title: Dacken sota

text: Kapinan johtaja Nils Dacke oli uudisraivaaja, joka monien kaltaistensa tavoin oli joutunut kärsimään verotuksen kiristymisestä. Veronkantajiin ja vouteihin kohdistuneista hyökkäyksistä alkanut kapina levisi nopeasti Smålandiin, Öölantiin sekä Itä- ja Länsi-Götanmaan metsäalueille. Oikeastaan kyseessä oli sisällissota kuningasta vastaan. Saksalaiset palkkasoturit eivät osanneet vastata kapinallisten sissitaktiikkaan kovin hyvin, joten kapinaliike sai sotilaallista menestystä voittaen kuninkaan armeijan useissa kahakoissa. Näistä tunnetuin on Kisan taistelu, jossa kapinalliset väijyttivät palkkasoturiosaston kaataen suuria puita sen niskaan. Kalmarin ja Jönköpingin kaupungit jäivät kuitenkin kuninkaan käsiin. Suurin osa kaupunkien porvareista tuki Dackea, mutta Kustaa Vaasan sotilaat pitivät ne kuninkaan vallassa. Kalmar piiritettiin. Talonpojilla ei kuitenkaan ollut piirityskalustoa, eikä kaupunkia onnistuttu saartamaan tehokkaasti meren puolelta. Kaupunki jäi Kustaa Vaasan joukkojen hallintaan koko kapinan ajaksi.


title: Dacken sota

text: Kapinallisten vallassa olevilla alueilla sallittiin taas Ruotsin uskonpuhdistuksessa lakkautetut katoliset messut. Myös rajakauppa Blekingeen avattiin uudestaan. Kustaa Vaasan asema oli uhattuna ja hänen ulkomaiset vastustajansa muodostivat yhteyksiä kapinallisiin. 8. marraskuuta kuninkaan oli pakko tehdä aselepo kapinallisten kanssa.


title: Dacken sota

text: Nils Dacken asema kapinan johtajana ei kuitenkaan ollut vakaa. Yhteistoiminta eri kapinapäälliköiden kesken sujui huonosti, eivätkä kapinalliset saaneet muodostettua kunnollista yhteyttä Ruotsin muissa osissa asuvien kuninkaan vastustajien kanssa. Kuningas asetti Smålandin kauppasaartoon ja kävi tammikuussa vastahyökkäykseen kerättyään voimia. Kevättalven 1543 kuluessa kapinalliset lyötiin ankarissa taisteluissa. Ratkaiseva taistelu käytiin maaliskuussa Virserumin lähellä Hjorten-järven jäällä. Nils Dacke palasi kotiseudulleen, missä hän sai elokuussa surmansa yrittäessään paeta Blekingeen. Smålandilaisia rangaistiin sotaväen tekemillä hävitystöillä, teloituksilla ja raskailla sakoilla; kului vuosikymmeniä ennen kuin maakunta saavutti taas aikaisemman vaurautensa. Rauhattomuudet maakunnassa jatkuivat vielä vuosien ajan vapaalle jalalle jääneiden kapinapäälliköiden elättäessä itseään ryöstelemällä. Kapinan seurauksena Kustaa Vaasa uudisti armeijansa vähentäen riippuvuutta ulkomaisista palkkasotureista.


title: Dacken sota

text: Nils Dacke oli vuosisatojen ajan roiston maineessa. 1900-luvulla historian uudelleenarvioinnit johtivat siihen, että monet alkoivat pitää Kustaa Vaasaa hirmuhallitsijana ja Nils Dackea vapaustaistelijana. Virserumiin on pystytetty Dacken patsas.


title: Dacken sota

text: Ruotsinkielinen sanonta ”inte hänt sedan dackefejden” (tarkoittaa suurin piirtein ”ei sitten Dacken sodan”) viittaa asiaan, jota ei ole tapahtunut hyvin pitkään aikaan. Sanontaa käytetään lähinnä Etelä-Ruotsissa.


title: Eugène Carrière

text: Eugène Anatole Carrière (18. tammikuuta 1849 Gournay-sur-Marne, Seine-et-Oise Ranska – 27. maaliskuuta 1906 Pariisi) oli ranskalainen symbolisti, "fin de sièclen" taiteilija. Hänelle on ominaista yksivärinen ruskea paletti. Hän oli kuvanveistäjä Rodinin läheinen ystävä, ja häneltä saivat vaikutteita Matisse ja Picasso (Carrièren yksivärisen tyylin on nähty vaikuttaneen Picasson siniseen kauteen).


title: Eugène Carrière

text: Carrière opiskeli Pariisissa École des Beaux-Artsissa ja myöhemmin Cabanelin johdolla. Ranskan–Saksan sodan aikana hän oli jonkin aikaa vankina Dresdenissä, missä Rubens teki hänen pysyvän vaikutuksen, kuten ilmenee nuoruudentöiden vahvoista väreistä. Noin 1890 hän omaksui harmaan utuisen väriskaalan, jossa oli hänen taiteelleen niin ominaisia valon ja varjon vastakohtaisuuksia mutta jota kukaan muu taiteilija ei ole kyennyt aidosti jäljittelemään. Hänen aiheensa ovat yleensä kotipiiristä, ja yhä uudelleen hän kuvaa vaimoaan. Ensimmäinen niistä, "Nuori äiti" (1879), on nykyisin Avignonin museossa, sen jälkeen tulivat "Sairas lapsi" (Montargis) ja loistava kuvanveistäjä Devillez'n muotokuva.


title: Eugène Carrière

text: Carrière kuului sesessionismin johtohahmoihin ja oli perustamassa Société Nationale des Beaux-Artsia, jossa oli esillä hänen teoksistaan muun muassa "Uni" (1890), kuuluisa muotokuva Paul Verlainesta (1891, Luxembourg), "Äitiys" (1892, Luxembourg), "Kristus ristillä" (1897) ja "Madame Menard-Dorian" (1906). Hän myös suunnitteli muistomerkin Verlainelle Rodinin tyyliin ja kirjoitti kauniisti ja kiinnostavasti taiteesta. Pariisin musée d'Orsayssa on muutamia hänen teoksiaan.


title: Liaanimyrkkysumakki

text: Liaanimyrkkysumakki tai myrkkymuratti ("Toxicodendron radicans") on sumakkikasveihin kuuluva kasvi, joka kasvaa Pohjois- ja Keski-Amerikassa sekä Itä-Aasiassa. Se on varsin yleinen monilla Yhdysvaltain esikaupunkialueilla. Myrkkymuratti aiheuttaa kosketettaessa useimmille ihmisille allergisen reaktion, joka voi pahimmillaan olla hengenvaarallinen. Suomenkielisestä nimestään huolimatta se ei ole sukua eurooppalaiselle muratille ("Hedera helix").


title: Charles Willson Peale

text: Charles Willson Peale (15. huhtikuuta 1741 Chester, Marylandin provinssi – 22. helmikuuta 1827 Philadelphia, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen maalari, sotilas ja naturalisti. Hän maalasi muun muassa useita henkilöitä esittäviä maalauksia.


title: Koripallon Suomen cup

text: Koripallon Suomen cup on suomalaisille koripallon seurajoukkueille tarkoitettu kilpailu. Sitä on pelattu vuodesta 1968 lähtien. Naisissa sitä pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1973. Cupin menestynein seura on kotkalainen KTP-Basket yhdeksällä mestaruudella. 2000-luvulla menestynein seura on ollut Lappeenrannan NMKY, joka voitti neljä mestaruutta vuosina 2005-2008.


title: Koripallon Suomen cup

text: Vuonna 2013 järjestettiin ensimmäistä kertaa LiigaCup-niminen turnaus, jossa Korisliigan runkosarjan puolivälin neljä ensimmäistä joukkuetta kohtasivat toisensa cup-muotoisesti yhden viikonlopun aikana.


title: Koripallon Suomen cup

text: Seuraavan kerran myös de facto parhaille suomalaisille koripallojoukkueille avoin Suomen cup pelataan kaudella 2018–2019.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2008

text: Koripallo oli vuoden 2008 kesäolympialaisissa ohjelmassa 17. kertaa olympialaisten historiassa.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2008

text: A-lohko


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2008

text: B-lohko


title: Realm Crafter

text: Realm Crafter, tai RC on Solstar Gamesin kehittämä 3D MMORPG-pelien kehittämiseen suunniteltu ohjelma.


title: Realm Crafter

text:
Realm Crafter on varsinainen ohjelma, joka mahdollistaa MMORPG-pelien tekemisen, päivittämisen ja myymisen. 100 dollaria
(noin 65€) maksavasta ohjelmasta löytyy Standard-versio, joka lähiaikoina päivittyy Professional-versioon.


title: Realm Crafter

text: RC toolbox on varsinaisen ohjelman lisäksi tehty erikseen ostettava paketti, joka sisältää muutaman lisäominaisuuden esimerkiksi luolastoeditorin.


title: Realm Crafter

text: ohjelmalla on tehty useita pelejä, joista osa on pelattavissa.


title: Johann Heinrich Schmelzer

text: Johann Heinrich von Schmelzer (n. 1623 – 20. maaliskuuta 1680) oli itävaltalainen viulisti ja säveltäjä.


title: Johann Heinrich Schmelzer

text: Schmelzerin mahdollisesta musiikillisesta koulutustaustasta ei ole säilynyt tietoa. Hän aloitti työt hovissa Wienissä 1630-luvun puolessavälissä ja pääsi hoviorkesterin viulistiksi virallisesti 1. lokakuuta 1649.


title: Johann Heinrich Schmelzer

text: 24. marraskuuta 1679 Schmelzeristä tuli hovin "Kapellmeister". Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu muun muassa sonaatteja.


title: James Hewitt

text: James Hewitt (4. kesäkuuta 1770 – 2. elokuuta 1827) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja musiikinkustantaja. Hän syntyi Englannissa, mutta lähti uuteen maailmaan vuonna 1792.


title: James Hewitt

text: Yhdysvaltoihin asetuttuaan Hewitt loi uransa Bostonissa ja New Yorkissa. Hän sai vahvoja vaikutteita Joseph Haydnin tuotannosta.


title: James Hewitt

text: Hewittin poika John Hill Hewitt oli näytelmäkirjailija, runoilija ja muusikko.


title: Nokia 7110

text: Nokia 7110 on Nokian vuonna 1999 markkinoille tuoma matkapuhelin. Se oli ensimmäinen puhelin, jossa oli WAP-selain. Puhelimessa on helmiäismaali, joka näyttää eriväriseltä katselukulmasta riippuen. Monista muista saman aikakauden puhelimista poiketen 7110:ssa ei ollut nuolinäppäimiä, vaan selaaminen tapahtui navi-rullaa pyörittämällä. Puhelimen numeronäppäimistö on suojassa jousitoimisen liukukannen alla.


title: Toll Shipping

text: Toll Shipping on australialainen laivayhtiö. Yritys on osa Toll Groupia, joka on muun muassa yksi Aasian alueen johtavista logistiikkapalveluiden tuottajista. Toll Shipping liikennöi Australiassa Melbournen ja Tasmaniassa sijaitsevan Burnien välillä. Toll Shippingillä on kaksi ro-ro-alusta, M/S Tasmanian Achiever ja M/S Victorian Reliance, jotka liikennöivät kahteen suuntaan kuudesti viikossa. Melbournessa yhtiö käyttää Webb Dockin terminaalia ja Burniessa McGaw Wharfin terminaalin.


title: Toll Shipping

text: Toll Shipping muodostui 1. marraskuuta 2002, kun Toll Group osti Brambles Shippingin liiketoiminnan. Brambles Shipping perustettiin vuonna 1984 ja aloitti liikennöinnin Melbournen ja Burnien välillä vuonna 1985.


title: Zbigniew Preisner

text: Zbigniew Preisner (alk. Zbigniew Antoni Kowalski; s. 20. toukokuuta 1955 Bielsko-Biała) on puolalainen säveltäjä. Hänet tunnetaan varsinkin elokuvamusiikistaan, jota hän on tehnyt Krzysztof Kieślowskin, Agnieszka Hollandin ja useiden muiden ohjaajien teoksiin.


title: Zbigniew Preisner

text: Preisner on säveltänyt myös muuta musiikkia, kuten "10 helppoa pianokappaletta", jotka levytti vuonna 2000 albumina pianisti Leszek Możdżer.


title: Zbigniew Preisner

text: Preisner on voittanut kaksi César-palkintoa ja Berliinin elokuvajuhlien Hopeisen karhun.


title: Leszek Możdżer

text: Leszek Możdżer (alk. Lesław Możdżer; s. 23. maaliskuuta 1971 Gdańsk) on puolalainen jazzpianisti. Hän on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Zbigniew Namysłowskin ja Zbigniew Preisnerin kanssa.


title: Leszek Możdżer

text: Możdżer sai klassisen koulutuksen, ja hän on tullut tunnetuksi myös Frédéric Chopinin sävellysten tulkitsijana.


title: Yrjö Kaukiainen

text: Yrjö Martti Aleksander Kaukiainen (s. 4. huhtikuuta 1940 Längelmäki) on historiantutkija ja Suomen kenties tunnetuin merihistorioitsija. Hän toimi Helsingin yliopiston taloushistorian apulaisprofessorina 1975–1992 ja professorina 1992–1998 sekä Euroopan historian professorina 1998–2005


title: Suomi kesäolympialaisissa 1968

text: Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1968 yhteensä neljä mitalia, joista yksi oli kultaa ja kaksi hopeaa ja yksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 24. sijalle.


title: Päivä kerrallaan

text: Päivä kerrallaan on suomalaisen yhtyeen YUPin kappale ja single, joka julkaistiin 27. syyskuuta 2004. Sen korkein listasijoitus oli 7. Singlellä on lisäksi Jarkko Martikaisen ja Valtteri Tynkkysen kuvaama ja Risto Pohjosen leikkaama videodokumentti "YUP studiossa". Dokumentin pidempi versio on mukana marraskuussa 2004 ilmestyneellä DVD:llä "Helppoa katseltavaa".


title: Päivä kerrallaan

text: Musiikkivideolla esiintyy näyttelijä Pamela Tola ja musiikkivideon on ohjannut Dome Karukoski.


title: Club Atlético de Madrid B

text: Club Atlético de Madrid B on Atlético Madridin reservijoukkue, joka pelaa Espanjan neljänneksi korkeimman sarjatason Tercera Divisiónin seitsemännessä lohkossa. Joukkueen nykyinen valmentaja on Óscar Fernández. Joukkue pelaa kotiottelunsa seuran Majadahondassa sijaitsevan harjoituskeskuksen yhteyteen rakennetulla Miniestadio Cerro del Espinolla.


title: Club Atlético de Madrid B

text: Atlético Madrid B on perustettu vuonna 1963 ja toimiessaan vielä itsenäisenä seurana se tunnettiin nimillä Reyfra Atlético Club (1963–1970) ja Atlético Madrileño Club de Fútbol (1970–1991).


title: Club Atlético de Madrid B

text: Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa Atlético Madrid B debytoi kaudella 1980–1981, ja on parhaimmillaan sijoittunut sarjan toiseksi kaudella 1998–1999. Sarjanousu ei kuitenkaan ollut mahdollista, sillä edustusjoukkue pelasi jo Primera Divisiónissa ja säännöt eivät salli reservijoukkueen pelata samassa sarjassa kuin edustusjoukkue. Toistaiseksi viimeisen kautensa Segunda Divisiónissa Atlético B pelasi 1999–2000, jonka päätteeksi edustusjoukkue putosi Primera Divisiónista ja samaisen säännön vuoksi B-joukkue alennettiin kolmannelle sarjatasolle. Joukkue putosi neljännelle sarjaportaalle kauden 2014–2015 päätteeksi.


title: Fang (kieli)

text: Fang on afrikkalainen kieli, jota puhutaan Pohjois-Gabonissa, Etelä-Kamerunissa, Päiväntasaajan Guineassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä São Tomé ja Príncipessä. Fang kuuluu bantukieliin, ja sen lähisukukieliä ovat bulu ja ewondo. Fangin puhujia on noin 1 081 900, joista 589 000 Päiväntasaajan Guineassa. Fangin ISO-koodi on fan.


title: Raquel Castro

text: Raquel Castro (s. 17. marraskuuta 1994 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi Gertien roolista Kevin Smithin elokuvassa "Tyttö tuollainen" ("Jersey Girl", 2004), josta hän sai Young Artist -palkinnon.


title: Galenus Abrahams

text: Galenus Abrahams (kuollut vuonna 1706) oli mennoniittasaarnaaja sekä piispa Alankomaissa. Varsinaisesti hän oli ammatiltaan lääkäri, mutta hän myös toimi saarnaajana ja johtajana Amsterdamin "flaami"mennoniittojen seurakunnassa. Hän haki yhteyksiä muihin kirkkokuntiin eikä kannattanut aiempaa näkemystä, joka piti ainoana oikeana kirkkona mennoniittojen vapaaseurakuntaa. Hän sai luotua erityisen hyvät yhteydet reformoidun kirkon spiritualistiseen suuntaan, "kollegiantteihin", ja hän puolusti eräitä näitten näkemyksistä kirjoituksessaan yhdessä erään toisen saarnaajan kanssa. Tämä aiheutti sen, että piispa Samuel Apostool erosi noin 700 kannattajansa kanssa Abrahamsin seurakunnasta, sillä he vastustivat tällaista yhteydenpitoa. Tätä ryhmää kutsuttiin "sonnelaisiksi", ja nämä saivat laajaa kannatusta myös muissa seurakunnissa. Abrahams kuitenkin jatkoi yhteydenpitojaan menestyksellisesti, ja loi yhteydet myös Englannin kveekareihin, joista hänen vierainaan kävivät ainakin George Fox sekä William Penn. Nämä toivoivat Abrahamsinkin liittyvän kveekareihin, mutta turhaan. Abrahams kuoli vuonna 1706.


title: Minä en tiedä mitään

text: Minä en tiedä mitään on suomalaisen YUP-yhtyeen kappale ja EP, joka julkaistiin 16. maaliskuuta 2005. Ainoastaan EP:n nimikappale tuli mukaan huhtikuussa 2005 julkaistulle "Keppijumppaa"-albumille. EP:n korkein listasijoitus oli 1.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1924

text: Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1924 yhteensä 37 mitalia, joista 14 oli kultaa, 13 hopeaa ja 10 pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui toiseksi, mikä on edelleen maan kaikkien aikojen paras suoritus kesäolympialaisissa. Mitaleista suurin osa saavutettiin yleisurheilussa ja painissa. Lisäksi suomalaiset saivat ammunnasta kolme mitalia ja purjehduksesta yhden mitalin.


title: Williams FW22

text: Williams FW22 on Formula 1 -auto, jota Williams-talli käytti kaudella . Auton suunnittelusta vastasivat tekninen johtaja Patrick Head, pääsuunnittelija Gavin Fisher sekä aerodynaamikko Geoff Willis. FW22 oli Williamsin ensimmäisen auto, jossa oli BMW:n moottori. Auto sai myös erilaisen värityksen aikaisempiin verrattuna uusien sponsoreiden myötä. Autolla kilpailuissa ajoivat saksalainen Ralf Schumacher ja brittiläinen tulokaskuljettaja Jenson Button.


title: Williams FW22

text: Auto julkistettiin 24. tammikuuta 2000 Circuit de Catalunyan radalla Espanjassa. Kauden aikana autolla ajettiin kolme palkintosijaa, talli keräsi 36 MM-pistettä ja sijoittui valmistajissa kolmanneksi.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1928

text: Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1928 yhteensä 25 mitalia, joista kahdeksan oli kultaa, kahdeksan hopeaa ja yhdeksän pronssia. Kisojen mitalitilastossa maa sijoittui kolmanneksi. Mitaleista lähes kaikki saavutettiin yleisurheilussa ja painissa. Lisäksi maa sai sekä telinevoimistelusta että purjehduksesta yhden pronssimitalin.


title: Steven Barnett

text: Steven William Barnett (s. 6. kesäkuuta 1943) on entinen yhdysvaltalainen vesipalloilija, joka oli mukana Yhdysvaltain pronssia voittaneessa joukkueessa Münchenin olympialaisissa 1972. Hän oli mukana olympiaedustuksessa myös Méxicossa 1968.


title: Pealen museo

text: Pealen museo () on maalaus- ja luonnonhistorian museo Baltimoressa, Marylandissa, Yhdysvalloissa. Se on kaupungin läntisen osan kaikkien vanhin rakennus. Paikalliset kutsuvat museota nimellä "Amerikkalainen museo" tai vain "Museo". Pealen museon perusti Charles Willson Peale ja sitä pitää yllä Maryland Historical Society -järjestö.


title: Rade Prica

text: Rade Prica (s. 30. kesäkuuta 1980 Ljungby, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, jolla on serbialaiset sukujuuret. Hän edustaa norjalaista Rosenborgia. 185 senttimetriä pitkän Prican pelipaikka on hyökkääjä.


title: Rade Prica

text: Prica aloitti jalkapallouransa Ljungbyn junioreissa, joista hän nousi seuran edustusjoukkueeseen asti. Siellä hän teki kolmen kauden aikan 14 maalia 37:ssä sarjaottelussa. Vuonna 1998 Prica siirtyi Helsingborgiin, jossa hän pelasi viiden kauden ajan 73:n sarjaottelun verran. Niissä hän teki 27 maalia.


title: Rade Prica

text: Prican ensimmäinen seura Ruotsin ulkopuolella oli saksalainen Hansa Rostock, johon hän siirtyi vuonna 2002. 2006 hän teki paluun Pohjoismaihin siirrolla tanskalaiseen Aalborgiin. Heti kaudella 2006/07 Pricasta tuli Tanskan superliigan maalikuningas tehtyään 19 maalia. Sunderland AFC hankki Prican 23. tammikuuta 2008 kaksi miljoonaa puntaa ylittäneellä siirtosummalla. Hän allekirjoitti seuran kanssa kolmen ja puolen vuoden sopimuksen.


title: Rade Prica

text: Prican ura Sunderlandissa jäi kuitenkin suureksi flopiksi. Hän pelasi seurassa ainoastaan kuusi ottelua ja teki yhden maalin. Maaliskuussa 2009 hän siirtyikin norjalaiseen Rosenborgiin.


title: Rade Prica

text: Ruotsin maajoukkueessa Prica teki ensiesiintymisensä helmikuussa 2001 tultuaan Martin Åslundin tilalle kentälle 66. minuutilla ottelussa Thaimaata vastaan.


title: Ulrika Lindberg

text: Ulrika Lindberg (o.s. Knape, s. 26. huhtikuuta 1955 Göteborg) on entinen ruotsalainen uimahyppääjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Ulrika Lindberg

text: Lindberg – tuolloin vielä Knape – hallitsi naisten uimahyppyjä 1970-luvun alkupuolella. Münchenin olympialaisissa 1972 hän voitti kultaa kerroshypyissä ja hopeaa ponnahduslautahypyissä. Belgradin MM-kilpailuissa 1973 hän voitti niin ikään kultaa kerroshypyissä ja oli toinen ponnahduslaudalla. Wienin EM-kilpailuissa 1974 hän voitti molemmat lajit.


title: Ulrika Lindberg

text: Calin MM-kilpailuissa 1975 Knape saavutti pronssia kerroshypyissä. Seuraavana vuonna hän sai hopeaa kerroshyppykilpailussa Montrealin olympialaisissa. Ruotsin-mestaruuden hän voitti urallaan 38 kertaa. Hänen valmentajansa oli Gunnel Weinas.


title: Ulrika Lindberg

text: Knape valittiin Vuoden kerroshyppääjäksi 1972–1974, ja hän sai Svenska Dagbladetin kultamitalin 1972. Hän on naimisissa Ruotsin parhaisiin uimahyppääjiin kuuluneen Mathz Lindbergin kanssa. Heidän tyttärensä Anna Lindberg on kuulunut maailman parhaisiin uimahyppääjiin 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä.


title: Julián de Guzmán

text: Julián Bobby de Guzmán (s. 25. maaliskuuta 1981 Toronto) on kanadalainen ammattilaisjalkapalloilija. Hän pelaa puolustavana keskikenttäpelaajana. Hän on eniten maaotteluita Kanadan jalkapallomaajoukkueessa pelannut mies; hän on pelannut 89 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia vuosina 2002–2016. 169 senttimetriä pitkän Guzmánin kasvattajaseura on North Scarborough Soccer Club. Scarboroughissa kolme vuotta pelanneena hän siirtyi Olympique Marseilleen, josta jatkoi Saarbrückeniin ja Hannoveriin. Vuonna 2005 hän liittyi Primera Divisiónin Deportivoon, jossa pelasi vuoteen 2009. Sen jälkeen hän edusti Torontoa ja Dallasia. Hänellä on pikkuveli Jonathan de Guzmán, joka myös pelaa jalkapalloa.


title: Robert Mambo Mumba

text: Robert Mambo Mumba (s. 25. lokakuuta 1979) on kenialainen jalkapalloilija, joka edustaa ruotsalaista Sundsvallia. Mambo Mumban pelipaikka on keskikenttäpelaaja.


title: Robert Mambo Mumba

text: Mambo Mumba on edustanut uransa aikana myös Nyokaa ja Coast Starsia kotimaassaan, Gentiä ja Gent Zeehavenia Belgiassa, Örebrota ja Häckeniä Ruotsissa sekä Vikingiä Norjassa.


title: Robert Mambo Mumba

text: Kenian maajoukkueessa Mambo Mumba on pelannut 46 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hän oli mukana maajoukkueessa Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2004.


title: Ted Wass

text: Ted Wass (s. 27. lokakuuta 1952) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hänen tunnetuin roolinsa on Danny Dallas tilannekomediassa "Kupla". Elokuvien ja sarjojen lisäksi hän on näytellyt Broadwaylla.


title: Ted Wass

text: Wass oli vuodesta 1979 naimisissa näyttelijä Janet Margolinin kanssan tämän kuolemaan saakka. Hän solmi Nina Wassin kanssa uuden avioliiton vuonna 1996.


title: Riga Sea Line

text: Riga Sea Line () oli vuosina 2002–2005 toiminut latvialainen varustamo. Yritys perustettiin 25. tammikuuta 2002. Riga Sea Linen kotipaikka oli Latvian pääkaupunki Riika, ja omistajina oli muun muassa Riian kaupunginhallitus ja Riga Free Port Administration. Vuonna 2002 yritys aloitti liikennöinnin Riian ja Ruotsin Nynäshamnin välillä. Joulukuussa Nynäshamn korvattiin Tukholmalla. 15. lokakuuta 2005 yhtiö lopetti liikennöinnin talousvaikeuksien vuoksi.


title: Hello Mary Lou

text: Hello Mary Lou on laulu, jonka Cayet Mangiaracina kirjoitti alun perin nimellä Merry Merry Lou ja myöhemmin Gene Pitney nimellä Hello Mary Lou. Kappaleen alkuperäinen esittäjä oli Ricky Nelson. Se pääsi Billboardin hittilistalla sijalle #9 28. toukokuuta 1961, vaikkakin singlen toisella puolella oleva kappale, "Travelin' Man", pääsi samalla listalla sijalle #1. Isossa-Britanniassa "Travelin' Man" julkaistiin singlen A-puolella ja se pääsi sijalle #2 sikäläisillä levynmyyntilistoilla.Petula Clark on levyttänyt kappaleen myös ranskaksi nimellä "Bye Bye Mon Amour". La Musique Populaire julkaisi cover-version ranskankielisestä sovituksesta kuusiosaisella albumillaan "A Century of Song".


title: Hello Mary Lou

text: Suomeksi laulu on nimeltään "No niin Mary Lou", ja sen on ovat levyttäneet Lasse Liemola, Johnny Forsell ja monet muut.


title: All Things Considered

text: All Things Considered on yhdysvaltalainen National Public Radion lähetettämä uutis- ja ajankohtaisohjelma. Ensimmäinen lähetys tapahtui 3. toukokuuta 1971.


title: All Things Considered

text: Ohjelma on voittanut Peabody -palkinnon ja se on päässyt Radio Hall of Fameen ensimmäisenä ei-kaupallisena radio-ohjelmana.


title: Taistelevat metsot (kappale)

text: Taistelevat metsot (PSCD 261) on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Jukka Takalon kappale ja CD-single, joka julkaistiin alkuvuodesta 2006.


title: Taistelevat metsot (kappale)

text: "Taistelevat metsot" -kappale oli mukana jo vuoden 2004 Vares – yksityisetsivä -elokuvassa ja sen soundtrackilla. Singlellä on lisäksi kaksi eri sovitusta kappaleesta "Kaikki vaikuttaa kaikkeen", jota ei ole muilla levyillä.


title: Taistelevat metsot (kappale)

text: Sävellykset ja sanoitukset Jukka Takalo.


title: Porraspyramidi

text: Porraspyramidi on pyramidi, joka kapenee portaittain ylöspäin mentäessä. Yleensä sen pohja on neliö tai suorakaide. Muutamat muinaiset kansat rakensivat porraspyramidin muotoisia temppeleitä ja hautoja. Mesopotamian ja lähialueiden muinaisia porraspyramideja kutsutaan nimellä "zikkurat". Intiaanien Mesoamerikassa nykyisen Etelä-Meksikon seuduilla rakennettiin ennen eurooppalaisten tuloa laajalti porraspyramidimaisia monumentteja lähinnä temppeleiksi.


title: Porraspyramidi

text: Egyptin ensimmäiset pyramidit olivat porraspyramideja. Aiemmin Egyptin kuninkaat oli haudattu mastaboihin, jotka olivat penkin muotoisia kumpuja. Porraspyramidit syntyivät kun mastaboja alettiin rakentaa toistensa päälle. Varhaisimman pyramidin, Sakkaran porraspyramidin rakennutti vanhan valtakunnan aikaisen kolmannen dynastian faarao Djoser 2600-luvulla eaa. Djoserin seuraajan Sekhemkhetin porraspyramidi jäi keskeneräiseksi, eikä häntä ilmeisesti ollut haudattu siihen. Myös seuraavat faaraot Khaba ja Huni rakensivat omat porraspyramidinsa. Sen jälkeen pyramidien sivuista alettiin tehdä sileitä kattamalla ne katekivillä.


title: Porraspyramidi

text: Sumerilaiset rakensivat Etelä-Mesopotamiassa temppelinsä matalille tasanteille. Kun uusia temppeleitä rakennettiin vanhojen päälle, tasanteet kasvoivat korkeutta. Näin syntyivät zikkuratit. Kun tasanteet kasvoivat suuriksi, ne pengerrettiin ja syntyi porraspyramidi. Assyrialaiset rakensivat Pohjois-Mesopotamiaan jumaltensa kunniaksi suuria zikkurateja kuten sumerilaisetkin. Myös babylonialaiset omaksuivat sumerilaisilta zikkuratit.


title: Porraspyramidi

text: Amerikassa mayat ja muut mesoamerikkalaiset kansat rakensivat porraspyramideja. Pyramidien huipulla oli temppeli, jonne johti veistoksin ja kaiverruksin koristellut portaat. Kuninkaat haudattiin joskus pyramidin sisälle.


title: Porraspyramidi

text: Etelä-Amerikassa mochicat, chavinit, nazcat, chimut ja inkat rakensivat tasahuippuisia porraspyramideja ja kumpuja.


title: Erkka Länsimies

text: Erkka Länsimies (s. 23. toukokuuta 1986 Kotka) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Erkka Länsimies

text: Länsimies debytoi Veikkausliigassa jo kaudella 2005 yhden ottelun verran, mutta pääsi seuraavan kerran liigassa kentälle vasta kaudella 2008. Loppukaudesta 2007 hän oli lainalla Kakkosen Lohjan Pallossa.


title: Taistelevat metsot

text: Taistelevat metsot on suomalaisen taidemaalari Ferdinand von Wrightin öljyvärimaalaus vuodelta 1886. Maalausta pidetään yhtenä taiteilijan pääteoksista. Lintujen kuvaaminen oli von Wrightin suosikkiaiheita jo lapsuudesta asti ja kiinnostus aihepiiriin säilyi hänen elämänsä loppuun saakka. Samoin kuin hänen veljiensä Magnus von Wrightin ja Wilhelm von Wrightin, Ferdinand von Wrightin taide perustui luonnontieteelliseen havainnointiin ja pikkutarkkaan esitystapaan. "Taistelevien metsojen" sommittelun pohjana on kultainen leikkaus.


title: Taistelevat metsot

text: Ferdinand von Wright oli teosta maalatessaan jo iäkäs ja kärsi halvauksista. Taiteilija maalasi teosta osittain vuoteenomana kotiseudullaan Kuopion Haminalahdella, jonne hän oli rakentanut piilopirttinsä, "Lugnet"-talon. Rauhaa rakastava ja erakoitunut taiteilija suosi eläinaiheisissa teoksissaan toimintaa ja jännitystä. Myös metsojen soidinmenoja kuvaavassa "Taistelevat metsot" -maalauksessa on kerronnallisuutta ja dramatiikkaa.


title: Taistelevat metsot

text: Suomen kansan keskuudessa teoksen suosio on ollut ilmiömäinen. Se tuli kolmanneksi Ateneumin taidemuseon vuonna 2006 järjestämässä "Maamme taulu" -äänestyksessä. "Taistelevat metsot" lienee myös Suomen kopioiduin teos, jonka suosiota sähköinen tiedonvälitys ja kuvankäsittelyn digitalisoituminen eivät ole vähentäneet. Teos on levinnyt suomalaisiin koteihin kuvajäljennöksinä, ristipistotöinä, t-paitoina, hiirimattoina ja palapeleinä. Maalauksesta on tehty parodioitakin.


title: Taistelevat metsot

text: Vaikkei taiteilija niin alun perin tarkoittanutkaan, myöhemmät sukupolvet näkivät talvisodan aikana "Taistelevat metsot" Suomen ja Venäjän välisen taistelun symbolisena kuvauksena. Suomen Taideyhdistys osti teoksen pian sen valmistuttua, ja se kuuluu nykyisin Ateneumin kokoelmiin.


title: Héloïse

text: Héloïse (1101–1162) oli keskiajan ranskalainen benediktiininunna ja abbedissa. Hänet muistetaan kuuluisasta romanssistaan Pierre Abélardin kanssa. Faktoja on säilynyt runsaasti parin toisilleen lähettämien kirjeiden ansiosta.


title: Héloïse

text: Héloïse keräsi 42 teologista kysymystä "Problemata Heloissae" -kokoelmaansa, jonka hän osoitti Abélard'lle.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Ranskan toinen keisarikunta () on nimitys, jota käytetään Ranskasta vuosina 1852–1870, jolloin Napoleon III oli keisarina. Se oli alkuperäiseltä luonteeltaan uudistushenkinen. Vuoden 1848 helmikuun vallankumouksen jälkeen Ludvig Napoléon Bonaparte oli valittu tällöin perustetun Ranskan toisen tasavallan presidentiksi, mutta muutamaa vuotta myöhemmin hänet kruunattiin keisariksi nimellä Napoleon III. Hänen henkilökohtainen valtansa oli erittäin suuri. Napoleon III pyrki sosiaaliseen ja tekniseen edistykseen ja oli halukas toteuttamaan uudistuksia myös Ranskan laajenevissa siirtomaissa.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Julkiset rakennushankkeet tarjosivat työtä. Pariisissa suoritettiin laajoja uudelleenrakennustöitä paroni Georges-Eugène Haussmannin johdolla. Talouselämä kukoisti, joskin keinottelu aiheutti epävarmuutta. Talouselämää yritettiin aktivoida hyvin liberaalilla ulkomaankauppapolitiikalla, muun muassa Cobben-sopimuksella vuonna 1860. Tämän sopimuksen tarkoituksena oli myös hankkia keisarikunnalle työväenluokan tuki. Suezin kanavaa alettiin rakentaa, ja se valmistui vuonna 1869.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Keisari sai voimakkaan tasavaltalaisen opposition vastaansa. Tälle hänen täytyi antaa yhä enemmän myönnytyksiä, niin että alkuperäinen autoritaarinen keisarius muuttui liberaaliseksi. Ulkopolitiikassaan Napoleon III kannatti menestyksellisen Krimin sodan (1853–1856) jälkeen Italian ja Saksan yhdistymistä. Italian yhdistyminen oli hänelle henkilökohtainen ja sukuperinteeseen liittyvä asia. Auttaessaan Sardiniaa vuonna 1859 sodassa Itävaltaa vastaan hän sai tuolloin tehdyn sopimuksen mukaan vastineeksi vuonna 1860 Ranskalle Savoijin ja Nizzan. Saksan yhdistyminen lujaksi kansallisvaltioksi ei kuitenkaan ollut Ranskan politiikan päämääränä, mutta Bismarck eliminoi Ranskan vaikutuksen.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Pahimman vastoinkäymisensä Ranska koki Meksikon operaatiossa. Yhdysvaltain painostuksen johdosta Ranskan oli vedettävä joukkonsa pois vuonna 1866, ja Meksikon tasavaltalaiset ampuivat keisari Maksimilian I:n vuonna 1867. Napoleon III oli henkilökohtaisesti haluttomampi sotaan kuin hänen jatkuvasti lisää vaikutusvaltaa saanut puolisonsa Eugénie. Toistuvat poliittiset epäonnistumiset saivat hänet julistamaan sodan Preussille 19. heinäkuuta 1870. Tässä Saksan–Ranskan sodassa Ranska kuitenkin kärsi nopean ja selvän tappion. Keisari joutui vangiksi 1. syyskuuta 1870 Sedanissa, ja Ranska julistettiin tasavallaksi 4. syyskuuta. Tästä seurasi Ranskan kolmas tasavalta.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Ranskaa käsittelevässä kirjoituksessaan Karl Marx kirjoitti keisari Napoleon III:sta kuvauksen, joka ei mairittele kohdettaan: ”Ranskassa tapahtunut luokkataistelu loi olosuhteet, missä harvinaislaatuisen groteski keskinkertaisuus sai sankarin osan.” Keisari Napoleon III oli alkujaan Louis Napoleon Bonaparte, keisari Napoleon I:n veljenpoika.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Eläessään nuoruudessaan maanpakolaisena Euroopassa Louis Napoleon oli kertonut kaikille, jotka vain jaksoivat kuunnella, tulevaisuudestaan Ranskan hallitsijana. Hän eli poliisivalvonnassa, mutta kovin vakavasti häntä ei otettu. Elämänsä hän rahoitti äitinsä jättämällä suurella perinnöllä. Hän yritti kaapata Ranskassa vallan kahdesti, vuosina 1836 ja 1840. Molemmat yritykset epäonnistuivat ja vuoden 1840 fiaskon jälkeen hänet tuomittiin elinkautiseen vankeuteen. Vartijoiden huolimattomuuden takia hänen onnistui paeta vuonna 1845 ja siirtyä maanpakoon Lontooseen.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Heinäkuun vallankumous vuonna 1830 oli nostanut valtaan porvarikuningas Ludvig Filipin. Aluksi suositun kuninkaan kansansuosio oli alkanut 1840-luvun loppupuolella hiipua. Adolphe Thiers syytti hallintoa vuoden 1846 vaalituloksen vääristelystä. Hallitusta syytettiin myös huonosta taloudenpidosta ja se oli yhdistetty myös seurapiiriskandaaleihin.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Heinäkuun monarkiaa oli kannattanut lähinnä virkamiesluokka, maanomistajat ja liikemiehet. Hallitus menetti heidän luottamuksensa talouskriisin ja työläisten mellakoiden johdosta. Työläiset mellakoivat lähinnä elintarvikkeiden kohonneiden hintojen ja työttömyyden vuoksi.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Pariisissa oli mellakoita 22.–24. helmikuuta 1848. Mellakat johtivat kuninkaan pakoon ja Ranskan toisen tasavallan syntyyn. Pieni joukko tasavaltalaisia sai voiton nopeasti ja se hämmensi heitä itseäänkin.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Hallitus julisti heti miesten yleisen äänioikeuden. Naisille ei politiikkaan osallistumisen katsottu olevan tuolloin sopivaa. Uudistus oli silti radikaali, sillä äänioikeutettujen määrä nousi 250 000 äänioikeutetusta lähelle kymmentä miljoonaa. Ensimmäistä kertaa historiassa suuren eurooppalaisen valtion kaikilla miehillä oli oikeus äänestää perustuslakia säätävän kokouksen vaaleissa.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Kuultuaan Lontoossa vallankumouksesta Louis Napoleon kiiruhti kotimaahansa. 4. kesäkuuta 1848 pidetyissä vaaleissa Louis Napoleon valttiin kansalliskokouksen jäseneksi lähes ilman vaalikampanjaa. Tämä hämmästytti poliittista eliittiä. Louis Napoleon oli tehnyt kahdella kirjallaan pohjatyötä suosiolleen. Ensimmäinen teos, vuonna 1839 julkaistu "Napoleonilaiset ihanteet" esitteli Napoleon Bonaparten suurena kansan ystävänä, joka kävi sotiaan vain pakotettuna. Vankeusaikanaan vuonna 1844 hän julkaisi teoksen "Köyhyyden poistaminen", joka herätti kiinnostusta radikaaleissa sosialisteissa. Teoksia voi pitää tulevan keisarin poliittisen ajattelun kulmakivinä.,


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vallankumoushallitus ei kyennyt parantamaan huonoa taloustilannetta. Pariisissa oli suuria työläislevottomuuksia. Kenraali Louis Eugène Cavaignac komensi 37 000 sotilasta tukahduttamaan ne. Arviolta 12 000 työläistä pidätettiin heinäkuussa 1848. Kun Cavaignac ryhtyi presidenttiehdokkaaksi, monet tasavaltalaiset pitivät häntä ”heinäkuun teurastajana”. Louis Napoleon asettui vastaehdokkaaksi ja sai puolelleen monia konservatiiveja, kuten Adolphe Thiersin. He kuvittelivat saavansa hänestä itselleen nukkehallitsijan. Kenraali Guizot tosin varoitti, että Louis Napoleon on askel tasavallasta poispäin. Marsalkka Bugeaud taas varoitti, että viljelijät äänestävät Louis Napoleonista itselleen keisarin.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vaalikampanjassaan Louis Napoleon sanoi tuovansa rauhan, hyvinvoinnin, uudistamisen ja järjestyksen. Mitään sortoa ei enää sallittaisi. Ranskan kansan menestyksen tuli olla kaiken politiikan johtoajatuksena. Kansa voisi eheytyä ainoastaan Napoleonin nimen alla. Vaalikampanjalla ja Napoleonin nimen herättämillä tunteilla saatiin aikaan äänivyöry. Louis Napoleon sai 5 434 000 ääntä ja Cavaignac 1 448 000 ääntä. Perustuslain mukaan presidentin valtakauden piti loppua vuonna 1852. Presidentillä ei ollut aikomustakaan noudattaa lakia.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vuoden 1851 lopussa Ranskassa oli sisäpoliittinen tilanne, jossa kaikki juonittelivat toisiaan vastaan ja epäilivät toinen toistaan vallankaappaushankkeista. Kaappauksen epäiltiin tulevan joko konservatiivien tai radikaalien tasavaltalaisten taholta. Presidentti Louis Napoleon kaappasi vallan 2. joulukuuta 1851.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Kaappaus oli hyvin suunniteltu ja suunnitelmat oli tehnyt presidentin velipuoli Charles de Morny. Kymmenen kenraalia oli vannonut uskollisuutensa kaappaushankkeelle jo 26. marraskuuta ja oppositiojohtaja Adolphe Thiers vangittu. Lennätinverkosto oli otettu etukäteen kaappaajien valvontaan.,


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Varhain aamulla 2. joulukuuta pidätettiin joukko kansalliskokouksen jäseniä ja talojen seinille liimattiin jo hyvän aikaa edeltäpäin painettuja julisteita, joissa todettiin, että kansalliskokous oli valmistellut sisällissotaa. Adolphe Thiers vapautettiin eikä tämä katsonut oikeaksi vastustaa vallankaappausta kuin muodollisesti. Hänen mielestään Ranska tarvitsi vahvaa ja autoritääristä hallitusta.,


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Pariisissa osa työläisistä nousi puolustamaan konservatiivisen kansalliskokouksen oikeuksia. 30 000 sotilasta lähetettiin murskaamaan 1 200 työläisen kapina. Taistelussa kuoli 380 työläistä. Muissa kaupungeissa oli vain pientä ja hajanaista vastarintaa. Maaseudulla nousi yllättävän suurta vastustusta. Keski-Ranskassa 100 000 miestä ja maan kaakkoisosissa 70 000 miestä osallistui vastarintaan. Mellakoiden lopettamisen yhteydessä vangittiin kaikkiaan 26 000 henkilöä, heistä 300 karkotettiin Cayenneen. Sanomalehtiä ryhdyttiin sensuroimaan tiukimmin sitten vuoden 1812, lisäksi kiellettiin poliittiset klubit.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Monilla alueilla ja monissa kansalaispiireissä vallankaappausta pidettiin tervetulleena. Monien huonojen ja levottomien vuosien jälkeen toivottiin vakautta ja rauhaa. Kirkonmiehet pitivät Louis Napoleonia lähestulkoon Jumalan lähettämänä. Louis Napoleon oli erittäin suosittu maaseudun pientilallisten parissa. Kun hän keisariksi tultuaan vieraili vuonna 1858 Bretagnessa, oli suuri joukko maalaisia tullut kärryineen jo edellisenä päivänä paikalle nähdäkseen ihailemansa keisarin puolisoineen.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text:
Kaappaajat olivat luvanneet kysyä kansan mielipidettä politiikasta. 20. joulukuuta pidettiin kansanäänestys, jossa kysyttiin, haluaako kansa Louis Napoleonin laativan uuden hallitusmuodon. 7 500 000 äänesti ”kyllä”, ”ei” äänesti 640 000 ja tyhjää 1 500 000 äänestäjää. Uuden hallitusmuodon mukaan Louis Napoleonin piti olla presidentti seuraavat kymmenen vuotta, mutta marraskuussa 1852 senaatti ehdotti, että Louis Napoleonista tulisi keisari, jonka valta olisi perinnöllinen. Joulukuun 2. 1852 ehdotus toteutettiin ja Ranskasta tuli keisarikunta.,
Keisarikuntaa hallittiin sen alkuvaiheissa autoritäärisesti. Vuoden 1852 perustuslain mukaan keisari sai valita haluamansa henkilöt ministereiksi ja myös erottaa heidät niin halutessaan. Ministerin ei tarvinnut olla kansalliskokouksen jäsen eikä hänellä ollut velvollisuutta perustella tekemiään päätöksiä kansalliskokoukselle. Tekemistään ratkaisuista he olivat vastuussa vain keisarille yksittäisenä ministerinä, ei koko hallituksena. Eräässä kirjessään Napoleon III totesi vaihtavansa ministerin heti kun se oli tarpeen yleisen edun nimissä.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Keisari tapasi hallitustaan kerran tai kahdesti viikossa. Ministerin vaikutusvalta oli paljolti riippuvainen hänen omista väleistään keisariin, kahdenkeskisistä tapaamisista tai kirjeenvaihdosta. Vaikutusvaltaa valui keisarin sihteereille, jotka seuloivat keisarille tulevaa tietoa ja järjestelivät tapaamisia. Lisäksi pienessä hovissa tapahtui juonittelua vaikutusvallasta. Vuoteen 1860 asti keisari työskenteli tiiviisti hallituksen hänelle lähettämien asiakirjojen ja raporttien parissa, vaikkakaan ei yhtä ahkerasti kuin setänsä Napoleon I. Myöskään yksityiskohtiin perehtyminen ei ollut hänen parhaita puoliaan.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vuoden 1860 jälkeen keisarin ote asioista alkoi heiketä terveyden horjumisen myötä. Ministerit alkoivat tavata toisiaan ilman keisaria ja tämä toi heille tunteen yhtenäisyydestä ja he pystyivät ajoittain myös painostamaan hallitsijaa. Kollektiivisen vastuun tunnetta heille ei kuitenkaan tullut vaan he kamppailivat vallasta toisiaan vastaan. Myös monet keisarin suosikit, joilla ei ollut mitään virallista asemaa hallituksessa, pääsivät vaikuttamaan politiikkaan. Yksi heistä oli Pariisin uudistamisesta vastannut Seinen prefekti Georges-Eugène Haussmann, joka pääsi aina suoraan keisarin puheille.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Ministereiden perhetausta oli useimmiten suurporvaristossa. Useimmat olivat uskollisia Louis Napoleonille, vaikkakin kannattivat enemmän heinäkuun monarkian politiikkaa. Sosiaalisissa kysymyksissä he ajattelivat useimmiten konservatiivisesti. Keisari palkitsi ministerinsä tuon ajan oloissa valtavalla 40 000 frangin palkalla, minkä päälle kustannettiin asunto ja kuljetukset. Koska ministerit olivat paikoilla missä tehtiin suuria talouspoliittisia linjauksia, se mahdollisti taloudellisen keinottelun. Vuonna 1852 ministereiden keski-ikä oli 48 vuotta ja vuonna 1867 se oli kohonnut 59 vuoteen. Ministerin paikka vapautui yleensä vain jonkun ministereistä kuoltua. Vanhenevien miesten johtama hallinto alkoi herättää huolestuneisuutta.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Louis Napoleonin alkuperäisenä ajatuksena oli heikentää kansalliskokouksen valtaa, sillä hän katsoi sen johtaneen vain turhiin väittelyihin ja puolueriitoihin. Vuoden 1852 perustuslaki jakoi kansanedustuslaitoksen senaattiin ja lakiasäätävään kokoukseen. Senaatin piti tarkastaa lait ja huomauttaa, jos ne olivat ristiriidassa yksilönvapauden, uskonnollisen moraalin tai perustuslain kanssa. Sillä oli oikeus muuttaa perustuslakia, tosin muutos piti alistaa kansanäänestykseen. Keisari nimitti senaattorit ja senaattoreiksi tuli keisarin uskollisia kannattajia, sukulaisia, kardinaaleja ja marsalkoita. Joskus jäseniksi otettiin myös intellektuelleja sekä liikemiehiä. Oli selvää, että tällainen senatti myötäili keisaria kaikessa.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Lakiasäätävään kokoukseen oli äänioikeus kaikilla 21 vuotta täyttäneillä miehillä, paitsi niillä, jotka oli tuomittu rikoksesta. Keisarilla oli oikeus hajottaa kansalliskokous, mutta uudet vaalit piti toimittaa kuuden kuukauden kuluttua. Kansalliskokouksen piti hyväksyä lait ja verot, mutta sillä ei ollut oikeutta kaataa hallitusta tai vaatia yksittäistä ministeriä eroamaan. Niinpä sen rooli olikin lähinnä neuvoa-antava. Sen istuntokausi oli hyvin lyhyt, vain kolme kuukautta vuodessa.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vaikka äänioikeus oli kaikilla miehillä, kansanedustajiksi valikoitui lähes pelkästään varakkaita. Edustajina oli aatelistoa, maanomistajia, juristeja ja liikemiehiä. Edustajistossa ei tapahtunut paljoakaan vaihtuvuutta.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Omaa kansaa yritettiin kosiskella keisarikunnan kannattajiksi muun muassa maailmannäyttelyillä. Niiden haluttiin tekevän vaikutuksen myös ulkomaalaisiin jotka tulivat näyttelyvieraiksi.Pariisissa pidettiin maailmannäyttely vuonna 1855. Maailmannäyttelyn piti osoittaa Ranskan edistyminen levottoman toisen tasavallan ja taantumuksellisen heinäkuun monarkian ajoista. Keisari avasi itse näyttelyn keskellä Krimin sotaa kutsuen sitä ”"rauhan temppeliksi"” ja ”"teollisuuden olympiadiksi"”. Näyttely peitti vierailta ne tosiasiat, että maa oli toipumassa koleraepidemiasta ja että viini- ja perunasato olivat tuhoutuneet.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Kehitys kohti liberaalia, perustuslaillista monarkiaa alkoi jo 1850-luvun lopulla. Vuonna 1857 Ranska ajautui talouskriisiin. Taustalla oli yleiseurooppalainen talouskriisi. Talouskriisin selvittelyn aikana paljastui joukko skandaaleja ja suoranaisia petoksia, jotka olivat tapahtuneet lähellä hovia. Porvariston luottamus keisariin sai kolauksen. Kyseisenä vuonna olivat myös vaalit, joissa lakia säätävään kokoukseen tuli valituksi viisi opposition edustajaa. Yksi valituista oli tuleva pääministeri, Émile Ollivier.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Keisari alkoi vastata opposition vaatimuksiin tekemällä sille myönnytyksiä: vuonna 1860 kansanedustajat saivat oikeuden pyytää ministereitä vastamaan toimintaansa koskeviin kysymyksiin, 1861 he saivat oikeuden keskustella ja äänestää talousarviosta, vaikka hallitukselle jäi oikeus korjata jo hyväksyttyä talousarviota. Vuonna 1867 Ollivier sai ajettua läpi kansanedustajien oikeuden tehdä välikysymyksen, luvan järjestää poliittisia kokouksia ja lehdistösensuurin lievittämisen. Myönnytysten takana oli keisarin huoli oman vallan säilymisestä ja siitä, tulisiko hänen pojastaan keisari.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vuonna 1863 pidettiin vaalit. Tulos osoitti, että vastustus keisarivaltaa kohtaan oli kasvanut. Ennen vaaleja oli järjestelty vaalipiirirajoja uudelleen ja hallituksen luottoehdokkaat olivat saaneet propagandakoneiston täyden tuen. Silti 35 opposition ehdokasta tuli valituksi lakiasäätävään kansalliskokoukseen. Yksi oppositiovoimien edustajista oli Adolphe Thiers.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Ranskalaiset alkoivat olla tyytymättömiä keisarikunnan poliittiseen kehitykseen. Hallituksen ohjelma oli ristiriitainen: oli luvattu poistaa köyhyys ja parantaa työläisten oloja, toisaalta oli ajettu suurpääoman etuja. Oli luvattu säilyttää rauha, mutta sotia oli käyty Krimillä ja jopa kaukana Meksikossa. Tyytymättömyys tuli julki kahviloissa, joissa laulettiin keisarista pilkkalauluja ja ylioppilaat lukivat ääneen maanpakoon ajetun Victor Hugon kirjoituksia ”Napoleon pienestä”.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Keisaria itseään kehitys hämmensi. Vielä vuonna 1869, kun kansalliskokouksen istuntokautta oli pidennetty, hän piti tammikuussa avajaispuheen, jossa totesi että ilmassa on julkista rauhaa häiritsevää henkeä. Parlamentarismiin ei ollut paluuta. Pian keisari kuitenkin kirjoitti kirjeen jossa totesi, että on ryhdyttävä valmistelemaan siirtymistä alue- ja kunnalishallintomalliin, jossa valta on valituilla edustajilla. Myös itselleen vaikutusvaltaa kahminut keisarinna Eugénie kannatti asiaa julkisesti.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Émile Ollivierin hallitus astui virkaansa 2. tammikuuta vuonna 1870. Hallituksen muodostamisesta oli puhuttu mahdollisesti jo kolme vuotta aikaisemmin. Tästä eteenpäin puhuttiin liberaalista keisarikunnasta. Ollivier oli alkujaan maltillinen tasavaltalainen, kannatti tiukkaa järjestysvaltaa ja oli sitä mieltä, että Ranska hyötyy Napoleon-legendasta. Hän halusi, että keisarin tulisi hallita tukeutumalla julkiseen mielipiteeseen. Hänen hallituksensa alisti perustuslakimuutokset kansanäänestykseen. Kansalta kysyttiin, haluaako se, että ministerit ovat vastuussa toiminnastaan paitsi keisarille, myös kansalliskokoukselle? Pitäisikö senaatin menettää valtansa? Keisarille jäisi oikeus päättää sodasta ja rauhasta, hajottaa kansalliskokous ja kysyä kansan mielipidettä aina halutessaan kansanäänestyksellä. Kansa vastasi myöntävästi ehdotuksiin 8. toukokuuta 1870 pidetyssä kansanäänestyksessä; 7 350 000 äänesti kyllä, 1 538 000 äänesti ei ja tyhjää 1 900 000 äänioikeutettua.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Kansanäänestyksen tulos oli hallituspiireille suuri helpotus. Kesällä 1870 näytti siltä, että keisarikunnan jatkuvuus on uudella perustuslailla turvattu. Sisäpoliittista uhkaa ei ollut näköpiirissä. Preussi oli ollut vuonna 1860 luvulla kasvava mahti ja sen katsottiin nousseen Ranskalle uhaksi. Pääministeri Ollivier esitti, että on joko hyväksyttävä yhtenäisen Saksan syntyminen tai varauduttava sotaan. Hän kannatti edellistä vaihtoehtoa, sillä hänen mukaansa ”"Tilaisuus Preussin estämiseen on jo laiminlytöty."” Vuoden 1870 sota oli Ranskalle murskaava tappio ja sen myötä syntyi Ranskan kolmas tasavalta.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text:
Louis Napoleon oli sitä mieltä, että yhteiskunta tarvitsee lujaa järjestysvaltaa, mutta sen on myös annettava kansalaisilleen vaurastumisen mahdollisuus. Hänen talousneuvonantajansa Michel Chevalier kirjoitti, että jokaisen yksilön pitää nauttia työnsä tuloksista, saada kunnon ravintoa ja lämmin ja kunnolla valaistu asunto. Keisarin mielestä ainoastaan talouselämän nykyaikaistaminen mahdollistaa Ranskan suurvalta-aseman. Hän halusi että Ranska saavuttaa Ison-Britannian, maan jota hän ihaili ja jonka tunsi hyvin. Hän uskoi, että se on mahdollista vain valtion aktiivisella roolilla talouselämässä.
Uudistustyö aloitettiin liikenneyhteyksien rakentamisella. Huomiota kiinnitettiin rautateihin ja lennätinlaitokseen. Vuonna 1852 rautatieverkoston pituus oli 4000 kilometriä ja vuonna 1870 se oli jo 20 000 kilometriä. Ranskan sisäiset kuljetukset siirtyivät tuona aikana kanavilta ja joilta rautateille. Rautatieverkosto eteni Pariisista maakuntiin säteittäin. Ne saivat aikaan entistä nopeamman kulttuurivaikutteiden leviämisen ja tehostivat hallinnon keskittämistä Pariisiin.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Ranskan ensimmäinen lennätinlinja Pariisista Roueniin oli avattu vuonna 1844. Tämän jälkeen ei kehitystä tapahtunut juurikaan ennen vuotta 1851, ja vuonna 1852 määrättiin, että kustannuksista välittämättä on lennätinlinjojen rakentaminen laitettava alulle. Vuonna 1855 oli kaikki mantereen prefektuurit yhdistetty Pariisiin. Vuonna 1851 oli lennätinlinjojen pituus 2133 kilometriä ja vuonna 1869 40 118 kilometriä. Lennättimen käytön hintoja pudotettiin ja tämä aiheutti lähetettyjen sähkösanomien määrän räjähdysmäisen kasvun. Erityisesti liike-elämä hyötyi nopeista viestiyhteyksistä. Myös postilaitosta kehitettiin: kirjemaksuksi määrätiin 25 senttiimiä kirjeeltä ja parannetut liikenneväylät yhdessä alhaisen hinnan kanssa saivat lähetettyjen kirjeiden määrän valtavaan kasvuun.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Julkisen vallan hankkeet tarvitsivat rahoitusta ja se sysäsi myös pankkilaitoksen kehittymään ajanmukaiseksi. Vuonna 1851 suurliikemiehet ilmaisivat kannatuksensa vallankaappaukselle. Pankkiirisuvut, kuten Rothschild ja Talabot vaurastuivat entisestään. Yleinen vaurastuminen, julkisen vallan hankkeet ja liike-elämän luotontarve rohkaisi pankkiireja uudenaikaistamaan pankkejaan. Uusia suurpankkeja, kuten Crédit Lyonnais ja Société Générale perustettiin. Ne tarjosivat asiakkailleen suurempaa turvallisuutta ja halvempia lainoja kuin aikaisemmat paikalliset pienpankit. Pankkimaailmassa tapahtui kuitenkin keinottelua ja konkursseja, kuten vuonna 1866, kun Poitiersin paikallispankki meni konkurssiin. Keinottelusta ja konkursseista suuri yleisö syytti useimmiten hallitusta.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Kehittyneet liikenneyhteydet mahdollistivat elintarvikkeiden kuljetuksen kaikkialle Ranskassa. Enää ei ollut taloudellisesti mielekästä yrittää viljellä kaikkia kasveja kaikkialla, vaan ryhdyttiin erikoistumaan. Yritettiin viljellä paikallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvia lajikkeita. Ryhdyttiin kiinnittämään huomiota myös tulviin ja eroosioon. Eroosiota vastaan taisteltiin istuttamalla puita. Maaseudulle rakennettiin myös maanteitä, jotta maalaiset pääsisivät helposti rautatieasemille. Uusi tilanne aiheutti sen, että kaikille ei enää riittänyt töitä maaseudulla. Maatyöläisperheitä alkoi muuttaa kaupunkeihin.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Myös Ranskan teollistuminen nopeutui toisen keisarikunnan aikana. Hiilikaivosyhtiöitä kannustettiin liittymään yhteen suuremmiksi yhtiöiksi, sillä niiden tehokkuuden katsottiin olevan tärkeää panostettaessa raudan tuotantoon. Hiilen tuotanto kasvoikin vuoden 1850 1,4 miljoonasta tonnista vuoden 1869 4,3 miljoonaan tonniin. Rautateiden rakentaminen osoitti ranskalaisten raudantuottajien tehottomuuden, he eivät pystyneet vastaamaan kasvaneeseen kysyntään. Maassa ryhdyttiin rakentamaan höyrykoneita ja erityisesti tekstiiliteollisuus kasvoi merkittävästi. Pariisiin syntyi ylellisyystavaroihin keskittynyttä teollisuutta. Teollisuusalueiksi muodostuivat erityisesti Pariisin ja Elsassin seudut.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Keisari oli henkilökohtaisesti kiinnostunut työväenluokasta ja halusi parantaa sen elämää. Tämän vuoksi häntä syytettiin sosialistiksi.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Aluksi keisari perusti säätiön, joka auttoi työläisiä työvälineiden ostamisessa ja ylläpiti koteja vanhuudenheikoille työläisille. Toimella ei ollut kuitenkaan juurikaan vaikutusta työläisten elämään. Yhdysvaltojen sisällissota loi tilanteen, jossa Ranskan tekstiiliteollisuus ei saanut raaka-aineekseen puuvillaa. Työläiset jäivät ilman työtä ja toimeentuloa. Heidän palkkansa määrättiin maksettaviksi julkisista varoista. Työläisiä myös otettiin julkisiin rakennusprojekteihin.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: 1850-luvulla perustettiin hyväntekeväisyystoimistoja auttamaan köyhiä. Avun saamiselle oli tiettyjä ehtoja: apua ei saanut antaa laiskoille, epäsiisteille eikä koiran omistajille. Lisäksi avunsaajan piti päästää viranomaiset kotikäynnille. Hallitus kiinnitti suurissa kaupungeissa huomiota leivän hintaan. Toimia pidettiin välttämättöminä järjestyksen säilymisen kannalta, vaikka niitä myös kritisoitiin ankarasti. Vuonna 1852 keisari antoi lain, joka teki työläisten itsensä perustamat avustusyhdistykset laillisiksi. Työläisille myönnettiin lakko-oikeus vuonna 1864.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Pariisin uudistamiseksi oli tehty suunnitelmia jo 1800-luvun alkupuolella. Vuonna 1851 Pariisi oli edelleen keskiaikainen kaupunki, ahdas ja sokkeloinen. Sen väkiluku oli kasvanut huomattavasti ja se oli epäterveellinen ahtaasti asuvalle väestölleen. Mittavan uudistustyön johtajaksi löydettiin Georges Eugène Haussmann vuonna 1853. Haussmann ryhtyi työhön kaikella tarmollaan ja onnistui taivuttelemaan myös opposition puolelleen. Uuteen Pariisiin tuli avaria puistoja, aukioita, sen tuli olla kaupallinen keskus, terveellinen asukkailleen ja tehdä vaikutus vierailijoihin. Kaduista piti tehdä leveitä ja suoria, jotta niitä ei olisi helppo sulkea barrikadeilla. Haussmann ja keisari työskentelivät yhdessä 17 vuotta. Haussmannilla oli aina pääsy keisarin palatsiin, missä yksi huone oli omistettu pelkästään Pariisin uudistamiselle. Keisari esitti ideoitaan katulinjauksista ja Haussmann tutki niiden toteutuskelpoisuuden. Pariisin uudistamista ihailtiin ja se otettiin esikuvaksi Madridissa.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Pariisin uudistamista myös kritisoitiin. Työläiset joutuivat muuttamaan lähelle tehtaita kaupungin reunoille ja keskiluokka muutti uusiin keskustakortteleihin. Tämän katsottiin lisäävän yhteiskuntaluokkien välisiä jännitteitä. Lisäksi ajateltiin, että hallituksen keskittyminen liialliseen Pariisiin kehittämiseen aiheuttaa epätervettä kehittymistä muualla Ranskassa. Uudistetun Pariisin museot, tavaratalot, teatterit ja monet ravintolat houkuttelivat sinne paljon varakkaita huvittelijoita ympäri Eurooppaa. Tämä sai aikaan moraalista närkästystä. Émile Zola kirjoitti, että keisarivalta on tekemässä Pariisista Euroopan bordellia.,


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Keisarikunnan hallituksen nykyaikaistamistoimet ja poliittinen vakaus vaurastuttivat lopulta niin maaseudun asukkaita kuin kaupunkilaisiakin. Tämä ei kuitenkaan johtanut toivottuun tulokseen eli yleisen mielipiteen kääntymisen keisarivallan puolelle. Lopulta elintarvikkeiden hintojen nousu kasvatti työväenluokan tyytymättömyyttä ja talouden liberalisoituminen nosti vaatimuksen myös politiikan liberalisoimiseksi. Hallitus alkoi menettää kannatustaan kaikkialla.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Napoleon III:n harjoittama ulkopolitiikka ei vakuuttanut ulkomaisia hallituksia. Hän selitti, että keisarikunta merkitsee vakautta ja rauhaa, mutta kumosi puheensa usein uusissa puheissaan, missä puhui Ranskan maineen ja kunnian vaativan uusia toimenpiteitä ulkomailla. Maaliskuussa vuonna 1854 hän solmi liittosopimuksen Ison-Britannian kanssa ja johdatti maansa Krimin sotaan. Sota oli alkanut vuotta aikaisemmin ja sen muodollisena syynä olivat Jerusalemissa puhjenneet uskonnolliset mellakat. Ranskan ja Ison-Britannian piti yhdessä padota Venäjän eteneminen etelään ja auttaa horjuvaa Turkin sulttaanikuntaa.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Sotaa käytiin talvi 1854–1855 hirvittävissä olosuhteissa. Enemmän kuin taisteluissa kuoli sotilaita kylmyyteen ja sairauksiin. Pariisissa aloitettiin rauhankongressi 25. helmikuuta 1856 ja sopimus allekirjoitettiin 30. maaliskuuta. Siinä luvattiin taata Turkin koskemattomuus ja ylivalta Tonavan ruhtinaskunnissa. Muilta osin ei oikein selvinnyt, kuka oikein voitti ja mitä. Napoleon III oli kuitenkin tyytyväinen. Ranska voitti Venäjän ja Pariisi oli kansainvälisen huomion kohteena. Suhteet Isoon-Britanniaan vahvistuivat ja kuningatar Victoria kävi Pariisissa vierailulla.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Toiseen sotaansa keisarikunta kävisi Italian asian puolesta. Keisari itse oli jo nuorena ryhtynyt Italian yhdistymisen kannattajaksi. Vuonna 1857 Ranskassa oli talouskriisi ja keisari ajatteli Italiassa käytävän voitokkaan Itävallan vastaisen sodan kohentavan kansan mielialoja.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Heinäkuussa vuonna 1858 Savoijin pääministeri Camillo Benso di Cavour saapui Ranskaan salaiselle vierailulle. Vierailusta ei pidetty pöytäkirjaa. Itävalta provosoitiin sotaan vuonna 1859 ja Ranska riensi apuun saaden palkkiokseen Savoijin ja Nizzan. Annettiin julistus, jossa luvattiin vapauttaa Italia Alpeilta Adrianmerelle. Keisari näyttäytyi rintamalla ja johti joukkojaan, tosin huonolla menestyksellä. Pelätessään kasvavia ulkopoliittisia vaikeuksia Preussin taholta Ranska teki Solferinon taistelun jälkeen yllättävän rauhan. Italiassa Napoleon III pidettiin nyt petturina: itävaltalaiset hallitsivat yhä Venetsiaa ja Roomaan hän jätti omien kirkollisten piirien suosion tavoittelussa armeijan suojelemaan paavin maallista valtaa. Lopputulos oli ulkopoliittinen sekasotku.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Interventiosta Meksikoon syntyi tappiollinen episodi. Ranska oli antanut paljon luottoja ulkomaille ja yksi lainanottajista oli Meksiko. Vuonna 1861 valtaan tullut Benito Juarez keskeytti edeltäneen konservatiivihallituksen ottamien velkojen maksun. Ranska, yhdessä Espanjan ja Iso-Britannian kanssa lähetti laivaston painostamaan uutta hallitusta.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Espanja ja Iso-Britannia vetäytyivät, mutta Ranskan joukot valtasivat maan pääkaupungin Ciudad de Mexicon ja asettivat maahan konservatiivihallituksen, joka kutsui maan keisariksi vuonna 1864 Habsburgin arkkiherttua Maksimilianin. Taustalla oli joukko maanpakoon ajettuja meksikolaisia konservatiiveja, jotka olivat keskustelleet keisarinna Eugénien kanssa, joka vakuutti miehensä siitä, että Meksikosta voitaisiin muodostaa Ranskasta riippuvainen nukkevaltio.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Alkumenestyksen jälkeen osoittautui, että meksikolaiset eivät halunneet itselleen keisaria ja tekivät sinnikästä vastarintaa. Napoleon III epäsi apunsa Maksimilianilta ja muun muassa Yhdysvaltojen painostuksen johdosta veti joukkonsa Meksikosta vuonna 1867. Maksimilian jäi meksikolaisten vangiksi ja teloitettiin. Ranskan välit Itävaltaan kriisiytyivät.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Ranska oli menettänyt suurimman osan siirtomaistaan Seitsenvuotisessa sodassa ja vuosien 1793–1815 välisenä aikana. Ainoa merkittävä uusi valtaus oli Algerian valtaaminen vuonna 1830. Aluksi luultiin, että keisarikunta joka oli sekaantunut moniin eurooppalaisiin sotiin ja kotimaansa uudistamiseen, ei kiinnittäisi huomiotaan merien takaisiin aluelaajennuksiin. Hallinnon ja etupäässä keisarin mieli alkoi muuttua vuoden 1858 paikkeilla.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Napoleon III oli erityisen kiinnostunut Algeriasta ja hänellä oli sen varalle erityissuunnitelma. Maan valtaaminen oli aloitettu vuonna 1830 ja vuonna 1847 se oli saatu pääosin vallattua ja rauhoitettua. Maahan muutti 100 000 ranskalaista siirtolaista.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Algerian vapaustaistelija, emiiri Abdulqadir vapautettiin lokakuussa 1852 ja berberien vastarinta saatiin murskattua 1857. Napoleon III ryhtyi suunnittelemaan Algerialle omaa erityistä hallintoaan. Keisari kutsui Algeriaa kuningaskunnaksi ja sanoi olevansa paitsi ranskalaisten keisari, myös arabien kuningas eikä Algeria olisi mikään siirtomaa. Hänelle arabien edut olisivat yhtäläiset kuin siirtolaistenkin ja kumpikin ryhmä olisi tasa-arvoinen. Berberit jätettiin julistuksen ulkopuolelle. Algerian kuninkaaksi keisari kaavaili serkkuaan, prinssi Napoleonia. Suunnitelma mitätöityi, koska keisarin serkku ei suostunut hänelle kaavailtuun rooliin. Algeriaa hallitsi nyt erityinen Algerian asioiden ministeriö.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vuonna 1860 keisari vieraili kuukauden ajan Algeriassa. Maa palautettiin ministeriöltä sotilaiden hallittavaksi. Vierailun seurauksena ranskalaisten uudisasutusta rajoitettiin ja vuonna 1863 vahvistettiin lailla arabiheimojen oikeus omistaa maitaan. Toisen kerran keisari vieraili Algeriassa vuonna 1865 ja puheessaan varoitti siirtolaisia sortamasta arabeja ja arabeja varoitti kapinoinnin ankarista seurauksista. Myös Algeriaa ryhdyttiin uudenaikaistamaan: rakennettiin rautateitä, lennätinlinjoja , maanteitä ja kastelukanavia. Keisarikunnan politiikan lopputulos oli kuitenkin pettymys. Liikeyritykset olivat enemmän kiinnostuneita tekemään voittoa kuin kehittämään maata, Algeriaa kutsuttiin kuningaskunnaksi, mutta kukaan ei oikein tiennyt kuka oli lopultakin johtaja. Väestöryhmien välinen epäluottamus jäi pysyväksi olotilaksi.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Ranskan otetta Senegalista ryhdyttiin vahvistamaan jo vuonna 1851. Dakarin satama perustettiin vuonna 1857 ja sotajoukkoja lähetettiin etenemään kohti nykyistä Nigeriä. Paikallisten päälliköiden kanssa tehtiin ”suojelusopimuksia” ja ryhdyttiin käymään kauppaa maapähkinöistä ja muista maataloustuotteista. Kymmenessä vuodessa luotiin pohja tulevalle Ranskan Länsi-Afrikalle. Gabon vallattiin vuonna 1869. Etenemistä tapahtui myös Guineassa ja Norsunluurannikolla.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vuosina 1857–1858 ranskalaiset sotivat yhdessä brittien kanssa Kiinassa ja valtasivat Kantonin. Sodan tarkoituksena oli painostaa Kiinan keisaria lisäämään Euroopan kanssa käytävää kauppaa. Vuonna 1860 joukot ryöstivät keisarin kesäpalatsin ja sota päättyi voittoon. Haluamiaan alueita Etelä-Kiinasta Ranska ei saanut ja tämä laittoi Napoleon III yrittämään aluevaltauksia muualta.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Jo vuonna 1853 julkaistu muistio kehotti ranskalaisia toimimaan Indokiinassa. Vuonna 1857 joukko espanjalaisia lähetyssaarnaajia surmattiin nykyisessä Vietnamissa. Se tarjosi hyvän tekosyyn lähettää maahan sotajoukkoja. Saigon vallattiin vuonna 1859 nopeasti, ja vuonna 1861 Annamin keisari suostui tekemään Ranskan keisarikunnan kanssa sopimuksen. Kristillinen lähetystyö sallittiin, ja maa taipui Ranskan keisarin ”suojeluun”. Napoleon III piti Ranskan kansalliskokouksessa tunteikkaan puheen, jossa hän totesi Ranskan nyt hyödyntävän alueen luonnonvaroja ja sivistävän sitä kaupankäynnillä. Kambodža taipui Ranskan suojeluun 1863, ja vuoteen 1870 mennessä oli Mekongjoen alue Ranskan vallassa.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Opposition jakautui karkeasti ottaen kolmeen ryhmään: legitimisteihin, liberaaleihin ja tasavaltalaisiin.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Legitimistit olivat aluksi kannattaneet vallankaappausta ja Louis Napoleonin julistautumista keisariksi. Hänen nykyaikaistamispolitiikkansa, kaupungistuminen ja maallistuminen saivat heidät kuitenkin keisarivallan vastustajiksi.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Legitimisteihin kuului aatelistoa, suurmaanomistajia sekä kirkollisia konservatiiveja. Heidän ajatusmaailmansa oli hyvin vanhakantainen. Hallitsija sekä hallitus olivat Jumalan asettamia. He säätivät lait ja ihmisten tuli olla niille alamaisia. Tilanomistajien tuli kohdella alaisiaan isällisesti ja yhteiskunnan sosiaalinen eriarvoisuus piti hoitaa kristillisellä hyväntekeväisyydellä. Tyypillen legitimisti vastusti sekä hallinnon keskittymistä Pariisiin että rautateitä. Pariisi oli jumalattomien ajatusten tyyssija ja rautatiet olivat niiden levittäjiä. Siihen, että keisari oli nimittänyt virkamiehiksi myös juutalaisia, he suhtautuivat erittäin kielteisesti. Legitimistit saivat esittää ajatuksiaan suhteellisen vapaasti, mutta he eivät koskaan edustaneet hallitukselle minkäänlaista uhkaa. Ranskan hallitsijaksi he halusivat Bourbonin hallitsijasuvun edustajan, mitä suurin osa ranskalaisista ei voinut hyväksyä.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Liberaalit olivat yleisesti ottaen monarkian kannattajia. He kannattivat heinäkuun monarkian aikaista Orléansin sukua. Liberaaleja kannattivat yleensä menestyneet liikemiehet, maanomistajat ja ylemmät virkamiehet. Yleisesti ottaen he kannattivat parlamentarismia, kansalaisoikeuksia, omaisuuden suojaa ja laillisuutta. Yleiseen äänioikeuteen ja demokratiaan he suhtautuivat torjuen, sillä sen pelättiin johtavan sosialismiin. Heidän keulahahmonsa oli Adolphe Thiers.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Vuodesta 1860 alkaen opposition voima alkoi kasvaa ja hallituksen täytyi tukeutua liberaaleihin. Vuonna 1864 palautettiin kokoontumisvapaus ja Thiers tervehti sitä tarpeellisena uudistuksena. Liberaalit voisivat näin ollen tehdä yhteistyötä keisarin hallituksen kanssa joka oli tehnyt ennestään uudistuksia. Sosiaalisiin uudistuksiin he sen sijaan suhtautuivat varautuneesti.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text:
Liberaalit olivat keisarin hallinnolle uhka. Heidän ideologiansa yhdisti monia erilaisia kansalaispiirejä kulttuurikonservatiiveista liikemiehiin. He arvostelivat keisariparia henkilöinä ja kiinnittivät huomiota sekä talous- että ulkopolitiikassa tehtyihin virheisiin. Italiassa käyty sota oli heikentänyt Itävaltaa ja liberaalien mielestä vain Itävalta olisi voinut vastustaa nousevan Preussin uhkaa. Thiers ja jopa keisarin oma pääministeri Ollivier kritisoivat julkisesti Meksikon interventiota ja sanoivat sen olleen rahan tuhlausta ja ihmishenkien haaskaamista.
Tasavaltalaisten joukko oli hajanainen. He halusivat pitää elossa vuoden 1789 vallankumouksen ja valistuksen ihanteita. Kansalaiset olivat tasa-arvoisia, heillä oli yhtäläiset kansalaisoikeudet ja uskonto olisi yksityisasia. He uskoivat vain näiden periaatteiden takaavan ihmiskunnan onnen ja edistyksen. Heidän mielestään keisarivalta turmeli kansalaistensa moraalin.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Tasavaltalaisten näkyvä äänitorvi oli lakimies Léon Gambetta. Hän inhosi keisarikuntaa ja keisaria. Hän julistautui avoimesti tasavaltalaiseksi ja oli varma, että Ranska olisi pian tasavalta. Hänen mukaansa Ranskalla ei ollut politiikassaan kuin yksi tehtävä: saattaa vuoden 1789 työ loppuun. Ollivierin pääministeriyttä ja liberaalia keisarikuntaa hän piti vain välivaiheena.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Merkittävä opposition edustaja oli vuonna 1851 maanpakoon siirtynyt kirjailija Victor Hugo. Hän kirjoitti vuonna 1852 Brysselissä asuessaan herjakirjoituksen nimeltä ”"Napoleon pieni"”. Se painettiin Lontoossa ja levisi valtavina määrinä Ranskaan ja muualle Eurooppaan. Kirjoituksellan Hugo halusi herättää ranskalaiset unestaan ja uni oli hänen mukaansa kuolemaa. Hänen mukaansa Napoleon III oli teatraalinen, turhamainen ja rahvaanomainen. Hallitsija oli omien ja ystäviensä huvittelun ja rikastumisen himon takia syyllistynyt moniin rikoksiin. Hänen mukaansa Louis Napoleon oli murhannut Ranskan.


title: Saeed Jaffrey

text: Saeed Jaffrey (8. tammikuuta 1929 – 15. marraskuuta 2015) oli intialainen näyttelijä. Hän esiintyi muiden muassa elokuvissa "Seikkailujen sankarit" (1975), "Gandhi" (1982), "Matka Intiaan" (1984) ja "Poikien pesula" (1985). Hänet tunnettiin myös televisiosta, esimerkiksi vuosina 1975–1978 esitetystä sarjasta "Gangsters".


title: Saeed Jaffrey

text: Jaffrey oli vuoteen 1965 saakka naimisissa näyttelijä-kokki Madhur Jaffreyn kanssa.


title: Aikarahtaus

text: Aikarahtaus tarkoittaa laivan vuokraamista. Aikarahdinottaja toimittaa aluksen aikarahdinantajan käyttöön siihen aikaan ja paikkaan, josta aikarahtaussopimuksessa on sovittu. Aikarahdinottajan täytyy huolehtia aluksen miehityksestä, vaadittavista asiakirjoista, muonituksesta, laivan kunnosta ja muusta varustuksesta, että ne täyttävät vaatimukset, jotka asetetaan tavalliselle rahtiliikenteelle aikarahtaussopimuksessa mainitulla liikennöintialueella. Lisäksi aluksessa täytyy olla polttoainetta niin paljon, että alus saattaa saavuttaa lähimpänä sijaitsevan, alukselle soveltuvan polttoaineen täydennyssataman.


title: Aikarahtaus

text: Aikarahdinantaja ja aikarahdinottaja voi aluksen luovutuksen yhteydessä vaatia aluksen ja sen jäljellä olevan polttoaineen ja varustusten tavanomaista tarkistamista.


title: Madhur Jaffrey

text: Madhur Jaffrey (; s. 13. elokuuta 1933) on intialainen näyttelijä ja kokki. Hän on esiintynyt elokuvissa, televisiossa ja teatterissa sekä julkaissut keittokirjoja.


title: Madhur Jaffrey

text: Jaffrey syntyi Delhissä ja valmistui Lontoon Royal Academy of Dramatic Artista. Hän oli vuoteen 1965 asti naimisissa näyttelijäkollegansa Saeed Jaffreyn kanssa.


title: Madhur Jaffrey

text: Jaffrey voitti vuonna 1965 Berliinin elokuvajuhlien Hopeisen karhun roolisuorituksestaan James Ivoryn elokuvassa "Shakespeare Wallah" (1965).


title: Pallautuneet

text: Pallautuneet on julkinen ulkoveistos Oulun Hietasaaren kaupunginosassa Nallikarin leirintäalueella. Sen on tehnyt taidemaalari Jaakko Mattila (s. 1976) vuonna 2005. Veistos on sijoitettu leirintäalueen porttirakennuksen edessä kohoaviin metallisiin pyloneihin. Mitoiltaan 20 × 16 metriä olevan veistoksen materiaaleina on käytetty liikennemerkkejä, terästä ja polyuretaanimaalia. Pylväiden varteen kiinnitettyjen ympyröiden on nähty symboloivan maailmankaikkeuden täydellisyyttä. Teos on tehty kierrätysmateriaaleista ja siitä on tullut leirintäalueen maamerkki.


title: Felicity Kendal

text: Felicity Ann Kendal CBE (s. 25. syyskuuta 1946) on brittiläinen näyttelijä. Hän syntyi Englannissa ja varttui osaksi Intiassa.


title: Felicity Kendal

text: Kendal esiintyi elokuvassa "Shakespeare Wallah" (1965). Myöhemmin hänet on nähty esimerkiksi televisiosarjoissa "Täyttä elämää" ja "Puutarhaetsivät". Hänestä tehtiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentaja vuonna 1995.


title: Felicity Kendal

text: Kendal on näyttelijä-manageri Geoffrey Kendalin tytär ja näyttelijä Jennifer Kendalin sisko.


title: Liinahamarin reitti

text: Liinahamarin reitti oli välirauhan aikana 1940–1941 Suomen ja Ruotsin ainoa vapaa ulkomaankauppareitti ohi Saksan ja Neuvostoliiton kontrolloimien alueiden. Liinahamarin reitti käsitti maantieosuuden Rovaniemeltä sorapäällysteistä Jäämerentietä pitkin Liinahamariin, yhteen suuntaan 531 kilometriä. Rovaniemelle asti tavara pystyttiin rahtaamaan rautateitse. Reitti katkesi Britannian kiellettyä laivaliikenteen satamasta kesäkuussa 1941; kiellon uhmaaminen olisi tarkoittanut aluksille suurta riskiä joutua liittoutuneiden voimien upottamiksi Pohjanmerellä.


title: Liinahamarin reitti

text: Talvisodan päätyttyä Liinahamarin aina jäätön satama Petsamossa nousi korvaamattomaan asemaan koko maan huollon kannalta. Valtakunnan vienti oli pysähdyksissä, ja maa tarvitsi kipeästi viljaa, sokeria, rasvaa, koneita ja voiteluaineita. Britannia oli sulkenut Pohjanmeren ja Saksa Itämeren. Suomen kauppalaivastosta suurin osa oli suljettu Itämerelle, loput alukset olivat hajaantuneina eri valtamerille. Näille voitiin nyt ilmoittaa kotimaan määräsatamaksi Liinahamari. Ensimmäinen elintarvikelastissa ollut alus saapui satamaan 14. huhtikuuta 1940, seuraavana päivänä neuvostojoukkojen poistumisen jälkeen.


title: Liinahamarin reitti

text: Suomen hallitus toimeenpani pikavauhtia poikkeuksellisen hankkeen: Liinahamarin satamayhteyden tueksi tarvittiin laajamittainen kuljetusoperaatio koko pohjoisen Suomen halki. Tähän tarkoitukseen suunniteltiin kuorma-autoilla tapahtuvia maakuljetuksia pitkin 1931 valmistunutta Jäämerentietä. Puolustusministeri, kenraali Rudolf Waldenin aloitteesta koottiin maaliskuussa 1940 neuvottelukunta, jolle asetettiin tehtäväksi valmistella valtioneuvostolle esitys Petsamon maakuljetusten järjestämisestä. Neuvottelukunta esitti huhtikuussa 1940 valmistuneessa mietinnössään, että kuljetukset annettaisiin valtioenemmistöiselle osakeyhtiölle, jolla olisi yksinoikeus Rovaniemen ja Petsamon väliseen tavaraliikenteeseen. Valtioneuvosto hyväksyi esityksen ja toukokuussa 1940 perustettiin Pohjolan Liikenne Oy. Yhtiön tarkoituksena oli alun perin toimia liikenteen organisoijana, jolloin varsinaiset kuljetukset olisivat tulleet yksityisten autoilijoiden hoidettavaksi. Vastoin odotuksia näitä ei kuitenkaan tullut reitille odotetulla tavalla, joten yhtiö osti omaksi kalustokseen puolustusvoimilta 150 perävaunullista Ford-kuorma-autoa. Liikenteen johtoon asetettiin huhtikuussa 1940 kenraali Paavo Talvela, jolle hallitus lupasi järjestää tarvittaessa diktaattorin oikeudet sotatilalain nojalla. Liikenne saatiin käyntiin kesäkuussa.


title: Liinahamarin reitti

text: Aero Oy avasi myös lentolinjan Helsingin Malmilta Petsamoon; kolmimoottoriset Junkers Ju 52 -koneet käyttivät vuonna 1939 valmistunutta Yläluostarin turvepintaista lentokenttää. Lentomatka kesti yhdeksän tuntia.


title: Liinahamarin reitti

text: Liinahamarin satama käsitti 1930-luvun alussa vain yhden laiturin ja tavaramakasiinin. Hampuri-Petsamo -linjan rahtialus saapui kerran kuussa. Vuonna 1934 rakennettiin kalanjalostuslaitos ja tehtaalle laituri, sekä konttori- ja makasiinirakennukset. Talvisodan jälkeen satamarakenteita parannettiin paikalle lähetetyn insinööriryhmän johtamana: rakennettiin kuusi laituria, 10 öljysäiliötä, 25 tonnin nosturi ja 10 000 m varastoja. Sataman vuorokautinen purkausteho oli tämän jälkeen 2 000 tonnia. Insinööriryhmää johti arkkitehti Lars Sonck.


title: Liinahamarin reitti

text: Laajamittainen kuljetusoperaatio vaati myös laajaa rakentamista. Tuhansille miehille pystytettiin pikavauhtia erilaisia parakkiasumuksia. Huoltotiloja, ruokaloita ja majoitustilaa nousi Petsamoon ja Jäämerentien varrelle. Esimerkiksi Liinahamarin sataman ahtaajat asuivat kymmenissä sadan hengen parakeissa kuukausien ajan ilman mitään peseytymismahdollisuuksia. Liinahamarin tunturinrinteille nousi hökkelikylä. Rikollisuus, prostituutio ja runsas alkoholinkäyttö levisivät nopeasti. Syksyllä 1940-41 hökkelikylää koetteli tulirokkoepidemia, joka koitui kohtalokkaaksi monille lapsille.


title: Liinahamarin reitti

text: Jäämerentien liikenteessä mukana olleet yksityiset autoilijat olivat enimmäkseen yhden auton yrittäjiä, jotka olivat ansiotyössä heille normaalissa rahdinajossa. Heidänkin ajojaan ohjasi Pohjolan Liikenne, mutta halutessaan he voivat olla ajamattakin. Tärkeä kannustin oli jatkuva sopimuspohjainen liikennöinti, varma varaosahuolto ja se, että kuljetuksissa saatiin käyttää puu- ja häkäkaasun sijasta bensiiniä. Yhtä hyvää ansiotyötä ei olisi Etelä-Suomesta tuolloin kenties löytynyt.


title: Liinahamarin reitti

text: Maakuljetuksia varten varattiin 1 600 kuorma-autoa, ja palkattiin 3 000 kuljettajaa ja apumiestä, sekä 2 000 lastaajaa. Tien kunnossapitoon otettiin 1 400 pysyvää ja 4 000 osa-aikaista tietyömiestä, kaluston huoltotöihin tuhat miestä.


title: Liinahamarin reitti

text: Ruotsi kärsi samasta merisaarrosta kuin Suomikin, ja sataman kapasiteetista osa luvattiin Ruotsin käyttöön. Ruotsalaista rahtia kuljettivat 400 ruotsalaista kuorma-autoa ruotsalaiskuljettajineen Rovaniemeltä, jonne rahti tuotiin rautateitse Haaparannan kautta. Näin saatiin maahan muun muassa Yhdysvalloista ostettuja lentokoneita.


title: Liinahamarin reitti

text: Yksi edestakainen matka pitkin Rovaniemeltä Liinahamariin tarkoitti 1 100 kilometrin ajoa pitkin sorapintaista Jäämerentietä. Osa autoista oli 10 tonnin kuorman kuljettavia rekkoja, osa pienempiä kuorma-autoja. Puukaasuautojen sijaan piti korkealla tunturiseudulla käyttää bensiinikäyttöisiä moottoreita. Autojen noustessa hitaasti kohti tuntureita arvokas lasti jäi helposti varkaille, jotka nousivat lavalle ja pudottivat kuorman alas. Alkuvaiheen jälkeen kuljetukset järjestettiin vartioituina kolonnina, ja tie jaettiin tarkastuspisteisiin 50 kilometrin välein. Ainakin ruotsalaiskuljettajat olivat aseistettuja.


title: Liinahamarin reitti

text: Suurimmat vaikeudet Petsamon liikenteessä liittyivät niiden aikana vallinneisiin sää- ja kelioloihin sekä liikenneturvallisuuteen. Ennen kuljetusten alkamista tien kantavuudeksi oli arvioitu 400 tonnia tavaraa vuorokaudessa, mutta pahimmillaan – tai parhaimmillaan – tiellä kuljetettiin yhden vuorokauden aikana yli 5 000 tonnia tavaraa. Näin ollen oli selvää, että paikoitellen tie pehmeni ja sortui autojen alla. Tien kestokykyä saatiin kuitenkin parannetuksi liikenteen aikana. Suurien kuormien ja kovan ajon lisäksi autojen kestävyyttä koetteli tammikuussa 1941 kova pakkanen, joka kiristyi Rovaniemen ja Sodankylän välillä 16 vuorokautena alle –30 ja neljänä vuorokautena alle –40 asteeseen. Silloisten autojen lämmitys- ja huurteenpoistolaitteet olivat tällaisiin oloihin täysin riittämättömiä; käytettävissä ei ollut myöskään kelvollisia jäähdytysveden jäätymisen estoaineita. Liikenteellisesti haastavimpia tienkohtia oli Saariselän tunturien pohjoisrinteellä sijaitseva, sittemmin museotieksi jätetty pitkä, paikoitellen jyrkkä mäki, joka oli autoille rasittava kumpaankin suuntaan. Autoilijat ristivät paikan Magneettimäeksi.


title: Liinahamarin reitti

text: Jäämerentien kapeuden ja liikenteen vilkkauden vuoksi reitillä sattui päivittäin yhteen- ja ojaanajoja. Autojen kuljettajat ottivat jopa tietoisia riskejä, jolloin väsymyksellä, suurilla kuormilla, kiireellä ja kuljetusten nopeuttamiseen tähdänneillä "piiskarahoilla" ei ollut liikenneturvallisuutta parantavaa vaikutusta. Pohjolan Liikenne hankki kuljettajansa osittain sellaisista asevelvollisista, joilla ei ollut aikaisempaa kokemusta autolla ajamisesta. Oman lisänsä asiaan toi ruotsalaisten autonkuljettajien tottumus vasemmanpuoleiseen liikenteeseen. Pahimmillaan tieltä suistumisia sattui muutaman sadan metrin välein. Petsamon liikennettä tutkineen ruotsalaisen Eric Björklundin laskelmien mukaan Jäämerentiellä sattuneissa onnettomuuksissa oli vuoden 1941 alkuun mennessä saanut surmansa 54 kuljettajaa; tämän mukaan 531 kilometriä pitkällä tiellä sattui kesäkuusta 1940 vuoden loppuun saakka keskimäärin kaksi kuolonkolaria viikossa.


title: Liinahamarin reitti

text: Kuljetusoperaation yhden vuoden keston aikana Liinahamarin sataman kautta kulki yli kaksisataa laivaa. Tavaraa Suomeen tuotiin 340 000 tonnia ja vietiin 180 000 tonnia. Tuonnista suurin osa, 85 prosenttia, oli elintarvikkeita, mutta joukossa oli myös autoja, lentokoneita, moottoreita, voiteluaineita ja metalleja. Vienti käsitti perinteisiä puuteollisuuden tuotteita. Erikoisin lasti oli valtionvelan maksuksi Suomen Pankista Yhdysvaltoihin rahdattu kultalähetys.


title: Liinahamarin reitti

text: Kaikki laivaliikenne jouduttiin hyväksyttämään Saksan ja Britannian konsulaateissa, joissa tarkistettiin ettei mukana ollut sotatarviketavaraa kummallekaan osapuolelle. Konsulaatit olivat saapuneet Petsamoon heti talvisodan jälkeen. Petsamossa oli myös Neuvostoliiton konsulaatti.


title: Liinahamarin reitti

text: Rahdin lisäksi kuljetettiin myös matkustajia. Liinahamarin vapaa satama veti puoleensa pakolaisia eri maista. Kesällä 1940 Yhdysvaltain Euroopassa oleskelleet kansalaiset pyrkivät joukolla kotiin. Elokuussa heitä odotti kaksi viikkoa sataman redillä suuri yhdysvaltalainen matkustaja-alus "American Legion". Mukaan pääsi 900 matkustajaa, osa joutui odottamaan seuraavaa mahdollisuutta päästä pois Euroopasta.


title: Liinahamarin reitti

text: Eniten Petsamon liikenteeseen liittyviä tarinoita on kerrottu ns. jobbareista, jotka hankkivat tavalla tai toisella kuljetuksista säännöstelyn alaista tavaraa myytäväksi mustassa pörssissä. Ylivoimaisesti halutuin tuote oli kahvi, jonka hankkimiseksi liikkui niin ammattimaisia välittäjiä kuin kotitarvehankkijoitakin. Kahvin hinta mustassa pörssissä oli yli kymmenkertainen säännöstelyhintaan verrattuna. Moni autonkuljettaja oli jopa liittoutunut "jobbareiden" kanssa, jolloin hän pudotti kahvisäkin ennalta sovittuun paikkaan, josta se kulkeutui metsäteitä pitkin etelän markkinoille. Kotitarvehankkijoiden yleisin tapa kahvin hankkimiseksi oli säkkien rei'ittäminen, jolloin kahvia varisi tien varteen. Kahvin ja muiden tarvikkeiden anastuksia pyrittiin estämään vartioinnilla, ja vuoden 1940 lopussa Pohjolan Liikenteellä oli 26 vakituista tarkkailijaa valvomassa kuljetusten sujumista. Näiden lisäksi tie jaettiin talven 1941 aikana 50 kilometrin pituisiin valvontaosuuksiin, joilla moottoripyöräpoliisit ja hinausryhmät partioivat vuorokauden ympäri. Autojen keskinäistä valvontaa tehostettiin järjestämällä kuljetukset kolonniksi, jolloin takana tullut pystyi pitämään silmällä edellään ajaneen kuormaa. Tehokkaimmaksi keinoksi anastusten vähentämiseksi osoittautui kuljettajan vastuun lisääminen, jolloin hänen oli korvattava kaikki kuormastaan matkan aikana kadonnut tavara mustan pörssin hinnoin. Varotoimien vaikutus tavaravarkauksiin jäi kuitenkin vähäiseksi. Selvittämättömäksi tapaukseksi jäi kokonaisen Chevrolet-kuorma-auton katoaminen kahvilasteineen jäljettömiin Ivalon ja Rovaniemen välillä talvella 1941 siitä huolimatta, että kaikkia risteyksiä ja sivuteitä vartioitiin. Jäämerentien liikenteessä mukana olleet automiehet ristivät tämän vielä vuosikymmeniä myöhemmin muistamansa tapauksen "Lentäväksi hollantilaiseksi".


title: Liinahamarin reitti

text: Suomi oli sallinut Saksan sotavoimille kauttakulkuliikenteen Perämeren satamista Suomen halki Petsamoon ja Norjan Kirkkoniemeen syyskuusta 1940 lähtien. Liikenne oli alkanut Saksan ilmavoimien huolto- ja henkilökuljetuksista, ja oli laajentunut käsittämään kaikkien aselajien sotilas- ja tarvike- ja asekuljetuksia. Pohjois-Suomeen oli rakennettu saksalaisjoukkojen pysyvästi miehittämä etappiverkosto. Asian huomasivat myös ulkovallat, ja Britannia peräsi Suomelta useaan otteeseen miksi ja miten paljon saksalaisjoukkoja oli maassa. Saksalaistoiminta Lapissa lisääntyi keväällä 1941.


title: Liinahamarin reitti

text: Kesäkuun alussa saksalaiset aloittivat massiiviset joukkojen keskitykset Suomen Lappiin Neuvostoliittoon tehtävää hyökkäystä varten. Britannia esitti vastalauseensa ja katkaisi 14. kesäkuuta 1941 laivaliikenteen Liinahamarista. Liittoutuneilla oli Jäämerellä meriherruus, ja luvaton rahtialus olisi todennäköisesti upotettu. Saksan Barbarossa-suunnitelman mukaiset valmistelut olivat jo pitkällä ja Suomessa oli jo 40 000 saksalaissotilasta. Jatkosota alkoi 25. kesäkuuta.


title: Liinahamarin reitti

text: Jatkosodan puhjettua myös ruotsalaisrekat takavarikoitiin Suomen valtion käyttöön, joskin jotkut kuljettajat tämän tietäen ajoivat autonsa salaa Ruotsin puolelle.


title: Liinahamarin reitti

text: Lopputuloksena Petsamon liikenteestä on todettu, että kyseessä oli ainutlaatuinen kansanhuoltoministeriön, kauppa- ja teollisuusministeriön, kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön sekä puolustusministeriön yhteistyöponnistus, johon liittyi tuhansia yksityisiä toimijoita. Tämä yhteistyö toimi pohjana jatkosodan aikaiselle keskitetylle kuljetusjärjestelmälle. Näin Petsamon liikenne nostikin omalta osaltaan huomattavasti Suomen puolustuskykyä. Lisäksi se osoitti ensimmäisen kerran Suomen historiassa, että kuorma-autoilla oli mahdollista tehdä kansantalouden kannalta merkittäviä kuljetussuoritteita. Yhteydellä Petsamon kautta Yhdysvaltoihin, "vapaaseen maailmaan", oli myös suuri henkinen merkitys. Kokonaisuutena runsaan vuoden kestänyt Jäämerentien liikenne, jossa Petsamosta lähti ja Rovaniemelle saapui noin 130 kuorma-autoa päivittäin, on kuljetussuoritteena vielä nykyisinkin huippuluokkaa.


title: Plymouthin veljet

text: Plymouthin veljet (, tunnetaan mysö nimellä darbyismi) on evankelinen kristillinen liike, joka syntyi 1820-luvulla. Liikkeen ensimmäinen alullepanija oli irlantilainen hammaslääkäri Edward Cronin, mutta koska ensimmäinen seurakunta perustettiin Plymouthiin vuonna 1831, on heitä kutsuttu Plymouthin veljiksi. Itse he käyttävät mieluummin nimityksiä 'veljet' tai 'kristityt veljet'. Liike otti käyttöön uskovien kasteen, ja he halusivat palata järjestäytymisessä ja jumalanpalveluselämässä yksinkertaisimpiin alkukristillisiin muotoihin. Palkattuja pastoreita ei ole, vaan jokainen jäsen voi halutessaan toimia saarnaajana. Kulttuurielämään liike suhtautui ainakin alussa melko vieroksuvasti. Ryhmä kasvoi nopeasti, huomattavimpana johtajanaan John Nelson Darby (1800–1882), jonka mukaan liikettä toisinaan kutsutaan darbyismiksi.


title: Plymouthin veljet

text: Darbyn jyrkkien johtotapojen vuoksi liike jakautui 1840-luvulla kahtia Darbyn johtamiin 'suljettuihin veljiin' ja 'avoimiin veljiin', joitten yhdeksi johtajaksi tuli George Műller (1805–1898), joka rakennutti ja ylläpiti suuria lastenkoteja, sekä harjoitti juutalaislähetystyötä. Avoimet veljet käyttävät uskovien kastetta eivätkä he hyväksy ammattijulistajia. Pääosa suljetuista veljistä hyväksyy lapsikasteen. Liike perusti ryhmiä muun muassa myös Venäjälle, Saksaan ja Puolaan. Lisäksi voidaan mainita Färsaarten veljesyhteisöt, jotka syntyivät skotlantilaisen William Gibson Sloanin tultua saarelle saarnaamaan keväällä 1865. Häneltä kului viisitoista vuotta ennen kuin yksikään färsaarelainen tuli kasteelle, ja vuonna 1901 veljeskuntaan kuului vain muutama sata 15 000 asukkaasta. Nykyään saarten noin 50 000 asukkaasta noin kymmenesosa kuitenkin kuuluu Plymouthin veljiin.


title: Saarnastuoli

text: Saarnastuoli tai saarnatuoli on kirkkojen etuosassa oleva erillinen puhujakoroke, josta pidetään saarnoja. Vanhemmissa kirkoissa saarnastuolissa on usein rintasuojus ja kaikukatos.


title: Saarnastuoli

text: Saarnastuoli on erillään varsinaisesta alttarista. Sieltä käsin luetaan päivän saarna sekä mahdollisesti myös kirkolliset tiedotukset, muun muassa avioliittoon kuuluttamiset, kuolleiden ja kastettujen nimet sekä viralliset ilmoitukset kirkollisten elinten kokouksista ja muuta tarvittavaa.


title: Saarnastuoli

text: Saarnastuoli on niin sanottu pyhittämätön paikka; kun varsinaiselle alttarille saa perinteisen näkemyksen mukaan astua vain pappi tai kirkkoa hoitava suntio, niin saarnastuoli on vapaata aluetta eli sinne saa nousta puhumaan maallikkokin.


title: Saarnastuoli

text: Saarnastuolit tulivat kirkkoihin 1200-luvulla. Vanhimmat saarnastuolit Ruotsin valtakunnassa, ja siten myös Suomessa, ovat 1500-luvulta. 1700-luvulla oli tapana rakentaa saarnastuolit aivan alttarin yläpuolelle kuoriin korostamaan tuolin ja alttarin samanarvoisuutta. Tällainen käytäntö hävisi kuitenkin pian käytöstä ja vuonna 1836 kiellettiin saarnastuolien rakentamien alttarin yläpuolelle.


title: Saarnastuoli

text: Monissa Suomen keskiaikaisissa kivikirkoissa on asehuoneessa ulkosaarnastuoli. Niitä oli etenkin Varsinais-Suomen ja Hämeen kirkoissa. Käynti ulkosaarnastuoliin on esimerkiksi Lohjan Pyhän Laurin kirkossa asehuoneen lounaisnurkasta muurin sisällä olevia portaita. Ulkosaarnastuoli oli käytössä suurina juhlapyhinä, kun kirkko täyttyi. Sieltä myös luettiin maallisen hallinnon alaan kuuluvia tiedotuksia ja kuulutuksia.


title: Saarnastuoli

text: Saarnastuoli itsessään ei symboloi mitään, mutta siihen on liitetty useita symboleja. Mikäli saarnastuoli on viisikulmainen, on se usein tehty kuvaamaan Jeesuksen viittä salaisuutta: syntymä, kärsimys, ylösnousemus, taivaaseen astuminen ja paluu, joita saarnastuolista pitäisi selittää. Monesti saarnastulin kirjatelineestä laskeutuu liina, mutta se on vain koriste.


title: Saarnastuoli

text: Joissakin kirkoissa pilarissa, jossa saarnastuoli on kiinni, on kuva lain tauluista muistutuksena, että evankeliumin julistuksen pohjana on lain julistus. Kyyhkynen mahdollisessa kaikukatoksessa on Pyhän Hengen vertauskuva ja muistutuksena puhujan johdatuksesta. Ehtoollisen kuvaus saarnastuolissa muistuttaa sanan ja sakramenttien yhteenkuuluvuudesta. Usein saarnastuoleissa on myös kuvattuna evankelistat. Joissakin saarnastuoleissa on vanha tiimalasi, ei vain ajan mittaamista varten, vaan kehottamassa ottamaan ajan rajallisuudesta vaarin.


title: Leonard Grandell

text: Leonard August Mathias Grandell (1. lokakuuta 1894 Nauvo – 2. helmikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen jääkärikenraaliluutnantti. Hänen vanhempansa olivat merikapteeni Anders Mathias Grandell ja Amanda Emilia Lindqvist. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Karin Östensonin kanssa.


title: Leonard Grandell

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta reaalilyseosta vuonna 1913 ja liittyi Åbo Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Teknillisen korkeakoulun insinööriosastolla vuosina 1913–1914 ja edelleen Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiakielten osastolla vuoteen 1915 saakka. Hän teki opintomatkan Norjaan kutsuntalaitokseen vuonna 1921 ja Sveitsiin vuonna 1924 tutustuakseen maan miliisijärjestelmään sekä Ruotsiin vuosina 1928 ja 1934 tutustuakseen Ruotsin armeijan huoltopalvelukseen. Saksaan vuonna 1935 ja Ruotsiin vuonna 1936 hänen opintomatkansa kohdistui maiden taloudelliseen puolustusvalmiusjärjestelmään tutustumiseen. Hän suoritti Sotakorkeakoulun erikoiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925 ja Sotakorkeakoulun yleinen osaston vuosina 1926–1927.


title: Leonard Grandell

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 3. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan. Hän hoiti Sassnitzin etappiasemaa toukokuun 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui vuonna 1917 Libaussa pidetyille moottorivenekursseille.


title: Leonard Grandell

text: Grandell astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 kapteeniksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet määrättiin aluksi Valkoisen armeijaan komppanianpäälliköksi 3. jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 15. huhtikuuta 1918 5. jääkäripataljoonan komentajaksi. Hän otti Suomen sisällissodassa osaa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa, missä hän haavoittui lievästi 29. huhtikuuta 1918.


title: Leonard Grandell

text: Grandell toimi touko- ja kesäkuun 1918 3. Jääkärirykmentin komentajana, josta hänet siirrettiin 29. kesäkuuta 1918 toimistopäälliköksi Yleisesikunnan järjestelyosastolle. Sotaministeriön armeijatoimiston päälliköksi hänet nimitettiin 19. joulukuuta 1918 ja liikekannallepanotoimiston päälliköksi 4. marraskuuta 1919 sekä yleisen sota-asiain osaston päälliköksi 18. toukokuuta 1920. Armeijasta hän erosi 30. maaliskuuta 1922 ja toimi sen jälkeen osastonpäällikkönä Maanviljelijäin maitokeskus oy:ssä. Hän astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen 15. maaliskuuta 1923 ja hänet sijoitettiin vastaperustetun Yliesikunnan sotilaallisen jaoston päälliköksi. Kyseisessä tehtävässä hän osallistui vuoden 1924 alussa niin sanottuun "upseerikapinaan", jonka tarkoituksena oli painostaa Lauri Ingmania ottamaan hallitukseensa puolustusministeriksi Lauri Malmberg tiukkoine ehtoineen, johon vaatimukseen Ingman sitten myöntyikin presidentti Ståhlbergin periaatteellisesta vastustuksesta huolimatta.. Myöhemmin hänet siirrettiin 28. toukokuuta 1927 alkaen Yleisesikunnan järjestely- ja liikekannallepano-osaston ja edelleen 11. tammikuuta 1936 puolustusministeriön sotatalousosaston päälliköksi. Sotatalouspäälliköksi hänet nimitettiin 28. tammikuuta 1938, Hän toimi vuosina 1929–1935 useita kertoja Yleisesikunnan päällikön viransijaisena. Hänet komennettiin Englantiin vuonna 1936 eräiden ulkomaisia sotatarvikehankintoja koskevien periaatteellisten kysymysten takia ja Unkariin vuonna 1937 tutustumaan Unkarin sotatarviketeollisuuteen.


title: Leonard Grandell

text: Hän toimi sotalaitosopin opettaja Sotakorkeakoulussa vuosina 1928–1933 ja sotalaitosopin sekä huoltopalveluksen tuntiopettaja Sotilashallinnollisessa koulussa ja Suojeluskuntain päällystökoulussa vuosina 1928–1935.


title: Leonard Grandell

text: Grandell kuului jäsenenä komiteoihin jotka käsittelivät ehdotusta hevosottolaiksi ja sen soveltamisasetukseksi vuonna 1922 sekä asevelvollisuuslain soveltamisasetusehdotusta laatimiseksi vuosina 1922–1923. Puolustusrevisionin jäsenenä hän toimi vuosina 1923–1926 ja oli jäsenenä valtion tapaturmalautakunnassa käsiteltäessä sisällissodan invalidieläkeasioita vuosina 1923–1931. Hän toimi apujäsenenä valtioneuvoston asettamassa tutkintolautakunnassa ruotsinkielessä suoritettavia tutkintoja varten vuonna 1928. Ilmapuolustuksen kehittämisohjelmaa suunnitelleen komitean jäsenenä hän toimi vuonna 1928 ja erinäisten sodanaikaisten olojen järjestämistä koskevaa lainsäädäntöehdotusta vuonna 1928 sekä rajavartiostojen vakinaistuttamista koskevaa lainsäädäntöehdotusta laatineen komitean jäsenenä vuonna 1929. Asevelvollisten palvelukseenastumisaikojen muuttamista pohtineen komitean puheenjohtajana hän toimi vuonna 1929 ja puolustuslaitoksen uudelleenjärjestelyä ja tästä johtuvaa lainsäädäntöä suunnitelleen toimikunnan jäsenenä vuonna 1930. Hänet määrättiin Kenttäohjesäännön huoltopalvelusta käsittelevää osaa laatineen toimikunnan jäseneksi vuonna 1930. Hän toimi Yleisesikunnan kunnianeuvostonjäsenenä vuonna 1929 ja puheenjohtajana vuosina 1931–1933. Hänet määrättiin valtioneuvoston 24. syyskuuta 1936 asettaman Pohjoismaiden taloudellista yhteistoimintaa poikkeuksellisissa olosuhteissa käsittelevän valiokunnan jäseneksi (ottanut myös osaa tässä tarkoituksessa pidettyihin pohjoismaisiin konferensseihin). perushankintakomiteaan hän osallistui 7. toukokuuta 1937. Valtion laivatelakan johtokunnan jäseneksi hänet nimitettiin 8. tammikuuta 1937 ja Valtion tykkitehtaan johtokunnan jäseneksi 27. toukokuuta 1937 ja toimi siinä vuoteen 1944 saakka. Hän toimi Valtion sytytintehtaan johtokunnan jäsenenä vuosina 1941–1944.


title: Leonard Grandell

text: Talvisotaan hän osallistui sotatalousosaston päällikkönä ja jatkosotaan sotataloustarkastajana. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen vuonna 1944.


title: Leonard Grandell

text: Hän toimi sotien jälkeen puolustuslaitoksen (myöhemmin valtion) metallitehtaiden keskuskonttorin johtajana vuoteen 1946 saakka, jolloin hän siirtyi varapääjohtajaksi Valtion Metalliteollisuuteen.


title: Leonard Grandell

text:
Valtion hankkiman lentoyhtiö Aero Oy:n toimitusjohtajaksi ja johtokunnan puheenjohtajaksi hän siirtyi vuonna 1947 ja oli tehtävässä vuoteen 1960 saakka. Toimeksianto oli kenraalille selkeä, taantunut yhtiö piti nostaa samaa vauhtia kuin nousi sodan köyhdyttämä ja uuvuttama Suomi.
Aero kasvoi Grandellin johtajakaudella merkittävästi. Hänen toisena johtajavuonnaan yhtiössä työskenteli 12 lentokapteenia, 11 perämiestä, 11 sähköttäjää ja 11 lentoemäntää. Hänen jäädessään eläkkeelle lukemat olivat moninkertaiset. Aeron kasvu oli 1950-luvulla muutenkin huimaa, vuosina 1950–1956 yhtiön kotimaanliikenne viisin- ja ulkomaanliikenne kolminkertaistui. Kenraali oli innokas organisaattori, joka vaati täsmällisyyttä ja järjestystä. Hän matkusti mielellään katsomaan asioiden sujumista käytännössä ja osasi hoitaa asioita sekä suoransotilaallisilla mahtikäskyillä että isällisellä lämmöllä.


title: Leonard Grandell

text: Grandell ei koskaan kirjoittanut muistelmiaan ja antoi haastattelujakin hyvin niukasti. Jäätyään eläkkeelle syksyllä 1960, hän vaelsi yhtiön konttoriin säännöllisesti vielä vuoden loppuun. Hän halusi jättää puhtaan työpöydän.


title: Leonard Grandell

text: Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Leonard Grandell

text: Grandell kirjoitti myös "Finsk Tidskrift" aikakauslehteen.


title: Mel Galley

text: Mel Galley (8. maaliskuuta 1948 – 1. heinäkuuta 2008) oli brittiläinen kitaristi. Hänet muistetaan Whitesnake-, Trapeze- ja Phenomena-yhtyeiden jäsenenä. Whitesnaken hän joutui jättämään loukattuaan kätensä tapaturmassa.


title: Mel Galley

text: Galley kuoli 60-vuotiaana ruokatorven syöpään. Hän kertoi sairaudestaan julkisesti 7. helmikuuta 2008. Mel Galley soitti Whitesnaken albumeilla Saints & Sinners ja Slide It In. Trapezen riveissä mies äänitti useita albumeita. Galley soitti myös Trapezen ja Deep Purplen laulajana/basistina tunnetun Glenn Hughesin ensimmäisellä soololevyllä Play Me Out.


title: Mel Galley

text: "Sadie, The Cleaning Lady" (single)


title: Aleksi Valavuori

text: Aleksi Valavuori (s. 7. marraskuuta 1978 Teuva) on suomalainen julkisuuden henkilö ja liikemies. Hän on toiminut aiemmin myös tv-juontajana sekä urheilumanagerina.


title: Aleksi Valavuori

text: Valavuori esiintyi ensimmäistä kertaa televisiossa 22-vuotiaana Ylen Videotreffit-ohjelmassa, jossa hän pääsi valitsemaan itselleen yhden treffikumppanin kolmesta sinkkunaisesta.. Valavuori toimi juontajana vuonna 2008 Nelosella esitetyssä Suomen Pelkokerroin -ohjelmassa. Ohjelma pohjautui kansainväliseen Pelkokerroin-formaattiin. Ohjelman tuotti Solar television. Valavuori palkittiin vuoden parhaan tv-esiintyjän Venla-palkinnolla vuonna 2008.


title: Aleksi Valavuori

text: Vuonna 2010 Valavuori konseptoi tv-formaatin "Ihan Finaalissa". Sarjassa seurattiin Suomen jääkiekkomaajoukkueen elämää muun muassa Vancouverin olympialaisissa ja muissa arvokisoissa. Syyskuussa 2012 Valavuori isännöi MTV3:lla "Voittajajoukkue" -ohjelmaa. Valavuori aloitti jääkiekon SM-liigan studioisäntänä Nelonen Pro -kanavalla 2013. TV-sopimusta ei kuitenkaan jatkettu keväällä 2014.


title: Aleksi Valavuori

text: Valavuori toimi Korisliigassa pelaavan Espoon Hongan joukkueenjohtajana ja markkinointipäällikkönä vuosina 2002–2004. Honka voitti Suomen mestaruuden kaudella 2002–2003 Valavuoren toimiessa joukkueenjohtajana. Vuonna 2004 hän siirtyi toisen Korisliiga-joukkueen, Torpan Poikien manageriksi. Helsinkiläinen Torpan Pojat nousi Valavuoren johdolla takaisin parrasvaloihin ja lisäksi hän toi Suomen kansan nähtäville kaksi entistä NBA-tähteä, Dennis Rodmanin (2005) ja Scottie Pippenin (2008). Rodman-ottelun yleisömäärä (7420) on yhä Korisliigan ennätys.


title: Aleksi Valavuori

text: Vuonna 2011 Valavuori toimi Loimaa Bisonsin urheilujohtajana ja managerina.. Urheilujohtajan pesti päättyi lokakuussa 2011. Hänestä käytettiin joukkueen ja median uutisoinneissa usein myös termiä monitoimimies.


title: Aleksi Valavuori

text: Vuonna 2016 Valavuori toimi Espoo Unitedin koripallojoukkueen general managerina, mutta hänet irtisanottiin saman vuoden lokakuussa. Valavuori oli kirjoittanut Twitteriin homoseksuaaleja loukkaavan tviitin. Kun Valavuorelta kysyttiin, edustavatko hänen näkemyksensä seuran näkemyksiä, Valavuori vastasi, ettei Espoo United palkkaa homoja. Pian seura ilmoitti, etteivät Valavuoren kirjoitukset "edusta Espoo Unitedin, sen kasvattajaseurojen, sidosryhmien tai sponsorien arvomaailmaa millään tavalla." Myöhemmin Suomen Koripalloliitto asetti Valavuoren väliaikaiseen toimintakieltoon, koska homokommenttien epäiltiin rikkovan liiton kurinpitosääntöjä. Lopulta Valavuori sai liitolta kahden kuukauden toimintakiellon.


title: Aleksi Valavuori

text: Valavuori oli Kansallisen Kokoomuksen Helsingin vaalipiirin kansanedustajaehdokkaana vuonna 2007 ajaen urheilun ja liikunnan asiaa. 2 188 äänellä hän jäi kuitenkin vaille kansanedustajan paikkaa. Hän oli Helsingin 250 ehdokkaasta 44. sijalla henkilökohtaisen äänimäärän ja 48. sijalla vertausluvun mukaan.


title: Aleksi Valavuori

text: Vuonna 2009 Valavuori ilmoitti perustavansa puolueen työnimeltään Pelaajapuolue. Puolueen päätavoitteena oli haastaa Veikkauksen ja RAY:n monopoliasema.


title: Aleksi Valavuori

text: Valavuori kihlautui Susanna Ilon kanssa joulukuun alussa vuonna 2009. He saivat toukokuussa vuonna 2012 esikoispojan ja joulukuussa 2015 tyttären.