title: Teollisuusrobotti

text: Robotit vähentävät teollisuuden työvoiman tarvetta yksinkertaisista tehtävistä, jotka usein ovat myös samaa liikesarjaa toistavina ihmisellekin kuluttavia. Robottiaseman kustannuksista noin puolet syntyy itse robotista ja sen oheislaitteista, yksi kolmasosa aseman suunnittelusta, asennuksesta ja ohjelmoinnista ja loput käyttöönotosta sekä käyttäjien koulutuksesta. Teollisuuden tuotantolaitteistoinvestoinneilta vaaditaan 2–3 vuoden takaisinmaksuaikaa. Robottien hinnat alkavat 20 000 eurosta. Peukalosääntönä voidaan katsoa, että yksi robotti korvaa noin yhden työntekijän. Kun tiedetään mikä on teollisuustyöntekijän keskiansio, näistä tiedoista voidaan päätellä, että kannattavan robotisoinnin edellytykset täyttyvät helposti kaksi- ja erityisesti kolmivuorotyössä. Tuotannollista etua roboteilla saavutetaan myös tasaisemman ja tasalaatuisemman tuotannon muodossa.


title: Teollisuusrobotti

text: Suomen suurin robottien valmistaja on Ulvilassa toimiva Cimcorp Oy (liikevaihto 48,4 miljoonaa, henkilöstö 205) , joka valmistaa portaalirobotteja. Nämä robotit kehitettiin 1970-luvun lopussa Valcon kuvaputkitehtaalle kuvaputkien käsittelyyn. Nykyään Cimcorp on erikoistunut lähinnä renkaiden käsittelyyn. Toinen robottien valmistaja on Oulussa sijaitseva Blastman Robotics Oy (liikevaihto 7,8 miljoonaa , henkilöstö 30), jonka robotteja käytetään suurten teräskappaleiden hiekkapuhallukseen. Näiden lisäksi on insinööritoimistoja ja konepajoja, jotka rakentavat robottisovelluksia käyttäen valmiita robottikäsivarsia tai räätälöimällä robotteja osista. Myös muutaman nostolaitevalmistajan kuten Erikkila automaattinosturit täyttävät robotin määritelmän.


title: Teollisuusrobotti

text: Nokia Oyj valmisti 1980-luvulla robotteja Unimation Inc.:in lisenssillä. Robotti tyyppi oli Unimation Puma 560 ja niitä valmistettiin noin 1500 kpl Neuvostoliiton markkinoille. Robottien valmistus päättyi Neuvostoliiton hajoamiseen ja Nokian strategian muuttumisella yhä enemmän kohti mobiilipuhelimia. Nokia kehitti myös oman käsivarsirobottityyppinsä nimeltä NS-16. Tämä robotti pystyi käsittelemään maksimissaan 16 kg kuormia 1 m/s nopeudella. Ohjaustekniikka oli varsin edistyksellinen perustuen viime vaiheessa PC-tyyppiseen ohjaimeen, jollaiset yleistyivät vasta vuosikymmentä myöhemmin. Suomen Robotiikkayhdistys lunasti täysin palvelleena yhden viidestä valmistetusta NS-16 robotista ja kunnosti sen Suomen Tekniikan museon näyttelyjä varten.


title: Taavetti Nuutinen

text: Taavetti Nuutinen (18. tammikuuta 1891 Karttula – 25. marraskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen kirvesmies ja piirisihteeri, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuodesta 1930 kuolemaansa asti.


title: Taavetti Nuutinen

text: Nuutinen syntyi Karttulassa ja kävi alkeis- sekä kiertokoulua. Hän oli Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen ja nai vuonna 1915 Hilma Maria Koposen. Nuutinen valittiin eduskuntaan Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä 1930, mutta hän kuoli jo kahden vuoden kuluttua ollessaan 41-vuotias.


title: Taavetti Nuutinen

text: Nuutinen oli 1920-luvulla "Vapaus"-lehden Kuopion konttorin hoitaja.


title: Laadullinen tutkimus

text: Laadullinen eli kvalitatiivinen tutkimus on menetelmäsuuntaus, jota käytetään ihmistieteissä määrällisen eli kvantitatiivisen tutkimuksen lisäksi. Laadullisessa tutkimuksessa pyritään ymmärtämään tutkittavaa ilmiötä. Tällä tarkoitetaan ilmiön merkityksen tai tarkoituksen selvittämistä sekä kokonaisvaltaisen ja syvemmän käsityksen saamista ilmiöstä. Käytännössä tämä tarkoittaa usein tilan antamista tutkittavien henkilöiden näkökulmille ja kokemuksille sekä perehtymistä tutkittavaan ilmiöön liittyviin ajatuksiin, tunteisiin ja vaikuttimiin. Laadullinen tutkimus on saanut vaikutteita monelta suunnalta, kuten hermeneutiikasta, fenomenologiasta ja analyyttisestä kielifilosofiasta. Laadullisia menetelmiä alettiin laajemmin käyttää yhteiskuntatutkimuksessa 1970-luvulla ja kasvatustieteissä 1980-luvulla. Hermeneutiikka ja fenomenologia voidaan luokitella myös laadullisen tutkimuksen osaksi.


title: Laadullinen tutkimus

text: Laadulliset tutkimukset ovat yleensä hypoteesittomia. Niissä pyritään etenemään aineistosta käsin mahdollisimman vähin ennakko-oletuksin. Ennakko-oletuksista ei voi kuitenkaan täysin päästä, ja siksi ne olisi syytä tiedostaa. Silloin niitä voi käyttää tutkimuksessa ääneenlausuttuina esioletuksina. Tutkija voi myös käyttää työnsä apuna työhypoteeseja eli omia arvauksia tutkimuksen tuloksista. Yksi laadullisen tutkimuksen tehtävä on auttaa luomaan uusia hypoteeseja myöhemmälle määrälliselle tutkimukselle.


title: Laadullinen tutkimus

text: Teoria on mukana tutkimuksessa kahdella tavalla: teoria keinona, joka auttaa tutkimuksen tekemisessä ja teoria päämääränä, jolloin tutkimuksella pyritään kehittämään teoriaa edelleen. Ensimmäisessä merkityksessä eli keinona laadullinen tutkimus tarvitsee sekä taustateoriaa, jota vasten aineistoa arvioidaan, että tulkintateoriaa, joka auttaa muodostamaan kysymykset ja sen, mitä aineistosta etsitään. Teoria voi olla laadullisessa tutkimuksessa myös päämääränä. Tämä tulee esiin silloin, kun tehdään induktiivista päättelyä aineiston pohjalta eli edetään yksittäisistä havainnoista yleiseen. Tällöin pyrkimyksenä on luoda uutta teoreettista tietoa.


title: Laadullinen tutkimus

text: Laadullisessa tutkimuksessa käytetään yleensä harkinnanvaraista otantaa. Tutkittavia yksiköitä ei valita kovin suurta määrää ja niitä tutkitaan perusteellisesti, jolloin tärkeää on aineiston laatu. Aineiston koolla on silti myös merkitystä, aineiston tulisi olla kattava suhteessa siihen, millaista analyysia ja tulkintaa siitä aiotaan tehdä. Aineisto pyritään valitsemaan tarkoituksenmukaisesti ja teoreettisesti perustellen.


title: Laadullinen tutkimus

text: Laadulliselle analyysille on tyypillistä induktiivinen päättely, jossa pyritään tekemään yleistyksiä ja päätelmiä aineistosta nousevien seikkojen perusteella. Aineistoa pyritään tarkastelemaan monitahoisesti ja yksityiskohtaisesti nostaen siitä esiin merkityksellisiä teemoja. Tilastolliseen yleistämiseen ei pyritä. Laadullisen tutkimuksen analyysitapoja ovat esimerkiksi diskurssianalyysi ja keskusteluanalyysi. Yksi laadullisen ja määrällisen tutkimuksen ero on se, että määrällisessä tutkimuksessa tutkimusongelmat muotoillaan tarkasti etukäteen, kun taas laadullisessa tutkimuksessa tutkimustehtävä voi muuttua tutkimuksen aikana.


title: Laadullinen tutkimus

text: Yhteiskuntatieteiden tutkimusmetodien professori Pertti Tötön mukaan laadullinen tutkimus ei pysty vastaamaan kysymykseen miksi: syy-seuraus-suhteen todentamiseen tarvitaan aina tietoa ilmiöiden korrelaatiosta, ja sitä taas ei voi todeta ilman määrällistä tutkimusta. Niinpä jos määrälliset metodit unohdetaan, Tötön mukaan samalla hylätään kaikki varsinaisia "syitä" koskevat kysymykset. Taustalla on se, että ilman määrällisiä menetelmiä laadullinen tutkimus ei todista mitään tutkittujen erikoistapausten ulkopuolelta, vain esittää valistuneita yleistäviä oletuksia, hypoteeseja.


title: Laadullinen tutkimus

text: Töttö näki (vuonna 2000) tutkijoiden karttavan määrällistä tutkimusta. Yliopistossa määrällisen tutkimuksen opetus oli hänen mukaansa ongelmallista koska yhteiskuntatieteiden laitoksilta on nykyisin vaikeaa löytyä väkeä, joka pystyisi opettamaan tilastollisten menetelmien kursseja. Esimerkiksi Tampereen yliopistossa yhteiskuntatieteiden sekä johtamisen ja talouden opintoihin kuuluu (vuonna 2019) pakollinen määrällisen tutkimuksen opintojakso.


title: Laadullinen tutkimus

text: Eskola J. Laadullisen tutkimuksen juhannustaiat: laadullisen aineiston analyysi vaihe vaiheelta. Teoksessa Aaltola J, Valli R, toim. Ikkunoita tutkimusmetodeihin II - näkökulmia aloittelevalle tutkijalle tutkimuksen teoreettisiin lähtökohtiin ja analyysimenetelmiin, s. 133-157. Jyväskylä: PS-kustannus, 2001.


title: The Collection (Sonata Arctica)

text: The Collection on Sonata Arctican toinen kokoelma-albumi ja ensimmäinen Euroopassa julkaistu kokoelma-albumi. Se julkaistiin Spinefarmin kautta 15. marraskuuta 2006. Albumista julkaistiin myös DVD-levyn sisältävä erikoispainos.


title: The Collection (Sonata Arctica)

text: Kokoelman kappalemateriaali painottuu selkeästi yhtyeen kahteen ensimmäiseen albumiin, "Eclipticaan" (1999) ja "Silenceen" (2001). Uusia kappaleita albumilla ei ole, mutta alun perin "Eclipticalla" julkaistut "My Land" ja "Replica" ovat vuoden 2006 kokoonpanolla uudelleennauhoitettuja versioita. Jälkimmäinen kappale julkaistiin myös singlellä "Replica 2006". Single ylsi Suomen singlelistan ensimmäiselle sijalle jo kolmantena Sonata Arctican ykkössinglenä. __notoc__


title: The Collection (Sonata Arctica)

text: Suomessa julkaistuna albumi debytoi albumilistan 16. sijalla ja pysyi listalla 11 viikkoa. Midprice-julkaisuna alkukesällä 2007 se on ollut viisi viikkoa Midprice top 5 -listalla, joista kaksi ensimmäisellä sijalla. 28. kesäkuuta 2007 ilmoitettiin albumin myyneen kultaa.¹ Ennenjulkaisematon.


title: Kaukokartoitussatelliitti

text: Kaukokartoitussatelliitti on Maata kiertävä satelliitti, joka mittalaitteillaan kerää tietoa Maasta.


title: Kaukokartoitussatelliitti

text: Kaukokartoitussatelliittien ensimmäiset ja 2000-luvullakin lukuisimmat edustajat ovat vakoilusatelliitit eli tiedustelusatelliitit, joita operoivat joko asevoimat tai tiedustelupalvelut. Ennakkovaroitussatelliitit (esimerkiksi Defense Support Program) ovat eräänlainen rajatapaus kaukokartoitussatelliitista.


title: Kaukokartoitussatelliitti

text: Muihin kaukokartoitussatelliitteihin kuuluvat sääsatelliitit, jotka ovat nk. operatiivisia satelliitteja - ts. näitä satelliitteja on riittävä määrä likimain jatkuvaan tietyn alueen tai koko maapallon sään seurantaan.


title: Kaukokartoitussatelliitti

text: Muut kaukokartoitussatelliitit ovat vielä vuonna 2007 pääosin tieteellisiä kaukokartoitussatelliitteja. 1990-luvun lopulta asti osa näistä on ollut nk. kaupallisesti toimivia, mutta sekä ranskalainen SPOT että yhdysvaltalaiset satelliitit (Ikonos jne.) omaavat pääasiassa vain julkisen sektorin asiakkaita.


title: Kikyō

text: Kikyō () on fiktiivinen henkilö anime- ja mangasarjassa Inuyasha. Hänen nimensä tarkoittaa erästä kellokukkaa "Platycodon grandiflorus", joka symboloi Japanissa pysyvää rakkautta (kuten länsimaisessa yhteiskunnassa ruusu).


title: Kikyō

text: Eläessään Kikyō oli pienen kylän papitar ja johtaja. Hän ja hänen nuorempi siskonsa Kaede olivat jääneet nuorina orvoiksi. Kikyōsta oli tullut papitar, ja hän oli osoittautunut todella voimakkaaksi. Kykyjensä vuoksi Kikyō oli saanut vartioitavakseen "Shikon no tama" -kuulan, ja hänen tehtävänsä oli pitää se puhtaana pahuudesta ja pimeydestä. Kikyō oli vain 18-vuotias, mutta asemansa ja tehtävänsä takia hän ei voinut olla kuten muut ikäisensä.


title: Kikyō

text: Kikyō kuitenkin kieltäytyi tappamasta Inuyashaa, han'yōta, joka tavoitteli Shikonia tullakseen oikeaksi yōkaiksi. Myöhemmin hän kertoi Inuyashalle, ettei halunnut tappaa tätä, koska Inuyasha muistutti hänestä liikaa häntä itseään. Inuyasha oli puoliksi yōkai, jota ihmiset pelkäsivät ja oikeat yōkait halveksuivat. Kikyōn kohtalona taas oli olla papitar, jonka täytyi piilottaa todellinen minänsä ja inhimilliset heikkoutensa suojellakseen Shikon- kuulaa. Kikyō oli Inuyashan äidin jälkeen ensimmäinen, joka hyväksyi Inuyashan, ja Inuyasha taas alkoi tuntea sääliä Kikyōta kohtaan.


title: Kikyō

text: Kikyō ja Inuyasha rakastuivat. Rakastuneena Kikyō ei pystynyt enää pitämään kaikkia pahoja olentoja kurissa, ja hänen entinen ystävänsä Tsubaki, paha papitar, yritti varastaa Shikon-kuulan; Kikyō kuitenkin lähetti Tsubakin kirouksen takaisin. Yhdessä Inuyashan kanssa he pystyivät estämään kaikkia muitakin pahoja olentoja saamasta Shikonia.


title: Kikyō

text: Lopulta Kikyō ja Inuyasha sopivat muuttavansa Inuyashan Shikon- kuulan avulla ihmiseksi, jolloin Shikon katoaisi ja Kikyōsta tulisi vain tavallinen nainen. Näin he molemmat voisivat elää yhdessä. Kikyōn hoitama, tulipalossa pahoin loukkaantunut rikollinen nimeltä Onigumo oli kuitenkin salaa tehnyt sopimuksen hämähäkkidemonin kanssa ja luvannut tälle ruumiinsa saadakseen voimia liikkua. Hän imi itseensä tuhansia eri demoneita ja muuttui puolidemoni Narakuksi. Naraku järjesti Kikyōlle ansan: hän muutti muotonsa Inuyashaksi ja meni ilmoittamaan haluavansa tavata vähän aikaisemmin sovitusta. Tapaamisaikana Kikyōn kimppuun hyökkäsi Inuyashan hahmon ottanut Naraku, joka haavoitti Kikyōta pahasti ja varasti Shikonin. Naraku hyökkäsi myöhemmin Kikyōn muodossa Inuyashan kimppuun ja sanoi jättäneensä kuulan kylään (jonne oli vienyt sen). Inuyasha pääsi karkuun, poltti kylän ja varasti Shikonin. Kikyō hyökkäsi haavoittuneena oikean Inuyashan kimppuun ja ampui tätä loihditulla nuolella joka vaivuttaa uhrin uneen kunnes ampuja päättää vapauttaa hänet. Kikyo olisi voinut pelastaa itsensä Shikon-kuulan avulla, mutta päätti seurata Inuyashaa kuolemaan. Hän kuoli haavoihinsa ja Shikon no tama haudattiin hänen mukanaan.


title: Kikyō

text: Kikyō oli kuolleena 50 vuotta kunnes noitademoni Kijo Urasue hyökkäsi hänen kyläänsä ja varasti tämän tuhkat ja hiukan multaa. Urasue loi Kikyōn ruumiin toivossa saada käyttää tämän voimia Shikon-kuulan sirpaleiden löytämiseen, mutta sai kuitenkin yllättyä kun papittaren sielu ei palannutkaan ruumiiseen.


title: Kikyō

text: Pian Urasue huomasi että Inuyasha ja Kagome (jonka hän oletti olevan Kikyōn reinkarnaatio) mukanaan Shippo sekä Kaede, olivat tulossa aluetta kohti, ja sieppasi Kagomen. Vihdoin ja viimein Urasue sai houkuteltua Kagomen suuren sielun ulos ja se palasi Kikyōhon. Heti ensitöikseen Kikyō tappoi Urasuen ja hyökkäsi vihamielisenä kohti Inuyashaa — joka kielsi aiheuttaneensa Kikyōn kuoleman ja myönsi rakkautensa Kikyōta kohtaan (mangassa). Pian epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen suurin osa sielusta palasi Kagomen ruumiiseen, ja hämmentynyt Kikyo pakeni täynnä raivoa ja vihaa Inuyashaa kohtaan.


title: Kikyō

text: Parannuttuaan tapahtuneen jälkeen hän alkoi jahdata Inuyashaa, jonka Kikyōn reinkarnaatio Kagome oli herättänyt lumotusta unesta. Aikanaan Kikyon motiivi jahdata Inuyashaa muuttuu. Hänen ainoa tavoitteensa ei ole tappaa Inuyashaa, vaan saada tämä mukanaan Helvettiin jotta he voisivat täyttää kauan sitten menetetyn rakkautensa merkityksen. Inuyasha itse menettää tunteidensa hallinnan aina kun näkee Kikyon, ja on usein valmis tekemään mitä vain tämän puolesta.


title: Kikyō

text: Kikyon viha Kagomea kohtaan on aluksi niin palava että hän yrittää jopa saada tämän hengiltä(animessa), mutta lopulta he jopa pystyvät toimimaan tosipaikan tullen yhteisvoimin. Kagome, jopa pelastaa Kikyon Narakun yritettyä tappaa hänet jo toistamiseen.


title: Kikyō

text: Aluksi Kikyo on katkera ja vaarallinen hahmo, joka omien sanojensa mukaan ei ole enää papitar (eli on vapaa vihaamaan ja rakastamaan). Aluksi Kikyo yrittää myös sopeutua tavallisten ihmisten elämään, mutta ymmärtää lopulta, että on kuollut eikä voi saada takaisin menetettyä elämäänsä. Tarinan kehittyessä hän alkaa muistuttaa taas itseään ja tulla hyväntahtoisemmaksi ja inhimillisemmäksi hahmoksi. Kuultuaan, mitä Naraku on tehnyt, Kikyōn päämääräksi tulee poistaa sekä Naraku, että Shikon-kuula maailmasta. Tätä varten hän toimii usein ristiriitaisin keinoin, lahjoittamalla mm. Narakulle Shikon- kuulan sirpaleita. Lopulta Kikyō ryhtyy kuitenkin avoimeen taistoon Narakua vastaan, ja hänestä tuleekin tämän päävihollinen.


title: Kikyō

text: Myöhemmin Naraku yrittää taas surmata Kikyon, ja vaikka Inuyasha ja Kagome kumppaneineen yrittävät pelastaa hänet, hän lopulta kuolee Inuyashan syliin. Juuri ennen Kikyon kuolemaa Inuyasha kuitenkin ehtii tunnustaa rakkautensa tätä kohtaan ja antaa tälle viimeisen suudelman. Kikyon kuoltua Inuyasha toteaa ettei Kikyo toivo heidän enää surevan, ja tämä lupaa suojella heitä aina.


title: Rocky V

text: Rocky V on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut urheiludraamaelokuva, jonka on ohjannut John G. Avildsen, tuottanut, käsikirjoittanut ja pääosanäytellyt Sylvester Stallone. Elokuva on menestynyt heikoiten "Rocky"-sarjassa. Elokuva tuotti kaikkiaan 119 946 358 dollaria. Ohjaaja John G. Avildsenin mukaan "Rocky V" -elokuva menestyi heikosti, koska siitä tuli ontto kokonaisuus.


title: Rocky V

text: Alkuperäiseen käsikirjoitukseen Stallone oli kirjoittanut loppuun kohtauksen, jossa Rocky kuolee. Tuottajat eivät kuitenkaan hyväksyneet tätä ja siksi elokuvaa on sanottu jopa merkityksettömäksi "Rocky"-elokuvajatkumossa. Joulukuussa 2007 julkaistiin kaikki kuusi "Rocky"-elokuvaa sisältävä kuuden DVD-levyn boxi Rocky – The Complete Saga.


title: Rocky V

text: Elokuvan alussa maailmanmestari Rocky Balboa palaa Neuvostoliitosta voitettuaan Neuvostoliiton mestarin Ivan Dragon (Dolph Lundgren). Rocky päättää lopettaa uransa lääkärien suosituksesta. Samalla heidän koko omaisuutensa on pimitetty. Perhe muuttaa takaisin synnyinseudulleen Philadelphian slummeihin, ja Rocky avaa Mickeyn nyrkkeilysalin uudelleen. Hän alkaa valmentaa nuorta lupausta, jonka pää menee pyörälle menestyksestä. He ottavat lopuksi mittaa toisistaan katutappelussa ja Rocky voittaakin sen.


title: HC Slovan Bratislava

text: HC Slovan Bratislava () on slovakialainen, Bratislavasta kotoisin oleva jääkiekkoseura, joka pelaa Venäjän ja Itä-Euroopan KHL-liigan läntisessä lohkon (konferenssin) Bobrov-divisioonassa kaudesta 2012–2013 lähtien. Kotiottelunsa se pelaa 10 000 katsojan Slovnaft Arenassa. Seura on perustettu 1921. Joukkueen päävalmentaja on Rostislav Čada.


title: HC Slovan Bratislava

text: Aiempina kausina Slovan Bratislava pelasi Slovakian Extraligassa, jonka seura voitti ennätykselliset seitsemän kertaa (1998, 2000, 2002, 2003, 2005, 2007 ja 2008). Seura pelasi myös European Champions Cupissa vuosina 2005 ja 2008.


title: Eskhata

text: Eskhata on Catamenian neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002 levymerkillä Massacre Records.


title: Kiersten Warren

text: Kiersten Warren (s. 4. marraskuuta 1965 Iowa, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "13 ja risat", "Sietämätöntä julmuutta", "Jumalaiset JaJasiskot" ja "Independence day – Maailmojen sota". Näyttelijä Misti Traya on Warrenin tytär.


title: Karate Kid (vuoden 1984 elokuva)

text: Karate Kid on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva. Pääosaa, karatesta kiinnostunutta nuorukaista, esittää Ralph Macchio, ja hänen opettajaansa Pat Morita. Elokuvan ohjasi John G. Avildsen, joka tunnetaan Oscar-palkinnon voittaneen "Rocky"-elokuvan ohjaajana. Karate Kidin Suomen-ensi-ilta oli 16. marraskuuta 1984."Karate Kid II... kertomus jatkuu" ilmestyi 1986 ja "Karate Kid III" 1989.


title: Karate Kid (vuoden 1984 elokuva)

text: Sarjaan tehtiin vielä neljäs "Karate Kid saa seuraajan" -niminen jatko-osa vuonna 1994. Pääosaa esitti Hilary Swank, ja muitakin näyttelijöitä vaihtui. Elokuva ei menestynyt.


title: Karate Kid (vuoden 1984 elokuva)

text: Elokuvasta valmistui vuonna 2010 uusintaversio, jossa pääosaa näyttelee Will Smithin poika, Jaden Smith.


title: Karate Kid (vuoden 1984 elokuva)

text: Karate Kid -elokuvat tuottivat Yhdysvalloissa noin 250 miljoonaa dollaria.


title: Pehuensat-1

text: Pehuensat 1 on argentiinalaisten radioamatöörien toteuttama nanosatelliitti eli satelliitti, joka painaa kuusi kilogrammaa. Se laukaistiin Intiasta 10. tammikuuta 2007.


title: Pehuensat-1

text: Sen rakensivat Argentine Association for Space Technology (AATE), Universidad Nacional del Comahue ja radioamatöörien organisaatio AMSAT Argentina.


title: Pehuensat-1

text: Satelliitin toteutuksen perusteet olivat yliopisto-opetuksen ja radioamatöörien tarpeet. Satelliitilla pyritään tekemään myös tieteellistä tutkimusta. Satelliitin uskotaan olevan alku sarjalle satelliitteja, joiden monimutkaisuus kasvaisi ajan mukana.


title: Pehuensat-1

text: Pehuensat 1-satelliitti oli lukittu intialaisen PSLV-kantoraketin päähyötykuormia yhdistävään rakenteeseen, josta se irtaantui suunnitelman mukaisesti.


title: Yrjö Puhakka

text: Yrjö Wilhelm Puhakka (5. syyskuuta 1888 Juuka – 28. helmikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän oli koulutukseltaan molempien oikeuksien tohtori. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä vuonna 1927 sekä uudelleen vuosina 1929–1930.


title: Yrjö Puhakka

text: Puhakka pääsi ylioppilaaksi vuonna 1907. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1909 ja maisterin tutkinnon seuraavana vuonna. Puhakka opiskeli myöhemmin lakia valmistuen molempien oikeuksien kandidaatiksi 1913, lisensiaatiksi 1920 ja lopulta väitellen molempien oikeuksien tohtoriksi vuonna 1920. Hän toimi Sortavalassa asianajajana vuosina 1913–1918. Sortavalan kaupunginvaltuuston jäsenenä toiminut Puhakka oli kaupungin pormestarin virassa vuosina 1918–1919, jonka jälkeen hän jatkoi asianajajana vuoteen 1922 saakka. Karjalan sotilaspiirin esikunnan jäsen sisällissodan aikana.


title: Yrjö Puhakka

text: Puhakka valittiin kansanedustajaksi vuoden 1927 eduskuntavaaleissa Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä. Hänet valittiin eduskunnan oikeusasiamieheksi 1. helmikuuta 1928, jolloin hän lakkasi olemasta kansanedustaja. Hänen seuraajanaan eduskunnassa aloitti Antti Vainio. Puhakka palasi eduskuntaan vuoden 1929 vaaleissa. Vuosina 1925–1937 Puhakka toimi valtio- ja hallinto-oikeuden opettajana Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa, vuosina 1930–1932 ja 1937–1942 eduskunnan lakivaliokunnan sihteerinä, vuosina 1937–1958 Suomen Työnantajain Keskusliiton lainopillisena neuvonantajana ja vuosina 1945–1958 Liiketyönantajain Keskusliiton toimitusjohtajana.


title: Yrjö Puhakka

text: Puhakka toimi kahteen otteeseen ministerinä, ensin sisäasiainministerinä Kivimäen hallituksessa ja sitä seuranneessa Kallion neljännessä hallituksessa, sitten oikeusministerinä Törngrenin hallituksessa 169 päivän ajan vuonna 1954.


title: Yrjö Puhakka

text: Yrjö Puhakan vanhemmat olivat kappalainen Tapani Puhakka ja Jenny Sofia Fredrika Vilskman. Hän meni vuonna 1914 naimisiin Ester Amalia Oeschin kanssa. Yrjö Puhakan poikia olivat hävittäjälentäjä ja Mannerheim-ristin ritari Olli Puhakka sekä tekniikan professori Lauri Puhakka. Puhakka kuoli Helsingissä helmikuussa 1971, jolloin hän oli 82-vuotias.


title: Slovan Bratislava

text: Slovan Bratislava on Bratislavan kaupungista tuleva slovakialainen urheiluseura. Sen lajeina ovat jalkapallo (ŠK Slovan Bratislava) ja jääkiekko (HC Slovan Bratislava). Seuran on menestynyt varsin hyvin kummassakin lajissa. Sillä on useita Tšekkoslovakian ja Slovakian mestaruuksia kummassakin lajissa. Seura on perustettu vuonna 1919.


title: Osvald Wasastjerna

text: Osvald Severin Wasastjerna (1. huhtikuuta 1864 Helsinki – 26. lokakuuta 1935 Helsinki) oli RKP:n kansanedustaja vuosina 1907–1908.


title: Osvald Wasastjerna

text: Wasastjerna syntyi Helsingissä Alfred Edgar Wasastjernan ja Marie Adélaide Boijin pojaksi. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1882 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1888. Varatuomari hänestä tuli vuonna 1890. Wasastjerna meni vuonna 1890 naimisiin Olga Lovisa Gustava Augusta Armfeltin kanssa.


title: Osvald Wasastjerna

text: Wasastjerna valittiin eduskuntaan Uudenmaan läänin vaalipiiristä.


title: Osvald Wasastjerna

text: Wasastjerna oli tilanomistaja Espoossa vuodesta 1894 ja Angelniemellä vuosina 1905–1929. Hän kuoli synnyinkaupungissaan Helsingissä.


title: LAPAN-TUBSAT

text: LAPAN-TUBSAT on Indonesian avaruusjärjestön LAPANin Berliinin teknillisen korkeakoulun avustuksella toteuttama mikrosatelliitti, joka laukaistiin avaruuteen 10. tammikuuta 2007 intialaisella PSLV-kantoraketilla. Se on kaukokartoitussatelliitti, mutta toteuttaa myös mm. satelliitin asennonsäädön kokeita.


title: LAPAN-TUBSAT

text: Se perustuu useissa aiemmissa TUBSAT-satelliiteissa koeteltuun rakenteeseen. Sen koko on 45 cm x 45 cm x 27 cm. Sen paino on noin 56 kg. Sen aurinkokennot pystyvät tuottamaan 14 W tehon ja maan varjossa se voi toimia viiden 14 V ja 12 Ah NiH2-pariston avulla. Sen radioliikenne tapahtuu S-kaistalla 1200 bps tiedonsiirtonopeudella. Satelliitin muistikapasiteetti on 524 kB RAM, 524 kB EEPROM ja 16 kB ROM. Satelliitin asentoa säädetään gyroskooppiparilla. Satelliitin asento määritetään tähtisensorin avulla. Tiedelaitteisiin kuuluu neljä CCD-kameraa, joilla voidaan ottaa jopa kuuden metrin resoluutiolla kuvaa maasta.


title: Aku Korvenoja

text: Kaarle August ”Aku” Korvenoja (15. helmikuuta 1891 – 16. marraskuuta 1962) edusti Kansallista Kokoomusta Suomen eduskunnassa vuosina 1933–1935 ja 1939–1944. Hänet valittiin Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä.


title: Aku Korvenoja

text: Korvenoja syntyi Kuusjoella ja kirjoitti ylioppilaaksi 1911. Hänestä tuli filosofian kandidaatti ja agronomi vuonna 1915 sekä filosofian maisteri 1917. Hän oli vuodesta 1917 naimisissa Kulta Inkeri Simolinin kanssa.


title: Aku Korvenoja

text: Korvenoja oli presidentin valitsijamies vuosina 1937, 1940 ja 1943. Hän oli Pellervo-Seuran konsulentti vuosina 1915–1916 ja tämän jälkeen Pellervo-lehden maataloustoimittaja. Vuodesta 1918 lähtien hän työskenteli maanviljelijänä Perttelissä, ensin vuosina 1918–1919 Ihamäen tilalla Perttelin Haalin kylässä ja vuodesta 1920 Perttelin Haalin kartanossa.


title: Aku Korvenoja

text: Korvenoja sai maanviljelysneuvoksen arvonimen 1941 ja kuoli Perttelissä 1962.


title: Ofidiofobia

text: Ofidiofobia on eräs fobian laji ja tarkoittaa käärmeitä kohtaan tunnettua voimakasta kauhua. Se on yksi yleisimmistä fobioista, etenkin laajemman zoofobian (eläinfobiat) alla. Myös käärmeen nahanluonti aiheuttaa pelonomaisia vaikutuksia osassa ihmisiä.


title: Ofidiofobia

text: On tärkeää huomata, että henkilöt, jotka eivät pidä käärmeistä tai pelkäävät niitä niiden myrkyn tai niille luonteenomaisen vaarallisuuden takia, eivät ole ofidiofobisia. Tyypillinen ofidiofoobikko ei pelkää käärmeitä ainoastaan niitä luonnossa tavatessaan vaan pelkää myös ajatella niitä, nähdä unta niistä, nähdä TV:ssä tai kuvissa niitä.


title: Ofidiofobia

text: Sana ofidiofobia tulee kreikan sanoista ofis, joka viittaa käärmeisiin, ja fobia, joka tarkoittaa pelkoa.


title: Mauritz Hallberg

text: Emil Fredrik Mauritz Hallberg (2. elokuuta 1851 – 27. helmikuuta 1924) oli RKP:n kansanedustaja vuonna 1910.


title: Mauritz Hallberg

text: Hallberg syntyi Tukholmassa tupakkatehtailija Karl Fredrik Hallbergin ja Kristina Charlotta Morinin pojaksi. Hän valmistui koneenrakentajaksi ja meni vuonna 1879 naimisiin Anna Emilia Schildtin kanssa.


title: Mauritz Hallberg

text: Hallberg kuului säätyvaltiopäiviin vuosina 1888–1906. Hänet nimettiin valtioneuvokseksi 1908 ja valittiin Suomen eduskuntaan Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Hänestä tuli vuonna 1923 filosofian tohtori h.c. Helsingin yliopistosta.


title: Mauritz Hallberg

text: Hallberg kuoli Helsingissä 72-vuotiaana.


title: Mauritz Hallberg

text: Hallbergin mukaan on nimetty ruotsinkielisistä tieteellisistä teoksista myönnettävä valtioneuvos Mauritz Hallbergin palkinto.


title: Vikersund

text: Vikersund on noin 2 500 asukkaan taajama Modumin kunnassa Norjan eteläosassa. Vikersund sijaitsee Norjan viidenneksi suurimman järven, Tyrifjorden, etelärannalla.


title: Vikersund

text: Vikersund on tunnettu lentomäestään, jossa on järjestetty maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1977, 1990, 2000 ja viimeksi 2012, sekä mäkihypyn maailmancupin osakilpailuja.


title: Hannu Oksanen

text: Hannu "topi" Oksanen, suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi Mypassa kolmella vuosikymmenellä. Oksanen muodosti 1970-luvulla legendaarisen kolmikon Juha Myllymäen ja Vesa Suurosen kanssa. SM-sarjan nousukaudella vuonna 1974 hän oli joukkueen tehokkain maalintekijä 11 maalillaan. Oksanen aloitti uransa hyökkääjänä, mutta siirtyi vuosien kuluessa puolustukseen. Hannu Oksanen kolkutteli maajoukkueen portteja 1960-luvun loppupuolella. Hänen myöhempiin saavutuksiinsa kuuluu ikämiesten SM-kulta vuodelta 1986.


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text: Muuttuja "(variable)" tarkoittaa imperatiivisessa ohjelmoinnissa nimettyä eli symbolista tietovarastoa, josta tietoa voidaan hakea ja johon tietoa voidaan kirjoittaa, mikäli muuttuja ei ole ns. vakio (tällöin on tietenkin harhaanjohtavaa puhua muuttujasta). Muuttujia käytetään yleisesti ohjelmointikielissä tiedon varastointipaikkana.


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text:
Muuttujia käytetään yleisesti matemaattisissa lausekkeissa ja algoritmeissä kuvaamaan symboleja, joiden arvoa ei etukäteen haluta sitoa mihinkään tiettyyn arvoon. Muuttujien käyttö mahdollistaa yleiskäyttöisten proseduurien ja funktioiden luomiseen. Esimerkiksi seuraava funktio palauttaa kahden lukumuuttujan "x" ja "y" yhteenlasketun summan:
Koska muuttujien "x" ja "y" arvoa ei ole etukäteen sidottu, voidaan funktiota kutsua halutuilla arvoilla, esimerkiksi summa(10,29) palauttaisi arvon 39. Muuttujien sisältämät arvot voivat olla muitakin kuin numeroita. Tyypillisesti ohjelmistoissa muuttujilla käsitellään tekstiä, numeroita ja olioita;
minkä hyvänsä kielen tunteman tyypin ja sitä kautta myös lausekkeen paluuarvo voidaan sijoittaa muuttujaan. Laillisten arvojen joukko riippuu
käytettävän kielen tyyppijärjestelmästä.


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text:
Muuttujia käsitellään ohjelmointikielissä operaattoreiden avulla samoin kuin vakioita ja literaalejakin. Esimerkiksi yhteenlaskussa käytetään yleensä "+" -operaattoria kahden muuttujan välissä merkitsemään yhteenlaskua. Operaattori voi sijaita myös muualla suhteessa muuttujaan. Esimerkiksi Lisp-ohjelmointikielessä:
vastaa merkintää "x + y". Tärkeä operaattori on myös sijoitusoperaattori, jolla muuttuja voidaan sijoittaa toiseen muuttujaan, esimerkiksi
ovat esimerkkejä eri kielissä käytetyistä sijoitusoperaattoreista. Loogisten operaattoreiden avulla voidaan vertailla muuttujien arvoja, esimerkiksi
lauseessa:
operaattori ">" vertailee onko x suurempi kuin y jolloin lause tulostaa ruudulle tekstin, jos näin on. Eri ohjelmointikielissä on erilaisia tapoja käsitellä muuttujia operaattoreiden avulla.


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text:
Ohjelmointikielissä symbolinen muuttuja voi viitata lähes minkä tyyppiseen tietoon tahansa. Ohjelmointikielissä voidaan kuitenkin määritellä minkä tyyppiseen tietoon muuttuja viittaa. Muuttujat voivat olla jokoJos muuttujan viittaama tieto on staattisesti tyypitetty, kuten useimmissa käännetyissä ohjelmointikielissä tehdään, se ei saa viitata muun kaltaiseen tietoon. Esimerkiksi muuttuja, joka viittaa kokonaislukuarvoon määritellään C-kielessä seuraavasti:
Tyypillisiä tietotyyppejä, joihin muuttujat ohjelmointikielissä voivat viitata ovat:Erityisen hyödyllisiä muuttujia ovat muistiavaruuden osoitteet, koska ilman niitä ei moderneja tietokoneohjelmia voitaisi rakentaa. Osoittimen tehtävänä ei ole sisältää varsinaista tietoa vaan kertoa mistä muistiavaruuden osoitteesta tavoiteltava tieto on löydettävissä. Muuttujaa, joka sisältää muistiavaruuden osoitteen sanoitaan osoittimeksi (pointer). Osoittimen etuna on, että se tarvitsee itse vähän tilaa (esimerkiksi 32-bittisissä tietokoneissa 32 bittiä), mutta sen osoittama tietomäärä voi olla mielivaltaisen suuri. Osoittimen yhteydessä on yleensä hyödyllistä määritellä myös sen osoittaman tiedon tyyppi. Esimerkiksi C-kielessä määritellään osoitin merkkijonoon seuraavasti:
Tekstin pituus voi olla mitä tahansa, mutta tietoa välitettäessä tarvitsee välittää vain osoittimen arvo. Osoittimiin liittyy myös vakavien ohjelmointivirheiden vaara, koska osoittimen arvon uudelleenasettaminen voi johtaa vakaviin virhetilanteisiin. Tästä syystä useissa uudemmissa ohjelmointikielissä ohjelmoija ei pääse itse asettamaan osoittimien arvoja, vaan kääntäjä / tulkki suorittaa suurempien tietoalkioiden ja olioiden käsittelyn osoittimilla ohjelmoijan "tietämättä".


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text: Jos muuttujan tietoa ei saa muuttaa, voidaan se määritellä ns. vakiomuuttujaksi. Muuttuja voi olla vakiomuuttuja myös, jos se sijaitsee muistialueella, johon ei voida kirjoittaa (ns. ROM-muisti)


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text: Muuttujien varaaminen tietokoneen muistista tapahtuu yleensä jollain seuraavista tavoista:Suurin osa muuttujista luodaan ja talletetaan tietokoneen keskusmuistiin. Tällöin muuttuja säilyy tietokoneen muistissa niin kauan kuin virta katkaistaan tai sen päälle kirjoitetaan uusi arvo. Keskusmuistiin muuttujia tallennetaan pääasiassa kahdella tavalla: pino-, ja kekomuistiin (stack, heap).


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text: Rekistereihin ja pinoon muuttujalle varataan muistia yleensä vain silloin, jos muuttujaa käsitellään vain lyhytaikaisesti ja muuttujan tulosta ei tarvitse säilyttää kuin hetken aikaa. Muuttujat varataan tyypillisesti pinosta, jos niillä on rajattu näkyvyysalue, jonka päätyttyä muuttuja ei ole käytettävissä. Näin tapahtuu tyypillisesti funktion tai lohkon sisäisille muuttujille. Kekomuisti on yleiskäyttöistä muistia, jota voidaan varata tiettyyn käyttöön ja se säilyy kunnes se vapautetaan. Jos ohjelma hukkaa viittauksen tai osoittimen kekomuuttujaan sitä ei voi enää käsitellä mutta se vie tilaa ja johtaa muistivuotoon.


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text:
Tavallisesti muun muassa laskujen välitulokset talletetaan rekistereihin.
Funktiokutsujen parametrit talletetaan yleensä tietokoneen pinoon, koska niitä ei tarvitse säilyttää kuin sen aikaa kun funktiokutsu on voimassa.
Koska pino on käytettävissä useimmissa tietokone- tai mikroprosessoriarkkitehtuureissa, se on kätevä paikka väliaikaisen tiedon tallettamiseen.
Joissain tapauksissa myös funktiokutsujen parametrin välitetään suorittimen rekistereissä.


title: Muuttuja (ohjelmointi)

text: Esimerkiksi Intelin prosessoreiden x86-arkkitehtuurissa yhteenlasku voitaisiin suorittaa rekistereillä seuraavasti:


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: Eteläsuomalainen osakunta (ESO) on yksi Helsingin yliopiston viidestätoista osakunnasta. Vuonna 1905 perustetun osakunnan vuosijuhlapäivä on 10. lokakuuta, Aleksis Kiven syntymäpäivä ja suomalaisen kirjallisuuden päivä. Nimestään poiketen osakunnan alueena on pelkästään Uudenmaan historiallinen maakunta.


title: Eteläsuomalainen osakunta

text:
Osakunnan jäseneksi voi liittyä tutkintoon johtavia opintoja Helsingin yliopistossa suorittava henkilö. Ulkojäseneksi voi liittyä suomalaisen ylioppilastutkinnon tai vastaavan kansainvälisen tutkinnon suorittanut henkilö.
Jäsenistä suurin osa on aina ollut Helsingin yliopistosta, mutta myös muiden pääkaupunkiseudun yliopistojen ja korkeakoulujen opiskelijoita on liittynyt osakuntaan.


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: Osakunnan entisten jäsenten keskuudessa toimii omien sääntöjensä puitteissa Eteläsuomalaisen Osakunnan Seniorit.


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: Muiden osakuntien kanssa ESO tekee yhteistyötä sekä suoraan kahdenkeskisesti että Osakuntien yhteisvaltuuskunnan kautta. Erityisen läheiset suhteet ESO:lla on sisarosakunta Nylands nationiin sekä naapureihin Uudella Ylioppilastalolla, Varsinaissuomalaiseen ja Savolaiseen osakuntaan.


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: Osakunnalla on ystävyyssopimuksia ulkomaisten opiskelijajärjestöjen kanssa. Vuonna 1930 solmittiin ystävyyssopimus tarttolaisten Eesti Üliõpilas Selts Põhjalan ja Eesti Naisüliõpilaste Seltsin kanssa. ESO oli ensimmäisiä suomenkielisiä osakuntia, joka solmi ystävyyssopimuksen Upsalan yliopiston osakunnan kanssa. Ystävyys Stockholms nationin kanssa alkoi virallisesti 30.4.1941. Vuonna 1962 todettiin Nylands nationin ja Upsalan Värmlands nationin ystävyyssopimuksen koskevan myös värmlantilaisten ja ESO:n välisiä suhteita. Virallisia ystävyysjärjestöjä on myös Lundissa (Malmö nation), Kööpenhaminassa (Studeterforeningen af 1820), Oslossa (Det Norske Studentersamfund) ja Mainzissa (AStA der Universität Mainz).


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: Nylands Nation ei suostunut muuttumaan kaksikieliseksi, joten suomenkieliset uusmaalaiset ylioppilaat kirjoittautuivat muihin osakuntiin. Helsingin yliopiston rector magnificuksen aloitteesta sijaiskansleri hyväksyi uuden osakunnan perustamisen, ja Eteläsuomalainen osakunta perustettiin 1. toukokuuta 1905. ESO joutui aloittamaan käytännössä tyhjästä, sillä se ei saanut juurikaan omaisuutta mukaansa erotessaan nykyäänkin olemassa olevasta Nylands Nationista.


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: 1960-luvulla, yliopiston opiskelijamäärän noustessa voimakkaasti, ESOn jäsenmäärä kohosi noin 7 000 jäseneen tehden osakunnasta yliopiston ja samalla Suomen suurimman. 1970-luvulla kuitenkin ylioppilaskunta radikalisoitui poliittisesti, ja osakuntia syytettiin porvarillisiksi samalla kun niiden jäsenmäärät romahtivat. Uudella ylioppilastalolla jo 1910-luvulta alkaen toiminut ESO joutui lähtemään evakkoon talon toisesta kerroksesta Casa Academicalle, mutta Uudelle ylioppilastalolle palattiin jo vuonna 1980. Nykyisin ESOn entisissä tiloissa on ylioppilaskunnan keskustoimisto.


title: Pf

text: Pf tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kolava

text: Kolava on Lahden 18. kaupunginosa, joka sijaitsee Lahti–Kouvola-radan pohjoispuolella ja Kymijärven eteläpuolella. Lahden keskusta on runsas viisi kilometriä länteen. Kolavan naapurikaupunginosia ovat Villähde idässä, Kujala etelässä, Järvenpää (Lahti) lännessä sekä Myllypohja ja Koiskala pohjoisessa Kymijärven pohjoispuolella. Ennen Nastolan liittämistä Lahteen, oli Kolava Lahden itäisin kaupunginosa.


title: Kolava

text: Kolavassa on sijainnut suuri kaatopaikka, minkä vuoksi puhekielessä "Kolavalle vienti" tarkoittaa kaatopaikalle viemistä. Kolavaa ei pitkään aikaan kehitetty asumiskäyttöön, vaikka entisen Nastolan puolella Villähteellä pientaloasuminen kehittyi 1980- ja 1990-luvuilla. Nykyisin Kolavan kaatopaikan toimintaa jatkaa heti radan eteläpuolella Kujalan kaupunginosassa toimiva Kujalan jätekeskus.


title: Kolava

text: Lahden kaupunki nimesi itäosiltaan Kolavaan kuuluvan, Kymijärven rannalla olevan omakotirakentamita korostavan asuinalueen uudella nimellä Karistoksi.


title: Kolava

text: Levon hautausmaa kuuluu Kolavan kaupunginosaan. Radan pohjoispuolella kaupunginosassa on pieneläinten hautausmaa.


title: Pg

text: Pg tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Järvenpää (Lahti)

text: Järvenpää on entinen Hollolan kylä ja nykyinen Lahden kaupunginosa Kymijärven länsi- ja etelärannalla. Järvenpään naapurikaupunginosia ovat Kolava idässä ja etelässä, Kujala lounaassa, Möysä lännessä ja Myllypohja pohjoisessa.


title: Järvenpää (Lahti)

text: Järvenpään ja itäosiltaan Kolavan Kymijärven lounaisrannalle sijoittuvaa osaa on alettu kutsua myöhemmin Karistoksi. Pääosa Kariston alueen palveluista sijouttuu Järvenpään kaupunginosan puolelle. Karistossa sijaitsee muun muassa Kariston palvelukeskus, jossa toimivat Kariston päiväkoti ja Kariston koulu. Lisäksi alueella on yksityinen päiväkoti (Touhula Karisto). Järvenpään kaupunginosan luoteisosassa sijaitsee kauppakeskus Karisma, jonka ytimenä on K-Citymarket Karisto.


title: Järvenpää (Lahti)

text: Lounaassa ja lännessä kaupunginosan raja seuraa rautatietä, jolloin laaja valtatie 4n ja valtatien 12 risteysalue lukeutuu Järvenpään kaupunginosaan. Nelostien kohdalla, harjun päällä Möysästä itään on rajattu radanrakentajien hautausmaa, jonne on haudattu monia Pietarin radan rakentajia (). Yhdyskuntasuunnittelussa oli tarkoituksena hävittää valtatie 4:n ja valtatie 12:n välisen eritasoliittymän rakentamisen yhteydessä radanrakentajien hautausmaa, mutta lopulta hautausmaan käsittävä osa harjua säästettiin. Hautausmaalla on seurakuntien pystyttämä muistomerkki radanrakentajille sekä yksi erillinen hautakivi takaosassa. Hautausmaa on aidattu ratakiskoista tehdyllä aidalla ja sinne johtaa veden valumaurallinen hiekkatie, joka on ajettavuudeltaan heikossa kunnossa keväisin ja syksyisin. Hautausmaan itäpuolelta harjua pitkin kulkee sähkölinja, jonka ympäristössä olevaa metsää on harvennushakattu ja hoidettu.


title: Ph

text: Ph tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ph

text: Ph voi olla myös kreikan kielen fii-kirjaimen transkriptio tai soinnittoman bilabiaalisen aspiroidun klusiilin kansantajuinen ääntämisohje.


title: Vesa Suuronen

text: Vesa Suuronen on suomalainen jalkapalloilija. Hän on alkujaan Kouvolan Susien kasvatti ja tuli tunnetuksi MyPan tukipilarina 1970-luvulla. Suuronen siirtyi MyPaan keväällä 1971 ja tämän jälkeen pelasi MyPassa useita kausia, mukaan lukien seuran ensimmäisen kauden SM-sarjassa 1975. Hän voitti ikämiesten SM-kultaa 1986 sekä 2011


title: Juha Myllymäki

text: Juha Myllymäki oli anjalankoskelainen, Myllykosken Palloa edustanut jalkapalloilija. Numerolla 11 pelannut "Juri" Myllymäki pelasi ensimmäisen ottelunsa MyPan paidassa 1963, jolloin seura oli maakuntasarjassa. Hän toimi yhtenä MyPan SM-sarjaan nousun (1974) pääarkkitehtina yhdessä Vesa Suurosen ja Hannu Oksasen kanssa. Myllymäen myöhempänä saavutuksena on ikämiesten SM-kulta vuodelta 1986.


title: Pj

text: Pj tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Möysä

text: Möysä on Lahden 16. kaupunginosa, joka sijaitsee noin puolestatoista kolmeen kilometriä kaupungin ydinkeskustasta itään. Möysän naapurikaupunginososia ovat etelässä Kerinkallio, lännessä Asemantausta ja Paavola, pohjoisessa Myllypohja ja idässä Järvenpää. Lahden Joutjärvi on kaupunginosan sisällä. Tarkemmin määritellen Möysän eteläraja seuraa Lahti–Kouvola-rataa, länsirajan muodostavat Iso-Paavolankatu, Lounaankatu ja Supankatu, Hirsimetsänkatu, Joukahaisen puistotie, Ilmarisentie, Väinämöisentie. Pohjoisessa raja seuraa Niemen kaupunginosaan vievää teollisuusrataa ja idässä Lahti–Heinola-rataa.


title: Möysä

text: Möysä liitettiin Lahteen 1916 Hollolasta. Möysä tarkoittaa puoliksi maahan kaivettua asumasaunaa. Kertoman mukaan kun Lahti oli vielä pieni kylä, Joutjärven rannassa on ollut osin maahan kaivettuja mökkejä, joissa Lahden markkinoille saapunut väki saattoi yöpyä. Alueen nimitys johtuu tältä ajalta.


title: Möysä

text:
Kaupunginosan palveluja ovat esimerkiksi Lounaan ja Tenava-Tonttilan päiväkodit, Möysän koulu, lastenkoti, Joutjärven kirkko ja melontaseura Vesisamoilijoiden Vellamo melontakeskus (Joutjärven melontakeskus).
Möysän länsiosassa sijaitsee kiertoliittymä, josta liikenne jakautuu Joutjärven länsipuolelta Ahtialaan vievälle Ahtialantielle. Kiertoliittymän vieressä on Möysän ostoskeskus. Ahtialantien eteläpuolella, lähellä Joutjärven rantaa, sijaitsee asunnoiksi muutettu vanha Lahden paloasema sekä Möysän koulu. Koulun vanha puurakenteinen osa purettiin pois koulun peruskorjauksen yhteydessä vuosituhannen vaihteen tienoilla. Puista osaa kutsuttiin nimellä Hollola.


title: Möysä

text: Joutjärven länsirannalla asuntorakennukseksi kunnostetun vanhan paloaseman ja Möysän koulun välissä on Joutjärven melontakeskus. Rakennustoimisto Ruola Oy rakensi Möysään runsaasti 1960-luvulla korkeita kerrostaloja Salpausselän harjun eteläpuolelle sekä matalampia kerrostaloja harjun keskiosiin.


title: Möysä

text: Joutjärven etelärannalla olevaa kaupunginosaa kutsutaan Joutjärveksi (kartalla "Pekanmäki"), missä ranta jatkuu "Kokkokallio"na, jonka pohjoispuolella on "Tonttila" ja itäisimpänä Ala-Tonttila (Ala-Tonttilankadun itäpäässä kartalla "Riskarin alue").


title: Möysä

text: Kokkokallion jälkeen Joutjärven itäisellä rannalla on entinen Jovin tehdas, joka kuuluu nykyään Merivaaralle. Jovin rannassa oli 1960- ja 1970-luvulla uimapaikka, joka kärsi jätevesien aiheuttamasta rehevöitymisestä. Joutjärvi on matala ja siellä on paikoitellen lähes pintaan ulottuvia vesikasveja, vaikka järven ympäristön sadevesikaivot remontoitiin vuosituhannen vaihteessa. Uimarantaa ei itärannalla enää ole. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Huhmarannan puisto ja länsipäässä on yleinen uimaranta.


title: Möysä

text: Karjalankadun varrella sijainnut Möysän Seurahuoneena tunnettu Teho-Baari, jonka sisustus ja tyyli edelleen 2000-luvulla vastasivat 1960- ja 1970-luvun vaihteen tasoa, on lopetettu ja tiloissa jatkoi Kymintieltä muuttanut Kymi-Pub. Nykyään tilassa toimii Bar Monaco.


title: Möysä

text: Entisen Möysän Esson tiloissa toimi Möysän baari ja Möysän rockklubi. Nykyään tiloissa on kiinteistönvälitys Remax.


title: Möysä

text: Möysän postikonttori lakkauttiin Möysän ostoskeskuksesta 6. kesäkuuta 2008, palvelut siirtyivät Kauppakadun postikonttoriin.


title: Pk

text: Pk tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Andrea Yates

text: Andrea Pia Yates (s. Andrea Pia Kennedy 2. heinäkuuta 1964 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen kotirouva, joka murhasi kaikki viisi lastaan hukuttamalla heidät kylpyammeeseen 20. kesäkuuta 2001. Hänet tuomittiin elinkautiseen vuonna 2002, mutta tuomio kumottiin myöhemmin. Texasilainen valamiehistö totesi hänet syyttömäksi vedoten hänen mielentilaansa 26. heinäkuuta 2006. Tuomion jälkeen Yates määrättiin hoitoon Pohjois-Texasin osavaltion sairaalan tarkasti vartioituun yksikköön Vernon Campus.


title: Andrea Yates

text: Yatesia oli hoidettu synnytysmasennuksen ja psykoosin vuoksi vuodesta 1999. Hänen ensimmäinen psykiatrinsa Eileen Starbranch sanoi lausunnossaan pyytäneensä paria lopettamaan lasten teon, sillä hän uskoi sen aiheuttavan psykoottista masennusta tulevaisuudessa. Kun Yatesin ongelmat palasivat kolme kuukautta viidennen lapsen syntymän jälkeen, hän hakeutui hoitoon tohtori Mohammed Saeedin luo. Ensimmäisen oikeudenkäynnin jälkeen Yatesin perhe halusi Saeedin syytteeseen heitteillejätöstä, sillä hän oli heidän mukaansa lääkinnyt tätä väärin ja siten aiheuttanut murhat. Vaikka Rusty Yates oli suunnitellut haastavansa Saeedin oikeuteen hoitovirheestä, hän antoi kuitenkin syytteen vanhentua. Todistusaineiston perusteella Rusty Yates ei noudattanut Saeedin antamia ohjeita, joiden mukaan Yatesia ei tulisi jättää vahtimatta, kuten hän oli tappaessaan lapsensa. Kertomatta lääkärille aikeistaan hän ilmoitti murhaa edeltäneenä viikonloppuna perheelleen jättävänsä Yatesin yksin kotiin tunniksi aamulla ja illalla, jotta tämä ei tulisi täysin riippuvaiseksi vanhemmistaan.


title: Andrea Yates

text: Yates hukutti kaikki viisi lastaan: Noah, 7; John, 5; Paul, 3; Luke, 2; ja Mary, 6 kuukautta kotinsa kylpyammeeseen 20. kesäkuuta, 2001. Hän soitti hätänumeroon saman tien ja hänet pidätettiin pian sen jälkeen.


title: Andrea Yates

text: Yates myönsi hukuttaneensa lapsensa, ja hänen puolustusasianajajansa vetosi synnytysmasennukseen. Vaikka puolustuksen todistajanlausunto osoitti Yatesin olevan selvästi psykoottinen, Texasin laki edellytti selkeää todistusta siitä, ettei hän pystynyt erottamaan oikeaa ja väärää tapahtumahetkellä, jotta mielentilaan olisi voitu vedota. Maaliskuussa 2002 valamiehistö hylkäsi mielentilaan vetoamisen ja totesi Yatesin syylliseksi. Syyttäjä vaati kuolemantuomiota, mutta valamiehistö hylkäsi ehdotuksen. Yates tuomittiin elinkautiseen mahdollisuudella ehdonalaisuuteen 40 vuoden päästä.


title: Andrea Yates

text: Yates kertoi vankilan psykiatrille hänen tekonsa johtuneen seitsemästä kuolemansynnistä. Hänen mielestään hänen lapsensa eivät olleet oikeudenmukaisia, sillä hän oli paha. Hän uskoi lastensa joutuvan helvettiin hänen kasvatustapojensa vuoksi.


title: Andrea Yates

text: Yates teki uuden anomuksen mielentilaansa vedoten 9. tammikuuta 2006 ja 1. helmikuuta 2006 hänet päästettiin vankilasta takuita vastaan sillä ehdolla, että hänet otettaisiin hoitoon psykiatriseen sairaalaan. 26. heinäkuuta, 2006 Yates todettiin syyttömäksi hänen mielentilaansa vedoten, ja hän on sittemmin ollut Pohjois-Texasin osavaltion sairaalassa.


title: Pl

text: Pl tarkoittaa seuraavia:


title: Pl

text: Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Pm

text: Pm tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pn

text: Pn tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hennala

text: Hennala on Lahden kaupunginosa seututie 140:n varrella. Kaupunginosan nimi tulee aikaisemman kantatilan nimestä, joka jakaantui Ali-Hennalaksi ja Yli-Hennalaksi. Eteläisempi Ali-Hennala tunnettiin myös Metsä-Hennalana ja pohjoisempi Yli-Hennala Kylä-Hennalana, joka siirtyi maanjaoissa Joutjärven alueelle. Hennalassa sijaitsi vuoden 2014 loppuun saakka Lahden varuskunta.


title: Hennala

text: Hennalassa on entisen varuskunta-alueen lisäksi myös Stora Enson pakkaustehdas ja myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen kristuksen kirkon kokoontumistilat. Kirkkoa vastapäätä on huoltamo, jolla on ongelmajätepiste. Seututie 140:n itäpuolella alkaa Laune.


title: Hennala

text: Vuosina 1918-19 Hennalan varuskunnan alueella toimi Hennalan vankileiri, jossa oli vangittuna yli 10 000 sisällissodan punaista. Heistä noin 1 200 kuoli teloitusten uhrina, nälkään tai kulkutauteihin.


title: Hennala

text: Hennalan kautta kulkee Lahden bussilinja 2 Metsä-Pietilästä Viuhaan.


title: Hennala

text: Hennalassa 31. joulukuuta 2014 lakkautettavan Lahden varuskunnan alueella toimii 75 päivähoitopaikan Hennalan päiväkoti, jonne pääsee linja-autovuoroilla 2 ja 12.


title: Sopenkorpi

text: Sopenkorpi on Lahden kaupunginosa valtatien 12 eteläpuolella. Vielä 1940-luvulla alue oli metsää. Kaupunki osti sen teollisuuden kehittämistä varten ja samalla teollisuustyöväen asuinalueeksi. Sopenkorpi päättyy Vesijärveltä ja Lahden urheilukeskuksen vieritse tulevaan rautatielinjaan, jonka kiskot alkupäästään Vesijärven rannalta on purettu, koska Niemessä oleva teollisuus lopetti 1980-luvulla jolloin rautatiekuljetuksien tarve päättyi.


title: Sopenkorpi

text: Sopenkorvessa teollinen toiminta on vähentynyt ja siitä on tullut autokorjaamoiden ja käytettyjen autojen ja varaosien kaupan sekä pienimuotoisen teollisuuden kaupunginosa. Valtatien 12 pohjoispuolella on Sopenkorven hiekkainen urheilukenttä jonka pohjoispuolella sijaitsevat Lahden kolme hyppyrimäkeä sekä suurimmassa hyppyrimäessä oleva näkötorni. Sopenkorven vanhat teollisuusrakennukset toimivat myös lukuisten Lahtelaisten yhtyeiden harjoitustiloina, täällä treenaavat mm. Tehosekoitin, Profane Omen ja Rockin' Horse.


title: Sopenkorpi

text: Sopenkorven itäpuolella on Mytäjäinen valtatien 12 eteläpuolella ja sen pohjoispuolella Salpausselkä ja Radiomäki.


title: Pp

text: Pp tarkoittaa seuraavia asioita:Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Pq

text: Pq tai PQ voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Juhamatti Aaltonen

text: Juhamatti Tapio Aaltonen (s. 4. kesäkuuta 1985 Ii) on suomalainen jääkiekkoilija ja lajin Suomen- ja maailmanmestari. Hän edustaa ruotsalaista Skellefteå AIK:ta. Aaltosen vahvuuksina pidetään hyvää pelisilmää, laukausta, kiekonkäsittelytaitoa, luovuutta sekä sulavaa luistelua.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltonen aloitti jääkiekon Haukiputaan Ahmoissa, josta hän siirtyi jo nuorena Oulun Kärppiin. St. Louis Blues varasi Aaltosen NHL:n . Aaltonen kuului Kärppien liigarinkiin kaudesta 2002–03, mutta hän pelasi varsinaisen tulokaskautensa vasta kaudella 2005–06. Ennen kyseistä kautta Aaltonen oli pelannut SM-liigassa 14 runkosarjaottelua ilman yhtään tehopistettä. Kaudella 2005–06 50 runkosarjan ottelussa tehopisteet 13+12=25 merkkauttanut Aaltonen oli tulokkaiden toiseksi paras pistemies, ja Kärpät juhli kaudella pronssimitalia kaataen Helsingin IFK:n pronssiottelussa lukemin 6–2.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Kolme viimeistä Kärpissä vietettyä kautta olivat Aaltoselle hyvin menestyksekkäät: kaudella 2006–07 Aaltonen juhli Kärppien riveissä ensimmäistä SM-kultaansa ja runkosarjassa hän tehtaili siihenastisen uransa piste-ennätyksen, kun keräsi 53 runkosarjaottelussa tehopisteet 11+21=32. Kaudella 2007–08 Aaltonen pelasi Kärpissä 44 ottelua runkosarjassa keräten tehopisteet 7+19=26, kun taas pudotuspelien 15 ottelussa hän keräsi viisi tehopistettä Kärppien voittaessa jälleen SM-kultaa.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Viimeinen Kärppien kanssa vietetty kausi 2008–09 oli sekin menestyksekäs, sillä Aaltonen keräsi 53 runkosarjaottelussa yhteensä 32 tehopistettä, ja oli Kärppien johtavia pelaajia sen selvittäessä tiensä jälleen finaaleihin, joissa se joutui kuitenkin taipumaan pettymyksellisesti JYPille.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Kärpissä pelatessaan Aaltonen omisti myös Kiekkokamari-nimisen baarin Oulussa.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Kaudeksi 2009–10 Aaltonen siirtyi Lahden Pelicansin miehistöön, ja 17. maaliskuuta 2010 seura julkisti tehneensä Aaltosen kanssa viisivuotisen sopimuksen, joka salli hänen kuitenkin siirtyä ensimmäisen sopimuskauden jälkeen toiseen seuraan. Sopimus oli Pelicansille sen seurahistorian pisin ja suurin. Pelicansissa Aaltonen sai runsaasti peliaikaa, ja pelasi kaikissa joukkueensa 58 ottelussa tehopistein 28+21=49. Lisäksi hän rikkoi kaudella oman yhden kauden jäähyennätyksensä kärsimällä 56 rangaistusminuuttia. Pelicans ei kuitenkaan selviytynyt pudotuspeleihin, ja oli runkosarjan kolmanneksi huonoin joukkue 73 pisteellään.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltonen sijoittui toiseksi Jori Lehterän jälkeen pelaajien tekemässä valinnassa SM-liigan runkosarjan parhaaksi pelaajaksi keväällä 2010.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Kaudella 2010–11 Pelicans vuokrasi Aaltosen Venäjän KHL-liigassa pelaavalle Metallurg Magnitogorskille, jossa pelasivat jo ennestään suomalaisista puolustaja Janne Niskala, hyökkääjä Petri Kontiola sekä Kärpissä vietetyiltä vuosilta tuttu pelikaveri, puolustaja Lasse Kukkonen. Magnitogorskissa Aaltonen pääsi pelaamaan 47 ottelua, joissa hän keräsi tehopisteet 19+17=36. Toisella kaudellaan KHL:ssä hän teki 22 maalia ja antoi 9 maalisyöttöä 54 ottelussa. Kauden jälkeen Magnitogorsk ja Aaltonen purkivat sopimuksensa, ja myöhemmin kesän aikana Aaltonen siirtyi Traktor Tšeljabinskiin. Josta sai kuitenkin potkut, kun ei pystynyt lentämään joukkueen harjoitusleirille silmävamman takia.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltonen sai vuoden 2012 elokuun alussa vakavan vamman silmäänsä, jonka vuoksi Aaltonen sai potkut KHL-seurastaan jo ennen kuin ehti pelata otteluakaan joukkueessa. Pahimmassa tapauksessa Aaltosen ura olisi voinut jopa päättyä. Näin ei kuitenkaan käynyt, vaan Aaltonen solmi lokakuussa sopimuksen Ruotsin pääsarjassa pelanneen Rögle BK:n kanssa. Röglessä pelasi jo ennestään Lasse Kukkonen, jonka kanssa Aaltonen on pelannut sekä Kärpissä että Suomen maajoukkueessa. Aaltonen teki Elitserien-debyyttinsä 18. lokakuuta 2012 vierasottelussa Skellefteå AIK:ta vastaan. Aaltosen debyytti ei kuitenkaan mennyt ollenkaan toivotunlaisesti. Aaltonen sai peliluvan vain tunteja ennen ottelua, joka päättyi Röglen 6–0-tappioon. Aaltonen pelasi ensimmäisessä Elitserien-ottelussaan Röglen ykkösketjussa reilut 19 minuuttia ja oli jäällä Skellefteån 1–0- ja 6–0-maalien aikana.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Ruotsin kauden jälkeen Aaltosen arvioitiin siirtyvän kaudeksi 2013–2014 NHL:ään. Joukkueeksi spekuloitiin muun muassa Dallas Starsia. Aaltonen teki kuitenkin sopimuksen kasvattajaseuransa Oulun Kärppien kanssa kaudesta .


title: Juhamatti Aaltonen

text: Marraskuussa 2013 syntyi kohua, että Aaltonen olisi lähdössä Kärpistä. Aaltosella oli sopimuksessaan pykälä, joka mahdollisti hänen siirtymisensä ulkomaille viimeistään 15. marraskuuta mennessä. Marraskuun alussa Aaltonen totesi ruotsalaislehti Expressenin haastattelussa, että siirto Ruotsiin on mahdollinen. Lehden tietojen mukaan Aaltosesta olivat eniten kiinnostuneet SHL-seurat Örebro HK sekä Linköpings HC. Aaltosen pelaaja-agentin mukaan kiinnostusta oli myös Sveitsissä ja Venäjällä. Huhumylly laantui vasta, kun Kärpät ilmoitti Aaltosen pysyvän seurassa.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Keväällä 2014 Aaltonen voitti uransa kolmannen Suomen mestaruudensa Kärppien kokoonpanossa. Aaltonen teki finaalisarjan seitsemännen ottelun ratkaisseen jatkoerämaalin 68. peliminuutilla. Kyseessä oli ensimmäinen kerta SM-sarjan historiassa, kun mestaruus ratkaistiin vasta seitsemännessä loppuottelussa.


title: Juhamatti Aaltonen

text: 1. elokuuta 2014 uutisoitiin Aaltosen tehneen kaksivuotisen sopimuksen KHL:ään siirtyneen Helsingin Jokereiden kanssa. Kaudella 2014–2015 Aaltonen pelasi Jokereissa 48 ottelua, joissa syntyi 10+24=34 tehopistettä. Jouluun saakka Aaltonen pelasi samassa kentällisessä Niklas Hagmanin ja Niko Kapasen kanssa. Mutta yhteispelin takkuilun vuoksi Aaltonen siirrettiin pelaamaan Jokereiden pelillisesti kolmanteen kenttään, jossa pelasivat Jere Sallinen ja Petteri Wirtanen. Pudotuspeleissä Aaltonen teki 10 pelissä 4 maalia ja antoi 2 maaliin johtanutta syöttöä. Aaltonen jatkoi Jokereissa myös kaudella 2015–2016.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Kaudella 2015–2016 Juhamatti Aaltonen pelasi 60 ottelusta 45. Pelaamissaan otteluissa Aaltonen teki 15 maalia sekä antoi 13 maalisyöttöä tehden kaikkiaan 28 pistettä.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltonen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liiga-joukkue Helsingin IFK:hon kesäkuussa 2016. "Urheilusanomien" mukaan HIFK teki hänestä ensimmäisen kauden aikana eniten palkkaa ansaitsevan pelaajan koko SM-liigassa (350 000 euroa).


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltonen pelasi kauden 2016–2017 aikana HIFK:ssa 52 runkosarjaottelua. Niissä hän teki 39 tehopistettä. Pudotuspelien 13 ottelussa hän teki viisi pistettä. Maalintekijänä tunnettu Aaltonen pelasi kauden lopussa peräti 21 ottelua ilman maalia. Pudotuspeleissä HIFK:n valmentaja Antti Törmänen jätti hänet välillä jopa kokoonpanon ulkopuolelle.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltosen HIFK-jakso jäi kauden mittaiseksi, kun hän teki kaudeksi 2017–2018 sopimuksen SHL-seura Rögle BK:n kanssa. Kausi ei kuitenkaan onnistunut toivotulla tavalla, ja Aaltonen siirtyi pelaamaan SC Bernin riveihin. Hän ei ehtinyt pelaamaan montaa ottelua, koska siirtyi Sveitsin runkosarjapelien loppujaksolla: mutta pääsi siltikin tehopisteille. Aaltonen onnistui myös pudotuskamppailuissa teholukemiin. Kiekkokauden päätyttyä, Aaltosen tiedotettiin siirtyneen pelaamaan takaisin SHL:aan, mutta Skellefteå AIK:n riveihin.


title: Juhamatti Aaltonen

text: A-maajoukkueessa Aaltonen debytoi Euro Hockey Tourin Ruotsissa pelatun LG Hockey Gamesin turnauksessa. Suomi nousi lopulta EHT-turnauksen kokonaisvoittoon, ja Aaltonen voitti myös Ruotsin turnauksessa Suomen joukkueen sisäisen pistepörssin tehopisteillä 3+2=5. Hyvien peliesitystensä ansiosta hänet palkittiin turnauksen parhaana hyökkääjänä, ja maajoukkueen päävalmentaja Jukka Jalonen valitsi Aaltosen myös lopulliseen MM-kisajoukkueeseen Saksassa pelattuihin MM-kisoihin 2010. Aaltonen pelasi ensimmäisissä MM-kilpailuissaan 7 ottelua, joissa hän keräsi tehopisteet 1+2=3. Suomen menestys kisoissa jäi kuitenkin vaisuksi, kun Tšekki pudotti Suomen puolivälierissä rangaistuslaukauskilpailun jälkeen. Suomi sijoittui kisoissa kuudenneksi.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Jukka Jalonen valitsi Aaltosen jälleen vuoden 2011 MM-kisoihin, joissa hän pelasi ykkösketjussa Mikko Koivun ja Tuomo Ruudun kanssa. Avausottelussa Tanskaa vastaan Aaltonen viimeisteli tehopisteet 1+1=2, ja iski Suomelle voittomaalin Koivun ja Sami Lepistön syötöstä, ja toimi syöttäjänä Tuomo Ruudun viimeistellessä loppulukemat 5–1 Suomelle. Aaltosta peluutettiin turnauksen alkusarjan otteluiden jälkeen myös joukkueen toisessa hyökkäysketjussa. MM-turnauksessa Aaltosen tehopisteet olivat 1+2=3, ja Ruotsia vastaan pelatussa loppuottelussa Aaltonen sai syöttöpisteen Niko Kapasen tekemään 3–1-johtomaaliin. Suomi voitti ottelun lopulta tylysti lukemin 6–1, ja Aaltonen pääsi juhlimaan uransa ensimmäistä maailmanmestaruutta. Aaltosen kotipaikkakunta Ii lahjoitti MM-sankarilleen 3 000 neliön tonttialueen Iijoen suulta 13. kesäkuuta 2011.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltonen pelasi vuonna 2013 maailmanmestaruuskisoissa. Hän oli tuolloin Leijonien ykköskentällisessä ja onnistui hyvin Petri Kontiolan ja Janne Pesosen kanssa. Hän oli yhdessä Suomen ykköskentällisen kanssa Suomen kantavia voimia. Aaltonen kuului Suomen joukkueeseen myös Sotšin olympialaisissa 2014.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltonen pelasi myös vuoden 2015 MM-kilpailuissa ja teki 8 pelissä tehot 1+3. Hän pelasi Suomen niin sanotussa "neloskentässä" Joonas Kemppaisen ja Janne Pesosen kanssa. Kenttä oli Suomen toiseksi tehokkain. Aaltonen pelasi lisäksi Suomen toisessa ylivoimakentällisessä, jossa pelasivat myös Petri Kontiola, Tuomo Ruutu, Joonas Kemppainen ja Esa Lindell.


title: Juhamatti Aaltonen

text: Aaltonen nimettiin heinäkuussa 2011 yhdessä Lasse Kukkosen ja Pekka Rinteen kanssa Mestis-joukkue Kiekko-Laserin pääomistajaksi.


title: Download

text: Download on Skinny Puppyssa vaikuttaneiden cEvin Keyn ja Dwayne Goettelin vuonna 1994 perustama yhtye, jonka tyylilajia on kutsuttu post-industrialiksi.


title: Pv

text: Pv tarkoittaa seuraavia:


title: Onkamo (Salla)

text: Onkamo on 80 asukkaan kylä Sallan kunnan itärajalla, 9 kilometriä pitkän Onkamojärven rannalla. Osa järvestä on Venäjän puolella. Kylä on hyvän sijaintinsa vuoksi satoja vuosia vanha asuinpaikka. Paikallisella luvalla saa järvestä onkia siikaa, ahventa ja haukea. Kylässä toimii aktiivinen Metsästys- ja kalastusseura.


title: Pw

text: Pw tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Länsi-Hollola

text: Länsi-Hollola muodostuu Hollolan Vesijärven rannan länsipuolisista alueista. Siihen kuuluvat Hatsinan, Järventakan, Kastarin, Pinnolan, Sairakkalan, Tenhelän, Toivolan ja Vihatun kylät, jotka ovat yhteistyössä edistääkseen kylien esille tuomista myönteisesti uusille asukkaille.


title: Länsi-Hollola

text: Sairakkala on valtatie 12:n varrella oleva kylä, josta ovat yhteydet etelään Hausjärvelle. Kylässä on ollut 1800-luvulla rakennettu kauppa, joka on purettu. Paikalla on SEO-jakelumittari josta saa myös polttoöljyä. Sairakkalassa on myös tiehallinnon pysähdyspaikka ja opastetaulu.


title: Länsi-Hollola

text: 1960-luvulla kun uskottiin Lahden laajenevan 300 000 asukkaan kaupungiksi, esitettiin, että Hollola olisi viidennen kerran luovuttanut alueitaan Lahden kaupungille ja perustanut kuntakeskuksen kauas nykyisen kuntakeskuksen länsipuolelle Sairakkalaan.


title: Länsi-Hollola

text: Kastari sijaitsee Sairakkalasta länteen Hämeenkoskelle päin. Se on maaseutua, josta lakkautettiin peruskoulun ensimmäisten luokkien koulu. Kastari on maaseutua, jossa on suuri uudehko 850 eläimen emakkosikala, Kastarin Porsas Oy. Alue Kastari-Hatsina-Kutajoki on nimetty valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi


title: Länsi-Hollola

text: Vihattu on valtatie 12:n pohjoispuolella kulkevan valtatiensuuntaisen tien varrella oleva kylä.


title: Länsi-Hollola

text: Järventaka on Sairakkalan ja Hollolan kirkonkylän pohjoispuolella sijaitseva kylä, joka on Sairakkalan järven rannalla.


title: Länsi-Hollola

text: Toivolasta on valittu Akseli Bucht, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1738-1739, Säkäri


title: Kastari

text: Kastari tarkoittaa seuraavia:


title: Sairakkala

text: Sairakkala on valtatie 12:n varrella Hollolassa oleva kylä, josta on yhteydet etelään Hausjärvelle. Kylässä on ollut 1800-luvulla rakennettu kauppa, joka on purettu. Paikalla on SEO-jakelumittari. Sairakkalassa on myös Tiehallinnon pysähdyspaikka ja opastetaulu.


title: Sairakkala

text: Hollolassa käytiin linjakeskustelua 1960-luvulla Salpakankaan perustamiseksi Okeroisiin. Lahdessa vallinneiden käsitysten mukaan Hollola oli ainoastaan Lahden alueen kasvusta hyötyvä alue, ja että Lahden seudun kasvu 300 000 asukkaan keskukseksi 1960-luvun maalta kaupunkeihin suuntautuneen muuttoliikkeen ansiosta edellyttäisi sitä, että Hollola luovuttaisi maa-aluettaan viidennen kerran Lahdelle siten, että Hollolan kunnan ja Lahden kaupungin raja kulkisi Kukonkoivussa ja että Hollola perustaisi kasvukeskuksensa Sairakkalaan lähemmäksi Hämeenkoskea.


title: Sairakkala

text: Sairakkalasta on valittu yksi valtiopäivämies, Barthold Antonius, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1765-1766, Sairakkala ja 1778-1779


title: Toivola

text: Toivola voi tarkoittaa seuraavia:


title: Px

text: Px tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Py

text: Py tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pz

text: Pz tarkoittaa seuraavia:


title: Ron Welty

text: Ron Welty (s. 1. tammikuuta 1971) tunnetaan parhaiten The Offspringin entisenä rumpalina. Nykyisin hän soittaa rumpuja omassa projektissaan, Steady Groundissa. Ron liittyi The Offspringin jäseneksi 16-vuotiaana, kun bändin entinen rumpali James Lilja lähti bändistä keskittyäkseen opiskeluun. Welty jätti The Offspringin vuonna 2003, jonka jälkeen hänen tilalleen asettui Atom Willard.


title: Okeroinen

text: Okeroinen on Hollolan kylä, josta osa on luovutettu Lahden kaupungille alueliitosten yhteydessä. Yli-Okeroisesta on tullut 1960-luvulla Hollolan kuntakeskus, Salpakangas, ja Ala-Okeroinen on edelleen pääasiassa maaseutua, joka kuuluu Okeroisten kulttuurimaisemaan, joka on luokiteltu yhdeksi Päijät-Hämeen kulttuurihistoriallisista kohteista Lahden seudulla.


title: Okeroinen

text: Okeroisissa sijaitsee Okeroisten mylly, ja Hollolan kunta suunnittelee Okeroisten länsipuolelle Nostavaan Nostavan logistiikkakeskusta.


title: Okeroinen

text: Hollolan kunta luovutti Lahden kaupungille 1956 osan Okeroisia, josta tuli Riihelä.


title: Kuopion kansalaisopisto

text: Kuopion kansalaisopisto on yksi Suomen vanhimmista kansalaisopistoista (ensimmäinen kansalaisopisto -nimellä toiminut). Työväenopistoista, millä nimellä Kuopion kansalaisopistokin aloitti, ensimmäinen perustettiin Tampereelle jo vuonna 1899. Vuonna 1916 perustettu Kuopion kansalaisopisto on vuosittaisella 11 000 opiskelijallaan (noin 12 prosenttia kaupunkilaisista) myös yksi Suomen suurimmista kansalaisopistoista.


title: Kuopion kansalaisopisto

text: Kansalaisopiston opiskelijat ovat järjestäytyneet Kuopion kansalaisopiston Opiskelijat ry:ksi (perustettu 1916 nimellä Toverikunta). Yhdistyksellä oli jäseniä vuonna 2003 yli 2000 (ei jäsenmaksua), nykyisin jäsenmaksu on 8 euroa ja nykyisestä jäsenmäärästä ei ole tietoa. Toverikuntana toimiessaan yhdistys julkaisi omaa Yritys -lehteään vuosina 1917-1953.


title: Kuopion kansalaisopisto

text: Kansalaisopiston kurssivalikoima- sekä opiskelijoiden ikähaitari on erittäin laaja. Viime vuosina oppilaitoksessa on ollut erityisen laaja kielten opetustarjonta.


title: Ritva Auvinen

text: Ritva Alina Auvinen-Kolehmainen (s. 18. lokakuuta 1932 Sortavala) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano.


title: Ritva Auvinen

text: Auvisen puoliso oli kenraalimajuri Pentti Kolehmainen. Auvinen oli nuorin yhdeksänlapsisessa perheessä, jonka äiti oli musikaalinen. Hän oli alkujaan kouluttautunut voimistelunopettajaksi ja aloitti laulunopinnot yli 30-vuotiaana Mirjam Helinin oppilaana. Ensikonserttinsa hän piti 1965. Hänen uraansa kuuluu yli 50 oopperaroolia, ja hän on konsertoinut myös ulkomailla. Lisäksi hän on toiminut laulunopettajana Sibelius-Akatemiassa ja Stadiassa. Konserteissa hänen pianistinaan on toiminut Gustav Djupsjöbacka, toinen pitkäaikainen yhteistyökumppani on Collin Hanssen.


title: Ritva Auvinen

text: Auvinen sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1979.


title: Konsulinkyyti

text: Konsulinkyyti on kaupunkitarina, jonka mukaan passinsa ja rahansa ulkomailla kadottanut suomalainen saa Suomen suurlähetystöstä tai konsulaatista ilmaisen kuljetuksen Suomeen. Todellisuudessa suurlähetystö voi auttaa yhteyden saamisessa omaisiin ja pankkiin rahan saamiseksi kotimatkaa varten. Mikäli se ei onnistu, kyyti kotimaahan voidaan järjestää, mutta sen kulut peritään asianomaiselta korkoineen.


title: Dilbèr

text: Dilbèr (s. 2. lokakuuta 1958 Kašgar, Kiina) on sopraanolaulaja. Hän on kotoisin Luoteis-Kiinan Sinkiangin uiguurialueelta. Hän asuu Ruotsissa, mutta hänellä on Suomen passi.


title: Dilbèr

text: Dilbér on opiskellut Pekingin musiikkiakatemiassa ja valmistunut musiikin maisteriksi. Hän sijoittui toiseksi Mirjam Helin -laulukilpailussa 1984. Hän debytoi Suomen Kansallisoopperassa 1987. Roolina oli Giuseppe Verdin Rigoletton Gilda. Vuonna 1990 hän sai oopperaan vakituisen kiinnityksen.


title: Dilbèr

text: Dilbér opettaa Kiinan Sinkiangin Taidekorkeakoulussa ja Sinkiangin yliopistossa. Yliopistoon perustettiin vuonna 2000 hänen aloittaessan siellä opetuksen, Dilbérin vokaalimusiikin tutkimuskeskus. Kiinan musiikkiakatemian professuurin hän sai 2008.


title: Aulikki Eerola

text: Aulikki Saara Lilja Eerola o.s. Antola (s. 1. heinäkuuta 1948 Tuusula) on suomalainen ooppera- ja liedlaulaja, äänialaltaan sopraano.


title: Aulikki Eerola

text: Eerola opiskeli Sibelius-Akatemiassa 1967–1974 suorittaen kanttori-urkurin, laulunopettajan ja ylemmän kanttori-urkurin tutkinnon sekä lauludiplomin. Hänen laulunopettajinaan olivat Taru Linnala ja professori Liisa Linko-Malmio. Wienin Musiikkiakatemiaan ja Wienin Konservatorioon Aulikki Eerola siirtyi lukuvuosiksi 1975-1977 Itävallan valtion stipendiaattina; hänen opettajinaan toimivat tuolloin kamarilaulajatar Hilde Zadek ja prof. Erik Werba.


title: Aulikki Eerola

text: Hän voitti Lappeenrannan laulukilpailuissa naisten sarjan II palkinnon vuosina 1972 ja 1975; Zwickaussa 1974 pidetyssä Robert Schumann-kilpailussa hänet palkittiin niin ikään, kuten myös Hugo Wolf-kilpailussa Salzburgissa 1976. Ensikonsertin Helsingissä Aulikki Eerola piti 1975, jonka jälkeen hän on konsertoinut lied-laulajana useissa Euroopan maissa, Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Venäjällä. Oratorio- ja orkesterisolistina Eerola on esiintynyt Suomen kaikkien ammattiorkesteriden solistina. Hän on levyttänyt oratorioita, messuja sekä lied-ohjelmistoa sekä kantaesittänyt suomalaissäveltäjien teoksia. Diskografia sisältää kolmisenkymmentä äänitettä (Finlandia, Fuga, APJH)


title: Aulikki Eerola

text: Radionauhoituksia ja -konsertteja Aulikki Eerola on tehnyt 1972 alkaen Yleisradion ohella myös BBC:lle sekä mm. Itävallan, Ranskan, Saksan, Tanskan, Puolan ja Ruotsin radioihin.


title: Aulikki Eerola

text: Oopperadebyyttinsä Aulikki Eerola teki Savonlinnan Oopperajuhlilla 1977 Mozartin Taikahuilun Paminan roolissa. Hän oli kiinnitettynä Savonlinnan Oopperajuhlille 1977-1985; ja hän on vieraillut myös Suomen Kansallisoopperassa.


title: Aulikki Eerola

text: Sibelius-Akatemiassa Aulikki Eerola on toiminut laulunopettajana (1982) ja laulutaiteen lehtorina 1983 lähtien. Niin ikään hän on työskennellyt vastuu- ja asiantuntijatehtävissä sekä pedagogina laulun mestarikursseilla Suomen lisäksi myös ulkomailla (Bremen/Hochschule für Künste).


title: Aulikki Eerola

text:
Musiikin lisensiaatin tutkinnon Aulikki Eerola suoritti Sibelius-Akatemiassa 2006, aiheenaan "Soiva L. Onerva".
Tohtorintutkinto valmistui 2008. Tutkinnon taiteellisiin opin- ja taidonnäytteisiin sisältyivät seuraavat viisi konserttia:
7.5.2005 "Runoilijarakkautta"; Lauluja L. Onervan ja Eino Leinon runoihin.
7.9.2006 "Onerva, Pariisi ja kuvat".
4.9.2007 "Vaiennettu Runoilija".
28.11.2007 "Uskonnollinen ja Aatteellinen Onerva".
5.-7.11.2008 "Ruhtinas unelmain mailla" - Onerva-lauluja orkesterin ja pianon säestyksellä.
Aulikki Eerolan puoliso vuodesta 1971 on pianisti, urkuri ja kuoronjohtaja Pertti Olavi Eerola (s. 31. tammikuuta 1950 Orivesi). Pertti Eerola opiskeli urkujensoittoa Tauno Äikään ja pianonsoittoa Tapani Valstan johdolla Sibelius-Akatemiassa 1970-luvun alussa sekä täydensi opintojaan Itävallassa. Hän on toiminut Helsingin Töölön seurakunnan kanttori-urkurina vuosina 1974-1982 ja Johanneksenkirkon kanttori-urkurina vuodesta 1982. Lisäksi hän on työskennellyt perustamansa Johanneksen kamarikuoron ja -orkesterin johtajana.


title: Aulikki Eerola

text:
Fimic - Suomalaisen musiikin tiedotuskeskus;
Klassinen.fi;


title: Tollo

text: Tollo voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: This Is My Life

text: This Is My Life voi tarkoittaa:


title: Ismo Eskelinen

text: Ismo Eskelinen (s. 2. elokuuta 1971, Kuopio) on suomalainen kitaristi. Hän on tunnettu klassisen musiikin piireissä ja on taitava klassisen kitaran soittaja.


title: Marja Eskola

text: Marja Anneli Eskola-Pesonen (15. huhtikuuta 1936 Jokioinen – 13. joulukuuta 2003 Espoo) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano, samoin kuin musiikin lehtori.


title: Marja Eskola

text: Eskola-Pesosen vanhemmat olivat lääninneuvos Sakari Eskola ja Anneli Stucki. Hän oli vuodesta 1960 naimisissa arkkitehti Martti Juhani Pesosen kanssa. Eskola-Pesonen opiskeli keskikoulun jälkeen Sibelius-Akatemian laulunopettajalinjalla 1953–1957. Tämän jälkeen hänen opettajinaan toimivat Lahja Linko, Adelaide Andrejeva-Skilondz ja Clemens Glettenburg. Eskola-Pesonen oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperaan 1957–1961 ja 1962–1965, Wienin Kammeroperiin 1961–1962 ja Braunschweigin oopperaan vuodesta 1967-1969. Hän esitti sopraanopääosan useissa kymmenissä oopperoissa ja toimi lisäksi solistina, piti konsertteja, ohjasi oopperoita ja teki oopperakäännöksiä.


title: Marja Eskola

text: Eskola-Pesonen toimi opettajana Helsingin Konservatoriossa vuodesta 1984, viimeksi yliopettajana vuodesta 1991. Hänellä oli opetustehtäviä myös Sibelius-Akatemiassa, Tampereen konservatoriossa, Hämeenlinnan ja Kirkkonummen musiikkiopistoissa sekä Bayreuthin oopperajuhlilla.


title: Valtiorikosoikeus

text: Valtiorikosoikeus oli ylimääräinen oikeusistuin, joita 31.5.1918 asetettiin 21 kappaletta tutkimaan ja tuomitsemaan valtiollisista rikoksista epäiltyjä Suomen kansanvaltuuskunnan puolella taistelleita tai sen siviilihallintoon osallistuneita henkilöitä. Valtiorikosoikeuksia asetettiin viisi Helsinkiin, viisi Tampereelle, kolme Turkuun, kaksi Hämeenlinnaan, kaksi Kuopioon ja kaksi Vaasaan sekä kaksi Ouluun. Valtiorikosoikeuksien lakkauttamista koskeva hallituksen esitys annettiin eduskunnalle 25.1.1919, ja eduskuntakäsittelyn jälkeen valtionhoitaja Mannerheim vahvisti lain 2.4.1919.


title: Valtiorikosoikeus

text: Valtiorikosoikeudella oli tarkoitus korvata kenttäoikeus sekä kuolemantuomioon perustumattomat teloitukset. Teloituksia tapahtui toukokuun 1918 alkupuolella jopa noin 200 päivässä ja vankileireillä oli kymmeniä tuhansia vangittuja.


title: Valtiorikosoikeus

text: Valtiorikosoikeudet käsittelivät 75 575 tapausta ja vapausrangaistuksista kuolemantuomioihin vaihdelleita tuomioita langetettiin 67 788. Kuolemantuomioita langetettiin 555, joista pantiin täytäntöön 115:71 Suomenlinnassa, 31 Hennalassa ja 13 Viipurissa. Monissa nettitiedoissa oleva luku 265 toimeenpantua teloitusta johtuu siitä, että valtiorikosylioikeus ei armahtanut tai alentanut 153 kuolemanrangaistusta, mutta heidän tuomioitaan ei enää marraskuun 1918 jälkeen toteutettu ja ne muuntuivat elinkautisiksi 7.12.1918 annetun lain myötä. Teloituksia tapahtui myös ilman valtiorikosoikeuksien päätöksiä ja vankileireillä kuoli kaikkiaan 11 905 vankia 74 803:sta tunnetusta vangitusta.


title: Valtiorikosoikeus

text: Valtiorikosoikeudet jakoivat kuolemantuomioita, vaikka kuolemanrangaistus Suomessa oli poistunut käytöstä sota-aikoja lukuun ottamatta. Suomeen ei ollut julistettu sotatilaa sisällissodan aikana. Rikoslain soveltamisessa oli jo 1820-luvulta alkaen kuolemantuomiot muutettu karkotuksiksi Siperiaan. Toisaalta, v. 1889 rikoslain mukaan murhasta voitiin edelleen tuomita kuolemaan (21 luku 1§) ja osallisuudesta tekoon sama rangaistus kuin itse teosta (5 luku 1§).


title: Valtiorikosoikeus

text: Valtiorikosoikeuksien tuomiot olivat joidenkin nykykäsitysten mukaan laittomia. Ongelmallista on myös se, että kapinaan nousseet sosialidemokraattiset kansanedustajat oli vangittu ilman parlamentaarista koskemattomuuden suojaa siten, etteivät edes heidän varamiehensä olleet eduskunnassa päättämässä valtiorikosoikeuksien asettamisesta. Länsimaisen oikeuskäytännön mukaan ei ylimääräisiä tuomioistuimia saisi asettaa, koska tämä mitätöi tuomarien erottamattomuuden periaatteen sikäli, että heidät korvataan oikeudenkäytössä toisilla. Myöskään taannehtivaa lainsäädäntöä ei saa säätää, koska henkilön tulee teon tekohetken lainsäädännön perusteella voida tietää, onko teko rikollinen vai ei.


title: Väestönsuoja

text: Väestönsuoja on erityinen tila tai rakennus, joka on tarkoitettu suojaamaan väestöä mahdollisen kaasu- tai myrkkyvuodon, aseellisen hyökkäyksen kuten sodan, radioaktiivisen laskeuman tai muun vastaavan uhatessa.


title: Väestönsuoja

text: Aiemmin yleisesti käytetty sana pommisuoja on perua ajalta, jolloin pääasiallisen uhan muodostivat lentopommitukset. Pommisuojia ei yleensä varustettu suojaamaan väestöä esimerkiksi kaasuhyökkäykseltä. Pomminkestävyyskin oli usein kyseenalainen. Sen sijaan pommisuoja yleensä antoi varsin hyvän suojan sirpaleilta ja kevyiden aseiden tulelta.


title: Väestönsuoja

text: Suojien rakentaminen määritetään Suomessa ja . Väestönsuoja on rakennettava rakennukseen tai rakennusryhmään, jonka pinta-ala on vähintään 1 200 m. Väestönsuojan on oltava kooltaan vähintään kaksi prosenttia rakennuksen kerrosalasta ja samalla vähintään 12 neliömetriä. Lisäksi tarvitaan asianmukaiset aputilat. Väestönsuojan kapasiteetiksi lasketaan 1 henkilö 0,75 tehollista suojaneliömetriä kohden.


title: Väestönsuoja

text: Vuonna 1954 annettujen määräysten mukaiset suojat tehtiin antamaan suojaa rakennussortumia, sirpaleita ja taistelukaasuja vastaan. Suojissa oli kolmen millimetrin paksuinen kaasutiivis teräsovi. Ilmanvaihtolaitteita ei vaadittu. Vuodesta 1959 silloisen C-luokan suojan ovet tehtiin vähintään 20 mm:n teräksestä ja varusteisiin lisättiin käsikäyttöinen ilmanvaihtolaitteisto hiekkasuodattimella. Vuodesta 1963 C- ja B-luokan suojiin tuli hiekkasuodattimen lisäksi erityissuodatin, joka sisälsi hiukkas- ja kaasusuodatinosan.


title: Väestönsuoja

text: Nykyisin väestönsuojat jaetaan luokkiin K, S1, S3 ja S6. Näistä K-luokan suoja on rakenteiltaan muita kevyempi, pienkerros- ja rivitalojen väestönsuoja, ja S1-luokan suoja tavanomainen kerrostalon väestönsuoja. K-luokan suoja voidaan rakentaa joko teräksisenä tai teräsbetonisena, kun taas S1-luokan suojien on oltava teräsbetonia. S3 on joko kevytrakenteinen kalliosuoja tai raskas teräsbetoninen väestönsuoja. Luokan S6 väestönsuojat ovat suuria kalliosuojia, joiden rakenteet kestävät 6 barin räjähdyskuormituksen. Tyypillisen taktisen ydinaseen räjähtäessä ilmassa räjähdyspaine ei kohdistu näin voimakkaana edes suoraan räjähdyksen alapuolelle.


title: Väestönsuoja

text: Kallioväestönsuojan lujitus tapahtuu ruiskubetonilla, jonka paksuus on määrätty suojan katossa vähintään 60 millimetriksi ja suojan seinissä vähintään 40 millimetriksi.


title: Väestönsuoja

text: Koska suuren suojan todennäköisyys saada suora pommiosuma on suurempi kuin pienen, suuret suojat on rakennettava pieniä vahvemmiksi. Tämän vuoksi kunkin suojaluokan väestönsuojille on määrätty maksimikoot, jotka riippuvat siitä, missä suoja sijaitsee.


title: Väestönsuoja

text: Vuoteen 2011 asti sisäministeriö määritti erityiset "suojelukohteet". Muut alueet ovat "valvonta-alueita". Suojelukohteiden oletettiin joutuvan muuta maata todennäköisemmin hyökkäyksen kohteiksi, koska niissä oli riskejä aiheuttavaa toimintaa tai ne olivat esimerkiksi liikenteelliseltä merkitykseltään tavanomaista tärkeämmät. Suojelukohteita olivat suurimmat kaupungit ja eräät liikenteen solmukohdat. Entisen Uudenmaan läänin alueella suojelukohdekuntia olivat muiden muassa Espoo, Helsinki, Hyvinkää, Järvenpää, Kauniainen, Loviisa, Porvoo ja Vantaa.


title: Väestönsuoja

text: Kaikkien suojien oletetaan joutuvan yhtä todennäköisesti kaasuhyökkäyksen tai ydinlaskeuman kohteeksi, minkä vuoksi kaikki suojat on varustettava radioaktiivisilta aseaerosoleilta sekä biologisilta ja kemiallisilta haitta-aineilta suojaavalla ilmastointijärjestelmällä.


title: Väestönsuoja

text: Nykyaikaisessa suomalaisessa väestönsuojassa on sisäänkäynnin kohdalla sulkuteltta tai -huone. Lisäksi suojassa on syytä olla yksi tai useampi käsi- ja sähkökäyttöinen ilmanvaihtokoje suodattimineen, lankapuhelinliittymä, ainakin yksi varauloskäynti, kuivakäymälöitä, varavesisäiliöitä, säteilymittari, raivaustyökaluja ja ensiapuvälineet. Varusteista määrätään lakisääteisesti. Suojalle tulee lain mukaan määrätä suojanhoitaja ja mahdollisesti myös varahenkilö. Heidän odotetaan suorittavan suojanhoitajan kurssin. Suurimmissa kalliosuojissa on varavoimakoneet ja oma kaivo, jolla voidaan toimia viikkoja ilman ulkopuolista sähköä ja vettä.


title: Väestönsuoja

text:
Varustus
1 kpl paarit, 1 kpl rautakanki,1 kpl suojan merkitsemiskilpisarja, 2 kpl Käsivalaisin,1 kpl sankoruisku,1 kpl vedensäilytysaine (vesisäiliön tilavuuden mukaan). Joditabletit 2 tbl/ henkilö, 1 kpl säteilymittari (annosnopeutta ja annosta mittaava) 1 kpl / kiinteistö, yli sadan asukkaan kiinteistöihin. Yrityksissä ja laitoksissa oltava aina säteilymittari.


title: Väestönsuoja

text:
SUOJAN TYÖKALUT
1 kpl pajavasara,1 kpl katkaisutaltta,1 kpl piikkitaltta,1 kpl voimaleikkuri,1 kpl veistokirves,1 kpl kenttälapio, 1 kpl sorkkarauta,1 kpl käsisaha,1 kpl rautasaha + viisi varaterää,1 kpl jakoavain,1 kpl vasara, 1 kpl ruuvitaltta, 1 kpl ristipääruuvitaltta,1 kpl puukko,1 kpl pelastusköysi 20 m, 2 kg nauloja.


title: Väestönsuoja

text:
Väestönsuoja on saatava käyttökuntoon 72 tunnin aikana. Tuona aikana normaaliolojen mahdolliset lisärakenteet on purettava ja ylimääräiset tavarat siirrettävä, pystytettävä suojan vaatimat väliseinät, tarkastettava varapoistumisteiden luukut ja varmistettava suojan tiiviys ja varusteiden kunto. Suositeltavaa myös on, että väestönsuojat tarkastetaan kerran vuodessa. Vastuu väestönsuojan kunnossapidosta on kiinteistön omistajalla. Suojan paineistus- ja tiiveyskoe tulee tehdä 10 vuoden välein.
Kiinteistön suojanhoitajaa suositellaan vuosittain huomioida ja käyttää mm. viemärin padotusventtiili kiinni/auki ja kahdesti käyttämään suojan koneita noin 10 min ajan. Lisäksi silmämääräisesti rakenteiden ja laitteiden tarkastus: ovet, tiivisteet, ylipaineventtiilit ylipainemittarin kunto onko siinä punaista nestettä jne. Ja onko suojan muu varustus asiaankuuluvasti varastoituna ja kunnossa.


title: Väestönsuoja

text: Vuonna 2011 säädetyn pelastuslain mukaan kerrosalan neliömäärärajoiksi tuli 1 200 neliötä rakennuksissa ja rakennusryhmissä, joissa asutaan tai työskennellään tai oleskellaan muutoin pysyvästi, ja 1 500 neliötä teollisuus-, tuotanto-, varasto- ja kokoontumisrakennuksissa tai rakennusryhmissä.


title: Pia Freund

text: Pia Helena Freund (o.s. "Palola"; s. 8. joulukuuta 1964 Turku) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano.


title: Pia Freund

text: Freund on opiskellut laulua Sibelius-Akatemiassa ja jatkanut myöhemmin opiskelua professori Dorothy Irvingin oppilaana. Hän on vieraillut säännöllisesti Suomen Kansallisoopperassa vuodesta 1992, ja hänet tunnetaan erityisesti Kaija Saariahon tulkitsijana.


title: August Fredrik Palmfelt

text: August Fredrik Palmfelt (4. syyskuuta 1767 Mikkeli – 20. huhtikuuta 1814 Tukholma) oli Ruotsin armeijan eversti, joka komensi prikaateja Suomen sodassa. Hänestä tuli lopulta venäläinen kenraalimajuri Haminan rauhan jälkeen. Hän myötävaikutti Hans Henrik Gripenbergin yliadjutanttina siihen, että Kainuussa tehtiin epäedullinen antautuminen Barclay de Tollylle. Palmfeltista tuli myöhemmin senaattori ja venäläinen kenraalimajuri.


title: Dinsko

text: DinSko on ruotsalaisen perheyhtiön Nilson Group AB:n myymäläketju joka myy kenkiä. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Varbergissa Ruotsin länsirannikolla. DinSko on kooltansa Ruotsin suurin kenkien vähittäismyyntiketju 101 liikkeellä. Muissa pohjoismaissa ketjulla on 27 liikettä Norjassa, kymmenen Suomessa ja neljä Tanskassa. Ketjun toimintaidea on suuret hankintaerät suoraan tehtailta ja keskittyminen edullisempiin malleihin. Konsernijohtajana toimi vuonna 2007 Ingemar Charleson.


title: Dinsko

text: Nilson Groupin perusti vuonna 1955 Rolf Nilsson, joka jäi yrityksestä eläkkeelle vuonna 2000.


title: Pehmeä sankkeri

text: Pehmeä sankkeri ("Ulcus molle") on "Haemophilus ducreyi" -bakteerin aiheuttama seksitauti. Sen itämisaika on lyhyt, 4-7 vuorokautta. Oireina voi olla haavaumia emättimen ulkosuulla sekä myös kohdunkaulassa tai peräaukon ympäristössä tai yksi tai useampia kohoumia siittimen esinahan ulko- ja sisäpinnalla. Kohoumat ovat usein varsin kivuliaita.


title: Pehmeä sankkeri

text: Pehmeä sankkeri on harvinainen sukupuolitauti Suomessa.


title: Gregory Corso

text: Gregory Nunzio Corso (26. maaliskuuta 1930 New York – 17. tammikuuta 2001) oli yhdysvaltalainen beat-sukupolven runoilija.


title: Gregory Corso

text: Äiti oli 16-vuotias, kun Gregory syntyi. Hän jätti perheen pojan ollessa yksivuotias. Lapsuutensa Gregory vietti erilaisissa kasvatuslaitoksissa ja lastenkodeissa. Täyttäessään 20 vuotta hän oli ollut vankilassa kolmen vuoden ajan. Vankilassa hän innostui lukemaan kirjallisuutta ja ryhtyi kirjoittamaan runoja.


title: Gregory Corso

text: Vankilasta vapauduttuaan Corso opiskeli epävirallisesti Harvardin yliopistossa. Esikoiskokoelmansa "The Vestal Lady and Other Poems" hän julkaisi vuonna 1955. Corso tunnetaan varsinkin runostaan "Bomb", joka on ydinräjähdyksestä syntyvän pilven muotoon kirjoitettu runo.


title: Gregory Corso

text: Corso lukeutuu beat-sukupolven kirjailijoihin yhdessä Jack Kerouacin, Allen Ginsbergin, ja William S. Burroughsin ohella. Corso matkusteli runsaasti varsinkin Meksikossa ja Euroopassa. Hän myös opetti lyhyen aikaa New Yorkin valtionyliopistossa Buffalossa.


title: Gregory Corso

text:
Gregory Corso kuoli eturauhassyöpään vuonna 2001.
Markku Into on suomentanut runovalikoimat "Sanansaattaja", joka ilmestyi vuonna 1986 ja "Kauan eläköön ihminen" (2001).


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Katariina ja Munkkiniemen kreivi on vuonna 1943 valmistunut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Ossi Elstelä.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Sotavuosina valmistuneen eskapistisen melodraaman pääosissa ovat Regina Linnanheimo ja Leif Wager. Rooli oli Wagerin ensimmäinen merkittävä elokuvatyö, ja hänestä tuli 1940-luvun suosituimpia suomalaisia miesnäyttelijöitä. Elokuvan tunnetuin kohtaus on Wagerin tulkitsema, Nils-Eric Fougstedtin säveltämä ja Reino Hirvisepän sanoittama laulu Romanssi (”Sua vain yli kaiken mä rakastan”) puistolammen rannalla.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" -elokuvan tapahtumaympäristönä on 1860-luvun Helsinki, ja kohtalon tiet vievät myös Kööpenhaminaan ja Roomaan. Elokuvan aikajänne on seitsemisen vuotta. Muonamiehen tytär Katariina ja Munkkiniemen kreivi Mauritz ovat rakastuneet toisiinsa, mutta tie yhteiseen onneen on ohdakkeinen. Sääty-yhteiskunta asettaa tarkat rajat ihmisten välisille suhteille, alati vaanivat kulkutaudit kääntävät ihmisten suunnitelmat hetkessä ylösalaisin, epäsäätyiset rakkaudet koetetaan tuhota viekkailla juonilla.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" oli yleisömenestykseltään ensi-iltavuoden ylivoimainen ykkönen.. Myös ”Romanssi” oli sota-ajan suosituimpia suomalaislauluja. Elokuva on esitetty suomalaisilla televisiokanavilla useaan otteeseen. Ensimmäisessä televisioesityksessään 1965 se keräsi puolisen miljoonaa katsojaa. Seuraavana vuonna elokuva sai noin 1 360 000 katsojaa.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Tarina ajoittuu vuoden 1860 paikkeille. Munkkiniemen nuori kreivi Mauritz Armborg ja kartanossa työskentelevä Katariina kuhertelevat keskenään, mutta heidän rakkautensa tiellä seisoo Mauritzin isoäiti Yvonne Armborg. Kalastaja Elias Jahnukainen haluaisi naimisiin Katariinan kanssa, mutta neito välttää antamasta suoraa vastausta kosintaan. Mauritzin haaveena on viulistin ura, hän mielii opiskelemaan säveltaiteita ulkomaille. Yvonne Armborg ei suvaitse Katariinaa Mauritzin elämässä. Niinpä juonikas isoäiti päättää rahoittaa Katariinan myötäjäiset, jos tyttö nai Eliaksen. Mauritzia yritetään ohjata avioliiton satamaan viehkeän tukholmattaren, Ingeborg Liliecronan kanssa. Ingeborg tulee vierailulle Munkkiniemeen, mutta Mauritz ei lämpene hänelle. Sen sijaan Mauritz ja Katariina kehittävät pakosuunnitelman: he aikovat matkata Kööpenhaminan kautta Roomaan. Rakastavaiset tapaavat toisensa Halikon majatalossa, missä he viettävät eräänlaisen ”hääyön”. Aamun sarastaessa Mauritz lahjoittaa Katariinalle kaulukorun, joka on Armborgien vanha sukukalleus. Eräs Yvonnen palvelija on kuitenkin päässyt vihille rakastavaisten pakoaikeesta ja kertonut asiasta matriarkalle. Mauritzin ja Katariinan yhteinen matka tyssää siihen, että kuski tuo Katariinan takaisin Munkkiniemeen Yvonnen määräyksen mukaisesti.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Tuhoon tuomitun rakkauden musertama Katariina koettaa riistää itseltään hengen heittäytymällä rantakalliolta kohti kuolemaa. Lähistöllä souteleva Elias pelastaa neidon merestä. Katariina suostuu järkiavioliittoon Eliaksen kanssa. Mauritz on jatkanut matkaansa Kööpenhaminaan ja riutunut siellä useita viikkoja ankaran sairauden kourissa. Ingeborg saapuu tapaamaan kreiviä. Hän saa Mauritzin lähtemään mukaansa Roomaan valehtelemalla tälle, että myös Katariina on saapuva ikuiseen kaupunkiin Yvonnen seurassa. Mauritz romahtaa, kun Yvonne tulee Roomaan yksin ja kertoo, että Katariina on nainut Eliaksen. Köyhään Katajanokan kaupunginosaan Eliaksen kanssa muuttanut Katariina synnyttää pojan, joka saa nimekseen Mauritz. Elias vannoo rakastavansa lastaan kuin omaansa.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Kuluu seitsemän vuotta. Mauritz Armborgin avioliitto on onneton, sillä hän ei saa Katariinaa mielestään. Suomessa eletään 1860-luvun lopun nälkävuosia. Katariinan aie saada poikansa hyvään kouluun kaatuu siihen, että pojan virallinen isä, Elias Jahnukainen on liian alhaista säätyä. Eräänä päivänä pikku-Mauritz katoaa. Katariina löytää hänet maaherratar Elisabeth Gerhardin talosta. Oman poikansa kuolemalle menettänyt Elisabeth haluaisi ottaa Mauritzin suojiinsa, mutta Katariina ei suostu. Rutto muuttaa Katariinan mielen, sillä Elias saa tartunnan ja kuolee. Katariina päättää jättää poikansa maaherrattaren hoivaan. Hän jättää pojalleen muistoksi kreivi Mauritzilta saamansa kaulakorun. Elisabeth ja poika matkustavat Roomaan, missä pikku-Mauritz ja kreivi Mauritz tapaavat toisensa. Nähdessään kaulakorun pikku-Mauritzilla kreivi käsittää että poika on Katariinan. Mauritzin ja Ingeborgin jo alun perin heikkorakenteinen avioliitto romahtaa lopullisesti, kun kreivi lupaa matkustaa pikku-Mauritzin kanssa Suomeen. Itsensä onnettomaksi tunteva vaimo suostuu avioeroon. Kreivi Mauritz ja pikku-Mauritz otetaan Munkkiniemessä juhlallisesti vastaan. Katuva Yvonne tunnustaa Mauritzille katalat juonensa. Kreivi antaa isoäidilleen anteeksi. Yvonne ihastuu pikku-Mauritziin. Kun hän huomaa vanhan sukukorun pojan kaulassa, hän käsittää olevansa tämän isoäiti.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Myös Katariina on saanut tiedon poikansa paluusta Suomeen. Kreivi Mauritz muistelee Katariinaa, menetettyä rakkauttaan, puistossa lammen rannalla... Mauritzin ja Katariinan rakkauden alkulähteillä. Hän laulaa tuttua sävelmää rakkaudesta tietämättä, että Katariina on aivan lähellä, puiden siimeksessä. Haikeat sävelet johdattavat Katariinan askeleet Mauritzin luo. Ikuiseksi vannottu rakkaus ei ole haalistunut seitsemässä vuodessa. Kimaltelevan puistolammen äärellä Mauritz ja Katariina antautuvat syleilyyn. Kreivi pyytää Katariinaa tulemaan luokseen kotiin, ”meidän kotiimme”.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Alun perin tarina "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" julkaistiin jatkokertomuksena oululaisessa "Sirpale"-lehdessä. Sen kirjoittajaksi mainittiin nimimerkki Kleopatra. Kirjana tarina julkaistiin vuonna 1940. Alkuteksteissä romaanin kirjoittajaksi on ilmoitettu nimimerkki Tuulikki Kallio, jonka takana oli Kaarina Kaarna. Alkuperäisromaanissa Mauritzin nimi oli Gustav, hän haaveili viulistin uran sijasta taidemaalarin ammatista ja Rooman sijasta Gustav oli matkannut Pariisiin.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Näyttelijöiden pukukankaat oli hankittu syksyllä 1940 sittemmin rauennutta elokuvahanketta "Kaarina Maununtytärtä" varten. "Katariina ja Munkkiniemen kreivin" kuvauksia jouduttiin siirtämään vuodella jatkosodan syttymisen tähden. Keväällä 1941 Mauritzin rooliin koekuvattiin Helge Hansilaa, mutta lopulta päädyttiin nousevaan tähteen Leif Wageriin. Hevoskuski Hansin osaan kaavailtiin Vilho Auvista, mutta siihen valittiin Sasu Haapanen.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Vuonna 1941 Yrjö Nortan oli määrä ohjata elokuva, mutta seuraavana keväänä Särkkä sanoutui irti yhteistyöstä Nortan kanssa, ja ohjaajaksi valittiin Elstelä, joka myös lavasti elokuvan. Elstelä halusi tunnussävelmän eli "Romanssin" sanoituksesta niin ”makean” kuin mahdollista. Hän tilasi sanoituksen Reino Hirvisepältä puhelimitse Viipurista pikatyönä. Hirviseppä lupasi valmiin sanoituksen varttitunnissa.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" kuvattiin kesällä ja syksyllä 1942. Ulkokuvia otettiin Herttoniemen kartanon alueella. Roomalaista pensionaattia esitti rakennus Helsingissä Kalliolinnantie 12:ssa. Maaherran residenssin ulkokuvat otettiin Itäisellä Puistotiellä Kaivopuistossa. Mauritzin ja Ingeborgin Rooman-asuntoa esitti Björnholmin kartano eli Sinebrychoffin huvila Espoon Karhusaaressa. Studiona toimi SF-studio 1.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" on julkaistu myös VHS:nä ja DVD:nä.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Kriitikot pitivät elokuvaa eräänlaisena toisintona menestyselokuvasta "Kaivopuiston kaunis Regina". Teoksesta löydettiin ”suomalaisen elokuvan perusainekset”. "Aamulehden" Olavi Vesterdahl arvioi elokuvan naiivin romanttiseksi ja luonnekuvauksiltaan pinnalliseksi. Vaikka kriitikko tuomitsi sen ”tyhjänpäiväiseksi ajanvietteeksi”, hän myönsi elokuvan olevan ”vapaa niistä pahimmista kömpelyyksistä ja mauttomuuksista, jotka ovat olleet SF:n filmien suurimpia helmasyntejä”.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: "Helsingin Sanomissa" Paula Talaskivi kirjoitti: ”Pelkästään ajanvietteeksi ajateltuna, romanttisen koreana 'verryttelyotteenakaan' ei näin viikkolehtitasoinen - - tuote saisi enää päästä julkisuuteen, sehän kelpaa vain vähimmän vaativalle yleisönosalle”. Wagerin roolisuoritukselle annettiin kiitosta, ja hänelle toivottiin vastaisuudessa psykologisesti syvällisempiä elokuvatehtäviä. Linnanheimoa pidettiin hieman liian kypsänä viattoman neitsyen osaan. Fougstedtin musiikki sai hyvät arvostelut.


title: Katariina ja Munkkiniemen kreivi

text: Televisiokriitikko Arto Pajukallio näkee elokuvan vellovissa tunteissa myös tahatonta komiikkaa.


title: Rattle and Hum

text: Rattle and Hum on irlantilaisen rock-yhtye U2:n kuudes studioalbumi. Se on osittain myös livealbumi, sillä se sisältää myös yhtyeen vuoden 1987 kiertueella äänitettyjä live-kappaleita. Albumin on tuottanut Jimmy Iovine, ja sen julkaisi Island Records 10. lokakuuta 1988. Albumi seurasi erittäin menestyksekästä "The Joshua Tree" -albumia, ja se on musiikilliselta tyyliltään jatkoa "The Joshua Treen" aloittamalle amerikkalaiseen musiikkiin keskittyvälle teemalle. Albumilla on läsnä yhä enemmän vaikutteita blues rockista, folk rockista ja gospel-musiikista. "Rattle and Hum" on taltioitu myös konserttielokuvaksi.


title: Rattle and Hum

text: Albumin tarkoituksena oli esittää U2 osoittamassa kunnioitustaan rockin legendoille, minkä vuoksi se sai osakseen myös kritiikkiä. Huolimatta albumin ja elokuvan ristiriitaisesta vastaanotosta "Rattle and Hum" myi kansainvälisesti yli 14 miljoonaa kappaletta ja nousi listaykköseksi monissa maissa. Albumin ensimmäinen single ”” oli U2:n ensimmäinen listaykkönen Britannian singlelistalla, ja Yhdysvalloissa se oli Billboard Hot 100 -listan kolmas. "Rattle and Humin" osakseen saama arvostelu kuitenkin vaikutti yhtyeen uraan siinä määrin, että seuraava albumi "Achtung Baby" oli musiikillisesti täysin uudenlainen U2-albumi.


title: Rattle and Hum

text: Albumi sisältää kaksi lainakappaletta: The Beatlesin "Helter Skelter" ja Bob Dylanin "All Along the Watchtower". Muut kappaleet paitsi "Van Diemen´s Land" ovat yhtyeen laulaja Bonon sanoittamia. "Van Diemen`s Land" on yhtyeen kitaristin The Edgen sanoittama ja laulama. Albumilla vierailee myös blueskitaristi B. B. King kappaleessa "When Love Comes to Town".


title: Doom RPG

text: Doom RPG on kännykkäversio FPS-peli Doomista. Vaikka Doom RPG:n idea on muutoin sama kun muissa Doomeissa, siinä pitää muun muassa jutustella ihmisten kanssa päästäkseen eteenpäin, lyödä kirveellä ovia rikki ja sammuttaa tulipaloja. Vihollisten ulkonäköä on muutettu hieman ja pelissä on myös uusia vihollisia. Esimerkiksi malwrath joka on saman näköinen kuin cacodemon mutta keltainen, bull demon on muutettu vaalean ruskeaksi ja imp on muutettu vihreäksi. Myöhemmin peli sai jatko osan doom rpg 2.


title: Doom RPG

text: Marsissa sijaitseva ihmisten tutkimuskeskus hoitaa töitään normaalisti, kunnes jotain tapahtuu. Kronos jostain syystä keksii avata Helvetin portit ja päästä sieltä tulvivat Helvetin oliot valloilleen.


title: Dolfiinit

text: Dolfiinit ("Coryphaenidae") on ahvenkalaheimo trooppisten ja subtrooppisten valtamerten kaloja. Heimoon kuuluu ainoastaan yksi suku "Coryphaena", johon kuuluu ainoastaan kaksi lajia dolfiini ("C. hippurus") ja pikkudolfiini ("C. equiselis"). Dolfiinit tunnistaa suuresta päästä, suipponevasta ruumiista ja vahvasti halkoisesta pyrstöstä. Selkäevä on pitkä ja loistavan vihreä. Dolfiini kasvaa noin 1,5 metrin mittaiseksi ja pikkudolfiini siitä puolet lyhyemmäksi. Dolfiinikoiras on naarasta suurempi. Dolfiinit syövät toisia pieniä kaloja. Ne vierailevatkin mielellään kelluvien sargassolevälauttojen luona koska niiden seasta löytyy usein saalista.


title: Dolfiinit

text: Dolfiineilla ei ole nimestään huolimatta mitään tekemistä delfiinien kanssa, jotka ovat nisäkkäitä.


title: Pyymosa

text: Pyymosa on Petikon luonnonsuojelualueeseen kuuluva korpialue Vantaan Myyrmäen suuralueen Petikon kaupunginosassa. Yli puolet kaupungin luonnonsuojelulailla rauhoitetuista alueista sijaitsee Petikossa. Suojelualueet ovat erittäin monipuolisia ja kuuluvat kaupungin Natura 2000 -kohteisiin.


title: Pyymosa

text: Rauhoitetut Herukkapuro ja Pyymosa edustavat eteläsuomalaista lehtoluontoa parhaimmillaan. "Pyymosan lehto" on 13,5 hehtaarin laajuinen pähkinälehto, joka sijaitsee aivan Petikon täyttömäen lounaissivustalla (koordinaatit artikkelissa). Lehtoa on myös laajalla Vestran suojelualueella, jossa voi lisäksi nähdä vanhaa metsää ja suoluontoa. Komeita korpimaita Petikossa edustaa "Pyymosan korpi", joka löytyy Espoon ja Vantaan rajalla sijaitsevan Odilammen itäpuolelta, kilometrin verran Pyymosan lehdosta länteen.


title: Kolmion galaksi

text: Kolmion galaksi (M33, NGC 598) on kierteisgalaksi, ja se kuuluu pieneen galaksiryhmään nimeltä paikallinen ryhmä. Tätä ryhmää hallitsevat Kolmion galaksin lisäksi kaksi suurta galaksia, Linnunrata ja Andromedan galaksi.


title: Kolmion galaksi

text: Kolmion galaksin etäisyys Maasta on noin kolme miljoonaa valovuotta, ja sen massa on 15 miljardia Aurinkoa. Lyhyen matkan päässä galaksin ytimestä on kirkas, valtava alue, jota kutsutaan H II -alueeksi. Siellä syntyy jatkuvasti uusia tähtiä.