, minkä lisäksi beauceron oli kooltaan sopiva puolustamaan laumaa susia vastaan. Nykyisin maatalous on muuttunut, ja entisten vuoristoisten laidunalueiden sijaan laidunnus on siirtynyt aidatuille pelloille. Beauceron on kuitenkin vielä rotu, jota käytetään paimenkoirana Ranskassa.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Maailmansotien aikana beauceroneja palveli Ranskassa pelastuskoirina, viestikoirina, jäljestäjänä ja miinojenetsijänä. Niitä on edelleen töissä armeijalla ja poliisilla, ja vartiokoirina niitä käytetään erityisesti Ranskassa ja Sveitsissä. Nykyään beauceroneja käytetään myös monipuolisesti kansallisissa ja kansainvälisissä palveluskoiralajeissa, tottelevaisuudessa, pelastuskoirana ja agilitykoirana. Kotimaassaan Ranskassa yleinen, rodunomainen laji beauceronille on Ringsport. Suomessa beauceron on vielä enimmäkseen perhekoira, joita kuitenkin käytetään koko ajan aktiivisemmin eri harrastelajeissa.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Työkoirina esimerkiksi viranomaisten palveluksessa tai vartiokoirina beauceroneja on vielä hyvin vähän. Se on Suomessa melko uusi rotu, sillä ensimmäiset koirat tuotiin Suomeen vasta vuonna 1990. Kiinnostus rotuun on viime vuosina kasvanut voimakkaasti etenkin palveluskoiraharrastajien keskuudessa. Myös näyttelytoiminta on aktiivista rodun yksilömäärään suhteutettuna.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Ensimmäiset beauceronit tuotiin Suomeen vuonna 1990, ja nykyisin pentuja rekisteröidään keskimäärin 51 koiraa vuodessa. Harrastustoiminta rodussa on viime vuosina lisääntynyt merkittävästi.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Rotu on yksilömäärältään Suomessa pieni: vuosien 1990–2005 välisenä aikana Suomessa rekisteröityjen koirien määrä on yhteensä 624 yksilöä. Pahat pullonkaulatilanteet on kuitenkin Suomessa vielä saatu väistettyä. Tilannetta on auttanut erisukuisten koirien monipuolinen käyttö sekä tuontikoirien ja ulkomaalaisten urosten käyttöä suosiva jalostus. Myös vähäinen perinnöllisten sairauksien määrä on pitänyt jalostusvalinnat monipuolisina. Siitä huolimatta tulisi sukulinjojen "puhtaina" pitämiseen kiinnittää vielä enemmän huomiota.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Yleisesti suomalaiset beauceronit edustavat hyvää ranskalaista tyyppiä. Koska Suomen beauceronkanta on pieni, on vielä kovin varhaista eritellä suomalaisten kasvattamia beauceroneja esimerkiksi ranskalaisista rodun edustajista. Suurin osa Suomen beauceroneista on nimittäin parin sukupolven takaa täysin ulkomaalaisia.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Ranskan ulkopuolella, myös Suomessa, beauceronkanta perustuu Ranskan sukulinjoihin, joten rotu eri maissa ei poikkea ominaisuuksiltaan kovinkaan paljoa Ranskan kannasta. Ranskassa tehdään rotuunottoja, joilla vanhoja työkoiralinjoja saadaan mukaan rekisteröityyn kantaan.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Ranskassa rekisteröitiin vuonna 1975 hieman yli 1 500 beauceronia. Määrä kohosi vuoteen 1987 mennessä 4 000 rekisteröintiin vuosittain ja se on pysynyt samalla tasolla myös viime vuosina. Rekisteröityjen beauceronien kannan kooksi Ranskassa on arvioitu noin 40 000 yksilöä.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Nykyisin beauceronit ovat perhekoiria, joilla usein harrastetaan aktiivisesti erilaisia koiraurheilulajeja. Rodulla on PK-oikeudet, ja rodunomaisena kokeena ovatkin palveluskoiralajit sekä pelastuskoirakoelajit. Harrastajien aktiivisuus eri palveluskoiralajeissa onkin kasvanut 2000-luvun aikana huomattavasti, ja useissa palveluskoiralajeissa on saavutettu voittajaluokan koulutustunnuksia. Edellisen viiden vuoden aikana rotuun on saatu yhteensä kaksi valiotuloksen suorittanutta koiraa. Kaksi KVA-arvon saanutta koiraa rodussa oli jo 1990-luvulta. Käyttövalionarvon saavuttaakseen koiran tulee saada kolme 1. palkintoa kahdelta eri tuomarilta kahden kalenterivuoden aikana, sekä yli 15 kuukauden ikäisenä saatu arvosana "hyvä" tai parempi näyttelyistä.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Toko on koekäyntien perusteella rodun suosituin laji. Myös kaksi tottelevaisuusvaliota on tullut viimeisen viiden vuoden aikana. Palveluskoiralajeista suosituimpia ovat jälki ja haku. Uusiinkin lajeihin on beauceronin kanssa uskallettu lähteä ja esimerkiksi agility on jo vakiintunut beauceronien harrastuslajina. Viimeisen viiden vuoden aikana on kaksi beauceronia saavuttanut Suomen agilityvalion arvon. Yksittäisiä beauceroneja on osallistunut myös harvinaisempiin lajeihin, mm. vetohiihtoon. Pelastuskoiratoiminnassa on myös mukana useita beauceroneja.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Beauceron on pysynyt keskimääräistä terveempänä rotuna, joskin myös sillä esiintyy isoille koirille ominaisia sairauksia. Suurin ongelma on lonkkaniveldysplasia, mutta sairaita on prosentuaalisesti keskimääräistä hyvin paljon vähemmän. Beauceron on yksi niistä harvoista roduista, jonka rotuyhdistys on asettanut raja-arvon pentueen rekisteröinnille Suomessa. Molempien vanhempien tulee olla lonkiltaan arvoa C tai parempia. Lisäksi koiran tulee olla täyttänyt 12 kuukautta kuvaushetkellä. Tämä koskee myös ulkomaalaisia jalostusuroksia.


title: Beaucenpaimenkoira

text: Beauceroneilla esiintyy myös vähäisessä määrin kyynärniveldysplasiaa, nivelten irtopalasairauksia sekä spondyloosia eli selkänikamien luusilloittumaa. Ihosairauksia rodussa on ilmennyt vähän, kuten myös maha- ja suolistosairauksia. Rodun koosta huolimatta vatsalaukunkiertymä on beauceroneilla hyvin harvinainen. Perinnöllisiä sairauksia, kuten silmäsairauksia, esiintyy erittäin harvoin, ja nämä yksilöt yritetään mahdollisimman hyvin pitää poissa jalostusmateriaalista.


title: Antonio Puerta

text: Antonio José Puerta Pérez (26. marraskuuta 1984 Sevilla – 28. elokuuta 2007 Sevilla) oli espanjalainen jalkapalloilija, joka edusti Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Sevillaa. Hänen pelipaikkansa oli kentän vasemmalla laidalla, jossa hän pelasi sekä laitapuolustajana että laitalinkkinä. Puerta kuoli 22-vuotiaana sydänkohtaukseen kesken ottelun. __notoc__


title: Antonio Puerta

text: Puerta syntyi Nerviónin kaupunginosassa Sevillassa, lähellä Sevilla FC:n stadionia Ramón Sánchez Pizjuánia. Puertan isä Añoño pelasi nuoruudessaan muun muassa paikallisvastustaja Real Betisin B-joukkueessa Trianassa. Puerta aloitti jalkapalloilun kaupunginosan omassa seurassa, jossa pelasi aikansa ennen siirtymistään Sevilla FC:n junioreihin.


title: Antonio Puerta

text: Ammattilaisuransa Puerta aloitti kaudella 2002–2003 Manolo Jiménezin opissa tuolloin Segunda División B:ssä pelanneessa Sevillan B-joukkueessa. Joaquín Caparrósin valmentamaan edustusjoukkueeseen hän nousi ensimmäistä kertaa kaudella 2003–2004 ja debytoi pääsarja Primera Divisiónissa 21. maaliskuuta 2004 tappiollisessa ottelussa Málagaa vastaan. Paikkansa edustusjoukkueessa Puerta vakiinnutti kaudella 2005–2006, jolloin hän pelasi 17 pääsarjaottelussa.


title: Antonio Puerta

text: 27. huhtikuuta 2006 Puerta nousi ratkaisijaksi Uefa-cupin välieräottelussa Schalkea vastaan: ensimmäinen osaottelu viikkoa aikaisemmin oli päättynyt maalittomaan tasapeliin ja toinenkin ottelu oli 101 peliminuutin kohdalla 0–0, kun 77. minuutilla vaihdosta kentälle tullut Puerta onnistui maalinteossa ja vei seuransa kilpailun loppuotteluun. 10. toukokuuta 2006 pelatussa loppuottelussa Sevilla löi Middlesbrough’n maalein 4–0 ja otti historiansa ensimmäisen eurocup-mestaruutensa. Seuraavalla kaudella 16. toukokuuta 2007 Sevillan pelatessa jälleen Uefa-cupin loppuottelussa Puerta teki toisen peräkkäisen mestaruuden ratkaisseen maalin rangaistuspotkukilpailussa Espanyolia vastaan. Kuukautta myöhemmin Sevilla voitti myös Espanjan cupin.


title: Antonio Puerta

text: Espanjan maajoukkueessa Puerta teki ensiesiintymisensä 7. lokakuuta 2006 Ruotsia vastaan 2–0-tappioon päättyneessä EM-karsintaottelussa, johon valmentaja Luis Aragonés valitsi hänet tuuraamaan toista Sevilla-kasvattia, loukkaantunutta José Antonio Reyesiä. Puerta pelasi myös Espanjan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa ja otti osaa vuoden 2005 Välimeren kilpailuihin, jonka jalkapalloturnauksen Espanja voitti.


title: Antonio Puerta

text: Puerta pyörtyi nurmelle sarjakauden 2007–2008 Getafe-avausottelun 30. minuutilla 25. elokuuta 2007. Hän virkosi jonkin ajan kuluttua ja käveli omin jaloin pukuhuoneeseen, missä hän menetti tajuntansa uudelleen. Puerta kuljetettiin sairaalaan, missä hänen sydämensä pysähtyi useita kertoja. Hänet saatiin kuitenkin elvytettyä. Tehohoidossa olleen Puertan tilan sanottiin tuolloin olevan erittäin vakava. Puertan tilassa ei tapahtunut käännettä parempaan, ja hän menehtyi sairaalassa 28. elokuuta. Hoitavan lääkärin mukaan kohtauksen aiheutti synnynnäinen rytmihäiriöille altistava sydämen oikean kammion dysplasia ja virallinen kuolinsyy oli sydänkohtauksista seuranneen hapenpuutteen aiheuttamat vauriot aivoihin ja muihin elimiin.


title: Antonio Puerta

text: Kuollessaan 22-vuotiasta Puertaa pidettiin yhtenä Espanjan lupaavimmista jalkapalloilijoista, ja muun muassa Real Madridin ja Barcelonan sekä englantilaisten Arsenalin ja Manchester Unitedin tiedettiin olleen kiinnostuneita pelaajasta. Kannattajat jättivät viimeiset hyvästinsä Puertalle 29. elokuuta Sevillan kotistadionilla Ramón Sánchez Pizjuánilla ja myöhemmin samana päivänä hänet haudattiin San Fernandon hautausmaalle. Puertan naisystävä Mar Roldán odotti kuolinhetkellä parin ensimmäistä lasta. Poika, Aitor Puerta Roldán, syntyi 21. lokakuuta.


title: Antonio Puerta

text:
Puertan kuoleman vuoksi Sevillan samalle päivälle suunniteltu Mestarien liigan karsintaottelu AEK:ta vastaan siirrettiin toiseen ajankohtaan. Uefa-supercupin ottelu Milania vastaan puolestaan pelattiin suunnitellusti 31. elokuuta. Sekä Sevilla että Milan pelasivat ottelun Puertan nimeä kantavissa paidoissa. Myöhemmin samana viikonloppuna kaikissa Espanjan pääsarjan otteluissa pidettiin hiljainen hetki ja muistettiin pelaajaa eri tavoin. Espanjan hallitus myönsi Puertalle postuumisti kultaisen ansiomitalin urheilusaavutuksistaan (). Sevillan puheenjohtaja José María del Nido puolestaan ilmoitti, että seuran edustusjoukkue lopettaa Puertan pelinumeron 16 käytön.
Entinen Sevillan ja Espanjan maajoukkueen pelikaveri ja Puertan hyvä ystävä Sergio Ramos piti päällään valkoista paitaa jossa etupuolella oli Puertan kuva ja takapuolella Puertan pelinumero 16, kun hän juhli joukkueensa kanssa Espanjan Euroopaan mestaruuksia vuosina 2008 ja 2012. Puertan kuvan alla oli teksti "aina kanssamme". Ramosin päällä oli samainen paita, kun Espanja juhli maailmanmestaruutta 2010.


title: Novotšerkassk

text: Novotšerkassk () on kaupunki Rostovin alueella, Lounais-Venäjällä, 35 kilometriä Rostov-na-Donusta koilliseen, Donin alajuoksun oikeanpuoleisen sivu-uoma Aksain pohjoisrannalla. Ukrainan Luhanskin alueen rajalle on maanteitse 80 kilometrin matka. Rautatie Luhanskin alueelta Rostov-na-Donuun kulkee kaupungin kautta. Kaupungin asukasluku oli 168 746 (2010).


title: Novotšerkassk

text: Kaupungissa sijaitsevassa veturitehtaassa on valmistettu muun muassa Suomessa käytettävä Sr1-veturityyppi.


title: Novotšerkassk

text: Kaupunki perustettiin vuonna 1805 Venäjän keisarikunnan aikaisen Donin kasakoiden alueen pääkaupungiksi entisen, Donin kevättulville alttiin Tšerkasskin sijaan (nykyinen Starotšerkasskajan kylä). Myös vuodesta 1991 lähtien kaupunki on toiminut Donin kasakoiden pääkaupunkina. Venäjän sisällissodan aikana Novotšerkassk oli Donin vastavallankumouksen keskuspaikka. Puna-armeija ajoi valkoiset kaupungista 7. tammikuuta 1920. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli saksalaisten miehittämä.


title: Novotšerkassk

text: Vuonna 1962 ruokapula ja huonot työolosuhteet johtivat kaupungissa mellakoihin, jotka armeija tukahdutti väkivalloin.


title: Taichi Yagami

text: Taichi Yagami (engl.Tai Kamiya), () on fiktiivinen 11-vuotias poika "Digimon"-sarjassa. Taichilla on digimonkumppani, Agumon. Taichin pikkusisko on Hikari Yagami. Taichin tunnus on rohkeus. Taichi pitää jalkapallosta ja hän pelasi samassa joukkueessa kuin luokkatoverinsa Sora Takenouchi ja Yamato Ishida. Taichi ja Hikari asuvat äitinsä ja isänsä kanssa.


title: Taichi Yagami

text: Taichi on luonteeltaan seikkailunhaluinen,ja hän hyppää ensimmäisenä toimintaan,vaikkakin se johtaa joskus hänet vaaraan. Näiden ominaisuuksien ansiosta Taichia aletaan pitää jonkilaisena joukon johtajana. Taichilla on iso ruskea tukkapehko ja ruskeat silmät. Hänellä on päässään suojalasit (hän antaa ne Zero Twossa Daisuke Motomiyalle tämän omien särkyneiden tilalle). Joun japaninkielinen ääninäyttelijä sarjoissa "Digimon Adventure" ja "Digimon Zero Two" oli Toshiko Fujita ja elokuvasarjassa "Digimon Adventure tri." Natsuki Hanae. Taichin englanninkielinen ääninäyttelijä oli Joshua Seth. "Digimon Adventuren" jaksosta 27 lähtien Taichin suomenkielinen ääninäyttelijä oli Antti Pääkkönen.


title: Taichi Yagami

text: "Digimon Fusion"in kolmannella kaudella mystinen kellokauppias kutsui Taichin ja Agumonin avuksi taistelussa Quartzmonia vastaan.


title: Taichi Yagami

text: Kolme vuotta myöhemmin Taichi on 14-vuotias ja yläasteella. Hänen luonteensa on vähän muuttunut:hän on paljon rauhallisempi eikä enää ryntää seikkailuun miettimättä ensin.


title: Taichi Yagami

text: Taichi on ammatiltaan diplomaatti Digimaailmalle ja hän leikkasi hiuksensa. Taichilla on poika, jonka digimonkumppani on Koromon, mutta Taichin vaimosta ei tiedetä mitään.


title: Mikkelin yliopistokeskus

text: Mikkelin yliopistokeskus () on vuonna 2004 toimintansa aloittanut verkostomallinen tiedeyhteisö. Toiminta perustuu tieteelliseen tutkimukseen, yliopisto-opetukseen ja vuorovaikutukseen ympäröivän yhteiskunnan kanssa. Mikkelin yliopistokeskuksen toiminnassa painottuvat luontoon ja ympäristöön liittyvien osaamisalojen yhdistäminen tekniikkaan ja yrittäjyyteen kestävän kehityksen periaatteita noudattaen.


title: Mikkelin yliopistokeskus

text: Mikkelin yliopistokeskus koostuu seuraavista toimijoista:


title: Velimir Hlebnikov

text: Velimir Hlebnikov (, oikealta nimeltään Viktor Vladimirovitš Hlebnikov, ; 9. marraskuuta 1885 Malyje Derbety, Astrahanin kuvernementti – 28. kesäkuuta 1922 Santalovo, Novgorodin kuvernementti) oli venäläinen runoilija ja sikäläisen futuristisen liikkeen keskushahmoja.


title: Velimir Hlebnikov

text: Hlebnikov kuului pietarilaiseen futuristien ryhmään, joka tunnetaan nimellä Hylaea ja jonka jäseniä olivat myös muun muassa Aleksei Krutšonyh, Vladimir Majakovski ja Davyd Burljuk.


title: Velimir Hlebnikov

text: Tuotannossaan Hlebnikov käytti kieltä kokeellisesti ja sitä uudistaen luoden venäjään koko joukon uudissanoja.


title: Velimir Hlebnikov

text: Runojen ohella Hlebnikov kirjoitti futuristisia esseitä, jotka käsittelivät muun muassa tulevaisuuden tiedonvälityksen kehitystä.


title: Velimir Hlebnikov

text: Vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen Hlebnikov kieltäytyi alistumasta uuteen järjestykseen ja vetäytyi erakoksi Astrahaniin, jossa hän kuoli nälänhädän aikaan 1922.


title: Lea Joutseno

text: Lea Ruth Margit Joutseno (ent. Jönsson, 6. marraskuuta 1910 Helsinki – 20. kesäkuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen elokuvanäyttelijä ja kielenkääntäjä. Hän tuli kuuluisaksi 1940-luvun vaaleana elokuvakomediennena ja Valentin Vaalan luottonäyttelijänä. Hänen räiskyvänpirteä ja suorasukainen luonteensa loi viihdettä toisen maailmansodan, vaaran vuosien ja pula-ajan suomalaisille. Hän tulkitsi elokuvissaan niin kutsuttuja flapper-hahmoja, 1900-luvun moderneja ja optimistisia naistyyppejä. Uransa lopulla Joutseno suomensi useita Disney-elokuvia. Joutseno kuului Helena Karan ja Regina Linnanheimon ohella niihin harvoihin suomalaisiin elokuvatähtiin, joilla ei ollut teatteritaustaa. Joutseno koki yksityiselämässään paljon epäonnea; hän jäi leskeksi kahdesti.


title: Lea Joutseno

text: Lea Joutseno syntyi Ernst Gunnar Rafael Jönssonin ja Jenny Emilia Haapasen perheeseen, jonka sukunimi muutettiin myöhemmin Joutsenoksi. Joutsenon musikaaliseen sukuun kuului myös Ernst Joutsenon sisar Astrid, joka teki uran pianistina. Lea Joutsenolla oli kaksi nuorempaa sisarusta, Maj-Lis ja Kullervo. Perhe asui alkuun Helsingissä, sittemmin Savonlinnassa. Jenny Haapasen kuoltua Lea muutti Poriin isoäitinsä hoiviin. Ylioppilaaksi hän kirjoitti Helsingissä. Hänen mielessään kangasteli hammaslääkärin ammatti, mutta siihen kouluttautuminen osoittautui taloudellisesti mahdottomaksi. Niinpä kielitaitoinen neiti Joutseno päätyi kielenkääntäjäksi Suomi-Filmiin. Hän osasi suomen ja ruotsin lisäksi saksaa, englantia ja ranskaa.


title: Lea Joutseno

text: Lea Joutseno näytteli naispääosan yhdeksässä elokuvassa vuosina 1941–1948. Useimmat olivat komedioita ja kahta lukuun ottamatta Valentin Vaalan ohjaamia. Miesosissa nähtiin usein Tauno Majuri ja Tapio Nurkka.


title: Lea Joutseno

text: Joutsenon elokuvaura alkoi vaatimattomilla sivuosilla Vaalan elokuvissa. Ensimmäisen roolinsa hän sai 1937 elokuvasta "Juurakon Hulda" sattumalta, kun Vaalan mielestä hänellä sattui töissä olemaan yllään juuri sihteerin osaan sopiva kävelypuku. Vuonna 1939 valmistuneessa elokuvassa "Rikas tyttö" Joutsenolla oli merkittävä sivuosa Leana, ja hänen suorituksensa keräsi arvostelijoiden kehut. Ensimmäinen pääosa Joutsenon uralla oli Leilan rooli Vaalan komediassa "Morsian yllättää" huhtikuussa 1941. Sekä yleisö että kriitikot olivat tyytyväisiä Joutsenon suoritukseen. Hänen puhetyylinsä ja olemuksensa olivat luonnollisia vailla teatraalisuuden häivääkään. Hilja Valtosen aiheeseen pohjautuvassa "Varaventtiilissä" (1942) hän näytteli Pohjanmaalle muuttavaa savolaisopettajaa. Kriitikot kiittelivät hänen suoritustaan hyväksi muutoin melko latteaksi luonnehtimassaan teoksessa. Samana vuonna ensi-iltansa saanut "Hopeakihlajaiset" ei myöskään ollut arvostelumenestys, eikä Joutseno itsekään pitänyt Railin roolistaan.


title: Lea Joutseno

text: Vuosina 1943–1946 valmistui neljän vauhdikkaan ja yleisöä hyvin vetäneen komedian rypäs; niiden käsikirjoitukset syntyivät Lea Joutsenon, ohjaaja Vaalan ja kirjailija Kersti Bergrothin eli Tetin yhteistyönä. Huhtikuussa 1943 valkokankaille tuli "Neiti Tuittupää", jossa Joutsenolla oli nimiosa. Arvostelijoiden mielestä hänen roolisuorituksestaan elämälleen suuntaa hakevana Anna Tipuli Pusuna puuttui aiemmista elokuvista tuttu pirteys. Seuraavana syksynä sai ensi-iltansa "Tositarkoituksella", jossa Joutseno oli ensi kerran mukana myös käsikirjoittajana. Hän näytteli Anjaa, ministerin tytärtä, joka lähtee maatalouspalvelukseen. Komedia syntyy ajalle tuttuun tapaan roolihahmojen sijoittamisesta näille mahdollisimman outoon ympäristöön. Elokuvan vastaanotto oli nuivahko, eräät pitivät sitä jopa talkooaatteen halventamisena. Kriitikot antoivat Joutsenon roolisuorituksesta kuitenkin kiitettävän arvion.