title: William Henry Sykes

text: Sykes oli Bombayn armeijan tilastotieteilijä ja oli perustamassa brittiläistä "Royal Statistical" "Society"a 1835 ja oli myös järjestön presidentti 1863–1865.


title: William Henry Sykes

text: Sykes jätti Bombayn armeijan 18. heinäkuuta 1833, ja muutti takaisin Englantiin 1837 everstin arvoisena. 1840 hänestä tuli Itä-Intian komppanian johtaja. 1857 hän ryhtyi Aberdeenin parlamenttiedustajaksi. Hän oli myös Aberdeenin yliopiston rehtori.


title: Vorokki

text: Vorokki ( ven. ) eli käyntikela ( suom. ) on tukkinippujen kasaamisessa käytetty hevos- tai ihmisvoimin toimiva pystykela, varppauslaitos. Niitä on käytetty sekä aluksissa, varppilaivoissa, että maalla, jolloin sellaista on voitu käyttää myös hevosella (hevoskierto). Käyntikeloja on myös aikoinaan käytetty yleisesti laivoissa mm. takilan käsittelyyn ja ankkurin nostamiseen, kuten oheisessa kuvassa.


title: Vihteljärvi

text: Vihteljärvi (Historiallisissa lähteissä usein Wihteljärwi tai Vihtiläjärvi, 1500-luvulla myös Vichtisträsk) on yksi Kankaanpään vanhimmista kylistä, joka sijaitsee Pohjanmaantien varrella Kankaanpään kaupunkikeskuksesta Laviaan päin. Kylässä on asukkaita noin 850.


title: Vihteljärvi

text: Ensimmäiset nykyiset asukkaat asettuivat Vihteljärvelle 1500-luvulla, mutta alueelta on löydetty myös kivikautisia asuinpaikkoja sekä historiallisen ajan tervahauta. Kylä on vanhaa viljelyaluetta ja ollut vuodesta 1992 lähtien osa kansallisesti arvokkaaksi arvioitua Vihteljärvi-Niemenkylä/Vihteljärvi-Riihonlahti kulttuurimaisema-aluetta.


title: Vihteljärvi

text: Alueella oli 1970-luvulle asti runsaasti pieniä kengänvalmistusyrityksiä ja Kankaanpään kenkäteollisuus on saanut syntynsä kylän alueella. Iisak Koskela aloitti kenka- ja nahkatukkuliikkeensä kylällä vuonna 1906.


title: Vihteljärvi

text: Vihteljärvi on osa Pohjois-Satakunnan järviseutua ja kylää Kuninkaanlähteen halkoo vesistö, johon kuuluvat Kuninkaanlähteenoja, Vihteljärvi, Isojoki ja Kaukojärvi. Vesistö jatkuu Lavian Karhijärveen Susikosken kautta. Alue on syntynyt ruhjelaaksoon, johon jääkauden jälkeen on kulkeutunut hienojakoisia maa-aineksia kuten savea, hieta ja hiesua. Pohjoisreunastaan kylä rajautuu Hämeenkankaan harjualueeseen. Hämeenkankaan reuna-alueella purkautuu pohjavettä lähteinä ja Kuninkaanlähde on Suomen runsasvetisin lähde.


title: Vihteljärvi

text: Vihteljärvi on vesilintujen, kuten hanhien ja laulujoutsenten, levähdyspaikka niiden muuttomatkoilla ja kalasääsken pesimäaluetta.


title: Vihteljärvi

text: Vihteljärvellä sijaitsevat Ruotsin kuningas Aadolf Fredrikin vierailun (1752) mukaan nimetty Kuninkaanlähde ja sen valtakunnallisesti palkittu caravan-alue.


title: Vihteljärvi

text: Vihteljärvellä toimii peruskoulun ala-aste, joka tunnetaan Vihteljärven kouluna. Koulurakennus on valmistunut 1961 ja peruskorjattu vuosina 2001-2003. Aikanaan Vihteljärvellä ovat toimineet myös Ruonin, Polven ja Kiviniemen kansakoulut. Kylällä toimii myös kyläkauppa Wihtis. Kyläkauppa on palvellut kyläläisiä, mökkiläisiä ja ohikulkijoita samalla paikalla jo 1960-luvulta lähtien. Kylällä toimivia yhdistyksiä ovat urheiluseura Vihteljärven urheilijat, metsästysseura, Vihteljärven maatalousnaiset sekä kylätoimikunta. Muina palveluina Vihteljärvellä on hiljattain kunnostettu kylätalo, yhteisvoimin ylläpidettävä uimaranta sekä jääkiekkokaukalo ja kevyenliikenteen väylä.


title: Vihteljärvi

text: Talkoovoimin järjestettävä Vihteljärven ympärijuoksu järjestetään vuosittain syyskuussa ja on sanoman mukaan Satakunnan vanhin yhtäjaksoisesti järjestetty juoksutapahtuma. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1960 ja vuonna 2016 järjestettiin järjestyksessä 57. ympärijuoksu .


title: Tukiasema

text: Tukiasema yhdistää langattomassa tietoliikenteessä päätelaitteen (matkapuhelin, tietokone) radioteitse kiinteään verkkoon. Tiedonsiirtoverkon päätelaitteet muodostavat radioyhteyden tukiasemaan ja ovat sen kautta yhteydessä muihin langattoman tai langallisen verkon laitteisiin. Tukiasema toimii lähettimenä ja vastaanottimena tietyllä alueella. Langatonta lähiverkkoa kutsutaan WLANiksi (Wireless Local Area Network). WLAN tukiasemalle annetaan SSID-tunnus.


title: Tukiasema

text: Langattoman lähiverkon IEEE 802.11 tukiasemissa on yleensä silta ja reititin. Langattoman lähiverkon tukiasemat ovat yleistyneet huimasti muutaman viime vuoden aikana.


title: Tukiasema

text: Matkapuhelinverkon tukiaseman (BTS, Node B) kautta matkapuhelinverkon päätelaitteet muodostavat radioteitse puhe- tai datayhteyden matkapuhelinkeskukseen tai kiinteään verkkoon.


title: Parhaan naispääosan Jussi

text: Parhaan naispääosan Jussi on yksi Jussi-palkinnoista, joita Filmiaura ry jakaa vuosittain suomalaisille elokuville.


title: Parhaan naispääosan Jussi

text: Vuosina 1944–1965 sekä vuodesta 1981 eteenpäin palkinnon nimi on ollut parhaan naispääosan Jussi-palkinto, ja se on jaettu vuosittain yhdelle näyttelijälle; lisäksi sen rinnalla on jaettu parhaan naissivuosan Jussi-palkintoa. Vuosina 1966–1981 ei ollut erikseen pää- ja sivuosa-Jusseja, vaan ainoastaan parhaan naisnäyttelijän Jusseja, joita voitiin jakaa vuosittain useammalle näyttelijälle. Alla on listattu molemmat palkinnot.


title: Staplerfahrer Klaus

text: Staplerfahrer Klaus – Der erste Arbeitstag on vuonna 2001 valmistunut saksalainen lyhytelokuva trukinkuljettajana työskentelevän Klausin ensimmäisestä työpäivästä. Elokuva on parodia työturvallisuuden edistämiseen tähdätyistä opetusfilmeistä. Vajaan kymmenen minuutin pituisen splatter-elokuvan ohjasivat Stefan Prehn ja Joerg Wagner. Pääosassa trukinkuljettaja Klausina esiintyy näyttelijä Konstantin Graudus. Juontajan äänenä on – hirtehistä autenttisuuden tuntua luomassa – kotimaassaan television liikennevalistuksen tietoiskujen juontajana tunnettu Egon Hoegen. Elokuva kohosi nopeasti genrensä klassikoksi. Se sai useita palkintoja ja osallistui vuoden 2001 Cannesin festivaaleille. Vuodesta 2003 se on ollut saatavilla digitaalisena versiona DVD-levyllä Saksassa. Kansainväliseen DVD-levitykseen se on tulossa vuonna 2007. Mielenkiintoinen yksityiskohta on, että jotkin saksalaiset yritykset ovat alkaneet käyttää elokuvaa trukinkuljettajien koulutukseen – huumoria käyttäen turvaohjeet jäävät helpommin oppilaan mieleen. Paikallinen ammattiliitto on kuitenkin kehottanut olemaan käyttämättä elokuvaa opetustarkoituksiin, koska sen näkeminen on aiheuttanut joidenkin oppilaiden pyörtymisen.


title: Staplerfahrer Klaus

text: Elokuva on tehty 1980-luvun alun työturvafilmien tyyliin käyttäen trukkia aidossa ympäristössään. Päähenkilö Klaus on juuri saanut trukin ajamiseen oikeuttavan ajokortin. Ensimmäisenä työpäivänään hän tekee jokseenkin kaikki mahdolliset virheet trukkia kuljettaessaan. Tämä johtaa johtaa lukuisiin onnettomuuksiin, joissa irtoilee käsiä, putoilee päitä ja ihmisiä lävistyy trukin haarukkaan. Elokuvan opetuksellisuus paljastuu pian näennäiseksi, ja alkaa verinen splatter, joka tosin on koko ajan tunnistettavissa yliampuvasta toteutustavastaan parodiaksi, mutta ylittää joidenkin katsojien kestokyvyn.


title: Turun yliopiston varsinaissuomalainen osakunta

text: Turun Yliopiston Varsinaissuomalainen Osakunta ry (lyh. TVO) on yksi Turun yliopiston ylioppilaskuntaan kuuluvista osakunnista. Vuonna 2007 Turun yliopiston varsinaissuomalaisella osakunnalla oli noin 500 jäsentä Turun yliopistosta, Åbo Akademista ja Turun kauppakorkeakoulusta. Osakunta perustettiin alun perin vuonna 1928 varsinaissuomalaisten opiskelijoiden maakuntakerhoksi, mutta nykyisin suuri osa yhdistyksen jäsenistä on kotoisin muualta kuin Varsinais-Suomesta.


text: Osakunnan tilat olivat vuodesta 1956 sijainneet ylioppilastalolla. 1960-luvulta lähtien tilat toimivat myös rock-klubina. Tilan omistava Turun ylioppilaskyläsäätiö päätti irtisanoa toukokuussa 2010 osakunnan vuokrasopimuksen ja rakensi tiloihin pyöräkellarin. Häädön vastustamiseksi kerättiin adressi, jonka allekirjoitti 5 000 ihmistä. Osakunta siirtyi vuonna 2013 Köydenpunojakadulla sijaitseviin tiloihin.


title: Vefsn

text: Vefsn (eteläsaameksi "Vaapste") on kunta Nordlandin läänissä Pohjois-Norjassa. Sen rajanaapureita ovat luoteessa Leirfjord, pohjoisessa ja idässä Hemnes, kaakossa Hattfjelldal, etelässä Grane sekä lännessä Brønnøy, Vevelstad ja Alstahaug.


title: Vefsn

text: Kunnan hallinnollinen keskus on Mosjøenin kaupunki (9 686 as. 2014). Muutoin kunnan väestö on hajautunut suhteellisen tasaisesti kunnan alaville alueille.


Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta ry l. Savo-Karjalainen Osakunta, lyh. SKO on yksi Turun yliopiston neljästä osakunnasta.


Osakunnan edeltäjä, maakuntakerho Savo-Karjalainen ylioppilasseura, perustettiin Turun yliopiston ylioppilaskunnassa 6. marraskuuta 1925. Osakuntastatuksen sittemmin Savo-Karjalaiseksi Kerhoksi (S-KK) nimensä vaihtanut yhteisö sai 9. toukokuuta 1957. Vuonna 1969 tapahtuneen ylioppilaskunnan osakuntajaon lakkauttamisen jälkeen Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta ry on ollut Turun yliopiston ylioppilaskunnan alayhdistys (nyk. järjestö). Osakunnan kanta-alueita ovat Pohjois- ja Etelä-Karjalan, Pohjois- ja Etelä-Savon, sekä Kymenlaakson maakunnat. SKOn vuosipäivää juhlitaan karjalaisen runonlaulajan Pedri Shemeikan kuolinpäivää, 11.4., lähimpänä lauantaina.


title: Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta

text: Eräs näkyvimmistä Savo-Karjalaisen Osakunnan toiminnan muodoista on sen historian aikana ollut vuosina 1975–2012 Turun ylioppilastaloilla, YO-talo B:n katutasossa toiminut S-Osis-opiskelijaravintola, jonka toiminnasta se vastasi yhdessä Satakuntalais-Hämäläisen Osakunnan (SHO) kanssa. Osakuntien omien tapahtumien lisäksi S-Osiksella nähtiin sen historian aikana keikkailemassa myös lukuisia bändejä. Vuonna 2012 SKO, SHO ja Turun yliopiston Pohjalainen Osakunta (TPO) muuttivat osakuntatalo Uusi-S:lle. Osakuntataloa ylläpiti ja vuokrasi SKO:n ja SHO:n muodostama yhdistys S-Osakunnat. Uusi-S:sta vuokrasivat omien tilaisuuksiensa käyttöön myös osakuntien ulkopuoliset turkulaiset opiskelijat ja opiskelijajärjestöt. Rakennuksen saatua purkutuomion ja aikataulun purkamiselle osakunnat joutuivat lopettamaan toimintansa Uusi-S:lla 30.11.2015. Syksystä 2013 alkaen SKOlla on ollut jälleen myös päiväoleskelutila Osakuntatila B YO-talo B:n katutasossa yhdessä SHO:n ja Turun yliopiston Varsinaissuomalaisen Osakunnan (TVO) sekä sittemmin myös TPO:n kanssa.


text: Marraskuun 6. päivänä 1925 kokoontui joukko itäsuomalaisia opiskelijoita Turun Yliopiston Ylioppilaskunnan huoneistoon keskustelemaan oman maakuntakerhon perustamisesta. Yhteenliittymä päätettiin perustaa ja se sai nimekseen Savo-Karjalainen Ylioppilasseura. Uuden seuran tarkoitus oli ""yhdistää karjalaisiin ja savolaisiin lukeutuvat Turussa opiskelevat ylioppilaat toveripiiriksi, ylläpitämään jäsenissään isänmaan ynnä suomalaisen kansallisuuden rakkautta, tarjoamaan heille tilaisuutta jalostavaan toverielämään sekä herättämään ja vireilläpitämään heissä harrastusta tieteelliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan Savon ja Karjalan hyväksi."" Perustavassa kokouksessa päätettiin myös viettää seuran vuosipäivää kuulun karjalaisen runonlaulajan Pedri Shemeikan kuolinpäivänä 11.4. Kokous päätti myös kutsua yliopiston opettajakuntaan kuuluvia itäsuomalaisia seuran seniorijäseniksi.


text: Savo-Karjalaisen Ylioppilasseuran, jonka nimi muutettiin 1930-luvun alussa Savo-Karjalaiseksi Kerhoksi (S-KK), toiminta sai vakiintuneet muotonsa jo 1920-luvun lopussa. Kerhon toiminta oli vapaamuotoista ja kaikenlaista virallista jäykistelyä pyrittiin välttämään. Illanistujaiset, retket, juhlat ja maakuntakiertueet muotoutuivat kerhoelämän olennaisiksi osiksi. Usein kokoonnuttiin jonkun jäsenen luokse nauttimaan maakunnasta saapunutta kalakukkolähetystä. Retkeilyä harrastettiin niin Turun lähiympäristössä kuin kauempanakin: kerholaiset vierailivat ahkerasti mm. Helsingin itäsuomalaisten osakuntien luona. Kerhon jäsenmäärä oli ennen toista maailmansotaa muutamia kymmeniä. Jäsenmäärä oli suurimmillaan vuoden 1930 tietämillä, jolloin kerhoon kuului noin 50 jäsentä.


text: Oman kerhonauhan S-KK sai vuonna 1930, jolloin Katri Waren suunnitteli kaikille Turun Yliopiston maakuntakerhoille nauhat ylioppilaskunnan nauhan värijaotuksen pohjalta. Savo-Karjalaisten väreiksi tulivat maakuntien värit punainen, musta ja keltainen. Tämä nauha on edelleen käytössä SKOn osakuntanauhana.


text: Vuonna 1930 näki päivänvalon myös toinen osakunnan näkyvä tunnus: Käk-lehti. Jo näytenumerossaan lehti julisti poliittiseksi kannakseen puna-musta-keltaisen, jossa punainen tarkoittaa kommunismia, musta fasismia ja keltainen mongolismia. Samaan hengenvetoon lehti ilmoitti, ettei se kannata yhtäkään mäistä aatteista. Sotia edeltävän ajan Käet olivat käsin kirjoitettuja ja ne ilmestyivät tavallisesti vuosi- ja seniorijuhlien aikoihin.


text: Savo-Karjalainen Kerho tunnettiin hauskana ja välittömänä yhteisönä. Suuri vaikutus tähän maineeseen oli kerhon juhlilla. Shemeikan päivänä huhtikuussa vietettiin kerhon vuosijuhlaa, jonka muodot ovat säilyneet kuta kuinkin samoina näihin päiviin. Juhlaillallinen, puheet, tervehdykset ja maakuntalaulut kuuluivat vuosijuhlien ohjelmaan jo 1920-luvulla. Pääjuhlan jälkeen ilonpito jatkui tavallisesti tanssin merkeissä pikkutunneille.


text: Loka-marraskuussa vietettävä seniorijuhla sai sekin alkunsa 1920-luvun lopulla. Aluksi sen järjestivät seniorit, mutta pian valmistelut siirtyivät junioreiden harteille. Jo tällöin notkuivat pöydät seniorijuhlissa kala- ja lanttukukoista, karjalanpiirakoista ja kokkelipiimästä.


text: Viimeksi mainitun nautintoaineen valmistamisen ongelmista sai alkunsa osakunnan erikoisuus: Kulinaarinen tiedekunta. Vuoden 1931 seniorijuhlassa esitti T. J. Kukkamäki latinankielisen kulinaarisen väitöskirjansa, jonka nimi kuului suomeksi: ""Savolaisen kokkelipiimän happaneminen ja juoksutus erilaisissa olosuhteissa ja näiden seikkojen vaikutus piimän kulinaariseen tehokkuuteen"". Professori Yrjö Väisälän toimiessa vastaväittäjänä väitöskirja hyväksyttiin ja samassa tilaisuudessa perustettiin Kulinaarinen tiedekunta edistämään vastaavanlaista tutkimustoimintaa. Tästä eteenpäin Kulinaarisen tiedekunnan kokous on ollut yksi seniorijuhlan ehdottomia kohokohtia.


text: Toinen maailmansota katkaisi 1930-luvun leppoisan "student as such" -aikakauden ja pakotti opiskelijat opintojen aherruksesta ja ylioppilaselämän riemuista vakavampiin toimiin. Sotien aikana Savo-Karjalaisen Kerhon toiminta laantui luonnollisista syistä: miehet olivat rintamalla ja koko Turun yliopistokin oli suljettu lukuvuoden 1941-1942. Sotavuosina kerhon vähäistä toimintaa ylläpitivät naiset. He korjasivat reikäompeluilloissa vanhaa vaatetavaraa lähetettäväksi Itä-Suomeen sodasta kärsineille perheille. Muutamat kerhon naisista osallistuivat myös lauluyhtye "Sirkat" -nimisenä kokoonpanona rintamille järjestetyille viihdytyskiertueille.


text: Toisen maailmansodan jälkeen Savo-Karjalainen Kerho aloitti toimintansa keväällä 1945 kerhon 20-vuotisjuhlan järjestämisen merkeissä. Entiseen vauhtiin ei toiminta kuitenkaan päässyt. Koko seuraavaa kymmenvuotiskautta 1950-luvun puoliväliin voi luonnehtia hiljaiselon kaudeksi. Kerhon tärkeimmät - ja lähes ainoat - tapahtumat olivat vuotuiset juhlat ja harvat teeillat. Epäiltiin koko kerhon pikku hiljaa hiipuvan pois.


text: Turun yliopiston opiskelijamäärä kasvoi nopeasti 1950-luvulla. Tämä loi paineita ylioppilaskuntaa ja paikalleen jämähtäneitä maakuntakerhoja kohtaan. Ylioppilaskunta siirsi beaanien (so. uusien opiskelijoiden) koulutuksen 1955 maakuntakerhojen hoidettavaksi, mikä lisäsi nopeasti kerhojen jäsenmäärää. Kerhojen räjähdysmäinen kasvu sai niiden vanhat ja vapaamuotoiset organisaatiot natisemaan liitoksissaan. Tämä sekä kerhojen toimintaan kohdistunut arvostelu sai aikaan keskustelua osakuntajärjestelmään siirtymisestä.


text: Lopullisen sysäyksen osakuntien syntyyn antoi ylioppilaskunnan sääntömuutos, jonka mukaan ylioppilaskunta saattoi jakautua osakuntiin. Savo-Karjalainen Kerho julistautui osakunnaksi ensimmäisenä Turun yliopiston maakuntakerhoista 9.5.1957. Osakuntajärjestelmään siirtyminen kasvatti ja monipuolisti entisen maakuntakerhon organisaatiota. Tärkeimmät uudet virat olivat inspehtori ja kuraattori. Savo-Karjalaisen Osakunnan ensimmäiseksi inspehtoriksi tuli professori Kaarlo Hartiala ja ensimmäiseksi kuraattoriksi maisteri Mauno Mielonen.


text: Uusi osakunta siirsi kerhoajalta periytyneet tunnukset, kerhonauhan ja -merkin, suoraan osakunnan tunnusmerkeiksi. Uutena embleeminä vihittiin 1959 käyttöön taiteilija Olof Erikssonin suunnittelema osakunnan lippu, jonka heraldiset aiheet ovat peräisin kotimaakuntien vaakunoista.


text: Osakunnan toiminnan vilkkaimmat, vauraimmat ja monipuolisimmat ajat sijoittuivat 1960-luvulle. Edellisen vuosikymmenen lopulla alkanut osakuntien pakkojäsenyys takasi jäsenmäärän nopean kasvun. Suurimmillaan SKOn jäsenmäärä oli vuonna 1969, jolloin osakuntaan kuului 999 opiskelijaa. Toimitilat SKO sai Ylioppilastalo A:n alakabinetista, joka nykyisin on TYYn käytössä. Siellä järjestettiin juhlia, hippoja, teeiltoja ja monenmoista muuta toimintaa. Käk-lehti ilmestyi painettuna useasti vuodessa. Syksyn beaaniaiset olivat suuria tapauksia: SKOn tutustumisillatsuja varten varattiin Iskerin urheiluhalli ja juontajaksi kutsuttiin itse Spede Pasanen. Monet yhä elävät osakunnan toimintamuodot ovat peräisin 1960-luvulta. Vuosikymmenen aikana perustetuista lukuisista kerhoista toimii edelleen punaviinin maisteluun keskittyvä Chevaliers de la Table Rouge (ChTR). SKOn elokuvakerhon eli SKObion perut näkyivät vielä vuosikymmenien kuluttua videoyöinnostuksessa. Kyykkääminen ja kyykän akateemisiin maailmanmestaruuskilpailuihin osallistuminen aloitettiin myös 1960-luvulla.


text: Osakuntavierailujen kulta-aika sattui sekin 1960-luvulle. Helsingin itäsuomalaisiin osakuntiin (Wiipurilainen Osakunta, Karjalainen Osakunta, Savolainen Osakunta, Kymenlaakson Osakunta) pidettiin yhteyttä entiseen malliin. Uusia suhteita luotiin Åbo Akademin Östra Finlands Nationiin sekä Ruotsiin eräisiin ruotsalaisiin ja emigranttivirolaisiin osakuntiin.


text: Vilkkaan vuosikymmenen loppu toi mukanaan muutoksen osakuntaelämässä. Vuonna 1969 purettiin päätös ylioppilaskunnan jakautumisesta osakuntiin ja samalla lakkasi myös osakuntien pakkojäsenyys. SKOn jäsenmäärä putosi nopeasti lähes tuhannesta jäsenestä kolmeensataan. Tällöin alkoi myös osakuntaelämän voimakas politisoituminen. SKO otti osaa 1969 tapahtuneeseen Turun Ylioppilaslehden polttotempaukseen, jolloin TYL:n numeroita poltettiin Turun torilla vastalauseeksi lehden linjalle. Osakunta sai paljon negatiivista julkisuutta ja yli 40 osakunnan jäsentä erosi SKOsta vastalauseeksi tapahtuneelle. Tämän jälkeen poliittisia kannanottoja pyrittiin varomaan. SKO jäi myös osakuntiin 1970-luvulla kohdistuneen ääripolitisoitumisen ulkopuolelle.


text: Ylioppilaskunta hääti SKOn A-talon alakabinetista 1973 tarvitessaan tiloja omaan toimistokäyttöönsä. Vuonna 1975 löytyi SKOn tilaongelmille ratkaisu ja alkoi melkein neljä vuosikymmentä kestänyt yhteiselo Satakuntalais-Hämäläisen Osakunnan kanssa Yo-talo B:n alakerrassa. S-Osikseksi nimetyssä B-talon osakuntahuoneistossa alkoi osistanssien ja TVO:n kanssa järjestettyjen yhteistilaisuuksien järjestämisen aika, joka lähes sellaisenaan jatkui aina 1980-luvun lopulle saakka. Osakunnan muuttumista "pelkäksi välikaljakapakoitsijaksi" myös kritisoitiin, mutta taloudelliset arvot painoivat luonnollisesti vaakaa oluenmyynnin ja tanssien sekä rock-konserttien järjestämisen puoleen.


text: Hieman hiljaisemman 70-luvun jälkeen koitti 80-luvulla jälleen uusi kukoistus. Osistanssit tuottivat, uusia jäseniä liittyi runsaasti vuosittain, juhla- ja lauluperinne kokivat renessanssin, kesäpäiviä alettiin järjestää Itä-Suomen kunnissa, Käk/Käenpiika ilmestyi monta kertaa vuodessa ja osiksen remontointiinkin riitti varoja.


text: Syksyllä 1989 kirjoitettiin SKOn Tosi Miesten Kerhon a.k.a. Miestenkerhon säännöt, jotka määrittävät myös Tosi Miehen ominaisuudet, jotka uusilta kerhoon pyrkiviltä tulee tentata ensimmäisellä osallistumiskerralla. Miestenkerhon historia on kaksiosainen jakautuen kahdelle vuosituhannelle: ensimmäinen Tosi Miesten Kerhon aikakausi ulottui perustamisestaan aina vuoteen 1999 saakka, minkä jälkeen kerhon toiminta todennäköisesti jäsenistön valmistumisesta ja muutenkin vähenemisestä johtuen loppui. Kerhon ensimmäisellä aikakaudella kokoontumiset tapahtuivat sekä osakunnalla että kerholaisten omissa kodeissa. Kerhokokoontumisissa paikalla oli yleensä alle kymmenen Tosi Miestä, joten kovin suuria tiloja ei toiminta vaatinut. Punaviinikerho ChTR:n tapoja mukaillen Miestenkerhon säännöt määrääsivät, että kokoontumisissa on nautittava vähintään kahta eri merkkiä olutta, joista toisen on oltava kolmannen veroluokan kotimainen olut. Näin myös tapahtui, ja nautinnoista toimivat todisteina jälkipolville jääneet pöytäkirjamerkinnät maistettujen oluiden pulloista irrotettuine etiketteineen. Olutmaistelun ohessa saatettiin harrastaa sääntöjen mukaista järkevää keskustelua ja muuta kerhon puitteisiin sopivaa aktiviteettia kuten penkkiurheilua.


text: Keskiolutravintoloiden nopea lisääntyminen ja Ainejärjestökeskuksen (AJK) tulo keskeiseksi opiskelijabileiden järjestämispaikaksi saivat aikaan sen, että osistanssien järjestäminen lakkautettiin kannattamattomana noin 1990. Tämä teki suuren loven osakunnan tuloihin. Kun samalla pitkään osakunnassa vaikuttanut aktiivipolvi valmistui ja jätti osakuntapuuhat eikä uusia jäseniä onnistuttu houkuttelemaan toimintaan mukaan, oltiin nopeasti aallonpohjassa. Uusia jäseniä ei tullut, vanhat toimintamuodot kituivat väenpuutteessa ja uutta toimintaa oli vaikea keksiä.


text: Toiminnallisesta ja henkisestä aallonpohjasta nousemiseksi työskenneltiin 1990-luvun alkupuolella ahkerasti, mikä alkoi tuottaa tulosta syksyllä 1993 osakunnan saadessa pitkästä aikaa useita kymmeniä uusia jäseniä. Tästä alkoi uusi vilkas osakuntatoiminnan aika. Eräänlaisena kulminoitumana voi pitää asiaankuuluvalla perinpohjaisuudella vietettyä SKOn 70. vuosijuhlaa 1995. Myös kerhotoiminta, Käk-lehti ja kesäpäivätoiminta toipuivat vuosikymmenen alun lamasta.


text: Uutena piirteenä osakuntapuuhiin tuli 1990-luvun jälkipuoliskolla julkaisutoiminta, jonka tuloksena syntyivät Savo-Karjalaisen Osakunnan laulukirjan uusi, ajanmukaistettu laitos 1996, Anu Strandmanin juhlakirja ""So What, I´m So Hot"" 1996, Chevaliers de la Table Rouge -kerhon 30-vuotiskirja 1997 ja Savo-Karjalaisen Osakunnan historia 2000. Myös osistoiminta virkistyi; tähän vaikutti SKO:n ja SHO:n yhteistyössä toteuttamat S-Osiksen remontit 1996-1997.


text: Vilkkaan toiminnan kausi jäi kuitenkin lyhyeksi. Vuosikymmenen lopulla oltiin samassa tilanteessa kuin vain muutamia vuosia aiemmin: aktiivit valmistuivat, uusia jäseniä ei liittynyt ja toiminta kärsi verenvähyydestä. Hallituksessa oli vain taloudenhoitaja, kuraattorit ja kulttuurisihteeri, eikä osakunnan jäihin laittaminenkaan ollut vaiettu aihe.


text: Uuteen vuosituhanteen ponnistettiin kokenein voimin, kun pääasiassa senioreiden vetämä elokuvakerho Hiljaisten seiväshyppääjienkerho aloitti toimintansa tammikuussa 1999. Osakunnan ulkopuolella toiminut kerho muuttui tulevina vuosina osakunnan tiloissa toimivaksi SKObioksi, joka on välillä myös tehnyt ekskursioita Turun elokuvateattereihin. Vähitellen alkoi osakunnan juniorijäsenmääräkin uudelleen kasvaa ja sitä myötä toiminta aktivoitua. Vuosituhannen alussa SHO oli kahdesta S-Osiksen osakunnasta aktiivisempi osapuoli ravintolatoiminnan pyörittämisessä. Ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä ravintola eli huippuaikojaan ja sitä pyörittäneeseen S-Osis-tiimiin valittiin myös SKOn oma edustaja pitämään savo-karjalaisen puolikkaan puolia. S-Osiksen lavalla kuultiin Kauko Röyhkää, Disco Ensembleä, Lapkoa, Jukka Poikaa ja monia muita nykyään isoja nimiä. Välit muihin osakuntiin olivat olosuhteisiin nähden kuitenkin varsin etäiset. SKOn aktiiviosakuntalainen ei välttämättä tiennyt mitään muiden osakuntien toiminnasta; soholaiset saattoivat ihmetellä, minne jotkut katoavat noustessaan portaita yläkertaan. S-Osis-tiimi-yhteistyön alettua osakunnat alkoivat lähentyä toisiaan. SKO lämmitteli suhteitaan TPO:hon vuosituhannen puolivälissä, jolloin muun muassa järjestettiin yhteisiä sitsejä ja 2004 yön yli kestänyt retki Kuhankuonon retkeilyreitistölle. Osasyynä välien lämpenemiseen TPO:n kanssa voi olla myös S-Osiksen takaoven siirtäminen, jolloin kulku TPO:n toimistolle tapahtui TVO:n tilojen sijaan S-Osis-salin kautta. Samaan aikaan TPO ja SKO alkoivat järjestää yhteisiä beaanisitsejä, joiden yhteydessä beaanit ansaitsivat civis-statuksensa. SKO, SHO, TPO ja Sohon Torwet alkoivat myös järjestää yhteisiä pikkujouluja.


text: Kulinaarinen tiedekunta heräsi eloon vuonna 2003 virkaan astuneen inspehtori Kaisa Häkkisen johdolla. Vuonna 2004 hän väitteli tiedekunnanssa otsakkeella "“Kala suomalaiskansallisesta, etymologisesta ja kulinaarisesta näkökulmasta.”" Tämän jälkeen kulinaarisessa tiedekunta alkoi järjestää väitösten lisäksi muitakin tapahtumia. Häkkisen väitöksen jälkeen on väitelty muun muassa absintin vaikutuksesta karjalanpiirakoiden tuomaan kulinaariseen elämykseen, piparkakkuarkkitehtuurista ja onpa myös koottu yksi artikkelipohjainenkin väitöskirja. Tiedekunta kokoontuu edelleen jokaisen lokakuun 19. päivänä, mahdollisuuksien mukaan ravintola Teinissä, suunnittellen tulevien seniorijuhlien sekä tulevan toimintavuoden ohjelmaa.


text: Uudelle vuosituhannelle tultaessa Savo-Karjalaisen Osakunnan kyykkäperinteeseen kuuluivat kyykkäharjoitusten sekä 1970-luvulla alkaneen vuosittaisen SKO Open -turnauksen järjestäminen, yökyykkäturnaukset ja akateemisen kyykän MM-kisoihin osallistuminen. Maailmanmestaruuskisojen järjestäminen oli 1990-luvun alusta lähtien vakiinnutettu Tampereen Hervantaan, joten 2000-luvun alkupuolella SKO järjesti säännöllisesti enää yhtä arvoturnausta, sen omaa SKO Openia. SKO Openin järjestämisen ajankohta on vaihdellut viime vuosina; perinteisen tammi-helmikuun vaihteen tienoilta turnaus on sijoittunut myös syksylle, jolloin se on toiminut esittelyturnauksena uusille opiskelijoille ja SKOn beaaneille. Turnaus on 2000-luvulla kokenut osallistuvien joukkueiden määrässä selvän taantuman. Turnauksen kultaisiin vuosiin verrattuna on turnauspäivänä kentillä ollut huomattavasti hiljaisempaa, ja 2010-luvulla on turnausta jouduttu jopa siirtämään heikkojen ilmoittautumislukemien vuoksi.


text: Yhden päivän turnauksen sijaan tasaista suosiota on nauttinut vasta vuonna 2003 synnytetty SKOn Kyykkäliiga, johon yliopiston opiskelijoista koostuvat joukkueet olivat tervetulleita kilpailemaan yhtä päivää pidempiaikaisen sarjan voitosta. Ensimmäinen Kyykkäliiga järjestettiin osakunnan kyykkämestarin johdolla toukokuussa 2003, jolloin liigan mestari selvisi kahden pelipäivän yhteistuloksen perusteella. Sen jälkeen konsepti on laajentunut ja vakiintunut 4–5 peli-illan lukukausitahtiin. Keväästä 2003 alkuvuoteen 2006 liigamestari selvitettiin kahdesti vuodessa, kun sekä kevät- että syyskaudella pelattiin omat liigansa. Keväällä 2007 kruunattiin ensimmäinen koko lukuvuoden kestäneen Kyykkäliigan mestari, ja siitä eteenpäin liigan mestaruutta onkin juhlittu aina vuosittain huhtikuussa. Sekä Kyykkäliiga että SKO Open ovat 2010-luvulla olleet osallistuneiden joukkueiden osalta sekä varsin poikkitieteellisiä että poikkiosakuntalaisiakin.


text: 2000-luku toi mukanaan myös uuden Tosi Miesten sukupolven. Syyskuun 27. päivänä 2004 kokoontui osakunnan toimistolle miesseurue, joka aloitti ns. modernin Miestenkerhon aikakauden. Alkuperäisiä sääntöjä noudattaen Miestenkerho alkoi kokoontua kaljalampun alla, punaisen pöydän ääressä lukukausien aikana joka kuukauden viimeisenä maanantaina kello 18.00, ja jatkoi tapaansa säännöllisesti. Joulukuun viimeisen maanantain kokoontumiset olivat harvinaisuuksia, mutta 2000-luvun Miestenkerho aloitti heti ensimmäisenä toimintavuotenaan perinteen kokoontua joulun alla ns. yöpeijaisiin saunomaan ja nauttimaan itse valmistetusta liharuuasta hyvän oluen kera. Moderni Miestenkerho järjesti kuukausittaisten kokoontumistensa lisäksi mm. kaikille osakuntalaisille avoimia ekskursioita Tammelan Keppana Kellari -ravintolaan sekä Turun lähiöiden anniskeluravintoloihin. Lähitoimintana kerholaiset järjestivät myös grilli-iltoja osakunnalla sekä inhokkiolutiltoja pahanmakuisten olutkokemusten kunniaksi.


text: Naistenkerho sensijaan eli hiljaiseloa läpi uuden vuosituhannen aina välillä kuitenkin rykäisten jotain pientä ohjelmaa jäsenilleen. Naistenkerhoon sai tulla mukaan kuka tahansa itsensä naiseksi tunteva ja naiseuden käsitettäkin venytettiin. Meikki- ja käsityöiltojen lisäksi ohjelmassa oli mm. äijäilyiltoja, leffailtoja, retkiä ja ekskursioita.


text: Huhtikuussa 2017 Miestenkerho ja Naistenkerho yhteisessä kokoontumisessaan päättivät lopettaa kerhojen toiminnan vielä saman vuoden aikana. Naistenkerho järjesti kevään aikana kerhonsa glitter-teemaiset hautajaissitsit ja Miestenkerho kesäkuussa päättäjäispeijaiset kaikilla herkuilla. Tapahtumat jäivät näin kerhojen viimeisiksi.


text: Vuonna 2007 SKOn aktiivit Elina Pajunen ja Mira Tammelin eivät kokeneet kuuluvansa Naistenkerhoon, joka tuohon aikaan painottui lähinnä käsityöaskareisiin. Miestenkerhoon ei naisilla taas ollut asiaa. Niinpä he päättivät perustaa uuden tilanteeseen soveltuvan kerhon, jonka nimeksi he antoivat Väliin Putoajien Kerho eli VPK. Väliin Putoajien Kerhossa kävi alusta asti myös miehiä, joita ei oluen maistelu pahemmin kiinnostanut. Väliin Putoajien Kerhoon tullessa on ensimmäisellä kerralla määriteltävä, millä tavalla on elämässään väliinpudonnut. Säännöllisen epäsäännölliset tapaamiset muodostuvat teemailloista, joissa on muun muassa maisteltu purkkikalakukkoa ja pidetty levyraatia.


text: SKOn punaviinikerhon eli ChTR:n toiminta on jatkunut miltei samanlaisessa muodossa joka keskiviikkoisena viininmaistelukerhona. Vielä 2000-luvun alussa kerhossa pyörivät eri aktiivit kuin SKOn päivittäisessä toiminnassa; tuolloin Chevaliers de la Table Rouge oli pääasiassa seniorien kerho. Viime vuosina mukaan on eksynyt paljon myös juniorijäseniä, jotka osallistuvat osakunnan muuhunkin toimintaan. ChTR:n aktiivikävijämäärä on kasvanut välillä jo niinkin suuriin määriin, etteivät punaisen pöydän ympärille meinaa kaikki kerralla edes mahtua.


text: Vuonna 2009 Turun ylioppilaskyläsäätiön (TYS) suunnalta alkoi osakunnalle kuulua huhuja YO-talojen tulevasta yleisremontista. Seuraavana vuonna B-talon osakunnat alkoivatkin valmistautua muuttoon. Vuonna 2011 SKO ja SHO yhdistivät voimansa uuden osakuntatilan hankkimiseksi ja väliaikainen tila myös löydettiin. Vappuna 2012 vietettiin 37-vuotiaan S-Osiksen hautajaisia ja heti vappuhuuman laannuttua muutettiinkin jo viimeiset tavarat YO-taloilta Helsinginkadun toiselle puolelle Kirkkotielle. Mukaan uuteen paikkaan purettiin niin vanha baaritiski kuin maakuntavaakunoin koristellut väliovetkin. Aiemmin motoristikerhon tilana toiminut keltainen puutalo nimettiin Uusi-S:ksi, eli Uusikseksi, ja se oli alkuvuoden 2012 aikana remontoitu talkoohengessä muuttokuntoon. Remontit ja ehostukset jatkuivat talossa kuitenkin vielä myöhemminkin. S-Osis-tiimin tavoitteena oli remontoida tila sellaiseksi, että sitä voitaisiin vuokrata myös muiden opiskelijajärjestöjen tapahtumapaikaksi. Uusiksen vuokraukset alkoivatkin syksyllä 2012. S-osakuntien alivuokralaiseksi Uusikselle muutti myös TPO, joka sai käyttöönsä pienen toimiston ullakkokerroksesta. SKO ja SHO yhdistivät toimistonsa toiseen ullakkohuoneeseen, joka sittemmin tultiinkin tuntemaan nimellä SHKOimisto.


text: YO-talo B:n remontin ajan toukokuusta 2012 elokuulle 2013 Uusi-S oli SKOn ainoa oma tila, jossa tapahtumia voitiin järjestää ja kerhot pystyivät kokoontumaan. Oman tilan lisäksi bileiden järjestämispaikoiksi alettiin hakea myös Turun keskustan yökerhoja, joissa ainejärjestöjen kanssa yhteistyössä ruvettiin järjestämään erilaisia teemabileitä. SKOn ja muidenkin Uusiksen osakuntien tuottelijaimmat ja menestyksekkäimmät bileet olivat edelleen kuitenkin omissa tiloissa järjestetyt tapahtumat, etupäässä vappubileet ja syksyn pilttibileet. Muidenkin opiskelijajärjestöjen vuokratessa Uusista omien tapahtumiensa järjestämiseen, alkoi se kasvattaa tunnettavuuttaan myös osakuntien ulkopuolella; SKO ja SHO saivat samalla ilmaista mainosta, mikä auttoi uusien jäsenten rekrytoimisessa. Osakunnan kerhoille Uusiksen evakkoaika oli hankalampaa aikaa talon syrjäisen sijainnin vuoksi. Puhtaasti Uusiksen ansiosta SKOlle syntyi vuonna 2012 kuitenkin uusi kerho, Akateeminen SaunaSeura (ASS), joka pyöri SKO:n, SHO:n ja TPO:n jäsenille vapaana viikoittaisena saunavuorona talon saunatiloissa. Pikaisen lenkin osakunnan kerhovalikoimassa teki myös SHO:n kanssa yhteisenä toiminut Koirakerho, jonka tehtävänä oli käyttää osakuntien nelijalkaisia ystäviä viikoittain ulkona. Vuonna 2012 perustettu Koirakerho karkasi kuitenkin kerhojen joukosta jo seuraavana vuonna eikä sitä ole sittemmin näkynyt.


text: Osakunnan uusin kerho on kuitenkin keväällä 2013, osakunnan 88. vuosijuhlan jatkoilla perustettu Jaloviinakerho. Osakunnan toimistolle Uusiksen vintille kokoontui tiivis jaloviinan ystävien joukko, ja yksi asia johti toiseen, minkä jälkeen SKOlle oli syntynyt kerho, jonka tähti ei ole olemassaolonsa aikana sammunut hetkeksikään. Kerhon olennaisin tunnusmerkki on sen keskittyminen jaloviinan nauttimiseen sen erilaisissa olomuodoissa. Ylioppilaskunnan yleisten toivomusten mukaisesti kerho on pyrkinyt saamaan kokoontumisiinsa tarjolle myös alkoholittomia Jallu-vaihtoehtoja, mikä käytännössä on tarkoittanut asioimista R-kioskin lehtihyllyn ylimmillä riveillä. Jaloviinakerhon ominaispiirteisiin on perustamiskokouksesta lähtien kuulunut sen yhdistysmäinen toimintamalli. Kerholla on vuosittain syyskokouksessa nimitettävä puheenjohtaja eli Jalopeura, joka kerhon johtokunnan avustamana käy kerhon kokouksia enimmäkseen satunnaisiin ja ennakoimattomiin aikaan osakunnan tapahtumien jatkoilla samaan tapaan kuin osakunnan mystinen ja virallisen epävirallinen laulukerhokin. Aina ei kokous tarvitse edes Jalopeuraa johtajakseen; kunhan paikalla on sheriffi ja kokoukselle on Jalopeuran lupa. Alusta asti kerhon toiminnassa on läheisesti ollut mukana myös sen otaniemeläinen, vanhempi sisarjärjestö Akateeminen Jaloviinaseura, jonka kanssa yhteydenpito on ollut tiivistä.


text: TYS sai YO-talo B:n remontin valmiiksi loppukesästä 2013 ja aiempien lupausten mukaisesti SHO ja SKO saivat muuttaa remontin jälkeen takaisin aiempaa pienemmiksi osiksi pilkottuihin entisen S-Osiksen tiloihin. Osakuntaravintola ei enää tehnyt paluuta B-talolle. YO-talo B:n toisen kerroksen toimistokäytävä oli myös muutettu asunnoiksi, minkä takia katutason kerroksen tiloissa ei enää ollut lupaa järjestää äänekkäitä tapahtumia kello kymmenen jälkeen illalla yhtenäkään päivänä viikossa. Syyskuussa 2013 osakuntalaiset kantoivat ensimmäiset paluumuuttotavarat tilaan, joka ennen remonttia oli tunnettu S-Osiksen salin matalana puolena. S-Osiksen entinen tanssilattia oli nyt Osakuntasali, jonka seinälle ripustettiin savo-karjalaisten ja satakuntalais-hämäläisten vaakunat. Matalalle puolelle muodostui pikkuhiljaa jälleen hengailutila sohvineen, peleineen ja videotykkeineen. Samalla myös TVO muutti samoihin tiloihin yhteen S-Osakuntien kanssa. Osakuntasalin S-Osakunnat ja Akateeminen Aurajokilaivuriyhdistys (AAly) vuokrasivat yhdessä ja aloittivat salin edelleen vuokraamisen ainejärjestöjen ja yhdistysten tapahtumakäyttöön. Luonnollisesti myös S-Osakuntien jäsenet, SKO ja SHO, ottivat Osakuntasalin tapahtumiensa yhdeksi keskeiseksi järjestämispaikaksi.


text: Beaanit civistyivät vuosien ajan miltei huomaamattaan TPO:n ja SKO:n yhteisillä beaanisitseillä. Syksyllä 2013 sekä SKO että SHO kuitenkin esittelivät uuden beaanipassinsa, johon beaanit keräisivät pisteitä muun muassa osallistumalla osakunnan tapahtumiin ja nakittautumalla avuksi tapahtumissa ja talkoissa. Kahdesti vuodessa, pikkujoulujen ja vuosijuhlien jatkoilla, SKOn beaaneja alettiin dokaanin johdolla promovoida civiksiksi. Civis-status oli nyt siis ansaittava muillakin teoilla kuin vain sitsaamalla yhtenä iltana vuodessa.


text: Syyskuusta 2013 alkaen osakunnalla oli enemmän tilaa kuin koskaan aiemmin, kun se toimi sekä Uusiksella että YO-talo B:ssä, johon varsinkin kerhot pikku hiljaa palailivat. YO-talo B:n osakuntatila, eli Osakuntatila B toimi jälleen kolmen osakunnan julkisivuna, johon uusia osakuntiin tutustujia oli taas helppo houkutella. Myös uusina naapureina elävien muiden opiskelijajärjestöjen aktiivit eksyivät välillä ihmettelemään osakuntien osaa tiloista. YO-talo B:n toiminnan elpyessä lähestyi Uusiksen aika toisaalta loppuaan.


text: Kuten jo vuonna 2011 tiedossa oli, Kirkkotien väistötila tulisi olemaan sen purku-uhan ja kaavoitussuunnitelmien vuoksi väliaikainen. Marraskuussa 2015 reilun kolmen vuoden pituisen tähdenlennon jälkeen osakuntalaiset ja muut Uusiksen ystävät saivat jättää hyvästinsä talolle Uusiksen viimeisissä bileissä ja seuraavan kuun vaihteessa se olikin jo tyhjä. SKO:n ja SHO:n kanssa ulos muutti tietenkin myös TPO, joka tammikuusta 2016 alkaen korvasi TVO:n S-Osakuntien kämppäkaverina B-talolla.


title: Essence

text: Essence on yhdysvaltalainen muoti-, elämäntapa- ja viihdejulkaisu. Lehden ensimmäinen numero julkaistiin maaliskuussa 1970, ja sen levikki on noin 1 600 000 kappaletta. Se oli ensimmäinen 18–35-vuotiaille afroamerikkalaisille naisille kohdennettu kuukausijulkaisu.


title: Essence

text: Vuonna 2000 lehtiyhtiö Time osti lähes puolet Essence lehdestä. Vuonna 2005 Time osti enemmistön (51% osakkeista) ja pelkästään sen omistamien osakkeiden arvo on noin 170 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria


title: Viiden juttu

text: Viiden juttu ("Party of Five") on amerikkalainen draamasarja, jota tehtiin kuusi tuotantokautta vuosina 1994–2000. Sarja kertoo viidestä eri-ikäisestä sisaruksesta, joiden vanhemmat kuolevat auto-onnettomuudessa ja jotka joutuvat järjestämään elämänsä uudelleen. Jo aikuinen Charlie muuttaa takaisin kotiin pitääkseen huolta sisaruksistaan, jotka puolestaan ovat teini-iässä, sen kynnyksellä tai nuorimman veljen tapauksessa vielä leikki-iässä. Sarjassa seurataan varsinkin neljän vanhemman lapsen ongelmia ja kasvamista sekä heidän keskinäistä lähentymistään.


title: Viiden juttu

text: Sarja menestyi alettuaan odotettua huonommin ja sen tuotanto uhattiin lopettaa, mutta pienen viiveen jälkeen se keräsi hyvät katsojaluvut ja saavutti kulttimaineen faniensa joukossa. Monille sarjan näyttelijöistä Viiden juttu toimi ponnahduslautana myöhempiin rooleihin. Esimerkiksi Neve Campbell ja Jennifer Love Hewitt ovat näytelleet elokuvissa, ja Matthew Foxilla on eräs päärooleista suositussa "Lost"-sarjassa.


title: Robert Kalina

text: Robert Kalina (s. 1955) on Itävallan keskuspankissa työskentelevä setelien suunnittelija.


title: Robert Kalina

text: Kansainvälisesti tunnetuksi hän tuli voitettuaan eurosetelien suunnittelukilpailun syyskuussa 1996. Hänen suunnittelemansa setelisarja oli yksi eri suunnittelijoiden tekemästä 44 ehdotuksesta.


title: Robert Kalina

text: Euroseteleiden suunnittelussa yksi erityinen vaikeus oli se, että kuvat eivät saaneet sisältää mitään kansallisia, olemassa olevia kohteita. Kun muissa kilpailuehdotuksissa esiintyi seteliperinteiden mukaisesti henkilökuvia (vaikkakin anonyymejä), niin Kalina jätti kasvokuvat kokonaan pois ja sai sen sijaan eurooppalaisten yhteisestä rakennusperinnöstä hyvän aiheen eurosetelisarjalle. Kalinan kilpailuehdotuksen onnistuneisuudesta kertoo sekin, että eurosetelien muotoilu ei ole herättänyt mitään merkittävää vastustusta, eikä setelistön uudelleenmuotoilu siten ollut tarpeen ennen kuin niiden turvaominaisuuksien päivitys tuli ajankohtaiseksi yli kymmenen vuoden kuluttua sarjan käyttöönotosta.


title: Robert Kalina

text: Kalinan suunnittelema ensimmäinen eurosetelisarja korvataan vähitellen usean vuoden kuluessa toukokuusta 2013 lähtien toisella eurosetelisarjalla, joka pohjautuu Kalinan seteleiden kuvitukseen mutta on saksalaisen Reinhold Gerstetterin suunnittelema.


title: Robert Kalina

text: Kaikki Itävallan šillinkiarvoiset setelit vuodesta 1982 vuonna 2002 tapahtuneeseen euron käyttöönottoon asti olivat Kalinan suunnittelemia. Hänen käsialaansa ovat myös Azerbaidžanin uudet, 1.1.2006 käyttöön otetut manat-setelit ja kolikot.


title: Mikin ketkuteatteri

text: Mikin ketkuteatteri (engl. "Mickey's House of Villains") on Disneyn piirroselokuva. Elokuvan päähenkilöt ovat Mikki Hiiri, Aku Ankka, Minni Hiiri, Hessu, Iines Ankka ja monet muut Disneyn elokuvissa aiemmin esiintyneet hahmot. Elokuva julkaistiin videolla Yhdysvalloissa syyskuussa 2002.


title: Mikin ketkuteatteri

text: Elokuvassa Mikki järjestää teatterissaan Halloween-juhlat. Niihin osallistuu erilaisia ketkuja, joilla on omat suunnitelmansa.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: ”I Was Made For Lovin’ You” on yhdysvaltalaisen Kiss-yhtyeen kappale, joka julkaistiin ensimmäisen kerran yhtyeen seitsemännellä studioalbumilla "Dynasty" vuonna 1979. Kappaleen ovat säveltäneet yhtyeen laulaja ja rytmikitaristi Paul Stanley, lauluntekijä Desmond Child ja Vini Poncia, joka työskenteli tuottajana "Dynastylla". Kappaleen laulaa Paul Stanley. ”I Was Made for Lovin’ You” julkaistiin "Dynastyn" ensimmäisenä singlenä 20. toukokuuta 1979 b-puolenaan yhtyeen soolokitaristi Ace Frehleyn säveltämä ja laulama kappale ”Hard Times”.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: Kappaleesta tuli valtava kansainvälinen hitti ja se oli Kissin menestynein singlejulkaisu sitten vuoden 1976 "Destroyer"-albumin singlejulkaisun ”Beth”. Kappale nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100-listan 11. sijalle ja se oli singlelistojen kärkisijalla kuudessa eri maassa. Kappale nousi singlelistojen kymmenen parhaan joukkoon yhteensä 14 eri maassa ja se myi kultaa Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Italiassa. Valtavasta kansainvälisestä menestyksestä huolimatta ”I Was Made For Lovin’ You” on yhä Kissin kiisteltyimpiä kappaleita, sillä se poikkeaa merkittävästi yhtyeelle tavanomaisesta hard rock-tyylilajin musiikista ja siinä on runsaasti vaikutteita diskomusiikista, minkä vuoksi kappale sai hämmentyneen vastaanoton yhtyeen fanien keskuudessa.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: ”I Was Made for Lovin’ You” oli yhtyeen ja lauluntekijä Desmond Childin ensimmäinen yhteistyö, ja Child teki yhtyeen kanssa sittemmin kappaleita 1980-luvulla useaan otteeseen. Kissin basisti-laulaja Gene Simmonsin mukaan ”I Was Made for Lovin’ You” oli viimeinen "Dynasty"-albumille valmistunut kappale, sillä kappale valmistui vasta, kun muu albumi oli jo viimeistelyvaiheessa. Kissin rytmikitaristi ja laulaja Paul Stanley aloitti kappaleen työstämisen, koska hän halusi todistaa, että disko-kappaleen kirjoittamiseen pystyisi kuka tahansa. Myös "Dynasty"-albumin tuottanut Vini Poncia osallistui kappaleen säveltämiseen Childin ja Stanleyn kanssa. Kappaletta työstettiin aluksi nimellä ”Tonight”.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: ”I Was Made for Lovin' You” oli Kissin ensimmäinen merkittävä singlemenestys Euroopassa.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: Kiss kuvasi kappaleesta musiikkivideon Savannahin kaupungissa Georgiassa Savannah Civic Centerissä 20. kesäkuuta 1979. Musiikkivideon ohjasi John Goodhue. Kiss oli poikennut esiintymään Savannahissa kahden konsertin ajan Dynasty Tour -kiertueella, mutta toinen konsertti peruuntui vähäisen lipunmyynnin vuoksi. Koska yhtyeellä oli edelleen käytettävissään ensimmäisessä konsertissaan käyttämänsä lavasteet, niitä päätettiin hyödyntää sekä ”I Was Made for Lovin' You” että ”Sure Know Something” -musiikkivideoiden kuvaamiseen.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: Paul Stanleyn ja Desmond Childin yhteistyö oli uraauurtavaa. Yhtyeillä ei ollut tätä ennen tapana käyttää ulkopuolisia biisintekijöitä, vaan bändin jäsenet tekivät kappaleita joko itse tai yhteistyössä bändin sisällä. Korkeintaan saatettiin ottaa tuottaja jollain tavalla mukaan. Ulkopuolista lauluntekijää ei kuitenkaan haluttu käyttää, koska siitä olisi voinut syntyä vaikutelma, ettei yhtye osaa tai kykene tekemään biisejään itse. Kun sitten Stanleyn ja Childin yhteistyönä tekemä kappale osoittautui Kissille valtavaksi menestykseksi, se avasi muillekin yhtyeille mahdollisuuden kokeilla samaa kasvojaan menettämättä. Esimerkiksi Bon Jovi teki yhteistyötä Desmond Childin kanssa, ja näin syntyivät kappaleet ”You Give Love a Bad Name” sekä ”Livin' on a Prayer”.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: Kappale on ollut tuottoisa. Sen lisäksi että kappale on mukana useilla Kissin Greatest Hits -levyillä, siitä ovat lukuisat artistit tehneet cover-versioita, sitä esitetään elokuvissa ja mainoksissa. Frederikin Killeri-levyllä vuodelta 1991 kappale on versioitu nimellä ”Eero Eros”. Suomalainen Embraze otti kappaleen mukaan ensilevylleen "Laeh", joka ilmestyi 1998. Vuonna 2005 julkaistulla norjalaisella Kiss-tribuuttialbumilla "" kappaleen esitti norjalainen glam metal -yhtye Wig Wam.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: Yleisen harhaluulon mukaan yhtyeen soolokitaristi Ace Frehley olisi soittanut kappaleessa bassoa, mutta tästä huolimatta kappaleessa basistina on Gene Simmons. Sen sijaan rumpali Peter Criss ei soita kappaletta levyllä, vaikka esiintyy sekä videossa että levynkannessa. Peter Crissin tilalla soittaa sessiorumpali Anton Fig.


title: I Was Made for Lovin’ You

text: Sessiojäsenet:


title: Markus Seikola

text: Markus Seikola (s. 5. kesäkuuta 1982 Laitila) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Hänen vahvuutensa olivat kiekollisessa pelissä ja hänellä oli myös kova lyöntilaukaus.


title: Markus Seikola

text: Seikola on naimisissa vuoden 2008 tangokuningattaren Hanna Talikaisen kanssa.


title: Markus Seikola

text: Turkuun kotipaikaltaan Laitilasta muuttaneen Seikolan ura käynnistyi TPS:n junioreissa. Vahva hyökkäävä puolustaja sai kutsun puolustajien loukkaantumisista kärsineeseen edustusjoukkueeseen kaudella 2000–2001. Seikola vakiinnutti paikkansa liigassa ja voitti keväällä Suomen mestaruuden. Seuraavat neljä kautta kuluivat myös Turussa.


title: Markus Seikola

text: Tuloksellisesti parhaan kautensa Seikola pelasi 2004–2005 jolloin hän teki 14 pistettä (5+9) sekä tehotilastoon lukeman +17. Seuraavalla kaudella 2005–06 Seikola vaihtoi maisemaa TPS:stä kesken kauden Ruotsin Elitserieniin, jossa uusi joukkue oli tuore mestari Västra Frölunda. Seuraavalla kaudella Seikola teki 19 pistettä heikosti menestyneessä göteborgilaisseurassa, joka jäi ensimmäistä kertaa pudotuspelien ulkopuolelle sitten kauden 1994–1995.


title: Markus Seikola

text:
Vajaan kahden Ruotsin kauden jälkeen Seikola siirtyi kaudeksi 2007–2008 HPK:hon. HPK:sta hän lähti Ilvekseen kaudeksi 2008–2009. Kausi Ilveksessä oli Seikolan uran paras toistaiseksi: hän teki runkosarjassa 50 ottelussa 17+27=44 pistettä ja valittiin kauden päätteeksi liigan parhaaksi puolustajaksi ja tähdistökentälliseen. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Elitserienissä pelaavaan Södertäljeen. Ruotsin-kauden jälkeen Seikola palasi jälleen Suomeen kaudeksi 2011–2012, seuranaan tällä kertaa Lahden Pelicans. Hän pelasi Pelicansissa myös kauden 2012–2013 ennen siirtymistään Turun Palloseuraan kausiksi 2013–2015. Loukkaantumisista kärsinyt Seikola pelasi TPS:ssä kahden kauden aikana yhteensä vain 33 ottelua. Kaudella 2015–2016 Seikola pelasi Suomi-sarjaa turkulaisessa VG-62:ssa ja Mestistä niin ikään turkulaisessa TuTo Hockeyssä. Toukokuussa 2016 Seikola ilmoitti lopettavansa uransa.
Hän kuului TPS:n alumni joukkueeseen Kimmo Timosen #44 paidanjäädytys-seremoniassa.


title: Ei tippa tapa

text: Ei tippa tapa on järjestyksessään toinen Irwin Goodmanin albumi. Albumi sisältää muutamia hittejä, kuten nimikappaleen ”Ei tippa tapa” ja kappaleet ”Raha ratkaisee” ja ”Salainen agentti”. Muista poiketen kappaletta ”Salainen agentti” ei ole sanoittanut Vexi Salmi.


title: Ei tippa tapa

text: Monet albumin kappaleista joutuivat Yleisradiossa ohjelmaneuvoston päätöksellä esitysrajoitusten alaisiksi. Kappaleen ”Yli vaan” osalta perusteena oli ”maantiegangsterismin esittäminen näennäisesti ihannoivassa valossa”, kappaleen ”Poliisi on pop” osalta ”poliisin halventaminen” ja nimikappaleen ”Ei tippa tapa” osalta ”alkoholin käytön puolustus”. Kappaleen ”Uusi Paavo” esittäminen radiossa kiellettiin Yleisradion hallintoneuvoston päätöksellä. Sen katsottiin pilkkaavan maajusseja ja maalla asuvia. Jonkin kappaleen määrääminen esityskieltoon eduskunnan valitseman hallintoneuvoston päätöksen nojalla oli varsin poikkeuksellista.


title: Ei tippa tapa

text: A-puoli


title: Ei tippa tapa

text:
1. Salainen agentti
2. Rakkaus on rajaton
3. Välitunti
4. Raha ratkaisee
5. Yli vaan
6. Sotilas
B-puoli


title: Ei tippa tapa

text:
7. Poliisi on pop
8. Ei tippa tapa
9. Tuoremehu
10. Leskenlehti
11. Valokuva
12. Uusi Paavo


title: Tullio Pinelli

text: Tullio Pinelli (24. kesäkuuta 1908 Torino, Italia – 7. maaliskuuta 2009 Rooma, Italia) oli italialainen elokuvakäsikirjoittaja.


title: Tullio Pinelli

text: Pinelli oli neljä kertaa ehdolla parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinnon saajaksi. Hän oli mukana kirjoittamassa elokuvia "Vetelehtijät" (1953), "Ihana elämä" (1960), "La Strada – Tie" (1954) ja "Fellinin 8½" (1963), kaikki Federico Fellinin ohjaamia. Hän voitti vuonna 1952 Saksan elokuvapalkinnon.


title: Tullio Pinelli

text: Tullio Pinelli teki yhteistyötä myös Mario Monicellin kanssa. Hänen aviopuolisonsa oli näyttelijätär Madeleine LeBeau.


title: Härkämäki

text: Härkämäki on lähiö Turun Pahaniemen kaupunginosassa Raision rajalla. Alue sijaitsee Suikkilan, Jyrkkälän ja Vienolan lähiöiden naapurissa Suikkilantien varressa, Naantalintien ja Rauman valtatien välissä. Myös HK-areena sijaitsee Härkämäen lähellä.


title: Härkämäki

text: Härkämäessä on ruokakauppa, pubi, pizzeria, kampaamo ja päiväkoti. Alueella on jalkapallokenttä, tenniskenttä, koirapuisto ja kuntorata, ja sieltä on yhteys Turun pohjoisosien ulkoilureitistöön. Härkämäen sivuitse virtaa Raisionjoki.


title: Härkämäki

text: Härkämäen, Kauppatorin ja Varissuon välillä liikennöi bussilinja 12. Härkämäkeä palvelee lisäksi Vienolan, Kauppatorin ja Ilpoisten välinen linja 61, joka ohittaa Härkämäen Suikkilantietä pitkin. Suikkiläntietä kulkevat lisäksi kehälinjat 80 ja 99.


title: Dorothy Young

text: Dorothy Young (3. toukokuuta 1907 – 20. maaliskuuta 2011) oli yhdysvaltalainen viihdetaiteilija. Hän toimi Harry Houdinin avustajana vuosina 1925–1926 ja jätti tämän vasta pari kuukautta ennen Houdinin kuolemaa.


title: Dorothy Young

text: Houdinin kuoleman jälkeen Young pääsi esiintymään Broadwaylle. Näyttelijänuransa jälkeen hän kiersi maailmalla toisen aviomiehensä, Gilbert Kiamien, kanssa latinalaisena "Dorothy and Gilbert" -tanssiparina.


title: Dorothy Young

text: Dorothy Young asui Ocean Grovessa, New Jerseyssä. Hän esiintyi vielä vuonna 2005 televisiossa "Houdini: Unlocking the Mystery" -dokumentissa.


title: Dorothy Young

text: Young kuoli 103-vuotiaana 20. maaliskuuta 2011.


title: Kotiseutupolku

text: Suomen Kotiseutuliitto on valinnut ”Vuoden kotiseutupolun” vuodesta 2009 alkaen. Ensimmäiseksi vuoden kotiseutupoluksi valittiin Tampereella sijaitseva ”Pate Mustajärven Ikuri – Suomirockin legendan kotiseutupolku”. Vuoden 2010 kotiseutupoluksi valittiin Suomussalmen Ämmänsaaren kulttuurikävely ”Kotiseutukävelyllä Suomussalmella”.


title: Murray Walker

text: Graeme Murray Walker, OBE (s. 10. lokakuuta 1923 Hall Green, Birmingham, Englanti) on brittiläinen Formula 1 -selostaja. Hän selosti Formuloita kauden 2001 Yhdysvaltain Grand Prix'hin asti. Walker on tunnettu todella innostuneesta ja eläytyvästä selostustyylistään. Murrayn jäätyä eläkkeelle moni on jäänyt kaipaamaan hänen ääntään, joka tuntui nousevan ja laskevan samassa tahdissa ulvovien moottorien kanssa.


title: Murray Walker

text: Walker opiskeli Highgate Schoolissa ja Sandhurstin sotakorkeakoulussa. Hän työskenteli suurimman osan urastaan BBC:llä, mutta kun BBC menetti sopimuksen F1-lähetyksiin, hän siirtyi ITV-yhtiöön jatkamaan selostuksiaan. Hänen kommentaattorinaan oli entisistä F1-kuljettajista vuoden 1976 maailmanmestari James Hunt vuosina 1980–1993, Huntin kuoltua Jonathan Palmer ja tämän jälkeen Martin Brundle.


title: Voitto on Suomen!

text: Voitto on Suomen! on Veltto Virtasen johtaman Wellto & The Theraboys-yhtyeen promosingle, joka sisältää saman nimisen kappaleen. Promosingleä tehtiin vain 50 kappaletta, eikä se ole ollut koskaan julkisessa myynnissä, vaan Virtanen on jakanut sitä haluamilleen tahoille.


title: Neliö (algebra)

text: Luvun neliö on algebrassa luku, joka saadaan, kun alkuperäinen luku kerrotaan itsellään. Luvun formula_1 neliö on formula_2. Luvun neliöön korottaminen tarkoittaa siis luvun kertomista itsellään.


title: Neliö (algebra)

text: Nimitys tulee siitä, että jos geometrisen neliön sivun pituuden mittaluku (eli sivun pituus) on formula_3, niin tämän neliön muotoisen kuvion pinta-ala on formula_4.


title: Neliö (algebra)

text: Kaikkien nollasta eroavien kokonais- ja reaalilukujen neliö on positiivinen luku.


title: Neliö (algebra)

text: Kokonaislukua, joka on jonkin kokonaisluvun neliö, kutsutaan neliöluvuksi (tai joskus täydelliseksi neliöksi). Esimerkiksi 25 on neliöluku, koska formula_5.


title: Neliö (algebra)

text: Kahden neliöluvun formula_4 ja formula_7 erotus on laskettavissa helposti kaavalla formula_8. Esimerkiksi formula_9. Lasketaan formula_10.


title: Neliö (geometria)

text: Neliö on geometriassa nelikulmio, jonka kaikki sivut ovat yhtä pitkät ja kaikki kulmat ovat suoria eli 90°.


title: Neliö (geometria)

text: Neliö on tasasivuinen- ja tasakulmainen- eli säännöllinen monikulmio. Neliö on myös yksinkertainen monikulmio, joka on lisäksi konveksi. Koska vastakkaiset sivut ovat yhdensuuntaiset, kuuluu neliö suunnikkaisiin.


title: Neliö (geometria)

text: Neliö, jolla on kärkinä pisteet A, B, C ja D, voidaan merkitä formula_1


title: Neliö (geometria)

text: Konveksi nelikulmio on neliö jos ja vain jos


title: Neliö (geometria)

text: Neliöllä on monia suunnikkaan ominaisuuksia. Esimerkiksi vastakkaiset sivut ovat yhdensuuntaiset. Neliö on symmetrinen pisteen O suhteen, mikäli kuvion kaikille pisteille löytyy O:n vastakkaiselta puolelta, ja yhtä etäältä, kuvion oma piste. Neliöllä on symmetriapiste lävistäjien leikkauspisteessä O, joten sitä kutsutaan pistesymmetriseksi O:n suhteen. Neliö on myös symmetrinen symmetria-akselien suhteen. Tällaisia akseleita ovat molemmat lävistäjät ja sivujen suuntaiset neliön puolittajasuorat.


title: Neliö (geometria)

text:
Yksinkertaisen nelikulmion (kulmien lukumäärä n = 4) sisäkulmien summa on
Koska neliö on tasakulmainen kuvio, ovat kulmat yhtä suuria eli
Neliön lävistäjät puolittavat sisäkulmat ja leikkaavat toisensa suorassa kulmassa, ja lisäksi mediaani vastaiselle sivulle erottaa (kuviossa "e") neliöstä kolmion, jonka terävä kulma on "β = arctan 0,5" ≈ 26,5650118°. Lävistäjät muodostavat sivua vastaan keskuskulman, joka on 90°.


title: Neliö (geometria)

text:
Yksinkertaisessa nelikulmiossa on aina formula_4 lävistäjää, jotka neliössä ovat saman pituiset (merkitään tässä d). Kun neliön sivun pituus on formula_5, ovat lävistäjät
Lävistäjät puolittavat neliössä toisensa.


title: Neliö (geometria)

text: Neliön lävistäjä toi luvun formula_7 ensimmäisen kerran antiikin kreikkalaisten tietoisuuteen. He havaitsivat silloin, ettei sen arvoa voinut ilmaista murtolukumerkinnällä, mikä johti lukualueen laajennuksiin. Lukua ei pidetty yhteismitallisena.


title: Neliö (geometria)

text: Koska neliö on säännöllinen monikulmio, voidaan sen ympäri ja sisään aina piirtää ympyrät. Sisä- ja ympärysympyröiden keskipisteet ovat samalla symmetriapisteet.


title: Neliö (geometria)

text:
Sisäympyrä sivuaa neliön sivuja sen sisäpuolelta, jolloin sen säde formula_8 on puolet sivun pituudesta
Sisäympyrän sädettä kutsutaan säännöllisen monikulmion apoteemaksi tai myös pieneksi säteeksi. Koska neliön sisään voidaan piirtää ympyrä, on myös tangentiaalinen monikulmio, ja erityisesti tangentiaalinen nelikulmio.


title: Neliö (geometria)

text:
Ympärysympyrän, joka kiertää neliötä jokaisen kärjen kautta, halkaisija on neliön lävistäjän formula_10 pituinen. Ympärysympyrän säde on puolet siitä eli
Ympärysympyrän sädettä kutsutaan myös suureksi säteeksi. Koska neliön ympäri voidaan aina piirtää ympyrä, on se myös syklinen monikulmio. Syklinen nelikulmio, joka on samalla tangentiaalinen nelikulmio, on myös bisentrinen nelikulmio.


title: Neliö (geometria)

text: Yleisesti tunnettuja neliön mittoja ovat muun muassa


title: Neliö (geometria)

text: Eräs helppo tapa konstruoida neliö on käyttää kohtisuoruuden ominaisuuksia. Piirretään ensin puolisuora, jonka päättyvään päähän mitataan neliön haluttu sivun pituus. Mitattuun pisteeseen pyöräytetään pienempi ympyrä, jonka leikkauspisteet puolisuoran kanssa merkitään. Hieman suuremmalla säteellä piirretään leikkauspisteistä ympyrän kaaret, jotka leikkaavat toisensa kahdesti. Uusien leikkauspisteiden kautta piirretään ylöspäin puolisuora. Puolisuora katkaistaan sivun pituudeksi. Nyt on kaksi sivua, jotka ovat kohtisuorassa toisiaan vastaan, ja neliöstä tunnetaan kolme kärkeä.


title: Neliö (geometria)

text: Otetaan sivun pituus harppiin ja piirretään pienet toisiaan leikkaavat kaaret kummankin sivun kauimmaisista päätepisteistä. Tämä leikkauspiste on neliön viimeisen kulman paikka. Piirretään viivaimella viimeiset kaksi sivua.


title: Neliö (geometria)

text: Neliön konstruointiin on lukuisia erilaisia tapoja.


title: Neliö (geometria)

text: Neliöitä apuna käyttäen voidaan todistaa mm. Pythagoraan lause, jonka mukaan suorakulmaisen kolmion kateettien neliöiden summa on yhtä suuri kuin hypotenuusan neliö.


title: Neliö (geometria)

text: Pinta-alan suure ilmaistaan käyttämällä vertailualaa neliönmuotoisia mittayksiköitä. Pinta-alan johdannaisyksikkö on "neliömetri", jolla tarkoitetaan metrin pituisten sivujen rajaamaa neliötä. Neliö on hyvä alan yksikön muoto, sillä se on helppo muodostaa (jopa likimääräisesti) ja neliöitä voidaan "laatoittaa" tasoalueelle aukottomasti.


title: Neliö (geometria)

text: Muita pinta-alan yksiköitä on paljon, mutta neliömetristä voidaan muodostaa kerrannaisyksiköitä jakamalla sivut 10-osiin, jolloin alue jakaantuu 100-osiin. Tämän vuoksi alan suhdeluku on sata, ja esim. 1 m² kokoiselle neliölle mahtuu 100 pienempää 1 dm² kokoista neliötä.


title: Neliö (geometria)

text: Neliöluvut ovat pinta-alan peruja. On ollut hyödyllistä muistaa tiettyjä lukuja, koska ne on muodostettu luonnollisten lukujen neliöinä. Neliöjuuri on siten neliöluvun formula_5 synnyttävä luku formula_16


title: Neliö (geometria)

text: Jaettaessa neliö kolmeen pinta-alaltaan yhtä suureen osaan kuvassa esitetyllä tavalla sivut jakautuvat kokonaislukusuhteissa.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Vietnamin ilmavoimat () on Vietnamin sosialistisen tasavallan ilmapuolustuksesta vastaava puolustushaara.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Pohjois-Vietnam perusti ilmavoimansa 1940-luvulla, jolloin siihen kuului kaksi koulukonetta: De Havilland Tiger Moth ja Morane-Saulnier. Lentokoneet olivat olleet aiemmin keisari Bảo Đạin yksityisomaisuutta. Vuonna 1945 Bảo Đại luovutti lentokone]ensa Vietnamin hallitukselle.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: 9. maaliskuuta 1949 Ho Tši Minh organisoi Ilmavoimien tutkimuskomitean (). Lentäjiä ja mekaanikkoja lähetettiin koulutettaviksi Neuvostoliittoon ja Kiinan kansantasavaltaan. Vietnamin ilmavoimien ensilento tapahtui Tiger Moth -koneella 15. elokuuta 1949.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Vuonna 1956 aloitettiin sotilaslentäjien systemaattinen koulutus Pohjois-Vietnamissa. Ensimmäinen ilmavoimien yksikkö oli 919. kuljetusrykmentti (), joka perustettiin 1. toukokuuta 1959. Toinen yksikkö oli 910. koulutusrykmentti (), jonka kalustona olivat Jak-18-koulukoneet.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Vuonna 1963 Ilmavoimat ja Ilmapuolustusvoimat yhdistettiin ().


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Ensimmäinen Pohjois-Vietnamin taistelukone oli T-28 Trojan-koulukone, joka saatiin laosilaiselta lentäjältä. Sitä käytettiin yöhävittäjänä vuoden 1964 alusta alkaen. Sillä ammuttiin alas 15. helmikuuta 1964 Yhdysvaltain ilmavoimien C-123 kuljetuskone, josta tuli samalla Vietnamin kansantasavallan ensimmäinen ilmavoitto.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Helmikuussa 1964 Pohjois-Vietnam sai Kiinalta MiG-17-hävittäjiä. 3. helmikuuta 1964 perustettiin 921 hävittäjärykmentti "Sao Do" ().


title: Vietnamin ilmavoimat

text: 6. lokakuuta 1964 Kiinasta saatiin lisää MiG-17-koneita. 7. syyskuuta 1964 perustettiin 923. hävittäjärykmentti "Yen The". Toukokuussa 1965 perustettiin 929. pommitusrykmentti (), joka varustettiin Il-28 pommikoneilla. Il-28-koneilla tehtiin vain yksi sotilaallinen operaatio, kun ne pommittivat vuonna 1972 Laosia. Yhdysvallat piti Il-28-koneita merkittävinä pommitusmaaleina. Pommikoneen merkitys oli Vietnamille symbolinen. Myös pommituksen ajankohta on symbolinen – silloin Yhdysvallat haki "kunniallisen perääntymisen tietä" Vietnamin sodasta.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: 3. huhtikuuta 1965 Pohjois-Vietnam puolusti ilmatilaansa ensi kertaa hävittäjillä, jotka ampuivat alas Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien F-8 Crusaderin. Yhdysvallat kiisti pudotuksen, mutta ilmataistelun päivämäärää pidetään myös Vietnamin ilmavoimien päivänä.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Jatkossa Yhdysvaltain hävittäjäaseen johtajat kokivat kriisin, kun vanhanaikaisena pidetyt MiG-17 -hävittäjät ampuivat alas F-105 Thunderchief-hävittäjäpommittajia. Tappioita puolusteltiin yllätetyksi tulemisella ja sillä, että pommittajien liikehtimiskyky oli huono suuren pommikuorman vuoksi. Amerikkalaisten koettelemukset johtivat mm. Top Gun -ilmataistelukoulutuksen aloittamiseen vuonna 1968. Niissä koulutettuja lentäjiä tuli sotaan vasta 1972 – heidän saavutuksiaan on kuvattu Yhdysvaltain vetäytymisvaiheessa loistaviksi (tappiosuhde 10:1 yms.). Senkin jälkeen yhdysvaltalaiset lentäjät väittivät, että ilmataistelun sääntöjen mukaan vietnamilaiskoneita voi ampua vain näköyhteydessä viholliskoneeseen.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Vuonna 1965 tuli käyttöön myös MiG-21, joka osoittautui tehokkaaksi mm. B-52-pommikoneita vastaan. Vasta vuoden 1966 lopulla Yhdysvallat pystyi yhteen vastatoimeen: Toisen maailmansodan ja Korean sodan veteraani eversti Robin Olds johti 7. tammikuuta 1967 Operaatio Boloa, jossa MiG-21-koneet houkuteltiin ilmaan F-105-maalien kimppuun, ja kun nämä vetäytyivät, MiG-21:t joutuivat F-4 Phantomien kanssa ilmataisteluun. Tässä taistelussa eversti Olds muka ampui alas Pohjois-Vietnamin hävittäjä-ässän eversti Tombin, vaikka Tomb ei ollut todellinen henkilö, vaan vain amerikkalaisten legenda.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Suurin osa Yhdysvaltain lentokoneista Vietnamin sodassa ammuttiin alas ilmatorjuntatykeillä ja -ohjuksilla.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: 24. maaliskuuta 1967 921, 923 ja 919 rykmentit muodostivat 371. ilmadivisioonan ("Thang Long" – "Su Doan Khong Quan 371"). Vuonna 1969 perustettiin 925. hävittäjärykmentti – se käytti Shenyang J-6-hävittäjiä. Vuonna 1972 perustettiin 927. hävittäjärykmentti "Lam Son".


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Operaatio Linebacker I & II:n (1972) aikana Yhdysvallat väitti tuhonneensa likimain kaikki Pohjois-Vietnamin hävittäjät pommituksilla. Nämä pommitukset keskittyivät kuitenkin Rolling Thunder -pommituksissa epäonnistuneeseen tavoitteeseen, Paul Doumierin sillan tuhoamiseen. Iskut optisesti ohjatuilla pommeilla olivat historian ensimmäinen täsmäpommitus. Tätä ennen amerikkalaiset lentäjät olivat kutsuneet vuosia Pohjois-Vietnamin sodankäynnin kannalta tärkeimpien siltojen lähiseutua kuin Kuun pinnaksi: ohimenneiden pommien kraattereita oli tuhansia. Vietnamilaisten ilmatorjuntaohjusten aiheuttamat Yhdysvaltain B-52-menetykset olivat merkittäviä myös Operatio Linebackerin aikana.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Vuoden 1973 alussa Yhdysvaltain vetäytyminen oli selvä. 919. kuljetusjoukot ("Lu Doan Khong Quan 371") perustettiin ja varustettiin.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Pohjois-Vietnam käytti sodassa MiG-17F, PF (J-5), MiG-19 (J-6) sekä MiG-21F-13 (ja PF, PFM ja MF versiot) hävittäjiä.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Vuoden 1975 kampanjassa Vietnamin yhdistämiseksi sen ilmavoimat lensivät vain muutamia sotalentoja A-37-koneilla. Ilmatorjunta-ohjuksia siirrettiin eteläiseen Vietnamiin siltä varalta, että Yhdysvallat tekisi ilmaiskuja Vietnamiin. Amerikkalaiset vetäytyivät toukokuussa 1975, ja Vietnam pääsi rauhantilaan.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Kesäkuussa 1975 Vietnam perusti 935. hävittäjärykmentin "Dong Nai", 937. hävittäjäpommittajarykmentin "Hau Giang" ("Trung Doan Khong Quan Cuong Kich 937"), 918. kuljetusrykmentin "Hong Ha" ("Trung Doan Khong Quan Van Tai 918") ja 917. kuljetusrykmentin "Dong Thap". Syyskuussa 1975 perustettiin 372. ilmadivisioona ("Su Doan Khong Quan 372"). Joulukuussa 1975 perustettiin 370. ilmadivisioona "Hai Van".


title: Vietnamin ilmavoimat

text: 31. toukokuuta 1977 Vietnamin kansanilmavoimat ("Khong Quan Nhan Dan Viet Nam") erotettiin ilmatorjuntajoukoista – vastaava ratkaisu tehtiin Suomessa toisen maailmansodan jälkeen.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Vuonna 1979 Vietnam kukisti aseellisella väliintulolla Kambodžan hirmuhallinnon. Vietnamin ilmavoimat lensi tukilentoja A-37-koneilla.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Nykyajan Vietnamin ilmavoimat käyttävät Mig-21, Su-22 ja Su-27/30-koneita. Sen iskuvoima on pienempi kuin monilla lähialueen muilla mailla. Koneita on alle 400 ja henkilövahvuus 30 000.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Käytössä


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Sotilaskäyttö päättynyt


title: Vietnamin ilmavoimat

text: "Hävittäjät"


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Vuonna 1996 Vietnam yritti ostaa kaksi laivueellista Mirage-hävittäjiä Ranskasta, mutta Yhdysvallat esti kaupan.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: "Koulukoneet"


title: Vietnamin ilmavoimat

text: "Kuljetuskoneet"


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Kuten kaikissa muissakin maissa, kansallinen lentoyhtiö – tässä tapauksessa Vietnam Airlines – antaisi laivastonsa asevoimien käyttöön sodan tai kriisin aikana.


title: Vietnamin ilmavoimat

text: "Helikopterit"


title: Vietnamin ilmavoimat

text: "Muut"


title: Vietnamin ilmavoimat

text: Ei enää käytössä


title: Parhaan naissivuosan Jussi

text: Parhaan naissivuosan Jussi on yksi Jussi-palkinnoista, joita Filmiaura ry. jakaa vuosittain suomalaisille elokuville ja elokuvantekijöille.


title: Parhaan naissivuosan Jussi

text: Parhaan naissivuosan Jussia on jaettu vuosina 1944–1965 ja uudelleen vuodesta 1981 alkaen. Vuosina 1966–1981 ei jaettu erillisiä pää- ja sivuosa-Jusseja vaan ainoastaan parhaan naisnäyttelijän Jusseja. Nämä on listattu artikkelissa parhaan naispääosan Jussi-palkinto.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira eli "sileäkarvainen collie" () on Isosta-Britanniasta kotoisin oleva paimenkoirarotu, yksi neljästä collierodusta. Rotu on pitkäkarvaisen collien lyhytkarvaisempi muunnos, ja karvan pituutta lukuun ottamatta rodut ovat käytännössä identtiset.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Rotumääritelmän mukaan sileäkarvaisen collien rakenne ilmentää vahvuutta ja toiminnallisuutta. Se ei ole kömpelö eikä millään lailla karkea, vaan keskikokoinen ja rakenteeltaan sopusuhtainen koira. Sileäkarvaisen collienartun säkäkorkeus on 51–56 cm ja uroksen 56–61 cm. Pään muoto muistuttaa tylppää kiilaa. Sen korvat ovat levossa taaksepäin taittuneet, mutta kun koira valpastuu, korvat nousevat puolipystyyn. Silloin korvan ylin kolmasosa on eteenpäin taittunut. Häntä on pitkä ja levossa riippuva.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Sileäkarvaisen collien turkki on lyhyt ja kaksikerroksinen: peitinkarva on karkeahkoa, pohjavilla erittäin tuuheaa. Karvaa lähtee paljon. Karvaa ei trimmata eikä leikata. Rotumääritelmä hyväksyy kolme eri värimuunnosta: soopeli, ”tricolor” eli merkkivärinen ja ”blue merle” eli mustapohjainen merle. Kaikkiin värityksiin liittyy valkoiset merkit, joiden määrä voi vaihdella. Seuraavat merkit ovat toivottuja: täysi tai osittainen valkea kaulus, valkea rinta, raajat ja käpälät, valkea hännänpää. Kuonossa, kallossa tai molemmissa voi olla valkea piirto.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Soopeli on mikä tahansa ruskean sävy vaaleasta kullanväristä tumman mahonginruskeaan. Peitinkarvoissa on vaihtelevasti mustat karvanpäät. Rodun harrastajien piirissä soopeliväritys jaetaan kahteen tyyppiin: niin sanottuun ”dominanttisoopeliin” (oletettu genotyyppi AA) ja ”tricolor-tekijäiseen soopeliin” (oletettu genotyyppi AA eli merkkivärityksen kantaja). Edellinen on väritykseltään ruskeavoittoinen, jälkimmäinen mahonginsävyinen ja tumma runsain mustin karvoin. Nimitys ”dominanttisoopeli” viittaa siihen, että tällainen koira saa kolmiväriseen yhdistettynä vain soopelinvärisiä pentuja. Genetiikan kannalta nimitys on virheellinen, koska dominoivuus on alleelin, ei genotyypin ominaisuus.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Tricolorilla eli kolmivärisellä pääväri on musta, jossa on syvän punaruskeat merkit raajoissa ja päässä. Blue merlellä pääväri jakautunut epätasaisina laikkuina sinervän harmaaseen ja mustaan väriin. Näyttelykoirilla vaikutelma mustista laikuista siniharmaalla pohjalla on toivotumpi. Syvät punaruskeat merkit ovat blue merle -värityksessä toivottuja, mutta niiden puuttuminen ei ole virhe.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Homotsygoottiin merleen kiinteästi liittyvien vakavien terveysongelmien vuoksi Suomen Kennelliitto ei enää rekisteröi pentuja yhdistelmistä merle × merle tai merle × soopeli.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Sileäkarvaisen collien luonnetta kuvaillaan rotumääritelmässä seuraavasti: iloinen ja ystävällinen, ei vähääkään hermostunut eikä aggressiivinen. Sileäkarvaisen collien tulee olla myös paimenkoirille tyypillisesti työskentelynhaluinen ja toimintakykyinen. Se on aktiivinen ja vilkas rotu, ja sen olemuksen tulisi ilmentää älykkyyttä. Sileäkarvainen collie ei ole jokaisen paras kaveri, se on yleensä vieraita kohtaan välinpitämätön ja tyyni, mutta omistajaansa kohtaan uskollinen ja osoittaa kiintymystään selvästi. Se on innokas ja toimelias, ja halutessaan siitä saa loistavan harrastuskoiran.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Sileäkarvaisen collien alkuperä on melkoisesti hämärän peitossa. On olemassa monia teorioita collie-rodun esi-isistä. Erään teorian mukaan 1700-luvun lopulla Islannista tuotiin koiria Englantiin. Jotkut väittävät collien olevan suoraan näiden koirien jälkeläinen. Todennäköisesti collie on kuitenkin syntynyt vanhoista brittiläisistä koirista. Saattaa kuitenkin olla että näihin vanhoihin brittiläisiin paimenkoiriin on jossain vaiheessa sekoittunut muualta tullutta verta. 1500-luvun lopulla tuli Isossa-Britanniassa voimaan laki, jonka mukaan kaikki koirat, joista ei maksettu veroa, piti tehdä raajarikoiksi. Ainoastaan lammas- ja sikopaimenet sekä metsämiehet saivat pitää koiraa verotta, mikäli siltä typistettiin häntä. Satojen vuosien valinnan tuloksena perinnöllinen töpöhäntäisyys yleistyi. Näillä luonnostaan töpöillä koirilla oli aina valkoinen hännänpää. Paimenilla oli apunaan lampaita paimentamassa niin sanottu grazier’s dog. Nämä paimenkoirat ovat varmasti vaikuttaneet matkalla kohti nykypäivän collieta.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Viime vuosisatoina skotlantilaiset paimenet vaikuttivat eniten collieiden kehitykseen, sekä luonteeseen että ulkonäköön. Alkuperäinen collie muistutti ulkonäöltään paljon nykyistä bordercollieta: sen raajat olivat matalammat, kallo leveämpi ja pää lyhyempi. Lammaskoirille asetettuja vaatimuksia olivat esimerkiksi työkykyisyys ja -halu, oppimiskyky ja tottelevaisuus sekä vaikeisiin sääolosuhteisiin sopeutuminen. Koiran oli oltava myös erittäin kestävä ja tarvittaessa ketterä.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Alkuperäisiin piha- ja paimenkoirina toimineisiin collieihin ei juurikaan kiinnitetty huomiota. Käännekohta rodun kehityksessä tapahtui 1800-luvulla, kun kuningatar Viktoria kiinnostui rodusta. Kuninkaallisen kiinnostuksen seurauksena rotu tuli muotiin ja yleistyi. Prinsessa Viktorian tullessa kuningattareksi vuonna 1837 hänellä oli useita pitkä- ja lyhytkarvaisia collieita, joita käytettiin sekä paimenina että seurakoirina. Tunnetuimpia kuningattaren koirista oli Gipsy, joka oli pikimusta lukuun ottamatta varpaiden kärkiä, jotka olivat valkoiset. Lyhytkarvaisista tunnetuin oli uros Sharp, joka oli kuningattaren kumppani 15 vuoden ajan ja sen haudalla on Windsorin puistossa on muistopatsas.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Suurin osa tuon ajan koirista oli lyhytkarvaisia, tai ainakin ne näyttivät siltä. Siihen aikaan oli tavallista, että myös pitkäkarvaiset koirat kerittiin samaan aikaan lampaiden kanssa. Näyttelytoiminta alkoi Britanniassa 1800-luvun puolivälin jälkeen, jolloin myös monesta rodusta alkoi kehittyä nopeasti kaksi eri linjaa, näyttelykoirat ja käyttökoirat. Väitetään, että collien värin parantamiseksi jalostuksessa käytettiin irlannin- ja gordoninsetteriä. Pään muodon aikaansaamiseksi rotuun risteytettiin luultavasti myös venäjänvinttikoiraa.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Englannin kennelklubin rotukirja ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1874 ja siinä on rekisteröitynä 78 lammaskoiraa ja scotch-colleyta, joista kuusi oli töpöhäntäisiä. Vuonna 1895 collie oli Englannin rekisteröintilistan kärjessä. Ensimmäisen rotumääritelmän collielle tekivät Mr. Shirley ja W.W. Thomson vuonna 1881. Rodun nimeksi muutettiin pitkä- ja lyhytkarvainen collie vuonna 1885. Rotumääritelmät olivat samanlaiset molemmille turkinlaatua lukuun ottamatta.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text:
Ensimmäinen maailmansota vaikeutti jalostustyötä suuresti: ruuasta oli pulaa ja koiria oli lopetettava. Sodan jälkeen kasvattajille koittivat paremmat ajat, ja monet maailmankuulut kasvattajat aloittivat toimintansa. Toinen maailmansota aiheutti monen colliekennelin tuhon, ja sodan jälkeen koiria oli jäljellä enää kourallinen. Muutaman kasvattajan ahkera jalostustyö kuitenkin pelasti rodun. Joidenkin asiakirjojen mukaan nykypäivän sileäkarvainen collie oli tulos risteytyksestä, jossa käytettiin mustavalkoista collieta ja englanninvinttikoiraa. Näyttelyissä sileäkarvainen collie hävisi aina näyttävämmälle pitkäkarvaiselle versiolle, mutta työkoirana se oli hyvin suosittu.
Ensimmäinen sileäkarvainen collie tuli Suomeen vuonna 1977. Vuonna 2012 Suomen Kennelliitto päätti muuttaa virallisen rotunimen muotoon "sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira l. sileäkarvainen collie"ja 3.3.2012 hyväksytty uusi rotumääritelmä tunnustaa virallisesti kyseisen nimen.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Collie on alun perin kehitetty lammaspaimenien avuksi lampaita paimentamaan. Paimenkoiria tarvittiin kuitenkin myös moneen muuhun työhön, kuten karjan ja hevosten paimennukseen. Eläimiä jouduttiin paimentamaan laivoilta ja farmeilta erilaisiin markkinoihin ja muihin tapahtumiin, ja paras apu oli tietysti paimenkoirat, jotka pitivät lauman kasassa. Kun laumojen koko kasvoi, koulutettiin koiria erilaisiin tehtäviin. Jotkut johtivat laumaa, jotkut pitivät sen koossa matkan aikana sekä lepohetkinä. Junayhteyksien kehitys teki näistä koirista kuitenkin tarpeettomia. Paimenkoirat olivat myös suuri apu teurastajille. Toiset koirat näykkivät paimennettaviaan, jotta saisivat ne kulkemaan haluamaansa suuntaan. Toiset koirat taas ajoivat eläimiä esimerkiksi markkinoilta teurastamoihin. Kolmas tyyppi taas vartioi teurastajan vaunuja rosvoilta. Nämä koirat kulkivat joko vaunun takana tai pyörien välissä.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Nykyisin ei koiria enää juurikaan tarvita lammaslaumoja paimentamaan, joten alkuperäinen käyttötarkoitus on suureksi osaksi hävinnyt. Suosituin harrastus collieilla on koiranäyttelyt, joihin niitä on usein ilmoitettu suuret määrät. Kolmen sertifikaatin lisäksi Suomen muotovalion arvoa varten colliella täytyy olla hyväksytty luonnetesti tai palveluskoirakokeista koulutustunnus ykkösluokasta. Collie on kuitenkin hyvin monipuolinen rotu, joten harrastaminen ja kilpaileminen ei ole ongelma. Se on sopiva koira lapsiperheisiin tai vanhukselle lenkkikaveriksi, mutta se on myös oikeutettu osallistumaan palveluskoirakokeisiin. Palveluskoira kokeissa niitä useimmiten näkyy haku- tai jälkipuolella, mutta myös viestikokeesta on kokemuksia. Tottelevaisuuskokeet ovat myös suosittuja, ja koska collie on ketterä ja vilkas rotu, myös agilityssä niitä tapaa melko useasti. Colliesta on moneen eri harrastukseen innokkaan ja toimintavalmiin luonteensa vuoksi.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Sileäkarvainen collie on melko harvinainen rotu maailmalla, eikä se ole saavuttanut samanlaista suosiota kuin pitkäkarvainen. Suomessa rotu on saanut hyvän vastaanoton. Yksi syy suosion leviämiseen on se, että sileäkarvainen collie on helppohoitoisempi ja monen mielestä toimeliaampi kuin pitkäkarvainen versio.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Collie on yleisesti katsottuna terve rotu. Collie kuuluu Suomen Kennelliiton perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan PEVISAan. Jotta colliepennut rekisteröitäisiin, niiden vanhemmilla täytyy olla lonkka- ja kyynärkuvauslausunnot ja silmätarkastustulokset. Lyhytkarvaisen collien perinnöllisiin sairauksiin kuuluvat mm. lonkkaniveldysplasia, CEA ja haiman vajaatoiminta. Lonkkaniveldysplasia eli lonkkanivelen kasvuhäiriö on perinnöllinen vika, mutta se ei kuitenkaan periydy selvän ja yksinkertaisen kaavan mukaan. Lonkkavian ilmenemiseen vaikuttavat paljon myös ympäristötekijät. Sileäkarvaisella colliella ei lonkkavikaa kuitenkaan ole ongelmaksi asti.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: CEA ("Collie eye anomaly") on yleisnimitys collierodulla tavattaville silmäsairauksille. Se on hyvin yleinen, mutta onneksi se on vain todella harvoin vakava. Nykyään CEA:lle on olemassa geenitesti ja jalostuskoiria geenitestataan melko paljon, joten tilanne on CEA:n osalta paranemassa. CEA:n ensimmäinen aste, CH ja CRD ei vaikuta koiran näkökykyyn mitenkään. Toinen aste, coloboma ei yleensä vaikuta koiran näkökykyyn. Kolmas aste ablaatio vaikuttaa näkökykyyn heikentävästi, ja koira saattaa jopa sokeutua kokonaan. Se on kuitenkin harvinaista, ja useimmiten se näkyy vain toisessa silmässä, jolloin näkökyky ei mene kokonaan. Neljäs muoto on silmänsisäiset verenvuodot. Se voi osittain parantua, mutta on todennäköistä että niitä ilmenee iän myötä uudelleen. Tämä on todella harvinainen, mutta kuitenkin äärettömän vakava tila colliella, ja voi aiheuttaa kivuliasta silmän sisäistä painetta. Sileäkarvaisella collieilla silmäsairauksia ei esiinny yhtä paljon kuin pitkäkarvaisilla.


title: Sileäkarvainen skotlanninpaimenkoira

text: Haiman vajaatoiminta on erittäin harvinaista, ja sen on todettu olevan perinnöllinen pitkäkarvaisilla collieilla. Sileäkarvaisilla collieilla sairautta ei ole Suomessa tavattu, mutta on mahdollista että sitä esiintyy myös niillä. Sairauden puhkeamiseen vaikuttavat todennäköisesti myös ympäristötekijät. Oireet ilmenevät tavallisesti 1–3 vuoden iässä.


title: Huhtamäen hölkkä

text: Huhtamäen hölkkä on Veltto Virtasen kasettisingle, joka julkaistiin vuonna 1990. Alavuden kaupunki teetti sen vuoden 1990 juoksutapahtumaa varten, ja siitä on olemassa vain promokasetti.


title: Huhtamäen hölkkä

text: Kasetissa on kiitokset Toivo Kuulalle alkufanfaarista.


title: Huhtamäen hölkkä

text: Kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Veltto Virtanen sekä sovittanut Timo Ristilä ja Virtanen.


title: Capaz de Todo (albumi)

text: Capaz de Todo on espanjalaisen NASH-poikabändin debyyttialbumi, joka julkaistiin 27. maaliskuuta 2006.


title: Capaz de Todo (albumi)

text: Albumin suosituimmiksi kappaleiksi nousivat sen ensimmäiset singlejulkaisut: nimikappale "Capaz de Todo" sekä "Dónde estás?". Molemmista tehtiin myös musiikkivideo.


title: Capaz de Todo (albumi)

text: "Capaz de Todosta" on tehty kolme erilaista versiota; tavallisen version lisäksi 16. marraskuuta julkaistiin kaksi uutta kappaletta sisältänyt "Edicion especial" -erikoispainos ja 16. huhtikuuta 2007 "Misión Eurovisión" -painos, joka sisälsi "I Love You Mi Vida" -kappaleen, jolla yhtye valittiin edustamaan maataan vuoden 2007 Eurovision laulukilpailuissa. Euroviisupainos sisälsi myös muut kappaleet, joilla yhtye kilpaili maansa karsintakilpailuissa ja DVD:n.


title: Capaz de Todo (albumi)

text: Albumi ei aluksi ollut kovin suuri menestys edes kotimaassaan; sen korkein listasijoitus oli 77. ja myyntiluvut jäivät noin 10 000:een. Euroviisuedustuksen varmistuminen ja erikoispainoksien julkaisu paransivat kuitenkin menestystä, ja "Capaz de Todo" nousikin Espanjan listan sijalle 23. Toistaiseksi albumia on myyty noin 20 000 kappaletta.Edicion especial:


title: Capaz de Todo (albumi)

text: Misión Eurovisión:


title: Quetzaltenango

text: Quetzaltenango on Guatemalan toiseksi suurin kaupunki. Se tunnetaan myös nimillä Xelaju tai Xela. Nimi merkitsee "quetzalien paikkaa" (quetzal eli mayaketsaali on kansallislintu).


title: Quetzaltenango

text: Quetzaltenango sijaitsee noin 200 kilometrin päässä pääkaupungista Guatemalasta. Asukkaita on noin 412 000. Kaupunki on 2 333 metrin korkeudessa ja lämpötila on viileä koko vuoden.


title: Quetzaltenango

text: Quetzaltenango on tärkeä kaupan ja teollisuuden keskus. Alueella on muun muassa kahvinviljelyä ja tekstiiliviljelyä ja -teollisuutta.


title: Quetzaltenango

text: Kaupunkia ympäröi neljä tulivuorta: Siete Orejas (3370 m), Santa Maria (3772 m), Zunil (3533 m) ja Santo Tomás (3505 m). Santa Maríalle voi kiivetä, sieltä voi seurata viereisen Santiaguiton purkautumista.


title: Quetzaltenango

text: Quetzaltenangossa on paljon espanjan kielikouluja.


title: Pioneer Venus

text: Pioneer Venus -nimellä kutsuttiin kahta amerikkalaisten Venukseen vuonna 1978 lähettämää avaruusluotainta. Toinen kiersi planeettaa ja tutkakartoitti Venuksen napa-alueita lukuun ottamatta, kun taas toinen lähetti laskeutumiskapseleita Venuksen kaasukehään.


title: Pioneer Venus

text: Pioneer Venus 1 laukaistiin 20. toukokuuta 1978 Atlas-Centaur-kantoraketilla. Venuksen kiertoradalla saavuttiin 4. joulukuuta 1978. Pioneer Venus 1 kiersi Venusta soikealla radalla 24 tunnin kiertoajalla. Luotaimen etäisyys Venuksesta vaihteli 1,03 - 12,01 Venuksen sädettä, radan kaltevuus oli 105° astetta. Luotain tutkakartoitti Venuksen pintaa, niin että amerikkalaiset kykenivät nimeämään Venuksen pinnanmuodot. Luotaimella tehty pinnan tutkartoitus ei ollut niin tarkkaa kuin myöhempien venäläisten Venera-luotainten ja amerikkalaisen Magellan-luotaimen suorittama tarkka kartoitus.


title: Pioneer Venus

text: Pioneer Venus 2 laukaistiin 8. elokuuta 1978 Atlas-Centaur-kantoraketilla. Sen mukana oli yksi iso ja kolme pientä laskeutumiskapselia, jotka mittasivat Venuksen ilmakehän arvoja, mm. lämpötilaa ja painetta. Iso kapseli mittasi lisäksi ilmakehän koostumusta. Kameroita niissä ei ollut.


title: Harjankylä

text: Harjankylä on yksi Kauhajoen kuudesta virallisesta kylästä. Se sijaitsee kunnan pohjoisosassa ja on tyypillinen jokirantakylä, jossa vanhimmat talot sijaitsevat nauhamaisesti Kyrönjoen rannoilla. Kylässä rakennukset on rakennettu tien ja joen väliin, jolloin molemmat kulkuväylät ovat helposti käytettävissä ja ne myös rajaavat tontin. Laajojen peltoaukeiden ja joen lisäksi kylässä on myös suuria yhtenäisiä nevoja sekä metsiä. Harjankylässä on myös vireää kylätoimintaa.


title: Harjankylä

text: Tie 6900 ja Suupohjan rata kulkevat etelä-pohjoissuuntaisesti kylän läpi Kauhajoen keskustan suunnasta kohti Kurikkaa.


title: Harjankylä

text: Suomen sodan aikana Kauhajoki ja varsinkin Harjankylä oli venäläisten tuhovimman kohteena. Venäläinen kuormasto joutui jäämään 7.– ja 8. heinäkuuta 1808 väliseksi yöksi Harjankylässä sijainneeseen Harjan taloon. Pohjalaisia talonpoikia oli pitkin päivää saapunut kylään noin sata. Talonpojat ryöstivät onnistuneesti venäläisten kuormaston. Parin päivän kuluttua venäläisen kenraali Vasili Orlov-Denisovin kasakat saapuivat tuhoamaan Kauhajokea kostoksi.


title: Harjankylä

text: Harjankyläläiset ovat pystyttäneet kylään Suomen sodan muistomerkin, jolla he kunnioittavat kylänsä esi-isien työtä. Muistomerkin paljastus tapahtui 16. elokuuta 1998. Kivessä olevan laatan teksti on Liisa Ruismäen käsialaa.


title: Suolapulssi

text: Suolapulssilla () tarkoitetaan suurta suolaisen ja hapekkaan veden sisäänvirtausta Pohjanmereltä Itämereen Tanskan salmien kautta. Itämerellä tiheä valtamerivesi painuu pohjaan ja etenee pitkin merenpohjaa työntäen syvänteiden usein vähähappisen veden tieltään. Pulssit ovat tärkeitä Itämeren ekosysteemille, koska ne helpottavat muuten huonosti sekoittuvan meren syvänteissä usein vallitsevaa happikatoa ja ehkäisevät samalla sisäisen kuormituksen aiheuttamaa rehevöitymistä.


title: Suolapulssi

text: Itämeren vesi on vähäsuolaista murtovettä. Itämereen sataa ja virtaa sen valuma-alueen jokien tuomana yhteensä noin 550 km makeaa vettä vuodessa. Itämerestä haihtuu ilmakehään vuodessa vain noin 100 km vettä. Vuosittainen makean veden ylimäärä on siis noin 450 km eli 2 % Itämeren kokonaistilavuudesta. Koska pitkällä tähtäyksellä Itämeren pinta pysyy vakiona, valuu vesiylimäärä Tanskan salmien kautta Pohjanmereen. Itämeri muuttuisi pikkuhiljaa suureksi makean veden altaaksi, ellei silloin tällöin tapahtuisi vastakkaissuuntaista virtausta Pohjanmereltä Itämereen.


title: Suolapulssi

text: Kapean ja matalan valtameriyhteyden vuoksi suolaisen veden sisäänvirtaus on vähäistä. Vettä kyllä liikkuu koko ajan hieman edestakaisin Tanskan salmissa, mutta Itämeren syvänteisiin päästäkseen pulssin on oltava voimakas. Suolapulssien syntyminen vaatii tietynlaisia, melko harvoin esiintyviä sääolosuhteita, minkä vuoksi niitä esiintyy keskimäärin vain kerran kymmenessä vuodessa. Lisäksi esimerkiksi suolapulssien kannalta kriittisille alueille sijoitetut tuulivoimalat saattavat mahdollisesti häiritä suolapulsseja.


title: Suolapulssi

text: Viime vuosikymmeninä suolapulsseja on esiintynyt harvemmin kuin ennen. Tammikuussa 1993 havaittiin suuri suolapulssi kuudentoista pulssittoman vuoden jälkeen. Seuraava pulssi Itämereen tuli kymmenen vuotta myöhemmin, tammikuussa 2003.


title: Suolapulssi

text: Joulukuussa 2014 alkanut suolapulssi on kolmanneksi suurin Itämerellä 60 vuoteen.


title: Suolapulssi

text: Suolapulssien tuoma raskas suolainen vesi etenee Itämeren pääaltaassa hitaasti pohjaa pitkin muutaman kilometrin päivävauhdilla. Itämereen vuosina 2014, 2015 ja 2016 saapuneiden suolapulssien vaikutukset näkyivät syyskuussa 2016 happitilanteen paranemisena Gotlannin itä- ja eteläpuolisilla syvännealueilla. Itämeren hapeton pohja-alue oli tuolloin kesään 2014 verrattuna huomattavasti pienentynyt, mutta koko pääaltaan rikkivetypitoista syvää vettä pulssit eivät olleet kyenneet hapettamaan.


title: Suolapulssi

text: Saaristomeren tutkimuslaitoksen mukaan vuonna 2014 ja sen jälkeen tulleiden suolapulssien vaikutus oli kesään 2016 mennessä Suomen etelärannikolla pienempi kuin oli odotettu. Elokuussa 2016 Saaristomeren tutkimuslaitos esitti kaksi vaihtoehtoista selitystä siihen, mistä tämä mahdollisesti johtui. Ensimmäisen vaihtoehdon mukaan Pohjanmereltä Itämereen virrannut vesi oli ehkä arvioitua lämpimämpää, jolloin suolaisempi vesi ei olekaan painunut pohjaan vaan jäänyt johonkin vesikerrokseen. Toisen selityksen mukaan lämmenneiden talvien ja lisääntyneiden sateiden takia Itämeri on talvisinkin piripinnassa, ja sieltä valuu aiempaa enemmän makeaa vettä Pohjanmereen. Siksi suolapulssin mukana on ehkä vastaavasti tullut aiempaa enemmän Itämeren valumavesien jo laimentamaa vettä, joka ei olekaan ollut yhtä suolaista kuin aiemmin.


title: Suolapulssi

text: Marraskuussa 2016 suolapulssien vaikutukset kuitenkin havaittiin Helsingin ympäristökeskuksen mittauksissa Suomenlahdella selvästi kohonneina suolapitoisuuksina. Veden suolaisuus pohjan lähellä oli 8,03 promillea, kun normaalit arvot tuohon vuodenaikaan ovat noin 5,5–6,0 promillea. Helsingin ympäristökeskus on mitannut meriveden suolapitoisuuksia vuodesta 1967 lähtien, ja mitattu suolapitoisuus oli koko mittaushistorian korkein.


title: Suolapulssi

text: Suolapulssit hapettavat Itämeren pääaltaan syvänteiden vesiä, mutta samalla työntävät vanhaa suolaista, hapetonta ja hyvin ravinteikasta vettä Suomenlahdelle. Tutkijat arvioivat, että ravinnemäärän kasvun takia Suomenlahdelle voi olla tulossa erittäin pahoja sinileväkukintoja kesinä 2017 ja 2018. Joulukuussa 2018 sinilevää havaittiin Suomenlahdella myös keskellä talvea. Pohjanlahdella tällaista vaikutusta tuskin nähdään, koska Itämeren pääaltaan suolainen ja ravinteikas syvä vesi ei pääse merkittävästi virtaamaan pääaltaasta Pohjanlahdelle sen suulla sijaitsevien matalikkojen (merenpohjan kynnysten) vuoksi. Huomattavien leväkukintojen muodostuminen myös Selkämeren eteläosaan on siitä huolimatta mahdollista. Mikäli tulisi suolapulssi, jonka vaikutukset ulottuisivat myös Selkämerelle, sen seuraukset voisivat Syken ryhmäpäällikön mukaan olla Selkämerelle katastrofi.


title: Suolapulssi

text: Suolapitoisuuden nousu Suomen etelärannikolla suosii kalalajeja, joilla on merellinen alkuperä. Turskan ja kampelan levinneisyyttä meriveden suolaisuuden kasvu voi siten vahvistaa. Kääntäen jotkut makean veden kalat saattavat kärsiä. Varsinkin särki on herkkä suolalle, koska särjen kutu vaatii vettä, jonka suolapitoisuus on alle kolmen promillen. Yleisesti ottaen suolaisen veden leviäminen ei ole uhka nykyiselle kalastolle.


title: Suolapulssi

text: Erittäin suuria suolapulsseja on sattunut 1897 (330 km), 1906 (300 km), 1922 (510 km), 1951 (510 km), 1993/94 (300 km) ja 2014/2015 (300 km).


title: Suolapulssi

text: Suuria vuosina 1898 (2x), 1900, 1902 (2x), 1914, 1921, 1925, 1926, 1960, 1965, 1969, 1973, 1976 ja 2003.


title: Tampereen kansainvälinen koulu

text: Tampereen kansainvälinen koulu (), entinen Amurin koulu, on Tampereen keskustan lähettyvillä, Amurin kaupunginosassa sijaitseva, lähes kokonaan englanninkielinen peruskoulu. Samassa rakennuksessa ovat ylä- ja ala-aste. Lukuvuodesta 2007–2008 lähtien kouluun ei ole tullut uusia suomenkielisiä ensimmäisiä luokkia. Koulussa on noin 550 oppilasta.


title: Tampereen kansainvälinen koulu

text: Koulurakennuksessa on viisi kerrosta, ylimmässä kerroksessa on yläaste ja kolmannessa sijaitsee opettajainhuone. Toinen, kolmas ja neljäs kerros ovat pääosin ala-asteen käytössä. Toisessa ja kolmannessa kerroksessa on kuitenkin myös yläasteen käytössä olevia luokkia. Viimeinen suomenkielinen luokka kävi yhdeksännen luokkansa koulussa lukuvuonna 2012–2013. Amurin koulua remontoitiin 2014–2017. Yläaste siirtyi Keskustorilla sijaitsevaan rakennukseen remontin ajaksi.


title: Venera 15

text: Venera 15 () oli Neuvostoliiton Venusta kiertänyt avaruusluotain, joka tutkakartoitti kohtalaisen tarkasti Venuksen pintaa. Luotain kiersi Venusta hyvin soikealla radalla, ja siinä oli tarkka SAR-tutka ja tutkakorkeusmittari. Luotaimen samoihin aikoihin Venusta kiertänyt sisaralus oli Venera 16. Venera 15 laukaistiin 2. kesäkuuta 1983 kello 02.38.39 UTC, ja se saavutti Venuksen kiertoradan 10. lokakuuta 1983.


title: Venera 15

text: Venera 15 ja 16 -luotaimet löysivät Baltis Vallis -uurrelaakson vuonna 1983.


title: Venera 13

text: Venera 13 () ja Venera 14 olivat samanlaisia Neuvostoliiton vuonna 1981 Venukseen lähettämiä avaruusluotaimia. Venera 13 laukaistiin 30. lokakuuta 1981 kello 06.04 UTC.


title: Venera 13

text: Luotaimen massa oli 760 kg. Venuksen kiertoradalle se saapui 1. maaliskuuta 1982. Tuolloin laskeutumiskapseli laskeutui Venuksen kaasukehään laskuvarjon varassa. 50 kilometrin korkeudessa laskuvarjo irrotettiin ja loppuosa laskeutumisesta tapahtui kaasukehän kitkan aiheuttaman jarrutuksen avulla. Venera 13 laskeutui koordinaatteihin 7,5° eteläistä, 303° itäistä, arviolta 950 km koilliseen Venera 14:stä Phoebe-ylänköalueen itäpuolelle. Laskeutumisen jälkeen Venera 13:n laskeutumiskapseli otti maaperänäytteen ja kuvasi Venuksen pintaa. Laskeutuja säilyi 127 minuuttia toimintakykyisenä 457 °C ja 84 Maan ilmakehän (8,5 MPa) paineessa. Laskeutuja lähetti tietoja luotaimen kiertoradalla sijaitsevan satelliittiosan radiolinkkiin.


title: Venera 13

text: Voimakkaan ukkosen ääntä tallentanut Venera 13 oli ensimmäinen toisesta maailmasta ääntä tallentanut luotain, Huygens-luotain vuonna 2005 oli toinen.


title: Veikselinhaffi

text: Veikselinhaffi (, , ) on osittain Puolaan, osittain Venäjän Kaliningradin alueeseen kuuluva haffi (laguuni) Itämeren kaakkoisosassa. Vuoteen 1945 Veikselinhaffi kuului Saksaan (Itä-Preussiin). 70 km:n pituinen Veikselin kynnäs erottaa haffin Gdańskinlahdesta. Haffi on yhteydessä Gdanskinlahteen pohjoisosastaan Baltijskinsalmen kautta. Veikselinhaffiin laskevista joista tärkeimmät ovat Veikselin sivuhaara Nogat sekä Venäjän puolelta laskeva Pregola (Pregel). Laguunin vesi on käytännössä makeata.


title: Veikselinhaffi

text: Suurimmat satamakaupungit ovat Venäjän Kaliningrad haffin koilliskolkassa sekä Baltijsk sen suulla. Puolalaisia satamakaupunkeja ovat Elbląg, Braniewo, Tolkmicko, Frombork, Sztutowo, Krynica Morska ja Nowa Pasłęka.


title: Harjannostajaiset

text: Harjannostajaiset on talonrakennuksen perinteeseen kuuluva juhlatilaisuus, joka perinteisesti pidetään rakennuksen vesikattotöiden valmistuttua, kun rakennus on saatu suojatuksi sateelta. Harjannostajaiset järjestää tilaaja, joka kutsuu tilaisuuteen kaikki hankkeeseen osallistuneet, muun muassa rakennustyöväen ja suunnittelijat.


title: Harjannostajaiset

text:
Perinteisesti tilaisuus pidettiin työmaalla, mutta nykyisin useimmiten ravintolassa tai muussa vastaavassa juhlapaikassa. Ohjelmassa on yleensä puheita, ruokailu ja jonkinlainen viihdyttävä osuus.
Ennen vanhaan katon nostamiseen tarvittiin useampi henkilö, joten työ korvattiin heille järjestämällä juhlat. Suomessa hernekeitto on perinteinen harjannostajaisissa tarjottava ruoka. Juomaksi on usein olutta.


title: Harjannostajaiset

text: Mikäli harjannostajaiset ovat työmaan rakennusväen mielestä myöhässä, on tapana naulata harja ylösalaisin rakennuksen vesikaton päätyyn muistutukseksi tilaajalle.


title: Riutta-akvaario

text: Riutta-akvaario on akvaario, johon on luotu pala koralliriuttaa. Riutan rungon muodostaa "elävä kivi", huokoinen kalkkikivi, jonka onkaloissa elää mikro- ja makroeliöstöä. Elävän kiven päälle rakennetaan riuttamaisemaa koralleista asettelemalla ne huolellisesti kunkin lajin tarvitsemiin valaistus- ja virtausoloihin. Korallien välissä mönkii, huojuu ja puikkelehtii erilaisia selkärangattomia ja mahdollisesti myös kaloja.


title: Riutta-akvaario

text: Monien korallien ja selkärangattomien energiantarpeesta osan hoitavat läpikuultavan isäntäeliön sisällä elävät symbioottiset levät. Näiden levien hyvinvoinnin vuoksi meriakvaario vaatii varsin voimakkaan valaistuksen. Veden virtauksen täytyy olla riittävä liikuntakyvyttömien eliöiden aineenvaihdunnan takia, mutta se ei saa olla liian rajua, etteivät hennot oliot murskautuisi. Myös veden kemiallisen koostumuksen ja bakteerikasvuston pitämiseksi halutunlaisena tarvitaan erilaisia laitteita ja hoitotoimenpiteitä.


title: Riutta-akvaario

text: Riutta-akvaarion katseleminen on kiehtovaa, koska ensi vilkaisulla ei näe kuin murto-osan sen elämästä. Edes akvaarion omistaja ei yleensä tunne kaikkia asukkaita, koska elävän kiven mukana tulee kotiloiden mätiä, korallieläinten alkuja ja muiden selkärangattomien lajien pienikokoisia yksilöitä. Monet lajit vilkastuvat vasta hämärän tullen, ja valojen sammuttua osa niistä hohtaa pimeässä.


title: Riutta-akvaario

text: Riutta-akvaarion ekosysteemin olennainen osa on elävä kivi. Elävät kivet ovat koralliriutan kappaleita ja muodostuvat siis kuolleiden korallien tukirangoista kehittyneestä huokoisesta kalkkikivestä. Elävän kiven mukana riutta-akvaarioon tulee kaikenlaista elävää ainesta, ja akvaarion kehittyessä nämä eliöt muodostavat pienoisekosysteemin. Elävän kiven ja hiekan eri osissa elävät aerobiset ja anaerobiset bakteerit hoitavat akvaarion biologista suodatusta, ne saavat aikaan ruoantähteistä ja eläinten eritteistä veteen päässeiden typpiyhdisteiden muuttumisen vaarattomaan muotoon ja poistumisen akvaariosta.


title: Riutta-akvaario

text: Elävät kivet ovat useimmin lohkareita, jotka ovat irronneet riutasta myrskyssä tai aaltojen myllerryksessä ja joita kerätään meren pohjasta riutan läheltä. Karibialla myös "kasvatetaan" (aquaculture) elävää kiveä akvaariotarkoituksiin siten, että kuivalta maalta kerättyjä tai louhittuja huokoisen kalkkikiven palasia viedään määräajaksi riutalle saamaan tartunta mikrobeista, levistä ja selkärangattomista.


title: Riutta-akvaario

text:
Nykyisenkaltaisen, elävän kiven käyttöön perustuvan riutta-akvaarion perusteet esitteli indonesialainen Lee Eng 1960-luvulla, mutta vasta saksalaisten 1970-luvulla tekemien järjestelmällisten tutkimusten ja julkaisujen myötä menetelmät tulivat laajemmin käyttöön. Ennen elävää kiveä meriakvaarioissa pidettiin lähinnä kaloja sekä joitakin rapuja ja akvaarioiden koristeina käytettiin yleisesti muovisia koralleja, koska elävän korallin kasvattamista pidettiin mahdottomana.
Vaikeiden kivikorallisukujen, kuten "Acropora"n, kasvatus on onnistunut vasta 1980-luvulta alkaen, kun ymmärrettiin tehokkaan kalkin ja hivenaineiden lisäämisen merkitys.


title: Riutta-akvaario

text:
Akvaariossa pidetään lähinnä kahden lahkon koralleja: pehmyt- ja kivikoralleja.
Monien akvaariossa pidettävien korallilajien sisällä elää symbioosissa levää, joka tuo polyyppieläimelle ravintoa yhteyttämällä. Levä antaa kullekin korallille sen tyypillisen värin. Levät ovat herkempiä ympäristölle kuin polyyppieläimet. Jos olosuhteet huononevat, levä kärsii ja korallin väri haalistuu.


title: Riutta-akvaario

text: Koralli on ostettaessa tyypillisesti noin appelsiinin kokoinen palanen. Harrastajat myös vaihtavat keskenään pistokkaita, "frageja" (sanasta fragment). Korallin kasvuvauhti riippuu paitsi sen saamasta valosta ja ravinteista myös suvusta ja lajista. Yleensä kivikorallit kasvavat hitaammin kuin pehmytkorallit. Hitaimpien joukossa ovat "Acropora"-lajit, nopeimmissa kivikoralleissa "Montipora" ja "Stylophora". Nuoren Acroporan kasvuvauhti voi olla 6–8 mm kuukaudessa, jolloin sen koko kaksinkertaistuu vajaassa vuodessa


title: Riutta-akvaario

text: Kivikorallien ("Scleractinia") tukirangoista muodostuu vähitellen uutta riuttaa, jonka muodostamiseen tarvitaan vedestä kalkkia. Akvaarioissa kalkkia lisätään liukoisessa muodossa. Akvaarioyhteyksissä kivikorallit jaetaan kolmeen ryhmään: pienipolyyppiset (SPS, Small Polype Stone corals), suuripolyyppiset (LPS, Large Polyp Stone corals) ja korallit, joissa ei ole symbioottisia leviä ("Tubastrea"). Jaolla ei ole taksonomista perustetta, vaan se ryhmittää korallit niiden tarvitseman hoidon mukaan. Symbioottiset levät tuottavat luonnossa 70% korallien ravinnosta, mutta akvaarion valaistusoloissa ne kykenevät yleensä tuottamaan korkeintaan 50% energiasta. Niinpä koralleja pitää ruokkia. Mitä pienemmät polyypit, sitä hienompaa pölyä pitää korallien ravinnon olla. LPS-korallit voivat syödä jopa massiäyriäisiä ("Mysis").