title: Seiken densetsu

text: "Sword of Manan" nimellä julkaistiin 16. tammikuuta 2004 usean tekijän piirtämä "Sword of Mana yon-koma manga theater" -sarjakuvakokoelma. Enterbrain julkaisi 25. helmikuuta 2004 myös peliin perustuvan mangan, jota seurasi 27. tammikuuta ilmestynyt "Sword of Mana" -romaani. Kirja käsittää kaksi Matsui Oohaman kirjoittamaa osaa. "Sword of Mana" ja "Legend of Mana" -sovitusten ohella "Seiken densetsu" -sarjakuviin kuuluu Square Enixin "Gangan Comicsin" julkaisema "Seiken densetsu: Princess of Mana", jota on tuotettu yhteensä viisi osaa. Satsuki Yoshinon piirtämän sarjan ensimmäinen osa ilmestyi 22. helmikuuta 2007.


title: Seiken densetsu

text: Multimediasivusto IGN:n mielestä "Seiken densetsu" -sarja osoitti toiminnallisella taistelujärjestelmällään, miten vuoropohjaisuudesta poikkeavistakin roolipeleistä voidaan tehdä toimivia. Pelisarjan innovaatioiden ansiosta sivusto nimesi Kōichi Ishiin yhdeksi parhaimmista videopelisuunnittelijoista. "Seiken densetsun" arvostetuimpiin puoliin kuuluu sarjan musiikki, jolle on annettu tunnustusta myös silloin, kun pelit ovat kokonaisuudessaan saaneet keskinkertaisia arvioita. "Secret of Manan" musiikkia on luonnehdittu ikimuistoiseksi. ScrewAttack piti pelin alkuvalikossa soivaa "Fear of the Heavens" -kappaletta kaikkien aikojen 7. parhaana videopelisävellyksenä. "Mystic Questin" musiikkia on sanottu tunnelmalliseksi ja "Legend of Manan" kappaleita pelin tapahtumiin ja paikkoihin hyvin sopiviksi. GameSpy luokitteli "Children of Manan" musiikin Nintendo DS:n parhaimmistoon.


title: Seiken densetsu

text: Sarjan aloittanutta "Mystic Questia" IGN piti Game Boyn parhaana toimintaroolipelinä "in" jälkeen, ja RPGFan totesi pelin olevan mahdollisesti paras konsolilleen tapahtunut asia. Square Enixin vuonna 2004 teettämän kyselyn perusteella "Mystic Quest" oli myös yhtiön suosituimpia pelejä, joista asiakkaat halusivat uudistetun version Nintendo DS:lle. Peliä seurannut "Secret of Mana" on saanut Game Rankingsissa arvostelukeskiarvon 86,5 %. Peliä on kehuttu hyvin toteutetusta taistelujärjestelmästä, grafiikasta ja moninpelistä. Se on useaan kertaan sijoittunut parhaimpien videopelien joukkoon eri pelilehtien ja -sivustojen järjestämissä selvityksissä. Vuonna 2006 "Famitsū"-lehden lukijat äänestivät pelin sijalle 97, ja se on valittu myös kaikille IGN:n toimittajien laatimille listoille. "Secret of Manaa" myytiin maailmanlaajuisesti yli 1,8 miljoonaa kappaletta. "Seiken densetsu 3" on saanut länsimaisilta kriitikoilta niin ikään hyviä arvosteluja, joissa on harmiteltu, että peli on julkaistu vain Japanissa. "Seiken densetsu 3:n" audiovisuaalista laatua on pidetty niin korkeana, että pelin on ajateltu hyödyntäneen alustansa ominaisuuksia äärimmilleen. Kauniista taustagrafiikastaan kiitelty "Seiken densetsu: Legend of Mana" oli julkaisuviikollaan NPD Group -markkinatutkimusyhtiön mukaan myydyin PlayStation-nimike. Peli julkaistiin myöhemmin Square Enixin Ultimate Hits -sarjassa, joka koostui yhtiön suosituimpien pelien uudelleenjulkaisuista.


title: Seiken densetsu

text: "World of Mana" -pelejä ei ole pidetty pelisarjan ensimmäisten osien veroisina, ja niiden arvosanat ovat vaihdelleet hyvän ja heikon välillä. Pelejä kehuttiin niiden visuaalisesta esityksestä. Juonen osalta "Children of Mana" ei kuitenkaan herättänyt arvostelijoissa mielenkiintoa, ja pelin taisteluja luonnehdittiin itseään toistavaksi. "Famitsūlta" peli tosin sai kiitettäväksi luokiteltavan arvion 36/40. "Seiken densetsu 4:ää" arvosteltiin häiritsevistä kamerakulmista, ohjauksesta ja tasohyppelykohdista. "Heroes of Manan" heikkouksina mainittiin pelaajalle epäsuotuisasti käyttäytyvä tekoäly ja vaikeus ohjata taisteluyksiköitä. 1UP.comin mielestä Ishii oli sabotoinut luomaansa pelisarjaa uusimmilla peleillään, joiden esittelemiä ideoita Eurogamer kutsui luoviksi mutta epäonnistuneiksi. RPGamer sanoi "World of Manan" tulevaisuuden olevan synkkä. Dengekin ja "Famitsūn" julkaisemien tietojen mukaan "Children of Mana" ja "Seiken densetsu 4" olivat kuitenkin kaksi viikkoa Japanin kymmenen myydyimmän pelin joukossa. "Heroes of Mana" ei sen sijaan yltänyt "Children of Manaa" vastaavaan myyntiin, minkä Ishii arveli johtuvan pelin japanilaisille vieraasta lajityypistä.


title: Vennesla

text: Vennesla on Norjan kunta Länsi-Agderin läänissä. Se on sisämaakunta, jonka rajanaapureita ovat etelässä Kristiansand, lännessä Songdalen ja Marnardal, pohjoisessa Evje og Hornnes sekä idässä Iveland ja Birkenes. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Venneslan kunnassa oli 13 756 asukasta.


title: Vennesla

text: Kunnan väkiluku kasvoi voimakkaasti ensimmäisen maailmansodan jälkeen, koska kunnan useat teollisuusyritykset tarvitsivat paljon työvoimaa.


title: Vennesla

text: Nykyinen Venneslan kunta perustettiin 1964, jolloin siihen liittyivät silloiset Hægelandin ja Øvrebøn kunnat.


title: Vennesla

text: Otra-joki virtaa kunnan lävitse, minkä vuoksi se oli luonnollinen tukinuittokeskus sekä sähkövoiman lähde. Pääelinkeinot ovat metsätalous ja teollisuus. Kunnan pinta-alasta 77 % on metsää. Suurimpia työnantajia ovat Byggma AS ja Cham Paper Groupin Hunsfosin tehdas.


title: Vennesla

text: Kunnassa on kaksi rautatieasemaa. Pääasema Vikeland Sørlandsbanenin varrella tarjoaa yhteydet Stavangeriin, Kristiansandiin, Arendaliin ja Osloon, joskaan siellä ei ole lipunmyyntiä. Sen lisäksi kunnassa on nyttemmin lakkautettu Grovanen asema, joka oli aikoinaan Setesdalbanenin pääteasema 2 km keskustasta pohjoiseen.


title: Vennesla

text: Kapearaiteinen museorautatie Setesdalbanen tarjoaa matkailijoille museojuna-ajeluja Grovanesta Røyknesin asemalle huhti-joulukuussa.


title: Let’s Dance (David Bowien albumi)

text: Let’s Dance on David Bowien vuonna 1983 julkaistu albumi. Albumi on Bowien uran kaupallisesti suurin menestys, sitä oli myyty vuoteen 2005 mennessä yli 10 miljoonaa kappaletta. "Let’s Dance" nousi listaykköseksi muun muassa Britanniassa, Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa, jossa levy pysyi listaykkösenä peräti 16 viikkoa. Levyn musiikkia on myös arvosteltu liiasta kaupallisuudesta.


title: Let’s Dance (David Bowien albumi)

text: Myös albumilta julkaistut singlet menestyivät hyvin. Albumin nimikappale "Let’s Dance" oli ykköshitti Britanniassa. "China Girl" ja "Modern Love" nousivat molemmat Britanniassa sijalle 2.


title: Let’s Dance (David Bowien albumi)

text: Blueskitaristi Stevie Ray Vaughan vierailee albumilla ja hänen blues-tyylinen soittonsa toi levylle omaperäistä ilmettä. Erikoista albumille on se, että David Bowie itse ei soita sillä ainuttakaan instrumenttia.


title: Nelisarviantilooppi

text: Nelisarviantilooppi ("Tetracerus quadricornis") on Aasiassa elävä sorkkaeläin. Se on saanut nimensä kahdesta sarviparistaan. Laji ei kuulu nimestään huolimatta varsinaisiin antilooppeihin vaan nautaeläimiin, joiden joukossa se muodostaa oman sukunsa. Nelisarviantilooppi on nykyisin uhanalainen.


title: Nelisarviantilooppi

text: Nelisarviantiloopin ruumiinpituus on 90–110 senttimetriä ja korkeus 55–65 senttiä. Hännän pituus on 10–15 senttiä ja painoa eläimellä on 15–25 kiloa. Laji on kooltaan suunnilleen metsäkauriin kokoinen. Pää on solakka. Turkki on punaruskea, lyhyt ja harva. Vatsapuoli on vaalea, ja valkoista on myös jaloissa. Kuono on muuta päätä tummempi. Jalat ovat hoikat. Sarvet ovat sileät ja suippeneva, ja ne kasvavat vain uroksille. Sarvet ovat sikäli omalaatuiset, että niitä on neljä. Taaksepäin kaartuvien pääsarvien lisäksi edessä on yleensä vielä toinen, hyvin lähekkäin oleva pari, joka saattaa toisinaan lähteä irti jo varhaisessa vaiheessa. Toinen sarvipari vastaa muiden onttosarvisten sarvenmuodostumia. Takasarvet ovat noin 10-senttiset, etummaiset ovat noin kolmen sentin pituiset.


title: Nelisarviantilooppi

text: Nelisarviantilooppia tavataan luonnonvaraisena vain Intian niemimaalla Intiassa ja Nepalissa. Laji elää etupäässä metsäisillä alueilla, mutta sitä tavataan myös muunlaisissa ympäristöissä, kuten kukkula-alueilla ja pitkää heinää kasvavilla alueilla. Laji suosii harvakasvuisia alueita, joissa on kuitenkin helppoa paeta näkyvistä vaaran uhatessa. Nelisarviantilooppi elää myös pensasmailla. Se viihtyy runsaan vedentarpeensa takia veden läheisyydessä.


title: Nelisarviantilooppi

text: Nelisarviantilooppi ei ole kovin seurallinen laji ja elää harvoin yli kahden yksilön ryhminä. Ne elävät yleensä yksinään tai pareittain, joskus pieninä ryhminä. Eläimet ovat hyvin arkoja ja varovaisia. Vähäisenkin vaaran uhatessa nelisarviantiloopit pujahtavat tiheikköjen suojiin tai pakenevat lyhyin, nykivin ponkaisuin aukeiden poikki. Niiden vihollisia ovat esimerkiksi leopardi, tiikeri ja muut kissapedot, vuorisusi ja susi. Laji on hyvin paikkauskollinen ja voi pysytellä samalla alueella koko elämänsä. Niiden reviirikäyttäytymistä ei kuitenkaan tunneta kunnolla. Arkuudestaan huolimatta nelisarviantilooppi voi kesyyntyä vankeudessa, jos se on poikasesta saakka tottunut ihmisten läsnäoloon. Kaikki yksilöt eivät kuitenkaan kesyynny. Sekä vankeudessa että luonnossa nelisarviantilooppi voi elää kymmenen vuotta. Ravinnokseen nelisarviantilooppi käyttää ensisijaisesti lehtiä, heinää, versoja ja hedelmiä. Se juo ainakin kerran päivässä.


title: Nelisarviantilooppi

text: Nelisarviantilooppien kiima on heinä-syyskuussa monsuunisateiden aikaan. Urokset suhtautuvat toisiinsa siihen aikaan vuodesta varsin aggressiivisesti. Muu osa nelisarviantilooppien kiima-ajasta on huonosti tunnettua. Naaras kantaa 7,5–8 kuukautta ja poikaset syntyvät maalis-toukokuussa. Poikasia syntyy tavallisesti yksi tai kaksi, joskus kolmekin. Poikanen painaa syntyessään noin kilon. Sukukypsäksi nelisarviantilooppinaaraat tulevat noin vuoden ikäisenä.


title: Nelisarviantilooppi

text: Nelisarviantilooppi on nykyään vaarantunut laji ja eläinten lukumääräksi arvioidaan alle 10 000 yksilöä. Lajin harvinaistumisen tärkein syy on sopivien elinalueiden, kuten metsien, häviäminen. Elinalueiden pirstoutumisen takia jäljellä olevat populaatiot ovat jääneet eristyksiin toisistaan. Eniten eläimiä on Intiassa, jossa niitä elää muutamilla suojelualueilla, joista erityisesti Girin kansallispuisto Gujaratissa on tärkeä. Laji voidaan sekoittaa joskus sikahirveen, mutta lajien tunnistaminen ei ole erityisen vaikeaa. Nepalissa elävät nelisarviantiloopit kuuluvat CITES-sopimuksen liitteeseen III.


title: Yoko (hahmo)

text: Yoko () on kuvitteellinen hahmo Team Galaxy -animaatiosarjassa, jonka loivat Vincent Chalvon-Demersay, David Michel, Michelle Lamoreaux ja Robert Lamoreaux. Hänen ensiesiintymisensä oli animaatiosarjan jaksossa "The New Recruit" ("La Nouvelle Recrue") vuonna 2006. Yokoa ääninäyttelee sarjan alkuperäisversiossa Dorothée Pousséo.


title: Yoko (hahmo)

text: Yoko on viisitoistavuotias tyttö, joka rakastaa huomion keskipisteenä olemista ja omalaatuisesta muodista. Hänellä on sekasin olevat punaiset hiukset, jotka kuvaavat Yokon värikästä persoonaa. Hänen unelmanaan on tulla esiintyjäksi ja erityisesti kuuluisaksi poplaulajaksi. Yokon ainut ongelma on vain että hän ei osaa laulaa, siitä huolimatta Yoko yrittää päästä tavoitteeseensa. Hänellä on myös muita lahjakkuuksi laulamisen lisäksi, kuten tanssiminen, kirjoittaminen, näytteleminen, kitaran soittaminen ja maalaaminen.


title: Yoko (hahmo)

text: Yoko halusi tulla kuuluisaksi ja suuntasi opiskelemaan Galaxy Highin, mutta huomasi pian menneensä väärään kouluun, koska luuli sen olevan tarkoitettu tulevaisuuden tähdiksi haluaville. Siitä huolimatta Yoko pitää tätä virhettä vain askeleen lähempänä tavoitettaan. Hän on kuitenkin oppinut koulussa erittäin paljon ja taitaa muun muassa karatea. Yhdessä Joshin ja Brettin kanssa he muodostavat ryhmän nimeltä Team Galaxy, jota johtaa koulun rehtori ja Joshin isä Kirkpatrick. Tehtävien aikana Yoko vakava, mutta on helposti harhaanjohdettavissa mikäli hän huomaa jonkin laulu- tai tanssikilpailun olevan lähettyvillä.


title: Yoko (hahmo)

text: Yoko harrastaa usein rullaluistelemista ja karaokea.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Raptor: Call of the Shadows (myös Raptor) on 2D-bittikarttagrafiikalla varustettu shoot 'em up -peli x86 tietokoneille. Sen on tehnyt Cygnus Studios, sittemmin tunnettu Mountain King Studiosina, alun perin MS-DOS-käyttöjärjestelmälle.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Pelistä on myös saatavilla shareware-versio, joka sisältää vain pelin ensimmäisen osan, Bravo Sectorin. Pelin kokoversio on edelleen ostettavissa.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Pelin tarina sijoittuu tulevaisuuteen. Pelaaja on palkkasotilas, joka palkataan lentämään huippuunsa varustellulla Raptor -lentokoneella erinäisiä planeettojenvälisiä tehtäviä MegaCorpsin piikkiin.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Peli on jaettu kolmeen sektoriin: Bravo sector, Tango sector ja Outer Regions. Jokaiseen sektori on jaettu yhdeksään pienempään tehtävään, joista kustakin käytetään myös nimitystä aalto. Kokoversiossa pelaaja voi läpäistä sektorit tahtomassaan järjestyksessä, vaikkakin on järkevää mennä sektorit järjestyksessä läpi, erinäisten suojus- ja aseparannusten takia.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Kuten kaikissa shoot 'em up -peleissä, on Raptorissakin lukuisa määrä vihollisia, joita tuhota. Vaikka lentävät viholliset ovatkin lukumäärältään suurin joukkio, on pelissä myös useita maakohteita kuten taloja, sotilastukikohtia, laivoja sekä ajoneuvoja tuhottaviksi. Loppuvastukset ilmaantuvat aaltojen lopussa sekä vaikeammissa aalloissa myös niiden puolivälissä. Loppuvastukset itsessään ovat yleensä huomattavasti tehokkaampia ja kestävempiä (kuten myös isompia) kuin aalloissa mukana olevat pienemmät ilma-alukset.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Jokaisesta tuhotusta kohteesta pelaaja saa pisteitä riippuen siitä, kuinka kestäviä ja vaarallisia tuhotut kohteet ovat, jotkut viholliset myös tuhoutuessaan pudottavat erinäisiä kerättäviä lisäpisteitä.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Aaltojen välissä pelaaja voi käyttää ansaittuja pisteitä erinäisten parannusten ostamiseen, valikoimasta löytyy 16 erilaista esinettä, energiaa, aseita, pommeja sekä suojakilpiä. Pelaaja voi näillä parannella konettaan miten haluaa, mutta uutta alusta hän ei voi ostaa. Aaltojen välissä pelaajalla on myös mahdollisuus tallentaa peli.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Pelaajan käyttämä Raptor on erittäin kestävä verrattuna muiden shoot 'em up -pelien aluksiin, kuitenkaan pelissä ei ole erinäisiä elämiä vaan kun pelaajalta loppuu energia, Raptor tuhoutuu ja peli on siltä erää ohitse. Kuitenkin pelin loputtua pelaaja voi aina ladata viimeisen tallenteen ja yrittää uudelleen.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Pelaaja aloittaa peruskonekiväärillä, mutta voi lopulta sekä ostaa että löytää entistä tehokkaampia aseita. Pelissä on kahta erilaista aselajia, aina valmiina olevat sekä vaihtoehtoiset. Aina valmiina olevia aseita on saatavilla kolme ja erilaisia vaihtoehtoisia kymmenen kappaletta. Vaihtoehtoisia aseita ei voi käyttää yhtä aikaa vaan vain yhtä kerrallaan siinä missä aina valmiina olevia voi käyttää päällekäin.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Ainutlaatuisia aseita ovat tykit, lasertykki on pelin nopein ja tarkin ase, sillä se tähtää automaattisesti kaikkiin vihollisiin ilmassa, jopa niihin jotka ovat juuri ilmestymässä ruudulle. Automaattisesti ohjautuva konetykki on lasertykkiä vasteajaltaan hitaampi, mutta se voi ampua useampaa kohdetta niin maalla kuin ilmassakin.


title: Raptor: Call of the Shadows

text: Raptorilla on itsellään 100 pistettä energiaa, joka täyttyy melko hitaasti, ja vain kun pelaaja ei ammu. Energiaa ei palaudu, mikäli pelaaja pelaa Elite-vaikeusasteella. Mikäli lentokone vahingoittuu vakavasti, menettää se jokaiselta osumalta yhden aseen. Kuitenkin pelaaja voi ostaa myös lisäkilpiä, joista jokainen sisältää 100 energiaa lisää. Lisäkilpiä voi korjata joko poimimalla energialisiä kentistä tahi ostamalla aaltojen välissä kaupasta. Pelaajalla voi olla enimmillään 5 lisäkilpeä yht'aikaa.


title: Raptor

text: Raptor tarkoittaa seuraavia:


title: Belva Plain

text:
Belva Plain (9. lokakuuta 1915 New York City – 12. lokakuuta 2010) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Plain kirjoitti vuonna 1978
esikoisteoksensa "Ikivihreä", joka oli New York Timesin bestseller-listan kärjessä 41 viikkoa.


title: Belva Plain

text: Plain opiskeli nuoruudessaan historiaa ja valmistui Barnardin yliopistosta. Hän oli yli 40 vuotta naimisissa silmälääkäri Irving Plainin kanssa, joka kuoli 1982.


title: Christian Grönroos

text: Carl Christian Lennart Grönroos (s. 16. tammikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen palvelu- ja asiakassuhdemarkkinoinnin emeritusprofessori, joka työskenteli Svenska handelshögskolanissa. Hän toimii myös vierailevana professorina Lundin yliopistossa ja Kiinan Nankai-yliopistossa.


title: Christian Grönroos

text: Grönroos on eräs varhaisimmista palvelujohtamisen kehittäjistä. Hän kuuluu ns. markkinoinnin Pohjoismaisen koulukunnan () avainhenkilöihin, ja on palvelukirjallisuuden kansainvälisesti merkittävimpiä nimiä.


title: Christian Grönroos

text: Vuonna 1994 tehty siteerausindeksitutkimus, joka vertasi suomalaisia kauppatieteen tutkijoita sosiologian, valtio-opin ja juridiikan alan tutkijoihin tuli siihen tulokseen, että Grönroos on alallaan selkeästi kansainvälisesti siteeratuin. Viittausten määrä vastasi tutkimuksen muiden kärkinimien, Erik Allardtin, Raimo Väyrysen ja Elina Haavio-Mannilan tuloksia. Tuoreempaa vastaavaa tutkimusta ei ole saatavilla.


title: Christian Grönroos

text: Vuonna 2007 Grönroos tuli ykköseksi kahdessa erillisessä tutkimuksessa, joissa tutkittiin suomalaisten kauppatieteilijöiden akateemista ja yhteiskunnallista vaikuttavuutta.Grönroos on ollut viime aikoina käynnistämässä myös laajaa suomalaisen liike-elämän markkinointiosaamisen kehittämishanketta, StratMark:ia. Se pohjautuu Helsingin kauppakorkeakoulun ja Svenska handelshögskolanin aikaisempaan tutkimushankkeeseen.


title: Itse (Jungin arkkityyppi)

text: Itse on C.G. Jungin mukaan ihmisen kokonaisuus. Symbolisesti sitä edustavat ympyrä, neliö, kvaterniteetti, lapsi ja mandala. Itse on järjestyksen arkkityyppi ja tietoista minää laajempi käsite. Se ei käsitä ainoastaan tietoista psyykeä vaan myös piilotajuisen psyyken ja on niin ollen laajempi persoonallisuus. Itse on tämän kokonaisuuden keskus kuten minä on tietoisuuden keskus.


title: Viktor Krivulin

text: Viktor Krivulin (9. heinäkuuta 1944 Krasnodon, Ukrainan SNT – 17. maaliskuuta 2001 Pietari, Venäjä) oli venäläinen runoilija, kriitikko, toimittaja ja historioitsija, joka kuului pietarilaisen avantgarden merkittävimpiin kirjailijoihin ja oli venäläisen undergroundin johtavia hahmoja koko sen ajan 1960-luvulta 1980-luvulle. Hän kuului myös Neuvostoliitossa harjoitetun maanalaisen julkaisutoiminnan samizdatin merkkihenkilöihin.


title: Viktor Krivulin

text: Krivulin kuvasi runoissaan ja esseissään erityisesti Pietaria. Hänen runoutensa on persoonallinen yhdistelmä intellektuaalisuutta, henkisyyttä, estetismiä ja asketismia ja se esittää ajan moniulotteisena entiteettinä, joka on temporaalinen, spatiaalinen ja ihmisyhteisön ja kulttuurin sosiaalista kehitystä.


title: Viktor Krivulin

text: Krivulinin tuotannosta on käännetty suomeksi kokoelma "Runoja" vuonna 1994. Krivulin oli Paavo Rintalan hyvä ystävä, ja hän vieraili myös Lahden kansainvälisessä kirjailijakokouksessa. Hän julkaisi neljätoista runokokoelmaa ja esseitä, joita on käännetty sekä Euroopan valtakielille että arabiaksi. Hän sai ansioistaan Andrei Belyin palkinnon ja Puškin-palkinnon.


title: Viktor Krivulin

text: Runoilijantyönsä ohella Krivulin otti laajasti kantaa myös yhteiskunnallisiin kysymyksiin, kuten sananvapauteen, Neuvostoliiton historiaan, politiikkaan, filosofiaan ja kulttuuriin sekä Venäjällä tehtyihin poliitikkojen murhiin.


title: Operaatio Birke

text: Operaatio Birke (, ) oli toisen maailmansodan aikainen Saksan sodanjohdon vuosina 1943–1944 valmistelema suunnitelma vetää Pohjois-Suomessa olevat joukot Neuvostoliiton vastaiselta rintamalta uusiin puolustusasemiin poikki Lapin, mikäli suomalaisten puolustus olisi romahtanut ja neuvostojoukot olisivat vallanneet eteläisen Suomen. Puolustusasemat tuli tiedustella, rakentaa ja varustaa ennakkoon. Suunnitelmaa ryhdyttiin valmistelemaan vuonna 1943, ja se toteutettiin syyskuussa 1944. Operaatiota toteutettaessa tilanne oli olennaisesti muuttunut suunnitelmasta, sillä taisteluja ei käyty neuvostojoukkoja vaan suomalaisia vastaan Lapin sodassa. Operaatio Birke kuitenkin toteutettiin lähes alkuperäissuunnitelmien mukaisesti.


title: Operaatio Birke

text: Saksan armeijan yleisesikunta OKW tiedusteli syksyllä 1943 Suomen Lappiin komennetun 20. vuoristoarmeijan komentajan Eduard Dietlin mielipidettä joukkojen vetämisestä Suomesta pohjoiseen Norjaan. Saksan sodanjohto oli jo pitkään harkinnut asiaa. Dietl vastusti siirtoa, sillä hän piti tehtävää lähes mahdottomana huonokuntoisen tiestön ja alueen ankarien luonnonolosuhteiden takia. Sen sijaan Dietl ehdotti Hitlerille suunnitelmaa hyökkäyksestä Pohjanmaalle avoimen veden ääreen ja sieltä evakuoimista tai puolustustaistelua viimeiseen mieheen.


title: Operaatio Birke

text: Dietlin vastustuksesta huolimatta sodanjohto antoi 28. syyskuuta 1943 määräyksen "Ohje 50", joka käsitti valmistautumisen puolustustoimenpiteisiin siltä varalta, että Suomen puolustus romahtaa ja Neuvostoliitto valtaa Etelä-Suomen – Suomea vastaan käytävän sodan mahdollisuutta ei käskyssä huomioitu. Tällöin puolustus ryhmitettäisiin uudelle linjalle Karesuvanto–Ivalo–Petsamo. Petsamo tuli pitää joka tilanteessa: kaivoksesta saatava nikkeli oli elintärkeää Saksan sotateollisuudelle, sillä vuonna 1943 Saksan kuluttamasta nikkelistä saatiin 73 prosenttia Petsamosta, ja osuus oli nousemaan päin. Ivalon asema turvasi Petsamoon johtavan Jäämerentien ja Norjaan johtavan Kaamasen huoltotien risteyksen. Karesuvannon asema turvasi Norjan puolella kulkevan valtakunnantie nro 50:n, joka oli Pohjois-Norjan joukkojen ainoa maayhteys eteläisiin armeijoihin.


title: Operaatio Birke

text:
Armeijakunnat irrottautuisivat asemistaan ja ryhmittäytyisivät vetäytymistaisteluita käyden uusiin puolustusasemiin. Käskyn mukaan operaatio piti suunnitella ja puolustusasemat tiedustella, linnoittaa ja varustaa ennakolta. Asemista oli tarkoitus tehdä pysyvät linnoitukset, alkuvaiheessa niistä käytettiinkin nimityksiä "Dauerstellung" ja "Endstellung" (). Myöhemmin Käsivarren poikki kulkeva Karesuvannon asema sai peitenimen "Sturmbock" () ja Ivalon asema nimen "Schutzwall" (). Näiden pääpuolustusasemien lisäksi oli määrä linnoittaa lukuisia pienempiä asemia, esimerkiksi Rovaniemen ympäristö (peitenimi "Ringwall"), linja Ylimaa–Antinkylä–Kemijärvi ja Kilpisjärven alue. Syy linnoitustöihin piti pitää tiukasti salassa. Myöhemmin operaatio sai peitenimen "Birke".
Operaation vaiheistettiin käskytykseltään neljään osaan:


title: Operaatio Birke

text:
1. Operaation aloitus, käskykoodi "Birke anschlagen" ()
2. Vetäytyminen, käskykoodi "Birke fällen" ()
3. Suojaus, käskykoodi "Birke sägen" ()
4. Marssi, käskykoodi "Birke zerkleinern" ()


title: Operaatio Birke

text: Operaation valmistelutyöt aloitettiin talven jälkeen, maaliskuussa 1944. Joukkoja määrättiin tiedustelutehtäviin pääpuolustusasemien määrittämiseksi Karesuvannossa ja Ivalossa, mutta puolustuslinjan siirtosuunnitelmaa ei kenttäjoukoille kuitenkaan paljastettu. Suomalaisille asemien tiedustelun syytä ei saanut paljastaa. Pioneerijoukoille annettiin linnoitus- ja rakennusohjeistus liikkuvan sodankäynnin varalta. Vilkas tiedustelutoiminta sekä materiaalien kuljetukset ja varastointi kiinnittivät huomiota, mutta suomalaisille kerrottiin töistä vasta niiden alettua elokuussa 1944. Omillekin esikunnille kerrottiin peitetarina, jonka mukaan linnoittaminen oli varotoimenpide sille epätodennäköiselle vaihtoehdolle, että Neuvostoliitto onnistuisi hyökkäyskiilallaan erottamaan saksalaiset ja suomalaiset joukot toisistaan.


title: Operaatio Birke

text: Organisaatio hankkeen toteuttamiseksi oli työjärjestö Organisation Todtin Skandinavian osasto "Einsatzgruppe Wiking", jolle alistettiin myös sotilasyksiköitä, esimerkiksi pioneeri- ja rakentajapataljoonat. Organisaation johtohenkilöt olivat siviilejä, mutta vastasivat työstä 20. vuoristoarmeijan esikunnalle. Suunnitelman toteuttaminen edellytti suurimittakaavaisia linnoitustöitä ja materiaalikuljetuksia. Esikuntapäällikkö kenraaliluutnantti Herman Hölter pyysi kesäkuun alussa pääesikunnalta työvoima- ja materiaaliapua: seitsemän pioneeri- tai rakentajapataljoonaa, kaksi pioneeriesikuntaa, 8 000 työmiestä, erikoisryhmiä ja 75 painekompressoria, 280 tonnia autokuljetuskapasiteettia, 1 600 kuutiota polttoainetta ja 1 500 tonnia linnoitusmateriaalia. Maihinnousua Euroopan länsirintamalla odottava pääesikunta ei luvannut apua.


title: Operaatio Birke

text: Käsky asemien rakennustöiden aloittamiseksi annettiin 19. heinäkuuta, joskin Ivalon aseman rakentaminen oli aloitettu jo kuun alussa. Yksityiskohtainen maastotiedustelu ja tulevien puolustusasemien merkintä oli vielä paikoin kesken. Karesuvannossa Norjaan menevää maantietä ja Saksan Ruijassa olevien joukkojen mahdollista vetäytymistietä turvaavan "Sturmbock"-pääpuolustusaseman rakentaminen aloitettiin 1. elokuuta. Karesuvannon asemaa rakensi noin 2 000–3 500 miestä, mukana sotilas- ja työorganisaation yksiköitä, muun muassa 750 puolalaista rakennusmiestä. Toista pääpuolustuspaikkaa, Petsamon nikkelintuotannon kannalta tärkeää Ivalon tienristeystä turvaavaa "Schutzwall"-asemaa rakensi noin 3 400 miestä. Molemmissa joukoissa oli mukana kaksi sotavankityöpataljoonan komppaniaa eli yhteensä noin neljä tuhatta sotavankia.


title: Operaatio Birke

text: Työssä käytettiin hirsirakennelmia, sekä tehdasvalmisteisia teräsrakenteisia elementtejä, "Heinrich"- ja "Siegfried"-kehiä. Asemiin rakennettiin puolustuskorsuja sekä tykistö- ja raketinheitinasemia. Asemien eteen tuli yhtenäiset piikkilankaesteet, "Lappland-zaun", ja runsaasti miinoitteita.


title: Operaatio Birke

text: Norjan yhteyttä turvaavan Käsivarren "Sturmbock"-asemaa rakennettiin kunnes 7. vuoristodivisioona miehitti asemat 25. lokakuuta. Tuolloin valmiina oli 311 puolustuskorsua ja keskeneräisenä 339 korsurakennelmaa. Asemiin asettautuneet joukot jatkoivat vielä linnoitustöitä.


title: Operaatio Birke

text: Elo–syyskuun vaihteessa 1944 Rovaniemellä esikuntaansa pitäneen 20. vuoristoarmeijan alaisuudessa oli kolme armeijakuntaa, noin 213 000 miestä:


title: Operaatio Birke

text: Suomi katkaisi suhteensa Saksaan 2. syyskuuta 1944 ja vaati joukkoja poistumaan 15. syyskuuta mennessä Neuvostoliiton vaatimien rauhanneuvotteluehtojen mukaisesti. Rovaniemellä ollut Saksan 20. vuoristoarmeijan esikunta sai tiedon Suomen ja Saksan välisten suhteiden katkaisemisesta kun 2.–3. syyskuuta välisenä yönä kello 00.30, kun Saksan sodanjohto ilmoitti Berliinistä puhelimitse, että Operaatio Birke oli pantava toimeen. Komentaja Rendulic oli poissa, yöjunassa palaamassa Helsingistä. Saksan sodanjohdolla oli vaikeuksia käskyn antamisessa: se vahvistettiin kello 3.05, mutta toteuttamista lykättiin jälleen kello 3.30. Paikalla ollut korkein upseeri esikuntapäällikkö Hölter ratkaisi asian ja antoi 3.50 käskyn joukoille operaation ensimmäisen vaiheen toimeenpanemiseen. Koodikielinen komento oli ""Birke anschlagen"" ()


title: Operaatio Birke

text: Ensimmäiseksi ryhmitettiin Oulun läänin poikki etelään suuntautuvalle rintamalinjalle pääjoukkojen vetäytymistä turvaavat vahvasti aseistetut ja motorisoidut taisteluyksiköt. Oulujärven itäpuolelle muodostettiin "taisteluosasto Ost" ja länsipuolelle Ouluun asti toimivana "taisteluosasto West". Westiin kuului 6. moottoroitu SS-jalkaväkipataljoona, 6. moottoroitu SS-pataljoona, 776. tiedustelupataljoona, 520. moottoroitu kenttätykistöpataljoona, kaksi panssaritorjuntakomppaniaa, moottoroitu pioneerikomppania ja ilmatorjuntapatteristo. Räjäytystehtäviä varten West sai 4 400 ja Ost 2 000 miinaa pioneerikomppanioilleen. Eversti Matthias Käutlerin johtama divisioonaryhmä Kräutler sai käskyn siirtyä Pohjamaan rannikolle. Itäisintä laitaa Kainuussa suojaisi kenraaliluutnantti August Krakaun johtama 7. vuoristodivisioona.


title: Operaatio Birke

text: Birken nopeimman aikataulun mukaan siirtyminen olisi voinut tapahtua kahdessa viikossa: tällöin kuitenkin materiaalista saataisiin mukaan vain murto-osa. Suunnitelman toteuttamiseksi oli välttämätöntä, että rautatiet ja Oulun, Kemin ja Tornion satamat olisivat saksalaisten käytössä.


title: Operaatio Birke

text: Suomen armeijan päämajan edustajana everstiluutnantti Haahti neuvotteli Rovaniemellä 20. vuoristoarmeijan komentajan, kenraalieversti Lothar Rendulicin kanssa sopimuksen vetäytymisestä. Sopimuksen mukaan suomalaiset antaisivat saksalaisten käyttöön evakuointia varten 26 veturia ja 700 junavaunua. Oulujoen eteläpuoli jätettäisiin suoraan suomalaisille, ja taisteluosasto Westin tuli siirtyä joen pohjoispuolelle viimeistään 12. syyskuuta. Oulun Toppilan satama jäisi suomalaisille 14. syyskuuta kello 24, mikä oli saksalaisille hankala myönnytys, sillä evakuoinnissa satama oli tärkeä. Toisaalta suomalaiset myöntyivät siihen, että saksalaiset saisivat pääsääntöisesti tuhota sillat, tiet ja rautatiet. Siitäkin saataisiin lisäsyy hitaaseen etenemiseen.


title: Operaatio Birke

text: Suomussalmi–Kuusamo-linjalta itään asettunut XVIII vuoristoarmeijakunta määrättiin siirtymään Rovaniemen ja Muonion kautta Karesuvannon "Sturmbock"-asemaan turvatakseen tieyhteyden Norjaan. Sallan itäosaan sijoitettu XXXVI vuoristoarmeijakunta siirtyi pääosin Rovaniemen kautta "Schutzwall"-asemaan Ivaloon. Petsamoon sijoitettu XIX vuoristoarmeijakunta pysyi toistaiseksi paikoillaan. Ski Brigade Finnland varmisti kaikki Oulu–Vaala–Jormua-linjalta pohjoiseen vievät tiet, miehitti ja aseisti ennalta valmistellut puolustusasemat.


title: Operaatio Birke

text: Satamissa lastaus sujui pikavauhtia. Oulun satamasta rahdattiin nelinkertainen määrä lastia päivässä sataman tavanomaiseen lastauskykyyn verrattuna. Lastaukseen omien joukkojensa avuksi saksalaiset tuottivat sotavankeja ja palkkasivat paikallista väestöä, jopa lomalla olleita suomalaisia sotilaita. Saksalaiset tiesivät, ettei kaikkea tavaraa saada lastattua määräaikaan mennessä, joten valvonta oli lepsua ja tavaran hävikki suuri paikallisten verottaessa rahtia.


title: Operaatio Birke

text: Oulun satama luovutettiin 14. syyskuuta, Kemissä ja Torniossa rahtaus jatkui 20. päivään asti. Saksaan kuljettiin yhteensä 5 600 miestä, suurin osa haavoittuneita, jotka haki sairaalalaiva Rügen. Yhteensä saksalaiset kuljettivat Pohjanlahden satamista Saksaan 47 500 tonnia materiaalia. 8 000 tonnia tavaraa lastattiin suomalaisiin aluksiin, jotka kuitenkin purjehtivat Suomen ja Ruotsin satamiin välirauhansopimuksen mukaisesti. Saksalaisilta jäi Ouluun muun muassa toista sataa hevosvaunua täynnä sotatarvikkeita. Toppilan satama oli täynnä tavaraa, josta siviilit ehtivät ottaa osansa.


title: Operaatio Birke

text: Taisteluosasto West vetäytyi sovitun mukaisesti Oulun pohjoispuolelle Kiiminkijoen taakse, Ost Kajaanin pohjoispuolelle.


title: Operaatio Birke

text: Kolosjoen kaivoksilla Petsamon Nikkeli Oy keskeytti työt kaivoksessa ja sulatossa heti syyskuun alussa. Saksalaiset yrittivät tuloksetta käynnistää työt uudestaan, osin Saksasta tuodulla työvoimalla. Ilman nikkeliä saksalaisilla ei ollut mitään strategista hyötyä Petsamosta, toisaalta Itävallasta löytynyt uusi esiintymä vähensi Petsamon nikkelin merkitystä. Lisäksi Saksaan oli saatu varastoitua runsaasti nikkeliä.


title: Operaatio Birke

text: Nikkelituotannon katkettua Ivalon "Schutzwall"-asema menetti strategisen merkityksensä ja työt keskeytettiin kolmen kuukauden töiden jälkeen 6. lokakuuta. Rakentajat määrättiin osin Norjaan, osin Saksaan ja osin rakentamaan puolustusasemaa pohjoisemmaksi Inariin.


title: Operaatio Birke

text: Yli 200 000 sotilaan saksalaisjoukkojen vetäytyminen Pohjois-Suomesta onnistui saksalaisten kannalta erinomaisesti. Hanke oli poikkeuksellisen vaativa: armeija vetäytyi arktisen talven kynnyksellä lähes tuhat kilometriä muutamissa viikoissa harvan ja tasoltaan vaatimattoman tieverkoston alueella samanaikaisesti, kun sen piti käydä viivytystaisteluja ja hävittää mennessään infrastruktuuri. Vetäytyminen onnistui yli Saksan sodanjohdon odotusten: niin miehistö- kuin kalustotappiot olivat suhteellisen vähäisiä.


title: Operaatio Birke

text: Syynä tähän olivat pitkälti huolellinen operaatiovalmistelu ja äärimmäisen tiukka marssikuri. Moottoroidut kolonnat etenivät päiväsaikaan, pimeän tullessa liikkui jalkaväki. Armeijan komentaja Rendulic ilmoitti, että kaikki marssikurin rikkomukset viedään sotaoikeuteen ja vankeus on lievin mahdollinen rangaistus. Liikkuvat kenttäoikeudet marssireittien varrella hoitivat käräjöinnit. Raskaina marssirikoksina käsiteltiin muun muassa ajaminen liian lähellä edellistä ajoneuvoa, luvaton ohittaminen, ajoneuvon jättäminen tielle tauon aikana ja ilmahälytysten laiminlyöminen. Väsymystä ei saanut pitää lieventävänä asianhaarana. Marssirikoksista annettiin jopa kuolemantuomioita.


title: Operaatio Birke

text: Lokakuun alussa suomalaiset nousivat maihin Torniossa. Toisaalta Petsamo menetti äkillisesti strategisen merkityksensä Itävallasta löydetyn uuden malmion vuoksi ja Albert Speerin ilmoitettua, että emämaan varastot riittävät tyydyttämään nikkelitarpeen vuoden 1946 loppuun. Tällöin saksalaisten oli päätettävä, asetutaanko pysyviin puolustusasemiin Suomen Lappiin operaatio Birken mukaan vai jatketaanko vetäytymistä kauemmaksi, Norjan Lyngenin–Narvikin alueelle, jossa Ruotsin pohjoiskärjen ja Lyngen-vuonon väliin saataisiin erittäin hyvät puolustusasemat. Pohjois-Norjan ja Pohjois-Suomen alueista luovuttaisiin kokonaan. Tätä vetäytymistä varten oli ennakkoon laadittu suunnitelma Nordlicht (), joka oli jatko-operaatio Birkelle. Operaatiosuunnitelma oli laadittu kesäkautta varten, ja sen toteuttamisen talvisaikaan tiedettiin olevan hyvin riskialtista. Syyskuussa 1944 Saksan pääesikunta OKW oli vielä sitä mieltä, että armeijan tulisi peräytyä Lyngeniin mutta ettei Nordlichtia voitaisi toteuttaa ennen kuin kesällä 1945. Rendulic antoi kuitenkin määräyksen Operaatio Nordlichtin toteuttamiselle 4. lokakuuta 1944, ja se merkitsi, ettei Sturmbock- ja Schutzwall-asemia miehitettäisi pysyvästi vaan jatkettaisiin vetäytymistaisteluja käyden suoraan Norjaan. Tammikuun loppuun mennessä joukot oli siirretty Lyngeniin ja operaatio Nordlicht suoritettu.


title: Operaatio Birke

text: Saksalaisjoukot vetäytyivät Tornio–Taivalkoski-linjalta 8. lokakuuta. Keskisellä rintamalla Pudasjärvi oli tuolloin jo suomalaisten hallussa. Rovaniemeltä joukot lähtivät 16. lokakuuta Sodankylään ja Kittilään. Vetäytymisen aikana suoritettiin jatkuvasti viivytystaisteluita valmiiksi tiedustelluissa ja osin myös varustelluissa puolustusasemissa. Petsamon menetettyä strategisen merkityksensä saksalaiset vetäytyivät idässä nopeammin pohjoiseen kuin alkuperäisessä operaatiosuunnitelmassa kaavailtiin: "Schutzwall"-asemista vetäydyttiin 31. lokakuuta viikon taistelujen jälkeen. Saksalaiset linnoittautuivat lokakuun lopussa Inarin tienoille rakennettuihin asemiin, joissa pysyttiin, kunnes 20.–21. marraskuuta itäisen rintaman joukot poistuivat Suomesta Utsjoen ja Karesjoen kautta.


title: Operaatio Birke

text: Lännessä Ylitornion ja Taipaleenkylän taisteluista saksalaisjoukot irtautuivat 14. lokakuuta, sen jälkeen viivytystaistelut käytiin portaittain, Kolarissa 22. ja Muoniossa 26.–30. lokakuuta. Enontekiön Karesuvantoon linnoitettuihin asemiin pysähdyttiin 6.–26. marraskuuta. Hyvin varustetut "Sturmbock"-asemat Lätäsenon joen länsipuolella miehitettiin 25. marraskuuta, ja niistä poistuttiin vasta asemasotavaiheen jälkeen 10. tammikuuta 1945. Joukot suojasivat Norjan Ruijaan sijoitettujen saksalaisjoukkojen peräytymistien etelään pitkin Valtakunnantie 50:ä.


title: Operaatio Birke

text: Puolustusasemissa oli 800 konekivääriä, 100 kranaatinheitintä, yli 160 tykkiä ja ammusvarasto koko talven tarpeiksi. Jo vaatimattomaan miesvahvuuteen riisutut suomalaisjoukot pysähtyivät Markkinan kylään: niillä ei ollut mitään mahdollisuutta läpimurtoon. Lätäsenolta saksalaiset vetäytyivät Kilpisjärvelle. Keväällä saksalaisjoukot oli kokonaan vedetty Ruijasta, maakunta oli tyhjennetty siviileistä ja rakennuskanta poltettu, jolloin suojajoukkoja Käsivarressa ei enää tarvittu. Viimeiset saksalaisyksiköt siirtyivät Suomen alueelta Norjaan 27. huhtikuuta 1945.


title: Sturmbock

text: Sturmbock (saks. Sturmbock Stellung, Sturmbock-asema) on Kaaresuvannossa Käsivarren-Lapin poikki kulkeva saksalaisten vuosina 1942−1944 rakentama puolustusasema ja linnoitus. Asema kuului operaatioon, jonka peitenimi oli Operaatio Birke, ja siihen kuului tai oli suunniteltu useita muitakin asemia. Puolustusketjun tarkoitus oli suojata Norjan puolella kulkeva Saksan Ruijan-joukkojen ainoa mahdollinen vetäytymistie etelään, "Valtakunnantie 50".


title: Sturmbock

text: Rakentaminen aloitettiin 1. elokuuta. Karesuvannon asemaa rakensi noin 2 000–3 500 miestä, mukana sotilas- ja työorganisaation Organisation Todtin Skandinavian osaston "Einsatzgruppe Wikingin" yksiköitä, muun muassa 750 puolalaista rakennusmiestä. Noin puolet työvoimasta, parituhatta henkeä, oli pakkotyöhön määrättyjä neuvostoliittolaisia sotavankeja. Norjan yhteyttä turvaavan Sturmbock-asemaa rakennettiin kunnes 7. vuoristodivisioona miehitti asemat 25. lokakuuta. Tuolloin valmiina oli 311 puolustuskorsua ja keskeneräisenä 339 korsurakennelmaa. Asemiin asettautuneet joukot jatkoivat vielä linnoitustöitä.


title: Sturmbock

text: Saksalaisten vetäytyessä Lapista XVIII vuoristoarmeijakunta määrättiin siirtymään Rovaniemen ja Muonion kautta Sturmbock-asemaan turvaamaan tieyhteyttä Norjaan.


title: Sturmbock

text: Puolustusasemissa oli 800 konekivääriä, 100 kranaatinheitintä, yli 160 tykkiä ja ammusvarasto koko talven tarpeiksi.


title: Sturmbock

text: Vetäytyvät joukot miehittivät aseman 25. marraskuuta 1944.


title: Sturmbock

text: Asemista poistuttiin vasta asemasotavaiheen jälkeen 10. tammikuuta 1945. Joukot suojasivat Norjan Ruijaan sijoitettujen saksalaisjoukkojen peräytymistien etelään pitkin Valtakunnantie 50:ä.


title: Sturmbock

text: Sotilaiden lisäksi saksalaiset toivat Norjan kautta rakentajiksi venäläisiä ja puolalaisia sotavankeja. Heidän kohtalostaan ei ole tietoa, sillä saksalaisten oletetaan tuhonneen arkistonsa. Vetäytymisvaiheessa suomalaiset eivät hyökänneet sinne vaan jäivät lähellä olevaan Markkinan kylään.


title: Sturmbock

text: Sotavankien kohtalosta on esitetty arvailuja. Paikallisväestön kertomaan mukaan heitä olisi teloitettu ja haudattu suohon ja huoltoteiden alle, ja viimeiset olisi teloitettu Norjan puolella. Sotahistorioitsija Sampo Ahtokaan ei ole löytänyt tietoa, mutta hän on kuitenkin sitä mieltä, ettei joukkoteloituksia tehty vaan vangit vapautettiin kun Saksa antautui. On myös arveltu monien kuolleen nälkään, kun saksalaisilla ei ollut halua ruokkia ylimääräistä väkeä.


title: Sturmbock

text: Alueen etelälaidalla aivan Kilpisjärventien vieressä Järämässä on vuonna 1997 valmistunut museo, jonka pysyvän näyttelyn teema on sota-aika Tunturi-Lapissa. Näyttelyssä esitellään Lapin sodan aikaisia tapahtumia ja esineistöä, samoin kuin siviiliväestön evakuointia ja jälleenrakennustyötä. Museon yhteydessä on kahvio.


title: Sturmbock

text: Paikalla on nykyään entisöityjä juoksuhautoja, Pak 40 -panssarintorjuntatykin asema, useita erilaisia korsuja, joista viisi on entisöity, sekä raskaiden aseiden tuliasemapesäkkeitä. Osa korsuista on varustettu saksalaistyylisellä sisustuksella. Entisöidyssä osassa on yhteensä useita satoja metrejä taistelu-, yhdys- ja juoksuhautoja.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Automaattinen paloilmoitin on turvalaitteisto, joka tunnistaessaan tulipalon synnyn tekee automaattisesti ilmoituksen hätäkeskukseen ja hälyttää myös valvottavassa tilassa. Järjestelmä koostuu "ilmoitinkeskuksesta", "paloilmaisimista", "paloilmoituspainikkeista" ja "paikallishälyttimistä". Paloilmoitinlaitteisto antaa myös automaattisesti varoituksen sen toimintavarmuutta haittaavista vioista.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Paloilmaisin on laite, joka reagoi tulipaloon. Laite asennetaan valvottavaan tilaan, ja sen toiminta voi perustua savun, lämmön, liekkien, palokaasujen tai näiden yhdistelmien tunnistamiseen.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Useimmiten paloilmaisimina käytetään savuilmaisimia, joita mittaustavan mukaan jaoteltuna on kolmea tyyppiä: "piste-, linja- ja näytteenottoilmaisimia".


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Pisteilmaisin on pistemäinen mittalaite. Pistemäisessä "ioni-ilmaisimessa" on kaksi kammiota, joiden läpi kulkee sähkövirta: avoin mittauskammio ja suljettu vertailukammio. Kun savu pääsee mittauskammioon, kammion jännite muuttuu. Kun muutos vertailukammion jännitteeseen on riittävä, laite hälyttää. Vähittäiskaupassa myytävät palovaroittimet ovat yleensä ioni-ilmaisimia. "Optinen ilmaisin" perustuu avoimeen mittauskammioon, jossa kulkee valo. Mahdollinen savu aiheuttaa valon sirontaa, jonka laite havaitsee ja hälyttää. "Linjailmaisin" perustuu esimerkiksi hallin päädyssä olevaan valonlähteeseen ja toisessa päädyssä olevaan vastaanottimeen. Laite hälyttää havaitessaan valon himmenevän savunmuodostuksen vuoksi. Ilmaisintyyppiä käytetään suurten hallimaisten tilojen paloilmaisimena. "Näytteenottoilmaisin" toimii samalla periaatteella kuin ioni- tai optinen ilmaisin, paitsi että se pumppaa ilmaa mittauskammioon. Tällöin voidaan käyttää herkempää mittausta ja laitteen hälytyskynnys on matalampi.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Lämpöilmaisimia on kahta tyyppiä: piste- ja linjailmaisimet. Pistemäiset lämpöilmaisimet toimivat joko mittaamalla lämpötilaa (yläraja- eli maksimaali-ilmaisin) tai lämpötilanmuutosta (muutosnopeus- eli differentiaali-ilmaisin). Ylärajailmaisin hälyttää kun asetettu maksimilämpötila on saavutettu, muutosnopeusilmaisin kun lämpötila nousee tietyssä ajassa riittävästi. Suomessa muutosnopeusilmaisimissa on oltava myös ylärajatoiminto. Linjamaiset lämpöilmaisimet tehdään esimerkiksi kuumuudessa muotoansa muuttavista kaapeleista.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Kaasuilmaisimen toiminta perustuu siihen, että se tunnistaa palamisreaktiossa, pyrolyysissa syntyviä kaasuja. Kaasuilmaisimia käytetään myös havaitsemaan nestekaasuvuotoja.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Paloilmoituspainikkeiden avulla palon havainnut henkilö voi tehdä ilmoituksen käsikäyttöisesti. Laite on kytkin, jossa on yleensä kertakäyttöinen suojakansi. Kansi rikotaan ja kytkintä painettessa laite lähettää signaalin ilmoitinkeskukselle.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Paikallishälytin varoittaa valvottavassa tilassa tulipalolta joko ääni- tai valomerkillä. Laite aktivoituu saatuaan signaalin ilmoitinkeskukselta.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Ilmoitinkeskus on laite, johon järjestelmän muut osat on kytketty, ja jossa on automaattinen ilmoituksensiirtojärjestelmä. Tunnistimet ja kytkimet lähettävät tiedon ilmoitinkeskukseen, joka käynnistää paikallishälyttimet ja lähettää tiedon hälytyksestä automaattisesti hätäkeskukseen.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Automaattisia paloilmoittimia on Suomessa asennettuina vajaat 20 000 kappaletta. Vaikka laitteet ovat tärkeä osa paloturvallisuutta, niiden tekemistä vääristä palohälytyksistä aiheutuu yhteiskunnalle ja kiinteistön omistajille myös huomattavia taloudellisia kustannuksia. Laitteet hälyttävät palokunnan paikalle vuonna 2006 noin 21 000 kertaa vuodessa, joista virheellisten hälytysten määrä on 98 prosenttia. Yleensä virheellinen hälytys johtuu muusta kuin tulipalon aiheuttamasta savusta tai pölystä, tai kiinteistössä oleskelevien ihmisten virheellisestä toiminnasta. Joka neljännessä turhassa hälytyksessä syytä ei saada selville. Paloimoittimen luotettavan toiminnan varmistamiseksi se on huollettava säännöllisesti. Järjestelmään liittyvä varakäyntiakusto on uusittava kolmen vuoden välein. Savuilmaisimet ovat herkkiä antureita, jotka on huollettava valmistajan ohjeiden mukaisesti noin 3–5 vuoden välein. Suurin osa erheellisistä hälytyksistä aiheutuu virheellisestä huollosta.


title: Automaattinen paloilmoitin

text: Paloilmoittimen haltija on taho, jolla on hallintaoikeus paloilmoittimeen. Haltija vastaa laitteiston toimivuudesta sekä siihen liittyvistä sopimuksista. Haltija voi valtuuttaa kunnossapidon ja kuukausirutiinit kolmannelle osapuolelle. Haltijan vastuuta ei voi siirtää eteenpäin.


title: Pentti Oksanen

text: Pentti Oksanen (26. lokakuuta 1923 Iisalmi – 20. tammikuuta 2008 Akaan Toijala) oli suomalainen kirjailija. Hän valmistui filosofian maisteriksi.


title: Hassan Shehata

text: Hassan Shehata (, s. 19. kesäkuuta 1949) on egyptiläinen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja.


title: Hassan Shehata

text: Shehata on toiminut Egyptin maajoukkueen päävalmentajana vuodesta 2004 lähtien. Hän on johdattanut Egyptin Afrikan-mestaruuteen vuosina 2006, 2008 ja 2010. Viimeisin mestaruus oli samalla historiallinen, sillä Shehatan luotsaamasta Egyptistä tuli ensimmäinen maa, joka on juhlinut Afrikan mestaruutta kolme kertaa peräkkäin.


title: Hassan Shehata

text: Shehata jätti paikkansa Egyptin maajoukkueen peräsimessä kesäkuussa 2011, kun maajoukkue käytännössä karsiutui Afrikan mestaruuskisoista 2012.


title: Hassan Shehata

text: Kaudella 2011–2012 Shehata siirtyi Zamalekin päävalmentajaksi. Shehata sai potkut seurasta elokuussa 2012.


title: Sungnyemun

text: Sungnyemun (laadun kunnioittamisen portti) tai Namdaemun (suuri eteläinen portti) on historiallinen kaupunginportti Soulin keskustassa Etelä-Koreassa. Portti oli aikoinaan osa kaupungin muuria, jota käytettiin suojaamaan kaupunkia koreantiikereiltä, jotka ovat aikoja sitten kadonneet alueelta. Portti on rakennettu vuosina 1395–1398, ja se oli Soulin vanhin säilynyt puurakennus. Sen puuosa, portin päällä ollut halli, tuhoutui tulipalossa 10. helmikuuta 2008. Sungnyemun oli viralliselta statukseltaan Etelä-Korean ensimmäinen kansallisaarre.


title: Sungnyemun

text: 69-vuotias mies on pidätetty palon sytyttämisestä epäiltynä. Korean kulttuuriperintövirasto arvioi puurakenteen jälleenrakentamisen vievän kolme vuotta ja maksavan noin 15 miljoonaa euroa. Presidentinvaalit voittanut Lee Myung-bak käynnisti kampanjan, jolla pyritään hankkimaan yksityisrahoitusta portin jälleenrakentamiseen.


title: Petelius ja Ruonansuu Show

text: Petelius ja Ruonansuu Show oli vuonna 2001 internetissä esitetty suomalainen sketsisarja. Sarjassa esiintyivät Pirkka-Pekka Petelius ja Jope Ruonansuu. Sen tuotti Tuotanto Oy Säihky. Sarjan jaksot julkaistiin Plazan nettitelevisiossa. Sarjaa ei ole esitetty toistaiseksi kertaakaan televisiossa.


title: Petelius ja Ruonansuu Show

text: Sarjan sketsit perustuivat usein tunnettujen henkilöiden imitoimiseen.


title: Ambulanssi (tietokonevirus)

text: Ambulanssi-virus (virallisesti Ambulance*, myös tunnettu nimillä Ambulance Car, RedX) on 1991 löydetty tiedostovirus.


title: Ambulanssi (tietokonevirus)

text: Virus saastuttaa COM-tiedostoja, ja se saastuttaa vain yhden tiedoston hakemistossa. Se ei saastuta hakemiston ensimmäistä COM-tiedostoa. Ambulanssi ei tuhoa tiedostoja.


title: Ambulanssi (tietokonevirus)

text: Kun virustiedosto laukeaa, ruudulle tulee merkkigrafiikalla tehty ambulanssi, joka ajaa alalaidassa samalla kun kuuluu sireenin ääni.


title: Ambulanssi (tietokonevirus)

text: Virus on todennäköisesti peräisin Länsi-Saksasta, josta se löytyi ensimmäistä kertaa 1. kesäkuuta 1990.


title: Ultima VIII

text: Ultima VIII: Pagan on Origin Systemsin kehittämä ja alun perin 1994 MS-DOSille julkaisema "Ultima"-tietokoneroolipelisarjan videopeli.


title: Ultima VIII

text: Guardian on karkottanut Avatarin Paganin maailmaan, jossa kalastajat löytävät hänet merestä. Hän saa tietää, että Pagania hallitsee neljä tyrannimaista elementaalititaania. Voitettuaan titaanit näiden omassa maailmassa, Avatar pääsee pakenemaan takaisin Britanniaan, joka on Guardianin hallinnassa.


title: Gaius Vibius Pansa Caetronianus

text: Gaius Vibius Pansa Caetronianus oli roomalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli vuoden 43 eaa. konsuli Aulus Hirtiuksen kanssa.


title: Gaius Vibius Pansa Caetronianus

text: Pansan suvusta tiedetään vain että hänen isänsä joutui Sullan proskriptioiden uhriksi. Pansa liittyi luultavasti tämän takia Julius Caesarin kannattajiin. Pansa oli kansantribuuni vuonna 51 eaa. Kansantribuunina hän vastusti optimaattien yrityksiä Caesaria vastaan. Caesar nimitti Pansan Gallia Cisalpinan maaherraksi vuonna 46 eaa. Vuonna 44 eaa. Caesar nimitti Pansan ja Hirtiuksen vuoden 43 eaa. konsuleiksi.


title: Gaius Vibius Pansa Caetronianus

text: Caesarin murhan jälkeen Pansa kannatti konsulikumppaninsa Hirtiuksen kanssa senaattia Marcus Antoniusta vastaan. Hirtius marssi Caesarin ottopojan Octavianuksen kanssa Antoniusta vastaan samalla kun Pansa värväsi Roomassa neljä legioonaa. Marssiessaan joukkojensa kanssa Hirtiuksen ja Octavianuksen luokse Pansa joutui Antoniuksen väijytykseen. Pansa menehtyi myöhemmin Forum Gallorumin taistelussa saamiinsa haavoihin. Hirtius puolestaan kaatui Mutinan taistelussa. Taistelu päättyi kuitenkin senaatin joukkojen voittoon.


title: Camillo Ruini

text: Camillo Ruini (s. 19. helmikuuta 1931) on italialainen katolisen kirkon kardinaali. Kardinaali hänestä tuli vuonna 1991 silloisen paavin Johannes Paavali II:n päätöksellä.


title: Camillo Ruini

text: Nuoruudessaan Ruini on opiskellut filosofiaa ja teologiaa. Papinvihkimyksensä hän sai vuonna 1954. Myöhemmin hän muun muassa opetti filosofiaa paikallisessa pappisseminaarissa. Muutamaa kuukautta ennen kardinaalinnimitystään hänestä tuli Italian piispojen konferenssin presidentti.


title: Camillo Ruini

text: Ruini osallistui kardinaalina myös vuoden 2005 konklaaviin äänioikeutettuna kardinaalina. Valituksi tuli tällöin saksalainen Joseph Ratzinger, joka otti nimekseen Benedictus XVI:n. Kardinaali Ruinilla on oikeus osallistua tuleviin konklaaveihin ja tulla valituksi paaviksi vielä vuoteen 2011 asti, eli kunnes hän täyttää 80 vuotta 19. helmikuuta 2011.


title: Camillo Ruini

text: Kirkollisilta näkemyksiltään Ruini on konservatiivi. Hänen ajatuksensa ovat lähellä edesmennyttä paavia Johannes Paavali II:ta ja nykyistä Benedictus XVI:ta.


title: Karl Linnas

text: Karl Linnas (6. elokuuta 1919, Tartto, Viro −2. heinäkuuta 1987, Leningrad, Neuvostoliitto) oli virolainen entinen Tarton keskitysleirin johtaja, joka tuomittiin Eestin SNT:ssa poissaolevana kuolemaan. Linnas karkotettiin kahdeksan vuoden oikeustaistelun jälkeen vuonna 1987 Yhdysvalloista Neuvostoliittoon, jossa hän pian kuoli.


title: Karl Linnas

text: Linnaksen vanhemmat olivat August Julius Linnas ja Ida Emma Helene Park. Linnas kirjoitti ylioppilaaksi Hugo Treffnerin kymnaasista vuonna 1937. Tämän jälkeen hän opiskeli Tarton yliopistossa matematiikkaa, mutta ei koskaan valmistunut. Vuodesta 1937 lähtien hän oli virumaalaisten osakunnan Korporatsioon Vironian jäsen. Viron armeijassa hän kävi sotakoulun, jossa hänestä tehtiin luonnekuvaukseksi: "Pitäytyy kerran tekemässään päätöksessä ja on valmis kantamaan sen seuraukset". ("Jääb kord tehtud otsuse juurde kindlalt püsima ja vastutab tagajärgede eest.")


title: Karl Linnas

text: Neuvostoliitto miehitti Viron tasavallan 17. kesäkuuta 1940. Linnas selvisi neuvostomiehityksen ensimmäisestä vuodesta, ja kun 22. kesäkuuta 1941 natsi-Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon, liittyi Linnas virolaisten Omakaitse-vastarintajoukkoihin neuvostomiehittäjiä vastaan. Kun saksalaiset saapuivat Viroon, alistettiin Omakaitse Saksan miehityshallinnolle. Linnaksesta tuli heinäkuussa 1941 Tarton keskitysleirin päällikkö. Keskitysleiri sijaitsi Näitusen aukiolla (Näituse väljak), josta vankeja vietiin ammuttaviksi Lemmatsin panssariestevalleille. Muuten Linnas korosti, että leirin toiminnasta vastasivat saksalaiset. Max Jakobsonin johtama komitea vahvisti kyllä vuonna 1994, että myös Omakaitse-joukot osallistuivat teloituksiin. Neuvostojoukkojen lähetessä Linnas oli rintamalla ja haavoittui vakavasti vuonna 1944. Hän pakeni toista neuvostomiehitystä Saksan kautta Yhdysvaltoihin, jossa sai Yhdysvaltain kansalaisuuden 1960. Linnas oli aktiivinen pakolaisvirolaisten toiminnassa, perustaen mm. virolaisen tyttöpartion ja Long Islandin nuoriso-orkesterin.


title: Karl Linnas

text: Vuonna 1962 Eestin SNT:n korkein oikeus tuomitsi Linnaksen Tartossa poissaolevana kuolemaan. Hänen tyttärensä Anu Linnas on väittänyt, että syytteet olivat tekaistut ja osa neuvostohallinnon pyrkimystä leimata virolaispakolaiset. Todistajat olivat pakotettuja, ja heistä kaksi oli tosiasiassa vankeja. Samoin Anu Linnas on väittänyt, että tuomio oli päätetty jo kolme viikkoa ennen varsinaista oikeudenkäyntiä. Joka tapauksessa Linnas tuomittiin noin 12 000 neuvostokansalaisen surmaamisesta, kidutuksesta ja raiskauksista. Virolaistutkija Riho Västrik on pitänyt lukua liioiteltuna, vaan pitää 4000 henkeä uskottavampana ja he olivat muualta tuotuja, eivätkä välttämättä neuvostokansalaisia.


title: Karl Linnas

text: Neuvostoliitto oli vuodesta 1961 alkaen aloittanut neuvostovaltaa paenneiden virolaisten esittämisen sotarikollisina. Neuvostoliitto jätti Yhdysvalloille nootin 15. lokakuuta 1961 vaatien Linnaksen luovuttamista kuultuaan tämän saaneen kansalaisuuden. Kaksi päivää aiemmin CIA oli todennut, ettei Linnaksen tapaus anna aihetta jatkotoimiin.


title: Karl Linnas

text: Vuonna 1979 Yhdysvaltain oikeusministeriön alaisuuteen perustettu Office of Special Investigations, jolle annettiin erikoisvaltuudet tutkia sotarikoksia yhteistyössä Neuvostoliiton kanssa. Todisteet toimitettiin Neuvostoliitosta. Linnakselta riisuttiin kansalaisuus sillä perusteella, että hän ei ollut maininnut Tarton keskitysleirin johtajuutta elämänhistoriassaan. Tämä vale maksoi Linnakselle myöhemmin kansalaisuuden. Linnaksen puolesta olivat erityisesti konservatiiviset kongressin ja senaatin edustajat sekä Baltian pakolaisjärjestöjen edustajat.


title: Karl Linnas

text: Joulukuussa 1986 Yhdysvaltain korkein oikeus määräsi, että Linnas oli karkotettava. Oikeusministeri Edward Meese antoi Linnakselle kuukauden aikaa etsiä jokin toinen maa, joka myöntäisi hänelle turvapaikan. Panaman kanssa oltiin pääsemässä jo sopimukseen, mutta hanke kaatui, kun se päätyi julkisuuteen Yhdysvalloissa.


title: Karl Linnas

text: Linnaksen tuomion kriitikot huomauttivat, ettei Yhdysvallat ollut koskaan tunnustanut Baltian maita osana Neuvostoliittoa (tunnustamattomuuspolitiikka). Siten Linnasta ei voinut käsitellä neuvostokansalaisena. Linnas oli Viron tasavallan kansalainen, tehnyt väitetyt rikoksensa Saksan miehitysaikana ja hänet oli tuominnut neuvostomiehittäjä. Lisäksi huomautettiin, että on moraalisesti kyseenalaista lähettää totaalitaarisen valtion rikoksista toiseen totalitaariseen valtioon teloitettavaksi.


title: Karl Linnas

text: Huhtikuussa Linnas karkotettiin New Yorkin John F. Kennedyn lentokentältä. Linnaksen viimeisiksi sanoiksi amerikkalaisille jäivät "Tämä on murha ja ihmisryöstö". Uutiskuvissa ihmisten mieliin jäi valkotukkaisen ja -partaisen Linnaksen epätoivoinen tarrautuminen laskuportaiden kaiteisiin, kun häntä oltiin siirtämässä Tallinnaan lähtevään lentokoneeseen. Linnas saapui Tallinnaan 21. huhtikuuta 1987.


title: Karl Linnas

text: Karl Linnasin kuolemantuomion täytäntöönpanoa päätettiin lykätä toisaalta lisätodisteiden saamiseksi, toisaalta hänen korkeahkon ikänsä vuoksi. Koska kuolemantuomio oli langetettu Linnasin ollessa poissa Neuvostoliitosta, hänelle varattiin myös oikeus anoa armahdusta, minkä hän sitten tekikin. Prosessi kuitenkin keskeytyi, kun Linnas kuoli sydänhalvaukseen leningradilaisessa sotilassairaalassa 2. heinäkuuta 1987.


title: Antinomia

text: Antinomia (, vastaan; , laki) tarkoittaa loogista ristiriitaa tai paradoksia, kirjaimellisesti kahden lain yhteensopimattomuutta. Termiä käytetään sekä logiikassa että tietoteoriassa.


title: Antinomia

text: Antiikin aikainen filosofi Parmenides oivalsi jo n. 2500 vuotta sitten, että mikään mikä sisältää loogisen ristiriidan ei voi olla olemassa.


title: Antinomia

text: Immanuel Kantin ajattelussa termi antinomia sai erityismerkityksen, ja teknisessä kielenkäytössä termillä viitataan yleensä juuri Kantin antinomioihin. Kant käytti termiä ristiriitatilanteista, jotka syntyvät silloin, kun järki yrittää käyttää puhtaan järjen todellisuuteen (eli kosmologisiin tai metafyysisiin kysymyksiin) liittyvään järkeilyyn sellaisia kategorioita ja kriteerejä, jotka on tarkoitettu aistikokemuksen ("fenomena") todellisuuteen liittyvään järkeilyyn. Järki ei kuitenkaan voi saavuttaa rationaalisia totuuksia metafysiikan alueella, koska se yrittää ulottautua mahdollisen kokemuksen tuolle puolen, eli sitä yritetään soveltaa alueeseen joka on siihen nähden transsendentti.


title: Antinomia

text: Kant luetteli neljä antinomiaa. Ne liittyivät seuraaviin "maailmaa sinänsä" koskeviin kysymyksiin:


title: Antinomia

text: Näiden kaikkien suhteen puhtaan järjen päätelmät ovat ristiriidassa empiiristen havaintojen kanssa — ne ovat kuin teesi ja antiteesi.


title: Antinomia

text: Kantin mukaan suuri osa perinteistä metafysiikkaa rakentui dialektiselle päättelylle. Samoin kosmologiasta osa oli enemmän spekulatiivista kuin empiiristä. Kummatkin ajautuivat antinomioihin. Kantin kriittisen ohjelman tavoitteena oli määrittää tieteen ja filosofisen tutkimuksen alueet osoittamalla ne rajat, joiden ulkopuolelle järjen ei pidä yrittää soveltaa omia käsitteitään. Samalla metafysiikka voitiin tehdä mahdolliseksi ja antinomiat vaarattomiksi.


title: Antinomia

text: Matemaattisessa logiikassa antinomiat merkitsevät virhettä siinä formaalissa järjestelmässä, jonka pohjalta ne nousevat. Ne osoittavat vikoja yleisesti hyväksytyissä aksioomissa, määritelmissä tai päättelyssä.


title: Antinomia

text: Tunnettuja antinomioita:


title: Pontius Aquila

text: Lucius Pontius Aquila (k. 43 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli luultavasti kansantribuuni vuonna 45 eaa. Hän oli yksi Julius Caesarin murhaajista. Caesarin murhan jälkeen hän toimi Decimus Junius Brutus Albinuksen legaattina Gallia Cisalpinassa. Ennen Mutinan taistelua hän kukisti T. Munatius Plancuksen ja ajoi tämän joukkoineen Pollentian kaupungista. Pontius Aquila kaatui kuitenkin Mutinassa. Senaatti pystytti hänen kunniakseen patsaan. Pontius Aqula oli Ciceron ystävä ja hänet mainitaan usein tämän kirjeissä.


title: Ranskan Grand Prix 1977

text: Ranskan Grand Prix 1977 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 3. heinäkuuta 1977 Dijon-Prenois'n radalla. Kilpailun voitti Mario Andretti.


title: Ranskan Grand Prix 1977

text: Ranskan GP 1977 – F1-ruutu


title: Ihmissusia ja sudenpentuja

text: Ihmissusia ja sudenpentuja on Sanoma Magazines Finlandin kustantama Disneyn eläinmaailman ankkasarjoja käsittelevän "Ankantekijät"-sarjan ensimmäinen teos. Teoksen tarinat ovat hollantilaisen Daan Jippesin ja yhdysvaltalaisen Carl Barksin käsialaa. Kirja on julkaistu vuonna 2002.


title: Reija Hirvikoski

text: Reija Katriina Hirvikoski (s. 23. helmikuuta 1954 Helsinki) on freelancer-lavastaja ja pukusuunnittelija. Koulutukseltaan Hirvikoski on taiteiden tohtori. Hän on opiskellut Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 1979–1984 lavastustaiteen osastolla ja jatko-opiskelijana 1995–2005. Väitöskirjansa Hirvikoski teki vuonna 2005 aiheesta "Tahdon tiellä – lavastajan rooli ja asema" (2005). Hirvikoski sai vuonna 2006 valtion taiteilija-apurahan väitöskirjansa tutkimustulosten soveltamiseen ja lisätutkimukseen. Hän toimi Suomen OISTAT-keskuksen puheenjohtajana 2005–2015 ja kansainvälisen OISTAT Performance Design komission puheenjohtajana sekä kansainvälisen OISTATin hallituksessa 2009–2015. Hirvikoski valittiin vuosiksi 2009–2015 Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liiton (TeMe) puheenjohtajaksi ja nimitettiin näyttämötaiteen taiteilijaprofessoriksi vuosille 2009–2014.


title: Reija Hirvikoski

text: Hirvikoski on palkittu ensimmäisenä suomalaisena naislavastajana Jussi-palkinnolla vuonna 1987 elokuvan "Lumikuningatar" visuaalisesta suunnittelusta. Hirvikoski on työskennellyt visuaalisena suunnittelijana vuodesta 1979 yhteensä yli sadassa produktiossa: elokuvassa (muun muassa "Lumikuningatar" 1987), televisiossa (muun muassa MTV3 Uutisstudio 2001) ja teatterissa (muun muassa "Kalevala", Helsingin kaupunginteatteri 1984; "Virkoja", Oulun kaupunginteatteri 1987; "Tiikerin varjo", Teatteri Pieni Suomi 1988; "Jos talviyönä matkamies", Helsingin Juhlaviikot 1996; "Viivi ja Wagner", Turun kaupunginteatteri 2002; "Kunnia", Tampereen Työväen Teatteri 2004; "Mania" 2004 ja "Idiootti" 2009, Espoon Kaupunginteatteri; "Kauppamatkustajan kuolema", Turun kaupunginteatteri 2005; "Elämän musiikki" 2006, "Elektra" 2008 ja "Rikos ja rangaistus "Oulun kaupunginteatteri 2011; "Kainon laulu" 2014, "Sara ja Erik" 2016 ja "Kissa kuumalla katolla" 2017 Tampereen Työväen Teatteri sekä "Arktinen hysteria" Kansallisteatteri 2017). Useat hänen suunnittelemansa lavastukset ovat olleet maailmankantaesityksiä.


title: Reija Hirvikoski

text: Reija Hirvikoski toimi Prahan Quadrennial (PQ07) skenografian alan maailmannäyttelyn Suomen osaston tuottajana ja näyttelyn suunnitteluryhmässä, PQ11 Suomen osaston kuraattorina ja tuottajana sekä WSD2013/ Cardiff (World Stage Design) kilpailunäyttelyn kansainvälisen kuraattoriryhmän ja palkintoraadin puheenjohtajana. Lisäksi Hirvikoski toimi Valtion näyttämötaidetoimikunnan varapuheenjohtajana (2010 - 2013).


title: Britannian Grand Prix 1977

text: Britannian Grand Prix 1977 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 16. heinäkuuta 1977 Silverstone Circuitin radalla. Kilpailun voitti James Hunt. Samalla Hunt saavutti uransa toisen ja viimeisen hattutempun. Gunnar Nilsson saavutti uran viimeisen palkintosijan.


title: Britannian Grand Prix 1977

text: Britannian GP 1977 – F1-ruutu


title: Lenfilm

text: Lenfilm (Kinostudija Lenfilm) () on venäläisen elokuvateollisuuden tuotantoyksikkö. Se omistaa oman elokuvastudion, joka sijaitsee Pietarissa. Yhtiö on perustettu 1918.


title: Lenfilm

text: Pietari oli lukuisten venäläisten ja ranskalaisten elokuvastudioiden kotipaikka 1900-luvun alusta lähtien. Vuonna 1908 pietarilainen liikemies Vladislav Kampinski avasi elokuvatehtaan "Ominium Film", joka tuotti dokumentteja ja ilmestyneitä elokuva paikallisille teattereille. 1910-luvulla yksi aktiivimmista yksityisistä elokuvastudioista oli "Neptun" Pietarissa, jonka kuuluisimmat henkilöt kuten Vladimir Majakovski ja Lily Brik tekivät ensimmäiset mykkäelokuvansa vuosina 1917-18.


title: Lenfilm

text: Petrogradin elokuvastudio oli kansallistettu 1918 ja oli Neuvostovaltion omistama yhtiö. Vuonna 1923 puutarhayhtiö Aquarium Theatre oli yhdistetty Sevzapkinon ja oli osa muutamien pienempien yhtiöiden kanssa muodostamaa Neuvostovaltion valvomaa elokuvateollisuutta. Tämän ajan muutamia huomattavia elokuvantekijöitä, kirjoittajia ja näyttelijöitä oli aktiivisina studiolla, kuten Jevgeni Zamjatin, Grigori Kozintšev, Sergei Eisenstein, Sergei Jutkevitš, Dmitri Šostakovitš, Nikolai Akimov, Juri Tynjanov, Veniamin Kaverin, Viktor Šklovski ja Serapion-veljet-ryhmä.


title: Lenfilm

text: Vuodesta 1934 studio on ollut nimettynä Lenfilmiksi. Neuvostoaikana Lenfilm oli toiseksi suurin elokuvayhtiö Mosfilmin jälkeen. Toisen maailmansodan ja Leningradin saarron aikana hyvin harvat elokuvatuottajat pysyivät aktiivisina saarretussa Leningradissa ja tekivät dokumentteja sankarillisesta taistelusta natseja vastaan. Samaan aikaan useimmat henkilöt ja tuotantoyksiköt olivat evakuoituina Keski-Aasian kaupunkeihin Alma-Ataan (1942) ja Samarkandiin. Siellä Lenfilm oli yhdistetty muiden neuvostoelokuvayhtiöiden kanssa Tsentralnaja objedinjonnaja kinostudijaksi (TsOKS). Lenfilm palasi Leningradiin 1944.


title: Lenfilm

text: Nykyisin Lenfilmin elokuvien kuvauspaikka on Aquarium Theatre ja monet kuuluisat filmitähdet ovat tehneet roolinsa siellä. George Cukor teki siellä vuonna 1975 elokuvan "The Blue Bird", jossa Elisabeth Taylor teki roolin Valon Kuningattarena. Jane Fonda ja Ava Gardner työskentelivät Aquarium-teatterin näyttämö 4:ssä. Myös Vladimir Bartkon Afgan elokuva "Breakdown" oli kuvattu siellä.


title: Lenfilm

text: Neuvostoliiton ajan loppuun mennessä Lenfilm oli valmistanut noin 1 500 elokuvaa. Monet elokuvaklassikot on valmistettu Lenfilmin olemassaolon aikana ja monet niistä on palkittu kansainvälisillä palkinnoilla lukuisilla elokuvafestivaaleilla.


title: Lenfilm

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen yhtiöstä tuli venäläinen yksityisomisteinen elokuvayhtiö säilyttäen kuitenkin nimensä.


title: Johannes Jääskeläinen

text: Johannes Jääskeläinen (29. toukokuuta 1879, Jyväskylän maalaiskunta – 2. maaliskuuta 1918, Pietarsaari) oli insinööri, varatuomari ja Vaasan läänin lääninsihteeri. Hänet teloitettiin Pietarsaaressa Suomen sisällissodan aikana hämäräksi jääneen oikeudenkäynnin jälkeen yhdessä kuuden muun miehen kanssa. Jääskeläinen oli ainoa sisällissodan yhteydessä teloitettu juristi.


title: Johannes Jääskeläinen

text: Jääskelän talossa syntyneen Johannes Jääskeläisen vanhemmat olivat Kalle Hovila ja Matilda Jääskeläinen. Hän kävi Jyväskylän lyseota, jossa hänen luokkatovereinaan olivat muun muassa Edvard Gylling sekä Otto Ville Kuusinen, ja hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1900. Jääskeläinen opiskeli sitten Polyteknillisessä opistossa Helsingissä ja valmistui 1906 tie- ja vesirakennusalan insinööriksi. Hän ei kuitenkaan onnistunut saamaan työpaikkaa, sillä suomen kielellä hakemuksensa jättäneen Jääskeläisen ohitti virantäytössä aina joku ruotsinkielinen.


title: Johannes Jääskeläinen

text: Jääskeläinen harkitsi tässä tilanteessa Yhdysvaltoihin muuttamista mutta päätti sitten jatkaa opintojaan ja kirjoittautui Helsingin yliopiston lainopilliseen tiedekuntaan syksyllä 1906. Samana vuonna Jääskeläinen liittyi 1905 perustettuun ylioppilaiden sosiaalidemokraattisen yhdistykseen, joskin myöhemmin hän vetäytyi pois yhdistyksen toiminnasta. Jääskeläinen meni kihloihin kesällä 1911 Karin Janssonin kanssa, ja he menivät naimisiin elokuussa 1912. Jääskeläinen sai varatuomarin arvon 1913, ja hänet nimitettiin Uudenmaan läänin varalääninsihteeriksi.


title: Johannes Jääskeläinen

text: Jääskeläisestä tuli Vaasan läänin lääninsihteeri kesäkuussa 1916. Hän ohitti viran täytössä RKP:hen kuuluneen vaasalaisen kruununvouti Karl Ottelinin. Kielikysymys nousikin pian esille, kun lääninhallitus määräsi 2 000 markan uhkasakon uhalla Kokkolan maaseurakunnan perustamaan suomenkielisen koulun. Maaseurakunta oli kieltäytynyt perustamasta koulua uhmaten senaatin vuonna 1914 antamaa päätöstä.


title: Johannes Jääskeläinen

text: Venäjän maaliskuun 1917 vallankumouksen jälkeen Vaasan läänin kuvernööri Leo Sirelius joutui sotilaiden pidättämäksi. Hänet vapautettiin mutta pian Oskari Tokoin johtama senaatti nimitti suomenkielisen maanviljelijän Juho Torpan Vaasan läänin kuvernööriksi. Tämä ärsytti läänin ruotsinkielisiä, jotka vaativat kruununvouti Ottelinin nimittämistä joko kuvernööriksi tai lääninsihteeriksi. Vasabladet-lehti käynnisti tätä varten päätoimittajansa Einar Hagmanin johdolla parjauskampanjan kuvernööri Torppaa ja lääninsihteeri Jääskeläistä vastaan. Lehti syytti Jääskeläistä laittomuuksien harjoittamisesta, ja esiin nostettiin tapaukset, joissa nimismiehen virkoihin oli nimitetty suomenkielisiä hakijoita sekä lähetetty suomenkielisiä kirjelmiä ruotsinkielisille viranomaisille.


title: Johannes Jääskeläinen

text: Lokakuun 1917 eduskuntavaaleissa sosialidemokraatit kärsivät tappion, ja kun yleislakko alkoi marraskuussa, kuvernööri Torppa poistui Vaasasta maatilalleen Kälviälle. Lääninhallituksen toiminta jäi nyt yksin Jääskeläisen vastuulle. Tilanne kärjistyi vielä kun 17. marraskuuta Vaasan vallankumouksellisen työväen johtavan toimikunta vaati lääninhallituksen tyhjentämistä, ja lopulta lääninhallituksen virkailijat joutuivat poistumaan, kun 350 miehen joukko oli piirittänyt lääninhallituksen rakennuksen. Jääskeläinen yritti neuvotella toimikunnan kanssa asiasta, mutta hän joutui itse hankalaan välikäteen, kun Vapaa Sana -lehti kertoi näistä neuvotteluista 23. marraskuuta. Jääskeläinen joutui eroamaan lääninsihteerin virasta, ja hän matkusti perheineen Keski-Suomeen. Hänen tilalleen lääninsihteerin virkaan tuli lokakuussa kansanedustajaksi valittu kruununvouti Ottelin.


title: Johannes Jääskeläinen

text:
Suomen sisällissodan alettua Jääskeläinen ilmoittautui vapaaehtoisena valkoisten tykistökouluun 25. helmikuuta 1918 sen jälkeen kun ylipäällikkö Mannerheim oli kuulutuksella hakenut insinöörejä tykistön palvelukseen. Tykistökoulu sijaitsi Pietarsaaressa jonne Jääskeläinen saapui 1. maaliskuuta 1918. Pietarsaaren Kaupunginhotellissa oli pidetty 28. helmikuuta ja 1. maaliskuuta Pietarsaaren suojeluskunnan järjestämät juhlat kaupunkiin saapuneiden 97 tykistöjääkärin kunniaksi. Ennen juhlien alkua jääkärien edustajat olivat sopineet tykistökoulun johtajan, ruotsalaisen kapteenin, kreivi Adolf Hamiltonin kanssa tykistön tulevasta organisoimisesta. Juhlien toisena päivänä hotellissa olivat paikalla vieraina muun muassa ruotsalaiset kapteenit Oscar Palme ja Nils Palme, jääkäriluutnantti Ingevald Pipping, kapteeni Emil Haeger, luutnantti Sture Appelberg, jääkärivänrikki Yrjö Takkula, jääkäritykistön tuleva johtaja majuri Lauri Malmberg ja tykistökoulun opettaja, jääkäri Leo Kyander. Juhlien jatkuessa iltamyöhään humaltuneet osanottajat päättivät aloittaa oikeudenkäynnin kaupungin raatihuoneen putkassa sisällissodan alusta saakka vangittuina olleita kuutta suomenkielisen työväenyhdistyksen johtohenkilöä vastaan.
Kun vangit oli haettu hotelliin ja "oikeudenkäyntiä" oltiin aloittamassa, paikalla ollut Jääskeläinen esitti vastalauseensa.
Tämän seurauksena Jääskeläinen joutui itse syytettyjen joukkoon, sillä monella tilaisuudessa mukana olleella oli Jääskeläisen lääninsihteerikauden jäljiltä häntä kohtaan vanhoja kaunoja. Jääskeläistä ja työväenyhdistyksen johtohenkilöitä syytettiin nyt siitä, että he olivat suunnitelleet Jääskeläisen johdolla tykistökoulun räjäyttämistä. Oikeus, johon kuuluivat tuomareina jääkäriupseerit Lauri Malmberg, Leo Kyander ja Uno Fagernäs, tuomitsi lääninsihteeri Johannes Jääskeläisen, työmiehet Emil Lindin, Aksel Salosen, Johannes Puurusen, Petter Tiihosen sekä entisen leipurin ja kansanedustajan Kalle Suosalon ja seppä Yrjö Erikssonin kuolemanrangaistukseen maanpetoksesta ja venäläisten kanssa vehkeilemisestä. Pietarsaaren tykistöpäällikkö kreivi Adolf Hamilton allekirjoitti tuomion, ja se pantiin heti samana yönä 2. maaliskuuta täytäntöön. Tuomitut ammuttiin Strengbergin tupakkatehtaan seinää vasten, minkä jälkeen ruumiit vietiin kasaan työväentalon portaiden eteen. Tuomitut saivat kirjoittaa viimeisen kirjeen omaisilleen, mutta Jääskeläisen kirjettä ei toimitettu hänen leskelleen ja myös hänen mukana ollut omaisuutensa ryöstettiin.


title: Johannes Jääskeläinen

text: Jääskeläisen leski Karin Jääskeläinen yritti selvittää miehensä kohtaloa ja oikeudenkäynnin laillisuutta, mutta oikeuskansleri Axel Fredrik Charpentier totesi vuonna 1919 antamassaan vastauksessa, että tuomio jää ennalleen, koska leski ei ollut pystynyt todistamaan miehensä syyttömyyttä. Oikeudenkäyntiin liittyneitä asiakirjoja oli myös myöhemmin hävitetty.


title: Johannes Jääskeläinen

text: Jääskeläisen pojantytär toimittaja Marjatta Cronvall (1943–2005) ryhtyi tutkimaan tapausta Karin Jääskeläisen jäämistöstä löytyneiden asiapapereiden pohjalta. Tutkimustyön pohjalta syntyneen kirjan "Seitsemäs mies" viimeistelivät julkaisukuntoon Cronvallin kuoleman jälkeen Cronvallin tytär Emilia Cronvall ja tämän mies Janne Mäkelä.


title: Armid Sandberg

text: Armid Benjamin Sandberg (13. helmikuuta 1876 Sippola – 4. elokuuta 1927 Toriseva, Virrat) oli suomalainen taidemaalari.


title: Armid Sandberg

text: Sandbergin vanhemmat olivat asemapäällikkö Albert Walfrid Sandberg ja Viktoria Ernsberg. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1897–1903 ja osallistui vuodesta 1900 lähtien moniin Suomen Taideyhdistyksen järjestämiin näyttelyihin. Sandberg sai vuonna 1911 tunnustuksena Hovingin apurahan.


title: Armid Sandberg

text: Sandberg alkoi jo opiskeluaikanaan viettää kesiä Virroilla ja hän rakennutti vuosina 1903–1904 kansallisromanttista tyyliä edustaneen "Pilvilinna"-nimisen hirsisen taiteilijahuvilan ja ateljeen "Alaisen Toriseva"-järven eteläpäähän Inkerinkallioksi kutsutun jyrkän kalliorinteen päälle. Huvilan viereen rakennettiin vielä 1920-luvun alussa kaksikerroksinen näköalapaviljonki ja myöhemmin Sandberg rakennutti matkailijoiden yöpymistä varten vierastalon Alaisen Torisevan laskujoen partaalle. Sandberg hankkikin lisätuloja tarjoamalla kahvia, ruokaa ja yösijoja Torisevan maisemia ihailemaan tulleille turisteille.


title: Armid Sandberg

text: Sandberg vietti kesät huvilallaan jossa hän maalasi muun muassa Verner Thomén kanssa. Talvet hän asui Helsingissä tai matkusteli ulkomailla kuten Italiassa. Sandberg aikoi kuitenkin ryhtyä asumaan Torisevalla ympäri vuoden ja tätä varten hän alkoi 1920-luvun puolivälissä rakennuttaa kaksikerroksista hirsistä talviasuntoa "Keskisen Toriseva"-järven rannalle. Tämä rakennustyö keskeytyi kuitenkin kun Sandberg kuoli tapaturmaisesti huvilallaan elokuun alussa 1927. Hän kompastui tuvan parvella, putosi alas portaita ja löi päänsä takkamuurin kylkeen. Sandberg kuoli muutaman päivän kuluttua onnettomuudesta. Hänet on haudattu Virtain hautausmaalle.


title: Armid Sandberg

text: Sandbergin äiti ja sisar jatkoivat vielä joitakin vuosia kahvilan ja vierasmajan pitoa mutta jo 1930-luvun puolessavälissä Pilvilinnan huvila oli autioitunut. Rakennus jäi rappeutumaan kunnes se purettiin vuonna 1945. Pilvilinnan rakennuksista on nykyisin osittain jäljellä vain rakennusten perustuksia, kallioon hakatut porrasaskelmat joita pitkin Pilvilinnaan noustiin järven rannasta sekä huvilaan takakautta johtanut ajotie.


title: Jaakko Forsman

text: Jakob (Jaakko) Oskar Forsman (30. heinäkuuta 1839 Vähäkyrö – 26. syyskuuta 1899 Helsinki) oli suomalainen rikosoikeuden ja oikeushistorian professori sekä valtiopäivämies.


title: Jaakko Forsman

text: Forsmanin vanhemmat olivat kirkkoherra Georg Jakob Forsman ja Anna Lovisa Ebeling. Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen ja Ernesti Forsman olivat hänen veljiään. Forsman pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta 1857 ja valmistui filosofian maisteriksi 1864, molempien oikeuksien kandidaatiksi 1868 sekä molempien oikeuksien lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1874. Hänen väitöskirjansa "Pakkotilasta kriminaalioikeudessa" oli ensimmäinen suomenkielinen oikeustieteen väitöskirja. Forsman teki vielä opintomatkoja Berliiniin, Dresdeniin ja Leipzigiin vuosina 1878–1879 ja 1881.


title: Jaakko Forsman

text: Forsman oli Helsingin yliopiston lainopin tiedekunnan vt. suomen kielen ylimääräisenä professorina 1869–1878, rikosoikeuden ja oikeushistorian professorina 1879–1899 sekä siviilioikeuden ja roomalaisen oikeuden vt. professorina useaan eri otteeseen. Hän toimi yliopiston vararehtorina vuosina 1892–1899 ja vt. rehtorina 1896–1899.


title: Jaakko Forsman

text: Forsman oli papiston edustajana mukana säätyvaltiopäivillä vuosien 1882–1899 välillä. Hän oli valtiopäivien rikoslakivaliokunnan puheenjohtajana 1888, lakivaliokunnan puheenjohtajana 1899 sekä jäsenenä rikoslakiehdotusta tarkistavassa komiteassa 1881–1884 ja puheenjohtajana kirkkolakikomiteassa 1886. Forsman oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1889–1891. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1898.


title: Jaakko Forsman

text: Jaakko Forsmanin veljenpoika oli historiantutkija ja koulumies Jaakko Forsman nuorempi.


title: Konnuksen kanava

text: Konnuksen kanava on Vuoksen vesistössä Leppävirran reitillä Pohjois-Savossa sijaitseva sulkukanava Varkauden ja Kuopion välisellä syväväylällä, ja se yhdistää Kallaveden ja Unnukan. Paikalla on ollut kaikkiaan neljä eri kanavaa. Konnuksessa on nykyisin vierekkäin kolme eri sulkua. Kahden vanhimman sulun yli johtaa myös silta mutta uusimman, 1971 valmistuneen, sulun yli pääsee vain sulkuporttien kautta.


title: Konnuksen kanava

text: Ensimmäinen Konnuksen kanava rakennettiin vuosina 1836–1841 saman aikaan kuin lähellä sijaitseva Taipaleen kanava. Nämä kanavat olivat Suomen ensimmäiset valtion rakennuttamat sulkukanavat. Ensimmäisen Konnuksen kanavan pituus oli 366 metriä, putouskorkeus 0,6 metriä, leveys 13,6 metriä ja syvyys 2,15 metriä. Kanavassa oli yksi puurakenteinen sulku.


title: Konnuksen kanava

text: Toinen Konnuksen kanava rakennettiin vuosina 1865–1867 niin että sen sulku tuli vanhan kanavan sulun itäpuolelle. Rakennustöitä valvoi piiri-insinööri Lennart Forstén ja niitä johti insinööri Berndt Höök. Kanavauoman kaivu- ja louhintatyöt saatiin valmiiksi vuonna 1866 ja viimeksi rakennettiin kivestä sulku johon mahtui kaksi alusta kerralla. Kanavalla voitiin aloittaa liikenne kesäkuussa 1867 mutta erilaiset viimeistelytyöt jatkuivat vielä seuraavaan vuoteen. Kanavan rakentaminen tuli maksamaan kaikkiaan 272 000 markkaa.


title: Konnuksen kanava

text: Toisen Konnuksen kanavan pituus oli 267 metriä, putouskorkeus 0,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja suurin syvyys 2,67 metriä. Kanavan sulun pituus oli 59,4 metriä.


title: Konnuksen kanava

text:
Kolmas Konnuksen kanava rakennettiin vuosina 1917–1919 kun Konnuksen ensimmäinen 1841 valmistunut sulku muutettiin uittosuluksi. Sulun pituudeksi tuli 125 metriä ja leveydeksi 7,7 metriä. Koska sulun avaaminen silloisella tekniikalla ei ollut mahdollista ennen kuin veden pinta oli samalla tasolla sulkuportin kummallakin puolella oli sulun käyttö uitossa kuitenkin hidasta silla tukkilautta täytyi suluttaa kuten normaalit laivatkin.
Neljäs Konnuksen kanava rakennettiin vuosina 1969–1971 Savonlinnan ja Kuopion välisen syväväylän rakentamisen yhteydessä. Tällöin rakennettiin uusi betoniseinäinen sulku vanhan uittosulun viereen. Sulun pituus oli 160 metriä, leveys 13,3 metriä ja syvyys 4,8 metriä. Tämä viimeisin rakennustyö tuli maksamaan 7,5 miljoonaa markkaa.


title: Konnuksen kanava

text: Samanaikaisesti Konnuksen kanavan kanssa rakennettiin Varkauden–Kuopion syväväylälle myös viisi 30 metriä avokanavaa: Pussilantaipaleen kanava vuosina 1969–1970, Alajärven kanava vuosina 1970–1972 ja Pitkälänniemen kanava vuosina 1971–1972 Unnukan ja Haukiveden välille Taipaleen kanavan yläpuolelle sekä Muuraispuron kanava vuosina 1969–1970 Unnukan ja Voipaalanselän välille ja Rahasalmen kanava vuosina 1970–1971 Voipaalanselän ja Koirusselän välille.


title: Saksan Grand Prix 1977

text: Saksan Grand Prix 1977 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 31. heinäkuuta 1977 Hockenheimringin radalla. Kilpailun voitti Niki Lauda.Saksan GP 1977 – F1-ruutu


title: Käenpiiat

text: Käenpiiat ("Jynx") on tikkojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Käenpiiat

text: Sukuun kuuluu vain kaksi lajia, jotka muistuttavat toisiaan harmaan ja ruskean kirjavalla värityksellään. Käenpiioilla on neljä varvasta, joista kaksi osoittaa eteen- ja kaksi taaksepäin. Ne pesivät puunkoloissa, vanhoissa tikankoloissa tai pöntöissä. Ne syövät enimmäkseen muurahaisia ja muita hyönteisiä.


title: Kalle Kalima

text: Kalle Severus Kalima (s. 29. joulukuuta 1973 Helsinki) on suomalainen jazzkitaristi ja säveltäjä, joka on opiskellut sekä musiikkia että oikeustiedettä. Kalima asuu Berliinissä ja on toiminut vapaana kitaristina ja säveltäjänä vuodesta 2000 lähtien.


title: Kalle Kalima

text: Kalima aloitti pianotunnit 6-vuotiaana, mutta vaihtoi soittimekseen kitaran 11-vuotiaana. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1993 ja valmistui vuonna 2000 oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta, jossa hänen isänsä, entinen kansanedustaja Kai Kalima työskentelee finanssioikeuden professorina. Kalima on opiskellut kitaransoittoa Sibelius-Akatemiassa Raoul Björkenheimin johdolla ja Berliinissä Hans Eisler Conservatoryssa John Schröderin johdolla. Berliinissä hän suoritti Diplom Instrumentalist -diplomin 2001 ja valmistui Sibelius-Akatemiasta musiikin maisteriksi 2003.


title: Kalle Kalima

text: Klima Kalima -trio, jossa Kaliman lisäksi soittavat basisti Oliver Potratz ja rumpali Olli Steidle, voitti helmikuussa 2008 Neuen Deutschen Jazzpreis Mannheim -jazzpalkinnon. Palkinnon suuruus oli 10 000 euroa ja sitä tavoitteli 175 saksalaista jazzyhtyettä.


title: Kalle Kalima

text: Kalle Kalima & K-18 sai vuoden jazzalbumi Emma-palkinnon levyllään "Out to Lynch" keväällä 2013. K-18 -yhtyeessä soittavat Kalle Kaliman lisäksi saksofonisti Mikko Innanen, basisti Teppo Hauta-Aho ja harmonikkaa soittava Veli Kujala.


title: Kustavi Grotenfelt

text: Kustavi (Gustaf) Grotenfelt (27. huhtikuuta 1861 Helsinki – 7. tammikuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija, Helsingin yliopiston professori, kirjailija, valtiopäivämies ja nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja.


title: Kustavi Grotenfelt

text: Grotenfeltin vanhemmat olivat vankeinhoitohallituksen ylitirehtööri Adolf Grotenfelt ja Ida Gustava Wilhelmina Rein. Hän pääsi ylioppilaaksi 1879 Helsingin ruotsalaisesta yksityislyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1883, maisteriksi 1886, lisensiaatiksi 1887 ja tohtoriksi 1888. Grotenfelt oli Helsingin suomalaisen jatko-opiston historian opettajana 1888–1906, suomalaisen tyttökoulun historian opettjana 1889–1892 sekä Helsingin yliopistossa Suomen, Venäjän ja Pohjoismaiden historian dosenttina 1887–1905 ja Pohjoismaiden historian ylimääräisenä professorina 1905–1926. Hän toimi myös Viipurilaisen osakunnan inspehtorina 1907–1926. Vuonna 1923 Grotenfelt sai Helsingin yliopiston teologian kunniatohtorin arvon.


title: Kustavi Grotenfelt

text: Grotenfelt oli mukana säätyvaltiopäivillä aateliston edustajana vuosina 1888–1900 sekä papiston edustajana 1904–1906. Hän oli nuorsuomalaisen puolueen kansanedustajana 1908–1909 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä ja oli jäsenenä Nuorsuomalaisen puolueen keskustoimikunnassa 1906–1913 sekä Helsingin kaupunginvaltuustossa 1903–1905.


title: Kustavi Grotenfelt

text: Grotenfelt oli jäsenenä Muinaistieteellisessä toimikunnassa, Tieteellisten seurain valtuuskunnassa ja Suomen sukututkimusseurassa, Hän toimi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjastonhoitajana ja varaesimiehenä sekä kuului Valvoja-lehden ja Historiallinen Aikakauskirja -lehden toimituskuntaan.


title: Kustavi Grotenfelt

text: Grotenfelt oli naimisissa vuodesta 1896 Anna Helena Matilda Silfveniuksen kanssa. Heillä oli kuusi lasta.


title: Air Mauritius

text: Air Mauritius on Mauritiuksen kansallinen lentoyhtiö. Se on perustettu 1967. Pääkenttä sijaitsee saaren kaakkoisosassa ja on nimeltään Sir Seewoosagur Ramgoolamin kansainvälinen lentoasema.


title: Air Mauritius

text: Ensilento suoritettiin kuusipaikkaisella Madagaskarin lentoyhtiöltä vuokratulla Piper PA 30 Navajolla Réunionille. Nykyään yhtiöllä on 80 lentovuoroa viikossa 30 kohteeseen.


title: Air Mauritius

text: Heinäkuussa 2016:


title: Kaisaniemi

text: Kaisaniemi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Myötäpäivä

text: Myötäpäivä on suunta, johon aurinko näyttää liikkuvan taivaan yli pohjoisella pallonpuoliskolla: se nousee idästä ja kiertää päivän aikana etelän kautta länteen.


title: Myötäpäivä

text: Todellisuudessa Maapallo pyörii vastapäivään (pohjoisnavan kohdalta katsottuna) ja aurinko pysyy paikallaan suhteessa maapallon pyörimiseen. Voidaan myös määritellä, että kiertävä liike suuntautuu myötäpäivään, jos keskus, jota kierretään, on liikesuuntaan nähden oikealla puolella. Helpommin myötäpäivän suunta on todettavissa vertaamalla liikettä kellon viisareihin. Niiden normaalipyörintäsuunta on myötäpäivä. Myötäpäivä on hankala käsite, koska se riippuu mistä päin jotakin katsotaan: kello pyörii myötäpäivään kun sitä katsotaan edestä päin, mutta takaa päin katsottuna (jos kello olisi läpinäkyvä) nähtäisiin että kello pyörii vastapäivään. Sama pätee myös polkupyörän renkaissa: katsojasta riippuu se, pyöriikö pyörän rengas myötäpäivään vai vastapäivään.


title: Myötäpäivä

text: Myötäpäivän vastakohta on "vastapäivä". Eteläisellä pallonpuoliskolla aurinko kiertää vastapäivään.


title: Myötäpäivä

text: Kun ilmansuuntia ilmoitetaan numeerisesti esimerkiksi merenkulussa, ne lasketaan tavallisesti myötäpäivään niin, että pohjoinen on 0°, itä 90°, etelä 180° ja länsi 270°.


title: Myötäpäivä

text: Matematiikassa, erityisesti kompleksilukujen yhteydessä positiivisena kiertosuuntana pidetään yleensä "vastapäivää" ja nollakohtana positiivista x-akselia, joka osoittaa oikealle.


title: Myötäpäivä

text: Tavallinen niin sanottu oikeakätinen ruuvi kierretään kiinni myötäpäivään ja avataan vastapäivään. Vasenkätisten ruuvien kierre on päinvastainen.


title: Psykopompos

text: Psykopompos (kreik. "ψυχοπομπός" ’sielujen opas’) tarkoittaa useissa uskonnoissa erityistä henkistä olentoa, joka ohjaa vainajaa tuonpuoleiseen. Psykopomposten tehtävänä ei ole tuomita kuollutta vaan ainoastaan turvata matka.


title: Psykopompos

text: Psykopompokset on usein samastettu hevosiin, korppeihin, koiriin, variksiin, pöllöihin, varpusiin, hirviin ja delfiineihin. Jungilaisessa psykologiassa psykopompos on välittäjä tietoisuuden ja alitajunnan välillä. Unissa se voidaan nähdä viisaana miehenä (tai naisena) tai toisinaan auttavan eläimen hahmossa. Joissakin kulttuureissa šamaani hoitaa psykopompoksen tehtävää. Eri uskonnoissa psykopompoksia ovat olleet esimerkiksi Epona, Horus, Neith, Kharon, Morfeus, Hermes, Thanatos, Turms, Agni, Azrael, Gabriel, Baldur, Mithra, Odin ja enkelit sekä valkyyriat.


title: Linnakangas

text: Linnakangas on vielä osittain rakenteilla oleva asuinalue Kempeleessä lähellä Oulun kaupungin rajaa. Alue sijaitsee noin viiden kilometrin päästä keskustaajamasta, valtatie 4:n lähettyvillä. Alueen yksi merkittävimmistä liikenneväylistä on paikallistie Kokkokankaantie.


title: Linnakangas

text: Linnakankaalla on omakoti- ja rivitaloasuntojen lisäksi muun muassa vuonna 2008 valmistunut Linnakangastalo, jossa toimivat peruskoulu, esikoulu ja päiväkoti. Sen läheisyydessä on myös urheilu- ja virkistysalue. Alueelta on tieyhteys Juurussuolle sekä Oulun Metsokankaalle.


title: Linnakangas

text: Linnakankaalla sijaitsee myös Linnalampi-niminen uimakelpoinen kirkasvetinen lampi. Lammen vieressä on valaistu lasten leikkikenttä.


title: Linnakangas

text: Linnakankaalla sijaitsevalle Linnakallion vanhalle louhousalueelle ollaan suunnittelemassa tulevaisuudessa suurta matkailualuetta.


title: Jaakko Kivirinta

text: Lahja Jaakko Kivirinta (sukunimi vuoteen 1907 Mattson; 21. huhtikuuta 1886, Alavus – 29. marraskuuta 1962, Helsinki) oli eteläpohjalaisia murrejuttuja ja -runoja kirjoittanut kirjailija.


title: Brian Johnson (pituushyppääjä)

text: Brian Johnson (s. 5. maaliskuuta 1980 Iowa, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pituushyppääjä.


title: Brian Johnson (pituushyppääjä)

text: Johnson voitti vuonna 2003 sisäratojen NCAA-mestaruuden pituushypyssä. Seuraavana vuonna hän karsiutui Budapestin sisäratojen MM-kisoissa tuloksella 765. Vuonna 2005 Johnson voitti Yhdysvaltain sisäratojen mestaruuden ja karsiutui Helsingin MM-kisoissa tuloksella 791. Seuraavana vuonna hän voitti Yhdysvaltain sisäratojen mestaruuden ja hyppäsi Moskovan sisäratojen MM-kisoissa seitsemänneksi. Samana vuonna hän voitti ulkoradoilla Yhdysvaltain-mestaruuden ja sijoittui yleisurheilun maailmancupissa kuudenneksi. Johnson oli toinen tuloksella 816. Hän karsiutui Pekingin olympialaisissa 2008 ja sijoittui yhdeksänneksi Berliinin MM-kilpailuissa 2009.


title: Aleksei Širov

text: Aleksei Dmitrijevitš Širov (, , s. 4. heinäkuuta 1972 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on shakin suurmestari. Hän on myös tunnustettu shakkikirjailija. Hän edustaa nykyisin Espanjaa, mutta asuu Latviassa.


title: Aleksei Širov

text: Širovista tuli alle 16-vuotiaiden maailmanmestari 1988 ja hän saavutti suurmestarin arvon 1992. Širov on voittanut useita korkeatasoisia kansainvälisiä turnauksia: Bielissä 1991, Madridissa 1997 (jaettu ensimmäinen sija Veselin Topalovin kanssa), Ter Apelissa 1997, Monte Carlossa 1998, Méridassa 2000 ja kaksi kertaa Paul Keresin muistoturnauksen Tallinnassa 2004 ja 2005. Vuonna 2009 Širov voitti superturnauksen Sofiassa.


title: Aleksei Širov

text: Vuonna 1998 Širovin vahvuusluku nousi maailman neljänneksi. Vahvuuslukunsa perusteella hän sai kutsun pelata Vladimir Kramnikia vastaan kymmenen pelin ottelun, jonka tarkoitus oli valita haastaja maailmanmestari Garri Kasparoville. Širov voitti ottelun häviämättä peliäkään ja voittaen kaksi peliä. Ottelu Kasparovia vastaan ei kuitenkaan toteutunut, koska riittävää rahoitusta ei löytynyt. Kun Kasparov pelasi sen sijaan Kramnikia vastaan Lontoossa 2000, Širov väitti, että ottelu on epäkelpo ja että ainoastaan hän olisi oikeutettu haastaja. Tapauksen aiheuttaman eripuran vuoksi Širov ja Kasparov eivät kohdatessaan shakkilaudan ääressä kätelleet toisiaan neljään vuoteen.


title: Aleksei Širov

text: Vuonna 2000 Širov pääsi FIDE:n maailmanmestaruusturnauksen finaaliin, häviten Viswanathan Anandille.


title: Aleksei Širov

text: Marras-joulukuussa 2007 Širov pääsi FIDE:n maailman cupin finaaliin, mutta hävisi sen 2½–1½ Gata Kamskille.


title: Aleksei Širov

text: Širov on tunnettu hyökkäävästä tyylistään ja terävien asemien etsimisestä, minkä vuoksi häntä on verrattu maanmieheensä, entiseen maailmanmestari Mihail Taliin.


title: UPIC

text: UPIC ("Unité Polyagogique Informatique du CEMAMu") on Iannis Xenakisin suunnittelema laite, joka muuttaa piirustuslaudalle piirretyn kuvan äänimuotoon. Se kehitettiin Pariisin matemaattisen ja automaattisen musiikin tutkimuskeskuksessa ("Centre d'Etudes de Mathématique et Automatique Musicales").


title: UPIC

text: Xenakis käytti laitetta muun muassa teoksessaan "Mycènes Alpha" (1978). Sitä on käyttänyt myös muut elektronimusiikin säveltäjät, kuten Jean-Claude Risset ("Saxatile", 1992), Takehito Shimazu ("Illusions in Desolate Fields", 1994) ja Curtis Roads.


title: UPIC

text: UPIC:ssa on vektorinäyttöiseen tietokoneeseen yhdistetty piirustuslauta. Se on toiminnaltaan samankaltainen myöhemmin kehitetyn Fairlight CMI -syntetisaattorin kanssa, sillä molemmissa käyttäjä piirtää aaltomuodot sekä äänenvoimakkuuden, jotka tietokone tulkitsee. Aaltomuotojen lisäksi käyttäjä piirtää myös sävellyksen. Laudalla x-akseli kuvaa sävellyksen pituutta ja y-akseli sävelkorkeutta. Sävellyksiä voi myös venyttää, transponoida sekä kääntää päinvastaisiksi, ja niitä voi editoida erilaisin algoritmein. Systeemin avulla voi esittää myös elävää musiikkia reaaliajassa liikuttamalla piirrintä laudalla.


title: UPIC

text: UPIC on myöhemmin päivitetty hyödyntämään myös digitaalisesti samplattua äänimateriaalia puhtaasti syntetisoitujen äänten ohella.


title: Synteettinen a priori

text: Synteettinen a priori -arvostelma on arvostelma, joka voidaan tehdä a priori eli ennen havaintokokemusta, mutta jonka totuus ei perustu sen analyyttisyyteen eli siihen, että arvostelman predikaatti sisältyisi sen subjektiin. Synteettinen apriorinen tieto on siis informaatiota lisäävää, mutta tämä ei tapahdu havaintokokemuksen kautta.


title: Synteettinen a priori

text: Käsite on peräisin Immanuel Kantilta. Kantin mukaan synteettisten a priori –arvostelmien totuus riippuu tavasta, jolla jäsennämme todellisuutta. Eräs Kantin esimerkki koski kausaliteettia: tiedämme a priori, että kaikilla tapahtumilla on syy, sillä syyn ja seurauksen käsitteet ovat apriorisia käsitteitä, joita meidän on sovellettava kaikkiin mahdollisiin tapahtumiin, jotta kokemuksemme todellisuudesta olisi mielekäs. Vastaavanlaisia apriorisia ennakkoehtoja ovat aika ja tila. Meillä ei siis voisi olla mielekästä kokemusta todellisuudesta, ellei synteettisiä a priori -arvostelmia olisi olemassa: ajan, tilan ja kausaliteetin kaltaiset aprioriset ennakkoehdot jäsentävät kokemusta ja yhdistävät havaittuja ilmiöitä toisiinsa.


title: Synteettinen a priori

text: Kantin mukaan synteettistä apriorista tietoa on siis olemassa. Hänen teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki" esittämänsä kriittisen filosofian keskeinen kysymys oli, kuinka tällainen tieto on mahdollista. Kantin mukaan synteettistä apriorista tietoa ovat esimerkiksi puhtaan matematiikan ja puhtaan luonnontieteen, kuten Newtonin fysiikan, tuottama tieto. Filosofit ovat Kantin jälkeen keskustelleet paljon siitä, onko kausaliteettitieto tai mikään muukaan synteettistä ja apriorista.


title: Stanford Moore

text: Stanford Moore (4. syyskuuta 1913 Chicago − 23. elokuuta 1982 New York) oli yhdysvaltalainen biokemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1972 ribonukleaasin ja deoksiribonukleaasin rakenteen selvittämisestä. Moore jakoi palkinnon yhdessä Christian Anfinsenin ja William Howard Steinin kanssa.


title: Finn Laudrup

text: Finn Laudrup (s. 31. heinäkuuta 1945) on tanskalainen entinen jalkapalloilija.


title: Finn Laudrup

text: Laudrupin edustamia seuroja olivat Tanskassa Vanløse, Brønshøj, Brøndby ja KB sekä Itävallassa Wiener Sport-Club. Tanskan maajoukkueessa hän pelasi vuosina 1967–1979 19 ottelua ja teki niissä 6 maalia.


title: Finn Laudrup

text: Laudrupin pojat Michael ja Brian sekä pojanpojat Mads ja Andreas ovat myös jalkapalloilijoita. Jalkapallovalmentaja Ebbe Skovdahl on hänen lankonsa.


title: Northrop X-4 Bantam

text: Northrop X-4 Bantam oli pieni kaksisuihkumoottorinen lentokone, jolla ei ollut pyrstöä vaan ohjaus tehtiin ohjainpintojen avulla. Toiveena oli, että vaakatason pyrstön poistaminen ratkaisisi tasapaino-ongelmat ylisoonisilla lennoilla, joiden yliäänipamaus aiheutti tärinää siiville. Ongelma ei poistunut pyrstön poistamisella.


title: Northrop X-4 Bantam

text: Tiedot NASA:n sivuilla


title: Itävallan Grand Prix 1977

text: Itävallan Grand Prix 1977 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin Österreichringin radalla 14. elokuuta 1977.


title: Monica Rial

text: Monica Jean Rial (s. 5. lokakuuta 1975 Houston, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ADR-palkittu ääninäyttelijä ja televisiokäsikirjoittaja, joka tunnetaan lukuisista animen dubbauksistaan.


title: Monica Rial

text: Rial syntyi Houstonissa, jossa hän myös kävi Hastingsin high schoolia. Hän valmistui vuonna 1994 ja aloitti ääninäyttelemisen viisi vuotta myöhemmin. Sitä ennen hän näytteli teatterinäytelmissä. Päästyään ääninäyttelemisen pariin Rial on tehnyt äänirooleja lukuisissa animaatioissa ja työskentelee ADV Filmsillä ääninäyttelyn ohella animejaksojen kääntäjänä ja käsikirjoittajana. FUNimationilla hän toimii pelkästään ääninäyttelijänä.


title: Monica Rial

text: Rial on tehnyt urallaan yli 220 dubbausroolia, jonka myötä hän on toiseksi eniten englannin kielelle äänittänyt henkilö. Hänet on palkittu neljästi ADR-palkinnolla kuukauden ääninäyttelijäksi.


title: Mikko Minkkinen

text: Mikko Minkkinen (s. 23. toukokuuta 1984 Vantaa) on suomalainen taitoluistelija. Hän on voittanut kultaa taitoluistelun miesten SM-kilpailuissa 2008, hopeaa 2003 ja 2010 ja pronssia 2004 ja 2006.


title: Mikko Minkkinen

text: Minkkinen on valmistunut lääketieteen lisensiaatiksi ja väitellyt vuonna 2011 lääketieteen tohtoriksi Tampereen yliopistolta.


title: Ruskuaispussi

text: Ruskuaispussi () on alkion ulkopuolinen rakenne. Linnuille, matelijoille, haille, luukaloille ja primitiivisille nisäkkäille ruskuaispussi tarjoaa ravintoa koko sikiön kehityksen ajan. Muilla nisäkkäillä ruskuaispussin merkitys on hieman toisenlainen. Eliöillä, joilla ei ole keltuaista, ruskuaispussi sisältää muuta nestettä. Tämän takia on ollut paljon erimielisyyttä siitä, pitäisikö tätä rakennetta kutsua ruskuaispussiksi.


title: Ruskuaispussi

text: Ihmisellä ruskuaispussi muodostuu 2–3 viikon iässä hypoblastista ennen istukan muodostumista. Ruskuaispussin koko on 3–6 mm. Suurimmillaan se on 10. raskausviikolla, jonka jälkeen se surkastuu ja tilalle muodostuu istukka. Ruskuaispussia voidaan kuvantaa ultraäänellä.


title: Ruskuaispussi

text: Ruskuaispussi on nisäkkäillä kaksiosainen. Uloimpana on parietaalinen ruskuaispussi, joka koostuu kahdesta solukerroksesta: troftoblastista ja parietaalisesta endotermistä. Parietaalinen ruskuaispussi on kosketuksissa kohdun seinämään. Viskeraalinen ruskuaispussi sijaitsee parietaalisen pussin sisällä. Se on muodostunut alkion ulkopuolisesta mesodermistä ja viskeraalisesta endotermistä.


title: Ruskuaispussi

text: Parietaalisen ruskuaispussin tehtävänä on suojata alkiota ja säädellä äidin kudoksista peräisin olevien aineiden diffuusiota alkioon. Alkion kehityksen alkuvaiheessa viskeraalisella ruskuaispussilla on tärkeä tehtävä ravinteiden, kaasujen ja jätteiden vaihdossa äidin ja alkion välillä. Viskeraalisessa ruskuaispussissa kehittyvät myös varhaiset verisolut sekä sikiöaikainen hemoglobiini . Ruskuaispussin sisällä on myös itusoluja, jotka ovat varhaisia lisääntymissoluja. Itusolut vaeltavat lisääntymiselimiin viidennellä viikolla.


title: Ruskuaispussi

text: Alkio kasvaa nopeasti 3–4 viikon iässä, minkä seurauksena litteä alkio poimuttuu. Tämän seurauksena osa ruskuaispussista siirtyy alkion sisään ruoansulatuskanavan limakalvoon muodostaen vatsa- ja rintaontelon.


title: Oral Fixation Tour

text: Oral Fixation Tour on Shakiran musiikki-DVD, joka julkaistiin 13. marraskuuta 2007. DVD sisältää konserttimateriaalia Shakiran Oral Fixation Tour -kiertueelta. Materiaali on kuvattu Miamissa ja San Juanissa vuonna 2006. DVD:n mukana on myös livekappaleita sisältävä CD.


title: Jordan 195

text: Jordan 195 oli brittiläisen Gary Andersonin suunnittelema auto, jota Jordan käytti kaudella . Autossa oli Peugeotin moottorit ja Goodyearin renkaat. Autoa ajoivat brasilialainen Rubens Barrichello ja britti Eddie Irvine. Autolla saavutettiin kaksi palkintosijoitusta.


title: Jordan 195

text: Kauden alussa ilmeni, että nopeutta Peugeotin koneista löytyi. Aika-ajoissa Barrichello ja Irvine taistelivat parhaimmillaan kuudesta parhaimmasta sijasta. Suurimmaksi murheeksi nousikin luotettavuusongelmat ja kauden aikana kertyikin yhteensä 16 keskeytystä.


title: Jordan 195

text: Irvine avasi tallin pistetilin Espanjan GP:ssa ajamalla viidenneksi. Kanadan GP:ssa molemmat tallin kuljettajat ylsivät palkintokorokkeelle, kun Barrichello oli toinen ja Irvine kolmas. Pisteitä kilpailusta talli sai kymmenen kappaletta, mikä oli tallin siihen astisen historian suurin yhdestä kilpailusta saavutettu saalis. Edellinen ennätys oli kauden 1991 Kanadan GP:sta (5 p.). Barrichello sijoittui vielä kuudenneksi Ranskan ja Belgian GP:ssa ja Euroopan GP:ssa hän oli maalissa neljäs. Samassa kilpailussa Irvine ylsi kuudenneksi ja Japanin GP:ssa hän oli vuorostaan neljäs.


title: Jordan 195

text: Pisteitä Barrichello ja Irvine onnistuivat saavuttamaan kauden aikana yhteensä 21 kappaletta. Valmistajien MM-sarjassa se oikeutti kuudenteen sijaan. Edellisellä kaudella viidenneksi sijoituunut Jordan joutui päästämään Ligier-tallin ohitseen.


title: Jordan 195

text: Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja "kursivointi" kilpailun nopeinta kierrosta.


title: Isojärvi (Kuhmoinen)

text: Isojärvi on järvi Kuhmoisissa, osaksi myös Jämsän puolella, Keski-Suomen maakunnassa. Järvi on rotkomainen ja monin paikoin kalliorantainen. Isojärven korkeus merenpinnasta on 118,9 metriä. Isojärvi on erittäin syvä, syvimmät paikat Kaatselällä putoavat yli 70 metrin syvyyteen. Isojärvellä sijaitsee Isojärven kansallispuisto, joka on alueen merkittävimpiä matkailukohteita.