title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Toinen Augustuksen ajan suuri runoilija oli Horatius (65–8 eaa.), joka harrasti ennen kaikkea lyriikkaa ja satiireja. Hänen esikuviaan olivat muun muassa Arkhilokhos, Alkaios ja Pindaros, joita hän ei kuitenkaan vain jäljitellyt, vaan joiden teemoja hän jatkoi itsenäisesti. Augustuksen toimintaa hän ylistää ennen kaikkea ns. roomalaisoodeissaan. Horatiuksen tuotanto sisälsi myös runokirjeitä, joista erityisesti "Ars poetica" (Runousoppi) vaikutti myöhemmin voimakkaasti runouden teoriaan.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Kolmas ja nuorin tuon ajan kuuluisimmista runoilijoista oli Ovidius (43 eaa.–n. 17 jaa.). Hän edusti jo uutta sukupolvea, joka otti rauhan itsestäänselvyytenä eikä enää välittänyt aatteellisesta paatoksesta. Hänen elämäniloiseen tuotantoonsa lukeutuu muun muassa rakkauselegioiden kokoelma "Amores" sekä humoristiset opetusrunot "Rakastamisen taito" ("Ars amatoria") ja "Rakkauden parannuskeinot" ("Remedia amoris"). Ovidiuksen pääteos on kuitenkin vakavampi "Muodonmuutoksia" ("Metamorphoseon libri XV"), 15 kirjaa käsittävä sarja mytologisia muodonmuutoksiin liittyviä tarinoita, esimerkiksi kertomus Filemonista ja Baukiksesta.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Catulluksen ja muiden Roomassa aloittama elegiarunous kehittyi ajan mittaan yhä enemmän omaan suuntaansa, niin että roomalaista elegiaa voidaan oikeastaan luonnehtia omaksi kirjallisuudenlajikseen. Siinä missä kreikkalaisen elegian aihepiiri vaihteli suurestikin, Roomassa sen aiheeksi vakiintui rakkaus. Ovidiuksen ohella nimekkäimmät elegikot olivat tuliseksi luonnehdittu Propertius (n. 50–15 eaa.) ja tyynempi Tibullus (n. 50–19 eaa.).


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Proosakirjallisuus jäi Augustuksen ajalla pitkälti runouden varjoon. Sen nimekkäin edustaja Livius (59 eaa.–17 jaa.) esitteli laajassa, mutta vain osittain säilyneessä teoksessaan "Ab urbe condita" Rooman historian sen perustamisesta lähtien. Erityisalojen kirjallisuuden saralta mainittakoon Vitruvius, jonka käsikirja "De architectura" (Arkkitehtuurista) on antiikin arkkitehtuurin teorian tärkein säilynyt lähde.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Augustuksen ajan jälkeenkin syntyi edelleen merkittävää kirjallisuutta, mutta olosuhteet olivat jo muuttuneet sen verran, että on tapana puhua jälkiklassisesta tai "hopeisesta" kaudesta. Ennen kaikkea tyylissä tapahtui huomattava murros: Ciceron tavoitteleman hillityn tasapainoisuuden sijaan ihanteeksi nousivat nyt vaihtelu, kontrastit ja iskevyys. Proosan asema voimistui jälleen, mutta samalla proosan ja runouden välinen raja hälveni, niin että proosassa alettiin käyttää yhä enemmän runokielen tehokeinoja.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Hyvä esimerkki hopea-ajan tyylistä on Senecan (n. 5 eaa.–65 jaa.) tuotanto. Hän kirjoitti dialogeja ja esseitä, joissa hän esitteli stoalaista filosofiaa tiiviillä, aforismeilla höystetyllä kielellä. Toisaalta hänen muuhun tuotantoonsa sisältyi myös runomittaisia tragedioita, joiden dialogeissa on hyödynnetty retoriikasta tuttuja tehokeinoja.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Erityisen kiinnostavaa oli romaanikirjallisuuden kehitys. Romaani oli koko antiikin aikana melko marginaalisessa asemassa, ja kreikkalaiset romaanit olivat enimmäkseen taiteellisesti kunnianhimotonta viihdekirjallisuutta. Nyt kuitenkin Petronius (n. 20–66) loi "Satyriconin", antiikin luultavasti tunnetuimman romaanin. Teos on säilynyt vain katkelmina, joista kuuluisin kulkee nimellä "Trimalkion pidot". Petroniuksen esikuvana eivät olleet niinkään kreikkalaiset romaanit, vaan kyseessä on varsin omaperäinen konseptio, jossa on myös vaikutteita muista kirjallisuudenlajeista, etenkin menippolaisesta satiirista.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Perinteisempiä proosakirjallisuuden aloja edustivat yleisoppinut Plinius vanhempi (23–79), joka kokosi valtavan tietomäärän teokseensa "Naturalis historia" (Luonnonhistoria), ja hänen sisarenpoikansa Plinius nuorempi (n. 61–112), jolta on säilynyt puheita ja kirjeitä. Tunnetuimmassa kirjeessään hän esittää oman silminnäkijäkertomuksensa Vesuviuksen purkauksesta, joka tuhosi Pompejin. Ammattikirjallisuutta syntyi yhä enemmän. Niinpä esimerkiksi Columella kirjoitti laajan maanviljelysoppaan "De re rustica" (12 kirjaa, joista yksi runomittainen) sekä Celsus monialaisen tietoteoksen nimeltä "Artes", josta on säilynyt ainoastaan lääketiedettä käsittelevä osuus. Quintilianus (n. 35–100) kirjoitti teoksessaan "Puhujan kasvatus" ("Institutio oratoria") puhetaidon teoriasta ja hän arvioi aiempien kreikkalaisten ja roomalaisten kirjailijoiden merkitystä. Jälkiklassisen kauden proosakirjailijoista erityismaininnan ansaitsee Tacitus (n. 55–117), jota on sanottu Rooman sekä tieteellisesti että taiteellisesti merkittävimmäksi historioitsijaksi.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Runouden alalla hopea-aika tuotti kaksi huomattavaa satiirikkoa: Hispaniasta kotoisin oleva Martialis (n. 40–104) kirjoitti satiirisia epigrammeja enimmäkseen arkipäiväisistä aiheista, kun taas Juvenalis (n. 55–130) loi katkeransävyistä yhteiskuntasatiiria. Muut tuon ajan runsaslukuisista runoilijoista eivät ole nykyään kovin kuuluisia, sillä he keskittyivät pitkälti jäljittelemään klassisen kauden suurta kolmikkoa: Vergiliusta, Horatiusta ja Ovidiusta. Esimerkiksi Persius (34–62) kirjoitti satiireja Horatiuksen hengessä ja Calpurnius Siculus sepitti Vergiliuksen esikuvan mukaisia paimenrunoja. Silius Italicus (n. 26–101) loi Vergiliuksen tyyliin eepoksen "Punica" Hannibalin sodasta. Lucanus (39–65) eepoksessaan "Pharsalia" (Farsaloksen taistelu) eli "Bellum civile" (Kansalaissota) asettui Caesarin sijaan Pompeiuksen puolelle, minkä takia hänet pakotettiin tekemään itsemurha. Poliittisesti vähemmän tulenarkoja mytologisia aiheita käsittelivät muun muassa eepikot Statius (45–96) ja Valerius Flaccus. Hopea-ajalla vaikutti myös Phaedrus (n. 15 eaa.–50 jaa.), joka teki runoversioita Aisopoksen nimiin pannuista proosafaabeleista.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Myöhempi keisarikausi oli huomattava murroskausi: klassisesta antiikista alettiin jo siirtyä kohti keskiaikaa. Perinteisen antiikin kirjallisuuden paras luomisvaihe oli auttamattomasti ohi, ja kirjallinen toiminta oli suureksi osaksi taaksepäin suuntautunutta perinnön vaalimista. Samalla kuitenkin kristityt kirjailijat loivat perustukset tulevalle kehitykselle ja keskiajan kulttuurille.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Myös latinan kielen ja tyylin kehitys jatkui. Monet kirjailijat kylläkin pyrkivät pitäytymään klassisessa kirjakielessä – siitäkin huolimatta, että ero puhuttuun kieleen oli jo varhaisemmalla keisarikaudella ollut huomattava, ja myöhemmällä keisarikaudella ero oli vain kasvanut. Kuitenkin kristillinen kirjallisuus oli usein huomattavan lähellä puhekieltä, sillä kirkkoisät halusivat levittää sanomaansa mahdollisimman tehokkaasti kansan pariin. Tätä kansankieltä kutsutaan vieläkin yleisesti "vulgaarilatinaksi", mutta nykyään termiä ei pidä enää ymmärtää arvoväritteiseksi.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Toinen jo aiemmin alkanut kehitys, joka saavutti myöhemmällä keisarikaudella huippunsa, oli se että yhä useammat latinan kielellä kirjoittaneet kirjailijat olivat kotoisin muualta kuin Roomasta tai Italiasta. Tämä heijastaa roomalaisen kulttuurin yhä vahvempaa juurtumista provinsseihin ja latinan nousua koko läntisen Euroopan yleiskieleksi.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Myöhemmän keisarikauden alussa 100-luvulla vaikutti voimakas arkaisoiva suuntaus, jossa tyylillisiksi esikuviksi nostettiin esiklassisen kauden kirjailijat. Suuntaus vertautuu löyhästi kreikkalaisessa kirjallisuudessa samaan aikaan vallinneeseen ns. toiseen sofistiikkaan. Tähän aikaan vaikutti muun muassa Aulus Gellius (n. 123–165), jonka teos "Attikan öitä" ("Noctes Atticae") sisältää runsaasti tietoja ja poimintoja varhaisemmasta kirjallisuudesta. Suetonius (n. 69–140) kirjoitti tunnetun kokoelman elämäkertoja Rooman keisareista ("De vita Caesarum"). Hän oli kotoisin Pohjois-Afrikasta, samoin kuin puhetaidon opettaja Fronto (n. 100–166) sekä puhuja, filosofi ja kirjailija Apuleius (n. 123–190). Jälkimmäisen käsialaa on ensimmäinen kokonaisena säilynyt latinankielinen romaani "Kultainen aasi" ("Metamorphoses"). Ensimmäisiin merkittäviin kristittyihin kirjailijoihin kuului niin ikään afrikkalaissyntyinen Tertullianus (n. 155–230), joka teki arvokasta työtä latinankielisen kristillisen terminologian luomisessa.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Rooman valtakuntaa koetellut 200-luvun kriisi tukahdutti kirjallisen toiminnan käytännössä kokonaan, mutta 300-luvulla kirjallisuus elpyi taas. Lactantius (n. 250–320) kirjoitti muun muassa ensimmäisen latinankielisen yleisesityksen kristinuskosta ("Divinae institutiones", Uskonoppi). Teoksen hienostuneen tyylin ansiosta renessanssin humanistit kutsuivat kirjoittajaa "kristityksi Ciceroksi". Dalmatiasta kotoisin ollut Hieronymus (n. 348–420) piti hänkin Ciceroa tyylillisenä esikuvanaan, mutta hänen raamatunkäännöksensä (katolisessa kirkossa vieläkin virallisessa asemassa oleva "Vulgata") on paremman ymmärrettävyyden nimissä laadittu kansankielellä. Kirkkoisistä ehkä vaikutusvaltaisin oli Augustinus (354–430, kotoisin Pohjois-Afrikasta). Kaunokirjalliselta kannalta hänen kiinnostavimpia teoksiaan on "Confessiones" (Tunnustukset), jossa on antiikin kirjallisuudelle harvinaista psykologista otetta.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Kristillisen runouden ja kirkkolaulun ensimmäisiä merkittäviä nimiä olivat Ambrosius (n. 337–397, kotoisin Germaniasta) ja Prudentius (n. 348–410, kotoisin Hispaniasta). Gallialaissyntyinen runoilija Ausonius (n. 330–397) käsitteli vielä maallisia aiheita, mutta hänenkin tuotannossaan on jo havaittavissa siirtyminen kohti keskiajan aksentoivia runomittoja. "Pakanallinen" perinne jäikin yhä enemmän kristillisen kirjallisuuden varjoon. Perinteisen latinankielisen historiankirjoituksen viimeisenä suurena edustajana pidetään Syyriasta kotoisin ollutta, kreikkaa äidinkielenään puhunutta Ammianus Marcellinusta (n. 330–395). Kristittyä filosofia Boëthiusta (n. 480–524) kutsutaan usein "viimeiseksi roomalaiseksi" tyylillisesti loistavan latinansa sekä perinteisiä roomalaisia arvoja korostaneiden kirjoitustensa ansiosta.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Kansainvaellusten aiheuttama sekasorto, joka 400-luvulla johti Rooman valtakunnan hajoamiseen, ei täysin lamaannuttanut kirjallista toimintaa eikä myöskään aiheuttanut välitöntä muutosta kirjakielessä. Latina säilyi lähes kautta keskiajan kirjakielenä ja hallinnollisena kielenä, vaikka kansan puhumat murteet kehittyivät ajan mittaan itsenäisiksi kieliksi (italia, ranska, espanja, jne.). Latinan asema jopa vahvistui siinä mielessä, että se levisi kauas muinaisen Rooman valtakunnan rajojen ulkopuolelle – kaikkialle sinne, minne katolinen kirkko ulotti valtansa, lopulta Suomeenkin asti. Tämä on yksi syy sille, että keskiajalta on säilynyt jopa enemmän latinankielistä kirjallisuutta kuin antiikin ajalta.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Keskiajalla kirjallisen perinnön vaaliminen oli pitkälti kirkonmiesten harteilla. Munkit kopioivat luostareiden "kirjoituspajoissa" ("scriptorium") antiikin aikaisia käsikirjoituksia ja myös käänsivät kreikkalaisia teoksia latinaksi. Kreikantaitajien määrä näet hupeni, joten ainakin tärkeimmistä teoksista piti saada latinankieliset versiot. Ennen kaikkea keskityttiin kirkkoisien ja filosofien teksteihin, mutta myös muuta klassista perinnettä vaalittiin jossain määrin. Myöhäisantiikissa ja varhaiskeskiajalla tehdyt valinnat siitä, mikä oli kopioimisen arvoista ja mikä ei, ovat vaikuttaneet merkittävästi siihen, mitä antiikin kirjallisuudesta on säilynyt nykyaikaan. Monet palimpsestit tarjoavat hyviä esimerkkejä siitä, miten jokin "pakanallinen", tarpeettomaksi katsottu teksti on korvattu kristillisellä.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Perinteisten tyylilajien rinnalle keskiajalla nousi uusia, esimerkiksi pyhimysten elämäkerrat, joilla on joskus romaanimaisia piirteitä, ja uskonnolliset näytelmät (miraakkelit ja mysteerit), jotka saivat alkunsa troopeista eli messussa lauletuista, usein dialogimuotoisista säkeistöistä. Mysteerien aihepiiri liittyi yleensä Raamattuun, miraakkelit puolestaan kertoivat pyhimysten elämästä ja ihmeteoista. Myös runous muuttui: rytmin perustaksi tuli tavujen pituuksien sijaan sanapaino, ja uutena tehokeinona yleistyi aiemmin harvinainen loppusointu eli riimi.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Myöhäisantiikin aikana alkanut, aiempaa perintöä kokoava toiminta jatkui myös varhaiskeskiajalla, jolloin syntyi monia uusia historiateoksia ja ensyklopedioita. Mainitsemisen arvoisia ovat esimerkiksi historioitsijat Cassiodorus (n. 490–583) Italiasta ja Gregorius Toursilainen (538/9–594) Ranskasta. Yleisoppinut Isidorus Sevillalainen (n. 560–636) keräsi 'kaikki' antiikin ja oman aikansa tiedot ensyklopediaan "Etymologiae" ("Origines"). Myös Englannissa Beda Venerabilis (n. 673–735) tuotti kirjoituksia erilaisilta tiedonaloilta, esimerkiksi ajanlaskusta. Varhaiskeskiaikakaan ei kuitenkaan ollut pelkästään taaksepäin suuntautunutta aikaa, vaan myös jonkin verran uutta syntyi, esimerkiksi paavi Gregorius Suuren mukaan nimetty gregoriaaninen kirkkolaulu.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Vuoden 800 tienoilla alkanutta karolingista renessanssia voidaan pitää keskiaikaisen kirjallisuuden ensimmäisenä suurena kukoistuskautena. Sen keskuksena toimi Kaarle Suuren (747–814) hovi, joka veti oppineita ja kirjailijoita kaikkialta Euroopasta. Joukossa olivat Paulinus Aquileialainen, Theodulf Orléanslainen, Petrus Pisalainen, Alkuin Yorkilainen ja historioitsijat Paulus Diaconus ja Einhard. Aikakauden merkittäviin kirjailijoihin kuuluivat myös ensyklopedisti Rabanus Maurus ja kreikantaidoillaan loistanut Johannes Scotus Eriugena. Tyylillisesti karolinginen renessanssi merkitsi paluuta varhaiskristilliseen, kirkkoisien käyttämään latinaan. Jotta kieli voitaisiin "puhdistaa" myöhemmistä vaikutteista ja palauttaa tähän tilaan, luotiin monia kielioppeja ja oikeinkirjoitusoppaita (esimerkiksi Alkuinin "Orthographia"). Toisin kuin aiemmissa kielen puhdistusyrityksissä, tällä kertaa tyyli-ihanteena ei siis ollut Cicero. Silti päätös merkitsi latinan kehityksen lopullista irtaantumista kansankielten luonnollisesta kehityksestä.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Karolingisen renessanssin vaikutuksesta muutamat benediktiiniluostarit nousivat vaikutusvaltaisiksi kirjallisuuden keskuksiksi. Esimerkiksi Rabanus Maurus oli saanut oppinsa Fuldan luostarissa. Erityisten kuuluisa on Sankt Gallenin luostari, jossa vaikuttivat useat kirjailijat, kuten Ekkehart I, joka noin vuonna 930 laati "Waltharius"-eepoksen, ja Notker Balbulus (n. 840–912), joka kehitti huomattavasti sekvenssirunoutta eli liturgisia kuorolauluja. Ne erosivat tavallisista hymneistä siten, että melodia vaihteli säkeistöpareittain eikä siis jokaista säkeistöä laulettu samalla melodialla.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Yliopistolaitoksen synnyttyä 1100-luvulla kirjallisen toiminnan painopiste siirtyi pitkälti sinne, samalla kun hovi sekä luostari- ja katedraalikoulut menettivät tässä suhteessa merkitystään. Latinankielisessä kirjallisuudessa ehkä merkittävimmässä asemassa oli nyt teologinen, etenkin skolastinen kirjallisuus. Kuuluisia teoksia kirjoittivat muun muassa skolastisen metodin perustajiin kuulunut Abaelardus (1079–1142), uskonnon ja tieteen rinnakkaiseloa korostanut Albertus Magnus (n. 1200–1280) ja ennen kaikkea Tuomas Akvinolainen (n. 1225–1274), jonka "Summa theologiae" pyrkii olemaan yhteenveto kaikista olemassa olevista teologisista ja filosofisista kysymyksistä. Muista tieteenaloista mainittakoon kirkollisen oikeuden "isänä" pidetyn Gratianuksen (k. ennen 1160) tuotanto.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Historiankirjoituksen saralta voidaan mainita myös joitakin Pohjoismaiden kannalta kiinnostavia kirjailijoita: Adam Bremeniläinen (n. 1040–1085) kertoo muun muassa Skandinaviaan suuntautuneesta lähetystyöstä, ja Saxo Grammaticus (n. 1150–1220) esittelee teoksessaan "Gesta Danorum" Tanskan historiaa. Enemmän fiktiivisiä aineksia sisältävää historiallista kertomakirjallisuutta edustaa muun muassa 1200-luvun Englannissa syntynyt "Gesta Romanorum", joka oli eräänlainen saarnojen aihevarasto.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Aikakauden ilmapiiriin vaikuttivat myös arabeilta ja persialaisilta tulleet vaikutteet: monet antiikin auktorien teokset, jotka olivat hävinneet Euroopasta mutta säilyneet islamilaisessa maailmassa, tulivat nyt uudestaan tunnetuiksi. Myös islamilaisilla filosofeilla, kuten Avicennalla (Ibn Sina, n. 980–1037) ja Averroësilla (Ibn Rushd, 1126–1198) oli merkittävä vaikutus eurooppalaiseen ajatteluun. 1100-luvulla Espanjassa tuotettiin ensimmäinen Koraanin latinankielinen käännös.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Kristillinen runous kukoisti edelleen, esimerkiksi 1200-luvuilla syntyivät tunnetut sekvenssit "Dies irae" ja "Stabat mater". Myös maallista runoutta sepitettiin runsaasti. Keskiajan maallinen runous tunnetaan parhaiten baijerilaisen Benediktbeurenin luostarista peräisin olevasta, 1200-luvulle ajoittuvasta käsikirjoituksesta "Carmina Burana". Se on koottu osittain huomattavasti vanhemmista lähteistä ja sisältää muun muassa moraalisia, satiirisia, rakkaus- ja juomalauluja. Siihen on koottu myös runoja, joita ovat tuottaneet niin sanotut vagantit eli kiertelevät runoilijat. Kuuluisimpiin vaganttirunoilijoihin kuului Archipoeta ("Arkkirunoilija"), jonka oikeaa nimeä ei tunneta (hän syntyi Saksassa n. 1130–1140).


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Myöhäiskeskiajalla (1200–1400-luvut) kansankielisen kirjallisuuden merkitys kasvoi ja latinankielinen kirjallisuus painottui yhä enemmän tieteellisiin ja kirkollisiin yhteyksiin. Samaan aikaan latina kuitenkin jatkoi maantieteellistä leviämistään saavuttaen myös esimerkiksi Suomen. Niinpä ensimmäinen Suomea varten painettu kirja, "Missale Aboense" (1488), oli latinankielinen.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Uudella ajalla latinan merkitys väheni hitaasti, mutta vääjäämättömästi. Tähän vaikuttivat monet eri seikat, muun muassa kirjapainotaidon keksiminen 1400-luvulla. Ennen tätä mullistusta kaikki kirjat oli kopioitava käsin, mikä teki niistä kalliita ja harvinaisia. Siksi kirjallisuuden harrastus oli pitkälti rajoittunut pieneen eliittiin, joka oli joka tapauksessa latinantaitoista. Kun kirjapainotaito oli mahdollistanut kirjallisuuden levittämisen laajojen kansanjoukkojen pariin, latinan käyttö alkoi näyttää ongelmalliselta. Latinan korvaamista kansankielillä edistivät myöhemmin monet muutkin seikat, kuten jumalanpalvelusten kielen vaihtuminen uskonpuhdistuksessa, yleisen koululaitoksen leviäminen valistuksen aikakaudella sekä kansallisvaltio-aatteen synty 1800-luvulla.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Uudella ajalla latina myös muuttui entistäkin selvemmin elävästä, luonnollisesti kehittyvästä kielestä keinotekoiseksi taidekieleksi. Renessanssille tunnusomainen antiikin kulttuurin ihailu oli vaikuttanut siihen, että niin sanotun uuslatinan perustaksi tuli taas Ciceron ja Caesarin edustama klassinen latina – ei se "elävä" latina, jota yliopistoissa ja kirkossa käytettiin. Uuslatinan edelläkävijöinä olivat toimineet jo Dante (1265–1321), Petrarca (1304–1374) ja Boccaccio (1313–1375). Muita uuslatinaa edustaneita renessanssihumanisteja olivat esimerkiksi Marsilio Ficino (1433–1499), Giovanni Pico della Mirandola (1463–1494) ja Lorenzo Valla (1406–1457). Uuslatinan tärkeimmäksi hahmoksi nousi kuitenkin Erasmus Rotterdamilainen (1466–1536), jonka klassisoiva tyyli vaikutti suuntaa antavasti myöhempään kehitykseen. Kaikkia uusi tyyli-ihanne ei tosin miellyttänyt: skolastikot eivät katsoneet voivansa luopua keskiajalla syntyneistä uudissanoista ja ilmaisutavasta. Humanistien ja skolastikkojen välisiä kielikiistoja valaisee hauskasti vuosina 1515–1517 ilmestynyt kirjekokoelma "Epistulae obscurorum virorum" (”Hämäräin miesten kirjeitä”), jossa humanistit parodioivat skolastikkojen "turmeltunutta kyökkilatinaa". Uusi tyyli-ihanne vaikutti myös siten, että latinan hyvä hallitseminen oli muuttunut entistäkin vaikeammaksi, mikä omalta osaltaan edisti yhä useamman halua siirtyä kansankieleen.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Uuslatina kuitenkin syrjäytti pian keskiajan latinan koko Euroopassa ja kaikissa kirjallisuudenlajeissa. Asiaproosan alalta voidaan mainita Erasmuksen englantilainen ystävä Thomas More, jonka 1515 kirjoittamasta teoksesta "De Optimo Reipublicae Statu deque Nova Insula Utopia" on saanut alkunsa sana utopia. Uuslatinalaista proosaa tuottivat myös esimerkiksi espanjalainen Juan Luis Vives (1492–1540) ja saksalainen Johannes Trithemius (1462–1516). Runouden alalla esimerkiksi italialainen Baptista Mantuanus (1447–1516) kirjoitti perinteisiä paimenrunoja, samalla kun hänen maanmiehensä Jacopo Sannazaro (1458–1530) korvasi paimenidyllin Napolinlahden kalastajamiljööllä. Hollantilaista Johannes Secundusta (1511–1536) pidetään eroottisen runouden mestarina. Tunnettuja ovat myös saksalainen, tilapäisrunoja kirjoittanut Helius Eobanus Hessus (1488–1540) ja englantilainen epigrammien kirjoittaja John Owen (n. 1564–1622). Ranskalainen René Rapin (1621–1687) kirjoitti opetusrunon puutarhanhoidosta. Myös esimerkiksi John Milton (1608–1674) kirjoitti latinankielisiä runoja. On kuitenkin huomattava, että monet näistä kirjailijoista käyttivät latinaa vain oman kielensä ohella, ei ainoana tai välttämättä edes tärkeimpänä kielenä; suurin osa uuden ajan kuuluisimmista teoksista onkin kirjoitettu aivan muilla kielillä kuin latinaksi. Kaunokirjallisuuden kielenä latina menetti – jo myöhäiskeskiajalla heikentyneen – asemansa ennen pitkää kokonaan.


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Pisimpään, osittain jopa 1800-luvulle asti, latina onnistui säilyttämään merkityksensä tieteellisen kirjallisuuden saralla, sillä tämä kirjallisuus oli joka tapauksessa suunnattu vain älymystölle, jonka edelleen oletettiin osaavan latinaa. Myös luonnontieteilijät pysyivät pitkään latinassa ja monet kaikkien aikojen vaikutusvaltaisimmista tieteellisistä teoksista kirjoitettiin latinaksi, esimerkiksi Isaac Newtonin "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" ("Luonnonfilosofian matemaattiset perusteet", 1687) ja Carl von Linnén "Systema naturae" ("Luonnon järjestelmästä", 1735). Suomessa tilanne oli sama kuin muuallakin Euroopassa. Niinpä 1700-luvun merkittävin suomalaishumanisti, Henrik Gabriel Porthan, käytti luonnollisesti latinaa (mm. "De poesi Fennica", "Suomalaisesta runoudesta", 1766–1778). Varsinkin akateemisten lopputöiden kielenä latina säilyi kauan. Mainitsemisen arvoisia, myöhäisiä esimerkkejä Suomessa kirjoitetuista latinankielisistä väitöskirjoista ovat Elias Lönnrotin "De Väinämöine, priscorum Fennorum numine" ("Väinämöisestä, muinaisten suomalaisten jumalasta", 1827) ja J. V. Snellmanin "Dissertatio academica absolutismum systematis Hegeliani defensura" ("Akateeminen väitöskirja Hegelin järjestelmän absolutismin puolustamiseksi", 1835).


title: Latinankielinen kirjallisuus

text: Nykyään latinan käyttö on harvinaista jopa latinaa taitavien antiikin ja keskiajan tutkijoiden keskuudessa. Sikäli kuin latinaa käytetään, tarkoitus on lähinnä kielen ja perinteen säilyttäminen hengissä, ei niinkään ymmärretyksi tuleminen. Latina on siis muuttunut apuvälineestä itsetarkoitukseksi. Latinaa käytettäneen eniten katolisen kirkon keskuudessa. Uutta latinankielistä kirjallisuutta ei enää merkittävissä määrin synny, mutta kaikesta huolimatta kirjallisuutta käännetään edelleen jonkin verran latinaksi; esimerkkinä voidaan mainita Tuomo Pekkasen Kalevala-käännös vuodelta 1986. Myös Nalle Puhia ja Asterixia on käännetty latinaksi.


title: Sitoutumaton kokoomus

text: Sitoutumaton kokoomus () on Ahvenanmaalla toimiva puolue. Viimeksi käydyissä maakuntapäivävaaleissa (2011) ObS oli viidenneksi suurin ja sillä on neljä edustajaa maakuntapäivillä. ObS:llä on oma ryhmänsä myös kahdeksassa maakunnan kunnanvaltuustossa. Puolueen puheenjohtaja on Gun-Mari Lindholm ja sihteeri Yvonne Sundbom Korpi.


title: Sitoutumaton kokoomus

text: ObS perustettiin vuonna 1987 yhteenliittymäksi, joka ei sitoudu puolueiden tiukkoihin ideologioihin ja ohjelmiin. Puolueen politiikka koostuu konservatiivisista, liberaaleista ja radikaaleista ajatuksista ja se on mielestään perinteisen oikeisto-vasemmisto -jaon ulkopuolella. Puolue-, arvovalta- ja henkilöpolitikoinin sijaan ObS arvostaa asiapitoista, yhteistyökykyistä ja tuloksiin perustuvaa asiainhoitoa. Pohjoismaiden neuvostossa ObS kuuluu Konservatiiviseen ryhmään.


title: Sitoutumaton kokoomus

text: ObS osallistuu omilla listoillaan maakunta- ja kunnallisvaaleihin. Eduskuntavaaleihin ObS on osallistunut vaihtelevissa porvarillisissa liittoumissa. Vaaleissa 2003 ja 2007 ObS oli mukana edustajapaikan saaneissa vaaliliitoissa: 2003 mukana oli lisäksi Vapaamielinen yhteistoiminta (FS) ja 2007 FS, keskusta ja liberaalit (Borgerlig allians). Vuosina 1995 ja 1999 ObS osallistui eduskuntavaaleihin keskustan ja FS:n kanssa nimellä Borgerlig samlingslista. Vuonna 2011 ObS oli Åländsk samling -yhteislistalla yhdessä sosialidemokraattien, keskustan ja Ahvenanmaan tulevaisuuden kanssa. Paikan vei ObS:n Elisabeth Naucler.


title: Työkansan Sanomat (1988)

text: Työkansan Sanomat (TKS) on vuonna 1988 ilmestymisensä aloittanut Kommunistisen Työväenpuolueen (KTP) pää-äänenkannattaja. Lehden päätoimittaja on Hannu Tuominen.


title: Työkansan Sanomat (1988)

text: Lehti kuvailee itseään "valtakunnalliseksi tilauspohjaiseksi marxilais-leniniläiseksi työväenlehtijulkaisuksi" ja perinteiseksi työväenlehdeksi, jossa kuuluu "työttömien, opiskelijoiden, eläkeläisten, pienyrittäjien sekä muiden vähävaraisten ja sorrettujen oma ääni."


title: Työkansan Sanomat (1988)

text: TKS:llä on avustajia Helsingissä, Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa, Hämeessä, Keski-Suomessa, Kainuussa, Pohjois-Savossa ja Lapissa.


title: Eckerön posti- ja tullitalo

text: Eckerön posti- ja tullitalo () on kulttuurihistoriallinen arvorakennus Eckerössä Ahvenanmaalla. Se on valmistunut vuonna 1828. Rakennuksen suunnittelusta vastasivat arkkitehdit Carl Ludvig Engel sekä Charles Bassi. Rakennus edustaa arkkitehtoniselta tyylisuunnaltaan uusklassismia. Se on ollut vuodesta 1994 lähtien Ahvenanmaan maakunnan omaisuutta. Posti- ja tullitalo on avoinna vierailijoille kesäaikaan. Päärakennuksen alakerrassa sijaitsee Postimestarin konttori, joka on sisustettu tyypillisin 1800-luvun huonekaluin. Päärakennuksen yläkerrassa ovat näyttelytilat vaihtuvia näyttelyitä varten ja alakerrassa residenssitaiteilijoiden vierasasunto. Pohjoissiivessä sijaitsee Postiruotumuseo, jota ylläpitää Eckerön kotiseutuyhdistys. Pohjoissiivessä sijaitsevat myös Tsarevna Café ja Bistro sekä Mercedes Chocolaterie ja Butik Smått & Gott.


title: Eckerön posti- ja tullitalo

text: Eckerön posti- ja tullitalo rakennettiin tsaarin Venäjän läntiseksi etuvartioksi ja Venäjän vallan osoitukseksi Ruotsin suuntaan. Se rakennettiin tarkoituksella suureksi ja mahtavaksi, jotta se näkyisi kauaksi merelle ja tekisi vaikutuksen lännestä saapuviin. Ruotsin puolella Grisslehamnissa oli vastaava postitalo, ja Eckerön posti rakennettiin neljä kertaa sitä suuremmaksi. Talon päätehtävä oli kuitenkin huolehtia posti- ja tullimuodollisuuksista Pietarin ja Tukholman välisellä postireitillä. Postin kululla oli tuohon aikaan suuri merkitys, ja sen varmistamiseen uhrattiin paljon vaivaa. Eckeröläiset talonpojat kuljettivat postia Ahvenanmeren yli yksinkertaisilla veneillä ympäri vuoden. Vaarallisten matkojen vaiheista kerrotaan talon Postiruotumuseossa. Rakennuksessa on myös 1850-luvun tyyliin sisustettu postimestarin konttori.


title: Eckerön posti- ja tullitalo

text: Postitalon edustalla on postiveneiden laituri, josta Victor Westerholm on maalannut tunnetun maalauksensa "Eckerön postilaituri".


title: Ahvenanmaan edistysryhmä

text: Ahvenanmaan edistysryhmä () oli Ahvenanmaalainen puolue. Vuosien 1999 ja 2003 vaaleissa puolue sai maakuntapäiville yhden edustajan. Vuoden 2007 vaaleihin puolue ei osallistunut.


title: Ahvenanmaan edistysryhmä

text: Åfg perustettiin 16. elokuuta 1999 ja merkittiin yhdistysrekisteriin heinäkuussa 2000. Edistysryhmän puheenjohtaja oli Ronald Boman, varapuheenjohtaja Pentti Timonen ja sihteeri Rolf Söderback. Vapaamielinen yhteistoiminta -puolueesta loikannut Boman oli puolueensa ainoa edustaja maakuntapäivillä (1995–2007). Hän edusti puoluettaan myös Maarianhaminan kaupunginvaltuustossa. Vuoden 1999 kunnallisvaaleissa Åfg sai yhden edustajan (Timonen) myös Finströmin valtuustoon.


title: Object Pascal

text: Object Pascal on Pascal-ohjelmointikielen objektiorientoitunut johdannainen, joka tunnetaan parhaiten Borland Delphin kehitysympäristön alkuperäisenä ohjelmointikielenä. Delphi onkin tunnetuin Object Pascalin murre.


title: Object Pascal

text: Borland käytti nimeä "Object Pascal" Delphin ensimmäisissä versioissa mutta myöhemmin nimesi sen uudestaan Delphi ohjelmointikieleksi. Monet Object Pascal -kääntäjät pyrkivät kuitenkin olemaan Delphin kanssa yhteensopivia.


title: Object Pascal

text: Borlandin integroitu Delphi-kehitysympäristö on saatavana Microsoft Windows - ja Linux-alustoille. Avoimen lähdekoodin Free Pascal tukee Object Pascal -kehitystä Intel x86 (sisältäen 8086), AMD64/x86-64, PowerPC, PowerPC64, SPARC, ARM, AArch64, MIPS, JVM, Linux, FreeBSD, Haiku, Mac OS X/iOS/iPhoneSimulator/Darwin, DOS (16- ja 32-bittinen), Win32, Win64, WinCE, OS/2, MorphOS, Nintendo GBA, Nintendo DS, Wii, Android, AIX ja AROS.


title: Object Pascal

text: Object Pascalin historia alkoi Pascal-ohjelmointikielen laajennuksena, jonka Larry Teslerin johtama tiimi kehitti Applella yhteistyössä Pascalin keksijä Niklaus Wirthin kanssa. Se perustui aiempaan Apple Lisa -tietokoneessa käytettyyn Clascal-nimiseen oliopohjaiseen Pascal-versioon.


title: Object Pascal

text: Apple lopetti Object Pascalin tukemisen siirtyessään Motorola 68K -suorittimista IBM:n PowerPC -suorittimiin 1994.


title: Object Pascal

text: Vuonna 1986 Borland julkisti Turbo Pascalin Macintosh-versioon objektilaajennuksen, jota se kutsui Object Pascaliksi. Se tuotiin myös MS-DOS-ympäristöön Turbo Pascal versiossa 5.5 vuonna 1989.


title: Object Pascal

text: Windowsiin Object Pascal tuli Turbo Pascal for Windows -versiossa, ja vuonna 1994 Borland julkisti Turbo Pascalin seuraajan, Delphin. Delphissä Borland esitteli uusia objektilaajennuksia, joiden rakenne ja nimeäminen muistutti muissa objektiorientoituneissa kielissä käytettyjä, kuten codice_1, codice_2 ja codice_3.


title: Object Pascal

text:
Object Pascalille on olemassa suuri joukko kääntäjiä, jotka ovat paremmin tai huonommin yhteensopivia Delphin Object Pascal -kääntäjän kanssa. Monet näistä kääntävät Object Pascal -lähdekoodia tietyille alustoille.
Johdanto Object Pascal kieleen:


title: Object Pascal

text: Delphi Object Pascal kieliopas:


title: Object Pascal

text: Free Pascal Object Pascal käsikirja:GNU Pascal:


title: Ahvenanmaan metsästys- ja kalastusmuseo

text: Ahvenanmaan metsästys- ja kalastusmuseo () sijaitsee Eckerössä, Käringsundin vanhan kalasataman tuntumassa. Museorakennuksen on suunnitellut ahvenanmaalainen arkkitehti Folke Wickström, ja se valmistui vuonna 1995. Museossa vierailee vuosittain yli 14 000 vierasta.


title: Erik Westzynthius (vanhempi)

text: Erik Westzynthius (vanhempi) (1711 – 1757 Pohjanmaa) oli suomalainen taidemaalari.


title: Erik Westzynthius (vanhempi)

text: Westzynthius oli ensisijaisesti kirkkomaalari, ja hänen aktiivista toiminta-aikaansa olivat vuodet 1730–1749. Hänen julkisia töitään ovat muun muassa Raahen kaupungin kirkon koristelut (1746) ja Alavieskan kirkon koristelu, Paavolan, Paltamon ja Pielaveden kirkkojen alttaritaulut, jotka nykyisin ovat Kansallismuseossa. Paltaniemen kuvakirkossa on yksi hänen maalaamansa kuva.


title: Työkansan Sanomat (1945)

text: Työkansan Sanomat oli Helsingissä vuosina 1945–1956 ilmestynyt Suomen Kommunistisen Puolueen pää-äänenkannattaja.


title: Työkansan Sanomat (1945)

text: Suomen Kansan Demokraattisen Liiton "Vapaan Sanan" rinnalle perustettu "Työkansan Sanomat" oli suoraan SKP:n johdon alaisuudessa toiminut puoluelehti. Sen sisällön painopiste oli uutisten sijasta politiikassa ja puolueen toiminnassa. Lehden journalistinen taso oli "Vapaaseen Sanaan" verrattuna selvästi heikompi. "Työkansan Sanomat" painettiin aluksi "Uuden Suomen" kirjapainossa, kunnes Kustannus Oy Yhteistyö sai vuonna 1946 Yrjö Sirolan Säätiön tuella hankittua oman painokaluston.


title: Työkansan Sanomat (1945)

text: "Työkansan Sanomat" yhdistettiin vuoden 1957 alussa "Vapaan Sanan" kanssa uudeksi "Kansan Uutiset" -lehdeksi, josta tuli molempien puolueiden yhteinen äänenkannattaja. Keskustelua kahden rinnakkaisen lehden ylläpidosta oli käyty jo vuosikymmenen alusta lähtien, eikä sitä enää nähty taloudellisesti järkeväksi.


title: Työkansan Sanomat (1945)

text: Kuudesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 27 000 kappaletta vuonna 1948. Sen päätoimittajina työskentelivät Aili Mäkinen (1945–1946) ja Mauri Ryömä (1946–1956).


title: Föglön kirkko

text:
Föglön kirkko on Ahvenanmaalla Föglössä sijaitseva keskiaikainen kivikirkko, jonka rakentaminen aloitettiin todennäköisesti jo 1320-luvulla. 1400-luvulla kirkkoa laajennettiin. Keskiajalla kirkko on luultavimmin ollut länsitornillinen pitkäkirkko, jonka pohjoispäädyssä oli erillinen sakaristo ja sitä vastapäätä asehuone. Kirkko vihittiin luultavasti pyhän Maria Magdalenan kunniaksi. Vuosina 1859–1861 se muutettiin ristikirkoksi arkkitehti Georg Theodor von Chiewitzin johdolla. Tällöin sakaristo ja asehuone poistettiin ja tilalle rakennettiin runkohuoneen korkuiset ristisakarat ja runkohuonetta pidennettiin itään. Uusi sakaristo liitettiin kuoripäätyyn. Keskiaikaisen tornin päättää nykyisin korkeaan lyhtyyn päättyvä, barokkityyliin pullistuva katto. Kirkon sisäkatteena on tiilinen ristiholvaus.
Vuonna 1968 kirkko peruskorjattiin Erik Kråkströmin suunnitelman mukaan, jolloin mm. urkulehteri purettiin ja urut siirrettiin kuoripäätyyn, kirkon keskiosassa olevan, vapaasti seisovan alttarin taa.
Kirkossa on Kangasalan Urkutehtaan valmistamat 14-äänikertaiset, 2-sormioiset mekaaniset urut vuodelta 1970. Niiden julkisivu on peräisin edellisistä, vuonna 1864 valmistuneista uruista.


title: Föglön kirkko

text: Alttarilla on peruskorjausten yhteydessä löydetty keskiaikainen kultainen krusifiksi. Entinen, R.W. Ekmanin 1861 maalaama alttaritaulu "Ehtoollinen", on sijoitettu läntisen sisäänkäynnin seinälle. Lisäksi kirkossa on vielä vanhempi, Jonas Bergmanin maalaama alttaritaulu vuodelta 1754. Kellotornissa on kaksi kelloa, joista vanhempi on 1500-luvulta ja nuorempi vuodelta 1706.


title: Erik Westzynthius (nuorempi)

text: Erik Westzynthius (nuorempi) (s. 1743 Oulu – k. 1787) oli suomalainen kirkkomaalari. Hän opiskeli maalausta Johan Backmanin ja Emanuel Granbergin oppilaana. Oulaisten kirkon useat katto- ja seinämaalaukset vuosilta 1779–1782 ovat hänen ainoat tunnetut kirkkomaalauksensa.


title: Näennäishistoria

text: Näennäishistoria eli pseudohistoria on käsite jolla kuvaillaan kirjoituksia, joiden väitetään olevan historiantutkimusta, mutta joiden tutkimusmenetelmät eroavat yleisesti käytössä olevista historiantutkimuksen menetelmistä.


title: Georg Theodor Chiewitz

text: Georg Theodor Policron Chiewitz (äännetään "tševits"; ) oli ruotsalaissyntyinen arkkitehti, joka teki uransa pääosin Suomessa. Hän muutti Ruotsista Turkuun vuonna 1851 ja työskenteli Turun ja Porin läänin lääninarkkitehtina vuosina 1852–1860 ja Turun kaupunginarkkitehtina vuodesta 1860 kuolemaansa 1862 asti.


title: Georg Theodor Chiewitz

text: Chiewitzin tunnetuimpia töitä on uusgotiikkaa edustava Suomen ritarihuoneen rakennus Helsingissä. Lisäksi hän muun muassa suunnitteli Porin kaupungin uuden, paloturvallisuuteen tähtäävän empireasemakaavan vuonna 1852. Myös huomattava osa Forssan tehdasalueiden vanhemmasta rakennuskannasta sekä Someron kirkko ja Loviisan kirkko ovat Chiewitzin käsialaa. Uudessakaupungissa Chiewitz suunnitteli kaupungin asemakaavan sekä uuden kirkon.


title: Georg Theodor Chiewitz

text: Chiewitzit olivat tulleet Ruotsiin 1600-luvulla Puola-Liettuasta. Chiewitz opiskeli tekniikkaa ja valmistui arkkitehdiksi Tukholman taideakatemiasta, minkä jälkeen hän toimi piirtäjänä ja työnvalvojana Nyköping Mekaniska Verkstadissa 1832–1833. Ruotsin laivaston mekaanikkokunnassa hän matkusti muun muassa Kreikkaan kaksi vuotta kestäneellä matkalla. Hän avusti keksijä John Ericssonia Lontoossa 1837–1838 ja tutustui siellä uuteen rautateiden ja siltojen rakennetekniikkaan. Vuonna 1839 hän työskenteli rationalistiteoreetikko ja arkeologi César Dalyn kanssa Pariisissa, mistä hän luultavasti sai vaikutteita myöhempiin rationaalisiin, koristelemattomiin sisätiloihinsa. Vuonna 1840 Chiewitz palasi Tukholmaan, jossa hän toimi rautatie- ja sillanrakentajana sekä Taideakatemian opettajana. Hän ajautui vaikeuksiin yritystoiminnassaan vuonna 1851 viedessään kiskonauloja Saksaan. Vararikon vuoksi hän muutti Suomeen. Hän työskenteli Turussa lääninarkkitehtina 1852–1860. P. J. Gylich erosi Turun kaupunginarkkitehdin virasta vuonna 1859, ja Chiewitz valittiin seuraavana vuonna hänen tilalleen.


title: Juri Nieminen

text: Juri Urho Johannes Nieminen (s. 4. marraskuuta 1976 Hyvinkää) on asikkalalainen poliitikko. Hänet valittiin Asikkalan kunnanvaltuutetuksi kaudella 2017−2021 Kotikunta-listan edustajana. Nieminen on toiminut kunnanjohtajana Sulkavalla (2004−2006) ja Asikkalassa (2006−2016).


title: Juri Nieminen

text: Koulutukseltaan Nieminen on hallintotieteiden maisteri. Puoluekannaltaan hän on sitoutumaton.


title: Juri Nieminen

text: Nieminen on toiminut Haapaveden kaupunginsihteerinä. 1. kesäkuuta 2004 − 31. heinäkuuta 2006 hän toimi Sulkavan kunnanjohtajana. 20. heinäkuuta 2006 Nieminen nimitettiin Asikkalan kunnanjohtajaksi. Hän oli Suomen nuorimpia kunnanjohtajia. Niemistä edelsi Asikkalan kunnanjohtajana Matti Rantanen.


title: Juri Nieminen

text: Nieminen sai julkisuutta loppuvuodesta 2009, kun Asikkalan kunnanvaltuusto käsitteli marraskuussa 2009 kunnanjohtajan jatkokautta, missä yhteydessä paljastui 13 000 euron puhelinlasku. Tämän Nieminen oli aiheuttanut hoitaessaan työasioita talvilomallaan Espanjassa kaksi vuotta aikaisemmin ja unohdettuaan nettiyhteyden päälle. 21. joulukuuta 2009 kunnanhallitus päätyi antamaan hänelle asiasta kirjallisen varoituksen.


title: Juri Nieminen

text: Nieminen irtisanoutui virastaan vuonna 2016 luottamuspulan takia. Kunnanvaltuutetut ja viranhaltijat olivat tyytymättömiä hänen johtamistapaansa. Pienen piirin arvosteltiin päättävän Asikkalassa kaikesta, eikä muilla valtuutetuilla koettu olevan valtaa päätöksenteossa. Niemistä arvosteltiin viranhaltijoiden ohittamisesta, puhumattomuudesta ja asioiden salaisesta valmistelusta. Ratkaisu erottamisesta tehtiin 13 valtuutetun salaisessa kokouksessa Niemisen sairausloman aikana.


title: Sundin kirkko

text: Sundin kirkko on kirkkorakennus Sundin kunnassa, Ahvenanmaalla. Tämä keskiaikainen kivikirkko on rakennettu 1200-luvun lopussa tai viimeistään ennen vuotta 1310 ja omistettu Johannes Kastajalle. Kirkon torni ja asehuone lienee rakennettu 1300-luvun lopulla, mutta sakaristo vasta 1400-luvun puolivälin tienoilla. Kirkossa ei ole tehty arkeologista tutkimusta, joten ei ole tiedossa, onko paikalla ollut aiemmin kirkkoja. Kirkkosali on säilynyt melko hyvin koskemattomana. Seinämaalaukset ovat peräisin 1300-luvun alkupuolelta. Useita Raamatun henkilöitä esittäviä veistoksia käsittävä alttarikaappi, jossa ovat keskimmäisinä Maria ja Jeesus-lapsi, on tehty 1430- tai 1440-luvulla. Sen päälle on 1660-luvulla lisätty Pyhää ehtoollista esittävä maalaus, jota reunustavat barokkityyliset kehykset.


title: Sundin kirkko

text: Paksut pystypilarit jakavat kirkkosalin ja keskikäytävän kahteen pitkittäiseen puoliskoon. Lähimpänä pääovea olevan pilarin juurella on kalkkikivinen hautaristi, joka lienee peräisin 1300-luvulta. Kirkon krusifiksi on todennäköisesti tehty Ruotsissa vuosien 1250 ja 1275 välillä.


title: Sundin kirkko

text: Ulkoapäin, varsinkin länsipäädystä, katsottuna kirkko antaa jykevyydellään jopa hieman linnamaisen vaikutelman. Kirkon torni, jonka kiviosan korkeus on 22 metriä, on pohjapinta-alaltaan Suomen toiseksi suurin Turun tuomiokirkon tornin jälkeen. Tutkija Markus Hiekkanen on tulkinnut näin suuren tornin tehtävänä olleen toimia paitsi kellotornina, myös osoittaa kirkon mahtia.


title: Sundin kirkko

text: Kirkon ympärille ei juuri ole syntynyt asutusta, vaan se sijaitsee melko yksinäisellä paikalla kapean, syvälle sisämaahan pistävän merenlahden rannalla, vajaan kahden kilometrin päässä Ahvenanmaan päätie 2:lta.


title: Sundin kirkko

text: Kirkko vaurioitui pahoin vuosina 1672 ja 1921 sattuneissa tulipalossa. Kirkonkellot tuhoutuivat kummassakin palossa. Viimeksi mainittu palo aiheutui lämmityslaitteista. Nykyiset kirkonkellot ovat peräisin Hämeenlinnan ortodoksisesta varuskuntakirkosta, joka muutettiin kirjastoksi 1920-luvun alussa.


title: Sundin kirkko

text: Sundin kirkossa on kahdet urut. Urkuparvella olevat vanhemmat, Anders Thulén rakentamat 9-äänikertaiset urut ovat 1860-luvulta ja ne asennettiin ensimmäisten, 1700-luvulla rakennettujen urkujen tilalle. Nykyisin käytössä olevat, kirkkosalin vasemmalla sivulla sijaitsevat 21-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan Urkutehdas vuonna 1973.


title: Työlaitos

text: Työlaitos oli julkisoikeudellinen huoltolaitos, johon voitiin määrätä huoltoapulain (116/1956), lapsen elatusavun turvaamisesta annetun lain (1965) tai irtolaislain (57/1936) nojalla.


title: Työlaitos

text: Työlaitoksissa asukit tekivät erilaisia töitä korvauksena esimerkiksi lapsen elatusavun laiminlyömisestä. Työlaitoksen määritelmä oli Irtolaislain 8 §:ssä. Pakkotyölaitokset olivat erillinen organisaatio vankiloiden yhteydessä.


title: Työlaitos

text: Työlaitosten merkitys oli lähinnä "asosiaalisen aineksen" eristämisessä muusta yhteiskunnasta. Laitokseen määräämisellä oli lähinnä merkitystä pakotteena, koska ansiot jäivät niissä varsin pieniksi.


title: Työlaitos

text: Valtion omistuksessa olivat Ilmajoen työlaitos ja Karvian erityistyölaitos. Vuonna 1964 Suomessa oli kymmenen työlaitosta. Länsi-Suomen työlaitos sijaitsi Punkalaitumella, Hämeen Lammilla ja Itä-Suomen Mäntyharjussa. Mäntyharjun, Keuruun, Kruunupyyn ja Revonlahden työlaitokset olivat kuntainliittojen ylläpitämiä. Vihdin laitoksen omisti Helsingin kaupunki.


title: Työlaitos

text: Paikkoja oli kaikkiaan 1012. Vuonna 1962 niissä kävi kaikkiaan 2 785 huollettavaa. Niistä 1539 oli lasten elatusavun laiminlyönneitä perhepinnareita, 521 oli lasten huoltoavun korvausvastuun laiminlyönneitä, 355 oli irtolaisia, 297 päihdyttävien aineiden väärinkäyttäjiä ja 73 kunnalliskotien niskuroivia hoidokkeja "pykäläpoikia". Huollettavista 85,8 % oli miehiä ja 76 % naisia. Irtolaisista enemmistö oli miehiä.


title: Työlaitos

text: Vuonna 1977 säädetty laki lasten elatusavun turvaamisesta (122/1977) lopetti elatusavun maksamisen laiminlyöneiden määräämisen työlaitokseen. Sen jälkeen työlaitoksiin määrättiin vain irtolaislain perusteella. Vuonna 1982 irtolaislaistakin poistettiin pykälät joiden perusteella irtolainen voitiin määrätä työlaitokseen. Tällöin viimeisetkin työlaitokset lakkautettiin. Niiden tilalle saatettiin kuitenkin perustaa päihdyttävien aineiden väärinkäyttäjille tarkoitettuja huoltolaitoksia, joita oli perustettu jo 1960-luvulta alkaen huoltolahoitoa koskevaan lakiin (96/1961) perustuen.


title: Eamon

text: Eamon Doyle (parhaiten tunnettu nimellä Eamon, s. 6. toukokuuta 1984, Staten Island, New York) on yhdysvaltalainen pop/R&B-laulaja ja lauluntekijä. Hän on parhaiten tunnettu hitistään "Fuck It (I Don't Want You Back)" vuodelta 2003.


title: Ålands lyceum

text: Ålands lyceum on Ahvenanmaan ainoa lukio. Se sijaitsee Maarianhaminassa. Koulurakennuksen vanhimman osan on suunnitellut arkkitehti J. Ahrenberg, ja se valmistui vuonna 1903. Vuonna 1930 valmistui Torsten Montellin suunnittelema lisärakennus. Koulun opetuskieli on ruotsi.


title: Ålands lyceum

text: Koulu jakautuu humanistis-yhteiskuntatieteelliseen, luonnontieteelliseen, esteettiseen sekä terveys- ja urheilulinjaan.


title: Pentti Lasanen

text: Pentti Lasanen (s. 17. syyskuuta 1936 Kotka) on suomalainen säveltäjä ja sovittaja. Hän oli PSO-levy-yhtiön johtotehtävissä perustaessaan vuonna 1958 Four Cats -yhtyettä. Lasanen asuu nykyään Helsingin Lauttasaaressa.


title: Pentti Lasanen

text: Jazzmusiikki on aina ollut Lasaselle erittäin läheistä. Vuonna 1965 hän osallistui Eurovision laulukilpailujen Suomen-karsintaan kappaleella ”Vanha kunnon Dixieland”, jonka sävellyksestä ja sanoituksesta vastasi Åke Granholm. Vuoden 1971 Syksyn Säveltä varten muodostettiin kvartetti "Lasaset", jossa Pentin ohella esiintyivät Martti Metsäketo, Irma Tapio ja Monica Aspelund. Kilpailukappaleena oli ”Kumpaa tietä kuljet”, jonka sävelsi Erik Lindström ja sanoitti Saukki. Lasanen voitti vuoden 1985 Syksyn Sävelen kappaleella ”Luoksesi jään”.


title: Pentti Lasanen

text: Pentti Lasanen on soittanut muun muassa Ronnie Kranckin yhtyeessä, Radion tanssiorkesterissa ja Rauno Lehtisen yhtyeessä. Jazzmusiikin parissa hän on työskennellyt Antti Sarpilan kanssa ja johtamalla Finnair Pilots' Big Bandia.


title: Pentti Lasanen

text: Vuonna 1992 hän sai muusikon urastaan Louis Armstrong -palkinnon.


title: Brian Mikkelsen

text: Brian Arthur Mikkelsen (s. 31. tammikuuta 1966) on tanskalainen poliitikko. Hän on konservatiivisen kansanpuolueen jäsen ja valittiin Tanskan parlamenttiin (Folketinget) Länsi-Själlannin vaalipiiristä 21. syyskuuta 1994. Hän oli parlamentissa kesäkuuhun 2018.


title: Brian Mikkelsen

text: Mikkelsen toimi 2001–2008 Tanskan kulttuuriministerinä Anders Fogh Rasmussenin ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa. Mikkelsen on ollut yksi keskeinen henkilö Rasmussenin hallituksen käynnistämässä "porvarillisessa kulttuuritaistossa" (tanskaksi "borgerlig kulturkamp" ). Mikkelsenin ministeriaikana kulttuuriministeriö loi maahan Tanskan kulttuurikaanonin, johon valittiin 108 kohdetta (kirjaa, sävellystä, rakennusta ja niin edelleen) yhdeksältä eri kulttuurin ja taiteen alueelta.


title: Brian Mikkelsen

text: Sen jälkeen hän oli oikeusministeri 2008-2010 ja valtiovarainministeri 2010-2011.


title: Brian Mikkelsen

text: Mikkelsen on ollut vuodesta 2002 lähtien Maailman antidopingtoimiston WADAn jäsen, sen varapuhemies 2004–2006 sekä WADAn työvaliokunnan jäsen vuodesta 2007. Hän on ollut mukana kirjoittamassa useita poliittisia julkaisuja.


title: Brian Mikkelsen

text: Mikkelsen valmistui Kööpenhaminan yliopistosta vuonna 1994 yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi. Mikkelsen on naimisissa Eliane Wexøe Mikkelsenin kanssa.


title: Työväen Arkisto

text: Työväen Arkisto (TyArk) on vuonna 1909 perustettu Suomen vanhin työväenliikkeeseen liittyvä arkisto ja samalla maan vanhin kansanliikearkisto. Työväen arkisto sijaitsee Helsingissä Sörnäisten rantatiellä.


title: Työväen Arkisto

text: Työväen Arkisto perustettiin SDP:n puoluekokouksessa Kotkassa vuonna 1909 puolueen ja ammattiyhdistysliikkeen toiminnasta kertovaksi arkistoksi. Ruotsissa vastaavanalainen arkisto perustettiin jo vuonna 1902. Ensimmäinen arkistonhoitaja oli SDP:n entinen puoluesihteeri Yrjö Sirola. Sirolan paettua velkojiaan Yhdysvaltoihin tehtävän peri Karl Harald Wiik, joka puolisonsa Annan kanssa antoi merkittävän panoksen arkiston toiminnan käynnistämiseen.


title: Työväen Arkisto

text: Arkiston tarkoituksena ei ollut pelkästään tallentaa historiaa, vaan toimia poliittisen työn tukena. Osa työväenliikkeen asiakirjoista takavarikoitiin Suomen sisällissodan tapahtumien johdosta 1918, koska asiakirjoja pyrittiin käyttämään todisteena kapinaan nousseita suomalaisia, punaisia vastaan valtiorikosoikeuksissa. Tämä osa työväenliikkeen arkistoiduista asiakirjoista on Kansallisarkistossa.


title: Työväen Arkisto

text: Monia työväenjärjestöjä lakkautettiin kommunistisina 1920-luvulla. Tällöin Etsivä keskuspoliisi takavarikoi järjestöjen asiakirjat, mutta toimitti ne 1930-luvulla Työväen Arkistoon. Tämän ansiosta ammattiyhdistysliikkeen vanhin asiakirja-aines on hyvin tallennettu. Arkistoaineistoa tuhoutui Neuvostoliiton miehittämässä Karjalan osassa talvisodassa 1939-1940 ja sodan, kuten jatkosodankin 1941-1944 pommituksissa.


title: Työväen Arkisto

text: Sotien jälkeen Työväen Arkiston hallinnointi siirtyi SDP:n puoluetoimistolta uudelle Työväen Arkiston Säätiölle, mutta arkiston rahoituksesta vastasi edelleen SDP. Epävakaan taloudellisen tilanteen korjaamiseksi pyrittiin 1960-luvun alusta lähtien saamaan arkiston valtionavun piiriin. Laki yksityisluontoisten arkistojen valtionavusta säädettiinkin vuonna 1974. Tämä antoi myös Työväen Arkistolle edellytykset kehittyä tieteellisesti hoidetuksi muistiorganisaatioksi.


title: Työväen Arkisto

text: Sekä Suomessa että muualla Euroopassa 1980-luvulla heräsi yleinen kiinnostus työväenperinteeseen. Tämä pani alulle prosesseja, jotka toteutuivat, kun perustettiin Työväenliikkeen kirjasto vuonna 1987 ja Työväen Keskusmuseo vuonna 1993. Työväen Arkiston painettu aineisto siirrettiin Työväenliikkeen kirjastoon ja museoesineet Työväen Keskusmuseoon. Tämä vapautti Työväen Arkiston resursseja sen perustehtävään, arkistotoimintaan.


title: Työväen Arkisto

text: Jokaisessa muussa Pohjolan maassa toimii yksi työväenarkisto ja -kirjasto eikä Suomen kaltaista eriytymistä tapahtunut. Työväen Arkiston aineistoa on julkaistu mm. sisällissotaa koskevana kuva-aineistona monissa kirjoissa. Arkiston käytetyin materiaali on mikrofilmattu. Arkisto järjestää tilauksesta arkistonhoitokursseja.


title: Aon Center

text: Aon Center on Chicagossa, Illinois'n osavaltiossa, Yhdysvalloissa sijaitseva pilvenpiirtäjä. Sen suunnittelusta on vastannut arkkitehti Edward Durell Stone. Rakennuksen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1970, ja se valmistui vuonna 1972. Toimistokäytössä oleva, 83-kerroksinen pilvenpiirtäjä kohoaa 346,3 metrin korkeuteen.


title: Aon Center

text: Valmistuttuaan vuonna 1972 Aon Center oli maailman korkein marmorilla päällystetty rakennus. Chicagon vaihteleva ilmasto ei kuitenkaan sopinut Carraran marmorille, ja se alkoikin lohkeilla vaarallisesti. Vuosina 1990–1992 pilvenpiirtäjän koko päällyste korvattiin valkoisella graniitilla. Uudelleenpäällystämistyöt maksoivat puolet siitä, mitä koko rakennuksen rakentaminen aikoinaan maksoi.


title: Aon Center

text: Aon Centerin aikaisempia nimiä ovat olleet "Standard Oil Building" ja "Amoco Building".


title: Pressbyrån

text: Pressbyrån on ruotsalainen elintarvikekioskiketju, jolla on noin 320 myymälää eri puolilla maata.


title: Pressbyrån

text: Alun perin "Svenska Telegrambyrånina" tunnettu yhtiö perustettiin 1899 myymään sanomalehtiä Ruotsin rautatieasemilla. Yhtiön ensimmäinen kohde avattiin 1903 Helsingborgin keskusaseman liepeille. Nimi muuttui Pressbyråniksi vuonna 1906. Nykyisin Pressbyrånin omistaa Reitan Convenience.


title: Ruskorahkasammal

text: Ruskorahkasammal ("Sphagnum fuscum") on Suomessa yleinen rahkasammallaji.


title: Ruskorahkasammal

text: Ruskorahkasammal on pieni (5-10 cm) ja hento. Yleensä se on likaisen ruskea ja ruskeavartinen, joskus varjossa se on ruskeanvihreä. Se kasvaa tiheinä mättäinä. Verson kärki on tiivis, eivätkä sivuhaaraat ole kovin selvissä riveissä. Sillä on kaksi ulospäistä ja yksi tai kaksi alaspäistä haaraa.


title: Ruskorahkasammal

text: Rahkasammalta tavataan viileillä alueilla sirkumboreaalisesti eli sekä Kanadassa, Aasiassa että Euroopassa. Suomessa sitä tavataan koko maassa.


title: Ruskorahkasammal

text: Ruskorahkasammal kasvaa kosteissa, mutta ei litimärissä paikoissa: se kuolee jos se jää pitkäksi aikaa veden alle, ja muodostaa usein ympäristöään vähän korkeampia keitaita tai mättäitä märän suon keskelle. Se kestää köyhempää ja happamampaa kasvualustaa, mutta huonommin tulvimista kuin muut sammalet.


title: Che (elokuva)

text: Che on Steven Soderberghin ohjaama vuonna 2008 julkaistu kaksiosainen elokuva, joka kertoo sissijohtaja Che Guevarasta. Guevaran roolin näyttelee puertoricolaissyntyinen Benicio del Toro. Guevara tunnetaan erityisesti Fidel Castron johtamasta 26. heinäkuuta -liikkeestä, joka vuonna 1959 otti vallan Kuuban silloiselta presidentiltä Fulgencio Batistalta. Vallankumouksen jälkeen Che Guevarasta tuli valtahierarkiassa toinen heti Castron jälkeen Kuuban uudessa hallinnossa. Guevara yritti tämän jälkeen käynnistää vallankumouksia useissa eri maissa, mutta ei onnistunut ja jäi lopulta Boliviassa Bolivian armeijan yksikön vangiksi 8. lokakuuta 1967. Bolivialaiset teloittivat Guevaran seuraavana päivänä.


title: Che (elokuva)

text: Elokuvan ensimmäinen osa ("The Argentine", ) keskittyy Kuuban vallankumoukseen ja toinen osa ("Guerrilla", ) alkaa vuonna 1964 New Yorkissa pidetystä Yhdistyneiden kansakuntien kokouksesta päättyen Guevaran kuolemaan Boliviassa. "Che"-elokuvan molempia osia kuvattiin samanaikaisesti ja niitä on myös esitetty yhtenä pitkänä elokuvana, kuten esimerkiksi Cannesin elokuvajuhlilla, jossa se oli ehdolla parhaaksi elokuvaksi. Samassa tapahtumassa Benicio Ddel Toro sai roolistaan parhaan näyttelijän palkinnon. Soderbergh on elokuvien ohella kuvannut samalla dokumenttiaineistoa, muun muassa haastatellut monia Chen kanssa Kuubassa ja Boliviassa sotineita.


title: Che (elokuva)

text: Ernesto ”Che” Guevara ja Fidel Castro kohtaavat Meksikossa vuonna 1955. 26. marraskuuta 1956 Fidel Castro purjehtii Kuubaan kahdeksan kapinallisen kanssa, joista yksi on argentiinalainen lääkäri Che, joka haluaa Castron tavoin syöstä korruptoituneen diktaattorin Fulgencio Batistan vallasta. Kansan virratessa kapinallisten rivehin, Che siirtyy sissien lääkäristä aktiivitaistelijan rooliin ja lopulta komentajaksi. Che osoittautuu korvaamattomaksi taistelijaksi, joka sisäistää nopeasti sissisodan otteet. Kamppailulle omistautunut Che nouseekin taistelutoveriensa ja kuubalaisten suosioon. Hänen useimmat repliikkinsä ja puheensa sivuavat vallankumouksen teoriaa ja käytäntöä. Kuuluisimman puheensa hän pitää YK:ssa vuonna 1964.


title: Che (elokuva)

text: Soderbergh hyödynsi uutta digitaalista red-elokuvakameraa.


title: Spin Doctors

text: Spin Doctors on yhdysvaltalainen vaihtoehtorock-yhtye. Se perustettiin New Yorkissa vuonna 1988. Yhtye on parhaiten tunnettu vuoden 1992 hiteistään "Two Princes" ja "Little Miss Can't Be Wrong".


title: Spin Doctors

text: Yhtyeen nykyiset jäsenet ovat Chris Barron (päävokalisti), Eric Schenkman (kitara ja laulu), Aaron Comess (rummut) ja Mark White (basso).


title: Markus Kaarlonen

text: Markus Kaarlonen (s. 1973) on suomalainen muusikko ja musiikkituottaja, joka soittaa nykyisin koskettimia Poets of the Fall -yhtyeessä. Hän käyttää yhtyeessä yleensä taiteilijanimeä Captain. Aiemmin hän on muun muassa tuottanut ja sovittanut kappaleita Aikakoneelle sekä muille yhtyeille ja artisteille. 1990-luvun alussa Kaarlonen teki kaksi demoscenessä suosituksi tullutta tracker-kappaletta. Saman vuosikymmenen alkupuolella hän lisäksi perusti Dance Nation -yhtyeen, joka kymmenen vuoden kuluessa julkaisi kaksi EP-julkaisua sekä useita singlejä.


title: George Yeo

text: George Yong-Boon Yeo (s. 13. syyskuuta 1954) on singaporelainen poliitikko ja liikemies. Hän on hoitanut useaan otteeseen eri ministerien virkoja ja toimi maansa ulkoasiainministerinä 2004-2011.


title: George Yeo

text: Etniseltä taustaltaan kiinalainen Yeo opiskeli Saint Patrick's Schoolissa ja Saint Joseph's Institutionissa Singaporessa. Hän on avioliitossa Jennifer Leongin kanssa, ja heillä on kolme poikaa ja yksi tytär. Yeo on näyttelijä Gwendoline Yeon setä.


title: George Yeo

text: Yeo on ollut muun muassa talousministerinä (1988–1990) ja terveysministerinä (1994–1997). Ulkoministeriksi hän nousi Shunmugam Jayakumarin seuraajana 12. elokuuta 2004.


title: George Yeo

text: Polittisen uransa jälkeen hän on johtanut Kerry Logistics Network Limited -nimisen hongkongilaisen yrityksen hallitusta.


title: Ak Bars Kazan

text: Ak Bars Kazan on venäläinen KHL-sarjassa pelaava jääkiekkoseura Tatarstanin pääkaupungista Kazanista. Joukkue pelasi aiemmin Venäjän jääkiekon superliigassa ja siirtyi KHL:ään vuonna 2008. Joukkue pelaa KHL:n Harlamov-divisioonassa. "Aq Bars" on tataarinkielinen lumileopardia tarkoittava sana.


title: Ak Bars Kazan

text: Ak Bars Kazan voitti Gagarin Cupin KHL:n kahtena ensimmäisenä sarjakautena 2008–2009 ja 2009–2010. Kolmannen mestaruutensa se voitti kaudella 2017–2018.


title: Ak Bars Kazan

text: Seura on perustettu vuonna 1956 aluksi nimellä "Mašstroi", mutta alettuaan pelata valtakunnallisia sarjoja sen nimeksi tuli "SK Uritskogo", jota se käytti 1958–1990. Vuosina 1990–1995 nimenä oli "Itil" Volga-joen mukaan, minkä jälkeen nimeksi on sovittu Ak Bars. Venäjän Federaation mestaruus, niin sanottu alempien sarjojen Venäjän mestaruus joukkueella on vuosilta 1962 ja 1976.


title: Ak Bars Kazan

text: Joukkue pelaa kotiottelunsa TatNeft Arenalla, Kazanin kaupungissa. Bars on voittanut superliigan kaksi kertaa (1998 ja 2006). Kazanista tuli KHL:n ensimmäinen mestarijoukkue vuonna 2009 sen kukistettua finaalissa Lokomotiv Jaroslavlin. Joukkue on voittanut myös European Champions Cupin vuonna 2007, loppuottelussa vastustajana oli suomalainen HPK, jonka Ak Bars voitti puhtaasti 6–0. Hopeaa Ak Bars on savuttanut Superliigassa vuosina 2000, 2002 sekä 2007.


title: Ak Bars Kazan

text: Kazanissa pelasi aikoinaan neljä suomalaista. Keskushyökkääjä Niko Kapanen siirtyi kesäkuussa 2008 NHL:stä Phoenix Coyoteista Kazaniin. Kesäkuussa 2009 JYPin entinen keskushyökkääjä Jarkko Immonen teki kaksivuotisen sopimuksen seuran kanssa.. Marraskuussa 2009 SM-liigan sen hetken paras maalivahti, Petri Vehanen, siirtyi sarjaa johtavasta Rauman Lukosta Kazaniin. Lukon ja Kazanin välisessä vaihtokaupassa Kazanin alkukauden maalivahti Mikael Tellqvist siirrettiin raumalaisten kokoonpanoon. Hyökkääjä Antti Miettinen siirtyi Kazaniin kesällä 2011 NHL:n Minnesota Wildista.


title: Itä-Pakistan

text: Itä-Pakistan oli Pakistanin itäinen osa vuosien 1955 ja 1971 välillä, käsittäen Bangladeshin alueen. Sen rajanaapurit olivat Intia ja Burma ja rantaviiva sijaitsi Bengalinlahdella. Itä-Pakistan sijaitsi hyvin lähellä Nepalin kuningaskuntaa, Kiinaa, Sikkimin kuningaskuntaa sekä Bhutania.


title: Kuuno Honkonen

text: Kuuno Ola Honkonen (1. maaliskuuta 1922 Pietarsaari – 9. heinäkuuta 1985 Tampere) oli suomalainen suurlähettiläs, korkeushyppääjä, voimistelunopettaja ja kansanedustaja (1958–1979). Hän toimi kymmenen vuotta eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtajana. Honkonen edusti Suomen kansan demokraattista liittoa (SKDL).


title: Kuuno Honkonen

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1942. Honkonen sijoittui korkeushypyssä pronssille maailman nuorisofestivaaleilla Itä-Berliinissä 1951. Kalevan kisoista hänellä on kultaa 1947 ja pronssia 1948. Honkonen osallistui Lontoon olympialaisiin 1948 ja sijoittui korkeushypyssä 17:nneksi tuloksella 180 cm. Yleisurheilu-urallaan Honkonen edusti Pietarsaaren Intoa.


title: Kuuno Honkonen

text: Honkonen valittiin eduskuntaan Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä vaaleissa 1958. Honkonen oli vuodesta 1958 lähtien kuolemaansa saakka naimisissa Päivikki Jutilan kanssa.


title: Kuuno Honkonen

text: Hän kuului n hallitukseen ja oli vuosina 1962, 1968 ja 1978 yksi presidentin valitsijamiehistä. Honkonen toimi vuodesta 1979 Suomen Itä-Saksan-suurlähettiläänä.


title: Kuuno Honkonen

text: Lisäksi Honkosella oli vuonna 1965 rooli elokuvassa "Täällä alkaa seikkailu".


title: Djadon ylänkö

text: Djadon ylänkö on Saharassa, kaakkoisessa Nigerissä sijaitseva ylätasanko. Se on tunnettu kalliopiirroksistaan, jotka esittävät enimmäkseen kauan sitten alueella asuneita suuria nisäkkäitä. Nykyisin alue on asumatonta erämaata. Ylängön länsireunalla sijaitsee Djadon keidasalue.


title: Marjut Tynkkynen

text: Marjut Hannele Tynkkynen (s. 17. tammikuuta 1961 Mikkeli) on suomalainen harmonikkataiteilija.


title: Marjut Tynkkynen

text:
Tynkkynen on opiskellut konserttiharmonikansoittoa muun muassa Matti Rantasen johdolla Sibelius-Akatemiassa sekä Mogens Ellegaardin oppilaana. Hän on suorittanut Sibelius-Akatemian diplomin vuonna 1984.
Kilpailuvoittoja Tynkkynen on saanut muun muassa Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa sekä Klingenthalin harmonikkakilpailuissa. Hänet valittiin Finland Festivalsin vuoden nuoreksi taiteilijaksi vuonna 1991. Konserttitoimintaa ja esiintymisiä on ollut useissa Euroopan maissa. Hän on myös soittanut kantaesityksiä muun muassa Kalevi Ahon ja Jouni Kaipaisen teoksista.


title: Neorealismi

text: Neorealismi tarkoittaa 1940- ja 1950-luvuilla vallinnutta italialaisen elokuvataiteen ja kirjallisuuden suuntausta.


title: Neorealismi

text: Neorealismin elokuvat olivat yhteiskuntakriittisiä, ja niiden aihepiiri liikkui sodassa ja ihmisen arjessa. Merkittävimpiä suuntauksen ohjaajia olivat Luchino Visconti, Roberto Rossellini ja Vittorio de Sica. Käsikirjoittajista merkittävin oli Cesare Zavattini. Sanaa ”neorealismi” on käyttänyt jo vuonna 1928 Umberto Barbaro neuvostoliittolaisen elokuvan ja kirjallisuuden luonnehdinnassa. Italiassa ensimmäinen neorealistisena pidettävä elokuva oli Viscontin "Ossessione" (1943, "Riivaajat"), joka sai Benito Mussolinin hermostumaan. Fasistit tuhosivat sen negatiivit, mutta Viscontilla oli kopio.


title: Neorealismi

text: Kirjallisuudessa Italian neorealismi sai vaikutteita yhdysvaltalaisesta kirjallisuudesta. Sen näkyvimpiä edustajia ovat Italo Calvino uransa alussa, Alberto Moravia, Cesare Pavese, Elio Vittorini ja Vasco Pratolini.


title: Amina Lawal

text: Amina Lawal Kurami (s. 1973) on nigerialainen yksinhuoltajaäiti. Hän sai kansainvälistä huomiota maaliskuussa 2002, kun islamilainen šariaoikeus Pohjois-Nigeriassa tuomitsi hänet kuolemaan kivittämällä. Tuomio luettiin huorinteosta, kun Lawal oli saanut avioliiton ulkopuolisen lapsen. Hän oli tullut raskaaksi jouduttuaan raiskatuksi. Raiskaaja sen sijaan ei saanut syytettä. Raiskaaja oli Lawalin oma aviomies, josta tämä oli tapahtuneen jälkeen eronnut.


title: Amina Lawal

text: Tapaus sattui pohjoisessa Katsinan osavaltiossa, jossa šarialakia on sovellettu vuodesta 2000.


title: Amina Lawal

text: Tapauksen johdosta Miss World -kilpailu, joka oli tarkoitus pitää Nigeriassa samana vuonna, siirrettiin protestina Lontooseen. Muitakin protesteja ilmeni. "The Oprah Winfrey Show'ssa" esitettiin tapauksesta erityisraportti, jossa kehotettiin ihmisiä lähettämään tuomiosta valitus Nigerian suurlähettiläälle Yhdysvaltoihin. Yli 1,2 miljoonaa viestiä lähetettiin.


title: Amina Lawal

text: Maailmanlaajuisen painostuksen jälkeen Lawalin tuomio kumottiin 25. syyskuuta 2003. Hän selvisi rangaistuksetta ja on tällä hetkellä vapaa. CNN pani merkille myös sen, että Lawal tuli raskaaksi ennen kuin šarialaki oli otettu käyttöön. Nigerialta saatiin vuonna 2003 virallinen vastaus, jossa tapausta epäiltiin keksityksi. Sanottiin, että Nigerian korkein oikeus ei ollut kuullutkaan siitä.


title: Pirkko Törnqvist-Paakkanen

text: Pirkko Törnqvist-Paakkanen (s. 29. heinäkuuta 1956 Helsinki) on suomalainen sopraanolaulaja.


title: Dromornis

text: Dromornis on sukupuuttoon kuollut lintusuku. Se kuuluu sorsalintujen lahkoon. Ne elivät mioseenikaudeta plioseenikauteen. "Dromornis"-suvun lajit olivat suuria lentokyvyttömiä lintuja, jotka kasvoivat jopa kolmimetrisiksi ja painoivat 500 kiloa.


title: Christopher Judge

text: Douglas Christopher Judge (s. 13. lokakuuta 1964 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Teal'cina televisiosarjassa "Tähtiportti".


title: Christopher Judge

text: Judge on afrikkalaista ja Cherokee-intiaanialkuperää. Hän kävi nuoruudessaan Oregonin yliopistoa jalkapallostipendillä, mutta haaveili näyttelijän urasta. Yksi hänen ensimmäisistä pienistä rooleistaan oli tunnetussa televisiosarjassa "Ihmemies MacGyver", jonka päänäyttelijän Richard Dean Andersonin kanssa hän näytteli myöhemmin "Tähtiportissa". Judge on myös antanut äänensä eräille animaatiosarjojen ja tietokonepelien hahmoille.


title: Christopher Judge

text: Judge sai roolin "Tähtiportti"-sarjassa vuonna 1997 ja oli siitä lähtien sen vakituinen näyttelijä. Hän on ollut mukana useammassa sarjan jaksossa kuin kukaan muu sarjan näyttelijä ollen kokonaan pois vain yhdestä jaksosta sarjan kymmenvuotisen historian aikana.


title: Christopher Judge

text: Judge on kihloissa malli-näyttelijä Gianna Pattonin kanssa, ja heidän ensimmäinen lapsensa Chloe syntyi vuonna 2005. Judgella on myös kolme lasta edellisestä suhteestaan, Christopher, Cameron ja Catrina.


title: Christopher Judge

text: Judge on Kratos-hahmon ääninäyttelijä vuonna 2018 julkaistussa pelissä "God of War".


title: Dartmouth Time Sharing System

text: Dartmouth Time Sharing System (DTSS), oli ensimmäinen laajemmalle levinnyt, myös ei-teknisten käyttäjien käyttöön tarkoitettu osituskäyttöjärjestelmä. Sen suunnittelivat matemaatikot John Kemeny ja Tom Kurtz Dartmouth Collegessa Yhdysvalloissa. Samalla suunniteltiin myös BASIC-ohjelmointikieli.


title: Dartmouth Time Sharing System

text: Järjestelmää käytettiin General Electricin GE-235 tietokoneella sekä GE-635-suurtietokoneella. Ensimmäinen versio otettiin käyttöön vuonna 1964.


title: Dartmouth Time Sharing System

text: 1970-luvun lopulla järjestelmää ajettiin Honeywell 66/40 -tietokoneilla.


title: Irma Urrila

text: Irma Rauha Kristiina Urrila-Andersson (o.s. Urrila; s. 29. tammikuuta 1943 Helsinki) on suomalainen laulaja (sopraano). Hän voitti Yleisradion järjestämän laulukilpailun 18-vuotiaana keväällä 1961. Ensikonserttinsa hän antoi Helsingin Konservatoriossa 26. marraskuuta 1962 Pentti Koskimiehen säestämänä. Urrila aloitti lauluopinnot tätinsä Aino Eleniuksen johdolla ja jatkoi niitä Sibelius-Akatemiassa Jolanda di Maria Petrisin opissa sekä myöhemmin Milanossa Carla Castellanin ja Tomaso Jappellin johdolla.


title: Irma Urrila

text: Urrila voitti Lonigon laulukilpailun 1965 ja tuli toiseksi Parman Verdi-kilpailussa 1966. Suomen Kansallisoopperassa Urrilalla oli solistikiinnitys syksystä 1965 kevääseen 1967, jonka jälkeen hän siirtyi Tukholman kuninkaalliseen oopperaan.


title: Irma Urrila

text: Urrila avioitui Norjaan ja siirtyi vuonna 1970 Oslon oopperaan. Urrilan laulajanura kesti yli 30 vuotta ja käsitti yli 40 oopperaroolia, joista mainittakoon Pamina ("Taikahuilu"), Zerlina ("Don Giovanni"), Kreivitär ("Figaron häät"), Mimì ("La Bohème"), Liù ("Turandot"), Lauretta ("Gianni Schicchi"), Tatjana ("Jevgeni Onegin"), Sophie ("Ruusuritari") sekä Giacomo Puccinin "Madame Butterflyn" ja Richard Straussin "Arabellan" nimiosat. Oopperatyönsä ohella Irma Urrila on konsertoinut ahkerasti ja esiintynyt usein oratoriosolistina. Suomen, Ruotsin ja Norjan lisäksi hän on esiintynyt Tanskassa, Saksassa, Ranskassa, Brasiliassa ja Kreikassa. Laajempaan kansainväliseen tietoisuuteen Irma Urrila nousi Ingmar Bergmanin ohjaaman "Taikahuilun" elokuvaversion (1975) Paminana.


title: Irma Urrila

text: Veijo Murtomäki arvioi, että Urrila kuuluu Suomen sopraanohistorian ”yhden käden sormilla laskettaviin suuruuksiin”.


title: Lahden seutukokeilu

text: Lahden seutukokeilu on osa sisäasiainministeriön valtakunnallista seutukokeilujärjestelmää, millä pyritään aikaansaamaan kuntien tuottamien palveluiden tuottaminen suuremmissa taloudellis-hallinnollisissa kokonaisuuksissa. Tarkoituksena on aikaansaada suurtalouden mittakaavaetuja ja vähentää tulevaisuudessa kuntien valtionavun tarvetta.


title: Lahden seutukokeilu

text: Lahden seutukokeilu alkoi 2002. Se laajenee 2007, kun 2002 alkaen mukana olleiden kuntien Asikkala, Hollola, Lahti, Nastola ja Orimattila lisäksi mukaan tulevat Heinola, Hämeenkoski, Kärkölä, Padasjoki ja Sysmä. Päijät-Hämeen kunnista Artjärvi ja Hartola jäävät edelleen seutukokeilun ulkopuolelle. Seutukokeilu mahdollistaa myös vaaleilla valitun valtuuston, jolle voidaan luovuttaa kunnanvaltuustojen päätäntävaltaa. Tähän ei ole kuitenkaan Lahden seutukokeilussa edetty pääasiassa siksi, että Lahden kaupungissa asuvien äänestäjien paino äänten kokonaismäärässä olisi niin suuri ja vaaleilla valittu seutukokeiluvaltuusto edustaisi näin lähinnä suurimman kunnan, Lahden kaupungin piirissä vallitsevia näkemyksiä.


title: Lahden seutukokeilu

text: Lahden kaupunkiseudun kunnat ovat sopineet ottavansa käyttöön yhteisen yleiskaavan, yhteisen linjaliikenteen liikennelupajärjestelmän. Lisäksi kunnat antavat yhdessä lausuntoja valtion viranomaisille sosiaali- ja terveystoimen sekä opetus- ja kulttuuritoimen investointien tärkeysjärjestyksestä valtion kunnille myöntämiä valtionapuja koskien. Myös osa kunnallista edunvalvontaa, yhdyskuntasuunnittelun kunnallistekniikan toteuttamisesta ja ylläpidosta sekä kunnallisten palvelutuotantojen yhteistyötä koordinoidaan Lahden kaupunkiseudulla.


title: Lahden seutukokeilu

text: Päijät-Hämeessä on useissa eri prosesseissa ja eri lakien perusteella tapahtuvia yhdentymispyrkimyksiä, joiden tavoitteena on Vellamoksi kutsuttu koko Päijät-Hämeen käsittävä kunta, minkä Päijät-Hämeen alueen keskiajalla käsittänyt Hollolan kunta on asettanut virallisesti tavoitteekseen.


title: Lahden seutukokeilu

text: Seutukokeilua pisimmälle mennyt paikallishallinnon yhdistämiskokeilu on Kainuun maakunta, jossa ainoana manner-Suomessa käytiin myös maakuntavaalit. Kainuun maakuntahallinnosta on pidemmälle vietynä yhdentymishankkeena kuitenkin säädetty erillinen laki, joka ei sisällys lakeihin seutukokeilusta.


title: Lahden seutukokeilu

text: Pisimmälle mennyt maakunnallinen hallinto on Ahvenanmaan autonomisessa maakunnassa, joka vahvistettiin 1900-luvun alussa Kansainliitossa ratkaistusta Suomen ja Ruotsin välisessä kiistasta siitä, pitäisikö Ahvenanmaan kuulua Ruotsiin.


title: Tibestivuoristo

text: Tibesti on uinuvista tulivuorista koostuva vuoristoalue Luoteis-Tšadissa, keskellä Saharan autiomaata. Osa vuorten pohjoisrinteistä ulottuu myös Libyan puolelle. Vuoriston pituus on 480 kilometriä ja leveys 280 kilometriä, ja se on kooltaan noin 100 000 neliökilometriä. Sen korkein huippu on 3 415 metrin korkeuteen nouseva kilpitulivuori Emi Koussi, joka on myös koko Saharan alueen korkein kohta.


title: Tibestivuoristo

text: Tibestin maisemaa hallitsevat kalderojen puhkomat massiiviset kilpitulivuoret ja doomit sekä suuret laavaylängöt. Vuoriston kaakkoisreunalla kohoaa Emi Koussin loivarinteinen keila, jonka pohjoispuolella levittäytyy kaksi laajaa vulkaanista ylänköä, Tarso Ahon (3 000 km²) ja Tarso Emi Chi (7 700 km²). Massiivin keskellä sijaitsevat sen vanhimmat huiput, joista korkeimpia ovat tulivuoret Tarso Yega (2 972 m), Tarso Voon (2 845 m) ja Tarso Toon (2 575 m) sekä doomit Tarso Tieroko (2 925 m), Ehi Sunni (2 925 m) ja Soborom (n. 2 800 m). Läntiset tulivuoret Pic Toussidé (3 296 m) ja Tarso Toussidé (n. 2 600 m) sekä niiden pohjoispuolella kohoava doomi Timi (3 012 m) ovat syntyneet muita huippuja myöhemmin.


title: Tibestivuoristo

text: Vuoriston nuorimpia tuliperäisiä muodostumia ovat kolme suurta kraatteria, Trou au Natron ja Doon Kidimi Tarso Toussidélla sekä Era Kohor Emi Koussilla. Trou au Natron on halkaisijaltaan 8 kilometriä ja syvyydeltään 768 metriä, Doon Kidimi ja Era Kohor ovat huomattavasti pienempiä. Vaikka Tibestissä ei ole sattunut tulivuorenpurkauksia tunnetun historian aikana, siellä esiintyy edelleen tuliperäistä toimintaa – Soboromilla pulppuaa kuumia lähteitä ja Emi Koussin ja Pic Toussidén rinteillä höyryää fumaroleja.


title: Tibestivuoristo

text: Tibestivuoriston on synnyttänyt Afrikan laatassa oleva kuuma kohta, jonka alapuolella on pluumi Maan vaipassa. Ajoittain pluumi syöksee ylöspäin magmaa, joka aiheuttaa maankohoamista ja tulivuorenpurkauksia tunkeutuessaan Tibestin kallioperään. Pluumi saattoi aktivoitua jo myöhäisellä mioseenikaudella, vaikka merkittävä osa tulivuorenpurkauksista onkin tapahtunut kvartäärikaudella alle 2,588 miljoonaa vuotta sitten. Tulivuoritoimintaa arvellaan tapahtuneen myös 9600 eaa. alkaneella ja yhä jatkuvalla holoseenikaudella.


title: Tibestivuoristo

text: Tibestin kallioperän vanhin kerros koostuu prekambrisesta graniitista, dioriitista ja liuskeesta ja niiden yläpuolisista sedimenttikivistä. Vanhempien kivilajien päälle on kerrostunut jähmettyneestä laavasta syntyneitä kivilajeja – basalttia, basaniittia ja dasiittia – sekä muita purkaustuotteita, kuten tefraa ja ignimbriittiä. Satelliittikuvissa vuorten laavakivet erottuvat Saharan aavikosta selvästi tummempina. Alueelta on löydetty runsaasti volframia, tinaa ja muita mineraaleja, mutta niitä ei ole ainakaan toistaiseksi hyödynnetty kaupallisesti.


title: Tibestivuoristo

text: Tibestivuoristossa sataa vettä säännöllisemmin kuin ympäröivässä autiomaassa mutta silti sen ilmasto on melko kuiva: vuotuinen sademäärä jää yleensä alle 600 millimetriin. Sadevesi valuu vuorenrinteisiin kuluneita uomia pitkin niiden juurelle muodostuneisiin vadeihin. Vuorilta on löydetty kolme syvää puronuomaa, joiden perusteella on päätelty, että siellä olisi ollut joskus kosteampi ilmasto. Tähän viittaavat myös alueelta löydetyt sadat esihistorialliset kalliomaalaukset, jotka esittävät kirahveja, puhveleita ja muita savannin eläimiä.


title: Tibestivuoristo

text: Vuoriston matalimmissa osissa vuorokauden keskimääräinen alin lämpötila on 12 celsiusastetta ja ylin 30 celsiusastetta. Ylöspäin mentäessä alin lämpötila laskee 9 asteeseen ja ylin 20 asteeseen. Korkeimmilla huipuilla lämpötila voi laskea jopa lähelle nollaa talvikuukausina.


title: Tibestivuoristo

text: Kuivan ilmaston vuoksi Tibestin kasvillisuus on niukkaa ja maaperässä on vain vähän eloperäisiä aineksia. Kasvillisuus vaihtelee rinteiden korkeuden ja suunnan mukaan, ja siihen kuuluu palmukasveja, nokkapapuja ja muita jäännöslajeja trooppisesta Afrikasta ja Välimeren ympäristöstä. Vuoriston lounaisreunalla on suuria vadeja, joiden edullisessa mikroilmastossa menestyvät esimerkiksi egyptinhaarapalmu ja parkkitamariski sekä trooppiset auliot ja hibiskukset. Ylhäällä vuorenrinteillä kasvaa Saharan vuoristokasvillisuutta, jolle luonteenomaisia lajeja ovat etelä- ja lounaisrinteillä viihtyvä afrikanviikunan endeeminen alalaji, länsirinteillä viihtyvä "Myrtus nivellei" ja kosteammilla pohjoisrinteillä viihtyvä "Tamarix senegalensis".


title: Tibestivuoristo

text: Eläimistöön kuuluu useita Saharan alueelle tyypillisiä suuria nisäkäslajeja, kuten dorcasgaselli, harjalammas ja gepardi. Vuorilla elää runsaasti myös kalliotamaaneja, kapinrusakoita, okahiiriä ja muita piennisäkkäitä sekä niitä saalistavia petoeläimiä. Sen sijaan matelijoita ja sammakkoeläimiä esiintyy vain vähän.


title: Tibestivuoristo

text: Tibestivuoristo sijaitsee syrjäisessä ja harvaanasutussa Luoteis-Tšadissa, Tibestin ja Borkoun hallinnollisilla alueilla. Valtaosa vuorten asukkaista on paimentolaiselämää viettäviä tubuja. Suurimpia asutuskeskuksia ovat Bardaïn (2 900 as.) ja Aozoun keitaat vuoriston pohjoispuolella sekä Zouarin keidas sen eteläpuolella.


title: Tibestivuoristo

text: Alueella on ollut poliittisia levottomuuksia 1900-luvun alusta asti, jolloin siirtomaavallat kilpailivat Keskisen Afrikan herruudesta. Vuonna 1973 Tšadin ja Libyan välille puhkesi lähes 20 vuotta kestänyt rajakiista, joka johtui osittain rajan tuntumasta löydetystä uraanista. Konfliktin jälkeen maastoon jäi runsaasti maamiinoja ja räjähtämättömiä ammuksia, joiden vuoksi vuoristossa on edelleen vaarallista liikkua.


title: Kakashi Hatake

text: Kakashi Hatake () on kuvitteellinen hahmo Naruto-animesarjassa. Hän on entinen Konohan ANBU ryhmän kapteeni. Hän on Ryhmä 7:n sensei (oppilainaan Naruto Uzumaki, Sasuke Uchiha ja Sakura Haruno). Aikahypyn jälkeen 'Naruto Shippuuden' jaksoissa Naruto, Sai, Sakura ja Kakashi muodostavat 'Kakashin ryhmän', jossa he ovat oppilaiden ja opettajan sijaan tasa-arvoisia ninjoja.


title: Kakashi Hatake

text: Hänen on sanottu olevan yksi Konohan kylän voimakkaimmista ninjoista. Kakashin toinen silmä on sharingan-silmä, jonka hänen ystävänsä Obito luovutti hänelle kuollessaan. Syy silmän peittämiseen on silmän erikoiset ominaisuudet, kuten muun muassa ympäristössä olevien yksityiskohtien jatkuva ja tarkka havainnointi. Jollei hän suojaisi silmää, kuluisi hänen chakraansa suuria määriä turhaan. Sharinganin vuoksi Kakashilla on lisänimi "Kopioninja", sillä sharinganilla pystyy kopioimaan vihollisen tekniikoita ja käyttämään niitä yhtä nopeasti tai jopa nopeammin kuin vastustaja. Kakashi käyttää sharingania taistelussa muun muassa Zabuzaa vastaan.


title: Kakashi Hatake

text: Kakashilla on myös tapana myöhästellä paljon edesmenneen parhaan ystävänsä Obiton tapaan ja käyttään usein selityksiä "tapasin kauniin naisen ja tanssin hänelle" ja "näin mustan kissan ja kaaduin viemäriin". On myös epäilty, että hän keskustelisi usein kuolleen ystävänsä Obiton kanssa käyttäen Obiton silmää. Sanotaan myös, että Kakashi myöhästelee kunnioituksesta Obitoa kohtaan, sillä hänellä oli tapana myöhästellä. Näyttäisi siltä että Kakashin ainoa harrastus on Kuhertelu -kirjojen lukeminen,Yksi kirjoista on hän lukee on nimeltään "Flirting Paradise". vaikka hän ryhmä 7:n ensimmäisellä tapaamisella sanookin harrastavansa useita eri asioita.


title: Kakashi Hatake

text: Kakashi on Konohan Sakumo "Valkea raateluhammas" Hataken poika. Hän kutsuu koiria taisteluissa tai tiedustellessa. Hän käytti esimerkiksi koiria Zabuzan paikalle lukitsemiseen voidakseen käyttää Raikiri:ia tappaakseen tämän.


title: Kakashi Hatake

text: Kakashin kasvoja ei koskaan näytetä täysin. Eräässä fillerijaksossa (jakso 101) Naruto, Sakura ja Sasuke yrittävät kaikkensa nähdäkseen, millaiset kasvot Kakashilla naamionsa alla on — lopulta kun naamio saatiin pois, sen alta paljastui toinen naamio.


title: Kakashi Hatake

text:
Kakashi tunnetaan siitä, että hänen tekniikkansa keskittyvät muiden tekniikoiden analysoimiseen ja kopioimiseen sharingan-silmän avulla. Hän on kuitenkin kehittänyt yhden oman tekniikan, "Chidorin" (Suora käännös: Tuhat laulavaa lintua, joka tulee sirkuttavasta linnunlaulua muistuttavasta äänestä tekniikkaa suorittaessa.) Kakashi on ollut oppilaana nimenomaisessa ryhmässä 7, kun hän oli nuori entisen ryhmän johtajana toimi edesmennyt Yondaime Hokage (Minato Namikaze) ja hänen ryhmätovereinaan Uchiha Obito ja Rin Nohara. Kaikki meni hyvin kunnes he joutuivat onnettomuteen, jossa Obiton uskottiin menehtyneen. Obito antoi Kakashille toisen silmistään lahjaksi, sillä samana päivänä Kakashista oli tullut Jōnin tason ninja. Mutta yhdessä tehtävässä Kakashi surmasi Rinin. Koska viholliset halusivat Rinin ja pyysi Kakashia tappamaan hänet, mutta Kakashi ei voinut tappaa Riniä, koska Kakashi lupasi Obitolle että hän suojelee häntä, mutta kun Kakashi käytti Chidorin viholliseen päin, Rin hyppäsi ja otti iskun vastaan. (Shippūden jakso 119-120)
Naruto Shippuudenissa Pain tappoi Kakashin. Mutta lopulta Pain herätti kaikki surmanneensa kyläläiset, Kakashin mukaan lukien.


title: Tulkki (täsmennyssivu)

text: Tulkki voi tarkoittaa seuraavia:


title: Difference

text: Difference on power metal -yhtye Dreamtalen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 23. helmikuuta 2005. Albumilla yhtyeen laulajan virkaa hoitaa Teräsbetonin Jarkko Ahola.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Kristinuskon kritiikki on kristinuskon arvostelua. Luonnontieteiden kasvun lähdettyä länsimaissa 1600-luvulla nousuun kirkko ja Raamattu tulivat sivistyneistön arvostelun kohteeksi.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Teologi Hermann Samuel Reimarus kiinnitti postuumisti julkaistuissa teoksissaan huomiota siihen, että Raamatun kertomuksia on mahdoton sovittaa yhteen luonnontieteellisen todellisuuskäsityksen kanssa. Hänen mukaansa tekstien ennakkoluuloton lukija huomaa, että Raamattu on ”vanhojen satujen kokoelma”, se on ”hulluuden ja pahuuden historia”, kiihkomielien kirjoittama ja ”täynnä pappien petoksia”. Koska Raamattu perustuu valehteluun, koko kristinusko on suurelta osin petosta. Raamattu on kokoelma satuja, murhenäytelmiä ja turhia tarinoita. Deismin kannattajana Reimarus ehdotti, että uskonto tulisi tulkita luonnon näytelmäksi ja ainoa jumala, josta voidaan puhua, on kaikkeuden tapahtumiin puuttumaton luojajumaluus.


title: Kristinuskon kritiikki

text: 1800-luvun lopulla saksalainen ajattelija Friedrich Nietzsche vastusti kirjoituksissaan ankarasti kristinuskoa. Raamattua tai kristinuskoa ei tarvitse hänen mielestään edes enää perustella järkiperustein. "”Nyt ratkaisee makumme kannanoton kristinuskoa vastaan, eivät enää meidän perusteemme.”" Nietzsche asetti vastakkain kristillisen käsityksen moraalista ja siitä vapautuneen ihmisen oman moraalin. Hän väitti, että kristinusko on yksilöä alistava ja riistävä uskonto. Länsimaisen ihmisen tulee kasvaa ulos perusteettomista määräyksistä. Nietzschen mukaan ”"kristinusko on ollut tuhoisinta ylimielisyyttä, mitä tähän mennessä on esiintynyt"”. Hän asetti tavoitteekseen kristinuskon perkaamiseen pois eurooppalaisesta kulttuurista. "”Milloin saamme luonnosta poistetuksi kaiken jumalallisen! Milloin saamme käydä luonnollistamaan itseämme, ihmisiä, puhtaalla, jälleen löydetyllä, jälleen lunastetulla luonnolla!”"


title: Kristinuskon kritiikki

text: Nietzschen mukaan synnin käsite on pappien apuväline ihmisten alistamisessa. Synnistä puhuminen pakottaa ihmiset nöyristelemään kuvitellun jumalan edessä. Hyvät ihmiset joutuvat katumaan aivan tavallisia elämän asioita. Heidät pakotetaan katumaan itsenäisyyttään ja arvokkuuttaan. He joutuvat katumaan omaa itseään ja itsenäistymistään keskenkasvuisesta aikuiseksi. Raamattu väittää Nietzschen mukaan synnin olevan vain sitä, että jumalan kunniaa loukataan. Synti on pelkkä majesteettirikos. Jumala on pikkumainen hirmuvaltias, joka antaa armoa vain nöyristelijöille. Näin rikotaan ihmisen vapautta vastaan ja turmellaan humanismin perintö, jonka kreikkalainen filosofia on maailmalle antanut. Jumala ei ole kiinnostunut siitä, mitä seurauksia väärällä käyttäytymisellä on ihmisten elämässä. Synti on vain rikos jumalaa vastaan, ei ihmisiä vastaan. Kristinusko perustuu pelotteluun ja rangaistuksiin. ”Ei se työnnä meitä pois, että emme löydä jumalaa historiassa tai luonnossa tai luonnon takana – vaan se, että emme tunne 'jumalalliseksi' sitä, mitä jumalana kunnioitetaan, vaan pidämme sitä surkuteltavana, mielettömänä, vahingollisena, emme ainoastaan erhetyksenä, vaan rikoksena elämää vastaan.”


title: Kristinuskon kritiikki

text: Kristinuskon tunnetuimpiin arvostelijoihin 1900-luvulla kuulunut Bertrand Russell esitti, että ihmiset tuskin uskovat jumalaan järkisyistä, vaan enneminkin siksi, että heitä on opetettu uskomaan lapsesta asti. Russell itse kirjoitti paljon yleisimpien jumalatodistusten virheistä. Hän ei uskonut Jumalaan, koska ei löytänyt kyseiselle uskomukselle riittäviä perusteita.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Russell pitää ongelmallisena monia Jeesuksen moraalisia opetuksia. Sen lisäksi, että monet opetukset kytkeytyvät oppiin Jeesuksen pikaisesta paluusta, ovat ne Russellin mielestä myös itsessään kyseenalaisia. Oppi helvetistä kuuluu näihin. Russellin mielestä kukaan inhimillinen ihminen ei voi uskoa ikuiseen rangaistukseen. Russell pitää evankeliumien kuvauksia helvetistä julmana oppina ja syyttää evankeliumeiden kuvaamaa Jeesusta siitä, että hän on oppiensa mukana tuonut julmuutta maailmaan. Russell arvostelee Jeesuksen osoittamaa kiivailua epäuskoisia ja hänen sanomastaan piittaamattomia kohtaan, joita hän kutsuu esimerkiksi ”kyykäärmeiden sukupolveksi”. Russell pitää Sokratesta tai Buddhaa tässä suhteessa ihanteellisempana hahmona. Jeesuksen käsitys pikaisesta maailmanlopusta oli Russelin mukaan tärkeä osoitus Jeesuksen opetuksen vajavaisuudesta.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Russell huomauttaa, että Raamatussa on kohtia, jotka ovat aiheuttaneet monille ihmisille paljon surua vuosisatojen aikana. Näihin kuuluvat esimerkiksi kohta, jonka mukaan pyhän hengen pilkkaamista ei saa anteeksi tässä eikä tulevassa maailmassa. Russellin mukaan tämä jae on tehnyt vuosisatojen aikana monet ihmiset, jotka ovat pelänneet tehneensä syystä tai toisesta syntiä pyhää henkeä kohtaan, kovin masentuneiksi. Russell kirjoittaa, ettei kukaan aidosti hyväntahtoinen olento tuottaisi tällä tavalla suuria määriä murhetta maailmaan pyhinä pidetyillä teksteillä.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Perinteistä kristinuskoa vastaan ovat nousseet paitsi ateistiset uskontokriitikot myös teologit. Liberaaliteologinen piispa John Shelby Spong kirjoittaa luomisesta: ”Raamatun kertomus täydellisestä ja päättyneestä luomisteosta, jonka piiristä ihmiset lankesivat syntiin, on esi-darvinilaista jumalaistarua ja jälki-darvinilaista hölynpölyä”.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Suomalainen raamatuntutkija Heikki Räisänen kirjoittaa: ”On turhaa yrittää saada ihmistä enää uskomaan riivaajiin ja siis parantamaan jakomielitautia henkien manauksella. On turhaa vaatia häntä odottamaan Ihmisen Poikaa, joka tulee pilvissä, mitä jokainen sukupolvi 2000 vuoden ajan on merkkejä tulkiten odottanut aikanaan. On turha vaatia häntä uskomaan, että taivaallinen jumal'olento tuli ihmiseksi ja kävi maan päällä vuodattamassa verensä uhrina ihmisten synneistä palatakseen kohta taivaalliseen kotiinsa.” ("Raamattunäkemystä etsimässä", 1984)


title: Kristinuskon kritiikki

text: 1960-luvulla nousi esiin jumalan kuoleman teologia. Englantilainen piispa John A. T. Robinson kirjoitti: ”Ei ole paluuta sekularisaatiota edeltävään maailmankatsomukseen, missä Jumala on aina 'läsnä' tarvittaessa käytettäväksi, suojaa antamaan tai moitittavaksi.” Robinson vastusti perinteistä teististä käsitystä persoonallisesta jumalasta: ”Kristillisestä ateismista” tuli Britanniassa vähitellen vakiintunut suuntaus. Don Cupitt vaati, että Raamatun kertomus ihmisen vapauttamisesta ja pelastamisesta on älyllisen rehellisyyden nimissä hylättävä. Raamatun tarut ovat kahlinneet kristityt juutalaisen lakiuskonnon ja kristillisen uhriopin vangeiksi. Kristinuskon periaatteellinen ongelma on, että se toistaa juutalaista jumalakäsitystä. Raamatun jumala haluaa olla Herra ja Kuningas. Hän vaatii ihmiset eteensä ja alistaa heidät lakiensa alle. Persoonallista jumalaa ei ole olemassa. Kristus ei ole jumalallinen eikä tuo kenellekään pelastusta tai kadotusta.


title: Kristinuskon kritiikki

text: John Shelby Spong sanoo, että kirkollinen teistisen käsityksen mukainen Jumala oli ihmisen luomus. Spongin mukaan Raamattu on ylläpitänyt vääryyttä ja tuottanut pahuutta. Raamattu on antanut oikeuden luonnonvarojen riistoon. Naisten alistaminen on Jumalan sanan tulosta. Homoseksuaalien vaino ja juutalaisten joukkotuho ovat Pyhän kirjan sanomaa. Raamatun väkivallan ja ahdistavan uskonnollisuuden syyt löytyvät Spongin mukaan niin jumalakäsityksestä kuin pääsiäisen sanomastakin. Koko järkyttävänä pidettävä pelastusoppi perustuu juutalaiseen ajatteluun. Jumala, joka antaa poikansa kuolla ristillä, on raaka lasten hyväksikäyttäjä. Raamatun kuvaama kristillinen sovitusoppi ei ole moraalisesti hyväksyttävissä. Kertomuksella Jeesuksen rankaisemisesta ihmisten syntien tähden luodaan vain käsitys väkivaltaisesta jumalasuhteesta.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Kristinuskoa on muiden suurten yksijumalisten uskontojen tavoin syytetty naisten asettamisesta toisen luokan kansalaisiksi. Esimerkiksi Raamatussa nainen kerrotaan luodun miehen kylkiluusta. Eräät naisasialiikettä edustavat tutkijat ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että Maria Magdaleena leimattiin roomalaiskatolisen kirkon piirissä 200-luvulla prostituoiduksi. Suomessa Hannele Koivunen syyttää väitöskirjaansa pohjautuvassa "Madonna ja huora" -teoksessaan kirkkoa siitä, että Magdalan Mariasta on tehty katuvan huoran peruskuva, jonka kautta miehet säätelevät naisen seksuaalisuutta. Naisen on oltava madonna tai huora.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Filosofi Juha Räikkä kirjoittaa teoksessa "Taivaassa ja maan päällä: Johdatus uskonnonfilosofiaan" (1997) kristinuskon moraalisesta arvostelusta. Räikkä luettelee asioita, joita on käytetty kristinuskoa vastaan: sokea usko on johtanut usein siihen, että ihmiset ovat ryöstäneet, tuhonneet ja tappaneet. Kristinuskon omaksuminen on johtanut moniin kielteisiin ja tuomittaviin seurauksiin. Historiallisista esimerkeistä tunnettuja ovat ristiretket, uskonnolliset sodat, inkvisitio, noitavainot, kirkon siveellinen rappio ja järjen käytön vastustaminen.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Nykyisissäkin yhteiskunnissa on kristillisen perinteen kielteisiä seurauksia. Uskonnot aivopesevät ihmisiä, riistävät heidän itsemääräämisoikeutensa, käyttävät heitä taloudellisesti hyväkseen, ajavat itsemurhiin, syrjivät toisuskoisia, syrjivät homoseksuaaleja, tukahduttavat ilmaisunvapautta ja tuhoavat alkuperäiskansojen elämäntapaa. Esimerkkejä ovat myös kirkoissa tapahtuva lasten seksuaalinen hyväksikäyttö, avioliittojen rikkoutuminen uskonnollisen heräämisen vuoksi ja kirkkojen harjoittama sodanlietsonta. Usein sanotaan, että kristinusko on vaikuttanut muun luonnon ja toisten eläinten alistamiseen sekä oppiin miesten ylempiarvoisuudesta naisiin nähden. Kristillisellä perinteellä voi olla kielteinen vaikutus ihmisten mieliin. Uskovainen voi kärsiä jatkuvista turhista syyllisyydentunteista, hän voi olla kohtalouskoinen ja nöyryys-käsitteen korostamisen vuoksi menettää vaikuttimensa toimia itsenäisesti, hän vaipua teeskentelyyn tai pelkotiloihin. Kristinusko on puuttunut myös politiikkaan ja tukenut vallankäyttöä: uskovat ovat usein vastustaneet yhteiskunnallisia uudistuksia.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Räikkä toteaa tähän, että kristinusko on tuottanut myös suuren määrän myönteisiä seurauksia. Uskonto on ollut vaikuttimena hyvien tekojen tekemiseen. Kristityt ovat uskon vaikutuksesta avustaneet köyhiä, hoitaneet sairaita ja siirtäneet toisille tietoa ja arvokäsityksiä. Uskonnot ovat lohduttaneet ihmisiä, opettaneet kiltteyttä ja vaatimattomuutta, parantaneet juoppoja ja tuottaneet henkistä hyvinvointia. Kirkot ovat tehneet kansainvälistä avustus- ja yhteistyötä. Kristinusko on vaikuttanut taiteeseen ja tieteeseen myös myönteisesti.


title: Kristinuskon kritiikki

text: Räikän mukaan esimerkiksi kristinuskon seurausten ja käytäntöjen arviointi ja kristinuskon oppijärjestelmän moraalinen arviointi ovat kaksi eri asiaa. Kristinuskon kannattaja voi toimia moraalittomasti, mutta kristinusko ei välttämättä kehota toimimaan moraalittomasti. Toiseksi Räikkä huomauttaa, että vaikka kristinuskoa ei olisi ollut, ihmiset olisivat harjoittaneet julmuuksia jonkin toisen uskonnon piirissä tai uskonnoista riippumatta. Uskominen voi vaikuttaa hyviin tai pahoihin tekoihin.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Peugeot 908 HDi FAP on Peugeot Sportin vuonna 2006 esitelty LMP1-luokan kilpa-auto. Peugeot Sport tulee ajattamaan kahta autoa LMS-sarjassa pääpainopisteen ollessa kuitenkin legendaariset Le Mansin 24 tunnin ajot. Sen kehitys aloitettiin 2005 ollen toinen dieselmoottorinen urheiluauto suurelta valmistajalta kilpailijansa, Audi R10 TDin, jälkeen. Peugeot oli osallistunut Le Mansiin edellisen kerran vuonna 1993 Peugeot 905 - autollaan. Auton numero koostuu poikkeuksellista mallia merkkaavasta luvusta "90", ja konseptiauto 907:aa seuraavasta numerosta "8", ja se jakaa nimensä konseptiauto 908 RC:n kanssa, jossa on myös sama V12-moottori.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Vuoden 2008 Silverstonen tuhannen kilometrin ajoissa Peugeot Sport esitteli diesel-908:n hybridivariantin liike-energianpalautusjärjestelmällä, 908 HY:n. Peugeot ajaa sillä kaudella 2009 Le Mans Seriesissä, tosin auto ei saa mestaruuspisteitä.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text:
Peugeot valitsi autoonsa suljetun ohjaamon, kuten kaksinkertaisessa Le Mans -voittajassa Peugeot 905:ssä, Automobile Club de l'Ouestin uusien sääntöjen johdosta. Suljetun ohjaamon haittapuoliin kuuluvat paino ja korkea painopiste mutta se parantaa rungon jäykkyyttä ja aerodynamiikkaa. Autossa on suljettu hiilikuitumonokokki painon alentamiseksi ja jäykkyyden lisäämiseksi. Autossa on yhdistetty etu- ja takajousitus, elektroninen ohjaustehostin ja BBS:n valmistamat magnesiumpyörät. Auto on 4 640 mm pitkä, 2 000 mm leveä ja painaa 925 kg.
Auton moottori on suurin sääntöjen sallima, 5,5-litrainen alumiininen V12. Suuri iskutilavuus on valittu käyttökelpoisen käyntinopeusalueen laajentamiseksi alaspäin, kun taas suuri sylinterimäärä on valittu sylinterin halkaisijan saamiseksi lähelle tuotantomallien halkaisijoita sekä tasapainon ja värinättömyyden takia. Moottorin V-kulma on valittu painopisteen alentamiseksi moottorin vääntöjäykkyyden kärsimättä. Moottorin teho on 520 kW (710 hv) ja vääntömomentti 1 200 Nm.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Autossa on kaksi pakoputkien loppupäässä sijaitsevaa, Garrett-turboahtimiin yhdistettyä hiukkassuodatinta, joissa on sama teknologia kuin vakioautoissa. Ruiskutusjärjestelmän ja moottorinohjauksen komponentit ovat Boschin suunnittelemia. Auton sähköpneumaattinen 6-vaihteinen vaihdelaatikko on sijoitettu pitkittäissuuntaisesti.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Peugeot kilpailee kaudella 2009 myös 908:n hybridiversiolla, 908 HY:llä. Auton käynnistysmoottorin paikalla on sähkömoottorigeneraattori, jonka teho on 60 kW. Jarrutusenergia säilötään litiumioniakustoon, jossa on 600 kennoa koottuna kymmeneen pakettiin. Yhden Le Mansin kierroksen aikana energiaa otetaan talteen 20-30 sekunnin ajan. Säilöttyä energiaa voidaan hyödyntää 60 kW:n teholla 20 sekunnin ajan. Energia voidaan käyttää heti tai myöhemmin, ja mikäli lisätehoa ei tarvita, energia voidaan käyttää polttoaineen säästämiseen. Järjestelmällä saavutetaan 3-5 prosentin säästö kulutuksessa. Hybridiversio painaa 45 kg enemmän kuin standardimalli.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text:
Kesäkuussa 2006 Peugeot aloitti suunnitelmansa palata Le Mansiin kaudella 2007. Maaliskuussa 2006 auton perusrakenteesta päästiin yksimielisyyteen ja päätettiin tehdä auto suljetulla ohjaamolla. Myös dieselmoottorin kehitys alkoi ja yksisylinterinen testimoottori rakennettiin. Aerodynamiikan suunnittelu alkoi huhtikuussa ja valmistui pääpiirteissään kesäkuussa.
Peugeot julkaisi suunnitelmansa kesäkuussa ja esitteli auton pienoismallin syyskuussa Pariisin autonäyttelyssä. Syyskuussa suoritettiin myös auton moottorin ensimmäiset koekierrokset penkissä.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text:
Joulukuussa testikuljettaja Eric Hélary ajoi auton ensimmäiset testikierrokset. Auto esiteltiin julkisesti 10. tammikuuta 2007 Mortefontainessa. Auto osallistui viiteen testiin La Castelletissa ja Valenciassa. Toinen auto saatiin valmiiksi helmikuun lopussa ja kolmas muutaman viikon myöhemmin.
Maaliskuussa 2007 Peugeot paljasti autonsa värityksen, joka oli täysin erilainen verrattuna Pariisin autonäyttelyssä olleisiin väreihin. Peugeotin pääkumppanit Le Mans Seriesissä ovat Total, Michelin, Bosch, Eurodatacar ja Xbox.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Peugeotin kuljettajat Le Mans Seriesissä kaudella 2007 olivat Pedro Lamy ja Stéphane Sarrazin (auto #8), sekä Marc Gene ja Nicolas Minassian (auto #7). Le Mansiin osallistuivat heidän lisäkseen Sébastien Bourdais ja Formula 1 -maailmanmestari Jacques Villeneuve. Peugeot osallistuu sarjan jokaiseen 6 kilpailuun 2 autolla. Auton ensimmäinen virallinen esiintyminen tapahtui Paul Ricardin radalla ajetuissa testeissä. Auto oli testin nopein teknisistä ongelmista huolimatta.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text:
Le Mans Seriesin ensimmäisessä kisassa Monzassa Peugeot 908 osallistui ensimmäiseen kilpailuunsa. Genen ja Minassianin auto #7 voitti ja Lamyn ja Sarrazinin #8 kärsi vaihdelaatikko-ongelmista ja sijoittui kolmanneksi. Valencian tuhannen kilometrin ajossa Sarrazinin ja Lamyn #8 auto oli ylivoimainen ja voitti kolmen kierroksen erolla. Auto #7 sen sijaan kärsi kytkinrikon ja joutui keskeyttämään.
Le Mansin testipäivänä kesäkuun alussa Peugeot #8 löi Audi R10 TDi:t ja oli päivän nopein. Peugeot #7 oli viides. Sarrazin ajoi auton #8 Le Mansin paalupaikalle, kun taas Peugeot #7 oli kolmas. Kisassa Sarrazinin, Lamyn ja Bourdaisin auto #8 sijoittui Audin jälkeen toiseksi ja Genén, Minassianin ja Villeneuven auto #7 keskeytti moottoriongelmiin kisan loppupuoliskolla. Peugeot #8 kärsi myös moottoriongelmista, ja sen takapyöranlaakerit jouduttiin vaihtamaan mutta se selvisi maaliin asti.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Le Mansin jälkeen Peugeot palasi Le Mans Seriesiin. Lamyn ja Sarrazinin 908 #8 voitti Nürburgringin kisan ennen paalulta lähtenyttä toista Peugeotia. Lamy ja Sarrazin voittivat myös Spassa mutta toinen Peugeot joutui keskeyttämään. Gené ja Minassian voittivat Silverstonen kisan Lamyn ja Sarrazinin joutuessa keskeyttämään toiselta sijalta vain kymmenen minuuttia ennen kisan loppumista. Sarjan kuudes ja viimeinen kilpailu, 1000 mailin pituinen Mil Milhas, ajettiin Interlagosin radalla. Gené ja Minassian voittivat ja Lamy ja Sarrazin sijoittuivat toiseksi. Lamy ja Sarrazin auto #8 voitti kauden tallimestaruuden Genén ja Minassianin auton #7 jäädessä kolmanneksi Pescarolo Sportin auton #16 taakse.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Kaudella 2008 Peugeot jatkoi Le Mans Seriesissä samoilla kuljettajilla. Edellisestä kaudesta poiketen Peugeot osallistui myös Sebringin 12 tunnin ajoon yhdellä autolla. Kuljettajina olivat Pedro Lamy, Stéphane Sarrazin ja Nicolas Minassian. Peugeot ajoi aika-ajojen nopeimman ajan, muttei lähtenyt paalupaikalta aika-ajojen tulosten hylkäämisen takia. Kisassa Peugeot johti alussa, mutta tippui hydrauliikkaongelmien takia 22:ksi. Lamy onnistui kuitenkin ajamaan kilpailun nopeimman kierroksen ja auto sijoittui lopulta 12:ksi.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Le Mans Seriesin ensimmäisessä kilpailussa Barcelonassa Peugeot #7 voitti ja #8 jäi kolarin takia 12:ksi. Monzan kilpailussa #8 Peugeot voitti mutta paalulta lähtenyt #7 kärsi vaihteistoongelmista ja oli viides. Span kilpailussa ajoivat myös Jacques Villeneuve autossa #7 ja Alexander Wurz autossa #8. Kilpailun voitti Peugeot #7, toisen Peugeotin keskeyttäessä.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text: Peugeot osallistui vuoden 2008 Le Mansin 24 tunnin ajoon 3 autolla. Auto numero 7 ajoivat Marc Gené, Nicolas Minassian ja Jacques Villeneuve, auto numero 8 Pedro Lamy, Stéphane Sarrazin ja Alexander Wurz ja auto numero 9 Christian Klien, Franck Montagny ja Ricardo Zonta. Le Mansin testipäivänä Peugeot #9 oli nopein, #8 toinen ja #7 neljäs. Aika-ajoissa Peugeot otti kolme ensimmäistä sijaa auton #8 ollessa ensimmäinen ennen autoja #9 ja #7. Kilpailussa Peugeotit johtivat alussa kunnes kahden tunnin ajon jälkeen johdossa olleele autolle numero 8 tuli vaihteisto-ongelmia ja se joutui varikolle kuuden kierroksen ajaksi. Johtoon siirtynyt auto numero 9 menetti aikaa käväistyään hiekalla ja Peugeot #7 siirtyi johtoon. Yöllä alkaneen sateen ansiosta Audi #2 siirtyi johtoon. Audin johto säilyi loppuun asti ja Peugeot #7 sijoittui toiseksi, #9 kolmanneksi ja #8 viidenneksi.


title: Peugeot 908 HDi FAP

text:
Le Mansin jälkeen Nürburgringilla Peugeot #8 voitti ja #7 takasi tallin kauden ensimmäisen kaksoisvoiton. Kauden viimeisessä kilpailussa Silverstonessa molemmat Peugeotit joutuivat kuitenkin keskeyttämään. Peugeot #7 oli sarjan pisteissä toinen ja #8 neljäs.
Peugeot osallistui myös American Le Mans -sarjaan kuuluvaan Petit Le Mansiin yhdellä autolla, jossa kuljettajina olivat Sarrazin, Minassian ja Klien. Peugeot oli kisan toinen.