title: Mestarien liigan kauden 2008–2009 pudotuspelit

text: Pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle selvisivät lohkojen ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet, yhteensä 16 joukkuetta. Ensimmäisellä kierroksella samaan ottelupariin ei voi päästä kahta joukkuetta samasta maasta. Puolivälieristä lähtien arvonta on vapaa.


text: Pudotuspeleissä joukkue, joka johtaa kahden ottelun jälkeen otteluiden yhteistuloksen perusteella etenee seuraavalle kierrokselle. Jos pudotuspeleissä joukkueiden yhteistulos kahdesta ottelusta on tasan, eikä kumpikaan etene jatkoon vierasmaalisäännön turvin, pelataan yhteensä 30 minuutin jatkoaika, kaksi kertaa 15 minuuttia. Jos ottelu on edelleen tasan jatkoajan jälkeen, seuraa rangaistuspotkukilpailu. Jatkoajalla vierasmaalisääntöä ei oteta huomioon.


text: Ensimmäisen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin 19. joulukuuta 2008. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 24. ja 25. helmikuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 10. ja 11. maaliskuuta 2009.


text: "Liverpool puolivälieriin yhteismaalein 5–0"


text: "Chelsea puolivälieriin yhteismaalein 3–2"


text: "Villarreal puolivälieriin yhteismaalein 3–2"


text: "Bayern München puolivälieriin yhteismaalein 12–1"


text: "Yhteismaalit 2–2. Porto puolivälieriin vierasmaalisäännöllä"


text: "Barcelona puolivälieriin yhteismaalein 6–3"


text: "Yhteismaalit 1–1. Arsenal puolivälieriin rangaistuslaukauskilpailun jälkeen"


text: "Manchester United puolivälieriin yhteismaalein 2–0"


text: Toisen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin 20. maaliskuuta 2009. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 7. ja 8. huhtikuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 14. ja 15. huhtikuuta 2009.


text: "Chelsea välieriin yhteismaalein 7–5"


text: "Barcelona välieriin yhteismaalein 5–1"


text: "Arsenal välieriin yhteismaalein 4–1"


text: "Manchester United välieriin yhteismaalein 3–2"


text: Kolmannen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin myös 20. maaliskuuta 2009. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 28. ja 29. huhtikuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 5. ja 6. toukokuuta 2009.


text: "Manchester United finaaliin yhteismaalein 4–1"


text: "Yhteismaalit 1–1. Barcelona finaaliin vierasmaalisäännöllä"


text: Mestarien liigan finaali pelattiin Rooman Olympiastadionilla 27. toukokuuta 2009. Viidennen kerran peräkkäin vähintään yksi englantilainen joukkue oli selvittänyt tiensä finaaliin. Manchester United oli ensimmäinen joukkue, jolla oli mahdollisuus puolustaa mestaruuttaan finaalissa sitten Juventuksen vuonna 1997.


title: Leo Houtsonen

text:
Leo Houtsonen (25. lokakuuta 1958, Pieksämäki) on valtion pääomasijoitusyhtiö Veraventuren toimitusjohtaja ja entinen maajoukkuejalkapalloilija. Houtsosen jalkapallouran tapahtumista muistetaan maajoukkue-esiintymisten lisäksi hänen valintansa keskittyä opiskeluun ja töihin, vaikka Newcastle United ja Norwich City olivat kiinnostuneita hänestä. Hänen isänsä Alvi oli keskeinen vaikuttaja Kuopion Palloseuran nappulatoiminnassa.Houtsonen pelasi kasvattajaseuransa Kuopion Palloseuran riveissä vuosina 1975–77, 1981, 1984–1987 ja 1992.
Hänen nuorempi veljensä Jyrki pelasi KuPSissa puolestaan 1981–86 ja 1988–1992.


title: Leo Houtsonen

text: Houtsonen oli KuPSin kiistaton maalikuningas 9 maalilla kaudella 1984. Kaudella 1981 hän jakoi KuPSin maalikuninkuuden 11 maalilla Olavi Rissasen kanssa. Suomen Palloliitto nimesi Houtsosen Gladiaattoriksi 18. lokakuuta 2007.


title: Kissanliha

text: Kissanliha on kissoista peräisin olevaa lihaa. Sitä syödään eteläisessä Kiinassa, Vietnamin pohjoisosissa, Perussa ja Sveitsissä. Sota-ajan säännöstelyssä kissoja käytettiin esimerkiksi Isossa-Britanniassa jäniksenlihan korvikkeena. Kuten esimerkiksi koiran ja muiden lemmikkieläinten lihan, myös kissanlihan syömistä pidetään yleisesti etenkin länsimaissa ruokatabuna.


title: Kissanliha

text: Etelä-Kiinassa ja Pohjois-Vietnamissa kissanlihaa syödään talvisin. Kissan mahalaukku ja muut sisälmykset syödään, kuten myös reidet, joista tehdään lihapullia. Päätä ja muita osia ei syödä. Kissanliha on tavanomainen ruoka Perussa, jossa sitä nautitaan viillokkina ja pihveinä. Joissakin osissa Sveitsin maaseutua syödään myös kissanlihaa. Eräs perinteinen resepti on valmistaa kissa timjamin kera.


title: Kissanliha

text: Joskus kissoja keitetään korealaisessa kansanlääkinnässä hermosärkyyn ja niveltulehdukseen tarkoitettavien lääkkeiden valmistamiseen, mutta itse lihaa ei normaalisti syödä.


title: Haastinkotka

text: Haastinkotka ("Harpagornis moorei") oli Uuden-Seelannin Eteläsaarella elänyt, sukupuuttoon kuollut petolintu. Se on tiettävästi suurin koskaan elänyt haukkalintu. Maorit kutsuivat sitä nimellä "pouakai". Kotkien uskotaan kasvaneen 10–15 kilogramman painoisiksi siipien kärkivälin ollessa kolme metriä. Vaikka siipien kärkiväli oli vain vähän suurempi kuin esimerkiksi maakotkalla, haastinkotka oli paljon painavampi – maakotka painaa enintäänkin vain seitsemän kiloa. Lyhyet siivet auttoivat kotkaa lentämään metsiköissä. Haastinkotka metsästi Uuden-Seelannin suurimpia kasvinsyöjiä, moalintuja. Moa-fossiileista on löydetty haastinkotkan hyökkäyksen jälkiä. Niiden perusteella on päätelty, että peto iski toisen jalkansa kynnet moan lonkkaan ja kaadettuaan saaliin painoi sen kaulaa toisella jalallaan, jolloin tämä ei voinut hengittää ja tukehtui kuoliaaksi. Sen arvellaan syöneen myös raatoja.


title: Haastinkotka

text: Haastinkotka hävisi 1500-luvulle mennessä, luultavasti maorien metsästettyä sen pääravinnon eli moat loppuun. Saattaa olla, että maorit tappoivat myös kotkia pitäen niitä uhkana. Haastinkotkat tappoivat moalintuja, joiden paino saattoi olla 180 kg, joten ne ovat saattaneet syödä myös ihmisiä.


title: Haastinkotka

text: Haastinkotkan lähimpiä nykyisiä sukulaisia on DNA:n perusteella muun muassa pikkukotka. Julius von Haast oli ensimmäinen, joka löysi haastinkotkan luita. Hän nimesi lajin "Harpagornis mooreiksi" löytöpaikan omistaneen George Henry Mooren mukaan.


title: Kenttätykistörykmentti 16 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 16:n eli KTR 16:n oli jatkosodan tykistöyksikkö, jonka perustivat välirauhan 11. prikaatin patteristo sekä Pohjois-Pohjanmaan sotilaslääni kesäkuussa 1941. Rykmentti liitettiin osaksi 3. divisioonaa.II Patteriston varusmiesyksiköt siirtyivät liikekannallepanossa 4. patteri Tanankajärven maastoon Kuusamon kirkolta 5 kilometriä itään ja 6. patteri siirtyi Kurkijärven varuskunnasta jo 5. kesäkuuta Vanttajajärven pohjoispuolelle leiriytyen sinne ja suorittaen varustelutöitä. Kumpikin patteri siirtyi 27. kesäkuuta lähemmäs valtakunnan rajaa valmistautuen tulitoimintaan.


title: Tommi-puukko

text: Tommi-puukko eli Kainuun puukko on Hyrynsalmella 1800-luvulla kehitetty puukkomalli. Fiskarsin hienotaepajan johtajan englantilaisen Thomas (Tommi) Woodwardin oppipoika Kalle Keränen kehitti mallin vuoden 1868 jälkeen. Kerästä alettiin Woodwardin mukaan nimittää Tommiksi ja hänen valmistamiaan puukkoja Tommi-puukoiksi. Puukon tekotapa säilyi Kerästen suvun salaisuutena aina 1930-luvulle saakka, jolloin puukkoja alettiin jäljitellä ensin Hyrynsalmella ja sitten muualla Kainuussa.


title: Tommi-puukko

text: Tunnetuksi Tommi-puukon teki presidentti Urho Kekkonen, joka käytti puukkoja eräretkillään ja jakoi kymmeniä puukkoja lahjoiksi eri valtioiden päämiehille. Puukon voi nähdä roikkuvan presidentin vyöllä useissa kuvissa.


title: Tommi-puukko

text: Nykyään aitoja Tommi-puukkoja valmistavat puukkosepät, mm. Veijo Käpylä.


title: Raskas patteristo 16 (jatkosota)

text: Raskas patteristo 16:n eli Rask.Psto 16:n perusti Pohjois-Pohjanmaan sotilaslääni kesäkuussa 1941. Patteristo kuului III armeijakuntaan.


title: Raskas patteristo 16 (jatkosota)

text: Raskas patteristo 16 perustettiin Oulussa Koskelankylässä Toppilan seurojentalolla 15.-20. kesäkuuta 1941. Tykkikalustokseen patteristo sai 105 K/29 ja vetokalustoksi Citroen -kuorma-autot, 6 telaketjutraktoria, tavara-ajoneuvoiksi Ford -kuorma-autot ja johtajia varten henkilöautoja ja moottoripyöriä. Tulenjohto-, mittaus- ja viestikalusto oli tyydyttävällä tasolla.


title: Raskas patteristo 16 (jatkosota)

text: Henkilökohtaisena aseistuksena olivat italialaiset Terni-kiväärit. Konepistooleita oli vain pari patteria kohden.


title: Raskas patteristo 16 (jatkosota)

text: Patteriston sotavalmiustarkastus oli urheilukentällä 21. kesäkuuta 1941 kello 07.30 ja marssi keskitysalueelle alkoi kello 08.00 eli välittömästi tarkastuksen jälkeen. Marssireitti oli Oulu - Korpi - Ylikiiminki - Vepsä - Vuotto - Puolanka - Kyrö - Hyrynsalmi - Suomussalmi, jonne saavuttiin saman päivän iltana. Patteristo siirtyi lähemmäksi rajaa Saukon maastoon 28. kesäkuuta ja valmistelemiinsa tuliasemiin Raatevaaran länsiosiin 30. kesäkuuta 1941.


title: Mäntäkompressori

text: Mäntäkompressori on kompressorityyppi, jossa ilmaa puristetaan sylinterissä männän avulla. Ilma imetään ensin imuventtiilin kautta, sitten se puristetaan paineventtiilin kautta painesäiliöön tai seuraavaan sylinteriin, jossa sitä puristetaan lisää.


title: Mäntäkompressori

text: Ilma imetään ensin sylinteriin, jossa sitä puristetaan. Jos kompressori on monivaiheinen, kulkee ilma suoraan seuraavaan sylinteriin, jossa se puristetaan vielä korkeampaan paineeseen. Mäntäkompressori on hyvä, jos tarvitaan laajaa käyttöaluetta ja korkeita paineita. Paine voidaan saada jopa 1000 baariin saakka. Mäntäkompressorin heikkous on se, että se tuottaa painetta sykkivästi, mutta se saadaan tasattua paineilmasäiliön avulla. Vahvuuksia on taas se, että imuventtiileitä voidaan pakko-ohjata, jolloin kompressori saadaan tyhjäkäytölle. Tällöin on mahdollisuus säätää ilman tuottoa ja saada säästöjä, kun konetta ei tarvitse käyttää katkonaisesti.


title: Greg Classen

text: Greg Classen (s. 24. elokuuta 1977 Aylsham, Saskatchewan, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi aikaan Porin Ässissä kaudella 2004–2005. Classenin pelipaikka on keskushyökkääjä. Hän pelaa tällä hetkellä Rostock Piranhas joukkueessa Saksan kolmannella sarjatasolla eli Oberliigassa. Classenilla on myös Saksan kansalaisuus ja hän on pelannut Saksassa yhtäjaksoisesti kaudesta 2010–2011.


title: Ulkotuotantoauto

text: Ulkotuotantoauto tai ulkolähetysauto () on televisio- tai radiotuotannossa käytettävä tuotantoyksikkö, millä voidaan tehdä suoria lähetyksiä tai nauhoituksia studioitten ulkopuolella.


title: Ulkotuotantoauto

text: Televisiotuotannossa ulkotuotantoautolla tarkoitetaan tavallisesti television monikamerakuvauksessa käytettyä kuvausautoa. Ulkotuotantoauton kori muistuttaa suurimmillaan bussia tai tv-kalusto on rakennettu eräänlaiseen rekan perävaunuun. Pienimmillään tarvittavat tuotantotilat ja tekninen kalusto on sijoitettu pakettiauton tai asuntovaunun runkoon. Tuotantoyksikkö koostuu täydellisestä tv-tuotantoon tarvittavasta kalustosta. Ulkotuotantoautossa on tv-ohjaamo, videomikseri, kuvatarkkaamo, äänitarkkaamo sekä kuvan ja äänen tallennuslaitteistot. Siellä voi sijaita myös tv-valaistuksessa käytettävä valopöytä . Lisäkalustoa kuljetetaan kalustoautossa.


title: Ulkotuotantoauto

text: Vakituisten kameroitten määrä vaihtelee auton kapasiteetista riippuen tavallisesti kahdesta kahdeksaan. Yleensä voidaan kytkeä myös lisäkameroita. Kameroitten videosignaali ja komentoyhteydet autoon kulkevat kamerakaapeleita pitkin tai langattomasti linkeillä. Suurissa urheilukilpailuissa, konserteissa ja mittavissa tapahtumissa saatetaan useampia ulkotuotantoautoja kytkeä yhteen, jolloin kameroitten määrä voi olla useita kymmeniä. Erikoistapauksissa, kun tarvitaan todella mittavaa ja monipuolista tuotantokalustoa, voidaan laaja ulkotuotantokalusto ohjaamoineen, tarkkaamoineen ja kameroineen rakentaa tilapäisesti eräänlaisena palapelinä johonkin rakennukseen, vaikkapa stadionin tai jäähallin tiloihin .


title: Ulkotuotantoauto

text: Ulkotuotantoauton ohjaamossa työskentelevät ohjaaja, kuvaussihteeri ja mikseri, kuvatarkkaamossa kuvatarkkailija ja mahdollisesti kuvaaja. Äänitarkkaamossa äänen tasoa ja laatua säätää äänitarkkailija. Kuvauspaikalla henkilökuntaan kuuluvat mm. kameramiehet, äänitarkkailijat, studio-ohjaaja ja valaistustarkkailijat .


title: Ulkotuotantoauto

text: Suorissa lähetyksissä video- ja äänisignaali lähetetään ulkotuotantoautosta tv-keskukseen (esim. Yleisradiossa Pasilan tv-keskukseen), mistä ne välitetään edelleen kytkentäkeskuksen ja lähetysyksikön kautta katsojille. Signaalit kulkevat joko linkkiketjun kautta, satelliittiteitse tai valokaapelilla. Nauhoitetut lähetykset tallennetaan joko ulkotuotantoautossa tai tv-keskuksessa .


title: Ulkotuotantoauto

text: Radion ulkotuotantoautoissa on äänitarkkaamo äänipöytineen ja äänen muokkauksessa tarvittavine laitteineen. Auton kalustoon kuuluu myös äänen tallentamiseen ja lähettämiseen tarvittava tekniikka.


title: Pirunlinna

text: Pirunlinna on Pirkanmaalla Lempäälän Kuljun Paistinkulmalla sijaitseva linnavuori.


title: Pirunlinna

text: Pirunlinna sijaitsee Lempäälän kirkosta 8,5 kilometriä koilliseen. Se sijaitsee noin 600 metriä lounaaseen Linnajärvestä alavalla suomaalla ja mäen soikea kallioinen alue on 100×70 metrin suuruinen. Mäen pohjois- ja koillisrinteet ovat muita rinteitä jyrkempiä ja niissä on jyrkänteet. Alue on kivikkoista ja louhikkoista seutua. Laen kaakkois- ja koillisreunoille on rakennettu ympäristön kivistä vallimainen rakennelma. Isak Inbergin piirroksesta vuodelta 1872 näkyy myös noin sata metriä pitkät vallit mäen etelärinteen suuntaa vastaan. Vallissa on etelän, idän ja lännen suunnalla portit. Eteläportti on vain yksinkertainen aukko vallissa, itäportilla vallien päät kääntyvät ulospäin, ja länsiportilla vallin kummallakin puolella on alun perin ollut käytävä.


title: Pirunlinna

text: Paikkaa ja luolaa on käytetty asemapaikkana vielä nykyaikana, koska vuoren laelta löydettiin nuotiopaikka ja merkkejä tulenpidosta.


title: Pirunlinna

text: Mäen pohjoispuolella sijaitsee siirtolohkareiden muodostama 5×5 metriä suuri luolamainen syvennys, jota kutsutaan "Pirunpesäksi" tai "Pirunkirkoksi". Sen itäpuolelle aukeaa noin 5×8 metrin kokoinen tasanne, jota suojaa sen ylle kaartuva kallionseinä. Nils Cleve tutki luolaa kaivauksissa vuonna 1929, kun oli saanut ilmoituksen siellä tehdystä kivikautisesta nuolenkärkilöydöstä, ja löysi sieltä seitsemän piinuolenkärkeä lisää. Hän ei kuitenkaan pitänyt paikkaa asuinpaikkana vaan ilmeisesti matkalaisten suojana. Yleisesti kuitenkin oletetaan luolan olleen pitempiaikainen suoja.


title: Pirunlinna

text: Ainoan arkeologisen kaivauksen on suorittanut Nils Cleve vuonna 1929. Paikkaa on tämän jälkeen tutkittu pintapuolisesti vuosina 1940 (Ville Luho) ja 1994 (Marja Sipilä).


title: Pirunlinna

text: Muinaislinnaa on ilmeisesti käytetty viikinkiajalla (noin 700–1300 jaa.). Vielä noin sata vuotta sitten kivivalli oli miehen korkuinen, mutta nykyisin se on matalampi, koska siitä on aikojen kuluessa vieritetty pois kiviä. Vuoren itäpäässä oli vielä 1750-luvulla julkaistun kirkkoherra Ednerin kuvauksen mukaan kaivo, ja myös linnavuoren pohjoispuolella sijaitseva Linnajärvi ulottui aikoinaan ennen järven pinnan laskua vuoren juurelle saakka.


title: Pirunlinna

text: Kun Pirunlinnan alkuperäinen käyttötarkoitus unohtui, alettiin sitä kansan keskuudessa pitää pirujen rakentamana ja heidän asuinpaikkanaan. Tämän perusteella myös linnavuori ja vuorella oleva luola saivat nimensä.


title: Pirunlinna

text: Joidenkin tulkintojen mukaan Pirunlinna on ollut osa muinaista linnaketjua, jonka keskuspaikkana oli Sääksmäen Rapolan linna. Muita oletetun ketjun muinaislinnoja olivat Siuron Linnavuori, Vesilahden Valkkisten, Hattulan Tenholan, Aulangon, Vanajan Linnanpään ja Mantereenlinnan sekä Janakkalan Hakoisten ja Unikkolinnan vuoret.


title: Pirunlinna

text: Kohdetta on vuonna 1994 (Olli Soininen) raivattu näkyvyyden parantamiseksi. Vuorelle johtaa Kuljusta polku, jonka alkupää on viitoitettu. Polku on välillä kasvanut umpeen ja maaston kivikkoisuuden vuoksi se ei sovellu kaikille. Vuori on yksityisellä maalla.


title: José Manuel Esnal

text: José Manuel Esnal (s. 25. maaliskuuta 1950) on espanjalainen baskijalkapallovalmentaja. Viimeksi hän on valmentanut Espanjan pääsarjajoukkue RCD Espanyolia.


title: José Manuel Esnal

text: Manéna tunnettu José Manuel Esnal on tehnyt pitkän uran espanjalaisessa jalkapallossa. Hän aloitti 1979 piskuisen Balmasedan peräsimessä. Hän valmensi piskuisia seuroja läpi 1980-luvun toimien myös kahteen otteeseen Baskimaan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana. 1988 hän siirtyi UE Lleidan päävalmentajaksi. Katalonialaisseurassa Mané teki lopullisen läpimurtonsa valmentajana nostaen seuran Primera Divisióniin kauden 1992/93 päätteeksi. Ensimmäinen pääsarjakausi ei ollut Lleidalle helppo, vaikka kauteen mahtuikin loisteliaat voitot FC Barcelonasta Camp Noulla sekä Real Madridista kotikentällä. Nämäkään voitot eivät kuitenkaan riittäneet, vaan UE Lleida putosi kauden jälkeen takaisin Segunda Divisióniin. Mané jatkoi vielä kauden 1994/95 Lleidan valmentajana ja kausi toi Segundan kolmossijan, mutta nousukarsinnoissa Sporting Gijón vei pidemmän korren.


title: José Manuel Esnal

text: Hän jätti Lleidan seitsemän kauden jälkeen ja luotsasi kaudella 1995/96 RCD Mallorcaa ja 1996/97 Levantea ilman suurempaa menestystä. 1997 hän siirtyi Deportivo Alavésin peräsimeen. Kausi 1997/98 oli menestyksekäs ja päättyi Segundan voittoon ja nousuun pääsarjaan. Kaudella 1997/98 Alavés eteni myös Copa del Reyssä aina välieriin saakka pudottaen matkalla mm. Real Madridin ja Deportivo de La Coruñan. Välierissä tappio tuli Manén ex-seura Mallorcalle. Ensimmäinen kausi Primerassa toi kuudennentoista sijan, mikä oli pettymys. Mané kuitenkin sai jatkaa ja kaudella 1999/00 hän johdatti seuran sensaatiomaisesti kuudenneksi ja UEFA Cupiin.


title: José Manuel Esnal

text: Kaudella 2000/01 Alavés eteni UEFA Cupissa aina finaaliin saakka. Matkalla finaaliin seura pudotti jatkosta muun muassa FC Internazionale Milanon ja 1. FC Kaiserslauternin. Loppuottelussa vastaan asettunut Liverpool FC oli kuitenkin lopulta liikaa sensaatiomaiselle Alavésille. Tosin helpolla joukkue ei nahkaansa myynyt, vaan nousi 2–0 tappioasemasta aina 4–4 tasatilanteeseen sakka. Lopulta jatkoajalla tullut oma maali upotti Alavésin ja Manén sensaatiomaisen kauden. Myös Primerassa kausi oli hieno ja joukkue oli seitsemäs. Kausi 2002/03 ei kuitenkaan sujunut enää yhtä ruusuisesti ja lopulta Alavés putosi Segundaan ja Mané jätti seuran.


title: José Manuel Esnal

text: 2005 Mané palasi valmennustehtäviin ja luotsasi Levanten Segundan kolmoseksi ja sitä kautta Primeraan kauden 2005/06 päätteeksi. Hän ei kuitenkaan jatkanut seurassa kauden jälkeen.


title: José Manuel Esnal

text: Marraskuussa 2006 Mané siirtyi Athletic Bilbaon peräsimeen Félix Sarriugarten potkujen jälkeen. Vaikea kausi päättyi lopulta Primerassa seitsemänteentoista sijaan ja sarjapaikka säilyi vain vaivoin. Mané sai kauden jälkeen tehdä tilaa Joaquín Caparrósille.


title: José Manuel Esnal

text: Joulukuun alussa 2008 Mané palasi kentän laidalle, kun Primerassa häntäpäähän vajonnut RCD Espanyol palkkasi hänet uudeksi päävalmentajakseen. Mané ei kuitenkaan onnistunut nostamaan Espanyolia sarjan häntäpäästä ja täten joukkueenjohto ilmoitti 20. tammikuuta 2009, että Mané ei jatka joukkueen päävalmentajana ja hänet korvaa Mauricio Pochettino.


title: Indonesian vaakuna

text: Indonesian vaakuna on Indonesian kansallistunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Se on nimeltään "Garuda Pancasila". Sen suunnitteli Pontianakin sulttaani Hamid II ja se hyväksyttiin maan viralliseksi vaakunaksi 11. helmikuuta 1950. Vaakunan pääosan muodostaa garuda, jonka rinnassa on kilpi ja jaloissa tekstinauha, jossa lukee vanhalla jaavan kielellä "Bhinneka Tunggal Ika", Yhtenäisyys moninaisuudessa. Kilven viisi symbolia edustavat Indonesian valtion virallisen filosofian Pancasilan viittä periaatetta: uskoa yhteen jumalaan (tähti), oikeudenmukaista ja sivistynyttä ihmisyyttä (ketju), Indonesian yhtenäisyyttä (Banianpuu), sisäisen tietouden ohjaamaa yksimielistä demokratiaa (bantengin pää) ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta (riisi ja puuvilla).


title: Mainostajien liitto

text: Mainostajien Liitto on valtakunnallinen, mainontaa ostavien yritysten ja yhteisöjen edunvalvontajärjestö. Jäsenyritykset (noin 400) edustavat kauppaa, teollisuutta, palvelualoja sekä julkisyhteisöjä. Näiden panostukset ovat yli 80 prosenttia markkinointiviestinnän kokonaisrahamäärästä Suomessa.


title: Mainostajien liitto

text: Jäsenyritysten edunvalvonnan lisäksi Mainostajien Liitto järjestää seminaareja, julkaisee kirjoja ja tekee tutkimuksia (muun muassa Mainosbarometri). Mainostajan hakemisto sisältää yhteensä noin 900 yritystä, noin 6 500 henkilöä ja 400 työtä. Markkinointiviestinnän ammattilehti Mainostaja ilmestyy neljä kertaa vuodessa.


title: Mainostajien liitto

text: Mainostajien Liitto järjestää myös tuloksellista markkinointiviestintää palkitsevan AdProfit-kilpailun.


title: Mainostajien liitto

text: Liiton vuosittaisista tapahtumista suurin on syksyllä järjestettävä koko päivän tilaisuus Mainontapäivä. Yli 40 vuoden ajan järjestetty tapahtuma kerää yleensä noin 600 osallistujaa.


title: Mainostajien liitto

text: Mainostajien Liiton kansainvälinen kattojärjestö on World Federation of Advertisers(WFA).


title: Mainostajien liitto

text: Liiton toimitusjohtaja on Riikka-Maria Lemminki. Vuosina 2001-2017 toimitusjohtaja oli Ritva Hanski-Pitkäkoski.


title: Mainostajien liitto

text: Mainostajien Liiton edeltäjä Suomen Ilmoittajat ry perustettiin 1951 Suomen Teollisuusliiton suojiin. Perustamisvuoden lopussa yhdistykseen kuului 25 suurta mainostajaa, kuten Paulig ja S. W. Paasivaaran margariinitehdas. 1950-luvulla liitto oli vahvasti mukana muun muassa Mainostelevision (nykyinen MTV) perustamisessa. Vuonna 1960 television myötä vanhaksi käynyt nimi Suomen Ilmoittajat muutettiin Mainostajien Liitoksi. 1960-luvun puolivälissä liitolla oli jo 167 jäsenyritystä.


title: Mainostajien liitto

text: Mainostajien Liitto palkittiin maaliskuussa 2015 World Federation of Advertisers -järjestön joka toinen vuosi jaettavalla President´s Awardilla suomalaisen mainonnan historiaa kartoittavasta projektistaan. Hanke alkoi vuonna 2001 ilmestyneestä Visa Heinosen ja Hannu Konttisen kirjasta "Nyt uutta Suomessa! Suomalaisen mainonnan historia" dvd-liitteineen. Syksyllä 2014 esitettiin MTV3-kanavalla samanniminen neliosainen dokumenttisarja, jonka tuotti Pepe Teirikarin Pohjantähti-Elokuva Oy. Mainostajien Liitto on toteuttanut aineiston pohjalta myös "Mainosmuseo"-tablettisovelluksen ja verkkosivuston.


title: Francisco Serrão

text: Francisco Serrão (, k. 1521) oli portugalilainen tutkimusmatkailija ja Fernão de Magalhãesin serkku tai hyvä ystävä. Hänen matkansa vuonna 1512 oli ensimmäinen tiedossa oleva eurooppalaisen tekemä purjehdus itään ohi Malakan ja Indonesian halki sen tuottoisille 'Maustesaarille' Molukeille. Hän liittoutui Ternaten hallitsijan sulttaani Bayan Sirrullahin kanssa, ja hänestä tuli tämän neuvonantaja. Hän jäi Ternatelle, jossa hän kuoli salaperäisesti samoihin aikoihin kuin Magalhães.


title: Furiiri

text: Furiiri () on aiemmin useiden maiden maavoimissa käytössä ollut sotilasarvo, jota kantoivat majoituksesta ja muonituksesta vastanneet aliupseerit.


title: Furiiri

text: Ruotsin puolustusvoimissa on käytössä kaksikin arvoastetta, furiiri ja ylifuriiri (), jotka kuuluvat alipäällystöön. Kustaa Vaasan hallintokaudella furiiri toimi komppanian majoitus- ja muonitusvastaavana, mutta myöhemmin arvosta tuli tavallinen sotilasarvo, joka 1875 korvattiin faanjunkkarilla. Furiirin arvo otettiin uudelleen käyttöön 1914, jolloin siitä tuli ylin alipäällystön arvo Ruotsin armeijassa. Vuonna 1926 arvo otettiin käyttöön Ruotsin ilmavoimissa ja 1940 laivastossa. Ylifuriirin arvo otettiin käyttöön 1942. Nykyisin furiiri ja ylifuriiri sijoittuvat arvoasteikossa korpraalin ja kersantin väliin.


title: Furiiri

text: Hovifuriiri on hovipalvelija, joka hovin palvelusväen eli hovikunnan esimiehenä toimivan hovimarsalkan alaisuudessa hoitaa talousasioita ja valvoo palveluskunnan toimia.


title: Kuta

text: Kuta on kaupunki Balin saaren eteläosassa Indonesiassa. Se oli aiemmin kalastajakylä, mutta siitä kehittyi ensimmäinen Balin matkailukeskus, ja se on Indonesian merkittävin matkailukohde. Se tunnetaan pitkistä hiekkarannoistaan, erilaisista majoituspalveluistaan ja ravintoloistaan ja baareistaan. Kaupungissa on merkittävä australialainen asujaimisto. Kaupungin lähellä on Balin lentoasema Ngurah Rai Airport.


title: Kuta

text: 12. lokakuuta 2002 Kutassa sijainneeseen yökerhoon tehtiin pommi-isku, jossa kuoli 202 henkilöä. Suurin osa uhreista oli matkailijoita. Heistä 88 oli kotoisin Australiasta.


title: Carl Bengts

text: Carl Johan Bengts (2. huhtikuuta 1876 Närpiö – 10. lokakuuta 1934 Jyväskylä) oli suomalainen varhaismodernistinen taiteilija.


title: Carl Bengts

text: Bengtsin vanhemmat olivat maanviljelijä, kestikievarin pitäjä Erik Anders Bengts ja Anna Kristina Stor-Nix. Hän lähti Helsinkiin opiskelemaan koristemaalariksi Karl Hellstenin johdolla. Hän jatkoi sitten taideopintoja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1895–1896 sekä Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1897–1898. Hän oli Turussa jonkin aikaa Victor Westerholmin oppilaana.


title: Carl Bengts

text:
Bengts oli Akseli Gallen-Kallelan oppilaana syksystä 1899 alkaen ja avusti Gallen-Kallelaa, kun tämä valmisti Pariisin vuoden 1900 maailmannäyttelyn Suomen paviljongin freskoja. Maalausten ja piirrosten lisäksi Bengts teki taidegrafiikkaa ja suunnitteli huonekaluja, ryijyjä, kirjankansia ja rakennuksia. Bengtsin taiteelle olivat ominaista kansanomaiset maalaiselämän aiheet, puhtaat värit ja taidokas valon kuvaus. Ruotsinkielisestä taustastaan huolimatta Bengts oli innokas suomalaisuusaatteen kannattaja ja suomalaisen kansankulttuurin ihailija.
Carl Bengts oli 1900-luvun alussa mukana aktivistien toiminnassa ja hän oli järjestämässä aseiden ja sensuurin kieltämän kirjallisuuden salakuljetusta Suomeen Ruotsista. Bengts hankki Sommarön tilan Tammisaaresta, ja hänen oli tarkoitus viljellä tilaa Oscar-veljensä kanssa mutta ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen pakotti Bengtsin luopumaan tilasta.


title: Carl Bengts

text: Vuonna 1912 Bengts teki maalausmatkan Keski-Suomeen ja otti maalaustensa aiheeksi erityisesti savupirtit. Hän muutti vaimonsa kanssa Jyväskylään 1914 ja maalasi siellä kaupunkimaisemia sekä sisäkuvia. Bengts asui välillä Kristiinankaupungissa mutta palasi Jyväskylään ostaen Kumpulan huvilan Kuokkalasta. 1930-luvun laman ja huolettoman rahankäytön seurauksena Bengtsit tekivät 1934 vararikon ja muuttivat 1934 Kumpulasta Ilmarisenkadulle kahden huoneen asuntoon. Samana vuonna Carl Bengts sairastui parantumattomaan syöpään. Carl Bengts kuoli lokakuussa 1934.


title: Ultraäänianturi

text: Ultraäänianturi on mittauslaite, jota voidaan käyttää esimerkiksi liikkeen havaitsemiseen ja mittaamiseen. Ultraäänellä voidaan havaita kuuloalueen ulkopuolelle jäävät äänet ja esimerkiksi käytettäessä ultraäänianturia 100 Hz:n taajuudella voidaan mitata kohteen paikka sata kertaa sekunnissa eli kymmenen millisekunnin välein.


title: Wallacea

text: Wallacea on eliömaantieteellinen nimitys Indonesiassa sijaitsevalle saariryhmälle, jonka erottavat Aasian ja Australian mannerjalustoista syvän veden salmet. Wallacean saarten länsipuolella on Sunda, johon kuuluvat Malakan niemimaa, Sumatra, Borneo, Jaava ja Bali ja jonka Wallacen linja erottaa Wallaceasta. Wallacean etelä- ja itäpuolella ovat Länsi-Oseania sekä Australia ja Uusi-Guinea.


title: Operaatio Hurrikaani (televisiosarja)

text: Operaatio Hurrikaani oli agenttiseikkailusarja nuorille. Sarjaa oli tuottanut Yle Lapset ja nuoret. Operaatio Hurrikaani nähtiin lauantaisin Yle TV2 -kanavalla Galaxissa.


title: Operaatio Hurrikaani (televisiosarja)

text: Puuma on Operaatio Hurrikaanin nuori agentti, joka elää kaksoiselämää. Kaikki luulevat, että hän opiskelee yliopistossa opettajaksi, mutta todellisuudessa hän on salainen agentti. Operaatio Hurrikaanin agenttien tehtävänä on napata kiinni Tohtori Routa apureineen. Heidän ilkeät suunnitelmansa sotkevat Boforin suurkaupungin asukkaiden elämää. Puuma selvittää rikokset muiden agenttien avulla ja estää kaupungin tuhoutumisen.


title: Operaatio Hurrikaani (televisiosarja)

text: Apunaan Puumalla on hänen innokas ja utelias Sirkku-tätinsä, veteraaniagentti Postimies, hurmaava Kleopatra, keskusneiti Aleksandra sekä sääntökirjaa rakastava Einari.


title: Operaatio Hurrikaani (televisiosarja)

text: Viikoittaisen televisiossa nähtävän viikkotehtävän jälkeen katsojat pääsevät vastaamaan viikkotehtävään ohjelman verkkosivuilla, Hurrikaaniopistossa. Agenttihahmon luomalla pääsee vastaamaan viikkotehtävään ja osallistumaan palkintojen arvontaan.


title: Operaatio Hurrikaani (televisiosarja)

text: Jokaisella Operaatio Hurrikaanin tuotantokaudella on oma teemakappaleensa.


title: Pehr Gullstén

text: Pehr Gullstén eli Pekka Kukkonen (25. maaliskuuta 1770 Ahmas, Utajärvi – 1. syyskuuta 1825 Rovaniemi) oli suomalainen runonlaulaja ja lukkari.


title: Pehr Gullstén

text: Kukkolan lukkarisukuun kuuluneen Pekka Kukkosen vanhemmat olivat Jaakko Holappa, myöhemmin Kukkonen ja Reeta Räisänen. Kukkonen oppi jo lapsuudessaan runoja ja loitsuja äidiltään sekä muilta Ahmaksen kylän runonlaulajilta. Äidin kuoltua 1786 Kukkonen muutti kahden veljensä ja isänsä kanssa Ouluun. Oulussa hän muutti sukunimekseen Gullstén, opiskeli lukkariksi ja hän toimi Rovaniemen lukkarina 1800–1825. Gullstén harjoitti lukkarin toimen ohella myös välskärin, rokottajan ja lukkarikoulun opettajan tointa.


title: Pehr Gullstén

text: Gullstén kiersi piirilääkäri Zacharias Topelius vanhemman kanssa rokotusmatkoilla Kemin seudulla vuonna 1804. Hän sai Topeliukselta opetusta välskärin taidoissa ja kansanrunojen keräilyä harrastanut Topelius puolestaan merkitsi muistiin Gullsténin laulaman runon "Ilman Immen kosinnasta". Gullstén sai mainetta runojen osaajana ja vuonna 1819 Turun akatemiassa suomen kieltä tutkinut Reinhold von Becker (1788–1858) matkusti Rovaniemelle ja keräsi Gullsténilta talteen Väinämöis-aiheisia runoja sekä loitsuja. Tämä kokoelma julkaistiin Turun Wiikko-Sanomissa ja Gullsténilta kerättyjä runoja oli mukana myös Kalevalassa.


title: Pehr Gullstén

text: Pehr Gullsténin poika Jaakko Gullstén (1813–1868) ja pojanpoika Pekka Gullstén (1839–1916) jatkoivat samassa ammatissa lukkareina. Paasilinnan veljekset Erno, Reino, Arto ja Mauri Paasilinna kuuluvat myös Gullsténin jälkeläisiin sillä heidän isänsä konstaapeli Väinö Gullsténin (1902–1950, vuodesta 1934 Paasilinna) isä Juho Gullstèn oli Pehr Gullsténin pojanpojanpoika.


title: Pehr Gullstén

text: Vuonna 1970 paljastettiin Rovaniemen Lappia-talossa Pehr Gullsténin muistolaatta.


title: Lehigh’n yliopisto

text: Lehigh’n yliopisto () on yksityinen yliopisto Bethlehemissä, Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa. Sen neljä tiedekuntaa ovat sovelletut luonnontieteet, humanistis-luonnontieteellinen, kauppatieteet ja kasvatustieteellinen.


title: Lehigh’n yliopisto

text: Lehigh’n yliopiston perusti vuonna 1865 liikemies Asa Packer. Pörssiromahdus vuonna 1893 oli vakava isku yliopiston taloudelle. Tämän vuoksi yliopisto sanoutui virallisesti irti episkopaalisesta kirkosta, jotta voisi saada valtion rahoitusta.


title: Lehigh’n yliopisto

text: Lehigh’n virallinen urheilujoukkue on tunnettu nimellä Lehigh Mountain Hawks vuodesta 1995. Patriot Leaguen jäsenenä yliopisto kilpailee NCAA:n ensimmäisessä divisioonassa 25 urheilulajissa. Se tunnetaan kilpailustaan Lafayette Collegen kanssa.


title: Hovimies

text: Hovimies on aiemmin käytössä ollut nimitys, joka tarkoitti kuninkaan tai ruhtinaan hovissa palvelevaa aatelismiestä. Keskiajalla aatelismiehen tärkein arviointiperuste oli hänen kelpoisuutensa asepalvelukseen. Tämän ritari-ihanteen vähitellen väistyessä kehittyi Espanjassa ja Italiassa 1400-luvulla uusi aatelisihanne. Tämän uudentyyppisen hovimiehen arviointiperusteena oli kirjallinen oppineisuus sekä hallitut käyttäytymistavat.


title: Hovimies

text: Ihanteellisen hovimiehen ominaisuudet kokosi kirjaansa italialainen diplomaatti ja kirjailija Baldassare Castiglione, jonka teos "Il libro del cortegiano" julkaistiin 1528. Suomeksi tämä "Hovimies"-nimen saanut kirja ilmestyi J. A. Hollon suomentamana 1957. Uuden ihanteen mukaisista oppineista hovimiehistä kehittyi virka-aateli, joka turvasi aatelissäädyn johtoaseman valtion uudessa keskitetyssä virkakoneistossa.


title: Hovimies

text: Kirjassaan Castiglione lanseerasi käsitteen "sprezzatura". Hovimiehen piti taitaa sotimisen ja ratsastamisen lisäksi myös tanssin, musiikin, runouden ja hurmaavan käytöksen. Kaikki tämä täytyi tehdä näennäisen huolettomasti ("con sprezzatura"), sen piti näyttää luonnolliselta, eikä tekeminen saanut näyttää vaativan ponnisteluita.


title: Hovimies

text: Hovinaiseksi kutsutaan hienostonaista, joka on palkattu kuningattaren tai prinsessan palvelukseen.


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus (Real Time Kinematic, RTK) on etenkin maanmittauksessa käytettävä GPS-satelliittipaikannuksen mittausmenetelmä, jossa tehdään paikannussatelliitin kantoaallon vaihetta ja mittaustukiasemaa hyväksi käyttäen tarkkuusmittauksia.


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text: Mittauksessa tarvitaan yksi tarkkaan tunnetussa pisteessä sijaitseva referenssimaa-asema. Mittauksissa saadaan reaaliajassa senttimetriluokan paikannustarkkuus.


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text: GPS-satelliitteja käyttävällä menetelmällä on englanninkielisissä maissa nimityksenä "Carrier-Phase Enhancement" eli CPGPS.


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text:
Tavallisessa satelliittipaikannuksen mittauksessa paikantava vastaanotin vertaa satelliittien lähettämää koodia laitteen itsensä generoimaan koodiin ja mittaa näiden vertailujen perusteella satelliitin lähettämän signaalin kulkuaikaa. Neljän satelliitin lähetyksiä seuraamalla vastaanotin laskeen paikkansa. Mittaustarkkuus riippuu mm. vastaanottimen elektroniikasta GPS:n C/A-signaali lähettää bittejä 0,98 mikrosekunnin välein - vastaanottimen tarkkuus on 1% tästä eli noin 0,01 mikrosekuntia, joka vastaa kolmen metrin paikkavirhettä. Sotilaallinen P(Y)-signaali lähetetään kymmenkertaisella tahdilla, joten paikannuksen epätarkkuus pienenee 30 senttimetriin. Muita paikannuksen tarkkuutta heikentäviä seikkoja ovat mm. ilmekehän vesihöyryn määrä ja ionosfäärin
varaukset, jotka heikentävät tyypillisen tarkkuuden 15 metriin - tätä voidaan korjata tekemällä mittaukset kahdella eri taajuudella.


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text: RTK-mittauksessa on samankaltainen vertailuperiaate mutta se käyttää kantoaaltoa signaalina eikä sen kuljettamaa koodia. GPS:n C/A-koodi lähetetään L1-taajuudella (1575.42 MHz) vaiheen muuttuessa 1.023 MHz taajuudella. Paikannustarkkuus voi nousta 1%:iin kantoaallon pituudesta eli 19 cm:stä (L1) tai 24 cm (L2).


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text:
RTK-mittauksessa vaikeutena on vaihesignaalien vertailu, joka ratkaistaan tilastollisilla
menetelmillä. Käytännössä RTK-mittauksessa tarvitaan yksi maa-asema, joka palvelee lukuisia liikkuva mittausyksiköitä. Maa-asema välittää mittaamansa kantoaallon vaiheen mittauslaitteille. Tällöin mittaustarkkuus maa-asemaan verrattuna voi rajallisella mittausalueella olla millimetrin tarkka. Mittalaitteet vastaanottavat kahdella taajuudella - tällöin tavanomaisesti mittaustarkkuus on 1 cm ± 2 ppm vaakasuunnassa ja 2 cm ± 2 ppm pystysuunnassa.


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text: RTK-menetelmää ei juuri käytetä rakentamisen ja maanmittauksen ulkopuolla.


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text: Verkko-RTK -menetelmistä suosituksi on tullut VRS (Virtual Reference Station), jossa kartoitusvastaanottimen mittausalueelle luodaan virtuaalinen tukiasema kiinteän laajemman alueen (esim. koko Suomi) kattavan tukiasemaverkon havaintojen avulla. Tässä mittaava laite lähettää paikkansa VRS-verkolle esim. GSM-viestinä. Verkon laskentakeskus luo virtuaalisen tukiaseman. Tämäkin toimii reaaliajassa, kun VRS-asema on luotu ja tietoliikenneyhteys toimii.


title: Aappo Jurvelin

text: Aappo Jurvelin (23. helmikuuta 1870 Utajärvi – 14. tammikuuta 1962 Utajärvi) oli suomalainen Utajärven Ahmaskylällä asunut kansanparantaja ja maanviljelijä. Jurvelin tunnettiin luunmurtumien ja jäsenvikojen korjaajana sekä kotieläinten parantajana.


title: Aappo Jurvelin

text: Oravan talossa Utajärven kirkonkylässä syntynyt Jurvelin muutti jo 6-vuotiaana setänsä kanssa tämän ostamaan Siiran taloon. Jurvelinin setä myi myöhemmin Siiran talon ja osti Säräisniemeltä Nuutilan talon. Aappo Jurvelin palveli täällä renkinä kuuden vuoden ajan. Palkasta säästämilään rahoilla hän osti sitten Kiviharjun talon Utajärven Ahmasjärven rannalta. Jurvelin raivasi tilalleen lähes 20 hehtaaria uutta peltoa kuokalla ja lapiolla. Hän jäi leskeksi ja joutui hoitamaan yksin sekä emännän työt että myös perheen kaksi lasta.


title: Aappo Jurvelin

text: Jurvelin oli oppinut parantajan taidot isältään Pekka Pekanpoika Jurvelinilta, joka taas oli saanut ne omalta isältään Utajärven lukkarina toimineelta Pekka Jurvelinilta ollessaan tämän apulaisena. Lukkarin toimeen kuului aikoinaan myös välskärin tehtävät. Aappo Jurvelin harjoitti parantajantointaan talonpidon ohella ja hänen luonaan kävi potilaita ympäri Suomea. Jurvelin kävi myös itse potilaidensa luona. Hän hoiti enimmäkseen käsi- ja jalkavammoja, mutta asetteli myös selkä- ja niskanikamia paikoilleen. Jurvelin hoiti myös eläimiä ja korjasi erityisesti hevosten sijoiltaan menneitä jalkoja. Jurvelin hankki myös kevätmarkkinoilta talven aikana savotoilla huonoon kuntoon ajettuja hevosia, hoiti ne kesän aikana terveiksi ja myi hevoset sitten syysmarkkinoilla.


title: Differentiaalinen GPS

text: Differentiaalinen GPS-paikannus (DGPS) on GPS-paikannuksen alueellinen tarkennusmenetelmä. Se käyttää tarkkaan paikannettuja kiinteitä maa-asemia, jotka mittaavat GPS-signaaleista alueellisen paikannusvirheen ja välittävät paikannukseen korjaustiedon alueella liikuville laivoille jne.


title: Differentiaalinen GPS

text:
Yhdysvaltain rannikkovartiosto ylläpitää sen rannikoiden merenkulun DGPS-järjestelmää, jossa korjaustieto välitetään laivoille 285 kHz - 325 kHz taajuuksilla. Samanlainen järjestely on myös Australiassa.
Euroopassa DGPS-järjestelmiä ovat kehittäneet mm. Ruotsin ja Suomen merenkulkuhallinnot. Suomessa merenkulkulaitoksella on yhdeksän rannikkoasemaa DGPS-korjaustietojen välittämiseen laivoille.


title: Differentiaalinen GPS

text: DGPS:n nähdään aikanaan korvaavan lentokoneiden laskussa käytettävän ILS-paikannuksen. Ilmailussa Yhdysvaltain, Kanadan ja Meksikon alueella toimii WAAS DGPS-järjestelmä. EU:n kehittämä EGNOS-järjestelmä on otettu käyttöön 1. lokakuuta 2009. EGNOS on laajemman Galileo-palvelun edeltäjä.


title: Differentiaalinen GPS

text: DGPS sai alkunsa siitä, että GPS:n julkista signaalia huononnettiin 2000-luvun alkuun asti tarkoituksella. GPS:n tullessa käyttöön myös DGPS-järjestelmät oli rakennettu.


title: Matkalla Singaporeen

text: Matkalla Singaporeen () on Tay Garnettin ohjaama yhdysvaltalainen toiminta-/seikkailuelokuva vuodelta 1935, jonka päätähdet Clark Gable näyttelee rohkeaa merikapteenia Alan Gaskellia, Jean Harlow näyttelee laivalla olevaa lutkaa Dolly "China Doll" Portlandia, ja Wallace Beery näyttelee erittäin epäilyttävän näköistä henkilöä, Jamesy MacArdlea. Sivuosissa ovat muiden muassa Lewis Stone, Rosalind Russell ja Robert Benchley.


title: Matkalla Singaporeen

text: James Kevin McGuinness ja Jules Furthman kirjoittivat käsikirjoituksen Crosbie Garstin romaanin pohjalta. "Matkalla Singaporeen" on mustavalkoinen ja pituudeltaan 87 minuuttia, eli tunti ja 27 minuuttia. "Matkalla Singaporeen" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa New Yorkissa 9. elokuuta vuonna 1935. Suomeen "Matkalla Singaporeen" ilmestyi elokuvateattereihin 19. tammikuuta vuonna 1936. Metro-Goldwyn-Mayer -yhtiö tuotti elokuvan. "Matkalla Singaporeen" oli yksi vuoden 1935 menestyneimmistä elokuvista.


title: Matkalla Singaporeen

text: Kapteeni Alan Gaskellin (Clark Gable) alus höyryää Etelä-Kiinan merellä Hongkongista kohti Singaporea. Lastissa on kultaa ja laivalla erilaisia matkustajia aina laivayhtiön omistajasta sir Guy Wilmerdingista (C. Aubrey Smith) China Doll -nimellä tunnettuun Dolly Portlandiin (Jean Harlow), jolla on outo viha-rakkaus-suhde Gaskelliin; kapteeni jopa pääsee tokaisemaan yhteen väliin ""olet yhtä harmiton kuin vallankumous"".


title: Matkalla Singaporeen

text: Syynä moiseen on, että Dolly on kiukutteleva ja viettelevä - ja eräänlainen proletaari luksuslinjalla, jolla matkustaa myös lady Sybil Barclay (Rosalind Russell), nyt leski, yläluokkainen englantilainen ja ennen kaikkea nainen, jonka temput aikanaan saivat Gaskellin jättämään uran Englannin laivastossa.


title: Matkalla Singaporeen

text: Matkalla laivaa riepoo monsuunisateet ja taifuunit, laivaan hyökkää Malakan merirosvot, jonka johtajana on Jamesy MacArdle (Wallace Beery), jolle Dolly antoi avaimen asevarastoon Gaskellin hytistä varastettuaan, mutta myös yritti varoittaa kapteenia MacArdlen puuhista, mutta Gaskell oli liian juovuksissa otettuaan pari ryyppyä eikä kuunnellut Dollya. Gaskell sai kyllä myöhemmin tietoonsa sen, haastoi Dollyn sekä Jamesyn merioikeuteen, mutta MacArdle kerkesi kuolla ennen sitä. Gaskell syytti myös itseään siitä, kun ei kuunnellut Dollya. "Matkalla Singaporeen" päättyi siihen, kun poliisi haki Dollyn laivasta ja Gaskell jatkoi töitään.


title: Matkalla Singaporeen

text: Stone on näytellyt Harlowin, Gablen ja Beeryn kanssa ennemminkin, rikoselokuvassa "Salaperäinen kerho" (1931). Ja Harlowin kanssa myös elokuvissa "Punatukkainen Lilli" (1932) ja "Vaarallinen nainen" (1934). Harlow ja Beery ovat näytelleet yhdessä klassikkokomediassa "Päivälliset klo 8" (1933). "Matkalla Singaporeen" on neljäs kuudesta Harlowin ja Gablen yhteistyöstä.


title: Matkalla Singaporeen

text: Kuvauksien aikana studiossa kaksi sijaisnäyttelijää saivat melkein surmansa, kun 50 tonnia vettä huuhtoi heidät.


title: Matkalla Singaporeen

text: "Matkalla Singaporeen" oli kielletty Malaijassa ja Singaporessa.


title: Matkalla Singaporeen

text: Elokuvassa Jean Harlow käytti peruukkia. Hän oli leikannut hiuksensa lyhyemmäksi ja oli antanut luonnonvärinsä kasvaa. Mutta kohtauksessa, missä Harlowin hahmo, Dolly, on läpimärkä, peruukkia ei voitu käyttää, koska se olisi näyttänyt väärennetyltä. Muutamat sekunnit Harlowin hiukset ovat lyhyemmät ja eri väriset.


title: Naistenjuhla

text: Naistenjuhla ( tai "Thesmoforiazousai", ”Thesmoforia-juhlaa viettävät naiset”; ) on Aristofaneen kirjoittama antiikin kreikkalainen komedia, joka käsittelee naisten asemaa ja tekee samalla pilaa ateenalaisesta yhteiskunnasta.


title: Naistenjuhla

text: Aristofaneen "Naistenjuhlan" esitysaikaa, kilpailijoita tai sijoittumista ei tarkoin tiedetä, koska näytelmän alusta puuttuvat tavanomaiset esitystä koskevat tiedot. Muista tiedoista ja sisällöstä päätellen näytelmän kantaesitys on ollut Ateenan Dionysoksen teatterilla kaupunki-Dionysia-juhlilla vuonna 411 eaa. tai heti vuoden 410 eaa. alussa. Arvellaan, että vuonna 407 eaa. Aristofanes on esittänyt toisen samaan juhlaan liittyneen komedian, joka ei ole säilynyt nykyaikaan.


title: Naistenjuhla

text: "Naistenjuhla" edustaa tyyliltään ja rakenteeltaan niin kutsuttua vanhaa attikalaista komediaa. Näytelmä koostuu runosäkeestä.


title: Naistenjuhla

text: Ateenan naiset ovat kokoontuneet vuotuisille Demeterin kunniaksi vietetyille Thesmoforia-hedelmällisyysjuhlille. Samalla he käyttävät kokoontumista hyödykseen keskustellakseen siitä, miten tulisi kostaa tragediakirjailija Euripideelle. Tämä on saanut naiset raivoihinsa siitä, että on näytelmissään esittänyt nämä mielipuolisina, murhanhimoisina ja seksuaalisesti turmeltuneina.


title: Naistenjuhla

text: Euripides pelkää naisten voimaa ja pyytää Agathonin, toisen tragediakirjailijan, apua. Agathonin pitäisi vakoilla naisia juhlassa Euripideen puolesta. Koska juhlaan saivat osallistua vain naiset, tämä tarkoitti sitä, että Agathonin tulisi pukeutua naiseksi. Agathon onkin jo naisten vaatteissa, koska oli valmistautumassa näytelmäesitykseen, mutta hän pelkää Ateenan naisten olevan hänelle kateellisia. Hän pelkää myös paljastumista, eikä siksi uskalla osallistua juhliin. Euripideen vanha sukulainen Mnesilokhos tarjoutuu menemään juhliin Agathonin sijasta. Niin Euripides pukee tämän Agathonilta lainattuihin naisten vaatteisiin ja lähettää hänet juhliin.


title: Naistenjuhla

text: Juhlissa osoittautuu, että naiset käyttäytyvät kuin miehet demokratian kansalaisina, pitäen kokousta, jossa on nimetyt viranhoitajat sekä tarkat toimintatavat ja kirjanpito. Päivän kokouksen pääaiheena on Euripides. Kaksi naista, Mikka ja myrttikauppiatar, esittävät valituksensa Euripideesta. Mikkan mukaan Euripides on opettanut miehet suhtautumaan naisiin epäluottamuksella, minkä seurauksena miehet ovat valppaampia ja naisten on hankalampi livahtaa ostoksille. Myrttikauppiattaren mukaan miehet eivät välitä jumalista, mikä tekee myrttiseppeleiden myymisestä vaikeampaa. Mnesilokhos osallistuu keskusteluun kuin yhtenä naisista ja sanoo, että naiset käyttäytyvät todellisuudessa vielä huonommin kuin miten Euripides sen esittää. Hän luettelee yksityiskohtaisesti omia kuvitteellisia syntejään aviovaimona, kuten seksiseikkailut poikaystävän kanssa, mukaan lukien kohtaus, jossa olivat mukana myös laakeripuu ja Apollonin patsas.


title: Naistenjuhla

text: Naiset raivostuvat, mutta järjestys palautuu, kun paikalle tulee naispuolinen sanansaattaja. Paljastuu, että tämä onkin Kleisthenes, Ateenassa tunnettu naismainen homoseksuaali. Hän kertoo hälyttävän uutisen: juhlissa on naiseksi pukeutunut mies, joka vakoilee Euripideen puolesta. Kaikki epäilevät heti Mnesilokhosta, koska hän on joukon ainoa, jota kaikki eivät tunne. Hänet riisutaan ja niin hän paljastuu mieheksi. Mnesilokhos sieppaa Mikkan vauvan ja uhkaa surmata sen, ellei häntä vapauteta, mikä on parodia Euripideen näytelmän "Telefos" kohtauksesta. Tarkemmassa tutkimuksessa paljastuu, että ”vauva” onkin viinileili. Mnesilokhos ei hätkähdä vaan uhkaa sitä veitsellä. Tissuttelijaksi paljastunut Mikka pyytää leilinsä vapauttamista. Neuvosto ei suostu neuvottelemaan, joten Mnesilokhos puukottaa leiliä, mikä saa Mikkaan ryntäämään paikalle astian kanssa, ettei viini mene hukkaan.


title: Naistenjuhla

text: Seuraa kuoron parabasis. Sillä välin miespuoliset viranomaiset saavat tietää, että vain naisille tarkoitetussa juhlassa on mies. Mnesilokhos pidätetään ja skyyttiläinen jousimies (Ateenan vastine poliisivoimille) sitoo hänet lankkuun prytanien määräyksestä. Euripides yrittää vapauttaa Mnesilokhoksen joukossa farssimaisia kohtauksia, joissa hän heittäytyy hänen omista näytelmistään peräisin oleviin rooleihin: Ensin hän tulee paikalle Menelaoksena näytelmästään "Helena", mihin Mnesilokhos vastaa esittämällä Helenan roolia; sitten Perseuksena näytelmästään "Andromeda", missä roolissa hän syöksyy näyttämön halki teatterinostokurjen ("mekhane") avutuksella, jolloin Mnesilokhos esittää puolestaan Andromedaa.


title: Naistenjuhla

text: Kaikki nämä hullut yritykset epäonnistuvat. Euripides päättää esiintyä itsenään, ja saa neuvoteltua rauhan naisten kuoron kanssa lupaamalla, ettei enää loukkaa naisia tulevissa näytelmissään. Naiset auttavat Euripidesta vapauttamaan Mnesilokhoksen. Euripides pukeutuu vanhaksi naiseksi, ja häiritsee tanssitytön ja huilunsoittajattaren avustuksella skyyttiläistä jousimiestä tarpeeksi, jotta Mnesilokhos saadaan sillä aikaa vapaaksi. Skyytti yrittää ottaa heidät kiinni, ennen kuin he pääsevät tarpeeksi kauaksi pakoon, mutta naisten kuoro ohjaa skyytin väärään suuntaan, ja niin komedia päättyy onnellisesti.


title: Naistenjuhla

text: Komedia kääntää sukupuoliroolit nurin päin, koska siinä miehet pukeutuvat naisten vaatteisiin, kun taas naiset pitävät järjestäytynyttä kokousta Ateenan kansankokouksen tapaan. Näin näytelmä voidaan nähdä jossain määrin feministisenä, vaikkakin myös naisista tehdään pilaa esimerkiksi näiden alkoholinkäyttöä koskien. Sukupuoliroolien lisäksi näytelmässä tehdään pilaa erityisesti Euripideen kustannuksella, mutta osansa saavat myös muut runoilijat, kuten Agathon, Frynikhos, Ibykos, Anakreon, Alkaios, Filokles, Ksenokles ja Theognis.


title: Matti Pohjanpalo

text: Matti Leander Pohjanpalo (sukunimi vuoteen 1906 Friis; 16. helmikuuta 1871 Kalajoki – 10. lokakuuta 1918 Kokkola) oli suomalainen insinööri ja tehtaanjohtaja. Hän oli nuorin kolmesta Friisin tehtailijaveljeksestä jotka perustivat "Veljekset Friis Oy"-nimisen valimo- ja konepajayrityksen.


title: Matti Pohjanpalo

text: Pohjanpalon vanhemmat olivat Kalajoen lukkari Johan Friis (vuodesta 1906 Pohjanpalo) ja Katariina Margareeta (Kaisa) Iso-Pöntiö. Hän opiskeli ensin kotonaan yksityisesti ja kävi sitten kaksi luokkaa yksityistä Oulun suomalaista oppikoulua. Pohjanpalo oli 1880-luvulla opissa veljiensä Tuomas ja Juhani Pohjanpalon Kalajoelle perustamassa metalliverstaassa. hän kävi vuosina 1888–1890 teollisuuskoulua Kuopiossa ja Tampereella ja toimi sitten opettajana Friisin tehtaan yhteydessä vuosina 1890–1892 toimineessa teollisuuskoulussa. Matti Pohjanpalo suoritti vielä käytännön harjoittelua Putilovan tehtaissa Venäjällä ja useassa eri tehtaassa Ruotsissa sekä opiskeli teollisuushallituksen stipendin avulla Ateneumin taideteollisuusosastolla Helsingissä.


title: Matti Pohjanpalo

text: Kun Friisin veljekset perustivat uuden valimon ja konepajan Kokkolan Ykspihlajaan siirtyi Juhani Pohjanpalo johtamaan sitä ja Matti Pohjanpalon vastuulle jäi Kalajoen tehdaslaitos. Matti Pohjanpalo alkoi sitten suunnitella suuren köysitehtaan perustamista Kokkolaan. Tämä "Suomen Köysitehdas" aloitti toimintansa 1901 Matti Pohjanpalon johdolla. Tehtaassa valmistettiin laivaköysiä, merimies- ja kalastajaköysiä sekä myöhemmin myös tavallisia kauppaköysiä. Köysien raaka-aineena käytettiin hamppua, manillaa, kookosta ja alvetta. Tehtaan pinta-ala oli noin 5000 neliömetriä ja sen köysirataosasto toimi 350 metriä pitkässä rakennuksessa. Koneet toimivat sähkövoimalla ja ne oli rakennettu Veljekset Friisin omassa konepajassa. Köysitehdas tuhoutui kuitenkin vuonna 1910 salaman sytyttämässä tulipalossa eikä sitä rakennettu enää uudelleen. Matti Pohjanpalo lähti vuonna 1913 Agros Oy:n Etelä-Pohjanmaan piirin palvelukseen ja viimeksi hän oli suunnittelemassa uutta köysitehdasta Viipuriin; tämä hanke kuitenkin kariutui Pohjanpalon ennenaikaiseen kuolemaan.


title: Matti Pohjanpalo

text: Matti Pohjanpalo oli veljiensä Tuomaksen ja Juhanin tavoin innokas suomalaisuusaatteen kannattaja. Hän oli mkana perustamassa suomenkielistä yhteiskoulua, kansakoulua ja emäntäkoulua Kokkolaan.


title: Matti Pohjanpalo

text: Matti Pohjanpalo oli naimisissa vuodesta 1897 Lydia Niemisen (1877–1969) kanssa.


title: Litterointi

text: Litterointi on äänitallenteen puhtaaksikirjoittaminen tekstimuotoon. Litteroinnissa tyypillisesti ääninauhurilla tallennettu haastattelu kirjoitetaan tekstiksi. Litterointi on aikaa vievää, sillä litteroija voi joutua kelaamaan samaa ääninäytteen kohtaa useamman kerran, ennen kuin hän saa selvää puhutusta asiasta.


title: Don’t Let Me Be the Last to Know

text: Don’t Let Me Be the Last to Know on Britney Spearsin kappale ja viimeinen single hänen toiselta studioalbumiltaan "Oops!… I Did It Again". Se julkaistiin 7. tammikuuta 2001. Kappaleen ovat kirjoittaneet Robert Lange, Shania Twain ja Keith Scott. Musiikkivideon kappaleeseen on ohjannut Herb Ritts.


title: Don’t Let Me Be the Last to Know

text: Suomen virallisella singlelistalla kappaleen paras sijoitus oli 17.


title: True Brit

text: True Brit on Beth Petersin kirjoittama vuonna 1999 julkaistu kirja. Teos kertoo poptähti Britney Spearsin elämästä. Kirjan julkaisi suomeksi WSOY vuonna 2000. Suomennoksen teki Ulla Selkälä.


title: The Trashmen

text: The Trashmen oli yhdysvaltalainen rock and roll -yhtye. Yhtye on ollut aktiivinen vuosien 1962–1967 välillä, jonka jälkeen yhtye hajosi. Vuonna 1982 yhtye teki paluun ja oli aktiivinen vuoteen 2016 saakka. Yhtyeen tunnetuin kappale on "Surfin’ Bird", jota lukuisat artistit ovat coveroineet.


title: The Trashmen

text: The Trashmen on esiintynyt myös Euroopassa, muun muassa Alankomaissa, Saksassa, Ranskassa, Espanjassa, Belgiassa, Italiassa, Itävallassa, Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa.


title: Kroneckerin delta

text: Kroneckerin delta (formula_1) on Leopold Kroneckerin mukaan nimetty matemaattinen kahden muuttujan, yleensä kokonaislukumuuttujan funktio, jonka arvo on 1, jos molemmat muuttujat ovat yhtä suuria, muutoin 0. Niinpä esimerkiksi formula_2, mutta formula_3. Kroneckerin delta käsitetään yleensä pikemminkin lyhennysmerkinnäksi kuin varsinaiseksi funktioksi.


title: Kroneckerin delta

text: Kroneckerin delta ilmaistaan tavanomaisesti yhtälöllä


title: Kroneckerin delta

text: Toisinaan käytetään myös yhden muuttujan Kroneckerin deltaa, formula_5:


title: Kroneckerin delta

text: Kroneckerin deltaa käytetään monilla matematiikan aloilla, etenkin lineaarialgebrassa sekä myös signaalinkäsittelyssä.


title: Kroneckerin delta

text: Matemaattisia sarjoja käsiteltäessä Kroneckerin deltalla on se huomattava ominaisuus, että jos "j" on mielivaltainen kokonaisluku, pätee mille tahansa lukusarjalle formula_7:


title: Kroneckerin delta

text: Jos kokonaislukujen joukko käsitetään mitta-avaruudeksi, jossa alkioiden lukumäärä ilmaisee osajoukon mitan, tämä yhtälö on analoginen Diracin deltafunktion kanssa, jolle määritelmän mukaan pätee:


title: Kroneckerin delta

text: Diracin deltafunktio onkin saanut nimensä tämän analogian perusteella.


title: Kroneckerin delta

text: Lineaarialgebrassa yksikkömatriisi on matriisi, jonka päälävistäjällä kaikki luvut ovat ykkösiä, muualla nollia:


title: Kroneckerin delta

text:
Näin ollen matriisin "i":nnellä rivillä "j":nnessä sarakkeessa oleva alkio formula_11 on 1, jos "i" = "j", muutoin 0, toisin sanoen se on aina sama kuin Kroneckerin delta formula_1. Tämä matriisi voidaankin kirjoittaa lyhyesti muotoon
formula_13,


title: Kroneckerin delta

text: missä "n" on matriisin sarakkeiden ja samalla rivien lukumäärä.


title: Kroneckerin delta

text: Matriiseja käytetään ilmaisemaan lineaarikuvausten. Tämä Kroneckerin delta-matriisi vastaa tällöin identtistä kuvausta.


title: Kroneckerin delta

text: Funktioteoreettisessa residylaskennassa on muutamia tärkeitä integraaleja, joiden arvo voidaan aina ilmaista Kroneckerin deltan avulla. Tällainen on erityisesti seuraava:


title: Kroneckerin delta

text: missä integrointi on suoritettu vastapäivään kompleksitason origon ympäri. Tämä voidaan yhtäpitävästi esittää myös seuraavasti:


title: Kroneckerin delta

text: mikä vastaa kompleksitason kiertoa origon ympäri.


title: Kroneckerin delta

text: Samaan tapaan voidaan määritellä myös useamman lukuparin (formula_16) Kroneckerin delta seuraavasti:


title: Kroneckerin delta

text: Tämä on 1, jos vain jos jokaisessa lukuparissa (formula_16 on "i = j, muutoin 0.


title: Kroneckerin delta

text:
Kroneckerin deltaa käytetään myös digitaalisessa signaalinkäsittelyssä, jossa se käsitetään kokonaislukujen joukossa formula_19 määritellyksi funktioksi
formula_20


title: Kroneckerin delta

text: Kroneckerin deltasta käytetään signaalinkäsittelyssä myös nimitystä "impulssi" tai "yksikköimpulssi".


title: Kroneckerin delta

text: Signaalinkäsittelyssä käytetään joko Kroneckerin deltaa tai Diracin deltafunktiota riippuen siitä, onko signaali jatkuva vai diskreetti. Niinpä merkintää formula_21 käytetään jatkuvien signaalien yhteydessä, kun taas argumentteja "i", "j", "k", "l", "m" ja "n" käytetään diskreeteille impulsseille. Toinen yleinen käytäntö on merkitä diskreettiä jonoja hakasuluilla:  formula_22.


title: Natriumnitraatti

text: Natriumnitraatti (NaNO) on valkoinen kiinteä suola, joka liukenee hyvin veteen. Natriumnitraattia kutsutaan myös nimillä chilen- ja perunsalpietari erotuksena perinteisestä salpietarista, joka on kaliumnitraattia.


title: Natriumnitraatti

text: Natriumnitraattia käytetään lannoitteisiin, pyrotekniikassa, säilöntäaineena, rakettien polttoaineessa, nitrauskemikaalina, hapettimena sekä lasin ja keramiikan valmistuksessa.


title: Natriumnitraatti

text: Chilen, Perun ja Bolivian välinen Tyynenmeren sota sai osittain alkunsa taistelusta alueen rikkaista natriumnitraattivaroista. Maailman suurimmat salpietarimalmiesiintymät oli Atacaman aavikolla. Natriumnitraattia kaivettiin alueella runsaasti 1940-luvulle saakka. Natriumnitraatin arvo oli laskenut koko 1900-luvun, mihin vaikutti Haber-Bosch-menetelmän kehittäminen.


title: Natriumnitraatti

text: Salpietarimalmia kaivetaan Chilestä edelleen. Siitä saadaan natriumnitraatin lisäksi kaliumnitraattia, natriumsulfaattia ja jodia. Natriumnitraattia valmistetaan myös keinotekoisesti neutralisoimalla typpihappoa soodalla.


title: Natriumnitraatti

text: Elintarvikkeissa käytettävä natriumnitraatin E-koodi on E 251.


title: Mediatekniikka

text: Mediatekniikka on tietotekniikan ala, joka painottuu digitaalisen median tekniikkaan. Digitaalisuus viittaa informaation tallennukseen ja välitykseen tietokoneelle sopivaan tapaan. Media viittaa viestimiin sekä erilaisiin ilmaisun välineisiin, kuten tekstiin, kuvaan, ääneen ja liikkuvaan kuvaan.


title: Mediatekniikka

text: Media-alan ideana on tiedon ja elämysten välittäminen joko graafisesti painoviestintää käyttäen tai sähköisesti digitaalisessa muodossa. Sen kehitys on nopeaa ja sitä vauhdittaa digitalisoituminen sekä eri medioiden sisällöllinen ja teknologinen läheneminen eli konvergenssi.


title: Mediatekniikka

text:
Mediatekniikan insinööri voi toimia seuraavanlaisissa työtehtävissä:
Suomessa mediatekniikan insinöörin tutkinto suoritetaan yleensä ammattikorkeakoulussa täyspäiväisenä nuorten koulutuksena tai työn ohessa aikuiskoulutuksena. Tutkinnon laajuus on 240 opintopistettä ja se on mahdollista suorittaa Metropolia Ammattikorkeakoulussa, Jyväskylän ammattikorkeakoulussa, Lahden ammattikorkeakoulussa ja Centria ammattikorkeakoulussa. Opintoihin kuuluu myös harjoittelu 30 opintopistettä, joka antaa valmiudet käytännön töihin.


title: Mediatekniikka

text: Mediatekniikassa opitaan määrittelemään, suunnittelemaan ja toteuttamaan näyttäviä ja tyylikkäitä web-sivustoja ja –palveluita, sovelluksia ja pelejä eri päätelaitteet huomioiden, ja ymmärtämään eri tekniikat, joilla palvelut toteutetaan.  Opintojen keskeisiä aihealueita ovat eri mediat (teksti, kuva, video, ääni ja niiden käsittely). Opetukseen kuuluvia oppiaineita on muiden muassa seuraavat: Multimediasovellukset, käyttöliittymät ja käytettävyys, WWW -tekniikat ja -ohjelmointi, Digitaalitekniikka, Käyttöjärjestelmät, Tietokannat, Tietoverkkotekniikan perusteet, Ohjelmoinnin perusteet, Olio-ohjelmointi, WWW-tekniikat, Multimediaprojektit, Digitaalinen video ja audio, Multimediaohjelmointi, Ohjelmistosuunnittelu, Verkkopalvelut, WWW-palvelinohjelmointi, WWW-visualisointi, Web-sovellusten ohjelmointi, Kyberturvallisuus, Open Source -sovellukset, XML Techniques, Marketing Planning and Measurements, 3D-mallintamisen perusteet, Mobile Programming ja Embedded systems and design.


title: Cairns-ryhmä

text: Cairns-ryhmä on 19:n maataloustuotteita vievän maan eturyhmä. Sen jäsenmaat ovat Argentiina, Australia, Bolivia, Brasilia, Chile, Costa Rica, Etelä-Afrikka, Filippiinit, Guatemala, Indonesia, Kanada, Kolumbia, Malesia, , Pakistan, Paraguay, Peru, Thaimaa, Uruguay ja Uusi-Seelanti.


title: Cairns-ryhmä

text: Nimi on peräisin Australian Cairns-nimisestä kaupungista, jossa sen perustamiskokous pidettiin 1986. Australian hallitus johti ryhmän muodostamista, mutta eräät Kaakkois-Aasian maat ovat olleet maatalouskaupan yhteistyössä ASEANin kautta.


title: Cairns-ryhmä

text: Ryhmä ajaa radikaalia maatalousreformia ja tukien poistamista.


title: Danakilin aavikko

text: Danakilin aavikko on Etiopiassa sijaitseva aavikko, joka ulottuu myös Eritrean ja Djiboutin alueille.


title: Danakilin aavikko

text: Afarin syvängössä sijaitseva aavikko on yksi maailman kuumimmista paikoista. Päivän keskilämpötila Danakililla on 27 °C ja korkeimmillaan lämpötila nousee 50 °C:een. Vuotuinen sademäärä on alle 200 mm.


title: Danakilin aavikko

text: Danakilin alueella on merkittävää seismistä aktiivisuutta ja useita aktiivisia tulivuoria. Aavikon merkittävin luonnonvara on vuorisuola, jota saa suolatasangoilta alueen suolajärvien ympäriltä. Danakilin aavikolla on myös mangaani- ja potaskavaroja.


title: Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – miesten 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunta

text: Miesen 50 m pienoiskiväärin makuu ammuttiin 19. syyskuuta. Kilpailun voitti Tšekkoslovakian Miroslav Varga tuloksella 703.9 (600+103.9).


text: Peruskilpailun jälkeen kilpailua johti Varga sivuavalla ME:llä. Peruskilpailussa olosuhteet muuttuivat nopeasti tuuliseksi, sateiseksi ja hämäräksi, siksi Varga ampui kilpailun 28 minuutissa. Finaaliin lähdettäessä tilanne oli tasainen, koska kaikki kahdeksan ampujaa olivat kolmen pisteen sisällä. Finaalissa Varga ampui varmasti voittoon 1.1 pisteen erolla, vaikka hopeamitalisti korealainen Young Chul-Cha uhkasikin häntä välillä. Korealaisyleisö innostui kannustamaan Youngia niin, että alkoivat taputtaa kierrosten aikana ennen kuin kaikki ampujat olivat ehtineet laukaista aseensa. Pronssille ampui Unkarin Attila Záhonyi.


text: Kilpailussa Suomea edustivat Juha Hirvi ja Kurt Thune. Molemmat sijoittuivat jaetulle sijalle 24. tuloksella 594. Kummatkin ampujat ampuivat hitaasti, joka oli huono valinta jatkuvasti vaikeutuvissa olosuhteissa.


title: Asemakirjuri

text:
Asemakirjuri on nykyisin poistettu rautatiealan ammatti.
Asemakirjuri oli suurempien rautatieasemien vuorotyönjohtaja, joka hoiti asemaa iltaisin ja öisin.
Asemakirjurin pätevyysvaatimuksiin kuului kauan sähkötystaito, kunnes lennättimet poistettiin käytöstä.


title: Asemakirjuri

text: Yleisesti asemakirjurit toimivat aseman konttorinhoitajina eli huolehtivat aseman kirjanpidosta, lipunmyynnistä, rahti- ja kiitotavarasta sekä postista ja kaikenlaisesta muustakin juoksevasta työstä.


title: Asemakirjuri

text: Asemakirjurit kuuluivat vuoden 1950 käskykirjeen mukaan (käskykirje 40/1950)yhdeksänteen virkapukuluokkaan . Asemakirjurilla oli oikeus käyttää punaista junasuorittajan virkalakkia jossa leukanauhat olivat hopeanväriset. Kapearaiteisilla rautateillä ei asemakirjureilla ollut yleensä varsinaista virkapukua, ainoastaan virkalakki.


title: Asemapäällikkö

text:
Asemapäällikkö on VR:n käytöstä poistunut rautatiealan ammatti. Asemapäällikkö toimii kunkin liikennepaikan vastuullisena päällikkönä. Hänen kauttaan kulkee kaikki toiminta asemalla.
Asemapäällikön pätevyysvaatimuksiin kuului sähkötystaito aina lennättimen käytöstä poistamiseen asti. Tämä ei ollut mikään ongelma, koska pääsääntöisesti asemapäälliköksi ylennyttiin asemakirjurin kautta. Suurimmilla asemilla oli erikseen sähköttäjä.


title: Asemapäällikkö

text: Aiemmin asemapäällikkö toimi vain päivävuorossa ja muita aikoja varten asemilla oli asemakirjuri. Asemapäällikkö kuului kuudenteen eli toiseksi korkeimpaan kentällä toimivaan virkapukuluokkaan. Hihalaatassa oli yksinkertainen ristikkonauha ja sen alla kaksi puolileveää nauhaa. Virkalakin leukapunokset olivat kullanväriset.


title: Asemapäällikkö

text: Asemapäällikkö hoiti suuret linjat ja kantoi päävastuun. Hän toimi tarvittaessa myös epäitsenäisten liikennepaikkojen vastuullisena johtajana, näin muun muassa Jokioisten rautatiellä, jossa Minkiön asema oli Jokioisten aseman alainen laiturivaihde, vaikka siellä oma pysäkinhoitaja olikin.


title: Asemapäällikkö

text: 2000-luvulla asemapäällikön nimike poistettiin virkakäytöstä. Nimike on edelleen käytössä muun muassa Jokioisten Museorautatiellä.


title: Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – miesten 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailu

text: Miesten 50 m pienoiskiväärin makuu ammuttiin 22. syyskuuta. Kilpailun voitti Ison-Britannian Malcolm Cooper tuloksella 1279.3 (1180+99.3).


text: Peruskilpailun jälkeen Ison-Britannian ampujilla oli kaksoisjohto. Alister Allan johti, uudella peruskilpailun olympiaennätyksellä 1681, ennen pisteen päässä olevaa lajin hallitsevaa olympiavoittajaa Malcolm Cooperia. Finaalissa Allan ei kyennyt säilyttämään johtapaikkaansa, vaan ampui finalisteista huonoimman finaalisarjan 94.6. Hän oli lopulta hopeamitalisti, kun Cooper nousi voittoon 3.7 pisteen erolla. Cooperista tuli ensimmäinen ampuja, joka on pystynyt puolustamaan olympiakultaansa tässä lajissa. Pronssille nousi neuvostoliittolainen Kirill Ivanov, joka ampui loistavan finaalisarjan 102.0 pistettä.


text: Kilpailussa Suomea edustivat Juha Hirvi ja Kurt Thune. Hirvi sijoittui kilpailussa 17. tuloksella 1167. Hän olisi tarvinnut kuusi pistettä päästäkseen finaaliin. Thune oli vasta 34. tuloksella 1159.


title: Cause for Conflict

text: Cause for Conflict on thrash metal -yhtye Kreatorin vuonna 1995 julkaistu seitsemäs albumi. Albumi jatkoi musiikillisesti "Renewal" -albumilla aloitettua kokeilevampaa, vähemmän thrash-pitoista vaihetta. "Cause for Conflict" on Kreatorin ainoa albumi, jolla rumpali Jürgen Reil ei ole mukana.


title: Cause for Conflict

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Mille Petrozza.


title: Yövartija

text: Yövartija voi tarkoittaa:


title: Outcast (albumi)

text: Outcast on thrash metal -yhtye Kreatorin vuonna 1997 julkaistu kahdeksas albumi. Levyllä on kuultavissa vaikutteita industrialista ja goottirockista.


title: Béla Bakosi

text: Béla Bakosi (s. 18. kesäkuuta 1957) on entinen unkarilainen kolmiloikkaaja.


title: Béla Bakosi

text: Bakosi sijoittui Prahan EM-kilpailuissa 1978 kolmiloikassa 15:nneksi tuloksella 15,74 m. Moskovan 1980 olympialaisissa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 16,47 m. Ateenan EM-kilpailuissa 1982 hän saavutti uransa ainoan ulkoratojen arvokisamitalin sijoittuessaan pronssille tuloksella 17,04 m. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän oli seitsemäs tuloksella 16,83 m. Los Angelesin 1984 olympialaisiin hän ei osallistunut Unkarin liityttyä kisoja boikotoivien maiden joukkoon. Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 Bakosi sijoittui 12:nneksi tuloksella 16,09 m.


title: Béla Bakosi

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Bakosi saavutti kuusi mitalia. Kultaa hän voitti Sindelfingenissä 1980 tuloksella 16,86 m ja Milanossa 1982 tuloksella 17,13 m. Lisäksi hän ylsi pronssille Budapestissa 1983 tuloksella 16,90 m, Göteborgissa 1984 tuloksella 17,15 m ja Madridissa 1986 tuloksella 16,93 m sekä hopealle Budapestissa 1988 tuloksella 17,25 m.


title: Gábor Katona

text: Gábor Katona (s. 1. lokakuuta 1952) on unkarilainen kolmiloikkaaja.


title: Gábor Katona

text: Katona sijoittui alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1970 kolmiloikassa kolmanneksi ja pituushypyssä kymmenenneksi. Prahan EM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui kolmiloikassa 12:nneksi tuloksella 16,18 m. Sisäratojen EM-kilpailuissa Wienissä 1979 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 16,54 m.


title: Mies San Fernandosta

text: Mies San Fernandosta on James Fargon ohjaama toimintakomedia vuodelta 1978. Se merkitsi suunnanvaihtoa Eastwoodille, sillä elokuva sisältää paljon komediallisia tilanteita ja ajoittain lähes sarjakuvamaisia nyrkkitappeluita, jotka eivät ole raakoja ja väkivaltaisia kuten Eastwoodin aiemmissa elokuvissa. Lisäksi juoni ei ole kovin merkittävä; elokuva nojaa enimmäkseen humoristiseen tilannekomiikkaan ja kantrimusiikkiin. Eastwoodin "apurina" on oranki. Suosiota seurasi jatko-osa "Lällärit lakoon" kaksi vuotta myöhemmin.


title: Mies San Fernandosta

text: Clint Eastwood on rekka-autonkuljettaja Philo Beddoe, joka ottelee rahasta paljain nyrkein. Hänen seuranaan ovat Clyde-oranki, kaveri Orville Broggs (Geoffrey Lewis) ja naisystävä Lynn Halsey-Taylor (Sondra Locke).


title: Laura San Giacomo

text:
Laura A. San Giacomo (s. 14. lokakuuta 1962 Hoboken, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista "Seksiä, valheita ja videonauhaa" (1989), "Pretty Woman" (1990) ja "Checking Out" (2005) sekä televisiosarjoista "Ammu vaan!", "Hyvässä uskossa" ja "Veronica Mars".
Laura San Giacomo on ollut kaksi kertaa naimisissa, ensin näyttelijä Cameron Dyen kanssa 1990–1998 ja vuodesta 2000 näyttelijä Matt Adlerin kanssa. Hänellä on ensimmäisestä avioliitostaan yksi lapsi, vuonna 1995 syntynyt poika.


title: László Szalma

text: László Szalma (s. 27. lokakuuta 1957) on entinen unkarilainen pituushyppääjä.


title: László Szalma

text: Szalma sijoittui Moskovan 1980 olympialaisten pituushypyssä neljänneksi tuloksella 813 cm. Hän hävisi pronssimitalisti Valeri Podlužnille viidellä senttimetrillä. Ateenan EM-kilpailuissa 1982 Szalma sijoittui 11:nneksi tuloksella 774 cm. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän sijoittui neljänneksi samalla tuloksella 812 cm kuin pronssimitalisti Mike Conley. Los Angelesin 1984 olympialaisiin hän ei osallistunut Unkarin liityttyä kisoja boikotoivien maiden joukkoon mutta Soulin 1988 olympialaisissa hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 800 cm.


title: László Szalma

text: Ennätyksensä 830 cm Szalma hyppäsi Budapestissa 7. heinäkuuta 1985. Se on Unkarin ennätys vielä 23 vuotta myöhemminkin.


title: László Szalma

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Szalma saavutti kuusi mitalia. Kultaa hän voitti Milanossa 1978 tuloksella 783 cm ja Budapestissa 1983 tuloksella 795 cm. Lisäksi hän ylsi pronssille San Sebastiánissa 1977 tuloksella 778 cm sekä hopealle Pireuksessa 1985 tuloksella 815 cm (hänen maanmiehensä Gyula Bálóczi voitti samalla tuloksella), Madridissa 1986 tuloksella 824 cm ja Budapestissa 1988 tuloksella 803 m.


title: János Mihályfi

text: János Mihályfi on entinen unkarilainen kuulantyöntäjä.


title: János Mihályfi

text: Mihályfi sijoittui Bernin EM-kilpailuissa 1954 kuulantyönnössä 11:nneksi tuloksella 15,18 m. Vuonna 1955 hän työnsi tuloksen 16,62 m ja sijoittui tuon vuoden maailmantilastossa 17:nneksi kuudenneksi parhaana eurooppalaisena.


title: Ferenc Kövesdi

text: Ferenc Kövesdi on entinen unkarilainen kuulantyöntäjä.


title: Ferenc Kövesdi

text: Kövesdi sijoittui Bernin EM-kilpailuissa 1954 kuulantyönnössä kuudenneksi tuloksella 15,70 m.


title: Erich Juskowiak

text: Erich Juskowiak (7. syyskuuta 1926 Oberhausen – 1. heinäkuuta 1983 Dortmund) oli saksalainen jalkapalloilija.


title: Erich Juskowiak

text: Juskowiak kuului Länsi-Saksan maajoukkueeseen vuosina 1951–1959 ja oli mukana maan vuoden 1958 MM-kisojen joukkueessa. Urallaan hän pelasi maajoukkueessa yhteensä 31 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Seurajoukkuetasolla Juskowiak edusti FC 08 Oberhausenia, RW Oberhausenia, Wuppertalia ja Fortuna Düsseldorfia.


title: Antti Kesti

text: Antti Kesti () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat seppä Matti Kesti ja Anna Karoliina Tervo. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Olga Johanna Elisabeth Nurron kanssa.


title: Antti Kesti

text: Kesti kävi kaksi luokkaa kansakoulua ja Jalkaväen kanta-aliupseerikoulun vuonna 1927.


title: Antti Kesti

text: Kesti työskenteli metsätyömiehenä Pyhännällä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 22. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Kesti siirrettiin 3. huhtikuuta 1917 pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan.


title: Antti Kesti

text: Kesti saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. krenatöörirykmentin Savo pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Vilppulassa, Lylyssä, Korkeakoskella, Moisiossa, Tampereella ja Vesilahdella sekä rykmentin etenemiseen Valkeakosken, Hauhon, Tuuloksen ja Lammin kautta Koskelle.


title: Antti Kesti

text: Kesti palveli sisällissodan jälkeen 2. krenatöörikymentistä muodostetussa Viipurin vartiopataljoonassa ja hetken Terijoen rajavartiopataljoonassa. Hän erosi armeijan palveluksesta vuoden 1918 lopulla ja liittyi vuoden vaihteessa Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin harjoituspäälliköksi Kokemäen suojeluskuntaa. missä hän toimi huhtikuulle 1919 asti. Eronsa jälkeen hän suuntasi kulkunsa Viron vapaussotaan, missä hänet sijoitettiin panssarijunadivisioonan suomalaiseen pataljoonaan ja otti osaa taisteluihin Mustjoella, Mentzenissä (Möniste) ja Rosenhofissa (Vana Roosa). Viron vapaussodasta palattuaan hän astui armeijan palvelukseen 1. lokakuuta 1919 ja hänet sijoitettiin rehumestariksi Keski-Suomen rykmentin II pataljoonaan ja palveli pataljoonaa 30. huhtikuuta 1924 saakka. Seuraavaksi hänet siirrettiin 1. joulukuuta 1926 kuormastovääpeliksi Karjalan kaartin rykmentin I pataljoonaan ja palveli pataljoonassa 1. toukokuuta 1928 saakka, jolloin hän erosi armeijasta ja siirtyi poliisikonstaapeliksi Kotkan poliisilaitokselle 31. maaliskuuta 1929, missä hän palveli 5. tammikuuta 1930 saakka. Poliisilaitokselta hän erosi ja työskenteli myöhemmin sahatyömiehenä Kotkassa aina vuoteen 1939 saakka.


title: Antti Kesti

text: Kesti osallistui talvisotaan rehumestarina ja kuormastoupseerina 3. divisioonassa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Tampereen Hevosvarikolle ja edelleen joukkueenjohtajaksi Aunuksen Heimosoturipataljoonaan, missä joukossa hän osallistui taisteluihin Pieningässä ja Klimetskin saaressa ja vuonna Rukajärven suunnalla. Vuonna 1944 hän joutui sotasairaalaan, mistä päästyään hänet siirrettiin Henkilötäydennyskeskus 12:sta 3. komppaniaan. Sotien jälkeen hän siirtyi Oy Serlachius Ab:n Takon palvelukseen. Hänet haudattiin Tampereelle.


title: Zsigmond Nagy

text: Zsigmond Nagy (27. heinäkuuta 1937 Csengőd, Unkari – 1. maaliskuuta 2010 Budapest, Unkari) oli unkarilainen kuulantyöntäjä.


title: Zsigmond Nagy

text: Nagy sijoittui Belgradin EM-kilpailuissa 1962 kuulantyönnössä viidenneksi tuloksella 17,97 m. Kaksi vuotta myöhemmin Tokion olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 18,88 m. Hänen edellään oli kolme yhdysvaltalaista sekä maanmies Vilmos Varjú.


title: Juho Keto

text: Juho Julius Keto () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Antti Keto ja Emma Finnilä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Laina Elma Vesisenahon kanssa.


title: Juho Keto

text: Keto kävi kansakoulun ja Haminan taistelukoulun vuonna 1918.


title: Juho Keto

text: Keto työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 23. tammikuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Juho Keto

text: Keto astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 sotilasvalan ja palvelusitoumuksen allekirjoitettuaan, jonka jälkeen hänet ylennettiin aliupseeriksi. Takaisin Suomeen hän palasi 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin konekivääriupseeriksi Karjalan 2. rykmentin 10. pataljoonaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Ahvolassa ja Naulasaaressa sekä Viipurissa. Keto haavoittui lievästi taistelussa Ahvolassa 6. maaliskuuta 1918.


title: Juho Keto

text: Sisällissodan jälkeen Keto määrättiin 19. toukokuuta 1918 alkaen opettajaksi alipäällystökursseille Sortavalaan, jonka jälkeen hän palasi takaisin 2. Karjalan rykmenttiin, josta muodostettiin myöhemmin Itä-Suomen jalkaväkirykmentti 5. Itä-Suomen Jalkaväkirykmentistä hänet siirrettiin nuoremmaksi upseeriksi 6. marraskuuta 1918 Karjalan kaartin rykmentin 2. pataljoonaan. Armeijasta Keto erosi 28. helmikuuta 1919 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Vetelin suojeluskuntaan. 1. lokakuuta 1919, missä hän palveli 1. huhtikuuta 1921 saakka, jonka jälkeen erosi suojelukunnasta ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä.


title: Juho Keto

text: Keto osallistui talvisotaan kuormastokomppanian päällikkönä Kokkolan sotilaspiirissä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin väestönsuojelu komppanianpäälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 13:sta ja edelleen joukkueenjohtajaksi 953. Ilmasuojelukomppaniaan, josta hänet kotiutettiin vuonna 1942. Sotien jälkeen hän jatkoi kotitilansa viljelyä Vetelissä. Hänet haudattiin Veteliin.


title: Johannes Kiljunen

text: Johannes Matias Ilmari Kiljunen () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat raatimies Yrjö Juhani Kiljunen ja Anna Henriikka Hartikainen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Lempi Narisen kanssa.


title: Johannes Kiljunen

text: Kiljunen kävi kaksi luokkaa Kuopion klassillista lyseota ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Lappeenrannan yhteiskoulussa vuonna 1921. Hän suoritti jääkärialiupseereille järjestetyn aktiivikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja ampumatoimintakurssin vuonna 1924 sekä taktiikan soveltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925.


title: Johannes Kiljunen

text: Kiljunen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 28. marraskuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 6. tammikuuta 1918.


title: Johannes Kiljunen

text: Kiljunen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana jefreitteriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 3. patteriin ja osallistui sisällissodan taisteluihin Kurussa ja Muroleessa Tampereella. Tampereen valloituksen jälkeen suoritetussa tykistön uudelleen järjestelyssä hänet sijoitettiin Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston 4. patterissa ja otti osaa taisteluihin Kämärällä ja Viipurissa.


title: Johannes Kiljunen

text: Sisällissodan jälkeen Kiljunen toimi Suomen tykistökoulussa, mistä hänet siirrettiin 29. elokuuta 1918 Laatokan Valamon saariasemalle. Valamosta hänet siirrettiin 10. marraskuuta 1918 Kenttätykistörykmentti 2:n 3. patteriin ja edelleen 30. huhtikuuta 1919 alkaen Kenttätykistörykmentti 3:n 1. patteristoon. Tykistöstä hänet siirrettiin 25. syyskuuta 1920 Uudenmaan rykmenttiin ja edelleen 15. kesäkuuta 1921 alkaen joukkueenjohtajaksi Savon jääkärirykmentin 8. komppaniaan. Armeijasta Kiljunen erosi. 23. marraskuuta 1921. Seuraavana vuonna 1. syyskuuta hänet nimitettiin Viipurin suojeluskuntapiirin 5. alueen päälliköksi. Hänet haudattiin Lappeenrantaan.


title: Jaakko Kinnunen

text: Jaakko Lauri Kinnunen () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Joel Kaleb Kinnunen ja Vappu Keränen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1928 Naimi Sofia Hiltusen kanssa.


title: Jaakko Kinnunen

text: Kinnunen kävi kolme luokkaa kansakoulua ja kirjoitti yksityisesti ylioppilaaksi Hangon suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1930. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1930–1931. Reserviupseerikoulun hän kävi vuonna 1926.


title: Jaakko Kinnunen

text: Kinnunen työskenteli maanviljelijänä kotitilallaan ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 7. huhtikuuta 1917, josta hänet siirrettiin 10. elokuuta 1917 pataljoonan haupitsipatteriin.


title: Jaakko Kinnunen

text: Kinnunen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana jefreitteriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 3. patteriin ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Kurussa, Muroleessa, Viljakkalassa ja Ylöjärvellä ja Tampereella, Tampereen valloituksen jälkeen suoritetussa tykistön uudelleen järjestelyssä hänet sijoitettiin Jääkäritykistöprikaatin 3. jääkäripatteriston 6. patteriin ja osallistui taisteluihin Viipurissa.


title: Jaakko Kinnunen

text: Kinnunen palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, mistä hänet siirrettiin tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä Vuoristotykistöpatteriston 1. patteriin. Armeijasta hän erosi 16. helmikuuta 1919 vain liittyäkseen 25. helmikuuta 1919 Viron vapaussotaan lähteviin Pohjan Poikain rykmentin 1. patteriin. Viron vapaussodassa hän toimi patteriupseerina ja otti osaa taisteluihin Petserissä, missä hän haavoittui lievästi taistelussa. Virosta palattuaan hän asettui Helsinkiin ja astui Helsingin poliisilaitoksen palvelukseen poliisina 9. marraskuuta 1919 ja toimi tehtävässä 30. kesäkuuta 1920 saakka. Takaisin armeijan palvelukseen Kinnunen palasi 1. elokuuta 1920 ja hänet sijoitettiin patterinvääpeliksi Rannikkotykistörykmentti 1:een, josta hänet siirrettiin 15. helmikuuta 1921 Aseseppäkouluun. Aseseppäkoulusta hänet siirrettiin 1. joulukuuta 1921 koulutusaliupseeriksi Kenttätykistörykmentti l:n 4. patteriston 12. patteriin. Armeijasta hän erosi toistamiseen 1. joulukuuta 1922, mutta astui takaisin palvelukseen jo 1. joulukuuta 1923 ja hänet sijoitettiin muonitusmestariksi Kenttätykistörykmentti l:n 1. patteristoon. Kolmannen kerran hän erosi armeijasta 1. toukokuuta 1924, mutta oli jälleen kolkuttelemassa armeijan osia jo 1. syyskuuta 1924 ja hänet otettiinkin takaisin palvelukseen ja hänet sijoitettiin varusmestariksi Kenttätykistörykmentti l:n 3. patteriston 12. patteriin. Kenttätykistörykmentistä hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1925 koulutusaliupseeriksi Helsingin komennuskomppaniaan ja edelleen 1. syyskuuta 1930 vahtimestariksi Yleisesikuntaan. Armeijasta hän erosi neljännen ja viimeisen kerran 15. elokuuta 1933 ja teki sen jälkeen vain tilapäistöitä.


title: Jaakko Kinnunen

text: Kinnunen osallistui talvisotaan Kotijoukkojen esikunnassa ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin 3. Viestivarastokomppaniaan, missä hän palveli vuoteen 1942 saakka, jolloin hän joutui Sotasairaalaan hoidettavaksi. Sairaalasta päästyään hänen palvelusluokkansa pudotettiin D-luokkaan ja vapautettiin palveluksesta. Sotien jälkeen Kinnunen siirtyi hetkeksi kansanhuoltoministeriön palvelukseen, jonka jälkeen hän teki vain tilapäistöitä. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Verner Kivinen

text: Verner Kivinen (28. marraskuuta 1895 Teisko – 15. elokuuta 1984 Lapua) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Valdemar Kivinen ja Selma Johanna Jokinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Lyydia Elisabeth Maijalan kanssa.


title: Verner Kivinen

text: Kivinen kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti keskikoulun Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Kivinen kävi Suojeluskuntaupseerikurssin vuonna 1922 ja taktiikan soveltamiskurssin vuosina 1925 ja 1927 sekä Reserviupseerikoulun vuonna 1928. Pioneeripäällystön kurssin hän suoritti vuonna 1931 ja komppanianpäällikkökurssin sekä konekivääri- ja kranaatinheitinkurssin vuonna 1933.


title: Verner Kivinen

text: Kivinen työskenteli merimiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 29. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Verner Kivinen

text: Kivinen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 12. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Kauksamossa, Kivennavalla ja Raivolassa.


title: Verner Kivinen

text: Kivinen siirrettiin sisällissodan jälkeen 12. heinäkuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonaan, missä hän palveli vääpelinä 1. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 15. helmikuuta 1919 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin 20. 5. 1919 alkaen paikallispäälliköksi Hattulan suojeluskuntaan, mistä hänet siirrettiin 10. tammikuuta 1920 niin ikään paikallispäälliköksi Laukaan suojeluskuntaan. Laukaasta hänet siirrettiin 1. marraskuuta 1921 alkaen paikallispäälliköksi Harjavallan suojeluskuntaan ja edelleen 1. kesäkuuta 1925 alkaen paikallispäälliköksi Isoonkyröön. Isostakyröstä hän siirtyi 1. heinäkuuta 1926 päälliköksi Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin 12. alueelle ja 1. kesäkuuta 1928 alkaen 2. alueen päälliköksi.


title: Verner Kivinen

text: Kivinen osallistui talvisotaan konekiväärikomppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 23:ssa, mistä hänet siirrettiin hoidettavaksi Taipalella sattuneen onnettomuuden vuoksi.


title: Verner Kivinen

text: Välirauhan aikana hän toimi Konekiväärikoulutuskeskus 1:ssä päällikön apulaisena ja koulutusohjaajana ja Etelä-Pohjanmaan Itäisen suojeluskuntapiirin 2. alueen päällikkönä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin konekiväärikomppanianpäälliköksi Jalkaväkirykmentti 16:sta ja hän osallistui taisteluihin Pantsussa, Repomäellä, Kangaskylässä ja Mikkelinkankaalla. Hän joutui jatkosodan ensimmäisenä sotavuonna hoidettavaksi 10. Sotasairaalaan, mistä hänet komennettiin parannuttuaan konekiväärikomppanianpäälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 9:ään. Vuonna 1942 hänet nimitettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 16:een ja edelleen yleisesikuntaupseeriksi Etelä-Pohjanmaan Itäiseen suojeluskuntapiiriin, missä hän palveli sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hän työskenteli piiritarkastajana Vakuutusyhtiö Pohjolassa vuoteen 1949 saakka, jolloin siirtyi vakuutusyhtiö Tarmon palvelukseen ja palveli Tarmossa vuoteen 1957 saakka.


title: Verner Kivinen

text: Kivinen toimi Suistamon kunnan arvioimislautakunnan puheenjohtajana vuosina 1945–1946 ja Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuoteen 1944 saakka sekä sai Lapuan Upseerikerhon kunniajäsenyyden. Hän toimi myös Sotaveteraaniliiton Lapuan osaston kunniajäsenenä.


title: Documenta

text: Documenta on laaja nykytaiteen näyttely, joka järjestetään viiden vuoden välein sadan päivän ajaksi Kasselin kaupungissa Saksan keskiosassa. Kasselin documentaa pidetään Venetsian biennaalin ohella eräänä merkittävimmistä kuvataiteen kansainvälisistä tapahtumista. Suomessa järjestetyt Ars-näyttelyt ovat documentaan verrattavia, mutta pienempiä kuvataidetapahtumia.


title: Documenta

text: Saksan ollessa jakautunut Kassel sijaitsi lähellä Itä-Saksan rajaa. Järjestäjät kirjoittavat sen nimen pienellä alkukirjaimella.


title: Documenta

text: Ensimmäinen documenta järjestettiin vuonna 1955 Kasselin puutarhanäyttelyn yhteydessä. Siellä oli esillä teoksia nykytaiteen suurimmilta nimiltä kuten Pablo Picassolta ja Wassily Kandinskylta. Kaikkiaan 570 teosta 148 taiteilijalta edustivat ekspressionismia fauvismia ja muita sotaa edeltäneiden vuosien modernismin suuntauksia. Näyttelyn ripustuksessa oli viitteitä natsien vuoden 1937 rappiotaiteen näyttelyyn: esimerkiksi Wilhelm Lehmbruckin veistos, joka oli natsien näyttelyssä keskeinen pilkan kohde oli jälleen näyttävällä paikalla, mutta nyt arvostuksen kohteena.


title: Documenta

text: Toisella kerralla dokumenta oli jo instituutio. Alaotsikkona oli nyt "Taide vuoden 1945 jälkeen". New Yorkin Modernin taiteen museo lainasi näyttelyyn 97 työtä.


title: Documenta

text: Kolmannessa documentassa vuonna 1964 mottona oli "Taide on sitä mitä taiteilijat tekevät." Näyttelyn noin 500 työtä edustivat modernin taiteen kehitystä impressionismista alkaen - esillä oli töitä Cézannelta, van Goghilta, Chagallilta, Picassolta ja Dixiltä, Kokoschkalta, Feiningeriltä sekä Paul Kleeltä, de Chiricolta, Max Ernstiltä ja Mirólta.


title: Documenta

text: Viidennessä documentassa näyttelyn perusfilosofiaa muutettiin: aiemmin oli valittu mahdollisimman hyviä yksittäisiä töitä, nyt annettiin yhden taiteellisen johtajan koota eheä kokonaisuus ja valita teokset edustamaan tätä teemaa. Vuonna 1972 taiteellisena johtajana oli Harald Szeemann, ja hän valitsi näyttelyn otsikoksi “Questioning reality – pictorial worlds today “.


title: Documenta

text: Kuudennessa documentassa oli mukana paljon amerikkalaisten taiteilijoiden piirroksia, sekä itäsaksalaisten taiteilijoiden sosialistista realismia.


title: Documenta

text: Seitsemännen documentan kuuluisin teos oli Joseph Beuysin "yhteiskunnallista kuvanveistoa" edustava "7 000 tammea", jotka istutettiin kaupunkiin ja sen lähiympäristöön.


title: Documenta

text: Yhdennessätoista documentassa taiteellinen johtaja oli ensimmäistä kertaa Euroopan ulkopuolelta: Okwui Enwezor joka kuuden eri maista kotoisin olevan apulaiskuraattorin kanssa kokosi hyvin kansainvälisen näyttelyn.


title: Documenta

text: Kahdestoista documenta oli avoimesti poliittinen. Sen teemoja olivat "Is modernity our antiquity?", "What is bare life?" ja "What is to be done?" Ensimmäinen liittyy nykytaiteen historialliseen perspektiiviin. Toinen kysymys koskee sitä, mikä on paljas elämä, ja kolmas pohtii taiteen ja esteettisen kokemuksen roolia tässä kaikessa.


title: Lionel Dietrichsen

text: Lionel Dietrichsen oli 1800-luvulla elänyt brittiläinen lintutieteilijä ja kauppias.


title: Lionel Dietrichsen

text: Lionel Dietrichsen mainosti "Literary Gazette" -lehdessä 20. helmikuuta 1830, että hänellä on myytävänä laaja valikoima ulkomaisten lintujen nahkoja. 3. joulukuuta 1834 Dietrichsen mainitaan patenttilääkkeiden ja parfyymien kauppiaana Oxford Streetillä.


title: Lionel Dietrichsen

text: Dietrichsen nimesi linnuista vaeltajalurikin ("Glossopsitta porphyrocephala"). Hän julkaisi tiedonannon uudesta lajista Lontoossa vuonna 1832.


title: Karikehuiskijat

text: Karikehuiskijat ("Sclerurus") eli aiemmalta nimeltään karikeorneerot on kaivajien heimoon kuuluva lintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi orneeroihin. Karikehuiskijoihin kuuluu 6 lajia.


title: Pramoedya Ananta Toer

text: Pramoedya Ananta Toer (6. helmikuuta 1925 – 30. huhtikuuta 2006) oli indonesialainen kirjailija, joka kirjoitti esseitä, novelleja, romaaneja ja keskustelukirjoja ja käsitteli kotimaansa ja sen kansan historiaa. Hänen teostensa aihepiirit ulottuvat siirtomaavallan ajasta itsenäisyystaistelun ja Japanin miehityksen kautta siirtomaavallan jälkeisiin Sukarnon ja Suharton autoritaarisiin kausiin.


title: Pramoedya Ananta Toer

text: Pramoedyan kirjoitukset joutuivat toisinaan siirtomaaisäntien ja myöhemmin kansallisten vallanpitäjien epäsuosioon. Pramoedyan tuotantoa sensuroitiin Indonesiassa ennen uudistusten aikaa, vaikka hänen maineensa Indonesian ulkopuolella kasvoi. Suharton valtakauden alussa Pramoedyaa pidettiin aiemman hallinnon jäänteenä, vaikka hän oli joutunut vastatusten edellistenkin vallanpitäjien kanssa. Hänet karkotettiin moneksi vuodeksi Burun saarelle, jolla pidettiin poliittisia vankeja. Siellä Pramoedya loi maineikkaimman teoksensa "Buru Quartet", jota hän kertoi suullisesti muille vangeille ennen kuin se kirjoitettiin muistiin ja salakuljetettiin pois saarelta. Hän vastusti sekä eräitä Sukarnon että tämän seuraajan Suhartonkin ratkaisuja. Kritiikki hänen teoksissaan on usein kätkettyä, vaikka Pramoedya olikin kolonialismin ja rasismin suorasanainen vastustaja. Vuosien mittaisen vankeuden ja kotiarestin aikana hänestä tuli ihmisoikeuksien ja sananvapauden puolustajien "cause célèbre".


title: Mustajärvi (järvi Parkanossa)

text: Mustajärvi on kirkasvetinen ja karu latvajärvi Parkanon ja Karvian rajalla. Pinta-alaa järvellä on 1,62 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä. Mustajärven laskujoki on Mustaluoma, joka virtaa pohjoiseen ja laskee Jalasjärven alueella Mustalampeen.


title: Mustajärvi (järvi Parkanossa)

text: Mustajärvi on erittäin herkkä ulkoiselle kuormitukselle ja ympäristönmuutoksille. Vuosien saatossa järven tila on huonontunut. Myös Mustaluomassa virtaavan veden määrä on vähentynyt. Mustajärven vesi on vähäravinteista, happipitoista sekä happamuudeltaan sopivaa vaikkapa ravuille ja lohikaloille. Vedenlaatu on yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan ollut erinomaista. Järvi sijaitsee pohjavesialueella.


title: Mustajärvi (järvi Parkanossa)

text: Vuosina 1989–2000 järveen on istutettu järvilohta, siikaa ja kuhaa.


title: Mustajärvi (järvi Parkanossa)

text: Järveä ympäröi kaksi turvetuotantoaluetta: Alkkia ja Sompaneva. Näiden tuotantopinta-ala on noin 620 hehtaaria. Ramboll Finland Oy (ent. Symo Oy) on suorittanut pölytarkkailuja alueella vuosina 2010, 2012 ja 2013, jonka lisäksi tarkkailuja jatketaan vuonna 2014.


title: Mustajärvi (järvi Parkanossa)

text: Järven rannoilla on loma-asutusta, minkä voidaan osaltaan myös katsoa kuormittavan järveä, mutta vedenlaadun mittausten perusteella tätä ei ole havaittu.


title: Mustajärvi (järvi Parkanossa)

text: Mustajärven itärannalla sijaitsee julkinen uimaranta.


title: Mustajärvi (järvi Parkanossa)

text: Karvian puoleisella järven rannalla sijaitsee Korpiniemen metsäkämppä, joka on vuonna 1935 valmistunut Metsähallinnon kämppä. Rakennus on rakenteeltaan erikoinen: siinä on esimerkiksi jyrkkä katto. Rakennus on nykyisin yksityisomistuksessa.


title: Pystynokat

text: Pystynokat ("Xenops") on orneerojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 3 lajia.


title: Kemian sanasto

text: Tämä sivu on kemian sanasto, jossa esitellään kemian perustermejä.


title: Säämiskäkanasterot

text: Säämiskäkanasterot ("Thripophaga") on orneerojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 5 lajia


title: Loppu hyvin, kaikki hyvin

text: Loppu hyvin, kaikki hyvin, () on William Shakespearen vuosina 1594–1609 kirjoittama komedia. Näytelmä ilmestyi painettuna vuonna 1623. Se perustuu yhteen Boccaccion Decameronen novelleista. Nimensä näytelmä on saanut vanhasta sananlaskusta.


title: Loppu hyvin, kaikki hyvin

text: Tarina on epäsäätyinen rakkaustarina ja sosiaalipsykologinen draama: Helena, köyhä mutta määrätietoinen neitonen rakastuu kreivittären poikaan nimeltä Bertram, ja saa tämä neuvokkuudellaan aviomiehekseen.


title: Risuttajat

text: Risuttajat ("Phacellodomus") eli aiemmalta nimeltään putkiorneerot on orneerojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 9 lajia.


title: Cause célèbre

text: Cause célèbre, ransk. (monikko "causes célèbres"; ) on asia tai tapahtuma, joka herättää laajaa keskustelua, ulkopuolisten mielenilmauksia ja kiivasta julkista keskustelua. Sitä käytetään erityisesti julkisuutta saaneista ja pitkäkestoisista oikeustaisteluista. Sanonta on peräisin 37-osaisesta teoksesta "Nouvelles Causes Célèbres", joka ilmestyi 1763. Teos oli kokoelma selostuksia tunnetuista ranskalaisista oikeudenpäätöksistä 1600- ja 1700-luvulta. Sanonta levisi laajalle Alfred Dreyfusin 1894 saaman vakoilutuomion saatua maailmanlaajuista huomiota.


Talvisodan puolustusvoimien kotiuttaminen oli Suomen puolustusvoimien joukkojen demobilisaatiota talvisodan jälkeen. Moskovan välirauhan jälkeen kenttäarmeijan välitöntä kotiuttamista ei edes harkittu yleistilanteen Euroopassa pysyessä valtakunnan johdon mielestä kireänä. Demobilisaation alkuvaiheessa ei käytetty termiä kotiuttaminen, vaan lomauttaminen, koska tuolloin ajateltiin, että lomautetut miehet voitaisiin kutsua nopeasti takaisin palvelukseen ja muodostaa sotavalmiit yksiköt nopeasti takaisin toimintavalmiiksi.


title: Talvisodan puolustusvoimien kotiuttaminen

text: Perusteena kenttäarmeijan kotiuttamisen hidastamiselle (huolimatta lähestymässä olevista maatalouden kevättöistä) pidettiin muun muassa joukkojen vetämistä uuden valtakunnanrajan taakse. Tämän jälkeen syynä joukkojen palveluksessa pitämistä perusteltiin välttämättömien linnoitustöiden valmistumisella sekä väestönsiirroista johtuvalla alueorganisaatioon kohdistuvalla muutospaineella.


text: Ensimmäiset kotiuttamiset tapahtuivat jo muutama päivä sodan päättymisen jälkeen, kun päämajan määräyksellä lomautettiin eri koulutuskeskuksissa palvelleet nostoväen II-luokan B-miehet. Määräys muutettiin kuitenkin 9. huhtikuuta Kotijoukkojen esikunnan päätöksellä taannehtivasti lomautuksesta kotiuttamiseksi.


text: Ruotsalaisista vapaaehtoisista koostuva Svenska Frivilligkåren määrättiin lakkautettavaksi 25. maaliskuuta 1940 ja sen henkilöstö tuli kotiuttaa 1.-25. huhtikuuta aikana.


text: Viipymättä kotiutettavaksi määrättiin 1. huhtikuuta annetun käskyn mukaan myös kenttäarmeijassa palvelleet nostoväen I-luokan vuosina 1894-97 syntyneet henkilöt. 12. huhtikuuta annetulla määräyksellä kotiutettiin myös vuosina 1898 ja 1899 syntyneet.


text: 15. huhtikuuta kotiutettiin kokonaan nostoväen II-luokan 1897-98 syntyneet ja sen jälkeen syntyneet säädetyn palvelusajan päätyttyä. Palvelusaika oli porrastettu syntymävuoden mukaan 4:ksi ja 8:ksi kuukaudeksi tai 350:ksi päiväksi, vanhimmista ikäluokista (vuonna 1900-syntyneet n. viiden vuoden välein) alkaen.


text: 15. huhtikuuta annetulla käskyllä varsinaisten reserviläisten lomauttaminen määrättiin alkamaan viikon kuluessa käskyn antamisesta siten, että aluksi lomautetaan 10 % upseereista ja miehistöstä. Lähestyvistä maatalouden kevättöistä johtuen lomautettavista n. 80 % tuli olla maa- ja metsätalouden ammatissa palvelevia ja loput muissa elinkeinoissa palvelevia. Etusijalla lomautuksissa olivat perheelliset.


text: Maavoimien esikunnan eriävästä mielipiteestä huolimatta lomauttamisia jatkettiin nopeammin kuin mainittu esikunta olisi halunnut. Maavoimien esikunnan näkemyksen mukaan ennen uuden liikekannepanosuunnitelman laatimista ei joukkoja tulisi lomauttaa enempää kuin 50 % kokonaisvahvuudesta, koska puolustusvalmiuden katsottiin laskevan liian paljon.


text: Huhti-toukokuun vaihteen aikana puolustusvoimien sodanajan vahvuudesta lomautettiin noin viikossa liki neljännes. 5. toukokuuta mennessä lähes puolet henkilöstöstä oli lomautettuna. Lomauttamisia jatkettiin tästä eteenpäin päivittäin lukuun ottamatta kesäkuun puolessa välissä tapahtunutta lyhyttä keskeytystä. Kesäkuun 1940 loppuun mennessä kaikki reserviläiset oli lomautettu.


text: Lomauttamisten jälkeen puolustusvoimien vahvuus oli laskenut maaliskuun alun lähes 350 000:sta kesäkuun lopulla vajaaseen 110 000:en mieheen. Tämä oli kuitenkin yli viisinkertainen vahvuus esimerkiksi kesän 1939 rauhanajan vahvuuteen, joka jäi alle 20 000:een.


title: Kamateros

text: Kamateros (, ) oli merkittävä suku Bysantin valtakunnassa. Suvusta tuli kaksi patriarkkaa, Basilios II ja Johannes X, sekä keisarinna Eufrosyne Dukaina Kamatera. Tämän lisäksi suku tuotti lukuisia bysanttilaisia ylimyksiä.


title: Kanamäki

text: Kanamäki on entisen Angelniemen kunnan kylä Etelä-Halikossa. Kylän keskus sijaitsee kyläalueen pohjoisosassa mäen päällä Pöyläntien varrella. Kanamäen naapurikyliä ovat Torkkila, Antola, Kokkila ja Toppjoki.


title: Kanamäki

text: Kanamäki on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä. Varhaisin maininta kylästä on vuodelta 1405, jolloin kylän kolme tilaa myytiin Turun tuomiokirkolle. Myöhemmin peruutuksissa tiloista tuli maallisia rälssitiloja. Kanamäki kuului 1700-luvulle asti Sauvoon, ja Halikkoon kuuluessa kylässä toteutettiin isojako vuonna 1784. Kylän tilaluku kasvoi 1900-luvulla torppien ja mäkitupien itsenäistyessä, sekä siirtoväen asuttamisessa. Kun Angelniemi liitettiin takaisin Halikkoon 1967, tuli Kanamäestä kunnan syrjäseutua. Nykyisin alueella ei ole palveluita eikä joukkoliikennettä, mutta valtaosa kylästä on edelleen pysyvästi asutettu ja vain harvat tilat ovat autioituneet.


title: Peltor

text: Peltor (tunnetaan myös nimellä 3M Peltor) on kuulonsuojaimien, viestintäratkaisujen sekä suojakypärien ja kasvonsuojaimien valmistaja. Alkujaan ruotsalainen Peltor on valmistanut kuulosuojaimia yli 50 vuotta. Vuonna 2008 amerikkalainen 3M osti Peltorin. Vuonna 2009 se ilmoitti siirtävänsä tehtaat Wrocławiin, Puolaan.