title: Eutektinen seos

text: Eutektisia seoksia käytetään silloin, kun metallin halutaan sulavan mahdollisimman alhaisessa lämpötilassa. Sprinklerisammuttimissa käytettävä Woodin metalli on esimerkki eutektisesta seoksesta. Samoin kahden metallin sulatuksessa alempana sulava metalli erottuu ensin eutektisena seoksena, kun lämpötilaa nostetaan.


title: Taiteen keskustoimikunta

text: Taiteen keskustoimikunta oli opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalaan kuuluva asiantuntijaelin, jonka tehtävänä oli koordinoida valtion taidetoimikuntien taiteen edistämistyötä ja jakaa se valtion harkinnanvarainen taidetuki, jota ei ole osoitettu valtion taidetoimikuntien jaettavaksi. Taiteen keskustoimikunnan ja valtion taidetoimikuntien jäsenet nimitettiin kolmen vuoden määräajaksi taidealan järjestöjen ja taidelaitosten esityksistä.


title: Taiteen keskustoimikunta

text: Vuoden 2013 alussa aloitti toimintansa taiteen edistämiskeskus ja syyskuun alussa 2013 taideneuvosto.


title: Portugalin väestö

text: Portugalin arvioitu asukasluku vuonna 2016 oli 10 309 573. Vuonna 2001 asukkaita oli 10 356 117, joista 51,7 % oli nais- ja 48,3 % miespuolisia. Portugali on uskonnollisesti ja kielellisesti verrattain homogeeninen maa. Nykypäivän portugalilaiset ovat lähinnä Rooman valtakuntaa edeltäneiden keltti- ja iberiheimojen jälkeläisiä.


title: Portugalin väestö

text: Vuonna 2016 Portugalin tilastokeskuksen mukaan koko maassa asui 10 309 573 asukasta. Manner-Portugalin asukasluku oli 9 809 414, Madeiran 254 876 ja Azorien 245 283. Portugalin väkiluku on laskussa, sillä vuonna 2009 maassa asui 10 573 479 asukasta. Vuonna 2016 väestönkasvu oli −0,31 prosenttia.


title: Portugalin väestö

text: Portugalin väestö ikääntyy, koska hedelmällisyysluku laskee ja ihmiset elävät pidempää. Vuonna 2016 syntyi 87 126 lasta eli 8,4 syntymää tuhatta asukasta kohti (1,9 prosentin kasvu edelliseen vuoteen verrattuna). Vaikka kokonaishedelmällisyysluku kasvoikin hieman, se on edelleen selvästi liian pieni, jotta väestö kasvaisi luonnollisesti.


title: Portugalin väestö

text: Portugali oli pitkään maastamuuton maa. Portugalilaiset alkoivat 1960–70-luvulla paeta niin köyhyyttä kuin diktatuuriakin esimerkiksi Ranskaan. Niinpä Pariisia kutsutaan Portugalin toiseksi suurimmaksi kaupungiksi. Nyttemmin siirtolaisia on tullut varsinkin entisistä siirtomaista ja Itä-Euroopan valtioista.


title: Portugalin väestö

text: Korkea imeväiskuolleisuus ja maastamuutto hidastivat Portugalin väestönkasvua 1800- ja 1900-luvulla. Ensimmäinen virallinen väestönlaskenta tehtiin vuonna 1864, jolloin väkiluvuksi saatiin noin 4,3 miljoonaa. Sen jälkeen väestö kasvoi alle yhden prosentin vuositahtia käyden tämän yläpuolella ainoastaan 1930- ja 1940-luvulla.


title: Portugalin väestö

text: 1960-luvulla Portugalin väkiluku väheni 300 000:lla ja 1970-luvun alussa väestönkasvu oli edelleen seisahduksissa. Monet kansalaiset muuttivat pois maasta työn perässä tai välttyäkseen sotapalvelukselta siirtomaasodissa. Vuonna 1974 väkiluku osoitti ensimmäistä kertaa kasvun merkkejä ja vuonna 1981 maan väkiluvuksi arvioitiin 9,8 miljoonaa eli 1,2 miljoonaa enemmän kuin kymmenen vuotta aikaisemmin. Pääosa väestönkasvusta johtui arviolta 500 000–800 000 Afrikan siirtomaista saapuneen pakolaisen asuttamisesta. 1980-luvun alussa väestö kasvoi arviolta 0,8 prosentin vuositahtia ja kääntyi sitten laskuun.


title: Portugalin väestö

text: 1900-luvun lopulla imeväiskuolleisuus kääntyi laskuun ja maastamuutto hidastui kun taloudellinen tilanne parani. 1990-luvun alussa vuosittainen väestönkasvu oli arviolta 0,4 prosenttia ja vuonna 1992 maan väkiluvuksi arvioitiin Azorit ja Madeira mukaan lukien 10,5 miljoonaa.


title: Portugalin väestö

text: Portugali on sekä kielellisestä että etnisesti melko homogeeninen valtio. Maassa asui vuoden 2016 lopussa 392 969 ulkomaalaista eli noin 3,8 prosenttia väestöstä. Ulkomaalaisten määrä oli kasvanut vuoden aikana 2,4 prosentilla, mitä ennen se oli laskennut kuusi vuotta putkeen. Suurimmat ulkomaalaisryhmät ovat brasilialaiset (79 569 asukasta), kapverdeläiset (36 193 asukasta), ukrainalaiset (34 428 asukasta) ja romanialaiset (30 429 asukasta). Lisäksi Portugalissa asuu muun muassa noin 10 000 marranoa, jotka ovat niiden juutalaisten jälkeläisiä, jotka joutuivat aikoinaan esittämään kristyttkäännynnäisiä, vaikka samalla harjoittivatkin juutalaisuutta salaa. Portugalin asukkaista noin 800 on suomalaisia.


title: Portugalin väestö

text: Romaanista portugalin kieltä puhutaan koko maassa, jonka lisäksi Miranda do Douron alueella puhutaan alueellisesti tunnustettua mirandeesia. Ethnologue luettelee Portugalissa käytettäviksi kieliksi asturian, celón, galegon, mirandeesin, portugalin, portugalilaisen viittomakielen ja vlaxinromanin. Portugali yhdistää kansaa, sillä lähes kaikki asukkaat puhuvat sitä äidinkielenään. Peruskoulutuksessa opetetaan englantia ja ranskaa.


title: Portugalin väestö

text: Kristinusko on ollut keskeisessä asemassa Portugalin historiassa ja sillä on edelleen suuri merkitys. Vuoden 2011 väestölaskennan mukaan Portugalin suurin uskonnollinen yhteisö on katolinen kirkko, johon kuuluu 81,0 % portugalilaisista. Katolilaisten määrä on kuitenkin tasaisesti vähenemässä. Muita kristittyjä on noin 3,3 % ja muita uskontoja 0,6 % väestöstä. Uskontokuntiin kuulumattomia on 6,8 % ja kantansa ilmoittamattomia 8,3 % väestöstä. Suurimmat ja vanhimma protestanttiryhmät ovat anglikaanit ja metodistit. Evankelikaaniset kirkot ovat saaneet 2000-luvulla suosiota, mutta niiden osuus on silti pieni. Juutalaisten osuus on myös pieni. Ennen 1500-lukua juutalaisia oli huomattava määrä, mutta vuonna 1496 kuningas Emanuel I määräsi heidät karkotettaviksi tai käännytettäviksi katolisuuteen. Alueen nykyisen väestön keskuudessa 20 prosentilla on DNA-analyysin perusteella juutalaisia esi-isiä.


title: Portugalin väestö

text: Uskonnonvapaus on tullut maahan vasta vuoden 1976 perustuslaissa. Useimmat muut kuin katolisen uskonnon harjoittajista ovat taustaltaan maahanmuuttajia.


title: Portugalin väestö

text: Vuonna 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan 70 % portugalilaisista uskoo Jumalan olemassaoloon.


title: Portugalin väestö

text: Portugalilaissyntyisiä paaveja ovat olleet Johannes XXI ja Pyhä Damasus I. Portugalin vanhimpia kirkkoja on vuonna 1147 rakennettu Lissabonin tuomiokirkko.


title: Portugalin väestö

text: Fátiman kaupunki on tärkeä pyhiinvaelluskohde ja vetää vuosittain puoleensa satoja tuhansia pyhiinvaeltajia.


title: Portugalin väestö

text: Portugalin terveydenhoitojärjestelmää uusittiin vuonna 2002, jotta kustannuksia saataisiin pienemmäksi ja tehokkuutta paremmaksi. Sitä syytetiin sitä ennen pitkäänlääkäripulasta ja tehottomuudesta. Portugalissa on sekä julkisia että yksityisiä sairaaloita. Santa Casa da Misericórdian hyväntekeväisyyssairaalat ovat tärkeitä erityisesti vanhuksille.


title: Portugalin väestö

text: Portugalissa oli vuonna 2016 4,9 lääkäriä 6,7 sairaanhoitajaa tuhatta asukasta kohti. Molempien määrät kasvoivat muutamalla prosentilla vuodesta 2015. NUTS II -alueista eniten lääkäreitä oli Lissabonin metropolialueella (6,3 tuhatta asukasta kohti) ja vähiten Alentejossa (2,8 tuhatta asukasta kohti).


title: Portugalin väestö

text: Portugalilaisten odotettavissa oleva elinikä on kasvanut muutamilla vuosilla 2000-luvun aikana. Miesten odotettavissa oleva elinikä on kasvanut vuosina 2000–2016 73,1 vuodesta 77,6 vuoteen ja naisilla 79,8 vuodesta 83,4 vuoteen. Samaan aikaan 65-vuotiaiden jäljellä oleva elinikä on kasvanut keskimäärin 16,6 vuodesta 19,3 vuoteen.


title: Portugalin väestö

text: Vuonna 2015 Portugalissa kuoli 108 922 ihmistä. Tilastollisesti suurimmat kuolinsyyt olivat verenkiertojärjestelmän sairaudet ja syövät, jotka aiheuttivat yhdessä 54,3 prosenttia kuolemista. Vuonna 2015 uusia AIDS-tapauksia Portugalissa tuli 238. Se on 81,3 prosenttia vähemmän kuin niiden huippuvuonna 1999.


title: Portugalin väestö

text: Portugalissa on oppivelvollisuus 6–18-vuotiaille. 12 vuotta kestävä pakollinen koulu on kaksi vuotta pidempi kuin OECD-maiden keskiarvo.


title: Portugalin väestö

text: 1990-luvun alussa Portugalin väestöstä oli erilaisten tutkimusten ja arvioiden mukaan 14–20 % lukutaidottomia, tosin useimmat luku- ja kirjoitustaidottomista olivat iäkkäämpiä ihmisiä. Portugalin hallitus oli alkanut 1980-luvun loppupuolella panostaa koulunkäyntiin aiempaa enemmän, kun tutkimuksissa oli havaittu lukutaidottomien suuri määrä. Lukutaitoisten osuus on tuon jälkeen kasvanut selvästi, sillä Unescon mukaan vuonna 2011 yli 15-vuotiaista 94,5 osasi lukea. Miehillä lukutaito oli hieman parempaa, sillä yli 15-vuotiaiden naisten lukutaito oli vuonna 2011 92,9 prosenttia ja miehillä 96,3 prosenttia.


title: Portugalin väestö

text: Portugalin ensimmäinen yliopisto oli Coimbran yliopisto, joka perustettiin Lissabpnissa 1290 ja siirrettiin Coimbraan 1537. Vuonna 1559 perustettiin Évoran ja vuonna 1911 Lissabonin yliopisto. Opiskelijamäärältään suurin yliopisto on Porton yliopisto, jossa on 29 000 opiskelijaa. Vanhin yksityinen yliopisto on Portugalin katolinen yliopisto. 1970–1980-luvuilla Portugaliin avattiin useita uusia yliopistoja, kuten Aveiron yliopisto, Minhon yliopisto, Lissabonin polytekninen opisto, Porton polytekninen opisto, Azorien yliopisto, Algarven yliopisto ja Madeiran yliopisto. Shanghain Jiao Tong -yliopiston vuosittain tekemässä arviossa vuonna 2013 Lissabonin yliopisto oli sijoilla 301–400 ja Lissabonin teknillinen lyliopisto sijoilla 401–500.


title: Portugalin väestö

text: Vuoden 2000 PISA-tutkimuksessa, jossa testattiin 28 OECD-maan ja neljän muun maan 15-vuotiaiden koululaisten lukutaidon, matematiikan ja luonnontieteiden osaamista, Portugali sijoittui kaikissa OECD-maiden keskiarvon alapuolelle. Vuosina 2002-2012 Portugalin tulokset paranivat etenkin matematiikassa, ja vuonna 2012 maa oli lähellä OECD:n keskitasoa.


title: Portugalin väestö

text: Asukasluvun kehitys


title: Portugalin väestö

text: MuutaPortugalin alueet suuruusjärjestyksessä asukasluvun mukaan:


title: Valeri Tokarev

text: Valeri Ivanovitš Tokarev (, s. 29. lokakuuta 1952 Kapustin Jarissa, Astrahanin alueella, Venäjän SFNT:ssä, Neuvostoliitossa) on venäläinen kosmonautti.


title: Valeri Tokarev

text: Tokarev valmistui hävittäjälentäjäksi vuonna 1973 Stavropolin sotilaskoulusta. Vuonna 1982 hän suoritti koelentäjän tutkinnon Akhtubinskissa sijaitsevassa koelentokoulussa. Hän on koelentänyt sekä Neuvostoliiton ilmavoimien että Neuvostoliiton laivaston tukialusten lentokoneita.


title: Valeri Tokarev

text: 25.1.1989 hänestä tuli kosmonautti tarkoituksena osallistua Buran-avaruussukkulan koelentoihin. Koulutus kesti maaliskuusta 1989 huhtikuuhun 1991. Hän suoritti tutkinnon Gagarinin nimeä kantavasta ilmavoimien akatemiasta vuonna 1993. Tokarevin ensimmäinen avaruuslento tapahtui NASAn Avaruussukkulalla 6. kesäkuuta 1999. Lento oli ISS-avaruusaseman . Hän lensi Sojuz TMA-7 -lennolla ISS-avaruusasemalle 3. lokakuuta 2005. Tällä lennolla hän suoritti kaksi avaruuskävelyä. Kaikkiaan hänellä on avaruuslentoaikaa 199 vuorokautta. Siirtyi eläkkeelle 10. kesäkuuta 2008.


title: Valeri Tokarev

text: Tokarev Venäjän ilmavoimien eversti (evp). Hän suoritti vuonna 1997 valtiotieteen maisterin tutkinnon.


title: Valeri Tokarev

text: Tokarev asuu Tähtikaupungissa, Moskovan lähellä. Hän on naimisissa Irina Nikolajevnan kanssa. Perheessä on kaksi lasta, Olja ja Ivan. Harrastuksia autot, lentokoneet ja metsästys. 23.3.2008 hänet valittiin vaaleilla poliittiseen virkaan Rostovissa.


title: Pikkukiuru

text: Pikkukiuru ("Alaudala rufescens") on kiurua muistuttava pieni varpuslintu.


title: Pikkukiuru

text: Linnun pituus on 13–14,5 cm ja paino 17–22 g. Puvultaan se muistuttaa pientä kiurua, mutta nokka on lyhyt ja tukeva. Kiurun tavoin se voi nostaa päälaen höyhenensä töyhdöksi. Koiras laulaa lennossa. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Pikkukiuru

text: Euroopassa laji esiintyy vain osissa Espanjaa, Romaniaa ja Ukrainaa sekä Kaukasuksella. Euroopan populaation koko on 3,1–8 miljoonaa yksilöä. Euroopan ulkopuolella laji esiintyy Turkista itään kapeahkona vyöhykkeenä läpi Aasian Koreaan saakka, Pohjois-Afrikassa ja Kanariansaarilla. Lajista tunnetaan noin 10 alalajia. Se on paikkalintu esiintymisalueen länsiosissa ja muuttolintu alueen itäosissa.


title: Pikkukiuru

text: Suomessa pikkukiuru on tavattu kolmasti vuoden 2006 loppuun mennessä: Turku 18. marraskuuta 1962, Järvenpää 16. tammikuuta–1. helmikuuta 1975 ja Hailuoto 25.–26. syyskuuta 2004.


title: Pikkukiuru

text: Arot, suola-aavikot ja muut matalakasvustoiset avomaat. Pesimäajan jälkeen pikkukiurut liikkuvat parvissa, joissa voi joskus olla jopa 2 000 yksilöä. Suurimmat parvet tavataan juomapaikoilla ja siellä, missä siemenravintoa on tarjolla runsaasti.


title: Pikkukiuru

text: Pesä on maassa mättäässä tai kasvillisuuden suojassa. Munia on 2–5, tavallisimmin 3 tai 4, joita naaras enimmäkseen hautoo. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka jättävät pesän lentokyvyttöminä noin 9 päivän ikäisinä.


title: Pikkukiuru

text: Siemensyöjä, joka kesäaikaan syö pääasiassa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.


title: Kaliumnitriitti

text: Kaliumnitriitti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan valkoista - keltaista, hygroskooppista (vetistyvää eli ilmasta kosteutta imevää) kiinteää ainetta. Sen kemiallinen kaava on KNO. Kaliumnitriitin moolimassa on 85,1 g/mol, sulamispiste 441 °C, suhteellinen tiheys 1,9 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukenee veteen 0 °C lämpötilassa 281 g/100 ml ja CAS-numero 7758-09-0. Kaliumnitriitti voi räjähtää kuumentuessaan yli 530 °C.


title: Kaliumnitriitti

text: Elintarvikkeissa kaliumnitriittia käytetään lihavalmisteiden säilöntäaineena ja estämään värimuutoksia. Kaliumnitriitin E-koodi on E249. Yhdistettä valmistetaan pelkistämällä kaliumnitraattia.


title: Taiteilija-apuraha

text: Taiteilija-apuraha on yksittäisten taiteilijoiden työskentelyn tukemiseen kohdistettu tukimuoto. Tavallisesti taiteilija-apurahalla tarkoitetaan elinkuluihin tarkoitettua kuukausittaista apurahaa, joka voi olla esimerkiksi vuosiapuraha tai puolivuotinen apuraha. Valtion ohella taiteilija-apurahoja myöntävät yksityiset säätiöt.


title: Taiteilija-apuraha

text: Valtion taiteilija-apurahojen jakamisesta huolehtii Taiteen edistämiskeskuksessa valtion taidetoimikunta. Ennen vuotta 2013 apurahoistä päätti Taiteen keskustoimikunta. Alueellisten taidetoimikuntien taiteilija-apurahoja myönnetään kaikkien alojen taiteilijoille, ja niiden myöntämisen perustana on hakijan taiteellisen työn laatu. Apuraha voidaan myöntää puolesta vuodesta viiteen vuoteen kestävälle ajanjaksolle. Vuosittain taiteilija-apurahaa maksetaan noin 500 taiteilijalle. Aikaisemmin niitä voitiin myöntää jopa viideksitoista vuodeksi.


title: Taiteilija-apuraha

text: Taiteen edistämiskeskus myöntää taiteen apurahoja yksityishenkilöille, ryhmille ja yhteisöille. Alueelliset taidetoimikunnat jakavat määrärahoistaan taiteilija-apurahoja ja kohdeapurahoja ja valtionavustuksia yhteisöille.


title: Taiteilija-apuraha

text: Vuosittain opetusministeriö päättää, millä tavoin valtion talousarviossa Veikkauksen ja raha-arpajaisten voittovaroja osoitetaan taiteen edistämiseen. Vuoden 2009 talousarviossa taiteen tukemiseen osoitettiin yhteensä 191 886 000 euroa. Osa määrärahoista oli asetettu taiteen keskustoimikunnan, valtion taidetoimikuntien, valtion taideteostoimikunnan sekä alueellisten taidetoimikuntien päätettäviksi. Lisäksi budjettivaroista jaettiin kirjailijoiden ja kääntäjien kirjastoapurahoja sekä taiteilija- ja kohdeapurahoja. Kuvataiteen edistämiseen Kuvataidetoimikunta jakoi 790 000 euroa. Kuvataiteen näyttöapurahatoimikunta jakoi 960 000 euroa.


title: Taiteilija-apuraha

text: Yksittäisille taiteilijoille myönnettäviä työskentelyapurahoja ja niiden keskeistä asemaa taiteellisen työn tukemisessa voidaan pitää pohjoismaiselle taidepolitiikalle tyypillisenä piirteenä, jonka taustalla ovat muun muassa pienet kotimarkkina- ja kielialueet. Apurahoihin tukimuotona on perinteisesti liittynyt myös ajatus taiteellisen vapauden ja taiteen autonomian kunnioittamisesta.


title: Taiteilija-apuraha

text: Apurahoja säätelevät laki valtion taiteilija-apurahoista, sekä laki valtion taiteilija-apurahoista annetun lain muuttamisesta. Kirjastoapuraha on opetus- ja kulttuuriministeriön taiteen keskustoimikunnan alaisen kirjailijoiden ja kääntäjien kirjastoapurahalautakunnan vuosittain hakemuksen perusteella myönnettävä harkinnanvarainen avustus kirjailijoiden ja kääntäjien luovaan työskentelyyn. Avustus myönnetään taloudellisin tai sosiaalisin perustein, mutta ei esimerkiksi tieteellisten tutkimusten tai oppikirjojen tekijöille. Apuraha ei perustu kirjaston lainausmääriin. Apurahan suuruus on 500 eurosta 14 500 euroon ja sitä ovat anoneet noin 1 400 kirjailijaa vuosittain.


title: Taiteilija-apuraha

text: Kirjastoapuraha järjestelmä luotiin 1960 luvun alussa kirjailijoille ja kääntäjille korvaukseksi siitä, että heidän teoksiaan on maksutta lainattavissa ja luettavissa yleisissä kirjastoissa. Apurahan määrä on sidottu yleisten kirjastojen edellisen vuoden kirjahankintoihin ja se vastaa noin kymmentä prosenttia kokonaissummasta.


title: Taiteilija-apuraha

text: Vuonna 2010 kirjastoapurahan suuruus oli 2,6 miljoonaa euroa, jota jaettiin 932 kirjailijalle ja kääntäjälle. Suurin osa tuesta on myönnetty kaunokirjallisuudelle.


title: Taiteilija-apuraha

text: Kuvataiteen näyttöapurahat on tarkoitettu viiden kuukauden työskentelyyn ammattitaiteilijoille, joiden teoksia voidaan näyttää julkisesti. Apurahoja voivat saada kuvataiteen, valokuvataiteen ja taideteollisen alan ammattilaiset.


title: Taiteilija-apuraha

text: Valtion taiteilija-apuraha on merkittävin yksittäisten taiteilijoiden työskentelyn tukemiseen kohdistettu valtion taiteen tuen muoto.


title: Taiteilija-apuraha

text: Taiteen edistämiskeskus päättää valtion taiteilija-apurahan suuruuden. Apurahan voi saada "työskentelyedellytysten turvaamiseen sekä kotimaassa ja ulkomailla tapahtuviin opintoihin ja jatkokoulutukseen" 0,5–5 vuoden työskentelyyn. Ehtona voidaan määrätä, ettei apurahan saaja saa olla apurahakautenaan palkatussa tehtävässä. Apurahan määrä vuonna 2009 myönnettäessä oli vuoden 2010 alusta 1558,55 euroa kuukaudessa.


title: Taiteilija-apuraha

text: Valtion taiteilija-apuraha myönnetään taiteenharjoittajille sekä erityisestä syystä myös arvostelijoille, taiteen opettajille sekä taiteen ja taidehistorian tutkijoille.


title: Taiteilija-apuraha

text: Apurahan on tarkoitus toimia saajansa pääasiallisena tulonlähteenä apurahakauden ajan, ja sen myöntävä taidetoimikunta voi määrätä, että apurahan saaja ei saa apurahakaudella olla palkatussa toimessa. Vuodesta 2009 alkaen apurahoista pitää pääsääntöisesti maksaa maatalousyrittäjien eläkelain mukainen vakuutusmaksu, ja niistä kertyy lain mukainen sosiaaliturva.


title: Taiteilija-apuraha

text: Jos apurahapäätöstä pitää lainvastaisena, siihen voi vaatia oikaisua päätöksen tekijältä.


title: Taiteilija-apuraha

text: Taidegraafikko Pekka Hannulan mukaan apurahojen saamiseksi taiteilijoiden on pakko osallistua "järjettömään näyttelytouhuun", koska apurahat jaetaan pitkälti näyttelyiden perusteella. Siksi apurahat päätyvät galleristeille ja huomattava osa taiteesta ei sovi kuin näyttelytiloihin.


title: Sofian maailma

text: Sofian maailma ("Sofies verden") on Jostein Gaarderin romaani filosofian historiasta ja samanaikaisesti kertomus 14-vuotiaan Sofian sijoittumisesta maailmanjärjestykseen aikuistumisen ohella. Kirja esittelee teini-ikäisen tytön saamien kirjeiden avulla filosofian historiaa antiikin filosofeista 1900-luvun loppupuolelle asti.


title: Sofian maailma

text: "Sofian maailma" julkaistiin ensimmäistä kertaa norjan kielellä nimellä "Sofies verden" vuonna 1991, ja teos on sen jälkeen käännetty 54 kielelle. Teoksen suomenkielinen käännös julkaistiin vuonna 1994. "Sofian maailma" oli vuonna 1995 eniten myynyt kaunokirjallinen teos maailmanlaajuisesti, ja sitä on painettu yli 40 miljoona kappaletta. Teoksen pohjalta on tehty elokuva, televisiosarja, musikaali ja CD-ROM.


title: Sofian maailma

text: Romaanin alussa Sofia on tavallinen norjalainen 14-vuotias koulutyttö, joka saa kaksi nimetöntä kirjettä. Ensimmäisessä kysytään "Kuka sinä olet?" ja toisessa "Mistä maailma on peräisin?". Lisäksi hän löytää postikortin, joka on osoitettu tuntemattomalle tytölle. Osoite kuitenkin kertoo tytön asuvan hänen luonaan. Pian hän saa postitse filosofian kurssipaketin. Näiden salaperäisten yhteydenottojen kautta Sofiasta tulee viisikymppisen filosofin, Alberto Knoxin, oppilas. Alberto opettaa Sofialle filosofian historiaa, ja Sofia oppii muun muassa Platonista ja Simone de Beauvoirista. Monet Alberton filosofian tehtävistä alkavat kysymyksillä, johon Sofia yrittää löytää vastauksen. Pian Sofialle selviää outoja asioita tutuksi luullusta maailmastaan.


title: Potsdamer Platz

text: Potsdamer Platz on aukio, joka sijaitsee noin kilometrin Brandenburgin portista etelään Berliinin keskustassa, Tiergartenin kaupunginosassa. Se on saanut nimensä Potsdamin kaupungin mukaan.


title: Potsdamer Platz

text: Ennen toista maailmansotaa Potsdamer Platz oli Berliinin sydän ja eräs koko Euroopan vilkasliikenteisimmistä aukioista. Se kuitenkin tuhoutui maailmansodan aikana lähes maan tasalle ja jäi sen jälkeen vuosikymmenien ajaksi hylätyksi jättömaaksi. Berliinin muuri jakoi aukion kahtia eikä Länsi- ja Itä-Berliinin välistä rajavyöhykettä jälleenrakennettu kylmän sodan aikana. Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen Potsdamer Platzia ympäristöineen alettiin rakentaa uudelleen vuodesta 1994 alkaen. Se oli 1990-luvun lopulla Euroopan suurin rakennustyömaa ja alue on nyttemmin rakennettu lähes täysin uudestaan.


title: Potsdamer Platz

text: Nykyisin Potsdamer Platzin aluetta halkovat pilvenpiirtäjät ja mielikuvitukselliset rakennukset kuten Helmut Jahnin suunnittelema Sony Center. Aluetta ovat suunnitelleet tunnetut arkkitehdit ja sitä pidetäänkin tärkeänä modernin arkkitehtuurin luomuksena. Renzo Pianon johtama arkkitehtiryhmä suunnitteli Daimler-Chrysler-yhtiölle 19 rakennusta käsittävän korttelin aukion laidalle. Siihen kuuluu muun muassa pelikasino, musikaaliteatteri ja elokuvateatteri. Kolmas huomiota herättävä rakennus on Hans Kollhoffin suunnittelema tiilinen tornitalo. Aukion vanhoista rakennuksista ainoastaan Grand Hotel Esplanadesta on osa jäljellä, sekin Sony Centerin sisälle siirrettynä.


title: Potsdamer Platz

text: Alueella sijaitsee yksi Berliinin keskeisistä maanalaisista rautatieasemista. Asemalta liikennöivät muun muassa metrolinja U2 sekä Nord-Süd -Tunnelin linjat S1, S2 sekä S25.


title: Hannu Saha

text:
Hannu Simo Paavali Saha (s. )
 on suomalainen musiikintutkija, säveltäjä ja kansanmuusikko, jonka pääinstrumentti on kantele. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori. Hannu Saha on vuodesta 2015 Musiikin edistämissäätiön johtaja. Hän toimi kansanmusiikin professorina Sibelius-Akatemiassa 2009–2014. Taideyliopisto ei uusinut Sahan määräaikaista professuuria kiistanalaisen hakuprosessin jälkeen. Vuosina 2004–2009 Saha toimi Taiteen keskustoimikunnan päätoimisena puheenjohtajana. Tätä ennen hän on toiminut Kaustisella toimivan Kansanmusiikki-instituutin toiminnanjohtajana 1985–2002 ja etnomusikologian määräaikaisena professorina Tampereen yliopistossa 2002–2003.


title: Hannu Saha

text: Kantelemestarin kanteleprojekti julkaistiin nimellä "Mahla". Saha soittaa kuutta eri kannelta ja vastaa suurimmasta osasta sävellyksiä. Soittokavereina Hannulla on mm. Sanna Kurki-Suonio ja Aija Puurtinen (laulu), Matti Mäkelä (viulu), Andrew Cronshaw (tamburiini), Arto Järvelä (viulu, avainviulu), Ville Kangas (buzukit), Timo Myllykangas (basso), Kimmo Pohjonen (haitari) ja Hasse Walli (sähkökitara)


title: Hannu Saha

text: Saha on soittanut muun muassa yhtyeissä Primo, Fedja Happo ja Salamakannel. Nuoruudessaan hän soitti yhtyeissä Mummi Kutoo ja Suistomaan Pojat.


title: Hannu Saha

text: Sahan Tampereen yliopistossa hyväksytyn väitöskirjan nimi on "Kansanmusiikin tyyli ja muuntelu" (1996). Saha on julkaissut soitto-oppaita ja kolmattasataa artikkelia tieteellisissä ja musiikkialan julkaisuissa.


title: Villitsee mun

text: Sydän rakastaa on Anita Hirvosen toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1977. Albumi uudelleenjulkaistiin vuonna 1980 poikkeavalla kappalelistauksella varustettuna.


title: Saližan Šaripov

text: Saližan Šakirovitš Šaripov (, s. 24. elokuuta 1964 Uzgen, Kirgiisien SNT, Neuvostoliitto) on kirgisialainen kosmonautti.


title: Saližan Šaripov

text: Šaripov valmistui sotilaslentäjäksi vuonna 1987. Tämän jälkeen hän toimi lennonopettajana. Šaripov valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1990. Hän suoritti vuonna 1994 Moskovan valtiollisessa yliopistossa kartografian tutkinnon.


title: Saližan Šaripov

text: Šaripov lensi avaruudessa ensi kerran STS-89-lennolla 22.–31. tammikuuta 1998, joka oli Mir-avaruusaseman huoltolento. Hän lensi myös Sojuz TMA-5 -lennolla ISS-avaruusasemalle.


title: Saližan Šaripov

text: Šaripov syntyi nykyisen Kirgisian alueella ja on Venäjän kansalainen. Hän on naimisissa Nadežda Šaripovan kanssa. Perheessä on yksi tytär ja yksi poika.


title: Ellinghamin diagrammi

text: Ellinghamin diagrammi on metallurgiassa käytettävä diagrammi, jossa abskissana eli x-akselilla on lämpötila ja ordinaattina eli y-akselilla Gibbsin energia. Ellinghamin diagrammi kuvaa aineen muodostumisenergiaa lämpötilan funktiona. Metallurgiassa Ellinghamin diagrammia käytetään ennustettaessa tasapainolämpötilaa metallioksidin ja pelkistyneen metallin ja hapen välillä.


title: Ellinghamin diagrammi

text: Metallurgiassa yleisesti käytettävissä lämpötiloissa metalli ja metallioksidi ovat kiinteitä tai nesteitä, ja happi kaasufaasissa. Le Châtelier'n periaatteen mukaisesti lämpötilan nostaminen siirtää reaktion tasapainoa endotermisen reaktion puolelle. Tällöin metallioksidin muodostumisen ΔG laskee lämpötilan funktiona ja eksoterminen hapettumisreaktio hidastuu. Kun lämpötila nousee riittävän korkeaksi, reaktio voi kääntyä ja oksidi pelkistyä spontaanisti metalliksi.


title: Ellinghamin diagrammi

text: Jos läsnä on kaksi metallia, on myös kaksi tasapainotilaa, ja metalli, jonka ΔG on pienempi, pelkistyy toisen hapettuessa.


title: Ellinghamin diagrammi

text: Teollisissa prosesseissa pelkistimenä käytetään yleensä hiiltä, joka on halpaa ja saatavina helposti pelkistyneenä alkuaineena koksina.


title: Ellinghamin diagrammi

text: Hiilen reagoidessa hapen kanssa se muodostaa kaasumaisia oksideja, hiilimonoksidia ja hiilidioksidia, joten sen dynamiikka on erilainen kuin metallien. Hiilen ΔG kasvaa lämpötilan kasvaessa, mutta hiilidioksidin muodostumisentalpia on lämpötilan suhteen vakio, kun taas hiilimonoksidilla se kasvaa; hiilimonoksidi on Le Châtelier'n periaatteen mukaisesti vallitseva hiilen oksidi korkeissa lämpötiloissa, ja "Boudouardin tasapainoreaktion" mukaisesti hiilidioksidi hajoaa hiilimonoksidiksi ja hapeksi korkeissa lämpötiloissa. Hiili siis kykenee pelkistämään metalleja ja riistämään oksideista hapen sekä kiinteässä faasissa että hiilimonoksidina. Tätä ominaisuutta voidaan käyttää metallien pelkistämiseen kaksoisredoxreaktiona suhteellisen alhaisissa lämpötiloissa.


title: Juri Šargin

text: Juri Georgijevitš Šargin (, s. 20. maaliskuuta 1960 Engels, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kosmonautti. Hän valmistui Leningradissa sijainneesta sotilasakatemiasta. Hän on Venäjän avaruusjoukkojen everstiluutnantti. Šargin valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1996. Hän on toiminut lentoinsinöörinä Sojuz TMA-5 -lennolla ISS-avaruusasemalle.


title: Juri Šargin

text: Šargin on eronnut ja hänellä on kaksi lasta.


title: Svenska Akademien (yhtye)

text: Svenska Akademien on ruotsalainen reggae/hip hop/ragga -yhtye. Yhtyeen perustivat vuonna 1999 Carl-Martin Vikingsson, Simon Vikokel ja Kristoffer Hellman.


title: Svenska Akademien (yhtye)

text: Yhtye on julkaissut viisi albumia ja viisi singleä.


title: Gennadi Padalka

text: Gennadi Ivanovitš Padalka (, s. 21. kesäkuuta 1958 Krasnodar, Krasnodarin aluepiiri, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kosmonautti ja pisimpään avaruudessa yhtäjakoisesti oleskellut ihminen.


title: Gennadi Padalka

text:
Padalka on Venäjän ilmavoimien eversti.
Vuosina 1979–1984 hän palveli Itä-Saksassa ja 1984–1988 Kaukoidässä. Padalkalla yli 1200 lentotuntia L-29, MiG-15UTI, MiG-17, Su-7U/BM ja Su-24 -koneilla. Lisäksi hän on tehnyt 300 laskuvarjohyppyä.
Padalka valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1989.


title: Gennadi Padalka

text: Padalka on naimisissa Irina Anatolijevnan kanssa ja heillä on kolme tytärtä.


title: Gennadi Padalka

text: Vuonna 2005 Padalka lensi ilmapallolla Pohjoisnavalle.


title: Gennadi Padalka

text: Hän on lentänyt seuraavat lennot:26. maaliskuuta 2009 Padalka laukaistiin lennolla Sojuz TMA-14 kohti kansainvälistä avaruusasemaa (ISS). Hän toimi ISS:n Retkikuntien 19 ja 20 komentajana.


title: Gennadi Padalka

text: Toukokuussa 2012 hänet laukaistiin lennolla Sojuz TMA-04M ISS-asemalle Retkikunta 31:n lentoinsinööriksi.


title: Gennadi Padalka

text: Hän on tehnyt kahdeksan avaruuskävelyä yhteensä 27 tunnin ajan. Padalka rikkoi 30. kesäkuuta 2015 Sergei Krikaljovin ennätyksen oleskeltuaan avaruudessa 803 päivää. Hän palasi maahan syyskuussa, jolloin hän oli viettänyt avaruudessa yhteensä 879 päivää.


title: Aleksandr Kaleri

text: Aleksandr Jurjevitš "Saša" Kaleri (, s. 13. toukokuuta 1956 Jūrmalassa, Latvian SNT:ssä, Neuvostoliitossa) on venäläinen kosmonautti.


title: Aleksandr Kaleri

text: Kaleri valmistui Moskovan fysiikan ja teknologian instituutista. Hän toimi vuoteen 1979 asti Mir-avaruusaseman kehitystyössä. Vuonna 1984 hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen. Hän lensi kolme pitkää lentoa Mir-avaruusasemalla vuosina 1992, 1996–1997 ja 2000. Hän työskenteli Kansainvälisellä avaruusasemalla 2003–2004 ja 2010–2011. Hän palasi Maahan lennolla Sojuz TMA-01M 16. maaliskuuta 2011. Hänellä on 769 vuorokautta kokemusta avaruuslennoista mukaan lukien lähes vuorokausi avaruuskävelyä.


title: Aleksandr Kaleri

text: Kaleri on naimisissa ja perheessä on yksi lapsi.


title: Pyhäpäivä

text: Pyhäpäivä on sunnuntai tai kirkollinen juhlapäivä. Pääsääntöisesti pyhäpäivä on työelämässä yleinen vapaapäivä, joskin 2000-luvulla sunnuntain merkitys pyhä-/vapaapäivänä on muuttunut rajusti.


title: Pyhäpäivä

text: Almanakoissa pyhäpäivät merkitään tavallisesti punaisella. "Arkipyhiksi" sanotaan juhlapäiviä, jotka yleensä sijoittuvat muulle viikonpäivälle kuin sunnuntaiksi. Osa niistä on kiinteänä viikonpäivänä (tai kiinteänä päivämääränä, jolloin ne joinakin vuosina kuitenkin sattuvat sunnuntaiksi).


title: Pyhäpäivä

text: Suomessa kirkolliset juhlapäivät on lueteltu kirkkolain 4. luvun 3 §:ssä seuraavasti:


title: Pyhäpäivä

text: Näistä pääsiäispäivä ja helluntai ovat aina sunnuntaina, pitkäperjantai aina perjantaina, pääsiäismaanantai aina maanantaina, helatorstai aina torstaina sekä juhannuspäivä ja pyhäinpäivä aina lauantaina. Muut ovat niin sanottuja arkipyhiä, paitsi kiinteänä päivämääränä vietettävän juhlapäivän sattuessa sunnuntaiksi. Kiinteään päivämäärään sidottuja ovat uudenvuodenpäivä (aina 1. tammikuuta), loppiainen (aina 6. tammikuuta), joulupäivä (aina 25. joulukuuta) ja tapaninpäivä (aina 26. joulukuuta).


title: Pyhäpäivä

text:
Sunnuntai on aina pyhäpäivä. Pääsiäispäivä ja helluntai ovat aina sunnuntaina, mutta ne mainitaan kirkkolaissa myös kirkollisten juhlapäivien luettelossa. Lisäksi seuraavilla sunnuntaipäivillä on erityisnimi, ja moniin niistä liittyy myös yleisiä juhlaperinteitä.
Näistä kumpikin on sidottu kiinteään päivämäärään (vappu aina 1. toukokuuta ja itsenäisyypäivä aina 6. joulukuuta), niistä on säädetty erityislait ja ne rinnastetaan lainsäädännössä monessa suhteessa kirkollisiin juhlapäiviin. Pyhäpäivien tavoin nekin yleensä merkitään almanakkoihin punaisella. Näistä vain itsenäisyyspäivä ja vappu ovat lain mukaan palkallisia vapaapäiviä, tosin työehtosopimuksesta riippuen muutkin pyhäpäivät saattavat olla palkallisia vapaapäiviä. Itsenäisyyspäivänä Suomen kirkoissa järjestetään jumalanpalvelus.Nämä eivät almanakan mukaan ole pyhäpäiviä (paitsi sattuessaan sunnuntaiksi), mutta lähinnä työehtosopimusten nojalla nekin ovat useimmilla työpaikoilla palkallisia vapaapäiviä.


title: Pyhäpäivä

text: Työelämässä pyhäpäivät ovat yleensä vapaapäiviä. Kaikilla aloilla tämä ei kuitenkaan ole mahdollista, mutta sunnuntaina tai muuna kirkollisena juhlapäivänä tehdystä työstä on maksettava 100 prosentilla korotettu palkka. Jos työ on lisä-, yli- tai hätätyötä, on siitä suoritettava myös korvaus, joka lasketaan työntekijän korottamattomasta palkasta.


title: Pyhäpäivä

text: Joukkoliikenteessä ajetaan sunnuntain aikatauluin, paitsi juhannus- ja joulupäivänä joukkoliikenteen vuorot voidaan olla kokonaan ajamatta, kuitenkin vilkkaimmilla suunnilla on joitakin vuoroja.


title: Pyhäpäivä

text: Kauppojen auki pitäminen pyhäpäivinä oli aikaisemmin eräin poikkeuksin kielletty. Myös pyhäpäivien aattoina kaupat oli suljettava tavallista aikaisemmin, joulu- ja juhannusaattona eri aikoina voimassa olleiden säännösten mukaan jo klo 12 tai 13. Kieltoja ja rajoituksia lievennettiin asteittain 1900-luvun lopulta lähtien, ja vuoden 2016 alussa ne kumottiin kokonaan.


title: Pyhäpäivä

text: Vuonna 1774 Ruotsissa ja sen mukana Suomessa poistettiin kalenterista yli puolet arkipyhistä. Näitä olivat apostolien muistopäivät, kiirastorstai, kanttaimaanantai, kanttaitiistai sekä kolmas ja neljäs joulu-, pääsiäis- ja helluntaipäivä. Lisäksi kynttilänpäivä, mikkelinpäivä ja pyhäinmiestenpäivä, jotka olivat kiinteinä päivämäärinä 2. helmikuuta, 29. syyskuuta ja 1. marraskuuta, siirrettiin tuolloin sunnuntaihin.


title: Pyhäpäivä

text: Vuodesta 1953 lähtien Ruotsissa siirrettiin juhannus ja pyhäinmiestenpäivä lauantaiksi. Vuodesta 1955 lähtien tehtiin Suomessa samoin, minkä lisäksi Suomessa siirrettiin sitä ennen aina 25. maaliskuuta vietetty Marian ilmestyspäivä sunnuntaihin. Marianpäivän siirto sunnuntaiksi lisäsi työpäiviä, mutta koska tuolloin lauantait yleensä olivat työpäiviä, pyhäinmiestenpäivän siirto sunnuntaista lauantaiksi vähensi työpäiviä ja keskimäärin juhannuskin, kun juhannus ei enää voinut sattua sunnuntaiksi.


title: Pyhäpäivä

text: Vuonna 1973 siirrettiin Suomessa loppiainen ja helatorstai lauantaihin, ja viimeksi mainittu sai nimen "Kristuksen taivaaseenastumisen päivä". Samalla poistettiin myös toinen helluntaipäivä, mutta edeltävä lauantai muutettiin pyhäpäiväksi nimellä "helluntain valmistuspäivä". Vuonna 1992 Suomessa loppiainen ja helatorstai palautettiin entisille päivämäärilleen ja helluntain valmistuspäivä lakkautettiin..


title: Pyhäpäivä

text: Vuodesta 2005 lähtien Ruotsissa toinen helluntaipäivä poistui, mutta Ruotsin kansallispäivä tuli vapaaksi.


title: Pyhäpäivä

text: Ruotsalainen ja suomalainen arkipyhien poistelu ja siirtely on ainutlaatuista maailmassa. Perusteena siirroille on useimmissa tapauksissa ollut halu mahduttaa vuoden varteen mahdollisimman paljon normaalimittaisia, yhtenäisiä työviikkoja. Kun Suomessa useimmat lauantait tulivat vapaapäiviksi, sovittiin aluksi sellainen poikkeus, että muualla kuin lauantailla tai sunnuntailla olevaa arkipyhää seuraava lauantai oli työpäivä, joten paitsi työviikot, myös viikonloput rikkoontuivat. Kirkko on vastustanut siirtoja. Monissa muissa maissa on enemmän arkipyhiä, jotka ovat työpäiviä.


title: Pyhäpäivä

text: Juutalaisuudessa arkipäiviä ovat perinteisesti kaikki muut päivät paitsi lauantai, joka on juutalaisten pyhäpäivä eli sapatti. Sapatti on lauantaina, koska se on juutalaisen viikon viimeinen päivä. Nykyään monet ovat kuitenkin tottuneet pitämään sapattia sunnuntaina.


title: Pyhäpäivä

text: Vapaa-ajattelijain liiton mielestä kirkolliset juhlapäivät virallisessa kalenterissa loukkaavat ajatuksenvapautta ja valtion puolueettomuutta uskontojen suhteen, joten ne tulisi poistaa valtakunnallisten vapaapäivien joukosta osana kirkon ja valtion eroa.


title: Côte d’Azurin kansainvälinen lentoasema

text: Côte d'Azurin kansainvälinen lentoasema sijaitsee Nizzassa, Alpes-Maritimesin departementissa, Ranskassa. Lentoasema on Ranskan tärkein lentokenttä Pariisin alueen ulkopuolella.


title: Côte d’Azurin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema-alue peittää yli 3,70 neliökilometriä aluetta:


title: Côte d’Azurin kansainvälinen lentoasema

text: Teoreettinen kapasiteetti:


title: Côte d’Azurin kansainvälinen lentoasema

text: Terminaali 1


title: Côte d’Azurin kansainvälinen lentoasema

text: Terminaali 2


title: Sotilasasiamies

text: Sotilasasiamies (lyh. "sasm"), myös puolustusasiamies (vanhahtava termi sotilasattasea) on maansa lähetystössä työskentelevä upseeri, joka vastaa erilaisista sotilasasioista. Hän pitää yhteyttä asemamaansa asevoimiin ja osallistuu usein lähetystön turvallisuusasioiden hoitoon. Suurilla valtioilla on tärkeissä edustustoissaan myös laivasto- ja ilmailuasiamiehiä sekä muita erikoisalojen edustajia. Näistä laivastoasiamiehet ovat keskittyneet merivoimiin ja ilmailuasiamiehet ilmavoimiin.


title: Sotilasasiamies

text: Pienet valtiot, kuten Suomi, ovat usein akkreditoineet sotilasasiamiehen useampaan valtioon samanaikaisesti. Eräillä valtioilla (esimerkiksi Ranskalla) sotilasasiamiehen tehtäviin kuuluu komentaa lähetystöön sijoitettuja turvallisuusyksiköitä.


title: Sotilasasiamies

text: Suomalaiset puolustusasiamiehet ovat Puolustusvoimain pääesikunnan ja puolustusministeriön asemamaahan lähettämiä. Heidän palkkauksensa kuluista vastaa yleensä puolustusministeriö. Tehtävissä toimivat puolustusasiamiehet ja apulaispuolustusasiamiehet. Hallinnollisesti suomalaiset puolustusasiamiehet ovat pääesikunnan tiedustelupäällikön alaisia.


title: Sotilasasiamies

text: Tyypillisesti puolustusasiamiehen tehtäviin kuuluu mm.


title: Lapin Helvetti

text: Lapin Helvetti voi tarkoittaa:


title: Varjostinkuusi

text: Varjostinkuusi ("Sciadopitys verticillata") on havupuulaji, joka on varjostinkuusikasvien ("Sciadopityaceae") heimon ainoa nykyisin elävä edustaja. Kansainvälisessä uhanalaisuusluokittelussa varjostinkuusi on määritelty silmälläpidettäväksi. Se kasvaa tavallisesti noin 20–30 metriä korkeaksi. Sen kävyt ovat 4,5–10 senttimetriä pitkiä. Neulasmaisten lehtien pituus on jopa yli 10 senttimetriä. Ne kasvavat 10–30 neulasen muodostamissa sateenvarjomaisissa valekiehkuroissa. Jokainen neulanen koostuu joidenkin kasvitieteilijöiden mukaan itsessään kahdesta yhdiskasvuisesta lehdestä. Toisten tieteilijöiden mukaan neulaset ovat muuntuneita lehtivihreällisiä versoja eli laakavarsia.


title: Varjostinkuusi

text: Varjostinkuusi on heimonsa ainoa elävä laji. Se on endeeminen laji Kaakkois-Japanissa Honshun vuoristometsissä. Eurooppaan varjostinkuusen toi ensimmäisen kerran John Gould Veitch syyskuussa vuonna 1860. Laji on elävä fossiili, jolla ei ole lähisukulaisia. Heimon esiintymiä tunnetaan jo triaskaudelta. Vanhimmat löydetyt fossiilit ovat 230 miljoonan vuoden takaa.


title: Suomen sanojen alkuperä (teos)

text: Suomen sanojen alkuperä on kolmiosainen suomen kielen etymologinen sanakirja, jonka on julkaissut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ja Kotimaisten kielten tutkimuskeskus. Ensimmäinen osa "A–K" julkaistiin 1992, toinen osa "L–P" vuonna 1995 ja viimeinen osa "R–Ö" vuonna 2000. Teoksen päätoimittajat ovat akateemikko Erkki Itkonen ja professori Ulla-Maija Kulonen.


title: Suomen sanojen alkuperä (teos)

text: "Suomen sanojen alkuperässä" esitellään kunkin sanan etymologia ja mitä sanan alkuperästä nykyisin tiedetään tai oletetaan, onko sana esimerkiksi lainaa jostakin muusta kieliryhmästä vai omaperäinen. Sanasta esitellään myös vastineita tai oletettuja vastineita muista kielistä. Lisäksi mainitaan sanan vanhin tunnettu kirjallinen esiintymä suomen kielessä, ja aikaisempia yrityksiä selittää sanan alkuperää, jotka voivat olla nykyisin hylättyjä. Teos keskittyy jo selvästi suomeen vakiintuneisiin sanoihin, aivan uusimpia lainasanoja ei ole mukana.


title: Suomen sanojen alkuperä (teos)

text: Suomen sanojen alkuperä oli myös Helsingin Yliopiston Etymon-projektin sivuilla toimiva verkkopalvelu, josta sanoja saattoi hakea.


title: Kulli-kulttuuri

text: Kulli-kulttuuri oli esihistoriallinen kulttuuri Pakistanin Etelä-Balochistanissa (Gedrosiassa) vuosina 2500–2000 eaa. Kulttuuri muistuttaa Indus-kulttuuria ja saattoi olla sen osa. Tunnetuin löytöpaikka itse Kullin lisäksi on Nindowari.


title: Kulli-kulttuuri

text: Kulli-kulttuuri on nimetty alueen mukaan, jossa Marc Aurel Stein aloitti arkeologiset kaivauksensa 1920-luvulla.


title: Kulli-kulttuuri

text: Kulli-kulttuuri oli Etelä-Balochistanissa eli Gedrosiassa. Joitain kulttuurin aiheita ja esinemuotoja on löydetty Iranista ja Arabian niemimaalta. Kulli-kulttuurin löydöksiä on tehty Makranista etelä-Kalatiin ulottuvalta seudulta, Nausharoon Kachhin tasangolle, Kirthar-vuorten itäisiltä juurilta lounaiseen Sindhiin. Kullin löytöjä on mm Sindhin Kohistanissa, Las Belan tasangolla, Kanrachin ja ison Habjoen laaksoissa.


title: Kulli-kulttuuri

text: Joitakin kulttuurin esihistoriallisia asutusalueita tunnetaan, mutta vain muutamia on kaivettu ylös. Yli sata löytöpaikka liitetään kulttuuriin. Jotkut niistä ovat pienten kylien kokoisia, ja muistuttavat Indus-kulttuurin vastaavia. Joidenkin keskusten kadut on tasoitettu. Kaduilla on portaita, joita pitkin pääsee ylemmäksi. Asumukset on rakennettu paikallisesta kivestä. Monet paikoista ovat korkeilla mäillä, ja useat patojen lähettyvillä.


title: Kulli-kulttuuri

text: Kulli-kansan pääelinkeino oli maanviljely. Myös patoja käytettiin, mikä todistaa kansan kehittyneestä vesitaloudesta. Keramiikka on samankaltaista kuin Indus-kulttuurilla.


title: Kulli-kulttuuri

text: Kulttuurille ovat ominaisia pienet savesta tehdyt seebihärän ja naisen patsaat. Seebuhärkäpatsaat on usein maalattu. Saviastioissa myös tavalline aihe on seebuhärkä. On löydetty myös savisia vaununpatsaita. Mehistä on löydetty muutamia Tepa Yahyasta tuotuja kloriittikiviastioita.


title: Kulli-kulttuuri

text: Ei ole varmaa, oliko Kulli-kulttuuri vain paikallinen variaatio Indus-kulttuurista vai itsenäinen kulttuurikompleksinsa.


title: Kulli-kulttuuri

text: Kulttuurin varhaisvaihe oli 3. vuosituhannen alussa eaa. Tälle kulttuurille oli ominaista mutatiiliarkkitehtuuri, dreijatut saviastiat ja kytkennät mm kaupan kautta Induslaaksoon ja Mesopotamiaan. Kulttuuri vastaa Mundigak IV:a ja Quettan laakson Damb Sadaat III:a.


title: Kulli-kulttuuri

text: Monet Indus-laakson läntiset keskukset pohjoisempana hylättiin, kun Indus-kulttuuri muotoutui noin 2600-2500 eaa. Mutta Kulli-kulttuurin keskuksia ei hylätty. Kulli-kulttuuri oli luultavasti Indus-kulttuurin johdananinen, tai hyvin läheisessä kauppa- tai muussa suhteessa siihen.


title: Kulli-kulttuuri

text:
10 ha alainen Mehi sijaitsee Mushki-joen laaksossa Kolwasta luoteeseen. Paikka on Etelä-Belutsistanissa, Hoshabin ja Duir Muhammadin välissä. Lähellä on suuri vuoriston laaksojärvi.
Mehistä on löydetty harappalaisten tyyppisiä härkä- ja nais pienoissaviveistoksia. Lisäksi paljon hautausmaalle tehtyjä polttohautauksia. On epäselvää, mihin aikaan nämä ajoittuvat. Ihmisten tuhkia on haudattu sekä suoraan maahan että
saviruukkuihin. Hautalahjoina on mm erilaisia pronssi- ja kupariesineitä. Koska polttohautais elevisi Intiaan vasta myöhäis- ja jälkiharapaplaisenna ajalla, oliis järkevää odottaa näiden hautojan olevan Harappan huippukauden jälkeen tehtyjä.
Mutta Kuzminan mukaan varhaisimmat Mehin ym. Belutsistanin polttohautaukset ovat jo esi-harappalaiselta ajalta, ja perinne olisi jatkunut harappalaisena aikana.


title: Kulli-kulttuuri

text: Munda Sangin keskusta kattaa vain 6ha, mutta havanaisempaa asutusta oli 35 ha alalla. paikan viimeinen kerros kuuluu myöhäiseen Kullin kulttuuriin.


title: Wibree

text:
Wibree on langaton tiedonsiirtotekniikka. Se perustuu radioteknologiaan.
Wibree on Bluetoothin ja WUSB:n kaltainen lyhyen kantaman (5–10 m) tiedonsiirtotekniikka, mutta sitä käyttävät laitteet kuluttavat yleensä vähemmän virtaa ja ovat pienikokoisempia. Wibreetä voidaan hyödyntää näin ollen myös hyvin pienissä laitteissa. Wibree-tuotteita ei ole vielä saatavilla.


title: Wibree

text:
Vuonna 2008 Wibree-teknologia otettiin osaksi Bluetooth-standardia nimellä Bluetooth low energy, ja se on nykyään osa Bluetooth v4.0 -standardia.
Wibree on alun perin Nokian tutkimuskeskuksen kehittämä tekniikka ja se on tarkoitus standardoida jossain olemassa olevassa standardointiryhmässä. Nokian lisäksi Wibreetä ovat olleet mukana määrittelemässä myös muun muassa Broadcom, Epson ja Suunto.


title: Wibree

text:
Wibreellä on kaksi erilaista toteutusta: dual mode ja stand alone.
Dual mode -toteutuksessa Wibreen toiminnallisuus on lisätty Bluetooth-piiriin ja se hyödyntää osittain piirillä jo olemassa olevaa toiminnallisuutta. Dual mode -toteutus on tarkoitettu käytettäväksi matkapuhelimissa ja tietokoneissa. Stand alone -toteutus puolestaan on optimoitu vähävirtaisiin laitteisiin ja tarkoitettu esimerkiksi urheilu-, hyvinvointi yms. HID-tuotteisiin.


title: Wibree

text:
Wibree toimii 2,4 GHz:n taajuudella ja sen nopeus on 1 Mbps. Toimintasäde on 5–10 metriä.
Wibree-tekniikan linkkitaso (link layer) mahdollistaa erilaisia muita toiminnallisuuksia, kuten vähävirtaisen valmiustilan, yksinkertaisen laitteiden löytämisen (simple device discovery), point-to-multipoint tiedonsiirron sekä tiedonsiirron salausmahdollisuuden.
Wibree ei kuitenkaan siirrä äänisignaalia.


title: Wibree

text:
Wibreetä voidaan käyttää pienillä paristoilla toimivissa laitteissa, kuten esimerkiksi kelloissa tai leluissa. Näiden lisäksi sitä voidaan hyödyntää myös erilaisissa urheilusensoritoteutuksissa, kuten esimerkiksi rannekellon tapaisessa monitoimilaitteessa, joka mittaa erilaisia arvoja, esimerkiksi sydämen syke sekä arvioi muun muassa suorituskykyä. Wibree voidaan liittää myös kännyköihin tai PC-tietokoneisiin ja hyödyntää myös terveydenhuollossa.
Wibreen olisi siis tarkoitus olla lähinnä Bluetoothia täydentävä tekniikka eikä niinkään sen kilpailija.


title: Jukka Vakkila

text: Jukka Keijo Olavi Vakkila (s. 2. huhtikuuta 1951 Joutseno) on suomalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimi Suomen maajoukkueen valmentajana vuosina 1988–1992.


title: Jukka Vakkila

text: Vakkila aloitti valmentamisen jo nuorena ja eteni Keravan Pallokerhon junioreiden valmentajasta Keravan Pallon edustusjoukkueen ja Keski-Uudenmaan piirijoukkueen valmentajaksi, toimien jälkimmäisessä tehtävässä vuosina 1974–1977. Myöhemmin hän oli vuosia Valkeakosken Hakan SM-sarjajoukkueen päävalmentajana. Maajoukkueiden valmentamisen hän aloitti jo vuonna 1979, mutta koulutti samalla itseään. Itsensä kouluttamisen lisäksi hän oli luomassa JVK-tutkintoa (Jalkapallovalmentajakoulu) Suomeen, jonka kaikki nykyiset suomalaiset huippuvalmentajat ovat suorittaneet. Vuosina 1980–1993 Vakkila toimi Palloliiton valmentajakoulun rehtorina ja vuoden 1984 lopusta alkaen koulutuspäällikkönä.


title: Jukka Vakkila

text: Maajoukkuepestin jälkeen Vakkila valmensi Hakan Suomen mestariksi vuonna 1995. Lisäksi hän on valmentanut porilaista FC Jazzia ja toiminut Kotkan TP:n toimitusjohtajana.


title: Jukka Vakkila

text: Viime vuosina Vakkila on toiminut Suomen Palloliiton projekteissa ja kouluttajana. Hän on toiminut myös Suomen Jalkapallovalmentajat ry:n puheenjohtajana vuodesta 1994 ja Euroopan Jalkapallovalmentajaunionin, UEFT:n hallituksen jäsenenä vuodesta 2004.


title: Esko Malm

text: Esko Malm (s. 23. elokuuta 1940 Valkeakoski) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän toimi maajoukkueen valmentajana vuosina 1979–81.


title: Esko Malm

text: Pelaajaurallaan Malm edusti Valkeakosken Hakaa vuosina 1958–72 yhteensä 252:ssa SM-sarjan ottelussa. Tuona aikana Malm voitti Valkeakosken Hakassa SM-sarjan kolmesti vuosina 1960, 1962 ja 1965, sekä Suomen Cup mestaruuden vuosina 1959, 1960, 1963 ja 1969. A-maaotteluita hänelle kertyi yksi. Pelaajauran päätyttyä Malm siirtyi valmentamaan Hakaa, josta kutsu kävi A-maajoukkueen päävalmentajaksi vuonna 1979. Malm voitti valmentajana Hakalle tuplan vuonna 1977, kun Valkeakosken Haka voitti sekä Suomen Cupin, että SM-sarjan.


title: Esko Malm

text: Suomella oli tuohon aikaan kaksi maajoukkuetta. Olympiajoukkue tähtäsi Moskovan olympialaisiin, mutta ei selviytynyt karsinnoista ja sen valmentaja, tšekkiläinen Jiří Pešek erotettiin. Suomi pääsi myöhemmin kisoihin länsimaiden olympiaboikotin ansioista. Olympialaisissa joukkueen valmentajana oli Esko Malm.


title: Esko Malm

text: Malm on pelannut Hakan edustusjoukkueessa, toiminut seuran päävalmentajana ja puheenjohtajana. Lisäksi hän on Suomen Palloliiton Tampereen piirin hallituksessa varapuheenjohtajana.


title: Martin Birch

text: Martin Birch on brittiläinen musiikkituottaja, joka on työskennellyt useiden suosittujen yhtyeiden kanssa. Hän on tuottanut mm. Deep Purplen, Rainbow'n, Black Sabbathin, Iron Maidenin, Whitesnaken ja Blue Öyster Cultin levyjä. Hän työskenteli myös ääniteknikkona The Facesin sekä Fleetwood Macin varhaisilla julkaisuilla.


title: Martin Birch

text: Birch jäi eläkkeelle vuonna 1993 tuotettuaan Iron Maidenin "Fear of the Dark" -albumin.


title: Martin Birch

text: Kuuluisimpia Birchin tuottamia levyjä ovat mm. Deep Purplen "Machine Head", Iron Maidenin "The Number of the Beast", Black Sabbathin "Heaven and Hell", Whitesnaken "Ready an' Willing" sekä Rainbow'n "Rising".


title: Martin Birch

text: Deep Purplen "Deep Purple in Rock" -albumin kappale ”Hard Lovin' Man” on omistettu Birchille.


title: François Villon

text: François Villon, (s. 1431 tai 1432 Pariisissa, kadonnut 1463) oli ranskalainen runoilija keskiajan lopulla. Hän lienee ollut aikansa tunnetuin ranskalainen kirjailija. Romantikot pitivät häntä ”kirottujen runoilijoiden” ("poètes maudits") edeltäjänä.


title: François Villon

text: Ainoat nykyaikaan säilyneet Villoniin liittyvät tiedot ovat kuusi hallinnollista asiakirjaa, jotka liittyvät hänen oikeudenkäyntiinsä, sekä hänen omat kirjoituksensa. On syytä tehdä ero todellisen tiedon ja tarinoiden välillä. Villon loi pohjaa itsestään kerrottavalle legendalle asettaessaan teoksissaan itsensä esille.


title: François Villon

text: François Villon syntyi isättömänä vuonna 1431 tai 1432, ja hänet luovutettiin toistaiseksi tuntemattomasta syystä ”enemmän kuin isänsä”, Saint-Benoît-le-Bétournén kaniikin ja kappalaisen Guillaume Villonin kasvatettavaksi.


title: François Villon

text: Villon lähetettiin opiskelemaan vapaiden tieteiden tiedekuntaan Pariisin yliopistoon, ja lopullisena tavoitteena oli papiksi valmistuminen. Vuonna 1452 hän suoritti maisterin tutkinnon Sorbonnen yliopistossa. Yliopistossa oli tuolloin voimakasta liikehdintää, ja useat tutkinnon suorittaneet, joita oli liian paljon, elivät kurjuudessa.


title: François Villon

text: Vuosina 1451–1453 opiskelijalevottomuudet lisääntyivät. Yliopistossa oli yhteenottoja poliisin kanssa, ja niiden syynä oli etenkin ristiriita yliopiston ja kuninkaan välillä. Seurauksena oli luentojen peruuttaminen vuosina 1453–1455. Luentojen lopettamisen yllykkeenä oli professoreiden pitkään jatkunut lakko. Villon laiminlöi opintonsa ja lähti kohden seikkailuja. Hän käsitteli myöhemmin tätä tapahtumaa pahoitellen runossaan Testamentti (Testament):


title: François Villon

text: Siitä eteenpäin Villonin elämä on lähes pelkästään nälän, väkivallan ja epidemioiden kiusaamaa elämää satavuotisen sodan kulisseissa.


title: François Villon

text: Vuonna 1455 runoilija sekaantui tappelunnujakkaan ja vahingoitti pappi Philippe Sermoisea vakavasti kainaloon. Kyseessä saattoi olla kilpakosija tai rappiolla oleva toinen pappi. Villon hoidatti itseään parturilla, ja joutui poistumaan Pariisista. Villonin papillisen aseman sekä aiemman rikkeettömän menneisyyden tähden Sermoise antoi hänelle kuolinvuoteellaan anteeksi. Villon sai anteeksiantokirjeen tammikuussa 1456. Saman vuoden jouluyönä hän osallistui murtovarkauteen Navarran collègessa.


title: François Villon

text: Villon joutui taas poistumaan Pariisista, joka oli muuttunut hänelle entistä epämiellyttävämmäksi paikaksi asua ja oleilla. Hänen ystävänsä Guy Tabarie oli ryhtynyt liian suulaaksi ja pidätettäessä vuonna 1458 ja kidutuksen uhan alaisena tunnustanut varkaudet ja syyttänyt niistä Villonia. Ennen pakoaan Villon kuitenkin kirjoitti "Le Lais" -runoelman vuoden 1457 ensimmäisten kuukausien aikana. Hän tarkoitti sen jäähyväislahjaksi ystävilleen ja ilmoitti siinä halunsa mennä Angersin kaupunkiin. Tämän tiedon Guy Tabarie vahvisti poliiseille ja täydensi ilmoitustaan, että Villon suunnitteli katumusmatkaa munkkisukulaisensa luokse.


title: François Villon

text: Tässä vaiheessa Villon katoaa, eikä tiedetä pääsikö hän perille Angresiin. Tiedossa on ainoastaan, että hän jatkoi matkustelua Loiren laaksossa.


title: François Villon

text: François Villon ilmaantui esiin Bloisn kaupungissa suunnilleen joulukuussa 1457 Orléansin herttuan Kaarlen hovissa. Kaarle oli itsekin runoilijana kunnostautunut ruhtinas, ja hän oli tulevan kuningas Ludvig XII:n isä. Käsikirjoituksessa, johon Villon kyhäili omia runojaan ja myös hovimiesten aikaansaannoksia, on kolme Villonin itsensä ja vieläpä todennäköisesti omakätisesti allekirjoittamaa runoa. Pisin näistä runoista ""Épître à Marie d'Orléans"" on runoiltu Marie d’Orélansin syntymän johdosta 19. joulukuuta 1457, hän oli Orléansin Kaarlen ja Marie de Clévesin tytär. Tämä käsikirjoitus sisältää myös muiden joukossa runon ”"Ballade des contradictions"”, joka on usein nimeltään myös ”"Concours de Blois"”, koska siitä on kyse kolmannesta kaikkiaan kymmenestä balladista, jotka ovat runoilijoiden tekemiä ja alkavat Orléansin Kaarlen säkeellä: ”"Je meurs de soif en couste la fontaine"” ('Kuolen janoon kaivon äärellä').


title: François Villon

text: Viimeisin Villonin lisäys Orléansin Kaarlen käsikirjoitukseen on runo ”"Ballade franco-latine"”, joka on valmistunut keskellä runokilpailua ja heti ”Concours de Blois” runon jälkeen. Kyseessä on kahden kaksikielisen runon kompositio, dialogi itsensä Orléansin Kaarlen ja tämän suosikin Fredet’n välillä. ”"Ballade franco-latine"”, kuten professori Gert Pinkernell osoittaa, on asioiden suorasanainen selvittely Fredet’n kanssa. Villon on saanut nuhteita Kaarlelta, ja eräs hänen hovipojistaan, jota tosin ei nimetä, syyttää häntä valheista ja nousukasmaisuudesta. Villon jättää herttuan Boissa sijaitsevan hovin, todennäköisesti melko pian tämän tapahtuman jälkeen.


title: François Villon

text: Loka-marraskuussa 1458 Villon yrittää epätoivoisesti solmia yhteyden entiseen, lyhytaikaiseen mesenaattiinsa käyttäen hyväkseen herttuan matkaa Vendômeen, jossa hänen tulee osallistua vävynsä Alençonin Jean II petosoikeudenkäyntiin. Villoin kirjoittaa tällöin Kaarlelle runot "Ballade des proverbes" sekä "Ballade des menus propos", mutta tuloksetta. Häntä ei enää oteta vastaan ruhtinaan hovissa.


title: François Villon

text: Suurin osa teksteistä löytyy


title: Marjatta Tapiola

text: Marjatta Tapiola (s. 30. huhtikuuta 1951 Sysmä) on suomalainen kuvataiteilija.


title: Marjatta Tapiola

text: Tapiola opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1969–1974 valmistuen taidemaalariksi. Hänen ensinäyttelynsä oli Jyväskylässä vuonna 1973. Tapiola edusti uusekspressionismia ja teki läpimurtonsa 1980-luvun alussa yhtä aikaa Marika Mäkelän ja Leena Luostarisen kanssa. Hänen teoksiaan on muun muassa Amos Andersonin, Ars Novan, Helsingin kaupungin ja Sara Hildénin taidemuseoissa. Tapiola toimi maalaustaiteen vt. lehtorina Kuvataideakatemiassa 1994–1995.


title: Marjatta Tapiola

text: Tapiola on maalannut lukuisia muotokuvia tunnetuista suomalaisista eri alojen vaikuttajista, muun muassa kirjailija Eeva Joenpellosta (1990) ja pankinjohtaja Sirkka Hämäläisestä (1998). Tapiolan maalaama tasavallan presidentti Sauli Niinistön muotokuva eduskunnan puhemiehenä paljastettiin eduskunnassa helmikuussa 2013.


title: Marjatta Tapiola

text: Tapiolan vanhemmat ovat maanviljelijä Olli Tapiola ja emäntä Kerttu Tapiola (o.s. Peltola). Tapiolan tyttäriä ovat kirjailija Aina Bergroth ja elokuvaohjaaja Zaida Bergroth. Tapiola asuu sukutilallaan Mataristossa Sysmässä.


title: Marjatta Tapiola

text: Lähde


title: Belgian Grand Prix 1950

text: Belgian Grand Prix 1950 oli historian viides Formula 1 -osakilpailu. Se ajettiin Spa-Francorchamps’n radalla 18. kesäkuuta 1950. Kilpailun voitti Juan Manuel Fangio.


title: Arno Rafael Minkkinen

text: Arno Rafael Minkkinen (s. 4. kesäkuuta 1945 Helsinki) on amerikansuomalainen valokuvaaja, joka tunnetaan omaa alastonta vartaloaan erilaisissa luonnonmaisemissa kuvaavista valokuvistaan.


title: Arno Rafael Minkkinen

text: Arno Rafael Minkkinen muutti kuusivuotiaana perheensä kanssa Suomesta New Yorkin Brooklyniin. Hänen lapsuuttaan varjostivat suulakihalkio ja sen korjausleikkaukset. Minkkinen opiskeli englannin kieltä ja kirjallisuutta Wagner Collegessa ja suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon. Hän ryhtyi ottamaan valokuvia itsestään toimiessaan copywriterina mainostoimistoissa New Yorkin Madison Avenuella.


title: Arno Rafael Minkkinen

text: Myöhemmin Minkkinen opiskeli valokuvausta Harry Callahanin ja Aaron Siskindin ohjauksessa Rhode Island School of Design -koulussa ja suoritti Master of Fine Arts -tutkinnon valokuvauksessa 1974. Neljän vuosikymmenen ajan Minkkinen on toiminut valokuvaustyönsä ohella opettajana, kuraattorina ja kirjoittajana. Hänen ensimmäinen yksityisnäyttelynsä oli vuonna 1972.


title: Arno Rafael Minkkinen

text: Minkkinen on toiminut valokuvauksen opettajana muun muassa Yhdysvaltain Massachusetts Institute of Technologyssa, Italiassa, Ranskassa, Sveitsissä ja Kiinassa. Taideteollisessa korkeakoulussa hän opetti 1974–1976, jolloin vasemmistolaiset opiskelijat joko eivät suostuneet tulemaan amerikkalaisen opettajan luennoille lainkaan tai eivät kollektivismissaan suostuneet kertomaan, kuka minkäkin kuvan oli ottanut.


title: Arno Rafael Minkkinen

text: Minkkinen toimii professorina Massachusettsin yliopiston Lowellin kampuksella. Hänellä on dosentuuri Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa. Hänen aiempia opetuspaikkojaan ovat Bostonin Massachusetts Institute of Technology, Philadelphia College of Art sekä École d’Arts appliqués Sveitsin Veveyssä. Massachusettsin yliopisto ja Lahden Muotoiluinstituutti järjestivät 1996 opiskelijavaihtotapahtuman "Spirit Level", jossa 30 suomalaista, amerikkalaista ja sveitsiläistä valokuvaopiskelijaa tekivät kolmiviikkoisen kuvausmatkan halki Suomen, Venäjän ja Itä-Euroopan. Vastaava tapahtuma järjestettiin 2003 Toscanassa ja 2007 Meksikon Oaxacassa. Vuonna 2010 "Spirit Level" toteutettiin yhdessä Aalto-yliopiston ja firenzeläisen Studio Marangoni -säätiön opiskelijoiden kesken ja vuonna 2012 norjalaisen Bilder-valokuvauskoulun ja ranskalaisen École Supérieure d’Arts & Medias de Caen & Cherbourgin kesken.


title: Arno Rafael Minkkinen

text: Minkkinen on lisäksi pitänyt valokuvaustyöpajoja muun muassa Mainessa, Bostonissa, New Mexicossa, Kalifornian Carmelissa sekä Rencontres d’Arles -valokuvatapahtumassa Ranskassa.


title: Arno Rafael Minkkinen

text: Minkkisen töitä ovat hankkineet kokoelmiinsa muun muassa New Yorkin Museum of Modern Art Bostonin Museum of Fine Arts, The Addison Gallery of American Art (Andover, Massachusetts) sekä Pariisin Pompidou-kulttuurikeskus ja Musée d’Art Moderne ja Suomen valokuvataiteen museo.


title: Fernando Henrique Cardoso

text: Fernando Henrique Cardoso (s. 18. kesäkuuta 1931) on brasilialainen poliitikko. Hän oli Brasilian presidenttinä kaksi kautta 1. tammikuuta 1995 – 1. tammikuuta 2003.


title: Fernando Henrique Cardoso

text: Cardososta tuli sosiologian professori São Paulon yliopistossa vuonna 1958, mutta sotilashallitus asetti hänet virkakieltoon 1966. Cardoso siirtyi ulkomaille, Chileen ja Pariisiin, missä hänestä tuli tunnettu lännen ja kehitysmaiden välisten suhteiden tutkija. Hän palasi kotimaahansa ja osallistui aktiivisesti maansa demokratisoitumispyrkimyksiin sen siirtyessä siviilihallintoon. Cardoso valittiin senaattoriksi 1982, hän oli ulkoministeri 1992–1993 ja valtiovarainministeri 1993–1994. Hän on PSDB-puolueen (Partido da Social Democracia Brasileira) perustajajäsen.


title: Francisco I. Madero

text: Francisco Indalécio Madero González (30. lokakuuta 1873 – 22. helmikuuta 1913) oli Meksikon presidenttinä 1911–1913. Hän oli vallankumouksellinen, joka haastoi diktaattorina hallinneen Porfirio Díazin. Diaz karkotettiin maasta Meksikon vallankumouksen pyörteissä. Díazin syrjäyttämisen jälkeen vallankumous riistäytyi kuitenkin pian Maderon käsistä ja hänen vastustajansa teloittivat hänet.


title: Francisco I. Madero

text: Madero syntyi Parrasissa, Coahuilassa espanjalaislähtöisten Francisco Madero ja Mercedes González Treviñon poikana. Hänen perheensä oli yksi Meksikon rikkaimmista. Nimikirjaimen I. sanotaan usein tarkoittavan Indalecio, mutta synnyintodistuksessa nimenä on Ignacio. Madero opiskeli Baltimoressa, Versaillesissa ja Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä. Hänen huolestui köyhimpien ahdingosta Díazin diktatuurin aikana ja lähti politiikkaan Benito Juárezin nimeä kantavan demokraattisen klubin toimissa. Vuonna 1909 hän perusti "Partido Nacional Antirreleccionistan" presidentti Díazin jatkuvia uudelleenvalintoja vastaan.


title: Francisco I. Madero

text: Madero oli kasvissyöjä, mystikko ja liberaali kapitalisti, joka pelkäsi että Diazin hallituksen politiikka johtaisi lopulta todelliseen sosiaaliseen vallankumoukseen. Madero kannatti demokraattista fasadia, joka pitäisi oligarkit vallassa ja kansan tyytyväisenä.


title: Francisco I. Madero

text: Madero lähti 1910 vaaleihin Díazin vastaehdokkaaksi Díazin luvattua vaalien olevan demokraattiset. Vaalien aikana Madero ja 6 000 hänen puolueensa jäsentä vangittiin. Díazin julistettiin jälleen voittaneen. Maderon isä oli maksanut huomattavat takuut, joten hän saattoi kulkea päivisin kaupungilla vartijoiden kanssa. 4. lokakuuta hän kuitenkin karkasi ja ylitti rajan Laredossa Texasiin. San Antoniosta käsin hän julisti vaalit mitättömiksi ja julisti 20. marraskuuta 1910 aseellisen kapinan laitonta presidentti Díazia vastaan. Vallankumous levisi, Pancho Villa miehitti Chihuahuan ja Ciudad Juárezin. Díaz saatiin kaadettua 17. toukokuuta, kun Madero allekirjoitti Ciudad Juárezin sopimuksen, jossa vaadittiin Díazin eroa vastineeksi aselevosta. Díaz erosi 25. toukokuuta 1911 ja lähti maanpakoon.


title: Francisco I. Madero

text: Madero nimitti Francisco León de la Barran väliaikaiseksi presidentiksi. De la Barra oli vakaa konservatiivi ja pyrki hillitsemään radikaaleimpia vaatimuksia. Maderon toimet ja hänen kokemattomuutensa aiheuttivat tyytymättömyyttä jopa hänen tukijoissaan, kuten Emiliano Zapatassa, joka ei luottanut Maderon tahtoon maauudistuksen läpiviemisessä. Madero myös antoi monia virkoja sukulaisilleen, lähinnä siksi että piti näitä ainoina varmasti rehellisinä ihmisinä.


title: Francisco I. Madero

text: Alkuvuodesta asevoimien komentaja Victoriano Huerta, salaliitossa Porfirio Díazin veljenpojan Félix Díazin ja Yhdysvaltain lähettilään Henry Lane Wilsonin kanssa nousi Maderoa vastaan 18. helmikuuta 1913. Madero pakotettiin eroamaan virastaan ja Huerta otti presidentin toimet hoidettavakseen samana päivänä. Tosin hänen oli ensin luvattava ulkoministeri Pedro Lascurainille, josta tuli lain mukaan presidentti Maderon eron jälkeen, että Madero saa pitää henkensä. Neljä päivää myöhemmin Madero teloitettiin ampumalla. Se pyrittiin lavastamaan pakoyritykseksi osittain Huertan antaman lupauksen uskottavuuden säilyttämiseksi. Jotain voi päätellä siitä, että Maderon saattovartiota komentanut kapteeni Francisco Cardenas ylennettiin majuriksi pian tapauksen jälkeen.


title: Pekka Helin (arkkitehti)

text: Pekka Juhani Helin (s. 1. toukokuuta 1947 Tampere) on suomalainen arkkitehti.


title: Pekka Helin (arkkitehti)

text: Helinin tuoreimpia töitä ovat liikekeskus Sello Espoossa, Itämerentorni Ruoholahdessa Helsingissä ja Nokian pääkonttori, joka sai Vuoden teräspalkinnon 1997. Myös eduskuntatalon lisärakennus Pikkuparlamentti on hänen töitään, samoin Finnforestin pääkonttori Tapiolassa Espoossa. Helin on toiminut myös kauppakeskus Redin arkkitehtina.


title: Pekka Helin

text: Pekka Helin on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Pekka Helin (muusikko)

text: Pekka Helin (s. 1951, Karhula) on suomalainen muusikko, basisti, laulaja ja televisiosarjamusiikkien tuottaja. Hänen uransa alkoi 1969. Helin on soittanut useissa yhtyeissä, esimerkiksi Kirka & Islandersissa (1977-1978), ja Kassu Halonen Bandissä (1981-1982), sekä myös studiomuusikkona vuosina 1979-1987. Vuosina 1983-1987 hän oli Popmuusikot ry:n (myöhemmin Rockmuusikot ry) puheenjohtaja ja vuosina 1984-1987 Rockin Suomen-mestaruus -kilpailun toiminnanjohtaja. Vuosina 1985-1989 Helin oli Suomen Muusikkojen Liitto ry:n varapuheenjohtaja


title: Pekka Helin (muusikko)

text: Helinillä on oma yhtye Pekka Helin Hipsters, lisäksi hän esiintyy muissa omissa kokoonpanoissaan. Hän opetti Helsingin AMK Metropoliassa vuosina 2000-2009. Valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2012.


title: Benito Juárez

text: Benito Pablo Juárez García (21. maaliskuuta 1806 – 18. heinäkuuta 1872) oli Meksikon presidentti kaksi kertaa, 1861–1863 ja 1867–1872. Juárez tunnetaan edistyksellisenä uudistajana, joka toi demokratian ja tasa-arvoiset oikeudet myös intiaaniväestölle ja vähensi katolisen kirkon valtaa maassa. Hänen valtakautensa tunnetaan nimellä "La Reforma" (). Hän myös puolusti maata ranskalaisvalloitukselta ja johti oppositiota Habsburg-keisari Maksimilian I:stä vastaan. Juárez on toistaiseksi ainut Meksikoa hallinnut puhdasverinen intiaani (sapoteekki). Hänen syntymäpäivänsä on isänmaallinen juhlapäivä Meksikossa ("Natalicio de Benito Juárez"). Kolumbian kongressi antoi hänelle 1. toukokuuta 1865 arvonimen "Benemérito de las Américas".


title: Benito Juárez

text: Juárez syntyi San Pablo Guelataon kylässä Oaxacassa. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijöitä, jotka kuolivat ennen hänen neljättä ikävuottaan. Juárez työskenteli maissipelloilla ja lammaspaimenena kahteentoista ikävuoteen, jonka jälkeen hän käveli Oaxacaan etsimään koulutusta ja parempaa elämää. Tuolloin hän oli lukutaidoton eikä puhunut lainkaan espanjaa.


title: Benito Juárez

text: Hänen sisarensa oli kaupungissa kokkina ja järjesti hänelle töitä palvelijana. Fransiskaani Antonio Salanueva vaikuttui pojan älykkyydestä ja järjesti hänet kaupungin seminaariin. Hän valmistui seminaarista 1827 ja lähti sen jälkeen opiskelemaan lakia.


title: Benito Juárez

text: Juárezista tuli lakimies 1834 ja tuomari 1842. Hän oli Oaxacan kuvernööri 1847–1853, jolloin joutui maanpakoon vastustaessaan Antonio López de Santa Annan sotilasdiktatuuria. Hän oli maanpaossa Yhdysvalloissa New Orleansissa, ja työskennellessään sikaritehtaassa osallistui suunnitelmaan ("Plan de Ayutla") joka tähtäsi vallankumoukseen Meksikossa.


title: Benito Juárez

text: Diktaattori Anna erosi vastustuksen vuoksi 1855 ja Juárez saattoi palata Meksikoon. Liberaalit muodostivat väliaikaisen hallituksen Juan Ruiz de Álvarezin johdolla. Uudistuksia ajoi läpi liberaalipuolueen puhdasoppinen siipi ("puro") vähentääkseen katolisen kirkon ja asevoimien valtaa ja luodakseen modernin ja kapitalistisen yhteiskunnan Pohjois-Amerikan mallin mukaan. Vuoden 1855 "Ley Juárez" peruutti papiston ja sotilaiden etuoikeudet ja julisti kaikki kansalaiset yhdenvertaisiksi lain edessä. Vuonna 1857 liberaalit säätivät uuden liittovaltiotyyppisen perustuslain. Juárezista tuli Meksikon oikeusministeri ja varapresidentti maltillisten Ignacio Comonfortin alaisuudessa.


title: Benito Juárez

text: Konservatiivit aloittivat kapinan kenraali Félix Zuloagan alaisuudessa joulukuussa 1857. Juárez pidätettiin, mutta hän pakeni johtamaan liberaaleja Meksikon reformisodassa ("Guerra de Reforma") ja otti itselleen Meksikon presidentin aseman vuonna 1857. Vuonna 1859 hän otti radikaalin askeleen ja julisti kirkon maat takavarikkoon. Huolimatta konservatiivien alkumenestyksestä liberaalit saivat tukea alueellisilta joukoilta ja sotaonni kääntyi 1860 ja México vallattiin tammikuussa 1861.


title: Benito Juárez

text: Juárez valittiin presidentiksi nelivuotiskaudelle maaliskuussa 1861 vuoden 1857 perustuslain mukaan. Maa oli tuolloin konkurssitilassa ja sodan raatelema, ja Juárez julisti ulkomaiset velat mitättömiksi. Espanja, Iso-Britannia ja Ranska reagoivat vihaisesti ja valtasivat joulukuussa 1861 Veracruzin tullitalon. Espanja ja Britannia vetäytyivät pian, mutta Ranskan keisari Napoleon III käytti tilaisuutta hyväkseen ja aloitti hyökkäyksen Meksikoon 1862, tavoitteenaan asettaa maahan Ranskan nukkehallitus. Meksikolaiset saivat voiton 5. toukokuuta 1862 Pueblassa, jota juhlitaan kansallisena juhlapäivänä ("Cinco de Mayo"), mutta ranskalaiset jatkoivat etenemistään ja pakottivat Juárezin ja hallituksensa pakoon maan pohjoisosaan.


title: Benito Juárez

text: Juárez johti oppositiota kun ranskalaiset asettivat Itävallan herttua Ferdinand Maximilian Josephin Meksikon keisariksi 1864. Keisari Maksilianilla oli tiettyjä liberaali- ja nationalistisympatioita, ja hän tarjosi Juárezille armahdusta ja myöhemmin pääministerin paikkaa, mutta tämä ei hyväksynyt monarkiaa tai ulkomaalaisten asettamaa hallitsijaa. Kun Yhdysvalloissa oli päättynyt oma sisällissota, se tarjosi Monroen opin mukaan Juárezin hallituksen tunnustuksen ja aseita ja varoja tasavaltalaisille. Jatkuvan vastarinnan ja Euroopassa Preussin uhan vuoksi ranskalaiset joukot alkoivat vetäytyä Meksikosta loppuvuodesta 1866. Meksikolaiset konservatiivit olivat puolestaan pettyneet liberaaliin Maksimilianiin. Vuonna 1867 viimeiset keisarin joukot lyötiin ja Maksimilian tuomittiin sotaoikeudessa kuolemaan maanpetoksesta. Huolimatta kansainvälisistä vetoomuksista hänet teloitettiin ampumalla 19. kesäkuuta ja ruumis palautettiin Eurooppaan haudattavaksi. Juárez pääsi presidenttinä palaamaan maan pääkaupunkiin.


title: Benito Juárez

text: Juárez valittiin kiisteltynä persoonana uudelleen presidentiksi kaksi kertaa, 1867 ja 1871, jolloin hän käytti virkaansa varmistaakseen valintansa ja kukisti vastustajiensa, kuten Porfirio Díazin kapinat. Hän kuoli sydänkohtaukseen työpöytänsä ääressä Méxicossa 1872. Häntä seurasi presidentin virassa oikeusministeri Sebastián Lerdo de Tejada.


title: Macintosh Centris

text: Macintosh Centris on Apple Computerin vuonna 1993 julkaisema Macintosh-tietokoneiden sarja. Sarjan ensimmäiset mallit Centris 610 ja Centris 650 julkaistiin maaliskuussa 1993. Heinäkuussa julkaistiin Centris 660AV, joka jäi sarjan viimeiseksi malliksi. Centris-nimellä viitattiin tietokoneiden asemaan Applen kuluttajille suunnattujen tietokoneiden joukossa: Centrikset olivat "keskellä", ollen edullisempia kuin ammattikäyttöön suunnatut Quadrat, mutta tehokkaampia kuin halvemmat Performat.


title: Macintosh Centris

text: Centris-nimestä luovuttiin pian, sillä se teki Applen monimuotoisesta tietokonevalikoimasta entistä sekavamman. Centris 610 ja 650 nimettiin prosessoripäivityksen yhteydessä uudelleen Quadra 610 ja 650 -nimillä, Centris 660AV vaihtoi nimeä Quadra 660AV:ksi.


title: Macintosh Centris

text: Centrikset käyttivät Motorola 68LC040 ja 68040 -suorittimia. 610 toimi 20 MHz:n nopeudella ja se oli pakattu litteään, vaakatasossa lepäävään koteloon, joka sai lempinimen "pizzalaatikko". Koteloa oli tarkoitus pitää näytön alla. Samaa koteloa käytettiin myöhemmin Quadra 610 ja Power Macintosh 6100 -malleissa. Centris 610 oli pohjana Workgroup Server 60 -palvelimelle.


title: Macintosh Centris

text: Ensimmäinen Centris 650 -malli käytti 610:n tavoin 68LC040-suoritinta, joka vaihdettiin myöhemmissä päivityksissä 68040:een. 25 MHz:n malli käytti samaa koteloa kuin aiempi Macintosh IIvx -malli. Centris 660AV käytti 25 MHz:n 68040-suoritinta ja sisäsi AT&T:n digitaalisen signaaliprosessorin videoeditointia varten.


title: Macintosh Centris

text: Centris-mallien käyttöjärjestelmänä toimi System 7.1.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Korkeakoski on Kuopion Maaningalla sijaitseva Suomen korkein vesiputous ja siitä johtuen myös suosittu luonto- ja matkailunähtävyys.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Korkeakoskenjoki saa vetensä useista pienistä järvistä ja Löytynjärvestä ja mutkittelee noin sadan metrin matkan alas kanjoniin. Vesiputouksen korkeus on 36,4 metriä (Pohjois-Savon ympäristökeskuksen mittaus 2003). Joki virtaa loivasti kanjonista pois ja päätyy lopulta noin 2,5 km päässä jyrkkien kallioseinämien reunustamaan 5 km pitkään, vuonomaiseen Tuovilanlahteen, joka on Maaninkajärven pohjoisin osa. Tuovilanlahden itäpuolen kallioissa on jääkautinen luola "Pirun pesä" ja hiidenkirnuja, mitkä ovat saavutettavissa vain jää- tai vesiteitse.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Korkeakoski sijaitsee luonnonsuojelualueella, joka rauhoitettiin vuonna 1947. Alueen luonto on ollut siitä lähtien koskemattomassa tilassa kulkureittejä lukuun ottamatta - esimerkiksi puut saavat elää koko elinkaarensa loppuun, kun ne kaaduttuaan jätetään paikoilleen muun eliöstön ravinnoksi. Suojelualueen pinta-ala on nykyisin yhteensä 35 hehtaaria ja sen omistaa Kuopion Luonnon Ystäväin Yhdistys (KLYY) ja Kuopion kaupunki.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Kosken yli kulkee näköalatasanteille johtava silta, jonka toiselta puolelta pääsee myös laskeutumaan kanjoniin. Luonnonsuojelualueella voi kulkea virallisen vaellusreitin, jonka nimi on "Kanjonin kierros", mutta se ei kulje Korkeakosken läheltä. Koskelle johtaa sen sijaan epävirallinen reitti.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Kosken lähettyvillä on nuotiopaikka ja pöytäryhmiä, ja alueella toimii keväällä ja kesällä viikonloppuisin ja tilauksesta kahvila. Alueella on myös joitain geokätköjä.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Korkeakoski on syntynyt muinaiseen kallioperän murtumalinjaan, jonka kallioreunat ovat paikoitellen nähtävissä muun muassa putouksen kohdalla. Joki on kuluttanut alajuoksunsa uoman jääkauden jälkeen, viimeisen 5 000 vuoden aikana.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Korkeakoskessa oli vesimylly jo 1700-luvulla. Mylly toimi ainakin vuoteen 1886, jolloin sille vielä määrättiin veroa. Muistitiedon mukaan tulva vei paikallisten talojen omistaman myllyn koskesta alas, luultavasti vuonna 1890. Muistona siitä näkyy kosken yläjuoksulla matalan veden aikana yhä kaksi myllynkiveä. Joen varressa on sijainnut muitakin myllyjä, rakennuksia ja patoja.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Korkeakoski on tunnettu luonnonnähtävyytenä 1800-luvun alkupuolelta alkaen. Elias Lönnrot ja Zacharias Topelius kertovat siitä kirjoissaan, joissa on koskesta Lennart Forsténin piirros. Myös valokuvaaja I. K. Inha ikuisti aikoinaan Korkeakosken.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Kuopiosta tehtiin jo 1860-luvulla retkiä Korkeakoskelle ja silloin rakennettiin ensimmäiset portaat alas laaksoon. Matkustaminen Kuopiosta tapahtui päivittäin höyrylaivoilla. Kuopion matkailijayhdistyksen perustamisen jälkeen (1887) matkailu vilkastui. Kosken äärellä olleen talon asukkaalle kuului matkustajien opastaminen ja kosken säätöpadon silmällä pito. Pato suljettiin maksua vastaan ja vierailija sai hetken ihailla veden ryöppyä.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Vuosisatojen vaihteessa koskimatkailuun iski lama ja Korkeakosken ylläpito päätettiin lakkauttaa vuonna 1913. Seuraavina vuosikymmeninä matkailu virisi jälleen, kun Kuopion Luonnon Ystäväin Yhdistys teki yhdessä kahden muun kuopiolaisen yhdistyksen kanssa maakauppoja 11 hehtaarista maata. Palveluja parannettiin, majan ja portaiden rakenteita korjattiin ja uusittiin. Matkailun kannalta 1930-luku oli Korkeakosken kulta-aikaa. Matkailuyhdistyksen maja purettiin vuonna 1970.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Maaningan kunta rakennutti 1980-luvun alussa uudet portaat kosken vierelle ja alas laaksoon vievälle polulle sekä uusi kosken yli vievän sillan ja koskenreunan turvakaiteet. Vuosina 1990–1992 Maaningan kunta rakensi kahvion ja Tielaitos sillan sekä pysäköintialueen kosken läheisyyteen.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Nykyisin kymmenettuhannet vierailijat käyvät vuosittain ihailemassa Korkeakoskea, joka on komeimmillaan lumien sulamisen aikaan toukokuun alussa sekä kesällä rankkojen sateiden jälkeen. Kohde on erittäin suosittu myös matkailijoiden, perheiden ja luonnon ystävien kohteena ympäri vuoden. Kesällä kanjonin pohjan kasvillisuus ja koko luonto- ja kulttuuripolku on parhaimmillaan tarjoten ainutaatuisia kokemuksia kävijöilleen.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Alueen merkittävimmät suojeluarvot liittyvät luonnontilaisiin kuusimetsiin, tuoreisiin ja kosteisiin lehtoihin sekä pieniin virtavesiin. Jyrkät rinteet muodostavat poikkeukselliset maasto-olosuhteet. Samaan aikaan kun kuuma aurinko porottaa rotkon koillisreunalle, puronnotkossa vallitsee kylmänkostea kellari-ilmasto. Erikoislaatuisen pienilmaston myötä kasvillisuus on monipuolista. Maaperän kosteus vaihtelee suuresti ja rotkon reunamilla esiintyy pioneerilajiston valtaamia maanvyörymiä.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Korkeakosken rotkolaakso on Kuopion lehtokeskuksen viimeisin uloke luoteeseen lähellä vedenjakaja-aluetta. Ympäröivä kangasmaasto on karua, mutta rotkon pohjan kosteissa olosuhteissa on rikas lehtokasvillisuus. Siellä tavataan muun muassa myyränporrasta ja hajuheinää, jotka ovat EU:n direktiivilajeja.


title: Korkeakoski (Maaninka)

text: Korkeakoskelta joki kiemurtelee eteenpäin hiekkaperäiseen maahan syöpyneessä kanjonissa, jonka seinämät ovat jopa 40 metriä korkeita. Kanjonissa tavataan myös rapuja. Rinteet karuuntuvat ylöspäin mustikkatyypin kankaiksi. Joen varret ovat rehevän kasvillisuuden peitossa.


title: Porfirio Díaz

text: José de la Cruz Porfirio Díaz Mori (15. syyskuuta 1830 Oaxaca, Meksiko – 2. heinäkuuta 1915 Pariisi) oli meksikolainen sotasankari ja maan presidentti vuosina 1876–1880 ja 1884–1911. Hän toimi upseerina Meksikon sodissa sekä Ranskan-vastaisessa kapinassa. Häntä on myöhemmin pidetty diktaattorina.


title: Porfirio Díaz

text: Porfirio Díaz syntyi vuonna 1830 Oaxacassa, Oaxacan osavaltiossa. Hän oli mestitsi, misteekkisukujuurta. Hänen isänsä kuoli hänen ollessaan kolmivuotias. Äiti Patrona Mori, italialaista sukujuurta, piti majataloa, kunnes se meni konkurssiin. Äiti lähetti poikansa seminaariin, mutta hän ei valmistunut papiksi, vaan liittyi paikalliseen miliisiin vuonna 1846 puolustaakseen maata Yhdysvaltojen hyökkäykseltä. Myöhemmin hän työskenteli liberaalin asianajaja Marcos Perezin palveluksessa Oaxacassa.


title: Porfirio Díaz

text: Díazista tuli pian paikallinen aktivisti Santa Annan diktatuuria vastaan. Vuonna 1854 hän julisti tukensa Ayutlan vallankumoussuunnitelmalle ("Plan de Ayutla") ja Juan Álvarezin kapinalle. Joulukuussa 1856 kuvernööri Benito Juárez nimitti Díazin kansalliskaartin jalkaväen kapteeniksi.


title: Porfirio Díaz

text: Vuonna 1858 Díaz osallistui Meksikon reformisotaan ("Guerra de Reforma") liberaalien ja maltillisten puolella, katolisen kirkon tukijoita ja konservatiiveja vastaan. Hän osallistui Oaxacan miehitykseen ja huhtikuussa osavaltion kuvernööri nimitti hänet Tehuantepecin sotilasjohtajaksi ja kuvernööriksi. Hänet korotettiin majuriksi ja seuraavana vuonna everstiluutnantiksi.


title: Porfirio Díaz

text: Vuosien 1860 ja 1861 voittojen johdosta hänestä tuli prikaatikenraali. Ranskalaisten väliintulon aikana hän johti ratsuväkeä Pueblan taistelussa 5. toukokuuta 1862 ("Cinco de Mayo"). Seuraavana vuonna ranskalaiset saivat hänet vangiksi, mutta hän pakeni. Presidentti Benito Juárez tarjosi hänelle puolustusministerin tai armeijan komentajan paikkaa. Hän kieltäytyi molemmista, mutta otti keskiarmeijan komennon. Samana vuonna hänestä tuli divisioonankenraali.


title: Porfirio Díaz

text: Vuonna 1864 keisariksi Ranskan Napoleon III:n tuella valitun Maksimilian I:n tukijat pyysivät Díazia liittymään keisarillisen asian taakse, mistä hän kieltäytyi. Vuonna 1865 keisarin tukijat vangitsivat hänet Oaxacassa. Hän pakeni ja taisteli Tehuitzingossa, Piaxtlassa, Tulcingossa ja Comitlipassa. Viimein 1866 Díaz vannoi virallisesti uskollisuutta Juárezilla. Hän jäi jälleen vangiksi Oaxacassa, nyt kenraalina. Keisarillisten joukkojen marsalkka Bezaine tarjosi Díazille Méxicoa, jos hän vetäisi tukensa Juárezilta. Díaz kieltäytyi jälleen.


title: Porfirio Díaz

text: Vuonna 1867 keisari Maksimilian tarjosi Díazille armeijan komentoa ja tarjoutui vannomaan liberaalien asian nimiin. Díaz kieltäytyi edelleen vaihtamasta puolta. Hän saavutti viimeisen voittonsa 2. huhtikuuta 1867 Pueblassa. Díaz oli suosittu vielä ranskalaisten lyömisen ja Juárezin kuoleman 1872 jälkeen.


title: Porfirio Díaz

text: Vuonna 1870 Díaz oli presidenttiehdokkaana presidentti Juárezia ja varapresidentti Sebastian Lerdo de Tejadaa vastaan. Hän syytti voittanutta Juárezia vaalivilpistä. Hän aloitti 8. marraskuuta 1871 Norian suunnitelman, jota tukemaan nousi ympäri maata useita kapinoita. Maaliskuussa 1872 Díazin joukot kuitenkin lyötiin La Bufassa. Juárezin kuollessa 9. heinäkuuta varapresidentti Lerdo de Tejada otti presidentinviran hoitoonsa ja tarjosi kapinallisille armahdusta. Díaz hyväksyi tarjouksen lokakuussa ja vetäytyi eläkkeelle Tlacotalpaniin Veracruziin.


title: Porfirio Díaz

text: Vuonna 1874 hänet valittiin Veracruzista kongressiin. Tänäkin vuonna Lerdo de Tejadan hallitus kohtasi sotilaiden ja siviilien levottomuuksia. Lerdo de Tejada tarjosi Díazille paikkaa lähettiläänä Saksaan, mistä hän kieltäytyi. Vuonna 1875 Díaz matkusti New Orleansiin ja Brownsvilleen suunnittelemaan kapinaa Lerdo de Tejadan hallintoa vastaan. Lerdo de Tejada oli onnistunut rauhoittamaan maan, muuttanut lakeja varmistaakseen uudelleenvalintansa, ja keskittänyt valtaa itselleen. Díaz aloitti kapinan Ojitianissa Oaxacassa tammikuun 10. 1876 ja ajoi Lerdo de Tejadan pakoon marraskuussa ja valitutti itsensä presidentiksi 29. marraskuuta 1876.


title: Porfirio Díaz

text: Díaz toimi presidenttinä yhden laillisen kauden ja siirsi vallan sen jälkeen valitsemalleen alaiselleen Manuel Gonzálezille. Seuraavan nelivuotiskauden seurasi epäpätevyyttä ja korruptiota, ja kun Díaz asettui ehdolle seuraaviin vaaleihin, periaate "ei uudelleenvalintaa" oli unohdettu ("sufragio efectivo: no reelección"). Díaz muutti perustuslakia sallimaan ensin yhden uudelleenvalinnan ja poisti sitten rajoitukset.


title: Porfirio Díaz

text: Hän piti vallan paitsi väärentämällä vaalitulokset, myös suoranaisilla vastustajien murhilla.


title: Porfirio Díaz

text: Vuoden 1908 haastattelussa hän vakuutti edelleen Meksikon olevan demokraattinen, minkä osoituksena hän luopuisi virastaan ja antaisi muiden asettua ehdolle. Tästä rohkaistuneena eräs Kalifornian yliopistossa koulutettu yläluokan edustaja Francisco I. Madero asettui ehdolle Díazia vastaan. Díaz kuitenkin heitti hänet vankilaan kesken vaalien 1910. Tästä huolimatta hän sai paljon suosiota. Kun vaalitulokset ilmoitettiin, Díaz oli valittu jälleen uudelleen. Vaaleissa oli ilmeisesti tapahtunut vilppiä, mikä johti laajamittaiseen ärtymykseen. Madero kutsui vankilasta käsin kapinaan Díazia vastaan ja Meksikon vallankumous alkoi. Díaz pakotettiin virasta ja hän pakeni Ranskaan 1911, jossa kuoli 1915. Diaz kuoli Pariisissa. Hänet on haudattu Cimetière du Montparnasseen.


title: Gold (Kissin albumi)

text: Gold on hard rock -yhtye KISSin kokoelmalevy. Levy julkaistiin vuonna 2005 ja se sisältää kahden cd:n verran KISSin singlejä vuosilta 1974–1982. Levyllä soittavat Paul Stanley, Gene Simmons, Ace Frehley, Peter Criss, Eric Carr ja Anton Fig.


title: Gold (Kissin albumi)

text: Levystä on tehty kaksi versiota, 2004 ja 2005. Mukana on aiemmin videokasettina julkaistu KISS Exposed DVD.


title: Aija Salo

text: Aija Anna-Maija Pauliina Salo (s. 27. syyskuuta 1977) on ylitarkastaja yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistossa. Hän työskenteli Setan pääsihteerinä vuodesta 2005 vuoteen 2015. Vuosina 2007–2008 hän oli Setasta vapaalla ja työskenteli ILGA-Europen (International Lesbian, Gay, Bisexual, Transgender and Intersex Association Europe) politiikka-asiantuntijana Brysselissä. Aiemmin Salo on toiminut Naisasialiitto Unionin pääsihteerinä ja Vihreiden Naisten kampanjatiedottajana. Salo asuu Espoossa. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden maisteri pääaineenaan sosiologia.


title: Aija Salo

text: Salo on toiminut pitkään kansalaisjärjestöissä ja opiskelijapolitiikassa. Hän on ollut Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsen 2001 ja Suomen ylioppilaskuntien liiton hallituksen jäsen 2002. Lisäksi hänellä on ollut useita luottamustoimia muun muassa Helsingin yliopistolla ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnassa. Salo on toiminut Yhteiskunta-alan korkeakoulutettujen eli entisen Suomen Valtiotieteilijöiden Liiton liittovaltuuston varapuheenjohtajana, Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssin, Suomen Liikenneliiton ja Helsingin Maan ystävien hallituksissa sekä Antiolympiakomitean ja Sitoutumattoman vasemmiston puheenjohtajana. Hän oli ensimmäinen Setan edustaja tasa-arvoasiain neuvottelukunnassa (TANE) 2011-2015, ensimmäinen Setan edustaja nuorisoasiain neuvottelukunnassa (Nuora) 2011-2015 sekä ihmisoikeusvaltuuskunnan jäsen sen ensimmäisellä kaudella 2012-2016. Parhaillaan Salo kuuluu Setlementtiliiton monikulttuurisuustoimikuntaan ja ns. yliopiston ulkopuolisena jäsenenä Tampereen yliopiston yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden laitoksen johtokuntaan.


title: Aija Salo

text: Salo oli Vihreiden puoluevaltuuskunnan jäsen kaudella 2007–2009 ja varajäsen kaudella 2009–2011. Salo oli vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ehdokkaana Uudellamaalla, mutta hänen saamansa 1 709 ääntä eivät riittäneet eduskuntapaikkaan.


title: Aija Salo

text: Salo on harrastanut karaokea ja laskuvarjohyppyä, ja on juossut maratonin kolme kertaa.


title: Pispalan Tarmo

text: Pispalan Tarmo on vuonna 1932 perustettu tamperelainen urheilu- ja voimisteluseura. Seura on menestynyt muun muassa koripalloilussa, jossa se pelasi kymmenen kautta maan korkeimmalla sarjatasolla. Nykyään seuran toimintaan kuuluu koripalloilu ja lentopalloilu. Koripalloilussa seuran edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa.


title: Luettelo maanrakennukseen liittyvistä mittauksista

text: Luetteloon on koottu maarakennuksessa käytettäviä mittauksia.


title: Modifioitu efektiivinen korko

text: Modifioitu efektiivinen korko (MIRR = Modified Internal Rate of Return) on efektiivisen koron laajennus, jossa huomioidaan rahoituksen ja uudelleen sijoitettavien tulojen korkokannat. Modifioidun efektiivisen koron kaava on seuraava:


title: Modifioitu efektiivinen korko

text:
formula_1
missä:


title: Modifioitu efektiivinen korko

text: formula_2 = laina-aika vuosina


title: Modifioitu efektiivinen korko

text: formula_3 = negatiivisten kassatapahtumien nykyarvo rahoituksen korkokannalla


title: Modifioitu efektiivinen korko

text:
formula_4 = positiivisten kassatapahtumien tuleva arvo uudelleen sijoituksen korkokannalla
Markkinakorkojen muuttuessa yhä nopeammassa tahdissa on luottojen kannattavuuslaskelmissa syytä arvioida millä korolla palautuneet varat saadaan sijoitettua uudelleen. Efektiivisen korossa on se puute, että palautuneet varat oletetaan saatavan sijoitettua uudelleen efektiivisellä korolla. Luotoissa, joista saatava/maksettava efektiivinen korko on huomattavan korkea tai alhainen, tämä ei ole realistinen oletus. Myös jos on oletettavissa, että korkotaso muuttuu lähitulevaisuudessa olisi hyvä laskea efektiivisen koron ohella modifioitu efektiivinen korko eri korkokantaoletuksilla.
Periaatteessa modifioitu efektiivinen korko on, kuten muutkin luoton kannattavuutta arvioivat tunnusluvut, yksinkertaistettu ennuste tulevaisuuden tapahtumista. Teoreettisesti ajatellen kaikkien palautuvien erien uudelleensijoituskorkoarvion tulisi olla erillisen eikä niin kuin nyt laskennassa joudutaan antamaan eli yhden kaikkia eriä koskevan yhteisen arvon.


title: Quadra 610

text: Macintosh Quadra 610 ja Macintosh Centris 610 ovat Apple Computerin vuonna 1993 julkaisemia, kevyeen työasemakäyttöön suunniteltuja tietokoneita. Maaliskuussa 1993 Apple avasi uuden Centris -malliston esittelemällä Centris 610 ja 650 -tietokoneet. Myöhemmin samana vuonna Centris-mallisto yhdistettiin Quadra-mallistoon päivittämällä ja uudelleennimeämällä julkaistut Centrikset Quadriksi. Centris 610 ja Quadra 610 eroavat toisistaan suorittimiltaan. Samaa tietokonetta myytiin myös palvelinohjelmiston sisältävänä Workgroup Server 60 -palvelimena.


title: Quadra 610

text: Centris 610 julkaistiin 10. maaliskuuta 1993 ja siinä oli 20 MHz:n Motorola 68LC040 -suoritin ja 8 Mt:n keskusmuisti. Lokakuussa 1993 laite nimettiin Quadra 610 :ksi ja siitä tehtiin variaatioita. Perus-Quadraan päivitettiin 25 MHz:n Motorola 68040 -suoritin, Quadra 610 8/160-mallissa oli 25 MHz:n 68LC040. Quadra 610 DOS Compatible -malli oli Quadra 610, johon oli lisätty PDS-liitäntään asennettu suoritinkortti, jossa toimi ylimääräinen 25 MHz:n 486SX-suoritin. Heinäkuussa 1994 Quadra 610 -mallit lakkautettiin Quadra 630:n ilmestyessä.


title: Quadra 610

text: 610-malleja varten suunniteltiin uusi, näytön alle sijoitettava kotelo, joka oli hyvin matala ja sai lempinimekseen "pitsalaatikko". Samaa koteloa käytettiin myöhemmin Quadra 660AV ja Power Macintosh 6100 -tietokoneissa.


title: Quadra 610

text: Ensijulkaisunsa aikoihin Centris 610 maksoi 2520 dollaria. Laitteissa käytettiin System 7.1 -käyttöjärjestelmää.


title: Rannekello

text: Rannekello on ajan mittaamiseen tarkoitettu laite, kello, jota pidetään ranteessa. Erityiset käyntitarkkuudelle asetetut kriteerit täyttävää kelloa kutsutaan kronometriksi.


title: Rannekello

text: Tiettävästi ensimmäinen ranteessa käytettävä kello on vuonna 1571 Robert Dudleyn Elisabeth I:lle valmistama "käsivarsikello".


title: Rannekello

text: Taskukellon korvaavan rannekellon kehitti 1800-luvun lopulla Patek Philippe alun perin naisten käyttöön. 1900-luvun alussa ranskalais-brasilialainen lentäjä Alberto Santos-Dumont pyysi ystäväänsä Louis Cartieria suunnittelemaan hänelle helppokäyttöisen kellon, koska taskukello oli lentokoneen ohjaamossa epäkäytännöllinen. Cartier kehitti nahkaisella rannekkeella varustetun kellon. Tähän malliin perustuu Cartier’n mallistossa edelleen oleva "Santos"-kello. Rannekellojen sarjatuotanto sai alkunsa vuonna 1880, kun keisari Wilhelm I tilasi Saksan keisarillisen laivaston upseereille Girard Perregaux'n valmistamana 2000 kappaletta nahkahihnaiset metalliritilällä suojatut kellot.


title: Rannekello

text: Alun perin rannekelloissa oli jousivoimalla käyvä mekaaninen heilurikoneisto. Näitä kelloja piti niin sanotusti "vetää" kerran vuorokaudessa, mikä viritti kellon jousen jotta kello jatkaisi käyntiään tauotta. 1960-luvulla yleistyivät käden liikkeen avulla jousensa virittävät automaattiset eli itsevetävät kellot. 1970-luvulla kvartsikiteen värähtelyyn perustuva, huomattavasti mekaanista koneistoa tarkempi sähköinen koneisto alkoi vallata markkinoita. Halpojen, mutta käyntitarkkuudeltaan tarkkojen japanilaisten kvartsikellojen tulo markkinoille saattoi Sveitsin perinteisen kelloteollisuuden syvään kriisiin. Kalliimman hintaluokan mekaanisten kellojen arvostus ja suosio on viime vuosina kasvanut.


title: Rannekello

text: Rannekellon tärkein ja yleensä kallein osa on sen koneisto. Mekaaniseen koneistoon saattaa kuulua yli 130 osaa. Mekaanisen rannekellon koneiston keskeisiä osia ovat muun muassa liipotin ja jousi.


title: Rannekello

text: Kvartsikello on mekaanista kelloa tarkempi. Sveitsiläisen leiman saanut mekaaninen kello voi heittää kuutisen sekuntia päivässä, eikä yhdenkään mekaanisen kellon edes väitetä olevan täysin tarkka.


title: Rannekello

text: Tarkkuuden sijaan mekaanisen kellon ostajia kiehtoo käsityötaito. Esimerkiksi Patek Philippen Calibre 89:n hinta on 3,9 miljoonaa euroa, joka perustuu siihen, että kellon kehittäminen kesti yhdeksän vuotta ja siinä on 33 erikoistoimintoa kuten tähtiaika.


title: Rannekello

text: Rannekelloista ilmestyi ensimmäinen suomalainen tietokirja Kellomies – rannekellot ajan käyttöesineinä ja harrasteena vuonna 2011.


title: Rannekello

text: Tavallisimmin ranneke kiinnitetään kelloon pujottamalla se niin sanottujen jousinastojen alitse. Jousinastat puolestaan kiinnitetään kellonkuoren korvakkeisiin, joissa on tätä varten pienet reiät.


title: Rannekello

text: Rannekkeita on valmistettu ainakin nahasta, kankaista (esimerkiksi nailonista), teräksestä, luonnonkumista ja synteettisestä kumista sekä halpoihin kelloihin myös muovista.


title: Rannekello

text: Kalliita rannekelloja tuottavat yritykset ovat nykyään lähinnä markkinointiyhtiöitä. Tyypillinen alalla toimiva yhtiö, kuten IWC tai Panerai, suunnittelee kellon itse, mutta ulkoistaa sen valmistuksen esimerkiksi jollekin sveitsiläiselle tai saksalaiselle firmalle. Kobold tuo kellojen osat ulkomailta ja kokoaa ne USA:ssa. Ainoastaan muutamat yhtiöt, kuten Patek Philippe, Girard-Perregaux, Rolex ja Seiko valmistavat kellojensa osat itse.


title: Rannekello

text: Useimmat kelloyhtiöt ostavat koneistonsa yhdeltä kolmesta sveitsiläisestä valmistajasta, jotka ovat ETA, Lemania ja Sellita. Näin yhtiö voi kutsua tuotettaan sveitsiläiseksi. Yhtiöt muuttavat hankkimiaan koneistoja esimerkiksi lisäämällä niihin toimintoja.


title: Rannekello

text: Nykyään 90 % myydyistä rannekelloista on paristolla toimivia kvartsikelloja. Kuitenkin jäljelle jäävä 10 % – mekaaniset kellot – muodostaa suuren osan alan rahallisesta arvosta. Niinpä aikoinaan kvartsikelloilla menestynyt Swatch Group on nykyään maailman suurin mekaanisten kellojen valmistaja, ja omistaa mm. koneistokonserni ETA SA:n.


title: Rannekello

text: Monet Suomen Kelloseppäkoulun suorittaneet kellosepät ovat hankkineet alan kokemusta työskentelemällä maineikkaiden sveitsiläisten kellotehtaiden palveluksessa.


title: Rannekello

text: Viime vuosina on Suomeen perustettu yrityksiä, jotka suunnittelevat ja valmistavat rannekelloja. Suomessa mekaanisia kelloja valmistavat yritykset Sarpaneva Watches, Aikamuoto ja Rajamäen Kellotehdas. Sveitsissä työskentelee kelloseppä Kari Voutilainen, jonka työnlaatu on tunnustettu laajalti alan koulukunnissa.


title: Pertti Nieminen (runoilija)

text: Hannu Pertti Nieminen (29. kesäkuuta 1929 Vaasa – 8. marraskuuta 2015 Vantaa) oli suomalainen runoilija ja kiinalaisen kirjallisuuden suomentaja.


title: Pertti Nieminen (runoilija)

text: Nieminen valmistui ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1948 ja kansakoulunopettajaksi 1951. Kirjailijantyönsä ohella hän toimi kansakoulunopettajana Hyvinkäällä vuosina 1951–1989.


title: Pertti Nieminen (runoilija)

text: Nieminen on suomentanut runoja, näytelmiä ja novelleja myös muista kielistä, kuten englannista ja ruotsista. Osa käännöksistä on sovitettu kuunnelmiksi Yleisradioon. Hän on opettanut muutaman vuoden ajan kiinan kieltä ja kirjallisuutta esimerkiksi Helsingin yliopistossa ja osallistunut 1980-luvulla Raamatun käännöstyöhön. On sanottu, että Nieminen on joutunut kokemaan Otto Mannisen kohtalon: oma lyriikka on jäänyt käännöstyön varjoon.


title: Pertti Nieminen (runoilija)

text: Nieminen on kirjoituksissaan, kuten esseissään ja arvosteluissaan, pyrkinyt oikaisemaan länsimaissa vallinneita osin erheellisiä käsityksiä kiinalaisesta runoudesta.


title: Pertti Nieminen (runoilija)

text: Pertti Niemisen poika Kai Nieminen on isänsä tavoin runoilija ja suomentaja, mutta kiinan kielen sijasta erikoistunut japaniin. Hänen toinen poikansa Hannu Nieminen on Helsingin yliopiston viestintäpolitiikan professori.


title: Pertti Nieminen (runoilija)

text: Kokoelmissa "Kuusi silmää, kuusi korvaa" (1981) "Vyötettiin ja vietiin" (2003) Nieminen kirjoitti ”isoisärunoja” lapsenlapsistaan.


title: Victoriano Huerta

text: José Victoriano Huerta Márquez (22. joulukuuta 1850 – 13. tammikuuta 1916) oli meksikolainen kenraali ja presidentti vallankaappauksen jälkeen.


title: Victoriano Huerta

text: Huerta oli kotoisin Colotlánista Jaliscosta, Jesús Huertan ja Refugio Márquezin poika, jotka olivat mestizosukujuurta. Hän liittyi armeijaan seitsemäntoistavuotiaana, kunnostautui ja pääsi Chapultepecin sotilasakatemiaan kotikaupunkinsa rikkaiden tuella, sillä nämä huomasivat jo varhain hänen älykkyytensä.


title: Victoriano Huerta

text: Porfirio Díazin diktatuurin aikana hän kohosi kenraaliksi ja taisteli Yucatánin mayoja vastaan kastisodassa ("Guerra de Castas") ja Emiliano Zapatan kapinallisia vastaan. Vuoden 1910 vallankumouksen aattona Huerta oli kuitenkin suunnittelemassa uusia univormuja.


title: Victoriano Huerta

text: Díazin paettua Huerta vannoi aluksi uskollisuutta uudelleen Francisco I. Maderon hallitukselle, mutta solmi salajuonen – "el Pacto de la Ciudadela" – Yhdysvaltain lähettilään Henry Lane Wilsonin ja Porfirio Díazin veljenpojan Félix Díazin kanssa Maderon syrjäyttämiseksi.


title: Victoriano Huerta

text: Armeijan kapinallisten ja lojalistien välisen taisteluiden aikana Huerta vangitsi Maderon ja varapresidentti José María Pino Suárezin. 18. helmikuuta 1913 hän julisti itsensä presidentiksi. Neljän päivän kuluttua yöllä Maderon ja Pino Suárezin vievät vankilasta "ruralesit", liittovaltion ratsupoliisit ja heidät ammuttiin.


title: Victoriano Huerta

text: Huerta järjesti tiukan sotilasdiktatuurin. Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson pettyi Huertan hallitukseen, kutsui lähettiläänsä kotiin ja vaati Huertaa järjestämään demokraattiset vaalit. Huerta kieltäytyi ja tilannetta pahensi Tampicon tapaus (ns. "Tampico Affair"), jossa Meksikon armeija pidätti kymmenisen Yhdysvaltain merimiestä Tampicossa. Tämä antoi Yhdysvalloille syyn miehittää maan tärkein satama, Veracruz puoleksi vuodeksi.


title: Victoriano Huerta

text: Huertaa vastaan nousi myös lukuisia kotimaisia kapinoita, ml. Zapatan, Pancho Villan ja Venustiano Carranza. Zapatan edetessä etelässä ja Carranzan perustuslaillisten pohjoisessa Huerta luopui vallasta 14. heinäkuuta 1914.


title: Victoriano Huerta

text: Hän lähti maanpakoon, ensin Kingstoniin, Jamaikaan saksalaisella risteilijä SMS Dresdenillä ja sieltä Englantiin, Espanjaan ja Yhdysvaltoihin. Hän jäi kiinni suunnitelmista palata valtaan sekä Espanjassa että Washingtonissa ja neuvotteluista Saksan keisarin, joka oli Huertan tärkein tukija, agenttien kanssa saada keisarin tuki vallankaappaukselle. Hänet pidätettiin Yhdysvalloissa Newmanissa New Mexicossa maan puolueettomuuslakien rikkomisesta. Kun hänet vapautettiin Fort Blissista ja asetettiin kotiarestiin. Hän kuoli maksakirroosiin El Pasossa Texasissa.


title: PLUNA

text: PLUNA (Primera Línea Uruguaya de Navegación Aérea) oli Uruguayn kansallinen lentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsi Montevideossa. Yhtiö lensi reittilentoja Etelä-Amerikkaan ja Espanjaan. Yhtiö perustettiin 1936 ja oli ollut 1994 lähtien tiiviissä yhteistyössä brasilialaisen Varigin kanssa. Varigin talousvaikeuksien seurauksena, Uruguayn valtion omistusosuus nousi syyskuussa 2006 90 prosenttiin vähentäen yhtiön riippuvuutta Varigin tulevaisuudesta.


title: PLUNA

text: Yhtiön laivasto koostui helmikuussa 2010 kuudesta Bombardier CRJ900 -koneesta.


title: PLUNA

text: Uruguayn hallitus päätti heinäkuussa 2012 lopettaa yhtiön toiminnan toistuvien lakkojen ja kasvavien talousvaikeuksien vuoksi.


title: Cadillac Escalade

text: Cadillac Escalade on Cadillacin SUV-malli. Se edustaa Cadillacin malliston yläpäätä ja on Pohjois-Amerikassa ns. full-size -kokoinen.