title: Laatujohtaminen

text: Perinteisesti tuotteita tai palveluita on voitu tuottaa halvalla ja kuluttaa jälkikäteen resursseja laatupoikkeamien korjaamiseen. Tällaisesta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia kutsutaan laatukustannuksiksi. Laajemmassa mielessä laatukustannukset sisältävät kaikki laadun parantamiseksi käytetyt resurssit riippumatta siitä syntyvätkö kustannukset ennen vai jälkeen tuotteen tai palvelun synnyn. Laatujohtaminen perustuu resurssien käyttämiseen etukäteen laatupoikkeamien estämiseen. Laadun nostaminen vähentää korjattavien virheiden määrää, jolloin syntyy kustannussäästöjä. Samalla yrityksen maine (brändi) markkinoilla paranee.


title: Laatujohtaminen

text: Tutkimusten mukaan ennaltaehkäisy on lähes poikkeuksetta halvempaa kuin valmiin tuotteen tai palvelun virheiden korjaaminen. Laatua tuottava tuotantoprosessi on usein tehokkaampi: pienempi hävikki, vähemmän korjauksia, pienempi työntekijöiden vaihtuvuus parantuneen työtyytyväisyyden ansiosta - ja usein vähemmän aikaa tarvitaan käsittelemään asiakasvalituksia. Siten hyvä laatujohtaminen parantanee kannattavuutta.


title: Laatujohtaminen

text: Tyypillisiä käsitteitä laatujohtamiseen liittyen ovat:


title: Laatujohtaminen

text: Mittari on laatujohtamisen työkalu, jolla tuotetaan tietoa havainnon kohteena olevista asioista tai ilmiöistä. Mittari muodostuu tunnussuureesta, joka on suoraan mitattavissa oleva tekijä tai sellaisten yhdistelmä.


title: Laatujohtaminen

text: Asioiden hallintaa varten niitä tarvitsee mitata. Laatujohtamisen mittareilla kuvataan laatuun liittyviä tärkeitä ilmiöitä. Mittaaminen mahdollistaa asioiden tehokkaan hallitsemisen, viestimisen ja johtamisen. Laatujohtamisessa usein mitataan tuotannon laatua, esimerkiksi FPY ja toimitusvarmuus OTD. 6 Sigma ja SPC ovat edistyneiden organisaatioden käyttämiä menetelmä asioiden mittaamiseen. Tuotantoon liityvien mittareiden lisäksi tyypilliisesti mitataan toiminnan tuloksellisuutta, asiakastyytyväisyyttä ja henkilöstötyytyväisyyttä. Yksi käytetty menetelmä on Balanced Scorecard.


title: Laatujohtaminen

text: Tärkeää on valita oikeat mittarit, joita käytetään johtamiseen, hyvät mittausperusteet ja linkittää mittaaminen olemassa oleviin prosesseihin. Mittareita ei saisi olla liikaa - hyvä käytäntö on johtaa mittarit suoraan organisaation tavoitteista. Esimerkiksi: tavoitteena avainasiakkaiden tyytyväisyyden lisääminen päämarkkinnoilla → analysoidaan mitä asioita ko asiakkaat arvostavat ja sen jälkeen mitataan ko. avainasiakkaiden tyytyväisyyttä päämarkkinoilla. Mittaamisen tulosten analysointi ja toiminnan kehittäminen saatavan informaation perusteella on laatujohtamisen ja tietojohtamisen ”peruskiviä”.


title: Laatujohtaminen

text: Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa logistiikan aineessa luennoidaan laadun sekä kvalitatiivisia että kvantitatiivisia menetelmiä opettava Quality Leadership-kurssi, johon voi osallistua avoimen yliopiston kautta myös sellainen, jolla ei ole opiskelupaikkaa kauppakorkeakoulussa.


title: Laatujohtaminen

text: Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa voi tehdä laatujohtamista tutkivan väitöskirjan logistiikan aineen tohtoriohjelmassa.


title: Laatujohtaminen

text: Aalto University Professional Development - Aalto PRO:ssa voi opiskella Master Class in Quality - MQ -ohjelmassa (30 op).


title: Spies-tytöt

text: Spies-tytöt ("Totally Spies!") on ranskalainen Marathon Productionin tuottama lasten animaatiosarja, jonka loivat Vincent Chalvon-Demersay ja David Michel. Sarjaa esitettiin poikkeuksellisesti ensimmäisenä Yhdysvalloissa vuonna 2001, ja Ranskassa sarjaa esitettiin ensi kerran 3. huhtikuuta 2002. Siitä on tuotettu yhteensä 130 jaksoa, ja 22. heinäkuuta 2009 Ranskassa julkaistiin 90 minuutin pituinen elokuva.


title: Spies-tytöt

text: Spies-tytöt ovat kolme vauhdikasta beverlyhillsiläistä tyttöä Sam, Clover ja Alex, jotka ovat tavallisia teinityttöjä, kunnes huomaavat asuvansa salaisen palvelun Woohpin naapurissa. Estääkseen salaisuuden paljastumisen salaisen palvelun johtaja joutuu palkkaamaan heidät kansainvälisiksi vakoojiksi. Vakoilu ja maailman pelastaminen voivat olla rankkaa työtä, mutta se ei tarkoita, etteivätkö nämä kolme tyttöä voisi olla kauniita ja onnellisia.


title: Spies-tytöt

text: Samantha (lempinimi Sam) on fiksuin ja se, joka aina keksii keinot paeta, jos he ovat kiikissä tai pahassa paikassa. Samantha on myös lempeä eikä tuomitse ketään heti kättelyssä. Hänellä on oranssit pitkät hiukset, ja hänen vakoojapukunsa on vaaleanvihreä.


title: Spies-tytöt

text: Cloverina (lempinimi Clover) on aina tyylikäs ja huoliteltu, poikien perään haikaileva fashionchick. Hän omistaa paljon vaatteita jotka kuuluvat pintamuotiin. Hän pitää paljon erilaisista asusteista, kuten kauniista hiuspinneistä. Cloverinalla on vaaleat hiukset, ja hänen vakooja-asunsa on punainen.


title: Spies-tytöt

text: Alexandra (lempinimi Alex) on jengin poikamaisin. Hän harrastaa taekwondoa ja inhoaa limaisia eläimiä, kuten sammakoita. Jos hänelle ryppyilee, hänen sappensa kiehahtaa helposti ja hänen sisäinen tulivuorensa purkautuu. Hän on myös ryhmän kömpelöin. Hän erosi ryhmästä hetkeksi tuntiessaan olevansa vain tiellä, mutta palasi takaisin samassa jaksossa. Alexandralla on lyhyehköt mustat hiukset, ja hänen vakoojapukunsa on keltainen.


title: Spies-tytöt

text: Britney on Spies-tyttöjen uusin jäsen. Hän on salaperäinen ja osoittautuu itserakkaaksi, mutta pitää kuitenkin työtovereitaan (erityisesti Samanthaa) erittäin korkeassa asemassa. Tämän lisäksi hän on hauska viihdyttäjä. Britneyllä on pitkät mustat hiukset, ja hänen vakoojapukunsa on vaaleansininen.


title: Spies-tytöt

text: Jerry on vanhahko mies, joka kutsuu tytöt töihin "woohppaamalla" vaikka vessan kautta lattian läpi. Hän jakaa tytöille kaikki tarvittavat vakoilulaitteet.


title: Spies-tytöt

text: Mandy on muotia, omaa ulkonäköään (kaikkea itsessään), poikia rakastava mustahiuksinen tyttö. Hän inhoaa Samanthaa, Cloverinaa ja Alexandraa, koska haluaa aina olla se kaunein ja paras kaikessa. Cloverinan kanssa Mandy kinastelee eniten. Hän kehuu itseään, ja kerran hänellä oli Mandyn ihailijakerho, jonka jäseniä olivat vain Kaitlin ja Dominique, ja Cloverina joutui sinne vahingossa, kun oli etsimässä ihastustaan Billy-Bobia.


title: Spies-tytöt

text: Kaitlin on Mandyn ystävä. Hänellä on mustat kikkarat hiukset. Kaitlin pitää Mandysta todella paljon ja arvostaa tätä melkeinpä liikaa. Cloverina ja Mandy olivat kerran ihastuneet Kaitlinin isoveljeen Rickiin.


title: Spies-tytöt

text:
Dominique on toinen Mandyn ystävistä. Hänellä on punaruskeat lyhyet hiukset. Hän on joukon aivot, mutta ei keksi hyödyntää niitä paljoa. Myös Dominique kuuluu Mandyn ihailijakerhoon.
Sarjan suomenkielisestä jälkiäänityksestä vastasi ensimmäisen ja toisen kauden ajan Oy PVP Voice Ab.


title: Tobrukin piiritys

text: Tobrukin piiritys (31. maaliskuuta – 27. marraskuuta 1941) oli kahdeksan kuukautta kestänyt Tobrukin kaupungin piiritystaistelu toisessa maailmansodassa. Se käytiin Libyassa Tobrukia puolustavien liittoutuneiden ja Erwin Rommelin johtamien akselivaltojen joukkojen välillä.


title: Tobrukin piiritys

text: Pääosan piirityksestä Tobrukia puolusti kenraaliluutnantti Leslie Morshedien komentama vahvennettu Australian 9. divisioona, jota Lähi-idän joukkojen komentaja kenraali Archibald Wavell oli käskenyt puolustamaan kaupunkia kahdeksan viikkoa. Divisioona kuitenkin puolusti kaupunkia yli viisi kuukautta ennen kuin se syyskuussa korvattiin 70. jalkaväkidivisioonalla, puolalalaisella Karpaattien prikaatilla ja Tsekkoslovakian 11. jalkaväkipataljoonalla, joita kaikkia johti kenraalimajuri Ronald Scobie. Tuoreet joukot puolustivat kaupunkia 8. armeijan marraskuiseen hyökkäykseen saakka, jolloin piirittäneet joukot vetäytyivät kaupungin edustalta.


title: Tobrukin piiritys

text: Välimeren laivasto tuki puolustajia tykkitulella ja toimitti täydennyksiä kaupunkiin. Kaupungin strateginen asema edellytti sen hallussapitoa. Se oli ainoa satama Tripolin ja Aleksandrian välillä (Benghazin lisäksi), jonka kautta hyökkääjä olisi voinut huoltaa joukkojaan ennen lopullista hyökkäystä Egyptiin.


title: Tobrukin piiritys

text: Britannian joukot valtasivat Tobrukin alkuvuodesta 1941 osana operaatio Compassia. Maaliskuussa 1941 saksalaiset ottivat suurimman osan alueesta takaisin. Saksalaisjoukot eivät kuitenkaan kyenneet valtaamaan Tobrukia, johon liittoutuneita joutui piiritetyksi. Saksan sodanjohto ei kuitenkaan toimittanut Erwin Rommelille Afrikkaan lisävoimia, vaan Tobruk katsottiin vähäarvoiseksi tavoitteeksi. Britit saivat sen vapaaksi marraskuussa 1941.


title: Pretty Vacant

text: Pretty Vacant on brittiläisen punkyhtye Sex Pistolsin vuonna 1977 julkaistu single. Se julkaistiin 2. kesäkuuta Britanniassa ja 27. lokakuuta Yhdysvalloissa. Kappale ilmestyi myös samana vuonna yhtyeen albumilla "Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols". Singlen B-puoli oli cover-versio The Stooges -yhtyeen kappaleesta "No Fun". Kappaleen kitarariffin keksi yhtyeen basisti Glen Matlock kuullessaan radiosta ABBA -yhtyeen kappaleen "S.O.S.".


title: Pretty Vacant

text: Kappale oli vuonna 1981 Ralph Bakshin ohjaamassa elokuvassa "American Pop".


title: Pretty Vacant

text: "Pretty Vacant" kappale oli sijalla 26 vuonna 2005 Q-lehden kategoriassa "100 parasta kitarakappaletta".


title: Pretty Vacant

text: Eteläafrikkalainen popyhtye Shikisha coveroi kappaleen vuonna 1996.


title: King Foo Entertainment

text: King Foo Entertainment Ltd Oy on suomalainen maailmanlaajuisesti toimiva manageri- ja ohjelmatoimisto sekä levy-yhtiö. Yhtiön perustivat tammikuussa 2002 Spinefarm Recordsin tuotantopäällikkönä aiemmin työskennellyt Ewo Pohjola (ent. Rytkönen), Toni Peiju ja muusikko Timo Rautiainen. Yhtiön edustamiin artisteihin lukeutuvat muun muassa Amorphis, Children of Bodom, Nightwish, Sonata Arctica, Indica ja Private Line.


title: King Foo Entertainment

text: Levy-yhtiötoimintaa yhtiö harjoittaa King Foo Records -levymerkin alla. Levymerkki aloitti toimintansa vuonna 2004 julkaisemalla Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen "Kylmä tila" -albumin, ja sittemmin sen kautta on julkaistu Timo Rautiaisen ja Tarotin albumeja sekä "V2 – Jäätynyt enkeli"-elokuvan soundtrack.


title: Leslie Thorne

text: Leslie Thorne (23. kesäkuuta 1916 Greenock, Inverclyde – 13. heinäkuuta 1993, Troon, North Ayrshire) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja Skotlannista. Hän osallistui yhteen Grand Prix -kilpailuun, mutta ei onnistunut keräämään yhtään MM-pistettä sijoituttuaan siinä 14:nneksi.


title: PDCA

text: PDCA-sykli (Plan, Do, Check, Act) on ongelman ratkaisumalli ja kehittämismenetelmä. Muita nimiä on mm. Demingin laatuympyrä ja PDCA-kehityssykli.


title: PDCA

text:
PDCA perustuu ympyrään, jota kierretään: ensin suunnitellaan (plan), sitten tehdään (do). Tekemisen jälkeen tarkistetaan (check) ja tehdään tarvittaessa korjaukset (act). Korjausten jälkeen ympyrässä palataan alkuun, eli suunnitteluun.
Kehittäminen nähdään spiraalina, päättymättömänä prosessina - jokaisen ympyrän kierroksen jälkeen ollaan kierroksen lähempänä tavoitetta. Kehittämisen osittaminen sykleihin, ympyrän kierroksiin, perustuu jatkuvan oppimisen ajatukseen, informaatio ja omat tietomme ovat rajoittuneet mutta kehittyvät spiraalin aikana. Täydellisyyteen pyrkimisen sijasta siis hyväksytään "suunnilleen oikein" ajattelu. Kehittämisspiraalin aikana myös lopullista tavoitetta voidaan tarkistaa.


title: PDCA

text: PDCA-sykli on yksi keskeisiä työkaluja jatkuvassa parantamisessa, laatujohtamisessa ja prosessinkehittämisessä.


title: PDCA

text: Hoshin-suunnitelma perustuu PDCA-sykliin.


title: Hoshin-suunnitelma

text: Hoshin-suunnitelma on PDCA-sykliin perustuva suunnittelu- ja laadunparannusprosessi, laatujohtamisen ja prosessinkehittämisen menetelmä. Monet japanilaiset yritykset ovat käyttäneet Hoshinia menestyksekkäästi, länsimaissa prosessin käyttö on ollut vähäistä.


title: Hoshin-suunnitelma

text: Yrityksen johto arvioi yrityksen mission ja vision ja pitkän tähtäimen suunnitelmat. Suunnitelmaan otetaan mukaan asiakaspalaute, talous- ja kilpailutilanne, edellisen vuoden suunnitelmat ja menestys. Uusi suunnitelma levitetään kaikille organisaatiotasoille. Levitys on tapahtuu vuorovaikutteisesti eri tasojen esimiesten välillä. Levityksen jälkeen jokaisella tasolla on yhtenäinen vuosisuunnitelma, joka sisältää yhtenäiset tavoitteet ja mittarit


title: Hoshin-suunnitelma

text: Päivittäiseen käytännön toimintaan kaikille yksiköille tehdään toteutussuunnitelmat, joilla pyritään pitkän tähtäimen suunnitelmien toteutumiseen. Yksiköt laativat päivittäiset toteutussuunnitelmat itsenäisesti. Tehdyt suunnitelmat levitetään koko organisaatiolle.


title: Hoshin-suunnitelma

text: Suunnitelmien toteutumista tarkistetaan säännöllisin väliajoin. Jos kaikki sujuu suunnitelmien mukaan, jatketaan suunnitelman toteuttamista. jos poikkeavuuksia havaitaan, muutetaan suunnitelmaa tai resursseja.


title: Hoshin-suunnitelma

text: Vuoden lopussa on vuositarkastus, jossa arvioidaan koko vuoden pitkän tähtäimen suunnitelmien toteutuminen. Samalla käydään läpi epäonnistumiset, onnistumiset ja muut kokemukset. Säännöllisillä tarkistuksilla pyritään pitämään toiminta ja suunnitelmat yhdessä.


title: Gazalan taistelu

text: Gazalan taistelu käytiin 28. toukokuuta – 13. kesäkuuta 1942 liittoutuneiden ja akselivaltojen joukkojen välillä Pohjois-Afrikassa lähellä Gazalan kaupunkia toisen maailmansodan aikana. Taistelussa Erwin Rommel johtama Deutsches Afrikakorps ja Italian joukoista koostunut armeija löi liittoutuneiden joukot, joita johtivat Neil Ritchie ja Claude Auchinleck. Rommel käytti nerokasta, mutta riskialtista taktiikkaa hyökätessään liittoutuneiden joukkoja vastaan ja työnsi heidät Egyptin rajalle. Strategisesti tärkeä Tobrukin satamakaupunki jäi liittoutuneiden hallintaan akselivaltojen selustaan. Viimeksi se kesti Rommelin piiritystä kahdeksan kuukautta ennen Rommelin perääntymistä. Tällä kertaa Rommel valtasi Tobrukin nopeasti.


title: Asiakas

text: Asiakas on henkilö, joka ostaa tuotteen tai palvelun sekä suorittaa sopimuksen mukaisen maksun. Maksu voidaan suorittaa rahamääräisenä tai tuotteina tai palveluina, riippuen sopimuksesta.


title: Asiakas

text: Asiakas voi olla suora, epäsuora, sisäinen tai ulkoinen.


title: Asiakas

text: Suora asiakas toimii suoraan yrityksen tai yksityishenkilön kanssa. Yksinkertaisin tapaus on tuotteen tai palvelun tilaaja.


title: Asiakas

text: Epäsuora asiakas käyttää tuotetta tai palvelua, vaikkei ole suorassa yhteydessä toimittajan kanssa. Tuote voidaan myydä asiakkaalle tukku- tai vähittäisliikkeen kautta. Vaikka asiakas olisi epäsuora, asiakkaan mielipide täytyy ottaa huomioon. Menekki kuihtuu erittäin nopeasti, jos ainoastaan tukun tyytyväisyydestä ollaan kiinnostuneita.


title: Asiakas

text: Ulkoinen asiakas on yrityksen ulkopuolelta suora tai epäsuora asiakas.


title: Asiakas

text: Sisäinen asiakas on yrityksen sisällä. Varsinkin suuremmissa yrityksissä yritys on jaettu tulosyksiköihin, jotka ostavat toisiltaan palveluita: esimerkiksi markkinointi ostaa IT-osastolta tietokoneet ja verkkoyhteydet.


title: Moolok

text: Moolok, Molok, Moloch tai Moolek oli nykyisen Israelin alueella Vanhan Testamentin aikana palvottu foinikialainen jumala; sillä oli oinaan pää ja ihmisen ruumis. Foinikialaiset uhrasivat jopa lapsia polttouhreina Moolokille.


title: Moolok

text: Jumalaa palvottiin tulella, ja perimätiedon mukaan muutamat Israelin ja Juudan kuninkaat (Manasse) pakottivat jopa omat poikansa kulkemaan tulen läpi Moolokin kunniaksi Ben-Hinnomin laaksossa olleella palvontapaikalla. Tämä Gehennom-niminen paikka oli aina rikinkatkuinen, ja huurut ajoivat ihmisiä poispäin. Gehennom on toiminut Helvetin esikuvana; se on myös helvetin hepreankielinen nimi (Gehenna).


title: Moolok

text: Vanhan Testamentin Kuningasten kirja kertoo, kuinka kuningas Joosia hävitti palvontapaikan ja saastutti sen pysyvästi muuttamalla koko laakson kaatopaikaksi, jollainen se on edelleen. Sinne heitettiin muun muassa teloitettujen ruumiit, perimätiedon mukaan myös Jeesuksen kanssa yhtaikaa ristiinnaulittujen rosvojen ruumiit.


title: Moolok

text: Moolok-kultti sammui lopullisesti Baabelin pakkosiirtolaisuuteen.


title: Moolok

text: Kolmannessa Mooseksen kirjassa on useita kohtia, joissa Jumala erikseen kieltää israelilaisilta lastensa uhraamisen polttouhreina Moolokille. Tähän syyllistyneet Jumala määrää kivitettäviksi.


title: Moolok

text: Moolok ja Gehennom esiintyvät myös monissa tietokonepeleissä, esimerkiksi Ancient Domains of Mysteryssä (ADOM) ja NetHackissa. Näissä Moolokin rooli on usein paha demoni.


title: Moolok

text: Nimeä Moloch on verrattu puunin kielen kantasanaan MLK, joka merkitsee uhrausta. Tämä saattaa viitata siihen, että Moloch ei olisikaan ollut jumala, vaan pikemminkin erityinen uhraustapa.


title: Poikiminen

text: Poikimisella tarkoitetaan nautaeläinten synnytystapahtumaa. Hyötyeläimet tarvitsevat poikimisessa toisinaan ihmisen apua, esimerkiksi silloin kun vasikka syntyy epänormaalissa asennossa. Paras paikka poikimiselle on poikimakarsina, jossa eläin saa olla irrallaan. Pihattoon, muiden lehmien sekaan poikiminen ei ole suotavaa.


title: Poikiminen

text: Lehmän poikimisen lähestyessä sen utare kasvaa ja maito laskeutuu, hännäntyven siteet löystyvät ja ulkosynnyttimet turpoavat. Poikiminen sisältää kolme eri vaihetta: avautumis-, ponnistus-, ja jälkeisvaiheen. Lehmä tarvitsee apua jos vasikka on suurikokoinen tai hankalassa asennossa. Normaalisti vasikka syntyy etujalat ja pää edellä. Emä on vasikkansa paras hoitaja, ja sen olisi hyvä saada nuolla vasikka täysin kuivaksi ennen vasikkakarsinaan siirtoa. Nuolemisella on myönteisiä vaikutuksia kohdun palautumiseen ja maidontuotantoon, lisäksi vasikka saa verenkiertoa parantavaa tehokasta hierontaa.


title: Poikiminen

text: Vasikkakarsinassa on oltava paljon kuivikkeita ja tarvittaessa lämpölamppu. Vasikan tulisi saada ternimaitoa mahdollisimman pian syntymänsä jälkeen, sillä siitä se saa kaikki tarvitsemansa vasta-aineet. Jos vasikka ei jostain syystä pääse itse imemään maitoa emästä, lehmä voidaan lypsää ja juottaa maito vasikalle tuttipullosta tai – ämpäristä. Normaalisti vasikka imee emän maitoa n. 1,5–2 litraa kerralla. Pakastettua ternimaitoa lämmitettäessä on muistettava, että maidon lämpötila ei nouse yli 40 °C, jotta sen sisältämät vasta-aineet eivät tuhoudu.


title: SS7

text: SS7 () on puhelinverkon merkinantoprotokolla. SS7 hoitaa keskusten välisen merkinantoliikenteen. Puhelinverkossa data (itse puhelu) ja merkinanto (esim. tämä puhelu pitää yhdistää tähän ja tähän paikkaan) on erotettu erillisiin verkkoihin.


title: Pernoo

text: Pernoo on kylä Kotkan kaupungin pohjoisosassa Kymijoen Pernoonhaaran länsipuolella. Pernoo kuului Kymin kuntaan vuoteen 1976 saakka. Pernoon Haukkavuorella sijaitsee puolustusvoimien tutka-asema. Lakkautettu Pernoon peruskoulu sijaitsee Kymijoen rannassa Laajakosken kylän puolella. Kylällä järjestetään vuosittain lokakuun alussa maalaismarkkinat, joilta voi ostaa esimerkiksi paikallisten viljelijöiden tuotteita.


title: Pernoo

text: Kurittula-Pernoon alueella on 593 asukasta (31.12.2012).


title: Pernoo

text: Tunnettuja luonnonnähtävyyksiä Pernoossa ovat Haukkavuori luolineen ja Pernoonkosket sekä kylän lounaisosasta alkava Valkmusan kansallispuisto ja siihen kuuluva Mustanjärvensuo.


title: Pernoo

text: Pernoosta on riippusiltayhteys kevyelle liikenteelle Kymijoen ylitse Mikkolansaaren kautta Pernoonhaaran itäpuolelle Laajakosken kylään. Pernooseen kulkee linja-autoyhteys Kotkan keskustasta.


title: Harry Aaltonen

text: Harry Eino Veikko Aaltonen (3. helmikuuta 1930 Vaasa – 26. elokuuta 2000) oli suomalainen säveltäjä ja jazzmuusikko instrumenttinaan rummut. Hän johti Minimusic-nimistä yhtiötä, joka teki niin sanottuja jäljitelmäkasetteja. Minimusicille levytti aikanaan muun muassa Rauli "Badding" Somerjoki. Teuvo Valo kuuluu myös Minimusicin artisteihin useamman albumin verran. Harry on myös Teuvon lapsen kummisetä. Harry ja Teuvo olivat aikanaan lähes parhaimpia ystäviä, ja sieltä kautta tulikin useampia iskelmiä mitkä elävät nykyäänkin. "Muistatko Olavi Virran", "Miehen Ikään", "Elokuun Kuutamolla" sekä "Keväinen Rakkaus" ja "Kätketyt Tunteet". Harry, sekä puolisonsa Kaarina luotsasivat artisteja Minimusic-Labelilla, (Sound-Cat) ja säveltäjiä lauluille oli paljonkin erilaisia, mm. Raul Reiman, Lasse Könönen, Maj-Lis Könönen, Toivo Kärki.


title: Hietanen

text: Hietanen on yksi Hamina-Kotkan sataman osista ja entinen saari Kotkassa. Se kuuluu Hovinsaaren kaupunginosaan ja on nykyisin pengerretty kiinni Hovinsaareen. Hietasen satamaan liittyy läheisesti Hietanen Etelä eli entinen Puolanlaituri.


title: Hietanen

text: Hietanen on merkittävä paperin viennin ja Venäjälle suuntautuvan autojen jatkokuljetusten satama. Autoille on tasattu noin 100 hehtaaria säilytyskenttiä, joihin mahtuu noin 40 000 autoa kerralla. Tärkeimpiä Hietasessa toimivia logistiikkayrityksiä ovat Steveco Oy, Valdoring Oy ja Wallenius Wilhelmsen Logistics.


title: Hietanen

text: Hietasen saarelle perusti sahan viipurilainen yritys Paul Wahl & Co. vuonna 1874, joka siirtyi W. Gutzeitin omistukseen vuonna 1909. Sahan yhteyteen nousi työläisten asuinalue. Pengertie rakennettiin 1970-luvulla, kun Hietaseen rakennettiin RoRo-satama. Samassa yhteydessä asuinalue purettiin. Nykyään Hietanen on kokonaan satama-aluetta, asutusta ei enää ole. Hietasen satama kuului Kotkan Satama Oy:n satamiin ennen Kotkan Satama Oy:n ja Haminan Satama Oy:n yhdistymistä HaminaKotka Satama Oy:ksi.


title: Max Clauzen

text: Max Clauzen oli saksalaissyntyinen, sittemmin Neuvostoliittoon siirtynyt ja Neuvostoliiton hyväksi toiminut vakooja. Clauzen toimi vakoilutehtävissä huippuvakoilija, lehtimies Richard Sorgen kanssa Japanissa 1930–1940-luvuilla. He välittivät radioteitse huippusalaista tietoa Japanista Neuvostoliittoon 1930-luvun alkupuolelta aina lokakuuhun 1941 saakka eli noin vuosikymmenen ajan. Clauzen ja Sorge vangittiin lokakuussa 1941 Tokiossa. Sorge tuomittiin kuolemaan 1943 ja hirtettiin marraskuussa 1944. Clauzen tuomittiin elinkautiseen vankeuteen, mutta hänet vapautettiin Japanin antauduttua 1945.


title: Triops longicaudatus

text: Triops longicaudatus on pieni ja alkukantainen kilpikidusjalkaisten lahkon äyriäinen. Lajia pidetään elävänä fossiilina, vaikka se on hieman nuorempi kuin sukulaislaji "Triops cancriformis".


title: Triops longicaudatus

text: "Triops longicaudatus" elää tilapäisissä vesilammikoissa Pohjois-, Väli- ja Etelä-Amerikassa, Karibialla, Japanissa, Galápagossaarilla sekä Uudessa-Kaledoniassa. Elinympäristönsä takia se on nopeakasvuinen ja lyhytikäinen. Muiden kilpikidusjalkaisten tavoin "Triops longicaudatus" lisääntyy yleensä suvuttomasti, vaikka lajissa onkin kaksi sukupuolta. Triopseilla on kolme silmää, kuten nimestä voi päätellä, kuori, eli "carapax" ja kaksihaarainen pitkä häntä. Naarailla on isompi kuori.


title: Triops longicaudatus

text: Triopseja voidaan pitää akvaariokalojen tapaan lemmikkeinä. Ne tarvitsevat alussa vähintään litran klooritonta vettä, mutta myös kultakalamalja käy, jos triopseja on vähän. Triopsit kaivautuvat mielellään hiekkaan, joten olisi hyvä olla muutama sentti puhdistettua hiekkasekoitusta kaivautumista varten. Hoito on helppoa ja triopsit syövät mieluusti esimerkiksi kalaa, porkkanaa ja herneitä. Triopsit ovat kannibaaleja, eli ne syövät toisiaan, joten triopseja tulisi olla pienessä akvaariossa enintään viisi – mieluiten yksi koiras ja muut naaraita.


title: Nikolai Sutjagin

text: Nikolai Vasilijevitš Sutjagin (s. 5. toukokuuta 1923 Smagino Buturlinski, Neuvostoliitto – k. 12. marraskuuta 1986) oli neuvostoliittolainen hävittäjälentäjä, joka oli 21 ilmavoitollaan Korean sodan johtava ässä.


title: Nikolai Sutjagin

text: Nikolai Sutjagin syntyi 5. toukokuuta 1923 Smagino Buturlinskin kylässä. Hänen vanhempansa olivat maatyöläisiä. Hän astui asepalvelukseen vuonna 1941. Vuonna 1942 hän valmistui Tšernikovin lentosotakoulusta. Elokuussa 1945 hän osallistui lentotoimintaan Japanin ilma-asetta vastaan Kaukoidässä Neuvostoliiton vapauttaessa Korean ja Mantšurian Japanin miehityksestä.


title: Nikolai Sutjagin

text: Sutjagin palveli 303. lentodivisioonan 17. laivueessa, kun se siirtyi toukokuussa 1951 Mantšuriaan tukemaan 324. lentodivisioonaa Korean sotatoimissa. Sutjagin lensi ensimmäisen sotalentonsa tässä sodassa kesäkuun alussa 1951. Hän lensi koko sodan ajan MiG-15-hävittäjällä pudottaen etupäässä F-86-hävittäjiä. 10. lokakuuta 1951 Sutjagin sai kultaisen ansiomerkin ja hänestä tuli Neuvostoliiton sankari. Korean sodan jälkeen Sutjagin suoritti Lentoakatemian vuonna 1956 ja Sotilasakatemian vuonna 1964. Hän yleni kenraalimajuriksi ja siirtyi eläkkeelle vuonna 1978. Hän kuoli 12. marraskuuta 1986.


title: Nikolai Sutjagin

text: Ilmavoitot, kaikki hävittäjälentokoneita:


title: Nikolai Sutjagin

text: Kuten aina puolin ja toisin, voittojen ja tappioiden tilastoinnissa on epäselvyyksiä. Sutjaginin tapaus on kuitenkin harvinaisen tarkkaan analysoitu.


title: Francis Capra

text: Francis Capra (s. 22. huhtikuuta 1983 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän varttui Bronxissa New Yorkissa.


title: Francis Capra

text: Capra aloitti näyttelemisen 10-vuotiaana elokuvassa "Jäähyväiset kummisedälle". Tämän jälkeen hän on esiintynyt mm. elokuvissa "Kazaam" ja "Henkimaailman hommia". Capra on vakiokasvoja kehutussa sarjassa "Veronica Mars", jonka kolmatta tuotantokautta ollaan kuvaamassa. Hän on myös vieraillut sarjoissa Amyn lailla (Judging Amy), O.C., Yli synkän virran (Crossing Jordan), Ilman johtolankaa (Without a Trace) ja CSI.


title: Francis Capra

text: Capra on myös perustanut tuotantoyhtiön (Take Off Productions) yhdessä näyttelijä De'Aundre Bondsin kanssa


title: Uuno Aarto

text: Uuno Ilmari Aarto (26. joulukuuta 1894 – 28. joulukuuta 1928 Turku) oli suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja näyttelijä. Hän näytteli vuonna 1923 tukkilaista Erkki Karun ohjaamassa elokuvassa "Koskenlaskijan morsian", johon hän sovitti musiikin, ja vuonna 1924 venemiestä elokuvassa "Myrskyluodon kalastaja". Aarto on muun muassa säveltänyt kertosäkeen musiikin kappaleeseen ”Kulkurin valssi”.


title: Uuno Aarto

text: Aarto oli näyttelijänä Turun Työväen Teatterissa. Hän osallistui myös työväen urheiluliikkeen toimintaan nyrkkeilyn piirissä, laati ohjelmanumeroita työväen juhlatilaisuuksiin sekä avusti työväenlehtiä. Uuno Aarto kuoli joulukuun lopulla 1928 tuberkuloosiin.


title: Salosaari (Mikkeli)

text: Salosaari on suurehko saari Saimaalla Mikkelin kaupungin edustalla. Alueella on lähinnä taajama-asutusta ja Mikkelin Ammattiopiston metsäkoulu. Saaren läpi kulkee valtatie 62 Mikkelistä Anttolan ja Puumalan kautta Ruokolahdelle ja valtaväylälle 6.


title: Terry Riley

text: Terry Riley (s. 24. kesäkuuta 1935 Colfax, Kalifornia) on yhdysvaltalainen säveltäjä ja kosketinsoittaja sekä eräs varhaisimmista musiikin minimalismin kehittäjistä Steve Reichin, Philip Glassin ja La Monte Youngin ohella.


title: Terry Riley

text: Riley valmistui säveltäjäksi Kalifornian yliopistosta, mutta suurimmat vaikutteensa hän kuitenkin sai intialaiselta laulajalta Pandit Pran Nathilta. 1950- ja 1960-luvulla Riley matkusti usein Intiaan opiskellakseen tablan ja tamburan soittoa sekä laulua. 1960-luvulla Riley matkusteli paljon myös Euroopassa elättäen itsensä muun muassa kapakkapianistina. Elokuussa 1963 hän toteutti yhdessä Henrik Otto Donnerin ja Ken Deweyn kanssa Suomen ensimmäisen happeningin "Street Piece". Vuonna 1971 Riley alkoi opettaa Mills Collegessa klassista intialaista musiikkia.


title: Terry Riley

text: Uraauurtava sävellys oli "In C": se koostuu 53:sta noin tahdin pituisesta melodiapätkästä C-duurissa, joita kukin muusikko toistaa haluamansa määrän ennen siirtymistään seuraavaan. Kun muusikoita on useita (Riley mainitsee partituurissa 35 enimmäismääräksi) tuloksena on rikas ja monimutkainen, staattinen mutta samalla alati vaihtuva rytminen ja harmoninen kuvio. Sävellys kestää 45–90 minuuttia.


title: Terry Riley

text: Riley esitti 1960-luvulla säännöllisesti yön yli kestäviä soolokonsertteja vanhalla urkuharmonilla, nauhurilla ja saksofonilla, ja useat hänen julkaistut levynsä ovatkin pitkälle 1970-luvulle saakka vastaavanlaisia konsertteja vinyylilevyn rajoihin typistetyssä muodossa: pitkiä sähköuruilla soitettuja teemojen toistoon ja modaalisiin asteikkoihin perustuvia improvisaatioita.


title: Terry Riley

text: 80-luvulta lähtien Riley on tehnyt paljon yhteistyötä jousikvartetti Kronos Quartetin kanssa. 1990-luvulla hän on myös alkanut säveltää suuremmille kokoonpanoille mutta esiintyy edelleen mielellään yksinään.


title: Toila

text: Toila oli kunta Suomenlahden rannalla, Narvanlahden länsireunalla, Itä-Virumaan maakunnassa Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Toila, Kohtla ja Kohtla-Nõmme yhdistettiin uudeksi Toilan kunnaksi.


title: Toila

text: Toila on tunnettu kylpylä-sanatoriosta, joka perustettiin alkuaan neuvostovuosina öljyliuskeen eli palavankiven kaivosmiesten parantolaksi.


title: Toila

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Toilan kunnassa oli 2 176 asukasta, joista 1 761 (80,9 %) oli virolaisia, 330 (15,2 %) venäläisiä ja 84 (3,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Irbid

text: Irbid () on Jordanian kolmanneksi suurin kaupunki (Ammanin ja Zarqan jälkeen) ja 1 572 neliökilometrin laajuisen Irbidin kuvernoraatin keskus. Se sijaitsee ylängöllä 85 km Ammanista pohjoiseen. Vuoden 2004 väestönlaskennan aikaan Irbidin kaupungissa asui 250 645 ja koko kuvernoraatissa 928 292 henkeä.. Alueen väkiluku on noussut viime vuosina Palestiinan Länsirannalta sekä Syyrian Eteläpuolelta tulleiden pakolaisten takia.


title: Irbid

text: Alue on ollut asuttuna pronssikaudelta asti. Ennen islamin leviämistä alueelle kaupunki tunnettiin nimellä Arabella. Alueella on hyvin hedelmällinen maaperä, ja ennen islamia se tunnettiin viineistään. Hellenistisellä kaudella se oli merkittävä kauppapaikka. Islamin aikana kaupungin merkittävimmiksi tuotteiksi ovat nousseet oliiviöljy ja vehnä.


title: Eeva-Liisa Poutanen

text: Eeva-Liisa Poutanen (s. 1953) on suomalainen kemisti ja merentutkija.


title: Eeva-Liisa Poutanen

text: Poutanen oli Merentutkimuslaitoksen ylijohtaja Pentti Mälkin jälkeen vuodesta 2005 alkaen aina siihen saakka, kun laitos lakkautettiin ja sulautettiin Suomen ympäristökeskukseen vuoden 2008 lopussa. Sitä ennen hän on ollut töissä Ympäristöministeriössä, sekä pitkään tutkijana ja erikoistutkijana Merentutkimuslaitoksella. Oppiarvoltaan hän on filosofian tohtori pääaineena polymeerikemia, ja toimii myös Helsingin yliopiston kemian dosenttina.


title: Eeva-Liisa Poutanen

text: Tutkimusurallaan hän on selvittänyt muun muassa Itämeren saastumista ja mahdollisuuksia sen puhdistamiseen.


Louis-Michel Lepeletier de Saint-Fargeau (29. toukokuuta 1760 Pariisi – 20. tammikuuta 1793 Pariisi) oli ranskalainen vallankumousmies ja kansalliskonventin jäsen Ranskan suuren vallankumouksen aikana. Lepeletier kohosi vallankumouksen marttyyriksi, kun eräs rojalisti murhasi hänet kostona kuningas Ludvig XVI:n kuolemantuomiosta.


title: Louis-Michel Lepeletier de Saint-Fargeau

text:
Lepeletier de Saint-Fargeau oli tunnettua aatelissukua. Hänen isoisoisänsä oli Ludvig XV:n valtiovarainministerinä toiminut Michel Le Peletier des Forts, jonka setä Claude Le Peletier oli hoitanut samaa tehtävää Ludvig XIV:n aikana. Lepeletier de Saint-Fargeau valittiin aatelissäädyn edustajana vuoden 1789 säätyjen yleiskokoukseen, jossa hän epäröinnin jälkeen ryhtyi vallankumouksen kannattajaksi ja liittyi heinäkuussa kolmannen säädyn muodostamaan perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Hän oli kesä–heinäkuussa 1790 pari viikkoa kansalliskokouksen puhemiehenä. Häntä ei valittu vuoden 1791 lakiasäätävään kansalliskokoukseen, mutta hän tuli syksyllä 1792 valituksi uuteen kansalliskonventtiin Yonnen edustajana.
Lepeletier oli yksi sadoista kansalliskonventin edustajista, jotka äänestivät istunnon 19.–20. tammikuuta 1793 ratkaisevassa äänestyksessä Ludvig XVI:n kuolemantuomion puolesta. Kun hän oli 20. tammikuuta syömässä illallista ravintolassa Pariisin Palais-Royalissa, entinen kuninkaan henkivartija Philippe de Pâris hyökkäsi hänen kimppuunsa ja survaisi häntä miekallaan kuolettavasti. Hän kuoli kotonaan seuraavana yönä, muutamaa tuntia ennen Ludvig XVI:n teloitusta. Lepeletier valikoitui uhriksi, koska de Pâris ei päässyt käsiksi Orléansin herttuaan, jota piti inhottavimpana kuolemantuomion puolesta äänestäjistä. De Pâris teki myöhemmin itsemurhan pidätyksen yhteydessä.


text: Kuoltuaan Lepeletier julistettiin vallankumouksen marttyyriksi. Taidemaalari Jacques-Louis David suunnitteli hänelle juhlavat hautajaiset ja hänet haudattiin Pariisin Panthéoniin. Lepeletieristä tuli ensimmäinen kolmesta Ranskan vallankumouksen marttyyrista, joihin kohdistettiin henkilönpalvontaa terrorin aikana; kaksi muuta olivat myöhemmin samana vuonna murhattu Jean-Paul Marat ja vastavallankumouksellisten teloittama Marie-Joseph Chalier. Lepeletierin kuvia pystytettiin kaikkialle ja hänen tyttärensä adoptoitiin ”Ranskan kansan nimissä”. Vallankumoustuomioistuinta koristivat Lepeletierin, Marat’n ja Brutuksen rintakuvat. David maalasi Lepeletierin kuolemaa esittäneen, sittemmin tuhoutuneen maalauksen, joka sijoitettiin kansalliskonventin istuntosaliin. Lepeletieriin kohdistettu henkilönpalvonta lopetettiin terrorin ajan päätyttyä vuonna 1794.


text: Lepeletier peri vuonna 1779 isoisoisoisänsä Michel Le Peletier de Souzyn sata vuotta aiemmin Pariisiin rakennuttaman kaupunkitalon, joka tunnetaan hänen mukaansa nimellä Hôtel Le Peletier de Saint-Fargeau. Talo on nykyään osa Pariisin kaupunginmuseon Musée Carnavalet’n näyttelytiloja.


title: Erkki Aho (kapellimestari)

text: Erkki Vilhelm Aho (10. joulukuuta 1918 Lapinjärvi – 19. elokuuta 2002) oli suomalainen muusikko ja kapellimestari, joka vaikutti muun muassa 1938 perustetussa Rytmi-orkesterissa. Orkesterin solisteina toimivat Olavi Virta ja Raija Valtonen. Yhtyeen pianisti oli Toivo Kärki. Myös Pauli Granfelt oli mukana yhtyeessä. Ahon orkesteri oli suomalaisia huippuorkestereita. Se oli suurimmillaan jatkosodan aikana, jolloin se kasvoi 14-miehiseksi. Vuonna 1945 orkesteri siirtyi Ossi Aallon johdettavaksi.


title: Erkki Aho

text: Erkki Aho voi tarkoittaa ainakin näitä henkilöitä:


title: Jukka Ahti

text: Jukka Ahti (alkujaan "Hietanen", 26. huhtikuuta 1897, Kotka – 26. helmikuuta 1938, Petroskoi) oli amerikansuomalainen laulaja, sanoittaja ja näyttelijä. Hän oli Katri Lammin aviomiehensä.


title: Jukka Ahti

text: Ahti levytti RCA Victor-levymerkille kolmekymmentä laulua New Yorkissa vuosina 1929–1931. Levytykset tehtiin Alfredo Cibellin orkesterin kanssa. Ahti ja Katri Lammi muuttivat Petroskoihin vuonna 1931. Stalinin terrorin aikana, tuhansia suomalaisia siirtolaisia vangittiin ja teloitettiin. Ahti vangittiin 18. tammikuuta 1938 ja ammuttiin 26. helmikuuta Petroskoihin lähellä.


title: Odotus

text: Odotus tarkoittaa seuraavia:


title: West Side Story (albumi)

text: West Side Story on vuonna 1961 julkaistu soundtrack-albumi vuonna 1957 ensi-iltansa saaneen musikaalin elokuvaversiosta.


title: Reims-Gueux

text: Reims-Gueux oli kolmion muotoinen kilparata lähellä Reimsiä, Ranskassa. Siellä on ajettu Formula ykkösten sekä moottoripyöräilyn maailmanmestaruussarjaa. Rata rakennettiin 1925 kulkemaan julkisia teitä ranskalaisten Thillois'n ja Gueux'n välille. Radalla oli kaksi pitkää suoraa kylien välillä, joten kilpatallit virittivät autonsa kulkemaan maksiminopeutta. Radan omistajat kaatoivat puita sekä purkivat taloja saadakseen radasta vielä nopeamman. Vuonna 1952 rataa muokattiin niin, että se ohitti Gueux'n kylän. Tämän jälkeen rataa kutsuttiin yleisesti Reimsiksi.


title: Reims-Gueux

text: Ensimmäinen kilpailu, joka ajettiin radalla, oli Marnen Grand Prix. 1950 ajettiin ensimmäinen Formuloiden Ranskan Grand Prix sen ensimmäisellä kaudella. Ykköset jättivät radan 1966, mutta pysyvästi se suljettiin vasta 1972 taloudellisten ongelmien takia. Rataa on vielä jäljellä varikon läheisyydessä.


title: Anneksi

text:
Anneksi (, yhteenliittymä < "ad-ne'ctere") on lisä tai lisäke. Se voi tarkoittaa esimerkiksi sivurakennusta, tytärseurakuntaa tai lisäosastoa eli sellaista, joka on yhdistetty johonkin tai kuuluu toiseen suurempaan kokonaisuuteen.
Anneksipitäjä eli anneksiseurakunta oli Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen suuriruhtinaskunnan evankelis-luterilaisessa kirkossa seurakunta, joka oli yhdistetty toiseen seurakuntaan tai palkkatuloon. Kirkkoherran tehtävää hoiti nimellisesti hiippakunnan piispa, joka sai anneksiseurakunnalta kirkkoherran palkan tai palkkion. Käytännössä piispat eivät kyenneet tai ehtineet johtaa paikallisesti seurakuntaa hiippakuntansa aluetta, koska tähän liittyi myös maallisen paikallishallinnon tehtävät siihen saakka kunnes maalaiskunnat erotettiin evankelis-luterilaisista seurakunnista vuoden 1865 kunnallisasetuksen vuoksi vuosista 1865-1866 alkaen.


title: Anneksi

text: Piispan jatkuvia paikallisia kirkkoherran uskonnollisia tehtäviä varten palkattiin varapastori, ruotsiksi "en vicepastor", joka johti seurakuntaa paikallisesti kuntakokouksia lukuun ottamatta.


title: Anneksi

text: Yksi tällaisista anneksiseurakunnista oli Myrskylän evankelis-luterilainen seurakunta, josta tuli hattujen sodan jälkeen 1747 Porvoon hiippakunnan piispan anneksiseurakunta. Muutos johtui siitä että Porvoon hiippakunta oli Ruotsin kuningaskunnan ja Venäjän keisarikunnan rajan siirryttyä Turun rauhassa Kymijoelle menettänyt anneksiseurakuntansa Kymenkartanon alueella nykyisessä Kymenlaaksossa.


title: Anneksi

text: Anneksiseurakunnaksi voitiin ottaa seurakuntia, joihin paikallisella aatelisella ei ollut patronaattioikeutta eli oikeutta valita kirkkoherraa.


title: Benavente

text: Benavente on kunta Portugalissa, jonka pinta-ala on 521,4 neliökilometriä. Asukkaita on noin 29 000. Kunta sijaitsee Alentejon alueella, Lezíria do Tejossa, Santarémin piirissä ja kunnan vapaapäivä on helatorstaina. Kunnan pormestarina toimii Carlos Coutinho ja kunnalla on neljä freguesiaa.


title: Unto Seppänen

text: Unto Kalervo Seppänen (15. toukokuuta 1904 Helsinki – 22. maaliskuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja toimittaja.


title: Unto Seppänen

text: Seppäsen vanhemmat olivat kielenkääntäjä Robert Arnold Seppänen ja Tilda Nikkanen ja puoliso vuodesta 1931 Irma Kaarina Kylliäinen. Everstiluutnantti, valtiotieteen tohtori Esa Seppänen on Unto Seppäsen poika.


title: Unto Seppänen

text: Seppänen tuli ylioppilaaksi Terijoen yhteislyseosta 1925 ja opiskeli sen jälkeen Helsingin yliopistossa 1925–1929. Hän toimi Helsingin Sanomien toimittajana 1930–1933. Kouvolan Sanomien päätoimittajana Seppänen työskenteli 1933–1950. Kouvolan Teatterin edessä sijaitsee Viljo Savikurjen suunnittelema Unto Seppäsen muistoksi tehty patsas.


title: Unto Seppänen

text: Seppänen aloitti tulenkantajanovellistina, mutta kehittyi ja oli karjalaisena omimmillaan kannakselaisen ympäristön usein humoristisenakin kuvaajana. "Iloisten ukkojen kylä" on tästä esimerkki. Kannakselaista kauppamieshenkeä kuvasi "Markku ja hänen sukunsa", jossa rautatien valmistuminen Pietariin aloitti 1870 uuden aikakauden. Pakinoitsijana Seppänen käytti nimimerkkiä "Riimu". Seppänen toimi myös kirjallisuuskriitikkona. "Evakko" jäi hänen viimeiskesi merkittäväksi teoksekseen, sairaus iski hänen tarkastaessaan kirjan viimeisiä korjausliuskoja. 50-vuotiaana tullut kuolema jätti kesken Larin Parasken elämäkerran ja monia muita kirjallisia suunnitelmia.


title: Aisa

text: Aisa on kuljetusvälineen vedossa käytettävä tankomainen tai putkimainen osa.


title: Aisa

text: Perinteisesti aisa on ollut esimerkiksi hevosreen tai kärryn osa, joka hevosen länkiin kiinnitettynä on toiminut vetoelimenä. Reen aisat on tehty tyypillisesti noin 50 millimetrin paksusta koivun rungosta poistamalla vain kuori. Rekiaisojen teosta tuleekin ohuen puun pään kuorimisesta "parkkuuraudalla" sanonta "aisaaminen". Rekiaisat on kiinnitetty nivelillä ja ne voidaan irrottaa helposti reestä. Hevoskärryn aisat ovat taas kiinteä osa kärryä.


title: Aisa

text: Aisa-nimitys on myöhemmin yleistynyt liikennevälineissä, esimerkiksi kuorma-auton perävaunussa on vetoaisa.


title: Aisa

text: Aisan muodon mukaan käytetään voimistelussa nojapuiden pitkittäisistä tangoista nimitystä aisat.


title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text: SOA ("Service Oriented Architecture") eli palvelukeskeinen arkkitehtuuri on ohjelmistotekniikassa käytetty arkkitehtuuritason suunnittelutapa, jolla eri tietojärjestelmien toiminnot ja prosessit on suunniteltu toimimaan itsenäisinä, avoimina ja joustavina palveluina. Näitä palveluita tulisi pystyä aina käyttämään avoimien standardien rajapintojen kautta. Tämän avulla pyritään aikaansaamaan erilaisten tietojärjestelmien joustava ja järjestelmäriippumaton vuorovaikutus. SOA:n nähdään olevan yksi keskeinen paradigma Web 2.0 –sukupolven verkkopalveluiden kehityksessä.


title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text: SOA-arkkitehtuurin mukaan palveluita käyttävinä osapuolina toimivat esimerkiksi toiset sovellukset tai palvelut, jotka käyttävät palveluita yleensä tietoverkkojen (esimerkiksi Internetin) kautta avointen rajapintojen ja tekniikoiden (esimerkiksi Web Services) avulla. SOA-arkkitehtuurin hyödyntämisellä pyritään saavuttamaan entistä avoimempien sekä helpommin integroitavien järjestelmien toteuttaminen. SOA:n odotetaan tuovan ohjelmistojen tuottamisprosesseihin tehokkuutta vähentämällä uusien järjestelmien toteuttamiseen kuluvaa aikaa ja kustannuksia. Helpommalla integroitavuudella tavoitellaan sitä, että uudet sovellukset pystyisivät kommunikoimaan vanhojen, jo olemassa olevien sovellusten kanssa, jolloin myös tietojärjestelmien jälleenkäytettävyys voi lisääntyä.


title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text: SOA-arkkitehtuurin avulla voidaan saavuttaa etuja sekä (a) organisaatioiden olemassa olevien sisäisten, omien sovellusten välisessä vuorovaikutuksessa, että (b) ulkoisten sovellusten kanssa tapahtuvassa vuorovaikutuksessa. Tämän on tarkoitus toteutua riippumatta sovelluskehitystekniikoista (käyttöjärjestelmät, ohjelmointikielet ja -tekniikat jne.). Palveluiden pitäisi olla "läpinäkyviä" siten, että jos niiden sisäinen toiminta muuttuu (esimerkiksi palveluita kehitetään teknisesti tai uusia toimintoja lisätään), niiden käytön tulisi säilyä entisellään eikä tarvetta muutoksien tekemiseen palveluita käyttäviin sovelluksiin tulisi olla.


title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text:
SOA on suunniteltu ratkaisemaan samalla kertaa ainakin kaksi keskeistä haastetta:
Tietojärjestelmien integrointitarkoituksiin on toki ollut jo vuosikymmeniä mitä erilaisimpia tekniikoita ja ratkaisuja (mm. järjestelmäkohtaiset ratkaisut, COM/DCOM, CORBA, Java RMI, XML-RPC), mutta yleinen ja yhteisesti käytettävä "standardi" on puuttunut, ja järjestelmien integrointi on jäänyt oikeinkin tehtynä hyvin työlääksi ja kalliiksi, mutta siitä huolimatta joustamattomia ratkaisuja tuottamattomaksi työksi.


title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text: SOA eroaa perinteisestä järjestelmien keskinäisestä integroinnista siten, että SOA-mallin mukaiset järjestelmät ovat toisiinsa heikosti sidottuja, mutta silti korkeatasoiseen, usein "älykkääseen" vuorovaikutukseen keskenään pystyviä sovelluspalveluita. SOA-mallissa ajatellaan siten jokaisen järjestelmän sisältävän palvelurajapinnan, minkä kautta sovellus voi tarjota toimintojaan "ulkopuolelle", periaatteessa verkon kautta kaikille sallimilleen järjestelmille.


title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text: SOA-mallin mukaan toteutettujen järjestelmien palveluiden yhteistoiminta pohjautuu rakenteellisiin ja järjestelmäriippumattomiin palvelukuvauksiin (esimerkiksi Web Service -ratkaisuissa käytetyt WSDL-kuvaukset). Palveluiden kuvaukset "piilottavat" palvelun tarjoajien järjestelmä- ja tekniikkaspesifit osat. Palvelun käyttäjällä ei pitäisi edes olla tarvetta tietää millä tekniikoilla palvelu on toteutettu. SOA on täysin "teknologianeutraali", sillä se ei ota kantaa tekniikoihin (esimerkiksi Java, .NET) tai ohjelmointikieliin (Java, C#, PHP, C++, Perl, Ruby jne.). Tämä neutraalius mahdollistaa riippumattoman järjestelmien välisen vuorovaikutuksen ja lisää huomattavasti ohjelmistojen jälleenkäytettävyyttä. Kerran hyvin tehtyä palvelua voidaan käyttää periaatteessa rajattomasti muissa sovelluksissa.


title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text: Toinen SOA:an liittyvä käsite on dynaaminen integrointi. Sovellusten pitäisi pystyä automaattisesti paikantamaan tarvitsemansa palvelut, valita sopivista palveluista käyttökelpoisin ja kytkeytyä siihen automaattisesti palvelun sisältämää rajapintaa hyväksikäyttäen. Tähän käyttötarkoitukseen voidaan hyödyntää UDDI:n ("Universal Description, Discovery and Integration") kaltaisia, palveluiden kuvaamiseen ja rekisteröintiin soveltuvia tekniikoita.


title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text: SOA-mallissa palvelukokonaisuuden kuvaamiseen ja hallintaan käytetään usein XML-kieleen pohjautuvaa BPEL-kieltä ("Business Process Execution Language"). BPEL-kielellä kuvataan yrityksen liiketoimintaprosesseja tietojärjestelmien palveluiden tasolla.


title: Paul Ailus

text: Paul Emil Ailus (alun perin Andersson, 22. helmikuuta 1911 Oulu  – 16. toukokuuta 1983 Espoo) oli suomalainen muusikko, yrittäjä, säveltäjä ja sanoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten ”Rantamökissä”-valssin ja Olavi Virran ja Metro-tyttöjen levyttämän ”Aila-pienen” sanoittajana.


title: Paul Ailus

text: Paul Andersson muutti Helsinkiin kaksivuotiaana ja muutti 1930-luvun lopulla nimensä Ailukseksi. Muusikkona Ailuksen pääsoitin oli harmonikka, mutta hän soitti myös viulua. Ailuksella ei ollut omaa yhtyettä, mutta hän soitti ajoittain Dallapéssä. Ailuksella oli yhdessä Yrjö Saarnion kanssa Soitintarvike Oy -niminen yritys, joka valmisti ja markkinoi kanteleen-, viulun- ja kitarankieliä. Saarnio jätti yrityksen 1950-luvulla, jonka jälkeen Ailus jatkoi sitä vaimonsa kanssa aina vuoteen 1983.


title: 8. divisioona (jatkosota)

text: 8. divisioona (”Kolmen kannaksen koukkaajat”) oli Suomenlahden sotilasläänin perustama jatkosodan divisioona. Sotilaslääniin kuului Etelä-Uudenmaan ja Etelä-Kymen suojeluskuntapiirit. Osa 8. divisioonan yksiköistä perustettiin läheisistä Pohjois-Uudenmaan ja Helsingin suojeluskuntapiireistä.


title: 8. divisioona (jatkosota)

text: Perustamisen jälkeen divisioonaan kuuluivat muun muassa seuraavat yksiköt:


title: 8. divisioona (jatkosota)

text: 8. divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan, mikä pääsääntöisesti onnistuikin, mutta joidenkin materiaalierien osalta määrävahvuuksia ei kuitenkaan saavutettu.Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 8. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat yhteensä 7 299 henkilöä.


title: Skientismi

text: Skientismi eli tieteiskatsomus, joskus myös ”tiedeusko” tai ”tieteisuskovaisuus”, on näkökanta, jonka mukaan kaikki todellinen tieto on tieteellistä tietoa — että ei ole olemassa järkevää, objektiivisia tapaa tehdä tutkimusta, joka ei ole osa tiedettä. Skientismiin voi kuulua joko käsitys, jonka mukaan tiede pystyy ratkaisemaan kaikki ongelmat, tai käsitys, jonka mukaan tieteellä (ja erityisesti luonnontieteillä) on etusija elämän ja todellisuuden tulkitsemisessa ohi niin humanististen tieteiden kuin uskonnollisten, myyttisten tai hengellisten selitysten. Skientismillä voidaan tarkoittaa myös näkemystä, jonka mukaan luonnontieteillä on tieteessä etusija ohi muiden tieteenalojen, kuten yhteiskuntatieteiden.


title: Skientismi

text: Käsitettä saatetaan käyttää hyvin erilaisissa merkityksissä, myös väittelynhaluisesti.


title: Skientismi

text:
"Standard Dictionary" määrittelee skientismin seuraavasti:
Skientismin kriitikoiden mukaan skientismi kohtaa kannattajien rationaalisista pyrkimyksistä huolimatta vakavan ongelman: se on joko itseensä viittava tai merkityksetön. Eräs ongelma on se, että väite, jonka mukaan skientismi pitää paikkansa, ei ole itsessään tieteellinen väite, koska sitä ei voida vahvistaa tieteellisin menetelmin. Itse asiassa jopa se väite, että tiede on järkevä tutkimuksen muoto (saati ainoa järkevä tutkimuksen muoto) on jotain, jotai ei voida tieteellisesti todistaa. Tieteellinen tutkimus itse perustuu useisiin filosofisiin olettamuksiin, kuten: on olemassa objektiivinen, tiedemiesten mielien ulkoinen maailma; tässä maailmassa on säännönmukaisuuksia, joita ihmisen äly saattaa paljastaa ja tarkasti kuvailla; ja niin edelleen. Koska tiede edellyttää näitä asioita, se ei voi yrittää perustella niitä puhumatta itseään solmuun. Ja jos se ei voi edes todeta, että se on luotettavaa tutkimusta, se voi tuskin todeta, että se on ainoa luotettava tieteen muoto. Molemmat tehtävät vaatisivat "pääsyä tieteen ulkopuolelle" kokonaan ja sen yli-tieteellisen näkökulman löytämistä, jonka mukaan tiede välittää tarkan kuvan todellisuudesta, ja skientismin tapauksessa, että vain tiede tekee niin.


title: Rauno

text: Rauno on suomalainen miehen etunimi. Se on Raunin miespuolinen vastine. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 1900-luvun alusta vuoden 2012 loppuun mennessä Rauno-nimen on saanut 11 829 suomalaista miestä ja ainakin yksi nainen.


title: Marinus van der Lubbe

text: Marinus van der Lubbe (13. tammikuuta 1909 Leiden, Alankomaat – 10. tammikuuta 1934 Leipzig, Saksa) oli alankomaalainen kommunisti, jota syytettiin helmikuussa 1933 tapahtuneesta Saksan valtiopäivätalon tuhopoltosta. Hänet todettiin syylliseksi ja teloitettiin. Tapaus on kuitenkin säilynyt kiisteltynä tähän päivään asti.


title: Marinus van der Lubbe

text: Marinus van der Lubbe oli kotoisin Leidenistä köyhistä oloista. Hänen vanhempansa olivat eronneet ja van der Lubbe eli äitinsä luona, kunnes tämä kuoli pojan ollessa 12-vuotias. Tämän jälkeen van der Lubbe asui sisarpuolensa luona Oegstgeestissä. 1920-luvulla van der Lubbe aloitti muurarinopin. Hän oli ruumiinrakenteeltaan lihaksikas ja roteva, minkä takia hänen ystävänsä kutsuivat häntä tunnetun nyrkkeilijän Jack Dempseyn mukaan ”Dempseyksi”. Valmistuttuaan van der Lubbe työskenteli rakennustyömailla muurarina.


title: Marinus van der Lubbe

text: Koostaan huolimatta van der Lubbe joutui työmailla työpaikkakiusaamisen ja jopa pahoinpitelyjen kohteeksi. Vuonna 1925 joukko hänen työtovereitaan veti hänen päänsä yli säkin, jossa oli jätteitä sammuttamattomasta kalkista. Kalkki vaurioitti pahasti van der Lubben silmiä, ja hän joutui jäämään pois töistä ja elämään työttömyysavustuksilla ja köyhäinavulla. Taloudellinen ahdinko yhdessä työttömyyden kanssa sai Marinus van der Lubben liittymään Alankomaiden kommunistisesta puolueesta eronneeseen poliittiseen pienryhmään, Alankomaiden neuvostokommunistien puolueeseen KAPN:ään ("Kommunistische Arbeiders-Partij Nederland"). Hän alkoi toimia julkisesti puolueen hyväksi. Sisarpuolen katkaistua suhteensa van der Lubbeen vuonna 1927 tämä muutti Leideniin ja perusti siellä poliittisen solun, Lenin-talon, joka järjesti poliittisia esitelmiä, koulutusta ja tapaamisia. Poliittisten aktiviteettiensa takia van der Lubbe joutui jatkuvasti ongelmiin poliisin kanssa. 1930 hän oli kaksi viikkoa pidätettynä, koska hänen epäiltiin hajottaneen sosiaalitoimiston ikkunoita.


title: Marinus van der Lubbe

text: Parlamentaarisesti toimivista kommunisteista van der Lubbe otti yhä enemmän etäisyyttä. Nämä eivät olleet hänelle riittävän radikaaleja ja taistelunhaluisia. Van der Lubbe alkoi suosia avointa kansalaisaktivismia ja suoraa toimintaa.


title: Marinus van der Lubbe

text: Vuosina 1928 ja 1932 van der Lubbe kierteli useaan otteeseen Eurooppaa. Hän halusi muuttaa asumaan Neuvostoliittoon, mutta hänelle ei myönnetty viisumia.


title: Marinus van der Lubbe

text: Vuoden 1933 alussa van der Lubbe sai tietää sairastavansa silmätuberkuloosia. Hän oli jo aiemmin joutunut viettämään pitkiä aikoja silmäklinikoilla kalkin vaurioittamien silmiensä takia, ja siksi hän ymmärsi sokeutuvansa täysin muutamassa vuodessa. Tästä huolimatta hän matkusti kansallissosialistien valtaannousun jälkeen Saksaan tukeakseen paikallisia kommunisteja heidän taistelussaan kansallissosialisteja vastaan. Hänen yrityksensä saada työväki ja työttömät nousemaan kapinaan kansallissosialisteja vastaan epäonnistui kuitenkin alkuunsa. Tämän jälkeen van der Lubbe, joka tiesi silmiensä kohtalon, päätti tehdä ennen sokeutumistaan ”suuren teon”, joka herättäisi työväestön ja sytyttäisi kapinan kansallissosialisteja vastaan.


title: Marinus van der Lubbe

text: 25. helmikuuta 1933 van der Lubbe yritti sytyttää tuleen kansanhuoltoviraston Berliinin Neuköllnissä. Samana yönä hän yritti sytyttää vielä Berliinin raatihuoneen ja jopa Berliinin kaupunkilinnan. Kaikki tulipalot saatiin tukahdutettua alkuunsa.


title: Marinus van der Lubbe

text: Valtiopäivätalon paloa edeltäneen yön van der Lubbe vietti asunnottomien yömajassa Hennickendorfin kaupunginosassa. Kirjailija Hans Bernd Gisevius, joka otti osaa epäonnistuneeseen attentaattiin Hitleriä vastaan 20. heinäkuuta 1944, on kertonut saaneensa tietää, että yömajan muut asukkaat lietsoivat van der Lubbea yrittämään valtiopäivätalon sytyttämistä.


title: Marinus van der Lubbe

text: 27. helmikuuta satunnainen ohikulkija havaitsi Berliinin valtiopäivätalon olevan liekeissä. Rakennukseen tunkeutuneet poliisit löysivät kello 21:17 palavan rakennuksen toisen kerroksen Bismarckin salista hiestä märän van der Lubben, jonka he välittömästi pidättivät epäiltynä tuhopoltosta. Myöhemmin van der Lubbe myönsi teon poliisin kuulusteluissa. 9. maaliskuuta häntä vastaan nostettiin syyte tuhopoltosta. Hänen kanssaan syytettyjen penkillä istuivat Saksan kommunistisen puolueen valtiopäiväryhmän puheenjohtaja Ernst Torgler sekä kolme bulgarialaista kommunistia Georgi Dimitrov, Blagoj Popov ja Vasil Tanev. Sekä yleinen syyttäjä että van der Lubbelle määrätty kansallissosialistinen oikeusavustaja esittivät oikeudelle, että van der Lubbe ei yksin voinut olla syyllinen tuhopolttoon. Heidän mukaansa kyseessä oli kansainvälinen kommunistinen vallankumousjuoni.


title: Marinus van der Lubbe

text: Karl Bonhoeffer, joka oli Saksan arvostetuimpia psykiatreja kutsuttiin arvioimaan van der Lubben henkinen tila. Vaikka Bonhoeffer piti van der Lubbea "sekopäisenä seikkailijana" ja uhmakkaana, ei psykiatri nähnyt häntä mitenkään mieleltään sairaana.


title: Marinus van der Lubbe

text: Vaikka van der Lubben epäiltiin olevan täyttä ymmärrystä vailla, hänet tuomittiin 22. joulukuuta 1933 Leipzigin valtakunnanoikeudessa kuolemaan. Hänet tuomittiin ”yksin teoin tehdystä maanpetoksesta ja tuhopoltosta”. Kyseessä oli uusi rikosnimike, joka oli luotu vasta valtiopäivätalon palon jälkeen säädetyssä Valtiopäivätalonpalolaissa. Tuomio rikkoi siis sitä länsimaisen oikeuskäytännön periaatetta vastaan, jonka mukaan ketään ei voida tuomita teosta, joka ei tekohetkellä ollut rikos. Sen sijaan muut syytetyt vapautettiin todisteiden puutteessa. Van der Lubbe teloitettiin giljotiinilla 10. tammikuuta 1934. Hän kieltäytyi kirjoittamasta jäähyväiskirjettä. Hän ei liioin halunnut tavata pappia ennen kuolemaansa.


title: Marinus van der Lubbe

text: 34 vuotta valtiopäivätalon palon jälkeen Berliinin maaoikeus muutti tuomiota osittain vuonna 1967. Se piti kiinni van der Lubben syyllisyydestä, mutta kumosi hänelle langetetun kuolemantuomion, koska se perustui teon jälkeen säädettyyn taannehtivaan lakiin, joka on länsimaisen oikeuskäsityksen vastainen. Maaoikeus tuomitsi van der Lubben tuhopoltosta kahdeksaksi vuodeksi kuritushuoneeseen. Sekä Saksan ylin valtiosyyttäjä eli pääliittosyyttäjä että Marinus van der Lubben veli Jan van der Lubbe valittivat tuomiosta Berliinin kamarioikeuteen. Kamarioikeus torjui molemmat valitukset 17. toukokuuta 1968. Sen mukaan 23. joulukuuta 1933 annettu oikeuden päätös perustui sinällään toteennäytettyyn syyllisyyteen, eikä se ollut poliittisesti motivoitu.


title: Marinus van der Lubbe

text: Jan van der Lubbe ei kuitenkaan luopunut toivosta saada muutos oikeuden päätökseen. Hän teki uuden vetoomuksen, jossa häntä avusti Robert Kempner, joka oli ollut Nürnbergin sotarikosoikeudenkäynnissä syyttäjänä. Vuonna 1980 saksalainen tuomioistuin vapautti van der Lubben, koska syyllisyyttä ei sen mielestä ollut toteennäytetty. Pääliittosyyttäjä teki päätöksestä valituksen, jota käsiteltiin useaan otteeseen Saksan korkeimmassa oikeudessa, liitto-oikeudessa. Vuonna 1983 tämä teki asiasta päätöksen. Sen mukaan vuoden 1980 oikeudenkäynti, jossa vuoden 1967 päätös kumottiin, oli ollut perusteeton ja siten laiton. Korkein oikeus piti voimassa vuoden 1967 päätöksen, jonka mukaan van der Lubben syyllisyys oli toteennäytetty.


title: Marinus van der Lubbe

text: Vuonna 2008 Saksan pääliittosyyttäjä kumosi van der Lubben tuomion, koska se oli annettu riippumatonta oikeuslaitosta vailla olleen natsi-Saksan aikana.


title: Marinus van der Lubbe

text: Van der Lubben oikeudenkäynnissä sekä yleinen syyttäjä että hänelle määrätty oikeusavustaja pyrkivät osoittamaan, että van der Lubbe ei yksinään ole voinut sytyttää valtiopäivätaloa. Heidän mielestään kyseessä oli kommunistien salajuoni, jota johdettiin ulkomailta ja jonka tarkoituksena oli lietsoa levottomuuksia ja kapinaa Saksassa. Sekä puolustus että syyttäjä pyrkivät esittämään van der Lubben henkisesti sekavana ihmisenä, joka ei olisi pystynyt sytyttämään suurta valtiopäivätaloa. Yleisesti epäiltiin, ettei hänen tunnustuksensa, jonka mukaan hän oli sytyttänyt valtiopäivätalon yksin, ollut uskottava. Epäiltiin myös hänen syyntakeellisuuttaan.


title: Marinus van der Lubbe

text: Myös kansallissosialistien vastustajat kiistivät van der Lubben syyllisyyden. He uskoivat kansallissosialistien itsensä sytyttäneen palon edistääkseen omia tarkoitusperiään. Sekä Saksassa että ulkomailla levisi pian versio, jonka mukaan korkea-arvoinen SA-mies olisi johtanut valtiopäivätaloon kuuden miehen patrullin, joka olisi sytyttänyt talon bensiinin ja kemikaalien avulla. Teorian mukaan van der Lubbe oli tunkeutunut taloon sattumalta samaan aikaan ja sytytellyt siellä omia pieniä palojaan. Kun hänet pidätettiin talosta, saatiin hänestä oivallinen syntipukki. Tätä teoriaa näytti vahvistavan se, että kansallissosialistit käyttivät valtiopäivätalon paloa täysin rinnoin hyväkseen. He esittivät palon kommunistien vallankaappausyrityksen alkuna ja kumosivat siihen vedoten Saksassa kansalaisoikeudet ja -vapaudet sekä julistivat poikkeustilan. Valtionpäivätalonpalo-asetukseen vedoten he kielsivät kommunistisen puolueen toiminnan ja vangitsivat puoleen kansanedustajat ja johtajat.


title: Marinus van der Lubbe

text:
Toisaalta van der Lubben esiintyminen oikeudessa ei osoittanut, ettei hän olisi voinut syyllistyä tekoon yksin. Hän puhui rauhallisesti ja selkeästi ja tunnusti avoimesti tekonsa. Hän selitti halunneensa teollaan ”nostaa saksalaisen työväestön vastarintaan kapitalistista hallitsevaa luokkaa ja fasistien vallankaappausta vastaan”. Ennen kaikkea hän pystyi esittämään selkeästi ja johdonmukaisesti, mistä hän oli tunkeutunut valtiopäivätaloon ja missä järjestyksessä hän oli sytyttänyt palot. Huomattava on myös, että itse asiassa koko valtiopäivätalo ei palanut. Talosta paloivat vain istuntosali ja eteisaula. Valokuvat, joissa koko valtiopäivätalo esitetään ilmiliekeissä, ovat myöhempiä fotomontaaseja. Oikeuteen kutsutut asiantuntijat olivat sitä mieltä, että yhden ihmisen todellakin oli mahdollista sytyttää valtiopäivätalo tuleen – mutta vain juuri sillä tavalla, jonka van der Lubbe oli sattumalta valinnut. Asiantuntijalausunnot ja van der Lubben esiintyminen saivat oikeuden vakuuttuneiksi siitä, että hän todellakin oli yksin vastuussa tuhotyöstä.
Vuonna 1959 Fritz Tobias julkaisi Spiegel-lehdessä artikkelisarjan, jonka mukaan van der Lubbe sytytti valtiopäivätalon yksin ja ilman ulkopuolista apua. Hän julkaisi artikkelisarjan laajennetussa muodossa kirjana kolme vuotta myöhemmin. Vuonna 1966 sveitsiläinen oikeustieteen professori Walter Hofer ja n.k. Luxemburgin komissio kiistivät tämän teesin. Tämä johti osin katkeraankin tieteelliseen kiistaan van der Lubben syyllisyydestä.


title: Marinus van der Lubbe

text: Vuonna 1959 historioitsija Carl Grimberg väitti teoksessaan "Kansojen historia" (osa 22), että SA-miehet Karl Ernstin johdolla kiihdyttivät paloa fosforipitoisella hapolla, jotta talo olisi tuhoutunut todella pahasti.


title: Timo Nuoranne

text: Timo Pekka Nuoranne (s. 8. kesäkuuta 1963 Rauman maalaiskunta) on suomalainen kuoronjohtaja ja kuoronjohdon professori. Hän opiskeli kuoronjohtoa Sibelius-Akatemiassa ja Tukholman musiikkikorkeakoulussa. Timo Nuoranne toimi Sibelius-Akatemian kirkkomusiikkiosaston kuoronjohdon lehtorina vuosina 1996–2014. Hän johti Radion kamarikuoroa 1997–2004, ja kuoro levytti tuona aikana varsinkin Einojuhani Rautavaaran kuoroteoksia. Nuoranne toimi Tampereen Filharmonisen Kuoron johtajana 2005–2013. Lisäksi hän on johtanut mm. Suomen Laulua, Kampin Laulua sekä Rauman Poikakuoroa. Vierailevana kuoronjohtajana Nuoranne on työskennellyt mm. Viron filharmonisen kamarikuoron ja saksalaisen RIAS-Kammerchorin kanssa.


title: Timo Nuoranne

text: Vuonna 1999 Suomen kuoronjohtajayhdistys myönsi Nuoranteelle Vuoden kuoronjohtaja -palkinnon.


title: Timo Nuoranne

text: Huhtikuussa 2014 Timo Nuoranne valittiin kuoronjohdon professoriksi Robert Schumann -korkeakouluun Saksan Düsseldorfissa.


title: 12. divisioona (jatkosota)

text: 12. divisioona oli Helsingin sotilasläänin perustama divisioona. Sotilaslääni koostui ainoastaan Helsingin suojeluskuntapiiristä, joskin osa 12. divisioonan joukoista perustettiin Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirissä. Helsingin suojeluskuntapiiri perusti joukkoja myös muille jatkosodan divisioonille.


title: 12. divisioona (jatkosota)

text: Perustamisen jälkeen divisioonaan kuuluivat mm. seuraavat yksiköt:


title: 12. divisioona (jatkosota)

text: 12. divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan, mikä pääsääntöisesti onnistuikin, mutta joidenkin materiaalierien osalta määrävahvuuksiin ei päästy.Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten perusteella 12. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat yhteensä 3 272 miestä, tosin koko divisioona lakkautettiin käytännössä tammikuussa 1942. Karjalankannakselle jääneet yksiköt alistettiin 18. divisioonalle.


title: Heikki Annala

text: Heikki Lauri ”Hepe Hessu” Annala (28. kesäkuuta 1934 Lapua – 23. heinäkuuta 1995 Nurmijärvi) oli suomalainen basisti, säveltäjä ja sovittaja.


title: Heikki Annala

text: Annalan tunnetuimpia sävellyksiä ovat muun muassa ”Elämän valttikortit”, ”Viimeinen tukkilainen” ja ”Yön syliin”. Hän toimi säveltäjänä ja sovittajana useilla 1970–1980-lukujen iskelmäalbumeilla (mm. Reijo Kallio, Jamppa Tuominen, Reijo Taipale ja Matti ja Teppo). Ennen tätä Annala toimi kontrabasistina muun muassa Erik Lindströmin, Lasse Mårtensonin ja Herbert Katzin yhtyeissä. 1970-luvun alussa Annala perusti "Soitinyhtye Liisa" -studiokokoonpanon, joka julkaisi vuoteen 1978 mennessä neljä LP-levyä; yhdellä niistä oli laulusolistina Eino Grön. Yhtyeen nimi viittasi Yleisradion Liisankadun studioon, jossa sen ensimmäiset esitykset nauhoitettiin. Samalla vuosikymmenellä Annala aloitti Yleisradiossa radiosarjan "Musiikkia maakunnista", joka kuului ohjelmistoon 1980-luvun lopulle saakka. Ohjelman tarkoituksena oli tuoda esiin kevyen musiikin esittäjiä ja kappaleita eri puolilta Suomea.


title: Heikki Annala

text: Heikki Annala oli muusikko Laura Sippolan isosetä.


title: Johtamismalli

text: Johtamismalli on tapa johtaa. Johtamismalli on teoriaa siitä, miten yritystä voidaan johtaa. Malli ei kerro, mitä pitää vastata tiettyyn kysymykseen. Eri johtamismalleilla on erilainen peruslähtökohta: laatujohtamisessa lähdetään siitä, että asiat tehdään kerralla oikein aina, teknologiajohtamisessa luotetaan sopivan teknologian ylivertaisuuteen jne.


title: Nehëmah

text: Nehëmah on vuonna 1992 perustettu ranskalainen black metal -yhtye. Nimi tulee sumerinkielisestä sanasta Nehëmah, joka tarkoittaa Lilithiä.


title: Nehëmah

text:
Yhtye perustettiin 31. lokakuuta 1992. Ensimmäinen demo, joka kantoi nimeä "Light of a dead star" nauhoitettiin kitaristi Eligorin kanssa kuitenkin vasta vuonna 1995. Yhtyeen toiveena kuitenkin oli pysyä underground-yhtyeenä, joten kyseisestä demosta valmistettiin vain 166 kopiota. Tämän jälkeen Corven jäädytti yhtyeen hetkeksi henkilökohtaisten ongelmiensa vuoksi. Syksyllä vuonna 2000 yhtye päätti palata musiikilliselle tielleen. Eligorin tilalle hankittiin Nocturnos, rumpaliksi valittiin Dargon ja Corven hoiti basson sekä vokalisoinnin.
Maaliskuussa 2001 julkaistiin joitakin kappaleita vanhalta demolta paremmalla laadulla joidenkin ranskalaisien levy-yhtiöiden kautta. Kesällä yhtyeeseen liittyi kitaristi nimeltään Sorghal.


title: Nehëmah

text: Talvella 2002 julkaistiin yhtyeen ensimmäinen kokopitkä albumi Oaken Shield -nimisen levy-yhtiön kautta, joka kantoi samaa nimeä, kuin ensimmäinen demo, eli "Light of a dead star". Julkaisuun kohdistunut kritiikki oli ylistävää, Nehëmahia ylistettiin muun muassa pitkästä aikaa ensimmäiseksi "true black metal" -julkaisuksi, jota ranskalainen yleisö oli odottanut jo vuosia.


title: Nehëmah

text: Toinen kokopitkä "Shadow From The Past..."ia aloitettiin nauhoittamaan jo vuonna 2003 yhtyeen ollessa vielä osittain keikkailemassa syyskuusta lokakuun loppuun asti, kuitenkin kyseinen levy julkaistiin jo tammikuussa 2003.


title: Nehëmah

text: Yhtyeen seruaava levy "Requiem Tenebrae" julkaistiin edelleen levy-yhtiö Oaken Shieldin kautta vuonna 2004 ja myöhemmin vuonna 2006 julkaistiin seuraava levy, "In November Live...", joka nimensä mukaisesti sisältää lähinnä live materiaalia, kyseisen livelevyn julkaisi 7. lokakuuta Occultum Productions.


title: Nehëmah

text: Yhtyeen on otaksuttu julkaisevan neljännen kokopitkänsä Avantgarde Musicin kautta tulevana vuonna 2007.


title: Moon Patrol

text: Moon Patrol on Iremin alun perin vuonna 1982 julkaisema kolikkopeli.


title: Moon Patrol

text: Moon Patrolissa pelaaja kuljettaa kuun päällä ajoneuvoa, jolla on esteinään useita ylitettäviä kraattereita. Ajoneuvon pudottua niihin peli loppuu. Taivaalle ilmestyy toisinaan ufoja, jotka voivat osuessaan myös aiheuttaa pelin loppumisen. Pelaajakin voi ampua ufoja, jolloin pistemäärä samalla kasvaa.


title: Moon Patrol

text: Moon Patrol on käännetty useille kotikoneille ja pelikonsoleille.


title: Potpuri

text: Potpuri () eli sävelmäkooste tai sävelmäketju, on musiikillinen termi, joka tarkoittaa musiikkiesitystä eli laulua, joka koostuu lyhyin välikkein yhteenliitetyistä suosittujen laulujen osista.


title: Potpuri

text: Useimmiten potpuria käytetään yhtyeitten tai artistien konserteissa, kun useista kappaleista halutaan soittaa vain osa ja tiivistää esiintymistä yhdistelemällä kaikille tuttuja lauluja tiiviiksi ketjuksi. Levytyksissä potpuri on varsin harvinainen, jos mukaan ei lasketa konserteissa tallennettuja äänitteitä eli live-levyjä. Eräs tunnetuimmista lienee Elvis Presleyn "An American Trilogy", jossa hän yhdistää Etelävaltioiden marssilaulun "Dixie", negrospirituaalin "All My Troubles" sekä Pohjoisvaltioiden marssilaulun "Battle Hymn of the Republic", luoden näin trilogian Yhdysvaltojen sisällissodasta.


title: Potpuri

text: Usein potpuria tehdessä valitaan useita samantyyppisiä tai muuten yhteenliittyviä lauluja, esimerkiksi rock-henkisiä lauluja tai joululauluja, jotka halutaan yhdistää. Yleensä laulut transponoidaan samaan sävellajiin ja tempoja muutetaan lähemmäs toisiaan, näin saadaan aikaan vaikutelma yhdestä laulusta. Rohkeimmat muusikot saattavat jopa soittaa päällekkäin joitakin laulun osia, esimerkiksi laulaa toisen laulun sanoja toisen laulun säestyksen päälle. Tällöin saadaan aikaan joskus hienoja ja yllättäviä yhdistelmiä.


title: Potpuri

text: Suomessa muun muassa Juice Leskinen ja Frederik ovat esittäneet konserteissaan potpureja kappaleistaan.


title: Potpuri

text: Yhdysvaltalainen komediamuusikko ”Weird Al” Yankovic laittaa perinteenä jokaiselle levylleen yhden potpurin, joka sisältää sanoituksia useista suosituista pop- ja rock-kappaleista. Yankovicin potpureissa on erikoispiirteenä se että hän muuttaa musiikin polkkatyyliseksi haitarin säestyksellä.


title: Albrecht von Wallenstein

text: Albrecht Wenzel Eusebius von Wallenstein (oik. von Waldstein, tšekiksi "Vojtěch Václav Eusebius z Valdštejna", 24. elokuuta 1583 Hermanitz an der Elbe, Böömi – 25. maaliskuuta 1634 Eger), Friedlandin ja Mecklenburgin herttua, oli böömiläinen aatelinen, sotilas ja poliitikko. Hänen panoksensa oli merkittävä kolmikymmenvuotiseen sotaan, vaikka hän kuolikin sen kuluessa. Hän loi elinaikanaan niin mittavan palkkasoturiliiketoimen, ettei sellaista ole ollut aiemmin eikä sen jälkeen.


title: Albrecht von Wallenstein

text: Wallenstein valtuutettiin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan puolesta kokoamaan armeija ja kukistamaan protestanttiset kapinalliset. Valtansa huipulla Wallensteinilla oli, alaistensa komennossa, omassa yksityisarmeijassaan noin 50 000 miestä. Hän oli Böömin epälegitiimi hallitsija ja hänelle syntyi poliittisia pyrkimyksiä sen myötä kun hän menestyi sodassa. Näiden petosepäilyjen takia Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan vallanpitäjät murhauttivat hänet kesken kolmikymmenvuotisen sodan.


title: Albrecht von Wallenstein

text: Wallenstein käytti armeijansa rakentamiseen samoja metodeita kuin eurooppalaiset ammattisotilaskomentajat 1000-luvun alkupuolelta lähtien olivat käyttäneet: hän värväsi pystyviä komentajia värväämään ja johtamaan osastoja. Hän itse maksoi komentajilleen jotka hoitivat itse sotilaansa.


title: Bayesin teoreema

text: Bayesin teoreema (myös Bayesin sääntö tai Bayesin laki) on ehdolliseen todennäköisyyteen liittyvä matemaattinen teoreema. Teoreeman voidaan tulkita kuvaavan käsitysten päivittämistä uuden todisteaineiston valossa "a posteriori". Teoreema on nimetty sen kehittäneen 1700-luvulla eläneen brittiläisen pastorin ja matemaatikon Thomas Bayesin mukaan.


title: Bayesin teoreema

text: Kaavan soveltamiseen perustuu bayesilainen tilastotiede.


title: Bayesin teoreema

text: Tapahtuman "A" todennäköisyys ehdolla "B" (merkitään P(A|B)) on yleisessä tapauksessa eri asia kuin todennäköisyys tapahtumalle "B" ehdolla "A" (merkitään P(B|A)). Näiden kahden ehdollisen todennäköisyyden välillä on kuitenkin suhde, jota Bayesin teoreema kuvaa. Teoreema kuuluu seuraavasti:


title: Bayesin teoreema

text: missä


title: Bayesin teoreema

text: Oletetaan, että meillä on kaksi purkillista keksejä. Purkissa A on 10 suklaakeksiä sekä 30 kookoskeksiä, kun taas purkissa B on molempia laatuja 20 kappaletta. Matti valitsee ensin sattumanvaraisesti toisen purkeista ja sitten nostaa valitsemastaan purkista sattumanvaraisesti yhden keksin. Havaitaan, että Matin valitsema keksi on kookoskeksi. Millä todennäköisyydellä se on peräisin purkista A?


title: Bayesin teoreema

text: Intuitiivisesti on tietenkin helppo nähdä, että koska kookoskeksejä on purkissa A enemmän kuin purkissa B, on todennäköisyyden oltava suurempi kuin 0,5. Tarkka todennäköisyys voidaan laskea Bayesin teoreeman avulla. Nyt


title: Bayesin teoreema

text: on todennäköisyys sille, että Matin valitsema purkki on purkki A siinä tapauksessa, että hän on valinnut purkista kookoskeksin. Tälle todennäköisyydelle etsimme ratkaisua.


title: Bayesin teoreema

text: formula_7 on todennäköisyys sille, että Matin valitsema keksi on kookoskeksi. Tätä todennäköisyyttä kuvaa luonnollisesti kookoskeksien osuus kaikista mahdollisista kekseistä. Kookoskeksejä on ensimmäisessä purkissa 30 kappaletta ja toisessa purkissa 20 kappaletta eli yhteensä 50 kappaletta. Koska molemmissa purkeissa on 40 keksiä, on keksien kokonaismäärä 80 kappaletta. Näin saadaan


title: Bayesin teoreema

text: Vastaavasti formula_9 on todennäköisyys sille, että Matin valitsema purkki on nimenomaan purkki A. Kahdesta purkista yhden tietyn valitsemisen todennäköisyys on luonnollisesti 0,5.


title: Bayesin teoreema

text: formula_11 on todennäköisyys sille, että Matin valitsema keksi on kookoskeksi siinä tapauksessa, että hän on valinnut purkin A. Koska purkissa A on yhteensä 40 keksiä, joista 30 on kookoskeksejä, saadaan todennäköisyydeksi


title: Bayesin teoreema

text: Tämän informaation avulla voimme nyt laskea todennäköisyyden sille, että Matin valitsema kookoskeksi on peräisin juuri purkista A:


title: Bayesin teoreema

text: On siis 60% todennäköisyys, että Matin kookoskeksi on purkista A.


title: Bayesin teoreema

text: Ehdollisen todennäköisyyden määritelmän mukaisesti tapahtuman "A" todennäköisyys ehdolla "B" on


title: Bayesin teoreema

text: Vastaavasti tapahtuman "B" todennäköisyys ehdolla "A" on


title: Bayesin teoreema

text: Näistä kahdesta yhtälöstä saadaan


title: Bayesin teoreema

text: Jakamalla näin saadun yhtälön molemmat puolet tekijällä P("B") saadaan Bayesin teoreema


title: PCUF

text: PC Users of Finland eli PCUF on 1983 aloittanut Suomen suurin PC-tietokoneiden käyttäjäyhdistys, PC-käyttäjät ry. Yhdistys tarjoaa jäsenilleen kotisivutilaa, sähköpostipalvelun ja shellin yhdistyksen linux-palvelimella. Myös yhdistyksellä on aktiivien jäsentoiminta. Yhdistys kuuluu Suomen tietotekniikan liittoon, joka tarjoaa yhdistyksen jäsenille huomattavia etuja.


title: PCUF

text: PC-käyttäjät ry järjestää jäsenilleen teemailtoja, joissa opetellaan teeman mukaisia asioita. On ollut Delphi, C-iltoja sekä omat jaokset linuxin opetteluun, pelaamiseen jne.


title: PCUF

text: Yhdistyksen kotisivut


title: Pink Floyd – The Wall

text: Pink Floyd – The Wall (Suomessa myös nimellä Muurinseinä) on vuonna 1982 valmistunut Alan Parkerin ohjaama elokuva, joka perustuu Pink Floyd -yhtyeen konseptialbumiin "The Wall".


title: Pink Floyd – The Wall

text: Elokuvassa on vain vähän vuoropuhelua ja tarinaa kuljetetaan musiikin avulla. Elokuva sisältää myös piirrosanimaatioita. Elokuva kertoo eristäytyneestä, hulluuden ja itsetuhon partaalla olevasta rocktähdestä. Sen tarina poikkeaa hieman albumin juonesta. Elokuva sisältää albumin kappaleiden lisäksi kappaleet ”When the Tigers Broke Free” ja ”What Shall We Do Now?” Toisaalta siitä puuttuvat kappaleet ”Hey You” ja ”The Show Must Go On”. Elokuvan pääosaa esitti The Boomtown Rats -yhtyeen laulaja, sittemmin Live Aidin järjestäjänä tunnetuksi tullut Bob Geldof.


title: Pink Floyd – The Wall

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano pitää "The Wallia" mahtipontisena, parhaimmillaan psykedeelisenä mutta pahimmillaan sekavan pateettisena. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Venezuelan presidentti

text: Venezuelan presidentti () on Venezuelan valtion ja hallituksen päämies sekä kansallisten asevoimien neljän osaston ylipäällikkö. Presidentti nimittää varapresidentin ja ministerit. Yksi virkakausi kestää kuusi vuotta. Aiemmin sama henkilö voitiin valita presidentiksi enintään kahdelle peräkkäiselle kaudelle, mutta tämä pykälä kumottiin kansanäänestyksessä vuonna 2009. Oppositiolla on vuoden 1999 lain perusteella oikeus järjestää kauden kolmen viimeisen vuoden aikana kansanäänestys presidentin alasastumisesta, mikäli he saavat tuekseen 20 prosenttiä äänioikeutetuista.


title: Venezuelan presidentti

text: Etelä-Amerikan itsenäisyyssotien ja Suur-Kolumbian aikana vallinneen yleisen epäjärjestyksen johdosta alla olevassa luettelossa on vuosien 1814–1819 kohdalla aukkoja. Angosturan konferenssi nimitti Simón Bolívarin "Venezuelan tasavallan ylipäälliköksi" "(Jefe Supremo de la República de Venezuela)" vuosiksi 1819–1830.


title: Venezuelan presidentti

text: Ensimmäisessä sarakkeessa on ilmoitettu presidenttikauden järjestysluku. Sitten perustamisensa 1812, Venezuelan tasavallalla on ollut 70 presidenttikautta, alkaen Cristóbal Mendozasta. Toinen sarake ilmoittaa yhden henkilön yhden keskeytymättömän hallintokauden järjestysluvun. Esimerkiksi Juan Cristósomo Falcón hallitsi kahden kauden ajan joten hänen kohdalleen ensimmäiseen sarakkeeseen on merkitty 20. ja 21. presidenttikaudet, toiseen sarakkeeseen tämän olleen 19. keskeytymätön yhden hallitsijan kausi. Kolmas sarake listaa yksittäisen presidentin järjestysluvun. Useat alla listatut miehet ovat olleet väliaikaisia presidenttejä, varsinkin sisällissodan tai vallankaappauksen jälkimainingeissä. Mm. joidenkin näiden väliaikaisten valtakausien hyvin lyhyen keston johdosta muut luettelot Venezuelan presidenteistä saattavat jättää joitakin tässä mainittuja hallitsijoita pois. Sarakkeiden taustaväri kertoo presidenttien puoluetaustan.


title: Jusuf Kalla

text: Jusuf Kalla (s. 15. toukokuuta 1942 Watampone, Sulawesi Selatan, Indonesia) on Indonesian varapresidentti ja Golkar-puolueen puheenjohtaja.


title: Jusuf Kalla

text: Vielä lokakuussa 2004 pidettyjen presidentinvaalien aikaan Kalla jätettiin oman puolueensa ulkopuolelle, sillä hän oli ehdolla kilpailevan demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaan Susilo Bambang Yudhoyonon varapresidentiksi. Kun kuitenkin Golkarin oma ehdokas kenraali Wiranto putosi jo ensimmäisellä kierroksella ja Yodhoynosta tuli presidentti, sai Kalla synninpäästön puolueessaan. Niinpä hän voitti joulukuussa 2004 Golkar-puolueen johtajaäänestyksen, vastaehdokkaana Akbar Tanjung.


title: Jusuf Kalla

text: Jusuf Kalla on Indonesian toiseksi tärkein poliitikko heti presidentti Yodhoyonon jälkeen, ellei jopa lähes yhtä tärkeä. Hän on pidetty maan vaikutusvaltaisimpana varapresidenttinä sitten ensimmäisen kyseisen viran haltijan, Muhammed Hattan, aikojen. Maan suurimman puolueen Golkarin puoluejohtajana hänellä on lisäksi enemmän vaikutusvaltaa Indonesian parlamentissa kuin presidentti Yodhoyonolla itsellään, sillä tämän demokraattisella puolueella (PD) on vain runsas kymmenesosa parlamenttipaikoista.


title: Reino Armio

text: Reino Rurik Armio (alk. Andersson) (9. joulukuuta 1905 Turku – 16. toukokuuta 1979 Turku) oli suomalainen iskemälaulaja, joka lauloi Sointu levy-yhtiölle. Armion levyttämistä 95 kappaleesta tunnetuimpia olivat ”Kynttilöiden syttyessä” (”Kodin kynttilät”), ”Yö Riossa”, ”Pustan poika”, ”Danakil” sekä sota-ajan propagandalaulut ”Kremlin uni” ja ”Kiestingin Sohvi”.


title: Reino Armio

text: Armion levytykset jäivät kuitenkin tunnetumpien laulajien esimerkiksi Eugen Malmsténin ja A. Aimon levytysten varjoon.. Armion levytysura päättyi sotavuosina välirikkoon Sointu-levy-yhtiön kanssa, kun Armio osin aiheellisesti arvosteli yhtiötä ”hittikappaleiden” antamisesta A. Aimon ja Malmsténin laulettaviksi.


title: Reino Armio

text: Alkujaan Armio oli kanttori Porista. Hän levytti lähes sata levypuolta.


title: Annikki Arni

text: Aino Annikki Arni, o.s. "Forsström", käytti kirjailijanimimerkkinä nimeä "Marja-Leena" (23. syyskuuta 1898 Ristiina – 10. joulukuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen laulaja ja näyttelijä, mutta myös toimittaja ja suomentaja. Hän esitti operettisävelmiä ja iskelmiä ja esiintyi 1930-luvulla kabareessa. Hänen iskelmistään tunnetuin lienee hänen Dallapé-orkesterin solistina levyttämänsä "Vanha kaappikello" (1938). Hän oli myös toimittaja ja pääsi haastattelemaan musiikkimaailman suuria tähtiä.


title: Annikki Arni

text: Arni oli yksi alkuperäisiä "Elokuvajournalistit"-yhdistyksen perustajajäseniä vuonna 1944. Yhdistyksen näkyvin tehtävä oli jakaa elokuva-alan Jussi-palkintoa. Arni sai vuonna 1978 betoni-Jussin kunnianosoituksena elämäntyöstään.


title: Oulu (Wisconsin)

text: Oulu on Yhdysvalloissa Wisconsinin osavaltion Bayfieldin piirikunnassa osavaltion luoteiskulmassa sijaitseva noin 540 asukkaan kylä, joka on pinta-alaltaan noin 91,9 neliökilometrin kokoinen.


title: Oulu (Wisconsin)

text: Kylä on nimetty oululaislähtöisten suomalaisten asuttajiensa mukaisesti. Suomalaisia virtasi Wisconsiniin pääasiassa 1800-luvun loppu- ja 1900-luvun alkupuolella.


title: Oulu (Wisconsin)

text: 46°37'34"N, 91°30'2"W


title: Bayfieldin piirikunta

text: Bayfieldin piirikunta on Yhdysvaltojen Wisconsinin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Vuoden 2000 väestönlaskennassa piirikunnassa oli asukkaita 15 013. Hallinnollinen keskus on Yläjärven rannalla sijaitseva Washburn.


title: Bayfieldin piirikunta

text: Bayfieldin piirikunta rajautuu idässä Ashlandin piirikuntaan, etelässä Sawyerin piirikuntaan, lounaassa Washburnin piirikuntaan ja lännessä Douglasin piirikuntaan. Piirikunnan pohjoinen osa on Yläjärven rantaa, ja Apostle Islands-nimisestä saariryhmästä kolme saarta kuuluu Bayfieldin piirikunnalle.


title: Bayfieldin piirikunta

text: Bayfieldin piirikunnan pinta-ala on 5 288 km², josta 3 823 km² on maata ja 1 464 km² (27,69 %) vettä.


title: Susanna Alakoski

text: Susanna Alakoski (oik. Jaana Susanna Emilia Alakoski Söderlund; 16. toukokuuta 1962 Vaasa) on ruotsinsuomalainen kirjailija. Hän kirjoittaa teoksensa ruotsiksi.


title: Susanna Alakoski

text: Alakoski muutti viisivuotiaana perheensä kanssa Vaasasta Ruotsiin. Hän kävi koulunsa Ystadissa Skånessa ja muutti myöhemmin Tukholmaan. Hän on koulutukseltaan sosionomi ja toimii tutkijana. Alakoski on työskennellyt myös sosiaalisihteerinä, hoitanut pakolaisasioita ja ollut Ruotsin Vasemmistopuolueen entisen puheenjohtajan Gudrun Schymanin lehdistösihteerinä.


title: Susanna Alakoski

text: Vuonna 2006 julkaistiin Alakosken esikoisromaani "Svinalängorna" (suom. "Sikalat", 2007), joka sai arvostetun ruotsalaisen August-palkinnon. Kirjasta tehtiin elokuva, "Sovinto", joka sai ensi-iltansa vuonna 2011. Vuonna 2007 ilmestyi Alakosken ja Karin Nielsenin toimittama luokkayhteiskunta-antologia "Tala om klass", jossa 15 naista kertoo omien kokemustensa perusteella luokkayhteiskunnasta vuosina 1931–2006. Teoksen pohjalta on tekeillä myös elokuva.


title: Susanna Alakoski

text: Alakoski on kirjoittanut myös kolme lastenromaania. Vuonna 2011 ilmestyi teos "Dagens Harri" (suom. "Päivän Harri", 2012), joka on trilogian ensimmäinen osa. Vuonna 2012 ilmestyi toinen osa, "Guldfisk" (suom. "Kultakala", 2013) ja vuonna 2013 kolmas osa, "Dagens skräckis".


title: Susanna Alakoski

text: Vuonna 2013 Alakoskelle myönnettiin Jan Myrdal -seuran 100 000 Ruotsin kruunun (noin 11 400 euron) arvoinen Lenin-kirjallisuuspalkinto, josta hän kieltäytyi. Alakosken mukaan kieltäytymisen taustalla oli henkilökohtaisia ja poliittisia syitä. Hän ei halunnut itseään yhdistettävän totalitaristiseen hallintoon.


title: Susanna Alakoski

text: Alakoski sai vuonna 2015 Malmön korkeakoulun kunniatohtorin arvon.


title: Susanna Alakoski

text: Alakosken puoliso on ruotsalainen runoilija Mats Söderlund. Heillä on kolme lasta.


title: Food Force

text: Food Force on YK:n Maailman ruokaohjelman (WFP) vuonna 2005 julkaisema, 8–13-vuotiaille lapsille ja nuorille suunnattu opetuksellinen tietokonepeli. Pelaajien tehtävänä on hoitaa ruoanjakelua nälänhädästä kärsivässä maassa ja auttaa maata pääsemään jaloilleen sekä saada sen omavaraisuus takaisin. Samalla pelaaja oppii nälästä ja WFP:n työstä sen ehkäisemiseksi.


title: Food Force

text: Pelin kehittäjät ovat brittiläinen Playerthree ja italialainen Deepend. Food Force julkaistiin Bolognassa 14. huhtikuuta 2005. Se on ladattavissa ilmaiseksi verkkosivustolta. Sekä Windowsille että Macintoshille on omat versionsa. Pelaajia kannustetaan polttamaan peli CD:ille ja jakamaan kavereille. Erikielisiä versioita on tällä hetkellä jo seitsemän. Toukokuussa 2007 ilmestyi suomenkielinen versio.


title: Food Force

text: Pelin tapahtumapaikkana on "Sheylan", Intian valtamerellä sijaitseva kuvitteellinen saarivaltio, joka kärsii kuivuudesta ja sisällissodasta. Pelaajan hahmo on YK:n ammattilaisten mukaan päässyt keltanokka. Pelissä on kuusi tehtävää, jotka on suunniteltu havainnollistamaan ruoka-avun jaon eri vaiheita.Suuri osa pelistä on toimintapainotteista, aikarajoineen. Kukin kuudesta tehtävästä on mahdollista ratkaista tunnissa, mutta pelaajat voivat haluta koettaa yksittäistä tehtävää toistamiseen, sillä parhaat tulokset voi tallettaa internetiin vertailtavaksi muiden kanssa.


title: Food Force

text: Food Forcen kilpailuversio Bowl 2006 julkaistiin 2006. Sen tavoitteena on rohkaista useampia lapsia pelaamaan ja oppimaan nälästä maailmassa. Bowlissa 40 miljoonaa pistettä kerännyt pelaaja pääsee mukaan arvontaan jossa voi voittaa liput Super Bowliin kahdelle.


title: Minden

text: Minden on kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenissa. Kaupunki sijaitsee 40 kilometriä Bielefeldistä koilliseen ja 55 kilometriä Hannoverista länteen. Kaupunki on ollut asuttu ainakin 300-luvulta asti. Kaarle Suuri teki sopimuksen Mindenissä vuonna 798. Nykyään kaupungissa asuu yli 80 000 asukasta.


title: Minden

text: Mindenissä oli vuoteen 2003 asti, ennen Magdeburgin vesiväyläristeyksen rakennusta Saksan suurin kahden vesiväylän risteys. Weser ja Mittellandkanaali virtaavat ristiin ”kahdessa kerroksessa”. Mittellandkanaali on 320 kilometriä pitkä ja pisin rakennettu vesiväylä Saksassa. Mittellandkanaali yhdistää Elben ja Reinin. Minden on tärkeä laivaliikenteen risteyspaikka. Kaupunki edistää pyöräilyä.


title: H. L. Mencken

text: Henry Louis Mencken (12. syyskuuta 1880 – 29. tammikuuta 1956) oli yhdysvaltalainen toimittaja, satiirikko ja yhteiskuntakriitikko. Yhdysvalloissa häntä pidetään 1900-luvun alkupuolen yhtenä inspiroivimmista kirjoittajista.


title: H. L. Mencken

text: Mencken toimitti neljää Baltimoressa ilmestynyttä sanomalehteä ja tuli tunnetuksi kielitieteellisestä tutkielmasta "American Language" (1919). Hänen toinen tunnettu teoksensa on esseekokoelma "Prejudices" (1919–1927).


title: Pitié-Salpêtrière

text: Pitié-Salpêtrière () on pariisilainen sairaala. Se on historiansa aikana toiminut mielisairaalana, vankilana ja köyhäintalona. Sen pihalla kokeiltiin giljotiinia ensi kerran, silloin kuolleisiin.


title: Pitié-Salpêtrière

text: Niin sanottujen syyskuun murhien aikana jakobiinit järjestivät Salpêtrièressä, kuten muissakin vastaavissa laitoksissa, hirvittävän verilöylyn.


title: Pitié-Salpêtrière

text: Napoleonin aikana laitos muutettiin yksinomaan mielisairaiden ja hysteerikkojen säilytyspaikaksi. Laitos oli pitkään vanhuspsykiatrinen eli psykogeriatrinen sairaala, mutta avohoidon kehittyessä se muutettiin 1980-luvulla tapaturmasairaalaksi ja nykyisin on osa Pariisin yliopistollista keskussairaalaa.


title: Pitié-Salpêtrière

text: Kuuluisia ranskalainen neurologi Jean-Martin Charcot oli Salpêtrièren ylilääkäri. Sigmund Freud oli Salpêtrièressä harjoittelemassa Charcot’n johdolla.


title: Pitié-Salpêtrière

text: Walesin prinsessa Diana ja yhdysvaltalainen tanssija Joséphine Baker kuolivat Salpêtrièren sairaalassa. Siellä ovat olleet hoidettavana esimerkiksi Michael Schumacher, Ronaldo, ruhtinas Rainier III, Alain Delon ja Gérard Depardieu.


title: Toivo Kärnä

text: Toivo Kärnä (8. tammikuuta 1895 Lappajärvi – 10. heinäkuuta 1941) oli suomalainen jääkärikapteeni ja Väinö Linnan "Tuntematon sotilas" -romaanin kapteeni Kaarnan todennäköinen esikuva.


title: Toivo Kärnä

text: Kärnän vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Kärnä ja Maria Luoma. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Lilja Maria Aholan kanssa. Kärnä kävi kansakoulun ja Haminan Taistelukoulun vuonna 1918 sekä Reservin upseerikoulun vuonna 1926 ja kaasunsuojelukurssin vuonna 1927.


title: Toivo Kärnä

text: Kärnä työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 7. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Toivo Kärnä

text: Kärnä saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Toivo Kärnä

text: Kärnä palveli sisällissodan jälkeen aluksi samassa joukko-osastossa 3. komppanian koulutusaliupseerina, kunnes hänet siirrettiin samoihin tehtäviin Kaartin jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Vielä vuoden 1918 puolella hänet komennettiin Sortavalan Rajavartioryhmän 3. pataljoonaan, missä hän palveli kunnes vuonna 1920 hänet siirrettiin takaisin Kaartin jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Vuonna 1921 hänet siirrettiin komppanianvääpeliksi Suomen Valkoisen kaartin 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin vielä samana vuonna koulutusaliupseeriksi Porin rykmentin 1. konekiväärikomppaniaan, missä hän palveli vuoteen 1923 saakka, jolloin hänet siirrettiin rajavartiolaitoksen palvelukseen ja sijoitettiin aluksi komppanianvääpeliksi ja myöhemmin nuoremmaksi upseeriksi Joensuun Rajavartiostoon. Tässä toimessa hän oli aina vuoteen 1937 saakka tehden sinä aikana useasti myös komppanianpäällikön viransijaisuuksia. Vakinaisesta palveluksesta Kärnä erosi vuonna 1937 ja siirtyi vakuutusasiamieheksi Vakuutusyhtiö Suomen palvelukseen ollen vakuutusyhtiön palveluksessa talvisodan kynnykselle saakka.


title: Toivo Kärnä

text: Talvisotaan Kärnä osallistui komppanianpäällikkönä Erillinen Pataljoona 23:ssa ja myöhemmin saman pataljoonan komentajana osallistuen taisteluihin Valamossa ja Mantsinsaaressa. Välirauhan aikana hän palveli edelleen samassa joukossa, kunnes hänet siirrettiin tuttuun ympäristöön Joensuun Rajavartiostoon, mutta siirrettiin myöhemmin komppanianpäälliköksi 10. prikaatiin. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin komppanianpäälliköksi Jalkaväkirykmentti 29:n I pataljoonan 1. Konekiväärikomppaniaan, missä joukossa hän haavoittui 9. heinäkuuta 1941 Tsiipakassa ja menehtyi saamiinsa vammoihin seuraavana päivänä. Kärnä haudattiin Joensuun sankarihautaan.


title: Toivo Kärnä

text: Kärnä toimi Pohjois-Karjalan ampujapiirin johtokunnan jäsenenä vuosina 1930–1931 ja Joensuun Rajavartioston upseerien kunnianeuvoston varajäsenenä vuonna 1930.


title: Trygve Bratteli

text: Trygve Marton Bratteli (11. tammikuuta 1910 – 20. marraskuuta 1984) oli norjalainen poliitikko, Työväenpuolueen edustaja ja Norjan pääministeri vuosina 1971–1972 ja 1973–1976.


title: Trygve Bratteli

text: Bratteli syntyi Nøtterøyssä, jossa hän kävi kansakoulun. Hän oli jonkin aikaa työttömänä ja työskenteli sitten muun muassa valaanpyytäjänä ja rakennustyöläisenä. Hän toimi Työväenpuolueen kriisikomitean sihteerinä Norjan natsimiehityksen aikana. Saksalaiset vangitsivat hänet vuonna 1942, ja hän oli poliittisena vankina useilla Saksan keskitysleireillä vuosina 1943–1945.


title: Trygve Bratteli

text: Brattelin palattua Norjaan vuonna 1945 hänestä tuli Työväenpuolueen varapuheenjohtaja. Hän työskenteli puolustuskomiteassa ja hänestä tuli puolueen johtaja 1965. Bratteli oli kansanedustajana Norjan suurkäräjillä vuosina 1950–1981 ja toimi myös finanssi- ja liikenneministerinä. Työväenpuolueen ensimmäisen pääministerin Einar Gerhardsenin erottua Brattelin vastuulla oli löytää Työväenpuolueen hallituksille uusi suunta.


title: Trygve Bratteli

text: Brattelin poliittisen uran keskeisenä tavoitteena oli Norjan jäsenyys Euroopan yhteisössä. Jäsenyyden kaaduttua vuoden 1972 kansanäänestyksessä hän erosi hallituksesta.


title: Trygve Bratteli

text: Bratteli kirjoitti lukuisia muistelmia ja poliittisia kirjoja. Hänen muistelmistaan Saksan keskitysleireiltä ("Fange i natt og tåke", 1980) tuli myydyin kirja Norjassa.


title: Jacques Necker

text: Jacques Necker (30. syyskuuta 1732 Geneve – 9. huhtikuuta 1804 Coppet) oli sveitsiläissyntyinen, Pariisissa vakituisesti asunut pankkiiri sekä taitavana ja taloudellisena tunnettu talousasiantuntija.


title: Jacques Necker

text: Hän oli ensi kerran Ranskan rahaministerinä vuosina 1777–1781, mutta joutui eroamaan hovin painostuksesta. Vuonna 1788 Loménie de Brienne, joka muodosti silloisen hallituksen, kutsui Neckerin rahaministerikseen, mutta korruptoitunut hovi ei sietänyt tiukkaa rahanvartijaa vaan painosti hänet jälleen eroamaan 11. heinäkuuta 1789. Asian johdosta Pariisissa nousi yleinen mellakka.


title: Jacques Necker

text: Bastiljin valtauksen jälkeen Necker kutsuttiin takaisin, mutta hän oli jo sairas ja huonokuntoinen eikä enää pystynyt entiseen. Hän menetti kansansuosionsa, erosi vuonna 1790 ja eli loppuikänsä linnassaan Sveitsissä.


title: Jacques Necker

text: Neckerin tytär Anne Louise Germaine (1766–1817) tuli kuuluisaksi kirjailijana ja kirjallisen salongin pitäjänä madame de Staëlina.


title: Jacques Necker

text: Aubry: Ranskan suuri vallankumous, osat 1 ja 2


title: Shippō

text:
Shippō () on fiktiivinen hahmo manga- ja animesarja Inuyashassa. Shippō on japania ja tarkoittaa seitsemää jalokiveä. Shippōn nimen kirjoitusasu vaihtelee, suomenkielisessä mangassa käytetään nimeä Shippoo.
Shippō on kitsune (yōkai-kettu), joka kuuluu Inuyashan ja Kagomen seurueeseen. Alussa Shippō hyökkää Inuyashan ja Kagomen kimppuun tarkoituksenaan varastaa näiden keräämät Shikon no taman sirpaleet. Hän haluaa käyttää niitä tullakseen vahvemmaksi ja täten voidakseen kostaa isänsä kuoleman.


title: Shippō

text: Shippōlla ei ole ongelmia ihmisten kanssa toisin kuin useilla yōkailla. Inuyasha ja Shippō nahistelevat usein Kagomen yrittäessä pitää heitä erossa toisistaan. Shippō pitää molemmista hyvin paljon ja toivoo, etteivät nämä väittelisi keskenään, yrittäen saada Inuyashaa pyytelemään anteeksi Kagomelta näiden riideltyä.


title: Shippō

text: Shippō ei tavallisesti osallistu taisteluihin nuoren ikänsä ja pienen kokonsa johdosta, mutta hän on pelastanut heidät usein illuusioillaan, jotka toisinaan ovat olleet hyvinkin hyödyllisiä.


title: Spyker F1

text: Spyker F1 oli Formula 1 -talli, jonka Spyker Cars perusti ostettuaan lyhyen elämän kokeneen MF1:n. Nimenvaihdos Spykeriin tarkoitti myös värien vaihtumista Midlandin punavalkoisesta oranssin ja hopean sekoitukseen, jota on jo nähty Spyker Spyder GT2-R -mallissa.


title: Spyker F1

text: Varikolla oli liikkunut huhuja mahdollisesta tallin myymisestä keskellä kautta, vajaat kaksi vuotta sen jälkeen, kun Alex Shnaider osti Jordan Grand Prix'n Eddie Jordanilta. Hinnaksi väitettiin 128 miljoonaa dollaria, ja että Shnaider harkitsi tosissaan myymistä, koska tallit olivat tulleet entistä arvokkaammiksi, sillä vuoden 2008 jälkeen ei enää uusia talleja otettaisi sarjaan 12 enimmäismäärän täytyttyä. 9. syyskuuta 2006 talli myytiin Spyker Carsille, Spyker maksoi noin 106,6 miljoonaa dollaria.


title: Spyker F1

text: Midland-kuljettajat Christijan Albers ja Tiago Monteiro jatkoivat tallissa myynnistä huolimatta, ja talli kilpaili kolme viimeistä kilpailua Spyker MF1 Racing -nimellä.


title: Spyker F1

text: Kaudeksi Spykerin tallipäälliköksi nimettiin Colin Kolles ja talli sai käyttöönsä Ferrarin moottorit. Adrian Sutil ja Christijan Albers aloittivat tallin kuljettajina, mutta Albers sai potkut kesken kauden. Spyker oli pääasiassa sarjan hitain talli, kunnes auton uusi kehitysversio paransi hieman tallin kilpailukykyä loppukauden kisoihin. Talli saavutti ainoan MM-pisteensä kauden 15. osakilpailussa Japanissa Adrian Sutilin sijoituttua kahdeksanneksi.


title: Spyker F1

text: Kaudeksi 2008 Spykerin nimi vaihtui Force Indiaksi intialaisen liikemiehen Vijay Mallyan hankittua talli omistukseensa yhdessä Spykerin toiminnassa jo aiemmin mukana olleen Michiel Mol'n kanssa.


title: Philippe Égalité

text:
Orléansin herttua Louis Philippe Joseph, viimeisinä vuosinaan Philippe Égalité (13. huhtikuuta 1747 – 6. marraskuuta 1793) oli Ludvig XVI:n serkku.
Hän oli katsomuksellisesti ja myös sukuperintönä oppositiossa kuningasta kohtaan. Herttua pyrki valtaistuimelle, mutta sen epäonnistuttua hän rahoitti vallankumouksellista mellakointia ja liittyi jakobiiniklubiin.


title: Philippe Égalité

text: Herttuan sanotaan (Octave Aubryn mukaan) tervehtineen hurraten mellakoitsijoita, jotka kantoivat ohi hänen murhatun kälynsä Lamballen ruhtinattaren päätä ns. Syyskuun murhien aikana.


title: Philippe Égalité

text: Herttua oli perustuslakia säätävän kansalliskokouksen ja konventin jäsen, vuorelainen. Hän otti itselleen uuden sukunimen "Égalité" (suom. tasa-arvo) korostaakseen tasavaltalaisuuttaan, historioitsijoiden mukaan silkkaa pelkuruuttaan.


title: Philippe Égalité

text: Herttua petti sanansa, kun kuninkaan tuomiosta äänestettiin konventissa: vaihtoehtoina olivat kuolema, maasta karkottaminen ja vankeus rauhan tuloon asti. Herttua oli omaisilleen luvannut jättää äänestämättä - mutta viime hetkellä hän käänsi kelkkansa:


title: Philippe Égalité

text: Ruhtinas, jota yleisesti pidetään kateellisena ja kapinallisena, joka ei koskaan ajatellut muuta kuin omaa etuaan, omaisuuttaan ja valtaistuinta, menetti nyt maineensa kaikkien silmissä. Äänestämällä serkkunsa kuoleman puolesta hän luuli pelastavansa nahkansa, mutta astuikin tosiasiassa ensi askeleensa kohti giljotiinia. Puheenvuoro sai jopa hänen oman poikansakin (myöhemmän kuningas Ludvig Filipin) vimmastumaan hänelle.


title: Philippe Égalité

text: Ranskan valtionarkistossa on säilynyt pojan isälleen lähettämä kirje; jo kenraalin arvon saavuttanut poika suorastaan sanallisesti ruoskii isänsä henkihieveriin tämän rikottua lupauksensa.


title: Philippe Égalité

text: Koska nimenomaan muutama kuoleman puolelle annettu ääni ratkaisi tuomion, voidaan sanoa, että juuri Orléansin herttuan asettuminen tälle kannalle koitui kuninkaan kuolemaksi.


title: Philippe Égalité

text: Kuitenkaan Robespierre ei missään vaiheessa luottanut häneen. Yleistä suhtautumista herttuaan kuvaa osuvasti samanaikainen englantilainen poliittinen kuva "Egalitén uhri", jossa herttua on pantu pitelemään ilmassa giljotiinin ääressä juuri katkaistua kuninkaan päätä, vaikkei hän ollut mestauslavan lähelläkään.


title: Philippe Égalité

text: Lopulta herttua mestattiin kuninkuuden tavoittelijana.


title: Sequoian kansallispuisto

text: Sequoian kansallispuisto sijaitsee Sierra Nevadalla, lähellä Visaliaa Kaliforniassa. Puisto on kolmas Yhdysvaltojen kansallispuisto Yellowstonen kansallispuiston ja Mackinac National Parkin jälkeen.


title: Sequoian kansallispuisto

text: Puisto on perustettu 1890. Sen pinta-ala on 1 635 km². Puiston korkein vuori Mount Whitney ulottuu 4 421 metrin korkeuteen merentasosta. Puisto on Kings Canyonin kansallispuiston vieressä.


title: Sequoian kansallispuisto

text: Puisto on kuuluisa mammuttipetäjistä ("Sequoiadendron giganteum"). Niihin sisältyy maapallon tilavuudeltaan suurin puu nimeltään Kenraali Sherman. Se kasvaa metsässä nimeltä Giant Forest, jossa on kaikkiaan 8000 mammuttipetäjää.


title: Sequoian kansallispuisto

text: Giant Forestissa kasvaa viisi maailman kymmenestä suurimmasta puusta tilavuuden mukaan arvioituna.


title: Pateniemen saha

text: Pateniemen saha oli Oulun Pateniemen kaupunginosassa toiminut sahalaitos, joka oli toiminnassa vuosina 1873–1990. Se perustettiin alun perin helpottamaan laivanrakennuksessa tarvittavan puutavaran saantia ja siten tukemaan omistajansa, kauppaneuvos Johan Gustav Bergbomin omistaman, vuonna 1857 avatun laivavarvin toimintaa.


title: Pateniemen saha

text: Bergbom sai luvan sahan perustamiseen kuvernööriltä 31. elokuuta 1873, ja Pateniemen varvin läheisyyteen rakennettiin kaksiraaminen höyrykäyttöinen sahalaitos. Sahan tuotanto ylitti 10 000 kuutiometrin rajan ensi kertaa vuonna 1888, jolloin se oli yksi Oulun läänin suurimmista sahoista.


title: Pateniemen saha

text: Laivanrakennusmateriaalin lisäksi sahatavaraa vietiin myös ulkomaille, aina Kreikkaan ja Tunisiaan saakka. Tärkein vientikohde oli Englanti. Raakapuuta tuotiin sahalle aluksi uittamalla, ja vuosina 1928–1929 rakennettiin Oulun–Tornion rautatieltä sahalle pistoraide.