title: Marita Liulia

text: 1990-luvun alussa Liulia alkoi yhdistää taidetta ja tutkimusta teknologiaan. Hän siirtyi digitaaliseen ja vuorovaikutteiseen mediaan mainontaa käsittelevällä "Jackpot"-teoksella. Modernismia tutkiva "Maire" (1994) oli ensimmäisiä cd-rom-muodossa julkaistuja taideteoksia Suomessa. "Ambitious Bitch" (1996), cd-rom-muodossa julkaistu laaja multimediateos naiseudesta nykyaikana oli hänen kansainvälinen läpimurtoteoksensa. Mieheyttä ja maskuliinisuutta pohtiva "SOB" (1999) oli Liulian ensimmäinen fiktiivinen teos. Laajan miestutkimusta hyödyntävän teoksen päähahmona oli Jacques L. Froid, englantilais-ranskalainen psykoanalyytikko. Teokset valmistuvat useiden eri alojen ammattilaisten yhteistyönä.


title: Marita Liulia

text: Uuden vuosituhannen alussa Liulia palasi teatteriin Manipulator- ja Animator-teoksilla, joissa yhteistyökumppanina oli muusikko-säveltäjä Kimmo Pohjonen. Pohjonen sävelsi musiikin myös Liulian animaatioelokuvaan "Haitarimies – The Accordion Man", joka valmistui vuonna 2008.


title: Marita Liulia

text: Tanssija-koreografi Tero Saarisen ja Liulian yhteisteos "Hunt" (2002) sai paljon kiitosta kansainvälisiltä kriitikoilta. Tätä Tero Saarinen Companyn tuottamaa, omaperäistä ja vaikuttavaa tulkintaa Igor Stravinskyn "Kevätuhrista" on esitetty vuoden 2013 loppuun mennessä 174 kertaa, 82 kaupungissa, 32 maassa, Aasiassa, Afrikassa, Etelä- ja Pohjois-Amerikassa sekä Euroopassa.


title: Marita Liulia

text: Marita Liulian versio 600 vuotta tunnetuista tarot-korteista julkaistiin kuudessa eri mediaformaatissa (kännykkäpeli, verkkosivusto, multimedia, kirja, pelikortit, kiertävä näyttely) vuosina 2000–2004. Liulian Tarot-näyttely oli Italiassa pidetyn ensiesityksen (2003) jälkeen esillä Tanskassa, Belgiassa, Suomessa, Saksassa, Japanissa, Espanjassa, Thaimaassa ja Kanadassa. Teos on käännetty kymmenelle kielelle.


title: Marita Liulia

text: Liulian projekti "Choosing My Religion – uskontoja jäljittämässä" käsittelee maailman pääuskontoja. Teos julkaistiin useassa eri muodossa vuonna 2009.


title: Marita Liulia

text: Liulian pääteoksia ovat esinekooste "Omakuva" (1988–1990), maalaussarja "Uskonto ja prostituutio" (1991), vuorovaikutteinen installaatio "Jackpot" (1991) ja vuorovaikutteinen installaatio ja cd-rom "Maire" (1994), vuorovaikutteiset cd-romit "Ambitious Bitch" (1996) ja "SOB" (Son of a Bitch) (1999), kiertävänä näyttelynä, kortteina, kirjana ja verkkoteoksena julkaistu "Marita Liulia Tarot" (2000–2004), sekä museonäyttelyinä, kirjana ja verkkoteoksena tehty "Choosing My Religion – uskontoja jäljittämässä" (2009), joka esitettiin ensimmäisen kerran Kiasmassa. Hänen uusin teoskokonaisuutensa Kultakausi oli esillä Serlachiuksen museossa 2016–2017.


title: Marita Liulia

text: Marita Liulia on tehnyt yhteistyötä muun muassa muusikko ja säveltäjä Kimmo Pohjosen (2001, 2009), tanssija, koreografi Tero Saarisen (2002 alkaen), tanssija-koreografi Virpi Pahkisen (2012) ja tanssija Minna Tervamäen kanssa (2014, 2016).


title: Marita Liulia

text: Marita Liulialle on myönnetty useita kotimaisia ja kansainvälisiä palkintoja, kuten Prix Möbius International, Prix Ars Electronica, Suomi-palkinto, Stina Krook Stiftelsen kunniapalkinto, sekä Suomen Kulttuurirahaston palkinto. Liulia perusti pohjoismaisen mediakulttuurikilpailun Prix Möbius Nordican vuonna 2000. Hän on lisäksi toiminut aktiivisesti koko taiteellisen uransa ajan kuvataiteilijoiden tekijänoikeuksien puolesta. Vuonna 2003 Liulialle myönnettiin Erik Enroth -palkinto kuvataiteilijoiden tekijänoikeuden hyväksi tehdystä työstä. Hän on myös Muu ry:n perustajajäsen. Vuosina 2011–2013 Liulia oli Aalto-yliopiston "Artist in Residence", jonka aikana hän tuotti tanssielokuvan "Jumalattaren paluu". Elokuva on ensimmäinen osa Liulian "Kuolemantanssi"-trilogiaa. Toinen osa, "Swan Song" valmistui 2016. Liulia ohjasi myös samannimisen tanssiteatteriesityksen, jonka ensi-ilta oli Aleksanterin teatterissa Helsingissä 2014. Vuonna 2018 Liulialle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.


title: Monacon Grand Prix 1959

text: Monacon Grand Prix 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 10. toukokuuta 1959 Monacon radalla. Kilpailu oli kauden avauskilpailu, ja sen voitti Jack Brabham.


title: Indianapolis 500 1959

text: Indianapolis 500 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 30. toukokuuta 1959 Indianapolis Motor Speedway -radalla. Kilpailun voitti Rodger Ward.


title: Hollannin Grand Prix 1959

text: Hollannin Grand Prix 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 31. toukokuuta 1959 Circuit Park Zandvoort -radalla. Kilpailun voitti Jo Bonnier, jolle voitto oli uran ensimmäinen ja samalla ainoa. Lisäksi Bonnier otti uransa ainoan palkintosijan. Hän oli myös ensimmäinen Formula 1 -kilpailun voittanut ruotsalainen.


title: Ranskan Grand Prix 1959

text: Ranskan Grand Prix 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin Reims-Gueux -radalla 5. heinäkuuta 1959. Kilpailun voitti Tony Brooks, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.


title: Britannian Grand Prix 1959

text: Britannian Grand Prix 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 18. heinäkuuta 1959 Aintreen radalla. Kilpailun voitti Jack Brabham, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Saksan Grand Prix 1959

text: Saksan Grand Prix 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 2. elokuuta 1959 AVUS -radalla Berliinissä. Kilpailun voitti Tony Brooks, jolle voitto oli kauden toinen. Kyseinen kilpailu on ainoa AVUS- radalla ajettu Saksan GP. Osakilpailu siirrettiin pois Nürburgringiltä poliittisista syistä sotaa edeltäneelle AVUS:in kilparadalle.


title: Saksan Grand Prix 1959

text: Osakilpailun erikoisuus oli kisapituuden jakaminen kahteen 30 kierrosta kestävään osioon, koska rata muodostui kahdesta pitkästä Saksan moottoritieosuudesta, joita yhdisti kaksi silmukkaa. Pitkien ja nopeiden suorien ansiosta rata soveltui parhaiten Ferrarille, joka otti kilpailusta kolmoisvoiton (voitto oli tallille mieleinen, koska Italian metallityöläisten lakon vuoksi talli ei voinut osallistua Britannian GP:hen).


title: Saksan Grand Prix 1959

text: Ferrarin ainoan haastajan Cooperin autot yrittivät taistella voitosta, mutta kärsivät vakavista teknisistä ongelmista moottorin ja vaihteiston osalta. Toisen osion lopussa Ferrarin kuljettajat vaihtoivat sijoituksia keskenään ylivoimaisessa johdossa.


title: Portugalin Grand Prix 1959

text: Portugalin Grand Prix 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 23. elokuuta 1959 Monsanto Park -radalla. Kilpailun voitti Stirling Moss, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.


title: Italian Grand Prix 1959

text: Italian Grand Prix 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 13. syyskuuta 1959 Monzan radalla. Kilpailun voitti Stirling Moss.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 1959

text: Yhdysvaltain Grand Prix 1959 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 12. joulukuuta 1959 Sebring Raceway -radalla. Kilpailu oli kauden viimeinen, ja sen voitti Bruce McLaren, jolle voitto oli uran ensimmäinen.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 1959

text: Kilpailun viimeisellä kierroksella Jack Brabhamilta loppui bensa, mutta muut olivat niin paljon jäljessä, että hän työnsi autonsa maaliin ja varmisti mestaruutensa.


title: Vinski (Prätkähiiret)

text: Vinski () on kuvitteellinen sankarihahmo Prätkähiiret-sarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 1993 "Prätkähiiret"-animaatiosarjan jaksossa Hanat auki!.


title: Vinski (Prätkähiiret)

text: Vinski on sankarikolmikon nuorin ja innokkain. Hänen kaksi veljestä ovat nimeltään Turbo ja Moto. Vinski on kapinallinen, peloton ja rakastaa kaikkea johon liittyy vaaraa ja sen lisäksi hänellä on iso ego. Vinski ei myöskään pidä työnteosta, kuten eivät muutkaan Prätkähiiret. Hän myös tykkää flirttailla kovasti Santun, Prätkähiirten mekaanikon kanssa ja lisäksi kutsuu tätä lähes aina nimillä Santtu-typy, kulta tai söpöläinen, mikä myös viittaa pienoiseen flirttailuun. Vinski on ainakin jollain tavalla ihastunut Santtuun, minkä voi olettaa siitä, että hän tekisi mitä vain Santun puolesta. Vinski joutuu usein pulaan impulsiivisuutensa ja uhkarohkean asenteensa takia. Hän on saanut ikuisen arven Marsissa käydyssä sodassa plutolaisia vastaan. Ohjuksen osuttua kolmikkoon heidän hyökätessä kohti plutolaisia, hän menetti oikean puolen kasvoistaan. Sekin kuitenkin korjattiin, kun Anni laittoi mukautuvan titaaninaamion Vinskin kasvoille.


title: Vinski (Prätkähiiret)

text: Vinskin tausta on lähes mysteeri, vaikkakin hänen sukulaisistaan on mainittu. Hänen äitinsä mainittiin kerran, mutta muiden hiirten tavoin Vinskin isästä ei ole mitään tietoa. Kenties hänen tunnetuin sukulainen on vuoden 2006 sarjassa esitelty täti, joka on avaruus-merirosvo. Vinski kuului jo hyvin nuorena vapaustaistelijoihin ja oli erityisesti Moton ja Turbon kanssa muodostanut oman tuhoisan kolmikon, jota Rontti valmensi tuleviksi huipputaistelijoiksi.


title: Vinski (Prätkähiiret)

text: Punainen, nopea ja kilpaurheilullinen prätkä on kuin omistajansa Vinski. Kuten muutkin prätkät myös tämäkin moottoripyörä sisältää erikoilisäyksiä, kuten ohjuksia, laseraseita, hinaus- ja kiipeilyköyden, sekä rakettimoottorit. Lisäksi sillä on oma tekoäly, joka vastaa omistajansa kutsuihin.


title: Eero Silvasti

text: Eero Ananias Silvasti (19. syyskuuta 1932 Joroinen – 21. maaliskuuta 2006 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Silvasti oli tunnettu Yle TV2:n haastatteluohjelmistaan ja dokumenteistaan.


title: Eero Silvasti

text: Silvasti opiskeli Tampereen Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa vuosina 1956–1958. Vuonna 1959 hänet palkittii J. H. Erkon kirjoituskilpailussa. Silvasti työskenteli vuodesta 1966 Yle TV2:n toimittajana, toimitussihteerinä ja -päällikkönä. Radioteatterille Silvasti kirjoitti kuunnelmat "Iltakävely", "Siperian hiihtäjä", "Kihlaus kello kuusi" ja "Balladi Urho Pulkkisen elämästä". Silvasti toimi kolumnistina muun muassa Ilta-Sanomissa, Helsingin Sanomissa ja Aamulehdessä.


title: Eero Silvasti

text: Vuonna 1998 Silvasti oli yksi valtion journalistipalkinnon saajista.


title: Ҕ

text: Ҕ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy abhaasin ja jakuutin aakkosiin. Ҕ on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta г lisäämällä siihen keskikoukku.


title: Ҕ

text: Ҕ on abhaasissa aakkosten viides kirjain, ja sillä merkitään soinnillista velaarista frikatiivia [ɣ]. Jakuutissa ҕ on aakkosten kuudes kirjain, ja sillä merkitään sekä soinnillista velaarista frikatiivia [ɣ] että soinnillista uvulaarista frikatiivia [ʁ].


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaa persoonallisuus tai rajatilapersoonallisuus (ICD-10-luokituksessa koodi F60.3) on kansainvälisen tautiluokitusjärjestelmän ICD-10:n mukainen vakava persoonallisuushäiriö.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaalla persoonallisuudella tarkoitetaan laaja-alaista minäkuvaan, ihmissuhteisiin ja emootioihin liittyvää epävakautta. Epävakaasta persoonallisuudesta kärsii koko väestöstä arviolta 0,6 %.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaan persoonallisuushäiriön diagnoosi lisättiin mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden diagnoosijärjestelmään vuonna 1980.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaan persoonallisuushäiriön kehittymiseen vaikuttavat nykykäsityksen mukaan perinnölliset tekijät, vaikea-asteiset ja pitkään jatkuneet varhaislapsuuden traumat sekä muut toistaiseksi määrittämättömät ympäristötekijät. Häiriön tausta on heterogeeninen, eikä kaikkien tapausten tausta ole samanlainen, eivätkä kaikki häiriöstä kärsineet ole kohdanneet lapsuudessa vakavia traumakokemuksia.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Traumataustan, erityisesti seksuaalisen hyväksikäytön, ja epävakaan persoonallisuushäiriön välillä on havaittavissa selkeä korrelaatio. Tutkimuksissa ei ole kuitenkaan toistaiseksi luotu syy-seuraussuhdetta seksuaalisen hyväksikäytön ja epävakaan persoonallisuushäiriön kehittymisen välillä. Seksuaalisen hyväksikäytön oletettu rooli epävakaan persoonallisuushäiriön synnyssä on kyseenalaistettu, ja siten on edelleen epäselvää, onko epävakaa persoonallisuus ja sille ominainen riskikäyttäytyminen seksuaalisen hyväksikäytön kokemista edeltävä ja sille altistava tekijä. Tämä kuitenkin liittyy yleiseen vaikeuteen pystyä todistamaan syy-seuraus-suhteita psykiatristen tilojen kohdalla ja nykyisen biologisen reduktionismin trendiin psykiatriassa. Se on johtanut siihen, ettei psykiatristen sairauksien etiologiaa yritetäkään todistaa, vaan sairaudet on supistettu oireluetteloiksi, joiden syntymekanismeja ei ole tarkoituskaan arvioida.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Keskeisimmät oireulottuvuudet ovat tunteiden ailahtelevuus ja vaihtelu, yllykkeiden hallintakyvyttömyys ja vuorovaikutussuhteiden häiriöalttius. Tyypillisesti tilasta kärsivän mieliala vaihtelee erittäin voimakkaasti ja useita kertoja saman päivän aikana. Tunteiden vaihtelua sävyttää äkillisesti hallitsemattomaksi kasvava tuskaisuus, ns. eskaloituva dysforia.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivällä ilmenee monenlaisia muutoksia neuropsykologisessa toimintakyvyssä, erityisesti toiminnanohjauksessa. Puutteet ovat samanlaisia kuin voidaan havaita etuaivolohkon (orbitofrontaalinen aivokuori) aivovauriossa impulssikontrollin puutteiden osalta. Myös psykofysiologisissa aivosähkökäyrätutkimuksissa ja herätevastetutkimuksissa on havaittu monenlaisia poikkeavuuksia. On oletettu, että tila on aivojen eri osien yhteyksien välinen häiriö. Tilasta kärsivillä voidaan havaita mantelitumakkeen ja hippokampuksen tavallista pienempää kokoa, joka on tyypillinen löydös myös traumaperäisissä häiriöissä, kuten PTSD:ssä ja dissosiatiivisissa häiriöissä.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaa persoonallisuus ilmenee vaikeuksina ihmissuhteissa. Tunne-elämää leimaa vuoristoratamaisuus sekä nk. "splitting", jossa ajattelu on mustavalkoista ja suhteen toinen osapuoli on vaihtelevasti joko idealisoinnin tai demonisoinnin kohteena. Suhteiden epävakaaseen dynamiikkaan sisältyy siten jatkuva rakastan sinua / vihaan sinua-, tule tänne / häivy täältä -tyyppinen emotionaalinen luotaantyöntäminen ja takaisinvetäminen. Vähäpätöisetkin negatiivisia mielleyhtymiä herättävät vihjeet koetaan uhkaavina, todellisina ja suhteettoman voimakkaina, jolloin syvä pettymys saattaa vallata minuuteissa pitkään jatkuneen positiivisen tunneilmaston. Vuorovaikutusta epävakaan persoonallisuuden kanssa verrataankin munankuorilla kävelemiseen, sillä kielteisten tunnereaktioiden välttäminen edellyttää äärimmäistä varovaisuutta. Konfliktitilanteissa epävakaa persoonallisuus kokee helposti tulleensa loukatuksi ja saattaa katkaista välinsä vain palatakseen myöhemmin ilman sovittelua konfliktia edeltäneeseen tilanteeseen, aivan kuin mitään huolestuttavaa ei olisi edes tapahtunut (nk. "splicing").


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaasta persoonallisuudesta kärsivän minäkokemusta sävyttää voimakas häpeän tunne, ja henkilö kokee itsensä vajavaiseksi ja puutteelliseksi. Kokemukseen liittyy varsin tavallisesti itseä kohtaan tunnettua vihaa. Pettymysten sietokyky on alhainen. Käytännössä henkilön itsetunto on sairaalloisen alhainen, hän ei kestä konflikteja, kritiikkiä tai hän mahdollisesti kieltää itsensä täysin ja toivoo jatkuvasti olevansa joku muu. Tilaan liittyy myös psyykkisten hallintakeinojen vaillinaisuus ja yksilön toiminnan impulsiivisuus ja joustamattomuus. Normaalisti ihminen hallitsee tunteitaan siinä määrin, että pärjää arkielämässä. Kiintymyssuhteita sävyttää turvattomuus ja ihmissuhteita yleisemmin vihamielisyys.Miten henkilö ilmaiseekin oireitaan, hänellä on jatkuvia vaikeuksia tunteidensa kanssa. Hän kokee itsensä tai muut vääränlaiseksi, eikä hän pysty nauttimaan elämästä.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Tilaan liittyy usein itseä vahingoittavaa toimintaa, kuten itsensä viiltelyä, lääkkeiden yliannostelua yms., mutta tähän toimintaan ei yleensä liity kuoleman toivetta vaan pyrkimys vähentää psyykkistä ahdistusta. Itsemurhakuolleisuus on viimeisissä tutkimuksissa ollut noin 10 %, paikoin luku on ollut suurempikin.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaan persoonallisuuden hoidon ennuste näyttää olevan parempi kuin aiemmin on uskottu. Lievemmissä tapauksissa tila voi lievittyä ajan myötä, ja vaikeammissa tapauksissa hoidon saaminen vähentää oireilun vaikeusastetta. Viiden vuoden kuluttua vain joka toinen hoitoa saanut täyttää enää tilan kriteerit, mutta saattaa edelleen kärsiä jostain lievemmästä persoonallisuuden häiriöstä. Kymmenen vuoden seurannassa enää pieni osa on diagnosoitavissa epävakaiksi. Yleensä vakavammat masennustilat ja psykoosit ilmentyvät toistuvina sairausjaksoina, mutta tältä osin persoonallisuushäiriöiden kulku on vakaampaa. Kun tilasta toivutaan, se ei enää näytä uusiutuvan.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Psykoterapeuttinen hoito on keskeisin hoitomenetelmä. Parhaimmat tulokset on tutkimusten mukaan saatu dialektisella käyttäytymisterapialla (DKT), skeematerapialla ja mentalisaatioterapialla. Näistä menetelmistä vain DKT on paikoin (esimerkiksi Jorvin sairaalassa, Järvenpään mielenterveystoimistossa, VSSHP:n nuorisopsykiatrialla) käytössä Suomessa. Skeematerapiaa opetetaan kognitiivisen terapian koulutuksissa, mutta saatavuudesta ei ole tietoa. Kognitiivis-konstruktivistisen viitekehyksen pohjalta voidaan ajatella, että intensiivinen psykoterapia aktivoi epävakaassa potilaassa voimakkaasti turvattoman / disorganisoituneen kiintymyskäyttäytymisen ja sen myötä ahdistuksen, minkä vuoksi psykoterapian edellyttämä omien tunteiden ja ajatusten havainnointi käy mahdottomaksi.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Päiväsairaalahoidosta on potilaalle todennäköisesti hyötyä. Kokopäiväinen sairaalahoito on hyödyllistä varmuudella vain psykoosin, vaikean mielialahäiriön, vaikean dissosiaation tai vakavan itsemurhavaaran vuoksi. Hoidon tulee olla strukturoitua ja suunnitelmallista. Jos sairaalahoito aloitetaan tilaan usein liittyvän itsensä vahingoittamisen vuoksi (johon ei liity kuoleman toivetta), on sairaalahoidosta todennäköisesti potilaalle haittaa.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Koska persoonallisuushäiriössä ilmeisesti tietyt, sinänsä tavanomaiset persoonallisuuden piirteet ovat vain poikkeuksellisen voimakkaita, on vaikea määritellä rajaa terveen ja häiriintyneen persoonallisuuden välille. Häiriöstä saattaa ikään kuin jäädä joitain jälkiä persoonaan pitemmäksi ajaksi, mutta niiden kanssa voi oppia elämään. Oleellisinta on, että häiriöön liittyvää masennusta, ahdistusta ja pelkoja hoidetaan, jolloin koko häiriön vaikutus pienenee ja henkilö voi kyetä normaaliin elämään. On tärkeää oppia taistelemaan neuroosejaan vastaan, mikä on aluksi vaikeaa: joutuu jatkuvasti vastustamaan omia ajatuksiaan, joita on totellut koko elämän. Ajan myötä ja oikeanlaisessa hoidossa tämä käy kuitenkin helpommaksi.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Psykoosilääkkeet saattavat lievittää vaikeampia oireita laaja-alaisesti. Myös mielialantasaajat toimivat samalla tavalla. Persoonallisuushäiriöön ei masennuslääkkeistä ole kovin paljoa apua, mutta tilaan liittyy usein muuta psykiatrista sairastavuutta, joiden hoitoon niistä on hyötyä. Oikeanlainen lääkitys takaa sen, ettei paha olo kaada maailmaa.


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Terapiassa asioiden käsittely voi selkeyttää ajatusmaailmaa. Nimenomaan häiritsevät traumaattiset muistot, kykenemättömyys elää tässä hetkessä, käsittelemättömät ajatukset ja padotut tunteet ovat merkittäviä epävakaan persoonan pahentavia tekijöitä. Kun näitä tuntemuksia pääsee purkamaan ja analysoimaan, niitä on jatkossa helpompi sietää, eivätkä ne tunnu enää ylivoimaisilta.


title: Zara Whites

text: Zara Whites (o.s. Esther Kooiman, s. 8. marraskuuta 1968, Hoeksche Waard, Alankomaat) on alankomaalainen pornonäyttelijä.


title: Zara Whites

text: Whites aloitti uransa 19-vuotiaana Italiassa toimien yläosattomana tanssijana televisiosarja "Colpo Grossossa". Hänestä otettiin myös valokuvia muun muassa "Playboy"- ja "Penthouse"- lehtiin, minkä jälkeen hän päätti kokeilla pornoelokuvia. Vuosina 1990-1992 hän esiintyi yhteensä 22 pornoelokuvassa sekä Euroopassa että Yhdysvalloissa. Vuoden 1992 jälkeen hän suuntautui soft coreen ranskalaisen televisiosarjan "Joyn" myötä ennen eläkkeelle jääntiään.


title: Zara Whites

text: Whites on naimisissa pornonäyttelijä Roberto Malonen kanssa.


title: Individuaatio

text: Individuaatio eli yksilöityminen tarkoittaa yksilön koko elämän jatkuvaa itseksi tulemisen prosessia. Siinä ihminen tutustuu persoonallisuuteensa ja pohtii merkittäviä asioita, kuten kuka olen ja mitkä ovat mielipiteeni. Individuaatio ei ole minkään tietyn tiedon tai taidon oppimista, vaan ihmisenä olemisen oppimista.


title: Turbo (Prätkähiiret)

text: Turbo () on kuvitteellinen sankarihahmo Prätkähiiret-sarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 1993 animaatiosarjan jaksossa Hanat auki!.


title: Turbo (Prätkähiiret)

text: Turbo on Prätkähiirten vastuuntuntoinen johtaja. Hän on vaaleanruskeaturkkinen hiiri punaisine silmineen. Turbolla on kaksi veljestä, Vinski ja Moto. Turbo on kolmikon älykkäin ja rauhallisin. Hänellä on yksi heikkous huolimatta siitä, miten urheilullinen ja taitava taistelija onkaan, hän nimittäin on lähes sokea. Turbo menetti näkönsä taistellessaan Marsin vapaudesta plutolaisia vastaan. Ennen kuin hiiret pakenivat laboratoriosta, Nuikki ei ehtinyt asentaa Turbon silmiä oikealle taajuudelle ja sen vuoksi hän joutuu käyttämään kaverinsa Rontin antamia laseja, jotta näkisi paremmin. Turbo on suoriutunut tehtävissään niin hyvin, että hänet ylennettiin yhden tähden kenraaliksi.


title: Turbo (Prätkähiiret)

text: Vinskin tavoin Turbon tausta on aivan pimennossa. Hänen suvustaan ei ole mainittu mitään lukuun ottamatta muutamia mainintoja hänen äidistään. Rontti perusti vapaustaistelijoiden organisaation ja toimi mentorina erityisesti Turbolle, Motolle ja Vinskille, joista hän kehitti loistavia taistelijoita. Turbolla on tyttöystävä, Minni, josta tuli vapaustaistelijoiden kenraali sen jälkeen kun Turbo, Moto ja Vinski olivat lähteneet Marsista.


title: Turbo (Prätkähiiret)

text: Turbo omistaa mustan Harley-Davidson Softail tyylisen prätkän, jossa on laseraseita, rakettimoottorit, hinausköysi ja tekoäly. Vuoden 2006 sarjassa Turbon prätkä koki suurimman muutoksen. Se kuitenkin muistuttaa entistä enemmän Softail-mallia. Myös väritys sai vanhan mustan sijaan uuden vihreän värityksen.


title: Ӗ

text: Ӗ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä yhdeksäs kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa. Ӗ on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta е lisäämällä siihen lyhyysmerkki. Kirjain on samannäköinen kuin latinalaisen kirjaimiston ě.


title: Ӗ

text: Ӗ on tšuvassissa vokaali, jonka äännearvo vaihtelee suuresti. Sillä merkitään laveaa suppeaa etuvokaalia [], laveaa puolisuppeaa keskivokaalia [] ja pyöreää puoliväljää keskivokaalia [].


title: André Pilette

text: André Pilette (6. lokakuuta 1918 Pariisi, Ranska – 27. joulukuuta 1993 Etterbeek, Bryssel, Belgia) oli belgialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui neljääntoista Grand Prix -kilpailuun keräten kaksi pistettä Belgian GP:stä 1954 ajamalla viidenneksi. Hänen pojastaan Teddy Pilettesta tuli myös kilpa-ajaja. Myös hän osallistui muutamaan Formula 1 -kilpailuun.


title: Hyökkäämättömyyssopimus

text: Hyökkäämättömyyssopimus on sopimus kahden tai useamman valtion välillä, jossa luvataan välttää sotaa tai aseistettua konfliktia maiden välillä ja ratkaista erimielisyydet rauhanomaisilla neuvotteluilla.


title: Hyökkäämättömyyssopimus

text: Hyökkäämättömyyssopimus oli suosittu 1920- ja 1930-luvuilla, mutta on menettänyt suosiotaan toisen maailmansodan jälkeen. Tunnetuin hyökkäämättömyyssopimus on 1939 solmittu Molotov–Ribbentrop-sopimus Saksan ja Neuvostoliiton välillä, joka kesti kunnes Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941.


title: Albanyn piirikunta (New York)

text: Albanyn piirikunta on Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Albany, joka on samalla New Yorkin osavaltion pääkaupunki. Piirikunnassa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 304 204 ihmistä.


title: Albanyn piirikunta (New York)

text: Albanyn piirikunta on nimetty Yorkin ja Albanyn herttuan mukaan, josta tuli myöhemmin Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningas Jaakko II. Piirikunta kuuluu niihin 12 alkuperäiseen piirikuntaan, jotka muodostivat New Yorkin provinssin vuonna 1683. Alun perin se käsitti määrittelemättömän laajan alueen. Siihen kuului nykyinen Vermontin osavaltio kokonaan ja New Yorkin osavaltio Dutchessin ja Ulsterin piirikunnista pohjoiseen. Lännessä piirikunta ulottui teoriassa Tyynellemerelle saakka.


title: Albanyn piirikunta (New York)

text: United States Census Bureaun mukaan piirikunnan pinta-ala on 1 381 km², josta 1 356 km² on maata ja 25 km² (1,83 %) on vettä. Piirikunta sijaitsee New Yorkin osavaltion itäisessä keskiosassa käsittäen alueen etelään ja länteen Mohawk- ja Hudson-jokien yhtymäkohdasta. Itärajana on Hudson-joki ja osa pohjoisrajaa Mohawk-joki.


title: Albanyn piirikunta (New York)

text: Pinnanmuodot vaihtelevat Hudson- ja Mohawk-jokien seudun tasaisesta lounaisosien vuoristoiseen, missä alkaa Catskills-vuoristo. Korkein kohta on 658 metriä merenpinnasta, alhaisin hieman merenpinnan yläpuolella Hudson-joen varrella.


title: Väliasema

text: Väliasema (V-asema) oli talvisodassa Karjalankannaksella sijainnut toinen puolustuslinja, joka kulki Lihaniemi–Näykkijärvi–Muolaanjärvi–Vuoksi–Kiviniemi–Kiimajärvi–Pyhäjärvi–Laatokka-linjaa pitkin ja sen rakennustyöt aloitettiin talvisodan alussa.


title: Väliasema

text: Mannerheim-linjan murtuessa helmikuun puolivälissä 1940 linja oli pahasti kesken. Sitä ei ollut edes linnoitettu Kiviniemi–Kiimajärvi–Pyhäjärvi–Laatokka-alueelta. 4. Divisioonan ”oma väliasema” kulki Koivistonsaari–Humaljoki–Makslahti–Uuras–Lihaniemi kautta (alue oli lähes täysin linnoittamaton helmikuun puolivälissä). Väliasemaa puolustivat suomalaiset 4.D, 5.D, 23.D, 1.D, 2.D ja 8.D. Venäläiset iskivät väliasemaa vastaan kuuden armeijakunnan voimin.


title: Väliasema

text: Taistelu väliasemasta kesti noin kymmenen päivää, 18.–27. helmikuuta. Venäläiset saivat syvän sisäänmurron Näykkijärvellä 21. helmikuuta 1940. Suomalaiset saivat kuitenkin pidettyä sisäänmurron kurissa. Muita sisäänmurtoja syntyi Muolaanjärven alueella. 23. helmikuuta Kannaksen armeijan komentaja Erik Heinrichs antoi vain armeijakuntien ja divisioonien komentajille käskyn valmistella siirtymistä Taka-asemaan, ja Mannerheim antoi tähän luvan 27. helmikuuta. Muiden linjojen tapaan venäläiset tuhosivat myös Väliaseman välirauhan aikana, eikä sillä ollut jatkosodassa suomalaisille merkitystä.


title: Lapatossu

text: Lapatossu on suomalaisessa tarinaperinteessä esiintyvä hahmo, ratatyömailla kiertelevä laiska ja lupsakka leikinlaskija. Lapatossun kanssa seikkailee yleensä hänen ystävänsä Vinski. Näyttelijä Aku Korhonen esitti Lapatossua useassa elokuvassa 1930- ja 1940-luvuilla.


title: Lapatossu

text: ”Lapatossun juttuja” julkaisi ensimmäisenä 1900-luvun alussa huumorikirjailija Juho Nurhonen. Hän julkaisi vuosina 1904–1906 omakustanteena neliosaisen kokoelman "Lapatossun juttuja maalta ja mereltä" nimimerkillä "J-nen" sekä vuosina 1908–1914 neljä "Lapatossun albumia" nimimerkillä "Juho Nurho". Vuosina 1916–1921 hän julkaisi vielä viisi muuta kokoelmaa nimimerkillä "Lapatossun juttujen laatija". Myös 1930-luvun Lapatossu-elokuvat käsikirjoittanut Ensio Rislakki (pakinoitsija-nimimerkki Valentin) julkaisi vuonna 1940 kokoelman "Lapatossun juttuja", jonka esipuheessa hän korosti Aku Korhosen tulkitseman hahmon olevan jo oikeastaan eri hahmo kuin alkuperäinen Lapatossu.


title: Lapatossu

text: Nurhonen liitti vuonna 1914 ilmestyneen neljännen "Lapatossun alpumin" esipuheeseen selvityksen hahmon taustasta. Sen mukaan alkuperäinen Lapatossu olisi ollut Urjalan pitäjästä lähtöisin ollut varakkaan talon poika Kalle Gustafsson. Rislakki mainitsi teoksensa esipuheessa Lapatossun olleen Urjalan sijaan Kalvolan pitäjästä. Vuonna 1953 Suomen Tietokirjan kustantamaan yksitoistaosaiseen teokseen "Lapatossun Parhaat pilajutut" sisältyi yksityiskohtaisempi kuvaus hahmon tosielämän esikuvasta. Rislakin mukaan 1900-luvun alussa julkaistut Lapatossu-tarinat olivat korkeintaan puoliksi peräisin alkuperäiseltä Lapatossulta.


title: Lapatossu

text: Lapatossun esikuvana on todennäköisesti ollut Hattulan pitäjän Heinun kylästä kotoisin ollut Carl Gustaf Gustafsson (s. 8. tammikuuta 1840), joka oli paikallisen Saaren virkatalon isännän Gustaf Gustafssonin vanhin poika. Gustafsson toimi ratatyömiehenä useilla eri ratatyömailla 1870- ja 1880-luvuilla. Hän kuoli vuoden 1900 paikkeilla Tampereella. Nimen ”Lapatossu” synnystä on ainakin kolme erilaista tarinaa.


title: Lapatossu

text: Kirjailija Ensio Rislakki teki käsikirjoituksen vuonna 1937 valmistuneeseen ensimmäiseen "Lapatossu"-elokuvaan. Toisena käsikirjoittajana oli päätoimittaja Ilmari Turja, joka esiintyi nimimerkillä "Teini". Elokuvassa Lapatossu on laiska ja pulskanpuoleinen veijari, joka viihdyttää työtovereitaan. Hän on saanut myös kämppäemäntä Miinan suosion. Elokuvissa Lapatossu siteeraa ahkerasti Raamatun apokryfikirjoihin kuuluvaa Jeesus Sirakin kirjaa. Lapatossulla on yksinkertainen parturiystävä Vinski (esittäjänä Kaarlo Kartio), joka mainosti asiakkaita sanonnalla ”päitä leikataan”. Elokuvassa esiintyi myös topakka leskiemäntä.


title: Lapatossu

text: Lapatossu-elokuvien ohjaajina toimivat T. J. Särkkä ja Yrjö Norta. Ensimmäisen elokuvan pääosissa olivat Aku Korhonen, Kaarlo Kartio, Laila Rihte, Siiri Angerkoski, Eino Kaipainen ja Jorma Nortimo. Sen jälkeen tehtiin vielä kaksi Lapatossu-elokuvaa, "Lapatossu ja Vinski olympia-kuumeessa" ja "Tavaratalo Lapatossu & Vinski". Elokuvia olisi tehty enemmän, mutta Vinskin esittäjä Kaarlo Kartio kuoli vuoden 1940 lopulla. Myöhemmin Aku Korhonen esitti Lapatossua radio-ohjelmissa. Lapatossu ja Vinski-elokuvat olivat oman aikansa kansansuosikkeja, joita kriitikot vihasivat. Jokaisen elokuvan tuotti maisteri T. J. Särkkä.


title: Rodoksen piiritys

text: Rodoksen piiritys (305–304 eaa.) oli yksi antiikin ajan kuuluisimmista piiritystaisteluista.


title: Rodoksen piiritys

text: Makedonian sotapäällikkö Demetrios piiritti Rodosta pyrkimyksenään rikkoa rodoslaisten liitto Egyptin kanssa. Demetrios rakennutti helepoliina tunnetun suuren piiritystornin saadakseen kaupungin vallattua. Rodoslaiset kuitenkin vastustivat Demetrioksen pyrkimyksiä onnistuneesti, ja kuningas lopettikin piirityksen vuoden jälkeen ja allekirjoitti rauhansopimuksen.


title: Rodoksen piiritys

text: Vuosia piirityksen jälkeen rodoslaiset myivät Demetrioksen hylkäämän helepoliin jäännökset ja rakennuttivat saamillaan varoilla auringonjumalaansa Heliosta esittävän patsaan piirityksen muistomerkiksi. Patsas opittiin myöhemmin tuntemaan Rodoksen kolossina.


title: Rodoksen piiritys

text: Kirjailija L. Sprague De Camp kuvasi piiritystä ja kolossin rakentamista historiallisessa romaanissaan "The Bronze God of Rhodes".


title: Taka-asema

text: Taka-asema (T-asema) oli viimeinen Karjalankannaksen kolmesta puolustuslinjasta talvisodassa. Se kulki muidenkin puolustuslinjojen lailla Karjalankannaksen halki, pitkin Viipurinlahti–Viipuri–Tammisuo–Tali–Vuoksi–Räisälä–Vuoksi–Käkisalmi -linjaa. Sen linnoitustyöt alkoivat samaan aikaan kuin Väliasemallakin ja taistelujen siirtyessä sinne helmikuun lopussa 1940 se oli erittäin pahasti kesken.


title: Taka-asema

text:
Vuoksi–Räisälä–Vuoksi–Käkisalmi-aluetta ei koskaan linnoitettu, joten käytännössä Taka-aseman loppuosa nojasi Vuoksea pitkin Taipaleeseen asti. Asemassa taisteltiin 29. helmikuuta–13. maaliskuuta 1940, aina Talvisodan loppuun asti. Taka-asemaa puolustivat suomalaiset 4.D, 3.D, 5.D, 23.D, 1.D, 2.D, 8.D sekä 7.D sekä Ryhmä Sihvo. Sitä vastaan hyökkäsi kahdeksan venäläistä armeijakuntaa, noin 21 divisioonaa. 12. maaliskuuta Taka-asemaan oli tullut seuraavia murtumia:
Rauhanneuvottelujen edetessä Mannerheim käski suomalaisia pitämään Taka-aseman, kun Stalin pyrki murtamaan sen. Suomalaisten puolustus kesti. Rauhan tultua suomalaiset vetäytyivät uuden rajan taakse ja venäläiset tuhosivat Taka-aseman käyttökelvottomaksi. VKT-asema rakennettiin myöhemmin Taka-aseman päälle.


title: Sed

text: Alun perin Unixille tehty sed (lyhenne sanoista stream editor) on tehokas ohjelmoitava vuonsuodatin tekstivirran manipulointiin.


title: Sed

text: Perl-ohjelmointikieli on saanut huomattavia vaikutteita sed:stä.


title: Sed

text:
Normaalisti sed:n komento on muotoa:
jossa osoite1 tai osoite2 (tai kumpikin) voidaan antaa tekstivirran rivin numeerisen arvon sijasta myös niin sanottuna säännöllisenä lausekkeena.


title: Sed

text: Kommennot on testattu: GNU sed version 4.1.5


title: Sed

text: Esimerkki, tulostaa 'boaboaboa':


title: Sed

text: Esimerkki, tulostaa 'baaa':


title: Sed

text: Esimerkki, tulostaa 'abaa':


title: Sed

text: Poistuu sed:stä prosessoimatta enää komentoja.


title: Sed

text: Esimerkki, tulostaa:


title: Sed

text: aaa


title: Sed

text: bbb


title: Sed

text: Tulostaa "patternspace":n. Normaalisti sed tulostaa kaikki rivit, joten jotta tällä komennolla olisi mitään käyttöä, täytyy parametrinä käyttää valitsinta -n, jolloin sed ei enää oletusarvoisesti tulostakaan mitään, ellei toisin pyydetä:


title: Sed

text:
Esimerkki, tulostaa:
aaa


title: Sed

text: Tuhoaa rivin.


title: Sed

text:
Esimerkki, tulostaa:
aaa
aaa


title: Sed

text: Lisää rivin yläpuolelle toisen rivin.


title: Sed

text:
Esimerkki, tulostaa:
Wikipedia
rulaa


title: Sed

text: Lisää rivin alapuolelle toisen rivin.


title: Sed

text:
Esimerkki, tulostaa:
Wikipedia
Wikimedia
Mediawiki
Wikispecies


title: Sed

text: Korvaa rivin.


title: Sed

text:
Esimerkki, tulostaa:
Mediawiki!


title: Sed

text: Toimii samalla tavalla kuin Unix:n tr eli muuntaa merkkejä.


title: Sed

text:
Esimerkki, tulostaa:
AAA BBB


title: Sed

text: Komennon toimintaa voi olla aluksi hieman vaikeaa hahmottaa eikä sen käyttö yksinään olekaan kovin tehokasta. Se yhdistää kaksi riviä toisiinsa sisällyttäen rivinvaihtomerkin niiden väliin.


title: Sed

text:
Esimerkki, tulostaa
Wikimedia Mediawiki!


title: Sed

text: Tuhotaan "pattern space":n alusta rivinvaihtomerkkiin asti oleva kohta.


title: Sed

text:
Esimerkki, tulostaa:
Wikipedia rulettaa


title: Sed

text: Tulostetaan "pattern space":n alusta rivinvaihtomerkkiin asti oleva kohta.


title: Sed

text: Yhdistetään tiedoston tekstii.txt rivit yhdeksi riviksi eli ts. poistetaan rivinvaihtomerkit, tulostus oletustulostusvirtaan:


title: Sed

text: Muutetaan tiedostossa "/etc/default/keyboard olevan "XKBLAYOUT"-muuttujanimen jälkeinen maatunnus maatunnukseksi "fi".


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta oli Suomen sotakorvausten suorittamista koordinoiva virasto, valtuuksiltaan väliaikainen ministeriö. Valtuuskunnan rutiinitehtäviä hoiti Soteva-niminen virasto.


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text: Sotakorvaussopimusta koskevat neuvottelut olivat ulkoasiainministeriön vastuulla. Sitä tukemaan valtioneuvosto asetti jo 9. lokakuuta 1944 komitean, johon kuuluivat vuorineuvos Walter Gräsbeck puheenjohtajana, Gunnar Jaatinen, Juho Jännes, Johan Nykopp, Arno Solin ja Wilhelm Wahlforss. Sihteerikseen komitea valitsi Jaakko Rautasen. 13. lokakuuta annettiin asetus sotakorvausohjelman toteuttavasta elimestä, sotakorvausteollisuuden valtuuskunnasta.


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text: Kauppa- ja teollisuusministeriö hoiti osan sotakorvauksiin liittyvistä rutiineista kuten toimistotehtävät. Nopeasti kuitenkin selvisi että tarvittaisiin järeämpi organisaatio.


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text:
Huhtikuussa 1945 perustettiin uusi virasto "Soteva", jonka tehtävänä oli huolehtia Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan operatiivisista tehtävistä. Valtuuskunta puolestaan toimi viraston johtokuntana. Syyskuussa järjestelyä vielä hienosäädettiin asetuksella. Asetuksen teksti jätti kuitenkin paljon liikkumavaraa organisaation rakenteille ja niiden muuttamiselle.
Sotakorvausteollisuuden valtuuskuntaan kuuluivat puheenjohtaja Lauri Kivinen (Veitsiluoto Oy:n toimitusjohtaja) ja jäsenet hallitusneuvos Sakari Tuomioja, Outokumpu Oy:n Porin metallitehtaan johtaja Ilmari Harki, vapaaherra G. W. Wrede (entinen Petsamon Nikkeli Oy:n toimitusjohtaja), Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n toimitusjohtaja Juuso Walden sekä Suomen Metallityöväen Liiton puheenjohtaja Yrjö Rantala. Tuomiojan korvasi myöhemmin valtiovarainministeriön kansliapäällikkö Toivo Takki.


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text: Sotakorvauksia toimittamassa oli suuri joukko suomalaisia teollisuusyrityksiä:Soteva toimi sotakorvaustoimitusten tilaajana ja maksajana teollisuudelle, sekä toimitusten välittäjänä Neuvostoliittoon. Se valvoi teollisuuslaitosten ja esimerkiksi laivanrakennustelakoiden toimintaa. Soteva myös valitsi sotakorvauksina luovutettavat laivat ja muut valmiit kohteet.


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text: Viraston päällikkönä toimi kontra-amiraali Svante Sundman. Apulaispäällikkö oli diplomi-insinööri Ilmari Harki. Virastolla oli palveluksessaan teollisuuden eri alojen asiantuntijoita, juristeja, kielenkääntäjiä ja tulkkeja sekä toimistohenkilökuntaa, enimmillään vuonna 1948 noin 520 henkilöä. Sotevan toimitilat olivat Helsingin Kluuvissa sotavuosina valmistuneessa Sokoksen tavaratalokiinteistössä. Aluksi tilat käsittivät Kaivokadun puoleisen osan kuudennen kerroksen, laajimmillaan kiinteistön neljä ylintä kerrosta.


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text: Sotakorvaukset tulivat maksetuksi vuonna 1952, jolloin Sotevan toiminta päättyi vuoden 1953 lopussa. Valtuuskunta toimi pitempään: se järjesteli muutamia korvausasioita valtion ja tavarantoimittajien välillä vuoteen 1967 saakka.


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text: Kun Soteva lopetti toimintansa, sen haltuun jääneet hylätyt sotakorvaustavarat myytiin huutokaupalla. Esimerkiksi kaikkiaan kymmenen Move 2 -moottoriveturia osti Insinööritoimisto Saalasti. Myös muutamat raskaat kaivosvinssit päätyivät rautatiekäyttöön: ne myytiin Kuluntalahden–Jormuan tukinsiirtoradalle käytettäväksi vaunujen hinaamiseen veteen ulottuvilla kiskoilla.


title: Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta

text: Mauri Sariolan vuonna 1981 ilmestynyt romaani "Jälleenrakennettu maa" käsittelee sotakorvausten ajan Suomea. Romaanin päähenkilö Tapio Heinlampi on Sotevan laivanrakennusosaston lakimies. Romaanin suunnittelussa keskeinen lähde oli Ilmari Harkin teos "Sotakorvausten aika".


title: Makslahti

text: Makslahti eli Glebytševo () on maalaiskunta Viipurin piirin eteläosassa Leningradin alueella Venäjällä. Ennen sotia Suomeen kuuluessaan Makslahti oli Koiviston maalaiskuntaan kuulunut kylä, rautatieasema ja satama.


title: Makslahti

text: Makslahden kunta käsittää Viipurinlahden suulla olevan Koivistonniemen ja sen tyven itäpuolella olevan alueen sekä Revonsaaren Viipurinlahdelta ja Kuningassaaren Koivistonniemen edustalta Viipurinlahden suulta. Naapurikuntia ovat Uuras ja Johannes pohjoisessa, Koivisto idässä ja etelässä sekä Tienhaara lännessä Viipurinlahden toisella puolella.


title: Makslahti

text: Kunnan keskustaajaman (Glebytševo, "Makslahti") lisäksi kuntaan kuuluuvat Pribylovon ("Makslahti"), Putuksen (Vjazy) ja Römpötin (Klutševoje) maaseututaajamat.


title: Makslahti

text: Kunnassa on noin 3600 asukasta, joista 3400 keskustaajamassa.


title: Makslahti

text:
Glebytševon kautta kulkee Viipurin ja Koiviston välinen maantie ja rautatie. Kuntakeskuksen aseman nimi on Pribylovo (ent. Makslahden asema), siitä etelään sijaitsee Borin asema (ent. Lähteenmäki).
Paikkakunta tunnetaan keramiikkateollisuudestaan, erityisesti tulitiilten ja suurten julkisivulaattojen valmistuksesta. Nykyisin Glebytševski keramitšeski zavod valmistaa agglomeraattikeramiikkaa (tekokivituotteita) italialaisella erikoisteknologialla.


title: Makslahti

text: Glebytševo on sotilaspaikkakunta, jonka Pribylovon tukikohtaan on sijoitettu helikopterilaivue.


title: Makslahti

text: Makslahti sijaitsee ennen sotia Suomelle kuuluneella alueella. Tuolloin nykyisen kunnan alue muodosti Koiviston maalaiskunnan pohjoisosan. Revonsaari kuitenkin kuului Johanneksen kuntaan ja Kuningassaari Säkkijärven kuntaan.


title: Makslahti

text: Makslahti oli Koiviston maalaiskunnan suurimpia kyliä. Se levittäytyi laajalle, noin 8 km:n mittaiselle kaistalle Koivistonlahden rannalla. Varsinainen Makslahden kylä oli lahden perukalla, nykyisen Pribylovon taajaman paikalla. Vuonna 1925 avattu Makslahden asema ja Makslahden satama sijaitsivat pohjoisempana, lahden itärannalla, nykyisen Glebytševon kuntakeskuksen alueella. Tämän rautatieaseman nimi on nykyisinkin vastaavasti Pribylovo.


title: Makslahti

text:
Makslahden satamasta kehittyi erittäin vilkas puutavaran vientisatama rautatien valmistuttua. Sen yhteyteen kasvaneesta Römpötistä muodostui käytännössä erillinen taajama nykyisen kuntakeskuksen alueelle. Römpötillä on nyttemmin viitattu kuntakeskuksesta vähän pohjoiseen sijaitsevaan Kljutševojen taajamaan.
Sodan jälkeen paikkakunnan nimi vaihtui ensin tiheään. 1945 Viipurin piirin Pribylovon taajamassa perustettu Pribylovon kyläneuvosto muutti 1974 Glebytševon taajamaan ja nimettiin vuonna 1981 Glebytševon kyläneuvostoksi ("Glebytševski selski sovet"). 1993 nimeksi tuli Glebytševon kylähallinto ("selskaja administratsija"), 1994 Glebytševon volosti ("volost") ja kuntauudistuksessa 2006 Glebytševon maalaiskunta ("selskoje poselenije"). Alueen aiemmista taajamista Kamenka (Kaaliala) lakkautettiin 2004.


title: Römpötti

text:
Römpötti eli Kljutševoje () on maaseututaajama Karjalankannaksella Glebytševon eli Makslahden maalaiskunnassa, Leningradin alueen Viipurin piirissä. Taajama sijaitsee Koivistosta Viipurin johtavan rautatien varrella heti Glebytševon nykyisen kuntakeskuksen pohjoispuolella. Sen itäpuolella on Venäjän ilmavoimien Pribylovon helikopteritukikohta.
Suomelle kuuluessaan Römpötti oli osa Koiviston maalaiskunnan laajaa Makslahden kylää, ja muodosti sen puitteissa erillisen taajamansa, jonka sijainti vastasi lähinnä nykyistä Glebytševon keskustaajamaa. Römpötissä sijaitsi 1925 käyttöön otettu Makslahden rautatieasema ja tärkeäksi puutavaran vientisatamaksi muodostunut Makslahden satama. Nykyinen Römpötti käsittää vain tämän taajaman pohjoisosan.


title: Tervakosken kirkko

text: Tervakosken kirkko, jota myös kutsutaan nimellä Pikkukirkko, on vuonna 1936 rakennettu hirsinen kirkkorakennus, joka kuitenkin vasta vuonna 1973 siirtyi Janakkalan seurakunnan omistukseen ja hallintaan. Kirkko sijaitsee Janakkalan kunnassa, sen eteläosassa sijaitsevassa Tervakosken kylässä.


title: Tervakosken kirkko

text: Vuonna 1935 perustettiin Tervakosken pikkukirkkoyhdistys, jonka tavoite oli saada kirkko myös omaan kylään. Näin oli tullut aika, jona ei enää tyydytty vuonna 1886 melkoisen edustavasti rakennetun Tervakosken Seuratalon käyttöön. Oli näet ilmennyt järjestyshäiriöitä yhä enenevässä määrin, eivätkä hengellinen elämä ja huvit oikein sopineet kylän asukkaiden mielestä samaan rakennukseen.


title: Tervakosken kirkko

text: Toimintansa toisena vuonna pikkukirkkoyhdistys rakennutti keskelle kylää arkkitehti Jarl Eklundin suunnitteleman puukirkon. Rakennustarvikkeet yhdistys oli saanut lahjoituksena Tervakosken paperitehtaalta, jonka omistaman Toivan kartanon riihen yhdistys sai purkaa ja käyttää rakennustarpeikseen.


title: Tervakosken kirkko

text: Kirkkorakennus rakennettiin kyläläisten yhteisvoimin talkoilla. Kirkon sisäpuoliset koristemaalaukset teki koristemaalari Hilbert. Paperitehdas rakennutti vuonna 1939 kellotapulin, jonka se samana vuonna lahjoitti pikkukirkkoyhdistykselle.


title: Tervakosken kirkko

text: Alkuaikoina kirkolle tehtiin myös muita lahjoituksia. Taidemesenaatti ja vuorineuvos Gösta Serlachius lahjoitti Pikkukirkolle Georg von Swetlickin vuonna 1937 maalaaman alttaritaulun.


title: Tervakosken kirkko

text: Kirkko sai kellotorniinsa lahjoituksena 450 kiloa painavan kirkonkellon viereisessä Napialan kylässä toimineen Napialan Nahkatehtaan toimitusjohtaja Oskari Vaaralta, lisäksi kirkkotekstiilejä, papin kappoja ja kasukoita sekä rippilasten alboja. Pikkukirkkoon lahjoitettiin myös hopeiset ehtoollisvälineet sekä kastemaljoja. Kirkkosalin suuri kristallikruunu ja lähetyskyntteliköt on lahjoitettu kirkolle.


title: Tervakosken kirkko

text: Kirkkosalissa on tilaa 180 hengelle, kylässä on kuitenkin lähes 5 000 asukasta. Lisäksi Pikkukirkkoon hankittiin vuonna 1945 Kangasalan urkutehtaan valmistamat urut.


title: Tervakosken kirkko

text: Kirkolla ei ole omaa varsinaista hautausmaata, sillä Tervakosken vainajat haudataan Janakkalan kirkon hautausmaalle. Kuitenkin sodissamme 1939–1945 kaatuneet kylän sankarivainajat on haudattu kirkon vierustalle, ja vuonna 1947 valmistui taiteilija Mauno Oittisen sankaripatsas.


title: Tervakosken kirkko

text: Tervakoski koki 1900-luvun viimeisinä vuosikymmenin suuria muutoksia, sillä paperitehdasyhtiö luopui ulkoisista yhteiskunnallisista sitoumuksistaan. Näin oli Tervakosken pikkukirkkoyhdistyksenkin aika luopua kirkkonsa ylläpitämisestä. Yhdistys lahjoitti kirkkorakennuksen Janakkalan seurakunnalle vuonna 1973. Seurakunnan oli kuitenkin luovutussopimuksen mukaisesti rakennettava seurakuntakeskus Pikkukirkon yhteyteen. Seurakunta toteutti sitoumuksensa, ja vuonna 1976 valmistui arkkitehtien Seppo Asikainen ja Raimo Pensanen suunnittelema punatiilinen seurakuntakeskus.


title: Tervakosken kirkko

text: Seurakunta järjestään Pikkukirkossa jumalanpalveluksen joka toinen sunnuntai, ja siihen osallistuu yleensä noin 30–60 henkilöä. Jumalanpalvelusten pitäminen on Janakkalan seurakunnan II kappalaisen keskeisiä tehtäviä. Näin tuo kappalainen on tavallaan Pikkukirkon oma pappi.


title: Tervakosken kirkko

text: Tervakosken puukirkko yritettiin polttaa vuonna 2011, mutta vahingot olivat pienet.


title: Baldwinin piirikunta (Alabama)

text: Baldwinin piirikunta on Yhdysvaltojen Alabaman osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Se on nimetty Yhdysvaltojen senaatin jäsenen Abraham Baldwinin mukaan. Piirikunnan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 182 265, ja sen pääkaupunki on Bay Minette. Baldwinin piirikunta perustettiin 21. joulukuuta 1809.


title: Baldwinin piirikunta (Alabama)

text: Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan piirikunnan pinta-ala on 5 250 km², josta 4 135 km² on maata ja 1 115 km² (21,24%) vettä. Se on pinta-alaltaan 12. suurin piirikunta Mississippi-joen itäpuolella.


title: Zarkus Poussa

text: Jukka Markus ”Zarkus” Poussa (12. heinäkuuta 1975 Vihti – 24. tammikuuta 2016 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen muusikko. Hänen pääinstrumenttinsa olivat laulu, rummut ja lyömäsoittimet.


title: Zarkus Poussa

text: Poussa kiinnostui musiikista jo varhain ja aloitti musiikkiopintonsa kitaratunneilla. Hän opiskeli Sibelius-lukiossa. Poussa opiskeli myös basson- ja kitaransoittoa Oulunkylän Pop & Jazz Konservatoriossa. Hän suoritti parturi-kampaajan ammattitutkinnon pikakurssina ja toimi ammatissa kolme vuotta ennen kuin palasi muusikon uralle tutustuttuaan tarkemmin lyömäsoittimiin. Markus Poussa asui avoliitossa näyttelijä-laulaja Vuokko Hovatan kanssa. Näyttelijä Maarit Poussa on hänen isosiskonsa.


title: Zarkus Poussa

text: Taiteilijanimensä Poussa sai, kun hänen ystävänsä keksi hänelle DJ-nimeä mainoslehtiseen.


title: Zarkus Poussa

text: Poussa soitti monissa yhtyeissä, kuten Pekassa ja Sudessa, Giant Robotissa, RinneRadiossa, Hemma Beastissa ja Anna-Mari Kähärän Orkesterissa. Hän oli myös muusikkona "W-tyyli"-televisiosarjassa ja vastasi musiikista Yle Femillä esitetyssä "Nuottien matkassa" -ohjelmassa sekä veti alkuvuodesta 2007 Subtv:llä esitettyä viihdeohjelmasarjaa "Jokainen vieras on laulun arvoinen", jossa hän sävelsi, sanoitti ja äänitti päivässä kappaleen muusta kuin musiikista tunnettujen henkilöiden kanssa. Lisäksi hän näytteli Q-teatterissa sekä elokuvassa "Saippuaprinssi".


title: Zarkus Poussa

text: Poussa käytti paljon huumoria sanoituksissaan ja esiintymisissään. Poussan ensimmäinen sooloalbumi "Love Tracks" julkaistiin vuoden 2005 lopussa. Albumilla hän laulaa sekä suomeksi että englanniksi, soittaa lyömäsoittimia, kitaraa, bassoa ja syntetisaattoria sekä vastaa sävellyksistä, sanoituksista, äänityksestä ja miksauksesta.


title: Zarkus Poussa

text: Vuonna 2007 Poussa oli mukana "Ganes"-elokuvan soundtrackissa, jossa hän esitti muutaman kappaleen Remu Aaltosen kanssa. Vuonna 2013 ilmestyi Poussan toinen sooloalbumi "Positiivinen krapula," jonka lauluntekijänä Poussa toimi ja jossa hän laulaa kokonaan suomeksi.


title: Zarkus Poussa

text: Poussa soitti myös Jukka Pojan yhtyeessä Kuules Crew.


title: Zarkus Poussa

text: Poussa kuoli 24. tammikuuta 2016 saatuaan sairauskohtauksen Viking Linen "M/S Gabriellalla", jossa hän oli ollut edellisenä iltana Kuules Crew'n keikalla. Hyttikäytävältä elottomana löydetty Poussa saatiin elvytettyä laivassa, mutta hän menehtyi matkalla sairaalaan.


title: Zarkus Poussa

text: Poussan muistokonsertti järjestettiin Helsingin Tavastialla 29. maaliskuuta 2016. Konsertissa esiintyivät muun muassa Ismo Alanko, Anssi Kela, Jukka Poika, Stig, Freeman, King Bong, Hemma Beast, Giant Robot, Anna-Mari Kähärä Orchestra ja Zarkus Poussa Orchestra.


title: Piltunginjärvi

text: Piltunginjärvi on järvi Puokion kylän länsipuolella Puolangan kunnassa Kainuun maakunnassa. Järvi kuuluu Oulujoen vesistöalueeseen, ja se laskee Oulujokeen Piltungin- ja Utosjokien kautta. Vetensä järvi saa pääasiassa siihen laskevista suo-ojista. Järvi on matala, ja sen rannat ovat tukevia. Alueella on useita kesäasuntoja.


title: Piltunginjärvi

text: Järvessä on kolme saarta, joista kaksi on nimettömiä. Suurimmassa saaressa, Kalmonsaaressa, on vanha hautapaikka.


title: Puokio

text: Puokio on kylä Puolangan kunnassa Kainuussa.


title: Puokio

text: Puokio sijaitsee Puokiovaaralla Puolangan ja Vaalan välisen seututien 800 varrella noin 20 kilometriä Puolangan kuntakeskuksesta lounaaseen ja noin 35 kilometriä Vaalan kuntakeskuksesta koilliseen. Kylän suurimmat järvet ovat sen länsipuolella sijaitsevat Puokio- ja Piltunginjärvet.


title: Silsa

text: Silsa voi tarkoittaa:


title: Gregor Schlierenzauer

text: Gregor Schlierenzauer (s. 7. tammikuuta 1990 Fulpmes) on itävaltalainen mäkihyppääjä. Hän on nuorten sekä aikuisten maailmanmestari, lentomäen maailmanmestari, joukkuekilpailun olympiavoittaja, kahdeksankertainen joukkuemaailmanmestari ja mäkiviikon kaksinkertainen voittaja. Hän on maailmancupin kokonaisvoittaja kausilta 2008–2009 ja 2012–2013 ja on voittanut 53 maailmancupin osakilpailua eli enemmän kuin kukaan muu.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer syntyi 7. tammikuuta 1990. Hänen vasen korvansa on ollut syntymästä saakka kuuro. Hänen vanhempansa ovat Paul ja Angelika Schlierenzauer. Gregor on keskimmäinen kolmesta lapsesta, hänellä on isosisko Gloria ja pikkuveli Lukas. Hänen enonsa on kolminkertainen olympiamitalisti, ohjaskelkkailija Markus Prock, joka toimii myös Schlierenzauerin managerina. Hän teki Schlierenzauerille sopimuksen Fischerin kanssa vuonna 2001 ja muutamaa vuotta myöhemmin Red Bullin kanssa. Schlierenzauer alkoi harjoitella mäkihyppyä kahdeksanvuotiaana SV Innsbruck-Bergisel -seurassa. Hän kävi tavallista itävaltalaista koulua, mutta hänen tiukan harjoitteluaikataulun takia hänellä oli ongelmia koulutyössä. Schlierenzauer pääsi Itävallan Skigymnasium Stamsiin, joka on maailman vanhin talviurheilun harjoittelukeskus sekä sisäoppilaitos.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer osallistui nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin jo Rovaniemellä 2005, jolloin hän oli henkilökohtaisen kilpailun 20:s ja joukkuekilpailun neljäs. Schlierenzauer alkoi kilpailla ammattimaisesti kaudella 2005–2006 FIS Cupissa ja Continental Cupissa, kun hän oli vain 15-vuotias. Helmikuussa 2006 Schlierenzauer voitti nuorten maailmanmestaruuden henkilökohtaisessa kilpailussa sekä joukkuekilpailussa Kranjissa, Sloveniassa, minkä jälkeen hänet kutsuttiin Itävallan maajoukkueeseen. Hän debytoi 12. maaliskuuta 2006 mäkihypyn maailmancupissa Holmenkollenilla ja sijoittui 24:nneksi.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Mäkihypyn kesä-GP 2006 meni Schlierenzauerin osalta hyvin. Hän saavutti voiton Courchevelissa ja toiset sijat Einsiedelnin ja Zakopanen sekä kolmannen sijan Hinterzartenin osakilpailussa. Hinterzartenissa hän voitti myös joukkuemäenkilpailun. Kaudeksi 2006–2007 Schlierenzauer nousi Itävallan edustusmiehistöön ja voitti ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa Norjan Lillehammerissa 3. joulukuuta 2006 vain 16-vuotiaana. Saman kuukauden aikana tuli toinen voitto Sveitsin Engelbergissä. Engelbergin toisessa kilpailussa Schlierenzauer oli kolmas. Hänen kolmas voittonsa tuli Keski-Euroopan mäkiviikkoon kuuluvassa Oberstdorfin kilpailussa. Garmisch-Partenkirchenissä hän oli neljäs ja Innsbruckissa 11. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa Schlierenzauer oli lopulta toinen voitettuaan viikon päättäneen Bischofshofenin kilpailun.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Titisee-Neustadtin toisessa kilpailussa 4. helmikuuta Schlierenzauer sijoittui toiseksi. Viidennen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Schlierenzauer nappasi Klingenthalissa helmikuussa 2007. Hän voitti Itävallan kanssa kaksi joukkuemäen kilpailua, Willingenissä sekä Lahdessa. Ensimmäisen kokonaisen maailmancupkautensa loppupisteissä Schlierenzauer sijoittui neljänneksi. Schlierenzauer päätti olla osallistumatta kauden päätösosakilpailuihin Planican lentomäessä, koska hyppy ei kulkenut ja neljäs sija maailmancup-pisteissä oli turvattu. Schlierenzauer saavutti myös joukkuemaailmanmestaruuden Sapporossa 2007. MM-kisojen normaalimäen kilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi ja suurmäessä kymmenenneksi.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Kesä-GP meni Schlierenzauerilla jälleen hyvin. Hän saavutti voitot Pragelatosta sekä Klingenthalista ja kolmannen sijan Hinterzartenista. Talven 2007–2008 maailmancupin Schlierenzauer aloitti vahvasti ja saavutti useita kärkipään sijoituksia. Kuusamon joukkuekilpailussa hän oli toinen ja henkilökohtaisessa kilpailussa neljäs. Hän oli Trondheimissa neljäs ja toinen, Villachissa toinen ja kolmas, sekä Engelbergissä neljäs ja toinen. Mäkiviikon avauskilpailussa Oberstdorfissa Schlierenzauer oli toinen. Garmisch-Partenkirchenissa uudenvuodenpäivänä 2008 hän nappasi uransa kuudennen maailmancupin osakilpailuvoiton. Bischofshofenin ensimmäisessä osakilpailussa Sclierenzauer oli viides ja kolmen kilpailun jälkeen hän oli Keski-Euroopan mäkiviikon yhteispisteissä kolmantena. Kuitenkin Bischofshofenin päätöskilpailun ensimmäisen hyppykierroksen lopussa olosuhteet heikkenivät äkillisesti, ja toiseksi viimeisenä hypännyt Schlierenzauer epäonnistui ja sijoittui vasta sijalle 42. Hän putosi pois toiselta kierrokselta ja mäkiviikon kokonaiskilpailussa 12:nneksi.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Uransa seitsemännen maailmancupin osakilpailuvoiton Schlierenzauer saavutti tammikuun lopulla Zakopanessa. Helmikuun alussa hän oli toinen molemmissa Liberecin osakilpailuissa. Liberecin jälkeen hän oli mukana Itävallan kolmanneksi sijoittuneessa joukkueessa Willingenissä. Helmikuussa Schlierenzauer voitti ensimmäisessä lentomäen kilpailussaan lentomäen MM-kultaa Oberstdorfissa, ja hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin lentomäen maailmanmestari. Neljän hyppykierroksen aikana nuorukaiselle kertyi pisteitä 835,4. Hopealle jäi joukkuetoveri Martin Koch ja pronssille Suomen Janne Ahonen. Samojen kisojen joukkuekilpailussa Schlierenzauer voitti toisen maailmanmestaruutensa. Myöhemmin maaliskuussa Schlierenzauer voitti Nordic Tournamentin.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Hän oli ensimmäisessä Kuopion kilpailussa toinen ja toisessa Kuopion kilpailussa neljäs. Tämän jälkeen hän voitti Lillehammerin ja Oslon osakilpailut. Kauden päätteeksi Schlierenzauer voitti vielä molemmat Planican osakilpailut ja oli Planican joukkuemäessä kolmas. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Kesä-GP meni Schlierenzauerilta todella hyvin. Hän voitti yhteensä viisi osakilpailua ja oli kerran toinen ja neljäs. Lisäksi Hinterzartenin joukkuekilpailusta hän sai voiton Itävallan joukkueen kanssa. Kauden 2008–2009 Schlierenzauer aloitti sijoittumalla Kuusamossa joukkuekilpailussa toiseksi ja henkilökohtaisessa kilpailussa kolmanneksi. Hän voitti ensimmäisen osakilpailun Trondheimissa ja oli toisessa Trondheimin kilpailussa toinen. Pragelatossa hän oli toinen ja neljäs. Engelbergin ensimmäisessä kilpailussa hän oli kolmas, mutta voitti toisen kilpailun. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi oltuaan Innsbruckin osakilpailussa toinen ja kaikissa muissa neljäs.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Mäkiviikon jälkeen Schlierenzauer voitti Tauplitzin molemmat osakilpailut. Tauplitzin jälkeen hän oli ensimmäisessä Zakopanen kilpailussa toinen, mutta voitti toisen Zakopanen kilpailun. Sen jälkeen Schlierenzauer voitti kaksi Whistlerin osakilpailua, Sapporon, Willingenin ja Klingenthalin osakilpailun, eli ennätykselliset kuusi osakilpailua peräkkäin. Hän nousi jakamaan ennätystä Janne Ahosen, Matti Hautamäen ja Thomas Morgensternin kanssa. Liberecin MM-kilpailuissa hän sijoittui Wolfgang Loitzlin jälkeen hopeaa normaalimäessä. Suurmäessä Schlierenzauer oli neljäs ja oli myös mukana voittamassa Itävallalle joukkuemaailmanmestaruuden.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Loppukaudella Schlierenzauer voitti toista kertaa peräkkäin Nordic Tournamentin. Hän voitti Lahden osakilpailun, oli Kuopiossa kymmenes, Lillehammerissa kolmas sekä voitti Vikersundin osakilpailun. Vikersundin joukkuekilpailun Schlierenzauer voitti Itävallan joukkueen kanssa. Schlierenzauer varmisti maailmancupin kokonaisvoittonsa kolmanneksi viimeisessä kilpailussa. Planicassa Schlierenzauer voitti kauden 13. kilpailunsa ja otti Ahoselta haltuunsa yhden kauden voittoennätyksen. Schlierenzauerin kokonaispistemäärä 2 083 oli myös uusi ennätys. Kauden jälkeen Ramsaussa pidetyissä välinetestauksissa Schlierenzauer kaatui ja joutui sen seurauksena polvileikkaukseen.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer osallistui vain kolmeen kesä-GP kilpailuun 2009, mutta hyppäsi hyvin. Hän voitti kilpailut Zakopanessa ja Klingenthalissa sekä oli Zakopanen toisessa kilpailussa toinen. Kauden 2009–2010 Schlierenzauer aloitti Kuusamossa joukkuekilpailun voitolla sekä henkilökohtaisen kilpailun 19. sijalla, mutta voitti seuraavan kilpailun Lillehammerissa. Toisessa Lillehammerin kilpailussa hän oli neljäs. Engelbergissä hän oli ensimmäisessä kilpailussa toinen, voitti toisen kilpailun ja oli kolmannessa kilpailussa kuudes.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Mäkiviikolla Schlierenzauer voitti uudenvuodenpäivänä Garmisch-Partenkirchenissä sekä 3. tammikuuta Innsbruckissa. Oberstdorfissa hän oli yhdeksäs ja Bischofshofenissa kuudes. Lopputuloksissa hän sijoittui neljänneksi. Mäkiviikon jälkeen Schlierenzauer voitti Tauplitzissa järjestetyn lentomäen osakilpailun, Zakopanen molemmat osakilpailut sekä Oberstdorfin joukkuekilpailun. Klingenthalin osakilpailussa Schlierenzauer oli kolmas ja voitti Willingenin osakilpailun.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Vancouverin olympialaisissa Schlierenzauer voitti pronssia sekä normaalimäen että suurmäen kilpailussa kisat voittaneen Simon Ammannin ja toiseksi tulleen Adam Małyszin jälkeen. Joukkuekilpailussa Schlierenzauer oli mukana Itävallan kultaa voittaneessa joukkueessa. Olympialaisten jälkeen Schlierenzauer sijoittui Nordic Tournamentilla neljänneksi. Hän oli Lahdessa neljäs, Kuopiossa 11:s, Lillehammerissa toinen, sekä Oslossa 12:s. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi Ammannin jälkeen. Lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa Planicassa Schlierenzauer voitti joukkuekilpailussa kultaa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa hopealle.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer osallistui kesällä 2010 taas vain kolmeen kesä-GP kilpailuun, mutta ei tällä kertaa pärjännyt edellisvuosien tapaan. Hän oli molemmissa Wisłan kilpailuissa kahdeksas ja Klingenthalissa kolmas. Schlierenzauer avasi maailmancupkauden 2010–2011 voittamalla Kuusamon joukkuekilpailun Itävallan joukkueen kanssa. Henkilökohtaisen kauden alku ei kuitenkaan sujunut häneltä toivotunlaisesti, Kuusamossa hän oli 14:s, Kuopiossa 16:s sekä Lillehammerissa 14:s ja 20:s. Schlierenzauer loukkasi oikean polvensa sivusiteen kaaduttuaan harjoituksissa 13. joulukuuta ja joutui jättämään väliin muun muassa mäkiviikon kaksi ensimmäistä osakilpailua. Mäkiviikon kahdessa jälkimmäisessä osakilpailussa Schlierenzauer kuitenkin oli mukana ja sijoittui Innsbruckissa 18:nneksi ja Bischofshofenissa 23:nneksi.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Mäkiviikon jälkeen Schlierenzauer oli Harrachovissa viides ja 13:s sekä Zakopanessa kuudes, yhdeksäs ja 19:s. Willingenissä hän voitti joukkuekilpailun ja oli henkilökohatisen kilpailun viides. Klingenthalista hän sai viidennen sijan. Schlierenzauer saavutti kauden ensimmäisen henkilökohtaisen palkintosijansa oltuaan kolmas Oberstdorfin lentomäessä. Oberstdorfin joukkuekilpailun hän voitti Itävallan joukkueen kanssa. Viikkoa myöhemmin Sclierenzauer voitti kaksi osakilpailua Vikersundin lentomäessä. Vikersundin ensimmäisessä kilpailussa Schlierenzauer hyppäsi uransa pisimmän, 243,5 metriä kantaneen hypyn.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän voitti suurmäen maailmanmestaruuden 0,3 pisteen erolla Thomas Morgensterniin. Hän kuului myös Itävallan kultajoukkueeseen sekä normaalimäen että suurmäen joukkuekilpailussa ja oli kahdeksas normaalimäen henkilökohtaisessa kilpailussa. MM-kilpailuiden jälkeen Schlierenzauer oli mukana Itävallan joukkueessa, joka voitti Lahden joukkuekilpailun. Lahden henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli kahdeksas. Kauden lopussa hän voitti vielä Planican lentomäen ensimmäisen osakilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa Schlierenzauer oli yhdeksäs.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauerilla meni kesä-GP hyvin. Hän voitti Hinzenbachin henkilökohtaisen kisan sekä Zakopanen joukkuekilpailun. Toisen sijan hän sai Szczyrkista, Zakopanesta sekä Klingenthalista. Wisłassa hän oli kolmas. Schlierenzauer aloitti kauden 2011–2012 Kuusamon henkilökohtaisen kilpailun toisella sijalla sekä joukkuekilpailun voitolla. Kuusamon jälkeen hän oli Lillehammerissa kuudes ja neljäs. Ensimmäisen henkilökohtaisen voittonsa hän saavutti 9. joulukuuta Harrachovissa. Voitto oli Schlierenzauerin uran 36:s, ja se nosti hänet Janne Ahosen rinnalle voittojen määrässä. Seuraavana päivänä Harrachovissa hän oli mukana Itävallan joukkuekilpailussa toiseksi sijoittuneessa joukkueessa. Harrachovin toisessa henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli kahdeksas. Harrachovin jälkeen hän oli Engelbergissä 11:s ja neljäs. Keski-Euroopan mäkiviikolla Schlierenzauer voitti Oberstdorfin ja Garmisch-Partenkirchenin osakilpailut, oli toinen Innsbruckissa ja kolmas Bischofshofenissa. Hän voitti mäkiviikon 25,8 pisteen erolla Thomas Morgensterniin.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Mäkiviikon jälkeen Schlierenzauer oli Tauplitzissa seitsemäs ja 30:s sekä Zakopanen ensimmäisessä kilpailussa 18:s. Zakopanen toisen kilpailun hän kuitenkin voitti. Zakopanen jälkeen Val di Fiemmessä Schlierenzauer voitti ja oli toinen. Willingenin joukkuekilpailussa hän oli Itävallan joukkueen kanssa toinen, mutta oli henkilökohtaisessa kilpailussa vasta 18:s. Oberstdorfissa Schlierenzauer oli seitsemäs henkilökohtaisessa kilpailussa ja toinen joukkuekilpailussa. Vikersundin lentomäen MM-kilpailuissa hän kuului Itävallan kultajoukkueeseen ja oli henkilökohtaisessa kilpailussa 18:s. Lentomäen MM-kilpailuiden jälkeen Schlierenzauer voitti Lahden joukkuekilpailun ja oli henkilökohtaisessa kilpailussa kuudes. Trondheimissa hän oli 12:s ja Oslossa 16:s. Maailmancupin päätöskilpailuissa Planicassa Schlierenzauer oli henkilökohtaisten kilpailuiden viides ja neljäs sekä voitti joukkuekilpailun yhdessä Itävallan joukkueen kanssa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui Anders Bardalin jälkeen toiseksi.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Kesä-GP 2012 ei mennyt Schlierenzauerin osalta hyvin. Hänet hylättiin Hinterzartenin karsinnassa, oli Hinzenbachissa viides ja Klingenthalissa 23:s. Hinterzartenin joukkuekilpailun hän kuitenkin voitti Itävallan joukkueen kanssa. Kauden 2012–2013 Schlierenzauer aloitti Lillehammerin normaalimäessä kahdeksannella sijalla ja voitti seuraavana päivänä suurmäen kilpailun. Seuraavissa kilpailuissa Kuusamossa hän oli joukkuekilpailun toinen sekä henkilökohtaisen kilpailun neljäs. Seuraavan voittonsa hän otti Sotšissa 8. joulukuuta. Seuraavana päivänä Sotšissa hän oli kuitenkin vasta 25:s. Engelbergissä 16. joulukuuta hän saavutti seuraavan voittonsa. Engelbergin ensimmäisessä kilpailussa hän sijoittui kolmanneksi.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Mäkiviikolla hän sijoittui Oberstdorfissa ja Garmisch-Partenkirchenissä Anders Jacobsenin voittamissa kilpailuissa toiseksi, mutta voitti Innsbruckin ja Bischofshofenin kilpailut ja lopulta myös toisen mäkiviikkonsa 13 pisteen erolla Jacobseniin. Mäkiviikon jälkeen Schlierenzauer oli Zakopanessa kahdeksas. Hän nousi maailmancupin osakilpailuvoitoissa jaetulle kärkisijalle Matti Nykäsen kanssa saavutettuaan 46. voittonsa Vikersundin lentomäessä 26. tammikuuta 2013. Vikersundin toisessa kilpailussa hän oli kolmas. Harrachovin lentomäessä 3.2.2013 Schlierenzauer ohitti Nykäsen osakilpailuvoittotilastossa ottamalla 47. ja 48. voittonsa. Kyseessä oli muutenkin historiallinen päivä, sillä kukaan toinen ei ole kyennyt voittamaan kahta maailmancupin osakilpailua samana päivänä. Willingenissä 9. helmikuuta Schlierenzauer oli joukkuekilpailun neljäs. Klingenthalissa 13. helmikuuta ja Oberstdorfissa 16. helmikuuta hän saavutti kolmannen sijan. Oberstdorfin joukkuekilpailussa Itävallan joukkue, jossa hän oli mukana oli toinen.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Schlierenzauer sai hopeaa normaalimäen kilpailussa. Hän hävisi kilpailun voittaneelle Anders Bardalille 4,2 pistettä. Sekajoukkuemäestä Schlierenzauer voitti hopeaa yhdessä Itävallan joukkueen kanssa. Suurmäessä hän sijoittui kahdeksanneksi. Joukkuemäessä hän kuului Itävallan kultajoukkueeseen.


title: Gregor Schlierenzauer

text: MM-kilpailujen jälkeen Schlierenzauer sijoittui Lahdessa joukkuekilpailussa neljänneksi ja henkilökohtaisessa suurmäen kilpailussa 15:nneksi. Kuopiossa hän oli viides ja Trondheimissa 16:s. Holmenkollenilla hän jakoi voiton Piotr Żyłan kanssa. Hän voitti myös Planican ensimmäisen lentomäkikilpailun.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer ja Anders Bardal, kaksi viimeistä hyppääjää, jättivät vaikeiden tuuliolojen vuoksi hyppäämättä yhden kierroksen kilpailuna käydyssä maailmancup-kauden 2013–2014 avauskilpailussa Klingenthalissa. Seuraavana viikonloppuna Schlierenzauer voitti Rukan kilpailun, vaikka oli ensimmäisen kierroksen jälkeen vasta sijalla 15. Lillehammerissa Schlierenzauer otti voiton normaalimäessä, ja oli viidestoista suurmäen kilpailussa. Titisee-Neustadtissa hän oli neljäs ja kahdeksas, Engelbergissä 27:s ja neljäs. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän sijoittui Oberstdorfissa yhdeksänneksi, Garmisch-Partenkirchenissä kahdeksanneksi, Innsbruckissa neljänneksi ja Bischofshofenissa 18:nneksi sekä kokonaiskilpailussa kahdeksanneksi. Kulmin lentomäen kilpailuissa Schlierenzauer oli kolmas ja toinen. Wisłassa hän sijoittui kahdeksanneksi. Zakopanessa hän oli joukkuemäessä kolmas ja henkilökohtaisessa kilpailussa 12:s.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer saavutti Sotšin olympialaisissa hopeaa joukkuemäessä, oli seitsemäs suurmäessä ja yhdestoista normaalimäessä. Falunin maailmancup-kilpailussa hän oli 18:s. Lahdessa hän sijoittui henkilökohtaisissa kilpailuissa kahdeksanneksi ja kolmanneksi sekä kuului joukkuemäen voittajajoukkueeseen. Kuopiossa hän oli kymmenes, Trondheimissa kolmastoista ja Oslossa viides. Lentomäen MM-kilpailuissa Harrachovissa hän sijoittui 24:nneksi. Planican suurmäen kilpailuissa hän oli viides ja kahdeksas ja kuului joukkuemäen voittajajoukkueeseen. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kuudes.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Maailmancup-kaudella 2014–2015 Schlierenzauer voitti Lillehammerin ensimmäisen kilpailun. Seuraavana viikonloppuna hän oli Nižni Tagilin kilpailuissa toinen ja neljäs. Mäkiviikolla hän sijoittui Oberstdorfissa 17:nneksi, Garmisch-Partenkirchenissä neljänneksi, Innsbruckissa viidenneksi ja Bischofshofenissa seitsemänneksi sekä kokonaiskilpailussa seitsemänneksi. Seuraavan kerran hän sijoittui kymmenen parhaan joukkoon oltuaan helmikuussa Titisee-Neustadtin kilpailuissa seitsemäs ja kymmenes.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer saavutti Falunin MM-kilpailuissa 2015 hopeaa suurmäessä ja joukkuekilpailussa sekä sijoittui normaalimäessä 22:nneksi. Loppukaudella hän sijoittui parhaimmillaan seitsemänneksi Lahdessa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kymmenes.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer pääsi kauden aikana maailmancupin pisteille vain neljässä kilpailussa. Hän lopetti kautensa jo tammikuussa. Maaliskuussa hän loukkasi polvensa hiihtoreissullaan Kanadassa ja hänen polvensa jouduttiin leikkaamaan.


title: Gregor Schlierenzauer

text: Schlierenzauer aloitti kautensa tammikuun 2017 puolivälissä palaten vuoden kestäneeltä kilpailutauolta. Hän olikin Lahden MM-kisoissa mukana voittamassa Itävallalle joukkuemäen pronssia.


title: Sergio Mantovani

text: Sergio Mantovani (22. toukokuuta 1929 – 23. helmikuuta 2001) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahdeksaan Grand Prix -kilpailuun, mutta starttasi vain seitsemään niistä. MM-pisteitä hän keräsi yhteensä neljä. Mantovanin paras sijoituksensa kilpailussa oli viides, jonka hän saavutti kaksi kertaa.


title: Oterma

text: Oterma on kylä Vaalan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Oulujärven pohjoispuolella Paatinjärven ja Otermanjärven alueella Vaalan ja Puolangan välisen seututien 800 varrella, noin 20 kilometriä koilliseen Vaalan keskustaajamasta.


title: Oterma

text: Otermajärven etelärannalla Vehka- ja Säynäjälahden rannalla sijaitsee Lapinsalmen alue, josta johtaa pengertie Lapinniemeen Lapinsalmen, järven kapeimman kohdan poikki. Järven luoteisosassa on Kaihlalahden alue. Suurin osa asutuksesta sijaitsee järven pohjoisrannalla Koukkarinlahden–Talliniemen alueella vanhan koulun läheisyydessä. Myös Paatinjärven rantojen asutus kuuluu Oterman kylään.


title: Oterma

text: Alue on vanhaa saamelaisten asuinaluetta. Lapinsalmen järvikapeikon kohdalta voi vieläkin löytää jäänteitä saamelaisten rakentamasta kalapadosta. Saamelaisten asutus tulee ilmi myös paikannimistä kuten Saamasten lahti (nykykartoissa Saunasten lahti), Lapinsalmi ja Kotasuo.


title: Benedict Arnold

text: Benedict Arnold (14. tammikuuta 1741 Norwich, Connecticut – 14. kesäkuuta 1801 Lontoo, Iso-Britannia) oli amerikkalainen kenraali, joka oli yksi siirtokuntien armeijan komentajista Yhdysvaltain vapaussodassa, kunnes hän vuonna 1780 loikkasi brittien puolelle. Yhdysvalloissa hänen nimestään tuli petturin synonyymi.


title: Benedict Arnold

text: Benedict Arnoldin isä oli menestyvä liikemies, ja perhe edusti Norwichin ylintä sosiaaliluokkaa. Benedict oli kuusilapsisen perheen toinen. Neljä lapsista kuoli jo lapsuusiässä keltakuumeeseen, ja Benedictin lisäksi vain hänen sisarensa Hannah selvisi aikuisikään. Lasten kuoleman jälkeen perheen isän terveys huononi merkittävästi, ja nuoren Benedictin opinnot yksityiskoulussa jäivät kesken rahojen loppumisen vuoksi. Äitinsä sukulaissuhteiden avulla hän pääsi kahden enonsa oppiin lääke- ja sekatavarakaupan alalla, mutta kaipasi jotakin suurempaa.


title: Benedict Arnold

text: Vuonna 1755 Arnold anoi pääsyä siirtokuntien militiaan seitsenvuotisessa sodassa, mutta ei saanut äitinsä hyväksyntää. Kaksi vuotta myöhemmin Arnold liittyi lyhyeksi aikaa militiaan. Keväällä 1760 hän värväytyi uudelleen, mutta karkasi armeijasta. Jätettyään sotilaspalvelun Arnold siirtyi liike-elämän palvelukseen. Toimittuaan muutaman vuoden lääketuotteiden ja kirjojen kauppiaana hän osti osuuden pienestä kauppalaivastosta ja kuljetti kauppa-artikkeleita Kanadaan ja Länsi-Intiaan.


title: Benedict Arnold

text: Sotatoimien puhjettua huhtikuussa 1775 Arnold liittyi amerikkalaisiin kapinallisiin Bostonin piirityksessä. Toukokuussa hän oli mukana valtaamassa brittien hallitsemaa Fort Ticonderogaa New Yorkissa. Samana syksynä siirtokuntien armeijan ylipäällikkö George Washington nimitti Arnoldin johtamaan 700 miehen joukkoa, jonka oli tarkoitus vallata Quebec. Everstiksi ylenneen Arnoldin ja kenraali Richard Montgomeryn hyökkäys vahvasti linnoitettua Quebecia vastaan 31. joulukuuta 1775 kuitenkin epäonnistui. Montgomery kaatui ja Arnold haavoittui musketinkuulasta vasemman jalkansa akillesjänteeseen. Hänet ylennettiin taistelun jälkeen prikaatinkenraaliksi, ja hän rakensi Champlainjärvelle oman laivueen, jolla onnistui tuottamaan merkittäviä tappioita vihollislaivastolle 11. lokakuuta 1776 käydyssä Valcour Islandin taistelussa.


title: Benedict Arnold

text: Saavutustensa jälkeen Arnold nostettiin sankariksi, mutta monet komentajat suhtautuivat epäillen hänen kärsimättömään innokkuuteensa. Kun siirtokuntien kongressi helmikuussa 1777 myönsi viidelle nuoremmalle upseerille ylennyksen kenraalimajureiksi, mutta ohitti Arnoldin, hän oli vähällä erota protestiksi armeijasta. Washington kuitenkin suostutteli hänet jatkamaan. Torjuttuaan kaksi kuukautta myöhemmin brittien hyökkäyksen Connecticutin Danburyssä Arnold sai ylennyksen kenraalimajuriksi. Hän jäi kuitenkin edelleen samanarvoiseksi itseään kokemattomampien komentajien kanssa ja oli tästä katkera.


title: Benedict Arnold

text: Heinäkuussa 1777 Arnold sai määräyksen pysäyttää brittien eteneminen pohjoiseen New Yorkiin. Prikaatinkenraali Barry St. Legerin joukot olivat jo piirittäneet tuhannen irokeesiliittolaisensa kanssa Fort Stanwixin, jonne Arnoldin oli määrä johtaa vahvistusjoukkonsa. Miehistönsä riittämättömyyden vuoksi hän turvautui juoneen ja lähetti kaksi intiaanitiedustelijaansa levittämään perätöntä huhua St. Legerin leiriin. Sanantuojat väittivät Arnoldin johtaman monen tuhannen sotilaan armeijan lähestyvän brittileiriä vain joidenkin kilometrien päässä. St. Legerin irokeesiliittolaiset uskoivat huhun todenperäisyyteen ja vetäytyivät takaisin Kanadaan. St. Leger joutui keskeyttämään piirityksensä liittolaistensa lähdön jälkeen. Joitakin viikkoja myöhemmin Arnold osallistui keskeisessä roolissa Saratogan taisteluihin, joissa siirtokuntien armeija sai merkittävän voiton kenraali John Burgoynen brittijoukoista.


title: Benedict Arnold

text: Arnold rampautui Saratogassa tapahtuneen haavoittumisen seurauksena ja joutui jättämään komentajan tehtävät. Sen sijaan hänet nimitettiin heinäkuussa 1778 Philadelphian komendantiksi. Hän eleli kaupungissa ylellisesti ja hankki itselleen rahaa kyseenalaisilla tavoilla, mikä alkoi herättää huomiota. Pennsylvanian hallitus esitti paheksuntansa tästä ja asia nousi esille myös kongressissa. Kenraali Washington joutui vastentahtoisesti antamaan hänelle nuhtelun. Arnold vaati asian käsittelyä sotaoikeudessa voidakseen puhdistaa maineensa. Philadelphiassa hän oli ystävystynyt lojalisteina pidettyjen henkilöiden kanssa ja meni huhtikuussa 1779 naimisiin lojalistina tunnetun Margaret Shippenin kanssa. Tämän jälkeen Arnold alkoi tehdä salaisia yhteydenottoja brittien päämajaan.


title: Benedict Arnold

text: Keväällä 1780 Arnold varoitti brittejä suunnitellusta siirtokuntien armeijan hyökkäyksestä Kanadaan. Sen jälkeen hän haki nimitystä West Pointin linnoituksen komentajaksi, minkä hän myös sai elokuussa 1780. West Point sijaitsi avainkohdassa pohjoisten ja eteläisten siirtokuntien välissä, ja siellä oli siirtokuntien armeijan tärkein ammusvarasto. Arnold alkoi käydä salaisia neuvotteluita brittikenraali Henry Clintonin kanssa, kertoi odotettavissa olevasta nimityksestä ja tarjoutui vaihtamaan puolta sekä luovuttamaan linnoituksen briteille 20 000 punnan korvausta vastaan. Suunnitelma kuitenkin paljastui, kun Arnoldin yhteyshenkilönä toiminut brittimajuri John André jäi amerikkalaisten vangiksi. Arnold pakeni tällöin brittilaivaston turviin ja André hirtettiin vakoojana. Kenraalin loikkauksella ei ollut suurta vaikutusta sodan kulkuun. Arnold otettiin brittiarmeijaan prikaatinkenraalina, mutta kovin paljon häntä ei arvostettu. Amerikkalaisten puolella maanpetturin maine syveni kun hän syyskuussa 1781 johti brittiarmeijan hyökkäystä Connecticutin New Londoniin, lähelle entistä kotiseutuaan. Saman vuoden lopussa hän siirtyi Englantiin.


title: Benedict Arnold

text: Arnold ei saanut vakituista virkaa Britannian armeijassa ja pyrki myöhemmin elättämään itsensä erilaisilla liikeyrityksillä ja keinotteluilla. Hän asui välillä Kanadassa ja toimi 1790-luvulla kaapparilaivan kapteenina Länsi-Intiassa. Eläkepäiviään hän vetäytyi viettämään Lontooseen, missä hän kuoli vuonna 1801.


title: Oskar Nyström

text: Oskar Nyström (1885 Oulu – 1925 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja kuplettilaulaja.


title: Oskar Nyström

text:
Oskar Nyström syntyi vuonna 1885 Oulussa. Reino Hirvisepän mukaan hän oli jo pikkupojasta alkaen iloinen lauleskelija, jota ei paljon tarvinnut yllyttää esiintymisiin.
Tarpeeksi matkusteltuaan hän asettui aloilleen ja perusti perheen.
Elääkseen hän ryhtyi laulamaan silloin muodissa olevia J. Alfred Tannerin ja Pasi Jääskeläisen tunnetuksi tekemiä laulelmia.
Laulajan tie kulki luonnollista rataansa ensin pienimuotoisissa tilaisuuksissa ja myöhemmin kabareissa, elokuvien väliajoilla sekä myös kahviloissa ja ravintoloissa.
Esiintymismatkoillaan Nyström kiersikin sitten ahkerasti Suomea ristiin rastiin. Reino Hirvisepän mukaan Nyström oli tyypillinen taiteilijaboheemi: ailahteleva, valoisa ja leikkisä, hyvinä päivinä liikaakin irti maasta, masennustiloissa taas helposti epätoivoon vaipuva ja lasista lohdutusta etsivä. Parhaimmillaan hän oli kuitenkin värikäs ja innostava persoonallisuus.


title: Oskar Nyström

text: Nyströmin ulkonäköä kuvannee parhaiten erään hänen aikalaisensa lausunto: "Kasvoiltaan tumma kuin etelän yö, vaikka olikin Pohjolan valkeasta kaupungista kotoisin." Nyström esiintyi Tannerin tapaan pukeutuneena tilanteeseen kulloinkin sopiviin, koomisiin asuihin. Hänen mimiikkansa oli erinomainen, joskin tanssi- ja voimistelutemput eivät olleet hänen vahvoja puoliaan. Esiintymistilanteissa häntä avusti säestäjä, useimmiten pianolla, sillä sen ajan elokuvateattereissa sellainen kuului olla omasta takaa taustamusiikin soittamista varten. Nyström itse osasi Hirvisepän mukaan soittaa pianoa vain 'kotitarpeiksi'.


title: Oskar Nyström

text: Nyströmin kupletit julkaisi E. E. Falck (hänen vaimonsa Ebba o.s. Falck) vuonna 1923. Kupletit ilmestyivät kuutena vihkosena nimellä "Humoristisia lauluja". Kuplettiensa aiheina Nyströmillä - kuten yleensä sen ajan viisumaakareilla - olivat ajankohtaiset päivän tapahtumat kuten pula-aika, kieltolaki, elokuvat, eri ammattien harjoittajat ja tietenkin vastakkaisen sukupuolen edustajat. Hirvisepän mukaan tunnetuin ja myös suosituin Nyströmin lauluista on hänen kuplettinsa "Naiskonduktööri". Reino Hirviseppä kertoo, että Tannerin menestyksekäs esimerkki saattoi sekä Nyströmin että monen muun hupilaulajan seuraamaan monessakin suhteessa tätä ajan kuplettikuningasta. Hänen mukaansa myös Nyströmin ohjelmistossa tapaa aiheeltaan, tekotavaltaan ja joskus jopa säveleltään samoja kupletteja kuin Tannerilla, tosin jo väljähtyneinä ja uudesti lämmitetyn makuisina. Esimerkkinä Tannerin jäljittelyistä Hirviseppä mainitsee muun muassa kappaleet "Posetiivari", "Tanssit Tarvaisen torpassa", "A mita ostamaks", "Meripojan tervehdys", "Autoduetto", "Neuvoja naimattomille" ja "Ryssän tulo Suomeen". Hirviseppä mainitsee tässä yhteydessä myös Tatu Pekkarisen, jolta vaikutteita on usein myös selvästi havaittavissa.


title: Oskar Nyström

text: Pirjo Kukkonen sen sijaan korostaa sitä, että Nyström oli kuitenkin värikäs esiintyjä, jota voi täydellä syyllä verrata Tanneriin. Tässä yhteydessä hän mainitsee esimerkkeinä muun muassa kappaleet Onks teillä kuponkii, Suurlakkomuistoja, Kieltolaki-laulu, Havaintoja elävistä kuvista, Helsinki ennen ja nyt, Heila Hermannista, Baalit mallassaunassa ja Neuvoja naimattomille.Jäljittelyä tai ei, niin joka tapauksessa kuplettiin, jos mihin taiteen lajiin pätee vanha sanonta, jonka mukaan "uskovaisten tavara on yhteistä". Sävellyksissä ei pyrittykään omaperäisyyteen, vaan mahdollisimman tuttuja melodioita käytettiin aina, kun sopiva sattui löytymään. Kupletissa painopisteenä olikin naseva sanallinen ilmaisu. Puheosuuksia olikin esityksissä paljon, ainakin joka säkeistön välissä. Eräs kupletti-ilmaisun tehokeino olikin valita nimenomaan tuttu melodia, jolloin kuuntelija ei keskity kuuntelemaan musiikkia, vaan keskittyy seuraamaan esitykseen liittyvää mimiikkaa ja nasevaa tarinaa.


title: Oskar Nyström

text: Oskar Nyströmin osaksi koitui traaginen kuolema hänen uransa parhaassa kukoistuksessa 40-vuotiaana vuonna 1925. Hänen tuotantoaan alettiin levyttää vasta hänen kuolemansa jälkeen. Suurin osa levytyksistä tehtiin vuosina 1927–1929. Suomalaisista artisteista eniten Nyströmin tuotantoa on levyttänyt Heikki Tuominen. Myös amerikansuomalaiset tekivät levytyksiä jonkin verran, asialla olivat muun muassa Hannes Saari, Elmer Lamppa, Armas Hanttu ja Kuuno Sevander.


title: Aitopanssarimonnit

text: Aitopanssarimonnit (Callichthyinae) ovat panssarimonneihin kuuluvia kaloja.


title: Aitopanssarimonnit

text: Aitopanssarimonnien alaheimossa on viisi sukua::


title: Aitopanssarimonnit

text: Aitopanssarimonneilla (kuten panssarimonneilla yleensäkin) ei ole suomuja vaan luulevyistä muodostunut panssari. Ne ovat muodoltaan pitkiä ja "makkaramaisia". Aitopanssarimonneilla on kaksi paria eteenpäin sojottavia viiksiä. Viikset ovat usein pitkät ja ulottuvat taakse käännettyinä selkäevän tyveen saakka. Viiksien lisäksi aitopanssarimonneilla voi olla nauhamaisia lisäkkeitä yläleuassaan ja läppämäisiä alaleuassaan. Toisin kuin monnisilla aitopanssarimonnikoiras on yleensä suurempi kuin naaras.


title: Aitopanssarimonnit

text: Panssarimonnit ovat kotoisin Etelä-Amerikasta ja ovat levinneet ylhäältä maanosan pohjoisosasta alas Argentiinan pohjoisosaan saakka.


title: Aitopanssarimonnit

text: Aitopanssarimonnit ovat pohjakaloja ja etsivät ruokaa pohjasta.


title: Aitopanssarimonnit

text: Aitopanssarimonnit tyytyvät tavanomaisiin vesioloihin ja syövät peruskuivaruokaa. Ne tonkivat ruokaa soran joukosta, jonne ruoka helposti muuten jäisi pilaantumaan, ja ovat näin ollen hyviä "roskisdyykkareita".


title: Aasian kisat

text: Aasian kisat, (myös "Asian Games" tai "Asiad") ovat monilajinen Aasiassa järjestettävä urheilukilpailu. Kisat järjestetään joka neljäs vuosi. Kisoja säätelee Aasian olympiakomitea Kansainvälisen olympiakomitean valvonnassa. Ensimmäiset Aasian kisat pidettiin 1951 Delhissä Intiassa.


title: Aasian kisat

text: Vuoden 2018 Aasian kisat järjestettiin Jakartassa, Indonesiassa. Seuraavat kisat järjestetään Hangzhoussa, Kiinassa vuonna 2022.


title: Aasian kisat

text: Tapahtuman historia juontaa Kaukoidän mestaruuskilpailuihin (The Far Eastern Championship Games), joita järjestettiin Japanin Keisarikunnan, Filippiinien ja Kiinan tasavallan välillä vuosina 1913–1934. Vuoden 1938 kisat peruuntuivat, kun Japani hyökkäsi Kiinaan ja valloitti Filippiinit. Toinen maailmansota levisi Tyynellemerelle ja kisat taukosivat aina vuoteen 1951 saakka.


title: Aasian kisat

text: Toisen maailmansodan jälkeen alkoi Aasian dekolonisaatio, jonka seurauksena entiset siirtomaat alkoivat itsenäistyä. Tämä avasi mahdollisuuden herättää Aasian kisat jälleen henkiin.


title: Aasian kisat

text: Lukuisten muutosten jälkeen nykyiset osanottajamaat ovat seuraavat


title: Paul Frère

text: Paul Frère (30. tammikuuta 1917 Le Havre, Ranska – 23. helmikuuta 2008 Saint-Paul, Ranska) oli belgialainen kilpa-autoilija.


title: Paul Frère

text: Frère syntyi Le Havressa ensimmäisen maailmansodan aikana belgialaispoliitikon perheeseen. Hän oppi puhumaan sujuvasti neljää eri kieltä perheen muuttaessa ympäri Eurooppaa ja kouluttautui insinööriksi toisen maailmansodan aikana. Sodan jälkeen hän alkoi kilpailla moottoripyörillä sekä ryhtyi journalistiksi vuodesta 1946 lähtien kirjoittaen, mm. "Motor Sport" sekä "Road & Track" -lehtiin (hän toimi myös Road & Trackin Euroopan osaston päätoimittajana 24 vuoden ajan).


title: Paul Frère

text: Vuonna 1948 Frère siirtyi ajamaan urheiluautoja erilaisiin kestävyysajoihin, joissa voitti vuonna 1952 tuotantoautojen Belgian osakilpailun, mikä herätti suurta huomiota. Samana vuonna hän kävi tiukan taistelun Ken Downingin kanssa Formula 2-luokan Frontièresin osakilpailussa sateisella radalla, jonka hän lopulta voitti HWM:n autollaan.


title: Paul Frère

text: Formula 1-sarjaan Frère osallistui yhdentoista osakilpailun verran vuosina - ja saavutti niistä yhteensä 11 MM-pistettä. Debyyttikilpailussaan vuoden 1952 Belgian GP:ssä hän oli viides. Frère vaihteli jatkuvasti kilpasarjoja ansaiten palkintosijoja vuoden 1953 Eifelrennen-kilpailusta (2.sija) sekä Mille Migliasta (voitto) ja Le Mansin 24 tunnin ajoista (luokkavoitto). Vuoden 1955 Le Mansin 24 tunnin ajoissa hän oli Peter Collinsin kanssa toinen, mutta kilpailua varjosti kilpailussa sattunut onnettomuustilanne. Samana vuonna hän ajoi jälleen muutaman F1-kilpailun Ferrarin autolla sijoittuen neljänneksi Belgian GP:ssä. Viimeisessä osakilpailussaan vuonna 1956 hän sai F1-uransa parhaimman tuloksen olleessaan toinen Belgian GP:ssä.


title: Paul Frère

text: Frère siirtyi F1:sten jälkeen ajamaan kestävyysajoja voittaen vuosien 1957-58 Reimsin 12 tunnin ajot Ferrarillaan. Hän voitti Le Mansin 24 tunnin ajon vuonna 1960 Ferrarilla ajoparinaan belgialainen Olivier Gendebien. Samana vuonna voittoja tuli myös Formula Libren Etelä-Afrikan osakilpailusta sekä Spa-Francorchampsilla järjestetystä urheiluautokilpailusta.


title: Paul Frère

text: Eläköidyttyään kilpa-ajamisesta Frère jatkui journalistin tehtäviään ja testasi autoja, kunnes tammikuussa 2007 mursi lantionsa Nürburgringin läheisellä tiellä sattuneessa kolarissa eikä koskaan toipunut siitä, vaan menehtyi lopulta vuonna 2008.


title: 1529 Oterma

text: 1529 Oterma on päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Aurinkoa noin neljän AU:n etäisyydellä eli noin 598,4 miljoonan kilometrin etäisyydellä. Asteroidin läpimitta on noin 40 kilometriä, ja sen kiertoaika on noin kahdeksan vuotta. Asteroidi havaittiin ensimmäisen kerran vuonna 1938, ja siitä on tehty havaintoja aina vuoteen 2000 saakka.


title: 1529 Oterma

text: Tämä asteroidi on saanut nimensä suomalaisen tähtitieteilijän Liisi Oterman mukaan. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 1938 BC.


title: Alive ’95

text: 'Alive ’95' on Gamma Rayn ensimmäinen livealbumi. Se julkaistiin toukokuussa 1996.


title: Trubadurix

text: Trubadurix () on Asterix-sarjakuvissa esiintyvä gallialaiskylän bardi. Omasta mielestään hän on nero, toisten mielestä hänen laulunsa on sietämätöntä. Yleensä kaikki kuitenkin pitävät hänestä, kunhan hän vain ei laula. Trubadurix oli mukana jo ensimmäisessä Asterix-albumissa "Asterix gallialainen".


title: Trubadurix

text: Aina kun Trubadurix ehdottaa laulua, joku kyläläisistä – useimmiten kylän seppä Caravellix – hakkaa häntä ja huutaa: ”Sinä et laula! Sinä et laula!” Kun muut gallialaiset seikkailun päätyttyä juhlivat, Trubadurix köytetään yleensä puuhun suukapuloituna, jotta hän ei voisi laulaa. Muutamissa tarinoissa Trubadurix on kuitenkin päästetty osallistumaan kyläjuhlaan.


title: Trubadurix

text: Trubadurix on ulkonäöltään vaaleahiuksinen ja viiksekäs. Hän pukeutuu punaiseen viittaan. Lauluaan hän säestää yleensä lyyralla. Eräissä myöhäisissä albumeissa Trubadurixin laulu on niin hirveää, että se aiheuttaa sateen ja ukonilman. Albumin "Ruusu ja miekka" mukaan Trubadurix on myös kylän lasten opettaja.


title: Tilda Kiianlehto

text: Tilda Kiianlehto (s. 1995) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Vilttitossua elokuvassa "Heinähattu ja Vilttitossu". Hän on esiintynyt myös lyhytelokuvissa ja tehnyt pieniä rooleja TV-sarjoissa sekä äänirooleja. Näytellessään ensimmäisen elokuvaroolinsa elokuvassa "Heinähattu ja Vilttitossu" Kiianlehto oli 6-vuotias.


title: Talonpoikainen vapaus

text: Talonpoikainen vapaus on suomalaisessa historiankirjoituksessa ja poliittisessa keskustelussa käytetty käsite, joka viittaa yhteiskuntajärjestykseen, jossa talonpoika viljeli maata, joka oli hänen sukunsa perinnöllisessä omistuksessa, eikä läänityksenä korkea-arvoisemmalta maanomistajalta käyttöön saatu. Vapaan talonpojan vastakohta on herruudellisessa suhteessa maan omistajaan oleva maaorja. Torpparit olivat siltä väliltä.


title: Talonpoikainen vapaus

text: Pohjoiseurooppalaisen talonpoikaisen vapauden mureneminen alkoi Itämeren eteläpuolelta. Baltiassa Saksalainen ritarikunta toi mukanaan maaorjuuteen perustuvasta yhteiskuntajärjestyksestä. Saksalaisaateli perusti läänitysalueilleen Baltiassa kartanoita, moisioita, tuottaakseen niiden kautta viljaa markkinoille. Moisioitten omaa viljelystä laajennettiin enimmäkseen väkivaltaisin keinoin samalla, kun lähiseudun talonpojat pakotettiin verosuorituksiin ja päivätöihin kartanoitten hyväksi. Lisäksi talonpoikia määrättiin perintöalamaisiksi, jotka eivät saaneet myydä tilojaan ja sitten muuttokiellon alaisiksi maaorjiksi.


title: Talonpoikainen vapaus

text: Suomessa talonpoikainen vapaus kävi uhatuksi vasta 1500-luvulla esimodernin valtion syntymisen myötä. Aatelisarvon muututtua perinnölliseksi talonpoikien asema heikkeni nopeasti. Pitkällinen Venäjän sota 1570–1595 joudutti tätä kehitystä. Talonpojat pakotettiin maksamaan sotilaiden palkat, linnaleirit, jotka nämä itse mielivaltaisesti määräsivät. Talonpoikaisen vapauden puolustamiseksi talonpojat ryhtyivät veriseen kapinaan, nuijasotaan, joka käytiin 1596–1597. Nuijasodan ja Suomen itsenäisyyden välisenä aikana talonpoikainen vapaus rapistui entisestään.


title: Talonpoikainen vapaus

text: Suomalaisessa politiikassa käsitettä "talonpoikainen vapaus" ovat käyttäneet retoriikassaan etenkin Maalaisliiton ja sen jälkeläisen Keskustan poliitikot. Eurooppalaisella tasolla talonpoikaisen vapauden puolustamisen nähdään olevan yksi Keskustaa vahvimmin eurooppalaiseen liberaaliperheeseen yhdistävä tekijä. . SDP:n Arvo Salo vastasi tähän retoriikaan sloganilla "Tapa talonpoika päivässä" joka on nähty viittauksena vapaan talonpojan omaisuuden kollektivisointiin ja siirtymiseen sosialistiseen yhteiskuntajärjestelmään.


title: Peter Bonetti

text: Peter Phillip Bonetti (s. 27. syyskuuta 1941 Lontoo, Englanti) on englantilainen jalkapallomaalivahti, joka edusti peliuransa aikana Chelseaa, St. Louis Starsia ja Dundee Unitedia. Bonetti tunnettiin varmoista kopeistaan, salamannopeista reflekseistään ja sulavasta pelityylistään, josta hänelle annettiin lempinimeksi "The Cat".


title: Peter Bonetti

text: Englannin maajoukkuetta Bonetti edusti seitsemän kertaa. Bonetti kuului Englannin MM-ryhmään, kun Englanti voitti maailmanmestaruuden vuoden 1966 kotikisoissaan. Bonetti edusti Englantia myös vuoden 1970 MM-kisoissa.


title: Rod Langway

text: Rod Cory Langway (s. 3. toukokuuta 1957 Taipei, Taiwan) on entinen amerikkalainen jääkiekon ammattipelaaja. Puolustajana uran National Hockey Leaguessa luonut Langway on ainoa Taiwanissa syntynyt NHL-pelaaja. Hän aloitti kiekkoilun melko myöhään, 13 vuoden iässä vuonna 1970.


title: Rod Langway

text: Langwayn varasi NHL:ään Montreal Canadiens 1977 ja WHA:han Birmingham Bulls samana vuonna. Hän aloitti ammattiuransa Bullsissa ja siirtyi kauden 1977–78 jälkeen Canadiensiin ja voitti heti 1978–79 Stanley Cupin. Montrealissa hän pelasi kunnes tuli kaupatuksi Washington Capitalsiin kauden 1982–83 aluksi. Siihen mennessä Capitals ei ollut selvinnyt playoffiin kahdeksana ensimmäisenä toimintavuotenaan, mutta selvisi sinne kaikkina niinä 11 vuonna, kun Langway palveli joukkuetta.


title: Rod Langway

text: Langway keskittyi puolustustehtäväänsä eikä pyrkinyt ehdoin tahdoin avaamaan peliä, maalinteosta puhumattakaan. Niin omaan kuin muidenkin peliin kohdistuneet korkeat vaatimukset toivat Washington Capitalsin kapteenille lisänimen "Secretary of Defense." Hän oli viimeinen puolustaja, joka pelasi NHL:ssä ilman kypärää.


title: Jacques Swaters

text: Jacques Swaters (30. lokakuuta 1926 Woluwe-Saint-Lambert, Bryssel, Belgia – 10. joulukuuta 2010 Bryssel, Bryssel, Belgia) oli belgialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui seitsemään Grand Prix -kilpailuun, mutta ei onnistunut keräämään yhtään MM-pistettä. Parhaimmillaan Swaters oli seitsemäs Saksan GP:ssä 1953. Swaters onnistui ajamaan kolme kertaa maaliin.


title: Moto (Prätkähiiret)

text: Moto () on kuvitteellinen sankarihahmo Prätkähiiret-sarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1993 Prätkähiiret -animaatiosarjan jaksossa "Hanat auki!".


title: Moto (Prätkähiiret)

text: Motolla on kaksi veljestä Turbo ja Vinski. Moto on Prätkähiiristä vahvin ja tunteellisin ja hänen perheestään tiedetään eniten. Hänellä on siskonpoika Miihkali, joka on kovaa vauhtia kasvamassa samanlaiseksi vapaustaistelijaksi, kuin enonsa.


title: Moto (Prätkähiiret)

text: Kuten muut "veljensä", myös Moto haavoittui pahasti Marsissa käydyssä sodassa. Hän menetti oikean kätensä, vasemman silmänsä ja palan oikeanpuoleisesta etuhampaastaan. Tohtori Nuikki asensi hänelle robottimaisen käden, jossa on laserase. Nuikin tarkoitus oli tehdä Motosta, Turbosta ja Vinskistä parhaat sotilaat plutolaisille, mutta he onnistuivat karkaamaan. Koska he pakenivat, ei Nuikki ehtinyt asentaa Motolle tämän toista silmää ja sen takia hänellä on silmälappu. Nuikin säädöksien takia Moton oikean puoleinen silmä alkaa hehkua, kun hän suuttuu.


title: Moto (Prätkähiiret)

text: Motosta tuli hyvin nuorena Marsin vapaustaistelija, jonka ryhmän perusti Kenraali Rontti, kun Marsin hallituksesta tuli korruptoitunut. Hänestä tuli erityisesti Turbon, Moton ja Vinskin mentori. Moton tunnettuja sukulaisia on muutama, joista hänen harmaaturkkinen äitinsä on lähes joka lauseessa, jonka Moto on sanonut sananlaskuissaan. Äitinsä ei kuitenkaan esiinny kuin kerran 3. kauden viimeisessä jaksossa hetkellisesti. Hänellä on myös isosisko, jonka nimeä ei tiedetä, mutta hänellä on kaksi lasta. Toinen heistä on ruskeaturkkinen ja vaalea hiuksinen tyttö Primer, jonka veli Miihkali on rohkea ja nero tietokoneiden käsittelyssä, sekä tulevaisuuden vapaustaistelija.


title: Moto (Prätkähiiret)

text: Moton ensimmäinen moottoripyörä oli kaksipyöräinen, johon on asennettu useita erikoisuuksia, joita normaalissa prätkässä ei ole. Se sisältää useita laseraseita, rakettimoottorit, köyden ja tekoälyn, jonka avulla se pystyy tulemaan omistajansa luoksen, kun sitä kutsutaan. Vuoden 2006 sarjassa Moton uudistettu prätkä on kolmipyöräinen.


title: Rappula

text: Rappula on Salon kaupunginosa joka rajoittuu Halikon kuntaan ja sijaitsee Rappulanmäessä. Alueella on sekä pientaloasutusta että korkeita kerrostaloja joita alettiin rakentaa 1960-luvulla.


title: Giovanni Messe

text: Giovanni Messe (10. joulukuuta 1883 – 18. joulukuuta 1968) oli italialainen sotilas, poliitikko ja sotamarsalkka. Hän syntyi Apuliassa lähellä Mesagnen kaupunkia Brindisin maakunnassa. Hän taisteli Italian joukoissa ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Tammikuun lopulla 1943 hän sai komentoonsa saksalaisen sotamarsalkan Erwin Rommelin joukot Tunisiassa, jotka uudelleennimettiin ensimmäiseksi italialais-saksalaiseksi panssariarmeijaksi. Sodan jälkeen hän kirjoitti kirjan kokemuksistaan toisessa maailmansodassa. Hänet valittiin myös edustajaksi Italian senaattiin.


title: Giovanni Messe

text: Messe syntyi Mesagnessa, Brindisin maakunnassa. Messe liittyi Italian armeijaan vuonna 1902. Hänet ylennettiin kersantiksi vuonna 1903, ja hänet lähetettiin Kiinaan, josta hän palasi takaisin Italiaan vuonna 1905. Hän liittyi Modenan sotilasakatemiaan vuonna 1908. Hänet lähetettiin Libyaan, jossa hän näytti taitonsa joukkojen komentamisessa. Hän osallistui Italian-Turkin sotaan Tripolin alueella, jossa hän sai ensimmäiset kunniamerkkinsä. Sodan jälkeen hän nousi nopeasti sotilasarvoissa, saaden ylennyksen luutnantiksi vuonna 1913 ja kapteeniksi vuonna 1915. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1916 taistellen Itävalta-Unkarin joukkoja vastaan. Messe sai esimmäisen maailmansodan aikana ylennyksen majuriksi ja everstiluutnantiksi.


title: Giovanni Messe

text: Sotien välisenä aikana Messe lähetettiin Albaniaan vuonna 1920, sillä se yritti irtautua Italian vaikutusvallasta. Vuonna 1923 hän palasi takaisin Italiaan, ja toimi kuningas Viktor Emanuel III:n sihteerinä. Vuonna 1927 hänet ylennettiin everstiksi. Hän sai pian komentoonsa 9. Bersaglierirykmentin, jota hän komensi syyskuuhun 1935 asti. Sen jälkeen hänet ylennettiin prikaatinkenraaliksi ja sai samalla komentoonsa panssariprikaatin. Myöhemmin hän osallistui toiseen Italian-Etiopian sotaan, jossa hän komensi 5. jalkaväkidivisoona Cosseriaa. Vuonna 1939 hän osallistui Albanian valtaukseen. Sen jälkeen hän palasi Italiaan ja toimi ratsuväkidivisioonan komentajana.


title: Giovanni Messe

text: Toisessa maailmansodassa Messe komensi italialaisjoukkoja Italian-Kreikan sodan aikana. Vuonna 1941 hän komensi noin 62 000 sotilaan vahvuista armeijakuntaa, joka lähetettiin Itärintamalle Saksan avuksi. Italialaisjoukkojen talvivarusteet olivat huonoja ja kalusto vanhentunutta sekä epäluotettavaa; esimerkiksi italialaisten käyttämät panssarintorjuntatykit eivät tehonneet neuvostoliittolaisia T-34-panssarivaunuja vastaan. Messen johtamat joukot liitettiin huhtikuussa 1942 osaksi Italian 8. armeijaa, joka jäi muutamaa kuukausi myöhemmin romanialais-, unkarilais- ja saksalaisjoukkojen kanssa mottiin Stalingradin taistelussa. Italian joukot taistelivat urheasti Stalingradissa, esimerkiksi Nikolajevkan taistelussa. Italian joukot kärsivät kovia tappioita Neuvostoliitossa, ja lopulta jäljellä olevat joukot koottiin Ukrainaan, josta ne lähetettiin takaisin Italiaan.


title: Giovanni Messe

text: Helmikuussa 1943 Messe siirrettiin komentamaan italialais-saksalaista panssariarmeijaa. Messe komensi Italian 1. armeijaa akselivaltojen vastahökkäyksessä, joka hidasti liittoutuneiden etenemistä. Messe lähetti briteille viestin, jossa hän kertoi antautuvansa vain britannialaisille joukoille, koska ranskalaisten oli kerrottu kohtelevan sotavankeja epäinhimillisesti. Hieman myöhemmin Hans-Jürgen von Arnim ja hänen joukkonsa antautuivat briteille, mutta italialaiset eivät suostuneet antautumaan ja jatkoivat taistelemista. Italaisjoukot kärsivät taisteluissa kovia tappioita, kunnes Mussolini lähetti Messelle kirjeen 12. toukokuuta, jossa tämä ylensi hänet sotamarsalkaksi ja käski tätä lopettamaan taistelu. Seuraavana päivänä italialaisjoukot antautuivat ja Messe jäi sotavangiksi. Hänet vietiin Britanniaan kuulusteltavaksi. Vuonna 1943 Italia antautui, ja syyskuussa Messe komensi joukkoja, jotka taistelivat saksalaisia vastaan. Messe komensi liittoutuneiden puolella taistelleita italialaisjoukkoja vuoden 1945 toukokuuhun asti. Messe toimi sotamarsalkkana sodan jälkeen, kunnes jäi eläkkeelle 27. maaliskuuta 1947.