title: Ksanthippe

text: Ksanthippen äkäpussin maine perustuu ennen kaikkea Ksenofonin "Pitoihin" ja Diogenes Laertioksen kertomiin anekdootteihin. "Pidoissa" Antisthenes kysyy:


title: Ksanthippe

text: Sokrates vastaa:


title: Ksanthippe

text: Erään toisen tarinan mukaan kun Ksanthippe kerran ensin sadatteli Sokratesta ja tämän jälkeen kaatoi hänen päähänsä vettä (tai yöastian sisällön), Sokrates vastasi: ”Enkös ole aina sanonutkin, että kun Ksanthippe jyrisee, sade seuraa?” Ksanthippen nalkutukseen hän sanoi tottuneensa ”niin kuin vinssin kitinään”.


title: Ksanthippe

text: Sokrates vaikuttaa naineen Ksanthippen ennen kaikkea saadakseen lapsia. Ksanthippen kanssa Sokrates sai pojan nimeltä Lamprokles. Kaksi nuorempaa poikaa olivat Sofroniskos ja Meneksenos. Joidenkin lähteiden mukaan Sokrates olisi kuitenkin saanut nämä toisen vaimonsa Myrton kanssa. "Faidonissa" kerrotaan, kuinka Ksanthippe ja lapset vierailivat Sokrateen luona tämän ollessa vangittuna. Sokrateen kuoleman aikaan kaikki kolme lasta olivat vielä alaikäisiä ja yksi lapsista oli vielä sylilapsen iässä. Sokrateen kuoltua Ksanthippe jäi lasten yksinhuoltajaksi.


title: Ksanthippe

text: William Shakespearen komediassa "Kuinka äkäpussi kesytetään" Petruchio vertaa Katherinaa Ksanthippeen sanoen tämän olevan "kuin Sokrateen Ksanthippe tai pahempi".


title: Ksanthippe

text: Englantilainen viktoriaanisen ajan runoilija Amy Levy kirjoitti draamallisen monologin nimeltä "Xantippe".


title: Emäsalon lenkki

text: Emäsalon lenkki on 60 meripeninkulman pituinen matkakilpailu toukokuun lopussa kaikille purjeveneille Porvoon Emäsalon saaren ympäri. Lähtö- ja maalipiste sijaitsee itä-Helsingissä Kulosaaren ja Laajasalon välissä. Kilpailu pidettiin ensimmäisen kerran avoimena 1959. Osallistujat, joita on vuosittain noin 30–50 kappaletta, ovat enimmäkseen lähiseuduilta.


title: Emäsalon lenkki

text: Olosuhteiden ja purjehduskilpailun pituuden puolesta se sopii retki- ja matkapurjeveneiden lisäksi myös urheiluveneille.


title: Wells

text: Wells on kaupunki Etelä-Englannissa, Somersetin kreivikunnassa, noin tunnin junamatkan päässä Lontoosta. Vuonna 2011 kaupungissa arvioitiin olevan noin 11 000 asukasta. Se on pienin Englannin kaupungeista, joilla on cityn asema.


title: Wells

text: Wells tunnetaan upeasta katedraalistaan, joka on rakennettu vuosien 1182 ja 1260 välillä. Katedraalin keltaisesta hiekkakivestä tehtyyn länsiseinään on kaiverrettu 356 patsasta.


title: Wells

text: Wells oli jo roomalaisten asuinpaikka, mutta siitä tuli merkittävä keskus saksien vallan aikana, kun Wessexin kuningas perusti sinne kirkon vuonna 704. Markkinaoikeudet kaupungissa on ollut ainakin vuodesta 1160. Englannin sisällissodan aikana parlamentin joukot pitivät kaupunkia hallussaan ja käyttivät katedraalia tallina. Toisen maailmansodan aikana kaupungissa toimi vankileiri, johon tuotiin saksalaisia ja italialaisia sotavankeja.


title: Wells

text: Kaupunki on turistien suosima kohde katedraalin sekä läheisten Glastonburyn, Bathin ja Stonehengen takia.


title: Texasin moottorisahamurhat (vuoden 2003 elokuva)

text: Texasin moottorisahamurhat on vuonna 2003 julkaistu uudelleenfilmatisointi vuoden 1974 samannimisestä kulttislasherista. Se poikkeaa alkuperäisestä versiosta monessa kohdassa, joten se ei ole niinkään vuoden 1974-versiota uskollisesti seuraava elokuva, vaan alkuperäiseen "Texasin moottorisahamurhaaja" -elokuvaan "perustuva" teos.


text: Elokuva kertoo joukosta nuoria, jotka matkalla Lynyrd Skynyrdin konserttiin poimivat kyytiinsä oudosti käyttäytyvän liftarin, joka lopuksi ampuu itsensä. Etsiessään apua Texasin syrjäkyliltä nuoret joutuvat pian paikallisen mielisairaan tappajaperheen kynsiin, joista vaarallisin on moottorisahaa aseenaan käyttävä, kasvosairauksinen Leatherface.


title: Glastonbury

text: Glastonbury on pieni kaupunki Somersetin kreivikunnassa Lounais-Englannissa, 50 kilometriä Bristolista etelään. Vuonna 2011 kaupungissa arvioitiin olevan noin 8 900 asukasta.


title: Glastonbury

text:
Kaupunki tunnetaan historiastaan ja legendoista, joista monet liittyvät kuningas Arthuriin ja hänen pyöreän pöydän ritareihinsa, sekä myyttiseen käsitykseen, että kristinusko saapui Britanniaan Glastonburyn kautta. Erään tunnetun legendan mukaan Joosef Arimatialainen nousi Glastonburyssä maihin Britanniaan Graalin malja mukanaan ja perusti Englannin ensimmäisen kirkon Glastonbury Torin huipulle noin 30 vuotta Jeesuksen kuoleman jälkeen. Glastonbury Tor on kartionmuotoinen kukkula, jonka huipulla on vanhan kirkon raunio.
Glastonburyn liepeillä järjestetään vuosittain Glastonburyn festivaali, joka esittelee nykymusiikkia sekä tanssia, teatteria, sirkusta ja monia muita modernin esittävän taiteen muotoja. Festivaali perustettiin 1970-luvulla, ja sillä on tiiviit yhteydet hippiliikkeeseen ja vaihtoehtokulttuureihin.


title: Glastonbury

text: Kaupungissa käy sekä kristittyjä pyhiinvaeltajia että new age-, wicca- ja muiden vaihtoehtoliikkeiden edustajia. Jälkimmäiset ovat rakentaneet Stonehengeä jäljittelevän kiviympyrän, jossa vietetään kesäpäivänseisauksen aikaan juhannusjuhlia.


title: Christopher Tin

text: Christopher Tin on yhdysvaltalainen säveltäjä, joka säveltää musiikkiaan elokuviin ja videopeleihin. Hän opiskeli Stanfordin ja Oxfordin yliopistoissa, minkä jälkeen aloitti opiskelunsa Royal College of Music -konservatoriossa.


title: Christopher Tin

text: Baba Yetu voitti arvostetun musiikkialan Grammy-palkinnon vuonna 2011 historian ensimmäisenä pelimusiikkikappaleena. Se palkittiin kategoriassa "Paras laulusäestyksinen instrumentaalikappale" (Best Instrumental Arrangement Accompanying Vocalist(s)).


title: Kimmo Rentola

text: Kimmo Kaleva Rentola (s. 31. elokuuta 1953) on suomalainen historiantutkija, joka on toiminut poliittisen historian professorina Turun yliopistossa vuosina 2006–2014 ja Helsingin yliopistossa vuodesta 2014. Rentola on toiminut myös Turun yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaanina 2012–2014.


title: Kimmo Rentola

text: Rentola valmistui valtiotieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1994. Rentola on toiminut päätoimisena historiantutkijana vuodesta 1986 Helsingin yliopiston, Suomen Akatemian ja eri projektien palveluksessa. Ennen tutkijanuraansa hän työskenteli toimittajana Kustannusosakeyhtiö Otavassa, suomentajana ja freelance-journalistina.


title: Kimmo Rentola

text: Tutkimuksissaan Rentola on erikoistunut muun muassa kylmän sodan historiaan, Suomen ja Neuvostoliiton välisiin suhteisiin ja suomalaiseen kommunismiin. Hänen kirjansa "Vallankumouksen aave" voitti Vuoden tiedekirja -palkinnon vuonna 2005, ja hänen kirjansa "Stalin ja Suomen kohtalo" sai Lauri Jäntin palkinnon vuonna 2017.


title: Kimmo Rentola

text: Suojelupoliisi pyysi elokuussa 2007 Rentolaa tutkimaan yksikön lähimenneisyyttä. Hän toimi Supon palveluksessa erikoistutkijana myös vuosina 2004–2006.


title: Kimmo Rentola

text: Nuorena Rentola toimi Teiniliitossa, Vietnamin sodan vastaisessa liikkeessä ja taistolaisessa nuorisoliikkeessä, jonka piiriin hän lukeutui liityttyään vuonna 1971 Suomen demokraattiseen nuorisoliittoon. Rentola toimi Teiniliitossa paikallistasolla, hallituksessa, varapuheenjohtajana ja järjestösihteerinä, sitten Ammattikoululaisten liiton pääsihteerinä (1974–1976), "Toveri"-lehden toimitussihteerinä (1976–1979) sekä "Soihdunkantajan" toimitussihteerinä ja päätoimittajana (1979–1981). Hän oli myös Suomen kommunistisen puolueen jäsen. Rentola luopui taistolaisuudesta 1980-luvun alussa. Myöhemmin Rentola on tarkastellut nuortaistolaisuuden syntyä lukuisissa tutkimusartikkeleissaan. Max Jakobson luonnehti Rentolaa tutkijaksi, jota on innoittanut "intohimoinen pyrkimys totuuteen".


title: Kimmo Rentola

text: Kimmo Rentola on toiminut Historioitsija ilman rajoja ry:n hallituksessa vuodesta 2015.


title: Natsitervehdys

text: Natsitervehdys eli Hitler-tervehdys (, kansallissosialistien mukaan "Deutscher Gruß", ) oli kansallissosialistien käyttämä tervehdys, joka oli muunnos roomalaisesta tervehdyksestä. Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue otti käyttöön tervehdyksen osoittaakseen kunnioitusta Adolf Hitlerille. Tervehdyksestä tuli Hitlerin henkilöpalvonnan symboli kaikilla saksalaisalueilla.


title: Natsitervehdys

text: Tervehdyksessä oikea käsi kohotettiin suorana noin 45 asteen kulmaan kohti tervehdittävää ja lausuttiin tervehdys "Heil Hitler" (). Ryhmässä tervehdys lausuttiin voimakkaalla äänellä samanaikaisesti. Massatapahtumissa lausumana käytettiin "Sieg Heil" -tervehdystä (). Kirjettä kirjoittaessa sekä alku- että lopputervehdyksenä voitiin käyttää "Heil Hitler" -lausahdusta. Natsi-Saksassa Hitler-tervehdys oli arkipäiväinen ja yleisesti käytössä, ei kuitenkaan täysin vailla poliittista merkitystä.


title: Natsitervehdys

text: Persialaiset käyttivät samantyylistä tervehdystä jo lähes 2 500 vuotta sitten Akemenidien valtakunnassa. Tervehdystapa on aikanaan tallennettu Persepoliin raunioiden kiviseinien korkokuviin.


title: Natsitervehdys

text: Eurooppalaisessa yhteydessä natsitervehdys oli muunnos roomalaisesta tervehdyksestä. Benito Mussolinin johtamat fasistit ottivat käyttöönsä roomalaisen tervehdyksen jo vuoden 1920 tienoilla, ennen kansallissosialisteja. Siinä missä Italian fasistit uskoivat oman tervehdyksensä olevan peräisin antiikin Roomasta, Hitler ja SS-johtaja Heinrich Himmler katsoivat tervehdyksensä olevan peräisin germaanikansojen muinaisista kokoontumisista. Hitler näki tervehdyksen olleen osoitus germaanien sotahenkisyydestä, kun taas Himmler katsoi sen olleen muunnos valan vannomisesta ylös kohotettu keihäs kädessä. Näillä väitteillä on tietty totuuspohja, koska historioitsija Augustin Thierry 1800-luvun puolivälin rekonstruktion mukaan muinaisia gallien ja germaanien kuninkaita valittaessa ja kruunattaessa on käytetty tämän tervehdyksen tapaista elettä. Kansallissosialistien oman arjalaisen teorian ja siihen liittyvän "Pohjoisen teorian" mukaan roomalaiset johtajat olivat alun perin kotoisin pohjoisesta ja siten roomalainen tervehdys oli germaanista perua.


title: Natsitervehdys

text: Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen johto päätti 1926, että puolueen jäsenten tulisi tervehtiä toisiaan oikean käsivarren ojennuksella. Vuonna 1933 - natsien jo noustua valtaan - tervehdyksestä tuli pakollinen kaikille viranhaltijoille. Tervehdys oli Saksassa varattu ainoastaan arjalaisille.


title: Natsitervehdys

text: Yhdysvalloissa käytettiin lippuvalan vannomisen yhteydessä natsitervehdyksen tyylistä Bellamyn tervehdystä, joka poistettiin käytöstä samankaltaisuuksiensa vuoksi vuonna 1942.


title: Natsitervehdys

text: "Heil Hitler" -lausahdusta käytettiin yksittäisten ihmisten keskuudessa ja yleensä käsitervehdyksen kanssa. Kirjallisena "Heil Hitler" -tervehdystä käytettiin esimerkiksi kirjeiden alussa tai lopussa. Waffen-SS:ssä "Heil Hitler" -tervehdyksellä tervehdittiin korkea-arvoisempia upseereita.


title: Natsitervehdys

text: Hitler itse halusi häntä henkilökohtaisesti tervehdittävän "Heil, mein Führer" ("Tervehdys johtajani") tai vain pelkästään "Heil". Hitler itse käytti käsitervehdystä tervehtiessään suuria kansanjoukkoja, mutta tervehdyksen pitemmän päälle vaikean tyylin vuoksi hän omaksui yksinkertaisemman version. Omassa tervehdystavassaan Hitler taivutti käsivarren pystyyn kyynärpään kohdalta, niin että avokämmen nousi olkapään korkeudelle. Yksinkertaistettua muotoa alettiin yleisemminkin käyttää Hitlerin läsnä ollessa. Samoin sitä käytettiin, mikäli käsivarren nostaminen oli jollekulle fyysisesti mahdotonta, tai mikäli tilanahtaus teki käsivarren nostamisen vaikeaksi.


title: Natsitervehdys

text: Hitlerin valtaannousun jälkeen "Heil Hitler" -tervehdyksestä tuli yleinen tervehtimistapa myös natsipuolueeseen kuulumattomien saksalaisten parissa. ”Saksalaista tervehdystä” tuli käyttää myös aina mikäli soitettiin Saksan kansallislaulu Deutschlandlied, puoluehymni ”Horst Wessel Lied” tai kaatuneiden sotilaiden muistoksi soitettava ”Ich hatt’ einen Kameraden”. Sitä käytettiin myös tervehdittäessä Saksan valtakunnanlippua, NSDAP:n ja sen osastojen lippuja, mukaan lukien SA- ja SS-joukkojen liput, sekä Wehrmachtin, Waffen-SS:n, eri poliisiorganisaatioiden tai Todt-työpalvelujärjestön lippuja. Toisen maailmansodan alettua tervehdyksellä kunnioitettiin myös Saksan kanssa liitossa olevien maiden kansallislauluja ja -lippuja. Tervehdystä tuli käyttää myös kuljettaessa Kansallissosialistiselle puolueelle erityisen merkityksellisten, "pyhien" paikkojen ohi. Tärkein oli Münchenissä sijaitseva "Feldherrnhalle", jonka edustalla käytyyn tulitaisteluun päättyi vuoden 1923 oluttupavallankaappaus.


title: Natsitervehdys

text: Hitler-tervehdystä ei säädetty varsinaisesti pakolliseksi saksalaisten siviilien kohdalla. Sen käyttämättä jättäminen tulkittiin kuitenkin jonkinasteiseksi vastarinnaksi, ja se johti lähes poikkeuksetta vähintään sosiaaliseen painostukseen tai uhkailuun. Esimerkiksi Jehovan todistajat joutuivat osittain hankaluuksiin siksi, että he kieltäytyivät käyttämästä Hitler-tervehdystä. Maailmansodan alettua poliittinen turvallisuuspoliisi Gestapo saattoi vangita tervehdyksestä kieltäytyvän turvasäilöön ja lähettää vankilaan tai keskitysleiriin. Claus von Stauffenbergin johtaman Hitlerin murhayrityksen jälkeen sotilasyksiköt määrättiin vaihtamaan sotilastervehdys Hitler-tervehdykseen.


title: Natsitervehdys

text: "Sieg Heil" -tervehdys sai alkunsa eräässä vuoden 1932 puoluekokouksessa puolueen pääpropagandisti Joseph Goebbelsin lausumana. Tämän jälkeen puolue alkoi käyttää lausahdusta tervehdyksenä joukkotapahtumissa. Massiivissa joukkotapahtumissa yhä uudelleen toistettuna huudahdus sai aikaan suggestiivisen vaikutuksen. Yleensä ennen poliittista tai muuta puhetta esipuhuja tai kuuluttaja huusi mikrofoniin "Sieg!", johon kuulijakunta vastasi "Heil!". Tätä saatettiin toistaa monta kertaa aina vain kuuluvammin.


title: Natsitervehdys

text: Visuaalisesti tervehdystä "Sieg Heil" käytettiin yleensä yhdessä hakaristin kanssa, kuten esimerkiksi joukkotapahtumien kylteissä ja kankaissa, sekä kansallissosialistisen puolueen puoluepinssissä.


title: Natsitervehdys

text: Hitlerin lähipiiriin kuulunut, pitkään Yhdysvalloissa asunut liikemies Ernst Hanfstaengl väitti vuonna 1942 amerikkalaisten kuulusteluissa, että hän olisi keksinyt "Sieg Heil" -lausahduksen ja että sen innoittajana olisivat olleet amerikkalaisten huippuyliopistojen jalkapallojoukkueiden kannatushuudot, erityisesti Harvard Crimson -joukkueen kannatushuuto ”Rah, rah, rah!”.


title: Natsitervehdys

text: Espanjassa falangistien tervehdystä käytettiin Francisco Francon kuolemaan 1975 asti. Galician maakunta luopui tästä tervehdyksestä vasta vuonna 2005.


title: Natsitervehdys

text: Saksassa tervehdykset, jotka voidaan tulkita tai ymmärtää "Sieg Heil" -tervehdykseksi, ovat laittomia, ja tervehdyksen käyttämisestä voidaan rangaista sakoilla tai enintään kolmen vuoden vankeustuomiolla. "Sieg Heil" -fraasia saa käyttää opetuksessa, taiteessa tai tieteellisessä tutkimuksessa.


title: Natsitervehdys

text: Suoraa "Heil Hitler" -tervehdystä ovat sodan jälkeen käyttäneet lähinnä uusnatsit ja muut ääriliikkeet. Sodan jälkeen salaisesti toimivat kansallissosialistiset tai uuskansallissosialistiset ryhmät ottivat tunnuksekseen numeron "88", joka symboloi "Heil Hitler" -tervehdystä, sillä H-kirjain on aakkosten kahdeksas kirjain.


title: Furfuraali

text: Furfuraali (latinaksi "furfur" = lese) on orgaaninen yhdiste (heterosyklinen aldehydi), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä - keltaista nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Furfuraalin väri muuttuu punaiseksi – ruskeaksi ilman ja valon vaikutuksesta. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava CHOCHO. Furfuraalista käytetään myös nimityksiä "2-furaanikarboksialdehydi", "2-furaldehydi" ja "2-furyylimetanaali".


title: Furfuraali

text: Furfuraalin moolimassa on 96,1 g/mol, sulamispiste –36,5 °C, kiehumispiste 162 °C, suhteellinen tiheys 1,16 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 20 °C lämpötilassa on 8,3 g/100 ml, leimahduspiste 60 °C c.c., itsesyttymislämpötila 315 °C ja CAS-numero 98-01-1.


title: Furfuraali

text: Furfuraalia on käytetty merkkiaineena verottomalle kevyelle polttoöljylle 31. elokuuta 2003 saakka. Furfuraali on kemianteollisuuden tärkeä raaka-aine ja sitä käytetään eräiden muovien, selluloosa-asetaatin ja vernissan valmistuksessa. Furfuraalia muodostuu pentooseista tai pentoosipitoisista aineista, kuten oljesta, leseistä tai lehtipuusta (koivu, pyökki) laimean rikkihapon avulla.


title: Furfuraali

text: Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Ihmisillä furfuraalin hengitystiealtistuksen päämetaboliitti on furoyyliglysiini.


title: Keisarikunta (elokuva)

text: Keisarikunta on suomalainen Pekka Mandartin ohjaama romanttinen elokuva vuodelta 2004. Elokuvan kuvauksesta on vastannut Kari Sohlberg, leikkauksesta Jari Innanen ja musiikista Marzi Nyman. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 1950-luvun Kotkaan. Elokuva kuvaa romanttiseen sävyyn ihmissuhteita ja tapahtumia.


title: Keisarikunta (elokuva)

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat kesäiseen Kotkan satamakaupunkiin, jossa Rempo (Mikko Leppilampi) työskentelee ystäviensä tavoin satamatyöläisenä. Tapahtumat johtavat kaverukset Rempon ja Ollin (Mikko Nousiainen) jälleen yhteen Rempon menetettyä työpaikkansa. Olli ehdottaa Rempolle, että he yhdessä ostaisivat paikallisen Fennia-ravintolan ja perustaisivat jazz-soittoravintolan. Kaverukset pyytävät ystävänsä mukaan soittamaan ravintolassa, josta tulee varsin suosittu kokoontumispaikka alkuvaikeuksien jälkeen. Vieraana Fennia-ravintolassa nähdään myös tangon kuningas Olavi Virta. Rempo menettää Aila-kihlattunsa (Maria Ylipää) laittamalla omin päin yhteiset rahat ravintolaan, mutta elokuvan romanttisten tapahtumien myötä ja erityisesti Rempon alivuokralaisen Kinkun (Tuomas Uusitalo) avustuksella kihlapari löytää jälleen toisensa.


title: Keisarikunta (elokuva)

text: Elokuva palkittiin parhaasta puvustuksesta Jussi-palkinnolla vuonna 2005.


title: Kama (Fukuoka)

text: Kama () on kaupunki Fukuokan prefektuurissa Kyūshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa. Kaupungissa on 41 999 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 135,18 neliökilometriä.


title: Kama (Fukuoka)

text: Kaupungin eteläosat kohoavat vuorille, pohjoisosissa on tasankoalueita. Ongajoki saa alkunsa Kaman alueelta ja virtaa kaupungin läpi pohjoiseen. Kaupungin pinta-alasta yli 70 prosenttia on metsä- tai maatalousaluetta. Kama muodostettiin vuonna 2006, kun Yamadan kaupunki ja kolme kauppalaa, Inatsuki, Kaho ja Usui, liitettiin yhteen.


title: Joonas Hallikainen

text: Joonas Hallikainen (s. 5.lokakuuta 1985 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hallikainen pelasi urallaan Jokereissa sekä muutaman lainaottelun Mestiksen Kiekko-Vantaassa ja KooKoossa. Kaudella 2006–2007 hän sai SM-hopeaa.


title: Joonas Hallikainen

text: Hallikainen nousi Jokereiden kakkosvahdiksi, kun maalivahti Pasi Häkkinen lähti Tanskaan kauden 2004–2005 jälkeen. Kun Tim Thomas yllättäen jätti joukkueen vain pari päivää ennen kauden alkua, päätyi Hallikainen vartioimaan Jokereiden maalia avausottelussa HIFK:ta vastaan. Hallikainen pelasi loistavan pelin, ja Jokerit voittivat rangaistuslaukauskilpailussa. Kun maalivahti Karl Goehring palkattiin korvaamaan Thomasin lähtöä, tuli Hallikaisesta taas varamaalivahti. Kun myöhemmin Mikko Rämö tuli joukkueen varamaalivahdiksi, passitettiin Hallikainen takaisin juniorijoukkueeseen.


title: Joonas Hallikainen

text: Hallikainen pelasi hyvin kaudella 2006-2007. Hänet muistetaan etenkin 30. tammikuuta 2007 pelatusta ottelusta Kärppiä vastaan. Hallikainen oli torjuntavastuussa, kun Jokereiden ykkösmaalivahti Juuso Riksman sekä kakkosmaalivahti Ari Ahonen olivat sivussa. Hallikainen torjui varman vierasvoiton, kun Jokerit voitti ottelun 1-4.


title: Joonas Hallikainen

text: Kaudella 2007-2008 Hallikainen ei pelannut otteluakaan Jokereiden riveissä kesällä 2007 tehdyn lonkkaleikkauksen johdosta. Hallikainen kuntoutui play-offien alla ja toimi niissä varamaalivahtina. Kaudella 2008–2009 Hallikainen pelasi Riksmanin kakkosvahtina seitsemän ottelua. Hallikainen lopetti uransa keväällä 2009. Kaudella 2010–2011 hän aloitti Jokereiden A-nuorten maalivahtivalmentajana. Kaudella 2013–2014 Hallikainen siirtyi Jokereiden A-nuorista suoraan legendaarisen Moskovan Zskan A-nuorten Red Armyn mukaan ja voitti siellä MHL-liigan hopeaa.


title: Joonas Hallikainen

text: Vuoden 2014 aikana Hallikainen aloitti HIFK A-junioreiden maalivahtivalmentajana ja valmentaa edelleen yhdessä Ville Peltosen ja Jussi Silanderin valmennustiimissä.


title: Evankeliset musiikkimessut

text: Evankeliset musiikkimessut oli vuosittain Helsingissä maaliskuussa järjestetty gospeltapahtuma, joka järjestettiin 41 kertaa. Ensimmäiset musiikkimessut järjestettiin vuonna 1973 Finlandia-talossa. Tapahtuman kulta-aika oli 1970- ja 1980-luvuilla, jolloin tapahtuma oli gospelmusiikin suurin näyteikkuna ja ponnahduslauta uusille esiintyjille. Viimeisen kerran musiikkimessut pidettiin 2013 Nosturissa ja Agricolan kirkossa 15.−17. maaliskuuta 2013. Kyseessä oli Suomen pitkäikäisin gospeltapahtuma. Sen järjesti Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) nuorisotyö. Perjantaista sunnuntaihin kestäneen tapahtuman aikana oli tarjolla muun muassa gospelmusiikkia useilta kotimaisen gospelin kärkinimiltä, raamattuopetusta ja jumalanpalveluksia. Evankelisten Musiikkimessujen tilalla jatkaa Helsingissä SLEY:n "Ihmeellinen viikko" -tapahtuma.


title: Evankeliset musiikkimessut

text: Ups, bass'n Helen, Saraste, Juha Heinonen, Antti Itäkylä, Helsingin Evankeliset Opiskelijat, The Road, Sikka-Liisa Huhtinen & Co, Jugesgroup, Ruudolf, Tommi Kalenius band, Anne Hopeavuori, Pekka Laukkarinen, KRS-nuorten draamaa, Kalle Vaismaa, Johannes Häkämies, houseband, L-60º, Realismi, Norman, NutTura, Päivi Niemi, Miika Auvinen, Helsingin kertsi, houseband, Minna & Jussi Pyysalo, Lasse Räty, Juha Tapio, Gary Martin (USA), HB, Tera, Teri Mantere, Juha Heinonen, Panu Mäkelä, NutTura, nuoren puheenvuoro, Minna ja Jussi Pyysalo, houseband, Helsingin kertsi, On C, Ville Auvinen, Elävät kivet, Miika Auvinen.


title: Evankeliset musiikkimessut

text: The Road, varhaisnuorten lauluryhmä, Liisi Portin, Saija Simanainen, Juha Heinonen, L-60°, Norman, Miika Auvinen band, Anne Hopeavuori, Antti Itäkylä ja Helsingin evankeliset opiskelijat, Kraka, Ariel & Supremos, Miika Auvinen, Panu Mäkelä, Antero Rasilainen, Musti Lähteenmaa, Musti Lähteenmaa & kumppanit, Frail, Saraste, Daikini, Päivi Niemi, Timo Nisula, Exit, Mikko Vaismaa, Kalle Vaismaa, Claas P. Jambor (GER), Tera, Punainen Lanka, Mikko Vaismaa, Juha Heinonen, Sami Liukkonen ja Ismo Vettenranta


title: Evankeliset musiikkimessut

text:
Juha Tapio band, Mikko Vaismaa, Peter Joukainen, Anne Hopeavuori, Juha Heinonen, Santeri Marjokorpi & Helsingin eo, bass'n Helen, Saraste, The Hillman Hunter, Teri Mantere, Leevi Helo & houseband, Jarmo Happonen, Lasse Räty, The Road & lauluryhmä, Olli Helenius trio, kls., Jugesgroup, Essi Tuomala, Helsingin Kertsi, Nina Åström & band, Timo Nisula, The Rain, HB, Miika Auvinen, SwingLoJumpHi ja Jussi Miettinen.
Kevin Max (USA), Bob K (SWE), Lumina Polaris, Saraste, Tera, Mikko goes to Heaven, Donkey Ride, G-Powered ja Kaemo, Kappeli Sound System


title: Evankeliset musiikkimessut

text: A&O, Anne Hopeavuori, Saraste, Tarvo Laakso, Kajo, Juha Heinonen, bass'n Helen, Jukka Leppilampi, The Road, Kullervo Puumala, Reijo Arkkila, Teuvo V. Riikonen, Tera(pia), Lauri Halme, The Rain, Miriam, Idän Ihmeet, Blindside (SVE), Kappeli Sound System


title: Evankeliset musiikkimessut

text: Good Weather Forecast (GER), HB, GodFM, Saraste, Serafiel, Juha Heinonen, Petra Gröhn ja Helsingin Evankeliset Opiskelijat.


title: Eburon-jääkausi

text: Eburon-jääkausi oli kylmä ajanjakso Pohjois-Euroopassa pleistoseenikaudella noin 1,5-1,8 miljoonaa vuotta sitten. Samaan aikaan havaittua kylmenemistä Alpeilla kutsutaan nimellä Tonava-jääkausi.


title: Eburon-jääkausi

text: Kausi lienee viilennyt loppua kohden. Kaudella oli neljä kylmää huippua, yhteensä seitsemän lämmintä ja kylmää ilmastovaihetta. Lämpiminä vaiheina Alankomaissa oli viileänlauhkean vyöhykkeen havumetsiä, kylminä kausina avointa puutonta kasvillisuutta. Tegelenin alueelta on löydetty merkkejä kylmän ilmaston aiheuttamasta kryoturbaatiosta. Eburonin faunassa näkyi ensi kertaa jääkauden eläimistöä, mm. Alankomaissa sopuli ("Dicrostonyx"). Harderwijkissä Hollannissa näkyy Norjasta ja Ruotsista siirtynyttä maa-ainesta, jossa on siluurikauden fossiileja.


title: Eburon-jääkausi

text: Kauden alkuun sijoittuu Olduvain magneettisen tapahtuman loppu. Ukrainassa lisääntyi kauden loppua kohden subarktisen kasvillisuuden määrä. Islannissa oli voimakas jäätiköityminen 1,6 miljoonaa vuotta sitten. Alankomaissa oli merkkejä maan jäätymisestä, mikä viittaa ainakin kohtalaiseen jäätiköitymiseen. Kylminä kausina Alankomaiden lämpimimmän kuukauden keskilämpötila oli 5 °C, viileinä kausina noin 1-12 °C.


title: Eburon-jääkausi

text: Alankomaissa oli lämpiminä kausina vain joillain paikoilla harvinaisena lämpimän ilmaston suosypressejä ("Taxodium") ja punapuita ("Sequoia"). Kausi lämpeni hieman alusta alkaen, ja viileni huomattavasti sekä nopeasti lähellä loppuaan, jolloin anemofiilit ruohot ja mänty yleistyivät, niin kuin koivukin.. hieman ennen kauden loppua se lämpeni niin, että muun muassa vaahtera saapui. Yleensä kautta hallitsivat ruohot ja lauhkean vyöhykkeen puut. Vaahteraa esiintyi jonkin verran kauden lopulla yleistyen. Kauden alussa ja keskivaiheessa oli kasvillisuuden mukaan viileämpää/kosteampaa. Kaudella esiintyi myös keskivaiheella runsaasti heiniä ja loppuvaiheessa saroja. Marunaa oli harvinaisena eniten kauden alussa ja lopussa. Eräässä vaiheessa lähellä kauden loppua anemofiilit ruohot yleistyivät..


title: Kaisaniemen puisto

text: Kaisaniemen puisto () on puisto Helsingin ydinkeskustassa, Kluuvin kaupunginosan pohjoisosassa. Siellä järjestetään monenlaisia tapahtumia, kuten Maailma kylässä -kulttuuripäivät. Helsingin kasvitieteellinen puutarha sijaitsee Kaisaniemen puiston pohjoisosassa. Osa puistoa luovutettiin Helsingin yliopistolle puutarhaa varten jo vuonna 1829, ja puutarhan vanhin viherhuone avattiin vuonna 1889. Puistossa järjestetään useita konsertteja, kuten Helsinki-päivän konsertti.


title: Kaisaniemen puisto

text: Puiston alueella on jalkapallokenttä, koripallokenttä sekä tenniskenttä. Puiston luoteiskulmassa toimii ravintola Kaisaniemi. Koko puisto on saanut nimensä ravintolan perustajan Kajsa Wahllundin mukaan.


title: Kaisaniemen puisto

text: Puisto on saanut kielteistä mainetta erityisesti seksuaalisen väkivallan ja tappelujen vuoksi. Tehokkaan valvonnan ansiosta puiston ilmapiiri on kuitenkin viime vuosina rauhoittunut.


title: Kaisaniemen puisto

text: Kaisaniemen puistossa sijaitsee Helsingin vanhin julkinen muistomerkki: 1700-luvulta säilynyt niin sanottu vapaamuurarin hauta. Kansallisteatterin pienen näyttämön edustalla on näyttelijä Ida Aalbergin kunniaksi pystytetty "Esirippu"-patsas, joka paljastettiin 15. lokakuuta 1972. Lähes 7 metriä korkean pronssipatsaan on suunnitellut kuvanveistäjä Raimo Utriainen. Sen vieressä on vesiallas, jonka pohjoispuolella on Emil Wikströmin tekemä säveltäjä Fredrik Paciuksen rintakuva vuodelta 1895. Altaan itä- ja länsisivuilla ovat Viktor Janssonin alastonta naishahmoa esittävä veistos "Convolvulus" vuodelta 1931 ja Jussi Mäntysen eläinveistos "Nuori hirvi" vuodelta 1929.


title: Kaisaniemen puisto

text: Vuonna 1763 Maaherra Hans Henrik Boije vuokrasi kaupungilta tontin Hämeen maantien (nyk. Siltasaarenkatu) varrelta ja perusti sille puutarhan. Vuonna 1773 se siirtyi puutarhuri Erik Edbomin hallintaan. Helsingin saatua pääkaupungin aseman vuonna 1812 puutarha merkittiin kaupungin yleiseksi puutarhaksi. Myöhemmin vuonna 1827 alettiin sitä Carl Ludvig Engelin luonnostelmien mukaan muuttaa yleiseksi kävelypaikaksi. Engelin suunnitelmassa puisto jakaantui kahteen osaan: symmetriseen, puurivien halkomaan puistoon sekä kiemurtelevien polkujen muodostamaan maisemapuutarhaan. Vuonna 1829 kävelypaikkaa supistettiin, kun sen viereen muutti Turusta yliopiston kasvitieteellinen puutarha.


title: Kaisaniemen puisto

text: Vuonna 1839 Catharina ”Kajsa” Wahllund rakennutti Kaisaniemen kärkeen ravintolan, josta tuli varsinkin ylioppilaiden suosima paikka. Puistoon valmistui myös keilarata ja meripaviljonki. Ylioppilaiden tavasta esittää 1. toukokuuta lauluja Kajsalle puisto sai nimekseen Kaisaniemenpuisto; siihen saakka se oli tunnettu "Seurapuistona".


title: Kaisaniemen puisto

text: Tuohon aikaan Kaisaniemi oli vielä selvästi niemi, ja ravintola sijaitsi niemen kärjessä, mutta 1800-luvun loppupuolella sen länsipuolelle rakennettiin rautatien ratapiha. Sitä varten lohkaisiin alueita puistostakin, mutta suurimmaksi osaksi se rakennettiin täyttömaalle. Tällöin täytettiin paikalla ollut Töölönlahden eteläosa ja siitä etelään työntynyt Kluuvinlahti, jolloin myös Kaisaniemi lakkasi olemasta niemi, ja se rajoittuu mereen enää vain pohjoisessa.


title: Pamela Des Barres

text: Pamela Des Barres (s. 9. syyskuuta 1948 Kalifornia) on yhdysvaltalainen bändäri, toimittaja ja kirjailija. Hän seurusteli useiden 1960- ja 70-lukujen rocktähtien kanssa, ja hän on kirjoittanut kokemuksistaan omaelämäkerrallisia teoksia.


title: Pamela Des Barres

text: Pamela Des Barres (tyttönimeltään Miller) vietti nuoruusvuotensa Resedassa Kaliforniassa. Hänen ensimmäinen kaukorakkautensa oli The Beatles -yhtyeen Paul McCartney. Kasvettuaan vanhemmaksi hän alkoi seurustella rocktähtien ja näyttelijöiden kanssa, ja hänellä oli suhde esimerkiksi Mick Jaggeriin, Keith Mooniin, Noel Reddingiin, Chris Hillmaniin, Jimmy Pageen, Brandon de Wildeen ja Don Johnsoniin. Rakastajiensa lisäksi hän liikkui kaikkien muidenkin tuon ajan suurten rockartistien ja yhtyeiden sisäpiireissä.


title: Pamela Des Barres

text: Des Barres oli yksi Frank Zappan perustaman tyttöbändin The GTOsin jäsenistä. Yhtye julkaisi albumin "Permanent Damage" vuonna 1969. Toinen Des Barresin musiikillisista mentoreista oli Captain Beefheart. Des Barres näytteli myös joissain elokuvissa.


title: Pamela Des Barres

text: Des Barres kirjoitti omaelämäkerrallisen menestyskirjan "Kuumana bändiin – bändärin tunnustukset", jossa hän kuvailee bändärielämäänsä ja suhteitaan rocktähtiin. Des Barresin mukaan kukaan kirjassa kuvatuista miehistä ei ole suuttunut hänelle kirjasta, sillä paljastukset ovat kaikki totta ja kerrottu kauniilla tavalla. Lisäksi hän on kirjoittanut useita artikkeleita "Rolling Stone Italia" -lehteen.


title: Pamela Des Barres

text: Des Barres meni vuonna 1977 naimisiin englantilaisen rocktähden Michael Des Barresin kanssa. He saivat pojan ja erosivat vuonna 1991.


title: Pamela Des Barres

text: Des Barres on vihitty papiksi. Kristillisestä vakaumuksestaan huolimatta hän ei tuomitse eikä kadu omaa seksintäytteistä menneisyyttään ja korostaa aina eläneensä oman vapaan tahtonsa mukaan.


title: Pamela Des Barres

text: Des Barres on yhä mukana Los Angelesin musiikkielämässä ja toimii esimerkiksi rockaiheisten turistikierrosten emäntänä.


title: Pamela Des Barres

text: Des Barres arvelee Tom Pettyn hittikappaleen "Free Fallin" kuvaavan hänen varhaisvuosiaan.


title: The Simpsons Movie

text: The Simpsons Movie on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva, joka perustuu animaatiosarja "Simpsoneihin". Elokuvan ohjasi David Silverman, ja siinä ääninäyttelevät sarjasta tutut Dan Castellaneta, Julie Kavner, Nancy Cartwright, Yeardley Smith, Hank Azaria, Harry Shearer, Tress MacNeille ja Pamela Hayden. Gracie Films tuotti elokuvan 20th Century Foxille, ja animaation loivat Film Roman ja Rough Draft Studios. Elokuvan maailmanlaajuinen ensi-ilta oli 27. heinäkuuta 2007. Elokuvan tuottivat James L. Brooks, Matt Groening, Al Jean, Mike Scully ja Richard Sakai, ja käsikirjoituksen laatimiseen osallistui yksitoista televisiosarjan käsikirjoittajaa.


title: The Simpsons Movie

text: Elokuvan ensi-ilta oli Springfieldissä, Vermontin osavaltiossa. Mainoskampanjaan kuului esimerkiksi muutamien Burger King -hampurilaisravintoloiden ja 7-Eleven-kauppojen muuttaminen "Simpsoneista" tutuiksi Kwik-E-Marteiksi. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti yli 526 miljoonaa dollaria.


title: The Simpsons Movie

text: Suomessa elokuva nähtiin tuotantoyhtiön päätöksestä sekä dubattuna että alkuperäisversiona. Suomenkielisinä ääninäyttelijöinä toimivat muun muassa Markku Toikka, Eija Vilpas, Kiti Kokkonen ja Rinna Paatso. Suomessa elokuvaa levitti FS Film. Elokuva oli Suomen katsotuin vuonna 2007. Se julkaistiin DVD-tallenteella 3. joulukuuta 2007.


title: The Simpsons Movie

text: Esiintyessään eräänä päivänä Springfieldjärvellä punkyhtye Green Day kaikkine jäsenineen saa surmansa, kun järven saasteet haihduttavat heidän proomunsa olemattomiin. Kun yhtyeen keulakuva Billie Joe Armstrong ehdottaa konserttiyleisölle ympäristökeskustelua, yleisö alkaa kapinoida heitä vastaan. Yhtyeen muistoksi järjestetyssä tilaisuudessa ukki (Dan Castellaneta) saa näyn, jossa hän ennustaa, että kaupunkia kohtaa vääjäämätön tuho. Siitä huolimatta ainoastaan Marge (Julie Kavner) ottaa ukin näyn vakavasti. Lisa (Yeardley Smith) ja eräs irlantilainen poika nimeltä Colin (Tress MacNeille), johon Lisa on ihastunut, pitävät kokouksen, jossa he taivuttelevat kaupunkilaiset puhdistamaan Springfieldjärven.


title: The Simpsons Movie

text: Sillä välin Homer (Dan Castellaneta) adoptoi Hassuburgerilta sian ja nimeää sen ”Hämähäkkisiaksi” (myöhemmin nimeksi vaihtuu ”Harry Potta”). Homer varastoi sian ulosteet (ja jonkin verran omiaan) vuotavaan siiloon, mutta Marge käskee häntä hankkiutumaan siilosta asianmukaisesti eroon. Homer vie siilon ja Hämähäkkisian kaatopaikalle, mutta saa autojonossa istuessaan soiton Lennyltä (Harry Shearer), joka kertoo donitsikaupan joutuneen konkurssiin ja jakavan ohikulkijoille ilmaisia donitseja. Päästäkseen osille ilmaisista donitseista Homer heittää siilon lopulta Springfieldjärveen, minkä seurauksena järven saastetaso kasvaa valtavasti. Hetkeä myöhemmin eräs maaorava hyppää järveen ja nousee sieltä esiin monisilmäisenä mutanttina. Flanders (Harry Shearer) ja Bart (Nancy Cartwright) ovat vaellusretkellä aivan järven lähistöllä ja löytävät maaoravan hiukan ennen kuin EPA (Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto) ottaa sen haltuunsa. EPA:n johtaja Russ Cargill (Albert Brooks) tarjoaa Yhdysvaltain presidentti Schwarzeneggerille (Harry Shearer) viisi ”kammottavaa” vaihtoehtoa Springfieldin saastetilanteen ratkaisemiseksi. Schwarzenegger valitsee umpimähkään vaihtoehdon numero 3, minkä seurauksena Springfield suljetaan jättimäisen lasikupolin sisään. Kun poliisit löytävät järvestä Homerin siilon, vihaiset kaupunkilaiset lähtevät marssimaan Simpsoneiden taloa kohti mukanaan talikoita ja soihtuja aikomuksenaan tappaa Simpsonit. Simpsonit onnistuvat kuitenkin pakenemaan erään pihallaan olevan vajoaman kautta kupolin ulkopuolelle. Perhe löytää itselleen motellihuoneen, missä Homer kertoo perheelle uudesta suunnitelmastaan: he lähtevät Alaskaan ja aloittavat siellä uuden elämän.


title: The Simpsons Movie

text: Ennen pitkää Springfieldin asukkaat vahingoittavat kaupungin ylle sijoitettua lasikupolia, jolloin Cargill, joka ei tahdo, että uutinen Springfieldin kohtalosta pääsee leviämään, suunnittelee tuhoavansa koko kaupungin. Sillä välin Alaskassa Simpsonit näkevät televisiossa mainoksen, jossa Tom Hanks esittelee Springfieldin paikalle tulevaa uutta Grand Canyonia. Marge ja lapset tahtovat lähteä pelastamaan Springfieldiä, mutta Homer kieltäytyy auttamasta ihmisiä, jotka yrittivät tappaa heidät. Marge ja lapset hylkäävät Homerin ja lähtevät takaisin kotiin, mutta EPA nappaa heidät kesken matkan. Marge ja lapset palautetaan takaisin lasikupolin sisälle.


title: The Simpsons Movie

text: Sillä välin Homer ehtii muuttaa mielensä ja lähteä jalkaisin perheensä perään. Hän tuupertuu kuitenkin kesken kaiken hankeen ja on miltei joutua jääkarhun suihin. Salaperäinen inuiittishamaani (Tress MacNeille) pelastaa Homerin ja vie hänet igluunsa. Siellä Homer kokee ilmestyksen ja vakuuttuu siitä, että hänen on pelastettava Springfield. Kun Homer saapuu viimein Springfieldiin, paikalle lentää helikopteri, joka laskee kupolin sisään köydessä riippuvan pommin. Homer kiipeää kupolin harjalle ja laskeutuu köyttä pitkin kupoliin. Valitettavasti hän pudottaa siinä samalla köyden avulla pakoon pyrkivät kaupunkilaiset takaisin kupolin sisään. Homer ottaa pommin syliinsä ja hankkii itselleen moottoripyörän. Sitten hän tekee sovinnon Bartin kanssa ja ottaa pojan kyytiinsä ennen kuin lähtee ajamaan kupolin kylkeä pitkin sen harjalla olevaa aukkoa kohti. Bart onnistuu heittämään pommin kupolista ulos juuri ajoissa. Pommi räjähtää ja särkee kupolin vapauttaen springfieldiläiset. Cargill raivostuu suunnitelmiensa tärveltymisestä ja saapuu paikalle kiväärin kanssa ampuakseen Homerin. Maggie (Nancy Cartwright) ehtii kuitenkin pudottaa miehen päähän kiven ja tyrmätä tämän. Kaupunkilaiset ylistävät Homeria, joka ottaa Margen moottoripyöränsä kyytiin. Homer ja Marge suutelevat toisiaan ja ajavat sitten yhdessä auringonlaskuun Maggie mukanaan. Kaupunkilaiset alkavat korjata Springfieldiä takaisin entiselleen.


title: The Simpsons Movie

text:
"Simpsoneiden" tuotantoryhmä oli harkinnut sarjan elokuvasovitusta jo sarjan alkuaikoina. Sarjan luoja Matt Groening ajatteli, että täyspitkä elokuva auttaisi heitä laventamaan sarjan mittasuhteita ja luomaan juonikehitelmiä, jotka olivat liian monimutkaisia TV-sarjaan. Hän aikoi tehdä elokuvan sarjan loputtua, mutta tämä suunnitelma "raukesi hyviin katsojalukuihin". Suunnitelmissa oli myös sovittaa neljännen tuotantokauden jakso "Kymmenen plus" elokuvaksi, mutta jakson laventaminen täyspitkäksi elokuvaksi osoittautui vaikeaksi. Projekti viivästyi. Oli vaikea löytää elokuvaksi riittävää tarinaa, ja ryhmällä ei ollut aikaa viedä projektia loppuun, koska sarja työllisti heidät täysin. Groeningin toiveissa oli myös parodia Disneyn "Fantasiasta", "Simpstasia", mutta hanketta ei koskaan toteutettu, osin koska täyspitkän käsikirjoituksen tekeminen olisi ollut liian vaikeaa. Ennen kuolemaansa Phil Hartman sanoi haluavansa tehdä näytellyn Troy McClure -elokuvan ja monet sarjan tekijöistä ilmaisivat halunsa osallistua hankkeeseen.
Ääninäyttelijät allekirjoittivat sopimuksen elokuvan tekemisestä vuonna 2001, ja käsikirjoituksen valmistelu alkoi. Aluksi tuottajat pelkäsivät elokuvan vaikuttavan kielteisesti sarjan tuotantoon, koska henkilökuntaa ei ollut tarpeeksi molempiin projekteihin. Kun sarja eteni, uusia kirjoittajia ja animaattoreita palkattiin, jotta sarjaa ja elokuvaa voitaisiin tuottaa samaan aikaan. Groening ja James L. Brooks kutsuivat takaisin Mike Scullyn ja Al Jeanin tuottamaan elokuvaa kanssaan. David Silverman oli projektia odottaessaan lopettanut työnsä Pixarilla, ja hänet kutsuttiin ohjaajaksi. Koottiin "vahvin mahdollinen" kirjoittajatiimi, johon valittiin useita kirjoittajia sarjan varhaisilta tuotantokausilta: David Mirkin, Mike Reiss, George Meyer, John Swartzwelder ja Jon Vitti. Ian Maxtone-Graham ja Matt Selman otettiin mukaan myöhemmin ja myös Brooks, Groening, Scully ja Jean kirjoittivat osia käsikirjoituksesta. Taiteellisten erimielisyyksien vuoksi sarjan 1993 jättänyt Sam Simon ei palannut tiimiin. Entinen sarjan kirjoittaja Conan O'Brien halusi työskennellä "Simpsoneiden" tuotantoryhmässä uudelleen ja vitsaili: "Pelkään, että aivojeni "Simpsoneita" kirjoittava osa on tuhoutunut keskusteltuani neljästoista vuotta Lindsay Lohanin ja sen "Tunteet pelissä" -sarjan kaverin kanssa, joten eiköhän näin ole kaikkein paras." Myös ohjaaja Brad Birdin haaveissa oli elokuvan tuotantoon osallistuminen, mutta "Rottatouillen" kanssa työskentely vei hänen aikansa. Tuottajat solmivat FOXin kanssa sopimuksen, joka mahdollisti tuotannon lopettamisen missä vaiheessa tahansa, mikäli käsikirjoitus ei olisi tyydyttävä.


title: The Simpsons Movie

text: Käsikirjoituksen kirjoittaminen alkoi vuonna 2003 samassa pienessä bungalowissa, jossa Groening keksi "Simpsonit" vuonna 1987. Kirjoittajat viettivät kuusi kuukautta keskustellen juonesta ja jokainen heistä teki luonnosmaisia ehdotuksia. Juonta pidettiin salassa ennen elokuvan ensi-iltaa. Brooks kertoi, että vierailevien journalistien oli pitänyt allekirjoittaa paperi, jossa he lupaavat pitää elokuvan juonen salassa. Jean ehdotti, että perhe pelastaisi manaatteja – idean pohjalta luotiin vuoden 2005 jakso "Pelastakaa manaatit". Esillä oli myös "Truman Show" -elokuvan kaltainen juonisuunnitelma, jossa hahmot huomaavat, että heidän elämänsä onkin TV-show’ta. Groening hylkäsi ajatuksen, sillä hänen mielestään Simpsonit "eivät koskaan saisi tulla tietoisiksi siitä, että he ovat julkkiksia". Groening luki kaupungista, joka yritti päästä eroon sian ulosteesta juomavedessään, ja tämä antoi alkusysäyksen elokuvan juonelle. Päätös antaa Flandersille tärkeä rooli tehtiin jo aikaisessa vaiheessa, kun Jean halusi Bartin ihmettelevän, millaista hänen elämänsä olisi, jos Flanders olisi hänen isänsä. Päätettyään lopulta juonen peruskulusta kirjoittajat jakoivat sen seitsemään osaan. Jean, Scully, Reiss, Swartzwelder, Vitti, Mirkin ja Meyer kirjoittivat kukin 25 sivua, ja ryhmä tapasi kuukautta myöhemmin yhdistääkseen seitsemän osaa yhdeksi "erittäin raa’aksi versioksi". Elokuvan käsikirjoitus oli kirjoitettu samalla tavalla kuin TV-sarjan: kirjoittajat istuivat pöydän ympärillä, heittelivät ideoita ja yrittivät saada toisensa nauramaan. Käsikirjoitus tehtiin yli sataan kertaan. Groening kuvasi haluaan tehdä elokuvasta dramaattisesti TV-sarjan jaksoa vahvemman: hän halusi "antaa jotain ennennäkemätöntä".


title: The Simpsons Movie

text: Elokuvan animointi alkoi tammikuussa 2006 "Tikku ja Takku" -pätkällä, jolle laadittiin kuvasuunnitelma ensimmäisenä. Groening kutsui elokuvan animaatiota "tahallisen epätäydelliseksi" ja "kunnianosoitukseksi käsinpiirretylle animaatiolle". Hän torjui suunnitelmat tehdä elokuvasta näytelty tai CGI-filmi. Elokuva luotiin laajakankaalle (suhteella 2.35:1), jotta ero televisiosarjaan korostuisi. Väritykseen käytettiin laajinta animaattoreiden koskaan käyttämää palettia. Animoinnissa käytettiin piirto-ominaisuuksilla varustettuja nestekidenäyttöjä (Wacom Cintiq), jotka helpottivat tuotantoa mahdollistamalla piirtämisen suoraan tietokonenäytölle. Animaation tuotanto jaettiin neljän studion kesken ympäri maailmaa: Film Roman Burbankissa (Kalifornia), Rough Draft Studios Glendalessa (Kalifornia) sekä AKOM ja Rough Draft Korea Soulissa (Etelä-Korea). Kuten TV-sarjassa, kuvasuunnittelu, hahmot, taustasommittelu ja varsinainen animointi tehtiin Amerikassa. Ulkomaiset studiot viimeistelivät animaation, kuvien vaihdokset ja digitaaliset väritysprosessit.


title: The Simpsons Movie

text: Ohjaaja David Silverman sanoi, että toisin kuin TV-sarjassa, jossa oli pakko tehdä valintoja, elokuva antoi heille mahdollisuuden "tuhlata huomiota joka ainoaan kohtaukseen". Elokuvassa hahmoilla on varjot, toisin kuin sarjassa. Silverman ja animaattorit katsoivat vaikutteita saadakseen elokuvia kuten "Ihmeperhe", "Bellevillen kolmoset" ja "Mies astui junasta", koska "tavoissaan sijoitella hahmoja ne opettivat näyttämöllepanoa". Saadakseen ideoita unijaksoon he katsoivat esimerkiksi Disneyn "Dumbon" ja tutustuivat vanhaan Pluto-piirrettyyn "Pluto’s Judgment Day". Joukkokohtauksiin haettiin vaikutteita elokuvasta "Mieletön, mieletön maailma". Silverman syventyi omiin suosikkeihinsa ohjaamistaan "Simpsonit"-jaksoista "Pelle Homer" ja "Radioaktiivinen mies". Mike B. Anderson, Lauren MacMullan, Rich Moore ja Steven Dean Moore ohjasivat kukin noin neljänneksen animaatiosta Silvermanin opastamana, samalla kun useat muut animaattorit työstivät kohtauksia.


title: The Simpsons Movie

text:
Inspiraatioksi väkijoukko-kohtauksiin tuotantoryhmä tarkasteli julistetta, jossa kuvataan enemmän kuin 320 "Simpsonit"-hahmoa. Groening sanoi, että he yrittivät sijoittaa jokaisen hahmon elokuvaan – 98 hahmolla olisi puherooli, ja suurin osa väkijoukosta koostui jo luoduista henkilöhahmoista. Sarjan vakituiset ääninäyttelijät, Dan Castellaneta, Julie Kavner, Nancy Cartwright, Yeardley Smith, Hank Azaria ja Harry Shearer, sekä totutut sivuesiintyjät Tress MacNeille, Pamela Hayden, Marcia Wallace, Maggie Roswell, Russi Taylor ja Karl Wiedergott pitivät roolinsa. Joe Mantegna palasi Fat Tonyn roolin, vaikka tällä oli vain yksi repliikki ja hän esiintyi vain parissa kohtauksessa. Jaksoihin useita vierailevia äänirooleja tehnyt Albert Brooks palkattiin Russ Cargillin rooliin, kun hän oli kertonut tekijöille haluavansa olla mukana elokuvassa. Aluksi häntä suunniteltiin "Muutat vain kahdesti" -jaksosta tutuksi tulleen Hank Scorpion rooliin, mutta ryhmä päätti, että uuden hahmon luominen on parempi idea.
Näyttelijät tekivät ensimmäisen kolmesta lukuharjoituksesta toukokuussa 2005 ja aloittivat tuotannon loppuun asti jatkuneet viikoittaiset äänitykset kesäkuussa 2006. James L. Brooks ohjasi heitä ensimmäistä kertaa sitten sarjan varhaisten tuotantokausien. Castellanetan mielestä äänityssessiot olivat "jännitteisempiä" ja "emotionaalisesti dramaattisempia" kuin televisiosarjan äänitykset. Jotkut yli sataan kertaan äänitetyt kohtaukset, kuten Margen videoviesti Homerille, uuvuttivat ääninäyttelijät.


title: The Simpsons Movie

text: Kun elokuvan aloittavaa konserttikohtausta kirjoitettiin, mielessä ei ollut mitään tiettyä bändiä. Green Day otettiin rooliin, koska yhtyeen jäsenet olivat toivoneet pääsevänsä elokuvaan vierailemaan. Myös Tom Hanks suostui esiintymään elokuvassa itsenään vain yhden puhelinsoiton perusteella. "Kaikki rakastavat Raymondia" -sarjan luoja Philip Rosenthal antaa äänen isähahmolle, joka esiintyy "uusi Grand Canyon" -mainoksessa Hanksin kanssa. Aikarajoitusten vuoksi lukuisia äänitettyjä vierailijoiden esityksiä jouduttiin leikkaamaan. Minnie Driver esitti holhoavan suremisneuvojan osan kohtauksessa, joka leikattiin. Edward Nortonilta äänitettiin Woody Allen -vaikutteinen rooli miehenä, joka murskautui kun kupoli rakennettiin. Ääntä pidettiin liian hämmentävänä, joten Castellaneta äänitti Nortonin dialogin uudestaan erilaisella äänellä. Isla Fisher ja Erin Brockovich tekivät cameo-roolit, mutta heidän kohtauksensa leikattiin lopullisesta versiosta. Kelsey Grammer äänitti useita repliikkejä Sideshow Bobille, jonka piti esiintyä useassa kohdassa, mutta myös nämä kohtaukset leikattiin. Myös Johnny Knoxvilleä tarjottiin mahdolliseksi vierailijaksi.


title: The Simpsons Movie

text: Vaikka Arnold Schwarzeneggerin ääntä ei käytetäkään, hän esiintyy elokuvassa Yhdysvaltain presidenttinä. Arnold Schwarzenegger ei kuitenkaan voisi päästä presidentiksi oikeassa elämässä, koska hän ei ole syntynyt Yhdysvalloissa. Hänet valittiin virassa olevan George W. Bushin sijasta, jotta "elokuva ei vanhentuisi kahdessa vuodessa". Brooks oli hermostunut ideasta – Schwarzeneggerin suosio oli heikentymässä, mutta "toivomme hänen tekevän poliittisen comebackin". Animaattorit aloittivat piirtämällä tarkan karikatyyrin Schwarzeneggeristä, mutta yksi tekijöistä ehdotti presidentiksi muunneltua versiota Rainier Wolfcastlen hahmosta. Ajatusta kehitettiin lisäämällä Schwarzeneggerin karikatyyriksi luodun Wolfcastlen hahmoon lisää ryppyjä ja erilainen hiustyyli.


title: The Simpsons Movie

text: Elokuvasta tehtiin myös dubattuja versioita eri kielille. Suomenkielisessä versiossa ääninä ovat muun muassa Anna Abreu (Rod) ja "Suosikki"-lehden silloinen päätoimittaja Katja Ståhl. Elokuvasta levitettiin Suomessa 15 dubattua kopioita valkokankaalle.


title: The Simpsons Movie

text: Elokuvan jokaista puolta analysoitiin jatkuvasti ja juonikulkuja, vitsejä sekä hahmoja kirjoitettiin uusiksi. Vaikka useimpiin animaatioelokuviin ei budjettisyistä tehdä suuria muutoksia aktiivisen tuotannon aikana, "The Simpsons Movien" tekijät jatkoivat editointia vuoteen 2007. Jotkut muutoksista tehtiin niinkin myöhään kuin toukokuussa vain kaksi kuukautta ennen elokuvan ensi-iltaa. James L. Brooks huomautti, että "70 % [yhden trailerin] jutuista perustui tilanteeseen kahdeksan viikkoa sitten, eivätkä ne ole enää mukana elokuvassa". Groeningin mukaan materiaalia leikattiin kahden elokuvan tarpeisiin. Useita hahmoja luotiin, mutta leikattiin pois, koska ne eivät olleet tarpeeksi antoisia. Alun perin Marge sai profeetallisen näyn kirkossa. Kirjoittajat pitävät tätä liian synkkänä, ja isoisä Abe sai korvata Margen. Lisan ja Colinin ihastumisen osuutta muuteltiin tämän tästä. Colinin nimiä olivat aluksi Dexter ja Adrien, ja hänen ulkonäkönsä kävi läpi täydellisen muutoksen. Yksi idea oli kehitellä Milhousen ihastumista Lisaan, mutta kirjoittajat tajusivat, että "yleisölle Milhousen pitkäaikainen ihastus Lisaan ei ollut niin tuttua kuin he olivat luulleet". Takaa-ajo kohtaus, jossa Homer heittää liekehtiviä muumioita rekka-autosta, korvattiin "tunteellisemmilla ja realistisemmilla" kohtauksilla motellissa ja karnevaaleilla, jotka mahdollistivat tahdin vaihdoksen.


title: The Simpsons Movie

text: Lisää muutoksia tehtiin maaliskuussa 2007 Portlandissa (Oregon) ja Phoenixissä (Arizona) annettujen ennakkonäytösten jälkeen. Yksi poisto oli Kangin ja Kodosin voimakas elokuvaan kohdistuva kritiikki lopputekstien aikana. Monet ennakkonäytösyleisöstä pitivät alkuperäistä elokuvaa liian karkeana ja jotkut Homerin käytöstä liian epäystävällisenä, joten useita kohtauksia miedonnettiin, jotta hän vaikuttaisi mukavammalta. Russ Cargill suunniteltiin moneen kertaan; alun perin hän oli vanhempi mies, jonka puhetavan Albert Brooks perusti Donald Rumsfeldin ääneen. Vanhempi malli oli sama, jota Burger King oli käyttänyt toiminta-figuurissaan. Cargillin kohtaus Bartin ja Homerin kanssa elokuvan päätöksessä lisättiin täydentämään hänen tarinansa, ja myös "Spider-Pig"-vitsi oli myöhäinen lisäys. Yhdessä poistetussa kohtauksessa, juuri ennen kuin kupoli lasketaan Springfieldin päälle, johtaja Burns muistuttaa katsojia siitä, että tämä on viimeinen kohta elokuvassa, jolloin he voivat saada rahansa takaisin. Poistettuja kohtauksia olivat myös Homerin ja makkararekkakuskin kohtaaminen, Plopper-sian esiintyminen lopussa sekä useat musiikkinumerot. Uutiskatsaus, jossa esiteltiin kupolin vaikutuksia arkielämään, kuten maanviljelyyn ja urheiluun, leikattiin, koska se ei sopinut elokuvan kokonaisuuteen.


title: The Simpsons Movie

text: James L. Brooks valitsi hyvän ystävänsä Hans Zimmerin säveltämään elokuvan musiikin, koska he olivat tehneet yhteistyötä ennenkin. Zimmeristä tuntui, että elokuvan säveltäminen oli "ainutlaatuinen tilaisuus" ja hän yritti "kokeilla ja ilmaista Simpsoneitten tyyliä kyllästyttämättä yleisöä". Hän käytti Danny Elfmanin alkuperäistä "Simpsonit"-teemaa, mutta toivoi ettei käyttäisi sitä liikaa. Zimmer loi teemoja jokaiselle Simpsoneiden perheejäsenelle. Homerin teema oli tärkein ja Zimmer myös sävelsi pienempiä teemoja Bartille ja Margelle. TV-sarjaan paljon musiikkia säveltänyttä Alf Clausenia ei pyydetty säveltämään elokuvamusiikkia, ja tämä huomautti: "joskus olet tuulilasi, joskus olet ötökkä".


title: The Simpsons Movie

text: Sen lisäksi, että Green Day esiintyi elokuvassa, se levytti oman versionsa "Simpsonit"-teemasta ja julkaisi sen singlenä. Elokuvassa Green Dayn muistotilaisuudessa soitetaan hautajaisversio yhtyeen kappaleesta "American Idiot". Zimmer teki "Spider-Pig"-laulusta kuoroversion, jota ei ikinä sisällytetty elokuvaan.


title: The Simpsons Movie

text: Elokuva on erilaisten kulttuurillisten vaikutteiden ja vihjeiden kyllästämä. Green Day soittaa kappaleen "Käyn kohti sinua, oi Herrani" viuluilla, kun heidän proomunsa uppoaa, mikä viittaa elokuvaan "Titanic". Kohta, jossa Bart ajaa skeittilaudalla alastomana ja erilaiset esineet peittävät hänen sukupuolielimensä, on viittaus elokuvaan "Austin Powers – kumma jätkä". Homerin ja Margen rakkauskohtaus parodioi Disney-elokuvien tyyliä, kun eläimet auttavat heitä riisuutumaan. Alun perin kohtauksessa käytettiin musiikkia elokuvasta "Ihmemaa Oz" ja vasalla oli valkoisia täpliä, koska tekijät eivät halunneet viitata liian selvästi Bambiin. Bart jäljittelee Mikki Hiirtä junassa kutsuessaan itseään "pahan yhtiön maskotiksi". Kun Lenny soittaa Homerille, tämän soittoääneksi paljastuu Nokia tune. Alaskassa Homer pelaa "Grand Theft Walrusia", joka parodioi suosittua videopelisarjaa "Grand Theft Auto". Pelissä Homerin hahmo ampuu steppaavan pingviinin viittauksena elokuvaan "Happy Feet". "Spider-Pig" -laulu on parodiaa vuoden 1967 "Hämähäkkimies"-animaatiosarjasta. Lisan luennon nimi on "Ärsyttävä totuus", joka parodioi Al Goren elokuvaa "Epämiellyttävä totuus". Pomminpurkajarobotti perustuu Vincent D'Onofrion hahmoon Leonard "Pyle" Lawrence elokuvasta "Full Metal Jacket", jossa hahmo tekee itsemurhan samalla tavalla. Elokuvan lopussa yleisön juhlinta viittaa "Tähtien sota: Episodi VI – Jedin paluu" -elokuvaan ja Carl näyttää samalta kuin Lando Calrissian.


title: The Simpsons Movie

text: Alaskaan muuttamisen johdosta Homerille annettu tuhannen dollarin lahjoitus viittaa Alaskan vuosittain asukkailleen maksamiin öljytuotto-osinkoihin, jotka vuonna 2007 olivat 1 654 dollaria asukasta kohti. Homerin lähtiessä Eski-Moe's -kapakasta hän tarttuu rekkaan, joka kyyditsee hänet takaisin kotiin, mikä on kunnianosoitus näyttelijä Buster Keatonille. Ilmestyskohtaus viittaa elokuvaan "Brazil – tämän hetken tuolla puolen" ja Salvador Dalin taiteeseen. Hillary Clinton esiintyy Tikkun varapresidenttinä ja örkit teoksesta "Taru sormusten herrasta" esiintyvät eräissä kohtauksissa.


title: The Simpsons Movie

text: Elokuvasta on leikattu pois kohtaus, jossa Marge ja lapset esiintyvät keskusteluohjelmassa "The View" levittäen springfieldiläisille uutista kaupungin tuhosta. Kohtauksessa oli määrä näyttää myös Russ Cargillin ja Joy Beharin pyssytaistelu. Toisessa poistetussa kohtauksessa Moe kuvailee Springfieldin muuttuvia tiloja, joista yksi oli Disneylandin laite Autopia. Mukana oli useita viittauksia "Simpsoneihin", kuten jaksoon "Huimapää rullalaudalla", jossa ambulanssi ajoi päin Springfieldin kukkulaa. The Carpenters -yhtyeen kappale "(They Long to Be) Close to You" soi Homerin ja Margen häävideon aikana, jossa näytettiin kohtauksia pariskunnan parhaista hetkistä. Elokuvan ensimmäisen uutislähetyksen loppukevennyksessä kupolia vasten iskeytyvät pääskyset ovat Swelloweja Pokémon-sarjasta.


title: The Simpsons Movie

text:
Al Jeanin mukaan elokuvan sanoma on, että "miehen pitäisi kuunnella vaimoaan". Lisäksi elokuva on parodia kahdesta ajankohtaisesta kysymyksestä, uskonnosta ja ympäristöliikkeestä. Ympäristöteemaan liittyy Homerin saastuttama Springfieldin järvi, Green Dayn esiintyminen sekä Lisan ja Colinin romanssi. Russ Cargillin konnahahmo on ympäristövirasto EPAn johtaja. Kriitikko Ed Gonzalez väitti, että juoni oli satiirinen kommentti hallituksen tapaan reagoida hurrikaani Katrinan tuhoihin New Orleansissa. "Empire"-lehden Ian Nathan arvosteli tätä aihetta väittäen, että se teki "elokuvasta selkeän poliittisen, jopa poleemisen ohjelmajulistuksen".
Uskontoon liittyvät Abraham Simpsonin uskonnollinen hurmos ja se, että Marge luuli tämän sanojen olevan viesti Jumalalta. Kun Groeningilta kysyttiin, uskoiko hän elokuvan loukkaavan ihmisiä, hän vitsaili, että elokuvassa "vaikuttaa erittäin aktiivinen Jumala". "The Gospel According to The Simpsons" -kirjan kirjoittaja Mark I. Pinsky sanoi, että "elokuva käsittelee aitoa uskoa kunnioittavasti, mutta kaikenlaista uskonnollista teeskentelyä ja tekopyhyyttä se katsoo karsaasti". Hänen mukaansa kohtaus, jossa Moen kapakan kanta-asiakkaat vaihtavat paikkaa kirkkoon, yritti "paljastaa kaikkien meidän inhimillisen erehtyväisyyden". Analysoidessaan Ned Flandersin roolia hän kirjoitti: ""Simpsoneiden" pyrkimys kuvata kaikkia eri puoliamme tekee siitä niin rikkaan ja hauskan kuvauksen monimutkaisesta suhteestamme uskontoon". Viittauksena raamatulliseen kertomukseen Aatamista ja Eevasta Eedenin puutarhassa animaattorit lisäsivät omenapuun Lisan ja Colinin taakse heidän ensimmäisessä kohtauksessaan. Puita käytettiin elokuvassa jokaisessa tärkeässä tai tunteellisessa kohtauksessa.


title: The Simpsons Movie

text: 20th Century Fox ilmoitti 1. huhtikuuta 2006, että elokuvan kansainvälinen ensi-ilta tulisi olemaan 27. heinäkuuta 2007. Australiassa ja Isossa-Britanniassa elokuva julkaistiin päivää aikaisemmin. Elokuvan juonesta paljastettiin vain vähän ensi-iltaa edeltävinä viikkoina. Groening sanoi uskovansa, etteivät ihmiset "katso lehden TV-sivuja ja ajattele, 'Katsonpa tämän viikon "Simpsonit", koska pidän juonesta.' Sitä vain virittäytyy tunnelmaan ja katsoo mitä tuleman pitää".


title: The Simpsons Movie

text: Fox järjesti kilpailun Yhdysvaltain kuudentoista Springfield-nimisen kaupungin kesken siitä, missä niistä järjestettäisi elokuvan Amerikan ensi-ilta. Jokainen Springfield tuotti elokuvan, jossa selitettiin miksi juuri heidän kaupunkinsa tulisi toimia ensi-illan isäntänä, ja tulos päätettiin "USA Todayn" verkkosivuilla järjestetyssä äänestyksessä.


title: The Simpsons Movie

text: Minnesotan Springfield jättäytyi kilpailusta 31. toukokuuta 2007. Voittajaksi julistettiin 10. heinäkuuta Vermontin Springfield, joka voitti Illinoisin pääkaupungin Springfieldin äänin 15 367 – 14 634. Kaikki muut 14 kilpailijakaupunkia järjestivät pienempiä näytöksiä 26. heinäkuuta. Springfield Vermontissa isännöi elokuvan maailman ensi-illan 21. heinäkuuta. Perinteisen punaisen maton sijasta käytettiin keltaista.


title: The Simpsons Movie

text: Elokuvan ikärajaksi Motion Picture Association of America asetti PG-13 sen sisältävän "epäkunnioittavan huumorin" takia. Tuotantoryhmä oli odottanut juuri tätä ikärajaa. British Board of Film Classification ei leikannut elokuvaa ja luokitteli sen sallituksi kaiken ikäisille, mutta suositteli aikuisen läsnäoloa alle kahdeksan vuotiaiden kanssa (PG). BBFC:n edustaja sanoi lyhyestä alastonkohtauksesta, että "luonnollinen alastomuus ilman seksuaalista sisältöä on sallittu PG-luokituksen elokuvissa". Suomen Valtion elokuvatarkastamon tarkastajat Hanna Happo, Teppo Esko ja Leena Karjalainen antoivat elokuvan ikärajaksi K-7. Tarkastajijen mukaan elokuvassa oli "animaation kontekstissa makaaberia huumoria, groteskeja väkivaltatilanteita, lievää pelottavuutta ja voimakkaita tehosteita".


title: The Simpsons Movie

text: Elokuvan ensimmäinen traileri ilmestyi "Ice Age 2" -elokuvan yhteydessä. Traileri oli 25 sekuntia pitkä. Kauppaketju 7-Eleven muutti 11 Yhdysvaltojen kaupoistaan ja yhden Kanadan kaupoistaan Kwik-E-Marteiksi, mikä maksoi noin 10 miljoonaa dollaria. 7-Eleven myi myös "Simpsonit"-aiheisia tuotteita useissa kaupoissa: "Simpsoneista" tuttuja pirtelöitä ("Squishees"), "Buzz-kolaa", "Krusty-O's" -muroja sekä "Pinkin elokuvan donitseja". Tämä kampanja nosti muunnettujen 7-Eleven kauppojen myyntivoittoja 30 prosentilla. Osana erästä toista kampanjaa Homer esitti animoidun alku-monologin Jay Lenon talk-show’hun "The Tonight Show" 24. heinäkuuta 2007.


title: The Simpsons Movie

text: Erilaisia kampanjoita käynnistettiin ympäri maailmaa. Uuden-Seelannin Canterburyssä, Springfield-nimisessä kylässä pystytettiin "pinkki jättiläisdonitsi" kylän nimen kunniaksi. Dorsetissa Englannissa Homerin kuva maalattiin Cerne Abbasin jättiläisen kalkkikaiverruksen viereen. Paikalliset uuspakanat raivostuivat ja suorittivat sadetaikoja pestäkseen kuvan pois.


title: The Simpsons Movie

text: McFarlane Toys kehitteli elokuvaan perustuvan toimintafiguurisarjan, EA Games julkaisi "The Simpsons Gamen" samanaikaisesti kuin elokuvan DVD julkaistiin, vaikka pelin juoni ei perustunut elokuvaan. Samsung julkaisi "The Simpsons Movie" -puhelimen, ja Microsoft tuotti rajoitetun erän elokuvaan pohjautuvan Xbox 360-laitteen. Ben & Jerry's kehitti "Simpsonit"-teemaisen jäätelön, joka maistui oluelta ja donitsilta ja oli nimeltään "Duff & D'oh! Nuts". Windows Live Messenger tarjosi käyttäjilleen mahdollisuuden ladata ilmainen animoitu sisältö keskusteluissa käytettäväksi. Burger King tuotti sarjan "Simpsonit"-leluhahmoja joita annettiin lasten aterioiden mukana sekä TV-mainosten sarjan tämän tuotteen myynnin edistämiseksi. Myös Suomen Hesburger-ketju kampanjoi lastenaterioitaan "Simpsonit"-leluhahmojen kera. JetBlue Airways järjesti sarjan arpajaisia, joissa voittoina oli matka elokuvan ensi-iltaan Los Angelesiin. Yhtiö järjesti myös lennoillaan mahdollisuuden katsoa "Simpsoneille" omistettua elokuvakanavaa.


title: The Simpsons Movie

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 220 arvostelun perusteella kriitikoiden arvosteluista 88 prosenttia oli myönteisiä. Metacritic-verkkosivustolla se sai suhdeluvuksi 80/100 36 arvostelusta, mikä tarkoittaa "yleisesti myönteistä arvostelua." Englantilaiset sanomalehdet "The Guardian" ja "The Times" antoivat molemmat elokuvalle neljä viidestä tähdestä. "The Timesin" James Bonen mukaan elokuva "voi olla ylpeä samoista ovelista kulttuurisista viittauksista ja loistokkaista välähdyksistä, jotka ovat tuoneet TV-sarjalle pikkulapsista vertailevan kirjallisuudentutkimuksen tohtoreihin yltävän katsojakunnan." "The Guardianin" Peter Bradshaw sanoi, että elokuva "antaa kaiken, mitä vain voi haluta", ja että hänen mielestään "85 minuuttia ei riitä tekemään oikeutta seitsemälletoista vuodelle nerokasta komediaa". Ed Gonzalez ylisti elokuvan poliittista sanomaa rinnastaen alun "Tikku ja Takku" -sarjakuvan myöhempään kuvaukseen presidentti Schwarzeneggerin tilanteesta mutta myös sen visuaalisia piloja. Randy Shulman ylisti näyttelijöitä, joiden äänityöskentely hänen mukaansa "on noussut taituruudeksi, joka ylittää pelkän vuorosanojen lukemisen". Erityisesti hän kehui Kavneria, jonka "esitys oli syvempi kuin koskaan".


title: The Simpsons Movie

text: Roger Ebert antoi positiivisen arvion, mutta myönsi, ettei "yleensä kuulu TV-animaatioista kehitettyjen elokuvien ihailijoihin." Hän kuvaili elokuvaa "samaan aikaan radikaaliksi ja yksinkertaiseksi, vallankumoukselliseksi ja hyväsydämiseksi, tahattomasti loukkaavaksi". "Timen" Richard Corliss sanoi, että elokuva "ei yritä olla törkeämpi tai kieroutuneempi, vain isompi ja parempi".


title: The Simpsons Movie

text: "USA Todayn" elokuva-arvostelija Claudia Puig sanoi, että tarina riittää "täyspitkään elokuvaan, kiitos nokkelan juonen ja lakkaamattoman mitään kunnioittamattoman huumorin", mutta että jotkut fanit "voivat kaivata suosikkihahmojaan". Patrick Colan uskoi, että elokuva "saattaa olla parasta ["Simpsonit"] -kamaa sitten kausien 12 tai 13", ja ylisti animaatiota, mutta sanoi myös, että hahmojen kuten Sarjakuvahemmo ja Seymour Skinner esiintymiset olivat "pieniä ja tylsiä".


title: The Simpsons Movie

text: "The Hollywood Reporterin" Kirk Honeycutt kehui elokuvan hyväntuulisuutta, ja sanoi, että nauruja "on kaiken kokoisia". Hän huomautti myös, että ""Simpsoneiden" tuominen valkokankaalle ei ole tuonut paljoa uutta."


title: The Simpsons Movie

text: "Varietyn" Brian Lowry kutsui elokuvaa "nokkelaksi, mitään kunnioittamattomaksi [ja] satiiriseksi", mutta huomautti, että sen ainekset riittävät televisiosarjan jaksoa pidemmäksi vain "juuri ja juuri". Lisa Schwarzbaum ylisti ääninäyttelijöitä, mutta huomautti, että "toimintajaksot ontuvat silloin tällöin". Verratessaan elokuvaa sarjan varhaisiin jaksoihin Stephen Rowley totesi, että elokuvalla "on enemmän tarjottavaa kuin sarjalla myöhäisinä vuosina, mutta siitä puuttuu vielä paljon sitä, mikä teki siitä niin virkistävän".


title: The Simpsons Movie

text: Negatiivista palautetta tuli "Empire"-lehdeltä, jossa arvostelija Ian Nathan vertasi elokuvaa uudistettuun Coca-Cola-reseptiin New Coke, pitäen molempia "äärimmäisen epäonnistuneina". Phil Villarrealin mielestä elokuvassa oli "liian vähän naurun arvoisia hetkiä", ja että "uusien aluevaltausten sijaan elokuva turvautuu entuudestaan tuttuun". Sheila Johnston kritisoi elokuvan tempoa ja vitsien määrää sanoen, että "puhtia puuttuu paikoitellen", ja että elokuva oli "koomisten sähikäisten yhteislaukaus, jotkut niistä erittäin hauskoja, toiset ontuvia". David Edwards oli samaa mieltä ja kirjoitti, että vaikka "puolen tunnin show rullaa hienosti", "loppu laahustaa äärimmäisen tylsästi". Cosmo Landesman uskoi, että "huumori oli menettänyt satiirisen purevuutensa ja älynsä", ja että "suuri osa komediasta rakentuu Homerin idioottimaisuuden varaan." Bruce Newman kritisoi sarjan sivuhahmojen lyhyitä esiintymisiä ja piti elokuvaa "pettymyksenä".


title: The Simpsons Movie

text: Elokuva sai Suomessa kriitikoilta hyvän vastaanoton. Useimmissa arvosteluissa elokuva sai neljä tähteä. Eniten elokuvaa kritisoitiin sen suomi-dubbauksista. "Helsingin Sanomien" "Nyt"-viikkoliitteen Jarkko Jokelainen sanoi, että Homerin ääninäyttelijä Markku Toikka ei voinut ylittää Dan Castellanetaa, mutta sen sijaan Eija Vilpas Margen äänenä ja Aku Laitinen Mr. Burnsin äänenä saivat kiitosta. Myös Elokuvateatteri.comin kriitikko Jesse Itkonen antoi täydet viisi tähteä, mutta hänen mukaansa dubbaus oli "kulttuurillinen rikos": se tuhosi elokuvan charmin ja oli täysin turha, koska elokuva ei ole suunnattu alle kouluikäisille lapsille. "Suosikin" arvostelussa sanottiin, että elokuva ei ollut "yhtään sen ilkeämpi tai pisteliäämpi kuin keskimääräinen "Simpsonit"-episodi, ja silti paljon älykkäämpi ja kriittisempi kuin keskimääräinen amerikkalainen viihde".


title: The Simpsons Movie

text: Film-O-Holicin Jussi Lahtonen kritisoi sivuhahmojen, kuten Apun, Burnsin ja konnahahmo Russ Cargillin liian pieniä rooleja. "Iltalehden" verkkolehden Olli Kangassalo kehui elokuvaa, mutta sanoi sen juonen olevan hieman rutiininomainen. Plazan Olli Sulopuisto oli huojentunut elokuvan hauskuudesta, sillä hänen mukaansa sarjan nykyiset jaksot eivät yllä parhaiden vuosien tasolle. MTV3:n Outi Heiskanen moitti elokuvaa vain tavallista pidemmäksi tv-episodiksi. Myös FilmiFINin Markus Laitinen piti elokuvaa tuoreudestaan ja elokuvamaisuudestaan huolimatta tavallisena "Simpsonit"-jaksona. Myös YleX:n Tuomas Rajala sanoi, että elokuvan "resepti on lähes sama kuin itse TV-sarjassa, eikä elokuvaa voisi edes erottaa sarjasta muuten kuin pituutensa vuoksi. [...] Syytä elokuvan katsomiselle valkokankaalla on hankala löytää, suuri kuva ja hyvä ääni eivät tuo mitään lisää elokuvakokemukseen".


title: The Simpsons Movie

text:
Viihdeimperiumin Päivi Laajalahden muuten positiivisessa arviossa todettiin, että elokuva "luottaa tv-sarjan taikaan eikä pyri luomaan mitään suurta". Myös V2:n Jari Tapani Peltonen sanoi, että elokuvan kaikki tapahtumat on nähty jo aiemmin sarjan jaksoissa. FilmGoerin Antti Honkala oli samaa mieltä, mutta piti siitä huolimatta elokuvaa yhtenä vuoden parhaimmista.
Stara.fi-verkkosivulla todettiin, että elokuvan "punainen lanka on kuitenkin alkuirrottelujen jälkeen odotettua melankolisempi ja vaisumpi, mutta toki tutulla "Simpsonit" -huumorilla höystettyä". "Keskisuomalainen"-lehti raportoi, että "huumori toimii, mutta satiiri saisi olla purevampaa": ympäristöaktivistit ja kiihkouskovaiset ovat liian helppo pilkan kohde. "Kalevan" Kati Valjus kommentoi, että "taattuun "Simpsonit"-tyyliin puolitoistatuntinen elokuva tarjoaa läjäpäin tilannekomiikkaa, mutta tuntuu paikka paikoin pitkitetyltä". Telvis.fi -verkkosivun arvostelussa todettiin, että "nauru raikaa, mutta kokonaisuutena elokuva ei yllä parhaimpien TV-jaksojen tasolle.


title: The Simpsons Movie

text: Yhdysvalloissa "The Simpsons Movie" tuotti ensimmäisenä päivänään 30,7 miljoonaa dollaria, mikä oli kaikkien aikojen 16. paras ensi-iltapäivän tulos; jos laskuihin otetaan vain elokuvat, joilla ei ole jatko-osia, oli tulos kolmanneksi paras. Elokuva tuotti ensimmäisenä viikonloppunaan yhteensä 74 miljoona dollaria ja oli katsojalukujen kärjessä. Tulos oli kaikkien aikojen neljänneksi paras heinäkuun ensi-iltaviikonlopulle, ja paras, jos mukaan ei lasketa elokuvia, joilla on jatko-osia. Tämä ylitti reippaasti Foxin odottamat 40 miljoonan tuotot.


title: The Simpsons Movie

text: Tulos rikkoi Yhdysvalloissa useita lipputuloennätyksiä, kuten korkeimman viikonlopun bruttotuoton ei-tietokonepohjaiselle animaatioelokuvalle ja televisiosarjaan perustuvalle elokuvalle – se ohitti jopa "Vaarallinen tehtävä II:n". Viikonlopun bruttotuotto oli kolmanneksi paras animaatioelokuvalle. Elokuva aloitti kansainvälisten lipputuottojen huipulta: se tuotti 96 miljoonaa dollaria 71 ulkomaassa, joista 27,8 miljoonaa Britanniassa (toiseksi paras aloitus valkokankaalla 20th Century Foxin elokuvalle Britanniassa). Katsojamäärä oli yli puolet ennätyksellisestä 5,5 miljoonasta katsojasta Britanniassa tuona viikonloppuna. Australiassa elokuva tuotti 13,2 miljoonaa Australian dollaria, mikä on kolmanneksi paras tuotto ensi-iltaviikonlopulle maassa, ja paras animoidulle elokuvalle. Yhdysvaltojen ulkopuolella elokuva tuotti parhaiten Britanniassa ja toiseksi parhaiten Saksassa (yhteissumma 36 289 250 dollaria). Elokuvan maailmanlaajuinen tuotto oli kaiken kaikkiaan yli 526 miljoonaa dollaria.


title: The Simpsons Movie

text: Elokuvan levitysyhtiö FS Film reportoi, että Suomessa "The Simpson Movien" näki ensi-iltana perjantaina yli 30 000 katsojaa ja se keräsi noin 250 000 euron lipputulot. Tämä on animaatioelokuvien kaikkien aikojen paras ensi-iltatulos Suomessa. Elokuva oli ensimmäisellä sijalla viikolla 31/2007 lyömällä elokuvat "Harry Potter ja Feeniksin kilta" ja "Die Hard 4.0". Kahden ensimmäisen viikonlopun aikana elokuvan kävi katsomassa yli 200 000 suomalaista. "The Simpsons Movie" oli Suomessa vuoden 2007 katsotuin elokuva 400 000 katsojalla.


title: The Simpsons Movie

text: "The Simpsons Movie" voitti palkinnot parhaasta komediaelokuvasta British Comedy Awardsissa, parhaasta animaatiosta ITV:n National Movie Awardsissa ja parhaasta elokuvasta Englannin Nickelodeon Kids' Choice Awardsissa. Se voitti muun muassa elokuvat "Harry Potter ja Feeniksin kilta", "" ja "Shrek kolmas". Elokuvan traileri palkittiin Golden Trailer Awardilla. Forbes nimesi elokuvan vuoden kolmanneksi parhaaksi ja se sai kolme ehdokkuuta vuoden 2008 Annie-gaalassa (paras animaatioelokuva, paras elokuvaohjaus, paras käsikirjoitus ja paras elokuvan äänirooli Julie Kavnerille). Kaikki neljä palkintoa voitti "Rottatouille". "The Simpsons Movien" kotisivu sai Webby-palkinnon parhaasta elokuvan kotisivusta.


title: The Simpsons Movie

text:
"The Simpsons Movie" oli ehdolla vuoden 2008 Golden Globessa parhaaksi animaatioelokuvaksi, BAFTAssa parhaaksi animaatioelokuvaksi ja elokuvatuottajien killan palkintosarjassa (Producers Guild Award) parhaaksi animoiduksi teatterielokuvaksi. Muita ehdokkuuksia olivat parhaan animaation tai multimediateoksen Satelliitti-palkinto, Chicagon elokuvakriitikoiden liiton parhaan animaatioelokuvan palkinto ja Broadcast Film Critics -liiton parhaan animaatioelokuvan palkinto.
Ennen julkaisuaan elokuva oli ehdolla vuoden 2007 MTV Movie Awardsissa tittelillä "Best Summer Movie You Haven't Seen Yet" (paras kesäelokuva, jota et ole vielä nähnyt) - palkinnon voitti "Transformers". Teen Choice Awardin "The Simpsons Movie" hävisi elokuvalle "Hairspray" ja People's Choice Awardsin parhaan komedian tittelin elokuvalle "Paksuna". Suomessa elokuva voitti YleX:n Tuorein 2007 -kilpailussa parhaan ulkomaisen elokuvan tittelin.


title: The Simpsons Movie

text: Elokuva julkaistiin DVD:nä ja Blu-raynä maailmanlaajuisesti 3. joulukuuta 2007 ja Yhdysvalloissa 18. joulukuuta 2007. Julkaisu sisältää tuottajien ja animaattoreiden kommenttiraitoja, kuusi poistettua kohtausta sekä valikoiman elokuvan promootio-aineistoa. Viimeistelemätön kohtaus, jossa kaupunkilaiset laulavat Springfieldin hymniä, liitettiin "Simpsoneiden" kymmenennen tuotantokauden DVD-boksiin.


title: The Simpsons Movie

text: DVD:n julkaisun mainoskampanjaan liittyi Yhdysvalloissa muun muassa Empire State Buildingin keltainen juhlavalaistus. Tämä oli ensimmäinen kerta, jolloin rakennusta käytettiin elokuvan mainostamiseen. Isossa-Britanniassa Fox käynnisti viiden miljoonan punnan mainoskampanjan. Se myös solmi 1,6 miljoonan punnan sopimuksen Yoplait-yhtiön kanssa "The Simpsons Movie" jogurtin valmistamisesta Frubes-tuotesarjaan. Ensimmäisellä viikolla elokuvan DVD nousi Yhdysvaltojen DVD-listojen kärkeen ja se tuotti 11,8 miljoona dollarin vuokratulot. Julkaisijana toimi Suomessa FS Film. DVD-julkaisun "Special Stuff - koosteita" sisältää "American Idol" -pätkiä ja trailereita elokuvasta.


title: Vladimir Fjodorov

text: Vladimir Georgijevitš Fjodorov [ˈfʲoːdərəf] (, 1925 – 13. toukokuuta 2013 Moskova) oli Suomen asioihin kylmän sodan aikana vaikuttanut neuvostoliittolainen kommunistipoliitikko ja kirjailija.


title: Vladimir Fjodorov

text: Fjodorov oli taustaltaan sotilas ja puna-armeijan everstiluutnantti. Jätettyään sotilasuran hän työskenteli vuosina 1954–1989 virkailijana Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) kansainvälisen osaston Suomen-osastolla. Hän opetteli suomen kielen. Vuosina 1967–1973 hän asui Suomessa ja toimi lähetystöneuvoksena Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystössä. Hänen tehtävänään oli valvoa Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) toimintaa. Lempinimellä "Roffi" tunnettu Fjodorov kuului Neuvostoliiton suurlähettiläs Aleksei Beljakovin ja SKP:n neuvostomielisen vähemmistön eli niin sanottujen taistolaisten tukijoihin. Fjodorov tuli myöhemmin tunnetuksi muun muassa kirjailijana ja toimittajana. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen hänen artikkeleitaan julkaistiin runsaasti suomalaisessa "Tiedonantaja"-lehdessä. Fjodorov kirjoitti muistelmansa, jotka julkaistiin suomeksi vuonna 2001.


title: Vladimir Fjodorov

text: Vladimir Fjodorovin poika on Andrei Fjodorov, joka toimi Venäjän neuvostotasavallan varaulkoministerinä 1990–1991.


title: EDT

text: EDT ("Eastern Daylight Time") UTC−4 on Pohjois-Amerikassa käytetty nimitys ET ("Eastern Time Zone") -aikavyöhykkeen kesäajasta. ET-aikavyöhyke peittää suuren osan Pohjois-Amerikan itärannikosta sekä osan Etelä-Amerikan länsirannikosta. ET-aika on UTC−5 (tuntia), paitsi kesäaikana UTC−4 (tuntia). Kesäajan ET-aikaa kutsutaan kesäaikana erityisesti nimityksellä EDT ("Eastern Daylight Time") ja talviaikana nimityksellä EST ("Eastern Standard Time").


title: EDT

text: Myös Australiassa on EDT-aika, johon viitataan usein myös lyhenteellä AEDT ("Australian Eastern Daylight Time"). AEDT-aika on AEST "(Australian Eastern Standard Time") +1, tai UTC+11.


title: Ludhiana

text: Ludhiana () on Punjabin osavaltion suurin kaupunki Intiassa. Kaupungissa asui vuonna 2011 noin 1,4 miljoonaa ihmistä.


title: Ludhiana

text: Ludhiana sijaitsee Ludhianan piirikunnassa Sutlej-joen entisellä rannalla - joen nykyinen reitti kulkee 13 km päässä kaupungista.


title: Ludhiana

text: Ludhiana sijaitsee keskeisesti Delhistä Amritsariin johtavan Grand Trunk Road -tien varrella ja liikenneyhteydet Intian pääkaupunkiin New Delhiin ovat hyvät ilma-, rauta- ja maanteitse. Kansainvälinen lentoasema on suunnitteilla.


title: Ludhiana

text: Kaupunki on suuri teollisuuden ja opetuksen keskus Pohjois-Intiassa, ja on monien kulttuurien kohtaamispaikka.


title: Ludhiana

text: WHO:n vuonna 2011 tekemän selvityksen mukaan Ludhiana oli Intian saastunein kaupunki. Hengitettäviä pienhiukkasia (PM10) oli 251 mikrogrammaa kuutiometrissä.


title: Vadodara

text: Vadodara eli Baroda (gudžarati: વડોદરા, hindi: बडोदा) on kolmanneksi suurin kaupunki – Ahmedabadin ja Suratin jälkeen – Gujaratin osavaltiossa Intiassa. Vadodrassa asuu noin 1,7 miljoonaa ihmistä ja se on yksi osavaltion neljästä kaupungista, jossa on yli miljoona asukasta, muut ovat Rajkot sekä kaksi yllä mainittua kaupunkia. Vadodra sijaitsee Vishwamitri-joen lähellä, kaakkoon Ahmedabadista. Kaupungin lempinimi on "Gujaratin kulttuuripääkaupunki". Kaupunki on Vadodaran piirikunnan hallintokeskus.


title: Mirtatsapiini

text: Mirtatsapiini (alkuperäinen kauppanimi Remeron) on piperatsinoatsepiineihin kuuluva tetrasyklinen masennuslääke. Mirtatsapiini luokitellaan NASSA-lääkkeeksi, ja sen vaikutustapa eroaa SSRI- ja trisyklisistä masennuslääkkeistä. Lääkkeen toi markkinoille Organon International vuonna 1996. Mirtatsapiinin alkuperäinen tuotenimi lääkemarkkinoilla on "Remeron". Lääkeaine syntyi edelleenkehittelyn seurauksena pyridiinianalogina mianseriinista, joka on käytössä vielä edelleen.


title: Mirtatsapiini

text: Mirtatsapiini on tarkoitettu aikuisten masennustilojen hoitoon. Sitä käytetään myös pieninä annoksina pitkäaikaisen unettomuuden hoitoon.


title: Mirtatsapiini

text: Masennuksen hoidossa vuorokausiannos on yleensä 15-45 mg; aloitusannos on 15 mg tai 30 mg. Mirtatsapiinin vaikutus saattaa alkaa jo 1-2 viikossa.


title: Mirtatsapiini

text: Mirtatsapiini on mianseriinin lähisukulainen ja rakenteeltaan sen pyridiinianalogi. Vaikutukset solutasolla ovat monimutkaisia, mutta nettotuloksena se lisää noradrenergistä ja serotonergistä neurotransmissiota. Mirtatsapiini salpaa farmakologisissa testeissä postsynaptisia 5-HT2- ja 5-HT3-serotoniinireseptoreita. SSRI-lääkkeille ominaisia hoidon alussa ilmeneviä haittoja, kuten levottomuus- tai ahdistuneisuusoireita ja pahoinvointia on mirtatsapiinilla vähemmän. Myös seksuaaliset haitat ovat vähäisempiä kuin SSRI-lääkkeillä. Mirtatsapiini ei juuri sitoudu alfa-1-adrenergisiin eikä muskariinireseptoreihin. Se ei hoitoannoksilla yleensä vaikuta sydämen tai verenkierron toimintaan. Mirtatsapiini sitoutuu histamiinireseptoreihin, mikä selittää sen sedatiivisen vaikutuksen.


title: Mirtatsapiini

text: Lääkettä pidetään ns. kaksikanavaisena, koska se vaikuttaa sekä serotonergisesti että adrenergisesti.


title: Mirtatsapiini

text: Nykytietämyksen mukaan mirtatsapiinin antidepressiivinen vaikutus perustuu presynaptisten Alfa-reseptorien salpautumiseen, mikä aktivoi keskushermoston noradnergistä järjestelmää negatiivisen palautteen estyessä. Mirtatsapiini aktivoi myös keskushermoston serotonergista ja dopaminergista järjestelmää, kuitenkaan vaikuttamatta välittäjäaineiden takaisinottoa estämällä, kuten esimerkiksi SSRI-lääkkeet. Myös 5-HT-reseptorin salpautumisella saattaa olla rooli mirtatsapiinin antidepressiiviseen tehoon.


title: Mirtatsapiini

text: 5-HT-serotoniinireseptoreiden salpautumisesta saattaa olla hyötyä potilailla, jotka kärsivät pahoinvoinnista.


title: Mirtatsapiini

text: Mirtatsapiinin suositeltava annos on unettomuuteen 3,75–7,5 mg, jolla ei ole antidepressiivistä vaikutusta. Yli 15 mg:n annokset saattavat jopa huonontaa yöunta. Masentunut tai ahdistunut potilas voi hyötyä yöksi otetusta pienestä mirtatsapiini-annoksesta liitettynä muuhun masennuslääkkeeseen.


title: Mirtatsapiini

text: Hus, Helsingin yliopisto ja Aalto yliopisto selvittivät tutkimuksessa toiminnallisen magneettikuvauksen avulla, miten mirtatsapiini vaikuttaa aivojen toimintaan. Tutkijat huomasivat, että mirtatsapiini pystyy vaimentamaan epämiellyttäviin tapahtumiin liittyviä reaktioita aivojen useilla eri alueilla. Lisäksi mirtatsapiini voi tutkimuksen mukaan vahvistaa positiivisia kokemuksia.


title: Mirtatsapiini

text: Takykardia ja asentohypotensio ovat mahdollisia mirtatsapiinin haittavaikuksia. Yleisiä mirtatsapiinin haittoja ovat myös lisääntynyt ruokahalu ja painonnousu. Yksittäisinä haittavaikutuksina on kuvattu mm. hyperkinesiaa, levottomat jalat -oireyhtymää, hallusinaatioita, huimausta, päänsärkyä ja valkosolukatoa. Mirtatsapiinin äkillisen lopettamisen yhteydessä on kuvattu vieroitusoireita, kuten huimausta, ahdistuneisuutta tai parestesioita. Mirtatsapiini otetaan yleensä yhtenä annoksena iltaisin, johtuen sedatiivisesta vaikutuksesta. Yliannostuksen yhteydessä on kuvattu lähinnä nopeaa pulssia.


title: Mirtatsapiini

text: Lääke saattaa voimistaa muiden samanaikaisesti käytettävien lääkeaineiden vaikutusta. Tämä pätee etenkin sedatiivien sekä anksiolyyttien kohdalla, sillä mirtatsapiini saattaa näiden hoitovaikutuksia voimistaa. MAO-estäjät (lähinnä moklobemidi, selegiliini) ovat ehdottomasti vasta-aiheisia, ns. turva-aikana pidetään kahta viikkoa. Samanaikaisuudesta aiheutuisi vakava serotoniinioireyhtymän vaara, joka voi olla kohtalokasta.


title: Mirtatsapiini

text: Mirtatsapiinin ja muiden masennuslääkkeiden käytön lopettaminen voi aiheuttaa vieroitusoireita. Tästä syystä käytön asteittainen lopettaminen on suositeltavaa.


title: MathML

text: MathML eli matemaattinen kuvauskieli (sanoista "Mathematical Markup Language") on XML:n sovellus, jolla voidaan esittää matemaattisia symboleja ja kaavoja. Tarkoituksena on sisällyttää verkkosivuihin matemaattisia kaavoja. MathML on W3C:n suositus.


title: MathML

text: Ensimmäinen määrittelyversio 1.01 julkaistiin heinäkuussa 1999 ja versio 2.0 ilmestyi helmikuussa 2001. Lokakuussa 2003 MathML:n versio 2.0 julkaistiin lopullisena versiona.


title: MathML

text: MathML kehitettiin ennen XML:n nimiavaruuksia. Siksi MathML ei usein käytä nimiavaruuksia ja ohjelmat, jotka käsittelevät MathML:ää, kuten Mozilla-selain, eivät vaadi nimiavaruuksien määrittämistä. Ohjelmissa, jotka käyttävät nimiavaruuksia MathML:ssä, suositeltu nimiavaruus-URI on http://www.w3.org/1998/Math/MathML.


title: MathML

text: XML:n tavoin MathML ei kuvaa ainoastaan esitysmuotoa, vaan se voi myös sisältää kaavojen osien merkityksen. Tämä jälkimmäinen osa tunnetaan nimellä MathML-Content (content tarkoittaa sisältöä). Koska laskua tai kaavaa säilytetään erillään esityksestä se, miten sisällyksen tarkoitus kerrotaan, jätetään käyttäjälle. Esimerkiksi nettisivut, jotka sisältävät MathML:llä toteutetun kaavan, voidaan näyttää normaaleina sivuina monilla eri selaimilla, mutta ruudunlukuohjelma voi lukea näkövammaiselle käyttäjälle saman MathML:n ääneen. (esimerkiksi käyttäen MathPlayer-lisäosaa Internet Explorerissa).


title: MathML

text: Tunnettu toisen asteen yhtälön ratkaisukaava


title: MathML

text: merkittäisiin TeX-syntaksilla näin:


title: MathML

text: Ja MathML:llä näin:


title: MathML

text:
Vaikka MathML-merkintä on TeX-esitystä pidempi, XML-muotoilu laajentaa merkinnän käsittelyä ohjelmallisesti ja mahdollistaa tulostuksen erilaisissa ohjelmissa kuten esimerkiksi selaimessa. MathML-koodia ei ole tarkoitettu suoraan ihmisen muokattavaksi.
Suoran MathML tuki (mm. MathML:n leikkauksen ja liimauksen) sisältäviä editoreja ovat julkaisseet Wolfram Research (Publicon)ja Soft4science (SciWriter).


title: MathML

text: MathML:ää tukevia toimisto-ohjelmistoja ovat muun muassa OpenOffice ja KOffice ja matemaattisista ohjelmistoista Mathematica.


title: MathML

text:
Monia muunto-ohjelmia matemaattisen ilmaisun muuntamiseen MathML:ksi on markkinoilla, sisältäen muuntajia TeXin ja MathML:n välillä. ConTeXt kääntää MathML:n TeXiin (käyttökohteena pdf-tiedostot). Design Sciencen MathTypellä voi WYSIWYG-editorissa käsiteltyjä kaavoja muuntaa MathML:ksi. Wolfram Research tarjoaa nettisivun kirjoitettujen kaavojen kääntämiseksi
MathML:ksi.


title: MathML

text: GNU TeXmacs on WYSIWYG-editori, joka luotu matematiikan esitystä silmällä pitäen. MathML-muuntajia on kumpaankin suuntaan. TeXmacsia voidaan käyttää kirjoittamaan matemaattisia XHTML-artikkeleita, jotka sisältävät MathML:ää.


title: MathML

text: Amaya, W3C:n selain-editori voidaan myös mainita wysiwyg-MathML-editorina.


title: MathML

text: Yleisimmistä selaimista vain Gecko-moottoria käyttävät selaimet (esimerkiksi Firefox ja Camino) osaavat sellaisinaan esittää MathML:ää. Muut selaimet tarvitsevat lisäosia MathML:n sisällön näyttämiseen.


title: MathML

text: OpenMath on standardi, joka on pikemminkin suunniteltu sisältämään kaavan tarkoituksen, mutta sitä voidaan käyttää myös MathML:n lisänä. OpenMathin suunnittelijat ovat suurimmaksi osaksi osallistuneet MathML-Contentin suunnitteluun.


title: Kansallinen divisioona

text: Kansallinen divisioona tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kansallinen divisioona (Luxemburg)

text: Kansallinen divisioona (, , ) on Luxemburgin jalkapallon pääsarja.


title: Kansallinen divisioona (Luxemburg)

text: Sarjaa on pelattu yhtäjaksoisesti vuodesta 1910 lähtien lukuun ottamatta vuotta 1913 ja kolmea toisen maailmansodan vuotta. Kauteen 1913–1914 saakka sarjan nimi oli "Championnat Luxembourgeois ", sen jälkeen kauteen 1931–1932 "Division d’Honneur" ja kauteen 1956–1957 "Premiere Division" ennen nykyisen nimen käyttöönottoa.


title: Kansallinen divisioona (Luxemburg)

text: Kaudeksi 2006–2007 sarjan joukkuemäärää lisättiin kahdestatoista neljääntoista. Joukkueet pelaavat keskenään kaksinkertaisen sarjan. Luxemburgin mestarijoukkue pääsee Mestarien liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle ja hopeajoukkue Eurooppa-liigan karsintojen avauskierrokselle.


title: Gotland-luokan sukellusvene

text: Gotland-luokan sukellusveneet (tyyppi A19) muodostavat ruotsalaisen sukellusveneentorjunta - sukellusveneluokan ("SSK - submarine-submarine killer"), jonka alukset on valmistanut Kockumsin Karlskronan telakka.


title: Gotland-luokan sukellusvene

text: Alusten koneisto on dieselsähköinen, jossa kaksi 16-sylinteristä MTU 16V-396 -dieselmoottoria (2 980 hv) tai kaksi Hedemora V12A/15-Ub -dieselmoottoria (3 600 hv) tuottaa voiman sähkömoottorille, joka pyörittää potkuria 1 800 hevosvoimalla. Alusten maksiminopus on 11 solmua pinnalla ja 20 solmua sukelluksissa.


title: Gotland-luokan sukellusvene

text: Sukellusveneen teki valmistuessaan edistykselliseksi siinä olleen stirlingmoottoriin perustuva Kockumsin v4-275R Mk III -yksikkö, joka käyttää aluksen sisällä kuljetettavaa nestemäistä happea. AIP-järjestelmä () mahdollistaa, että alus voi olla päivien sijasta veden alla kaksi viikkoa, jolloin sen havaitseminen tulee vaikeaksi siksi, ettei sen tarvitse tulla periskooppisyvyydelle lähelle pintaa ladatakseen akkuja niin kuin muut diesel-käyttöiset sukellusveneet. Vastaavan järjestelmän ovat ruotsalaisilta hankkineet vain Japanin itsepuolustusvoimien merivoimat.


title: Gotland-luokan sukellusvene

text: Aluksiin on asennettu Terman-tutkajärjestelmät sekä Atlas CSU-90 -kaikuluotainjärjestelmä. Omasuojana on Mantan ECM -järjestelmä. Aseistuksena on neljä keulaan asennettua 533 millimetrin typ613 -torpedoputkea, joihin on 12 torpedoa. Lisäksi on kaksi 400 millimetrin typ431/451-sukellusveneentorjuntatorpedoputkea, joihin neljä torpedoa. Alukset kykenevät lisäksi kuljettamaan 48 miinaa.


title: Gotland-luokan sukellusvene

text: Alusluokka tilattiin alun perin 28. maaliskuuta 1990, mutta sen vaatimuksia muutettiin 5. syyskuuta 1991 AIP-järjestelmän asentamiseksi. Tämä kasvatti uppoumaa 200 tonnilla sekä lisäsi alusten pituutta 7,5 metriä. Alkuperäisen suunnitelman mukaan luokkaan piti kuulua viisi alusta, mutta kohonneet kustannukset pakottivat peruuttamaan kahden aluksen tilaamisen.


title: Parhaat 2 (Matti ja Teppo)

text: Parhaat 2 on Matin ja Tepon kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1986.


title: Texas Theatre

text: Texas Theatre on yhdysvaltalainen elokuvateatteri, joka sijaitsee Texasin osavaltiossa Dallasissa.


title: Texas Theatre

text: Teatteri avattiin vuonna 1931, jolloin se oli Dallasin esikaupunkialueen suurin elokuvateatteri. Texas Theatre oli osa Howard Hughesin omistamaa elokuvateatteriketjua.


title: Texas Theatre

text: 22. marraskuuta 1963 Lee Harvey Oswald pidätettiin Texas Theatressa syytettyinä presidentti John F. Kennedyn ja poliisi J. D. Tippitin murhista. Elokuva, joka silloin esitettiin, oli Burt Topperin ohjaama sotaelokuva "War Is Hell".


title: Texas Theatre

text: Nykyisin Texas Theatressa esitetään paitsi elokuvia myös näytelmä- ja tanssiesityksiä. Vuonna 2003 teatteri julistettiin kansalliseksi suojelukohteeksi.


title: Hilja Pärssinen

text: Hilja Pärssinen (o.s. Lindgren; 13. heinäkuuta 1876 Halsua – 23. syyskuuta 1935 Helsinki) oli opettaja, toimittaja, kansanedustaja, kirjailija ja Suomen Sosialidemokraattisen Työläisnaisliiton puheenjohtaja. Hilja Pärssinen käytti myös nimeä "Liinamaa" ennen avioliittoa. Muutettuaan Helsingin pitäjään hänet kirjattiin seurakunnan pää- ja rippikirjaan nimellä Hilja Amanda Liinamaa..


title: Hilja Pärssinen

text: Pärssisen vanhemmat olivat kappalainen Karl Henrik Lindgren ja Anna Dahllund. Hän avioitui vuonna 1899 myös Sortavalan opettajaseminaarissa opiskelleen ja myöhemmin filosofian tohtoriksi valmistuneen Jaakko Pärssisen kanssa, josta erosi hieman ennen kuolemaansa. Pärssinen menehtyi rintasyöpään.


title: Hilja Pärssinen

text: Pärssinen kävi tyttökoulun ja Sortavalan opettajaseminaarin, josta valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1896. Hän aloitti uransa opettajana nimellä Hilja Liinamaa Helsingin maalaiskunnan pitäjän kirkonkylässä, missä toimi vuosina 1896–1900 juuri perustetun suomenkielisen koulun "Suomelan" ensimmäisenä opettajana. Sieltä hän siirtyi opettajaksi Viipuriin, jossa toimi vuoteen 1906 saakka. Opettaja-aikanaan Suomelassa Pärssinen osoitti menestystä opettamisessa ja oli paikkakunnan pidetty kansanvalistaja yleensäkin. Pärssinen johti Hgin pitäjän nuorisoseuran kuoroa ja oli sanomalehti "Uusimaan" asiamies pitäjässä saaden jopa ruotsinkielistä väestöä tilaamaan lehden.


title: Hilja Pärssinen

text: Hilja Pässinen oli Työ-lehden toimittajana Viipurissa 1906. Työläisnainen-lehden toimitussihteerinä hän toimi 1907–1917. Sisällisodan aikana vuonna 1918 hän ehti olla hetken punaisten Suomen kansanvaltuuskunnan jäsen. Pärssinen pakeni huhtikuussa 1918 miehensä kanssa Venäjälle tarkoituksenaan päästä sitä kautta Sveitsiin, sinne he eivät kuitenkaan päässeet. Matka johti lopulta Viroon, josta heidät palautettiin Suomeen 1919. Hilja Pärssinen tuomittiin maanpetoksesta vankeuteen 12 vuodeksi, mutta armahdettiin vuonna 1923.


title: Hilja Pärssinen

text: Armahduksen jälkeen Pärssiset perustivat Viipurin Talikkalan yksityisen yhteiskoulun, jonka opettajana Hilja Pärssinen oli 1927–1935.


title: Hilja Pärssinen

text: Muiden tehtäviensä ohella Hilja Pärssinen toimi puhujana Suomen Sosialidemokraattisessa Puolueessa, Raittiuden ystävissä, Kansanvalistusseurassa ja eri työväenopistoissa. Hän oli myös Työväen sivistysliiton luennoitsija.


title: Hilja Pärssinen

text: Eduskunnan jäsen Pärssinen oli vuosina 1907–1918 ja 1929–1935. Hänet valittiin eduskuntaan Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä. Hän kuului eduskuntauransa aikana jäsenenä sivistysvaliokuntaan, suureen valiokuntaan, toimitusvaliokuntaan ja työväenasiainvaliokuntaan.


title: Hilja Pärssinen

text: Hilja Pärssinen julkaisi pseudonymillä "Hilja Liinamaa" tai omalla nimellään seuraavat kaunokirjalliset teokset:


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Frankfurt am Mainin lentoasema on Saksan suurin ja Euroopan kolmanneksi suurin lentoasema Lontoo-Heathrown ja Pariisi-Charles de Gaullen lentoasemien jälkeen. Se sijaitsee noin 12 kilometriä Frankfurt am Mainin keskustasta lounaaseen. Lentoterminaalien vieressä on rautatieasema, josta lähtee tiheästi junia Frankfurtiin sekä muualle Saksaan.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: 16. marraskuuta 1909 Frankfurt am Mainissa perustettiin maailman ensimmäinen lentoyhtiö, "Deutsche Luftschiffahrts-Aktiengesellschaft" (DELAG). DELAG rakensi ensimmäisen lentoaseman Frankfurtiin, jota kutsutaan nimellä "Airship Base at Rebstock", joka sijaitsi Bockenheimissa, kaupungin länsiosassa, ja oli pääasiassa ilmalaivojen käytössä. Lentoasema avattiin vuonna 1912, ja sitä laajennettiin Ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mutta jo vuonna 1924 asiantuntijalausunto jo kyseenalaisti laajennukset tällä paikalla.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Kun "Deutsche Luft Hansa" perustettiin, alkoi siviilimatkustuksen suosio nousta nopeasti, ja pian ilmalaivat alkoivat olla liian pieniä kysyntään. Suunnitelmat uudesta ja suuremmasta lentoasemasta Frankfurtin lounaisosassa hyväksyttiin vuonna 1930, mutta eivät toteutuneet suuren laman vuoksi. Laman jälkeen vuonna 1933 hallitus elvytti suunnitelmat, ja alkoi rakentaa uutta lentoasemaa.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Frankfurt Rein-Mainin lentoasema avattiin virallisesti 8. heinäkuuta 1936. Seuraavina vuosina siitä tuli Saksan toiseksi suurin lentoasema (Tempelhofin lentoaseman jälkeen), ja oli koti kahdelle suurimmalle saksalaiselle zeppeliinille: LZ 127 Graf Zeppelinille ja LZ 129 Hindenburgille. Frankfurtista oli tarkoitus tehdä ilmalaivojen tärkein kohde Saksassa, mutta 6. toukokuuta 1937 sattuneen Hindenburgin onnettomuuden jälkeen ilmalaivakausi koki äkillisen lopun.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Toisen maailmansodan syttymisen jälkeen kaikki ulkomaiset lentoyhtiöt lopettivat liikenteen Frankfurtiin, ja lentoliikenteen valvonta siirrettiin Luftwaffelle. 9. maaliskuuta 1940 ensimmäiset pommikoneet hyökkäsivät Ranskaan. Elokuusta marraskuuhun 1944 perustettiin keskitysleiri Walldorfiin, lentoaseman lähelle. Keskitysleirin juutalaiset naisvangit joutuivat tekemään työtä lentoasemalle. Liittoutuneet tuhosivat kiitotiejärjestelmän ilmaiskuissa vuonna 1944, ja ilmavoimat räjäytti rakennukset ja polttoainevarastot juuri ennen kuin Yhdysvaltain armeija otti lentoaseman haltuunsa 25. maaliskuuta 1945. Kun Saksa antautui, ja sota päättyi Euroopassa, Yhdysvaltain armeija alkoi rakentaa uutta tilapäistä kiitotietä. Lentoaseman eteläiseen osaan rakennettiin "Rhein-Main Air Base" Yhdysvaltain ilmavoimien tukikohdaksi Euroopassa.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Vuonna 1948 Neuvostoliitto esti rautatie- ja maantieyhteydet Länsi-Berliiniin, tarkoituksenaan pakottaa Länsivaltojen sallia Neuvostoliiton toimittaa Länsi-Berliiniin ruokaa ja polttoaineita, joka antaisi Neuvostoliitolle mahdollisuuden valvoa koko kaupunkia. Vastauksena länsiliittoutuneet järjestivät Berliinin Ilmasillan kuljettaakseen tarvikkeita ilmateitse Berliiniin. Lentoasemat Frankfurtissa, Hampurissa ja Hannoverissa olivat ensisijaiset tukikohdat lentokoneille. Niistä raskaimmat koneet, niin sanotut "Rusina-pommittajat" aiheuttivat Frankfurtin lentoaseman kiitotielle vahinkoa, ja pakotti Yhdysvaltain armeijaa rakentamaan toisen, rinnakkaisen kiitotien. Ilmasilta päättyi syyskuussa 1949, kun Neuvostoliitto lopetti saarron.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Vuonna 1951 rajoitukset Saksan lentomatkustajille poistettiin, ja siviililentoliikenteen kysyntä alkoi jälleen kasvaa. Vuonna 1952 Frankfurtin lentoasema hoiti yli 400 000 matkustajaa, seuraavana vuonna se oli jo yli puoli miljoonaa. Frankfurtista lähti, ja Frankfurtiin laskeutui yli noin 100–120 lentokonetta päivässä. Vuonna 1955, Lufthansa vihdoin aloitti uudelleen lennot Frankfurtiin, ja samana vuonna Saksan liittotasavalta sai itsemääräämisoikeuden takaisin liittoutuneilta. Vuonna 1957 pohjoista kiitotietä laajennettiin, ensin 3 000 metriin ja sitten 3 900 metriin, jotta se soveltuisi suihkukoneille. Vuonna 1958 avattiin uusi "Empfangsanlage Ost" (eli itäinen terminaali. Vain neljä vuotta myöhemmin oli selvää, että terminaali oli jo liian pieni kysyntään nähden. Vuonna 1961 Frankfurtissa oli jo 2,2 miljoonaa matkustajaa, ja 81 000 nousua ja laskeutumista, tehden siitä Euroopan toiseksi vilkkaimman lentoaseman Lontoon Heathrow'n jälkeen. Vuonna 1962 päätettiin rakentaa uusi, vielä suurempi terminaali, jonka kapasiteetti on 30 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1965. Eteläinen kiitotie pidennettiin 3 750-metriseksi vuonna 1964. Vuonna 1970 vihittiin käyttöön uusi lentokonehalli, johon mahtui kuusi suihkukonetta – se oli tuolloin maailman suurin lentokonehalli.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Uusi terminaali, nimeltään "Terminal Mitte" (Keskusterminaali, nykyinen terminaali 1) avattiin yleisölle 14. maaliskuuta 1972. Terminaalissa oli kolme hallia (A, B ja C), 56 porttia, ja sähköinen matkatavaroidenkäsittelyjärjestelmä. Oletettiin, että matkustajakapasiteetti olisi riittävä seuraaville kolmellekymmenelle vuodelle. Muutama päivä myöhemmin vanha "Empfangsanlage Ost" suljettiin.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Kolmannen kiitotien suunnittelu alkoi vuonna 1973. Hanke sai asukkaat ja ympäristönsuojelijat esittämään vastalauseita. Mielenosoitukset eivät kuitenkaan estäneet kolmannen kiitotien rakentamista. Protestit jatkuivat kiitotien avaamisen jälkeen vuonna 1984, ja vuonna 1987 asemies tappoi kaksi poliisia. Koska kolmas kiitotie kulkee pohjois–eteläsuunnassa, toisin kuin kaksi aikaisempaa jotka kulkevat itä-länsisuunnassa, kolmannen kiitotien käyttöä on rajoitettu.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Uuden terminaalin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1990, koska huomattiin että Terminal Mitten kapasiteetti ei riitä. Uusi terminaali tuli Terminal Mittestä itään, paikkaan jossa "Empfangsanlage Ost" oli ollut. Terminaalin avaaminen vuonna 1994 kasvatti lentoaseman matkustajakapasiteetin 54 miljoonaan vuotuiseen matkustajaan.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Vuonna 1999 avattiin toinen rautatieasema, lähinnä pitkän matkan InterCity Express-junille avattiin Terminaali 1:n lähellä osana Köln-Frankfurt suurnopeusjunarataa. Samaan aikaan paikallisjunat keskitettiin nykyiselle metroasemalle, joka uudelleennimettiin Frankfurt Airport Regional Stationiksi (suora suom.Frankfurtin lentoaseman alueellinen asema).


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: 30. joulukuuta 2005 Rhein-Main Air Base (Rein-Mainin tukikohta) suljettiin, ja Yhdysvaltain ilmavoimien toiminnot siirtyivät Rammsteinin lentotukikohtaan. Omaisuus luovutettiin takaisin Fraportille, jonka avulla lentoasema rakentaa uuden matkustajaterminaalin.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Vuosina 2005–2007 rakennettiin suuri Airbus A380-huoltohalli, koska Lufthansa halusi sijoittaa hallin tulevalle A380-laivastolleen Frankfurtiin. Taloudellisista syistä vain puolet hangaarista on tähän mennessä rakennettu. Molempiin terminaaleihin tehtiin peruskorjauksia A380:n vuoksi, mm. asennettiin kolmannet matkustajasillat useille porteille. Lufthansan ensimmäinen A380 saapui kesäkuussa 2010 ja kastettiin Frankfurt am Mainiksi. Lentoaseman neljäs kiitotie otettiin käyttöön 20. lokakuuta 2011.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Frankfurtin lentoasemalla on kaksi suurta matkustajaterminaalia, ja yksi pienempi, "First Class Terminal", joka on vain Lufthansan käytössä. Toisin kuin muilla kansainvälisillä lentoasemilla, terminaalien toiminnot on ryhmitelty lentoyhtiöittäin, eikä kohteen mukaan (kotimaan lennot ja ulkomaan lennot)


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Terminaali 1 on suurempi ja vanhempi kahdesta terminaalista. Se on jaettu halleihin A, B, C ja Z, ja sen vuosittainen matkustajakapasiteetti on noin 50 miljoonaa matkustajaa. Terminaali on 420 metriä pitkä. Terminaalia 1 käyttää ensisijaisesti Lufthansa, Lufthansan osakkuusyhtiöt (Swiss International Air Lines, Austrian Airlines ja Brussels Airlines), sekä Star Alliance-yhteistyökumppanit (esim. Air Canada, Air China, All Nippon Airways, Scandinavian Airlines, Singapore Airlines, Turkish Airlines ja United Airlines). 20. lokakuuta 2012 800 metriä pitkä laajennus länteen, nimeltään "Pier-A-Plus" aloitti toimintansa. Uusi laajennusosa palvelee yksinomaan Lufthansaa, ja Star Alliance-yhteistyökumppaneita. Se tarjoaa enemmän matkustajasiltoja laajarunkokoneiden, esim. Airbus A380:n käyttöön, ja mahdollistaa Lufthansan keskittää kaikki Yhdysvaltain lentonsa kahteen A-halliin.


title: Frankfurt am Mainin lentoasema

text: Terminaali 1 on toiminnallisesti jaettu kolmeen tasoon; lähtöselvitysaulat ja lähtevät lennot ylimmällä tasolla, saapuvat lennot ja matkatavaroiden luovutus maanpinnan tasolla, ja rautatie- ja metroasemat, sekä monitasoinen pysäköinti maan alla. Linja-autoasema sijaitsee saapuvien tasolla.