title: Olli-Pekka Ojansivu

text: Samaisessa haastattelussa Lelu Ojansivu sanoi, että pelaajat pakotettiin syömään joka päivä ennen harjoituksia seitsemän erilaista pilleriä. Näiden sisällöstä hänellä ei ollut tietoa.


title: Olli-Pekka Ojansivu

text: "Ne olivat kuulemma "special vitamins". Kerran yritin jättää pillerit syömättä, muttei onnistunut. Se voi vaikuttaa epäilyttävältä, mutta luotin kuitenkin heihin. Kaikkihan niitä pillereitä siellä syövät. Asian toinen puoli on, että siellä pidetään pelaajista hyvää huolta", Ojansivu kertoi.


title: Olli-Pekka Ojansivu

text: Venäjän Superliigassa pelatessaan Ojansivu kertoo oppineensa paljon myös maan korruptoneisuudesta. Hän kertoi Urheilusanomissa esimerkin Venäjän poliisista, joka oli väittänyt, että hakkurin passissa oli virhe. Asiasta oli selvinnyt 5000 ruplalla lopulta. Ojansivu sanoi Romanian liigassa vietetystä ajastaan, että liigassa tuomarit olivat seurojen kautta lahjottavissa.


title: Olli-Pekka Ojansivu

text: "Kun tein virheen, verkkotuomari vain nikkasi minulle silmää. Monta palloa tuomittiin vähän erikoisesti. Pelin jälkeen tuomarit olivat sitten kanssamme syömässä ja kilistelemässä seuran ravintolassa", Ojansivu muisteli Urheilusanomissa.


title: Olli-Pekka Ojansivu

text: Ojansivun suorasukaiset puheet nostattivat keskustelua MM-kisojen aikaan. Hakkuri itse kommentoi keskustelua, että "kaikki tietävät millainen hölösuu olen" ja asioiden suoraan sanominen on hänen tyylinsä. Ojansivu sanoi, että oli puhunut tapahtuneesta jo Venäjältä kotiuduttuaan. Suomen Lentopalloliitto ei puuttunut tapauksen johdosta hakkurin pelaamiseen MM-kisoissa, vaan Ojansivu jatkoi kisoissa edelleen maajoukkuepaidassa.


title: Olli-Pekka Ojansivu

text:
Henkilökohtaiset:
Joukkueessa:


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Filippiinien–Yhdysvaltain sota oli Espanjan vastaisen sodan jälkeen syttynyt sota Yhdysvaltojen ja itsenäiseksi Espanjasta julistautuneen Filippiinien välillä. Espanjan vastaisen sodan jäljiltä amerikkalaisjoukot hallitsivat pääkaupunki Manilaa filippiiniläisten hallitessa muuta maata. Filippiiniläisille oli luvattu itsenäisyys, jota amerikkalaiset eivät kuitenkaan nyt aikoneet luovuttaa. Yhteenotot osapuolten välillä alkoivat helmikuussa 1899 ja filippiiniläiset turvautuivat pian sissisotaan paremmin aseistautuneita amerikkalaisia vastaan. Amerikkalaiset julistivat kapinaksi kutsumansa sodan virallisesti loppuneeksi vuonna 1902, mutta todellisuudessa vastarinta jatkui vielä vuosia tämän jälkeen. Filippiinit itsenäistyi lopullisesti vasta vuonna 1946.


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Espanjalaiset olivat saapuneet Filippiineille 1500-luvulla ja he olivat tehneet alueesta siirtomaansa. Filippiineillä esiintyi siirtomaahallinnon vastustusta jo siirtomaa-ajan alusta lähtien. Vuonna 1892 joukko filippiiniläisiä oli perustanut järjestön nimeltä "Katipunan", jonka tarkoituksena oli saavuttaa itsenäinen Filippiinien valtio tarvittaessa vaikka väkivalloin. Järjestön kapina Espanjaa vastaan vuonna 1896 tunnetaan filippiiniläisessä historiankirjoituksessa nimellä Filippiinien vallankumous. Ensimmäinen kapinayritys epäonnistui, mutta Katipunan jäsenen Emilio Aguinaldon johtamilla joukoilla oli enemmän menestystä espanjalaisten joutuessa sotimaan samaan aikaan kapinallisia vastaan Kuubassa. Aguinaldo syrjäytti Katipunanin perustajan Andrés Bonifacion vuonna 1897 nousten liikkeen johtoon ja vallankumoushallituksen presidentiksi. Samalla liikkeen vaatimukset vähenivät. Nyt vaadittiin itsenäisyyden sijaan vain jesuiittojen lähtöä maasta. Kun Espanja oli nyt ajautunut sotaan myös Yhdysvaltoja vastaan haluttiin nopea ratkaisu Filippiineillä. He suostuivat Katipunanin vaatimuksiin, mikäli Aguinaldo suostuisi lähtemään maasta.


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Aguinaldo lähti Espanjan kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti laivalla Hongkongiin joulukuussa 1897. Hongkongissa häneen ottivat yhteyttä amerikkalaiset, jotka halusivat yhteistyötä filippiiniläisten kanssa sodassaan Espanjaa vastaan. Amerikkalainen laivaston komentaja George Dewey lupasi Filippiineille itsenäisyyden, jos filippiiniläiset auttaisivat amerikkalaisjoukkoja. Aguinaldo palasikin Filippiineille toukokuussa 1898 johtaakseen sotaa espanjalaisia vastaan. Kesäkuussa samana vuonna hän julisti Filippiinit itsenäiseksi jja syyskuussa laadittiin maan perustuslaki. Espanja solmi rauhan Yhdysvaltojen kanssa elokuussa 1898 sillä ehdolla, ettei sen tarvitsisi antautua entisille siirtomailleen. Filippiineillä espanjalainen kuvernööri Fermín Jáudenes olikin tehnyt amerikkalaisten kanssa sopimuksen, jolla he järjestivät muodollisen näytöstaistelun joukkojensa välillä, minkä jälkeen Manila antautui filippiiniläisten kapinallisten sijaan amerikkalaisjoukoille 13. elokuuta.


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Filippiiniläiset hallitsivat nyt suurinta osaa Filippiineistä, mutta pääkaupunki Manila oli amerikkalaisjoukkojen käsissä. Amerikkalaiset eivät aikoneet aikaisemmista lupauksistaan huolimatta poistua ja sota osapuolten välillä tuli näin väistämättömäksi. Amerikkalaiset olivat varautuneet sodan syttymiseen etukäteen ja Manilaan oli lähetetty lisäjoukkoja syksyn 1898 aikana. Sota osapuolten välillä alkoi laukaustenvaihdolla Manilassa 4. helmikuuta 1899. Amerikkalaisia joukkoja oli sodan alkaessa noin 40 000 ja huipussaan 74 000. Heistä noin 60 % oli varsinaisia sotilaita. Filippiiniläisten riveissä oli 80 000–100 000 miestä ja kymmeniätuhansia heitä eri tavoin auttaneita.


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Amerikkalaisilla oli selvästi filippiiniläisiä parempi aseistus ja filippiiniläiset turvautuivatkin pian sissisotaan amerikkalaisia vastaan. Aguinaldon johtamat joukot vetäytyivät vuorille amerikkalaisjoukkojen vallatessa Luzonin tasangon vuoden loppuun mennessä. Amerikkalaisia johtanut kenraali Elwell Otis vakuutteli julkisuudessa amerikkalaisjoukkojen kukistavan filippiiniläiset nopeasti ja kutsui sotaa vähättelevästi kapinaksi. Häntä komentajana seurasi kenraali Arthur MacArthur joulukuussa 1900. Filippiinien viidakot osoittautuivat amerikkalaisille vieraaksi taisteluympäristöksi. Aguinaldon joukot nauttivat myös laajaa suosiota tavallisen kansan keskuudessa. Amerikkalaiset turvautuivat kiivaan sissisodan edessä julmuuksiin. Kenraali J. Franklin Bell alkoi perustaa keskitysleirejä siviileille näiden erottamiseksi kapinallisista. Amerikkalainen kenraali Jacob F. Smith joutui puolestaan lopulta sotaoikeuteen saakka hänen aloitettuaan säälimättömän kostohyökkäyksen Samarin saarella vuonna 1901 sissien surmattua amerikkalaisia. Sotaoikeuden myötä hänet pakotettiin eläkkeelle. Yhdysvalloissa tuolloin oppositiossa ollut demokraattinen puolue syytti kilpailijaansa republikaanipuoluetta imperialismista.


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Aguinaldo jäi amerikkalaisjoukkojen vangiksi vuonna 1901 ja hän allekirjoitti antautumismääräyksen. Sota Filippiineillä loppui virallisesti vuonna 1902. Todellisuudessa taistelut jatkuivat vielä antautumismääräyksen jälkeenkin. Simeón Ola johti sissejä vuoteen 1903 saakka ja Macario Sakay johti omia joukkojaan Batangasissa Manilan eteläpuolella vuoteen 1906 saakka. Mindanaolla taistelut hellittivät vasta vuonna 1916.


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Sodan jäljiltä noin 20 000 filippiiniläistä sotilasta oli saanut surmansa. Heidän lisäkseen noin 200 000 filippiiniläistä kuoli taisteluissa, tai esimerkiksi nälkään ja tauteihin. Amerikkalaisia kuoli suorissa yhteenotoissa 1 500, mutta esimerkiksi tautien takia heidän kokonaistappionsa olivat 4 300.


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Yhdysvallat alkoi vuodesta 1901 amerikkalaistaa Filippiinejä. Englannista tehtiin virallinen kieli ja maan koulujärjestelmä rakennettiin amerikkalaisen mallin mukaan. Amerikkalaiset olivat myös perustaneet Filippiinien liittämistä Yhdysvaltoihin kannattaneen Liittopuolueen ("Partido Federal", myöhemmin Kansallinen edistyspuolue) ja Kansallispuolue ("Partido Nacionalista") kiellettiin. Sen toiminta sallittiin jälleen vuonna 1907, jolloin se voitti vaalit ja hallitsi maan politiikkaa vuoteen 1946 saakka.


title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Amerikkalaiset lupailivat itsenäisyyttä Filippiineille ensimmäisen kerran vuonna 1916 ja vuonna 1933 solmittiin Tydings–McDuffie-sopimus, jonka mukaan Filippiinit itsenäistyisivät kymmenen vuoden ylimenokauden jälkeen. Hieman myöhemmin itsenäistymispäiväksi suunniteltiin heinäkuun neljättä 1946. Japani miehitti Filippiinit toisen maailmansodan aikana ja he julistivat kanssaan yhteistyötä tehneen hallituksen itsenäiseksi vuonna 1943. Amerikkalaiset palasivat Filippiineille vuonna 1944 ja maa saavutti lopulta itsenäisyytensä 4. heinäkuuta 1946. Nykyisin Filippiinien itsenäisyyspäivää vietetään tosin 12. kesäkuuta vuoden 1898 itsenäisyysjulistuksen mukaan.


title: Jämsän kaupunginvaltuusto

text: Jämsän kaupunginvaltuusto on Jämsän kaupungin ylin päättävä elin. Kunnanvaltuusto koostuu 43 kunnallisvaaleilla valittavasta jäsenestä.


title: Valters Ramma

text: Valters Ramma (s. 1985) on latvialainen lentopalloilija, joka pelaa Espanjan pääsarjassa Arona Tenerifen joukkueessa.


title: Valters Ramma

text: Ramma pelasi Suomessa 2005 ja 2006 kauden Mutalan Riennon riveissä. Monet muistavat hänet hurjista lyönneistään. Ramma on erittäin fyysisesti vahva pelaaja. Hän on pelannut myös beach volleyta nuorena. Paras saavutus hänellä on beach volleyssa nuorten maailmanmestaruus. Ramma voitti 2007 vuonna SM-liigan ässäsyöttötilaston niukasti ennen Olli-Pekka Ojansivua.


title: Izjaslav

text: Izjaslav I (1024–lokakuu 1078) oli Kiovan Venäjän ruhtinas. Lisäksi hänellä oli hallinnassaan pieniä ruhtinaskuntia. Izjaslav nousi valtaan vuonna 1054 isänsä Jaroslav I Viisaan jälkeen. Hän hallitsi Kiovaa 19 vuotta, kunnes vuonna 1073 luopui vallasta. Izjaslav nousi uudelleen valtaan kolme vuotta myöhemmin ja hallitsi maata vuoteen 1078, jolloin kuoli sodassa. Vuosina 1068–1069 Izjaslavin kanssahallitsijana oli Vseslav.


title: Tjäreborg

text: Oy Tjäreborg Ab on matkatoimisto, joka on toiminut Suomessa vuodesta 1966 lähtien. Sen omistaa Lontoon pörssissä noteerattu Thomas Cook Group plc -matkanjärjestäjäkonserni. Tjäreborg kuuluu Thomas Cook Northern Europe -ryhmään, joka on Pohjoismaiden suurin matkanjärjestäjäkonserni. Tjäreborgin markkinaosuus Suomen valmismatkamarkkinoilla on 23,1 prosenttia.


title: Tjäreborg

text: Tjaereborg Rejser AS perustettiin Tanskassa vuonna 1950. Suomeen Tjäreborg perustettiin vuonna 1966. Tjaereborgin perustaja pastori Eilif Krogager jäi eläkkeelle vuonna 1989, ja tuolloin Tjaereborg-konserni myytiin Spies-konsernille. Vuonna 1996 englantilainen pörssiyhtiö Airtours osti Spies-Konsernin, ja näin Tjäreborgista tuli osa Scandinavian Leisure Group -nimistä matkanjärjestäjäkonsernia sekä Airtoursia. Vuonna 2001 Airtours ja Scandinavian Leisure Group saivat uuden nimen: MyTravel. Spies-Matkat yhdistettiin Tjäreborgiin vuonna 2002. MyTravelin ja Thomas Cookin fuusion myötä Tjäreborgin omistajakonsernin nimi on ollut 19.6.2007 lähtien Thomas Cook Group plc.


title: Tjäreborg

text: Vuonna 2016 Tjäreborgin liikevaihto oli 132,6 miljoonaa euroa. Tjäreborgin matkustajamäärä on vuosittain noin 185 000 ja markkinaosuus Suomen valmismatkamarkkinoilla 21 prosenttia. Tjäreborg työllistää Suomessa noin 50 henkilöä ja lomakohteissa noin 70 suomalaista opasta. Tjäreborg toimii yhteistyössä Travelifen kanssa, joka on eurooppalaisten matkanjärjestäjien perustama.


title: Tjäreborg

text: Tjäreborgin matkoja voi varata netistä, puhelinmyynnistä tai myyntitoimistosta, joka sijaitsee Helsingissä. Tjäreborg järjestää tilauslennoilla tehtäviä matkoja Eurooppaan, Aasiaan, Afrikkaan ja Amerikkaan. Tjäreborg tarjoaa myös joustavia, räätälöityjä reittilennoilla tehtäviä matkapaketteja ympäri maailmaa. Tjäreborg myy kaupunkilomia yli 50 kohteeseen. Tjäreborg tarjoaa myös jalkapallomatkoja Englannin Valioliigan ja Espanjan La Ligan otteluihin sekä Formula 1 -matkoja. Tjäreborg myy myös Välimeren ja Karibian risteilypaketteja, joihin kuuluu lennot, hotelli ja risteily täysihoidolla. Tjäreborgilla on Disneyland Paris -huvipuiston myyntioikeudet Suomessa.


title: Tjäreborg

text: Sunwing Family Resorts -hotellit ja Ocean Beach Club by Sunwing -hotellit ovat Tjäreborgin omia perhehotelleja, ja niitä on suosituimmissa lomakohteissa, kuten Kanariansaarilla, Rodoksella, Kreetalla, Kyproksella, Turkissa, Mallorcalla ja Thaimaan Phuketissa. Sunprime Hotels on aikuisille suunnattu hotellikonsepti, ja ensimmäinen Sunprime Hotels -aikuishotelli avattiin marraskuussa 2007 Gran Canarialle, Playa del Inglesiin. Nyt Sunprime-aikuishotelleja on 14; yksi Gran Canarialla ja kaksi Teneriffalla, neljä Turkissa, yksi Rodoksella, yksi Kreetalla, yksi Kyproksella, kolme Mallorcalla ja yksi Thaimaassa Phuketin alueella.


title: Tjäreborg

text: Tjäreborgin omille Sunwing Family Resorts -hotelleille Teneriffalla, Gran Canarialla, Rhodoksella, Kreetalla, Mallorcalla Kyproksella ja Turkissa on myönnetty EU-kukka osoituksena pitkälle viedystä ympäristötyöstä. Tjäreborg ja sen emokonserni Thomas Cook Northern Europe aloittivat yhteistyön ECPAT-järjestön (End Child Prostitution Child Pornography and Trafficking in Children for Sexual Purposes) kanssa vuonna 1999. Yhteistyön tarkoituksena on ollut luoda lapsiin kohdistuvan seksikaupan vastainen käytössäännöstö. Tjäreborg ja sen sisaryhtiöt ovat ottaneet ECPAT:n käytössäännökset osaksi toimintaansa.


title: Jämsänkosken kaupunginvaltuusto

text: Jämsänkosken kaupunginvaltuusto oli lakkautetun Jämsänkosken kunnan ylin päättävä elin. Se koostui 27 kunnallisvaaleissa valitusta jäsenestä.


title: Jussi Aamuvuori

text: Jussi Aamuvuori (12. kesäkuuta 1980) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa kaudella 2009 Keski-Savon Paterin joukkueessa, Lentopallon SM-liigassa. Ilveksessä hän pelasi koko kauden ajan ykkös- ja kakkosketjuissa sekä sai paljon ylivoima-aikaa. Tammikuussa 2012 Ilves ilmoitti, että Lee ei jatka joukkueessa. Myöhemmin Ässät kertoi tehneensä hänen kanssaan sopimuksen. Suomenmestaruuden Aamuvuori on voittanut kertaalleen Perungan Poikien väreissä kaudella 2002-2003.


title: Jussi Aamuvuori

text: Ensimmäisen SM-liigaottelunsa Aamuvuori pelasi kaudella 1996, Kuopion KuPS-Volleyn väreissä. Tuolloin 16-vuotiaan Aamuvuoren kausi päättyi finaalisarjaan, jossa KuPS-Volleyn hävisi Raision Loimulle. Pelattuaan vuoden KuPS-Volleyssa, Aamuvuori lähti pelaamaan Lentopallon 1-sarjaan Tornion Lentikseen, sekä samalla opiskelemaan lentopallolukioon. Kaudella 1998-1999 Aamuvuori palasi KuPS-Volleyn joukkueeseen ja voitti SM-hopeaa sekä Suomen cupin.


title: Jussi Aamuvuori

text: Perungan Poikien noustua SM-liigaan Aamuvuori alkoi pelata Rovaniemellä, jossa voitti joukkueen kanssa kaudella 2002 hopeaa ja kaudella 2003 suomenmestaruuden. Perungan Poikien jälkeen Aamuvuori lähti Mutalan Rientoon pelaamaan, ja nosti joukkueen 1-sarjasta SM-liigaan. Lopulta Aamuvuori jatkoi Joensuussa nousun jälkeen, ja varmisti joukkueen kanssa sarjapaikan säilyttämisen suoraan ilman karsintoja. Tämän jälkeen hän siirtyi Pielaveden Sampoon vuodeksi, josta hän siirtyi Hollantiin seuraavaksi kaudeksi. Loppukaudesta hän pelasi muutaman ottelun Ranskan pääsarjassa, kun Avingon suomalaisvahvistus Tuomas Tihinen loukkaantui, ja joukkue tarvitsi uutta yleispelaajaa. Kauden jälkeen hän palasi Suomeen, Pielaveden Sampoon.


title: Jussi Aamuvuori

text: Pielaveden Sampossa Aamuvuori voitti kauden 2008 aikana SM-hopeaa sekä Suomen Cupin mestaruuden. Lisäksi joukkue raivasi tiensä kahdeksan parhaan joukkoon Euroopan Cupissa.


title: Jussi Aamuvuori

text: Aamuvuori on edellisen kerran edustanut Sampoa 2005–2006 kaudella. Kaudella hän pelasi Hollannin pääsarjaa Groningenin joukkueessa, sekä loppukaudesta hän kävi pelaamassa muutaman pelin Ranskan pääsarjassa, Avignonin joukkueessa. Aamuvuori korvasi Avignon joukkueessa loukkaantuneen Tuomas Tihisen.


title: Svjatoslav II

text: Svjatoslav II (1027 – 27. joulukuuta 1076, Kiova) oli Kiovan Venäjän ruhtinas vuosina 1073–1076. Hän nousi valtaan vuonna 1073 Izjaslavin luovuttua vallasta. Svjatoslav II hallitsi Kiovaa vuoteen 1076, jolloin hän kuoli. Svjatoslavin kuoltua nousi hänen edeltäjänsä Izjaslav valtaan uudelleen.


title: Vsevolod I

text: Vsevolod I (ven. Всеволод I Ярославич ) (1030–13. huhtikuuta 1093) oli Kiovan Venäjän ruhtinas vuosina 1078–1093. Vsevolod hallitsi ensin Smolenskin ruhtinaana. Hän nousi Kiovan suurruhtinaaksi Izjaslav I:n kuoltua sodassa. Vsevolod hallitsi Kiovaa vuoteen 1093, jolloin hän menehtyi. Hallitsijana häntä luonnehditaan rauhaa rakastavaksi mutta heikoksi..


title: Vsevolod I

text: Vesvolodin poika oli Vladimir Monomah.


title: Svjatopolk II

text: Svjatopolk II (ven. Святополк II Ізяславич ) (1050 – 16. huhtikuuta 1113) oli Kiovan Venäjän ruhtinas 20 vuoden ajan vuosina 1093 – 1113. Hän nousi valtaan Vsevolodin kuoltua vuonna 1093. Hänen valtakautensa päättyi vuoteen 1113, jolloin hän kuoli 63 vuoden iässä.


title: Sergei Okulov

text: Sergei Okulov (25. syyskuuta 1853 Suistamo – 8. helmikuuta 1940 Kuopio) oli Suomen ortodoksisen kirkon pappi, sielunhoitaja, opettaja, kasvattaja, sisälähetystyön tekijä ja kirjailija.


title: Sergei Okulov

text: Sergei Okulov syntyi kirkon vahtimestari Nikolai Okulovin (1824–1874) ja hänen puolisonsa Maria Petrovnan perheeseen esikoisena. Heille syntyi lisäksi vielä kaksi poikaa ja seitsemän tytärtä. Ajan tavan mukaan, koska kysymys oli papiston jäsenen perheestä, heidät merkittiin Venäjän kansalaisiksi. Sergei Okulovista tuli Suomen kansalainen vasta vuonna 1920.


title: Sergei Okulov

text: Okulovit olivat jo sukupolvien ajan olleet kirkon palveluksessa, mikä ohjasi nuoren miehen elämää jo alusta alkaen. Jo varsin varhain nuori mies halusi oppia eritoten suomen kieltä ja palvella kansaa sen avulla. Tähän häntä ohjasi sekä kodin perintö että yllättäen myös Venäjän kirkko: Pyhä synodi oli nimittäin vuonna 1812 määrännyt, että kun ns. Vanha Suomi liitettiin muuhun Suomeen, alueen kirkoissa olisi käytettävä kansan kieltä eikä kirkkoslaavia kuten siihen asti.


title: Sergei Okulov

text: Okulovin kerrotaan olleen jo lapsena hyvin vakava ja uskonnollismielinen, paljon rukoileva; käytös oli hillittyä ja sanat harkittuja eli jonkinlainen ”sisäinen vakavuus” leimasi Okulovin koko elämän. Hän hakeutui heti iän salliessa seminaariin opiskellakseen papiksi.


title: Sergei Okulov

text: Sergei Okulov aloitti seminaarin vuonna 1869; hän alkoikin opiskella erityisen innokkaasti kieliä, eritoten suomea: hän tutustui Kalevalaan ja venäjänsi sieltä runon ”Pohjolan häät”. Kaarlo Merikosken Okulov-elämäkerran mukaan Okulov myös avusti seminaarin suomen kielen opettaja Johannes Albinskia kääntämään jumalanpalveluskirjallisuutta kirkkoslaavista suomeksi.


title: Sergei Okulov

text: Merikosken mukaan Okulov alkoi seminaariaikanaan ymmärtää, että kotikylän ihmiset elivät ”hengellisessä pimeydessä”: uskovaisuus oli sanoja ja tapoja vailla syvempää sisäistämistä; vain suomenkielinen hartauskirjallisuus voisi herättää tästä horroksesta.


title: Sergei Okulov

text: Asia on myöhemmän tulkinnan (Laitila) mukaan tuskin näin yksinkertainen; Okulov ei niinkään nähnyt käännöstyötä suomalaiskansallisena valistuksena kuin pikemminkin tarpeena vahvistaa ortodoksisuutta Raja-Karjalassa, sillä kuten hän myöhemmin totesi, omakielisen opetuksen puute oli vakava uhka suomalaisille ortodokseille ja saattoi johtaa liiankin helposti uskosta luopumiseen.


title: Sergei Okulov

text: Sergei Okulov valmistui hengellisestä seminaarista kesäkuussa 1875 ”ylioppilaan arvolla”. Opinnot jatkuivat hetken ajan hengellisessä akatemiassa, mutta keskeytyivät, kun Pietarin metropoliitta Isidor (virassa 1858–1892) esitti hänen nimittämistään Sortavalan kirkkoherraksi.


title: Sergei Okulov

text: Okulov suostui ja solmi myös avioliiton Sortavalan kirkkokuoron jäsenen ja hetkellisen johtajan Maria Romanovin (1859–1939) kanssa; heidät vihittiin tammikuussa 1876 heti vuoden alusta teofaniajuhlaan eli 6. tammikuuta asti kestäneen avioliittoon vihkimiskieltoajan päätyttyä; lukijaksi Okulov oli vihitty jo seminaarissa, ja diakoniksi hänet vihittiin häitä seuranneena sunnuntaina. Muutamaa viikkoa myöhemmin eli 12. helmikuuta (vanhaa ajanlaskua) /30. tammikuuta (uutta ajanlaskua) 1876 Okulov vihittiin papiksi.


title: Sergei Okulov

text: Maria ja Sergei Okulov saivat kaikkiaan yhdeksän lasta, joista neljä kuoli nuorina. Yksi pojista suomenkielisti nimensä Ortamoksi, mutta papillinen suku jatkuu sekä poikien että tytärten kautta.


title: Sergei Okulov

text: Olo Sortavalassa alkoi hyvin: Valamon luostarin igumeni Damaskin (virassa 1839–1881) kutsui uuden kirkkoherran puolisoineen puheilleen. Hän kestitsi heitä vieraanvaraisesti ja myös siunasi nuorenparin pyhällä ikonilla. Tästä alkoi igumenin ja Okulovien loppuun asti kestänyt ystävyys, joka jatkui saman veroisena myöhempienkin igumenien aikana. Vuosien saatossa Okulov avusti luostaria eritoten kääntäjänä, suomentaen tarpeen mukaan sieltä tulleita kirjeitä ja antaen neuvoja ja ohjeita.


title: Sergei Okulov

text: Sortavala oli vilkas kauppakaupunki; rajan läheisyys antoi oman merkityksensä asialle. Se ei ollut rajakaupunki vain taloudellisesti vaan myös aatteellisesti: suomalaisen ja venäläisen nationalismin raja kulki juuri siellä.


title: Sergei Okulov

text: Vaikka synodi olikin jo varhain määrännyt, että alueella olisi käytettävä valtaväestön kieltä – siis suomea tai karjalaa – 1900-luvun taitteen tienoilla Raja-Karjalaan oli lähetetty venäläissyntyisiä ja pitkälti ummikkovenäjänkielisiä pappeja.


title: Sergei Okulov

text: Papiston äidinkielestä riippumatta jumalanpalveluskielenä oli kuitenkin useimmiten slaavi, vaikka papisto olisikin osannut suomea, koska seurakuntalaiset olivat tottuneet siihen ja halusivat pitää slaavin vaikkeivät ymmärtäneet mitään.


title: Sergei Okulov

text: Okulovin mielestä tämä oli surullinen tilanne, ja vuonna 1880 hän aloittikin keskustelut muiden pappien kanssa suomenkielisestä ortodoksisesta valistustyöstä.


title: Sergei Okulov

text: Näistä keskusteluista syntyikin kirkkoherra Vladimir Soboleffin aloitteesta kokonainen yhdistys tässä nimenomaisessa tarkoituksessa; Soboleff lähetti ehdotuksen säännöistä Pietarin hengellisen konsistorin hyväksyttäväksi.


title: Sergei Okulov

text: Näin sai alkunsa Pyhäin Sergein ja Hermanin veljeskunta (jäljempänä PSHV); säännöt eivät tahtoneet mennä millään läpi konsistorista, mutta Soboleff keksi lähettää ne vuonna 1884 Suomen senaatille jolla oli valta hyväksyä yleishyödyllisiä järjestöjä; nyt hanke onnistui ja veljeskunta aloitti toimintansa Viipurin katedraalissa pidetyllä rukoushetkellä 12./1. kesäkuuta 1885 (vanhaa/uutta ajanlaskua).


title: Sergei Okulov

text: Jäsenmäärä vaihteli alkuvuosina kovin, mutta ajan kanssa se vakiintui.


title: Sergei Okulov

text: Päätehtäväksi otettiin valistustyö; kirjasten julkaiseminen oli sensuurista huolimatta helppoa, koska sensuurisäädökset sallivat uskonnollisen kirjallisuuden julkaisemisen ja varsinainen sensuuri kuritti lähinnä suurten kaupunkien päivälehtiä.


title: Sergei Okulov

text: Kirkkoherra Okulov paitsi suomensi myös välitti kirjoja, ja vuoteen 1905 asti hän myös varastoi veljeskunnan painattamat suomenkieliset kirjat. Hänen työnsä tässä suhteessa kasvoi mittavaksi; vapaakappaleita kirjoista jaettiin köyhimpiin seurakuntiin, menipä niitä Venäjän puolellekin.


title: Sergei Okulov

text: Myös sittemmin kuuluisiksi tulleet tiistaiseurat alkoivat vuonna 1886 ja niiden merkitys vain kasvoi kasvamistaan; tärkeitä toimintatapoja olivat kirkkolaulun kehittäminen ja köyhien koululasten vaateapu – jossa ei tehty eroa luterilaisten ja ortodoksien välillä.


title: Sergei Okulov

text: Tarkalleen tuntemattomista syistä tiistaiseurojen toiminta hiipui jo vuonna 1903 ja uudelleen se alkoi vasta vuonna 1924.


title: Sergei Okulov

text: Vuonna 1891 Suomen alue, joka oli kuulunut Pietarin hiippakuntaan, erotettiin omaksi itsenäiseksi hiippakunnakseen ja ensimmäiseksi piispaksi nimitettiin apulaispiispa Antonij (Aleksander Vadkovskij); hän sai piispanistuimensa paikaksi Sortavalan.


title: Sergei Okulov

text: Uusi arkkipiispa katsoi tärkeäksi tehtäväksi toisaalta valistaa omia uskovaisiaan ja toisaalta pyrkiä poistamaan luterilaisten ylenkatsetta ortodokseja kohtaan. Tässä kohdin kirkkoherra Okulovin apu oli enemmän kuin tarpeen.


title: Sergei Okulov

text: Senaattori Y.S. Yrjö-Koskiselle 3. joulukuuta 1893 päivätyssä kirjeessään arkkipiispa toteaa ettei hän pyri hyökkäämään luterilaisuutta vastaan vaan toimimaan ortodoksien oikeuksien puolustajana ja suojelijana – pelkistäen siis: Antonij halusi tehdä kirkollista valistustyötä, ei poliittista propagandaa.


title: Sergei Okulov

text:
Oman piispan – ja suvaitsevaisen sellaisen – saaminen siivitti eritoten hanketta saada hiippakunnalle oma äänenkannattaja; kirkkoherra Okulovin mukaan lehden olisi oltava
Tästä saatiinkin lehden nimeksi Aamun Koitto.


title: Sergei Okulov

text: Okulov oli päätoimittaja sekä silloisen lain mukaan myös julkaisija, vaikka PSHV kantoikin taloudellisen vastuun.


title: Sergei Okulov

text: Autonomian ajalla Aamun Koitto ilmestyi kerran kuukaudessa 8–12–sivuisena, melko runsaasti kuvitettuna. Lehti painettiin Sortavalassa, koska laki määräsi että lehdet oli painettava julkaisijan kotipaikkakunnalla – ja Sortavalassa sensuuri oli lievempää kun PSHV:n kotipaikalla Viipurissa.


title: Sergei Okulov

text: Vuonna 1922 venäläiset seurakunnat ehdottivat lehden muuttamista kaksikieliseksi; ajatus torjuttiin, mutta Valamon luostarin taloudellisella tuella perustettiin kolme vuotta myöhemmin venäjänkielinen rinnakkaislehti, Utrennaja Zarja; Okulov oli senkin vastaava toimittaja, mutta suurimman käytännön vastuun kantoi ensin seminaarin opettaja Nikolai Varfolomejev (Valmo) ja loppuvuodesta 1929 kirkollishallituksen notaari Nikolai Kasanskij (myöh. Kasnio).


title: Sergei Okulov

text: Venäjänkielinen lehti lakkautettiin talvisodan alettua eikä sitä perustettu koskaan uudelleen.


title: Sergei Okulov

text: Vuonna 1898 arkkipiispa Antonij sai ylennyksen ja siirron pois Suomesta; hänen tilalleen tuli arkkipiispa Nikolaj, joka oli aivan eriluontoinen. Se, että näin kävi juuri ensimmäisen sortokauden eli ns. routavuosien alussa, liittynee tuolloin voimistuneeseen panslavismiin.


title: Sergei Okulov

text: Aamun Koiton sivuilta voi lukea päätoimittaja Okulovin ja arkkipiispan sanallisia yhteenottoja, jotka aika ajoin kasvoivat rajuiksikin; Okulov itse myönsi eräässä paljon myöhemmässä haastattelussa, että kiistely nimenomaan ummikkovenäläisten papiston jäsenten, eritoten piispojen, kanssa, sai joskus jopa sopimattomia mittoja; eräät tutkijat sanovat, että kyseinen kiistely vaikuttaa joskus suorastaan eräänlaiselta "henkiseltä nyrkkitappelulta".


title: Sergei Okulov

text: Nikolaj’n kausi oli vaikeaa aikaa Suomelle, ja ei varmaan ollut puhdas sattuma, että hänen siirtonsa Tverin arkkipiispaksi ajoittui ensimmäisen sortokauden loppuun vuoteen 1905.


title: Sergei Okulov

text: Kesäkuussa 1905 uudeksi arkkipiispaksi nimitettiin Pietarin hengellisen akatemian rehtori, arkkimandriitta Sergij (Ivan Stragorododskij) vuoden 1906 alusta alkaen. Nimitys herätti vilkasta keskustelua Aamun Koiton palstoilla – eritoten koska vuoden 1906 alusta astui voimaan myös uskonnonvapauslaki, joka mahdollisti kirkosta eroamisen.


title: Sergei Okulov

text:
Keskustelu jatkui vielä vuoden 1907 puolellakin, ja uutta aihetta antoi 25. – 26./12. - 13.
heinäkuuta 1907 (vanhaa/uutta ajanlaskua) Valamossa pidetty Suomen hiippakunnan pappeinkokous. Kokouksessa keskusteltiin vilkkaasti mm. uskosta luopumisesta, jumalanpalveluskirjallisuuden suomentamisesta sekä lastenkoulujen opetuskielestä. Okulov ilmoitti jo varhain vetäytyvänsä toimittajantyöstä, koska se vei kohtuuttomasti aikaa suomennokselta. Tosin hän sittemmin muutti mielensä.


title: Sergei Okulov

text: Arkkipiispa Sergij nosti kokouksen ulkopuolella esiin kysymyksen venäjän kielen pakollisuudesta opettajakoulutuksessa; tämä siksi ettei olemassa ollut säädöksiä asiasta vaan niitä vasta valmisteltiin.


title: Sergei Okulov

text: Arkkipiispa vastusti Aamun Koiton sivuilla ajatusta palvelusten täydestä suomentamisesta, koska tällöin muutettiin palvelusten rakennetta – silti hän torjui jyrkästi ajatuksen että palvelukielenä tai kirkollisten koulujen kielenä olisi aina ja kaikkialla ollut venäjä. Hän kuitenkin lisäsi että kieltä olisi opetettava


title: Sergei Okulov

text: Tilanteesta kasvoi arvovaltakiista ennen muuta synodin ja lehden välille, ja seuraus oli että vuoden 1908 alusta lehti lakkasi ilmestymästä. Nimellisenä syynä oli varojen niukkuus.


title: Sergei Okulov

text: Alkoi toistakymmentä vuotta kestänyt lakkautusaika, mutta Suomen itsenäistymisen jälkeen Aamun Koitto alkoi ilmestyä uudelleen.


title: Sergei Okulov

text: Elokuun 8. ja 9. päivänä 1905 pidetyssä kokouksessa käsiteltiin kirkkolaulun elvyttämistä seurakunnissa, jumalanpalveluskirjallisuuden suomentamista sekä hengellisen konsistorin ehdotusta siirtää kiertokoulunopettajien valmistus laitos Sortavalasta Viipuriin – minkä kokous torjui. Suomenkieliset julkaisut katsottiin tärkeiksi.


title: Sergei Okulov

text: Sergij siis pyrki hiippakunnassaan kohentamaan jumalanpalveluselämää; mitä hänen poliittisiin näkemyksiinsä tulee, niitä voidaan arvioida hänen kenraalikuvernööri Gerardille tammikuussa 1906 lähettämänsä kirjeen perusteella; piispa tuo selkeästi julki, että yrityskin pitää tiukasti kiinni venäläisestä suunnasta olisi ortodoksisuuden etua vastaan toimimista. Piispaa hävetti erityisesti se, että suomea tai ruotsia paremmin kuin venäjää ymmärtävät olivat hänen hiippakunnassaan paarioita: hänen mukaansa oli pahasta, että kyseisiltä ihmisiltä puuttui tärkein kyky, kyky ymmärtää oikeauskoista jumalanpalvelusta omalla kielellään, ja pari kertaa vuodessa Viipurissa pidetty suomenkielinen palvelus oli pelkkä kitsas almu. Piispan mukaan tällainen johti vieraantumiseen ja siihen että liian moni siirtyi luterilaisuuteen.


title: Sergei Okulov

text:
Tosin piispa lisäsi lopuksi:
Tämä kertoo sen, että venäläisyydestään huolimatta arkkipiispa koki olevansa ennen muuta kaikkien laumaansa kuuluvien esipaimen - kielestä riippumatta - joskin syntyperänsä johdosta hän suosi ehkä hiukan enemmän venäläisyyttä; mitään venäläistäjää hänestä ei kuitenkaan saa.


title: Sergei Okulov

text: Aluksi Sergij asettui tukemaan suomenkielistä palveluskäytäntöä, mikä teki hänestä hyvin suositun.


title: Sergei Okulov

text: Salmissa törmättiin kuitenkin odottamattomaan seinään: kuntalaiset pitivätkin suomen kielen käyttöä jumalanpalveluksessa rienauksena! Okulovin johdolla tehdyt parannusyritykset tuntuivat pitkät ajat menevän kuuroille korville: todellisina uskovaisina itseään pitävien ihmisten aivan liian yleinen käsitys oli se, että slaavinkieli oli pyhää, suomenkieli rienausta! Käsityksessä olikin todellinen poisjuuriminen – aivan kuten oli ollut 1500-luvun Suomessa Agricolan aikana, kun latina korvattiin ruotsin tai suomen kielillä; eritoten suomenkieltä pidettiin raakana ja sopimattomana pyhään käyttöön.


title: Sergei Okulov

text: Kummassakin tapauksessa täysin yhdentekevää tuntui monille olevan se ettei palveluksesta ymmärretty mitään -


title: Sergei Okulov

text: Olennainen ero 1500-lukuun nähden oli se, että tällä kertaa paitsi hengellinen myös maallinen esivalta pitivät asiaa todella tärkeänä ja oikaisemisen arvoisena.


title: Sergei Okulov

text: Kärsivällisyydellä päästiin kompromissiin; kolme suomenkielistä palvelusta vuoden 1906 alusta ja sen jälkeen slaavinkielinen joka neljäs sunnuntai – mutta käytännössä tilanne menikin suurimmassa osassa Karjalaa siihen, että miltei yksinomaan suomen kieltä käytettiin. Slaavin kieli alkoi hiljalleen hiipua.


title: Sergei Okulov

text: Koska Sortavalan Evankelinen Seura oli uskonnonvapauslain myötä aloittanut aggressiivisen luterilaistamiskampanjan kaikkialla Karjalassa, arkkipiispa Sergij ja hänen apulaisensa pappismunkki (1909 arkkimandriitta) Kiprian päättivät, että sen torjumiseksi tarvitaan voimaperäistä sisälähetystyötä myös ortodoksien puolelta.


title: Sergei Okulov

text: Tätä varten Uhtualla pidettiin 10.-13. joulukuuta/27. marraskuuta - 1. joulukuuta 1906 (vanhaa/uutta ajanlaskua) kokous, johon ottivat osaa niin Sergij kuin Arkangelin alueen piispakin. Lisäksi paikalla oli runsaasti maallikkoja.


title: Sergei Okulov

text: Kokouksessa käytettiin värikkäitä puheenvuoroja; esimerkiksi kun muuan venäläinen kauppias vaati, että


title: Sergei Okulov

text: - tällöin isä Kiprian joutui muistuttamaan, että keisarin alaisina elää monia erikielisiä kansanheimoja, joille toimitetaan palveluksia kielellä jota ymmärtävät.


title: Sergei Okulov

text: Rovasti Sergei Solntsevin mukaan ajatus tyydytti lähes kaikkia. Vastauksena esitetyt yksittäiset ehdotukset pakkovenäjänkielistämisestä torjuttiin ehdottomasti.


title: Sergei Okulov

text:
Papisto piti lisäksi suljetun kokouksen, jossa päätettiin että siellä missä kansa tahtoo
käytetään paikallista kieltä. Papiston olisi siis osattava suomea, ja siksi päätettiin ehdottaa että Uhtuan kirkollinen kansakoulu muutetaan kuusiluokkaiseksi ja siellä annettaisiin koulutusta sisälähetystyöhön ja pienten lasten opetukseen. Näin saataisiin opettajia elintärkeisiin kiertokouluihin. Lisäksi päätettiin perustaa veljeskuntaverkosto tekemään
sisälähetystyötä ja vastustamaan luterilaistamista. Kunkin osaston esimiehenä olisi paikallinen seurakuntapappi.


title: Sergei Okulov

text: Karjalan Veljeskunta perustettiin varsinaisesti kokouksessa 20.-24./7. - 11. tammikuuta 1907 (vanhaa/uutta ajanlaskua) Aunuksen Viteleessä.


title: Sergei Okulov

text: Tällöin päätettiin suosia palveluskielenä ensisijaisesti slaavia mutta suomeakin voitaisiin käyttää tarpeen vaatiessa. Isä Kiprian päätti opetella suomen kielen perusteellisesti voidakseen tehdä työnsä kunnolla. Myös muut Karjalan Veljeskuntaan kuuluvat tai liittyvät papit saivat käskyn opetella joko suomen tai ainakin karjalan kielen kunnolla. Säännöt valmistuivat pikaisesti ja synodi hyväksyi ne 23./10. elokuuta samana vuonna. Toiminta lähtikin vauhdilla käyntiin.


title: Sergei Okulov

text: Arkkimandriitta Kiprian vihittiin Sortavalan apulaispiispaksi vuonna 1913.


title: Sergei Okulov

text: Pyhä synodi oli vahvistanut Karjalan Veljeskunnan säännöiksi sen, että tarkoituksena oli ennen muuta toimia ortodoksisuuden ja kirkollis-kansallisten päämäärien toteuttamiseksi. Tätä varten Veljeskunta saarnasi Jumalan sanaa ortodoksisten karjalaisten keskuudessa karjalan, slaavin, venäjän ja suomen kielillä sekä levitti rukouskirjoja ja muuta tarpeellista kirjallisuutta. Lisäksi avustettiin paikallisia pappeja mm. juhlien järjestelyssä sekä harjoitettiin hyväntekeväisyyttä, mm. tuettiin vähävaraisia kirkkoja ja tsasounia, järjestettiin laulukursseja sekä autettiin köyhiä.


title: Sergei Okulov

text: Karjalan Veljeskunnan toiminta hiljeni tuntuvasti apulaispiispa Kiprianin kuollessa yllättäen 18. kesäkuuta 1914 vatsakalvontulehdukseen Pietarissa; varsinaisesti Veljeskunnan lakkautti Suomen senaatti päätöksellään vuonna 1918; kirjavarastot siirtyivät vuonna 1921 arkkipiispan päätöksellä PSHV:lle ja Veljeskunnan koulurakennukset Raja-Karjalan kunnille tavallisiksi kouluiksi.


title: Sergei Okulov

text:
Kun apulaispiispa Kiprian kuoli, todettiin tarvittavan hänelle seuraaja; tehtävään valittiin jälleen Pietarin hengellisen akatemian rehtori, arkkimandriitta Serafim (Aleksander
Lukjanov). Hänet valittiin venäläisten sotilaspappien aggressiivisen kampanjan johdosta, koska nämä pitivät toisena ehdokkaana ollutta - ja sittemmin myös apulaispiispaksi valittua - katedraalirovasti Mihail Kasanskia aivan liian suomalaismielisenä.


title: Sergei Okulov

text:
Serafim oli edeltäjästään poiketen täysin ummikkovenäjänkielinen ja jopa haluton
opettelemaan suomen kieltä.


title: Sergei Okulov

text: Tämän vuoksi hän ei ollut alun perinkään mitenkään hyvissä väleissä jo vuonna 1905 rovastin arvon saaneen Okulovin kanssa.


title: Sergei Okulov

text:
Suomen itsenäistymisen koittaessa joulukuussa 1917 tilanne merkitsi ortodokseille heitteille joutumista; hengellinen yhteys Moskovan patriarkkaan käytännössä katkesi.
Viipurin hengellinen synodi lakkautettiin ja perustettiin aluksi väliaikainen mutta piankin vakinaistettu kirkollishallitus hoitamaan ortodoksien hallintoa.


title: Sergei Okulov

text:
Samaan aikaan Okulov ja rovasti Sergei Solntsev varoittivat maan hallitusta painostamasta liikaa venäjänkielistä väestöä, eritoten Valamon munkkeja; kirjeessään senaattori E. N. Setälälle he varoittivat, että eritoten yli 50-vuotiaiden painostaminen Suomen kansalaisiksi voisi aiheuttaa luostareissa.
Erityistä työtä Okuloville aiheutti se, että kansallismielisten luterilaisten, kuten vaikutusvaltaisen lehtori ja kirjailija Ernst Lampénin,
näkemys ortodoksisuudesta oli korostetun mustavalkoinen: Suomen ortodoksinen hiippakunta nähtiin pelkästään Venäjän sortovallan kätyrinä.


title: Sergei Okulov

text: Tästä seuraten oli Okulovin, ortodoksien pää-äänenkannattajan päätoimittajana ja siis kirkon virallisena äänenä ylikorostettava suomalaisuutta, yhtäläisyyttä luterilaisten suomalaisten yleisnäkemyksen kanssa sekä pyrkiä tiukasti eroon Venäjän kirkosta ja selvästi venäläisistä piirteistä. Oman erityisen pahan ongelmansa tuotti nyt täyteen vauhtiinsa päässyt ajanlaskukiista.


title: Sergei Okulov

text: Tilannetta ei mitenkään auttanut arkkipiispa Sergij’n sijaiseksi vuonna 1917 määrätyn piispa (arkkipiispa 1921) Serafimin itsepintainen yrittäminen pitää Suomen ortodoksinen kirkko venäläisenä ja Moskovan alaisuudessa; pahimman virheen omalta kannaltaan hän teki ryhtyessään tukemaan epäkanonista Karlovcin synodia; hänen mielestään kyseinen ryhmittymä olisi ollut – ja sitten aikanaan olisi voitu palata Moskovan alaisuuteen.


title: Sergei Okulov

text: Tähän ei suostunut sen enempää Suomen hallitus kuin ortodoksinen kirkollishallituskaan; päätös olisi merkinnyt Suomen ortodoksien irtautumista muusta yhteiskunnasta omalla ajanlaskulla ja omalla kielellä toimivaksi eristyneeksi lahkoksi – mutta tätä ei Serafim suostunut ymmärtämään; hän selitti että hänen piispanvalansa edellytti ehdotonta uskollisuutta kirkolliselle esivallalle – siis Moskovan patriarkalle. Hän unohti - tarkoituksella tai tarkoittamattaan - sen seikan, että sama vala sitoi hänet tottelemaan myös maallista esivaltaa, siis Suomen hallitusta, jolle hän oli myös vannonut uskollisuuttaan saadessaan kansalaisuuden.


title: Sergei Okulov

text: Serafim jopa ehdotti, että koko Suomi siirtyisi takaisin hänen mukaansa "taattuun ja turvalliseen" vanhaan ajanlaskuun - mutta tämän ajatuksen valtioneuvosto tyrmäsi suoraan, koska se olisi merkinnyt muusta maailmasta erilleen joutumista.


title: Sergei Okulov

text: Lopullinen välirikko tuli, kun Serafim omin valloin yritti estää Suomen kirkon siirtymisen pois Moskovan alaisuudesta - mutta Konstantinopoli torjui hänen kirjelmänsä laittomina.


title: Sergei Okulov

text: Monen mutkan jälkeen Serafim siirrettiin lakkautuspalkalle Konevitsan luostariin ja hänen seuraajakseen valittiin virolainen rovasti Herman Aav.


title: Sergei Okulov

text: Uusi piispa vihittiin Konstantinopolissa, samalla kun Suomen kirkko liitettiin Ekumeeniseen patriarkaattiin. Tässä prosessissa rovasti Okulovin osuus oli todella merkittävä, joskin hän ei kuulunut varsinaiseen lähetystöön; katsottiin, että hänet tarvittaisiin paremmin Suomessa hoitamassa asioita, ja lähetystöön papiston edustajaksi valittiin suomalaisten kannalta yhtä luotettava mutta hiukan Okulovia nuorempi rovasti Solntsev, koska matka tulisi olemaan erittäin rasittava; isä Sergein jo horjahdellut terveys olisi tuskin kestänyt matkan rasituksia.


title: Sergei Okulov

text: Ajanlaskukiistakin ratkesi uuden arkkipiispan taitavalla johdolla 20-luvun jälkipuoliskolla.


title: Sergei Okulov

text: Vuoden 1918 aikana todettiin että Suomi tarvitsee oman oppilaitoksen ortodoksisten pappien koulutusta varten, koska Pietarin akatemiaan ei ollut enää pääsyä. 1. elokuuta 1918 päätettiin perustaa Sortavalaan aluksi väliaikainen kaksiluokkainen – lukuvuodesta 1920–21 alkaen kolmiluokkainen ja seuraavasta alkaen kuusiluokkainen – pappisseminaari. Tämän laitoksen perustamisesta kantoi suurimman ansion senaattori E. N. Setälä, jolle Okulov ja Solntsev suitsuttavatkin ylenpalttisesti kiitostaan.


title: Sergei Okulov

text: Seminaarin johtajaksi – vuodesta 1926 alkaen rehtoriksi – nimitettiin rovasti Okulov, joka vuonna 1926 sai arkkipiispa Hermanin aloitteesta harvinaisen ja hyvin arvostetun mitrarovastin arvon työstään Suomen ortodoksien hyväksi. Kunnianosoitus jäikin ainoaksi lajissaan; edes Okulovia myöhemmin rehtorina seurannut isä rovasti Johannes Suhola, joka käytännössä kasvatti koko sodan jälkeisen pappispolven, ei saanut tätä, vaikka asiaa esitettiinkin.


title: Sergei Okulov

text: Tilakysymys oli vaikea; Puolustusvoimat oli omin valloin takavarikoinut seminaarille luvatun entisen venäläisen koulun omaan käyttöönsä ja kieltäytyi luopumasta siitä. Tästä johtui että seminaari joutui liki puoleksitoista vuosikymmeneksi viettämään kiertolaiselämää.


title: Sergei Okulov

text: Seminaari toimi kaksi ensimmäistä vuotta Okulovin kodissa; vuonna 1920 muutettiin kasööri Lönnbergin taloon Sariolan- ja Tehtaankadun kulmassa ja Valamon luostari luovutti seminaarille edustustostaan kuusi huonetta oppilaiden asunnoksi ja luokiksi. Syksyllä 1922 päästiin muuttamaan Suomen Kirkon Sisälähetysseuran taloon diakonissalaitoksen yhteyteen ja vuonna 1926 Kirkko- ja Syrjäkadun varrella sijainneeseen ns. Araman taloon.


title: Sergei Okulov

text: Tällainen kiertolaisuus ja vieraat tilat olivat ajan päälle kestämätön tilanne, joka häiritsi vakavasti jo opiskeluakin.


title: Sergei Okulov

text: Harmaantunut rehtori käyttikin joka liikenevä hetki kaiken tarmonsa saadakseen seminaarille laillisesti luvatut tilat.


title: Sergei Okulov

text: Myöhempi rehtori (1943–1972) isä Johannes Suhola sanoi vuonna 1975, että vuosien 1918–31 kiertolaiselämä oli monin tavoin enne: sodan ajettua seminaarin evakkoon se joutui toimimaan ensin vuosikaudet ahtaassa yksityisasunnossa Helsingin Neitsytpolulla, josta tuli 50-luvulla lähtö muutamaksi vuodeksi Kirkkonummen Humaljärvelle - josta Kuopioon ensin Ajurinkadun ns. piispojen taloon muutamaksi vuodeksi ja sitten vihdoin viimein omiin tiloihin kirkkokunnan uuteen keskustaloon Karjalankatu 1:een.


title: Sergei Okulov

text: Isä Johannes ei ehtinyt nähdä viimeistä muuttoa Joensuuhun vuonna 1992; sen aikana rehtorina oli isä Niilo Karjomaa.


title: Sergei Okulov

text: Vasta vuonna 1931 Okulovin itsepäisyys tuotti tulosta ja mustalaiselämä loppui: Puolustusvoimat antoi peräksi ja luovutti seminaarille jo vuonna 1918 luvatun venäläisen koulun, johon se oli sijoittanut omin valloin rannikkotykistörykmentti III:n esikunnan.


title: Sergei Okulov

text: Isä Sergei oli hyvä rehtori; ankara mutta tarvittaessa lempeä ja taitava opettaja. Kuitenkin vastuu alkoi painaa liikaa, ja vuonna 1926 seminaarin valvojan tehtävät siirrettiinkin häneltä Konstantin Kononoffille. Kuitenkin rehtorin terveys heikkeni yhä, ja vuonna 1930 hänet vapautettiinkin tehtävästä ja myönnettiin 28 800 silloisen markan (noin 5000 nykyisen euron) suuruinen vuotuinen eläke; kokonaan ei Okulov kuitenkaan malttanut jättää rakasta kouluaan, vaan vielä seitsemän vuoden ajan hän opetti kreikan kieltä.


title: Sergei Okulov

text: Rehtorin paikan peri isä Nikolai Valmo, joka hoiti sitä vuoteen 1943 asti, mutta käytännössä hänen viimeisen vuotensa rehtorina toimi isä Johannes Suhola, koska isä Nikolai oli jo liian sairas.


title: Sergei Okulov

text: Oppilasmäärä ei tosin ollut kovinkaan suuri; myöhemmän rehtorin, isä rovasti Johannes Suholan mukaan vuoteen 1930 mennessä seminaarista valmistui 21 oppilasta, joista viisitoista siirtyi kirkon palvelukseen pappeina, kaksi diakoneina ja yksi kanttorina. Vuonna 1926 teki kirkollishallitus päätöksen että papistoa kasvatettaisiin myös ”rajat ylittävään näkemykseen” eli ryhdyttiin toimenpiteisiin, jotta parhaat oppilaat voisivat jatkaa opintojaan ulkomailla; näin tekivätkin mm. Puolassa opiskellut seminaarin pitkäaikainen vararehtori (rehtori 1972–74), runoilijana tunnetuksi tullut pastori, myöhemmin rovasti ja 1974 lehtorin arvon saanut Aari Surakka ja sotavuosina opettajana toiminut pastori Paavo Saarikoski, joka opiskeli Ateenassa ja Romanian Cernutissa.


title: Sergei Okulov

text: Puolassa opiskelun pysyväksi muistoksi jäi isä Aarin puolankielestä suomentama oppikirja PATROLOGIA, joka yhä muodostaa merkittävän osan ortodoksisen teologian opintomateriaalista.


title: Sergei Okulov

text:
Koska tilat olivat pienet ja joukkokin rajallinen, nimenomaan Okulovin persoona rehtorina muovasi voimakkaasti tulevien papiston jäsenten luonnetta. Myöhempi rovasti Leonidas Homanen muisteli:
Rovasti Okulov oli koko työnsä ajan myös aktiivisesti jumalanpalveluksia toimittanut pappi sekä pidetty sielunhoitaja; hänen rippilapsensa muistelevat häntä lämmöllä: isä Sergei oli
Aikalaisnäkemys pitää Okulovia kansallismielisenä valistajana ja Karjalan opettajana. Luterilaisetkin arvostivat häntä; Sortavalan tyttökoulun ja lyseon onnittelut hänen 70-vuotispäivänään syksyllä 1923 esittänyt rehtori K.S. Kaikkonen totesi:
Rovasti Okulovin pappina olon 60-vuotispäivänä 30. tammikuuta 1936 (uutta ajanlaskua) Nuorten Ortodoksisten pappien liitto julkaisi tavallisena ja korupainoksena 47-sivuisen kirjasen ’’Uskonsa kadottaneelle ystävälle’’; teos koostui Okulovin kirjoitussarjasta joka oli alun perin ilmestynyt Aamun Koiton viidessä ensimmäisessä numerossa vuonna 1929.


title: Sergei Okulov

text: Rovastin 85-vuotispäivänä häntä juhlittiin erityisesti: taiteilija Alpo Sailo ojensi hänelle muovailemansa erinomaisen onnistuneen muotokuvan.


title: Sergei Okulov

text: Samoin Aamun Koitto julkaisi pitkän ja perusteellisen artikkelin juhlijan elämäntyöstä niin seminaarissa kuin PSHV:ssakin.


title: Sergei Okulov

text:
Luterilainen kouluneuvos Kaarlo Merikoski kirjoitti seuraavaan Aamun Koittoon pitkän ja arvostavan artikkelin, jossa painotti Okulovin työtä suomenkielisen jumalanpalveluksen hyväksi, hänen kirjallista työtään ja vaikutustaan suomalaiskansallisen karjalaisen ortodoksisuuden hyväksi autonomian loppuaikana (tai Merikosken sanoin ”venäläistämisaikana”). Kirjoitus päättyi seuraaviin sanoihin:
Talvisota oli raskas isku Okuloville; hän joutui jättämään kotinsa ja seminaarin; kovin isku hänelle oli rakastetun puolison kuolema evakkomatkan juuri saavuttua uuteen kotipaikkaan; he ehtivät viettää vuonna 1936 timanttihäitään eli 60-vuotishääpäiväänsä.


title: Sergei Okulov

text: Isä Sergei sai uuden kodin Kuopiosta, mutta kuoli 8. helmikuuta 1940. Hänet haudattiin juhlavasti, sotatilan johdosta tosin yön pimeydessä.


title: Sergei Okulov

text: Mikä oli sitten mitrarovasti Sergei Okulovin kokonaismerkitys Suomen ortodokseille? Merkittävimpänä voidaan pitää hänen näkemystään, että ortodoksisuuden on vastattava oman aikakautensa haasteisiin – kuitenkaan tinkimättä opillisista perusasioista.


title: Sergei Okulov

text: Oulun metropoliitta, KP isä Panteleimon, käsittelee Okulovin näkemyksiä vuonna 1996 ilmestyneessä piispa Kipriania käsittelevässä romaanissaan Iloitse, Karjalan maa; isä Panteleimon pyrkii hahmottamaan Okulovin näkemyksiä nimenomaan osana tämän omaa aikakautta. Hän toteaa:


title: Sergei Okulov

text: Jäljempänä isä Panteleimon tuo esiin myös Okulovin ja Kiprianin näkemyseron suomen kielen tarpeellisuudesta – tai Okulovin kannalta välttämättömyydestä – vahvistettaessa ortodoksisuuden asemaa Karjalassa.


title: Sergei Okulov

text: Samoin vuonna 1996 toimittaja Tapani Kärkkäinen paneutui Okulovin elämäntyöhön valmistellessaan Aamun Koiton 100-vuotisjuhlanumeroa. Kärkkäisen mukaan Okulovin keskeisiä ajatuksia olivat kansankielisyys, ajatus traditiosta elävänä voimana, edistykselliset ajatukset kalenteriasiassa sekä demokraattisuus.


title: Sergei Okulov

text: Kärkkäinen arvioi, että Okulovin liberaalit näkemykset juontuivat Venäjän kirkossa vuosisadan vaihteen tienoilla vallinneista uudistusvirtauksista. Hän toteaa myös, että Okulovissa olisi hänen mukaansa aineksia suomalaiseksi pyhäksi.


title: Sergei Okulov

text: Entinen Helsingin kirkkoherra, isä rovasti Veikko Purmonen puolestaan asettaa sanansa huomattavasti varovaisemmin artikkelissaan seurakunnan ’’Ortodoksiviesti’’–lehdessä syksyllä 2003; hän toteaa että tämän päivän uskovillekin ja erityisesti papistolle Sergei Okulov on innostava esikuva ja hengellinen opettaja.


title: Sergei Okulov

text: Okulovin kasvattajan työtä korostaessaan Purmonen – itsekin pitkäaikainen seminaarin opettaja - on lähempänä Okulovin omia tavoitteita kuin Okulovin kansallista kulttikuvaa kiillottamaan pyrkineet tulkitsijat. Okulov ei ollut poliitikko eikä hän pyrkinyt tekemään karjalaisista kansallismielisiä suomalaisia siinä mielessä kuin kansallisintoinen luterilainen Suomi sen maailmansotien välisenä aikana halusi ymmärtää.


title: Sergei Okulov

text: Mitrarovasti Sergei Okulov oli siis ennen muuta opettaja, kasvattaja ja aidon ortodoksisen uskon puolustaja, jolle kansankielisyys ja kansanvalistus olivat välineitä, joilla hän pyrki estämään sulautumasta uskonnollisesti luterilaisiin tai poliittisesti venäläisiin.


title: Sergei Okulov

text:
Vuonna 1923, kun Okulov täytti 70 vuotta, perustivat hänen oppilaansa ”Rovasti S Okulovin rahaston” valistustyön hyväksi. Oppilaat toivoivat että PSHV hoitaisi rahastoa ja näin myös tapahtui. 24. marraskuuta 1923 pidetyssä Veljeskunnan komitean kokouksessa Okulov siirsi PSHV:n hallintaan rahastoon kertyneet 1230 silloista markkaa (nykyrahassa noin 200 euroa). Rahaston
toiminnasta ei ole muita tietoja, mutta PSHV:n 100-vuotisjuhlapäivänä 20. tammikuuta 1985 Veljeskunta perusti sen uudelleen nimellä ”Rovasti Sergei Okulovin stipendirahasto”. Rahaston tehtäväksi tuli tukea merkittävää ortodoksisen kirjallisuuden käännös- tai julkaisutyötä tai muuta merkittävää ortodoksista valistustyötä Suomessa.


title: Luettelo Neuvostoliiton sodista

text: Tämä on luettelo Neuvostoliiton käymistä sodista ja muista merkittävistä konflikteista.


title: Tatu Säisä

text: Tatu Säisä (s. 7. maaliskuuta 1983) on suomalainen kilpauransa lopettanut lentopalloilija, joka pelasi Pielaveden Sammon riveissä, Lentopallon SM-liigassa. Hän on myös LEKA Volleyn perustajäseniä. Hän on kolminkertainen Suomen-mestari ja pelannut SM-liigassa yli 300 ottelua. Pelipaikaltaan hän on keskitorjuja. Pituutta Säisällä on 197 cm.


title: Tatu Säisä

text: Oman peliuransa ohella Säisä toimi LEKA Volleyn managerina, kunnes siirtyi Leppävirta Areena Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 2014.


title: Tatu Säisä

text: Tatu Säisä aloitti pääsarjauransa KuPS-Volleyn riveissä 17-vuotiaana syksyllä 2000. Seura oli tuolloin taloudellisissa vaikeuksissa, putosi SM-liigasta vain kahdella pisteen erolla ja lopetti konkurssin myötä toimintansa.


title: Tatu Säisä

text: Kaudella 2001–2002 Säisä pelasi Kuopion Puijo-Volleyn joukkueessa 1-sarjaa ja palasi vuonna 2002 pääsarjaan, tällä kertaa Pielaveden Sammon riveihin. Sammon joukkueessa hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 2004 ja 2005. Kauden 2005–2006 Säisä pelasi Ranskan Pro A-liigass ammattilaisena mutta palasi vuonna 2006 Pielavedelle. Kaudella 2006–2007 hän saavutti hopeaa SM-liigassa ja Suomen cupin mestaruuden sekä Euroopan cupissa puolivälieräpaikan. Kaudella 2007–2008 edelliskauden saavutukset toistuivat, ja keväällä 2009 Säisä voitti kolmannen Suomen-mestaruutensa. Kauden 2009–2010 hän pelasi Saksassa Bottropin joukkueessa mutta palasi yhden kauden jälkeen Sampoon.


title: Tatu Säisä

text: Tatun veli Jani Säisä on myös lentopalloilija, joka oli Tatun kanssa voittamassa Sammolle Suomen-mestaruutta 2005. Tatu ja Jani ovat myös pelannet beach volleyta yhdessä. Tatun ensimmäinen kausi beach volleyn SM-kiertueella oli 2005.


title: Tatu Säisä

text: Lentopallossa: Beach volleyssa:


title: Salvis Cielavs

text: Salvis Cielavs (s. 13. joulukuuta 1974) on latvialaissyntyinen lentopalloilija. Vuodesta 2009 lähtien hän on pelannut Oulun Ettassa Mestaruusliigassa. Ennen Ettaa Cielavs on pelannut Santasportissa ja Pielaveden Sammossa. Hänet on valittu kaksi kertaa SM-liigan parhaimmaksi hakkuriksi.


title: Salvis Cielavs

text: Cielavs aloitti lentopallouransa jo nuorena. Nopeasti hän nousi Latvian juniorimaajoukkueeseen. Hän pelasi uransa ensimmäiset aikuisten pelit Latvian pääsarjassa Dynamo Rikan väreissä, jonka jälkeen hän pelasi myös Original Polmosin väreissä Ranskassa. Vuonna 2000 SM-liigaan noussut Pielaveden Sampo hankki Latvian miesten maajoukkueen hakkurin riveihinsä.


title: Salvis Cielavs

text: Cielavsin hankinta oli Sampolle loistava löytö sillä joukkue nousi räjähdysmäisesti SM-liigan yhdeksi kärkijoukkueeksi Cielavsin ja muutaman tarkkaan mietityn täsmähankinnan avulla. Heti seuraavalla kaudella Cielavsin ja nousijajoukkueen työ alkoi tuottaa tulosta kun joukkue eteni SM-finaaliehin, jossa se kuitenkin lopulta hävisi Raision Loimulle. Cielavs valittiin liigan tähtiseitsikkoon Samposta. Seuraavalla kaudella Cielavs pääsi joukkueen kanssa jälleen mitalin makuun kun mitali oli tällä kertaa pronssin värinen. Pronssia joukkue otti jälleen myös kaudella 2003 ja Cielavs valittiin toisen kerran urallaan tähtiseitsikkoon liigassa.


title: Salvis Cielavs

text: Viimein koitti ensimmäinen täysosuma Cielavsille ja koko joukkueelle, kun Sampo juhli historiansa ensimmäistä suomenmestaruutta kaudella 2004. Sama kaava toistui myös seuraavalla kaudella Sampon juhliessa SM-kultaa. Finaalisarjassa oli kuitenkin käydä huonosti Sampolle kun kolmannen finaalin avauspallossa Cielavsilta murtui ranne. Sampo hävisi kyseisen pelin mutta nousi neljännessä pelissä voittoon ja suomenmestaruuteen. Cielavs nosti kauden aikana myös pienen kohun kun hän potkaisi kesken runkosarjan ottelun Isku-Volleyn pelaaja Tuomas Tihistä päähän. Myöhemmin Sampo teki valituksen myös Tuomas Tihisestä, koska videonauhalla oli paljastanut että Tihinenkin oli potkaissut myös Cielavsia.


title: Salvis Cielavs

text: Kaudella 2006 Sampolla oli historiansa huonoin kausi. Cielavs ja koko joukkue olivat unella ja Sampo tippui puolivälierissä. Kausi 2007 oli jälleen Cielavsille ja Sampolle hyvä kun joukkue otti Suomen Cupin kultaa, ja eteni Euroopan Cupissa kahdeksan parhaan joukkoon. SM-liigassa joukkue jäi täpärästi toiseksi. Cielavsilla oli käydä jälleen ennen finaaleja köpelösti kun hänen nilkkansa vääntyi runkosarjan viimeisellä kierroksella. Cielavs pystyi kuitenkin pelaamaan finaalit.


title: Salvis Cielavs

text: Kaudella 2008 Cielavs sai urallansa ensimmäisen kilpailijan Sampoon hakkurin roolissa, kun Suomen maajoukkueen tuore kasvo Olli-Pekka Ojansivu liittyi joukkueeseen. Cielavs ja Ojansivu pelasivat molemmat vaihtelevan kauden joka päättyi SM-hopeaan. Suomen Cupissa joukkue otti voiton, ja oli jälleen Euroopan Cupissa kahdeksan parhaan joukossa.


title: Salvis Cielavs

text: Kaudella 2009 Cielavsin piti pelata Kyproksen pääsarjassa. Pielaveden Sampo myi hänet pois Omonia Nikosian joukkueeseen, koska joukkueella oli jo kaksi huippuhakkuria. Sopimus oli jo viittä vaille valmis mutta se kuitenkin kariutui lopulta. Cielavs palasi Suomeen ja Sampon pääkiistakumppanin Rovaniemen Santasportin riveihin.


title: Salvis Cielavs

text: Santasportissa Cielavs palasi huippukausiensa kuntoon. Hän oli lähes kaikissa henkilökohtaisissa tilastoissa kymmenen parhaimman pelaajan joukossa. Santasportissa Cielavs voitti SM-hopeaa kaudelta 2009. Tämän jälkeen hän siirtyi 1-sarjassa pelanneen Oulun Ettan riveihin, jonka nousua liigakentille hän oli edesauttamassa. Etta voitti 1-sarjan mestaruuden ja pudotti liigakarsinnoissa Isku-Veikot SM-liigasta. Cielavs oli läpi kauden tärkeässä roolissa joukkueessa.


title: Salvis Cielavs

text: Kaudella 2010–2011 latvialaishakkuri jatkoi oululaisseurassa. Etta sijoittui liigassa yllättäen neljänneksi nousijajoukkueena.


title: Salvis Cielavs

text: Cielavs on myös kirjauttanut enimmäisulottuvuudekseen 370 cm Suomen Cupin finaalitapahtumassa 2004. 370 cm:n ulottuvuutta ei maailmalla ole kuin alle 10 pelaajalla. Pielaveden Sampossa pelatessaan Cielavs nousi yhdeksi seuran historian pidetyimmäksi pelaajapersoonaksi. Hän asui myös Pielavedellä toisin kuin kaikki muut sampolaisten pelaajat.


title: Salvis Cielavs

text: Cielavs sai vuonna 2011 Suomen kansalaisuuden.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Tampereen Kisatoverit on vuonna 1920 perustettu urheilun yleisseura.


title: Tampereen Kisatoverit

text: TKT sai alkunsa perustavassa kokouksessa 21. maaliskuuta 1920 kun Tampereen Pellavatehtaan Konepajan Voimistelu- ja Urheiluseura Tempaus sekä Tampereen Pellavatehtaan Voimistelu- ja Urheiluseura Riento yhdistyivät ja nimeksi valittiin yksimielisesti Tampereen Kisatoverit ja kotipaikaksi Tampere.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Seuralla on perustamisestaan lähtien ollut vahva työläisleima. Se perustettiin Tampella-yhtymän työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä liikuntaharrastuksien järjestämiseen.


title: Tampereen Kisatoverit

text: TKT on perustamisestaan lähtien kuulunyt Työväen Urheiluliittoon (TUL).


title: Tampereen Kisatoverit

text: TKT:n ensimmäinen hallitus valittiin ensimmäisessä yleisessä kokouksessa 31.3.1920:


title: Tampereen Kisatoverit

text: 1920-luku oli Kisatovereissa kenttäurheilun (yleisurheilun) aikaa. Onni Heinänen voitti vuonna 1925 Frankfurtin työläisolympialaisissa pituushypyn kullan ja 4x100m joukkuekullan. Muita menestyneitä urheilijoita olivat Verner Hellen ja Hannes Ilmanen.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Jalkapallo sai seurassa alkunsa 9.8.1921. Vuoteen 1925 TKT oli piirinmestari joka vuosi ja vain muutamana vuonna TKT jäi ilman mestaruutta.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Muita lajeja olivat hiihto, voimistelu, luistelu, jääpallo, nyrkkeily ja paini.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Yleisurheilussa TKT:n voima oli 1950-luvulla tuohon aikaan suoritetuissa katujuoksuissa ja miesten keihäänheitossa. Seuran heittäjät Olavi Kauhanen ja Jouko Rantanen olivat Suomen huippuheittäjiä.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Vuonna 1979 TKT:n B-pojat juoksivat 4 x 100 metrillä Suomen ennätyksen, jonka rikkomiseen meni toista vuosikymmentä. Juha Pyyn johdolla kisatoverilaiset saavuttivat 1980-luvulla useita Suomen mestaruuksia ja maajoukue-edustuksia.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Nykyään tunnettu julkkiskokki Hans Välimäki on aikanaan ollut TKT:n yleisurheilijoissa.Nykyisin seuran lajivalikoimassa ovat jalkapallo, futsal, kädenvääntö, lentopallo, yleisurheilu ja joukkuevoimistelu. Jalkapallo on näistä lajeista suurin.


title: Tampereen Kisatoverit

text: TKT jalkapallon edustusjoukkue pelasi kaudella 2010 Suomen Palloliiton Tampereen piirin 3. divisioonaa. Joukkueen päävalmentaja toimi Arto Huilla. Hänen kanssaan valmennusvastuun jakoivat Pasi Sinisalo ja Kari Kivipelto. Huoltajana toimi Sanna Kivinen. Joukkueenjohtaja oli Jarmo Wallenius. Joukkueen taustalla vaikuttaa myös seuran monitoimimies Petteri Tyni.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Tampereen 3. Divisioonassa pelasi vuonna 2010 14 joukkuetta. TKT sijoittui yhdeksänneksi ja joutui putoamiskarsintaan Nekalan Palloa vastaan. Kaksiosaisessa karsintasarjassa TKT oli parempi: voitto vieraissa 2-1 ja kotona 4-1, ja sarjapaikka säilyi.


title: Tampereen Kisatoverit

text:
TKT pelasi kaudella 2011 Tampereen ja Satakunnan yhdistettyä 3. divisioonaa. Sarjassa oli 11 joukkuetta.
TKT:ta valmentavat päävalmentaja Arto Huilla ja kakkosvalmentaja Pasi Sinisalo. Joukkueenjohtajana toimii Jarmo Wallenius ja huollosta vastaa Sanna Kivinen.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Miesten edustusjoukkue (TKT) pelaa Suomen Palloliiton Tampereen piirin 3. divisioonassa. Joukkueen päävalmentajana toimii Jarmo Häkkinen. Valmentajana/maalivahtivalmentajana toimii Antti Salonen. Joukkueenjohtana on Joonas Mäenpää. Miesten kakkosjoukkue (TKT/2) pelaa Suomen Palloliiton Tampereen piirin 6. divisioonassa. Joukkuetta valmentaa Jari Saarinen. Naisten edustusjoukkue (TKT) pelaa Suomen Palloliiton Tampereen piirin 3. divisioonassa. Joukkueen päävalmentajana toimii Teemu Järvinen ja joukkueenjohtajana Jari Kosola. Naisten harrastejoukkue (TKT Kissat) pelaa Tampereen harrastesarjassa. Joukkueen toimihenkilöinä ovat Maarit Mikkola ja Satu Larsen. Jalkapallossa seuran valmennuspäällikkönä toimii Kari Kivipelto.


title: Tampereen Kisatoverit

text: TKT:lla on myös junioritoimintaa eri ikäluokissa:Tampereen Kisatoverit omistaa Aitoniemessä, n. 20 km automatkan päässä Tampereen keskustasta valmennuskeskus ja vapaa- ajanviettopaikan, Ensilän. Se sijaitsee Aitoniemessä, Näsijärven rannalla, osoitteessa Kiikkisensola 5. Pinta-ala on 4,7 hehtaaria, ranta-viivaa on noin 300 m. Ensilään voi myös tulla laivalla, kaikki Näsijärven laivat voivat ajaa laituriin.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Alueella on vuokrattavissa päärakennus, kaksi saunaa ja jalkapallo- ja beachvolleykenttä. Jalkapallokenttä on uusi tekonurmikenttä, jonka yhteydessä tilava pukukoppi- ja kioskirakennus.


title: Tampereen Kisatoverit

text: Tampereen Kisatovereilla on toimintaa myös urheilun ulkopuolella monella alueella:


title: Aki Riihimäki

text: Aki Riihimäki (11. tammikuuta 1977) on peliuransa kauteen 2013–2014 päättänyt suomalainen lentopalloilija. Riihimäki on Korpilahden Martin kasvatteja. Seura on myös jäädyttänyt hänen pelinumeronsa. Riihimäen pelipaita jäädytettiin myös Pielaveden Sammon toimesta kaudella 2015–2016.


title: Aki Riihimäki

text: Riihimäki voitti pitkällä pelaajaurallaan 11 mitalia Mestaruusliigassa (3–7–1). Uransa kolmesta SM-kullasta hän voitti KuPS-Volleyssa kaksi vuosina 1998 ja 2000 ja yhden Pielaveden Sammossa vuonna 2009. ”Ako” pelasi urallaan Suomen lisäksi Saksan Bundesliigassa yhden kauden.


title: Aki Riihimäki

text: Ensimmäisen SM-liigaottelunsa Riihimäki pelasi 2. lokakuuta 1993. Tuolloin vasta 16-vuotias nuorukainen passasi avauskuusikossa Metso-Lentiksen väreissä pääsarjassa. Huippulahjakkuus huomattiin pian ympäri Suomen, ja seura olikin pian suurjoukkue KuPS-Volley. SM-kullasta hän pääsikin pian nauttimaan, kun KuPS-Volley valtasi ykköspaikan kaudella 1997–1998. Seuraavan kerran hän pääsi nostamaan suomenmestaruuden kunniaksi pokaalia kaudella 1999–2000 jälleen KuPS-Volleyn väreissä. Vuonna 2001 Riihimäki päätti siirtyä ammattilaiseksi ulkomaille Saksan kovatasoiseen Bundesliigaan. Uusi seura löytyi Leipzigin kaupungista. Vuoden Saksassa oltuaan Riihimäki palasi Suomeen Salon Piivolleyhin, jonka riveissä hän voitti kaksi peräkkäistä SM-hopeaa kausilla 2004, ja 2005.


title: Aki Riihimäki

text: Tämän jälkeen hän siirtyi pelaamaan vuodeksi Lentopallon 1-sarjaan Kempeleen Lentopallon riveihin, jonka hän nosti vuodessa SM-liigaan yhdessä Timo Tolvasen kanssa. Kauden jälkeen hän ei kuitenkaan jatkanut Kempeleessä vaan siirtyi takaisin Kuopion lähettyville, Pielaveden Sampoon pelaamaan. Sampon joukkueessa hän otti kaudella 2006–2007 SM-hopeaa, sekä Suomen cupin voiton.


title: Aki Riihimäki

text: Sammossa Riihimäki pelasi yhtämittaisesti kaudet 2006–2014 ja puki tuona aikana leijonapaidan ylleen 296 kertaa, johdattaen joukkueen kahdeksan kauden aikana seitsemän kertaa mitalipeleihin ja toimien ison osan ajasta myös joukkueen kapteenina. Tuolta ajalta on palkintokaapissa neljä SM-mitalia ja viisi Suomen Cupin mitalia, Mestaruusliigan tähdistössä neljänä vuotena ja valinta kauden parhaaksi miespelaajaksi 2010.


title: Aki Riihimäki

text: Riihimäki päätti historiallisen uransa pääsarjatasolla keväällä 2014 Sammon päätettyä kautensa nelostilaan. Liigauralle tuli mittaa näin 20 ja puoli vuotta.


title: Aki Riihimäki

text: Riihimäki esiintyi myös lentopallomaajoukkueessa. A-maaotteluita hän pelasi 80 vuosina 1998–2004.


title: Aki Riihimäki

text: SM-liigan tähtikuusikkoon Riihimäki valittiin viisi kertaa, vuonna 2000 ja vuosien 2007–2010 aikana. Kauden parhaaksi miesliigapelaajaksi hänet valittiin 2010.


title: Aki Riihimäki

text:
Henkilökohtaiset:
Joukkueessa:


title: Jetix

text: Jetix oli Disneyn omistama televisiokanava, joka korvasi Fox Kids-kanavan vuonna 2000. Kanavalla esitettiin sekä piirrettyjä että filmattuja sarjoja, jotka olivat suunnattuja 6–14-vuotiaille lapsille. Kanavalla esitettäviä ohjelmia olivat muun muassa Sonic X, Hämähäkkimies, Spies-tytöt ja Pokémon. Kanavan korvasi 12. syyskuuta 2009 Disney XD-niminen lastenkanava, joka on erityisesti suunnattu 6-14 vuotiaille pojille.


title: Jetix

text: Suomessa esitettyjä ohjelmia.


title: Chikungunya

text: Chikungunya on suhteellisen harvinainen alfaviruksen aiheuttama kuumetauti. Se leviää "keltakuumehyttysen" piston välityksellä. Pariisilaisen Pasteur-instituutin mukaan virus on muuntunut siten, että se voi levitä myös "Aedes albopictus" -hyttysen kautta. Tämä aiheutti sen, että tauti levisi Intian valtameren seudulle ja uhkasi levitä myös Välimeren rannikolle, minkä vuoksi alueen terveysviranomaiset kokoontuivat asian tiimoilta. Ponnisteluista huolimatta tauti levisi loppukesästä 2007 Emilia-Romagnaan, Italiaan, missä sen aiheuttama epidemia surmasi ainakin yhden ihmisen.


title: Chikungunya

text: Nimen "chikungunya" on usein julkisuudessa virheellisesti esitetty olevan swahilin kieltä. Todellisuudessa se kuitenkin juontuu makonden kielen sanoista, jotka tarkoittavat ”se, mikä taivuttaa”. Nimi viittaa kumaraan asentoon, joka syntyy taudin aiheuttamasta niveltulehduksesta. Taudinkuvan esittivät ensimmäisinä Marion Robinson ja W. H. R. Lumsden vuonna 1955 Makonden tasangolla, Tanganjikan ja Mosambikin välisellä rajalla, vuonna 1952 puhjenneen epidemian jälkeen. Chikungunya on läheistä sukua O’nyong’nyong -virukselle.


title: Chikungunya

text: Chikungunya ei yleensä ole hengenvaarallinen. Kuitenkin vuosina 2005–2006 ilmoitettiin 200 ihmisen kuolleen chikungunyaan Réunionin saarella sekä Intiassa puhjenneessa laajassa epidemiassa erityisesti Tamil Nadussa, Karnatakassa, Keralassa ja Andhra Pradeshissa. Elokuussa 2006 Rajasthanissa, Intiassa tutkittiin tulvien ja rankkasateiden jälkeen tuhansia tapauksia Rajsamandin, Bhilwaran, Udaipurin ja Chittorgarhin piirikunnissa, näiden naapuripiirikunnissa Gujaratin ja Madhya Pradeshin osavaltioiden puolella sekä naapurimaassa Sri Lankassa. Keralan osavaltiossa, Etelä-Intiassa ilmoitettiin 125 ihmisen menehtyneen chikungunyaan. Tapauksista suurin osa oli Alapuzhan piirikunnassa, pääosin Cherthala Talukissa. Joulukuussa 2006 ilmoitettiin 3 500 ihmisen sairastuneen Malediiveilla ja yli 60 000:n Sri Lankassa. Sairastuneista yli 80 menehtyi. Lokakuussa 2006 Pakistanissa raportoitiin toistakymmentä chikungunyatapausta. Kesäkuussa 2007 Pathanamthittan, Kottayamin ja Alappuzhan piirikunnissa, eteläisessä Keralassa, Intiassa puhjennut epidemia surmasi yli 50 ihmistä. Virallisesti on vahvistettu 7 000 ihmisen sairastuneen chikungunyaan näillä alueilla. European Network for Diagnostics of "Imported" Viral Diseases (ENIVD) "(Euroopan 'tuotujen' virustautien diagnoosiverkosto)" sanoo viruksesta löydetyn Réunionilla fylogeneettisesti uusia, hengenvaarallisia muunnoksia.


title: Chikungunya

text: Chikungunyan oireisiin kuuluu kuume, joka voi nousta 39° C:een, hiussuoniverenvuotoja tai näppyläistä rokahtumaa tavallisesti raajoissa ja vartalolla sekä kipuja tai niveltulehdus useissa nivelissä, jotka voivat myös vahingoittua. Joskus oireina ovat myös päänsärky, sidekalvon vetistys ja lievä valoherkkyys. Andhra Pradeshissa ja Tamil Nadussa, Intiassa korkea kuume ja rampauttava nivelkipu ovat olleet pääasialliset oireet. Kuume kestää tyypillisesti kaksi päivää, minkä jälkeen se laskee äkillisesti. Muut oireet – ankara päänsärky, unettomuus ja äärimmäinen uupumus – kestävät yleensä 5–7 päivää. Potilaat ovat kuitenkin kärsineet nivelkivuista pitkään tämän jälkeenkin: Nuorimmilla toipuminen on tapahtunut 5–10 päivässä ja keski-ikäisillä 1–2 kuukaudessa mutta ikääntyneillä vieläkin pitempään. Heikosti raportoidut näkökyvyn menetykset olisi hoidettava oireiden alkuvaiheessa. Silmäongelmien yhteyksiä tautiin ei tunneta tarkasti, koska ei ole yleensä tutkittu syy-yhteyttä chikungunyaan.


title: Chikungunya

text: Eteläisen Intian epidemiassa chikungunyan on havaittu aiheuttaneen ainakin seuraavia oireita:


title: Chikungunya

text: Chikungunyaan ei tunneta hoitoa. Vuonna 2000 tehtiin rokotekokeiluja, jotka kuitenkin keskeytyivät rahoituksen puutteeseen. Näin ei myöskään rokotteita ole olemassa. Serologisia testejä on kuitenkin saatavilla Malaijan yliopistosta, Kuala Lumpurista, Malesiasta.


title: Chikungunya

text: Klorokiini on ensisijainen ajateltavissa oleva oireenmukainen hoito chikungunyaan ja virusvasta-aine sitä aiheuttavaa virusta vastaan. Malaijan yliopisto on ilmoittanut: "Kun niveltulehdus on osoittautunut vastustuskykyiseksi aspiriinille ja steroidittomille tulehduslääkkeille, klorokiinifosfaatti (250 mg/vuorokausi) on antanut lupaavia tuloksia."  Italialaisen tutkijan Andrea Savarinon kollegoineen tekemät tutkimukset sekä Ranskan hallituksen lehdistötiedote maaliskuussa 2006  ovat lisänneet uskoa siihen, että klorokiini saattaa olla tehokas hoito sairauteen. Yhdysvaltain terveysministeriön tautienhallinta ja -ehkäisykeskus CDC kehottaa välttämään taudin hoidossa aspiriinia, ibuprofeenia, naprokseenia ja muita steroidittomia tulehduslääkkeitä, joita sen sijaan suositellaan käytettäviksi niveltulehduksen aiheuttamiin kipuun ja kuumeeseen.


title: Chikungunya

text: Tartunnan saaneiden tulisi välttää saamasta uusia hyttysenpistoja ja pysytellä sisätiloissa hyttysverkon suojassa. Lepoa pidetään perusteltuna osana niveloireiden hoitoa. Liikkuminen ja kevyt harjoitus vaikuttavat vähentävän jäykkyyttä ja aamuisin esiintyvää nivelkipua, kun taas raskas harjoitus saattaa aiheuttaa reumaattisia oireita. Nivelkipu on jatkunut jopa yli 8 kuukauden ajan.


title: Chikungunya

text: Chikungunya kuvattiin ensimmäisen kerran Tansaniassa, Afrikassa vuonna 1952. Intiassa sitä tavattiin ensimmäisen kerran vuonna 1963 Kalkutassa. Vuonna 1999 se aiheutti Pelabuhan Klangissa, Malesiassa 27 ihmisen sairastumisen.


title: Chikungunya

text: Joulukuussa 2013 tautia havaittiin ensi kerran Karibialla, ja alueen sairaaloihin ja terveyskeskuksiin on tullut tuhansia ihmisiä, joilla on samat taudin oireet. Tietoon on tullut 55 000 tartunnan saanutta. Sen pelätään rantautuvan Pohjois-Amerikkaan kesällä 2014. Vuoden 2014 kesäkuun alussa tautia oli havaittu Floridassa 18:lla ulkomailla sairastuneella ihmisellä, mutta virusta ei vielä tiettävästi esiintynyt paikallisessa hyttyskannassa.


title: Chikungunya

text: Taudin tehokkain ennaltaehkäisy on suojautuminen sitä kantavilta hyttysiltä. Tähän sisältyy dietyylitoluamidia tai permetriiniä sisältävien hyönteiskarkotteiden sekä pitkähihaisten ja -lahkeisten vaatteiden käyttö ja myös ikkuna- ja oviaukkojen suojaaminen. On lisäksi tärkeää tyhjentää seisovan veden säiliöt, jotta hyttyset eivät pääse lisääntymään niissä.


title: Täydellisyysaksiooma

text: Matematiikassa täydellisyysaksiooma on reaalilukujen joukon luonnetta kuvaava aksiooma. Sen mukaan jokaisella epätyhjällä reaalilukujen joukon osajoukolla, joka on ylhäältä rajoitettu (ts. sillä on olemassa yläraja), on olemassa supremum eli pienin yläraja.


title: Täydellisyysaksiooma

text: Täydellisyysaksioomasta seuraa että jokaisella alhaalta rajoitetulla reaalilukujen osajoukolla on olemassa infimum eli suurin alaraja. Täydellisyysaksioomaa vaaditaan mm. reaalilukujen joukossa määrittämään irrationaaliluvut. Rationaalilukujen joukko ei toteuta täydellisyysaksioomaa.


title: Morgan De Sanctis

text: Morgan De Sanctis (s. 26. maaliskuuta 1977 Guardiagrele, Chietin maakunta, Italia) on italialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa .


title: Morgan De Sanctis

text: De Sanctis aloitti uransa Serie B -joukkueen Pescaran juniorijoukkueessa, josta hänet myöhemmin nostettiin ykkösjoukkueeseen. Hän vietti kolme kautta Serie B:ssä, kunnes Juventus osti nuorukaisen riveihinsä varamaalivahdiksi vuonna 1997. Peliaikaa ei kuitenkaan kertynyt kahden kauden aikana kuin kolmen ottelun verran ja De Sanctisin uusi osoite oli Udinese Calcio. Joukkue oli kuitenkin hankkinut jo edellisellä kaudella kokeneen maalivahdin Luigi Turcin ja näin De Sanctis tyytyi kakkosvahdin rooliin kolmen kauden verran. Udinesen myytyä Turcin Sampdoriaan De Sanctisista tuli joukkueen uusi ykkösmaalivahti ja pelasikin seuraavat viisi kautta joukkueensa kaikki ottelut.


title: Morgan De Sanctis

text: Kauden 2006–2007 jälkeen hän oli valmis siirtymään uuteen seuraan ja vaihtoehtoina olivat muun muassa Lazio, Palermo ja Sunderland AFC, mutta heinäkuussa 2007 juuri Uefa Cupin voittanut Sevilla FC olikin De Sanctisin uusi seura. Vähäisen peliajan vuoksi hänet lainattiin turkkilaisseuraan Galatasarayhin kaudeksi 2008–2009.


title: Morgan De Sanctis

text: Heinäkuussa 2009 De Sanctis siirtyi Sevillasta takaisin Italiaan Napoliin neljän vuoden sopimuksella.


title: Peloton

text: Peloton on ranskankielinen käsite, jolla tarkoitetaan urheilussa yleensä kilpailijaryhmää, mutta kilpapyöräilyssä erityisesti Ranskan ympäriajon pääjoukkoa. Mikäli kilpailussa muodostuu useita ryhmiä, kärkiryhmää nimitetään ilmaisulla peloton de tête. Suoraan suomennettuna sana "peloton" tarkoittaa pientä kerää, mutta ranskassa sitä voidaan käyttää urheilun lisäksi sotilaallisessa yhteydessä tarkoittamaan joukkuetta tai ryhmää. Sen pohjana on "une pelote" ’kerä, pallo’.


title: Peloton

text: Kilpailijat ajavat ryhmässä hyvin lähellä toisiaan säästääkseen energiaa. "Peloton" kulkee eteenpäin yhtenäisenä joukkona, kuin linnut muodostelmassa kilpailijoiden liikkuessa hieman sen sisällä.


title: Peloton

text: Aivan edessä ajavat vetävät joukkoa ja ovat suojattomia vastatuulelta; he suojaavat tuulenvastukselta keskellä ajavia, joiden ei siis tarvitse kuluttaa yhtä paljoa energiaa kuin edessä ajavien. Koska joukkoa vetää usein vain yksi joukkue kerrallaan, on yleensä hyödyllisempää ajaa lähellä kärkeä, jotta mahdollisiin irtiottoihin pystyy reagoimaan helpommin. Edessä ajamisella voi välttää myös mahdolliset törmäykset takana.


title: Peloton

text: "Pelotonin" muoto vaihtelee tilanteesta riippuen. Usein joukon muoto on tiivis, mutta se voi myös venyä erittäin kovassa vauhdissa ja hajota jyrkillä vuoristo-osuuksilla.


title: Tero Liukkonen

text: Tero Liukkonen (s. 16. lokakuuta 1960 Helsinki) on porvoolainen kirjailija. Hän on julkaissut kuusi romaania, kolme runokokoelmaa ja yhden novellikokoelman. Hän hyödyntää kerronnassaan huumoria ja satiiria sekä toisaalta psykologisia jännitteitä. Hänen runonsa käsittelevät rakkautta ja mystiikkaa. Kirjallisuudentutkijana hän on kirjoittanut Tuomas Anhavasta ja Veikko Huovisesta. Hän on työskennellyt myös kustannustoimittajana, kirjallisuusarvostelijana ja kirjoittamisen ohjaajana.


title: Yläraja

text: Yläraja on joukko-opissa käsite, joka määritellään siten että olio M on joukon E yläraja, jos jokaisella joukon E alkiolla x pätee x ≤ M. Vastaavasti määritellään joukon alaraja.


title: Yläraja

text: Supremumin määritelmä: pienin joukon E ylärajoista. Jokaisella joukon E ylärajoista M pätee sup E ≤ M.


title: Yläraja

text: G on joukon E supremum eli G =: sup E ⇔


title: Yläraja

text:
1) x ≤ G, kaikilla joukon E alkioilla x (eli G on joukon E eräs yläraja)
2) G ≤ M, kaikilla joukon E ylärajoilla M


title: Yläraja

text: Pätee myös


title: Yläraja

text: G =: sup E ⇔


title: Yläraja

text:
1) G on joukon E yläraja
2) kaikkia lukuja e > 0 pätee: on olemassa joukon E alkio x siten että x > G - e.


title: Yläraja

text: Todistus:


title: Yläraja

text: Koska kohta 1 seuraa supremumin määritelmästä, riittää todistaa vain kohta 2. Tehdään vastaoletus eli kaikilla joukon E alkioilla pätee x ≤ G - e (jollakin e > 0) joten tällöin myös G - e olisi joukon yläraja, mikä taasen on ristiriita (G - e < G), joten alkuperäinen väite on totta.


title: Yläraja

text: Määritelmä: suurin alaraja. Merkitään inf E eli joukon E suurin alaraja.


title: Yläraja

text: I = inf E ⇔


title: Yläraja

text:
1) x ≥ I kaikilla x joukossa E
2) I ≥ M kaikilla joukon E alarajoilla <=>


title: Yläraja

text: On olemassa joukon E alkio x siten että x < I + e kaikilla e > 0. Jos kaikilla x ≥ I + e niin I + e olisi joukon alaraja, mikä olisi ristiriita.


title: Yläraja

text: Jos joukolla E on olemassa maksimi eli suurin arvo, on se joukon supremum.


title: Yläraja

text: Olkoon a joukon E maksimi eli max E. Tällöin a on joukon E yläraja, koska kaikilla x joukossa E pätee x ≤ a. Koska a kuuluu joukkoon E, niin pätee a ≤ sup E. Koska a on joukon yläraja pätee myös: a ≥ sup E. Näin ollen vain a = sup E käy kyseeseen.


title: Palazzo Strozzi

text: Palazzo Strozzi on renessanssipalatsi italialaisessa Firenzen kaupungissa. Se on rakennettu varakkaalle pankkiirille, Medici-suvun kilpailijalle Filippo Strozzi vanhemmalle. Benetto de Maianon suunnitteleman palatsin rakennustyöt käynnistettiin vuonna 1489, ja ne saatiin valmiiksi vuonna 1538. Strozzi ei koskaan ehtinyt nähdä palatsiaan valmiina, sillä hän kuoli jo vuonna 1491.


title: Mugai-ryū

text: Gettan opiskeli nuorena miehenä Kiotossa "Yamaguchi-ryū" kenjutsua Yamaguchi Bokushinsei-sensein johdolla. Päätettyään opintonsa perusti Edoon 1676 (nykyiseen Tokioon) oman dōjōn, jossa opetti Yamaguchi-ryūta harvoille oppilaille. Gettan opiskeli kuitenkin oman opetuksensa ohella zeniä ja klassista kiinalaista filosofiaa zen-buddhalaisen munkin, Sekita Zenshin, johdolla. Saavutettuaan pitkällisen opiskelun jälkeen valaistumisen, Gettan perusti oman kenjutsu-tyylinsä Mugai-ryūn.


title: Mugai-ryū

text: Mugai-ryūn opetuksessa Gettan painotti zenin olennaista osuutta miekkataitojen opetuksessa. Kuuluisuutta Gettan sai sivistyksestään ja klassikoksi muodostuneesta kirjastaan "Mugai Shinden kenpō". Kasvaneen kuuluisuuden myötä Gettan sai paljon lisää oppilaita, joista osa tuli hyvin korkea-arvoisten samuraiden joukosta. Gettanin oppilaana oli kaikkiaan yli 1000 miekkamiestä, joiden joukossa oli useita daimiota. Mugai-ryūn iaijutsu on peräisin Gettanin kouluun liittyneeltä Jigyō-ryūn päämieheltä Taga Jigyōsailta.


title: Mugai-ryū

text: Koulukunnan nimi, Mugai, tulee seuraavasta runosta:


title: Mugai-ryū

text: Tunnettu japanilainen näyttelijä Tatsuya Nakadai esittää "Tsuji Gettan Sukemochi"a elokuvassa Sateen jälkeen.


title: Aika tappaa

text: Aika tappaa on vuonna 2005 valmistunut suomalainen independent-elokuva, findie-elokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Timo Sakari Puustinen.


title: Aika tappaa

text: Julmat murhat piinaavat Jyväskylän yötä. Tapauksilla ei näytä olevan muuta yhteistä kuin salaperäinen viiltojälki, joka löytyy joka ruumiista. Jälki johdattaa etsivä Aki Kallion (Hannu Lintukoski) vuoteen 1935, jolloin tapahtui samanlaisia murhia.


title: Helen Jacobs

text: Helen Hull Jacobs (6. elokuuta 1908 Globe, Arizona – 2. kesäkuuta 1997 East Hampton, New York) oli yhdysvaltalainen naistennispelaaja, joka voitti uransa aikana kymmenen Grand Slam -mestaruutta.


title: Helen Jacobs

text: Jacobsilla oli voimakas syöttö ja iskulyönti sekä kelpo rysty, mutta hän ei koskaan oppinut tekemään kämmenlyöntiä tyydyttävällä tavalla .


title: Helen Jacobs

text: Jacobs voitti kaksinpelissä viisi Grand Slam -mestaruutta ja oli yksitoista kertaa loppuottelussa häviävänä osapuolena. Finaalitappioista kuudessa vastustajana oli Helen Wills Moody. Jacobsin ainoa voitto Moodysta tuli Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa 1933. Moody keskeytti ottelun selkävamman takia ollessaan kolmannessa erässä häviöllä 3–0, minkä seurauksena yleisö ryhtyi buuaamaan, sillä se uskoi Moodyn keskeyttäneen vain riistääkseen Jacobsilta voiton viimeistelyn tuoman tyydytyksen. Vuosia myöhemmin Moody vahvisti kyseessä olleen onnettomuus. Hän sanoi: ”Selkäni on hieman omituinen. Nikama neljännen ja viidennen välilevyn välissä on ohut. Kun välilevy kierähtää ympäri, on kipu sietämätön. Ennen tuota finaalia satoi koko viikon ajan. Makasin sängyssä, mikä ei ollut hyväksi, koska selkäni jäykistyi entistä pahemmin. En yksinkertaisesti voinut enää pelata pidempään, mutta en sanonut mitään, sillä se olisi näyttänyt tekosyyltä.”


title: Helen Jacobs

text: Jacobs oli jälleen lähellä voittoa Moodysta 1935 Wimbledonin loppuottelussa, jossa hänellä oli ottelupallo tilanteessa 6–3, 3–6, 5–4. Hän kuitenkin hävisi ottelun. Moodya vastaan 1938 käydyssä Wimbledonin finaalissa Jacobs nyrjäytti nilkkansa ensimmäisessä erässä tilanteessa 4–4 ja nilkutti ympäri kenttää loput ottelusta. Moody voitti viimeiset kahdeksan peliä toisen erän kestäessä ainoastaan kahdeksan minuuttia. Kun Jacobsilta kysyttiin, miksei hän keskeyttänyt ottelua loukkaantumisensa jälkeen, sanoi hän jatkamisen olleen urheilullisesti oikea ratkaisu, sillä Moody saattoi siten nauttia voitosta täysin siemauksin. Uransa aikana Jacobs hävisi kymmenen Moodya vastaan pelaamistaan yhdestätoista kaksinpeliottelusta .


title: Helen Jacobs

text: Naisten nelinpelissä Jacobs voitti neljä Grand Slamia ja sekanelinpelissä yhden. Lisäksi hän oli loppuottelussa kuudessa muussa Grand Slam -nelinpeliturnauksessa sekä yhdessä sekanelinpeliturnauksessa. Vuoden lopussa julkaistulla maailmanlistalla Jacobs oli kymmenen parhaan joukossa 1928–1939. Hän oli ykköseksi sijoitettu yhdysvaltalaispelaaja 1932–1935. Hän oli mukana maansa Wightman Cup -joukkueessa 1927–1937 ja jälleen 1939. Vuonna 1933 hänestä tuli ensimmäinen Wimbledonissa sortseihin pukeutunut naispelaaja.


title: Helen Jacobs

text: Jo aktiiviuransa aikana Jacobs alkoi kirjoittaa kirjoja. Hänen ensimmäiset teoksensa olivat "Modern Tennis" (1933) sekä "Improve Your Tennis" (1936). Hän kirjoitti myös fiktiivisiä kirjoja kuten "Storm Against the Wind" (1944). Hänen omaelämäkertansa "Beyond the Game" ilmestyi 1936.


title: Helen Jacobs

text: Associated Press nimesi 1933 Jacobsin vuoden naisurheilijaksi. International Tennis Hall of Famen jäseneksi hänet otettiin 1962.


title: Helen Jacobs

text: Toisen maailmansodan aikana Jacobs palveli komentajana Yhdysvaltain laivaston tiedustelussa. Hän kuoli sydänhalvaukseen New Yorkin East Hamptonissa 2. kesäkuuta 1997.


title: Anna Tulusto

text: Anna Tulusto (s. 1973 Helsinki) on suomalainen toimittaja. Häntä on kuultu muun muassa Yleisradion radiokanavilla ja hän on kirjoittanut kolumneja "Metro"-lehteen. Tulusto oli yksi Ultra Bra -yhtyeen laulajista 1994–1998.


title: Anna Tulusto

text: Tulusto kirjoitti ylioppilaaksi Kallion lukiosta vuonna 1992 samaan aikaan muun muassa Anni Sinnemäen ja Maija Vilkkumaan kanssa. Sen jälkeen hän on opiskellut Helsingin yliopistossa venäjän kieltä.


title: Anna Tulusto

text: Ultra Bran jäsen Tulusto oli alusta alkaen, vuodesta 1994 vuoteen 1998, jolloin hän jäi yhtyeestä pois aluksi äitiyslomalle, mutta ei sittemmin enää palannut.


title: Anna Tulusto

text: Tulusto oli Vasemmistoliiton ehdokkaana eduskuntavaaleissa 1999. Syyskuusta 2011 lokakuuhun 2012 hän työskenteli kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäen viestintä- ja kulttuuriasioista vastaavana erityisavustajana.


title: Anna Tulusto

text: Tammikuusta 2018 alkaen Tulusto on toiminut Ylen aamu-tv:n Aamun kirjan toimittajana.


title: Anna Tulusto

text: Tulustolla on kaksi poikaa ex-puolisonsa Aleksi Bardyn kanssa. Hänen isänsä on aikakauslehti "Hymyn" entinen päätoimittaja Esko Tulusto.


title: Söder Torn

text: Söder Torn on asuinkäytössä oleva tornitalo Tukholman Södermalmilla. Se on 86-metrisenä ja 24-kerroksisena Tukholman korkein asuinrakennus.


title: Söder Torn

text: Söder Torn (”Etelä-torni”) liittyy uudisrakennusten kokonaisuuteen, joka rakennettiin 1980- ja 1990-luvuilla Tukholman eteläisen rautatieaseman eli niin sanotun "Stockholms södran" ympärille. Söder Tornin suunnitteli tanskalainen arkkitehti Henning Larsen, ja se rakennettiin 1992–1997. Rakennus tunnetaan myös nimellä Haglunds Pinne (”Haglundin puikko”). Nimi viittaa Tukholman rakennusneuvos Sune Haglundiin, joka myötävaikutti tornin rakentamiseen.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Väinö Voipio -palkinto on Vapaa-ajattelijain liiton myöntämä palkinto. Se on nimetty liiton entisen puheenjohtajan, tuomari ja kirjailija Väinö Voipion mukaan. Ensimmäinen palkinto myönnettiin neurologian professori Jorma Palolle Voipion syntymäpäivänä 12. joulukuuta 1993. Palkinnon tarkoitus on antaa julkista tunnustusta henkilölle, joka on myönteisellä tavalla tuonut esille humanistista elämänasennetta, puolustanut tieteellistä todellisuuskäsitystä ja edistänyt yhteiskunnan uskontoriippumattomuutta.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Väinö Voipio -palkinnon ovat saaneet seuraavat henkilöt tai tahot: Neurologian professori Jorma Palo kirjoitti tieteellisen tuotantonsa lisäksi myös yleistajuisia kirjoituksia lääketieteestä ja etiikasta. Vapaa-ajattelijoiden mukaan Palon kirjoista parhaiten humanistista etiikkaa tuovat esille "Saanko elää, saanko kuolla: Hoidon rajat" (1992) sekä palkinnon myöntämisen jälkeen kirjoitettu "Sängyssä vai kylppärissä: Arjen etiikkaa" (1996).


title: Väinö Voipio -palkinto

text: "Helsingin Sanomien" entinen päätoimittaja Simopekka Nortamo sai palkinnon 1994. Vapaa-ajattelijoiden mielestä Nortamon humanistinen maailmankatsomus näyttäytyi Helsingin Sanomien kolumneissa. Nortamo on ollut aina vankkumaton ajattelun ja ilmaisun vapauden puolustaja. Hän sai ensimmäisenä Suomen Journalistiliiton myöntämän sananvapauden palkinnon 1971.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Kari Cantell palkittiin vuonna 1997 kirjasta "Tiedemiehen mietteitä uskosta". Vuoden 1995 palkinnon sai Prometheus-leirin tuki ry:n puheenjohtaja Eino Huotari.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Jussi Pikkusaari sai palkinnon ”työstä auktoriteettiuskosta vapaan, järkeä, kokemusta ja tieteellistä ajattelua arvostavan ajattelutavan edistämiseksi sekä toiminnasta humanistisen elämänasenteen puolesta”. Pikkusaari väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistossa vuonna 1998. Väitöskirja käsitteli Suomen evankelisluterilaisen kirkon ja Suomen sosialidemokraattisen puolueen suhteita ja oli nimeltään "Vaikea vapaus: Sosialidemokratian häviö kirkolle 1850-luvulta 1920-luvulle käydyssä Suomen kulttuuritaistelussa."


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Vuonna 1999 palkinnon sai filosofian maisteri Anneli Aurejärvi-Karjalainen uskonnoista vapaan tapakulttuurin edistämisestä. Hänen julkaisemansa kirja "Perheen omat juhlat: Siviiliseremoniat häistä hautajaisiin" (1999) on ensimmäinen kattava suomenkielinen teos aiheesta. Samana vuonna hänen johdollaan perustettiin Pro-seremoniat-yritys, joka on tarjonnut uskonnottomien juhliin puhuja-, musiikki- ja neuvontapalvelua.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Professori Kari Enqvist sai palkinnon vuonna 2004 tieteellisen todellisuuskäsityksen puolustamisesta. Enqvist julkaisi vuonna 2003 kosmologiasta kirjan "Kosmoksen hahmo", jossa hän myös arvosteli sitä, kuinka monet ihmiset yhä pettävät itseään uskonnoilla.. Kiitospuheessaan Enqvist totesi vapaa-ajattelijoiden olevan osa suurta valistuksen projektia.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Esko Valtaoja sai palkinnon 2005 ”koska hänen työnsä on vuosien ajan edistänyt tieteellisen ja uskonnottoman todellisuuskäsityksen levittämistä”. Kiitospuheessaan Valtaoja lohkaisi, että ei mene ateisteillakaan hyvin, kun täytyy agnostikko palkita.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Vuoden 2007 palkinnon sai suomentaja ja Terra Cognita -kustantamon perustaja Kimmo Pietiläinen. Hän on kääntänyt ja kustantanut kymmeniä tiedettä kansantajuistavia kirjoja, ja palkintoperusteiden mukaan näin lisännyt laajasti suomalaisten tietämystä monilta tieteenaloilta. Pietiläinen on muun muassa suomentanut kolme kuuluisaa uskontokriittistä teosta: Sam Harrisin "Uskon loppu: Uskonto, terrori ja järjen tulevaisuus" (2004), Richard Dawkinsin "Jumalharha" (2006) ja Daniel C. Dennettin "Lumous murtuu: Uskonto luonnonilmiönä" (2006).


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Poliitikko Erkki Tuomioja sai palkinnon 2008 edistäessään sekularismia kyseenalaistaessaan teologian opetuksen yliopistolla sekä ”herättäessään pohdintaa uskonnon roolista yhteiskunnassa tuodessaan julkisesti esille ateisminsa”.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Hyvinkään maistraatti ja sen henkilökunta sai vuoden 2009 palkinnon ”pitkäjänteisestä sekä ansiokkaasta palvelutyöstä suomalaisten siviilihääparien hyväksi”. Perusteluissa sanottiin: ”Poikkeuksellisen palvelualttiilla asenteellaan, joustavuudellaan virka-ajan ja -paikan ulkopuolisiin vihkimisiin sekä panoksellaan vihkiseremonioiden juhlavuuteen ja henkilökohtaisuuteen Hyvinkään maistraatin henkilökunta on osaltaan merkittävästi ollut edistämässä katsomusten tasa-arvoa Suomessa.” Siviilivihkimisten osuus on Suomessa lisääntynyt 2000-luvulla. Pääosa siviilivihkimisistä tapahtuu maistraatin tiloissa virka-aikana, mutta monet parit ovat toivoneet myös mahdollisuutta maistraatin tilojen ja virka-ajan ulkopuoliseen vihkimiseen.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan promootiotoimikunta sai vuoden 2011 palkinnon ”tunnustuksena uskonnottomien ihmisten yhdenvertaisuuden sekä omantunnon ja vakaumuksen vapauden huomioon ottamisesta ja kunnioittamisesta”.


title: Väinö Voipio -palkinto

text: Humanistiliitto sai vuoden 2012 palkinnon ansiokkaasta toiminnasta Humanismin päivät -tapahtuman järjestämisessä sekä sekulaarihumanistisen kulttuurin edistämisestä.


title: Military Cross

text: Military Cross on vuonna 1914 luotu brittiläinen kunniamerkki. Sota-ansiosta ja taistelussa osoitetusta urhoollisuudesta myönnettävä Military Cross on arvostettu kunniamerkki, joka alun perin oli tarkoitettu täyttämään Viktorian ristin ja Distinguished Service Order -kunniamerkin väliin jäänyt tyhjiö. Se voitiin myöntää vain kapteeneille ja alemmille upseereille, mutta vuonna 1931 se ulotettiin koskemaan majureita, ja vuodesta 1993 lähtien sen saattoivat saada myös aliupseerit ja rivimiehet. Ristin saattoi ansaita moneen kertaan, jolloin kunniamerkin valkopurppuraiseen nauhaan asetettiin suorituksen merkiksi pieni hopeinen tanko.


title: Military Cross

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Military Cross myönnettiin noin 37 000 miehelle. Noin 3000 miestä ansaitsi sen kahdesti, noin 170 kolmesti ja neljä – everstiluutnantti Humphrey Arthur Gilkes, kapteeni Francis Victor Wallington, kapteeni Percy Bentley ja lääkintäluutnantti Charles Gordon Timms – neljästi. Alun perin Military Crossilla palkittiin myös ilmavoimien edustajat, koska ilmavoimilla ei tuolloin vielä ollut omaa kunniamerkkiä. Puute paikattiin Distinguished Flying Cross -merkillä, joka oli ansioristin ilmavoimille räätälöity versio.


title: Military Cross

text: Toisessa maailmansodassa Military Crosseja myönnettiin 11 000 sotilaalle, joista 500 ansaitsi sen kahteen kertaan.


title: Military Cross

text: Military Crossin virallinen lyhenne on MC, ja sen saavuttanut henkilö on brittiläiseen tapaan oikeutettu käyttämään kyseistä lyhennetä nimensä perässä.


title: Villers-Cotterêts

text: Villers-Cotterêts on ranskalainen kaupunkikunta, joka sijaitsee Rezin metsäalueen sydämessä. Kunta sijaitsee Aisnen (02) departementissä ja se kuuluu myös Picardien alueeseen.


title: Villers-Cotterêts

text: Kaupunki on saanut nimensä juuri tuosta ympäröivästä metsästä, sillä se merkitsee Rezissä olevaa pientä asumusta (). Kaupunki sijaitsee noin 80 kilometriä koilliseen Pariisista, valtatie 2:n varrella.


title: Villers-Cotterêts

text: Kaupungin historia alkaa jo historian hämäristä, kuten lähes kaikkien Ranskan kaupunkien. Kuitenkin ensimmäisen tuhatluvun lopulla alue oli keskeistä Ranskan herttuoiden hallinta-aluetta ja kuului siten Frankkien hallitsijaksi nousseiden Kapetingi-sukuisten kuninkaiden omiin läänityksiin. Filip III:n aikana hän antoi Valois'n nuorimman poikansa läänitykseksi, mutta jo seuraavan sukupolven aikana alue palasi takaisin kruunun omistukseen kuninkaaksi nousseen Filip VI:n aikana.


title: Villers-Cotterêts

text: Frans I:n allekirjoitti Villers-Cotterêts'ssa kuuluisan kielilain, joka teki ranskan kielestä maan virallisen kielen latinan sijaan ja jonka perusteella aloitettiin myös väestön siviilirekisterien (syntymät ja avioliitot) pitäminen.


title: Villers-Cotterêts

text: Villers-Cotterêts oli kaupunki "kuninkaalliseksi tieksi" kutsutulla reitillä, joka johti Pariisista Reimsiin. Tätä tietä kuninkaat käyttivät mennessään pääkaupungistaan voideltaviksi Reimsin katedraaliin.


title: Villers-Cotterêts

text: Kaupungin suurin merkkihenkilö on eittämättä Alexandre Dumas vanhempi, joka syntyi kaupungissa 24. heinäkuuta 1902. Hänen synnyinkotinsa on nykyisin museona.


title: Yhdystie 6018

text: Yhdystie 6018 on Jyväskylässä sijaitseva yhdystie, joka alkaa Rantaväylän ja Vaajakosken moottoritien risteyksessä, kulkee Jyväskylän keskustan läpi ja päättyy valtatien 9 risteyksessä Keljossa. Vuonna 1966 tie rakennettiin moottoritieksi Keljon ja keskussairaalan välisellä osuudella, mutta moottoritie lakkautettiin 1980-luvulla tie jäi osaksi yhdystietä 6018. Tie on pääosin nelikaistainen.


title: Toni Collette

text: Antonia ”Toni” Collette (s. 1. marraskuuta 1972 Sydney, Australia) on australialainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Kuudes aisti", "Tahdon naimisiin", "Lainakengissä", "The Way Way Back" ja "Little Miss Sunshine". Vuosina 2009–2011 hän näytteli pääosaa draamasarjassa "Taran monta elämää".


title: Toni Collette

text: Collette meni naimisiin Dave Galafassin kanssa 11. tammikuuta 2003. Heillä on kaksi lasta, 9. tammikuuta 2008 syntynyt tytär ja 22. huhtikuuta 2011 syntynyt poika. He asuvat Potts Pointissa, Sydneyssä.


title: Jukka Tervamäki

text: Jukka Tervamäki (s. 9. helmikuuta 1945 Punkalaidun) on suomalainen lentokonesuunnittelija, joka tunnetaan autogiron kehittäjänä.


title: Jukka Tervamäki

text: Tervamäki opiskeli lentotekniikan diplomi-insinööriksi 1960-luvulla. Hän on suunnitellut autogirot JT-1, JT-2, ATE-3 ja JT-6. Tämän lisäksi hän kuului PIK-19- ja PIK-20E-lentokoneiden keskeisiin suunnittelijoihin. Hänen harrastuksiinsa kuuluu muun muassa lentäminen.


title: Hapankirsikka

text: Hapankirsikka ("Prunus cerasus") on kesävihanta puu, joka kuuluu kirsikoiden ("Cerasus") alasukuun ja jakaantuu kahteen päätyyppiin, "amarelleihin" eli "kuulasmarjoihin" ja "morelleihin". Hapankirsikka ei kasva luonnonvaraisena Euroopassa. Se on kuitenkin yleinen hedelmäpuu, viljelyjäänne ja karkulainen ja menestyy hyvin myös Etelä-Suomessa.


title: Hapankirsikka

text: Hapankirsikka kasvaa enintään 8 metriä korkeaksi ja kukkii huhti–kesäkuussa. Runkoa peittää ruskea kuori, joka ei kesi päinvastoin kuin imeläkirsikalla ("Prunus avium"). Lehdet ovat yläpinnaltaan kiiltävät ja alapinnaltaan vaaleanvihreät ja kaljut. Lehtiruoti on nystytön. Hapankirsikan luumarjat eli kirsikat kypsyvät jo elokuussa. Lajinimestä huolimatta hedelmät ovat kypsinä enemmän tai vähemmän makeita lajikkeesta riippuen: herkkulajikkeet syödään sellaisinaan, mutta maultaan kirpeämmät talouslajikkeet sopivat paremmin säilöntään.


title: Hapankirsikka

text: Hapankirsikat jaotellaan perinteisesti kahteen tyyppiin: amarellit ja morellit. Amarellin marjat ovat ovat kirkkaan värisiä ja niiden mehu on kirkasta tai hyvin vaalean punaista. Marjat ovat hapankirsikalle epätyypillisen makeita. Amarellit vaativat yleensä ristipölytyksen ja sen vuoksi niiden sato vaihtelee. Tätä tyyppiä edustavat "Kuulasmarja" -nimiset lajikkeet.


title: Hapankirsikka

text: Morellikirsikan marjat ovat tavallisesti tumman punaisia ja niiden mehu on voimakkaan tumman punaista. Morellit tuottavat hyvin siitepölyä ja ne ovat itsepölytteisiä. Ne myös pölyttävät hyvin amarellikirsikoita. Morellien sato onkin säännöllisempi ja runsaampi, mutta maku on karvaampi.


title: Hapankirsikka

text: Suuri osa Suomessa villeinä kasvavista kirsikoista on tyypiltään amarelleja. Kaikkia nykylajikkeita ei kuitenkaan voida erottaa tarkasti perinteisiin luokkiin, sillä risteymät ovat yleisiä.


title: Hapankirsikka

text: Suomessa hapankirsikoita on viljelty noin 500 vuoden ajan; se menestyy meillä imeläkirsikkaa paremmin. Kuten muitakin uutuuskasveja, hapankirsikoita viljeltiin ensin kartanoissa, joista ne levisivät myöhemmin tavallisiin pihapiireihin. Alkuperäisistä lajikkeista ei ole tietoa, mutta niistä on Suomessa kehittynyt vähitellen sekä siemenistä lisäämällä tai juurivesoja vaihtaen sekalainen maatiaislajisto. Parhaimpia ja satoisimpia kantoja on nimetty ja niitä otettu taimistoihin viljeltäviksi.


title: Hapankirsikka

text: Kirsikan yleisimpiä tuholaisia Suomessa ovat kirsikkakirva ("Myzus cerasi"), kirsikkakoi ("Argyresthia pruniella") ja kirsikkaetanainen ("Caliroa cerasi").


title: Lahden Uutiset

text: Lahden Viikkouutiset oli Suomen Lehtiyhtymän omistama ilmaisjakelulehti, joka alkoi ilmestyä Lahdessa vuonna 2005. Lehti saapui kilpailijaksi alueelle, missä Esa-konsernilla on selvä valta-asema. Lahden Viikkouutiset saavutti kuitenkin suuren suosion. Vuonna 2006 nimi muuttui Päijät-Hämeen Viikkouutisiksi, ja levikki oli yli 100 000 kattaen maakunnan lähes kokonaan. Parhaimpina aikoina lehti ilmestyi kaksi kertaa viikossa.


title: Lahden Uutiset

text: Lehden toimittajakunnassa ja strategiassa tapahtui kuitenkin paljon muutoksia, ja lehden suosio kääntyi jyrkkään laskuun. Ilmestymistä jouduttiin harventamaan ja levikkialuetta pienentämään. Kohtalokkaana voitiin pitää myös nimen vaihtumista vaiheessa, kun lehden jalansija oli juuri alkanut vakiintumaan. Päijät-Hämeen Viikkouutisista tuli Lahden Uutiset.


title: Lahden Uutiset

text: Vuonna 2009 Suomen Lehtiyhtymä lopetti lehden julkaisun kannattamattomana.


title: Lahden Uutiset

text: Lahden Uutiset kilpaili Päijät-Hämeen ydinalueella Lahdessa ja Hollolassa lähinnä Uusi Lahti -ilmaisjakelulehden kanssa.


title: Timo Tolvanen

text: Timo Tolvanen (s. 8. marraskuuta 1977) on uransa kauteen 2015–16 lopettanut suomalainen lentopalloilija. Tolvanen pelasi urallaan ennätykselliset 706 ottelua kotimaisessa lentopalloliigassa voittaen viidesti Suomen mestaruuden. Hän edusti lentopalloliigassa Kuopion KuPS-Volleyta, Salon Piivolleyta, Pielaveden Sampoa ja Kuopion LEKA Volleyta. Ura päättyi Sammossa, jossa Tolvanen pelasi eniten kausia urallaan. Liberona pelanut Tolvanen valittiin neljästi lentopalloliigan tähdistökentälliseen.


title: Timo Tolvanen

text: Tolvanen valmensi kaudella 2016–17 lentopallon naisten 1-sarjassa Puijo Wolleyta. Kaudella 2017-18 hän on Sampo Volleyn päävalmentaja miesten Mestaruusliigassa.


title: Timo Tolvanen

text: Tolvanen aloitti pääsarjauransa Keski-Savon Paterin riveissä kaudella 1996–97. Paterista hänen tiensä vei Kuopion KuPS-Volleyhin, jonka riveissä Tolvanen juhli kahdesti mestaruutta vuosina 1998 ja 2000. KuPS-Volleyn ajauduttua konkurssiin Tolvanen siirtyi salolaisen Piivolleyn riveihin ja saavutti Suomen Cupin hopean.


title: Timo Tolvanen

text: Salon Piivolleysta Tolvasen tie vei Pielaveden Sampoon, josta muodostui hänelle pitkäaikainen luottoseura. Ensimmäisellä Sampo-kaudellaan Tolvanen juhli SM-pronssia. Sittemmin pronssi kirkastui kahdeksi Suomen mestaruudeksi vuosina 2004 ja 2005. Kolmivuotisen taipaleen jälkeen Tolvanen haki uralleen uusia haasteita siirtyen silloin 1-sarjassa pelanneeseen Kempeleen Lentopalloon yhdessä Sampon passarin Aki Riihimäen kanssa. Kempeleläisseura nousi kauden päätteeksi lentopalloliigaan, minkä jälkeen Tolvanen palasi takaisin Sampoon, jossa hän voitti vielä useita SM-mitaleja. Kaudella 2008-09 Tolvanen voitti uransa viidennen Suomen mestaruuden.