title: Viron reformipuolue

text: Viro liittyi Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004, jolloin Siim Kallas siirtyi Viron edustajaksi EU-komissioon ja aloitti myöhemmin Viron EU-komissaarina saman vuoden syksyllä. Reformipuolueen johtoon Kallaksen seuraajaksi valittiin marraskuun puoluekokouksessa Andrus Ansip. Partsin hallitus kaatui hallituskriisiin keväällä 2005, jolloin Ansip nousi pääministeriksi ja Viroon muodostettiin Ansipin I hallitus, johon tulivat mukaan Reformipuolueen lisäksi Keskustapuolue ja Kansanliitto.


title: Viron reformipuolue

text: Vuoden 2007 vaaleissa Reformipuolue voitti vaalit saaden 27,8 % äänistä ja 31 paikkaa Riigikoguun. Ansip jatkoi pääministerinä ja hallitukseen tulivat mukaan konservatiivinen Isänmaan ja Res Publican liitto (IRL) sekä sosiaalidemokraatit. Ansip erotti sosiaalidemokraatit hallituksesta toukokuussa 2009. Sosiaalidemokraatit olivat olleet tyytymättömiä hallituksen budjettileikkauksiin ja työlainsäädännön muutoksiin. Reformipuolue ja Isänmaan ja Res Publican liitto jatkoivat hallituksessa myös vuoden 2011 vaalien jälkeen Andrus Ansipin jatkaessa pääministerinä.


title: Viron reformipuolue

text: Vuoden 2012 aikana Reformipuolue joutui kohun keskelle, kun puolueen epäiltiin saaneen hämärää rahaa, jonka järjestelijöinä olisivat toimineet oikeusministeri Kristen Michal ja puolueen pääsihteeri Kalev Lillo. Asian toi julki kansanedustaja Silver Meikar heinäkuussa 2012. Meikar kertoi Postimees-lehdessä käyttäneensä tiliään alkuperältään hämärän rahan kierrättämiseen. Viron keskusrikospoliisi suoritti rahanpesuepäilyihin liittyen etsinnän puolueen päätoimistolla ja takavarikoi useita tietokoneita.


title: Viron reformipuolue

text: Michal ja Lillo kiistivät rahanpesusyytteet sekä Meikarin väitteet aktiivisesta osallisuudesta rahoituksen hankkimiseen. Rikostutkinta asiasta päättyi syksyllä 2012 syyttäjän ilmoitukseen tutkinnan lopettamisesta riittävien todisteiden puuttuessa. Oikeusministeri Kristen Michal ilmoitti kuitenkin eroavansa lahjusepäilyjen vuoksi joulukuussa 2012. Eroaan hän perusteli puolueen ja hallituksen työkyvyn suojelemisella.


title: Viron reformipuolue

text: Ansip erosi päämisterin tehtävästä maaliskuussa 2014, jolloin hänen paikkansa puolueen johtajana ja pääministerinä otti Taavi Rõivas. Samalla IRL:n tilalle hallitukseen Reformipuolueen kanssa tulivat sosiaalidemokraatit.


title: Viron reformipuolue

text: Reformipuolue keräsi jo kolmatta kertaa puolueista eniten ääniä vuoden 2015 parlamenttivaaleissa. Vaalivoittoa pidettiin tukena puolueen ajamalle 20 prosentin tasaveromallille ja vahvalle puolustuspolitiikalle. Vaalien jälkeen Reformipuolue muodosti hallituksen yhdessä sosiaalidemokraattien ja IRL:n kanssa, mutta hallitus kaatui marraskuussa 2016, minkä jälkeen Reformipuolue ajautui oppositioon. Tämän jälkeen Taavi Rõivas ilmoitti eroavansa puheenjohtajan tehtävistä ja tammikuussa 2017 pidetyssä puoluekokouksessa Reformipuolueen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Hanno Pevkur.


title: Viron reformipuolue

text: Pevkurin aika Reformipuolueen johdossa jäi lyhyeen hänen ilmoitettua joulukuussa 2017 luopuvansa puheenjohtajan tehtävästä. Taustalla oli puoluetta rasittaneet sisäiset ristiriidat edeltäneitä kuukausina. Pevkur kertoi tukevansa puolueen europarlamentaarikkoa ja varapuheenjohtajaa Kaja Kallasta puheenjohtajaksi, ja myöhemmin Kallas tiedotti itse virallisesti asettuvansa ehdolle Reformipuolueen puheenjohtajaksi. Lopulta Kallakselle ei asettunut vastaehdokkaita ja huhtikuussa 2018 järjestetyssä puoluekokouksessa hänet valittiin puolueen johtoon. Kallas on Reformipuolueen ensimmäinen naispuolinen puheenjohtaja.


title: Leo Hendrik Baekeland

text: Leo Hendrik Baekeland (14. marraskuuta 1863 – 23. helmikuuta 1944) oli belgialais-amerikkalainen kemisti, joka keksi vuonna 1893 Velox-valokuvauspaperin ja vuonna 1907 ensimmäisen täysin synteettisen muovin bakeliitin.


title: Leo Hendrik Baekeland

text: Baekeland syntyi Belgiassa ja väitteli tohtoriksi Ghentin yliopistossa. Hän muutti vuonna 1889 Yhdysvaltoihin. Baekeland myi Velox-paperiaan koskevan patentin 1899 Kodak-yhtiön George Eastmanille 750 000 Yhdysvaltain dollarin hinnalla.


title: Leo Hendrik Baekeland

text: Bakeliitin keksiminen aloitti muovin aikakauden.


title: Leo Hendrik Baekeland

text: Kun Baekelandilta kysyttiin, miksi hän tutki synteettisiä hartseja, hän vastasi "tehdäkseni rahaa". Hänen ensimmäisenä tavoitteenaan oli löytää korvaava aine sellakalle. Kemistit olivat huomanneet, että monet luonnolliset hartsit ja kuidut olivat polymeerejä. Beakeland aloitti tutkimalla fenolin ja formaldehydin reaktioita. Hän valmisti niistä ainetta, jota kutsuttiin Novolakiksi. Se ei koskaan saanut suurta kaupallista suosiota. Myöhemmin hänen onnistui paineen ja lämpötilan säätelyn avulla valmistaa bakeliittia.


title: Leo Hendrik Baekeland

text: Baekelandista tuli monimiljonääri bakeliitin kaupallisen menestyksen johdosta. Baekeland vieraili Englannissa vuonna 1916 ja tapasi James Swinburnen, joka oli 10 vuotta aikaisemmin melkein vahingossa keksinyt bakeliitin kanssa identtisen materiaalin vain haivaitakseen, että Baekeland on saanut patentin päivää aikaisemmin. Baekeland otti Swinburnen johtajaksi uuteen Bakelite Limitediin, brittiläiseen tytäryhtiöönsä. Baekeland pääsi Time-lehden kanteen 22. syyskuuta 1924.


title: Leo Hendrik Baekeland

text: Baekelandista tuli iän myötä hyvin eksentrinen, ja hän kävi rajuja taisteluita poikaansa vastaan yritystä koskevissa asioissa. Hän myi yrityksensä General Bakelite Companyn Union Carbidelle vuonna 1939 ja vetäytyi poikansa vaatimuksesta eläkkeelle. Hänestä tuli erakko, ja hän söi ainoastaan säilykeruokaa. Baekeland alkoi innokkaasti kehittää valtavaa trooppista puutarhaa Floridassa sijaitsevan kartanonsa maille. Hän kuoli aivoverenvuotoon New Yorkissa sijaitsevassa parantolassa.


title: Leo Hendrik Baekeland

text: Baekelandin pojanpojanpoika Anthony Baekeland (s. 1951) vietti vuosia psykiatrisessa sairaalassa murhattuaan 1972 äitinsä, seurapiirirouva Barbara Daly Baekelandin. Vapauduttuaan hän puukotti isoäitiään ja tukehdutti itsensä sitten vankisellissään muovipussilla 1981. Hänen suhteestaan äitiinsä kertoo vuoden 2007 elokuva "Savage Grace".


title: 1-800-Out-of-Nowhere

text: 1-800-Out-of-Nowhere on rockyhtye Private Linen kappale sekä toinen single yhtyeen esikoisalbumilta "21st Century Pirates".


title: 1-800-Out-of-Nowhere

text: Single nousi Suomen virallisen singlelistan neljännelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä kuusi viikkoa.


title: Amphicoelias

text: Amphicoelias altus on sukupuuttoon kuollut Diplodocidae-heimoon kuuluva sauropodi, joka eli myöhäisjurakaudella. Sen jäänteisiin kuuluu pieni osa kalloa ja luurankoa, jotka löydettiin Morrisonkerrostumasta vuosina 1877 ja 1878. Dinosauruksen nimesi vuonna 1877 (julkaistu 1878) paleontologi Edward Drinker Cope, joka kuvasi vuonna 1878 myös lajin "Amphiocelias fragillimus" pelkän selkärangan palasen pohjalta. Jotkut tutkijat ovat pitäneet "A. fragillimusta" samana lajina "A. altuksen" kanssa, mutta vuonna 2018 "A. fragillimus" siirrettiin kokonaan uuteen sukuun Rebbachisauridae-heimossa, saaden nimen "Maraapunisaurus fragillimus". "Amphicoeliaksen" fossiilit osoittavat tämän olleen "Maraapunisaurusta" pienempi, arviolta noin 18–30 metriä pitkä ja noin 11–27 tonnin painoinen.


title: Forever and a Day

text: Forever and a Day on rockyhtye Private Linen kappale ja ensimmäinen single yhtyeen vuoden 2004 esikoisalbumilta "21st Century Pirates".


title: Forever and a Day

text: Kappale debytoi Suomen virallisen listan kolmannella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.


title: Alaoglun lause

text: Alaoglun lause on topologiaan liittyvä matemaattinen lause, jonka mukaan jos "E" on normiavaruus ja E sen duaaliavaruus, on "E":n suljettu yksikkökuula kompakti heikossa tähtitopologiassa.


title: Änkytys

text: Änkytys (”dysfemia”) on puheen sujuvuuden häiriö, johon kuuluvat tyypillisesti toistot, venytykset ja lukkiutumiset eli blokit. Muista puhehäiriöistä änkytyksen erottaa se, että änkyttäminen on kiinteästi sidoksissa kommunikaatioon, ei pelkästään puhumiseen. Änkyttäjät eivät tavallisesti änkytä puhuessaan yksin tai laulaessaan. Eri tutkimusten mukaan änkyttäjiä on väestöstä 0,5–2,4 prosenttia. Häiriö on huomattavasti yleisempi lapsilla kuin aikuisilla ja yleisempää miehillä kuin naisilla. Änkytyksen etiologiasta on esitetty toisistaan poikkeavia teorioita. Yleisimmät niistä ovat esimerkiksi oppimis-, orgaaniset ja psykologiset teoriat. Änkytyksestä on eroteltavissa ulkoinen eli primääriänkytys (itse puhehäiriö) ja sisäinen eli sekundaariänkytys (puhehäiriöön liittyvät psykologiset ja sosiaaliset ongelmat). Albert ja Larsson (1980) kuvaavatkin änkytystä jäävuorena, josta suurin osa on pinnan alla.


title: Änkytys

text: Änkytys on Achtén, Alasen & Tienarin (1981) mukaan muuan tavallisimmista puhehäiriöistä. Änkytykselle ei ole olemassa yhtä tarkkaa määritelmää, vaan eri tutkijoilla on ilmiölle hieman toisistaan poikkeavia määritelmiä. Andrewsin, Craigin, Feyerin, Haddinottin, Neilsonin ja Howien (1983) mukaan se on puheen rytminen häiriö, jossa yksilö tietää tismalleen mitä hän haluaa sanoa, mutta on sillä hetkellä kykenemätön sanomaan sitä, johtuen tahdottomasta toistosta, pidennyksestä tai äänteen pysähdyksestä. Tätä määrittelyä käyttää myös Maailman terveysjärjestö WHO. Boone ja Plante (1993) kirjoittavat änkytyksen olevan puheen äänteiden ja tavujen tahatonta toistamista, jonka puhuja yrittää lopettaa. Ström (1991) määrittelee änkytyksen pois sulkemalla sujuvuuden, eli änkytys on sujumattomuutta puheessa. Lempisen (1991) mukaan änkytyksen alun eli ytimen muodostavat toistot, venytykset ja lukkiutumiset eli blokit. Näitä tarkastellaan tarkemmin tuonnempana. Perkins, Kent ja Curlee (1991) ovat korostaneet, että olennaista määrittelyssä tulisi olla, että puhuja kokee puhekatkoksen kontrollin menettämisenä. Heidän näkemyksensä mukaan itse tuotoksesta ei voida päätellä onko kyse änkytyksestä vai muusta sujumattomuudesta.


title: Änkytys

text: Suhteessa muihin puhehäiriöihin änkytyksestä tekee mielenkiintoisen ja erityislaatuisen se, että änkytys on ennemminkin kommunikaatiohäiriö kuin pelkästään puhehäiriö. Useimmat änkyttäjät esimerkiksi puhuvat sujuvasti ollessaan yksin ja laulavat ongelmitta. Änkyttämiseen vaikuttaa myös psyykkinen stressi. Änkyttäminen lisääntyy niissä tilanteissa, joissa koetaan pelkoa tai häpeää ja vähenee turvallisissa ja rennoissa tilanteissa. Näin toteaa esimerkiksi Van Riper (1972).


title: Änkytys

text: Larsson (1992) kirjoittaa änkyttämisen olevan huomattavasti yleisempää lapsilla kuin aikuisilla ja 95 prosentin kaikesta änkyttämisestä alkavan ikävuosina 3–7. Vilkmanin mukaan neljävuotiaiden änkytyksestä noin 75 prosenttia paranee 16. ikävuoteen mennessä.


title: Änkytys

text: Änkytyksen esiintyvyydestä on esitetty hieman toisistaan poikkeavia lukuja. Eri lähteiden mukaan änkyttäjien osuus väestöstä vaihtelee välillä 0,5–2,4 prosenttia (Heikkinen ja muut 1981). Ulkomaisten tutkimusten mukaan sitä esiintyy noin 4 %:lla (Lempinen 1991). Lewis (1997) esittää änkyttäjiä olevan väestöstä 1 %. Achté ja muut (1981) kirjoittavat änkyttäjiä olevan väestöstä 0,5–1 %. DSM-IV-sairausluokituksessa (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders – Fourth Edition, 1995) todetaan alle murrosikäisistä lapsista olevan änkyttäjiä 1 % ja nuoruusiässä 0,8 %. Larsson (1992) kirjoittaa 0,7 %:n aikuisista änkyttävän ja hän arvioi koko väestöstä 4 %:n yhdessä tai useammassa elämänsä vaiheessa änkyttävän. Heikkinen, Kulvik ja Lempinen (1981) toteavat, että vaikka Suomessa ei olekaan suoritettu merkityksellisiä tutkimuksia änkytyksen yleisyydestä, niin voidaan olettaa, että meillä kuten muissakin teollisuusmaissa on änkyttäjiä noin 1 % väestöstä.


title: Änkytys

text: Tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että änkyttäjistä valtaosa on miehiä, vaikka arviot sukupuolijakaumasta hieman vaihtelevat. DSM-IV-sairausluokituksen (1995) mukaan änkyttäjistä miehiä on suhteessa 3:1. Lewis (1997) toteaa änkyttäjistä olevan miehiä 80 %. Larssonin (1992) mukaan lapsilla änkyttäminen on 3–4 kertaa yleisempää pojilla. Epäsuhtaa on selitetty poikien motorisen toiminnan hitaammalla kypsymisellä (Lempinen 1991, Lewis 1997) ja poikiin kohdistuvalla suuremmalla suorituspaineella ja vaatimustasolla (Lempinen 1991). Saman suuntaisesti arvioivat Heikkinen ja muut (1981). Heidän mukaansa poikien kehitykseen kohdistetaan voimakkaammin sosiaalista painetta kuin tyttöjen kehitykseen, ja tyttöjen hermojärjestelmä puheenoppimisiässä on kehittyneempi kuin poikien. Lewis (1997) toteaa, että pikkupojilla on useasti niin sanottuja normaaleja puheen sujuvuuden ongelmia, jotka johtuvat heidän vielä riittämättömästä aivokapasiteetistaan monimutkaiseen ja sujuvaan puheen tuottamiseen. Heillä onkin riski kehittyä änkyttäjäksi mikäli näihin sujuvuuden ongelmiin kiinnitetään turhaan huomiota.


title: Änkytys

text: Lempisen (1991) mukaan änkytyksen alkaminen ajoittuu yleisimmin puheenkehityksen kannalta tärkeään aikaan eli 3.–6. ikävuoteen. Joskus änkytys voi olla mukana heti lapsen opetellessa ensimmäisiä sanojaan. Sen alkaminen on mahdollista myös kouluiässä tai vasta aikuisena. Usein niillä henkilöillä, joilla änkytys alkaa myöhään, on ollut lyhytaikaisia oireita jo varhaislapsuudessa. Heikkinen ja muut (1981) toteavat 95 % änkytyksestä alkavan 3–7:n vuoden iässä.


title: Änkytys

text: Änkytykseen liitetään useasti termit primääriänkytys ja sekundaariänkytys (esimerkiksi Heikkinen ja muut 1981). Toiset tutkijat käyttävät samaa tarkoittavia termejä ulkoinen änkytys ja sisäinen änkytys (esimerkiksi Albert & Larsson 1980). Tällä kahtiajaolla on tarkoitus tuoda esiin änkytykseen kaksi kiinteästi liittyvää ilmiötä: sekä itse puhehäiriö että sen aiheuttama psyykkinen stressi, johon kuuluu esimerkiksi puhetilanteiden pelko.


title: Änkytys

text: Albertin ja Larssonin (1980) mukaan änkytystä voidaan kuvata jäävuorella, josta vain pieni osa on näkyvissä ja suuri osa pinnan alla. Häiriön näkyvä ja kuuluva osa, ulkoinen änkytys, on suhteellisesti pienempi. Siihen kuuluvat itse asiassa änkyttäminen, lihasjännitykset ja myötäliikkeet. Piilossa olevaan osaan, sisäiseen änkytykseen, kuuluvat tunnereaktiot ja änkytyksen aiheuttamat käyttäytymisen ja persoonallisuuden piirteet. Änkyttäjän kokemus omasta änkytyksestään on siis laajempi kuin kuulijoiden havaitsema. Achté ja muut (1981) toteavat änkyttämisen vaikeuttavan myös sekundaarisesti potilaan elämää, koska hänen on vaikea ilmaista itseään ja oire edistää taipumusta eristäytyä. Änkyttäminen häiritsee oireesta kärsivän ihmissuhteita.


title: Änkytys

text: Änkytykseen liittyviä sekundaaria ongelmia kuvailee myös Lempinen (1991). Hän kirjoittaa änkytyksen yhteydessä esiintyvän useasti myös lihasjännitystä, puheen tuoton vaivalloisuudesta johtuen. Samasta syystä änkyttäjälle saattaa kehittyä erilaisia myötäliikkeitä, esimerkiksi silmien räpytystä, kielen ulos työntämistä ja niin edelleen. Näillä pyritään irrottautumaan änkytyksestä.


title: Änkytys

text: Edelleen Lempinen (1991) kertoo änkyttäjän kehittävän usein erilaisia ennakointiniksejä vaikeiden puhetilanteiden välttämiseksi. Välttely liittyy niihin sanoihin tai äänteisiin, jotka henkilö tietää itselleen vaikeiksi. Hän pyrkii korvaamaan niitä esimerkiksi kiertoilmauksilla tai synonyymeillä, tai käyttää puheessaan niitä ennen apusanoja, yskähdyksiä tai jotakin muuta vaikean kohdan ylittämistä helpottavaa keinoa. Samoin Albertin ja Larssonin (1980) mukaan änkyttäjät vaihtavat usein sanan, jossa tietävät juuttuvansa kiinni. He jopa välttävät puhumista tietyissä tilanteissa.


title: Änkytys

text: Koska puhetilanteesta muodostuu näin haaste, ja änkyttäjä kokee itsensä aina epävarmaksi joutuessaan puhumaan, änkytys aiheuttaa erilaisia tunnereaktioita ja niiden kautta epäsuotuisia käyttäytymismalleja. Änkytys voi aiheuttaa arkuutta, pelkoa tai ahdistusta ja näin ollen johtaa erilaisten sosiaalisten tilanteiden ja vuorovaikutuksen välttelyyn. (Lempinen 1991.) Myös Albert ja Larsson (1980) toteavat änkyttämisen pelkäämisen saavan aikaan puhumisen pelkäämisen, mikä voimistuessaan johtaa usein sosiaaliseen vetäytymiseen.


title: Änkytys

text: Ström (1991) määrittelee änkytyksen pois sulkemalla sujuvuuden, eli änkytys on sujumattomuutta puheessa. Hänen mukaansa sujuvuuden ja änkytyksen määritelmien ollessa edelleen avoimina ei voida tarkasti rajata, mikä on änkytystä ja mikä ei. Tästä syystä mahdollisuudet objektiiviseen diagnosointiin puuttuvat. Sen sijaan intuitiivisesti änkytyksestä on, ainakin vahvasti änkyttävien kohdalla, selkeä käsitys.


title: Änkytys

text: Edellä mainitusta huolimatta änkytykselle on olemassa muun muassa DSM-IV-sairausluokituksessa (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders – Fourth Edition, 1995) tarkat diagnostiset kriteerit. Ne ovat vapaasti suomennettuina seuraavanlaiset:


title: Änkytys

text:
A. Puheen normaalissa sujuvuudessa on häiriö, johon kuuluu yksi tai useampi seuraavista:
(1) äänteiden ja tavujen toistot
(2) äänteidenpidennykset
(3) keskeytykset
(6) ongelmallisten sanojen korvaaminen toisilla
(7) fyysinen jännitys sanojen tuottamisessa
(8) yksitavuisten sanojen kokonaan toistaminen.


title: Änkytys

text: B. Sujuvuuden häiriö vaikuttaa negatiivisesti akateemiseen tai työelämään liittyviin saavutuksiin tai sosiaaliseen kommunikaatioon.


title: Änkytys

text: C. Jos puhemotorista tai sensorista vajavaisuutta esiintyy, puheen häiriöt ovat suurempia kuin mitä ne tavallisesti ovat näiden ongelmien yhteydessä.


title: Änkytys

text: Samoin kuin DSM-IV:n mukaan, myös Lempisen (1991) mukaan änkytyksen alun eli ytimen muodostavat toistot, venytykset ja lukkiutumiset eli blokit. Näitä tarkastellaan tarkemmin tuonnempana. Ström (1991) toteaa, että kliinisesti änkytys diagnosoidaan tavallisesti tutkijan kuulohavainnon avulla tekemän änkytystyyppi- ja vaikeusastearvion perusteella. Hän tuo esille myös sen, että potilaan itsensä tai lasten kohdalla monesti vanhempien sujumattomuudesta subjektiivisesti kokema haitta on myös tärkeä peruste diagnosoinnissa.


title: Änkytys

text: Albertin ja Larssonin (1980) mukaan normaalin toiston ja änkytyksen välille ei voida vetää jyrkkää rajaa. Alkavan änkytyksen merkkinä voi heidän mukaansa olla seuraavat seikat: (A) Äänteiden ja sanan osien toistot ovat tavallisempia kuin koko sanan tai muutaman sanan toistot. (B) Lapsesta alkaa tuntua työläältä takertelujen ilmaantuessa. (C) Vaikeuksia esiintyy useammin, ei vain lapsen innostuessa puhumaan. (D) Hengitys on usein epätasaista. Juuri änkytys vaikuttaa hengitykseen, eikä päinvastoin.


title: Änkytys

text: Lempisen (1991) mukaan änkytyksen alun eli ytimen muodostavat toistot, venytykset ja lukkiutumiset eli blokit. Hän kuvaa niitä seuraavasti:


title: Änkytys

text: Toistot voivat olla sana-, tavu- tai äännetoistoja: ”Tuo tuo tuo koira on pieni”, ”Si-si-si-sillä on pi-pi-pitkä häntä”, ”Sen k-k-käpälät o-o-o-ovat valkoiset”.


title: Änkytys

text: Venytys syntyy kun lapsi jää ääntämään jotakin äännettä tavallista pidempään. Yleisimmin tämä tapahtuu sanan ensimmäisessä äänteessä. Jotkut saattavat venyttää myös sanan toisena äänteenä olevaa vokaalia: ”Lllllintu lensi puun oooksalle”, ”Se laaauloi kauniisti”.


title: Änkytys

text: Lukkiutumiset eli blokit ovat puheen juuttumista siten, että lapsi ei saa sanan ääntämistä käynnistymään normaalissa ajassa. Ilmavirran kulku katkeaa lisääntyneen lihasjännityksen vuoksi. Tämä vaikeus esiintyy yleensä sanan alussa, mutta voi olla myös sanan keskellä: ”**Kissa istui portailla”, ”Se nuoleskeli **kä**päläänsä”.


title: Änkytys

text: Änkytykselle ei ole pystytty esittämään yhtä ainutta syytekijää, josta alan tutkijat olisivat yksimielisiä. Achté ja muut (1981) kirjoittavat etiologisten käsitysten olevan varsin toisistaan poikkeavia. Myöskään Boonen ja Planten (1993) mukaan änkytyksen etiologiaa ei vieläkään varmuudella tunneta, mutta vallassa olevat selitysmallit voidaan karkeasti jakaa esimerkiksi oppimis-, orgaanisiin ja psykologisiin teorioihin. Jaottelussa ovat samoilla linjoilla myös Achté ja muut (1981). Lewis (1997) puolestaan toteaa, ettei mikään yksittäinen syytekijä voi aiheuttaa änkyttämistä, vaan sen taustalla on lukuisia erilaisia neurologisia, psykologisia ja ympäristötekijöitä.


title: Änkytys

text: Oppimisteoria lähtee Boonen ja Planten (1993) mukaan liikkeelle siitä, että operantin ehdollistumisen periaatteen mukaan käyttäytyminen vahvistuu tai heikkenee sen mukaan, ovatko seuraukset rankaisevia vai palkitsevia. Kun kuuntelija ei hyväksy normaalia puheen sujumattomuutta vaan torjuu sen, lapsi reagoi yrittämällä ponnistella turhaan puhettaan sujuvammaksi. Pelko ja änkytys vahvistuvat ja lapsesta tulee änkyttäjä. Vanhempien negatiiviset reaktiot siis saavat aikaan änkyttämisen. Saman suuntaista selitystä tarjoaa myös Lewis (1997).


title: Änkytys

text: Sekä Nissinen (1998) että Boone ja Plante (1993) selittävät änkyttämistä myös klassisen ehdollistumisen näkökulmasta. Tässä mallissa änkyttäjät oppivat ennakoimaan ja pelkäämään änkyttämistä tietyissä tilanteissa, mikä lisää autonomisen hermoston stressireaktioita. Nämä negatiiviset tunteet häiritsevät ajatusten ja puheliikkeiden koordinointia sekä puheen auditiivista seuraamista, ja puhe alkaa takellella. Änkyttämisen pelko ehdollistuu ajan kuluessa ja siitä voi tulla yhtä suuri ongelma kuin itse änkyttämisestä, koska änkyttäjä usein alkaa vältellä puhetilanteita (Albert & Larsson 1980, Boone & Plante 1993, Heikkinen ja muut 1981, Nissinen 1998.)


title: Änkytys

text: Varhaisimmissa tutkimuksissa 1920- ja 1930-luvuilla änkytyksellä ajateltiin olevan orgaaninen perusta. Puhekontrollin puute ja pakonomaiset myötäliikkeet (pään nykimiset, kasvojen luonnottomat asennot, silmien räpyttely ja niin edelleen) viittasivat siihen, että ainakin osalla änkyttäjistä neurologiset tai muut elimelliset tekijät saattoivat olla oireiden takana. (Boone & Plante 1993, Nissinen 1998). Achté ja muut (1981) puolestaan kirjoittavat, että aikaisemmin änkytys laskettiin neurologisten sairauksien joukkoon, ja että jotkut tutkijat ovat pitäneet änkytystä afasian luonteisena häiriönä. Heikkisen ja muiden (1981) mukaan rakenteelliset teoriat on myöhemmin kumottu oppimis- ja neuroositeorioilla. Vehka-aho (1999) toteaa kuitenkin yhä useampien tutkijoiden tutkimustensa tulosten perusteella päätelleen, että änkytykseen liittyy mitä ilmeisimmin jonkin asteinen neurologisperäinen motorinen häiriö.


title: Änkytys

text: Vaikka kielelliset toiminnot ovatkin yleensä painottuneet vasempaan aivopuoliskoon, puheen tuottaminen edellyttää neurologisella tasolla hyvin koordinoitua bilateraalista toimintaa. Lateraalisuustutkijat ovat esittäneet, että osalla änkyttäjistä puhelihaksiin lähetettävät impulssit ovat huonosti ajoittuneet, mutta selvää näyttöä tästä ei ole saatu. (Boone & Plante 1993.) Viitteitä on ollut myös siitä, että osa änkyttäjistä käyttäisi ei-hallitsevaa aivopuoliskoa kielellisiin tehtäviin. Eroja on havaittu änkyttäjien ja normaalipuhujien auditiivisessa käsittelysysteemissä. (Nissinen 1998.) Lempisen ja Lahtisen (1999) mukaan aivojen kuvantamistutkimuksissa on todettu, että änkyttäjien vasen aivopuolisko on puhetapahtuman aikana normaalia passiivisempi, oikea aivopuolisko puolestaan aktiivisempi. Näiden löydösten oletetaan johtuvan poikkeavasta lateralisaatiokehityksestä.


title: Änkytys

text: Lisäksi neuropsykologisten tutkimusten mukaan änkyttäjillä olisi viallinen puheenohjausjärjestelmä, jolloin auditiiviset ja proprioseptiiviset palautesignaalit tulevat sensoriselle aivokuorelle disorganisoituneesti (Perkins 1996). Osa tutkijoista puolestaan tähdentää äänihuulten toimintaa änkytyksen syynä. Änkytysblokin taustalla voisi tällöin olla äänihuulten avautumisrefleksi (ADR / airway dilation reflex), jolloin ääni katkeaa aiheuttaen änkytysoireita. (Boone & Plante 1993.) Toisaalta esimerkiksi Lewis (1997) viittaa teorioihin änkyttäjien kurkunpään toiminnan erilaisuudesta.


title: Änkytys

text: Änkyttävien, apraktisten ja sujuvasti puhuvien lasten puhemotoriikan vertailututkimuksessa Byrd ja Cooper (1989) havaitsivat änkyttävien lasten suoriutuvan testistä tilastollisesti merkitsevästi huonommin kuin sujuvapuheiset lapset. Tutkijat totesivat tuloksen tukevan hypoteesia, joka olettaa, että sentraalinen neurologinen] prosessointihäiriö on yksi änkytyksen etiologisista tekijöistä.


title: Änkytys

text: Änkytystä on usein pidetty neuroosina, jonka taustalla on tunneperäisiä ristiriitoja. Erityisesti psykoanalyyttisesti suuntautuneet tutkijat selittävät psyykkisten häiriöiden kuvastuvan puheilmaisun häiriintymisenä, änkytyksenä. (Heikkinen ja muut 1981.) Myös Achté ja muut (1981) toteavat monien tutkijoiden pitävän änkytystä neuroottisena konversionomaisena häiriönä, ja että perhetutkimukset ovat osoittaneet, että änkyttävien potilaiden perheissä on häiriöitä, joissa on erityisesti osuutta ihmissuhteiden aggressio-ongelmilla. Toisaalta esimerkiksi Van Riper (1972) toteaa, että monet psykiatrit ja psykologit saattavat pitää änkytystä neuroosin aiheuttamana, koska he työssään todennäköisimmin tapaavat juuri änkyttäjiä, joilla on erilaisia emotionaalisia ongelmia. Van Riper (1972) kirjoittaa: Jos sinä olisit änkyttäjä, mutta kärsisit sen lisäksi emotionaalisista ongelmista, kumman luokse hakeutuisit, psykiatrin vai puheterapeutin?


title: Änkytys

text: Nissinen (1998) tuo esille sen seikan, että änkytys itsessään aiheuttaa usein sosioemotionaalisia ongelmia, jotka ylläpitävät änkytysoireita. Hänen mukaansa voidaan erottaa primaari- ja sekundaariteoriat tarkasteltaessa neuroosin yhteyttä änkytykseen. Änkytys primaarineuroosina tarkoittaa sitä, että änkytyksen syynä on neuroosi ja änkytysoireet ovat sisäisten ristiriitojen ulkoisia oireita. Teoria ei kuitenkaan nykyisin saa laajaa kannatusta. Änkytys sekundaarineuroosina puolestaan merkitsee sitä, että neuroottiset piirteet ovat seurausta änkytyksestä. Änkyttäjän negatiiviset tunnereaktiot siis syntyvät ja lisääntyvät änkytyskokemusten ja näihin tilanteisiin kytkeytyneen kommunikaation epäonnistumisen aiheuttamina. Teoria selittääkin melko hyvin änkytyksen sekundaareja piirteitä, kuten pelko- ja välttämisreaktioita sekä itsetunnon alenemista.


title: Änkytys

text: Teoria änkytyksestä sekundaarineuroosina on saanut nykyään laajempaa kannatusta kuin primaarineuroositeoria. Nykyisin ei niinkään ajatella, että änkytyksen syynä on jokin neuroottinen persoonallisuushäiriö (Andrews ja muut 1983), vaan änkyttämisen itsessään katsotaan voivan aiheuttaa änkyttäjille psyykkisiä ongelmia (Bloodstein 1981).


title: Änkytys

text: Änkytys on puheen sujuvuuden häiriö, mutta sitä on mielekästä tarkastella ennen kaikkea kommunikaatiohäiriönä, sillä änkytys ei ilmene esimerkiksi änkyttäjän puhuessa yksin tai laulaessa (esimerkiksi Van Riper 1972). Sujumattomuus puheessa ilmenee toistoina, venytyksinä ja lukkiutumisina eli blokkeina (Lempinen, 1991). Änkytyksen määritelmä on edelleen hieman avoin, joten mahdollisuudet objektiiviseen diagnosointiin puuttuvat (Ström 1991). Kuitenkin DSM-IV-sairausluokitus (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders – Fourth Edition, 1995) määrittelee änkytykselle tarkat diagnostiset kriteerit.


title: Änkytys

text: Arviot änkytyksen esiintyvyydestä ovat vaihtelevia. Eri lähteiden mukaan änkyttäjien osuus väestöstä vaihtelee välillä 0,5–2,4 % (Heikkinen ja muut 1981). Sen on todettu olevan huomattavasti yleisempää lapsilla kuin aikuisilla (Larsson 1992). Tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että änkyttäjistä valtaosa on miehiä, vaikka arviot änkyttäjien sukupuolijakaumasta hieman vaihtelevat. Epäsuhtaa on selitetty poikien motorisen toiminnan hitaammalla kypsymisellä (Lempinen 1991, Lewis 1997) ja poikiin kohdistuvalla suuremmalla suorituspaineella ja vaatimustasolla (Lempinen 1991).


title: Änkytys

text: Änkytykseen liitetään useasti termit primääriänkytys ja sekundaariänkytys (esimerkiksi Heikkinen ja muut 1981). Toiset tutkijat käyttävät samaa tarkoittavia termejä ulkoinen änkytys ja sisäinen änkytys (esimerkiksi Albert & Larsson 1980). Ulkoiseen änkyttämiseen kuuluvat itse änkyttäminen, lihasjännitykset ja myötäliikkeet. Sisäiseen änkytykseen kuuluvat tunnereaktiot ja änkytyksen aiheuttamat sosiaaliset pelot, puhetilanteiden välttelyt ja niin edelleen.


title: Änkytys

text: Tutkijat eivät ole änkytyksen teoreettisista syytekijöistä yksimielisiä. Esimerkiksi Boonen ja Planten (1993) mukaan änkytyksen etiologiaa ei vieläkään varmuudella tunneta, mutta vallassa olevat selitysmallit voidaan karkeasti jakaa esimerkiksi oppimis-, orgaanisiin ja psykologisiin teorioihin. Eri aikoina on esitetty toisistaan poikkeavia tutkimustuloksia kutakin edellä mainittua teoriaa tukemaan, kuin myös niitä vastaan.


title: Roskilden tuomiokirkko

text: Roskilden tuomiokirkko () on Roskilden kaupungissa, Själlannin saarella, itäisessä Tanskassa sijaitseva tuomiokirkko. Se oli ensimmäinen gotiikkaa edustava tuomiokirkko, joka rakennettiin tiilistä, ja se edesauttoi tiilirakenteisten goottilaiskirkkojen leviämistä muualle Pohjois-Eurooppaan. Kirkon kaksoistornit dominoivat Roskilden siluettia.


title: Roskilden tuomiokirkko

text: Vuodesta 1995 lähtien kirkko on ollut myös listattuna Unescon maailmanperintöluettelossa. Se on myös nykyisin suuri matkailunähtävyys, sillä siellä vierailee vuosittain noin 125 000 turistia.


title: Roskilden tuomiokirkko

text: Nykyisen tuomiokirkon paikalla on sijainnut aikaisemmin kolme tai mahdollisesti neljä kirkkoa, jotka eivät ole säilyneet nykypäiviin asti. Niistä ensimmäinen oli Harald Sinihampaan (kuollut n. 985) rakennuttama puukirkko. Puukirkon korvasi 1000-luvulla Harald Sinihampaan lapsenlapsen Estrid Svenintyttären rakennuttama kivikirkko. Varat kirkon rakentamiseen hän sai hyvityksestä, jonka hänen veljensä kuningas Knuut Suuri maksoi murhautettuaan siskonsa miehen jaarli Ulfin. Noin vuonna 1080 vihittiin uusi, piispa Svend Normandin rakennuttama kirkko. Epävarmaa kuitenkin on, oliko tämä kirkko paikan kolmas kirkkorakennus, vai oliko kyseessä Estrid Svenintyttären aloittaman kirkon vihkiminen. Kyseessä oli kolmilaivainen basilika, jonka länsipäädyssä oli vahvat tornit. Kirkko oli rakennettu travertiini-kalkkikivestä.


title: Roskilden tuomiokirkko

text: Nykymuotoisen tiilikirkon rakennustyöt aloitettiin 1170-luvulla piispa Absalomin aikana. Rakennustyö valmistui vuoden 1280 tienoilla. Roskilden kaupungin ylle kohoavat korkeat länsitornit valmistuivat vuoden 1400 tienoilla. Myöhempinä vuosisatoina kirkkoon on rakennettu lisää kappeleita ja asehuoneita. Viimeisin laajennus on hieman kirkkorakennuksen ulkopuolelle vuonna 1985 pystytetty kuningas Fredrik IX:n hautapaikka.


title: Roskilden tuomiokirkko

text: Kirkossa on yhdistetty sekä goottilaista että romaanista arkkitehtuuria. Rakennuksen esikuvat olivat ranskalaisessa kirkkoarkkitehtuurissa. Toisaalta rakennusmateriaali, tiili, antoi sille vahvasti tanskalaisen leiman. Myös rakennusteknisesti kirkossa näkyvät paikalliset rakennusperinteet. Roskilden tuomiokirkko oli Själlannin ainoa tuomiokirkko 1900-luvulle saakka.


title: Roskilden tuomiokirkko

text: Kirkon lähistöltä on löytynyt jäänteitä noin vuonna 1080 sen yhteyteen rakennetusta luostarista.


title: Roskilden tuomiokirkko

text: Roskilden tuomiokirkko on ollut 1400-luvulta lähtien Tanskan kuninkaallisten hautauspaikka: sinne on haudattu 21 Tanskan kuningasta ja 18 kuningatarta. Se on ollut suosittu hautapaikka myös ruhtinaiden ja alemman väen keskuudessa, kirkon alle on haudattu paljon ihmisiä.


title: Tihonovin lause

text: Tihonovin lause on matematiikassa lause, jonka mukaan jokainen kompaktien avaruuksien tulo on kompakti avaruus.


title: Tihonovin lause

text: Äärellisen monen kompaktin avaruuden tulon kompaktius on melko ilmeistä. Lause on myös voimassa äärettömille tulotopologioille. Tällöin väite on yhtäpitävä valinta-aksiooman kanssa.


title: Tihonovin lause

text: Tihonovin lauseella on monia sovelluksia differentiaali- ja algebrallisessa topologiassa. Esimerkiksi Stonen–Čechin kompaktisointi ja Alaoglun lauseen todistus käyttää hyväksi Tihonovin lausetta. Lause on saanut nimensä Andrei Nikolajevich Tihonovilta, joka todisti lauseen vuonna 1930.


title: Lucas Mangope

text: Kgosi Lucas Manyane Mangope (27. joulukuuta 1923 – 18. tammikuuta 2018) oli eteläafrikkalainen poliitikko, joka toimi Bophuthatswanan bantustanin presidenttinä 1977–1994.


title: Lucas Mangope

text: Mangope syntyi Motswedissä vuonna 1923 vanhaan päällikkösukuun. Hänen isänsä kuoltua vuonna 1959 hänestä tuli Motswedi-Barutshe-Bu-Manyane-heimon päällikkö. Mangope valittiin 1961 tswanojen paikallishallinnon varapuheenjohtajaksi.


title: Lucas Mangope

text: Bophuthatswana bantustanin pääministeriksi Mangope nousi vuonna 1972. Mangope oli Bophuthatswanan kansallispuoleen johtaja, muttä hän jätti puolueen sisäisten kiistojen seurauksena. Hän perusti Bophuthatswanan demokraattisen puolueen, josta tuli sittemmin hallituspuolue.


title: Lucas Mangope

text: Bophuthatswana julistautui itsenäiseksi vuonna 1977. Mangopen demokraattpinen puolue voitti selvästi ensimmäiset vaalit. Mangopesta tuli myös valtion ensimmäinen presidentti. Hän toimi virassa 1977–1994.


title: Lucas Mangope

text: Mangopen puolue voitti vuoden 1987 vaaleissa enemmistön parlamenttiin. Seuraavana vuonna progressiivisen kansanpuolueen johtaja Rocky Malebane-Metsingin luotsaama ryhmittymä yritti kaapata vallan Mangopelta. Vallankaappausyritys saatiin tukehdutettua 17 tunnissa. Tämän jälkeen progressiivinen puolue kiellettiin ja Mangope vankitti asemaansa massapidätyksillä ja vainoilla. Mangope oli tarvinnut vallankaappuksesta selviytyäkseen Etelä-Afrikan hallituksen tukea.


title: Lucas Mangope

text: Mangope osallistui joulukuussa 1991 muiden bantustanjohtajien tavoin Codesa-neuvotteluihin. Mangope ei suostunut Bophuthatswanan lakkauttamiseen vaan kannatti liittovaltiota. Mangope hyväksyi seuraavan vuoden neuvotteluissa bantustanien uudelleen järjestelyyn. Hänet kuitenkin syöstiin valasta vuonna 1994. Bophuthatswana kaatui samana vuonna, ja alue liitettiin virallisesti Etelä-Afrikkaan.


title: Lucas Mangope

text: Mangope keräsi presidenttikaudellaan ison ominaisuuden. Vuonna 1998 hänen todettiin kavaltaneen 2,8 miljoonaa randia, suurimman osan omalta heimoltaan Maricon kromikaivoksesta. Kaivosrojaltien olisi kuulunut mennä hänen heimolleen, mutta niitä ei maksettu enää Mangopen noustua presidentiksi. Hän jatkoi kuitenkin politiikassa ja perusti myöhemmin Etelä-Afrikan yhdistyneen kristillisdemokraattisen puoleen.


title: 2-etoksietyyliasetaatti

text: 2-etoksietyyliasetaatin kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava CHCOOCHCHOCHCH. 2-etoksietyyliasetaatista käytetään myös nimityksiä "etyyliglykoliasetaatti", "etyleeniglykolimonoetyylieetteriasetaatti", "2-etoksietanoliasetaatti" tai "sellosolviasetaatti".


title: 2-etoksietyyliasetaatti

text: 2-etoksietyyliasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 132,2 g/mol, sulamispiste −62 °C, kiehumispiste 156 °C, suhteellinen tiheys 0,97 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 20 °C:n lämpötilassa 23 g/100 ml, leimahduspiste 51,1 °C c.c., itsesyttymislämpötila 379 °C ja CAS-numero 111-15-9.


title: 2-etoksietyyliasetaatti

text: 2-etoksietyyliasetaatti liuottaa hyvin monia polymeerejä. Sitä käytetään muun muassa selluloosan ja sen johdannaisten, kuten etyyliselluloosan, selluloosanitraatin, ja selluloosa-asetaatin liuottamiseen. Se liuottaa myös polystyreeniä ja polyvinyyliasetaattia.


title: Stavangerin tuomiokirkko

text: Stavangerin tuomiokirkko () on Stavangerin kaupungin keskustassa sijaitseva Norjan vanhin tuomiokirkko.


title: Stavangerin tuomiokirkko

text: Perimätietojen mukaan piispa Reinald aloitti tuomiokirkon rakennustyöt vuoden 1100 tienoilla. Kirkko valmistui noin vuonna 1125, jota Stavangerin kaupunki pitää myös perustamisvuotenaan. Kirkko pyhitettiin Winchesterin piispana toimineelle Pyhä Swithun'ille.


title: Stavangerin tuomiokirkko

text: Vuonna 1272 Stavangeria runteli tulipalo, ja kirkko kärsi mittavia vaurioita. Se uudelleenrakennettiin piispa Arnen ollessa vallassa, ja romaanista kirkkoa suurennettiin goottilaiseen tyyliin.


title: Stavangerin tuomiokirkko

text: 1860-luvulla kirkkoa restauroitiin, ja kirkon ulkonäköä muutettiin laajalti. Kiviseinät rapattiin, ja kirkko menetti suurimmilta osin keskiaikaisen ulkonäkönsä.


title: Stavangerin tuomiokirkko

text: Vuosina 1939-1964 suuri Gerhard Fischerin johtama restaurointioperaatio kuitenkin osittain poisti muutokset, ja palautti kirkon tyylin entiselleen. Viimeisin suuri kirkon entisöinti tapahtui vuonna 1999.


title: Coronation Street

text: Coronation Street on Ison-Britannian pisimpään jatkunut saippuasarja ja maan katsotuin televisio-ohjelma. Sarjan loi Tony Warren ja ensimmäinen jakso esitettiin 9. joulukuuta 1960 ITV1-kanavalla, jossa se jatkuu edelleen. Ohjelman tuottaa Granada Television, joka on ITV1:n edustus Luoteis-Englannissa, ja sarjaa näytettiin aluksi vain siellä. Koko maassa sitä alettiin esittää toukokuussa 1961.


title: Coronation Street

text: "Coronation Streetin" tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliselle kadulle kuvitteellisessa kaupungissa nimeltä 'Weatherfield', joka sijaitsee Salfordissa. Ohjelman pääkilpailijat ovat BBC Onen saippuaooppera "EastEnders" ja ITV:n "Emmerdale".


title: Coronation Street

text: Ohjelman tunnusmusiikki soitetaan vaskipuhaltimella ja sen teki alun perin Eric Spear. Musiikkia on muutettu vain vähän vuosien saatossa.


title: Coronation Street

text:
Granada ja ITV:n johtajat sekä muut ohjelmaa levittävät tahot mukaan lukien Guinnesin ennätystenkirja ovat sanoneet "Coronation Streetia" maailman pisimpään jatkuneeksi saippuaoopperaksi (Granada on myös myynyt eniten sarjan jaksoja ulkomaille).
Heinäkuussa 2009 Google kuvasi Coronation Streetin tapahtumapaikat Manchesterissa sekä loi niistä ja lavasteista turisteja varten virtuaalisen katunäkymän karttapalveluunsa.


title: Aappo Luomajoki

text: Aappo Luomajoki (18. tammikuuta 1845 Haapavesi – 10. elokuuta 1919 Kärsämäki) oli suomalainen hiihtäjä, ja ensimmäinen Suomen mestari, tosin epävirallinen.


title: Aappo Luomajoki

text: Luomajoki syntyi Haapavedellä Savikosken talossa. Lapsena hän muutti Kärsämäelle Luomajoen taloon. Parhaina miehuusvuosinaan muutti takaisin Haapavedelle ollen renkinä sukulaistensa luona Haapaveden kirkonkylän Tähtelässä. Hän asui Hautakoski-nimisessä torpassa hyvien metsästysmaiden vieressä, ja ilmeisesti kävikin usein metsällä. Talvisiin metsästysreissuihin liittyi oleellisena osana hiihtäminen.


title: Aappo Luomajoki

text: Vuonna 1889 järjestettiin Oulussa hiihtokisat, joihin Luomajoki otti osaa 44-vuotiaana. Kisoihin osallistui 73 ihmistä. Hän voitti kisat ylivoimaisesti ennakko-odotuksista huolimatta. Toiseksi näissä kisoissa tuli Haapavedeltä kotoisin ollut, Luomajoen serkun poika, 17-vuotias Juho Ritola. Seuraavinakin vuosina Luomajoki voitti useita hiihtokilpailuja, ja sijoittui vielä 50-vuotiaana Oulun kisoissa toiseksi.


title: Aappo Luomajoki

text: Luomajokea on luonnehdittu ainakin suurhiihtäjäksi ja hiihtokuninkaaksi.


title: Abdulkarim Qasim

text: Abdulkarim Qasim (, s. 1914 – 9. helmikuuta 1963) oli irakilainen sotilas ja poliitikko. Hän johti 1958 sotilasvallankaappausta, joka kumosi monarkian ja julisti Irakin tasavallaksi. Hän pysyi vallassa viisi vuotta 1958–1963.


title: Abdulkarim Qasim

text: Qasim oli syntyisin Bagdadista ja kävi sotilasakatemian ja nousi monarkiaa vastustaneiden upseerien johtoon. Heinäkuussa 1958 Qasim ja kumppanit käyttivät hyväkseen joukkojen siirtoja tuodakseen uskolliset joukkonsa Bagdadiin ja syrjäyttivät kuningas Faisal II:n. 14. heinäkuuta maa julistettiin tasavallaksi.


title: Abdulkarim Qasim

text: Qasim nimitettiin pää- ja puolustusministeriksi ja eversti Abdulsalam Arifin varapääministeriksi ja sisäministeriksi. Maaliskuussa 1959 Irak vetäytyi Bagdadin sopimuksesta ja solmi läheiset suhteet Neuvostoliiton kanssa. Tästä johtien Qasim joutui länsimaiden silmätikuksi. Viimeiset brittijoukot vetäyvät al-Habbaniyyan tukikohdasta 30. toukokuuta 1959.


title: Abdulkarim Qasim

text: Väliaikainen perustuslaki julisti kaikki kansalaiset tasa-arvoisiksi lain edessä. Hallitus vapautti poliittiset vangit ja vuosien 1943–1945 kurdien kansannousussa vangitut. Lisäksi maassa järjestettiin Egyptin mallin mukainen maauudistus. Vuonna 1961 99,5 % Iraq Petroleum Companyn toimilupa-alueista siirrettiin valtiolle. Kommunistipuolue sallittiin aluksi, mutta kiellettiin taas seuraavana vuonna. Qasimin poliittinen kanta jäi epäselväksi, mutta hän käytti populistista retoriikkaa, jota toteutti takavarikoimalla rikkaimpien monarkistien omaisuuden. Köyhimmille rakennettiin edullisia asuntoja Bagdadin vallankumouskaupunkiin.


title: Abdulkarim Qasim

text: Kurdistanissa oli aluksi rauhallista, mutta vaatimukset itsehallinnosta eivät saaneet vastakaikua, joten kurdit kapinoivat 1961. Syyrian armeija ja ilmavoimat auttoivat kapinan kukistamisessa 1963 lähtien.


title: Abdulkarim Qasim

text: Ulkopoliittisesti Qasim vaati Kuwaitin sekä osmanien Iraniin liittämän Khūzestānin palautusta Irakille. Nasserin johtamaan Yhdistyneeseen arabitasavaltaan hän ei ollut valmis liittymään. Kiivaimmat arabinationalistit olivat tähän tyytymättömiä ja Qasimia vastaan tehtiin epäonnistunut murhayritys 1959. Tekijät olivat baathisteja ja mukana oli myös muuan Saddam Hussein (q.v.) Tämä johti kotimaisen opposition kukistamiseen ja jonkinlaisen henkilökultin kehittämiseen.


title: Abdulkarim Qasim

text: Toinen murhayritys epäiltyjen kommunistisympatioiden vuoksi ja maan öljyteollisuuden valtio-omistuksen vuoksi tehtiin CIA:n ja brittien tiedustelupalvelujen tuella 9. helmikuuta 1963.


title: Abdulkarim Qasim

text: Abdulsalam Arif syöksi viimein Qasimin vallasta baathistien tuella 1963 ja teloitti hänet. Maalla oli huonot suhteet ulkovaltojen kanssa eikä kaappauksesta seurannut suurempaa kansainvälistä reaktiota.


title: Amerika

text: Amerika on Rammsteinin 17. singlejulkaisu. Se levytettiin El Cortijo Studiolla Málagalla vuonna 2003.


title: Adevismi

text: Adevismi on Friedrich Max Müllerin esittelemä käsite, joka tarkoittaa jumalten (sanskr. deva) kieltämistä vastaavasti kuin sana ateismi tarkoittaa uskon puutetta jumaliin. Müller käytti sanaa intialaisen vedanta-ajattelun yhteydessä. Nykyisin sana ei ole juuri käytössä.


title: ECross

text: eCross on vuosina 2002–2009 järjestetty maastojuoksukilpailu. Kilpailu järjestettiin sunnuntaina syys-lokakuussa Espoon Leppävaarassa. Vuonna 2007 tapahtumaan osallistui noin 1500 juoksijaa ja kuntoilijaa. Kilpailun järjestivät urheiluseurat Sjundeå IF ja Espoon Suunta sekä ammattikorkeakoulu Sydväst Espoosta ja Espoon kaupunki.


title: ECross

text: eCrossin päämatka oli 18 kilometrin juoksu. 18 kilometrin lisäksi eCrossiin kuului 7 kilometrin kuntosarja sekä juniori- ja veteraanisarjoja. Suurin osa osallistujista oli kuntoilijoita.


title: ECross

text: eCross järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2002. Silloin kilpailuun osallistui noin 600 juoksijaa. Osallistujamäärä kasvoi voimakkaasti viisi ensimmäistä vuotta.


title: ECross

text: eCross oli Lidingöloppetin suomalainen yhteistyökilpailu.


title: Nordlandin lääni

text: Nordlandin lääni (, luulajansaameksi "Nordlánda fylkka", eteläsaameksi "Nordlaanten fylhke", ) on Norjan lääni maan pohjoisosassa Pohjois-Norjan alueella Norjanmeren rannalla. Pitkä ja kapea lääni rajautuu etelässä Pohjois-Trøndelagin lääniin, idässä Ruotsin Norrbottenin ja Västerbottenin lääneihin sekä pohjoisessa Tromssan lääniin. Sen hallinnollinen keskus on Bodø. Läänissä on 241 906 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 38 481,13 neliökilometriä.


title: Nordlandin lääni

text: Läänin rannikko on vuonojen ja vuoriston rikkomaa ja sen pohjoisosassa sijaitsee Lofoottien saaristo. Läänin eteläosa on nimeltään Helgeland.


title: Nordlandin lääni

text: Nordlandin lääniin kuuluu yhteensä 44 kuntaa:


title: Cesare Prandelli

text: Cesare Prandelli (s. 19. elokuuta 1957 Orzinuovi) on italialainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Joulukuusta 2018 lähtien hän on toiminut Genoan päävalmentajana.


title: Cesare Prandelli

text: Prandelli toimi Italian maajoukkueen päävalmentajana 2010–2014 ja luotsasi joukkueen hopealle EM-kisoissa 2012.


title: Cesare Prandelli

text: Pelaajana keskikentällä viihtynyt Prandelli aloitti ammattilaisuransa Cremonesen riveissä vuonna 1974. Vuonna 1978 hän siirtyi Atalantaan ja sieltä vuotta myöhemmin Juventukseen. Juventuksessa Prandelli pelasi uransa parhaat vuodet ja saavutti seuran riveissä muun muassa kolme Italian-mestaruutta, Euroopan cupin voiton ja Cup-voittajien cupin voiton. Vuonna 1985 hän palasi Atalantaan ja lopetti uransa seuran riveissä vuonna 1990.Valmennusuransa Prandelli aloitti Atalantan juniorijoukkueissa. Hän toimi näissä tehtävissä menestyksekkäästi yhteensä seitsemän vuotta. Kaudella 1993–1994 Prandelli toimi myös Atalantan päävalmentajana, muttei onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta. Kaudeksi 1997–1998 hän siirtyi Leccen päävalmentajaksi, mutta sai potkut jo tammikuussa. Vuonna 1998 Prandelli siirtyi Veronaan. Hän johdatti seuran heti Serie A:han ja seuraavalla kaudella yhdeksänneksi. Kaudella 2000–2001 Prandelli valmensi Veneziaa ja nosti seuran Serie A:han. Vuonna 2002 Prandelli nimitettiin Parman päävalmentajaksi. Hän teki Parmassa lopullisen läpimurtonsa johdatettuaan seuran kahdesti viidenneksi Serie A:ssa. Vuonna 2004 Prandelli siirtyi valmentamaan Romaa. Hän kuitenkin erosi tehtävästään pian perhesyiden vuoksi.


title: Cesare Prandelli

text: Vuonna 2005 Prandelli nimitettiin Fiorentinan päävalmentajaksi. Hän johdatti seuran heti ensimmäisellä kaudellaan Mestarien liigan paikkaa oikeuttavalle neljännelle sijalle. Sopupeliskandaalin vuoksi Fiorentinaa ei kuitenkaan nähty eurokentillä. Kaudella 2006–2007 Prandelli johdatti seuran pisterangaistuksesta huolimatta kuudenneksi.


title: Cesare Prandelli

text: Kaudella 2007-08 Fiorentinan hyvä meno on jatkunut ja seura on Prandellin johdolla noussut taistelemaan Mestarien liigaan karsintapaikasta Serie A:ssa. Eurokentillä seura eteni UEFA Cupissa aina välieriin saakka, joissa skottiseura Rangers FC oli parempi vasta rangaistuspotkukilpailun jälkeen.


title: Cesare Prandelli

text: Toukokuussa 2010 uutisoitiin, että Prandelli olisi siirtymässä Italian maajoukkueen päävalmentajaksi kesällä pelattavien MM-kisojen jälkeen. Pian huhujen tultua julkisuuteen Prandelli jätti Fiorentinan viiden vuoden yhteistyön jälkeen ja hänen seuraajakseen palkattiin serbialainen Siniša Mihajlović. Toukokuun lopussa Prandelli teki nelivuotisen sopimuksen Italian jalkapalloliiton kanssa ja siirtyy maajoukkueen päävalmentajaksi MM-kisojen jälkeen.


title: Cesare Prandelli

text: Prandellin johdolla hyökkäävämpää ja aktiivisempaa jalkapalloa pelannut Italia taisteli tiensä EM-kisoissa 2012 aina loppuotteluun saakka, vaikka se pelasikin alkulohkossaan tasan sekä Espanjan että Kroatian kanssa. Pudotuspeleissä Prandellin joukkue taisteli rangaistuspotkukilpailuvoiton Englannista ja pudotti välierissä 2–1 voitolla Saksan. Loppuottelussa väsynyt Italia hävisi Espanjalle 4–0.


title: Cesare Prandelli

text: Heinäkuun alussa 2014 Prandellista tuli turkkilaisen Galatasarayn päävalmentaja. Pesti on hänen ensimmäisensä Italian ulkopuolella. Prandellin johdolla Galatasarayn syyskausi Mestarien liigassa oli surkea, vaikka joukkue olikin Turkin liigan kärkikahinoissa. Mestarien liigassa Galatasaray nappasi vain yhden pisteen RSC Anderlechtilta ja 2–0 tappio toisessa ottelussa belgialaisseuralle varmisti Galatasarayn jäämisen alkulohkon jumboksi. Heikkojen tulosten vuoksi seurajohto erotti Prandellin marraskuun lopussa.


title: Cesare Prandelli

text: Syyskuun lopulla 2016 Prandelli palasi valmennustehtäviin Espanjan Primera Divisiónin vaisusti aloittaneen Valencian päävalmentajana. Prandelli ei onnistunut kääntämään Valencian suuntaa, vaan joukkue juuttui hänen johdollaankin putoamiskamppailuun. Prandelli ajautui lisäksi riitoihin joukkueen pelaajien, kuten Daniel Parejon kanssa ja hän erosi tehtävistään vuoden 2016 lopussa.


title: Cesare Prandelli

text: Kesäkuussa 2017 Prandelli aloitti Al-Nasr Dubain päävalmentajana. Prandelli sai potkut seurasta tammikuussa 2018, kun hän oli luotsannut seuran vain viiteen voittoon 12 liigaottelussa.


title: Cesare Prandelli

text: Joulukuun alussa 2018 Prandelli palasi valmentajaksi Italiaan, kun hänestä tuli Serie A -seura Genoan päävalmentaja.Prandelli jäi leskeksi 26. marraskuuta 2007, kun hänen puolisonsa Manuela Prandelli menehtyi rintasyöpään. Prandellit olivat lapsuuden tuttuja Orzinuovosta ja avioituineet vuonna 1982. Heillä on kaksi lasta.


title: Cesare Prandelli

text: Vuodesta 2010 lähtien Prandelli on seurustellut Novela Bellinin (s. 1971) kanssa.


title: Kansain kansainvälinen lentoasema

text:
Kansain kansainvälinen lentoasema (; ) sijaitsee keinotekoisella saarella Osakanlahdella Sennanin alueen edustalla Osakassa Japanissa. Lentoasema avattiin 4. syyskuuta 1994. Lentoasemalla on kaksi terminaalia ja kolmas on suunnitteilla. Myös Suomesta voi lentää Osakaan Finnairin operoimilla
lennoilla.


title: Kansain kansainvälinen lentoasema

text: Kansai avattiin 4. syyskuuta 1994 keventämään Osakaa lähempänä sijaitsevan Osakan kansainvälisen lentoaseman tilanahtautta. Nykyisin Osakan kansainväliseltä lentoasemalta operoidaan vain Japanin sisäisiä lentoja. Vuoden 2006 aikana Kansailla operoitiin 116 475 lentoa, joista 73 860 oli kansainvälisiä (31 maahan, 71 kaupunkiin), ja 42 615 Japanin sisäisiä (19 kaupunkiin). Matkustajamäärä oli 16 689 658, joista 11 229 444 oli kansainvälisiä, ja 5 460 214 Japanin sisäisiä matkustajia. Kuitenkin, vuonna 2009 lentoaseman matkustajamäärä on pudonnut miltei 20 prosenttia vain muutamassa vuodessa 13,4 miljoonaan.


title: Kansain kansainvälinen lentoasema

text: Vuonna 2010 lentoaseman matkustajamäärä oli noussut yli 14 miljoonaan, joista kansainvälisiä matkustajia 10,4 miljoonaa ja Japanin sisäisiä 3,7 miljoonaa. Lentoaseman kautta kulki rahtia 802 162 tonnia, joista 757 414 ulkomaille ja 44 748 Japaniin. Lentoaseman toinen, 4 km pitkä ja 60 m leveä kiitotie avattiin 2. elokuuta 2007. Toukokuussa 2012 Kansain lentoasema oli Aasian lentoliikenteen merkittävä solmukohta, 499 viikoittaisella Aasian, 66 Euroopan ja Lähi-Idän ja 35 Pohjois-Amerikan lennollaan.


title: Kansain kansainvälinen lentoasema

text: Matkustajaterminaalin toista kerrosta käytetään Japanin sisäisillä lennoilla. Kaikki Japanin sisäisten lentojen palvelut (lipunmyynti, koneeseennousu ja matkatavaroiden palautus) sijaitsevat toisessa kerroksessa. Kansainväliset saapuvat matkustajat menevät rajatarkastukseen ja matkatavaroidenpalautukseen ensimmäiseen kerrokseen. Kansainväliset lähtevät lennot operoidaan kolmannesta ja neljännestä kerroksista.


title: Agnostinen ateismi

text: Agnostinen ateismi on käsitys, johon sisältyy sekä agnostisismi että tietynlainen ateismi.


title: Agnostinen ateismi

text: Agnostisismi ei ole ateismia tai teismiä poissulkeva vaihtoehtoinen käsitys, vaan se voi yhdistyä ateismiin tai teismiin. Agnostisismin mukaan ei voida tietää, onko jumalaa tai jumalia olemassa. Agnostisismi on siis tietoteoreettinen kanta, joka ei liity todellisuuskäsitykseen vaan tietoon siitä, onko jumalia olemassa vai ei. Agnostiset ateistit katsovat, että jos yksilö on uskomatta jumaliin (ateismi laajassa merkityksessä) eikä esitä väitteitä, joiden mukaan jumalan olemassaolosta tai olemassaolemattomuudesta olisi tietoa, tällaista näkemystä voidaan kutsua agnostiseksi ateismiksi.


title: Agnostinen ateismi

text: Muun muassa Nobel-palkittu filosofi Bertrand Russellia on kutsuttu agnostiseksi ateistiksi. Hän ei uskonut jumalaan, mutta sanoi, ettei filosofina voinut pitää itseään varsinaisena ateistina, koska hänen mielestään jumalan olemattomuutta ei voida lopullisesti todistaa. Niinpä Russell sanoikin, että hänen on – filosofisessa mielessä – pidettävä itseään agnostikkona. Russell luetaan kuitenkin usein myös ateistiksi, mikä voidaan tehdä ateismin laajassa merkityksessä. Russell pyrki silti itse tekemään selväksi, että jumalaan uskomaton agnostikko ei ole filosofisessa mielessä ateisti, sillä ateistit luulevat useimpien uskovaisten tapaan, että jumalan olemassaolosta tai olemattomuudesta olisi mahdollista saada jotain tietoa. Russell kuitenkin myöntää, että "käytännössä" ero uskonnottoman agnostikon ja ateistin välillä on pieni ja että filosofiaan perehtymättömälle tavalliselle ihmiselle hänen olisi parempi sanoa olevansa ateisti.


title: Nordland

text: Nordland voi tarkoittaa seuraavia asioita


title: The Atheism Tapes

text: The Atheism Tapes on vuonna 2005 julkaistu Jonathan Millerin BBC:lle tuottama tv-dokumenttisarja. Sarjassa käsitelty aineisto oli alun perin kuvattu toista sarjaa, "" varten. BBC päätti julkaista "The Atheism Tapesin" täydentävänä sarjana. Sarja koostuu kuudesta osasta, joista jokaisessa haastatellaan yhtä henkilöä.


title: Nyländska Jaktklubben

text: Nyländska Jaktklubben (NJK) on Helsingin vanhin ja Suomen toiseksi vanhin pursiseura. NJK:n satama ja ravintola sijaitsevat Valkosaaressa Eteläsataman edustalla. NJK:lla on toinen satama Koivusaaressa Lauttasaaren länsipuolella. Pursiseuran virallinen kieli on ruotsi. Jäseniä on noin 2 600 ja rekisteröityjä veneitä noin 700.


title: Nyländska Jaktklubben

text: Nykyisin Valkosaari toimii myös vierasvenesatamana, jossa on 25 vieraspaikkaa ja lisäksi käytetään vapaita kerhopaikkoja. Valkosaaressa käy vuosittain noin 500 vierasvenettä.


title: Nyländska Jaktklubben

text: Pursiseuran säännöt vahvistettiin 4. maaliskuuta 1861 keisari Aleksanteri II:n esittelyssä. Samalla seura sai ensimmäisen lippunsa, josta tuli esikuva Suomen lipulle. NJK:n nykyinen lippu on järjestyksessä neljäs. Valkosaareen seura muutti vuonna 1885, ja ensimmäinen klubirakennus valmistui jo samana vuonna. Sen vihki itse keisari Aleksanteri III "”armollisuuden osoituksena”" ensimmäisellä Helsingin-vierailullaan.


title: Nyländska Jaktklubben

text: Nykyinen, pitsihuvilatyyppinen rakennus on arkkitehtitoimisto Estlander & Zettergrenin käsialaa ja vihittiin käyttöön 31. elokuuta 1900. Rakennuksen perinteinen tyyli ja taso on säilytetty meidän päiviimme, ja pitkistä purjehdusperinteistä kertovat sekä ulkomaisten veneseurojen tervehdysviirit että suuri veneiden puolimallinäyttely.


title: Nyländska Jaktklubben

text: Ravintola NJK on vuosikymmenien kuluessa palvellut sekä seuran jäsenistöä että useiden ravintoloitsijoiden vetämänä suurta yleisöä. Royal Ravintolat Oy:n edeltäjä MK-Rest Oy tuli ravintoloitsijaksi vuonna 1989.


title: Nyländska Jaktklubben

text: Ravintola NJK toimii myös ympäristön kannalta järkevästi. Ravintola NJK:lle onkin myönnetty Pohjoismainen ympäristömerkki, eli Joutsenmerkki.


title: Nyländska Jaktklubben

text: Seuran kommodori on Mats Welin.


title: Crystal Vodka

text: Crystal Vodka on virolaisen AS Remedian tuottama votka, joka sisältää alkoholia 40 tilavuusprosenttia. Se valmistetaan viljaperäisestä alkoholista ja pehmennetystä vedestä. Viimeisessä valmistusvaiheessa juoma ilmataan ja suodatetaan hopeaionimenetelmällä pehmeän maun aikaansaamiseksi.


title: Crystal Vodka

text: Crystal Vodka on väritöntä, ja sen maku on neutraali, puhdas sekä hieman viljainen.


title: Crystal Vodka

text: Crystal Vodkaa on saatavilla 5 cl, 25 cl, 35 cl, 50 cl, 70 cl ja 100 cl tilavuuksina lasipulloissa ja 50 cl PET-pullona. Myös 10 x 50 cl PET -monipakkaus ja 300cl BIB-hanapakkaus kuuluu valikoimaan.


title: 007 ja Kultasormi

text: 007 ja Kultasormi ("Goldfinger") on Guy Hamiltonin ohjaama "James Bond" -elokuva vuodelta 1964. Se on Bond-sarjan kolmas elokuva ja perustuu vuonna 1959 ilmestyneeseen Ian Flemingin romaaniin "007 ja Kultasormi". Se on kolmas elokuva, jossa Sean Connery näyttelee James Bondia, MI6:n agenttia 007. Elokuvan tuottivat Albert R. Broccoli ja Harry Saltzman. Guy Hamilton on ohjannut kolme muutakin Bond-elokuvaa.


title: 007 ja Kultasormi

text: Bond-tyttö Honor Blackman oli näytellyt aiemmin toisessa pääroolissa televisiosarjassa "Me kostajat" ("The Avengers").


title: 007 ja Kultasormi

text: Elokuvan alussa Bond on Miami Beachilla, johon CIA-agentti Felix Leiter tuo Bondille käskyn M:ltä. M vaatii Bondia vahtimaan Auric Goldfingeria. Bond saa selville, että Goldfinger huijaa korttipelissä käyttäen naisapuria, joka kiikareiden avulla kertoo hänelle vastustajan kortit. Bond saa aikaiseksi Goldfingerille 10 000 dollarin tappion, kun hän uhkaa tyttöä kutsumalla poliisit. Goldfinger kostaa tappamalla naisen hukuttamalla hänet kultamaaliin.


title: 007 ja Kultasormi

text: Bond saapuu Lontooseen. Hän saa Englannin pankissa luennon kullasta, ja hänelle annetaan tehtäväksi todistaa epäilyt, että Goldfinger salakuljettaa kultaa maasta. Bond tapaa Goldfingerin golfkerholla, jossa Bond onnistuu voittamaan, vaikka Goldfinger huijaa. Goldfinger varoittaa Bondia sekaantumasta hänen asioihinsa, mutta varoituksesta huolimatta Bond seuraa häntä Sveitsiin.


title: 007 ja Kultasormi

text: Bond kuulee ohimennen Goldfingerin puhuvan suunnitelma "Grand Slamista". Goldfingerin suunnitelmana on tainnuttaa hermokaasun avulla Fort Knoxin vartijat ja asettaa kultavarastoon ydinpommi. Kulta muuttuisi radioaktiiviseksi ja olisi hyödytöntä 58 vuotta, ja Goldfingerin oman kultavaraston arvo nousisi. Bond vangitaan kultavarastoon, josta hän onnistuu pääsemään pois, mutta joutuu kaksintappeluun Goldfingerin henkivartijan Oddjobin kanssa. Bond onnistuu kuitenkin lopulta sähköttää hänet kuoliaaksi. Taistelun jälkeen paikalle saapuu mies, joka sammuttaa pommin ajoissa. Bond lähtee lentokoneella valkoiselle talolle, matkalla hän huomaa Goldfingerin olevan samassa koneessa. Bond jää tappeluun hänen kanssaan ja saa Goldfingerin tiputettua alas koneesta paineilman avulla. Kone syöksyy alaspäin kovalla vauhdilla. Bond ja Pussy Galore laskeutuvat ajoissa laskuvarjolla alas koneesta, ennen kuin kone syöksyy mereen ja tuhoutuu.


title: 007 ja Kultasormi

text: Elokuvan tuotantokustannukset olivat yhtä suuret kuin kahden edellisen elokuvan yhteensä, mutta siitä huolimatta sen tuotantokustannukset saatiin takaisin kolmessa viikossa, mikä oli alallaan ennätys.


title: 007 ja Kultasormi

text: Elokuvassa on useita kohtauksia, joiden asetelmat toistuvat myöhemmissä elokuvissa. Teema joka toistuu myöhemmissäkin osissa, on esimerkiksi kohtauksessa, jossa Goldfinger rehentelee samaan aikaan, kun lasersäde lähestyy Bondia jalkopäästä alkaen (eli sankari kuoleman vaarassa saa tietää viholliseltaan tämän juonesta).


title: 007 ja Kultasormi

text: Elokuvassa on muutama erikoisuus kuvauspaikkojen suhteen. Ensinnäkään Sean Connery ei matkustanut kuvauksia varten Yhdysvaltoihin, vaan kaikki kohtaukset kuvattiin Lontoossa Pinewood Studiosin tiloissa. Kun Bond kääntää valokatkaisijaa alaspäin saadakseen (yhdysvaltalaisen) hotellihuoneistonsa valot päälle ja löytää Jillin, kuvassa nähdään englantilainen valokatkaisija englantilaisessa äänitysstudiossa. Kirjailija Fleming kävi "Kultasormen" kuvauspaikoilla, mutta kuoli vuonna 1964 vain vähän ennen elokuvan julkistamista.


title: 007 ja Kultasormi

text: Toinen kuvauspaikkaan vaikuttanut tekijä oli turvallisuus. Elokuvan tekijöitä ei päästetty turvallisuussyistä Fort Knoxin sisäpuolelle. Kaikki linnakkeen sisäpuolen lavasteet suunniteltiin ja rakennettiin itse. Niiden suunnittelija Ken Adam ja koko tuotantoryhmä saivat kirjeen eräältä oikealta Fort Knoxin valvojalta, joka halusi onnitella tekijöitä eloisasta mielikuvituksesta. Kolmiulotteinen ja oikeaan mittakaavaan tehty pienoismallikartta, jota Goldfinger käytti opastaessaan elokuvassa iskun tekijöitä, on ollut näytteillä Fort Knoxissa.


title: 007 ja Kultasormi

text: Golfkerhokohtaus kuvattiin Stoke Poges Golf Clubilla Buckinghamshiressä. Kun Bond myöhemmin panee auton tutkan päälle, näytöllä nähdään kerhon todellinen sijainti.Erikoistehostesuunnittelija John Stears loi elokuvaa varten Bondin Aston Martin DB5:n, jossa on muun muassa kääntyvä rekisterikilpi ja heittoistuin. Autoa on pidetty jopa maailman kuuluisimpana autona. Stears suunnitteli elokuvaan myös muun muassa tappavan laserin ja Oddjobin teräsreunaisen hatun.


title: 007 ja Kultasormi

text: "Kainuun Sanomien" kriitikon Pekka Erosen mukaan "Kultasormi" on monien nostalgiaan taipuvaisten mielestä Bond-elokuvista ikimuistoisin; ainakin siinä ovat mukana ensimmäistä kertaa kaikki Bond-elokuvien tutut elementit. "Tv-maailman" kriitikko Lauri Lehtisen mukaan antoisa seikkailu on yllättävän uskollinen Flemingin tekstille.


title: 007 ja Kultasormi

text: British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät "Kultasormen" vuonna 1999 yhdeksi kaikkien aikojen sadasta parhaasta brittielokuvasta. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Kultasormen" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: 007 ja Kultasormi

text: Norman Wanstall sai vuonna 1965 parhaiden äänitehosteiden Oscar-palkinnon työstään elokuvassa. American Film Institute on palkinnut elokuvan neljä kertaa:


title: Helsingin maapäivät

text: Helsingin maapäivät oli tammikuussa 1616 Helsingissä järjestetty Suomen säätyjen kokous. Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf oli kutsunut Suomen säätyjen edustajat koolle Helsinkiin 13. tammikuuta 1616, ja hän itse avasi maapäivät, jotka oli kutsuttu koolle neuvottelemaan Suomen alueen varustelutoimenpiteistä.


title: Helsingin maapäivät

text: Vuoden 1616 maapäivät olivat ainoa Ruotsin vallan aikainen kerta, kun Suomen alueen säädyt kokoontuivat yksin ja siis ilman Ruotsin edustajia. Säädyt suostuivat ylimääräiseen sotaveroon, joka oli seurausta Venäjän ja Puolan hyökkäysuhasta. Tämän lisäksi kokouksessa hyväksyttiin uusi kyyditsemisasetus eli määriteltiin niin sanottu hollikyyti.


title: Helsingin maapäivät

text: Suomen maapäivät kokoontuivat myös Turussa, muun muassa vuonna 1676. Silloin säädyt kutsui koolle Axel Julius De la Gardie ja talonpoikaissäätyä johti Heikki Heikinpoika Vaanila.


title: Helsingin maapäivät

text: Kuningas Kustaa II Aadolf oli kutsunut Helsinkiin kaikki täysi-ikäiset aatelismiehet, piispan ja kaksi tuomiokapitulin edustajaa, yhden papin jokaisesta Suomen alueen kihlakunnasta, ratsumestarit ja jälkiväen päälliköt sekä miehistön edustajat, kustakin maan kaupungista yhden pormestarin, raatimiehen sekä tavallisen porvarin sekä tämän lisäksi vielä kaksi talonpoikaa jokaisesta maan kihlakunnasta. Poikkeuksen perinteisiin säätypäiviin muodostaa se, että myös sotilaat oman ryhmänään oli kutsuttu kokoukseen. Yleensä he kuuluivat aatelistoon ja olivat näin sen säädyn edustajina läsnä.


title: Helsingin maapäivät

text: Kuninkaan kutsu oli kuultu ja säilyneiden lähteiden mukaan kokoukseen oli saapunut ainakin 25 aatelismiestä, pappeja oli 21, porvariston edustajia kymmenestä kaupungista. Mukana oli todennäköisesti talonpojat jokaisesta kihlakunnasta sekä 10 sotaväen edustajaa.


title: Helsingin maapäivät

text: Osallistujien joukosta erottuivat erityisesti valtakunnan kansleri, Kemiön vapaaherra Axel Oxenstierna, joka kuului Kemiön vapaaherrakunnan ansiosta Suomenkin aatelistoon. Läsnä olivat myös laamanni ja valtaneuvos Yrjö Boije af Gennäs, Aksel Kurki, joka oli Klaus Eerikinpoika Flemingin entinen sotapäällikkö, Olavinlinnan päällikkö Gödik Fincke, Venäjän sodassa erityisesti kunnostautunut Klaus Slang, Kankaisten herra Henrik Kaarlenpoika Horn sekä Louhisaaren herra Klaus Laurinpoika Fleming. Useat paikalle tulleet olivat taistelleet kuningas Sigismundin puolesta Kustaa II Aadolfin isää Kaarle IX:tä vastaan sisällissodan aikana. Paikalle oli tullut myös Turun iäkäs piispa Eerik Eerikinpoika Sorolainen, Turun kirkkoherra Jaakkima Stutaeus ja Viipurin kirkkoherra Nicolaus Magni Carelius, josta myöhemmin tuli piispa.


title: Helsingin maapäivät

text: Kuningas henkilökohtaisesti avasi maapäivät 22. tammikuuta 1616 ja piti avajaispuheen. Puheensa päätyttyä kuningas luetutti ja kokoontuneille herroille jakoi kirjallisina ne esitykset, joista kuningas halusi kokouksen esittävän vastauksensa kuninkaalle. Kuninkaan esittämiä kysymyksiä oli kolme:


title: Helsingin maapäivät

text: Itse kokouksen kulusta meille ei ole säilynyt lähteitä, mutta kymmenen päivän kuluttua kuitenkin maapäivät saattoivat allekirjoittaa vastaukset:


title: Helsingin maapäivät

text: Tuona samana päivänä, jona sinetöity vastaus annettiin, lähettivät Helsingin maapäivät pitkän kirjelmän muille Ruotsin maapäiville. Siinä muistutettiin Ruotsissa asuville alamaisille, että suomalaiset rajan pinnassa asuneina olivat aina kokeneet niin linnaleirirasitukset kuin muutkin rasitukset ja olivat siitä huolimatta suostuneet verojen maksamiseen. Kirjeessä todettiin, että ei ole syytä epäillä Ruotsin maapäivien samanmoista kannanottoa, niin tämä tulisi suureksi avuksi heille, jotka elivät epävarman rajan läheisyydessä ja että he, olivat aina uskollisesti auttaneet muiden maakuntien asukkaita. Tästä kirjelmästä lähetettiin kappale kunkin maakunnan maapäiville, mutta vain Smoolannin vastauskirje tunnetaan sanamuodoltaan. Se on päivätty 14. maaliskuuta 1616.


title: Helsingin maapäivät

text: Maapäivien päätyttyä Kustaa Aadolf lähti 10. helmikuuta Turkuun, jossa hän viipyi kolme kuukautta. Siellä oli tarkoitus järjestää kuninkaan käräjät, "konungsräfst", mutta pian suunnitelma muuttui.


title: Helsingin maapäivät

text: Helsingin Maapäivien muistoksi pystytettiin Helsingin kaupunginarkkitehti Birger Brunilan toteuttama muistomerkki Vanhankaupungin korkeimmalle kohdalle ruotsalaisuuden päivänä 1932, jolloin tuli kuluneeksi tasan 300 vuotta Kustaa II Aadolfin kuolemasta. Harmaata graniittia olevan obeliskin tilasivat historialliset yhdistykset. Pylvään kyljessä lukee: ”Täällä vanhassa Helsingissä Kustaa II Aadolf piti kokousta Suomen säätyjen kanssa turvattuaan uuden itärajamme.”


title: Otto IV

text: Otto IV (syntyi 1175 tai 1176 – kuoli 19. toukokuuta 1218) oli vuodesta 1198 toinen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kahdesta kuninkaasta ja keisari vuodesta 1209 kuolemaansa asti. Hän oli ainoa Welf-sukua edustanut Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari. Valtaistuimelle häntä seurasi keisari Fredrik II.


title: Otto IV

text: Otto IV syntyi 1175 tai 1176 Braunschweigin kaupungissa nykyisen Saksan alueella. Hänen isänsä oli Baijerin ja Saksin herttua Henrik Leijona ja äitinsä Saksin herttuatar Matilda. Otto IV kasvoi nuoruutensa Englannissa, isoisänsä Englannin Henrik II:n luona, jolloin hän ystävystyi muun muassa Rikhard I Leijonamielen kanssa. Rikhard I Leijonamieli piti Otosta siinä määrin, että teki hänestä Yorkin jaarlin.


title: Heittoliina

text: Heittoliina tai kastliina on ohut, heitettäväksi tarkoitettu noin 8-15 mm paksu naru tai köysi, jonka päässä on painona heittämistä helpottava solmu, joka on tavallisimmin apinannyrkki.


title: Heittoliina

text: Heittoliinaa käytetään esimerkiksi laivojen kiinnittämisessä. Aluksen tullessa laituriin kansimiehet heittävät alukselta kiinnitysköysien lenkkeihin solmitut heittoliinat satamatyöntekijöille, jotka vetävät niiden avulla köydet laiturille.


title: Heittoliina

text: Heittoliinaa voidaan käyttää myös pelastusvälineenä esimerkiksi veden varaan joutuneen ihmisen pelastamisessa. Pelastuskäyttöön tarkoitetussa heittoliinassa voi olla 15–25 metriä kelluvaa köyttä kirkkaanvärisessä suojapussissa, joka samalla toimii heittopainona.


title: Heittoliina

text: Heittoliina kuuluu veneiden katsastusvarusteisiin. Sitä suositellaan myös esimerkiksi pilkkijöiden, matkaluistelijoiden ja muiden jäällä liikkujien varusteeksi.


title: Terry Nichols

text: Terry Lynn Nichols (s. 1. huhtikuuta 1955) on toinen Oklahoma Cityn pommi-iskusta tuomittu henkilö. Toinen oli Timothy McVeigh.


title: Terry Nichols

text: McVeigh jätti räjähteillä lastatun kuorma-auton liittovaltion virastorakennuksen eteen Oklahoma Cityssä 19. huhtikuuta 1995. Auto oli lastattu 2 300 kg:lla ammoniumnitraattia sekä nitrometaania. Räjähdys surmasi 168 ihmistä.


title: Terry Nichols

text: Nicholsin katsottiin osallistuneen pommi-iskun suunnitteluun, vaikka hän oli tekohetkellä toisessa osavaltiossa. Liittovaltion tuomioistuin tuomitsi Nicholsin vuonna 1998 elinkautiseen rangaistukseen kahdeksasta liittovaltion agentin taposta ja näiden kuolemaan johtaneesta salaliitosta. Oklahoman osavaltion tuomioistuin vei Nicholsin oikeuden eteen uudelleen vuonna 2000, jolloin häntä syytettiin 161 murhasta.


title: Terry Nichols

text: 26. toukokuuta 2004 Nichols todettiin syylliseksi 161 murhaan, jonka jälkeen valamiehet äänestivät, pitäisikö Nichols tuomita elinkautiseen vai kuolemanrangaistukseen. Valamiesten äänet rangaistuksesta menivät tasan. Tämä merkitsi sitä, että Oklahoman osavaltion lakien mukaan Nicholsia ei voitu tuomita kuolemaan, vaan hänelle oli pakko antaa elinikäinen vankeusrangaistus ilman mahdollisuutta ehdonalaiseen vapauteen. Nichols istuu rangaistustaan liittovaltion ADX Florence -vankilassa Coloradossa.


title: Bulgaria Eurovision laulukilpailussa

text: Bulgaria on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta 2005 lähtien. Osallistuminen tuli mahdolliseksi Bulgarian liityttyä Euroopan yleisradiounioniin loppuvuodesta 2004.


title: Bulgaria Eurovision laulukilpailussa

text: Vuosina 2005 ja 2006 Bulgarian edustuskappaleet eivät selviytyneet finaaliin asti. Tähän mennessä paras sijoitus saavutettiin vuonna 2017, kun Kristian Kostov sijoittui kappaleellaan ”Beautiful Mess” toiseksi. Lisäksi kyseessä on kolmas kerta, kun maa on päässyt finaaliin asti. Vuosina 2008–2013 Bulgaria jäi finaalin ulkopuolelle.


title: Bulgaria Eurovision laulukilpailussa

text: Bulgaria on esittänyt kappaleensa neljä kertaa bulgarian kielellä vuosina 2007, 2010, 2011 ja 2013.


title: Bulgaria Eurovision laulukilpailussa

text: Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.


title: Bulgaria Eurovision laulukilpailussa

text: Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.


title: Bulgaria Eurovision laulukilpailussa

text: Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.


title: Bulgaria Eurovision laulukilpailussa

text: Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Vuosina 2005, 2006 ja 2008–2013 Bulgaria ei selviytynyt finaaleihin, mutta sai äänestää niissä. Bulgaria ei osallistunut vuosien 2014, 2015 ja 2019 kilpailuihin.


title: Bulgaria Eurovision laulukilpailussa

text: Ainoastaan finaalissa saadut pisteet näkyvät taulukossa. Vuosina 2005, 2006 ja 2008–2013 Bulgaria ei selviytynyt finaaleihin. Bulgaria ei osallistunut vuosien 2014, 2015 ja 2019 kilpailuihin. Vuodesta 2004 lähtien myös semifinaaleissa karsiutuneet maat ovat voineet äänestää finaalissa.


title: Sanasepot

text: Sanaristikkoseura Sanasepot ry on sanaristikoiden ratkojille ja laatijoille suunnattu yhdistys. Seura on perustettu 21. marraskuuta 1981. Tuhannen jäsenen raja ylittyi vuonna 1993. Puheenjohtajana vuonna 2017 toimii Jari Haapa-aho Hattulasta.


title: Sanasepot

text: Yhdistyksen tavoitteita ovat:


title: Sanasepot

text: Seura julkaisee neljä kertaa vuodessa Sanaseppo-nimistä lehteä seuran jäsenille. Lehdessä on paljon sanaristikoita sekä ristikkoaiheisia artikkeleita. Lehteä tuotetaan vapaaehtoispohjalta.


title: Sanasepot

text: Sanasepoilla on vuonna 2017 13 paikalliskerhoa. Paikalliskerhot toimivat tällä hetkellä seuraavissa kunnissa: Helsinki, Hämeenlinna, Kajaani, Kiuruvesi, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Mikkeli, Pori, Tampere, Turku, Uusikaupunki ja Vantaa. Kerran vuodessa Sanasepot järjestää eri puolella Suomea kesäpäivät.


title: Sanasepot

text: Seuraan läheisesti liittyvää sanaseppoilua on myös harrastettu Yleisradion radiokanavilla. Radiomafiassa Antti Skyttä ja Erkki Vuokila kilpailuttivat puhelinsoittajia Pressiklubin Sanaseppoloosi-osiona vuosina 1992–1994. Myöhemmin Radio Suomessa vuosina 1995–2002 lähetetyssä Sanasepot-ohjelmassa oli kolmantena juontajana Heli Mattsson. Ohjelmassa kuulijat pääsivät mm. vastailemaan juontajien esittämiin sana-arvoituksiin ja keksimään omiakin arvoituksia. Osioita olivat mm. Anagrammi, Hönötys, Ventti ja Saattakaa sanasepot satimeen.


title: Sanasepot

text: Sanasepot perustivat vuonna 2014 Ristikkoakatemian, joka järjestää laatija- ja ratkojakursseja sekä tutkii ristikoita.


title: Sanasepot

text: Sanasepot on järjestänyt yhteistyössä "Ilta-Sanomien" kanssa ristikonratkonnan SM-kilpailut joka toinen vuosi vuodesta 1993 lähtien.


title: Sanasepot

text: Ratkontamestarit:Ilta-Sanomat järjesti SM-kisat viidesti jo 70-luvulla. Tässä "antiikin mestarit":


title: Sanasepot

text: Piilosananratkonnan SM-kisat on järjestetty joka kesä vuodesta 2004 lähtien. Tehtävistä ja organisoinnista ovat vastanneet Pirjo ja Hannes Tiira ja tapahtuma on aina ollut Sanaseppojen kesäpäivien yhteydessä vuoteen 2013 saakka. Tuona vuonna laatijoiksi kutsuttiin Erkki Vuokila ja Pertti Oskala, jotka ovat vastanneet kilpatehtävistä sen jälkeen. Mestareiksi ovat selvinneet:


title: Sanasepot

text: Seura on perustanut ristikkopalkinnon, jota myönnetään ansioituneille ja arvostetuille alan ihmisille. Palkinnon ensimmäinen saaja oli laatija Pekka Joutsi.. Palkinto, tässä tapauksessa nimeltään Baobab-pähkinä, luovutettiin Porissa hänen 60-vuotispäivänään 1.11.2009 tunnustuksena suuresta vaikutuksesta suomalaisen kuvaristikon kehittämiseen ja laadun nostamiseen. Antti Skytälle seura myönsi kunniaylisanasepon arvonimen tunnustuksena hänen merkittävästä työstään seuran ja ristikoiden hyväksi. Skyttä on ollut seuran hallituksen jäsen 1987–2011, josta ajasta puheenjohtajana vuosina 1991–2000. Hän on myös mm. toiminut ristikonratkonnan SM-kisojen tuomariston puheenjohtajana. Titteli ja siihen liittyvä lasiesine annettiin Skytälle 30.12.2010 Helsingissä, kaksi päivää Skytän 60-vuotispäivän jälkeen. Varsinainen luovutustilaisuus järjestettiin 29.1.2011 Sanaseppojen vuosikokouksen yhteydessä Helsingissä. Vuonna 2017 Erkki Vuokila nimitettiin vähän ennen 60-vuotispäiväänsä seuran neljänneksi kunniaylisanasepoksi.


title: Sanasepot

text: Aiemmin kunniaylisanasepon arvonimen ovat seuralta saaneet Veikko Nurmi (1920–2010) ja Paavo I. Lukkaroinen (s. 1930).


title: Liettua Eurovision laulukilpailussa

text: Liettua debytoi Eurovision laulukilpailussa vuonna 1994, mutta jätti välistä vuosien 1995–1998 kilpailut. Vuoden 1999 jälkeen maa on osallistunut kaikkiin paitsi vuosien 2000 ja 2003 kilpailuihin.


title: Liettua Eurovision laulukilpailussa

text: Liettua pääsi kymmenen parhaan maan joukkoon ensimmäistä kertaa vuonna 2006, jolloin LT United sijoittui kappaleellaan "We Are the Winners" kuudenneksi, ja oli samalla Liettuan parhaiten pärjännyt esitys Euroviisuissa.


title: Liettua Eurovision laulukilpailussa

text: Liettua esiintyi liettuan kielellä kokonaan vuonna ja osittain . Vuonna käytettiin liettuan murretta samogiittia ja vuonna englanninkielisen kappaleen loppuosa laulettiin venäjäksi. Vuoden kappale oli osittain ranskankielinen.


title: Liettua Eurovision laulukilpailussa

text: SF: Sijoitus semifinaalissa, mikäli edustaja ei päässyt finaaliin.


title: Liettua Eurovision laulukilpailussa

text: Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.


title: HBK

text: HKB tarkoittaa seuraavia asioita:


title: The Heartbreak Kid

text: The Heartbreak Kid voi tarkoittaa seuraavia:


title: Bodo

text: Bodo tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: PlusTV

text: PlusTV eli Digi TV Plus Oy oli vuonna 2006 perustettu suomalainen DVB-T-verkon maksu-tv-operaattori. Se oli Suomen suurin antenniverkon palveluntarjoaja, ja sen liikevaihto oli 65 miljoonaa euroa vuonna 2012. Syyskuussa 2013 DNA osti PlusTV:n sen omistajalta Teracom Groupilta. DNA yhdisti PlusTV:n valikoman DNA Welho -brändiin. PlusTV:n viimeinen toimitusjohtaja oli Pekka Väisänen.


title: PlusTV

text: PlusTV:n maksu-tv-paketteihin kuului 20 televisiokanavaa.


title: PlusTV

text: PlusTV myi pääsääntöisesti määräaikaisia sopimuksia, mutta tarjosi myös toistaiseksi voimassa olevan sopimusvaihtoehdon. Sopimukset olivat toistaiseksi voimassa myös määräajan jälkeen ja olivat tällöin katkaistavissa yhden kuukauden irtisanomisajalla. PlusTV oli tuonut myyntiin R-kioskeihin ympäri maan prepaid-maksu-tv-kortin, jonka etukäteismaksu kattoi kolmen kuukauden katseluajan ilman tilausasiakkuutta. Kanavien näkyvyysalueissa oli eroja. Tietyn paikkakunnan kanavapeiton oli voinut saada selville PlusTV:n verkkosivujen asiakaspalveluosiossa.


title: PlusTV

text:
PlusTV:llä oli 32 työntekijää. Asiakaspalvelua hoitavalla kumppanilla oli noin 100 työntekijää, jotka vastasivat PlusTV:n asiakaspuheluista ja muista yhteydenotoista sekä tilausten rekisteröinnistä ja korttien postittamisesta.
PlusTV:n kotipaikka oli Helsinki, ja Teracom-konsernin pääkonttori sijaitsee Tukholman lähellä Sundbybergissä. Koko konsernissa on työntekijöitä yhteensä 700. Heistä 580 työskentelee verkko-operaattorin puolella ja 120 maksu-tv-liiketoiminnassa. Konsernin liikevaihto vuonna 2010 oli 3,9 miljardia Ruotsin kruunua (noin 436 miljoonaa euroa). Verkkotoiminnan osuus liikevaihdosta oli 18 prosenttia, maksu-tv:n 70 prosenttia ja loput 12 prosenttia tuli lähetys- ja palvelutoiminnasta. Teracom-konsernilla on yhteensä 950 000 maksu-tv-asiakasta ja yli 200 B2B-asiakasta (kanavayhtiöitä ja teleoperaattoreita). Ruotsin valtio omistaa Teracom-konsernista 100 prosenttia.


title: PlusTV

text: PlusTV aloitti toimintansa marraskuussa 2006 tuomalla antennikotien saataville MTV3 MAX ja Subtv Juniori (nykyiset MTV Max ja MTV Juniori) -kanavat. Myöhemmin keväällä 2007 yhtiön kanavalistaan lisättiin Subtv Leffa (nykyinen MTV Leffa), Urheilu+kanava (nykyisin Nelonen Pro 1) ja DIGIVIIHDE. PlusTV:n perustajaomistajina olivat Amerikkalainen Baker Capitals, Ruotsalainen IT Provider sekä yksityiset sijoittajat. Yrityksen hallituksen puheenjohtajana toimi Arne Wessberg.


title: PlusTV

text: Analogisten lähetysten päätyttyä ja kanavanippu E:n aloitettua syyskuussa 2007, kanavatarjontaan lisättiin viisi uutta kanavaa: MTV3 Fakta, Eurosport, Discovery Channel, MTV Finland ja Nickelodeon sekä tilapäisen toimiluvan kanavapaikalla toiminut Big Brother 12/7. PlusTV:n kanavatarjonnasta löytyivät tuolloin kaikki antenniverkkoon toimiluvan saaneet kanavat.


title: PlusTV

text: Yleisradio ja PlusTV tekivät sopimuksen myös ruotsalaisen SVT Europa -kanavan (nykyisin SVT World) lähettämisestä PlusTV:n kautta. Kanava oli saatavilla joko osana kanavapakettia tai erikseen pelkän korttimaksun hinnalla 1. syyskuuta 2007 ja 1. syyskuuta 2011 välisenä aikana. Ylen päätöksellä kanava sulautettiin osaksi vapaasti katsottavissa olevaa YLE FST5-kanavaa (nykyinen Yle Fem), ja näin ollen se poistui PlusTV:n valikoimista.


title: PlusTV

text: Syyskuussa 2008 kanavapakettiin lisättiin Disney Channel ja KinoTV (nykyinen Nelonen Prime) -kanavat. PlusTV lanseerasi ensimmäisenä Suomessa räätälöitävät kanavapaketit.


title: PlusTV

text: Kesäkuussa 2009 Teracom-konsernista tuli PlusTV:n enemmistöomistaja.


title: PlusTV

text: Syyskuussa 2009 PlusTV aloitti uuden URHOtv-kanavan ja CANAL+:n myynnin osana kanavavalikoimaansa.


title: PlusTV

text: PlusTV:n viimeisin tarjonta muodostui keväällä 2011, kun Nelonen uudisti maksu-tv-kanavavalikoimaansa. Loppuaikoinaan PlusTV myi päätuotteenaan räätälöitävää PlusTV Verraton -pakettia, johon oli voinut valita seitsemän suosikkikanavaa ja johon oli voinut lisäksi yhdistää yksitellen eri kanavia tai premium-paketteja kuten CANAL+ Total, Nelonen Pro tai URHOtv.


title: PlusTV

text: Huhtikuussa 2013 ilmoitettiin, että DNA ostaa PlusTV:n. PlusTV:llä oli syyskuussa 2013 noin 220 000 asiakastaloutta ja noin 35 prosenttia maksullisia kanavia tilaavista talouksista tilasi PlusTV:n tarjonnassa olevia kanavia. PlusTV on nykyään DNA Welhon aputoiminimi.


title: PlusTV

text: PlusTV:n mainonnassa käytettiin alussa slogania ”Suomalainen maksu-tv antennikoteihin”, ja markkinointiviestintä käynnistyi kanavapäällikkö-teemalla: PlusTV:lle haettiin mainonnassa kanavapäälliköitä edustamaan suomalaisten toiveita kanavien ohjelmistossa. Viimeisenä markkinointikonseptina oli ”plussan puolella”.


title: PlusTV

text: PlusTV:llä oli viimeisinä vuosinaan valtakunnallisesti yli 2000 myyntipistettä sekä oma verkkokauppa. Lisäksi PlusTV:ltä oli voinut ostaa puhelimitse. Muun muassa kaikki kodinkoneliikkeet, R-kioskit sekä DNA Kaupat valtakunnallisesti myivät PlusTV:n palveluita.


title: T.N.T. (kappale)

text: T.N.T. on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n kappale. Se julkaistiin ensimmäisen kerran Australiassa vuonna 1975 yhtyeen "T.N.T."-albumilla ja vuonna 1976 "High Voltage" -albumin maailmanlaajuisessa versiossa. Death metal -yhtye Six Feet Under on tehnyt coverin ”T.N.T”:stä.


title: T.N.T. (kappale)

text: Myöhemmin kappale julkaistiin myös yhtyeen livealbumeilla "Live" ja "" vuonna 1992. Niissä lauloi AC/DC:n nykyinen laulaja Brian Johnson. Kappaleen on tehnyt yhtyeen kitaristit Angus Young ja Malcolm Young ja laulaja Bon Scott.


title: T.N.T. (kappale)

text: Kappale ilmestyi myös singlenä vuonna 1976 b-puolenaan ”Rocker”. Single julkaistiin vain Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Gliwice

text: Gliwice () on Sleesian voivodikuntaan kuuluva kaupunki Etelä-Puolassa. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Katowicestä länteen. Kaupungin asukasluku oli 184 415 vuonna 2015.


title: Gliwice

text: Gliwice mainittiin asiakirjoissa ensimmäistä kertaa 1276. Kaupungissa sijaitsee General Motorsin tehdas, jossa valmistetaan muun muassa Opel Cascadaa.


title: Gliwice

text: Jalkapalloilija Lukas Podolski on syntynyt Gliwicessä.


title: Nextstep

text: Nextstep on oliopohjainen, moniajoa tukeva käyttöjärjestelmä, jota NeXT kehitti NeXT-tietokoneilleen. Käyttöjärjestelmä nimi kirjoitettiin vaihtelevasti NeXTStep ja NeXTSTEP. Nextstep 1.0 julkaistiin 18. elokuuta 1989, ja viimeisin julkaisu, versio 3.3, julkaistiin vuoden 1995 alussa.


title: Nextstep

text: Nextstep toimi aluksi NeXTin Motorola 68000 -sarjan muistinsuojausta tukeviin suorittimiin (68030, 68040) perustuvilla NeXT-koneilla (NeXTstation ja NeXTcube). NeXT-koneet mahdollistivat kehittynyttä äänen ja musiikin käsittelyä Motorola 56000-sarjan DSP:n avulla.


title: Nextstep

text: Perustaltaan se oli Mach-ytimeen ja BSD Unixin työkaluihin perustuva, mutta käytti graafisena käyttöliittymänään omaa Display PostScriptiin ja oliopohjaisiin kirjastoihin perustuvaa ratkaisuaan.


title: Nextstep

text: Sovellusohjelmien pääasiallinen ohjelmointikieli oli Objective-C.


title: Nextstep

text: Myöhemmin käyttöjärjestelmä siirrettiin myös x86, SPARC ja PA-RISC -suorittimille.


title: Nextstep

text: Ensimmäinen verkkoselain, WorldWideWeb, kehitettiin Nextstep-alustalla. Jotkut nykyisistä selaimista löytyvät ominaisuudet ja pikanäppäimet kuuluivat alun perin Nextstepiin ja HTML 1.0:n ulkoasua määrittävät elementit perustuivat sen käyttöliittymän tekstikomponentin ominaisuuksiin. Tim Berners-Leen NeXT-työasema oli myös maailman ensimmäinen web-palvelin.


title: Nextstep

text:
id Softwaren tietokonepelit Doom ja Quake kehitettiin alun perin Nextstep 3.3:lla. Niiden kenttäeditorit DoomEd ja QuakeEd ohjelmoitiin Objective-C:lla.
Muita NeXT-alustalta lähtöisin olevia ohjelmia ovat Macromedia FreeHand ja Mathematican ensimmäiset graafiset versiot.


title: Nextstep

text: Nextstep 3.2:n julkaisun aikoihin 1993 NeXT liittoutui Sun Microsystemsin kanssa kehittämään OpenStepin, josta poistettiin sidonnaisuus NeXT-alustaan ja se standardoitiin ja siirrettiin Solarikselle ja Windows NT -alustalle. Tuote olisi toiminut yhteisenä rajapintana ja käyttöliittymänä näillä alustoilla. Myöhemmin Sun keskittyi kuitenkin kehittämäänsä Java-alustaan. 4. helmikuuta 1997 Apple Computer osti NeXTin 427 miljoonalla dollarilla ja kehitti Nextstepistä Rhapsody-projektissa Mac OS X:n perustan.


title: Nextstep

text: Nextstepin käyttöliittymä inspiroi myös Linux-käyttäjiä ja sen ulkonäköä matkittiin Afterstep ja Window Maker -ikkunanhallintaohjelmissa. OpenStep-standardista on tehty myös avoimen lähdekoodin toteutus GNUstep-projektissa, joka sai alkunsa erään ohjelman siirtämisestä Nextstepistä Unixille. GNUstep toteuttaa myös jotain Applen Cocoa-rajapinnan laajennuksista standardiin.


title: Härnösandin tuomiokirkko

text: Härnösandin tuomiokirkko () on kirkkorakennus Härnösandin kunnassa Ruotsissa. Se sijaitsee Härnösandin taajamassa ja on Härnösandin hiippakunnan tuomiokirkko.


title: Härnösandin tuomiokirkko

text: Tuomiokirkon on suunnitellut Johan Hawerman. Se valmistui vuonna 1846. Se sijaitsee samalla paikalla, jolla sijaitsi sitä ennen vuodelta 1593 peräisin ollut kivikirkko.


title: Matkustajalentokone

text: Matkustajalentokone tai liikennelentokone on lentokone, jonka liikennöinnin tarkoituksena on kuljettaa matkustajia. Pääosa näistä lentokoneista lentää reittilentoja, mutta lisäksi paljon on turismiin liittyviä charter-lentoja. Yleensä matkustajakoneista on kehitetty myös rahtiversio.


title: Matkustajalentokone

text: Matkustajalentokone sai alkunsa muutaman matkustajan kuljettavana yksimoottorisena lentokoneena. 1920-luvun alun Junkersin lentokonemallit olivat ensimmäiset, joilla matkustajia voitiin kuljettaa ilman tappiota. Lentoposti toimi kautta maailman lentoyhtiöiden subventioiden kanavana.


title: Matkustajalentokone

text: 1930-luvun alkupuolella kehitetyt Boeingin versio 247, Douglasin DC-1 , DC-2 ja DC-3 sekä Junkers Ju-52 alkoivat kuljettaa jo suurempia määriä. Eri maiden ilmavoimissa vaikuttaneet, siviilikohteiden massapommituksia tulevan sodan ratkaisun avaimina pitäneet upseerit saivat tuon ajan matkustajalentokoneiden nopeusennätyksiä hyväkseen käyttäen aikaan sen, että matkustajakoneiden teknologiaa sovellettiin suuriin pommikoneisiin. Toisen maailmansodan jälkeen pommikoneiden teknologiaa siirrettiin jonkin aikaa matkustajakoneisiin, esimerkiksi Lockheed Constellation ja De Havilland Comet, jonka tuho johtui olennaisesti brittiläisten pommikoneiden paineistamattomuudesta. Comet on esimerkki siitä, miten markkinoilla epäonnistunut matkustajalentokone saa roolin asevoimissa.


title: Matkustajalentokone

text: Kapearunkoinen suihkumatkustajakone tuli 1950-luvun puolivälistä eteenpäin markkinoille, esimerkiksi De Havilland Comet, Boeing 707 ja Sud Aviation -yhtiön Sud SE 210 Caravelle. Boeing 707 on arveltu kehitetyn yhtiön hieman aiemmasta tankkaus- ja vakoilulentokoneesta, ja siten asevoimien subventio auttoi Boeingin sen kaupalliseen läpimurtoon.


title: Matkustajalentokone

text: Lentomatkustajat olivat kuitenkin valikoitu väestöryhmä vielä 1960-luvun puoliväliin asti. 1960-luvun alussa 40 % yhdysvaltalaisista (ilmeisesti otoksen valkoiset) ei ollut lentänyt lentokoneessa.


title: Matkustajalentokone

text: 1960-luvulla matkustus lisääntyi. Douglas kehitti DC-8-koneen. Kehitystyö söi yhtiön talouden, ja sotateollisuusyhtiö McDonnell valtasi yhtiön. DC-9 kone jäi viimeiseksi Douglasin tuotemerkiksi, joka sekin muuttui MDC:ksi 1980-luvulla. 1970-luku muutti lentomatkustamisen kaikkien liikkumismuodoksi ja koneiden koot kasvoivat. Lockheed L-1011 jäi Lockheedin viimeiseksi siviilituotteeksi Rolls-Roycen hidastellessa koneen moottorien kehitystä aikana, jolloin Lockheed oli talousvaikeuksissa. Airbus Industrie syntyi vastineeksi Yhdysvaltain oligopolistiseen tarjontaan ja Länsi-Euroopan lentokoneteollisuuden konsolidaation merkkipaaluksi.


title: Matkustajalentokone

text: Koneiden uusimisessa on ollut rankkoja nousu- ja laskusyklejä, ja on arveltu, etteivät lentoyhtiöt ole toiminnallaan tuottaneet reaalituottoa osakkeille. Kuitenkin 1980-luvun nurkanvaltaukset alkoivat - Reaganin vapautettua Yhdysvaltain reittilentoliikenteen säännöstelystä - juuri lentoyhtiöistä.


title: Matkustajalentokone

text: Lentokone on rakenteeltaan putkimainen ja moottori(t) on sijoitettu yleensä siipiin tai peräsinten yhteyteen. Materiaalina lentokoneissa käytetään alumiinia, silumiinia, magnesiumia ja muita kevytmetalleja. Lisäksi uusimmissa koneissa käytetään (jopa primäärirakenteissa) myös hiili- ja lasikuitua sekä niiden yhdistelmiä.


title: Matkustajalentokone

text: Matkustajalentokoneita on runkoratkaisun mukaan kahta tyyppiä: "laajarunkoinen kone", jonka matkustamossa on penkkirivien välissä kaksi käytävää, ja "kapearunkoinen", jonka matkustamossa on vain yksi käytävä.


title: Matkustajalentokone

text: Matkustajalentokoneet ovat yleistyneet matkustustavaksi nopeasti, ja matkustajalentoja on lennetty jo 1920-luvulta asti Suomessakin. 1960–1980-luvuilla matkustajalentoliikenteen työjuhtia Suomessa olivat Convair-, Caravelle-, DC-8- ja DC-9 -lentokoneet. Nykyisin matkustajalentokoneita valmistavat suurimpina yrityksinä Boeing- ja Airbus-yhtiöt, ja suosittuja matkustajalentokoneita ovat Boeingin 737, 757, 747, 767 ja 777 sekä Airbusin 320- ja A340-sarjan koneet.


title: Matkustajalentokone

text: 1960-luvun jälkipuolelta lähtien monet lentokoneet on kehitetty olemassa olevan mallin pohjalta, mikä johtuu uussuunnittelun suurista kustannuksista — ja myös viivytysriskistä. Airbuseissa lentokoneinen modulaarisuus ja samankaltaiset tekniset ratkaisut oli alun alkaen yksi perustavoite, jolla pyrittiin tehokkuuteen suunnittelussa. McDonnell-Douglasin DC-10:n kehittyminen MD-11-koneeksi ja 1960-luvun DC-9:n hidas kehittyminen lopulta 2010-luvun Boeing 717-koneeksi voidaan nähdä tuotesuunnittelun näivettymisenä ja vanhojen tuotteiden tuotannossapitämisenä.


title: Matkustajalentokone

text: Matkustajalentokoneet operoivat jopa 13 kilometrin korkeuksilla asti. Lentokoneet ovat lähes aina paineistettuja, poikkeuksina pienet potkurikoneet. Matkustajalentokoneiden tavanomainen toimintasäde vaihtelee tuhansista kilometreistä jopa 15 000 kilometriin asti. Jälkimmäisessä on kyseessä ns. "long haul" -kone, jolla lennetään mannertenvälisiä lentoja (esimerkiksi Boeing 747 ja MD11). Koneet on suunniteltu matkustajien kuljettamiseen, ja niiden kapasiteetti vaihtelee muutamista kymmenistä useisiin satoihin, Airbus A380:n myötä jopa 800 matkustajaan. Lisäksi koneissa voidaan kuljettaa rahtia. Lentonopeus vaihtelee, mutta normaalisti se on noin 500–1 000 km/h. Ympäristöystävällisyyden saralla lentokoneissa on vielä paljon tekemistä. Suurin ongelma on meluhaitta, jonka lisäksi matkustajalentokone vie noin 20–50 litraa polttoainetta matkustajaa kohti joka tunti.


title: Matkustajalentokone

text: Matkustajalentokoneita operoivat tavanomaisesti lentoyhtiöt. Reittiliikenne kattaa nykyään lähes koko maapallon. Suomalaisia lentoyhtiöitä ovat muun muassa Finnair, Flybe Nordic ja Air Åland. Suuria lentoyhtiöitä maailmassa ovat esimerkiksi American Airlines, TUI, United Airlines, Delta Air Lines, Lufthansa, Air France, KLM ja British Airways. Matkustajalentokoneiden liikkuminen on lennonjohdon alaista. Matkustajalentokoneen ohjaamomiehistöön kuuluvat kapteeni ja perämies, ja matkustamohenkilökuntaan purseri ja lentoemännät/stuertit, jotka ovat vastuussa matkustajien turvallisuudesta ja lennon tarjoilusta.


title: Matkustajalentokone

text: Matkustajalentokoneiden onnettomuudet tulevat aina uutisotsikoihin. Perinne alkoi jo ilmailun alkuaikoina. Matkustajalentokoneet ovat tilastoilla mitaten turvallisin tapa matkustaa. Lento-onnettomuudet saavat paljon huomiota, mutta tosiasiassa onnettomuuksissa kuolee vuotta kohden noin 1000 ihmistä, kun tieliikenteessä luku on yli puoli miljoonaa. Miljoonaa lentoa kohden onnettomuuksia tapahtuu noin kaksi. Useimmat lento-onnettomuuksista tapahtuvat inhimillisen virheen vuoksi, ja siksi teknisiä apukeinoja kehitellään jatkuvasti lisää. Koneen henkilökunta on koulutettu huolehtimaan matkustajien turvallisuudesta. Nykyään myös matkustajia koulutetaan maassa esitettävän turvallisuusdemonstraation avulla.


title: Kalmarin tuomiokirkko

text: Kalmarin tuomiokirkko () on Kalmarissa, Kaakkois-Ruotsissa sijaitseva kirkkorakennus. Se on kuulunut Växjön hiippakuntaan vuodesta 1916 lähtien, jolloin Växjön hiippakunta ja Kalmarin hiippakunta yhdistettiin. Kirkko on Mariestadin tuomiokirkon lisäksi ainoa ruotsalainen tuomiokirkko, joka ei ole hiippakuntansa pääkirkko.


title: Kalmarin tuomiokirkko

text: Tuomiokirkon on suunnitellut ruotsalainen arkkitehti Nicodemus Tessin vanhempi ja se on yksi tärkeimmistä esimerkeistä barokkiklassisismin läpimurrosta Ruotsissa. Tessin otti kirkon ulkonäköä suunnitellessaan mallia Roomassa sijaitsevasta Il Gesùsta. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1660, mutta työt keskeytettiin useita kertoja ja kirkko valmistui lopulta vuonna 1703. Kirkkosalia oli kuitenkin käytetty jumalanpalveluksiin jo vuodesta 1683 alkaen.


title: Kalmarin tuomiokirkko

text: Kirkkoon on haudattu 1500-2000 ihmistä vuosina 1681-1824.


title: Vesilentokone

text: Vesilentokone (myös meritoimintakone) on lentokone, joka nousee lentoon vedestä ja laskeutuu veteen. Vesilentokoneet voidaan jaotella kahteen päätyyppiin: vesitasoihin ja lentoveneisiin. Vesitasolla on pyörien sijasta jalaksenkaltaiset kellukkeet, ja lentoveneessä itse koneen runko on venemäinen. Jos kellukkeissa tai rungossa on sisäänvedettävät pyörät, kyseessä on "amfibiolentokone".


title: Vesilentokone

text: Pääosa vesilentokoneista on pieniä yksi- tai kaksimoottorisia lentokoneita. On olemassa myös suuria vesilentokoneita, joissa voi olla jopa neljä potkuria tai suihkumoottorit. Suuret vesilentokoneet, jotka olivat lentoveneitä, toimivat yleisesti matkustajalentokoneina 1920-luvulta 1940-luvulle etenkin suuria vesialueita ylittävillä reiteillä. Maalentokenttäverkostojen tulo 1930-luvun alusta alkaen johti maalentokoneiden voittoon ilmakuljetuksessa jopa valtameret ylittävillä lennoilla. Vastaavaan aikaan siirryttiin tehokkaampiin lentokonemoottoreihin, kokometalliseen lentokonerakenteeseen, tarkempaan lentosuunnistukseen ja ylipäätään lentämisen luotettavuus nousi. Sotilaskäytössä ennen toista maailmansotaa kyky laskeutua järville tai merelle katsottiin etenkin tiedustelulentokoneille merkittäväksi avuksi. Sotilaskäytössä vesilentokoneet alkoivat harvinaistua toisen maailmansodan aikana ja jälkeisinä vuosina niiden hitaamman lentonopeuden takia, joka teki niistä alttiita vihollistulelle. Sodan jälkeen matkustajakoneet rakennettiin raskaiden pommikoneiden pohjalta ja 1950-luvun puolivälistä alkaen ne siirtyivät suihkumoottorikauteen.


title: Vesilentokone

text: Suomessa vesilentokoneet olivat etenkin ilmavoimilla laajassa käytössä ennen toista maailmansotaa, jolloin maalentokenttäverkosto laajeni uusien lentokenttien perustamisen myötä voimakkaasti. 1920-luvulta 1930-luvun alkuun ilmavoimien käytössä oli useiden muiden tyyppien lisäksi esimerkiksi yli 100 suomalaisen Ilmailuvoimien lentokonetehtaan valmistamaa I.V.L. A.22 Hansa -vesitasoa. Jatkosodan aikana vesitasoja käytettiin esimerkiksi sissitaistelijoiden ja haavoittuneiden kuljetuksissa etenkin Itä-Karjalassa.


title: Vesilentokone

text: Suomessa vesilentokoneita on nykyisinkin suhteellisen paljon yleisilmailussa, sillä Suomessa on paljon sopivia vesistöjä, joissa koneita voidaan käyttää. Kevytlentokoneista merkittävä osa on vesikoneita. Suomen vesilentokoneista vain ani harvat ovat kaksimoottorisia.


title: Without Face

text: Without Face on Veszprémissä vuonna 1997 perustettu unkarilainen progemetalliyhtye.


title: Without Face

text: Without Face julkaisi ensimmäisen demonsa 1998. Yhtye sai pian levytyssopimuksen ja julkaisi ensimmäisen albuminsa "Deep Insiden" 2000. Loppuvuodesta 2002 julkaistiin seuraava albumi "Astronomicon", joka valittiin muun muassa "Metal Hammer" -lehden kuukauden albumiksi.


title: Without Face

text: Without Face on uransa aikana käynyt läpi useita jäsenten vaihdoksia.


title: Carl Johnson

text: Carl Johnson voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Pinni

text: Pinni () myös nasta tai jalka tarkoittaa mikropiirin tai muun elektroniikkakomponentin jalkaa tai liittimen piikkiä. Pinnien tärkein tarkoitus on komponentin tai liittimen sähköinen ja mekaaninen liittäminen piirilevylle tai liittimen vastakappaleeseen. Mikropiirit ja muut elektroniikkakomponentit liitetään piirilevylle tavallisimmin juottamalla pinnit kiinni piirilevyn kuparifolioihin.


title: Pinni

text: Tavallisimmissa kotelotyypeissä mikropiirien pinnien numerointi kulkee yläpuolelta katsottuna vastapäivään lähtien ykköspinnistä, joka on kotelossa olevan loven, kolon, ulkoneman tai väripisteen kohdalla oleva tai siitä vastapäivään katsottuna ensimmäinen. Piirikaavioissa pinnien järjestys voi olla periaatteessa mikä tahansa ja piirin toiminnotkin voivat olla eri lohkoihin purettuna, kunhan pinnien numerointi pitää paikkansa.


title: Pinni

text:
Liittimissä pinnien numerointi lukee useimmiten pinnien vieressä. Mikäli liittimessä on paljon pinnejä, usein merkitään vain muutaman ensimmäisen ja viimeisen pinnin numerot.
Toisinaan voidaan numeroinnin sijasta käyttää kirjaimia kuten transistorin kolmea jalkaa kuvattaessa; B,C & E jotka tarkoittavat kantaa (base), kollektoria (collector) ja emitteriä (emitter).


title: Teksti

text: Teksti eli kirjoitelma, on kirjoituksesta koostuva, luettavaksi tai esimerkiksi käsikirjoituksen tapauksessa esitettäväksi tarkoitettu sisältö joka muodostaa asiakokonaisuuden, kuten artikkelin, novellin, runon tai romaanin. Tekstejä voidaan lajitella eri tekstityyppeihin niiden esteettisten normien tai esimerkiksi käyttötarkoitusten mukaan.


title: Teksti

text: Esimerkiksi sanomalehdissä olevat Artikkelit noudattavat yleensä tiettyjä yleiseisesti käytössä olevia rakenteita ja tehokeinoja, kuten oitsikkoa, ingressiä ja leipätekstiä, mutta se tarkoittaa myös ei-fiktiivistä tekstiä, joka on usein uutinen. Vastaavasti esimerkiksi proosa on fiktiivistä ja vapaamuotoista tekstiä ja runous pyrkii tyypillisesti maksimaaliseen estetiikkaan yli kieliopillisten sääntöjen ja määritteiden. Eri tekstilajeilla voi siis olla erilaisia rakenteita ja painotuksia.