title: Nakajima Ki-43 Hayabusa

text:
Tammikuussa 1939 ensilentonsa lentänyt Ki-43 oli eräs eniten tuotetuista japanilaiskoneista. Sitä käytettiin kaikkialla Tyynenmeren alueella, erityisesti Kiina–Burma–Intia-alueella ja sen nopeus ja ketteryys tekivät siitä vaarallisen vastustajan liittoutuneiden sodan alun hitaille hävittäjille. Tilanne kuitenkin muuttui sodan edetessä, ja lopulta Ki-43, tai ”Oscar”, jolla nimellä liittoutuneet konetta kutsuivat, jäi pahasti alakynteen amerikkalaisia Vought F4U Corsair- ja P-38 Lightning -hävittäjiä vastaan taisteltaessa. Toisen maailmansodan jälkeen Indonesian vapautusarmeija taisteli ”Oscareilla” isäntämaansa Alankomaiden ilmavoimia vastaan Indonesian itsenäistymissodan aikana vuonna 1946. Toisaalta Ranskan ilmavoimat taisteli sillä Indokiinassa vuosina 1945–1946 vietnamilaisia itsenäisyystaistelijoita vastaan. ”Oscarilla” oli kaksi pahaa heikkoutta: huono aseistus ja panssaroinnin puuttuminen.
Ki-43 oli helppo ampua alas – kunhan sen vain sai ensin kiinni. Aseistusta paranneltiin sodan aikana tuotantoon tulleiden uusien Ki-43-versioiden kohdalla. Koneen alhainen siipikuormitus sekä elohopeatoimiset kaartolaipat merkitsivät kuitenkin, että kone oli erittäin ketterä, ja taitava lentäjä pystyi selviämään sillä hengissä ylivoimaisia vihollisia vastaan.


title: Nakajima Ki-43 Hayabusa

text: Eniten ilmavoittoja Hayabusalla saavutti vääpeli Satoshi Anabuki, 51 kappaletta.


title: Nakajima Ki-43 Hayabusa

text: Konetta valmistettiin yhteensä 5 878 kappaletta, joista 3 200 Nakajiman ja 2 629 Tachikawan lentokonetehtaiden tuottamina. Ki-43:n korvaajaa alettiin kehittää vuonna 1942 ja tuloksena oli erinomainen Nakajima Ki-84 Hayate (liittoutuneiden raportointinimi ”Frank”).


title: Sivilisaatio (albumi)

text: Sivilisaatio on Juice Leskinen Grand Slam -yhtyeen vuonna 1982 julkaistu debyyttialbumi, joka äänitettiin Lontoossa Abbey Road -studiolla.


title: Sivilisaatio (albumi)

text: Sanat ja sävellykset: Juice Leskinen, paitsi kappale 7 sanat: Johann Wolfgang von Goethe. Sovitukset: Grand Slam.


title: Sivilisaatio (albumi)

text: A-puoli


title: Sivilisaatio (albumi)

text: B-puoli


title: Levante

text: Levante () tarkoittaa seuraavia asioita:


title: M/S Star Pisces

text: M/S Star Pisces () on Rederi AB Sliten nimellä M/S "Kalypso" tilaama autolautta. Yhtiön mentyä 7. huhtikuuta 1993 konkurssiin konkurssipesä antoi liikenteen jatkua vielä vuoden loppuun. Viimeisen vuoronsa välillä Turku–Tukholma se ajoi 1. tammikuuta 1994.


title: M/S Star Pisces

text:
Rederi AB Slite tilasi Wärtsilä Meriteollisuudelta uuden autolautan, joka pohjautuisi jo aloitettuun "Athenaan" 22. lokakuuta 1988, jotta vuokrattu M/S "Viking Sally" voitaisiin ottaa pois liikenteestä. Kun lautta alkoi olla valmis, sen rakentajatelakka joutui konkurssiin.
Aluksista jouduttiin maksamaan lisähintaa uudelle konkurssitelakan pohjalta perustetulle Masa Yardsille, jotta laivat saatiin rakennettua loppuun. "Athena" aloitti liikennöinnin Tukholma–Maarianhamina -linjalla 24. huhtikuuta 1989 ja "Kalypso" Turun-linjan 30. huhtikuuta 1990.


title: M/S Star Pisces

text: Rederi AB Slite meni konkurssiin vuoden 1993 puolivälissä, ja laivat huutokaupattiin. SF-Line yritti ostaa "Athenaa" tai "Kalypsoa" konkurssipesältä, mutta kaksikko siirtyikin Star Cruises -laivayhtiön omistukseen, jonka alaisuudessa laivat alkoivat tehdä risteilyjä Singaporesta.


title: Silmätön näkökyky

text: Silmätön näkökyky (engl. "eyeless vision" tai "dermo-optical perception eli DOP") tarkoittaa väitettyä paranormaalia kykyä nähdä, vaikka silmät ovat peitetyt. Tutkimusmenetelmät ovat olleet puutteelliset mutta taikuuden avulla erilaisia temppuja on toteuttanut James Randi osoittaakseen, että kyse väitetyissä tapauksissa on huijauksesta.


title: Martin B-26 Marauder

text: Martin B-26 Marauder oli yhdysvaltalainen kaksimoottorinen keskiraskas pommikone, jota käytettiin toisessa maailmansodassa.


title: Martin B-26 Marauder

text: Glenn L. Martin Companyn valmistama kone sai huonon maineen ja lempinimen ”Widowmaker” eli ”leskentekijä” onnettomuusherkkyytensä vuoksi. Marauderia rakennettiin 5 288 kappaletta helmikuusta 1941 maaliskuuhun 1945; 522 konetta oli Ison-Britannian kuninkaallisten ilmavoimien ja Etelä-Afrikan ilmavoimien käytössä. Marauder oli ensimmäinen pommikone, jossa oli täysin elektroninen pomminpudotusjärjestelmä. Valmistuessaan koneella oli Yhdysvaltain ilmavoimien koneista suurin siipikuormitus.


title: Martin B-26 Marauder

text: Marauderit näkivät paljon toimintaa niin Euroopan kuin Aasiankin sotakentillä. Niillä pommitettiin muun muassa Saksan rautatieverkostoja ja lentokenttiä. Lisäksi Marauderit hoitivat suuren osan Tyynenmeren sodan ratkaisutaisteluiden pommituksista vuonna 1943.


title: Martin B-26 Marauder

text: Mustasta maineestaan huolimatta Marauder oli varsin tehokas pommikone, kunhan miehistöä koulutettiin tarpeeksi. Marauder oli kokemattomalle lentäjälle vaarallinen suuren laskeutumisnopeutensa ja siipiin kiinnitettyjen, raskaiden moottoreiden lisäämän kömpelyyden vuoksi. Koneen turvallisimpana paikkana pidettiin radiohuonetta, joka oli määritelty miehistön pakkolaskusuojaksi.


title: Martin B-26 Marauder

text: Marauderin suunnitteluvirheitä korjattiin vasta useiden pahojen onnettomuuksien jälkeen, mutta muutoksista huolimatta koneesta ei silti koskaan saatu täysin virheetöntä.


title: Kirjastoauto

text: Kirjastoauto on kirjastona toimiva moottoriajoneuvo, joka on tavallisesti koritettu linja-auton tyyppiseksi.


title: Kirjastoauto

text: Suomessa toimi liikkuva kirjasto jo vuosina 1913–1914 silloisessa Helsingin maalaiskunnassa eli nykyisen Vantaan kaupungin alueella. Liikkuvista kirjastoista käytettiin Suomessa 1930-luvun loppuun asti nimitystä ”kirja-auto”.


title: Kirjastoauto

text: Eduskunnassa esitettiin vuonna 1947 parin kirjastoauton käytön kokeilemista, ja seuraavalla vuosikymmenellä toimintaa oli Helsingin maalaiskunnan lisäksi Karjaalla, Munsalassa ja Nokialla. Kirjastoautoiksi rakennettuja autoja tuli vasta 1960-luvulla vuonna 1961 voimaan tulleen uuden kirjastolain myötä. Ensimmäisen varta vasten kirjastokäyttöön rakennettu kirjastoauto hankittiin Turkuun. Samainen auto on entisöity ja edelleen joissain yhteyksissä käytetty esiteltäessä kirjaston historiaa. Turkulaiset hankkivat kirjastoauton omilla varoillaan heti lain tultua voimaan vuonna 1961 ja pari vuotta tämän jälkeen kirjastoautot hankittiin valtion avustamina Lohjan maalaiskuntaan ja Urjalaan. Vuonna 1965 saatiin kirjastoautot Espooseen, Tammelaan ja Kangasalle, ja vuonna 1966 alkoi kirjastoautotoiminta Helsingissä ja Tampereella.


title: Kirjastoauto

text: Suomen ensimmäiset kirjastoautot rakennettiin yleensä kuorma-auton alustalle, vaikka muutamissa tapauksissa perustana oli käytetty pakettiautoa. Pakettiautot olivat kuitenkin kirjastoautoiksi liian pieniä. Käytännössä alustalle oli voitava rakentaa noin 10 metrin pituinen kori, koska kirjakokoelma vei tilaa ja lisäksi autoon oli varattava kunnolliset yleisö- ja työskentelytilat. Vaatimukset auton koon suhteen merkitsivät sitä, että kirjastoauton alustaa valittaessa kyseeseen tuli vain suurehkon kuorma-auton tai vielä mieluummin linja-auton alusta. Suuri osa 1970-luvun kirjastoautoista oli rakennettu Sisun alustalle, mutta käytössä oli muitakin merkkejä, muiden muassa Ford, Bedford, Scania ja Volvo. Kirjastoautojen koreja ovat rakentaneet Kiitokori Oy Kausalassa, Ajokki Oy Tampereella, Nummela Oy Kaarinassa ja Erikoiskori Oy Iisalmessa.


title: Kirjastoauto

text: Kirjastoauton henkilökunnalle on kuulunut varsinaisen lainaustoiminnan lisäksi erilaisia neuvontaan liittyviä tehtäviä. Kirjastoautojen reitit suunnitellaan usein siten, että autot käyvät muiden muassa koulujen, vanhainkotien ja erilaisten hoitolaitosten pihoilla. Normaalien kirjastoautojen ohella joissakin kunnissa on ollut myös monitoimiautoja, joiden varusteina on ollut erilaisia audiovisuaalisia laitteita. Kirjastoautotoimintaan on lisäksi vahvasti liittynyt sosiaalinen merkitys, koska kirjastoautot ovat perustehtävänsä ohella tarjonneet ihmisille kohtaamispaikan, jossa on voitu tutustua uusiin ihmisiin ja vaihtaa kuulumisia vanhojen tuttavien kanssa.


title: Kirjastoauto

text: Enimmillään Suomessa on toiminut yhtäaikaisesti 234 kirjastoautoa vuonna 1991. Vuonna 2005 Suomessa hankittiin kymmenen kirjastoautoa lisää. Nykyään kirjastoautoja on vajaat 200. Kirjastoautojen tämänhetkinen käyttöikä on kahden vuosikymmenen paikkeilla. Suomessa on järjestetty Kirjastoautopäiviä vuodesta 1992 lähtien noin joka toinen vuosi eri paikkakunnilla.


title: Kirjastoauto

text: Ensimmäisen kirjastoauton Yhdysvalloissa perusti Mary Lemist Titcomb (1857–1932), joka oli huolissaan siitä, etteivät kirjastot saavuttaneet kaikkia ihmisiä. Gerstenslager-yhtiö erikoistui 1950-luvulla kirjastoautojen rakentamiseen.


title: Bruno Gollnisch

text: Bruno Gollnisch (s. 28. tammikuuta 1950 Neuilly-sur-Seine) on ranskalainen akateemikko ja poliitikko. Hän on Kansallisen rintaman pääsihteeri (1995–) ja puoluehallituksen jäsen (1986–). Hän on Rhône-Alpesin edustajiston jäsen ja europarlamentaarikko. Hän oli myös Euroopan parlamentin Identiteetti, perinteet ja itsemääräämisoikeus -ryhmän johtaja vuonna 2007. Hän on europarlamentissa nykyään sitoutumaton.


title: Bruno Gollnisch

text: Gollnisch palveli Ranskan merivoimissa ja hän on reservin fregatinkapteeni. Hän on opiskellut Inalcossa japania ja malaijia sekä Sciences Possa valtiotieteitä, tavoitteenaan diplomaatin ura. Vuonna 1974 hän sai ulkoministeriön stipendin opiskeluun Japanissa Tokion yliopistolla. Vuonna 1978 hän väitteli oikeustieteen tohtoriksi Pariisissa. Hän opetti oikeustiedettä Metzin yliopistossa ja japania Université Jean-Moulin-Lyon-III:lla.


title: Bruno Gollnisch

text: Gollnisch tapasi Jean-Marie Le Penin Nanterren yliopistossa. Hänestä tuli 1984 Front nationalin Rhônen sihteeri ja 1994 puolueen varapuheenjohtaja. Hänet valittiin 1995 Lyonin kunnanvaltuustoon, 1986–1986 kaudelle kansalliskokoukseen ja 1989 Euroopan parlamenttiin. Gollnisch oli aluksi sitoutumattomien ryhmässä, kunnes hänet valittiin alkuvuodesta 2007 perustetun kansallismielisen oikeiston ryhmän johtoon.


title: Bruno Gollnisch

text: Gollnisch tuomittiin 18. tammikuuta 2007 holokaustin kieltämisestä 5 000 euron sakkoihin ja kolmen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen, sekä joutui maksamaan 55 000 euroa korvauksia. Hän kommentoi holokaustia lehdistötilaisuudessa lokakuussa 2004.


title: Bruno Gollnisch

text: Euroopan parlamentin sivujen mukaan Gollnisch sanoi lehdistötilaisuudessa seuraavasti:


Identiteetti, perinteet ja itsemääräämisoikeus oli lyhytikäinen poliittinen ryhmä Euroopan parlamentissa, joka syntyi tammikuussa 2007 ja hajosi saman vuoden marraskuussa. Ryhmään kuului erilaisia kansallismielisiä puolueita. Sen ohjelman kuvattiin kannattavan maahanmuuton rajoittamista ja vastustavan EU:n perustuslain säätämistä ja Turkin EU-jäsenyyttä. Ranskalainen poliitikko Bruno Gollnisch kuvasi sen perustuvan kristillisille arvoille ja ihmisoikeuksille. Lehdistö ja Anti Semitism International -liike katsoivat ryhmittymän puolueiden olevan äärioikeistolaisia, ulkomaalais- ja juutalaisvastaisia ja fasistisia. .


title: Identiteetti, perinteet ja itsemääräämisoikeus

text: Ryhmä perustettiin 9. tammikuuta 2007 ja Euroopan parlamentin puhemies Josep Borrell tunnusti sen 15. tammikuuta istunnon alussa. Ryhmän jäsenmäärä ylitti juuri kahdenkymmenen edustajan ja kuuden maan rajan, joka tuolloin vaadittiin poliittisen ryhmän tunnustamiseen ja EU:n rahoitukseen. Ryhmän johtaja oli Bruno Gollnisch.


text: Ryhmä hajosi 14. marraskuuta 2007 Suur-Romanian puolueen edustajien vetäydyttyä siitä italialaisen Alessandra Mussolinin heidän mielestään romanialaisia loukkaavien lausuntojen vuoksi.


title: CDI

text: CDI eli Capacitor discharge ignition on elektroninen sytytysjärjestelmä. Se on yleinen etenkin moottoripyörissä, ruohonleikkureissa, moottorisahoissa ja muissa pienissä moottoreissa. Viime vuosina se on yleistynyt myös autoissa. CDI käyttää kondensaattoriin latautunutta energiaa sytytystulpan kipinän tuottamiseen.


title: CDI

text: CDI tuottaa korkeamman sytytysjännitteen kuin perinteinen sytytysjärjestelmä. Näin saadaan aikaan kuumempi kipinä. CDI:ssä jännite myös nousee nopeammin, joten kipinä on lyhyempi ja siten myös sen ajoitus on tarkempi.


title: Ruokakesko

text: Ruokakesko Oy oli Keskon suurimmasta toimialasta, elintarvikekaupasta vastaava tytäryhtiö. Ruokakeskon toimitusjohtajana toimi vuodesta 2013 vuoteen 2017 Jorma Rauhala, joka seurasi tehtävässä Terho Kalliokoskea. Ruokakesko sulautui Keskoon helmikuun 2017 lopussa.


title: Ruokakesko

text: K-Citymarket on suurinta myymälätyyppiä edustava ketjumuoto, hypermarket. Se myy päivittäistavaroiden lisäksi myös paljon käyttötavaroita. Nykyisin (elokuussa 2016) Suomessa on yli 80 K-Citymarketia lähes 60 eri paikkakunnalla.


title: Ruokakesko

text: K-Supermarket on välityypin myymäläkoko. Ne ovat keskisuuria ja suuria päivittäistavarakauppoja. K-Supermarketeja on Suomessa yli 200 kappaletta.


title: Ruokakesko

text: K-Market on lähikauppatyyppi, joita Suomessa on K-ruokakauppojen ketjuista eniten, noin 500. Se on K-ryhmän yleisin myymälätyyppi. K-Marketteja toimii myös Neste-huoltoasemien liikennemyymälöinä, mutta ne Neste-huoltoasemat, joissa toimii K-Market, tullaan muuttamaan Neste K -asemiksi vuoden 2017 loppuun mennessä.


title: Ruokakesko

text: Siwa, Valintatalo ja Euromarket siirtyivät huhtikuussa 2016 Ruokakeskon omistukseen. Kesko osti marraskuussa 2015 Suomen Lähikaupan ja yrityskauppa hyväksyttiin huhtikuussa 2016. Pääosa Siwoista ja Valintataloista muutettiin vuosina 2016 ja 2017 K-Marketeiksi, ja loput joko lopetettiin tai myytiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston ehtojen mukaan kilpailijoille. Ainoa jäljellä ollut Euromarket, joka sijaitsi Kotkassa, lopetettiin kokonaan.


title: Ruokakesko

text: Aiemmin Ruokakeskolla on toiminut myös K-extra-, K-pikkolo-, K-lähikauppa- ja Rimi-kauppoja.


title: Ruokakesko

text: K-ruokakaupat ovat perheyrittäjien ylläpitämiä. Kaikissa K-Citymarketeissa elintarvikkeiden myynnistä vastaa yksityinen kauppias ja käyttötavarapuolesta Kesko Oyj. K-citymarket Oy sulautui Ruokakeskoon helmikuun 2017 lopussa.


title: Ruokakesko

text: Nykyisin Ruokakesko toimii vain Suomessa, mutta aiemmin yhtiö on toiminut myös Virossa, Latviassa ja Venäjällä. Baltiassa Ruokakeskon myymäläketjuja olivat Citymarket, Säästumarket ja Supernetto. Säästumarket oli Viron suurin halpamyymäläketju, jonka Ruokakesko osti toukokuussa 2001. Baltian ensimmäinen Citymarket avattiin syksyllä 2001 Latvian Riikaan, ja helmikuussa 2002 ketju laajeni Viron Pärnuun. Vuoden 2002 lopulla Virossa oli neljä Citymarketia (kaksi Tallinnassa, yksi Tartossa ja yksi Pärnussa), yli 40 Säästumarketia ja kaksi Supernettoa. Keskon osuus Viron päivittäistavaramarkkinoista oli tuolloin jo noin 20 prosenttia. Samaan aikaan Latviassa oli kaksi Citymarketia ja yksi Supernetto. Vuonna 2004 Ruokakesko oli Virossa jo alansa markkinajohtaja, ja maassa oli jo kuusi Citymarketia. Vuoden 2005 alussa Ruokakesko ja ruotsalainen ICA fuusioituivat Baltiassa, jolloin muodostettiin yhteisyritys Rimi Baltic ja alueen K-ruokakaupat (yhdessä ICA-ruokakauppojen kanssa) muuttuivat Rimi Baltic -kaupoiksi. Ruokakesko ja ICA omistivat yrityksen aluksi tasaosuuksin, mutta syksyllä 2006 ICA osti Keskon osuuden kokonaan.


title: Ruokakesko

text: Pietarissa Venäjällä K-ruokakaupat käyttivät nimeä K-Ruoka "(K-Руока)". Pietarin ensimmäinen K-Ruoka avattiin joulukuussa 2012 Primorskin kaupunginosassa. Vuoden 2015 lopulla Pietarissa oli jo yhdeksän K-Ruoka-myymälää. Vuonna 2014 Ruokakeskolla meni Venäjällä yllättävän hyvin: niin myynti kuin asiakastyytyväisyystulokset olivat ylittäneet selvästi Keskon odotukset, ja muun muassa suomalaisilla tuotteilla on ollut kova kysyntä. Jo kaksi vuotta myöhemmin liiketoiminta sujui selvästi huonommin, peräti seitsemän Pietarin yhdeksästä K-Ruoka-kaupasta oli tappiollisia. Lokakuussa 2016 Kesko myi liiketoimintansa Venäjällä Lenta Ltd -nimiselle yritykselle.


title: Ruokakesko

text: Ruokakeskolla on omia kaupan tavaramerkkejä, kuten Pirkka, K-Menu ja Euro Shopper sekä keväällä 2014 myyntiin tullut K-Citymarketin Tulikuuma-tuotesarja.


title: Ruokakesko

text: Muiden K-ryhmän liikkeiden tapaan Ruokakesko hyödyntää K-Plussa-korttia kanta-asiakasmarkkinoinnissaan.


title: Ruokakesko

text: Keskon elintarviketoimiala oli monta vuotta Suomen suurin elintarvikeketjujen yhdistelmä, mutta markkinajohtajan asema on siirtynyt S-ryhmälle. Kesko tasoitti tämän ostamalla Suomen Lähikaupan vuonna 2016.


title: Pirkka (tavaramerkki)

text: Pirkka on Keskon omistamien päivittäistavaraketjujen tuotemerkki, kaupan oma merkki.


title: Pirkka (tavaramerkki)

text: Ensimmäiset Pirkka-tuotteet tulivat markkinoille vuonna 1986. Helmikuussa 2013 Pirkka-tuotteita oli yli 2200. Keskon Pirkka-tuotemerkillä valmistamista tuotteista noin 80 % on elintarvikkeita.


title: Pirkka (tavaramerkki)

text: Pirkka on mukana patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämässä Laajalti tunnettujen tavaramerkkien luettelossa.


title: Pirkka (tavaramerkki)

text:
Pirkka oli ensimmäinen valikoimaltaan laaja ja brändin tavoin toimiva kaupan oma merkki Suomessa. Pirkka-sarjaa K-ruokakaupoissa edelsivät Sinivalkoiset tuotteet, mutta niillä ei ollut samalla tavalla persoonallista brändimäistä olemusta kuin Pirkka-tuotteilla.
Ensimmäiset Pirkka-tuotteet olivat päivittäin käytettäviä joka kotitalouden perustuotteita, kuten leivontamargariinia, näkkileipää, hernekeittoa, pesujauhetta, vaippoja ja sampoota. Ensimmäisen viiden vuoden aikana Pirkka-sarja kasvoi 300:aan ja ensimmäisen kymmenen vuoden aikana 500 tuotteeseen. Vuonna 1996 luomutuotteet lanseerattiin Pirkka-sarjaan, luomutunnisteena oli tuolloin Luomu-leppäkerttu. Vuonna 1999 Pirkka käynnisti yhteistyön Reilun kaupan edistämisyhdistyksen kanssa, ja Pirkka Reilun kaupan kahvi lanseerattiin. Pirkka-tuotteiden pakkauksissa oli aiemmin valmiiksi painetut hintamerkinnät, mutta ne poistettiin syyskuussa 2001, jolloin myös Pirkan uusi logo otettiin käyttöön. Vuonna 2013 luomutuotteita oli valikoimassa lähes sata ja Reilun kaupan tuotteita noin 40.


title: Pirkka (tavaramerkki)

text:
Finnwatchin keväällä 2012 tekemän selvityksen mukaan muun muassa kahden omia merkkituotteita valmistavan thaimaalaisen tehtaan toiminnassa paljastui ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien loukkauksia.
Kesko kertoi ryhtyneensä toimenpiteisiin näiden ongelmien korjaamiseksi.


title: Pirkka (tavaramerkki)

text: Pirkka-kahvi nousi ylivoimaiseksi voittajaksi MTV3:n makuja -sivuston kahdeksan kahvin sokkomaistelussa tammikuussa 2013.


title: Pirkka (tavaramerkki)

text: Pirkka-sarjan kaksiteräinen partahöylä tuli Gillette Fusionin jälkeen toiseksi Yle TV1:n "Kuningaskuluttaja"-ohjelman "kolmen kovan testissä" vuonna 2011. Edellisenä vuonna Pirkka-sarjan karjalanpiirakat tulivat toiseksi samassa testissä heti Fazerin Vuoksen piirakoiden vanavedessä.


title: Pirkka (tavaramerkki)

text: Vuonna 2012 Keskon "Pirkka"-lehti testasi kuudesta eri grillimakkarasta (HK Kabanossi Original, Pirkka A-luokan grillimakkara, Atria Wilhelm Perinteinen, Snellmanin Eetwartti, Portti UkkoPekka ja Tapola Oy:n Viiden tähden rillimakkara) parhaaksi Keskon Pirkka-makkaran.


title: Emanuel Thelning

text:
Emanuel Thelning (24. tammikuuta 1767 Länsi-Götanmaa, Ruotsi – 8. toukokuuta 1831 Pietari, Venäjä) oli ruotsalaissyntyinen, Suomessa vuosina 1798–1813 vaikuttanut taidemaalari. Hänen maineikkain työnsä on vuonna 1812 valmistunut historiallista tapahtumaa esittävä "Porvoon valtiopäivien avajaiset".
Thelning opiskeli Tukholman Kuninkaallisessa taideakatemiassa (Kungliga Akademien för de Fria Konsterna) todennäköisesti Carl Gustaf Pilon ja arkkitehti ja kuningas Kustaa III:n hovimaalari Louis Jean Desprezin johdolla. Hän muutti Helsinkiin tiettävästi noin vuonna 1798 ja maalasi samana vuonna Vihdin kirkkoon uuden alttaritaulun, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1818. Hän omisti vuosina 1805–1816 Stansvikin kartanon nykyisessä Laajasalossa Helsingin lähellä.


title: Emanuel Thelning

text: Thelningiltä tunnetaan noin 60 maalausta ja miniatyyriä. Hän maalasi muun muassa Helsingin porvareiden ja Viaporin upseerien muotokuvia. Joukossa on yli 40 maalausta käsittävä sarja Suomen tykistörykmentin upseerien muotokuvia, joita nykyään säilytetään Ruotsin Christinelundissa. Hän maalasi myös heikkolaatuisena pidetyn kuvan Kangasalan terveyslähteestä. Suomessa Thelningin teoksia on nykyisin Cygnaeuksen galleriassa ja Kansallismuseossa. Hän maalasi myös kauppias Johan Sederholmin muotokuvan, joka kuuluu Helsingin kaupunginmuseon kokoelmiin.


title: Emanuel Thelning

text: Tunnetuin Thelningin teos on "Porvoon valtiopäivien avajaiset", jonka hän tarjoutui tekemään oma-aloitteisesti osallistuttuaan vuonna 1809 Porvoon maapäivien avajaistilaisuuteen. Hän pääsi luonnostelemaan useita maalauksen henkilöitä paikan päällä. Suurikokoinen taulu valmistui vuonna 1812, ja seuraavana vuonna Thelning muutti Pietariin saadakseen myytyä sen valtiolle. Aluksi tämä ei onnistunut, ja Thelning työskenteli piirustuksenopettajana Pietarin ruotsalaisen seurakunnan ylläpitämässä koulussa. Kun piispa Zacharias Cygnaeus nuorempi vuonna 1820 muutti Pietariin, Thelning sai hänen kauttaan yhteyden Suomen valtiosihteeri Robert Henrik Rehbinderiin. Tämä johti lopulta siihen, että keisari Aleksanteri I hyväksyi "Porvoon valtiopäivien avajaisten" lunastamisen. Thelning sai siitä palkkiona 600 ruplan vuotuisen eläkkeen. Taulu sijoitettiin Porvoon lukion taloon (nykyinen tuomiokapitulin talo), jossa se edelleen on. Thelning teki myös maalauksen Porvoon valtiopäiviin liittyneistä tanssiaisista, mutta se on sittemmin kadonnut.


title: Šeherazade

text: Šeherazade () op. 35 on Nikolai Rimski-Korsakovin säveltämä sinfoninen sarja sooloviululle ja orkesterille. Säveltäjä sai teokseen innoituksen "Tuhannen ja yhden yön saduista". Teoksen kantaesitys oli 3. marraskuuta 1888 Pietarissa Rimski-Korsakovin johdolla.Tapahtuu 800-luvun Intiassa. Sulttaani joutuu ensimmäisen vaimonsa pettämäksi. Varmistaakseen, etteivät myöhemmät vaimot voi pettää häntä, hän ottaa joka päivä uuden vaimon, viettää yhden yön tämän kanssa ja aamun tullen teloituttaa vaimonsa. Näin jatkuu, kunnes hänen vaimokseen hankkiutuu suurvisiirin viisas tytär Šeherazaden, joka kertoo hänelle tarinaa. Joka yö, kun aamu alkaa sarastaa, Šeherazade lopettaa tarinansa jännittävään kohtaan. Sulttaani haluaa aina kuulla tarinan lopun ja siirtää Šeherazaden teloitusta seuraavalle päivälle. Kun tarinat loppuvat tuhannen ja yhden yön jälkeen, sulttaani kertoo, että on rakastunut Šeherazadeen eikä halua teloituttaa häntä.


title: Šeherazade

text: Rimski-Korsakovin teoksen osat kuvaavat eräitä Šeherazaden kertomia tarinoita.


title: Sinfonia nro 3 (Schumann)

text: Robert Schumannin sinfonia nro 3 Es-duuri op. 97, lisänimeltään "Reiniläinen sinfonia", valmistui marras-joulukuussa 1850. Sinfonian kantaesitys oli 6. helmikuuta 1851 Düsseldorfissa säveltäjän johtamana.


title: Sinfonia nro 3 (Schumann)

text: Lisänimi viittaa siihen, että Schumann sävelsi teoksen pian muutettuaan Dresdenistä Reinin varrelle Düsseldorfiin. Teoksen perustunnelman tulkitaan usein heijastelevan "reiniläistä iloisuutta". Schumann itse sanoi teoksen syntyneen Kölnin tuomiokirkon tekemän vaikutuksen inspiroimana. Lisänimi on siis kuvaava, vaikka se ei olekaan peräisin säveltäjältä. Sen sijaan ei olisi Schumannin teosten hengen mukaista pitää teosta ohjelmallisena musiikkina: teos ei kuvaa Reinin ympäristöä vaan heijastelee Schumannin saamia vaikutelmia.


title: Sinfonia nro 3 (Schumann)

text: Teoksessa on normaalin neljän osan sijaan viisi osaa:


title: Pitkät kihlajaiset

text: Pitkät kihlajaiset ("Un long dimanche de fiançailles") on Jean-Pierre Jeunet'n ohjaama ranskalainen elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2004. Elokuva perustuu Sébastien Japrisotin vuonna 1993 ilmestyneeseen samannimiseen romaaniin.


title: Pitkät kihlajaiset

text: Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 21. tammikuuta 2005.


title: Pitkät kihlajaiset

text:
Ensimmäisen maailmansodan aikana viisi sotilasta tuomitaan kuolemaan itsensä tahallisesta silpomisesta. Heidät lähetetään ei-kenenkään-maalle Ranskan ja Saksan juoksuhautojen väliin. Vaikuttaa siltä, että he kaikki kuolivat myöhemmin syttyneessä taistelussa, mutta erään kuolemaantuomitun sotilaan, Manechin, kihlattu Mathilde ei usko tämän kaatuneen. Luopumatta toivosta hän alkaa seurata vihjeitä selvittääkseen mitä rintamalla tapahtui. Mathildea ajaa eteenpäin usko siihen ,että Manech tulee takaisin, sillä ennen sotaan lähtöään Manech takoi heidän kotikirkkonsa kelloon kirjaimet "MMM" eli "Manech Aime Mathilde" (Manech rakastaa Mathildea. Lausuttaessa ranskan sana "aime" kuulostaa samalta kuin kirjain "m".)
Tutkiessaan tapahtunutta Mathilde saa selville myös muiden neljän kuolemaantuomitun tarinat ja yksityisetsivän avulla yrittää selvittää kaikkien viiden kohtalon.


title: Pitkät kihlajaiset

text: Tarinaa kerrotaan sekä Mathilden näkökulmasta vuonna 1920 että rintamalta muutama vuosi aiemmin.


title: Pitkät kihlajaiset

text: Oscar-palkinnot


title: Pitkät kihlajaiset

text: BAFTA-palkinnot


title: Pitkät kihlajaiset

text: Broadcast Film Critics Association


title: Pitkät kihlajaiset

text: Chicago Film Critics Association


title: Pitkät kihlajaiset

text: César-palkinnot


title: Pitkät kihlajaiset

text: Dallas-Fort Worth Film Critics Association


title: Pitkät kihlajaiset

text: Florida Film Critics Association


title: Pitkät kihlajaiset

text: Golden Globe


title: Quadrophenia

text: Quadrophenia on brittiläisen rockyhtye The Whon kuudes studioalbumi ja toinen rockooppera, joka julkaistiin marraskuussa 1973.


title: Quadrophenia

text: Albumin tarina sijoittuu vuosien 1964–1965 Lontooseen, jossa mod-tyyli kukoisti. Tarina keskittyy Jimmy-nimiseen teiniin, joka kokee tarinan aikana psykologisia ja sosiaalisia muutoksia ottaessaan ensiaskelia aikuisuuteen. Albumin nimi viittaa neljään persoonatyyppiin, jotka vastaavat albumin päähenkilön vaihtelevia persoonallisuuksia (”Kovanaama”, ”Romantikko”, ”Hullu”, ”Kerjäläinen-Tekopyhä”).


title: Quadrophenia

text: Vuonna 1979 valmistui albumiin löyhästi pohjaava elokuva "Quadrophenia – 60-luvun kapinalliset", jossa esiintyivät muiden muassa Phil Daniels ja Sting.


title: Quadrophenia

text: Päähenkilön Jimmyn neljä persoonallisuutta symboloivat myös The Whon jäseniä.


title: Quadrophenia

text:
Suluissa persoonan nimi suomeksi ja siihen liittyvä teemalaulu sekä The Whon jäsen, jota persoonatyyppi symboloi.
A-puoli
B-puoli


title: Quadrophenia

text:
A-puoli
B-puoli


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Storbrotten oli majakkalaiva, jonka sijoituspaikka oli vaarallinen matalikko Ahvenanmerellä Lågskäristä pohjoiseen. Matalikko päätettiin jo vuonna 1903 merkitä majakkalaivalla; sijoituspaikan vaarallisuuden vuoksi aluksen tulisi ehdottomasti olla konekäyttöinen. Aluksia ehti olla kaksi samannimistä.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Määräraha saatiin hiukan myöhemmin, ja uusi höyrykäyttöinen majakkalaiva Storbrotten valmistui Kone ja Silta Oy:n telakalla Helsingissä vuonna 1907.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Alus oli hyvin samanlainen kuin kuusi vuotta aiemmin valmistunut majakkalaiva Äränsgrund; siinä oli suojaava sääkansi ja uutuutena erilliseen lyhtykojuun keulamaston huippuun sijoitettu asetyleenivalo; perämaston huipussa oli varalla normaali kolmelyhtyinen öljyvalo; aluksessa oli myös paineilmakäyttöinen sumusireeni eli tyfooni, jonka varalaitteena oli höyrysireeni. Höyrykattila oli hiilipolttoinen. Miehistöä oli 11 henkeä.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Alus tuhoutui ajomiinaan 18. syyskuuta 1922; vain neljä miestä pelastui.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Aluksen tilalle sijoitettiin koneeton varamajakkalaiva Reserv I, mutta se osoittautui nopeasti sopimattomaksi Ahvenanmeren oloihin. Uusi alus olisi saatava.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Turussa Vulcan Oy:n telakalla oli rakenteilla alun perin venäläiseksi miinanraivaajaksi tarkoitettu ja sittemmin S/S Arandan kaltaiseksi kelirikkoalukseksi suunnitellun aluksen runko, josta päätettiin tehdä uusi majakkalaiva; ehdokas soveltui tarkoitukseen hyvin, koska siihen kuului jo alun perin korkea suojaava sääkansi. Nyt uutta tehtävää varten alukseen lisättiin kuusi pitkää ja leveää palleköliä sekä kansirakennuksen katolle sijoitettiin majakkatorni; valo toimi ajan tavan mukaan asetyleenillä. Alukseen asennettiin Suomen ensimmäinen nautofoni eli sähkökäyttöinen sumusireeni ja uusimpana uutuutena vedenalainen äänimerkinantolaite.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Alus valmistui kevääksi 1925 ja aloitti palveluksensa saman tien.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Aluksen uppoama oli 305 tonnia ja höyryhiilikoneiston teho 260 hevosvoimaa - siis alus oli suurin ja tehokkain lajissaan. Miehitystä oli 11 henkeä. Sen muista majakkalaivoista selvästi poikkeava ulkomuoto kertoi selvästi, että alus oli alun perin suunniteltu aivan muihin tehtäviin; tämä ei kuitenkaan ollut pahasta, sillä alus olikin yllättäen huomattavasti merikelpoisempi kuin useimmat muut majakkalaivat.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: "Storbrotten" oli talvisodan aikana paikallaan; sen miehistölle annettiin kiväärit panoksineen ja kehotettiin olemaan tarkkana. Mitään ei tapahtunut ennen kuin alus siirtyi talvehtimaan jouluna 1940, palaten asemapaikalleen seuraavana keväänä.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Jatkosodan alussa "operaatio Kilpapurjehduksen" eli sotalaivojen Ahvenanmaan vesille siirtämisen lopuksi majakkalaiva poistettiin paikaltaan ja se siirtyi Turkuun; Ahvenanmeren majakkalaiva toimi vuodet 1943 - 44 vartiomoottoriveneiden emälaivana. Kesäajoiksi alus maalattiin sotalaivanharmaaksi naamiomaalauksineen ja talveksi kalkkimaalilla valkoiseksi.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Sodan jälkeen, kunhan Ahvenanmeren ja Märketin miinakentät oli raivattu sekä aseistus ja muu ylimääräinen sotavarustus poistettu ja punainen ulkomaalaus palautettu ennalleen, entinen työ jatkui aina vuoteen 1959 asti. Silloin alus korvattiin valopoijulla ja muutettiin merenmittaustukialukseksi Hollmingin Rauman telakalla; lyhtytorni, raskas tukkiankkuri ja keulimmainen sieniankkuri poistettiin sekä alukseen rakennettiin lisää hyttejä; lopuksi punaiset kyljet maalattiin muiden mittausalusten tapaan valkeiksi.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text:
Entisen majakkalaivan uudeksi nimeksi annettiin "Pauha" Pohjanlahden karikkojen mukaan ja aluksesta tuli Pohjanlahtea kartoittavan 1. merenmittausretkikunnan tukialus; kaikki suuren retkikunnan väki ei mahtunut alukseen vaan loput majapaikat ja mittausaineiston käsittelyssä tarvittava piirustussali sijoitettiin toiseen entiseen majakkalaivaan tukialus "Kuohuun", entiseen Plevnaan, jota "Pauha" hinasi perässään. Paksu musta hiilensavu merkitsi retkikunnan vaiheita.
Mittausalueella alukset kiinnittyivät vierekkäin.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Varsinaisen mittaustyön tekivät erilliset mittausveneet, jotka tukeutuivat "Pauhaan", jonka konehuoneen yhteyteen oli rakennettu erillinen korjauspaja mittausveneiden moottoreille.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Aluksessa oli loppuun asti vanhanaikainen avoin komentosilta, joten nahkatakit ja suojalasit olivat hyvinkin tarpeen myötätuuleen ajettaessa, kun paksu kerros kivihiilennokea laskeutui savupiipusta sillan ylle.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Kun 1. merenmittausretkikunta sai uuden aluksen vuonna 1978, "Pauha" siirrettiin Saimaalle, mihin se sopi äärimmäisen huonosti syväyksen ja hiilestyksen vuoksi. Kun tukialus Linssi ja koneeton tukialus Sesta valmistuivat vuonna 1979, majakkalaiva myytiin; "Pauha" jäi kylmilleen odottamaan tulevaa. Tämä ei luonnollisesti ollut hyväksi laivalle.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Kaksi vuotta entinen tukialus makasi Lappeenrannassa; vuonna 1980 uusi omistaja sai hankittua hinaajan: entinen majakkalaiva aiottiin hinata Helsinkiin, jossa se olisi uusittu uuteen käyttöön. Mistään ei enää löytynyt tarpeellisia konemiehiä eikä liioin merelle siirtoon kelvollista päällikköä, jotta alus olisi voitu tuoda omalla koneellaan, kuten olisi ollut järkevintä; lisäksi kattilat olisi pitänyt katsastaa. Näin hinaaminen oli ainoa vaihtoehto; Saimaan kanavasta yhdistelmä selvisi hyvin eivätkä neuvostoliittolaisetkaan huomautelleet mitään.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Kuitenkin meren puolella hinaaja "Sisu" sai vielä Neuvostoliiton alueella entisen Pitkäpaaden kohdalla konevian ja voimakkaan luoteistuulen takia alukset joutuivat karille; pelastusristeilijä "Wilhelm Wahlforss" irrotti hinaajan karilta ja hinasi sen Kotkaan telakalle, mutta "Pauha" jäi auttamatta matalikolle; neuvostoliittolainen byrokratia hidasti apuuntuloa niin pahoin, että hinaajan vaaratilanne oli päässyt kehittymään niin vaikeaksi, ettei hinattavaan ehditty keskittää muuta huomiota kuin kerätä siellä olleet muutamat miehet turvaan, joten "Pauha" ehti ajautua tällä välin liian kauas matalikolle, jonne se sai sillä näkymin toistaiseksi jäädäkin. Ainoa suomalaisten tekemä pelastusyritys jäi tuloksettomaksi ja majakkalaivan hylyn jäännökset makaavat edelleen samalla matalikolla jäiden raunioittamina.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: "Storbrottenissa" majakkalaivakautena palvellut sieniankkuri ja pienempi kahdesta tukkiankkurista olivat muistomerkkinä Merenkulkulaitoksen toimitalon edessä, aluksi Olympialaiturin luona ja sittemmin Porkkalankadulla.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Kun laitos jaettiin moneen osaan ja Porkkalankadun talo meni Meritaito Oy:lle, myös ankkurit sekä aulassa muistomerkkeinä ollut entinen luotsilippu siirrettiin Kotkan Merikeskus Vellamoon. Niin ikään muistomerkkinä ollut Suomen ensimmäinen automaattinen majakkapylväs joka hankittiin alun perin Lågskärin majakkaan, irtosi muuton aikana nosturin kiinnikkeistä jolloin putoaminen särki prismat ja valolaitteen. Särkyneiden ja jäljelle jääneiden osien kohtalosta ei ole tiedotettu.


title: The Who by Numbers

text: The Who By Numbers on brittiläisen rockyhtye The Whon lokakuussa 1975 julkaistu seitsemäs studioalbumi. Levyä hallitsevat alakuloiset teemat, kuten Pete Townshendin omaelämäkerralliset tilitykset alkoholiongelmistaan. Esimerkkinä voidaan mainita kappale ”However Much I Booze”, jonka solisti Roger Daltrey kieltäytyi laulamasta, koska hän piti sitä liian henkilökohtaisena. Näin ollen kappaleen laulaa itse Townshend.


title: The Who by Numbers

text: Kaksimielisestä sanoituksestaan tunnettu kappale ”Squeeze Box” julkaistiin singlenä, ja se muodostui hitiksi nousten brittilistan sijalle 10. tammikuussa 1976.


title: The Who by Numbers

text:
Albumin kansi on yhtyeen basistin John Entwistlen piirtämä.A-puoli
B-puoli


title: Majakkalaiva Plevna

text: Majakkalaiva Plevna oli suomalainen koneeton majakkalaiva. Sen rakensi turkulainen W:m Crichton & co vuonna 1892. Aluksen mitat olivat 29 x 6,9 x 2,1 metriä, uppoama 223 tonnia.


title: Majakkalaiva Plevna

text: Alus sijoitettiin aluksi Nahkiaisen matalikolle Merenkurkkuun. Siinä oli kaksi öljykäyttöistä valolaitetta sekä höyrykattila sumusireeniä ja ankkurivinssiä varten. Aluksessa oli myös purjeet, joskin yleensä sen toi paikalleen ja haki telakalle hinaaja. Kuten tapa oli, alus sai nimen "Nahkiainen" sijoituspaikkansa mukaan. Majakkalaivana sen miehitys oli päällikkö, kaksi perämiestä ja viisi miestä.


title: Majakkalaiva Plevna

text: Vuonna 1900 se siirrettiin Plevnan matalikolle Kemin ulkopuolelle ja sai uuden nimen "Plevna", joka 1930-luvulla suomalaistettiin muotoon "Kemi". Alukseen vaihdettiin samaan aikaan kaasuvalomajakka. Se oli viimeinen vanhanaikainen koneeton majakkalaiva.


title: Majakkalaiva Plevna

text: Alus poistettiin majakkalaivan tehtävistä vuonna 1956, kun tilalle saatiin Rauman edustalta vapautunut modernimpi höyrykonekäyttöinen alus. Vanhempaa alusta kutsuttiin laitoksen sisäisessä kielenkäytössä tsaarinaikaisella nimellään, ettei se sekaantuisi uudemman kanssa.


title: Majakkalaiva Plevna

text: Poistettu majakkalaiva muutettiin asuntolaivaksi ja se sai väliaikaisen nimen "MKH 4". Pian se sai uuden nimen "Kuohu" ja siitä tehtiin merenmittaajien asunto- ja piirustussalialus, jota hinasi perässään toinen entinen majakkalaiva eli tukialus "Pauha". Miehitys kasvoi nyt liki viisinkertaiseksi: miehistöä tuli entisen neljän sijaan yhdeksäntoista henkeä.


title: Majakkalaiva Plevna

text: Vuonna 1978 yhdistelmä hajosi: Pauha siirtyi työskentelemään Saimaalle, kunnes vuonna 1979 uudet tukialukset "Linssi" ja "Sesta" valmistuivat.


title: Majakkalaiva Plevna

text: "Pauha" tuhoutui Venäjän puolella Suomenlahdella matalikolle ajelehdittuaan syksyllä 1980 ja Kuohu romutettiin samoihin aikoihin.


title: Jean Juvénal des Ursins

text: Jean Juvénal des Ursins (13. syyskuuta 1388 – 14. kesäkuuta 1473) oli ranskalainen molempien oikeuksien tohtori, diplomaatti, poliittinen kirjailija ja Ranskan korkein kirkollinen prelaatti ja siten valtakunnan ensimmäinen (hengellinen) pääri


title: Jean Juvénal des Ursins

text: Hän kohosi kohtalaisen vaatimattomasta taustastaan huolimatta keskiaikaisen, jähmettyneen ja sosiaalisesti muutosvastaisen yhteiskunnan huipulle. Samoin kävi hänen veljiensä Jacquesin ja Guillaumen kohdalla. Uransa huipulla hän oli Reimsin arkkipiispa-herttua. Tässä tehtävässä hän osallistui keskeisenä henkilönä Jeanne d'Arcin maineen puhdistusprosessiin ja koki ehkä suurimman hetkensä suorittaessaan uuden kuninkaan Ludvig XI:n voitelun, joka tapahtui tavan mukaan Reimsin tuomiokirkossa.


title: Jean Juvénal des Ursins

text: Melkoisen keskeinen kysymys Jean Juvénals des Ursins -tutkimuksissa on ollut kysymys hänen nimestään ja sen muodostumisesta. Useat tutkijat ovat todenneet kuitenkin, että nimessä ja sen käytössä on keskiajalle tyypillistä vakiintumattomuutta ja nimen muoto on paljolti riippuvainen tutkijan omista preferensseistä. Durrieun käytäntö, jossa Juvenel tarkoittaan Jean vanhempaa ja hänen muita poikiaan ja Juvénal Jean nuorempaa, eli artikkelin kohdetta lienee loogisin.. Péchenard toteaa tuon alkuperältään Champaigenen maakunnasta olevan suvun nimen alkuperäisen muodon olleen Jouveigne, Jouveignaux tai Jouvenel, jotka olisivat latinalaistetussa muodossa Juvenalis. Tästä olisi kuitenkin päädytty uudelleen ranskalaiseen muotoon Juvénal.


title: Jean Juvénal des Ursins

text:
Suurin huomio on kuitenkin kiinnitetty nimen jälkimmäiseen Ursins-osaan ja se oikeutukseen ja historialliseen perintöön. Durrieu ja muutkin tutkijat ovat päätyneet des Ursins suvun olevan kiinteässä yhteydessä italialaiseen degli Orsini -sukuun ja että Jean nuorempi ei suinkaan ottanut nimeä kohonneen yhteiskunnallisen asemansa tähden, vaan että Jean Juvénal des Ursins vanhempi oli jo aiemmin köyttänyt tätä sukunimen osaa. Tähän on päädytty eritoten sinettitutkimusten (sigillografia) avulla. Näin jo isän sinetistä ovat käyneet ilmi yhteydet italialaiseen sukuun. Uusinta tutkimusta edutava P.S. Lewin ei kutenkaan anna paljoa painoa, ei nimen minkään osan tutkimiselle eikä suvun alkuperien selvittelylle..
Tietojen mukaan Jean Juvénal des Ursin syntyi vuonna 1388. Tosin vain paljon myöhäsyntyisempää tietoa des Ursinsin syntymästä ja aikakauden omat, ensisijaiset lähteet puuttuvat kuten yleensä muukin materiaali, joka käsittelisi Juvénal des Ursins-perhetta. Kuitenkin tiedetään yleisesti, että perheeseen syntyi kaikkiaan 16 lasta, joista osa nousi todella merkittäviin asemiin Ranskalaisessa 1400-luvun yhteiskunnassa. Veljeksistä Guillaume toimi sekä Kaarle VII:n että Ludvig XI:ta kanslerina ja vastaanotti mm. Englantilaisten ja heidän liittolaistensa antautumiset satavuotisen sodan päätteeksi. Jacques kohosi Kaarle VII:n suureksi suosikiksi ja hänet nimitettiin ennen isoveljeään Reimsin arkkipiispa-herttuaksi, jossa tehtävässä hän toimi vain muutaman vuoden, isoveli Jean tuli tilalle tähän Ranskan kirkon tärkeimpään tehtävään, siirtyen kuninkaan antamiin diplomaattitehtäviin.


title: Jean Juvénal des Ursins

text: Poikansa Jean II syntymäin aikoihin isä Jean I oli todennäköisesti noin 28-vuotias. Koska oli päättänyt opintonsa Orléansin yliopistossa ja oli matkustanut pääkaupunkiin. Koska oli saanut kaupungista viran suojelijansa kuninkaallisen Châtelet-tuomioistuimen neuvonantajan välityksellä Pariisin kaupunkiin kauppiashallinnon virkailijana 27. tammikuuta 1389 lähtien. Vähitellen hän kohosi kaupungin virkamiesten johtajaksi, eli Prevot des Marchand-virkaan sekä kuninkaalliseksi virkamieheksi Pariisin parlamenttiin.


title: Jean Juvénal des Ursins

text: Jean II opiskeli isänsä tapaan molempien oikeuksien, kanoonisen- ja roomalaisen siviilioikeuden tohtoriksi Orléansin ja Pariisin yliopistoissa. Hän suoritti aikakauden ehkä arvostetuimmat opinnot. Molempien oikeuksien lisensiaatiksi Jean II valmistuikin vain 21-vuotiaana. Vuonna 1410 hän vielä muutaman vuoden seurasi opintoja valmistuakseen tohtoriksi (doctor utriudque). Hän oli myös mukana vuoden 1413 kesän dramaattisissa tapahtumissa isänsä kanssa. Tällöin Burgundin herttua yllyttämät kaupunkilaiset kapinoivat.


title: Sutemi

text: Sutemi on japanilainen budōkäsite, joka liittyy hyökkäämiseen japanilaisissa kamppailulajeissa. Kyseessä on päättäväinen tahtotila ja sitoutuminen toimintaan, silläkin uhalla että hyökätessään asettaa itsensä alttiiksi vastustajan vastahyökkäykselle tai tekniikalle, oman suojauksen avautuessa, ja vaikka siitä voisi äärimmäisenä seurauksena olla oma vahingoittuminen tai jopa kuolema.


title: Krasnogvardeiskin piiri

text: Krasnogvardeiskin piiri () tarkoittaa seuraavia hallintoalueita:


title: Hätäraketti

text: Hätäraketti on erityisvalmisteinen punaista valoa levittävä rakettiammus; se laukaistaan kädestä tai ammutaan valopistoolilla, ja se kohoaa tyypistä riippuen noin 60 - 400 metrin korkeuteen, jolloin siinä oleva laskuvarjo aukeaa ja raketti leijuu hitaasti alaspäin. Paloajat vaihtelevat 40 sekunnista jopa hiukan yli minuuttiin, tyypistä riippuen.


title: Hätäraketti

text: Lisäksi on olemassa myös erityisiä käsisoihtuja, joita käytetään hätämerkin antamiseen näköetäisyydeltä; kolmas tyyppi on savurasia, joka sytytettynä ja veteen heitettynä kehittää paksua oranssinväristä savua. Se on hyödyllistä lähinnä ilmaetsinnässä ja päiväsaikaan.


title: Hätäraketti

text: Kaikissa tyypeissä on sisäänrakennettu laukaisumenetelmä, joka vaihtelee painettavasta tai vedettävästä erityisellä raapaisupinnalla sytyttämiseen.


title: Hätäraketti

text: Yhdessä näitä kaikkia kutsutaan pyroteknisiksi hätämerkinantovälineiksi.


title: Hätäraketti

text: Hätäraketin aiheeton käyttö on rangaistavaa. Hätäraketin perusteettomasti laukaissut joutuu korvaamaan hälytyksestä viranomaisille aiheutuvat, usein huomattavat kulut.


title: Ajatus (vuosikirja)

text: Ajatus on Suomen filosofisen yhdistyksen vuosikirja. Se on ilmestynyt lähes vuosittain vuodesta 1926, sen lisäksi sarjassa on julkaistu joukko erikoisnumeroita. Vuodesta 2016 vuosikirjan päätoimittajana on ollut Arto Laitinen, ja sen toimittajiin ja toimitusneuvostoon kuuluu filosofian tutkijoita eri yliopistoista.


title: Ajatus (vuosikirja)

text: Nykyisin "Ajatus"-vuosikirjassa julkaistaan lähinnä suomen- ja ruotsinkielisiä artikkeleita, mutta aiemmin siinä on julkaistu artikkeleita myös muun muassa englannin ja saksan kielillä. Yhdistyksen varsinainen kansainvälinen julkaisusarja on vuodesta 1935 ilmestynyt "Acta Philosophica Fennica".


title: Ajatus (vuosikirja)

text: Vuosikirjassa julkaistaan tieteellisiä filosofisia artikkeleita, Suomen filosofisen yhdistyksen kokousesitelmiä, väitösluentoja (lectioita) sekä kirja-arvosteluja. Sen lisäksi vuosikirjassa on julkaistu joitakin käännöstekstejä. "Ajatus" noudattaa referee-menettelyä: toimitukselle tarjotut artikkelit – lukuun ottamatta kokousesitelmiä ja väitösluentoja – arvioidaan nimettömästi. Arviointi kestää noin kolme kuukautta.


title: Ajatus (vuosikirja)

text: Vuonna 1873 perustettu Suomen filosofinen yhdistys sai oman tiedejulkaisunsa vuonna 1926. Tuolloin puheenjohtajana toimi Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian professori Arvi Grotenfelt. Julkaisua oli kuitenkin suunniteltu jo paljon aikaisemmin: sen perustaminen oli ollut esillä jo 1905 ja 1911, ja sitä varten oli kerätty ennakkotilauksia vuonna 1915. Hanke lykkäytyi osin sota-ajan vuoksi.


title: Ajatus (vuosikirja)

text: Alkuvaiheessa vuosikirjan niteitä julkaistiin vaihtelevasti 1–3 vuoden välein. Taukoja oli esimerkiksi talvisodan aikana ja jatkosodan jälkeen. Vuosina 1948–1956 niteitä julkaistiin vain joka toinen vuosi. Vuodesta 1983 niteitä on julkaistu joka vuosi.


title: Ajatus (vuosikirja)

text: Alkuvaihessa "Ajatuksessa" julkaistiin enimmäkseen saksalaismallista filosofiaa, ja paljon muun muassa psykologian alaan nykyisin luettavaa aineistoa. 1930- ja 1940-luvuilla huomio kääntyi vähitellen analyyttisen perinteen mukaisiin logiikkaa ja (luonnon)tiedettä kosketteleviin kysymyksiin. Ohjelmallisesti "Ajatus" ei edusta mitään tiettyä filosofista suuntaa, ja viime aikoina sisältö on uudelleen monipuolistunut. Esimerkiksi niteen 61 (2004) teemana oli fenomenologia. Aiemminkin on julkaistu yhtä lailla pragmatismia ja marxilaista filosofiaa (39/1983). Filosofian historiaa on käsitelty usein vuosikirjan historian varrella.


title: Ajatus (vuosikirja)

text: "Ajatuksen" sisältö oli alussa suomenkielistä. Numerossa 6 (1933) julkaistiin ensimmäiset ruotsin- ja saksankieliset artikkelit. Myöhemmin on julkaistu lukuisia englanninkielisiä artikkeleita (ensimmäiset niteessä 15/1948), ja jopa yksi ranskankielinen artikkeli (Mikel Dufrenne, 36/1976). Viimeinen kansainvälinen nide oli nro 39 (1983), jonka jälkeen "Ajatusta" on julkaistu jälleen vain suomeksi ja ruotsiksi.


title: Ajatus (vuosikirja)

text: Monissa varhaisissa niteissä julkaistiin varsin laajoja artikkeleita, jopa yli 100-sivuinen. Nykyisin suositeltu enimmäispituus on 30 sivua.Eräitä tunnettuja artikkeleita:Sarjassa julkaistuja monografioita:


title: Awaken the Guardian

text: Awaken The Guardian on kolmas albumi Fates Warning -yhtyeeltä. Kitaristi Victor Arduinia jo edellisen albumin kiertueella korvannut Frank Aresti on otettu yhtyeeseen vakiojäseneksi. Albumi oli myös laulajan John Archin viimeinen työ yhtyeen kanssa. "Awaken the Guardian" vie kuuntelijan raskaiden riffien ja loppumattomien kitarasoolojen maailmaan. John Archin ääni on parhaimmillaan ja se onkin albumin paras ase. Koko yhtye oli kehittynyt valtavasti kolmen vuoden aikana ja albumista tuli yksi progressiivisen metallin kulmakivistä. Sanoitukset käsittelevät henkistä maailma ja elämää kuoleman jälkeen mytologisessa ilmaisussa ja niillä pyritään esittää myös sanomaa, joka koskee nykyistä elämää. Esimerkkinä mainittakoon "Guardian"-kappale, joka on omistettu fyysisesti ja henkisesti rajoittuneille ihmisille.


title: Joni Pyysalo

text: Joni Kristian Pyysalo (s. 2. toukokuuta 1974 Turku) on suomalainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja kulttuuritoimittaja. Pyysalon esikoisteokselle, runokokoelmalle "Jätän tämän pimeän kalustamatta" myönnettiin Suomen Kirjailijaliiton esikoiskirjapalkinto vuonna 2001. Pyysalon teos "Ja muita novelleja" (WSOY 2011) oli vuoden 2012 Runeberg-palkintoehdokas.


title: Joni Pyysalo

text: Pyysalo valmistui filosofian maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1999 pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Hänen pro gradu -työnsä aiheena oli Laura Sointeen sadut. Hän on työskennellyt "Suomen Kuvalehden" kirjallisuuskriitikkona ja Yleisradion freelancer-kulttuuritoimittajana. Pyysalo on myös opettanut luovaa kirjoittamista Turun yliopistossa.


title: Joni Pyysalo

text: Pyysalo on Jarkko Laineen seura ry:n puheenjohtaja ja oli perustamassa joka toinen vuosi haastavalle, kotimaiselle kaunokirjalliselle teokselle myönnettävää 10 000 euron suuruista Jarkko Laine -palkintoa.


title: Oppimisaihio

text: Oppimisaihio tai oppisisältö (engl. learning object, LO) tarkoittaa rajattua digitaalista ja verkon kautta jaeltavaa oppimateriaalikokonaisuutta, jonka käytössä korostuu havainnollisuus, oppijan oma toiminta, kuten tiedonhankinta ja tiedonrakentaminen sekä oppimisaihioiden soveltaminen ja uudelleenkäyttö eri tilanteissa.


title: Oppimisaihio

text:
Oppimisaihioiden käyttö liitetään erityisesti tietoverkkoja hyödyntävään opetukseen, mutta ne eivät ole välttämättä sidoksissa siihen, vaan kyse on myös tietystä oppimateriaalien olemusta ja käyttöä koskevasta näkemyksestä.
Aihioita pidetään sisällöllisesti ja pedagogisesti avoimina eli niiden ei oleteta sitoutuvan kovin tiukasti tiettyyn pedagogiseen teoriaan, sisältöön ja käyttöyhteyteen.
Rakenteellisesti ja sisällöllisesti oppimisaihiot ovat modulaarisia, toisin sanoen ne ovat ympäristöstään rajattuja ja itsenäisesti käytettäviä.
Oppimisaihioiden toteutuksissa voidaan hyödyntää hypermediaa, hypertekstiä tai multimediaa.
Uudelleenkäytettävyyteen liittyy aihioita kuvailevan metadatan tuottaminen ja liittäminen niiden yhteyteen, jotta aihioiden tulevat käyttäjät pääsevät nopeasti selville niiden sisällöstä ja käytön ehdoista. Toiveikkaimmat uskovat oppimisaihioiden muodostavan maailmanlaajuisen, verkkopohjaisen materiaalivarannon. Materiaalejaan jakanut yhteisön jäsen saisi käyttää vapaasti kaikkia varannon oppimateriaaleja. Vaikka oppimisaihioiden tarjoamat uudet mahdollisuudet kuulostavat lupaavilta, liittyy niiden käyttöön silti monia avoimia kysymyksiä ja ei-toivottuja tausta-ajatuksia. Vallitsevan oppimisaihioinnostuksen rinnalla on aihioajattelua kohtaan esitetty kärkevääkin kritiikkiä. Kritiikki on kohdistunut ennen kaikkea aihioiden taustalla vaikuttaviin käsityksiin tiedosta ja oppimisesta. Ratkaisua odottavia kysymyksiä liittyy myös uudelleenkäytettävyyteen, räätälöintiin ja kustannustehokkuuden tavoitteluun.
Oppimisaihioiden sanotaan olevan pedagogisesti avoimia. Ne toimivat opetuksessa osana hyvinsuunniteltua oppimisympäristöä.
Niitä siis pidetään jossain määrin pedagogisten jäsennysten yläpuolella olevina jäsennyksinä tai rakenteina.Niihin sisältyy kuitenkin ajatus oppimateriaalin ja siis välillisesti opittavan aineksen tai sisällön osittamisesta suhteellisen pieniin osiin.
Oppimisaihioita suositellaan käytettäväksi niin, etteivät ne pirstaloi oppimisen sisältöä ja prosessia.
Niiden käytössä korostetaan sisältöjen kytkemistä yhteyksiinsä ja oppijan aktivointia. Niihin liitetään tieteelle ominaisia toimintamalleja, kuten hypoteesien muodostamista ja testausta sekä tiedonrakentelua.
Oppimisaihiot voivat toimia myös tiedonlähteinä. Niiden sisältö ei siis saa olla liian yksinkertaistettua tai pelkistettyä, jotta ne menestyisivät tässä tehtävässä muiden potentiaalisten tiedonlähteiden rinnalla.


title: Luonnollinen hevostaito

text: Luonnollinen hevostaito on hevosten kouluttamis- ja käsittelykonsepti. Sen tavoite on kommunikoida hevosen "ehdoilla" eli tavoilla, jotka hevonen vaistomaisesti ymmärtää. Luonnolliseen hevostaitoon kuuluu tärkeänä osana kehonkielen käyttäminen.


title: Luonnollinen hevostaito

text: Luonnollisesta hevostaidosta on olemassa lukemattomia muunnelmia, mutta lyhyesti sen voi tiivistää seuraaviin periaatteisiin:


title: Luonnollinen hevostaito

text: On olemassa kahdenlaista vahvistamista:


title: Luonnollinen hevostaito

text: "Esimerkki": Hevosen säkää painetaan, ja hevonen siirtyy pois. Näin paine poistuu. Ei-toivottu, epämiellyttävä paine vähenee; tämä on palkintona oikeanlaisesta käyttäytymisestä. Tätä menetelmää käytetään usein luonnollisen hevostaidon koulutustekniikoissa.


title: Luonnollinen hevostaito

text: Luonnollisesta hevostaidosta on tullut hyvin suosittua viimeisen kahden vuosikymmenen aikana, ja tarjolla on monia kirjoita, videoita ja internetsivuja hevostietouden aloittelijoille. Tämä ajattelutapa on korostanut käyttäytymisen vahvistamista rankaisemisen ja voimankäytön sijaan. Luonnollisen hevosmiestaidon kannattajat katsovat menetelmiensä tekevän hevosesta tyytyväisemmän, rauhallisemman ja yhteistyöhaluisemman.


title: Luonnollinen hevostaito

text: Hevoset kommunikoivat toistensa kanssa käyttämällä kehon kieltä sekä erilaisia ääniä. Kehon kieli on näistä kommunikaatiotavoista tärkeämpi. Korvillaan, silmillään, ilmeillään, ihollaan, takajaloillaan ja häntiensä liikkeillään hevoset näyttävät, mitä tuntevat. Tämän vuoksi aloittelijan olisikin hyvä tutustua hevosen elekielen perusasioihin. Hevoset purevat ja potkivat erittäin harvoin varoittamatta siitä ennakkoon. Ensin ne varoittavat, sitten uhkaavat ja vasta sitten toteuttavat uhkauksen. On tärkeää, ihmiset oppivat lukemaan hevosta, jotta nämä tilanteet olisi mahdollista ennakoida. Silmät kertovat hevosen ajatuksista. Silmien ilmeestä voi tunnistaa, onko hevonen epävarma, vihainen tai toisaalta ystävällinen ja täynnä luottamusta. Korvien liike kertoo paljon siitä, mitä hevonen tuntee. Eteenpäin suunnatut korvat ovat merkki siitä, että hevonen on hyvän tuulinen, tarkkaavainen ja utelias. Sivulle kääntyneet korvat puolestaan kertovat, että hevonen torkkuu, on väsynyt tai pitkästynyt. Jännittyneet ja taaksepäin kääntyneet korvat ovat merkki vihaisuudesta. Todella raivostuneen hevosen merkki on se, etrtä hevonen laskee päänsä alas, lähes maahan asti ja heiluttaa sitä edestakaisin. Korvat osoittavat taaksepäin ja ovat tiukasti pätä vasten. Tarkkaavainen hevonen kääntää usein korvansa taaksepäin ja kuuntelee ihmisen puhetta. Näin se kertoo olevansa hereillä ja valmiina uusiin koitoksiin. Hevonen viestittä myös takajalkoja nostelemalla. Liike on pieni, mutta selvästi havaittavissa. Hevosten kielellä tämä pieni jalkojen nostaminen tarkoittaa: mene pois! Hevonen voi viestittää erilaisia aikomuksiaan äännähdyksillä. Ne hirnahtelevat, tuhahtelevat ja korskuvat eri tavoin. Hirnahdusten ja muiden eleiden samanaikaisuus määrittävät viestien merkityksiä.


title: Alkiorakkula

text: Alkiorakkula eli blastokysta on nisäkkään yksilökehityksen vaihe. Nisäkkään yksilökehityksessä tsygootti jakautuu yhä uudelleen ja uudelleen muodostaen kompaktin morulan. Sen syntymisen aika on lajikohtainen, ihmisellä tämä tapahtuu noin 54 tunnin ikäisenä. Alkiosta kehittyy ensin morula eli solurykelmä. Noin 8-soluvaiheessa tapahtuu kompaktio, jossa morulan pinnan solut kiinnittyvät tiiviimmin yhteen. Kehityksen seuraavassa vaiheessa alkion sisälle muodostuu nesterakkula nimeltä blastoseeleontelo. Blastoseeleontelon synnyttyä alkiota kutsutaan alkiorakkulaksi. Alkiorakkulan jälkeisiä vaiheita ovat mm. gastrulaatio ja neurulaatio. Kehitys alkiorakkulavaiheeseen asti kestää noin neljä päivää ja tapahtuu alkion uloimman kerroksen, zona pellucidan, glykoproteiinivaipan sisällä.


title: Alkiorakkula

text: Kompaktissa morulassa on kaksi erillistä solukkoa: pintakerros (trofoblastit) ja sisäkerros (sisäsolumassa). Kompaktion jälkeen trofoblastisolujen välille syntyy tiiviitä liitoksia, jolloin solut alkavat pumpata natriumioneja soluvälitilaan. Osmoosin ansiosta alkion sisälle muodostuu laajeneva nesterakkula eli blastoseeleontelo. Blastoseeleontelon synnyttyä alkiota kutsutaan alkiorakkulaksi. Sisäkerroksen solut jäävät alkiorakkulan reunaan, blastoseeleontelon ja trofoblastisolukerroksen väliin. Myöhemmin nämä solut muodostavat sikiön kaikki solutyypit sekä istukan ja sikiökalvojen rakenteita. Ne myös stimuloivat trofoblastisolujen jakautumista.


title: Alkiorakkula

text:
Matkalla kohtuun alkiorakkulan uloin kerros eli "zona pellucida" estää alkiorakkulaa kiinnittymästä munanjohtimen seinämiin. Kohdussa alkiorakkula kuoriutuu ulos zona pellucidasta prosessissa, jossa trofoblastien erittämä trypsiini tekee reiän zona pellucidaan. Tällöin alkiorakkula pääsee vapaasti kasvamaan ja kiinnittymään kohdun seinämään.
Kiinnittymisprosessin aloittaa trofoblastien ulkopinnan proteiinien, L-selektiinien, kiinnittyminen kohdun seinämän solujen hiilihydraattiketjuihin. Tämä hidastaa alkiorakkulan liikettä ja lopulta pysäyttää sen, jolloin varsinainen kiinnittyminen alkaa.
Trofoblastikerroksen kosketettua kohdun seinämää se alkaa nopeasti jakautua sisempään kerrokseen (solut sytotrofoblasteja) ja ulompaan kerrokseen (solut synsytiotrofoblasteja). Ulomman kerroksen mikrovillukset työntyvät kohdun epiteeliin ja raivaavat siihen aukon proteolyyttisten entsyymien avulla. Kiinnityttyään kohdun seinämään alkiorakkulan sisäsolumassa liikkuu kohti kiinnittymiskohtaa. Alkion pinnassa alkiorakkulan onteloon päin olevat solut litistyvät kerrokseksi jota kutsutaan hypoblastiksi. Tästä kerroksesta kehittyy endodermi.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Churchill ("Tank, Infantry, Mk IV" (A22)) oli brittiläinen toisen maailmansodan aikainen jalkaväentukipanssarivaunu. Churchill sai nimensä Britannian pääministerin Winston Churchillin mukaan.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Alkuperäisen A20-vaunun suunnittelu aloitettiin juuri ennen toista maailmansotaa, ja se oli tarkoitettu Matilda II- ja Valentine-vaunujen korvaajaksi toimimaan jalkaväen tukena juoksuhautataisteluissa. Saksan valloitettua Ranskan suunnitelmia muokattiin hiukan paremmin soveltuvaksi nykyaikaisempaan sodankäyntiin, jolloin muodostui malli A22.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Saksan valloitettua Ranskan Churchillin valmistuksen aloittamista kiirehdittiin, eikä sitä ehditty testata kunnolla, ja siinä oli aluksi paljon mekaanisia vikoja. Ensimmäiset lopullisen mallin mukaiset prototyypit valmistuivat joulukuussa 1940 ja ensimmäiset tuotantomallit heinäkuussa 1941.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Kuten edeltäjänsä Matilda II, vaunu oli hidas ja vahvasti panssaroitu, joten sen panssari kesti useimpien saksalaisten aseiden tulen, mutta se ei sopinut kovin hyvin liikkuvaan sodankäyntiin.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Churchillin huono menestys etenkin Dieppen maihinnousussa johti siihen että tuotanto aiottiin lopettaa tulevan Centaur/Cromwell (A27) -vaunun hyväksi. Lisäksi ehdittiin jo kehittää uusi raskas A33 Excelsior -vaunu perustuen Cromwelliin ja yhdysvaltalaiseen raskaaseen M6-vaunuun. Mk. III:n hyvä menestys toisessa El Alameinin taistelussa 1942 kuitenkin pelasti vaunun.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Neuvostoliitto osti Britannialta erilaisia panssarivaunuja kuten Valentine, Matilda ja Churchill vaunuja. Neuvostoliittolaiset pitivät eniten Matilda keskiraskaasta panssarivaunuista. Suurin ongelma oli että Matildassa oli hyvin kapeat telat joka johti vaunujen jumiin jäämiseen esimerkiksi lumihankeen ja mutaan. Churchill oli taas paremmin liikkuva lumisessa ja mutaisessa maastossa telojen leveyden johdosta.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Ensimmäisessä mallissa oli aseistuksena tykkitornissa 40 mm (2-paunainen) panssarintorjuntatykki panssarivaunuja vastaan sekä nokassa 76,2 mm haupitsi panssaroimattomia kohteita vastaan.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: 40 mm tykki oli kuitenkin läpäisykyvyltään heikko ja nokan haupitsi pystyi ampumaan vain eteenpäin, joten vaunun aseistus ei ollut kovin onnistunut. Vaunuissa oli myös runsaasti mekaanisia vikoja. Tämä oli pääasiallinen vaunu jota kanadalaiset joukot käyttivät Dieppen maihinnousussa. Tosin joitain yksilöitä oli käytössä myös Tunisiassa ja vielä Italiassa Gootti-linjan taisteluissa.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Churchill II -mallissa nokan haupitsi oli vaihdettu konekivääriin; syynä oli lähinnä vaunun tuotantokustannusten laskeminen. Mallia valmistettiin 1 127 kappaletta.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Churchill III -mallissa aseistus uusittiin; tornissa ollut 40 mm tykki vaihdettiin paljon tehokkaampaan 57 mm 6-paunaiseen tykkiin, joka lisäsi sen taistelukykyä panssarivaunuja vastaan huomattavasti. Vaunussa oli uusi hitsattu torni ja telat oli katettu päältä.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Churchill IV oli valmistusmäärältään suurin malli, 1 622 kappaletta. Se oli identtinen mallin III kanssa, mutta vaunussa palattiin halvempaan valettuun torniin. Osaan vaunuista vaihdettiin myöhemmin 75 mm tykki käytöstä poistetuista M4 Sherman -vaunuista, jolloin muodostui malli NA75. Brittiläisellä 75 mm tykillä varustettu malli tunnettiin nimellä Mk IV (75). Osa vaunuista päivitettiin myös mallin VII tornilla, jolloin muodostui malli IX. Jos mallin VII tornissa käytettiin 6-paunaista lisättiin lisäliite LT ("light turret").


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Churchill V oli varustettu Ordnance QF 95 mm -haupitsilla jalkaväen lähitukeen. Vain 241 rakennettiin.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Churchill VI -mallissa 57 mm tykki oli vaihdettu lähtönopeudeltaan hitaampaan 75 mm Mk V -tykkiin. Uudessa tykissä oli huonompi panssarinläpäisykyky kuin vanhassa, mutta se oli muilta ominaisuuksiltaan parempi, joten vaunun taistelukyky panssarivaunuja vastaan huononi hiukan mutta muita kohteita vastaan parani. Vain noin 200 rakennettiin.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: Churchill VII -mallissa vaunun runkoa levennettiin ja sen panssarointia parannettiin huomattavasti. Nämä vaunut valmistuivat Normandian maihinnousua varten. Vaunu tunnettiin myös nimellä "Heavy Churchill" ja se sai uuden mallinumeron A42 vuonna 1945. Tykkinä oli 75-millinen. Malli VIII oli sama, mutta 95 mm haupitsilla. Näitä kahta mallia valmistettiin yhteensä 1600 kappaletta.


title: Churchill (panssarivaunu)

text: AVRE on lyhennös englannin kielen sanoista "Assault Vehicle, Royal Engineers", kuninkaallisten pioneerien hyökkäysajoneuvo.


title: Churchill (panssarivaunu)

text:
AVRE oli erikoismallisto, jonka suunnittelua johti kenraalimajuri Percy Hobart. Ne oli suunniteltu panssari- ja muiden esteiden tuhoamiseen,
miinanraivaukseen, kaivantojen täyttämiseen, tilapäisten siltojen luomiseen ja muuhun liikkeen edistämiseen, varustelun ollessa tehtävän mukainen. Eräässä AVRE - mallissa oli tykin sijasta 280 mm:n järeä kranaatinheitin. Malli oli suunniteltu bunkkerien ja muiden linnoitusten sekä tiesulkujen tuhoamiseen. Mallisto sai lisänimen "Hobart's Funnies" (). Ne olivat erittäin arvokkaita Normandian maihinnousussa.


title: Raili Kauppi

text: Raili Marjatta Kauppi (10. huhtikuuta 1920 Helsinki – 1. elokuuta 1995) oli suomalainen filosofi ja Tampereen yliopiston filosofian emeritaprofessori. Kauppi oli nimitettiin 1969 aluksi Tampereen yliopiston kirjasto-opin lehtoriksi ja filosofian professoriksi. Hän jäi eläkkeelle 1985. Hän oli Pohjoismaiden ensimmäinen naispuolinen filosofian professori. Vuonna 1963 Kauppi oli 20-vuotisen kirjastouransa Helsingissä jälkeen 22 vuotta opettajana sittemmin Tampereen yliopistoksi muuttuneessa Yhteiskunnallisessa Korkeakoulussa, jossa hän hoiti aluksi kirjasto-opin lehtorin virkaa ennen filosofian alan professorinimitystään.


title: Raili Kauppi

text: Kaupin vanhemmat olivat pankinjohtaja Juho Kauppi ja Alina Matilda Laine. Kauppi pääsi ylioppilaaksi 1938, valmistui filosofian kandidaatiksi 1949, lisensiaatiksi 1956 ja väitteli tohtoriksi 1961. Hän oli Helsingin kaupunginkirjaston virkaa tekevä amanuenssi 1942–1946, vakinainen amanuenssi 1946–1950, opiskelunneuvoja 1950–1960, Kallion sivukirjastonjohtaja 1960–1961, tilapäinen apulaiskirjastonjohtaja 1961–1963, Yhteiskunnallisen korkeakoulun, sittemmin Tampereen yliopiston kirjasto-opin lehtori 1963–1969, filosofian dosentti 1964, virkaa tekevä filosofian professori 1966–1969, professori 1969, Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian assistentti, viran sijainen 1962–1963 ja dosentti 1964.


title: Raili Kauppi

text: Kauppi oli kansainvälisesti tunnustettu Leibnizin ja intensionaalisen logiikan asiantuntija. Hän johti pitkään Filosofian iltoja Tampereen kaupunginkirjastossa.


title: Timo Heikkilä

text: Timo Heikkilä on helsinkiläinen kirjailija ja vapaa tutkija. Hän on käsitellyt muinaissuomalaista ja kalevalaista kulttuuria omaperäisesti, ja on pohtinut suomalaisen mytologian kytkeytymistä Euroopan ja Aasian muiden kulttuureiden mytologioihin. Erityisesti Heikkilä on painottanut suomalaisen muinaiskulttuurin yhteyksiä balttien ja germaanien kulttuureihin. Perinteentutkimuksen professori Seppo Knuuttilan mukaan Heikkilä edustaa ns. fiktiivistä tutkimusta, joka yhdistää mytologiaa omaperäisiin näkemyksiin.


title: Timo Heikkilä

text: Sanojensa mukaan Heikkilä pyrkii laajemman kokonaiskuvan luomiseen, jonka kautta hänen mukaansa avautuu kalevalaisen maailmankuvan metafyysinen järjestelmä. Heikkilä pyrkii usein yhdistämään säilyneistä tiedon rippeistä laajempia kokonaisuuksia ja etsii näin aikaisempia käsityksiä, joihin nykyisin tunnetut myytit ja uskomukset voisivat perustua. Heikkilä kääntyy usein muiden kansojen käsitysten puoleen ja etsii niistä mahdollisia selityksiä suomalaisille myyteille.


title: Timo Heikkilä

text: Monet myytit Heikkilä näkee vertauskuvallisiksi. Hän on esimerkiksi ehdottanut, että Lemminkäisen kuolemaa ja henkiin herättämistä käsittelevät myytit olisivat voineet alun perin liittyä sadonkorjuuseen syksyllä ja uuteen kylvöön keväällä, kuten muinaisen Egyptin Osiris-myytti. Jo ennen häntä Martti Haavio ja Iivar Kemppinen ovat ehdottaneet, että näillä voisi olla yhteyksiä. Joukahaisen ja Väinämöisen yhteenotoissa Heikkilä on ehdottanut olevan taustalla jonkinlaisen dualistisen maailmankuvan, kahden vastakkaisen perusvoiman taistelun. Tämä taistelu olisi synnyttänyt maailmankaikkeuden tai vaikuttanut sen rakenteeseen, samaan tapaan kuin kristittyjen Jumalan ja paholaisen, skandinaavien tulen ja jään ja kiinalaisten yinin ja yangin vastavoimat. Heikkilä on myös rinnastanut Ukon kirves -riipukset ja maailmanpuun.


title: Timo Heikkilä

text: Heikkilä on käsikirjoittanut Kalevala-aiheisia draamoja sekä esitelmöinyt muinaishistoriasta, mytologiasta ja symboliikasta.


title: Timo Heikkilä

text: Kalevalan kertomuksessa maailma syntyi linnun munasta, mutta alkuperäisiin kansanrunoihin viitaten Heikkilä esittää, että maailman syntyä edelsi jumal-olentojen yhteenotto. Joidenkin kansanrunojen mukaan aluksi äitijumalatar Iro-neito synnytti kolme poikaa. Yksi poika, Ilmarinen, jäi paikalleen, Heikkilän mukaan alku-Logokseen aurinkoon, kun taas Väinämöinen ja Joukahainen lähtivät yhdessä kulkemaan ”Tietä”. Veljekset alkoivat kuitenkin kulkea erilleen ja joutuivat vastatusten. Näin kuvataan kuinka pimeän Pohjolan langennut jumalolento Joukahainen kääntyi vastustamaan Väinämöistä. Väinämöinen lauloi Joukahaisen suohon, jonka jälkeen katkeroitunut Joukahainen kosti ampumalla Väinämöisen mereen. Väinämöinen ajelehti meressä, kunnes Sotka-lintu muni hänen polvelleen. Munat särkyivät, ja niistä syntyi maailma. Heikkilä esittää Väinämöisen ja Joukahaisen välisen taistelun saaneen alkuun maailmansynnyn, ja että tuo taistelu yhäkin on käynnissä, ja vastavoimien dynamiikallaan pitää yllä maailman olemassaoloa. Näin tuo Kilpalaulannan Väinämöisen ja Joukahaisen yhteisvoima vertautuu sähköön, sen + ja - napoihin.


title: Timo Heikkilä

text: Väinämöisen ja Joukahaisen välinen ”taivaallinen sota” heijastui sittemmin myös historialliselle tasolle. Heikkilän mukaan Kullervo-runostossa esiintyvien Kalervon ja Untamon välistä taistelua kuvataan paikoitellen jopa yksityiskohtia myöten samalla tavalla kuin Väinämöisen ja Joukahaisen välistä yhteenottoa Kilpalaulanta-runossa. Kalervo ja Untamo edustavat Heikkilän mukaan Suomen itäistä ja läntistä väestönosaa, joiden välinen kamppailu heijasteli alkuaikaista taivaallista sotaa.


title: Timo Heikkilä

text: Kilpalaulannassa eli Väinämöisen ja Joukahaisen taistelussa kerrotaan, kuinka näiden hevosten tai rekien kiilautuessa yhteen ”putoaa punaista”, ts. tulta. Heikkilä esittääkin, että viikinkiaikainen tulusrauta, jonka kahvaan on kuvattu kaksi ratsastajaa, esittää Kilpalaulannan tapahtumia. Kalevalaisen mytologian keskeisimpiä filosofisia oppeja kytkeytyykin Heikkilän mukaan juuri Tulen syntyyn, jolla Heikkilän mukaan tarkoitetaan tavallista tulta laajemmin energiaa, elämänvoimaa ja sen muuntumista. Tulen synty –loitsujen mukaan tulikipinä putoaa auringosta maahan, jossa se hävittää kaiken eteen tulevan, ja sen jälkeen se lentää mereen. Tulikipinän nielee meressä sininen siika, sen taas punainen lohi ja tämän puolestaan nielee harmaa hauki. Kun muut kalat niellyt hauki pyydetään ja avataan, on valkea tulikipinä yllättäen jakautunut siniseksi ja punaiseksi tulikeräksi. Toisin sanoen absoluuttisen energian hävittävä luonne muuntui luovaksi ja elämää ylläpitäväksi voimaksi, kun se organisoitui tulen kolmeksi erilaistumaksi. Heikkilä palaa teksteissään yhä uudelleen näiden kolmen energiamuodon vuorovaikutukseen erilaisissa aihepiireissä. Heikkilä myös rinnastaa sinisestä ja punaisesta tulesta muodostuvat kerät runojen samanvärisiin lankoihin, jotka puolestaan olisivat rautakautiseen nauhapunosornamentiikkaan liittyvää filosofiaa.


title: Timo Heikkilä

text: Tämän aiheen yhteydessä Heikkilä ottaa vertailukohteen intialaisesta filosofiasta. Valkean, sinisen ja punaisen tulen aiheet voivat olla sukua intialaisen käsityksen mukaisille kolmelle, kaiken muodostavalle perusvoiman säikeelle. Nämä säikeet, "sattva", "rajas "ja "tamas", lähtivät liikkeelle kaikkeuden alkutilasta ja toteuttivat maailman. Rajas oli kiihkein ja nopein, ja jätti muut jälkeensä. Tamas taas oli rauhallinen, ja jäi muista jälkeen. Sattva, suomeksi "kirkas", kulki keskellä. Kaikki mitä on ja mitä tapahtuu johtuu siitä, että nämä yrittävät hallita toisiaan. Näin sattwa kuvastaa valkeaa tulikipinää, punainen tuli vastaa rajas´ia ja sininen tuli tamas´ta.


title: Timo Heikkilä

text: Elias Lönnrot kirjoitti vuonna 1839:


title: Timo Heikkilä

text: Heikkilä arvelee, että esihistoriallinen Ukon kirves-koru (ylimpänä oheisessa kuvassa) voisi olla tämän käsityksen kuva, jota voisi myös kutsua maailmanpuuksi. Siinä pystysuora "pylväs" kuvaa liikettä auringosta maahan, vaakasuora, kaareva taas syntynyttä maan pintaa. Kolmiomainen muoto näiden risteyskohdassa kuvaisi erilleen ohjautuvia, ja jälleen yhteen tulevia voimia. .


title: Timo Heikkilä

text: Timo Heikkilä arvelee, että kertomukseen Untamon ja Kalervon veljessodasta on kertynyt aineksia usealta aikakaudelta vihollisuuksista Suomen maaperällä asuneiden ryhmien välillä. Vanhimmat kerrostumat voisivat periytyä jo Baltiasta tulleen nuorakeraamisen kulttuurin eli "vasarakirveskansan" ja alkuperäisen kampakeraamisen kulttuurin yhteenotoista.


title: Timo Heikkilä

text: Tarujen Untamon nimi on kuitenkin myöhäisempää, ilmeisesti rautakautista alkuperää, ja liittyy eräiden tutkijoiden mukaan sitä muistuttaviin lukuisiin paikannimiin, joista tunnetuin lienee Laitilan Untamala. Näitä paikannimiä on eniten Kokemäenjoen rannoilla ja sieltä Päijät-Hämeeseen asti ulottuvalla vyöhykkeellä, ennen tärkeän vesireitin varrella. Untamo-sukuisia paikannimiä esiintyy myös Kokemäenjoelta pohjoiseen Etelä-Pohjanmaalle asti. Laitilan Untamalassa on myös Kullervoon viittaavia paikannimiä, Kullerjärvi, Kullermäki ja Kullerkallio, jonka päällä on hauta, hiidenkiuas. Myös kansanperinne liittää Untamoa muistuttavia henkilönnimiä Untamoa muistuttaviin paikannimiin.


title: Timo Heikkilä

text: Kielitieteellisesti Untamo-sukuisia nimiä arvellaan germaanisiksi, ja Heikkilä arvelee, että Untamon ja Kalervon vihollisuus olisi muistumaa lähinnä rautakaudelta, jolloin Suomen maaperällä oli germaanista vaikutusta. Untamon suku olisi siten kuvannut lähinnä germaanista vaikutusta saanutta läntisen ja lounaisen Suomen väestöä ja Kalervon tai Kalevan suku itäisempää, lähinnä hämäläistä tai pyyntiväestöä. Myös myöhemmät vaiheet, kuten kristinuskon ja pakanoiden vihollisuudet, ovat varmaankin vaikuttaneet näihin kertomuksiin.


title: Timo Heikkilä

text: Timo Heikkilä arvelee, että Kalervon suvun tuhosta selvinnyt Kullervo olisi tavallaan henkilöitymä uudelle kulttuurin tyypille. Tämä kulttuuri olisi syntynyt Itä- ja sisä-Suomen väestön keskuudessa länsi- ja lounaissuomalaisen väestön päästessä voitolle ja alkaessa levittäytyä. Itä- ja sisä-Suomen väestön oli selviytyäkseen pakko muodostaa itselleen uusi, sotaisempi ja miehisyyttä korostavampi kulttuuri, joka oli sekoitus omaa aikaisempaa ja länsisuomalaisten (osin germaaneilta periytyvää) kulttuuria. Tarinoiden Kullervokin lopulta kostaa ja iskee takaisin. Heikkilän mukaan tästä kulttuurityypistä tuli merkittävä tekijä myöhemmin suomalaiseksi identifioituun kulttuuriin, ja se levisi läntiseenkin Suomeen. Heikkilä arvelee, että tähän kulttuurin muutokseen on voinut liittyä muun muassa miehisen ukkosenjumalan aseman nousu. Siitä voisi olla jopa rapistunut vihje itse kertomuksessa, nimittäin se, että Kullervo myytiin sepälle, ja vasta sepän vallassa hän vapautti itsensä loitsuilla orjuudesta.


title: Timo Heikkilä

text: Heikkilän mukaan tämän kaltaisia kulttuurillisia "myönnytyksiä" ovat sisämaan asukkaat voineet joutua tekemään aikojen kuluessa useinkin, ja nämä olisivat kaikki voineet olla vuorollaan veljessodan myytin aiheena. Monesti rannikon väki on saanut uusia vaikutteita vierailta ryhmiltä, ja alkanut sitten entistä aseistetumpana ja järjestäytyneempänä ahdistaa sisämaan väkeä. Tällöin sisämaan väestö on joutunut omaksumaan uudesta kulttuurista ainakin niitä puolia, joiden ansiosta se on päässyt niskan päälle. Näiden "myönnytysten" ansiosta alkuperäisestä kulttuurista on kuitenkin jäänyt paljon jäljelle. Esimerkiksi suomalais-ugrilainen kieli on säilynyt, ja mahdolliset indoeurooppalaiset tulokkaat on moneen otteeseen sulautettu. Tällaiset "Kullervon kostot" ovat ehkä poikkeuksellisia suomalais-ugrilaisten ja indoeurooppalaisten muinaisissa suhteissa, sillä suomalais-ugrilaiset kielet ovat monissa kohtaamisissa väistyneet pysyvästi. Heikkilän mukaan tämä käsitys selittää luontevasti, miksi alkujaan vierasperäinen, ankara miespuolinen ukkosjumala on juurtunut syvälle suomalaiseen mytologiaan.


title: Timo Heikkilä

text: Sääksmäen Ritvalassa on jo vuosisatojen ajan vietetty keskiaikaisena pidettyä helkajuhlaa, jossa neitojen kulkue on keväisin kulkenut tietyn reitin lauluja laulaen. Vaikka aina on esiintynyt epäilyjä siitä, että juhla saattaisi olla ennemminkin esihistoriallinen ja pakanallinen, ei asiasta ole voitu esittää selvää näyttöä. Timo Heikkilä kuitenkin esittää laajasti ja yksityiskohtaisesti tulkinnan Helka-juhlan taustasta ja merkityksistä.


title: Timo Heikkilä

text: Seudun huomattavasta merkityksestä jo rautakaudella kertoo se, että Sääksmäen Rapolassa on ollut maan suurin linnavuori, ja Sääksmäeltä tunnetaan myös hämäriä jäänteitä kuningas-perinteestä. Sääksmäki on myös sikäli poikkeuksellinen seutu, että paikallisperinteessä Sääksmäen on sanottu sijaitsevan ”maailman keskipisteessä”. Tällä on ehkä viitattu Sääksmäen sijaintiin merkittävien vesistöreittien keskellä, josta on päässyt eri puolille maata. Toisaalta maan keskipisteiksi on myös yleisesti kautta maailman sanottu merkittävimpiä aurinkokultti-paikkoja, mm. Kreikan Delfoita. Merkittävään kulttipaikkaan viittaa myös se, että Helka-juhlaa on sanottu vietetyn aina ”maailman alusta lähtien”, ja että juhlan vieton lopettamisen on uskottu aiheuttavan maailmanlopun. Sääksmäellä on myös laulettu auringon laivasta, jonka laulavat neidot ovat kevätkesän aikana houkutelleet alas maan lähelle, jolloin aurinkolaiva on otettu kiinni, laiva poltettu helavalkeissa ja aurinko otettu vangiksi kesän ajaksi, jotta aurinko ja sen pelloille antama elämän voima olisi viipynyt kesän Sääksmäellä. Sääksmäen rannalta Heikkilä löytääkin nykyisin merkityksettömän maapaikan, jonka nimi on Päivän pesä ja aivan sen lähellä on Päivölä (ruotsinnettu Sohlberg). Aurinkolaivan Heikkilä rinnastaa Skandinaviassa tunnetun pronssikautisen maanviljelykulttuurin mytologiaan: aurinkoa kantava laiva on yleinen aihe esim. Ruotsin pronssikautisen agraarikulttuurin kalliopiirroksissa. Tämän ja monien muiden perusteiden pohjalta Heikkilä esittää, että Helka-juhlan aurinkokultti täälläkin olisi jo pronssikautista perua, ja että viimeistään keskisellä rautakaudella juhla on ollut todennäköisesti koko maassa tunnettu, kaikkein merkittävin maata viljelevän väestön kulttijuhla. Sääksmäen lukuisia aurinkoon liittyviä ilmiöitä yhdistää lopulta odottamaton seikka: Timo Heikkilä kertoo Sääksmäen kahdesta kiveen piirretystä auringon kuvasta. Toinen auringoista on piirretty Rapolan linnavuoren alarinteellä sijaitsevaan uhrikiveen.


title: Timo Heikkilä

text: Esihistoriallisen ajan pakanallinen perinne näyttäytyy muutenkin yllättävän runsaana Sääksmäellä. Rapolan linnavuoren rinteellä on rautakautinen muinaispelto, ja sen ympäristössä on kalmistoja ja uhrikiviä. Rapolan itäpuolella Ritvalassa vietetyssä Helkajuhlassa neitokulkueen kulkema reitti on vielä 1800-luvulla ollut T:n muotoinen, Heikkilän mukaan siis Ukonkirveen muotoinen. Tyttöjoukko on aluksi kulkenut "Ukonkirveen" poikittaista alalinjaa myöten, palannut takaisinpäin ja sitten kääntynyt pystylinjalle, joka on johtanut Helkavuorelle. Siellä on asetuttu piiriin, jonka Heikkiä tulkitsee auringon kehäksi. Heikkilän mukaan Helka-riitti kuvaa Ukonkirveessä visuaalisesti toteutetun, auringosta alkaneen "alaspäin luomisen" vastakuvaa: ohran ja muun luomakunnan paluuta kasvussaan kohti elämän lähdettä, aurinkoa. Tytöt ovat aikoinaan kulkeneet laulaen tätä reittiä joka sunnuntai toukotöiden päättymisestä aina juhannukseen saakka eli aktiivisimman kasvukauden ajan, joka viittaa selvästi vanhan pakanallisen maatalousyhteisön hedelmällisyyskultin juhlaan.


title: Timo Heikkilä

text: Helkajuhlan keskiajalla kristillisiksi muutetut laulut heijastelevat Timo Heikkilän mukaan etäisesti alkuperäisiä agraariperinteen vuodenaikojen kiertoa kuvastavia aiheita. Heikkilä esittää, että alkuperäisen aurinko-juhlan keskeisin laulu on ollut Lemminkäisen virsi, joka kuvastaa rinnakkain kahta erillistä merkitysaluetta: pyhän ohran kasvun vuotuista kiertoa, ja toisaalta ihmisen tietäjäksi tulon prosessia. Sääksmäen agraarikultissa korostui pyhän ohran kasvun vaiheet. Helka-lauluja on laulettu kulkien toukotöiden päättymisestä alkaen, ja samaan ajankohtaan sijoittuu myös Lemminkäisen virren alku: Lemminkäinen - alkuaan manalan tulen jumala Lempo - on keväisellä pellolla toukotöissä, kun hän näkee keskikesäiseen hääjuhlaan valmistautuvasta Päivölästä nousevat, oluen valmistuksesta syntyvät savut. Päivölästä jaellaan kutsuja Päivölän pitoihin, ja niinpä maan kasvun tulta henkilöivä Lemminkäinenkin lähtee matkalle. Heikkilä esittää, että maan ja ohran elämänvoimaa edustava Lemminkäinen nousee maan povesta kohti keskikesän juhlan huipennusta, jolloin taivas ja maa ovat koskettaneet toisiaan ja viettäneet pyhiä häitä. Sen mukaan myös juhannuskokot ilmaisevat Lempo-Lemminkäisen tulen nousemista maan päälle ja ulottumista taivaaseen. Kun Lemminkäinen saapuu Päivölään, on hän kuitenkin auttamatta myöhässä: häät on jo pidetty. Heikkilän mukaan tämä kertoo ohran luonteesta: ohra ei koskaan ehdi valmistua juhannukseen mennessä, vaan se valmistuu vasta elokuussa. Harmistunut Lemminkäinen suuttuu ja joutuu taisteluun Pohjolan isännän kanssa, jolta Leminkäinen nyt elonkorjuun aikaan leikkaa miekallaan pään "kuin tähkän korren päästä". Lähestyvän syksyn kuoleman tunnelmassa kekri-juhlan tienoilla Päivölän isännän vanha vuosi taistelee Lemminkäisen edustaman, tulossa olevan uuden vuoden kanssa. Lemminkäinen voittaa, mutta joutuu pakenemaan manalan saareen, joka heijastelee syksyistä maan elinvoiman hiipumista, kun Lemminkäisen voima vetäytyy maan sisään talven ajaksi.


title: Faction

text: Faction oli porvoolainen rockyhtye. Se toimi vakituisemmin vuosina 1967–1972, satunnaisesti sen jälkeenkin, ja oli suosittu erityisesti Porvoossa. Sen ohjelmistoon kuului Creamin kappaleita, joita sen sanotaan tulkinneen "väkevästi". Yhtyeen jäseniä olivat kitaristi ja laulaja Rabbe ”Urho” Fredriksson (k. 1997), basisti Tage ”Toote” Lindberg ja rumpali Hegge Söderholm (k. 2009).


title: Faction

text: Yhtye voitti Popmuusikot ry:n jäsenilleen 30. marraskuuta 1970 Helsingin Kulttuuritalolla Popmuusikot ry:n järjestämät ensimmäiset amatööripopyhtyeitten SM-kilpailut. Yhtyeen jäsenet saivat jokainen palkinnoksi kolme itse valitsemaan LP-levyä. Finaalissa olivat mukana myös Blue Joint, Elonkorjuu, Faction, Isojako, Kolera ja Waterloo. Suosikissa kirjoittanut Hellevi Jussila vähätteli kilpailun merkitystä. Seuraavassa numerossa oli Jussilan tekemä Factionin kolmesivuinen haastattelu, jossa yhtye kertoi osallistuneensa kilpailuun Popmuusikot ry:n pyynnöstä ja saaneensa voiton ansiosta lisää esiintymisiä. Factionin ainoat levytykset olivat kilpailujen finalistien kokoomalevyllä "Popmestarit" (1971) julkaistut kappaleet ”Computer Brain” ja ”Uguru”. Söderholm soitti myöhemminkin Porvoossa 1990-luvun alussa perustetussa uudessa Holdersissa ja 2000-luvun alussa perustetussa yhtyeessä The British Standard äkilliseen kuolemaansa saakka.


title: Faction

text: Faction esiintyi Ruisrockissa elokuussa 1971.


title: Lippukirjoahven

text: Lippukirjoahven ("Laetacara curviceps") kirjoahveniin kuuluva kala ja varsin suosittu akvaariokala, joka sopii myös seura-akvaarioon.


title: Lippukirjoahven

text: Lippukirjoahvenen pituus on noin 8 cm ja se on sinikuvioinen. Sukupuolet ovat varsin samannäköiset, tosin uroksen selkä- ja peräevän takaruodot ulottuvat pyrstöevän yli. Naaraan evät ovat lyhyemmät. Lippukirjoahven muistuttaa nuorena ruostekirjoahventa, varsinkin kun molempien värit ovat hailakat nuorena ja kaupan stressaavissa tilanteissa.


title: Lippukirjoahven

text: Lippukirjoahven elää Amazonian joenpoukamissa.


title: Lippukirjoahven

text:
Lippukirjoahven on käytökseltään rauhallinen.
Lippukirjoahvenet kutevat kiville.


title: Lippukirjoahven

text: Lippukirjoahven syö sekaravintoa; pakastettu liharuoka kuten vesikirput ja surviaisentoukat, sekä kasvisravinto lisänä ovat hyväksi. Muiden jokikalojen tavoin se viihtyy happamassa, pehmeässä vedessä; sopiva pH 6.0–7.0 ja lämpötila 22–26 °C.


title: Defloraatio

text: Defloraatio (, ) viittaa jonkin asian, esineen tai ihmisen arvokkaiden ja kauniiden piirteiden (väkivaltaiseen) turmelemiseen. Se tarkoittaa myös naisen neitsyyden menetyttämistä puhkaisemalla emättimen immenkalvon. Termi tulee latinan kielen sanasta "flora", mikä tarkoittaa sanaa kukka.


title: Forever (Kissin kappale)

text: Forever on yhdysvaltalaisen hard rock-yhtye Kissin kappale ja singlejulkaisu. Se on seitsemäs raita yhtyeen vuonna 1989 ilmestyneellä studioalbumilla "Hot in the Shade", ja kappaleen ovat säveltäneet Kissin rytmikitaristi ja laulaja Paul Stanley sekä laulaja-lauluntekijä Michael Bolton.


title: Forever (Kissin kappale)

text: ”Foreverista” mudostui Kissin suurin hitti yli kymmeneen vuoteen. Kappale nousi Billboardin singlelistalla Yhdysvalloissa kahdeksannelle sijalle, minkä johdosta siitä tuli yhtyeen ensimmäinen Top 20-listasijoitukseen Yhdysvalloissa yltänyt kappale sitten vuoden 1979, jolloin ”I Was Made for Lovin’ You” nousi samaisella listalla sijalle 11. ”Forever” on toistaiseksi yhtyeen viimeinen kahdenkymmenen parhaan kappaleen joukkoon Billboardin listalla noussut julkaisu. Billboardin varsinaisen singlelistan ohella ”Forever” nousi sijalle 17 Billboardin Hot Mainstream Rock Tracks-kategoriassa. Billboardin listoilla ”Foreveria” paremmin on menestynyt ainoastaan yhtyeen alkuperäisen rumpalin Peter Crissin tulkitsema balladi ”Beth”, joka nousi seitsemännelle sijalle vuonna 1976. Kappeesta kuvattiin myös musiikkivideo, joka nousi valtavan suosituksi Music Televisionilla. Kappaleen video valtasi kärkipaikan Music Televisionin toivotuimpien musiikkivideoiden listalla useita kertoja perättäin. Musiikkivideolla nähdään yhtyeen jäsenet - Paul Stanley, basisti-laulaja Gene Simmons, soolokitaristi Bruce Kulick ja rumpali Eric Carr - esittämässä kappaletta suuressa, tyhjässä huoneessa. Vaikka Simmons esiintyy kappaleen videolla, todellisuudessa albumille päätyneessä lopullisessa versiossa kappaleen bassoraidan soittaa Bruce Kulick.


title: Forever (Kissin kappale)

text: ”Foreverin” niittämästä suosiosta huolimatta "Hot in the Shadesta" tuli Kissin ensimmäinen albumi sitten vuoden 1982 "Creatures of the Nightin", joka ei saavuttanut platinalevymyyntiä.


title: Forever (Kissin kappale)

text: "Forever" löytyy seuraavilta albumeilta;


title: Avoin tietosanakirja

text: Avoin tietosanakirja on verkossa toimiva tietosanakirja, jota kuka tahansa voi tietyin rajoituksin muokata ja jonka sisältö on vapaasti käytettävissä esimerkiksi GNU Free Documentation License -lisenssillä. Tunnetuin ja laajin avoin verkkotietosanakirja on Wikipedia. Tässä artikkelissa esitellään muita avoimia tietosanakirjaprojekteja.


title: Avoin tietosanakirja

text: Enciclopedia Libre Universal en Español on espanjankielinen avoin tietosanakirja. Se käyttää MediaWiki-ohjelmistoa ja GFDL-lisenssiä. Enciclopedia Libren perustivat eräät espanjankielisen Wikipedian käyttäjät helmikuussa 2002 Sevillan yliopiston ilmaiseksi tarjoamalle palvelimelle. Eroamisen pääsyiksi sanottiin Wikipedian sensuuri, joka perustajien mukaan vaiensi kriittiset äänet sekä mahdollinen mainosten lisäämisen uhka: Enciclopedia Libren perustajien mukaan silloisen Wikipedia.com-domainin omistanut kaupallinen Bomis-yhtiö saattaisi tulevaisuudessa laittaa Wikipediaan mainoksia. Olosuhteiden muututtua ja Wikimedia-säätiön perustamisen jälkeen on keskusteltu projektien yhdistämisestä.


title: Avoin tietosanakirja

text: Enciclopedia Libre kasvoi alussa huomattavasti espanjankielistä Wikipediaa nopeammin, mutta tämä ohitti sen 2004 ja on sen jälkeen kasvanut paljon nopeammin. Syynä saattaa olla Wikipedian englanninkielisen versionsa kautta saama tunnettuus ja suurempi mediahuomio. Espanjankielisessä Wikipediassa on nykyisin noin viisi kertaa niin paljon artikkeleita kuin Enciclopedia Libressä.


title: Avoin tietosanakirja

text: Susning.nu on ruotsinkielinen avoin tietosanakirja, joka aloitettiin jo lokakuussa 2001. Sen perusti myös Projekti Runebergin luonut Lars Aronsson. Susningissa on yli 60 000 artikkelia. Aronssonin tavoite on tehdä Susningista sitä, "mitä käyttäjät haluavat sen olevan". Niinpä Susning on tietosanakirja, sanakirja ja keskustelufoorumi kaikista sen käyttäjiä kiinnostavista aiheista. Susning on ruotsinkielisen Wikipedian kilpailija ja sitä voitaneen verrata myös Everything2:een.


title: Avoin tietosanakirja

text: Toisin kuin Wikipediassa, Susningissa käytännössä kaikissa artikkeleissa on mainoksia. Susningissa ei myöskään ole mitään vapaata lisenssiä, vaan muutokset ovat muokkaajien tekijänoikeuden alaisia. Oikeuden muokata tekstejä sanotaan seuraavan epäsuorasti Susningin tavoitteista, mutta ulkopuoliset, kuten Wikipedian muokkaajat, eivät voi käyttää Susningin materiaalia ilman tekijän lupaa. Tämä tarkoittaa myös sitä, että Susningin jatko riippuu yksinomaan Lars Aronssonin tahdosta.


title: Avoin tietosanakirja

text: Susning käyttää ohjelmistonaan UseModWikin muunneltua versiota. Domainpääte .nu kuuluu pikkuiselle Niuen saarelle ja valittiin ruotsinkielisen merkityksensä "nyt" vuoksi. Susning suljettiin muokkaamiselta raskaan vandalismin, kuten pornon levittämisen vuoksi 15. huhtikuuta 2004, eikä sitä aiota avata ennen kuin ongelmaan on löytynyt ratkaisu. Susningin vandalismiongelma saattaa olla normaalia wikiprojektia vakavampi, koska projektilla ei ole varsinaisia ylläpitäjiä, vaan ainoastaan Aronssonilla itsellään on mahdollisuus estää käyttäjiä yms.


title: Avoin tietosanakirja

text: Wikinfo on englanninkielisestä Wikipediasta heinäkuussa 2003 aloitettu haarautuma. Wikinfossa ei ole omia domainejaan eri kieliversioille Wikipedian tapaan, mutta sinne saa kirjoittaa kaikenkielisiä versioita artikkeleista. Wikinfon käytännöt poikkeavat Wikipedian vastaavista. Wikinfo korvaa Wikipedian neutraalin näkökulman "sympatisoivan näkökulman" periaatteella: aiheen pääartikkelin tulisi esittää aihe niin positiivisessa valossa kuin faktat antavat myöten. Aiheesta voi sen jälkeen luoda muita, kuten kriittistä näkökulmaa edustavia erillisiä artikkeleita. Wikinfon käyttäjät katsovat tällaisen käytännön vapauttavan Wikipedian tyyppisistä rasittavista muokkaussodista.


title: Avoin tietosanakirja

text: Toisin kuin Wikipediassa, Wikinfossa kannustetaan esittämään uutta tutkimusta. Wikinfo käyttää pääosin GNU Free Documentation -lisenssiä, mutta siinä on lisäksi nk. merkittyjä artikkeleita, joita muut eivät saa radikaalisti muokata, ja jotka voidaan julkaista muun kuin GFDL:n alla.


title: Avoin tietosanakirja

text: Wikinfon muokkaaminen vaatii rekisteröitymisen, toisin kuin Wikipedian. Joulukuussa 2006 Wikinfossa oli 35 700 artikkelia, joista valtaosa oli kopioitu Wikipediasta olemattomin muutoksin. Wikinfo käyttää ohjelmistonaan GetWiki-nimistä MediaWikin haarautumaa. Ohjelma hakee artikkeleita automaattisesti Wikipediasta: linkit, joiden artikkelia ei ole Wikinfossa, mutta Wikipediassa on, esitetään punaisen sijaan vihreällä. Linkkiä klikattaessa artikkelin teksti haetaan Wikipediasta ja vasta kun artikkelia muokataan, se kopioidaan Wikinfoon.


title: Avoin tietosanakirja

text: Wikiweise on saksankielinen vapaa tietosanakirja, jonka perusti entinen saksankielisen Wikipedian ylläpitäjä Ulrich Fuchs huhtikuussa 2005. Wikiweisen artikkelit julkaistaan GFDL:n ja osa myös Ulrich Fuchsin perustaman Free Wiki-Licensen alla. Free Wiki-License edellyttää GFDL:ää tarkempaa artikkelin tekijän nimeämistä, mutta on muuten sen kanssa vertailukelpoinen. Wikiweise käyttää niin ikään Fuchsin tekemää Wikipresto-ohjelmistoa, jonka erikoisominaisuutena on mahdollisuus kääntää artikkelit PDF:ksi. Artikkeleita voi tuoda Wikipediasta ohjelmistoa käyttäen.


title: Avoin tietosanakirja

text: Wikiweisen aiheiden hyväksyttävyyskynnys on Wikipediaa tiukempi. Esimerkiksi elokuvista hyväksytään yleensä vain Oscar-voittajat. Muokkaajien tulee rekisteröityä ja esiintyä omalla nimellään. Wikiweise näyttää mainoksia saadakseen taloudellista tukea.


title: Avoin tietosanakirja

text: WikiZnanie (venäjäksi: ВикиЗнание) on venäjänkielinen vuonna 2003 perustettu avoin tietosanakirja. Se käyttää MediaWiki-ohjelmistoa ja sitä julkaistaan FreeBSD Documentation Licensen alla. Znanie tarkoittaa venäjäksi tietoa.


title: Avoin tietosanakirja

text: Tammikuussa 2007 WikiZnaniessa oli 104 000 artikkelia, kun venäjänkielisessä Wikipediassa oli 127 000. Suuri osa WikiZnanien sisällöstä on peräisin vanhoista, mm. Neuvostoliiton aikaisista tietosanakirjoista, joista osa on vapaasti saatavilla internetistä. WikiZnaniessa ei ole Wikipedian neutraalin näkökulman periaatetta, vaan artikkeleita jopa kannustetaan kirjoittamaan eri näkökulmista. WikiZnanie hyväksyy myös uuden tutkimuksen ja käyttää artikkeleissa mainoksia. WikiZnanien mainostuotoilla tuetut palvelimet sijaitsevat Moskovassa, minkä vuoksi WikiZnanie toimii Venäjällä Wikipediaa nopeammin.


title: Therese Borssén

text: Therese Borssén (s. 12. joulukuuta 1984 Rättvik) on ruotsalainen alppihiihtäjä.


title: Therese Borssén

text: Borssén laskee lähinnä tekniikkalajeja, etenkin pujottelua. Hän sijoittui Torinon olympialaisissa kahdeksanneksi pujottelussa. MM-kilpailujen pujottelussa hän on ollut viides Bormiossa 2005 ja seitsemäs Åressa 2007. Ensimmäisen voittonsa alppihiihdon maailmancupissa hän saavutti 29. joulukuuta 2006 Semmeringin pujottelukilpailussa.


title: Starflower

text: Starflower on Porista lähtöisin oleva, vuonna 2001 perustettu rockyhtye. Se julkaisi debyyttialbuminsa "Moment in the Sun" vuonna 2006. Levyn julkaisijana toimi ruotsalainen levy-yhtiö Music is My Girlfriend. Vuoden 2007 kesäkuussa "Moment in the Sun" julkaistiin myös Taiwanissa. Julkaisijana toimi taipeilainen levy-yhtiö Silent Agreement.


title: Starflower

text: Starflowerin toinen albumi "Ceasefires" julkaistiin 10. maaliskuuta 2010 (KHY Suomen Musiikki). Albumin ensimmäinen single "You King" julkaistiin 27.11.2009.


title: Sarah Schleper

text: Sarah Schleper (s. 19. helmikuuta 1979 Glenwood Springs, Colorado) on yhdysvaltalainen, nykyään Meksikoa edustava alppihiihtäjä.


title: Sarah Schleper

text: Ainoan voittonsa maailmancupissa hän saavutti Lenzerheiden pujottelussa keväällä 2005. Lisäksi hänellä on yhteensä neljä palkintopallisijaa. Arvokisoissa hän on osallistunut neljiin olympialaisiin ja viisiin MM-kisoihin. Paras sijoitus MM-kisoissa on seitsemäs tila Bormion pujottelussa 2005. Olympialaisissa hän sijoittui parhaimmillaan kymmenenneksi Torinon pujottelussa 2006.


title: Sarah Schleper

text: Schleper jätti kauden 2006–2007 väliin polvileikkauksen vuoksi ja kauden 2007–2008 väliin raskauden vuoksi. Hän lopetti uransa vuonna 2012, mutta teki paluun kaudelle 2014–2015 saatuaan Meksikon kansalaisuuden.


title: Sarah Schleper

text: Ensimmäisen kerran uransa lopetettuaan hänen viimeiseksi maailmancupin kilpailuksi jäi Lienzissä 29. joulukuuta 2011 laskettu pujottelukilpailu. Avauskierroksen laskunsa puolivälissä hän pysähtyi ja otti poikansa syliin ja laski maaliin. Sarah Schleper on viisinkertainen Yhdysvaltain mestari. Neljä tuli pujottelusta ja yksi suurpujottelusta.


title: Men Nguyen

text: Men "The Master" Nguyen (s. 30. joulukuuta 1954, Phan Thiết, Vietnam) on vietnamilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Seitsenkertaista WSOP-voittajaa pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista turnauspelaajista. Vuosien 2000 ja 2004 välillä hän sijoittui rahasijoille yli 120 turnauksessa ja on urallaan voittanut yli 80 turnausta. "Card Player" -lehti on valinnut Nguyenin vuoden pelaajaksi vuosina 1997, 2001, 2003 ja 2005.


title: Men Nguyen

text: Nguyen lopetti koulunkäynnin 13-vuotiaana vuonna 1967 ja alkoi työskennellä linja-autonkuljettajana. Alkuvuodesta 1978 hän purjehti yhdessä 87 muun kanssa pakoon kommunistihallintoa Malesian Pulau Besariin. Samana vuonna hän sai poliittisen turvapaikan Yhdysvalloista ja asettui asumaan Los Angelesiin, Kaliforniaan. Yhdysvaltain kansalainen Nguyenista tuli vuonna 1986.


title: Men Nguyen

text: Pokerinpeluun Nguyen aloitti vuonna 1984 Las Vegasissa, Nevadassa. Aluksi hävittyään satoja dollareita, hän sai lempinimen "Money Machine", mutta oppi pelin ja voitti ensimmäisen turnauksensa vuonna 1987. Pokerivoitoillaan Nguyen avasi kuivapesulan ja huonekaluliikkeen, mutta myi ne pois vuonna 1990 koska ne vaativat liikaa aikaa ja eivät kannattaneet riittävän hyvin. Liiketoimiensa ansiosta hän kuitenkin tutustui moniin muihin vietnamilaisiin, joista osasta tuli hänen oppilaitaan. Näitä olivat muun muassa hänen serkkunsa David "The Dragon" Pham ja Minh Nguyen.


title: Men Nguyen

text: Vuonna 1987 Nguyen meni naimisiin Tuyet Van Nguyenin kanssa. Pariskunnalla on kahdeksan lasta (kolme poikaa ja viisi tyttöä). Kolme tyttäristä on syntynyt 22. joulukuuta neljän vuoden välein.


title: Men Nguyen

text: Nguyen tunnetaan monien pokeriammattilaisten oppi-isänä. Benny Binionin pojanpojan Benny Binion Behnenin mukaan Nguyen on kouluttanut enemmän turnausvoittajia kuin kukaan muu alalla. Hän saa myös osuuden oppilaidensa pokerivoitoista itselleen.


title: Men Nguyen

text: Vuonna 1991 eräs Nguyenin oppilaista antoi tälle lempinimen "The Master" (Mestari) ja nykyään hänet tunnetaankin laajalti nimellä "Men the Master". Nguyen lahjoittaa osan turnausvoitoistaan hyväntekeväisyyskohteisiin Vietnamissa ja hän rakennutti lastentarhan maahan vuonna 1996.


title: Men Nguyen

text: Kesäkuussa 2010 Nguyenin turnausansiot ylittivät 9,7 miljoonaa dollaria.


title: Men Nguyen

text: Nguyen on voittanut urallaan seitsemän World Series of Poker -turnausta (enemmän on viidellä pelaajalla). Hän on ollut rahasijoilla kaikkiaan 67 kertaa. Tätä enemmän rahasijoja on vain Phil Hellmuthilla (77). WSOP:n pääturnauksessa Nguyen on parhaimmillaan ollut neljäs (1996).


title: Men Nguyen

text: WPT-turnauksista Nguyenilla ei ole toistaiseksi voittoja. Hän on selvinnyt finaalipöytään kolme kertaa (ja pelannut kaksi kertaa kutsuturnauksen finaalipöydässä). Gold Strike World Poker Openin WPT-turnauksessa tammikuussa 2008 hän oli kolmas (palkintosumma 241 193 dollaria).


title: Martinianus

text: Sextus Marcius Martinianus (k. 325) oli Rooman keisari heinäkuusta syyskuun 18. päivään 324. Itä-Rooman augustus Licinius teki hänestä nimellisesti Länsi-Rooman augustuksen kärsittyään tappion Konstantinus Suurta vastaan 3. heinäkuuta 324. Ennen keisariksi nimittämistään Martinianus oli ollut Liciniuksen hovin "magister officiorum".


title: Martinianus

text: Liciniuksen kärsittyä tappion Krysopoliksen taistelussa Martinianus joutui Konstantinuksen vangiksi. Aluksi Konstantinus lähetti Martinianuksen vankeuteen Kappadokiaan, mutta vuonna 325 Konstantinus päätti antaa teloittaa Liciniuksen ja Martinianuksen.


title: Joan Plowright

text: Dame Joan Plowright oik. "Joan Ann Olivier" tai Baroness Olivier (s. 28. lokakuuta 1929 Brigg, Lincolnshire, Englanti), on englantilainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä ja Laurence Olivierin leski. Hänet aateloitiin dameksi vuonna 2004.


title: Joan Plowright

text: Hänet tunnettiin pitkään teatterinäyttelijänä, ja vuonna 1961 hän voittikin Tony Awardin roolistaan Broadway-näytelmässä "A Taste of Honey". sen lisäksi hän on tehnyt menestyksekkään elokuvauran ja hänen kuuluisimpia elokuviaan ovat "Kun hymy hyytyy" (The Entertainer, 1960), jossa vastanäyttelijänä oli tuleva aviomies Laurence Olivier, "Kolme sisarta" (Three Sisters, 1970), "Rakastan sinut kuoliaaksi" (I Love You To Death, 1990), "Ville Vallaton" (Dennis the Menace, 1993), "Hotelli Sorrento" (Hotel Sorrento, 1995), "Tulipunainen kirjain" (The Scarlet Letter, 1995), "Jane Eyre - salattu rakkaus" (Jane Eyre, 1996), "Vuodet Picasson kanssa" (Surviving Picasso, 1996), "101 dalmatialaista" (101 dalmatians, 1996) ja "Teetä Mussolinin kanssa" (Tea with Mussolini, 1999).


title: Joan Plowright

text: Joan Plowright oli naimisissa Laurence Olivierin kanssa vuodesta 1961 aina Olivierin kuolemaan vuoteen 1989 asti. Pariskunnalla oli kolme yhteistä lasta.


title: Marisa

text: Marisa on naisen etunimi. Se on alun perin italialainen yhdistelmä nimistä Maria sekä Lisa, Louise tai Elisa.


title: Marisa

text: Marisasta on eri kielissä käytetty myös muotoja "Marissa", "Marise" tai ainakin hollannissa "Maryse".


title: Marisa

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan Marisa-nimi on Suomessa annettu 1900- ja 2000-luvuilla yhteensä 300 lapselle. Vuosina 2000–2005 nimen sai 33 tyttöä. Nimi ei ole päässyt suomalaiseen nimipäiväkalenteriin.


title: Verner Korsbäck

text: Verner Valentin Korsbäck (vuoteen 1921 asti Henriksson 25. lokakuuta 1910 Korsnäs – 25. maaliskuuta 1981 Vaasa) oli RKP:n kansanedustaja vuosina 1948–1972.


title: Verner Korsbäck

text: Pohjanmaalla Korsnäsissä syntynyt Korsbäck kävi kansanopiston ja valmistui agrologiksi 1933. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1937. Korsbäck valmistui maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi vuonna 1941. Hän suoritti kasvatusopillisen tutkinnon vuonna 1945. Korsbäck meni vuonna 1948 naimisiin Brita Kristina Woivalinin kanssa.


title: Verner Korsbäck

text: Korsbäck edusti kansanedustajana vuosina 1948–1962 Vaasan läänin eteläistä ja vuosina 1962–1972 Vaasan läänin vaalipiiriä. Hän toimi vuosina 1962–1963 Karjalaisen I hallituksen toisena maatalousministerinä. Korsbäck oli presidentin valitsijamies neljästi (1950, 1956, 1962, 1968) ja kuului Suomen YK-valtuuskunnan jäsenistöön.


title: Antilooppijänis

text: Antilooppijänis ("Lepus alleni") on pohjoisamerikkalainen jänislaji.


title: Antilooppijänis

text: Antilooppijänis kasvaa 45–60 sentin pituiseksi, jonka jatkeeksi vielä 2,5–10 sentin pituinen häntä. Jäniksen etujalat kasvavat 10–20-senttisiksi ja takajalat 20–30-senttisiksi. Nimensä jänis on saanut jalkojensa mukaan, tarkemmin sanoen afrikkalaisten nopeasti liikkuvien ja loikkivien antilooppien mukaan. Jäniksen korvat kasvavat 5–20-senttisiksi. Korvien tehtävänä ei ole ainoastaan kuulon tehostaminen, vaan myös lämmönsäätely.