title: Annelie Ehrhardt

text: Ehrhardt saavutti lyhyellä aitajuoksumatkalla ensimmäiset aikuisten arvokisamitalinsa vuonna 1971, ensin hopeaa sisäratojen EM-kilpailuissa 60 metrillä ja kesällä samoin hopeaa Helsingin EM-kilpailuissa 100 metrillä. Vuonna 1972 hän voitti sisäratojen EM-kilpailuissa kultaa 50 metrin aitajuoksussa ja Münchenin olympialaisissa kultaa 100 metrin aitajuoksussa maailmanennätysajalla 12,59 s.


title: Annelie Ehrhardt

text: Vuonna 1973 Ehrhardt voitti toisen sisäratojen Euroopan-mestaruutensa, ja matkana oli tällä kertaa 60 metrin aitajuoksu. Vuonna 1974 hän voitti ulkoratojen Euroopan-mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa Rooman EM-kilpailuissa ajalla 12,66 s. Hänen viimeiseksi arvokisamitalikseen jäi 60 metrin aitajuoksun hopea sisäratojen EM-kisoissa 1975.


title: Nova Group

text: Nova Group oli 1991 perustettu yritysryhmä, joka hoiti toimitilavälitystä ja suunnitteli maankäyttöä ja rakentamista. Yrityksen toimitusjohtajana toimi Tapani Yli-Saunamäki. Yrityksen omistivat tasaosuuksin Aija Merisalo ja Pasi Hakala. Liikevaihto oli parhaimmillaan 8-10 miljoonaa euroa. Helsingin käräjäoikeus asetti 15. kesäkuuta 2009 yritysryhmän kaksi yritystä – Nova Group Oy:n ja Nova Kiinteistökehitys Oy:n – konkurssiin.


title: Nova Group

text: Nova Groupiin kuuluva Nova Kiinteistökehitys haki yrityssaneeraukseen joulukuussa 2008. MTV3:n mukaan Novan päätilintarkastaja ja varatoimitusjohtaja olivat lähteneet yhtiöstä marraskuussa 2008, mutta kaupparekisteriin ei ollut toimitettu vuoden 2007 tilinpäätöstä. Nova Kiinteistökehityksen toimitusjohtaja Arto Merisalon mukaan uusi tilintarkastaja oli valittu, mutta tietoja ei ollut ehditty toimittaa viranomaisille.


title: Nova Group

text: Nova Kiinteistökehitys Oy:n toimitusjohtaja oli Arto Merisalo. Hänen vaimonsa Aija Merisalo oli toinen firman omistajista. Nova Groupin pääala oli maankäyttö ja rakentamisen asiantuntijapalvelut eli kaavoitus- ja maankäyttösopimusten hierominen kuntien kanssa.KSM:n takana vain viisi rahoittajaa ja Kohuyhdistys KMS olikin vain kolmen liikemiehen operaatio, Lahjoittajia ei ollut suuri määrä, kuten Vanhaselle kerrottiin, Helsingin Sanomat 7.6.2008 A3ja A5 Toivo Sukari ja Kyösti Kakkonen olivat Nova Kiinteistökehityksen suurasiakkaita. 2012 huhtikuussa Arto Merisalo tuomittiin käräjäoikeudessa kuuden vuoden vankeusrangaistukseen ja Tapani Yli-Saunamäki 3,5 vuoden vankeusrangaistukseen. Tuomiot tulivat törkeistä velallisen epärehellisyysrikoksista, törkeistä kirjanpitorikoksista, törkeästä lahjuksen antamisesta, lahjuksen antamisesta, rekisterimerkintärikoksesta sekä kirjanpitorikoksesta. Nova-konsernin katsottiin käräjäoikeudessa aiheuttaneen viiden miljoonan euron suuruiset vahingot velkojille.


title: Nova Group

text: Nova Group rakensi Rovaniemelle kelkkatehtaan, jonka rahoittajana toimi Kuntien eläkevakuutus. Tehtaan avajaisiin 5.5.2008 osallistuivat Mauri Pekkarinen ja Nova Kiinteistökehitys Oy:n toimitusjohtaja Arto Merisalo. Vuonna 2009 Kuntien eläkevakuutuksen rahoituksesta ja kytköksistä poliitikkoihin nousi kohu. Helsingin Sanomien haastattelemien kiinteistöasiantuntijoiden mukaan tehdasta kaupiteltiin sijoittajille Suomessa ja Euroopassa, mutta siitä kieltäydyttin ylihintaisena. Hanke ei kiinnostanut siksikään, että mukana oli Nova Group ja talousrikoksista tuomittu Arto Merisalo


title: Nova Group

text: Vuonna 2011 tehdas valmisti yli 17000 kelkkaa, joka oli uusi ennätys. Tehtaan omistaa Amerikkalais-kanadalais taustainen yhtiö BRP Finland, joka työllistää noin Suomessa n. 350 henkilöä. Suurin osa tehtaan kelkoista menee kansainvälisille markkinoille.


title: Nova Group

text:
Nova Group oli merkittävin vuoden 2007 eduskuntavaalien ehdokkaiden tukija. Yritys tuki Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistystä (KMS) 145 000 eurolla (36 %). Toimitusjohtaja Arto Merisalon luottojuristi Pekka Lind oli myös KMS:n puheenjohtaja. KMS:n sihteeri Timo Töykkä teki Nova Groupin lehteä.
Nova Kiinteistökehitys Oy:n toimitusjohtaja Arto Merisalo kiisti 5.6.2008, että Nova Groupilla olisi liiketoimissa yhteyksiä poliitikoihin.


title: Nova Group

text: Nova perusteli vaalirahan jakamista "isänmaan asialla" ja halulla saada maahan porvarihallitus.


title: Nova Group

text: Helsingin Sanomat keräsi erilaisia Nova Groupin hankkeita ja yhdisti ne ehdokkaaseen sen mukaan, millä paikkakunnalla hanke oli menossa.


title: Nova Group

text: Nova Group oli aiemmin vuonna 2006 tukenut Niinistön presidentinvaalikampanjaa 40 000 eurolla.


title: Nova Group

text: Helsingin Sanomat kertoi 23. kesäkuuta 2009, että Nova Group oli aktiivisessa roolissa operaatiossa, jonka tarkoituksena oli houkutella Mitro Repo keskustan eurovaaliehdokkaaksi kesäkuun 2009 vaaleissa.


title: Nova Group

text: Velallisselvitys


title: Kruunupuisto

text: Kruunupuisto eli Punkaharjun kuntoutuskeskus (entinen Takaharjun parantola, Sotilassairaala 1 ja Sotilasparantola) on Punkaharjulla sijaitseva kuntoutuskeskus ja hotelli, jonka päärakennus on kulttuurihistoriallisesti arvokas. Kuntoutuskeskus sijaitsee Punkaharjun harjualueella, varsinaisen harjun vierellä olevalla rinnakkaisella harjanteella, jota sanotaan Takaharjuksi. Kuntoutuskeskuksen ja hotellin tontti on erotettu Punkaharjun luonnonsuojelualueesta eli Kruununpuistosta.


title: Kruunupuisto

text: Vuonna 1903 valmistunut Takaharjun parantola oli yksi Suomen ensimmäisistä keuhkotautiparantoloista. Sen perusti Duodecim. Parantolan suunnitteli arkkitehti Onni Törnqvist. Päärakennus on T-kirjaimen muotoinen. Lounaaseen eli järvelle päin suuntautuva julkisivu on 135 metriä pitkä. Sen päissä olivat kolmikerroksiset potilassiivet ja keskellä T-kirjaimen kannan muodostava kolmikerroksinen keskusrakennus. Sitä ja potilassiipiä yhdistivät suuret kaksikerroksiset avokuistit, joilla potilaat saivat ajan tavan mukaista ulkoilmahoitoa. Rakennusajalle tyypillistä jugendia edustavat muun muassa rakennuksen sinänsä vähäiset koristeaiheet. Rakennuksen yksinkertainen ja rationaalinen arkkitehtuuri on kuitenkin ajalleen epätavallista. Rakennuksessa on piirteitä, jotka ovat ominaisia myöhemmälle funktionalistiselle sairaala-arkkitehtuurille.


title: Kruunupuisto

text: Parantolassa oli sen valmistuessa 96 potilaspaikkaa. Toiminnan alkuvuosina keskimäärin vain kaksi kolmasosaa paikoista oli käytössä. Punkaharjun rautatieaseman käyttöönotto Elisenvaara–Savonlinna-radan valmistuttua vuonna 1908 lisäsi potilasmääriä. Vuonna 1921 Henkivakuutusyhtiö Suomi osti parantolan. Toisen maailmansodan aikana parantola toimi sotilassairaalana (SS 1) hoitaen sekä haavoittuneita että tuberkuloosipotilaita. Suomen valtio osti parantolan vuonna 1941. Vuosina 1952–1964 parantola toimi nimellä Sotilasparantola ja hoiti pääasiassa Puolustusvoimien. mutta myös kuntien palveluksessa työskennelleitä potilaita. Sotilasparantola lakkautettiin, koska Puolustusvoimien tuberkuloosin hoito siirrettiin Lahteen (Keskussotilassairaala 2) ja koska tuberkuloosia sairastavien hoitopaikkojen tarve väheni nopeasti. Vuonna 1966 perustettu Fysioterapia-liitto Ry vuokrasi parantolan ja kunnostustöiden jälkeen avasi sen vuonna 1969 nimellä Punkaharjun Kuntoutuslaitos. Vuonna 1975 laitoksen nimeksi tuli Punkaharjun Kuntoutussairaala, ja vuonna 1976 sen omistajaksi muodostettiin Punkaharjun Kuntoutussairaalasäätiö. Kunnostus- ja laajennustyöt jatkuivat 1990-luvulle asti. Lähellä sijaitseva entinen Hotelli Finlandia otettiin Kuntoutussairaalan käyttöön vuonna 1982.


title: Kruunupuisto

text: Viime vuosiin asti veteraanikuntoutus on ollut tärkeä osa kuntoutuskeskuksen toimintaa.


title: Kruunupuisto

text: Vuodesta 2003 alkaen laitoksen nimenä on ollut Kruunupuisto – Punkaharjun kuntoutuskeskus. Vuonna 2005 entinen Hotelli Finlandia siirtyi Kruunupuiston omistukseen.


title: Robert Hübner

text: Robert Hübner on saksalainen shakin suurmestari, shakkikirjailija ja papyrologisti (tunnustettu muinaisen Egyptin hieroglyfien asiantuntijana). Heinäkuussa 2005 hän oli sijoitettu FIDEn listalla sijalle 65 vahvuusluvulla 2 636.


title: Robert Hübner

text: Shakinpelaajana Hübnerin tekniikkaa on pidetty tehokkaana ja armottomana.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Katse opiskelijan ohjauksessa on usein opettajan tärkein työkalu . Katseen avulla luodaan yhteys opiskelijaan ja saadaan palaute oppimisesta. Tavallisesti myös opettajan ensimmäinen kontakti oppijaan tapahtuu katsekontaktin avulla. Katsekontaktin avulla opettaja päättelee, kuinka opetettava asia menee perille, ja kuunteleeko oppija hänen sanomaansa. Opettajan katse antaa myös välitöntä palautetta oppijalle. Katseen käyttö on olennainen osa sosiaalista vuorovaikutusta. Lapsi oppii tulkitsemaan äitinsä katsetta jo vauvana, eikä asiaan yleensä kiinnitetä huomiota.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Vauvan tärkeimpiä oppimiskanavia on näköaisti. Jo kohdussa sikiö aistii valoa. Vastasyntyneen näköaistimus on vielä epätarkka, ja hänen on myös vaikeaa hallita silmiensä liikkeitä. Tarkin näkökenttä on 20–30 senttimetrin päässä. Kaksiviikkoinen lapsi ottaa jo katsekontaktin. Puolivuotias kykenee seuraamaan katseellaan pieniäkin liikkuvia kohteita. Ensimmäisillä neuvolakäynneillä myös lapsen katsetta tutkitaan. Jos lapsi ei seuraa katseellaan äitiään, voi syynä olla näön heikkous tai autismi. Myöhemmin ongelmat näkyy tarkkaavaisuushäiriöinä ja oppimisvaikeuksissa. Katseenkäytön puutteita voidaan korjata sopivilla harjoituksilla ja muilla aisteilla .


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Ihminen oppii arkipäivän sosiaalisessa vuorovaikutuksessa joka päivä uusia asioita alitajuisesti sen enempää panostamatta tai kiinnittämättä huomiota oppimaansa asiaan. Myös ohjaus- ja koulutustilanne onnistuu parhaiten aidossa tilanteessa demonstraation tai käytännön esimerkin avulla . Opettajaa neuvotaan käyttämään opetuksessa niitä aistikanavia, jotka oppijalla ovat vahvoja Katsetta voidaan käyttää ohjauksellisena keinona kohdistamalla se oppijasta opetettavaan asiaan.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Katsekontakti voi myös vaikeuttaa oppimista: opiskelijan on päätettävä seuraako hän opettajan katsetta vai tekemisen kohdetta. Silloinkin kun oppija vaikuttaa keskittyvän opettajan antamaan tehtävään, hän ei välttämättä keskity oppimisen kannalta oleelliseen. Yksityiskohdat vievät helposti huomion pois kokonaisuudesta ja oleellinen jää helposti huomaamatta. Tällöin toppija tarvitsee selkeää ohjetta, mihin tulee katsoa .


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Oppijat, jotka vaativat lisätukea, erottuvat usein joukosta opettajan silmissä juuri katsekontaktin erilaisuuden vuoksi.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Joillakin ihmisillä on oppimishäiriöitä, jotka syntyvät huomion kohdistamiseen liittyvistä vaikeuksista. Tällaisten ihmisten voi olla vaikea oppia asioita perinteisillä opetusmenetelmillä. Yksityiskohtaiset strukturoidut kirjalliset tai sanalliset suoritusohjeet eivät auta, sillä ohjeita on vaikea muuntaa toiminnaksi, kun suorittaja keskittyy oman toimintansa tarkkailuun.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Myös opettajan ottama katsekontakti voi tällöin saada oppijan huomion keskittymään oman toimintansa tarkkailuun. Tämä katse saattaa tuottaa huonoista oppimiskokemuksista johtuvaa stressiä. Moni on oppinut jo lapsena, että katse merkitsee moitetta.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Autismin kirjon häiriöistä kärsiville oppijoille minkä tahansa tiedon tulkinta puhujan kasvoista on vaikeaa. Varhaisimpana merkkinä sosiaalisen kehityksen häiriöistä autismissa on, ettei pikkulapsi katso spontaanisti toista henkilöä yhtä paljon silmiin kuin tavanomaisesti kehittynyt lapsi. Jaetun tarkkaavaisuuden kehitys on viivästynyt. Lapsi ei seuraa toisen henkilön katsetta jakaakseen yhteisen kiinnostuksen kohteen. Autismissa esiintyvät vaikeudet toisen henkilön katseen suunnan seuraamisessa voivat liittyä tarkkaavaisuuden suuntaamisen vaikeuksiin.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text:
Toisen henkilön sivulle suunnattu katse kyllä siirtää autistisesti käyttäytyvien lasten oman tarkkaavaisuuden automaattisesti samaan suuntaan. Autistisesti käyttäytyvät lapset pystyivät myös erottelemaan toisen henkilön katseen suunnan lyhyesti esitetystä kasvokuvasta. Viivästynyt kehitys jaetussa tarkkaavaisuudessa ei siis näytä selittyvän sillä, että autistisesti käyttäytyvillä lapsilla olisi vaikeuksia tarkkaavaisuuden suuntaamisessa toisen henkilön katseen suunnan perusteella. Voi kuitenkin olla, että autistisesti käyttäytyvät lapset käyttävät vaihtoehtoisia kognitiivisia havainnointitapoja ja hermostollisia mekanismeja.
Katsekontakti toisen henkilön kanssa aiheuttaa autistisesti käyttäytyville lapsille voimakkaamman autonomisen hermoston aktivoitumisen kuin sivulle suunnattu katse. Se saattaa tuntua heistä epämiellyttävältä ja on näin osaltaan selittämässä katsekontaktin välttämistä autismissa. Näyttää siltä, että erityisesti toisen henkilön suoraan katseeseen (katsekontaktiin) liittyvät pulmat voivat olla selittämässä yleisemminkin vähäistä kiinnostusta toisen henkilön kasvoja kohtaan autistisesti käyttäytyvillä lapsilla. Tämä voi puolestaan johtaa siihen, etteivät autistisesti käyttäytyvät lapset saa riittävästi kokemusta kasvojen välittämistä sosiaalisesti merkittävistä viesteistä. Lapsen sosiaalisen motivaation herättäminen toisen henkilön kasvoja kohtaan on yksi tärkeimmistä tavoitteista autismin varhaiskuntoutuksessa .


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Tutkittaessa katseen merkitystä autismin kirjon lasten oppimisessa on todettu, että kouluopetuksessa autistisen lapsen katse kohdistuu tekemisen kohteeseen, kun muut lapset seuraavat enemmän opettajan kasvonilmeitä. Jo pienet autistiset lapset seuraavat katseellaan sosiaalisissa tilanteissa erilaisia asioita kuin muut lapset. He eivät seuraa puhujan ilmeitä vaan jäsenten liikkeitä ja tekemisen kohdetta. Teini-ikäisiä tutkittaessa on todettu, että katseella seuraaminen ja katseen kohdistaminen on poikkeavaa osoittaen, että ilmeiden tulkinta ja vuorovaikutus sosiaalisessa kanssakäymisessä näkyy korvaavien strategioiden käytössä korostettuina kasvojen ilmeinä ja uskomalla kirjaimellisesti siihen mitä on sanottu.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Oppijaa helpottaa, jos hän saa toimia mahdollisimman stressittömässä ympäristössä, jossa työn ohjaajat eivät seuraa suoritusta liian tiiviisti. Tällaisen mallioppimisen avulla keskitytään itse tekemiseen eikä toiminnan liikeratoihin tai siihen miten oppija sen suorittaa. Työtä arvioitaessa pitäisi kiinnittää enemmän huomiota lopputulokseen kuin prosessiin . Jos oppija ei pysty pääsemään eroon omaan toimintaansa keskittymisestä, toiminnan ongelmat voivat pahentua.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Jotkut oppijat prosessoivat jatkuvasti sosiaalisen vuorovaikutuksen tilannetta, ja reagoivat siksi hitaasti. Tällaisen oppilaan näkökulmasta sosiaalinen vuorovaikutus saattaa muistuttaa urheilusuoritusta, johon pitää panostaa parhaansa selvitäkseen siitä. Opiskelijan ohjaaminen pelkkien sanojen avulla on vaikeaa ja verbaalinen prosessointi toiminnaksi hidasta. Tämä aiheuttaa ongelmia perinteisissä sanoihin perustuvissa opetusmenetelmissä.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Vaihtoehtoinen opetuskeino on suora kineettinen matkiminen teosta teoksi ilman toiminnan samanaikaista sanallista selitystä Nämä urheiluvalmennuksesta tutut kineettiset ja taktiset menetelmät sopivat autismin kirjon ihmisen valmennukseen usein paremmin kuin perinteinen luokkahuoneopetus.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Draamakasvatuksessa harjoitellaan opittavaa asiaa käyttäen katsetta, eleitä puhetta ja muita teatterin keinoja. Ammatillisessa opetuksessa sitä voi olla oppijain toteuttama demonstraatio tai simuloitu tilanne, jossa opitaan myös sosiaalisia taitoja ja itsetuntemusta .


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Kuva voi toimia opetuksessa sekä katseenvangitsijana että havainnollistajana. Kuvat eivät kuitenkaan saisi olla itsetarkoitus. Käytettävävien kuvien tehtävä pitää miettiä huolella. Jos kuvan avulla voidaan selkeyttää ja analysoida opittavaa asiaa, se on paikallaan. Katse voidaan "vangita" hyötykäyttöön valokuvaamalla tai videoimalla opittava työprosessi myöhempää analyysiä, palautetta ja oppimista varten. Kamera yhdistettynä draamaan antaa mahdollisuuden harjoitella niin sosiaalista tilannetta kuin analysoida ammatillista suoritusta. Audiovisuaalinen monen aistikanavan yhtaikainen käyttö saattaa joillekin oppijoille olla enemmän haitaksi kuin hyödyksi. Äänen sulkeminen videosta voi auttaa oppijaa keskittymään itse suorituksen seurantaan ja parantaa visuaalis-kineettistä oppimista.


title: Johanna Klier

text: Johanna Klier (o.s. Schaller, s. 13. syyskuuta 1952) on entinen itäsaksalainen pika-aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Johanna Klier

text: Johanna Klier, silloiselta nimeltään Schaller, voitti 100 metrin aitajuoksun olympiakultaa Montréalin 1976 olympialaisissa ajalla 12,77 s. Neuvostoliiton Tatjana Anisimova hävisi hänelle vain 0,01 ja Natalja Lebedeva 0,03 sekuntia. Prahan EM-kilpailuissa 1978 rouva Klier voitti Euroopan mestaruuden ajalla 12,62 s. Hän kuului myös pronssia voittaneeseen pikaviestijoukkueeseen. Moskovan 1980 olympialaisissa hän hävisi aitakisassa isäntämaan Vera Komisovalle 0,07 sekuntia ja sai hopeaa ajalla 12,63 s.


title: Johanna Klier

text: Sisäratojen Euroopan-mestaruuden Johanna Klier voitti 60 metrin aitajuoksussa Milanossa 1978 ajalla 7,94 s.


title: Käyttäytyminen

text: Käyttäytymisellä tarkoitetaan eliön tai järjestelmän toimintaa ja reagointia ulkoisiin ärsykkeisiin tai olosuhteiden muutoksiin. Järjestelmä voi olla joko luonnollinen tai keinotekoinen (ihmisen suunnittelema), ja tarkastelunäkökulman mukaan voidaan puhua joko elollisen (biologisen tai sosiaalisen) tai elottoman (fysikaalisen tai kemiallisen) järjestelmän käyttäytymisestä.


title: Käyttäytyminen

text: Eläinten käyttäytymisellä tarkoitetaan eläimen suorittamia tekoja ja sen toiminnassa ilmeneviä reaktioita ympäristön tuottamiin ärsykkeisiin. Käyttäytyminen voi koostua sekä tietoisista että tiedostamattomista elementeistä, ja se voi olla joko vapaaehtoista tai pakotettua. Käyttäytymistä ohjaa eläimen sisäeritysjärjestelmä ja sen tuottamat hormonit sekä hermosto. Kullekin eläinlajille tyypillisen käyttäytymisen moninaisuus ja monimutkaisuus ovat yleensä verrannollisia lajin hermoston monimutkaisuuteen.


title: Käyttäytyminen

text: Ihmisen käyttäytymistä tutkitaan käyttäytymistieteissä, joita ovat muun muassa psykologia, sosiaalipsykologia ja antropologia. Muiden kuin ihmislajin käyttäytymistä tutkii erityisesti eläinpsykologia eli etologia.


title: Käyttäytyminen

text: Ihmisen käyttäytymistä ohjaavat sisäerityksen ohella myös opitut käyttäytymissäännöt ja normit eli etiketti. Käyttäytymissääntöjen filosofista perustaa puolestaan tutkii etiikka.


title: Näkeminen

text: Näkeminen on kyky tulkita ympäristöä sen heijastamasta näkyvästä valosta, jonka näköaisti välittää aivoihin. Tulkinnan seurauksena syntyy näköhavainto. Näköhavainnon syntyyn osallistuvat myös muisti ja kehon muut aistit.


title: Näkeminen

text: Näkökuva ei ole pysyvä, vaan se syntyy aivoissa aina uudelleen kun ihminen palauttaa mieleensä tapahtuneen. Aivojen näköjärjestelmä aktivoituu myös unissa.


title: Näkeminen

text:
Valo saapuu silmään sarveiskalvon läpi mykiöön, jonka edessä on iirishimmennin. Mykiön takana on lasiainen, verkkokalvo ja näköhermo. Silmän pohjalla on verkkokalvo, joka sisältää näkösolut. Sen päällä on suonikalvo ja uloimpana on kovakalvo. Ihmissilmän etuosassa kovakalvo on muuttunut läpinäkyväksi sarveiskalvoksi. Suonikalvo puolestaan on muuttunut etuosassa iirishimmentimeksi, mykiöksi ja säteettäislihaksiksi. Mykiö koostuu useista solukerroksista ja pyrkii korjaamaan sarveiskalvon polttoväliä niin, että terävä kuva muodostuisi verkkokalvolle. Iirishimmennin säätelee silmään pääsevän valon määrää aivan kuin kamerassa .
Verkkokalvon tappi- ja sauvasolujen kautta valoinformaatio kulkee gangliosolujen kautta näkörataa pitkin aivoihin. Tarkan näön alueella foveassa sijaitsee noin 5–6 miljoonaa tappisolua, jotka aistivat värit. Muuta verkkokalvoa peittää noin 120 miljoonaa sauvasolua, jotka ovat herkkiä hämärävalolle. Aluksi signaalit kulkevat näköhermoa pitkin optiseen kiasmaan, josta jatkaa näköjuoste kohti ulompaa polvitumaketta .
Optisessa kiasmassa näköinformaatio menee ristikkäin siten, että vasemmasta silmästä peräisin oleva informaatio kulkeutuu oikeaan aivonpuoliskoon, ja päinvastoin. Myös oikean silmän vasen näkökenttä (nenälinjasta vasempaan) kulkeutuu oikeaan aivopuoliskoon ja vasemman silmän oikea näkökenttä (nenälinjasta oikeaan) kulkeutuu vasempaan aivopuoliskoon. Näön ja liikkeen yhdistämiseen erikoistuneet "ventraalinen" (vatsanpuoleinen) rata ja " dorsaalinen" rata mahdollistaa kyvyn liikkua nähtyä kohti ja tarttua haluttuun esineeseen. Dorsaalinen rata johtaa päälakilohkon aivokuorelle.


title: Näkeminen

text: Näkeminen perustuu yhtäältä silmistä aivoihin tulevan tiedon käsittelystä ja toisaalta aivojen sisäiseen malliin eli aivojen itsensä luomaan todellisuuteen. Aivoissa näkemiseen liittyy aivojen kahden osan välinen vuoropuhelu. Pään etuosassa silmien välissä sijaitsee talamus eli näkökukkula ja pään takaosassa sijaitsee näköaivokuori. Suurin osa visuaalisesta aistitiedosta kulkee talamuksen kautta näköaivokuoreen. Päinvastaiseen suuntaan näköaivokuoresta talamukseen on kuitenkin kymmenkertaisesti yhteyksiä. Aivokuori välittää talamukseen yksityiskohtaisia odotuksia maailmasta eli ”arvauksiaan” siitä, mitä aivojen ulkopuolella on. Talamus vertaa tätä tietoa siihen tietoon, joka tulee silmistä. Jos tieto sopii odotuksiin, takaisin näköjärjestelmään kulkee vain hyvin vähän toimintaa, ja talamus raportoi pelkästään eroista silmien kertoman ja aivojen sisäisen mallin ennustaman välillä. Näköaivokuoreen lähetetään siis tieto siitä, mikä odotusarvosta virheellisesti puuttui ja mitä ei siis ennakoitu.


title: Näkeminen

text: Sisäisen mallin ansiosta ulkopuolinen maailma vaikuttaa vakaalta esimerkiksi silloinkin kun ihminen on liikkeessä, sillä sisäinen malli toimii sillä odotuksella, että ulkopuolinen maailma on vakaa. Silmien toiminta on yksityiskohtien etsimistä sisäiseen malliin syötettäviksi, joista aivot rakentavat sisäisen maailmamme ”todellisuuden”. Sisäisen mallin ansiosta eläin saa ympäristöstään nopeasti selvää, ja se on maailmassa navigoinnin edellytys. Sisäinen malli on vain maailmasta laadittu likimääräinen esitys. Siinä on matala resoluutio, eli se jättää paljon yksityiskohtia pois näkyvistä. Samalla aivot kuitenkin antavat vaikutelman, että katsoja olisi nähnyt katseensa kohteesta kaiken. Aivojen antaman kuvan vajavaisuus johtuu siitä, että aivot pyrkivät toimimaan mahdollisimman energiatehokkaasti.


title: Näkeminen

text: Sensorisessa deprivaatiossa, jossa aistinelimistä ei aivoihin saavu mitään informaatiota, aivojen sisäinen malli pääsee valloilleen ja aivot tuottavat runsaasti omaa kuvastoaan. Sen johdosta ihminen ”näkee” pimeässäkin hyvin todellisilta vaikuttavia värikkäitä kuvia ja tapahtumia. Tästä arkinen esimerkki ovat unet.


title: Näkeminen

text: Aivot tarvitsevat harjoitusta ja kehollista toimintaa pystyäkseen tulkitsemaan niihin tulevia signaaleja, jotka muodostavat visuaalisen tiedon. Aivojen harjoittelu edellyttää signaalien vertaamista ristiin liikkumisesta ja aistiseuraamuksista syntyvän tiedon kautta. Tästä syystä vauvat esimerkiksi koskettelevat ympäristöään ja itseään eri tavalla. Siten heidän aivonsa opettelevat, miten maailmaan kohdistuva toiminta kuten liikkuminen, koskettelu ja kohteiden siirtely muuttaa sitä seuraavaa aistihavaintoa. Kissakokeissa on havaittu, että mikäli eläin ei pääse liikuttamaan omaa kehoaan, sille ei kehity normaalia näköä edes vaikka sitä liikuteltaisiinkin sen tahdosta riippumatta.


title: Näkeminen

text: Ihmisaivot ovat hyvin mukautuvia ja sopeutuvat esimerkiksi parissa viikossa kokonaan sellaisten lasien käyttöön, jotka vaihtavat oikean ja vasemman silmän saamat näköhavainnot keskenään eli kääntävät maailman nurinpäin. Tällaisenkin oppimisen edellytys on fyysinen harjoittelu eli esineiden kurottelu, äänen suunnan seuraaminen ja raajojen asennon huomioiminen. Mutta kun lapsuudestaan asti sokean ihmisen silmät on korjattu leikkauksella aikuisena, muiden aistien valtaama näköjärjestelmän alue aivoissa ei enää pysty muuttumaan normaaliksi, vaan näkeminen jää puutteelliseksi.


title: Näkeminen

text: Näkeminen on antiikin ajoista ollut havainnonfilosofinen ongelma: Näköhavainnon suurin ongelma on, että näkeminen ei ole verkkokalvolle piirtyvän kuvan suora kopio. Näkemisestä kiinnostuneet filosofit ovat kauan yrittäneet selvitää kuinka visuaalisen tiedon käsittely tuottaa näköhavainnon.


title: Näkeminen

text:
Antiikin Kreikassa oli kaksi koulukuntaa, jotka yrittivät selittää näkemistä. Eukleides ja Ptolemaios uskoivat, että näkeminen tapahtuu silmistä lähtevien säteiden kohdatessa näkemisen kohteen. Aristoteles ja Galenos uskoivat, että näkeminen tapahtuu kun silmiin saapuu jotakin mikä edustaa näkemisen kohdetta. Molemmat teoriat olivat pelkkää spekulointia, eivätkä perustuneet kokeisiin.
Platon sanoi, että näemme silmien läpi, muttemme niillä. Vaikka näkö on ihmisen suurin lahja, Platon varoitti täysin luottamasta silmiimme. Tieto alun perin tarkoitti näkemistä. Se merkitsi kreikkalaisessa filosofiassa myös pysyvyyttä ja ikuisuutta (Jay 1994, 22, 24). Platonin mukaan fyysinen maailma on vain varjo ideoiden maailmasta. Aluksi oli idea, mielikuva. Ulkoisen maailman ja havainnon vastaavuus on askarruttanut filosofeja kautta historian. Kreikkalaisille näkö oli ylevin kaikista aisteista. Platon kysyy luolavertauksessaan miten ihmisen mielikuvat vastaavat todellisuutta. Mitä kertovat luolan seinillä häilyvät varjot luolien asukeille ulkopuolella vallitsevasta todellisuudesta. Platon osoittaa luolavertauksella alkuperäiskohteen ja kuvan välistä eroa. Kuva ei voi toistaa kaikkia alkuperäisen kohteensa ominaisuuksia, jos se on kuva. Jos se toistaisi kaikki ominaisuudet, se olisi kaksoisolento, eikä kuva. Kuva on sen vuoksi epätäydellinen edustaen yhdennäköisyyttä ja erilaisuutta. On virhe ajatella, että totuus on seurausta tarkasta alkuperäisen kohteen jäljentämisestä, sillä kuva on aina epätäydellinen. Samoin on virhe ajatella, että tieto tulee ilman kohteen nimeä, kuvaa tai käsitettä.


title: Näkeminen

text: Platon kohdistaa kritiikkinsä kuvien ja ilmentymien kuvitteellisesta tiedosta luolavertauksessaan. Se sisältää vertauksen kahdessa tasossa. Ensimmäinen on kuva, jonka lukija joutuu muodostamaan mielessään. Toinen on näkymä, mikä pitää tulkita sarjana mielikuvia joita verrataan kuvattuun näkymään ihmisen oloista luolassa. Kun Sokrates päättää kuvailunsa ihmisen elämästä luolassa, emme näe muuta kuin kuvien varjoja luolan seinillä . Platonin näkemystä vastaan esitti Aristoteles oman, havaintoja korostavan teoriansa, jonka mukaan mielikuvat ovat ulkoisen todellisuuden heijastusta. Aristoteles tosin uskoi, että näkeminen syntyi ihmisen silmästä lähtevästä valonsäteestä, joka kohtaa auringon valaiseman kohteen. Hän myös puolusti näkemisen ylivoimaa muihin aisteihin verrattuna .


title: Näkeminen

text: Ibn al-Haitham kyseenalaisti kreikkalaisten teorian näkemisestä kirjassaan "Optics" vuodelta 1021. Hän esitti, että näköhavainto syntyy, kun valonsäteet heijastuvat kohteesta silmiin. Hän myös kehitti ensimmäisen tieteellisen menetelmän ja korosti kokeilua havainnon todistamiseksi oikeaksi. Al-Haitham oli myös havaintopsykologian pioneeri ja ensimmäinen tiedemies joka osoitti, että näkeminen tapahtuu aivoissa eikä silmissä. Hän osoitti, että henkilökohtainen kokemus vaikuttaa siihen mitä ihmiset näkevät ja kuinka he näkevät. Al-Haitham selitti yksityiskohtaisesti myös näkövirheiden syntymisen. Hän kuvaa, kuinka pienen lapsen on vaikeampi selittää näkemänsä sillä hänellä on vähemmän kokemusta kuin aikuisella. Pienelle lapselle ei ole väliä, kuinka vaikka hänen äitinsä olisi aikuisten mielestä kuinka ruma tahansa. Tästä voi tehdä johtopäätöksen: "Kauneus on katsojan silmässä." Kukka, joka yhden katsojan mielestä on kaunis, ei välttämättä viehätä toista. Al-Haitham suoritti monia tutkimuksia ja kokeita on visuaalisista havainnoista jatkaen Ptolemaioksen tutkimuksia binokulaarisesta näöstä, ja kommentoi Galenoksen anatomisia töitä.


title: Näkeminen

text: Leonardo da Vinci, 1452–1519, kiinnitti ensimmäisenä huomion silmän optisiin ominaisuuksiin. Hän huomasi kokeellisesti, että silmään muodostuu vääristymätön kuva vain tarkan näön alueelle, optisessa pisteessä sijaitsevaan foveaan. Häntä voidaan pitää foveaalisen näön ja periferiaalisen näön keksijänä.


title: Näkeminen

text: René Descartes uskoi, että valonsäteet muodostavat kuvat silmissä. Sieltä kuvat kulkevat käpyrauhaseen, jossa molempien silmien kuvat yhdistyvät. Tämä on osoitus käpyrauhasen ja silmien vuorovaikutuksesta. Käpyrauhanen toimii mielen ja ruumiin yhdistäjänä. Tässä Descartesin kuoleman jälkeen vuonna 1664 julkaistun teoksen Le monde, ou traité de la lumière kuvassa ulkoinen ärsyke muuttuu toiminnaksi. Hänen käsityksensä näkemisestä ei perustu pelkästään silmän toimintaan, vaan myös aivoilla ja tuntoaistilla sekä kokemuksella on näkemisessä tärkeä osa.


title: Näkeminen

text: Näkö oli 1700- luvulla etuoikeutettu tutkimusväline. Luonnontiede oli näkyvän nimeämistä. Näkemisestä itsestään tulee tämän jälkeen tutkimuskohde. Kun tiedemiehiä kuten Descartes ja Isaac Newton aiemmin kiinnosti valo ja optiikka, nyt painopisteeksi tuli inhimillinen havainto. Mitä tapahtuu sen jälkeen kuin valo on muodostanut kuvan verkkokalvolle. Miten siitä tulee havainto ja aistinvaraista tietoa. J. W. von Goethelle ja Arthur Schopenhauerille näkeminen on havainnoitsijan kehossa tapahtuva monimutkainen prosessi, jossa käsitellään kehon ulkopuolelta tulevaa aistinvaraista kokemusta. Goethe oli havainnut camera obscuran avulla tekemissään kokeissa jälkikuvailmiön. Tämä todisti hänelle, että inhimillinen havainto ei ole sidottu välittömään havaintoon. Tämä todisti myös värihavainnon epäluotettavuuden niiden muuttuessa vastaväreikseen. Inhimillinen tieto nousee tutkimuksessa fyysisen havainnon yläpuolelle. Enää kiinnostavaa ei ole se mitä tapahtuu ennen näkemistä. Nyt kiinnostavaa on se kuinka kuvaa käsitellään kehossa ja kuinka aistimuksesta tulee tietoa. Aistitieto syntyy kehon fyysisen ja anatomisen toiminnan tuloksena. Kun silmää käytettiin aiemmin optiikan tutkimukseen, siitä tuli nyt näkemisen tutkimusta.


title: Näkeminen

text: Goethen havaitsema jälkikuvailmiö osoitti, että näkeminen ei ole suoraan riippuvainen kohteesta, kuten siihen asti oli antiikin ajoista lähtien uskottu. Jälkikuvailmiön osoitti, että näköaistimus on aikaan sidottu. Kun silmä väsyy, myös aistimus muuttuu. Tällä oli Craryn mukaan vaikutus aikakauden filosofiaan ja käsitykseen aisteilla havaitun tiedon luonteesta. Aistivaikutelma ei synny hetkessä. G. W. F. Hegel toteaakin toisin kuin John Locke, että havainnon muuttuminen tiedoksi tapahtuu vähän kerrassaan. Tieto on epävarmaa eikä synny kuin camera obscuran kuva tyhjälle taululle. 1800-luvulla pystyttiin osoittamaan, että havainto tapahtuu aivoissa. Pystyttiin myös todistamaan kokeellisesti, että näköhavainto saadaan aikaiseksi myös ilman näköärsykettä. Myös valon asema fysiikassa muuttui. Se ei enää ollut oma itsenäinen ilmiö, vaan osa sähkömagneettista säteilyä. Ihmisestä tuli uusi tutkimuskohde. Löydettiin näöstä riippumattomat aistijärjestelmät. Kullakin aistilla on omat hermonsa. Aistijärjestelmiä voitiin sekoittaa keskenään ja ärsyttää keinotekoisesti. Näköaistimus voitiin tuottaa stimuloimalla näköhermoa esimerkiksi silmää painamalla tai sähkön avulla. Voitiinkin todeta, että näkeminen on riippumatonta myös fyysisestä havainnosta. Havainto voidaan tuottaa ulkoisesta todellisuudesta riippumatta. Voitiin myös osoittaa, että näkeminen ei ole tyhjä taulu, vaan mitä moninaisimmat seikat vaikuttivat siihen miten ihminen visuaalisen informaation näkee ja ymmärtää .


title: Näkeminen

text: Jälkikuvailmiön myötä syntyi runsaasti erilaisia kokeellisia instrumentteja havainnon toteamiseen. Näistä kehittyi huvitteluvälineitä, jotka lopulta johtivat mm. elokuvan ja stereokuvan keksimiseen. Selvitettiin mm. se miksi ihminen muodostaa kahdella silmällä yhden kuvan ja todettiin, kuinka kaksisilmäinen stereonäkö vaikuttaa etäisyyksien havainnoinnissa. Stereokuvan synty saatettiin osoittaa kahdella rinnakkaisella kameralla ja tarkastelemalla näin syntynyttä kuvaparia rinnakkain. Stereovaikutelma on kuitenkin puutteellinen. Vaikka kuvaan syntyy etäisyysvaikutelma, kuvan kohteet vaikuttavat siluettimaisilta – kuin paperista leikatuita. Tässäkin tapauksessa aivot tekevät havaitsemamme näköaistimuksen paremmin kuin optiset instrumentit. Tämä vahvistaa entisestään muiden aistien ja aikaisemman tiedon osuutta näkemisessä. Emme näe kohteita paperista leikattuina, koska tiedämme niiden olevan kolmiulotteisia. Tätä tietoa voidaan myös käyttää hyväksi vaikka presidentin vaalimainonnassa, jossa presidenttiehdokas Sauli Niinistö äkkiä ehti pahvifiguureineen moneen paikkaan.


title: Baseball olympialaisissa

text: Baseball on ollut virallisena olympialajina ensimmäistä kertaa vuoden 1992 Barcelonan olympialaisissa. Tätä ennen se oli näytöslajina vuosien 1912, 1936, 1956, 1964, 1984 ja 1988 olympialaisissa. Vuoden 2008 jälkeen Baseball pudotettiin olympiaohjelmasta, mutta vuoden 2020 olympialaisissa se tekee paluun olympiaohjelmaan.


title: Baseball olympialaisissa

text: Kaikkiaan 16 joukkuetta on osallistunut baseballissa olympiaturnaukseen kerran tai useammin. Numero tarkoittaa joukkueen sijoitusta turnauksessa.


title: Baseball olympialaisissa

text: Baseball on ollut olympialaisissa näytöslajina useasti ennen kuin laji hyväksyttiin viralliseksi olympialajiksi. Laji oli näyöslajina vuosien 1912, 1936, 1956, 1964, 1984 ja 1988 olympialaisissa. Baseballin näytösturnaus järjestettiin vuosina 1984 ja 1988, muina vuosina järjestettiin näytösottelu kahden joukkueen kesken. Vuonna 1936 kohtasivat kaksi yhdysvaltalaisjoukkuetta


title: Baseball olympialaisissa

text: Vuoden 1952 olympialaisissa näytöslajina oli baseballin suomalainen sukulaislaji pesäpallo. Pesäpallon näytöstapahtumassa kohtasivat Suomen Pesäpalloliiton ja Työväen Urheiluliiton joukkueet.


title: Uusi kronologia

text: Uusi kronologia on uudelleen kirjoitettu ajanlasku, joka perustuu väitteeseen, jonka mukaan maailmanhistorian tavanomainen kronologia on perustavanlaatuisesti väärä. Uuden kronologian keskeiset ajatukset kumpuavat Nikolaj Morozovin ideoista, vaikka Jean Hardouinia voidaan pitää edeltäjänä. Kronologia yhdistetään yleisesti Anatoli Fomenkoon, vaikka se on Fomenkon ja useiden venäläisten matemaatikoiden, mukaan lukien Gleb Nosovskin, yhteistyö.


title: Uusi kronologia

text: Uusi kronologia on merkittävästi lyhyempi kuin tavanomainen kronologia, sillä antiikin Kreikan, Rooman ja Egyptin historia on sulautettu keskiajalle. Uuden kronologian mukaan ihmiskunnan historia ulottuu ajassa taaksepäin ainoastaan vuoteen 800 jaa., eikä tapahtumista vuosien 800–1000 jaa. välillä ole juurikaan tietoa, ja useimmat tunnetut historialliset tapahtumat ajoittuvat vuosille 1000–1500.


title: Uusi kronologia

text: Historiantutkijat teilaavat yleisesti uuden kronologian, ja se on ristiriidassa tiedeyhteisön yleisesti käyttämien absoluuttisten ja suhteellisten ajoitustekniikoiden kanssa.


title: Will Ryan

text: Will Ryan (s. 13. marraskuuta 1939 Cleveland, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko ja ääninäyttelijä. Hänestä tuli toinen jäsen koomisessa lauluryhmässä Willio & Phillio. Kaksikko myöhemmin muutti Kaliforniaan, jossa he saivat tilaisuuden sanoittaa ja nauhoittaa hullunkurisia lauluja Disneyland recordsille. Tämän myötä Ryan päätyi myös ääninäyttelijäksi Disneyn tuottamiin piirrossarjoihin ja elokuviin. Hänen ääntään on kuultu muun muassa Smurffeissa, Ankronikkassa, Kummikarhuissa, Karvisessa, Akun Tehtaassa, Drawn Togetherissä ja Mikki Hiiren kerhotalossa. Lisäksi Ryan on ollut muun muassa Hessu Hopon ja Ihaan ääninä.


title: Vera Komisova

text: Vera Jakovlevna Komisova (, o.s. Nikitina, s. 11. kesäkuuta 1953) on neuvostoliittolainen pika-aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Vera Komisova

text: Vera Komisova voitti 100 metrin aitajuoksun olympiakultaa Moskovan 1980 olympialaisissa ajalla 12,56 s. Hän kukisti edellisten kisojen voittajan, itäsaksalaisen Johanna Klierin 0,07 sekunnilla. Komisova sai lisäksi olympiahopeaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa. Ateenan EM-kilpailujen 1982 aitajuoksussa hän sijoittui kuudenneksi ajalla 12,92 s.


title: Benita Fitzgerald-Brown

text: Benita Fitzgerald-Brown (s. 6. heinäkuuta 1961) on entinen yhdysvaltalainen pika-aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Benita Fitzgerald-Brown

text: Fitzgerald-Brown voitti 100 metrin aitajuoksun olympiakultaa Los Angelesin 1984 olympialaisissa ajalla 12,84 s. Britannian Shirley Strong hävisi hänelle 0,04 sekuntia. Tietä voittoon helpotti, että edellisen vuoden Helsingin MM-kilpailujen seitsemästä parhaasta juoksijasta kuusi joutui jäämään olympialaisista pois itäblokin maiden boikotin vuoksi. Fitzgerald-Brown sijoittui Helsingin MM-kisoissa kahdeksanneksi ajalla 12,99 s.


title: Pateeni

text: Pateeni (kreikan sanasta "patane") on ehtoollisella käytettävä pieni, matala lautanen, jossa ehtoollisleivät eli öylätit konsekroidaan ja jaetaan ehtoolliselle osallistuville. Yleensä messussa on käytössä vain yksi pateeni kalkin kanssa, mutta mikäli jakajia on useampia, voidaan käyttää myös useampaa pateenia.


title: Pateeni

text: Pateeni muotoillaan yleensä siten, että se asettuu samaan sarjaan kuuluvan kalkin päälle kanneksi. Joissakin astiastoissa myös pateenilla on oma kansi.


title: Trebisonda Valla

text: Trebisonda "Ondina" Valla (20. toukokuuta 1916 – 16. lokakuuta 2006) oli italialainen pika-aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Trebisonda Valla

text: Trebisonda Valla voitti 80 metrin aitajuoksun olympiakultaa Berliinin 1936 olympialaisissa ajalla 11,7 s. Tiukassa kilpailussa neljä parasta saivat saman loppuajan, ja tuomarit tutkivat maalikuvia puoli tuntia ennen kuin pystyivät julistamaan lopputulokset. Välierässään Valla oli juossut myötätuulessa ajan 11,6 s. Hän juoksi toisen osuuden Italian neljänneksi sijoittuneessa pikaviestijoukkueessa.


title: Valtionhotelli

text: Valtionhotelli voi tarkoittaa:


title: Lennie Weinrib

text: Leonard Weinrib (29. huhtikuuta 1935 – 28. kesäkuuta 2006) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja, joka tunnetaan parhaiten ääniroolistaan lasten televisio-ohjelmassa H.R. Pufnstuf. Lisäksi hän oli Scrappy-Doon alkuperäinen ääni. Urallaan Weinrib esiintyi enimmäkseen vierailevissa rooleissa eri televisiosarjoissa ja teki useita äänirooleja animaatioihin, kuten Scooby-Doo, Where Are You!, Jetsonit, The New Tom & Jerry Show, The New Adventures of Batman ja Karvinen.


title: Lennie Weinrib

text: Weinrib lopetti näyttelemisen 1980-luvulla ja muutti Santiagoon, Chileen, jossa hän kuoli sairaalassa kesällä 2006.


title: Rasvahäntähyppymyyrä

text: Rasvahäntähyppymyyrä ("Pachyuromys duprasi") on mongoliangerbiiliä muistuttava hyppymyyrälaji, joka elää luonnonvaraisena Pohjois-Afrikassa. Se on sukunsa "Pachyuromys" ainoa laji. Rasvahäntähyppymyyrää pidetään Suomessakin lemmikkieläimenä, ja lemmikkiharrastajat käyttävät siitä nimityksiä "rasvahäntägerbiili", "paksuhäntägerbiili" ja "duprasi". Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "rasvahäntäjirdi".


title: Rasvahäntähyppymyyrä

text: Rasvahäntähyppymyyrillä on pieni terävä kuono, pyöreä pää ja soikeat korvat. Hännässä on harvaa karvaa, ja siihen kerääntyy vararavintoa. Se on noin 4 cm pitkä, nuijan muotoinen ja pehmeä. Nuorilla eläimillä häntä on melko ohut, koska rasvaa ei ole vielä kehittynyt yhtä paljon kuin aikuisilla. Rasvahäntähyppymyyrän turkin värityksestä käytetään nimeä "black eyed honey". Vatsa on kuitenkin valkoinen. Turkki rasvoittuu nopeasti. Siksi niille pitää tarjota hiekkakylpyjä useammin kuin mongoliangerbiileille. Naaraspuoliset rasvahäntähyppymyyrät ovat hieman pienempiä kuin urokset.


title: Rasvahäntähyppymyyrä

text: Rasvahäntähyppymyyrien, kuten muidenkin hyppymyyrien, perusruokaa on rotta-/hiiripelletti ja jyväsekoitus, jota pitää olla aina saatavilla. Täytyy ottaa huomioon, että jyväsekoituksissa ei saisi olla liikaa pähkinöitä eikä kurpitsansiemeniä, koska ne tekevät eläimen turkin rasvaiseksi ja altistavat ylipainolle. Jotta hampaat eivät kasvaisi liian pitkiksi, hyppymyyrille pitäisi tarjota jotain kovaa purtavaa, kuten koirankeksejä ja näkkileipää. Myös tuoretta ruokaa olisi syytä antaa. Porkkana, kurkku ja omena ovat hyviä vaihtoehtoja. Vihannekset pitää kuitenkin pestä ennen kuin niitä antaa eläimelle. Rasvahäntähyppymyyrillä pitäisi aina olla saatavilla juomavettä.


title: Rasvahäntähyppymyyrä

text: Rasvahäntähyppymyyrät eroavat muista hyppymyyristä siten, että ne voivat tulla toimeen yksinkin. Ne ovat enimmäkseen yöeläimiä ja nukkuvat erittäin paljon ja saattavat äännellä herätettäessä. Rasvahäntähyppymyyrät narisevat, kun ne eivät pidä jostakin. Ne eivät lisäänny yhtä nopeasti kuin mongoliangerbiilit. Emon kantoaika on noin 20 vuorokautta ja poikasia syntyy yleensä kerralla 3–6.


title: Rasvahäntähyppymyyrä

text: Rasvahäntähyppymyyrän asumukseksi sopii parhaiten lasinen terraario, koska muovisesta kodista eläin voi järsiä itsensä ulos ja saada suolitukoksen nielemästään muovinpalasta, joka voi johtaa kuolemaan. Terraarion pitäisi olla vähintään 30 cm korkea ja alaltaan 0,12 neliömetriä. Muita tarpeellisia tarvikkeita ovat juomapullo, keraaminen ruokakuppi ja pesäkolo, joka voi olla kookospähkinä tai kukkaruukku. Muoviset tuotteet eivät sovi hyppymyyrille.


title: Nikon D60

text: Nikon D60 on 10 megapikselin digitaalinen järjestelmäkamera. Se julkaistiin tammikuussa 2008. D60-malli on Nikon D40x:n seuraaja. D60:ssa on Nikon EXPEED -kuvaprosessori, joka on myös kalliimmissa Nikon D3- ja D300-malleissa.


title: Nikon D60

text: Verrattuna D40-malliin uusia ominaisuuksia Nikon D60:ssa ovat:Nikon D60 -runko on hyvin samanlainen kuin Nikon D40. Kuten D40:ssä, Nikon D60:ssakaan ei ole toissijaista näyttöä rungon päällä, mutta sen sijaan nestekidenäytössä näkyy suljinaika, aukko ja muita keskeisiä tietoja.


title: Norssalmen silta

text: Norssalmen silta on vuonna 1985 valmistunut 225 metriä pitkä katusilta Kotkassa Kotkansaaren ja Hirssaaren välillä. Sen vieressä kulkee vuonna 1988 valmistunut rautatiesilta, jota pitkin on yhteys Kotkan radalta Mussalon satamaan. Sillan alla veden syvyys on 15 metriä.


title: Norssalmen silta

text: Norssalmen sillat on rakennettu Mussalon sataman maantie- ja rautatieyhteyttä varten. Siltojen rakentamiseksi rautatiehallitus ja Kotkan kaupunki järjestivät suunnittelukilpailun kutsukilpailuna vuonna 1981. Kilpailun voitti Insinööritoimisto Pontekin ehdotus, joka otettiin myös jatkosuunnittelun pohjaksi. Siltasuunnitelma käsitti kaksi osittain jännitettyä kotelopalkkisiltaa, joiden jännemitat määräytyivät raskaammin kuormitetun ratasillan mukaan. Molemmissa silloissa on viisi aukkoa, joiden kaikkien jännevälit ovat 45 metriä.


title: Norssalmen silta

text: Ennen Norssalmen siltaa Mussaloon kuljettiin paikallistietä pohjoiskautta. Uusi silta lyhensi matkaa Kotkan keskustasta Mussaloon noin kymmenen kilometriä.


title: Norssalmen silta

text: Ajoneuvoliikenteen silta rakennettiin ensin kiireellisempänä, syynä oli se, että Mussalon höyryvoimalaitoksesta oli tarkoitus johtaa kaukolämpöä Kotkaan marraskuusta 1983 alkaen ja edullisin reittivaihtoehto kaukolämpöputkille oli rakennettavan sillan kautta. Aikataulusyistä sillan rakentaminen oli jaettu useaan urakkaan. Ensimmäinen urakkasopimus solmittiin marraskuussa 1982. Työ käsitti sillan kolme välitukea, jotka valettiin teräsbetonipaaluilla tuettujen peruslaattojen varaan syvään veteen. Välitukien perusmuurin alin osa on valettu vedenalaisena valuna. Vesirajassa on suojana ruostumattomasta teräksestä tehty levy. Urakoitsijana oli Vesi-Pekka Oy.


title: Norssalmen silta

text: Sillan päällysrakenne on toteutettu niin kutsutulla vaihesiirtomenetelmällä. Valuosat tehtiin Kotkansaaren puolella. Silta muodostuu yhdestätoista osasta, joista sillan päihin tulleet osat ovat pituudeltaan 11,8 metriä ja muut yhdeksän osaa 22,5 metriä pitkiä. Osien leveys on 13 metriä ja korkeus 2,9 metriä. Siltaosat työnnettiin paikoilleen noin 25 senttimetrin pituisin siirroin. Siirtovaihe alkoi 2. toukokuuta 1983 ja kesti tasan kolme kuukautta. Sillan kotelorakenteeseen asennettiin siirtotyön yhteydessä kaksi halkaisijaltaan 60-senttistä kaukolämpöputkea. Kaukolämpöputkien osalta työ oli valmis elokuun 1983 lopulla. Sen jälkeen vaihdettiin siirtovaiheessa käytetyt laakerit lopullisiin, valettiin sillan reunapalkit, kiinnitettiin kaiteet ja tehtiin muut viimeistelytyöt. Silta voitiin avata kevyelle liikenteelle joulukuussa 1983 ja ajoneuvoliikenteelle vuonna 1985. Sillan päällysrakenteen urakoi Pohjansepot Oy, siirtotyön ja jännittämisen aliurakoitsija oli Prestressing Oy.


title: Norssalmen silta

text: Katusillan viereen rakennettu ratasilta on jänneväleiltään ja rakennekorkeuksiltaan yhteneväinen katusillan kanssa. Se on tyypiltään jännitetty kotelopalkkisilta ja rakennettu paikallavaluna. Siltaurakoitsija oli Yleinen Insinööritoimisto Oy. Ratasilta rakennettiin vuonna 1988.


title: Pellon kirkko

text: Pellon kirkko on vuosina 1950–1953 rakennettu kirkkorakennus Pellossa. Se on rahoitettu pääosin Yhdysvaltojen luterilaisten kirkkojen tuella ja se vihittiin käyttöön 16. elokuuta 1953. Kirkon on suunnitellut Antero Pernaja ja kirkko on tyyliltään kotamainen. Sisätilat muodostuvat kirkkosalista ja pienestä seurakuntasalista. Kirkon vieressä on erillinen kellotapuli. Kirkkosaliin mahtuu 350 ihmistä. Alttaritaulun "Jeesuksen toinen tuleminen" (600x365 cm öljymaalaus kankaalle) on maalannut Aale Hakava vuonna 1953.. Kirkossa on esillä lisäksi lasimaalauksia.


title: Pellon kirkko

text: Turtolassa on Pellon seurakunnan toinen kirkko. Siellä oli myös Pellon ensimmäinen kirkko, joka tuhottiin sodassa.


title: Madhibaan-klaani

text: Madhibaan eli Midgaan on Somaliassa elävä etninen ryhmä, klaani.


title: Madhibaan-klaani

text: Madhibaanit ovat Somalian alkuperäisasukkaita, mutta heitä on kaikkialla Afrikan sarven alueella, kuten Djiboutissa ja Etiopiassa. Maanviljelys- ja käsityöläistaustan vuoksi heidän joissakin piireissä perinteisesti katsotaan kuuluvan yhteiskunnallisesti alempaan asemaan. Mahdibaanit viettävät rauhallista elämää omilla alueillaan, mutta kautta historian heitä on sorrettu. Aiempi hallinto yritti huolehtia heidän ja muiden Somalian huono-osaisten vähemmistöjen ihmisoikeuksista, mutta sisällissodan puhjettua madhibaanit ovat monien muiden somalialaisten tavoin joutuneet enemmistöklaanien jäsenten väkivallantekojen uhreiksi, eikä kansainvälinen yhteisökään ole juuri välittänyt heidän kohtalostaan.


title: Madhibaan-klaani

text: Madhibaanit asuttavat pieninä ryhminä koko Somaliaa. Klaanin merkittäviin jäseniin kuuluu Hersi Jama Jangoan.


title: Shakkiolympialaiset 1980

text: 24. shakkiolympialaiset oli FIDE:n järjestämä tapahtuma, joka koostui avoimesta ja naisten turnauksesta sekä useista shakin markkinointiin liittyvistä tapahtumista. Shakkiolympialaiset käytiin 20. marraskuuta – 6. joulukuuta 1980 Vallettassa, Maltalla.


title: Shakkiolympialaiset 1982

text: 25. shakkiolympialaiset oli FIDE:n järjestämä tapahtuma, joka koostui avoimesta ja naisten turnauksesta sekä useista shakin markkinointiin liittyvistä tapahtumista. Shakkiolympialaiset käytiin 29. lokakuuta – 16. marraskuuta 1982 Luzernissa, Sveitsissä.


title: Shakkiolympialaiset 1986

text: 27. shakkiolympialaiset oli FIDE:n järjestämä tapahtuma, joka koostui avoimesta ja naisten turnauksesta sekä useista shakin markkinointiin liittyvistä tapahtumista. Shakkiolympialaiset käytiin 14. lokakuuta – 2. joulukuuta 1986 Dubaissa, Arabiemiraateissa.


title: 10 vuotta – parhaat

text: 10 vuotta – parhaat on Garbon kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1995.


title: Shakkiolympialaiset 1988

text: 28. shakkiolympialaiset oli FIDE:n järjestämä tapahtuma, joka koostui avoimesta ja naisten turnauksesta sekä useista shakin markkinointiin liittyvistä tapahtumista. Shakkiolympialaiset käytiin 12. lokakuuta – 30. marraskuuta 1988 Thessalonikissa, Kreikassa.


title: Nina Dumbadze

text: Nina Jakovlevna Dumbadze (, 23. toukokuuta 1919 – 14. huhtikuuta 1983) oli neuvostoliittolainen kiekonheittäjä.


title: Nina Dumbadze

text: Nina Dumbadze oli 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alussa maailman parhaita kiekonheittäjänaisia. Hän voitti Euroopan mestaruuden Oslossa 1946 yli neljän metrin erolla seuraavaan tuloksella 44,52 m ja toistamiseen Brysselissä 1950 tuloksella 48,03 m hopeamitalistin jäädessä yli viiden metrin päähän. Hän paransi maailmanennätystä tulokseen 53,25 m elokuussa 1948 ja lukemiin 53,37 m toukokuussa 1951.


title: Nina Dumbadze

text: Neuvostoliitto osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Helsingissä 1952, mutta Dumbadze jäi siellä kahden maannaisensa takana pronssille tuloksella 46,29 m yli viisi metriä Nina Romaškovalle hävinneenä. Olympialaisten jälkeen Romaškova otti maailmanennätyksenkin haltuunsa, mutta 18. lokakuuta 1952 Tbilisissä Dumbadze vastasi heittämällä tuloksen 57,04 m, joka säilyi maailmanennätyksenä syyskuuhun 1960 saakka. Arvokisoissa hän ei enää esiintynyt vaikka heittikin vuonna 1954 vuoden parhaan tuloksen 52,26 m ja oli maailmantilastossa toinen vuosina 1953 (50,87 m) ja 1955 (53,91 m) sekä neljäs vuonna 1956 (52,27 m).


title: Shakkiolympialaiset 1992

text: 30. shakkiolympialaiset oli FIDE:n järjestämä tapahtuma, joka koostui avoimesta ja naisten turnauksesta sekä useista shakin markkinointiin liittyvistä tapahtumista. Shakkiolympialaiset käytiin 7. kesäkuuta – 25. heinäkuuta 1992 Manilassa, Filippiineillä.


title: Kruunaa ja klaavaa

text: Kruunaa ja klaavaa on Garbon kuudes ja viimeisin studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005.


title: Olan Soule

text: Olan Soule (29. helmikuuta 1909 – 1. helmikuuta 1994) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esiintyi urallaan useissa televisiosarjoissa, elokuvissa, radio-ohjelmissa, mainoksissa ja animaatioissa. Parhaiten hänet kuitenkin muistetaan ääniroolistaan Batmanina muutamista Superystävät animaatioisarjoista.


title: Olan Soule

text: Ennen muuttamistaan Hollywoodiin Soule esiintyi seitsemän vuotta Chicagossa teatterissa ennen siirtymistään radion pariin vuonna 1933. Radiossa hän oli muun muassa 11 vuotta saippuaoopperassa Bachelor's Children ja yhdeksän vuotta The First Nighter Programissa. Monet First Nighter Programin kuuntelijat olivat hieman yllättyneitä tavatessaan Soulen henkilökohtaisesti, sillä hänen laiha olemuksensa ei sopinut antamiensa hahmojen ääniksi.


title: Olan Soule

text: Soule kuoli Los Angelesissa 1. helmikuuta 1994 keuhkosyöpään ollessaan 84-vuotias.


title: Warwick Davis

text: Warwick Ashley Davis (3. helmikuuta 1970 Epsom, Surrey, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa "Harry Potter" ja "Tähtien sota" -elokuvissa. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat Professori Lipetit ja Willow Ufgood. Lyhytkasvuinen Davis on 107 senttimetriä pitkä.


title: Warwick Davis

text: Davis syntyi Englannissa vakuutusmeklari-isälle ja tämän vaimolle. Hänen molemmat vanhempansa ovat normaalikasvuisia. Myöhemmin hänelle syntyi myös pikkusisko. Davis oli omien sanojensa mukaan pienestä pitäen ”reilusti kokoaan suurempi” "Tähtien sota" -fani. Vuonna 1981 hänen isoäitinsä sattui kuuntelemaan radiosta ohjelmaa, jossa etsittiin "Jedin paluuseen" ewokien rooleihin neljä jalkaa pitkiä tai lyhyempiä ihmisiä. Tuolloin 11-vuotias Davis meni koe-esiintymiseen pyrkien alun perin pieneen sivuosaan. Ensin keskeisintä ewok-hahmoa, Wicketiä, esittämään valittiin R2-D2:ta näytellyt Kenny Baker, mutta George Lucasin huomattua Davisin innostuksen "Tähtien sotaa" kohtaan hän sai Wicketin roolin. "Jedin paluun" jälkeen Davis teki muutamia pieniä rooleja vuoteen 1987 asti, kunnes sai nimiroolin elokuvassa "Willow – suuri seikkailu".


title: Warwick Davis

text: Davis asuu Englannin maaseudulla vaimonsa ja kahden lapsensa, Annabelin (s. 1997) ja Harrisonin (s. 2003) kanssa. Myös Davisin vaimo ja molemmat lapset ovat lyhytkasvuisia. Perheen esikoinen Lloyd syntyi 1991, mutta kuoli muutamaa kuukautta myöhemmin sairastamansa akondroplasian vaatimiin sydänkirurgisiin operaatioihin. Akondroplasia on luustovika, jota sairastaa noin 70 prosenttia kaikista maailman lyhytkasvuisista. Davisin itsensä lyhytkasvuisuus johtuu kuitenkin muista syistä.


title: Diana Jorgova (yleisurheilija)

text: Diana Jorgova (s. 9. joulukuuta 1942) on entinen bulgarialainen pituushyppääjä ja maansa ensimmäinen yleisurheilun olympiamitalisti.


title: Diana Jorgova (yleisurheilija)

text: Diana Jorgova sijoittui 19-vuotiaana Belgradin EM-kilpailuissa 1962 pituushypyssä seitsemänneksi tuloksella 598 cm. Tokion olympialaisissa 1964 hän oli kuudes tuloksella 624 cm. Budapestin EM-kilpailuissa 1966 hän saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa sijoittuessaan hopealle tuloksella 645 cm, kymmenen senttimetriä Puolan Irena Kirszensteinille hävinneenä.


title: Diana Jorgova (yleisurheilija)

text: Ateenan EM-kilpailuissa 1969 Jorgova hyppäsi 631 cm ja sijoittui neljänneksi 13 senttimetrin päähän mitalista. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 tulos oli 607 cm ja sijoitus kymmenes. Münchenin olympialaisissa 1972 Jorgova hyppäsi huipputuloksen 677 cm – maailmanennätys oli vain 7 cm parempi – ja saavutti olympiahopeaa vain yhden sentin Länsi-Saksan Heide Rosendahlille hävinneenä.


title: Diana Jorgova (yleisurheilija)

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa 1973 Rotterdamissa Jorgova voitti kultaa tuloksella 645 cm.


title: Josip Skoblar

text: Josip Skoblar (s. 12. maaliskuuta 1941) on kroatialainen entinen jalkapalloilija, joka on voittanut mm. Euroopan Kultainen kenkä -palkinnon. Hän valmensi HNK Hajduk Splitin Jugoslavian Cupin voittoon vuosina 1987 ja 1991. Hän kuului vuosina 1961–1967 Jugoslavian maajoukkueeseen ja teki 11 maalia 32 ottelussa.


title: Eusebio Sacristán

text: Eusebio Sacristán Mena, yleensä vain Eusebio (s. 13. huhtikuuta 1964 Valladolid, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Hän toimi viimeksi Real Sociedadin päävalmentajana marraskuusta 2015 maaliskuuhun 2018.


title: Eusebio Sacristán

text: Eusebio edusti uransa aikana Valladolidia, Atlético Madridia, Barcelonaa ja Celta Vigoa. Hänet valittiin myös mukaan vuoden 1988 EM-kilpailuihin.


title: Eusebio Sacristán

text: Eusebiolla on myös oma jalkapallokoulu 6–12-vuotiaille lapsille, Valladolidissa.


title: Björn Berg

text: Björn Berg (17. syyskuuta 1923 Unterwössen, Baijeri, Saksa – 14. heinäkuuta 2008) oli ruotsalainen piirtäjä, maalari ja graafikko. Opiskeltuaan kaksi vuotta Tukholman Teknillisessä koulussa jatkoi Björn Berg opintojaan Taideakatemian graafisella osastolla sekä André Lhoten ja Fernand Légerin oppilaana Pariisissa. Vuosina 1925–1935 hän asui New Yorkissa.


title: Björn Berg

text: Berg piirsi muun muassa "Industria", "Söndagsnisse-Strix" ja "Dagens Nyheter" -lehtiin, mutta kaikkein tunnetuimpia ovat hänen kuvituksensa Alf Henriksenin, Alf Prøysenin ja Astrid Lindgrenin kirjoissa. Etenkin Vaahteramäen Eemeli -kirjojen kuvitus nosti Björn Bergin suuren yleisön suosikiksi. Björn Berg asui vuosien ajan Djursholmissa. Kuollessaan 14. heinäkuuta 2008 hän oli 84-vuotias.


title: Turveradantie

text:
Turveradantie on tieyhteys Friisinmäentieltä Turunväylän yli Koivu-Mankkaantielle.
Sitä varten on Kehä I:n ja Nihtisillan väliin
Turunväylälle rakennettu uusi liittymä, Turvesolmu.


title: Turveradantie

text:
Turveradantie risteää Turvesuontien kanssa ja jatkuu Tapiolan golf-kentän itäpuolitse. Sitten tie kaartaa lounaaseen, risteää Koivuviidantien kanssa
ja päättyy Koivu-Mankkaantien ja Mankkaanlaaksontien risteykseen.


title: Turveradantie

text: Tien tarkoituksena on ollut parantaa alueen yhteyksiä ja siirtää liikennettä pois asuntokaduilta.


title: Turveradantie

text:
Tien linjaus Turvesuontien pohjoispuolella noudattaa entisen Kilon turveradan kulkua.
Myös tien nimi viittaa vanhaan rataan.


title: Aftandil Hacıyev

text: Aftandil Hacıyev (s. 13. elokuuta 1981 Azerbaidžanin SNT) on azerbaidžanilainen jalkapalloilija, joka vuodesta 2012 on pelannut Sumgayit FK:ta. Hän pelaa puolustajana ja on 184 senttimetriä pitkä. Hän pelasi myös Azerbaidžanin maajoukkueessa vuosina 2000–2006.


title: Tekstiilitalo

text: Tekstiilitalo on yksi Tampereen keskustan rakennuksista. Se on arkkitehti Jaakko Tähtisen suunnittelema ja valmistui vuonna 1958. Rakennus sijaitsee Satakunnankadun ja Aleksis Kiven kadun kulmassa. Tekstiilitalo-nimitys tulee siitä, että talon valmistuttua sen omistivat suurimmaksi osaksi sen aikaiset suuret tekstiilitehtaat Finlayson ja Tampella. Talon asunnot olivat alun perin kyseisten yhtiöiden toimihenkilöiden käytössä.


title: Tekstiilitalo

text: Tekstiilitalon paikalla sijaitsi aiemmin niin sanottu Frestadiuksen talo, jossa oli muun muassa presidentti J. K. Paasikiven lapsuudenkoti.


title: Lorenzo Music

text: Lorenzo Music (oik. Gerald David Music; ) oli yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, televisiokäsikirjoittaja, televisiotuottaja ja muusikko.


title: Lorenzo Music

text: Hänet muistetaan kenties parhaiten äänirooleistaan televisiosarjoissa "Rhoda" ovimies Carltonina ja "Karvisen" nimikkoroolista. Näiden lisäksi Music lainasi ääntään muun muassa "The Real Ghostbustersiin", "Kummikarhuihin", "Varjoankkaan" ja "Pilipalipilotteihin". Ääninäyttelemisen ohella hän oli Emmy-palkittu käsikirjoittaja, jonka hän sai lyhytanimaatiosta "Carlton Your Doorman" ja televisiosarjasta "The Smothers Brothers Comedy". Lisäksi Music sai kaksi Emmy-ehdokkuutta televisiosarjasta "Rhoda". Myöhemmin kuolemansa jälkeen vuonna 2005 hänet palkittiin televisiosarjan "Rhoda" myötä TV Land -palkinnolla suositusta kuultu, mutta ei nähty hahmokategoriassa. Music oli aikaisemmin ehdolla vuosina 2003 ja 2004.


title: Lorenzo Music

text: Music kuoli luu- ja keuhkosyövän tapaiseen lisätautiin vuonna 2001 ollessaan 64-vuotias. Kuolemansa jälkeen Frank Welker on toiminut pääasiassa Karvisen äänenä Jim Davisin uusissa animaatioissa. Bill Murray puolestaan toimi hahmon äänenä näytelmäelokuvissa "Karvinen" ja "Karvinen 2".


title: Chris Dangerous

text: Christian ”Chris Dangerous” Grahn () on ruotsalaisen garagerock-yhtye The Hivesin rumpali.


title: Chris Dangerous

text: Ennen liittymistään paikalliseen yhtyeeseen Fagerstassa, Ruotsissa, Grahn soitti yhtyeessä Bad Dreams Always.


title: Chris Dangerous

text: Grahnin isä soitti suomalaisessa cover-yhtyeessä The Sailorsissa, joka on, The Hivesin keulakuvan, Pelle Almqvistin mukaan "Suurin kitararockyhtye Suomessa sinä aikana". Grahnin isä myös lauloi yhtyeessä nimeltä The Ventons.


title: Chris Dangerous

text: Grahn tunnetaan todella nopeasta ja tarkasta rumpujen soittamisesta. The Hivesin kolmannella albumilla, "Tyrannosaurus Hives", Grahn saavutti lähes yli-inhimillisen tason rytmeillä ja biiteillä, joita tehdään usein koneilla tai syntetisaattoreilla.


title: Shakkiolympialaiset 1994

text: 31. shakkiolympialaiset oli FIDE:n järjestämä tapahtuma, joka koostui avoimesta ja naisten turnauksesta, käytiin 30. marraskuuta – 17. joulukuuta 1994 Moskovassa, Venäjällä.


title: Shakkiolympialaiset 1994

text: Molemmat turnaussarjat virallisti kansainvälinen tuomari Juri Averbah. Joukkueet pelasivat 14 kierrosta sveitsiläisen systeemin mukaisesti; avointa sarjaa pelattiin neljällä pöydällä samaan aikaan, kun taas naisten sarjaa pelattiin kolmella pöydällä.


title: Shakkiolympialaiset 1994

text: Avoimeen sarjaan osallistui 124 joukkuetta edustaen 122 valtiota; Venäjä isäntänä pelasi kahdella joukkueella, kun taas Kansainvälinen pistekirjoitus-shakkijärjestö pelasi yhdellä joukkueella.


title: Shakkiolympialaiset 1994

text: Naisten sarjaan osallistui 81 joukkuetta edustaen 79 valtiota; Venäjä isäntänä pelasi kahdella joukkueella, kun taas Kansainvälinen pistekirjoitus-shakkijärjestö pelasi yhdellä joukkueella.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Kartastokoordinaattijärjestelmä (lyh. KKJ / kkj) on Suomeen määritelty geodeettinen datumi ja joukko siihen pohjautuvia Suomen kansallisia koordinaattijärjestelmiä, jotka otettiin käyttöön vuonna 1970. Geodesian näkökulmasta KKJ on yhdistetty terrestrinen vertausjärjestelmä ja terrestrinen vertauskehys, joihin on liitetty vertausellipsoidi ja karttaprojektiot.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: KKJ:n tasokoordinaattijärjestelmät olivat käytössä suomalaisissa maasto- ja merikartoilla. KKJ oli käytössä merikartoituksessa vuoteen 2003 asti ja maastokartoituksessa vuoteen 2005. Maanmittauslaitos luopui KKJ:stä tietopalvelu- ja tuotantosovelluksissa vuonna 2010 ja sen tuki lakkasi vuoden 2012 lopussa.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: KKJ:n geodeettinen datumi on 2-ulotteinen. Aluksi määritettiin 202 yhteistä pistettä Helsingin järjestelmän ja ED50 välille. Tämän jälkeen sekä Helsingin järjestelmän että ED50 koordinaatit konvertoitiin yksiin tasokoordinaattijärjestelmiin. Kummassakin karttaprojektio oli Gauss-Krüger ja keskimeridiaani 27 astetta. Seuraavana määritettiin yhteisten pisteiden kautta neliparametrinen yhdenmuotoisuusmuunnos. Tätä muunnosta käyttäen I-luokan kolmiopisteille laskettiin ED50-koordinaateista KKJ-koordinaatit.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: KKJ:n vertausellipsoidi on "Kansainvälinen ellipsoidi 1924", joka tunnetaan myös Hayfordin ellipsoidina.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Tasokoordinaattijärjestelmien karttaprojektio on maastokartoissa Gauss-Krüger-projektio ja merikartoissa Mercatorin projektio.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Maastokarttojen osalta on kuusi tasokoordinaattijärjestelmää, joista käytetään nimityksiä KKJ0, KKJ1, KKJ2, KKJ3, KKJ4 ja KKJ5. Nimessä oleva numero viittaa projektiokaistaan, joita on kuusi. Näiden keskimeridiaanit ovat 18°, 21°, 24°, 27° 30° ja 33° itäistä pituutta. Kukin on kolme astetta leveä siten, että kaista ulottuu 1,5 asteen etäisyydelle keskimeridiaanista. KKJ0 ja KKJ5 ovat harvoin käytettyjä, koska muut kattavat koko maan lukuun ottamatta vain läntistä Ahvenanmaata ja aivan itäisintä Ilomantsin kolkkaa.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Itäkoordinaattien osalta kullakin kaistalla on oma valeitä (väärä itä / itäsiirtymä). Näillä vältetään negatiiviset koordinaatit ja pystytään koordinaattiarvosta päättelemään mistä tasokoordinaattijärjestelmästä on kyse. Itäkoordinaatti muodostetaan laskemalla aluksi etäisyys keskimeridiaanista lyhyintä tietä. Jos piste on keskimeridiaania idempänä, koordinaatti on positiivinen, muuten negatiivinen. Tämän jälkeen itäkoordinaattiin lisätään 500 000 metriä ja syntyvän kuusinumeroisen luvun eteen vielä kaistan numero. Voidaankin ajatella, että kaistan 1 valeitä on 1 500 000 metriä, kaistan 2 valeitä 2 500 000 metriä jne.. Pohjoiskoordinaatti on sen keskimeridiaanin pisteen etäisyys päiväntasaajasta, joka on lähinnä kohdepistettä. Pohjoiskoordinaatin arvo on siis päiväntasaajalla nolla. KKJ-tasokoordinaatit ilmoitetaan usein pohjois- ja itäkoordinaattina, kyseisessä järjestyksessä ja metreinä. Vastaavasti niiden tunnisteena on kirjaimet P ja I.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Käsitteet "peruskoordinaatisto" ja "yhtenäiskoordinaatisto" ovat käytössä vain KKJ:n yhteydessä. Käsitteellä "peruskoordinaatisto" ilmaistaan se, että tasokoordinaattijärjestelmistä on käytössä kaikki kuusi: KKJ0-KKJ5.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: "yhtenäiskoordinaatistossa" (YKJ) koko Suomi kuvataan yhdelle tasokoordinaattijärjestelmälle. Karttaprojektio on Gauss-Krüger, keskimeridiaani on 27 astetta ja valeitä on 3 500 000 metriä. KKJ3:n koordinaatit yhtyvät siis YKJ-koordinaatteihin ja ovat samanmuotoisia.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Peruskoordinaatisto on monessa tehtävässä hankala, koska projektiokaistojen saumakohdissa koordinaatistot eivät ole yhdensuuntaisia. Tämän takia tehtäviin, joissa ei tarvita niin suurta tarkkuutta kuin peruskoordinaatistoa käyttämällä on mahdollista päästä, voidaan käyttää YKJ:ta.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Hauhon kirkon tapulin peruskoordinaatiston suorakulmaiset koordinaatit ovat 6784859P ja 2530205I. Itäkoordinaatista nähdään, että tasokoordinaattijärjestelmä on KKJ2. Tapuliin siis päästään kulkemalla päiväntasaajalta suorassa maan pinnan mukaisessa linjassa 6 784 859 metriä pohjoiseen KKJ2:n keskimeridiaania pitkin, kääntymällä 90 astetta kohti itää ja etenemällä jälleen suoraan 30 205 metriä. Tapulille saavuttaessa kulkusuunta on kiertynyt leveyspiiriltä aavistuksen kohti etelää.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Hauhon kirkon tapulin YKJ-koordinaatit ovat 6787177P ja 3368770I.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: KKJ:n yhteydessä voidaan käyttää "maantieteellisiä koordinaatteja", jotka ilmaisevat asteina pituuden Greenwichin nollameridiaanista ja leveyden päiväntasaajasta. Esimerkiksi Hauhon kirkon tapulin maantieteelliset KKJ-koordinaatit ovat 61 astetta 10,27 minuuttia pohjoista leveyttä (61°10,27'N) ja 24 astetta 33,67 minuuttia itäistä pituutta (24°33,67'E). Maantieteelliset koordinaatit eivät riipu siitä, millä projektiokaistalla kohde sijaitsee.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Maastokartoilla peruskoordinaatisto on merkitty mustalla ruudutuksella ja YKJ on merkitty punaisella ruudutuksella.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Gauss-Krüger-projektiossa kartan reunan kanssa yhdensuuntainen pystysuora viiva ei ole pohjois-eteläsuuntainen kuin keskimeridiaanin kohdalla, eli karttapohjoinen ja napapohjoinen eivät yhdy. Vastaavasti perus- ja yhtenäiskoordinaatisto eivät ole pohjois-eteläsuuntaisia kuin keskimeridiaanin kohdalla. Peruskoordinaatiston poikkeama on verraten pieni, mutta yhtenäiskoordinaatiston suunta Länsi-Suomessa poikkeaa varsin paljon napapohjoisesta.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: KKJ- ja WGS 84 -järjestelmien maantieteellisten koordinaattien poikkeaman suuruus vaihtelee eri osissa maata. Pohjois-eteläsuunnassa poikkeama on Saaristomerellä lähes 0 ja se kasvaa kohti koillista. Inarijärven koillispuolella KKJ-koordinaatti on noin 70 metriä pohjoisempana kuin sama WGS 84-koordinaatti.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Itä-länsisuunnassa poikkeama on noin 160-180 metriä; pienin Kaakkois-Suomessa ja kasvaen kohti luodetta. KKJ-koordinaatit ovat lännempänä kuin samat maantieteelliset WGS 84-koordinaatit.


title: Kartastokoordinaattijärjestelmä

text: Hauhon kirkon tapulin WGS 84-koordinaatit ovat 61°10,83'N ja 24°33,48'E.


title: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1986

text: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1986 Madridissa, Espanjassa. Kisojen ajankohta oli 22.–23. helmikuuta. Kisahallina oli Palacio de Deportes, jossa oli 164 metriä pitkä juoksurata.


title: Jättisukeltaja

text: Jättisukeltaja ("Dytiscus latissimus") on vedessä elävä kovakuoriainen. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä IV, sillä se on unionin alueella hyvin harvinainen. Sitä tavataan Pohjois- ja Itä-Euroopassa ja Siperian länsiosissa. Suomessa jättisukeltajaa tavataan suurissa järvissä Etelä- ja Keski-Suomessa. Jättisukeltaja on Suomessa rauhoitettu.


title: Jättisukeltaja

text:
Jättisukeltaja on suuri ja leveä, kasvaa yli neljä senttiä pitkäksi.
Se on väriltään tumman vihertävän ruskea, kilpeä kiertää keltainen reunus. Jättisukeltaja on sopeutunut uimaan, sen takajalat ovat airomaiset, mutta se on myös hyvä lentäjä.


title: Yhdysvaltain 8. armeija

text: Yhdysvaltain 8. armeija on Yhdysvaltain maavoimien Tyynenmeren alueen () yhtymä, jonka toiminta-alueena on Etelä-Korea.


title: Yhdysvaltain 8. armeija

text: Armeija aktivoitiin 10. kesäkuuta 1944, jolloin sen komentajaksi nimitettiin kenraaliluutnantti Robert L. Eichelberger. Se osallistui noin kuuteenkymmeneen lounaisen Tyynenmeren alueen maihinnousuoperaatioon toisessa maailmansodassa. Armeijan ensimmäisenä tehtävänä oli syyskuussa 1944 toiminta-alueen vastuunotto 6. armeijalta, joka oli siihen asti vastannut Uudesta-Guineasta, Uudesta Britanniasta ja Amiraliteeteista sekä Morotaista. Alueen luovutettuaan 6. armeija siirrettiin Filippiinien valtaukseen.


title: Yhdysvaltain 8. armeija

text: Joulukuussa 8. armeija otti vastatakseen Leyten maihinnoususta, joka toteutettiin 26. joulukuuta. Tammikuussa se taisteli Luzonilla, ja armeijaan kuuluva XI armeijakunta nousi maihin lähellä San Antoniota 29. tammikuuta ja 11. maahanlaskudivisioona kaksi päivää myöhemmin Manilanlahden vastarannalle. Yhdessä 6. armeijan I ja XIV armeijakunnan kanssa 8. armeijan joukot saartoivat Manilan. Armeijan viimeinen operaatio Tyynellämerellä oli Etelä-Filippiinien puhdistaminen japanilaisista, mihin kuului Mindanaon saari. Saaren valtaus vei koko loppusodan.


title: Yhdysvaltain 8. armeija

text: Armeija piti osallistua operaatio Downfalliin eli Japanin maihinnousuun ja oli suunniteltu sen osallistuminen myös toiseen vaiheeseen eli operaatio Coronetiin, johon kuului Kantontasangon maihinnousu. Sotatoimien päätyttyä ilman maihinnousun toteuttamista armeija sijoitettiin 30. elokuuta Japaniin miehitysjoukkona. Armeijan esikunta sijoitettiin Jokohamaan, mistä se siirtyi Tokioon. Vuoden 1946 alusta alkaen armeija vastasi koko Japanista. Neljän seuraavan vuoden aikana armeija muuttui rauhanajan yhtymäksi. Kenraaliluutnantti Walton H. Walker vastaanotti armeijankomentajan tehtävät vuonna 1948 yrittäen parantaa koulutustilannetta tuloksetta.


title: Yhdysvaltain 8. armeija

text:
Pohjois-Korean hyökkäys etelään kesäkuussa 1950 aloitti Korean sodan. Yhdysvaltain laivasto ja ilmavoimat osallistuivat nopeasti tapahtumiin ja pian selvisi tarve maavoimien käytölle pysäyttämään Pohjois-Korean eteneminen. Japanin miehitysjoukot siirrettiin mahdollisimman nopeasti Etelä-Korean rannikolle, mutta joukkojen puutteellinen koulutus ja varustus kävi selväksi ensimmäisten yksiköiden tuhouduttua Pohjois-Korean hyökätessä. Joukkojen lukumäärän lisäännyttyä ja niiden saatua luotua rintamalinja tilanne vakiintui.
Korean sodan jälkeen se jäi turvaamaan Pohjois-Korean vastaista rajaa.


title: Ogaden

text: Ogaden, myös Ogadēn (), on historiallinen maakunta Etiopiassa. Alueen asukkaat ovat etnisesti pääasiassa somaleja, uskonnoltaan muslimeja. Jotkut klaanit käyttävät nimitystä "Somali Galbeed", joka tarkoittaa "Länsi-Somalia".


title: Ogaden

text: Alueen pinta-ala on noin 400 000 km, ja sen rajanaapureita ovat Djibouti, Kenia ja Somalia. Merkittävimpiä kaupunkeja ovat Degehabur (somaliksi Dhagaxbuur), Gode (Godey), Jijiga (Jigjiga), Kebri Dahar (Qabridahare), Shilavo (Shilaabo) ja Werder (Wardheer).


title: Ogaden

text: Alueen hallinnasta käytiin 1977–1978 Ogadenin sota Etiopian ja Somalian välillä. Alueella on ollut uudelleen pyrkimyksiä irtautua Etiopiasta 1980-luvun lopulta alkaen. Ogadenin konfliktissa sissitoimintaa johtaa Ogadenin kansallinen vapautusrintama (ONLF).


title: Länsi-Rooman valtakunta

text: Länsi-Rooman valtakunnalla tarkoitetaan Rooman valtakunnan läntistä puoliskoa. Diocletianus jakoi Rooman valtakunnan kahtia itäiseen ja läntiseen puoliskoon vuonna 285. Itäistä puoliskoa kutsutaan historiankirjoituksessa Itä-Rooman valtakunnaksi, ja se tunnetaan myös Bysantin valtakuntana. 300-luvulla Konstantinus Suuri ja Julianus Apostata suorittivat Rooman valtakuntien uudelleenyhdistämisen. Theodosius I (375–395) oli viimeinen yhtenäisen Rooman keisari. Theodosiuksen kuoleman jälkeen vuonna 395 Rooman valtakunta jaettiin uudestaan ja pysyvästi.


title: Länsi-Rooman valtakunta

text: Jakaantumisen jälkeen Rooma ei enää ollut valtakunnan pääkaupunki. Vuonna 286 Länsi-Rooman pääkaupungiksi tuli Mediolanum eli nykyinen Milano ja vuonna 402 Ravenna.


title: Länsi-Rooman valtakunta

text: Käytännössä Länsi-Rooman valtakunta lakkasi olemasta, kun Romulus Augustus luopui Odovakarin painostamana kruunustaan 4. syyskuuta 476, tai viimeistään keisari Julius Nepoksen kuoltua vuonna 480.


title: Länsi-Rooman valtakunta

text: Länsi-Rooman valtakunnan vähittäinen sortuminen merkitsi vanhana aikana eli antiikkina tunnetun aikakauden loppua Länsi-Euroopan historiassa ja tämän maantieteellisen alueen siirtymistä keskiajan aikakauteen.


title: Torben Grael

text: Torben Schmidt Grael (22. heinäkuuta 1960 São Paulo) on brasilialainen kilpapurjehtija. Hän purjehtii kilpaa köliveneillä eri luokissa (Soling, Star, Snipe ja America's Cup) ja oli Volvo Ocean Racessa 2005–2006 "Brasil 1" -miehistön kapteenina. Vuoden 2008–2009 Volvo Ocean Racessä hän kipparoi voitokkaasti "Ericsson 4" -venettä.


title: Torben Grael

text: Grael on voittanut viisi olympiamitalia, joista kaksi kultaa Star-luokassa.


title: Lauren Harris

text: Lauren Harris (s. 6. heinäkuuta 1984) on brittiläinen laulaja. Hän on Iron Maidenissa soittavan basisti Steve Harrisin tytär. Harris on yhtyeineen keikkaillut runsaasti ja toiminut muun muassa Iron Maidenin ja Within Temptationin lämmittelijänä.


title: Lauren Harris

text: Harrisin esikoisalbumi "Calm Before the Storm" ilmestyi kesäkuussa 2008. Albumin julkaisi Demolition Records.


title: Roger Black

text: Roger Anthony Black (s. 31. maaliskuuta 1966 Portsmouth, Yhdistynyt kuningaskunta) on entinen englantilainen pikajuoksija, jonka päämatka oli 400 metrin juoksu.


title: Roger Black

text: Black voitti junioreiden 400 metrin Euroopan mestaruuden Cottbusissa 1985 ajalla 45,36 ja kuului Yhdistyneen kuningaskunnan joukkueeseen, joka voitti mestaruuden 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Seuraavana vuonna hän voitti Edinburghin kansainyhteisön kisoissa kultaa 400 metrillä ajalla 45,57 ja kuului kultaa voittaneeseen Englannin viestijoukkueeseen. Stuttgartin EM-kilpailuissa samana vuonna hän voitti ratakierroksen Euroopan mestaruuden kisaennätyksellä 44,59 kukistaen Thomas Schönleben neljällä sadasosasekunnilla. Lisäksi hän juoksi ankkuriosuuden brittien voittoisassa pitkän viestin joukkueessa.


title: Roger Black

text: Black juoksi kolmannen osuuden Yhdistyneen kuningaskunnan joukkueessa, joka saavutti Yhdysvaltain jälkeen hopeaa Rooman 1987 MM-kilpailujen 4 × 400 metrin viestissä. Splitin EM-kilpailuissa 1990 Black uusi 400 metrin maanosamestaruutensa ajalla 45,08 – Schönlebe jäi tällä kertaa 0,05 sekunnin päähän. Pitkässä viestissä hän juoksi ankkuriosuuden Yhdistyneen kuningaskunnan joukkueessa, joka voitti mestaruuden uudella Euroopan ennätysajalla 2.58,22.


title: Roger Black

text: Black saavutti hopeaa Tokion 1991 MM-kilpailujen 400 metrillä. Hän juoksi ajan 44,62 häviten kultamitalin vain viidellä sadasosalla Antonio Pettigrew'lle. Pitkässä viestissä Black juoksi avausosuuden brittien joukkueessa, joka voitti maailmanmestaruuden uudella Euroopan ennätysajalla 2.57,53 – Yhdysvallat hävisi 0,04 sekuntia. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän avasi Yhdistyneen kuningaskunnan pronssijoukkueen viestin.


title: Roger Black

text: Black sijoittui maanmiehensä Du'aine Ladejon jälkeen toiseksi Helsingin 1994 EM-kilpailujen 400 metrillä ajalla 45,20. 4 × 400 metrin viestissä hän juoksi kolmannen osuuden brittien kultajoukkueessa. Göteborgin MM-kisoissa 1995 Black oli henkilökohtaisessa kilpailussa seitsemäs ja ankkuroi UK:n viestissä neljänneksi.


title: Roger Black

text: Atlantan olympialaisissa 1996 Black saavutti hopeaa 400 metrillä ajalla 44,41. Hän hävisi kilpailun voittaneelle Michael Johnsonille lähes sekunnin. Viestissä Black ankkuroi Yhdistyneen kuningaskunnan Yhdysvaltain jälkeen hopealle ajalla 2.56,60. Viimeisen arvokisamitalinsa hän sai Ateenan MM-kilpailuissa 1997 juostuaan toisen osuuden brittien viestijoukkueessa, joka alun perin juoksi toiseksi 0,18 sekuntia Yhdysvalloille hävinneenä, mutta nousi maailmanmestariksi jälkikäteen kun Antonio Pettigrew'n dopingtunnustusten jälkeen Yhdysvallat hylättiin.


title: Roger Black

text: Black juoksi 400 metrin ennätyksensä 44,37 Lausannessa 3. heinäkuuta 1996. Hänen paras aikansa 300 metrillä oli Gatesheadissa heinäkuussa 1998 juostu 32,51.


title: Waitangin sopimus

text: Waitangin sopimus oli 46 uusiseelantilaisen maoriheimon ja brittien 6. helmikuuta 1840 Waitangissa, Bay of Islandsin lahden rannalla solmima sopimus, joka teki Uudesta-Seelannista Britannian kruununsiirtomaan. Sopimus alisti maorit brittiläisen Uuden-Seelannin kuvernöörin hallintaan ja antoi näille Britannian kansalaisoikeudet sekä omistusoikeuden omiin maihinsa. Sopimus myös lopetti valaanpyytäjien ja hylkeidenmetsästäjien siirtolaisuuteen perustuneen uudisasutuksen ja nykyaikaisilla tuliaseilla käydyt maoriheimojen väliset sodat. Sitoumuksen allekirjoittamisen jälkeen aloitettiin saarten järjestelmällinen ja rauhanomaisempi asuttaminen.


title: Waitangin sopimus

text: 1800-luku oli suuri käännekohta maorien historiassa. 1800-luvun alussa Uuteen-Seelantiin tuodut länsimaiset aseet johtivat muskettisotiin, joissa länsimaisilla aseilla varustautuneet maoriheimot ryhtyivät taistelemaan perinteisillä aseilla varustautuneita maoreja vastaan. 1813 13 pohjoisten maoriheimojen päällikköä tapasi Kerikerissä, jossa he laativat kirjeen Vilhelm IV:lle ja pyysivät tätä turvaamaan alueensa. Kirjeellä haettiin suojaa paitsi muita maoriheimoja vastaan, myös ranskalaisia vastaan, jotka olivat osoittaneet kiinnostusta Uuteen-Seelantiin. Vilhelm lähetti uuteen-Seelantiin James Busbyn, joka muotoili Uuden-Seelannin itsenäisyysjulistuksen, jonka allekirjoitti vuonna 1835 35 maoripäällikköä. Julistuksella perustettiin löysä Ison-Britannian alainen maoriheimojen liitto, Uuden-Seelannin yhdistyneet heimot.


title: Waitangin sopimus

text: Waitangin sopimuksella haluttiin helpottaa New Zealand Companyn maakauppoja sekä vähentää maorien välisiä kahakoita. 1839 George Gippsistä tuli Uuden-Seelannin kuvernööri. Samana vuonna William Hobson sai tehtäväkseen tehdä Uudesta-Seelannista Ison-Britannian siirtomaa. Hobson valmisteli sopimuksen, jonka tarkoituksena oli siirtää rauhanomaisesti kaikki valta maoreilta Isolle-Britannialle. Hobson luki Kerikerissä julistuksen, jossa hän totesi Uuden-Seelannin kuuluvan Isoon-Britanniaan ja tarkemmin Uuteen Etelä-Walesiin. Hobsonin laatima sopimus käännettiin maorin kielelle, ja siitä lähetettiin kopioita ympäri Uutta-Seelantia allekirjoitettavaksi eri heimopäälliköille. Vaikka kaikki maoripäälliköt eivät allekirjoittaneetkaan sopimusta, Hobson julisti määräysvaltansa koskevan koko maata, ja Uudesta-Seelannista tehtiin Uudesta Etelä-Walesista erillinen siirtomaa.


title: Waitangin sopimus

text: Maorien mielestä uudisasutus loukkasi heille sopimuksessa myönnettyjä oikeuksia, mutta koska sopimuksesta oli olemassa kaksi versiota, jatkoivat eurooppalaiset maorien maiden haltuunottoa, monet mielestään laillisesti. Kauna maorien keskuudessa lisääntyi, ja maakiistat etenkin Pohjoissaarella puhkesivat maorisodiksi 1840-luvulla. Väkivaltaisuudet päättyivät vuonna 1872, mutta taistelujen tuloksena maanomistajuus oli siirtynyt kokonaan siirtolaisille. Viime vuosina maorien korvausvaatimuksista on tullut huomattava poliittinen kysymys Uudessa-Seelannissa.


title: Waitangin sopimus

text: Uuden-Seelannin kansallispäivää vietetään 6. helmikuuta Waitangin sopimuksen solmimisen johdosta.


title: Eero Rahola

text: Eero Rahola (vuoteen 1906 Helenius, 15. tammikuuta 1897 Mänttä – 22. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen kontra-amiraali, Suomen laivaston komentaja sotavuosina ja sen jälkeen pitkäaikainen Merenkulkuhallituksen pääjohtaja.


title: Eero Rahola

text: Mänttäläisen kauppiaan poika Eero Rahola kirjoitti ylioppilaaksi Tampereelta vuonna 1915 ja opiskeli alkuun Teknillisessä korkeakoulussa, mutta vapaaehtoinen osallistuminen Suomen sisällissotaan valkoisten puolella veti hänet sotilasuralle laivastoon. Hän opiskeli 1920-luvulla Italiassa Kuninkaallisessa Meriakatemiassa. Rahola nimitettiin 1936 rannikkolaivaston päälliköksi, missä tehtävässä hän palveli myös Talvisodan ajan. Vuodet 1940–1945 hän oli koko laivaston komentajana. Jatkosodankin aikana Suomen laivasto keskittyi etupäässä kauppamerenkulun turvaamiseen, eikä suuria meritaisteluita käyty. Rahola oli kuitenkin itse mukana panssarilaiva Ilmarisella, kun se upposi miinaan ajettuaan syyskuussa 1941. Suomen historian tuhoisimmassa merionnettomuudessa hukkui 271 ihmistä, mutta Rahola pelastui.


title: Eero Rahola

text: Rahola jätti armeijan vuonna 1945, kun hänet nimitettiin Merenkulkuhallituksen pääjohtajaksi. Hän jäi virasta eläkkeelle 1964.


title: Eero Rahola

text: Eero Raholan veli oli laivanrakennusopin professori ja kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö Jaakko Rahola.


title: Gods of Metal

text: Gods of Metal on Italian suurin metallimusiikkiin keskittyvä festivaali. Se on järjestetty joka kesä vuodesta 1997 lähtien.


title: Gods of Metal

text:
Järjestettiin 27., 28. ja 29. kesäkuuta Bolognassa
Järjestettiin 2., 3. ja 30. kesäkuuta Milanossa.


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 1.–4. kesäkuuta Milanossa.


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 11. ja 12. kesäkuuta Bolognassa.


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 5. ja 6. kesäkuuta Bolognassa.


title: Gods of Metal

text: Rankkasateesta johtuen UFO:n konsertti peruttiin ja Stratovarius soitti seuraavana päivänä Quireboysin ja W.A.S.P.:in välissä.


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 8. kesäkuuta Milanossa.


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 8. ja 9. kesäkuuta Monzassa


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 9. kesäkuuta Milanossa.


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 10. ja 11. kesäkuuta Monzassa


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 5. ja 6. kesäkuuta Milanossa


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 6. kesäkuuta Milanossa


title: Gods of Metal

text: Järjestettiin 7. kesäkuuta Milanossa


title: Pohjan prikaati

text: Pohjan prikaati (PohPr) oli vuosina 1957–1998 toiminut, Ouluun sijoitettu Suomen puolustusvoimien joukko-osasto. Joukko-osasto syntyi, kun 1. Prikaati sai 1. tammikuuta 1957 maakunnallisen nimen. Vuonna 1959 prikaatiin kuulunut patteristo eriytettiin omaksi Pohjanmaan Tykistörykmentin II patteristoksi. Joukkoyksikkö oli sijoitettuna Oulun kasarmialueelle, kunnes se muutti vaiheittain Oulun Hiukkavaaraan 1960-luvun alussa.


title: Pohjan prikaati

text: Prikaatin miehistö rekrytoitiin perinteisesti Oulun ja Lapin lääneistä. Lapin Jääkäripataljoonan ja Rovaniemen ilmatorjuntapatteriston perustamisen myötä rekrytointialue muuttui etelämmäksi Raahen Sotilaspiirin ja Pohjanmaan sekä Sisä-Suomen Sotilasläänien alueelle.


title: Pohjan prikaati

text: Pohjan prikaati lakkautettiin Puolustusvoimien rakenneuudistuksen yhteydessä 31. joulukuuta 1998. Joukkoyksikön perinteitä vaalii 1. lokakuuta 1998 Jääkäriprikaatin joukkoyksikkönä aloittanut Pohjan Jääkäripataljoona. Samalla myös Pohjan prikaatin perinnelippu siirtyi Pohjan Jääkäripataljoonan käyttöön.


title: Pohjan prikaati

text: Pohjan prikaatin kunniamarssina oli Robert Kajanuksen säveltämä marssi "Sankarilaulu".


title: Pohjan prikaati

text: Vuonna 1958 lakkautettiin prikaatin konekiväärikomppaniat, kun konekiväärimiesten erityistarve lakkasi kevyen konekiväärin käyttöönoton myötä. Vuonna 1962 lakkautettiin Maxim m/09 -kalustolla varustettu konekiväärijoukkue.


title: Pohjan prikaati

text: Ilmatorjuntakomppanian koulutus lopetettiin prikaatissa 2. kesäkuuta 1960 osana ilmatorjuntajoukkojen uudelleen organisointia. Käytössä ollut kalusto siirrettiin Pohjanmaan Ilmatorjuntapatteristolle.


title: Pohjan prikaati

text: Prikaatin uusi organisaatio vahvistettiin 20. toukokuuta 1960, jonka mukaan siihen kuuluivat aliupseerikoulu, esikuntakomppania, pioneerikomppania, viestikomppania ja kaksi kivääripataljoonaa. I kivääripataljoonassa oli lisäksi panssarintorjuntakomppania ja II kivääripataljoonassa kranaatinheitinkomppania. Aiempi tukikomppania lakkautettiin.


title: Pohjan prikaati

text: Vuonna 1967 prikaatin pioneerikomppania siirrettiin perustettavan Pohjan Pioneerikomppanian rungoksi ja prikaati menetti oman pioneerikomppaniansa.


title: Pohjan prikaati

text: Vuosien 1973–1975 aikana viestikomppania alistettiin I pataljoonalle ja lopulta lakkautettiin. Viestikoulutus siirrettiin panssarintorjuntakomppaniaan. Esikuntakomppania alistettiin II pataljoonalle ja prikaati sai oman panssarivaunujoukkueen.


title: Pohjan prikaati

text: Yksi pataljoonista toimi 80-luvulla Oulun Pataljoona -nimellä (OulP). Lakkauttamisajankohtana prikaatiin kuului Pohjan Jääkäripataljoona, Pohjan Pioneeripataljoona, Pohjan Sotilassoittokunta ja Pohjois-Suomen Viestipataljoona.


title: Pohjan prikaati

text: Valtioneuvosto teki vuonna 1997 turvallisuus- ja puolustuspoliittiseen selontekoon liittyvän päätöksen joukko-osaston lakkauttamisesta.


title: Pohjan prikaati

text: Pohjan Pioneeripataljoona ja Pohjois-Suomen Viestipataljoona siirrettiin 1.7.1998 alkaen Kainuun Prikaatin komentajan alaisiksi Oulussa. Lisäksi Oulun Korjaamo liitettiin Kajaanin Korjaamoon samana päivänä. Oulun Sotilasläänin esikunnan (OulSlE) alaisuuteen siirtyivät 1.7.1998 lukien vartiosto ja Pohjan sotilassoittokunta sekä varuskunnalliset tehtävät. Pohjan Jääkäripataljoonan nimi luovutettiin Sodankylään Jääkäriprikaatiin.


title: Académica de Coimbra

text: Académica de Coimbra on portugalilainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1887. Joukkue tulee Coimbran kaupungista ja pelaa kaudella 2015–2016 Portugalin korkeimmalla sarjatasolla.


title: Nicole Jaffe

text: Nicole David (o.s. Jaffe) on yhdysvaltalainen entinen ääninäyttelijä, joka toimii nykyisin elokuvanäyttelijöiden agenttina. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan "Scooby-Doo" -televisiosarjan Velman alkuperäisenä äänenä. Ennen äänirooliaan Jaffe esiintyi elokuvissa "Riemukupla" (1968), "Tytöistä on pelkkää harmia" (1969) ja "Pikkusisko" (1969).


title: Nicole Jaffe

text: Jaffe lopetti myöhemmin näyttelemisen mentyään naimisiin Brad Davidin kanssa vuonna 1973 ja vaihtoi uransa agentiksi William Morrisin elokuvanäyttelijöiden agentuuriin. Hän kuitenkin palasi 2000-luvun vaihteessa takaisin Velman rooliin Warner Bros. Animationin tuottamiin animaatioelokuviin "Scooby-Doo ja vampyyri" (2003) sekä "Scooby-Doo ja Meksikon hirviö" (2003).


title: Velma Dinkley

text: Velma Dinkley on kuvitteellinen hahmo, joka on tullut tutuksi Scooby-Doo televisiosarjoista ja elokuvista. Hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 1969 animaatiosarjassa Scooby-Doo, Where Are You!. Hahmon loivat Joe Ruby ja Ken Spears. Velma tunnetaan parhaiten mysteerijengin älykkönä, jonka tunnetuimmat lausahdukset ovat "Jinkies!" ja "My Glasses! I can't see without my glasses!"


title: Velma Dinkley

text: Velma on oranssiin villapaitaan pukeutunut mysteereitä ratkovan ryhmän älykkäin jäsen, jonka avulla he saavat usein paljon johtolankoja. Hän kykenee muun muassa lukemaan kiinaa, japania ja ranskaa, ratkaisemaan tieteellisiä kaavioita ja monia muita älyllisiä lahjoja vaativia asioita. Alkuvuosina Velman ongelmaksi sarjan aikana osoittautui silmälasiensa putoilu, kun erinäiset viholliset tönäisivät häntä tai joutueessaan takaa-ajetuksi, jonka seurauksena Velma kompastui hukaten silmälasinsa. Tämän seurauksena hänen kuultiin usein sanovan "My Glasses! I can't see without my glasses!".


title: Velma Dinkley

text: Velmalla on tapana tarjota Scoobyraksuja Scooby-Doolle ja Shaggylle kaksikon ollessa liian pelokkaita olemaan vapaaehtoisia syöttejä tehtävien aikana. Ryhmän hajaantuessa etsimään johtolankoja Velma on usein Fredin ja Daphnen mukana, mutta satunnaisesti myös Shaggyn ja Scoobyn kanssa, sekä yksikseen. Kuitenkin lähes suurimman osan ryhmän löytämistä johtolangoista Velma kykenee ratkaisemaan mysteerin.


title: Tero Hirvilammi

text: Tero Hirvilammi (s. 1967) on suomalainen ekonomi, joka on toiminut kauppa- ja teollisuusministeri Antti Kalliomäen erityisavustajana 1997–1998, Rautakirja-konsernin kehitysjohtajana 1998–2000, Sitran johtotehtävissä 2000–2005, Euroopan unionin komissiossa 2002–2003 ja Turun kaupungin apulaiskaupunginjohtajana 2005–2011.


title: Tero Hirvilammi

text: Hirvilammi on valmistunut vuonna 1991 kauppatieteiden maisteriksi Vaasan yliopistosta. Opiskeluaikoinaan hän oli Sosialidemokraattisten Opiskelijoiden sekä Vaasan yliopiston hallitusten jäsen.


title: Tero Hirvilammi

text: Valmistuttuaan ekonomiksi Hirvilammi suoritti S-ryhmän johtotehtäviin valmentavan koulutusohjelman, jonka jälkeen hän on suorittanut myös Sitran ekonomistikurssin ja talouspolitiikan johtamiskurssin, Hyväksytty Hallituksen Jäsen (HHJ) -koulutusohjelman sekä Helsingin kauppakorkeakoulun executive MBA -ohjelman (Aalto-yliopiston muodostamisen jälkeen Aalto Executive MBA). Hirvilammi on osallistunut johtamiskoulutusohjelmiin Japanissa (EU-Japan Centre for Cooperation) ja Yhdysvalloissa Harvardin (John F. Kennedy School of Government) ja Stanfordin (Graduate School of Business) yliopistoissa.


title: Tero Hirvilammi

text: SOK rekrytoi Hirvilammin palvelukseensa vuonna 1991. Tuolloisen esimiehensä, KPO:n toimitusjohtaja Martti Eurolan alaisena hän organisoi KPO:n myymäläverkoston nykyaikaisen IT-ohjatun ketjuohjauksen piiriin. Toukokuussa 1992 Hirvilammi siirtyi Helsinkiin, SOK:n kehitysjohtajan alaisuuteen. Hirvilammi työskenteli SOK:n yrityssuunnittelijana 1992–1995, jolloin hän kehitti mm. S-ryhmän kanta-asiakaskorttia, Peugeot-automaahantuonnin varaosalogistiikkaa sekä ABC-liikennemyymäläketjua.


title: Tero Hirvilammi

text: Uudenmaan liiton ensimmäisenä elinkeinopäällikkönä 1996–1997 hän vastasi alueen kuntien elinkeinopolitiikan yhtenäisyydestä.


title: Tero Hirvilammi

text: Kauppa- ja teollisuusministerin erityisavustajana 1997–1998 Hirvilammi osallistui sosialidemokraattisen hallitusryhmän työskentelyyn. Oman ministeriön ohella hänellä oli erityisenä vastuualueena maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla tehtävät ratkaisut.


title: Tero Hirvilammi

text: Erityisavustajakauden jälkeen Hirvilammi siirtyi liike-elämän palvelukseen. Tuolloin pörssinoteerattu Rautakirja Oyj tarjosi hänelle kehitysjohtajan positiota suoraan toimitusjohtaja Hannu Syrjäsen alaisuudessa. Hirvilammi vastasi yhtiön liiketoimintojen kansainvälistämisestä Baltiassa, Puolassa ja Skandinaviassa. Etenkin Baltian operaatioissa hänen lähin yhteistyökumppaninsa oli Finnkino Oy:n tuolloinen ja Onninen Oy:n nykyinen toimitusjohtaja Timo Mänty.


title: Tero Hirvilammi

text: Rautakirjan jälkeen Hirvilammi työskenteli Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran palveluksessa 2000–2005 ohjelmisto- ja materiaaliteknologian yritysten parissa sekä vastasi Sitran sijoituksista ulkomaisissa, lähinnä Yhdysvaltalaisissa, pääomasijoitusrahastoissa. Tällöin hän toimi myös useiden kasvuyritysten hallituksen jäsenenä.


title: Tero Hirvilammi

text: Euroopan komissiossa teknologiapolitiikkaan ja tutkimus/kehitystoimintaan liittyvissä tehtävissä Brysselissä Hirvilammi työskenteli 2003–2004, jolloin hän vastasi etenkin yhteistyöstä työmarkkinajärjestöjen ja EU:n Irlannin Dublinissa sijaitsevan työelämän kehittämiskeskuksen kanssa.


title: Tero Hirvilammi

text: Turun kaupungin osaamis- ja elinkeinotoimen apulaiskaupunginjohtajana Hirvilammi toimi 2005–2011. Tehtävä muodostettiin vuonna 2004 tehdyllä päätöksellä. Tarkoituksena oli lähentää oppilaitoksista valmistuvia opiskelijoita ja heidän potentiaalisia työnantajiaan. Hirvilammi vakiinnutti toimikautenaan mm. vuosittaiset tapaamiset Turun neljän oppilaskunnan (TY, ÅA, TuKK ja TuAMK) johdon kanssa sekä kutsui opiskelijajärjestöjen edustajia myös laajemmin yhteisiin tapaamisiin. .


title: Tero Hirvilammi

text: Hirvilammi toimi Turun Seudun Kehittämiskeskuksen ja Turku Science Park Oy:n hallituksen varapuheenjohtajana 2006–2010 ja oli valtakunnallisen Osaamiskeskusohjelman johtoryhmän jäsen.


title: Tero Hirvilammi

text: Kansainvälisellä tasolla Hirvilammi toimi Euroopan suurten kaupunkien Eurocities-järjestön yrittäjyyspoliittisen työryhmän puheenjohtajana. Työn tuloksena julkaistiin Turun kauppakorkeakoulun toteuttama tutkimus Eurooppalaisen yrittäjyyden päivästä.


title: Tero Hirvilammi

text: Hirvilammi on toiminut Helsingin Ekonomit HEKO ry:n ja Suomen Ekonomiliitto SEFE ry:n hallitusten jäsenenä sekä SEFE:n työmarkkina- ja edunvalvontatoimikunnan puheenjohtajana. Opiskeluaikoinaan hän oli Opiskelijain reserviupseeripiiri ORUP ry:n taloudenhoitaja ja toiminnanjohtaja.


title: Tero Hirvilammi

text: Helsingin käräjäoikeus määräsi joulukuussa 2009 Hirvilammin maksamaan 30 päiväsakkoa, koska hänen todettiin vuoden 2009 toukokuussa pahoinpidelleen liikuntavammaista vaimoaan. Syyskuussa 2010 Helsingin hovioikeus päätti pitää tuomion voimassa.


title: Tero Hirvilammi

text: Turun kaupunginhallitus päätti pidättää Hirvilammin virastaan helmikuussa 2010. Pahoinpitelytuomion lisäksi Turun kaupunginhallitukselle annetun selvityksen perusteella hän oli toistuvasti toiminut virkavelvollisuuksiensa vastaisesti ollessaan päihtyneenä virkatehtävissä, perusteettomasti poissa töistä, lähettämällä sopimattomia kirjoituksia useille vastaanottajille sekä käyttämällä kaupungin edustusvaroja epäasianmukaisesti. Turun hallinto-oikeus totesi kesäkuussa 2010 päätöksen kuulemisvirheen vuoksi laittomaksi. Korkein hallinto-oikeus päätyi saman vuoden joulukuussa samaan ratkaisuun.. Turun kaupunki määrättiin Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä maksamaan Hirvilammille ansionmenetyksistä johtuen 80 000 euroa vahingonkorvauksena laittomasta päätöksestään.


title: Tero Hirvilammi

text: Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen jälkeen Turun kaupunki irtisanoi ja pidätti Hirvilammin virastaan uudestaan. . Hirvilammi valitti päätöksestä hallinto-oikeuteen. Tällä kertaa valituksen aiheena oli virastapidätyksen laillisuus ja se, pyrkikö työnantaja välttämään palkanmaksua. Turun kaupunki katsoi vastineessaan, että Hirvilammi oli osoittautunut soveltumattomaksi tehtävään, eikä tästä syystä virantoimitusta voitu kohtuudella jatkaa. . Marraskuussa 2011 Turun hallinto-oikeus käsitteli asiaa uudelleen Hirvilammen vaatimuksesta. Hallinto-oikeus hylkäsi kaikki Hirvilammin vaatimukset, koska hänen moitittava käytöksensä oli aiheuttanut luottamuksen ja arvostuksen menettämisen. . Korkeimman hallinto-oikeuden joulukuussa 2013 tekemän päätöksen mukaan Turun kaupungilla oli lailliset perusteet Hirvilammin irtisanomiselle.


title: Trinidadinsaku

text: Trinidadinsaku ("Pipile pipile") on äärimmäisen uhanalainen Trinidadin saarella elävä kanalintu. Se kuuluu kirjosakujen sukuun hokkojen heimossa.


title: Trinidadinsaku

text: Kooltaan trinidadinsaku on noin 70 cm ja väriltään suurimmaksi osaksi musta. Höyhenpuvussa on myös häivähdys violettia. Siivissä on valkoisia pisteitä. Trinidadinsakun nahka on silmien ympäriltä sininen ja lajilla on myös sininen kaulaheltta. Lajin nokka on sininen ja koivet punaiset.


title: Trinidadinsaku

text: Trinidadinsakun elinympäristöä ovat sademetsien pohjakerrokset 400–900 metrin korkeudessa. Ravintonaan laji käyttää hedelmiä. Trinidadinsakukannan kooksi arvioidaan 70–200 yksilöä. Suurin uhka lajille on laiton metsästys sekä elinympäristön raivaaminen plantaasien tieltä.


title: Äyrinmäki

text: Äyrinmäki on alue Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa entisen Pattijoen kunnan alueella. Alue sijaitsee noin 8 kilometriä itään Saloisten kirkonkylältä. Sen ohi kulkee Raahe–Vihanti-tie eli niin sanottu Malmitie. Äyrinmäellä oli aiemmin kyläkauppa ja posti. Äyrinmäki oli myös Pattijoen Ylipään eli nykyisen Lasikankaan alueen postiosoite 1990-luvulle asti.


title: Äyrinmäki

text: Äyrinmäki on ollut Pattijoen Ylipään laitimmainen perä vanhan Saloisten kunnan rajalla. Noin puolentoista kilometrin matkalla Mattilanperäntien varressa olevat talot ovat kuuluneet Pattijoen kunnan perustamisvuodesta 1920 alkaen Pattijoen kuntaan ja kuuluivat Pattijoen Ylipään koulupiiriin. Sitä kauempana sijaitsevat talot kuuluivat ensin Saloisiin ja 1973 tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen Raaheen.


title: Äyrinmäki

text: Nykyisin Äyrinmäen katsotaan usein olevan osa Mattilanperää alueen nykyisen postiosoitteen mukaisesti.


title: Koirakoski

text: Koirakoski on Sonkajärven kunnassa Pohjois-Savon maakunnassa sijaitseva kylä. Kantatie 87 Nurmekseen ja Rautavaaralle kulkee Koirakosken kautta. Kylän läpi virtaa Nurmijoki, joka laskee kylän eteläpuolella Sälevään.


title: Koirakoski

text: Kylässä toimii Koirakosken seudun kyläyhdistys ry, jonka puheenjohtaja on Veikko Heikkinen ja sihteeri Sari Heikkinen. Kylällä on aiemmin ollut kauppa.


title: Somalian klaanit

text: Somaliassa klaanit ovat perinteinen ja tärkein sosiaalinen ryhmä osana kulttuuria ja politiikkaa. Klaanius periytyy isän mukaan; lapsi kuuluu samaan klaaniin kuin isänsä. Lapset saavat oman nimensä lisäksi isänsä ja isoisänsä nimen. Tapana on ollut opetella kaikkien esi-isiensä nimet jopa 30 sukupolvea taaksepäin. Tästä lapset ovat samalla oppineet klaaninsa, johon he kuuluvat. Naimisiin mennessään naiset pitävät oman nimensä ja isänsä klaanin nimen. Hautajaisissa vainajaa kuitenkin kutsutaan äitinsä nimen mukaan, jotta ei tulisi erehdystä, sillä perinteisen uskomuksen mukaan vain äidistä voidaan olla varmoja. Klaanit jakautuvat tyypillisesti alaklaaneihin, jotka voivat edelleen jakautua usean tason allekkaisiin alaklaaneihin. Perinteisesti avioliitot ovat yhdistäneet klaaneja, sillä ne on solmittu eri klaanien välillä. Käytäntö on kuitenkin muuttunut 1990-luvun sisällissodan myötä, ja nykyään on yleisempää avioitua saman kuin eri klaanin jäsenen kanssa.


title: Somalian klaanit

text: Klaanit ovat somalipaimentolaisten perinteinen poliittinen järjestelmä. Sen pohjalta on sodittu, sovittu ja soviteltu taloudellisista eturistiriidoista. Klaanijärjestelmän pohjalta ovat eri eturyhmät liittyneet yhteen tai eronneet. Klaanit eivät ole puhtaasti sukuun perustuva järjestelmä, vaan pienemmät klaanit ovat voineet liittyä suurempiin ilman sukulaisuutta. Klaanien sukupuu ei siten välttämättä kerro geneettisestä sukulaisuudesta. Paimentolaisklaanien asuinalueet eivät ole tiettyyn alueeseen tai paikkaan sidottuja. Perimätieto, jonka mukaan osa somaliklaaneista olisi peräisin Arabian niemimaalta, on helppo osoittaa vääräksi – arabialaiset nimet ovat tulleet käyttöön vasta 1500-luvulla. Somalian itsenäistyessä 1960-luvulla Somali Youth League päätti luopua klaanijärjestelmästä ja siirtyä puoluejärjestelmään, sillä klaanijärjestelmää pidettiin syynä Somalian hajanaisuuteen. Siad Barren diktatuurin aikana klaanit kiellettiin, mutta käytännössä Barre itse käytti hyväksi klaanien välisiä ristiriitoja hallitessaan maata. Barren kukistuttua klaanijärjestemästä on tullut jälleen avoin poliittisen vallankäytön väline.


title: Somalian klaanit

text: Somalit uskovat, että neljä suurinta klaania periytyvät "Samaalesta" (joissakin yhteyksissä nimi esiintyy muodossa "Samale"). Nämä paimentolaisklaanit ovat Darod, Dir, Hawiye, ja Isaaq. Paimentolaisklaanit eivät ole alueeseen tai paikkaan sidottuja. "Sab"-kantaisästä periytyvät Digil ja Mirifle-Rahanweyn klaanit, jotka elävät maanviljelystä Jubba- ja Shebelejokien välisissä laaksoissa.


title: Somalian klaanit

text: Ylimmän tason klaaneista käytetään myös nimitystä "klaaniperhe". Klaaniperheet ja klaanit jakautuvat pienempiin alaklaaneihin osapuilleen seuraavasti (lista ei ole täydellinen):


title: Somalian klaanit

text: Diktaattori Siad Barren kukistaminen 1990-luvun alussa johti klaanipohjaiseen sisällissotaan, jossa väkivallan perusteeksi tuli klaanitausta. Uhanalaisia olivat sotaa käyvien klaanien – Darood, Hawiye ja Ogaden – perheenjäsenet. Näitä kuitenkin suojasi oma klaani.