title: Emma (taidemuseo)

text: Taidekokoelmaan kuuluu runsaat 2600 teosta, jotka edustavat suomalaista ja kansainvälistä taidetta. Suomalaisen kokoelman perusta on 1910—luvun Marraskuun ryhmän taide, ja nykyisin kokoelmaan kuuluu teoksia alkaen 1910-luvun modernismin maalauksista aina 2010-luvun valokuva- ja videotaiteeseen. Kansainvälisen nykytaiteen kokoelman keskeinen linja nousee eurooppalaisen 1960—luvun, italialaisen arte poveran ja uuden esittävän maalauksen perinteestä.


title: Emma (taidemuseo)

text: Saastamoisen säätiön taidekokoelmaan hankitaan pääosin kotimaista ja kansainvälistä nykytaidetta. Historiallista kokoelmaa täydennetään erittäin valikoivasti. Kansainvälisen kokoelman kerääminen aloitettiin 1990-luvulla. Englantilaisen kuvanveistäjän Antony Gormleyn veistos Two Times oli kokoelman ensimmäinen kansainvälinen teos. Säätiön taidekokoelman keskiössä on maalaustaide. Kokoelmaan hankitaan maalausten lisäksi muita taiteen lajeja. Valokuva- sekä mediataidetta on hankittu 90-luvulta saakka. Mediataiteen kokoelmaan kuuluu muun muassa Eija-Liisa Ahtilan, William Kentridgen, Shirin Neshatin ja Pilvi Takalan teoksia.


title: Emma (taidemuseo)

text: Tapio Wirkkalan ja Rut Brykin taiteellinen perintö on uskottu vuonna 2003 perustetun Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön tehtäväksi ja talletettu Emmaan. WeeGee-talon aulassa sijaitsevassa Wirkkala-kabinetissa on pysyvästi nähtävillä valikoima kokoelmasta.


title: Emma (taidemuseo)

text: Vuonna 2017 Emma avaa 1000 m2:n laajennuksen Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoelmalle ja arkistolle sekä nykymuotoiluun keskittyville näyttelyille. Katseluvaraston ja vaihtuvien näyttelyiden kesken jakautuvan, "Aukioksi" nimetyn tilan suunnittelijoina toimivat Johanna Brummer ja Heini-Emilia Saari (Studio Wanderlust). Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoema on pysyvästi esillä Emmassa katseluvarastona. Alun perin taiteilija-muotoilijapariskunnan omistuksessa ollut kokoelma ja arkisto on laaja, se käsittää yli 5000 esinettä, mallia, piirustusta, luonnosta, prototyyppiä sekä valokuvaa. Mukana on Brykin ja Wirkkalan työskentelyyn ja uraan liittyvän materiaalin lisäksi paljon henkilökohtaista esineistöä, ja kuvia pariskunnan matkoilta ja elämän varrelta.


title: Emma (taidemuseo)

text: Espoon Nallenpolun taiteilijatalossa työskennelleen kuvataiteilija Osmo Valtosen (1929-2002) taidekokoelma lahjoitettiin Emmaan vuonna 2008. Kokoelmaan kuuluu lähes 300 teosta, mukana liikkuvan taiteen teoksia, hiekkapiirtureita, joista suuri taideyleisö Valtosen parhaiten muistaa. Lisäksi kokoelmaan kuuluu maalauksia, piirustuksia, grafiikkaa ja arkistoaineistoa.


title: Emma (taidemuseo)

text: Konkretistisen kuvataiteen klassikoksi kutsutun Lars-Gunnar Nordströmin (1924-2014) 100 teosta, maalauksia, veistoksia, grafiikkaa, talletettiin Emmaan vuonna 2011. Nordströmiä pidetään yhtenä Suomen nonfiguratiivisen taiteen varhaisimmista ja määrätietoisimmista uranuurtajista. Emmaan talletettu kokoelma sisältää laajan ajallisen kaaren mestarin tuotannosta.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emman yleisöpalvelujen tehtävä on taidesisältöjen avaaminen ja niiden tuominen yleisön käyttöön. Aktiivinen ja avoin vuorovaikutus taiteilijoiden ja taiteen ilmiöiden kanssa tuottavat rikkaan taidemuseokokemuksen. Emman yleisöpalveluiden tehtävä on rohkaista asiakkaan henkilökohtaista kokemusta sekä aktivoida omiin tulkintoihin taiteesta. Emma on kokoelmiensa, näyttelyidensä ja toimintansa kautta moniulotteinen oppimisympäristö kaiken ikäisille.


title: Emma (taidemuseo)

text: Yleisöpalvelujen tehtävänä on myös avata museota instituutiona ja tuoda tunnetuksi museotta tehtävää työtä. Näin vuorovaikutus yleisön ja museon eri toimintojen kanssa vahvistuu ja tuottaa käsityksen kiinnostavasta instituutiosta, jolla on merkitystä niin arjen tasolla kuin yhteiskunnallisesti.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emman yleisöpalveluiden strategiassa on viisi pääteemaa, johon kaikki toiminta nojaa: Emma yhteiskunnallisena keskustelijana ja keskustelun herättäjänä, Emma Espoon kaupunkikulttuurin merkittävänä osana, Emma vuorovaikutteisena oppimisympäristönä kaiken ikäisille, Emma taiteilijoiden talona, sekä Emma kansainvälisenä toimijana.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emma tarjoaa laajasti erilaisia tapahtumia, puheenvuoroja taiteesta, opastuksia ja taidepajoja. Vuonna 2016 Emman opastuksille osallistui 16 500 henkeä, ja tapahtumiin yhteensä 80 300 henkeä.


title: Emma (taidemuseo)

text: Vuonna 2017 Emma käynnisti EMMA Talks -keskustelusarjan, jonka aiheet liittyvät ajankohtaisiin näyttelyihin. EMMA Talks nostaa esiin yhteiskunnallisia ja ihmisten elämään liittyviä teemoja taiteen ilmiöiden avulla. Se kertoo taiteesta ajankohtaisesti yleisön omaan kokemuspohjaan nojaten. EMMA Talks on suunnattu taiteesta kiinnostuneille aikuisille ja nuorille, jotka haluavat kehittää itseään ja osallistua keskusteluun.


title: Emma (taidemuseo)

text: Museon toimintaan kuuluvat myös konservointi, tutkimus, arkistointi ja dokumentointi. Museo julkaisee omaa lehteä kerran vuodessa.


title: Kai (Mortal Kombat)

text: Kai on fiktiivinen henkilö Mortal Kombat -tappelupelisarjassa.


title: Kai (Mortal Kombat)

text: Kain alkuperä on tuntematon, mutta White Lotus Societyn entisenä jäsenenä, Kai oppi taitonsa suurilta mestareilta eri puolilla Aasiaa. Hän tapasi Liu Kangin Yhdysvalloissa tämän värvätessä uutta Shaolin-sotureiden sukupolvea.


title: Kai (Mortal Kombat)

text: Kai matkusti Liu Kangin mukana Kiinaan haluten Shaolin-soturiksi. Tämä kuitenkin keskeytyi Shinnokin hyökättyä Edeniaan. Liu Kang ja Kai liittyivät muihin Earthrealmin sotureihin ja avustivat Raidenia taistelussa Shinnokin joukkoja vastaan. Shinnokin hävittyä, Kai päätti vaellella ympäri Earthrealmia opiskellen taistelulajeja itsenäisesti.


title: Hyvelä

text: Hyvelä () on Porin 56. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoispuolella ja valtatie 8:n itäpuolella. Hyvelän naapurikaupunginosia ovat Ruosniemi idässä, Tuulikylä kaakossa, Toejoki ja Lotskeri etelässä sekä Hyvelänviiki lounaassa.


title: Hyvelä

text: Hyvelä on entinen kylätaajama, ja sen läpi kulkeva Kylänraitti-niminen tie on säilynyt miljööltään hyvin maaseutumaisena. Lännessä Kylänraitti liittyy valtatie 8:aan ja idässä Ruosniemeen. Etelässä ja pohjoisessa Hyvelän taajamaa reunustavat tasaiset peltoaukeat.


title: Lotskeri

text: Lotskeri () on Porin 55. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoisosassa. Viereiset kaupunginosat ovat Hyvelä pohjoisessa, Tuulikylä idässä, Toejoki etelässä sekä Pormestarinluoto ja Hyvelänviiki lännessä.


title: Lotskeri

text: Alue on osa kaakkois-luode suuntaista laajempaa Sunniemestä Toejoen ja Tuulikylän kautta Toukariin asti ulottuvaa peltoaukeiden sarjaa. Tämä Pohjois-Porille ominainen alava laaja-alainen kulttuurimaisema on muodostunut viimeisen 1000 vuoden aikana muinaismeren alueelle maankohoamisen mahdollistamana ja 1800-luvun maatalouden kuivatus- ja raivaustoimien tuloksena. Maaperä on liejuinen hienorakeinen maalaji, joka omalta osalta viittaa sen syntyhistoriaan. Kallioperä muodostuu syväkivistä tonaliitista ja trondhjemiitista.


title: Lotskeri

text: Lotskerin kaupunginosa on saanut nimensä Slåttskär paikannimestä, joka viittaa viimeistään 1600-luvulla maankohoamisen myötä muuhun rannikkoon kiinnittyneeseen pienen saareen Lotskerinmäen kohdalla.


title: Lotskeri

text: Lotskerissa on entuudestaan ollut muutamia asuintaloja toisen maailmansodan jälkeiseltä ajalta. Varsinaisena asuinalueena Lotskeri on kuitenkin suhteellisen uusi – vasta 2000-luvun alussa alueelle alettiin rakentaa taajamatyyppistä pientaloasutusta.


title: Markus Kankaanperä

text: Markus Tapani Kankaanperä (s. 27. huhtikuuta 1980 Skellefteå, Ruotsi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa. Kankaanperä on pelityyliltään puolustava puolustaja, joka kykenee myös tukemaan kohtuullisen hyvin hyökkäyksiä. Hänet on tunnettu myös varsin aggressiivisena pelaajana. Kankaanperä johtaa SM-liigan kaikkien aikojen runkosarjan jäähypörssiä kerättyään kauden 2017–2018 jälkeen yhteensä 973 ottelussa 2003 jäähyminuuttia.


title: Markus Kankaanperä

text: Kankaanperä syntyi Ruotsin Skellefteåssa hänen isänsä Arin pelatessa Skellefteå AIK:n joukkueessa. Hän kuitenkin kasvoi Suomessa ja aloitti jääkiekkoilun JYPissä. Kankaanperä voitti joukkueessa B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1998, vaikka suurin osa kaudesta 1997–1998 hänellä eteni JYPin A-nuorissa. Kankaanperä debytoi JYPin SM-liigajoukkueessa seuraavalla kaudella 1998–1999, jolloin hän teki 50 runkosarja- ja kolmessa playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Jäähyminuutteja kertyi 85. Kankaanperä teki liigadebyyttinsä 17. syyskuuta 1998 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Vancouver Canucks varasi hänet kahdeksannella kierroksella 218. pelaajana .


title: Markus Kankaanperä

text: Kankaanperän maalitili SM-liigassa avautui hänen kolmannella kaudellaan 2000–2001, Kankaanperän uran 110. SM-liigan runkosarjaottelussa 14. lokakuuta 2000 ylivoimalla Tapparaa vastaan. Hänen osumansa jäi JYPin 4–1-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Kankaanperä palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" yhden tähden tähtipelaajana. Kaikkiaan hän teki kauden aikana viisi maalia ja yhdeksän tehopistettä.


title: Markus Kankaanperä

text: Kaudeksi 2001–2002 Kankaanperä siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon. Hän voitti joukkueen sisäisen jäähypörssin 80 minuutillaan. Kankaanperää peluutettiin kauden aikana myös nelosketjussa tilaa tekevänä laitahyökkääjänä. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Toukokuussa 2002 Kankaanperä teki kaksivuotisen sopimuksen Jokereiden kanssa. Hän sai samana kesänä myös tulokassopimus tarjouksen Kankaanperän varanneelta NHL-joukkue Vancouver Canucksilta, mutta hän kuitenkin kieltäytyi siitä. Kankaanperä voitti kaudella 2002–2003 Jokereiden sisäisen jäähypörssin 94 minuutillaan, joilla hän sijoittui SM-liigan jäähypörssissä yhdeksänneksi. Kankaanperä edusti Jokereita kauden aikana myös Continental Cupissa, jonka joukkue voitti. Kaudella 2003–2004 hän oli kuudella osumallaan Jokereiden eniten maaleja tehnyt puolustaja Martti Järventien kanssa. Kankaanperä sijoittui 101 minuutillaan SM-liigan jäähypörssissä yhdeksänneksi. Hän edusti Jokereita kauden aikana myös Spengler Cupissa. Huhtikuussa 2004 Kankaanperä teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jokereiden kanssa.


title: Markus Kankaanperä

text: Kauden 2004–2005 päätteeksi Kankaanperä voitti SM-hopeaa. Kaudella 2005–2006 hän keräsi SM-liigan yhden kauden jäähyennätyksensä 182 minuutillaan, joilla Kankaanperä sijoittui jäähypörssissä neljänneksi. Kaudella 2006–2007 hän nousi Jokereiden puolustuksen fyysiseksi johtajaksi. Kankaanperä oli yhdeksällä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Hän jakoi 136 minuutillaan SM-liigan jäähypörssin yhdeksännen sijan Tapparan Teemu Laineen ja joukkuetoverinsa Robert Schnábelin kanssa. Kankaanperä voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Ruotsiin ja Elitserien-joukkue Brynäs IF:ään. Kankaanperä sijoittui 114 minuutillaan liigan jäähypörssissä yhdeksänneksi.


title: Markus Kankaanperä

text: Kankaanperä ei jatkanut Brynäsissä enää toista sopimuskauttaan, vaan hän palasi kaudeksi 2008–2009 Suomeen ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Helsingin IFK:hon. Kankaanperä sai aiempaa enemmän ylivoima-aikaa ja väläytteli myös hyökkäyspään osaamistaan, josta kertoi myös SM-liigan yhden kauden piste-ennätys tehoilla 4+16=20. Kaudella 2009–2010 hän jakoi 137 minuutillaan liigan jäähypörssin neljännen sijan Lukon Charlie Cookin kanssa. Tammikuussa 2010 Kankaanperä teki kaksivuotisen jatkosopimuksen HIFK:n kanssa. Kaudella 2010–2011 hän sijoittui 145 minuutillaan SM-liigan jäähypörssissä kolmanneksi. Kankaanperä voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 2011–2012 hän oli noin kolme kuukautta sivussa jalkavamman vuoksi, jonka takia Kankaanperä pelasi runkosarjassa vain 29 ottelua.


title: Markus Kankaanperä

text: Kaudeksi 2012–2013 Kankaanperä siirtyi Tapparaan. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi ja voitti Tapparan sisäisen tehotilaston lukemalla +21. Kankaanperä voitti myös SM-liigan jäähypörssin 166 minuutillaan. Hän myös nousi 19. lokakuuta 2012 SM-liigan kaikkien aikojen jäähypörssin kärkeen Pasi Peltosen ohi. Kankaanperä voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa, kuten myös seuraavan kauden 2013–2014 päätteeksi. Toukokuussa 2014 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa. Kaudella 2014–2015 Kankaanperä jakoi 97 minuutillaan SM-liigan jäähypörssin kuudennen sijan joukkuetoverinsa Josh Greenin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi jo kolmannen kerran peräkkäin SM-hopeaa. Toukokuussa 2015 Kankaanperä teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti Suomenmestaruuden.


title: Markus Kankaanperä

text: Kaudeksi 2016–2017 Kankaanperä siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Vaasan Sportiin, jota valmensi hänelle Jokereista tuttu entinen joukkuetoveri Tomek Valtonen. Kankaanperä nimettiin Sportin kapteeniksi. Hän voitti kauden päätteeksi toisen kerran SM-liigan jäähypörssin 158 minuutillaan. Kesken kauden 2017–2018, tammikuussa 2018 Sport vuokrasi Kankaanperän loppukaudeksi aiempaan seuraansa Helsingin IFK:hon. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Toukokuussa 2018 Kankaanperä teki HIFK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Markus Kankaanperä

text: Kankaanperä pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1999 ja 2000 sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1998, jolloin hän voitti hopeaa. Kankaanperä on pelannut myös kuusi ottelua Suomen A-maajoukkueessa ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Sweden Hockey Gamesin avausottelussa 5. helmikuuta 2004 Helsingin Hartwall Arenalla Tšekkiä vastaan. Ikäkausimaajoukkueissa Kankaanperä on pelannut yhteensä 44 nuorten ja 43 poikien maaottelua.


title: Markus Kankaanperä

text: Markuksen pikkuveljet Mikko ja Samuli ovat pelanneet myös SM-liigassa. Veljesten isä Ari toimi JYPin kapteenina kaudella 1985–1986 ja kuului vuoden 1976 MM-joukkueeseen. Heidän setänsä Risto Kankaanperä pelasi myös jääkiekkoa SM-liigatasolla. Veljesten serkku Tapio Sammalkangas pelasi omalla urallaan pudotuspelit mukaan lukien yli 700 SM-liigaottelua.


title: Hyvelänviiki

text: Hyvelänviiki () on Porin 54. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoisosassa, valtatie 8:n itäpuolella. Viereiset kaupunginosat ovat Hyvelä koillisessa, Lotskeri ja Toejoki idässä, Pormestarinluoto etelässä sekä Luotsinmäki lännessä.


title: Hyvelänviiki

text: Miljööltään Hyvelänviiki on pieni, pääosin omakotitaloista koostuva kaupunginosa, joka rakennettiin 1990-luvun alun lama-aikana. Lähimmät palvelut sijaitsevat Toejoella ja Pormestarinluodossa.


title: Luotsinmäki

text: Luotsinmäki () on Porin 49. kaupunginosa ja se sijaitsee kaupungin keskustaajaman luoteisosassa valtatie 8:n pohjoispuolella ja Kokemäenjoen itäpuolella. Ympäristöltään se on maaseutumainen, tasaisten peltoaukeiden keskellä sijaitseva harvaan rakennettu pientaloalue. Luotsinmäellä sijaitsee joen rannalle pääosin 1950- ja 1960-luvuilla rakennettu kesähuvilayhdyskunta ja Porin kaupungin keskusjätevedenpuhdistamo. Alueella sijaitsi aiemmin myös kaatopaikka ja tanssilava, joka paloi 90-luvulla.


title: Luotsinmäki

text: Luotsinmäelle ollaan myös rakentamassa crossirataa, joka valmistuu vuoden 2008 kesään mennessä. Luotsinmäellä on myös Porin vinttikoirarata.


title: Murtosenmutka

text: Murtosenmutka () on Porin 50. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoisosassa, Kokemäenjoen pohjoispuolella. Sen viereisiä kaupunginosia ovat Tuulikylä pohjoisessa, Ruosniemi koillisessa, Isojoenranta idässä sekä Toejoki lännessä. Pohjoisessa alue rajautuu puistoalueeseen ja ojaan, joka on melko mutainen. Ojan varressa sijaitsee pumppuasema, joka pumppaa alueen hulevedet kyseiseen ojaan.


title: Murtosenmutka

text: Murtosenmutka on 1970- ja 1980-luvuilla rakennettu pientaloalue, jonka rakennuskanta on pääasiassa omakotitaloja. Alueen kadut on nimetty eri lintulajien mukaan, esimerkkeinä Kotkantie, Peltopyyntie ja Keltasirkuntie. Alue on laajenemassa etelässä oleville pelloille, joille rakennetaan uusia omakotitaloja.


title: Murtosenmutka

text: Murtosenmutkan ainoat palvelut ovat nykyisin K-Market ja SEO-kylmäasema. K-Marketin rakennuksessa on alun perin toiminut K-kauppa Kujansuu. 1980-luvulla alueella oli kaupan lisäksi kioski, joka sijaitsi juuri "mutkassa". Myöhemmin samassa rakennuksessa oli vaihtuvien yrittäjien pitämä baari. Niiden toiminta loppui kuitenkin jo 1990-luvulla. Muuta mainitsemisen arvoista alueella on alun perin 1980-luvun alussa rakennettu leikkipuisto, jota nykyaikaistettiin 2000-luvun vaihteessa. Talvisin on leikkipuiston viereisellä kentällä voinut harrastaa luistelua, mutta nykyään kentän hoito on kaupungin säästötoimien vuoksi melko vähäistä.


title: Tuulikylä

text: Tuulikylä on Porin 78. kaupunginosa ja se sijaitsee kaupungin keskustaajaman koillisosassa. Viereiset kaupunginosat ovat Ruosniemi koillisessa ja idässä, Murtosenmutka etelässä, Toejoki lounaassa, Lotskeri lännessä ja Hyvelä luoteessa.


title: Tuulikylä

text: Tuulikylässä on sijainnut pieni maaseutumainen rintamamiestaloyhdyskunta 1950-luvulta lähtien, ja alueen välittömään läheisyyteen Ruosniemen kaupunginosan puolelle rakennettiin 1980-luvulla laaja pientaloalue. Varsinainen kaupunginosa Tuulikylästä tuli vasta 2000-luvun alussa, jolloin sinne laadittiin asemakaava.


title: Nokian rautatieasema

text: Nokian rautatieasema (, ratakm 204+004) on rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla .


title: Nokian rautatieasema

text: Nokian rautatieasema kuuluu Porin radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Asemarakennus on valmistunut Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan viimeistään vuonna 1895 – samoin piirustuksin kuin esimerkiksi Siuron, Karkun, Kiikan ja Kauvatsan asemarakennukset – ja sitä on laajennettu vuosina 1900 ja 1906 arkkitehti Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan. Myöhempinä vuosikymmeninä aseman sisätiloja ja ulkonäköä on muutettu useaan kertaan. Rataosa Tampereelta Nokialle avattiin Nokian tehtaan kuljetuksille jo vuonna 1893 ja asema-alueelta rakennettiin tehdasalueelle kapearaiteinen rata. Asema-alueelle rakennettiin tehtaan varastomakasiinit. Nokian tehtaan radalla oli tehdasalueelta rautatieasemalle alun perin hyvin jyrkkä nousu, jota loivennettiin myöhemmin voimalaitoksen kanavatöiden yhteydessä. Vuonna 1952 rakennettiin leveäraiteinen pistoraide tehdasalueelta Porin radan alitse ratapihalle. Kapearaiteinen rata asemalta tehdasalueelle purettiin vuonna 1961 ja tehdasalueen sisäinen kapearaideliikenne lopetettiin vuonna 1972. Asemalta rakennettiin pistoraiteet myös kumitehtaalle vuonna 1925 ja SOK:n suurmyllylle vuonna 1940 sekä öljyraide valtion varmuusvarastolle vuonna 1971.


title: Nokian rautatieasema

text: Rautatiellä oli suuri merkitys Nokian kehitykselle Pirkkalan kunnan keskustaajamaksi. Vanha Pirkkalan kunta jaettiin vuoden 1922 alussa Pohjois- ja Etelä-Pirkkalaksi, jolloin Nokia jäi edellisen kaupalliseksi ja hallinnolliseksi keskukseksi. Pohjois-Pirkkala muuttui kauppalaksi vuoden 1937 alussa ja vuotta myöhemmin se otti uudeksi nimekseen Nokian. Kunnallislain muutoksen nojalla Nokiasta tuli kaupunki vuoden 1977 alussa. Vilkastuva linja-autoliikenne vähensi kuitenkin junamatkustusta Tampereen ja Nokian välillä ja henkilöliikenne Nokian asemalla lopetettiin vuonna 1992.


title: Nokian rautatieasema

text: Henkilöliikenne Nokian asemalla aloitettiin uudelleen vuonna 2003, ja siellä pysähtyvät kaikki Tampereen ja Porin väliset junat (seitsemän vuoroparia). Rautatieaseman vieressä on linja-autoasema, jossa Matkahuollon asiamiespiste, taksiasema ja kahvila-kioski sekä liikekeskus, jossa sijaitsevat muun muassa poliisiasema ja vohvelikahvila. Lipunmyynti tapahtuu lippuautomaatista.


title: Nokian rautatieasema

text: Nokian rautatieaseman rakennukset siirtyivät Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007. Pari kilometriä asemalta Porin suuntaan sijaitsi vuosina 1903–1984 Haaviston seisake. Ennen ratalinjan 1960-luvulla tehtyä oikaisua rautatie kulki Nokian aseman ja Haaviston välillä etelämpänä, lähempänä Nokianvirtaa.


title: Luettelo Wolfgang Amadeus Mozartin teoksista

text: Wolfgang Amadeus Mozart (27. tammikuuta 1756 – 5. joulukuuta 1791) oli tuottelias säveltäjä, joka sävelsi lähes kaikkia aikansa musiikin lajityyppejä.


text: Hänen ihailtuimpiin teoksiinsa kuuluvat oopperat, pianokonsertot ja sinfoniat sekä jousikvartetot ja -kvintetot. Mozart sävelsi myös soolopianoteoksia, muuta kamarimusiikkia, messuja ja muuta kirkkomusiikkia sekä loputtoman määrän tansseja, divertimentoja ja muuta aikansa kevyttä viihdettä.


text: Joistakin Mozartin teoksista on erillinen artikkeli, ja niihin on linkki tältä sivulta.


text: Merkintä ”KV” viittaa Köchelin luetteloon, joka on Ludwig von Köchelin laatima kronologinen (sävellysajankohdan mukaan järjestetty) luettelo Mozartin teoksista. Luetteloa on uudistettu useita kertoja, mikä on johtanut joidenkin numeroiden epämääräisyyteen.


text: Alla olevassa luettelossa sävellykset on järjestetty temaattisesti eli teostyypin mukaan. Kaikilla Mozartin teostyypeillä ei ole yleisesti hyväksyttyä numerointia: Köchel numeroi ainoastaan sinfoniat (1–41), pianokonsertot (1–27, jättäen pois joitakin varhaisia Mozartin transkriptioita) ja eräitä muita tyyppejä; toisaalta esimerkiksi jousikvartetoilla ja useimmilla muilla kamarimusiikkiteoksilla ei ole vastaavaa yleisessä käytössä olevaa numerointia.


text: Vain muutamilla Mozartin sävellyksillä on opusnumero, sillä kovin montaa Mozartin sävellystä ei julkaistu hänen elinaikanaan; hänen teostensa luettelointi opusnumeron mukaan on siksi epäkäytännöllistä.


text: Mozartin sinfoniatuotanto kattaa 24 vuoden ajanjakson, 1764–1788. Uusimpien tutkimusten mukaan Mozart kirjoitti yhteensä jopa 68 kokonaista sinfoniaa, vaikka perinteinen numerointi käsittää 41 sinfoniaa. Alkuperäistä numerointia kuitenkin noudatetaan vieläkin niin, että hänen viimeisen sinfoniansa numero on edelleen 41. Säveltäjä muokkasi uudelleen joitakin sinfonioita (KV 297, 385, 550) ensimmäisen version jälkeen.


text: Nämä ovat Mozartin lapsuusajan numeroidut sinfoniat. Tältä ajalta on myös useita numeroimattomia sinfonioita.Nämä sinfoniat jaetaan joskus ”varhaisiin” (1771–1773) ja ”myöhäisiin” (1773–1775) ja luokitellaan joskus ”saksalaisiksi” (menuetin kera) tai ”italialaisiksi” (ilman menuettia). Ainoatakaan ei painettu Mozartin elinaikana.


text: Vaikkei niitä ole numeroitu sinfonioina, kolmiosaisen italialaisen alkusoiton tyyliin sävelletyt kolme divertimentoa KV 136–138 luetaan joskus mukaan Salzburgin sinfonioihin.Kolme viimeistä sinfoniaa valmistuivat kolmessa kuukaudessa vuonna 1788. On todennäköistä että Mozart aikoi julkaista ne yhtenä opuksena, vaikka ne jäivätkin julkaisematta hänen elinaikanaan. Yksi tai kaksi niistä on saatettu esittää Leipzigissa 1789.


text: Mozartin teokset pianolle ja orkesterille numeroidaan 1–27. Neljä ensimmäistä konserttoa ovat varhaisteoksia. Niiden osat ovat sovituksia aikalaissäveltäjien (Raupach, Honauer, C.P.E. Bach) pianosonaateista. 7. pianokonsertto on kolmelle pianolle ja 10. pianokonsertto kahdelle pianolle. Loput 21 ovat omaperäisiä sävellyksiä soolopianolle ja orkesterille. Mozart sävelsi niistä viisitoista vuosina 1782–1786, mutta viimeisen viiden elinvuotensa aikana hän sävelsi enää kaksi pianokonserttoa.Viisi viulukonserttoa on kirjoitettu myöhäisteini-iässä Mozartin vielä kierrellessä isänsä kanssa Eurooppaa, matkasäveltäjälle poikkeuksellisena saavutuksena. Mozartin viulukonserttojen erityispiirteitä ovat huomattavan kauniit melodiat ja viulun ilmaisullisten ja teknisten mahdollisuuksien taitava käyttö, vaikka Mozart ei hyödyntänytkään kaikkia viulun mahdollisuuksia kuten muut (esimerkiksi Beethoven ja Brahms) hänen jälkeensä. (Alfred Einstein huomauttaa että serenadien viulukonserttomaiset jaksot ovat virtuoottisempia kuin viulukonsertoiksi merkityt teokset.)Neljä käyrätorvikonserttoa ovat soitetuimpia lajissaan ja muodostavat merkittävän osan useimpien käyrätorven soittajien ohjelmistosta. Mozartin sanotaan kirjoittaneen ne ystävälleen ja elinikäiselle toverilleen Joseph Ignaz Leitgebille. Konsertot, erityisesti neljäs, on kirjoitettu virtuoosikappaleiksi joissa solisti pääsee esittelemään taitojaan laajasti. Mozartin aikana käyrätorvessa ei vielä ollut venttiilejä, mikä teki siitä erittäin vaikean instrumentin.


text: Käyrätorvikonserttoja luonnehtii elegantti ja humoristinen dialogi solistin ja orkesterin välillä. Monet alkuperäiskäsikirjoituksista sisältävät kantaesityksen solistille suunnattuja vitsejä.


text:
Mozartin varhaisimmat sävellykset olivat pianosonaatteja ja muita pianokappaleita, koska hän sai musiikkikasvatuksensa pianolla. Melkein kaikki Mozartin pianoteokset oli tarkoitettu hänen itsensä tai hänen sisarensa soitettaviksi. Esimerkkejä hänen varhaisimmista töistään on Nannerlin nuottikirjassa. Vuosina 1782 - 1786 Mozart kirjoitti 20 teosta soolopianolle, mukaan lukien sonaatteja, muunnelmia, fantasioita, sarjoja, fuugia, rondoja sekä nelikätisiä ja kahdelle pianolle sävellettyjä kappaleita.Mozart kirjoitti musiikkia myös pianolle ja viululle (16 kokonaista sonaattia, useita fragmentteja ja kaksi sarjaa muunnelmia), joissa – etenkin kypsän kauden teoksissa – piano ei ainoastaan säestä toista instrumenttia vaan rakentaa sen kanssa dialogin."Milanon kvartetot", KV 80 ja KV 155-160 (1770-1773)
"Wienin kvartetot", KV 168-173 (1773)
"Haydn-kvartetot" KV 387, 421, 428, 458, 464, 465, Opus 10 (1782–1785)
"Jousikvartetto nro 20 D-duuri" (”Hoffmeister”), KV 499 (1786)
"Preussilaiskvartetot" KV 575, 589, 590 (1789-1790)


text:
Mozart sävelsi kuusi jousikvintettoa (KV 174, 406, 515, 516, 593 ja 614) kahdelle viululle, kahdelle alttoviululle ja sellolle. Charles Rosenin mukaan ”vallitsee yhteisymmärrys siitä että Mozartin jousikvintetot kahdelle alttoviululle ovat hänen suurin saavutuksensa kamarimusiikin alalla.”
Sinfonioiden lisäksi Mozart kirjoitti orkesterille useita divertimentoja, notturnoja, serenadeja, kassaatioita, marsseja ja tansseja. Mozart sävelsi teoksia jousiyhtyeille (kuten varhaiset divertimentot KV136–138) ja puhallinyhtyeille sekä erilaisille jousten ja puhaltimien yhdistelmille.


text: Serenadi "Gran Partita" (KV 361) on Mozartin huomattavin puhallinteos. Orkesterin kokoonpanoon kuuluu 2 oboeta, 2 klarinettia, 2 basettitorvea, 4 käyrätorvea, 2 fagottia ja 2 bassosoitinta (kontrafagotti tai kontrabasso).


text: Mozart jätti jälkeensä valtavan tuotannon orkesteritansseja, mukaan lukien yli sata menuettia sekä kontratansseja ja ”saksalaisia tansseja” ("deutcheja" ja "ländlereitä").


text: Menuettien säveltämisessa Mozart noudatti useimmiten Haydnin esimerkkiä, mieltyen tanssin hitaaseen luonteeseen. Useimmat deutchet ja ländlerit sävellettiin Wienin julkisiin tanssiaisiin. Myös kontratanssit ovat pääasiassa Wienin tuotantoa, ja joillakin niistä on ohjelmallinen nimi kuten "Il Temporale" KV 535, "La Bataille" KV 600 ja "Canarino" KV 602 jne.Mozartin kirkkomusiikkituotanto koostuu lähinnä vokaaliteoksista, vaikka joitakin instrumentaalikappaleitakin on kuten vuosien 1767 ja 1780 välillä sävelletty "Sonate da Chiesa" 2 viululle, kontrabassolle ja uruille.


text: Mozartin kirkkomusiikissa on rikas tyylillinen mosaiikki: gregoriaaninen laulu kohtaa ankaran kontrapunktin, ja jopa oopperamaisiakin elementtejä esiintyy. Tyylin ykseys ja yhtenäisyys leimaavat koko hänen kirkkomusiikkituotantoaan.


text: Tähän tyylilajiin luetaan niiden liturgisen luonteen vuoksi myös vapaamuurariloošille tehdyt sävellykset kuten kantaatti "”Laut Verkünde unsre Freude”", KV 623 (jonka aitous on tosin epävarma) ja Maurerische Trauermusik, KV 477.


text: Mozartin sakraalimusiikkiin sisältyy 18 messua, mukaan lukien "Waisenhaus-messu c-molli", KV 139/47a, pääosin Salzburgissa sävellettyjä missa brevis -tyyppisiä messuja (KV 167, 192, 194, 195 ja 220 "Spatzenmesse"), Kruunajaismessu KV 317, ”Suuri” c-mollimessu KV 427/417a (joka jäi keskeneräiseksi sillä Credo jäi puolitiehen ja Agnus Dei puuttuu) ja Mozartin viimeiseksi jäänyt teos, "Requiem d-molli" KV 626.


text: Messujen lisäksi Mozartin kirkkomusiikkituotanto sisältää kyrieitä, offertoriumeja, antifoneja ja motetteja kuten "Exultate, Jubilate" KV 165.


title: Art director

text: Art director eli AD (mainosgraafikko, ulkoasusuunnittelija) on yleisesti käytössä oleva ammattinimike visuaalisen suunnittelun alalla. Nimikettä käytetään esimerkiksi mainos-, lehti-, elokuva- ja televisioaloilla, graafisen suunnittelun toimistoissa ja internet- ja tietokonepelialoilla. Art directorin tehtävä on toimia visuaalisuuden auktoriteettina työryhmässä. Tyypillisesti AD voi työskennellä suunnittelutoimistossa luovassa ryhmässä, mainostoimistossa copywriterin kanssa työparina tai lehdessä ulkoasusta vastaavana tahona. Lähtökohtaisesti AD:n tehtävänkuvaan kuuluu muiden suunnittelijoiden ja avustajien ohjaaminen.


title: Art director

text: Art director vastaa projektien visuaalisesta ideoinnista, toimistosta ja projektista riippuen luovan johtajan alaisuudessa tai itsenäisesti. Hän suunnittelee kokonaisratkaisut ja yleisilmeen kampanjoihin, yritysilmeisiin, mainosmateriaaleihin, tuotepakkauksiin, painotuotteisiin kuten esitteet ja julisteet ja muihin graafisiin sovelluksiin. AD:n rooliin kuuluu kaikkien projektin liittyvien osa-alueiden suunnittelu – esimerkiksi mahdollisten kuvausten ideointi valitun valokuvajaan kanssa, kuvittajien valitseminen ja ohjaaminen, joskus myös kirjasintyyppien työstäminen typograafikon kanssa. Tehtävänkuvaan kuuluu työvaiheiden valvominen suunnittelusta toteutukseen asti. Art directorin alaisena työskentelee usein avustavia graafisia suunnittelijoita (ammattinimikkeenään esimerkiksi graafinen suunnittelija, AD-assistentti tai tuotanto-AD), joiden tehtävänä on tyypillisesti lopullisen ulkoasun toteuttaminen AD:n luoman suunnitelman tai idean pohjalta.


title: Art director

text: Art directorin tärkeimpiä ominaisuuksia ovat luovuus, visuaalisen suunnittelun periaatteiden hallinta sekä yhteistyökyky. Nykyisin art directorilta vaaditaan usein lisäksi tärkeimpien graafisen alan tietokoneohjelmien tuntemusta (esimerkiksi InDesign, Photoshop, Freehand, Illustrator). Tietokone, mutta myös tussit, kynät, paperit ja erilaiset kuva-aineistot ovat AD:lle tavanomaisia työvälineitä.


title: Art director

text: Art directorin ammattinimikkeenä käyttämistä ei ole rajoitettu. Perinteisesti sitä ovat käyttäneet vastuutehtävissä toimivat graafiset suunnittelijat, joilla on vuosien työkokemus alalta. Nykyisin nimikkeen käyttäminen on yleistynyt ja art director -nimikkeellä saatetaan kutsua lähes ketä tahansa visuaalisen suunnittelun ammattilaista tehtävänkuvasta tai työkokemuksesta riippumatta.


title: Art director

text: Turun ammattikorkeakoulun mainonnan suunnittelun linjalla voi opiskella art directoriksi tutkintonimikkeellä Medianomi (AMK). Ammatissa toimitaan soveltuvalla koulutuksella yleensä riittävän työkokemuksen hankkimisen jälkeen. Usein art directoreilla on graafisen suunnittelun koulutus, mutta koulutustaustat voivat olla hyvin moninaisia.


title: Napanöyhtä

text: Napanöyhtä on karvapallo, joita löytyy ihmisten navoista. Napanöyhtää esiintyy hieman useammin miehillä kuin naisilla. Sen koostumus on pääasiassa ihmisen kuolleita ihosoluja, pölypunkkeja ja vaatekuituja.


title: Napanöyhtä

text: Karl Kruszelnicki on tutkinut napanöyhtää ja sen perusteella päätellyt, että napanöyhtä koostuu vaatekuiduista ja ihosoluista, joita ihokarvat kuljettavat napaan. Kruszelnickin arvion mukaan tyypillinen napanöyhdän tuottaja on hieman ylipainoinen, keski-ikäinen mies, jolla on karvainen vatsa.


title: Napanöyhtä

text: Ihmisen ihonvärillä tai ihon tyypillä ei näytä olevan merkitystä napanöyhdän syntyyn.


title: Napanöyhtä

text: Tutkimuksessa ei saatu selville, miten "ulospäin" suuntautuneet navat keräsivät nöyhtää, sillä 96 prosentilla tutkimukseen osallistuneista oli sisäänpäin kääntynyt napa.


title: Psycroptic

text: Psycroptic on teknistä death metalia soittava yhtye Tasmanian pääkaupungista, Hobartista, Australiasta. Yhtyeen perustivat Joe Haley, Dave Haley, Matthew Chalk ja Cameron Grant vuonna 1999.


title: Psycroptic

text: Kaksi ensimmäistä levyä julkaistiin Unique Cameron Recordin nimissä. Yhteistyö päättyi kuitenkin vuonna 2003 ennen kolmatta albumia, jolloin levy-yhtiöksi vaihtui Neurotic Records. Kokoonpano pysyi alkuperäisenä aina vuoteen 2004, jolloin laulaja Matthew Chalk joutui jättämään yhtyeen kesken Euroopan kiertueen. Syyksi on ilmoitettu, ettei Chalkin ääni kestänyt monia keikkoja käsittäviä kiertueita. Jason Peppiattin oli tarkoitus paikata Chalkia loppukiertueen ajan, mutta Chalkin katastrofaalinen paluu johti kuitenkin Peppiatin nimittämiseen vakituiseksi jäseneksi.


title: Psycroptic

text: Lokakuussa 2014 yhtye solmi levytyssopimuksen Prosthetic Recordsin kanssa. Yhtyeen nimeä kantava kuudes studioalbumi julkaistaan keväällä 2015.


title: Kolmen illan varietee

text: Kolmen illan varietee on marraskuussa 2006 ilmestynyt Yön livealbumi, joka on äänitetty edellisenä kesänä kolmessa Raumanmeren juhannuksen konsertissa Rauman Otanlahdessa. Konserteista julkaistiin samanaikaisesti myös DVD-taltiointi. Yö juhlisti Raumalla 25-vuotista uraansa esiintymällä kolmena perättäisenä iltana ja soittamalla kolme eri settiä, joista kukin sisälsi eri vuosikymmenen kappaleita. Yleisöä paikalla oli jokaisena iltana noin 30 000.


title: Kolmen illan varietee

text: Konserteissa olivat vierailijoina Yön entisistä jäsenistä Jussi Hakulinen sekä rumpali Frogley, joka levyllä laulaa yhden kappaleen. Albumi nousi Suomen viralliselle listalle kymmenen viikon ajaksi ja oli korkeimmillaan sijalla kahdeksan.


title: Frits Zernike

text: Frederik (Frits) Zernike (16. heinäkuuta 1888 Amsterdam – 10. maaliskuuta 1966) oli alankomaalainen fyysikko. Hänet palkittiin vuonna 1953 Nobelin fysiikanpalkinnolla vaihekontrastimikroskoopin keksimisestä. Vaihekontrastimikroskooppi mahdollistaa solujen sisärakenteen tutkimisen ilman väriaineita.


title: Frits Zernike

text:
Zernike opiskeli pääaineena kemiaa ja sivuaineina fysiikkaa ja matematiikkaa Amsterdamin yliopistossa vuodesta 1905. Väitöskirjassaan hän sovelsi Gibbsin statistista mekaniikkaa, mikä oli L. S. Ornsteinin erikoisalaa. Ornsteinin ja Zerniken yhteistyön tuloksena syntyi muun muassa Ornsteinin–Zerniken yhtälö, joka kuvaa korrelaatioita monen kappaleen systeemissä integraaliyhtälön muodossa.
Vuonna 1915 Zernike siirtyi matemaattisen fysiikan luennoitsijaksi Groningenin yliopistoon Ornsteinin seuraajaksi. Viisi vuotta myöhemmin hän sai täyden professuurin.


title: Frits Zernike

text: Vuodesta 1930 Zernike keskittyi optiikan alan ongelmiin ja keksi muun muassa vaihekontrastimikroskoopin. Keksintö ei tosin saanut ansaitsemaansa huomiota kuin vasta 1941 Saksassa toisen maailmansodan aikana, kun Wermacht alkoi valmistaa sitä teollisesti.


title: Rätvänä

text: Rätvänä ("Potentilla erecta") on yleinen pienin keltaisin kukin kukkiva monivuotinen hyönteispölytteinen kasvi. Sen erottaa muista samankaltaisista kukista neljän terälehden takia.


title: Rätvänä

text: Rätvänä on ruohovartinen 10–30 cm korkea kasvi. Sen varsi on haarainen ja sormilehdykkäiset lehdet kasvavat ruusukkeina. Kukka on keltainen, neliterälehtinen ja halkaisijaltaan 5–10 mm. Maavarsi on paksu ja sisäosistaan punainen, mikä on antanut kasville ruotsinkielisen nimen blodrot, verijuuri; myös Suomen murteissa rätvänää on kutsuttu verijuureksi, punajuureksi tai veriruohoksi.


title: Rätvänä

text: Rätvänä kasvaa Aasiassa ja Pohjois-Euroopassa.


title: Rätvänä

text: Rätvänä viihtyy kosteilla valoisilla paikoilla kuten suolla tai metsän reunassa.


title: Rätvänä

text: Rätvänää on käytetty rohdoskasvina ja värjäykseen.


title: Krakatau (yhtye)

text: Krakatau on Edward Vesalan, Raoul Björkenheimin ja Jari Hongiston vuonna 1985 perustama yhtye. Krakataussa ovat soittaneet rumpuja myös Tom Nekljudow, Ippe Kätkä, Affe Forsman; kokoonpanot ovat muutenkin vaihdelleet levyjen välillä. Multipuhaltajana (saksofonit, krakafoni, toppofoni, huilut) Krakataussa toimi monen vuoden ajan Jone Takamäki. Uffe Krokfors on soittanut kontrabassoa. Vuodesta 2015 yhtyeessä on soittanut rumpuja Ilmari Heikinheimo.


title: Krakatau (yhtye)

text: Yhtye tuli alun perin tunnetuksi energisistä konserteistaan, joissa näkyivät selvästi kitaristi ja yhtyeenjohtaja Björkenheimin vaikutteet niin jazzin kuin rockinkin puolelta.


title: Kurjenjalka

text: Kurjenjalka ("Potentilla palustris" syn. "Comarum palustre") on punakukkainen hanhikkien sukuun kuuluva hyönteispölytteinen ruohovartinen kasvi.


title: Kurjenjalka

text: Kurjenjalka on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa 20–60 cm korkeaksi. Sen maavarsi voi olla metrin pituinen. Lehdet ovat sormiliuskaiset, hammaslaitaiset. Kukka on punaruskea, heteet purppuranväriset. Verholehtiä ei pidä luulla terälehdiksi niiden ulkonäöstä huolimatta.


title: Kurjenjalka

text: Kurjenjalka kasvaa Euroopassa, Siperiassa, Grönlannissa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Kurjenjalka

text: Kurjenjalka viihtyy märissä paikoissa kuten suolla tai rannalla.


title: Kurjenjalka

text: Kurjenjalkaa on käytetty väriaineena.


title: Their Greatest Hits

text:
Their Greatest Hits on The Carpenters -duon vuonna 1990 julkaistu kokoelmalevy.
CD-levy 397049-2 (A&M Records, 1990)


title: Lentokonekaappaus

text: Lentokonekaappaus tarkoittaa lentokoneen hallinnan anastamista, jonka usein tekee aseistettu henkilö tai ryhmä. Useimmissa tapauksissa lentäjä pakotetaan toimimaan kaappaajan ohjeiden mukaan. Vaihtoehtoisesti lentäjinä toimivat kaappaajat itse, kuten Syyskuun 11. päivän iskuissa vuonna 2001, joissa kaappaajat olivat hankkineet lentokoulutusta ennen iskuja.


title: Lentokonekaappaus

text: Eräässä tapauksessa myös koneen oikea kapteeni on kaapannut koneen. Vuonna 1998 kapteeni lensi Air China -lentoyhtiön reittilennolla Pekingistä Kunmingiin koneensa Taiwaniin uhaten ohjata koneen maahan, jos muu miehistö yrittäisi estää häntä. Toisin kuin autojen tai laivojen kaappauksissa, lentokonekaappauksessa pyritään harvoin ryöstämään rahtia. Useimmissa kaappauksissa matkustajia pidetään panttivankeina, ja kaapparit pyrkivät esimerkiksi saamaan lunnaita tai pääsemään tiettyyn kohteeseen.


title: Lentokonekaappaus

text: Onnistunut lentokonekaappaus, josta kaapparit yrittävät selvitä vahingoitumattomina ja vapaina, edellyttää yleensä valtiota, joka on valmis ottamaan vastaan koneen ja sallimaan kaappareiden jatkaa vapaalla jalalla oloaan. Vasemmistolaisen terrorismin voimakkaimpana aikana 1970- ja 1980-luvuilla kaappauksissa pyrittiin usein painostamaan viranomaisia vapauttamaan joku vangittuna ollut terroristiryhmän jäsen. Tämän jälkeen kone yritettiin yleensä lentää johonkin suosiolliseen maahan. Tyypillisiä kohteita olivat Pohjois-Afrikan maat, jotka tuolloin suhtautuivat terroristiseen toimintaan nykyistä huomattavasti ymmärtäväisemmin. Maailmantilanteen muuttumisen seurauksena juuri mikään maailman valtio ei ole valmis kohtaamaan kansainvälistä tuomiota, joka seuraisi tällaista toimintaa. Osittain tämän vuoksi lentokonekaappaukset ovat nykyään varsin harvinaisia.


title: Lentokonekaappaus

text: Suomessa on tapahtunut kaksi onnistunutta lentokonekaappausta. Ensimmäinen, epäonnistunut yritys tapahtui vuonna 1971. Onnistuneet kaappaukset sattuivat vuosina 1978 ja 1986 Oulu–Helsinki-reitillä. Kaikki tapaukset selvisivät henkilövahingoitta. Vuonna 1977 Neuvostoliiton sisäisessä liikenteessä ollut kone kaapattiin Suomeen. Tilanne, joka oli ulkopoliittisesti erittäin hankala ja arkaluontoinen, ratkesi väkivallatta kotimaisin voimin, ja kaapparit palautettiin kotimaahansa. Tosin Neuvostoliitto teloitti kaapparit pian palautuksen jälkeen. Vastaava tapaus toistui neljästi kesällä 1990.


title: Muistipeli

text: Muistipeli on yhden tai useamman pelaajan peli missä on tarkoitus löytää korttiparit nurin päin käännetyistä korteista mahdollisimman pienellä määrällä yrityksiä.


title: Muistipeli

text: Pelin pelaamiseen tarvitaan korttipakka jossa kutakin erilaista korttia (kuvaa) on kaksi kappaletta. Korttien selkäpuoli on kuitenkin kaikissa korteissa samanlainen. Kortit sekoitetaan ja asetetaan pöydällä nurin päin niin ettei pelaaja tiedä missä mikin kuva on. Peli alkaa ja jokaisella vuorolla käännetään kaksi mitä tahansa pöydällä olevaa korttia oikein päin. Jos käännettyjen korttien kuvat eivät ole samat, ne käännetään uudestaan nurin. Jos kuvat ovat samat, käännetyt kortit poistetaan pelistä.


title: Muistipeli

text: Jos pelaajia on yksi, tarkoitus on vain löytää kaikki korttiparit mahdollisimman pienellä määrällä yrityksiä. Tällaisia yksinkertaisia yhden pelaajan muistipelejä löytyy esimerkiksi monista kännyköistä.


title: Muistipeli

text: Jos pelaajia on kaksi tai useampia, pelaajat kääntävät kortteja vuorollaan. Se pelaaja voittaa joka on löytänyt eniten korttipareja kun pelipöytä on tyhjä. Säännöistä on muunnoksia mutta yleensä omalla vuorollaan parin löytänyt pelaaja saa myös jatkaa omaa vuoroaan.


title: Jokipii

text: Jokipii on kylä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla entisen Jalasjärven kunnan alueella. Se sijaitsee Jalasjärven pohjoisrannalla järvestä kohti Kyrönjokea lähtevän Jalasjoen itäpuolella ja Helsingistä Vaasaan vievän valtatie 3:n varrella. Länsi-itäsuunnassa Jokipiin läpi kulkee Tokerotie eli seututie 672 Kauhajoelta Alavudelle.


title: Jokipii

text: Nimi Jokipii tarkoittaa joessa olevaa saarta. Jalasjärven etelärannalla sijaitsevat Kanto ja Kannonkylä, jota kautta voi järven kiertää myötäpäivään. Jokipiin keskusta on Jalasjoen länsipuolella, ja joen itäpuolella on sillä kohtaa Petäyskylä ja pohjoisempana Ahonkylä. Pienempiä kyläksi sanottuja alueella ovat Pruukinkylä, Ponsikylä, Yrttikylä, Rantalanmaa, Larvamaa ja Frankinloukko. Korkeita kohtia Jokipiissä ovat Ponsivuori (160 m), Lapiovuori (120 m) ja Hyynyvuori (118 m merenpinnasta).


title: Jokipii

text:
Jokipii on Urho Viljanmaa Oy:n nahka-ja kenkätehtaan (nyk. Ejendals Suomi Oy) perustalle kehittynyt 309 asukkaan (31.12.2011) taajama. Jokipiin-Ahonkylän alueella on yhteensä noin 930 asukasta. Jalasjärven keskustaan on matkaa noin viisi kilometriä, Seinäjoelle ja Kauhajoelle noin 30 kilometriä ja Kurikkaan noin 20 kilometriä.
Kylässä toimii vuonna 1920 perustettu Metsolan koulu. Siihen vuonna 2010 yhdistetty Harrin koulu aloitti Jokipiin keskustassa jo vuonna 1904, ja muita kouluja Jokipiissä olivat aiemmin Ahon (1924–1992) ja Kannon (1921–1966) koulut. Jokipiissä toimi Jalasjärven kunnan sivukirjasto vuodesta 1946 vuoteen 1994, josta lähtien se on korvattu kirjastoautolla.


title: Jokipii

text: Maatalous on tärkeä elinkeino Jokipii-Ahonkylän alueella. Ejendalsin Jalas-kenkätehtaan lisäksi toinen teollisuustyönantaja kylässä on Jokipiin Pellava Oy, joka on toiminut vuodesta 1920 alkaen.


title: Jokipii

text: Kosken ylitse menee puinen vaijereilla vahvistettu kevyenliikenteen riippusilta Jokipiin Pellavan takana. Tehtaan takaosissa näkyvät punatiiliset myllyn ja brittiläisellä höyrykoneella käyneen sähkövoimalaitoksen rakennukset. Jokipiissä on ollut vanha jo 1915 valmistunut ”Wanha silta”, joka on kuitenkin purettu keväällä 2017. Kurikan kaupunki rakennuttaa tilalle uuden sillan, jonka on tarkoitus olla valmis lokakuussa 2017.


title: Jokipii

text: Valtatie 19:n risteykseen luoteessa valtatie 3:n varrelle näkyy korkea roottoriltaan kolmilapainen tuulivoimala. Se on teholtaan 0,2 MW.


title: Jokipii

text: Jokipiin, Kannon ja Kivistön kylät ovat Jalasjärven vanhinta asutusta. Jalasjärven ympäriltä on tehty kivikautisia löytöjä ihmisasumuksista, ja kirjallisia dokumentteja asutuksesta on 1500-luvulta saakka. Asutus on ilmeisesti levinnyt Hämeestä päin, koska alueen tiedetään olleen lempääläisten kalastusaluetta. 1600-luvulla kylässä tiedetään olleen maatilat nimeltä Jokipii, Kanto, Kivistö, Petäys, Harri ja Kuha, 1700-luvulla mainitaan lisäksi Ponsiluoma ja Lapiolahti sekä Yli- ja Ala-Jokipiin tiloista lohkotut Pihlajamaa ja Keski-Jokipii. 1800-luvulla näistä tiloista lohkottiin yhä enemmän uusia tiloja, joiden nimistä tuli myös omistajiensa uusia sukunimiä.


title: Jokipii

text: Jokipiin ja läheisen Luopajärven kylien kyläkokouksista on säilynyt poikkeuksellisen tarkkoja pöytäkirjoja, joiden perusteella on kyetty tutkimaan 1700-luvun puolivälistä läpi 1800-luvun harjoitettua paikallishallintomallia, oltermannilaitosta.


title: Jokipii

text: Jokipiin teollistumisen ensimmäinen vaihe olivat vesivoimalla toimivat jauhomyllyt, joita Pettuluoman varressa on ollut kahdeksan. Niistä pystyssä on enää kylätoimikunnan kunnostama Pettumylly. Ensimmäinen höyryvoimalla toiminut mylly oli Tuomas Siltasen 1876 perustama Valakiamylly Jokipiin sillan luona. Kolmen kiviparin höyrymyllyn yhteyteen perustettiin myös raamisaha. Laitoksessa oli myös pieni generaattori, jolla saatiin kylän ensimmäiset sähkövalot muutamiin lähitaloihin. Valakiamyllyllä oli myöhemmin monia omistajia, kunnes sen toiminta loppui 1932.


title: Jokipii

text: Vuonna 1889 perustettiin Jokipiin Yhtiömeijeri, joka kuitenkin tuhoutui tulipalossa viittä vuotta myöhemmin. Heti rakennettiin uusi, johon pian yhdistettiin muiden kylien pieniä meijereitä ja syntyi Jalasjärven Osuusmeijeri, joka toimi Jokipiissä vuoteen 1990 asti. Vuonna 1929 perustettiin osuusmeijerin tiloihin Jokipiin Osuuskassa, joka yhdistyi 1944 Ilvesjoen ja Keskikylän osuuskassojen kanssa Jalasjärven Osuuskassaksi ja muutti kirkonkylään. 1920-luvulla Oppaan talossa oli Atlas-liikepankin konttori.


title: Jokipii

text: Pettuluomalle perustettiin rautaruukki Petäyksen talon Gabriel Korsbergin maille vaasalaisen kauppiaan Abraham Falanderin rahoituksella tiettävästi vuonna 1794. Järvimalmia saatiin Jalasjärven Ahtahaisen koskesta. Vuonna 1798 aloitettiin Östermyran rautaruukkia Seinäjoella. Petäyksen ruukin toiminta loppui, kun Östermyran rautaruukki aloitti toimintansa.


title: Jokipii

text: Myöhemmin Pettuluomassa on toiminut myös saha ja viimeksi mylly. Pettuluoman ympäristö on kunnostettu ja siellä ovat nykyäänkin nähtävissä myllyn rakennukset, myllyä lammen rannalla pyörittänyt vesiputous. Lammen ympärillä on vanhanaikainen suurehko puinen keinu. joka on nyttemmin purettu.


title: Jokipii

text: Jokipiistä on kotoisin urkutaiteilija Kalevi Kiviniemi. Säveltäjä Oskar Merikannon isä, ylikonduktööri Frans Ferdinand Ala-Kanto oli syntynyt Jokipiissä. Vuosina 1943–1948 kylässä asui taidemaalari Mauno Markkula.


title: Jokipii

text: Jokipiistä on lähtöisin myös monta pappia, kuten laulajanakin tunnettu Aulis Alanko (1932–), Mikkelin tuomiokirkkoseurakunnassa työskennellyt rovasti Heimo Kuoppamäki (1910–1989), kirjailijanakin tuotteliaat Eemil Ponsimaa (1894–1967) ja Johannes Wirtanen (1898–1959) sekä Sikkimissä Suomen Vapaakirkon lähetyspastorina toiminut ja 1928 Kanadaan muuttanut Juho Yrttimaa (1889–1966).


title: Jokipii

text: Jokipiin Nuorisoseura on perustettu 1922 ja sen toiminta keskittyy Jokipiin nuorisoseurantalo Alaseen. Kylässä toimii myös Jokipiin-Ahon kyläyhdistys ry, Jokipiin maa- ja kotitalousseura sekä metsästysseurat Alapään eränkävijät ja AHK:n metsästysyhtymä.


title: Jokipii

text: Jokipiissä ja laajemminkin Jalasjärvellä ja Kurikassa toimii Zetorinki ry, joka on rekisteröity Kurikkaan ja jonka jäsenillä on 70 vanhaa Zetor-traktoria. Joissain yhteyksissä vanhoja Zetoreita voi nähdä liikenteessä huvitarkoituksissa.


title: Jokipii

text: Jokipiissä on jo usean vuoden ajan järjestetty Maalaismarkkinoita. Ensimmäisen kerran Maalaismarkkinat järjestettiin vuonna 2011, muutamien innokkaiden vanhojen koneiden harrastajien ehdotuksesta. Vuonna 2016 Maalasimarkkinat järjestettiin jo kuudennen kerran. Maalasimarkkinoiden järjestämisen on alusta asti hoitanut kylän yhdistykset mm. kyläyhdistys ja nuorisoseura. Vuonna 2017 markkinat järjestetään pienimuotoisempana kylän siltaremontin vuoksi.


title: Union Pacific Railroad

text: Union Pacific Railroad on Yhdysvaltojen laajin rautatieyhtiö. Yhtiön pääjohtaja on James R. Young. UP:n rataverkko kattaa keskisen ja läntisen osan Yhdysvalloista Tyynenvaltameren rannikolta Chicagoon ja New Orleansiin. Yhtiö on saavuttanut laajuutensa ostamalla muita rautatieyhtiötä kuten Southern Pacific, Missouri Pacific, Chicago and North Western, Western Pacific, Missouri-Kansas-Texas ja Denver and Rio Grande Western.


title: Union Pacific Railroad

text: BNSF Railway on UP:n merkittävin kilpailija.


title: Union Pacific Railroad

text: Union Pacific Railroad perustettiin 1. heinäkuuta 1862.


title: Id al-Adha

text: Id al-Adha on (; myösʿĪd al-Kabīr; ʿĪd al-Qurbān; Kurban Bayram; Tobaski) on toinen islamilaisen kulttuurin pääjuhlista. Muslimit juhlivat sitä periaatteessa Mekkan lähellä Minān laaksossa pyhiinvaelluksen eli hajjin käännepisteen juhlana, kun pyhiinvaeltajat ovat laskeutuneet Arafatvuorelta, mutta siitä on tullut yleinen juhlapäivä kaikkialla muslimien keskuudessa. Juhla alkaa rukouksella auringon noustua 10. päivänä islamilaisen kalenterin viimeistä kuukautta eli dhu-l-hiddžaa, ja juhla jatkuu kolme seuraavaa päivää. Useissa maissa se on myös virallinen vapaapäivä. Juhlan alkamispäivä ja kesto vaihtelee hieman maasta toiseen.


title: Id al-Adha

text: Juhlaa vietetään sen kunniaksi, että profeetta Ibrahim oli valmis uhraamaan poikansa. Pojan henkilöllisyys ei käy ilmi Koraanista, mutta islamilainen perimätieto tietää kertoa, että kyseessä oli Ibrahimin ja Hagarin poika Ismael. Kristillisessä ja juutalaisessa Raamatussa samankaltaisen kertomuksen yhteydessä taas mainitaan Iisak (1. Moos 16).


title: Id al-Adha

text: Vauraimmissa perheissä teurastetaan usein rituaaliin hyväksyttävä eläin (lammas, vuohi, kameli, lehmä) juhlan aikana. Lihaa jaetaan perheenjäsenten kesken, köyhille, ystäville ja naapureille. Juhlan aikana on tavallista vierailla ystävien ja sukulaisten luona ja antaa (vaihtaa) lahjoja.


title: Id al-Adha

text: Id al-Adhan alkupäivä osuu gregoriaanisessa kalenterissa laskennallisesti seuraaville päiville. Paikallisen valtiollisen tai uskonnollisen yhteisön ohjeen mukaan päivämäärä voi poiketa hieman tässä esitetyistä:


title: AK-101

text: AK-101 on venäläisen AK-47/AK-74 "Kalašnikov" -sarjan rynnäkkökiväärien vientiin tarkoitettu 5,56×45 mm NATO -patruunaa ampuva versio. Aseen tukit on valmistettu muovista ja komposiittimateriaaleista puuosien sijaan painon vähentämiseksi. AK-103 on aseen 7,62×39 mm -kaliiperinen versio.


title: AK-101

text: AK-102, AK-104 ja AK-105 ovat aseen 5,56×45 mm, 7,62×39 mm ja 5,45×39 mm -kaliiperisia karbiinimalleja. Aiemmasta 5,45mm AKS-74U -karabiinista ne eroavat pidemmällä piipulla ja täysimittaisella kaasumännällä.


title: AK-101

text: AK-107 ja AK-108 eivät käytä Kalašnikovin mekanismia, vaan perustuvat Juri K. Aleksandrovin rekyyliä vähentävään mekanismiin. Kaliiperit ovat 5,45×39 mm ja 5,56×45 mm NATO.


title: AK-101

text: Venezuela osti kesällä 2006 100 000 AK-103-rynnäkkökivääriä sekä tehtaan joka valmistaa lisenssillä 50 000 kivääriä vuodessa vuodesta 2010 alkaen jouduttuaan Yhdysvaltain asevientikieltoon.


title: United 93

text: United 93 on Paul Greengrassin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2006. Elokuva kertoo syyskuun 11. päivän iskujen yhteydessä maahan pudonneen United Airlinesin lennon 93 tapahtumista kronologisesti mahdollisimman tarkassa aikajärjestyksessä ja alun lyhyttä osuutta lukuun ottamatta reaaliajassa. Elokuva tehtiin yhteistyössä uhrien omaisten ja ystävien kanssa.


title: United 93

text: "United 93:n" maailmanensi-ilta oli 26. huhtikuuta 2006 Tribecan elokuvajuhlilla New Yorkissa.


title: United 93

text: "United 93" sai Oscar-ehdokkuudet ohjauksesta ja leikkauksesta. Elokuvalle povattiin ehdokkuuksien julkistamisen aikoihin useita muitakin ehdokkuuksia ja jopa palkintoja, mutta elokuvan saldo jäi lopulta noihin kahteen ehdokkuuteen "The Departedin" viedessä palkinnot molemmissa kategorioissa.


title: Phpsysinfo

text: Phpsysinfo (PHP System Information) on avoimen lähdekoodin GNU GPL-lisensioitu PHP-komentosarja, joka näyttää laajan skaalan tietoa web-palvelimena toimivasta tietokoneesta. Viimeisin vakaa versio on 2.5.3.


title: Phpsysinfo

text: Phpsysinfo tukee monia alustoja. Niihin kuuluvat UNIX-pohjaiset FreeBSD, NetBSD, OpenBSD, Apple Mac OS X ja Linux. Se tukee myös 32-bittisiä Windows-pohjaisia järjestelmiä, Windows NT/2000/XP/Server 2003.


title: Phpsysinfo

text: Perustiedoissa näkyvät tietokoneen nimi, IP-osoite, ytimen versio, käyttöjärjestelmä, käynnissäoloaika, käyttäjien määrä ja keskikuormat.


title: Phpsysinfo

text: Osiosta käyvät ilmi suorittimen merkki, malli, välimuistin koko ja muut tiedot. Lisäksi se kertoo tietokoneessa kiinniolevat PCI-laitteet, IDE-laitteet, SCSI-laitteet ja USB-laitteet.


title: Phpsysinfo

text: Osio kertoo verkkolaitteiden nimet ja ilmoittaa lähetetyn ja vastaanotetun datan määrän sekä mahdolliset siirtovirheet.


title: Phpsysinfo

text: Osio ilmoittaa muistin tyypin, prosentuaalisen käytön, vapausasteen, kuormituksen ja muistin kokonaismäärän, joka ilmoitetaan viideltä osa-alueelta: fyysinen muisti, ydin ja ohjelmat, puskurit, välimuisti sekä virtuaalimuisti.


title: Phpsysinfo

text: Osiossa on listattu omien kiintolevyjen ja muiden laitteiden liitospisteet sekä verkossa olevien laitteiden liitospisteet. Siinä näkyy myös tiedostojärjestelmän tyyppi, käytetty ja vapaa tila.


title: Phpsysinfo

text: Kyseisten antureiden tiedot voidaan lukea emolevyn monitorointiohjelmalla. Phpsysinfo tukee viittä erilaista: lmsensors, healthd, hwsensors, mbmon ja mbm5.


title: Badacsony

text:
Badacsony on alue ja samaa nimeä kantava kylä Balaton-järven luoteisrannalla Unkarissa. Badacsony tunnetaan erityisesti alueella valmistetusta viinistä. Alueella sijaitsee sammunut
438 metriä korkea laatikonmuotoinen tulivuori, jonka kupeella kasvaa runsaasti viiniköynnöksiä.


title: Maxïmo Park

text: Maxïmo Park on englantilainen vuonna 2000 perustettu indie rock -yhtye, joka levyttää englantilaiselle Warp Recordsille.


title: Struma

text:
Struma () eli Strymónas (, ) on joki, joka virtaa Balkanin niemimaalla Bulgarian ja Kreikan alueella. Sen kokonaispituus on noin 400 kilometriä. Pituus Bulgarian puolella on noin 290 kilometriä ja Kreikan puolella lähteestä riippuen noin 110–118 kilometriä. Tämä tekee siitä Bulgarian viidenneksi ja Kreikan kuudenneksi pisimmän joen.
Struma saa alkunsa Vitosha-vuorilta Bulgarian itäosista Sofian lounaispuolelta, noin 2 180 metrin korkeudelta merenpinnasta. Joki ylittää Bulgarian ja Kreikan rajan Promachónaksen kylän kohdalla ja kulkee tämän jälkeen linnoitetun Roúpelin solan läpi. Toiselle puolella jäävät Belasitsavuoret (myös Bélles tai Kerkíni) ja toiselle Slavjanka eli Órvilos. Strumajoen laakso on merkittävin reitti Bulgarian ja Kreikan välillä, ja sitä kautta kulkee myös Thessaloniki–Sofia-valtatie. Kreikan puolella joki kulkee koko ajan Sérresin alueyksikön alueella. Joki laskee Egeanmeren pohjoisosassa olevaan Strymonikóslahteen eli Orfanóksenlahteen Amfípolin kunnassa.


title: Struma

text: Strumajoen varrella on 56 tekojärveä ja patoa sähköntuotannon, vesihuollon, tulvasuojelun ja kastelun tarpeisiin. Suurimmat padot ovat Studena, Pchelina ja Djakovo Bulgariassa. Kreikassa joen varrella on Kerkíni-tekojärvi. Strumajoen sivujokiin kuuluvat Stroumitsa Bulgarian puolella sekä Angítis, Boútkovas, Exávis, Krousovítis ja Xiropótamos Kreikan puolella. Joen valuma-alue on yhteensä 18 078 neliökilometriä, joista 10 797 neliökilometriä sijaitsee lounaisessa Bulgariassa ja 7 281 neliökilometriä pohjoisessa Kreikassa. Joen virtaama Bulgarian ja Kreikan rajalla on noin 2 500 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Joki virtaa keskimäärin 900 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Struma

text: Kreikassa Emmanouíl Pappáksen kunnan osa Strymónaksen kunnallisyksikkö sekä Irákleian kunnan osa Strymonikón kunnallisyksikkö ovat saaneet nimensä joesta.


title: Innerspacemen

text: Innerspacemen on suomalainen alternative rock -yhtye, jonka perustamisessa oli mukana Jyri Honkavaara, mutta hänet erotettiin ennen kuin yhtye ehti levyttää..


title: Innerspacemen

text: Frej Stenforsin isoveli on Jan Stenfors eli Nasty Suicide, mm. Hanoi Rocksin kitaristi.


title: Jääluokitus

text: Jääluokitus on laivakohtainen määre, joka kuvaa pääasiassa aluksen jäävahvistuksen tasoa. Lisäksi jääluokille on määritetty minimikoneteho.


title: Jääluokitus

text: Suomen ja Ruotsin viranomaiset ovat julkaisseet ja kehittäneet suomalais-ruotsalaisia jääluokkasääntöjä (FSICR; Finnish-Swedish Ice Class Rules) vuodesta 1971.


title: Jääluokitus

text: Suomalais-ruotsalainen jääluokitus vaaditaan kaikilta Suomen tai Ruotsin satamiin talvella saapuvilta tai lähteviltä aluksilta. Jäänmurtajat avustavat ensisijaisesti korkean luokituksen aluksia. Jos aluksella ei ole suomalais-ruotsalaista jääluokkaa ja sillä on hyväksytyn luokituslaitoksen antama luokitusmerkintä jääluokasta, alus saa vastaavan suomalais-ruotsalaisen jääluokan.


title: Jääluokitus

text: Korkeimpien luokkien, 1A Super ja 1A, alukset ovat vahvarunkoisia, ja niissä on suuri koneteho. Niitä avustetaan tarvittaessa kaikissa olosuhteissa, mutta ne pystyvät useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan myös yksin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että erityisen ankarana talvena merialueille on taattu pääsy vain vähintään 1A-luokan aluksilla. Lähes kaikki Suomen ja Ruotsin sekä Suomen ja Viron välillä liikennöivät autolautat ovat jääluokitukseltaan 1A Super -luokkaa. Jääluokka 1A Super vastaa tietyin edellytyksin Polar class -luokitusta PC 6 sekä jääluokka 1A luokitusta PC 7.


title: Jääluokitus

text: Jääluokkien 1B, 1C ja 2 aluksia avustetaan jäätilanteen mukaan yleensä avaamalla niiden edellä väylää. Jos jääolosuhteet ovat vaikeat, niitä voidaan ottaa hinaukseen.


title: Jääluokitus

text: Jääluokkien numerot kirjoitetaan joskus myös roomalaisin numeroin I ja II.


title: Jääluokitus

text: On myös ehdotettu otettavaksi käyttöön uusi jääluokka 1A Super+. Sen luokan alukset eivät muista jääluokista poiketen tarvitsisi avukseen jäänmurtajaa.


title: Jääluokitus

text: Polar class on IACS:n vuonna 2006 julkaisema jääluokitusstandardi. Se on suunniteltu teräksisille aluksille, jotka pääsääntöisesti liikkuvat vesistöissä, joissa tavataan monivuotista jäätä. Jääluokkia on yhteensä seitsemän.


title: Jääluokitus

text: Vuonna 2003 uutisoitiin Kreikan lipun alla purjehtineen tankkialus "Stemnitsan" liikkeitä Suomenlahdella. Tapaus herätti kohua, sillä aluksen jääluokitus ei arktisen laiva- ja meritekniikan professori Kaj Riskan mukaan vastaa edes Suomen alinta jääluokkaa, eikä se siis olisi vaikeassa jäätilanteessa ollut avustettavien listalla ja monien mielestä olisi aiheuttanut vaaratilanteen ahtojäissä. "Stemnitsa" vieraili venäläisessä satamassa, ja Venäjä oli antanut sille oman jääluokituksensa.


title: 1999 – Tuntematon tulevaisuus

text: 1999 – Tuntematon tulevaisuus oli suomalainen science fiction -sarjakuvalehti. Sitä kustansi Kustannus Oy Semic vuosina 1980–1981 päätoimittajanaan Allan Tokoi.


title: 1999 – Tuntematon tulevaisuus

text: Lehden tarinat olivat suurimmaksi osaksi vuosikymmeniä vanhoja sarjakuvaversioita yhdysvaltalaisista scifi-novelleista, ja ne oli aikaisemmin julkaistu "Starstream"-lehdessä vuonna 1976. Lehdessä julkaistiin myös osittain samaa materiaalia kuin saman kustantajan lehdissä Markos – Robottiajan sankari ja UFO.


title: 1999 – Tuntematon tulevaisuus

text: 1999-lehdessä julkaistuista tarinoista tunnetuin lienee numerossa 1/1980 julkaistu ”Kuka siellä?” (”Who Goes There?”), joka on sarjakuvaversio "’Se’ toisesta maailmasta" -elokuvasta.


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: 2010 (, Suomessa televisiossa myös nimellä Avaruusseikkailu 2010) on Peter Hyamsin ohjaama yhdysvaltalainen tieteiselokuva vuodelta 1984. Se perustuu Arthur C. Clarken romaaniin "", joka elokuvan tapaan on jatko-osa elokuvalle "".


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: Elokuvan päärooleissa ovat Roy Scheider avaruushallinnon entisenä johtajana Heywood Floydina ja Helen Mirren neuvostoliittolaisen avaruusaluksen "Aleksei Leonovin" komentajana Tanja Kirbukina.


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: Ohjaaja Peter Hyams on kertonut, ettei olisi tehnyt elokuvaa ilman ensimmäisen elokuvan ohjanneen Stanley Kubrickin lupaa. Kertoman mukaan kun Hyams oli kertonut Kubrickille halustaan tehdä jatko-osa ja kysynyt tältä lupaa, Kubrick oli vain nauranut kysymykselle ja vastannut: ”Siitä vain, tee se. En minä välitä.”


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: Elokuva sai vuonna 1984 sai viisi Oscar-ehdokkuutta, muun muassa parhaista erikoistehosteista, sekä Hugo-palkinnon elokuvien sarjassa.


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: Lähtökohtana elokuvassa on kahden suurvallan kiire selvittää avaruusalus "Discoveryn" mysteeri vuodelta 2001 - yhdysvaltalaisten "Discovery II" on rakenteilla, mutta ei valmistu ajoissa ehtiäkseen Jupiterin luokse, sillä Discoveryn huomataan lähestyvän oudosti Jupiterin kuuta Ioa.


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: Neuvostoliitto on kuitenkin lähettämässä omaa alustaan kohti Jupiteria, ja Floydin, Discoveryn suunnittelijan Walter Curnowin sekä HAL 9000 -tietokoneen suunnittelijan R. Chandran on ydinsodan uhan alla neuvoteltava itselleen paikka neuvostoliittolaisten aluksessa.


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: Monet elokuvan julisteista kuvaavat mustaa monoliittia Jupiterin lähellä. "Leonov" löytääkin tällaisen Discoveryn läheltä. Discoveryn ja HAL 9000:n uudelleenkäynnistys onnistuu hyvin, mutta Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen välinen uhkaava sotatila Maan päällä eristää miehistöt toisistaan samalla kun Floyd saa salaperäisiä viestejä, jotka kehottavat lähtemään Jupiterin läheisyydestä.


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: Miehistön jäsenet eivät ole varmoja HALin yhteistyöhalukkuudesta, mutta HAL on luottamuksen veroinen ja "Leonov" pääsee pakenemaan juuri ennen kuin monoliitti muuttaa Jupiterin pieneksi tähdeksi.


title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: "2010" sai kriitikoilta jakaantuneen vastaanoton; Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 64 % kriitikoista arvioi sen myönteisesti. Kaikki olivat kuitenkin yhtä mieltä siitä, ettei elokuva ollut läheskään ensimmäisen tasolla.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Faust (saksassa nimellä Margarethe) on Charles Gounod'n säveltämä viisinäytöksinen grand opéra. Tekstin ovat Goethen pohjalta kirjoittaneet Jules Barbier ja Michael Carré. Teoksen kantaesitys oli Pariisin Théâtre-Lyriquessa 1859. "Faust" esitettiin suomessa ensimmäisen kerran jo 1876.Faustin roolin kuuluisia esittäjiä ovat mm. Nicolai Gedda, Alfredo Kraus ja Jussi Björling. Kuuluisia Margaretoja ovat olleet mm. Joan Sutherland ja Victoria De Los Angeles. Mefisto kuuluu oopperakirjallisuuden merkittävimpiin basso-rooleihin. Roolin kuuluisiin tulkkeihin kuuluvat Marcel Journet, Boris Christoff, Nicolai Ghiaurov sekä Samuel Ramey.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Tässä esitetty lyhennetty synopsis jakautuu neljään näytökseen. Viisinäytöksissä versiossa tässä esitetty neljäs näytös jakautuu kahdeksi näytökseksi, joissa on enemmän kohtauksia.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Tapahtuu Saksassa keskiajan lopulla.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Tutkijankammiossaan vanha ja elämään kyllästynyt Faust on aikeissa päättää päivänsä. Tarttuessaan myrkkymaljaan hän kuulee työhönmenevien maalaisten ylistyslaulun keväiselle luonnolle ja sen luojalle. Faust kiroaa Jumalan, joka ei ole pystynyt häntä auttamaan ja huutaa paholaista luokseen. Tämä ilmestyykin Mefiston hahmossa ja lupaa vanhukselle takaisin nuoruuden kaikkine nautintoineen ja ihastuttavan tytön, Margaretan rakkauden. Mefisto lupaa palvella Faustia maan päällä ja saa siitä palkaksi Faustin kuoltua hänen sielunsa. Mefisto taikoo maljassa olevan myrkyn elämännesteeksi, joka muuttaa vanhuksen nuorukaiseksi. Faust lähtee Mefiston opastamana maailmalle etsimään nuoruuden nautintoja.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Kaupunkilaiset viettävät iloista markkinajuhlaa. Majatalon edustalle kokoontuneet ylioppilaat, sotilaat, porvarit, nuorempi ja vanhempi naisväki esittävät iloisia laulujaan. Sinne saapuu myös Valentin, Margaretan veli, joka ennen sotaan lähtöään uskoo sisarensa nuoren ystävänsä Siebelin huostaan. Wagner, eräs ylioppilaista, alkaa laulaa laulua rotasta, mutta keskeyttääkin äkkiä paikalle ilmestyvä Mefisto, joka omassa laulussaan kuvailee irvokkaasti kullan kaikkivoipaa mahtia, jota jokainen ruhtinaasta kerjäläiseen kilvan palvelee. Hän ennustaa myös kädestä, että Wagner tulee kaatumaan taistelussa, ja Siebelille hän sanoo, että kukat, joita tämä koskettaa, lakastuvat. Mefisto loihtii majatalon kylttinä olevasta tynnyristä viiniä ja tarjoten sitä kaikille kohottaa maljan Margaretan kunniaksi. Valentin pitää ehdotusta häväistyksenä ja paljastaa miekkansa, jonka Mefisto kuitenkin taikakeinoin katkaisee. Kaikki tajuavat nyt olevansa tekemisissä paholaisen kanssa. Miehet suuntaavat miekkojensa ristinmuotoiset kahvat kohti Mefistoa ja voimallista koraalia laulaen saavat hänet lannistetuksi.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Seuraa eloisa tanssikohtaus, jossa neitoset ja nuorukaiset markkinahumun innostamina karkeloivat valssin pyörteissä. Mefisto johdattaa Faustin paikalle. Kun Margareta ilmestyy nuorten joukkoon, Faust pyrkii hänen seuraansa. Tyttö kuitenkin torjuu hämmästyneenä nuoren aatelismiehen ehdotuksen ja kiiruhtaa pois. Valssi jatkuu ja näytös päättyy sen säveliin.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Siebel, joka on rakastunut Margaretaan, saapuu hänen talonsa puutarhaan antaakseen tytölle kukkavihon. Mutta Mefiston ennustuksen mukaan kukat kuihtuvat hänen kätensä kosketuksesta. Vasta hänen kastettuaan sormensa vihkiveteen paholaisen kirous häviää. Siebel jättää kukkakimppunsa talon seinustalle toivoen Margaretan sen sieltä löytävän ja poistuu. Faust tulee Mefiston seurassa. Kun tämä huomaa Siebelin kukat, hän päättää Faustin puolesta tuoda tuoda tytölle lahjan, jollaisesta tämä ei voi uneksiakaan. Faust jää puutarhaan haaveilemaan Mefiston lähtiessä hakemaan lahjaa, ja pian hän tuleekin takaisin mukanaan kallisarvoinen korulipas, jonka hän asettaa oven viereen. Mefisto ja Faust poistuvat. Margartan ajatukset viipyvät hänen tapaamassaan ylhäisessä, miellyttävässä nuorukaisessa. Siebelin kukat eivät saa häneltä suurtakaan huomiota osakseen, mutta sitä enemmän oven viereen ilmestynyt arvokas lipas. Tyttö ei malta olla sitä avaamatta ja löytää lippaasta toinen toistaan hienompia koruja. Koetellessaan niitä hän laulaa "jalokiviaarian", jonka loistokkaat korukuviot säihkyvät kilpaa lippaan aarteiden kanssa. Puutarhaan saapuu nyt Margaretan naapuri Martta. Heidän yhdessä ihastellessa koruja Mefisto katsoo hetken tulleen ilmestyä Faustin kanssa paikalle. Järjestääkseen nuorille tilaisuuden olla kahden hän houkuttelee Martan syrjään kertoen tämän miehen kuolleen sotaretkellä ja tarjoutuen saman tien hänen tilalleen. Lemmenkipeä leski lämpenee nopeasti komean muukalaisen lähentelystä. Mefisto kuitenkin eksyttää hänet jäljiltään ja suo näin nuorille rakastavaisille tilaisuuden hämärtyvän yön lumoavien tuoksujen keskellä tunnustaa toisilleen tunteensa. Kohtaus päättyy Faustin rientäessä Margaretan jäljessä hänen asuntoonsa ja sulkiessa hänet syleilyynsä Mefiston voitonriemuisen pilkkanaurun kaikuessa öisessä puutarhassa.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Margareta on tullut kirkkoon rukoilemaan Herralta armoa. Mutta varjoista kuuluu Mefiston ääni, joka kieltää häneltä anteeksiannon ja tuomitsee hänet ikuiseen kadotukseen. Margareta kuulee joka puolelta ääniä, jotka syyttävät häntä.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Faust on Mefiston valtakunnassa Kyöpelinvuorella. Mefisto yrittää saada Faustin unohtamaan Margaretan ja juhlimaan aamunkoittoon. Juuri kun Faust on päässyt ilonpidonmakuun, hän näkee oudon naisen kuolleen lapsensa kanssa. Faust vaatii Mefistoa auttamaan hänet heti Margaretan luokse.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Vankilassa Faust tapaa sekavan Margaretan, joka on tuomittu kuolemanrangaistukseen lapsensa murhasta. Faust aikoo vapauttaa tytön, mutta tämä haluaa kärsiä rangaistuksensa. Rukoileva Margareta näkee paholaisen ja käskee Faustia ajamaan sen pois pyhästä paikasta. Faust verisine käsineen ja uhkaavine katseineen herättää Margaretassa kauhua. Margareta toivoo sielunsa pääsevän taivaaseen samalla kun Mefisto julistaa Margaretalle ikuista kadotusta. Taivaallinen kuoro ilmoittaa Margariten sielun pelastuneen.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Samaan "Faust"-aiheeseen on Arrigo Boito säveltänyt ja librettoinut oopperan Mefistofele.


title: Faust (Gounod’n ooppera)

text: Tintti-sarjakuvasta tutun Milanon satakielen Bianca Castafioren bravuuri oli koruaaria tästä Gounod’n oopperasta.


title: Aasiankultakissa

text: Aasiankultakissa, ("Catopuma temminckii" eli "Profelis temminckii" eli "Felis temminckii") on Kaakkois-Aasiassa elävä kissaeläin.


title: Aasiankultakissa

text:
Aasiankultakissa on keskikokoinen kissaeläin, jonka pituus on 90 cm, häntä 50 cm ja paino 12–16 kg. Vankeudessa kultakissa voi elää 20-vuotiaaksi mutta niiden keskimääräinen elinikä luonnossa on todennäköisesti paljon lyhyempi.
Turkki on yleensä ketunpunainen tai kullanruskea, mutta myös mustaa ja harmaata väritystä esiintyy. Turkki on yleensä tasavärinen lukuun ottamatta mahapuolella yksittäisiä täpliä ja toisinaan heikosti erottuvia täpliä muualla turkissa. Kiinassa on kuitenkin värimuunnos, jolla on leopardin kaltaisia täpliä, ja se muistuttaa leopardikissaa. Täplikäs turkki on väistyvä ominaisuus, toisin sanoen kun täplikäs ja tasavärinen kissa risteytyvät, pennut ovat tasavärisiä.


title: Aasiankultakissa

text: Aasiankultakissoja asuu kaikkialla Kaakkois-Aasiassa aina Tiibetistä ja Nepalista Etelä-Kiinaan ja Sumatralle. Se suosii metsäisiä alueita, joissa on kallioisia paikkoja, ja sitä tavataan subtrooppisissa lehtimetsissä ja trooppisissa sademetsissä. Joskus satunnaisesti aasiankultakissoja tavataan avoimemmassa maastossa. Niitä on sekä alavilla mailla että kolmen kilometrin korkeudessa Himalajan vuoristossa.


title: Aasiankultakissa

text: Tästä näkymättömästä saalistajasta ei tiedetä kovinkaan paljon, ja pääosa tiedoista on peräisin vankeudesta elävistä yksilöistä. Aiemmat havainnot viittasivat siihen, että aasiankultakissat ovat lähinnä yöeläimiä, mutta tuore tutkimus kahdesta kultakissasta paljasti että aktiivisuus ei noudata säännöllistä rytmiä. Niiden oletetaan elävän lähinnä yksin. Ne ääntelevät suhisemalla, sylkemällä, naukumalla, kehräämällä, murisemalla ja kurluttamalla. Muita vankeudessa elävillä kissoilla havaittuja kommunikointitapoja ovat hajumerkintä, virtsan suihkutteleminen, puiden raapiminen tassuilla ja pään hierominen jotakin vasten.


title: Aasiankultakissa

text: Aasiankultakissa saalistaa mieluiten maassa, mutta tarvittaessa se myös kiipeää. Saalistaessaan se vaanii ja hyökkää kissaeläimille tyypilliseen tapaan. Sen tiedetään saalistavan lintuja, matelijoita, jyrsijöitä, muita pieniä nisäkkäitä ja joskus pieniä ja nuoria peuroja, ja se on hyvin sopeutuvainen ravintonsa suhteen. Aasiankultakissan on nähty saalistavan pareittain suurta eläintä metsästäessään. Vankeudessa ne kynivät suurten lintujen sulat ennen kuin syövät ne. Niiden on nähty kaivelevan jätteitä, mikä on kissaeläimille harvinaista. Joskus harvoin ne saalistavat lähellä ihmisasutusta tai vaanivat kotieläimiä.


title: Aasiankultakissa

text: Kaikki tiedot aasiankultakissan lisääntymisestä ovat peräisin vankeudessa elävistä kissoista tehdyistä havainnoista. Ne ovat sukupuolikypsiä puolentoista kahden vuoden iässä. Niiden tiineys kestää noin 80 päivää, pentueessa on yleensä vain yksi poikanen. Pennut syntyvät onttoihin puihin, kallionkohoihin ja mahdollisesti maassa oleviin koloihin ja muihin suojaisiin paikkoihin. Pennun turkki on paksumpi ja vähän tummempi, mutta kuvio pysyy samana koko eliniän. Vankeudessa elävistä kissoista on päätelty, että urokset osallistuvat pentujen hoivaamiseen.


title: Aasiankultakissa

text: Thaimaan joillakin alueilla kultakissasta käytetään nimeä "Seua fai" ("tulitiikeri"). Paikallisten tarinoiden mukaan kultakissan turkin polttaminen karkottaa tiikerit. Sen lihan syömisellä sanotaan olevan sama vaikutus. Erään heimon parissa uskotaan että yksittäisen karvan pitäminen mukana riittää. Alkuperäiskansojen keskuudessa kissaa pidetään kiivasluonteisena, mutta vankeudessa se on tiettävästi hyvin sävyisä ja rauhallinen.


title: Aasiankultakissa

text: Aasiankultakissan populaation suuruutta ei tiedetä, mutta se on IUCN:n luettelossa luokiteltu vaarantuneisiin. Sitä metsästetään sen turkin vuoksi ja yhä enemmän siksi, että sen luita käytetään perinteisessä kiinalaisessa lääketieteessä. Suurin vaara on kuitenkin elinalueiden tuhoutuminen. Näitä kissaeläimiä on jonkin verran eläintarhoissa, mutta ne lisääntyvät vankeudessa aika huonosti.


title: Aasiankultakissa

text: Alalajeja tunnetaan kolme:


title: David Sedaris

text: David Sedaris (s. 26. joulukuuta 1956 Binghamton, New York) on yhdysvaltalainen kirjailija ja radiotoimittaja. Sedarisin kirjat ovat yleensä kokoelmia humoristisista omaelämäkerrallisista tarinoista hänen perhe-elämästään, kreikkalaisesta sukutaustastaan, opiskeluajoistaan ja työelämästään. Sedaris valittiin vuonna 2001 Time-lehden vuoden humoristiksi ja hän on myös saanut yhdysvaltalaisen huumorin Thurber-palkinnon.


title: Matosammakot

text: Matosammakot (Gymnophiona tai Apoda) on yksi sammakkoeläinten lahkoista. Lahkoon kuuluu kymmenen heimoa ja 208 lajia. Lahkon lajeilta puuttuvat raajat, minkä vuoksi niitä pidettiin aluksi käärmeinä. Matosammakkojen etu- ja takaruumiit ovat yleensä suunnilleen samannäköiset ja niiden ruumis on tasapaksu. Iho on paljas tai siinä on pyöreitä sarveissuomuja.


title: Matosammakot

text: Matosammakot elävät Keski- ja Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja osassa Aasiaa.


title: Matosammakot

text: Eräät lajit elävät vedessä, mutta suurin osa tropiikin seutujen kuohkeassa mullassa. Naaras munii yleensä kuoppaan, josta se myös kaivaa käytävän lähimpään lammikkoon. Joidenkin lajien naaraat myös vartioivat pesäänsä, mutta läheskään kaikki eivät tee niin. Toukkien kuoriutuessa ne siirtyvät käytävää pitkin lammikkoon.


title: Matosammakot

text: Matosammakot jaetaan kymmeneen heimoon:Yksittäisten matosammakkolajien lukumäärä on epävarma, sillä monet lajit on kuvattu yhden ainoan yksilön perusteella. Tiedon karttuessa nyt erillisinä pidettyjä lajeja jouduttaneen yhdistämään. Koska matosammakot elävät piilottelevaa elämää, kokonaan uusia lajeja kuitenkin löytynee vielä.


title: Alexander von Zemlinsky

text: Alexander von Zemlinsky (14. lokakuuta 1871 Wien – 15. maaliskuuta 1942 Larchmont, New York) oli itävaltalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikkipedagogi. Zemlinsky aloitti piano-opinnot nuorena ja soitti kouluaikoinaan urkuja synagogassaan. Vuonna 1884 hän aloitti opintonsa Wienin konservatoriossa. Hän opiskeli pianon soittoa ja säveltämistä ja voitti koulun pianokilpailun vuonna 1890. Zemlinsky tutustui Arnold Schönbergiin tämän liityttyä "Polyhymnia"-orkesteriin, johon Zemlinsky kuului. Heistä tuli pian läheiset ystävät. Schoenberg meni myöhemmin naimisiin Zemlinskyn Mathilde-siskon kanssa. Zemlinsky opetti Schönbergille myös kontrapunktia. Zemlinsky toimi lukuisten ooppera- ja konserttitalojen kapellimestarina Saksassa ja Itävallassa. Vuonna 1938 hän muutti Yhdysvaltoihin.


title: Alexander von Zemlinsky

text: Säveltäjän varhaisissa teoksissa on huomattavissa vaikutteita Johannes Brahmsin musiikista ja myöhäisemmissä teoksissaan hän käytti wagnerimaisia harmonioita. Toisin kuin Schönberg Zemlinsky ei kirjoittanut atonaalista tai dodekafonista musiikkia. Zemlinskyn teoksista tunnetuimpia on hänen "Lyyrinen sinfoniansa" (1923): seitsenosainen teos orkesterille, sopraanolle ja baritonille.


title: Helen Mirren

text: Dame Helen Lydia Mirren (s. 26. heinäkuuta 1945 Chiswick) on englantilainen teatteri-, televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hän on voittanut kolme Emmy-palkintoa ja vuoden 2006 parhaan naisnäyttelijän Oscar-palkinnon roolistaan elokuvassa "The Queen". Tämä oli hänen kolmas Oscar-ehdokkuutensa.


title: Helen Mirren

text: Helen Mirren syntyi Chiswickissä Lontoon länsipuolella, ja hän oli vanhempiensa kolmesta lapsesta toinen. Hänen ristimänimensä oli Yelena Vasilievna Mironova. Hänen isänsä Vasili Petrovitš Mironov oli lapsena muuttanut Venäjältä Englantiin diplomaatti-isänsä mukana ja jäänyt maahan Venäjän vallankumouksen jälkeen. Mirrenin äiti Kathleen Alexandrina Eva Matilda, o.s. Rogers, oli englantilainen. Isä muutti perheen sukunimen Mirreniksi 50-luvulla.


title: Helen Mirren

text: Helen Mirrenin merkittävimpien teatteritöiden joukossa ovat roolisuoritukset Kleopatrana ja lady Macbethina. Hän on myös tehnyt pitkän elokuvauran, johon kuuluvat muiden muassa "Caligula", "Gosford Park", "Excalibur – sankarin miekka", "Linnunradan käsikirja liftareille" (äänirooli) ja "The Queen". Mirren on myös näytellyt televisiosarjoissa, joista tunnetuin rooli on poliisi Jane Tennison rikossarjassa "Epäilyksen polttopiste" (1991–2006). Televisioelokuvista merkittävin lienee historiallinen draama "Elisabet I". Mirren esiintyi myös vuoden 2007 elokuvassa ".


title: Helen Mirren

text: Mirren on ainoa näyttelijä, joka on esittänyt valkokankaalla sekä Elisabet I:tä että Elisabet II:ta ja lisäksi voittanut molemmista samana vuonna (2007) Golden Globe -palkinnot.


title: Helen Mirren

text: Helen Mirren on ollut naimisissa yhdysvaltalaisen ohjaaja-tuottajan Taylor Hackfordin kanssa vuodesta 1997 lähtien; hänellä ei ole lapsia.


title: Hermann Abendroth

text: Hermann Paul Maximilian Abendroth ( 19. tammikuuta 1883 Frankfurt am Main – 29. toukokuuta 1956 Jena) oli saksalainen kapellimestari.


title: Hermann Abendroth

text: Abendroth opiskeli musiikin teoriaa, säveltämistä ja pianonsoittoa Münchenin konservatoriossa (Münchner Konservatorium) vuosina 1900–1903. Wagneristi Felix Motti oli hänen opettajansa, kunnes hän vastaanotti Lyypekin kaupungin kapellimestarin tehtävät vuosina 1905–1911. Tässä tehtävässä hänet korvasi Wilhelm Furtwängler.


title: Hermann Abendroth

text: Lyhyen Essenissä työskentelyn jälkeen Abendroth nimitettiin kapellimestariksi Kölniin, jossa hän johti vuosina 1915–1934 johti Gürzenich-orkesteria sekä kaupungin konservatoriota vuosina 1925–1943. Tämän orkesterin kanssa hän sai arvostusta kaikkialla Euroopassa ja hänet kutsuttiin useita kertoja johtamaan Neuvostoliiton Valtion sinfoniaorkesteria sekä Lontoon sinfoniaorkesteria.


title: Hermann Abendroth

text: Vuonna 1934 Abendroth joutui eroamaan tehtävistään Kölnissä, koska häntä epäiltiin liian läheisistä suhteista neuvostoliittolaisiin. Hänet kuitenkin nimitettiin erittain arvostetun Leipzigin Gewandhaus-orkesterin johtoon. Hänen edeltäjänsä Bruno Walter oli joutunut eroamaan tehtävästä juutalaisen syntyperänsä tähden, vaikka samaan aikaan Kölnin kamariorkesteri levytti hänen johdollaan muun muassa Vivaldin, Händelin ja Mozartin musiikkia. Leipzigin orkesterin johdossa Abendroth toimi aina vuoteen 1945 saakka. Samaan aikaan hän jätti myös tehtävänsä Leipzigin konservatoriossa, johon hänen oli nimetty vuonna 1941.


title: Hermann Abendroth

text: Abendroth oli natsipuolueen jäsen, mutta hän vakuutti aina, ettei ollut koskaan osallistunut yhteenkään poliittiseen kokoukseen tai mihinkään vastaavaan toimintaan.


title: Hermann Abendroth

text: Sodan jälkeen hänestä tuli Weimarin kaupungin musiikillinen johtaja vuosiksi 1945–1956 ja samalla hän myös palasi Leipzigiin johtamaan Leipzigin radion sinfoniaorkesteria vuosina 1949–1956. Viimeiseksi hän johti vuosina 1953–1956 Berliinin radion sinfoniaorkesteria Itä-Berliinissä.


title: Hermann Abendroth

text: Orkesterinjohtajana Abendrot oli kuin kotonaan saksalaisen ohjelmiston kanssa, hän levyttikin Anton Brucknerin sinfoniat erittäin onnistuneesti ja niitä levyttäessään hän pääsi valloilleen tarkkavaistoisuutensa, jota nämä sinfoniat vaikeutensa vuoksi vaativat.


title: Markos – Robottiajan sankari

text: Markos – Robottiajan sankari oli sci-fi-sarjakuvalehti, joka ilmestyi Suomessa vuosina 1975-1977. Julkaisija oli Kustannus Williams Helsingistä. Sarjakuva perustui yhdysvaltalaisen Tarzan-sarjakuvaakin piirtäneen Russ Manningin piirtämään "Magnus, Robot Fighter" -sarjakuvaan, joka ilmestyi alun perin vuosina 1963–1977. Myöhemmin eri kustantajat ovat julkaisseet "Magnus, Robot Fighter" -sarjaa Yhdysvalloissa 1990- ja 2000-luvulla.


title: Ebon Hawk

text: Ebon Hawk on -pelissä päähahmo Revanin ja hänen kumppaniensa alus. -pelissä se päätyy pakolaisjedin haltuun. Alus on valmistettu Transel-planeetalla. Se on alkuperältään Galaktisen tasavallan laivaston alus, joka on sittemmin vaihtanut omistajaa useaan kertaan päätyen lopulta Taris-planeetalle Davik Kangin omistukseen.


title: Ebon Hawk

text: Alus on 24 metriä pitkä, tyypiltään kevyen luokan avaruusrahtialus. Lentämiseen se tarvitsee yhden pilotin, jonka lisäksi kaksi tykkimiestä ovat myös hyödyksi. Aseistuksena aluksella on kaksi turbolasertykkiä ja kaksi raskasta sädekanuunaa. Aluksella on erittäin tehokkaat, mutta helposti vahingoittuvat moottorit, joilla pääsee hyperavaruuteen. Aluksen runko muistuttaa jonkin verran Millennium Falconia.


title: Ebon Hawk

text: Kapteenina toimi jediritari Revan, jonka nimeksi tuli myöhemmin pimeälle puolelle jouduttuaan Darth Revan. Myöhemmin aluksen omisti eräs tuntematon jedi (niin sanottu pakolaisjedi).


title: Ebon Hawk

text: Ensimmäisessä "KotOR"-pelissä "Ebon Hawk"in miehistöön kuuluivat:"KotOR II" -pelissä miehistönä puolestaan toimi:


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto SKY on ekumeenisesti suuntautunut ja kansainvälisesti toimiva kristillinen opiskelijajärjestö. Järjestö on sitoutunut evankelisluterilaisen kirkon tunnustukseen.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: SKY on ollut uranuurtaja ekumenian, diakonian, rippileiritoiminnan ja ympäristökysymysten kohdalla. Järjestö tekee kriittistä, keskustelevaa ja ennakkoluulotonta työtä 2000-luvun kirkollisessa elämässä sekä kristillisessä opiskelijamaailmassa.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: Globaali näkökulma on leimallista SKY:n toiminnassa. 1970-luvulta alkaen vapautuksen teologiaan tutustuminen sai SKY:n jäsenet kiinnostumaan kolmannen maailman asemasta. Erilaisilla projekteilla on pyritty paitsi auttamaan hädänalaisia myös herättämään keskustelua siitä, mitä voi tai pitäisi tehdä.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: SKY on perustettu keväällä 1897. Liitto vietti 110-vuotisjuhlaansa 6. toukokuuta 2007 Helsingissä.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: Liittohallituksen puheenjohtaja on Anssi Hannula (2015-2016). Aikaisempia puheenjohtajia ovat Marita Mattila (2010), Eetu Kejonen (2011-2012) ja Isto Peltomäki (2013-2014) sekä Krista Autio (2014). Pääsihteeri on (2014 alkaen) Minna Mannert.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: SKY:n toiminnan kulmakivenä ovat paikallisyhdistysten järjestämät teemaillat, joissa pureudutaan asiantuntijoiden alustusten kautta ajattomiin ja ajankohtaisiin uskonnollisiin, kirkollisiin sekä yhteiskunnallisiin kysymyksiin.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: SKY:n paikallisyhdistyksistä vuonna 2011 aktiivisimmin toimivat Helsingin, Turun, Tampereen, Kuopion ja Joensuun järjestöt.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text:
Paikallisyhdistyksiä on
SKY julkaisee kahta lehteä.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: SKY on julkaissut vinyyli- ja cd-levyjä. Vuonna 2012 julkaistiin Salvadorilainen kansanmessu-cd-levy. Yhdistys julkaisi 1968 Nostokurki-levyn. Se oli ensimmäinen nuorten hengellisen musiikin levy. Levyllä soitti Sataset ja Heikki Laitinen. Nostokurki-kappaleen sanat ovat Mikko Heikan. Nostokurki-levyn parhaita paloja on julkaistu cd-levynä vuonna 2007.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: SKY toimii kansainvälisissä järjestöissä. Yhdistys on yhdessä Ortodoksisen Opiskelijaliiton (OOL) kanssa osa maailmanlaajuista ekumeenista kristillistä opiskelijaliikettä, World Student Christian Federationia (WSCF).


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: Vuonna 1895 perustettu WSCF on maailman vanhin kansainvälinen opiskelijaliike ja maailman vanhin ekumeeninen järjestö. WSCF:llä on jäsenjärjestöjä yli sadassa maassa. WSCF:n keskustoimisto sijaitsee Le Grand-Saconnex’ssa, Sveitsissä.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: WSCF:n Euroopan alueen pohjoismais-baltialaiseen yhteistyöneuvostoon NBCC:ään kuuluvat Suomen, Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Liettuan jäsenjärjestöt. NBCC:n jäsenjärjestöt pitävät tiiviisti yhteyttä ja järjestävät vuosittain kaksi pohjoismaista tapahtumaa.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: SKY on Suomen ekumeenisen neuvoston (SEN) kumppanuusjärjestö ja nimeää edustajan kaikkiin SEN:n jaostoihin.


title: Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

text: Kotimaassa läheisiä yhteistyökumppaneita ovat muun muassa Ortodoksinen Opiskelijaliitto ja Kirkon Ulkomaanavun Changemaker-verkosto.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Tarmo on Suomen merenkulkulaitoksen jäänmurtaja, joka palveli Suomen merivoimissa toisen maailmansodan aikana.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Alus valmistui Newcastle upon Tynessä vuonna 1907 ja tuli Suomeen tammikuussa 1908. "Tarmoa" on kutsuttu maailman vanhimmaksi säilyneeksi jäänmurtajaksi, mutta sitä seitsemän vuotta vanhempi säilynyt jäänmurtaja on saman telakan valmistama ja vuonna 1900 käyttöönotettu "Angara", joka on toiminut vuodesta 1990 museo- ja kokousaluksena Baikaljärvellä Siperiassa.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Huomattavasti aikaisempia murtajia suuremman konetehonsa vuoksi "Tarmo" oli huomattava parannus, vaikka sen ominaisuudet jäissä eivät olleetkaan odotusten mukaiset, sillä alus poltti hiiltä neljä tonnia tunnissa täydellä jääteholla, mikä oli kaksi ja puoli kertaa niin paljon kuin vanhempi "Sampo" kulutti. Aluksen pääkoneiden tyyppi oli kolmipaisuntakone eli trippeli. Kokonaiskoneteho oli 3 850 hv, josta keulakoneen teho 1 450 ja peräkoneen 2 400 hv. Höyrykattikoiden lukumäärä on 5.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Suomen sisällissodan aikana senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvud ja senaattori Jalmar Castrén pakenivat Helsingistä merikapteeni Ilmari Jokisen johtamalla jäänmurtaja "Tarmolla" Tallinnaan, josta he matkustivat edelleen Saksan ja Ruotsin kautta Pohjois-Suomeen ja Vaasaan. Viron vapaussodan aikana alus vei Viroon 3 000 suomalaista vapaaehtoista.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Talvisodassa "Tarmo" palveli merivoimissa. Se joutui Neuvostoliiton ilmavoimien lentokoneen hyökkäyksen kohteeksi Kotkan satamassa 18. tammikuuta 1940. Hyökkäyksessä kuoli 39 ja haavoittui 11 miestä. Heidät on haudattu Kotkan kirkon hautausmaalle. "Tarmon" oli tarkoitus vielä sodan lopulla murtaa jää hyökkäävien neuvostojoukkojen edestä, mutta se ei ehtinyt suorittaa tehtäväänsä ennen rauhan tuloa.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Alus muutettiin vuonna 1950 hiililämmitykseltä öljypoltolle, mikä paransi sen ominaisuuksia olennaisesti. Myös laivan peruskorjaus ajoittui vuosille 1950–1951.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Alus sai vuonna 1963 uuden nimen "Apu", koska uusi dieselsähköinen "Tarmo II" valmistui samana vuonna. Alus palveli laivastoa emälaivana ja apualuksena vuoteen 1969, jolloin se sai vanhan nimensä ja se piti museoida. Poikkeuksellisen kovan talven vuoksi se kuitenkin lähetettiin vuonna 1970 vielä kerran jäätöihin "Apu"-nimisenä merikapteeni Into Lehtisalon komennossa. Talvi jäi vanhan höyrymurtajan viimeiseksi työtalveksi: uusi, nyt ensi kerran kokonaan kotimaisesta teräksestä rakennettu dieselsähköinen jäänmurtaja "Apu" valmistui seuraavana kesänä.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: "Tarmon" poistuttua käytöstä se kunnostettiin vuosina 1990–1992, minkä jälkeen se on ollut museojäänmurtajana Kotkan Kantasatamassa lukuun ottamatta lyhyttä vierailua Tallinnassa ja Helsingissä keväällä 1998. Alus vihittiin museojäänmurtajaksi 1.5.1992.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Hinaajat "Janet" ja "Vega" siirsivät vuonna 2008 "Tarmon" 400 metriä pohjoisemmaksi vastavalmistuneen merikeskus Vellamon museoaluslaituriin.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Aluksella perämiehenä koulutuksensa aikana palvellut, myöhempi Merenkulkulaitoksen toimistopäällikkö merikapteeni Seppo Laurell sanoi eräässä esitelmässään, että juuri "Tarmo" sopi erään sattuman johdosta mitä parhaiten museolaivaksi, sillä alus poistui palveluksesta 63-vuotiaana kuin kuka tahansa valtion virkamies. Lisäksi alus on lajissaan ainoa, jonka miehistöä kaatui sotatoimissa; se on siis myös sankarivainajien muistomerkki.


title: Jäänmurtaja Tarmo (1907)

text: Näyttelijä Tarmo Manni on saanut nimensä laivan mukaan.


title: Jäänmurtaja Tarmo

text: Tarmo-nimi on ollut kahdella Suomessa käytössä olleella jäänmurtajalla.


title: Tarmo

text: Tarmo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Anne Nurmi

text: Anne Nurmi, oik. Anne Marjaana Wolff (s. 22. elokuuta 1968 Tampere) on suomalainen laulaja, säveltäjä ja kosketinsoittaja, joka soittaa Lacrimosa-nimisessä goottimetalliyhtyeessä.


title: Anne Nurmi

text: Nuorempana Nurmi lauloi kirkkokuoroissa ja oppi soittamaan kosketinsoittimia.


title: Anne Nurmi

text: Vuonna 1987 Anne perusti yhdessä toisen laulajan Jyrkin kanssa "Noidat"-nimisen goottirock-yhtyeen. Nimi vaihtui muotoon Two Witches myöhemmin samana vuonna, kun yhtyeen laulukieleksi vakiintui englanti. Yhtyeeseen liittyivät 1989 Nauku ja Toby.


title: Anne Nurmi

text: Two Witchesin esiinnyttyä Euroopan kiertueellaan 1993 Lacrimosa-yhtyeen kanssa, Lacrimosan saksalaissyntyinen laulaja Tilo Wolff pyysi Annea soittamaan kosketinsoittimia kolmannella levyllään "Satura". Annen ääni lumosi Tilon niin, että hän pyysi tätä mukaan pysyvästi, minkä jälkeen Anne on soittanut Lacrimosan riveissä. "Lichtgestalt" (2005) on pariskunnan yhdeksäs levy.


title: Rain (Mortal Kombat)

text: Rain on fiktiivinen henkilö Mortal Kombat tappelupelisarjassa. Hän esiintyi ensimmäisen kerran Ultimate Mortal Kombat 3 -pelissä. Rain on Tavenin ja Daegonin ohella jumala Arguksen poika, mikä tekee Rainista puolijumalan.


title: Rain (Mortal Kombat)

text: Rain on kotoisin Edeniasta ja joutui jo pienenä lapsena näkemään, kun Shao Kahn valtasi hänen maailmansa. Reikon adoptioisä jäi taistelemaan Edenian armeijan kenraalina ja käski salakuljettaa nuoren Reikon pois. Outworld murskasi Edenian armeijan ja Rainin adoptioisä kuoli taistelussa.


title: Rain (Mortal Kombat)

text: Tuhansia vuosia myöhemmin, Rain palasi mysteerisesti Kahnin joukkojen hyökätessä Earthrealmiin. Hänen täytyi valita kuoleman ja Kahnin välillä ja päätti pettää Edenian ja liittyi Kahniin tuhoten Earthrealmin sotureita.


title: Rain (Mortal Kombat)

text: Myöhemmin Rain sai tietää olevansa Edenian prinssi, mutta päätti kuitenkin taistella pahuuden puolella. Hän halusi tappaa sekä Tavenin että Daegonin, jotta pääsisi voittamaan Blazen ja saisi tämän voimat. Rain tapasikin Tavenin, mutta hävisi taistelun ja pakeni. Mortal Kombat Armageddon pelissä Rain kukistaa Blazen saaden täyden jumaluuden, jolloin Argus tekee hänestä Edenian suojelijan. Rain kuitenkin päätti käyttää voimiaan Edeniaa vastaan orjuuttamalla kaikki realmit. Rainilla on myös kyky hallita vettä.


title: Rain (Mortal Kombat)

text: Rain esiintyy myös pelattavana hahmona vuoden 2011 Mortal Kombat pelin DLC-versiossa. Rain esiintyy ei-pelattavana hahmona Mortal Kombat X -pelissä. Hän toimii Mileenan palvelijana yhdessä Tanyan kanssa. Rain joutui pakenemaan Mileenan kuoltua, mutta Tanya petti hänet ja ilmiantoi Kotal Kahnille, minkä jälkeen Rain vangittiin ja poltettiin roviolla.


title: Karhupuisto

text: Karhupuisto () sijaitsee Helsingissä, Kallion kaupunginosassa. 1900-luvun alkupuolella puisto tunnettiin nimellä Agricolanpuisto. Karhupuisto on saanut nimensä siellä sijaitsevan, kuvanveistäjä Jussi Mäntysen veistoksen "Mesikämmen muurahaispesällä" mukaan. Puiston pohjoiskulmassa oleva veistos kuvaa Suomen kansalliseläintä karhua. Veistoksessa karhu on niska köyryssä polkemassa muurahaispesää. Punagraniittinen teos paljastettiin vuonna 1931.


title: Karhupuisto

text: Puiston kesäinen kohokohta on suuri ja värikäs kukkaistutus. Karhupuiston kummit huolehtivat kaupungin puisto-osaston kanssa puiston kukkaistutuksista, nurmesta sekä lehmuksista. Puiston eteläkulmassa on suurehko hiekkakenttä, jossa voi pelata muun muassa petankkia. Karhupuisto tunnetaankin muun muassa Valtio-opillisen petankkiklubin kotikenttänä. Puistossa järjestetään myös tapahtumia.


title: Karhupuisto

text: Karhupuistossa sijaitsee kaksi tyyppikioskia. Puisessa lippakioskissa toimii nykyisin kesäkahvila. Toinen rakennus on moderni teräsrakenteinen grillikioski.


title: Karhupuisto

text: Karhupuisto on kolmion muotoinen. Puiston länsilaidalla Viidennellä Linjalla on raitiolinjapysäkki (linjat 3 ja 9), itälaidalla Fleminginkadulla bussipysäkki (51) ja taksiasema. Puiston vieressä Fleminginkadun toisella puolella sijaitsee Kallion kirjasto. Puisto rajoittuu pohjoisessa Agricolankatuun. Myös paloasema on lähellä.


title: Karhupuisto

text: Puiston aiemmat, vuonna 1901 käyttöön otetut ja vuonna 1928 virallistetut nimet olivat "Agricolan puistikko – Agricolaskvären." Nimiksi vaihdettiin "Karhupuisto – Björnparken" vuonna 1956. Nimenmuutoksella pyrittiin välttämään sekaantumista Eirassa sijaitsevaan Agricolan kirkkoon ja sen vieressä olevaan puistoon (nykyisin Tehtaanpuisto).


title: Karhupuisto

text: Karhupuisto mainitaan useissa Sir Elwoodin hiljaisten värien lauluissa. Karhupuisto esiintyy myös useasti televisiossa YLE:n draama-sarjassa Kotikatu. Laulaja Aarne Tenkanen levytti vuonna 1996 kappaleen "Karhupuiston boogie woogie".


title: Etsijä

text: Etsijä on vuonna 1908 perustettu kristillinen mielipide- ja kulttuurilehti. Sitä julkaisee Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto (SKY), joka on itsenäinen opiskelijajärjestö. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Etsijä ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1908. Sille myönnettiin kirkon tiedonvälityspalkinto vuonna 1995.


title: Etsijä

text: Etsijän toimituskunta koostuu pääosin opiskelijoista ja nuorista aikuisista. Lehti on käsitellyt viime aikoina monenlaisia aihepiirejä: uskontoa, politiikkaa, filosofiaa ja kirjallisuutta. Julkaistujen artikkelien tyyli on usein pohdiskeleva ja esseemäinen. Lisäksi Etsijä on julkaissut ajankohtaisten ja tunnettujen henkilöitten haastatteluja. Etsijä on Kulttuuri-, mielipide-, tiedelehtien liitto Kultti ry:n jäsen.


title: Etsijä

text: Etsijän tavoitteena on viime aikoina ollut muuttaa linjaansa yhä dialogisemmaksi. Se haluaa olla keskustelun välittäjänä kristittyjen ja muita katsomusta edustavien välillä. Omaa linjaansa Etsijä kuvaa seuraavasti:


title: Etsijä

text: ""Pelkän kliseisen kriittisyyden sijaan lehden päämääräänä on löytää jotain mihin uskoa ja sitoutua ilman älyllistä itsepetosta, olivat kyseessä sitten uskonnolliset, taiteelliset tai poliittiset ihanteet. Leimoilla ja identiteeteillä ei ole merkitystä, sillä Etsijä haluaa olla keskustelun väline uskoville ja uskonnottomille. Keskustelun hyveinä se pitää


title: Etsijä

text: "1) ymmärtämistä, aitoa pyrkimystä tavoittaa ne syyt ja kokemukset joiden perusteella toista mieltä olevat ovat päätyneet kantaansa ja


title: Etsijä

text: "2) avoimuutta, uskallusta ilmaista rohkeasti omat kantansa ja perusteensa ilman turhaa sovittelevuutta ja miellyttämisen halua.""


title: Etsijä

text: Etsijän ruotsinkielinen sisarlehti on Ad Lucem.


title: Elektra (sarjakuvahahmo)

text: Elektra on Marvel-kustantamon sarjakuvahahmo, jonka ensiesiintyminen tapahtui Daredevil-lehden numerossa 168 (tammikuu 1981). Hahmon loi Frank Miller.


title: Elektra (sarjakuvahahmo)

text: Elektra on ninja ja salamurhaaja. Hänellä oli lyhyt rakkaussuhde supersankari Daredevilin kanssa, mutta Elektran väkivaltainen luonne ja palkkasoturimainen elämäntyyli erottivat parin.


title: Elektra (sarjakuvahahmo)

text: Elektra on nimetty kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvän Elektran, Agamemnonin ja Klytaimestran tyttären, mukaan.


title: Elektra (sarjakuvahahmo)

text: Elektra käyttää yleensä aseenaan kahta saita. Hänellä ei ole yliluonnollisia voimia, mutta hän on perehtynyt erittäin syvällisesti itämaisiin taistelulajeihin. Kunnoltaan hän vastaa olympiavoittajan tasoista moniottelijaa.


title: Elektra (sarjakuvahahmo)

text: Elektra esiintyi sivuhahmona vuoden 2003 "Daredevil"-elokuvassa. Kaksi vuotta myöhemmin ilmestyi spin-off-elokuva "Elektra", jossa hän on pääosassa. Kummassakin elokuvassa Elektraa näytteli Jennifer Garner.


title: Elektra (sarjakuvahahmo)

text: Elektra esiintyi Marvel Cinematic Universeen kuuluvan Netflix-sarjan "Daredevil" toisella tuotantokaudella vuonna 2016. Häntä esitti ranskalainen näyttelijä Élodie Yung.


title: Elektra (sarjakuvahahmo)

text: Elektra on pelattava hahmo Activisionin "" -pelissä. Hahmoa dubbasi näyttelijä Gabrielle Carteris.


title: Vartija (lehti)

text: Vartija on aatteellisiin ja taloudellisiin organisaatioihin sitoutumaton mielipidelehti. Lehti ilmestyy 6 kertaa vuodessa. Lehden tunnus oli pitkään Ihminen, uskonto, yhteiskunta. Tunnuslausetta muutettiin vuoden 2011 alusta muotoon Ihminen – usko – kulttuuri. Vuodesta 2017 lehti on ilmestynyt ainoastaan e-lehtenä, sillä sitä julkaisevan yhdistyksen voimavarat eivät ole riittäneet paperilehden julkaisuun.


title: Vartija (lehti)

text: Vartijan alkuperäinen ohjelmanjulistus kuului, että se on "kirkollinen lehti, yleistajuisesti esittävä niitä kysymyksiä, jotka koskevat kirkkoa, sen sisällistä elämää ja sen suhdetta valtiollisiin sekä yhteiskunnallisiin oloihin". Tuolloin se myös selvästi ilmaisi, että "kaikki muut puolueet ovat kirkolle enemmän tai vähemmän vastenmielisiä paitsi ”vanhain” johtama kansallinen puolue". Nykyisen ohjelman mukaan siinä kirjoittavat asiantuntijat teologiasta, uskontotieteestä, filosofiasta, psykologiasta, maailmankuvista, kulttuurista ja yhteiskunnasta. Kirjoitusten pääpaino on ollut teologiassa, mutta näkyvästi ovat olleet esillä myös filosofia, uskontotiede sekä ihmis- ja yhteiskuntatieteet. Vartijan yhteiskunnallinen painoarvo on ollut merkittävä erityisesti 1960-luvulla, jolloin se oli yksi nuorisoradikalismin äänitorvista.


title: Vartija (lehti)

text: Vartijalla on kaksi päätoimittajaa: Matti Myllykoski (1998–) ja Mikko Ketola. Lehdellä on toimitusneuvosto. Lehteä julkaisee Vartijan kannatusyhdistys ry.


title: Vartija (lehti)

text: Vartija on perustettu 1888.


title: Vartija (lehti)

text: Lehden aloittaessa 1888 sen vastaava toimittaja oli Elis Bergroth, ja hän jatkoi tehtävässä 1906 tapahtuneeseen kuolemaansa saakka.


title: Annemarie Verstappen

text: Anna Maria ”Annemarie” Theodora Petra Verstappen () on entinen alankomaalainen uimari, joka voitti uransa aikana kolme olympiamitalia, kaikki Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984.


title: Annemarie Verstappen

text: Vuonna 1982 hän voitti maailmanmestaruuden 200 metrin vapaauinnissa Ecuadorissa. Myöhemmin samana vuonna, hänet nimettiin Alankomaiden vuoden naisurheilijaksi. Vuonna 1983 hän rikkoi 50 metrin vapaauinnin maailmanennätyksen. Lisäksi hän voitti uransa aikana kaksi EM-hopeaa, ja kolme EM-pronssia.