title: Hilmanpäivät

text: Taksikuski Alpertti vie Heikin ja Kalervon Vekkulaan, jossa ei kuitenkaan ole tulipaloa, vaan palo on Heikkilässä. Paloruisku on jäänyt palokunnan ruiskuhuoneelle, ja ruiskuhuoneen ainoa avain on kylähullu Eveliinalla, joka oli aiemmin illalla yrittänyt palauttaa avaimen Kalervolle, mutta Kalervo ei ottanut Eveliinaa vastaan juhlien aikana. Avainta hakemaan lähtenyt Kalervo eksyy. Palopaikalla Heikki tapaa jälleen apteekkineidin.


title: Hilmanpäivät

text: Tuomari Yrjön saapuessa kotiin talon porraskäytävässä piileskellyt postineiti joutuu piiloutumaan makuuhuoneeseen. Hämmentävä tilanne syntyy, kun Yrjö löytää hänet sieltä. Neiti pehmittää vihaista Yrjöä valehtelemalla tunkeutunensa taloon selvittämään, mitä tuomarille annettaisiin 50-vuotispäivälahjaksi. Yrjö heltyy.


title: Hilmanpäivät

text: Aamulla Heikkilä on raunioina. Työpaikalleen Yrjön kalosseissa livahtanut kengätön postineiti pyytää Yrjöä noutamaan kalossit ja kutsuu samalla tämän kahville. He katoavat, mutta palaavat avioiduttuaan Helsingissä. Kihlautuneet Heikki ja apteekkineiti saattavat avioparin häämatkalle.


title: Hilmanpäivät

text: Agapetus oli tulokseen poikkeuksellisen tyytyväinen, ja elokuvaa on sanottu yhdeksi Kassilan parhaista ohjauksista.


title: Hilmanpäivät

text: Aikalaisista Uuden Suomen kriitikko arvioi "Hilmanpäivät" Kassilan "siihen asti ehjimmäksi työksi". Lisäksi kriitikko arvosti elokuvan "kotoista suomalaista sävyä". Helsingin Sanomien kriitikko puolestaan kirjoitti: "Kassila on tehnyt tavallista enemmän työtä ihmiskuvauksensa hyväksi." Palon ja Laineen näyttelijäntyötä kehuttiin kautta linjan.


title: Hilmanpäivät

text: Myöhemmätkin kriitikot ovat kiittäneet elokuvaa yhdeksi Kassilan parhaista. Sen kerronta on sujuvaa, kuvaus luontevaa. Ilta-Sanomissa Timo Malmi arvioi Edvin Laineen olevan tässä lämpimässä Agapetus-filmatisoinnissa elämänsä roolissa VPK:n johtajana.


title: Zlata Filipović

text: Zlata Filipović (s. 3. joulukuuta 1980) kirjoitti päiväkirjaa Bosnian sodan aikana. Hän kertoi Mimmyksi nimeämälleen päiväkirjalle kokemuksiaan ja ajatuksiaan Sarajevon piirityksestä. Päiväkirja julkaistiin vuonna 1993 nimellä "Zlatan päiväkirja". Zlataa verrataan Anne Frankiin. Zlata vanhempineen pakeni sotaa vuoden 1993 lopulla Pariisiin, jossa asui kaksi vuotta. Tämän jälkeen hän muutti Dubliniin. Zlata opiskeli Oxfordin yliopistossa.


title: Tuomas Mattila

text: Tuomas Juhani Mattila (s. 10. joulukuuta 1932 Suoniemi) on suomalainen näyttelijä. Uransa aikansa Mattila on tulkinnut pääosia useissa teatteritaiteen klassikoissa. Hän on näytellyt myös kotimaansa ulkopuolella sekä tehnyt sivurooleja suomalaisissa elokuvissa. Hän on tehnyt myös dubbauksia animaatioelokuviin.


title: Tuomas Mattila

text: Tuomas Mattila syntyi maanviljelijä Paavali Mattilan ja kansakouluopettaja Hanna Mattilan (omaa sukua Laaninen) perheeseen. Hänen puolisonsa on puvustonhoitaja Ritva Mattila (omaa sukua Nieminen). Pariskunnalla on kaksi lasta, Jaana (s. 1959) ja Esa (s. 1960).


title: Tuomas Mattila

text: Mattila opiskeli Suomen Teatterikoulussa vuodesta 1955 vuoteen 1958. Hän aloitti ammattilaisuransa Tampereen Teatterissa 1958–1959. Sen jälkeen hän oli kiinnitettynä Joensuun kaupunginteatteriin 1959–1963, jota seurasi pitkä työrupeama Lahden kaupunginteatterissa 1963–1977. Lahdesta Mattila siirtyi Helsinkiin; hän näytteli Suomen Kansallisteatterissa vuodesta 1977 vuoteen 1999, jolloin hän jäi eläkkeelle. Uransa aikana Mattila vieraili muun muassa Pyynikin Kesäteatterissa (1958, 1977 ja 1978) sekä Pariisin, Moskovan ja Tallinnan näyttämöillä.


title: Tuomas Mattila

text: Mattilan huomattavia näyttämötaiteellisia saavutuksia ovat muun muassa Akseli Koskelan rooli Väinö Linnan klassikossa "Täällä Pohjantähden alla" sekä Isä Camillon rooli näytelmässä "Isä Camillo ja Peppone". Näytelmässä "Pohjalaisia" hän tulkitsi Jussin osan. Eläkkeelle jäämisen jälkeen Mattila on näytellyt muun muassa William Shakespearen klassikossa "Kuningas Lear". Lahden kaupunginteatterissa Mattilalle myönnettiin taiteellisena tunnustuksena Iivaripatsas vuosina 1967 ja 1971.


title: Tuomas Mattila

text: Tuomas Mattila aloitti valkokangasuransa sivuosalla kirjurina sotilasfarssissa "Sotapojan heilat". MTV Oy:n fiktiossa "Rakas peto" (1979) Mattila tulkitsi Arvo Makkosen osan. Hänen myöhempiä elokuvaroolejaan ovat muun muassa Simolan isäntä Matti Kassilan Hella Wuolijoki -filmatisoinnissa "Niskavuori" sekä sivuosa elokuvassa "Kaikki pelissä". Hänet muistetaan myös uutistenlukijana kuunnelmasarjasta "Knalli ja sateenvarjo".


title: Tuomas Mattila

text: Mattilan harrastuksia ovat muun muassa golf ja musiikki.


title: Valtakunnankaupunki

text: Valtakunnankaupunki oli Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa kaupunki, joka oli keisarin alainen ja jolla oli sija valtiopäivillä. Sen vastakohta oli maaherran alainen maakaupunki. Valtakunnankaupungit syntyivät alkuaan keisarin maille, mutta ne hankkivat itselleen suvereniteetin sopimalla asiasta joko hallitsijan kanssa tai käyttämällä väkivaltaa. Ne osallistuivat keskiajan lopulta lähtien säännöllisesti valtiopäiville, jossa niistä muodostui oma kollegio.


title: Valtakunnankaupunki

text: Valtakunnankaupunkien lukumäärä väheni uuden ajan kuluessa, mutta vielä vuonna 1800 niitä oli 51. Vuonna 1803 monet niistä menettivät itsenäisyytensä, niin että jäljelle jäi vain kuusi: Augsburg, Bremen, Frankfurt am Main, Hampuri, Lyypekki ja Nürnberg. Augsburg menetti itsenäisyytensä 1805, Nürnberg ja Frankfurt 1806. Bremen, Hampuri ja Lyypekki yhdistettiin 1810 Ranskaan. Kun Saksan liitto 1815 perustettiin otettiin siihen Bremen, Frankfurt, Hampuri ja Lyypekki, joita nimitettiin vapaiksi kaupungeiksi. Frankfurt liitettiin Preussiin 1866 ja Lyypekki menetti erikoisasemansa 1937. Edelleenkin Hampuri ja Bremen muodostavat oman osavaltion Saksassa.


title: Valtakunnankaupunki

text: Valtakunnankaupunkeihin verrattavia olivat vapaakaupungit (saks. Freie Stadt), jotka vapautuivat piispojen herruudesta keskiajan lopulla. Niiden velvollisuudet valtakuntaa kohtaan olivat vielä vähäisemmät kuin valtakunnankaupungeilla. Vapaakaupunkeja olivat esimerkiksi Köln ja Worms. Myöhemmin näitä molempia kaupunkityyppejä alettiin nimittää yhteisesti vapaiksi valtakunnankaupungeiksi.


title: Miamin piirikunta (Ohio)

text: Miamin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa. Piirikunnan suurin kaupunki on Troy.


title: Miamin piirikunta (Ohio)

text: Miamin naapuripiirikuntia ovat Shelby pohjoisessa, Champaign koillisessa, Clark kaakossa, Montgomery etelässä ja Darke lännessä.


title: Miamin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 102 506 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 94,7%, mustiin (2,2%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (1,3%).


title: Miamin piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 51 438 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 11,3% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: David Alfaro Siqueiros

text: José David Alfaro Siqueiros (29. joulukuuta 1896 Camargo, Meksiko – 6. tammikuuta 1974 Cuernavaca, Meksiko) oli meksikolainen poliittisesti aktiivinen taidemaalari ja muralisti. Häntä pidetään erityisesti Meksikon seinämaalaustaiteen kuuluisimpiin kuuluvana taiteilijana yhdessä Diego Riveran ja José Clemente Orozcon kanssa.


title: David Alfaro Siqueiros

text: Jo 15-vuotiaana Siqueiros oli mukana taideopintojensa ohella poliittisessa toiminnassa. Hän johti opiskelijoiden lakkoa, joka koski opetusmenetelmiä, San Carlosin akatemiassa vuonna 1911. Kaksi vuotta myöhemmin presidentti Francisco I. Maderon murhan jälkeen hän liittyi vallan kaapannutta Victoriano Huertaa vastustaneeseen järjestöön. Siqueiros oli neljä vuotta vallankumoustaistelijana.


title: David Alfaro Siqueiros

text: Vuonna 1919 Siqueiros muutti Espanjaan, mistä palasi Meksikoon kolme vuotta myöhemmin. Meksikossa hän teki kuuluisan seinämaalauksensa "Los Mitos" ("Myytit") Escuela Nacional Preparatoria -koulun sisäpihalle. Meksikossa Siqueiros osallistui myös aktiivisesti taiteilijoiden ja työläisten ammattiyhdistystoimintaan. Vuosien 1926–1930 aikana hänen sotaisuutensa vei hänet vankilaan useita kertoja, ja vuonna 1931 hänet määrättiin sisäiseen karkoitukseen Taxcon kaupunkiin. Taxcossa Siqueiros maalasi satoja tauluja, mutta hänet katsottiin vaaralliseksi ja karkoitettiin maasta 1932. Hän pystyi palaamaan takaisin Meksikoon kaksi vuotta myöhemmin, kun vasemmistolainen Lázaro Cárdenas nousi maan presidentiksi.


title: David Alfaro Siqueiros

text:
Espanjan sisällissodan aikana 1930-luvun lopulla Siqueiros taisteli tasavaltalaisten puolella ja johti useita prikaateja. Francisco Francon voitettua sisällissodan Siqueiros palasi Meksikoon, jossa maalasi sähkötyöläisten liiton sponsoroimana yhden kuuluisimmista seinämaalauksistaan "Portrait of the Bourgeoisie" ("Porvariston muotokuva").
Siqueiros asettui Josif Stalinin puolelle, kun Stalin ja Lev Trotski ajautuivat kiistoihin Neuvostoliitossa. Valtataistelun hävinnyt Trotski sai turvapaikan Meksikosta. Siqueiros hyökkäsi Trotskin kotiin Méxicossa 24. toukokuuta 1940 ryhmän kanssa. He ampuivat Trotskin kotia konekiväärein ja käyttivät myös rajähteitä, mutta Trotski säilyi vahingoittumattona hyökkäyksestä.


title: David Alfaro Siqueiros

text: Siqueiros julkaisi vuonna 1922 kuvataiteen tekijöiden yhteisen manifestin, jossa ryhmä julisti uuden meksikolaisen kuvataiteen perusperiaatteet. Kuvataiteen tuli olla julkista, sankarillista ja monumentaalista, mutta samalla inhimillistä. Hänen omalle ilmaisulleen on lisäksi tyypillistä dynaaminen kompositio ja uusien teollisten materiaalien käyttö. Muotokokeiluissaan Siqueiros oli edellä aikaansa, ja niitä voi rinnastaa lähinnä samanaikaisiin pohjoisamerikkalaisiin abstraktin taiteen virtauksiin. Monet hänen teoksensa ovat julkisilla paikoilla.


title: David Alfaro Siqueiros

text: Toisen maailmansodan aikana Siqueiros maalasi useita tauluja, jotka kuvasivat taistelua fasismia vastaan. Toisen maailmansodan jälkeen hän maalasi useita tunnetuimmista seinämaalauksistaan. Vuonna 1959 Siqueiros vangittiin jälleen, kun hän tuki rautatietyöläisten liittoa. Hänet vapautettiin vuonna 1964, mutta hän jatkoi marxismin kannattajana. Vuonna 1967 Siqueiros palkittiin Leninin kansainvälisellä rauhanpalkinnolla.


title: David Alfaro Siqueiros

text: Vuonna 1971 Siqueirosin kunnianhimoisin seinämaalaus "The March of Humanity" ("Ihmiskunnan marssi") paljastettiin. Hän kuoli kolme vuotta myöhemmin kotikaupungissaan Cuernavacassa.


title: Rocky IV (soundtrack)

text: Rocky IV on Rocky IV nimisen elokuvan soundtrack vuodelta 1986.


title: Sarah Kirsch

text: Sarah, alun perin Ingrid Hella Irmelinde Kirsch, o.s. Bernstein (16. huhtikuuta 1935 – 5. toukokuuta 2013) oli saksalainen kirjailija. Hänet tunnetaan lähinnä tuotteliaana runoilijana, mutta hän julkaisi myös proosaa ja käännöskirjallisuutta. Teosten joukossa oli lastenkirjallisuuttakin.


title: Sarah Kirsch

text: Kirsch opiskeli aluksi vuosina 1954–1958 biologiaa Hallessa; vuosina 1963–1965 hän suoritti kirjallisuusopintoja Leipzigin Johannes R. Becher -kirjallisuusinstituutissa. Hän oli vuosina 1960–1968 naimisissa runoilijakollegansa Rainer Kirschin kanssa. Kirschit tekivätkin yhteistyönä muun muassa runokokoelman "Gespräch mit dem Saurier" (1965).


title: Sarah Kirsch

text: Kirschistä tuli Itä-Saksan runouden johtavia nimiä. Hän voitti lukuisia palkintoja uransa alkuajoista 2000-luvulle saakka. Hänen poikansa Moritz syntyi vuonna 1969.


title: Sarah Kirsch

text: Kirsch oli merkittävimpiin suomalaisiin runoilijoihin kuuluvan Pentti Saarikosken rakastettu 1966–1967, mutta lopulta itäsaksalainen yhteiskuntajärjestelmä esti parin enemmät tapaamiset.


title: David Blatt

text: David Michael Blatt (, s. 22. toukokuuta 1959 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalais-israelilainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Hän toimi vuosina 2014–2016 NBA-joukkue Cleveland Cavaliersin päävalmentajana.


title: David Blatt

text: Blatt oli pelipaikaltaan takamies. Hän vietti pääosan pelaajaurastaan Israelissa. Blatt aloitti myös valmennusuransa Israelissa. Hän toimi muun muassa Israelin maajoukkueen ja Maccabi Tel Avivin apulaisvalmentajana.


title: David Blatt

text: Blatt saavutti Maccabi Tel Avivin apulaisvalmentajana Suproleaguen voiton vuonna 2001 ja Euroliigan voiton vuonna 2004. Venäläisen Pietarin Dynamon hän johdatti FIBA Europe Leaguen voittoon vuonna 2005. Italialaisen Pallacanestro Trevison Blatt valmensi Italian mestaruuteen vuonna 2006. Moskovan Dynamon päävalmentajana Blatt toimi kaudella 2008–2009. Venäjän maajoukkueen päävalmentajana vuosina 2006–2012 toimiessaan hän johdatti Euroopan-mestaruuteen vuonna 2007, EM-pronssille vuonna 2011 ja olympiapronssille Lontoossa 2012.


title: David Blatt

text: Blatt aloitti vuonna 2014 NBA-joukkue Cleveland Cavaliersin päävalmentajana. Ensimmäisen Cavaliers-kautensa päätteeksi hän johdatti joukkueen loppuotteluihin, joissa se hävisi Golden State Warriorsille. Blatt erotettiin tehtävästään tammikuussa 2016, vaikka Cavaliers johti konferenssiaan. Erottamisen syyksi arvioitiin tyytymättömyyttä organisaation sisällä ja huonontunutta joukkuekemiaa. Myös joukkueen tähtipelaaja LeBron James oli jatkuvasti vaikuttanut tyytymättömältä Blattin valmennukseen.


title: Rocky V – Official Soundtrack

text: Rocky V – Official Soundtrack on Rocky V -nimisen elokuvan ääniraita.


title: Luettelo lento-onnettomuuksissa kuolleista

text: Tämä on luettelo lento-onnettomuuksissa tunnetuista kuolleista henkilöistä. Muissa liikenneonnettomuuksissa kuolleet löytyvät Luettelosta tunnetuista liikenneonnettomuudessa kuolleista henkilöistä.


title: Chita

text: Chita () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Aichin prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Isenlahden rannikolla Chitan niemimaan lounaisosassa Nagoyan eteläpuolella. Chitassa on 85 904 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 45,90 neliökilometriä.


title: Chita

text: Nykyisen Chitan kaupungin alue jaettiin Japanin kuntalaitoksen perustamisen yhteydessä vuonna 1889 useaan kuntaan. 1960-luvulla Isenlahden rannikon täyttömaalle alettiin rakentaa suuria teollisuuslaitoksia, joiden vuoksi alueen aiempi maaseutumainen luonne muuttui huomattavasti. Kaupunkioikeudet kuntaliitosten myötä syntynyt Chita sai vuonna 1970. Se on kasvanut Nagoyan asuinlähiönä ja teollisuuskaupunkina, jossa on öljynjalostus-, telakka- ja elintarviketeollisuutta sekä sähkön- ja kaasuntuotantoa. Kaupungin kukkulaisessa itäosassa on asuinalueita ja maataloutta, joka tuottaa muun muassa sipuleita ja japaninruttojuurta. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Sōrin lammen puisto ja Isenlahden rannalle rakennettu uimaranta. Chitaa palvelevat Meitetsu-rautateiden Tokoname-linja ja Kōwa-linja.


title: The Rocky Stories

text: The Rocky Stories on Rocky, Rockyn uusintaottelu, Tiikerinsilmä – Rocky III, Rocky IV ja Rocky V elokuvien kappaleista koostuva kokoelmalevy.


title: Pansion telakka

text: Pansion telakka on Turun Pansiossa vuosina 1945–1987 toiminut telakka.


title: Pansion telakka

text: Alkunsa telakka sai laivastoaseman korjauspajasta. Vuonna 1951 sen nimeksi tuli Valmet Oy Pansion telakka. Telakka keskittyi alussa palvelemaan sotakorvausteollisuuden tarpeita, ja siellä valmistettiin proomuja ja jokihinaajia Neuvostoliittoon.


title: Pansion telakka

text: Vuonna 1986 Valmetin ja Wärtsilän telakat yhdistettiin uuteen yritykseen, Wärtsilä Meriteollisuuteen. Pansion telakka suljettiin pian yhdistymisen jälkeen, ja jotkut sen toiminnot siirrettiin Pernon telakalle.


title: Daisen

text: Daisen voi tarkoittaa seuraavaa:


title: Iso Suolajärvi

text: Iso Suolajärvi () on Yhdysvaltojen Utahissa sijaitseva Amerikan mantereen suurin suolajärvi ja samalla maailman neljänneksi suurin laskujoeton järvi. Sen pinta-ala on normaalisti noin 4 400 km, mutta sen pinnan korkeus ja samalla pinta-ala vaihtelevat valuma-alueen sademäärän mukaan. Vuonna 1963 sen pinta oli alimmillaan, jolloin veden peitossa oli vain 2 460 km, kun taas vuonna 1987 vesi nousi siinä määrin, että veden alla oli 8 547 km.


title: Iso Suolajärvi

text: Järvi on jäänne aikoinaan paljon laajemmasta Bonnevillen järvestä, joka peitti suuren osan Utahin länsiosasta esihistoriallisena aikana, jolloin alueen sademäärä oli paljon nykyistä suurempi.


title: Iso Suolajärvi

text: Veden suolapitoisuus on paljon suurempi kuin meriveden. Kolme suurinta siihen laskevaa jokea ovat Jordan, Weber ja Bear, jotka yhteensä tuovat siihen noin 1,1 miljoonaa tonnia mineraaleja vuosittain, minkä vuoksi järven suolapitoisuus on edelleen kasvussa. Koska laskujokea ei ole, vesi poistuu siitä vain haihtumalla, mutta suolat jäävät jäljelle. Suuren suolapitoisuutensa vuoksi myös veden tiheys on suurempi kuin useimpien muiden luonnonvesien, minkä vuoksi ihminen voi helposti kellua sen pinnalla, varsinkin sen pohjoisosassa, Gunnisonin lahdella Vaikka Isoa Suolajärveä on suuren suolapitoisuutensa vuoksi sanottu myös Amerikan Kuolleeksimereksi, siellä elää varsin runsaasti vesilintuja.


title: Iso Suolajärvi

text: Iso Suolajärvi on jäännös aikoinaan paljon laajemmasta Bonnevillen järvestä. Se oli suurimmillaan noin 32 000–14 000 vuotta sitten, pleistoseenikaudella samaan aikaan, kun Pohjois-Amerikan pohjoisemmissa osissa ja Pohjois-Euroopassa oli jääkausi. Silloin järvi oli noin kymmenen kertaa nykyistä laajempi, suunnilleen Michiganjärven kokoinen, ja yli 300 metriä syvä. Se peitti suuren osan nykyisestä Utahista ja ulottui myös nykyisten Idahon ja Nevadan alueelle. Kun ilmasto muuttui, Pohjois-Amerikan sisäosissa sademäärä väheni ja järvi alkoi vähitellen kuivua. Nykyisen Ison suolajärven ohella siitä jäivät jäljelle pienemmät Utah-, Sevier- ja Rushjärvet sekä Pieni Suolajärvi.


title: Iso Suolajärvi

text: Suurin Ison Suolajärven rannalla sijaitseva kaupunki on järven mukaan nimensä saanut Salt Lake City, jonka nimi alkujaan oli Great Salt Lake City. Ensimmäiset mormonit saapuivat nykyisen kaupungin alueelle Brigham Youngin johdolla 24. heinäkuuta 1847. Se sijaitsee esikaupunkeineen järven kaakkois- ja itärannalla, järven ja Wasatchvuorten välillä. Alue järven pohjois- ja länsipuolella on lähes asumatonta, ja siellä sijaitsee Bonnevillen suolatasanko. Järven eteläpuolella sijaitsevat Oquirrih- ja Stansburyvuoret.


title: Iso Suolajärvi

text: Isoon Suolajärveen laskee kolme suurta jokea ja useita pienempiä. Kaikki kolme suurinta, Bear, Jordan ja Weber, lähtevät Utahin koillisosissa sijaitsevilta Uintavuorilta.


title: Iso Suolajärvi

text: Järven poikki johtaa rautatielinjaus "Lucin Cutoff", joka on osa koko Amerikan mantereen poikki kulkevaa rautatietä.


title: Iso Suolajärvi

text: Koska järven pinnan korkeus vaihtelee, ei voida yksiselitteisesti sanoa, kuinka monta saarta järvessä on. Erään maantieteellisen tutkimuksen mukaan järvessä on kahdeksan saarta, jotka eivät ole kertaakaan historiallisena aikana jääneet veden alle, mutta matalan veden aikana nekin ovat kaikki olleet toisinaan yhteydessä mantereeseen. Toisen käsityksen mukaan siellä on 11 tunnettua saarta, joista seitsemän järven eteläisellä ja neljä pohjoisella puoliskolla."


title: Iso Suolajärvi

text: Vedenpinnan korkeuden vaihteluja on säännöllisesti seurattu vuodesta 1875 lähtien. Keskimäärin sen pinta on 1 280 metriä merenpinnan yläpuolella. Koska Iso Suolajärvi on varsin matala ja sen rannat muualla paitsi etelässä loivia, pienikin pinnan korkeuden muutos voi siirtää sen rantaviivaa huomattavan paljon. Pinta voi nousta sateisina vuosina hyvinkin paljon ja jälleen laskea kuivuuden aikana. Pinnan keskimääräinen korkeus on laskenut jonkin verran myös sen vuoksi, koska siihen laskevien jokien vettä on runsaasti käytetty peltojen kasteluun. 1880-luvulla pinta oli useita vuosia erityisen matalalla, ja tällöin Grove Karl Gilbert ennusti, että järvi tulisi vähitellen lähes kokonaan kuivumaan.


title: Iso Suolajärvi

text: Rautatiepenger jakaa Ison Suolajärven kahtia, ja sen eteläosan pinta on yleensä noin kaksi metriä korkeammalla kuin pohjoisosan. Tämä aiheutuu siitä, että suurin osa järveen laskevista joista laskee sen eteläosiin.


title: Iso Suolajärvi

text: Koska Ison Suolajärven vesimäärä vaihtelee, vaihtelee myös sen suolapitoisuus huomattavasti. Vähimmillään se on 5 %, enimmillään peräti 27 %, kun valtamerissä suolaa on noin 3,5 %. Järven suola on suurelta osin peräisin entisestä Bonnevillen järvestä, mutta joet tuovat siihen ympäröiviltä alueilta suolaa lisääkin.


title: Iso Suolajärvi

text: Kaliumia Isossa Suolajärvessä on selvästi suurempana pitoisuutena kuin valtamerissä, kalsiumia sitä vastoin vähemmän.


title: Iso Suolajärvi

text: Suuren suolapitoisuuden vuoksi Isossa Suolajärvessä elää vain harvoja eliölajeja. Siellä esiintyy leviä sekä joitakin hyönteisiä ja äyriäisiä. Kaloja järvessä ei ole, kuten ei Kuolleessameressäkään. Muinaisessa Bonnevillen järvessä kaloja kuitenkin oli silloisen suolapitoisuuden ollessa pienempi.


title: Iso Suolajärvi

text: Vesilintuja Ison Suolajärven rannoilla on runsaasti, erityisesti sorsalintuja mutta myös flamingoja.


title: Iso Suolajärvi

text: Viime aikoina on havaittu järven metyylielohopeapitoisuuden nousseen niin, että sitä on esiintynyt enimmillään jopa 25 nanogrammaa litrassa. Tämä osoittaa jo huomattavaa saastumista, sillä suositusten mukaan sellaisten järvien kalaa ei pitäisi syödä, joissa metyylielohopeaa on yli 1 nanogramma litrassa


title: Daisen (Tottori)

text: Daisen () on kunta Tottorin prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa oli 6 627 asukasta vuonna 2003. Pinta-ala on 85,45 km2, keskilämpötila on 13 °C, vuotuinen auringonpaisteen määrä on 2 324,5 tuntia.


title: Shadowheart

text: Shadowheart on suomalaisen metalliyhtye Kivimetsän Druidin esikoisalbumi, joka ilmestyi Century Median julkaisemana 15. lokakuuta 2008.


title: Shadowheart

text: Kappaleesta ”Jäässä varttunut” kuvattiin musiikkivideo.Limited Editionin bonuskappaleet


title: Cheech & Chong

text: Cheech & Chong on komediapari, joka koostuu kanadalais-amerikkalaisesta Tommy Chongista ja meksikolais-amerikkalaisesta Cheech Marinista. Parin aktiivinen ura oli 1970-luvulta 1980-luvun puoliväliin saakka. Pari on kuitenkin esiintynyt yhdessä jälleen 2000-luvulta alkaen.


title: Cheech & Chong

text: Cheech & Chong tunnetaan komedia-albumeistaan ja elokuvistaan, jotka sisältävät paljon hippeihin ja kannabikseen liittyviä vitsejä.


title: Cheech & Chong

text: Cheech & Chong tuli alun perin tunnetuksi stand-up-esiintymisistään ja komedia-albumeistaan. Ensimmäinen albumi "Cheech & Chong" julkaistiin vuonna 1971. Koko Yhdysvaltain kansansuosioon komediapari tuli kuitenkin vasta elokuviensa myötä, joista tunnetuimpia ovat "Täysin pilvessä" (Up In Smoke, 1978), "" (Cheech & Chong’s Next Movie, 1980) ja "Jääunia" (Nice Dreams, 1981). Näiden elokuvien jälkeen tulivat "It Came from Hollywood" ja "Cheech & Chong" (Things Are Tough All Over), jotka kummatkin saivat ensi-iltansa 1982 mutteivät enää yltäneet aiempien elokuvien suosioon. Vuoden 1983 "Still Smokin’" elvytti parin mainetta, mutta sitä seuranneet "Korsikalaiset veljekset" (Cheech & Chong's The Corsican Brothers, 1984) ja "Get Out of My Room" (1985) eivät olleet enää yleisön mieleen. Komediapari päätti hajota 1985 aikana.


title: Cheech & Chong

text: Cheech Marin jatkoi elokuvissa näyttelemistä aktiivisesti, mutta Tommy Chong ei ollut läheskään niin aktiivinen. Chong on saanut myöhemmin näkyvyyttä komediasarjoissa kuten "Dharma & Greg"in Carlina ja "70's Show"n hippinä nimeltä Leo. Chong on myös medioissa maininnut tyytymättömyyttä Yhdysvaltojen huumepolitiikkaan varsinkin marihuanan osalta.


title: Kainulasjärvi

text: Kainulasjärvi on pientaajama Pajalan kunnassa Pohjois-Ruotsissa. Maapinta-alaltaan se on 63 hehtaaria ja siellä oli vuonna 2010 131 asukasta.


title: Kainulasjärvi

text: 1980-luvulle asti kylässä puhuttiin lähes yksinomaan meänkieltä. Nykyään nuoret käyttävät pääosin ruotsia, mutta osaavat myös meänkieltä.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Vaihtoehtoinen biokemia tarkoittaa elämän kemiallista perustaa, joka ei pohjaudu samanlaiseen hiilen ja veden kemiaan tai samoihin aineenvaihdunnan molekyyleihin, kuin maapallolta tunnettujen elämänmuotojen kemia. Toistaiseksi vaihtoehtoiseen biokemiaan perustuvia eliöitä ei ole havaittu, mutta jotkut tutkijat ja etenkin tieteiskirjailijat kuten Isaac Asimov ovat kehitelleet arvioita sellaisen perustuvasta elämästä.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Maapallon elämän kemia perustuu olennaisesti kuuteen alkuaineeseen, hiileen, vetyyn, happeen, typpeen, fosforiin sekä rikkiin. Erityisesti hapesta ja vedystä koostuva vesi toimii liuottimena ja hiili pystyy ketjuuntumaan suhteellisen vakaiksi pitkiksi molekyyleiksi, polymeereiksi. Tarkemmin elämämme hiilikemia pohjautuu valkuaisaineisiin, lipideihin ja nukleiinihappoihin.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Erääksi vaihtoehtoiseksi biokemiaksi on ehdotettu esimerkiksi hyvin vähän omasta kemiastamme poikkeavaa kemiaa, jossa on DNA:ta, mutta sen osamolekyylien kätisyys on päinvastainen kuin meillä. Tieteiskirjailijat ja tutkijat ovat ajatelleet, että voisi olla esimerkiksi elämää, jossa hiilen paikalla on esimerkiksi pii tai fosfori. Veden paikalle on sijoiteltu esimerkiksi vetyfluoridia ja ammoniakkia. Vaihtoehtoisella biokemialla eläville olioille maapallo saattaisi olla elinkelvoton. Kuitenkin vaihtoehtoinen biokemia mahdollistaisi elämän ympäristöissä, jotka esimerkiksi lämpötilaltaan ja kaasunpaineeltaan poikkeavat Maasta. Näin esimerkiksi kaasukehällisillä kylmillä kuilla voisi olla jonkinlaista elämää.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Vaihtoehtoisen biokemian keskeisiä ongelmia on muun muassa se, etteivät esimerkiksi piin ja ammoniakin kemialliset ominaisuudet ole elämän kannalta niin suotuisat kuin veden ja hiilen.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Elämä maassa perustuu monimutkaisiin ketjumaisiin ja rengasmaisiin hiiliyhdisteisin, jotka reagoivat keskenään vesiliuoksessa. Vesi ja hiili ovat maailmankaikkeudessa yleisiä yhdisteitä. Elämän kannalta veden keskeisiä ominaisuuksia on muun muassa sen dipolisuus. Hiilen yhdisteet ovat kemiallisesti yleensä melko vakaita.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Olennaista elämän kannalta ovat ketjumainen DNA, joka koostuu muun muassa nukleotideista, ja proteiinit, jotka koostuvat aminohapoista. Proteiinit toimivat elävien olentojen solujen reaktioita ohjaavina entsyymeinä ja rakenneosina. DNA ja proteiinit liittyvät toisiinsa geneettisen koodin avulla.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Kuumilla planeetoilla elämä voisi rakentua vaikkapa rikkiyhdisteiden varaan. Kylmällä planeetalla vettä saattaisi vastata metaani tai ammoniakki, joka on melko lupaava veden korvaaja. Hyvin kylmässä maailmassa vettä saattasi vastata jopa nestemäinen vety tai kuumassa maailmassa sula rikki.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Hyvin kuumalla planeetalla, jossa rauta hehkuu, voisi olla fluoriin ja piihin pohjautuvaa elämää. Noin 150-400 celsiusasteessa elämä saattaisi Isaac Asimovin mukaan pohjautua fluoriin ja hiileen, jolloin veden paikalla olisi sula rikki. Noin 50 celsiusasteessa olisi veden paikalla nestemäinen ammoniakki ja hapen paikalla typpi.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Monet vaihtoehtoisen biokemian yhdisteet reagoivat herkemmin kuin hiileen ja veteen perustuvan elämän yhdisteet. Monet rikkiyhdisteet reagoivat herkästi ympäristön kanssa. Monet piiyhdisteiden ketjut ovat lyhyempiä kuin hiiliyhdisteet. Vedellä on monia elämälle suotuisia ominaisuuksia, joita esimerkiksi nestemäisellä ammoniakilla ei ole. Näin ollen hiilen ja veden ominaisuuksien voidaan päätellä olevan elämälle soveltuvampia kuin vaihtoehtoisten aineiden.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Veden vastineita saattaisivat eräiden teorioiden mukaan olla sula rikki, rikkihappo, vetyfluoridi, ammoniakki. Maata kylmemmässä maailmassa veden roolissa olisivat nestemäinen metaani tai etaani, nestetyppi ja kylmimmässä 220 asteen pakkasessa nestemäinen vety. Vetymaailmassa eliöiden liikkeet ja aineenvaihdunta saattasivat olla hyvin hitaita.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Ammoniakki on maailmankaikkeudessa yleinen yhdiste, ja senkin takia sitä on monesti ehdotettu veden paikalle vaihtoehtoisessa biokemiassa. Ammoniakkiliuoksessa tapahtuu lukuisia kemiallisia reaktioita, ja ammoniakilla on monia yhteisiä kemiallisia ominaisuuksia veden kanssa. Ammoniakkiin liukenee monia orgaanisia yhdisteitä niin kuin veteenkin ja lisäksi monia metalleja.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Toisaalta ammoniakkiin liittyy elämän biokemiaa ajatellen myös monia ongelmia. Ammoniakki on yksinapainen, ei-polaarinen yhdiste toisin kuin vesi. Veden polaarisuuden tiedetään olevan elämälle välttämätön. Ammoniakkiin ei synny niin helposti Maan biokemian käyttämiä vettä hylkiviä "hydrofobisia" yhdisteitä, joista solukalvo suureksi osaksi koostuu. Ammoniakki on myös herkästi syttyvää ja hapen kanssa reagoivaa, mutta voi olla vakaa pelkistävässä ympäristössä. Maan nykyinen ympäristö on pääosin hapettava.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Ammoniakin toinen rasite on se, että sen molekyylien väliset vetysillat ovat heikompia kuin vesimolekyylien väliset. Näin ammoniakin höyrystymislämpö on puolet veden höyrystymislämmöstä ja pintajännitys kolmasosa veden pintajännityksestä, jolloin se ei niin helposti keskitä hydrofobisia molekyylejä kuin vesi.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Maan ilmanpaineessa ammoniakki on nestemäistä vain alhaisessa lämpötilassa, mikä tuottaisi ongelmia eliöille, sillä kylmässä kaikki kemialliset reaktiot hidastuvat. Ammoniakkielämä olisi lämpötilavälillä −78 °C–−33 °C (195–240 K).


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text:
Ammoniakkielämä ei silti merkitse välttämättä elämää kylmässä. Suuressa 60 ilmakehän (atm) paineessa ammoniakki on nestemäinen laajalla lämpötilavälillä −77 °C–98 °C (196–371 K). Tämä voisi lisätä ammoniakkielämän todennäköisyyttä. Ammoniakin lisäksi sopiva voisi olla ammoniakki-vesiseos, joka kiinteytyy alemmassa lämpötilassa kuin vesi. Tämä voisi lisätä elämän todennäköisyyttä siellä, missä vesi muuten jäätyy, esimerkiksi Saturnuksen kuussa Titanissa. On arvailtu, että polylipidit voisivat korvata proteiinit ei-polaarisissa nesteissä muun muassa ammoniakissa ja nestemäisessä vedessä tai vaikkapa metaanissa/etaanissa.
Ammoniakkieliö saattaisi ehkä hengittää typpeä. Ammoniakkieliö saattaa olla biokemialtaan hiilipohjainen ja käyttää Steve Bennerin mukaan hiili-happisidospohjaisen aineenvaihdunnan sijasta hiili-typpi-aineenvaihduntaa.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Vetyfluoridi (HF) on veden tavoin polaarinen yhdiste, joka liuottaa monia ioniyhdisteitä, mikä mahdollistaa monia kemiallisia reaktioita. Vetyfluoridi on nestettä normaalioloissa välillä -84 °C – 19,54 °C eli suunnilleen yhtä laajalla lämpötila-alueella kuin vesi. Se muodostaa veden ja ammoniakin tavoin ympäristön molekyylien kanssa vetysidoksia. Ehkä HF-nesteessä elävä olio käyttää fluoria fotosynteesiin. HF-perustaista elämää ei ole paljon tutkittu. Vetyfluoridi ei liene niin yleinen yhdiste maailmankaikkeudessa kuin vesi ja ammoniakki.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Joskus on ehdotettu metaania ja etaania veden paikalle. Niiden ongelma on polaarisuuden puute. Metanoli, vetysulfidi ja vetykloridi ovat esiintyneet arvailujen joukossa. Vetysulfidi ja vetykloridi ovat maailmankaikkeudessa harvinaisia. Niin ikään harvinaista formamiinia eli metanamidia on ehdotettu. Se sulaa 2-3 asteessa ja kiehuu 210 asteessa. Marsin lämpötiloissa elämälle voisi kelvata veden ja vetyperoksidin seos. Painon mukaan laskien 61,2 % vettä sisältävä vetyperoksidi-vesiseos jäätyy -56,2 °C:ssä.Tämä seos on hygroskooppinen, mistä on etua vedettömässä ympäristössä, ja se alijäähtyy helpommin kuin vesi.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Elämälle soveltuvien atomien on voitava muodostaa vakaita ketjuja ja renkaita hiilen tavoin. Useimmiten hiilen paikalle ehdotetaan piitä, fosforia tai rikkiä. Nämä muodostavat ketjuja ja renkaita, mutta rakenteet eivät ole vakaita Maan tyyppisessä ympäristössä.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Hiilen paikalle on monesti ehdotettu piitä, koska se kuuluu alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä samaan ryhmään kuin hiili ja siksi muistuttaa kemiallisilta ominaisuuksiltaan hiiltä. Sillä on siksi hiilen kanssa monia yhteisiä kemiallisia ominaisuuksia. Pii hiilen paikalla on ainakin Maan lämpötiloissa ja hapettavassa ympäristössä ongelmallinen. Piielämä saattaakin vaatia hapen vaihtoa rikkiin, typen vaihtoa fosforiin ja vedyn vaihtoa fluoriin tai klooriin.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Maapallon eliöistä esimerkiksi piilevät ("Bacillariophyta") tuottavat piihappoa.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Koska piiatomit ovat hiiliatomeja suurempia, niiden on vaikeampaa muodostaa elämälle välttämättömiä kaksin- ja kolminkertaisia kovalenttisia sidoksia toisten piiatomien ja muiden alkuaineiden kanssa. Pii synnyttää huomattavasti vahvempia kemiallisia sidoksia kuin hiili, minkä vuoksi piisidoksia on tarpeen tullen vaikeampi katkaista. Elämähän perustuu yhtä hyvin hiilisidosten syntyyn ja tarpeen vaatiessa katkomisiin. Samoin myös pii-happi- ja pii-vety-sidokset ovat hiili-vety-sidoksia ja hiili-happi-sidoksia vahvempia, eikä piille synny samanlaisia renkaita ja ketjuja kuin hiilipohjaisessa biokemiassa..


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Silaanit ovat hiilivetyjä vastaavia piin ja vedyn yhdisteitä. Niiden huono puoli on suuri reagoivuus veden kanssa ja pitkien silaaniketjujen hajoaminen itsestään. Rengasmaisia hiilivetyjä vastaavia syklosilaaneja on olemassa, mutta ne tunnetaan melko heikosti.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Pii-happiketjut eli silikonit ovat vakaampia ja niitä on ehdotettu rikkihappopitoiseen maailmaan. Silti ne ovat epävakaampia kuin hiiliyhdisteet vedessä. Piin hapettuminen tuottaa piidioksidia, minkä aiheuttaisi piiperustaiselle elämälle vaikeuksia happipitoisessa ympäristössä, koska piidioksidi ei liukene lainkaan nestemäiseen veteen. Hiili on tähtienvälisessä pölyssä huomattavasti piitä yleisempi yhdisteiden osa. Toistaiseksi tunnetaan 84 hiileen perustuvaa tähtienvälisessä aineessa esiintyvää yhdistettä, kun 4 yhdistettä perustuu hiileen ja piihin ja ainoastaan 4 pelkkään piihin. Lisäksi hiili on kymmenen kertaa piitä yleisempää maailmankaikkeudessa, mikä viittaa siihen, että hiilen merkitys elämän perusosana on olennaisen tärkeä mahdollista maan ulkopuolista elämää ajatellen.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Piitä on ehdotetu Maasta poikkeaviin lämpötiloihin ja paineisiin hiilen tilalle tai hiilen tilalle yhdessä jonkin muun yhdisteen kanssa. Piielämää saattaa esiintyä joko hyvin kuumissa tai kylmissä olosuhteissa. Piistä syntyy hiilen kanssa hiilivetymaailman alkoholeja vastaavia silanoleja, jotka liukenevat alkoholin tavoin moniin liottimiin jopa nestemäisen typen kylmyydessä. Tämän takia myös kylmässä, missä kemialliset reaktiot ovat hitaampia, saattaa olla elämää.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Piieliön anergia-ainevaihdunta saattasi tapahtua elektroneilla eikä protoneilla niin kuin ATP-ADP-maailmassa hiilipohjaisilla eliöillä. Piielämän liuottimiksi on ehdotettu metaania ja etaania, jota on esimerkiksi Saturnuksen kuu Titanissa..


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Fosfori (P) synnyttää ketjumolekyylejä. Yksinäinen fosfori reagoi helposti ympäristönsä kanssa, ja silloin siihen perustuva elämä tärveltyy helposti pilalle. Fosforin ja typen ketjut eli P-N-ketjut ovat hieman vakaampia. Typpeä ja fosforia käyttävät eliöt olisivat siis lyhentäen PN-eliöitä. Typpimolekyyleistä koostuva kaasukehä ei liene typpeä käyttävile eliöille hyvä, koska molekulaarisen typen hyödyntäminen vaatii paljon energiaa. Typpeä ainakin osaksi käyttävälle elämälle parempia kaasukehän typpipitoisia aineita voisivat olla ehkä ammoniakki ja typpidioksidi (NO). Ammoniakkikaasukehä saattaisi olla suhteellisen kylmä. Tässä kaasukehässä saattaisi olla myös muita hapen ja typen yhdisteitä: typpitetroksidia, typpimonoksidia ja dityppioksidia. Typpi-fosfori-kasvit eli PN-kasvit saattaisivat ottaa ilmakehän typpioksidia ja maaperän fosforia ja tuottaa ilmaan "yhteyttämisessään" happea. Tällöin PN-maailman eläimet hengittäisivät sisään happea ja ulos typpidioksidia, ja ulostaisivat fosforipitoista ainetta.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Ammoniakkikaasukehässä PN-kasvi imisi fosforia maasta, hengittäisi ammoniakkia ilmasta, ja tuottaisi yhteyttämisessään ulos vetyä. Tällöin eläimet hengittäisivät vetyä sisään ja ammoniakkia ulos. Tällaisen maailman eläimet olisivat pelkistäjiä ja muistuttaisivat Maan metaania tuottavia bakteereita eivätkä niitä eliöitä, jotka tuottavat hiilidioksidia. PN-kemiasta keskustellaan, vaikka jotkin sen osat ovat energiatuotoltaan huonoja tai energiaa vaativia, ja fosfori on hiiltä harvinaisempaa. Maan elävissä eliöissä fosforin happiyhdisteet ovat merkittävässä osassa solujen energiataloudessa muun muassa energiaa välittävän ATP:n tuotossa.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Rikki esiintyy monessa muodossa. Se synnyttää myös rengasmaisia ja ketjumaisia molekyylejä. Niinpä hiilen korvikkeeksi on ehdotettu rikistä ja vedystä koostuvia rikki-happi-rikki-ketjuja. Sekä yksinäinen rikki että rikkiketjut reagoivat ympäristönsä kanssa hyvin herkästi, mikä vaikeuttaa niihin perustuvan elämän mahdollisuutta. Lisäksi rikki on hiiltä harvinaisempi alkuaine. Rikillä on silti merkitystä meidänkin solujemme toiminnassa. Maapallon hapettomissa oloissa elävät rikkibakteerit käyttävät aineenvaihdunnassaan rikkiä hapen sijaan ja tuottavat vetysulfidia. Nykyisten rikkibakteerien kaltaisten eliöiden arvellaan olleen eräitä maapallon varhaisimmista eliöistä.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Kemiallisilta oiminaisuuksiltaan fosforia muistuttava arseeni on useimmille Maan eliöille myrkyllistä, mutta joissain merilevissä esiintyy arsenosokereita ja mm. "Panulirus cygnus" -äyriäislajissa arsenobetaiineja, joiden molekyylirakenteessa arseenia esiintyy hiilen seassa. Myös jotkin sienet ja bakteerit tuottavat arseeniyhdisteitä. Eräät mikrobit käyttävät arseenia elektronin vastaanottajana ja energian luovuttajana. On jopa väitetty varhaisten eliöiden käyttäneen arsenikkia fosforin paikalla DNA:ssa.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Monilla Aurinkokunnan eri planeetoilla on kaasukehä, joka koostuu toisista kaasuista kuin Maassa. Maan kaasukehästä noin 78 % on typpeä, 21 % happea ja loput muista kaasuja. Typen suuri määrä estää osaltaan happea hapettamasta eläviä olioita ja ympäristöä. Esimerkiksi Marsissa ja Venuksessa kaasukehän pääasiallinen ainesosa on hiilidioksidi. Maan historiassa uskotaan typen ja hapen määrien lisääntyneen aikojen saatossa ja alkuilmakehässä olleen runsaasti hiilidioksidia ja ehkä myös metaania. Tällöin ensimmäiset elävät oliot elivät melko erilaisessa kaasukehässä. Yhteyttävien eliöiden uskotaan lisänneen ilmakehän happea ja "maankaltaistaneen Maan" luomalla muun muassa hiilen, hapen ja typen kiertokulut nykyiselleen.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Kloorille on joskus ehdotettu hapen paikkaa, mutta sen uskotaan olevan kaasukehissä hyvin harvinainen, ja se sitoutuu mieluummin suolayhdisteisiin.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Eliöt sopeutuvat muuttuvaan ympäristöön. Vieraalla planeetalla saattaisi esimerkiksi lämpötila vaihdella enemmän ja nopeammin. Tällöin sattaisi kehittyä muotoja, jotka kestävät pitkää kylmyyttä ja kuivuutta vaipumalla horrokseen. Eliöillä saattaisi olla ei-aktiivisia jopa tuhansia vuosia kestäviä itiövaiheita tai vaikkapa muodonvaihdos, joka riippuu planeetan lämpötilasta.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Maassa sienet kilpailevat kasvien kanssa. Uskotaan, että toisella tavoin yhteyttävät kasvit voivat olla toisenvärisiä. On väitetty, että yhteyttämättömät kasvit saattavat olla sinisiä. Monilla eliöillä melaniini suojaa eliöitä UV-säteilyltä, mutta joillain sienillä se muuttaa gammasäteilyä sienille sopivaksi energiaksi.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Hiiliperustaisellakin elämällä voi olla eri muotoja riippuen planeetasta. Vetisellä planeetalla saattaisi elää kalamaisia älyllisiä eliöitä. Raskaalla planeetalle elävät saattasivat olla maassa hitaasti ryömiviä matelijoita muistuttavia. Paksu nahka voisi suojata kemiallisesti aktiivista kaasukehää vastaan. Tai toukkamaisia. Alhaisen painovoiman planeetalle monet eliöt saattaisivat olla luustoltaan hyvin kevytrakenteisia ja liikkua planeetallaan nopeasti loikkien.


title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Tähtienvälisissä pilvissä tiedetään mittausten perusteella olevan pölyhiukkasia, joiden pinnalla tapahtuu säteilyn vaikutuksesta kemiallisia reaktioita. On arvailtu, että tämä voisi suotuisissa oloissa tuottaa elämää.


title: Mongolian jääkiekkoliitto

text: Mongolian jääkiekkoliitto () on johtava osa Mongolian jääkiekkoa. Liitto hallinnoi myös Mongolian jääkiekkomaajoukkuetta sekä kuuden joukkueen kokoista Mongolian jääkiekkoliigaa. Mongolia osallistui vuoden 2007 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen II-divisioonaan. Vuonna 2008 Mongolia jäi III-divisioonan viimeiseksi.


title: Mongolian jääkiekkoliitto

text: Mongolian jääkiekkoliitto liittyi Kansainväliseen jääkiekkoliittoon (IIHF) 15. toukokuuta 1999. Liiton presidenttinä toimii Sumiya Ganjargal. Miesten maajoukkueen IIHF-ranking sijoitus on 45.


title: Säätiedotus merenkulkijoille

text: Säätiedotus merenkulkijoille tai merisäätiedotus on usein julkisen yleisradioyhtiön tai viranomaisen lähettämä säätiedotus merialueille. Itse ennusteet ovat usein paikallisen ilmatieteen instituution tuottamia. Säätiedotusta merenkulkijoille lähetetään myös meri-VHF-taajuuksilla ja navigaatiokaukokirjoituksella.


title: Säätiedotus merenkulkijoille

text: BBC Radio 4 lähettää merisäätiedotusta ("Shipping Forecast") neljä kertaa vuorokaudessa Brittiensaaria ympäröiville merialueille ULA-taajuuksillaan ("FM") sekä pitkillä aalloilla ("LW") taajuudella 198 kHz. Lähetykset noudattavat seuraavaa aikataulua: Ennen klo 0048:n merisäätiedotusta soitetaan Ronald Bingen kappale "Sailing By". Lähetyksen jälkeen soitetaan Yhdistyneen kuningaskunnan kansallislaulu "God Save the Queen", minkä jälkeen BBC Radio 4:n lähetys siirtyy BBC World Servicelle. Lähetys siirtyy takaisin klo 0520:n merisäätiedotuksen alkaessa.


title: Säätiedotus merenkulkijoille

text: Ruotsissa Sveriges Radio P1 lähettää SMHI:n merisäätiedotusta ("Sjörapport") neljä kertaa vuorokaudessa Itämerelle, Pohjanmerelle sekä Vänernille. Lähetyksissä kerrotaan merialueittain säävaroitukset ja ennusteet tuulensuunnasta, tuulennopeudesta ja näkyvyydestä, merivedenkorkeustiedot ja tuulihavainnot rannikkosääasemilta. Lähetykset ovat kuultavissa myös Ahvenanmaalla.


title: Säätiedotus merenkulkijoille

text: Suomessa Ilmatieteen laitos tuottaa säätiedotuksen merenkulkijoille Perämerelle, Merenkurkkuun, Selkämerelle, Ahvenanmerelle, Saaristomerelle, Suomenlahdelle, Pohjois-Itämerelle ja Saimaalle. Yleisradio lähettää säätiedotuksen merenkulkijoille viisi kertaa vuorokaudessa suomeksi Yle Radio Suomessa Merisää-ohjelmassa ja ruotsiksi Yle Vegalla. Myös Turku Radiossa luetaan päivittäin säätiedotuksia merenkulkijoille.


title: Hilde Domin

text: Hilde Domin (27. heinäkuuta 1909 Köln – 22. helmikuuta 2006 Heidelberg) oli saksalainen runoilija. Hän opiskeli eri saksalaisissa yliopistoissa. Natsiaikana hän asui Italiassa, Britanniassa ja Dominikaanisessa tasavallassa. Paluu Saksaan tapahtui vasta vuosia toisen maailmansodan päättymisen jälkeen.


title: Hilde Domin

text: Domin julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa Saksassa vuonna 1959 ja viimeisensä 1999. Runoteosten lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu proosaa ja omaelämäkerrallista tekstiä. Teoksia on käännetty useille kielille.


title: Hilde Domin

text: Domin sai vuonna 1983 ensimmäisen luokan Bundesverdienstkreuzin. Hänestä tuli vuonna 2004 Heidelbergin kaupungin kunniakansalainen. Hän asui Heidelbergissä kuolemaansa saakka.


title: Aareavaara

text: Aareavaara on kylä (pientaajama) Pajalan kunnassa Pohjois-Ruotsissa. Pientaajaman pinta-ala oli 41 hehtaaria ja siellä asui 68 asukasta vuoden 2010 tietojen mukaan. Aareavaaran kylä sijaitsee samannimisen vaaran lähistöllä Muonionjoen länsirannalla.


title: Aareavaara

text: Syyskuussa 2009 arkeologit Olof Östlund ja Frida Palmbo tekivät Aareavaarasta Kaunisvaaralta sensaatiomaisen kivikautisia esineitä käsittäneen löydöksen, jonka esineet olivat radiohiiliajoituksen perusteella 11 300 vuotta vanhoja. Nykyisen käsityksen mukaan alueen olisi tuolloin pitänyt olla vielä paksun mannerjään peittämä.


title: Tommy Dreamer

text:
Tommy Dreamer (oik. Thomas Laughlin, s. 14. helmikuuta 1971 Yonkers, New York) on yhdysvaltalainen showpainija, joka tunnetaan parhaiten painiajoistaan Extreme Championship Wrestlingissa ja World Wrestling Entertainmentissa ja etenkin WWE:n ECW brändin painiajoista. Tällä hetkellä hän työskentelee Total Nonstop Action Wrestling promootiossa.
Dreamer omistaa myös oman paini promootionsa, nimeltä House Of Hardcore


title: Untrue

text: Untrue on thrash metal -yhtye The Macheten toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 5. syyskuuta 2007. Se on yhtyeen viimeinen julkaisu, jossa laulajana toimii Tuomo Saikkonen. Albumin on masteroinut Mika Jussila.


title: Untrue

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 25.


title: Uli Edel

text: Uli Edel (11. huhtikuuta 1947 Neuenburg am Rhein, Saksa) on saksalainen elokuvaohjaaja.


title: Uli Edel

text: Edel opiskelin Münchenissä teatteritiedettä, minkä jälkeen jatkoi opintoja Müncheni elokuvaoppilaitokssa. Hän tutustui Bernd Eichingerin, jonka kanssa hän ryhtyi tekemään harjoituselokuvia. Molempia kiinnosti Ranskan uuden aallon elokuva ja italialainen neorealismi, mutta myös amerikkalainen studioelokuva.


title: Uli Edel

text: Edel opiskeli samaan aikaan myös näyttelemistä, sillä hän halusi tutustua Stanislavskin ja Strasbergin teorioihin. Valmistuttuaan hän toimi Douglas Sirk apulaisohjaajana ja ohjasi kaksi televisiotuotantoa.


title: Uli Edel

text: Vuonna 1980 hän osallistui Bernd Eichingerin tuottamaan ja Herman Weigelin käsikirjoittamaan elokuvahankkeeseen "Christiane F. – tyttö metroasemalta" nuoresta huumeidenkäyttäjästä Christiane F.:stä. Elokuva osoittautui suurmenestykseksi. Kuuden vuoden kuluttua he ryhtyivät jälleen yhteistyöhön, ja tuloksena oli uusi menestys "Pääteasema Brooklyn", joka perustui Hubert Selbyn romaaniin. Elokuvassa näyttelivät Jennifer Jason Leigh, Stephen Lang, Jerry Orbach, Burt Young, Ricki Lake, Alexis Arquette ja Sam Rockwell. Sen saama kritiikki oli loistavaa, ja se sai parhaan sivuosanäyttelijän palkinnon New York Film Critics Circlelta ja Boston Society of Film Critics Leighin esittämästä roolista. Kaupallista menestystä elokuva ei kuitenkaan saanut, todennäköisesti liian rankan aiheensa vuoksi.


title: Uli Edel

text: Vuonna 2008 hän ohjasi Punaista armeijakuntaa (RAF) käsittelevän elokuvan "Baader Meinhof Komplex", jonka on ennakoitu nostavan Saksassa myrskyn.


title: Uli Edel

text: Tekeillä on (2008) elokuva "Shamrock Boy", joka kertoo IRA:n ampujasta.


title: Goshogawara

text: Goshogawara () on kaupunki Aomorin prefektuurissa Japanissa. Kaupunki perustettiin vuonna 1954. Toukokuussa 2015 siellä asui 57 638 ihmistä.


title: Goshogawara

text: 28. maaliskuuta 2005 Kanagi ja Shiura yhdistettiin Goshogawaraan.


title: Turun telakka

text: Nimellä "Turun telakka" tarkoitetaan yleensä jompaakumpaa seuraavista Turussa toimineista telakoista:Muita Turun ja sen lähiympäristön telakoita:


title: Miiro Koivula

text: Miiro Koivula (1969 – 13. heinäkuuta 2017) oli suomalainen moottoriurheilu- ja radiotoimittaja. Hän toimi MTV3 Maxin F1-lähetysten vara- ja testiselostajana sekä UrheiluUutiset.comin vastaavana päätoimittajana. Koivula oli entinen Radio Sadan aamuääni. Hän selosti myös MM-rallilähetyksiä MTV3 MAX -kanavalla.


title: Miiro Koivula

text: Miiro Koivula menehtyi 13.7.2017 48-vuotiaana pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana. Vuonna 2018 Koivula palkittiin postyymisti AKK:n Mediapalkinnolla, jonka vastaanotti hänen leskensä.


title: Unakami

text: Unakami () oli kaupunki Chiban prefektuurissa Japanissa. Vuodesta 2005 alkaen se on ollut osa Asahia. Kaupungissa oli vuonna 2003 11 151 asukasta. Sen pinta-ala oli 28,59 neliökilometriä.


title: Baader Meinhof Komplex

text: Baader Meinhof Komplex ("Der Baader Meinhof Komplex") on Uli Edelin vuonna 2008 ohjaama saksalainen elokuva. Elokuva perustuu Stefan Austin teokseen ja kertoo dokumentin keinoin länsisaksalaisen terroristiryhmän RAF:n alkuvuosista. RAF oli aktiivisin ja merkittävin Saksan liittotasavallan sodanjälkeisistä terroristiryhmistä. Kirja ja elokuva keskittyvät molemmat siihen vuosina 1967/1968–1977. Elokuva oli Saksassa syksyn merkkitapaus, ja sen katsojamäärä vuosina 2008–2009 oli 2,5 miljoonaa.


title: Frenzy (täsmennyssivu)

text: Frenzy voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kalkunmäki

text: Kalkunmäki on lähiö Kauhajoella. Kalkunmäki sijaitsee lounaaseen Kauhajoen Keskustasta. Pohjoisessa alue rajautuu Hooparankorpi-nimiseen metsäalueeseen, jossa sijaitsee Rinnemäen ulkoliikunta-alue. Kalkunmäen naapurialueet ovat koillisessa Neva-Kokko, idässä Koivisto-Kokko, lounaassa Ahtaanmaa ja luoteessa Mäkikylä.


title: Kalkunmäki

text: Kalkunmäessä sijaitsee Kauhajoen seurakunnan omistama Äijälän pappila, jossa on järjestetty esiopetusta Suunnilleen keskellä kylää sijaitsee Kalkunmäen kenttä.'


title: Justin Forrest

text: Justin David Forrest (s. 15. huhtikuuta 1981 Auburn, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa päättänyt jääkiekkoilija. Tällä hetkellä hän toimii Yhdysvaltain alle 18-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana.


title: Justin Forrest

text: Forrest aloitti jääkiekon kotikaupunkinsa Auburnin juniorijoukkueessa. Hänet varattiin Yhdysvaltain 18-vuotiaiden maajoukkueesta Carolina Hurricanesiin kuudennella kierroksella vuonna . Sen jälkeen Forrest siirtyi Boston Collegen joukkueeseen, jossa oli kaikkina neljänä kautena joukkueensa tehokkain puolustaja. Ensimmäisellä kaudellaan 2000–2001 hän voitti NCAA-yliopistosarjan mestaruuden ja pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Kahta vuotta aiemmin hän oli pelannut myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa.


title: Justin Forrest

text: Forrest siirtyi kaudeksi 2004–2005 SaiPaan. Kauden 2005–2006 hän pelasi Porin Ässissä ja voitti siellä hopeaa. Forrest teki kaudeksi 2006–2007 sopimuksen Carolina Hurricanesin kanssa, mutta hän ei pelannut otteluakaan polvivamman vuoksi. Kauden 2007–2008 hän Forrest pelasi New Jersey Devilsin ja San Jose Sharksin farmijoukkueissa.


title: Justin Forrest

text: Kaudeksi 2008–2009 Forrest siirtyi Oulun Kärppiin. Forrestin oli korvattava kauden alussa loukkaantunut Martti Järventie ja otettava kiekollinen rooli. Hän sai sopimuksen Kärppiin marraskuun 2008 loppuun kestävän koeajan kautta, oli Kärppien tehokkain puolustaja ja voitti hopeaa. Forrest teki huhtikuussa 2009 vuoden jatkosopimuksen Kärppien kanssa.


title: Justin Forrest

text: Forrest jäi Kärpissä vähemmälle peliajalle ja hänen sopimuksensa katkesi marraskuussa 2009. Forrest siirtyi loppukaudeksi 2009–2010 sveitsiläiseen Kloten Flyersiin. Lokakuussa 2010 Forrest siirtyi Helsingin Jokereihin. Hän pelasi aluksi koeajalla ja tammikuussa 2011 Jokerit teki hänen kanssaan loppukauden kattavan sopimuksen. Jokereissa Forrest teki pisteet 3+20 ja oli liigan tehotilaston yhdeksäs jäätyään saldollaan +22. Kauden jälkeen hän teki sopimuksen Allsvenskanissa pelaavan Malmö Redhawksin kanssa.


title: Justin Forrest

text: Malmössä Forrest teki 17 tehopistettä 51 ottelussa. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi DEL-liigan Augsburger Pantheriin.


title: Justin Forrest

text: Forrestin serkut Jeremy ja Chad Morin ovat myös jääkiekkoilijoita. Jeremy pelaa Columbus Blue Jacketsin organisaatiossa ja Chad päätti pelaajauransa vuonna 2011.


title: Vilho Hurme

text: Vilho August Hurme (5. huhtikuuta 1890 Kylmäkoski – 15. toukokuuta 1919) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat vuokraaja Kalle Heikki Juhonpoika ja Miina Erlandintytär.


title: Vilho Hurme

text: Hurme kävi kansakoulun ja Helsingin kauppakoulun vuosina 1910–1912.


title: Vilho Hurme

text:
Hurme työskenteli konttoristina ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 13. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Hän haavoittui Misse-joella 25. kesäkuuta 1916 ja oli sen jälkeen hoidettavana useissa sairaaloissa.


title: Vilho Hurme

text: Hurme saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan esikuntavääpeliksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Kämärän asemalla sekä Viipurissa.


title: Vilho Hurme

text: Hurme siirrettiin sisällissodan jälkeen armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Kaartin jääkäripataljoonaan, missä hän toimi jonkin aikaa pataljoonan adjutanttina ja 27. kesäkuuta 1918 alkaen lähettiupseerina sekä myöhemmin jälleen adjutanttina. Hän kuoli keuhkokuumeeseen 15. toukokuuta 1919, hänet on haudattu Saarijärvelle.


title: Stefan Aust

text: Stefan Aust (1. heinäkuuta 1946 Stade, Ala-Saksi Saksa) on saksalainen toimittaja, joka oli Der Spiegel -viikkolehden päätoimittaja 1994–2008.


title: Stefan Aust

text: Aust on kirjoittanut muun muassa Punaista armeijakuntaa käsittelevän kirjan, jonka pohjalta on tehty elokuva Baader Meinhof Komplex.


title: Stefan Aust

text: Teokset vuodesta 1980 lähtien käsittelevät lähinnä poliittisia aiheita.


title: Stefan Aust

text: Kahden kirjan pohjalta on tehty elokuva: "Der Pirat" 1997 ohjaajana Bernd Schadewald ja "Der Baader Meinhof Komplex" 2008 ohjaajana Uli Edel.


title: Kuubanara

text: Kuubanara ("Ara tricolor") eli aiemmalta nimeltään haitinara oli arojen sukuun kuuluva, nykyään sukupuuttoon kuollut papukaija.


title: Kuubanara

text: Kuubanara kasvoi 45-50 cm pitkäksi. Sen vatsa, kaula ja posket olivat oranssinpunaiset, niska kellertävämpi, siivissä oli sinistä ja ruskeaa ja pyrstössä oli punaista ja sinistä. Nokka oli harmaa.


title: Kuubanara

text: Kuubanara eli nimestään huolimatta pienellä alueella Kuuban saarella ja Isla de la Juventudilla.


title: Kuubanara

text: Kuubanara kuoli sukupuuttoon 1900-luvulla, kun sen elinalueiden metsiä tuhottiin ihmisen tullessa sinne. Viimeinen havainto linnusta tehtiin vuonna 1885. Huolimatta sen lihan pahasta mausta sitä metsästettiin. Metsästyksen syynä oli ihmisten halu saada haitinara lemmikiksi. 1850-luvulla sen kannat romahtivat katastrofaalisesti.


title: Lauri Huuha

text: Lauri Viktor Huuha (31. maaliskuuta 1898 Multia – 30. lokakuuta 1937) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Otto Autonen ja Amanda Huuha. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Aune Elisabeth Orraeuksen kanssa, josta hän erosi vuonna 1935.


title: Lauri Huuha

text: Huuha kävi kansakoulun ja puolitoista vuotta Tampereen kauppakoulua vuosina 1914–1915.


title: Lauri Huuha

text: Huuha liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 3. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Lauri Huuha

text: Huuha saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianvääpeliksi ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa.


title: Lauri Huuha

text: Huuha palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin aluksi Savon jääkärirykmentti n:o 3 ja myöhemmin Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä 21. kesäkuuta 1918 alkaen nuorempana upseerina 3. pataljoonan eri komppanioissa. Hänet määrättiin 18. huhtikuuta 1919 alkaen 7. komppanian päälliköksi, josta hän erosi 14. huhtikuuta 1920 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin 1. kesäkuuta 1920 alkaen Multian suojeluskunnan paikallispäälliköksi. Hänet siirrettiin seuraavaksi 15. syyskuuta 1920 Jyväskylän suojeluskuntapiirin asemestariksi ja edelleen Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirin 9. alueen päällikkönä 1. kesäkuuta 1921, missä hän palveli 1. heinäkuuta 1922 saakka, jolloin hän erosi suojeluskuntajärjestöstä ja siirtyi Henkivakuutusyhtiö Salaman Keski-Suomen piirin tarkastajaksi, josta hän taasen siirtyi vuonna 1924 Tapaturmavakuutus-oy Louhen tarkastajaksi. Vuonna 1927 hän vaihtoi työnantajaa ja siirtyi Henkivakuutusosakeyhtiö Tarmon kaupunkitarkastajaksi, jota hän palveli vuoteen 1928 saakka, jolloin siirtyi yksityisyrittäjäksi.


title: Mike Doyle

text: Mike Doyle (25. marraskuuta 1946 – 27. kesäkuuta 2011) oli englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Mike Doyle

text: Manchesterissa syntynyt Doyle pelasi suurimman osan urastaan kotikaupunkinsa joukkueessa Manchester Cityssä. Hän aloitti seurassa vuonna 1963 ja debytoi liigakentillä kaksi vuotta myöhemmin. Aluksi häntä peluutettiin hyökkääjänä, mutta pian pelipaikaksi vakiintui keskuspuolustajan tontti. Doyle pelasi joukkueessa kaikkiaan 448 liigaottelua, joissa syntyi 32 maalia. Hän voitti joukkueessa liigamestaruuden vuonna 1968, FA Cupin ja Cup-voittajien Cupin vuonna 1970, ja liigacupin vuosina 1970 ja 1976. Hänet on valittu seuran "hall of fameen".


title: Mike Doyle

text: Vuonna 1978 Doyle siirtyi Stokeen, missä pelasi kolmen kauden ajan ennen siirtymistään Boltoniin. Ennen lopettamistaan kauden 1983–1984 päätteeksi Doyle pelasi vielä alasarjaseura Rochdalessa.


title: Mike Doyle

text: Englannin maajoukkueessa Doyle pelasi viisi ottelua.


title: Mike Doyle

text: Doylen kuolinsyy oli maksan vajaatoiminta.


title: Henri Kivioja

text: Henri Kivioja (s. 20. kesäkuuta 1986 Iisalmi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa tällä hetkellä Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa. Pienikokoisen rightin laitahyökkääjän vahvuuksiin kuuluu peliäly, liike ja kiekollinen pelaaminen.


title: Henri Kivioja

text: Kivioja on Iisalmen Peli-Karhujen kasvatti. Kaudella 2001–2002 hän oli IPK:n C-nuorten I-divisioonajoukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 18+6=24. Kivioja siirtyi seuraavaksi kaudeksi HIFK:n B-nuoriin. Hän palasi sieltä kaudeksi 2004–2005 Savoon ja siirtyi Kalevan Pallon A-nuoriin. Kivioja teki debyyttinsä miesten peleissä kaudella 2005–2006, kun hän pelasi II-divisioonaa kasvattajaseurassaan IPK:ssa. Kaudeksi 2006–2007 Kivioja palasi pelaamaan A-nuorten SM-liigaa HIFK:hon. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 17+22=39.


title: Henri Kivioja

text: Kiviojan tultua yli-ikäiseksi A-nuoriin hän haki pelipaikkaa try-outin kautta HIFK:n SM-liigajoukkueesta harjoituskaudella 2007. Kivioja jäi kuitenkin ilman sopimusta ja hän pelasi kauden 2007–2008 Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa. Kivioja pelasi onnistuneen kauden Vantaalla tehden 42 ottelussa tehot 16+18=34, joilla hän oli joukkueensa toiseksi paras pistemies Jarmo Jokilan jälkeen. Kivioja valittiin kauden päätteeksi Mestiksen parhaaksi tulokkaaksi. Hän pelasi kauden aikana myös kolme SM-liigaottelua lainalla SaiPan riveissä marras-joulukuun vaihteessa 2007. Kivioja siirtyi kaudeksi 2008–2009 KooKoohon. Hän loukkaantui elokuussa 2008 ja Kiviojan kausi jäi 36 ottelun mittaiseksi. Hän teki pelaamissaan otteluissa tehot 10+12=22.


title: Henri Kivioja

text: Kesällä 2009 Kivioja haki kahden vuoden jälkeen taas pelipaikkaa HIFK:n riveistä, mutta jäi tälläkin kertaa ilman sopimusta. Hän siirtyi elokuussa try-outille Mestiksen nousijajoukkue Rovaniemen Kiekkoon. Kivioja sai sopimuksen loppukaudeksi ja hän teki 43 ottelussa tehot 13+12=25. Se riitti joukkueen sisäisen pistepörssin kolmanteen sijaan ja sisäisen maalipörssin toiseen sijaan. RoKin visiitti Mestiksessä jäi vain vuoden mittaiseksi, kun joukkue putosi keväällä 2010 takaisin Suomi-sarjaan. Kivioja teki karsintasarjan 7 ottelussa tehot 2+7=9, joilla hän oli RoKin kolmanneksi paras pistemies Jaakko Järvitalon kanssa sekä joukkueen sisäisen syöttöpörssin voittaja Järvitalon ja Ville Vimparin kanssa.


title: Henri Kivioja

text: Toukokuussa 2010 Kivioja teki vuoden mittaisen sopimuksen Jokipoikien kanssa. Hän oli 14 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä.


title: Henri Kivioja

text: Kaudeksi 2011–2012 Kivioja palasi takaisin pelaamaan Iisalmen Peli-Karhujen riveihin. Hän voitti Iisalmen Sanomien -pistekisan 16 IS-pisteellä.


title: Malaja Višeran piiri

text: Malaja Višeran piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 3 280 neliökilometriä. Asukkaita on 17 800 henkeä (vuonna 2010).


title: Malaja Višeran piiri

text: Malaja Višeran piiri sijaitsee Novgorodin alueen pohjoisosassa. Se rajoittuu idässä Novgorodin alueen Ljubytinon ja Okulovkan, etelässä Kresttsyn ja lännessä Novgorodin ja Tšudovon piireihin sekä pohjoisessa Leningradin alueen Kirišin piiriin. Pinta-alasta 92,1 % on metsää, 4,4 % maatalousmaata, 3,6 % luonnonsuojelualuetta ja 1,0 % asuinaluetta.


title: Malaja Višeran piiri

text: Piirin länsiosa kuuluu Ilmajärven–Olhavanjoen alankoon ja itäosa Valdain ylänköön. Maisemaa leimaavat lännen suot ja idän harjut. Tärkeimmät joet ovat Ilmajärveen laskeva Msta, sen sivujoet Huba, Verebja ja Burga, Višeran alkujoet Malaja Višerka ja Bolšaja Višera sekä Olhavanjoen sivujoki Oskuja. Järviä ovat Belskoje, Virovno, Gornešno, Obuiskoje ja Paporotno. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, sapropeeli, karbonaattimineraalit, savi, hiekka ja sora.


title: Malaja Višeran piiri

text: Piiriin kuuluvat Malaja Višeran ja Bolšaja Višeran kaupunkikunnat sekä Burgan ja Verebjen maalaiskunnat. Hallinnollinen keskus on Malaja Višeran kaupunki, josta on 90 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin.


title: Malaja Višeran piiri

text: Malaja Višera on piirin ainoa kaupunkiasutus. Siellä asuu 70,1 % piirin väestöstä. Bolšaja Višera menetti kaupunkimaisen taajaman statuksensa vuonna 2009. Asutuskeskuksia on yhteensä 132.


title: Malaja Višeran piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Malaja Višera on syntynyt Pietarin ja Moskovan välisen rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1843. Rautatieaseman ympärille syntynyt taajama sai kauppalan statuksen vuonna 1871. Vuonna 1918 perustettiin Malaja Višeran kihlakunta, johon liitettiin osa Kresttsyn kihlakunnasta ja yksi Tihvinän kihlakunnan volosti. Vuonna 1927 muodostettiin aluksi Leningradin alueeseen kuulunut Malaja Višeran piiri, joka vuonna 1944 liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Toisen maailmansodan aikana osa piiristä oli saksalaisten miehittämä.


title: Malaja Višeran piiri

text: Piirin läpi kulkee Moskovan ja Pietarin välinen päärata, jolla on Malaja Višeran, Bolšaja Višeran, Burgan, Grjadyn ja Mstinski Mostin asemat. Malaja Višera on rautatiepiirin keskus. Kaupungin kautta kulkee Spasskaja Polistin, Ljubytinon ja Borovitšin välinen asfaltoitu maantie.


title: Malaja Višeran piiri

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat liikenne (21 % vuonna 2009), jalostus (18 %), terveydenhuolto (13 %) ja koulutus (9 %). Piirissä on elintarviketeollisuutta, metsä- ja puunjalostusteollisuutta sekä koneenrakennus- ja sähkölaiteteollisuutta. Tärkeimmät yritykset ovat Mstinskoje molokon meijeri, mausteseoksia tuottavat Stoik ja Germes, itävaltalaisomisteinen Madokin saha, Lokakuun rautateiden korjauspaja sekä sähkölaitteita valmistava Elektroapparat. Maataloutta edustaa neljä maatalousyritystä, kahdeksan yksityistilaa sekä yli kolme tuhatta asukkaiden palstaviljelmää, jotka tuottavat lähinnä maitoa, lihaa, viljaa, perunaa, vihanneksia ja munia. 37 % työvoimasta työskentelee piirin ulkopuolella (vuonna 2008).


title: Malaja Višeran piiri

text: Piirissä toimii kymmenen lastentarhaa, kahdeksan yleissivistävää koulua, ammattikoulu, lasten taide- ja urheilukoulut sekä lasten keskus. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjastolaitos, elokuva- ja konserttisali sekä kotiseutumuseo. Terveyspalveluihin kuuluvat piirin keskussairaala, kaksi poliklinikkaa, ensiapuasema sekä maaseudun lääkärinvastaanotot ja lääkintäasemat.


title: Malaja Višeran piiri

text: Seudulta on löydetty lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Malaja Višeran asemarakennukset ja vanhat kauppiastalot, Borin, Gornešnon ja Morozovitšin kirkot, Pehovon ja Vystavkan tsasounat sekä Kamenkan, Krasnojen, Lukan, Lzin, Okulovon, Podgornojen, Posohovon ja Znamenkan kartanoalueet. Historialliset kohteet liittyvät lähinnä toiseen maailmansotaan.


title: Malaja Višeran piiri

text: Gorodištšissa Mstajoen rannalla toimii laskettelukeskus hotelleineen. Piirissä on pyritty aktiivisesti kehittämään paikallisyrittäjien varaan perustuvaa maaseutumatkailua.


title: Paavo Rautkallio

text: Paavo Eelis Rautkallio (v:een 1948 Kallio; 2. elokuuta 1918 Hankasalmi – 12. maaliskuuta 2001 Espoo) oli varatuomari, kihlakunnanneuvos ja poliisineuvos. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1962–1966. Sotilasarvoltaan hän oli kapteeni. Hänen poikansa Hannu Rautkallio on historiantutkija ja kirjailija.


title: Paavo Rautkallio

text: Jatkosodan aikana Rautkallio toimi Itä-Karjalan miehityshallinnon Petroskoin keskitysleirin numero viisi komendanttina. Sodan jälkeen Liittoutuneiden valvontakomissio vaati Rautkallion ja 60 muun epäillyn sotarikollisen vangitsemista. Johan Bäckman väittää kirjassaan "Pronssisoturi – Viron patsaskiistan tausta ja sisältö", että Rautkallio tuomittiin rikoksistaan 1,5 vuodeksi vankeuteen.


title: Paavo Rautkallio

text: Vankilasta vapauduttuaan Rautkallio toimi Halikon, Rauman ja Forssan piirien nimismiehenä sekä poliisiopiston johtajana 1974–1981.


title: Opernturm

text: Opernturm on vuonna 2010 valmistunut 42-kerroksinen ja 170 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka sijaitsee Frankfurt am Mainissa, Saksassa.


title: Opernturm

text: Opernturm on yksi Bankenviertel -yrityspuiston neljästä rakennuksesta. Rakentamisesta vastaavana yrityksenä toimii UBS.


title: Malaja Višera

text: Malaja Višera () on kaupunki ja Malaja Višeran piirin keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Kaupungissa on 12 400 asukasta (vuonna 2010).


title: Malaja Višera

text: Kaupunki sijaitsee samannimisen joen varrella 94 kilometriä Novgorodista koilliseen. Sen kautta kulkee Moskovan ja Pietarin välinen päärata. Pietariin on matkaa 162 ja Moskovaan 489 kilometriä.


title: Malaja Višera

text: Malaja Višeran kaupunkikunta rajoittuu luoteessa ja pohjoisessa Bolšaja Višeran kaupunkikuntaan, idässä ja kaakossa Burgan maalaiskuntaan sekä etelässä ja lännessä Novgorodin piiriin. Kaupunkikunnan pinta-ala on 593 neliökilometriä. Siitä 75 % on metsää, 20 % maatalousmaata ja 4 % asutuskeskuksien aluetta. Kaupungin lisäksi kuntaan kuuluu seitsemän kylää: Glutno, Nekrasovo, Poddubje, Podmošje, Prudy, Pustaja Višerka ja Selištši.


title: Malaja Višera

text: Paikkakunta on saanut alkunsa Pietarin ja Moskovan välisen rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1843. Vuonna 1851 valmistunut Malaja Višeran rautatieasema oli Bologojen ja Tverin ohella yksi radan kolmesta tärkeimmästä väliasemasta. Vuonna 1860 sinne perustettiin veturivarikko. Vuonna 1872 asemataajama sai kauppalan ("posad") statuksen. Vuonna 1876 perustettiin lasitehdas, vuonna 1884 tiilitehdas ja vuonna 1892 saha. Kresttsyn kihlakuntaan kuuluneessa kauppalassa oli 1900-luvun alussa yli kuusi tuhatta asukasta, viisi koulua, kaksi sairaalaa, kaksi hotellia ja viitisenkymmentä kauppaliikettä.


title: Malaja Višera

text: Vuonna 1918 Malaja Višerasta tuli kaupunki ja kihlakunnan keskus. Vuonna 1927 se sai piirikeskuksen statuksen. Vuonna 1941 kaupunki oli vajaan kuukauden ajan saksalaisten miehittämä. Neuvostoaikana siellä toimi rautatieliikenteen yrityksiä, lasitehdas, meijeri, ompelimo, rautatavaran ja lelujen tuotantoa sekä metsäteollisuusyritys. 1990-luvun alussa kaupungin asukasmäärä nousi yli viiteentoista tuhanteen.


title: Malaja Višera

text: Kaupungin tärkeimpiä työnantajia ovat liikenne, teollisuus ja julkiset palvelut. Suurimmat teollisuuslaitokset ovat Venäjän rautateiden sähkölaitteita valmistava Elektroapparat, sahatavaraa tuottava Madok, rautateiden remonttiverstas, huonekalutehdas Jasen-MV sekä Mstinskoje molokon meijeri. Kaksi maatalousyritystä tuottaa etupäässä maitoa ja lihaa.


title: Malaja Višera

text: Malaja Višeran rautatieasemalla on veturivarikko sekä kaksi lajittelu- ja kokoonpanovarikkoa. Aseman kautta kulkee kauko- ja paikallisliikennettä. Malaja Višeran ja Novgorodin välillä liikennöi paikallisjunia. Tärkein tavaliikenteen toimija on Madokin saha.


title: Malaja Višera

text: Rautatien lisäksi Malaja Višeran läpi kulkee M10-valtatieltä Spasskaja Polistista Ljubytinon kautta Borovitšiin johtava maantie. Kaupungista on linja-autoyhteydet Pietariin, Novgorodiin, Ljubitynoon, Borovitšiin ja Pestovoon. Lisäksi on piirin ja kaupungin sisäistä paikallisliikennettä.


title: Malaja Višera

text: Julkisiin palveluihin kuuluu muun muassa kolme keskikoulua, ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, musiikkikoulu, urheilukoulu ja piirin keskussairaala. Kulttuurilaitoksia ovat kansanperinnekeskus, kulttuuritalo Svetlana, elokuvateatteri, kolme kirjastoa ja kotiseutumuseo. Kaupungissa on hotelli ja muutamia ravintola-alan palveluja.


title: Malaja Višera

text: Rautatien molemmin puolin sijaitsevalla kaupungilla on suorakulmainen asemakaava. Teollisuus on keskittynyt luoteisosaan ja asuinalueet kaakkoon. Keskustassa on etupäässä kaksikerroksisia rakennuksia. Asuinalueet koostuvat matalista kerrostaloista ja puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista.


title: Malaja Višera

text: Nähtävyyksiin kuuluu Rudolf Željazevitšin suunnittelema asemarakennus, sitä vastapäätä sijaitsevat rautatieläisten kerho, lasten musiikkikoulu ja veturivarikko. Niiden lähellä on 1880-luvulla avattu rautatieopisto ja 1900-luvun alussa rakennettu tyttökoulu, jotka nykyään toimivat koulurakennuksina. Muita historiallisia kohteita ovat vanha vesitorni, asuinrakennukset ja sotamuistomerkit. Kirkoista tunnetuin on Ihmeitätekevän Pyhän Nikolain ortodoksikirkko.


title: Rafael Pihlaja

text: John Rafael Pihlaja (28. heinäkuuta 1893 Turku – 8. marraskuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.


title: Rafael Pihlaja

text: Pihlaja näytteli useissa teattereissa ja esiintyi pitkään Suomen Kansallisteatterissa. Pihlaja esiintyi noin kahdessakymmenessä elokuvassa 1930-luvulta kuolemaansa saakka. Hän oli naimisissa näyttelijä Katri Pihlajan ja oopperalaulaja Elli Pihlajan kanssa. Hänen kolmas vaimonsa oli varjostintaiteilija Irene Pihlaja (o.s. Lahdelma).


title: Rafael Pihlaja

text: Rafael Pihlaja harrasti vakavasti myös öljyväri- ja akvarellimaalausta, pääaiheinaan rantamaisemat ja rakennukset. Myös arkkitehtuuri kiinnosti häntä ja hänen jäämistöissään on lukuisia rakennussuunnitelman omaisia akvarelleja. Pihlajalta on perintönä myös erittäin kattava kirjakokoelma, kotimaista ja ulkolaista proosaa, taidekirjallisuutta ym.


title: Rafael Pihlaja

text: Pihlajan poika Matti Pihlaja oli tunnustettu turkulainen näyttelijä. Rafael Pihlaja kuoli 58-vuotiaana vuonna 1951. Avioliitosta Irene Pihlajan kanssa on yksi tytär, Reija Haavisto, joka on näytellyt yli 20 vuotta eri harrastelijateattereissa ja jatkaa myös isänsä kuvataideperinnettä.


title: Arriving Somewhere...

text: Arriving Somewhere... on brittiläisen progressiivista rockia soittavan Porcupine Treen ensimmäinen live-DVD. Ykkös-DVD käsittää yhtyeen esiintymisen Chicagon Park Westissä 11. ja 12. lokakuuta 2005. Kakkos-DVD sisältää bonusmateriaalia.


title: Arriving Somewhere...

text: DVD debytoi Suomen virallisen listan neljännellä sijalla.


title: Okulovkan piiri

text: Okulovkan piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Nykymuodossaan vuonna 1965 perustetun piirin pinta-ala on 2 520 neliökilometriä. Asukkaita on 25 800 henkeä (vuonna 2010).


title: Okulovkan piiri

text: Novgorodin alueen keskiosassa sijaitseva Okulovkan piiri rajoittuu etelässä Valdain, lännessä Kresttsyn, luoteessa Malaja Višeran, koillisessa Ljubytinon ja idässä Borovitšin piireihin sekä kaakossa Tverin alueeseen. Pinta-alasta 73 % on metsää, 13 % maatalousmaata, 7 % luonnonsuojelualuetta ja 4 % asuinaluetta.


title: Okulovkan piiri

text: Seutu kuuluu Valdain ylänköön, jonka maisemaa leimaavat jääkauden muovaamat kukkulat ja harjut. Tärkein joki on piirin koillisrajalla virtaava Msta, johon laskevat Lnjanaja, Peretna ja Šigrinka. Alueella on laajoja soita. Suurimmat järvet ovat Borovno, Vjaloje, Peretno, Zaozerje, Zvai, Torbino ja Lnjanoje. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savi, kalkkikivi ja turve. Piirin alueella sijaitsee osa Valdain kansallispuistosta.


title: Okulovkan piiri

text: Piiriin kuuluvat Kulotinon, Okulovkan ja Uglovkan kaupunkikunnat sekä Berjozovikin, Borovjonkan, Kotovon ja Turbinnojen (keskuspaikka Melnitsa) maalaiskunnat. Hallinnollinen keskus on Okulovkan kaupunki, josta on 140 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Ozerkin maalaiskunta liitettiin Uglovkaan vuonna 2010.


title: Okulovkan piiri

text: Kaupunkiasutuksia ovat Okulovka sekä Kulotinon ja Uglovkan kaupunkimaiset taajamat. Kaupunkiväestön osuus piirin asukasluvusta on 71,6 %. Asutuskeskuksia on yhteensä 203.


title: Okulovkan piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Seudulla on ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta. Piirin pohjois- ja eteläosien kylissä puhuttiin karjalaa vielä 1900-luvun alussa.


title: Okulovkan piiri

text: Leningradin alueen Borovitšin piirikuntaan kuulunut Okulovkan piiri on perustettu vuonna 1927. Vuonna 1931 siihen liitettiin entinen Torbinon piiri ja vuonna 1932 Uglovkan piiri. Vuonna 1944 Okulovkan piiristä tuli osa vasta muodostettua Novgorodin aluetta. Vuonna 1963 perustettiin Okulovkan maaseutupiiri, johon liitettiin osa Malaja Višeran piiristä. Seudun taajamat siirrettiin Malaja Višeran teollisuuspiirin alaisuuteen. Jako teollisuus- ja maaseutupiireihin lakkautettiin vuonna 1965, jolloin Okulovka sai kaupungin aseman.


title: Okulovkan piiri

text: Piirin läpi kulkee Moskovan ja Pietarin välinen päärata. Okulovkasta haarautuu sivurata Neboltšiin ja Uglovkasta Borovitšiin. Okulovkan kautta kulkee Borovitšin ja Kresttsyn välinen maantie.


title: Okulovkan piiri

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut ja hallinto, jalostus (29,0 % vuonna 2009) ja kauppa (5,9 %). Piirissä toimii metalli-, kone- ja laite-, rakennustarvike-, puunjalostus-, muovi-, tekstiili- ja elintarviketeollisuutta. Tärkeimmät yritykset ovat Agrokabelin kaapelitehdas, Uglovkan kalkkitehdas sekä Okulovkan kalustetarvike- ja elektroniikkatehtaat. Yli puolet työvoimasta työskentelee piirin ulkopuolella.


title: Okulovkan piiri

text: Piirissä toimii 7 lastentarhaa, 14 yleissivistävää koulua, ammattikoulu ja neljä lasten musiikkikoulua. Terveyspalveluihin kuuluu neljä sairaalaa ja poliklinikkaa, neljä lääkärin vastaanottoa, 14 lääkintäasemaa ja kaksi ensiapuasemaa. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kansantaiteen keskus sekä kuntakeskusten kulttuuritalot haaraosastoineen, 22 kirjastoa ja kotiseutumuseo.


title: Okulovka

text: Okulovka () on kaupunki, kaupunkikunta ja Okulovkan piirin hallinnollinen keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Mstan sivujoen Peretnan varrella 140 kilometriä Novgorodista itään. Kaupungissa on 12 500 ja kunnassa 12 900 asukasta (vuonna 2010).


title: Okulovka

text: Okulovkan kunnan pinta-ala on 30,64 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Okulovkan piirin Kulotinon, idässä Uglovkan, etelässä Turbinnojen ja lännessä Berjozovikin kuntiin. Pinta-alasta 90,3 % on asuinaluetta ja 9,6 % maatalousmaata.


title: Okulovka

text: Kunta sijaitsee Valdain ylängön luoteisosassa. Sen maisemaa leimaavat jääkauden muovaamat harjut ja kukkulat, joiden välissä on soistuneita alankoja ja järviä. Jokia ovat Peretna, Tšernjavka ja Hvoštšenka. Kaakkoisosassa sijaitsee maisemaltaan suojeltu Okulovskoje-järvi


title: Okulovka

text: Seudulla vallitsee lauhkea mannerilmasto. Tammikuun keskilämpötila on –9,6ºC ja heinäkuun 16,9ºC. Vuotuinen sademäärä on 650 millimetriä.


title: Okulovka

text: Okulovkan kuntaan kuuluvat kaupungin lisäksi Okulovkan ja Šurkinon kylät. Kaupunkiväestön osuus on 96,8 %.


title: Okulovka

text:
Asukasluvun kehitys
Novgorodin Derevan viidennekseen kuulunut Okulovkan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1495 verokirjassa. Sen lähelle syntynyt rautatieläisten asutus sai alkunsa Moskovan ja Pietarin välistä päärataa rakennettaessa vuonna 1851. Okulovka sai kaupunkimaisen taajaman statuksen vuonna 1928. Sen lähelle perustettiin vuonna 1856 sellu- ja paperitehdas, jonka yhteyteen rakennettiin Parahinon taajama ja Poddubjen asema. Okulovkan ja Parahino-Poddubjen taajamat yhdistettiin Okulovkan kaupungiksi vuonna 1965.


title: Okulovka

text: Kaupungin läpi kulkee Moskovan ja Pietarin välinen päärata, josta haarautuu yhdysrata Poddubjen aseman kautta Neboltšiin. Rautatiepiirin keskuksena toimivalta Okulovkan asemalta on paikallisjunayhteydet Bologojeen ja Malaja Višeraan. Asemalla pysähtyy joukko Moskovan ja Pietarin välisiä sekä kauemmas Venäjälle suuntaavia kaukojunia. Kaupungin läpi kulkee myös Kresttsyn ja Borovitšin välinen asfaltoitu maantie, jolta on linja-autoyhteydet alueen muihin keskuksiin. Kaupungin sisällä on viisi linja-autoreittiä.


title: Okulovka

text: Okulovka on yksi Novgorodin alueen teollisuuskeskuksista. Sen tärkeimmät tuotantolaitokset ovat sellu- ja paperitehdas Okulovski bumažnik, Agrokabelin kaapelitehdas, huonekalujen osia ja elektroniikkaa valmistavat tehtaat sekä puunhankintaa ja -jalostusta harjoittava Okulovkales. Kaupungissa on myös elintarviketeollisuutta ja lannoitetehdas.


title: Okulovka

text: Kaupungissa toimii neljä lastentarhaa, kolme yleissivistävää koulua, erityiskoulu ja ammattikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat piirin luomistyön keskus, Okulovkan ja Šurkinon kulttuuritalot, piirin keskus- ja lastenkirjastot, kaupunginkirjasto ja lastenkirjasto sekä lähistöllä syntyneelle Nikolai Mikluho-Maklaille omistettu kotiseutumuseo. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala, poliklinikka, ensiapuasema, lasten- ja vanhainkodit sekä sosiaalipalvelukeskus.


title: Okulovka

text: Okulovka koostuu neljästä erillisestä alueesta, joita rautatie ja Peretnajoki erottavat toisistaan. Keskustassa on matalia kerrostaloja ja muualla lähinnä yksikerroksisia puutaloja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuonna 1850 rakennettu rautatieasema, 1800-luvun lopulta peräisin oleva sairaalarakennus, vuonna 1900 pystytetty Aleksanteri Nevalaisen kirkko, entinen kauppaopisto ja kauppiaiden kerhotalo sekä paperitehtaan vanhat rakennukset. Historialliset kohteet liittyvät lähinnä neuvostovallan alkuvuosiin sekä toiseen maailmansotaan.


title: Ljubytinon piiri

text: Ljubytinon piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Nykymuodossaan vuonna 1964 perustetun piirin pinta-ala on 4 486,24 neliökilometriä. Asukkaita on 9 700 henkeä (vuonna 2010).


title: Ljubytinon piiri

text: Novgorodin alueen pohjoisosassa sijaitseva Ljubytinon piiri rajoittuu idässä Hvoinajan, kaakossa Borovitšin, lounaassa Okulovkan ja lännessä Malaja Višeran piireihin sekä pohjoisessa Leningradin alueeseen. Pinta-alasta 88,6 % on metsää, 7,5 % maatalousmaata ja 1,9 % asuinaluetta.


title: Ljubytinon piiri

text: Seutu kuuluu Valdain ylängön reuna-alueeseen. Piirin itäosassa kohoaa Tihvinän selänne. Tärkein joki on Msta. Kaakkoisosassa sijaitsee karstijärvien rauhoitusalue, jonka suurin järvi on Gorodno. Hyötykaivannaisia ovat tulenkestävä savi, kvartsihiekka, mineraalivärit ja turve.


title: Ljubytinon piiri

text: Piiriin kuuluvat Ljubytinon ja Neboltšin maalaiskunnat. Hallinnollinen keskus on Ljubytinon taajama, josta on 180 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Asutuskeskuksia on yhteensä 273.


title: Ljubytinon piiri

text: Ljubytinolla ja Neboltšilla on kaupunkimaisen taajaman status. Kaupunkiväestön osuus piirin asukasluvusta on 49,6 %.


title: Ljubytinon piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Kamenkan kylässä ja sen ympäristössä on ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta, joka venäläistyi lopullisesti 1900-luvun alussa. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan silloisessa Belojen volostissa asui 19 karjalaista.


title: Ljubytinon piiri

text: Leningradin alueen Borovitšin piirikuntaan kuulunut Ljubytinon piiri on perustettu vuonna 1927. Aluksi sen nimenä oli Belojen piiri (Belojen kylä nimettiin Ljubytinoksi vuonna 1931). Vuonna 1944 piiri liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Vuonna 1963 se yhdistettiin Borovitšin maaseutupiiriin. Seuraavana vuonna muodostettiin Ljubytinon maaseutupiiri, johon liitettiin myös entinen Dreglin piiri (keskuspaikka Neboltši). Jako maaseutu- ja teollisuuspiireihin lakkautettiin vuonna 1965.


title: Ljubytinon piiri

text: Piirin pohjoisosan kautta kulkee Pietarin, Sonkovon ja Moskovan välinen ohitusrata, jonka Neboltšin ja Okulovkan välinen yhdysrata liittää Pietarin ja Moskovan väliseen päärataan. Ljubytinon kautta kulkee M10-valtatieltä Spasskaja Polistissa Borovitšiin haarautuva maantie.


title: Ljubytinon piiri

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut, jalostus (25,3 % vuonna 2009), kauppa (11,5 %) ja maatalous (6,7 %). Piirissä toimii metsäteollisuus- ja puunjalostusyrityksiä, kaivosteollisuutta, väriainetehdas ja seitsemän maatalousyritystä.


title: Ljubytinon piiri

text: Piirissä on viisi lastentarhaa ja yleissivistävää koulua sekä lasten taidekoulu. Terveys- ja sosiaalipalveluihin kuuluu kolme sairaalaa, 17 lääkintäasemaa, kolme ensiapuasemaa sekä lasten- ja vanhainkodit. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus sekä keskuskirjasto, niiden 16 haaraosastoa sekä kotiseutumuseo.


title: Ljubytinon piiri

text: Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä viisi muinaislinnaa. Mstaan laskevan Belajajoen laaksossa sijaitsee Novgorodin alueen ainoa arkeologinen suojelualue. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Borin, Dreglin, Ljubytinon, Nikandrovon, Nikolskojen ja Petrovskojen kirkot, Zapoljen tsasouna, Gorodnon, Ljubytinon, Nikolskojen, Slobodan ja Vasilkovon kartanoalueet, Nikolskojen koulurakennus, Šerehovitšin sairaala, Rjokonskin erämaaluostari sekä Kamenkan ja Ljubytinon vanhat asuintalot. Kamenkassa on Aleksandr Suvoroville kuulunut kartano. Luonnonnähtävyyksiä ovat Gorodnojärvi sekä Prikšan ja Belajan vesiputoukset.


title: Ljubytinon piiri

text: Ljubytinossa toimii kaksi pientä hotellia ja muutama kahvila. Matkailijoita houkuttelemaan on rakennettu 900-luvun slaavilainen kylä -niminen teemapuisto.


title: Van Wertin piirikunta

text: Van Wertin piirikunta () on Ohion osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva piirikunta, joka on nimetty Amerikan vallankumoukseen osallistuneen Isaac Van Wertin mukaan.


title: Van Wertin piirikunta

text: Van Wertin naapuripiirikuntia ovat Paulding pohjoisessa, Putnam koillisessa, Allen idässä, Auglaize kaakossa, Mercer etelässä ja Indianan puolella Adamsin sekä Allenin piirikunnat.Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 43 520 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuivat valkoisiin (96,6 %), mustiin (0,9 %), alkuperäisamerikkalaisiin (0,1 %) ja aasialaisiin (0,2 %). Piirikunnan asukkaiden ikäjakauma oli vuonna 2000 seuraava: Alle viisivuotiaita oli 6,4 %, 5–17-vuotiaita 17,9 %, 18–24-vuotiaita 8,4 %, 25–44-vuotiaita 24,5 %, 45–64-vuotiaita 27,5 % ja yli 65-vuotiaita 15,3 %.


title: Van Wertin piirikunta

text: Köyhyysrajan alapuolella eli 8,6 % asukkaista.


title: Remojärvi

text: Remojärvi on kylä Juvan kunnassa. Kylä sijaitsee Juvan lounaisosassa Valtatie 5:n varrella, Mikkelin ja Juvan rajalla.


title: Remojärvi

text: Remojärvellä oli roomalaiskatolinen kappeli noin 1400–1500-luvulta. Kappelin raunioilla on suoritettu kaivauksia, joilta on löytynyt muun muassa rautasolkia. Juvan kreikkalaiskatolisen pogostan (tai useampi) viimeistään 1200-luvulta on arveltu sijainneen samoilla paikoilla kaivauskissa löydettyjen kalmistojen ja luunaäytteiden perusteella. Perimätieto ja venäläiset lähteet kertovat, että jo ennen 1000-lukua oli Etelä-Savossa kolme pogostaa (idän kirkon seurakuntaa). Näiden keskelle 1300-luvun puoliväissä, kirkkokuntien suuren skisman aikaan, on perustettu katolinen seurakunta. Koko Savossa on käyty laajoja kirkkojen mobilisoimia taisteluita sieluista, verotusalueista ja seurakuntien paikoista. Vatikaanista on löytynyt käskykirjeitä Hampurin ja Sigtunan piispoille järjestää ristiretkiä "pakanasuomeen". Nämä ajoittuvat samoihin valloituksiin kuin mm. Virossa, Preussissa ja Latviassa.


title: Ljubytino

text: Ljubytino () on kaupunkimainen taajama ja maalaiskunta Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen varrella 180 kilometriä Novgorodista koilliseen. Taajama on Ljubytinon piirin keskus. Ljubytinon taajamassa on 3 000 ja kunnassa 7 200 asukasta (vuonna 2011).


title: Ljubytino

text: Ljubytinon kunnan pinta-ala on 1600,95 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Ljubytinon piirin Neboltšin kuntaan sekä koillisessa Novgorodin alueen Hvoinajan, kaakossa Borovitšin, lounaassa Okulovkan ja lännessä Malaja Višeran piireihin. Alueen länsiosa kuuluu Mstan laaksoon ja itäosa Valdain ylänköön. Pinta-alasta 82 % on metsää ja 13 % maatalousmaata. Jokia ovat Mstan lisäksi Mda, Belaja, Prikša, Zabititsa, Ohomlja, Radulja, Gorodnja ja Veregža. Suurimmat järvet ovat Gorodno, Kamenka, Hvoštšno ja Ljušno. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savet ja mineraalivärit.


title: Ljubytino

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaa kuuluu 164 kylää: Artjom, Bahariha, Bereznjak-1, Bereznjak-2, Berežok, Bolšije Svetitsy, Bolšoi Gorodok, Bolšoje Maksimkovo, Bolšoje Zaborovje, Bor, Borki, Borok, Borovštšina, Brod, Burilovo, Bykovo, Demenino, Dolbejevo, Domovitši, Dubrovka, Dubrovotška, Dymovja-1, Dymovja-2, Falkovo, Filovo, Galitsa, Gamzino, Gnilnik, Gorodno, Gorodok, Grjaznoje Zamostje, Hirovo, Holm, Hvoštšnik, Hvoštšovik, Ivanovo, Jakiševo, Jartsevo, Jerošata, Joglino, Kalitino, Kamenka, Kirillovo, Kleštšino, Kljutšonka, Knjažeje Selo-1, Knjažeje Selo-2, Kolokoluša, Komarovo, Koromyslovo, Korpovo, Koršunovo, Kostino, Kovrig, Kozljajeva Gorka, Krasnaja Gora, Kremnitsa, Kstištši, Kurino, Kvasilnikovo, Lastotškino, Lezno, Loginovo, Lukuvo, Maloje Usadje, Maloje Zaborovje, Malyševo, Mihaljovo, Morovskoje, Mstinskaja Novinka, Narezka, Nikandrovo, Nikolajevka, Nikolskoje, Nižneje Selištše, Nižnjaja Borovštšina, Novaja Borovštšina, Novinka, Novoselitsy, Novyi Bor (kaksi samannimistä kylää), Osljakino, Ostrov, Otšep, Ovinets, Ovsjanka, Padtšik, Paškovo, Pavlovo, Perelog, Petšno, Ploska, Pobežalovo, Podborje, Poddubje, Podlužje, Pogorelka, Pokrovskoje, Pomozovo, Pridorožnaja, Pustoški, Ravna, Razgon, Repištši, Rogozovo, Rodniki, Rutšji, Sbologa, Sbologa-Nikolskaja, Selištše, Šerehovitši, Simaniha, Skorovo, Sloboda, Smoljovo, Solodka, Solomel, Srednije Svetitsy, Staraja Borovštšina, Stepankovo, Stolobna, Šubino, Suharevo Selištše, Svojatino, Sytšovo, Tokarjovo, Topoljovka, Torbino, Trubets, Tšadkovo, Tšaškovo, Tšerezboritsy, Tšist, Ugly, Ulemje, Usadje, Uškovo, Uštšim, Vasilkovo, Velikaja, Velikuša, Vesenje, Vidomlitsy, Vilenitsy, Vitin Bor, Vittše-Gorka, Vlaski, Voimiritsy, Vysokovo, Vysotška, Vytšerema, Zadnevo, Zadorje, Zaljušenje, Zalužje, Zamošje, Zamostje, Zaozerje, Zarubino, Zatšerenje (kaksi samannimistä kylää), Zavetšenje, Zeglino ja Zubovo. Kylistä 52 on vailla vakituista asutusta. Ljubytinon jälkeen suurin asutuskeskus on 1 400 asukkaan Zarubino.


title: Ljubytino

text: Paikalla sijainnut Belajajoen pogosta mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Derevan viidenneksen verokirjassa vuonna 1495. 1800-luvulla Beloje oli pieni kirkonkylä ja markkinapaikka. Vuonna 1924 Belojen volostiin liitettiin Ljubytinon, Leznon, Stepankovon, Šerehovitšin ja Nikandrovon volostit. Vuonna 1927 kylästä tuli Belojen piirin keskus. 1930-luvulla piirikeskus nimettiin erään lähikylän mukaan Ljubytinoksi, ja samalla alkuperäinen Ljubytino sai Artjom Sergejevin mukaan nimen Artjom. Vuonna 1965 Ljubytinosta tuli kaupunkimainen taajama.


title: Ljubytino

text: Kunnan itäosassa on ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisastusta. Peter von Köppenin 1800-luvun puolivälissä laatimassa etnografisessa kartassa karjalaisten asuttamina mainitaan muun muassa Falkovon, Kamenkan, Kolokolušan, Simanihan, Uškovon ja Zubovon kylät. Asutus venäläistyi 1900-luvun alkuun mennessä. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Belojen kunnassa oli enää 19 karjalaista.


title: Ljubytino

text: Ljubytinon kautta kulkee Spasskaja Polistin, Malaja Višeran ja Borovitšin välinen maantie sekä Okulovkan ja Neboltšin välinen yhdysrata. Taajamasta on linja-autoyhteydet Neboltšiin, Borovitšiin, Malaja Višeraan, Novgorodiin ja Pietariin. Linja-autoliikennettä on myös kunnan sisällä. Rautatiellä kulkee henkilöjuna kahdesti viikossa.


title: Ljubytino

text: Kunnan talous perustuu metsäteollisuuteen. Ljubytinossa on puunhankinta- ja puunjalostusyrityksiä sekä maalitehdas. Zubovon kylässä toimii rakennuskiveä ja soraa tuottava yritys. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa, viljaa ja perunaa. Maatalousyrityksiä on Agafonovossa, Borovštšinassa, Jartsevossa ja Vytšeremassa.


title: Ljubytino

text: Ljubytinon taajama koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista ja matalista asuintaloista. Sen palveluihin kuuluu kolme lastentarhaa, keskikoulu, lasten kerhotalo, nuorison vapaa-ajankeskus ja vanhusten palvelukeskus. Kulttuurilaitoksia ovat taidekoulu, kulttuuritalo, kaksi kirjastoa ja kotiseutumuseo. Piirisairaala sijaitsee Zarubinossa.


title: Ljubytino

text: Taajaman nähtävyyksiä ovat vuonna 1832 rakennettu empiretyylinen Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen kirkko, Goremykinin kartanoalue, 1800-luvun puolivälissä pystytetty Kaikkien surevien ilon kirkko, kerhotalona toimiva Jumalansynnyttäjän syntymän kirkko, vuonna 1897 pystytetty koulurakennus sekä vanhat asuintalot. Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja, entisiä aateliskartanoita ja kirkkorakennuksia. Ljubytinon historiallisten rakennusten lisäksi suojelukohteita ovat muun muassa Šerehovitšin kirkonkylä sekä Aleksandr Suvorovin kartano Kamenkassa.


title: André Flahaut

text: André Flahaut (s. 18. elokuuta 1955) on belgialainen sosialistipuolueen poliitikko. Hän toimi maansa julkisten töiden ministerinä vuosina 1995–1999 ja sitten puolustusministerinä 1999–2007. Hän on istunut parlamentin jäsenenä vuodesta 1994 ja toiminut vuodesta 2010 sen puhemiehenä.


title: Tosa (täsmennyssivu)

text: Tosa voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jean-Luc Dehaene

text: Jean-Luc Joseph Marie Dehaene (7. elokuuta 1940 Montpellier, Ranska – 15. toukokuuta 2014 Quimper, Ranska) oli belgialainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1992–1999. Hän oli kristillisdemokraattisen Christen-Democratisch en Vlaams -puolueen (CD&V) jäsen. Dehaene nimittiin talousvaikeuksiin ajautuneen Dexia-pankin pääjohtajaksi lokakuussa 2008.


title: Jean-Luc Dehaene

text: Dehaene syntyi Montpellier’ssa, Ranskassa hänen vanhempiensa pakoillessa toisessa maailmansodassa Saksan joukkoja. Hän oli koulutukseltaan oikeustieteen tohtori. Ennen pääsyään pääministeriksi hän oli toiminut jo mm. varapääministerinä vuodesta 1988.


title: Jean-Luc Dehaene

text: Dehaene istui Belgiassa senaatissa 1982–1987 ja 1995–2000 sekä edustajainhuoneessa 1987–1995. Hän pääsi Euroopan parlamentin jäseneksi vuonna 2004. Hän työskenteli Vilvoorden pormestarina vuosina 2001–2007.


title: Jean-Luc Dehaene

text: Dehaene, jolta oli maaliskuussa 2014 leikattu haimasta kasvain, menehtyi kaaduttuaan Ranskassa, jossa hän oli lomailemassa.


title: Kresttsyn piiri

text: Kresttsyn piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin 2 809,12 neliökilometriä. Asukkaita on 14 214 henkeä (vuonna 2012).


title: Kresttsyn piiri

text: Kresttsyn piiri sijaitsee Novgorodin alueen keskiosassa. Se rajoittuu luoteessa Novgorodin, pohjoisessa Malaja Višeran, koillisessa Okulovkan, kaakossa Valdain, etelässä Demjanskin ja lounaassa Parfinon piireihin. Pinta-alasta 75,9 % on metsää, 20,8 % maatalousmaata ja 2,2 % asuinaluetta.


title: Kresttsyn piiri

text: Piirin itäosa kuuluu Valdain ylänköön ja länsiosa Ilmajärven alankoon. Seudulla virtaavat Msta, Holova, Mošnja, Niša ja Jaimlja. Järviä ovat Jamno, Lamerje ja Gusino. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, turve, sapropeeli ja savi. Piirin alueella on kahdeksan luonnonmuistomerkeiksi julistettua suojelukohdetta, joiden yhteispinta-ala on 33,61 neliökilometriä.


title: Kresttsyn piiri

text: Seutu kuuluu manner- ja meri-ilmaston siirtymäalueeseen. Tammikuun keskilämpötila on –8,9 °C ja heinäkuun 17,2 °C. Vuotuinen sademäärä on 695 millimetriä. Ilmanala on kostea varsinkin syksyllä ja talvella.


title: Kresttsyn piiri

text: Piiriin kuuluu Kresttsyn kaupunkikunta ja neljä maalaiskuntaa: Novoje Rahino, Rutšji, Ust-Volma ja Zaitsevo. Hallinnollinen keskus on Kresttsyn kaupunkimainen taajama, josta on 85 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin.


title: Kresttsyn piiri

text: Kresttsy on piirin ainoa kaupunkiasutus. Sen osuus väestöstä on 60 %. Asutuskeskuksia on yhteensä 137.


title: Kresttsyn piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Seudun kylät kuuluivat 1700-luvulle saakka Novgorodin Derevan viidennekseen. Moskovan ja Novgorodin sekä myöhemmin Pietarin välisen maantien varrella sijainneesta Kresttsystä kehittyi tärkeä liikenteen keskus. Vuonna 1776 siitä tuli kaupunki ja Novgorodin lääniin kuuluneen Kresttsyn kihlakunnan keskus. Kihlakuntakaupunki lähiympäristöineen oli kuuluisa kirjontatöistään, joiden perinnettä jatkaa "Krestetskaja strotška" -niminen ompelimo.


title: Kresttsyn piiri

text: Kresttsyn kihlakunta lakkautettiin vuonna 1922. Vuonna 1927 sen tilalle perustettiin Kresttsyn piiri, joka kuului aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan. Vuonna 1944 se liitettiin vasta perustettiin Novgorodin alueeseen. Vuonna 1963 muodostettiin Kresttsyn teollisuuspiiri, mutta jo vuonna 1965 palattiin entiseen piirijakoon.


title: Kresttsyn piiri

text: Piirin läpi kulkee Moskovan ja Pietarin välinen valtatie M10, josta haarautuu Kresttsyssa maantie Okulovkan kautta Borovitšiin ja Podlitovjessa Parfinon kautta Staraja Russaan. Bologojen ja Dnon väliseltä rautatieltä haarautuu Valdaissa Kresttsyyn johtava tavaraliikenteen sivurata. Piirin kautta kulkevat myös Serpuhovin ja Belousovon sekä Pietarin väliset kaasujohdot.


title: Kresttsyn piiri

text: Talous perustuu puunhankintaan ja -jalostukseen sekä elintarvike- ja kevyeen teollisuuteen. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa, munia, viljaa, perunaa, vihanneksia ja hunajaa.


title: Kresttsyn piiri

text: Piirissä toimii viisi lastentarhaa, seitsemän yleissivistävää koulua, erityiskoulu, lasten harrastuskeskus ja ammattikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala, lastenkoti ja vanhainkoti.


title: Kresttsyn piiri

text: Seudulta on löydetty lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Ust-Volmassa Volmajoen rannalla on ajanlaskun alusta peräisin oleva muinaislinna. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Kresttsyn matkapalatsi, Tatištševin kartanoalue Ust-Volmassa, piirikeskuksen ja maalaiskylien kirkot sekä vanhat hallinto-, asuin- ja talousrakennukset. Rutšjin kylässä on runoilija Velimir Hlebnikoville omistettu museo. Berjozova Gorassa toimii moottoriurheilukeskus.


title: Kresttsy

text: Kresttsy () on kaupunkimainen taajama, kaupunkikunta ja Kresttsyn piirin hallinnollinen keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Holovajoen varrella 85 kilometriä Novgorodista kaakkoon. Taajaman kautta kulkee Moskovan ja Pietarin välinen M10-valtatie. Taajamassa on 8 700 ja kunnassa 9 800 asukasta (vuonna 2010).


title: Kresttsy

text: Kresttsyn kunnan pinta-ala on 617,68 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Kresttsyn piirin Ust-Volman, koillisessa Rutšjin ja kaakossa Novoje Rahinon kuntiin sekä etelässä Demjanskin ja lännessä Parfinon piireihin. Pinta-alasta 61,9 % on metsää, 34,7 % maatalousmaata ja 2,9 % asuinaluetta.


title: Kresttsy

text: Kunta sijaitsee Ilmajärven tasangolla, jonka maisemaa leimaavat matalat kukkulat ja suoalueet. Tärkeimmät joet ovat Mstan sivujoki Holova ja jälkimmäiseen laskeva Mošnja. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, turve, sapropeeli ja savi. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat Gverstjanitsa-järvi ympäröivine maisemineen sekä Jamskaja Slobodan lähellä sijaitseva pyhä lähde.


title: Kresttsy

text: Seutu kuuluu manner- ja meri-ilmaston siirtymäalueeseen. Tammi-helmikuun keskilämpötila on –8,9 °C ja heinäkuun 17,2 °C. Vuotuinen sademäärä on 695 millimetriä.


title: Kresttsy

text: Kresttsyn taajaman lisäksi kuntaan kuuluu yhdeksän kylää: Berjozka, Dolgi Bor, Dolgi Most, Hartševnja, Jamskaja Sloboda, Mokryi Ostrov, Pristan, Staraja Bolotnitsa ja Stukovja. Kaupunkiväestön osuus on 88,6 %.


title: Kresttsy

text:
Asukasluvun kehitys
Novgorodin Derevan viidennekseen kuulunut Kresttsyn pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvun lopussa. Sen nimitys perustuu venäjän kielen risteystä tarkoittavaan sanaan. Moskovan ja Novgorodin väliseltä tieltä haarautuivat Kresttsyssä tiet Borovitšiin ja Staraja Russaan.


title: Kresttsy

text: Vuonna 1776 Kresttsystä tuli kaupunki ja Novgorodin käskynhaltijakuntaan kuuluneen kihlakunnan keskus. Kihlakunta lakkautettiin vuonna 1796, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1802. Kaupungin ja sen vieressä sijainneen kyytimiesten taajaman Jamskaja Slobodan asukkaat saivat elantonsa maantieliikenteestä, kaupankäynnistä ja pienteollisuudesta. Seutu oli kuuluisa "Krestetskaja strotška" -nimellä tunnetuista kirjontatöistään. Vuosina 1882–1885 Kresttsyssä työskenteli opettajana venäläinen kirjailija Fjodor Sologub. Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 2 600 asukasta.


title: Kresttsy

text: Kresttsyn kihlakunta lakkautettiin vuonna 1922 ja vuonna 1926 kaupunki alennettiin kyläksi. Vuonna 1927 siitä tuli piirikeskus ja vuonna 1938 kaupunkimainen taajama. Toisen maailmansodan aikana Kresttsyn läheltä meni saksalaisten vastainen rintamalinja. Nykyinen kaupunkikunta on perustettu vuonna 2006.


title: Kresttsy

text:
M10-valtatieltä haarautuu Kresttsyssä Okulovkan kautta Borovitšiin, Pestovoon ja Ustjužnaan johtava maantie. Taajamasta on linja-autoyhteydet kunnan ja piirin kyliin, Novgorodiin ja alueen muihin keskuksiin sekä Pietariin ja Tveriin. Kresttsyssä on Bologojen ja Dnon väliseltä rautatieltä Valdaissa haarautuvan tavaraliikenteen radan pääteasema.
Talous perustuu puunhankintaan ja -jalostukseen sekä elintarvike- ja tekstiiliteollisuuteen. Taajaman tunnetuimmat yritykset ovat perinteisiä tekstiilituotteita valmistava ompelimo Krestetskaja strotška sekä pitkät perinteet omaava, aikaisemmin metsäteollisuuden malliyrityksenä toiminut Kresttsyn metsäteollisuuspiiri. Maataloutta edustavat lähinnä asukkaiden palstaviljelmät.


title: Kresttsy

text: Kresttsyssä toimii viisi lastentarhaa, kaksi keskikoulua, lasten harrastuskeskus ja ammattikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuritalo, kahden kylän kulttuuritalot, lasten musiikkikoulu, kansanperinnekeskus, viisi kirjastoa, kotiseutumuseo, Krestetskaja strotška -tehtaan museo ja elokuvateatteri. Terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala ja poliklinikka.