title: Lappeenrannan joukkomurha

text: Lappeenrannan joukkomurha tapahtui 25. huhtikuuta 1918 Suomen sisällissodassa. Lappeenrannan punakaartin etsivä osasto ja joukko porilaisia punakaartilaisia ampuivat 23 valkoista vankia Saimaan jäälle, ja upottivat ruumiit avantoon ennen kuin punakaarti poistui kaupungista. Kuolemantuomion miehille oli Marko Tikan mukaan antanut Lappeenrannan punakaartin tiedusteluosaston päällikkö Emil Kuutti. Teloitusta johtivat punaiset etsivät Ernesti Palen ja Viktor "Viki" Kääriäinen sekä komissaari Antti Kuukka. Yksi teloitettavista, maanviljelijä Matti Mansikka haavoittui käteen ja onnistui pakenemaan. Valkoiset teloittivat ampujista ainakin Palenin ja Kuukan kesällä 1918.


title: Karbonyyli

text: Karbonyyliryhmä on funktionaalinen ryhmä (orgaanisessa kemiassa), joka koostuu toisiinsa kaksoissidoksella kiinnittyneistä hiili- ja happiatomeista.


title: Karbonyyli

text: Alla olevassa taulukossa on esitetty funktionaalisia ryhmiä, jotka sisältävät karbonyyliryhmän. Karbonyyliryhmä antaa näille yhdisteelle niille ominaisen kemiallisen luonteen.


title: Karbonyyli

text: Karbonyyliryhmän happiatomi on elektronegatiivisempi kuin hiili, ja siksi se vetää elektroneja puoleensa ja tekee sidoksesta poolisen. Tämän vuoksi karbonyyliryhmän hiiliatomi on elektrofiilinen ja se voi reagoida nukleofiilien kanssa. Karbonyyliryhmän elektronegatiivinen happiatomi voi vastaavasti reagoida elektrofiilien, esimerkiksi protonin kanssa happamassa liuoksessa.


title: Karbonyyli

text: Karbonyyliryhmän vieressä oleva alfa-vety on huomattavasti happamampi (noin 10 kertaa) kuin tavallinen CH-sidos. Esimerkiksi asetaldehydin ja asetonin pK-arvot ovat 16.7 ja 19.


title: Karbonyyli

text: Amidit ovat kaikken pysyvimpiä karbonyyliyhdisteitä johtuen typpi-hiili ja hiili-happi -atomien välisistä resonanssistabiloidista sidoksista.


title: Karbonyyli

text: Karbonyyliryhmä voidaan pelkistää hydridireagenssien, kuten NaBH:n ja LiAlH:n, avulla, sekä organometallireagenssien, kuten organolitiumreagenssien ja Grignardin reagenssien, avulla.


title: Karbonyyli

text: Muita tärkeitä reaktioita:


title: Länsi-Uudenmaan pataljoona

text: Länsi-Uudenmaan pataljoona oli valkoinen rankaisuretkikunta, joka liikkui Uudenmaan ja Varsinais-Suomen pitäjissä myöhäiskeväällä 1918 Suomen sisällissodan aikana. Pataljoona koostui Pellingin taistelussa helmikuussa 1918 vangiksi jääneistä valkoisista, jotka oli Helsingin valtauksen jälkeen vapautettu sotavankeudesta. Pataljoona suoritti Västankvarnin teloitukset Inkoossa ja ampui kymmeniä punakaartilaisia Vihdissä, jossa myös punainen terrori oli riehunut ankarana sekä Nurmijärvellä ja muissa pitäjissä. Pataljoonaa komensi Edward Ward ja komppanianpäälliköitä olivat Ivar Ståhle ja Ivar Hast. Pataljoona syyllistyi tekoihin, jotka ovat nykykäsityksen mukaan selkeästi sotarikoksia. Se mm. ampui Tekla Åhl- ja Hilja Heino-nimiset naiset Västankvarnissa sotatuomari Erik Grotenfeltin käskystä.


title: Nathaniel Cook

text: Nathaniel Cook oli 1800-luvulla elänyt henkilö, joka tuli tunnetuksi suunnittelemastaan shakkinappulasetistä. Hän rekisteröi muotoilunsa patenttivirastossa 1. maaliskuuta 1849. Hän oli "Illustrated London Timesin" päätoimittaja, jossa Howard Staunton piti shakkipalstaa. Cook pyysi Stauntonia mainostamaan shakkisettiään, jonka seurauksena setistä tuli kuuluisa ja tunnettu "Staunton Pattern" -nimellä.


title: Västankvarnin teloitukset

text: Västankvarnin teloitukset tapahtuivat Suomen sisällissodan aikana Inkoossa toukokuussa 1918. Valkoinen rankaisuretkikunta Länsi-Uudenmaan pataljoona suoritti paikassa punavankien teloituksia 2. toukokuuta – 26. toukokuuta 1918. Maisteri Tauno Tukkisen teoksen "Teloittajien edessä" mukaan paikassa ammuttiin yli 60 punakaartilaista sekä ainakin kaksi naista, Hilja Heino ja Tekla Åhl. Teloituksia johti maisteri Erik Grotenfelt, joka oli kuulustellut vangit ja tuominnut heidät kuolemaan. Teloitusta johtanutta pataljoonaa komensi Edward Ward apulaisinaan Ivar Hast ja Ivar Ståhle. Grotenfelt teki itsemurhan vuonna 1919.


title: Västankvarnin teloitukset

text: Teloituksia on kuvannut fiktiivisesti Leena Lander kirjassaan "Käsky", jossa on hyvin grotenfeltmainen sotatuomari Emil Hallenberg, sekä Kjell Westö kirjassaan "Missä kuljimme kerran".


title: Västankvarnin teloitukset

text: Teloituspaikalla on kopio Aimo Tukiaisen Karkkilaan tekemästä Punaisten Toveriapu-muistomerkistä. Kopion on tehnyt Tukiaisen taiteellinen avustaja Antero Rinne Vehmaisten kiviveistämössä Lohjalla 1947, ja se pystytettiin 1952. Veistos on Tukiaisen hylkäämä signeeraamaton versio, joka jäi kiviveistämöön viideksi vuodeksi ennen kuin se sai sijoituspaikan Västankvarnissa hautamuistomerkkinä.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Bysantin–sassanidien sota (myös Bysantin–Persian sota) käytiin vuosina 603–628. Se oli viimeinen ja suurin Persian ja Rooman välisistä sodista. Sassanidit oli persialainen hallitsijasuku, joka hallitsi Persiaa ja suuria alueita Lähi-idässä vuosina 226–651. Aluksi persialaiset olivat menestyksekkäitä sodassa, mutta lopulta Bysantin keisari Herakleioksen onnistui kääntää sotaonni ja vallata takaisin Bysantin aikaisemmin menettämät alueet.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Sodan tärkeimmäksi vaikutukseksi jäi kummankin valtakunnan heikentyminen, josta muslimit hyötyivät suuresti vallatessaan lännessä laajoja alueita Bysantilta ja sassanidien valtakunnan romahtaessa idässä.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Edellinen Bysantin (Itä-Rooman) ja Persian välinen sota oli päättynyt vuonna 591, kun keisari Maurikioksen tukema Khosrau II nousi Persian valtaistuimelle.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Bysantti ajautui sisäisiin vaikeuksiin ja sisällissotaan kun Fokas murhasi Maurikioksen marraskuussa 602 ja nousi keisariksi. Tätä persialaiset käyttivät hyväkseen ja hyökkäsivät Bysantin valtakunnan itäisiin osiin vuonna 603. Ensimmäinen vakavampi menetys tapahtui kun persialaiset valtasivat Caesarean satamakaupungin Palestiinassa vuonna 605.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Vuonna 610 Herakleios tappoi Fokaksen ja nousi uudeksi keisariksi. Seuraavana vuonna hän karkotti persialaiset Caesareasta, mutta kärsi vuonna 613 tappion kun kenraali Sahrbarâz löi hänen Antiokiaa piirittävän armeijansa. Tästä eteenpäin bysanttilaiset kärsivät kuitenkin pitkän sarjan tappioita, jotka olivat lähellä tuhota koko valtakunnan. Pelkästään vuonna 613 menetettiin Syyria, Tarsos ja Armenia, ja myös Jerusalem ryöstettiin. Persialaiset ottivat sotasaaliikseen arvokkaan Pyhän ristin, jolle Jeesuksen uskottiin ristiinnaulitun. Vuonna 615 persialaiset etenivät Bosporinsalmen rannalle asti ja 619 Egypti menetettiin. Samaan aikaan avaarit ja slaavit uhkasivat valtakuntaa lännestä edeten Balkanilla; Bysantin valtakunta oli lähellä tuhoutua kokonaan.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Herakleioksen aikana Vähässä-Aasiassa olevat alueet, joihin vihollinen ei ollut vielä koskenut, järjestettiin sotilaallisesti "teemoihin" (θέμα). Teemat tulivat olemaan osa Bysantin hallintoa monen vuosisadan ajan. Teemoja johti strategos, jolla oli korkein valta niin sotilas- kuin siviiliasioissa. Sotilaille annettiin maita teemoissa ja sotilaspalveluksesta tuli perinnöllinen. Teemojen ansiosta Bysantille voitiin luoda luotettava armeija eikä tarvinnut luottaa enää barbaarien palkkasotureihin.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Herakleios sai aikaan rauhansopimuksen avaarien kanssaan suurta rahasummaa vastaan. Näin hän pystyi siirtämään armeijansa Vähään-Aasiaan. Koko vuoden 622 Herakleios koulutti uutta armeijaansa teemoissa. Armeija koostui nyt suurelta osin ratsuväestä ja ratsastavat jousiampujat olivat ilmeisesti Herakleioksen mielestä erittäin tärkeä osa armeijaa. Bysantin armeija siirtyi syksyllä Armeniaan kiertäen persialaiset, jotka joutuivat jättämään valtaamansa alueet Vähässä-Aasiassa seuratessaan bysanttilaisten armeijaa. Kun armeijat lopulta kohtasivat Armeniassa, oli Bysantin menestys täydellinen ja Herakleios karkotti persialaiset Armeniasta. Vähä-Aasia vapautui persialaisten vaikutusvallasta ja Herakleois tunkeutui persialaisten sydänmaille Mesopotamiaan asti.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Herakleios joutui palaamaan Konstantinopoliin, koska avaarit uhkasivat aloittaa sodan uudestaan. Heille maksettiin lisää lunnaita, ja keisarin sukulaisia lähetettiin avaarien kaanille panttivangeiksi. Sota sassanideja vastaan jatkui vuonna 623, kun Herakleios suuntasi taas Armeniaan ja sieltä eteenpäin Ganzakiin, joka oli persialaisten uskonnollinen keskus. Kristityt kostivat nyt Jerusalemin kärsimät tuhot, kun Zarathustran temppeli poltettiin.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Vuonna 626 persialaiset tekivät vastahyökkäykseen ja pääsivät Sahrbarâzin johdolla Bosporille asti. Vähän myöhemmin avaarit ja slaavit liittyivät sotaan ja alkoivat piirittää Konstantinopolia. Bysantin laivasto löi kuitenkin slaavien laivaston 10. elokuuta ja kaupunkia piirittänyt yhdistynyt persialais-slaavilaisen armeija karkotettiin. Kun keisarin veli Theodoros löi vielä toisen persialaisten armeijan, oli Sahrbarâz pakotettu vetäytymään Syyriaan.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Samalla kun pääkaupunki oli uhattuna, Herakleios oli kaukaisessa Lazicassa solmimassa liittoa kasaarien kanssa. Bysanttilaisten menestys vakuutti kasaarit ja he liittoutuivat Herakleioksen kanssa. Myöhemmin vuonna 626 he ahdistelivat persialaisia ja Herakleios pääsi etenemään uudelleen Mesopotamiaan. Joulukuussa 627 Herakleios saavutti Ninivessä ratkaisevan voiton persialaisista ja vuoteen 628 mennessä bysanttilaiset valtasivat takaisin kaikki aikaisemmin menettämänsä alueet. Samana vuonna Herakleios tunkeutui aina persialaisten pääkaupungin Ktesifonin edustalle asti, ja hankki takaisin aikaisemmin ryöstetyn Pyhän ristin. Myös Khosraun asuinpalatsi Dastegersissa vallattiin, ja hänen oli paettava. Vähän tämän jälkeen Khosrau murhattiin ja hänen poikansa Kavadh II seurasi häntä valtaistuimelle, solmien Herakleioksen kanssa pikaisesti rauhan.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Merkittävin sodan seuraus oli kummankin valtakunnan, niin Bysantin kuin sassanidienkin, merkittävä heikentyminen. Tämä aukaisi Arabian niemimaalta lähteneille muslimeille mahdollisuuksien ikkunan, jota he käyttivät hyväkseen hyökkäämällä kummankin valtakunnan kimppuun.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Persian kuningas Kavadh II kuoli vain muutama kuukausi sodan päättymisen jälkeen ja sassanidien valtakunta ajautui pitkälliseen sekasorron kauteen. Valtakunta ei saanut aikaa toipua, vaan vuonna 633 muslimit hyökkäsivät Persiaan. Sassanidien valtakunta ei kestänyt painetta, vaan hajosi, ja muslimien perustama arabien maailmanvalta otti sen entiset alueet valtaansa.


title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Myös Bysantti kärsi sodasta laajasti: Herakleios oli joutunut kiristämään valtakunnan voimavarat äärimmilleen lyödäkseen sassanidit. Vähää-Aasiaa oli tuhottu laajalti ja Balkan oli suureksi osaksi slaavien valtaama. Myös Bysantilla oli vaikeuksia torjua muslimivalloitus, ja se menettikin pian arabeille muun muassa Syyrian, Palestiinan ja Egyptin. Kahdesti arabit piirittivät Konstantinopoliakin (674–678 ja 717–718), jota he kuitenkaan eivät onnistuneet valloittamaan.


title: Berhaneyesus Demerew Souraphiel

text: Berhaneyesus Demerew Souraphiel (s. 14. heinäkuuta 1948) on etiopialainen pappi, joka on toiminut Addis Abeban hiippakunnan katolisena arkkipiispana vuodesta 1999. Hän sai pappisvihkimyksensä 4. heinäkuuta 1976.


title: Steven R. McQueen

text: Steven R. McQueen (s. 13. heinäkuuta 1988 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan Jeremy Gilbertinä televisiosarjassa "Vampyyripäiväkirjat" ja Kyle Hunterina draamasarjassa "Everwood".


title: Steven R. McQueen

text: McQueen on näyttelijä Steve McQueenin pojanpoika, näyttelijä/tuottaja Chad McQueenin ja Stacey Totenin poika ja NHL-jääkiekkoilija Luc Robitaillen poikapuoli.


title: Steven R. McQueen

text: McQueen voitti palkinnon Beverly Hillsin elokuvafestivaaleilla roolistaan "Club Sodassa" vuonna 2006.


title: Duraisamy Simon Lourdusamy

text: Duraisamy Simon Lourdusamy (5. helmikuuta 1924 Kalleri – 2. kesäkuuta 2014) oli intialainen pappi, joka oli yksi katolisen kirkon kardinaaleista vuodesta 1985. Hän sai pappisvihkimyksensä kotimaassaan 21. joulukuuta 1951.


title: Duraisamy Simon Lourdusamy

text: Duraisamy Simon Lourdusamy oli etnisesti tamili. Hän toimi Bangaloren katolisen hiippakunnan arkkipiispana vuosina 1968–1971 ja idän kirkkojen kongregaation prefektinä vuosina 1985–1991.


title: Duraisamy Simon Lourdusamy

text: Kardinaalilla ei ollut äänioikeutta vuoden 2005 konklaavissa, sillä hän oli viettänyt 80-vuotispäiväänsä jo helmikuussa 2004.


title: Suutarinkorvan silta

text: Suutarinkorvan silta on Rovaniemen Saarenkylässä sijaitseva silta, jonka ali virtaa Kemijoki. Silta on nykyään kaksi siltaa: vanha rautatiesilta, joka oli yhdistetty maantie/rautatiesilta vuoteen 1995 asti ja uusi maantiesilta.


title: Suutarinkorvan silta

text: Vanhempi silta valmistui 1930 yhdistettynä rautatie/maantiesiltana rataosalle Rovaniemi-Kemijärvi. Saksalaiset tuhosivat sillan illalla 14.10.1944 suomalaisten joukkojen ollessa jo sillan lähistöllä . Silta saatiin uudelleenrakennettua vuoteen 1951 mennessä. Vuonna 1995 valmistui uusi maantiesilta, joka poisti maan viimeisimpiin kuuluneen samassa tasossa liikennettä välittävän yhdistetyn rautatie/maantiesillan.


title: Suutarinkorvan silta

text: Valtatie 4 eli Jäämerentie kulki sillan kautta vuoteen 1967 asti, jolloin Ounasjoen silta valmistui.


title: Suutarinkorvan silta

text: Sillan alla on puusilta, joka poltettiin kesällä 2007. Siltaa remontoitiin kesän 2010 aikana.


title: Miley Stewart

text: Miley Ray Stewart tai Hannah Montana on kuvitteellinen henkilö Disney Channelin televisiosarjassa Hannah Montana, jota näyttelee Miley Cyrus ja jonka suomalainen ääninäyttelijä on Paula Vesala. Miley on sarjan päähenkilö.


title: Miley Stewart

text: Miley Stewart on tavallinen teini-ikäinen tyttö, joka elää kaksoiselämää Hannah Montanana. Kuten muu hänen perheensä, hän on kotoisin Tennesseesta ja asuu nykyään Kaliforniassa isänsä Robby Stewartin ja veljensä Jacksonin kanssa. Hänen isänsä Robby oli ennen laulaja. Robby elää itsekin kaksoiselämää Hannah Montanan isänä ja tuottajana ja hänen nimensä silloin on "Robbie Ray".


title: Miley Stewart

text: Mileyn äiti kuoli kun hän oli vielä nuori. Roxy on Hannah Montanan henkivartija, joka suojelee hänen perhettään - tahtoi hän sitä tai ei.


title: Miley Stewart

text: Kun Miley saapui "Seaview Middle Schooliin", hän tapasi nykyiset parhaat ystävänsä Lilly Truscottin ja Oliver Okenin, jotka molemmat ovat saaneet selville hänen salaisuutensa: Lilly hiiviskeltyään Hannahin pukuhuoneessa ja Oliver, kun hänen rakkautensa Hannahia kohtaan meni liiallisuuksiin.


title: Miley Stewart

text: Mileyn pääviholliset ovat Amber Addison (Shanica Knowles) ja Ashley Dewitt (Anna Maria Perez de Tagle), jotka ovat kaiken aikaa ilkeitä Mileylle ja hänen ystävilleen, mutta selvisikin että he ovat Hannah Montanan faneja. Myöhemmin Hannah Montana tuli vierailulle heidän kouluunsa ja tapasi kuuluisa teinitähden nimeltä Jake Ryanin (Cody Linley), jonka kanssa hän on vieläkin on-off suhteessa


title: Miley Stewart

text: Mileyllä on joitain sanontoja, kuten ""Ya think?!"" kun joku sanoo ilmiselvän asian ja ""Sweet niblets!"", usein pettymyksestä tai paniikista. Hahmon persoonallisuuksiin kuuluu myös kostonhimoisuus ja hänen on tavattava ihmisiä, jotka rakastavat Hannah Montanaa mutta vihaavat Mileytä ja toisin päin. Niin on käynyt esimerkiksi erään tytön nimeltä Mikayla tapauksessa, joka pitää Mileysta, mutta vihaa Hannah Montanaa.


title: Miley Stewart

text: Mileylla on myös täytetty pehmonalle nimeltä Beary, joka on nähty useissa jaksoissa. Eräässä jaksossa "(Kosto on pyöreä)" nalle tuhoutui, kun Jackson yritti tappaa sillä mehiläistä, mutta myöhemmin Jackson korjautti sen.


title: Miley Stewart

text: Julkisuuden lisäksi Miley elää myös erittäin normaalia elämää. Sarjassa hän on retkeillyt ja viettänyt aikaa rannalla, mutta ei ole ollenkaan urheilullinen. Hän pelkää hämähäkkejä ja hammaslääkärillä käyntiä. Silloin tällöin hän myös kamppailee koulutöidensä ja oman luottamuksensa kanssa.


title: Miley Stewart

text: Ensimmäisellä tuotantokaudella Miley on kahdeksannella luokalla ja käy Seaviewn yläastetta, mutta toisella tuotantokaudella hän käy Seaviewn lukiota. Vaikka hänen isänsä ehdotti Mileylle kotiopetusta, Miley kieltäytyi ja oli halukas käymään julkista koulua, sillä tällä tavoin hän tuntee olevansa "normaali lapsi". Kahden elämänsä takia hän joutuu usein moniin epämukaviin tilanteisiin ja hänen on pakko valehdella pitääkseen salaisuutensa.


title: Miley Stewart

text: Mileyn parhaat ystävät ovat hänen luokaltaan; Lilly Truscott (Emily Osment) ja Oliver Oken (Mitchel Musso), jotka ovat molemmat tietoisia Mileyn salaisesta kaksoiselämästä ja auttavat Mileytä pitämään salaisuuden luokkatovereiltaan.


title: Miley Stewart

text: Miley on hyvin läheinen isänsä kanssa, jolta hän saa paljon hyviä vinkkejä ja tukea. Hän myös arvostaa ystävyyssuhteita parhaiden ystäviensä Lillyn ja Oliverin kanssa. Joka tapauksessa Miley tuntuu olevan epämukava sen faktan kanssa, että he seurustelevat ja jopa tulee heidän väliinsä ja lopettaa heidän seurustelunsa. Vaikka Lillyn ja Mileyn väillä on välillä riitaa, he aina sopivat ne. 3. tuotantokauden jaksossa "What I Don't Like About You" Mileyn pyydetään valitsemaan puolensa Lillyn ja Oliverin välisessä riidassa, mutta Miley näytti kuinka hyvä ystävä on ja teki mini-Indiana Joannie -elokuvan, joka sai Lillyn ja Oliverin antamaan anteeksi toisilleen. Mileyn välit veljensä Jacksonin kanssa ovat usein vihamielisiä; he taistelevat jatkuvasti kuin sisarukset yleensä. Riidoista huolimatta löytyy myös hetkiä, jolloin Miley ja Jackson keskustelevat ja sanovat rakastavansa ja kunnioittavansa toinen toistaan, mutta molemmat ovat haluttomia myöntämään tätä julkisesti.


title: Miley Stewart

text: Mileyllä on myös muutama seurustelusuhde, mutta moni niistä ei kestä kovin kauan. Hänen merkityksellisin seurustelusuhde oli Jake Ryanin (Cody Linley) kanssa, joka esiintyy kuuluisana televisiotähtenä. Miley ja Jake tapaavat, kun Jake käy Seaviewn yläkoulua lyhyen aikaa. Jake ihastuu Mileyyn, koska hän on ainoa koulussa, joka ei ole kuuluisuuksia ihaileva tyttö tai innoissaan hänen tulostaan. Ensin Miley kiistää sen, että hänellä olisi tunteita Jakea kohtaan, mutta myöhemmin alkaa tapailla tätä. Kun Jake ei pysty olemaan normaali, he päättävät olla vain ystäviä, vaikka 3. tuotantokauden jaksossa "Hääkellojen kuminaa" paljastuu, että molemmilla on vielä tunteita toisiaan kohtaan, mutta kumpikaan ei ole halukas myöntämään sitä. 3. tuotantokauden jaksossa "Oma kulta" Miley valitsee Jaken Jessen sijaan (hänen kitaristinsa), koska heillä on niin merkittävä historia yhdessä ja hän uskoo, että Jake voisi olla se oikea. Tällä hetkellä he seurustelevat virallisesti, vaikka he meinasivat erota 3. tuotantokauden jaksossa "Anteeksiantamisen vaikeus".


title: Miley Stewart

text: 3. tuotantokauden jaksossa "Rakastaa vai eikö rakasta?" Miley uskoo, että Oliver on rakastunut häneen kuullessaan tämän sanovan (ollessaan sairaalassa unessa murtuneen nilkkansa takia) "Minä rakastan sinua". Jutellessaan isänsä kanssa hän uskoo, että Oliver jatkaa eteenpäin samoin kuin Lilly, mutta Lilly paljastaa olevansa rakastunut Oliveriin, Miley kertoo Lillylle totuuden. Miley yrittää piristää Lilyä, kunnes lopulta selviää, että Oliver oli vain harjoitellut lausetta "Minä rakastan sinua", jotta voisi sanoa sen Lillylle. Jakson lopussa he molemmat myöntävät rakastavansa toisiaan (Jaksossa kerrotaan myös, että Oliverilla tai Mileylla kummallakaan ole romanttisia tunteita toisiaan kohtaan).


title: Miley Stewart

text: Mileyn toinen merkityksellinen seurustelusuhde oli Travis Brodyn kanssa (Lucas Till), joka on hänen lapsuudenystävänsä Tennesseestä. Tämä kiusasi Mileytä tämän ollessa nuorempi, sillä oli ihastunut Mileyyn. He tutustuvat uudelleen Mileyn palatessa Tennesseehen, he käyvät esimerkiksi ratsastamassa yhdessä. Travis saa tietää Mileyn salaisuuden, kun Miley oli luvannut olla kahdessa tapaamisessa samana iltana samaan aikaan; Travisin kanssa treffeillä omana itsenään ja pormestarin illalliskutsuilla Hannah Montanan roolissa. Tämän kaiken aikana Travis saa totuuden selville ja suuttuu Mileylle, mutta he sopivat välinsä. Kyseiset tapahtumat tapahtuvat elokuvassa "".


title: Miley Stewart

text: 4. tuotantokaudella Miley saa kuulla Jaken pettäneen häntä, joten hän panee suhteen lopullisesti poikki. Hieman myöhemmin hän alkaa seurustella Jessen kanssa, joka oli Hannahin bändissä 3. tuotantokaudella. Tuolloin jaksossa Oma kulta Miley saattoi olla hieman ihastunut Jesseen. Myöhemmin 4. tuotantokaudella Jesse lähtee kiertueelle, mutta Miley säilyttää seurustelusuhteensa tähän.


title: Miley Stewart

text: Vaikka Miley ei ikinä soita minkäänlaista instrumenttia esiityessä Hannah Montanan roolissa, niin omana itsenään hän soittaa pianoa ja kitaraa. Hän omistaa muutaman akustisen ja elektronisen kitaran. Elokuvassa "", Miley soittaa moneen kertaan akustista kitaraa.


title: Miley Stewart

text: Vaikka hänen isänsä onkin pääasiallinen laulujen kirjoittaja, niin Miley on kirjoittanut muutamia omia kappaleitaan. 1. tuotantokauden jaksossa "" Miley kirjoittaa kappaleen "I Miss You". Elokuvassa "", Mileyn roolihahmo kirjoittaa kappaleet "Butterfly Fly Away" ja "The Climb". Stewart kirjoitti kappaleen "Butterfly Fly Away" Travisin (Till) ja hänen riidan jälkeen ja kun hänen isänsä oli lopettanut seurustelusuhteen Mileyn parhaaksi. Elokuvassa Miley alkoi kirjoittaa kappaletta "The Climb", kun hän oli kanalassa. Travis sanoi, ettei pitänyt laulusta siksi, että sanat eivät kerro mitä hän oikeasti tuntee. Elokuvan lopussa Miley ottaa Hannahin peruukin pois päästään konsertissa ja laulaa kappaleen uusin sanoituksin. 3. tuotantokauden jaksossa "He Could Be The One" Stewart kirjoitti kappaleen nimeltä "I'm Just Having Fun". Harjoitellessaan sitä bändinsä kanssa Stewart päätti, että kappale tarvitsee uudet lyriikat ja muitakin muutoksia. Kun hän sitten oli vihainen isälleen; Miley muutti sanat "I don't care what you say, I don't care what you say, just 'cause your my daddy doesn't mean you get it your way". Hän päätti luovuttaa kappaleen suhteen, mutta myöhemmin kitaristinsa kanssa hän muutti kappaleen nimeksi "He Could Be the One", jota inspiroi Jake (Cody Linley) ja Jesse (Drew Roy).


title: Miley Stewart

text: Hannah Montana on Miley Stewartin alter ego eli niin sanottu "toinen minä". Hannah on Mileyn toinen osa, joka on maailmankuulu poptähti. Mileyn toinen persoonallisuus on salainen faneilta ja paparazzeilta eli Hannah Montana on luotu vain sitä varten, että Miley saisi elää myös normaalia elämää tavallisena koulutyttönä, mutta peruukin päähän laittessaan hän on maailmankuulu Hannah Montana, ja Miley Stewartista eivät tiedä muut kuin muutamat läheiset; vain Mileyn läheiset tietävät hänen salaisuutensa. Miley yrittää pitää kaksi eri elämäänsä erossa toisistaan.


title: Miley Stewart

text: Hannahin ja Mileyn ero ovat hiukset; Mileyllä on ruskeat hiukset ja kun hän laittaa päähänsä vaalean peruukkinsa, hänestä tulee Hannah. Vaatetus on myös erilainen; Hannah pukee enemmän ylellisempiä vaatteita ja hän käyttää meikkiä. Joskus hänellä on aurinkolasit. Televisiosarjassa tuon kuuluisan vaalean peruukin Mileylle valitsi Roxy (Todellisuudessa peruukki valittiin vasta toisen jakson jälkeen. Ensimmäisessä jaksossa esiintynyt peruukki eroaa hiukan peruukista, joka valittiin loppuajaksi). Miley Stewart kertoo myös, että hän tarkoituksellisesti loi Hannahille samantyylisen tyylin kuin mikä hänen kummitädillään Dolly Partonilla on.


title: Miley Stewart

text: Kolmannella tuotantokaudella Hannahin tyyli on muuttunut hieman. Hänen peruukkinsa on lyhyempi ja kihartuvampi. Myös hänen tapansa pukeutua muuttuu. Tyylin alkuperäisenä pitämisestä on juteltu myös DVD:llä, joka sisältää bonus-materiaalia. Sen nimi on "Miley's Makeover – Hannah Gets a New Look." Ero näkyy esimerkiksi siinä, kuinka hän alkaa käyttää enemmän "paljastavia" ja kimaltelevia vaatteita. Tyylin muutos kuvastaa myös Hannah Montanan kypsymistä.


title: Miley Stewart

text: Myös neljännellä tuotantokaudella Hannahin tyyli on hieman erilainen. Kolmannella tuotantokaudella Hannah käytti pääasiassa mekkoja, mutta nyt hän käyttää enemmän housuja. Peruukkikin on toisenlainen. Se on pidempi ja ehkä tyylikkäämpi, sillä peruukin sai letitettyä, niin kuin Hannah on tehnyt jaksossa Luottamuspula.


title: Miley Stewart

text: Hannah Montanan ura on hyvin onnistunut, mutta matkalla on ollut vaikeuksia. 2. tuotantokauden jaksossa "Yet Another Side of Me" Robby sanoo, että hän on kirjoittanut 15 suoraan ykköseksi yltävää kappaletta Hannahille, kun taas 3. tuotantokauden jaksossa "Miley Hurt the Feelings of the Radio Star" hän sanoo, että on kirjoittanut 14 suoraan ykköseksi yltävää kappaletta Hannahille. Hannah voittaa myös palkintoja, kuten Silver Boot "Booty" - palkinnon kategoriassa "paras countryn ja popin sekoitus" kappaleellaan "True Friend". Hän on voittanut myös International Music Awardin kategoriassa "Vuoden naisartisti". Hän myös laulaa Englannin kuningattarelle ja Yhdysvaltain presidentille. Hannahin pahin kilpailija on Mikayla (Selena Gomez), joka määrätahtoisesti haluaa varastaa Hannahin fanit itselleen.


title: Miley Stewart

text: Musiikkiuransa lisäksi Hannah näyttelee. Hän vierailee televisiosarjassa "Zombie High", jossa hän esittää roolia nimeltä Zaronda, elävien kuolleiden prinsessa. Jake Ryanin rooli pelastaa Zarondan portista tuonpuoleiseen. Myöhemmin Hannah näyttelee pääosaa elokuvassa "Indiana Joannie and the Curse of the Golden Cobra" yhdessä Chace Crawfordin kanssa. Hannah tukee parfyymi -ja ihonhoitotuotteita.


title: Miley Stewart

text: Kuten muutkin tunnetut julkkikset, Hannah esiintyy muutamissa keskusteluohjelmassa ja juhlissa. Huolimatta siitä, että Hannahin hahmo on oikeasti fiktiivinen, hän tuntee televisiosarjassaan joitain todellisuuden julkkiksia, kuten Taylor Swiftin ja Jonas Brothersin. Nämä ovat Miley Cyrusin tosielämän ystäviä.


title: Miley Stewart

text: Mileyllä oli useita syitä siihen, miksi loi Hannahin. Häntä pelottaa, että koulukaverit eivät kohtelisi häntä enää samalla tavalla, jos hän olisi kuuluisa. Vaikka hän nauttiikin Hannahin saamasta huomiosta, niin samalla tavalla hän nauttii siitä mahdollisuudesta, että hän pystyy "astua pois" roolistaan. Miley arvostaa myös yksityisyyttään, eikä halua fanien tai paparazzien tai valokuvaajien häiritsevän häntä, kun hän menee jonnekin julkisesti. Tällä tavalla Miley pystyy elämään kahta täysin eri elämää, joista molemmat merkitsevät hänelle aivan yhtä paljon. Samaan aikaan kun suurin osa muista julkkiksista piiloutuu mahdollisimman hyvin kaikelta huomiolta, kun he menevät johonkin julkiseen paikkaan, niin Hannah Montanalla on vapautta ja omaa aikaa itselleen ja voi näyttäytyä missä vain vain ottamalla peruukin pois päästään.


title: Miley Stewart

text:
Toisena etuna Miley joskus käyttää Hannahia erityisiin tapauksiin, kuten vakoiluun. Hän käyttää Hannahia myös muilla tavoin. 1. tuotantokauden jaksossa "" Miley käyttää Hannahia voittaakseen Amberin ja Ashleyn rahankeruussa. 2. tuotantokauden jaksossa "Kosto on pyöreä," Hannah esiintyy ravintolassa saadakseen baseball-pelaajan nimikirjoituksen Jacksonille. 3. tuotantokauden jaksossa "Ready, Set, Don't Drive Hannah hankkii ajokortin, kun Miley epäonnistuu testissä. Joskus Hannah/Miley käyttää kahta persoonallisuuttaan tekosyynä. Esimerkiksi 2. tuotantokauden jaksossa "" Miley pyytää Robbyn antamaan kotiarestia pelkästään Mileylle eikä Hannahille, sillä "Hannah ei tehnyt mitään väärin".
Useimmat Mileyn ystävät ja melkein jokainen sukulainen tietää Mileyn salaisuuden. Alle on listattu kaikki ihmiset, jotka tietävät Mileyn olevan Hannah Montana.


title: Jätkänkynttilä

text: Jätkänkynttilä on Rovaniemellä sijaitseva vuonna 1989 valmistunut Suomen ensimmäinen tieliikenteen vinoköysisilta. Sen kokonaispituus on 320 metriä ja se on osa kantatietä 78 eli Kajaanintietä. Silta ylittää Kemijoen. Siltapaikka on hiukan Kemijoen ja Ounasjoen yhtymäkohdasta alavirtaan. Ounasvaara on sen itäpuolella.


title: Jätkänkynttilä

text: Jätkänkynttilä vihittiin käyttöön 28. syyskuuta 1989. Sillan poikki oli vedetty puomiköysi, joka katkaistiin erikseen kummankin ajoradan osalta. Tehtävän suorittivat kansliapäällikkö Juhani Korpela Liikenneministeriöstä ja Rovaniemen kaupunginjohtaja Matti Pelttari, avustajina heillä olivat muun muassa Tie- ja vesirakennuslaitoksen (TVL) pääjohtaja Jouko Loikkanen ja Lapin läänin maaherra Asko Oinas. Työvälineenä oli piilukirves.


title: Jätkänkynttilä

text: Rovaniemen kaupunki ja TVL järjestivät suunnittelukilpailun vuonna 1982, tarkoitus oli rakentaa korkeatasoinen silta Ounaskosken niskalle Ounasvaaran hallitsemaan kaupunkimaisemaan. Kilpailu oli kutsukilpailu, johon osallistui neljä suunnittelutoimistoa, jotka jättivät kymmenen ehdotusta. Useimmissa ehdotuksissa oli sillan kannen yläpuolisia rakenteita.


title: Jätkänkynttilä

text: Palkintolautakunta valitsi voittajaksi epäsymmetrisen vinoköysisillan, jossa oli kahdesta teräsbetonipilarista muodostuva pyloni. Pilareiden yläpäät muistuttavat vinoon sahattuja jätkänkynttilöitä sähköisine "tulineen". Voittaneen ehdotuksen nimimerkki olikin "Jätkänkynttilä", josta sittemmin tuli myös sillan virallinen nimi. Nimimerkin takaa paljastui oululainen suunnittelutoimisto SuunnitteluKortes, joka myös suunnitteli sillan, suunnittelussa oli tukena saksalainen insinööritoimisto Leonhart, Andrä und Partner GmbH.


title: Jätkänkynttilä

text: Ehdotuksen tehneeseen työryhmään kuuluivat insinööri Algot Kettunen, diplomi-insinööri Esko Järvenpää, insinööri Pentti Pohjola ja piirtäjä Hilkka Kitinprami. Arkkitehdit Veli Ojanperä ja Paavo Karjalainen avustivat esteettistä suunnittelua. Vinoköysisilta maksoi perinteistä siltatyyppiä enemmän. Siitä huolimatta Jätkänkynttilä toteutettiin kilpailuehdotuksen pohjalta. Sillan urakoi ruotsalainen PBA Bygg Norra Ab.


title: Jätkänkynttilä

text: Suomessa ei oltu ennen Jätkänkynttilää rakennettu tieliikenteen vinoköysisiltoja muun muassa taloudellisista ja maisemallisista syistä, vaikka niitä oli siltakilpailuissa jo ehdotettu. Kevyen liikenteen siltoja oli rakennettu jokunen.


title: Jätkänkynttilä

text: 5-aukkoisen Jätkänkynttilän kokonaispituus on 320 metriä. Sillan pääjänne 126 metriä. Muut jänteet ovat 42 metriä. Silta on leveä, 25,5 metriä, käsittäen neljä ajokaistaa, kevyen liikenteen väylät molemmin puolin sekä keskialueen, jossa ovat pyloni ja tukiköydet. Leveydestä johtuen sillan kansi on kotelomuotoisen teräsrakenteen ja teräsbetonisen kansilaatan muodostama liittorakenne. Pylonissa on kaksi teräsbetonipilaria, jotka ovat halkaisijaltaan noin 2,3 metriä ja keskenään erikorkuiset. Korkeimman pilarin huippu on 47 metrin korkeudella sillan kannesta.


title: Jätkänkynttilä

text: Pääjännettä kannattelevat kahdeksan köysiparia on sijoitettu viuhkamaisesti. Ounasvaaran puolella olevat takaköydet on ankkuroitu sillan maatukeen, köysipareja on kahdeksan ja ne ovat yhdensuuntaiset.


title: Jätkänkynttilä

text: Jätkänkynttilän lähellä olevat sillat ovat Ounaskosken silta ja Ounasjoki–Kemijoki-silta.


title: Ragnar Skanåker

text: Ragnar Skanåker (s. 8. kesäkuuta 1934) on ruotsalainen pistooliampuja ja olympiavoittaja.


title: Ragnar Skanåker

text: Ragnar Skanåker on voittanut lukuisia henkilökohtaisia ja joukkuemitaleita olympialaisissa ja maailmanmestaruuskilpailuissa. Kaiken kaikkiaan hän osallistui seitsemiin olympiakisoihin vuosina 1972-1996. Kirkkaimpana saavutuksena 50 metrin vapaapistoolin olympiavoitto Münchenissä 1972.


title: Ragnar Skanåker

text: Vielä 2004 Skanåker olisi saanut villin kortin osallistui olympiakisoihin, mutta Ruotsin olympiakomitea jätti hänet valitsematta.


title: Edward Idris Cassidy

text: Edward Idris Cassidy (s. 5. heinäkuuta 1924) on australialainen pappi. Hänet vihittiin 23. heinäkuuta 1949 ja nimitettiin kardinaaliksi 28. kesäkuuta 1991.


title: Edward Idris Cassidy

text: Cassidy ei voinut osallistua uuden paavin valintaan vuoden 2005 konklaavissa, sillä hän oli ylittänyt 80 vuoden ikärajan heinäkuussa 2004.


title: Edward Idris Cassidy

text: Cassidy on luonut huomattavan uran Vatikaanin diplomaattisissa tehtävissä.


title: William Wakefield Baum

text: William Wakefield Baum (21. marraskuuta 1926 Dallas, Texas – 23. heinäkuuta 2015) oli yhdysvaltalainen pappi. Hänet nimitettiin kardinaaliksi 24. toukokuuta 1976; hän osallistui näin ollen sekä vuoden 1978 kahteen konklaaviin että vuoden 2005 konklaaviin, jossa valituksi tuli Benedictus XVI.


title: William Wakefield Baum

text: Baum syntyi Dallasissa, Texasissa, ja sai pappisvihkimyksensä 12. toukokuuta 1951.


title: William Wakefield Baum

text: Baum toimi kirkollisen uransa aikana muun muassa Washingtonin hiippakunnan katolisena arkkipiispana (1973–1980) ja katolisen opetuksen kongregaation prefektinä (1980–1990).


title: Prahan Vanhankaupungin raatihuone

text: Prahan vanhankaupungin raatihuone () sijaitsee kaupungin keskipisteessä vanhankaupungin keskusaukion ("Staroměstské námestí") laidalla. Sen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1338 ja 70-metrinen torni saatiin valmiiksi 1300-luvun lopulla. Rakennusta on laajennettu ja uusittu moneen otteeseen, mm. renessanssityylinen eteläsiipi valmistui 1600-luvulla. 1800-luvulla rakennettiin vielä tyyliltään uusgoottilainen itäsiipi, mutta se tuhoutui toisessa maailmansodassa vuonna 1945.


title: Prahan Vanhankaupungin raatihuone

text: Raatihuoneen seinässä on yksi Prahan suosituimmista nähtävyyksistä, astronominen kello. Sen rakensivat vuonna 1410 kellosepät "Jan Sindel" ja "Mikulas Kadanilainen". Kello kertoo ajan lisäksi mm. auringon ja kuun sijainnin. Tasatunnein 12 apostolia vaeltaa kellossa olevan luukun aukosta ja kuolemaa kuvaava luuranko soittaa kelloa ja kääntää tiimalasin alassuin. Lopuksi kukko heiluttaa siipiään ja kiekaisee ylimmässä syvennyksessä luukkujen sulkeutuessa.


title: Markus Toivonen

text: Markus Toivonen (s. 1979 Helsinki) on suomalaisen metalliyhtye Ensiferumin kitaristi. Hän perusti Ensiferumin vuonna 1995 ja on ainoa alkuperäinen jäsen, joka soittaa yhtyeessä edelleen. Toivonen soittaa kitaraa, laulaa taustoja ja säveltää kappaleita. Hän on myös "Speden Timantit" ja "Soulstream" -nimisten yhtyeiden jäsen. Speden Timantit on nimetty koomikko Spede Pasasen mukaan ja Toivosen mukaan Speden Timantit soittaa "humoristista progressive metallia." Soulstream on black/death metal yhtye.


title: Markus Toivonen

text: Toivonen käyttää Jacksonin SL2H Soloist -kitaroita ja Craten Blue Voodoo 150w vahvistimia.


title: Eladio Vicuña Aránguiz

text: Eladio Vicuña Aránguiz (2. kesäkuuta 1911 – 29. kesäkuuta 2008) oli chileläinen pappi. Hän syntyi Santiago de Chilessä ja sai katolisen pappisvihkimyksensä 22. syyskuuta 1934.


title: Eladio Vicuña Aránguiz

text: Aránguiz toimi kirkollisen uransa aikana Chillánin piispana (1955–1974) ja Puerto Monttin arkkipiispana (1974–1987). Vetäydyttyään jälkimmäisestä hän sai seuraajakseen Savino Bernardo Maria Cazzaro Bertollon. Hän kuoli 97-vuotiaana.


title: Karin Alvtegen

text: Karin Alvtegen (s. 8. kesäkuuta 1965 Huskvarna, Ruotsi) on ruotsalainen menestyskirjailija, käsikirjoittaja ja lavastaja. Hän aloitti kirjoittajanuransa käsikirjoittamalla televisiosarjaa "Varustamo". Hän asuu Nackassa.


title: Karin Alvtegen

text: Alvtegen on ollut perustamassa Nobel-palkinnolle kilpailijaa, jonka jakaa Uusi akatemia, Den Nya Akademien, johon on liittynyt noin sata kulttuurialojen edustajaa. Palkinto jaetaan 10. joulukuuta, kuten Nobelin kirjallisuuspalkintokin on jaettu.


title: Karin Alvtegen

text: Alvtegen kirjoittaa psykologisia trillereitä. Niitä on myyty Ruotsissa yhteensä yli 2 miljoonaa ja käännetty 25 kielelle. Kirjoittaminen lähti aikoinaan liikkeelle veljen kuoleman aiheuttamasta järkytyksestä.


title: Karin Alvtegen

text: Viiden dekkarin jälkeen Karin Alvtegen julkaisi romaanin "Todennäköinen tarina", joka kertoo ihmissuhteista ja ennakkoluuloista.


title: Karin Alvtegen

text: Hänen äidinpuoleinen isoisänsä on poliitikko ja poliittisten satiirien kirjoittaja Gunnar Ericsson, ja tämän sisar oli Astrid Lindgren. Hänen miehensä on muusikko Micke Nord Andersson, ja heillä on kaksi yhteistä poikaa, Augustin ja Albin, ja lisäksi Anderssonilla on poika Danne aiemmasta liitosta.


title: Savino Bernardo Maria Cazzaro Bertollo

text: Savino Bernardo Maria Cazzaro Bertollo OSM (28. marraskuuta 1924 – 13. elokuuta 2017) oli italialainen pappi. Hän toimi muun muassa Puerto Monttin hiippakunnan katolisena arkkipiispana Chilessä vuosina 1988–2001.


title: Bernardino Piñera Carvallo

text: Bernardino Piñera Carvallo (s. 22. syyskuuta 1915) on chileläinen pappi. Hän syntyi Pariisissa ja sai katolisen vihkimyksensä 5. huhtikuuta 1947.


title: Bernardino Piñera Carvallo

text: Piñera Carvallo on kirkollisen uransa aikana toiminut muun muassa Temucon piispana (1960–1977) ja La Serenan arkkipiispana (1983–1990).


title: Huskvarna

text: Huskvarna on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyään yksi Jönköpingin kunnan kunnanosista. Huskvarna sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Vätternin etelärannalla.


title: Huskvarna

text: Hakarpin maalaiskunnasta erotettiin osa Huskvarnan kauppalaksi vuonna 1907, ja jo vuonna 1911 kauppala muutettiin Huskvarnan kaupungiksi. Hakarpin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1967. Vuonna 1971 kaupungista tuli osa Jönköpingin kuntaa, johon tulivat kuulumaan Huskvarnan, Jönköpingin ja Grännan kaupunkien lisäksi Norrahammarin kauppala ja seitsemän maalaiskuntaa.


title: Huskvarna

text: Kirkollisen jaotuksen osalta Hakarpin seurakunnasta erotettiin Huskvarnan seurakunta vuonna 1919. Huskvarnan kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1910. Kirkon on piirtänyt Birger Damstedt, ja se muistuttaa ulkonaisesti norjalaisia sauvakirkkoja.


title: Huskvarna

text: Nykyisin Huskvarna on Jönköpingin kunnan kunnanosa. Huskvarnan asutus on jo kauan sitten kasvanut yhteen Jönköpingin kanssa, ja nykyään nämä molemmat entiset kaupungit kuuluvat Jönköpingin taajamaan. Entinen Jönköpingin kaupunki on taajaman länsiosassa ja Huskvarna itäosassa. Vuonna 2004 Huskvarnan kunnanosassa oli 21 243 asukasta. Huskvarnaan rajoittuvia kunnanosia ovat Skärstad, Lekeryd, Tenhult ja Jönköping Öster.


title: Huskvarna

text: Huskvarna on tunnettu kauniista puutarhoistaan ja teollisista perinteistään. Husqvarna AB:n edeltäjänä toiminut kivääritehdas aloitti toimintansa Huskvarnan alueella jo vuonna 1689. Nykyään Husqvarnan tehtaat valmistavat muun muassa moottorisahoja ja ruohonleikkureita. Muita tärkeitä teollisuusyrityksiä ovat Saab Training System ja Carlfors Bruk. Idrottsparkenissa on yhtiön johtajana toimineen Wilhelm Thamin rintakuva.Muita alueita ovat Smedbyn ja Stockmakarebyn sekä nykyään jo kadonnut Viktoriabyn.


title: Giulio Antonio Santorio

text: Giulio Antonio Santorio, myös Santori (6. kesäkuuta 1532 Caserta – 9. toukokuuta 1602 Rooma) oli italialainen pappi, joka toimi Santa Severinan arkkipiispana vuodesta 1566.


title: Giulio Antonio Santorio

text: Santoriosta tehtiin kardinaali 17. toukokuuta 1570 Pyhän Pius V:n ollessa paavina.


title: Pretend or Surrender

text: Pretend or Surrender on suomalaisen Lovex-yhtyeen vuonna 2008 julkaisema albumi. Albumi sisältää muun muassa kappaleen ”Take a Shot”. Levy julkaistiin Suomen lisäksi Saksassa, Itävallassa, Sveitsissä ja Japanissa. Kappaleista "Take a Shot" ja "Turn" kuvattiin musiikkivideot.


title: Pretend or Surrender

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 12.


title: Pretend or Surrender

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Lovex.


title: István Majoros

text: István Majoros (s. 11. heinäkuuta 1974) on unkarilainen painija, joka kilpailee kreikkalais-roomalaisella tyylillä.


title: István Majoros

text: Majoros voitti 55 kilon sarjan olympiakultaa Ateenasta 2004. Lisäksi hänellä on 58 kilon sarjan Euroopan-mestaruus vuodelta 2000 ja 55 kilon sarjan MM-pronssi vuodelta 2005. Hänen nykyinen seuransa on FSPU Debrecen.


title: Lentodynamiikka

text: Lentodynamiikka on oppi lentävän aluksen asennosta. Sen peruskäsitteet ovat kolmiulotteisen karteesisen koordinaatiston akselien mukaan määriteltävät kolme perusliikettä. Koordinaatiston origo on aluksen massakeskipisteessä. Kun aluksen nokan suunta ja vaakataso on päätetty voidaan perusliikkeet määritellä seuraavasti:


title: Warp

text: Warp tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Siniturska

text:
Siniturska ("Micromesistius australis") on eteläisen pallonpuoliskon viileissä vesissä elävä turskalaji, joka on varsinkin lounaisen Atlantin tärkeimpiä kalastuskohteita.
Siniturska muistuttaa paljon samaan sukuun kuuluvaa sisarlajiaan, Pohjois-Atlantin mustakitaturskaa. Se on yleensä 30–60 senttimetrin pituinen, mutta voi kasvaa 90 senttimetriin. Kala on päältä siniharmaa ja pilkkujen kirjavoima, alta hohtavan valkoinen. Kolme selkäevää ovat selvästi erillään, samoin kaksi peräevää. Partasäie puuttuu. Koiraan vatsaevät ovat pidemmät kuin naaraan.


title: Siniturska

text: Siniturskalla on kaksi erillistä esiintymisaluetta, joiden populaatioita pidetään eri alalajeina. "Micromesistius australis australis" elää Etelä-Amerikan eteläosaa ja Falklandinsaaria ympäröivissä vesissä 38. ja 62. leveysasteen välillä ja myös läheisillä Antarktiksen niemimaan sekä Etelä-Georgian ja Eteläisten Shetland- ja Orkneysaarten rannikoilla. Toinen alalaji "Micromesistius australis pallidus" elää Uuden-Seelannin Eteläsaarta ympäröivällä mannerjalustalla.


title: Siniturska

text: Siniturskaa tavataan yleensä 100–600 metrin syvyydessä. Se elää talvisin mannerrinteen tuntumassa ja kesällä se vaeltaa tiheinä parvina etelämmäksi mannerjalustan matalikoille, erityisesti Falklandinsaarten lounaispuolelle. Lämpiminä kesinä Etelä-Amerikan populaation vaellus suuntautuu antarktisille vesille.


title: Siniturska

text: Uuden-Seelannin vesillä kutu tapahtuu kesä-heinäkuussa, Etelä-Amerikassa elo-lokakuussa. Kolmessa vuodessa kala on noin 30 cm:n pituinen, kymmenessä puolimetrinen. Naaraat kasvavat koiraita nopeammin ja suuremmiksi. Siniturska on petokala, joka syö nuorena muun muassa krillejä ja muita äyriäisiä, mustekaloja ja pikkukaloja.


title: Siniturska

text: Siniturskaa kalastetaan sen molemmilla esiintymisalueilla. Kalastus aloitettiin 1970-luvulla ja vuosisaaliit nousivat sitten ajoittain yli 200 000 tonnin; nykyään saalis on 100 000 tonnin luokkaa. Kalastus on johtanut saaliskalojen keskikoon ja –iän pienenemiseen. Tärkeimmät pyyntimaat ovat Argentiina ja Uusi-Seelanti. Kalan lisääntymisalueilla pyynti tapahtuu pelagisilla ja pohjatrooleilla. Saalis joko pakastetaan blokkeina tai prosessoidaan kalajauhoksi rehukäyttöön.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: WWE 2K on Take-Two Interactiven julkaisema konsolipelisarja. Showpainiaiheinen pelisarja on nimetty "SmackDown!" ja "RAW" nimisten kilpailevien showpainiohjelmien mukaan. World Wrestling Entertainmentin (WWE) luvalla alettiin tehdä "SmackDown! VS RAW" - pelisarjaa. Se sisältäisi kaikki kyseisen vuoden SmackDown! tai RAW ja (2008-2010 peleissä myös ECW:n) ottelijat ja joitain kuuluisimpia painilegendoja.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: THQ:n mentäessä konkurssiin tammikuussa 2013 Take-Two Interactive hankki julkaisijan oikeudet pelisarjaan.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: Ensimmäinen SmackDown! -Pelisarjan peli.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: Toinen SmackDown! -Pelisarjan peli.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: Ensimmäinen SmackDown peli myös WWE platinaversiossa.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: Vuonna 2002 julkaistu painipeli. Peli sisältää myös RAW brändin painijoita.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: "SmackDown vs RAW" - sarjan ensimmäinen peli, joka kertoo vuodesta 2005, julkaistiin vuonna 2004. Se arvosteltiin siihen mennessä olleista SD! ja RAW -peleistä parhaaksi.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: "SmackDown versus RAW 2006" oli sarjan toinen osa. Se julkaistiin vuonna 2005. Siitä ei kuitenkaan pidetty yhtä paljon, kuin sen edeltäjästä. Tämä johtuneen siitä, että se ei poikennut paljoakaan 2005:desta ja siitä, että samankaltainen peli oli jo julkaistu.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: Pelisarja muuttui täysin, kun "SmackDown! versus RAW 2007" ilmestyi. Se julistettiin siihen menneistä SmackDown! ja RAW peleistä parhaaksi.


title: WWE 2K (pelisarja)

text:
"SmackDown & RAW: Featuring ECW" tai paremmalla nimellä tunnettu "SmackDown! vs RAW 2008", julkaistiin vuonna 2007, mutta ei muuttunut paljoakaan 2007:kasta. Se muutti hahmojen ohjausta ja siinä on ECW painioita sekä lisäsi yhden ottelun, jota ei siihen mennessä ole ollut. Tämä antaneenkin SD! vs. RAW - pelisarjassa sille toisen sijan.
Ottelu on ECW Extreme Rules (Uskomattomat Säännöt) ottelu, jossa melkein kaikki on sallittua. (Ei diskausta)


title: WWE 2K (pelisarja)

text: "SmackDown! vs RAW 2009" on THQ:n julkistama ja Yuke's kehittämä kymenenes Smackdown! -sarjan peli. Smackdown vs. RAW 2009 keskitytään Tag Team-otteluihin vahvasti. Peliin on tullut uusia ominaisuuksia, mm. Create-A-Finisher (luo oma lopetusliike), uusia Fighting Stylejä ja paria uutta ottelutyyppiä(Inferno match). Pelisarjassa mukana on "Road to WrestleMania" -uramoodi, jota voi pelata kaksi pelaajaa samanaikaisesti, tämä tosin poikkeaa edellisistä kausipelitiloista. Pelissä on 70 rosteria, joista 1 on managerina (Hornswoggle).


title: WWE 2K (pelisarja)

text: WWE SmackDown vs. Raw 2011 oli viimeinen PlayStation 2 -konsolille mahdollistettu peli. Tämän pelin jälkeen SmackDown! vs RAW muuttui WWE nimiseksi pelisarjaksi tavoiteltavana PlayStation 3 -konsolille.


title: WWE 2K (pelisarja)

text:
WWE All Stars ilmestyi Yhdysvalloissa 29. maaliskuuta 2011, ja Euroopassa 1. huhtikuuta 2011. Peli sisältää nykyisiä painijoita, sekä myös vanhoja painilegendoja. Tämä painipeli poikkeaa realismisuudesta siten, että sen pelin painijat ovat normaalia suurempia ja lihaksikkaampia.
Peli poikkeaa myös siten, että pelissä vois hyppiä esimerkiksi Steel Cage ottelussa häkin seunustalta toiselle seinustalle. Myös liikkeet sisältävät erikoisefektejä kuten esimerkiksi valoefektejä ja monen metrin korkuudelle hyppimistä.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: WWE '12 julkaistiin PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle ja Wiille 22. marraskuuta 2011 Pohjois-Amerikassa ja 25. marraskuuta Euroopassa. Se on ensimmäinen WWE-pelisarjan peli ja kolmastoista WWE peli. Pelissä on viimeistä kertaa "Road to WrestleMania" tarinatila.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: WWE '13 julkaistiin 30. lokakuuta 2012 Pohjois-Amerikassa ja 2. marraskuuta Euroopassa. Peli korvasi "Road to WrestleMania" tarinatilan "Attitude Era" tilalla, jossa on pelattavana kuusi eri vaihetta. Peli on samalla viimeinen THQ:n julkaisema WWE-peli joutuessaan konkurssiin tammikuussa 2013.


title: WWE 2K (pelisarja)

text: WWE 2K14 on 2K Sportsin ensimmäinen julkaisema WWE-peli. Se julkaistiin 29. lokakuuta 2013 Pohjois-Amerikassa ja 1. marraskuuta Euroopassa PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Peliin tuli uutena The Streak pelitila, joka keskittyy The Undertakerin WrestleMania voittoputkeen, joka oli tuona aikana 21 voittoa. WWE Universe pelitila palasi takaisin sitten WWE '12:sta.


title: WWE 2K (pelisarja)

text:
Pelaamisen idea on yksinkertainen. Valitse ottelu ja voita vihollisesi selättämällä, luovuttamalla, ynnä muilla vaihtoehdoilla voittaa vihollisesi. Otteluita on erilaisia tyyppejä:
Sarjassa voi myös valita Season moden (kausipelitilan), tai kuten 2008:ssa tunnetaan nimellä 24/7-mode ja 2009:ssa Road To WrestleMania-uramoodi. ja SD vs.Raw peleissä on myös Hall of Fame pelityyppi


title: WWE 2K (pelisarja)

text: Peleissä voi myös muokata oman hahmon, sisääntulon, liikkeet, ja tiimit, sekä muuttaa sääntöjä.


title: Jalmari Holopainen

text: Hjalmar ”Jalmari” Holopainen (29. kesäkuuta 1892 Helsinki – 3. huhtikuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi Suomen jalkapallomaajoukkueessa vuoden 1912 kesäolympialaisissa. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.


title: Jalmari Holopainen

text: Holopainen pelasi Tukholman olympialaisissa Suomen jokaisessa neljässä ottelussa, myös 9–0-tappioon päättyneessä pronssiottelussa Alankomaita vastaan. Urallaan hän pelasi kuusi maaottelua, jotka olivat samalla Suomen kuusi ensimmäistä maaottelua.


title: Jalmari Holopainen

text: Kotimaassaan ”Musta-Jali” Holopainen edusti Helsingin Jalkapalloklubia, jonka riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1911, 1912, 1917 ja 1918.


title: Angus Fairhurst

text: Angus Fairhurst (4. lokakuuta 1966 – 29. maaliskuuta 2008) oli englantilainen taiteilija, joka kunnostautui installaatiossa ja valokuvauksessa. Hän kuului Young British Artists -taiteilijaryhmään. Fairhurst syntyi Kentissä, Englannissa. Hän opiskeli Canterburyn taidekoulussa 1985−1986 ja valmistui Golsmithsin yliopistosta 1989. Fairhurstin tyyliin kuuluivat pilat ja asioiden visuaalinen vääristely. Hänen näyttelyitään pidettiin niin Britanniassa kuin ulkomaillakin.


title: Angus Fairhurst

text: 29. maaliskuuta 2008 hänet löydettiin hirttäytyneenä metsästä Skotlannista.


title: Gjøvik

text: Gjøvik on kaupunki Norjassa Opplandin läänissä. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Gjøvikin kunnassa oli 29 407 asukasta, mikä teki siitä asukasluvuilla vertailtaessa Norjan 29. suurimman.


title: Gjøvik

text: Gjøvik erottautui omaksi kunnakseen Vardalista, vuonna 1861. Se sai kaupunkioikeudet vuoden 1964 alussa.


title: Gjøvik

text: Gjøvik on yksi kolmesta kaupungista, jotka ympäröivät Mjøsaa, Norjan suurinta järveä. Se on Skibladner in, maailman vanhimman siipiratasaluksen kotisatama. Gjøvik on Norjan 29. suurin kaupunki väkiluvussa mitattuna ja 165. suurin pinta-alassa mitattuna.


title: Gjøvik

text: Kaupungin korkein kohta on Rinsgurdåsen, joka on 842 metrin korkeudessa.


title: Gjøvik

text: Gjøvikilla on viisi ystävyyskaupunkia:


title: John Barrowman

text: John Barrowman (s. 11. maaliskuuta 1967 Glasgow, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä ja laulaja.


title: John Barrowman

text: Barrowman tuli tunnetuksi roolistaan kapteeni Jack Harknessina BBC:n tieteissarjassa "Doctor Who" ja sen spin-off-sarjassa "Torchwood", jossa Harkness on pääosassa. Barrowman on julkaissut myös useita musiikkialbumeita.


title: John Barrowman

text: Barrowman on ollut yhdessä elämänkumppaninsa Scott Gillin kanssa vuodesta 1993 ja rekisteröidyssä parisuhteessa joulukuusta 2006 lähtien. 2. heinäkuuta 2013 pari avioitui Kalifornian osavaltiossa. Barrowmanin omaelämäkerta "Anything Goes" ilmestyi tammikuussa 2008.


title: Scipione Rebiba

text: Scipione Rebiba (3. helmikuuta 1504, San Marco d'Alunzio – 23. heinäkuuta 1577, Rooma) oli italialainen pappi, joka nimitettiin katolisen kirkon kardinaaliksi 20. joulukuuta 1555. Hänen merkityksensä on aivan erityinen, sillä 95 % nykyisin elävistä katolisista piispoista voi jäljittää apostolisen piispainsuksessionsa häneen.


title: Ludovico Ludovisi

text: Ludovico Ludovisi (27. lokakuuta 1595 – 18. marraskuuta 1632) oli italialainen pappi, joka toimi yhtenä katolisen kirkon kardinaaleista vuodesta 1621. Hän oli sukulaismiehensä Alessandro Ludovisin eli paavi Gregorius XV:n nimittämä kardinaalinepos.


title: Ludovico Ludovisi

text: Ludovisi toimi Bolognan arkkipiispana vuodesta 1621. Nimitys tuli vain hieman kardinaaliksi pääsemisen jälkeen; molemmat nimitykset tulivat samana vuonna, jona Gregorius XV oli aloittanut paavina.


title: Bror Wiberg

text: Bror Axel Rudolf Wiberg (14. kesäkuuta 1890 Turku – 18. kesäkuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi Suomen jalkapallomaajoukkueessa vuoden 1912 kesäolympialaisissa. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.


title: Bror Wiberg

text: Wiberg pelasi Tukholman olympialaisissa Suomen jokaisessa neljässä ottelussa, mukaan lukien 9-0-tappioon päättynyt pronssiottelu Alankomaita vastaan. Hän teki kisoissa kaksi maalia, joista toisen Italiaa vastaan (ottelun voittomaali) ja toisen Venäjää vastaan. Urallaan hän pelasi yhteensä viisi maaottelua ja teki niissä kolme maalia.


title: Bror Wiberg

text: Seuratasolla Wiberg edusti HIFK:ta, jonka kapteenina hän toimi ja jonka riveissä hän saavutti SM-hopeaa vuonna 1912.


title: Bror Wiberg

text: Tukholman olympialaisten jälkeen hän pelasi Pietarin kaupunkijoukkueessa Venäjän mestaruudesta.


title: Helsingin seudun lähijunaliikenteen linjat

text: Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen kaikki rautatielinjat G-junaa lukuun ottamatta alkavat Helsingin päärautatieasemalta ja erkanevat eri suuntiin Pasilan rautatieaseman jälkeen. Liikennettä on viidellä rataosuudella: rantaradalla, kehäradalla, pääradan Helsinki–Riihimäki- ja Riihimäki–Tampere-osuuksilla, Riihimäki–Lahti-radalla sekä Lahden oikoradalla, joilla kulkee yhteensä 15 eri linjaa.


text: Sähköistetty lähiliikenne alkoi 26. tammikuuta 1969. Vuosina 1969–1972 lähijunat kulkivat tavanomaisilla junanumeroilla. Nykyinen kirjainmalli otettiin käyttöön 28. toukokuuta 1972, jolloin käytössä olivat linjat A, H, K, L, N, P, R ja T. Näistä osa merkitsee yhä samaa reittiä, vaikka linjoja onkin vuosien saatossa muutettu, lisätty ja toisaalta lakkautettu.


text: Lähiliikenteen alusta asti vuosikymmenten ajan pääkalustona olivat kaikilla linjoilla VR:n Sm1- ja Sm2-yksiköt. Vuosina 1998–2005 VR hankki Sm4-yksiköitä, joita käytettiin aluksi pääsääntöisesti lyhyillä kirjainlinjoilla ja vuoden 2006 liikenneuudistuksesta lähtien pidemmän matkan linjoilla H, R, T ja Z. Pääkaupunkiseudun junakalusto hankki vuosina 2008–2017 Sm5-yksiköitä, joilla oli alusta alkaen tarkoitus korvata kaikki vanha kalusto HSL-alueen lähiliikenteessä. Siirtymäaika Sm5-kalustoon päättyi kesäkuussa 2017 HSL-alueen linjoilla.


text: Y-juna kulkee reittiä Helsinki–Siuntio. Junan pysähdyspaikat ovat Pasila, Huopalahti, Leppävaara, Espoo, Masala ja Kirkkonummi. Linjalla liikennöi arkisin seitsemän junavuoroa vuorokaudessa molempiin suuntiin. Y-tunnuksin ajetaan myös arkiaamuisin yksi vuoro Karjaalta.


text: Kirkkonummen nopean junan tunnus oli Y vuodesta 1974 lähtien, mitä ennen tunnus oli ollut A. Tämä varhainen Y ei pysähtynyt Pasilan ja Kauniaisten välillä millään asemalla, mutta pysähtyi jokaisella asemalla Kauniaisten ja Kirkkonummen välillä. Vuonna 1987 silloinen Y-juna lopetettiin, ja sen korvasivat S- ja U-junat. Tämän jälkeen eräät S- ja U-junavuorot jatkoivat Kirkkonummelta Karjaalle. Leppävaaran kaupunkiradan valmistuttua oli mahdollista lisätä nopeita paikallisjunavuoroja Karjaalle, ja Y-linjatunnus otettiin uudestaan käyttöön. Tämä uusi Y-juna aloitti liikennöinnin 2. kesäkuuta 2002 reitillä Helsinki–Karjaa, pysähtyen Pasilassa, Leppävaarassa, Masalassa, Kirkkonummella, Siuntiossa ja Inkoossa.


text:
Y-juna oli pitkään lakkautusuhan alla ja syyskuussa 2015 tehtiin päätös Siuntio–Inkoo–Karjaa-lähiliikenteen lakkautuksesta 27. maaliskuuta 2016, mikä aiheutti paikallisissa runsaasti vastustusta. Lopulta Y-junan liikennöintiä päädyttiin jatkamaan erillisenä tilausliikenteenä 28. maaliskuuta 2016 alkaen, pääteasemana Siuntio. Inkoon aseman henkilöliikenne lakkasi, ja myös Karjaa lakkasi olemasta lähiliikenteen asema. Samalla linjalle lisättiin uudet pysähdyspaikat Huopalahti ja Espoo. Siuntion kunnan tammikuussa 2017 tekemä päätös liittyä HSL-kuntayhtymään mahdollistaa pysyvän Y-junaliikenteen jatkumisen Siuntioon.
U-juna kulkee reittiä Helsinki–Kirkkonummi ja on vuoden 2016 uudistusten jälkeen Kirkkonummen liikennöinnin runkolinja. Junan pysähdyspaikat ovat Pasila, Huopalahti, Leppävaara, Kilo, Kera, Kauniainen, Koivuhovi, Tuomarila, Espoo, Kauklahti, Masala, Jorvas ja Tolsa. Linjan vuoroväli on 30 minuuttia. U-tunnuksin ajetaan arkisin myös yksi vuoro Helsingistä Siuntioon ja yksi vuoro Siuntiosta Helsinkiin.


text:
Linjatunnus U otettiin käyttöön 29. toukokuuta 1988. Ennen Leppävaaran kaupunkiradan käyttöönottoa U-junan rooli oli vähäinen ja vuoroja oli vain muutamia päivässä ruuhka-aikoina, jolloin se pysähtyi Pasilan ja Espoon välillä vain Leppävaarassa, Kauniaisissa ja Tuomarilassa. S-juna yhdistyi U-junan kanssa 27. maaliskuuta 2016, reitiltä lakkautettiin Mankin ja Luoman pysähdykset ja linjan vuoroväli tihennettiin tunnista 30 minuuttiin. Rantaradan linjat käyttivät viimeisinä HSL-linjoina vanhaa junakalustoa. U-linjalla liikennöi HSL-alueen viimeinen Sm2-kalustolla liikennöity vuoro 16. kesäkuuta 2017.
L-juna kulkee reittiä Helsinki–Kirkkonummi. Linjaa liikennöidään öisin ja aamuisin, ja se pysähtyy kaikilla reitin asemilla. L-tunnuksin ajetaan myös iltaisin yksi vuoro Karjaalle pysähtyen Siuntiossa.


text:
Alkuperäisiin linjatunnuksiin kuuluva L-juna oli Kirkkonummen perusjuna, joka liikennöi joka päivä noin tunnin ja tiettyinä aikoina 40 minuutin vuorovälillä. Leppävaaran kaupunkiradan käyttöönoton yhteydessä juna muutettiin hiljaisen liikenteen junaksi. Aiemmin L-tunnuksin ajettiin myös sunnuntaiaamuisin yksi vuoro Karjaalta, pysähtyen Inkoossa ja Siuntiossa.
E-juna kulkee reittiä Helsinki–Kauklahti. Junan pysähdyspaikat ovat Pasila, Huopalahti, Leppävaara, Kilo, Kera, Kauniainen, Koivuhovi, Tuomarila ja Espoo. Vuoroväli on 30 minuuttia. E-junien säännöllinen sunnuntailiikenne alkoi 14.8.2017. Tätä ennen kyseinen linja kulki sunnuntaisin vain poikkeuksellisesti.


text:
Ennen kaupunkirataa E toimi L-linjan lisänä vuodesta 1974 alkaen tunnin vuorovälillä pysähtyen jokaisella asemalla. Ruuhka-aikoina vuoroja oli tiheämmin. Kaupunkiradan valmistumisen jälkeen vuonna 2002 linja lakkasi pysähtymästä Ilmalassa, Valimossa, Pitäjänmäessä ja Mäkkylässä, ja se on toiminut apuna linjoille S ja U. Linjaa jatkettiin Kauklahteen elokuussa 2007. Entinen pääteasema oli Espoon keskus, josta myös linjan kirjaintunnus tulee.
A-juna kulkee Leppävaaran kaupunkirataa reittiä Helsinki–Leppävaara. Juna pysähtyy reitin kaikilla asemilla, joista Valimo, Pitäjänmäki ja Mäkkylä ovat ainoastaan A- ja L-junien palvelemia. Vuoroväli on ruuhka-aikaan 10 minuuttia, muulloin päiväsaikaan 20 minuuttia ja iltaisin sekä viikonloppuisin 30 minuuttia.


text: A-junan tunnus oli käytössä alun perin 28. toukokuuta 1972 – 25. toukokuuta 1974 Helsingin ja Kirkkonummen välisellä linjalla. Nykyisessä muodossaan se otettiin käyttöön Leppävaaran kaupunkiradan liikennöinnin alkamisen yhteydessä 2. kesäkuuta 2002.


text: I- ja P-junat liikennöivät Helsingin päärautatieasemalta Helsinki-Vantaan lentoasemalle ja sieltä takaisin kulkevalla Kehäradalla. I-juna kulkee Helsingistä Tikkurilan suuntaan vastapäivään ja P-juna Huopalahden suuntaan myötäpäivään.


text: Junamatka Helsingin päärautatieasemalta lentoasemalle kestää noin puoli tuntia. P-junan matka-aika on hieman pidempi kuin I-junan. Vuoroväli on arkisin ja lauantaisin 10 minuuttia, sunnuntaisin 15 minuuttia ja hiljaisempina aikoina 30 minuuttia. Linjalla on käytetty alusta asti yksinomaan Sm5-junia, sillä radan pituuskaltevuus ja tunnelien turvallisuusvaatimukset estävät liikennöinnin vanhemmilla junilla. Liikennöinti Kehäradalla alkoi 1. heinäkuuta 2015. Vantaankosken radalla liikennöineen M-junan kirjaintunnus poistui käytöstä, sillä etenkin turistit saattoivat sekoittaa M-junan ja Helsingin metron tunnukset keskenään.


text: K-juna kulkee reittiä Helsinki–Kerava. Junan pysähdyspaikat ovat Pasila, Oulunkylä, Malmi, Puistola, Tikkurila, Hiekkaharju, Koivukylä, Rekola, Korso ja Savio. K-juna liikennöi arkisin noin kello 6–19, jolloin vuoroväli on ensimmäisiä ja viimeisiä vuoroja lukuun ottamatta 10 minuuttia. N-juna liikennöi K-junan reitillä muina aikoina. K-juna liikennöi myös lauantaisin 13.8.2018 saakka, jolloin linjan lauantaivuorot muutettiin N-juniksi.


text: Ennen Keravan kaupunkiradan käyttöönottoa K-junia liikennöitiin kahdesta kolmeen lähtöä tunnissa. 1970–1980-luvuilla K-juna ei pysähtynyt millään asemalla Pasilan ja Tikkurilan välillä. Ensin pysähdyksiin lisättiin Malmi (1988) ja Puistola (12. elokuuta 1996), sittemmin Jokeri-linjan käyttöönoton ja Keravan kaupunkiradan valmistumisesta seuranneiden liikennöintimuutosten johdosta myös Oulunkylä (15. elokuuta 2004). 1. joulukuuta 1980 Hanalan seisake lakkautettiin ja Koivukylän rautatieasema avattiin. Viimeisinä vuosina ennen Kehäradan käyttöönottoa K-junan lähtöjä harvennettiin I-junan tapaan kaupunkiradan liikenteen painottuessa N-juniin. Kehäradan käyttöönoton yhteydessä K-junan liikennöinti muuttui jälleen kokopäiväiseksi, mutta jo vuonna 2016 liikennöintiaikoja supistettiin illasta sekä lauantai-aamusta ja sunnuntailiikenne lopetettiin.


text: K-junaa on suunniteltu jatkettavaksi Sipooseen reitillä Kerava–Ahjo–Talma–Nikkilä. Selvitysten mukaan liikenteen aloittaminen edellyttää merkittävän asutuksen kaavoittamista ja rakentamista asemanseuduille. Lisäksi Porvoon radan Kerava–Nikkilä-osuuden ratainfrastruktuuri pitäisi uusia lähes kokonaan, mikäli lähijunayhteys Sipooseen päätettäisiin toteuttaa.


text:
K-junaa liikennöitiin viimeisen kerran vanhalla Sm2-kalustolla 24. maaliskuuta 2017. Tämä päätti pääradan HSL-alueella vanhan sähkömoottorijunakaluston käytön.
N-juna kulkee reittiä Helsinki–Kerava. Juna pysähtyy kaikilla reitin asemilla. N-juna kulkee arkisin vain aikaisin aamulla ja illalla noi 30 minuutin vuorovälein. Lauantaisin N-juna liikennöi päivällä 10 minuutin vuorovälein ja sunnuntaisin 15 minuutin vuorovälein.


text:
N-junan rooli pääradan lähijunaliikenteessä oli usean vuosikymmenen ajan hyvin vähäinen käsittäen aamun ensimmäiset vuorot maanantaista lauantaihin, sunnuntaiaamupäivän ja ennen kaupunkiratoja kello 19 jälkeen ajetun iltaliikenteen. Ennen Kehärataa N-linjan liikenne oli vähäisimmillään 2000-luvun alkupuolella, jolloin linjalla oli vain muutamia aamuvuoroja. Vuodesta 2006 lähtien N-junan osuutta pääradan lähijunaliikennöinnistä lisättiin vaihtamalla N-juniksi ensin koko sunnuntailiikenne ja maanantaista lauantaihin liikennöity iltaliikenne sekä myöhemmin lauantailiikenne. 15. elokuuta 2011 alkaen N-junat liikennöivät myös arkisin keskipäivällä ja alkuillasta kello 17 alkaen. N-junaa on liikennöity myös arkisin päiväsaikaan junaliikenteen häiriötilanteissa, sillä N-juna oli häiriötilanteessa toimivampi kuin I- ja K-junilla toteutettu liikenne. Kehäradan myötä N-junan rooli palautui hiljaisemman liikenteen junaksi, mutta jo vuonna 2016 sunnuntailiikenne palautettiin N-junille ja liikennöintiaikaa laajennettiin arki-iltoina sekä lauantaiaamuina. 13.8.2018 alkaen N-juna liikennöi koko päivän myös lauantaisin.
T-juna kulkee reittiä Helsinki–Riihimäki. Juna pysähtyy kaikilla reitin asemilla. Linjaa liikennöidään ainoastaan öisin ja aamuisin, arkisin Helsingistä yksi vuoro ja Riihimäeltä kaksi, viikonloppuisin Helsingistä kolme vuoroa ja Riihimäeltä viisi.


text: Vuodesta 1972 liikennöineet T-junat ovat pysähtyneet aikanaan huomattavasti useammin kuin nykyään. Lakkautetut pysähdykset lakkautusvuosineen ovat Hanala (1980), Huikko (1990), Kytömaa (1994), Takoja (1996), Palopuro (1996), Monni (1996), Ristinummi (1998), Purola (2016) ja Nuppulinna (2016).


text:
T-junat ajetaan pääsääntöisesti Sm2- ja Sm4-yksiköillä. Aiemmin T-junina ajettiin myös dieselveturivetoisina ajettavat niin sanotut "pakettikatkojunat", jotka liikennöivät ajoittain arkiöinä pääradan ajolankojen jännitteen ollessa katkaistuna huoltotöiden takia. Nykyään pakettikatkojen liikenne toteutetaan bussikorvauksin.
R-juna kulkee reittiä Helsinki–Riihimäki–Tampere. Junan pysähdyspaikat ovat Pasila, Tikkurila, Kerava, Ainola, Järvenpää, Saunakallio, Jokela, Hyvinkää, Riihimäki, Ryttylä, Turenki, Hämeenlinna, Parola, Iittala, Toijala, Viiala ja Lempäälä. Vuoroväli on 30 minuuttia osuudella Helsinki–Riihimäki. Riihimäeltä edelleen Tampereelle liikennöidään epäsäännöllisellä vuorovälillä 9 vuoroa arkisin ja 6–7 vuoroa viikonloppuisin. Lisäksi arkiaamuisin R-junalla on myös yksi vuoro välillä Hämeenlinna–Helsinki, sekä iltaisin Helsinki–Hämeenlinna. Osa Tampereelle jatkavista tai sieltä palaavista R-junista sisältää vaihdon Riihimäellä toiseen R-junaan. Lisäksi R-linjalla ajetaan arkipäivisin yksi ruuhkajuna vanhalla Sm2-kalustolla Helsingistä Riihimäelle.


text: R-junan liikennöinti alkoi vuonna 1972 reitillä Helsinki–Riihimäki. 1970–1980-luvuilla R-juna ei pysähtynyt Tikkurilassa, ja kyseisen pysähdyksen lisääminen oli yli 40 vuoteen ainoa muutos linjan kulussa. R-junat alkoivat pysähtyä Tikkurilassa 2. kesäkuuta 1991.


text: Kalustona linjalla käytetään lähes yksinomaan Sm4-junia. Ennen 3. syyskuuta 2006 tapahtunutta junaliikenteen uudistusta linjan kalustona käytettiin myös Sm1- ja Sm2-yksiköitä, mutta vanhojen junien hitaan kiihtyvyyden ja matalan huippunopeuden vuoksi uusissa aikatauluissa ei pysyttäisi.


text: H-juna lakkautettiin 27. maaliskuuta 2016 ja linja yhdistettiin R-junaan. Sen myötä R-juna alkoi pysähtyä myös Saunakalliossa ja Ainolassa, ja linjan vuoroväli muutettiin tunnista 30 minuuttiin. Samalla linjan liikennöintiä pidennettiin kummastakin päästä siten, että aikaiseen aamuun lisättiin yksi vuoro ja yön ensimmäinen T-junavuoro muutettiin R-junaksi.


text:
Tampereelle R-juna aloitti liikennöinnin 19. kesäkuuta 2017 ja korvasi näin aiemmin Riihimäen ja Tampereen välillä kulkeneet taajamajunat.
D-juna kulkee reittiä Helsinki–Riihimäki. Junan pysähdyspaikat ovat Pasila, Tikkurila, Kerava, Järvenpää ja Hyvinkää. Junia ajetaan arkiaamuisin ja -iltapäivisin ruuhka-aikaan yhteensä viisi vuoroa (Riihimäeltä aamuisin kolme vuoroa ja Helsingistä iltapäivisin kaksi vuoroa). Aikaisemmin kirjaimettomina lähijunavuoroina ajetut linjat yhtenäistettiin D-juniksi 27. maaliskuuta 2016. D-junia liikennöitiin hieman yli vuosi lähiliikennevaunuilla. Näiden poistuttua käytöstä kesällä 2017 kalustona käytetään Sm2-yksiköitä pitkinä kolmen tai neljän yksikön junina.


text: G-juna kulkee reittiä Riihimäki–Lahti. Junan pysähdyspaikat ovat Hikiä, Oitti, Mommila, Lappila, Järvelä ja Herrala. Junien vuoroväli on yksi tunti. Linja on ainoa, joka ei lähde Helsingin päärautatieasemalta.


text: Taajamajunaliikenne Riihimäen ja Lahden välillä alkoi syyskuussa 2006 Lahden oikoradan valmistuttua, mutta junilla ei ollut kirjainta, vaikka ne näkyivät lähiliikenteen reittikaaviossa vuosina 2006–2017. Junat alkoivat liikennöidä G-kirjaintunnuksella 19. kesäkuuta 2017.


text:
Z-juna kulkee Lahden oikorataa pitkin reittiä Helsinki–Lahti. Junan pysähdyspaikat ovat Pasila, Tikkurila, Kerava, Haarajoki, Mäntsälä ja Henna. Junien vuoroväli on yksi tunti. Linjalla liikennöidään arkisin myös kaksi vuoroa Kouvolaan ja kaksi vuoroa Kouvolasta Helsinkiin. Linjan junat ovat pääosin Sm4-sähkömoottorijunia. Linjan liikennöinti alkoi 3. syyskuuta 2006 oikoradan käyttöönoton yhteydessä. Hennan asema tuli uutena käyttöön 10. joulukuuta 2017, muut ovat linjan alkuperäiset asemat.
Ruuhka-ajan junat ovat usein melko täysiä etenkin Helsingin ja Keravan välillä, ja siksi ne ajetaankin usean yksikön junarungoilla. Vuosina 2006–2017 enimmillään kaksi arkisin kulkenutta Z-junaparia liikennöitiin lähiliikennejunilla. Kesäkuusta 2017 lähtien niitä on liikennöity Sm2-kalustolla.


text: H-juna kulki reittiä Helsinki–Riihimäki. Juna pysähdyspaikat olivat Pasila, Tikkurila, Kerava, Ainola, Järvenpää, Saunakallio, Purola, Nuppulinna, Jokela ja Hyvinkää. Vuoroväli oli yksi tunti.


text:
H-junat aloittivat liikennöinnin vuonna 1972 ja pysähtyivät ennen 1990-luvun lakkautuksia huomattavasti useammalla asemalla kuin viimeisinä vuosinaan. H-juna lakkautettiin 27. maaliskuuta 2016 ja sen vuorot yhdistyivät R-junan kanssa.
M-juna kulki Vantaankosken kaupunkirataa reittiä Helsinki–Vantaankoski. Juna pysähtyi reitin kaikilla asemilla. Vuoroväli oli sama kuin nykyisillä Kehäradan junilla, eli arkisin ja lauantaisin 10 minuuttia, sunnuntaisin 15 minuuttia ja hiljaisempina aikoina 30 minuuttia. Vuoteen 2001 asti ennen Leppävaaran kaupunkiradan valmistumista vuoroväli oli arkisin ja lauantaisin 15 minuuttia sekä sunnuntaisin 30 minuuttia.


text: Linja kulki Martinlaakson radan valmistumisesta eli vuodesta 1975. Vuonna 1991 linjaa jatkettiin Martinlaaksosta Vantaankoskelle, kun kaupunkiradan viimeisin osuus valmistui. Kehäradan valmistuttua M-juna lakkautettiin 40 vuoden toiminnan jälkeen 30. kesäkuuta 2015.


text:
M-kirjain juontui junan aiemmasta pääteasemasta Martinlaaksosta. Vaikka rataa jatkettiin myöhemmin Vantaankoskelle, jäi junien tunnukseksi edelleen M. Linjatunnus, joka oli valkoinen M-kirjain oranssilla pohjalla, voidaan nähdä myös metroon viittaavana, sillä Martinlaakson rata suunniteltiin alun perin osaksi Helsingin metroa.
S-juna kulki reittiä Helsinki–Kirkkonummi. Junan pysähdyspaikat olivat Pasila, Huopalahti, Leppävaara, Kilo, Kera, Kauniainen, Koivuhovi, Tuomarila, Espoo, Kauklahti ja Masala. Linjan vuoroväli oli yksi tunti.


text:
Ensimmäinen S-linja kulki 28. toukokuuta 1972 – 25. toukokuuta 1974 Helsingin ja Kauniaisten väliä. Linjaa liikennöitiin uudella reitillä Kirkkonummelle saakka 27. syyskuuta 1987 alkaen. Linja pysähtyi Pasilan ja Masalan välillä vain Leppävaarassa, Kauniaisissa, Espoossa ja Kauklahdessa ennen Leppävaaran kaupunkiradan käyttöönottoa 2. kesäkuuta 2002. S-junan liikennöinti lopetettiin 27. maaliskuuta 2016, jolloin se yhdistettiin U-junaan.
X-juna kulki reittiä Helsinki–Kirkkonummi vuosina 2016–2018. Junan pysähdyspaikat ovat Pasila, Huopalahti, Leppävaara, Espoo ja Masala. Junavuoroja ajettiin arkisin yksi päivässä, iltapäivävuoro Helsingistä. Linja oli Y:n ohella nopein lähijunayhteys Helsinki–Kirkkonummi-välillä ja sen tarkoitus oli helpottaa välin ruuhkaliikennettä. Lyhytikäiseksi jäänyt linja otettiin käyttöön 27. maaliskuuta 2016 ja lakkautettiin kesäkuussa 2018, kun sen ainoa vuoro siirrettiin Y-junalle.
X-tunnuksella on aiemmin merkitty epävirallisesti Helsinki–Riihimäki-reitin kirjaimettomia lähijunavuoroja.


text: Vanha G-juna kulki reittiä Helsinki–Saunakallio. Junan pysähdyspaikat olivat Pasila, Kyrölä (nyk. Ainola) ja Järvenpää. Junalla oli arkisin kuusi vuoroa molempiin suuntiin ja se oli ainoa pääradalla liikennöinyt kirjainlinja, joka ei pysähtynyt Tikkurilassa. Vanhan G-junan liikennöinti aloitettiin 4. kesäkuuta 2007 ja lopetettiin 15. elokuuta 2011.


text: Vanha I-juna kulki reittiä Helsinki–Tikkurila ja pysähtyi reitin kaikilla asemilla. Liikennöinti aloitettiin 12. elokuuta 1996. Linja liikennöi viimeisinä vuosinaan arkisin ruuhka-aikaan noin kello 6–9 sekä 14–17, jolloin vuoroväli oli 10 minuuttia. Lisäksi perjantaisin ja lauantaisin oli muutamia lähtöjä puolen tunnin vuorovälillä kello 23 jälkeen. Muina aikoina liikennöi N-juna. Linja perustettiin alun perin Tikkurilan kaupunkiradan valmistumisen yhteydessä vuonna 1996, jolloin linjaa liikennöitiin arkisin kello 6–9 ja 15–17 20 minuutin vuorovälillä tukien P- ja K-junia. Linjaa liikennöitiin läpi viikon ja pääsääntöisesti 20 minuutin vuorovälillä vanhan P-junan lakkautuksen jälkeen ja Keravan kaupunkiradan avauduttua 15. elokuuta 2004. Liikennöinti siirtyi vähitellen N-junalle siten, että 4. kesäkuuta 2006 alkaen I-junan iltaliikenne maanantaista lauantaihin lakkasi ja sunnuntaisin siirryttiin kokopäiväiseen N-junaliikenteeseen. 16. elokuuta 2010 lauantailiikenne vaihtui kokonaan N-juniksi, ja 15. elokuuta 2011 I-juna muuttui vain ruuhka-aikoina ja viikonloppuöinä kulkevaksi. Vanhan I-junan liikennöinti päättyi Kehäradan avaamiseen 1. heinäkuuta 2015.


text: Vanha P-juna kulki reittiä Helsinki–Hiekkaharju vuodesta 1972. Junaa liikennöitiin 20–30 minuutin vuorovälillä, ja se pysähtyi kaikilla reitin asemilla. Ennen kaupunkiradan valmistumista vuonna 1996 vuoroväli oli puoli tuntia. Vanha P-juna lakkautettiin 15. elokuuta 2004.


text: Kirjainlinjojen lisäksi arkisin ruuhka-aikaan aamuisin ja iltapäivisin liikennöitiin pää- ja oikoradalla myös kirjaimettomia lähijunavuoroja. Kirjaimettomat junavuorot ajettiin 1980-luvun loppuun veturivetoisina puuvaunujunina ja myöhemmin muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta lähiliikennejunina.


text: Reiteillä Helsinki–Pasila–Järvenpää–Hyvinkää–Riihimäki ja Helsinki–Pasila–Ainola–Järvenpää–Saunakallio–Hyvinkää–Riihimäki liikennöitiin kirjaimettomia vuoroja 26. maaliskuuta 2016 asti. Viimeisessä aikataulussa maaliskuussa 2016 kirjaimettomia lähtöjä oli aamuisin Riihimäeltä kolme ja iltapäivisin Helsingistä neljä. Näitä lähijunavuoroja on merkitty epävirallisesti kirjaintunnuksilla X (Helsinki-Pasila-Järvenpää-Hyvinkää-Riihimäki) ja D (Helsinki-Pasila-Ainola-Järvenpää-Saunakallio-Hyvinkää-Riihimäki).


text: Reitillä Helsinki–Pasila–Järvenpää–Saunakallio liikennöi arkisin ruuhka-aikoina yksi kirjaimeton junapari 15. elokuuta 1988 – 2. kesäkuuta 2002. Näitä lähijunavuoroja on merkitty epävirallisesti kirjaintunnuksella J.


text: Yksi kirjaimeton reitti (Z-junaa vastava linja ilman pysähdystä Keravalla) lakkautettiin syysaikatauluihin 2013 siirryttäessä reitin muututtua tavalliseksi Z-junavuoroksi.


title: Artturi Nyyssönen

text: Artur (Artturi) Harald Nyyssönen (1. toukokuuta 1892 Helsinki – 7. syyskuuta 1973 Jyväskylä) oli suomalainen lääkintöneuvos, synnytyslääkäri ja äitiysneuvolatoiminnan kehittäjä sekä jalkapalloilija, joka pelasi Suomen jalkapallomaajoukkueessa vuoden 1912 kesäolympialaisissa.


title: Artturi Nyyssönen

text: Nyyssösen vanhemmat olivat maanviljelijä Lauri Nyyssönen ja Selma Karolina Lehtonen ja puoliso vuodesta 1919 Ellen Sinervä. Nyyssönen tuli ylioppilaaksi 1911 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1920. Hän toimi 1920-luvulta lähtien kunnanlääkärinä useilla eri paikkakunnilla, mutta myös Jyväskylän yleisessä sairaalassa ja synnytyslaitoksella sekä yksityislääkärinä. Valmet Oy:n ylilääkäri hän oli vuodesta 1948 vuoteen 1953. Sodissa hän työskenteli rykmentin, divisioonan, kenttäsairaalan ja sotasairaalan lääkärinä ja oli sotilasarvoltaan lääkintäeverstiluutnantti (1944). Nyyssönen oli äitiysneuvolatoiminnan uranuurtajia ja sai lääkintöneuvoksen arvonimen vuonna 1952. Hän oli Teollisuuslääkäriyhdistyksen kunniapuheenjohtaja vuodesta 1956. Hän perusti vaimonsa kanssa Ellen ja Artturi Nyyssösen säätiön, jonka tarkoituksena on edistää Jyväskylän yliopistossa ja sen eri tieteellisissä laitoksissa suoritettavaa tutkimustyötä sekä tukea taloudellisesti tutkimustyön tekijöitä.


title: Artturi Nyyssönen

text: Nyyssönen pelasi Tukholman olympialaisten jalkapalloturnauksessa Suomen jokaisessa neljässä ottelussa: voitot Italiasta (3–2) ja Venäjästä (2–1) sekä tappiot Englannille (0–4) ja pronssiottelussa Alankomaille (0–9). Kaikkiaan hän pelasi urallaan viisi maaottelua. Kotimaassaan Nyyssönen edusti Helsingin Jalkapalloklubia, jonka riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1911 ja 1912. Hän toimi seuran johtokunnan jäsenenä vuosina 1912–1918, osan ajasta sihteerinä.


title: Domenico Svampa

text: Domenico Svampa (13. kesäkuuta 1851 Montegranaro – 10. elokuuta 1907 Bologna) oli italialainen pappi, joka oli vuodesta 1894 alkaen yksi katolisen kirkon kardinaaleista.


title: Domenico Svampa

text: Svampa vihittiin papiksi 4. huhtikuuta 1874. Hänet nimitettiin vuonna 1887 Forlìn piispaksi ja vuonna 1894 Bolognan arkkipiispaksi. Bolognan arkkipiispana hän toimi, kunnes kuoli 56 vuoden ikäisenä 1907. Hänen seuraajansa oli Giacomo della Chiesa, tuleva paavi Benedictus XV.


title: Domenico Svampa

text: Svampa oli yksi kardinaaleista, jotka osallistuivat Pius X:n uudeksi paaviksi vuonna 1903 valinneeseen konklaaviin.


title: Saman alkuperän käytäntö

text: Saman alkuperän käytäntö on web-sovellusten koodaamisessa käytettävä tärkeä turvallisuusmitta client-skripteille (useimmiten JavaScript). Käytäntö perustuu Netscape 2.0 -selaimeen tarpeellisine korjauksineen Navigator 2.01 ja Navigator 2.02. Se estää dokumentin tai skriptin lataamisen yhdestä lähteestä hakemalla tai asettamalla ominaisuuksia eri lähteestä.


title: Saman alkuperän käytäntö

text: Saman alkuperän filosofia on yksinkertainen: Ei ole turvallista luottaa minkään www-sivun ladattuun sisältöön. Koska kaksinkertaisesti luotetut (semi-trusted) skriptit suoritetaan ns. hiekkalaatikossa, niillä on oikeus käyttää resursseja vain samalta www-sivustolta, mutta ei eri www-sivustolta, joka voi olla vihamielinen.


title: Saman alkuperän käytäntö

text: Termi lähde on määritelty koostuvaksi domain-nimestä, protokollasta ja joissakin tapauksissa portista. Kaksi www-sivua kuuluu samaan lähteeseen jos ja vain jos nämä kolme arvoa ovat samat. Havainnollistava taulukko antaa esimerkeillä lähteiden vertailuja URL:ille ”http://www.esimerkki.fi/hakem/muu.html”


title: Saman alkuperän käytäntö

text:
(*) Huomaa: Internet Explorer jättää huomiomatta portin kun lasketaan SOP-yhtäläisyyttä.
Käyttämällä suhteellisia URLeja ja rajoittamalla niiden käyttöä vain samaan lähteeseen, tämä rajoitus on helposti vältettävissä.


title: Agostino Richelmy

text: Agostino Richelmy (29. marraskuuta 1850 – 10. elokuuta 1923) oli italialainen pappi, joka toimi yhtenä katolisen kirkon kardinaaleista vuodesta 1899. Hän osallistui uudet paavit vuosina 1903, 1914 ja 1922 valinneisiin konklaaveihin.


title: Agostino Richelmy

text: Papiksi 25. huhtikuuta 1873 vihitty Richelmy toimi Ivrean piispana vuodesta 1886 ja Torinon arkkipiispana vuodesta 1897.


title: Terapian tarpeessa

text: Terapian tarpeessa voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bernardino Honorati

text: Bernardino Honorati (17. heinäkuuta 1724 – 12. elokuuta 1807) oli italialainen pappi. Hän oli yksi katolisen kirkon kardinaaleista 23. kesäkuuta 1777 alkaen.


title: Bernardino Honorati

text: Honorati toimi Siden titulaariarkkipiispana ja Senigallian piispana. Hän osallistui kardinaalina konklaaviin 1799/1800, jossa valittiin uudeksi paaviksi Pius VII.


title: Bernardino Honorati

text: Honorati oli kuollessaan 83-vuotias eli ennättänyt olla kardinaalina juuri yli kolmen vuosikymmenen ajan.


title: Olle Hansson

text: Olle Hansson (1904 – tammikuu 1991) oli ruotsalainen maastohiihtäjä, jonka ura ajoittui 1920- ja 1930-luvuille. Hän osallistui Zakopanessa, Puolassa järjestettyihin vuoden 1929 hiihdon maailmanmestaruuskilpailuihin. Niissä hän sai pronssimitalin tultuaan kolmanneksi 50 km:n matkalla. Hän myös tuli neljänneksi 18 km:n matkalla.


title: Tehtävä Jäämerellä!

text: Tehtävä Jäämerellä! (alaotsikkona Seikkailu iskelmässä) on suomalaismuusikko Heikki Salon esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 1997.


title: Tehtävä Jäämerellä!

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Heikki Salo.


title: Alessandro Verde

text: Alessandro Verde (27. maaliskuuta 1865 – 29. maaliskuuta 1958) oli italialainen pappi, joka sai nimityksen yhdeksi katolisen kirkon kardinaaleista 14. joulukuuta 1925. Hänet vihittiin papiksi 31. maaliskuuta 1888.


title: Alessandro Verde

text: Verde osallistui Pius XII:n valinneeseen konklaaviin 1939.


title: Alessandro Verde

text: Verde toimi kirkollisen uransa aikana muun muassa Santa Maria Maggioren arkkipappina vuodesta 1939. Hän kuoli maaliskuussa 1958 juuri 93 vuotta täytettyään.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 2006–2007

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 2006–2007 Peli-Karhut voitti seuran historian ensimmäisen mestaruuden. Hopeaa voitti Catz Lappeenranta ja pronssia Äänekosken Huima. Peli-Karhut voitti loppuottelusarjan 3–2.


text: Sarjassa oli kahdeksan joukkuetta, jotka pelasivat runkosarjassa nelinkertaisen sarjan. Pudotuspeleihin selviytyivät kuusi parasta joukkuetta, joista kaksi parasta suoraan välieriin. Sijoille 3–6 selviytyneet pelasivat puolivälierät. Puolivälierät pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä ja välierät ja loppuottelu paras viidestä -järjestelmällä. Loppuotteluun etenivät runkosarjan voittaja Peli-Karhut ja kolmanneksi sijoittunut Catz Lappeenranta.


text: Sarjasta ei pudonnut suoraan yhtään joukkuetta eli kausi 2007–2008 pelattiin yhdeksällä joukkueella I-divisioonan voittajan Hongikon Nuorisoseuran Urheilijoiden noustessa SM-sarjaan.


text: Sijoille 7 ja 8 sijoittuneet Helsingin NMKY ja Forssan Alku karsivat sarjapaikasta pelaamalla kaksinkertaisen karsintasarjan I-divisioonan toiseksi parhaan Torpan Poikien kanssa. Karsintasarjasta kaksi parasta selviytyivät pääsarjaan ja molemmat pääsarjalaiset säilyttivät sarjapaikkansa.


title: Martha Place

text: Martha Place (k. 8. huhtikuuta 1899) oli ensimmäinen sähkötuolissa teloitettu nainen. Tuomio pantiin täytäntöön Sing Singin vankilassa Yhdysvalloissa.


title: Martha Place

text: Martha Place loukkaantui rekionnettomuudessa ollessaan 23-vuotias. Hänen veljensä kertoi, ettei Martha koskaan toipunut onnettomuudesta täydellisesti ja se jätti hänet henkisesti tasapainottomaan tilaan. Martha avioitui William Placen kanssa vuonna 1893. Williamilla oli Ida-niminen tytär aiemmasta liitosta. Miehen avioliittoaikeiden taustalla oli ollut avun tarve tyttären kasvattamisessa. Myöhemmin kerrottiin huhuja että Martha olisi ollut tyttärelle mustasukkainen. William joutui kutsumaan poliisit useasti Marthan uhattua tappaa Ida.


title: Martha Place

text: Williamin saavuttua 7. helmikuuta 1899 kotiinsa New Yorkin Brooklynissä, Martha hyökkäsi kirveen kanssa hänen kimppuunsa. Williamin apuun hälyttämät poliisit löysivät sängyn alta 17-vuotiaan Idan verisen ruumiin. Hänen suunsa oli palanut syövyttävästä haposta. Kuolinsyyksi selvisi tukehduttaminen. Oikeudenkäynnissä Martha vakuutti syyttömyyttään. Hänet todettiin kuitenkin syylliseksi ottotyttärensä murhaan Placen miehen toimiessa avaintodistajana. Place tuomittiin kuolemaan 20. maaliskuuta 1899.


title: Martha Place

text: Sähkötuolia ei oltu koskaan käytetty naispuoliseen henkilöön ennen Marthan teloitusta. Teloitusta seuranneiden todistajien mukaan hän kuoli välittömästi. New Yorkin osavaltion kuvernööri Theodore Rooseveltiä oli pyydetty armahtamaan Martha, mutta hän kieltäytyi. Martha haudattiin perhehautaan East Millstoneen New Jerseyyn ilman kirkollista siunausta.


title: Emma Maree Urquhart

text: Emma Maree Urquhart (s. 2. lokakuuta 1991, Inverness, Skotlanti) on brittiläinen kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa on fantasiakirja "Lohikäärmeenkesyttäjät" (2004), jossa teini-ikäiset päähenkilöt jäävät loukkuun tietokonepelin maailmaan. Romaani julkaistiin kirjoittajan ollessa 13-vuotias.


title: Sotilaspoika (romaani)

text: Sotilaspoika ("Johnny Got His Gun") on kirjailija ja käsikirjoittaja Dalton Trumbon vuonna 1938 kirjoittama romaani, joka julkaistiin vuotta myöhemmin. Hän ohjasi sen pohjalta myöhemmin elokuvan "Sotilaspoika" (1971). Kirjan on suomentanut Pentti Saarikoski.


title: Sotilaspoika (romaani)

text: Keskushenkilö on nuori amerikkalainen sotilas, joka ensimmäisen maailmansodan viime minuutilla haavoittui vakavasti: hän menetti kätensä ja jalkansa sekä hänen kasvonsa tuhoutuivat ja sen myötä näkö, kuulo ja puhe. Tuntoaisti on ainoa aisti, joka hänelle jäi. Hän oppii kommunikoimaan morsettamalla päällään.


title: Sotilaspoika (romaani)

text: Kirjan pohjalta on tehty yhdelle näyttelijälle tarkoitettu näytelmä "Johnny Got His Gun", jonka kirjoitti ja ohjasi Bradley Rand Smith. Esittäjänä oli Grant Tyler. Esitys kuvattiin elokuvaksi, joka on esitetty 2008. Muut roolit ovat ääniä.


title: Sotilaspoika (romaani)

text: Metallica on tehnyt kirjasta laulun "One" ja videon jossa on pätkiä elokuvasta.


title: Austin-Emile Burke

text: Austin-Emile Burke (22. tammikuuta 1922 – 12. elokuuta 2011) oli kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 25. maaliskuuta 1950 ja nimitettiin Yarmouthin hiippakunnan piispaksi 1. helmikuuta 1968. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Emanuele Clarizio, jota avustivat James Martin Hayes ja Alfred Bertram Leverman.


title: Austin-Emile Burke

text: Burke nimitettiin 8. heinäkuuta 1991 Halifaxin arkkipiispaksi ja asetettiin virkaansa 19. syyskuuta. Hän jäi eläkkeelle 13. tammikuuta 1998.


title: Rudy Boschwitz

text: Rudolph Eli “Rudy” Boschwitz (s. 7. marraskuuta 1930) on poliitikko. Hän syntyi Berliinissä, Saksassa, mutta pakeni vuonna 1933 natsihallintoa juutalaisine perheineen Yhdysvaltoihin.


title: Rudy Boschwitz

text: Yhdysvalloissa miltei koko ikänsä elänyt Boschwitz on lakikoulutuksen saanut republikaani.


title: Rudy Boschwitz

text: Boschwitz istui liittovaltion senaatissa Minnesotasta vuosina 1978–1991.


title: Ian Burgess

text: Ian Burgess (s. 6. heinäkuuta 1930 Lontoo – 19. toukokuuta 2012) oli brittiläinen moottoriurheilija. Hän osallistui 20 Formula 1 -osakilpailuun ja lukuisiin muihin MM-sarjan ulkopuolisiin Formula 1 -kilpailuihin. Hän ei saavuttanut yhtään pistettä.


title: Vässilä

text: Vässilä on kylä Halikossa Halikonjoen varrella. Vässilän kylä on hajainen, ja sen osat ovat erillään toisistaan. Kylän pääalue on pitkulainen, joka ulottuu Märynummelta Krapuojan ja Halikonjoen länsirantaa pitkin aina Kihiseen asti. Toinen laaja alue sijaitsee Ikeläntien varrella rantaradan tunnenlinmäestä Ikelään asti. Alkuperäinen kylän alue on purettu kokonaan ja asutus on siirtynyt muualle. Alkuperäisestä kantatilan paikasta on muistuttamassa metsikkoinen kallionyppylä pellon keskellä.


title: Vässilä

text: Vässilä kuului niin sanottuun suomalaisen vero-oikeuden piiriin, joten kylä on perustettu jo 1200-luvulla. Varhaisin maininta Vässilästä on vuodelta 1439. Fleming-suku on omistanut kaksi tilaa kylästä, jotka siirtyivät Joensuun kartanolle 1500-luvun lopulla. 1800-luvulla koko kylä päätyi Wiurilan kartanon omistukseen.


title: Haderslevin kunta

text: Haderslev on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2012 alussa kunnassa oli 56 188 asukasta, ja sen pinta-ala oli 815,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Haderslev.


title: Haderslevin kunta

text: 1. tammikuuta 2007 kuntauudistuksen myötä Hadersleviin liitettiin kunnat Gram ja Vojens, Christiansfeld-kunnan alueet Bjerning, Hjerndrup ja Fjelstrup sekä Nørre-Rangstrup-kunnan alue Bevtoft.


title: Haderslevin kunta

text: Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.


title: Yttelä

text: Yttelä on kylä Keski-Halikossa. Sitä rajaa pohjoisesta Tavola, etelästä Pappila ja muutoin Halikonjoki ja Krapuoja. Kylään kuuluu myös Sampaan alue Pohjois-Halikosta. Yttelän rakennuskanta on edelleen varsin yhtenäinen ja kylän kantatilat ovat olleet suuria maatiloja. Kantatilojen nykyiset päärakennukset ovat peräisin 1800-luvulta ja 1900-luvun alusta. Salo–Aura -tie kulkee kylän lävitse.


title: Yttelä

text: Yttelästä on tehty kivikautinen yksittäislöytö. Rautakaudella Yttelässä on ollut joko asuinpaikka tai uhrikallio. Ruotsin vallan aikana Yttelän kylän yksi tila oli Turun ja Porin läänin ratsuväkirykmentin ratsutila nro 87.


title: Petri Vehanen

text: Petri Juhani Vehanen (s. 9. lokakuuta 1977 Rauma) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti ja lajin maailmanmestari.


title: Petri Vehanen

text: Vehanen nousi kasvattajaseuransa Rauman Lukon liigajoukkueen ykkösmaalivahdiksi kaudella 2001–2002. Vuonna 2005 Vehanen siirtyi Ruotsin Elitserieniin, Mora IK:n joukkueeseen. Seuraavan kauden hän pelasi Venäjän Superliigassa HK Neftehimik Nižnekamskissa, kunnes palasi takaisin Lukkoon 2007. Marraskuussa 2009 hänet myytiin KHL-liigan Ak Bars Kazaniin, joka voitti kauden päätteeksi KHL:n mestaruuden Gagarin cupin. Kaksi ja puoli vuotta seurajoukkueessaan Kazanissa pelannut Vehanen siirtyi viiden vuoden sopimuksella takaisin Rauman Lukkoon keväällä 2012. Huhtikuussa 2013 tšekkiläinen KHL-joukkue Lev Praha ilmoitti tehneensä alustavan sopimuksen Vehasen kanssa. Kaudella 2013–2014 Vehanen valittiin KHL:n tähdistöotteluun, josta hän kuitenkin jättäytyi pois. Vehanen oli tärkeässä roolissa joukkueen edetessä KHL-finaaleihin. Kaudeksi 2014–2015 Vehanen siirtyi Saksan DEL-liigaan, Eisbären Berlinin joukkueeseen.


title: Petri Vehanen

text: Vehanen lopetti uransa jääkiekkoilijana keväällä 2018.


title: Petri Vehanen

text: Vehanen oli vuoden 2008 MM-kilpailuissa Kanadassa maajoukkueen kakkosmaalivahtina ja oli maalilla yhdessä alkusarjan ottelussa. Vuoden 2010 MM-kilpailuissa Saksassa hän pelasi kolme ottelua. Vehanen oli kultaa voittaneen Suomen ykkösmaalivahti vuoden 2011 MM-kisoissa Slovakiassa, jossa hän torjui turnauksen parhaalla torjuntaprosentilla 95,4 ja päästettyjen maalien keskiarvolla 1,24. Hän oli joukkueessa myös vuoden 2012 MM-kotikisoissa.


title: Kouvolan ja Korian joukkomurhat

text: Kouvolan ja Korian joukkomurhat tapahtuivat Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918. Kouvolassa teloittajina olivat ensin punaiset, jotka surmasivat Kouvolan veripelloksi kutsuttuun paikkaan yli sata valkoista, joukossa kymmeniä Kymiyhtiön virkamiehiä. Seuraavaksi samoihin hautoihin teloitettiin kymmeniä punakaartilaisia. Korian sillalla tapahtui teloituksia huhtikuun loppupuolella 1918. Ammuttujen joukossa olivat Kymiyhtiön johtaja Gösta Björkenheim ja kirurgi Kaarlo Hjelt.


title: Kouvolan ja Korian joukkomurhat

text: Kouvolaa on pidetty yhtenä kansalaissodan ankarimpana punakaartin terrorikeskuksena. Kostoksi valkoiset teloittivat Kouvolan vallattuaan runoilijan ja vallankumouksellisen ylioikeuden sihteerin Kasperi Tantun ja Kouvolan naiskaartin komentaja Elli Kokon.


title: Kouvolan ja Korian joukkomurhat

text: Kouvolassa punaisten teloittamien ihmiset kotipaikkakunnan mukaan.


title: Saha (Halikko)

text: Saha on kylä Halikossa. Se on yksi niistä kylistä, jotka muodostavat Vaskion pitäjän. Nimensä kylä on saanut siellä pitkään olleesta sahatoiminnasta. Kylää rajaavat Vaskion Lempilä, Juva ja Kuttila. Halikonjoki muodostaa kylän länsirajan Juvan kanssa ja jokeen virtaava Sahankrotti itä- ja etelärajan Vaskion Lempilän kanssa. Sahan kylään kuuluu myös kaksi enklaavialuetta: Kumio ja Notkola. Salo–Aura -tie kulkee kylän lävitse.


title: Saha (Halikko)

text: Saha on aikanaan erotettu Kuttilan emäkylästä, jonka vuoksi alkujaan Sahaa kutsuttiin Vähä-Kuttilaksi. Halikonjoki oli vielä 1400-luvulla purjehduskelpoinen syvälle sisämaahan, ja Sahan alueella oli Varsinais-Suomen parhaimpia metsiä, minkä vuoksi sahatoiminta oli kannattavaa. 1500-luvulla Saha oli Erik Flemingin omistuksessa ja hän on luultavasti asunut satunnaisesti kylässä. 1600-luvulla sahaustoiminta hiipui vähäiseksi, mutta se alkoi jälleen kasvaa Wiurilan kartanon tullessa Sahan omistajaksi 1700-luvulla. Sahaustoiminta jatkui säännöllisenä 1800-luvun loppuun saakka. Tuona aikana kylän metsäinen itäosa hakattiin täysin ja muutettiin viljelysmaaksi.


title: Saha (Halikko)

text: Sahan kylässä sijaitsi maatilojen lisäksi Sahan talo, joka lienee ollut eräänlainen seurojentalo, sekä Sahan rukoushuone. Sahan talo sijaitsee edelleen kylässä, mutta rukoushuone purettiin 1900-luvun alussa. Rukoushuoneen paikalle pystytettiin muistomerkki 1957.


title: Saha (Halikko)

text: 1900-luvun alkupuolella sahaustoiminta käynnistettiin jälleen, ja sahan yhteyteen rakennettiin mylly. Virtauksen heikentyessä mylly siirrettiin vuonna 1925 40 metriä nykyiselle paikalleen. Kumioon rakennettiin 1910 Kumion koulu, ja alue kasvoi entisestään, kun karjalan evakkoja asutettiin sinne. Kumion koulu lakkautettiin oppilaspulan vuoksi 1971. Sahan toiminta lakkasi 1900-luvulla sen kannattamattomuuden vuoksi, ja tyhjillään ollut saharakennus purettiin 1990-luvun loppupuolella.


title: Olli Männistö

text: Olli Männistö (s. 1967) on jyväskyläläinen muusikko sekä ammattimainen kuoronjohtaja. Lukuisten instrumentti- ja lauluopintojen lisäksi hänellä on opintoja orkesterin- ja kuoronjohdossa muun muassa Torsten Lindforssin, säveltäjä Pekka Kostiaisen ja FT Pekka Kuokkalan johdolla.


title: Olli Männistö

text:
Olli Männistö on ollut itsenäinen yrittäjä ja kuoronjohtaja vuodesta 2000 lähtien. Hän on toiminut 2000-luvun alusta Jämsänkosken Laulumiesten (04/2009 saakka), Kuhmoisten Mieskuoron, Jyväskylän rautatieläisten mieskuoron (5/2009 saakka), Rautatieläisten mieskuoroliiton suurkuoron, sekakuoro Kimalaisten (12/2008 saakka), Sointu-kuoron (12/2008 saakka) ja Uuraisten viihdekuoron(5/2009 saakka) taiteellisena johtajana. Lisäksi hän ohjaa useita muita pienempiä lauluryhmiä ja kvartetteja.
Syksystä 2009 alkaen Olli Männistö on Koskenpää sekakuoron ja Kuhmoisten mieskuoron taiteellinen johtaja.


title: Olli Männistö

text: Tenori Olli Männistö on toiminut kuorolaulajana useissa suomalaisissa kuoroissa: mm. Oulun kamarikuoro (84-88), Oulun NMKY:n poikakuoro (83-90), Savonlinnan oopperajuhlakuoro (93-98); solistikiinnitys v. -98 (Savonlinnan oopperajuhlat)


title: Olli Männistö

text:
Olli Männistö on myös monipuolinen instrumentalisti ja hänen soitinvalikoimansa on hyvin laaja: piano (ym. kosketinsoittimet), huilu, oboe, saksofoni, kitara, basso, lyömäsoittimet ja matalat vaskisoittimet. Muusikkona hän on toiminut lukuisissa kamarimusiikkikokoonpanoissa, lauluyhtyeissä, Jyväskylän yliopiston sinfoniaorkesterissa, Lapin sotilassoittokunnassa, sekä laulajana/soittajana viihde- tanssi- ja popyhtyeissä.
Muusikontyön ohessa hän toimii Helsingin Diakoniaopistossa musiikinopettajana.


title: College of Europe

text: College of Europe (ransk. Collège d'Europe) on itsenäinen yliopisto, joka toimii Bruggessa Belgiassa ja vuodesta 1992 myös Puolan Varsovassa. College of Europe on keskittynyt Eurooppaa koskeviin jatko-opintoihin ja tutkimukseen. Sen perustivat vuonna 1949 aikansa suuret eurooppalaiset vaikuttajat Salvador De Madadiaga, Winston Churchill, Paul-Henri Spaak ja Alcide de Gasperi. Yliopiston virallisia työkieliä ovat englanti ja ranska. Vuosittain yliopistosta valmistuu maisteriksi noin 450 opiskelijaa 50 maasta. Rehtorina on vuodesta 2013 lähtien toiminut Jörg Monar.


title: College of Europe

text: Yliopiston suuresta arvostuksesta kertoo, että siihen viitataan usein oppilaitoksena, jonne eurooppalainen nuori poliittinen "eliitti" tulee verkostoitumaan ja opiskelemaan Euroopan integraatiota. College of Europe on myös maailman vanhin Euroopan tutkimukseen keskittyvä oppilaitos. Huomattava osa College of Europessa opiskelleista on valmistumisensa jälkeen päätynyt työskentelemään Euroopan Unionin eri instituutioihin.


title: College of Europe

text: Yliopistossa ovat opiskelleet monet päättäjät ja vaikuttajat, kuten Suomen entinen pääministeri Alexander Stubb, Tanskan entinen pääministeri Helle Thorning-Schmidt ja Itävallan entinen ulkoministeri Ursula Plassnik.


title: College of Europe

text: Aloite College of Europen perustamiseksi tehtiin vuonna 1948 Haagissa Eurooppalaisen liikkeen ("European Movement") ensimmäisessä kongressissa. Tavoitteena oli perustaa yliopisto, jossa korkeakouluopiskelijat joka puolelta Eurooppaa ja sen lähialueita voivat opiskella ja asua yhdessä ja valmistautua asiantuntijoiksi eurooppalaiseen yhteistyöhön ja integraatioon liittyvissä asioissa.


title: College of Europe

text: Yliopiston ensimmäinen kampus avattiin Bruggen kaupungissa Belgiassa Eurooppalaisen liikkeen paikallisten aktiivien Karel Verleyen ja Henrik Brugmansin aktiivisen lobbauksen tuloksena vuonna 1949.


title: College of Europe

text: Toinen kampus perustettiin vuonna 1992 kommunismin päättymisen jälkeen Puolan Varsovaan Natolinin kaupunginosaan. Natolinin kampus on erikoistunut erityisesti Euroopan naapurisuhteisiin sekä Keski- ja Itä-Eurooppaan liittyviin opintoihin. Sen perustivat yhdessä Euroopan komissio ja Puolan hallitus.


title: College of Europe

text: College of Europen opiskelijavalinta on hyvin korkeatasoinen. Useimpien maiden kohdalla valinta tapahtuu kunkin valtion asettaman valitsijakomitean kautta, joka käsittelee oman maansa hakemukset ja haastattelee hakijat. Valtisijakomiteat ovat yleensä ulkoministeriöiden järjestämiä. Joidenkin maiden valitut saavat myös osittaisen tai täyden stipendin lukukausimaksuihin ja asumiskuluihin.


title: College of Europe

text: College of Europen lukukausimaksu on 25 000 euroa, ja se kattaa lukukausimaksun lisäksi muun muassa asumisen ja täysihoidon, vakuutuksen ja opintomatkoja. Kaikki opiskelijat voivat halutessaan hakea osittaista tai täyttä rahoitusta eri stipendien muodossa. Jonkinlaisen stipendin saa valituista opiskelijoista keskimäärin 70 prosenttia.


title: College of Europe

text: Hakuaika on vuosittain loppusyksystä tammikuun alkuun. Valinnat ja hakijoiden haastattelut tapahtuvat maalis-toukokuussa.


title: College of Europe

text: Hakijoilta vaaditaan aikaisempi korkeakoulututkinto, vähintään 240 ECTS opintopistettä. Useilla valituilla on jo aikaisempi maisteritason yliopistotutkinto, mutta se ei kuitenkaan ole välttämättömyys. Opiskelijoiksi valitaan myös kanditaustaisia hakijoita.


title: College of Europe

text: College of Europen kaksikielisyyden takia opiskelijoilta vaaditaan myös englannin ja ranskan kielten osaamista, joista jälkimmäistä vähintään alemmalla keskitasolla. Erityisesti Natolinin kampuksella on kuitenkin nykyään mahdollista opiskella lähes kokonaan englanniksi.


title: College of Europe

text: Suomessa valitsijakomiteana toimi aikaisemmin CIMO, mutta enää Suomessa ei ole omaa valitsijakomiteaa. Suomalaiset hakijat haastattelee ja valitsee College of Europe suoraan.


title: College of Europe

text: Suomalaisia opiskelijoita valitaan vuosittain hyvin pieni määrä. Suomalaisille ei myöskään ole tarjolla virallista rahoitusta Suomen kautta, mutta he voivat hakea rahoitusta kaikille avoinna olevista stipendirahastoista.


title: College of Europe

text: College of Europe toimii periaatteella "yksi yliopisto - kaksi kampusta", eli kampuksesta riippumatta opiskelijat ovat virallisesti saman akateemisen neuvoston alaisuudessa. Kaikki tutkinnot ovat yhden vuoden mittaisia intensiivisiä maisterin tutkintoja ("Master of Arts (MA) tai Master of Laws (LLM)"). Ne vastaavat 66 ECTS opintopistettä.


title: College of Europe

text: College of Europen pääkampus sijaitsee keskiaikaisen Bruggen kaupungin keskustassa Belgian flaamilaisella alueella. Yliopisto on jakautunut useaan rakennukseen ympäri kaupunkia. Kampuksella opiskelee noin 300 opiskelijaa.


title: College of Europe

text: Bruggen kampuksen tarjoavat maisteriohjelmat ovat:


title: College of Europe

text: Natolinin kampus sijaitsee noin 11 kilometriä etelään Varsovan keskustasta historiallisella Natolinin palatsialueella ja yleisöltä suljetussa luonnonpuistossa. Potockin palatsi ja kartano ovat kuninkaallisen Wilanówin palatsin entiset metsästystilukset. Kampusalueen rakennukset omistaa Puolan valtio, ja kampuksella on säännöllisesti eri ministeriöiden konferensseja. Kampuksella opiskelee noin 120 opiskelijaa.


title: College of Europe

text:
Natolinin kampuksen tällä hetkellä ainoa maisteriohjelma on tieteidenvälinen Eurooppa-tutkimus ("European Interdisciplinary Studies"), joka jakautuu neljään erikoistumisalaan:
Natolinin tutkinnon tieteidenvälinen lähestymistapa on suunniteltu valmistamaan opiskelijoita nykyaikaiseen työympäristöön. Ohjelman kaikille opiskelijoille ovat pakollisia laki-, taloustiede-, politiikka- ja historiaopinnot eurooppalaisesta näkökulmasta. Niistä ei kuitenkaan vaadita aikaisempaa akateemista taustaa.


title: College of Europe

text: College of Europe julkaisee muun muassa vuosittain kirjoja, työraportteja ja akateemista lehteä Collegiumia, joka käsittelee Euroopan integraatioprosessia.


title: College of Europe

text: Molemmat kampukset kutsuvat säännöllisesti korkean tason vierailevia puhujia ja luennoitsijoita, muun muassa entisiä ja nykyisiä poliitikkoja, eri alojen erityisasiantuntijoita, tunnettuja akateemisia henkilöitä ja kirjailijoita.