title: Yrjö Vilhelm

text: Vaikka Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf oli Yrjön lanko (naituaan Yrjön sisaren Maria Eleonooran 1620), hän hyökkäsi Brandenburgiin 1631 ja painosti vastentahtoisen vaaliruhtinaan ruotsalaisten puolelle. Maa jaettiin kymmeneen osaan, joista jokaisen tuli maksaa "liittolaisille" 30 000 taaleria kuukausittain. Ruotsalaisten hävittyä Nördlingenin taistelun vuonna 1634 Yrjö koetti vetäytyä sodasta solmimalla keisarin kanssa rauhan. Tämän epäonnistuttua hän jätti Brandenburgin hallitsemisen neuvonantajilleen ja vetäytyi 1637 Königsbergiin, jossa vietti elämänsä viimeiset vuodet. Ruotsalaiset miehittivät Brandenburgia vuoteen 1641 asti käyttäen maan taloutta sodan rahoitukseen.


title: Yrjö Vilhelm

text: Yrjö Vilhelmin jälkeen Brandenburgin vaaliruhtinaaksi tuli hänen poikansa, Fredrik Vilhelm, joka tunnettiin suurena vaaliruhtinaana.


title: Sauvabakteerit

text: Sauvabakteerit eli basillit ovat sauvaa muistuttavia bakteereita. Bakteerin muoto on selvästi mikroskoopissa havaittavissa. Basillit kuuluvat moniin eri bakteerisukuihin. Tyypillisiä basillien aiheuttamia tauteja ovat esimerkiksi lavantauti, kurkkumätä, hinkuyskä, tuberkuloosi ja jäykkäkouristus. Useita basillien aiheuttamia tauteja vastaan on rokote ja lisäksi ne paranevat sopivalla antibioottihoidolla.


title: Sauvabakteerit

text: Sauvabakteereita on aerobisia ja anaerobisia sekä grampositiivisia ja gramnegatiivisia.


title: Konsensuaalinen valorefleksi

text: Konsensuaalinen valorefleksi on silmän toimintaan liittyvä refleksi. Sillä tarkoitetaan tilannetta, jossa toisen silmän pupilli supistuu, mikäli toisenkin silmän pupilli supistuu. Silmän pupillin supistuminen tapahtuu aina kirkkaassa valossa.


title: Rautalintu

text: Rautalintu on Ritva Toivolan kirjoittama nuorten fantasiaromaani, joka ilmestyi vuonna 2000. Romaani kuuluu kirjasarjaan, jonka muut osat ovat Turmankukka (1998) ja Ruosteusva (2001). Kannen kuvan on tehnyt Mika Launis. Rautalintu sijoittuu kuvitteelliselle Anubis-planeetalle.


title: Rautalintu

text: Anubis-planeetta on Varjokuun ja Hopeakuun hallitsema salaperäinen planeetta. Sen eräässä kylässä asuu mamottikansa, jonka päällikön pojat, Kiisla ja Ulmos, lähtevät viemään vieraaseen kaupunkiin teräslastia. Matkalla sinne pojat joutuvat yöpymään kalastajan majalla, vaikka sinä yönä ei kyllä nukuttu. Ulmos halusi lähteä luistelemaan ja sai veljensä mukaan. Retkellä sattui kuitenkin onnettomuus. Ulmos luulee murhanneensa Kiislan tikarilla vahingossa huitoessaan. Hän pakeni jonnekin turvaan. Tällaisen paikan hän löysi Oron kaupungista, jossa hallinnoi terästehdas. Tehtaasta Ulmos sai suojapaikan sekä työn.


title: Rautalintu

text: Kiisla on kuitenkin hengissä ja lähtee herättyään selvittämään veljensä olinpaikkaa. Terästehtaassa tapahtuu jotakin kummallista. Siellä valmistetaan outoa konetta, josta tiesivät vain tehtaan ylimmät. Kiisla rupeaa selvittämään tuota salaisuutta ja omaansa myös, joka liittyy Kiislan kantamaan sinihopeariipukseen. Tuo riipus johdattaa pojan pidemmälle salaisuuksien syövereihin.


title: Palvonta

text: Palvonta on yliluonnollisen tahon, kuten jumalan palvelua eli toimintaa, jolla yliluonnollista tahoa pyritään miellyttämään. Tarkoituksena on usein saada jotain takaisin, esimerkiksi yliluonnollisen olennon apua tai paremmat oltavat kuoleman jälkeen tai seuraavassa elämässä. Toisinaan uskonnollisen kaltaisesti voidaan palvoa myös kunnioitettuja maallisia tahoja, kuten johtajia.


title: Palvonta

text: Palvonnan tapoja ovat esimerkiksi palvontamenot eli rituaalit ja seremoniat ja sanalliset yhteydenotot yliluonnolliseen tahoon, kuten loitsut ja rukoukset. Hyvin yleinen palvontameno monissa uskonnoissa on uhraus.


title: Palvonta

text: Palvottavia tahoja eri uskonnollisissa perinteissä ovat esimerkiksi jumalat, toteemieläimet, haltijat, vainajat, jumalallisiksi korotetut ihmiset (esimerkiksi faarao, tietäjä), eläimet, taivaankappaleet ja pyhät luonnonkohteet (esimerkiksi pyhä vuori). Tosin fyysisten kohteiden palvonta on useimmiten vertauskuvallista, todellisuudessa palvonta kohdistuu fyysiseen kohteeseen liittyvään henkiolentoon.


title: Rodopsiini

text: Rodopsiini ("kreikaksi rhodon = ruusu, opsis = näkö") eli silmän sauvasolujen näköpurppura koostuu opsiini-proteiinista ja siihen kovalenttisesti kiinnittyneestä valoherkästä retinaalista. Retinaali absorboi valoa tehokkaimmin noin 500 nm:n alueella.


title: Rodopsiini

text: Fotonin vaikutuksesta retinaalin 11-cis-sidos muuntuu trans-muotoon, jolloin myös opsiiniosan rakenne muuntuu. Tämä vaikuttaa reseptorisolun solukalvon tiettyjen kationikanavien sulkeutumiseen, josta aiheutuu hyperpolarisaatio. Tämä taas vaikuttaa aluksi verkkokalvon bipolaarisoluihin.


title: Rodopsiini

text: Trans-muotoinen retinaali muokataan tiettyjen entsyymien avustuksella takaisin aktiiviseen cis-muotoon. Kationikanavien sulkeutuminen pienentää solunsisäistä kalsiumin pitoisuutta, mikä saa aikaan ionikanavat avaavan välittäjäaineen muodostumisen. Kanavien avautuminen palauttaa kalvopotentiaalin ennalleen.


title: Rodopsiini

text: Retinaalia ihmiselimistö pystyy muokkaamaan retinolista tai sen esiasteesta B-karoteenista.


title: Rodopsiini

text: Rodopsiinin CAS-numero on 9009-81-8.


title: Kim Stolz

text: Kimberly "Kim" Lynn Stolz (s. 8. kesäkuuta 1983, New York City, New York) on yhdysvaltalainen muotimalli. Stolz tuli tunnetuksi Huippumalli haussa -realityohjelman viidennellä kaudella, jossa hän tuli viidenneksi kilpailussa.


title: Kim Stolz

text: Stolz on asunut New Yorkissa koko ikänsä. Hän valmistui Brearleyn koulusta vuonna 2001 ja pääsi Wesleyan Universityyn, josta valmistui vuonna 2005.


title: Kim Stolz

text: Hänen äitinsä Carol Brandt oli malli vuosien 1960 ja 1970 välisenä aikana. Kim itse teki kuvaustöitä Bride -lehdelle jo viisivuotiaana.


title: Kim Stolz

text: Stolz on avoin seksuaalisuudestaan ja on ilmoittanut avoimesti olevansa lesbo.


title: Kim Stolz

text:
Huippumalli haussa -ohjelman jälkeen Stolz allekirjoitti sopimuksen Elite Model Management:in kanssa.
Stolz on myös esiintynyt mm. kahdesti GoNYC -lehden, Brooklyn Industries -lehden, Nordstrom -lehden, Seventeen -lehden sekä Soho Publishing, Inc. -kannessa.


title: Danielle Darrieux

text: Danielle Darrieux (1. toukokuuta 1917 – 17. lokakuuta 2017) oli ranskalainen laulaja ja näyttelijä. Hän opiskeli sellon soittoa Pariisissa ja esiintyi ensimmäisen kerran elokuvassa jo kolmetoistavuotiaana, vuonna 1931, elokuvassa "La Bal". Kansainväliset elokuvatuottajat kiinnostuivat hänestä sen jälkeen kun Darrieux esitti Marie Vetseraa elokuvassa "Mayerlingin murhenäytelmä" (1937). Hän sai sopimuksen Yhdysvaltoihin, mutta palasi ensimmäisen elokuvansa jälkeen Ranskaan. Häntä syytettiin veljeilystä natsimiehittäjien kanssa. 1950-luvulla hän palasi Yhdysvaltoihin ja teki siellä muutamia elokuvia. 1960-luvulla hän lauloi kabareissa ja konserteissa, ja jatkoi elokuvauraansa. 1980-luvulla hän sai suosiota musikaalissa "Gigi". Darrieuxin ura jatkui pitkään, 2000-luvun elokuvia olivat "8 naista" (2002) ja "Persepolis" (2007).


title: Hetki hiljaa

text: Hetki hiljaa on Johanna Kurkelan esikoisalbumi, joka julkaistiin 12. lokakuuta 2005. Levy oli Suomen virallisella listalla kahden viikon ajan, parhaimmillaan sijalla 36. Vuonna 2010 se nousi Mid-price-listalla korkeimmillaan neljänneksi. Albumilta julkaistiin singlenä kappale Olen sinussa.


title: Hetki hiljaa

text: Kappaleiden sanoituksista ovat vastanneet Sinikka Svärd, Eeva Kuvaja, Juha Tapio, Pekka Kivekäs, Markku Impiö, Tomi Salmi sekä Johanna Kurkela itse. Sävellyksiä levylle ovat tehneet Tomi Aholainen, Juha Tapio, Ville Riippa, Anna Itkonen, Markku Impiö ja Tomi Salmi.


Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP, ) on YK:n maailmanlaajuinen kehitysapuverkosto ja maailman suurin monenkeskinen kehitysyhteistyöjärjestö. UNDP:n pääkonttori sijaitsee New Yorkissa, ja se toimii 177 maassa ja alueella etsien paikallisia ratkaisuja globaaleihin ja kansallisiin haasteisiin yhteistyössä hallitusten ja kansalaisten kanssa.


title: Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma

text: UNDP auttaa yhteistyökumppaneitaan kehittämään ja välittämään ratkaisuja demokraattisen hallinnon, köyhyyden vähentämisen, kriisien ennaltaehkäisyn ja jälleenrakennuksen, energiaturvallisuuden ja ympäristönsuojelun sekä HIV/AIDS:in haasteisiin. UNDP pyrkii kaikessa toiminnassaan edistämään naisten asemaa ja suojelemaan ihmisoikeuksia.


text: Vuonna 2000 maailman johtajat sitoutuivat ja eritoten äärimmäisen köyhyyden puolittamiseen vuoteen 2015 mennessä. UNDP koordinoi ja tukee kansallisia ponnisteluja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Järjestö myös seuraa maiden edistystä ja johtaa maailmanlaajuista vuosituhatkampanjaa.


text: UNDP julkaisee vuosittain "Inhimillisen kehityksen raportin", jossa on tilastoja ja analyysejä ajankohtaisista aiheista jotka liittyvät terveyteen, koulutukseen ja tulotasoon eri maissa. Yli sadassa maassa ilmestyvä raportti luotaa koko maailmaa koskevia ajankohtaisia kehityskysymyksiä inhimillisen kehityksen näkökulmasta. Raportti tarjoaa huippuasiantuntijoiden näkökulmia ja suosituksia sekä kattavia tilastoja inhimillisestä kehityksestä maailmalla.


text: UNDP koordinoi YK-järjestöjen kehitysyhteistyötä kentällä. UNDP:n pääjohtaja Helen Clark puolestaan toimii YK:n operatiivisten kehitysjärjestöjen yhteistyöelimen UNDG:n puheenjohtajana. Paremman koordinoinnin avulla YK pyrkii turvaamaan sekä omien voimavarojensa että kansainvälisen kehitysavun johdonmukaisen ja tehokkaan käytön.


title: Porsche Cayman

text: Porsche Cayman on keskimoottorinen kaksipaikkainen urheiluauto, jonka mallinimi juontuu vaihtoehtoisen kirjoitusasun kautta kaimaanista. Sen rinnakkaismalli on avokorinen Porsche Boxster. Cayman on ollut tuotannossa vuosimallista 2006 alkaen, jolloin esiteltiin mallisukupolvi 987. Tätä edeltäneestä 986-sukupolvesta Porsche valmisti vain Boxsteria. Vuodesta 2012 tuotannossa on ollut mallisukupolvi 981. 987-mallin Caymania valmistettiin vain Suomessa Valmet Automotiven Uudenkaupungin autotehtaalla vuoteen 2011 saakka, jolloin sekä Boxsterin että Caymanin tuotannon piti siirtyä Itävaltaan.


title: Porsche Cayman

text: Porsche Caymanilla ei ole varsinaista edeltäjää. Paikoin edeltäjäksi mainittu Porsche 968 ei eteen sijoitettuine rivimoottoreineen, takapenkkeineen ja suurempine ulkomittoineen vastaa Caymania.


title: Porsche Cayman

text: Porsche Caymanin ensiesittely tapahtui syyskuussa 2005 Frankfurtin autonäyttelyssä. Tällöin esiteltiin malli Cayman S, joka oli varustettu 3.4L kuusisylinterisellä bokserimoottorilla, jonka huipputeho oli 295hv. Perusmalli Cayman esiteltiin vuotta myöhemmin, heinäkuussa 2006. Perusmallin voimanlähteenä toimi 245hv bokserimoottori, jonka iskutilavuus oli 2.7L. 987-sukupolven Caymanit ja Boxsterit ovat teknisesti lähisukulaisia jakaen mm. yhteiset etulokasuojat, ovet, ajovalot, takavalot sekä koko ohjaamon etuosan. Myös jousitus ja voimalinja ovat läheistä sukua Boxsterille.


title: Porsche Cayman

text: 987-sukupolven Caymanin tuotanto lopetettiin marraskuussa 2011.


title: Porsche Cayman

text: Toisen sukupolven Cayman julkistettiin Geneven autonäyttelyssä 2012 ja mallin tuotanto käynnistyi keväällä 2013. Tarjolla olivat esittelystä alkaen sekä 2.7-litrainen perusmalli Cayman että 3.4-litrainen tehokkaampi Cayman S, jonka moottori on pienempitehoinen versio 911 Carreran voimanlähteestä. Molemmat mallit ovat saatavilla sekä 6-portaisella manuaalivaihteistolla että 7-portaisella PDK-kaksoiskytkinvaihteistolla.


title: Porsche Cayman

text: 981-mallisukupolvi edustaa kokonaan uutta suunnittelua edeltäneeseen sukupolveen verrattuna. Autoa on kehitetty rinnakkain 991-sukupolven 911-mallin kanssa. Muutoksia tehtiin muun muassa koriin, akseliväliin, eturaideleveyteen sekä kokonaan uudestaan suunniteltuun sisustaan. Ensi kertaa Cayman-mallistoon on esitelty myös GT-malli. Porsche Cayman GT4 on kevennetty ja sen voimanlähteenä toimii 3.8L-bokserimoottori, jonka suurin teho on 385 hv.


title: Jackson Rathbone

text: Jackson Rathbone (syntymänimeltään Monroe Jackson Rathbone V, s. 14. joulukuuta 1984, Singapore) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan luultavasti parhaiten roolistaan Jasper Halena "Twilight – elokuvasarjassa" ja Sokka-roolistaan elokuvassa "The Last Airbender".


title: Jackson Rathbone

text: Rathbone syntyi Singaporessa vanhemmilleen Jack ja Randee Rathbonelle. Hänen isänsä työn takia hän on asunut monessa paikassa ympäri maailmaa, kuten Lontoossa, Connecticutissa, Kaliforniassa, Norjassa ja Texasissa, jonne perhe lopulta jäi. Hän aloitti näyttelemisen paikallisessa teatterissa Midlandsissa, The Pickwick Players -näytelmäryhmässä. Juniori- ja seniorivuosinaan lukiossa Rathbone opiskeli Interlochen Arts Academyssa näyttelemistä. Valmistuttuaan hän suunnitteli jatkavansa Royal Scottish Academyyn, mutta menikin Los Angelesiin.


title: Jackson Rathbone

text: Asuttuaan lyhyen aikaa Los Angelesissa Rathbone otettiin mukaan ohjelmaan nimeltä "Disney 411", jossa esiintyivät myös Hilary Duff ja siskosduo Aly & AJ. Jackson vieraili myös sarjoissa "O.C." ja "Kodinpuolustaja". Hänen elokuvauraansa sisältyvät muun muassa roolit elokuvissa "River's End" ja "Pray for Morning". Rathbone koe-esiintyi vuonna 2008 Edward Cullenin osaan elokuvassa "Twilight – Houkutus", joka perustuu Stephenie Meyerin samannimiseen kirjaan, ja selviytyi neljän viimeisen ehdokkaan joukkoon. Hän ei lopulta saanut roolia, mutta hänet valittiin sen sijaan Jasper Halen osaan samassa elokuvassa. Rathbone esitti Jasperia myös elokuvan jatko-osassa "Twilight – Uusikuu", jonka ensi-ilta oli 20. marraskuuta 2009, sekä sarjan kolmannessa osassa "Twilight – Epäilys", joka ilmestyi teattereihin 30. kesäkuuta 2010. Elokuvasarjan päätöselokuva tehdään kaksiosaiseksi. Päätöselokuva on nimeltään "Twilight – Aamunkoi", ja sen ensimmäinen osa saa ensi-iltansa vuonna 2011 ja toinen osa vuonna 2012.


title: Jackson Rathbone

text: Rathbone teki vuonna 2009 vierailun "Criminal Minds" -sarjan jaksossa "Rikkinäinen" ("Conflicted"), jota pidetään yhtenä sarjan parhaista jaksoista. Hän esiintyi samana vuonna myös muutamassa elokuvassa, esimerkiksi elokuvan "Donnie Darko" jatko-osassa "S. Darko". Rathbone esittää Sokka-nimistä hahmoa vuonna 2010 ilmestyneessä elokuvassa "The Last Airbender", joka perustuu , jota esitettiin Nickelodeon-kanavalla.


title: Jackson Rathbone

text: Rathbone on esiintynyt myös Proactive-ihotuotteen mainoksessa.


title: Jackson Rathbone

text: Kun Rathbone ei ole kiireinen elokuvauransa kanssa, hän nauttii musiikista, kirjoittamisesta, laulamisesta ja tuottamisesta. Hän on bändissä nimeltä 100 Monkeys, jonka hän perusti kahden lukioaikaisen ystävänsä kanssa. Vuonna 2009 bändi julkaisi 3 albumia. Maaliskuussa 2012 Rathbone lopetti aktiiviuransa 100 Monkeysissa yksityiselämänsä kiireiden takia.


title: Jackson Rathbone

text: Rathbonella on ainakin kaksi tatuointia, teksti "I'm lost..." alavatsassaan ja iso Heinz- ketsuppipullo oikeassa pohkeessaan.


title: Jackson Rathbone

text: Alkuvuodesta 2012 Rathbone tiedotti, että hänen tyttöystävänsä Sheila Hafsadi odottaa parin esikoislasta. Rathbone ja Hafsadi tapasivat 100 Monkeysin kiertueella syksyllä 2011.


title: Marmoritaivas

text: Marmoritaivas on Johanna Kurkelan alkuvuodesta 2007 ilmestynyt toinen albumi. Levy oli ilmestymisestään lähtien Suomen virallisella albumilistalla kaikkiaan 32 viikon ajan, korkeimmillaan sijalla 3.


title: Marmoritaivas

text: Albumin kappaleiden sanoitukset ovat Heikki Kerkelän, Sinikka Svärdin ja Laura Sippolan käsialaa. Sävellyksiä ovat tehneet Tomi Aholainen, Laura Sippola ja Ilkka Wirtanen.


title: Marmoritaivas

text: Johanna esitti levyn kappaleet "Olet uneni kaunein" ja "Jossain metsäin takana" Suomen euroviisukarsinnassa vuonna 2007.


title: Approksimatiivi

text:
Approksimatiivi on paikallissija, joka ilmaisee lähellä olemista tai lähelle tulemista. Approksimatiivi ei ole yleinen postpositiosija, vaan yksi itämerensuomalaisten kielten erikoisuuksia kuten komitatiivi ja terminatiivi. Livvin kielessä postpositionaalisina sijoina esiintyvät myös muuten tavalliset elatiivi ja ablatiivi.
Rodionova antaa esimerkkejä livvistä:Suomeksikin voidaan murteellisesti sanoa:


title: John Glover

text: John Glover (s. 7. elokuuta 1944 Salisbury, Maryland) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten eri rikollisten rooleista, kuten Lionel Luthor "Smallvillessä" ja Arvuuttaja 1990-luvun "Batman"-animaatiosarjassa. Glover on voittanut Tony-palkinnon ja saanut myös Emmy-ehdokkuuksia.


title: John Glover

text: Glover on näytellyt muun muassa elokuvissa "Pahan otteessa", "Gremlins 2 – uusi pesue" ja "Payback – tilinteko".


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavit 1800-luvulta nykypäivään tarkoittavat vuonna 1799 kuolleen paavi Pius VI:n seuraajia. Pius VI oli viimeinen todellista maallista valtaa käyttänyt paavi, joten hänen seuraajiensa valta oli pikemminkin henkistä ja rajoittui maallisesti vain tiettyinä aikoina Kirkkovaltion ja tiettyinä aikoina Vatikaanivaltion sisälle.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Pius VI:n seuraajien aikana paavius muun muassa kehittyi hengellisen ja maallisen instituution sekoituksesta enemmän hengelliseen suuntaan. 1800 ja 1900-luvun paavien pontifikaattien ajalle ajoittuvat muun muassa Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous, Vatikaanin toinen kirkolliskokous, Kirkkovaltion menettäminen, riita Italian valtion kanssa sekä Vatikaanin perustaminen. Myös sellaiset tapahtumat kuin ensimmäinen ja toinen maailmansota sekä kommunismin nousu ja tuho Itä-Euroopassa ja Neuvostoliitossa ajoittuvat Pius VI:n seuraajien pontifikaattien ajalle.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: 1800-luvun jälkeen paavien valta on muuttunut huomattavasti, ja se on muuttunut aina hengellisempään suuntaan. Pius VI:n menetettyä Kirkkovaltion Napoleonille, kääntyi paavien maallinen valta laskuun. 1800-luvulla Kirkkovaltio pysyi pystyssä enää joidenkin Euroopan valtioiden antaman sotilaallisen tuen turvin, eikä paavinistuin täten ollut lainkaan puolueeton hengellinen tekijä maailmanpolitiikassa.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Tilanne muuttui suuresti, kun Kirkkovaltio liitettiin sotilaallisesti juuri yhdistyneeseen Italiaan. Tapaus aiheutti Vatikaanin vankeuden eli riidan paavin ja Italian valtion välille, mutta samalla se vapautti paavin tämän sidoksista Kirkkovaltioon. Paavi ei enää ollut valtionpäämies, eikä paavi täten ollut myöskään niin riippuvainen maallisesta politiikasta kuin ennen. Kirkkovaltion liittäminen Italiaan oli erittäin tärkeä tapahtuma paavinvallan kehityksen kannalta.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Teollistuminen taas teki paavista maailmanlaajuisesti tunnetun. Teollistumisen kautta kehittyneet rautatiet ja muiden kulkuyhteyksien ja -välineiden kehittyminen helpottivat matkantekoa eri maanosien välillä ja mahdollistivat Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen kaltaisten maailmanlaajuisten kokousten järjestäminen. Samalla junayhteyksien kautta hartaat katolilaiset saattoivat matkustaa Vatikaanin alueelle ja tehdä sinne pyhiinvaellusmatkoja.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vuonna 1929 solmitut Lateraanisopimukset päättivät Vatikaanin vankeuden ja riidan Italian valtion kanssa. Samalla paavista tuli jälleen valtionpäämies. Paavi ei kuitenkaan ollut yhtä riippuvainen ulkovaltojen tuesta kuin Kirkkovaltion aikaan. 1900-luvulla paavinistuin pysyikin useimmiten virallisesti puolueettomana eri valtioiden kiistojen välillä.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: 2000-luvulle tultaessa paaviudesta kehittyi yhä hengellisempi instituutio ja nykyaikana se nauttiikin laajaa arvostusta ja kannatusta eri puolilla maailmaa. Nykyaikana paavi onkin tärkeä moraalivaikuttaja ja hänen mielipiteitään kuunnellaan laajalti.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paaviuden kehityksen kannalta 1800- ja 1900-luvun tärkeimpiin tapahtumiin kuului paaviuden ja modernisoituvan maailman välinen yhteentörmäys, joka viilensi konservatiivisen paaviuden suhteita modernisoituvaan maailmaan.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Syvästi uskonnollisten hurskaiden kardinaalien valitseminen paaviksi 1800-luvun alkupuoliskolla oli omiaan pahentamaan vanhoillisen paavinistuimen kiistaa uudistuvan maailman kanssa. Esimerkiksi Leo XII oli hyvin taantumuksellinen ja vailla kunnollista suhteellisuudentajua, minkä vuoksi hän muun muassa lopetti isorokkorokotusten antamisen Kirkkovaltiossa sekä sulki Rooman juutalaiset ghettoon.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Samoin toiveet Kirkkovaltion vanhan pappisjohtoisen hallintojärjestelmän muuttamisesta kokivat kolauksen 1800-luvun alkupuolella, sillä vaikka uudistusmieliset paavit saattoivat yrittää uudistaa vanhaa Kirkkovaltiota, peruivat heidän seuraajansa nämä uudistukset nopeasti. Esimerkiksi paavi Gregorius XVI perui edeltäjänsä Pius VIII:n uudistukset, joilla oli yritetty modernisoida Kirkkovaltiota. Kirkkovaltiota pidettiinkin Gregorius XVI:n paavinkaudella yhtenä Euroopan takapajuisimpana maana. Samalla Gregorius XVI antoi tukensa erilaisille sananvapautta rajoittaville toimille eri puolilla Eurooppaa, koska Kirkkovaltio oli sotilaallisesti riippuvainen näiden Euroopan valtioiden antamasta tuesta. Gregorius XVI tuomitsi sananvapauden muun muassa kiertokirjeessään "Mirari vos":


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Toinen paaviuden ja modernisoituvan maailman välistä kuilua syventänyt kiertokirje laadittiin Pius IX:n paavinkauden aikana 1864, ja siitä teki kuuluisan sen liitteenä ollut "Syllabus errorum", erehdysten luettelo. Luettelossa paavi tuomitsi kahdeksankymmentä modernia harhaoppina pitämäänsä asiaa, muun muassa omantunnonvapauden, protestantismin, siviiliavioliiton sekä sosialismin. "Syllabus errorum" luokitteli harhaopit kymmeneen eri ryhmään:Luettelon kahdeksaskymmenes kohta tuomitsi väitteen, jonka mukaan ""Rooman paavi voisi ja että hänen tulisi sopia edistyksen, vapaamielisyyden ja modernin kulttuurin kanssa"". Toteamuksen nimittäminen harhaopiksi loi syvän kuilun vanhoillisen paaviuden ja uudistuvan Euroopan välille.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vasta vuosina 1878–1903 hallinnut paavi Leo XIII otti ensimmäiset askeleet modernisoituvan maailman uudelleenarviointiin. Tämän hän teki yleiskirjeellään "Rerum novarum", jossa modernia yhteiskuntaa ei enää torjuttu. Tosin jo Leo XIII:n seuraaja Pius X vaati kaikkia pappeja vannomaan, etteivät he kannata modernismia. Samalla Pius X:n kaudella perustettiin ns. "paavillinen salainen poliisi", joka etsi modernismia kannattavia pappeja ja piispoja.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavin ja modernisoituvan maailman välit kuitenkin lämpenivät Pius X:n seuraajien aikana, mutta vasta 1960-luvulla modernismin vainoaminen ja tieteen jyrkkä erottaminen teologiasta loppuivat. Paavali VI:n aikana useat katoliset teologian professorit saivat opettaa yliopistoissaan, vaikka heidän näkemyksensä saattoivatkin poiketa katolisen kirkon virallisista näkemyksistä, mutta Johannes Paavali II:n kaudella joiltain katolisilta teologeilta on viety lupa opettaa omia näkemyksiään. Nykypäivään tultaessa paavius on kuitenkin muuttunut huomattavasti Gregorius XVI:n ajalta, ja esimerkiksi tieteen kehittyessä Johannes Paavali II joutui muun muassa toteamaan, että "evoluutioteoria on enemmän kuin hypoteesi."


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Tässä on luettelo paaveista 1800-luvulta nykypäivään. Vuosiluvut sulkeissa nimen perässä kertovat kunkin paavin hallintovuodet.1. joulukuuta 1799 konklaavi kokoontui vanhimman kardinaalin johdolla San Giorgion saarelle Venetsiaan, missä valittiin Pius VI:n seuraajaksi usean kuukauden pattitilanteen jälkeen Pius VII. Uusi paavi palasi Roomaan, joka nyt oli käytännössä osa Napoleonin Ranskaa. Napoleonista oli tullut Ranskan tosiasiallinen hallitsija ja hän halusikin tehdä sovinnon paavin ja katolisen kirkon kanssa. Napoleon allekirjoitti konkordaatin 15. heinäkuuta 1801. Siinä sanottiin katolilaisuuden olevan Ranskan kansalaisten enemmistön uskonto ja sen harjoittaminen sallittiin. Katolinen kirkko ei kuitenkaan saanut lainkaan takaisin Ranskan suuressa vallankumouksessa menettämäänsä omaisuutta, vaikkakin Ranskan valtio lupasi korvauksena maksaa papistolle palkkaa kirkon puolesta.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Jonkin aikaa Napoleonin ja paavin välillä vallitsi sopu, mutta pian välit jälleen viilenivät. Kun Napoleon vaati paavia sulkemaan Kirkkovaltion satamat brittiläisiltä aluksilta, paavi kieltäytyi. Ranskan joukot tunkeutuivat jälleen Roomaan ja paavin lippu vaihdettiin trikoloriin. Vatikaani oli nyt liitetty osaksi Napoleonin imperiumia. Paavi taas kuljetettiin Genovan länsipuolella sijaitsevaan Savonaan, missä häntä pidettiin kolme seuraavaa vuotta kotiarestissa. Napoleon ei saanut paavia taipumaan tahtoonsa, joten hän salakuljetti tämän Pariisiin ja pakotti sairaan paavin siirtämään kaiken maallisen valtansa rippeetkin itselleen. Paavi tuli nopeasti katumapäälle ja peruutti allekirjoituksensa, mutta Napoleon piti tämän salassa. Napoleon kuitenkin kärsi pian tappion liittoutuneille ja paavi pääsi palaamaan Roomaan. Paavin onnistui Wienin kongressissa palauttaa Kirkkovaltiolle sille ennen kuuluneet alueet Avignonia lukuun ottamatta. Samalla paavi solmi konkordaatin uudelleen, tällä kertaa Ranskan kuninkaan Ludvig XVIII:n kanssa. Paavi Pius VII kuoli 20. elokuuta 1823.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Wienin kongressin jälkeen Euroopan hallitsijat solmivat ns. "Pyhän allianssin" ja lupasivat hallita alamaisiaan isällisesti ja kristinusko mielessään. Tämä tiesi valtion ja kirkon läheistä liittoa ja pian papit kehottivatkin kansalaisia kuuliaisuuteen laillista esivaltaa kohtaan sekä samalla antoivat siunauksensa sananvapauden ja muutenkin demokratian rajoittamiselle. Kirkkovaltio ei liittynyt tähän Pyhään allianssiin, vaikkakin sen politiikassa kirkko ja valtio olivat erottamattomat. Kirkkovaltiosta oli kuitenkin alkanut muodostua taakka paaville, heitä ei enää kunnioitettu suurina hengellisinä johtajina vaan ruhtinaspiispoina, kuninkaiden ja piispojen sekoituksina.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Pius VII:n kuoltua kardinaalikollegio halusi valita entistä uskonnollisemman paavin diplomaattisena pidetyn Pius VII:n seuraajaksi. Uusi paavi Leo XII oli hyvin hurskas mies, mutta myös taantumuksellinen ja vailla kunnollista suhteellisuudentajua. Hänen tekoihinsa kuuluu muun muassa Kirkkovaltion pappishallinnon palauttaminen, isorokkorokotusten lopettaminen sekä Rooman juutalaisten sulkeminen ghettoon.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Uudistusmielisimmät toivoivat vuonna 1829 kuolleen Leo XII:n seuraajan jatkavan Pius VII:n uudistuksia. Francesco Castiglione, joka otti paavinnimekseen Pius VIII halusi jatkaa Pius VII:n linjalla, mutta hän oli jo sairas ja kuoli puolentoista vuoden kuluttua paaviksi tultuaan. Pius VIII:n ollessa paavina 1830 Kirkkovaltion pohjoisosissa syntyi levottomuuksia, joiden taltuttamiseen paavin oli pyydettävä Itävallan apua.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Gregorius XVI:n noustessa paavinistuimelle, Kirkkovaltio pysyi pystyssä enää Itävallan sotilaallisen tuen avulla. Uusi paavi perui edeltäjänsä yritykset uudistaa Kirkkovaltion hallintoa. Paavi oli uudistushaluton ja vanhan järjestelmän puolella, hänen aikanaan Kirkkovaltiota pidettiinkin Turkin ohella Euroopan takapajulana. Munkkina ennen paaviksi tuloaan toiminut Gregorius XVI oli syvästi modernia maailmaa vastaan. Hän edusti vielä vanhaa aatesuuntausta, jonka mukaan paavi oli erehtymätön ja kaikkien hallitsija. Maailma oli kuitenkin muuttunut ja paavi oli menettänyt valtansa. Uudistuksia vihaava Gregorius XVI kuoli 1. kesäkuuta 1846, eikä häntä silloin surtu edes Rooman kaupungissa.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Gregorius XVI:n seuraaja Pius IX (ristimänimeltään Giovanni Maria Mastai-Ferretti) oli pisimpään hallinnut paavi mikäli apostoli Pietarin väitettyä kautta ei oteta huomioon. Paaviksi noustessaan Pius IX oli hyvin liberaali ja uudistusmielinen. Hänen ensimmäisiä tekojaan paavina oli armahtaa poliittiset vangit, mikä järkytti konservatiivista Eurooppaa. Jo tällöin Itävallan kansleri Metternich ennusti liberaalin paavin johtavan lopulta Kirkkovaltion tuhoon.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavina Pius IX antoi Kirkkovaltiolle parlamentin, perustuslain sekä hallituksen. Hän myös salli Kirkkovaltiossa Gregorius XVI:n kieltämät rautatiet ja lakkautti sensuurin. Paavi oli kansan keskuudessa suosittu ja häntä kunnioitettiin, mutta myöhemmin tilanne muuttui. Kun paavia pyydettiin Italian yhdistymisen johtoon ja johtamaan sotaa Itävaltaa vastaan paavi vastasi: "Non possum" (suom. "Me emme voi") Kirkon johtajana paavi ei voinut ryhtyä sotaan katolista Itävaltaa vastaan.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Päätös käänsi paavin kansansuosion päinvastaiseksi. Hänen pääministerinsä surmattiin ja paavi joutui pakenemaan mellakoivaa väkijoukkoa. Paavin paetessa Rooma julistettiin hetkellisesti tasavallaksi, mutta paavi pääsi pian palamaan valtaan ranskalaisten sotilaiden suojassa. Hän sai valtansa ja Rooman hallinnan takaisin itselleen, mutta nyt kirkkovaltio oli riippuvainen paitsi itävaltalaisista myös Ranskan joukoista. Uudistusmielinen paavi oli järkyttynyt syvästi pääministerinsä murhasta, mikä sai paavin luopumaan haluistaan uudistaa vanhoillista Kirkkovaltiota. Maa palasi jälleen paavilliseen yksinvaltaan.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vuosien kuluessa paavi pysyi konservatiivisessa linjassaan. Samalla hän muun muassa julisti opin Neitsyt Marian tahrattomasta sikiämisestä. Uudet rautatiet toivat katolisia eri puolilta maailmaa pyhiinvaellukselle Roomaan, minkä seurauksena Pius IX:stä tuli ensimmäinen kansainvälisesti tunnettu paavi. Paavi myös laati kuuluisimman kiertokirjeensä 1864, jonka liitteenä oli myös "Syllabus errorum", erehdysten luettelo. Luettelossa paavi tuomitsi kahdeksankymmentä modernia harhaoppina pitämäänsä asiaa, muun muassa omantunnonvapauden, protestantismin, siviiliavioliiton sekä sosialismin. Luettelon kahdeksaskymmenes kohta tuomitsi väitteen, jonka mukaan ""Rooman paavi voisi ja että hänen tulisi sopia edistyksen, vapaamielisyyden ja modernin kulttuurin kanssa"". Toteamuksen nimittäminen harhaopiksi loi syvän kuilun vanhoillisen paaviuden ja uudistuvan Euroopan välille.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: 1867 paavi kutsui koolle 20. yleisen kirkolliskokouksen eli Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen. Koska paavin maallinen valta hupeni, katsoivat kardinaalit ja piispat tarpeelliseksi lisätä tämän kirkollista valtaa. Tämän vuoksi eri puolilta maailmaa saapuneet kutsutut päättivät julistaa opin paavin erehtymättömyydestä. Kardinaalien ja piispojen joukossa enemmistö kannatti julistusta, minkä vuoksi se toteutuikin, mutta sitä myös vastustettiin. Useimmat vastustajista eivät sinällään vastustaneet oppia paavin erehtymättömyydestä, joka oli jo sangen vanha, vaan kirkolliskokouksen julistusta. Julistus nimittäin sitoisi piispat ja kardinaalit myöntämään sellaisten paavin lausuntojen kuten "Syllabus errorumin" erehtymättömyys. Julistus kuitenkin toteutui äänin 451–88. Noin viitisenkymmentä jättäytyi pois äänestyksestä ja 88 "kannatti varauksin". Lopullisessa äänestyksessä vastustajat lähtivät kotiin ennen äänestyksen alkamista ja virallisesti asiakirja hyväksyttiin äänin 533–2 – joista vastustavatkin äänet olivat ilmeisesti vahinkoja. Kirkolliskokouksen mukaan paavi ei siis ollut erehtymätön, mutta hän saattoi antaa lausunnon piispanistuimelta "ex cathedra".


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Asiakirja hyväksyttiin 18. heinäkuuta 1870 ja saman kuun 19. päivänä Ranska julisti Saksalle sodan. Tämä tiesi ranskalaisten joukkojen lähtemistä Kirkkovaltiosta. Kirkkovaltion loppu lähestyi, se oli jo nyt kutistunut pieneksi Roomaa ympäröiväksi alueeksi. Samalla Italia oli yhdistynyt Roomaa ja Venetsiaa lukuun ottamatta. Samalla valtiolle oli valittu yhteinen kuningas ja pääkaupungiksi oli asetettu Rooma, vaikkei se ollutkaan liittynyt yhdistyneeseen Italiaan. Jotta myös Rooma saataisiin osaksi uutta valtiota, aloittivat uuden kuninkaan tykistöt kaupungin muurien tulituksen. Paavi oli käskenyt joukkojensa tehdä vastarintaa, mutta verenvuodatusta haluttiin välttää ja vastustus oli ainoastaan muodollista ja sen tarkoitus oli osoittaa, ettei paavi luopunut vapaaehtoisesti vallastaan. Paavi antautui pian ja Kirkkovaltion rippeet liitettiin Italiaan. Paavi ei enää ollut maallinen johtava, tosin Italian parlamentti sääti paavia koskevan erityislain, jonka mukaan hänen persoonansa oli koskematon ja hän sai käyttää Vatikaania ja eräitä muita alueitaan veloituksetta. Lisäksi paavin sallittiin pitää yllä diplomaattisuhteita sekä hänelle maksettiin vuotuinen korvaus Kirkkovaltiolta riistetyistä alueista. Paavi kieltäytyi tarjouksesta ja vaati häneltä otettuja alueita takaisin. Paavi julisti nyt olevansa "Vatikaanin vanki", eikä enää poistunut sen alueelta. Paavi myös kielsi katolilaisia osallistumasta enää Italian poliittiseen toimintaan ja samalla julisti Italian uudet vallanpitäjät – joita hän piti vallananastajina – kirkonkiroukseen.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vaikka katolinen kirkko ja paavi olivatkin menettäneet valtionsa, oli se mahdollisesti saanut paljon positiivista aikaan. Jo kauan vanhoillinen ja takapajuinen Kirkkovaltio oli sitonut paavin maallisiin asioihin ja pakottanut tämän pitämään yllä vanhanaikaista hallintojärjestelmää, mutta nyt paavi ei ollut enää riippuvainen Italiasta ja saattoi keskittyä hengellisiin asioihin. Paavin menetettyä valtionpäämiehen asemansa häntä ei enää voitu pitää puolueellisena ja oman maansa asioita ajavana johtajana, vaan teologisena hengenmiehenä. Vaikka paavinistuin oli menettänyt maallisen valtansa rippeetkin, se nautti suurempaa arvovaltaa kirkossa kuin koskaan aikaisemmin. Pius IX kuoli 7. heinäkuuta 1878 oltuaan paavina 31 vuotta.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Pius IX:n seuraaja onnistuttiin valitsemaan jo kolmannen äänestyskerran jälkeen. Giacchino Vincenzo Pecci otti paavilliseksi nimekseen Leo XIII. Paaviksi tullessaan hän oli 67-vuotias ja jokseenkin heikko terveytensä kannalta, mutta tästä huolimatta hän toimi paavina neljännesvuosisadan 1878–1903. Jo se seikka, ettei uusi paavi ottanut nimeään kummaltakaan edeltäjältään herätti toiveita uudistusmielisissä katolilaisissa. Myös paavin päätös valita valtiosihteerikseen vapaamielinen kardinaali vaikutti uudistusmielisien mielestä hyvältä merkiltä.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Leo XIII peri edeltäjältään riitaisat suhteet eri Euroopan valtioihin ja varsinkin Italiaan. Vaikka paavi olikin vanhoillinen ja kannatti useita edeltäjiensä opetuksia, hän esitti ne erilaiseen tyyliin kuin edeltäjänsä. Leo XIII toivoi yhä Kirkkovaltion takaisinsaamista, eikä hänkään poistunut paaviksi tultuaan Vatikaanista. Hän jopa uhkasi katkaista diplomaattisuhteet kaikkiin Euroopan valtioihin, joiden päämiehet ottaisivat vastaan Italian kuninkaan kutsun ja kävisivät valtiovierailulla tämän luona. Paavi Leo XIII aikana Italian ja paavin suhteet eivät parantuneet merkittävästi, mutta tämä riita hyödytti jonkin verran molempia osapuolia. Koska paavin ääntä kuunneltiin yhä maailmalla, oli Italian hallitukselle tärkeää että tämä ääni oli italialainen. Riita kuitenkin osoitti, ettei paavi ole puolueellinen syntyperästään huolimatta. Näin Italian hallitus sai pidettyä paavina puolueettoman, mutta italialaisen paavin, ja paavi saattoi ottaa puolueettoman välittäjän rooliin maailmanpolitiikassa. Paavina Leo XIII myös yritti saada suurimman osan katolisesta papistosta hyväksymään tasavallan, mutta papisto kieltäytyi. Kirkon ja tasavallan välinen kuilu kasvoi entisestään, mutta paavi oli tehnyt voitavansa. Paavina Leo XIII oli ollut sovittelevaisempi ja diplomaattisempi kuin edeltäjänsä ja onnistunut parantaa suhteitaan eri Euroopan valtioihin. Hän oli myös ottanut paaviuden ensimmäisen askeleen modernin maailman uudelleenarviointiin yleiskirjeellään "Rerum novarum", jossa modernia yhteiskuntaa ei enää torjuttu.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Leo XIII:a paavinistuimelle seurasi Giuseppe Sarto, joka valittiin paaviksi vuoden 1903 konklaavissa ja joka otti paavilliseksi nimekseen Pius X. Pius X oli hyvin hurskas mies, eikä hän ollut elämänsä aikana koskaan poistunut Italiasta. Diplomaattisen Leo XIII:n jälkeen kardinaalit halusivat nyt politiikkaan koskaan sekaantumattoman paavin, joka voisi keskittyä hengellisiin velvollisuuksiinsa. Paavina Pius X ei halunnut esiintyä kuin Leo XIII. Hän kehotti edessään polvistuvia henkilöitä istumaan, kieltäytyi nukkumasta edellisen paavin hienossa sängyssä ja aterioi sihteerinsä kanssa. Poikkeuksena useisiin 1800-luvun paaveihin nähden Pius X oli toiminut seurakuntapappina, minkä vuoksi hän tunsi hyvin seurakuntatyön sekä hiippakuntahallinnon.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Pius X mm. tehosti pappien koulutusta ja uudisti jumalanpalveluksen "puhdistamalla" kirkkomusiikin ja palauttamalla sen gregoriaanisen kirkkolaulun tilaan. Hän myös pani alulle kanonisen lain kirjoittamisen, joka valmistui 1917 korostaen paavin ja kirkkohallinnon auktoriteettia. Hän ei pitänyt kiinni edeltäjiensä tavoin tiukasta linjasta kieltää katolilaisia osallistumasta Italian politiikkaan, mutta kuitenkin kehotti näitä välttämään sitä. Edeltäjiensä tavoin hän pysyi Vatikaanin vankina säilyttäen viileät suhteet Italiaan.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Pius X:n kauden aikana Ranska katkaisi diplomaattisuhteensa Vatikaaniin ja kumosi konkordaatin. Samalla se lopetti palkan maksamisen maansa papistolle ja siirsi kirkkorakennukset sekä kirkon muun omaisuuden valtiolle. Diplomaattina Pius X oli joustamaton ja hänen tiukan linjansa takia Ranskan valtion täytyi lopulta joustaa hitusen ja se perui suunnitelmansa päästää kirkkoihin kokoontumaan erilaisia kristinuskoon liittymättömiä kulttiyhdistyksiä.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavi myös julkaisi luettelon 65 harhaopista ja vaati kaikkia pappeja vannomaan, etteivät he kannata modernismia. Pius X:n aikana myös perustettiin nk. "paavillinen salainen poliisi", jonka tehtävänä oli etsiä katolisen kirkon piiristä pappeja ja piispoja, jotka kannattivat modernismia. Pius X:n seuraaja lopetti tämän salaisen poliisin, mutta modernismin vainoaminen ja tieteen jyrkkä erottaminen teologiasta jatkui vielä 1960-luvulle.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vuonna 1954 Pius X julistettiin pyhimykseksi. Hän on ainoa pyhimykseksi julistettu paavi 1900-luvulla. Häntä pidetään suurena, mutta vaatimattomana ja rakastettavan paavina, jolla oli suuri vaikutus paaviuteen.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Noustessaan Pius X:n seuraajaksi paavinistuimelle 1914 Giacomo della Chiesa oli kuusikymmentävuotias. Konklaavin tiedettiin haluavan edellisiä diplomaattisemman paavin, koska ensimmäinen maailmansota oli juuri syttynyt Euroopassa. Uusi paavi oli konservatiivinen ja tällä oli diplomaattista kokemusta. Paavillisen nimensä Benedictus XV hän otti suurelta valistusajan paavilta Benedictus XIV:ltä.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Benedictus XV:n ollessa paavina paavinistuin julistautui virallisesti puolueettomaksi ensimmäisessä maailmansodassa. Tästä huolimatta sodan molemmat osapuolet syyttivät sitä puolueelliseksi; saksalaisten mielestä paavi oli aatteiltaan ranskalainen ja ranskalaisten mielestä saksalainen. Pasifistinen paavi koetti vedota sodan osapuoliin taistelujen lopettamiseksi, mutta molemmat osapuolet tuomitsivat paavin lausunnon. Yksikään paavin vetoomus ei saanut vastakaikua, eivätkä osapuolet liiemmin hyväksyneet paavin laajinta rauhanvälitysehdotusta 1917. Paavia ei otettu mukaan edes sodanjälkeisiin neuvotteluihin, vaan hän joutui pysymään ulkopuolisena loppuun saakka.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Maailmansodan jälkeen paavi pyrki parantamaan suhteita Euroopan valtioihin, erityisesti Italiaan ja Ranskaan. Paavi muun muassa poisti katolilaisilta kiellon osallistua Italian politiikkaan ja antoi vielä siunauksensakin perustetulle katoliselle puolueelle. Benedictus XV:n suorittama Jeanne d'Arcin julistaminen Ranskan suojelupyhimykseksi paransi paavin ja Ranskan suhteita, mikä johti diplomaattisuhteiden normalisoimiseen 1921. Benedictus XV:n osoittama puolueettomuus ja humanitaarinen työ sodan aikana nostivat paaviuden arvovaltaa jopa siinä määrin, että Turkin hallitus pystytti 1921 Istanbuliin paavin patsaan, joka on omistettu "maailmantragedian suurelle paaville, kaikkien ihmisten hyvätekijöille kansalaisuuteen ja uskontoon katsomatta".


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Benedictus XV:n seuraajaksi valittiin vuoden 1922 konklaavissa Milanon arkkipiispa ja kardinaali Achille Ratti. Alun perin vahvimmat ehdokkaat paaviksi olivat olleet kardinaalivaltiosihteeri Pietro Gasparri ja kardinaali La Fontane, mutta kummankaan ei onnistunut kerätä taakseen tarvittavaa kahden kolmanneksen enemmistöä. 14. äänestyskerralla konklaavi päätyi kompromissiehdokkaaseen, tiedemiehenäkin mainetta keränneeseen Rattiin. Hän otti nimekseen Pius XI, vaikka jatkoikin edeltäjänsä linjalla eikä Pius X:n. Jo paavin antaessa perinteistä "urbi et orbi" -siunaustaan oli havaittavissa muutosta, koska paavi antoi poikkeuksellisesti siunauksensa Pietarinkirkon ulkoparvekkeelta eikä sisältä, kuten "Vatikaanin vangit" olivat tehneet. Tämä osoitti selvästi, että uusi paavi halusi ratkaista Italian ja Vatikaanin välisen riidan.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavina Pius XI oli selvä yksinvaltias, jonka raivokohtauksia pelättiin Vatikaanissa. Hän saikin tehokkaasti tahtonsa läpi useissa tapauksissa. Pius XI halusi myös lopettaa Italian ja Pyhän istuimen välisen riidan ja onnistuikin tässä. Hän solmi fasistisen Italian johtajan Benito Mussolinin kanssa Lateraanisopimuksen, joka takasi Vatikaanille itsenäisyyden ja katoliselle kirkolle suosituimmuusaseman Italiassa. Paavi joutui myös tekemään osuutensa Mussolinille, kuten esimerkiksi lopettamaan fasisteja vastustavan kristillisdemokraattisen puolueen tukemisen.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Lateraanisopimuksen lisäksi Pyhä istuin solmi konkordaatin eli valtiosopimuksen myös natsi-Saksan kanssa kesällä 1933 valtakunnankansleriksi nousseen Adolf Hitlerin pyydettyä sitä. Tämä sopimus oli suunnanmuutos Vatikaanin politiikalle, joka oli jyrkästi tuominnut natsismin. Konkordaatin solmiminen Saksan kanssa tarkoitti käytännössä sitä, että paavinistuin joutui hyväksymään kansallissosialismin ja Adolf Hitlerin johtaman puolueen. Tämä herättikin aluksi epäilyjä siitä, että vallassa oleva paavi Pius XI olisi fasisti. Hitler ei kuitenkaan noudattanut konkordaatissa tehtyjä sopimuksia: katolisia kouluja ja kirkkoja suljettiin sekä uskonnonopetusta ja yhdistystoimintaa vaikeutettiin. Paavi yritti protestoida asiasta Hitlerille, mutta Saksa ei muuttanut toimintaansa. Tämän vuoksi paavi lähetti salaa Saksaan kiertokirjeensä, joka luettiin palmusunnuntaina 1937 kaikissa Saksan kirkoissa. Paavi tuomitsi kiertokirjeessä natsien rotuopin, mikä johti useiden saksalaisten pappien toimittamiseen keskitysleireille. Loppuelämänsä ajan Pius XI laati lisää fasismia ja natsismia vastustavia kiertokirjeitä, mutta tuomitsi myös kommunismin ja piti sitä vaarallisempana kirkolle kuin fasismia ja natsismia. Vielä viimeisinä elämän viikkoinaan Pius XI valmisteli natsismin ja fasismin valheet tuomitsevaa puhetta Italian piispoilla. Hän kuitenkin kuoli 10. helmikuuta 1939 eikä koskaan ehtinyt pitää puhettaan tai saada sitä valmiiksi.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vuoden 1939 konklaavi ei kestänyt kauan. Jo kolmannessa äänestyksessä kardinaalikollegio päätyi kuuriansa kokeneimpaan diplomaattiin, Eugenio Pacelliin, joka otti paavinimekseen Pius XII. Paaviksi tultuaan hän yritti estää toisen maailmansodan puhkeamista ja ehdottikin Euroopan valtioille neuvotteluja rauhan säilyttämiseksi. Hänen pyyntönsä torjuttiin. Sodan puhjettua paavi yritti vielä pitää Italian erossa siitä, mutta epäonnistui tässäkin. Sodan molemmat osapuolet pyrkivät saamaan Pyhän istuimen puolelleen, mutta Vatikaani oli päättänyt paavin johdolla pysyä puolueettomana, kuten se oli tehnyt ensimmäisessäkin maailmansodassa.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vaikka Pius XII toimikin sodan aikana rauhan puolesta ja pyrki auttamaan eri maiden hätää kärsiviä asukkaita ja sotavankeja, kiinnitetään nykyaikana enemmän huomiota hänen vaikenemiseensa juutalaisten joukkotuhoamisesta. On totta, että Vatikaani tiesi muita valtioita paremmin juutalaisten järjestelmällisestä tuhoamisesta. Sopimus Mussolinin kanssa ja toisen maailmansodan tapahtumat olivat alentaneet paavin arvovaltaa maailmalla, minkä vuoksi sodanaikaista paavia Pius XII:a jopa syytettiin aikanaan natsiksi ja tämän epäiltiin suojelevan natsirikollisia. Joka tapauksessa paavi ei toiminut aktiivisesti saksalaisia vastaan, vaikka katolinen kirkko pysyikin oppositiossa suhteessa kansallissosialismiin. Tosin paavilla ei olisi todennäköisesti ollut mahdollisuutta estää tai edes hillitä holokaustia, vaikka hän olisikin tuominnut sen. Paavilla oli syytä olettaa, että asian suora tuomitseminen olisi vain pahentanut tilannetta. Eräänäkin päivänä paavi poltti keskitysleirejä vastustavan kirjoituksensa, jonka oli aikonut julkaista Italian lehdissä, koska samantyyppinen julkilausuma oli Alankomaissa johtanut kymmenientuhansien juutalaissyntyisten katolilaisten vangitsemiseen. Paavin toimien puolustajat muistavat yleensä myös paavin toiminnan saksalaisten miehittäessä Rooman 1943, jolloin paavi antoi piilottaa noin viitisen tuhatta juutalaista Vatikaaniin ja kaupungin luostareihin.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vuoden 1944 jälkeen paavi hallitsi Vatikaania yksinvaltaisemmin kuin aiemmin. Hän ei enää nimittänyt itselleen kardinaalivaltiosihteeriä, mikä teki hänestä entistä yksinvaltaisemman paavin. Kylmän sodan aikana paavi edusti selkeästi läntistä kantaa, joka vastusti kommunismia. Samalla tosin hän pyrki parantamaan Itä-Euroopan valtioiden katolilaisten elinoloja. Italiassa hän antoi jälleen tukensa maan kristillisdemokraattiselle puolueelle, joka oli menettänyt tukensa Pius XI:n Lateraanisopimuksessa. Paavi myös kielsi katolilaisia liittymästä Italian kommunistiseen puolueeseen. Paavi oli modernin teologisen tutkimuksen suhteen edeltäjiään vapaamielisempi, sillä hän antoi 1940-luvulla kirjoittamassaan kiertokirjeessä katolilaisille raamatuntutkijoille luvan käyttää tieteellisiä metodeja. 1950-luvulla paavin linja muuttui kuitenkin konservatiivisemmaksi ja lähemmäs Pius IX:n ja Pius X:n politiikkaa ja joistain uskonkohdista ei enää saatu keskustella kriittisesti. Pius XII myös julisti dogmin Neitsyt Marian ottamisesta ruumiineen taivaaseen. Tämä julistus annettiin "ex cathedra", piispanistuimelta, ja vuoden 1870 kokouksen mukaan paavi oli tällöin erehtymätön. Kuollessaan 9. lokakuuta 1958 Pius XII jätti seuraajalleen konservatiivisen ja vanhanaikaisen katolisen kirkon sekä ikääntyvän kardinaalikollegion; vanha paavi ei ollut nimittänyt viiteen vuoteen uusia kardinaaleja.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vuoden 1958 konklaavi valitsi Pius XII:lle seuraajaksi Angelo Giuseppe Roncallin, josta tuli ns. "välikauden paavi". Hän otti paavilliseksi nimekseen nimen Johannes XXIII, ja myöhemmän autuaaksi julistamisensa jälkeen häntä kutsutaan nimellä Autuas Johannes XXIII.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavina Autuas Johannes XXIII oli edeltäjiään paljon kansanomaisempi. Paavi ei ollut myöskään kuurian jäsen, minkä vuoksi hän ei tuntenut Vatikaanin hallintojärjestelmää ja oli siinä tavallaan ulkopuolinen. Hän ei myöskään käyttänyt samanlaista yksinvaltaa kuten edeltäjänsä, eivätkä kardinaalit aina edes totelleet häntä. Paavi yllättikin kardinaalinsa ilmoittamalla näille tammikuussa 1959, että aikoi kutsu koolle Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen. Tämä oli yllättävää, sillä Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen jälkeen, jossa paavi julistettiin opiltaan erehtymättömäksi, luultiin ettei uutta kirkolliskokousta enää tarvittaisi. Aluksi paavillinen kuuria yritti jarruttaa kirkolliskokouksen koolle kutsumista ilmoittamalla järjestelyjen kestävän vuosikymmeniä, mutta paavi pysyi mielipiteessään. Jo kahden vuoden kuluttua 11. lokakuuta 1962 järjestelyt oli tehty ja kirkolliskokous saattoi alkaa. Poikkeuksellisesti mukaan oli kutsuttu myös kahdentoista muun kristillisen kirkon edustajia. Sulkiessaan kirkolliskokouksen ensimmäisen istuntokauden paavi oli jo kuolemansairas, eikä tullut näkemään seuraavaa istuntokautta. Kokous oli kuitenkin jo saanut suuntaviivat ja paavin kuollessa 3. kesäkuuta 1963 häntä surtiin maailmalla todennäköisesti enemmän kuin ketään muuta paavia siihen mennessä.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Autuas Johannes XXIII esitti vielä kuolinvuoteellaankin toiveensa, jonka mukaan hän toivoi Giovanni Battista Montinin tulevan seuraajakseen. Montini voittikin paavinvaalin ja hänestä tuli katolisen kirkon virallisten listojen mukaan 262. paavi. Paavinimekseen Paavali VI:n valinnut uusi paavi antoi vielä kruunauttaa itsensä perinteisellä kolmikerroksisella paavintiaralla, mutta tämän jälkeen tiara myytiin ja rahat jaettiin köyhille. Luopuessaan paavinkruunuksikin kutsutusta tiarasta Paavali VI osoitti, ettei paaviutta pitäisi ensisijaisesti arvioida etuoikeuksien ja vallan käsitteillä. Ele ei merkinnyt paavin luopumista hengellisestä vallasta, mutta näytti että paavinviran tuoma hengellinen valta on käsitettävä kirkon palveluna eikä paavin etuoikeutena.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavali VI:n tärkein tehtävä paavina oli saada vietyä Autuas Johannes XXIII:n aloittama Vatikaanin toinen kirkolliskokous loppuun, ja heti paaviksi tultuaan Paavali VI lupasikin jatkaa edeltäjänsä Autuas Johannes XXIII:n aloittamaa työtä. Taitavana organisaattorina hänen onnistuikin viedä kokous loppuun, mutta se vaati yhteensä neljä istuntokautta. Paavali VI:n tavoitteena oli saada kirkolliskokouksen päätökset hyväksyttyä mahdollisimman suurella enemmistöllä, minkä vuoksi hän teki paljon myönnytyksiä katolisen kirkon konservatiiviselle haaralle. Tämän vuoksi kirkolliskokouksen tulokset olivat liian uudistusmielisiä konservatiiveille ja liian vanhoillisia radikaaleille uudistajille. Vaikka paavin suosio kärsi molempien tahojen suunnalta, onnistui Paavali VI:n palauttaa järjestys kokouksen jäljiltä sekavaan katoliseen kirkkoon. Paavina hän myös kansainvälisti kirkkoa: hänet paaviksi valinneessa konklaavissa oli ollut 80 kardinaalia, hänen kuollessaan 1978 heitä oli 138.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Johannes Paavali I (syntymänimeltään Albino Luciani oli katolisen kirkon johtaja eli paavi 34 päivän ajan vuonna 1978.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Nykyään paavi muistetaan pääosin hänen lyhyestä pontifikaatistaan ja yllättävästä kuolemastaan. Johannes Paavali I:n paavinkausi olikin paaviuden historian lyhin sitten vuonna 1605 hallinneen paavi Leo XI:n. Vain hiukan yli kuukauden kestänyt pontifikaatti synnytti useita erilaisia salaliittoteorioita, joista osan mukaan luonnollisen kuoleman sijasta paavi menehtyi murhan uhrina.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Ihmisten keskuudessa Johannes Paavali I:stä käytettiin nimeä "hymyilevä paavi" ("The Smiling Pope"). Yllättävän ja pikaisen kuolemansa takia hän jäi suuren yleisön tietouteen vain inhimillisenä ja ystävällisenä miehenä, mitä hänelle annettu lempinimi kuvastaa.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Vuoden 1978 toisessa konklaavissa Johannes Paavali I:n seuraajaksi valittiin puolalainen Karol Wojtyla, joka otti paavilliseksi nimekseen Johannes Paavali II:n.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Opillisesti Johannes Paavali II oli enemmän säilyttäjä kuin uudistaja. Huolimatta ulkoisista paineista hän pitäytyi kristinuskon perinteisessä tulkinnassa. Paavin politiikka oli yhdistelmä edistyksellistä suhtautumista sosiaalisiin uudistuksiin ja äärikonservatiivista moraalioppia. Paavi vastusti leppymättä naispappeutta, ehkäisyä, homoseksuaalisuutta, geenimanipulaatiota, vapautuksen teologiaa, aborttia, eutanasiaa, pappien avio-oikeutta, transsukupuolisia, Irakin sotaa ja kuolemanrangaistusta. Hän kannatti radikaaleja toimia köyhyyden poistamiseksi, muun muassa köyhien maiden velkojen anteeksiantamista. Hän yritti saada maininnan kristinuskosta EU:n perustuslakiin. Kristinuskon nykysuunnalle tyypillisesti suuri osa paavin ja eurooppalaisen maallisen maailman ristiriidoista koski seksuaalimoraaliin liittyviä kysymyksiä.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Voimakkaalla ja näkyvällä esiintymisellään paavi sai paljon medianäkyvyyttä maailmassa ja pitkän virkakautensa aikana hänestä tuli tärkeä moraalivaikuttaja. Paavin merkitys kommunismin luhistumiseen itäisessä Euroopassa ja varsinkin Puolassa oli erityisen suuri. Moraalisen vaikutuksensa lisäksi paavi vaikutti kommunismin luhistumiseen muun muassa tukemalla salaisesti Solidaarisuusliikettä.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Johannes Paavali II pitkä kausi päättyi tämän kuolemaan 2. huhtikuuta 2005. Vatikaanin virkamiehet ovat alkaneet kutsua paavia tämän kuoleman jälkeen Johannes Paavali Suureksi. Vain kolmesta aiemmasta paavista on käytetty tätä nimeä, heidät kaikki julistettiin myöhemmin pyhimyksiksi. Vatikaani perustelee nimen käyttöä sillä, että paavi uudisti instituution perusteellisesti tekemällä paavista maailmanlaajuisen vaikuttajan samalla, kun hän piti kiinni kirkon perusarvoista. Kriitikoiden mielestä paavi ei kyennyt vastaamaan nykyajan haasteisiin, ei ryhtynyt välttämättömiin uudistuksiin ja ei siksi ansaitse tulla kutsutuksi suureksi. Nimen yleistyminen käyttöön riippuu kuitenkin tavallisesta kansasta. Tällä hetkellä yleistymisestä ei ole näyttöä.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Joseph Alois Ratzinger valittiin 2005 konklaavissa Johannes Paavali II:n seuraajaksi neljän äänestyskerran jälkeen. Kardinaalina Ratzingeria pidettiin katolisen kirkon konservatiivisen siiven johtohahmona, joka on korostanut opin puhtautta, vastustaa ehkäisyä, tuomitsee homoseksuaalisuuden, naispappeuden ja radikaalifeminismin sekä vastustaa keskustelua pappien selibaatin poistamisesta. Lisäksi Ratzinger uskonopin kongregaation johtajana oli myös osavastuullinen Vatikaanin kielteiseen suhtautumiseen vapautuksen teologiaa kohtaan. Hänen näkemyksensä mukaan katolinen kirkko on ainoa oikea kirkko ja kardinaalikaudella hänen suhtautumisensa viime aikoina alkaneeseen uskontojen lähentymiseen ja vuoropuheluun oli hyvin jyrkkä. Ihmisenä häntä pidetään kuitenkin miellyttävänä, älykkäänä, pohdiskelevana, uutterana ja kohteliaana sekä hieman ujona verrattuna muuten vahvaan maineeseensa. Monissa suhteissa Benedictus XVI näyttää paavina lieventäneen näkemyksiään aikaisempaan verrattuna.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Ennen paaviksi tuloaan Benedictus XVI toimi yli 20 vuotta edeltäjänsä paavi Johannes Paavali II:n lähimpänä neuvonantajana. Häntä on kutsuttu "opilliseksi portinvartijaksi", mutta toisaalta myös jyrkemmin "Jumalan rottweileriksi" tai "Panssarikardinaaliksi" ("Der Panzerkardinal").


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavin syyskuussa 2006 pitämä puhe, jossa hän lainasi erästä Bysantin keisarin lausuntoa, herätti suuresti kohua muslimimaissa. Vasta mediakohun rauhoituttua selvisi paavin puuttuneen aivan oikeisiin asioihin ja kuukauden kuluttua puheesta paavi oli saanut 38 eri muslimioppineelta vastauksen puheeseensa, jossa nämä myönsivät paavin olleen oikeassa tämän sanoessa Koraanin kieltävän uskoon pakottamisen.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Johannes Paavali II:n linjana oli lähentää eri uskontoja keskenään. Tähän politiikkaan kuului se, ettei paavi ottaisi puheeksi eri uskontojen ongelmia. Benedictus XVI vaatikin todellista vuoropuhelua eri uskontokuntien kanssa, jotta näiden väliset riidat saataisiin selvitetyksi.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Benedictus XVI ilmoitti yllättäen alkuvuodesta 2013 jättävänsä Rooman piispan tehtävät. Ero astui voimaan 28. helmikuuta 2013 kello 20 alkaen. Paavin eroaminen on harvinaista, edellinen virastaan luopunut paavi oli vuonna 1415 eronnut Gregorius XII. Benedictuksen seuraajaksi valittiin 13. maaliskuuta 2013 jesuiittataustainen argentiinalainen kardinaali Jorge Mario Bergoglio, joka otti nimekseen Franciscus. Hän on paavina sekä ensimmäinen jesuiitta ja eteläamerikkalainen että ensimmäinen ei-eurooppalainen 700-luvulla eläneen Gregorius III:n jälkeen.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Jorge Mario Bergoglio syntyi 17. joulukuuta 1936 Buenos Airesissa viisilapsiseen perheeseen. Bergoglion vanhemmat olivat alun perin kotoisin Italiasta, josta he pakenivat Mussolinin johtamien fasistien kasvanutta vaikutusvaltaa. Bergoglio vihittiin papiksi vuonna 1969, Buenos Airesin arkkipiispa hänestä tuli 1998 ja vuonna 2001 hänet luotiin kardinaaliksi. Bergoglion kerrotaan saaneen huomattavan osuuden äänistä jo vuoden 2005 konklaavissa, mutta katolisen kirkon johtaja hänestä tuli paavi Benedictuksen eroilmoituksen jälkeen vuonna 2013. Hän otti nimekseen Franciscus, köyhien ja luonnon suojelupyhimyksenä tunnetun Franciscus Assisilaisen mukaan.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Franciscus oli jo ennen pontifikkaattiaan tunnettu yhteiskunnan hylkiöiden ja köyhien auttajana. Kun hänet nimitettiin kardinaaliksi, hän sai satoja argentiinalaisia antamaan lentolippuihin tarkoitetut rahansa köyhille sen sijaan, että olisivat matkustaneet Roomaan juhlistamaan nimitystä. Vuonna 2001 hän muun muassa kävi AIDS-potilaiden hoitokodissa ja suuteli ja pesi heidän jalkojaan kiirastorstai-perinteen mukaisesti. Paaviksi valintansa jälkeen Franciscus herätti laajaa huomiota korvaamalla kiirastorstain messuun perinteisesti kuuluvan 12 katolisen papin jalkojen pesun vierailemalla roomalaisessa Casal del Marmon nuorisovankilassa ja pesemällä 12 nuorisovangin jalat. Jalkojen pesu symboloi Jeesuksen opetuslapsilleen suorittamaa jalkojenpesua ja Franciscuksen teko kohahdutti katolisen kirkon traditionalisteja erityisesti siksi, koska vankien joukossa oli kaksi tyttöä, joista toinen oli lisäksi muslimi. Franciscus on rikkonut perinteisiä normeja myös esiintymällä edeltäjiään sovinnollisemmin homoseksuaalisuutta kohtaan. Heinäkuussa 2013 paavi antoi lausunnon, jossa hän totesi mm., että "Jos joku on homo ja etsii Jumalaa hyvällä tahdolla, mikä minä olen häntä tuomitsemaan". Franciscus on myös peräänkuuluttanut naisille näkyvämpää roolia kirkossa, joskaan perinteisen katolisen opin mukaisesti hän ei kannata naispappeutta tai homoavioliittoja.


title: Cash Tankenson

text: Cash Tankenson on kuvitteellinen poliisi "The Batman" -animaatiosarjassa.


title: Cash Tankenson

text: Tankenson on itsevarma ja egoistinen poliisi, joka tuli etsivän Yinin uudeksi pariksi, kun hänen entinen parinsa Ethan Bennett muuttui Savinaamaksi. Tankenson yritti Yinin kanssa napata Jokerin kiinni, mutta heidän yhteistyö ei kuitenkaan mennyt hyvin, sillä Tankenson ei kuunnellut parinsa käskyjä ja luuli itse nappaavansa Jokerin helposti. Toisin kuitenkin kävi, kun Jokeri kaasutti Tankensonin tajuttomaksi. Batmanin pelastettua hänet myrkylliseltä kaasulta, Tankenson päätti pitää hetken taukoa rikollisten jahtaamisesta ja jäi poliisiasemalle tekemään paperitöitä.


title: Bromidi

text:
Bromidi on bromin (Br) ioni. Sen sähkövaraus on -1. Bromidia on normaalisti merivedessä noin 65 milligrammaa litrassa.
Bromideiksi kutsutaan myös ioniyhdisteitä, joissa bromidi-ioni on anionina, esimerkiksi kaliumbromidia (KBr), sekä bromia sisältäviä kovalenttisiakin yhdisteitä kuten metyylibromidia (CHBr). Ionisidokselliset bromidit ovat bromivetyhapon (HBr) suoloja, ja niissä on kationina yleensä jokin metalli-ioni.


title: Brasilian Grand Prix 1992

text: Brasilian Grand Prix 1992 oli Formula 1 -sarjan kauden kolmas osakilpailu, joka ajettiin 5. huhtikuuta 1992 Autódromo José Carlos Pace -radalla Brasilian São Paulossa. Kilpailussa Williams-talli otti jo kauden 3. paalupaikan ja kaksoisvoiton.


title: Vatikaanin vankeus

text: Vatikaanin vankeus tarkoittaa paavinistuimen riitaa yhdistyneen Italian valtion kanssa vuosina 1870–1929. Vatikaanin vankeuden aikana paavit sulkeutuivat Vatikaanin huoneistoihinsa eivätkä poistuneet Vatikaanin alueelta. Vatikaanin vankeus alkoi paavi Pius IX:n aikana ja päättyi Pius XI:n solmimiin lateraanisopimuksiin Benito Mussolinin kanssa. Vatikaanin vankeuden aikaisia paaveja kutsutaan paikoin "Vatikaanin vangeiksi".


title: Vatikaanin vankeus

text: Paavin ja Italian valtion välinen kiista koski Kirkkovaltion liittämistä yhdistyneeseen Italiaan sotilaallisin toimenpitein. Aluksi Pius IX vaati kaikkia Kirkkovaltion alueita luovutettavaksi takaisin paavin hallintaan, mutta lateraanisopimuksessa Pius XI tyytyi vain Pietarinkirkkoon ja sen lähialueisiin.


title: Andrei Lugovoi

text: Andrei Konstantinovitš Lugovoi (; s. 19. syyskuuta 1966 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen liikemies, poliitikko ja entinen KGB:n agentti, jota syytettiin Britanniassa Aleksandr Litvinenkon murhasta. Myöhemmin presidentti Putin myönsi hänelle kunniamerkin isänmaan hyväksi tehdyistä palveluksista.


title: Andrei Lugovoi

text: Andrei Lugovoi alkoi opiskella 1983 moskovalaisessa armeijan eliittioppilaitoksessa. Valmistumisensa jälkeen 1987 Lugovoi työskenteli KGB:n palveluksessa direktoraatti 9:ssa, joka suojeli arvohenkilöitä. KGB:n hajottua Lugovoi siirtyi vastaavan FSO:n palvelukseen, josta hän erosi 1997. Lugovoi siirtyi yksityiselle puolelle ja toimi muutamia vuosia televisiokanava ORT:n turvallisuuspalvelujen johtajana. Kanavan omistivat tuolloin oligarkit ja nykyisin maanpaossa olevat Boris Berezovski ja Badri Patarkatsišvili. Berezovski pakeni maasta 2000 ja Lugovoi joutui epäsuosioon. Lugovoi tuomittiin vuonna 2002 neljäksitoista kuukaudeksi vankilaan Berezovskin tekemiksi väitettyjen petosten vuoksi.


title: Andrei Lugovoi

text: Lugovoita vastaan nostettiin Britanniassa 22. toukokuuta 2007 murhasyyte Aleksandr Litvinenkon murhasta. Litvinenko oli Venäjän nykyhallinnon arvostelija, joka kuoli marraskuussa 2006 saatuaan 1. marraskuuta elimistöönsä radioaktiivista polonium 210 -myrkkyä.


title: Andrei Lugovoi

text: Murhan jälkeen alkoivat tutkimukset siitä, miten harvinaista polonium 210 -myrkkyä oli päässyt Britanniaan ja miten se annettiin Litvinenkolle. Lugovoi nousi pian yhdeksi epäillyistä. Lugovoi oli yhdessä toisen venäläisen, Dimitri Kovtunin, kanssa tavannut Litvinenkon aamupäivällä 1. marraskuuta 2006 Millennium-hotellissa.


title: Andrei Lugovoi

text: Lugovoi vieraili Lontoossa lokakuussa 2006 ainakin kolme kertaa ja tapasi Litvinenkon neljästi. Jälkiä polonium 210:stä on löydetty kolmesta hotellista, joissa Lugovoi yöpyi sen jälkeen kun saapui Lontooseen 16. lokakuuta 2006. Polonium-jäänteitä löytyi myös Pescatori-ravintolasta, jossa hänen oletetaan illastaneen ennen marraskuun 1. päivää, sekä ulkomailta kahdesta lentokoneesta, joissa hän matkusti.


title: Andrei Lugovoi

text: Lugovoi piti 31. toukokuuta 2007 tiedotustilaisuuden, jossa hän kiisti syyllisyytensä ja esitti kolme epäilyä Litvinenkon murhaajasta. Lugovoi syytti erityisesti Britannian tiedustelupalvelu MI6:ta osallisuudesta murhaan ja väitti myös Litvinenkon työskennelleen MI6:lle. Lugovoi epäili myös Venäjän mafiaa ja Boris Berezovskia syyllisiksi.


title: Andrei Lugovoi

text: Venäjän turvallisuuspalvelu (FSB) ilmoitti tutkivansa itse kesäkuussa 2007 ex-KGB:n agenttia Lugovoita kohtaan esitettyjä vakoilusyytöksiä mutta kieltäytyi luovuttamasta Lugovoita Britanniaan. Venäjän perustuslain 61. artiklan mukaan maan kansalaista ei saa luovuttaa ulkomaille.


title: Andrei Lugovoi

text: Britannia vastasi Venäjän ilmoitukseen 16. heinäkuuta karkottamalla neljä venäläistä diplomaattia. Moskova taas ilmoitti 17. heinäkuuta ryhtyvänsä vastatoimenpiteisiin Britannian karkotuspäätöksen takia.


title: Andrei Lugovoi

text: Joulukuussa 2007 Lugovoi valittiin duumaan Venäjän liberaalidemokraattisen puolueen listoilta. Venäjällä parlamenttiedustajia koskee parlamentaarinen koskemattomuus, eikä häntä siksi voida asettaa rikossyytteeseen.


title: Andrei Lugovoi

text: Andrei Lugovoi sai presidentti Putinilta vuonna 2015 kunniamerkin kiitokseksi isänmaan hyväksi tehdyistä palveluksista. Perusteluiden mukaan Lugovoi oli kehittänyt Venäjän parlamentaarista järjestelmää ja lakien säätämistä.


title: Andrei Lugovoi

text: Lugovoi omistaa Peršin-yhtiön, joka on erikoistunut turvallisuuspalveluihin, virvoitusjuomiin ja viineihin. Peršin valmistaa muun muassa suosittua kvassia. Yhtiön on arvioitu olevan 49 miljoonan punnan arvoinen.


title: Crystal Planet

text: Crystal Planet on kitaristi Joe Satrianin yhdeksäs sooloalbumi. Levy ilmestyi vuonna 1998.


title: Varsankello

text: Varsankello ("Campanula trachelium") on monivuotinen, ruohovartinen kellokasvi, joka on Suomessa harvinainen.


title: Varsankello

text: Varsankello kasvaa 40–100 cm korkeaksi. Sen halkaisijaltaan lähes viisisenttiset kellokukat ovat heleän siniset. Alimmat lehdet muistuttavat nokkosen lehtiä,


title: Varsankello

text: Varsankelloa kasvaa Suomessa Ahvenanmaan ja lounaisen saariston kalkkivaikutteisissa pähkinälehdoissa ja pähkinävaltaisissa sekametsissä. Varsankelloa kasvaa myös Laatokan länsi- ja pohjoisrannalla. Sitä viljellään myös koristekasvina.


title: Matti Koskimaa

text: Matti Pellervo Koskimaa (5. marraskuuta 1932 Ihantala – 3. lokakuuta 2016 Espoo) oli suomalainen upseeri ja eversti (yleisesikuntaeversti), joka toimi pitkän sotilasuransa aikana muun muassa toimistoesiupseerina Pääesikunnassa, Sotakorkeakoulun tykistöopin pääopettajana, Tykistökoulun johtajana sekä viimeisenä palvelustehtävänään Topografikunnan päällikkönä vuoteen 1990.


title: Matti Koskimaa

text: Sotilasuransa jälkeen Koskimaa kirjoitti sotahistoriallisia kirjoja.


title: Verikurjenpolvi

text:
Verikurjenpolvi ("Geranium sanguineum") on monivuotinen ruohovartinen kasvi, jota kasvaa luonnonvaraisena suurimmassa osassa Eurooppaa. Laji on myös koristekasvi.
Vankkajuurakkoinen verikurjenpolvi kasvaa 20–50 cm korkeaksi. Varsi on paksu ja harittavahaarainen. Varressa ja lehtiruodeissa on vaaleita, sirottivia hapsikarvoja. Paksuhkot ja kiiltävät lehdet ovat pyöreitä, kourasuonisia, syvään jakoisia sekä kapea- ja ehytliuskaisia. Aluslehdet ovat kukintavaiheessa usein jo kuihtuneita. Pitkäperäiset, 3–4 cm leveät kukat ovat tavallisesti yksittäin. Tummanpunaiset, matalasti lanttokärkiset terälehdet ovat huomattavasti verholehtiä pidempiä. Verikurjenpolvi kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Hedelmykset ovat karvaisia.


title: Verikurjenpolvi

text: Kasvin veri-nimi tulee verikurjenpolven heleästä syysväristä.


title: Verikurjenpolvi

text: Verikurjenpolvea kasvaa lähes koko Euroopassa Islantia, pohjoista Fennoskandiaa ja Pohjois-Venäjää lukuun ottamatta. Sitä tavataan myös Kaukasuksen alueelta. Pohjois-Amerikassa laji ei ole alkuperäinen. Suomessa verikurjenpolvea kasvaa Etelä- ja Lounais-Suomessa Uudeltamaalta Varsinais-Suomeen. Erityisen runsas laji on Ahvenanmaalla.


title: Verikurjenpolvi

text: Verikurjenpolvi on tyypillinen kuivien paikkojen kasvi. Sitä kasvaa kivisillä rinteillä, kuivilla niityillä ja paahteisilla kallioilla. Laji on kalkinsuosija.


title: Verikurjenpolvi

text: Verikurjenpolvea viljellään myös koristekasvina. Laji leviää toisinaan puutarhoista luontoon.


title: Suurherttuan palatsi (Heidelberg)

text: Suurherttuan palatsi () on palatsimainen rakennus saksalaisessa Heidelbergin kaupungissa, Baden-Württembergissä. Se sijaitsee Heidelbergin Karlplatz-aukion laidalla. Rakennuksen on suunnitellut ranskalaissyntyinen arkkitehti Louis Rémy de la Fosse. Palatsin rakennustyöt alkoivat vuonna 1717 ja päättyivät vuonna 1719. Vuonna 1805 rakennuksesta tuli Badenin suurherttuan palatsi. Rakennus rakennettiin alun perin barokin tyylisuuntaa mukaillen, mutta myöhemmin sen ulkonäköä muokattiin uudelleen klassiseen tyyliin. 1920-luvulta lähtien rakennusta on käyttänyt Heidelbergin tiedeakatemia.


title: Jesuiittakirkko (Heidelberg)

text: Jesuiittakirkko on roomalais-katolinen kirkkorakennus saksalaisessa Heidelbergin kaupungissa, Baden-Württembergissä. Se sijaitsee Heidelbergin vanhankaupungin alueella. Rakennus edustaa arkkitehtoonisesti barokin tyylisuuntaa. Kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1712 arkkitehti Johann Adam Breuningin johdolla. Kirkontorni rakennettiin vuosina 1868-1872.


title: Tulkki

text: Tulkki on henkilö, joka tulkkaa yhdellä kielellä kerrottua (puhuttua tai viitottua) sanomaa toiselle kielelle. Tulkkaus on moninainen kognitiivinen, muistiin liittyvä prosessi. Tulkin tarvitsee aktiivisesti kuunnella puhuttua sanomaa, muodostaa siitä tulkintansa ja välittää sanoma puheena eteenpäin. Lisäksi tulkilta vaaditaan monia muita taitoja. Tulkin tarvitsee tietää varsin hyvin missä tilanteessa on, kuka puhuu, kenelle, miten ja mitä. Tulkki tekee suuren osan työstään ennen varsinaista tilaisuutta valmistautuen tulkkaukseen.


title: Tulkki

text: Tulkkaustilanteita on lukuisia. Osassa niistä on tarkoituksenmukaista, että puhuja pitää puheenvuoronsa ensin kokonaan tulkin tehdessä muistiinpanoja puheesta oman muistinsa tueksi, jonka jälkeen tulkki toistaa kerrotun sanoman kohdekielellä. Tällaista tulkkausta kutsutaan konsekutiivitulkkaukseksi.


title: Tulkki

text: Joskus puolestaan on tarkoituksenmukaista, että tulkkaus toteutetaan ilman muistiinpanojen tekemistä alkuperäisen puheen kanssa samanaikaisesti. Tätä kutsutaan simultaanitulkkaukseksi.


title: Tulkki

text: Asioimistulkki voi olla mukana esim. viranomaisen ja maahanmuuttajan välisissä asiointitilanteissa.


title: Tulkki

text: Seuraavien termien johdonmukainen käyttö on tarpeen, sillä tulkkausta kuvailtaessa tarvitaan niitä kaikkia eri merkityksissä:


title: Tulkki

text: Suomen laissa viitataan sanalla tulkinta molempiin viimeksi mainituista, kuitenkin eri yhteyksissä ilman sekaannuksen vaaraa.


title: Tulkki

text: Hyvän tulkkeen edellytyksenä on, että tulkki tekee onnistuneen tulkinnan, ja osaa välittää tämän lopulliselle kuulijalle. Kuulija tekee tulkkeesta tietenkin oman tulkintansa, joka ihanteellisessa viestintätilanteessa on sama kuin se, mitä puheen pitäjä halusikin sanoa. On myös huomattava, että vaikka tulke olisi täydellinen niin puhujan ja kuulijan tulkinta siitä, mitä puhuja sanoi, voi joka tapauksessa olla erilainen. Ihmiset ymmärtävät toisensa päivittäin monissa yhteyksissä väärin ja tulkattu viestintä ei tee tässä poikkeusta.


title: Tulkki

text: Tulkkeja koulutetaan Suomessa yliopistoissa, joko käännöstieteen oppiaineessa tai monikielisen viestinnän ja käännöstieteen koulutusohjelmassa (tai vain muutaman johdantokurssin verran osana jonkin kielen ja kulttuurin opintoja). Tulkkauksen opetusta tarjotaan ainakin Joensuussa, Tampereella ja Vaasassa. Lisäksi Turussa tarjotaan jo maisteriksi valmistuneille konferenssitulkin erikoistumiskoulutusta. Viittomakielentulkkeja koulutetaan ammattikorkeakouluissa. Viittomakielentulkkien ohella on myös kirjoitustulkkeja.


title: Marc Worden

text: David Marc Worden (s. 5. kesäkuuta 1976 Toronto, Ontario) on kanadalainen näyttelijä.


title: Marc Worden

text: Hän aloitti uransa synnyinkaupungissaan Torontossa, näytellen teattereissa ja televisiossa. Vuonna 1990 Worden muutti Yhdysvaltoihin töihin Walt Disney-yhtiöön ja asuu nykyisin Los Angelesissa. Hän on uransa aikana esiintynyt enimmäkseen vierailevissa näytelmä- ja äänirooleissa televisiosarjoissa, kuten Tie Avonleaan, Avaruus 2063, Felicity, Batman of the Future, The Zeta Project, NYPD Blue, Mullan alla ja Teen Titans. Worden oli myös mukana kolmessa Marvelin tuottamassa animaatioelokuvissa Rautamiehenä ja on dubannut englanniksi anime-elokuvan "Ihania päiviä".


title: Marc Worden

text: Rautamiehen rooliin hän päätyi elokuvan Ultimate Avengersin myötä, johon Worden alun perin koe-esiintyi Kapteeni Amerikan roolia varten. Roolin mentyä Justin Grossille hän kokeili vielä Thorin roolia, mutta ei saanut sitäkään kuulostamaan ääniroolittajien hakemaksi ääneksi. Elokuvan projektissa mukana ollut Craig Kyle halusi vielä Wordenin kokeilevan Tony Starkin roolia, jonka hän myös onnistui saamaan.


title: Doves

text: Doves on brittiläinen, Manchesterista lähtöisin oleva rockyhtye. Yhtyeen kokoonpanon muodostavat veljekset Jez Williams ja Andy Williams sekä Jimi Goodwin. Yhtyeen 2000-luvun alussa julkaistut albumit "The Last Broadcast" ja "Some Cities" nousivat Ison-Britannian albumilistan ykköspaikalle. Dovesin neljäs studioalbumi "Kingdom of Rust" julkaistiin 6.4.2009.


title: Manny Ayulo

text: Manny Ayulo (20. lokakuuta 1921 Burbank, Kalifornia – 16. toukokuuta 1955 Indianapolis, Indiana) oli yhdysvaltalainen kilpa-ajaja. Hän kuoli Indianapolis 500:n harjoituksissa 1955.


title: Manny Ayulo

text: Indianapolis 500 oli osa Formula 1 -sarjaa 1950-1960, ja kaikki ajajat, jotka osallistuivat kilpailuun, jäivät tilastoihin Formula 1 -kuljettajina. Manny Ayulo ajoi viidesti Indy 500:ssa, 1949, 1951, 1952, 1953 ja 1954, ja oli kerran jaetulla kolmannella sijalla Jack McGrathin kanssa. Hän sai sijoituksestaan 2 MM-pistettä.


title: Puistolinna

text: Puistolinna on arkkitehti Jaakko Tähtisen suunnittelema, vuonna 1934 valmistunut kuusikerroksinen asuinrakennus Hämeenpuiston ja Puutarhakadun kulmassa Tampereen Amurin kaupunginosassa. Sen vieressä on Tampereen pääkirjasto Metso.


title: Fairlight CMI

text: Fairlight CMI (Computer Music Instrument) oli ensimmäinen digitaalinen syntetisaattori-sampleri. Laitteen suunnittelivat Fairlight-yhtiön perustajat Peter Vogel ja Kim Ryrie 1978. Siinä käytettiin kahta mikroprosessoria, jotka alkuperäisissä malleissa olivat 8-bittisiä Motorola 6800- ja uudemmissa versioissa 16-bittisiä 68000-siruja.


title: Fairlight CMI

text: Fairlight CMI nousi suosioon 1980-luvun alkupuolella. Se kilpaili markkinoista lähinnä New England Digitalin Synclavierin kanssa. Laajassa mittakaavassa Fairlight CMI:tä käyttäneitä artisteja ovat olleet muun muassa Peter Gabriel, Kate Bush ja Jean-Michel Jarre.


title: Äl’ yli päästä perhanaa

text: Äl’ yli päästä perhanaa on vuonna 1968 valmistunut Matti Kassilan ohjaama elokuva. Käsikirjoituksen tekivät Kassila ja Kari Kyrönseppä.


title: Äl’ yli päästä perhanaa

text: Kassila palasi elokuvaohjauksen pariin viiden vuoden tauon jälkeen. Elokuva valmistui aikana, jolloin televisio oli jo alkanut syödä kotimaisen elokuvan yleisöä. Kassila halusi tällä elokuvalla kommentoida elokuvan kriisiä. Vain yhden elokuvan tehneen tuotantoyhtiö Matti Kassila & co:n osakas oli muun muassa liikemies Heikki Tavela, joka rahoitti elokuvan.


title: Äl’ yli päästä perhanaa

text: Elokuvan yleisömenestys oli vuoden 1968 heikoimpia, vaikka sitä markkinoitiin tehokkaasti, ja se tuotti suuret tappiot. Kinoklubin televisiosarjassa, jossa ohjaaja Matti Kassila, Markku Pölönen ja tuottaja Markus Selin listasivat omia epäonnistuneita elokuviaan ja syitä epäonnistumiseen, Kassila piti elokuvaa yhtenä huonoimmista ohjauksistaan.


title: Äl’ yli päästä perhanaa

text: Tarina kertoo kosteissa illanistujaisissa pidetystä elokuvan suunnittelupalaverista, jossa mukana ovat kirjailija Yki-Mustonen, säveltäjä Järvi, lyhytelokuvaohjaaja Jyrki Kytösalo vaimoineen ja tuottaja Arvi Mattila ideoineen. Suurin osa elokuvasta koostuu kolmesta itsenäisestä jaksosta, jotka kuvaavat palaveri-illan aikana syntyneitä elokuvaideoita. Ensimmäisen aiheena on kenraali Johan August Sandels ja Koljonvirran taistelu, toisessa kieltolain aikainen pirtun salakuljetus ja kolmannessa nykyaikaan tai lähitulevaisuuteen sijoittuva tv-äänestyksenä järjestettävä Suomen presidentinvaali. Matti Kuusla esiintyy viimeisessä jaksossa cameoroolissa.


title: Äl’ yli päästä perhanaa

text: Paula Talaskiven ("Helsingin Sanomat") mukaan elokuvassa on ideoita, mutta siitä puuttuu lajityypin, parodian, kepeys, ja siksi se epäonnistuu. Myös Erkka Lehtola ("Aamulehti") löysi siitä hyvää, esimerkiksi huumorista. Hänen kokonaisarvionsa mukaan elokuva ei kuitenkaan ole onnistunut, ja kritiikkiä saivat niin kuvaus, musiikki kuin näyttelijätkin. Heikki Eteläpää ("Uusi Suomi") löysi elokuvan valopilkut nimenomaan sen alkupuolelta. Pertti Lumirae ("Päivän Sanomat") luonnehti sitä pitkäksi elokuvaksi laajennetuksi tv-sketsiksi. Yrjö Kemppi ("Ilta-Sanomat") sen sijaan hehkutti elokuvaa miltei sen kaikilta osatekijöiltä. Dialogi oli hänen mukaansa ”notkeimpana mitä kotimainen elokuva on puhunut”.


title: Äl’ yli päästä perhanaa

text: Televisioesityksen yhteydessä esittämässään arviossa Leena Virtanen ("Helsingin Sanomat") arvioi, etteivät nimekkäät näyttelijät ja vierailijat pelasta elokuvaa. Parodia ei toimi.


title: Melchior von Hatzfeldt

text: Melchior von Hatzfeldt (oik. Melchior, Hatzfeldtin kreivi) (20. lokakuuta 1593, Altenkirchen – 9. tammikuuta 1658, Powitzko, Sleesia) oli keisarillisen armeijan marsalkka vuosina 1632–46 ja taisteli keisarillisessa armeijassa lähes koko kolmikymmenvuotisen sodan. Hän hävisi ruotsalaisille Wittstockin (1636) ja Jankovin (1645) taistelut.


title: Melchior von Hatzfeldt

text: Hatzfeldt sai hengellisen koulutuksen diakoniksi. Kolmikymmenvuotisen sodan puhjettua hän kuitenkin liittyi Ferdinand II:n keisarilliseen armeijaan vuonna 1620. Vuonna 1625 hän siirtyi Albrecht von Wallensteinin alaisuuteen ja 1632 hänestä tuli eversti. Wallensteinin murhan jälkeen 1634 Hatzfeldt siirtyi Matthias Gallasin armeijaan ja hänet ylennettiin 1635 keisarillisen armeijan marsalkaksi.


title: Melchior von Hatzfeldt

text: Yhdistyneen saksilais-keisarillisen armeijan komentajana Hatzfeldt hävisi ruotsalaisille Wittstockin taistelun 4. lokakuuta 1636. Hänellä oli miesylivoima, mutta Johan Banérin uhkarohkea 11 kilometrin koukkaus Hatzfeldtin selustaan ratkaisi taistelun. Pakoon lähtenyt armeija tuhottiin seuraavan päivän aikana.


title: Melchior von Hatzfeldt

text: Uudestaan Hatzfeldt kohtasi ruotsalaiset Jankovin taistelussa 1645, tällä kertaa vastassa oli Lennart Torstensson. Ruotsalaiset voittivat taistelun ja keisarilliset menettivät koko tykistönsä ja puolet miesvahvuudestaan, Hatzfeldtin itsensäkin jäädessä vangiksi. Hänet kuitenkin vaihdettiin pian vapaaksi. Hän jätti keisarin palveluksen vuonna 1646, mutta kutsuttiin takaisin vuonna 1657 taistelemaan Puolaan hyökänneitä ruotsalaisia vastaan Pohjan sodassa.


title: Nicholas Katzenbach

text: Nicholas DeBelleville Katzenbach (s. 17. tammikuuta 1922 k. 8. toukokuuta 2012) oli yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko. Hän toimi vuosina 1965–1966 maansa oikeusministerinä ja sen jälkeen vuoteen 1969 nyttemmin lakkautetussa "aliulkoministerin" virassa.


title: Nicholas Katzenbach

text: Katzenbach syntyi Philadelphiassa, Pennsylvaniassa, ja toimi vuosina 1956–1960 Chicagon yliopiston lainprofessorina.


title: Antôn Nguyễn Văn Thiện

text: Antôn Nguyễn Văn Thiện (13. maaliskuuta 1906 – 13. toukokuuta 2012) oli vietnamilainen roomalaiskatolinen piispa.


title: Antôn Nguyễn Văn Thiện

text: Nguyễn Văn Thiện vihittiin papiksi 20. helmikuuta 1932 ja nimitettiin Vinh Longin hiippakunnan johtoon 24. marraskuuta 1960. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. tammikuuta 1961. Pääkonsekraattorina toimi Pierre Martin Ngô-Dinh-Thuc, jota avustivat Jean Cassaigne ja Thaddée Anselme Le Huu Tu. Nguyễn Văn Thiện osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän erosi tehtävistään Vinh Longin piispana 12. heinäkuuta 1968, jolloin hän sai nimityksen Hispellumin titulaaripiispaksi. Hän eli 106-vuotiaaksi.


title: Karen Marie Moning

text: Karen Marie Moning (s. 1964 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänet tunnetaan romanttisista kirjoistaan, joissa on yliluonnollisia piirteitä (mm. aikamatkustaminen).


title: Karen Marie Moning

text: Moning on suorittanut Bachelor-tutkinnon yhteiskunta- ja oikeusalalta Purduen yliopistossa. Useiden käsikirjoitusten jälkeen kustantamo Bantam Dell julkaisi kirjan Beyond the Highland Mist. Sen jälkeen useat hänen kirjoistaan ovat olleet bestseller-listoilla ja saaneet alan ehdokkuuksia sekä palkintoja.


title: Karen Marie Moning

text: Moning ja hänen aviomiehensä vihittiin jouluna 2005.


title: Uppsalan linna

text: Uppsalan linna on linna Uppsalan kaupungissa, Ruotsissa. Linna on nykyisin Uppsalan läänin maaherran residenssi.


title: Uppsalan linna

text: Kuningas Kustaa Vaasa aloitti linnan rakennustyöt vuonna 1549. Hänen poikansa jatkoivat rakennustöitä.


title: Uppsalan linna

text: Vuosina 2002-2003 linnan julkisivut kunnostettiin ja linna sai Carl Hårlemanin suunnitteleman väriskaalan 1740-luvulta. Hårlemanin lisäksi linnaan ovat kädenjälkiään jättäneet arkkitehdit Henrik von Cöllen, Paul Schütz, Franciscus Pahr ja Antonius Watz.


title: Uppsalan linna

text: Linnassa on pidetty esimerkiksi kuningatar Kristiinan kruunustaluopumistilaisuus 1654 ja useita valtiopäiviä. Ulrika Eleonoran kruunajaiset 1719 olivat viimeiset linnassa pidetyt.


title: Gabriel, tule takaisin (elokuva)

text: Gabriel, tule takaisin on mustavalkoinen suomalainen elokuva vuodelta 1951. Elokuvan ohjaaja Valentin Vaala teki käsikirjoituksen Mika Waltarin samannimisen näytelmän pohjalta. "Gabriel, tule takaisin" on ensimmäinen kolmesta Vaalan ohjaamasta Waltari-komediasta, johon kuuluvat muut elokuvat ovat "Omena putoaa" (1952) ja "Huhtikuu tulee" (1953). Tarinan taustalla on todellinen henkilö, 1930-luvun naissankari Ruben Oskar Auervaara, joka ottaa vaihdellen erilaisia rooleja ja vie uhriensa rahat.


title: Gabriel, tule takaisin (elokuva)

text:
Elokuva alkaa Helsingistä, missä Kristiina Anger tapaa Gabriel Vihervuoren. Lyhyessä ajassa Gabriel kietoo Kristiinan pikkusormensa ympärille ja melkein onnistuu taivuttelemaan hänet avioliittoon. Kristiina pitää pikkukaupungissa paperikauppaa isosiskonsa, Ulriika Angerin kanssa. Molemmat ovat naimattomia, ja he asuvat sisarentyttärensä Railin kanssa. Pian heidän luokseen saapuu myös Gabriel, jonka Kristiina on kutsunut vierailulle. Gabrielin huomio kiinnittyy Ulriikaan, kun hän ymmärtää, että pikkuvarakkaiden sisarusten perintörahat ovat tämän takana. Jäykän muodollinen Ulriika alkaa lämmetä Gabrielin korulauseille, vaikka pohjimmiltaan tajuaakin niiden tyhjyyden. Sisarusten välille kehkeytyy huijarimiehestä riita, jonka seurauksena Kristiina on valmis jopa myrkyttämään Ulriikan. Kolmantena naisena Gabriel pyörittää talousvaikeuksissa olevaa vaateliikkeen omistajaa Rosa Pakkalaa.
Angerien sisarentytär Raili huomaa pian, että Gabriel on huijari. Hän käyttää tietojaan hyväkseen Gabrielia vastaan ja onnistuu huijaamaan rahat itselleen poikaystävänsä Eeron kanssa. Herkkäuskoinen Kristiina uskoo katkeraan loppuun asti Gabrielin vilpittömyyteen, Ulriika sen sijaan vain nauttii suloisesta valheesta. Gabriel lähtee, mutta Kristiina ja Ulriika huokaavat huijauksen paljastuttuakin: "Gabriel, tule takaisin".


title: Gabriel, tule takaisin (elokuva)

text: Näytelmään verrattuna elokuvan juoneen on tehty joitakin muutoksia. Näytelmä tapahtuu yhdessä lavastuksessa, mutta elokuva useissa eri paikoissa, kuten Stockmannin tavaratalossa ja pikkukaupungin kaduilla. Pikkukaupunkikohtaukset kuvattiin Porvoossa ja Loviisassa. Elokuvaan on lisätty henkilöitä, kuten vaateliikkeen omistaja Rosa Pakkala ja Railin poikaystävä Eero. Elokuvaan on lisätty myös prologi ja epilogi: alussa Gabriel lähtee pois erään naisystävänsä asunnosta, mutta palaa sinne lopussa tervetulleena takaisin.


title: Gabriel, tule takaisin (elokuva)

text: Aikalaisarvioissa elokuvaan suhtauduttiin myönteisesti. Sitä pidettiin lempeämpänä ja ihmisläheisempänä kuin näytelmää, ja varsinkin naiset kuvattiin ymmärtävästi ja myötätuntoisesti. Juha Nevalainen kirjoitti Ilta-Sanomissa: ”Julma tarina, irvokas, rohkea ja pelkistetty ajankuva.” Hans Kutter kiitti Hufvudstadsbladetissa elokuvan hienostunutta näyttelijäntyötä, keskitettyä toimintaa ja tyylikkäitä kuvallisia ylimenoja. Hän piti sitä jopa ehkä parhaana siihen mennessä tehtynä kotimaisena elokuvana ja vertasi ”viiltävää ja tunteilematonta aiheen käsittelyä” Maupassantiin. Katsojia elokuva sai jonkin verran keskiarvoa paremmin, vaikka yleisönsuosio ei ollutkaan samaa luokkaa kuin arvostelut.


title: Gabriel, tule takaisin (elokuva)

text: Suomen elokuva-arkiston mukaan "Gabriel, tule takaisin" ”edustaa suomalaista elokuvakomediaa henkevimmillään, hävyttömimmillään ja purevimmillaan”. Panu Rajalan mukaan naisten roolit ovat ”hienosyisiä ja vaikuttavia”, mutta Tarmo Manni toteuttaa Gabrielin roolin teatterimaisin keinoin ja vie sen uskottavuuden rajoille. Vaikka suoritus on taidokas, se on myös yksinäinen ja poseeraava. Kari Uusitalon mukaan elokuva on lievästi teatraalinen, mutta se on kestänyt aikaa hyvin. Televisioesityksen yhteydessä eräs kriitikko totesi "sydämettömän komedian" säilyttäneen sysimustan huumorin tehon, ja kuuluvan suomalaisten komedioiden kärkikaartiin.


title: Gabriel, tule takaisin (elokuva)

text: Elokuvan "Gabriel, tule takaisin" näyttelijöistä saivat Jussi-palkinnon Emma Väänänen naispääosasta ja Salli Karuna naissivuosasta sekä Roy eli Tapio Vilpponen lavastuksesta. Kari Uusitalon mielestä myös Manni olisi ansainnut roolistaan Jussin.


title: Veikko Karppinen

text: Veikko Karppinen (s. 30. tammikuuta 1986 Kajaani) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Karppinen on pelannut yhteensä 230 SM-liigan runkosarjaottelua Oulun Kärpissä tehopistein 10+22=32. Jäähyminuutteja on kertynyt 117. SM-liigan pudotuspeleissä hän on pelannut yhteensä 16 ottelua tehden yhden maalin sekä keräten kaksi jäähyminuuttia. Karppisen vahvuuksiin kuuluu tasaisuus kaikilla osa-alueilla ja heikkouksiin tasapaksuus sekä luistelu.


title: Veikko Karppinen

text: Karppinen on Kajaanin Hokin oma kasvatti. Hän pelasi jo B-juniori-ikäisenä kolme Mestis-ottelua kaudella 2003–2004. Karppinen siirtyi seuraavaksi kaudeksi 2004–2005 Oulun Kärppien A-nuoriin. Hän oli tehoilla 12+22=34 joukkueen toiseksi paras pistemies Juhamatti Aaltosen jälkeen. Karppinen oli koko A-nuorten SM-liigan pistepörssin yhdeksäs JYPin Jouni Virpiön ja HPK:n Petteri Wirtasen kanssa. Kesällä 2006 hänet nostettiin Kärppien SM-liigarinkiin, muttei debytoinut liigassa vielä kaudella 2005–2006. Karppinen pelasi vielä A-nuorissa ja oli Kärppien paras pistemies tehoilla 20+20=40. Hän voitti keväällä 2006 A-nuorten SM-hopeaa. Karppinen oli runkosarjan pistepörssin viides Lukon Jussi Tapion kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös neljä Mestis-ottelua Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Veikko Karppinen

text: Maaliskuussa 2006 Karppinen teki Kärppien kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi tulokaskaudellaan 2006–2007 38 ottelua tehoin 2+2=4. Karppinen teki ensimmäiseen liigamaalinsa 20. tammikuuta 2007 Jyri Junnilan ja Mika Pyörälän syötöistä vierasottelussa Saimaan Palloa vastaan. Hän ei pelannut pudotuspeleissä, mutta voitti keväällä 2007 Suomenmestaruuden. Karppinen voitti sen myös kaudella 2007–2008.


title: Veikko Karppinen

text: Kaudella 2008–2009 Karppinen teki henkilökohtaisen yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+6=10. Hän kärsi alkukaudella olkapäävammasta ja haki pelituntumaa Hokista yhden ottelun verran syyskuussa 2008. Kauden päätteeksi Karppinen voitti SM-hopeaa. Hän kuitenkin pelasi enimmäkseen vielä nelossentterinä ja seuraavalla kaudella 2009–2010 Karppisen peliaika jäi myös vähäiseksi. Hän haki pelituntumaa Hokista yhteensä kymmenen ottelun verran.


title: Veikko Karppinen

text: Heinäkuussa 2011 Karppinen palasi kasvattajaseuraansa Hokkiin vuoden mittaisella sopimuksella ilman liigapykälää. Hän oli tehoilla 13+13=26 joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Arttu Niskakankaan jälkeen. Maaliskuussa 2012 Karppinen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Hokin kanssa.


title: Makarios

text: Makarios () on kreikkalainen nimi. Sen alkuperäinen merkitys on autuas, siunattu.


title: Makarios

text: Kuuluisia Makarioksia:


title: Alte Synagoge

text: Alte Synagoge ("Vanha synagoga") on kulttuurinen kohtauspaikka ja muistomerkki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Essenin kaupungissa.


title: Alte Synagoge

text: Rakennus vihittiin käyttöön synagogaksi vuonna 1913 Essenin juutalaiselle yhteisölle. Tuolloin se tunnettiin nimellä "Neue Synagoge" (Uusi synagoga). Rakennuksen suunnittelusta vastasi arkkitehti Edmund Körner. Kristalliyönä, 9. marraskuuta 1938 synagoga sytytettiin tuleen ja se paloi pahoin. Toisen maailmansodan melskeistä synagoga selviytyi kuitenkin ilman merkittäviä vaurioita. Sitä ei kuitenkaan maailmansodan loputtua käytetty enää synagogana, vaan se seisoi käyttämättömänä Essenin kaupunkikeskustan rajalla.


title: Alte Synagoge

text: Vuonna 1959 Essenin kaupunki hankki entisen synagogan haltuunsa, ja vuosina 1960-1961 siitä rakennettiin taideteollisuusmuseo. Tätä käyttötarkoitusta varten kaikki olemassa olleet synagogan elementit, kuten mosaiikit ja ornamentit poistettiin tai jätettiin uusien elementtien alle. Interiööri rakennettiin täysin uusiksi.


title: Alte Synagoge

text: Nordrhein-Westfalenin osavaltion rahoituksen turvin rakennuksen alkuperäinen ilme niin sisältä kuin ulkoa palautettiin vuosina 1986-1988. Essenin selvinnyt juutalainen yhteisö käyttää nykyisin vuonna 1959 valmistunutta pienempää synagogaa.


title: Villa Hügel

text: Villa Hügel on rakennus saksalaisessa Essenin kaupungissa, Nordrhein-Westfalenissa. Aiemmin Kruppin teollisuussuvun residenssinä toiminut rakennus on nykyisin taidemuseona. Villa Hügelin rakennutti Alfred Krupp, ja se rakennettiin vuosina 1868-1872. Suvun residenssinä se toimi vuoteen 1945 asti. Taidenäyttelyiden lisäksi rakennuksessa järjestetään nykyisin myös konsertteja. Rakennuksen vierastalossa on nähtävillä Kruppin suvun historiallinen kokoelma.


title: Iolaos

text: Iolaos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Ifikleen poika ja siten Herakleen veljenpoika.


title: Iolaos

text: Iolaos esiintyy Kalydonin metsäkarjun jahdissa sekä yhtenä argonauteista. Hän oli mukana vaununajajana Herakleen toisessa urotyössä, Lernan Hydran lyömisessä; Herakleen katkoessa Hydran päitä oli Iolaoksen poltettava palavalla soihdulla haava heti umpeen, jotta katkaistun pään tilalle ei kasvaisi kaksi uutta päätä. Tosin Eurystheus saattoi nyt hylätä teon, koska Herakles oli saanut ulkopuolista apua.


title: Iolaos

text: Kun Herakles oli vihdoin suorittanut kaikki kaksitoista tehtäväänsä, hän palasi Thebaan ja antoi vaimonsa Megaran puolisoksi Iolaokselle, ja nämä saavat tyttären Leipefilenen.


title: Tokugawa Iesada

text: Tokugawa Iesada (, 1824–1858) oli Japanin Tokugawa-shōgunaatin kolmastoista shōgun. Hän nousi shōguniksi Tokugawa Ieyoshin kuoltua, pian kommodori Matthew Perryn Japaniin saapumisen jälkeen. Iesada osoitti hallintoaikanaan kykenemättömyyttä tehokkaaseen johtamiseen ja hän oli kykyjensä puolesta epäpätevä hoitamaan shōgunin tehtäviä. Iesada toimi virassa vain viisi vuotta, vuodesta 1853 kuolemaansa vuonna 1858 saakka. Hän kuoli lapsettomana, joten hänen seuraajansa valittiin Tokugawan kadettisukujen joukosta. Iesadan jälkeen shōguniksi nousi Kiin kadettisukuun kuuluva Tokugawa Iemochi.


title: Usko, järki ja ihminen

text: Usko, järki ja ihminen on filosofi Sami Pihlströmin esseekokoelma, joka on julkaistu Suomalainen teologinen kirjallisuuseuran julkaisusarjassa vuonna 2001. Teos kokoaa yhteen kymmenen Pihlströmin uskonnonfilosofista artikkelia, jotka kaikki lähestyvät uskon ja järjen tai uskonnollisen ja tieteellisen ajattelun välistä ongelmallista suhdetta pragmatismin näkökulmasta. Pragmatismi ei Pihlströmin mukaan ratkaise uskon ja järjen välistä jännitettä, mutta sen tapa käsitellä tätä jännitettä on hänen mukaansa laiminlyöty uskonnonfilosofisessa keskustelussa. Pragmatismin näkökulmasta uskonnossa on ennen kaikkea kyse inhimillisestä toiminnasta.


title: Usko, järki ja ihminen

text: Teoksen artikkelit ovat ilmestyneet eri yhteyksissä 1990-luvun jälkipuoliskolla erilaisissa filosofisissa ja teologisissa julkaisuissa sekä aikakauslehdissä, muun muassa "Tieteessa tapahtuu" -lehdessä.


title: Usko, järki ja ihminen

text:
Kirjassa käsitellään tunnettuja pragmatistisen uskontoajattelun edustajia, erityisesti yhdysvaltalaista William Jamesia (1842–1910), jonka uskonnollista kokemusta käsitteleviä ajatuksista on keskusteltu 1900-luvun alkuvuosista lähtien. Yleisesti Jamesin edustama pragmatismi on kuitenkin ollut vain sivujuonne uskontoa tai tiedettä (tai uskoa ja järkeä) koskevissa kiistoissa.
Aihetta käsitellessään Pihlström ei sanojensa mukaan halua puolustaa sen enempää ateismia kuin uskonnollista uskoa. Käsitellyt ongelmat ovat hänen mukaansa ainakin osittain riippumattomia siitä, katsotaanko ateismi vai teismi järkeväksi todellisuuskäsitykseksi. Pihlström katsoo olevansa sitoutumattoman tarkkailijan asemassa teologien ja uskonnon vastustajien välisessä kiistassa. Pihlström ei kuitenkaan hyväksy fideististä ajatusta, jonka mukaan tiedollinen ja uskonnollinen todellisuuskäsitys olisivat täysin riippumattomia toisistaan. Pihlström käsittelee erityisesti William Jamesin ja Hilary Putnamin pragmatistista uskontofilosofiaa.


title: Acoustic Live

text: Acoustic Live on brittiläisen synthpop-yhtye Erasuren Live Here Now -palvelun kautta julkaisema rajoitetun painoksen tupla-CD, joka sisältää Erasuren vuoden 2006 "Union Street" -albumin promootiokiertueella äänitetyn konsertin. Äänityspaikkana toimi Shepherds Bush Empire, Lontoossa. Kuten "Union Street" -levyllä, yhtye tulkitsee äänittellä vanhempia kappaleitaan country-tyylisesti, akustisen orkesterin säestämänä.


title: Acoustic Live

text: Albumi sisältää myös Elizabeth Strattonin kappaleen "Against My View", jota Erasure ei ole aiemmin levyttänyt.


title: Acoustic Live

text: Albumia ei noteerattu virallisilla levymyyntilistoilla, sillä se julkaistiin digitaalisesti Live Here Now -palvelun kautta ja CD-muodossa sen sai ainoastaan erikseen tilaamalla Mute Recordsin kautta.


title: Laajasalon kirkko

text: Laajasalon kirkko on vuonna 2003 käyttöönsä vihitty pääosin puinen kirkkorakennus Laajasalon kaupunginosassa Helsingissä. Sen suunnittelivat yhdessä arkkitehdit Kari Järvinen ja Merja Nieminen.


title: Laajasalon kirkko

text: Kirkon julkisivu on patinoitua kuparilevyä ja vaakalaudoitusta. Rakenne nojaa puupalkkeihin. Rakennus on palkittu vuonna 2004 korkeatasoisesta puunrakentamisesta ja vuonna 2005 "Copper in architecture" -tunnustuksella.


title: Laajasalon kirkko

text: Laajasalon kirkko on yksi Roihuvuoren seurakunnan kolmesta kirkosta. Laajasalon kirkko sijaitsee Laajasalon Yliskylän osa-alueella osoitteessa Reposalmentie 13.


title: Laajasalon kirkko

text: Kirkon 22-äänikertaiset barokkiurut on valmistanut urkurakentamo Kögler Itävallassa.


title: Johnny Solinger

text: Johnny Solinger (s. 7. elokuuta 1966) on yhdysvaltalainen laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten Skid Row -yhtyeestä, johon hän on kuulunut vuodesta 1999 lähtien. Hän on levyttänyt Skid Row’n kanssa studioalbumit "Thickskin" (2003) ja "Revolutions per Minute" (2006). Solinger on laulanut myös omaa nimeään kantavassa Solinger-yhtyeessä ja tehnyt yhden albumin The (Party) Dolls -yhtyeen kanssa.


title: Johnny Solinger

text: Vuonna 1999 uudelleenperustettu Skid Row etsi laulajaa. Skid Row oli hajonnut vuonna 1996, kun valovomainen ja mahtipontinen vokalisti Sebastian Bach oli lähtenyt yhtyeestä. Solinger saapui koe-esiintymisiin, joissa hän lauloi yhtyeen kappaleet ”Monkey Business” ja ”Beat Yourself Blind”. Hänet valittiin yhtyeen uudeksi laulajaksi. Vuonna 2000 Skid Row pääsi kiertueelle Kissin kanssa. Kiertuetta kesti vuoteen 2002 saakka. Sen jälkeen yhtye aloitti uuden, neljännen studioalbuminsa äänitykset. Uusi albumi, "Thickskin", julkaistiin 5. elokuuta 2003. Albumi sai hyvät arvostelut, mutta monen fanin mielestä Solinger ei yltänyt karismaattisen Bachin tasolle. Yhtye aloitti uuden kiertueensa, Thickskin on the Roadin, jolla se kiersi esimerkiksi Poisonin ja Mötley Crüen laulajan Vince Neilin kanssa. Kiertueen päätyttyä vuonna 2005 yhtye suuntasi takaisin studioon. 24. lokakuuta 2006 julkaistu "Revolutions per Minute" -albumi sai myös hyviä arvioita, mutta jäi kuitenkin myynniltään edeltäjänsä varjoon. Yhtye aloitti jälleen kiertueen, joka kantoi nimeä Revolutions Per Tour.


title: Johnny Solinger

text: Solinger asuu Texasissa. Kun Skid Row ei ole studiossa tai kiertueella, hän viettää aikaa kokkaamalla ja pelaamalla Xboxia. Solinger omistaa myös viinitilan, ja hänet tunnetaan innokkaana viinien harrastajana. Koska fanit arvostavat enemmän Solingerin edeltäjävokalistia, Sebastian Bachia joka vei Skid Rowia huomattavasti eteenpäin, Solinger on kertonut ymmärtävänsä täysin faneja. Hän on myös itse sanonut, että astui todella isoihin saappaisiin ja arvostaa Bachia enemmän Skid Row'n laulajana kuin itseään.


title: 10 Hygiea

text: 10 Hygiea (symboli:) on neljänneksi suurin tunnettu asteroidi ja on muodoltaan perunamainen. Hygiea on suurin hiilityyppisistä C-luokan asteroideista. Se kiertää Aurinkoa Marsin ja Jupiterin välisellä asteroidivyöhykkeellä. Hygiean löysi A. de Gasparis vuonna 1849. Pikkuplaneetta on nimetty Hygieia-jumalattaren mukaan. Hygiea oli yksi monista 1850-luvun tuntumassa löytyneistä asteroideista. Ensimmäisinä löytyneitä asteroideja oli pidetty planeettoina, mutta kun yhä uusia rupesi löytymään vuodesta 1845 (Astraea löytyi kyseisenä vuonna) lähtien kiihtyvällä tahdilla, niin ne menettivät pian asemansa.


title: 10 Hygiea

text:
Epäsäännöllisen asteroidin läpimitta on 500×385×350 km, massa
8,6 ± 0,7 ×10E19 kg ja tiheys 2,4. Hygieassa on 3 % asteroidivyöhykkeen massasta. Se kiertää Aurinkoa asteroidivyöhykkeen ulommalla puoliskolla radalla, jonka etäisyys on 3,137 AU, vaihdellen 2,773-3,507 AU:n välillä. Radan soikeus on 0,117 ja kaltevuus 3,841°. Kiertoaika on 2 032 päivää. Lämpötila pinnalla vaihtelee 164-247 kelvinin välillä.


title: 511 Davida

text:
511 Davida on suurehko asteroidi, joka kiertää
Aurinkoa 3,167 AU etäisyydellä Marsin ja Jupiterin välisellä asteroidien päävyöhykeellä. Pikkuplaneetan läpimitta on 325,1 kilometriä ja se on hiilipitoista C-tyyppiä. Sen löysi R. S. Dugan vuonna 1903.


title: 511 Davida

text:
Davidan arvioitu massa 3,6E19 kiloa on noin 1,3 prosenttia asteroidivyöhykkeen massasta.
Asteroidin absoluuttinen kirkkaus on 6,22 ja pintalämpötila noin 160 kelviniä. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 1903 LU.


title: Kannelmäen kirkko

text: Kannelmäen kirkko on 1. syyskuuta 1968 käyttöön vihitty, arkkitehtitoimisto Marjatta ja Martti Jaatisen suunnittelema kirkkorakennus Kannelmäen osa-alueella Kaarelan kaupunginosassa luoteisessa Helsingissä.


title: Kannelmäen kirkko

text: Kirkko on rakennettu vuosina 1967–1968 kutsukilpailun voittaneen suunnitelman mukaan. 30 metriä korkea, telttamaiseen muotoon rakennettu, julkisivultaan kuparilla verhoiltu katto peittää kirkkosalia. Kirkkoväen ylle muodostuu neliosaisen katon väliin jäävien ikkunoiden muodostama valon ja taivaan esilletuova risti.


title: Kannelmäen kirkko

text: Kirkon 29-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas. Alttaritaulu on Hilkka Toivolan lasimaalaus Elämänpuu (1972).


title: Kannelmäen kirkko

text: Kirkkoa käyttävät sekä Kannelmäen seurakunta että ruotsinkielinen Petrus församling.


title: Kannelmäen kirkko

text: Kannelmäen seurakunnan virasto- ja kerhotilat sijaitsevat matalammassa siipirakennuksessa.