title: Olga Temonen

text: Koskikallio avioitui 6. syyskuuta 2008 Apulanta-yhtyeen entisen basistin Tuukka Temosen kanssa Iitin kirkossa ja vaihtoi sukunimensä Temoseksi. Heillä on kolme lasta ja sijaistytär.


title: Amga (kylä)

text: Amga () eli Amma () on maalaiskunta (nasleg) ja sen keskuskylä Amgajoen varrella Amgan piirissä (Amgan ulusissa) Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä, kaakkoon pääkaupungista Jakutskista. Amga on piirinsä hallinnollinen keskus.


title: Amga (kylä)

text: Amga on Itä-Siperian vanhimpia venäläisasutuksia. Se perustettiin "Amga-Sloboda" -nimisenä kasakkalinnakkeena jo 1652. Amga on maatalaousseutua ja ensimmäisiä paikkoja, joissa maanviljelys aloitettiin Jakutiassa, jo 1600-luvulla.


title: Amga (kylä)

text: Amgaa käytettiin 1800-luvun loppupuolella poliittisena karkotuspaikkana. Venäjän sisällissodan aikana siellä käytiin taisteluita.


title: Amga (kylä)

text: Amga on rakenteilla olevan Amurin-Jakutskin rautatien varrella.


title: Richard Morris Hunt

text: Richard Morris Hunt (s. 31. lokakuuta 1827, Brattleboro, Vermont - k. 1895, Newport, Rhode Island) oli yhdysvaltalainen arkkitehti. Hän perusti vuonna 1855 Yhdysvaltain ensimmäisen arkkitehtuurikoulun, ja oli yksi American Institute of Architects -järjestön perustajista. Hänet tunnetaan muun muassa Gilded Age -aikakauden pompöösien kartanoiden suunnittelijana sekä New York Cityn Vapaudenpatsaan jalustan ja Metropolitan Museum of Artin 5th avenuen julkisivun suunnittelijana.


title: Himalia (kuu)

text: Himalia on Jupiteria kiertävä kuu. Kuu on suurin Jupiteria kiertävä epäsäännöllinen kuu. Himalia löydettiin vuonna 1904 ja nimettiin nymfi Himalian mukaan, joka synnytti kolme poikaa Zeukselle. Nimensä kuu tosin sai vasta 1975. Ennen sitä se tunnettiin nimellä Jupiter VI


title: Himalia (kuu)

text: Vuonna 2000 Cassini-luotain kuvasi 4,4 milj. kilometrin etäisyydeltä hyvin epätarkkoja kuvia Himaliasta. Kuvista ei saatu irti mitään tietoa kuun pinnasta.


title: Himalia (kuu)

text: Kuu on Himalia-ryhmän kiistatta suurin kuu.


title: The Elms

text: The Elms on kartanomainen rakennus Newportissa, Rhode Islandin osavaltiossa Yhdysvaltain koillisosassa. Se on yleisölle avoin, ja se on ollut listattuna National Historic Landmark -rakennuksena vuodesta 1966 saakka, sen historiallisen merkittävyyden vuoksi. Kartano valmistui vuonna 1901 yhdysvaltalaiselle liikemiehelle Edward Julius Berwindille. Se on täydellinen kopio Ranskan Asnières-sur-Seinessä sijaitsevasta Chateau d'Asnieres -linnasta.


title: Sakara

text: Sakara voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Jarkko Hartikainen

text: Jarkko Hartikainen (s. 12. heinäkuuta 1981 Espoo) on suomalainen säveltäjä. Hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa Paavo Heinisen johdolla 2002–2008 ja sen jälkeen lukuvuonna 2008–2009 Frankfurtin musiikkikorkeakoulussa ja edelleen useilla mestarikursseilla ennen valmistumistaan musiikin maisteriksi (MuM) vuonna 2012. Hartikainen kuului Korvat auki -yhdistyksen aktiivijäseniin 2003–2012. Hartikaisen teoksia on esitetty monissa maissa, mm. Islannissa, Saksassa, Tanskassa, Norjassa, Ruotsissa, Yhdysvalloissa, Japanissa, Uudessa-Seelannissa ja Intiassa. Hartikainen toimi klassisen musiikin verkkojulkaisu Amfion.fi:n päätoimittajana syyskuusta 2012 marraskuuhun 2014. Vuonna 2016 Hartikainen hyväksyttiin Taideyliopiston Sibelius-Akatemiaan taiteellista jatkotutkintoa tekeväksi tohtoriopiskelijaksi.


title: Jarkko Hartikainen

text: Hartikaisen musiikki keskittyy äänentuoton, akustisten ilmiöiden ja havainnon mekanismien taiteelliseen tutkimiseen. Uusimmissa teoksissa on uudelleenkontekstualisoitu ja musiikillistettu erilaisia annettuina otettuja ilmiöitä kuten puhetta, sekä keskitytty äänentuoton konkreettiseen fysikaalisuuteen, äänen materiaalisuuteen ja elävän, läsnäolevan esitystilanteen empaattisen kuuntelun esiinhoukutteluun. Hartikaisen tuotanto käsittää nelisenkymmentä sävellystä, mm. teoksia orkesterille, kuorolle, kamarimusiikkiyhtyeille ja soolosoittimille, elokuva- ja oopperamusiikkia sekä elektroakustista musiikkia.


title: Diesen Wood

text: Diesen Wood Company Oy oli norjalaisessa omistuksessa ollut suomalainen vuonna 1910 perustettu metsäteollisuusyhtiö joka toimi Itä-Suomessa 1910-, 1920- ja 1930-luvuilla. Yhtiön perustaja norjalainen Christopher Ditlev Diesen (1874–1957) oli tullut Suomeen 1907 perustaen ensin sahan Saimaan kanavan varrelle ja hankkien metsää sahaa varten. Diesen päätti siirtää yrityksensä toiminnan Laatokan ympäristöön ja osti tätä varten Richard Bergströmin omistaman "Ladoga Trävaru Ab":n sahan Salmista 1914 ja 1916 Pitkärannan rautakaivoksen teollisuuslaitoksineen. Kaivoksen mukana Diesenin haltuun siirtyi noin 3000 hehtaaria maata. Myöhemmin ostettiin myös venäläisen Gromoff ja Kumppanin liiketoiminnat. Päämarkkina-alueena oli tässä vaiheessa Venäjä.


title: Diesen Wood

text: Diesen Wood rakensi Pitkärannan Pusunsaarelle (nimi myöhemmin Nurmisaari) 28 000 tonnin vuosituotannon omanneen sulfaattiselluloosatehtaan 1920 ja osti samana vuonna lähellä sijainneen sahan. Yhtiöllä oli tämän jälkeen 3 070 työntekijää ja omia metsiä 56 000 hehtaaria. 1930-luvulla yhtiö joutui taloudellisiin vaikeuksiin valuuttakurssitappioiden takia ja siirtyi 1931 sitä rahoittaneen Kansallis-Osake-Pankin hallintaan. Yhtiön nimeksi muutettiin 1935 "Pitkäranta Oy".


title: Diesen Wood

text: Talvisodan jälkeen yhtiön Pitkärannassa olleet laitokset jäivät Neuvostoliiton haltuun. Pitkäranta Oy poistettiin osakeyhtiörekisteristä 1948. Tehdas toimii edelleen nimellä Tselljuloznyi zavod "Pitkäranta".


title: Diesen Wood

text: Christopher Diesenin poika Andreas Diesen (1906–1997) oli vuodesta 1933 G. A. Serlachius Oy:n palveluksessa ja oli viimeksi yhtiön varatoimitusjohtajana.


title: Vapaustaistelija

text: Vapaustaistelija on myönteinen nimitys ihmisestä, joka toimii aktiivisesti vapauden puolesta tavalla tai toisella, ja vapaustaistelu on myönteinen termi tästä toiminnasta. Termi on suhteellinen, sitä käytetään yleensä vain niistä tahoista, joiden tavoitteita kannatetaan. Varsinkin, jos vapaustaistelijana itseään pitävä turvautuu väkivaltaan tai vahingontekoon, voi hänen vastustajansa käyttää kielteisempiä nimityksiä, kuten kapinallinen, rikollinen, bandiitti, vandaali tai terroristi. Tässä artikkelissa käytetään termejä "vapaustaistelija" ja "vapaustaistelu" ottamatta kantaa siihen, onko tahojen toiminta oikeutettua vai ei. Neutraalimmalla sanalla separatismi viitataan samankaltaiseen ilmiöön. Vapaustaistelu voi olla myös väkivallatonta. Esimerkiksi 14. dalai-lama on sanonut olevansa vapaustaistelija, vaikka vastustaa väkivaltaa.


title: Vapaustaistelija

text: Yleensä vapaustaistelijat toimivat jonkin ryhmän, kuten etnisen ryhmän vapauden puolesta sortajaksi koettua tahoa, esimerkiksi valloittajaa tai vallanpitäjää vastaan. Etnisen ryhmän vapaustaistelu pohjautuu usein nationalistiseen ajatukseen, että kansalla pitäisi olla oikeus päättää omista asioistaan. Usein tavoitteena on oma valtio tai itsehallinto. Tunnetuimpia kansallista tai etnistä vapautta ajavia, vapaustaistelijoiksi kutsuttuja henkilöitä ovat olleet esimerkiksi Nelson Mandela, Mahatma Gandhi ja 14. dalai-lama. Nämä ovat tulleet tunnetuiksi myös väkivallattomuudestaan (vaikka Nelson Mandela eräässä vaiheessa kannattikin väkivaltaa).


title: Vapaustaistelija

text: Väkivaltaisen vapaustaistelun keinoja ovat esimerkiksi aseellinen taistelu, kuten sissisota, aseelliset iskut tai väkivallanteot, tai lievät vahingonteot, kuten sabotaasi. Vapaustaistelu voi olla myös väkivallatonta ja rauhanomaista. Rauhanomainen vapaustaistelu voi olla esimerkiksi mielensä osoittamista, kieltäytymistä työnteosta, yhteiskunnan toiminnan (kuten liikenteen kulun) häirintää, tai lakien ja määräysten tottelematta jättämistä. Vapaustaistelua, jossa lähinnä kieltäydytään osallistumasta yhteiskunnan toimintaan, voidaan kutsua passiiviseksi vastarinnaksi.


title: Vapaustaistelija

text: Vapaustaistelu on usein myös sivistyksellistä "taistelua", kuten tiedon levitystä tai koulutusta. Valistusajasta lähtien on ajateltu, että kansan sivistäminen johtaa suurempaan vapauteen paitsi taikauskosta ja tietämättömyydestä, myös vallanpitäjän kontrollista. Perustana on ajatus, että tiedonsaannin kontrolloiminen tai rajoittaminen on merkittävä osa vallankäyttöä, ja vapaa tieto vapauttaa ihmiset kahleistaan. Ajatellaan, että kansan tai ryhmän aivopesu tai pitäminen tietämättömyydestä mahdollistaa ryhmän hyväksikäytön. 1800-luvulla Suomen suuriruhtinaskunnassa alkanut alempien yhteiskuntaluokkien peruskoulutus pohjautui juuri valistuksen oppeihin, ja sillä katsottiin saavutetun niitä tuloksia joihin oli pyrittykin.


title: Vapaustaistelija

text: Eräänlaista vapaustaistelua voidaan käydä myös oikeusteitse, jolloin oikeuslaitoksen halutaan tuomitsevan sorroksi koetut vallanpitäjän toimet. Tämän onnistuminen edellyttää kuitenkin, ettei oikeuslaitos ole vallanpitäjästä riippuvainen, eli että yhteiskunnassa on jo tietyt perustavanlaatuiset vapauden edellytykset.


title: Vapaustaistelija

text: Joidenkin mukaan historia on osoittanut, että ryhmän on helpompi vapautua väkivallattoman vastarinnan keinoin. Heidän mielestään väkivallattomat taistelut ovat onnistuneet useammin, ja väkivaltaiset ovat useammin johtaneet pitkällisiin sissisotiin tai sisällissotiin, jopa pahempaan sortoon. Toisaalta on esimerkkejä onnistuneista aseellisistä vapaustaisteluista, kuten Yhdysvaltain itsenäisyyssota.


title: Vapaustaistelija

text: Vapaustaistelija voi sijoittua vasemmisto-oikeisto-akselilla joko oikeistoon tai vasemmistoon tai olla tällä tavoin määrittelemättömissä. Esimerkiksi nationalistista vapaustaistelua käynyt baskijärjestö ETA on tai ainakin oli äärivasemmistolainen. Toisaalta nationalistista vapautaistelua käyneet Karjalan metsäsissit olivat oikeistolaisia. Vapaustaistelijat saavat "oikeistolainen" ja "vasemmistolainen"-leimansa usein siitä, mitä näiden ryhmien vastapuoli edustaa. Esimerkiksi ETA perustettiin sortavaksi koetun oikeistolaisen Francon diktatuurin aikaan. Näin siitä tuli vasemmistolainen. Toisaalta Karjalan metsäsissit vastustivat kommunistista Neuvostoliittoa, joten heistä tuli oikeistolaisia. Irlantilaisten itsenäisyyttä ajava IRA:n liikkui edestakaisin pitkin oikeisto-vasemmisto akselia. IRA syntyi oikeistolaiseksi ja jyrkän uskonnolliseksi järjestöksi. Ennen toista maailmansotaa se kuitenkin alkoi etsiä yhteyksiä sosialisteihin. Sodan aikana IRA suunnitteli yhteistyötä Natsi-Saksan kanssa. Myöhemmin 1960-1980 luvuilla IRA turvautui jälleen sosialistiseen, jopa marxilaiseen retoriikkaan hakiessaan tukea äärivasemmistolta. Yhteistä näille linjanvedoille on ollut tuen hakeminen sortajaksi koetun Ison-Britannian sen hetkisen politiikan vastustajilta. Olennaisinta on aina ollut Irlannin itsenäisyys. Käytännössä nationalististen vapaustaisteluiden tavoitteet ovatkin useimmiten samankaltaiset, ja talous- ja sosiaalipolitiikan järjestäminen oikeiston tai vasemmiston näkemysten mukaiseksi on toissijainen asia, joka on vasta sen ajan murhe, kun kansa on saatu jo vapautettua.


title: Vapaustaistelija

text: Tässä on esimerkkejä ryhmistä, jotka kutsuvat itseään vapaustaistelijoiksi. Osa näistä ei vastaa edellä määriteltyä, esimerkiksi niin sanotut "kettutytöt" voivat käsittää itsensä eräänlaisiksi "vapaustaistelijoiksi", ajavathan he turkiseläinten vapautta häkeistään.


title: Pronssisoturi

text: Pronssisoturi tai Pronssisotilas (, ) on osa Tallinnan neuvostosotilaiden hautamuistomerkkiä, joka pystytettiin vanhankaupungin eteläpuolelle, Kesklinnan kaupunginosan Tõnismäelle vuonna 1947. Teos purettiin keväällä 2007 ja pystytettiin uudelleen Tallinnan sotilashautausmaalle.


title: Pronssisoturi

text: Muistomerkin tarkoituksena oli kunnioittaa puna-armeijan virolaisen armeijakunnan sotilaita, jotka neuvostohistorian mukaan vapauttivat Tallinnan saksalaisesta fasistimiehityksestä 22. syyskuuta 1944. Viron uudelleenitsenäistyttyä muistomerkistä poistettiin vuonna 1964 sytytetty ikuinen tuli ja marmorilaatat.


title: Pronssisoturi

text: Muistomerkki hautoineen poistettiin Tallinnan keskustasta huhtikuun 2007 lopussa. Sen rekonstruktio rakennettiin Tallinnan sotilashautausmaalle, minne haudattiin myös osa ylös kaivetuista vainajista. Nykyisin muistomerkkiin kiinnitetyssä laatassa lukee "Toisessa maailmansodassa kaatuneille".


title: Pronssisoturi

text: Pronssisoturista tuli Viron erilaisten historiantulkintojen vertauskuva. Se aiheutti jännitteitä sekä virolaisten, että myös virolaisten ja venäläisten, sekä Viron ja Venäjän valtioiden välillä. Viron virallisen kannan mukaan kysymys oli patsaan siirrosta, mutta Venäjän mielestä Viro rikkoi hautarauhaa, häpäisi vainajat ja solvasi sankarivainajien muistoa.


title: Pronssisoturi

text: Muistomerkin alkuperäinen virallinen nimi oli "Tallinnan saksalaisesta fasistimiehityksistä vapauttajien muistomerkki". Alkuperäisessa muistomerkissä oli seuraavat osat: Pronssisoturi-patsas, mastaba-tyyppinen hautakammio, patsaan yläpuolella Suuren isänmaallisen sodan pyöreä muistoreliefi, hautakammion etupuolella vainajien nimet viron- ja venäjänkielisissä marmorilaatoissa, hautakammion takana muistoteksti marmorilaatassa, patsaan edessä ikuinen tuli (vuosina 1964–1991) sekä betoninen alusta, jonka alla lepäsi 13 vainajaa, joukossa yksi mordvalainen.


title: Pronssisoturi

text: Pronssisoturi-patsas alkoi saada erilaisia symbolimerkityksiä 1990-luvun alussa. Virolaiset alkoivat kutsua sitä Aljoshaksi, vaikka se esittää virolaista sotilasta ja on pystytetty virolaisten neuvostosotilaiden muistolle.


title: Pronssisoturi

text: Kesällä 2007 muistomerkistä siirrettiin Tallinnan sotilashautausmaalle vain Pronssisoturi-patsas. Sen taakse rakennettiin uusi mastaba-tyyppinen hautakammio, joka on kuitenkin alkuperäistä pienempi. Muistomerkistä jäivät siis puuttumaan betonialusta, marmorilaatat, Suuren isänmaallisen sodan reliefi ja ikuinen tuli.


title: Pronssisoturi

text: Vuoden 1945 Tallinnan keskustan kaavaluonnoksessa Tõnismäelle suunniteltiin pieni aukeama puiden ympäröimänä. Sille oli haudattu 12 puna-armeijan sotilasta. Monumenttia edelsi samalla paikalla ollut puinen veistos, jonka koululaiset, 15-vuotias Ageeda Paavel ja 14-vuotias Aili Jürgenson räjäyttivät Neuvostoliiton voitonpäivän aattona 8. toukokuuta 1946.


title: Pronssisoturi

text: Monumentti valmistui vuonna 1947 toisessa maailmansodassa natsi-Saksaa vastaan taistelleiden puna-armeijan sotilaiden muiston kunniaksi. Tyyliltään monumentti edustaa sosialistista realismia. Viron taiteen historian kirjoittajat ajoittavat sen aikakauteen 1944–1955, jolloin Viron taide oli heidän mukaansa "stalinismin vallassa". Monumentti sijaitsi vuosina 1947–1991 Neuvostoliiton salaisen poliisin, MGB-MVD-KGB:n Tallinnan-, sitten Viron Suojelupoliisiviraston päämajaa vastapäätä, toisella puolella tienristeystä. Samassa risteyksessä sijaitsee myös Viron kansalliskirjasto


title: Pronssisoturi

text: Pronssisoturin suunnittelivat kuvanveistäjä Enn Roos ja taustan sekä jalustan arkkitehti Arnold Alas.


title: Pronssisoturi

text: Enn Roosin suunnittelema noin kaksi metriä korkea pronssiveistos kuvaa sotilasta, jonka mallina oli Helle Palusalun mukaan hänen isänsä, painin kaksinkertainen olympiavoittaja Kristjan Palusalu. Kulttuurineuvosto kielsi Palusalun käyttämisen mallina, joten patsaan kasvoja muutettiin. Mallin henkilöllisyyttä ei kuitenkaan tiedetä. Roos sanoi mallin olleen nuori työläinen läheiseltä työmaalta, mutta Palusalun tytär Helle Palusalu on väittänyt, että hänen isänsä oli veistoksen mallina. Roosin lausunnon motiiviksi on arveltu se, että Palusalu loikkasi neuvostoarmeijasta ja tuli näin kommunistipuolueen epäsuosioon.


title: Pronssisoturi

text: Sotilaalla on päällään puna-armeijan univormu, hän katsoo lievästi alaviistoon vasen käsi nyrkissä. Oikeassa kädessä on kypärä.


title: Pronssisoturi

text: Arkkitehti Arnold Alaksen suunnittelema mastaba-tyyppinen tausta oli virolaista kalkkikiveä. Pronssisotilaan pään yläpuolella oli pyöreä, taustaan upotettu, kiveen hakattu neuvostokunniamerkki "Isänmaallinen sota". Oikealla ja vasemmalla puolella olivat pronssilaatat teksteineen.


title: Pronssisoturi

text: Vuonna 1964 teoksen eteen sytytettiin "ikuinen tuli". Viron palautettua takaisin itsenäisyytensä 1991 tuli sammutettiin ja muistolaatat vaihdettiin. Vanhoissa laatoissa oli kaatuneiden sotilaiden nimet, sekä teksti venäjäksi ja viroksi: "Kunnioitettakoon ikuisesti niitä sankareita, jotka kaatuivat maamme vapauttamisen ja itsenäisyyden takia". Uusissa laatoissa luki viroksi ja venäjäksi: "Toisessa maailmansodassa kaatuneille".


title: Pronssisoturi

text: Neuvostotietojen mukaan monumentin alle oli haudattu 13 nimeltä ja sotilasarvolta tunnettua sotilasta. Virolaiset arkeologit löysivät sieltä kaksitoista arkkua tai ruumista, joista otettiin DNA-näytteet tarkempaa tunnistamista varten. Koska Venäjä ei hyväksynyt patsaan siirtoa, ei se tarjouksesta huolimatta osallistunut kaivauksen valvontaan.


title: Pronssisoturi

text: Huhtikuussa 2007 puretun monumentin pronssifiguuri siirrettiin sotilashautausmaalle, joka sijaitsee Siselinnassa (Filtri tee 14) noin kahden kilometrin päässä alkuperäisestä sijainnista Tõnismäellä. Pronssisotilaan taustalle rakennettiin jälleen kivirakennelma, jonka laatoissa lukee viroksi ja venäjäksi: "Toisessa maailmansodassa kaatuneille".


title: Pronssisoturi

text: Veistoksen tulkintaan on liitetty joitakin piilomerkityksiä. Sen suunnittelijat ja malli olivat virolaisia. On tulkittu, että sankarillisen, ylpeän "vapauttajan" sijaan kyseessä on harras ja sureva mies, joka on painanut päänsä kumaraan.


title: Pronssisoturi

text: Historiallisten tapahtumien tulkinta on Viron etnisten ristiriitojen ydin. Etniset virolaiset pitävät neuvosto-Viron aikaa laittomana miehityskautena, joka on myös maan viranomaisten, sekä lähes kaikkien länsimaiden, kuten Yhdysvaltain näkökanta. Sen seurauksena se väestönosa, joka muutti maahan neuvostomiehityksen aikana ja heidän jälkeläisensä, on leimattu joidenkin taholta laittomiksi miehittäjiksi tai kolonisteiksi.


title: Pronssisoturi

text: Venäjää puhuva vähemmistö taas näkee suurimmaksi osaksi Viron yhdistämisen Neuvostoliittoon laillisena prosessina, joka on myös Venäjän federaation virallinen näkökanta. He näkevät Pronssisoturi-monumentin symbolina heille keskeisestä oikeudesta elää Virossa sen kansan jälkeläisinä "joka vapautti maan fasismista".


title: Pronssisoturi

text: Muistomerkin ympärillä olevaan puistikkoon kokoontuivat vuosittain puna-armeijan veteraanit voitonpäivänä (9. toukokuuta) ja ”Tallinnan fasismista vapauttamisen muistopäivänä” (22. syyskuuta) laskien seppeleitä ja kukkia monumentille.


title: Pronssisoturi

text: Moni virolainen piti monumenttia muistutuksena Neuvostoliiton miehityksestä 1940–41 ja 1944–1991. Sen sijaan vironvenäläisen väestön keskuudessa useat pitivät muistomerkkiä kunnianosoituksena juuri venäläissotilaille.


title: Pronssisoturi

text: Virossa hyväksyttiin keväällä 2007 laki, joka mahdollisti miehitystä ylistävien muistomerkkien siirtämisen. Viro aloitti 18. huhtikuuta kaivaukset. Levottomuudet alkoivat, kun 26. huhtikuuta pronssipatsaan ympärille pystytettiin näköyhteyden peittävä aita ja teltta. Poliisi muodosti ketjun alueen ympärille.


title: Pronssisoturi

text: Tallinnassa mellakoitiin kahtena yönä 26.–28.4. Mellakoinneissa yksi kuoli ja satoja vangittiin. Viron hallitus päätti 27. huhtikuuta, että patsas siirretään välittömästi. Viron hallituksen ja poliisin toimintaa arvostelivat vironvenäläisten lisäksi Tallinnan kaupunginjohtaja Edgar Savisaar. Silti pääosa virolaisista kannatti Viron hallituksen toimia mellakoiden aikana, vaikka enemmistö oli alun perin vastustanut patsaan siirtoa.


title: Pronssisoturi

text: Venäjä reagoi voimakkaasti tapahtuneeseen. Se lähetti duuman valtuuskunnan 30.4.–1.5. tutkimaan tilannetta. Ennen lähtöään valtuuskunta vaati Viron hallituksen eroa, mutta tämä kumottiin myöhemmin yksittäisen jäsenen omana mielipiteenä.


title: Pronssisoturi

text: Virossa kritisoitiin erityisesti Venäjän median toimintaa. Varsinkin Venäjän skandaalilehdet ja virallinen lehti syyttivät Viroa fasismista. Venäjällä kritisoitiin myös oman maan hallituksen ylireagointia. Varsinkin Venäjän johtoa lähellä olevien nuorisojärjestöjen viikon kestänyttä Viron Moskovan suurlähetystön piiritystä ja tunkeutumista venäläisen laatulehden lehdistötilaisuuteen kritisoitiin laajasti.


title: Pronssisoturi

text: Voitonpäiväksi 9. toukokuuta ennustettiin lisälevottomuuksia, mutta kaikki sujui rauhallisesti. Euroopan unioni ja Yhdysvallat tuomitsivat Venäjän toimet.


title: Kolmisoppi (Siilinjärven kylä)

text: Kolmisoppi on kylä Siilinjärvellä, Varpaisjärventien varrella. Kolmisopelta on matkaa Siilinjärven keskustaan 10 km sekä Kuopioon 32 km. Itäpuolella kylää sijaitsee Kemiran kaivos- ja allasalue.


title: Kolmisoppi (Siilinjärven kylä)

text: Kolmisopella on noin 100 taloutta ja 400 asukasta.


title: Aleksandr Prohorov

text: Aleksandr Mihailovitš Prohorov (, 11. heinäkuuta 1916 – 8. tammikuuta 2002) oli Australiassa syntynyt neuvostoliittolainen fyysikko. Hän sai vuonna 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon laseriin ja maseriin kohdistuneesta tutkimuksesta.


title: Aleksandr Prohorov

text: Prohorov syntyi Australian Queenslandissä sijaitsevassa Athertonin kaupungissa venäläiseen maahanmuuttajaperheeseen. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hänen vanhempansa palasivat Neuvostoliittoon. Prohorov kirjautui Neuvostoliiton armeijaan kesäkuussa 1941. Hän osallistui toiseen maailmansotaan, jonka aikana hän haavoittui kahdesti.


title: Palettivälskäri

text: Palettivälskäri ("Paracanthurus hepatus") on välskärikaloihin kuuluva kala. Se on sukunsa ainoa laji ja hyvin yleinen myös meriakvaarioharrastuksessa.


title: Palettivälskäri

text: Palettivälskärin kyljessä on kirkkaansininen ja musta paletin muotoinen kuvio. Sen pyrstö on sitruunankeltainen. Kala voi kasvaa 30-35 cm pitkäksi.


title: Palettivälskäri

text:
Palettivälskäri on kotoisin Indopasifiselta merialueelta.
Se elää luonnossa suurissa parvissa, mutta akvaario-olosuhteissa niitä on hyvä pitää yksittäin, ellei altaalla ole riittävästi tilaa useammalle yksilölle.


title: Palettivälskäri

text: Palettivälskäri on nuorena hieman arka ja piileskelevä, mutta kotiutuessaan ja kasvaessaan usein aggressiivinen lajitovereita kohtaan. Palettivälskäri on nopea uimari, joten uimatilaa saisi olla riittävästi. Akvaariolla saisi olla n. 1,5-2m pituutta, ja litroja vähintään 500-litraa.


title: Palettivälskäri

text: Palettivälskäri saa erityisen herkästi "Cryptocaryon irritans" -loisen aiheuttaman pilkkutaudin. Kalan vastustuskyvyn heiketessä stressin tai muun olosuhdemuutoksen myötä, on se herkkä saamaan tämän loistartunnan. Siitä syystä kyseiselle lajille olisi syytä tarjota oikeanlainen ympäristö.


title: Palettivälskäri

text:
Palettivälskäri syö luonnossa eläinplanktonia.
Akvaario-olosuhteissa ne ovat pitkälle kaikkiruokaisia, ja hyväksyvät korvaavan kuivaruuan helposti. Ruokinta olisi hyvä pitää monipuolisena, jotta kalan vastustuskyky tauteja vastaan säilyisi vahvana.


title: Palettivälskäri

text: Animaatioelokuvien "Nemoa etsimässä" (2003) ja "Doria etsimässä" (2016) hahmo Dori on palettivälskäri.


title: Badr-1

text:
Badr-1 oli Pakistanin ensimmäinen satelliitti. Se laukaistiin Kiinan kansantasavallasta 16. heinäkuuta 1990 Pitkä Marssi -kantoraketilla . Satelliitti lensi matalalla kiertoradalla ja toimintansa loputtua putosi ilmakehään 9. joulukuuta 1990 .
Satelliittiprojektin tavoitteet olivat


title: Badr-1

text: Satelliitin rakenne oli 26-pintainen monikulmio. Satelliitin massa oli 52 kg, joten se oli mikrosatelliitti. Se toimi aurinkopaneelien tuottamalla sähkövirralla (12,5 W teho), paneelit oli kiinnitetty rakenteen ulkopintaan. Tietoliikenne toimi alaspäin VHF-taajuudella ja komentojen vastaanotto UHF-taajuudella. Tietoliikennekanavia oli 32 kappaletta. Tiedonsiirtonopeus oli 1200 baudia.


title: John Hasbrouck van Vleck

text: John Hasbrouck van Vleck (13. maaliskuuta 1899 – 27. lokakuuta 1980) oli yhdysvaltalainen fyysikko. Van Vleckille myönnettii vuonna 1977 Nobelin fysiikanpalkinto magneettisten ja epäjärjestäytyneiden aineiden elektronirakenteen teoreettisesta tutkimuksesta yhdessä Philip Andersonin ja Nevill Francis Mottin kanssa. Van Vleck oli yksi Manhattan-projektiin osallistuneista fyysikoista.


title: Hotakainen

text: Hotakainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


European Satellite Navigation Industries oli länsi-eurooppalaista Galileo-satelliittinavigaatiokonstellaatiota kehittävä teollisuusyritysten yhteenliittymä.


title: European Satellite Navigation Industries

text: Sen alkuperäinen nimi oli Galileo Industries. Nimi muuttui lähinnä sen takia, että yksi pääomistajista sai uuden pääomistajan, kun Alcatel Alenia Space-yritys muuttui Thalesin vetämäksi Thales Alenia Space -yhtiöksi vuoden 2006 lopulla.


text: ESNI:n omistajat ovat Thales, Finmeccanica, EADS Astrium ja Galileo Sistemas y Servicios, joka puolestaan on seitsemän espanjalaisen yrityksen yhteisyritys.


text: Yhtiö sai alallaan likimain monopoliaseman EU:ssa.


text: Yhtiön pääkonttori on Ottobrunnissa Saksassa ja miltei samantasoinen sivutoimisto on myös Roomassa. Yhtiössä on noin 200 toimihenkilöä, joista useat on deponoitu omistajayhtiöistä.


text: Yritys ei pystynyt keräämään julkisen sektorin ja yrityssektorin yhteisrahoitusmallin vaatimaa yritysrahoitusta Galileon kehittämiseen vaan sen johtava rooli Galileo-ohjelmassa purettiin 2007-2008. Tämän jälkeen ESA toimii Galileon pääurakoitsijana ja ESNIS-yhtiön avainyhtiön ESAn alla eri segmenttien (satelliitit, laukaisut, maa-asemat) pääalihankkijoina.


title: Samuel Chao Chung Ting

text: Samuel Chao Chung Ting (, s. 27. tammikuuta 1936) on Yhdysvalloissa syntynyt kiinalais-yhdysvaltalainen fyysikko. Tingille ja Burton Richterille myönnettiin vuonna 1976 Nobelin fysiikanpalkinto ψ-hiukkasen löytämisestä.


title: Samuel Chao Chung Ting

text: Tingin vanhemmat olisivat toivoneet pojan syntyneen Kiinassa, mutta synnytys käynnistyi vanhempien ollessa Yhdysvalloissa ja pojasta tuli samalla yhdysvaltalainen. Tingin molemmat vanhemmat olivat töissä, eikä heillä ollut tarpeeksi aikaa kasvattaa poikaansa, joten kasvatus annettiin äidin puoleisen isoäidin harteille. 20-vuotiaana Ting päätti muuttaa Yhdysvaltoihin ja hankkia siellä koulutuksen. Vanhempiensa suhteiden avulla hän pääsi opiskelemaan Michiganin yliopistoon. Hän valmistui filosofian tohtoriksi vuonna 1962.


title: Refsumin tauti

text: Refsumin tauti on harvinainen fytaanihapon kertymäsairaus. Se aiheuttaa lihassurkastumia, silmänpohjan rappeutumisen, kuulovamman, tasapaino-ongelmia ja ataksiaa. Refsumin taudin infantiiliin muotoon kuuluu monesti myös kehitysvammaisuutta, hepatomegaliaa, osteoporoosia ja kasvojen lievä epämuodostuma.


title: Refsumin tauti

text: Refsumin tauti saattaa johtaa kuurosokeuteen.


title: Refsumin tauti

text: Refsumin tauti on autosomin kautta peittyvästi periytyvä. Sen kuvasi ensimmäisenä Sigvald Refsum vuonna 1945.


title: Parkinsonismi

text: Parkinsonismilla tarkoitetaan oireyhtymää, johon kuuluu muun muassa vapinaa, lihasjäykkyyttä ja liikkeiden hidastumista. Parkinsonismin yleisin syy on Parkinsonin tauti, jolloin puhutaan idiopaattisesta parkinsonismista. Parkinsonismin toiseksi yleisin syy on lääkkeiden sivuvaikutukset, jolloin puhutaan lääkeparkinsonismista.


title: Parkinsonismi

text: Parkinsonismi-nimitystä käytetään usein, kun on havaittu Parkinsonin taudissa yleisesti esiintyviä ns. ekstrapyramidaalioireita haluamatta ottaa kantaa niiden syntytapaan. Koska termin käyttö on häilyvää, on lukijan syytä tutustua Parkinsonin tautiin ja sitä läheisesti muistuttaviin sairauksiin, kuten esimerkiksi multisysteemiatrofioihin), Huntingtonin tautiin, Lewyn kappale -syndroomaan (dementia), vaskulaariseen Parkinsonismiin ja Alzheimerin tautiin.


title: Parkinsonismi

text: Noin seitsemän prosenttia parkinsonismitapauksista johtuu lääkkeiden sivuvaikutuksista. Parkinsonismia aiheuttavia lääkkeitä ovat esimerkiksi neuroleptit eli antipsykootit, eräät vanhan polven verenpainelääkkeet, eräät pahonvoinnin tai huimauksen hoitoon tarkoitetut lääkkeet sekä eräät kalsiumkanavan salpaajat. Joissain tutkimuksissa on löytynyt myös yhteyttä SSRI-lääkkeiden ja parkinsonismin väliltä. Myös syövän ja kivun hoitoon käytetyt lääkkeet saattavat aiheuttaa parkinsonismia.


title: Parkinsonismi

text: Noin 60 prosenttia lääkeparkinsonismipotilaista paranee kahden kuukauden sisällä parkinsonismia aiheuttaneen lääkkeen lopettamisen jälkeen. Joskus parkinsonismin oireet poistuvat vasta kahden vuoden kuluttua ja 16 prosentilla oireet eivät poistu edes lääkityksen lopettamisen jälkeen.


title: Hydraus

text: Hydraus (vedytys) on kemiallinen reaktio, jossa molekyylin tyydyttymättömiin kaksois- tai kolmoissidoksiin liittyy vetyä (H). Tyypillinen hydrausreaktio on vedyn liittyminen alkeenin kaksoissidokseen katalyytin läsnä ollessa, jolloin vedytetty kaksoissidos tyydyttyy yksinkertaiseksi sidokseksi (alkaaniksi). Tyypillinen esimerkki hydrauksesta on maleiinihapon kaksoissidoksen pelkistäminen vetykaasun avulla meripihkahapoksi.


title: Hydraus

text: Myös alkyynejä, ketoneja, nitriilejä ja imiinejä voidaan hydrata.


title: Hydraus

text: Hydraus on additioreaktio, jossa H liittyy esimerkiksi alkeenin kaksoissidokseen. Tällöin kaksoissidos muuttuu yksinkertaiseksi sidokseksi.


title: Hydraus

text:
Esimerkiksi eteenin hydrogenointi etaaniksi:
Hydrogenointireaktiot ovat luonteeltaan eksotermisia, eli ne vapauttavat lämpöä. Hydrogenointireaktiossa käytetään usein katalyyttiä reaktion nopeuttamiseksi. Katalyytteinä voidaan käyttää platinaa, palladiumia, nikkeliä tai rodiumia. Yleisimmin käytetty katalyytti on platina.


title: Hydraus

text: Hydraus poikkeaa protonoitumisesta siten, että hydrauksessa tuotteilla on sama sähkövaraus kuin lähtöaineilla.


title: Hydraus

text: Petrokemianteollisuudessa hydrauksella pyritään parantamaan polttoaineiden laatua, muun muassa poistamaan fysiologisesti haitallista bentseeniä.


title: Hydraus

text: Dehydraus (vedyn poisto) on hydraukselle vastakkainen prosessi. Se suoritetaan alemmassa paineessa tai alipaineessa. Katalyyttina käytetään platinaa, kuparia tai raudan oksideja. Dehydrauksella valmistetaan mm. styreeniä sekä ketoneja, kuten asetonia ja metyylietyyliketonia,


title: Hydraus

text: Esimerkki


title: Hydraus

text: Isopropyylialkoholin (CHCHOHCH) dehydraus asetoniksi (CHO)


title: Hydraus

text: CHCHOHCH → CHO + H


title: Alfredo Piàn

text: Alfredo Piàn (Las Rosas, Argentiina 21. marraskuuta 1912 - 25. heinäkuuta 1990) oli argentiinalainen kilpa-autoilija.


title: Alfredo Piàn

text: Piàn osallistui ainoastaan Monacon osakilpailuun vuonna 1950 Maserati 4CLT:llä. Piànin saavutettua kuudenneksi nopeimman kierrosajan lauantain harjoituksissa hän ajoi öljyläikkään ja ajautui päin reunakaidetta. Hän lensi ulos autostaan eikä pystynyt aloittamaan kilpailua jalkavammojensa takia. Hän ajoi myös sarjan ulkopuolisissa kisoissa ja sijoittui saman vuoden San Remon GP:ssä kolmanneksi. Formula 1:n jälkeen Piàn siirtyi Etelä-Amerikan Fuerza Libre -sarjaan, jossa hän voitti mestaruuden kolmena vuotena peräkkäin vuosina 1953-1955.


title: Charles Pozzi

text: Charles Pozzi (27. elokuuta 1909 – 28. helmikuuta 2001) oli ranskalainen kilpa-autokuljettaja.


title: Charles Pozzi

text: Ranskanitalialaiseen perheeseen syntynyt Pozzi harjoitti alkuaikoina maataloustekniikkaa, kunnes siirtyi autokauppaan vuonna 1932. Varsinaisen kilpa-ajamisen hän aloitti 1946 Delahaye-autolla ja sijoittui seuraavana vuonna Italian osakilpailussa seitsemänneksi ja Ranskassa viidenneksi. Vuonna 1949 Pozzi ajoi Ranskan osakilpailun voittoon St. Gaudensissa, kun Ranskan autoilijoiden kerho () vaati perinteisten urheiluautosääntöjen käyttämistä tulevien Formula 1-sääntöjen sijasta ja kun Raymond Sommerin sekä Harry Schellin auton moottori hajosi kilpailun kärjessä. Hän ajoi ensimmäisellä Formula 1 -kaudella Ranskan osakilpailussa kuudenneksi jakaen autonsa Louis Rosierin kanssa. Myöhemmin Pozzi siirtyi kestävyysajojen puolelle voittaen vuoden 1952 Casablancan 12 tunnin ajon yhdessä Lucien Vincentin kanssa. Kilpa-ajoista hän poistui vuoden 1954 aikana, koska liiketoiminnat autokaupan osalta vaati enemmän huomiota. Aikaisemmin Fordin autoja myyneestä ja hankkineesta Pozzista tuli Ranskassa Ferrarin autojen maahantuoja vuonna 1968 ja Automobiles Charles Pozzi -tallista tuli vakituinen Ferrarin autoja käyttänyt talli, mm. Le Mansin ja Daytonan ajoissa 1970-80-luvuilla.


title: Charles Pozzi

text: * = Jaettu auto.


title: Tiryns

text: Tiryns () oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis"), joka sijaitsi matalalla kukkulalla Argoksen tasangolla Argoliin maakunnassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Náfplion kunnassa lähellä kohteesta nimensä saanutta Tírynthan kylää, noin 3,5 kilometriä pohjoiseen Náfplion kaupungista.


title: Tiryns

text: Tiryns on yhdessä Mykenen kanssa Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1999.


title: Tiryns

text:
Tirynsin paikka oli asuttuna viimeistään neoliittisella kivikaudella noin 5000 eaa. Sen akropoliilla eli linnavuorella on ollut pyöreä palatsi tai linnoitus jo 2500–2000 eaa., mahdollisesti jo ennen läheistä, merkittävämpää pronssikautista keskusta Mykeneä. Rakennuksen halkaisija on ollut 28 metriä ja sen ympärillä on ollut pienempiä rakennuksia. Lähes kaikki merkit näistä varhaisvaiheista ovat kuitenkin kadonneet, koska paikka on ollut yhtämittaisesti asuttuna tämän jälkeen.
Kaupungin huippuvaihe oli vuosina 1400–1200 eaa. Tuolloinen, nykyisin nähtävillä oleva palatsilinnoitus rakennettiin kolmessa vaiheessa. Noin 1400 eaa. rakennettiin palatsi linnavuoren korkeimmalle kohdalle. Noin 1300–1250 eaa. palatsin ympärille rakennettiin kyklooppimuuri. Noin 1250–1200 eaa. muureja laajennettiin kattamaan koko kukkula.


title: Tiryns

text: Tiryns ja Mykene ovat mahdollisesti liittyneet läheisesti toisiinsa, koska niiden välisistä sodista ei ole tietoa. Tiryns on ollut ilmeisesti Mykenen vasallikaupunki ja tukikohta. On ehdotettu myös, että Tiryns olisi ollut jossakin vaiheessa Mykenen satama. Muinaisina aikoina kaupunki oli nykyistä lähempänä merta.


title: Tiryns

text: Kaupunki tuhoutui maanjäristyksessä ja tulipalossa noin vuonna 1200 eaa., mutta paikka säilyi asuttuna tai ainakin kulttikäytössä myös tämän jälkeen. Noin 700 eaa. paikalle rakennettiin Heran temppeli. Kaupunki osallistui persialaissotiin, muun muassa Plataian taisteluun vuonna 479 eaa. Argos tuhosi Tirynsin noin vuonna 470 eaa. Asutus oli edelleen olemassa hellenistisenä aikana. Paikka oli kokonaan autioitunut, kun Pausanias vieraili alueella 100-luvulla. Bysanttilaisena aikana paikalle rakennettiin kirkko.


title: Tiryns

text: Ensimmäiset arkeologiset kaivaukset alueella suoritti Heinrich Schliemann vuonna 1876. Vuonna 1885 hän sai kaivetuksi linnoituksen yläosan ja palatsin. Saksan arkeologinen instituutti jatkoi kaivauksia linnavuorella ja sen ympäristössä vuosina 1905–1920. Kreikkalaiset jatkoivat kaivauksia 1950-luvulla ja saksalaiset jälleen vuodesta 1967 eteenpäin.


title: Tiryns

text: Tiryns on kukkulalinnoitus, jonka huomattavimmat piirteet olivat sen palatsi, holvatut tunnelit ja etenkin sen kyklooppimuuri, josta tulee myös kaupungin homeerinen lisänimi "mahtava muurein ympäröity Tiryns". Kukkulan korkeus on noin 16 metriä. Linnoituksen muurien pääportti on tyylistä päätellen mahdollisesti rakennettu samaan aikaan kuin Mykenen kuuluisa Leijonaportti. Muurien ympärysmitta on 750 metriä. Niiden paksuus on 4,5–11 metriä ja korkeus enimmillään 7,5 metriä. Muurien sisässä kulkee paikoin kymmeniä metriä pitkiä kapeita tunneleita, joissa on holvattu katto. Niistä on pääsy pieniin kasemateiksi kutsuttuihin huoneisiin, jotka ovat olleet mahdollisesti vartio- tai varastohuoneita.


title: Tiryns

text: Palatsipihalle johtaa suuri pylväikkö eli propylon. Tirynsin palatsin megaron on mykeneläisaikaisista megaroneista parhaiten säilynyt. Se koostuu Mykenen megaronin tavoin kolmesta osasta, pylväshallista, eteishallista sekä valtaistuinsalista. Viimeksi mainitussa on valtaistuin oikean seinän vieressä ja keskustulisijaa ympäröi neljä minolaistyylistä puista pilaria, jotka kannattelivat kattoa. Megaron on ollut koristeltu seinämaalauksin. Palatsissa on ollut myös hallitsijoiden asuintiloja ja muun muassa kylpyhuone.


title: Tiryns

text: Kaksi megaronin seinistä yhdistyivät arkaaiseen Heran temppeliin. Linnavuorella oli myös muita kulttitiloja, merkittävien henkilöiden asumuksia sekä työpaja- ja varastotiloja. Myöhemmin rakennettu alakaupunki asuntoineen käsitti muurien ympäröimän alueen pohjoisosan. Asutus levittäytyi muurien ja linnavuoren ympärille noin kolmen neliökilometrin alueelle.


title: Tiryns

text: Tirynsistä tehdyt esinelöydöt ovat Ateenan Kansallisessa arkeologisessa museossa sekä Náfplion arkeologisessa museossa.


title: Tiryns

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Tirynsin perustaja oli Proitos. Tämä oli Mykenen perustajana pidetyn Perseuksen isoisä. Kaupungin mahtavien muurien rakentajina pidettiin voimakkaita kyklooppeja. Tämän vuoksi niitä alettiin kutsua kyklooppimuureiksi. Tiryns oli myös muun muassa Eurystheuksen kotipaikka.


title: Pyyhkäisyviivarenderointi

text: Pyyhkäisyviivarenderointi () on tietokonegrafiikassa käytetty menetelmä, jota käytetään luotaessa kolmiulotteista kuvaa renderoimalla.


title: Pyyhkäisyviivarenderointi

text: Pyyhkäisyviivarenderoinnissa renderointiohjelma piirtää kuvaa riveittäin. Renderoijan näkösäde liikkuu näin koko kuvaruudun alueen viiva kerrallaan, ei piste kerrallaan.


title: Pyyhkäisyviivarenderointi

text: Kuvassa näkyvien kohteiden pinnat ovat koneen muistissa numerojoukkoina, jotka kuvaavat pintojen paikat. Renderoija etsii viivan jokaiselle kuvapisteelle lähimmän pinnan ja näkösäteen leikkauspisteen, ja piirtää sen näytölle. Jos renderoija "katsoo" sinistä pintaa, jonka edessä on lähempänä punainen pinta, näytölle tulee punainen piste. Jos yhtään pintaa ei näy, tulee mustaa.


title: Pyyhkäisyviivarenderointi

text: Pyyhkäisyviivarenderoinnin ohessa voidaan helposti käyttää muita tavallisia apualgoritmeja kuten Phong-varjostusta ja Z-puskurointia.


title: Kyklooppimuuri

text: Kyklooppimuuri on muuraustyyli, jota käytettiin mykeneläisen kulttuurin aikana. Se rakennettiin suurista kalkkikivisiirtolohkareista, jotka suunnilleen sopivat yhteen pienellä liikkumavaralla ja ilman laastin käyttöä. Lohkareita ei yleensä työstetty, mutta joskus niitä muokattiin hieman vasaralla. Isojen lohkareiden välit täytettiin usein pienimmillä kivillä.


title: Kyklooppimuuri

text: Kuuluisimmat kyklooppimuurit löytyvät Kreikan Mykenestä ja Tirynsistä. Samanlaista muuraustyyliä käytettiin myös muissa vanhoissa kulttuureissa. Ateenan Akropolis oli mykeneläisellä ajalla linnoitettu Pelasgimuuriksi kutsutulla kyklooppimuurilla.


title: Kyklooppimuuri

text: Tyylin nimitys tulee siitä, että aikanaan uskottiin, että vain kykloopeilla oli tarpeeksi voimaa siirtämään suuria lohkareita, joista muurit tehtiin.


title: Pjotr Kapitsa

text:
Pjotr Leonidovitš Kapitsa (, 9. heinäkuuta 1894 – 8. huhtikuuta 1984) oli neuvostoliittolainen fyysikko. Kapitsa syntyi Kronstadtissa vuonna 1894 ja valmistui Pietarin yliopistosta vuonna 1918. Tämän jälkeen hän työskenteli Ernest Rutherfordin kanssa kymmenen vuotta Cavendishin laboratoriossa. Arvostetun Royal Societyn jäsen hänestä tuli vuonna 1929. Vuosien 1930 ja 1934 välisenä aikana hän työskenteli Mond laboratoriossa. Näiden vuosien aikana hän teki monia tieteellisiä saavutuksia.
Kapitsa sai vuonna 1978 Nobelin fysiikanpalkinnon tutkimuksistaan aineen käyttäytymisestä matalissa lämpötiloissa. Palkinto oli jaettu puoliksi kosmisen taustasäteilyn löytäneiden Arno Penziaksen ja Robert Winsonin kanssa.


title: Pjotr Kapitsa

text: Kapitsa tunnettiin vahvana Stalinin vastustajana.


title: Pjotr Kapitsa

text: Vuonna 1982 löydetty päävyöhykkeen asteroidi 3437 Kapitsa on nimetty fyysikon mukaan.


title: Giorgio Tozzi

text: Giorgio Tozzi (s. 8. tammikuuta 1923, Chicago, Illinois – 30. toukokuuta 2011) oli yhdysvaltalainen oopperalaulaja, äänialaltaan basso.


title: Giorgio Tozzi

text: Tozzi opiskeli DePaulin yliopistossa Rosa Raisan, Giacomo Riminin ja John Daggett Howellin johdolla, vaikka hänen alkuperäinen aikomuksensa oli opiskella biologiaa. Hän debytoi oopperalaulajana vuonna 1948 Tarquiniuksen roolissa Benjamin Brittenin oopperassa "Lucretian raiskaus".


title: Giorgio Tozzi

text: Tozzi esiintyi musikaalissa "The Most Happy Fella", joka nähtiin televisiossa vuonna 1980. Hän julkaisi vuonna 1992 myös romaanin "The Golem of the Golden West". Hän oli vuosia Metropolitan-oopperan näkyvimpiä hahmoja. Hän toimi vuoteen 2006 saakka professorina Jacobs School of Musicissa Indianassa.


title: Giorgio Tozzi

text: Tozzi kuoli 30. toukokuuta 2011 Bloomingtonissa, Indianassa. Hänen poikansa mukaan kyseessä oli sydämenpysähdys.


title: Ei kontrollia

text: Ei kontrollia on suomalaisen Kontra-yhtyeen vuonna 1977 julkaistu debyyttialbumi.


title: Meripartio

text: Meripartio on osa kansainvälistä partioliikettä. Meripartiossa keskitytään erityisesti vesillä tapahtuviin harrastuksiin: melontaan, purjehtimiseen ja soutamiseen. Joissakin maissa meripartioon voivat osallistua vain vanhemmat partiolaiset, joissakin se on avoin kaikille partiolaisille sudenpennuista lähtien.


title: Meripartio

text: Vesillä tarvittavien taitojen lisäksi meripartiossa opitaan perinteisiä partiotaitoja ja tehdään tavallisia eräretkiä.


title: Meripartio

text:
Suomessa on noin yhdeksän tuhatta meripartiolaista noin sadassa partiolippukunnassa. Heillä on käytössään yhteensä noin 200 vesikulkuneuvoa, joista suurimmat ovat koululaivoja, pienimmät kanootteja.
Meripartio oli partioliikkeen perustajan Robert Baden-Powellin alkuperäinen idea, ja sen kehittyelyyn osllistui hänen veljensä Warington Baden-Powell, jolla oli kokemusta merenkulusta. Ensimmäinen meripartioleiri pidettiin 1908 Hampshiressä. Suomi oli mukana alusta asti; Suomen ensimmäinen meripartio-osasto on Ålands Sjöscoutförbund vuodelta 1910.


title: Meripartio

text: Euroopan meripartiolaiset kohtaavat kolmen vuoden välein Eurosea-tapahtumassa. Vuonna 2006 se järjestettiin Suomen Korppoossa.


title: Meripartio

text: Suomen Meripartiolaiset palkittiin 23. syyskuuta 2010 Merenkulun turvallisuuspalkinto Sea Sunday:lla. Palkinto on tunnustuksena työstä turvallisuuskasvattajana.


title: C+C Music Factory

text: C+C Music Factory on 1990-luvulla suosittu elektronista tanssimusiikkia ja popmusiikkia tekevä yhtye. Se koostui alun perin Robert Clivillésta ja David Colesta, joka menehtyi vuonna 1995. C+C Music Factory saavutti elektronisen tanssimusiikkin ja club-musiikin listoilla seitsemän ykkössijaa. Ryhmä julkaisi singlejä ja albumeita myös muilla nimillä.


title: C+C Music Factory

text: C+C Music Factory sai 35 musiikkialan palkintoa, mukaan lukien viisi Billboard-palkintoa, viisi American Music Awards -palkintoa, kaksi MTV Video Music Awards -palkintoa ja yhden Grammy-ehdokkuuden kategoriassa ”paras artisti”.


title: C+C Music Factory

text: C+C Music Factoryyn kuului pääsääntöisesti kaksi tuottajaa ja laulajia projektin mukaan:


title: Repco

text: Repco (Replacement Parts Ltd) oli australialainen yhtiö, joka viritti ja huolsi kilpa-autojen moottoreita. Se toimitti Formula 1:ssä Brabhamille moottoreita kausilla 1966-1969 virittämällä Coventry Climaxin moottoreita. Repcon moottoreilla voitettiin ajajien mestaruus 1966 ja 1967. Repco jatkoi vielä sen jälkeen toimintaansa muissa autoluokissa.


title: Repco

text: Brabhamin lisäksi Repco toimitti myös LDS:lle moottorit kaudella 1968. Vaikka kolmilitraisessa moottorissa oli vain 300 hevosvoimaa, siinä oli laajempi vääntöalue. Jack Brabham voitti sillä neljä osakilpailua ja kauden 1966 mestaruuden. Seuraavalla kaudella tehoja oli jo 330 hv, ja Brabham uusi mestaruutensa. Kaudelle 1968 Repco toi uuden, itserakentamansa V8-moottorin, jossa oli yläpuolinen nokka-akseli. Moottori oli epäonnistunut, ja Repco alkoi vetäytyä Formula 1:stä. Kesken kauden 1969 Brabham luopui moottoreiden käytöstä, ja siirtyi käyttämään Fordia.


title: Basket Savonlinna

text: Basket Savonlinna (lyhenne Basket SL tai BSL) on vuonna 1972 perustettu savonlinnalainen koripalloseura. Se on painottanut toimintansa juniorityöhön.


title: Basket Savonlinna

text: Seura perustettiin toukokuussa 1972. Ennen Basket Savonlinnaa kaupungin koripallotoimintaa oli harjoittanut kymmenen vuoden ajan Savonlinnan NMKY, jonka koripallotoiminta siirtyi BSL:lle. Vuonna 1975 seuran B-pojat voittivat Suomen mestaruuden.


title: Basket Savonlinna

text: Basket Savonlinnan kasvateista Jouni Mäkäläinen, Sari Muhonen ja Minna Luostarinen ovat pelanneet aikuisten maajoukkueissa.


title: Basket Savonlinna

text: Basket järjestää vuosittain juhannusta seuraavassa viikonvaihteessa Old Timers´ Basketball Tournamentin eli OTB:n. Turnaus on kolmipäiväinen seniorikoripalloturnaus, jossa on vuosittain mukana noin 50 joukkuetta pääosin Suomesta.


title: Service Pack

text: Service Pack eli huoltopäivitys on tietokoneohjelmiston täydennysosa, jolla esimerkiksi korjataan ohjelmistossa olevia virheitä, paikataan tietoturva-aukkoja ja mahdollisesti lisätään uusia ominaisuuksia. Service Pack sisältää yhdessä asennettavassa paketissa useita, jo aiemmin erikseen julkaistuja päivityksiä sekä usein myös ensimmäistä kertaa julkaistavia päivityksiä, jotka ovat ominaisia kyseiselle Service Packille.


title: Service Pack

text: Esimerkiksi Windows XP -käyttöjärjestelmälle on julkaistu kolme Service Packia, jotka etupäässä korjaavat XP:n tietoturvaongelmia. Windows Vistalle julkaistiin ensimmäinen Service Pack maaliskuussa 2008. Päivitys paransi mm. käyttöjärjestelmän vakautta ja suorityskykyä. Vuonna 2009 Vistalle ilmestyi Service Pack 2. Ensimmäinen huoltopäivitys Windows 7:lle ilmestyi vuonna 2011.


title: Kontran toinen puoli

text: Kontran toinen puoli on suomalaisen Kontra-yhtyeen vuonna 1978 julkaistu toinen studioalbumi.


title: Pierre Levegh

text: Pierre Eugène Alfred Bouillin, ajajanimeltään Pierre Levegh, (22. joulukuuta 1905 – 11. kesäkuuta 1955) oli ranskalainen kilpa-autoilija. Levegh kuoli vuoden 1955 Le Mansin 24 tunnin ajoissa sattuneessa onnettomuudessa, kun hänen autonsa sinkoutui katsomoon. Leveghin lisäksi onnettomuudessa kuoli yli 80 katsojaa.Pisteitä Levegh ei saavuttanut.


title: Mustamäen koulu

text: Mustamäen koulu on peruskoulun ala-aste Salon kaupungissa entisen Halikon kunnan asemanseudulla. Koulu on perustettu 1951 ja se peruskorjattiin ja laajennettiin 2002. Koulussa on 157 oppilasta ja yhdeksän opettajaa. Koulun yhteydessä on liikuntasali. Mustamäen koulussa toimii alakoulun luokat 1–6, ja kaksi erityisopetusluokkaa. Koulun rehtorina toimii Kaisa Katava.


title: Mikrouni

text: Mikrouni on lyhyt, yleensä vain muutaman sekunnin kestävä tila, jonka aikana ihminen on unessa. Mikrounijaksoja ilmenee etenkin pitkän valvomisen seurauksena. Mikrounet ovat varsin tavallisia myös valvottaessa aamuyöllä ihmisillä, jotka noudattavat yleensä normaalia unirytmiä. Väsyneen ihmisen silmien räpytykset voivat lisääntyä ja hidastua. Nukahtaminen mikrouneen voi tapahtua ihmisen itse sitä tajuamatta. Jos mikrounijakso ilmaantuu esimerkiksi autoa ajettaessa, seurauksena voi olla liikenneonnettomuus. Mikrounen aikana otetussa aivojen sähkökäyrässä (EEG) todetaan valvetoiminnan häviävän, ja sen tilalle ilmaantuu hitaampia theta-jaksoja. Samalla todetaan hitaita silmien liikkeitä.


title: Ture Rangström

text: Anders Johan Ture Rangström (30. marraskuuta 1884 – 11. toukokuuta 1947) oli ruotsalainen säveltäjä. Hän sisällytti teoksiinsa modernistisia vaikutteita ja toimi lisäksi kapellimestarina ja musiikkikriitikkona.


title: Ture Rangström

text: Rangström syntyi Tukholmassa ja opiskeli musiikkia siellä. Lähdettyään Saksaan hän jatkoi opintojaan Berliinissä ja Münchenissä. Hän toimi vuosina 1922–1925 Göteborgin sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina.


title: Ture Rangström

text: Rangström oli aikanaan hyvin arvostettu, ja muun muassa Jean Sibelius piti häntä ”päätä pidempänä muita ruotsalaisia säveltäjiä”. Hänen tuotantoonsa kuuluu neljä sinfoniaa, kolme oopperaa ja huomattava määrä yksinlauluja, joiden ansiosta hänet parhaiten tunnetaankin. Hän kuoli Tukholmassa.


title: Mieto levy

text: Mieto levy on suomalaisen Kontra-yhtyeen vuonna 1979 julkaistu kolmas studioalbumi. Levystä julkaistiin CD-painos vuonna 2005. Alkuperäisten master-nauhojen katoamisen vuoksi CD on masteroitu vinyyleiltä.


title: Konstantin Graudus

text: Konstantin Erich Wilhelm Graudus (s. 4. elokuuta 1965, Gütersloh) on saksalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä.


title: Konstantin Graudus

text:
Konstantin Graudus tuli tunnetuksi kotimaassaan hänen esiinnyttyään TV-sarjoissa "Adelheid und ihre Mörder" ja "Doppelter Einsatz". Kansainväliseen tietoisuuteen hän nousi esitettyään pääosan lyhytelokuvassa "Staplerfahrer Klaus", josta tuli yksi genrensä, parodisen kauhuelokuvan klassikoista. Euroopan saksankielisissä maissa jo vuosikymmeniä suosittuna pysyneessä rikossarjassa "Tatort" hän esitti siepatuksi joutunutta tennispelaajaa. Uransa alkuvaiheissa Konstantin Graudus esitti TV-elokuvassa "Moffengriet" saksalaista rivisotilasta, joka rakastuu hollantilaiseen tyttöön.
Graudus on toiminut myös ääninäyttelijänä esiintyen muiden muassa Brad Dourifina elokuvassa "Der Wüstenplanet" ja Michael Imperiolina TV-sarjassa "Sopranos".


title: Konstantin Graudus

text: Konstantin Graudus tunnetaan myös menestyksekkäänä hevosten kasvattajana. Nyttemmin hän on ryhtynyt kasvattamaan myös irlantilaisperäistä dexter-karjaa. Graudus asuu Hampurissa, Neuenfelden kaupunginosassa. Hänen perheeseensä kuuluu vaimon ja pojan lisäksi neljä koiraa.


title: Kansallinen herääminen

text: Kansallinen herääminen on romanttinen ilmaus kehitykselle, jossa etninen ryhmä tiedostaa ja/tai määrittelee itsensä, oikeutensa, tarpeensa ja suhteensa muihin ryhmiin kansallisuusaatteen omaksumisen myötä. Sanotaan, että kansallinen herääminen saa kansan "löytämään itsensä". Usein laajaa, alempiinkin yhteiskuntaluokkiin ulottuvaa kansallista heräämistä edistää tietty sivistystaso, esimerkiksi laaja peruskoulutus ja oma kirjakieli. Sivistyneistö on usein "herännyt" ennen rahvasta, ja edesauttanut rahvaan "heräämistä" esimerkiksi kehittämällä peruskoulutusta tai kirjakieltä.


title: Kansallinen herääminen

text: Suomalaisten keskuudessa termiä kansallinen herääminen on käytetty 1800-luvulla tapahtuneesta kehityskulusta joka konkreettisemmin ilmeni fennomaniana, mutta vastaavia kehityskulkuja on tapahtunut useiden muidenkin kansojen parissa. Suomea on koskettanut myös saamelaisten aktivoituminen kielensä ja kulttuurinsa puolustamisessa.


title: Kansallinen herääminen

text: Kansallinen herääminen merkitsee usein voimakkaampaa identifioitumista etniseen ryhmään, niin sanotun kansallisen identiteetin kasvua. Kansallinen identiteetti voi toimia lähteenä omaa alkuperää ja tarkoitusta koskeville käsityksille, ja se voi osaltaan vastata kysymyksiin omasta alkuperästä ja merkityksestä maailmassa.


title: Kansallinen herääminen

text: Kansallinen identiteetti voi osin rakentua kielen varaan, esimerkiksi äidinkielen. Suomessa tapahtui kansaa yhdistävän kansallisen heräämisen aikana myös kielellisten identiteettien eriytymistä, kun ruotsin- ja suomenkielisten keskuudessa syntyi käsitys oman kielen puhujista muista erillisenä ryhmänä. ("katso: kieliriidat") Toisaalta kansallinen herääminen voi voimistaa ryhmä-identiteettiä yli murrerajojen tai jopa sukulaiskielten välille. Vaikka saman kielen puhujiin voi kuulua monia yhteiskuntaluokkia ja erilaisten elämäntapojen, elinkeinojen ja uskontojen harjoittajia ja muita ryhmiä erilaisine perinteineen, ajatellaan silti usein kansallisen heräämisen myötä saman kielen puhujien kuuluvan tavalla tai toisella samaan kulttuuriin. Tästä ovat seuranneet käsitykset kansallisista kulttuureista. Usein kansanomaisin kulttuuri on löytynyt maaseudulta pikemminkin kuin kaupungista, ja alemmista yhteiskuntaluokista pikemminkin kuin ylemmistä. Kansan kulttuuria, kuten myös maaseudun ja luonnon kauneutta on voitu romantisoida ja ihannoida, jotta kansa arvostaisi itseään ja muutkin arvostaisivat sitä enemmän.


title: Kansallinen herääminen

text: Toisaalta myös korkeakulttuurin tuotteet ovat käyneet kansallisen itsetunnon kohottajiksi. Esimerkiksi Suomessa syntynyt karelianistinen taide oli sivistyneistön korkeakulttuuria, mutta haki innoituksensa kansan keskuudesta.


title: Kansallinen herääminen

text: Kansallista heräämistä saattaa vauhdittaa kokemus yhteisestä uhasta tai sorrosta, kuten oli laita suomalaisilla 1800-luvun sortokausina tai nykyisin kurdeilla. Kansallisuusaatteen omaksumisen myötä ryhmät usein näkevät oikeudekseen päättää itse omista asioistaan tai vapauden muiden ryhmien harjoittamasta kontrollista. Tämän seurauksena ryhmä voi alkaa tavoitella itsenäistä valtiota, mutta ei välttämättä. Esimerkiksi saamelaisten keskuudessa itsenäisen Saamenmaan valtion tavoittelu on harvinaista, vaikka saamelaiset tiedostavat nykyisin oikeutensa ja tarpeensa yhä paremmin. Jos ryhmä haluaa irrottaa asuma-alueensa valtaa pitävästä valtiosta, "emämaasta" erilliseksi itsenäiseksi valtioksi, sanotaan sitä separatismiksi. Separatismia syntyy varsinkin, jos ryhmien oikeudet (kuten oikeus päättää omista asioista) tai tarpeet (kuten sivistykselliset tarpeet) eivät toteudu senhetkisen emämaan alaisuudessa ja toisaalta separatismi on harvinaisempaa, jos ryhmän tarpeita kuunnellaan. Järjestämällä ryhmille laajat oikeudet ja itsehallinnon perinteisillä asuinseuduillaan jotkin valtiot pyrkivät torjumaan separatismia.


title: Kansallinen herääminen

text: Kansallinen herääminen ei merkitse samaa kuin patrioottisuuden kasvu. Patrioottisuus merkitsee lojaalisuutta valtiota kohtaan. Nämä voivat kasvaa rinnakkain, mutta toisaalta kansallinen herääminen voi heikentää patriotismia, jos valtion koetaan sortavan kansaa.


title: Alexandre Sarnes Negrão

text: Alexandre Sarnes Negrão (s. 14. lokakuuta 1985 Campinas, Brasilia) on brasilialainen autourheilija. Hän ajoi GP2-sarjassa kaudet 2005–2007 Piquet Sports -tallissa saavuttaen yhden palkintosijan. Ennen GP2-uraansa Negrão ajoi Etelä-Amerikan F3-sarjassa, jossa hän sijoittui vuonna 2003 loppupisteissä kolmanneksi ja mestariksi vuonna 2004.


title: Simon van der Meer

text: Simon van der Meer (24. marraskuuta 1925 – 4. maaliskuuta 2011) oli hollantilainen fyysikko. Hänen keksimänsä stokastisen jäähdytyksen ansiosta oli mahdollista löytää W- ja Z-bosonit. Hiukkaset löydettiin CERNissä 500 GeV protoni-antiprotoni törmäyttimellä, hanketta johti Carlo Rubbia. Löydösten perusteella molemmille myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1984.


title: Simon van der Meer

text: Van der Meer työskenteli Philipsillä vuoteen 1956 asti ja samana vuonna hän sai paikan CERNissä.


title: Sointu Angervo

text: Sointu Satu Tellervo Angervo (s. 19. huhtikuuta 1941 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja. Angervo on toiminut pitkään näyttelijänä Suomen ammattiteattereissa, Valkeakosken kaupunginteatterin johtajana, Musiikkiteatteri Mustin johtajana ja musiikkiteatterissa ohjaajana ja näyttelijänä. Hän on myös kirjoittanut näytelmiä, librettoja, novelleja ja satuja. Hän on toiminut kansantanssin, teatterin ja tanssin opetustehtävissä.


title: Sointu Angervo

text: Hän on tehnyt lukuisia vahvoja karaktääritehtäviä ja nimitehtäviä, ollut musiikkiteatterin tehtävissä näyttelijänä, laulajana ja tanssijana, operettien diivana ja subrettina, kansannäytelmissä vahvoissa kansanihmisten rooleissa.


title: Sointu Angervo

text:
Angervo on esiintynyt myös kahdessatoista elokuvassa, joista tunnetuin lienee "Tähdet kertovat, komisario Palmu", jossa hän on huonokäytöksisen pimun roolissa. Sointu Angervolle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke 2013. Angervolla on teatterialan ammattikoulutuksensa lisäksi kansantanssin opettajan tutkinto ja taideterapeutin opintoja, ja hän on suorittanut klassisen homeopaatin tutkinnon 1992 ja logoterapeutin diplomin 2001.
28 ohjausta Valkeakosken kaupunginteatterissa: draamaa, musiikkiteatteria, satuja 1984–1993 sekä Kiertueita Viroon.


title: Sointu Angervo

text: Musiikkiteatterin Mustin monivuotinen ohjaaja ja johtaja 1997–2007: useita dramatisointeja ja ohjauksia, kiertueita muun muassa Australiaan, Broadway-musikaalien suomennoksia.


title: Gütersloh

text: Gütersloh on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee lounaiseen Teutoburgin metsästä. Ympäröiviä naapuruskuntia ovat Steinhagen, Bielefeld, Verl, Rietberg, Rheda-Wiedenbrück, Herzebrock-Clarholz ja Harsewinkel. Güterslohissa asuu noin 94 000 ihmistä, ja kaupunki on pinta-alaltaan 111,99 neliökilometrin suuruinen.


title: Gütersloh

text: Gütersloh sai kaupunginoikeudet vuonna 1825 Preussin kuninkaalta Fredrik Vilhelm III:lta. 1800-luvulla se kehittyi lihanjalostus- ja tekstiiliteollisuuden parissa. Nykyisin kaupungin talous on monipuolisempi, ja siellä tuotetaan myös metallituotteita, kemikaaleja, Mielen kodinkoneita, vaatteita ja huonekaluja.


title: Riippulukko

text: Riippulukko (myös "munalukko") on ulkopuolinen lukko, jonka saa avattuna irroitettua lukittavasta kohteesta. Tavallisimmat riippulukkomallit ovat yhdistelmälukko ja avainlukko. Riippulukon kanssa käytetään kiinnikkeitä, salpaa tai ketjua. Riippulukon osat ovat lukkopesä, runko ja sanka. Lukon sanka on yleensä U-muotoinen, karkaistua terästä ja sangassa voi olla jousi, jolloin sanka ponnahtaa ulos kun lukko avataan.


title: Riippulukko

text: Lukittu riippulukko voidaan murtaa joko rikkomalla lukko (sahaaminen, lyöminen, vääntäminen) tai rikkomatta lukkoa (eri yhdistelmien kokeileminen, oikean avaimen kopionti, lukkopesän tiirikointi). Luvaton lukon murtaminen liittyy yleensä murtovarkauteen, jolloin tunkeudutaan rakenteellisesti suojattuun omaisuuden säilytystilaan sen rakenteita tai lukkoja vahingoittaen. Riippulukkojen koko ja suojausominaisuudet vaihtelevat käyttötarpeen ja suojattavan omaisuuden arvon mukaan: päiväkirjan lukitsemiseen käytettävä riippulukko ei yleensä edusta niin suurta suojausluokkaa tai kokoa, mitä esimerkiksi tehdasalueen lukitsemiseen käytetään.


title: Riippulukko

text: Keminmaan vaakunassa on hyppäävä lohi, jonka suussa on riippulukko.


title: Riippulukko

text: Standardi "SFS-EN 12320" määrittää riippulukkojen suojausluokkien vähimmäisvaatimukset. Suuremman suojausluokan riippulukon murtaminen on vaikeampaa ja kuluttaa enemmän aikaa.


title: Riippulukko

text: Internetin maksupalveluissa ja tietokoneen käyttöliittymissä voidaan käyttää suljettua riippulukko-ikonia kertomaan suojatusta ja/tai varmennetusta yhteydestä. Riippulukko-tunnus näkyy yleensä internetselaimen tilarivillä tai osoitepalkissa. Mikäli riippulukon kuva näkyy vain internetsivustolla, se ei silloin tarkoita yhteyden olevan suojattu.


title: Esse

text: Esse eli Espoon seurakuntasanomat oli Espoon luterilaisten seurakuntien viikkolehti. Lehden julkaisussa oli mukana myös Kauniaisten suomenkielinen seurakunta. "Esse" on latinaa ja on olla-verbin infinitiivi.


title: Esse

text: Esse ilmestyi 48 kertaa vuodessa ja sillä oli yli 100 000 lukijaa. Lehteä kustansi Kustannus-Osakeyhtiö Kotimaa.


title: Esse

text: Helmikuussa 2016 ilmoitettiin, että Esse-lehti lopetetaan ja sen tilalle perustetaan Helsingin, Espoon ja Vantaan seurakuntien yhteinen, joka toinen viikko ilmestyvä Kirkko ja kaupunki-niminen lehti, joka alkoi ilmestyä vuoden 2017 alusta alkaen.


title: Suurimmat iskut

text: Suurimmat iskut on suomalaisen Kontra-yhtyeen kokoomalevy, joka julkaistiin vuonna 1996. Levy sisältää Kontran koko Love Kustannus -tuotannon, eli kaksi ensimmäistä albumia ja Kontravirtasen EP:n kokonaan, samoin "Jerry Cotton"-singlen b-puolen jota ei ollut albumilla alun perin.


title: Autonkuljettaja

text: Autonkuljettaja on henkilö, joka ajaa työkseen autoa, esimerkiksi taksia, bussia tai muuta jakelu -tavarankuljetusautoa kuten myös kuorma- tai yhdistelmäajoneuvoa. Yleensä kuitenkin puhutaan erikseen linja-autonkuljettajista, kuorma-autonkuljettajista tai kansanomaisesti ”rekkamiehistä”, jotka kuljettavat erilaisia yhdistelmäajoneuvoja.


title: Autonkuljettaja

text: Autonkuljettaja on myös nimitys henkilölle, joka on suorittanut logistiikan perustutkinnon kuljetuspalvelujen koulutus-ohjelmassa, muita logistiikan perustutkintoja ovat lentoasemahuoltaja sekä varastonhoitaja kukin omassa koulutusohjelmassaan. Kaikki logistiikan perustutkinnot ovat laajuudeltaan 120 opintoviikkoa, joita voidaan opiskella ammattikouluissa tai -opistoissa niin peruskoulu- kuin ylioppilaspohjaisillakin linjoilla sekä aikuiskoulutuksena jolloin autonkuljettajan perustutkinto suoritetaan niin sanotuin näyttökokein. Nämä näyttökokeet pyritään suorittamaan mahdollisimman aidoissa työympäristöissä tai sellaisiksi järjestetyissä. Kaikki logistiikan perustutkinnot antavat Suomessa yleisen jatko-opintokelpoisuuden ammattikorkeakouluihin tai yliopistoihin sen mukaan, mitä asianomainen yliopisto asettaa pääsyvaatimukseksi.


title: Autonkuljettaja

text: Valtion päämiehillä tai valtion vaikutusvaltaisilla henkilöillä, sotilashenkilöstöllä tai varakkailla yksityishenkilöillä voi olla oma autonkuljettaja, esimerkiksi filmitähdillä. Autonkuljettajalta vaaditaan vähintään 18 vuoden ikää ja linja-autonkuljettajalta 21 vuoden ikää, vastuullisuutta ja täsmällisyyttä,liikennesääntöjen osaamista sekä niiden noudattamista, hyvää näkö- ja huomiokykyä sekä nopeaa ratkaisukykyä. Vaaditaan myös kokemusta ,rauhallisuutta, erityisen kehittynyttä liikennesilmää, kyseisen ajoneuvon kuljettamiseen tarvittavaa ajolupaa tai ajokorttia. Koska kyseessä on asiakaspalveluammatti, autonkuljettajalta vaaditaan työssään myös kykyä tulla toimeen erilaisten ihmisten kanssa. Maailman yhä kansainvälistyessä kielitaito on eduksi. Ammatin haittapuolia on monesti vaihtelevat ja pitkät työajat,tiukat aikataulut, vaihtelevien liikennetilanteiden ja keliolosuhteiden seuraamisesta johtuva jatkuva valppaana olo, mikä monesti kuormittaa henkisesti sekä istumatyöstä ja vedosta johtuva selän ja hartiaseudun kuormitus, erinäköiset jalkakivut sekä muut mahdollisesti työstä esiintyvät vaivat.


title: Arantxa Ramos

text: Arantxa Ramos Plasencia (s. 9. syyskuuta 1988, Barakaldo) on espanjalainen uimari, joka edusti kotimaataan kesäolympialaisissa 2004. Siellä hän sijoittui sijalle 23 naisten 400 metrin vapaauinnissa, ja sijalle viisi 4×200 metrin vapaauintiviestissä, yhdessä Tatiana Rouban, Erika Villaécijan sekä Melissa Caballeron kanssa.


title: Vasa-museo

text: Vasa-museo (ruots. "Vasamuseet") on merihistoriallinen museo eteläisen Djurgårdenin (ruots. "Södra Djurgården") alueella Galärvarvetissa Tukholmassa. Museo on rakennettu historiallisen "Vasa"-laivan ympärille, joka upposi Tukholman edustalle vuonna 1628 ja nostettiin merenpohjasta vuonna 1961. Museo kuuluu Ruotsin valtion merimuseoihin (ruots. "Statens maritima museer").


title: Vasa-museo

text: Vasa-museossa on näytteillä 1600-luvulta peräisin oleva "Kuninkaallinen laiva Vasa", joka päätettiin pelastaa vuonna 1961. Meriteknikko Anders Franzén oli samana vuonna löytänyt hylyn ja kampanjoinut pitkään sen pelastamiseksi. Alussa "Vasa" oli esillä Wasavarvet-nimisessä tilapäisrakennuksessa hieman nykyistä museorakennusta kauempana Djurgårdenin eteläpuolella.


title: Vasa-museo

text: Museon ulkopuolella on satama, jossa on neljä museoalusta Jagarpiren-nimisessä laiturissa. Laiturissa ovat kiinni seuraavat alukset:


title: Vasa-museo

text: Tilaa, jossa Vasamuseo toimi aikaisemmin, kutsuttiin nimellä ”Wasavarvet”. Se toimi museon tilapäisrakennuksena Liljevalchin taidehallin läheisyydessä, noin 300 metriä etelään nykyisestä museorakennuksesta. "Vasan" lopullista sijoituspaikkaa ruvettiin suunnittelemaan vuonna 1959 eli kaksi vuotta ennen laivan lopullista pelastamista. Rakennuksen arkkitehtina toimi ruotsalainen Hans Åkerblad, ja se valmistui vuonna 1961. Museon käyttöön rakennettiin kaksi yhtä matalaa rakennusta, jotka sisälsivät tilat sekä näyttelyille että henkilökunnalle. Saltsjö-järveen sijoitettiin poikittainen ponttoni, jonka päälle rakennettiin suojus "Vasaa" varten.


title: Vasa-museo

text: Wasavarvet-rakennus rakennettiin lasista ja betonista. Ulkoseinissä käytettiin sinisenä välkehtivää alumiiniaaltolevyä. Rakennuksen kattoa kannattelivat betonielementtipalkit, ja katossa oli aukko, josta valo pääsi valaisemaan sisätiloja. Myös rakennuksen julkisivuissa oli aukkoja päivänvalon sisäänpääsyä varten. Selvästi kaarevaa kattoa oli korotettava muutaman kerran sitä mukaa, kun laivaa koottiin. Ilman katon korottamista laiva ei olisi korkeutensa puolesta mahtunut rakennukseen.


title: Vasa-museo

text: Kahtena ensimmäisenä vuonna museokävijöitä odotti eriskummallinen näky, sillä laivassa ei vielä ollut mastoa eikä kantta. Lisäksi laivaa ympäröi säilöntäainesumu, jonka hengittämistä museovierailijat eivät voineet välttää. Tilapäisrakennus purettiin vuoden 1988 lopussa "Vasan" purjehdittua viimeisen kerran nykyiseen sijoituspaikkaansa.


title: Vasa-museo

text: Wasavarvetin paikalle avattiin vuonna 1991 Aquaria-vesimuseo ja Alkärrshallenin raitiovaunuvarikko. Jotkin osat Wasavarvet-rakennuksesta ovat kuitenkin yhä samalla paikalla.


title: Vasa-museo

text: Nykyinen museorakennus syntyi vuonna 1981 järjestetyn pohjoismaisen arkkitehtikilpailun tuloksena. Kilpailun voitti ruotsalainen arkkitehtitoimisto Månsson & Dahlbäck Arkitektkontor, ja museo rakennettiin sen suunnitelmien mukaan vuosina 1986–1990. Museon rakennusurakoitsijana toimi rakennusyhtiö NCC. Kuningas Kaarle XVI Kustaa vihki museon käyttöön 15. heinäkuuta 1990. Museolle myönnettiin samana vuonna ruotsalainen arkkitehtuuripalkinto, Kasper Salin -palkinto.


title: Vasa-museo

text: Museorakennus sijaitsee vuonna 1878 rakennetun Tukholman sotasataman kuivatelakka-alueen paikalla. Ennen rakennustöiden alkamista rakennuksen sijaintia arvosteltiin. Arvostelijoiden joukossa oli muun muassa kansanedustaja Henrik S. Järrel. Hän oli sitä mieltä, ettei rantaviivaa saisi katkaista ja että museo häiritsisi Galärvarvetin hautausmaan rauhaa. Siksi olisi parempi, jos museo rakennettaisiin Beckholmenin saarelle lähelle Tukholman keskustaa. Museorakennuksen valmistumisen jälkeen arvostelu kuitenkin loppui, ja Vasa-museosta on pitkine katon läpi työntyvine mastoineen tullut osa Tukholman kaupunkikuvaa. Rakennuksesta pilkistävän korkeimman maston pituus on yhtä suuri kuin "Vasan" isomaston pituus olisi ollut, sillä se ulottuu kölistä mitattuna 52,5 metrin korkeuteen.


title: Vasa-museo

text: Ulkoa katsottuna rakennus on sekoitus eri suuntiin lähtevistä erivärisistä puupaneeleista. Paneelit ovat faluninpunaisia, mustia, sinisiä ja keltaisia. Museon kuparipellistä valmistettu katto puolestaan koostuu monenkorkuisista ja -suuntaisista pulpettikatoista. Sisäänkäynnin ylle ulottuva teräväkärkinen betonirakennelma on rakennettu muistuttamaan aluksen keulaa.


title: Vasa-museo

text: Luonnonmateriaalien käyttö jatkuu rakennuksen sisäpuolella. Esimerkiksi lattialankut koostuvat suovatusta puulattiasta. Rakennuksen ulkopintojen värimaailma jatkuu sisätiloissa, sillä puupaneelit ja osa betonista on maalattu samoilla sävyillä. Vain suuret betoniset seinäpinnat ja katto on jätetty käsittelemättä. Museon sisätilan valaistus on himmeä, joten vie jonkin aikaa, ennen kuin silmä tottuu hämäryyteen. Museossa on kuusi kerrosta, joista vierailijat voivat ihastella "Vasaa". Näyttelytilan sisäpuolinen korkeus on 34 metriä, mikä on mahdollistanut aluksen pystyssä olevan purjevälineistön eli takilan asettamisen oikeaan asentoon. Lisäksi museorakennuksessa on palveluita sekä kävijöille että henkilökunnalle: esimerkiksi lahjatavarakauppa, kahvila, ravintola ja luentosali. Museorakennuksen kokonaispinta-ala on yhteensä 12 700 m².


title: Vasa-museo

text: Vasa-museo on yksi Tukholman suosituimmista matkailukohteista. Vuonna 2008 museossa kävi yli 1 140 000 henkeä. 26. huhtikuuta 2008 rikkoutui 15 miljoonan kävijän raja, ja vuoden 2001 kävijämäärä oli yli 1,2 miljoonaa.


title: Darwininsammakko

text: Darwininsammakko ("Rhinoderma darwinii") on pienikokoinen Chilessä ja Argentiinassa elävä sammakkolaji.


title: Darwininsammakko

text: Darwininsammakon väritys vaihtelee ruskeasta vihreään. Kooltaan se on noin 2,5–3,5 cm pitkä ja painaa muutaman gramman. Ravinnokseen se pyydystää hyönteisiä ja muita niveljalkaisia.


title: Darwininsammakko

text: Lajin lisääntymistapa on melko erikoinen. Naarassammakko munii noin 20–30 munaa, joita urossammakko vartioi noin kahden viikon ajan munien kuoriutumiseen saakka, jonka jälkeen se noukkii kielellään kaikki selviytyneet nuijapäät kehittymään leukapussinsa sisään, kunnes ne kasvavat noin yhden senttimetrin pituisiksi ja kykenevät selviytymään luonnossa omillaan.


title: Darwininsammakko

text: Darwininsammakko on nimetty luonnontieteilijä Charles Darwinin mukaan, joka löysi lajin kuuluisalla tutkimusmatkallaan.


title: Tukholman armeijamuseo

text: Tukholman armeijamuseo () on sotilashistoriallinen museo Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Östermalmin kaupunginosassa Artillerigården-nimisellä historiallisella tykistön kasarmialueella. Museorakennus on peräisin vuodelta 1867, ja se valmistui tuolloin armeijan asehuoneeksi. Kymmenen vuoden kuluttua, vuonna 1877 siitä muodostettiin kuitenkin museo. Tuolloin se kantoi vielä nimeä Tykistömuseo (). Vuonna 1932 se sai nykyisen nimensä. Vuosina 1992–2000 museo oli suljettuna täyskunnostuksen vuoksi. Vuonna 2005 museo nimettiin Tukholman parhaimmaksi museoksi. Sen kokoelmiin kuuluu noin 80 000 esinettä.


title: Play It Loud

text: Play It Loud on brittiläisen glam rock -yhtyeeksikin luokitellun Sladen toinen pitkäsoitto, joka julkaistiin 28. marraskuuta 1970. Albumi oli soundiltaan huomattavasti raskaampi kuin esikoisalbumi "Beginnings".


title: Play It Loud

text: Kansallisten hittisinglejen puutteesta johtuen levy ei yltänyt listasijoituksille. Huonoon myyntimenestykseen saattoi vaikuttaa myös manageri Chas Chandlerin suoralta kädeltä määräämä järjestelmä, jonka mukaan kitaristi Dave Hill ja solisti Noddy Holder olivat yksi lauluntekijäpari, ja basisti Jim Lea ja rumpali Don Powell muodostivat toisen parivaljakon – myöhemmin kävi ilmi, että kaikista tuottoisin yhdistelmä oli Holder/Lea, joka tulevaisuudessa teki lähes kaikki yhtyeen hitit.


title: Play It Loud

text: Levyn kappaleista aikaisemmin singlenä oli ilmestynyt "The Shape of Things to Come" sekä "Know Who You Are", joka oli uusi sanoitettu versio yhtyeen ensimmäisellä levyllä "Beginnings" julkaistusta "Genesis"-istrumentaalikappaleesta.


title: Play It Loud

text: Levystä on sittemmin tehty useita uusintajulkaisuja sekä vinyylinä että CD:nä. Vuonna 2006 se julkaistiin remasteroituna samalla levyllä yhdessä "Beginnings"-albumin kanssa.Julkaistu: maaliskuu 1970, Fontana Records


title: Play It Loud

text: Julkaistu: syyskuu 1970, Fontana Records


title: Taidesäätiö Merita

text: Taidesäätiö Merita on pankkikonserni Nordean vuonna 2002 perustama yleishyödyllinen säätiö, jonka tehtävä on huolehtia Nordean suomalaisten edeltäjäpankkien keräämistä taidekokoelmista. Taidesäätiö Meritan kokoelma koostuu lähinnä Suomen taiteen kultakauden teoksista, mutta mukana on myös suomalaisten nykytaiteilijoiden teoksia 1950-luvulta 1980-luvulle. Kokoelmaan kuuluvat Merita Pankin, Kansallis-Osake-Pankin, Suomen Yhdyspankin, STS-Pankin, Helsingin Osakepankin ja Suomen Teollisuuspankin keräämien taidekokoelmien merkittävimmät teokset. Kokoelman ylläpidon ohella säätiö myöntää apurahoja suomalaisen taiteen tukemikseksi.


title: Taidesäätiö Merita

text: Tällä hetkellä Taidesäätiö Meritan pysyvä kokoelma käsittää 1 038 taideteosta, joka on murto-osa Nordean aikanaan yli 10 000 teosta käsittäneistä kokoelmista. Yhtiö päätti luopua taideteoksistaan, koska pankkikonttorien lakkauttamisen ja avokonttorien yleistymisen vuoksi niitä oli entistä hankalampaa pitää esillä sen omissa tiloissa. Nordea lahjoitti säätiölle sen perustamisen yhteydessä vuonna 2002 noin 500 suomalaisen kulttuuriperinnön kannalta tärkeäksi katsottua taideteosta pankkien kokoelmista. Vuonna 2011 taidesäätiö osti Nordealta kaikki pankin jäljellä olleet suomalaiset taidekokoelmat, jotka käsittivät noin 7 000 teosta. Kauppahintaa ei julkistettu. Näistä teoksista noin 250 liitettiin säätiön pysyvään kokoelmaan. Jäljelle jääneistä yli 6 000 myytiin kauppaa seuranneiden kolmen ja puolen vuoden aikana, pääosin säätiön Helsinkiin perustamassa pop up -myymälässä. Taiteen myyntiprojekti päättyi vuoden 2015 lopussa. Taidesäätiön Meritan esimerkki on innoittanut 2000-luvulla myös monia muita suomalaisia suuryrityksiä säätiöimään taidekokoelmiaan.


title: Taidesäätiö Merita

text: Taidesäätiö Meritan taideteoksiin on mahdollista tutustua etukäteen tilattavalla maksullisisella ryhmäkäynnillä Nordealle kuuluvassa Suomen Yhdyspankin vanhassa pankkisalissa Helsingin Aleksanterinkadulla. Siellä on esillä otos säätiön kokoelman Suomen taiteen kultakauden teoksista. Näyttely vaihdetaan vuosittain. Kokoelman tunnetuimpia yksittäisiä teoksia ovat muun muassa Robert Wilhelm Ekmanin "Sunnuntaiaamu talonpoikaistuvassa" (1857), Akseli Gallen-Kallelan "Purren valitus" (1907) ja "C. G. Mannerheimin muotokuva" (1929), Helene Schjerfbeckin "Linköpingin vankilan ovella vuonna 1600" (1882) ja "Hiljaisuus" (1907), Ellen Thesleffin "Ihmisiä luonnossa" (1911), Pekka Halosen "Maaliskuu" (1911), Tove Janssonin "Fantasia" (1954), Juhana Blomstedtin "Dialogi" (1967), Ernst Mether-Borgströmin "Taivaan tikkaat" (1968) sekä Sam Vannin "Ekspansio" (1980). Säätiö myös lainaa teoksiaan museoille.


title: Taidesäätiö Merita

text: Säätiön asiamiehenä toimii FM, taidekonservaattori Anu Kehusmaa.


title: Carlo Rubbia

text: Carlo Rubbia (s. 31. maaliskuuta 1934) on italialainen fyysikko. Hän sai yhdessä Simon van der Meerin kanssa vuonna 1984 Nobelin fysiikanpalkinnon W- ja Z-bosonien löytämisestä.


title: Carlo Rubbia

text: Rubbia syntyi Goriziassa, Friuli-Venezia Giuliassa. Lukion jälkeen hän opiskeli fysiikantiedekunnassa Scuola Normale Superiore di Pisassa, jossa hän sai valmiiksi teesit koskien kosmista säteilyä. Rubbiasta tuli tutkija Columbian yliopistoon vuonna 1958, jossa hän työskenteli hiukkaskiihdyttimien parissa.


title: Carlo Rubbia

text: Muutaman vuoden kuluttua hän muutti takaisin Eurooppaan. Euroopassa hän pääsi työskentelemään CERN:ssä, vaikka hän sai professorin viran Harvardin yliopistossa hän matkusti säännöllisesti Eurooppaan, jotta hän voisi jatkaa töitään myös CERN:ssä. Van der Meerin uuden jäähdytysjärjestelmän ansiosta voitiin suorittaa tehokkaampia törmäytyksiä hiukkasilla. Tämän johdosta he löysivät W- ja Z-bosonit.


title: Carlo Rubbia

text: Nykyään Rubbia työskentelee Pavian yliopistolla.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2009 13. kertaa. Kilpailut käytiin Italian Roomassa 17. heinäkuuta – 2. elokuuta. Kilpailulajeina olivat uinti, avovesiuinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo. Kansainvälinen uimaliitto FINA päätti kisajärjestäjästä 16. heinäkuuta 2005. Rooman kanssa isännyydestä taistelivat Kreikan Ateena, Venäjän Moskova sekä Japanin Jokohama.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Kisoissa uitiin yhteensä peräti 43 maailmanennätystä uuden teknologian uimapukujen myötä.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Isäntämaa


title: Phong-varjostus

text: Phong-varjostus on kolmiulotteisessa grafiikassa käytetty varjostusmenetelmä, jossa polygonin valaistus lasketaan sen normaalien perusteella.


title: Phong-varjostus

text: Phong-menetelmä on raskaampi laskea kuin tasainen varjostus ja Gouraud-varjostus, mutta tarkempi etenkin melko suuripolygonisissa "kiiltävissä" kappaleissa. Phong-varjostuksessa pinnan sisäpisteiden valaistus lasketaan erikseen, kun taas Gouraud-varjostuksessa valaistuskaava lasketaan vain kulmapisteille ja keskiosan värit interpoloidaan kulmapisteiden valaistuksesta.


title: Phong-varjostus

text: Phong-varjostus on nykyisin esimerkiksi tietokonepeleissä yleisesti käytetty menetelmä.


title: Phong-varjostus

text: Phong-varjostus perustuu Phongin heijastusmalliin (tai Phongin valaistusmalliin), jonka kehitti vietnamilaissyntyinen tietokonegrafiikan tutkija Bui Tuong Phong Utahin yliopistossa vuonna 1973. Siinä valonlähteestä tulevan valon heijastuminen kappaleesta jaetaan spekulaariin heijastukseen, joka kohdistuu vahvimpana suoraan katsojaan, diffuusiin heijastukseen, joka kohdistuu yhtä vahvana kaikkiin suuntiin ja ambientiin heijastukseen, joka simuloi ympäröivistä kappaleista tulevaa valoa. Heijastuva valo lasketaan spekulaaria, diffuusia ja ambientia komponenttia vastaavista muuttujista (jotka kuvaavat karkeasti kappaleen heijastusominaisuuksia) ja valonlähteen, kappaleen pinnan ja katsojan välisistä kulmista.


title: Phong-varjostus

text: Phongin heijastusmalli on paikallinen valaistusmalli , eli se ei ota huomioon ympäröivistä kappaleista heijastuvaa valoa (muuta kuin karkeana, jokaisessa kohdassa samansuuruisena ambient-kertoimena), mutta valonlähteitä voi olla useampia. Phongin heijastusmalli ei perustu niinkään valon fysikaalisiin ominaisuuksiin, vaan on kokemuspohjainen.


title: Petersenin talo

text: Petersenin talo () on rakennus Tukholman vanhassakaupungissa. Se on rakennettu vuosina 1645–1659, ja sen suunnitteli arkkitehti Christian Julius Döteber. Toimeksiantaja oli Tukholman linnassa työskennellyt Regner Leuhusen. Talo rakennettiin renessanssityyliin, ja siinä on hollantilaisia ja saksalaisia vaikutteita.


title: Petersenin talo

text: Rakennusta laajennettiin vuosina 1873–1875, ja laajennuksen suunnitteli ruotsalainen arkkitehti Johan Söderlund. Talo on historiansa aikana kuulunut muun muassa Ruotsin kuningatar Kristiinalle. Sen nimi juontuu ruotsalaisesta liikemiehestä Herman Petersenistä, joka hankki talon omistukseensa 1750-luvun puolivälissä.


title: Mesimäyrä

text: Mesimäyrä ("Mellivora capensis") (tunnetaan myös nimillä rateli ja hunajamäyrä) on Afrikassa ja Länsi- ja Etelä-Aasiassa tavattava näätäeläin. Mesimäyrää esiintyy erityisesti Kalaharin aavikolla.


title: Mesimäyrä

text: Eläimen nimi viittaa siihen, että mesimäyrät ovat persoja hunajalle.


title: Mesimäyrä

text: Vaikkei mesimäyrä ole erityisen kookas, löytyy siltä rohkeutta hyökätä isompien kimppuun puolustautuessaan. Mesimäyrä on noin 80 cm pitkä (lisäksi häntä n. 20–30 cm) ja se painaa noin 15 kg. Ne asuvat maahan kaivamissaan koloissa.


title: Mesimäyrä

text:
Mesimäyrä syö ravinnokseen muun muassa jyrsijöitä, liskoja, skorpioneja ja, koska mesimäyrät ovat immuuneja käärmeiden myrkyille, jopa huomattavan kokoisia ja myrkyllisiä käärmeitä. Lisäksi mesimäyrät ovat persoja hunajalle. Mesimäyrä on taitava kiipeämään ja se syö myös linnunpoikasia. Mesimäyrän on yleensä matkattava pitkiäkin matkoja ravintoa etsiessään.
Joskus mesimäyrä käyttää myös haaskoja ravintonaan, jos elävät saaliit ovat erityisen niukassa.


title: Mesimäyrä

text: Mesimäyrillä on tapana käyttää tiettyjä alueita käymälöinään. Ulosteen ja virtsan mukana käymälöihin jää hajuja mesimäyrästä. Naaras saa hajuista selville alueella mahdollisesti oleskelevista koiraista. Koiraat taas saavat hajuista selville, milloin naarailla on kiima-aika. Hajumerkit saattavat houkutella paikalle useita koiraita, jotka kaikki tavoittelevat naaraan suosiota.


title: Mesimäyrä

text: Naaras ja koiras viettävät yhdessä noin 3–4 päivää. Mesimäyränaaraan kantoaika on noin 2 kuukautta.


title: Mesimäyrä

text: Mesimäyrällä on kerralla vain yksi pentu, jonka se kasvattaa yksin. Pennuilla on samanlainen väritys kuin emollaan ja se toimii varoituksena muille eläimille. Vain alle puolet pennuista selviää aikuisiksi pesän ulkopuolisten rankkojen olosuhteiden takia.


title: Mesimäyrä

text: Mesimäyrällä on kaksi merkittävää puolustuskeinoa. Se erittää perärauhasistaan haisevaa ainetta, jota se tarpeen tullen ruiskuttaa vihollisensa päälle. Lisäksi mesimäyrän nahka on niin paksua ja löysää, ettei hyökkääjä saa siitä pitävää otetta. Esimerkiksi leopardilla saattaa kestää jopa tunti mesimäyrää pyydystäessä juuri tämän ominaisuuden takia.


title: Gouraud-varjostus

text: Gouraud-varjostus on kolmiulotteisessa grafiikassa varjostusmenetelmä, jossa polygoni valaistaan sen kulmapisteiden perusteella lineaarisesti interpoloimalla. Menetelmän kehitti ranskalainen tietojenkäsittelytieteilijä Henri Gouraud vuonna 1971.


title: Gouraud-varjostus

text: Gouraud-varjostuksessa polygonien (eli käytännössä kolmioiden) kulmapisteiden valaistus lasketaan yleensä "Phongin valaistusmallin" perusteella, kuten Phong-varjostuksessakin, mutta erotuksena Phong-varjostuksesta, sisäosien pisteille ei lasketa omaa varjostusta, vaan niiden värit johdetaan lineaarisesti kulmapisteiden väreistä. Tämä on huomattavasti Phong-varjostusta nopeampaa, mutta karkeampaa suuripolygonisilla kappaleilla. Toisaalta kappaleilla, joissa polygoneja on erittäin paljon, Phong- ja Gouraud-varjostuksen ero muuttuu merkityksettömäksi.


title: Nefrosiaalidoosi

text: Nefrosiaalidoosi on synnynnäinen munuaiskerässairaus, johon liittyy myös vaikea-asteista kehitysvammaisuutta sekä kasvojen ja kallon epämuodostumia.


title: Nefrosiaalidoosi

text: Nefrosiaalidoosi on mahdollisesti peittyvästi periytyvä. Se oireilee hyvin varhain ja johtaa ennenaikaiseen kuolemaan nuorella iällä.


title: Slayed?

text: Slayed? on englantilaisen rockyhtye Sladen kolmas albumi, joka julkaistiin 1. marraskuuta 1972. "Slayed?" on monien kriitikoiden mielestä Sladen paras studioalbumi. Toisin kuin yhtyeen kaksi aiempaa studiolevyä, "Slayed?" nousi brittilistan ykköseksi.


title: Slayed?

text: Levyn nopeaa nousua listoille siivittivät hieman aiemmin julkaistut hittisinglet "Mama Weer All Crazee Now" ja "Gudbuy T’Jane", jotka molemmat muodostuivat yhtyeen ehdottomiksi klassikoiksi. "Mama Weer All Crazee Now" -kappaletta on myöhemmin coveroinut muun muassa Quiet Riot. Levyn lainakappaleita ovat "Move Over" (Janis Joplin) ja "Let The Good Times Roll" (Leonard Lee).


title: Slayed?

text: "Slayed?":lla yhtyeen erääksi tavaramerkiksi vahvistui kappaleiden foneettinen kirjoitustyyli: crazee, gudbuy, nite, agen jne.


title: Slayed?

text:
A-puoli
B-puoliJulkaistu: 1972, PolydorListasijoitukset


title: Slayed?

text: Julkaistu: 1972, PolydorListasijoitukset


title: Sladest

text: Sladest on englantilaisen glam rock -yhtyeen Sladen syyskuussa 1973 julkaistu kokoelma-albumi. Albumin Yhdysvaltain painos eroaa kappalelistan osalta eurooppalaisesta vastaavasta. Tanskassa se julkaistiin nimellä "Best of Slade".Perttunen & Väistö 2006, s.72.


title: Sladest

text: Yhtyeen aikaisemmat hittisinglet ja sijoittumattomat kappaleet sisältävä "Sladest" nousi suoraan brittilistan ykköseksi ja sinniteltyään kärjen tuntumassa seuraavan vuoden puolelle nousi uudestaan ykköseksi yhtyeen jouluhitin "Merry Xmas Everybody" myötä. "Sladest" on myös yhtyeen ainoa Suomessa listaykköseksi noussut albumi.


title: INCL-tauti

text: INCL-tauti (infantiili neuronaali seroidilipofuskinoosi) on neuronaalisiin seroidilipofuskinooseihin kuuluva sairaus, joka vaurioittaa etenevästi keskushermostoa ja aiheuttaa ennenaikaisen kuoleman. INCL-tauti periytyy resessiivisesti ja kuuluu suomalaiseen tautiperintöön.


title: INCL-tauti

text: Suomessa INCL-taudista kärsii yksi ihminen 18 000:sta, ja uusia diagnooseja annetaan vuosittain noin 3–4. INCL-tautia tavataan myös muualla, joskin huomattavasti harvinaisempana.


title: INCL-tauti

text: INCL-tauti ei ole havaittavissa välittömästi lapsen synnyttyä. Lapsi saattaa kehittyä täysin tavanomaisesti ensimmäisen puolen vuoden ajan, toisinaan pitempäänkin. Yleensä oireet ovat selkeitä 12–18 kuukauden iässä. Oireiston aiheuttava geenivirhe sijaitsee kromosomissa 1.


title: INCL-tauti

text: INCL-tauti aiheuttaa syvään kehitysvammaisuuteen johtavaa kehityksen taantumista, epilepsiaa, lihasvelttoutta ja -nykäyksiä, pakkoliikkeisyyttä, näkövammaisuutta, ongelmia syömisen ja nukkumisen suhteen sekä muita oireita. Yleensä kuolema tapahtuu lapsuudessa, keskimäärin noin 10,5 vuoden iässä.


title: INCL-tauti

text: INCL-lapsia saatetaan kuntouttaa esimerkiksi fysioterapialla. Sairauteen ei kuitenkaan ole olemassa parantavaa hoitoa. Tila kuvattiin itsenäisenä sairautena vuonna 1973.


title: Kallion kirjasto

text: Kallion kirjasto on Helsingin kaupunginkirjaston sivukirjasto, joka toimii Kallion kaupunginosassa osoitteessa Viides linja 11. Se on lainausmääriltään kaupunginkirjaston kolmanneksi suurin toimipiste Itäkeskuksen ja Töölön kirjastojen jälkeen. Kallion kirjasto toimii Suomen neljänneksi vanhimmassa kirjastorakennuksessa, jonka suunnitteli arkkitehti Karl Hård af Segerstad vuonna 1912. Talo on Suomen ensimmäinen kunnan varoilla rakennettu kirjasto. Kirjasto on korttelinsa ainoa rakennus. Muun osan korttelista käsittää Matti Heleniuksen puisto.


title: Kallion kirjasto

text: Kallion kirjasto perustettiin vuonna 1889 yksityisenä Sörnäisten Kansankirjastona. Se toimi vuodet 1890–1912 osana Alli Tryggin perustamaa Sörnäisten Kansankotia, jonka tarkoituksena oli sivistää työläiskaupunginosan asukkaita ja kannustaa heitä hyvien harrastusten pariin. Lainakirjaston ja lukusalin lisäksi Kansankodissa oli lastentarha, työnvälitystoimisto ja eri työväenyhdistysten tiloja. Se toimi Hämeentien varrella suuressa puutalossa, jonka paikalla on nykyisin Alli Tryggin puisto eli Ässänrinne..


title: Kallion kirjasto

text: Sörnäisten Kansankirjasto otettiin 1899 kaupungin haltuun ja se muuttui Helsingin kaupunginkirjaston Sörnäisten sivukirjastoksi. Vuonna 1904 kaupunginvaltuusto päätti rakennuttaa uuden talon, jossa olisi tilat sekä Sörnäisten sivukirjastolle että työväenopistolle. Suunnittelijaksi valittiin aluksi arkkitehti Waldemar Aspelin, joka kuitenkin vaihdettiin 1909 kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadiin. Samalla työväenopisto pudotettiin pois suunnitelmista ja talo varattiin pelkälle kirjastolle. Hård af Segerstadin suunnittelema kirjastotalo valmistui 1912 kaupunkikuvallisesti näyttävälle paikalle Porthaninkadun päähän. Rakennus sai viralliseksi nimekseen Kallion kirjasto 1913, kun uudessa kaupunginosajaossa syntyi Kallion kaupunginosa. Oskari Paatela teki kirjastoon lasimaalauksen vuonna 1923.


title: Kallion kirjasto

text: Punatiilinen kirjastorakennus edustaa hillittyä myöhäisjugendia jossa on runsaasti klassistisia vaikutteita. Hård af Segerstad käytti mallina yhdysvaltalaisia kirjastoja ja suunnitteli pohjakaavan niin sanotun "butterfly"-periaatteen mukaisesti. Kaksikerroksinen, kupolikattoinen lainaussali muodostaa rakennuksen toiminnallisen keskipisteen, ja muut toiminnot levittäytyvät sen ympärille kuin perhosen siivet. Suomalaisen kirjastoperinteen mukaisesti rakennuksessa korostettiin lukusalien asemaa, ja siinä olikin alun perin neljä suurta lukusalia: pohjakerroksessa sanomalehtisali ja lasten lukusali, toisessa kerroksessa nuorten lukusali ja aikuisten lukusali.


title: Kallion kirjasto

text: Kallion kirjastossa noudatettiin aluksi suljettua hyllyjärjestelmää. Kirjat olivat lainaussalissa tiskien takana asiakkaiden ulottumattomissa ja ne piti pyytää kirjastovirkailijalta. Kirjasto vaurioitui pommituksissa sotavuonna 1944, ja näiden vahinkojen korjaamisen yhteydessä siirryttiin avohyllyjärjestelmän käyttöön. Samalla sisäseiniin avattiin kaariaukot, jolloin aiemmin suljetut lukusalit yhdistettiin lainaustiloihin ja muutettiin kirjastosaleiksi. Kallion kirjasto peruskorjattiin 1991 ja aiemmin käyttämätön ullakko saneerattiin kirjastokäyttöön.


title: Kallion kirjasto

text: Kirjaston kokoelmassa on yli satatuhatta nidettä, joista 80 000 on kirjoja. Lisäksi kokoelmaan kuuluu monipuolinen valikoima sanoma- ja aikakauslehtiä, musiikkiäänitteitä, nuotteja, sarjakuvia sekä DVD- ja BluRay-levyjä. Koko rakennuksessa on saatavilla langaton verkkoyhteys Stadinetti, ja asiakkaiden käyttöön on tietokoneita, kannettavia tietokoneita, tabletteja, skannereita ja kopiokone. Musiikkiosastolta voi lainata erilaisia soittimia, kuten ukuleleja, kanteleita, cajoneita tai lasten kitaran. Lastenosastolla on lisäksi PlayStation 2 -pelikonsoli. Kirjastoon luotiin vuonna 2015, ensimmäisenä Suomessa, Sateenkaarihylly. Sateenkaarihylly on pienoiskokoelma, johon on koottu seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin liittyvää kauno- ja tietokirjallisuutta, sarjakuvia ja elokuvia. Vuonna 2016 kirjastoon luotiin yhdessä alueen asukkaiden kanssa Straight Outta Kallio -niminen kokoelma, jossa on kalliolaisten bändien kirjastolle lahjoittamia, pääosin omakustanteisia kasetteja, vinyylejä, cd-levyjä ja zinejä. Asiakkailla on mahdollisuus varata kirjastosta näyttelytilaa kahdesta kerroksesta.


title: Merry Xmas Everybody

text: Merry Xmas Everybody on englantilaisen glam rock -yhtye Sladen kappale ja single vuodelta 1973. Yhtyeen solistin Noddy Holderin ja basisti Jim Lean kirjoittama kappale nousi heti ensimmäisellä listaviikollaan Britannian listaykköseksi. Tähän on katsottu vaikuttaneen sen optimistinen sanoma, joka toi kannustusta lamassa ja työttömyydessä taistelevalle kansalle. Singleä myytiin maailmanlaajuisesti muutamassa viikossa yli miljoona kappaletta.


title: Merry Xmas Everybody

text: Kappaleesta on kehittynyt Britanniassa vuosien aikana joulustandardi, joka on julkaistu menestyksekkäästi uudelleen lukuisia kertoja.


title: Merry Xmas Everybody

text: Kappale perustui solisti Noddy Holderin vuonna 1967 kirjoittamaan psykedeeliseen ”My Rocking Chair” -nimiseen lauluun. Vuonna 1973 kappaleen sanat päätettiin muuttaa jouluaiheisiksi erään pubissa vietetyn illan jälkeen. Holder vietti seuraavan yön äitinsä asunnossa Walsallissa uutta sanoitusta tehden. Hän kirjoitti paperinpalalle sanoja, jotka liittyvät jotenkin jouluun. Tätä listaa käyttäen kappale valmistui helposti, kertosäe ensin ja väliosa viimeiseksi.


title: Merry Xmas Everybody

text: Laulu levytettiin loppukesästä 1973 New Yorkin Record Plant Studiosissa samanaikaisesti Sladen Yhdysvaltain itärannikon kiertueen kanssa. John Lennon oli samassa studiossa äänittämässä omaa "Mind Games" -albumiaan. Hän käytti äänityksissään harmonia, ja Sladen manageri ja tuottaja Chas Chandler oli sitä mieltä, että se tarvittaisiin kappaleeseen. ”Merry Xmas Everybodyn” levyttämiseen meni aikaa viisi päivää, mutta yhtye ei pitänyt ensimmäisestä versiosta. Niinpä yhtyeen jäsenet siirtyivät äänittämään kertosäkeen studion käytävälle, missä saatiin aikaan haluttu kaikuefekti. Studio sijaitsi toimistokäytössä olevassa pilvenpiirtäjässä, ja ohi kulkevat amerikkalaiset liikemiehet ihmettelivät brittejä, jotka lauloivat portaikossa joulusta.


title: Merry Xmas Everybody

text: Rumpali Don Powell oli loukkaantunut vakavasti auto-onnettomuudessa vain kuukausia ennen laulun äänittämistä. Vaikka hän toipui fyysisesti nopeasti, kärsi hän muistiongelmista. Hän muisti yhtyeen vanhat kappaleet, mutta ei uusia. Tämä toi rajoitteita studiotyöskentelyyn, sillä kappale jouduttiin äänittämään pienissä osissa, mikä oli uutta yhtyeelle.


title: Merry Xmas Everybody

text: Kappale ilmestyi singlenä 7. joulukuuta 1973 B-puolenaan ”Don’t Blame Me”. ”Merry Xmas Everybodysta” muodostui yhtyeen kuudes ja viimeinen Britannian listaykköseksi noussut single. Single nousi kärkeen heti ensimmäisellä viikollaan 15. joulukuuta ja pysyi ykkösenä kaikkiaan viisi viikkoa. ”Merry Xmas Everybody” muodostui listaykköseksi myös Tanskassa (3 viikkoa) ja Irlannissa. Sitä myytiin lähes välittömästi julkaisunsa jälkeen maailmanlaajuisesti 250 000 kappaletta, ja miljoonan raja meni rikki parissa viikossa. Lisäksi se ylsi muun muassa Alankomaissa listasijalle kolme ja Norjassa sijalle neljä. Yhdysvalloissa singlen julkaisi Warner Bros, mutta se ei saavuttanut menestystä.


title: Merry Xmas Everybody

text: Kappaleen menestyksen syynä on pidetty muun muassa sitä, että Britanniassa elettiin sen julkaisun aikoihin syvää lama-aikaa, minkä vuoksi esimerkiksi sähköä säännösteltiin ja työttömyys oli suurta. Sladen jouluhitti oli eräänlainen optimistinen ilonpurkaus synkkyyden keskelle. Lisäksi se ei ole tyypillinen joululaulu, vaan meneväksi kehuttu popkappale. Nykyisin kappale on Britanniassa standardi.


title: Merry Xmas Everybody

text: ”Merry Xmas Everybody” on ilmestynyt singlenä sittemmin lukuisaan otteeseen. Vuosina 1981–86 se ylsi Britanniassa listalle jokaisen vuoden joulun aikoihin. Vuonna 1998 ilmestyi ”Merry Xmas Everybody 98’ Remix”, joka ylsi Britanniassa sijalle 30. Vuoteen 2011 mennessä kappale oli kerännyt Britanniassa kaikkiaan 65 listaviikkoa, joista viimeisimmän joulukuussa 2011. Alankomaissa single nousi listalle myös vuosina 1991 ja -92 sekä Irlannissa vuonna 1984.


title: Merry Xmas Everybody

text: Suomessa ”Merry Xmas Everybodyn” on versioinut muun muassa Turo's Hevi Gee nimellä ”Turo’s Xmas Everybody”. Se julkaistiin vuonna 1989 yhtyeen EP:llä "Rankimmat joululaulut". Oman cover-versionsa ovat levyttäneet myös Girls Aloud ja The Metal Gurus.


title: Old, New, Borrowed and Blue

text: Old, New, Borrowed and Blue on englantilaisen rockyhtye Sladen helmikuussa 1974 julkaistu studioalbumi. Niin sanotun "slademanian" riehuessa parhaillaan Euroopassa levy nousi listojen kärkeen ja julkaistiin Yhdysvalloissa nimellä "Stomp Your Hands, Clap Your Feet", viitaten solisti Noddy Holderin lavakäyttäytymiseen.


title: Old, New, Borrowed and Blue

text:
"Old, New, Borrowed and Blue" laajensi yhtyeen repertuaaria "jytärockista" myös melodisempaan suuntaan, mikä ei miellyttänyt kaikkia faneja. Siitä huolimatta singlenäkin julkaistu "Everyday" on useaan otteeseen äänestetty yhdeksi yhtyeen parhaimmista kappaleista. Sladen "Yesterdayksikin" kutsuttu valssipohjainen balladi näytti tekijöidensä Holderin ja Jim Lean lauluntekotaidot uudessa perspektiivissä. Yhtyeen normaalista tavasta poiketen basisti Jim Lea laulaa päävokalistin osuudet kappaleessa "When the Lights Are Out".
Ainoa ulkopuolinen muusikko levyllä on Tommy Burton, joka soittaa pianoa kappaleessa "Find Yourself a Rainbow".


title: Old, New, Borrowed and Blue

text: Huhujen mukaan Slade olisi noihin aikoihin suunnitellut eräänlaista joululevyä, ja albumin punavoittoinen kansi olisi alun perin suunniteltu sitä varten.


title: Old, New, Borrowed and Blue

text: Albumin äänitykset aloitettiin loppuvuodesta 1973 Olympic -studioilla. Rumpali Don Powell oli ollut saman vuoden heinäkuussa vakavassa auto-onnettomuudessa, ja kärsi muistinmenetyksistä. Hänen oli hankala muistaa myös kappaleiden kulkua, ja tämä teki kappaleiden äänittämisestä vaikeampaa.


title: Old, New, Borrowed and Blue

text: Isossa-Britanniassa kriitikot kehuivat albumia paljon, saaden osakseen jopa The Beatles -viittauksia. Eräs brittiläinen kriitikko arvioi albumia seuraavasti:


title: Old, New, Borrowed and Blue

text: "Useassakin mielessä "Old, New, Borrowed and Blue" omaa tunnelmia ja vaikutteita Beatles -albumeilta, vaikkapa "Rubber Soulilta". Noddyn ääni tuntuu tulevan lähemmäs Lennonin vastaavaa joka kerta kuullessani sitä" .


title: Old, New, Borrowed and Blue

text:
Vaikka yhtyettä imartelivatkin jatkuvat vertaukset kaikkien aikojen menestyksekkäimpään yhtyeeseen, ei Slade kuitenkaan halunnut niittää mainetta "uutena Beatlesina".A-puoli
B-puoliListasijoitukset:


title: Old, New, Borrowed and Blue

text: Listasijoitukset:


title: Virsikirja

text: Virsikirja voi tarkoittaa.Ulkomaalaisia virsikirjoja:


title: Unihoc

text: Unihoc on ruotsalainen salibandytuotteita valmistava yritys.


title: Unihoc

text: Unihoc on ruotsalainen salibandymailavalmistaja, joka on markkinajohtaja muun muassa Ruotsissa, Tšekissä, Sveitsissä ja Norjassa. Suomessa Unihoceja myydään lukuisissa urheiluliikkeissä sekä myös Stockmanneissa.


title: Unihoc

text: Unihoc on yksi maailman vanhimmista salibandyvalmistajista. Se on perustettu vuonna 1972.


title: Unihoc

text: Suomessa Unihocin mailoilla pelaa Rauman SalBan salibandy-joukkue.


title: Unihoc

text: Vuonna 2012 Ylen Kuningaskuluttaja-ohjelman testissä Unihoc hävisi suomalaisille maerkeile. Sitä kritisoitiin kömpelyydestä ja ulkonäöstä.


title: Unihoc

text: Unihoc on tuonut markkinoille patentoituja varsiratkaisuja, kuten Curven (taitettu varsi), Bamboo (varsi ohenee golfin rautamailan tavoin lapaa kohti), Top Lightin (todella kevyt varsi), Bubblen sekä Double Bubblen (kyseisissä mailoissa yksi- tai kaksikuplitettu varsi). Niiden lisäksi valikoimasta löytyy myös Pistol- ja TWS (Two Way System) -varret.


title: Unihoc

text: Kauden 06-07 puolivälissä Unihoc toi myyntiin veivilavan nimeltään Evo2 Senseidoja kauden lopulla Evo3 Hook -lavan].


title: Unihoc

text: Unihoc tekee mailojen, lapojen ja grippien lisäksi myös muita salibandytuotteita, kuten urheilu- ja vapaa-ajanvaatteita ja salibandysuojalaseja.


title: Digimon Adventure

text: Digimon Adventure () on ensimmäinen "Digimon"-animesarja. Se esitettiin Amerikassa sarjan Digimon: Digital Monsters ensimmäisenä tuotantokautena.


title: Digimon Adventure

text: Sen esitys aloitettiin Suomessa 10. tammikuuta 2001. Suomenkielisen version toteutti Agapio Racing Team ensimmäisten 26 jakson osalta. Sarjaa esittänyt Nelonen kuitenkin sai kritiikkiä dubbauksen laadusta ja toteutus siirtyi Tuotantotalo Wernelle, joka dubbasi loput jaksot 27-54, nyt jälkiäänitys perustui suoraan alkuperäiseen japanilaiseen versioon Filippiineillä tehdyn englanninkielisen version sijaan.


title: Digimon Adventure

text: Seitsemän lasta kesäleirillä ajautuu yhtäkkiä outoon maailmaan, Digimaailmaan, jossa asuvat digitaaliset hirviöt, Digimonit, jotka tarpeen tullen voivat muuttua ylemmälle tasolle ja puolustaa vaaran uhatessa. Lapset ystävystyvät Digimonien kanssa ja Digimonit opettavat lapsille yhtä ja toista Digimaailmasta.


title: Digimon Adventure

text: Kun Valitut Lapset olivat päässeet Mugen-vuorelle, kaksi digimonia, Leomon ja Orgamon hyökkäävät heidän kimppuunsa. Paha digimon, Devimon, on laittanut Leomoniin mustan rattaan, joka on tehnyt siitä pahan. Lapset pääsevät karkuun, ja päätyvät vanhaan hotelliin. Tämä on kuitenkin Devimonin ansa, ja lapset pääsevät juuri ja juuri karkuun Devimonilta, mutta joutuvat erilleen.


title: Digimon Adventure

text: Pian kaikki seitsemän lasta kuitenkin pääsevät takaisin yhteen, ja vapauttavat Leomonin mustasta rattaasta. Lapset lähtevät Mugen-vuorelle tuhoamaan Devimonia, mutta Devimon on kasvanut valtavaksi, koska on imenyt kaikki mustat rattaat sisäänsä ja saanut niiden voimat itselleen. Mustien rattaiden vaikutuksen alaisena Devimon oli voimiltaan lähempänä Ultimate- kuin Champion-tasoa, ja hän voitti helposti lasten digimonit. Kun Devimon onnistui lähes tuhoamaan lapset digimoneineen, Patamon onnistui kehittymään viimeinkin Champion-muotoonsa Angemoniksi, ja käytti kaikki voimansa tuhotakseen Devimonin.