title: Nikolaos Ihmeidentekijä

text: Suomessa lahjoja jakava Nikolaos tuli tunnetuksi 1800-luvun alussa. Tavan levitessä maahan se yhdistyi suomalaisten joulunajan naamiohahmojen kanssa. Syntyi suomalainen joulupukki, joka perinteisesti pukeutui harmaaseen turkkiin, mutta toisen maailmansodan jälkeen vaihtoi asunsa punaiseen nuttuun yhdysvaltalaisen Santa Claus -joulupukin vaikutuksesta.


title: Nikolaos Ihmeidentekijä

text: Nikolaosta kunnioitetaan nykyisin pyhänä niin ortodoksisessa kuin katolisessakin kirkossa. Häntä pidetään muun muassa merellä kulkevien ja matkustavien suojelijana. Napoli, Sisilia, Liège ja Freiburg ja monet muutkin kaupungit pitävät pyhää Nikolaosta suojelijanaan.


title: Nikolaos Ihmeidentekijä

text: Pyhän Nikolaoksen muistopäivä on sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa 6. joulukuuta. Ortodoksisessa kirkossa häntä muistellaan myös viikoittain joka torstai.


title: Nikolaos Ihmeidentekijä

text: Huolimatta siitä että Pyhän Nikolaoksen reliikkejä löytyy eri kirkoista, ovat Nikolaoksen ruumiin jäännökset pääosin säilyneet Barissa. 1950-luvulla tehtyjen tieteellisten mittausten perusteella voitiin vuonna 2005 selvittää, että Nikolaos oli ollut noin 1,5 metriä pitkä mies, hivenen aikansa keskimittaa lyhyempi. Lisäksi hänellä oli ollut murtunut nenä.


title: Toolsen linnoitus

text: Toolsen ritarikuntalinnoitus (, ) on ritarikuntalinnan rauniot Haljalan kunnan koilliskulmassa Suomenlahden rannalla Kundan sementtikaupungista länteen.


title: Toolsen linnoitus

text: Toolsen linnan rakentamisen aloitti saksalainen ritarikunta 1471 ritarikunnan pohjoisimmaksi linnoitukseksi suojaamaan merirosvoilta tärkeää Toolsen satamaa.


title: Toolsen linnoitus

text: Linnaa täydennettiin ja laajennettiin jatkuvasti 200 vuoden aikana. 1600-luvun lopulla se oli kuitenkin liki käyttökelvoton, ja suuren Pohjan sodan jälkeen se on saanut seistä raunioina.


title: Toolsen linnoitus

text: Raunioiden päämuuria on tuettu romahtamiselta, ja linnoituksen sisälle on laitettu kyltein tieto mihin käyttötarkoitukseen mikäkin huone on tehty.


title: Glyptodon

text: Glyptodon oli jättiläismäinen vyötiäisten Cingulata-lahkoon kuulunut nisäkäs, joka muistutti muodoltaan kilpikonnaa. Se söi kasveja ja liikkui hitaasti. Se oli noin 2,5 metriä pitkä, noin 1,5 metriä korkea, ja se painoi 800–1000 kiloa. Sillä oli puolipallomainen selkäpanssari suojanaan ja joillakin lajeilla piikikäs puolustusnuija hännässä. Selkäpanssari oli Volkswagen Kuplan kokoinen, mutta latteampi. "Glyptodon" kuului vajaahampaisiin eli Xenarthra-nimiseen istukallisten nisäkkäiden ryhmään, johon kuuluivat muun muassa myös maalaiskiaiset.


title: Glyptodon

text: "Glyptodon" vaelsi Pohjois-Amerikkaan noin 2,5 miljoonaa vuotta sitten. Se hävisi noin 10 000 vuotta sitten, luultavimmin ihmisen metsästyksen seurauksena.


title: Glyptodon

text: "Glyptodonia" on joskus kutsuttu "jättiläisvyötiäiseksi", mutta jättiläisvyötiäinen ("Priodontes maximus") on kuitenkin myös nykyisin elävän suhteellisen pienikokoisen vyötiäislajin lajinimi.


title: Vihulan kartano

text: Vihulan kartano () sijaitsee Haljalan kunnassa Viron Länsi-Virumaalla.


title: Vihulan kartano

text: Kartano kuului von Schubert -suvulle 1810–1919. Päärakennus rakennettiin tulipalossa tuhoutuneen tilalle 1892. Sivurakennuksista valtaosa on 1830-luvulta.


title: Vihulan kartano

text: Kartanoalue on laaja, ja osa rakennuksista on kunnostettu ja käytössä. Kartanossa on vierasmajatoimintaa. Alueen läpi virtaavaan Mustoja-jokeen on tehty lampi saarineen ja siltoineen. Kartanoalueella on myös kauppa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Pleistoseenikauden lopun joukkotuho oli maapallolla noin 40 000–9 000 vuotta sitten tapahtunut sukupuuttoaalto, jossa kuolivat sukupuuttoon, muiden muassa mammutit, jättiläislaiskiaiset, glyptodontit ja sapelihammaskissat. Joukkotuhon myötä siirryttiin pleistoseenista holoseeniin. Joukkotuho tapahtui viime jääkauden päättymisen yhteydessä, mutta aikaisempien kvartäärikauden jääkausien päättyessä ei ollut tapahtunut vastaavaa joukkotuhoa ja siirtymistä geologisesta kaudesta toiseen (kvartäärikauden muodostavat pleistoseeni ja holoseeni yhdessä). Syytä joukkotuhoon ei kokonaan tiedetä, mutta syinä ovat voineet olla jääkauden ja sen lopun ilmaston ja kasvillisuuden muutokset, ihmisen harjoittama metsästys, sairaudet tai näiden syiden yhdistelmä. On luultavaa, että kasvinsyöjät hävisivät ensin. Tämän jälkeen hävisivät tiettyihin kasvinsyöjiin erikoistuneet petoeläimet.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Amerikassa joukkotuho tapahtui aivan jääkauden lopuilla melko nopeasti, ehkä 500 vuodessa. Euroopassa joukkotuho alkoi hitaasti ja kiihtyi nopeaksi jääkauden lopulla. Euraasian mammutin häviäminen näyttää olleen asteittainen tapahtuma tuhansien vuosien kuluessa. Viimeiseksi mammutit hävisivät Itä-Siperiassa, jonne ihminen levittäytyi viimeiseksi. Wrangelinsaarelle jääneet kääpiömammutit metsästettiin sukupuuttoon noin 1 700 eaa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Usein esitetty ajatus lajien joukkotuholle jääkauden aikana ja lopulla on suuria kasvinsyöjiä ravinnokseen metsästävän ihmisen levittäytyminen. Australian, Pohjois-Amerikan ja Madagaskarin joukkotuhot näyttävät tapahtuneen arkeologisesti katsoen melko pian ihmisen saapumisen jälkeen. Ihminen voi aiheuttaa teoriassa joukkotuhon suoraan metsästäen. Jos 2% mammuteista kuoli metsästykseen joka vuosi, niin silloin mammutti olisi nopeasti kuollut sukupuuttoon.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Toinen vaihtoehto on, että ihmiset olisivat metsästäneet ruohoa ja muita kasveja syöviä lajeja saalistavat pedot pois. Tämä olisi johtanut ruohonsyöjien määrän hallitsemattomaan kasvuun. Liian suuri määrä ruohonsyöjiä olisi syönyt laajoilta alueilta kaiken ruohon pois ja kuollut nälkään. Lisäksi ihmisten vahingossa sytyttämät tulipalot olisivat muuttaneet kasvillisuutta eläimille sopimattomiksi.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Siihen että ihmiset ainakin osin hävittivät mammutit, viittaa sekin, että mammutti eli monenlaisissa ympäristöissä ja söi monenlaista ravintoa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Ilmaston muutoksen uskotaan suoraan tai aiheuttamillaan kasvillisuusmuutoksilla hävittäneen muun muassa villasarvikuonon. Kokonaan tai laajoilta alueilta hävinneet eläimet olivat monesti mammutin tai hevosen tyyppisiä saran ja heinänsyöjiä, vain kylmässä eläneitä tai näitä syöviä petoja. Säilyneet märehtijälajit peura, hirvi ja myskihärkä joko saattoivat paeta sopiville asuinalueille tai sopeutua kasvillisuuden muutokseen tehokkaan ruoansulatuksen ansiosta.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Jääkautisten suureläinten tuhosta ei ole syytetty pelkästään jääkauden lopun ilmaston lämpenemistä. Eräiden tutkijoiden mukaan pääsyy suurien eläinten tuhoon oli jääkaudella tapahtunut verraten nopea kylmien ja lämpimien vaiheiden vuorottelu, joka vaikeutti lajien sopeutumista..


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan mammutti hävisi laajoilta alueilta Euroopassa aivan jääkauden kylmimpänä kautena ravintokasveja hävittäneen kylmyyden ja/tai kuivuuden takia.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Tietokoneella tehtyjen laskujen mukaan mammutille parhaiten ilmastoltaan ja kasvillisuudeltaan soveltunut asuinalue olisi ollut suurimmillaan noin 42 000–30 000 vuotta sitten kun jääkauden keskellä oli kohtalaisen leutoa, jonka jälkeen mammutin elinalue supistui ensin ilmaston kylmenemisen ja sitten ilmaston lämpenemisen takia. Näin mammutin elinalue oli Euraasiassa laskelmien mukaan 42 000 vuotta sitten jääkauden lämpimällä jaksolla noin 7,7 miljoonaa km², ja 6000 vuotta sitten jääkauden jälkeisen lämpöhuipun aikoihin 0,8 miljoonaa km². Niinpä viime jääkauden päättyessä 90 % mammutin elinalueesta katosi. Joidenkin laskelmien mukaan esimerkiksi peura ja mammutti kilpailivat ravinnosta supistuneella elinalueella keskenään niin, että joissain laskelmissa peura jää henkiin, toisissa mammutti.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Monet pleistoseenin ruohoa syövät jättiläisnisäkkäät viihtyivät talvella vähälumisella, puuttomalla tundralla ja/tai arotundralla, jossa oli mannerilmasto ja ravinteikas lössipitoinen maaperä, joka loi kasveille hyvät ravinto-olot. Jääkauden päättyminen toi pohjoisille leveyksille lämpimämmän, kosteamman ilmaston, joka kostutti maaperän, hävitti arokasvillisuuden ja suosi metsien kasvua. Laajat niittymäiset heinikot ja ruohostot katosivat. Esimerkiksi kolumbianmammutti ei ollut vain kylmän ilmanalan eläin, joten ilmaston lämpeneminen ei suoraan selitä sen häviämistä. Hyvin pohjoisessa kuiva arotundra korvautui metsän sijasta soisella tundralla, jossa oli pilvistä ja paksu lumipeite. Tundra-alueilla puut ja pensaat lisääntyivät.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Mantereet muuttuivat sateisemmiksi, kun niiden pinta-ala kasvoi merenpinnan noustessa ja vallatessa maa-alaa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text:
Metsittyminen vähensi esimerkiksi mammuttien suosimien ruohokasvien määrää. Lisäksi maaperä happamoitui ja köyhtyi laajoilla alueilla, kun ilmasto kostui ja sateet kuljettivat maaperän ravinteita pois. Kun jääkaudella oli ollut monia kalkkia suosivia tai siitä riippuvaisia lajeja, jääkauden päättyessä menestyivät vähän aikaa kanervan ja suolaheinän tyyppiset kalkinkarttajat. Ravinnon muutoksen vaikutukseen saattaa viitata se, että suuret norsujen ja sarvikuonojen sukuiset eläimet, joilla on suhteellisen yksinkertainen ruoansulatus, hävisivät suurelta osin, mutta nelimahaiset märehtijät selvisivät. Lisäksi tiedetään, ettei nykyisellä tundralla ole esimerkiksi mammutin tarvitsemia ravinteita kalsiumia, magnesiumia ja natriumia riittävästi, toisin kuin kuivalla arotundralla oli. Tämä saattoi johtaa näiden mineraalien puutostilaan ja lisäksi kaliumin liikamäärään. Esimerkiksi norsujen tiedetään tarvitsevan runsaasti varsinkin natriumia, jota nämä eläimet etsivät muun muassa suolaisista luolista ja kaivamalla maahan kuoppia. Niittyjen ja kuivien ympäristöjen kasveissa on enemmän ravinteita kuin soiden ja matsien aroissa, ruohoissa ja heinissä.
Toinen tekijä on syksyn ja talven pituus ja kosteus. Kasveissa tiedetään olevan kesällä suuri määrä valkuaisia, mutta talvellA suuri määrä kivennäisiä. Pitkä ja kostea syksy kellastuttaa ja pilaa ruohomaisten kasvien ravintoarvon talvella. Tämä puolestaan vähentää talviturkin kasvattamiseen vaadittavien ravinteiden määrää. Turkin kasvattaminen vaatii runsaasti piitä.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Talvien kostuminen lisäsi talvista lumipeitettä niin, että eläinten oli vaikeaa löytää ravintoa. Pohjoiset tundratkin muuttuivat laajalti runsaslumisiksi ja vähäravinteisiksi.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Tundran kasvit tuhoutuvat laiduntamisessa helpommin kuin aron kasvit, joiden kasvupiste on lähempänä juurta ja kasvinsyöjä silloin vaikeammin pysäyttää arokasvin kasvun.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Syksyt muuttuivat sateisemmiksi ja ruohon homehtumista suosiviksi. Sienet hajottivat heinän ja ruohon. Varsinkaan kamelit eivät siedä sienten tuottamia toksiineja.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text:
Anthony Barnovsky ja Sergei Zimov ovat kumpikin tahollaan väittäneet mammuttien kuolleen sukupuuttoon juuri ilmaston aiheuttamien kasvillisuusmuutosten ja metsästyksen yhteisvaikutuksesta. Myös tunnettu mammuttitutkija Valentina V Ukraintseva on väittänyt samaa.
Eräiden tietokonelaskelmien mukaan ilmaston muutos ja ihmisen metsästys kykenevät tappamaan mammutin noin 300–400 vuodessa. Pelkkä ilmaston muutos olisi harventanut mammuttien määrää, muttei täysin hävittänyt niitä. Ilmastonmuutos olisi eristänyt mammutit ja muut eläimet kasvillisuudeltaan sopiviin pieniin laikkuihin, joista ihmiset saattoivat saalistaa ne helpommin pois..


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Mammuttien häviämisen syyksi on veikattu myös kosmista katastrofia tai niiden sarjaa, muun muassa supernovaräjähdystä tai asteroidi-iskua.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Joidenkin mielestä dryaskauden lopun jäähtyminen johtui suuresta asteroidin iskusta. Tämä teoria on yhä epävarmalla pohjalla, eivätkä kaikki tutkijat kannata sitä vieläkään. Yleisesti ottaen teoria ei selitä, miksi mammutteja eli väitetyn asteroidi-iskun jälkeenkin. Kaiken lisäksi uusien tutkimusten mukaan väitetyt todisteet suuresta asteroidi-iskusta noin 12 900 vuotta sitten perustuvat kokonaan hätiköityihin johtopäätöksiin. Mutta ovatpa eri näennäistieteilijät rakennelleet hurjia teorioita avaruudesta syöksyneistä vesimassoista, joiden takana tuli mammutit äkkipakastanut avaruuden kylmyys. Tätä Ivan Sandersonin vuonna 1960 esittämän tulivuorenpurkausteorian pohjalta myöhemmin kehiteltyä ajatusta on perusteltu esimerkiksi Siperiasta löytyneellä, hyvin säilyneellä Berezovkajoen jäätyneellä mammutilla. Mutta esimerkiksi paleontologi Björn Kurtén on selittänyt näiden mammuttien säilymisen harvinaisilla yhteensattumilla, muun muassa mammutit kylmään rotkoon haudanneilla maanvyöryillä tai muilla vastaavilla tapahtumilla. Maan muutokset toivat myöhemmin nämä mammutit taas esiin.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text:
Mammuttien joukkotuhon tarkasta ajoituksesta kiistellään yhä. Jacquelyn Gillin mukaan Pohjois-Amerikan mammuttien tuho tapahtui jo ennen ensimmäistä kiistatta tunnistettua intiaanikulttuuria, Clovisin kulttuuria. Mutta toisaalta on myös väitetty, ettei Clovisin kulttuuri olisi ollut ensimmäinen ihmisten perinne Amerikassa. Kilpailevan tutkimuksen mukaan monet Pohjois-Amerikan suuret nisäkkäät olisivat kadonneet juuri Clovisin kulttuurin aikoihin.
Joukkotuhojen aalto alkoi ensin Australian mantereella, kun ensimmäiset aboriginaalien esi-isät saapuivat Australiaan noin 50 000 vuotta sitten, todennäköisesti Indonesian saariston kautta meriteitse.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Ensimmäisten ihmisten astuessa Australian maaperälle sen tasangoilla eli joukoittain monenlaisia erikoisia suuria eläimiä. Kasvinsyöjiä olivat muun muassa jättiläismäiset kengurut, vompatit, koalat, nokkasiilit ja emua muistuttavat, mutta paljon suuremmat lentokyvyttömät linnut. Näitä saalistivat suurikokoiset pedot, kuten pussileijona, pussihukka ja jättimäinen varaani Megalania. Joukkotuhon uskotaan tapahtuneen noin 46 000 vuotta sitten, mikä sopii melko hyvin yksiin väitetyn ihmisen saapumisen kanssa. Näiden eläinten tuho johtui ensisijaisesti metsästyksestä; ne olivat helppoa riistaa ihmisille, joihin ne eivät olleet tottuneet. Toisaalta Tim Flanneryn mukaan ihmiset polttivat laajalti metsää, mikä tuhosi monelle eliölajille sopivan kasvillisuuden.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Mammutti hävisi ensin etelästä, myöhemmin pohjoisesta. Euroopan viimeiset löydetyt mammutit elivät Virossa ja Venäjällä noin 10000 radiohiilivuotta sitten. Tällöin viime jääkausi oli juuri päättynyt. Mammutti sinnitteli vielä tämän jälkeenkin Pohjois-Siperiassa Wrangelin saarella. Mammuttia suosinut ruohopitoinen heinää ja marunaa kasvanut arotundra kuivine ilmastoineen hävisi viimeistään holoseenin alussa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Monilla alueilla Baltiassa, Pohjois-Venäjällä ja Alaskassa mammutti näyttää hävinneen samaan aikaan, kun koivu ja varvut yleistyivät, ja laajamittainen soistuminen alkoi. Heinämäiset kasvit ja kuivuudesta kielivä maruna harvinaistuivat. Maa happani kostumisen takia, ja kasvien kivennäisravinteet vähenivät. Mammutit eivät saaneet enää tarpeeksi mm. natriumia, kun arotundran suolakkomaat harvinaistuivat. Lämpeneminen ja lumen syveneminen olivat myös rasitteita, samoin ehkä myös maaperän muuttuminen mammuttia upottaviksi soiksi.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Arotundran häviäminen levitti koivua ja muuta puuta, mikä tarjosi mamuttia metsästäville ihmisille rakennus- ja polttoainetta. Näin ihmiset vaelsivat pohjoiseen mammutin asuinmaille. Myös esim. hirvi ja biisoni saattoivat jääkauden lopulla kilpailla elintilasta mammutin kanssa esimerkiksi Alaskassa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Noin 90 % arotundrasta hävisi Andrian Listerin mukaan 14 000–11 000 vuotta sitten, jolloin mammutti hävisi laajoilta alueilta.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Ensimmäiset villamammutit lienevät kehittyneet Koillis-Siperiassa noin 400 000 vuotta sitten. Noin 120 000 vuotta sitten mammuttien määrä väheni nopeasti Eem-interglasiaalin alkaessa, mutta kasvoi taas viime jääkaudella. Noin 42 000 vuotta sitten pohjoisimmat ihmiset asuivat suunnilleen Pohjois-Ranska–Pohjois-Ukraina–Pohjois-Kazakstan-linjalla. Mammutteja oli Etelä-Ranskan–Keski-Ukrainan–Pohjois-Mongolian ja Korean pohjoisrajan leveyksistä pohjoiseen.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Euroopan eläinten joukkotuho alkoi pleistoseenin lopulla, myöhäispaleoliittisen kivikauden kestäessä noin 60 000 vuotta sitten, ja päättyi holoseenin alussa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Mammutin häviäminen alkoi Länsi-Euroopassa ainakin 36 000 radiohiilivuotta sitten. Monien jääkauden eläinten kanta pieneni Länsi-Euroopassa viime jääkauden huippuvaiheessa 20 000–16 000 radiohiilivuotta sitten.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Mammutti kävi Länsi-Euroopassa harvinaisiksi noin 19 500 radiohiilivuotta sitten. 18 000–16 000 radiohiilivuotta sitten mammutti katosi kokonaan eräältä tutkittavalta Länsi-Euroopan alueelta. Jääkauden huippuvaihe näkyi Itä-Euroopassakin mammuttien ja asutusten harvinaistumisena. Mammuttia ei ajoitusten mukaan tavattu Puolasta 24,1 - 18,3 tuhatta kalenterivuotta eli 20,2 - 14,6 tuhatta radiohiilivuotta sitten sitten. Mammuttien harvinaistuminen johtui ehkä ilmaston kylmenemisen aiheuttamasta suuresta kuivumisesta, tai ehkä lisääntyneen tuulieroosion vaikutus hävitti eläneiden mammuttien luita.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Noin 15 000–14 000 radiohiilivuotta sitten mammuttien määrä väheni hyvin voimakkaasti Keski-Euroopassa ja Ukrainassa. Noin 14 000 vuotta sitten mammuttialueen eteläraja oli Viron–Keski-Suomen leveyksillä. Keski-Euroopassa viimeistä edellinen mammutti eli 14 000 radiohiilivuotta sitten, samoin Ukrainassa kolmanneksi viimeinen ajoitettu. Mammuttien häviäminen oli nopeaa noin 14 000–12 000 kalenterivuotta sitten.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Mammutteja oli paljon Euroopassa vielä 13 000–12 000 radiohiilivuotta sitten. Ranskassa ja Britanniassa mammutit elivät hieman pidempään kuin Ukrainassa. Britanniassa mammuttien nopea häviäminen tapahtui juuri jaksolla 13 000–12 000 radiohiilivuotta sitten. Puolasta mammutti hävisi 12 600 radiohiilivuotta eli 15000 kalenterivuotta sitten. Andruien Listerin mukaan mamutti olisi hävinnyt metsittymisen, ei lämpötilan nousn takia Länsi-Euroopasta, vasta Allerödkaudella.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Mammutti hävisi suuresta osasta Eurooppaa ja Aasiaa noin 12 000 radiohiilivuotta sitten ennen Allerödin lämpökauden alkua,


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: On viitteitä siitä, että noin 12 000–11 000 radiohiilivuotta sitten olisi Länsi-Euroopassa ollut vielä mammutille sopivia laajoja ruohostoja, ja näin ollen ilmaston muutos ei yksin selittäisi mammuttien tuhoa. Pääsyy mammutin häviämiseen olisi silloin nykyihmisen harjoittama metsästys.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Joka tapauksessa mammutti katosi lämpimällä Bölling/Alleröd-kaudella kokonaan Skandinavian-Baltian alueelta, kun alueelle levittäytyivät koivu ja mänty. Silti peura ja mammutti palasivat Viroon Koillis-Eurooppaan vielä kylmällä nuoremmalla dryaskaudella noin 10 600–10 000 radiohiilivuotta sitten eli noin 12 600–11 600 kalenterivuotta sitten, jolloin tundra-aro saapui taas Baltiaan hajanaisten kuusten kera. Lopullisesti mammutti katosi Baltiasta dryaskauden päättäneissä ilmastonmuutoksissa tai melko pian niiden jälkeen.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Ihminen levittäytyi Baltiaankin jääkauden lämmetessä. Lähellä Baltiaa oli ihmisiä Pregelissä Kaliningradissa ehkä jo 17 000 vuotta sitten. Samoin Valko-Venäjällä oli lisääntyvässä määrin ihmisiä 16 000-14 000 vuotta sitten. Sitä, vaelsivatko nämä ihmiset Etelä-Baltiaan, ei tiedetä. Jäänreunateorian mukaan ihmisiä alkoi siirtyä kohti Baltiaa noin 15500 vuotta sitten esimerkiksi Desna-joen laaksosta. Pohjois-Baltia oli yhä jään peitossa, jään reunan ollessa 14 000 vuotta sitten Riian tasalla. Aivan Etelä-Baltiassa saattoi olla ihmisiä jo 14 000 vuotta sitten liittyen mahdollisesti Hampurin kulttuuriin, joka eli peuranmetsästyksellä. Sitten alueelle levisi Brommen kulttuuri. Lopuksi Baltiaankin Liettuaan syntyi Ahrensburgin kulttuurin alaryhmä, jota sanotaan Krasnoselskin Madeleine-ryhmäksi. Ei tiedetä, hävittivätkö nääiden metsästäjät mammutin.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Euroopan viimeiset mammutit elivät Virossa ja Venäjällä noin 10000 radiohiilivuotta sitten preboreaalikauden alussa, jolloin oli vielä kylmää ja kuivaa. Viron Puurmannin mammutin poskihampaat on ajoitettu aikaan 11800 vuotta sitten.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Noin 30000-17000 radiohiilivuotta sitten mamuttia esiintyi laajalti Siperiassa Baikaljärvelle asti. Mutta tämän jälkeen mammutin elinalue vaihteli huomattavasti välillä 17000-12450 radiohiilivuotta sitten. Lämpiminä kausina mamutin elinalue supistui, kylmempinä laajeni.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Noin 15 000 vuotta sitten metsästäjät saapuivat Siperiaan. Joidenkin tutkijoiden mukaan ihmiset eivät luultavasti metsästäneet mammuttia sen lihan, vaan ehkä työkalujen tekoon tarvittavien syöksyhampaiden ja luiden takia, vaikka toki säivät kaatamiensa mamuttien lihaa. Mammuttia tavattiin vielä 13000 radiohiilivuotta sitten Etelä-Aasiassa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Pohjois-Aasiasta mammutti hävisi nopeasti 12 000 radiohiilivuotta sitten. Joidenkin mukaan se olisi kadonnut Kiinasta jo noin 20 000 vuotta sitten., toisten mukaan 12000 radiohiilivuotta sitten. Länsi-Siperian viimeiset mammutit elivät noin 13 800–12 600 kalenterivuotta sitten. Berelekhin mammutit hävisivät noin 12 900–11 600 kalenterivuotta sitten nuoremmalla dryaskaudella. Berelekhissä tapahtui paljon mammutin luiden kasautumista noin 12300 radiohiilivuotta sitten, ja mamutit hävisivät sieltä noin 11800 radiohiilivuotta sitten.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Euraasian viimeiset suuret mammutit on ajoitettu pohjoisimpaan Siperiaan Taymyrin niemimaalle aikaan välille 10 000–9 700 radiohiilivuotta sitten, eli kalenterivuosina vuoteen 11 300–10 600 vuotta sitten. Dryaskauden aikaan Taymyrin niemimaalla oli vaivaiskoivua kasvavaa pensastundraa. Oli menossa jääkauden vaihtuminen lämpimäksi holoseeniksi. Pian tämän jälkeen 9 300 radiohiilivuotta sitten peittävä metsätundra levittäytyi alueelle. Joidenkin ajoitusten mukaan lehtikuusta olisi kasvanut jo 11700 radiohiilivuotta sitten.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Kääpiömammutteja eli vielä 7 700–3 700 radiohiilivuotta sitten syrjäisellä, pohjoisella Wrangelinsaarella, jossa säilyi kylmä ilmasto ja jonne ei liene eksynyt ihmisiä pitkiin aikoihin.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Luoteis-Siperian Berelehkin jokivarrelta tehtyjen löytöjen mukaan rahkasammalta, varpuja ja pensaita suosiva kasvuympäristö olisi yhteydessä mammuttien tuhoon. Näitä ennen hiirensammal, heinät ja sarat olivat yleisiä.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Berelehkin keskijuoksusta löydetyn kerrostumasarjan kausi IV lienee nuorempi dryas tai holoseeni. Kausilla I-III heinät ja sara olivat siitepölyissä yleisiä, samoin sammalet. Pensaat olivat harvinaisia. Varpukasveja Ericaceae ei oli hyvin harvoin. Vaivaiskoivu ja joskus pajutkin olivat yleisiä. Sammalista hiirensammalet olivat paljon yleisempiä kuin rahkasammalet. Kaudella I ei ollut paljoa rahkasammalta, vaikka olikin metsiä. Kaudella II oli sammaleisia ruohotundria ja polygonisoita. Kaudella III oli pensastundraa ja metsätundraa. Rahksammalta ei ollut paljoa näilläkään kausilla. Sitten ilmasto muuttui soita sousivammaksi. Kaudella IV seudulla lisääntyi huomattavasti suosammalten, varpukasvien ja leppien "Duschekia fruticosa" suhteellinen määrä. Nyt varvuissa/matalissa pensaissa oli paljon "Cassiope", "Ledum", "Vaccinum". Matalien pensaiden osuus lisääntyi. Päinvastoin heinä- ja sarakasvien määrä väheni.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Niinpä tällä kaudella oli siitepölyissä pensaista yleismpiä vaivaiskoivu, pensasleppä, mutta paju ja puumainen koivu harvinaisia. Matalissa kasveissa eniten "Ericaceae"-varpuja. Matalista kasveista heiniä 8 % ja saroja 14%. 2/3 sammalista rahkasamamlia, loput lähinnä hiirensammalia. Tämä muistutatta nykyisiä subarktisia suotundria. Mammuttien on väitetty kadonneen nuoremmalal dryaskaudella.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Eri arvioiden mukaan toisten jääkauden eläinten häviämisessä on vaikuttanut eniten ilmastonmuutos, toisten ihminen. Esimerkiksi myskihärän oletetaan hävinneen Aasiasta lähinnä ilmastonmuutoksen takia laajoilta alueilta. Toisaalta biisoni, visentti ja hevonen katosivat monilta alueilta ihmisen harjoittaman metsästyksen takia.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Jättiläispeuran ("Megaloceros giganteus") lajimäärä väheni hyvin hitaasti Länsi-Euroopassa ennen jääkauden huippukohtaa kuten mammutilla. Kun jääkauden kylmä huippukausi tuli, lajia tavattiin vain Ukrainassa ja lähistöillä. Jättiläispeura pysyi pitempään poissa pohjoisesta Keski-Euroopasta kuin mammutti, noin välillä 20 000–12 500 radiohiilivuotta sitten. Noin 12 900–10 500 radiohiilivuotta sitten lajia eli lähinnä Britteinsaarilla ja Tanskan seutuvilla sekä Uralilla. Lajin määrä väheni nopeasti lämpimällä Bölling-kaudella ja Alleröd-kaudella noin 12 600–11 700 radiohiilivuotta sitten Irlannissa, Britanniassa ja Etelä-Skandinaviassa ja katosi kokonaan näiltä alueilta kylmän nuoremman dryaksen alussa tai aikana.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Lopullisesti laji hävisi Etelä-Uralilta noin 6 900 radiohiilivuotta sitten. Holoseenilla hävisi myös jääkautinen Lenan hevonen. Yksi viimeisimmistä ajouitetuista Pohjois-Aasian jääkautisista hevosista eli Jukagirin niemimaalla noin 4600 radiohiilivuotta sitten, eli noin 3400 kalenterivuotta eaa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Joidenkin ajoituksen mukaan mammuttia olisi elänyt Alaskassa mantereellakin vielä holoseenilla. Peura oli poissa Länsi-Euroopasta pitempään kuin mammutti jääkauden huippukohdalla, 20 000–12 500 vuotta sitten. Monilla Länsi-Euroopan alueilla jättiläispeura hävisi erityisen nopeasti lämpimällä Alleröd-kaudella 12 000–11 000 radiohiilivuotta sitten eli 13 700–12 680 vuotta sitten, mutta häviäminen oli nopeaa jo aikaisemmalla lämpimällä Bölling-kaudella jo 14 500 vuotta sitten. Keski-Venäjän tasangolla jättiläispeura hävisi tavallista nopeammin 15 000–14 000 radiohiilivuotta sitten. Luolakarhu, arovisentti ja villasarvikuono hävisivät suunnilleen samassa tahdissa kuin mammutti eli noin välillä 40 000–11 000 radiohiilivuotta sitten. Niinpä villasarvikuono katosi noin 14 000 kalenterivuotta sitten. Myskihärkä katosi suunnilleen lämpimän kauden alussa noin 14 500 vuotta sitten. Luolaleijona katosi jääkauden lopuilla suunnilleen 16 000–11 000 radiohiilivuotta sitten. Luolaleijona katosi jääkauden päättyessä ehkä noin 12 000–9 000 radiohiilivuotta sitten.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Amerikkaan näyttää vaeltaneen varsinkin Alaskaan, Länsi-Kanadaan ja Luoteis-Yhdysvaltoihin muutamia eläimiä jääkauden vähäjäisinä jaksoina silloin kuivaa Beringin salmen maakannasta pitkin. Näitä olivat muun muassa biisoni, luolaleijona ja villamammutti. Jääkauden maksimin jälkeen mammutit vaelsivat 30 leveysasteelta 50 leveysasteelle.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Eri eläimet näyttävät hävinneen Pohjois-Amerikassa hieman eri tahdissa eri aikoina 17 500–5 000 radiohiilivuotta sitten, mutta häviäminen näyttää olleen noin 13 000–7 000 radiohiilivuotta sitten erityisen rajua. Nopean joukkotuhon on monesti oletettu liittyvän ilmastonmuutoksiin, mutta varsinkin paleointiaanien saapumiseen Amerikkaan. He perustivat noin 13 500–13 000 vuotta sitten alkaneen Clovisin kulttuurin, jonka ihmiset olivat helposti koottavissa ja purettavissa majoissa asuvia, riistan perässä liikkuvia metsästäjiä. Ihmisten arvellaan levittäytyneen koko Amerikkaan ehkä 500–1 000 vuodessa.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Ihminen saapui Alaskasta Amerikkaan 13 500–13 200 vuotta sitten. Noin 13 200 vuotta sitten ihmisiä asui laajalla alueella Pohjois-Amerikassa, ja seuduilla tapahtui kasvillisuusmuutoksia. Ne johtuivat osin jääkauden päättymisestä, osin ehkä ihmisen sytyttämistä paloista ja ihmisen vaikutuksesta kasveja syöviin eläinkantoihin. 13 000 vuotta sitten koko suurlajisto paitsi norsut hävisivät, ja mammuttikin hävisi Amerikasta 12 800 vuotta sitten. Eläinten suurin häviämisaalto päättyi ehkä noin 10 200 radiohiilivuotta sitten eli 12 000 vuotta sitten. Erään tutkimuksen mukaan biisonien sarvien koot pienenivät Suurilla tasangoilla ja Alaskassa jääkauden "Bison priscuksesta" "Bison occidentalis"iin ja "Bison athabascae"en.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Jättiläismaalaiskiainen katosi Pohjois-Amerikasta noin 11 000 radiohiilivuotta sitten, mutta Ohiosta jo 11 400 radiohiilivuotta sitten eli 13 300 kalenterivuotta sitten. Coloradon laakion jättieläimet hävisivät noin 13 000 vuotta sitten 400 vuoden sisällä. Toinen tieto antaa suurimmalle häviämistapahtumalle jossa hävisi 15 suurta eläinsukua, iäksi 13 400–12 900 vuotta sitten, mikä on 11 500–11 000 radiohiilivuotta sitten. Kalifornian kääpiömammutti kuoli 11 030 radiohiilivuotta sitten.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Mammuttien lisäksi Pohjois-Amerikasta hävisivät pleistoseenin lopun aikoihin leijona, gepardi, tylppäkuonokarhu, hirmususi, hirmulintu, sapelihammaskissat, maalaiskiaiset, glyptodontit, jättiläismajava, hevoseläimet, kamelit, mastodontti, jättiläispekari, ja monet muut. Myskihärkä, biisoni ja hanka-antilooppi selvisivät tuholta, mutta myskihärkä harvinaistui. Etelä-Amerikan jättiläiseläimet hävisivät muutama sata vuotta, ehkä noin 500 vuotta, myöhemmin kuin Pohjois-Amerikan eläimet. Sieltäkin hävisi jääkauden päättymisen ja ihmisen saapumisen aikoihin monia eläimiä, kuten maalaiskiaiset, glyptodontit, mastodontit, hevoset, aasit, kamelit, sapelihammaskissat, leijona, hirmulinnun kaltaiset jättimäiset linnut ja jättimäiset jyrsijät. Etelä-Amerikalle tyypilliset pussieläimet olivat hävinneet jo ennen ihmisten tuloa Suuressa Amerikan eläimistönvaihdoksessa. Noin 7 000 radiohiilivuotta sitten ihminen saapui Karibialle, ja 2 000 vuotta myöhemmin hän oli hävittänyt viimeiset jättiläislaiskiaiset. Kaikkiaan Amerikasta hävisi 33 eläinsukua. Jotkut ovat sanoneet jopa ihmisten mukanaan tuomien tautien hävittäneen Amerikan eläimiä.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan mammutti olisi tavattu Pohjois-Aasiassa ja Alaskassa vielä pitkään holoseenilla. Joidenkin tietojen mukaan mamutti olisi elänyt Taimyrin niemimaalla vielä 7000 vuotta sitten, ja myskihärkäkin 3000 vuotta sitten. Beringinsalmen lähellä olevan Saint Paulin saaren mammutti hävisi noin 5600 vuotta sitten. Kasvillisuus ei muuttunut. Uuden tutkimuksen mukaan saaren makea vesi kävi vähiin kun ilmasto kuivui ja merenpinta nousi. Näin mammuteilta loppui juomavesi.


title: Astrud Gilberto

text: Astrud Gilberto (s. Astrud Evangelina Weinert 30. maaliskuuta 1940 Salvador, Bahia, Brasilia) on brasilialainen bossa nova- ja samba-laulaja. Gilberto tuli kuuluisaksi laulaessaan Stan Getzin, silloisen miehensä João Gilberton ja Antônio Carlos Jobimin kanssa kappaleen ”The Girl from Ipanema” vuonna 1963. Gilberton laulajanura käynnistyi, kun hänen englannin kieltä osaamaton miehensä João tarvitsi portugalinkielisen ”Garota de Ipanema” -kappaleen englanninkieliselle versiolle esittäjän. Astrud osasi englantia ja mies laittoi hänet laulamaan siitä tehdyn englanninkielisen version ”The Girl from Ipanema”. Astrud ei ollut laulanut ammattimaisesti saadessaan mieheltään tehtävän.


title: Astrud Gilberto

text: Gilberto syntyi brasilialaiselle äidille ja saksalaiselle isälle Bahian osavaltiossa Brasiliassa. Perhe muutti kuitenkin varhain Rio de Janeiroon, jossa hän varttui. Vuonna 1959 hän avioitui João Gilberton kanssa. Pari muutti Yhdysvaltoihin 1963 ja erosi myöhemmin 1960-luvulla.


title: Astrud Gilberto

text: Gilberto ei ollut koskaan aiemmin laulanut ammatikseen, kun tuottaja Creed Taylor pyysi hänet vuonna 1963 Stan Getzin, Antônio Carlos Jobimin ja silloisen miehensä João Gilberton yhteislevytykselle, "Getz/Gilberto"-albumille laulamaan englanninkielinen säkeistö kappaleeseen ”Garota de Ipanema”, ”The Girl from Ipanema”.


title: Astrud Gilberto

text: Kun ”The Girl from Ipanemasta” tuli hitti vuonna 1964, saavutti Gilberto suuren suosion Yhdysvalloissa. Hänen ensimmäinen varsinainen sooloalbuminsa "The Astrud Gilberto Album" julkaistiin toukokuussa 1965. Vaikka se tuskin ylsi top 40 -listalle, sekoitus brasilialaisia klassikoita ja standardiballadeja osoittautui tarttuvaksi viihdemusiikiksi. 1960-luvulla Gilberto teki lähes tusinan verran albumeja Verve Recordsille, mutta hänen maineensa hiipui 1970-luvulla. Myöhemmin hän julkaisi lähinnä omia sävellyksiään.


title: Astrud Gilberto

text: Gilberto palkittiin ”Latin Jazz USA Award for Lifetime Achievement” -palkinnolla vuonna 1992. Vaikka hän ei olekaan virallisesti vetäytynyt musiikkialalta, hän ilmoitti vuonna 2002 "Jungle"-albumin julkaisun jälkeen pitävänsä taukoa julkisista esiintymisistä.


title: Radioactive Records

text: Radioactive Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö.


title: Radioactive Records

text: Yhtiön perustivat vuonna 1990 Gary Kurfirst ja Ian Flukes. Yhtiön levyjakelu tapahtui aluksi MCA Recordsin kautta, ja vuodesta 1996 lähtien Universal Music Groupin kautta. Yhtiön artisteja ovat olleet muun muassa Live, Ramones ja Big Audio Dynamite. Englantilaisen Anxious Recordsin levyjakelu tapahtui Yhdysvalloissa Radioactive Recordsin kautta.


title: Lahemaan kansallispuisto

text: Lahemaan kansallispuisto Lahemaan kansallispuisto () sijaitsee Suomenlahden rannalla Harjumaalla ja Länsi-Virumaalla; se ulottuu Kadrinan, Kuusalun, Loksan ja Haljalan kuntien alueelle Pohjois-Virossa.


title: Lahemaan kansallispuisto

text: Kansallispuisto on Viron ja koko entisen Neuvostoliiton alueen vanhin, perustettu vuonna 1971. Puiston nimi on peräisin professori Johannes Gabriel Granöltä, joka vuonna 1922 luokitteli Viron maastoalueet. Nimi viittasi tuolloin vain Suomenlahden rannikkokaistan lahtiin, joista neljä suurinta ovat Kolgan-, Haran-, Erun- ja Käsmunlahti.


title: Lahemaan kansallispuisto

text: Pinta-alaa puistolla on 72 500 hehtaaria, josta merialuetta on kolmannes. Kansallispuiston opastus- ja vierailukeskus sijaitsee Kadrinan kunnan Viitnan kylässä.


title: Lahemaan kansallispuisto

text: Lahemaan kansallispuistossa on merialueita ja meren lahtia, perinteisiä rantakyliä (kuten Altja), kartanoita, pitkiä niemimaita, erilaisia suo- ja metsäalueita, jokilaaksoja – kahdeksan jokea – ja koskematonta erämaata.


title: Lahemaan kansallispuisto

text: Kansallispuistossa on havaittu 24 kala-, 50 nisäkäs-, 222 lintu- ja yli 800 kasvilajia. Aarnialueille voi mennä vain oppaan kanssa.


title: Armi

text: Armi on suomalainen naisen etunimi. Nimi on lyhenne Armidasta, joka on alun perin latinaa ja tarkoittaa aseistettua. On myös esitetty, että Armida on feminiinimuoto germaanisesta nimestä Arminius, jonka pohjalla on nimielementti "irm".


title: Armi

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 4960 Armi-nimen saanutta naista. Ennen vuotta 1950 nimi oli annettu myös noin sadalle miehelle.


title: Armi

text: "Armi" oli myös Lehtimiehet Oy:n 1980-luvun alussa kustantama aikakauslehti.


title: Relletin rautatieasema

text: Relletin rautatieasema () oli rautatieasema Suomen rataverkolla rataosalla Tuomioja–Raahe. Asema sijaitsi Ruukin kunnan, nykyisen Siikajoen kunnan Relletin kylässä.


title: Relletin rautatieasema

text: Relletin rautatieasema avattiin liikenteelle, kun yksityinen Raahen rautatie valmistui vuonna 1900. Liikennepaikka toimi laiturivaihteena ja seisakkeena pitkän aikaa, kunnes se varustettiin releasetinlaitteella 1970-luvulla ja sitä alettiin käyttää junakohtauspaikkana.


title: Relletin rautatieasema

text: 1980-luvulla Pohjanmaan radan turvalaite- ja sähköistystöiden yhteydessä Relletin sivuraide sekä asetinlaite purettiin, ja Relletin liikennepaikka lakkautettiin. Relletissä ollut Siemensin valmistama releasetinlaite siirrettiin Tuiran rautatieasemalle.


title: Relletin rautatieasema

text: Relletin alkuperäinen asemarakennus oli vuonna 1900 rakennettu odotuspaviljonki, jollaisia rakennettiin tuolloin vielä yksityisomistuksessa olevan Raahen radan varrelle. Rakennus huutokaupattiin, purettiin ja siirrettiin lähistölle yksityiskäyttöön vuonna 1965. Uudempi korvaava asemarakennus rakennettiin vuonna 1965, ja se purettiin vuonna 2003. Uudempaan rakennukseen rakennettiin odotushuone ja lipputoimisto, jotka jäivät tarpeettomiksi vuonna 1966 kun Tuomiojan ja Raahen välinen henkilöliikenne lakkautettiin.


title: We Will Rock You

text: We Will Rock You on Queenin kappale, joka julkaistiin vuonna 1977 albumilla "News of the World", sekä singlenä yhdessä "We Are The Championsin" kanssa. Sen kirjoitti yhtyeen kitaristi Brian May. Kappale tunnetaan erityisesti rytmistään, joka muodostettiin studion lattian polkaisuista ja taputuksista. Kappale on rakenteeltaan hyvin yksinkertainen, koostuen edellä mainitusta rytmistä sekä laulusta. Vasta kappaleen lopussa on lyhyehkö kitaraosuus. Kappaleen kertosäe on hyvin mahtipontinen.


title: We Will Rock You

text: Vuoteen 1982 asti Queen aloitti konserttinsa kappaleen nopeakulkuisella rock-versiolla.


title: We Will Rock You

text: Kappale on ollut myös kolajuoma Pepsin mainoksessa, jossa kappaletta laulavat gladiaattoreiksi pukeutuneet Britney Spears, Pink ja Beyoncé Knowles. Brian May ja Roger Taylor nähdään myös mainoksessa istumassa yleisön joukossa.


title: We Will Rock You

text: Axl Rose esitti kappaleen Freddie Mercuryn muistokonsertissa 1992. Kappaleen on esittänyt myös amerikkalainen glam metal -bändi Warrant.


title: We Will Rock You

text: Vuonna 2000 Queenin elossa olevat jäsenet levyttivät kappaleesta rap-tyylisen version 5ive-yhtyeen kanssa. Julkaisu meni suoraan Britannian singlelistan kärkeen.


title: Sean Payton

text: Sean Payton (s. 29. joulukuuta 1963 San Mateo, Kalifornia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon päävalmentaja, joka valmentaa tällä hetkellä NFL -joukkue New Orleans Saintsia.


title: Sean Payton

text: Payton toimi ennen New Orleansiin siirtymistä pelinrakentajien valmentajana ja apulaisvalmentajana Dallas Cowboysissa. New Orleans palkkasi hänet 17. tammikuuta 2006. Kauden 2009 päätteeksi Payton johdatti Saintsin Super Bowliin, jossa kaatui Indianapolis Colts.


title: Sean Payton

text: Payton kävi lukion Naperville Central High Schoolissa Napervillessä, Illinoisissa, jossa hän aloitti koulun joukkueen pelinrakentajana vuosi ennen valmistujaisiaan (1981). Paytonilla oli myös menestykäs yliopistoura Eastern Illinois Universityssa pelinrakentajana. Vuonna 1987 Payton alkoi pelata pelinrakentajana AFL-sarjassa Chicago Bruisers -joukkueessa. AFL-vuoden jälkeen Payton aloitti valmentamisen yliopistotasolta.


title: Sean Payton

text: NFL tuomitsi Paytonin toimitsijakieltoon kaudeksi 2012. Syynä tähän oli epäviralliset rahapalkinnot, joita Saintsissa oli maksettu vastustajan vahingoittamisesta. Payton yritti salata palkitsemisohjelman eikä lopettanut sitä NFL:n käskystä huolimatta.


title: Sean Payton

text: Paytonilla ja hänen ex-vaimollaan Bethillä on kaksi lasta, tytär Meghan (s. 21.3.1997) ja poika Connor Thomas (s. 31.5.2000).


title: Lupercus

text: Lupercus (latinaksi susien karkottaja tai susiolento) oli itsenäinen muinaisroomalainen karjan suojelusjumala sekä mahdollisesti Faunuksen lisänimi, jotka molemmat sittemmin yhdistettiin kreikkalaisten Paniin.


title: Lupercus

text: Lupercuksen papit, eli Luperci, viettivät Palatium-kukkulan juurella olevassa Lupercal-luolassa helmikuun 15. päivänä Lupercalia-uhrijuhlaa.


title: Umbra

text: Umbra (lat. hämärä, varjo) on ruskea maaväri. Raaka eli polttamaton umbra on vihertävää, mutta poltettuna sen sävy muuttuu punertavaksi. Umbraa saadaan rauta- ja mangaanioksideja sisältävästä ruskeasta savesta.


title: Umbra

text: Nimitys tulee Italian maakunnasta Umbriasta, mutta vastaavaa savea löytyy muualtakin, esimerkiksi Kyprokselta. Poltettaessa savesta tulee väriltään intensiivisempi ja punertavampi, jolloin värin nimi on poltettu umbra. Umbraa on käytetty väriaineena jo esihistoriallisista ajoista lähtien.


title: Keskusjyvänen

text: Keskusjyväset eli sentriolit ovat mikrotubuluksista muodostuneita soluelimiä, joilla on tärkeä tehtävä solunjakautumisessa. Sentriolit osallistuvat solunjakautumiseen vetämällä tuplaantuneet soluelimet sekä kromosomit kasvattamillaan mikrotubuluksilla kumpaankin syntyvään soluun.


title: Keskusjyvänen

text: Sentriolit sijaitsevat "sentrosomissa", joka on tuman lähellä sijaitseva mikrotubulusten organisaatiokeskus. Sentronomiksi kutsutaan kohtaa, johon mikrotubulukset ovat ankkuroituneet. Eukaryooteilla eli aitotumallisilla soluilla on sentrosomissa kaksi sentriolia (ns. diplosomi)


title: Keskusjyvänen

text: Keskusjyväset ovat noin 0,3 formula_1 pitkiä 0,1 formula_1 paksuja onttoja lieriöitä, jotka koostuvat mikrotubuluksista. Niitä sijaitsee kaksi sentrosomin keskellä kohtisuorassa toisiaan vastaan. Keskusjyväset ovat osallisina tumasukkuloiden syntyyn vaellettuaan solun vastakkaisille puolille tumanjakautumisessa.


title: Keskusjyvänen

text: Tuman sijainti riippuu sentrosomin sijainnista, joten sillä on vaikutus soluelinten asettumiseen. Sentriolien liikkumiskyvyttömyyden on arvioitu liittyvän Meckelin oireyhtymään.


title: Keskusjyvänen

text: Sentrosomit kahdentuvat mitoosin ensimmäisessä vaiheessa - profaasissa. Sentriolit kulkeutuvat solun eri napoihin, ja interfaasissa kahdentunut perintöaines pakkaantuu paksuiksi sisarkromatideiksi (ns. kromosomien kondensaatio).


title: Raahen rautatieasema

text: Raahen rautatieasema (, ) on rautatieasema Suomen rataverkolla Raahen kaupungissa rataosalla Tuomioja–Raahe. Asemalla on nykyisin ainoastaan tavaraliikennettä. Lipunmyynti lopetettiin 2000-luvun alussa, henkilöliikenne lakkautettiin 25. syyskuuta 1966.


title: Raahen rautatieasema

text: Yksityinen Raahen Rautatieosakeyhtiö rakennutti Raahen asemarakennuksen vuosina 1899–1890, ja se poikkeaa huomattavasti Suomen muista rautatieasemista. Asema-alue käsittää myös asemapuistikon. Museovirasto on huomioinut alueen valtakunnallisesti merkittävänä kulttuurihistoriallisena ympäristönä.


title: Raahen rautatieasema

text: Raahen ratapihalla on kolme junaliikenteen käytössä olevaa raidetta ja viisi kuormaus- ja purkausraidetta.


title: Robert Reid

text: Robert Reid (s. 17. helmikuuta 1966) on englantilainen kartanlukija ja rallin maailmanmestari vuodelta 2001. Mestaruuden hän voitti toimiessaan Richard Burnsin kartturina Subaru-tallissa. Reid on tunnettu juuri Burnsin kartturina ja Burnsin lopetettua ja myöhemmän poismenon johdosta Reid ei ole ollut aktiivitoiminnassa sitten vuoden 2003.


title: Kuusalu

text: Kuusalu (, ) on kunta Harjumaan maakunnassa, Virossa. Sen asukasluku on 6 547 (1.1.2018), pinta-ala 710 neliökilometriä ja asukastiheys 9 asukasta neliökilometrillä.


title: Kuusalu

text: Se sijaitsee Suomenlahden etelärannalla Valtatie 1:n varrella Tallinnasta noin 40 kilometriä itään.


title: Kuusalu

text: Kunta muodostuu Kiiun, Kolgan ja Kuusalun pienkauppaloista (alevik) sekä 64 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Kiiun pienkauppala. Kunnan asema ei muuttunut vuoden 2017 kuntauudistuksessa.


title: Kuusalu

text: Vuonna 2011 Kuusalun kunnassa oli 6 412 asukasta, joista 6 057 (94,5 %) oli virolaisia, 252 (3,9 %) venäläisiä ja 99 (1,5 %) muita kansallisuuksia.


title: Kuusalu

text: Kuusalun pienkauppalan lisäksi merkittävimmät paikat ovat yhdestä asuintornista koostuva vasallilinnoitus, Kiiun munkkitorni, sekä Kolgan kartano.


title: Nicky Grist

text: Nicky Grist (s. 1. marraskuuta 1961) on brittiläinen ralliautoilun kartanlukija. Hän on kotoisin Walesista. Grist on toiminut urallaan muun muassa Malcolm Wilsonin, Armin Schwarzin ja Juha Kankkusen kartanlukijana. Vuodesta 1997 vuoteen 2002 Grist toimi Colin McRaen kartturina, mistä hänet kenties muistetaan parhaiten. Kauden 2002 jälkeen pari erosi erimielisyyksien vuoksi, mutta heidän välinsä palautuivat myöhemmin. Viimeisen kerran pari ajoi yhdessä 2006 Turkin rallissa. Kisa oli myös Gristin viimeinen MM-startti.


title: Nicky Grist

text: Kaikkiaan Gristillä on 21 MM-rallivoittoa.


title: Nicky Grist

text: Uransa jälkeen Grist on toiminut kommentaattorin tehtävissä.


title: Raahen Rautatieosakeyhtiö

text: Raahen Rautatieosakeyhtiö oli yksityinen suomalainen rautatieyhtiö, joka rakennutti rautatien Raahesta Lappiin eli nykyiselle Tuomiojan rautatieasemalle. Yhtiö perustettiin 1899 ja kirjattiin osakeyhtiörekisteriin 9. kesäkuuta 1899, rautatie Raahesta Lapin asemalle valmistui jo samana vuonna. Yhtiö rakennutti omalla kustannuksellaan leveäraiteisen rautatien, joka yhdisti Raahen kaupungin valtion rataverkkoon.


title: Raahen Rautatieosakeyhtiö

text: Osakeyhtiö lakkautettiin virallisesti 23. toukokuuta 1941. Raahen rata oli siirtynyt valtion omistukseen jo vuonna 1921.


title: Kolgan kartano

text: Kolgan kartano (, ) sijaitsee Kuusalun kunnassa Harjumaan maakunnassa Virossa.


title: Kolgan kartano

text: Kartanon omistivat Viron itsenäistyttyä Suomen Stenbockit, jotka lahjoittivat kartanon säätiölle.


title: Kolgan kartano

text: Kolga kuului Gotlannin saaren Roman sisterssiläisluostarille 1230–1519. Vuonna 1581 Ruotsin kuningas Juhana III antoi Kolgan läänitykseksi Pontus De la Gardielle. Vuonna 1658 Kolga siirtyi Christine Catharina de la Gardien ja Gustav Otto Stenbockin avioliiton seurauksena Stenbock-suvulle ollen heidän suvullaan aina vuoden 1940 neuvostomiehitykseen asti.


title: Kolgan kartano

text: Vanhin päärakennus valmistui 1642, mutta se jäi 1765–1768 rakennetun barokkikartanon sisälle. Siipiosat on rakennettu klassismin mukaisine pylväikköineen 1820-luvulla.


title: Amfitryon

text: Amfitryon ( 'kahdelta puolen kiusattu') oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoliin prinssi. Hän oli Alkaioksen poika, Alkmenen puoliso ja Herakleen isäpuoli.


title: Amfitryon

text: Amfitryon oli kenraali, ja hän surmasi vahingossa setänsä Elektryonin ja joutui pakenemaan kihlattunsa Alkmenen, Elektryonin tyttären kanssa Thebaan enonsa Kreonin, Theban kuninkaan suojiin. Alkmene kieltäytyi menemästä naimisiin Amfitryonin kanssa, ennen kuin tämä oli kostanut hänen kaikkien veljiensä surmaajille. Amfitryonin poissa ollessa Zeus vieraili Alkmenen luona tämän aviomieheksi naamioituneena, ja Alkmene synnytti kaksoset: Ifikles oli Amfitryonin poika, Herakles Zeuksen poika.


title: Amfitryon

text: Myytistä ovat kirjoittaneet omat versionsa Sofokles, Plautus, Luís de Camões, Molière, John Dryden ja Heinrich von Kleist. Henry Purcellin näyttämömusiikki on kirjoitettu John Drydenin tekstiin.


title: Ridnitšohkka

text: Ridnitšohkka (, suomennettuna tykkylumihuippu) on Suomen korkein tunturin huippu. Se on samalla Suomen toiseksi korkein paikka, sitä korkeammalle nousee vain Suomen ja Norjan rajalla vajaat neljä kilometriä Ridnitšohkkasta länsiluoteeseen sijaitseva Halti, jossa on Suomen korkein kohta. Ridnitšohkkan huippu on 1 317,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen laelle on rakennettu masto ja pieni mökki Telen ARP-verkkoa varten. Nykyisin tilat on valjastettu Virve-verkon tukiasemaksi. Ridnitšohkkan eteläpuolella sijaitseva Ritnijávri on yksi Suomen korkeimmilla sijaitsevista järvistä, 987 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Ridnitšohkka

text: Maastoliikenne on rajoitettua Käsivarren erämaa-alueella, aivan kuten muillakin Suomen erämaa-alueilla. Lumettomana aikana vain poronhoitajat ja eri viranomaiset (poliisi, tulli, rajavartijat, pelastustoimi yms.) saavat liikkua alueella moottoriajoneuvoilla ilman erillistä maastoliikennelupaa. Lisäksi Enontekiön kunnan asukkaat voivat hakea maastoliikenneluvan alueella oleville muutamille vakiintuneille kulku-urille. Luvat myöntää maanomistaja, jota Käsivarressa edustaa Metsähallitus. Talvella moottoriajoneuvon, käytännössä moottorikelkan, käyttö on vähän vapaampaa ja paikkakuntalaiset saavat anoessaan maastoliikenneluvan koko alueelle. Lumiaikana myös ulkopaikkakuntalainen voi saada maastoliikenneluvan merkityille reiteille ja paikallisen oppaan kanssa muullekin ennalta ilmoitetulle reitille. Ilman paikallista opasta ulkopaikkakuntalainen pääsee Ridnitšohkkalle käytännössä vain vuokraamalla lentokuljetuksen tai omin voimin kävellen tai hiihtäen.


title: Ridnitšohkka

text: Omatoimiseen vaellukseen on useita reittivaihtoehtoja kaikkina vuodenaikoina. Suomen puolelta tavallisin lähtöpaikka on Kilpisjärvi. Kalottireitti kulkee tunturin länsipuolelta Haltille ja reittiä hyödyntäen pääsee aivan Ridnitšohkkan tuntumaan. Matkan pituus Kalottireittiä pitkin on noin 55 kilometriä. Reitin varrella ohitetaan lukuisia Käsivarren näyttävimpiä maastonkohtia, mm. Saivaara, Meekonlaakso pahtoineen ja Pitsuskönkään vesiputous. Kilpisjärveltä lähdettäessä kuljetaan yleensä Kalottireittiä Pitsusjärvelle ja sieltä edelleen Govdajohkan vartta ylös mahdollisesti aina Haltijärvelle ( saakka. Jokivarresta tai viimeistään järveltä käännytään itään ja noustaan tunturille. Myös Norjan puolelta löytyy useita vaihtoehtoisia vaelluksen aloittamispaikkoja.


title: Ridnitšohkka

text: Useiden muiden Yliperän tuntureiden tapaan Ridnitšohkkan länsipuolinen rinne on loivasti nouseva ja varsin helppokulkuinen, kun taas itärinne on lähes pelkkää kivirakkaa ja osin hyvin jyrkkää pahtaa. Talvisin tunturin rinteet ovat laskijoiden suosiossa. Laskettelua rajoittaa kuitenkin pitkä matka Kilpisjärven kylästä.


title: Ridnitšohkka

text: Ridnitšohkkan itärinteellä 1 270 - 1 180 metrin korkeudella merenpinnasta on Suomen suurin ja tiettävästi ainoa pysyvä lumijääkenttä. Pysyvä lumijääkenttä havaittiin jo vuonna 1892. Vuosien 1960-1991 välillä otetuissa ilmakuvissa noin 5 kilometrin pituinen ja 600 metrin levyinen lumijääkenttä säilyi samankokoisena ja -muotoisena. 2000-luvun puolivälissä lumikentän havaittiin kuitenkin pienentyneen huomattavasti ja jakautuneen useaan erilliseen osaan. Lumijääkentän paksuudeksi on kairauksissa mitattu enimmillään 6,2 metriä.


title: Ridnitšohkka

text: Ridnitšohkkan lakialueella on sähkömagneettisissa mittauksissa todettu ikiroutaa 1 - 1,9 metrin syvyydestä alkaen.


title: Kätkijät

text: Kätkijät () on englantilaisen kirjailijan Mary Nortonin vuonna 1952 julkaistu lastenkirja. Suomeksi se ilmestyi WSOY:n kustantamana 1959.


title: Kätkijät

text: Norton on kirjoittanut kirjalle viisi jatko-osaa, joista kolme ensimmäistä on suomennettu: "Kätkijät taivasalla" ("The Borrowers Afield", 1955), "Kätkijät virran vieminä" ("The Borrowers Afloat", 1959) ja "Kätkijät yläilmoissa" ("The Borrowers Aloft", 1961). Neljäs jatko-osa on "Poor Stainless: A New Story About the Borrowers" (1966), ja viimeinen osa "The Borrowers Avenged" ilmestyi vasta parikymmentä vuotta muiden jälkeen 1982. Romaaneja ovat kuvittaneet Diana Stanley ja Ilon Wikland.


title: Kätkijät

text: Kirja kertoo pienistä ihmisistä, ”kätkijöistä”, jotka eivät varasta vaan kätkevät tavaroita. Isossa talossa asuvan Lenderin perheen lattian alla asuu pieni kätkijäperhe, johon kuuluvat isä Pod Clock, äiti Homily Clock sekä lapset Arrietty Clock ja Peagreen Clock (suomeksi Kellolainen). Tarina alkaa, kun Lenderin perheen poika Pete löytää eräänä päivänä Arrietty Clockin huoneestaan.


title: Kätkijät

text: "Kätkijöistä" on tehty useita elokuva- ja televisiosovituksia. Keskeisimpiä ovat vuonna 1997 ensi-iltansa saanut näytelmäelokuva "Kätkijät", jonka on ohjannut Peter Hewitt (näyttelijöinä muun muassa John Goodman, Mark Williams ja Tom Felton) sekä Studio Ghiblin japanilainen animaatioelokuva "Kätkijät" ("Karigurashi no Arrietty") vuodelta 2010. Myös vuonna 2011 valmistui elokuva "Kätkijät", ohjaajana Tom Harper ja pääosissa Christopher Eccleston, Sharon Horgan, Aisling Loftus ja Stephen Fry.


title: Ammattitauti

text: Ammattitauti on sairaus, joka todennäköisesti pääasiallisesti johtuu potilaan työhön liittyvistä fysikaalisista, kemiallisista tai biologisista tekijöistä. Käsitteen "ammattitauti" loi Paracelsus (1493–1541) kirjoittaessaan ensimmäisen aihetta käsittelevän kirjan.


title: Ammattitauti

text: Vuonna 2010 Suomessa todettiin 2 339 vahvistettua ammattitautia. Epäilyjä oli lisäksi 3 500.


title: Ammattitauti

text: Ammattitaudeista on säädetty työtapaturma- ja ammattitautilaissa (459/2015) ja ammattitautiasetuksessa (769/2015), jossa luetellaan yleisimmät ammattitaudit ja niitä aiheuttavat altistavat tekijät. Muitakin sairauksia voidaan todeta ammattitaudeiksi, jos voidaan osoittaa syy-yhteys työtehtävien ja sairastumisen välillä.


title: Ammattitauti

text: Yleisimmät ammattitaudit ovat meluvammat, hengitystieallergiat, ihosairaudet, asbestisairaudet ja yläraajojen rasitusvammat. Työterveyslaitos julkaisee vuosittain tilaston korvatuista ammattitaudeista ja ammattitaudeiksi epäillyistä sairauksista.


title: Ammattitauti

text: Ammattitaudista suoritetaan tapaturmavakuutuslain mukaiset korvaukset sairastuneelle.


title: Ammattitauti

text: Biologiset tekijät


title: Ammattitauti

text: Tyypilliset sairauden muodot


title: Andromakhe

text: Andromakhe () oli kreikkalaisessa mytologiassa Troijan prinssin Hektorin puoliso, jonka syvää kiintymystä mieheensä Homeros kuvaa "Ilias"-runoelman kuudennessa laulussa. Hän jäi leskeksi Akhilleuksen surmattua Hektorin Troijan sodassa.


title: Andromakhe

text: Andromakhesta ovat kirjoittaneet muun muassa Homeros, Euripides, Vergilius sekä 1600-luvulla ranskalainen Jean Racine.


title: Pihtsusjärvi

text: Pihtsusjärvi (tai Pitsusjärvi, ) on järvi Enontekiön Yliperällä. Se on alueen suurimpia järviä, pituutta on noin 10 kilometriä ja leveyttä parhaimmillaan yli kilometrin verran. Järvi sijaitsee 739 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven itäpuolelta menee Kalottireitti. Se haarautuu metsähallituksen ylläpitämällä Pihtsusjärven autiotuvalla Haltille ja Somasjärvelle. Järven eteläpäässä on paikallisten paliskuntien porokämppiä. Pihtsusjärvi laskee Pihtsusjokea pitkin Vuomakasjärveen (), josta alkava Vuomakasjoki on yksi Lätäsenon toisen latvahaaran Poroenon latvahaaroista. Pihtsusjoessa on Suomen korkein vapaasti pystysuoraan putoava vesiputous, 17 metriä korkea Pihtsusköngäs. Pihtsusjärven länsipuolella kohoaa yli 1 240 metriä korkea Govddosgáisi.


title: Pihtsusjärvi

text: Järvelle pääsee Kalottireittiä pitkin omin voimin liikkuen, tai vaihtoehtoisesti lentokoneella Kilpisjärveltä tai muualta.


title: Lampola

text: Lampola on lampaita varten rakennettu rakennus, lampaiden "navetta". Lampolassa on erilliset karsinat uuhille, pässeille ja eri-ikäisille karitsoille. Karsinoiden väliaidat voivat olla kiinteitä tai siirrettäviä. Karsinarivien välissä on ruokintakäytävä. Rehuvarasto ja käsittelytilat ovat erikseen. Lampolat voidaan jakaa toimintaperiaatteen mukaan kolmeen tyyppiin: kylmälampola, lämminlampola ja ritiläpohja- tai rakolattialampola.


title: Lampola

text: Kylmälampola ei ole eristetty, eli lämpötila vaihtelee ulkolämpötilan mukaan. Tarvittaessa käytetään kohdelämmittimiä. Kylmälampolassa on lantapatteri, joka tuottaa lämpöä. Lantapatteri poistetaan kerran vuodessa.


title: Lampola

text: Lämmin lampola on eristetty rakennus, jossa pyritään pitämään lämpötila +5–10 asteessa. Eristetyssä lampolassa on koneellinen ilmanvaihto ja koneellinen lannanpoisto. Lämminlampolassa on helpompi toteuttaa ympärivuotista karitsointia.


title: Lampola

text:
Ritiläpohja- ja rakolattialampola on vaihtoehto silloin, kun kuivikkeita on helposti saatavilla. Tämä lampola voi olla joko lämmin tai eristämätön. Ritilänä on yleensä metalliverkko. Lannan poisto tapahtuu joko kerran vuodessa tai raappakuljettimen avulla päivittäin. Rakolattiamateriaali voi olla puuta tai betonia. Ritilä- tai rakolattiaa käytettäessä lampailla olisi hyvä olla kiinteäpohjainen makuualusta.
1.Täytepohjalattia, m/eläin


title: Lampola

text: 2. Sama mikä tavanomaisessa


title: Merirosvolippu

text: Merirosvolippu tai pääkallolippu on perinteinen eurooppalaisten ja amerikkalaisten merirosvojen käyttämä tunnus. Nykyään tyyppillisenä merirosvolippuna pidetään mustapohjaista kangasta, jossa on valkoinen pääkallo ja sen alapuolella valkoiset sääriluut ristikkäin.


title: Merirosvolippu

text: Merirosvot käyttivät myös punaisia lippuja, joita pelättiin yhtä paljon tai jopa enemmän kuin mustia lippuja. Punalipun alkuperä lienee englantilaisten kaappareiden käyttämässä Britannian Red Ensign -merenkulkulipussa. Lipun käyttö englantilaisilla kaapparilaivoilla oli Amiraliteetin vaatimus vuodelta 1694. Kun sota espanjalaisia vastaan päättyi 1714, useat kaapparit ryhtivät merirosvoiksi, ja jotkin heistä säilyttivät verta symboloivan punalipun. Kerrotaan, että mustaa merirosvolippua pelkäävät merimiehet rukoilivat, etteivät koskaan joutuisi näkemään punalippua merirosvolaivalla, sillä punalipulla oli vain yksi tarkoitus: hävinneet tapettaisiin viimeiseen mieheen, armoa ei pyydettäisi eikä annettaisi.


title: Merirosvolippu

text: Rooman valtakunnan aikoina pääkalloja ja ihmisruumiin pitkiä luita pidettiin esillä katakombeissa, luostareissa, kirkoissa, kryptissa ja hautausmailla. Jalkojen ja käsivarsien luut sekä pääkallo ovat ihmisruumiin kestävimpiä luita, ja kestävät pitkään ruumiin lahoamisen jälkeenkin. Luut asetettiin esille kunnioituksesta vainajaa kohtaan. Myöhemmin pääkallo ja ristikkäiset luut kuvattiin kaiverruksissa ja patsaissa edellä mainituissa paikoissa, muistutuksena ihmisten kuolevaisuudesta. Ne toimivat myös varoituksena turhamaisuuden synnistä. Pääkallosta ja ristikkäisistä luista on tullut yleinen kuoleman symboli.


title: Merirosvolippu

text: Ensinäkemältä vaikuttaisi että merirosvolipun nostaminen tai pitäminen esillä pitkän aikaa ennen hyökkäystä olisi turhaa ja varoittanut hyökkäyksen kohteena olevaa alusta. Merirosvolipun käyttö onkin ollut eräänlainen psykologisen sodankäynnin esimuoto. Merirosvon tavoite oli kaapata alus kokonaisena ja kaikkine lasteineen. Maineeltaan verenhimoisena pidetty merirosvokapteeni saattoi jo pelkällä lipullaan pelotella hyökkäyksen kohteena olevan laivan miehistön antautumaan ilman vastarintaa ja ilman ainoatakaan tykinlaukausta.


title: Merirosvolippu

text: Merirosvolipun nostaminen liian aikaisin oli myös hyödytöntä. Hyökkäyksen kohteena oleva alus saisi tällöin varoituksen hyvissä ajoin ja voisi yrittää paeta. Myös sotalaivoille oli annettu ohjeet tulittaa vapaasti merirosvolippua käyttäviä aluksia.


title: Merirosvolippu

text: Eräs yleisimmistä käytännöistä merirosvojen keskuudessa oli harhauttaa hyökkäyksen kohteena olevan aluksen miehistöä nostamalla joko uhrin kotimaan tai tälle ystävällismielisen valtion lippu, ja sen turvin purjehtia lähelle kaapattavaa alusta. Merirosvolippu nostettiin vasta sitten, kun merirosvoalus oli päässyt riittävän lähelle, eikä vallattava alus enää ehtinyt paeta tai puolustautua.


title: Merirosvolippu

text: Mustavalkoista merirosvolippua on käytetty myös sotalaivoissa; merisotakirjallisuus kertoo laajalti että monet erityisesti brittiläiset sukellusvenepäälliköt käyttivät pääkallolippua voitonmerkkinään: lippuun ommeltiin upotettujen laivojen ja alas ammuttujen lentokoneiden siluetteja, ristissä olevia tykinputkia tykistöhyökkäysten kunniaksi, kumiveneiden kuvia maihin laskettujen agenttien tai rynnäkköjoukkojen sekä pienoispelastusrenkaita merestä pelastettujen merkeiksi. Tämä lippu liehui aluksen periskooppitukien huipulla satamaan tultaessa menestyksellisten partiomatkojen jälkeen. Amerikkalaiset korvasivat käytännön periskooppiin sidotulla luudalla ja vihollisaluksia kuvaavilla pienoisviireillä. Joillakin aluksilla, muun muassa USS "Harderilla" (komentajakapteeni Samuel D Delaney), oli omia yksityislippujaan; "Harderin" lipussa oli vihreällä pohjalla hyppäävä valkea delfiini, joka piteli toisessa evässään punakärkistä torpedoa ja toisessa kuohuvaa oluttuoppia.


title: Merirosvolippu

text: Kuninkaallisessa laivastossa merirosvolippu eli "Jolly Roger" on sukellusveneiden epävirallinen taistelulippu. Perinne alkoi vuonna 1911 amiraali sir Arthur Wilsonin todettua, että "sukellusveneet ovat hyvin epäbrittiläinen ase" ja "kaikki kiinnisaadut sukellusvenemiehet pitäisi hirttää merirosvoina". Kapteeniluutnantti, sittemmin amiraali Max Horton otti tällöin oman veneensä HMS "E-9:n" tunnukseksi Jolly Rogerin, ja tapa levisi. Tapana on, että brittisukellusvene saa käyttää Jolly Rogeria sen jälkeen, kun alus on palannut kotiin onnistuneelta palvelusmatkaltaan.


title: Merirosvolippu

text: Merirosvolipuista oli useita eri variaatioita. Calico Jack ja Thomas Tew käyttivät lipuissaan sääriluiden sijasta miekkoja. Mustaparran lipussa luuranko piteli toisessa kädessään tiimalasia ja toisessa lyhyttä keihästä; näiden rinnalla oli vielä vertavuotava sydän. Bartholomew Robertsilla oli kaksi eri lippua: toisessa mies ja luuranko pitelevät käsissään tiimalasia, ja toisessa mies seisoo kahden pääkallon päällä; pääkallojen alla on tekstit ABH (A Barbadian's Head, "barbadoslaisen pää") ja AMH (A Martiniquais' Head, "martiniqualaisen pää") varoituksena maritinqualaisille ja barbadosilaisille, että kuolema odotti heitä. Tanssivat luurangot lipussa viestittivät uhreille, että merirosvot eivät piitanneet omasta kohtalostaan.


title: Merirosvolippu

text: Englanninkielisissä maissa merirosvolippua kutsutaan nimellä "Jolly Roger". Nimityksen alkuperä ei ole tarkkaan selvillä. Erään teorian mukaan nimitys on perua ranskan kielen termistä "joli rouge" (’punainen kauneus’), joka englannin kielessä taipui muotoon "jolly roger". Toisen teorian mukaan nimitys juontaa juurensa aasialaiseen merirosvoryhmän johtajaan Ali Rajaan, jonka nimi taipui englantilaisten merirosvojen suussa muotoon "jolly roger".


title: Merirosvolippu

text: Kirjassaan "Pirates and The Lost Templar Fleet" David Hatcher Childress väittää, että "jolly roger" oli nimetty sitä ensimmäisenä käyttäneen Sisilian kuninkaan Roger II:n mukaan. Roger II oli tunnettu Temppeliherrain ritarikunnan jäsen, ja ritarikunta oli riidoissa paavin kanssa vuonna 1127 tapahtuneiden Apulian ja Salernon valloitusten vuoksi. Childress väittää, että useita vuosia myöhemmin kirkon jo hajotettua Temppeliherrain ritarikunnan ainakin yksi ritarikunnan laivaston osa hajaantui neljäksi itsenäiseksi laivasto-osastoksi aloittaen ryöstöretket Roomalle myötämielisten kansojen aluksia vastaan. Punainen merirosvolippu olisi Childressin mukaan perua tältä ajalta, ja ristikkäiset luut viittaavat Temppeliherrain tunnukseen, punaiseen ristiin. Childressin väite vaikuttaa kuitenkin epätodennäköiseltä, sillä Temppeliherrain tunnuksena oli kreikkalainen risti (+) eikä merirosvolipuissa käytetty pyhän Andreaan risti (X).


title: Merirosvolippu

text: Merirosvojen ja laivastoyksikköjen lisäksi pääkallolippua ovat käyttäneet myös useat muut tahot. Se on ollut esimerkiksi perinteinen anarkististen ryhmittymien tunnus jo 1900-luvun alkupuolelta lähtien. Myös 2000-luvulla syntynyt piraattiliike on käyttänyt pääkallolippua.


title: John Byrne

text: John Byrne (s. 6. heinäkuuta 1950 Walsall, Englanti) on sarjakuvapiirtäjä, joka on työskennellyt pääasiassa Marvelin ja DC Comicsin sarjakuvien parissa.


title: John Byrne

text: John Byrne syntyi Englannissa, josta muutti vanhempiensa mukana Kanadaan kahdeksanvuotiaana. 1970-luvun alussa hän opiskeli Calgaryssä, josta siirtyi vapaan taiteilijan uralle. Byrne on 1970-luvulta lähtien piirtänyt monia eri supersankarihahmoja ja -joukkoja. Aikaa myöten hän päätyi Marvelin palvelukseen, missä hän pian alkoi työskennellä muun muassa Chris Claremontin käsikirjoittaman Ryhmä-X:n sekä Kostajien ja myös itse kehittelemänsä Alfa-lentueen parissa.


title: John Byrne

text: Vuonna 1986 Byrne siirtyi DC:n palvelukseen tehtävänään uudistaa Teräsmies. Hänen minisarjansa "The Man of Steel" olikin vahva aloitus ja puhalsi uutta virtaa vuosikymmeniä vanhaan hahmoon – Metropolis siirtyi viimein nykyaikaan. Vuonna 1989 Byrne kuitenkin palasi Marvelin leipiin.


title: John Byrne

text: John Byrnen tarinoita julkaistiin Suomessa huomattavan paljon 1980-luvulla. Hän on piirtänyt tarinoita ainakin seuraaviin lehtiin:


title: Mariatorget

text: Mariatorget () on aukio ja puisto Södermalmilla, Tukholmassa, Ruotsin pääkaupungissa. Se rakennettiin 1760-luvun loppupuoliskolla. Sen nimi oli alun perin Adolf Fredriks torg (vuosina 1751–1771 hallinneen kuninkaan Aadolf Fredrikin mukaan), mutta se nimettiin Mariatorgetiksi vuonna 1959, jotta voitaisiin välttää sekaannukset Norrmalmilla sijaitsevan Aadolf Fredrikin kirkon ja seurakunnan kanssa. Nykyinen nimi viittaa lähellä sijaitsevaan Maria Magdalenan kirkkoon ja seurakuntaan.


title: Mariatorget

text: Aukio rajoittuu pohjoisessa Hornsgatan -katuun ja etelässä S:t Paulsgatan -katuun. Keskussuihkulähde on kuvanveistäjä Anders Henrik Wisslerin luomus. Se esittää skandinaavisen mytologian ukkosen jumala Thoria kaatamassa merikäärme Jörmungandria.


title: Resepti (ruoanlaitto)

text: Resepti on ruoan, juoman tai muun ainesosista sekoitettavan elintarvikkeen valmistusohje. Monissa aikakauslehdissä, erityisesti ruoanlaittoon keskittyvissä, julkaistaan reseptejä. Myös jotkin ruokakaupat ja elintarvikevalmistajat jakavat reseptejä, joissa mainostetaan erilaisia tuotteita. Resepteistä koottua kirjaa kutsutaan keittokirjaksi.


title: Norrmalmstorg

text: Norrmalmstorg on Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskustassa sijaitseva aukio. Se kuuluu Norrmalmin kaupunginosa-alueeseen. Aukio yhdistää Hamngatanin sekä Biblioteksgatanin ostoskadut, ja se on myös aloituspiste Djurgårdeniin meneville raitiovaunuille, Djurgårdslinjenille. Aukion lounaisosan lähistöllä sijaitsee Kungsträdgården-puisto.


title: Norrmalmstorg

text: Aukion länsilaidan kattaa Citypalatset, Ivar Tengbomin suunnittelema 1932 valmistunut toimistorakennus.


title: Norrmalmstorg

text: Aukio tunnetaan etenkin siitä, että siellä tapahtunut pankkiryöstö loi käsitteen Tukholma-syndrooma. "Kreditbanken" (nyt osa Nordeaa) jossa ryöstö tapahtui ei enää sijaitse alueella, vaan sen tilalla on nykyisin ruotsalaisen muotibrändi Acne Jeansin lippulaivatavaratalo.


title: Norrmalmstorg

text: Tunnettuutta ruotsalaisten keskuudessa Norrmalmstorg on saanut myös siitä, että se on "Monopoly"-lautapelin ruotsalaisen version kallein kiinteistö.


title: Kielenhuolto

text: Kielenhuolto (aiemmin kielenviljely tai kielenvaalinta) on kielenkäytön tarkoituksellista ohjailua suosituksin. Kielenhuollon voidaan katsoa olevan osa kielensuunnittelua, tarkemmin korpussuunnittelua.


title: Kielenhuolto

text: Nykypäivän kielenhuollon perustehtävät ja -kohteet ovat


title: Kielenhuolto

text: Kielenhuollossa kiinnitetään huomiota oikeinkirjoitukseen, sanastoon, kielen muotorakenteeseen sekä sanonnan selkeyteen ja yksiselitteisyyteen. Jo vanhastaan kielenhuollon punaisen langan ovat muodostaneet rakenteen symmetrisyys, johdonmukaisuus, vakiintuneisuus ja yleisyys. Kielenhuollon antamien suositusten lopullisesta käyttöön ottamisesta päättääkin jokainen kielenkäyttäjä itse.


title: Kielenhuolto

text: Suomessa virallinen kielenhuoltajataho Kielitoimisto hoitaa tehtäviään muun muassa julkaisemalla neljä kertaa vuodessa ilmestyvää "Kielikello"-lehteä sekä esitelmöimällä, luennoimalla, konsultoimalla ja kouluttamalla. Myös Kielitoimiston internet-sivulla on ajantasaista tietoa suomen kielen kielenhuollosta.


title: Katey Sagal

text: Katey Sagal (s. 19. tammikuuta 1954 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan televisiosarjoissa "Pulmuset" ja "Teinitytön kasvatusopas" sekä animaatiossa "Futurama", jossa hän ääninäyttelee Leelaa. Nykyään hän on tunnettu roolistaan "Sons of Anarchy" -sarjassa, jossa hän esittää moottoripyöräjengin johtohahmon vaimoa Gemma Teller Morrow’ta. Vaikuttavasta suorituksestaan hän on saanut monia palkintoja ja palkintoehdokkuuksia, kuten Golden Globe -ehdokkuuden vuonna 2011.


title: Katey Sagal

text: Sagal on toiminut taustalaulajana Bob Dylanille, Bette Midlerille, Gene Simmonsille ja Tanya Tuckerille. Hän on julkaissut sooloalbumin vuosina 1994 ja 2004.


title: Katey Sagal

text: Sagalin isä oli ohjaaja Boris Sagal ja äiti käsikirjoittaja ja tuottaja Sara Zwilling. Hänellä on neljä sisarusta.


title: Östermalmstorg

text: Östermalmstorg () on aukio Östermalmilla Tukholmassa, Ruotsin pääkaupungissa. Se tunnetaan etenkin kauppahallistaan, Östermalmshallenista, joka avattiin vuonna 1888. Vuonna 1932 Östermalmstorgille avattiin Åhléns-tavarataloketjun ensimmäinen tavaratalo. Nykyisin asukiolla on Åhléns-ketjun vuonna 2010 valmistunut tavaratalo, jonka tieltä purettiin maineikas revyyteatteri Folkan.


title: Östermalmstorg

text: Aukiolla sijaitsee taiteilija Willy Gordonin kiistelty patsas "Mötet" ("Tapaaminen"), joka esittää tyyliteltyä miestä ja naista.


title: Östermalmstorg

text: Aukiolla sijaitsee myös Tukholman metron Östermalmstorgin metroasema, joka avattiin vuonna 1965. Aseman toinen pääuloskäynti sijaitsee Stureplanilla. Metroaseman seiniä koristavat taiteilija Siri Derketin piirrokset, jotka symboloivat naisten oikeuksia ja maailmanrauhaa.


title: Nybroplan

text: Nybroplan () on aukio Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskustan alueella. Se yhdistää neljä suurta katua: Birger Jarlsgatanin, Strandvägenin, Hamngatanin sekä Nybrogatanin.


title: Nybroplan

text: Nybroplanilla sijaitsee myös Ruotsin kuninkaallinen draamateatteri (Kungliga Dramatiska Teatern, "Dramaten") ja Berzelii-puisto, joka on nimetty maineikkaan kemisti Jöns Jacob Berzeliuksen mukaan. Aukiolla on myös ruotsalaisen diplomaatin Raoul Wallenbergin muistoksi pystytetty monumentti sekä insinööri John Ericssonin patsas.


title: PUB

text: PUB oli Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Hötorgetilla kahteen eri rakennukseen sijoittunut suuri tavaratalo. Sen nimi juontui sen perustajan, Paul U. Bergströmin, nimikirjaimista. Bergström perusti PUBin vuonna 1882, mutta tuolloin se oli vielä kooltaan pieni. Kaupan käydessä hyvin tavarataloa laajennettiin ajan mittaan useasti. 1900-luvun loppupuoliskolla tavaratalon neljä ylintä kerrosta muutettiin hotelliksi, joka sai nimen "Rica Hotel". Vuonna 2015 loputkin rakennuksesta muutettiin hotelliksi ja sen tiloihin avattiin "Scandic Haymarket" vuonna 2016.


title: PUB

text: Viimeisimmässä vaiheessa tavaratalorakennuksen vanhin osa oli vuodelta 1916 ja se on Gustaf Hermanssonin sekä Cyrillus Johanssonin suunnittelema. Tavarataloa laajennettiin uusilla osilla 1923–1925, 1930, 1933–1940, 1955–1959, 2008 ja 2009–2010.


title: Kuninkaanhaka

text: Kuninkaanhaka () on Porin kolmastoista kaupunginosa ja sijaitsee kantakaupungin kaakkoisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Itätullin eli viidenteen (V) kaupunginosaan, idässä Koivulaan, etelässä Uuteenkoivistoon ja lännessä Riihiketoon.


title: Kuninkaanhaka

text: Tampereentie jakaa kaupunginosan kahteen hyvin erilaiseen alueeseen. Kuninkaantien eteläpuolinen alue on tyypillinen niin sanottuun sotienvälisen klassismin ihanteilla rakennettu puutalokaupunginosa, ja se usein mielletään osaksi Uuttakoivistoa. Kuninkaantien pohjoispuolella sijaitsee kantakaupungin urheilukeskus, johon kuuluvat vuonna 2011 valmistunut uimahalli ja 1983 valmistunut urheilutalo.


title: Kuninkaanhaka

text: Oppilaitoksia Kuninkaanhaan kaupunginosassa ovat Kuninkaanhaan koulu ja Herralahden koulu.


title: José Martí

text: José Julián Martí Pérez (28. tammikuuta 1853, Havanna, Kuuba – 19. toukokuuta 1895, Kuuba) oli kuubalainen kirjailija, kansallissankari ja maan itsenäisyystaistelun henkinen johtohahmo. Kuubassa häntä pidetään maan yhtenäisyyden symbolina, ja häneen viitataan nimellä "El Apostol de la Independencia Cubana" ().


title: José Martí

text: José Martí syntyi Havannassa keskiluokkaiseen perheeseen, jonka isä oli sotilas. Nuoruudessaan hän kävi peruskoulunsa Havannassa. Jo näihin aikoihin hän kirjoitti ensimmäiset poliittisista kirjoituksistaan, joihin kuuluivat muun muassa "La Patria Libre" ja "10 de octubre". Näiden kirjoituksien seurauksena hänet 16-vuotiaana pidätettiin syytettynä vallankumouksellisesta toiminnasta ja tuomittiin kuudeksi vuodeksi pakkotyöhön. Tuomio kuitenkin muutettiin jo vuoden jälkeen maastakarkotukseksi, minkä jälkeen hän opiskeli muun muassa lakia, journalismia ja filosofiaa Madridin ja Zaragozan yliopistoissa Espanjassa. Tämän lisäksi José Martí tunnettiin myös taitavana taidemaalarina. Muun ohella näitä taitojaan hän karkotusvuosiensa aikana hyödynsi opiskelujensa ja myöhemmin myös itsenäisyysliikkeen toiminnan rahoittamisessa.


title: José Martí

text: Yliopistosta valmistumisensa jälkeen José Martí asui ja työskenteli useissa eri maissa, hän muun muassa opetti kirjallisuutta Guatemalan yliopistossa sekä toimi toimittajana New Yorkissa. Hän myös matkusti yhteensä kolmesti Kuubaan väärän nimen turvin vuosien 1874 ja 1895 välisenä aikana. New Yorkin vuosiensa aikana hän julkaisi myös ehkäpä tunnetuimman ja vaikutusvaltaisimman runokokoelmansa "Versos sencillos" (1891). Julkaisu tapahtui hänen elämänsä vaikeana kautena, jolloin hän muun muassa erosi vaimostaan. Tämä myös näkyi kyseisen runokokoelman ulkoasussa ja sananmuodoissa. Hyvänä esimerkkinä kokoelman runo 23:


title: José Martí

text: Paitsi että José Martí oli nationalisti, hän oli myös internationalisti. Hänen näkemyksensä mukaan Kuuban ja Latinalaisen Amerikan suvereenisuus olivat toisistaan erottamaton asia. Hän toimi aktiivisesti muun muassa Puerto Ricon itsenäisyyden puolesta. Kirjoituksissaan José Martí usein sivuaa sosialismin perustajan Karl Marxin teesejä. Tästä huolimatta hänen ei katsota olleen sosialisti, koska hän, toisin kuin sosialistit, ei nähnyt kapitalismia perussyynä Yhdysvaltojen imperialistisille pyrkimyksille.


title: José Martí

text:
Osoituksena kansallismielisyydestään José Martí usein hahmotteli Kuuban yhteiskuntaa maan itsenäistyttyä. Hänen perusajatuksiinsa kuului, että maassa vallitsisi puolueeton kapitalismiin pohjaava sosiaalinen, poliittinen ja taloudellinen järjestelmä, jossa rotujen ja eri sosiaalisten luokkien tasa-arvo taattaisiin jakamalla maan taloudelliset ja luonnonvarat tasapuolisesti kaiken kansan kesken.
Muun toimintansa ohella José Martí perusti New Yorkin -vuosiensa aikana Kuuban Kansan Puolueen, jonka tavoitteena oli maan vapauttaminen espanjalaisten vallasta.


title: José Martí

text: José Martí yritti myös kahdesti johtaa Tampassa ja Miamissa asuvista kuubalaispakolaisista muodostamansa armeijakunnat Kuubaan. Ensimmäinen yritys epäonnistui. Toisella yrittämällä he pääsivät maihin, mutta saivat välittömästi taistelukosketuksen espanjalaisiin joukkoihin. Taistelusta käytetään nimeä "Dos Riosin taistelu" (Batalla de Dos Rios), ja sen katsotaan olevan yksi merkittävimmistä käännekohdista maan itsenäisyystaistelun kulussa. José Martí haavoittui taistelussa vakavasti ja menehtyi saamiinsa vammoihin 19. toukokuuta 1895.


title: José Martí

text: Kuuban kansalliskirjasto on omistettu José Martílle ().


title: Zelzal-2

text: Zelzal-2 on iranilainen lyhyenmatkan ballistinen ohjus, jonka arvellaan olevan sama ohjus kuin "Mushak-200". Sen kantaman uskotaan olevan 200 kilometriä. Arviot kantamasta vaihtelevat kuitenkin 100 km:sta 400 km:iin.


title: Zelzal-2

text: Ohjus on 8,46 metriä pitkä, sen halkaisija on 610 mm ja laukaisumassa 3 545 kg 600 kg:n taistelukärjellä. Ohjuksen uskotaan voivan kantaa myös kemiallisia ja biologisia taisteluaineita.


title: Zelzal-2

text: Zelzal-2:n uskotaan perustuvan neuvostoliittolaiseen Luna-M-ohjukseen, jonka NATO-raportointinimi on FROG-7.


title: Zelzal-2

text: Israel on väittänyt Iranin toimittaneen Zelzal-2-ohjuksia Hizbollahille Libanoniin ja israelilainen sanomalehti Haaretz kirjoitti 4. elokuuta 2006, että Iranin entinen Libanonin suurlähettiläs Mohtashami Pur, joka on Intifada-konferenssin pääsihteeri olisi ilmoittanut iranilaiselle lehdelle Iranin toimittaneen ohjuksia shiiamiliilisille Libanoniin sen puolustamiseksi. .


title: Mechelinin senaatti

text: Mechelinin senaatti oli Suomen senaatti vuosina 1905–1908. Leo Mechelin muodosti 1. joulukuuta 1905 senaatin, jota on pidetty Suomen ensimmäisenä poliittisena hallituksena. Hallitusta vastasi senaatin 11-henkinen talousosasto ja pääministeriä sen varapuheenjohtaja Mechelin, ja sen lisäksi oli oikeusosasto. Senaattiin valittiin senaattoreiksi perustuslaillisia, jäseninä olivat muun muassa August Nybergh, K. F. Ignatius, Lennart Gripenberg, Hugo Lilius, Kasten Antell, Otto Donner, Onni Schildt, K. J. Ståhlberg, Fredrik Stjernvall ja J. K. Kari sekä oikeusosastossa R. A. Wrede, Carl Alexander Almqvist, Ferdinand Alexander Kumlin, Johan Fredrik Lundenius, Edvard Paldani, Carl Johan Timgren, Gustaf Werner Wilskman, Henrik Waldemar Kyander ja Julius Grotenfelt prokuraattorina.


title: Mechelinin senaatti

text: Hallitus muodostui ensimmäisen sortokauden perustuslaillisista ja oli ensimmäinen, jonka nimilistan keisari joutui hyväksymään sellaisenaan. Valmiista senaattorilistasta hän hyväksyi lähes kaikki; P. E. Svinhufvud pudotettiin kuitenkin pois, sillä hän oli puolustanut oikeudessa asianajajana prokuraattori Eliel Soisalon-Soinisen ampunutta aktivisti Lennart Hohenthalia. Tätä Mechelinin muodostamaa senaattia kutsuttiin yleisesti työväestön piiristä ”ruoskasenaatiksi”.


title: Mechelinin senaatti

text: Mechelinin hallitus toteutti edistyksellisen perustuslain (vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys), jossa koko kansa sai täydet poliittiset oikeudet ensimmäisenä Euroopassa. Perustuslakiin liitettiin myös lausunto- (puhe-), kokoontumis- ja yhdistymisvapaus (20.8.1906). Edistyksellisyyden taustalla oli pitkälti tarve esittää kansa yhteneväisenä tsaarinvaltaa vastaan.


title: Mechelinin senaatti

text: Seuraavina vuosina suuriruhtinas kuitenkin jätti paino- ja yhdistymisvapauslait hyväksyntää vaille.


title: Mechelinin senaatti

text: Mechelinin senaatti kaatui vuonna 1908 välikysymykseen.


title: Siena (väri)

text: Siena tai sienna on oranssinruskea maaväri, jota alun perin valmistettiin Toscanan alueen savesta. Nykyisin sitä valmistetaan suoraan rautaoksidista.


title: Siena (väri)

text: Nimi on peräisin Sienan kaupungista, ja joskus väripigmenttiä kutsutaankin nimellä "terra di Siena", Sienan maa. Väriaineesta on kaksi versiota, joista poltettu siena on sävyltään punertavampi.


title: Tony Amonte

text: Anthony Lewis ”Tony” Amonte (s. 2. elokuuta 1970 Hingham, Massachusetts) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi viimeisen kautensa 2006-2007 NHL-seura Calgary Flamesissa. Hän pelasi NHL-urallaan myös New York Rangersissa, Chicago Blackhawksissa, Phoenix Coyotesissa ja Philadelphia Flyersissa. Amonten pelipaikka oli oikea laitahyökkääjä. Kansainvälisellä tasolla hän edusti Yhdysvaltoja muun muassa Naganon ja Salt Lake Cityn talviolympialaisissa, joista jälkimmäisestä saavutuksena hopeamitali.


title: Okra (väri)

text: Okra (, ) on yleensä oranssinkeltainen tai punertavanruskea maaväri, jota on käytetty väripigmenttinä jo esihistorialliselta ajalta saakka. Okra valmistetaan savesta ja rautaoksidista, ja yleensä kaikkia valmistustavaltaan tämänkaltaisia maavärejä, kuten sienaa ja umbraa, nimitetään okraksi. Okran sävyjen kirjo vaihtelee laajasti: "keltaokra" voi vaihdella vaaleankellertävästä vihertävänkeltaiseen, "punaokra" oranssinpunaisesta punaiseen ja tummanruskeaan. Punainen okra on ikivanha uskonnollinen väri, jota muun muassa megaliittikulttuurin ihmiset käyttivät.


title: Ford S-Max

text: Ford S-Max on Fordin vuodesta 2006 lähtien valmistama keskikokoinen tila-automalli.


title: Ford S-Max

text: Ensimmäisen sukupolven S-Max esiteltiin Geneven autonäyttelyssä 2006 samaan aikaan suuremman Galaxyn kanssa. Koska Galaxy oli kasvanut kokoa, Ford tarvitsi uuden mallin vanhan Galaxyn kokoluokkaan, ja näin syntyi Ford S-Max. Se valittiin Vuoden autoksi Euroopassa 2007. S-Maxia valmistettiin yhdessä sisarmallinsa Ford Galaxyn kanssa Genkissä, Belgiassa. Samaa pohjalevyä käytettiin myös esimerkiksi Ford Mondeossa sekä Volvo S80- ja V70-malleissa.


title: Ford S-Max

text: Vuoden 2006 Euro NCAP -kolaritestistä S-Max tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Ford S-Max

text: Alkuperäisessä moottorivalikoimassa olivat 2,0- (145 hv) ja 2,5-litraiset (220 hv) bensiinimoottorit sekä 1,8- (115/125 hv) ja 2,0-litraiset (130/140 hv) TDCi-dieselit. 2,0-litrainen bensiinimoottori ja pienitehoisin diesel oli varustettu viisivaihteisella manuaalivaihteistolla, muissa se oli kuusivaihteinen.


title: Ford S-Max

text: Vuonna 2007 tuli saataville 2,3-litrainen (160 hv) bensiinimoottori, joka oli aina automaattivaihteinen, sekä myös 2,0 TDCi:n 115-hevosvoimainen versio. Vuoden 2008 alussa 2,0-litraisesta bensiinimoottorista tuli myös flexifuel-versio, ja molemmat 1,8-litraiset dieselit sekä 2,0-litraisen 130-hevosvoimainen versio korvattiin uudella 2,2 TDCi:llä (175 hv).


title: Ford S-Max

text: Vuonna 2010 esiteltiin uudistetut mallit S-Maxista ja Galaxystä. Ulkonäkömuutoksia tuli erityisesti keulaan, jossa ilmanottoaukko oli aikaisempaa voimakkaammin esillä. Takavalot vaihtuivat LED-valoihin. Uusia sisäverhoilumateriaaleja tuli tarjolle, lisäksi myös kuolleen kulman valvontajärjestelmä.


title: Ford S-Max

text: Moottoriosastolla uutta oli 2,0 litran (203/240 hv) EcoBoost-bensiinimoottori, jonka yhteydessä oli aina kuusiportainen "PowerShift"-kaksoiskytkinvaihteisto. Saman vaihteiston sai valinnaisena myös dieselmoottorien yhteyteen. 2,0-litraisten TDCi-moottoreiden tehovaihtoehdot olivat nyt 140 ja 163 hevosvoimaa, ja 2,2 TDCi:n teholukema nousi 200 hevosvoimaan. 2,3- ja 2,5-litraiset bensiinimoottorit siirtyivät syrjään EcoBoostin tieltä.


title: Ford S-Max

text: Vuodenvaihteessa 2010–2011 esiteltiin lisäksi 1,6-litrainen (160 hv) EcoBoost ja 1,6 TDCi (115 hv).


title: Ford S-Max

text: Uudet S-Max- ja Galaxy-mallit esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2014. Ne perustuvat samalle pohjalevylle kuin Ford Mondeo- ja Edge-mallit. S-Maxia valmistetaan Galaxyn ja Mondeon kanssa samalla tehtaalla Espanjan Valenciassa.


title: Ford S-Max

text: Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä S-Max sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Ford S-Max

text: Moottorivalikoimassa ovat 1,5- (160 hv) ja 2,0-litraiset (240 hv) EcoBoost-bensiinimoottorit sekä dieselvaihtoehtona 2,0 TDCi (120/150/180/210 hv). Tehokkaampi bensiinimoottori on aina varustettu kuusivaihteisella automaattivaihteistolla ja 180- ja 210-hevosvoimaiset dieselit kuusivaihteisella "PowerShift"-kaksoiskytkinvaihteistolla. Sen saa halutessaan myös 150 hevosvoiman versioon. Neliveto on saatavana 150- ja 180-hevosvoimaisten dieselmoottorien yhteyteen.


title: Ford S-Max

text: Varustetasot ovat Suomessa Trend ja Titanium.


title: Ford S-Max

text: Trend-mallissa on vakiovarusteina seitsemän turvatyynyä, ESP, 17 tuuman teräsvanteet pölykapselein, sumuvalot, päiväajovalot, lämmitettävä tuulilasi, radio/CD-soitin kahdeksalla kaiuttimella ja neljän tuuman värinäytöllä, avaimeton käynnistys, kaksivyöhykkeinen automaatti-ilmastointi, sähköikkunat edessä ja takana, kauko-ohjattu keskuslukitus, lämmitettävät sähköpeilit sekä nahkaverhoiltu ohjauspyörä ja vaihteenvalitsimen nuppi.


title: Ford S-Max

text: Titaniumissa on lisäksi 17 tuuman kevytmetallivanteet, LED-päiväajovalot, kromilista ikkunalinjassa, kromattu etusäleikkö, tuulilasinpyyhkijöiden sadetunnistin, kahdeksantuumainen kosketusnäyttö, vakionopeudensäädin, kaistavahti ja liikennemerkkien tunnistusjärjestelmä.


title: Francesco Bendusi

text: Francesco Bendusi (1500-luvulla) oli italialainen säveltäjä.


title: Francesco Bendusi

text: Bendusi syntyi Sienassa ja julkaisi vuonna 1553 Venetsiassa kokoelman "Opera nova de Balli di Francesco Bendusi a quatro accomodati da cantare & sonare d'ogni sorte de stromenti" . Hän kuoli Veronassa. Hänen teoksiaan on levyttänyt muiden muassa Piffaro.


title: Visual kei

text: Visual kei (ヴィジュアル系) on japanilaisen rockmusiikin tyylilaji, joka painottaa lavaesiintymisen näyttävyyttä. Huoliteltu ulkonäkö ja lavaesiintyminen ovat yhtä tärkeitä musiikin kanssa. Yksi tunnetuimmista ja vanhimmista visual kei -bändeistä on X Japan.


title: Visual kei

text: Visual kei syntyi Japanissa 1980-luvulla. Yksi sen alullepanijoista oli vuonna 1997 hajonnut bändi X Japan, mutta ensimmäisen kerran termiä visual käytettiin Buck-Tickin yhteydessä. Visual keitä pidetään länsimaissa yhtenä japanilaisen musiikin erityispiirteistä, mutta kaikki japanilaiset bändit eivät ole visual kei -bändejä. Japanissa visual kei on vain pieni osa monia japanilaisia alakulttuureja. Musiikkityyli on levinnyt muihinkin maihin kuin Japaniin. Kiinalaista visual keitä edustaa esimerkiksi rockbändi Silver Ash. Ja länsimaisista visual kei bändeistä yksi tunnetuimmista on vuonna 2013 hajonnut Seremedy.


title: Visual kei

text: Visual kei -termin alle luetaan monia erilaisia musiikkityylejä aina iloisesta pop rockista raskaaseen metallimusiikkiin. Visual kei itsessään ei ole musiikkigenre, vaikka yhteisiä piirteitä vk-yhtyeiden musiikista löytyykin, vaan pikemminkin tyyli. Lähes poikkeuksetta nämä androgyynisen kauniit hahmot ovat miehiä, ei visual keillä silti ole mitään tekemistä transvetismin kanssa, vaan tyyli juurtuu pitkältä japanilaisesta historiasta aina kabuki-teattereiden ajoilta asti ja on näin pohjimmiltaan varsin perinteistä.


title: Visual kei

text: Uuden sukupolven visual kei -bändien jäsenet ovat yleensä tiukasti yhteydessä faneihinsa internetin ja erilaisten instore-tapahtumien kautta.


title: Visual kei

text: Nykyään visual kei -yhtyeiden tyyli on huomattavasti monimuotoisempaa kuin alkuaikoina. Eri alalajeja ovat muun muassa


title: Visual kei

text: Japanissa visualin eri tyylit eivät kuitenkaan ole tärkeitä, sillä yleisesti välitetään vain siitä, onko yhtye visual vai ei. Tämän vuoksi visualin alalajitkaan eivät ole mitään yksiselitteisiä ja on paljon yhtyeitä, jotka voivat kuulua yhteen tai useampaan alalajiin (nightmare → koteosa = kotekotexoshare) tai olla kuulumatta lainkaan (kra → kra-visual).


title: Euran Daltonit

text:
Euran Daltonit on nimitys, jolla Suomessa tunnetaan rikoksia Euran lähiseuduilla tehneet Koistisen veljekset Leevi, Erkki, Pekka ja Lasse.
Aluksi veljekset varastivat huoltoasemien seteliautomaatteja repäisemällä ne irti seinästä auton ja metallivaijerin avulla. Myöhemmin he käyttivät samaa menetelmää postivarkauksissa. Joulunpyhinä 1999 veljekset murtautuivat paikalliseen pankkiin välikaton kautta. Sisälle holviin he pääsivät käyttämällä dynamiittia. Vuonna 2000 he jäivät kiinni tästä kaikesta ja tunnustivat samalla muitakin rikoksia, yli sadan omaisuusrikoksen sarjan. Rikosten taustalta löytyi muun muassa uskonnollissävytteinen perhetragedia. Heidän vanhempansa kuuluivat pieneen ja tiukkaan, ”maailmallisiin asioihin” kielteisesti suhtautuvaan lestadiolaisyhteisöön, josta käytetään nimeä leeviläisyys. Isä oli henkisesti sairas ja pahoinpiteli veljeksiä mielisairautensa vuoksi. Pojista kirjoitettiin pitkään lestadiolaisina, vaikka he eivät rikoksia tehdessään olleet enää mukana yhteisön toiminnassa.


title: Euran Daltonit

text: Veljesten tarinasta tehtiin lehtijuttuja, Tapani Bagge kirjoitti kirjan "Pikkuveli" ja vuonna 2003 valmistui elokuva "Pahat pojat", jolla oli yli 600 000 katsojaa. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Lasse, Leevi ja Pekka Koistinen olivat ehdokkaina Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy -puolueen listoilla. Leevi Koistinen oli ehdokkaana Helsingin, Pekka Koistinen Hämeen ja Lasse Koistinen Pirkanmaan vaalipiirissä, mutta kukaan heistä ei yltänyt edes sataan ääneen. Vankeustuomionsa kärsittyään Koistisen veljekset ovat pysytelleet poissa julkisuudesta, lukuun ottamatta "Suomen Pelkokerroin" -kilpailua, jossa oli teemana ”poliisit vastaan rosvot” ja Lassen esiintymistä eroottisissa kuvissa Hymy-lehdessä vuonna 2007. Kilpailuun osallistuivat kaikki veljekset ja heidän siskonsa, sekä viisi poliisia. Erkki Koistinen voitti kilpailun ja sai pääpalkinnon 10 000 euroa.


title: Euran Daltonit

text: Nimitys ”Euran Daltonit” on mukailtu nimityksestä ”Daltonin veljekset”, jota kantoi kuuluisa yhdysvaltalainen 1800-luvun rikolliskopla.


title: Euran Daltonit

text: Vuonna 1968 veljesten vanhemmat menivät naimisiin. Kuten tavallisesti, lestadiolaisuuteen kuuluu suurperheet. Koistiset saivat yksitoista lasta. Pian naimisiin menon jälkeen pari muutti Ruotsiin, Kiirunaan, jossa heille syntyi ensimmäinen lapsi Annamari Koistinen vuonna 1970. Tämän jälkeen lapsia alkoi syntyä tasaisesti, kun perhe oli muuttanut Turun lähelle Maskuun. Annamarin jälkeen syntyi Esa Koistinen, vuonna 1971, Helena 1972, Eeva 1974, Leevi 1975, Kalle 1976, Erkki 1978, Mirjami 1980, Pekka 1981, Tuulikki 1982 ja perheen nuorin, Lasse Koistinen syntyi 1984.


title: Euran Daltonit

text: Näistä Leevi ja kolme nuorinta poikaa alkoivat tehdä rikoksia elättääkseen köyhän perheen.


title: Euran Daltonit

text: Ongelmat alkoivat jo ennen kuin perheen kuopus oli syntynyt. Lapsia pelottivat, ihmetyttivät ja osittain ahdistivat isän sekavat puheet ja monisteet, joita tämä tehtaili.


title: Euran Daltonit

text: 1970-luvun lopulla isällä todettiin skitsofrenia ja hän joutui hoitoon mielisairaalaan. Perhe muutti Maskussa entistä isompaan taloon. Vuonna 1980 isä pääsi pois mielisairaalasta ja tällöin perheen asiat olivat jo jotenkin kunnossa.


title: Euran Daltonit

text: Asiat eivät kuitenkaan jatkuneet hyvin. Vuonna 1984 isän sairaus lähti jälleen alamäkeen. Annamari kertoi Helsingin Sanomissa isän kieltäytyneen menemästä töihin ja nukkuneen päivät. Yöt hän luki Raamattua, ja jos hän joskus sattui töihin menemään oli työpaikan oltava juuri sopiva hänen makuunsa.


title: Euran Daltonit

text: Kun isän sairaus oli pahimmillaan hän irrotti jääkaapista töpselin, sillä hänen mukaansa siitä kulkeutui kuuntelulaite presidentinlinnaan. Usein jos ruokaa oli, isä söi kaiken itse, eikä jättänyt muulle perheelle mitään. Lasten muistelmien mukaan tämä toisti aina lasten katsoessa nälissään hänen syömistään samat sanat: ”"Hiirellä hiiren nälkä, norsulla norsun nälkä!"” Lapset oppivat kuitenkin hankkimaan ruokaa itse kerjäämällä naapurista, omenavarkaista, pienellä työllä, josta sai taskurahaa tai pullojen keräilyllä. Pahimpina päivinä lapset joutuivat hankkimaan ruokansa kaatopaikalta tai syömään eläinten ruokia.


title: Euran Daltonit

text: Lapset eivät mahtaneet isälle mitään, sillä äiti vain itki eikä jaksanut puuttua asioihin ja isä oli kieltänyt lapsia kertomasta sosiaalityöntekijöille tai opettajille mitään perheen asioista.


title: Euran Daltonit

text: Isän tilanne pääsi karkaamaan väkivaltaan asti. Yleensä tämä oli kohdellut lapsiaan kaltoin, jos he olivat tehneet jotakin, mutta nyt tämä hakkasi lapsia ilman mitään syytä jopa sirpillä ja samaan aikaan oudosti naureskellen.


title: Euran Daltonit

text: Äidin veli sai Koistiset eroamaan vuonna 1991. Samana vuonna lapset ja äiti muuttivat äidin veljen, lasten enon, maatilalle. Eno sai vastuun lapsien huoltajana ja päätti pitää isän loitolla. Isä tosin kävi enon maatilalla joskus kerjäämässä ruokaa, ja jos eno ei ollut kotona pahoinpiteli hän jälleen lapsia. Nyt lapset saivat ruokaa. Televisiota ei saatu katsoa, sillä myös eno piti sitä lestadiolaisten tapaan syntinä.


title: Euran Daltonit

text: Lapset olivat tottuneet elämään, jossa heidän peräänsä ei katseltu eikä heistä huolehdittu, joten he eivät sopeutuneet elämään enonsa maatilalla.


title: Euran Daltonit

text: Vuonna 1996 sosiaalitoimi järjesti perheelle talon Mestilästä. Talo oli kaksikerroksinen maalaistalo.


title: Euran Daltonit

text: Talon vanhassa karjakeittiössä oli nyt poikien punttisali ja oleskeluhuone. Neljä nuorinta poikaa, lukuun ottamatta välissä syntynyttä Kallea alkoi suunnitella siinä paikassa ensimmäistä murtovarkautta. Pojat olivat siis, (ikäjärjestyksessä) Leevi, Erkki, Pekka ja Lasse. Nuorimmainen Lasse oli tällöin vasta viisitoista vuotta vanha. Ensimmäiselle keikalle Erkki ei tullut mukaan, sillä hän epäili keikan menevän pieleen.


title: Euran Daltonit

text: Erkki ryhtyi hommiin mukaan, kun hän tajusi, etteivät keikat mene pieleen ja etteivät he jäisikään niin helposti kiinni. Bensiiniasemien seteliautomaatteja alettiin varastaa sitomalla vaijeri auton perään ja ”nyppäisemällä” ne irti liitoksistaan. Poliisi ei osannut aavistaa, että rikosten takana olisi Koistiset. Vaikka pojat olivat usein ollut poliisien juttusilla häiriköinnistä naapureita kohtaan ja autolla hurjastelusta Koistisia pidettiin kuitenkin loppujen lopuksi hyvätapaisina poikina. He olivat urheilullisia, hyväkuntoisia, eivät juoneet alkoholia eivätkä edes tupakoineet.


title: Euran Daltonit

text: Bensiiniasemien jälkeen pojat murtautuivat pariin postiin, kunnes heitä alkoi kiinnostaa pankki.


title: Euran Daltonit

text: 19. joulukuuta 1999 veljekset hakkasivat Meritan konttorin välikattoon reiän, kun tarkoitus oli murtautua Osuuspankkiin. Reikä johti kuitenkin Meritan lomakevarastoon.


title: Euran Daltonit

text: Samalla keinolla, kattoluukusta sisään ja välikaton kautta pojat murtautuivat joulunpyhinä Osuuspankkiin, jonne aikaisemminkin oli tarkoitus mennä. Tällä kertaa reikä tehtiin dynamiitilla, ja veljesten ollessa pankissa, laukesi hälytys. Ulkoapäin tilanne näytti kuitenkin rauhalliselta, ja poliisi häipyi paikalta kun Daltonit olivat parhaillaan tyhjentämässä kassakaappeja. Pojat eivät edes tienneet, että hälytys oli lauennut heidän ollessaan sisällä.


title: Euran Daltonit

text: Lomakevaraston ja pankkimurron välissä pojat olivat käyneet kolmannenkin kerran pankissa, jolloin oli hakattu lekalla reikä, mutta jolloin työn jälkeen oli jo aamu sarastamassa ja pojat joutuivat pakenemaan. Vasta muutaman yrityksen jälkeen pankkimurto onnistui.


title: Euran Daltonit

text: Lopulta pojat jäivät kiinni ja tunnustivat suuren murtovarkaussarjan. Kiinnijääminen oli pojille lopulta helpotus, vaikka he tiesivät varastelun olevan väärin, ja että he jäisivät pian kiinni, he eivät osanneet hillitä itseään.


title: Kaarina Suonio

text: Kaarina Elisabet Suonio (o.s. Brusiin, s. 7. helmikuuta 1941 Helsinki) on suomalainen poliitikko (SDP) ja kansanedustaja vuosina 1975–1986. Hän toimi urallaan kulttuuriministerinä Kalevi Sorsan kolmannessa ja opetusministerinä neljännessä hallituksessa 1982–1986. Suonio on toiminut Tampereen apulaiskaupunginjohtajana 1986–1992, toimialajohtajana 1993–1994 ja Hämeen läänin maaherrana 1994–1997 ja edelleen Tampere-talon johtajana toukokuuhun 2004 asti.


title: Kaarina Suonio

text: Vuoden 1979 eduskuntavaaleissa Suonio sai 12 488 ääntä, eli kahdeksanneksi eniten koko maassa. Hän jätti eduskunnan siirtyessään Tampereen apulaiskaupunginjohtajaksi vuonna 1986.


title: Kaarina Suonio

text: Kaarina Suonio on koulutukseltaan sekä filosofian maisteri että oikeustieteen kandidaatti. Hän on toiminut psykologina ennen valintaansa kansanedustajaksi muun muassa Työterveyslaitoksella vuodesta 1963 alkaen sekä vuodesta 1971 vankeinhoitolaitoksen palveluksessa.


title: Kaarina Suonio

text: Suonio oli vuonna 1993 eduskunnan valitsema valtakunnanoikeuden jäsen sen käsitellessä Kauko Juhantaloon kohdistettua syytettä. Hän oli valtakunnanoikeuden jäsenenä vuoden 2007 loppuun asti.


title: Kaarina Suonio

text: Hän on ollut myös rasismin vastaisen valtuuskunnan puheenjohtaja. Ministerinä ollessaan hän yritti estää F1-kuljettaja Keke Rosbergia ajamasta apartheidin hallitsemassa Etelä-Afrikassa.


title: Kaarina Suonio

text: Toukokuussa 2007 Suonio promovoitiin kunniatohtoriksi Tampereen teknillisen yliopiston promootiossa.


title: Kaarina Suonio

text: Kaarina Suonion isä on professori, oikeusfilosofi Otto Brusiin ja hänen sisarensa on vuoden 1968 Miss Suomi Leena Brusiin.


title: Metropolis (Teräsmies)

text: Metropolis on Teräsmiehen kuvitteellinen kotikaupunki. Se esiintyi ensimmäisen kerran Action Comics -lehden numerossa 16, vuonna 1939. Teräsmies ei ole kotoisin Metropoliksesta, vaan hän varttui nuorukaiseksi Smallvillen pikkukaupungissa.


title: Metropolis (Teräsmies)

text: Metropoliksen sijainti on vaihdellut vuosien varrella, kuten monen muunkin DC:n universumin paikan. Luultavasti se kuitenkin sijaitsee jossakin Yhdysvaltain itärannikon tienoilla. Joskus on vertauskuvallisesti sanottu, että Metropolis olisi New York päivällä ja Batmanin kotikaupunki Gotham City yöllä.


title: Metropolis (Teräsmies)

text: Televisiosarja Smallvillessä Metropolis on sijoitettu poikkeuksellisesti Kansasiin, noin 160 kilometrin päähän Smallvillestä.


title: Elliottin aaltoteoria

text: Elliottin aaltoteoria (EAT) on ihmisjoukkojen mielialaa mallintava psykologinen teoria, jota käytetään mm. osakeindeksien ennustamiseen.


title: Elliottin aaltoteoria

text: Teorian mukaan muutokset suuren ihmisjoukon mielialassa akselilla optimismi-pessimismi muodostavat kuvioita. EAT kuvailee, minkälaisia nuo kuviot ovat ja miten ne liittyvät toisiinsa.


title: Elliottin aaltoteoria

text: Tavallisesti EAT:tä käytetään osakeindeksien ennustamiseen. Silloin oletetaan, että sijoittajien mielialalla on suuri vaikutus kokonaismarkkinan hinnoitteluun.


title: Elliottin aaltoteoria

text: EAT:n kulmakivi on kuvioiden fraktaalisuus eli oletus samojen kuvioiden esiintymisestä sekä kaikkein lyhyimmällä ajanjaksolla että kaikkein pisimmällä ajanjaksolla. Lyhyen aikavälin kuviot muodostavat yhteenliitettynä isompia kuvioita.


title: Elliottin aaltoteoria

text: EAT:n peruskuvio on impulssiaalto, joka muodostuu kolmesta trendin suuntaisesta impulssiaallosta ja niiden välisistä kahdesta korjausaallosta. Impulssiaalto etenee isomman trendin suuntaisesti. Impulssiaallon sisäiset aallot numeroidaan 1, 2, 3, 4, 5. Impulssiaallon jälkeen trendi kääntyy ainakin väliaikaisesti.


title: Elliottin aaltoteoria

text: Korjausaaltojen perustyyppejä ovat zigzag, flat ja horizontal triangle. Korjausaalto voi muodostua myös useammasta yhteenliitetystä perustyypistä, joiden välissä on ns. X-aalto. Korjausaaltojen sisäisten aaltojen merkitsemiseen käytetään kirjaimia. Zigzag ja flat merkitään A, B, C. Horizontal triangle merkitään A, B, C, D, E.


title: Elliottin aaltoteoria

text: EAT:n löysi ja kuvasi Ralph Nelson Elliott 1930- ja 1940-luvuilla. R. N. Elliott (1871-1948) syntyi Kansasissa USA:ssa ja hän oli ammatiltaan kirjanpitäjä. Elliott sairastui vakavasti 1920-luvun lopulla ja kävi useita kertoja kuoleman partaalla. Toivuttuaan hiukan Elliott kiinnostui osakemarkkinoiden tarkkailemisesta. Elliott keräsi Dow Jones Industrial Average -indeksin arvoja 75 vuotta taaksepäin ja yritti löytää piirtämistään käyristä säännönmukaisuuksia. Vuoteen 1934 mennessä Elliott oli kehittänyt joukon sääntöjä, jotka kuvailivat osakeindeksin käyttäytymistä.


title: Elliottin aaltoteoria

text: Löydöksistään R. N. Elliott kirjoitti teokset "The Wave Principle (1938)" ja "Nature's Law – The Secret of the Universe (1946)" sekä joukon artikkeleita "Financial World" -lehteen.


title: Elliottin aaltoteoria

text: EAT:n popularisoi Robert Prechter 1980-luvulla tehtyään joukon oikeaan osuneita ennusteita USA:n osakemarkkinoilla.