title: Delmore Schwartz

text: Delmore Schwartz (8. joulukuuta 1913 New York, Yhdysvallat – 11. heinäkuuta 1966 New York, Yhdysvallat) oli amerikkalainen runoilija ja novellisti. Hänen tunnetuin teoksensa on "In Dreams Begin Responsibilities" -kokoelman niminovelli. Se on myös ainoa suomeksi käännetty Schwartzin teos. Vaikka Schwartzia usein tulkitaan elämäkerrallisessa kontekstissa, merkitsevämpiä hänen tuotannossaan ovat teemat identiteetin rakentumisesta, maahanmuuttajien tuntemuksista uudessa kulttuurissa, epäonnistumisen pelosta ja amerikkalaisesta ”menestymisen pakosta”Viljanen 2005: 58..


title: Delmore Schwartz

text: Delmore Schwartz syntyi vuonna 1913 Brooklynissa, New Yorkissa, Romaniasta emigroituneeseen juutalaisperheeseen. Vanhempien avioliitto oli riitaisa ja päättyi eroon. Schwartz oppi lukemaan kolmevuotiaana, ja koulussa hän loisti äidinkielessä muttei muuten pärjännyt erityisen hyvin. Hänen ensimmäiset runonsa julkaistiin koulun lehdessä vuonna 1929.


title: Delmore Schwartz

text: Vuonna 1935 Schwartz muutti äitinsä luota Greenwich Villageen ryhtyäkseen kirjailijaksi. Hän lukitsi itsensä kuukaudeksi huoneeseensa: tuloksena oli novelli "In Dreams Begin Responsibilities". Se julkaistiin vasemmistolaisen "The Partisan Review" -lehden ensimmäisessä numerossa ja kaksi vuotta myöhemmin osana Schwartzin samannimistä esikoisteosta, runojen ja novellien kokoelmaa. "Partisan Review’stä" tuli sittemmin Schwartzille oleellinen foorumi, ja hän ryhtyi lehden runoustoimittajaksi vuonna 1943.


title: Delmore Schwartz

text: Schwartz oli kahdesti naimisissa, ja kumpikin liitto päättyi eroon, jälkimmäinen siitä syystä, että 50-luvulla Schwartzin mielenterveys alkoi rakoilla. Hän kävi vainoharhaiseksi, hyökkäsi muun muassa erään taidekriitikon kimppuun ja käytti runsaasti alkoholia ja amfetamiinia. Maksiimin ”even paranoids have real enemies” sanotaan olevan peräisin Schwartzilta. Silti hän jatkoi opetustyötään eri yliopistoissa ja kirjoitti runous- ja elokuvakritiikkejä. 1960-luvulla Schwartzin tila huononi, ja hänet määrättiin useasti psykiatriseen hoitoon New Yorkin Bellevue Hospitaliin. Viimeiset vuotensa hän asui raihnaisissa pikku hotelleissa ja istuskeli puistonpenkillä Washington Square Parkissa. Schwartz kuoli sydänkohtaukseen eräässä Times Squaren hotellissa vuonna 1966. Ruumista ei noudettu ruumishuoneelta kahteen päivään.


title: Delmore Schwartz

text: Schwartz tunnetaan ennen kaikkea mainitusta vuoden 1935 novellista "In Dreams Begin Responsibilities": siinä sekoittuvat elokuvan ja unen todellisuudet, Schwartzin suvun henkilöhistoria ja tarkka miljöön hahmotus. Novellin kertoja katselee elokuvateatterissa filmiä, joka sijoittuu vuoteen 1909 ja kuvaa hänen isänsä ja äitinsä suhteen kehittymistä. He tekevät sunnuntaisen retken Coney Islandille, jonka päätteeksi mies kosii naista. Kertoja pöyristyy ja huutaa filmin hahmoille, kieltää heitä menemästä naimisiin. Novelli päättyy, kun kertoja poistetaan salista, ja hän herää 21. syntymäpäivänsä aamuun. Kun novelli myöhemmin julkaistiin kokoelman osana, sitä ylistivät tuoreeltaan muun muassa T. S. Eliot ja Ezra Pound. Vladimir Nabokov nimesi sen kuuden suosikkinsa joukkoon amerikkalaisesta nykykirjallisuudesta .


title: Delmore Schwartz

text: Elokuvateatteri miljöönä on oleellinen osa schwartzilaista mielenmaisemaa myös novellissa "Screeno" sekä hiljattain löydetyssä, vuonna 2002 ensi kertaa julkaistussa "The Height’s of Joyssa", jossa liikemies Hugo Bauer himoitsee Hollywoodin naisnäyttelijää ja joutuu pakkomielteen valtaan kerätä ja tuhota kaikki filmikopiot naisesta. Elokuvamiljöö mahdollistaa riippumattomuuden yhteiskunnallisesta kontekstista, siirtymisen moninkertaisen fiktion sisään: elokuvan epätodellisuus ja sisäistynyt itsereflektio kohtaavat.


title: Delmore Schwartz

text: Vuoden 1948 novellikokoelma "The World is a Wedding" taas piirtää kuvaa aikansa New Yorkin juutalaisista piireistä, ihmisistä Schwartzin ympärillä. Kolmen tarinan päähenkilö on tekijän alter ego, nuori kirjailija Shenandoah Fish.


title: Delmore Schwartz

text: Vaikka Schwartzin varhaiset kirjallisen mielenkiinnon kohteet olivat modernisteja, kuten Eliot, Pound ja Joyce, ja vaikka ensin mainitun "Aution maan" vaikutus näkyy hänen runoissaan, niiden ääni muistuttaa ennen kaikkea romantiikan ajasta: runo on vuolasta, se viittoo Dionysokseen ja Venukseen. Romanttiset kuvat ja menneitten vuosisatojen aihelmat saavat runot ikään kuin irtoamaan aikakaudestaan ja kääntymään kohti sisäistä maailmaa. Schwartz käyttää lisäksi paljon sidottua mittaa ja usein sonettikaavaa. Romantiikan aikaiseen elon yöpuoleen liittyy myös runo "All night, all night", ja 1800-luvulle viittaavat sellaiset runot kuin "Baudelaire" ja "Seurat’s Sunday Afternoon Along the Seine", lavea, monen sivun ekfrasis Seurat'n neoimpressionistisesta maalauksesta "Sunnuntai-iltapäivä La Grande Jatten saarella".


title: Delmore Schwartz

text: Myös klassinen ja aikalaisfilosofia tarjosivat materiaalia, edellinen suoraan sellaisissa runoissa kuin "In the Naked Bed, in Plato’s Cave", jälkimmäinen taas välillisesti, muun muassa Alfred North Whiteheadin vaikutuksella oman runousopin rakentamiseen: Schwartzin poetiikan ihanteeksi tuli asioitten alastoman läsnäolon tarkastelu, objektien moninaisuuden näkeminen, kuten runossa "Sonnet: O City, City". Runo "America! America!" puolestaan heijastaa amerikanjuutalaista identiteettikriisiä, ambivalenssia suhteessa ensimmäisen siirtolaispolven arvoihin, uudessa maailmassa syntyneen sukupolven minuuden etsintää.


title: Delmore Schwartz

text: Schwartzin henkilöhistoria, paranoia ja traagisena nähty kuolema, ovat sittemmin tarjonneet materiaalia taiteilijamyytin ja nerokultin rakenteluun, hänen yhteydessään on mainittu sellaisia nimiä kuin Shelley ja Sylvia Plath. On sanottu, että Schwartz ymmärsi hulluuden logiikan ja muunsi henkisen tilansa kunnianhimon käyttövoimaksi. Henkilöhistoriassa on korostettu vaikeaa lapsuutta ja vanhempien avioeroa ja teoksia on luettu biografian kuvina.


title: Delmore Schwartz

text: Lou Reed, joka oli Schwartzin oppilas Syracusen yliopistossa, omisti opettajalleen kappaleen "European Son" yhtyeensä The Velvet Undergroundin ensilevyltä Velvet Underground and Nico:


title: Delmore Schwartz

text: Saul Bellow’n vuoden 1975 teos "Humboldtin lahja" on avainromaani, jonka nimihenkilön, kirjailija Von Humboldt Fleisherin, esikuvana Bellow käyttää Schwartzia. Romaanissa peilaavat toisiaan tuhoutuvan Humboldtin ja tämän suojatin Charlie Citrinen – Bellow’n omakuvan – tarinat. Romaanin alku viittaa Schwartzin nousuun kirjallisuuden eturintamaan:


title: Schottky-diodi

text: Schottky-diodi on diodi, jonka ominaisuutena on, että sen myötävirta katkeaa hyvin nopeasti, kun myötäjännite muuttuu estosuuntaiseksi. Rajapinta tyhjenee tavallista nopeammin varauksenkuljettajista, joten estosuuntainen elpymisaika on nopea.


title: Schottky-diodi

text: Schottky-diodin toiminta perustuu vahvasti seostetun N-materiaalin ja metallisten liitosjohtojen väliseen liitokseen, sillä niiden väliin syntyy metalli-puolijohde-rajapinta. Schottky-diodin käyttökohteena voi olla tasasuuntaus suurilla taajuuksilla ja kytkimenä toimiminen suurilla taajuuksilla hakkuriteholähteissä ja nopeissa mikropiireissä. Yleisesti estojännite on pieni, noin 45–100 V.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Moniin suomen kielen sanoihin ja ilmauksiin kätkeytyy viittaus sukupuoleen. Ilmiötä on monesti luonnehdittu sukupuolten epätasa-arvoa ilmentäväksi. Vaikka suomea pidetään monesti sukujen puuttumisen vuoksi varsin tasa-arvoisena kielenä, asettuu mieheys monesti naiseuden edelle.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Suomen kielessä on paljon ammattinimikkeitä, jotka ovat selvästi sukupuolistuneet. Tällaisia nimikkeitä on muun muassa "sairaanhoitajatar, lakimies" tai "lentoemäntä". Tällaisten sukupuolistuneiden ammattinimikkeiden määrä on Tilastokeskuksen julkaiseman "Ammattihakemiston" mukaan vähentynyt, vaikka uusia sukupuolistuneita ammattinimikkeitä otetaan edelleen käyttöön. Kaikista nimikkeistä miessukupuoleen viittaavia oli noin 80 %. "Esimies, ulosottomies" ja "perämies" ovat esimerkkejä ammateista, joissa miessukupuoli selvästi näkyy.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Vastaavasti naiseen viittaavien termien lukumäärä on huomattavasti pienempi. Vuonna 1990 näistä naisellisista nimikkeistä noin 70 % oli "emäntä"-loppuisia. Erilaisten emäntien määrä onkin noussut sitten menneiden vuosikymmenien, jolloin "emäntä" viittasi lähinnä karja- tai maatilan emäntään paria poikkeusta lukuun ottamatta. Nykyään tunnetaan muun muassa "messuemäntiä, aulaemäntiä, kongressiemäntiä, bingoemäntiä" ja "lentoemäntiä".


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Ammattinimikkeiden sukupuolistumisen katsotaan johtuvan alojen epätasaisesta sukupuolijakaumasta. Monesti tämä pitää myös paikkansa. Nais- ja miespuolisten nimikkeiden jakautuminen eri aloille ei kuitenkaan ole tasapuolista: pitkään naisten hallitsemat alat eivät silti saa uusia naiseen viittaavia nimikkeitä, vaikka miesten puolella näin käykin. Taustalla näyttää olevan enemmänkin kielenkäyttöön ja yhteiskuntaan periytynyt näkemys miehestä mittapuuna, perinteisenä tekijänä, josta naiset ovat poikkeus. Tästä kertoo esimerkiksi Ammattinimikkeiden hakemistossa 1950-luvulla yleiset "nais"-alkuiset nimikkeet, kuten "naiskonstaapeli". Sittemmin "nais"-alkuisten nimikkeiden määrä on vähentynyt.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Erottelevia nimikkeitä luotiin ennen johtimilla, kuten "-tar" ja "-kko". Erona samoissa ammateissa toimiviin miehiin liitettiin naisille ammattinimikkeeseen sukupuolesta kertova johdin. Esimerkiksi "opettajasta" tuli "opettajatar" ja "johtajasta johtajatar". "-kko"-päätteellä ei niinkään luotu naispuolisia muunnelmia, vaan kokonaan naispuolisia ammattiryhmiä, kuten "karjakko" tai "kylmäkkö". Naista merkitsevät "-tar"-johdokset hävisivät kielestä melko nopeasti 1900-luvun aikana, sen sijaan "-kko"-johdokset ovat säilyneet hieman paremmin. Oletettavasti tähän on syynä se, että samalla johtimella on muodostettu termejä, jotka eivät välttämättä viittaa naiseen, kuten "poliitikko, häirikkö" tai "raudikko".


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Laissa ja asetuksissa sekä miestä että naista tarkoittavia "mies"-nimikkeitä on noin 130. Tavallisimpia niistä ovat "ulosottomies" ja "virkamies". Useimmiten "mies"-päätteiset määritteet ovat suoraa perintöä ruotsin kielestä. Koska suomalainen hallinto perustuu pitkälti ruotsalaiseen hallintoperinteeseen, monet ruotsin "man"-rakenteiset nimikkeet kääntyivät suomeksi muotoon "-mies".


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Lakikielen miehisyyden purkaminen vaatii lakimuutoksen. Useimmiten lakeja ei muuteta pelkän kieliasun uudistamisen vuoksi, vaan muutos tapahtuu vähitellen. Kieliasua pyritään uudistamaan, mutta lopullisen päätöksen lain kieliasusta tekee eduskunta. Esimerkiksi "puhemiestä" ei tahdottu muuttaa "puheenjohtajaksi" perustuslain muutoksen yhteydessä, perusteluna käytettiin perinteessä pysymistä. Perustelun mukaan kyseessä on tietynlainen arvonimike, joka ei kaipaa muuttamista tasa-arvoisempaan suuntaan. Samoin on ajateltu myös "maaherrasta" ja "virkamiehestä", tosin jälkimmäinen on kiistellympi. Kuntien hallinnossa vastaavaa henkilöä kutsutaan "viranhaltijaksi."


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: 1800-luvulla puhuttelunimillä tehtiin eroa sekä sukupuoleen että naisten osalta myös siviilisäätyyn. Naimattomia naisia kutsuttiin "neideiksi" ja naineita "rouviksi". 1900-luvulle tultaessa Kotikielen seura alkoi pohtia tasa-arvoisempaa puhuttelunimeä naisille; miehiähän nimitettiin vain herroiksi siviilisäädystä riippumatta. Vähitellen "rouvasta" tulikin hieman laajempikäsitteinen nimike ja "neiti" sai kielteistä leimaa lähinnä siksi, että sitä käytettiin palvelualoilla. 1900-luvun alussa naimattomuuttakaan ei pidetty arvossa. Kokonaan jako naimattoman ja naidun naisen välillä ei näistä käsitteistä ole unohtunut.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Jo aiemmin käsitelty "-tar"-johdin herätti huomiota jo 1900-luvun alussa. Muista kielistä mallina otettu eron tekeminen nais- ja miespuolisten ammattienharjoittajien välille aiheutti keskustelua. Toiset – kuten E. A. Saarimaa – sanoivat jaon tekemisen olevan turhaa, mutta katsoivat samalla esimerkiksi "laulajattaren" tai "näyttelijättären" vakiintuneen jo kieleen. Samaa johdinta on käytetty ammattien lisäksi myös naisten arvonimissä. Miehen arvonimestä tai ammatinnimistä johdettiin puolisolle pätevä puhuttelunimi: "neuvoksen" vaimosta tuli "neuvoksetar". Tästä tavasta kuitenkin luovuttiin, tosin "keisarinna" ehti vakiintua kieleen pysyvästi. Johdinta on käytetty myös alkuperää ilmaisevana kertomaan, kenen tytär on kyseessä. Nenosen tyttärestä siis tuli Nenotar.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Monien kielenkäyttäjien mielestä sukupuolistuneet ammattinimikkeet eivät ole ongelma tai luo väärinkäsityksiä. Katsotaan, että vaikkapa "maaherra" voi aivan hyvin viitata niin mieheen kuin naiseenkin. Tätä ominaisuutta kutsutaan kielentutkimuksessa geneerisyydeksi. Kuitenkaan sama järjestelmä ei toimi toisin päin – miehiin viitataan harvoin naisellisella nimikkeellä. Järjestelmä tuottaa myös joissakin tapauksissa tulkintaongelman: yksi lukija näkee tekstissä selvän viittauksen biologiseen mieheen vaikkapa sanan "puhemies" kohdalla, toinen voi tulkita nimikkeen tarkoittavan kumpaa tahansa.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: On olemassa myös ammattinimikkeitä, jotka tulkitaan sukupuoleen viittaaviksi ilman että nimike itsessään ilmaisee jompaakumpaa sukupuolta. Tällaisia ovat "siivooja, sotilas, sairaanhoitaja" tai "keittäjä". Monesti juuri avustavat tehtävät koetaan naisellisiksi, johtavat yleensä miehisiksi.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Mila Engelbergin yleisen kielitieteen pro gradu -työssä kävi ilmi, että naiset tulkitsevat rakenteellisesti mieheen viittaavat nimikkeet useammin neutraaleiksi kuin miehet. Yhden tulkinnan mukaan tämä johtuu siitä, että naisten on pakko toimia niin tunteakseen itsensä yhteiskuntaan kuuluviksi. Käyttämällä miehiin viittaavia nimikkeitä naiset ikään kuin suljetaan yhteisön ulkopuolelle.. Ulkomaisten tutkimusten mukaan miespuolisia muotoja sisältävät tekstit ovat nimenomaan naisille vaikeampia muistettavia. Miespuoliset muodot saattavat jopa vähentää naisten kiinnostusta kyseisiä työpaikkoja kohtaan .


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: "Nais"-etuliitteellä erotellaan mieheksi oletetut henkilöt naisiksi, ja etuliite onkin korvannut aiemmin syrjivänä pidetyn -"tar"-johtimen. "Nais"-etuliitteen käyttö vähentää viittauskohteensa arvoa ja tekee näin eron miesten tekemisiin nähden. "Naisurheilu" on sanana hyvä esimerkki. Naispuolisella etuliitteellä varustetut asiat voidaan nähdä jopa suoranaisena epätoimintana.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Sanomalehtien välittämää mies-naiskuvaa tutkittaessa on huomattu nais- ja mies-tunnuksisten sanojen asettuvan lauseissa eri tavoin tekijäksi tai tekemisen kohteeksi. Naiset olivat useammin mukautuvina toimijoina ja tekemisen kohteina. Miehet olivat useimmiten tekijöinä, eli heidät kuvattiin omaehtoisina toimijoina. Esimerkkinä lause "Mies ottaa elokuvassa suojiinsa eronneen naisen lapsineen".


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: "Mies"-sana on lisäksi kielellisesti varsin hedelmällinen. Siitä on muodostettu paljon erilaisia myönteisiä johdoksia, kuten "miehekäs" ja "miehuullinen".


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Vanhojen sanontojen maailma on varsin mieskeskeinen. Niissä maailma määritellään miehen kautta ja mies toimii ihmisen synonyymina. "Autetaan miestä mäessä, mies on monesti paikallaan" tai "noustaan yhtenä miehenä" vainolaista vastaan. Yleisesti ottaen sanonnoissa miehisyyteen liittyvät asiat nähdään myönteisinä ja tavoiteltavina, naiselliset asiat katsotaan kielteisemmiksi. Nämä kulttuuriset piirteet käyvät ilmi esimerkiksi "Nykysuomen sanakirjan" esimerkkilauseista. Nykysuomen sanakirja on varsin iäkäs teos, mutta esimerkkilauseina olevat sanonnat eivät ole muuttuneet miksikään.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text: Jos mies on pelkuri, hänen katsotaan "ämmäilevän" ja käsketään "vetää hame päälleen". "Ämmänsolmu" on väärin tehty merimiessolmu, joka ei pidä ja joka on vaikea haluttaessa avata.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text:
Nykysuomen sanakirjassa enemmänkin sääntönä kuin poikkeuksena olleet geneeriset käsitteet ovat merkitykseltään kaventuneet. Enää esimerkiksi "Kielitoimiston sanakirjassa" "liikemiestä" ei määritellä liikealalla toimivaksi ihmiseksi, vaan liikealalla toimivaksi mieheksi. Näin mies ihmisen mittapuuna häviää. Vastaavasti sanakirjaan on tuotu vastinparit tällaisille sanoille.
Euroopan neuvosto kannustaa jäsenmaidensa valtioita edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa myös kielen tasolla ja edesauttamaan naissukupuolen näkymistä kielessä samoin kuin miessukupuolen. Kielilautakunta onkin siksi antanut suosituksen, jonka mukaan muun muassa ammattinimikkeitä pitäisi neutraalistaa kuten vaikkapa muuttaa "edusmies edustajaksi". Sanonnat sen sijaan elävät kielen käyttäjien suussa omaa elämäänsä, ja ne muuntuvat jos ovat muuntuakseen. Suositukset pyrkivät yleispäteviin ja perusteltuihin näkemyksiin.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Kielihäiriöt ja monikielisyys kertoo monikielisten ihmisten kielihäiriöistä. Monikielinen henkilö puhuu kahta tai useampaa kieltä (lähes) äidinkielen veroisesti. Näin hyvään kielenomaksumistulokseen päästään tavallisimmin kotona opitussa kaksikielisessä ympäristössä. Lapsi voi oppia kaksikieliseksi myös erityisessä opetuksessa eli kielikylvyssä. Tieteellisiä tutkimuksia monikielisten ihmisten kielihäiriöistä tai monikielisyyden vaikutuksesta kielihäiriöille alttiisiin lapsiin on hyvin niukasti, ja tutkimusten tulokset ovat hyvin vaihtelevia. Tämän vuoksi ei voida asettaa pätevää normistoa koskien monikielisten lasten kielenkehitystä.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Kielen kehityksellistä viivästymää esiintyy noin 10 prosentilla lapsista ja varsinaisia kielihäiriöitä noin 2–3 prosentilla. Kielihäiriöt voidaan jakaa useaan eri luokkaan oireiden tai syiden perusteella. Tavallisimmat kielihäiriöt ovat kehityksellinen dysfasia eli kielen erityishäiriö ja afasia, usein aivokudoksen vauriosta johtuva kielihäiriö. Laaja-alaisemmissa häiriöissä myös nielemisessä ja syömisessä on hankaluuksia. Lievempiä häiriöitä ovat muun muassa puhumaan oppimisen viivästyminen ja äännevirheet, esimerkiksi r-virheisyys. Yleensä kielihäiriöisellä lapsella on vaikeuksia joko puheen tuottamisessa tai sekä puheen tuottamisessa että ymmärtämisessä. Kielihäiriöitä voidaan luokitella edelleen tarkemmin niiden ilmenemisestä riippuen.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: 1900-luvun alkupuolella uskottiin kielikylpyjen ja monikielisyyden aiheuttavan kielihäiriöitä, jopa niin sanottua puolikielisyyttä, tai ainakin kasvattavan mahdollisten kielihäiriöiden riskiä ja heikentävän äidinkielen kehittymistä. Nykytutkimus kuitenkin osoittaa, että monikielisyys voi monipuolistaa ihmisen kielellistä ilmaisua ja jopa vaikuttaa myönteisesti lapsen älylliseen kehitykseen. Vaikka kaksikielisyys tai monikielisyys ei sinänsä altistakaan kielihäiriöille, ei ole kyse siitä, ettei monikielisilläkin ihmisillä olisi kielihäiriöitä. Monikielisillä kielihäiriöitä esiintyy vähintään yhtä paljon kuin yksikielisillä.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Joskus kielihäiriö voi olla seurausta jostain toisesta sairaudesta tai vammasta, esimerkiksi kuulohäiriöstä tai aivoverenvuodosta, kuten afasian tapauksessa. Aina mitään tiettyä syytä kielihäiriölle ei löydy, jolloin diagnoosiksi voidaan antaa dysfasia. Kielihäiriöt ovat myös jossain määrin perinnöllisiä.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Altistavia tekijöitä erityisesti monikielisten lasten kielihäiriöille ovat esimerkiksi lapsen jääminen eristyksiin uuden maan kielestä (esimerkiksi eristyminen samanikäisten lasten seurasta) tai esimerkiksi pakolaisperheen raskas elämänvaihe, jossa vanhemmat eivät ole voineet tarjota lapselle riittäviä kielenkäyttömahdollisuuksia.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Kielihäiriöitä hoidetaan puheterapialla, joka voi sisältää sekä yksilö- että ryhmäterapiaa. Terapiassa voidaan harjoitella suun lihasten käyttöä ja opetella vuorovaikutustilanteissa toimimista. Esimerkiksi dysfaatikkolasten kanssa voidaan harjoitella kommunikointia myös viittomin ja kuvien avulla. Neuvolassa seurataan myös lapsen kielellistä kehitystä, mutta kaikki häiriöt eivät paljastu tässä seulassakaan. Tällöin lapsen ohjaavat puheterapiaan yleensä vanhemmat itse. Kielihäiriöt havaitaan yleensä lapsen ollessa 3–5-vuotias.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Monikielisen lapsen kielen kehityksen arviointi on neuvolassa vaikeata, sillä neuvoloiden keinot arvioida yksikielisen lapsen kieltä eivät ole päteviä kaksi- tai monikielisten lasten kohdalla. Yksikieliset lapset ohjautuvatkin tarvittaessa puheterapiaan paitsi paljon aikaisemmin kuin monikieliset lapset, myös useimmiten neuvolan ohjeesta. Monikieliset lapset puolestaan päätyvät puheterapiaan yleensä jonkin muun tahon kuin neuvolan lähetteestä. Mikäli lapsen omat vanhemmat ovat itse monikielisiä, pystyvät he helpommin huomaamaan lapsensa poikkeavan kielenkehityksen, mutta esimerkiksi kouluttamattomien yksikielisten vanhempien on huomattavasti hankalampi arvioida lapsensa kielen tilaa.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Suomessa on jo jonkin verran kaksikielisiä puheterapeutteja, mutta heidän vahvuusalueensa ovat suomen lisäksi pääasiassa ruotsi, venäjä tai viro. Terapiaa ei ole vielä muilla kielillä tarjolla, vaikka muitakin suuria kieliryhmiä Suomessa on. Monikielisen ihmisen kielihäiriön hoito on haastavaa jo sen vuoksi, että kulttuuriset käsitykset vammaisuudesta ja terapian tarpeellisuudesta vaihtelevat. Terapian toteuttamista vaikeuttaa myös se, että terapeutti ei välttämättä itse puhu asiakkaan äidinkieltä tai mitään asiakkaan puhumaa kieltä. Asiakkaan kielen tason arviointi voi olla tällaisessa tilanteessa liki mahdotonta. Joissain tapauksissa vanhemmat tai tulkki voivat auttaa kielen arvioinnissa, mutta tällöinkin heidän tietojensa tulisi olla todella kattavat, jotta lapsen kielen käännös olisi täsmällinen. Kielen tason arviointi vastaa parhaiten todellisuutta vain, mikäli puheterapeuttia avustavalla henkilöllä, kuten äidinkielen opettajalla, vanhemmalla tai tulkilla, on riittävän hyvä käsitys muiden asiakkaan kieltä puhuvien, samanikäisten lasten kielen yleisestä tasosta.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Kielimuurista huolimatta monet yksikielisten asiakkaiden puheterapiassa käytetyt terapiakeinot toimivat yhtä hyvin myös monikielisten asiakkaiden kanssa työskennellessä. Esimerkiksi kuvaharjoitukset toimivat hyvin paitsi terapiavälineenä myös keinona opettaa uutta kieltä lapselle. Mikäli lapsi osaa jo jonkin verran suomea tai muuta terapeutin käyttämää kieltä, on mahdollista työskennellä lapsen kanssa suoraan ilman tulkkia tai ylimääräisiä avustajia.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: Kielihäiriöistä toipuminen on yhtä yksilöllistä kuin häiriön ilmeneminenkin: joidenkin ihmisten häiriö häviää tai ainakin lievenee huomattavasti, mutta vaikeammissa tapauksissa kielihäiriö kestää koko elämän. Terapia onnistuu sitä paremmin, mitä aikaisemmassa vaiheessa lapsen kielihäiriö havaitaan ja terapia aloitetaan. Tämä pätee sekä yksi- että monikielisiin lapsiin.


title: Kielihäiriöt ja monikielisyys

text: On mahdollista, että esimerkiksi maahanmuuttajalasten tapauksissa suomenkielinen terapia kasvattaa terapiakielen osuutta jopa lapsen ensikielen kustannuksella. Näin voi käydä, mikäli lapsen äidinkielen kehitystä ei tueta esimerkiksi kotona. Joillain paikkakunnilla on kuitenkin mahdollista laittaa samankieliset maahanmuuttajalapset samaan ryhmään esimerkiksi päiväkodissa ja heille voidaan järjestää jopa samankielistä henkilökuntaa. Näin heidän ensikielensä pysyy yhä vahvana. Joka tapauksessa monikielisyyden vaihtaminen yksikielisyyteen on harvoin toimiva ratkaisu, sillä se saattaa häiritä lapsen kielen kehitystä entisestään.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Sarjakuvan kielioppi tarkoittaa sarjakuvan muotoa, tekstiä ja kuvia ja niiden tulkintaa. Sarjakuva on taiteenlajina näköön perustuva. Yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija ja -teoreetikko Scott McCloud määrittelee sarjakuvan ”harkitussa järjestyksessä oleviksi rinnakkaisiksi kuvallisiksi tai muiksi ilmaisuiksi, joiden tarkoituksena on välittää informaatiota tai saada lukijassa aikaan esteettinen vaikutelma. Ilmaisumuotona sarjakuva on monipuolinen. Paitsi että siinä yleensä yhdistyvät kuvallinen ja sanallinen kerronta, sillä on myös erityinen ilmaisukielensä, joka täytyy oppia voidakseen ymmärtää sarjakuvan merkitystä. Tätä ilmaisukieltä nimitetään sarjakuvan kieliopiksi.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Scott McCloud toteaa ruutujen olevan sarjakuvan perusyksikköjä, jotka jakavat sarjakuvan aikaa ja tilaa. Useimmiten ruudut ovat muodoltaan suorakulmaisia, joten eri muotoisilla ruuduilla voidaan korostaa tapahtumia: esimerkiksi pyöreä ruutu sisältää usein ratkaisevan käänteen. Ruutujen koolla ja leveydellä taas on yhteys tapahtumien kestoon: koko sivun levyistä vaakaruutua käytetään sarjakuvan alussa kiireettömän tunnelman luomiseen tai maiseman esittelyyn, nopeat tapahtumasarjat ilmaistaan kapeissa ruuduissa. Ruudut ovat yleensä viivalla kehystettyjä, mutta niiden reunoja rikkomalla voidaan korostaa liikkeen voimaa tai kolmiulotteisuutta.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Ruudun sisällä tärkeitä näkökohtia ovat kuvakulma ja rajaus. Useimmiten kuvakulma eli se taso, josta lukija katsoo kuvan maailmaa on silmäntaso eli etuperspektiivi. Vaihtelua tuovat tyypillisimmin alataso eli sammakkoperspektiivi, joka tuntuu usein uhkaavalta, ylätaso eli lintuperspektiivi, joka tuntuu usein turvalliselta, ja niin sanottu nukkekotiefekti, jossa sarjakuvan hahmot ovat aivan ruudun alarajalla. Sarjakuvissa käytetään myös erilaisia kuvakokoja yleiskuvista erikoislähikuviin. Elokuvan kielen termein voidaan tässä yhteydessä puhua kamerasta ja eri etäisyyksiltä kuvaamisesta.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Sarjakuvaruutua sommitellessa tulee ottaa huomioon kuvasisällön lisäksi myös puhe- ja ajatuskuplat, tekstilaatikot sekä äänitehosteet. Lisäksi täytyy huomioida ympäröivät ruudut, sillä sarjakuvaruutu on vain yksi osa ruuturivin tai kokonaisten sivujen kokonaisuutta.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Ruutujen väliin jäävästä tyhjästä tilasta käytetään nimitystä välipalkki. Tyhjät tilat lukija täydentää mielikuvituksensa avulla, luoden sarjakuvasta johdonmukaisen kokonaisuuden. Siksi McCloudin mukaan sarjakuvasta voidaan puhua täydentämisen taiteena. Kerronta voi siirtyä ruudusta ruutuun kuudella eri tavalla: hetkestä hetkeen, toiminnasta toimintaan (yleisin tapa), kohteesta kohteeseen, kohtauksesta kohtaukseen, näkökulmasta näkökulmaan sekä siirtymä, jossa ruutujen välillä ei tunnu olevan mitään loogista seuraussuhdetta. Usein siirtymä voi edustaa montaa eri tyyppiä yhtä aikaa, joten jaottelu on karkea, mutta selkeydessään hyvin havainnollinen.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Sarjakuva koostuu kuvien lisäksi yleensä myös kirjoitetusta tekstistä. Tekstiä on otsikossa, hahmojen käymässä keskustelussa ja sisäisissä ajatuksissa sekä tarvittaessa selostavissa väliteksteissä ja ääniä kuvaavissa tehosteteksteissä. Lisäksi löytyy tekijän allekirjoitus.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Sarjakuvahahmojen keskustelu esitetään yleensä puhekuplien sisällä. Puhekuplasta lähtevä väkänen ilmaisee lukijalle, kuka henkilöistä on äänessä. Joskus myös kuplan muoto ja ääriviiva paljastavat puhujan äänensävyn ja tunnetilan. Siinä missä huutavan henkilön painokkaat vuorosanat on kirjoitettu suurella ja paksulla kirjasinlajilla, symboloi katkoviivalla piirretty puhekupla kuiskaamista. Ajatuskupla eroaa puhekuplasta pehmeämpien kaariensa ansiosta. Keskustelun lisäksi sarjakuvissa voi esiintyä myös televisiosta tai muista sähköisistä lähteistä tulevaa puhetta, jota kuvataan esimerkiksi sahalaitaisen kuplan avulla. Kaikki kuplat on yleensä pyritty suunnittelemaan niin, että ne voi vaivatta lukea oikeassa järjestyksessä. Useimmiten länsimaisessa sarjakuvassa edetään aikajärjestyksessä vasemmalta oikealle.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Sarjakuvissa voi olla myös kertovaa tekstiä, joka tavallisimmin sijoitetaan omalle rajatulle alueelleen ruudun alareunaan. Tällainen tekstilaatikko selventää tapahtumia, joita ruuduissa ei esitetä, ja mahdollistaa näin kerronnan tiivistämisen. Yleensä kyse on ajallisista tai paikallisista siirtymistä, joista esimerkkinä voisi mainita tekstilaatikon ”Samaan aikaan toisaalla”.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Monesti sarjakuvissa käytetään myös onomatopoeettisia efektejä eli merkitään erilaisia ääniä (esimerkiksi "pam, viuuuh, räts, auoorgh!", tosin joskus myös suomalaisissa sarjakuvissa englannin kielellä: "bang, crash, boom" jne.). Koska sarjakuvissa äänetkin on välitettävä kuvallisen ilmaisun kautta, myös ilmausten graafinen asu, koko ja muoto ovat tärkeitä. Japanilaisessa sarjakuvassa käytetään suurta määrää onomatopoeettisia sanoja, joista jotkut kuvaavat myös tapahtumia, jotka eivät aiheuta kuultavaa ääntä. Tällaisia sanoja ovat esimerkiksi "gaku-gaku", joka viittaa pelosta vapisemiseen, ja tuijottamista tarkoittava "jiro-jiro".


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Sarjakuvassa kuva ja teksti ovat useimmiten toisistaan riippuvaisia. Kuvia voidaan kutsua niin sanotuiksi kuvallisiksi ikoneiksi, jotka muistuttavat henkilöitä, paikkoja, asioita tai ajatuksia. Ikoneita ovat niin realistiseen tyyliin piirrettyjen sarjakuvien henkilöt kuin humorististen sarjakuvien karikatyyrihahmotkin. McCloud muistuttaa sarjakuvahahmoihin sisältyvän kuitenkin aina edes ripaus pilapiirräntää, mitä hän ei suinkaan pidä lukijoiden samastumista ja osallistumista estävänä vaan pikemminkin lisäävänä tekijänä. Taustat sen sijaan kuvataan usein realistisemmin.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Sarjakuvalla on oma merkkikielensä, joka sisältää monenlaisia kuvallisia symboleja: kuvia ja viivoja. Puhekuplien sisään piirretyillä kuvasymboleilla voidaan korvata puheosuuksia, esimerkiksi hehkulampulla uutta ajatusta, Z-kirjaimella kuorsausta ja pääkallolla kiroilua. Tähdet taas symboloivat kipua, poreilevat kuplat humalatilaa. Useimmiten siis ilmaistaan sarjakuvahahmon tunnetilaa tai mielenliikkeitä. Myös kielikuvia ja vertauksia voidaan kuvittaa, esimerkiksi ”tappavan katseen” voi ilmaista sarjakuvahahmon katseen linjalla olevilla veitsillä. Kuvallisia symboleja näyttää olevan eniten huumori- ja seikkailusarjakuvissa, kun taas niin sanotut vakavammat sarjakuvat pyrkivät niiden vähäiseen käyttöön.


title: Sarjakuvan kielioppi

text: Kuvien lisäksi myös erilaisilla viivoilla on sarjakuvissa tärkeä tehtävänsä. Ensinnäkin viivat korostavat henkilöiden tunnetilojen muutosta. Liikettä taas ilmaistaan niin sanotuilla vauhtiviivoilla, joskin myös hahmojen liikesuunnan ja katseen avulla. Liikettä voi ilmaista paitsi ruudun sisällä, myös täydentämällä ruudusta ruutuun. Lisäksi piirtäjän käyttämällä viivan tyylillä on oma sanomansa. Omaa kieltään puhuvat myös sarjakuvissa mahdollisesti käytettävät värit, joissa suositaan selkeitä, kirkkaita perusvärejä.


title: Naprokseeni

text: Naprokseeni ((+)-(S)-2-(6-metoksinaftalen-2-yyli)propaamihappo) (kauppanimillä Alpoxen, Miranax (natriumnaprokseeni), Naprometin, Napromex, Naxopren ja Pronaxen) on tulehduskipulääke, jota käytetään mm. reuman ja reumaattisten niveltulehdusten hoitoon, nivelrikon ja kihdin hoitoon, vammojen ja leikkausten jälkeisten tulehdus- ja kiputilojen jälkihoitoon, hammassärkyyn, suukirurgian toimenpiteiden aiheuttamaan kipuun, kuumeeseen, kuukautiskipuihin, menorrhagiaan sekä migreenin ehkäisyyn ja hoitoon.


title: Naprokseeni

text: Naprokseenin vaikutus perustuu syklo-oksigenaasientsyymien ja sitä kautta prostaglandiinisynteesin estoon, jolloin kuume alenee ja tulehdusta sekä kipua voimistavien välittäjäaineiden vapautuminen vähenee. Naprokseeni vaikuttaa epäselektiivisesti sekä 1- että 2-tyypin syklo-oksigenaasientsyymeihin.


title: Naprokseeni

text:
Kemiallisesti naprokseeni on propionihappojohdos kuten sitä yleisemmässä käytössä olevat ibuprofeeni ja ketoprofeeni.
Keskeisin ero näihin verrattuna on merkittävästi pidempi puoliintumisaika (12–15 tuntia) ja siten pitkäkestoisempi vaikutus, minkä ansiosta naprokseeni soveltuu pitkäkestoisen tai kroonisen kivun lievitykseen. Naprokseenin maksimivaste saavutetaan noin 2 tuntia lääkkeen ottamisesta.


title: Naprokseeni

text: Naprokseenilla on samoja haittavaikutuksia kuin muillakin tulehduskipulääkkeillä. Tavallisimmin naprokseeni voi aiheuttaa ruoansulatuskanavan limakalvoärsytystä ja -vaurioita, epätavallisemmin munuaishaittoja, sydänhaittoja, maksahaittoja tai ihoreaktioita. Haittojen riskejä lisäävät korkea ikä, aikaisemmin sairastettu ulkus, samanaikainen glukokortikoidien, veren hyytymistä estävien lääkkeiden, SSRI-masennuslääkkeiden tai muiden tulehduskipulääkkeiden käyttö sekä helikobakteeri-infektio.


title: Naprokseeni

text: Naprokseenia sisältävät lääkevalmisteet olivat Suomessa yksinomaan reseptivalmisteita vuoden 2015 joulukuuhun saakka, jolloin ensimmäinen 250 mg:n valmiste (katso kuva) tuotiin myyntiin apteekin lisäneuvontaa vaativana itsehoitolääkkeenä (LVI).


title: Kobolttisulfaatti

text: Kobolttisulfaatti eli koboltti(II)sulfaatti (CoSO) on kobolttikationien ja sulfaattianionien muodostama ioniyhdiste. Esiintyessään kidevedellisenä heptahydraattina CoSO·7 HO kobolttisulfaatti on punaista.


title: Kobolttisulfaatti

text: Kobolttisulfaattia voidaan valmistaa kobolttioksidista, kobolttihydroksidista tai kobolttikarbonaatista käsittelemällä niitä rikkihapolla.


title: Kobolttisulfaatti

text: Kobolttisulfaattia käytetään teollisuudessa lasin ja keramiikan värjäyksessä, patterien valmistuksessa ja kobolttioksidin valmistamisessa.


title: Kobolttisulfaatti

text: Suomessa kobolttisulfaattia on valmistettu Harjavallan suurteollisuuspuistossa sijaitsevassa Norilski nikelin nikkelitehtaassa vuodesta 2014 lähtien.


title: Kobolttisulfaatti

text: Aine aiheuttaa huonovointisuutta nieltynä ja pahoinvointia ja hengityksen vaikeutumista hengitettynä. Useiden muiden kobolttiyhdisteiden tavoin myös kobolttisulfaatin arvellaan olevan ihmiselle syöpää aiheuttava aine. . Aine on vaarallista vesieliöstölle .


title: Antti Favén

text: Yrjö Antti Favén (20. toukokuuta 1882 Helsinki – 17. lokakuuta 1948 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen taidemaalari. Hän oli varsinkin 1920- ja 1930-luvuilla Suomen johtava muotokuvamaalari, joka ikuisti muotokuviin Suomen ensimmäisen tasavallan eliitin.


title: Antti Favén

text: Alkujaan Hauholta lähtöisin ollut Favénin isän suku oli vuodesta 1838 omistanut Yli-Uotilan talon Urjalassa ja ottanut sen mukaan sukunimekseen "Uotila", mutta osa suvun edustajista vaihtoi sen "Favéniksi" lähtiessään opiskelemaan. Antti Favénin isoisä Antti Uotila oli "Hämeen Sanomien" perustajia ja talonpoikaissäädyn edustaja valtiopäivillä. Favénin vanhemmat olivat Helsingin yliopiston lainopillisen tiedekunnan suomen kielen lehtori Oskar Favén ja Kylmäkoskella sijainneen Hautaan kartanon leskiemäntä Ida Bertha Hildegard Nylund (o.s. Hjelt). Oskar Favén oli kiihkeä fennomaani ja kansanrunouden harrastaja, joka julkaisi itsekin runoja. Pääasiassa Pariisissa työskennellyt taidemaalari Aukusti Uotila oli Antti Favénin setä, ja hänen arvellaan saaneen innoitusta taiteilijanuran valitsemiseen varhain kuolleelta sedältään. Favénin perhe asui hänen lapsuudessaan Helsingissä ja vuodesta 1900 alkaen Hautaan kartanossa. Isä kuoli vuonna 1903, minkä jälkeen kartanoa hoiti ensin hänen äitinsä ja sitten yksi hänen kolmesta veljestään. Favén oli koko loppuikänsä virallisesti kirjoilla Kylmäkoskella. Hän myös rakennutti vuonna 1907 itselleen oman ateljeen Kylmäkosken Jalantijärven rannalle lähelle Tarpianjokea.


title: Antti Favén

text: Favén pääsi ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta vuonna 1900 ja opiskeli 1900–1901 Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Hän debytoi taiteilijain syysnäyttelyssä Helsingissä vuonna 1902 ja matkusti sen jälkeen monien aiempien suomalaisten taiteilijoiden esimerkkiä seuraten Pariisiin. Matkan mahdollisti Taideyhdistyksen hänelle myöntämä Hovingin stipendi, jonka jatkeeksi hän sai Suomen valtion matkastipendit vuosina 1905 ja 1909 sekä uuden Hovingin stipendin vuonna 1910. Hän asui ja opiskeli Pariisissa vuodet 1902–1913. Favénin ensimmäiset merkittävät työt olivat Pariisin-aikana syntyneet Bertel Gripenbergin (1902), Heikki Tandefeltin (1904) ja taiteilija Fahle Basilierin (1908) muotokuvat, joissa näkyi sekä suomalaisen kansallisen tradition vaikutus että Favénin persoonallinen psykologinen ote. Suomalaiset kriitikot alkoivat pian kilvan ylistää Favénin töitä, ja hänestä povattiin tulevaa kansallistaiteilijaa, ”uutta Edelfeltiä”. Pariisissa hän löi itsensä lopullisesti läpi osallistuessaan syksyllä 1909 suomalaistaiteilijoiden yhteisnäyttelyyn yhdessä Akseli Gallen-Kallelan, Eero Järnefeltin ja Verner Thomén kanssa. Favénin töissä nähtiin niin jäykkää tyylittelyä, räiskyvää huumoria kuin suomalaista korpitunnelmaakin. Pariisista palattuaan Favén asui vuosina 1913–1939 Helsingin Töölössä, viimeksi taiteilijakoti Lallukassa.


title: Antti Favén

text: Favénin ura Suomen ”virallisena” muotokuvamaalarina käynnistyi 1910-luvun alussa. Hänen läpimurtonsa osui Suomen taidehistoriassa vaiheeseen, jolloin suomalaisilta taiteilijoilta alettiin kansainvälisen suuntautumisen sijaan vaatia entistä enemmän kansallisen hengen ja tradition painottamista tyylissään. Aikakauden johtava suomalainen taidekriitikko Onni Okkonen latasi Favéniin paljon odotuksia. Pariisissa Favén oli omaksunut myös uuden impressionistisen tyylisuunnan ja kokeili sitä vuonna 1907 valmistuneessa työssä "Kolme veljeäni", vuosina 1910–1911 Jalannin rannalla maalaamassaan henkilösommitelmassa "Päivänpaistetta (Picknick)" sekä joissain 1910-luvulla tekemissään pienissä maisemamaalauksissa. Kun Favénin modernistista ja ranskalaisvaikutteista tuotantoa oli laajalti esillä vuonna 1917 hänen järjestämässän näyttelyssä, siihen suhtauduttiin Suomessa nihkeästi.


title: Antti Favén

text:
Suomen itsenäistymisen ja sisällissodan jälkeen Favénille avautui tie Suomen kansallisena muotokuvamaalarina, mikä loi paineen palata kansalliseen tyyliin. Ajan ihanteiden mukaisesti Favén omaksui myös maisemamaalauksissaan konservatiivisen kansallisromanttisen ja ”agraarisen” tyylin. Kansallisen ja kansainvälisen ristiriita kuitenkin säilyi hänen tuotannossaan. Hän maalasi myös arvostusta herättäneitä kansankuvauksia, joiden malleina hän käytti paljon kotiseutunsa Kylmäkosken kansanmiehiä ja -naisia. Favénin töitä oli hänen elinaikanaan esillä ulkomaisissa näyttelyissä Ruotsissa, Tanskassa, Italiassa, Unkarissa ja Itävallassa.
Favénin kansallismuotokuvamaalarin ura käynnistyi vuonna 1918 aloitetusta sarjasta valkoisen armeijan sotilaiden muotokuvia, jossa olivat edustettuna niin rivimiehet kuin ylin sodanjohto. Nimellä "Vapaussodan miehiä" tunnettu 18 taulun sarja on nykyään esillä Suomen sotamuseossa. Sittemmin Favén maalasi muotokuvat muun muassa viidestä entisestä tai tulevasta Suomen presidentistä (C. G. E. Mannerheim, K. J. Ståhlberg, P. E. Svinhufvud, Kyösti Kallio ja Risto Ryti), useista pääministereistä ja eduskunnan puhemiehistä (Lauri Ingman, J. H. Vennola, T. M. Kivimäki, Wäinö Wuolijoki, J. K. Paasikivi), muista taloudellisista ja poliittisista vaikuttajista (August Ramsay, A. O. Kairamo, Magnus Lavonius) sekä lukuisista vuorineuvoksista ja ministereistä. Erityisen merkittävänä on pidetty hänen maalaamaansa runoilija Eino Leinon muotokuvaa. Myös säveltäjä Jean Sibeliuksesta hän maalasi useita muotokuvia. Lisäksi hän maalasi vuonna 1930 suomalaisen Ehrensvärd-seuran tilauksesta Suomenlinnaan sijoitetun muotokuvan Ruotsin kuningas Kustaa V:stä ja myöhemmin tämän veljestä, prinssi Oskar Bernadottesta.


title: Antti Favén

text: Favén ikuisti kankaalle paljon Suomen virallista eliittiä, mutta jatkuvien tilaustöiden paineessa hänen työnsä muuttui rutiininomaisemmaksi ja menetti aiempaa herkkyyttään. Hän kykeni silti edelleen tavoittamaan luovasti kohteidensa persoonalliset piirteet muotokuvien sivussa tekemissään humoristisissa karikatyyreissä. Hänen pilapiirroksiaan julkaistiin muun muassa vasemmistolaisessa "Kurikka"-lehdessä sekä ruotsinkielisessä "Fyrenissä". Favén kuvitti Georg Henrik Theslöfin nimimerkillä ”Brummell & Co” vuonna 1926 julkaisemat käytösoppaat "Hieno mies – elämäntaidon ja säädyllisyyden oppikirja" ("Mannen i sino prydno – Kursbok i savoir-vivre") ja "Hieno nainen – elämäntaidon ja säädyllisyyden ohjeita" ("Kvinnan i sino prydno"). Molemmista kirjoista on julkaistu uusintapainokset vuosina 2007–2008.


title: Antti Favén

text: Suomen valtioneuvostolle kuuluvista virallisista tasavallan presidenttien muotokuvista Favén on maalannut kaksi, Ståhlbergin muotokuvan vuonna 1921 ja Svinhufvudin vuonna 1923. Kukaan muu ei ole maalannut enempää kuin yhden. Edellä mainittu "Päivänpaistetta"-maalaus päätyi myöhemmin tasavallan presidentin kesäasunnon Kultarannan seinälle.


title: Antti Favén

text: Favénin arvostus laski hieman hänen uransa myöhäisinä vuosina. Hän muutti talvisodan vuoksi vuonna 1939 sotaa pakoon Ruotsiin ja asui siellä loppuikänsä. Alkujaan hän matkusti Tukholmaan hieman ennen sodan puhkeamista pitääkseen siellä näyttelyn, mutta jäikin sinne pysyvästi asumaan. Hän asui Tukholman Karlavägenillä ja jossain määrin erakoitui viimeisinä vuosinaan. Favén jatkoi työskentelyä Ruotsissa, mutta ei saavuttanut siellä samanlaista menestystä kuin aiemmin Suomessa. Hän sai Ruotsin kansalaisuuden lokakuussa 1946. Hän kuoli melko unohdettuna Tukholman varuskunnan sairaalassa kaksi vuotta myöhemmin. Hänen tuhkauurnansa tuotiin Suomeen ja haudattiin Kylmäkosken hautausmaalle.


title: Antti Favén

text: Favén tunnettiin huolitellusta ja muodikkaasta pukeutumisestaan sekä ylellisistä ja tuhlaavaisista elämäntavoistaan. Jo Pariisin-vuosinaan hänen vierailunsa Helsingissä herättivät huomiota hänen keikarimaisten tapojensa vuoksi. Hän ystävystyi henkilökohtaisesti monien aikansa merkittävien kulttuurihenkilöiden kanssa ja oli pidetty seuramies.


title: Antti Favén

text: Favén meni vuonna 1917 naimisiin Maria Vivica Martinoffin (ent. Scalon) kanssa, mutta he erosivat vuonna 1926. Kansatieteilijä Pertti Uotila oli Antti Favénin veli. Abstraktista taiteestaan tunnettu taidemaalari Mauri Favén oli Antti Favénin veljenpoika.


title: Juha Tynkkynen

text: Juha Tynkkynen (s. 22. maaliskuuta 1954 Helsinki) on suomalainen entinen toimittaja, joka on ollut televisiotuotantoyhtiö Broadcastersin perustaja, vastaava tuottaja ja toimitusjohtaja. Tynkkynen teki musiikki/kulttuuri/elokuvatoimittajan töitä vuodesta 1974 aina 1990-luvun puoliväliin mm. Yleisradiossa Rockradiossa ja Radio Cityssä. Vuonna 1985 hän siirtyi ensimmäiseksi päätoimittajaksi silloin toimintansa aloittaneeseen Radio Cityyn. Vuonna 1990 Tynkkynen perusti yhdessä Saku Tuomisen kanssa Broadcasters oy:n. Tuotantoyhtiön myynnin jälkeen Tynkkynen ja Tuominen perustivat T&T Idealist Oy:n jonka tj:nä toimii tällä hetkellä. Tynkkynen on opiskellut Helsingin Yliopistossa sekä Budapestin ELTE -yliopistossa. Hän on myös Suomen Budapestissa toimivan kulttuuri-instituutin FinnAgoran säätiön vpj.


title: Juha Tynkkynen

text: Vuoden 2007 Radio Gaalassa Tynkkynen valittiin suomalaisen radion Hall of Fameen.


title: Kleitos Valkoinen

text: Kleitos oli makedonialainen sotilas Aleksanteri Suuren armeijassa. Hän sai lisänimen "Valkoinen" jotta hänet erotettaisiin Kleitos Mustasta.


title: Kleitos Valkoinen

text: Kleitos mainitaan taksiarkkina vuonna 327 eaa. Intian sotaretken aikana Kleitoksen, Gorgiaan ja Meleagroksen jalkaväkiosastot muodostivat armeijan esijoukon jota johtivat Hefaistion ja Perdikkas. Hydaspesjoen taistelussa Kleitos seurasi Aleksanterin mukana joen yli. Sangalan piirityksen yhteydessä Kleitos mainitaan ratsuväen komentajana. Hän toimi samassa tehtävässä malleja vastaan käydyssä kampanjassa. Kleitos lähti Krateroksen kanssa Makedoniaan vuonna 325 eaa. Krateros antoi kuitenkin Kleitokselle tehtäväksi jäädä varmistamaan laivaston rakentamista Kilikiassa. Laivaston tehtäväksi tuli turvata Hellespontos.


title: Kleitos Valkoinen

text: Vuonna 323 eaa. Kleitoksen laivasto kukisti ateenalaisen laivaston Amorgoksen luona. Triparadisoksen jaossa Kleitoksesta tuli Lyydian satraappi. Antigonos I hyökkäsi kuitenkin Kleitoksen kimppuun ja tämä pakeni Makedoniaan. Kleitos palveli aluksi Polyperkhonia makedonian laivaston päällikkönä. Vuonna 322 eaa. Kleitos kukisti Nikanorin laivaston Propontiksessa. Antigonos hyökkäsi kuitenkin laivaston kimppuun kun laivat oli vedetty maille. Laivasto yritti paeta merelle, jossa Nikanorin laivaston rippeet kukistivat sen täydellisesti. Kleitos selvisi kuitenkin hengissä, mutta jäi Lysimakhoksen vangiksi. Lysimakhos antoi teloittaa Kleitoksen.


title: Kleitos

text: Kleitos () voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Larrabee (mikroarkkitehtuuri)

text: Larrabee on Intelin koodinimi mikroarkkitehtuurille suorittimelle, jossa CPU ja GPU ovat integroituna samalle mikropiirille ().


title: Larrabee (mikroarkkitehtuuri)

text:
Arkkitehtuuria ennakoitiin julkistettavaksi vuonna 2010.
Arkkitehtuurin julkaisu on peruutettu.


title: Kimmo Helistö

text: Kimmo Helistö (s. 4. kesäkuuta 1961 Helsinki) on helsinkiläinen kunnallispoliitikko, tuottaja, muusikko ja yrittäjä. Vihreitä edustava Helistö on ollut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1993–1996 ja uudelleen vuosina 2001–2012.


title: Kimmo Helistö

text: 1980-luvulla Helistö soitti punkyhtye Kadotettujen kahdella ensimmäisellä albumilla ja hän julkaisi oman soololevynsä vuonna 1989. Vuonna 1985 Helistö aloitti toimittajana Radio Cityssä ja hän oli kolme vuotta Elävän musiikin yhdistys ELMU:n puheenjohtajana. 1990-luvun lopulla Helistö tuotti musiikkia, tapahtumia ja elokuvia Gnu Films Oy:ssä.


title: Kimmo Helistö

text: Nykyisin Helistö on yrittäjä ja Tuotantoyhtiö Kimmo Helistö Oy:n omistaja sekä isännöi helsinkiläistä yleistä saunaa, Sauna Arlaa.


title: Kimmo Helistö

text: Helistö oli ainoa Helsingin kaupunginhallituksen vihreistä, joka tuki Guggenheim Helsinki -suunnitelmaa sen kaataneessa äänestyksessä 2. toukokuuta 2012.


title: Kimmo Helistö

text: Musiikkivaikuttaja Paavo Helistö oli Kimmo Helistön isä.


title: Matti Karppanen

text: Matti Karppanen (19. lokakuuta 1873 Kuhmoniemi – 28. tammikuuta 1953 Haminalahti) oli suomalainen lintuaiheita maalannut taidemaalari ja lintujen täyttäjä.


title: Matti Karppanen

text:
Matti Karppasen vanhemmat olivat puuseppä, muurari Erkki Karppanen ja Anna Heikkinen. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1917 oli Maria Koponen ja toinen 1930 Hilja Lovisa Kauhanen. Karppanen opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1892–1893 ja saapui sitten Kuopion lähelle Haminalahteen kuuluisan lintumaalarin Ferdinand von Wrightin oppilaaksi ja avustajaksi.
Karppanen osallistui Suomen taiteilijain näyttelyihin 1897, 1899 ja 1902.


title: Matti Karppanen

text: Karppanen hankki 1904 itselleen hirsimökin Haminalahdesta ja asui siinä lopun elämäänsä. Lintuaiheisten maalausten teon lisäksi hän toimi lintujen täyttäjänä. Hän rakensi myös läheiseen järven lahteen usean kymmenen vuoden aikana ristimuotoisen keinotekoisen saaren, jolla sijaitsi istutettuja puita, pieni lautamaja ja kasvimaa. Saaren perustukset Karppanen teki paksusta pajumatosta ja alkoi sitten kuljettaa kiviä ja maata pajumaton päälle. Karppasella oli myös maakotkia ja huuhkajia elättilintuina.


title: Matti Karppanen

text: Karppanen toimi Kuopion Luonnon Ystäväin Yhdistyksessä ja Kuopion luonnontieteellisen museon kokoelmissa on hänen täyttämiään eläimiä, enimmäkseen lintuja, lähes 200.


title: Kenttätykistörykmentti 12 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 12:n (KTR 12) oli jatkosodan tykistöyksikkö, joka liitettiin osaksi 15. divisioonaa. Perustettaessa rykmentin tykkikalustona oli Yhdysvalloissa valmistettu hevosvetoinen kevyt kanuuna 75 K/17.


title: Kenttätykistörykmentti 12 (jatkosota)

text: Tyrvään patteristo (II/KTR 12) kuormattiin junaan Tyrvään asemalla 24. kesäkuuta 1941 ja juna purettiin parin päivän kuluttua Särkisalmen asemalla, mistä siirryttiin ensimmäisiin tuliasemiin Silamusjärven länsipuolelle.


title: Kari Haakana (digimedia-asiantuntija)

text: Kari Haakana on suomalainen digimedia-asiantuntija ja toimittaja. Hänet tunnetaan erityisesti bloggaajana. Haakana työskentelee Ylen internet-osastolla palvelupäällikkönä vastaten uutisten ja asian verkkopalvelujen kehityksestä sekä Yle.fi-kattokonseptista. Aiemmin hän on toiminut muun muassa Sanoma Magazines Finlandin Digital Media -yksikön kehityspäällikkönä ja "Tietokone"-lehden toimituspäällikkönä.


title: Kari Haakana (digimedia-asiantuntija)

text: Vuonna 2011 Ylen uutisten ja asian Beta.yle.fi -palvelu palkittiin interaktiivisten medioiden käyttöä edistävän IAB:n Grand One -kilpailussa parhaana kuluttajapalveluna.


title: Kari Haakana (digimedia-asiantuntija)

text: Vuonna 2004 Kari Haakana sai Suomen blogiyhteisön jakaman Kultainen Kuukkeli -palkinnon vuoden parhaasta kolumnista.


title: Four Corners

text: Four Corners on Yhdysvaltain lounaisosassa sijaitseva New Mexicon, Arizonan, Utahin ja Coloradon osavaltioiden risteyskohta. Erään esityksen mukaan se on pyöreä alue noin 200 kilometrin säteellä osavaltioiden nurkkauksesta. Seudulla on monia historiallisia ja maisemallisia nähtävyyksiä kuten Chacon kanjoni.


title: Four Corners

text: Nykyään seudulla asuu alkuperäisväestöstä muun muassa navajoja.


title: Four Corners

text: Aluetta palvelee Four Cornersin lentoasema Farmingtonissa.


title: Francesco Arese

text: Francesco Arese (s. 13. huhtikuuta 1944) on italialainen keskimatkojen juoksija. Hänen päälajinsa oli 1 500 metrin juoksu.


title: Francesco Arese

text: Arese sijoittui Ateenan EM-kilpailuissa 1969 kahdeksanneksi 1 500 metrin juoksussa ajalla 3.42,2. Seuraavissa EM-kilpailuissa Helsingissä 1971 hän voitti kultaa ajalla 3.38,4. Olympialaisissa hän karsiutui välierissä sekä Méxicossa 1968 että Münchenissä 1972.


title: Francesco Arese

text: Arese voitti universiadeissa kultaa 1 500 metrillä ajalla 3.52,7 Torinossa 1970.


title: Francesco Arese

text: Arese paransi 800 metrin juoksussa Italian ennätystä neljä kertaa ja sivusi sitä kerran sekä paransi 1 500 metrin juoksussa ennätystä viisi kertaa ja sivusi kerran. Hän voitti Italian mestaruuden 800 metrillä vuosina 1968, 1969, 1972 ja 1973 sekä 1 500 metrillä vuosina 1966, 1967, 1968 ja 1970.


title: Francesco Arese

text: Arese toimi Italian yleisurheiluliiton puheenjohtajana vuosina 2004–2012. Hän oli myös vuoden 2009 sisäratojen EM-kilpailujen järjestelytoimikunnan puheenjohtaja.


title: Henryk Szordykowski

text: Henryk Szordykowski (s. 3. kesäkuuta 1944) on uransa päättänyt puolalainen keskimatkojen juoksija. Hänen päälajinsa oli 1 500 metrin juoksu.


title: Henryk Szordykowski

text: Szordykowski sijoittui Budapestin EM-kilpailuissa 1966 kahdeksanneksi 1 500 metrin juoksussa ajalla 3.45,8. Méxicon 1968 olympialaisissa hän karsiutui 800 metrin juoksun välierissä mutta sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi ajalla 3.46,6. Ateenan EM-kilpailuissa 1969 hän saavutti 1 500 metrillä pronssia ajalla 3.39,8. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän saavutti samalla matkalla hopeaa ajalla 3.38,7. Münchenin 1972 olympialaisissa hän karsiutui 1 500 metrin välierissä.


title: Henryk Szordykowski

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Szordykowski voitti 1 500 metrin juoksussa kultaa Wienissä 1970 loppuajalla 3.48,8, Sofiassa 1971 ajalla 3.41,4, Rotterdamissa 1973 ajalla 3.43,01 sekä Göteborgissa 1974 ajalla 3.41,78. Belgradissa 1969 hän saavutti 800 metrillä hopeaa ajalla 1.47,1 sekä voitti kultaa 1+2+3+4 kierroksen viestissä, jossa Puolan joukkue pääsi kahdesta matkaan lähteneestä ainoana maaliin saakka.


title: Charles Cyphers

text: Charles Cyphers (s. 28. heinäkuuta 1939 Niagara Falls, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan monista John Carpenterin elokuvista, joista näkyvin on sheriffi Lee Brackettina kauhuelokuvaklassikossa "Halloween – naamioiden yö" (1978) ja sen jatko-osassa "Halloween 2" (1981). Muita rooleja muun muassa Clint Eastwoodin "Honkytonk Man" (1982), toimintaklassikko "Pako New Yorkista" (1981) ja Charles Bronsonin tähdittämä "Väkivallan vihollinen 2" (1982).


title: Naantalin voimalaitos

text: Naantalin voimalaitos on sähköä, kaukolämpöä ja höyryä tuottava kivihiilivoimalaitos Naantalissa Naantalin satamassa, ja sen on omistanut ensin Imatran Voima (IVO), sitten Fortum ja nykyisin Turun Seudun Energiantuotanto.


title: Naantalin voimalaitos

text: Länsi-Suomessa oli tarvetta suurelle sähköntuottajalle, joten vuonna 1960 Imatran Voima rakensi laitoksen ykkösyksikön, joka tuotti ainoastaan sähköä. Sijoituspaikaksi valittiin Naantalin satama, koska se oli hyvällä paikalla tuontipolttoaineen kannalta ja viereiseltä Nesteen Naantalin jalostamolta saatiin osaavaa työvoimaa rakentamaan laitosta. Myös maaperän kalliopohjan ansiosta paikalle voitaisiin myöhemmin rakentaa maakaasua hyödyntävä laitos. Nykyään Naantalin voimalaitos tuottaa sähkön lisäksi suurimman osan Turun seudun kaukolämmöstä ja lähiseudun teollisuuslaitosten käyttämästä höyrystä.


title: Naantalin voimalaitos

text: Kaukolämpöä laitos on tuottanut vuodesta 1982 lähtien. Pääpolttoaineena on kivihiili, mutta käynnistyksessä ja varapolttoaineena käytetään raskasta polttoöljyä, jonka lisäksi poltetaan sahanpurua ja jalostamokaasua Nesteen viereiseltä jalostamolta. 1990-luvulla investoitiin ilmansuojelutekniikkaan: vuonna 1992 rakennettiin uusi 134 metriä korkea savupiippu ja rikinpoistolaitos, jonka puhdistuskyky on hiilen laadusta ja käyttöolosuhteista riippuen 70–90 prosenttia. Vuonna 1972 Naantali voimalaitos oli Pohjoismaiden suurin hiilivoimalaitos. Vuonna 1979 IVO teki ensimmäisen sopimuksen kaukolämmön toimittamisesta Turun alueelle. Fortum myi Naantalin voimalaitoksen TSME:lle (Turun Seudun Maakaasu ja Energiantuotanto Oy:lle, nyk. TSE) vuonna 2012; kauppahinta oli 73,8 miljoonaa euroa. Omistusoikeus laitokseen siirtyi TSME:lle 31. joulukuuta 2012. Fortum jatkaa laitoksella käyttö- ja kunnossapitopalvelun tuottamista.


title: Naantalin voimalaitos

text:
Kaukolämpöä voimalaitos tuottaa 180 000 asukkaalle Turkuun, Naantaliin, Raisioon ja Kaarinaan.
Voimaitos tuottaa sähkötehoa 256 megawattia, kaukolämpötehoa 350 megawattia ja prosessihöyrytehoa 80 megawattia.
Naantalin voimalaitos tuottaa sähköä siirtoverkkon noin 1 000 gigawattituntia, höyryä noin 600 gigawattituntia ja kaukolämpöä lämmönsiirtoverkkoon noin 1 500 gigawattituntia vuodessa.


title: Naantalin voimalaitos

text: Voimalaitoksen pohjoispuolella sijaitsee Luolalanjärvi, jota on 1990-luvulla jopa kaavailtu täytettäväksi osittain voimalan hiilikentäksi.


title: Naantalin voimalaitos

text: Naantalin voimalaitoksen viereen aloitettin vuoden 2014 lopulla rakentamaan Naantalin monipolttovoimalaitosta, joka käyttää polttoaineena kivihiilen ja jalostamokaasun lisäksi biopolttoaineita kuten puuhaketta. Hanke on ensimmäinen allianssimallilla toteutettu teollisuushanke Suomessa. Naantalin monipolttovoimalaitoksen rakennushanke voitti Vuoden työmaa 2016 -palkinnon. Uuden laitoksen on tarkoitus korvata vanha kivihiilivoimalaitos. Monipolttoainevoimalaitos otettiin tuotantokäyttöön syksyllä 2017. Joulukuun alussa 2017 Naantalin kivihiilivoimalaitoksen kolmesta yksiköstä kolmosyksikkö oli käytössä. Varalaitoksena toimii kakkosyksikkö ja sillä on käyttötunteja jäljellä 8 000 tuntia. Vuokrattu ykkösyksikkö kuuluu Fingrid Oyj:n tehoreservijärjestelmään.


title: Vladimir Pantelei

text: Vladimir Pantelei (s. 3. toukokuuta 1945) on 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa menestynyt neuvostoliittolainen keskimatkojen juoksija. Hänen päälajinsa oli 1 500 metrin juoksu.


title: Vladimir Pantelei

text: Pantelei sijoittui Ateenan EM-kilpailuissa 1969 kymmenenneksi 1 500 metrillä ajalla 3.45,0. Hänen edellään yhdeksänneksi sijoittui suomalainen Pekka Vasala. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 Pantelei oli samalla matkalla jälleen kymmenes ajalla 3.42,9 ja jälleen Vasala tuli juuri hänen edellään maaliin. Münchenin 1972 olympialaisissa Pantelei sijoittui Vasalan voittamassa 1 500 metrin loppukilpailussa kahdeksanneksi ajalla 3.40,2. Rooman EM-kilpailuissa 1974 hän sijoittui 1 500 metrillä ajalla 3.41,4 viidenneksi – tällä kertaa yhden sijan Pekka Vasalaa parempana.


title: Vladimir Pantelei

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Pantelei saavutti 1 500 metrin juoksussa pronssia Wienissä 1970 loppuajalla 3.49,8 sekä hopeaa Sofiassa 1971 ajalla 3.41,5.


title: Viitehintajärjestelmä

text: Lääkkeiden viitehintajärjestelmä on reseptilääkkeisiin liittyvä käytäntö, jossa lääkkeestä maksettavalle korvaukselle määritellään katto. Potilaan yhteiskunnalta saama korvaus voidaan esimerkiksi laskea lääkettä vastaavan edullisemman rinnakkaislääkkeen perusteella. Viitehintajärjestelmä on käytössä miltei kaikissa läntisen Euroopan maissa, mm. Tanskassa, Saksassa ja Ruotsissa sekä Kanadassa ja Uudessa-Seelannissa. Järjestelmä kannustaa edullisempien rinnakkaislääkkeiden käyttöön ja lisää lääkealan kilpailua tuoden yhteiskunnalle ja potilaille merkittäviä säästöjä.


title: Viitehintajärjestelmä

text: Eri maissa on käytössä erilaisia viitehintajärjestelmiä, joissa lääkkeet jaotellaan tietyin perustein viitehintaryhmiin. Geneerinen viitehintajärjestelmä perustuu samaan vaikuttavaan lääkeaineeseen, ja siinä valmisteet ryhmitellään vaikuttavan aineen, käyttötarkoituksen ja vahvuuden mukaan. Terapeuttinen viitehintamalli puolestaan perustuu lääkevalmisteiden hoidolliseen samanarvoisuuteen; vaikuttavan lääkeaineen ei siis tarvitse ryhmään kuuluvilla lääkkeillä olla sama.


title: Viitehintajärjestelmä

text: Suomessa otettiin käyttöön geneerinen viitehintajärjestelmä 1.4.2009. Suomen viitehintajärjestelmä koostuu viitehintaryhmistä, joissa maksettava korvaus määritellään edullisemman markkinoilla olevan rinnakkaisvalmisteen mukaan. Potilaalle maksettava Kela-korvaus lasketaan siis edullisemman vastaavan, vaihtokelpoisen rinnakkaislääkkeen perusteella, vaikka lääkäri olisi määrännyt kalliimman alkuperäisvalmisteen. Jos potilas haluaa viitehintaa kalliimman lääkkeen, hän maksaa itse lääkkeen hinnan ja Kela-korvauksen välisen erotuksen.


title: Viitehintajärjestelmä

text: Viitehintaryhmät perustuvat Lääkelaitoksen neljännesvuosittain vahvistamaan luetteloon keskenään vaihtokelpoisista lääkevalmisteista. Viitehintaryhmässä on siis alkuperäisvalmistajan lääke ja yksi tai useampia sitä vastaavia vaihtokelpoisia rinnakkaisvalmisteita.


title: Viitehintajärjestelmä

text: Viitehintaryhmään kuuluville lääkkeille on määritelty ns. hintaputki. Hintaputki tarkoittaa, että Kela-korvaus maksetaan myös edullisimmasta lääkevalmisteesta hinnaltaan vähän poikkeavista viitehintaryhmään kuuluvista valmisteista. Hintaputken tarkoituksena on taata potilaalle Kela-korvaus, vaikka apteekissa ei olisi saatavilla esimerkiksi aivan halvinta rinnakkaisvalmistetta. Hintaputkessa viitehinta on 1,50 euroa ryhmän halvimman lääkkeen hintaa korkeampi, jos ryhmän edullisimman valmisteen hinta on alle 40 euroa. Yli 40 euroa maksavien lääkkeiden hintaputki on kaksi euroa. Jos siis viitehintaryhmän edullisin lääke maksaa esimerkiksi 25 euroa, saman Kela-korvauksen saa myös 26,50 euroa maksavasta lääkkeestä.


title: Viitehintajärjestelmä

text: Viitehintajärjestelmä täydentää Suomessa huhtikuusta 2003 voimassa ollutta lääkevaihtoa. Lääkevaihto on käytäntö, jossa lääkärin määräämän alkuperäislääkkeen tilalle vaihdetaan potilaan suostumuksella apteekissa edullisempi rinnakkaisvalmiste. Vaihdon ansiosta potilas saa edullisemman lääkkeen, jonka mukaan maksetaan myös Kela-korvaus viitehintajärjestelmän tultua voimaan.


title: Viitehintajärjestelmä

text: Viitehintajärjestelmään on sisällytetty vuoden 2006 lääkelain muutoksessa lääkevaihdon ulkopuolelle jätetyt tietyt rinnakkaisvalmisteet. Tuolloin lääkevaihdon ulkopuolelle rajattiin sellaiset Suomessa analogiamenetelmäpatentilla suojatut lääkkeet, joilla oli tuotepatentti voimassa vähintään viidessä EU-maassa.


title: Viitehintajärjestelmä

text: Lääkäri voi kieltää lääkevaihdon hoidollisin tai lääketieteellisin perustein. Tällöin hän merkitsee vaihtokiellon lääkemääräykseen, ja potilaan saama Kela-korvaus lasketaan alun perin määrätyn lääkkeen hinnan perusteella.


title: Götan hovioikeus

text: Götan hovioikeus () on ruotsalainen Jönköpingissä sijaitseva hovioikeus. Sen perusti kuningatar Kristiina vuonna 1634. Götan hovioikeus oli silloisen Ruotsin valtakunnan neljäs hovioikeus, Svean hovioikeuden, Turun hovioikeuden ja Tarton hovioikeuden jälkeen. Götan hovioikeustalo valmistui vuonna 1650 ja hovioikeus toimii tiloissa edelleen. Hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvat Kalmarin, Kronobergin, Jönköpingin, Itä-Götanmaan ja Örebron läänit.


title: Warteggin piirrostesti

text: Warteggin piirrostesti (Wartegg Zeichen Test) eli lyhennettynä WZT on projektiivisiin testeihin ja ilmaisuanalyysimenetelmiin kuuluva psykologinen testi, jota käytetään lähinnä persoonallisuuden arvioimiseen. Testin kehitti itävaltalais-saksalainen psykologi Ehrig Wartegg (1897-1983) Leipzigin yliopistossa 1930-luvulla. Sitä on käytetty Suomessa laajalti. Anglosaksisiin maihin sen käyttö ei levinnyt, minkä vuoksi suuri osa sitä koskevasta alkuperäisestä julkaisutiedosta on saksankielistä.


title: Warteggin piirrostesti

text: Testissä tutkittavalle annetaan lomake, jossa on kahdeksan nelikulmaista ruutua. Kussakin ruudussa on abstrakti merkki tai merkkejä, joita tutkittavaa pyydetään käyttämään piirroksen alkuna ja täydentämään ne valmiiksi piirroksiksi.


title: Warteggin piirrostesti

text: Ruuduissa olevien piirroksenalkujen ajatellaan olevan niin sanottuja reseptiivisymboleja, jolloin tiettyyn ruutuun piirretyn vastauksen ajatellaan heijastavan juuri tiettyjä tutkittavan persoonallisuuden elementtejä. Vastauksia tulkittaessa taustalla on oletus valmiiden piirrosten symboliarvosta. Psykologiaa, filosofiaa ja psykoanalyysia opiskellut Wartegg oli nuorena kiinnostunut modernista taiteesta, kuten Wassily Kandinskysta ja Kleestä, ja siihen liittyvästä symboliikasta. Hän itse perustikin teoriansa piirroksenalkujen symboliarvoista osittain 1920-luvun taideteorioihin ja osittain mystiseen filosofiaan. Testilomakkeen kuviot muistuttavatkin varhaisia abstrakteja taideteoksia. Wartegg ei testiään kehittäessään tiettävästi kuitenkaan hyödyntänyt yhteyttä toiseen tunnettuun senaikaiseen projektiiviseen menetelmään, Hermann Rorschachin musteläiskätestiin, vaikka tosin mainitsi sen joissakin kirjoituksissaan.


title: Warteggin piirrostesti

text: Warteggin itsensä mukaan lomakkeella olevien kahdeksan piirroksenalkujen symbolimerkitys ja vastaava psyyken osa-alue ovat ylhäältä vasemmalta oikealle lukien seuraavat:Testistä on sittemmin julkaistu hieman toisistaan poikkeavia tulkintakäytäntöjä sisältäviä ohjekirjoja. Tulkinnassa voidaan kiinnittää huomiota esimerkiksi siihen, millä tavoin piirroksenalku on integroitu valmiiseen kuvaan, sekä piirroksen yleisiin piirteisiin. Piirroksissa ilmeneviä piirteitä voidaan myös pisteyttää. Jos testin toimivuutta arvioidaan kvantifiointia, empiiristä tutkimusta ja tilastollista analyysiä edellyttäviä nykykriteereitä vasten, ei tällaisin menetelmin osoitettavasta toimivuudesta ole näyttöä. Monien muiden projektiivisten testien tavoin subjektiiviset kokemukset testin toimivuudesta voivat kuitenkin olla hyviä. Testiä ei edellä todetun vuoksi suositella käytettäväksi yksinään, vaan testitulosten perusteella syntyvät oletukset tulisi tutkia muilla testimenetelmillä.


title: Warteggin piirrostesti

text: Laissa yksityisyyden suojasta työelämässä säädetään, että käytettäessä psykologisia testauksia soveltuvuusarvioinnin yhteydessä työnantajan on varmistettava, että testejä tehtäessä käytetään luotettavia testausmenetelmiä. Kansainvälisen työjärjestö ILO:n ohjeistossa todetaan, että grafologiset, astrologiset ja muut näihin verrattavat testit tulisi olla poissuljettuja työnantajan taholta esimerkiksi työhönottotilanteessa.


title: Compass Point Studios

text: Compass Point Studios oli tunnettu levytysstudio Nassaun kaupungissa Bahamalla. Sen perusti Island Recordsin perustaja Chris Blackwell vuonna 1977. Muun muassa AC/DC levytti menestysalbuminsa "Back in Blackin" (1980) Compass Pointin studiolla. Myöhemmin vuonna 1983 AC/DC levytti siellä myös "Flick of the Switchin" ja sen jälkeen "Who Made Whon".


title: Compass Point Studios

text: Studiolla ovat levyttäneet myös Judas Priest, Grace Jones, Iron Maiden, The Rolling Stones, Talking Heads, Robert Palmer, Jimmy Buffett, The B-52’s, Emerson, Lake & Palmer, Spandau Ballet, Roxy Music, Shania Twain, Shakira, The Tragically Hip, Mariah Carey, Céline Dion, Björk, Widespread Panic, R.E.M., Liz Phair, Joss Stone ja U2.


title: Compass Point Studios

text: Studio lopetti toimintansa Bahamalla vuonna 2010.


title: Väinö Tanner (täsmennyssivu)

text: Väinö Tanner voi tarkoittaa seuraavia:


title: Edward Cullen

text: Edward Cullen (oik. Edward Anthony Masen) on kuvitteellinen hahmo Stephenie Meyerin kirjasarjassa "Houkutus". Hän on vampyyri, joka rakastuu Bella Swaniin. Elokuvasarjassa Edwardia esittää Robert Pattinson.


title: Edward Cullen

text: Hahmon kehitykseen vaikuttivat L. M. Montgomeryn Gilbert Blythe, Jane Austenin Fitzwilliam Darcy ja erityisesti Charlotte Bronten Edward Rochester, joka näkee itsensä Edwardin tapaan hirviönä.


title: Edward Cullen

text: Edward ja hänen vanhempansa sairastuivat espanjantautiin vuonna 1918. Hänen isänsä Edward Masen kuoli ensimmäiseen taudin aaltoon. Ennen kuolemaansa Edwardin äiti Elizabeth pyysi häntä hoitanutta lääkäriä Carlisle Cullenia tekemään kaikkensa poikansa pelastamiseksi. Carlisle toimi hänen toiveidensa mukaan, kun Edward oli lähellä kuolemaa. Hän vei Edwardin sairaalasta kotiinsa ja muutti hänet vampyyriksi. Carlisle jopa uskoi, että Elizabeth tiesi hänen olevan vampyyri ja että se oli ainoa tapa pelastaa Edward.


title: Edward Cullen

text: Edwardilla oli kapinallinen kausi vampyyrielämänsä alussa ja hän käytti ajatustenlukukykyään tappaakseen kauheimmat ihmiset yhteiskunnasta. Myöhemmin hän katui päätöstään ja palasi Carlislen luo elämään eläinten eikä ihmisten verellä. Carlisle Cullen muutti myös kolme muuta ihmistä vampyyreiksi ja heistä tuli yhdessä heidän perheensä. Myöhemmin kaksi muuta perheenjäsentä liittyivät heihin.


title: Edward Cullen

text: "Houkutuksessa" Edward tapaa Bella Swanin, ihmistytön, jonka ajatuksia hän ei pysty lukemaan ja jonka veri tuoksuu vastustamattoman hyvälle. Edward taistelee kasvavaa houkutusta vastaan, mutta pelastettuaan Bellan hengen muutamaan otteseen hän sortuu ja yllättäen rakastuu Bellaan. Edward myöntää Bellalle olevansa vampyyri ja vaikka hän pysyy fyysisesti 17-vuotiaana, hän on oikeasti syntynyt vuonna 1901. Hänen adoptioisänsä Carlisle Cullen muutti hänet vampyyriksi pelastaakseen hänet kuolemasta espanjantautiin Chicagossa, Illinoisissa. Carlisle opetti Edwardille moraalisen ajattelukyvyn, joka on tuntematon suurimmalle osalle vampyyreista, ja keskeinen asia hänen elämäänsä on kieltäytyminen ihmisverestä.


title: Edward Cullen

text: Edward kuitenkin varoittaa alituisesti Bellaa olemasta kanssaan, sanoen Bellan hengen olevan vaarassa, jos hän jatkaa suhdettaan Edwardiin. Bellan rakkaus ja luottamus Edwardiin estävät häntä kuulemasta varoituksia, vaikka hänestä tuleekin pian James-vampyyrin kohde. Toisin kuin Cullenit, jotka ovat erilaisia eli kasvisyöjiä. James juo säännöllisesti ihmisverta eikä hän aio lopettaa ennen kuin on juonut myös Bellan verta. Perhe apunaan Edward pelastaa Bellan hengen, mutta pelko vaaroista, joita Bella tulisi kohtaamaan, säilyy.


title: Edward Cullen

text: "Uudessakuussa" Edwardin pelko Bellan turvallisuudesta lisääntyy, kun Bella viiltää sormensa paperiin ja Jasper melkein hyökkää hänen kimppuunsa. Tarkoituksenaan suojella Bellaa, Edward vakuuttaa Bellan siitä, ettei enää rakasta tätä ja muuttaa pois perheensä kanssa, särkien samalla Bellan sydämen. Edwardin on vaikea elää ilman Bellaa, ja hän masentuu tarkoituksettomasta elämästään. Kun Edward kuulee siskoltaan Rosalielta, että Bella olisi tehnyt itsemurhan, hän aikoo saada italialaisen vampyyriryhmän, Volturit, tappamaan itsensä. Yhdessä Alicen kanssa Bella ryntää Italiaan ja pysäyttää Edwardin ennen kuin hän menee ihmisjoukon keskelle ja paljastaa itsensä auringon valossa.


title: Edward Cullen

text: Edward selittää miksi lähti ja pahoittelee asiaa Bellalle. Edward kertoo, että elämä ilman Bellaa on hyödytöntä eikä hän halua elää ilman tätä. Bella antaa Edwardille anteeksi ja he jatkavat suhdettaan niin kuin Edward ei olisi ikinä edes lähtenyt. Bella pyytää onnistunein seurauksin Culleneiden perheeltä tukea siihen, että hänestäkin tulisi vampyyri. Edward on raivoissaan tästä, mutta myöhemmin hän kertoo muuttavansa Bellan itse, jos Bella suostuu ensin menemään naimisiin hänen kanssaan.


title: Edward Cullen

text: "Epäilyksessä" Bella suostuu Edwardin kosintaan, mikäli hän muuttaa Bellan vampyyriksi. Edward suostuu, jos se tapahtuisi vasta, kun he ovat aviossa. Kirjan juonta ohjaavat Victorian juonet. Hän haluaa kostaa puolisonsa Jamesin kuoleman ja Victoria jahtaa Bellaa ja luo uusia vampyyreita rakentaakseen armeijan. Ihmissudet ja vampyyrit tekevät aselevon, jotta voisivat taistella yhdessä Victoriaa vastaan. Aselepo on kuitenkin vaarassa, kun Bella tajuaa, että Jacob Black merkitseekin hänelle enemmän kuin hän luuli. Edward hyväksyy sen, että Bella välittää Jacobista. Voitokkaasti hän tuhoaa Victorian ja Bella tajuaa, että Edward on kaikkein tärkein asia hänen elämässään.


title: Edward Cullen

text: "Aamunkoissa" Edward ja Bella menevät naimisiin. Bella tulee raskaaksi heidän kuherruskuukaudellaan ja sikiöstä kasvaa puoliksi ihminen ja puoliksi vampyyri, joka melkein tuhoaa Bellan. Edward yrittää saada Bellan tekemään abortin, jotta Bella pysyisi hengissä. Bella kuitenkin tuntee siteen itsensä ja syntymättömän lapsensa välillä ja aikoo synnyttää lapsen. Edward oppii myös rakastamaan lasta, kun hän alkaa kuulla sen ajatukset ja tajuaa, ettei hän halua Bellalle mitään pahaa ja rakastaa myös Bellaa. Bella melkein kuolee synnyttäessään, mutta Edward auttaa heidän tyttövauvansa maailmaan ja antaa Bellalle myrkkyään ruiskun avulla. Myrkky parantaa Bellan haavat ja tekee hänestä vampyyrin. Bellan tuskaisen muodonmuutoksen aikana Jacob leimaantuu heidän tyttövauvaansa Renesmeehen.


title: Edward Cullen

text: Kun Irina-vampyyri luulee Renesmeetä kuolemattomaksi vampyyrilapseksi, Volturit saapuvat tuhoamaan Cullenit. Edward, Bella ja muut liittoutuneet vampyyrit vakuuttavat Volturit siitä, ettei Renesmee ole kuolematon lapsi, eikä hän uhmaa vampyyrien olemassaoloa. Volturien lähtiessä Edward ja Bella ovat vapaita elämään elämäänsä rauhassa ja ikuisesti tyttärensä kanssa.


title: Edward Cullen

text: Edwardia kuvataan kirjoissa charmikkaaksi, kohteliaaksi, määrätietoiseksi ja erittäin itsepäiseksi. Hän on erittäin suojelevainen Bellaa kohtaan ja laittaa hänen turvallisuutensa, ihmisyytensä ja hyvinvointinsa aina etusijalle. Edwardilla on usein tapana ylireagoida, erityisesti tapauksissa, joissa on kyseessä Bellan turvallisuus. Hän kertoo joitakin asioita elämästään 1900-luvulta, ja osaa olla erittäin romanttinen. Edward näkee itsensä hirviönä ja rakastuttuaan Bellaan hän toivoo epätoivoisesti, että hän olisi itsekin ihminen.


title: Edward Cullen

text: Kuten kaikki vampyyrit "Houkutus"-sarjassa, Edward kuvataan mahdottoman kauniiksi. Monissa kirjan kohdissa Bella vertaa Edwardia myyttiseen Kreikan Adonikseen. Edwardin iho on ”kuin marmoria”; erittäin kalpea, jääkylmä ja se kimaltelee auringossa. Bella kuvaa Edwardin olevan täydellinen ja että hänellä on kulmikkaat ja korkeat poskipäät, vahvat leukaperät, suora nenä ja täyteläiset huulet. Hänen hiuksensa ovat sotkuisesti ja ne ovat väriltään epätavallisen pronssinväriset, ne hän peri biologiselta äidiltään. Hänen silmänsä, jotka hänen ihmisyytensä aikana olivat vihreät, ovat nyt kullanruskeat. Hänen ulkonäkönsä vaihtelee sen mukaan kuinka ”nälkäinen” hän on: silmät tummenevat, tullen melkein mustiksi ja hänen silmiensä alle ilmestyvät tummat varjot. Hänen vartalonsa on hoikka ja lihaksikas.


title: Edward Cullen

text: Edward, kuten muutkin Houkutus-sarjan vampyyrit, on yliluonnollisen kaunis, vahva, nopea, kestävä ja ketterä. Hänen tuoksunsa ja äänensä ovat erittäin vietteleviä, jopa niin paljon, että hän joskus ”häikäisee” Bellan yksinkertaisesti vahingossa. "Houkutuksessa" Edward selittää, että kuten muidenkaan vampyyrien, hänen ei tarvitse hengittää, vaikka hän niin tekeekin, koska se auttaa haistamaan ympäristön. Hän voi niellä tavallista ruokaa, mutta se ei ole hänen ruokavalioaan. Hän vertaa eläimen verellä elämistä (ihmisveren sijaan) samaan kuin jos ihminen yrittäisi elää tofulla. Edward ja muut vampyyrit eivät nuku koskaan.


title: Edward Cullen

text: Niiden taitojen lisäksi joita muutkin vampyyrit omaavat, Edwardilla on erityisiä kykyjä. Hän on Culleneista nopein ja voittaa heistä kenet tahansa juoksemisessa. Edward osaa myös lukea toisten ajatuksia, lukuun ottamatta Bellaa, jolla on ”kilpi” eli kyky joka torjuu kaikki vampyyrien mieleen suuntautuvat erikoiskyvyt. Sen sijaan kaikki fyysiset kyvyt toimivat Bellaan normaalisti. Edwardin puhetyyli on kuin 1900-luvulta.


title: Edward Cullen

text: Edward on musikaalinen ja hän osaakin soittaa pianoa kuin virtuoosi. Hän nauttii lähes kaikenlaisesta musiikista mukaan lukien klassinen, jazz, metalli, vaihtoehtorock ja punk/rock. Hän ei kuitenkaan pidä countrysta. Hän perustaa eniten indie rockista ja arvostaa rockia ja klassista saman verran. Hän mainitsee "Houkutuksessa", että hän pitää 1950-luvun musiikista enemmän kuin 1960-luvun, eikä pidä lainkaan 1970-luvun ja sanoo että 1980-luvun musiikki oli ”siedettävää”.


title: Edward Cullen

text: Edward omistaa Volvo C30:n ja Aston Martin V12 Vanquishin, joista jälkimmäinen on hänen autonsa ”erikoistilaisuuksia” varten. Hän antoi myös siskolleen Alicelle lahjaksi Porsche 911 Turbon kirjassa "Epäilys". Edward osti myös moottoripyörän, jotta voisi ajaa Bellan kanssa, mutta antoi sen Jasperille tajuttuaan, että Bellan moottoripyöräharrastus oli juttu, jonka hän halusi jakaa Jacobin kanssa.


title: Edward Cullen

text: Carlisle Cullen muutti Rosalien vampyyriksi löydettyään tämän lähes kuolleena kadulta. Hänellä oli vaaleat hiukset ja häntä kuvattiin maailman kauneimmaksi naiseksi. Carlisle oli aluksi toivonut, että Edward saisi hänestä kumppanin. Heidän tunteensa toisiaan kohtaan olivat kuitenkin pelkästään sisarukselliset, ja Rosalie rakastuikin pian Emmett McCartyyn.


title: Edward Cullen

text: Tanya on vaaleahiuksinen vampyyri, joka asuu Denalissa, Alaskassa perheensä kanssa. He ovat ainoa ryhmä Cullenien lisäksi, jotka elävät ainoastaan eläinten verellä. Hän tunsi kiinnostusta Edwardia kohtaan heti ensitapaamisella, mutta Edward torjui hänet kohteliaasti. Myöhemmin Edward kertoo hieman mustasukkaiselle Bellalle, että Tanyasta ei ole hänelle mitään uhkaa. Hän myös kiusoittelee Bellaa sanomalla, että hän perustaa enemmän bruneteista.


title: Edward Cullen

text:
Bella Swanista tulee Edwardin vaimo. Edward tunsi suurta houkutusta Bellan verta kohtaan ja se teki hänen olonsa Bellan seurassa äärimmäisen vaikeaksi. Uusikuussa Edward jättää Bellan, koska luulee suojelevansa sillä tavalla Bellaa itseltään ja omalta luonnoltaan. Bella ja Edward menevät viimeisessä kirjassa "Aamunkoi" naimisiin, ja saavat tyttären, mikä miltei tappaa Bellan. Bella ja Edward kokevat monia hankaluuksia, mutta pääsevät lopulta elämään rauhallista elämää yhdessä tyttärensä Renesmeen kanssa.
Bella on Edwardin ainoa rakkaus.


title: Edward Cullen

text: Seth on yksi La Pushin ihmissusilauman nuorimmista jäsenistä. Aluksi Edwardin ja Sethin välillä ei ollut mitään, mutta kun Cullenit ja sudet liittoutuivat taistellakseen Victoriaa vastaan, Seth ja Edward päätyivät taistelemaan yhdessä Victoriaa ja Rileyta vastaan. Kun heidät oli päihitetty, Edwardin ja Sethin välille muodostui selvä yhteys, vaikka ihmissudet ja vampyyrit ovatkin luontaisia vihollisia.


title: Edward Cullen

text: "Aamunkoissa" Sethista ja Edwardista tulee läheiset ystävät. Tämä ystävyys on osasyy siihen, että Seth liittyi Jacobin laumaan, kun Sam päättää hyökätä Culleneita vastaan. Seth seisoo myös Culleneiden puolella kun Volturit saapuvat tuhoamaan heidät.


title: Edward Cullen

text: Jacob on yksi Edwardin ystävistä ja Bellan paras ystävä. Aluksi Jacob ei välittänyt siitä, että Bella oli Edwardin kanssa, mutta muututtuaan sudeksi, Jacob luo vihamielisiä tunteita Edwardia kohtaan, koska sudet ja vampyyrit ovat vihollisia. Tämä viha oli myös osaksi Jacobin Bellaa kohtaan tuntemien romanttisten tunteiden syytä.


title: Edward Cullen

text: Lopulta Jacob tunnustaa Bellalle tunteensa. Tästä huolimatta Edward ei ikinä vihaa Jacobia, vaikka Jacob huijaa Bellan suutelemaan itseään ja Bella tajuaa myös tunteensa. Kun Bella kertoo Jacobille valinneensa Edwardin, Jacobin vihaa Edwardia kohtaan kasvaa suurimmaksi, kuin mitä se tulee koskaan olemaan.


title: Edward Cullen

text: "Aamunkoissa" Jacobin viha alkaa laantua, kun Bella tulee raskaaksi Edwardille. Kun Jacob on raivoissaan siitä, että Edward on saattanut Bellan raskaaksi ja että vauva lähes tappaa Bellan, heidän välilleen muodostuu yhteinen viha vauvaa kohtaan. Jacob tuntee itsensä petetyksi, kun Edwardkin alkaakin rakastaa vauvaa kuultuaan sen ajatukset. Renesmeen syntymän jälkeen Jacob leimaantuu häneen. Edward ärsyyntyy tästä, mutta ymmärtää Jacobin leimaantumisen olevan tahaton, ja ettei Jacob saanut valita tunteitaan Renesmeetä kohtaan. Tämän jälkeen heidän tunteensa toisiaan kohtaan tulevat ystävällisemmiksi.


title: Edward Cullen

text: Kun he seisovat yhdessä Voltureita vastaan, Edward hyvästelee Jacobin kutsuen tätä pojakseen, näillä sanoilla: Hyvästi Jacob, veljeni... poikani ("Aamunkoi" kpl 37). Volturien lähdettyä Edward ja Jacob ovat ystäviä ja ymmärtävät toisiaan.


title: Edward Cullen

text:
Edwardin biologiset vanhemmat olivat Edward Masen vanhempi ja Elizabeth Masen. Edward vanhempi kuoli vuonna 1918 espanjataudin ensimmäisessä aallossa. Myös hänen perheensä oli sairastunut samaan tautiin. Elizabeth oli huolissaan Edwardista ja hoiti häntä sairasvuoteellaan vaikka oli itsekin vakavasti sairas. Carlisle Cullen työskenteli sairaalassa, jossa perhettä hoidettiin. Eräänä yönä tullessaan töihin Carlisle meni tarkistamaan Elizabethin ja Edwardin tilaa. Elizabeth oli heikentynyt huomattavasti; kuume oli riehaantunut hallitsemattomaksi, eikä hänen elimistönsä jaksanut enää taistella vastaan. Ennen kuolemaansa Elizabeth aneli Carlislen tekevän kaikkensa Edwardin pelastamiseksi, mikä sai Carlislen arvelemaan Elizabethin tienneen hänen olevan vampyyri. Elizabeth kuoli vajaa tunti sen jälkeen kun oli esittänyt vaatimuksensa. Carlislen mukaan Edward muistuttaa paljon äitiään. Elizabethin hiuksissa oli sama kuparinruskea sävy ja heillä on samanlaiset vihreät silmät.
Edwardin roolia jaettaessa vuonna 2008 etusijalla oli se, että vaikka Edward oli Meyerin mukaan ”epäilemättä vaikein hahmo koko ryhmästä, hän on myös ainoa johon paneuduin intohimoisesti. Ainoa näyttelijä, jonka olen ikinä nähnyt, joka voisi olla lähellä Edward Cullenia on...Henry Cavill.” Kun elokuva oli myyty Summit Entertimentille heinäkuussa 2007, Meyer sanoi; ”Kaikkein valitettavin asia minulle oli täydellisen Edwardin menettäminen”, kun Cavill silloin 24-vuotiaana olikin liian vanha täyttääkseen realistisesti roolin. Meyer raportoi nettisivuillaan, että neljä kaikkein suosituinta faniehdotusta Edwardin rooliin olivat Hayden Christensen, Robert Pattinson, Orlando Bloom ja Gerard Way. 11. joulukuuta 2007 julkistettiin että roolin sai Pattinson, joka tunnetaan Cedric Diggoryn roolista "Harry Potter ja liekehtivä pikari" -elokuvassa. Summit Entertaimentin tuotantojohtaja Eric Feig sanoi: ”On aina haaste löytää oikea näyttelijä rooliin joka on elänyt niin elävästi jokaisen lukijan mielikuvituksessa, mutta me otimme vastuun vakavasti ja olemme varmoja Robert Pattinsonista, että olemme löytäneet täydellisen Edwardin meidän Bellallemme "Houkutuksessa".” Meyer sanoi: ”Olen haltioitunut Summit Entertaimentin valinnasta Edwardin rooliin. On vain muutama näyttelijä joka pystyy näyttämään samaan aikaan sekä vaaralliselta, että kauniilta, ja vielä vähemmän näyttelijöitä, jotka voisin kuvitella Edwardin rooliin. Robert Pattinsonista tulee ihmeellinen.”


title: Edward Cullen

text: "Houkutuksen" ohjaaja Catherine Hardwicke sanoi roolien jakamisesta: ”Kaikilla on niin idealistininen mielikuva Edwardista. He olivat raivoissaan siitä kenelle aioin antaa roolin. Aivan kuin vanhat naiset sanomassa ’Sinun on parasta laittaa se oikein.’” Hän paljasti, ettei alun perin pitänyt Pattinsonin kuvasta, mutta muutti mielensä koe-esiintymisessä, joka oli rakkauskohtaus vastanäyttelijä Kristen Stewartin kanssa: ”Se oli sähköistä. Huone ajelehti pois, taivas aukesi ja olin aivan ’Tästä tulee hyvä.’” Pattinson myönsi; ”Minulla ei ole mitään ajatusta miten esittäisin osan silloin kun menin sisään ja oli hyvä tajuta se koe-esiintymisessä. Tahdoin osaa kovasti vaikken oikein edes tiennyt mikä se oli. En ollut edes lukenut kirjoja. Ja siitä vain, ’Tahdon tämän työn.’ Se oli aika paljon Kristenin ansiota.” Vuoden 2008 alussa Pattinson puhui fanien kapinasta hänen Edwardin rooliaan vastaan "Entertaiment Weeklylle": ”Lopetin fanisivujen ja blogien lukemisen sen jälkeen kun näin juttuja ’Kiitos, kuka tahansa muu.’” Hän paljasti "Evening Standardille": ”Kirjoilla on paljon faneja ja olen saanut kasoittain kirjeitä vihaisilta faneilta, jotka sanovat etten voi näytellä Edwardia, koska olin Diggory. Toivon, että pystyn todistamaan heidän ajatukset vääriksi.”


title: Edward Cullen

text: Vuonna 2008 Meyer vieraili kuvauksissa ja sanoi, että Pattinsonilla ja Stewartilla oli niin hyvä kemia että ”se saattaa aiheuttaa hengitysvaikeuksia”. Pattinson paljasti, että Meyer oli antanut hänelle aikaisen painoksen kirjasta "Midnight Sun", jossa "Houkutuksen" tapahtumat kerrotaan Edwardin näkökulmasta. Hän kertoi, että: ”Se oli asia minkä takia tykkäsin työn saamisesta, koska tyyppi ei oikeasti ole olemassa, joten voit luoda mitä ikinä haluat. Sitten kun tajusin, että oli kirja Edwardin näkökulmasta luin sen ja paljastui, että meillä oli sama näkökanta!” Rooliaan varten Pattinson kirjoitti juttuja Edwardista ja otti etäisyyttä ystäviin ja perheeseensä selittäen, että halusi tuntea eristyneisyyden. Ruumiillisesti hän paljasti että hänen oli tarkoitus saada näkyvät vatsalihakset, mutta se ei oikein onnistunut. Yhdessä kohtauksen otoksessa Edward, lahjakas pianisti, säveltää Bellalle kehtolaulun. Pattinsonille annettiin tilaisuus säveltää tähän kohtaukseen musiikki ja Hardwicke sanoi siitä: ”Kerroin hänelle, että hänen tulisi kirjoittaa yksi ja katsotaan saammeko sen toimimaan, koska se olisi tosi siistiä, jos se olisi Robin laulu. Hän soittaa kauniisti, on erittäin luova sielu, erittäin samankaltainen kuin Edward. Hän vain totaalisesti lukee kaikkein kiinnostavimpia juttuja ja näkee kiinnostavimpia elokuvia ja on erittäin itseään havannoiva ja sukeltaa omaan eksistentaaliseen itseensä.” Meyer hyväksyi; ”Jos Robert voisi kirjoittaa kehtolaulun, se lisäisi ehdottomasti vähän mystiikkaa elokuvaan, eikö lisäisikin?” Vaikka kaksi Pattinsonin sävellystä sisältyy elokuvaan, kehtolaulun sävelsi lopulta Carter Burwell.


title: Edward Cullen

text: Huhtikuussa 2008 Hardwicke sanoi Pattinsonista: ”Hänessä suurenmoista on se, että hän oikesti tuntee itsensä. Tarkoitan, että hän ei näytä tavalliselta tyypiltä. Ja kun luet kirjan, ajattelet ’Kuka ihme pystyy näyttämään tämän käsikirjoituksen mukaiselta?’, mutta luulen, että hän pystyy. Hänellä vain on nuo kauniit kasvot, jotka näyttää aivan siltä kuin kirjassa on kuvattu. Kun luet veitoksellisista poskipäistä ja kauniista leukaperistä ja kaikesta, se on kuin ’Vau. Kirjoittiko hän tämän Robille?’” Pattinson myönsi yksityiskohtaisessa haastattelussa, että hänellä on yhdistettyjä mielikuvia Edwardin kanssa; ”Luulen, että asia minkä näen kiinnostavana hänessä on se, että hän on tarinan sankari, mutta silti kiistää sankaruutensa. Vaikka hän tekisi kuinka sankarillisia tekoja, silti hän pitää itseään kaikkein itsekkäimpänä pahana henkilönä. Hän kieltäytyy hyväksymästä Bellan rakkauden häntä kohtaan, mutta samaan aikaan hän silti tavallaan tarvitsee sitä, mikä on aika tavanomainen tarinan linja. Esiintyessään "ComicConissa" heinäkuussa 2008, kun elokuvaa oli tekeillä, Pattinson kuvaili "Houkutuksen" tuomaa kokemusta näin: ”Outo. Tavallaan tiedät, että se on pohjimmiltaan kirja. Kirjalla on niin monta pakkomielteistä, pakkomielteisen lojaalia fania. On outoa, että ihmiset liittävät sinut heti hahmoon eivätkä pidä sinua näyttelijänä.” Pattinson on myös allekirjoittanut sopimuksen sarjan jatko-osista "Uudessakuussa" ja "Epäilyksessä".


title: Edward Cullen

text: Haastattelussa Pattinson myöntää ettei ole harjoitellut amerikkalaista aksenttia; ”…Minä kasvoin katsellen amerikkalaisia elokuvia… Tavallaan opin miten näytellä, tai miten vain, amerikkalaisista elokuvista.”


title: Edward Cullen

text: Larry Carroll MTV Moviesista oiti Edwardia ja Bella ”koko sukupolven rakkaustarinana”, kun taas Kirkus piti Edwardin esiintymistä "Houkutuksessa" ”yli byrotonisena”. "Houkutuksen" julkaisusta alkaen ”häikäisevän” Edwardin kehitys on jotenkin ollut kultin omainen, miljoonilla uskollisilla faneilla maailmanlaajuisesti. Kun hahmoa on kehuttu ylitsevuotamattomasti ja kutsuttu häntä ”teinityttöjen pakkomielteeksi”, muutama kritiikkikin on huomauttanut muun muassa hahmon seksismistä. Gina R. Dalfonzo "National Review Onlinesta" kuvaa Edwardia epävakaaksi ja ”petoeläimeksi”, käyttäen käyttäytymisesimerkkejä ja Bellan vakoilua tämän nukkuessa, keskustelujen salakuuntelua, ystävien valintaan vaikuttamista ja yllyttäen häntä huiputtamaan omaa isäänsä, siksi Edward on Dalfonzon milelestä ”yksi modernin fiktion paras kandidaatti hillitsevässä asteessa.” Kellan Rice "Blast Magazine" -lehdestä kritisoi Bellan ja Edwardin suhdetta sanoen että se ”romantisoi ja idealisoi… selvästi epäterveelliset – jopa herjaavat – suhteet.”


title: Silvano Simeon

text: Silvano Simeon (27. lokakuuta 1945 – 12. joulukuuta 2010) oli italialainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kiekonheitto.


title: Silvano Simeon

text: Simeon sijoittui kiekonheitossa kuudenneksi Budapestin EM-kilpailuissa 1966 tuloksella 55,96 m. Münchenin 1972 olympialaisissa hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 59,34 m. Rooman EM-kilpailuissa 1974 hän oli neljästoista tuloksella 56,14 cm ja Prahan EM-kilpailuissa 1978 kahdestoista tuloksella 59,16 m.


title: Silvano Simeon

text: Simeon voitti kiekonheiton Italian mestaruuden kymmenen kertaa eli useammin kuin kukaan muu Adolfo Consolinia lukuun ottamatta. Hänen mestaruusvuotensa olivat 1966–1967, 1969–1974, 1977 ja 1979. Italian ennätystä hän paransi yhdeksän kertaa. Milanossa 16. huhtikuuta 1967 hän paransi ennätystä kolme kertaa – edellinen ennätys oli Adolfo Consolinin yli 11 vuotta aiemmin heittämä 56,98 m. Livornossa 14. toukokuuta 1967 hänestä tuli ensimmäinen italialainen 60 metriä ylittänyt kiekonheittäjä tuloksellaan 61,72 m. Vuonna 1972 Simeon paransi ennätystä kahdesti ja vuonna 1973 kerran lukemiin 63,86 m. Vuonna 1975 hän menetti ennätyksen Armando De Vincentisille, joka paransi sitä vielä Roomassa 27. toukokuuta 1976, mutta tuossa samassa kilpailussa Simeon otti ennätyksen takaisin nimiinsä heittämällä ensin tuloksen 64,96 m ja sen jälkeen 65,10 m. Ennätys pysyi hänen nimissään helmikuuhun 1984 saakka.


title: Indonesian hallintoalueet

text: Indonesian hallintoalueet ja kaupungit on lueteltu seuraavissa taulukoissa. Hallintoalue eli on maakuntaa askelta alempi Indonesian hallinnollinen yksikkö. Hallintoalue ja kaupunki ovat hallinnollisesti samaa tasoa, ja niillä on oma paikallinen hallitus ja lainsäädäntöelin. Kaupungin ja hallintoalueen ero on väkiluvussa, alueen koossa ja sen taloudessa. Hallintoalueen pinta-ala on yleensä suurempi kuin kaupungin. Kaupungin elinkeinoihin taas ei yleensä kuulu maatalous.


title: Indonesian hallintoalueet

text: Hallintoaluetta johtaa hallintoaluejohtaja, , kaupunkia johtaa pormestari ("walikota"). Hallintoalueiden ja kaupunkien johtajat sekä edustuksellisten elimien jäsenet valitaan suorilla kansanvaaleilla viiden vuoden välein. Jakartan erityisalueen pormesterit ja hallintoaluejohtajat valitsee kuitenkin kuvernööri. Kukin hallintoalue ja kaupunki jakautuu edelleen osa-alueisiin.


title: Indonesian hallintoalueet

text: Seuraavassa on lueteltu hallintoalueet ja kaupungit maakunnittain. Maakunnassa on aina pääkaupunki.


title: Thomas Whitlock

text: Thomas "Tom" Whitlock (s. 1954) on lauluntekijä ja sanoittaja. Hänen tunnetuin sanoituksensa on vuoden 1988 kesäolympialaisten tunnuslaulu "Hand in Hand" (1988).


title: Keijulurikki

text: Keijulurikki ("Charmosyna pulchella") on Papua-Uudessa-Guineassa esiintyvä kaijalaji.


title: Keijulurikki

text: Keijulurikin pituus on noin 18 cm ja paino 24–34 g. Sen höyhenpuvun päävärit ovat punainen ja vihreä. Pää ja mahapuoli sekä pyrstön keskiosa ovat punaiset, siivet, selkä ja pyrstön tyviosa ovat vihreät. Niska ja yläperä ovat purppuranhohtavan mustat, rinnassa keltainen viiru, ja pitkähkön pyrstön kärki on keltainen. Nokka on oranssinpunainen, iiris ruskea ja koivet ruskeanharmaat. Naaras muistuttaa koirasta, mutta sillä on keltaiset laikut yläperän sivuilla. Nuori yksilö on himmeämmän värinen ja sen nokka on ruskehtava.


title: Keijulurikki

text: Keijulurikki elää Papua-Uuden-Guinean keskiosan vuoristoseuduilla. Lajin elinympäristön laajuus on 50 000–100 000 neliökilometriä. Populaation koko on arviolta noin 500 000 yksilöä. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, nimialalaji "pulchella" sekä "rothschildi". Keijulurikki on lemmikkinä melko harvinainen.


title: Keijulurikki

text: Keijulurikit elävät pääasiassa vuoristometsissä, paikoin myös alempana lähellä merta. Yleensä ne liikkuvat puiden latvustoissa pareittain tai meluavina parvina, joissa voi olla toistakymmentä yksilöä. Ne lyöttäytyvät usein muiden lurikkien ja mesikoiden seuraan.


title: Keijulurikki

text: Pesintää tapahtuu joulu-huhtikuussa. Pesintä tunnetaan vankeudessa eläneistä linnuista. Munia on tavallisesti kaksi, kooltaan 18,9×16,2 mm. Haudonta-aika on noin 25 päivää ja pesäpoikasaika noin kaksi kuukautta.


title: Keijulurikki

text: Keijulurikit syövät siitepölyä, kukkia ja mettä.


title: Jaakko Tähtinen

text: Jaakko Tähtinen (8. tammikuuta 1904 Tampere – 15. maaliskuuta 1970) oli tamperelainen arkkitehti, joka on suunnitellut suuren määrän Tampereen rakennuskantaa.


title: Jaakko Tähtinen

text: Hän piirsi sekä asuin- että toimistorakennuksia. Tähtisen päätyönä voidaan pitää vuonna 1965 valmistunutta Tampereen jäähallia. Hän on suunnitellut liikerakennuksia myös Kuopioon, Poriin ja Joensuuhun. Tähtinen teki 1950-luvun alussa Suomen Yhdyspankille mallipiirustuksen, jonka mukaan toteutettiin useita pankin konttoreita eri puolille Suomea.


title: Jaakko Tähtinen

text: Hänen poikansa Antti Tähtinen oli myös arkkitehti, joka jatkoi heidän yhteisen Arkkitehtitoimisto Tähti-Set Oy:n toimitaa.


title: Carmelo Rado

text: Carmelo Rado (s. 4. elokuuta 1933) on entinen italialainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kiekonheitto.


title: Carmelo Rado

text: Rado sijoittui Rooman 1960 olympialaisten kiekonheitossa parhaana italialaisena seitsemänneksi tuloksella 54,00 m. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 52,82 m.


title: Pakotie (vuoden 1972 elokuva)

text:
Pakotie on Sam Peckinpahin ohjaama jännityselokuva vuodelta 1972. Pääosissa ovat Steve McQueen ja Ali MacGraw, jotka olivat tuohon aikaan naimisissa. Elokuvasta tehtiin uusintaversio vuonna 1994 ja rooleissa nähdään Alec Baldwin ja Kim Basinger jotka niin ikään olivat aviopari oikeastikin.
Mestarivaras Doc McCoy (McQueen) viruu tyrmässä ja hänen vaimonsa Carol (MacGraw) rakastelee kuvernööri Jack Beynonin (Johnson) kanssa sillä ehdolla, että McCoy pääsee ehdonalaiseen. Heti vapauduttuaan sadistinen ja korruptoitunut kuvernööri pakottaa McCoyn vielä yhteen pankkiryöstöön palkkaamiensa rikollisten avuksi, sillä hän tietää tämän olevan alansa paras. Operaation loputtua Beynon pettää McCoyn ja on juuri ampumaisillaan hänet kunnes Carol tappaa Beynonin viime hetkellä. He aloittavat pitkän pakomatkan läpi Teksasin perässään poliisit ja yksi rosvoista, Rudy Butler (Lettieri) joka haluaa saada McCoyn hengiltä ja tämän osuuden ryöstösaaliista. Vaarallisten takaa-ajojen ja kiperien tilanteiden jälkeen McCoy onnistuu ampumaan Butlerin ja nuoripari ajaa kauas Meksikoon.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Pakotie" saa neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Irianinlurikki

text: Irianinlurikki ("Charmosyna josefinae") on Papua-Uudella-Guinealla elävä kaijalaji.


title: Irianinlurikki

text: Irianinlurikin pituus on noin 24 cm ja paino noin 68 g. Se on selvästi kookkaampi kuin useimmat muut melanesianlurikit. Sen höyhenpuvun päävärit ovat punainen ja vihreä. Pää, yläselkä, yläperä, mahapuoli sekä pääosa pyrstöstä ovat punaiset, siivet, selkä ja niska vihreät. Pitkähkön pyrstön kärki ja alapuoli ovat keltaiset. Nokka on oranssinpunainen, iiris keltainen ja koivet ruskeat. Naaras muistuttaa koirasta mutta sen alaselkä on vihreä. Nuori yksilö on himmeämmän värinen.


title: Irianinlurikki

text: Irianinlurikki elää Papua-Uuden-Guinean länsiosan vuoristoseuduilla. Lajin elinympäristön laajuus on 50 000–100 000 neliökilometriä. Populaation koko on arviolta yli 300 000 yksilöä. Lajista tunnetaan kolme alalajia, nimialalaji "josefinae" sekä alalajit "sepikiana" ja "cyclopum". Irianinlurikki on lemmikkinä harvinainen.


title: Irianinlurikki

text: Irianinlurikit elävät pääasiassa vuoristometsissä 750–2 000 metrin korkeudella, paikoin myös alempana. Yleensä ne liikkuvat puiden latvustoissa pareittain tai hiljaisina pikku parvina. Ne lyöttäytyvät usein keijulurikkien seuraan.


title: Irianinlurikki

text: Pesintä tunnetaan vankeudessa eläneistä linnuista. Pesä on kolossa. Munia on tavallisesti kaksi. Haudonta-aika on noin 25 päivää ja pesäpoikasaika noin kaksi kuukautta.


title: Irianinlurikki

text: Irianinlurikit syövät siitepölyä, kukkien nuppuja ja mettä sekä mahdollisesti pehmeitä hedelmiä.


title: Hannele Tonna

text: Hannele Tonna (o.s. Valkonen, s. 3. tammikuuta 1978) on suomalainen hiihtosuunnistaja ja maailmanmestari. Seuratasolla hän edustaa Hankasalmen Hankaa ja häntä valmentaa Eivind Tonna.


title: Hannele Tonna

text: Tonna – tuolloin vielä Valkonen – aloitti menestyksekkään uransa jo nuorten sarjoissa: Vuonna 1996 hän voitti viestissä MM-pronssia ja kaksi vuotta myöhemmin normaalimatkalla MM-pronssia ja viestissä MM-kultaa. Vuonna 2001 Valkonen osallistui ensimmäisiin aikuisten arvokisoihin EM-kilpailuihin ilman suurempaa menestystä. Seuraavana vuonna hän voitti Pohjoismaiden mestaruuskisoissa viestihopeaa. Toisissa EM-kilpailuissaan Castelrottossa 2003 hän voitti hopeaa keskimatkalla nousten samalla Suomen kirkkaimpaan hiihtosuunnistuseliittiin. Hän on toistaiseksi voittanut urallaan seitsemän MM-mitalia, kolme EM-mitalia ja yhdeksän PM-mitalia. Ensimmäisen MM-kultansa Valkonen voitti 2004 Åsarnassa joukkuetovereineen Liisa Anttila ja Erja Jokinen. Rusutsussa Japanissa 2009 Tonna voitti ensimmäisen henkilökohtaisen MM-kultansa sprintissä.


title: Hannele Tonna

text: Hannele Tonna on saavuttanut menestystä myös suunnistuksessa, jossa hän edustaa Asikkalan Raikasta. Tonnalla on tilillään Venlojen viestin voitto kesältä 2007, jolloin hän vastasi Raikkaan avausosuudesta.


title: Hannele Tonna

text: Tonnan isä on tunnettu hiihtosuunnistusvalmentaja Paavo Valkonen.


title: Päivät kuin unta

text: Päivät kuin unta on suomalaisen iskelmälaulaja Tapio Heinosen kokoelmalevy, joka ilmestyi syksyllä 2008.


title: Perrhaibia

text: Perrhaibia ( tai , ) oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se oli osa Histiaiotiin tetrarkiaa.


title: Perrhaibia

text: Perrhaibia käsitti Histiaiotiin ja koko Thessalian pohjoisimman osan Makedonian rajalla. Thessalialaiset hallitsivat yleensä Perrhaibiaa, mutta perrhaibialaisia pidettiin kuitenkin erillisenä kansana thessalialaisista. Perrhaibiasta ei koskaan tullut yhtä Thessalian hallintoalueista Histiaiotiin ja muiden tetrarkioiden tavoin. Perrhaibian lounaispuolella sijaitsi varsinainen Histiaiotis ja kaakkoispuolella Pelasgiotis.


title: Perrhaibia

text:
Perrhaibian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:
Kaupungeista Azoros, Dolikhe ja Pythion muodostivat Perrhaibian Tripoliin eli kolmen kaupungin liiton.


title: Perrhaibia

text: Perrhaibiaa asutti sille nimen antanut perrhaibien tai perrhaibialaisten ( tai ) heimo. Perrhaibeja pidettiin erillisinä varsinaisista thessalialaisista, ja nämä olivat todennäköisesti seudun varhaisempia asukkaita ennen thessalialaisten siirtymistä alueelle Thesprotiasta Epeiroksesta. Perrhaibit kuuluivat amfiktyoniliittoon, jossa heillä oli yksi ääni.


title: Perrhaibia

text: Perrhaibit asuttivat mahdollisesti alun perin koko Histiaiotiin aluetta. Perrhaibien sanottiin aiemmin asuttaneen myös Peneios-joen eteläpuolista aluetta Boibeis-järvelle saakka, mutta sieltä heidät olivat perinteen mukaan ajaneet pois lapiitit. Thesprotiasta saapuneiden thessalialaisten vallattua Thessalian perrhaibit siirtyivät alueen vuoristoisempaan pohjoisosaan. Perrhaibeja pidettiin sotaisina. Homeroksen mukaan heimo otti osaa Troijan sotaan, ja heitä pidettiin aitoina helleeneinä.


title: Perrhaibia

text: Persialaissotien aikana 400-luvun eaa. alkupuolella perrhaibialaiset liittyivät persialaisiin. 300-luvulla eaa. Ferain tyranni Iason liitti Perrhaibian omaan alueeseensa. Myöhemmin perrhaibialaiset olivat myös yksi Filippos II:n luoman Korintin liiton jäsenistä.


title: Harpalyke (mytologia)

text: Harpalyke oli kreikkalaisessa mytologiassa useamman eri naishahmon nimi.


title: Harpalyke (mytologia)

text: Harpalyke oli Argoksen tai Arkadian kuninkaan Klymenoksen tytär, jota pidettiin aikansa kauneimpana naisena. Hänen isänsä ihastui tyttäreensä ja pakotti tämän suhteeseen kanssaan. Harpalyken vartuttua Klymenos antoi tyttärensä Alastorille puolisoksi, mutta tuli pian katumapäälle ja haki tyttärensä takaisin itselleen. Klymenos eli häpeilemättä pitäen tytärtään kuin vaimoa. Kostaakseen isänsä rikoksen Harpalyke tappoi joko nuoremman veljensä tai isänsä kanssa saamansa pojan ja valmisti tästä ruoan isälleen. Hänen isänsä nautittua aterian Klymene pyysi jumalia päästämään hänet pois ihmiskunnasta ja hänet muutettiin linnuksi. Klymenos puolestaan surmasi itsensä ymmärrettyään perhekuntansa kohtalon.


title: Harpalyke (mytologia)

text: Harpalyke, traakialaisen kuningas Harpalykoksen tytär, menetti äitinsä heti syntymässään, jolloin hänen isänsä ruokki häntä tammojen ja hiehojen maidolla. Hänen isänsä opetti hänelle taistelutaitoja toivoen tyttärensä seuraavan häntä valtaistuimelle. Harpalyke vastasikin toiveisiin ja pelasti isänsä Neoptolemoksen hyökkäykseltä.