title: Gottfried Feder

text: Feder kuului perustajajäsenenä 5. tammikuuta 1919 perustettuun Saksan työväenpuolueeseen (”Deutsche Arbeiterpartei”, DAP), josta sittemmin kehittyi Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue (NSDAP). Feder vaikutti keskeisesti nuoren puolueen poliittisen ohjelman sisältöön. Myös kansallissosialistisen puolueen puolueohjelma, ”25 kohdan ohjelma”, oli pitkälti hänen käsialaansa.


title: Gottfried Feder

text: Feder otti osaa 9. marraskuuta 1923 järjestettyyn oluttupavallankaappaukseen. Hän oli puolueessa aktiivinen myös vallankaappausyrityksen jälkeen. Vuonna 1924 hänet valittiin Saksan valtiopäiville "Völkischer Blockin", kielletyn Kansallissosialistisen puolueen peitejärjestön listoilta. Feder pysyi valtiopäivien jäsenenä vuoteen 1936. Valtiopäivillä hän vaati ennen kaikkea juutalaisten omaisuuden takavarikointia ja korkojen jäädyttämistä.


title: Gottfried Feder

text: Vuonna 1927 Feder julkaisi kansallissosialistien puolueohjelman selitysteoksen, "Das Programm der NSDAP und seine weltanschaulichen Grundlagen" (”NSDAP:n ohjelma ja sen maailmankatsomukselliset perusteet”). Kirjassaan Feder perustelee ennen kaikkea puoluohjelman talouspoliittisia osia. Teos teki hänestä johtavan kansallissosialistisen talousteoreetikon ja puolueen talouspoliittikasta vastaavan virkamiehen. Vuonna 1931 hänestä tuli kansallissosialistisen puolueen talousneuvoston puheenjohtaja. Samana vuonna hän julkaisi teoksen "Das Programm der NSDAP" (”NSDAP:n ohjelma”).


title: Gottfried Feder

text: Tammikuussa 1933 valtaan noussut Adolf Hitlerin hallitus ei Federin (ja monen muun vanhan puoluetoverin) pettymykseksi alkanutkaan toteuttaa puolueohjelman sosialistisia ja antikapitalistia kohtia. Feder, joka piti kiinni puolueohjelman alkuperäisestä hengestä, joutui politiikan sivuraiteille. Hitler ei vastoin hänen toiveitaan nimittänytkään häntä valtakunnan talousministeriksi, vaan ainoastaan valtiosihteeriksi valtakunnan talousministeriöön. Valtiosihteerinä ollessaan hän kirjoitti 1933 kapitalismin vastaisia ideoitaan esittelevän kirjoituksen "Kampf gegen die Hochfinanz" (”Taistelu suurpääomaa vastaan”) sekä juutalaisvastaisen kiistakirjoituksen "Die Juden" (”Juutalaiset”). Vuonna 1934 hänet syrjäytettiin talousministeriöstä ja nimitettiin asuntotuotannosta vastaavaksi valtakunnankomissaariksi. Vuonna 1936 hän sai professorin viran Berliinin teknisestä korkeakoulusta. Sitä hän hoiti kuolemaansa asti vuonna 1941.


title: Gottfried Feder

text: Feder piti 30. toukokuuta 1934 asuntotuotannosta vastaavan valtakunnankomissaarin ominaisuudessa esitelmän Preussin herrainpäivillä. Esitelmässään hän esitteli suunnitelmiaan saksalaisen kaupunkirakentamisen perusteista ja tavoitteista. Teknisen korkeakoulun professorina toimiessaan hän tutki edelleen esitelmänsä aihepiiriä ja julkaisi tutkimuksensa tulokset laajana monografiana "Die Neue Stadt" (”Uusi kaupunki”) vuonna 1939. Teoksessaan, josta tuli eräs modernin kaupunkisuunnittelun klassikoista, Feder esitteli myös suunnitelmiaan uusien saksalaisten kaupunkien rakentamiseksi perusteellisine tilastoineen uusien kaupunkien infrastruktuurista. Kirjassaan Feder kritisoi sekä ”amerikkalaisten suurkaupunkien sieluttomia pilvenpiirtäjiä” että ”eurooppalaisten kaupunkien suunnittelematonta laajenemista”. Federin mielestä uusien taajamien koko tulisi rajata 20 000 asukkaaseen ja ne tulisi rakentaa ympäristöön sopivasti ja luonto huomioon ottaen. Feder esitteli myös kaupungeissa tarvittavaa palvelutasoa ja niiden ekologisia aspekteja.


title: Stoikiometria

text: Stoikiometria (aikaisemmin käytetty myös muotoa "stökiometria") on kemian osa-alue, joka tutkii aineiden määriä, niiden suhteita sekä näiden muuttumista kemiallisissa reaktioissa. Stoikiometria perustuu massan säilymisen lakiin, eli toisin sanoen oletetaan tietystä määrästä lähtöaineista muodostuvan aina yhtä paljon tuoteainetta. Lisäksi perustapauksissa oletetaan, että molekyylien koostumukset pysyvät aina samanlaisina. Esimerkiksi vesimolekyylin oletetaan aina sisältävän yhden happiatomin ja kaksi vetyatomia. On tärkeää huomata, että vain harvoin kemiallisessa reaktiossa kaikki lähtöaineet muuttuvat tuotteiksi. Useimmiten vain osa muuttuu tuotteiksi ja loput jäävät lähtöaineiksi. Reaktio pysähtyy saavuttaessaan kyseiselle reaktiolle ominaisen kemiallisen tasapainon. Stoikiometria sai alkunsa brittiläisen tiedemiehen John Daltonin huomatessa, että alkuaineet reagoivat keskenään tietyissä suhteissa.


title: Stoikiometria

text: Stoikiometriaa käytetään kemiallisten reaktioiden tasapainottamiseen. Esimerkiksi vetykaasun ja happikaasun välisessä reaktioissa syntyy vettä seuraavan kaavan mukaan:


title: Stoikiometria

text: Huomataan että reaktiossa on lähtöaineiden puolella kaksi happiatomia, mutta tuotteiden puolella vain yksi. Lisätään tuotteiden puolelle kerroin kaksi vesimolekyylin eteen ja vastaavasti kaksi lähtöaineiden puolelle vedyn eteen. Näin aineiden suhteet korjaantuvat ja reaktioyhtälö saadaan tasapainoon.


title: Stoikiometria

text: Reaktioyhtälöiden tasapainotusten lisäksi stoikiometriaa voidaan käyttää mm. aineiden määrien laskemiseen sekä muuntamiseen. Hyvin usein hyödynnetään ainemäärän kaavaa:


title: Stoikiometria

text:
formula_1,
jossa n on ainemäärä, m on massa ja M on moolimassa.


title: Uuspakanuus

text: Uuspakanuus on nimitys, jota on 1950-luvulta lähtien käytetty nykyaikana tietoisesti kehitetyistä uskonnollisista suuntauksista, jotka pyrkivät jäljittelemään, elvyttämään tai ennallistamaan alkuperäisiä historiallisia eurooppalaisia pakana- ja muinaisuskontoja. Jotkut uuspakanallisuuden muodot yhdistelevät aineksia useista uskonnoista ja uusista uskomuksista ja ajatuksista. Toiset uuspakanallisuuden muodot taas pyrkivät alkuperäisyyteen ja usein tietyn historiallisen pakanauskonnon elvyttämiseen. Uuspakanuuden suuntauksiin kuuluvat muun muassa wicca, uussamanismi, aasainusko ja druidismi.


title: Uuspakanuus

text: Luonnonuskovaisten keskuudessa on yleistä panteismi eli kaikkeuden pitäminen pyhänä tai animismi eli käsitys kaiken sielullisuudesta. Kolmas näkemys on polyteismi, usko että jumalalla on useita ilmenemismuotoja tai että on useita eri jumalia, jotka edustavat luonnon ja elämän eri puolia, kuten miehisiä ja naisellisia. Pakana ei välttämättä usko mihinkään jumalolentoon, vaan jumala voi olla myös vertauskuva.


title: Uuspakanuus

text: Monet uuspakanat kannattavat yksilöllistä uskonnon harjoittamista ja tutkimista, ja välttävät järjestäytymistä. Uuspakanallisille liikkeille on yhteistä läheisyyden ja yhteenkuuluvuuden tunne luontoa kohtaan. He eivät etsi pelastusta tai valaistumista, vaan ajattelevat maan henkiseksi kodikseen. Heitä yhdistää myös luonnon kiertokulun kunnioittaminen ja moraalikäsitys, joka sallii yksilön toimia mielensä mukaan, mikäli ei vahingoita toisia.


title: Uuspakanuus

text: Pakanuus () tarkoittaa pakanauskonnon harjoittamista. Termiä "pakanauskonto" on käytetty kristinuskon piirissä kristillisyyden, juutalaisuuden ja islamin ulkopuolisista uskonnoista. Sana pakana on johdettu latinan adjektiivista "paganus", joka tarkoittaa maalaista tai kyläläistä. Nimitys johtuu siitä, että kristinusko oli sen varhaisina aikoina erityisesti kaupunkilaisten uskonto, maaseudulla asuvien ollessa vanhojen uskontojen kannattajia.


title: Uuspakanuus

text: Erityisesti monijumalisia ja luontoa sieluttavia varhaiskantaisia uskontoja on nimitetty vanhapakanallisiksi uskonnoiksi erotuksena uuspakanuudesta. Eurooppalaisten pakanauskontojen joukkoon lasketaan erilaisia luonnonuskontoja, joiden uskonnollisiin toimituksiin voi kuulua esimerkiksi vuodenkiertoon, taivaankappaleisiin ja hedelmällisyyteen liittyviä riittejä. Usein pakanuutena on pidetty animistisia uskontoja, šamanismin, vainajainpalvonnan ja magian harjoitusta.


title: Uuspakanuus

text: Metsästäjä-keräilijäheimojen sieluttavassa todellisuuskäsityksessä ihminen on usein jokseenkin tasavertainen eläinten, kasvien ja luonnonvoimien kanssa. Rituaalit ovat välttämättömiä, koska niillä pyydetään lupa käyttää eläimiä tai kasveja ravinnoksi, puuta polttopuuksi sekä muuta vastaavaa. Šamanistisessa kulttuurissa on keskeinen osa šamaanilla. Hän on usein parantaja ja ennustaja, hän neuvoo eri ongelmissa ja toimii yhdyssiteenä henkimaailman ja ihmisten välillä. Šamanismiin liittyy usein muuntuneiden tajunnantilojen käyttö yhteytenä henkimaailmaan. Transsitilaa haettiin muun muassa huumaavilla aineilla, rytmikkäällä musiikilla ja laululla, toistuvilla tanssiliikkeillä ja muilla toistuvilla rituaaleilla. Lähes kaikilla maapallon pohjoisilla alueilla on harjoitettu šamanismia.


title: Uuspakanuus

text: Suurin osa vanhoista kansallisista luonnonuskonnoista on väistynyt esimerkiksi kristinuskon ja islamin tieltä. Monilla seuduilla on vielä alkuperäisuskontojen kannattajia. Etenkin monien alueiden alkuperäisasukkaat lasketaan vanhapakanallisiksi. Luonnonuskontoja on vielä voimissaan Afrikassa, Oseaniassa, Etelä-Amerikassa sekä harvaan asuttujen pohjoisalueiden kansojen kuten inuiittien keskuudessa.


title: Uuspakanuus

text: Suomessa valtauskontona oli ennen kristinuskon tuloa paikkakunnittain erilaisia piirteitä omannut suomalainen muinaisusko. Paikallinen muinaisusko oli monijumalisuutta, johon kuului oma tarustonsa. Usko siirtyi perimätiedon ja riittien välityksellä sukupolvelta toiselle. Muinaissuomalaiset uskoivat haltijoihin sekä useisiin jumaliin, joista merkittävimpiä olivat Ukko ylijumala, Ahti, Tapio ja Ilmarinen. Kristinuskon tultua Suomeen vanhat suomalaiset pakanalliset uskomukset säilyivät pitkään kristinuskon rinnalla paikoin 1900-luvulle saakka.


title: Uuspakanuus

text: Baltian ja Venäjän luonnonuskontojen edustajat saattavat kutsua uskontojaan omauskoksi tai maauskoksi. Viron väestöstä yksitoista prosenttia on valtion teettämässä kyselyssä kertonut harjoittavansa maauskoa. Valtio on rauhoittanut useita satoja pyhiä luonnonkohteita, jotka ovat yleensä puita tai lähteitä. Uskomista tärkeämpää on toiminta, mikä tarkoittaa kansanperinteen harrastusta: vanhat laulut, leikit, käsityöt, ruuat, vaatteet, korut ja uskomukset siirretään lapsille vuotuisissa juhlissa. Keskeisiä juhlapäiviä ovat auringonkiertoon liittyvät tasaus- ja seisauspäivät. Yhteisön kalenteri aloittaa ajanlaskun jääkaudesta 10 000 vuotta sitten. Maavalla Kodan edustama maausko haluaa muistuttaa olevansa vanhempi perinne kuin kristinusko.


title: Uuspakanuus

text: Monet uuspakanalliset uskonnot perustuvat luonnonpalvontaan. Luonnonuskontojen kannattajat katsovat edustavansa henkilökohtaiseen kokemukseen perustuvia uskontoja ja elämäntapoja. Suurimpana yhteisenä tekijänä eri luonnonuskontojen välillä pidetään kunnioitusta luontoa ja sen kiertokulkua kohtaan. Ihminen nähdään osana tätä kiertokulkua: ihminen ei ole luonnosta erillinen eikä sitä ylempänä tai alempana.


title: Uuspakanuus

text: Kaikki uuspakanalliset uskonnot eivät ole luontokeskeisiä. Esimerkiksi germaanisiin ja skandinaavisiin perinteisiin pohjautuvissa suuntauksissa uskonnon muut merkitykset saattavat olla ulkoista luontoa keskeisempiä.


title: Uuspakanuus

text: Dievturilaisuus () on latvialainen uuspakanallinen uskonto, joka pohjautuu osittain latvialaisten alkuperäisiin kristinuskoa edeltäneisiin uskoihin. Uskon nimi on johdettu jumalaa tarkoittavasta sanasta "Dievs".


title: Uuspakanuus

text: Dievturilaisuus luotiin vuosina 1923–1924. Se levisi lähinnä älymystön keskuudessa ja sen tarkoituksena oli uudistaa perinteistä uskoa kristinuskoa edeltäneeltä ajalta. Uskonnollisina teksteinä käytettiin lähinnä kansanperinteestä kertoneita dainoja, joihin liitettiin myös kristinuskoon kuuluvia tapoja. Uskonnon luominen liittyi mielipiteisiin siitä, että Latvian valtauskonto eli luterilaisuus oli perustavanlaatuisesti ulkomainen ja siten vieras latvialaisille. Maailmansotia edeltäneenä aikana liikkeen johtohahmoja olivat Ernests Brastiņš ja Arvēds Brastiņš. Koska uskonnon seuraajat olivat lähinnä älymystöä, sen ympärille muodostui myös paljon kansanperinnettä selittävää kirjallisuutta. Toisen maailmansodan aikana Neuvostoliitto karkotti suurimman osan liikkeen johtohahmoista Siperiaan. Se säilyi neuvostoajan yli länteen paenneiden keskuudessa, ja se herätettiin uudelleen henkiin Latvian itsenäistyttyä vuonna 1991.


title: Uuspakanuus

text: Druidit olivat pappisluokan jäseniä, joita esiintyi Britteinsaarilla ja Galliassa kelttiläisten kansojen keskuudessa noin 2 000 vuotta sitten. Uusi druidiliike on nähnyt itsensä tämän muinaisuskonnon seuraajina. Druidiuskonnolla on nykyisin kannattajia Britanniassa, Ranskassa ja Keski-Euroopassa.


title: Uuspakanuus

text: Aasainuskoiset pyrkivät elvyttämään Skandinaviassa viikinkiajalla vallinneen skandinaavisen uskonnon. Aasainusko perustuu ennen kaikkea muinaisnorjankielisten Edda-runojen kuvaamaan mytologiaan. Nykyaikainen aasainusko on saanut alkunsa Islannissa, jossa perustettiin muinaispohjoismaiseen pakanuuteen perustuva yhteisö Ásatrúarfélagið vuonna 1973.


title: Uuspakanuus

text: Romuva kuuluu balttilaiseen mytologiaan. Se oli luultavasti alun perin muinaispreussilainen pyhättö, jonka 1200-luvun ristiretkeläiset, todennäköisimmin Kalpaveljet tuhosivat. Filosofi Vydūnas pitää Romuva uskonnollisena taivaana tai sen vertauskuvana.


title: Uuspakanuus

text: Nykyään Romuva on uuspakanallinen uskontokunta, joka toimii lähinnä Liettuassa. Se perustettiin vuonna 1967, ja alkoi toimia näkyvämmin Liettuan saatua itsenäisyytensä takaisin 1990. Romuvan tunnus on liekehtivä tammi.


title: Uuspakanuus

text: Latvian ja Liettuan balteilla on edelleen samantapaisia myyttisiä perinteitä. Niiden päämääräksi katsotaan sisäinen rauha ja rauha luonnon kanssa. Balttilainen muinaisusko ei kiellä toisten jumalien olemassaoloa.


title: Uuspakanuus

text: Suomalaiset pakanat ovat pyrkineet elvyttämään suomalaisen mytologian tietämystä ja kannatusta. Suomenusko tai suomalainen uuspakanuus viittaa uuspakanalliseen elämänkäsitykseen, jossa keskeisessä osassa ovat itämerensuomalaisten kansojen mytologia, uskomukset, arvot sekä luonnon ja esivanhempien kunnioitus. Nykyiset suomenuskoiset ajattelevat, että uskova voi kunnioittaa niitä kotoperäisen uskon jumaluuksia, jotka hän kokee itselleen läheisimmiksi ja pyrkiä rakentamaan suhteen näihin jumaliin. Jumalia on lähestytty myyttien sekä palvontamenojen ja tapojen kautta. Nykysuomalaiset muun muassa ylläpitävät pyhiä lehtoja ja kokoontuvat yhteisiin juhlatilaisuuksiin.


title: Uuspakanuus

text: Suomenuskon lähtökohtana on hengellisyys, arvostus luontoa kohtaan ja perinteiden jatkaminen. Luonnon ajatellaan olevan sielullinen. Näkymätön väki, vainajat, jumalat ja luonnonhenget ovat vahvimmin läsnä luonnon pyhillä paikoilla kuten kivillä, lähteillä, vuorilla ja lehdoissa. Kunnioittamalla ja rukoilemalla sielullisia uskovat pyrkivät sopusointuun ympäristönsä kanssa. Vuodenkiertoon sisältyy pyhiä murroshetkiä, jolloin vietetään juhlia.


title: Uuspakanuus

text: Taarausko () on virolainen uuspanakanallinen uskonto. Se luotiin virolaisten aikanaan harjoittaman uskon mukaiseksi suullisen perinteen pohjalta. Taarausko kehitettiin Viron ensimmäisen tasavallan aikana, kiellettiin Neuvostoliitossa ja aloitettiin jälleen uudelleen Viron itsenäistyttyä uudestaan.


title: Uuspakanuus

text: Nimitys Taara esiintyy Henrikin Liivinmaan kronikassa. Kronikan mukaan saarenmaalaiset pyysivät apua jumalilta huutamalla "Tarapita", jonka on tulkittu tarkoittavan suomeksi "Taara avita" eli auta. Taarausko perustettiin kuitenkin vasta pitkään viron käännyttämisen jälkeen 1900–luvulla. Sen loi joukko yliopistoissa koulutettuja virolaisia vuonna 1928. Alkuperäinen taarausko sisälsi kuitenkin melko vähän pakanallisia elementtejä, sillä niitä pidettiin barbaarisina. Esimerkiksi pakanallista runonlaulantaa ei harjoitettu, vaan tuolloin taarauskoiset esittivät mieluummin kirkkotyylisiä kuorolauluja. Uutta uskontoa varten luotiin kokonaan uutta termistöä, kuten pappeihin viittaavat sanat "hiislar" ja "asko", joilla oli alun perin muita merkityksiä. Uskonnollisena merkkinä käytettyä mitalia kutsuttiin nimellä " tõlet". Ensimmäinen taarauskoisten järjestö "Tallinna Hiis" perustettiin vuonna 1933 ja taarauskoisten määrä oli vuoteen 1940 mennessä noussut useisiin tuhansiin.Toisessa maailmansodassa taarauskoisuuden kielsivät sekä neuvostoliittolaiset että saksalaiset miehittäjät. Taarausko käytännössä hävisi Virosta, mutta se säilyi Virosta pakolaisiksi lähteneiden joukossa etenkin Ruotsissa.


title: Uuspakanuus

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan taarauskon ja toisen uuspakanallisen uskonnon vironuskon harjoittajia oli yhteensä 1058. Uuspakanallisia uskontoja katsotaan nykyisin Virossa hyvin suopeasti ja vuonna 2002 tehdyn kyselyn mukaan 11% vastaajista piti taara– ja vironuskoa annetuista vaihtoehdoista parhaina. Taarausko on nykyisin osa Maavalla Kodaa.


title: Uuspakanuus

text: Wicca on 1900-luvulla syntynyt uskonto, josta käytetään myös nimityksiä ovat noituus ja uusnoituus. Wiccan kokosivat rituaaliseksi perinteeksi ensin Gerald B. Gardner ja Doreen Valiente aikaisempien salaopillisten perinteiden pohjalta. Myöhemmin Alex Sanders kehitti uskontoa ja julkisuuskuvaa ja perusti gardnerilaisesta perinteestä haarautuneen alexandrialaisen wiccan. 1970-luvulta alkaen liikkeeseen vaikutti feminismi ja ekologinen ajattelu.


title: Uuspakanuus

text: Wicca jakautuu nykyisin kahteen kenttään, "traditionaaliseen wiccaan" sekä "uuswiccaan" (eli eklektiseen wiccaan). Traditionaalinen wicca keskittyy yhteisöiksi (coven) siinä missä uuswiccat kokoavat uskontonsa julkisista lähteistä ja harjoittavat sitä usein yksin. Kirjailija ja noita Starhawk erottaa toisistaan wiccan ja puhdasoppisen uskonnon ja sanoo wiccan hylkäävän kaikki dogmit ja pyhät kirjat. Wiccalaiset ”ottavat oppinsa luonnosta ja saavat innoituksen Auringon, Kuun ja tähtien liikkeistä, lintujen lennosta, puiden hitaasta kasvusta ja vuodenaikojen kierrosta”.


title: Uuspakanuus

text: Wiccat suorittavat juhlistavia rituaaleja esbateina ja sapatteina. Esbatia vietetään täydenkuun aikaan, joita vuodessa on 12–13 kertaa ja sapatteja on vuoden mittaan kahdeksan. Suuria sapatteja ovat "samhain", "imbolc", "beltane" ja "lughnasadh". Pienemmät sapatit ovat tasauksina ja seisauksina, "yule" talvipäivänseisauksena, "litha" kesäpäivänseisauksena, "ostara" kevätpäiväntasauksena ja "mabon" syyspäiväntasauksena.


title: Uuspakanuus

text: Osa suomalaisista wiccoista järjestäytyi "Suomen vapaa wicca-yhdyskunta" -nimiseksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Yhdyskunta haki opetusministeriöltä virallisen uskontokunnan asemaa vuonna 2001. Ministeriö ja edelleen korkein hallinto-oikeus hylkäsivät hakemuksen sillä perusteella, että wiccalaisuudessa ei ole ”yhtenäistä ja vakiintunutta, esimerkiksi uskontunnustukseen, pyhiin kirjoituksiin tai muihin pyhinä pidettyihin perusteisiin perustuvaa oppijärjestelmää”.


title: Uuspakanuus

text: Suomessa uuspakanuus alkoi voimistua 1980-luvulta alkaen. Vuonna 1998 perustettiin Lehto – Suomen luonnonuskontojen yhdistys ry, joka pyrkii parantamaan luonnonuskontojen tuntemusta ja asemaa Suomessa. Yhdistyksen tarkoitus on toimia yhdistävänä tekijänä erilaisten luonnonuskontojen harjoittajien välillä ja myös tukea luontoa kunnioittavaa elämäntapaa. Vuonna 1999 perustettiin Pakanaverkko ry edistämään erilaisten pakana- ja luonnonuskontojen edustajien yhteistoimintaa ja uskonnollista tasa-arvoa. Yhdistys haluaa edistää ajatuksenvapauden ja uskonnollisen tasa-arvon toteutumista ja saattamaan pakanauskonnot kristinuskon kanssa tasavertaiseen asemaan Suomessa. Yhdistys pyrkii oikaisemaan pakanauskontoihin kohdistuvia ennakkoluuloja tarjoamalla aiheesta tietoa yksityishenkilöille, tiedotusvälineille, viranomaisille ja kouluille.


title: Uuspakanuus

text: Lehdon ja Pakanaverkon piirissä on muun muassa aasainuskon, druidismin, suomenuskon, uussamanismin ja wiccan kannattajia. Molemmilla yhdistyksillä on 130–150 jäsentä. Vuonna 2007 perustettiin suomenuskoa edustava Taivaannaula ry.


title: Fidel LaBarba

text: Fidel LaBarba (29. syyskuuta 1905—2. lokakuuta 1981) oli yhdysvaltalainen nyrkkeilijä ja urheilutoimittaja.


title: Fidel LaBarba

text: LaBarba syntyi New Yorkin Bronxiin italialaisten maahanmuuttajien pojaksi. Pian syntymän jälkeen perhe muutti Los Angelesiin, missä Fidel myi pienenä poikana sanomalehtiä. Hän oppi tappelemaan kaduilla ja 14-vuotiana manageri George Blake havaitsi hänen lahjakkuutensa. Amatöörinä LaBarba voitti Yhdysvaltain amatöörimestaruuden kärpässarjassa ja pääsi 1924 Pariisin olympialaisiin, missä voitti kultamitalin.


title: Fidel LaBarba

text: Pian olympiavoittonsa jälkeen LaBarba ryhtyi ammattilaiseksi. Ammattilaisura ei alkanut erityisen loistokkaasti, kuudesta ensimmäisestä ottelustaan LaBarba saavutti kaksi voittoa, kaksi tappiota ja yhden ratkaisemattoman, tosin otteluista kolme oli legendaarista Jimmy McLarninia vastaan. Sittemmin hän ryhtyi takomaan tasaisesti pistevoittoja vastustajistaan ja pääsi 22. elokuuta 1925 ottelemaan Frankie Genaroa vastaan otteluun, jossa panoksena oli Amerikan höyhensarjan mestaruus. LaBarba voitti kymmeneräisen kamppailun pisteillä. Hän puolusti titteleitä seuraavan vuoden heinäkuussa Georgie Riversiä vastaan pistevoitolla.


title: Fidel LaBarba

text: 21. tammikuuta 1927 LaBarba otteli Elky Clarkia vastaan höyhensarjan maailmanmestaruudesta ja voitti 12-eräisen kamppailun pisteillä. Seuraavat kaksi otteluaan Johnny Vaccaa vastaan hän sittemmin hävisi. Oteltuaan välissä muutaman muun ottelun, jotka hän voitti, kohtasi hän vielä 23. elokuuta 1927 Vaccan ja voitti tällä kertaa. Ottelun jälkeen hän ilmoitti lopettavansa nyrkkeilyn ja menevänsä Stanfordin yliopistoon. Päätöksen seurauksena höyhensarjan maailmanmestaruuden tilanne jäi kiistanalaiseksi kymmenen vuoden ajaksi.


title: Fidel LaBarba

text: LaBarba ei kuitenkaan collegessa pitkään viihtynyt, vaan palasi kehiin kääpiösarjalaisena 17. heinäkuuta 1928 ja voitti Huerta Evansin. Voittokulku jatkui vielä kahdeksan ottelua kunnes vastaan tuli kuubalainen Kid Chocolate, joka voitti hänet tuomaripistein. Yleisö osoitti voimakkaasti mieltään päätöstä vastaan. LaBarba jatkoi uraansa ja voitti suurimman osan otteluistaan lukuun ottamatta paria pistetappiota. Marraskuussa 1930 hän muun muassa voitti uudelleenkohtaamansa Kid Chocolaten. 22. toukokuuta 1931 hän kohtasi Battling Battalinon haastajana ottelussa kärpässarjan mestaruudesta, mutta hävisi. Uudelleen hän otteli mestaruudesta 9. joulukuuta 1932 Kid Chocolatea vastaan, mutta hävisi jälleen. Tappion jälkeen hän otteli vielä kolme ottelua, joista hävisi kaksi, ennen lopettamistaan.


title: Fidel LaBarba

text: Uransa jälkeen LaBarba palasi Stanfordiin ja opiskeli journalismia. Hän työskenteli urheilutoimittajana ennen joutumistaan armeijaan ja toiseen maailmansotaan. Sodan jälkeen hän työskenteli PR-töissä, käsikirjoittajana ja neuvontantajana Hollywoodin nyrkkeilyelokuvissa. Uransa aikana LaBarba ei koskaan joutunut tyrmätyksi.


title: STS-116

text: STS-116 on Nasan 10. joulukuuta 2006 kello 3.47 Suomen aikaa alkanut 12 päivää kestänyt avaruussukkulalento Discovery-sukkulalla. Lento on 117. avaruussukkulalento ja 33. Discoveryn lento. Lennon suunniteltu laukaisuhetki Cape Canaveralista Floridasta oli 8. joulukuuta noin kello 04.35 Suomen aikaa, mutta lähtö jouduttiin lykkäämään viime minuuteilla huonon sään vuoksi. STS-116:n miehistön jäsen Christer Fuglesang on ensimmäinen ruotsalainen ja pohjoismaalainen avaruudessa.


title: STS-116

text: Lennon tarkoituksena oli jatkaa Kansainvälisen avaruusaseman rakentamista asentamalla avaruusasemalle runkoelementti (P5 truss). Myös edellisen lennon (STS-115) asennustoimia jatkettiin aurinkokennojen sähkötöillä. Lisäksi lennon tehtäviin kuuluu vaihtaa avaruusasemalla työskentelevä astronautti.


title: STS-116

text: Discovery laskeutui Kennedyn avaruuskeskukseen 23. joulukuuta 2006 kello 00.32 Suomen aikaa.Asemalle jäänyt ISS Retkikunta 14:n miehistön jäsen:


title: STS-116

text: Asemalta Maahan palannut ISS Retkikunta 13:n miehistön jäsen:


title: Ragna Sigurðardóttir

text: Ragnheiður ”Ragna” Sigurðardóttir (s. 10. elokuuta 1962 Reykjavík) on islantilainen kirjailija ja taiteilija. Hän opiskeli taidetta ja asui valmistumisensa jälkeen Alankomaissa ja Tanskassa ennen kuin palasi takaisin Islantiin. Vuonna 1987 hän julkaisi esikoisteoksensa nimeltä "Stefnumót" (”treffit”), joka sisältää hänen novellejaan ja runojaan. Sitä ovat seuranneet "Fallegri en flugeldar" (”kauniimpi kuin ilotulitus”, 1989) ja "27 herbergi" (”27 huonetta”, 1991) sekä romaanit "Borg" (”kaupunki”, 1993), "Skot" (”laukaus”, 1997) ja "Strengir" (”narut”, 2000). Hänen tuotantoaan ei ole julkaistu suomeksi.


title: Viljo Kajava

text: Viljo Lennart Kajava (22. syyskuuta 1909 Tampere – 2. helmikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen runoilija, suomentaja, kirjallisuuskriitikko ja journalisti.


title: Viljo Kajava

text: Viljo Kajavan vanhemmat olivat Konrad Johannes Kajava ja Martta Johanna o.s. Granlund. Kajavan puoliso oli Maj Inkeri Aulio vuodesta 1933 lähtien, ja heillä oli yksi lapsi Maija (1942). Lapsuudessaan hän joutui kokemaan vuoden 1918 sodan Tampereen valtauksen, mikä näkyi yhteiskunnallisena painotuksena hänen tuotannossaan.


title: Viljo Kajava

text: Kajava suoritti ylioppilastutkinnon monia merkkimiehiä tuottaneessa Hämeenlinnan lyseossa, jonka koululehteen Vasamaan hän kirjoitteli runoja.


title: Viljo Kajava

text: Kajava opiskeli Helsingin yliopistossa. Hän aloitti kirjailijana 1930-luvun puolivälissä. Hänen tuotantonsa oli hyvin yhteiskunnallista ja vasemmistolaista. Hän kuului keskeisenä jäsenen kirjailijayhdistys Kiilaan. Talvisota vuosina 1939–1940 oli Kajavalle suuri murros, ja hän siirtyi tuotannossaan yhteiskunnallisuudesta luontoaiheiseen ja impressionistiseen lyriikkaan.


title: Viljo Kajava

text: Runoudessa Kajava oli merkittävä vapaarytmisen runon puolustaja ja uudistaja Suomessa. Hänellä oli voimakas vaikutus 1950-luvun suomalaisiin kirjallisuuden modernisteihin. Yhteiskunnallinen tietoisuus teki paluun Kajavan tuotantoon 1960-luvun runoissa, joka oli vilkkaan yhteiskunnallisen keskustelun ja suuren muutoksen vuosikymmen. Kuitenkin luonnon ja ihmisen vuorovaikutus pysyi mukana Kajavan tuotannossa koko hänen elämänsä ajan.


title: Viljo Kajava

text: Kajava oli hyvin tuottelias kirjoittaja ja vielä 87-vuotiaana hän julkaisi runokokoelman ”Vielä piirrän viivan”, joka ilmestyi vuonna 1996. Runoteoksen teemat olivat samoja, joita Kajava oli viljellyt pitkän kirjoittajauransa aikana yhteiskunnallisuuden lisäksi, eli luonto, meri ja rakkaus.


title: Viljo Kajava

text: Viljo Kajava on haudattu Hietaniemen hautausmaalle vaimonsa Maj Inkeri Kajavan kanssa sukuhautaan (Aulio-Nyman), läntinen uusiosa, kortteeri 18, linja 11.


title: Viljo Kajava

text: Viljo Kajava toimi myös lehtimiehenä. Eritoten hänen uransa kriitikkona on pitkä ja monisäikeinen:


title: Väestöliitto

text: Väestöliitto ry on valtakunnallinen sosiaali- ja terveysalan asiantuntijajärjestö, joka harjoittaa väestö- ja perhetutkimusta, väestö-, perhe- ja asuntopolitiikkaa, seksuaaliterveyden ja -oikeuksien edistämistä sekä näistä asioista tiedottamista ja kouluttamista.


title: Väestöliitto

text: Väestöliitto postittaa tuottamaansa materiaalia säännöllisesti kouluille ja kirjastoihin. Väestöliitossa toimii myös nuorten vaikuttajien ryhmä. Väestöliiton kansainvälisyyskasvatus kohdistuu nuoriin ja aikuisiin.


title: Väestöliitto

text: Toiminnallaan Väestöliitto pyrkii strategiansa mukaan edistämään toivoa, onnellisuutta ja ihmisoikeuksia. ("Väestöliiton strategia 2016-2020"). Väestöliiton toiminta painottuu vanhemmuuden ja parisuhteiden tukemiseen, nuorten ja perheiden hyvinvoinnin lisäämiseen, suomalaisen yhteiskunnan monikulttuurisuuden vahvistamiseen sekä seksuaaliterveyden edistämiseen Suomessa ja maailmalla.


title: Väestöliitto

text: Väestöliitolla on 35 jäsenjärjestöä. Liiton puheenjohtaja on VTL Maria Kaisa Aula ja toimitusjohtaja OTK Eija Koivuranta. Sen rahoitus koostuu kolmesta päälähteestä: Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskuksen avustuksista, eri ministeriöiden tuista ja oman toiminnan tuotoista. Väestöliiton kansainvälisen kehityksen yksikkö vastaa Väestöliiton omista kehityshankkeista mm. Malawissa ja Nepalissa.


title: Väestöliitto

text: Väestöliiton tutkimusyksikkö Väestöntukimuslaitos tekee perhe-, väestö-, maahanmuutto- ja seksitutkimusta. Se julkaisee vuosittain muun muassa vuosikirjan "Finnish Yearbook of Population Research" sekä "Perhebarometrin", jossa tarkastellaan suomalaisten perheisiin, perheellistymiseen, vanhemmuuteen ja parisuhteisiin liittyviä asenteita ja toiveita. Yksikkö on Pohjoismaiden ainoa väestöntutkimukseen erikoistunut tutkimuslaitos. Laitoksen toimintaa rahoittaa Väestöliiton ohella opetus- ja kulttuuriministeriö.


title: Väestöliitto

text: Perheystävällisesti töissä -hanke (2014−2018) tukee ihmisten työssä jaksamista tarjoamalla yrityksille ja yhteisöille työkaluja perheystävällisten käytäntöjen kehittämiseen ja käyttöönottoon omassa organisaatiossa. Hanketta tukee Raha-automaattiyhdistys ja siinä ovat kumppaneina Lastensuojelun Keskusliitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Vanhempainliitto, Suomen ylioppilaskuntien liitto, Yhden Vanhemman Perheiden Liitto, Barnavårdsföreningen i Finland ja Lapsiasiainvaltuutettu.


title: Väestöliitto

text: 14. helmikuuta 1941 nationalistinen Suomalaisuuden Liitto, keskusta-oikeistolais-nationalistinen Nouseva Suomi ja vasemmistolainen Suomen Sosiaalidemokraattinen Työläisnaisliitto perustivat Väestöliiton Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla. Perustajia huolestuttivat syntyvyyden lasku, köyhät suurperheet, lasten korkea kuolleisuus, sotaorvot ja jälleenrakennus. Väestöliiton tavoitteena oli lisätä tietoa väestön lukumäärän merkityksestä kansakunnan olemassaololle ja parantaa perheiden elinehtoja.


title: Väestöliitto

text: Väestöliiton historiikin mukaan se keskittyi ensimmäisinä toimintavuosinaan sotaorpojen auttamiseen ja jälleenrakennustyöhön sekä opetti suomalaiset sodan jälkeen ehkäisemään. Väestöliitossa nähtiin, että perhe-elämän edellytyksiä tuli kohentaa ensimmäiseksi, jotta yhteiskunnallinen kehitys pääsisi alkuun. Keskeiseksi toimintamuodoksi tuli väestöpoliittisten tutkimusten tekeminen. Ensimmäiset tutkimukset käsittelivät perhekustannusten tasaamista, väestönkehitystä sodan päätyttyä sekä asuntotilannetta.


title: Väestöliitto

text: Tutkimusten pohjalta tehtiin lakialoitteita lapsiperheiden taloudellisen tilanteen parantamiseksi. Väestöliitto puolusti mm. lapsilisäjärjestelmää, esitti helpotuksia lapsiperheiden verotukseen ja teki ehdotuksia asumistason parantamiseksi. Liitto osallistui keskeisesti myös Arava-lainsäädännön kehittämiseen.


title: Väestöliitto

text: Väestöliitto ajoi aluksi rodunjalostusta. Ensimmäisessä ohjelmassa kiinnitettiin huomiota väestön laatuun: ”Monissa maissa on sterilisaation avulla koetettu parantaa väestön laadullista kokoomusta karsimalla siitä pois perinnöllisiä sairaustiloja ja rikollisia taipumuksia. Maassamme vuonna 1935 voimaantullut sterilisointilaki on käytännössä osoittautunut epäonnistuneeksi.” Epäonnistuminen tarkoitti, että pakkosterilointeja oli tehty liian vähän suhteessa tavoitteisiin. Vuosittain sterilointiin noin 100 kehitysvammaista ihmistä, seksuaalirikoksen tehnyttä ihmistä tai kaksisuuntaista mielialahäiriötä ja skitsofreniaa sairastavaa ihmistä. Väestöliitto asetti toimikunnan pohtimaan sterilointien tehostamista.


title: Väestöliitto

text: Väestöliiton ensimmäinen kansanterveystyön ohjelma ilmestyi 1940-luvun alussa. Väestöliitto halusi, että mahdollisimman moni nainen voisi synnyttää terveitä lapsia ilman terveydellisiä haittoja. Toinen tavoite oli, että mahdollisimman moni lapsi kehittyisi terveeksi aikuiseksi. Liitto toimitti lastenhoito- ja valistusmateriaalia äitiys- ja lastenneuvoloille sekä varoitti aborttien ja sukupuolitautien vaaroista. Myöhemmin poliittis-ideologisista syistä Väestöliitto on suositellut erityisesti eugenistisiin seulontoihin perustuvia abortteja käytettäväksi mahdollisimman laajalti, jotta väestön terveys säilyisi mahdollisimman puhtaalla ja häiriöttömällä tasolla. Mallia Väestöliitto on ottanut mm. Tanskasta, jossa on asetettu Downin oireyhtymän esiintymiselle 0-taso tavoitteeksi vuodeksi 2020.


title: Väestöliitto

text: Vuonna 1947 Väestöliitto perusti ensimmäisen avioliittoneuvolan Helsinkiin. Siellä tehtiin avioliittoon aikoville terveystarkastuksia, annettiin avioliitossa oleville tietoa perhesuunnittelusta ja sukupuolielämästä sekä autettiin aviollisissa ristiriidoissa. Vuoteen 1950 avioliittoneuvoloita oli Helsingissä toimivan kahden neuvolan lisäksi perustettu Tampereelle, Poriin, Turkuun, Lahteen, Ouluun, Jyväskylään, Kuopioon, Kotkaan ja Hämeenlinnaan. Helsinkiin perustettiin myös sosiaalineuvola, jossa autettiin raskauden vuoksi vaikeuksiin joutuneita naisia. Yksinäisille, odottaville äideille järjestettiin tukikoteja.


title: Väestöliitto

text: Väestöliitto järjesti yleisöluentoja terveellisistä elämäntavoista ja syntyvyyden säännöstelystä. Lisäksi se koulutti lääkäreitä ja lääketieteen opiskelijoita raskauden ehkäisyyn liittyvissä kysymyksissä. Vuonna 1950 liitto perusti "Avioliitto ja lääkäri" -lehden, jossa se jakoi tietoa perhesuunnittelusta, laittomien aborttien vaaroista sekä uusista ehkäisymenetelmistä.


title: Väestöliitto

text: Väestöliitto osallistui vuonna 1943 voimaantulleen perhelisälain syntyyn ja toimeenpanoon. Perhelisävarojen avulla pyrittiin parantamaan perheviljelmiä ja edistämään kotieläinten hoitoa, jotta perheet voisivat olla elintarvikkeiden suhteen omavaraisia. Monilapsisille perheille toimitettiin myös erilaisia säännöstelyn piiriin kuuluvia kulutushyödykkeitä. Esimerkiksi vuosina 1946–1948 Väestöliiton hankintatoimiston välityksellä perhelisäperheille toimitettiin:


title: Väestöliitto

text: Heti perustamisensa jälkeen vuonna 1941 Väestöliitto esitti, että äitienpäivänä muistettaisiin sankarivainajien äitejä, puolisoja sekä suurten perheiden ja siirtoväen äitejä. Ensimmäinen valtakunnallinen äitienpäiväjuhla pidettiin Väestöliiton aloitteesta Kansallisteatterissa. Juhlaan osallistuivat tasavallan presidentti Risto Ryti ja rouva Gerda Ryti sekä useita ministereitä. Väestöliitto järjesti valtakunnallisen äitienpäiväjuhlan vuoteen 1992 saakka.


title: Väestöliitto

text: Väestöliitto ryhtyi vuonna 1941 julkaisemaan vuosittain "Toukokuun toinen sunnuntai" -ohjelmavihkosta. Vihkosessa oli puheita, runoja ja näytelmiä kansakoulujen ja muiden äitienpäiväjuhlia järjestävien käyttöön.


title: Väestöliitto

text: Vuonna 1945 Väestöliitto perusti Kotisisaropiston, joka toimi Skatan kartanolta vuokratussa päärakennuksessa Helsingin Vuosaaressa. Kaksivuotisen kotisisarkoulutuksen tarkoitus oli helpottaa kotien työvoimapulaa, kohottaa kotitaloustyön arvoa ja luoda arvostettu ja ammattitaitoinen kotitaloustyöntekijöiden ammattikunta. Pari vuotta myöhemmin liitto osti rakennuksen itselleen ja sen nimeksi tuli Meriharju. Vuonna 1949 perustettiin toinen kotisisaropisto Lohjan Virkkalaan. Kotisisaropisto siirtyi Elimäelle vuonna 1970 Moision kartanon tiloihin, missä se toimi vuoteen 1984 saakka.


title: Väestöliitto

text: Vuoteen 1986 mennessä Väestöliiton kotisisaropistoista oli valmistunut yhteensä 3 778 kotisisarta ja kodinhoitajaa.


title: Väestöliitto

text: Sotien jälkeen Väestöliitto oli huolissaan erityisesti lapsiperheiden heikosta asumistasosta. Liiton silloisen toiminnanjohtajan, varatuomari Heikki von Hertzenin vuonna 1946 ilmestynyttä kirjaa "Koti vaiko kasarmi lapsillemme" pidettiin herätyshuutona lapsiperheiden asumistason kohentamiseksi.


title: Väestöliitto

text: Väestöliitto ryhtyi toteuttamaan Herzenin pitkäaikaista unelmaa uudenlaisesta sosiaalisesti tasapuolisesta asuinalueesta vuonna 1951, jolloin liitto osti Hagalundin kartanolta 238 hehtaarin maa-alueen Espoosta 10 kilometriä Helsingistä länteen. Yhdessä viiden muun järjestön kanssa (Virkamiesliitto, Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto, Vuokralaisten keskusliitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto ja Suomen siviili- ja asevelvollisuusinvalidien liitto) perustettiin samana vuonna Asuntosäätiö, jonka tehtävänä oli luoda yhtenäisiä, nykyaikaisesti asemakaavoitettuja asuinalueita ja toteuttaa sosiaalista asuntorakentamista tulevassa Tapiolan puutarhakaupungissa. Tapiolan peruskivi muurattiin 5. syyskuuta 1953 ja vuonna 1956 valmistui ensimmäinen välitavoite, itäinen lähiö, jossa oli noin 1 000 asuntoa ja 4 000 asukasta.


title: Väestöliitto

text: Väestöliitto on ollut vaikuttamassa monien lakien ja perheiden elämää helpottavien uudistusten syntyyn:


title: Perinnöllisyys

text: Perinnöllisyys tarkoittaa ominaisuuksien periytymistä suvullisessa lisääntymisessä eliöltä sen jälkeläisille. Se on evoluution keskeinen mekanismi ja mahdollistaa esimerkiksi eläinten ja kasvien jalostuksen villityypistä poikkeaviksi roduiksi ja lajikkeiksi.


title: Perinnöllisyys

text: Perinnöllisyys perustuu eliöiden kaikissa soluissa olevaan geeneihin, jotka määräävät sekä lajin yhteiset että kunkin yksilön ainutlaatuiset, synnynnäiset, perinnölliset ominaisuudet. Saman lajin yksilöillä on samat geenit, mutta kukin geeni voi saada eri muotoja. Yksilö perii geenimuotoja vanhemmiltaan, ja niiden yhdistelmistä syntyy kunkin yksilön ainutkertainen perimä.


title: Perinnöllisyys

text: Meioosissa geenit jakautuvat sukusoluihin, jotka parittelun kautta muodostavat toisen yksilön sukusolujen kanssa uuden yksilön (jälkeläisen) solumateriaalin. Näin jälkeläisen oma geenimateriaali sisältää sen molempien vanhempien geenimateriaalia, ja jälkeläisen ominaisuuksissa on molempien vanhempien piirteitä.


title: Kommilan ratapiha

text: Kommilan ratapiha () on rautatieliikennepaikka Suomen rataverkolla Varkauden kaupungissa Pohjois-Savon maakunnassa rataosalla Varkaus-Kommila. Liikennepaikan etäisyys Helsingin päärautatieasemalta on 429,7 ratakilometriä mitattuna Pieksämäen ja Kouvolan asemien kautta. Rautateitse matkaa Pieksämäen asemalle on 53,6 kilometriä ja Varkauden asemalle 7,8 kilometriä.


title: Kommilan ratapiha

text: Kommilan ratapiha toimii Stora Enson tavaraliikenteen luovutusratapihana. Liikennepaikalla on ainoastaan tavara- ja vaihtotyöliikennettä.


title: Kommilan ratapiha

text: Kommilassa turvalaitteena on varmistuslukko- ja opastinturvalaitos. Opastimien opasteet eivät ole riippuvaisia vaihteiden asennosta, tämän takia suurin nopeus ratapihalla on 30 km/h.


title: Kaarlo Sarkia

text:
Kaarlo (Kalle) Sarkia (alkuperäiseltä nimeltään Kaarlo Teodor Sulin) (11. toukokuuta 1902 Kiikka – 16. marraskuuta 1945 Sysmä) oli suomalainen runoilija ja esteetikko. Hän suomensi ranskalaista runoutta. Hänestä on käytetty myös nimitystä ”suomalainen Apollo”.
Sarkia syntyi aviottomana piian lapsena vuonna 1902. Hänen äitinsä oli Aleksandra (Sandra) Maria Sulin (1874–20.2.1916), joka kuoli pojan ollessa vajaa 14-vuotias, ja poika joutui Hilda Runnin, joka oli Kaarlo Sarkian kummitäti, kasvatiksi. Isä oli puuseppä Malakias Korkki, jonka suku oli kotoisin Houhajärven Kuukan talosta. Sarkian isä oli lähes 100 prosenttisella varmuudella Tyrväältä ollut kirvesmies Heikki Laaksonen.


title: Kaarlo Sarkia

text: Sarkia asui äitinsä kanssa tämän palveluspaikassa Aadolfilla (Aadolfi Mäkelä), mutta tämän kuoltua joulukuussa 1914, he muuttivat äidin vanhempien kotitaloon Kaarlon isoäidin Emman (Lindroos) ja isoisän Paulu Sulinin (myöh. Pajunen) eli ”Vahalan vaarin” luokse. Äidin terveys heikkeni, ja vastuun otti Hilda Runni. Siirryttyään oppikouluun Kaarlo asui kauppias Lehtosen perheessä, ja auttoi apteekkari Bäckmanin poikia läksyissä. Bäckmanin perheestä tuli tärkeä hänen myöhemmälle elämälleen, sillä hän oppi perheen sveitsiläissyntyiseltä äidiltä ranskaa ja saksaa.


title: Kaarlo Sarkia

text: Vaatimattomista lähtökohdista huolimatta Sarkia menestyi koulussa ja kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1923 Tyrvään yhteiskoulusta. Ylioppilaaksi valmistumisensa jälkeen hän jatkoi opiskelujaan Helsingin ja Turun yliopistoissa. Turussa opiskellessaan hän tutustui vastaperustetun yliopiston kirjallisuuden professoriin V. A. Koskenniemeen, jonka kirjalliseen piiriin hän liittyi. Tällöin muodostuneet henkilösuhteet olivat myöhemmälle runoilijankutsumukselle hyvin tärkeitä. Hän ei kuitenkaan suorittanut loppututkintoa, vaan ryhtyi kirjailijaksi. Kotiseudullaan Kiikassa Sarkia kävi viimeisen kerran vuonna 1931.


title: Kaarlo Sarkia

text: Useat sairastivat 1900-luvun alkupuolella Suomessa erilaisia tuberkuloosin muotoja, eräs heistä oli Sarkian runoilijatoveri Uuno Kailas. Myös Sarkia sairastui keuhkotuberkuloosiin ja jo nuorena tauti oli oireillut lievänä kaularauhastuberkuloosina, mutta runoilijan iän myötä tauti eteni keuhkoihin ja muualle ruumiiseen. Nuoren miehen mieleen vaikuttivat myös kokemukset oman fyysisen minän heikkoudesta ja ruumiista kasvavasta sairaudesta. Tästä olivat seurauksena ajoittaiset masennukset. Sarkia käsittelikin runoissaan elämän peruskysymyksiä, kuten kuolemaa ja ihmisen kärsimystä.


title: Kaarlo Sarkia

text: Fil. tri Panu Rajala toteaa esitelmässään, että vaikka keuhkotauti varjosti Sarkian koko elämää, parantoloissa vietetyt ajat eivät olleet runoilijalle vastenmielisiä, sillä eniten luomistyössään Sarkia kaipasi rauhaa, vapautta ja hellivää hoitoa. Kaikkea näitä hän olisi saanut osakseen parantoloissa. Rajalan mukaan potilas näyttää suorastaan paenneen sairauteensa, jotta välttäisi arkeen ja työhön liittyvät ponnistelut. Hiisku kertoo kuitenkin Sarkia-elämäkerrassaan, että parantolailmapiiri tiukkoine sääntöineen ahdisti Sarkiaa, hän ei osallistunut potilaiden viihdeiltoihin ja hälinä häiritsi häntä. Toiselta parantolareisulta 1935 sopeutumisongelmat saivat hänet pakenemaan kesken hoidon..


title: Kaarlo Sarkia

text: Sarkialla oli paremmat mahdollisuudet saada hoitoa kuin tavallisella kansalaisella. Häntä hoidettiin WSOY:n antaman stipendin turvin.


title: Kaarlo Sarkia

text: 1900-luvun alkupuolella homoseksuaalisuus oli vahva tabu. Se oli myös vankeudella rangaistava rikos. Asiasta joko vaiettiin tai siitä puhuttiin kiertoilmaisuin. Aikalaiset ja myöhemminkin kirjoittaneet ovat olleet hienotunteisia Sarkialle ja käsitelleet hänen homoseksuaalisuuttaan kierrellen. Tietenkin Sarkia itse ei juuri missään vaiheessa ilmaissut viehtymyksiään.


title: Kaarlo Sarkia

text:
Esitelmässään filosofian tohtori Panu Rajala toteaa Sarkian homoseksuaalisuudesta seuraavaa:.
Artikkelissaan Rajala tuo esille ainakin kolme vakavampaa Sarkian suhdetta, jotka olisivat voineet olla seksuaalisia. Tunnetuin lienee suhde Uuno Kailaaseen. Siitä on myös niukalti tietoja Kailaksen papereissa. Toisaalta matkat ulkomaille olivat tässäkin asiassa henkireikä Sarkialle.


title: Kaarlo Sarkia

text: Kaarlo Sarkia julkaisi elinaikanaan vain neljä erillistä runokokoelmaa, jotka vielä vuonna 1944 julkaistiin koottuina runoina. Omien runojensa ohella hän ehti kääntää runsaasti, etenkin ranskalaista ja italiankielistä runoutta. Hänen runoherkissä käsissään kääntyivät esimerkiksi François Villon, Pierre de Ronsard, André Chénier, Giacomo Leopardi, Victor Hugo, Charles Leconte de Lisle, Charles Baudelaire, Giosuè Carducci, Sully Prudhomme, José María de Heredia, Giovanni Pascoli, Émile Verhaeren, Jean Moréas, Gabriele D'Annunzio, Paul Fort, kreivitär de Noailles, Arthur Rimbaud.


title: Kaarlo Sarkia

text: Sarkialla on sanottu olleen suomenkielisistä runoilijoista täydellisimmän kielentajun. Hän saattoi luoda harmonian tunnelman vain sanojen asunmerkityksen ja runosäkeiden poljennon avulla. Sarkian sanotaankin lausahtaneen ”Minun suurin onneni on se, että saan runoilla suomeksi.”


title: Kaarlo Sarkia

text: Kaarlo Sarkia imi voimakkaasti vaikutteita muun muassa asuinpaikkakunnasta. Vielä aikuisenakin Sarkia saattoi pohtia vaikutuksia näkemyksiinsä: ”…näkemyksen laajuus ja suuripiirteisyys - runoilun kannalta välttämättömiä seikkoja - puuttuvat minulta. Tunnen ahtaitten rajojen puristavan itseäni, en uskalla, en jaksa lähteä lentoon. Pieni elämä, pienet itsekkäät tunteet ja tunnelmat ovat minun piiriini kuuluvaa hyvää.” Runoilijaksi heittäytyminen ei aina ollut helppoa. Taloudelliset vaikeudet ja velkojen maksu vaivasivat. Nuorella ja komealla Sarkialla oli taipumus elää suurellisesti ja näyttävästi. Hän oli aikansa dandy, sillä hänen kirjeissään ja joskus tuotannossaan tulee esiin narsistisia piirteitä.


title: Kaarlo Sarkia

text: Suomentajana Sarkia oli menestyksekäs, ja eritoten hänen käännöksensä Arthur Rimbaud’n runosta Le Bateau Ivre eli ”Humaltunut venhe” saavutti jakamattoman tunnustuksen ja suuren suosion. Teoksen ovat ”yrittäneet” kääntää Tuomas Anhava nimella ”Juopunut pursi” sekä Einari Aaltonen nimellä ”Känninen paatti”. Kuitenkin Sarkia saavutti runon oikean rytmin, saman jolla vene heilahtelee aalloilla kuin juopunut ikään.


title: Kaarlo Sarkia

text: Sarkia sai runouteensa paljon vaikutteita käännöstyöstään, joka oli hyvin monipuolista, mutta myös matkat ulkomaille olivat hänen ohjelmassaan jo varhain. Panu Rajala toteaakin esitelmässään:


title: Kaarlo Sarkia

text: Kääntäjänä hän tutustui Leconte de Lislen runouteen, ja tällä oli suuri vaikutus hänen kahteen viimeiseen kokoelmaansa, kuten hän itsekin jossakin totesi.


title: Kaarlo Sarkia

text: Eräs ajankohtaan nähden poikkeuksellinen aihepiiri Sarkian runoudessa olivat pohdinnat pahuudesta ja hyvyydestä, korostunut pasifismi ja ajatus kaikkien ihmisten välisestä veljeydestä. Tämä saattoi olla nuoren Sarkian kokeman sisällissodan seurausta kuin myös 1920-luvulla suoritetun asepalvelun vaikutusta. Varsinkin viimeisessä, toisen maailmansodan aikana syntyneessä runokokoelmassaan Sarkia käsittelee ihmisen kovaa kohtaloa ja osaa maailmassa.


title: Kaarlo Sarkia

text: Sarkia oli tunnustettu ja arvostettu lyyrikko jo elinaikanaan. Hänen varhainen kuolemansa teki hänestä eräänlaisen muoti-ilmiön. Vuosisadan loppu koki eräänlaisen Sarkia-renessanssin, sillä esimerkiksi Erik Bergman, Kaj Chydenius, Petri Laaksonen ja monet muutkin sävelsivät hänen kirjoittamiaan runoja.


title: Kaarlo Sarkia

text: Pasifismistaan huolimatta Sarkia ei ollut kiinnostunut politiikasta. Runoissa hän ei ota kantaa ajan tapahtumiin, ei lukenut lehtiä ja väheksyi vuonna 1930 erään Saksassa parhaillaan oleskelleen tuttavansa kiinnostusta esimerkiksi talonpoikaismarssiin:


title: Kaarlo Sarkia

text: Hänen mielipiteensä kuitenkin kallistuivat vasemmistoon, ja samalla siihen liittyi vahva isänmaallisuus. Hän ei hyväksynyt AKS:ää vaan sen sijaan luki innostuneena Pentti Haanpään "Kenttä ja kasarmi" -romaania.


title: Kaarlo Sarkia

text: Sarkian synnyinpitäjässä Kiikassa (nykyisin Sastamalan kaupungin osa) on useita Sarkian muistokohteita. Lapsuudenkodin paikalla toimii Sarkia-museo ja lähellä olevan synnyinkodin paikalla on Sarkian patsas. Patsaassa on nelitahoisen jalustan päällä runoilijan pään näköispatsas. Sen on veistänyt Kauko Räike vuonna 1959. Patsas paljastettiin 17.7.1960. Paljastuspuheen piti opetusministeri Heikki Hosia. Samalla paikalla on myös syntymäkodin merkkiviiri.


title: Kaarlo Sarkia

text: Kiikan entisen kansakoulun seinässä on reliefi, joka kertoo Sarkian käyneen siellä koulua. Sarkian kummitädin ja kasvatusäidin Hilda Runnin hautamuistolaattaan on tehty marmorijalusta, jossa on teksti Kaarlo Sarkian kasvatusäiti.


title: Kaarlo Sarkia

text: Tyrvään yhteiskoulussa (nykyisin Vammalan lukio), josta Sarkia kirjoitti ylioppilaaksi, on koulun oppilaskunnan hankkima, vuonna 1948 paljastettu Essi Renvallin veistämä Sarkian rintakuva.


title: Kaarlo Sarkia

text: Sarkian muistoa vaalii vuonna 1952 perustettu Sarkia-seura. Alun perin sen ensisijainen tehtävä oli patsaan hankinta.


title: Pallosalama (täsmennyssivu)

text: Pallosalama tarkoittaa seuraavia:


title: Fusō (1877)

text: Fusō () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1877 vesillelaskettu keskelle alusta sijoitetulla tykkitornilla varustettu ironclad-taistelulaiva (). Alus oli ensimmäinen Japanin laivastolle Britanniassa valmistettu panssaroitu sotalaiva, ja sen rakennustöitä valvoi Tōgō Heihachirō, josta myöhemmin tuli menestynyt amiraali.


title: Fusō (1877)

text: Alus tilattiin Lontoosta Poplarista Samuda Brothersilta osana vuoden 1875 laivasto-ohjelmaa. Sir Edward Reedin suunnitteleman aluksen köli laskettiin syyskuussa 1875 ja alus laskettiin vesille 14. huhtikuuta 1877. Alus oli pienennetty versio "HMS Iron Dukesta" ja se oli parkkitakiloitu. Sen koneiston toimitti Penn and Sons Greenwichistä, jolla se kykeni saavuttamaan 4 500 merimailin toimintasäteen 10 solmun nopeudella. Kruppin toimittamat tykit sijoitettiin samoin kuin Ranskan merivoimien "Redoutablella".


title: Fusō (1877)

text: Aluksen kylkien panssarointina oli neljästä yhdeksään tuumaan oleva panssarivyö. Tykkipatterin suojana oli kahdeksan tuuman panssari ja laipiot seitsemäntuumaiset.


title: Fusō (1877)

text: Alus toimitettiin Japaniin ja vuodesta 1881 sen kotisatamana toimi Jokohama. Aluksen palveluksesta poistoa suunniteltiin jo vuonna 1891, mutta se kuitenkin otti osaa ensimmäiseen Kiinan–Japanin sotaan vuosina 1894–1895. Sodan aikana alus osallistui Jalujoen taisteluun, jossa siihen osui kahdeksan kranaattia surmaten kaksi ja haavoittaen kahtatoista miehistönjäsentä, sekä Weihaiwein taisteluun. Vuonna 1894 alus modernisoitiin, jolloin sen parkkitakila ja päämasto poistettiin. Samalla alukselle asennettiin kahdeksan kuuden tuuman 50 pituuskaliiperin pikatykkiä, seitsemän konekivääriä ja kaksi 18 tuuman torpedoputkea.


title: Fusō (1877)

text: Alus törmäsi 29. lokakuuta 1897 myrskyssä Iyon (Shikoku) rannikolla risteilijä "Matsushimaan" ja upposi. Kapteeni Uryū Sotokichi vangittiin kolmeksi kuukaudeksi onnettomuuden takia. Hylky nostettiin seuraavan vuoden syyskuussa. Alus uudelleenluokiteltiin 2. luokan taistelulaivaksi 28. maaliskuuta 1898 ja sille asennettiin vuonna 1899 uudet Kruppin tykit korjausten jatkuessa aina huhtikuuhun 1900. Vuodesta 1903 alkaen aluksella oli kaksi kuuden tuuman ja neljä 4,7 tuuman 40 pituuskaliiperin tykkiä.


title: Fusō (1877)

text: "Fusō" luokiteltiin 8. huhtikuuta 1900 rannikkopanssarilaivaksi ja se palveli jälleen Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905. Alus osallistui Port Arthurin piiritykseen ja partioi Tsushiman salmea. Sodan päättyessä alus oli jo pahoin vanhentunut ja se luokiteltiin 2. luokan rannikkopuolustusalukseksi 11. joulukuuta 1905. Virallisesti alus poistettiin palveluksesta 1. huhtikuuta 1908 ja se romutettiin Jokohamassa vuonna 1910.


title: DEFCON (peli)

text: DEFCON on brittiläisen pelitalo Introversion Softwaren kehittämä reaaliaikainen strategiapeli, joka julkaistiin 29. syyskuuta 2006. Pelissä pelaajan tehtävänä on valita hallintaansa oma manner ja sitten voittaa tuhoisa ydinsota muita mantereita vastaan. Peli on saanut suuresti vaikutteita ydinsotaa käsittelevistä elokuvista, kuten "Tohtori Outolempi", "Sotaleikit" ja "Pommin varjossa".


title: DEFCON (peli)

text: Vaikka pelin voikin maksullisesti ladata Internetissä, on siitä olemassa myös paketoitu myyntiversio, jonka tosin voi ostaa ainoastaan Introversionin verkkokaupasta. Introversionin verkkokaupan ohella peliä markkinoi myös Valve Corporation Steam-ohjelmansa kautta.


title: DEFCON (peli)

text: "DEFCON" on toteutettu 1980-luvun tyylisellä vektorigrafiikalla, ja pelin maailmankartta muistuttaakin suuresti sodanjohdon digitaalisia tietokonekarttoja. Pelaajan tarkoituksena on pelimuodosta riippuen tuhota mahdollisimman paljon vihollisen ohjussiiloja, lentotukikohtia ja asutuskeskuksia ydinaseiden avulla tai suojata omaa väestöään. Koska kaikki pelaajat kärsivät pahoja tappioita, pelin voittaa se, joka kärsinyt vähiten menetyksiä ja aiheuttanut eniten tuhoa vihollisilleen. Ydinsodasta selviytyneiden ja siinä menehtyneiden määrällä on suuri vaikutus pelaajan saamiin pisteisiin.


title: DEFCON (peli)

text: Pelissä jokaisella osapuolella on tasapuoliset mahdollisuudet voittoon, sillä jokaisella osanottajalla on saman verran yksiköitä. Pelissä ei kerätä raaka-aineita tai rakenneta uusia yksiköitä ja rakennuksia. Sen vuoksi pelin voittoon tarvitaankin nopeita refleksejä, strategista ajattelua ja tehokkaita taktiikoita. Pelaajan on opittava hyökkämään ja puolustamaan samanaikaisesti, sillä pelkkä hyökkäys on hyvin riskialtista ja jättää pelaajan avoimeksi vihollisen ydinaseiskuille.


title: DEFCON (peli)

text: Peliä voi pelata erilaisilla asetuksilla. Esimerkiksi pisteiden määrityksen voi valita niin, että eniten ydinhyökkäyksestä selviytyneitä omaava pelaaja voittaa koko pelin. Myös pelin nopeuden voi asettaa 15 minuutin pikapeliksi, sekä vaihtoehtoisesti reaaliaikaiseksi, jolloin pelin pituus voi olla kuusi tuntia.


title: DEFCON (peli)

text:
Pelissä on kuusi eri osapuolta, joista yhden pelaaja tai tekoäly voi valita. Nämä ovat:
Pelissä on myös muutamia alueita, jotka eivät kuulu millekään osapuolelle. Näitä ovat Etelämanner, Grönlanti, Kazakstan, Länsi-Intia, Oseania ja Turkki.


title: DEFCON (peli)

text: "DEFCON":ssa pelaaja saa alussa asetella kartalle omalle maa- ja merialueelleensa joukon yksiköitä, joita on jokaisella osapuolella yhtä paljon. Yksiköitä ei voi rakentaa, joten yksiköiden menettäminen voi heikentää suurestikin pelaajan hyökkäys- ja puolustuskykyä. Pelaajalla on vain rajallinen näkökyky, joten yksiköiden oman havaintokyvyn hyödyntäminen on tärkeää.


title: DEFCON (peli)

text: "DEFCON":ssa on viisi vaihetta, joiden kautta peli etenee aina alusta loppuun:


title: William Petersen

text: William Louis Petersen (s. 21. helmikuuta 1953 Evanston, Illinois) on yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä sekä -tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten pääosastaan rikossarjassa CSI jossa hän esitti tutkija Gil Grissomia sarjan yhdeksällä ensimmäisellä tuotantokaudella. Petersen oli ehdolla Golden Globe -palkinnon saajaksi vuonna 2004.


title: William Petersen

text: Petersen meni naimisiin pitkäaikaisen naisystävänsä Gina Cironen kanssa Italiassa kesäkuussa 2003. Petersenillä on tytär Maite (s. 1975) edellisestä avioliitostaan (1974–1981) Joanne Bradyn kanssa.


title: DEFCON

text:
DEFCON eli Defense Readiness Condition on Yhdysvaltain asevoimien käyttämä puolustusvalmiuden tilaa osoittava luokitusjärjestelmä. Alhaisin valmiustila on DEFCON 5 ja korkein DEFCON 1, joka merkitsee välitöntä Yhdysvaltoihin kohdistuvan hyökkäyksen uhkaa. DEFCON-tilan muuttamisesta päättävät aselajien komentajat (Joint Chiefs of Staff).
Aselajien komentajat loivat DEFCON-järjestelmän marraskuussa 1959, jotta voitaisiin pitää yllä tiettyä valmiustilaa eri komentoalueilla.


title: DEFCON

text: Korkein koskaan käytetty valmiustila on DEFCON 2. Kuuban ohjuskriisin aikana lokakuussa 1962 Yhdysvaltain asevoimat määrättiin valmiustilaan DEFCON 3. Yhdysvaltain ilmavoimat määrättiin 23. lokakuuta valmiuteen DEFCON 2 muiden aselajien pysyessä valmiudessa DEFCON 3. Ilmavoimien valmiustasoa laskettiin 15. marraskuuta.


title: Regressiivinen vero

text: Regressiivinen vero on veronkantotapa, jossa veroprosentti pienenee verotettavan rahasumman kasvaessa. Tuloverotuksessa regressiivinen vero tarkoittaa, että suurituloisilla on alhaisempi veroprosentti kuin pienituloisilla. Regressiivisen verotuksen vastakohta on progressiivinen verotus.


title: Regressiivinen vero

text: Vero voi olla regressiivinen verosääntöjen perusteella tai siksi, että rikkaat välttyvät maksamasta täyttä veroa laillisen verosuunnittelun tai laittoman veronkierron avulla. Rikkailla tarkoitetaan tuloveron tapauksessa eniten ansaitsevia, pääomaveron tapauksessa eniten pääomaa omistavia ja kulutusveron tapauksessa eniten kuluttavia.


title: Regressiivinen vero

text: Jos kaikkien verovelvollisten vuosituloista peritään sama prosenttiosuus veroa riippumatta vuositulojen määrästä, kyseessä on suhteellinen eli tasavero. "Tasasummavero" on kysymyksessä, kun kaikki verovelvolliset maksavat euromääräisesti yhtä suuren summan.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Virallisten kielten opetus eri maissa on sellaisten kielten opetusta kouluissa, jotka ovat kyseisen maan virallisia kieliä. Vähemmistöasemassa olevien virallisten kielten tai osan virallisista kielistä pakollinen opiskelu on käytäntö useissa monikielisissä maissa. Eri maiden kielipoliittisten tilanteiden vertailu on vaikeaa maiden erilaisten kielisuhteiden ja historioiden vuoksi. Esimerkiksi Kanadan Ontariossa maan toisen virallisen kielen pakollista opiskelua perustellaan myös sillä, että ranskaa puhutaan laajasti ympäri maailmaa. Irlannissa puolestaan iirin opetuksen päätarkoituksena on ollut maassa aikaisemmin laajalti käytetyn kielen elvyttäminen.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Belgiassa on kolme virallista kieltä. Opetustoimi on kieliyhteisöjen vastuulla ja kielten pakollisuus vaihtelee eri osissa maata. Toinen suurimmista kielistä, hollanti tai ranska, on pakollinen osassa maata 11 ikävuodesta eteenpäin. Hollantia puhuu Belgian väestöstä noin 60 % ja ranskaa noin kolmannes väestöstä. Maan kolmas virallinen kieli, selvästi vähemmistöasemassa oleva saksa, on saksankielisellä alueella olevissa ranskankielisissä kouluissa vaihtoehtoinen hollannin kanssa.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Etelä-Afrikassa on yksitoista virallista kieltä, joista kaikkia voidaan käyttää koulujen opetuskielenä. Kolmannelta luokalta alkaen oppilaiden tulee opiskella koulun opetuskielen lisäksi vähintään toista virallista kieltä. Lisäksi koulujen tulee edistää maan monikielisyyttä.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Iiri on Irlannissa pakollista kaikissa valtion rahoitusta saavissa kouluissa, vaikka sen opettaminen pakollisena oppiaineena poistettiin 1973. Iirin kielenopetuksen tarkoituksena on elvyttää iirin kieltä maassa.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Islannissa oppilaiden on luettava jotain muuta skandinaavista kieltä, joka on yleensä käytännössä entisen emämaan kieli tanska. Muut skandinaaviset kielet eivät kuitenkaan ole virallisia kieliä.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Kanadassa koulujen opintosuunnitelmista päätetään provinssikohtaisesti. Kanada on liittovaltion tasolla täysin kaksikielinen ja kaikki liittovaltion palvelut on saatavissa molemmilla virallisilla kielillä.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Provinsseista New Brunswick on ainoa täysin kaksikielinen provinssi, jossa opetusta tarjotaan molemmilla virallisilla kielillä kaikilla luokilla, yliopistoissa ja ammattikouluissa. Manitoban julkishallinnon ja viranomaisten palvelut ovat saatavilla molemmilla kielillä ja ranskankielistä opetusta on laajasti tarjolla. Ontariossa ranskankielen opiskelu on pakollista toisena kielenä vain vuosiluokilla 4.–8. Québecissa ainoa virallinen kieli on ranska. Muissa provinsseissa ja territorioissa ranskankielistä opetusta on tarjolla vaihtelevasti.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Norjassa molempien norjan kirjakielen muotojen kirjanorjan (bokmål) ja uusnorjan (nynorsk) opiskelu on pakollista ungdomsskolen (peruskoulun yläluokkien) kahdeksannelta luokalta lähtien. Uusnorjaa käyttää ensisijaisena kirjakielenään noin 10–12 prosenttia norjalaisista.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Suomella on kaksi "kansalliskieltä", suomi ja ruotsi. Lisäksi saamella (käytännössä pohjois-, inarin- ja koltansaame), romanilla ja suomalaisella viittomakielellä on perustuslaissa mainittu erityisasema.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Suomen- ja ruotsinkieliset opiskelevat omaa ja toistensa kieltä peruskoulussa (pakollisena 7. luokalta paitsi Ahvenanmaalla), lukiossa ja korkeammissa koulutuslaitoksissa. Muiden kielien puhujat opiskelevat jompaakumpaa kansalliskieltä joko äidinkielenä, toisena kielenä tai omalle ryhmällä (saamelaiset, romanit ja viittomakieliset) suunnatun opetussuunnitelman mukaan.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Kunnilla on velvollisuus järjestää suomen- ja ruotsinkielisten opetus näiden omalla äidinkielellä. Saamen kieltä opetetaan lähinnä saamelaisten kotiseutualueella. Muita perustuslaissa mainittuja kieliä voi opiskella äidinkielenä joissakin kouluissa.


title: Virallisten kielten opetus eri maissa

text: Sveitsi, jossa on kolme virallista (saksa, ranska ja italia), ja lisäksi yksi kansallinen kieli, joka on alueellisesti virallinen (retoromaani), edellyttää käytännössä kouluissa oppilailta äidinkielensä lisäksi vähintään yhden kansalliskielen opiskelua. Opetuksesta päätetään kuitenkin kantonikohtaisesti. Saksan- ja ranskankielisillä alueilla opiskelu aloitetaan 9-vuotiaana. Retoromaaninkielisillä alueilla ja Ticinossa opiskellaan oppivelvollisuuden ajan sekä saksaa että ranskaa. Italiankielisessä Ticinossa on nykyisin myös englannin opiskelu pakollista, mutta vastaavasti ranskanopiskelun voi lopettaa 8. luokalla englannin alkaessa.


title: Landshut

text: Landshut on kaupunki Saksan Baijerissa ja Ala-Baijerin pääkaupunki. Sen perustamisvuosi on 1204. Kaupunki sijaitsee Isarjoella.


title: Landshut

text: Landshutin pinta-ala on 65,7 km² ja väkiluku 65 332 (2012).


title: David Anders

text: David Anders Holt (s. 11. maaliskuuta 1981 Grants Pass, Oregon, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Alias", jossa hän näytteli Julian Sarkia.


title: David Anders

text: Anders vietti suurimman osan nuoruudestaan urheilijana. Lukiossa hän kuului jalkapallo- ja tennisjoukkueisiin, mutta viimeisenä vuotenaan hän innostui näyttelemisestä. Lukion jälkeen hän muutti Los Angelesiin ja pääsi vuotta myöhemmin "Alias"-sarjaan.


title: David Anders

text: Andersilla on kaksi veljeä ja yksi sisko. Hänen oikea sukunimensä on Holt, mutta koska on olemassa myös toinen David Holt -niminen näyttelijä, hän otti näyttelijänä käyttöön etunimensä David Anders. Hän on opiskellut Chicagossa, ottanut näyttelemisen, äänen ja musikaalisen esiintymisen yksityistunteja. Hän kuuluu West Coast Ensemble -näyttelijäryhmään ja esiintyi heidän kanssaan "Anne Frankin päiväkirjassa". Anders on vieraillut muun muassa televisiosarjoissa "Siskoni on noita", "C.S.I." ja "C.S.I. Miami". Hän on myös näytellyt Takezo Kenseitä ja Adam Monroeta "Heroes"-sarjan toisella ja kolmannella kaudella. Vuosina 2010–2014 hän esitti John Gilbertiä "Vampyyripäiväkirjoissa".


title: Flatheadit

text: Flatheadit (omakielinen nimi "salish") olivat pieni intiaanikansa nykyisen Montanan alueella. Heitä on arveltu olleen enimmillään noin 4 000 henkeä. 1600-luvulla flatheadit asustivat Bitterroot-vuorijonon ja Kalliovuorten välisillä seuduilla läntisimmässä Montanassa, ja olivat itäisin salish-kielisistä kansoista. 1700-luvun puolivälissä he liittyivät tasankojen paimentolaiskulttuuriin saatuaan hevosia. Vuosina 1804–1806 flatheadien sijainti kartoitettiin Lewisin ja Clarkin tutkimusretkien aikana, jotka suuntautuivat Pohjois-Amerikan länsirannikolle. Yhdysvaltoihin heidän suhteensa olivat suhteellisen hyvät. Perinteisiä vihollisia olivat mustajalat. Flatheadit muodostivat liiton usean samaan kieliryhmään kuuluneen lähikansan kanssa. Näistä mainittavimmat olivat nez percét, couer d'Alenet ja pend d'Oreillet.


title: Flatheadit

text: Juan de Fucan otaksutaan tehneen vuonna 1592 ensimmäisenä valkoisena miehenä tehneen vierailuja salish-kielisten heimojen maille Tyynen valtameren rannikolle. Tämän jälkeen espanjalaisten merenkulkijoiden alukset purjehtivat vuosikausien ajan useimmiten ohi salishien maan ja rantautuivat kauempana pohjoisessa. On kuitenkin lähes varmaa, että Ylätasangon ja suuren altaan intiaaneista flatheadit, shoshonit ja kutenait kävelivät tasangoilla jalan biisonien perässä. Arkeologisten tutkimusten mukaan useat ryhmät jopa saattoivat asua tasangoilla. 1600-luvulla flatheadit saivat hetkeksi naapurikseen Columbia-joen seuduilta Kanadasta vaelluksensa aloittaneet kiowat.


title: Flatheadit

text: Flatheadit saivat ensimmäiset hevosensa vuoden 1730 seuduilla. He saattoivat varastaa ne shoshoneilta tai ostaa niitä Tyynenmeren rannikon espanjalaisilta kauppiailta. Kalastusta ja pienriistan metsästystä flatheadit eivät jättäneet kokonaan, mutta hevosten hankkiminen sai heidät suuntaamaan yhä enemmän kulkunsa itäisille preerioille biisonien perään. Heistä kehittyi mestarillisia ratsastajia. Saman vuosisadan puolivälissä shoshonit ja kutenait pitivät hallussaan Montanan pohjoisia tasankoja.


title: Flatheadit

text: Idästä elintilojaan ja metsästysmaitaan laajentavat ”Rautaliiton” assiniboinet, creet, mustajalat ja tasankojen ojibwat muuttivat vallitsevaa voimatasapainoa. Hyvin aseistetut maahanmuuttajat murskasivat alleen shoshonien ja kutenaiden vastarinnan. Näissä yhteenotoissa myös flatheadit ajettiin luoteisiin vuoristoihin pois Montanan tasangoilta.


title: Flatheadit

text:
Monien muiden luoteisten intiaanien tavoin flatheadit kävivät tuottoisaa kauppaa Hudson Bay Companyn kanssa. Valkoisille kelpasivat turkikset, flatheadeille huovat, tupakka, viski ja tuliaseet. Myöhemmissä sotaisissa kohtaamisissa mustajalkojen kanssa flatheadit onnistuivat kääntämään monet yhteenotot edukseen kivääriensä ja sukulaiskansojen tarjoaman avun ansiosta. Flatheadit saivat tuekseen nez percet, coeur d'alenet, kalispelit ja spokanet, jotka ylivoimansa turvin metsästivät mustajalkain ja crowien omikseen väittämillä alueilla. Tasankojen rautaliitto oli murtunut, ja siihen kuuluneet kansat sotivat keskenään. Kostoretkillä Kalliovuorille mustajalat tekivät gros ventresien kanssa useita voimakkaita hyökkäyksiä flatheadien kyliin.
Montanan uudisasukkaat eivät halunneet puuttua näihin sotiin, vaan pysyttelivät omaa etuaan ajatellen erillään intiaanien keskinäisistä yhteenotoista. 1840-luvulla flatheadit saivat tietoa kristinuskosta, kun jesuiitat alkoivat käännyttää heitä katolisiksi. Esityön oli tehnyt siouxien surmaamaksi joutunut irokeesinverinen turkismetsästäjä Ignace Lamoose, joka oli liittynyt flatheadeihin vuonna 1816 ja ehtinyt tehdä kristinuskoa tutuksi. Yleisesti alueen intiaanien keskuudessa esiintyi hurmoksen kaltaisia uskonnollis-poliittisia liikkeitä, jotka muuttivat vanhetessaan muotoaan ja saivat kristinuskosta lainattuja piirteitä. Näiden liikkeiden perimmäisenä tarkoituksena oli palauttaa intiaanien elämä ennalleen ja häätää uudisasukkaat pois. Intiaanien intoa ryhtyä suurimittaisiin levottomuuksiin laimensi kuitenkin vuonna 1853 puhjennut isorokkoepidemia. Saman vuosikymmenen puolivälissä Washingtonin muuttuessa osavaltioksi alkoi Yhdysvaltain voimakas painostus flatheadeja ja muita alueen intiaaneja kohtaan näiden maiden luovuttamisesta. 1870-luvulla enin osa flatheadeista siirtyi reservaattiin lähelle alkuperäisiä kotiseutujaan heidän kunniakseen nimetyn järven eteläisille rannoille. Ylipäällikkönä toimiva Karhunkynsi kieltäytyi tottelemasta muuttokäskyä, mutta joutui lopulta luopumaan päällikkyydestään. Pieni osa flatheadeja pysyi hänen takanaan, kunnes vuonna 1891 Karhunkynsi antoi periksi Yhdysvaltojen vaatimusten edessä ja käsitti intiaanien ajan olevan ohi. Siirryttyään reservaattiin hän sai takaisin ylipäällikön aseman.


title: Flatheadit

text: Nykyään flatheadien kulttuuri on elpymässä, samoin oma kieli. Heimon nuoret ihmiset ovat onnistuneet pyrkimyksissään herättää henkiin vanhoja perinteitä. Heillä on suuri, vuosikausien työ edessään, mutta esivanhemmiltaan saamalla sisukkuudellaan he uskovat puhaltavansa uuteen liekkiin kansansa kulttuurin. Länsi-Montanassa sijaitseva reservaatio on pinta-alaltaan noin 5 000 neliökilometriä metsäistä kalliomaata ja laaksoja. Flatheadien kanssa asuvat kootenait ja pend d`Oreillet. Kaikki kolme organisoitiin yhdeksi ja samaksi heimoksi vuonna 1936. Merkittäväksi henkilöksi nousi 1900-luvun aikana isänsä kautta flatheadien verenverinnön saanut D'Arcy McNickle, josta tuli yksi Yhdysvaltain maltillisen intiaaniliikkeen vaikutusvaltaisimmista johtajista. Hänet tunnettiin myös antropologian professorina ja kirjailijana. Eniten julkisuutta hänen teoksistaan on saavuttanut "They Came Here First" (”he tulivat tänne ensin”), joka käsittelee intiaanien ja valkoisten välisiä suhteita.


title: Flatheadit

text: Flatheadeita pidettiin yleisesti urheina, vieraanvaraisina ja rehellisinä ja heimon naiset olivat kuuluja korkeasta moraalistaan. Flatheadit eivät latistaneet lastensa päitä, niin kuin joskus on väitetty. Heidän nimensä saattoi tulla preeriaintiaanien elekielestä, jossa heidän oma merkkinsä oli kädellä tehty viittaus päälaen kohdalla, joskus myös käsien painaminen molemmin puolin päätä niin kuin he olisivat litistäneet sitä.


title: Flatheadit

text: Alun perin flatheadit olivat kalastajia ja jylhien vuoristo- ja metsäalueiden riistanpyyntiin erikoistuneita metsästäjiä. Heidän esihistorialliset juurensa on muinaislöytöjen valossa päätelty olleen Montanan länsiosissa, Idahossa ja Washingtonissa. Aikojen alussa he olivat olleet samaa kansaa kaikkien salishanien kielikuntaan kuuluvien heimojen kanssa. Kylmien talvien tuoma nälänhätä hajotti kansan useaksi eri joukoksi ja näin kulkeutuivat flatheadit hieman idemmäksi kuin muut heidän sukulaisistaan, jotka jäivät enimmäkseen Kalliovuorten läntiselle puolelle.


title: Flatheadit

text: Flatheadien uskonto oli hyvin sielukasta ja siihen sisältyi useita monimuotoisia tansseja. Heidän kulttuurissaan oli paljon läntisten kansojen perinteitä, mutta myös tasankojen heimoilta omaksuttuja tapoja. Tämä näkyi "mm." heidän tavassaan rakentaa kahdenlaisia täysin toisistaan poikkeavia veneitä. Läntisimmät flatheadit tekivät puunkuorella päällystettyjä kanootteja, kun taas itäisimmät ryhmät olivat omineet tasankojen heimoilta biisininnahkaiset pyöreät "härkäveneet". Miesten kampaustyyli noudatteli Crow-intiaaneilta lainattua tapaa kääntää hiukset otsalta ylös korkeaksi kiehkuraksi. Pään yli kietaistut liinat vaihtuivat sulkiin ja sulkapäähineisiin. Alkuperäiset esihistoriallisella ajalla käytetyt osittain maahan kaivetut ja kaislamatoin päällystetyt asumukset vaihtuivat satulakattoisiin majoihin, jotka puolestaan saivat antaa tilaa tiipiille. Vuoristoissa yleisesti miesten käyttämät puun sisäkuorista tehdyt lannevaatteet ja paksut viitat korvattiin preeriaintiaanien suosimilla nahkavaatteilla. Ihonväriltään flatheadit eivät olleet niin kuparinruskeita kuin itäisemmät intiaanit, vaan heidän ihossaan oli havaittavissa häivähdys kellertävää vaaleutta.


title: Flatheadit

text: Flatheadien vaaleampi iho ja heidän outo murteensa herättivät ihmetystä Lewisin ja Clarkin retkikunnan jäsenien keskuudessa heidän tehdessään tuttavuutta heimon erään leirikunnan kanssa syyskuussa 1805. Retkikunnan jäsenen John Ordwayn toteamus flatheadeista: ""Niillä intiaaneilla oli oudoin kieli mitä olin siihen mennessä kuullut. Ajattelimme, että he saattoivat olla Walesilaisia intiaaneja"." Toteamuksen takana oli legenda walesilaisesta prinssi Madokista, joka jo ennen Kristoffer Kolumbusta oli purjehtinut Amerikkaan ja perustanut siirtokunnan. Vaaleaihoiset intiaanit, kuten mandanit, yhdistettiin prinssi Madokin jälkeläisiin ja legenda on työllistyttänyt monia tutkijoita, jotka ovat yrittäneet kaivaa esille todistusaineistoa Madokista ja hänen kadonneesta siirtokunnastaan.


title: Flatheadit

text: Flatheadien ja muiden salishankielisten kansojen muodostaman liiton ylipäälliköllä oli paljon valtaa. Hänen alaisuudessaan olivat kaikki heimopäälliköt, jotka valittiin tehtäviinsä viisautensa, rohkeutensa, jalomielisyytensä tai jonkun muun arvostetun ominaisuuden vuoksi. Heidät evästettiin päällikkyyteen monin neuvoin ja ohjein kylänvanhempien valistuksessa. Taitojensa mukaan he myös kunnostautuivat eri osa-alueilla kuten sodissa, metsästysretkillä tai kylien sisäisten asioiden järjestämisessä. Heimojen ja kyläkuntien kesken vallitsi yhteisymmärrys. Niin sodan kuin rauhan asioissa sanoi ylipäällikkö kuitenkin viimeisen sanan. Urheimmat soturit palkittiin urotöistään kunniamerkein. Joskus flatheadit saattoivat ottaa vankeja, joita pidettiin orjan asemassa. Ystäville he olivat anteliaita ja lojaaleja, mutta vihollisten kohtelu oli julmaa.


title: Crossroads – tienristeyksessä

text: Crossroads – tienristeyksessä ("Crossroads") on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2002. Siinä käsitellään ystävyyttä, rakkautta ja perhesuhteita, eli nuorten ongelmia.


title: Crossroads – tienristeyksessä

text: Crossroads kertoo kolmesta lapsuuden ystävästä, Kitistä, Mimistä, ja Lucysta, jotka haluavat päästä eri syistä toiselle puolelle maata. Kit menee tapaamaan poikaystäväänsä, Mimi menee levytyssopimuskilpailuun ja Lucy menee tapaamaan äitiään. Kaikki alkaa kun koulun päättäjäisiltana he menevät kaivamaan toivelaatikon maasta, jonka he sinne pienenä hautasivat. Entiset ystävykset lähtevät Benin kyydillä Kaliforniaan ja ystävystyvät uudelleen matkalla.


title: Erichin hallitus

text: Erichin hallitus oli Suomen tasavallan 6. hallitus. Se oli Kokoomuksen, Edistyspuolueen, Maalaisliiton ja RKP:n muodostama enemmistöhallitus, joka toimi 391 hallituspäivää 15. maaliskuuta 1920 – 9. huhtikuuta 1921. Presidentti K. J. Ståhlberg nimitti hallituksen muodostajaksi Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden professorin Rafael Erichin, joka oli puoluekannaltaan kokoomuslainen.


title: Erichin hallitus

text: Erichin hallituksen tärkein tehtävä ja saavutus oli rauha silloisen Neuvosto-Venäjän kanssa. Baltian maista Viro oli Erichin hallituksen aloittaessa toimintansa jo solminut oman rauhansopimuksensa, Latvia ja Liettua kävivät neuvotteluja parhaillaan ja Suomea uhkasi eristyksiin joutuminen. Tosin Suomessa oli vielä joukko interventiopolitiikan kannattajia. Sopimus solmittiin Tarton kaupungissa Virossa 14. lokakuuta 1920. Tuolloin Neuvosto-Venäjä tunnusti lopullisesti Suomen itsenäisyyden. Erichin hallituksen aikana säädettiin myös Ahvenanmaan itsehallintolaki, mutta saarimaakunnan asema ratkesi lopullisesti vasta seuraavan hallituksen aikana Kansainliiton tehtyä päätöksensä kiistassa.


title: Erichin hallitus

text: Erichin hallituksen toimikaudella hyväksyttiin oppivelvollisuuslaki ja laki kansakoululaitoksen kustannuksista marraskuussa 1920. Tämä merkitsi käytännössä siirtymistä kirkollisesta oppivelvollisuudesta yhteiskunnalliseen. Joulukuussa 1920 eduskunta hyväksyi Suomen ensimmäisen sukunimilain, jonka mukaan jokaisella Suomen kansalaisella tuli olla sukunimi.


Erichin hallitus


title: Hinta

text: Hinta tarkoittaa hyödykkeelle asetettua rahallista arvoa. Hintoja on niukoilla hyödykkeillä, jotta niitä ei kulutettaisi enemmän kuin on saatavilla. Hinta on siis tapa rajoittaa niukkojen hyödykkeiden liikakulutusta ja estää niiden äkillinen kesken loppuminen eli myyntikatkoksen syntyminen. Hinnan avulla tavaroita ja palveluita on helppo verrata toisiin markkinoilla oleviin hyödykkeisiin, koska raha tekee hyödykkeet yhteismitallisiksi. Muussa tapauksessa vaihtokauppaa käydessä arvot jouduttaisiin ajattelemaan suhteessa toisiin hyödykkeisiin, esimerkiksi lehmän arvo olisi kolme sikaa ja sian arvo ⅓ lehmää.


title: Hinta

text: Hinnat määräytyvät markkinoilla kysynnän ja tarjonnan mukaan. Jos kysyntä ylittää tarjonnan eli on liikakysyntää, hinta nousee. Jos tarjonta ylittää kysynnän eli on ylitarjontaa, hinta laskee. Kun kysyntä ja tarjonta ovat yhtä suuret, hyödykkeen hinta vastaa teoriassa sen tuotantokustannuksia. Jos markkinoilla ei suostuta maksamaan tuotantokustannuksia vastaavaa hintaa, tuotantokustannukset ylittävät tulot, minkä vuoksi tuotantokustannukset pitää sopeuttaa markkinoilta saatavaan hintaan tappioiden välttämiseksi. Jos hyödyke on jo tuotettu, täytyy tyytyä siitä markkinoilla saatavaan tappiolliseenkin hintaan. Hintoja vääristävät esimerkiksi verot (kuten mm. arvonlisävero) nostamalla ja tukipalkkiot alentamalla hintoja. Lisäksi hintoja vääristää epätäydellinen kilpailu.


title: Hinta

text: Mikrotaloustieteellisessä analyysissa tutkitaan, kuinka hinnat määräytyvät. Hintojen määräytymisen logiikka on yksinkertainen, mutta taloustieteellisiä menetelmiä tarvitaan sen selvittämiseen kuinka paljon esimerkiksi kysynnän ja tarjonnan muutokset vaikuttavat hintoihin tai kuinka paljon hintojen muutokset vaikuttavat kysyntään ja tarjontaan. Tässä käytetään muun muassa x,y-akselistossa sijaitsevia kysyntä- ja tarjontakäyriä ja erilaisia joustoja.


title: Hinta

text: Harkitulla hinnoittelulla saadaan aikaan psykologisia vaikutuksia. Asiakkaat valitsevat usein tuotteen, jonka hinta päättyy yhdeksikköihin. Yhdeksikköihin päättyvän hinnan ero tasahintaan on määrällisesti pieni, mutta vaikutuksiltaan merkittävä.


title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira on Etelä-Ruotsissa ja Tanskassa säilynyt vanha pienikokoinen koirarotu. Rotu oli häviämäisillään kaupungistumisen myötä, mutta valppaat koiraharrastajat kiinnostuivat rodusta, ja sen kanta on sittemmin vakiintunut. Ensimmäinen pihakoira tuotiin Suomeen 1989, ja rekisteröityjä koiria oli 10. toukokuuta 2015 yhteensä 1 039 kappaletta. Vuonna 2014 rekisteröitiin 137 koiraa.


title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text: Pihakoira on pienikokoinen lyhytkarvainen rotu. Karva on kovaa, lyhyttä ja sileää. Valkoinen väri on vallitseva. Yksi- tai useanvärisiä läiskiä eri yhdistelminä. Koira on pienikokoinen ja tiivis, lähes neliömäinen. Ulkomuodoltaan hitaasti kehittyvä rotu. Pää on kolmiomainen ja kooltaan suhteellisen pieni. Silmät ovat pyöreähköt tai mantelinmuotoiset. Ruusukorvat tai eteenpäin taittuneet siten, että vähintään puolet korvasta on taittunut. Häntä ei saa olla liian korkealle kiinnittynyt. Se voi olla luonnostaan pitkä, lyhyeksi typistetty tai synnynnäinen töpöhäntä. (Huom. Suomessa typistyskielto.) Typistämätön häntä ei ole asennoltaan kiertynyt eikä tiiviisti selän päällä. Säkäkorkeus uroksilla 34–37 cm, nartuilla 32–35 cm. Sallittu poikkeama on +/– 2 cm.


title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text: Rotumääritelmän mukaan pihakoira on valpas vahtikoira, älykäs, eloisa ja seurallinen.


title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text:
Rotua ei pidetä yhtä taistelunhaluisena ja nopeasti tulistuvana kuin pienpetojahtiin kehitettyjä terrierirotuja, mutta pihakoirallakin voi alkuperäisen käyttötarkoituksensa mukaisesti olla vahva metsästysvietti, joka kohdistuu jyrsijöihin ja muihin maatalon pihapiirin kutsumattomiin vieraisiin. Pihakoira saattaa myös ilmoittaa haukkumalla näkemistään tai kuulemistaan kulkijoista, vaikka kyseessä ei muuten ole kovin äänekäs rotu.
Pihakoira on varsin energinen rotu, joten suunnitelmallinen koulutus, aktivointi tai harrastaminen koiran kanssa on suositeltavaa, jotta koiran toiminnantarve saadaan kanavoitua oikein.


title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text:
Pihakoira on yleisesti terve rotu.
Pohjavillattomana ja ohutkarvaisena koirana pihakoira saattaa tarvita vaatetusta talven pakkasilla.


title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text: Pihakoira on yksilöstä riippuen sopiva ensimmäiseksi koiraksi.


title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text:
Pihakoiraa pidetään nykyisin enimmäkseen seurakoirana. Rotu sopii kuitenkin hyvin agilityyn, Suomessa on jo kaksi agilityvalio-pihakoiraa. Koiranäyttelyissä pihakoira kuuluu roturyhmään 2.
Se on tehokas rotan pyytäjä.


title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira on nimensä mukaisesti kotoisin Tanskasta ja Etelä-Ruotsista. Tällä pienellä koiralla oli monia tehtäviä maalaistalon pihapiirissä. Se piti pihapiirin puhtaana rotista ja muista pikkujyrsijöistä sekä ajoi ketut pois kanaloista. Se oli mukana lasten leikeissä ja aina valmis pieniin kepposiin. Pihakoirista kerrotaan tarinoita, kuinka ne ovat saattaneet lapsen kouluun, odotelleet koulun liepeillä ja kulkeneet sitten yhdessä illalla kotiin.


title: Aalborgin lentoasema

text: Aalborgin lentoasema on Tanskan kolmanneksi suurin ja Pohjois-Jyllannin suurin lentoasema. Lentoasema sijaitsee Aalborgin keskustasta 6,5 kilometriä luoteeseen.


title: Erik Turner

text: Erik Turner (s. 31. maaliskuuta 1964 Omaha, Nebraska, Yhdysvallat) on vuonna 1984 Los Angelesissa perustetun yhdysvaltalaisen glam metal -yhtye Warrantin kitaristi. Turnerin kiinnostus glam metaliin heräsi Kiss-yhtyeen vaikutuksesta. Myöhemmin hän otti vaikutteita Led Zeppelinin Jimmy Pagelta ja Aerosmithin Joe Perryltä.


title: Klassinen kieli

text: Klassinen kieli on kieli, jolla on klassinen kirjallinen perinne. Tällä tarkoitetaan, että kielen kirjallisuuden tulee olla vanha ja rikas sekä itsenäinen muista kirjallisista perinteistä. Eurooppalaisessa yliopistoperinteessä klassisilla kielillä tarkoitetaan yleensä kreikkaa ja latinaa, joskus myös hepreaa.


title: Ankkalinnan pamaus

text: Ankkalinnan pamaus on suomalainen Aku Ankasta ja sarjakuvataiteilija Carl Barksista kiinnostuneiden fanzine. Lehti julkaisee Aku Ankkaan ja Walt Disneyn luomuksiin liittyviä artikkeleita.


title: Ankkalinnan pamaus

text: Lehden päätoimittaja on Timo Ronkainen ja sitä julkaisee Ankistit ry.


title: Ankkalinnan pamaus

text: Lehden ensimmäinen numero ilmestyi Joensuun Sarjakuvaseuran Ankkajaoston julkaisemana vuonna 1997. Vuodesta 1998 lehteä on julkaissut oma yhdistyksensä.


title: Ankkalinnan pamaus

text: Vuonna 2003 "Ankkalinnan Pamaus" ja Timo Ronkainen palkittiin "Lehti-Lempi" -palkinnolla Kemin sarjakuvapäivillä.


title: Fusō

text: Fusō voi tarkoittaa seuraavia asioita:Fuso voi tarkoittaa myös:


title: Xserve

text:
Xserve on Applen palvelinkäyttöön suunniteltujen tietokoneiden sarja. Xserve-sarjan mallit ja lisälaitteet ovat U-räkkiyhteensopivia. Sarjan ensimmäinen malli julkaistiin vuonna 2002, viisi vuotta Applen edellisen palvelinmalliston Apple Network Serverin lakkauttamisen jälkeen. Nykyinen malli toimii kahdella neliytimisellä Xeon-suorittimella. Xserve-palvelimia käytetään tiedostopalvelimina, verkkopalvelimina ja suurta laskentatehoa vaativiin toimiin palvelinten klusteroimisen avulla. Apple toimittaa erityisesti klusterointitarkoituksiin tarkoitettuja Xserve Cluster Node -yksikköjä, jotka vastaavat normaalia Xserve-palvelinta, mutta eivät sisällä näytönohjainta eikä optista asemaa. Palvelimen tallennuskapasiteettia voi nostaa liittämällä siihen Xserve RAID -muistiyksiköitä.
Kaikki Xserve-palvelimet ovat kooltaan 1U.


title: Xserve

text: 5. marraskuuta 2010 Apple ilmoitti lopettavansa Xserve-tuoteryhmän tuotannon vuoden 2011 tammikuun loppuun mennessä. Korvaavaksi vaihtoehdoksi suositellaan Mac Pro -tietokoneita.


title: Xserve

text: Ensimmäinen Xserve-palvelin julkaistiin 14. toukokuuta 2002. Palvelimessa oli yksi tai kaksi 1 GHz:n PowerPC G4 -suoritinta ja se tuki DDR SDRAM PC-2100 -muistia 2 Gt:n saakka. Toinen kahdesta 64-bittisestä, 66 MHz:n PCI-korttipaikasta ja AGP-väylä oli peruskokoonpanossa varattu ylimääräisen gigabitin verkkokortin ja ATI Rage -näytönohjaimen käyttöön. Laitteeseen mahtui neljä UATA/100-kiintolevyä ja siinä oli kelkkatoiminen CD-ROM-asema. Liitäntöinä toimivat kolme FireWire 400 -porttia, kaksi USB 1.1 -liitäntää, RS-232-portti ja yksi, sisäänrakennetun gigabitin verkkokortin RJ-45-liitäntä.


title: Xserve

text: Palvelinta myytiin kahtena kokoonpanona: yksisuorittiminen 256 Mt:n muistilla varustettu maksoi 2 999 dollaria, kaksisuorittiminen 512 Mt:n muistilla varustettu maksoi 3 999 dollaria. Molemmissa malleissa oli 60 Gt:n kiintolevy ja mukana toimitettiin Mac OS X 10.2 "Jaguar" Server -käyttöjärjestelmä.


title: Xserve

text: 10. helmikuuta 2003 mallistoa päivitettiin. Uusissa koneissa oli yksi tai kaksi 1,33 GHz:n suoritinta, kaksi FireWire 800 -liitäntää, DDR SDRAM PC-2700 -keskusmuisti ja UATA/133-kiintolevypaikat. Kelkallinen CD-ROM-asema vaihdettiin kelkattomaan. Samalla julkaistiin myös Xserve Cluster Node ja myöhemmin Xserve RAID -lisämoduulit, jotka laajensivat Xserve-palvelinten käyttömahdollisuuksia.


title: Xserve

text: Uudelleensuunniteltu Xserve G5-palvelin julkaistiin 6. tammikuuta 2004 ja se käytti yhtä tai kahta 64-bittistä 2 GHz:n PowerPC 970 -suoritinta. PC-3200-tyypin keskusmuistia tuettiin 8 Gt:een saakka. Liitettävyys toteutettiin yhdellä etupaneelissa sijaitsevalla FireWire 400 ja kahdella takapaneelin FireWire 800 -porteilla sekä kahdella USB 2.0, yhdellä RS-232 ja kahdella gigabitin Ethernet-liitännöillä. Koneen sisältä löytyi 64-bittiset, 133 MHz:n ja 100 MHz:n nopeudella toimivat PCI-X-korttipaikat. Etupaneeli ja kelkaton CD-ROM-asema lainattiin edellisestä Xserve G4 -mallista. DVD-ROM/CD-RW-asema oli hankittavana lisävarusteena. Alun perin suunnitelluista neljästä SATA-kiintolevypaikoista toteutettiin vain kolme, sillä neljättä tarvittiin järjestämään jäähdytyksen vaatima ilmanvaihto.


title: Xserve

text: Saatavilla oli kaksi kokoonpanoa: yksisuorittiminen, 512 Mt:n keskusmuistilla varustettu malli maksoi 2 999 dollaria ja kaksiprosessorinen 1 Gt:n muistilla 3 999 dollaria. 3. tammikuuta 2005 kaksiytimiset Xserve G5 -mallit päivitettiin käyttämään 2,3 GHz:n suorittimia.


title: Xserve

text: Intel-pohjaiset Xserverit julkaistiin 7. elokuuta 2006. Ne käyttävät 2 GHz, 2,66 GHz tai 3 GHz -nopeuksisia Intel Xeon "Woodcrest" -suorittimia, FB-DIMM DDR2 -tyyppistä keskusmuistia, ATI Radeon X1300 -näytönohjaimia ja sisältävät kiintolevytilaa enintään 2,25 Tt.


title: Xserve

text: 10. helmikuuta 2003 Apple julkaisi Xserve G4 -palvelimen rinnalle asennettavan, edullisemman version samasta palvelimesta. Laitteiden avulla rakennetaan useita palvelintietokoneita sisältävä klusteri, jonka laskentateho on moninkertainen sen sisältämiin laskentayksikköihin verrattuna. Ensimmäinen Xserve Cluster Node sisälsi kaksi 1,33 GHz:n suoritinta ja yhden kovalevypaikan, eikä siinä ollut optista asemaa, näytönohjainta eikä verkkokorttia. Xserve G5:n julkaisun yhteydessä julkaistiin uusi klusteriyksikkö, jossa oli kaksi G5-suoritinta. Molemmat mallit maksoivat 2999 dollaria.


title: Xserve

text: Xserve RAID on RAID-yhteensopiva, 3U-kokoinen kiintolevy-yksikkö, joka voidaan liittää Xserve-palvelimeen. Laitteeseen voidaan sijoittaa enintään 14 UATA-kiintolevyä. 500 GT:n kiintolevyillä täytetyn Xserve RAID -yksikön tallennuskapasiteetti on 7 teratavua. Yksikössä on kaksi RAID-ohjainta, joista kumpikin ohjaa itsenäisesti seitsemää kiintolevyä. Laitteessa on molemmille ohjaimille yhteinen jäähdytys- ja virransyöttöjärjestelmä sekä kaksi valokuituliitäntää tiedonsiirtoa, 10/100 Ethernet -liitäntä ylläpitoa ja sarjaportti UPS-liitäntää varten.


title: Xserve

text: Järjestelmä toimii alustariippumattomasti ja sitä voidaan käyttää myös ilman Xserve-palvelinta. Laitteen mukana toimitetaan Java-pohjaiset ylläpitotyökalut, joilla laitetta voidaan käyttää kasvattamaan esimerkiksi Solaris-, Windows tai Linux-pohjaisten palvelinten tai videotyöasemien tallennuskapasiteettia.


title: Xserve

text: Xserve RAID julkaistiin 2. huhtikuuta 2003. Laajuudesta ja lisävarusteista riippuen yksiköiden hinnat vaihtelevat 5 999 ja 12 999 dollarin välillä.


title: Funeral for a Friend

text: Funeral for a Friend on vuonna 2001 perustettu walesilainen post-hardcore-yhtye. Funeral for a Friend on toiminut mm. My Chemical Romance -bändin lämppärinä. Funeral For A Friend on konsertoinnut Suomessa kolme kertaa Nosturissa vuosina 2007, 2008 ja 2013.


title: Zhenyuan

text: Zhenyuan (; ) oli Kiinan Qing-dynastian Beiyangin laivaston ja myöhemmin keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1882 vesillelaskettu Dingyuan-luokan panssarilaiva. "Zhenyuanin" nimi kirjoitettiin perinteisesti Chen Yuan. Luokan alukset olivat aikanaan ylivoimaisia laivoja japanilaisiin sotalaivoihin verrattuna paksun panssaroinnin ja modernien Kruppin tykkien ansiosta.


title: Zhenyuan

text: Kiinan Euroopan ministeri Liu sai kutsun vuonna 1877 Saksan keisarikunnan laivaston taistelulaiva "SMS Sachsenin" vesillelaskuseremoniaan Stettiniin. Hänen 21. heinäkuuta lähettämänsä Kiinan delegaatio vieraili Itämeren telakalla ja Li Hung Chang vastaanotti vastaanotti täydellisen raportin saksalaisista aluksista. Hän havaitsi, että saksalaiset eivät olleet jääneet jälkeen brittiläisestä suunnittelusta ja siten hän lähetti opiskelijoita saksalaisille telakoille koulutettaviksi. Vuotta myöhemmin Li Fong Pao korvasi Liun tullen Kiinan Saksan-, Italian-, Alankomaiden- ja Itävalta-Unkarin-lähettilääksi. Li Hung piti tiiviit yhteydet lähettilääseen ja Li Fongista tulikin kaupallinen attasea, joka ehdotti alusten hankkimista Saksasta.


title: Zhenyuan

text: Kiinan taloustilanne antoi vuonna 1880 mahdollisuuden suunnitelman toteuttamiseksi. Li Hung halusi laivaston, johon kuuluisi neljä nopeaa panssarilaivaa ja kymmenen torpedovenettä. Stettiner Maschinenbau AG Vulcanin ja Kiinan edustaja Li Fong Pao allekirjoittivat 4.–8. tammikuuta 1881 Berliinissä tilauksen kahdesta parannellusta Sachsen-luokan taistelulaivasta (), joista ensimmäinen luovutettaisiin puolessatoista vuodessa. Tilaukseen kuului lisäksi kymmenen torpedovenettä sekä muutama apulaiva. Epävirallinen tilaus oli kuitenkin jätetty jo muutamaa viikkoa aiemmin, koska panssari- ja terästilaukset Saarin alueen Dillinger Worksille oli tehty jo 9. joulukuuta 1880.


title: Zhenyuan

text: Kiinalaiset halusivat tilata lisää taistelulaivoja. Prinssi Tseng Chi Chai tilasi Kruppilta Essenistä viisi suurta panssaroitua alusta () ja kolme pienempää panssaroitua alusta (). Rahoitusvaikeuksien vuoksi suuret alukset eivät kuitenkaan toteutuneet ja pienistäkin vain kaksi, ja kolmas korvattiin panssarikansiristeilijällä (). Vuonna 1884 tilattiin vielä Vulcanilta kolme torpedovenettä.


title: Zhenyuan

text: Köli laskettiin vuonna 1882 telakkanumerolla 112 ja käyttäen tilapäisnimitystä "Ti Erh Tieh Chien" (panssarilaiva No. 2). Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla puoliltapäivin 28. marraskuuta nimellä "Zhenyuan". Tilaisuuteen osallistuivat muun muassa Li Fong Pao ja Saksan keisarikunnan laivaston esikuntapäällikkö von Stosch. Alus aloitti koeajot 5. heinäkuuta 1883. Kruppin valmistama tykki räjähti 19. heinäkuuta Swinenünden edustalla järjestetyissä koeammunnoissa.


title: Zhenyuan

text: 29. maaliskuuta – 2. huhtikuuta "Zhenyuan" päällikkönään E. Arnold kannellaan Li Fong Pao sekä telakanjohtajat Haack ja Wagner teki neitsytmatkan Eckenfördiin. Alus läpäisi 9. huhtikuuta matkalta palattuaan asetestit, mutta siitä huolimatta se, "Dingyuan" sekä vasta valmistunut panssarikansiristeilijä "Chiyuan" joutuivat odottamaan Euroopassa Ranskan ja Kiinan välisten sotatoimien päättymistä 9. kesäkuuta 1885 saakka.


title: Zhenyuan

text: Alukset aloittivat 3. heinäkuuta saksalaisella miehistöllä matkan Kielistä Kiinaan. "Zhenyuanin" päällikkönä oli Möller. Osasto saapui 10. elokuuta Adeniin, 29. elokuuta Colomboon ja lokakuun lopulla Takuun, jossa ne nostivat Saksan kauppalipun tilalle Kiinan lipun ja alus liitettiin samalla Beiyangin laivastoon. Kiinalainen miehistö korvasi saksalaisen, joka palasi 8. marraskuuta Hampuriin William Melbourne and Company Linen höyrylaiva "SS Huntingdonilla".


title: Zhenyuan

text: Alus osallistui Jalujoen taisteluun ensimmäisessä Kiinan–Japanin sodassa 17. syyskuuta 1894, jolloin se vaurioitui pahoin. Alus joutui japanilaisten valtaamaksi 17. helmikuuta 1895 Weihaiwein taistelussa upottuaan japanilaisten piiritystykistön tulessa matalaan veteen.


title: Zhenyuan

text: Pohjassa makaavaan "Zhenyuaniin" nostettiin Japanin lippu 17. helmikuuta 1895. Japanilaiset nostivat hylyn. "Saikiomaru" hinasi aluksen Port Arthuriin, jonne saavuttiin 27. helmikuuta. Alus liitettiin 16. maaliskuuta keisarillisen Japanin laivastoon nimellä "Chinen", jolloin siitä tuli ensimmäinen japanilainen taistelulaiva. Port Arthurissa alus siirrettiin telakalle 4. huhtikuuta korjattavaksi ja osittain modernisoitavaksi. Se muun muassa aseistettiin uudelleen neljällä 12 tuuman, neljällä Armstrongin kuuden tuuman, kahdella kuuden naulan ja kahdeksalla kolmen naulan tykillä. Alus poistui telakalta 1. kesäkuuta ja aluksen koneita testattiin 4. kesäkuuta ja 25. kesäkuuta kattiloihin sytytettiin tuli. Port Arthurin edustalla 3. heinäkuuta suoritettujen onnistuneiden koeajojen jälkeen alus aloitti seuraavana päivänä matkan Nagasakin kautta Yokosukaan, jonne se saapui 28. heinäkuuta. Alus luokiteltiin toisen luokan taistelulaivaksi 21. maaliskuuta 1898 ja edelleen ensimmäisen luokan rannikkopanssarilaivaksi 11. joulukuuta 1905.


title: Zhenyuan

text: "Chinen" kuului vuonna 1900 boksarikapinan kansainväliseen laivasto-osastoon. Se palveli Venäjän–Japanin sodassa lähinnä saattue- ja saarronvalvontatehtävissä. Alus siirrettiin 1. toukokuuta 1908 koululaivaksi ja se poistettiin palveluksesta vuonna 1910. Alus poistettiin laivaston alusluettelosta 1. huhtikuuta 1911, jonka jälkeen se oli "Kuraman" kahdeksan tuuman tykkien sekä erilaisissa ammus- ja torpedokokeissa maalina. Alus myytiin 6. huhtikuuta 1912 romutettavaksi ja se romutettiin vuonna 1914 Jokohamassa.


title: Zhenyuan

text: Aluksesta säilytetty tulenjohtotorni tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa. Aluksen ankkurit ovat Okayaman prefektuurissa lähellä Kobea.


title: Ahvenvita

text: Ahvenvita ("Potamogeton perfoliatus") on monivuotinen uposlehtinen kasvi.


title: Ahvenvita

text: Ahvenvidan varsi kasvaa enimmillään 2,5 metriä pitkäksi. Sen lehdet ovat kapeita, jopa 12 cm pitkiä uposlehtiä. Kukinto on 2–3 cm pitkä tähkä.


title: Ahvenvita

text: Ahvenvitaa tavataan koko Euroopassa Espanjaa, Etelä-Italiaa ja Kreikkaa lukuun ottamatta, sekä samoilla leveyspiireillä Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Ahvenvita

text: Ahvenvita kasvaa syvemmällä kuin järviruoko ja lumme. Vain kukat kohoavat vedenpinnalle. Ahvenvidan varsi on rento, joten se heiluu vedessä aallokkoa myötäillen. Varressa on ilmatiehyitä, jotka keventävät vartta. Siksi ahvenvita pysyy pystyssä. Ahvenvidan lehdet ovat niin ohuet ja läpikuultavat, että ahvenvita lakastuu heti, kun se joutuu pois vedestä. Ahvenvita ottaa lehdillään hiilidioksidia vedestä. Ahvenvitakasvustot ovat kalojen suoja- ja syönnöspaikkoja. Koska veden saanti ei ahvenvidalle ole ongelma, sillä on vain pienet juuret, joilla se ottaa ravinteita pohjasta. Lisäksi se saa niitä myös suoraan lehtien läpi.


title: Humanistinen psykologia

text: Humanistinen psykologia sai alkunsa 1950-luvulla kun joukko humanistisesti suuntautuneita psykologeja halusi korjata behaviorismin sekä psykodynaamisen psykologian puutteita.


title: Humanistinen psykologia

text: Humanistisessa psykologiassa esimerkiksi lapsuuden ei tarvitse antaa määrätä tulevaisuutta, vaan ihminen voi koska tahansa tehdä tulevaisuutta koskevat valintansa.


title: Humanistinen psykologia

text: Humanistiset psykologit uskoivat, että ihmisen käsittäminen ilman hänen kokemuksiensa huomioimista eri tilanteissa on mahdotonta. Siksipä humanistisessa psykologiassa ei pyritä tarkkaan ja mitattuun tietoon kuten behaviorismissa vaan tärkeämpää oli kuvailla avoimesti ja monipuolisesti tutkimuksen kohteesta saatua tietoa. Humanistit eivät pyri yleistettävissä olevaan tietoon vaan yksittäistapaukset ovat heille tärkeämpiä.


title: Humanistinen psykologia

text: Humanistinen psykologia on ollut merkittävä psykologian historialle sillä sen parissa on kehitetty monia terapiamuotoja. Humanistisen psykologian ongelma on kuitenkin se ettei sillä ole mitään yleistä teoriaa, jota kaikki humanistit kannattaisivat. Lisäksi se esittää psykologiatieteelle vieraita idealistisia käsityksiä siitä, miten asioiden tulisi olla ilman että se vetoaa tutkimustuloksiin."Lukion psykologia" 1, Otava, Karrasch Mira, Lindblom-Ylänne Sari, Niemelä Raimo, Päivänsalo Tiina-Maria, Tynjälä Päivi


title: Mauretania (provinssi)

text: Mauretania oli muinaisen Rooman provinssi Afrikan pohjoisrannikolla, suunnilleen nykyisin Algerian ja Pohjois-Marokon alueella sekä Espanjassa. Sana johtuu siellä asuneen kansan nimityksestä maurit.


title: Mauretania (provinssi)

text: Mauretanian kuningaskunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 206 eaa. Vuonna 40 Rooman keisari Caligula kutsui Mauretanian kuninkaan Ptolemaioksen Roomaan ja antoi murhata hänet. Mauretania liitettiin tämän jälkeen lopullisesti Rooman valtakuntaan.


title: Mauretania (provinssi)

text: Nykyinen Mauritania sijaitsee Afrikan Atlantin-puoleisella rannalla Länsi-Saharan eteläpuolella.


title: Blood Sugar Sex Magik

text:
Blood Sugar Sex Magik on rock-yhtye Red Hot Chili Peppersin vuonna 1991 julkaistu menestysalbumi. Albumi oli yhtyeen kaupallinen läpimurto, jota auttoivat mm. hitit "Under the Bridge" ja "Give It Away". Se julkaistiin syyskuun 24. päivänä vuonna 1991 ja ensimmäinen single oli "Give it Away". Albumi oli Rick Rubinin tuottama.
Albumilta julkaistiin viisi singleä, "Give it Away", "Under the Bridge", "Suck My Kiss", "Breaking the Girl" ja "If You Have to Ask".


title: Blood Sugar Sex Magik

text: Yhtyeellä oli paljon aikaa uuden materiaalin säveltämiseen ennen levytysten alkamista. Yhtye oli juuri päättänyt sopimuksensa vanhan levy-yhtiönsä kanssa ja toiset levy-yhtiöt kalastelivat yhtyettä leiviinsä, yhtye päätyi lopulta Warner recordsiin, jonka pääjohtaja teki heihin vaikutuksen kannustavalla aidosti kiinnostuneella asenteellaan.


title: Blood Sugar Sex Magik

text: Aikaisemmin Run DMC:n, Beastie Boysin ja Slayerin kanssa tekemisissä ollut menestystuottaja Rick Rubin tuotti levyn. Seitsemän kuukautta ennen levyn äänittämistä jossain vuoden 1990 lopulla Rubin ja yhtye aloitti albumin esituotantovaiheen. Seurasi jammailua ja biisientekoa. Tuottaja esitteli yhtyeelle uuden tavan lähestyä biisien ja levyn tekoa. Aikaisemmin vahvemmin funkin grooviin ja meininkiin nojannut yhtye sai myös rohkaisua melodisempaan suuntaan. Rubin oli tiiviissä yhteistyössä materiaalin kehitysvaiheessa ja antoi erilaisia näkökulmia ja ehdotuksia sovittamiseen, ja hänen ja Anthony Kiediksen välit tulivat aika läheisiksi levyn teon aikana. Yhtyeen luotto Rubiniin oli vahava, toisin kuin edelliset tuottajat, Rubin tuntui sellaiselta, jolta yhtye pystyi kysymään ja neuvottelemaan soundista.


title: Blood Sugar Sex Magik

text: Rubinin ehdotuksesta albumi päätettiin levyttää vanhassa kartanossa Hollywoodissa, jonne Flea, Anthony Kiedis ja John Frusciante muuttivat asumaan levytysten ajaksi kesä-heinäkuussa 1991. Levyn äänittäminen kesti noin kaksi kuukautta. Yhtyeen ystävä, nuorena kuollut näyttelijä River Phoenix vieraili yhtyeen parissa usein levytysten aikana.


title: Blood Sugar Sex Magik

text: Anthony Kiedis omaelämäkertakirjassaan Arpikudos (2005): ""Tiesimme kuitenkin koko siinä talossa oleskelumme ajan, että olimme tekemässä toistaiseksi parasta työtämme ja että olimme luoneet jotain, joka oli aitoa ja voimakasta ja kaunista. En malttanut odottaa sen jakamista kaikkien ympärilläni olevien ihmisten kanssa.""


title: Blood Sugar Sex Magik

text:
Albumin myötä tullut läpimurto ja suursuosio sai yhtyeen kitaristin John Fruscianten eroamaan yhtyeestä seuraavana vuonna.
Kaikki valokuvat, maalaukset ja muun taiteen levyyn suunnitteli Gus Van Sant. Blood Sugar Sex Magikin albumin kanteen on kuvattu kaikkien neljän bändin jäsenten naamat ruusun ympärillä. Sanat on painettu joko mustilla kirjaimilla valkoiselle- tai punaiselle pohjalle, Kiediksen käsialalla. Levyn mukana tuleva vihko sisältää myös valokuvia bändin jäsenistä ja heidän tatuoinneistaan.


title: Blood Sugar Sex Magik

text: Levyn aikoihin Frusciante muistelee kehittyneensä kitarasoitannallisesti. Albumin aikoihin hän päätti unohtaa mikä on teknisesti hyvää soitantaa ja ajatteli, että ottaa vaikutteita yksinkertaisesta soittamisesta, joka on kuitenkin vaikuttavaa tunnetasolla. Levytyksen aikoihin kitaristi ei ollu vielä täysin kotonaan uuden tyylin kanssa ja koki tasapainottelevan sen kanssa, ja ei välillä ollut varma tekikö hän hyvää vai huonoa jälkeä.