title: Creutzfeldt–Jakobin tauti

text:
Creutzfeldt–Jakobin taudin kuvasivat ensimmäisinä saksalaiset neurologit Hans Gerhard Creutzfeldt 1920 ja Alfons Maria Jakob myöhemmin. Koreografi George Balanchine menehtyi sairauteen vuonna 1983.
Sairauden aiheuttaa prioniproteiinin PrP valmistusta ohjaavan PRNP-geenin mutaatio, jolloin valmistuukin sairauden aiheuttava PrP -prioni. PRNP-geeni on paikallistettu kromosomi 20:n lyhyen (p) haaran kohtaan 13. PrP -prionissa on kodonissa 178 asparagiinihappo vaihtunut asparagiiniin samalla kun kodonissa 129 on valiini.Variantin Creutzfeldt-Jakobin taudin riskin takia henkilöt, jotka ovat oleskelleet yhteensä yli kuuden kuukauden ajan Britanniassa välillä 1.1.1980–31.12.1996, eivät voi luovuttaa verta. Samasta syystä Brittein saarilla saatu verensiirtohoito aiheuttaa pysyvän verenluovutusesteen, myös silloin kun hoito on saatu edellä mainitun ajan ulkopuolella.


title: Michael Greis

text: Michael Greis (s. 18. elokuuta 1976 Füssen) on saksalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Michael Greis

text: Greis hiihti Oberhofin MM-kilpailuissa 2004 ankkuriosuuden kultaa voittaneessa Saksan viestijoukkueessa – hopeaa saanut Norja hävisi 15,7 sekuntia. Hochfilzenin MM-kisoissa 2005 hän sai nolla-ammunnalla hopeaa normaalimatkalla; ero kultaa vieneeseen Roman Dostáliin, joka ampui yhden ohilaukauksen, oli 9,4 sekuntia. Hanti-Mansijskin MM-sekaviestissä hän hiihti kolmannen osuuden Saksan pronssijoukkueessa.


title: Michael Greis

text: Greis voitti Torinon olympialaisissa 2006 kolme kultamitalia. 20 kilometrin kilpailussa hän ampui ainoan sakkominuuttinsa toisella ampumapaikalla ja kukisti kaksi ohilaukausta ampuneen Ole Einar Bjørndalenin 16 sekunnilla. Yhteislähtökilpailussa Greiss ampui yhden sakon kolmannella ampumapaikalla ja voitti 6,3 sekunnilla Tomasz Sikoran, jonka ainoa ohilaukaus tuli viimeisessä pystyammunnassa. Viestissä Greiss hiihti ankkuriosuuden Saksan kultajoukkueessa, joka kukisti Venäjän 20 sekunnilla.


title: Michael Greis

text: Anterselvan MM-kilpailuissa 2007 Greis voitti kultaa yhteislähtökilpailussa, vaikka kiersi kaksi sakkokierrosta kolmannen ammunnan jälkeen – hopeaa saanut Andreas Birnbacher ampui kaikki paikat puhtaasti, mutta hävisi 15,4 sekuntia. Normaalimatkalla Greiss sai hopeaa ammuttuan yhden sakkominuutin kummallakin pystypaikalla; hän hävisi nolla-ammunnan tehneelle Raphaël Poiréelle alle puoli minuuttia. Viestissä Greis toi Saksan maaliin pronssisijalla.


title: Michael Greis

text: Östersundin MM-kisoissa 2008 Greis hiihti ankkuriosuuden Saksan joukkueessa, joka voitti sekaviestin maailmanmestaruuden lähes minuutin erolla Valko-Venäjään. Miesten viestissä hän toi Saksan maaliin pronssisijalla. Pyeongchangin MM-kilpailuissa 2009 hän hiihti ankkuriosuuden pronssia saaneissa Saksan miesten viestin ja sekaviestin joukkueissa. Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 hän hiihti ankkuriosuuden Saksan hopeajoukkueessa sekaviestissä ja Ruhpoldingin MM-kisoissa 2012 kolmannen osuuden pronssia saaneessa miesten viestijoukkueessa.


title: Michael Greis

text: Greis voitti ampumahiihdon maailmancupin kaudella 2006-07. Hän on voittanut cupissa yhteensä yksitoista osakilpailua, ollut kaksitoista kertaa toinen ja yksitoista kertaa kolmas.


title: Michael Greis

text: Michael Greis palkittiin parhaana saksalaisena miesurheilijana vuonna 2006.


title: Reinhold Glière

text: Reinhold Moritzovitš Glière (; 11. tammikuuta 1875 Kiova – 23. kesäkuuta 1956 Moskova) oli neuvostoliittolainen taidemusiikin säveltäjä, jolla oli saksalaisia sukujuuria.


title: Reinhold Glière

text: Glière oli puhallinsoittimenrakentaja Ernst Moritz Glierin ja hänen vaimonsa Józefa Korczakin toinen poika. Hän muutti vuoden 1900 tienoilla sukunimensä kirjoitusmuotoon Glière. Tämä synnytti huhun hänen ranskalaisesta tai belgialaisesta alkuperästään.


title: Reinhold Glière

text: Glière opiskeli Kiovan musiikkikoulussa vuodesta 1891 ja Moskovan konservatoriossa vuodesta 1894. Hän valmistui vuonna 1900, jolloin oli jo kirjoittanut yksinäytöksisen oopperan.


title: Reinhold Glière

text: Glière itse opetti vuoteen 1941 saakka Moskovassa. Hän työskenteli muun muassa Siperiassa ja muualla Neuvostoliiton syrjäseuduilla, Azerbaidžanissa sekä Uzbekistanissa, joista viimeksi mainitussa hän teki sävellystyötä yhdessä Talib Sadikovin kanssa.


title: Reinhold Glière

text: Glièren tuotantoon kuuluu muun muassa sinfonioita, konserttoja, baletteja ja kamarimusiikkia. Hän oli kolmesti Stalin-palkittu Neuvostoliiton kansantaiteilija. Glièren tunnetuin yksittäinen kappale lienee vuonna 1927 sävellettyyn balettiin Punainen unikko sisältyvä "Venäläinen merimiestanssi".


title: Josef Bradl

text: Josef ”Sepp” Bradl (8. tammikuuta 1918 – 3. maaliskuuta 1982) oli itävaltalainen mäkihyppääjä. Bradl kilpaili mäkihypyssä huipulla 1930-luvulla ja 1950-luvulla.


title: Josef Bradl

text: Vuonna 1936 Bradl hyppäsi 18-vuotiaana Planicassa 101 metriä ja oli ensimmäinen yli sata metriä hypännyt mäkihyppääjä. Maailmanennätystään hän paransi kaksi vuotta myöhemmin jälleen Planicassa hyppäämällä 107 metriä.


title: Josef Bradl

text: Ainoan arvokilpailumitalinsa, kultaisen, Bradl saavutti Zakopanen MM-kisoista 1939. MM-kisoissa 1937 hän oli viides ja 1938 neljäs.


title: Josef Bradl

text: Vuoden 1936 talviolympialaisissa hän oli 19:s, Oslossa 1952 hän kaatui ja keskeytti. 38-vuotias Bradl toimi Cortinassa 1956 Itävallan mäkimaajoukkueen päävalmentajana ja kilpaili myös itse sijoittuen kahdenneksitoista.


title: Josef Bradl

text: Bradl voitti vuoden 1953 alussa Keski-Euroopan mäkiviikon, joka silloin järjestettiin ensimmäisen kerran. Hän voitti Innsbruckin osakilpailun ja sijoittui muissa toiseksi. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmen joukkoon lisäksi 1953–1954 ollessaan kolmas ja 1955–1956 ollessaan toinen. Mäkiviikon osakilpailuista Bradl voitti kaksi ja sijoittui neljä kertaa toiseksi.


title: Sergei Tšepikov

text: Sergei Vladimirovitš Tšepikov (, s. 30. tammikuuta 1967, Hor, Habarovskin aluepiiri, Venäjä) on venäläinen entinen ampumahiihtäjä. Hän kilpaili neljissä olympialaisissa ja edusti kolmea eri joukkuetta: 1988 Neuvostoliittoa, 1992 Itsenäisten valtioiden yhteisön jäsenmaiden ja Georgian muodostamaa yhdistynyttä joukkuetta ja 2006 Venäjää.


title: Sergei Tšepikov

text: Tšepikov voitti olympiakultaa viestissä 1988 ja 10 kilometrillä 1994, hopeaa viesteistä 1992, 1994 ja 2006 sekä pronssia 10 kilometrillä 1988. Maailmanmestaruuden Tšepikov voitti kaksi kertaa ja saavutti kuusi hopeamitalia.


title: Sergei Tšepikov

text: Maailmancupin hän voitti kaksi kertaa vuosina 1990 ja 1991. Osakilpailuvoittoja hänellä on viisi kappaletta.


title: Sergei Tšepikov

text: Tšepikov kilpaili maastohiihtäjänä 1990-luvun lopulla olympia- ja MM-tasolla. Hän lopetti uransa kauteen 2006-2007.


title: Shurin linna

text: Shurin linna (okinawa "Sui ugusiku", ) on gusuku eli ryūkyūlainen linna Shurissa, Okinawan prefektuurissa. Linna toimi Ryūkyūn kuningaskunnan palatsina ja sitä pidetään koko Ryūkyūn symbolina. Se liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon joulukuussa 2000.


title: Shurin linna

text: Shurin linnan alkuperäinen rakennusaika on epäselvä. Erään teorian mukaan sen rakennutti kuningas "Satto" vuonna 1392. 1400-luvun alussa "Shō Hashi" yhdisti saarten kolme kuningaskuntaa yhdeksi Ryūkyūn kuningaskunnaksi ja teki Shurin linnasta uuden hallintokeskuksensa. Linna toimi Ryūkyūn kuninkaanpalatsina vuoteen 1879 saakka, jolloin silloinen kuningas karkotettiin palatsistaan ja Shurin linnasta tehtiin Japanin Okinawan armeijan päämaja.


title: Shurin linna

text: Historian kirjoitusten pohjalta Shurin linnan tiedetään tuhoutuneen viisi kertaa. Näistä neljä tapahtui tulipalossa ja viimeisimmin toisen maailmansodan aikana käydyssä Okinawan taistelussa. Alkuperäinen Shurin linna tuhoutui vuonna 1453. Linna rakennettiin uudestaan jokaisen kerran jälkeen. Shurin linnan viimeisin uudelleenrakentaminen suoritettiin vuonna 1992. Ennen uudelleenrakentamista linnan alue ehti toimia Ryūkyūn yliopiston kampuksena.


title: Wels

text: Wels on Itävallan kaupunki Ylä-Itävallan osavaltiossa. Se sijaitsee osavaltion keskiosassa Traunjoen varrella Linzin lounaispuolella. Kaupungissa on arviolta 60 739 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 45,882 neliökilometriä.


title: The Rising

text: The Rising on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin vuonna 2002 julkaistu 12. studioalbumi. Se oli hänen ensimmäinen studiolevynsä seitsemään vuoteen ja ensimmäinen levy The E Street Bandin kanssa 18 vuoteen. Albumin sanoitukset käsittelevät syyskuun 11. päivän terrori-iskuja.


title: The Rising

text: Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan piikkipaikalle.


title: The Rising

text: Kaikki kappaleet sanoittanut ja säveltänyt Bruce Springsteen.


title: Linzin lentoasema

text: Linzin lentoasema (myös Blue Danube Airport) sijaitsee 12 kilometriä Linzin kaupungista Itävallassa. Lentoasemalla on yksi 3 000 metriä pitkä kiitotie (09/27).


title: Linzin lentoasema

text: Lentoaseman kotisivut


title: Eärendil

text:
Eärendil on J.R.R. Tolkienin luoma fiktiivinen hahmo, joka esiintyy Silmarillionissa.
Hän on puolihaltia, Tuorin (ihminen) ja Idril (noldo) poika. Hänen vaimonsa on Diorin tytär Elwing ja hänellä on kaksi poikaa, Elros ja Elrond, joista jälkimmäinen esiintyy kirjasarjassa Taru Sormusten Herrasta.


title: Eärendil

text: Eärendilissä ei ole skandinaavista ä-kirjainta, vaan a, jonka päällä on erokepisteet, eli nimi lausutaan [earendil].


title: Palovartija

text: Palovartija on sittemmin kadonnut ammattikunta, jonka tehtävänä oli tulipalojen ennalta ehkäiseminen ja jo alkaneista hälyttäminen.


title: Palovartija

text: Ammattikunta on hyvin vanha. Alun alkaen palovartijan tehtävä kuului Rooman vallan aikana vigiles -joukoille jotka partioivat kaupungissa hoitamassa myöhemmin poliisille siirrettyjä tehtäviä. Vigilesin varsinainen perustaja ja organisoija oli keisari Augustus.


title: Palovartija

text: Keskiajalla tehtävä eriytettiin ja kaupunkeihin alettiin nimittää erityisiä palovartijoita, joiden piti nimenomaan havainnoida kaikki mahdolliset tulipalon alut ja hätätilassa toimittaa hälytys.


title: Palovartija

text: Palovartijan tehtäväkenttä oli hyvin moninainen; keskiajalla siihen kuului mm. erityisen suuren kellon lyöminen auringonnousun aikaan kaupungin asukkaiden herättämiseksi. Joissakin maissa palovartija kantoi mukanaan käsikelloa tai puista kumistinta, jota soittaen hän ilmoitti julkiset tiedotuksensa.


title: Palovartija

text: Myöhemmin tehtäviin kuului mm. kaasujohtojen ja kaasulla toimivien katuvalojen valvonta; heidän tehtäviinsä kuului sulkea kaasujohdot väliasemilla, jos havaitsivat vuodon tai jos heidän alueellaan oli tulipalo. Aamun tullen he erityisen aikataulukon mukaan sammuttivat reitillään olevat kaasuvalot sulkemalla kaasuhanat, ellei hiukan aiemmin alueella kiertänyt poliisi ollut jo tehnyt sitä. Palovartijan varustuksiin kuuluikin mittava kimppu erilaatuisia yleisavaimia.


title: Palovartija

text: Ammattikunta säilyi Suomessa aina 1930-luvulle asti; kun ammattipalokunnat – eli kuten tuolloin sanottiin "vakinaiset palokunnat" – saivat enemmän kalustoa ja miehistöä sekä palotarkastukset tulivat käyttöön ja hälytysjärjestelmätkin alkoivat kehittyä, ammattikunta hävisi sulautumalla hiljalleen palokuntiin.


title: Palmusaaret

text: Palmusaaret ovat ryhmä keinotekoisia saaria meressä Persianlahdella Dubain edustalla. Useimmat niistä on suunniteltu palmun muotoon, jotta saataisiin mahdollisimman pitkä rantaviiva. Ne ovat maailman suurimmat ihmisen tekemät saaret. Saarien rakentaja on Nakheel Properties. Saaret suunnitteli sheikki Mohammed bin Rashid Al Maktoum lisätäkseen Dubain turismia. Ne lisäävät 520 km rantaviivaa Dubain kaupunkiin.


title: Palmusaaret

text: Kahden ensimmäisen saaren rakentamiseen kuluu noin sata miljoonaa kuutiometriä kiveä ja hiekkaa. Deiran palmusaaren rakentamiseen kuluu noin miljardi kuutiometriä kiveä ja hiekkaa. Kolmelle palmusaarelle tulee yhteensä yli sata luksushotellia, joiden lisäksi rakennetaan myös yksityisiä rantahuviloita, satamia, vesiteemapuistoja, ravintoloita, ostosmarketteja, urheilupaikkoja ja terveyskylpylöitä.


title: Palmusaaret

text: Jumeran palmusaaren rakennus käynnistyi kesäkuussa 2001. Pian sen jälkeen Jebel Alin palmusaaren rakennus käynnistyi. Vuonna 2004 Deiran palmusaaren rakennushanke hyväksyttiin, ja siitä tulee suurempi kuin Pariisi. Vuoden 2008 talouslama hidasti rakennustöitä.


title: Palmusaaret

text: Palmusaaret ovat


title: Palmusaaret

text: Suurin näistä on Deiran saari, jolle tulee pituutta 14 km ja leveyttä 8,5 km sekä pinta-alaa 80 km².


title: Palmusaaret

text: Jumeiran saari on palmun muotoinen, ja se koostuu 2 km pitkästä rungosta ja seitsemästätoista oksasta. Kokonaisuuden ympäri kiertää 11 km pitkä aallonmurtaja. Vuonna 2008 saarella oli 4 000 asukasta. Sinne ollaan rakentamassa valtavia hotellikomplekseja, joihin on suunniteltu tilaa 65 000 hotellivieraalle.


title: Palmusaaret

text: Ensimmäiset asukkaat muuttivat saarelle vuoden 2006 lopussa viisi vuotta rakentamisen aloittamisen jälkeen. Rakentaja Nakheel Properties tuo yhden maailman suurimmista ilmalaivoista Dubaihin ensimmäisten asukkaiden muuttamisen vuoksi. Ilmalaiva Skyship 600 on Airship Management Servises Inc. yhtiön omistama, ja se on 197 jalkaa eli noin 60 metriä pitkä. Saareen tulee 17 "oksaa". Rakentajien oli vahvistettava saaren hiekkapohjaa, koska hiekka valui mereen vieden mukanaan rakentajien omaisuutta.


title: Palmusaaret

text: Jumeiran saaren koordinaatit ovat 25°06′28″N, 55°08′15″E


title: Palmusaaret

text: Saaren rakennus aloitettiin lokakuussa 2002, ja sen odotettiin valmistuvan vuoden 2008 puolivälissä. Taloustilanteen takia työt keskeytettiin 2008, mutta niitä jatkettiin jälleen 2011.


title: Palmusaaret

text: Suunnitelman mukaan sitä tulee ympäröimään Dubai Waterfront -projekti, joka on yhdistelmä kanaaleja ja keinotekoisia saaria. Valmis Dubai Waterfront, mikä on puolet suurempi kuin Jumeriahin palmusaari, sisältää teemavesipuiston ja "Sea Villagen", jossa on asuntoja veden alla. Jebel Alin saaren koordinaatit ovat 25°00′14″N, 54°59′02″E


title: Palmusaaret

text: Jebel Alin lentokenttä avattiin rahtiliikenteelle 2010 ja ensimmäiset matkustajalennot aloitetaan 2013.


title: Palmusaaret

text: Saaren rakennuksen aloittamisesta kerrottiin lokakuussa 2004, ja sen odotetaan valmistuvan vuonna 2015. Alkuperäisen suunnitelman mukaan saaresta piti tulla 14 km pitkä, mutta 2007 kun merenpohjan muoto tunnettiin paremmin, suunnitelman uusittiin ja saaresta tulee lopulta 12,5 kilometriä pitkä ja 7,5 kilometriä leveä. Maansiirtotyöt valmistuivat 2007.


title: Palmusaaret

text: Deiran koordinaatit ovat 25°20′00″N, 55°16′05″E


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Saksankielinen kirjallisuus käsittää kaiken saksan kielellä julkaistun kirjallisuuden. Koska saksaa puhutaan usean valtion alueella, voidaan saksankielinen kirjallisuus edelleen jakaa kansallisiin kirjallisuusperinteisiin, merkittävimpinä Saksan kirjallisuus, Itävallan kirjallisuus ja Sveitsin kirjallisuus. Historiallisista syistä saksankieliseen kirjallisuuteen usein viitataan myös käsitteellä "Saksan kirjallisuus".


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Kansanrunous ja muu aineisto kulki ja kehittyi varhaiskeskiajalla pääasiassa suullisen perinteen varassa, sillä kirjoitustaito ja kirjallisuuden kieli, latina, olivat kirkon ja luostarien hallussa, eikä kirkko pitänyt maallisen elämän dokumentoitia tärkeänä. Ensimmäisiä saksankielisiä tekstejä on sankaritarina "Hildebrandslied", suomeksi "Hildebrandin laulu".


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Noin 1100-luvun puolivälissä tapahtui kirjallisuudessa merkittävä muutos, kun painopiste kohdistui yksilöön ja yksilön kokemuksiin. Kirjallisuuden viihdyttävä luonne tuli entistä hyväksytymmäksi.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Tällä aikakaudella syntyi ympäri Eurooppaa sankareita, rakkautta ja kuolemaa käsitteleviä eeppisiä runoelmia, joiden keskeisimmät edustajat saksankielisillä alueella olivat "Erec", "Iwein", "Tristan ja Isolde", "Parzival" ja "Niebelunginlaulu".


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Johannes Gutenbergin kehittämä kirjanpainokone vaikutti merkittävästi kirjallisuuden kehittymiseen. ensimmäisiä saksalaisen proosan edustajia oli Johannes von Teplin teos "Der Ackermann aus Böhmen".


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Uskonpuhdistuksen myötä yhä suurempi osa väestöstä saattoi omaksua lukutaidon ja sen myötä tutustua kirjallisuuteen. Martti Lutherin työ Raamatun kääntämiseksi saksaksi vaikutti merkittävästi saksan kirjakielen kehitykseen. Vanha testamentti ilmestyi saksaksi vuonna 1522 ja Uusi testamentti vuonna 1534.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Merkittäviä kirjailijoita olivat Hans Sachs (1494–1576), Jörg Wickram (noin 1505–1562) ja Johann Fischart (1546–1590).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Barokin ajan kirjallisuus oli teemallisesti ja rakenteellisesti monipuolista ja ulottui kansantarinoista lyriikkaan. Kirjallisuus-, runous- ja kieliyhdistyksiä perustettiin runsaasti. Ajan keskeisimmät kirjailijat olivat Hofmann von Hofmannswaldau ja Daniel Caspar von Lohenstein. Barokin aikana kehittyi myös saksankielinen draama, vaikka teatterikulttuurista merkittävä osa olikin jesuiittojen ylläpitämänä lähinnä latinankielistä.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Johann Christoph Gottsched (1700–1766) pyrki luomaan kirjallisuuteen jonkinlaisen järjestyksen ja normittamaan sitä. Hän kirjoitti ajan kirjallisuudesta teoreettisia ja analyyttisia tekstejä.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Tärkeitä valistuksen ajan kirjailijoita olivat Christian Fürchtegott Gellert (1715–1769), jonka hengellisiä runoja sävellettiin virsiksi. Merkittävimpiä lyyrikoita olivat Johann Christian Günther (1695–1723) ja Barthold Heinrich Brockes (1680–1747).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Aikakauden huomattattavimpia teoksia lienevät Friedrich Gottlieb Klopstockin (1724–1803) eepos "Der Messias", Christoph Martin Wielandin (1733–1813) "Geschichte des Agathon" (1766/67) ja Gotthold Ephraim Lessingin (1729–1781) teokset "Laokoon" 1766 ja "Nathan Viisas".


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Sturm und Drang, () oli ajanjakso, jolloin kirjallisuudessa korostuivat yksilön kokemukset ja tunteet. Aikakauden tunnetuin teos lienee Goethen "Nuoren Wertherin kärsimykset".


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Weimarin klassismin alkaminen kytketään usein Goethen vuonna 1786 tekemään Italian-matkaan ja päättyminen Friedrich Schillerin kuolemaan Weimarissa vuonna 1805. Yhteistyö Schillerin ja Goethen välillä oli erittäin hedelmällistä, ja kumpikin lainasi paljon teemoja klassisesta antiikista.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Aikakauden keskeisimpiä teoksia ovat Goethen teokset kuten "Ifigeneia Tauriissa" ja "Wilhelm Meisterin oppivuodet". Schiller taas kirjoitti lyriikkaa, balladeja (kuten "Die Bürgschaft"), lukuisia näytelmiä sekä teoreettista kirjallisuudentutkimusta.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Muita tämän ajan kirjailijoita olivat Karl Philipp Moritz (1757–1793), Christoph Martin Wieland (1733–1813), Jean Paul (1763–1825) ja Johann Gottfried von Herder (1744–1803). Moritzin omaelämäkerrallista romaania "Anton Reiser" pidetään ensimmäisenä saksankielisenä psykologisena romaanina.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Jenassa työskentelevät ja ystävystyneet kirjailijat August Wilhelm (1767–1845), Friedrich Schlegel (1772–1829), Wilhelm Heinrich Wackenroder (1773–1798), Ludwig Tieck (1773–1853) ja Novalis (1772–1801) toivat useita uusia virtauksia kirjallisuuteen. He sekoittivat romaaneihinsa piirteitä runoista, balladeista ja saduista.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Myös Jacob ja Wilhelm Grimmin sadut kuuluvat tähän aikakauteen.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Muita keskeisiä kirjailijoita olivat E. T. A. Hoffmann (1776–1822), runoilija Joseph von Eichendorff (1788–1857) ja Heinrich Heine (1797–1856).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Yhteiskunnallisia ongelmia rehellisesti ja kaunistelematta käsiteltiin keskeisesti ainakin sveitsiläisen Naturalismi pyrki realismin tavoin kuvaamaan arkitodellisuutta, mutta yhteiskunnallisten vääryyksien kuvaamisen sijaan naturalismi pyrki mahdollisimman todenmukaiseen kuvaukseen.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Gerhart Hauptmannin (1862–1946) naturalistinen näytelmä "Webern" sai laajaa kansainvälistä huomiota. Naturalismia voidaan katsoa edustaneen myös Frank Wedekindin (1864–1918) näytelmän "Frühlings Erwachen".


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Ranskasta alkanut symbolistinen virtaus, etupäässä Stéphane Mallarmén, Charles Baudelairen ja Arthur Rimbaudin teoksissa vaikutti myös saksankielisellä alueella. Merkittävimmät saksalaisen symbolismin edustajat ovat Stefan George (1868–1933), Hugo von Hofmannsthal (1874–1929) ja Rainer Maria Rilke (1875–1926). Keskeisimmät kirjallisuuspaikkakunnat olivat Berliini ja Wien.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Taiteellisten suuntausten kehittyessä kohti modernia syntyi saksankielisellä kielialueella myös eeppisiä ja laajoja, kokeilevia romaaneja, joista merkittävimpinä Rainer Maria Rilke teoksellaan "Die Aufzeichnungen des Malte Laurids Brigge" (1910), Heinrich Mann (1871–1950), Thomas Mann (1875–1955), Hermann Broch (1886–1951), Robert Musil (1880–1942), Franz Kafka (1883–1924) ja Hermann Hesse (1877–1962).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Myös kansallisuusaate ("Heimatkunst") näkyi kirjallisuudessa vuosina 1890-1910.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Ekspressionismia pidetään viimeisenä suurena kirjallisuusvirtauksena Saksassa. Alkusysäys ekspressionistiselle lyriikalle tuli Jakob van Hoddisin runosta "Weltende" ("suom. maailmanloppu") vuonna 1911. Muita keskeisiä ekspressionistejä olivat Gottfried Benn (1886–1956), Alfred Döblin (1878–1957), Albert Ehrenstein, Carl Einstein, Salomo Friedlaender, Walter Hasenclever, Georg Heym, Heinrich Eduard Jacob (1889–1967), Ludwig Rubiner, Else Lasker-Schüler (1869–1945), August Stramm, Ernst Toller (1893–1939), Georg Trakl (1887–1914) ja Alfred Wolfenstein.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Ekspressionismin jälkeen kirjallisuuteen palasi realistinen ote, jota kutsuttiin uusasiallisuudeksi ("Neue Sachlichkeit"). Teatterin alueella keskeisiä kirjailijoita olivat Ödön von Horváth (1901–1938), Bertolt Brecht (1898–1956) sekä ohjaaja Erwin Piscator. Romaanitaiteessa vaikuttivat Erich Kästner (1899–1974), Anna Seghers (1900–1983), Erich Maria Remarque, Arnold Zweig, Marieluise Fleißer, Irmgard Keun ja Gabriele Tergit. Suomessa tunnetuin tämän ajan tuote lienee Erich Maria Remarquen romaani "Im Westen nichts Neues" ("Länsirintamalta ei mitään uutta").


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Kansalaissosialistien noustua valtaan 1933 kirjailijoiden ilmaisunvapautta rajoitettiin rajusti. Noin 1500 kirjailijaa pakeni maasta, ja monet tekivät itsemurhan (Stefan Zweig, Kurt Tucholsky). Eri puolille maailmaa muodostui saksalaisten kirjailijoiden yhteisöjä. Erityisesti Sveitsi oli tärkeä keskus saksankielisten näytelmäkirjailijoiden keskus. Monilla kirjailijoilla, kuten esimerkiksi Alfred Döblinilla, Heinrich Eduard Jacobilla ja Joseph Rothilla, oli kuitenkin vaikeuksia työskennellä tultuaan erotuiksi sosiaalisesta ja kulttuurisesta ympäristöstään. Ulkomaillaan työtään jatkoivat Thomas ja Heinrich Mann, Bertolt Brecht, Anna Seghers, Franz Werfel ja Hermann Broch. Lontooseen emigroitunut Elias Canetti palkittiin myöhemmin Ison-Britannian kansalaisena työstään jopa Nobel-palkinnolla.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Monet maahan jääneet kirjailijat vaiennettiin tai jopa tapettiin, kuten Jakob van Hoddis ja Carl von Ossietzky. Jotkin kirjailijat taas olivat kansalaissosialistien suosiossa, ja jäivät maahan. Näitä olivat esimerkiksi Gottfried Benn, Ernst Jünger, Erich Kästner, Gerhart Hauptmann, Heimito von Doderer ja Wolfgang Koeppen.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Toisen maailmansodan jälkeistä tilannetta on usein kuvattu kirjalliseseksi nollapisteeksi. Keskeisiksi kirjallisiksi yhteisöiksi muodostuivat Wienin ryhmä ja Ryhmä 47, jotka määrittelivät vahvasti sodanjälkeisen kirjallisuuden tilaa.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Uusien saksankielisten valtioiden synty merkitsi erilaisia ehtoja niissä ilmestyvälle kirjallisuudelle. Seuraavassa esitetään Saksan liittotasavallan, Saksan demokraattisen tasavallan, Itävallan ja Sveitsin kirjallisuus erikseen. Mutta eroja ei pidä korostaa liikaa. Kaikesta huolimatta on kyse samasta kielestä, ja – DDR pois lukien – yhteisestä markkina-alueesta.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Välittömästi sodan päätyttyä alkoi ilmestyä runsaasti sotaa ja kotiinpaluuta käsitteleviä teoksia. Pienoisromaanit ja novellit olivat suosittuja. Keskeisiä kirjailijoita olivat Heinrich Böll (1917–1985), Wolfgang Koeppen (1906–1996), Siegfried Lenz, Christine Brückner (1921-1996) ja Martin Walser (synt. 1927). Günter Grass (* 1927) kirjoitti "Peltirummun", joka käsitteli lähihistorian traumoja yksilön kautta ja joka usein mainitaan 1900-luvun jälkipuoliskon keskeisempänä eurooppalaisena teoksena.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Vietnamin sodan ja muun poliittisen liikehdinnän myötä poliittiset teemat nousivat vahvasti myös kirjallisuuteen. Syntyi runsaasti poliittista lyriikkaa ja draamaa.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Saksan demokraattinen tasavalta, DDR, määritteli itsensä "kirjallisuusyhteiskunnaksi" (saks. "Literaturgesellschaft"). Käsitteen on luonut kirjailija ja kulttuuriministeri Johannes R. Becher), joka vastusti kovasti korkeakulttuurin marginalisoitumista vain rajoittuneen kansanosan nautittavaksi. Kuitenkin tämä ajatus tuhoutui valtion pyrkiessä käyttämään kirjallisuutta propagandan välineenä ja valtion harjoittama sensuuri oli voimakasta.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Tunnettuja kirjailijoita olivat Hermann Kant (* 1926) ja Johannes Bobrowski (1917–1965). Monet kirjailijat joutuivat jättämään maansa, esimerkiksi Wolf Biermann (* 1936), Sarah Kirsch (* 1935) ja Uwe Johnson (1934-1984).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Muita keskeisiä kirjailijoita olivat muun muassa Christa Wolf (* 1929), Heiner Müller (1929–1995), Irmtraud Morgner (1933–1990), Stephan Hermlin (1915–1997), Stefan Heym (1913–2001), Jurek Becker (1937–1997).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Toisen maailmansodan jälkeen keskeisessä asemassa oli Wienin ryhmä, keskushenkilöinään Gerhard Rühm (*1930) ja H. C. Artmann (1921–2000). Myös Albert Paris Gütersloh (1887–1973), Heimito von Doderer (1896–1966), Ernst Jandl (1925–2000), Franzobel (*1967), Friederike Mayröcker (*1924) ja Christine Lavant (1915–1973) ovat itävaltalaisen kirjallisuuden tärkeitä nimiä.


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Kirjallisuus nousi erityiseen kukoistukseen Itävallassa 1960- ja 70-luvuilla Peter Handken (*1942), Ingeborg Bachmannin (1926–1973) ja Thomas Bernhardin (1931–1989) myötä. Tämän hetken keskeisimpiä nimiä ovat ainakin Norbert Gstrein, Elfriede Jelinek (*1946), O. P. Zier, Sabine Gruber ja Ruth Aspöck. Näytelmäkirjailijoista voidaan mainita mm. Christoph Ransmayr (*1954) ja Werner Schwab (1958–1994).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Merkittävimmät sveitsiläiset kirjailijat ovat Max Frisch (1911–1991) ja Friedrich Dürrenmatt (1921–1990), mutta myös Adolf Muschg (*1934), Peter Bichsel (*1935) ja Urs Widmer (*1938).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Keskeisiä nykykirjallisuuden hahmoja ovat mm. Oswald Wiener, Hans Wollschläger, Christoph Ransmayr, Walter Moers ja Marlene Streeruwitz. Tunnetuin saksalainen tieteiskirjailija on Andreas Eschbach ja Peter Schmidt on tunnettu rikosromaaneistaan. Tunnetuimpia populäärikirjailijoita ovat mm. Christian Kracht, Benjamin von Stuckrad-Barre ja Rainald Goetz. Merkittäviä nykylyyrikoita ovat mm. Marcel Beyer, Durs Grünbein, Uwe Kolbe sekä Thomas Kling (1957-2005).


title: Saksankielinen kirjallisuus

text: Myös Saksassa asuvien siirtolaisten tuottama kirjallisuus on kasvamassa. Tunnetuimpia nimiä lienevät esimerkiksi Feridun Zaimoglu, Wladimir Kaminer ja Rafik Schami.


title: Mendel Stromm

text: Professori Mendel Stromm on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Strommin, alias Robottimestarin ensiesiintyminen tapahtui "Amazing Spider-Man" -lehden numerossa 37. Hahmon loivat Stan Lee ja Steve Ditko. Stromm on pääasiallisesti Hämähäkkimiehen vastustaja.


title: Mendel Stromm

text: Mendel Stromm eli nuoruutensa sairaalloisena, mutta löysi pian intohimonsa erilaisista laitteista ja roboteista, joiden avulla hän selvisi onnettoman lapsuutensa läpi. Aikuisena Stromm toimi Norman Osbornin laboratoriopartnerina ja tutkijatoverina. Myöhemmin Stromm joutui vaikeuksiin virkavallan kanssa ja hänet passitettiin vankilaan kymmeneksi vuodeksi.


title: Mendel Stromm

text: Vapauduttuaan Stromm vannoi kostoa Osbornille ja lähetti joukoittain robottejaan tuhoamaan tämän. Hämähäkkimies kuitenkin sekaantui asiaan ja pelasti Osbornin pysäyttäen samalla robottiarmeijat. Stromm sai kuitenkin tapahtumien aikana sydänkohtauksen ja kuoli Hämähäkkimiehen käsiin. Myöhemmin itseään Robottimestariksi kutsuva robotti imitoi jonkin aikaa Strommia siirrettyään tämän muistot itseensä. Hämähäkkimies kuitenkin pysäytti Robottimestarin.


title: Mendel Stromm

text: Vuosia myöhemmin Norman Osborn löysi Strommin elävänä nauttimansa Menninkäis-uutteen vuoksi. Stromm oli kuitenkin kuoleman kielissä oleva varjo entisestään, jolloin Osborn auttoi tätä luomaan itselleen uuden identiteetin Gauntina.


title: Mendel Stromm

text: Vastalahjaksi Stromm sai auttaa henkiin herännyttä Osbornia tuhoamaan Peter Parkerin. Stromm hyökkäsi Peterin kloonin Ben Reillyn kimppuun useiden superroistojen, kuten Mörön (Jason Macendale) ja Armottoman avulla


title: Mendel Stromm

text: Stromm rakensi itselleen pian uuden robottihaarniskan ja kutsui itseään Robottimestariksi. Uuden tehokkaammaan haarniskan avulla Stromm yritti tappaa Ben Reillyn, mutta epäonnistui. Tämän seurauksena Osborn yritti tappaa kätyrinsä energiaiskulla. Stromm kuitenkin selvisi iskusta elossa ja menetti muistinsa.


title: Mendel Stromm

text: Vaellessaan pitkin maata hän törmäsi sattumalta erääseen vanhaan piilopaikkaansa ja alkoi valmistaa laitteidensa avulla leikkirobotteja läheisen sairaalan lapsille. Osbornin nimen mainitseminen kuitenkin palautti Strommin muistot ja raivon. Janotessaan kostoa Stromm päätti tuhota Hämähäkkimiehen ensin ja siirsi aivoaaltonsa tietokoneeseen, jolla hän kykenisi hallitsemaan puhtaan mielensä voiman avulla kaikenlaisia mekaanisia laitteita.


title: Mendel Stromm

text: Tietokone, johon Stromm latasi aivoaaltonsa alkoi kuitenkin kapinoida ja kone dekapitoi Strommin kiinnittäen tämän pään itseensä. Viimeisillä voimillaan Stromm kutsui Hämähäkkimiehen auttamaan itseään ja hakkeriystävänsä Shea Tinkerin avulla Hämähäkkimiehen onnistui vaivuttaa Stromm horrokseen, kunnes keksisi keinon vapauttaa Stromm vankilastaan.


title: Mendel Stromm

text: Professori Strommilla on ilman robotiikan suomia apuvälineitä tavallisen ihmisen voimataso. Haarniskassaan Stromm nosti maksimissaan noin 25 tonnia.


title: Mendel Stromm

text: Stromm on erinomainen kemisti ja nerokas robotiikan saralla. Hän on usein osoittanut kykenevänsä luomaan ihmismäisiä androideja ja tehokkaita sotarobotteja.


title: Mendel Stromm

text: Tällä hetkellä Stromm on katatonisessa tilassa, eikä kykene omatoimiseen ajatteluun.


title: Chowin lemma

text: Chowin lemma on algebralliseen geometriaan liittyvä tulos. Sen mukaan jokaisella jaottomalla varistolla formula_1 on olemassa projektiivinen varisto formula_2 ja epimorfismi formula_3 joka on birationaalinen isomorfismi.


title: Chowin lemma

text: Shafarevich, I. R.: Basic Algebraic Geometry


title: Keijo Korhonen (urheilija)

text: Keijo Korhonen (s. 7. lokakuuta 1956 Leppävirta) on entinen suomalainen mäkihyppääjä.


title: Keijo Korhonen (urheilija)

text: Korhonen oli Suomen joukkueen varamiehenä Lake Placidin talviolympialaisissa 1980. Hän voitti pronssia joukkuemäessä Oslon MM-kisoissa 1982. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän oli kaudella 1979–1980 kuudestoista, mikä oli paras suomalaissijoitus.


title: Keijo Korhonen (urheilija)

text: Korhonen edusti Leppävirran Viriä ja Puijon Hiihto-Seuraa. Hän voitti kansallisella tasolla nuorten SM-kultaa sekä myöhemmin suurmäen SM-hopeaa kaudella 1981–1982. Korhonen lopetti uransa polvivamman takia 27-vuotiaana.


title: Bolognan pommi-isku

text: Bolognan pommi-isku () oli Italiassa, Bolognan kaupungin päärautatieasemalla 2. elokuuta 1980 tapahtunut terrorihyökkäys, jossa kuoli 85 ihmistä ja haavoittui yli 200. Äärioikeistolaista terroristijärjestö Nuclei Armati Rivoluzionaria on syytetty siitä, kun taas kaksi SISMI:n (Italian sotilaallinen tiedustelpalvelu) agenttia ja vapaamuurariloosi P2:n johtaja Licio Gelli tuomittiin tutkimusten harhaanjohtamisesta. Tapahtuma on yksi Italian vakavimmista sodanjälkeisistä terrorihyökkäyksistä.


title: Bolognan pommi-isku

text: Bolognan päärautatieasemalla 2. elokuuta oli täynnä lomailevia italialaisia ja ulkomaalaisia turisteja. Yhtäkkiä kello 10:25 hylätyn laukun sisällä ollut ajastettu pommi räjähti aseman toisen luokan odotussalissa. Räjähdys tuhosi suurimman osan asemarakennuksesta ja osui yhteen ensimmäisellä raiteella odottaneeseen Anconan-junaan joka oli matkalla Baseliin. Pamaus kuultiin kilometrien päässä. Odotussalin katto romahti matkustajien päälle, mikä lisäsi suuresti kuolonuhrien lukumäärää.


title: Bolognan pommi-isku

text: Yllätetty ja valmistautumaton kaupunki reagoi nopeasti ja toimi tehokkaasti; ambulanssien ja paloautojen pienestä määrästä johtuen busseja ja takseja käytettiin kuljettamaan loukkaantuneita sairaaloihin.


title: Bolognan pommi-isku

text: Heti räjähdyksen jälkeen Italian hallitus, Francesco Cossigan johtamana uskoi, että kyseessä olisi onnettomuus, myöhemmin he taas syyttivät Punaista prikaatia tapahtumista. Seurasi vuosien sekaannusta, kinaa ja tutkimusten harhaanjohtamis-ja viivyttely-yrityksiä. Tämän takia syntyi useita salaliittoteorioita liittyen niin sanottuun jännitestrategiaan. Kolme tuntia myöhemmin äärioikeistolainen "NAR" ("Nuclei Armati Rivoluzionari") otti vastuun teosta.


title: Bolognan pommi-isku

text: Tutkimuksissa kävi ilmi, että jopa 40 kiloa räjähteitä oli asetettu asemarakennuksen odotussaliin. Terrori-iskun jälkeen uusfasistisia järjestöjä puhdistettiin. Räjähdyksestä selviytyneet kertoivat nähneensä epäilyttävän näköisen miehen, joka tunnistettiin 24-vuotiaaksi äärioikeistolaiseksi Marco Affatigatoksi. Mies oli asunut Ranskassa vuodesta 1978 ja hänet oli tuomittu poissa olleeksi ja oli auttanut terroristi Mario Tutin auttamista pois vankilasta. Affatigato, joka asui Nizzassa, pidätettiin 7. elokuuta. Häntä ei kuitenkaan tuomittu mistään tähän pommi-iskuun liittyvästä rikoksesta.


title: Bolognan pommi-isku

text: Italialaiset reagoivat iskuun hyvin järkyttyneinä ja laajoja mielenosoituksia järjestettiin ympäri maailmaa, joissa tuomittiin uusfasistiset järjestöt. Myös tuet demokrattiselle hallitukselle olivat valtavat ja vanha Benito Mussolinin aikainen diktatuuri, jota NAR tuki, tuomittiin.


title: Bolognan pommi-isku

text: Hitaasti ja vaivalloisesti, poliittisten ja oikeudellisten käänteiden jälkeen ja uhrien omaisjärjestön (Associazione tra i familiari delle vittime della strage alla stazione di Bologna del 2 agosto 1980) jutulle nostattaman huomion ansiosta, 23. marraskuuta 1995 saatiin lopullinen tuomio: uusfasistit Valerio "Giusva" Fioravanti ja Francesca Mambro, jotka tuolloin olivat olleet vankilassa jo pitkälti toistakymmentä vuotta ja ovat aina vakuuttaneet syyttömyyttään, tuomittiin iskun toimeenpanosta elinkautiseen vankeuteen, kun taas P2:n entinen johtaja Licio Gelli, SISMI:n entinen agentti Francesco Pazienza ja salaisen palvelun viranomaiset Pietro Musumeci ja Giuseppe Belmonte tuomittiin tutkimusten harhaanjohtamisesta. Fioravanti ja Mambro tuomittiin sittemmin erillisessä oikeudenkäynnissä yli kahden miljardin euron vahingonkorvauksiin. Fioravanti pääsi ehdonalaiseen vapauteen vuonna 2004, hänen vaimonsa (vuodesta 1985) Mambro vuonna 2008.


title: Bolognan pommi-isku

text:
9. heinäkuuta 2000 Bolognan tuomioistuin langetti uuden tuomion harhaanjohtamisesta: yhdeksän vuotta vankeutta äärioikeistolaiselle Massimo Carminatille, neljä ja puoli vuotta Ivano Bongiovannille ja Federigo Mannucci Benincasalle, joka oli entinen Firenzen SISMI:n johtaja. Carminatin ja Mannucci Benincasan tuomiot kuitenkin kumottiin korkeammassa oikeusasteessa jo seuraavana vuonna.
2. elokuuta on Italiassa kaikkien pommi-iskujen muistopäivä, jolloin Bolognan kaupunki yhdessä uhrien omaisjärjestön kanssa järjestää vuosittain kansainvälisen sävellyskilpailun sekä konsertin kaupungin pääaukiolla, Piazza Maggiorella.


title: Bolognan pommi-isku

text: Räjähdyksessä tuhoutunut asema on uudelleenrakennettu, paitsi lattiat ja odotussalin pääseinässä oleva syvä halkeuma, jotka on jätetty niilleen muistoksi. Bolognan asemalta löytyy myös muistolaatta, jossa on lista 'fasismiterrorismin' uhreista. Lisäksi asemarakennuksen suuri kello on pysäytetty aikaan 10:25, tismalleen samaan hetkeen kuin iskun ajankohta. Kello korjattiin pommi-iskun jälkeen mutta monta vuotta myöhemmin se päätettiin asettaa pysyvästi samaan aikaan tapahtuman muistoksi.


title: Bolognan pommi-isku

text: Iskusta on kirjoitettu kirjoja ja tehty muutamia elokuvia, jotka kuvaavat päivän tapahtumia uhrien tai auttajien näkökulmasta.


title: Kuvavarmennus

text: Kuvavarmennus on menetelmä jolla voidaan varmistaa että palvelun käyttäjä on ihminen. Kuvavarmennus on yksi tapa toteuttaa CAPTCHA (akronyymi lauseesta ”Completely Automated Public Turing test to tell Computers and Humans Apart”).


title: Kuvavarmennus

text: Kuvavarmennusta käytetään monilla keskustelualueilla, tai muutoin käyttäjien vuorovaikutusta hyödyntävillä sivustoilla.


title: Kuvavarmennus

text: Ideana on yleensä että käyttäjälle näytetään kuva jossa on tekstiä tai numeroita, ja pyydetään käyttäjää kirjoittamaan kuvassa oleva teksti läheiseen tekstikenttään. Normaalin näkökyvyn omaava ihminen suoriutuu tehtävästä, mutta automaattinen tietokoneohjelma (botti) ei pysty vastaamaan kysymykseen oikealla tavalla.


title: Kuvavarmennus

text: Mikäli palvelua käyttävä ihminen ei kykene erottamaan juuri sillä käytetyn kuvavarmenteen tekstiä, monet järjestelmät tarjoavat mahdollisuuden vaihtaa toiseen satunnaiseen kuvaan.


title: Kuvavarmennus

text: Roskapostittaja tai muu ei-toivottua automaattista sisältöä lähettävä taho voi liittää bottiin tekstintunnistustoiminnon jolla se kykenee tunnistamaan kuvavarmennuksessa olevasta kuvasta tekstin ja pystyy tunnistautumaan kohdejärjestelmässä ihmiseksi. Tämän välttämiseksi kuvavarmenteen kuvasta pyritään tekemään mahdollisimman epäselvä jotta tekstintunnistusohjelma ei kykenisi lukemaan sitä, mutta toisaalta kuvan pitäisi olla riittävän selkeä ihmisen ymmärrettäväksi.


title: Kuvavarmennus

text: Mikäli palvelun käyttäjä on näkövammainen, ei tätä menetelmää luonnollisesti voida käyttää. Joissakin järjestelmissä on tämän tilanteen varalta mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia menetelmiä, kuten esimerkiksi laskutoimituksen ratkaisemista.


title: Paul Scheuring

text: Paul T. Scheuring (s. 20. marraskuuta 1968 Aurora, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hänen tunnetuimpia töitään ovat elokuva "A Man Apart" vuodelta 2003 sekä televisiosarja "Pako".


title: Motorinen aivokuori

text: Motorinen aivokuori eli motorinen korteksi sijaitsee isoaivojen otsalohkon takaosassa. Motoriselta aivokuorelta lähtevät liikekäskyt kortikospinaalirataa pitkin alfamotoneuroneihin, joista ne päätyvät lihaksille. Lisäksi motorinen aivokuori osallistuu liikkeiden hienosäätöön. Vasemmalla puolella motorista korteksia ovat edustettuina kehon oikean puolen lihakset, kun taas oikealla ovat edustettuina vasemman puolen lihakset.


title: Wallenius

text: Wallenius on Suomessa käytössä oleva sukunimi. Se voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Ruokala Lokki

text: Ruokala Lokki () on Naoko Ogigamin ohjaama elokuva, joka kertoo Helsingin Punavuoressa kuppilaa pitävästä japanilaisnaisesta. Elokuva perustuu Yōko Muren samannimiseen romaaniin. Suomalaisista näyttelijöistä elokuvassa esiintyvät muun muassa Jarkko Niemi, Markku Peltola ja Tarja Markus.


title: Ruokala Lokki

text: Kahvila Lokki on tyylikkään yksinkertainen, mutta japanilaisnaisen pitämä ruokala on kummajainen eikä asiakkaita sinne uskaltaudu. Ensimmäinen ja pitkään ainoa asiakas on japania harrastava Tommi. Vasta korvapuustien lisääminen valikoimaan onnistuu houkuttelemaan sinne muita paikallisia. Kuppilasta kehkeytyy myös kohtauspaikka kahdelle muulle japanilaiselle naiselle. Elokuvaa kantavat eteenpäin toisilleen eksoottisina näyttäytyvät suomalaiset ja japanilaiset tavat ja kulttuuri.


title: Ruokala Lokki

text: Elokuvassa Helsinki näyttää lempeät kesäiset kasvonsa. Matkailun edistämiskeskus oli mukana rahoittamassa elokuvaa, ja siinä vilahtelee Helsingin nähtävyyksiä ja suomalaisia tuotemerkkejä (kotisivulla on Iittalan, Marimekon ja Artekin logot). Elokuva on esimerkki tuotesijoittelusta.


title: Ruokala Lokki

text: "Ruokala Lokki" oli ensimmäinen Suomessa kuvattu japanilainen elokuva.


title: Sinertävä aivotäplä

text: Sinertävä aivotäplä tai sinitumake (lat: locus caeruleus) on valveen ylläpidon kannalta tärkeä aivorungon pientumake. Se reagoi varsinkin stressin yhteydessä syntyviin aistinärsykkeisiin erittämällä noradrenaliinia, joka ylläpitää aivokuoren reaktiokykyä.


title: Fiorello

text: Rosario Tindaro Fiorello (s. 16. toukokuuta 1960) on italialainen televisiojuontaja, radioääni ja laulaja, joka tunnetaan yleisesti nimellä Fiorello.


title: Fiorello

text: Fiorello aloitti uransa työskentelemällä turistikylissä, ensin baarimikkona, myöhemmin viihdyttäjänä. 1980-luvun loppupuolella hän tutustui Claudio Cecchettoon, kykyjenetsijään, joka antoi hänelle ohjelman Radio Deejayssa. Vuonna 1989 hän aloitti "Viva Radio Deejay" -nimisen ohjelman juontamisen milanolaisella kanavalla.


title: Fiorello

text: Fiorello tuli suosituksi "Karaoke"-tv-ohjelmasta ja jatkoi tämän jälkeen useissa erilaisissa ohjelmissa. Hän on esiintynyt ensin Mediaset-kanavalla ja myöhemmin RAI:lla 2001, 2002 ja 2004.


title: Fiorello

text: Vuodesta 2002 yhdessä Marco Baldinin kanssa Fiorello on tehnyt Viva Radio2 -nimistä lähetystä, jonka aikana esittelee taitojaan laulajana, imitaattorina ja viihdyttäjänä. Fiorellon imitaatioista tunnetuin lienee hänen Silvio Berlusconi -imitaationsa. Hän voitti vuonna 2007 Telegatto Vuoden henkilö -palkinnon.


title: Fiorello

text: Fiorello on esiintynyt elokuvissa erilaisissa osissa dubbauksesta pieniin rooleihin, kuten Renato Carosonen rooli elokuvassa "Lahjakas herra Ripley".


title: Lyijyakku

text: Lyijyakku on akku, jonka elektrodeina on kaksi lyijylevyä, ja elektrolyyttinä noin 37 % rikkihappoa. Lyijyakun kapasiteetti on tavallisesti 2-500 Ah.


title: Lyijyakku

text: Akkuja on kahdentyyppisiä:Tyhjän lyijyakun molemmat lyijylevyt ovat peittyneet lyijysulfaatilla (PbSO). Ladattaessa katodi peittyy lyijydioksidilla (PbO) ja anodi puhdistuu lyijymetalliksi. Yhden lyijyparin nimellisjännite on 2 volttia, ja 12-volttiseen auton akkuun niitä tarvitaan 6 kappaletta sarjaankytkettyinä. Mopoissa ja henkilöautoissa on yleensä 12 voltin sähköjärjestelmä, kun kuorma-autoissa taas tavallisesti 24 voltin järjestelmä, jossa kaksi 12 voltin lyijyakkua on kytketty sarjaan. Teollisuusakut, esimerkiksi trukkiakut, paikallisakut ja sukellusveneen akut, poikkeavat tavallisille kuluttajille myytävistä käynnistysakuista huomattavasti.


title: Lyijyakku

text: Käynnistysakut on rakennettu antamaan suuria virtoja hetkellisesti. Auton akku voi antaa hetkellisesti jopa 800 ampeerin virran. Käynnistysakkua ei saa purkaa kovin paljon, ja syväpurkaus lyhentää akun elinikää merkittävästi.


title: Lyijyakku

text: Paikallisakku, trukkiakku ja putkilevyakku ovat rakenteiltaan samankaltaisia. Näihin akkuihin on tarkoitus varata mahdollisimman paljon energiaa. Akku ei kykene suuriin hetkellisiin virtoihin, mutta luovuttaa ladattua kapasiteettia paremmin ulos kuin starttiakku.


title: Lyijyakku

text:
Paikallisakustoja käytetään varavoimajärjestelmissä mm. puhelinkeskuksissa, leikkaussalin valaistuksessa sekä turvavalojen voimanlähteenä. Täyteen varattuna paikallisakkujen elektrolyyttinesteen eli laimennetun rikkihapon ominaispaino on 1,24 kg/dm. Kapasiteetti ilmoitetaan 10 tunnin purkausvirralla. Koska akuilta edellytetään toimintavarmuutta ja pitkää ikää, on niiden positiivinen levy putkilevy, jossa on lyijyoksidi murenemiselta suojattu erikoisvalmisteisella sukalla, ja negatiivinen levy on huokoista sienilyijyä. Paikallisakuista otetaan kokoonsa nähden vähemmän kapasitettia ulos kuin trukkiakuista, joiden kapasiteetti ilmoitetaan viiden tunnin purkausvirralla. Rikkihapon ominaispaino täyteen varatussa trukkiakussa on 1,28 kg/dm3.
Esimerkkinä trukkiakkua 48 V, 300 Ah, 5 h voidaan purkaa 60 ampeerin virralla viiden tunnin ajan.
Paikallisakustojen koot voivat olla hyvinkin mittavia, esimerkiksi 60 V, 2000 Ah/10 h, niitä voidaan purkaa 200 A virralla kymmenen tunnin ajan. Trukkiakkuja varattaessa on huomioitava ympäröivä lämpötila, muussa tapauksessa saattaa akku tulla väärin ladatuksi. Koska varastot, joissa trukit työskentelevät, voivat olla ulkotiloissa, samoin kuin niiden latauspisteet,
akkuvaraajat on säädettävä ympäröivän lämpötilan mukaisesti. Mitä kylmemmissä olosuhteissa trukin akku suorittaa sähkökemiallista työtään, sitä korkeampi on kaasuuntumisjännite, jolloin vetykaasua irtautuu elektrolyyttinesteestä. Laturit säädetäänkin monin paikoin talvi- ja kesälämpötilan mukaisesti tarkastajan käynnin yhteydessä.


title: Lyijyakku

text: Tyhjää akkua ladatessa reaktiot ovat:


title: Lyijyakku

text: Anodi (hapettuminen):


title: Lyijyakku

text: Katodi (pelkistyminen):


title: Lyijyakku

text: Kun akusta otetaan virtaa, nämä reaktiot tapahtuvat päinvastaiseen suuntaan.


title: Lyijyakku

text: Lyijyakun ylilataaminen aiheuttaa veden hajoamisen hapeksi ja vedyksi, jolloin umpinaisessa tilassa vetyräjähdyksen vaara kasvaa.


title: Johan Erik Hedberg

text: Johan Erik Hedberg (9. maaliskuuta 1767 Tukholma Ruotsi – 9. elokuuta 1823) oli suomalainen taidemaalari.


title: Johan Erik Hedberg

text: Hänen puolisonsa oli Catharina o.s. Brengentoff ja poikansa lääkäri Anders Erik Hedberg. Hän opiskeli Kuninkaallisessa taideakatemiassa (Kungliga Akademien för de Fria Konsterna) Tukholmassa. Hän toimi piirustuksenopettajana Turun akatemiassa 1799–1823.


title: Pianokonsertto nro 5 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethovenin pianokonsertto nro 5 Es-duuri op. 73 on Beethovenin viimeinen pianokonsertto. Konsertolla on myös lisänimi "Keisari", joka ei ole Beethovenin itsensä antama. Teos on sävelletty pääosin syksyn 1809 ja talven 1810 aikana. Konserton julkaisi Breitkopf & Härtel vuonna 1811 ja se on omistettu Itävallan arkkiherttua Rudolphille.


title: Pianokonsertto nro 5 (Beethoven)

text: Konsertto on ainoa Beethovenin pianokonsertoista, jota hän ei itse esittänyt julkisesti, johtuen hänen kuuroudestaan ja vetäytymisestään pianistin soolo-uralta. Konserton ensimmäinen julkinen esitys oli Leipzigin Gewandhausissa 28. marraskuuta 1811. Solistina oli Friedrich Schneider ja johtajana Johann Philipp Christian Schulz. Beethovenin oppilas Carl Czerny esitti teoksen julkisen Wienin kantaesityksen vuonna 1812. Beethoven johti itse orkesteria.


title: Pianokonsertto nro 5 (Beethoven)

text: Teoksessa on kolme osaa:


title: Töpökääpiötypäkkö

text: Töpökääpiötypäkkö ("Myiornis ecaudatus") on eteläamerikkalainen hyönteissyöjälintu. Se kuuluu napsijoiden heimoon. Kääpiötypäköiden sukuun (Bertoni, 1901), kuuluu 4 lajia.


title: Töpökääpiötypäkkö

text: Linnun pituus on 6,9 cm ja paino 4,2 g. Se on maailman pienin varpuslintu. Suhteessa linnun kokoon sen nokka on iso ja pyrstö pieni. Pää on harmaa ja silmien ympärillä on valkoiset "silmälasit". Selkä on oliivinvihreä ja vatsapuoli kellanvalkea. Sen äänet ovat hyvin korkeita muistuttaen enemmän heinäsirkkojen tai pienten sammakoiden ääntelyä.


title: Töpökääpiötypäkkö

text: Se elää Keski-Amerikan Costa Ricasta Etelä-Amerikkaan Pohjois-Boliviaan, Brasilian Amazoniaan ja Guayanaan ulottuvalla alueella. Lajin kanta on elinvoimainen.


title: Töpökääpiötypäkkö

text: Lintu elää enimmäkseen korkeissa sademetsissä ja on kohtalaisen yleinen, joskin huomaamaton.


title: Töpökääpiötypäkkö

text: Sammalista ja kuiduista rakennettu, linnun kokoon nähden suuri pallomainen pesä, jossa on sisäänkäynti pesän sivulla, on puussa 1-8 m korkealla. Naaras munii 2 vaaleaa, ruskeatäpläistä munaa ja hautoo niitä itse. Myös koiras osallistuu poikasten ruokkimiseen ja hoitamiseen.


title: Töpökääpiötypäkkö

text: Pesäpoikasia ruokitaan hyönteisillä ja muilla pienillä selkärangattomilla. Hyönteisistä ainakin kaskailla ("Homoptera"), torakoilla ja kovakuoriaisten toukilla.


title: Vaarallinen matka

text: Vaarallinen matka () on Tove Janssonin kirjoittama ja kuvittama muumiaiheinen kuvakirja vuodelta 1977. Sen on suomentanut Panu Pekkanen. Kyseessä on Janssonin toiseksi viimeinen muumikirja. Sen kaikki alkuperäiset kuvitukset on tallennettu Tampereen taidemuseon Muumilaaksoon.


title: Vaarallinen matka

text: Kirjassa esiintyvät Sanna ja muumitarinoista tutut hahmot, kuten Hemuli, Nipsu ja Surku. He seikkailevat myrskyssä ja omituisessa maailmassa, ja heidän matkansa muuttuu vaaralliseksi. Sanna näkee maailman iloisissa väreissä, koska hän on saanut uudet silmälasit. Lopulta he saapuvat kuumailmapallolla Muumilaaksoon, jossa on juhlat. Myös Mörkö esiintyy yhdessä kirjan kuvassa myrskyn keskellä, mutta tästä ei mainita tekstissä.


title: Vaarallinen matka

text: Taidegraafikko Tuulikki Pietilä on tehnyt vuonna 1988 kolme kolmiulotteista muumikuvaelmaa, jotka perustuvat kirjan tapahtumiin. Teokset ovat nimeltään "Sanna kohtaa eksyneet", "Vaarat uhkaavat" ja "Tuu-tikin pelastava ilmapallo". Kuvaelmat kuuluvat Tampereella sijaitsevan Muumilaakso-museon kokoelmaan.


title: Vaarallinen matka

text: Vuonna 2014 Arabia valmisti "Toven juhla" -nimistä astiasarjaa, jonka kuvitus pohjautuu "Vaarallinen matka" -kirjaan. Sarjaan kuuluu muki ja kolme erikokoista säilytyspurkkia. Astioissa on kuvattu muumien puutarhajuhlia. Joka kuudennen mukin sisäpuolella on kuvituksena silmälasit, jotka Arabian tiedotteen mukaan ”saattavat johdattaa löytäjänsä hurjaan seikkailuun”. "Toven juhla" -sarjan on kuvittanut taiteilija Tove Slotte, ja sillä juhlistettiin Tove Janssonin 100-vuotisjuhlavuotta.


title: Maitosuklaa

text: Maitosuklaa on suklaata, joka valmistetaan kaakaomassan, kaakaovoin ja sokerin lisäksi maitojauheesta tai maidosta. Euroopan unionin alueella maitosuklaassa on oltava vähintään 25 prosenttia kaakaokuiva-ainetta ja vähintään 14 prosenttia maidon kuiva-ainetta. "Vaaleassa maitosuklaassa" on oltava vähintään 20 prosenttia kaakaokuiva-ainetta ja vähintään 20 prosenttia maidon kuiva-ainetta.


title: Maitosuklaa

text: Maitosuklaan kokonaisenergian jakauma on 54 % rasvaa, 8% proteiinia, 38 % imeytyvää hiilihydraattia. Suklaata tehdään yleensä teollisesti. Tilastoitujen tietojen mukaan maitosuklaassa on 100 g kohden noin 33 g rasvaa ja hiilihydraatteja jopa 50 g. On erikseen olemassa maidotonta "maitosuklaata", jossa on käytetty kasvismaitoja, esimerkiksi laktoosi-intoleranssin ja maitoallergian omaavia varten.


title: Maitosuklaa

text: Maitosuklaan keksi vuonna 1875 sveitsiläinen Daniel Peter kehittäessään maitojauheen, jota hän sekoitti kaakaojauheeseen ja -voihin sokerin kera .


title: Maitosuklaa

text: Maitosuklaan makua itsessään muutetaan tavallisesta tummemmasta suklaasta lisäämällä suklaaseen enemmän maitoa. Se on myös pehmeämpää ja rasvaisempaa kuin tummasuklaa. Niin sanotuksi "laadukkaaksi" suklaaksi luokitellaan maitosuklaa jossa on 25 % kaakaokuiva-ainetta, 2,5 % rasvatonta kaakaokuiva-ainetta, 3,5 % maitorasvaa ja jonka kokonaisrasvapitoisuus (kaakaovoi ja maitorasva) on vähintään 25 %. Laadukas maitosuklaa sisältää vähintään 30 % kaakaota.


title: 007 ja kuoleman katse

text: 007 ja kuoleman katse ("A View To a Kill") on John Glenin ohjaama "James Bond" -elokuva vuodelta 1985. Elokuvassa James Bondia näyttelee seitsemättä ja viimeistä kertaa kuvausten aikaan 58-vuotias Roger Moore. Elokuvan tunnuslaulun ”A View to Kill” (joka tunnetaan myös nimellä ”Dance Into the Fire”) esittää brittiläinen Duran Duran.


title: 007 ja kuoleman katse

text: James Bond (Roger Moore) lähtee etsimään agentti 003:n ruumista Siperiasta. Bond löytää ruumiin ja mikrosirun, mutta joutuu pakenemaan neuvostoliittolaisia Q:n (Desmond Llewelyn) kehittämällä jäälohkareveneellä. Siru paljastuu Zorin Industries -nimisen brittiläis-ranskalaisen yrityksen valmistamaksi. Yhtiötä johtaa Itä-Saksasta paennut liikemies Max Zorin (Christopher Walken), jonka epäillään tekevän yhteistyötä Neuvostoliiton kanssa.


title: 007 ja kuoleman katse

text: Bond matkustaa Pariisiin hakemaan tietoja Zorinista ja yhtiöstä. Selviää, että Zorinin kilpahevosiin on asennettu steroideja säännösteleviä mikrosiruja. Kun Zorin saa tietää Bondin olevan MI6:n agentti, hän yrittää hukuttaa Bondin tämän autossa järveen. Yritys epäonnistuu, kun Bond saa ilmaa auton renkaasta.


title: 007 ja kuoleman katse

text: Zorin tapaa neuvostoliittolaisen kenraali Gogolin (Walter Gotell), joka moittii Zorinia, ettei tämä ollut pyytänyt lupaa Bondin eliminointiin eikä ole muutenkaan pitänyt yhteyttä KGB:hen. Zorin ei kuitenkaan pidä itseään enää KGB:n agenttina. Myöhemmin hän järjestää ilmalaivassaan kokouksen, jonne on kutsuttu eri yhtiöiden johtajia. Zorin esittelee suunnitelmansa kartellista, joka valvoisi mikrosirujen valmistusta ja jakelua. Se kuitenkin edellyttäisi San Franciscossa sijaitsevan mikrosirumarkkinoita hallitsevan teollisuusalueen Piilaakson tuhoamista.


title: 007 ja kuoleman katse

text: Bond tapaa San Franciscossa geologi Stacey Suttonin (Tanya Roberts), ja he ryhtyvät selvittämään Zorinin suunnitelmia. CIA:n agentti Chuck Leen (David Yip) mukaan Zorin on natsien toisen maailmansodan aikaisten ihmiskokeiden tulos ja koeputkilapsi. Kokeissa yritettiin lisätä lasten älykkyyttä steroideilla. Raskaudet epäonnistuivat usein, mutta eloon jääneistä älykkäistä yksilöistä tuli psykopaatteja, niin myös Zorinista.


title: 007 ja kuoleman katse

text:
Bond ja Stacey saavat Piilaaksossa selville, että Zorin aikoo laukaista räjähteet Piilaakson alla aiheuttaakseen suuren maanjäristyksen ja hukuttaakseen San Franciscon ja Piilaakson niin, että tapahtunut näyttäisi luonnonmullistukselta. Pommin asennettuaan Zorin tappaa työntekijänsä. Bond, Stacey ja vielä äsken Zorinin kätyrinä toiminut May Day (Grace Jones) vievät pommin ulos, ja Piilaakso pelastuu. Zorin kaappaa ilmalaivasta käsin Staceyn, mutta Bond tarttuu köyteen. Zorin ohjaa ilmalaivan Golden Gate -sillalle, jossa Bond ja Zorin ottavat lopullisesti yhteen. Zorin tarttuu kirveeseen tappaakseen Bondin mutta menettää otteensa ja putoaa mereen. Zorinin esikuva ja oppi-isä, entinen natsitohtori Karl Mortner (Willoughby Gray), ottaa ilmalaivan kaapista dynamiittia heittääkseen sen kohti Bondia. Bond ottaa Zorinilta jääneen kirveen ja katkaisee siltaan kiinni jääneen ilmalaivan köyden, jolloin Mortner kaatuu dynamiitin kanssa. Ilmalaiva räjähtää, ja rippeet leijailevat Golden Gate -salmeen. Kun MI6:n etsii kuolleeksi luultua agenttiaan, Bond viettää Staceyn luona romanttisen suihkuhetken
Lista elokuvassa esiintyvästä Q-laitteistosta.


title: 007 ja kuoleman katse

text: Elokuvan tunnuskappaleen "A View to a Kill" esitti Duran Duran ja soundtrackit elokuvaan sävelsi John Barry.


title: 007 ja kuoleman katse

text: Elokuvaa on pidetty yhtenä Bond-sarjan heikoimmista.


title: 007 vaaran vyöhykkeellä

text: 007 vaaran vyöhykkeellä ("The Living Daylights") on John Glenin ohjaama järjestyksessään viidestoista "James Bond" -elokuva vuodelta 1987. Elokuvassa James Bondia näyttelee ensimmäistä kertaa Timothy Dalton pois jättäytyneen Roger Mooren jälkeen. Elokuvan tunnusmusiikkina oli kappale ”The Living Daylights”, ja sen esitti norjalainen yhtye A-ha.


title: 007 vaaran vyöhykkeellä

text: Elokuvan budjetti oli 40 miljoonaa dollaria, ja se tuotti yli 191 miljoonaa maailmanlaajuisesti, mikä oli siihenastisista Bond -elokuvista kolmanneksi paras.


title: 007 vaaran vyöhykkeellä

text: Elokuvan tapahtumapaikkoina ovat Gibraltar, Bratislava, Lontoo, Wien, Tanger, ja Afganistan.


title: 007 vaaran vyöhykkeellä

text: SAS:n ja 00-osaston yhteinen harjoitus päättyy epäonnistumiseen. Yksi 00-agenteista tulee "ammutuksi" värikuula-ammuksella ja jää vangiksi SAS:lle, ja toisen agentin surmaa oikea salamurhaaja (Carl Rigg). Kolmas agentti James Bond, 007 (Timothy Dalton) ei onnistu saamaan kiinni salamurhaajaa, joka menehtyy takaa-ajon aikana. Bratislavaan siirtyneen Bondin pitää turvata loikkaavan KGB-kenraali Georgi Koskovin (Jeroen Krabbé) turvallisuus. Sekin onnistuu suuremmitta ongelmitta, ja Koskov kertoo huolestuttavia uutisia KGB-päällikkö Puškinista (John Rhys-Davies) ja joutuu silti kaapatuksi takaisin. Huolestuttavat huhut ja kaappauksen nopeus ja tehokkuus kehottavat toimimaan ja Bond lähetetään Tangeriin tappamistehtävään. Q:n (Desmond Llewelyn) pajasta tulee mukaan tarpeelliseksi osoittautuvia teknisiä ihmelaitteita. Bond kylläkin koukkaa Bratislavan kautta ja ottaa yhteyttä Koskovin sellisti-tyttöystävään Kara Milovyyn (Maryam d’Abo) ja auttaa tätä loikkaamaan Itävaltaan. Tangerissa Bond ottaa yhteyden Puškiniin omien epäilyjensä vuoksi, ja he järjestävät juonen Koskovin intressien paljastamiseksi. Afganistaniin kuljetettu Bond pääsee pakoon venäläisiltä, saa yhteyden mujahideen-sissiliikkeeseen, jonka komentaja Kamran Shan (Art Malik) tulee hänen avukseen. Juonitteleva Koskov on pimittänyt rahaa, ostaa niillä huumeita ja toimittaa amerikkalaisen yhteyskumppaninsa Brad Whitakerin avulla (Joe Don Baker) aseita ja siinä sivussa kähmii itselleen suuret voitot. Bond apureineen tärvää juonen, pahoinpitelee Necrosin (Andreas Wisniewski), huimassa kohtauksessa ja vielä käy tekemässä selvää Whitakerista. Koskov jää ylempiensä käsiin, ja hänelle on luvassa lyhyt ja epämukava loppuelämä – toisin kuin Bondille, Karalle, Kamranille ja muille hyviksille. Paikalla käy myös entinen KGB-pomo Gogol (Walter Gotell).


title: 007 vaaran vyöhykkeellä

text:
Elokuvan musiikit sävelsi John Barry ja tunnusmusiikin lauloi norjalainen a-ha. Elokuvassa on myös kaksi The Pretenders yhtyeen kappaletta. Elokuvan ääniraidan kappaleet:
Elokuvassa soi myös Karan orkesterin soittamana Antonín Dvořákin konsertto sellolle ja Pjotr Tšaikovskin teos ”Rokokoo-muunnelmat”.


title: 007 vaaran vyöhykkeellä

text: Suomalaisen kriitikon Arto Pajukallion mukaan Joe Don Bakerin ja Jeroen Krabbén roolityöt ovat epäonnistuneita.


title: Kun maailma ei riitä

text: Kun maailma ei riitä () on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut 19. "James Bond" -elokuva. Elokuvan on ohjannut Michael Apted, ja James Bondia näyttelee Pierce Brosnan.


title: Kun maailma ei riitä

text: Elokuvan tunnussävelmän ”The World Is Not Enough” ovat säveltäneet David Arnold ja Don Black, ja sen esittää Garbage. Elokuvan nimi pohjautuu elokuvassa "Hänen majesteettinsa salaisessa palveluksessa" olevaan Bondin sukupuuhun, jonka vaakunassa oleva latinankielinen teksti "Orbis non sufficit" on englanniksi ”World is not enough”. Se on James Bondin suvun motto. Ian Flemingin mukaan James Bondin esi-isä on sir Thomas Bond (1658–1685), jonka vaakuna ja suvun motto esitetään elokuvassa. Bond juo elokuvassa suomalaista Finlandia-vodkaa.


title: Kun maailma ei riitä

text:
James Bond saa tehtäväkseen suojella murhatun öljypohatan tytärtä Elektra Kingiä vaaralliselta terroristilta Renardilta, jolla on aivoissaan aisteja vähitellen tuhoava luoti. Renard ei kuitenkaan odottele kuolemaansa toimettomana vaan virittelee hämäriä puuhiaan lähes kukistamattomana, kipua tuntematta.
Tuomas Riskala ("Iltalehti") arvioi elokuvan Bond-elokuvista huonoimmaksi.


title: Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1991

text: 31. alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Itävallan Saalbach-Hinterglemmissä 22. tammikuuta – 3. helmikuuta 1991.


text: Isäntämaa


title: Erkki Pirtola

text: Erkki Samuli Pirtola (18. toukokuuta 1950 Rautalampi – 23. tammikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija. Hänet tunnettiin myös kirjoittajana ja taidekriitikkona, televisiotoimittajana sekä taiteen opettajana. Hän oli myös kuratoinut useita näyttelyitä.


title: Erkki Pirtola

text: Pirtola järjesti 1970-luvulta asti näyttelyitä valtavirrasta sivussa oleville taiteilijoille, kuten Kalervo Palsalle ja Roi Vaaralle. Hän perusti taiteilijaryhmiä, kuten Ö-ryhmän, ja toimi muun muassa videotaiteen pioneerina. Pirtola tunnettiin työstään ATV-televisiokanavalla sekä ITE-taiteesta. ITE on lyhenne ilmauksesta ”itse tehty elämä”.


title: Erkki Pirtola

text: Erkki Pirtola kirjoitti muun muassa lehtiin "Vihreä Lanka", "Uuden Ajan Aura", "Komposti" (1979–1982), "Ylioppilaslehti", "Ilta-Sanomat" (1980–1992), "Aktivisti", "Voima" ja "Taide".


title: Erkki Pirtola

text:
Eräässä artikkelissaan Pirtola kysyi: entä jos taiteen marginaalit ovatkin keskeistä ja ”taiteeseen” sidottu taide ”marginaalia”?
"Todellinen taiteen emämaa löytyykin lastentarhoista, Steiner-kouluista, undergroundista, hullujenhuoneilta, presidentin muistikirjasta, betonigraffiteista, oudoista yöllisistä performansseista, ufokuvista, viidakkoshamaanin houreista..." ("Ilta-Sanomat" 24.4.1990.)


title: Erkki Pirtola

text: Hän toimi myös Helsingin tietokoneorkesterin kapellimestarina vuonna 2003.


title: Erkki Pirtola

text: Nykytaiteen museo Kiasmalla on kokoelmissaan Pirtolan teoksia. Hän sai vuonna 2006 Aleksis Kiven Seuran Eskon puumerkki -palkinnon. Vuonna 2013 Pirtolalle myönnettiin valtion taiteilijaeläke. Hänet palkittiin myös Vuoden Kiila -palkinnolla vuonna 2009 ja kuvataiteen valtionpalkinnolla vuonna 2011.


title: Erkki Pirtola

text: Erkki Pirtolalla on neljä lasta, joista yksi on taiteilija Pilvari Pirtola.


title: Us

text: Us tarkoittaa seuraavia:


title: Skyr

text: Skyr on islantilainen rahkaa muistuttava hapanmaitotuote, joka on koostumukseltaan sakeampaa kuin jogurtti. Skyriä on valmistettu muissakin Pohjoismaissa, mutta nykyään se tunnetaan nimenomaan islantilaisen keittiön erikoisuutena.


title: Skyr

text: Skyr valmistetaan pastöroimalla maitoa ja erottamalla siitä hera. Sen jälkeen se hapatetaan ja siitä poistetaan neste. Hapatteena käytetään toisenlaista maitohappobakteerikantaa kuin rahkan valmistuksessa, ja siksi skyr on maultaan pehmeämpää kuin rahka.


title: Skyr

text: Perinteisesti valmistettua skyriä ei mausteta. Skyriä myydään kuitenkin myös esimerkiksi marjoilla tai hedelmillä valmiiksi maustettuna. Myös skyr-pohjaiset smoothiet ovat kasvattaneet suosiotaan. Skyrissä on korkea proteiinipitoisuus ja matala rasvapitoisuus: skyr sisältää noin 12 % proteiinia, 3 % hiilihydraatteja ja 0,5 % rasvaa.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Omega-3-rasvahapot ovat monityydyttymättömiä rasvahappoja, joiden hiiliketjun ensimmäinen kaksoissidos metyyliryhmän päästä laskettuna on kolmannessa hiili-hiili-sidoksessa.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Omega-3-rasvahappoihin kuuluvat muuan muassa alfalinoleenihappo, (ALA), joka on ihmiselle välttämätön rasvahappo, dokosaheksaeenihappo, (DHA), ja eikosapentaeenihappo, (EPA). Ihmisen pitää saada ravinnosta alfalinoleenihappoa ja DHA-rasvahappoa. Ihmisen elimistö pystyy tuottamaan alfalinoleenihaposta jonkin verran EPA-rasvahappoa, mutta sitä ei synny välttämättä terveyden kannalta optimaalista määrää, minkä vuoksi ravintoon suositellaan lisättäväksi rasvaista kalaa tai kalanrasvaa.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Harvardin yliopiston tiedotuskeskus esitti vuonna 2008, ettei ihmisen elimistö pystyisi valmistamaan eikosapentaeenihappoa EPA:ta eikä dokosaheksaeenihappoa DHA:ta, ja suositteli sen vuoksi rasvaisen kalan säännöllistä syöntiä tai vaihtoehtoisesti levistä uutetun EPA:n ja DHA:n nauttimista.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Suomen Sydänliitto suositti vuonna 2010, että EPA:ta ja DHA:ta tulisi saada 2 000 kcal:n päivittäisellä energiankulutuksella vähintään 200 milligrammaa vuorokaudessa, ja alfalinoleenihappoja 2 000 milligrammaa vuorokaudessa. Sydäntautipotilaiden ja riskiryhmiin kuuluvien tulisi saada EPA ja DHA -rasvahappoja vähintään yksi gramma vuorokaudessa.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Lääkäriseura Duodecimin vuonna 2016 julkaisemassa artikkelissa todettiin, että ihmisen elimistö pystyy valmistamaan alfalinoleenihaposta sekä EPA:ta että DHA:ta.. Keskimäärin 7–8 % alfalinoleenihaposta muuntuu elimistössä biologisesti aktiivisiksi omega-3-rasvahapoiksi. Siitä vain alle puolet muuntuu EPA:ksi. Vain 0–9 % alfalinoleenihaposta muuntuu DHA:ksi, eli kaikkien elimistö ei kykene valmistamaan alfalinoleenihaposta DHA:ta. Runsas linolihapon (LA) saanti vähentää lisäksi alfalinoleenihapon muuntumista EPA:ksi ja DHA:ksi, koska elimistö käyttää samaa entsyymiä muuntaessaan linolihappoa arakidonihapoksi ja alfalinoleenihappoa EPA:ksi ja DHA:ksi tai DHA:n esiasteeksi.


title: Omega-3-rasvahapot

text:
elimistössä sekä LA:n arakidonihapoksi että ALA:n EPA:ksi ja DPA:ksi, DHA:n esiasteeksi muuntamiseen käytetään samaa entsyymiä.
Vuoden 2016 ravitsemussuositusten mukaan aikuisen ihmisen omega-3-rasvahappojen riittävä saanti olisi turvattu, jos hän nauttii päivittäin leivän päällä sukupuolesta riippuen 6-9 teelusikallista margariinia, ruokalusikallisen öljyä salaatin kanssa ja käyttää lisäksi ruoanvalmistuksessa pehmeitä rasvoja sisältävää rasvaa kuten kasviöljyä tai margariinia ja syö lisäksi rasvaista kalaa kerran viikossa sekä vähärasvaista kalaa kerran viikossa.


title: Omega-3-rasvahapot

text:
Omega-3-rasvahappojen osuuden ravinnon kokonaisenergiamäärästä tulisi olla ravitsemussuositusten mukaan noin 1 %, eli 2 000 kcal keskimääräisellä energiankulutuksella 2–3 grammaa omega-3-rasvahappoja.
Suositusten mukaisen vuorokausiannoksen alfalinoleenihappoa saa noin kahdesta ruokalusikallisesta rypsiöljyä.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Alfalinoleenihappoa (ALA) merkittävästi sisältäviä ravintoaineita ovat pellavansiemenöljy, hamppuöljy, rypsiöljy ja saksanpähkinä. Muita hyviä lähteitä ovat muut ruokaöljyt, pellavansiemenet, paahdettu rouhittu pellava ja hampunsiemenet.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Eikosapentaeenihappoa (EPA) ja dokosaheksaeenihappoa (DHA) syntyy luonnossa mikrolevissä, joista ne leviävät ravintoketjuun. EPA:ta ja DHA:ta saa rasvaisesta kalasta, esimerkiksi lohesta, silakasta ja makrillista. Kalat sisältävät EPA:ta 0,1–1,3 %. DHA:ta kalat sisältävät 0,1–2,1 %. Suositusten mukaisen vuorokausiannoksen Eikosapentaeenihappoa ja dokosaheksaeenihappoa saa noin 150 grammasta rasvaista kalaa.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Keskivertosuomalainen saa 80 % omega-3-rasvahapoistaan rypsiöljystä ja 20 % kalasta. Noin 3 % kasviöljyistä peräisin olevasta alfalinoleenihaposta muuntuu biologisesti aktiiviseksi EPA:ksi ja 0–9 % biologisesti aktiiviseksi DHA:ksi. Runsas linolihapon (LA) saanti vähentää kuitenkin alfalinoleenihapon (ALA) muuntumista EPA:ksi ja DHA:ksi. Tämä johtuu siitä, että elimistö käyttää samaa entsyymiä muuntaessaan linolihappoa arakidonihapoksi ja alfalinoleenihappoa EPA:ksi ja DHA:ksi tai DHA:n esiasteeksi.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Mm. hyvien rasvahappojen vuoksi Evira suosittelee kalan syömistä suositusten rajoissa. Dioksiinin ja PCB:n vuoksi Ruotsin elintarvikevirasto suosittelee, että lapset ja nuoret naiset söisivät Itämeren lohta, taimenta tai silakkaa enintään kaksi kolme kertaa vuodessa. Evira sallii yksi tai kaksi kertaa kuussa, jos kerta-annos on 100 grammaa. Poistamalla nahan saa pois kolmanneksen kalan dioksiineista ja PCB:stä. Kasvatetussa kalassa niitä on vain vähän, koska kasvatusrehua valvotaan. Kuluttaja-lehden mukaan Itämeren lohessa on kymmenkertainen määrä ympäristömyrkkyjä kasvatettuun loheen verrattuna. Toisaalta lohen EPA- ja DHA-rasvahappopitoisuus on puolittunut kymmenessä vuodessa, koska kasvatettuja lohia ruokitaan nykyään pitkälti kasviksilla kalaöljyn ja -jauhon sijaan. Siksi norjalaisestakaan lohesta ei enää saa hyviä rasvahappoja paremmin kuin kirjolohesta. Samalla tosin dioksiini- ja PCB-pitoisuudet ovat vähentyneet.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Ravinnon omega-rasvahapot vaikuttavat laaja-alaisesti hyvinvointiin ja terveyteen. Ne osallistuvat esimerkiksi verisuoniston, hermoston ja rauhasten toimintaan ja kehitykseen sekä auttavat alentamaan kolesterolia. Omega-3-rasvahapot auttavat sydämen kammioita ylläpitämään vakaata rytmiä ja suojaavat sydäntä vahingollisilta rytmihäiriöiltä. Ne vähentävät myös tulehdusta ja ehkäisevät vaarallisten verihyytymien muodostumista verenkierrossa. Omega-3-rasvat alentavat myös veren triglyseridejä, jotka ovat verenkierrossa yleisimpiä rasvaa kuljettavia hiukkasia.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Alfalinoleenihappo lievittää tulehduksen oireita, vähentää veren hyytymistä ja ehkäisee sydämen rytmihäiriöitä sekä rintasyöpää.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Rasvahapot ylläpitävät vireystasoa. Tutkimusten mukaan rasvahappovalmisteet eivät kuitenkaan auta lukivaikeuksissa. Esimerkiksi Jyväskylän alueella 3–6-luokkalaisille tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, ettei rasvahappoja saaneen ryhmän kehitys poikennut plaseboryhmästä.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Omega-3-rasvahapoilla näyttäisi olevan sydäntautiriskiä ja -kuolleisuutta vähentävä vaikutus.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Laaja vuoden 2005 Yhdysvaltalainen, lähes 280 000 sydänpotilaan kaksois-sokkokoe-tutkimuksien katsaus toteaa, että omega-3-rasvahapot ja statiinit laskivat parhaiten sydäntauti- ja muuta kuolleisuutta.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Laajan, 18 600 potilaan JELIS-kalaöljytutkimuksen mukaan statiinien lisähoitona annettu EPA ei merkittävästi vähentänyt kuolleisuutta tai kuolettavia sydänkohtauksia suhteessa verrokkiin. EPAa saaneiden ei-kuolettavat sydänkohtaukset ja rintakipukohtaukset vähenivät merkittävästi verrattuna verrakeryhmään, jotka saivat pelkästään statiineja.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Ruokavalion omega-3-rasvahappojen puutostilasta kärsineillä omega-3-rasvahappolisä ja pellavasiemenöljy lisäsivät kudoksen omega-rasvahappotasoja arakidonihappoa syrjäyttäen.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Jotkin tutkijat pitävät veren omega-rasvahappo-tasojen mittausta hyvänä sydän- ja verisuonisairauksien riskin mittarina.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Laaja 4 500 henkilön viisitoistavuotinen seurantatutkimus ei havainnut DHA tai EPA -rasvahappojen saannin vähentävän tyypin 2 diabetesriskiä. Sen sijaan ensimmäisen elinvuoden aikana nautittu kalanmaksaöljy näyttäisi vähentävän riskiä sairastua ykköstyypin diabetekseen.


title: Omega-3-rasvahapot

text: Amerikkalaisessa aineistossa diabeettiseen neuropatiaan sairastuneiden diabeetikkojen ALA:n päivittäinen saanti oli merkittävästi vähäisempää (1,25 ± 0,07 g) kuin muiden diabeetikkojen (1,45 ± 0,05 g). Japanilaistutkimuksen mukaan EPA vähensi II-tyypin diabeteksen munuaisille aiheuttamia komplikaatioita.


title: Älä kieltäydy kahdesti

text: Älä kieltäydy kahdesti ("Never Say Never Again") on vuonna 1983 valmistunut James Bond -elokuva, jota ei yleensä lasketa viralliseen Bond-jatkumoon, koska elokuvan tuotti Warner Bros eikä muut Bond -elokuvat tuottanut United Artists. Siinä ei myöskään nähdä Desmond Llewelynin esittämää Q-hahmoa eikä perinteisiä taiteellisia alkutekstejä.


title: Älä kieltäydy kahdesti

text: Elokuva perustuu Ian Flemingin romaaniin "Pallosalama", josta Terence Young on ohjannut elokuvan "Pallosalama" vuonna 1965. "Älä kieltäydy kahdesti" -elokuvan on ohjannut Irvin Kershner, ja James Bondia siinä näyttelee Sean Connery 12 vuoden tauon jälkeen.


title: Älä kieltäydy kahdesti

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa kieli poskessa tehdyksi ja Bondia rooliinsa aivan liian vanhaksi ja antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Turkkilainen angora

text: Turkkilainen angora on kissarotu, joka on kotoisin Ankaran vuoristoseudulta, jonka nimi ennen oli Angora. Jo 1400-luvulta tunnettu kissarotu on yksi vanhimmista.


title: Turkkilainen angora

text: Turkkilaisen angoran jalostuksessa on korostettu erisävyisiä silmiä, mutta nykyään jalostuksessa sallitaan kaikki värit. Silmät ovat hieman vinot, ja korvat kohtuullisen suuret. Pää on kiilanmuotoinen ja otsaa kohti levenevä. Korkealle päälaelle sijoittuneiden korvien kärjissä on yleensä tupsut. Turkkilaisen angoran tulee näyttää viehkeältä ja ylväältä. Se kuuluu puolipitkäkarvaisiin kissoihin, joista sen karva on lyhimmästä päästä. Karva on hieman pidempää kaulassa, mahassa ja hännässä. Turkki on sileä ja silkkinen, sillä aluskarvaa ei ole juuri ollenkaan ja karvanlähtö on melko vähäistä.


title: Turkkilainen angora

text: Turkkilainen angora on liikkuvainen kissa. Se on rakenteeltaan notkea ja siroudestaan huolimatta lihaksikas ja oleilee mielellään korkealla. Se on vartaloltaan keskikokoa ja sopusuhtainen. Jalat ovat pitkät ja hoikat, takajalat hiukan korkeammat kuin etujalat. Naaraat painavat yleensä 2,5-4 kg, ja urokset ovat jonkin verran naaraita suurempia (4-6 kg painoltaan).


title: Turkkilainen angora

text: Turkkilainen angora on yksi maailman lempeimmistä kissaroduista. Se on luonteeltaan hyvin seurallinen ja vielä vanhanakin utelias. Turkkilaista angoraa pidetään useimmiten yhden ihmisen kissana. Se kiintyy yleensä yhteen ihmiseen, mutta toki se antaa huomiota muillekin. Vaikka se onkin eloisa ja liikunnallinen, on se leikkisyydessään keskitasoa. Sopeutuvaisena kissana se tottuu myös vähäisempään leikkimiseen. Vanhempana se pitää leikkimisestä keskimäärin enemmän kuin vanhat kissat yleensä.


title: Tiiliharkko

text: Tiiliharkko on tiilikiveä suurempi savesta ja hiekasta polttamalla valmistettu harkko. Tiiliharkko on tyypillisesti kennorakenteinen, jolloin saavutetaan materiaalin säästöä, kevyempi paino ja ennen kaikkea parempi lämmöneristyskyky harkon kennojen sulkeutuessa päistään muurauksen yhteydessä. Kennorakenne voi olla myös täytetty erityyppisillä lämmöneristeillä.


title: Tiiliharkko

text: Tiiliharkot valmistetaan normaalitiilen tapaan savimassasta polttamalla. Polton kovuus ja tiilen sintraantumisaste vaihtelevat valmistajakohtaisesti.


title: Tiiliharkko

text: Tiiliharkkoja ei valmisteta Suomessa. Maahantuodut tiiliharkot on valmistettu Keski-Euroopassa, missä kennorakenteinen tiiliharkko on yleisesti käytetty rakennusmateriaali sekä pien- että kerrostaloissa.


title: Tiiliharkko

text: Tiiliharkon koot ja rakenne vaihtelevat valmistajan mukaan. Harkkoja on sekä ulko- että väliseinäkäyttöön.


title: Tiiliharkko

text: Leveillä, yli 40 cm vahvuisilla molemmin puolin rapatuilla tiiliharkkorakenteilla päästään ulkoseinissäkin nykyisin hyväksyttyihin U-arvoihin ilman lisälämmöneristystä.


title: Tiiliharkko

text: Tiilharkon työstettävyys on tavanomaisen tiilen luokkaa; harkkoa voidaan esimerkiksi katkoa. Rakenne limitetään muiden harkkorakenteiden tapaan.


title: Juhani Aataminpoika

text: Juhani Aataminpoika eli Kerpeikkari (31. heinäkuuta 1826, Vesivehmaa – syyskuussa 1854, Viaporin linnoitus) oli mahdollisesti Suomen historian pahin murhamies. Hän surmasi vuonna 1849 loka- ja marraskuun aikana 12 ihmistä Etelä-Suomessa. Juhani Aataminpoikaa on joskus luonnehdittu ensimmäiseksi Suomen historian tuntemaksi sarjamurhaajaksi.


title: Juhani Aataminpoika

text: Juhani Aataminpoika lähti kotoaan 15-vuotiaana, kierteli renkinä ja teki samalla erilaisia pikkurikoksia. Lokakuussa 1849 häntä oltiin viemässä Hämeenlinnan vankilasta Hauhon syyskäräjille hevosvarkaudesta syytettynä, kun hän karkasi Hauholla saattajiltaan ja aloitti henkirikostensa sarjan. Lammilla hän surmasi Helisevän torpan isännän ja emännän yhdessä Kustaa Kratula -nimisen miehen kanssa. Täältä hän jatkoi matkaansa kotiinsa Heinolan pitäjän Joenniemelle, jossa hän riitautui isäpuolensa Alexander Bohmin kanssa ja surmasi hänet, oman äitinsä ja pariskunnan metsään paenneet lapset.


title: Juhani Aataminpoika

text: Joenniemeltä Juhani Aataminpoika lähti kohti Saimaan kanavatyömaata ja surmasi matkan varrella lisää tapaamiaan ihmisiä. Erään miehen hän tappoi saadakseen tältä papintodistuksen työnhakua varten.


title: Juhani Aataminpoika

text: Marraskuun alussa Juhani Aataminpoika oli palannut Lammille, josta käsin hän lähti ystävänsä Antti Suikon kanssa ryöstöretkelle kohteenaan Hattelmalan kylässä sijaitseva Tyryn torppa. Miehet pahoinpitelivät talonväen ja ryöstivät heidän rahansa. Torpan vanha emäntä kuoli vammoihinsa, mutta muu perhe säilyi hengissä.


title: Juhani Aataminpoika

text: Pian tämän jälkeen, 20. marraskuuta, Juhani Aataminpoika otettiin kiinni Palsan myllyllä lähellä Lammin ja Padasjoen rajaa. Kiinniottoa seuranneen oikeudenkäynnin päätteeksi Viipurin hovioikeus langetti hänelle kuolemanrangaistuksen. Tuomio pysyi senaatin oikeusosastossa, mutta keisari lievensi sitä niin, että Juhani Aataminpoika sai 40 paria raippoja sekä elinkautisen vankeusrangaistuksen. Hänet passitettiin tammikuussa 1853 Viaporin linnoitukseen ja pidettiin siellä seinään kahlittuna vankina kuolemaansa saakka 1854.


title: Juhani Aataminpoika

text: Juhani Aataminpojan kansanomainen lisänimi "Kerpeikkari" tulee ruotsin kielen teloittajaa tarkoittavasta sanasta "skarprättare". Hän oli omana aikanaan kuuluisa, mutta hänen tekonsa unohtuivat pitkäksi ajaksi, eikä hän saavuttanut samanlaista kuuluisuutta kuin esimerkiksi Matti Haapoja. 2000-luvulla hän on kuitenkin noussut tutkijoiden mielenkiinnon kohteeksi.


title: Juhani Aataminpoika

text: Juhani Aataminpojan tarinasta on suunnitteilla elokuva. Käsikirjoituksen on tehnyt Kari Hietalahti, ja elokuvan ohjaa Peter Franzén. Jos elokuvan rahoitus järjestyy, sitä aletaan kuvata syksyllä 2017.


title: The Downward Spiral

text: The Downward Spiral (tunnetaan myös nimellä Halo 8) on Industrial/metal-yhtyeen Nine Inch Nailsin albumi, joka julkaistiin 1994. Albumi merkitsi yhtyeelle suurta kaupallista läpimurtoa, ja se on myös yhtyeen arvostetuin albumi. Albumi on myynyt yhdysvalloissa jopa nelinkertaista platinaa. Kappaleista "Closer" ja "March of the Pigs" tehtiin singlet, jotka ovat myös albumin tunnetuimpia kappaleita. Vuonna 2003 country-legenda Johnny Cash teki coverin kappaleesta "Hurt", joka jäi hänen viimeiseksi hitikseen. Albumista on julkaistu myös DualDisc -ja Deluxe Edition-versiot. Albumista julkaistiin remixalbumi "Further Down the Spiral" vuonna 1995. Studioalbumin ja remixalbumin pohjalta yhtye oli menestyksekkään suurella kiertueella, joka loppui vasta 1995 lopulla.


title: Huokoisuus

text: Huokoisuus on muun muassa geologiassa, maaperätieteessä ja rakennustekniikassa käytettävä suure, joka ilmoittaa kuinka tiheään materiaali on pakkaantunut.


title: Huokoisuus

text: Huokoisuus ilmoittaa ei-kiinteän aineen suhteen aineen kokonaismäärään:


title: Huokoisuus

text: missä V on ei-kiinteän aineen (huokosten ja nesteen) kokonaistilavuus, ja V materiaalin (kiinteän ja ei-kiinteän) kokonaistilavuus. Huokoisuus ilmoitetaan lukuarvona 0 ja 1 välillä. Tyypillisiä arvoja ovat alle 0,01 kiinteälle graniitille ja yli 0,5 turpeelle ja savelle. Huokoisuus voidaan ilmoittaa myös prosenttiosuutena.


title: Huokoisuus

text: Kiven tai kerrostumien huokoisuus on tärkeä laskea määritettäessä niiden hiilivetypitoisuutta. Kerrostumien huokoisuus koostuu monesta tekijästä. Yksi yleisesti käytetyistä yhtälöistä on Athyn (1930) huokoisuuden ja syvyyden suhde:


title: Huokoisuus

text: missä φ on pinnan huokoisuus, k kokoonpuristuvuuskerroin (m) ja z syvyys (m).


title: Huokoisuus

text: Huokoisuusarvo voidaan laskea myös bulkki- ja hiukkastiheydestä.


title: Huokoisuus

text: Huokoisuus ei ole suoraan verrannollinen vedenläpäisevyyteen. Esimerkiksi kahdesta samankaltaisesta, hiekasta koostuvasta kerroksesta suuremman huokoisuuden omaavalla on suurempi vedenläpäisevyys (enemmän tilaa vedelle virrata). Tämä ei kuitenkaan päde kaikkiin aineisiin. Esimerkiksi savella on erittäin matala vedenläpäisevyys, mutta korkea huokoisuus. Savimineraaleille tyypilliseen tapaan rakenne voi sisältää suuria tilavuuksia vettä, mutta se ei vapauta sitä helposti.


title: Hannu Savola

text: Hannu Tapani Savola (18. lokakuuta 1949 Paavola – 13. helmikuuta 2007 Helsinki) oli Ilta-Sanomien vastaava päätoimittaja. Hänet valittiin tehtäväänsä syyskuussa 2006 edellisen päätoimittajan Antti-Pekka Pietilän erottua kohun keskellä.


title: Hannu Savola

text: Savola kävi Sanoman toimittajakoulun 1971–1972. Hän työskenteli Helsingin Sanomien politiikan toimituksessa 1973–1976, lehden päätoimittajien erityisavustajana 1976–1978, toimitussihteerinä 1978–1980 sekä politiikan toimittajana 1980–1982. Suomen Kuvalehden toimituspäälliköksi Savola kutsuttiin 1982. Hän palasi Sanoma Osakeyhtiön palvelukseen 1985 Ilta-Sanomien toimittajaksi. Ilta-Sanomissa hänen vastuullaan oli paljolti talouden seuraaminen. Paitsi omalla nimellään, hän kirjoitti lehteen myös nimimerkillä Diileri. Savola kuoli sairauskohtaukseen 57-vuotiaana.


title: Hannu Savola

text: Hannu Savola oli yksi lokakuussa 1981 ilmestyneen, kohutun "Tamminiemen pesänjakajat" -teoksen kirjoittajista. Sen kirjoittivat työnantajaltaan salaa Helsingin Sanomien politiikan toimittajat.


title: Kuiluanalyysi

text:
Kuiluanalyysi on menetelmä kuvata tyytyväisyyttä arvioitaessa
palautekyselyissä esitettyjen laatukriteerien merkitystä ja onnistumista.


title: Kuiluanalyysi

text: Kyselytutkimuksessa kysytään laatukriteerin lisäksi sen tärkeyttä. Laatukriteerin ja tärkeyden erotusta voidaan käyttää mittarina kuvaamaan sitä, miten hyvin tavoitteessa on onnistuttu. Tätä erotusta kutsutaan kuiluksi.


title: Kuiluanalyysi

text: Yleensä kuilukuviot piirretään siten, että kuilumuuttujan rinnalle laitetaan tärkeys.


title: Gashapon

text: Gashapon (, "gashapon") tarkoittaa kolikkoautomaateista saatavia japanilaisia keräilyleluja ja -esineitä. Onomatopoeettinen nimi tulee äänestä, jonka leluautomaatti päästää: ensin väännetään kolikko sisään ("gacha") ja sitten kuuluu plop-ääni ("pon"), kun pallo tipahtaa luukusta alas. Gashapon on Bandai Companyn rekisteröimä tavaramerkki.


title: Gashapon

text: Japanissa leluautomaateista voi ostaa muun muassa erilaisia kännykkäkoruja, koottavia tai valmiiksi koottuja nukkeja, eläinmaskotteja ja ajoneuvojen pienoismalleja. Usein aiheina ovat mangasta, animesta tai peleistä tutut hahmot, mutta muovista valetaan myös muita pop-kulttuurin ikoneja. Suoraan automaatista ostettuna hintahaarukka on noin eurosta kolmeen. Lelut on pakattu kapseleihin, ja ostaja saa automaatista satunnaisen kapselin.


title: Gashapon

text: Gashapon-lelujen yksityiskohdat mallien muoteista viimeisteltyyn maalaukseen ja osien istuvuuteen on toteutettu huomattavasti paremmin kuin länsimaisissa vastineissa. Materiaali on useimmiten korkeatasoista polyvinyylikloridia.


title: Gashapon

text: Keräilynukkeja valmistetaan myös aikuisviihdehahmoista. Japanissa kännykkäkoruja käyttävät kaikenikäiset. Keräilijät voivat maksaa harvinaisista leluista tai koruista korkeita summia. Sarjakuva- ja lelukaupat myyvät keräilijöille valmiiksi pakattuja jokaisen mallin sisältäviä sarjoja. Näin pääsee halvemmalla kuin ostamalla leluja sokkona suoraan automaatista. Jos sarjaan kuuluu yksi tai useampi salainen malli, ne myydään yleensä erikseen.


title: Elektra (ooppera)

text: Elektra Op. 58, TrV 223 on Richard Straussin säveltämä ooppera Hugo von Hofmannsthalin librettoon. Se sai ensi-iltansa Dresdenissä 25. tammikuuta 1909. Libreton pohjana on libretistin näytelmä, joka puolestaan pohjaa vanhaan Sofokleen tragediaan. Elektran uudistuksellinen sävelkieli ja päähenkilön hirviömäisyys on tehnyt siitä vaikeasti lähestyttävän ja se ei ole suosiossa noussut muiden säveltäjän teosten tasolle vaikka teknisesti sen voidaan katsoa olevan yksi hänen huippusuorituksistaan.


title: Höntönvaara

text: Höntönvaara on kylä Sokojärven ja Jaakonvaaran naapurissa. Se kuului aiemmin Pielisjärven kuntaan. Matkaa Lieksan keskustaan on 37 kilometriä. Kylässä toimii metsästysseura.


title: Höntönvaara

text: Kylässä on toistakymmentä asukasta, asuttuja taloja on kymmenkunta.


title: Höntönvaara

text: Sähköt kylään tulivat vuonna 1973. Tie saatiin 1957.


title: Höntönvaara

text: Kylän koulu lakkautettiin 1980-luvun alussa; nyt rakennus on yksityiskäytössä.


title: Höntönvaara

text: Höntönvaarasta on syntyisin Japanin parlamentin ylähuoneen jäsen Marutei Tsurunen.


title: Nestori Telkkä

text: Nestor (Nestori) August Telkkä (21. joulukuuta 1875 Tottijärvi – 18. lokakuuta 1919 Pulkovo, Neuvosto-Venäjä) oli yksi vuoden 1906 Laukon torpparilakon johtajista ja oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1908–1911.


title: Nestori Telkkä

text: Jouduttuaan Laukon kartanon torpparihäätöjen yhteydessä 1907 häädetyksi pois torpastaan Telkkä toimi muun muassa Tottijärven työväen osuuskaupan hoitajana sekä myöhemmin toimistovirkailijana Helsingin poliisilaitoksella.


title: Nestori Telkkä

text: Vuoden 1918 Suomen sisällissodan aikana Telkkä toimi Hämeen punaisessa lääninhallituksessa. Sodan jälkeen hänet vangittiin, mutta hän pakeni Hämeelinnan vankileiriltä oleskellen ensin Ruotsissa sekä Norjassa ja siirtyen sitten Venäjälle.


title: Nestori Telkkä

text: Telkkä kuului Eino Rahjan johtamaan Pietarin Kansainvälisestä sotakoulusta koottuun suomalaiseen iskuosastoon, joka lähetettiin lokakuussa 1919 taistelemaan Pulkovon kukkuloilla Pietaria kohti hyökkääviin kenraali Nikolai Judenitšin joukkoihin kuulunutta englantilaisen eversti Carsonin johtamaa panssariosastoa vastaan. Telkkä kaatui Pulkovon taistelussa, jossa suomalaiset tuhosivat kolme panssarivaunua ja menettivät 30 miestä. Judenitšin joukkojen hyökkäys pysähtyi Pulkovon kukkuloille, ja ne joutuivat myöhemmin perääntymään.


title: Nokia E90 Communicator

text: Nokia E90 Communicator on Nokian viides ja viimeinen Communicator-malli. Se on Nokia 9500 Communicatorin seuraaja. Nokia E90 Communicator on Symbian-pohjainen (versio 9.2) älypuhelin. Malli on Nokian ensimmäinen Communicator-sarjan puhelin, joka käyttää käyttöliittymänään S60:tä, sillä aiemmin käytössä on ollut Series 80.


title: Nokia E90 Communicator

text: Verrattuna Nokia 9500 Communicatoriin puuttuu Nokia E90 Communicatorista telekopioviestien (FAX) tuki, mutta siinä on HSDPA. Parannuksena Wi-Fi-ominaisuuksiin on 802.11b:n lisäksi 802.11g. Ensimmäisissä Suomessa myyntiin tulleissa versioissa on huonosti tuettu joitakin aiemmista kommunikaattoreista tutuksi tulleita ominaisuuksia, kuten kopioi- ja liitä -toiminto kalenterin ja taulukkolaskennan osalta.


title: Nokia E90 Communicator

text: Myös Internet-selain on joiltain osin selvästi heikennetty Series 80 -kommunikaattoreihin nähden; selaimella ei voi enää avata uusia sivuja eri välilehtiin (vaikka selain kyllä tukee useita välilehtiä, se käyttää niitä vain jos sivu on määritelty avautumaan toiseen ikkunaan) eikä enää osaa suoraan tallentaa tiedostoja; tiedostojen tallentaminen onnistuu vain joillekin tunnetuille tiedostotyypeille ohjelmalla, mihin ne laitteessa avataan.


title: Nokia E90 Communicator

text: Kauppoihin laite tuli myyntiin kesäkuussa 2007. Sen valmistus päättyi vuoden 2009 aikana.


title: IPAQ

text: iPAQ on Hewlett-Packardin valmistama kämmentietokonemallisto. Nimi tulee Compaqin iPaq-tuotesarjasta, joka päätyi HP:lle yhtiöiden yhdistyttyä vuonna 2002.


Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut 2002 olivat historian seitsemännet maailmanmestaruuskilpailut ja neljännet miesten MM-kisat. Ne pelattiin Suomessa. Mukana oli yhteensä 24 maata, jotka pelasivat kahdessa eri sarjassa. Erona edellisiin ja seuraaviin turnauksiin pelattiin sekä A-sarjassa että B-sarjassa välierien lisäksi puolivälieräottelut.
Mestaruuden vei Ruotsi, toiseksi tuli Suomi ja kolmanneksi Sveitsi. A-sarjaan nousivat Venäjä ja Itävalta. Loppuottelu pelattiin Hartwall-areenalla, ja sitä oli paikan päällä seuraamassa 13665 katsojaa.


title: Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut 2002

text: Venäjä ja Itävalta A-sarjaan.


title: Maria Jungner

text: Maria Susanna Jungner (entinen "Matthes", o.s. "Elo", s. 22. elokuuta 1973) on Yle TV1:n kuuluttaja. Kesäkuussa 2013 hän alkoi juontaa tunnin mittaista nimikko-ohjelmaansa radiokanava Yle Puheessa.


title: Maria Jungner

text: Maria Jungner on viisilapsisen Elon perheen toiseksi vanhin. Hänen isänsä Aarre Elo on suomalaisen tv-viihteen monitoimimies ja äitinsä Outi on työskennellyt lentoemäntänä. Jungner opiskeli steinerkoulussa ylioppilaaksi. Hän on opiskellut markkinointi-instituutissa.


title: Maria Jungner

text: Maria Jungner on toiminut kuuluttajana vuodesta 1998. Sittemmin hän on opiskellut musiikkia, teatteria ja viestintää. Kuuluttajan työn lisäksi Jungner toimitti Ylen tv-ohjelmien taustoja esittelevää, nyttemmin lakkautettua Ykköskatsomo-ohjelmaa. Jungner osallistui vuonna 2010 televisio-ohjelmaan "Tanssii tähtien kanssa" opettajanaan Aleksi Seppänen.


title: Maria Jungner

text: Jungner valittiin kunnallisvaaleissa 2008 Espoon kaupunginvaltuustoon SDP:n listalta 301 äänellä. Hänet valittiin toiselle valtuustokaudelle kunnallisvaaleissa 2012. Jungner tuki vuoden 2012 presidentinvaalissa Facebook-sivullaan avoimesti vihreiden ehdokasta Pekka Haavistoa, jolloin Yle siirsi hänet vaalien ajaksi syrjään tv-kuuluttajan tehtävistä.


title: Maria Jungner

text: Jungner oli naimisissa SDP:n entisen puoluesihteerin Mikael Jungnerin kanssa. Jungnerit menivät naimisiin joulukuussa 2007 ja jättivät erohakemuksen marraskuussa 2012.


title: Ympäristöestetiikka

text: Ympäristöestetiikka on filosofisen estetiikan ja ympäristöfilosofian osa-alue, joka tutkii erityisesti luonnon esteettistä arvottamista. Kuten muutenkin estetiikassa, kyse on jonkin kohteen arvottamisesta kauniina. Tässä tapauksessa kohteena voi olla jokin kohde, joka on luonnossa, esimerkiksi maisema. Kuitenkin myös jotakin yksittäistä luonnossa olevaa yksikköä, kuten kasvia tai eläintä voidaan arvottaa kauniina.


title: Ympäristöestetiikka

text: Luontoa on tutkittu filosofian historian aikana jo kaukaisista ajoista lähtien. Jo Platon tutki luontoa erityisesti dialogissaan "Timaios". Luonnon kauneutta on tutkittu myös jo hyvin kauan. Kuitenkin nykyistä keskustelua silmällä pitäen tärkeimmät luonnon esteettistä arvottamista kehitelleet filosofit ovat olleet 1700- luvulla Immanuel Kant (1724 - 1804) sekä skotlantilainen filosofi David Hume (1711 -1776) ja englantilainen poliitikko, esteetikko ja filosofi Lordi Shaftesbury (1671 - 1713).


title: Ympäristöestetiikka

text: Luonnon esteettisen arvottamisen kannalta tärkeitä käsitteitä ovat olleet ylevän käsite ja pyyteetön arvostelma. Pyyteettömyydellä tarkoitetaan yleisesti sitä, että esteettiseen arvostelmaan ei saisi liittyä minkäänlaista intressiä kyseistä kohdetta kohtaan, vaan arvostelman tulisi olla jollakin tavoin välitön. Tämä ajatus, joka on tuttu varsinkin Immanuel Kantilta on kuitenkin ongelmallinen. Ylevän käsite taas liittyy maisemantutkimukseen esimerkiksi vuoristoissa, aiheuttaen kunnioitusta.


title: IS-IS

text: IS-IS () on sisäverkon tai autonomisen järjestelmän (, AS) sisällä toimiva Link State -reititysprotokolla (IGP). ISO suunnitteli protokollan reitittämään CLNP-liikennettä. Myöhemmin RFC 1195:ssä IS-IS:ään tehtiin laajennus, jonka mukaan sillä voidaan reitittää sekä IP- että CLNP-liikennettä samanaikaisesti.


title: IS-IS

text: Vuosien 1995 ja 1998 välillä IS-IS:n suosio kasvoi merkittävästi Yhdysvalloissa sen tukemien suurien reititysalueiden ja protokollan vakauden ansiosta. Nykyisin IS-IS on käytössä pääsääntöisesti operaattoreiden sisäverkoissa, koska se skaalautuu huomattavasti OSPF:ää tai EIGRP:tä paremmin. On arvioitu, että yhteen alueeseen perustuvan IS–IS-verkon enimmäiskoko voi olla noin 1 000–2 000 reititintä, kun taas OSPF:llä reititetyn verkon maksimikoko voi olla vain noin 50 reititintä . Suurimmillaan alueisiin jaettujen IS-IS-verkkojen koko on nykyisin jopa 12 000–15 000 reititintä. Tämän vuoksi nykyisin myös kaikkien suurten eurooppalaisten operaattorien reititys perustuu IS-IS:ään. Sekä IS-Is että OSPF käyttävät Dijkstran algoritmia.


title: IS-IS

text: Protokollasta on julkaistu ISO-standardi ISO/IEC 10589:2002 ja RFC 7142.


title: IS-IS

text: IS-IS:n yhteydessä käytetään alueita kaksitasoisen hierarkkisen topologian luomiseksi. IS-IS-reititin voi olla level-1, level-2 tai level-1/2-tason reititin. Reitittimien roolit toimivat siten, että L2-tason reitittimet muodostavat runkotopologian (kuten OSPF:n area0), joilla yhdistetään L1-tason reitittimien muodostamia ”saarekkeita” ja L1/L2-tason reitittimet toimivat näiden alueiden rajareitittiminä.


title: IS-IS

text: IS-IS-alueet voidaankin mieltää ennemmin jatkuvien naapurussuhteiden sarjoina kuin topologisina alueina. Level-1-tason alueet muodostuvat jatkuvista reitittimien välisistä L1-naapuruussuhteista samalla Area-ID:n arvolla, ja Level-2-tason alueet muodostuvat vastaavasti jatkuvista reitittimien välisistä L2-naapuruussuhteista. Huomattavaa on myös että IS-IS-reititittimet kuuluvat kokonaan alueeseen, joten alueiden rajat sijaitsevat linkeillä toisin kuin OSPF:n yhteydessä, jossa alueiden rajat ovat reitittimissä.


title: IS-IS

text: Vaikka nykyisin IS-IS:ää käytetään pääsääntöisesti pelkästään IP-pakettien reitittämiseen, se on myös monien muiden verkkoprotokollien (kuten ATM) tavoin perinyt ISO-standardien mukaisen osoiterakenteen NET:in (Network Entity Title). NET-osoitteilla ei ole tiukasti määrättyä pituutta ja kymmenjärjestelmän sijaan merkistönä osoitteissa käytetään heksadesimaalijärjestelmää.


title: Ville Puupponen

text: Ville Puupponen on yksi Leena Lehtolaisen Maria Kallio -kirjojen poliiseista. Maria Kallio tutustuu Puupposeen ensimmäisen kerran kirjassa "Harmin paikka". Kuopiolaissyntyinen, pisamakasvoinen ja punahiuksinen Puupponen on tunnettu vitseistään ja herjoistaan.


title: Ville Puupponen

text: Puupponen ei yleisesti ottaen ole kirjasarjassa tullut toimeen kollegansa Pertti Strömin kanssa, mutta osoittaa kuitenkin järkytystä tämän tehtyä itsemurhan kirjassa "Tuulen puolella".


title: Ville Puupponen

text: Puupponen on myös kirjoittanut dekkarikäsikirjoituksen, jonka tämä on lähettänyt kustantamoon. Kirja on sekoitus ammatintuntemusta, savolaishuumoria ja toimintaa. Puupposen dekkarin jaospomo on punatukkainen ja pahansisuinen Karita Mallio ja päähenkilö on porkkanapäinen, kuopiolaispoika Kalle Suukkonen. Tähän mennessä Kallio on ainut, jolle Puupponen on kertonut kirjastaan.


title: Ville Puupponen

text: Kirjoissa Puupponen on muihin hahmoihin verrattuna vaitelias yksityiselämästään, mutta siinä vaiheessa, kun Kallio ja Puupponen ovat työskennelleet pitkään yhdessä, Kalliolle selviää, että Puupponen seurustelee miehen kanssa.


title: Christine Lahti

text: Christine Lahti (s. 4. huhtikuuta 1950 Birmingham, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja Oscar-palkittu ohjaaja.


title: Christine Lahti

text: Lahden isä oli toisen polven amerikansuomalainen.. Hänen äitinsä vanhemmat olivat kotoisin Itävalta-Unkarista. Perhe oli luterilainen.


title: Christine Lahti

text:
Muun muassa televisiosarjoista Chicagon lääkärit (eng. "Chicago Hope") ja Jack & Bobby tunnettu Lahti sai Oscarin vuonna 1995 osastaan lyhytelokuvassa "Lieberman In Love".
High Halls -elokuvafestivaali myönsi Lahdelle Susan B. Anthonyn Failure Is Impossible -tunnustuksen. Hän on voittanut myös television Emmy-palkinnon sekä kaksi Golden Globe -tunnustusta.


title: Christine Lahti

text: Lahti näytteli Annie Popea, eli karkuteillä olevan perheen äitiä elokuvassa "Elämänä pakotie" (1988) muun muassa River Phoenixin kanssa, joka sai Oscar-ehdokkuuden roolistaan.


title: Ensimmäinen murhani

text: Ensimmäinen murhani on vuonna 1993 ilmestynyt Leena Lehtolaisen ensimmäinen rikosromaani ja Maria Kallio -dekkari.


title: Ensimmäinen murhani

text: Romaanin päähenkilö on Helsingin poliisilaitoksen rikososaston väkivaltatoimistossa sijaisena toimiva poliisi Maria Kallio. Hän selvittää henkirikosta, joka paljastuu hänen ensimmäiseksi murhatutkinnakseen. Aiemmat hänen tutkimansa henkirikostapaukset olivat lähes aina alkoholiin liittyneitä tappoja.


title: Ensimmäinen murhani

text: Kirjan uhri on opiskelijakuorossa laulanut charmikas naistenmies Jukka Peltonen. Hän on sotkeutunut huumekauppaan, prostituutioon sekä laittoman viinan levitykseen, mikä osoittautuu myöhemmin murhan motiiviksi.


title: Ensimmäinen murhani

text: Pääepäillyt koostuvat lähinnä muista kuorolaisista. Heihin kuuluu muun muassa Antti Sarkela, jonka kanssa Kallio myöhemmin menee naimisiin ja saa lapsia. Murhaaja osoittautuikin lopulta kuoron jäseneksi. Hän oli Peltosen harjoittamaan huumekauppaan sotkeutunut nuori nainen nimeltään Tuulia. Tuulia oli ottanut Peltosen hengiltä petoksen johdosta. Peltonen oli uskotellut tytölle, että tämä oli salakuljettanut hasista, mutta lopulta paljastui, että kyse oli ollut paljon laajemmasta kansainvälisestä kokaiinibisneksestä.


title: Ensimmäinen murhani

text: Tuulia alkaa kotonaan käyttäytyä uhkaavasti, kun Maria kertoo tietävänsä, että Tuulia on murhannut Jukan. Kallion esimies, alkoholisoitunut Kalevi Kinnunen ampuu Tuuliaa olkapäähän. Tuulia päätyy sairaalaan ja jää henkiin. Epäselväksi kuitenkin jää, onko tämä oikeustoimikelpoinen.


title: Posti- ja logistiikka-alan unioni

text: Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) on suomalainen yli 30 000 toimihenkilön ja työntekijän ammattiliitto. Valtaosa liiton jäsenistä työskentelee postialalla (Posti Groupissa) ja sitä lähellä olevilla aloilla, kuten viestinvälitys- ja logistiikka-aloilla, rahankäsittelypalvelut-alalla ja vastaavilla toimintakentillä. Liitolla on 73 jäsenosastoa. Jäsenistä naisia on 51 % ja miehiä 49 %.


title: Posti- ja logistiikka-alan unioni

text: PAU perustettiin 1. kesäkuuta 2005, kun Postiliitto ja Postin Toimihenkilöliitto yhdistyivät uudeksi järjestöksi.


title: Posti- ja logistiikka-alan unioni

text: PAU on SAK:n ja Kuljetusalan Ammattiliittojen Federationin (KAF) sekä Union Network Internationalin (UNI) ja Pohjoismaisen postiunionin (NPU) jäsenliitto.


title: Posti- ja logistiikka-alan unioni

text: Liiton jäsenlehti on nimeltään Reitti.


title: Harmin paikka

text: Harmin paikka on Leena Lehtolaisen rikosromaani, joka julkaistiin vuonna 1994. Se on Maria Kallio -sarjan toinen osa. Kirjan on kustantanut Tammi.