title: Tuotanto

text: Nykyaikaisessa tuotannossa tarvitaan lukuisten tuottajien ketju ennen kuin tuote on kilpailukykyinen ja valmis tarjottavaksi markkinoille kuluttajien hankittavaksi. Tuotantoketjun synnyn selittää erikoistuminen ja siitä koituva kilpailukyky. Alkeellisessa tuotannossa tuotantoketjut ovat lyhyitä, jopa yksi tuottaja saa aikaan kulutushyödykkeen. Kehittyneessä tuotantoketjussa voi olla satoja tuottajia, jotka voivat olla peräkkäisiä tai rinnakkaisia. Peräkkäiset tuottajat ovat erikoistuneet eri tuotantovaiheisiin, rinnakkaiset tuottajat kilpailevat keskenään tehden samaa tuotantovaihetta.


title: Tuotanto

text: Oheinen kuva havainnollistaa, miten tuotantoketju syntyy. Peräkkäiset tuottajat ovat erikoistuneet eri tuotantovaiheisiin, joita tyypillisesti voi olla seuraavat neljä:Matkapuhelin käy hyvästä esimerkistä tämän yksinkertaistetun tuotantoketjun kuvaamiseen. Kuorien muoviraaka-aine valmistetaan prosessiteollisuudessa. Muovin jalostamiseen erikoistunut yritys valmistaa tästä matkapuhelimen kuoret ja viimeistelee ne. Tuotteen omistaja eli matkapuhelinyritys kokoaa tuotteen, johon tulee lukuisia muita komponentteja muilta tuottajilta. Jakeluyritykset tuovat tuotteen kuluttajien saataville. Kaikki päätuotantovaiheet vaativat erilaista osaamista, mistä syystä erikoistumisen hyödyt ovat ilmeiset. Tuottajien välinen työnjako ja erikoistuminen johtavat kilpailukykyiseen tuotantoketjuun. Vaihdanta tuottajien kesken noudattaa samaa logiikkaa kuin edellä kuvattu vaihdanta kuluttajan ja tuottajan välillä. Tuottajat ryhtyvät keskenään vaihdantaan vain, mikäli se tuottaa heille lisäarvoa. Jokainen vaihdantatapahtuma tuottajien kesken merkitsee lisäarvon jakamista hinnan avulla tuottajan ja sen asiakastuottajan kesken.


title: Tuotanto

text: Lisäarvo ja jalostusarvo tarkoittavat eri asioita. Lisäarvo mittaa tuottajan taloudellista menestymistä eli kannattavuutta. Jalostusarvo kuvaa sitä kuinka paljon tuottaja lisää omia panoksia kuten työtä, pääomaa ja osaamista ostamiinsa panoksiin. Jalostusarvo on tuottajan aikaansaama arvonlisäys tuotantoketjussa, mistä syystä arvonlisäys on jalostusarvon synonyymi.


title: Tuotanto

text: Arvonlisä saadaan vähentämällä tuotoksesta ostopanosten arvo, esimerkin tapauksessa 100 – 30 = 70. Arvonlisä voidaan laskea toista kautta vastaamalla kysymykseen kuinka suuren arvon lisän yksikkö tuottaa ostamiinsa panoksiin lisäämällä omassa hallussaan olevia tuotantopanoksia. Tässä tapauksessa se on työ- ja pääomapanokselle maksetut korvaukset sekä tuottajalle jäävä arvonlisä eli 40 + 20 + 10 = 70. Lisäarvo saadaan, kun arvonlisästä vähennetään kaikki yrityksen käyttämät tuotantopanokset eli laskelman muodossa 70 – 40 – 20 = 10.


title: Tuotanto

text: Lisäarvon käsite on suhteellisen uusi liiketoiminnan menestyksen mittana vaikka se esiintyy jo vanhemmassakin alan kirjallisuudessa. Tässä lisäarvoksi kutsuttu suure tunnetaan vanhemmassa laskentatoimen kirjallisuudessa nimellä jäännöskate, residual income (Horngren 1982, 664) ja uudemmassa yhdysvaltalaisessa kirjallisuudessa kaupallisella nimellä economic value added (EVA). Lisäarvo ja arvonlisä (value added) tarkoittavat kuitenkin eri asioita eikä niitä pidä sekoittaa keskenään. On tärkeää, että erotetaan toisistaan termit lisäarvo, jonka englanninkielinen vastine on surplus value ja arvon lisä, jonka vastine on value added.


title: Tuotanto

text: Michael Porter lanseerasi kirjassaan (Porter 1985) arvoketjuajattelun, joka lisää ymmärrystä arvonmuodostuksesta tuotantoketjussa. Arvoketju koostuu rinnakkaisista ja peräkkäisistä toiminnoista, joiden on tuotettava kokonaisuuden kannalta lisäarvoa. Lisäarvo on toiminnan tuotoksen arvon ja sen aikaansaamiseksi vaaditun uhrauksen erotus.


title: Tuotanto

text: Arvoketjuajattelun keskeinen sisältö on, että yrityksen kilpailuetu rakennetaan toimintoihin ja niiden välisiin sidoksiin. Kilpailuetu on organisaation kyvykkyyttä, joka piilee organisaation työnjaossa, erityisosaamisessa ja yhteistoiminnassa. Yritys ei ole itsenäisten toimintojen joukko, vaan toisistaan riippuvien toimintojen järjestelmä. Toimintoja sitovat toisiinsa arvoketjun sisäiset sidokset. Sidokset merkitsevät sitä, että yhden toiminnon suoritustapa ja toisen toiminnon uhraukset ovat riippuvaisia toisistaan. Lisäarvo syntyy itse toiminnoissa mutta myös niiden välisissä sidoksissa. Tässä on arvoketjuajattelun ydin.


title: Tuotanto

text: Erilaiset prosessikartat ja niiden pohjalta laaditut vuokaaviot ovat tulleet tärkeiksi prosessiajattelun välineiksi, koska niiden avulla voidaan kuvata ja ymmärtää horisontaalisia työvirtoja ja niiden välisiä riippuvuuksia. Prosessien tarkkoihin kuvauksiin ja erityisesti prosessien rajapintojen kuvauksiin liittyy usein ajatus siitä, että tulosvastuu kahden prosessin rajapinnalla voidaan näin kuvata selkeästi. Tällainen vastuuajattelu tarkoittaa täydellistä vastuuta osaprosessin sisällä, mutta ei mitään vastuuta sen ulkopuolella. Rajapinta -ajattelu johtaa yleensä suppeisiin ja keinotekoisiin, jopa vääristyneisiin vastuisiin. Tyypillinen esimerkki keinotekoisesta mittauksesta on siirtohintamenettely. Siirtohintamenettelyssähän tuotteelle asetetaan kahden vastuun välisellä rajapinnalla keinotekoinen siirtohinta ja vastuuyksiköiden tulokset lasketaan tämän keinotekoisen siirtohinnan perusteella.


title: Tuotanto

text: Vastuun rajapinta- ajattelu on syntynyt tehtävälähtöisestä vastuuajattelusta ja johtaa yleensä keinotekoisiin ja vääristyneisiin vastuumäärittelyihin sekä suureen laskentabyrokratiaan. Tosiasiassa toimenpiteiden vaikutukset, joista vastuuta pitäisi ottaa ja kantaa, voivat ilmetä missä tahansa prosessin myöhemmässä vaiheessa kuten arvoketjuajattelussa erityisesti korostetaan. Esimerkiksi tuotesuunnittelija voi tehdä ratkaisun, joka tuotteen loppukäyttäjän mielestä on sietämätön. Miten asia voisi olla mitattavissa tuotesuunnittelun ja tuotannon rajapinnalla? Arvoketjuajattelu korostaa toimintojen välisiin sidoksiin liittyvää arvontuotantoa ja siten myös siitä vastuun ottamista.


title: Tuotanto

text:
Tuotantoa voi tarkastella lukuisista näkökulmista erilaisten tarpeiden mukaan. Yksi tuotannon perusjaottelu jakaa tuotannon markkinatuotantoon (liiketoiminta) ja julkiseen tuotantoon (markkinaton tuotanto). Toiseksi ymmärrys tuotannosta lisääntyy, jos vertaillaan tavara- ja palvelutuotantoa. Kolmanneksi voidaan tuotannossa tunnistaa erilaisia tuotantomuotoja, joita ovat tyypillisesti yksittäistuotanto, erätuotanto ja joukkotuotanto.
Markkinatuotannon tuotokset, tavarat, palvelut ja niiden yhdistelmät kohtaavat vapailla markkinoilla kilpailun ja niille muodostuu markkinoilla hinta. Vapaa kilpailu pitää huolen siitä, että markkinoilla menestyvät vain yritykset, jotka kykenevät tuottamaan kilpailukykyisiä tuotteita. Markkinatuotannon tehokkuuden kannalta kilpailu on tärkein yksittäinen keino. Markkinamekanismi, joka tunnetaan nimellä ”luova tuho” pitää huolen siitä, että markkinoilta poistuvat tehottomat tuotannon yksiköt ja niiden tilalle tulevat tehokkaat tuotannon yksiköt.


title: Tuotanto

text: Julkinen tuotanto on valtion ja kuntien vastuulla olevaa tuotantoa. Julkiseen tuotantoon kuuluvat turvallisuuspalvelut, sisäisen järjestyksen palvelut, terveydenhoito, opetustoimi, infrastruktuuri jne. Julkinen tuotanto rahoitetaan verovaroin ja palvelun käyttäjä saa sen yleensä ilmaiseksi tai lähes ilmaiseksi. Julkisen tuotannon tuotokselle ei siis muodostu markkinoilla hintaa, mistä syystä julkinen tuotanto arvostetaan yleensä BKT:ssa tuotantokustannuksiin. Laajaan julkiseen tuotantoon on yleensä varaa vain yhteisöissä, joissa on tehokas markkinatuotanto kuten pohjoismaissa.


title: Tuotanto

text: Tuotannossa erotetaan yleensä erilaisina tuotannonaloina tavaratuotanto ja palvelutuotanto. Erottelun peruste on se, että tavaratuotannossa tuotokset ovat aineellisia ja palvelutuotannossa tavallisesti aineettomia. Aineellisen ja aineettoman tuotannon liiketoimintalogiikka on erilainen lähinnä siitä syystä, että tavaroita voidaan valmistaa ennakkoon, varastoida ja kuljettaa tarjottavaksi asiakkaille. Palvelujen tuotantoon osallistuu tavallisesti asiakas itse jollakin tavalla, mistä syystä niitä ei voi tuottaa ennakkoon ja varastoida. Tästä seuraa kulutuksen ja tuotannon samanaikaisuus palveluissa ja eriaikaisuus tavaratuotannossa. Kulutuksen ja tuotannon samanaikaisuus on normaalisti este tehokkuuden lisäämiselle kun taas niiden eriytyminen, joka on tosiasia tavaratuotannossa, merkitsee mahdollisuuksia tehokkuuden lisäämiseen tuotannossa. Tehokkuus savutetaan tuotannossa kopioimalla. Kopiointimahdollisuuden puuttuminen merkitsee tärkeimmän tehostamiskeinon puuttumista.


title: Tuotanto

text: Kumpikaan tuotannonaloista ei ole sisällöltään mitenkään homogeeninen. Päinvastoin ne ovat hyvinkin heterogeenisiä esim. osaamisvaatimusten suhteen. Sekä tavara- että palvelutuotannon aloilla on hyvin vähäisen ja toisaalta hyvin vaativan osaamisen tuotteita. Tuotannon tulonmuodostuksen ja tulonjaon sekä tuottavuuden muutosmekanismin suhteen tavara- ja palvelutuotanto ovat samanlaiset eli tuotannon alasta riippumatta markkinamekanismi toimii samalla tavalla. Tuotannossa luodaan tuotteeseen (tavaraan tai palveluun) lisäarvo, joka avoimilla markkinoilla jaetaan tuottajan ja kuluttajan kesken hinnan avulla. Tuotannon tulonmuodostuksen tyypillinen mitta on tuottavuus ja kun tuotannon tulonjako on suoritettu, saadaan liiketoiminnan kannattavuus. Tuottavuuden ja kannattavuuden merkitys on samanlainen tavaratuotannossa ja palvelutuotannossa.


title: Tuotanto

text:
Tuotannon tehtävä on tyydyttää markkinoiden tarpeita ja näiden markkinatarpeiden erilaisuudesta johtuen on syntynyt erilaisia tuotantomuotoja, jotka soveltuvat tietyn tyyppisen tarpeen tyydyttämiseen. Erilaisia tuotantomuotoja tunnistetaan normaalisti seuraavat kolme;
"Yksittäistuotanto" tarkoittaa tuotantoa, jossa kaikki tuotteet ovat erilaisia asiakkaan vaatimusten mukaan suunniteltuja ja toteutettuja. Tästä syystä tuotantotapaa voi kutsua yleisnimellä projekti, joka määrittelynsä mukaan tarkoittaa kertaluonteista hanketta. Yksittäistuotantoa esiintyy yhtä lailla tavaratuotannossa kuin palvelutuotannossa. Täysin puhtaita yksittäistuotantoa harjoittavia tuotantolaitoksia on harvassa, koska tuotanto on tehotonta ja siitä syystä kallista. Taidevalimo on tällaisesta tuotannosta tyypillinen esimerkki. Vaikka lopullinen tuote valmistetaankin yksittäin kuten esimerkiksi laiva- ja taloteollisuudessa, käytetään valmistuksessa samanlaisia osia ja moduuleja, joiden avulla voidaan saada tuotanto tehokkaaksi.


title: Tuotanto

text: "Erä- eli sarjatuotannossa" tuotteet ovat samanlaisia saman sarjan puitteissa ja useita sarjoja voidaan tuottaa yhtaikaa. Valmistuserät uusiutuvat aika ajoin, mikä merkitsee toistojen kautta oppimista ja tehokkuutta. Erätuotantoon liittyy yleensä erikoistumisen piirre. Samoilla tai lähes samoilla työtavoilla voidaan tuottaa erilaisia tuotesarjoja tehokkaasti. Erätuotannon ohjaaminen asettaa korkeita vaatimuksia tuotannon suunnittelulle ja ohjaukselle, koska erävaihdoilla ja –koolla voi olla suuri vaikutus tuotannon tehokkuuteen. Tyypillisiä erätuotannon aloja ovat elintarviketeollisuus, vaatetusteollisuus, valimoteollisuus ja konepajateollisuus.


title: Tuotanto

text: "Joukko- eli massatuotannossa" tuotetaan suuria määriä samoja tuotteita. Tuotanto on tehdasmaista valmistusta, jossa valmistetaan suuria määriä tasalaatuisia tuotteita käyttäen hyväksi mahdollisimman paljon standardointia. Joukkotuotannossa tavoitellaan suurta tehokkuutta, josta seuraa alhainen tuotantokustannus. Standardoinnin lisäksi mekanisointi ja automatisointi ovat tärkeitä tuotannon kehittämisen keinoja.


title: Tuotanto

text: Massaräätälöinti on nimensä mukaisesti massatuotantoa, jossa räätälöinti tarkoittaa sitä, että tuotannossa voidaan toteuttaa asiakkaan tilaamat ominaisuudet tuotteeseen. Tuotanto on siis tilauksiin perustuvaa massatuotantoa, jossa tuotteita ei valmisteta varastoon, vaan ainoastaan tilauksiin perustuen.


title: Tuotanto

text: Tuotteistaminen tarkoittaa tuotteen ominaisuuksien ja valmistuksen suunnittelua ja määrittelyä siinä tarkoituksessa, että samaa tuotetta voitaisiin tuottaa useampia kappaleita tai useampia kertoja. Tuotteistamisen idea on kopioimalla saavutettava tehokkuus. Valtaosa markkinatuotannosta on tuotteistettua jo siitäkin syystä, että se on tehokkaampaa yksittäistuotantoon verrattuna. Usein tuotteistaminen toteutetaan moduulien avulla. Moduulit ovat toiminnollisia kokonaisuuksia, joista asiakkaan tarpeen mukainen kokoonpano voidaan helposti rakentaa. Yleisesti tunnettua on, että tavaratuotanto on valtaosaltaan tuotteistettua. Myös palvelutuotanto on pääosin tuotteistettua; esimerkiksi kauppa, kuljetukset, pankkitoiminta, vakuutustoiminta, terveyspalvelut jne.


title: Tuotanto

text:
Tuotannon tuloksista kiinnostavimmat ovat tuotannon laajuus ja tuotannon tehokkuus. Tuotantoa ja sen tuloksen muodostumista tarkastellaan normaalisti kolmella tasolla seuraavasti:
Tuotantoa koskeva data on tarkimmillaan yritystasolla ja kun sitä yhdistellään toimialan ja kansantalouden tilastointia varten, menetetään jossain määrin tiedon tarkkuudessa. Tämän vuoksi myös tuotannon tulosten esittämisessä on eroja vaikka tuotannon tuloksen muodostumisen mekanismi on aina sama.


title: Tuotanto

text: Sitä tapaa, jolla tuotannontekijät yhdistellään tuotannossa tuotoksen aikaansaamiseksi, kutsutaan teknologiaksi. Teknologia tarkoittaa yleisesti tuotanto-osaamista eli sitä osaamista ja tapaa, jolla tuotantopanokset yhdistellään uusiksi välineiksi. Tuotanto-osaaminen voidaan kuvata matemaattisesti tuotantofunktion avulla. Se kuvaa erilaisten panosyhdistelmien ja tuotoksen välistä riippuvuutta. Yritys voi kehittää teknologiaa investoimalla, parantamalla koneita ja laitteita tai hankkimalla uusia. Tärkeä tekijä tuotantofunktiossa on henkilöstön osaaminen eli se tietotaito, jolla tuotantopanokset yhdistellään tuotannossa.


title: Tuotanto

text: Tuotantofunktion avulla voidaan yksinkertaisesti kuvata tuotannon tuloksen muodostumista oheisen kuvan mukaisesti. Tuotantofunktio kuvaa tuotannon laajuutta ja tehokkuutta. Mittasuhteita on liioiteltu, jotta kuvaus olisi havainnollinen. Tarkastellaan tapahtumia peräkkäisinä vuosina (tai jaksoina) yksi ja kaksi. Huomataan, että tuotanto on kasvanut arvosta T1 arvoon T2. Kummallekin vuodelle voidaan piirtää tuotantofunktiot, jotka tässä on nimetty vuosien mukaisesti numeroilla yksi ja kaksi. Tuotoksen kasvussa voidaan erottaa kasvun kaksi komponenttia; tuotantopanosten lisäyksestä aiheutunut kasvu ja tuottavuuden lisäyksestä aiheutunut kasvu. Panosmäärän lisäyksestä aiheutunut kasvu määräytyy liikuttaessa jakson yksi tuotantofunktiolla tuotantopanosten lisäyksen verran eli arvosta P1 arvoon P2. Panosmäärän lisäyksestä aiheutuneelle kasvulle on ominaista, että tuotoksen ja panoksen suhde pysyy muuttumattomana. Tuottavuuden lisäys merkitsee tuotantofunktion siirtymää ja samalla tuotos/panos-suhteen muuttumista. Tuotantofunktion siirtymää vastaava tuotoksen kasvu on siis tuottavuuskasvun aiheuttamaa.


title: Tuotanto

text: "Yritystasolla" tuotantotoiminnan laajuuden muutoksista raportoidaan normaalisti liikevaihdon luvuin. Liikevaihto ilmaistaan nimellishintaisena, joten se voi poiketa paljonkin tuotantofunktion tuotoksesta, joka on aina reaalinen arvo. Liikevaihto on siis tuotoksen karkea indikaattori. Liiketoiminnan tehokkuutta raportoidaan kannattavuuden avulla. Kannattavuus on tosiasiassa tulonjaon suure, sillä se kertoo sen tuloksen, jonka yritys saa pitää, kun tuottavuuden muutoksesta on jaettu sidosryhmille niiden saamat osuudet.


title: Tuotanto

text: "Toimialan" ja "kansantalouden" tasoilla tuotannon laajuudesta raportoidaan tuotannon kiinteähintaisen tuotoksen eli tuotantovolyymin luvuin ja tehokkuudesta tuottavuusluvuin, joista työn työn tuottavuus on eniten käytetty. Kansanataloudessa kiinnostava tehokkuuden tulos on tuotos/ asukas eli BKT/asukas. Taloudellinen kasvu on kansakunnan aikaansaaman tuotannon lisäys. Se ilmaistaan tavallisesti vuotuisena kasvuprosenttina, joka kuvaa (reaalisen) kansantuotteen kasvua. Taloudellinen kasvu syntyy, kuten edellä kuvattiin, kahden tekijän vaikutuksesta niin että voidaan puhua kasvun komponenteista. Nämä komponentit ovat tuotantopanosten lisäys ja tuottavuuden lisäys.


title: WAAS

text: WAAS eli Wide Area Augmentation System on Yhdysvaltain GPS-paikannussatelliitteja tukeva mittaus- ja tiedonvälitysjärjestelmä, joka lisää paikannustarkkuutta ilmailun tarpeisiin.


title: WAAS

text: Sen eurooppalainen vastine on EGNOS. Kumpikin järjestelmä mittaa alueellisilla maa-asemilla (WAASin kohdalla ne sijaitsevat Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Meksikossa ja EGNOSin kohdalla EU-alueella) GPS:n antaman paikannustarkkuuden, maa-asemien tieto paikannuksen epätarkkuudesta maa-asemilla välitetään lentokoneille lähettämällä korjaustieto WAAS-keskusasemalta muutamille geostationaarisille tietoliikennesatelliiteille, jotka lähettävät tiedon lentokoneille. Täten WAASin käyttö vaatii paikantimen, joka pystyy vastaanottamaan tietoliikennesatelliitin lähetyksen. WAAS-vastaanottimia on käytössä myös veneilyssä.


title: Hotel Babylon

text: Hotel Babylon on brittiläinen Tony Basgallopin luoma televisiosarja joka perustuu Imogen Edwards-Jonesin ja tuntemattoman hotellin johtajan yhdessä kirjoittamaan kirjaan "Hotelli Babylon" (alkup. "Hotel Babylon"). Sarjaa alettiin esittää Britanniassa BBC One -kanavalla 19. tammikuuta 2006 ja sarjan viimeinen jakso esitettiin 14. elokuuta 2009. Sarjaa tehtiin kaikkiaan neljä tuotantokautta. Sarjaa on esitetty kahdessakymmenessä maassa, mukaan lukien Suomessa Subilla.


title: Hotel Babylon

text: Hotel Babylon sijoittuu fiktiiviseen viiden tähden hotelliin aivan Lontoon sydämessä. Sarjan ensimmäisen kauden tapahtumat perustuvat käyttäen Imogen Edwards-Jonesin teokseen. Sarjan päähenkilöitä näyttelevät muun muassa Tamzin Outhwaite (Rebecca Mitchell), Max Beesley (Charlie Edwards) ja Dexter Fletcher (Tony Casemore). Sarjassa hotellin vieraina esiintyivät muun muassa John Barrowman, Anthony Head, Danny Dyer, Paula Abdul, Joan Collins ja Honor Blackman.


title: Hotel Babylon

text: Sarja muistuttaa NBC:n tuottamaa televisiosarjaa "Las Vegas", joka sijoittuu myös huippuhotelliin ja kertoo sen henkilökunnasta.


title: Hotel Babylon

text: "Hotel Babylon" on saanut hyviä arvioita, ja sen ensimmäisen kauden keskiarvo Metacriticissä on 7 arvostelun perusteella 74/100.


title: Some Several Moons

text: Some Several Moons on suomalaisen Wigwam-yhtyeen kymmenes ja viimeisin studioalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 2005. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 28.


title: Stråhlman

text: Stråhlman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Thesleff

text: Thesleff ['teslef] on Viipurin saksalainen kauppiassuku, skotlantilais-saksalaista alkuperää. Yksi sukuhaara on aateloitu ja introdusoitu Suomen ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 182. Suomalaisen suvun saksalainen kantaisä Hans Thesleff saapui vuonna 1595 Lyypekistä Viipuriin. Länsi-Suomessa eläneen sukuhaaran jäsenet kirjoittavat nimen muodossa Theslöf.


title: Thesleff

text: Hans Thesleffin pojanpojasta polveutuu Stiernstedtin suku, kun Johan Stiernstedt aateloitiin 1697.


title: Amateur Boxing Association

text: The Amateur Boxing Association eli ABA on englantilainen amatöörinyrkkeilyjärjestö, joka perustettiin vuonna 1880. ABA huolehtii tällä hetkellä Englannin kaikesta amatöörinyrkkeilystä.


title: Amateur Boxing Association

text: Viimeisimmässä koitoksessaan, Tammerturnauksessa ABAn edustajat nappasivat 3 kultaa, 1 hopeaa ja 1 pronssimitalia Suomesta.


title: Ifitos

text: Ifitos () oli kreikkalaisessa mytologiassa useamman eri mieshahmon nimi.


title: Ifitos

text: Ifitos oli Eurytoksen, Oikhalian kuninkaan, poika. Eurytos oli luvannut tyttärensä Iolen käden sille, joka voittaisi hänet jousiammuntakilpailussa. Kun Herakles näin onnistui tekemään, Eurytos pyörsi lupauksensa pelätessään Herakleen voivan saada uudelleen hulluuskohtauksen ja surmaavan hänen tyttärensä. Herakles poistui raivoissaan, mutta pian tämän jälkeen Eurytokselta varastettiin lähteestä riippuen joko karjaa tai tammoja.


title: Ifitos

text: Ifitos lähti etsimään eläimiä ja päätyi Herakleen luokse Tirynsiin. Ensimmäisen version mukaan karjan oli varastanut Autolykos, mutta Herakleen esitellessä linnaansa muurin harjalta, hän sai hulluudenpuuskan ja työnsi vieraansa alas kuolemaan. Toisen version mukaan Herakles todellakin oli varkauden takana, ja Ifitoksen tutkiessa asiaa Herakles väitti hänen syyttävän itseään väärin perustein ja työnsi hänet alas muurin harjalta kuolemaan.


title: Ifitos

text: Sovittaakseen tekonsa Herakleen piti palvella orjana Lyydian kuningatarta Omfalea.


title: Ifitos

text: Ifitoksen mainitaan myös olleen Odysseuksen hyvä ystävä, ja antaneen tälle isänsä jousen lahjaksi.


title: Ifitos

text: Ifitos oli Nauboloksen poika ja Fokiin kuningas. Hän viihdytti Iasonia tämän ollessa kysymässä neuvoa Delfoin oraakkelilta ja myöhemmin liittyi argonauttien matkaan. Hänen poikansa Skhedios ja Epistrofos johtivat fokislaisia Troijan sodassa.


title: Ifitos

text: Ifitos oli elisläinen, jonka Kopreus surmasi.


title: Ifitos

text: Ifitos oli Eliksen kuningas, joka palautti olympialaisten perinteen sen jälkeen, kun hän oli kysynyt oraakkelilta neuvoa, miten hän voisi pelastaa Kreikan sisällissodalta ja kulkutaudeilta.


title: Karvamaksaruoho

text: Karvamaksaruoho ("Sedum villosum") on pienikokoinen, Euroopassa ja Kanadassa tavattava maksaruohokasvi. Suomessa karvamaksaruoho on erittäin harvinainen tunturien kasvi ja se on rauhoitettu ja erityisesti suojeltava laji.


title: Karvamaksaruoho

text: Karvamaksaruoho kasvaa 2–6 cm korkeaksi. Kauttaaltaan punaruskea kasvi on tavallisesti haaraton ja nystykarvainen. Muiden maksaruohojen tapaan se on mehilehtinen. Lehdet ovat lyhyet, liereät ja päältä litteät. Kukinto on harvakukkainen huiskilo, kukat ovat vaalean- tai sinipunaisia, keskisuoni on tummanpunainen. Karvamaksaruoho kukkii heinä-elokuussa. Laji on kaksi- tai monivuotinen.


title: Karvamaksaruoho

text: Karvamaksaruohon levinneisyysalue on varsin laaja ja selkeästi kaksiosainen. Toisaalta sitä tavataan Itä-Kanadasta Grönlannin ja Islannin kautta Britteinsaarille ja Fennoskandiaan, toisaalta Etelä- ja Keski-Euroopasta Pohjois-Afrikkaan. Suomessa karvamaksaruohoa kasvaa vain kahdessa paikassa: Muoniossa ja Enontekiöllä. Molemmat esiintymisalueet sijaitsevat luonnonsuojelualueilla, mutta Enontekiön esiintymä on hyvin pieni. Laji löydettiin Suomesta ensimmäisen kerran vuonna 1926.


title: Karvamaksaruoho

text: Suomessa kalliomaksaruoho kasvaa tuntureilla valumavesien kostuttamilla kallioilla. Norjassa se puolestaan on lähde- ja lintuvuorikasvi.


title: Audrey Munson

text: Audrey Marie Munson (8. kesäkuuta 1891 – 20. helmikuuta 1996) oli yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä, jota pidetään kaikkien aikojen ensimmäisenä alastonnäyttelijänä, koska hän esiintyi 1900-luvun alussa elokuvissa "Inspiration" ja "Purity" täysin alasti.


title: Audrey Munson

text: Munson syntyi New Yorkissa kesäkuussa 1891. Hänen vanhempansa Edgar Munson ja Katherine "Kittie" Mahaney erosivat Audreyn ollessa nuori ja Audrey vietti lapsuutensa äitinsä kanssa.


title: Audrey Munson

text: Vuonna 1906 ollessaan 15-vuotias valokuvaaja Ralph Draper huomasi hänet ja esitteli hänet ystävälleen kuvanveistäjä Isador Kontille, joka pestasi Munsonin malliksi.


title: Audrey Munson

text: Seuraava vuosikymmen kului mallintöitä tehden. Munson muutti Kaliforniaan ja esiintyi kuvanveistäjän mallin elämästä kertovassa mykkäelokuvassa "Inspiration (1915)". Kyseinen elokuva on ensimmäinen, jossa nainen esiintyy täysin alasti.


title: Audrey Munson

text: Vuonna 1919 Munson muutti takaisin äitinsä Katherinen luokse New Yorkiin ja joutui keskelle "murhaskandaalia". Katherinen vuokraisäntä, tohtori Walter Keene Wilkins rakastui Munsoniin ja surmasi vaimonsa Julian päästäkseen tämän kanssa naimisiin. Vaikka Audrey ja Katherine olivat muuttaneet talosta pois ennen murhan tapahtumista poliisi halusi silti kuulustella heitä. Kuulustelut hoidettiin Kanadan Torontossa, jossa he kertoivat muuttaneensa pois Julia Wilkinsin pyynnöstä. Vaikka heillä ei ollut poliisin mukaan mitään tekemistä murhan kanssa, Audrey sai osakseen paljon negatiivista julkisuutta, joka vaikutti hänen uraansa mallina ja näyttelijänä. Walter Wilkins tuomittiin kuolemaan sähkötuolissa. Hän ehti kuitenkin hirttää itsensä sellissä ennen tuomion täytäntöönpanoa.


title: Audrey Munson

text: Myöhemmin Audrey Munsonin elämää varjosti mielenterveysongelmat ja vuonna 1922 Munson yritti itsemurhaa lääkkeiden avulla. Vuonna 1931 39-vuotias Munson määrättiin Ogdensburgin sairaalaan psykiatriseen hoitoon, jossa hän vietti loppuelämänsä 65 vuotta. Hän kuoli unohdettuna 104 vuoden iässä helmikuussa 1996 ja hänet haudattiin merkitsemättömälle hautapaikalle.


title: Audrey Munson

text: Kirjailija Diana Rozas kirjoitti Audrey Munsonin elämästä kirjan "American Venus: The Extraordinary Life of Audrey Munson, Model and Muse", joka julkaistiin vuonna 1999.


title: Briana Banks

text: Briana Banks (oik. Briana Bany, s. 21. toukokuuta 1978 München, Länsi-Saksa) on saksalaissyntyinen yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.


title: Briana Banks

text: Banks syntyi Saksassa, hänen äitinsä oli yhdysvaltalainen ja isä saksalainen. Perhe muutti Britanniaan hänen ollessa 4-vuotias ja edelleen Yhdysvaltoihin hänen ollessa 7-vuotias. Hän muutti pois äitinsä luota 16-vuotiaana ottaen 14-vuotiaan siskonsa mukaansa. 18-vuotiaana hän sai siskonsa huoltajuuden. Hän teki teininä mallintöitä, päästen "Teen Magazine"n kanteen. Ennen uraansa pornoalalla hän työskenteli muun muassa tehden pizzaa, virkailijana taidekaupassa, arkistovirkailijana sekä sihteerinä.


title: Briana Banks

text: Ollessaan 21-vuotias Banks vastasi lehti-ilmoitukseen, jossa haettiin malleja alastonkuviin. Hänen taiteilijanimekseen oli valittu Mirage, mutta hän ryhtyi käyttämään nimeä Briana Banks vuodesta 2000 lähtien.


title: Aveyronin Victor

text: Aveyronin Victor on yksi kuuluisimmista villilapsista. Hänet löydettiin vuonna 1797 harhailemasta Ranskasta lähellä Toulousea Aveyronin metsästä, ja löytöpaikan mukaan Victor tunnetaan myös nimellä "Aveyronin villi poika". Hän oli löytöhetkellä noin 11-vuotias, ja hänen arvioitiin eläneen koko lapsuutensa yksin hylättynä metsässä.


title: Aveyronin Victor

text: Nuori lääketieteen opiskelija Jean-Marc Itard kiinnostui Victorin kohtalosta ja alkoi intensiivisesti opettaa häntä vuodesta 1801 lähtien. Hän yritti pitkään opettaa Victoria puhumaan. Vaikka Victor oppi ymmärtämään jonkin verran puhetta ja myös lukemaan joitain sanoja, hän ei itse osannut puhua kuin pari sanaa .


title: Aveyronin Victor

text: Myöhempien tutkimusten mukaan Victorille ominaiset käyttäytymispiirteet, kuten liikunnallinen ketteryys ja toisaalta sosiaaliseen kontaktiin kykenemättömyys, samoin kuin puhumattomuus ja sensoriset poikkeavuudet ovat ominaisia autistisille lapsille. Viktor olikin todennäköisesti metsään hylätty autistinen lapsi. Lopulta Itard turhautui ja lähetti pojan mielisairaalaan, jossa tämä vietti lopun elämäänsä.


title: Aveyronin Victor

text: Kuollessaan 40-vuotiaana hän oli oppinut lukuisia sosiaalisessa elämässä tarvittavia taitoja, kuten ilmaisemaan itseään ja tarpeitaan eleillä ja ilmeillä, siistit pöytätavat, vaatteiden pitämisen ja joukossa liikkumisen.


title: Aveyronin Victor

text: François Truffaut teki Victorin tapauksesta vuonna 1970 elokuvan "Kesytön" ("L’Enfant sauvage").


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Operaatio Nordwind oli Saksan viimeinen hyökkäys länsirintamalla toisessa maailmansodassa. Sen tarkoituksena oli keventää tyrehtyvän Ardennien hyökkäyksen tilannetta.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Joulukuun 1944 lopulla Saksan ylijohdolle selvisi, että hyökkäys Ardenneilla tulisi todennäköisesti epäonnistumaan. Adolf Hitler määräsi uuden hyökkäyksen aloitettavaksi Elsassissa, jossa Yhdysvaltain armeija oli joutunut ohentamaan linjaansa siirtäessään joukkoja pohjoiseen. Huolimatta paikallisista menestyksistä ja liittoutuneille aiheutetuista tappioista Nordwind tyrehtyi vastustajan sinnikkääseen puolustukseen. Operaatio päättyi liittoutuneiden torjuttua saksalaisten viimeiset hyökkäysyritykset 25. tammikuuta 1945 ja aloitettua vastahyökkäyksensä. Epäonnistuneessa operaatiossa kärsimiensä tappioiden vuoksi Saksa menetti aloitekyvyn länsirintamalla lopullisesti. Liittoutuneet pystyivät korvaamaan tappionsa, joten heille saavutettu voitto merkitsi helpompaa etenemistä Ranskasta Saksaan.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: 21. joulukuuta mennessä Saksan armeijan johdolle oli selvinnyt, että hyökkäys Ardenneilla oli epäonnistunut. Saksan armeijaryhmä B oli menettänyt yllätysedun ja liittoutuneet olivat pystyneet mukautumaan tilanteeseen. Bastogneen saarretut 18 000 yhdysvaltalaista pitivät pintansa. Taivas oli selvennyt ja liittoutuneet pääsivät hyödyntämään ilmaherruuttaan ja pommittamaan saksalaisten asemia. Kenraali Pattonin komentama Yhdysvaltain 3. armeija eteni kohti pohjoista tukemaan Bastognea, joka puolestaan loi painetta Ardennien offensiivin eteläsivustaan. Saksan ylijohto kuitenkin ymmärsi, että siirtäessään joukkojaan torjumaan hyökkäystä liittoutuneet olivat joutuneet ohentamaan rintamaa Ardennien eteläpuolella.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Seuranneina päivinä Adolf Hitler, länsirintaman ylipäällikkö Gerd von Rundstedt ja armeijaryhmä G:n komentaja Johannes Blaskowitz keskustelivat tarkemmin yksityiskohdista. Aluksi Hitler halusi hyökkäyksen pääosan lähtevän Saar-joen laakson alueella Saarbrückenistä lounaaseen. Alue olisi tarjonnut hyvän tieverkoston joukkojen kokoamiselle ja nopealle etenemiselle, mutta Rundstedt ja Blaskowitz pitivät aluetta liian avoimena ja suojattomana, jolloin vastustajan ilmavoimien muodostama riski kasvoi. Heidän vaihtoehtonsa metsäinen Bitchen kunnan alue tarjosi suojaa näkyvyydeltä joukoille, kuten myös yhä saksalaisten hallussa oleva Maginot-linja. Tällä alueella etenevät joukot olisivat kuitenkin olleet haavoittuvampia vastahyökkäyksille.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Suunnitelmaa vastusti kenraalieversti Heinz Guderian, joka jouluaattona 1944 pidetyssä kokouksessa vaati Hitleriä pysäyttämään kuluttavan offensiivin länsirintamalla ja kaikkien säästyneiden joukkojen välitöntä siirtämistä vaarallisemmalle alueelle itärintamalle. Tiedusteluraportteihin nojaava Guderian arvioi puna-armeijan aloittavan oman offensiivinsa viisitoistakertaisella ylivoimalla 12. tammikuuta. Ilmavoimien ylivoimaksi Guderian arvioi kaksikymmentäkertaiseksi. Hitler piti uhkakuvaa paisuteltuna ja torjui pyynnön sekä määräsi itärintaman huolehtimaan itse itsestään.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text:
Koska molemmilla vaihtoehdoilla oli riskinsä, kompromissi Hitlerin sekä Rundstedtin ja Blaskowitzin kesken saavutettiin vasta 27. joulukuuta. Hyökkäyksen kärjeksi määrätyt kaksi divisioonaa tekisivät läpimurron Saar-joen laaksossa. Samaan aikaan neljä täydennettyä divisioonaa leventäisi aukkoa rintamassa Vosgesin läpi Bitchen alueelta lähtien. Blaskowitz käyttäisi kaksi vahvinta divisioonaansa reservinä valmiina hyödyntämään jokaista läpimurtoa. Hitler antoi käskyn uutena vuotena toteutettavalla hyökkäykselle seuraavana päivänä.
"Niinpä tällä toisella offensiivilla on täysin selvä tavoite: vihollisen joukkojen tuhoaminen. Tässä ei ole kyse arvovallasta. Tässä ei ole kyse alueen valtaamisesta. Yksinomainen tavoite on tuhota ja eliminoida viholliset mistä tahansa heidät löydämmekin."Ote Adolf Hitlerin puheesta, jonka hän piti päämajassaan Adlerhorstissa 28. joulukuuta 1944.
Operaation tuli murtaa Yhdysvaltain 7. armeijan ja Ranskan 1. armeijan puolustus Vosgesin vuoristossa ja Elsassin tasankoalueella ja tuhota vihollinen alueella. Operaatio Nordwindin onnistuminen tulisi antamaan tilaa seuraavalle operaatio Zahnarztille (”Hammaslääkäri”), jonka tarkoitus oli toimia suurena läpimurtona Yhdysvaltain 3. armeijan selustaan sen tuhoamiseksi.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Operaatio käynnistyi uudenvuodenpäivänä 1945 ja sen kärjessä olivat 17. SS-panssarikrenatööridivisioona Götz von Berlichen ja 36. Kansankrenatööridivisioona. Lisäksi kahdeksan muuta divisioonaa osallistui operaatioon. Luftwaffe myös tuki operaatiota käynnistämällä viimeisen suuren hyökkäyksensä, operaatio Bodenplatten.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Saksan hyökkäys vaaransi liittoutuneiden tilanteen alueella. Yhdysvaltalaiset ja ranskalaiset joukot kuitenkin puolustivat asemiaan sinnikkäästi. Tammikuun viidenteen päivään mennessä offensiivin päätavoitteet olivat jo menetetty. Hattenissa ja Rittershoffenissa hyökänneet joukot saivat aikaiseksi hetkellisen läpimurron Yhdysvaltain 7. armeijan linjoilla 9. tammikuuta. VI armeijakunnan viimeisen reserviyksikön 14. panssaridivisioonan ansiosta amerikkalaiset saivat kuitenkin torjuttua hyökkäyksen ja muodostettua puolustuslinjan näiden kahden kylän väliselle alueelle.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Pysyvää läpimurtoa ei saatu aikaiseksi, joten tuleen heitettiin vielä 10. SS-panssaridivisioona Frundsberg ja 6. SS-vuoristodivisioona Nord. Nämäkään joukot eivät saaneet tulosta aikaiseksi. Bastognen motin puolustuksessa mainetta keränneet Yhdysvaltain 101. maahanlaskudivisioonan sotilaat saapuivat Elsassiin 18. tammikuuta vain huomatakseen vaaran olevan jo ohi alueellaan. Saatuaan selvän torjuntavoiton liittoutuneet aloittivat oman offensiivinsa ranskalaisten johdolla 20. tammikuuta pohjoisessa ja etelässä siirtääkseen vastustajan reservijoukot pois uhkaamasta keskustaa ja saartaakseen Elsassissa Colmarin alueella olevat saksalaisjoukot. 24. tammikuuta seuranneena yönä saksalaisten viimeiset hyökkäysyritykset torjuttiin liittoutuneiden rajuin vastaiskuin ja offensiivi tyrehtyi lopullisesti 25. tammikuuta.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Taktisesti sekä Ardennien että Elsass-Lorrainen alueiden offensiivit aiheuttivat liittoutuneille suuria tappioita ja hidastivat näiden etenemistä Saksaan verrattain kohtuullisin menetyksin. Saksan ongelma kuitenkin oli, että se oli kuluttanut resurssinsa loppuun, eikä kestänyt enää ollenkaan tappioita. Samoin itärintamalla Saksan puolustuskyky laski. Lopputuloksena operaatio Nordwind heikensi ennestään Saksan huonoa yleistilannetta.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Kulutettuaan joukkonsa sekä Ardenneilla että Elsassissa Hitler oli menettänyt täydellisesti aloitekyvyn länsirintamalla. Tilanteen rauhoituttua liittoutuneet aloittivat nopeasti valmistelut etenemiselleen Saksaan.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Saksalaiset eivät pystyneet korvaamaan tappioitaan toisin kuin liittoutuneet. Vaikka Saksan ilmavoimat aloitti operaation massiivisilla ilmaiskuilla liittoutuneiden kentille ja onnistui tuhoamaan 150 lentokonetta ja vahingoittamaan enemmän, sen iskut olivat suunnatut lähinnä Belgiassa ja Alankomaissa olleille kentille, eikä niistä ollut suurta apua Elsassin alueella. Jo ennestään heikentynyt Luftwaffe koki kasvavia menetyksiä operaation ajan, eikä pystynyt niitä korvaamaan toisin kuin liittoutuneiden ilmavoimat.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Liittoutuneiden arvion mukaan Saksa kärsi tappioita kaatuneina ja haavoittuneina noin 17 000 ja lisäksi liittoutuneiden ottivat 5985 sotavankia. Charles V.P. von Luttichau ilmoittaa kirjassaan "German Operations" tappioiden kokonaisluvuksi 22 932.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Liittoutuneiden tappioluvusta voidaan esittää vain karkea arvio. Kesäkuussa 1945 Yhdysvaltain 7. armeija ilmoitti ajanjaksolla käytyjen taistelujen aiheuttaneen 11 609 tappiota ja lisäksi 3 196 paleltumista kärsinyttä, yhteensä 14 825 miestä.


title: Operaatio Nordwind (1945)

text: Kuitenkin yksistään 7. armeijan alainen VI armeijakunta luetteli koko tammikuun kokonaistappioksi 773 kaatunutta, 4 838 haavoittunutta ja 3 657 kadonnutta sekä 5 448 sairastunutta ja taistelutoiminnan ulkopuolella loukkaantunutta, yhteensa 14 716 miestä. Myös 7. armeijan kenttäsairaalat ilmoittivat prosessoineensa operaation aikana 9 000 taistelutoiminnassa haavoittunutta sekä 17 000 sairastunutta tai loukkaantunutta. Näistä tosin huomattava osa palasi nopeasti yksiköihinsä tervehdyttyään tai saatuaan hoitoa, jolloin heitä ei voida pitää varsinaisina menetettyinä tappioina. Lisäksi lukuun sisältyy myös Colmarin alueella toimineita amerikkalaisia sotilaita, joiden sairaanhoidon vastuu lankesi 7. armeijan kenttäsairaaloille.


title: Keltakynsimö

text: Keltakynsimö ("Draba nemorosa") on Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa tavattava vaatimaton keltakukkainen ristikukkaiskasvi. Suomessa se on muinaistulokas, jota tavataan vanhoilla asuinpaikoilla.


title: Keltakynsimö

text: Yksivuotinen keltakynsimö on pienikokoinen, 10–30 cm pitkä hento kasvi. Sen varsi on haaraton tai tyvestä haarova, tähtikarvainen ja ylempää kalju. Varren tyviosassa olevat ruodittomat lehdet ovat puikeita tai pitkulaisia, leveähkötyvisiä ja hampaisia. Kukassa on neljä hohtavankeltaista terälehteä. Keltakynsimö kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmistö on pitkä ja harsu. Lituperät ovat sirottavia ja noin sentin pituisia. Mantelinmuotoiset lidut ovat noin puolen sentin pituisia. Loppukesästä kasvi kuivettuu lähes olemattomaksi ja vaikeasti tunnistettavaksi.


title: Keltakynsimö

text: Suomessa kasvaa kaksi keltakynsimön muunnosta: eteläisessä Suomessa esiintyvä var. "nemorosa", jonka lidut ovat lyhytkarvaiset ja Pohjanmaalla, Itä-Suomessa ja edelleen Venäjän puolella Laatokan rannoilla esiintyvä itäinen muunnos var. "leiocarpa", jonka lidut ovat kaljut.


title: Keltakynsimö

text: Keltakynsimön arvellaan olevan alun perin kotoisin Itä-Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan aroilta ja hiekkaisilta niityiltä. Se lienee levinnyt laajalle ihmisen mukana. Nykyään lajia tavataan Ranskasta läpi Keski-, Pohjois- ja Itä-Euroopan Tyynellemerelle saakka. Levinnäisyysalueen eteläreuna ulottuu Turkista ja Iranista Keski-Aasiaan ja Kiinan eteläosiin. Keltakynsimöä kasvaa myös Pohjois-Amerikan länsi- ja keskiosissa.


title: Keltakynsimö

text: Suomessa laji on muinaistulokas ja vanhan kulttuurin seuralainen. Lajista on eniten havaintoja etelärannikon viikinkien vanhan idäntien varrelta Uudeltamaalta Kymenlaaksoon. Sisämaassa lajia esiintyy usein vanhojen varuskuntakaupunkien ympäristössä, kuten Hämeenlinnassa ja Savonlinnassa. Esiintymiä on myös muutamien paikoin Pohjanlahden rannikolla muun muassa Raahen ja Oulun ympäristössä.


title: Keltakynsimö

text: Keltakynsimöä tavataan Suomessa erityisesti vanhoissa kaupungeissa ja varuskuntapaikoissa. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat muurit, rauniot, avoimet kedot, hietikot ja kadunvieret. Laji on harvinaistunut rakentamisen, linnoitusvallien restauroinnin ja kasvupaikkojen umpeenkasvun takia.


title: Kaurit

text: Kaurit ("Agathis") on 21 puulajin muodostama havupuiden suku araukariakasvien heimossa. Ne ovat kookkaita ja taloudellisesti arvokkaita puita. Kaurien lehdet ovat suhteellisen leveitä, ja ne muistuttavat suuresti lehtipuiden lehtiä. Kukintona on pyöreä tai hieman pitkulainen käpy. Puut ovat yksikotisia ja ne alkavat tuottaa hedekukintoja tyypillisesti vasta vanhemmalla iällä. Käpyjen kypsyminen kestää kaksi vuotta. Nuorena puut ovat muodoltaan kartiomaisia, mutta vanhemmiten niillä on pitkä, paljas runko ja usein hyvin epäsäännöllisen muotoinen pyöreähkö latvus. Kaurit ovat kookkaita puita ja jotkin lajit saavuttavat jopa 60 metrin korkeuden. Joidenkin lajien siemeniä syövät hyvin alkeellisten "Agathiphaga"-suvun koiperhosten toukat.


title: Kaurit

text: Suvun tieteellinen nimi "Agathis" tulee kreikankielisestä lankakerää tarkoittavasta sanasta ja viittaa kasvien käpyjen olemukseen. Kaurien suomenkielinen nimi on alun perin suvun Uudessa-Seelannissa kasvavan edustajan maorinkielinen nimi.


title: Kaurit

text: Kaurit ovat ainavihantia, usein suuria ja suorarunkoisia puita. Oksat haarautuvat rungosta lähes säteittäisinä valekiehkuroina. Latvus on yleensä nuorella puulla kartiomainen, mutta vanhemmiten epäsäännöllisempi. Vanhalla puulla on usein korkealle oksaton runko. Silmut ovat pallomaisia ja niitä peittävät limittäiset silmusuomut. Pihkatiehyitä kulkee paitsi puuaineksessa, myös kuoressa, lehdissä ja kävyissä.


title: Kaurit

text: Lehdet ovat litteitä, lyhytruotisia ja nahkeapintaisia. Lehtiasento vaihtelee verso- ja lehtityypin mukaan kierteisestä vastakkaiseen. Lehtien muodossa on huomattavaa vaihtelua yhdenkin puun eri osien välillä. Nuorten kasvien varhaislehdet ovat yleensä myöhäislehtiä suurempia ja teräväkärkisempiä. Myöhäislehdet puolestaan ovat kärjestään pyöristyneempiä. Lehden muoto vaihtelee tasasoukan, suikean, puikean ja soikean välillä. Lehti on silposuoninen, eli lehtilavassa on useita rinnakkaisia lehtisuonia. Ilmaraot sijaitsevat lehdessä enimmäkseen sen abaksiaalisella pinnalla eli alapinnalla. Nuoret lehdet ovat yleensä vasta puhjettuaan punertavia.


title: Kaurit

text: Kaurit ovat yleensä yksikotisia, eli erilliset hede- ja emikukinnot kehittyvät samaan puuyksilöön. Kukinnot kasvavat yksittäin ja kehittyvät useimmiten hankasilmuista.


title: Kaurit

text: Hedekukinto eli hedekäpy on yleensä muodoltaan lieriömäinen tai norkkomainen, ja voi olla perällinen tai perätön. Se koostuu lukuisista rankaan kierteisesti ja usein limittäin asettuneista hedelehdistä. Hedelehdet ovat muodoltaan kilpimäisiä. Kullakin hedelehdellä on kahdesta kahteentoista pitkänomaista siitepölyä tuottavaa pölylokeroa.


title: Kaurit

text: Emikukinto eli käpy on jykeväperäinen ja muodoltaan pallomainen tai munanmuotoinen siten, että tyvi on kärkeä kapeampi. Käpy koostuu lukuisista kierteisesti käpyä lyhyempään rankaan limittäin asettuneista käpysuomuista. Kukin käpysuomu itsessään muodostuu yhdiskasvuisista suuresta peitinsuomusta ja surkastuneesta emisuomusta. Käpysuomussa on yksi siemenaihe. Käpy on yleensä väritykseltään vihreä. Kypsyttyään käpy kuivuu ja hajoaa, kun käpysuomut varisevat vapauttaen siemenet.


title: Kaurit

text: Siemen on muodoltaan puikea. Sillä on kaksi keskenään erikokoista lenninsiipeä, joista pienempi on surkastunut. Sirkkalehtiä on kaksi.


title: Kaurit

text: Kaurit esiintyvät luonnonvaraisena vyöhykkeellä, joka ulottuu Malesian ja Sumatran pohjoisosista Filippiinien ja Molukkien kautta Uuteen-Guineaan ja Melanesiaan saakka. Lisäksi muutama kaurilaji elää Queenslandin rannikolla Australiassa ja Uuden-Seelannin Pohjoissaaren pohjoisosissa. Kaikki lajit ovat sade- tai monsuunimetsien puita. Filippiineillä esiintyvä "A. philippinensis" on araukariakasvien heimon pohjoisimpana kasvava laji.


title: Kaurit

text: Kaurit ovat araukariakasvien heimoon kuuluvia havupuita. Heimon sisällä kaurit ovat sisarryhmä araukarioille ("Araucaria"), kun taas wollemiat ("Wollemia") ovat heimon yhteisestä kehityslinjasta ensimmäisenä eronnut basaalinen ryhmä.


title: Kaurit

text: Kaurien sukuun kuuluu 21 puulajia, joista useimmat ovat endeemisiä vain yhdellä saarella tai saariryhmällä. Alla on lueteltu sukuun kuuluvat lajit luontaisine elinalueineen.Kaurien puuaines on hienoa ja helposti työstettävää ja sen väri vaihtelee oljenvärisestä kellanruskeaan. Puuaineksen takia kaurit ovat kaupallisesti tärkeä puuryhmä. Eri kaurilajeja käytetään muun muassa kielisoitinten kuten sähkö- ja bassokitaroiden runkomateriaalina. Monet luonnonvaraiset laajat kaurimetsät onkin hakattu ja valtaosa myyntiin tulevasta puuaineksesta on nykyisin peräisin viljelymetsistä. Myös useiden lajien pihka on arvokasta ja sitä myydään dammarhartsin nimellä.


title: Miesten 10 metrin ilmapistooli ammunnan Euroopan-mestaruuskilpaissa 2007

text:
10 m ilmapistoolilla miehet ampuvat 60 laukausta peruskilpailussa ja kahdeksan parasta ampujaa peruskilpailun tuloksen perusteella pääsee 10 laukauksen finaaliin.
Joukkuekilpailussa joukkueen muodostavat kolme saman maan kilpailijaa.


text:
Miesten ilmapistooli EM-kilpailut 2007 järjestettiin 16. maaliskuuta, Deauvillessä.
FEE= Finaalieuroopanennätys


text:
ME= Maailmanennätys
EM= Euroopanennätys


text:
JME= Joukkuemaailmanennätys
JEE= Joukkueeuroopanennätys


title: Pierre Joseph Bonnaterre

text: Pierre Joseph Bonnaterre (1752 – 20. syyskuuta 1804) oli ranskalainen luonnontieteilijä ja pappi.


title: Pierre Joseph Bonnaterre

text: Bonnaterre toimi pappina Rouerguessa. Hän kirjoitti valaita, nisäkkäitä, lintuja, matelijoita, sammakkoeläimiä ja hyönteisiä käsittelevät osat aikansa kuuluisaan eläintieteen perusteokseen "Tableau encyclopédique et méthodique" (Panckoucke, Pariisi, 1788 alkaen). Teosta varten hän kokosi noin 400 kalamaalausta. Hänet tunnetaan myös ensimmäisenä tiedemiehenä, joka tutki Aveyronin Victoria, villilasta.


title: Pierre Joseph Bonnaterre

text: Bonnaterre kuvasi noin 25 tieteelle uutta kalalajia. Linnuista hän nimesi ainakin kalliopyyn ("Alectoris barbara").


title: Möbelwagen

text: 3.7cm FlaK auf Fahrgestell Panzerkampfwagen IV (sf), lempinimeltään Möbelwagen (), oli toisen maailmansodan aikainen saksalainen Panzer IV:n alustalle rakennettu ilmatorjuntavaunu. Vaunun lempinimi tulee suljetun tykkitornin laatikkomaisesta muodosta.


title: Ketoraunikki

text: Ketoraunikki ("Gypsophila muralis", syn. "Psammophiliella muralis") on Euroopassa laajalle levinnyt kohokkikasvi. Suomessa laji on harvinaistunut nopeasti ja luokitellaan nykyään vaarantuneeksi lajiksi.


title: Ketoraunikki

text: Yksivuotinen ketoraunikki kasvaa 5–15 cm korkeaksi. Kasvi on sinertävänvihreä, hento, alhaalta asti runsashaarainen sekä kalju tai alaosasta hyvin hienokarvainen. Varren haarakohdissa kasvavat kapeat lehdet ovat tasasoukkia. Kukinto on runsaskukkainen harsu viuhko. Kukkaperät ovat ainakin kaksi kertaa verhiön pituisia. Pyöreät, pienet, kellomaiset kukat ovat hennon vaaleanpunaiset ja tummasuonisia. Verhiö on viisiliuskainen, valkojuovainen ja vaihtelee muodoltaan suppilomaisesta kellomaiseen. Terälehdet ovat kynnellisiä, 6–8 mm pitkiä, punertavia ja tummasuonisia. Emin vartaloita on kaksi kappaletta. Ketoraunikki kukkii Suomessa heinä-syyskuussa. Hedelmä on neliliuskaisesti aukeava kota.


title: Ketoraunikki

text: Ketoraunikin levinneisyysalue kattaa koko Manner-Euroopan Espanjaa, Italiaa, Etelä-Kreikkaa sekä Fennoskandian ja Venäjän pohjoisosia lukuun ottamatta. Britteinsaarilta ja Islannista laji puuttuu. Aasiassa lajin levinneisyysalue jatkuu Lounais-Siperiaan ja Keski-Aasiaan. Erillinen esiintymisalue sillä on Venäjän Kaukoidässä. Ketoraunikki on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan.


title: Ketoraunikki

text: Suomessa ketoraunikki on muinaistulokas, jonka vakiintunut esiintymisalueen pohjoisraja kulkee karkeasti linjalla Tampere–Hämeenlinna–Asikkala–Imatra. Lajin taantuminen lienee alkanut Suomessa jo 1900-luvun alussa. Satunnaisena tulokaslajia on tavattu useissa Pohjanlahden satamakaupungeissa Oulua ja Torniota myöten. Kaiken kaikkiaan Suomesta tiedetään yli 50 lajin löytöpaikkaa.


title: Ketoraunikki

text: Ketoraunikkia tavataan kulttuuriympäristössä monenlaisilla avoimilla paikoilla: kedoilla, pientareilla, poluilla, tienvierillä, sorakuopissa, pihoilla ja ratapenkereillä. Puutarhakarkulaisena lajia tavataan satunnaisesti myös kaatopaikoilla. Ketoraunikki on heikko kilpailija, joten se vaatii aukkoista tai jopa kasvitonta kasvupaikkaa. Suomessa lajin voimmakkaan taantumisen syitä on monia: lannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttö, perinteisen karjatalouden loppumisesta seurannut umpeenkasvu, teiden ja pihojen asfaltoiminen, nurmikoiden perustaminen ja muu rakentaminen.


title: Ketoraunikki

text: Ketoraunikkia kasvatetaan koristekasvina. Se on leikkokukkana käytetyn morsiusharson ("Gypsophila paniculata") sukulainen.


title: Robert Brown (näyttelijä)

text: Rober James Brown (23. heinäkuuta 1921 – 11. marraskuuta 2003) oli englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan James Bond -elokuvien M:nä. Hän seurasi Bondin esimiehenä näytellyttä Bernard Leetä, joka ehti näytellä kaikkiaan 11 Bond-elokuvassa, kunnes vetäytyi roolista ja menehtyi kaksi vuotta myöhemmin 1981.


title: Robert Brown (näyttelijä)

text: Robert Brown otti Bernard Leen aseman M-debyytissään 1983 elokuvassa "Octopussy – mustekala". Koska Lee oli kuitenkin vetäytynyt roolistaan jo 1979, ei elokuvassa "Erittäin salainen" näytellyt lainkaan M:ää. Brown näytteli kaikkiaan neljässä Bond-elokuvassa. Hänen oli tarkoitus esiintyä vielä viidennen kerran Timothy Daltonin rinnalla tämän kolmannessa Bond-elokuvassa, mutta projekti ei koskaan toteutunut. Sopimuskiistojen vuoksi elokuvaa ei tehty, joten Robert Brown ja Timothy Dalton jättivät Bond-maailman ja antoivat sittemmin tilaa uudelle M:lle (Judi Dench) ja uudelle James Bondille (Pierce Brosnan).


title: Robert Brown (näyttelijä)

text: Robert Brown oli M:nä edeltäjäänsä hitusen vitsikkäämpi ja tunteellisempi ja tuli mainiosti toimeen erityisesti Timothy Daltonin kanssa. Bondien lisäksi Brown on esiintynyt muun muassa elokuvassa "Ben-Hur".


title: Insiders

text: Insiders on suomalainen rikos- ja draamaelokuva vuodelta 1989. Iltapäivälehden toimittajan nauhuriin tarttuu arkaluontoista tietoa hänen tehdessään juttua niin sanotusta juppikulttuurista. Kuvassa viuhahtelevat juppielämän tunnukset muskeliveneestä ja avoautosta Mobira Cityman 900 -matkapuhelimeen. Murha sisäpiirissä kuitenkin pysäyttää rahan ja seksin ympärille keskittyneen pintaliidon. Oman aikansa ilmiöiden esittely on nostanut elokuvan kulttimaineeseen.


title: Insiders

text: "Insiders" kuvattiin kesällä 1988 Helsingissä ja sen ympäristössä. Televisiossa elokuvasta on esitetty televisiosarjaversio. Elokuvan on julkaissut DVD:nä Nordisk Film.


title: Insiders

text: 1980-luvun juppiaika on kiihkeimmillään. Iltalehden toimittaja Jarkko Saarela saa tehtäväkseen jutun nuorista menestyjistä. Toimitusjohtaja Lasse Fjält kutsuu hänet juhliin, josta löytynee jutunjuurta. Lakimies Petri Kuusniemi seurailee Saarelan puuhia hipoissa ja esittelee tämän muun muassa varatoimitusjohtaja Robert Lammelle. Paikalla ovat myös oleelliset kaunottaret Maiju Puro sekä Ringa Bergholm - kuin myös ”bodisalin kuningatar” Raija Rosqvist. Kiellosta huolimatta Jarkko ottaa valokuvia juhlissa ja ennen pitkää filmille tarttuu niin arkaluontoista materiaalia, että Petri raivostuu ja heittää hänet ulos.


title: Insiders

text: Raijan tytär Theodora ”Tessa” Rosqvist palauttaa Jarkolle pienoisnauhurin. Tessa ja Jarkko viettävät rupattelutuokion Jarkon asunnossa. Jarkko huomaa nauhalle tallentuneen räjähdysherkkää sisäpiiritietoa ja päättää tehdä kohujutun sen pohjalta. Hän tapaa Petrin kapakassa, ja yrittää turhaan udella tältä tietoja nauhalla puhuvista henkilöistä. Kun elokuvaa on kestänyt noin 49 minuuttia, Jarkko poistuu tarinasta yli puoleksi tunniksi.


title: Insiders

text: Lasse, Petri, Maiju ja Ringa porhaltavat veneellä Lassen suvun omistamalle kesäasunnolle Helsingin lähistöllä sijaitsevalle saarelle. Saarella he selvittelevät monimutkaisia välejään ja sotkevat niitä entisestään. Samalla filosofoidaan rahasta ja rakkaudesta, juodaan viinaa ja saunotaan. Kaupungissa Maiju jatkaa juonittelujaan Robertin kanssa. Mutta heidän suhteensa kehittyy hengenvaaralliseksi. Robert kuristaa Maijun. Lasse tulee paikalle ja löytää Maijun ruumiin. Poliisi pidättää Lassen kuulusteluja varten ja Robert yrittää epätoivoisesti luistaa vastuusta. Lassen, Petrin, Maijun ja Ringan välejä selvitetään rikoskuulusteluissa. Totuus Maijun ja Robertin suhteesta paljastuu nauhalta, joka on Jarkon hallussa. Samalla paljastuu, että Robert oli kertonut Maijulle tehneensä sisäpiiririkoksen. Maiju kiristi Robertia tällä tiedolla jolloin Robert murhasi hänet. Jarkko ja Petri päättävät napata Robertin, joka kuitenkin ajaa autolla mereen ja hukkuu.


title: Insiders

text: "Helsingin Sanomien" Mikael Fränti arvioi "Insidersia": ”Uudessa työssään Törhönen on hahmottanut kohtuullisesti toimivan elokuvallisen maailman, jonka informaatioarvo on kiinnostava. Joku saattaa puhua hymyilyttävästä tai tahattomasta informaatiosta, mutta näin helpolla en heittäisi uutta lasta pesuveden mukana menemään.”


title: Insiders

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano piti elokuvaa heikkona kuvauksena 1980-luvun citykulttuurista läpinäkyvine henkilöhahmoineen ja pinnallisine juonineen. Hän antoi elokuvalle yhden tähden viidestä ”aikakauden ulkokohtaisesta tallentamisesta”. "TV-maailma"-lehden Lauri Lehtinen kirjoitti elokuvasta vuonna 2001: ”On ihmisiä, joiden koti ei tunnu kodilta, ellei seinällä komeile Insiders-juliste, joka on ollut siinä 1980-luvulta asti.”


title: Bee Movie Game

text: Bee Movie Game on Activisionin julkaisema "Mehiläisen elokuvaan" perustuva toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin 30. lokakuuta usealle alustalle.


title: Minna Kuukka

text: Minna Kristiina Kuukka (s. 26. heinäkuuta 1970 Lahti) on suomalainen radiotoimittaja ja juontaja.


title: Minna Kuukka

text:
Kuukka aloitti MTV3:ssa kuuluttajana ja ruutukasvona 1. tammikuuta 1993 ja työskenteli MTV:n Pöllölaaksossa vuoteen 2016. Nykyään hän toimii muun muassa Radio Novan vakituisena aamujuontajana. Elokuusta 2012 alkaen hän on juontanut yksin ohjelmaa "Kuukan aikainen", yhdessä Tuomas Enbusken ja Aki Linnanahteen kanssa ohjelmaa "Enbuske & Linnanahde Crew" sekä yhdessä Ari Hurstin, Ile Jokisen ja Maria Leppäsen kanssa ohjelmaa "PERJANTAI PERJANTAI!".
Kuukka on naimisissa Tatu Vehmaksen kanssa ja heillä on vuonna 2006 syntyneet kaksoset, tyttö ja poika.


title: Minna Kuukka

text: Ennen kuuluttajan ja juontajan uraansa Kuukka osallistui kansainvälisiin kauneuskilpailuihin. Hän voitti vuoden 1991 Miss Globe International -kilpailun ja sijoittui toiseksi vuoden 1992 Miss Model of the World -kilpailussa.


title: Mikko Reitala

text: Mikko Samuli Reitala (s. 12. marraskuuta 1964 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja kirjailija. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1989, minkä jälkeen hän näytteli pari vuotta Turussa. Sieltä hän palasi Helsinkiin vastaperustettuun Q-teatteriin.


title: Mikko Reitala

text: Reitala on ohjannut ja käsikirjoittanut Q-teatterille muun muassa näytelmän "Henki lakkaa kulkemasta" (1996) sekä ohjannut useita näytelmiä, kuten "Decamerone" (1999).


title: Mikko Reitala

text: Reitala esitti silloista pääministeriä Matti Vanhasta elokuvassa "Pääministeri" vuonna 2009. Hän on näytellyt myös monissa muissakin suomalaisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, muun muassa elokuvissa "Insiders", "Cyclomania" ja "Vares – Huhtikuun tytöt" sekä televisiosarjoissa "Kovaa maata", "Mogadishu Avenue" ja "Tauno Tukevan sota". Käsikirjoittajana hän on ollut muun muassa televisiosarjoissa "Ihana mies" (1999), "Kaunis mies" (2003) ja "Rikas mies" (2004).


title: Mikko Reitala

text: Reitalan esikoisromaani "Päähenkilö" julkaistiin vuonna 2005.


title: Mikko Reitala

text: Reitala kuuluu Rinteen taiteilijasukuun: hänen äitinsä on näyttelijä Tiina Rinne ja isänsä taidehistorioitsija Aimo Reitala. Mikko Reitalalla on kaksi sisarusta. Lääkäri Janne Reitala näytteli lääkäriä kahdessa elokuvassa 1980-luvulla.


title: Erkki Laitakari

text: Erkki Assar Laitakari (vuoteen 1906 Nybergh; 21. marraskuuta 1892 Helsinki – 24. lokakuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen tutkija, opettaja ja Helsingin yliopiston metsänhoitotieteen professori.


title: Erkki Laitakari

text: Laitakarin vanhemmat olivat Vihtori Nybergh (1857–1938) ja Elin Kalm (1857–1930). Laitakarin veli, professori Aarne Laitakari oli tunnettu suomalainen geologi. Laitakari oli naimisissa Lyyli Mannosen kanssa vuodesta 1916. Pariskunnalle syntyi poika Matti 1924. Jäätyään leskeksi vuonna 1966 Laitakari meni naimisiin Hellin Laitakarin (o.s. Blomberg) kanssa 1967. Laitakari asui suuren osan elämästään Helsingin Oulunkylässä.


title: Erkki Laitakari

text: Laitakari tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta reaalilyseosta 1911 ja suoritti metsänhoitotutkinnon 1914 ja filosofian kandidaatin tutkinnon 1921. Maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi hän väitteli 1927. Laitakari toimi opetus- ja hallintotehtävissä Helsingin yliopistossa lähes 40 vuotta. Hän ansioitui erityisesti metsäkulttuurin tuntijana ja kehittäjänä, jolla oli usein humanistin ja erityisesti historioitsijan näkökulma alaansa. Metsätieteellisten julkaisujen lisäksi Laitakari kirjoitti useita metsäalaan liittyviä historiateoksia. Helsingin yliopistossa hän aloitti metsäarvioimisen ylimääräisenä opettajana 1922–1927. Dosenttina hän toimi 1932–1936 ja metsänhoidon professorina 1928–1961. Maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan dekaani hän oli 1954–1957. Laitakarin väitöskirja käsitteli männyn juuristoa, mutta hän tutki laajasti myös muun muassa koivun juuristoa ja Suomen metsien myrskytuhoja. Vuonna 1954 Laitakari kutsuttiin Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi. Helsingin yliopiston opiskelijajärjestö Metsäylioppilaat ry jakaa ansioituneille jäsenilleen Erkki Laitakari -palkintoa.


title: Erkki Laitakari

text: Laitakari toimi aktiivisesti myös kunnallisissa ja kirkollisissa luottamustehtävissä. Hän oli muun muassa Oulunkylän kunnanvaltuutettu 1923–1928 ja kirkkovaltuutettu 1939–1958 sekä kirkolliskokousedustaja 1963 ja 1965. Laitakari oli Kansan raamattuseuran puheenjohtaja 1953–1965 ja kunniapuheenjohtaja vuodesta 1965. Vuonna 1954 hän toimi seuran julkaiseman "Sana"-lehden päätoimittajana. Hän oli myös Suomen luonnonsuojeluyhdistyksen perustajajäseniä.


title: Bronco Horvath

text: Joseph "Bronco" Horvath (s. 12. maaliskuuta 1930, Port Colborne, Ontario) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi 434 ottelua NHL:ssä 1955–1968.


title: Bronco Horvath

text: Hän tuli tunnetuksi etenkin Boston Bruinsin maineikkaassa "Uke Line" -ketjussa, jossa hänen kanssaan pelasivat Johnny Bucyk ja Vic Stasiuk. Horvath pelasi viidessä NHL:n niin sanotusta Original Six -joukkueesta Detroit Red Wingsiä luunottamatta.


title: Oslon keskusrautatieasema

text: Oslon keskusrautatieasema (, usein lyhennetty "Oslo S") on vuonna 1980 avattu rautatieasema Norjan pääkaupungin Oslon keskustassa ja samalla myös maan rautateiden suurin asema. Sitä palvelee päivittäin yli 1 000 yhteensä neljän eri liikennöitsijän kauko- ja lähiliikenteen junaa, ja rautatieaseman päivittäinen matkustajamäärä on noin 90 000. Aseman omistaa ja sitä ylläpitää Bane NOR Eiendom.


title: Oslon keskusrautatieasema

text: Asema sijaitsee Jernbanetorgetin vieressä Karl Johans gaten itäpäädyssä, aivan Oslon ydinkeskustassa. Sen yhteydessä on Jernbanetorgetin metroasema, jossa pysähtyvät kaikki Oslon metron viisi linjaa. Yhdessä metron, raitiovaunujen ja bussien kanssa Oslon keskusrautatieasemasta muodostuu sekä kaupungin että koko maan vilkkain liikennekeskittymä, joka palvelee päivittäin noin 150 000 käyttäjää. Asema on pääteasema useimmille Gjøvikbanenin paikallis- ja kaukojunille. Kaikki Oslon alueen paikallisjunat sekä Flytoget-lentokenttäjunat pysähtyvät asemalla, joka toimii myös joka toisen Flytoget-vuoron lähtö- ja pääteasemana.


title: Oslon keskusrautatieasema

text: Oslon keskusrautatieasema rakennettiin Oslon itäisen rautatieaseman ("Oslo østbanestasjon") paikalle vuonna 1980 keskustan alittavan Oslotunnelen-valmistuttua ja mahdollistettua läntisen ja itäisen aseman yhdistämisen. Asemalla on 19 raidetta, joista 13 kulkee sen läpi keskustan alittavaan tunneliin. Asema koostuu kahdesta rakennuksesta; entisestä Oslo Ø:sta ja uudemmasta Oslo S:sta. Molemmissa rakennuksissa on kauppakeskus.


title: Janne Reitala

text: Janne Reitala (s. 1956) on suomalainen yleislääketieteen erikoislääkäri ja anestesiologian erikoislääkäri. Hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1982, minkä jälkeen hän työskenteli terveyskeskuksessa ja eri sairaaloissa pääkaupunkiseudulla. Reitala on työskennellyt myös lääkäriambulanssissa sekä Medi-Heli ry:n nimeämänä ylilääkärinä. Hän oli mukana tsunamikatastrofin pelastustoimissa vuonna 2004. Hän on niin ikään toiminut Suomen tasavallan presidenttien Martti Ahtisaaren ja Tarja Halosen "hovilääkärinä".


title: Janne Reitala

text: Reitalan aviopuoliso on Lisa von Hellens. Reitalan vanhemmat ovat näyttelijä Tiina Rinne ja taidehistorioitsija Aimo Reitala. Hänen nuorempi veljensä on näyttelijä Mikko Reitala. Myös Janne Reitala on näytellyt sivuosan kahdessa elokuvassa: "Lain ulkopuolella" (1987) sekä "Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva" (1990).


title: Thomas Midgley, Jr.

text: Thomas Midgley, Jr. (18. toukokuuta 1889 – 2. marraskuuta 1944) oli yhdysvaltalainen keksijä ja kemisti. Hänet tunnetaan parhaiten keksinnöistään, jotka hän teki työskennellessään General Motorsilla.


title: Thomas Midgley, Jr.

text: Joulukuussa 1921 Midgley havaitsi, että tetraetyylilyijyn lisääminen bensiiniin vähensi auton polttomoottorin ”nakutusta”. Tällä oli tuhoisia seurauksia ympäristön kannalta, koska bensiiniin lisätty yhdiste levisi autojen pakoputkista ympäristöön, saastuttaen siten sen lyijyllä, joka on eläimille ja ihmisille vaarallinen raskasmetalli. Myöhemmin uransa aikana Midgley työskenteli kodinkoneiden jäähdytysaineiden parissa. 1900-luvun alussa kylmälaitteissa käytettiin myrkyllisiä ja helposti räjähtäviä ainesosia, jotka Midgley pyrki korvaamaan turvallisemmalla yhdisteellä. Hänen kylmälaitteisiin keksimänsä CFC-yhdisteet osoittautuivat kuitenkin ilmakehän otsonikerrosta tuhoaviksi ja aiheuttivat otsonikatoa.


title: Thomas Midgley, Jr.

text: Midgleyn ura taitavana kemistinä ei jäänyt huomaamatta vaan vuonna 1941 hänelle myönnettiin American Chemical Societyn korkein tunnustus, Priestleyn mitali. Hänen työnsä sai tunnustusta myös monien muiden palkintojen muodossa.


title: Thomas Midgley, Jr.

text: Sekä tetraetyylilyijyn että CFC-yhdisteiden käyttö on suurilta osin kielletty myöhemmin niiden epäsuotuisien ympäristövaikutusten vuoksi.


title: Kollaanjoki

text: Kollaanjoki (myös: Kollasjoki, ) on joki Karjalan tasavallassa Venäjällä osittain Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Se on yksi Laatokan pohjoispuolelta järven koillisosaan laskevan Tulemajoen latvahaaroista.


title: Kollaanjoki

text: Joki on 76 km pitkä. Se saa alkunsa Kollasjärvestä, joka on pieni järvi entisen Suistamon kunnan alueella, virtaa jonkin matkaa entisen Suojärven kunnan alueella ja laskee Tulemajärveen lähellä Tulemajärven kylää, Suomen entisen itärajan itäpuolella nykyisessä Prääsän piirissä. Venäjän vesistörekisterin mukaan joki on nykyään 57 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue kattaa 245 km.


title: Kollaanjoki

text: Kollasjoki on tunnettu siellä käydyn Kollaan taistelun ansiosta, joka oli yksi talvisodan ratkaisevista torjuntataisteluista. Taistelusta on peräisin yleisesti käytetty lausahdus "Kollaa kestää". Taistelupaikat sijoittuivat joen latvoille, missä joki vielä muistuttaa vähäistä puroa.


title: Diána Igaly

text: Diána Igaly (s. 31. maaliskuuta 1965 Budapest) on unkarilainen ampuja, joka kilpailee skeetissä. Hän voitti Sydneyn olympialaisissa 2000 pronssia. Neljä vuotta myöhemmin Ateenassa 2004 hän voitti olympiakultaa hallitsevan mestarin, Azerbaidžanin Zemfira Meftaheddinovan jäätyä pronssille. Hän voitti myös maailmanmestaruuden vuonna 2002 ja Euroopan-mestaruuden 1983 ja 1991. Häntä valmentaa hänen isänsä József Igaly.


title: Panzerwerfer

text: Panzerwerfer 42 auf Maultier oli toisen maailmansodan aikainen panssaroitu raketinheittimellä varustettu puolitelavaunu, jolla voitiin ampua 10–15 senttimetrin raketteja 4–7 kilometrin päähän. Panzerwerfer-raketinheittimiä oli kahta tyyppiä, "15cm Panzerwerfer 42 auf Selbstfahrlafette Sd.Kfz.4/1" ja "15cm Panzerwerfer 42 auf Schwerer Wehrmachtsschlepper".


title: Fender Jazzmaster

text: Fender Jazzmaster on Fenderin vuodesta 1958 eteenpäin valmistettu sähkökitaramalli.


title: Fender Jazzmaster

text: Kun Stratocaster tuli vuonna 1954 markkinoille, sen käyttäjiä olivat yleensä rock- ja blues-muusikot. Leo Fender alkoi muutaman vuoden kuluttua työstää uudenlaista kitaraa, joka oli sunnattu nimenomaan jazz-muusikoille. Fender yritti tehdä rungosta mahdollisimman mukavan niille muusikoille, jotka soittivat istuvassa asennossa, mutta kitara ei kuitenkaan saavuttanut suosiotaan jazz-muusikoiden keskuudessa. Sen sijaan Jazzmaster yleistyi monien surf-yhtyeiden, ja myöhemmin myös indie- ja punk-yhtyeiden, keskuudessa.


title: Andranik Teymourian

text: Andranik Teymourian (, syntymänimeltään Andranik Timoutian Samarani, s. 6. maaliskuuta 1983 Teheran, Iran) on iranilainen jalkapalloilija. Hän pelaa Englannin valioliigan Fulhamissa ja Iranin maajoukkueessa. Yleensä Teymourian pelaa keskikentän pohjalla, mutta hän pystyy pelaamaan myös laidoilla. Hänellä on armenialaiset sukujuuret.


title: Andranik Teymourian

text: Teymourian on ainoa kristitty pelaaja Iranin maajoukkueessa. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2006 MM-kilpailuissa.


title: Nat Newborn Big Time

text: Nat Newborn Big Time on suomalainen jazzmusiikkia soittava yhtye. Yhtye julkaisi huhtikuussa 2007 ensimmäisen levynsä "On the Rocksin", joka sisältää cover-versioita suomalaisista hiteistä.


title: Fojavuoret

text: Fojavuoret (indonesiaksi "Pegunungan Foja") on vuorijono Uuden Guinean saaren pohjoisrannikolla, Mamberamo-joen pohjoispuolella.


title: Fojavuoret

text: Fojavuoret ovat täysin koskematonta aluetta. Maasto on läheisten Van Rees -vuorten tapaan erittäin vaikeakulkuista mikä on estänyt tehokkaasti metsähakkuiden lisäksi myös ihmisten liikkumisen alueella. Alue on tiheää metsää, jonka valtapuulajeja ovat "Araucaria cunninghamii", "Podocarpus neriifolius", "Agathis labillardieri", "Calophyllum" sekä "Palaquium".


title: Fojavuoret

text: Vuonna 2005 alueelle suunnattu amerikkalainen tutkimusretkikunta löysi Fojavuorilta useita aikaisemmin tuntemattomia eläin- ja kasvilajeja. Näihin kuuluu: uusi mesikkolaji, 20 sammakkolajia, neljä perhoslajia, viisi palmulajia sekä alppiruusu, jolla on 15cm läpimittaiset kukat.


title: Fojavuoret

text: Vuonna 2007 retkikunta löysi mm. entuudestaan tuntemattoman kääpiöpussiunikeon sekä 1,4 kg:n painoisen jättiläisrotan ja kuvasi useita lintulajeja, joista ei ollut koskaan ennen saatu valokuvaa.


title: On the Rocks (Nat Newborn Big Timen albumi)

text: On The Rocks on Nat Newborn Big Time -yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin 2007. Levy sisältää suomalaisia hittejä jazz-versioiksi käännettynä.


title: Keltahierakka

text: Keltahierakka ("Rumex maritimus") on kosteissa kasvupaikoissa viihtyvä, Euraasian lauhkeiden alueiden tatarkasvi. Suomessa laji on harvinainen.


title: Keltahierakka

text: Yksi- tai kaksivuotisella keltahierakalla on pysty varsi, joka kasvaa 10–60 cm korkeaksi. Hierakaksi kasvi onkin pienikokoinen. Yleisväritykseltään se on vaaleanvihreä, hedelmäasteella väri vaihtelee keltaisesta ruskeaan. Varsi on tyvestä kohenevahaarainen ja yläosastaan hieman karvainen. 8–20 cm pitkät lehdet ovat lyhytruotisia, tasasoukan suikeita ja suippotyvisiä. Lehdet ovat joskus poimulaitaisia, kaljuja tai alapinnoiltaan hieman papillikkaita. Tähkämäinen kukinto on lähes latvaan saakka lehdekäs. Hedelmäperä on hyvin ohut ja noin kolme kertaa hedelmäverhiön pituinen. Hedelmäverhiön liuskat ovat leveänpuikean kolmiomaisia, rihmamaisia, teräväkärkisiä ja kaksihampaisia. Keltahierakka kukkii Suomessa heinä-syyskuussa. Hedelmä on noin 1,5 mm pitkä vaaleanruskea pähkylä..


title: Keltahierakka

text: Keltahierakkaa tavataan yleisesti Brittein saarilta ja Ranskasta läpi Keski- ja Itä-Euroopan Uralin yli Länsi-Siperiaan. Pohjoisessa levinnäisyysalue ulottuu Fennoskandian keskivaiheille. Satunnaisemmin sitä tavataan muuallakin Siperiassa aina Tyynelle valtamerelle Japaniin saakka. Lajia kasvaa paikoin myös Pohjois-afrikassa. Keltahierakan toista alalajia kasvaa Pohjois-Amerikassa.


title: Keltahierakka

text: Suomessa keltahierakkaa on tavattu satunnaisesti koko maasta Pohjois-Suomea lukuun ottamatta. Havainnot ovat pääasiassa satama- ja sisämaakaupungeista, joissa esiintymät eivät ole olleet pysyviä.Vakiintuneena lajina keltahierakkaa tavataan Suomesta vain muutamalta paikalta, muun muasta Helsingin Huopalahdella ja Parikkalan Siikalahdella. Keltahierakka on Suomen itärajan tuntumassa ja ehkä myös Helsingissä alkuperäiskasvi, mutta muualla maassa tulokaslaji, joka on tullut maahan esimerkiksi ulkomailta tuodun viljan mukana, laivojen painolastina tai sotatulokkaana.


title: Keltahierakka

text: Keltahierakka viihtyy kosteilla, muhevamaisilla paikoilla, kuten järvien ja murtovesilahtien liejuisilla rannoilla tai jopa matalassa vedessä. Lajia on tavattu myös kaatopaikoilla.


title: Altair (avaruusalus)

text: Altair oli suunnitelma kuulaskeutujasta NASAn perutussa Project Constellation -ohjelmassa, johon kuului myös Orion-alus. Se tunnettiin aiemmin nimellä Lunar Surface Access Module eli LSAM. Altair-aluksen oli tarkoitus laskeutua Kuuhun 2020-luvulla, ja sitä oli sen jälkeen määrä hyödyntää miehitetyn kuuaseman perustamisessa.


title: Altair (avaruusalus)

text: LSAM nimettiin Altairiksi joulukuussa 2007. Nimessä on viittaus 1960–1970-lukujen Apollo-ohjelmaan. "Altair" on lyhennelmä arabiankielisestä ilmauksesta, joka tarkoittaa "lentävää kotkaa". Lisäksi Altair on tähti Kotkan tähdistössä. Apollo 11 -aluksen kuumoduulin nimi oli "Eagle" eli Kotka. Ennen Altair-nimen valintaa huhuttiin myös nimestä "Artemis". Artemis on Kreikan mytologian mukaan Apollo-jumalan sisar.


title: Altair (avaruusalus)

text: Altairin perusrakenne muistuttaa Apollo-aluksen kuumoduulia. Kooltaan se on kuitenkin paljon suurempi. Altair voi viedä Kuun pinnalle neljä henkeä ja viipyä siellä peräti 210 vuorokautta.


title: Altair (avaruusalus)

text: Project Constellation -suunnitelman mukaan miehistö laukaistaan Maan kiertoradalle Orion-aluksella pientä Ares I -kantorakettia käyttäen. Altair ja kuulentoon tarvittava rakettivaihe laukaistaan voimakkaammalla Ares V -raketilla. Ratkaisua perustellaan miehistön turvallisuudella.


title: Ron Darling

text: Ronald Maurice ”Ron” Darling (s. 19. elokuuta 1960) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi ensimmäisen MLB-pelinsä 6. syyskuuta 1983 ja viimeisensä 15. elokuuta 1995.


title: Ron Darling

text: Darling syntyi Honolulussa, Havaijilla havaijinkiinalaiselle äidille ja kanadanranskalaiselle isälle. Hän opiskeli Yalen yliopistossa.


title: Ron Darling

text: Darling sai MLB-varauksensa vuonna 1981. Joukkueet, joissa hän aktiiviuransa aikana pelasi, olivat New York Mets (1983–1991), Montreal Expos (1991), Oakland Athletics (1991–1995). Hän oli All Star -pelaajana vuonna 1985 ja sai vuoden 1989 Gold Gloven.


title: Halikon kirkonkylä

text: Halikon kirkonkylä oli Halikon kunnan keskusta. Kyseessä ei ole kuitenkaan kylä, vaan useiden kylien yhteen kasvanut alue. Halikon kirkonkylä onkin enemmän kansan suussa kulkeva käsite, jota ei ole tarkkaan rajattu. Yleisesti sen katsotaan itä-länsi -suunnassa alkavan entisestä Salon kaupungin rajasta ja loppuvan Halikonjokeen. Tilastollisessa taajamaluokituksessa Halikon kirkonkylä on kasvanut yhteen Salon keskustaajaman kanssa.


title: Halikon kirkonkylä

text: Halikon kirkon ympärille ei muodostunut laajaa asutusta omaksi kyläkseen, kuten yleensä vanhojen kirkkojen ympärille on rakentunut. Tämä johtui siitä, että kirkko rakennettiin Joensuun kartanon maille, joten kirkkoa ja Pappilaa ympäröivät maat olivat Joensuun viljelykäytössä. Tilanne muuttui toisen maailmansodan jälkeen, kun valtio lunasti Joensuun maita Karjalan evakkojen asuttamiseksi. Kirkon ympäristöön rakennettiin paljon rintamamiestaloja, joista osa on purettu nykyään.


title: Halikon kirkonkylä

text: Kirkonkylän asutus kasvoi nopeasti johtuen Salon kaupungin läheisyydestä. 1970-luvulla kylään rakennettiin useita kerrostaloja ja Halikon koulukeskus, sekä tiestöä ja kaavoitusta parannettiin. Kirkonkylän kasvu jatkuu nykypäivänäkin; kerrostaloja on rakennettu vanhoille rintamamiestonteille keskustan tuntumaan ja esimerkiksi vanhalle torille. 2000-luvun alussa nousi 110 tien laitaan Salitunojan länsipuolelle Prismakeskus niminen kauppakeskittymä. Sen läheisyyteen valmistui Salo Retailpark entiselle Salon ja Halikon raja-alueelle vuonna 2009.


title: Halikon kirkonkylä

text: Museovirasto on määritellyt Halikon kirkonseudun, johon kuuluu myös läheinen Rikalan muinaislinna, yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Halikon kirkonkylä

text:
Toijalan kylä on aivan entisellä Salon vastaisella rajalla. Valtaosa kylästä liitettiin Saloon vuonna 1932. Suurin osa kylän omakotitaloista Halikon puolella on tehnyt viime aikoina tilaa kerrostaloille. Kylässä sijaitsee kauppa ja päiväkoti. Salon puolelle jääneet osat ovat muuttuneet teollisuusalueeksi.
Putolan omakotitaloalue on kasvanut valtavasti 1990-luvusta lähtien. Se on muodostunut Putolan maatilan maille, jossa oli aikoinaan myös postikonttori. Salitunoja erottaa Putolan Kärävuoresta .
Halikon ydinkeskusta kuuluu Kärävuoren kylään. Kylä lienee Halikon tiheiten asuttua, jossa sijaitsee myös päiväkoti, seurakuntatalo, kunnanvirasto ja toinen Halikon pappiloista. Kylä on saanut nimensä korkeasta mäestä, jonka päällä on linnamainen Halikon vesitorni.
Pappila sijaitsee aivan aivan kirkonkylän läheisyydessä. Nimensä kylä on saanut siellä olevasta Halikon Isosta Pappilasta, entisestä kirkkoherran virka-asunnosta. Kylän merkittävin asutusalue on Taka-Pappilan lähiö, joka on Halikon suurimpia.


title: Mykelti Williamson

text: Michael T. "Mykelti" Williamson (s. 4. maaliskuuta 1960 Saint Louis, Missouri) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi St. Louisissa, Missourissa, ja muutti 15-vuotiaana perheineen Los Angelesiin.


title: Mykelti Williamson

text: Williamson on esiintynyt muiden muassa elokuvissa "Forrest Gump" (1994), "Heat – ajojahti" (1995), "Con Air – lento vapauteen" (1997) ja "Fences" (2016). Hän on myös näytellyt televisiosarjan "24" 8. kaudella CTU:n johtajaa. Hän oli 1980-luvulla lyhyesti naimisissa näyttelijä Olivia Brownin kanssa.


title: Mykelti Williamson

text: Williamsonilla on ollut kaikkiaan kolme avioliittoa, joista nykyinen Sondra Spriggsin kanssa alkoi vuonna 1997.


title: Dolby Laboratories

text: Dolby Laboratories, Inc. on yhdysvaltalainen äänen pakkaus- ja jälkikäsittelyteknologiaan keskittynyt yritys. Sen perusti Ray Dolby Isossa-Britanniassa vuonna 1965. Hän siirsi yrityksen toiminnan Yhdysvaltain Kaliforniaan vuonna 1976. Yhtiö on tullut kuuluisaksi Dolby Digital -äänestään.


title: Dolby Laboratories

text: Ensimmäinen tuote oli Type A Dolby -kohinavaimennus.


title: Dolby Laboratories

text: Dolby Laboratoriesin verkkosivut


title: Gustaaf Deloor

text: Gustaaf Deloor (24. kesäkuuta 1913 – 28. tammikuuta 2002) oli belgialainen maantiepyöräilijä. Hän voitti kaksi kaikkien aikojen ensimmäistä Espanjan ympäriajoa vuosina 1935 ja 1936.


title: Gustaaf Deloor

text: Deloor osallistui myös Ranskan ympäriajoon, jossa hän sijoittui vuonna 1937 kuudennen etapin voittajaksi ja kokonaiskilpailun kuudenneksitoista. Hänen uransa keskeytti toinen maailmansota, jossa hän joutui 10. toukokuuta 1940 saksalaisten vangitsemaksi.


title: Gustaaf Deloor

text: Deloor muutti vuonna 1949 Yhdysvaltoihin; ensin New Yorkiin, sitten Los Angelesiin. Hän kuitenkin palasi vanhoilla päivillään Belgiaan ja kuoli Mechelenissä 88-vuotiaana.


title: Charlie Rivel

text: Charlie Rivel (oik. Josep Andreu i Lasserre, 23. huhtikuuta 1896 – 26. heinäkuuta 1983) oli katalonialainen sirkusklovni. Hän syntyi Cubellesissa, Barcelonan provinssissa. Hänen vanhempansa Pedro Rivels Pere Andreu Pausas ja Marie-Louise Lasarre olivat myös sirkustaiteilijoita. Hänen isänsä oli katalonialainen ja äitinsä ranskalainen.


title: Charlie Rivel

text: Charlie esiintyi ensimmäisen kerran kolmivuotiaana ja muodosti veljiensä Polo Rivel ja René Rivel kanssa ryhmän Los Rivels. Taiteilijanimensä hän otti Charlie Chaplinilta. Toisen maailmansodan alkaessa hän kehitti tunnetuimman esityksensä, jossa hän käytti tuolia, kitaraa ja trikoita. Hän joutui asumaan natsi-Saksassa kaksi vuotta ja Gerard Vàzquezin kirjoittama näytelmä "Uuuuh!" perustuu tähän aikaan.


title: Charlie Rivel

text: Vuonna 1954 hän palasi Barcelonaan. Hänen esityksensä ulvovasta klovnista on edelleen tunnettu. 1971 hän esiintyi Federico Fellinin elokuvassa "Klovnit - onnellisten maailma".


title: Charlie Rivel

text: Vuonna -81 ilmestyi hänen muistelmateoksensa Pobre payaso (= Klovni parka).


title: Charlie Rivel

text: Nykyään Cubellesissa on Charlie Rivelille omistettu museo Charlie Rivel Hall.


title: Vasa övningsskola

text: Vasa övningskola (VÖS) on Vaasan ruotsinkielinen normaalikoulu eli koulu, jossa opettajakokelaat suorittavat pääosan opettajaharjoittelustansa. VÖS:aan kuuluu peruskoulun ala-, ja yläaste, lukio sekä englanninkielinen IB-lukio. VÖS on Åbo Akademin alainen koulu, jonka opettajaopiskelijat opiskelevat ÅA:n Vaasan yksikössä, kasvatustieteellisessä tiedekunnassa.


title: Vasa övningsskola

text: Koulun edeltäjä oli Vaasan triviaalikoulu ("Wasa Trivialskola"), joka perustettiin Vanhaan Vaasaan 1684, vaikka opetus – ensin vain uskonnossa, latinassa ja kreikassa – oli aloitettu jo 1611. Koulu vaihtoi nimensä "Wasa Gymnasiumiksi" vuonna 1844. Vaasan palossa 1852 koulurakennuskin paloi, ja lukio muutti nykyiselle paikalleen Vaasan kirkon viereen. VÖS:n peruskoulu sijaitsee Kirkkopuistikolla.


title: Silkkikerttunen

text: Silkkikerttunen ("Cettia cetti") on silkkikerttusten heimoon kuuluva pieni varpuslintu. Laji on nimetty italialaisen eläintieteilijän Francesco Cettin kunniaksi.


title: Silkkikerttunen

text: Linnun pituus on noin 13,5 cm, siipien kärkiväli 15–19 cm ja paino 10–16 g. Koiras on selkeästi naarasta kookkaampi ja on keskimäärin noin 3 g painavampi. Höyhenpuvultaan ja kooltaan muistuttaa rytikerttusta mutta siivet ovat lyhyemmät ja pyrstö pitempi ja pyöreäkärkinen sekä nokka hieman hennompi. Pyrstö sojottaa usein pystyssä. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu on maastossa mahdoton erottaa vanhasta. Koiraan laulu on hyvin voimakasta.


title: Silkkikerttunen

text: Vanhin eurooppalainen rengastettu silkkikerttunen on ollut 7 vuotta 7 kuukautta vanha espanjalainen lintu.


title: Silkkikerttunen

text: Vanhoilla silkkikerttusilla on täydellinen sulkasato kesällä pesinnän jälkeen.


title: Silkkikerttunen

text: Silkkikerttunen esiintyy Etelä-Euroopassa Ranskasta Välimerenmaihin, Luoteis-Afrikassa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa Kazakstaniin, Turkmeniaan ja Afganistaniin. Laji on laajentanut elinaluettaan ja pesii jo paikoin Englannissa. Esiintymisalueen länsiosissa se on paikkalintu, itäiset linnut muuttavat talvehtimaan Luoteis-Intiaan ja Pakistaniin. Euroopassa elää 1,2–3,3 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Sitä ei ole tavattu Suomessa.


title: Silkkikerttunen

text: Vesistöön rajautuvat pensaikot, ruovikot ja kaislikot.


title: Silkkikerttunen

text: Koiraalla saattaa olla 2 naarasta. Ruohonkorsista ja lehdistä rakennettu pesä on matalalla pensaassa tai kasvillisuuden varassa, joskus risukasassa tms. Vain naaras rakentaa pesää. Naaras munii tavallisesti 4 tai 5 munaa, joita se hautoo noin 16 päivää (13–17 päivää). Naaras myös ruokkii poikasia enimmäkseen yksin. Poikaset lähtevät pesästä 14–16 päivän ikäisinä ja molemmat emot huolehtivat niistä vielä pari viikkoa, naaraan hoitaessa ruokinnan. Sukukypsä 1-vuotiaana.


title: Silkkikerttunen

text: Silkkikerttunen syö hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia, joita se etsii enimmäkseen maasta ja kasvillisuudesta.


title: Maastohiihdon maailmancup 1999–2000

text: Maastohiihdon maailmancup 1999–2000 oli historian 19. virallinen maastohiihdon maailmancup -kausi. Se alkoi Kiirunassa 27. marraskuuta 1999 ja päättyi Bormiossa 19. maaliskuuta 2000.


title: Gangesinkorppikotka

text: Gangesinkorppikotka ("Gyps tenuirostris") on korppikotkiin kuuluva harvinainen päiväpetolintu. Sitä pidettiin ennen intiankorppikotkan kanssa samana lajina ("Gyps indicus"), mutta se jaettiin vuonna 2001 kahdeksi eri lajiksi: gangesinkorppikotkaksi ("Gyps tenuirostris") ja intiankorppikotkaksi ("Gyps indicus").


title: Gangesinkorppikotka

text: Gangesinkorppikotka on äärimmäisen uhanalainen lintu, sitä on jäljellä vain 2 500–9 999 yksilöä, ja nekin elävät ainoastaan Kaakkois-Aasiassa. Populaatio on pienentynyt muun muassa eläinlääkinnässä käytettyjen tulehduslääkkeiden takia; monet kotieläinten raatoja syöneet korppikotkat kuolivat munuaisongelmiin syötyään eläimiä, joita oli hoidettu diklofenaakilla.


title: Gangesinkorppikotka

text: Gangesinkorppikotka on 80–95 cm pitkä korppikotka, jolla ei ole höyheniä mustassa päälaessa eikä niskassa. Linnun koko höyhenpeite on ruskea, ja sen olemus vaikuttaa hieman likaiselta. Nuoret ovat lähes samanlaisia, mutta niillä on hiukan valkoista kaulassa.


title: Gangesinkorppikotka

text: Lajia tavataan ainoastaan Kaakkois-Aasiassa, varsin isolla alueella. Nykyään sitä on tavattu ainoastaan Laosissa ja Kambodžassa. Gangesinkorppikotka oli vielä yleinen jokin aika sitten, mutta 1800-luvun jälkipuoliskolla ja 1900-luvun alkupuoliskolla kanta romahti. Se elää kuivilla ja avoimilla alueilla ihmisten lähistöllä, ja pesii myös avoimella paikalla lähellä ihmisasutuksia. Gangesinkorppikotkista on tehty havaintoja pääosin avoimilta alangoilta.


title: Gangesinkorppikotka

text: Gangesinkorppikotkan pääruokavalio koostuu suurimmassa osassa haaskoista, ja se etsii ruokaa kaatopaikoilta ja teurastamoista. Gangesinkorppikotka on nähty pesivän ainoastaan puissa, ja yleensä pesä on ollut 7–14 metrin korkeudessa, ja lähellä asutusta.


title: Chehalis (joki)

text: Chehalis Yhdysvaltojen Washingtonin osavaltiossa sijaitseva joki. Sen haaroittunut valuma-alue alkaa osavaltion lounaisosista, josta joki virtaa ensin itään, sitten pohjoiseen, ja viimein länteen muodostaen silmukan. Lopulta joki laskee Grays Harborin estuaarilahteen Tyynessä valtameressä.


title: Chehalis (joki)

text: Chehalisjoki alkaa West Fork Chehalis- ja East Fork Chehalis -jokien yhtymäkohdasta, Lewisin piirikunnan lounaisosassa. Sieltä joki virtaa pohjoiseen ja itään, keräten sivujokien virtoja, joiden pääasiallinen valuma-alue on Willapa Hillsin kukkulat ja muut läheiset matalahkot vuoret.


title: Chehalis (joki)

text: South Fork Chehalis -joki yhtyy Chehalisjokeen hieman Chehalisin kaupungista länteen. Kaupungin kohdalla jokeen yhtyy Newaukumjoki. Kaupungista joki virtaa pohjoiseen, ja Centralian kaupungin kohdalla Chehalikseen yhtyy Skookumchuckjoki.


title: Chehalis (joki)

text: Centralian jälkeen Chehalis virtaa pohjoiseen ja länteen, jossa siihen yhtyvät muun muassa Black Hillsin kukkuloilta tuleva Blackjoki sekä Satsop- ja Wynoocheejoet, joiden valuma-alueena on Olympicin vuoriston eteläosat. Wynocheejoki yhtyy Chehalisjokeen Montesanon kaupungin lähellä. Tästä eteenpäin vuorovesi vaikuttaa enenevissä määrin Chehalisjokeen, ja se laajenee Grays Harborin estuaariksi.


title: Chehalis (joki)

text: Aberdeenin kaupunki sijaitsee aivan Chehalisjoen suulla. Hieman kaupungista itään, Wishkahjoki yhtyy Chehalisjokeen. Hieman kaupungista länteen Hoquiamjoki yhtyy pääjokeen. Juuri ennen estuaarin laskua Tyyneen valtamereen, siihen yhtyy vielä Humptulipsjoki.


title: Vartsala

text: Vartsala on kylä ja taajama Halikonlahden rannalla Etelä-Halikossa; Vartsalan taajaman, joka käsittää myös osia Kaninkolan ja Immalan kylistä, asukasluku oli vuoden 2015 lopussa 284. Kylässä on aikaisemmin ollut merkittävä vientisaha, joka lähes koko toiminta-aikansa oli työntekijöiden määrällä mitattuna Halikon kunnan selvästi suurin teollisuuslaitos. Nykyinen kylän ydinalue sijaitsee mantereella niemen kärjessä ja se on kasvava uudisasutusalue.


title: Vartsala

text: Vartsalan entinen kanta-alue on ollut Vartsalansalmen toisella puolella oleva Vartsalansaari, jonka pohjoisosa on pysyvästi asuttu ja viljelykäytössä. Saarella on myös paljon kesämökkejä. Nykyinen ydinalue on ollut ennen Hevosluoto-niminen saari, ja vuoden 2007 kevättulvissa noussut vesi eristikin Vartsalan vähäksi aikaa jälleen mantereesta.


title: Vartsala

text: Vartsala on syntynyt myöhäiskeskiajalla. Ensimmäinen kirjallinen maininta kylästä on vuodelta 1426. Vartsalan tilasta ja sen omistajista löytyy tietoja 1500-luvun puolivälistä alkaen. Reduktiossa 1680-luvulla Vartsala siirtyi kruunun omistukseen ja toimi sen jälkeen sotilasvirkatalona; Vartsala oli valtion omistukessa vielä Suomen itsenäisyyden aikanakin. Kylässä on 1800-luvulle tultaessa ollut useita torppia ja mäkitupia, ja kylän asutus kasvoi nopeasti vuosisadan loppupuolella, kun Vartsalan saha perustettiin 1882. Kylän mantereenpuoleinen asutus on pääosin rakentunut entisen sahan ympäristöön 1900-luvun aikana. Saha lopetti toimintansa vuonna 1964, ja kylä alkoi hiljentyä. Sahan tuotantorakennuksista on säilynyt ainoastaan 1940-luvulla rakennettu talotehdas, joka on sittemmin kunnostettu asunnoiksi.


title: Vartsala

text: Vartsalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906 ja kylään rakennettiin työväentalo vuonna 1916. Kylän oma urheiluseura Vartsalan Sauva perustettiin 1920 ja se toimi aluksi työväenyhdistyksen alaisena, sittemmin itsenäisenä.


title: Vartsala

text: Monen muun kylän tapaan Vartsala menetti postikonttorin, koulun ja kyläkaupan asukkaiden vähentyessä. 1990-luvulla kylä alkoi elpyä, kun kunta kaavoitti alueelle paljon omakotitalotontteja.


title: Vartsala

text: Leena Landerin vuonna 2010 julkaistun romaanin "Liekin lapset" tapahtumat sijoittuvat Vartsalan sahan ympäristöön, 1900-luvun alkupuolelle.


title: Kalevan kisat 1970

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1970 Kouvolassa 14.–16. elokuuta. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Miesten keihäänheiton kilpailussa nähtiin erikoisuus, jossa edellisvuoden Kalevan kisojen kaksi parasta, Jorma Kinnunen ja Pauli Nevala, astuivat tahallaan kaikki heittonsa yli. Teko oli tarkoitettu mahdollisesti protestiksi Suomen Urheiluliiton johtoa, asiantuntematonta yleisöä, lehdistöä ja televisiota kohtaan.


title: Cheongjin

text: Cheongjin (, hanja 淸津市, McCune–Reischauer "Ch’ŏngjin-si") on Pohjois-Korean neljänneksi suurin kaupunki ja Pohjois-Hamgyeongin maakunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku oli 614 892 vuonna 2008.


title: Cheongjin

text: Suuri osa kaupungin alueesta koostuu korkeista tai keskikorkeista vuorista. Kaupungin korkein kohta on 1 754:n metrin korkeuteen merenpinnasta kohoava Kosǒngvuori. Kaupungin rakennettu alue sijaitsee Susǒongjoen kolmion muotoisella alluviaalitasangolla joen suulla. Tammikuun keskilämpötila on -5,5 °C ja elokuun 21,5 °C. Keskimääräinen vuosittainen sadanta on 594 mm..


title: Cheongjin

text: Nykyinen Cheongjin oli pitkään vain vähäpätöinen kalastajakylä. Ensimmäisen Kiinan–Japanin sodan aikana Japni toi kylän kautta sotatarvikkeitaan Koreaan. Huoltoyhteyksien parantamiseksi vuonna 1905 rakennettiin rautatie Hoeryeongiin ja vuonna 1907 valmistui rautatie Ranamiin. Jälkimmäisenä vuonna Cheongjinista tehtiin hallinnollisesti kaupunki, jonka satama avattiin ulkomaalaiselle kaupalle vuonna 1908. Kehitykseen vaikutti Japanin tarve tuoda puutavaraa Pohjois-Koreasta ja Mantšuriasta, minkä lisäksi Ranamiin oli avattu suuri sotilastukikohta vuonna 1907. Cheongjin sijaitsee sataman rakennuksen kannalta otollisella paikalla. Vuoret pohjoisessa suojaavat sitä tuulilta ja merialue kaupungin edustalla on syvä. Kasvua vauhditti edelleen kaupungin liittäminen muun Korean rautatieverkkoon vuonna 1928 ja rautatien avaaminen Changchuniin vuonna 1933.


title: Cheongjin

text: Korean sodan jälkeen asiantuntijat Puolasta auttoivat kaupungin kaupunkisuunnittelussa, johon kuului esimerkiksi Cheongjinin ja Ranamin yhdistäminen. Vuonna 1959 ensimmäiset Koreaan palanneet Japanin korealaiset saapuivat laivalla Cheongjiniin. Muille teollisuudesta riippuvaisille kaupungeille tyypillisesti Pohjois-Korean nälänhätä 1990-luvulla iski erityisen kovaa Cheongjiniin.


title: Cheongjin

text: Cheongjinin satama on Pohjois-Korean toiseksi suurin satama ja maan itärannikon suurin satama. Kiina on käyttänyt satmaa vuodesta 1983 ulkomaankaupassa Japanin kanssa. Myös Venäjä on ollut kiinnostunut kaupungin satamasta ja kaupungista kulkee rautatie Venäjälle.


title: Cheongjin

text: Cheongjinin alue ei ole erityisen sopivaa maataloudelle, mutta kaupungin alueella viljellään silti jonkin verran riisiä. Kaupungissa harjoitetaan kalastusta ja se on tunnettu erityisesti sardiinien pyynnistä. Kaupungissa sijaitsee myös kauriiden kasvattamiseen erikoistunut tila, jolla valmistetaan tuotteita kauriinsarvista.


title: Cheongjin

text: Kim Chaekin rauta- ja teräskompleksi on valtiotasolla merkittävä rautasulattamo, jonka lisäksi Cheongjinissa on esimerkiksi kemikaaliteollisuutta, elektroniikkateollisuutta ja telakkateollisuutta. Ranamin alueella sijaitsee useita kaivoksia, joista louhitaan esimerkiksi nikkeliä ja kalkkikiveä.


title: Cheongjin

text: Cheongjin on saanut jonkin verran mainetta Pohjois-Korean muotipääkaupunkina. Monet Japanista ja Etelä-Koreasta maahan lähetetyt käytetyt vaatteet saapuvat Cheongjinin kautta ja kaupunki on näin eri kulloinkin vallalla olevien muodin suuntauksien edelläkävijä.


title: Magda Schneider

text: Magda Schneider (17. toukokuuta 1909 Augsburg – 30. heinäkuuta 1996 Berchtesgaden) oli saksalainen näyttelijä.


title: Magda Schneider

text: Schneider oli Xaverius Schneiderin ja tämän puolison, näyttelijä Maria Schneiderin (o.s. Meier-Hörmann) tytär. Opiskeltuaan katolisessa tyttökoulussa ja kauppakoulussa Schneider työskenteli konekirjoittajana. Myöhemmin hän opiskeli laulua Augsburgin konservatoriossa ja balettia kaupungin kaupunginteatterissa. Ensimmäisen elokuvaroolinsa Schneider sai vuonna 1930 elokuvassa "Boykott".


title: Magda Schneider

text: Schneider meni naimisiin näyttelijä Wolf Albach-Rettyn kanssa vuonna 1937. Hän tutustui Albach-Rettyyn alun perin elokuvan "Kind, ich freu mich auf dein Kommen" (1933) kuvauksissa. He saivat kaksi lasta, Rosemarie "Romy" Schneiderin (1938–1982) ja Wolf-Dieter Schneiderin (s. 1941), ennen kuin erosivat vuonna 1945.


title: Magda Schneider

text: Avioeron jälkeen Schneider keskittyi Romyn näyttelijänuran rakentamiseen, ja tytär nousikin lapsitähdeksi. Schneider näytteli myös itse useassa Romyn varhaisessa elokuvassa; "Sissi"-elokuvissa hän esitti nuoren keisarinnan äitiä ruhtinatar Ludovikaa.


title: Märynummi

text: Märynummi on taajama Salossa Halikon keskiosissa. Märynummi on kahden kylän, Märyn ja Nummen yhteenkasvanut alue. Paikalliset kutsuvat taajamaa usein pelkästään Märyksi. Märynummi on korkea hiekkaharju, joka on ollut asutettuna jo kivikaudella. Harjulta on löytynyt lukuisia arkeologisia löytöjä mm. Suomusjärven kulttuurista. Nykyään Märynummi on taajama, jossa toimii oma alakoulu Märynummen koulu.


title: Märynummi

text: Märynummi sijaitsee metsäselänteiden eteläreunalla n. 60-80 metriä merenpinnan yläpuolella. Asutus on syntynyt eteläisten rinteiden ympärille ja kasvanut pohjoiseen metsien suuntaan. Pähkinäpensaat ja tammet ovat yleinen näky etelärinteellä. Asutuksen eteläpuolella avautuu kaunis maatalousmaisema "Halikonjoen valtakunnallisesti arvokkaalla maisema-alueella", jossa Halikonjoen sivu-uomat ovat syöneet syviä uurteita, ja tehneet maisemasta kauniin polveilevan. Hiekkaisen maaperän ja etelään viettävän rinteen ansiosta luonto on harvinaisen monimuotoinen. Peltoalueen reunamilla linusto on monipuoilista ja etenkin yölaulajia tavataan: ruisrääkkä, satakielet, käet, pensassirkkalinnut ja punavarpuset ovat yleisiä. Myös uhanalainen pikkuapolloperhonen elää pieninä populaatioina entisillä lehmien laitumilla, joita nykyisin lampaat hoitavat.


title: Märynummi

text: Venäläiset rakensivat 1883 Märyyn sotilaskasarmin Halikon reservikomppanialle. Venäjä lakkautti Suomen sotaväen 1900-luvun alussa, jolloin myös reservin tarkka-ampujapataljoona Märyssä loppui. Tyhjilleen jääneille rakennuksille mietittiin uutta käyttöä. Uskelalaiset olivat kuntakokouksessaan vuonna 1897 keskustelleet houruinhuoneen tarpeellisuudesta. Senaatti ei esitystä hyväksynyt, mutta ajatus jäi vuosiksi hautumaan ja monien vaiheiden jälkeen kasarmi muutettiin 1926 mielisairaalaksi, joka tunnetaan nykyään Halikon sairaalana. Piirimielisairaalana Halikon sairaala loi useita työpaikkoja alueelle, ja teki Märystä kasvavan kylän. 1980-luvulla Halikon kunta kaavoitti alueelle asuintontteja, ja muutkin alkoivat löytää viihtyisän, luonnonläheisen asuinalueen. Märynummesta kehittyi Halikon toiseksi suurin taajama. Parhaimmillaan kylässä oli kolme kauppaa, kolme pankkia, posti, kirjasto, koulu ja päiväkoti. Linja-autovuoroja kulki Saloon ja takaisin tunnin välein.


title: Märynummi

text: Suomen sisällissodan jälkeen Märynummella teloitettiin 50 ihmistä, joukossa myös ulkopaikkakuntalaisia. Kirjailija Leena Lander on kirjoittanut näistä tapahtumista kirjan "Liekin Lapset". Teloitettujen haudalla, nykyisellä Halikon sairaalan hautausmaalla Vaskiontien varressa on vuonna 1940 pystytetty Punaisten muistomerkki.


title: Märynummi

text: Märyssä on alakoulun lisäksi Halikon VPK:n paloasema, päiväkoti, nuorisotila Mesta, frisbeegolf-rata, viitoitettu luontopolku ja uimala. E18-moottoritie kulkee kylän eteläpuolelta. Vuonna 2011 perustettiin kyläyhdistys, joka on pyrkinyt elävöittämään kylän elämää. On ryhdytty viettämään Märypäivää, ylläpidetty patikkareittiä, järjestetty paikallisia luontoretkiä ja teatterimatkoja. Kyläyhdistys on lisäksi avustanut koulua ja päiväkotia hankinnoissa ja järjestänyt saunankorjaustalkoot. Vuosittain kyläyhdistys järjestää mm. siivoustalkoita, joulu- ja laskiaistapahtumia sekä niittää kuppikivien polut. Viimeisin ponnistus on ollut vuonna 2017 valmistunut 9-korinen frisbeegolfrata ja vuonna 2018 rata laajenee 18-koriseksi.


title: Märynummi

text: Vuonna 2018 Märynummi valittaan Varsinais-Suomen vuoden kyläksi.


title: Olivier Dacourt

text: Olivier Nicolás André Dacourt (s. 25. syyskuuta 1974 Montreuil, Seine-Saint-Denis, Île-de-France, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edusti seuratasolla kotimaansa Strasbourgia ja Lensiä, englantilaisia Evertonia, Leedsiä ja Fulhamia, italialaisia AS Romaa ja Interiä sekä belgialaista Standard Liègeä. 175 senttimetriä pitkän Dacourtin pelipaikka oli keskikenttäpelaaja.


title: Olivier Dacourt

text: Ranskan maajoukkueessa Dacourt pelasi 21 ottelua ja teki niissä yhden maalin vuosina 2001–2004. EM-kilpailuissa 2004 hän pelasi kolmessa Ranskan neljästä ottelusta.


title: Alfonso II (Portugali)

text: Alfonso II ”Paksu” (1185–1223) oli Portugalin kuningas vuodesta 1212 kuolemaansa asti. Hän oli Sancho I:n toiseksi vanhin poika, mutta hänen isoveljensä kuoli nuorena.


title: Alfonso II (Portugali)

text: Hänen valtaannousuaan vahvistamaan kutsuttiin koolle Portugalin ensimmäinen cortes, säätyvaltiopäivät.


title: Alfonso II (Portugali)

text: Kuninkaana Alfonso ei harrastanut yhtä aggressiivista politiikkaa kuin edeltäjänsä: hän ei yrittänytkään laajentaa alueitaan Kastilian tai maurien maille. Hän joutui taistelemaan vallasta sisarustensa kanssa, ja keskittyi kehittämään Portugalin hallintojärjestelmää eli käytännössä lähinnä keskittämään valtaa itselleen. Hän pyrki ottamaan valtaa pois myös katoliselta kirkolta, ja niinpä paavi Honorius III julisti Alfonsin kirkonkiroukseen.


title: Moon Landrieu

text: Maurice Edwin ”Moon” Landrieu (s. 23. heinäkuuta 1930) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.


title: Moon Landrieu

text: Landrieu toimi Louisianan edustajainhuoneen jäsenenä (1960–1966), New Orleansin kaupunginvaltuutettuna (1966–1970), New Orleansin pormestarina (1970–1978) ja Yhdysvaltain asunto- ja kaupunkikehityksen ministerinä (1979–1981).


title: Moon Landrieu

text: Landrieun lapsista poliittisiksi kuuluisuuksiksi ovat nousseet liittovaltion senaattori Mary Landrieu ja New Orleansin pormestari Mitch Landrieu.


title: .kp

text: .kp on Pohjois-Korean Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Tunnus otettiin käyttöön 24. syyskuuta 2007. Internetin käyttö on Pohjois-Koreassa erittäin vähäistä ja valvottua. .kp -verkkosivut on lähinnä tarkoitettu ulkomaiselle yleisölle, mutta joitakin niistä käytetään myös maan intranetissä.


title: .kp

text: Syksyllä 2016 .kp-maatunnuksen alaiset verkkotunnukset vuotivat julkisuuteen konfiguraatiovirheen takia. Maatunnuksen alla oli tuolloin 28 verkkotunnusta:


title: Suonteen seisake

text: Suonteen seisake () oli Suomen rataverkolla Savon radalla Suonenjoen kaupungin Suonteen kylässä sijainnut rautatien seisake. 4,2 kilometriä Haapakosken rautatieaseman pohjoispuolella sijainnut seisake oli toiminnassa vuosina 1886–2002. Se lakkautettiin Kouvola–Kuopio-välisen paikallisjunaliikenteen loputtua.


title: Suonteen seisake

text: Suonteen pysäkkirakennus on jo purettu aiemmin. Laituri on yhä jäljellä, mutta siitä on hävitetty tyypillinen, valkopohjainen mustatekstinen nimikyltti.


title: Timo Hoffmann

text: Timo Hoffmann (s. 25. syyskuuta 1974 Eisleben) on saksalainen raskaansarjan nyrkkeilijä.


title: Timo Hoffmann

text: Hoffmann on vuonna 1997 alkaneella ammattilaisurallaan voittanut 38 ottelua, hävinnyt seitsemän ja otellut yhden ratkaisemattoman. Voitoista 22 on tullut tyrmäyksellä. Toukokuussa 2009 Hoffmann hävisi Francois Bothalle tuomariäänin täysien erien jälkeen.


title: Giuseppe Mascara

text: Giuseppe Mascara (s. 24. maaliskuuta 1979 Caltagirone, Sisilia, Italia) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Napolia. 173 senttimetriä pitkän Mascaran pelipaikka on hyökkääjä.


title: Giuseppe Mascara

text: Mascara on edustanut ammattilaisuransa aikana myös Ragusaa, Battipaglisea, Avellinoa, Salernitanaa, Palermoa, Genoaa ja Perugiaa.


title: .ee

text: .ee on Viron Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten, jota hallinnoi Estonian Internet Foundation .


title: .ee

text: Tunnus otettiin käyttöön 1992 ja sitä hallinnoi EENet heinäkuuhun 2010 asti. Verkkotunnuksen ylläpitäjänä toimi . Aiemmin verkkotunnuksen saatavuus oli rajoitettu yhteen jokaista yhteisöä kohti ja niillä ei ollut tavaramerkkiasemaa. Tunnus määriteltiin aiemmin tunnistetiedoksi kuten esimerkiksi kaupparekisterinumero. Poikkeuksllista tunnuksen käytössä oli se, että sen rekisteröiminen on ilmaista. Uusi säännöstö verkkotunnuksille tuli voimaan 5. heinäkuuta 2010, samalla Estonian Internet Foundation otti hallintaansa .ee maatunnuksen. Kaikki aiemmin rekisteröidyt tunnukset tuli rekisteröidä uudelleen 6 kuukauden siirtymäaikana, joka päättyi 5 tammikuuta 2011. Verkkotunnuksia voi rekisteröidä akkreditoitujen rekisteröijien kautta.


title: .ee

text: DNSSEC tuli saataville .ee alueelle tammikuussa 2014.


title: Pakistanin kansanpuolue

text: Pakistanin kansanpuolue (, PPP, ) on pakistanilainen keskusta-vasemmistopuolue. Se on sosialistisen internationaalin jäsen. PPP on perustettu vuonna 1967. Sitä on alusta asti johtanut pääasiassa Bhutton suku.


title: Pakistanin kansanpuolue

text: Puolueen perustava kokous järjestettiin 30. marraskuuta – 1. joulukuuta 1967 Lahoressa. Sen ensimmäiseksi puhemieheksi valittiin Zulfikar Ali Bhutto.


title: Pakistanin kansanpuolue

text: PPP:ta perustettaessa sen periaatteet julistettiin: "Islam is our faith; democracy is our politics; socialism is our economy; all power to the people" (Islam on uskontomme, demokratia politiikkamme, sosialismi taloutemme; kaikki valta kansalle).


title: Pakistanin kansanpuolue

text: PPP saavutti nopeasti kannatusta ja kansannousun alettua Ayub Khanin diktatuuria vastaan PPP otti liikkeen johtoaseman. Ayubin erottua sotilashallitus järjesti vaalit 1970, johon PPP lähti iskulauseella "ROTI, KAPRA AUR MAKAN" (leipää, vaatteita, suojaa). Puolue sai 81 Länsi-Pakistanille varatusta 138 paikasta parlamentissa. Se ei ehtinyt järjestää kampanjaa Itä-Pakistanissa (nyk. Bangladesh). Vaalit voitti itäpakistanilainen šeikki Mujibur Rahmanin johtama Awami League, jolloin päädyttiin Bangladeshin itsenäisyyssotaan.