title: Uudenkaupungin Työvene

text: Ennen vuotta 2001 Uudenkaupungin Työvene oli rakentanut muun muassa jäissä kulkevia kuttereita Puolaan ja öljyntorjunta-aluksen Venäjälle. Vuonna 2001 valmistui vedentutkimusalus Latviaan. Tuolloin yrityksen tärkein markkina-alue oli Itämeren ympärysvaltiot ja tuotannosta suuntautui vientiin 40 prosenttia. Yrityksen toimitusjohtaja Harri Putro kertoi vuonna 2001, Uudenkaupungin Työveneen etsivän erityisesti EU-alueen julkisia hankintoja. Telakkatukia ei yritys vielä tuolloin ollut saanut. Vuonna 2001 yritys oli rakentanut toimintansa aikana 129 alusta. Pienenä telakkana Uudenkaupungin Työvene on saanut uskottavuutta asiakkaiden silmissä kun Wärtsilä on ollut mukana tarjousten tekemisessä ja rahoittajille on osoitettu toiminnan pitkäjännitteisyyttä vahvistamalla tasetta tuloksella.


title: Uudenkaupungin Työvene

text: Uudenkaupungin Työveneen rakentamia aluksia ovat muun muassa vuonna 1998 valmistunut 53,5-metrinen yhteysalus M/S "Viggen", Suomen rajavartiolaitokselle rakennettu kolmen vartiolaivan sarja; vuonna 1999 valmistunut VL "Telkkä", 2002 valmistunut VL "Tavi" ja 2004 valmistunut VL "Tiira", vuonna 2003 valmistunut katamaraani-tyyppinen merenmittausalus "Kaiku" ja Suomen tasavallan presidentin vuonna 2008 valmistunut edustusvene "Kultaranta VIII".


title: Uudenkaupungin Työvene

text: Lisäksi yritys myös korjaa aluksia. Se on peruskorjannut muun muassa Rajavartiolaitoksen vartiolaiva VL "Uiskon" ja VL "Tursaan".


title: Uudenkaupungin Työvene

text: Uudenkaupungin Työvene solmi lokakuussa 2007 rakennussopimuksen Suomen ympäristökeskuksen kanssa uudesta öljy- ja kemikaalivahinkojen torjuntaan erikoistuneesta monitoimialuksesta. Aluksen hankintahinta on 47 miljoonaa euroa. Aluksen pituus on 71 metriä ja se käyttöönotetaan maaliskuussa 2011. Viron rajavartiolaitos tilasi huhtikuussa 2010 Uudenkaupungin Työveneeltä 28,6 miljoonan euron arvoisen monitoimialuksen. Aluksen työllistävä vaikutus on 130 henkilötyövuotta ja se luovutetaan tilaajalle syksyllä 2012.


title: Uudenkaupungin Työvene

text: Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus tilasi vuoden 2011 alussa kaksi lossia Uudenkaupungin Työveneeltä. Alusten työllistämisvaikutukset ovat 50 henkilötyövuotta. Tilatut lossit sijoitetaan Paraisille Iniöön Jumon ja Norrbyn saarten väliseen liikenteeseen, sekä toinen lossi sisävesille Saimaalle Puumalan kuntaan Kietävälään. Lossien pituus on 47,4 metriä, leveys 17,2 metriä ja syväys 1,5 metriä.


title: Uudenkaupungin Työvene

text: Tammikuussa 2011 Uudenkaupungin Työveneen tilauskanta ulottuu vuoden 2012 puolelle.


title: Göppingen

text: Göppingen on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa, eteläisessä Saksassa. Se sijaitsee noin 40 kilometriä itään Stuttgartin suurkaupungista. Se on Göppingenin piirikunnan hallintokaupunki ja kuuluu Stuttgartin hallintopiiriin. Vuoden 2006 lopussa Göppingenin asukasluku oli 57 627. Sen pinta-ala on 59,22 neliökilometriä ja asukastiheys 973 as./km².


title: Göppingen

text: Varhaisin maininta Göppingenistä historiallisissa lähteissä sijoittuu vuoden 1110 tienoille. Vuonna 1396 kaupungille myönnettiin rahanlyöntioikeus. Kaupunki tuhoutui tulipalossa pahoin vuosina 1425 ja 1782. Vuoden 1782 palon jälkeen kaupunki jälleenrakennettiin nopeasti herttua Karl Eugenin määräyksestä. Tuolta ajalta on peräisin Göppingenin keskusta-alueen klassistinen ulkonäkö.


title: Göppingen

text: Göppingenin nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa 1500-luvun keskivaiheilla Württembergin herttualle rakennettu renessanssipalatsi sekä 1400-luvulla rakennettu Oberhofenin kirkko, joka on kaupungin vanhin rakennus.


title: Göppingen

text: Entinen Saksalainen jalkapalloilija Jürgen Klinsmann on kotoisin Göppingenistä.


title: Suomen Naiskuoroliitto

text: Suomen Naiskuoroliitto ry on suomalaisten naiskuorojen keskusjärjestö ja Sulasolin erikoisliitto. Liittoon kuuluu 76 jäsenkuoroa, ja niiden kautta yhteensä noin 1 800 henkilöjäsentä. Naiskuoroliitto on perustettu 10. marraskuuta 1945. Liiton puheenjohtajana toimii Helena Toivanen.


title: Suomen Naiskuoroliitto

text: Naiskuoroliitto järjestää vuosittain Naiskuoropäivät, joilla on myös kilpailu kuoroille ja pienyhtyeille. Päivillä julkistetaan myös Vuoden kuoro, joka valitaan edellisen vuoden musiikillisen toiminnan perusteella.


title: Suomen Naiskuoroliitto

text: Naiskuorolaiset voivat suorittaa merkkejä liiton järjestämissä merkkilaulujen suoritustilaisuuksissa. Merkit suoritetaan järjestyksessä: ensin perus-, sitten taito- ja lopuksi mestarimerkki. Suoritustilaisuudessa kokeeseen osallistuvat laulajat muodostavat kvartetteja (1. sopraano, 2. sopraano, 1. altto, 2. altto), jotka esittävät laulut arvostelevalle lautakunnalle. Laulut on osattava ulkoa. Koelaulut arvotaan suoritustilaisuudessa. Esimerkiksi perusmerkkiä suorittavan kuorolaisen pitää ennen koetta opetella oma stemmansa perusmerkkiohjelmiston lauluista (35 laulua), ja hänen on osattava laulaa laulut ulkoa yhdessä muun kvartetin kanssa.


title: Suomen Naiskuoroliitto

text: Jokainen kokeen läpäissyt kuorolainen saa rintaan kiinnitettävän "kellon", jota kuuluu käyttää esiintymisissä kuoropukuun kiinnitettynä. Kuoroja listataan sen mukaan, kuinka paljon niiden jäsenet ovat suorittaneet merkkejä.


title: Suomen Naiskuoroliitto

text: Mestarimerkin suorittaneet voivat liittyä liiton "mestarilaulajille" tarkoitettuun kuoroon Vox Feminae.


title: Lada Priora

text:
Lada Priora ("VAZ 2170") on Ladan valmistama henkilöauto. Sen myynti alkoi Ladan kotimaassa Venäjällä vuonna 2007, mutta auto oli samannäköisenä prototyyppinä tehty jo muutama vuosi aiemmin. Prioran moottori on sama kuin Kalinassakin, iskutilavuudeltaan 1,6-litrainen Ladan itse suunnittelema ja valmistama bensiinikäyttöinen nelisylinterinen. Autoa ei ole tuotu Suomeen eikä muihinkaan Pohjoismaihin muutamaa yksittäiskappaletta lukuun ottamalla.
Perinteisen porrasperäisen korimallin lisäksi tuotannossa on myös farmarimalli ("VAZ 2171") ja hatchback-tyyppinen 2172.


title: Suomen Harmonikkainstituutti

text: Suomen harmonikkainstituutti on yksi Suomen viidestä musiikki-instituutista. Sen tarkoituksena on koota ja levittää tietoa harmonikkamusiikista.


title: Suomen Harmonikkainstituutti

text: Harmonikkainstituutti sijaitsee Ikaalisissa. Instituutti arkistoi nuotistoa, äänitteitä, valokuvia ja muita harmonikkamusiikkiin liittyvää aineistoa. Se myös julkaisee nuotteja ja äänitteitä, järjestää alan kursseja, sekä tukee harmonikkamusiikin tutkimusta ja kehittämistä. Vuonna 2007 instituutin arkistossa oli yli 10 000 nuottia, satoja äänitteitä, videonauhoja, valokuvia sekä yli 20 000 lehtileikettä. Monia vanhoista nuottipainoksista ei ole enää muualta saatavissa.


title: Suomen Harmonikkainstituutti

text: Instituutin ylläpitämässä harmonikkamuseossa on esillä noin 80 instrumenttia aina 1880-luvun lopulta 1900-luvun alkuun.


title: Suomen Harmonikkainstituutti

text: Instituutti toimii yhteistyössä myös alan kansallisten ja kansainvälisten festivaalien ja kilpailujärjestäjien kanssa sekä edistää suomalaisen harmonikkamusiikin vientiä ulkomaille sekä nuottien että äänitteiden muodossa. Se on tärkeä yhteistyökumppani muun muassa Sata-Häme Soi -festivaalin järjestämisessä. Instituutin tiloissa Ikaalisissa toimii nykyisin myös alan kansainvälisen kattojärjestön, Kansainvälisen Harmonikkaliiton, arkisto.


title: Suomen Harmonikkainstituutti

text: Toimintaa ylläpitää muun muassa Opetusministeriön ja Ikaalisten kaupungin tukema kannatusyhdistys.


title: Suomen Harmonikkainstituutti

text: Instituutti perustettiin vuonna 1980.


title: Painin Bundesliiga

text: Painin Bundesliiga (saks. "Ringer-Bundesliga") on Saksassa järjestettävä painin mestaruussarja. Bundesliigaa on painittu 1960-luvulta lähtien. Liigassa kilpaillaan joukkueittain. Bundesliiga houkuttelee lukuisia kansainvälisen tason huippupainijoita ympäri maailmaa ansaitsemaan rahaa ja keräämään kokemusta kovatasoisista otteluista. Bundesliigassa kilpaillaan varsinaisessa 1. Bundesliigassa, 2. Bundesliigassa sekä kaaderisarjan liigoissa.


title: Veden ravinteet

text: Veden ravintoaineet vaikuttavat veden elämään ja kasvillisuuteen. Ravinteet ovat niin olennainen osa vesien elämää, että Suomessa sitä käytetään yhtenä veden luokitteluperusteena. Suomen vesistöt voidaan luokitella runsasravinteisiin eli sekä kasvi- että eläinlajistoltaan laajoihin, tai päinvastaisiin, eli vähäravinteisiin järviin ja lampiin.


title: Veden ravinteet

text:
Runsasravinteiset järvet saattavat olla levän samentamia, ruskean ja likaisen värisiä, mutta kaikesta huolimatta yhtä puhtaita, kuin muukin vesi. Luonnostaan runsasravinteisilla järvillä on kalkkiperäinen tai savinen pohja, sillä niistä liukenee veteen enemmän ravinteita kuin soraisesta tai hiekkaisesta maaperästä. Liejupohjakin on runsasravinteiselle vesistölle suosiollinen. Suomen järvistä ja lammista vain noin 10% on runsasravinteisia, mutta yli 60% vähäravinteisia.
Vähäravinteiset vedet ovat kirkkaan ja puhtaan näköisiä, mutta karuja. Joskus suurimpien järvien luokittelu on vaikeaa, sillä ravinteiden määrä saattaa vaihdella eri kohdissa järveä.


title: Veden ravinteet

text: Veden kirkkaus ei aina liity ravinteiden määrään. Harju- ja hiekka-alueiden vedet ovat kirkkaita ja karuja. Jos järven valuma-alueilla on esimerkiksi suo, sieltä valuu veteen suoturpeen samentamia humusvesiä, jotka pian muuttavat koko järven veden ruskeaksi. Näin ruskeavetiset ja sameat järvetkin voivat olla varsin vähäravinteisia ja väristään huolimatta puhtaita.


title: Riccardo Freda

text: Riccardo Freda (24. helmikuuta 1909 Aleksandria, Egypti – 21. joulukuuta 1999 Pariisi) oli italialainen elokuvaohjaaja.


title: Riccardo Freda

text: Kuvanveistäjänä ja taidekriitikkona toiminut Freda aloitti elokuvauransa tuotannon järjestelijänä. Vuodesta 1937 lähtien hän työskenteli muun muassa Gennaro Righellin, Giacomo Gentilomon ja Raffaello Matarazzon elokuvien käsikirjoittajana. Fredan ensimmäinen ohjaustyö oli "Don Cesare di Bazan" vuonna 1942. Sen jälkeen hän teki lukuisia suosittuja viihde-elokuvia. Vuonna 1956 Freda ohjasi Italian ensimmäisen kauhuelokuvan "I vampiri". Sitä seurasivat muun muassa taiteilijanimellä "Robert Hampton" tehdyt kauhuelokuvat "Caltiki, il mostro immortale" (1959), "L'orribile segreto del dr. Hichcock" (1962) ja "Lo spettro" (1963). Freda teki usein joukkokohtauksia muille ohjaajille ja hän työskenteli myös Ranskassa. Hänen viimeinen elokuvansa oli "Murder Obsession" vuonna 1980.


title: Riccardo Freda

text: Freda oli naimisissa kuolemaansa saakka näyttelijä Gianna Maria Canalen kanssa.


title: M/S Gerd

text: M/S Gerd eli M/S Färja 62/342 on Ruotsin tielaitoksen lauttaosaston omistuksessa oleva kaapelilossi. Lossi rakennettiin Uudenkaupungin Työveneen telakalla Uudessakaupungissa vuonna 2004. "Gerd" liikennöi Kornhallsledenissä, eteläisessä Ruotsissa. Aluksen matkustajakapasiteetti on 198.


title: M/S Gerd

text: Gerdin sisaralus on M/S Tora (Färja 62/344).


title: M/S Gerd

text: 17. kesäkuuta 2004 alus laskettiin vesille. Elokuussa 2004 se hinattiin Uudestakaupungista Lysekiliin, Ruotsiin, Fridhems Varv -nimiselle telakalle, jossa sitä korjattiin.


title: M/S Gerd

text: Tämän jälkeen alus luovutettiin Ruotsin tielaitoksen lauttaosaston omistukseen. Kotisatamaksi tuli Vaxholm. 28. lokakuuta lossi aloitti liikennöinnin linjalla Kornhall–Gunneby. 16. maaliskuuta 2005 Maria Spetz kastoi aluksen.


title: Hurja joukko

text: Hurja joukko ("The Wild Bunch") on Sam Peckinpahin vuonna 1969 ohjaama lännenelokuva. Se kertoo viimeistä keikkansa tekevistä ikääntyneistä rikollisista.


title: Hurja joukko

text: Peckinpahin päätyön "Hurjan joukon" sanotaan uudistaneen elokuvan väkivallan estetiikan. Jo sitä ennen oli siirrytty uudelle tasolle "Psykossa", italowesterneissa ja "Bonnie ja Clydessa". Mutta "Hurja joukko" oli aivan muuta, sellaista väkivaltaa, mitä ei ollut ennen nähty. Se oli vuosien ajan elokuvahistorian väkivaltaisin elokuva, mutta ei ruumiiden määrän vuoksi vaan Peckinpahin omintakeisen tyylin vuoksi. Hänen tyyliinsä perustuu sen jälkeinen elokuvan laji, joka nostaa väkivallan jalustalle mutta joka ei elokuvallisesti pääse Peckinpahin tasolle. Vaikka elokuva muistetaan väkivallasta, siinä Peckinpah myös pohtii mitä muuttuva villi länsi teki lainsuojattomille.


title: Hurja joukko

text: Pertti Avola kirjoittaa, että 1960-luvun lännenelokuvan hienoin saavutus "Hurja joukko" oli mullistava elokuva, sillä siinä ohjaaja hylkäsi lännenelokuvan konventiot ja ihanteet. Se on harvoja merkittäviä amerikkalaiswesterneitä, joissa näkyy italowesternin vaikutus, vaikka tusinawesterneissä vaikutus esimerkiksi väkivallan kuvauksessa oli huomattava.


title: Hurja joukko

text: "Hurjan joukon" lainsuojattomien viimeinen taistelukenttä oli Meksiko. Meksikolla oli ohjaajalle erityinen merkitys, Avolan mukaan se oli hänelle pikemminkin filosofinen tila kuin maa. Se edusti Peckinpahin elokuvissa päähenkilöille vapautta, mutta ei kuitenkaan vapautta amerikkalaisittain ymmärrettynä, eikä sen vapaus siten tyydyttänyt näitä. Se oli myös arvaamatonta vapautta, ja siksi kuolema oli aina lähellä. Meksiko oli sankarien machoiluareena, joka oli Peckinpahin romanttisen holhoavassa otteessa kuitenkin toissijaisessa asemassa ja Amerikan Villin lännen jatke.


title: Hurja joukko

text: Elokuva entistettiin vuonna 1994 alkuperäiseen asuunsa, josta on myös tehty teräväpiirto-Blu-ray.


title: Hurja joukko

text: Elokuva on saanut kaksi palkintoa, yhdysvaltalaisten äänialan työntekijöiden Golden Reel Awardin (1970) ja kuvaaja Lucien Ballard sai elokuvakriitikkojen NSFC Awardin (1970) parhaasta kuvauksesta. Se oli vuonna 1970 Oscar-ehdokkaana parhaasta musiikista ja parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta.


title: Hurja joukko

text: "Hurja joukko" on valittu merkittävänä elokuvana säilytettäväksi Yhdysvaltain Kongressin kirjaston Kansalliseen elokuvarekisteriin.


title: Salsa20

text: Salsa20 on Daniel Bernsteinin kehittämä jonosalaaja. Se perustuu Bernsteinin pseudosatunnaiseen funktioon. Salsa20 ottaa syötteekseen 256-bittisen avaimen, 64-bittisen nonssin ja toisen 64-bittisen luvun, joka ilmaisee sijainnin jonossa. Näihin tietoihin perustuen Salsa20 luo 512 pseudosatunnaista bittiä, jotka yhdistetään salattavaan tietoon XOR-operaatiolla.


title: Salsa20

text: Sisäisesti Salsa20 käyttää operaatioita, jotka ovat nopeita moderneilla suorittimilla ja takaavat suojan ajoitukseen perustuvilta hyökkäyksiltä. Bernstein on julkaissut algoritmista eri arkkitehtuureille optimoituja public domain -toteutuksia.


title: Salsa20

text: Salsa20 valittiin eSTREAM-projektin lopulliseen portfolioon ohjelmallisia toteutuksia varten.


title: Salsa20

text: Salsa20 on toistaiseksi murtamaton. Paras tunnettu hyökkäys murtaa 8 kierrosta nopeammin kuin brute-force.


title: Salsa20

text: Vuonna 2005 Paul Crowley julkaisi hyökkäyksen, joka kykenee murtamaan 5 kierrosta Salsa20:n 20:stä 2:llä operaatiolla ja voitti Bernsteinin "mielenkiintoisimmalle Salsa20-kryptanalyysille" luvatun US$1000 palkinnon.


title: Salsa20

text: Vuonna 2006 Fischer, Meier, Berbain, Biasse ja Robshaw julkaisivat 2 operaatiota vaativan hyökkäyksen Salsa20:n kuudelle ensimmäiselle kierrokselle.


title: Salsa20

text: Vuonna 2007 Tsunoo, Saito, Kubo, Suzaki ja Nakashima julkaisivat 2 operaatiota vaativan hyökkäyksen 8:lle Salsa20:n kierrokselle, joskin käytännössä hyökkäys on hitaampi kuin kaikkien avaimien läpikäyminen.


title: Salsa20

text: Samana vuonna Aumasson, Fischer, Khazaei, Meier ja Rechberger julkaisivat 2 operaatiota vaativan hyökkäyksen 8:lle Salsa20:n kierrokselle.


title: Kjersti Tysse Plätzer

text: Kjersti Tysse Plätzer (o.s. Tysse, s. 18. tammikuuta 1972 Søfteland, Norja) on entinen norjalainen kävelijä.


title: Kjersti Tysse Plätzer

text: Kjersti Tysse Plätzer saavutti hopeaa vuonna 2000 Sydneyn olympialaisissa. Vuonna 2004 Ateenan olympialaisissa hän sijoittui kahdenneksitoista. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 ja Osakan MM-kilpailuissa 2007 Tysse Plätzer sijoittui neljänneksi. Takaisin mitalikantaan hän pääsi Pekingissä 2008, kun hän voitti olympiahopeaa häviten voittajalle Olga Kaniskinalle noin puoli minuuttia.


title: Kjersti Tysse Plätzer

text: Kjersti Tysse Plätzer on 176 senttimetriä pitkä ja painaa 57 kilogrammaa. Myös hänen veljensä Erik Tysse on kilpakävelijä.


title: Kjersti Tysse Plätzer

text: Tysse Plätzer lopetti uransa syyskuussa 2009.


title: Saunakulttuuri

text: Saunakulttuuri tarkoittaa saunaan liittyvää kulttuuria, esimerkiksi saunomistapoja, kansanperinnettä ja saunomisen historiaa.


title: Saunakulttuuri

text: Saunakulttuurin perustana ovat saunan käyttötapa ja käyttötiheys, käytöstavat saunassa, terveys ja perinteet sekä siitä lähtevä perinteellinen kulttuuritunne. Siihen kuuluu tilan erilainen hyötykäyttö, terveys, parantaminen ja taikauskoperusteinen saunominen, erilaiset rituaalit, joista kansanperinteitä on syntynyt. Saunoissa alkukäsiteltiin ruokia, pellon tuotteita, pestiin pyykkiä ja hoidettiin pesemisen lisäksi terveyttä eri keinoin (esim. kupattiin ja vihdottiin). Siitä saunakulttuuri on nykyaikaistumisen myötä muuttunut vain löyly- ja kuivahuoneeksi. Perinteinen sauna on eroaa monin tavoin nykyaikaisesta. Entisajan maa- ja savusaunoja on enää erittäin harvoin käytössä.


title: Saunakulttuuri

text: Tärkeimmät terveydelliset saunakulttuuriperinteet, kuin vihtominen ja vaihtokylvyt ovat säilyneet nykyaikaan. Käytöstavoista saunassa myös hiljentyminen, sosiaalinen huomioonottava kanssakäyminen ja mielen vapautuminen ovat säilytettyjä, tärkeitä saunakulttuuriosia nykypäivänä.


title: Cimcorp

text: Cimcorp Oy on Ulvilassa toimiva portaalityyppisten teollisuusrobottien valmistaja, joka työllistää noin 210 työntekijää. Yritys on erikoistunut keräily- ja varastojärjestelmiin, joita on kehitetty elintarvike- ja rengasteollisuudelle. Elintarviketeollisuuden tarpeisiin kehitetty järjestelmä menestyi kohtalaisesti Suomen markkinoilla, mutta kansainvälistä menestystä siitä ei tullut. Rengasteollisuudelle kehitetyt järjestelmät ovat osoittautuneet menestykseksi myös vientimarkkinoilla. Vuonna 2008 järjestelmistä noin 70 prosenttia meni vientiin, ja rengasteollisuuteen suuntautunut liiketoiminta nosti yrityksen samana vuonna kannattavalle tasolle.


title: Cimcorp

text: Yritys kertoo toimittaneensa yli 5 000 robottiyksikköä. Portaalirobottien mekaniikka valmistetaan Suomessa, mutta robottiohjain ostetaan. Portaalirobotit eivät sovellu kaikkiin tehtäviin, joten Cimcorp käyttää kaupallisesti saatavana olevia yleisrobotteja palletointiin ja pallettien purkuun. Cimcorp on käynnistänyt uutta liiketoimintaa aurinkokennojen valmistustekniikasta. Liiketoiminta eriytettiin vuoden 2008 alussa CimSolar-nimiseen tytäryhtiöön. Cimcorp Oy hankki heinäkuussa 2010 omistukseensa kanadalaisen robottiyhtiön RMT Robotics Ltd:n. CimSolar Oy lakkautettiin vuoden 2013 alussa Kiinasta tulevan kilpailun johdosta ja sulautettiin emoyhtiöön. Cimsolar jatkaa kuitenkin nimellä Cimcontracting OY,


title: Cimcorp

text: Syksyllä 2014 japanilainen Murata Machinery osti Cimcorpin.


title: Cimcorp

text: Cimcorp sai alkunsa vuonna 1975 Rosenlewin työkalutehtaan automaatio-osastona, jonka erikoisalaa oli robotiikka. Osaston alkuaikojen suurin projekti oli suomalaisen Valcon kuvaputkitehtaan kuvaputkienkäsittelyrobottien toimitus. Lineaariliikkeisen robotin moduulit kehitettiin tämän projektin aikana. Kuvaputkitehtaat ympäri maailman olivat pitkään yrityksen pääasiakkaita. Rosenlew Automation valmisti myös maalinsävytyskoneita. Sävytyskoneliiketoiminta olikin pitkään yhtiön kannattavin yksikkö.


title: Cimcorp

text: 1980-luvulla Rosenlew Oy hankki omistukseensa elektroniikkayrityksen nimeltä A-elektroniikka, joka valmisti sahoille tukkimittareita. A-elektroniikka fuusioitiin silloiseen Rosenlew Automatioon. Tukkimittarien valmistus lopetettiin ja alettiin kehittää konenäköjärjestelmää. Kehitystyö lopetettiin pian ja elektroniikkaosaaminen yhtiöstä loppui. Vuonna 1984 silloinen Rosenlew Automation perusti Yhdysvaltain Chicagoon tytäryrityksen Rosenlew Automation Inc. hoitamaan kaupankäyntiä Yhdysvaltain markkinoille. Tytäryritys kuitenkin lakkautettiin muutaman vuoden kuluttua.


title: Cimcorp

text: Nimi Cimcorp otettiin käyttöön vuonna 1986, kun yhtiöstä tuli yrityskaupan kautta Wärtsilän tytäryhtiö. Samoihin aikoihin Wärtsilä hankki Yhdysvalloista robottiyrityksen GCA Robotics, josta tuli Cimcorp Inc. Wärtsilä luopui Cimcorpista muutama vuosi myöhemmin. Cimcorp kehitti Wärtsilälle hitsausrobotin laivanlohkojen hitsaukseen. Hanke kuitenkin epäonnistui ja hitsausrobotin käsivarsi päätyi Rosenlew-museoon. Sen jälkeen kehitettiin vaatetusteollisuuteen taskunvalmistusautomaattia, joka eteni prototyyppiin asti, jonka jälkeen sen kehitystyö lopetettiin.


title: Cimcorp

text: Vuonna 1996 Wärtsilä myi yhtiön Swisslog Holding AG:lle, joka pyrki luomaan suurta logistiikkaan erikoistunutta toimittajakonsernia. Tässä yhteydessä Cimcorp suuntautui elintarvike- ja juomateollisuuden keräilyjärjestelmiin ja yhtiön nimeksi tuli myöhemmin Swisslog Oy. Sävytysliiketoiminta eriytettiin vuonna 1999 Corob Oy:hyn, josta puolet omisti Swisslog ja puolet Tikkurila Oyj.


title: Cimcorp

text: Swisslog Holding AG ajautui 2000-luvulla taloudelliseen vaikeuksiin ja vuoden 2003 lopussa yrityksen toimiva johto osti Swisslog Oy:n osakkeet. Vuoden 2004 alusta yritys on jälleen toiminut nimellä Cimcorp Oy.


title: Cimcorp

text: Ulvilan kaupunki osallistui 2000-luvun alussa Cimcorpin uusien toimitilojen rakentamiseen. Uusien toimitilojen myötä yritys kaavaili lisäävänsä työpaikkoja. Cimcorp ajautui kuitenkin taloudellisiin vaikeuksiin ja joutui lomauttamaan osan henkilöstöstään. Talousvaikeuksien pääasiallisena syynä oli kuvaputkien ja siten myös käsittelylaitteitten kysynnän loppuminen. Myös toimitilojen rakentamiseen otettua lainaa on järjestelty uudelleen ja lyhennyksiä siirretty tulevaisuuteen. Työpaikat vähentyivät 220:sta 150:een työpaikkaan. Vuonna 2015 Cimcorp työllisti 220 henkeä.


title: Dada-Filmi

text: Dada-Filmi Oy oli suomalainen elokuvatuotantoyhtiö. Sen tuottamista pitkistä elokuvista yksi tunnetuimpia on Markku Pölösen ohjaama "Kivenpyörittäjän kylä".


title: Dada-Filmi

text: Yhtiö perustettiin Helsingissä vuonna 1991. Sen toiminta lakkasi vuonna 2012.Lähde


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Kansainvälinen Harmonikkaliitto () on harmonikkamusiikin kansainvälinen kattojärjestö, UNESCOn kansainvälisen musiikkineuvoston (IMC) jäsenjärjestö. Sen päämaja on ollut Suomessa, Ikaalisissa vuodesta 2007.


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Kansainvälisen järjestön johdossa on kahdeksan henkilön hallitus ja sen jäseninä on maakohtaisia harmonikkamusiikin harrastajien ja ammattilaisten alajärjestöjä. Järjestön presidenttinä toimii brittiläinen Raymond Bodell ja pääsihteerinä/varainhoitajana suomalainen Kimmo Mattila. Päämaja ja järjestön keskusarkisto sijaitsevat Suomen Harmonikkainstituutin tiloissa.


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Järjestö vastaa muun muassa vuosittaisen harmonikan maailmanmestaruuskilpailuiksikin kutsutun "Coupe Mondiale" -kilpailun järjestämisestä. Kilpailuun kuuluvat sen arvostetun pääsarjan, varsinaisen Coupe Mondiale -kilpailun, lisäksi omat sarjansa viihdeharmonikkavirtuooseille, pianoharmonikan soittajille, kamarimusiikille, sekä nuorten sarjat taidemusiikille ja viihdemusiikille.


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Järjestö perustettiin vuonna 1935 Pariisissa, jolloin se sai nimekseen "Association Internationale des Accordeonistes". Järjestön perustaneet maat olivat Ranska, Saksa ja Sveitsi.


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Nykyisen nimensä järjestö sai toukokuussa 1948 Toisen maailmansodan jälkeen pidetyssä "uudelleenperustamiskokouksessa" Sveitsin Lausannessa, jolloin mukana olivat perustajamaiden lisäksi Belgia, Iso-Britannia, Alankomaat, Italia ja Puola. CIA:n ensimmäisessä hallituksessa olivat Francis Coderay (Sveitsi, presidentti), Max Castelli (Iso-Britannia, varapresidentti), professori Luigi Oreste Anzaghi (Italia, varapresidentti), Max Francy (Ranska, pääsihteeri), Frans van Cappelle (Alankomaat, avustaja), Charles Demaele (Belgia, varainhoitaja), herra Crzybek (Puola, apulaisvarainhoitaja) ja Ernst Ditzuleit (Saksa, arkistonhoitaja). Samassa tapahtumassa pidettiin myös sotien jälkeen ensimmäinen Coupe Mondiale -kilpailu, jonka voitti nuori ranskatar Yvette Horner, josta myöhemmin tuli maailmankuulu viihdetaiteilija.


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Coupe Mondiale -kilpailu onkin tuon vuoden 1948 jälkeen (yksi kilpailu pidettiin vuonna 1938, jonka voitti ranskalainen Freddy Balta), pidetty säännöllisesti järjestön eri jäsenmaissa ja siitä on tullut eräs tunnustetuimmista areenoista, joilla harmonikkataiteilija voi hankkia kansainvälistä tunnustusta. Vuonna 1961 kilpailussa alettiin jakaa kulta-, hopea- ja pronssimitalit. Junior Coupe Mondiale -kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa Slovakiassa, johon otti osaa 20 nuorta harmonikkataiteilijaa. Viihdeharmonikansoitto sai oman Virtuoso Entertainment -kategoriansa Coupe Mondialeen vuonna 1989 ja se on myöhemmin myös saanut oman nuortensarjansa. Omia alakilpailuja on järjestetty myös pianoharmonikalle ja kamarimusiikille. Coupe Mondiale -kilpailu on korostanut harmonikan roolin kehittämistä instrumenttina eri musiikinlajeissa ja vaatinut osallistujilta yhden erityisesti harmonikalle sävelletyn teoksen sisällyttämistä kilpailurepertuaariin.


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: 1970-luvulla järjestö alkoi ajaa tutkintovaatimusten kehittämistä harmonikalle kansallisten jäsenjärjestöjensä kautta eri maiden musiikkikorkeakouluihin. Toiminnan tuloksena harmonikka onkin jo vuosia hyväksytty monen maan johtavien musiikkioppilaitosten opetusohjelmaan omana instrumenttinaan.


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Vuonna 1975 CIA:sta tuli ensimmäinen soitinkohtainen jäsenjärjestö, joka hyväksyttiin Unescon alaiseen kansainväliseen musiikkineuvostoon ().


title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Joulukuussa 2006 järjestön pääsihteeriksi valittiin suomalainen Kimmo Mattila ja järjestön päämaja siirtyi Ikaalisiin, jota ennen se oli sijainnut 30 vuoden ajan Wienissä.


title: CIA (täsmennyssivu)

text: CIA voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Lilli Schwarzkopf

text: Lilli Schwarzkopf (s. 28. elokuuta 1983) on saksalainen seitsenottelija.


title: Lilli Schwarzkopf

text: Schwarzkopf sijoittui 2002 Kingstonin nuorten MM-kisoissa seitsenottelussa viidenneksi tuloksella 5597. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti lajin Saksan-mestaruuden ja Helsingin MM-kisoissa 2005 hän sijoittui kolmanneksitoista tuloksella 5993. Seuraavana vuonna Göteborgin EM-kisoissa hän voitti EM-pronssia ennätystuloksellaan 6420. Vuonna 2007 hän voitti Saksan sisäratojen mestaruuden viisiottelussa. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Osakan MM-kisoissa seitsenottelussa viidenneksi pistein 6439. Seuraavana vuonna hän uusi Saksan sisäratojen mestaruutensa ja sijoittui kahdeksanneksi Pekingin olympialaisissa pistein 6379. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän keskeytti, mutta Daegun MM-kisoissa 2011 hän oli kuudes pistein 6321.


title: Lilli Schwarzkopf

text: Lontoon olympialaisissa 2012 Schwarzkopf voitti olympiahopeaa pistein 6649. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän sijoittui viidenneksi.


title: Luettelo Sleepy Sleepersin kappaleista

text: Tämä on luettelo Sleepy Sleepers -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Mukana ovat myös Soppa-DVD:n kappaleet, joita yhtye ei ole virallisesti levyttänyt.


title: Natalja Dobrynska

text: Natalja Volodymyrivna Dobrynska (, s. 29. toukokuuta 1982 Brovary, Neuvostoliitto) on ukrainalainen seitsenottelija.


title: Natalja Dobrynska

text: Dobrynska karsiutui 1999 Bydgoszczin alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa kuulantyönnössä tuloksella 12,41. Seuraavana vuonna hän voitti Ukrainan nuorten mestaruuden seitsenottelussa. Vuonna 2003 hän voitti Ukrainan sisäratojen mestaruuden viisiottelussa ja sijoittui Universiadeissa seitsenottelussa kahdenneksitoista tuloksella 5553. Seuraavana vuonna hän voitti maansa sisäratojen mestaruuden viisiottelussa ja MM-hopeaa Budapestin sisäratojen MM-kisoissa samassa lajissa pistein 4727. Ateenan olympialaisissa hän oli seitsenottelussa kahdeksas tuloksella 6255. 2005 hän voitti jälleen Ukrainan sisäratojen mestaruuden viisiottelussa sekä pronssia sisäratojen EM-kisoista. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Helsingin MM-kisoissa seitsenottelussa yhdeksänneksi.


title: Natalja Dobrynska

text: Dobrynska sijoittui Göteborgin EM-kisoissa 2006 seitsenottelussa kuudenneksi tuloksella 6356. Seuraavana vuonna hän voitti Ukrainan sisäratojen mestaruuden viisiottelussa. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa viisiottelussa viidenneksi tuloksella 4739 ja Osakan MM-kisoissa seitsenottelussa kahdeksanneksi. Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa 2008 hän oli viisiottelussa neljäs.


title: Natalja Dobrynska

text: Dobrynska oli Pekingin olympialaisten seitsenottelun kultamitalisti tehtyään ennätyksensä 6733 pistettä. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui samassa lajissa neljänneksi, mutta karsiutui pituushypyn loppukilpailusta. Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 hän sai viisiottelussa hopeaa ennätyspisteillään 4851. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui toiseksi ennätyksellään 6778. Seuraavan vuoden Daegun MM-kilpailuissa hän oli viides tuloksella 6539. Sisäratojen MM-kilpailuissa Istanbulissa 2012 Dobrynska voitti viisiottelun kultaa uudella maailmanennätyksellä 5 013 pistettä. Hän paransi Irina Belovan hallussa ollutta ennätystä 22 pisteellä ja hänestä tuli ensimmäinen 5 000 pisteen ylittäjä.


title: Natalja Dobrynska

text: Dobrynska lopetti uransa syksyllä 2013.


title: Annie-gaala 1999

text: Annie-gaala 1999 oli 27. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain ASIFA-Hollywood jakoi vuotuiset Annie-palkinnot vuoden 1998 parhaille animaatioille. Gaala järjestettiin 6. marraskuuta 1999 Alex-teatterissa Glendalessa, Kaliforniassa.


title: Annie-gaala 1999

text: Pääluokkien ehdokkaat ja voittajat (lihavoituna):


title: Martti Santavuori

text: Martti Jaarli Olavi Santavuori, vuoteen 1906 Sandberg, (11. marraskuuta 1901 Merikarvia – 8. marraskuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, suomentaja ja ammattiupseeri. Hän oli erikoistunut kuvaamaan historiallisissa romaaneissaan muun muassa sodankäyntiä.


title: Martti Santavuori

text: Santavuoren vanhemmat olivat kanttori Frans Niklas Santavuori ja Maria Josefina Sved. Hänen puolisonsa 1927–1936 oli Rauha Maria Luukko ja vuodesta 1943 Kaino Orvokki Halme. Santavuori oli Suomen sisällissodan puhjetessa 16-vuotias ja liittyi vapaaehtoisena sotilaaksi valkoiseen armeijaan. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1921 Seinäjoen yhteiskoulusta, minkä jälkeen hän kävi kadettikoulun vuosina 1922–1924 ja sotakorkeakoulun 1937–1939. Santavuori ylennettiin everstiluutnantiksi 1942. Puolustusvoimien upseerina hän toimi 1924–1947, opettaen loppuvaiheessa sotahistoriaa sotakorkeakoulussa. Sen jälkeen hän palveli eri siviilitehtävissä vuoteen 1955, josta alkaen toimi vapaana kirjailijana.


title: Martti Santavuori

text: Kirjailijana Santavuorelle oli rakas lajityyppi erityisesti historiallinen romaani. Nuorukaisena kokemaansa sisällissotaa hän käsitteli romaanissa "Lähtö" (1962). Santavuoren monipuolisen kirjailijanuran tunnetuin teos lienee silti dokumenttiromaani "Suomen kuningas" (Karisto, 1965). Ensimmäiset teoksensa 1930-luvun alkupuolella hän julkaisi salanimellä Olavi Uoma. Santavuori kirjoitti myös useita tietoteoksia ja suomensi yli 30 kirjaa. Vuosina 1958–1964 hän toimi Suomen kirjailijaliiton puheenjohtajana.


title: Patukkaooppera

text: Patukkaooppera on vuonna 2007 Tampereen Työväen Teatterissa ensi-iltansa saanut musikaali, jonka on käsikirjoittanut Sirkku Peltola ja musiikin on säveltänyt Iiro Rantala Heikki Salon teksteihin.


title: Saola

text: Saola eli Vu Quangin antilooppi eli Vu Quang-härkä ("Pseudoryx nghetinhensis") on aasialainen, äärimmäisen harvinainen nautaeläin, joka on tunnettu vasta vuodesta 1992. Se on sukunsa ainoa laji. Saoloita arvellaan olevan jäljellä alle 250 yksilöä.


title: Saola

text: Suuresta koostaan huolimatta saola löydettiin tieteelle vasta toukokuussa 1992. Vietnamista työskennelleet WWF:n ja Vietnamin metsäministeriön tutkijat löysivät tuolloin Vu Quangin luonnonsuojelualueelta tuntemattoman nautalajin kuolleita yksilöitä. Niitä tutkittaessa kävi ilmi, että uusi laji poikkesi rakenteeltaan huomattavasti muista nautalajeista, joten se luokiteltiin omaan sukuunsa. Myöhemmin metsästä saatiin elävänä kiinni nuori naarasyksilö. Sen jälkeen on päästy tarkkailemaan vain kymmentä lajin elävää yksilöä.


title: Saola

text: Alueen asukkaat ovat kertoneet metsästäneensä saoloita ruuakseen. Niitä on jäänyt myös muille saaliseläimille, kuten villisioille ja piikkisioille, asetettuihin ansoihin.


title: Saola

text: Samalta alueelta kuin saola löydettiin vuonna 1994 toinenkin tieteelle uusi nisäkäslaji, jättimuntjakki ("Muntiacus vuquangensis"). Sieltä on löytynyt myös uusia kalalajeja.


title: Saola

text: Saola onnistuttiin kuvaamaan jälleen syyskuussa 2013, kun se oli nähty edellisen kerran 1998, ja WWF:n mukaan on toiveita että laji voisi elpyä. Lajin suuruudesta ei edelleenkään ole tietoa vaan arviot vaihtelevat muutamista kymmenistä satoihin.


title: Saola

text: Saola muistuttaa ulkonäöltään hieman Arabiassa elävää valkobeisaa, vaikkei olekaan sille läheistä sukua. Saola kasvaa säkäkorkeudeltaan noin 80 cm korkeaksi, 150 cm pitkäksi ja voi painaa sata kiloa. Sen turkki on tummanruskea, päässä ja nilkoissa on selvärajaisia valkeita kuvioita. Kummallakin sukupuolella on suorat, teräväkärkiset ja jopa puoli metriä pitkät sarvet.


title: Saola

text: Saoloita elää vain Laosissa ja Vietnamin rajamailla Annamiittivuorilla eli Phou Luangin vuoriketjun rinteillä 400–1 000 metrin korkeudessa. Se viihtyy pienten vuoristopurojen varsilla, joilla kasvaa ikivihreää kasvillisuutta.


title: Saola

text: Saola on yleensä yksineläjä, tosin naaraat liikkuvat yhdessä poikastensa kanssa. Poikasia syntyy huhti-kesäkuussa yleensä yksi kerrallaan, noin kahdeksan kuukautta kestävän raskausajan päätteeksi.


title: Saola

text: Saolat syövät lehtiä ikivihreistä kasveista, lähinnä pensaista ja pienistä lehtipuista, kuten viikunoista. Saolojen on huomattu pitävän erityisesti sellaisista kasveista, joissa on runsaasti valkoista mahlaa.


title: Joonas Brandt

text: Joonas Brandt (s. 25. lokakuuta 1977 Espoo) on suomalainen valokuvaaja ja kuvajournalisti. Hän on työskennellyt vuosina 2001–2005 freelancerina ja vuodesta 2005 A-lehtien kuvatoimituksessa. Nykyään Brandt toimii jälleen freelancerina. Hän kuuluu Suomen Lehtikuvaajat ry:n hallitukseen, Brandt on myös suomalaisen kuvajournalismiin ja dokumenttikuvaukseen erikoistuneen Raw-lehden toimitusneuvoston jäsen.


title: Joonas Brandt

text: Brandt on valittu vuoden 2005 nuoreksi lehtikuvaajaksi ja aikakauslehtikuvaajaksi. Lisäksi Brandtin taltioima ja koostama kuvasarja Sakara Tour 2006 -konserttikiertueelta valittiin vuoden 2006 kotimaiseksi reportaasiksi ja Brandt oli yleisön suosikki vuoden lehtikuvaajaksi.


title: Annie-gaala 1992

text: Annie-gaala 1992 oli 20. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain ASIFA-Hollywood jakoi vuotuiset Annie-palkinnot vuoden 1992 parhaille animaatioille. Gaala järjestettiin 14. marraskuuta 1999 ATAS Plaza-teatterissa Los Angelesissa, Kaliforniassa.


title: Annie-gaala 1992

text: Pääluokkien ehdokkaat ja voittajat (lihavoituna):


title: Stereografinen projektio

text: Stereografinen projektio on geometrinen kuvaus, joka kuvaa koko pallopinnan tasolle yhtä pistettä lukuun ottamatta. Tällöin pallopinnalta valitaan yksi kiinteä piste projektiopisteeksi, ja jokaista muuta pallopinnan pistettä vastaa se piste, jossa tämän projektiopisteen ja annetun pisteen kautta kulkeva suora leikkaa tason.


title: Stereografinen projektio

text: Tämä kuvaus on määritelty kaikissa pallonpinnan pisteissä paitsi projektiopisteessä. Funktio on määrittelyjoukossaan sileä ja bijektio. Se on myös konforminen, koska siinä kulmat pysyvät alkuperäisen suuruisina. Toisaalta se ei kuvaa tarkasti pinta-alaa, varsinkaan projektiopisteen lähellä.


title: Stereografinen projektio

text: Intuitiivisesti stereografinen funktio on siis tapa kuvata pallopinta tasolle, mitä tosin ei mitenkään voida tehdä niin, että kaikkien pallopinnan alueiden muodot ja koot säilyisivät. Koska pallopinta ja taso esiintyvät monilla matematiikan aloilla, on stereografisella projektiollakin monia erilaisia sovelluksia: sitä käytetään kompleksianalyysissä, karttaprojektiona, geologiassa ja valokuvauksessa. Käytännössä stereografinen projektio voidaan toteuttaa tietokoneella tai käsin erityisellä tavalla ruudutetulla paperilla, jota sanotaan "stereografiseksi verkoksi", lyhemmin "stereoverkoksi" tai "Wulffin verkoksi".


title: Stereografinen projektio

text: Stereografisen funktion tunsivat ainakin jo Hipparkhos ja Ptolemaios, mutta mahdollisesti se tunnettiin Egyptissä jo ennen heitä. Sitä nimitettiin alkujaan "planisfääriprojektioksi". Ptolemaioksen teos "Planisphaerium" on vanhin säilynyt kirjallinen lähde, jossa sitä kuvataan. Sitä käytettiin varsinkin tähtikartoissa. Erästä tähtikarttatyyppiä sanotaan nykyisinkin planisfääriksi.


title: Stereografinen projektio

text: Stereografista projektiota käytetiin 1500-luvulta lähtien yleisesti myös maapallon kartoissa. Tällöin projektiopisteet olivat päiväntasaajalla. Maapallo jaettiin kahteen pallonpuoliskoon, joiden keskipisteet olivat päiväntasaajalla vastakkaisilla puolilla maapalloa, ja kumpikin kuvattiin tällä projektiolla omalle ympyränmuotoiselle alueelleen. Ensimmäinen tällaisen maailmankartan laati tiettävästi Gualterius Lud vuonna 1507, myöhemmistä vastaavanlaisista kartoista tunnetuimpia ovat Jean Rozen vuonna 1542 ja Rumold Mercatorin vuonna 1595 laatimat. Varsinkin 1600-luvulla projektio oli maailmankartoissa hyvin suosittu.


title: Stereografinen projektio

text: François d'Aguilon antoi stereografiselle projektiolle sen nykyisen nimen vuonna 1613 teoksessaan "Opticorum libri sex philosophis juxta ac mathematicis utiles" ("Kuusi sekä filosofeille että matemaatikoille hyödyllistä kirjaa optiikasta").


title: Stereografinen projektio

text: Vuonna 1695 Edmond Halley, jota kiinnosti ennen kaikkea projektion käyttö tähtikartoissa, julkaisi ensimmäisen matemaattisen todistuksen sille, että tämä kuvaus on konforminen. Hän käytti tähän Isaac Newtonin vähän aikaisemmin keksimiä differentiaali- ja integraalilaskennan menetelmiä.


title: Stereografinen projektio

text: Tässä osiossa käsitellään projektiota yksikköpallon pohjoisnavalta päiväntasaajan kautta tasolle. Projektion muita muotoja käsitellään jäljempänä muissa osioissa.


title: Stereografinen projektio

text: Kolmiulotteissa avaruudessa formula_1 yksikköpallo on niiden pisteiden ("x", "y",&nbsn;"z") joukko, jotka toteuttavat yhtälön formula_2. Kuvittelemalla pallo karttapalloksi voidaan pistettä (0,0,1) (tai pistejoukkoa formula_3) sanoa "pohjoisnavaksi". Seuraavassa käytetään pallopinnan muiden pisteiden kuin pohjoisnavan joukolle merkintää "M". Taso "z"  0 kulkee pallon keskipisteen kautta, ja edellisen rinnastuksen mukaisesti sen ja pallopinnan leikkausta voidaan sanoa "päiväntasaajaksi" eli "ekvaattoriksi". Vastaavalla tavalla käytetään jäljempänä muitakin maantieteellisiä termejä kuten pohjoinen ja eteläinen pallonpuolisko, leveyspiiri ja pituuspiiri eli meridiaani.


title: Stereografinen projektio

text: Jokaista "M":n pistettä "O" kohti on yksi ja vain yksi suora, joka kulkee navan "N" ja pisteen "P" kautta, ja se leikkaa päiväntasaajatason "x"  0 yhdessä ja vain yhdessä pisteessä "P′". Tämä piste määritellään pisteen "P" stereografiseksi projektioksi kyseisellä tasolla.


title: Stereografinen projektio

text: Kun pallopinnan pisteille käytetään karteesisia koordinaatteja ("x", "y",&nbsn;"z") ja tason pisteelle koordinaatteja ("X", "Y"), projektio ja sen käänteiskuvaus voidaan esittää yhtälöillä:


title: Stereografinen projektio

text: Kun pallopinnalla käytetään pallokoordinaatteja ("φ", "θ") (missä "φ" on leveyspiiri tai atsimuutti, 0 ≤ "φ" ≤ π) ja "θ" pituuspiiri tai zeniittikulma, 0 ≤ "θ" ≤ 2π) ja tasolla napakoordinaatteja ("R", "Θ"), projektio ja sen käänteiskuvaus ovat:


title: Stereografinen projektio

text: Tässä "φ":n käsitetään saavan arvo "π", kun "R" = 0. Trigonometristen funktioiden muunnoskaavojen avulla nämä yhtälöt voidaan kirjoittaa moneen muuhunkin muotoon. Jos pallopinnalla käytetään sylinterikoordinaatteja ("r", "θ", "z") ja tasolla napakoordinaatteja ("R", "Θ"), projektio ja sen käänteiskuvaus ovat:


title: Stereografinen projektio

text: Edellä määritellyssä stereografisessa projektiossa yksikköpallon "etelänapa" (0, 0 −1) kuvautuu tason origoon (0, 0), päiväntasaaja yksikköympyrälle, eteläinen pallonpuolisko ympyrän sisäpuolelle ja pohjoinen pallonpuolisko sen ulkopuolelle.


title: Stereografinen projektio

text:
Projektio ei ole määritelty projektiopisteessä "N" = (0, 0, 1). Tämän pisteen pienet ympäristöt kuvautuvat tasoalueille, jotka ovat kaukana origosta (0, 0). Mitä lähempänä piste "P" on projektiopistettä (0, 0, 1), sitä kauempana sen kuvapiste on tason pisteestä (0, 0). Tästä syystä on tapana sanoa, että piste (0, 0, 1) kuvautuu tasolla "äärettömyyteen" ja että taso voidaan täydentää pallopinnaksi lisäämällä siihen yksi "äärettömän kaukainen piste". Tämä ajattelutapa on osoittautunut käyttökelpoiseksi projektiivisessa geometriassa ja kompleksianalyysissä. Topologisella tasolla se osoittaa, että pallopinta on homeorfinen tason yhden kompaktisoinnin kanssa.
Karteesisissa koordinaateissa pallopinnan piste "P"("x", "y", "z") ja sen tasolla oleva kuvapiste "P′"("X", "Y") ovat joko molemmat rationaalipisteitä tai kumpikaan ei ole:


title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.


title: Stereografinen projektio

text:
Metriikka ("X", "Y") -koordinaateissa on:
mikä on ainoa Bernhard Riemannin geometrian perusteita käsittelevässä, Göttingenissä vuonna 1854 julkaistussa artikkelissa "Über die Hypothesen welche der Geometrie zu Grunde liegen" esiintyvä matemaattinen kaava.


title: Stereografinen projektio

text: Mikään kuvaus pallopinnalta tasolle ei voi olla sekä konforminen että säilyttää myös pinta-alat, Jos säilyttävä. Jos sellainen kuvaus olisi olemassa, se olisi lokaalinen isometria ja siinä säilyisi myös Gaussin kaarevuus. Kun pallopinnalla ja tasolla kuitenkin on erilainen Gaussin kaarevuus, tämä on mahdotonta.


title: Stereografinen projektio

text: Stereografisen projektion konformisuudesta seuraa joukko mielenkiintoisia geometrisia ominaisuuksia. Pallopinnan ympyrät, jotka "eivät" kulje projektiopisteen kautta, kuvautuvat tasolla ympyröiksi. Pallopinnan ympyrät, jotka "kulkevat" projektiopisteen kautta, kuvautuvat sen sijaan suoriksi. Tämän vuoksi suoria sanotaankin joskus "äärettömyyspisteen kautta kulkeviksi ympyröiksi" tai "ääretönsäteisiksi ympyröiksi".


title: Stereografinen projektio

text:
Stereografisen projektion käänteiskuvauksessa kaikki tason suorat kuvautuvat pallopinnalle projektiopisteen eli "äärettömyyspisteen" kautta kulkeviksi ympyröiksi. Yhdensuuntaiset suorat, jotka eivät leikkaa toisiaan, kuvautuvat pallopinnalle ympyröiksi, jotka sivuavat toisiaan kyseisessä pisteessä. Niinpä tason kaikkien suorien vastineet pallopinnalla kohtaavat toisensa jossakin; joko ne leikkaavat toisensa kahdessa pisteessä tai ne sivuavat toisiaan projektiopisteessä. (Hieman samantapaisia huomioita voitaisiin tehdä reaalisesta projektiivisesta tasosta, mutta siinä suorien leikkausominaisuudet ovat toisenlaisia.)
Pallopinnan loksodromit kuvautuvat tasolle käyriksi, joiden yhtälö on muotoa
missä parametri "a" on loksodromin "tiiviys". Toisin sanoen loksodromit kuvautuvat logaritmisiksi spiraaleiksi. Tällainen spiraali leikkaa origon kautta kulkevat säteittäiset suorat kaikkialla yhtä suurissa kulmissa, samoin kuin pallopinnalla loksodromi leikkaa meridiaanit kaikkialla yhtä suurissa kulmissa.
Stereografinen prjektio liittyy tason inversioon yksinkertaisella tavalla. Olkoot "P" ja "Q" kaksi pallopinnan pistettä ja "P′" ja "Q′" niiden kuvapisteet tasolla. Silloin "P′" ja "Q′" ovat toistensa kuvapisteet tason inversiossa yksikköympyrän suhteen, jos ja vain jos "P" ja "Q" ovat toistensa peilikuvat ekvaattoritason suhteen.


title: Stereografinen projektio

text:
Toisin sanoen jos :
niin "P′" ja "P″" ovat toistensa kuvapisteet inversiossa yksikköympyrän suhteen.
Stereografisen projektion mukaisia kaavioita voidaan tulostaa tietokoneella käyttämällä edellä esitettyjä kaavoja. Jos niitä kuitenkin on piirrettävä käsin, nämä kaavat ovat hankalia. Sen sijaan käytetään yleisesti tarkoitukseen suunniteltua kuvioitua paperia. Tällaisella viivaverkolla varustettua paperia sanotaan "stereoverkoksi" tai "Wulffin verkoksi", venäläisen mineralogi George Wulffin (Juri Viktorovich) mukaan. Wulffin verkko saadaan aikaan piirtämällä pallonpuoliskolle leveys- ja pituuspiirien verkko ja projisoimalla nämä käyrät sitten levylle.


title: Stereografinen projektio

text: Kaaviossa se seikka, että stereografinen projektio vääristää pinta-aloja, näkyy vertaamalla lähellä keskipistettä olevaa verkon sektoria reunojen läheisyydessä oleviin. Sektorien pinta-ala pallopinnalla on sama. Tasolla reunassa olevan sektorin pinta-ala on lähes neljä kertaa niin suuri kuin keskellä olevan. Jos verkon tiheyttä suurennetaan, tämä suhde lähestyy arvoa 4.


title: Stereografinen projektio

text:
Wulffin verkossa leveys- ja pituuspiirit leikkaavat toisensa kohtisuorasti. Tämä on suora seuraus stereografisen projektion konformisuudesta. (Tosin konformisuus on vahvempi ominaisuus kuin leveys- ja pituuspiirien kohtisuoruuden säilyminen. On olemassa sellaisiakin kuvauksia pallopinnalta tasolle, joissa leveys- ja pituuspiirit leikkaavat toisensa kohtisuorasti, mutta muut kulmat eivät pysy muuttumattomina; sellaisia ovat esimerkiksi neliökartta ja Gall-Petersin projektio.)
Esimerkkinä Wulffin verkon käytöstä voidaan kuvitella kaksi päällekkäin asetettua ohutta, läpikuultavaa paperia, joista kumpaankin se on kopioitu ja jotka molemmat on suunnattu ja kiinnitetty keskipisteidensä mukaan. Olkoon "P" pallopinnan piste, jonka pallokoordinaatit ovat (140°, 60°) ja karteesiset koordinaatit näin ollen (0.321, 0.557, −0.766). Tämä piste sijaitsee 60°:n kulmassa vastapäivään positiivisesta "x-akselista" (tai 30°:n kulmassa myötäpäivään "y"-akselista) ja origosta katsottuna 50°;n kulmassa vaakatasoon "z" 0 nähden. Kun nämä kulmat tunnetaan, "P":n asettamiseksi paikoilleen tarvitaan neljä vaihetta:
joka on 60° vastapäivään pisteestä (1, 0) (tai 30° myötäpäivään pisteestä (0, 1)).
kohdallaan alempaan paperiin painetun verkon kanssa. Vaiheessa 3 merkitty piste päätyy tällöin haluttuun projektiopisteeseen.
Muiden pisteiden kuvaamiseksi, joiden kulmat eivät ole sellaisia pyöreitä lukuja kuin 60° ja 50°, on suoritettava visuaalinen interpolaatio verkoston lähimpien viivojen väliin. Tämä käy helpommin, jos verkon viivat ovat tiheämmässä kuin 10°:n välein. Usein ne painetaan 2°:n välein.


title: Stereografinen projektio

text: Kahden pallopinnalla olevan pisteen stereografisten kuvapisteiden välinen keskuskulma voidaan määrittää merkitsemällä niiden vastinpisteet Wulffin verkkoon, jota sitten kierretään keskipisteensä ympäri, kunnes pisteet ovat meridiaanilla tai lähellä sitä. Sen jälkeen niiden välinen kulma voidaan mitata laskemalla verkoston viivat, jotka leikkaavat tämän meridiaanin.


title: Stereografinen projektio

text: Eri lähteissä on stereografinen projektio määritelty hieman eri tavoin. Toisinaan stereografinen projektio pohjoisnavalta (0, 0, 1) määritellään kuvaukseksi tasolle "z" = -1, joka sivuaa yksikköpalloa etelänavalla eli pisteessä (0, 0, -1). Tällaisessa projektiossa saadut arvot "X" ja "Y" ovat aina tasan kaksi kertaa niin suuret kuin edellä kuvatussa projektiosa ekvaattoritasolle. Esimerkiksi tässä projektiossa päiväntasaajaa vastaa ympyrä, jonka keskipiste on origossa ja jonka säde on 2. Sen sijaan että edellä kuvatussa projektiossa pienten alueiden pinta-alat kuvautuvat oikein lähellä päiväntasaajaa, tällaisessa projektiossa ne kuvautuvat oikein etelänavan välittömässä läheisyydessä.


title: Stereografinen projektio

text: Toisinaan taas projektio muodostetaan pallopinnalta, jonka säde on 1/2, tasolle z = -1/2 tai pallopinnalta, joka sivuaa tasoa origossa ja jonka halkaisija on 1, tasolle z = 0. Siinä tapauksessa kaavat saavat muodon


title: Stereografinen projektio

text:
Yleisesti stereografinen projektio voidaan määritellä mistä tahanssa pallopinnan pisteestä "Q" mille tahansa tasolle "E", joka täyttää seuraavat ehdot:
Kunhan taso "E" täyttää nämä ehdot, jokaista pallopinnan pistettä "P", pistettä "Q" lukuun ottamatta, vastaa tasolla yksikäsitteisesti määrätty piste "P′", joka määritellään pisteen "P" stereografiseksi projektioksi tasolla "E".


title: Stereografinen projektio

text: Kaikilla tällä tavoin muodostetuilla stereografisen projektion muotoiluilla on oleellisesti samat ominaisuudet. Ne ovat sileitä bijektioita, diffeomorfismeja, jotka on määritelty kaikkialla paitsi projektiopisteessä. Ne ovat konformisia, eivätkä pinta-alat niissä säily.


title: Stereografinen projektio

text:
Vielä yleisemmin stereografinen projektio voidaan määritellä n-pallolla "S" "n"+1 -ulotteisessa euklidisessa avaruudessa E. Jos "Q" on "S":n piste ja "E" hypertaso avaruudessa E, pisteen "P" ∈ "S" − {"Q"} stereografinen projektio on suoran formula_18 ja hypertason "E" leikkauspiste. Karteesisissa koordinaateissa (pallopinnalla formula_19, tasolla formula_20) pisteen projektio Q:sta katsottuna on
Määrittelemällä formula_22, saadaan käänteiskuvaukseksi


title: Stereografinen projektio

text:
Vielä yleisemmässä tapauksessa oletetaan, että "S" on (ei-singulaarinen) toisen asteen hyperpinta projektiivisessa avaruudessa
P. Toisin sanoen "S" on ei-singulaarisen toisen asteen muodon "f"("x", ..., "x") nollakohtien ura homogeenisissa koordinaateissa "x". Kiinnitetään hyperpinnalta "S" jokin valittu piste "Q" ja valitaan avaruudesta P hypertaso "E", johon "Q" ei sisälly. Tällöin pisteen "P" ∈ "S" - {"Q"} stereografinen projektio on formula_18:n ja "E":n ainoa leikkauspiste. Kuten edellä, stereografinen projektio on konforminen, ja "pienen" joukon ulkopuolella sillä on käänteiskuvaus. Stereografinen projektio esittää toisen asteen hyperpinnan hyperpinnan rationaalisena hyperpintana. Tällä konstruktiolla on merkitystä algebrallisessa geometriassa ja konformissa geometriassa.


title: Stereografinen projektio

text: Vaikka pallopinnalla on yksi piste, projektiopiste, jossa stereografinen projektio ei ole määritelty, koko pallopinta voidaan kuvata käyttämällä kahta projektiota eri projektiopisteistä. Toisin sanoen pallopinta voidaan peittää kahdella tasosta saadulla parametroinnilla, jotka saadaan projektioiden käänteiskuvauksista. Parametroinnit voidaan valita niin, että indusoivat pallopinnalle saman orientoinnin. Yhdessä ne osoittavat, että pallopinta on orientoituva pinta ja samalla kaksiulotteinen monisto.


title: Stereografinen projektio

text: Tällä konstruktiolla on huomattava merkitys kompleksianalyysissa. Tason piste ("X", "Y"), missä "X" ja "Y" ovat reaalilukuja, voidaan samastaa kompleksiluvun "ζ" = "X" + i"Y" kanssa. Stereografinen projektio pohjoisnavalta päiväntasaajan tasolle on tällöin:


title: Stereografinen projektio

text: Samoin jos "ξ" = "X" − i"Y" on toinen kompleksinen koordinaatti, funktiot


title: Stereografinen projektio

text: määrittelevät stereografisen projektion etelänavalta päiväntasaajan tasolle. Muunnoskuvaukset, joilla siirrytään "ζ"-koordinaateista "ξ"-koordinaatteihin ovat tällöin formula_30 ja formula_31, joista "ζ" lähestyy nollaa kun "ξ" lähestyy ääretöntä ja päin vastoin.


title: Stereografinen projektio

text: Tämä tekee mahdolliseksi lisätä kompleksitasoon luonnollisella tavalla äärettömyyspiste formula_32. Näin saadaan niin sanottu laajennettu taso formula_33. Toisin kuin tavallinen kompleksitaso, laajennettu taso on topologisena avaruutena kompakti. Laajennetun tason jokaista pistettä vastaa kääntäen yksikäsitteisesti piste pallopinnalla, Riemannin pallolla, kun tämä pallo pohjoisnapaa lukuun ottamatta kuvataan stereografisella projektiolla kompleksitasolle ja pohjoisnavan kuvapisteeksi määritellään piste formula_32. Tämä kuvaus on homeomorfismi. Tähän konstruktioon perustuu koko meromorfifunktioiden teoria. Riemannin pallolle voidaan määritellä myös luonnollinen metriikka, pallometriikka eli Riemannin metriikka, joka määrittää myös sen ja samalla laajennetun tason topologian.


title: Stereografinen projektio

text: Kaikki kolmiulotteisen avaruuden origon kautta kulkevat suorat muodostavat avaruuden, jota sanotaan reaaliseksi projektiiviseksi tasoksi. Tätä avaruutta on vaikea havainnollistaa, koska sitä ei voi upottaa kolmiulotteiseen avaruuteen.


title: Stereografinen projektio

text: Kuitenkin se voidaan "melkein" havainnollistaa levyllä seuraavaan tapaan. Jokainen origon kautta kulkeva suora leikkaa eteläisen pallonpuoliskon "z" ≤ 0 pisteessä, joka voidaan stereografisesti projisoida levylle. Vaakasuorat viivat leikkaavat pallopinnan kahdessa pisteessä päiväntasaajalla, joista kumpi tahansa voidaan projisoida tasolle; on ymmärrettävä, että vastakkaiset sivut levyn reunalla esittävät samaa suoraa. Kyseessä on tekijätopologia. Niinpä jokainen origon kautta kulkevien suorien joukko voidaan melkein täydellisesti kuvata pistejoukolle levyllä.


title: Stereografinen projektio

text: Samoin jokainen origon kautta kulkeva taso leikkaa yksikkökiekon jotakin isoympyrää myöten, jota sanotaan tason "jäljeksi". Tämä ympyrä voidaan kuvata kiekon ympyrälle stereografisella projektiolla. Tnäin tämä projektio tekee mahdolliseksi esittää tasoja ympyränkaarina levyllä. Ennen kuin tietokoneita oli käytettävissä, isoympyriden stereografinen projektio johti usein suurisäteisten kaarien piirtämiseen, mihin tarvittiin erityistä piirustusvälinettä. Nykyisin tämä voidaan suorittaa tietokoneen avulla paljon helpommin.


title: Stereografinen projektio

text: Jokaiseen tasoon liittyy myös yksikäsitteinen suora, tason "napa", joka kulkee origon kautta ja on kohtisuorassa tasoa vastaan. Tätä suoraa vastaa piste levyllä samoin kuin jokaista origon kautta kulkevaa suoraa. Niinpä stereografisella projektiolla voidaan myös havainnollistaa tasoja levyn pisteinä. Kun on kuvattavana useita tasoja, niiden napojen kuvaaminen johtaa vähemmän sekavaan kuvaan kuin niiden jälkien kuvaaminen.


title: Stereografinen projektio

text: Tätä konstruktiota käytetään kristallografiassa ja geologiassa usein suuntatietojen havainnollistamiseen jäljempänä kuvatulla tavalla.


title: Stereografinen projektio

text: Stereografista projektiota käytetään myös polytooppien havainnollistamiseen. Schlegelin diagrammisa avaruuden formula_35 "n"-ulotteinen polytooppi projisoidaan "n"-ulotteiselle pallolle, joka sen jälkeen projisoidaan stereografisesti avaruudelle formula_36. Kutistaminen formula_35:sta formula_36:ään voi tehdä polytoopin helpommaksi havainnollistaa ja ymmärtää.


title: Stereografinen projektio

text: Alkeellisessa aritmeettisessa geometriassa yksikköympyrän stereografinen projektio tarjoaa keinon löytää kaikki Pythagoraan kolmikot. Ympyrän stereografisessa projektiossa pohjoisnavalta (0,1) "x"-akselille jokaista sellaista yksikköympyrän pistettä ("x", "y"), jossa molemmat koordinaatit ovat rationaalilukuja, vastaa kääntäen yksikäsitteisti jokin rationaaliluku "x"-akselilla. Jos formula_39 on "x"-akselin rationaalipiste, sen sen käänteinen stereografinen projektio yksikköympyrällä on


title: Stereografinen projektio

text: missä osoittajat "n"-"m" ja 2"mn" sekä yhteinen nimittäjä "n"+"m" muodostavat Pythagoraan kolmikon.


title: Stereografinen projektio

text:
Trigonometristen funktioiden pari (sin "x", cos "x") muodostaa yksikköympyrän erään parametriesityksen. Stereografisen projektion avulla sille voidaan muodostaa toinenkin parametriesitys:
Tällä parametrisaatiolla pituusalkio yksikköympyrän pituusalkio "dx" saadaan muotoon
Alkion "dx" korvaaminen tällä lausekkeella yksinkertaistaa toisinaan trigonometrisia funktioita sisältävien lausekkeiden integrointia.


title: Stereografinen projektio

text: Kartografian perusongelma on, että kuvattiinpa pallopinta tasolle millä tavalla tahansa, eivät kartassa voi sekä kulmat (ja näin ollen alueiden muodot) että pinta-alojen suhteet näkyä oikein. On kuitenkin olemassa karttaprojektioita, joissa pinta-alojen suhteet ovat oikein, ja toisia, joissa kulmat ovat oikein. Edelliset soveltuvat varsinkin tilastollisiin karttoihin, jälkimmäisiä navigointiin.


title: Stereografinen projektio

text: Stereografinen projektio kuuluu jälkimmäiseen luokkaan. Jos projektion keskukseksi valitaan pohjois- tai etelänapa, sillä on lisäetuna, että kaikki pituuspiirit näkyvät navasta lähtevinä suorina viivoina, kaikki leveyspiiri taas napaa ympäröivinä samankeskeisinä ympyröinä. Nykyään tätä projektiota käytetäänkin ennen kaikkea napaseutujen kartoissa.


title: Stereografinen projektio

text: Stereografisessa projektiossa kaikki pallopinnan ympyrät kuvautuvat ympyröiksi paitsi projektiopisteen kautta kulkevat suoriksi. Tämän vuoksi se soveltuu myös Kuun ja vieraiden planeettojen karttoihin, joissa kraatterit ovat tyypillisiä piirteitä. USGS onkin käyttänyt tätä projektiota Kuun, Merkuriuksen ja Marsin kartoissa.


title: Stereografinen projektio

text: Kristallografiassa kiteiden akselien ja sivujen suuntautuminen kolmiulotteisessa avaruudessa on keskeinen geometrinen tutkimuskohde, joka voidaan selvittää tulkitsemalla esimerkiksi röntgensäteilyn ja elektronien diffraktiokuvioita. Nämä suuntautumiset voidaan havainnollistaa niin kuin edellä on kerrottu osiossa Suorien ja tasojen havainnollistus. Toisin sanoen kiteen akselit ja kidetasojen navat leikkaavat pohjoisella pallonpuoliskolla, josta ne sitten kuvataan tasolle stereografisella projektiolla. Napoja esittävää kaaviota sanotaan "napakuvioksi" ().


title: Stereografinen projektio

text: Elektronidiffraktiossa Kikuchin viivaparit näkyvät nauhoina hilatason jälkien ja Ewaldin pallon leikkausviivan ympärillä ja täten ne tarjoavat "kokeellisen pääsyn" kiteen stereografiseen projektioon. Kikuchin kaavioiden mallit käänteisavaruudessa ja taivutettujen ääriviivojen kanssa käytettävät reunaviivojen kaaviot suorassa avaruudessa toimivat täten tiekarttoina, joiden avulla saadaan tietoa kiteiden suuntautumisesta transmissioelektronimikroskoopissa.


title: Stereografinen projektio

text: Jotkin kalansilmälinssit käyttävät stereografista projektiota ottaakseen laajakulmaisia näkymiä. Verrattuna vanhemman tyyppisiin kalansilmälinssehin, joissa käytetään oikeapintaista projektiota, lähellä reunoja olevat alueet säilyttävät muotonsa ja suorat viivat kaareutuvat vähemmän. Steregrafiset kalansilmälinssit ovat yleenä kuitenkin kalliimpia valmistaa. Kuvien uudelleenmuotoiluun tarkoitetuilla ohjelmilla kuten Panotools voidaan myös oikeapintaisella kalansilmällä otetut kuvat automaattisesti muuntaa stereografiseen projektioon.


title: Stereografinen projektio

text: Stereografista projektiota on käytetty pallomaisten näkymien kuvaamiseen. Tämä johtaa ilmiöihin, joita sanotaan "pieneksi planeetaksi" (kun projektion keskus on nadiirissa) tai "putkeksi" (kun projektion keskus on zenitissä).


title: Stereografinen projektio

text: Sen, että stereografista projektiota käytetään näkymien kuvaamiseen enemmän kuin muita tasoprojektioita, katsotaan johtuvan siitä, että projektion konformisuuden vuoksi siinä muodot säilyvät.


title: Carmen Gray

text: Carmen Gray vuonna 2000 perustettu suomalainen hard rock -yhtye.


title: Carmen Gray

text: Yhtyeen ensimmäinen albumi, "The Portrait of Carmen Gray", julkaistiin syyskuussa 2006. Yhtyeen toinen albumi, "Welcome to Grayland", julkaistiin 10. syyskuuta 2008. Yhtyeen kolmas albumi, "Gates of Loneliness" julkaistiin keväällä 2011.


title: Kakatiya

text: Kakatiya oli dynastia, joka hallitsi Intian eteläosia nykyisen Andhra Pradeshin osavaltion tienoilla vuosina 1083–1323. Se oli yksi teluguiden satoja vuosia kestäneistä valtioista.


title: Kakatiya

text: Kakatiyat nousivat valtaan Länsi-Chalukyan valtakunnan perillisinä.


title: Kakatiya

text: Dynastian merkittävin hallitsija oli kuningatar Rani Rudrama Devi eli Rudramadevi, joka oli vallassa 1262–1295. Hän voitti Chola-kuningaskunnan. Rudramadevin isä oli Ganapatideva voittanut Hoysala-kuningaskunnan. Rudramadevin seuraaja oli hänen pojanpoikansa Pratapadura, joka laajensi maata vielä hiukan länteen, mutta joutui keskittymään paljon sisäpolitiikkaan ja kapinoiden tukahduttamiseen. Hän loi uusia hallintokäytäntöjä, josta kestävimmät periytyivät Vijayanagara-imperiumille.


title: Kakatiya

text: Dynastian valta alkoi murentua kun Delhin sulttaanikunta levitti valtapiiriään Deccanin ylängölle 1200-luvun loppupuolella.


title: Kakatiya

text: Kakatiyan aika oli yksi teluguiden kultakausista. Hindulaiset telugua puhuvat hallitsijat suosivat kuvataiteita, kirjallisuutta ja arkkitehtuuria. Hanumakundan ja Ramappan temppelit lähellä Warangalia ovat tästä osoituksena. Kuuluisa Koh-i-Noor-timantti löydettiin heidän valtakaudellaan.


title: Mikromaksu

text: Mikromaksu tarkoittaa hyvin pientä rahallista korvausta jostain palvelusta. Mikromaksuja käytetään useiten verkon välityksellä, kuten erilaisissa verkkopalveluissa ja videopeleissä; etenkin pelien yhteydessä puhutaan mikromaksuihin perustuvasta ansaintamallista mikrotransaktioina. Mikromaksulla voi esimerkiksi ostaa musiikkikappaleen internetistä ladattavaksi omalle koneelle tai hankkia verkkopelin hahmolle uusia vaatteita. PayPal on määritellyt mikromaksun suuruudeksi korkeintaan 12 dollaria.


title: Mikromaksu

text: Useita mikromaksujärjestelmiä kehitettiin 1990-luvulla, mutta mikromaksut eivät vielä tällöin menestyneet. Mikromaksujen toinen aalto tapahtui 2010-luvulla.


title: Mikromaksu

text: Käytännölliset järjestelmät alle 1 euron maksujen suorittamiseen eivät ole menestyneet hyvin välityskulujen vuoksi. 2010-luvulla suosiota saavuttaneet erilaiset virtuaalivaluutat kuten Bitcoin mahdollistavat kuitenkin hyvinkin pienten mikromaksujen maksamisen ilman suuria välityskuluja.


title: Vilma Melasniemi

text: Vilma Anna Uljana Melasniemi (s. 30. maaliskuuta 1973 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Melasniemi näyttelee KOM-teatterissa. Hän on näytellyt myös Ylioppilasteatterissa.


title: Vilma Melasniemi

text: Melasniemen vanhemmat ovat Eero Melasniemi ja Kristiina Halkola. Muusikko Joel Melasniemi on hänen veljensä. Melasniemi on naimisissa näyttelijä Juho Milonoffin kanssa. Hänellä on kaksi lasta.


title: Vilma Melasniemi

text: Melasniemi on vaikuttanut myös Ultra Bra -yhtyeessä.


title: Kemijärven Kiekko

text: Kemijärven kiekko eli KeKi on vuonna 1978 perustettu pohjoissuomalainen jääkiekkojoukkue, jonka kotipaikka on Kemijärven kaupunki. KeKi pelaa nykyisin III divisioonassa.


title: Kemijärven Kiekko

text: Vuoden 1983 alkuun saakka Kemijärvellä pelattiin luonnonjäillä. Silloin nykyisen jäähallin paikalle valmistui paineilmahalli. Vuonna 2000 entisen paineilmahallin tilalle rakennettiin nykyinen kiinteä rakennus, jonka omistaa Kemijärven Jäähalli Oy, jossa KeKi on vähemmistöosakkaana.


title: Kemijärven Kiekko

text: Helmikuussa 2010 Kuusamon Pallo-Karhujen ja KeKin kohtaamisessa KeKin pelaaja Dmitry Korovin sai huomiota hankkimalla ennätykselliset 127 jäähyminuuttia. Ottelurangaistus 3 × 25 minuuttia, 2 × 20 minuuttia, automaattinen pelirangaistus käytöksestä, 5 minuuttia poikittaisesta mailasta ja 5 minuuttia väkivaltaisuudesta. Nämä kaikki tuomittiin Koroville samaan aikaan. Ennen tätä Korovin oli saanut vain yhden kahden minuutin jäähyn väkivaltaisuudesta. Paikallaolijan mukaan Korovin olisi lyönyt tuomaria, heittänyt tätä hammassuojillaan sekä näytellyt kansainvälisiä käsimerkkejä. Tilanne oli käynnistynyt, kun Korovin oli lyönyt poikittaisella mailalla kiekotonta pelaajaa.


title: Yhtäsuuruus (matematiikka)

text: Yhtäsuuruudella voidaan tarkoittaa matematiikassa useita asioita, kyse on kuitenkin aina vertailusta. Esimerkiksi kahden luvun sanotaan olevan yhtä suuret, kun niiden erotus on nolla. Kaksi vektoria ja vastaavasti matriisia ovat yhtä suuret, kun niiden toisiaan vastaavat komponentit ovat yhtä suuret.


title: Yhtäsuuruus (matematiikka)

text: Matematiikassa yhtäsuuruutta kuvataan "="-merkillä, ohjelmointikielissä vertailuoperaattorina myös "=="-merkillä. Yhtäsuuruuden vastakohta on erisuuri, jota kuvataan "<>"-merkinnällä (useissa ohjelmointikielissä myös "!=").


title: WAT (albumi)

text: WAT on syyskuussa 2003 julkaistu Laibach-yhtyeen albumi. Kappale "Reject or Breed" on vain levyn LP -versiolla. Levyn CD-versio sisältää myös "Tanz Mit Laibach" -kappaleen videon. Sävellykset: Laibach ja Iztok Turk, paitsi "B Mashina" Tomi Meglič, "Tanz Mit Laibach" ja "Ende" Laibach, Iztok Turk ja Umek, "Du Bist Unser" ja "Satanic Versus" Laibach ja Umek, "WAT" Laibach, Iztok Turk, Umek ja Slavko Avensik nuorempi sekä "Anti-Semitism" Temponauta (Dj Bizzy & Dj Dojaja); kappale sisältää teemoja John Scottin sävellyksistä "War of Nerves" ja "Full Alert". Sanoitukset: Laibach, paitsi "B Mashina" Tomi Meglič (englanninkielinen käännös Laibach), "Du Bist Unser" Peter Mlakar sekä "Achtung!" Laibach ja Peter Mlakar. "B Mashina"n sovitus Srečko Bajda ja Laibach. "Anti-Semitism" tuottanut ja miksannut Temponauta. Haastattelu albumiin liittyen


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: The Church of Christ (Temple Lot) ("Kristuksen kirkko (Temppelin paikka)") on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvista uskonnollisista yhteisöistä. Muiden liikkeeseen kuuluvien kirkkojen ja yhteisöjen tavoin The Church of Christ (Temple Lot) pitää profeetta Joseph Smithiä perustajanaan. Se tunnustaa myös Mormonin kirjan Jumalan henkäyttämäksi ja ohjeelliseksi kirjoitukseksi. The Church of Christ (Temple Lot) katsoo edustavansa aitoa ja alkuperäistä, turmeltumatonta mormonismia, sitä vastoin Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko eli MAP-kirkko (suurin mormonistisista yhteisöistä) on sen mukaan langennut pois alkuperäisestä opista ja kirkon järjestyksestä.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: The Church of Christ (Temple Lot) pitää päämajaansa Independencessä, Missourissa. Kirkko on saanut erikoislaatuisen nimensä siitä, että se on hankkinut omistukseensa tontin, jolle Joseph Smithin aikoinaan saaman ilmoituksen mukaan tulisi pystyttää temppeli Jumalalle ja Karitsalle ennen Jeesuksen Kristuksen toista tulemista. The Church of Christ (Temple Lot) katsoo olevansa tämän pyhän paikan suojelija ja varjelija. Se näkee myös tehtäväkseen lopunajallisen temppelin rakentamisen ennen Kristuksen toista tulemista ja tuhatvuotisen valtakunnan saapumista. Puhekielessä kirkon jäseniä on kutsuttu myös hedrickiläisiksi sen ensimmäisen johtajan Granville Hedrickin mukaan.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: Kirkkoon kuuluu nykyään noin 5 000 jäsentä eri maissa.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: The Church of Christ (Temple Lot) kuuluu niihin myöhempien aikojen pyhien liikkeen yhteisöihin, jotka erkanivat liikkeen pääuomasta profeetta Joseph Smithin murhan jälkeen 27. kesäkuuta 1844. Smithin kuoleman jälkeen hänen perustamansa uskonnollinen liike ajautui hajaannuksen tilaan, koska useat henkilöt pyrkivät hänen seuraajakseen Kirkon johtajaksi. Tärkeimmät Smithin perustamasta uskonnollisesta liikkeestä syntyneet yhteisöt ovat Brigham Youngin ympärille syntynyt Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko sekä Smithin lesken ja pojan ympärille syntynyt Kristuksen yhteisö. Kuitenkin myös useita muita kirkkoja ja yhteisöjä syntyi Smithin perustaman liikkeen perustalle.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: Viisi Smithin aikana perustettua Kristuksen kirkon haaraa jäivät hajaannuksen vuosien aikana ilman yhteyttä syntyneisiin mormonistisiin ryhmittymiin. Nämä sijaitsivat Illinoisissa Bloomingtonissa, Crow Creekissä, Half Moonissa, Eagle Creekissä ja Half Moon Prairiessa sekä Indianan osavaltiossa Vermillonissa. Toukokuussa 1863 nämä järjestäytyivät omaksi kirkkokunnaksi Granville Hedrickin johdolla, ja heinäkuun 18. päivänä 1863 Hedrick valittiin virallisesti näin syntyneen kirkon "presidentiksi, profeetaksi ja ilmestyksensaajaksi" (titteli, jonka Joseph Smith oli omaksunut). Kirkko otti Utahissa toimivan Brigham Youngin johtaman kirkon kanssa identtisen nimen "The Church of Jesus Christ of Latter Day Saints" ("Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko").


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: Kirkko omaksui pian nimen "Church of Christ" ("Kristuksen kirkko"). Osittain tämä tapahtui halusta ottaa etäisyyttä Brigham Youngin johtamaan kirkkoon, jota Hedrickin seuraajat kutsuivat pilkallisesti "Utahin mormoneiksi" tai "brighamilaisiksi". Toisaalta syynä oli myös halu palata Joseph Smithin perustaman kirkon alkuperäisiin muotoihin - "Kristuksen kirkko" oli nimi, jota Smith aluksi oli käyttänyt perustamastaan yhteisöstä. John Edward Page, joka oli kuulunut Smithin kutsumaan alkuperäiseen 12 apostolin koorumiin, vihki Granville Hedrickin Kristuksen kirkon apostoliksi. Täten Hedrick sai yhdistävän linkin Smithin aikaiseen apostolien koorumiin. Samalla Hedrick selitti hänen johtamansa Kristuksen kirkon olevan Smithin 6. huhtikuuta 1830 perustaman Kristuksen kirkon ainut laillinen perillinen, jolla oli hallussaan Kristuksen kirkolle tuolloin uskotut pappeuden valtuudet ja avaimet.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: The Church of Christ (Temple Lot) sai huomattavan paljon vaikutteita David Whitmeriltä. Hän oli eräs Mormonin kirjan kolmesta silminnäkijästä, joiden todistus on painettu Mormonin kirjan alkulehdille vakuudeksi kirjan aitoudesta. Myöhemmin Whitmer kuitenkin rikkoi välinsä Joseph Smithin kanssa, ja Whitmer erotettiin kirkosta jo Smithin elinaikana. Vuonna 1887 Whitmer julkaisi kiistakirjoituksen "An Adress to All Believers in Christ", jossa hän esitti Joseph Smithin hyvin synkässä valossa. Hänen mukaansa Mormonin kirja oli aito ja Smith oli alussa toiminut Jumalan välikappaleena ja profeettana. Myöhemmin Smith oli kuitenkin langennut pois Jumalan yhteydestä ja hänestä oli tullut "langennut profeetta". Tämän osoitti Whitmerin mukaan se, että Smith oli vallanhaluisesti keskittänyt korkeimmat määräysvallan kirkossa itselleen, vaikka Jumala oli tarkoittanut hänet vain yhdeksi kirkon vanhimmista ja "ensimmäiseksi vertaistensa joukossa". Lisäksi Smith oli väittänyt toimivansa kirkon "profeettana ja ilmestyksensaajana", vaikka Jumala oli nimenomaan sanonut, ettei hänelle anneta Mormonin kirjan kääntämisen jälkeen toista lahjaa. Kyseinen pamfletti on laajalti levitetty ja luettu kirkon jäsenten keskuudessa.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text:
Pitkälti Whitmerin ajatusten vaikutuksesta Granville Hedrick luopui käyttämästään "presidentti, profeetta ja ilmestyksensaaja" -tittelistään. Hän selitti olevansa vain yksi kirkon vanhimmista, ja Jumalan johtavan kirkkoaan kaikkien 12 apostolin kautta. The Church of Christ (Temple Lot) noudattaa vieläkin tällaista kollegiaalista hallitusmuotoa.
Vuonna 1867 Hedrickin johtama yhteisö hankki omistukseensa Independencessä, Missourissa sijaitsevan "Temppelin paikan", jolle Joseph Smithin saaman ilmoituksen mukaan tuli rakentaa "Uuden Jerusalemin" temppeli ennen Kristuksen toista tulemista ja hänen valtakuntansa perustamista Amerikan mantereelle. Samalla yhteisö omaksui nimeensä lisäyksen "Temple Lot". Kirkko selitti rakentavansa paikalle temppelin, kunhan tämä olisi mahdollista. 1920-luvulla paikalla aloitettiinkin perustusten kaivaminen, mutta rakennustyöt jouduttiin keskeyttämään vuoden 1929 pörssiromahduksen ja suuren laman myötä. Niitä ei ole sen koommin jatkettu.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: Kirkko rakennutti hankkimalleen temppelialueelle myös kirkon päämajan ja hallintorakennuksen, joka valmistui 1905. Tämä tuhoutui uudenvuodenpäivänä 1990, kun aiemmin kirkkoon kuulunut ja sittemmin MAP-kirkkoon liittynyt henkilö sytytti sen palamaan. Tuhoutuneen rakennuksen jäänteet hävitettiin 1. helmikuuta 1990, ja saman vuoden elokuussa paikalla aloitettiin uuden hallintorakennuksen rakennustyöt.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: The Church of Christ (Temple Lot) tunnustautuu Joseph Smithin kirjoittamiin 13 uskonkappaleesen. Niiden mukaan kirkko tunnustaa uskonsa Jumalaan ja Kristuksen sovitustyöhön. Se tunnustaa Raamatun (josta käytetään Kuningas Jaakon käännöstä) ja Mormonin kirjan "Jumalan sanaksi" ja täten ohjeelliseksi. Kirkolla on myös käytössä Joseph Smithin varhaisia ilmoituksia sisältävä "Käskyjen kirja" ("Book of Commandments"), joka on varhaisin, vuonna 1833 valmistunut versio Oppi ja liitot -teoksesta. Tätä ei kuitenkaan pidetä Raamattuun ja Mormonin kirjaan rinnastettavana pyhänä kirjoituksena. Kirkko tunnustaa myös "evankeliumin ensimmäiset periaatteet" eli parannuksen, uskon, kasteen ja kätten päällepanemisen pelastuksen ensi askeleina. Se odottaa Kristuksen toista tulemista Amerikan mantereelle.


title: Kristuksen kirkko (temppelin paikka)

text: Monien muiden mormonististen ryhmittymien tavoin The Church of Christ (Temple Lot) ei tunnusta Smithin viimeisten vuosien ilmestyksiä ja niihin perustuvia oppeja aidoiksi. Se hylkää esimerkiksi moniavioisuuden periaatteen pitäen sitä esimerkkinä Smithin loppukauden moraalisesta rappiosta. Samoin se hylkää ajatuksen endaumentista ja muista temppeliseremonioista. Se ei liioin harjoita sijaistoimituksia kuolleiden puolesta. Pappeuden viroista kirkko hylkää ylipapin ja patriarkan virat, koska niitä pidetään vieraina Raamatulle ja Mormonin kirjalle.


title: Tannenbergin taistelu

text: Tannenbergin taistelu viittaa kahteen taisteluun:


title: Love Land

text:
Love Land tai Jeju Loveland on Etelä-Korean Jeju-saarella sijaitseva veistospuisto, jonka teemana on seksi.
Puistossa on 140 ihmisiä eri seksiasennoissa esittävää veistosta ja muun muassa suuria fallos-patsaita, kiviset häpyhuulet sekä erilaisia näyttelyitä. Puiston Internet-sivut kuvaavat aluetta "paikaksi, jossa seksuaalisesti suuntautunut taide ja erotiikka kohtaavat".


title: Love Land

text: Vuonna 2002 Soulin Hongikin yliopiston oppilaat alkoivat valmistaa lopputyökseen puiston veistoksia. Puisto avattiin 16. marraskuuta 2004. Alue on kahden jalkapallokentän kokoinen, ja kaikki veistokset pystyy näkemään tunnin mittaisen vierailun aikana. Puistossa on myös kuukausittain vaihtuva näyttely, jossa esitellään eri korealaisten taiteilijoiden teoksia.


title: Love Land

text: Puiston ikäraja on 18 vuotta. Erillinen leikkipaikka on tarjolla lapsille.


title: Hockey Arena

text: Hockey Arena on WWW-selaimella pelattava MMOG-tyypinen jääkiekkomanageripeli. Pelin on kehittänyt slovakialainen Ivan Behunek. Peli on käännetty myös suomeksi.


title: Hockey Arena

text: Peli aloitetaan ilmaisella rekisteröitymisellä, jonka jälkeen manageri saa jääkiekkoseuran johdettavakseen. Seuralleen ja kotiareenalleen voi valita nimen. Organisaation taso, rahavarat,fan clubin koko ja areenan koko ovat kaikilla aloittaessa samat. Pelaajisto alustetaan myös. Seura ei kuitenkaan välttämättä ole uusi, vaan lopettaneiden managereiden tilalle tulee uusi seura.


title: Hockey Arena

text:
Peli etenee jatkuvasti, vaikkei manageri olisikaan paikalla. Joka ilta Suomen aikaa kello 23:00 alkaa ns. "yöpäivitys", joka kestää noin pari tuntia. Yöpäivityksen aikana päivittyvät asiat seuraavassa järjestyksessä:
Yksi kausi kestää 70 päivää. Pelaajat vanhenevat vuodella 70 päivän välein. Kausi alkaa 16 joukkueen kaksinkertaisella runkosarjalla. Runkosarjan ja pudotuspelin pelipäivät ovat maanantai, tiistai, torstai ja perjantai. Muille päiville voi sopia ystävyysotteluita, vaikka muiden maiden sarjoissa pelaavien seurojen kanssa. Kahdeksan parasta jatkaa pudotuspeleihin, neljä pysyy samassa sarjassa ja neljä viimeistä putoaa alempaan sarjaan. Lukuun ottamatta ylintä sarjatasoa, jolla nouseminen ei ole mahdollista ja alinta sarjatasoa jolta ei voi tippua. Pudotuspelisarjat ratkaistaan paras kolmesta -menetelmällä. Finalistit (2 joukkuetta) nousevat ylempään sarjaan. Menestyksestä palkitaan rahabonuksin ja joukkueelle tulee lisää faneja. Jokaisessa sarjassa palkitaan kymmenen eniten maaleja, pisteitä tai puolustajien maaleja tehnyttä pelaajaa, sekä viisi parasta maalivahtia torjuntaprosentin mukaan. Voit myös halutessasi ostaa sponsoripaketin, jonka avulla saat lisäominaisuuksia mutta se maksaa oikeaa rahaa.


title: Hockey Arena

text: Managerilla on monia tehtäviä. Pelaajapolitiikka on tärkeässä osassa. Pelaajien osto ja myynti, vapaiden agenttien sopimusten uusimiset ovat managerin vastuulla sekä uusien junioreiden nostaminen juniorikoulutuksesta. Kokoonpanot, taktiikat ja peluutus ovat myös managerin päätäntävallassa, samoin pelaajien harjoitusohjelmat. Joukkueen taloudesta on huolehdittava ja organisaatiota voi kehittää. Taloudessa on luottoa –15 000 000 asti. Jos rahavarat menevät alle –50 000 000, managerilla on yhden kirjautumiskerran aikaa saada rahavarat takaisin yli –50 000 000 ennen kuin joukkue poistetaan. Organisaatiossa kehitettävät osa-alueet ovat: Harjoittelutilat, joka parantaa pelaajien harjoittelun tasoa. Lepotilat,joissa pelaajien energiat palautuvat joka taas saattaa vähentää loukkaantumisriskiä sekä otteluissa että harjoituksissa. Juniorikoulutuksen tasoa nostamalla kehitettävien junioreiden määrä kasvaa, mutta se ei vaikuta tulevien junioreiden lahjakuuden tai potentiaalin tasoon. Cheerleaderit lisäävät joukkueen motivaatiota otteluun. Scouttausosastoa kehittämällä scouttaus luonnollisesti paranee. Markkinointiosastoa kehittämällä fanien määrä kasvaa nopeammin ja fanituotteet myyvät paremmin. Fanclubin koko on ehkä kaikkein tärkein kehitettävistä asioista. Se kasvaa sitä mukaa kun joukkue menestyy ja manageri lisää markkinointiosaston tasoa. Fanclubin koko vaikuttaa katsojien määrään joukkueen otteluissa, viikoittain myytyjen fanituotteiden määrään ja joka keskiviikko sponsorit maksavat 8500/fani.


title: Hockey Arena

text:
Oman seuransa lisäksi on mahdollista päästä johtamaan maajoukkuetta osallistumalla U20- tai maajoukkuevalmentajavaaleihin.
Aikuisten ja nuorten MM-kisat pelataan vuorotellen eri kausina.


title: Hockey Arena

text: Joukkueet on jaettu managerien kansallisuuden mukaan liigoihin. Pelissä on tällä hetkellä (11. marraskuuta 2008) yli 50 maan liigat. Suomi on yksi näistä. Liigat on jaettu divisiooniin ja lohkoihin siten, että ylimmällä tasolla on yksi lohko ja alaspäin siirryttäessa lohkomäärä kaksinkertaistuu joka tasolla. Kaikissa pelin lohkoissa on 16 joukkuetta. Suomessa lohkoja on tällä hetkellä (3. marraskuuta 2009) yhdeksän sarjatasoa, joissa aina kaksinkertainen määrä sarjoja.


title: Hockey Arena

text: Oman lohkonsa lisäksi on viiden ylimmän divisioonan joukkueet osallistuvat National Cupiin. Menestymällä ykkösdivisioonassa tai National Cupissa pääsee mukaan kansainvälisiin turnauksiin. Kilpapelien lisäksi on mahdollista pelata ystävyysotteluita mitä tahansa joukkuetta vastaan.


title: Hockey Arena

text: Eniten joukkueita/sarjatasoja on Tšekissä, Suomessa joukkueita on tällä hetkellä (30.03.2012) kolmanneksi eniten.


title: Žitomirin päähallintopiiri

text: Žitomirin päähallintopiiri () oli Ukrainan valtakunnankomissariaatin hallinnollinen osa. Sen johtajina toimivat kenraalikomissaari Kurt Klemm 1941]]-1942 ja Waldemar Magunia 1941–1944. Saksan voitettua toisen maailmansodan alueelle suunniteltiin siirrettäväksi saksalaisperäistä väestöä Idän yleissuunnitelman mukaisesti.


title: Krimin päähallintopiiri

text: Krimin päähallintopiiri () oli osa toisen maailmansodan aikaista Saksan valtakunnan Ukrainan valtakunnankomissariaattia. Sitä johti kenraalikomissaari Alfred Eduard Frauenfeld. Päähallintopiiri sijaitsi Krimin alueella.


title: Liettuan päähallintopiiri

text: Liettuan päähallintopiiri () oli 1941-1944 Liettuan sosialistisen neuvostotasavallan alueella ollut Saksan siviilihallintoalue. Päähallintopiirin pääkomissaari oli Adrian von Renteln (15. syyskuuta 1897, Hodz, Georgia - 1946 Neuvostoliitto).


title: Liettuan päähallintopiiri

text: Entisen Liettuan tasavallan valtionalue ja Liettuan sosialistisen neuvostotasavallan alue jakautui näin neljään aluekomissariaattiiin (): Kaunasin (, Panevėžysin (), Šiauliain () ja Vilnan aluekomissariaattiin (). Niiden päähallintopaikat olivat kaupunkiensa nimien mukaiset.


title: Latvian päähallintopiiri

text:
Latvian päähallintopiiri oli toisen maailmansodan aikana Latvian sosialistisen neuvostotasavallan käsittävä alue, joka kuului osana Ostlandin valtakunnankomissariaattiin.
Latvian päähallintopiirin kenraalikomissaarina toimi Otto-Heinrich Drechsler.


title: Latvian päähallintopiiri

text: Latvian päähallintopiiri oli jaettuna Dünaburgin (Daugavpilsin), Libau (Liepājan), Mitaun (Jelgavan), Riaan (Riika) ja Wolmarin (Valmieran) alapiireihin.


title: Latvian päähallintopiiri

text: Latvian päähallintopiirissä hävitettiin noin 18 000 latvialaista, 70 000 juutalaisia ja 2 000 romaania. Lähes koko Latvian juutalaisväestö kuoli. Noin 25 000 juutalaista oli tuotu Saksasta, Itävallasta sekä Böömin ja Määrin protektoraatista. Heistä surmattiin noin 20 000. Tehtävään osallistuivat latvialaiset yhteistoimintamiehet, Sicherheitsdienst sekä Einsatzgruppe A.


title: Latvian päähallintopiiri

text: Latvialaiset jakautuvat kahtia. Osa liittyi saksalaismiehityksen alettua Neuvostoliiton johtamaan noin 1 500 hengen Latvian partisaaniliikkeeseen, joka teki erilaisia sabotaaseja saksalaiskohteisiin.


title: Latvian päähallintopiiri

text: Toisaalta saksalaiset muodostivat latvialaisista 15. Waffen-SS-divisioona (1. latvialainen). Puna-armeija valtasi Riian 13. lokakuuta 1944 edettyään halki maan heinäkuun puolessa välissä 1944. Latvialaisjoukko hävisi taistelun Kurzemessä ja loput joukot olivat pääasiassa Kuurinmaan saarroksessa sodan loppuun asti.


title: Latvian päähallintopiiri

text: Koska Latvia oli hyväksytty jäseneksi elokuussa 1940 Neuvostoliittoon, piti Neuvostoliitto Saksan puolella vapaaehtoisesti tai pakko-otoin taistelleita latvialaisia maanpettureina sekä rankaisi heitä. Latviassa on edelleen joidenkin SS-veteraanien ja venäläisten kesken suuri erimielisyys Saksan riveissä taistelleiden oikeutuksesta, mikä näkyy muun muassa erimielisyyksinä muistoparaateissa ja -merkeissä.


title: Kenraalikomissaari

text: Kenraalikomissaari oli Saksan valloitettujen itäalueiden päähallintopiirin johtaja. Kussakin valtakunnankomissariaatissa oli useita kenraalikomissaareja, joiden vastuualue käsitti pienen maan tai suuren Neuvostoliiton osan muutaman oblastin kokoisen alueen.


title: Shintarō Abe

text: Shintarō Abe (, 29. huhtikuuta 1924 Yamaguchin prefektuuri – 15. maaliskuuta 1991) oli japanilainen poliitikko.


title: Shintarō Abe

text: Hän lopetti koulunsa vuonna 1944 ja hakeutui koulutukseen kamikaze-lentäjäksi, mutta sota loppui ennen kuin Aben erikoiskoulutus päättyi. Hän opiskeli Tokion yliopistossa oikeustiedettä ja valmistui vuonna 1949.


title: Shintarō Abe

text: Abe toimi maansa hallituksen maa-, metsä- ja kalatalousministerinä ja sittemmin kauppaministerinä. Hän oli sodanjälkeisen Japanin pitkäaikaisin ulkoministeri vuosina 1982–1986. Tuohon aikaan Japanin ja Yhdysvaltojen välit kehittyivät läheisemmiksi.


title: Shintarō Abe

text: Abe oli vahva ehdokas myös pääministeriksi, mutta syytökset sisäpiirin osakekaupoista estivät tämän.


title: Shintarō Abe

text: Abe oli Japanin liberaalidemokraattisen puolueen (LDP) johtohenkilöitä. Hänen poikansa Shinzō Abe oli Japanin pääministerinä 2006–2007 ja 2012–. Hänen appensa Nobusuke Kishi oli toiminut Japanin pääministerinä ja hänen isänsä Kan Abe kuului Japanin parlamenttiin. Shintarō Abe kuoli maksasyöpään.


title: Keltasarvikka

text: Keltasarvikka ("Calocera viscosa"), vanhalta nimeltään kantohaarakas, on hyytelösienten lahkoon kuuluva hyvin yleinen metsäsienilaji. Se on kooltaan pieni, korkeintaan viiden sentin mittainen. Se sekoitetaan toisinaan maukkaaseen keltahaarakkaaseen ("Ramaria flava").


title: Keltasarvikka

text: Keltasarvikkaa on helppo löytää kirkkaan oranssinkeltaisen värinsä vuoksi. Se on sitkeä eikä sovi ruokasieneksi, mutta sitkeytensä takia sitä voi halutessaan kokeilla purukumin korvikkeeksi.


title: Mikko Mäkeläinen

text: Mikko Mäkeläinen (s. 11. tammikuuta 1982 Turku) on suomalainen muusikko, joka voitti Ponnahdus pinnalle -kilpailun vuonna 1999. Vuonna 2000 Mäkeläinen voitti Suomen Tähti -kisan. Kahdesti Mikko on yrittänyt myös Seinäjoen Tangomarkkinoille, ja on sijoittunut sinne myös kymmenen parhaan joukkoon. Mikolta löytyy laulutaidon lisäksi myös soittotaidot, joita hän pääsee esittelemään kiertäessään lavoja ympäri Suomea. Mikko aloittikin jo 5-vuotiaana pianon soitolla, mutta siitä lähtien on tullut eri instrumentteja mukaan.


title: Mikko Mäkeläinen

text: Mikko Mäkeläisen takana tuikkii hänen oma bändinsä nimeltä Myrskylyhty, joka on toiminut musiikin parissa jo ihan 1990-luvulta lähtien. Alun perin Mikko soitti Myrskylyhdyssä bassoa, mutta myöhemmin alkoi keskittymään enemmän kitaraan ja haitariin, jolloin Riku Nummela (ainut alkuperäisjäsen enää Myrskylyhdyssä) tarttui puolestaan kitaran sijasta Fenderin jazz bassoon. Myrskylyhty on mukana Mikon viidellä albumilla (yhteensä albumeja on kuusi kappaletta)). Bändi on ollut säestämässä myös muuallakin kuin bändin omilla keikoilla, mm. Ile Vainion konserteissa sekä Sinitaivas-konserttikiertueella vuonna 2010.


title: Mikko Mäkeläinen

text: Mikko Mäkeläinen on järjestänyt monta vuotta joulukonsertteja kirkoissa monilla paikkakunnilla, näissä useimmiten säestäjänä bändin entinen urkuri Samuli Jokinen. Osa bändin entisistä jäsenistä tekee yhteistyötä vielä nykyäänkin Mikon ja Myrskylyhdyn kanssa kappaleiden ja tarvittavien tuurausten merkeissä.


title: Mikko Mäkeläinen

text: Mikko Mäkeläinen ja Myrskylyhty on palkittu kahdesta kultalevystä vuonna 2010. Ensimmäinen kultalevy tuli ensimmäisestä albumista "Mikko Mäkeläinen" vuodelta 2002. Toinen kultalevy tuli Mikon toisesta, mutta koko bändin ensimmäisestä yhteisestä albumista "Piru irti" vuodelta 2003.Mäkeläinen on asunut vuodesta 2011 avoliitossa Turussa ja heillä on vuonna 2016 ja 2018 syntyneet tyttäret.


title: Mikko Mäkeläinen

text:
2000 - Moskovan valot, CDS
2000 - Neliapila/Mustaa samettia, CDS
2000 - Tähtiparaati, kokoelma-CD
2000 - Hittiparaati, kokoelma-CD
2001 - Tähtitaivas 4, kokoelma-CD
2001 - Myrskylyhty, CDS
2001 - Iskelmä vol 1, kokoelma-CD
2002 - Mikko Mäkeläinen, CD
2002 - Tähtitaivas 5, kokoelma-CD
2002 - Olen suomalainen, kokoelma-CD
2002 - Iskelmä vol 2, kokoelma-CD
2003 - Loitsu, CDS
2003 - Piru irti, CDS
2003 - Piru irti CD
2003 - Iskelmä vol 3, kokoelma-CD
2004 - Tanssikansan suosikit, kokoelma-CD
2004 - On tullut moni, on mennyt moni, CDS
2004 - Hittiparaati 9, kokoelma-CD
2004 - Iskelmä vol 4, kokoelma-CD
2005 - Tähtitaivas 8, kokoelma-CD
2005 - Tanssisuosikit - 40 tanssihittiä, kokoelma-CD
2005 - Kuumaa asfalttia, CDS
2005 - Kuumaa asfalttia, CD
2005 - Joulun Tähtitaivas 2, kokoelma-CD
2006 - Toisella tähdellä, CDS
2006 - Iskelmä vol 5, kokoelma-CD
2006 - Kovaa ja korkealta, radiopromo
2006 - Kovaa ja korkealta, CD
2006 - Viimeinen mahdollisuus, radiopromo
2007 - Se maa on kaunis, radiopromo
2008 - Jalat tukevasti ilmassa, radiopromo


title: Mikko Mäkeläinen

text: 2010 - Vain tuhkaa jää, CD Sony BMG/Spiral Music


title: Hyperdelic Housers

text: Hyperdelic Housers oli turkulainen rave-tapahtumia järjestänyt ryhmä, joka toimi aktiivisesti noin vuosina 1989–1993. Sen ytimen muodostivat Tommi Grönlund, Esko Routamaa ja Mika Vainio. Ryhmän jäseniä yhdisti kiinnostus niin kokeelliseen musiikkiin kuin myös futurismiin. Rave-toiminnassa kyse ei siis ollut vain hauskanpidosta, vaan haluttiin tehdä jotain uutta ja merkittävää, pitäen samalla tietty pesäero esimerkiksi kaupallisuuteen. Levynsä ryhmä hankki lähinnä Berliinistä ja Lontoosta, koska Suomessa ei 1980-luvun lopulla ja vuosikymmenen vaihteessa vielä juurikaan dance- ja teknoäänitteitä kaupoista saanut.


title: Hyperdelic Housers

text:
Housers järjesti Suomen ensimmäiset varastoreivit kesällä 1989. Vuosikymmenen vaihtuessa ryhmä järjesti useita vastaavanlaisia, usein luvattomia tapahtumia, joita pidettiin yleensä Turun Itäharjun hylätyissä teollisuusrakennuksissa.
Lisäksi he olivat mukana varhaisissa reiveissä Neuvostoliiton Leningradissa. Myöhemmin järjestettiin myös esimerkiksi "Odd Zone" -tapahtuma Leningradin kokemusten inspiroimana Down By The Laiturin yhteydessä vuonna 1990 ja siitä eteenpäin muun muassa joitakin vuotuisia suuria Typpihappo-reivejä Turkuhallissa osana Ruisrockia.


title: Hyperdelic Housers

text: Vuoden 1992 tienoilla Housersien toiminta alkoi hiipua, kun samaan aikaan elektronisen tanssimusiikin suosio kasvoi nopeasti ja äänitteiden saatavuus parani oleellisesti. Ryhmän jäsenten kiinnostus elektroniseen musiikkiin ei loppunut, vaan seuraavana vuonna Grönlund perusti maailmalla sittemmin tiettyä kulttimainetta niittäneen Sähkö Recordingsin ja Vainio puolestaan Houserseissa samoin vaikuttaneen Ilpo Väisäsen kanssa Sähkölle levyttäneen kokeellisen musiikin Pan sonic-yhtyeen. Routamaa taas on työskennellyt pääsääntöisesti valokuvaajana, mutta tekee 2000-luvulla edelleen myös DJ-keikkaa.


title: Rautia

text: Rautia oli suomalainen Keskon omistama rautakauppaketju, jolla oli myymälöitä noin sadalla paikkakunnalla Suomessa. Eteläisin myymälä sijaitsi Tammisaaressa ja pohjoisin Ivalossa. Kesko luopui Rautia-tuotemerkistä keväällä 2017, jolloin myymälät siirtyivät K-Rauta-brändin alle.


title: Rautia

text: Rautia kuului aiemmin Tukolle, ja oli pitkään K-raudan pahin kilpailija. Tukon hajottua Rautia päätyi vuonna 1997 K-raudan omistajalle Keskolle, joka teki siitä K-rautaa pienempien rautakauppojensa brändin. Vähitellen Kesko rakensi Rautiasta noin sata liikettä käsittävän ketjun, jossa kukin liike yhdistetään vahvasti paikkakunnan kauppiaaseen.


title: Rautia

text: Taustamusiikkina Rautian TV-mainoksissa on soinut Leevi and the Leavingsin kappale "Vasara ja nauloja". Rautian tunnuslause oli ""Jotta onnistuisit kerralla"".


title: K-Rauta

text: K-Rauta (aiemmin "K-rauta") on suomalaisen Keskon kansainvälinen rautakauppaketju ja osa K-ryhmää. K-Rauta toimii Suomen lisäksi Ruotsissa, Virossa ja Latviassa. Osana K-Rauta-ketjun uudistusta, Rautiat yhdistyivät osaksi uutta K-Rauta-ketjua keväällä 2017, ja uudessa ketjussa on noin 140 kauppaa Suomen laajuisesti. Uudistukseen kuului myös uusi logo, joka on yhdenmukainen koko Keskon uuden ilmeen kanssa.


title: K-Rauta

text: Ruotsissa K-Raudalla on 20 kauppaa ja Virossa ja Latviassa kummassakin kahdeksan kauppaa.


title: K-Rauta

text: Suomessa K-Raudat toimivat kauppiasliiketoimintamallilla, eli jokaista kauppaa vetää K-kauppiasyrittäjä. Muissa toimintamaissa toiminnasta vastaa Kesko.


title: K-Rauta

text: Kesko ilmoitti myyvänsä Venäjällä toimivat K-Raudat keväällä 2018.


title: André Niklaus

text: André Niklaus (s. 30. elokuuta 1981, Berliini) on saksalainen kymmenottelija.


title: André Niklaus

text: Niklaus sijoittui 1999 Riian nuorten EM-kisoissa kymmenottelussa neljänneksi tuloksella 7339. Seuraavana vuonna hän voitti pronssia Santiago de Chilen nuorten MM-kisoissa tuloksella 7712. Hän voitti 2001 Amsterdamin alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa kultaa pistein 8042. Kaksi vuotta myöhemmin hän sijoittui Pariisin MM-kisoissa kahdeksanneksi. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän oli neljäs tuloksella 8316. Seuraavana vuonna Moskovan sisäratojen MM-kisoissa hän voitti MM-kultaa tuloksella 6192. Niklaus sijoittui Osakan MM-kisoissa 2007 viidenneksi pistein 8371. Pekingin olympialaisissa 2008 hän oli kahdeksas pistein 8220 ja Torinon sisäratojen EM-kisoissa 2009 viides pistein 5981.


title: CBERS

text: CBERS eli China Brazil Earth Resources Satellite eli Zi Yuan (ZY) satelliitit ovat kiinalais-brasilialaisia kaukokartoitussatelliitteja, joiden mittalaitteet toimiva näkyvän valon aallonpituuksilla. Niitä käytetään globaalin ympäristötiedon keräämiseen. Ohjelma aloitettiin vuonna 1998.


title: CBERS

text: Tämän sarjan satelliittien mittalaitteisiin kuuluvat


title: CBERS

text: Satelliitti kuluttaa 1100 W sähköä ja sen massa on 1450 kg Sen aurinkosynkronisen naparadan korkeus on 778 km. Se tekee 14 kierrosta Maan ympäri vuorokaudessa. Se ylittää ekvaattorin aina klo 10:30 paikallista (aurinko)aikaa. Satelliitin nominaalinen toiminta-aika on kaksi vuotta.


title: CBERS

text: CBERS-1 laukaistiin vuonna 1999 ja se toimi neljän vuoden ajan elokuuhun 2003.


title: CBERS

text: CBERS-2 laukaistiin vuonna 2003 ja toimii edelleen kuudentena vuonnaan avaruudessa.


title: CBERS

text: CBERS-2B laukaistiin avaruuteen 19. syyskuuta 2007.


title: CBERS

text: Brasilian INPE-avaruustutkimusinstituutti testaa vuosina 2010 ja 2013 laukaistavat CBERS-3 ja CBERS-4 satelliitit. Vuonna 2011 uskotaan, että CBERS-3 laukaistaan marraskuussa 2012.


title: CBERS

text: CBERS on noussut optisten siviilisatelliittien kärkeen, jossa on NASAn Landsat, Ranskan SPOT ja Intian IRS. Brasilia luovuttaa CBERS-satelliittien kuva-aineistoa ilmaiseksi Etelä-Amerikan ja Afrikan maille. Kiina on aloittanut ensi kertaa kaukokartoitusdatan viennin alkamalla yhdessä Brasilian kanssa antaa Afrikan maille ilmaista kaukokartoitusdataa.


title: Hallituksen politiikkaohjelma

text: Hallituksen politiikkaohjelma on Matti Vanhasen I hallituksen käyttöön ottama uusi ohjelmajohtamisen toimintamalli, joka perustui Paavo Lipposen II hallituksen käynnistämään valtion keskushallinnon uudistushankkeeseen. Politiikkaohjelmalla tarkoitetaan hallitusohjelmaan sisältyvien laajojen useampia ministeriöitä koskevien tehtäväkokonaisuuksien valmistelua. Politiikkaohjelmien käyttöönottoa ja alkuvaiheen kokemuksia selostetaan yksityiskohtaisesti Valtioneuvoston kanslian julkaisussa "Verkostojohtamisen mahdollisuudet valtioneuvostossa"


title: Hallituksen politiikkaohjelma

text: Matti Vanhasen I hallituksella (2003-2007) oli neljä politiikkaohjelmaaTietoyhteiskuntaohjelman ohjelmajohtaja oli Katrina Harjuhahto-Madetoja, työllisyysohjelman Harri Skog ja hänen jälkeensä Maire Mäki, yrittäjyysohjelman Raimo Luoma ja hänen jälkeensä Markus Sovala sekä kansalaisvaikuttamisen politiikkaohjelman ohjelmajohtajana toimi ensin Kaija Majoinen ja hänen jälkeensä Seppo Niemelä.


title: Hallituksen politiikkaohjelma

text: Vanhasen II hallitus (2007-2011) käynnisti kolme ohjelmaa:Kaikille politiikkaohjelmille nimitettiin ohjelmajohtajat. Työn, yrittämisen ja työelämän politiikkaohjelman johtajaksi valittiin Rauno Vanhanen, terveyden edistämisen politiikkaohjelman johtajaksi Maija Perho ja lasten, nuorten ja perheiden politiikkaohjelman johtajaksi Georg Henrik Wrede.


title: Hallituksen politiikkaohjelma

text: Politiikkaohjelmien tarkemmat sisällöt ja toteutusaikataulut vahvistetaan hallituksen ensimmäisessä strategia-asiakirjassa syksyllä 2007.


title: Hannes Pulkkinen

text: Hannes "(Johannes") Pulkkinen (29. elokuuta 1885 Rautjärvi – 3. huhtikuuta 1938 Karhumäki, Neuvostoliitto) oli kansakoulunopettaja ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja.


title: Hannes Pulkkinen

text: Rautjärven Lahdenkylässä syntyneen Pulkkisen vanhemmat olivat talollinen Heikki Pulkkinen ja Anna Maria Vento. Hän kävi kansakoulun ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1908. Pulkkinen oli kansakoulunopettajana Suomussalmella 1908–1909, Sotkamossa 1909–1912, Lappeella 1912–1919 ja Rautalammilla 1921–1923. Vuonna 1920 hän oli Työväen Lehden päätoimittajana Kajaanissa ja Savon Kansan toimittajana Kuopiossa.


title: Hannes Pulkkinen

text: Pulkkinen oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana 1922–1923 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Vuoden 1923 kommunistipidätysten jälkeen Pulkkinen tuomittiin 1924 vankeuteen yhdeksi vuodeksi seitsemäksi kuukaudeksi. Hän siirtyi elokuussa 1924 SKP:n lähettämänä salaa Neuvosto-Karjalaan, jossa hän toimi vuoteen 1929 saakka suomen kielen opettajana Petroskoin opettajaopistossa.


title: Hannes Pulkkinen

text: Vuosina 1929–1934 Pulkkinen oli Leningradin alueen Vsevolozhskin piirin Työ-nimisen kommuunin maatilan johtajana, 1934–1936 Kirja-kustantamon maatalouskirjallisuuden osaston toimittajana ja 1936 Kontupohjan paperikombinaatin aputalouden johtajana. Muutettuaan elokuussa 1936 Petroskoihin Pulkkinen työskenteli piirtäjänä suksitehtaalla. Pulkkinen oli aikaisemmin erotettu puolueesta Kontupohjan piirikomitean päätöksellä 23. lokakuuta 1935 toimettomuudesta syytettynä.


title: Hannes Pulkkinen

text: Pulkkinen vangittiin 25. tammikuuta 1938 vakoilusta ja vastavallankumouksellisesta kansalliskiihkoisesta toiminnasta syytettynä. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla 3. huhtikuuta 1938 Karhumäen lähistöllä. Hänen maineensa palautettiin 1957.


title: Filemon Savenius

text: Filemon Savenius (8. maaliskuuta 1883 Mallusjoki, Orimattila – 1939 jälkeen Neuvostoliitto, julistettu kuolleeksi 1. tammikuuta 1974) oli maanviljelijä ja puutavaramies sekä sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.


title: Filemon Savenius

text: Saveniuksen vanhemmat olivat itsellinen Johan Savenius ja Maria Sofia Vilèn. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten renkinä, työnjohtajana ja kiertävänä koneasiamiehenä sekä harjoitti maalaistuotteiden ostoa ja myyntiä. Hän toimi maanviljelijänä ja puutavara-alan yrittäjänä Reisjärvellä vuoteen 1930 saakka. Hän kuului myös Reisjärven kunnanvaltuustoon ja kunnallislautakuntaan, minkä lisäksi hänellä oli lukuisia muita kunnan luottamustoimia. Hänet tunnettiin aktiivisena "toiminnan miehenä" kotipaikkakuntansa työväenliikkeessä. Sisällissodan alla hän oli organisoimassa paikallisen punakaartin toimintaa ja sodan aikana hän oli myös vangittuna. Savenius oli työväen ja pienviljelijäin vaaliliiton kansanedustajana 1924–1926 ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1927–1929 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli myös SKP:n jäsen vuodesta 1926 lähtien ja oli jäsenenä Reisjärven kunnanvaltuustossa ja -hallituksessa.


title: Filemon Savenius

text: Vuonna 1930 Savenius joutui piileskelemään Lapuan liikkeen kannattajia, jotka aikoivat muiluttaa hänet. Hän päätti lopulta siirtyä Neuvostoliittoon ja myi ennen lähtöä omaisuuttaan maksaakseen velkansa. Savenius ylitti Neuvostoliiton rajan salaa kahden muun henkilön kanssa 4. joulukuuta 1930 Suomussalmella. Savenius toimi Perushkin työpunktin leirinjohtajana Neuvosto-Karjalassa 1932, hänet erotettiin puolueesta 1933 ja hän oli sitten rakennustyömiehenä Petroskoissa 1936–1939.