title: Vedonlyöntipörssi

text: Vedonlyöntipörssi (tai vetopörssi) on internetissä toimiva virtuaalinen markkinapaikka, jossa kaksi tai useampi vastakkaisen näkemyksen omaavaa vedonlyöjää lyö vetoa keskenään. Vedonlyöntipörssissä vedonlyöjät käyvät keskenään kauppaa urheilu- tai muun tapahtuman lopputuloksesta.


title: Vedonlyöntipörssi

text: Vedonlyöntipörssissä pelaajat määrittävät keskenään hinnan eli kertoimen sekä panoksen, jolla ovat valmiita lyömään vetoa kohteesta. Vedonlyönti vahvistetaan vasta sen jälkeen, kun kohteen hintatarjous ja -pyyntö kohtaavat. Vedonlyöntipörssiä ylläpitävä yhtiö saa rahansa komissiosta, jonka se ottaa asetetuista vedoista. Komission suuruus on yhtiöstä riippuen joitakin prosentteja asetetusta panoksesta.


title: Vedonlyöntipörssi

text: Vedonlyöntipörssi eroaa perinteisestä urheiluvedonlyönnistä siinä, että pelaajat itse määrittelevät kertoimet eli hinnan, jonka ovat valmiita maksamaan kohteesta. Perinteinen vedonlyönti tapahtuu siten, että järjestävä yritys (kuten Suomessa Veikkaus) määrittää kohteet ja kertoimet etukäteen tai kohteet ja säännöt joiden puitteissa lopullinen voittosumman määrittävä kerroin määräytyy.


title: Vedonlyöntipörssi

text: Vedonlyöjille vedonlyöntipörssi tarjoaa yleensä korkeammat kertoimet ja joustavammat peliehdot. Korkeammat kertoimet muodostuvat siitä, että markkinoilla on eriäviä näkemyksiä ja mielipiteitä kohteen lopputulemasta. Vedonlyöjä voi näin ollen tarjota pienempää kerrointa tai pyytää korkeampaa kerrointa kohteesta. Vedonlyöntipörssissä vedonlyöjä voi tehdä ns. Tarjoa-vetoja, jossa hän tarjoaa vetoa muille vetopörssin asiakkaille.


title: Vedonlyöntipörssi

text: Perinteiset vedonlyöntiyhtiöt ovat keskittyneet tarjoamaan vedonlyöntiä lähinnä urheilusta. Vedonlyöntipörssissä ovat korostuneesti nousseet esille esimerkiksi viihdetapahtumiin tai TosiTV-sarjoihin perustuvat kohteet. Suosituimpien kohteiden joukossa myös pörsseissä ovat kuitenkin edelleen kansainväliset huippu-urheilusarjat kuten Valioliiga, Mestarien liiga sekä eri maiden kansalliset liigat kuten jääkiekon SM-liiga ja jalkapallon Veikkausliiga. Kansainväliset tennisottelut ovat nousseet nopeasti vetopörsseissä suosituiksi kohteiksi.


title: Vedonlyöntipörssi

text: Vedonlyöntipörsseistä suurin ja suosituin on brittiläinen Betfair.


title: Öckerön kunta

text: Öckerön kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Öckerö.


title: Öckerön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 25,75 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 682 henkeä (31.12.2015).


title: Öckerön kunta

text: Öckeröä pienempiä Ruotsin kuntia ovat vain Solna, Burlöv ja Sundbyberg. Öckerön kunta koostuu kymmenestä asutusta saaresta Göteborgin edustalla. Nämä saaret ovat Björkö, Fotö, Grotö, Hyppeln, Hälsö, Hönö, Kalvsund, Källö-Knippla, Rörö ja Öckerö. Jokaisella saarella sijaitsee samanniminen taajama tai pientaajama, joissa lähes koko saarten väestö asuu.


title: Öckerön kunta

text: Tietoja kunnan peltopinta-alasta vuonna 2007 ei ole saatavilla.


title: Öckerön kunta

text: Öckerö kuului viikinkiajalla Norjan kuninkaille. Vuonna 1658 siitä tuli yhdessä muun Bohuslänin kanssa osa Ruotsia. Kunnan vaakuna suunniteltiin 1950-luvulla.


title: Öckerön kunta

text: Kalastus on aina ollut merkittävä elinkeino kunnassa. Kunta tarjoaa normaaleja peruspalveluita, kuten koulut, vanhustenhoidon ja kirjaston. Nähtävyyksiä ovat esimerkiksi kotiseutumuseo, kalastusmuseo ja 1400-luvun lopulta peräisin oleva vanha kirkko.


title: Öckerön kunta

text: Öckerön pitäjästä muodostettiin Öckerön maalaiskunta vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kunnan rajoihin. Myöskään vuoden 1971 kuntauudistus ei vaikuttanut kuntarajoihin, mutta maalaiskunta muutettiin Öckerön kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon.


title: Öckerön kunta

text: Kunnassa on sijainnut neljä taajaväkistä yhdyskuntaa, jotka kaikki perustettiin vuonna 1915 ja lakkautettiin vuonna 1959. Taajaväkisten yhdyskuntien nimet olivat Hälsö, Hönö-Klåva, Kalvsund ja Källö-Knipplan.


title: Öckerön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 44 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 48 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Öckerön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 207 137 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 189 000 kruunua.


title: Öckerön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Öckerön kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Öckerön kunta

text: Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 97,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 334 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Öckerön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Öckerön kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Öckerön kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Öckerön kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Öckerön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Öckerön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Öckerön piiri.


title: Öckerön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Öckerön kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Hammaguir

text: Hammaguir on algerialainen kylä, joka sijaitsee 120 km lounaaseen Colomb-Bécharista.


title: Hammaguir

text: Paikka on avaruustekniikka-alalla tunnettu siitä, että sen lähellä oli vuodet 1947-1967 Ranskan avaruuskeskus. Ranskan maa- ja ilmavoimat perustuvat sinne 24. huhtikuuta 1947 Centre d'Essais d'Engins Spéciaux'n (CEES) eli rakettitekniikan testauskeskuksen.


title: Hammaguir

text: Sieltä Ranska laukaisi luotainraketteja, esim. vuodesta 1952 lähtien Veronique, ja testasi keskimatkan ballistisia ohjuksiaan ja kantorakettejaan, mm. Diamantia vuosina 1965 - 1967.


title: Hammaguir

text: Ensimmäinen ranskalainen satelliitti Astérix laukaistiin sieltä vuonna 1965.


title: Hammaguir

text: Algerian itsenäistyminen Ranskan siirtomaavallasta johti CNESin etsimään uutta rakettikeskusta, joksi valikoitui Kourou Ranskan Guyanassa Etelä-Amerikassa.


title: Juan Diaz Canales

text: Juan Diaz Canales (s. 1972) on espanjalainen sarjakuvataiteilija ja animaatioelokuvien käsikirjoittaja.


title: Juan Diaz Canales

text: Hän opiskeli 18-vuotiaasta lähtien animaatiota. Vuonna 1996 hän perusti kahden kumppanin kanssa oman studion, Tridente Animationin, Madridiin. Canales kirjoitti lukuisia sarjakuvia ja animaatiokäsikirjoituksia, sekä ohjasi tv-animaatiosarjoja. Tuolloin hän tapasi Juanjo Guarnidon, jonka kanssa hän päätti luoda sarjakuvan Blacksad-nimisestä yksityisetsivästä. Guarnido ja Canales ottivat yhteyttä lukuisiin kustannustoimittajiin ja kustantamoihin ennen kuin sopimus viimein syntyi suuren ranskalaisen sarjakuvakustantamon, Dargaudin, kanssa.


title: Juan Diaz Canales

text: 1. marraskuuta 2000 julkaistiin Blacksad-sarjan ensimmäinen albumi "Kissa varjoisilta kujilta" (Quelque part entre les ombres). Se oli suuri menestys sekä kriitikoiden että lukijoiden keskuudessa. Albumi voitti Prix de la Découverten Sierren kansainvälisillä sarjakuvafestivaaleilla Sveitsissä ja "Avenir"-palkinnon Lys-lez-Lannoyssa Ranskassa.


title: Juan Diaz Canales

text: Canales ja Guardino vierailivat Helsingin sarjakuvafestivaaleilla syyskuussa 2006.


title: Evangelina Carrozzo

text: Evangelina Carrozzo (s. 1981 Entre Ríos) on argentiinalainen tanssija, malli (mitat 85-62-90), laulaja ja Greenpeace-aktivisti.


title: Evangelina Carrozzo

text: Carrozzo asuu isänsä kanssa ja opiskelee ravitsemustiedettä. Hänet valittiin 2006 kotikaupunkinsa Gualeguaychún karnevaalien kuningattareksi. Hän osallistui toimittajana Euroopan unioni – Karibia – Latinalainen Amerikka -kokoukseen Wienissä, jossa järjesti 12. toukokuuta 2006 mielenilmauksen Río Uruguayn varrelle rakennettavia selluloosatehtaita vastaan.


title: Evangelina Carrozzo

text: Mielenilmauksen yhteydessä Carrozzo riisui vaatteensa ja juoksi kokoukseen osallistuvien presidenttien eteen bikineissä kantaen plakaattia jossa vastusti paperitehtaiden saasteita.


title: Evangelina Carrozzo

text: Carrozzo on myöhemmin ottanut osaa "Bailando por un sueño 3" -tanssi-tosi-tv-sarjaan Canal 13:lla, josta hänet pudotettiin uruguayalaisen parinsa Javier Rojasin kanssa puolivälissä.


title: O-Ringen

text: O-Ringen on Ruotsissa vuosittain järjestettävä viisi päivää kestävä suunnistuskilpailu. Ensimmäisen kerran kilpailu järjestettiin vuonna 1965, jolloin osallistujia oli vain 156, mutta sittemmin osallistujamäärä kasvoi vuosi vuodelta ja huippuvuonna 1985 osallistujia oli noin 25 000. Nykyään osallistujamäärä on 10 000 yläpuolella. Vuonna 2008 tapahtumaan osallistui 24 375 suunnistajaa, kun tapahtuma järjestettiin Sälenissä.


title: O-Ringen

text: Kilpailut järjestetään erikseen miehille ja naisille. Ensimmäisenä neljänä päivänä suunnistetaan kunakin normaalit kilpailut, joiden ajat lasketaan yhteen. Viidentenä eli viimeisenä päivänä kilpailijat lähtevät Gundersen-menetelmän mukaisesti reitille kilpailutilanteen mukaisessa järjestyksessä sen hetkisten aikaerojen mukaan, jolloin maaliintulojärjestys on myös lopputulosten järjestys.


title: Hellmuth Walter

text: Hellmuth Walter (26. elokuuta 1900, Wedel lähellä Hampuria – 16. joulukuuta 1980 Yhdysvalloissa) oli saksalainen insinööri, joka kehitti nesterakettimoottorin lentokonekäyttöön ja kehitti myös sukellusvenettä.


title: Hellmuth Walter

text:
Vuonna 1923 hän päätti opintonsa Technische Universität Berlin -yliopistossa. Sen jälkeen hän meni suunnittelemaan turbiineja hampurilaiseen Vulkan-yhtiöön.
Vuodesta 1930 alkaen hän toimi kieliläisessä Germania-yhtiössä. Hän kehitteli kaasuturbiinia sukellusveneen moottoriksi; tästä kehittyi Walter-voimalaite. Hän kehitti Heinkelin tehtaalle nesteajoainetta käyttävän rakettimoottorin sen He 176 -koekoneeseen. Tästä kehitettiin myöhemmin voimalaite Me 163 -rakettihävittäjään. Hän kehitti myös lentoonlähdössä lisätyöntövoimaa kehittäviä moottoreita pommikoneisiin. Rakettimoottoria käytettiin myös torpedoissa.


title: Hellmuth Walter

text: Sodan jälkeen Walter siirtyi vuonna 1946 joidenkin insinööriensä kanssa Englantiin jatkamaan Walter-rakettimoottorin kehitystä. Vuonna 1950 hän sai palata Saksaan, josta muutti 1951 Yhdysvaltoihin.


title: Hellmuth Walter

text: Vuonna 1956 hän perusti Kieliin yhtiön nimeltä Hellmuth Walter GmbH. Se kehitti siviilisukellusveneen vuoteen 1967 mennessä.


title: Township

text: Township (myös tai ) tarkoittaa eteläafrikkalaista usein köyhää kaupunkimaista asuinaluetta, joka apartheidin aikana oli ryhmäaluelailla varattu muille kuin maan valkoiselle väestölle. Townshipessa asuvat ihmiset kävivät yleensä töissä läheisillä valkoisille nimetyillä alueilla. Tunnetuin township-alue on Soweto, eli "South Western Townships" Johannesburgin liepeillä.


title: Juanjo Guarnido

text: Juanjo Guarnido (s. 1967) on espanjalainen piirrosanimaatio- ja sarjakuvapiirtäjä. Hän opiskeli maalausta ja piirsi joitakin sarjakuvia sekä kuvituksia fanzineihin sekä Espanjan Marvelille. Vuonna 1990 hän siirtyi Madridiin työskentelemään animaatioiden parissa ja jatkoi vuonna 1993 matkaa Pariisiin. Siellä hän aloitti työt animaattorina Walt Disney Studiosin palveluksessa.


title: Juanjo Guarnido

text: Vuonna 2000 alkoi yhteistyössä käsikirjoittaja Juan Diaz Canalesin kanssa tehty sarjakuva Blacksad.


title: Juanjo Guarnido

text: Guarnido ja Canales vierailivat Helsingin sarjakuvafestivaaleilla syksyllä 2006.


title: Boniface Kiprop

text: Boniface Kiprop (s. 12. lokakuuta 1985 Kwirwot, Kapchorwa, Uganda) on ugandalainen kestävyys- ja maastojuoksija.


title: Boniface Kiprop

text: Kiprop osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa jo vuonna 2000, kun hän juoksi Vilamouran maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa kahdenneksikymmenenneksiseitsemänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti nuorten Afrikan mestaruuden 5 000 metrin juoksussa ajalla 13.48,6 ja 10 000 metrin juoksussa ajalla 28.45,76. 2002 hän voitti pronssia Dublinin maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa ja 2003 Lausannen maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa hopeaa. Hän osallistui Pariisin MM-kisoihin 2003, mutta karsiutui 5 000 metrillä alkuerissä.


title: Boniface Kiprop

text: Kiprop voitti hopeaa Brysselin maastojuoksun MM-kisoissa 2004 nuorten sarjassa ja oli samalla voittamassa nuorten joukkuekilpailussa pronssia Ugandan joukkueessa. Yleisurheilun nuorten MM-kisoissa Grossetossa hän voitti 10 000 metrin juoksun ajalla 28.03,77 ja sijoittui 5 000 metrillä viidenneksi ajalla 13.33,18. Samana vuonna hän oli neljäs Ateenan olympialaisissa 10 000 metrillä ajalla 27.25,48 ja kahdeksas 5 000 metrillä ajalla 13.15,48. Kaksi viikkoa olympialaisten jälkeen hän rikkoi Richard Chelimon 13 vuotta vanhan 10 000 metrin nuorten maailmanennätyksen Brysselissä ajalla 27.04,00.


title: Boniface Kiprop

text: Kiprop sijoittui 2005 maastojuoksun MM-kisoissa seitsemänneksi pitkällä matkalla. Helsingin MM-kisoissa hän oli neljäs 10 000 metrillä ajalla 27.10,98 ja yhdestoista 5 000 metrillä. Kauden lopussa hän juoksi toiseksi 5 000 metrin kilpailussa. Alkukaudesta 2006 Kiprop voitti Kansainyhteisön kisoissa Melbournessa 10 000 metrillä kultaa sekä sijoittui Fukuokan maastojuoksun MM-kisoissa pitkällä matkalla kahdenneksikymmenenneksitoiseksi. Hän voitti myöhemmin samana vuonna Tukholman GP:n 5 000 metrin kilpailun ennätyksellään 12.57,11 ja juoksi Brysselin GP:ssä 10 000 metrillä kolmanneksi ajalla 26.41,95. Seuraavana vuonna hän keskeytti Mombasan maastojuoksun MM-kisoissa. Osakan MM-kisoissa hän sijoittui 10 000 metrillä kymmenenneksi.


title: Boniface Kiprop

text: Kiprop oli Edinburghin maastojuoksun MM-kisoissa 2008 kuudestoista. Pekingin olympialaisissa hän juoksi 10 000 metrillä kymmenenneksi ja saman vuoden 5 000 metrillä kahdeksanneksi.


title: Voortrekker-monumentti

text: Voortrekker-monumentti on Etelä-Afrikassa, Pretorian lähistöllä sijaitseva muistomerkki, jonka peruskivi muurattiin voortrekkerien suuren vaelluksen satavuotisjuhlallisuuksissa vuonna 1938. Rakennus on 40 metriä korkea ja sen pohja on 40 kertaa 40 metriä ja se on rakennettu graniitista. Sen sisäseiniä kiertää voortrekkerien matkasta kertova kohokuva.


title: Simon Templar

text: Simon Templar eli Pyhimys on Leslie Charterisin romaanisarjan fiktiivinen brittiläinen seikkailijahahmo, joka esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1928 kirjassa "Meet the Tiger". Charteris kirjoitti itse veijariromaanejaan vuoteen 1963 saakka, jonka jälkeen sarjaa jatkoivat haamukirjoittajat eli muut kirjailijat Leslie Charterisin nimellä. Kirjat kuuluvat salapoliisiromaanien luokkaan, koska tarinoissa sankari selvittää rikoksia.


title: Simon Templar

text: Simon Templar tunnetaan nimellä "The Saint" eli "Pyhimys", koska hänen nimikirjaimensa ovat ST, lyhenne englannin kielen sanasta "saint", pyhimys. Templar käyttää itsestään joskus myös nimiä Sebastian Tombs, Sullivan Titwillow ja Sugarman Tracle. Pyhimyksen huumori on lajiltaan poikamaista. Hän jättää "rikospaikoilleen" kutsukorttinsa, jossa on tikkumainen pyhimyskehällä varustettu hahmo. Samaa logoa on käytetty näkyvästi sekä kirjasarjassa että 1960-luvun televisiosarjassa.


title: Simon Templar

text: Kirjoissa puhutaan usein siitä, että Templar aloitti uransa rikollisena ja toimi etenkin murtovarkaana. Tarinoista ilmenee hänen hankkivan mukavaan elämään riittävät tulonsa "jumalattomilta" (). Usein viitataan hänen keräämäänsä "kymmenykseen", jonka hän ottaa itselleen ennen kuin palauttaa loput rahoista oikealle omistajalle tai antaa pois. Nämä jumalattomat ovat tarinoiden tapahtumahetkellä lahjottuja poliitikkoja, sodan lietsojia ja muita alhaisia olentoja. Yksi Pyhimys-hahmon esikuvista onkin selvästi Robin Hood.


title: Simon Templar

text: Pyhimyksen synty pohjautuu jo aikaisempiin Charterisin teoksiin. Eräässä vähän tunnetussa Charterisin kirjassa, "Daredevil", on hyvin pyhimysmäinen hahmo, joka seikkailee yhdessä Scotland Yardin tarkastaja Claud Eustace Tealin kanssa. Teal oli Pyhimys-kirjojen vakituinen hahmo. Charteris kirjoitti monet aikaisemmat tarinansa uudelleen niin että vaihtoi päähenkilön Pyhimykseksi.


title: Simon Templar

text: Claud Eustace Teal yritti toistuvasti saada Pyhimyksen vankilaan, mutta turhaan. Joissakin tarinoissa osaansa alistunut Teal ryhtyy jopa yhteistyöhön Pyhimyksen kanssa. Romuluinen ja vähän yksinkertainen Hoppy Uniatz toimi useasti Templarin apulaisena.


title: Simon Templar

text: Charteris jätti Pyhimys-romaanien kirjoittamisen 1960-luvun alussa. Vuonna 1964 ilmestynyt "Pyhimys Sisiliassa (The Saint in the Sun)" oli tieteiskirjailija Harry Harrisonin kirjoittama.


title: Simon Templar

text: Pyhimys esiintyi ensimmäisen kerran valkokankaalla RKO:n elokuvassa "Pyhimys New Yorkissa" ("The Saint in New York", 1938), joka aloitti yhtiön Pyhimys-sarjan. Pyhimystä näyttelivät Louis Hayward, George Sanders ja Hugh Sinclair. Simon Templar on seikkaillut Suomessakin hyvin suositussa televisiosarjassa, jossa sankarin roolissa oli vuosina 1962–1969 Roger Moore. Val Kilmer näytteli pääosaa "Pyhimys"-elokuvassa vuonna 1997. Pyhimys oli suosittu hahmo myös radiokuunnelmissa, jossa häntä esitti mm. Vincent Price.


title: Simon Templar

text: Pyhimyksellä oli myös oma strippi-sarjakuvansa vuodesta 1948. Leslie Charteris kirjoitti aluksi itse sarjakuvaa (hän oli jo aikaisemmin kirjoittanut Agentti X9 -sarjakuvaa Dashiell Hammettin jälkeen). Sarjakuvaa piirsivät Mike Roy (1948–1951), John Spranger (1951–1959) ja Doug Wildey (1960–1961). Harry Harrison kirjoitti sarjaa Charterisin jälkeen, joka toimitti ja korjasi tekstin. Suomessa sarjakuvaa julkaistiin Seura-lehdessä (n:osta 1/1951). Pyhimys-sarjakuvalehti ilmestyi Suomessa 1970–1984. Lehden Pyhimys oli Roger Mooren näköinen. Piirtäjänä oli usein Martin Salvador.


title: Filioque

text: Filioque on latinaa ja tarkoittaa ’ja Pojasta’. Filioque-lisäys ja siitä seurannut Filioque-kiista liittyy idän ja lännen kirkkojen väliseen erimielisyyteen Nikaian uskontunnustuksen tekstistä. Tunnustuksen kolmas kappale, joka käsittelee Pyhää Henkeä, kuului alun perin ”Et in Spiritum Sanctum, Dominum et vivificantem, qui ex Patre procedit” (). Myöhemmin lännen kirkkojen piirissä tuli tavaksi lisätä lauseeseen sana Filioque (”Et in Spiritum Sanctum, Dominum et vivificantem, qui ex Patre "Filioque" procedit” ().


title: Filioque

text: Filioque-lisäys oli merkittävässä osassa katolisen ja ortodoksisen kirkon Suuressa skismassa, joka johti kirkkojen eroon. Ortodoksit eivät hyväksyneet lisäystä. Ero oli monisatavuotinen prosessi, jonka tärkein askel oli paavin lähettilään ja Konstantinopolin patriarkan molemminpuoliset pannaanjulistukset vuonna 1054, jotka purettiin vasta vuonna 1965


title: Adrián Escudero

text: Adrián Escudero García (24. marraskuuta 1927 Madrid, Espanja – 7. maaliskuuta 2011) oli espanjalainen jalkapalloilija.


title: Adrián Escudero

text: Escudero oli Espanjan pääsarjassa pelaavan Atlético Madridin kaikkien aikojen paras maalintekijä. Atlético hankki Escuderon riveihinsä joulukuussa 1945 piiritasolla pelanneesta Mediodían joukkueesta. Nuori pelaaja tottui menestykseen suhteellisen varhain Atléticon voittaessa liigamestaruuden kaksi kertaa peräkkäin vuosina 1950 ja 1951. Kaudella 1951–1952 Atléticon valmennusporras päätti kokeilla aiemmin vasempana laitahyökkääjänä pelannutta Escuderoa keskushyökkääjän paikalla, minkä seurauksena maalihanat aukesivat lopullisesti. Kaikkiaan Escudero pelasi 287 liigaottelua, joissa hän viimeisteli huikeat 150 maalia. Espanjan cupissa hän teki yhteensä 15 täysosumaa. Escuderolla oli myös kunnia laukoa seuransa historian 1000. pääsarjamaali maaliskuussa 1953 Celta Vigoa vastaan pelatussa vierasottelussa. Escudero päätti uransa vuonna 1958, minkä jälkeen hän toimi pitkään Atléticon juniorijoukkueiden valmentajana sekä edustusjoukkueen apulaisvalmentajana. Hän erosi Atléticon palveluksesta lopullisesti vuonna 1967 siirtyäkseen Badajozin päävalmentajaksi. Escudero kuoli 83-vuotiaana.


title: Adrián Escudero

text: Escudero edusti kansainvälisillä kentillä Espanjaa vain kolme kertaa tehden yhden maaottelumaalin.


title: Adrián Escudero

text: Escuderon valtti pelaajana oli tasainen suoritusvarmuus ja huikea maalimäärä kertyikin vähitellen 13-vuotisen liigauran aikana. Siksi ei olekaan kovin yllättävää, että hän ei yhtenäkään kautena saanut nimiinsä Espanjan liigan maalikuninkuutta. Lisäksi kilpailu parhaan maalintekijän tittelistä oli noina aikoina kovaa. Escuderon kilpakumppaneita kun olivat kansallisen pääsarjan kaikkien aikojen paras maalintekijä Zarra sekä argentiinalaislegenda Alfredo Di Stéfano.


title: Clayman

text: Clayman on ruotsalaisen metalliyhtye In Flamesin albumi vuodelta 2000. Se julkaistiin Nuclear Blast -levymerkillä. Levy kestää noin 44 minuuttia. Levyn nimikkokappale kertoo Anders Fridénin mukaan hänestä itsestään. Kuuntelija voi huomata levyn sanoituksista masennukseen viittaavia elementtejä. Levyllä on kaksi In Flamesin klassikkokappaletta: ”Only for the Weak” ja ”Pinball Map”.


title: Clayman

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 20.


title: Clayman

text: Sävellykset: Björn Gelotte ja Jesper Strömblad, sanoitukset: Anders Fridén


title: Tristan ja Isolde

text: Tristan ja Isolde () on Richard Wagnerin säveltämä kolminäytöksinen, saksankielinen ooppera, johon Wagner on kirjoittanut myös libreton. Oopperan tapahtumat ja henkilöt perustuvat paljolti Gottfried von Strassburgin laatimaan romanttiseen kertomukseen, joka vuorostaan perustuu Britannian Tuomaana tunnetun englantilaisen kirjailijan ranskankieliseen kertomukseen. Wagner sävelsi teoksen vuosina 1857–1859, ja se esitettiin ensi kerran Münchenissä 10. kesäkuuta 1865. Teos sai osakseen heti sekä kiitosta että ankaraa arvostelua. Nykyään se luetaan merkittävimpien oopperoiden joukkoon, ja sitä pidetään myös tyyliltään käänteentekevänä teoksena taidemusiikin historiassa.


title: Tristan ja Isolde

text: Tristanin ja Isolden tarina oli renessanssin ja keskiajan tunnetuimpia kertomuksia. Siitä on olemassa erilaisia versioita, joista varhaisimmat ovat peräisin 1100-luvun puolivälistä. Gottfried von Strassburgin versiolla oli suuri vaikutus saksalaiseen kirjallisuuteen. Gottfried painotti omassa versiossaan hovielämään sijoitettua rakkauskertomusta sekä ritareita, mikä näkyy myös Wagnerin laatimasta libretosta.


title: Tristan ja Isolde

text: "Tristan ja Isolde" -oopperassa Wagner toteutti teorioitaan, joita hän oli jo aiemmin esitellyt musiikkikirjoituksissaan. Teoksen ei-konventionaalinen harmonia kuvastaa päähenkilöiden välille syntyvää seksuaalista jännitettä, mutta musiikin kehityksen kannalta oleellisempaa oli, että se viitoitti tietä kohti sävellajitonta musiikkia. Teoksen rakenteesta on esitetty jälkikäteen erilaisia näkemyksiä, ja keskustelu jatkuu edelleen. Jo teoksen alkusoitto osoittaa Wagnerin pyrkivän pois tonaalisuudesta ja kohti entistä vapaampia rakenteita.


title: Tristan ja Isolde

text: Wagner asettaa usein peräkkäin kolmisointuja, joiden pohjasävelet ovat tritonuksen etäisyydellä toisistaan. Tällöin toteutumaton kadenssi jättää kuuntelijan kaipaamaan päätöstä ja musiikkiin syntyy jännite. Muutamat muut säveltäjät olivat myös käyttäneet tätä tehokeinoa yksittäistapauksissa, mutta Wagner käytti sitä läpi koko teoksensa. Oopperan alkusoiton kesken jäävät kadenssit saavat tavallaan päätöksensä kolmannen näytöksen lopussa. Näihin päätöksiin ollaan vähällä päästä jo oopperan välivaiheissa, mutta ne lykkääntyvät aina. Esimerkiksi toisen näytöksen Tristanin ja Isolden duetossa ("Wie sie fassen, wie sie lassen...") rakentuva musiikillinen huipentuma rikkoontuu Kurwenalin saapuessa paikalle ("Rette dich, Tristan!"). Kadenssien sarjan lopetukset kuullaan vasta Isolden viimeisessä laulussa, jossa hän on yksin ("In des Welt-Atems wehendem All").


title: Tristan ja Isolde

text:
Teoksessa käytetään usein lyhyttä sävelkulkua, jossa muodostuu sävellajiton sointu. Tämä ensimmäisen kerran heti teoksen alussa kuultava kohta on saanut nimen "Tristan-sointu". Tämä liittyy teoksessa hyödynnettyyn johtoaihetekniikkaan, jossa tietyt motiivit eli melodianpätkät esiintyvät tiettyjen henkilöiden tai tapahtumien yhteydessä.Kesto: I näytös 75 min, II näytös 75 min, III näytös 70 min, yht. n. 3 t 40 min.
Tristanin ja Isolden nimiosat kuuluvat oopperakirjallisuuden haastavimpiin rooleihin. Kuuluisia Tristaneja ovat olleet mm. Lauritz Melchior, Ludwig Suthaus, Ramon Vinay, Wolfgang Windgassen, Jon Vickers sekä Ben Heppner. Ensimmäinen suomalainen Tristan oli Alfons Almi vuonna 1946, sittemmin suomalaisista laulajista roolia ovat esittäneet Pekka Nuotio ja Pentti Perksalo. Kansainvälisesti Kuuluisia Isolden esittäjiä ovat olleet mm. Frida Leider, Kirsten Flagstad, Astrid Varnay, Birgit Nilsson, Jane Eaglen, Waltraud Meier sekä Nina Stemme. Ensimmäinen suomalainen Isolde oli Irja Aholainen. Kansainväliseen maineeseen Isolden roolissa nousi Anita Välkki. Suomalaiset bassot Kim Borg, Martti Talvela ja Matti Salminen ovat menestyksekäästi laulaneet kuningas Marken roolia.


title: Tristan ja Isolde

text: Isolde ja hänen palvelijattarensa Brangäne ovat matkalla Tristanin laivassa kohti Cornwallia, jossa Isolden on määrä mennä naimisiin kuningas Marken kanssa. Isolde on vihoissaan ja toivoo laivan matkustajineen uppoavan. Brangäne toivoo Isolden kertovan hänelle, mikä häntä vaivaa. Isolde lähettää palvelijansa pyytämään laivassa mukana olevaa Tristania saapumaan luokseen. Tristan ei ole kuulevinaan, vaan ainoastaan jatkaa vakuuttelujaan palvella Isoldea. Tristanin palvelija, Kurwenal, vastaa pilkallisesti, ettei vasta päättyneen sodan aikana Isolden suojelijan, Moroldin, surmanneen Tristanin tarvitse ottaa komentoja vastaan tämän palvelijattarelta.


title: Tristan ja Isolde

text: Brangäne palaa Isolden luo, ja Isolde paljastaa hänelle, että hänen suojelijansa, Morold, oli ennen kuolemaansa onnistunut kuitenkin haavoittamaan Tristania kuolettavasti. Tristan oli tullut valepuvussa parantajankyvyistään tunnetun Isolden luo ja pelastunut näin kuolemalta. Isolde oli kuitenkin huomannut, kuka kuolettavasti haavoittunut vieras todellisuudessa oli ja päättänyt surmata tämän miekalla. Juuri ennen surmatyötä Tristan oli kuitenkin katsonut Isoldea silmiin "lävistäen" tämän sydämen, ja Tristan oli saanut lähteä parantuneena. Tristan palasi myöhemmin, koska hän oli luvannut sedälleen, kuningas Markelle, että hän hakisi tälle Isolden – sodassa voittamansa maan kunnioitetun neidon – vaimoksi. Vaikka muut olivat juhlineet sodan päättymistä rauhaan, Isolde ilmoittaa vihansa Tristanin päätöstä kohtaan. Isolde ei pidä ajatuksesta joutua palvelemaan entisen alusmaan kuningasta ja pitää Tristanin toimia petollisena. Brangäne yllättyy kuulemastaan ja ehdottaa lemmenjuoman tarjoamista Tristanille, jotta tämä rakastaisi Isoldea. Tämän sijaan Isolde nostaa lääkelaukusta esiin kuolemanmyrkkyä ja Brangäne kauhistuu.


title: Tristan ja Isolde

text: Tässä vaiheessa Kurwenal saapuu naisten luo ja ilmoittaa, että laiva on melkein perillä, ja kohta on aika lähteä kuningas Marken luokse Tristanin saattamana. Isolde ilmoittaa, että haluaa yhä tavata Tristanin eikä suostu lähtemään saattueeseen ennen tätä. Kun Kurwenal lähtee, Isolde käskee palvelijaansa valmistamaan juomat. Nyt Tristan lopulta saapuu, ja Isolde kertoo tälle, että hän tiesi kuka hänen kuolettavasti haavoittunut vieraansa oli. Hän sanoo vannoneensa tuolloin tappavansa Tristanin ja sanoo, että sodan jälkeisistä rauhanvaloista huolimatta tämä vala on yhä sovittamatta. Tristan tarjoaa Isoldelle miekkaansa sovitukseksi, mutta Isolde kieltäytyy ja vaatii Tristania sen sijaan nauttimaan sovinnonmaljan. Tristan suostuu juomaan maljan, joka on Brangänen valmistama juoma. Isolde juo maljasta itsekin tarkoituksenaan, että he molemmat kuolisivat. Näin ei kuitenkaan tapahdu, vaan Kurnewal tulee kutsumaan heitä astumaan maihin. Brangäne oli sittenkin valmistanut lemmenjuomaa kuolettavan myrkyn sijasta. Isolde ja Tristan ovat nyt syvästi rakastuneita toisiinsa unohtaen heidän välejään haitanneet kunniakysymykset. Samalla ollaan kuitenkin matkalla kuningas Marken luo, ja ensimmäinen näytös päättyy sekavissa tunnelmissa merimiesten laulaessa kunniaa kuningas Markelle ja Cornwallille.


title: Tristan ja Isolde

text: Muiden lähtiessä yöllä metsästämään Isolde ja Brangäne jäävät Marken linnaan. He kuuntelevat metsästystorvia, ja Isolde on sitä mieltä, että on turvallista sammuttaa soihtu merkkinä Tristanille, jotta tämä voi saapua paikalle. Brangäne varoittaa Isoldea Melot-nimisestä ritarista, jonka Brangäne huomasi tarkkailevan heitä aiemmin linnassa Marken ottaessa heidät vastaan. Isolde pitää Melotia Tristanin ylimpänä ystävänä ja sammuttaa merkkisoihdun.


title: Tristan ja Isolde

text: Brangäne perääntyy muurille ja Tristan saapuu. Seuraa Tristanin ja Isolden riemukas kohtaaminen, ja sen jälkeen pitkä keskustelu ja duetto. Tristan ja Isolde ylistävät yötä, joka yhdistää heidät. Tristan pitää päivänvaloa epätodellisena, hänen mukaansa vain kuoleman yö voi yhdistää heidät lopullisesti. Brangänen ääni varoittaa yön päättymisestä pariin otteeseen, ja lopulta päivän sarastaessa metsästysseurue, Melot, Marke ja Kurwenal etunenässä, saapuukin paikalle, ja he löytävät Tristanin ja Isolden toistensa sylistä. Melot syyttää Tristania petturiksi, ja seuraa Marken kymmenen minuuttia pitkä osuus, jossa hän ilmaisee syvän pettymyksensä ja murheensa ottopoikansa Tristanin petoksesta sekä siitä, ettei itse saanut Isoldea.


title: Tristan ja Isolde

text: Tristan pyytää Isoldea mukaansa yön valtakuntaan, josta hän sanoo itsekin tulleensa. Isolde suostuu mielihyvin. Melot syyttää Tristania yhä petturiksi haastaen tämän taisteluun. Tristan saa Melotilta kuolettavan haavan.


title: Tristan ja Isolde

text: Kurwenal on tuonut syvän haavan saaneen Tristanin laivalla kotilinnaansa Kareoliin. Paimen soittaa surullista melodiaa ja tiedustelee tajuttoman Tristanin tilaa. Kurwenal uskoo, että vain (parantajan lahjoilla varustetun) Isolden ilmaantuminen voi pelastaa Tristanin. Paimen sanoo soittavansa fanfaarin sitten kun laiva tulee. Tristan herää Kurwenalin suureksi iloksi, mutta selittää olleensa jo tuonpuoleisessa, jonne kaipaus Isoldeen esti häntä kuitenkin jäämästä. Kurwenal vakuuttaa Tristanille Isolden olevan tulossa laivalla. Paimen kuitenkin soittaa yhä surullista laulua.


title: Tristan ja Isolde

text: Tristan valittaa kaipaustaan, josta hän ei päässyt eroon kuolemassakaan, ja hän kiroaa kohtalokkaan lemmenjuoman ennen kuin menettää taas tajuntansa hetkeksi. Tristan kuitenkin herää, ja pian paimen alkaa soittaa fanfaaria Isolden laivan saapumisen johdosta. Kurwenal rientää saattamaan Isoldea Tristanin käskystä. Kurwenal käskee Tristania pysymään vuoteessaan, mutta maaniseen tilaan joutunut Tristan riuhtaisee itsensä ylös ja julistaa paenneensa kuoleman kielistä. Hän repäisee siteet haavastaan ja menehtyy paikalle rientävän Isolden käsivarsille.


title: Tristan ja Isolde

text: Isolde lyyhistyy Tristanin viereen, ja toinen laiva, mukanaan sotajoukkoja, sapuu Kareoliin. Joukkojen etunenässä on Melot, jonka kimppuun Kurwenal välittömästi hyökkää. Melot kuolee heti ja Kurwenal menehtyy myös pian hyökättyään muiden joukkojen kimppuun. Brangäne yrittää kertoa Isoldelle, että Marke ja Melot olivat häneltä lemmenjuomasta kuultuaan antaneet anteeksi Tristanille ja päättäneet tulla antamaan hyväksyntänsä Tristanin ja Isolden liitolle. Marke suree tapahtumia edellisen toisen näytöksen lopussa olleen valituslaulunsa tapaan. Isolde herää hetkeksi viimeistä laulua ("Liebestod") varten, mutta pakahtuu sen jälkeen suruunsa. Marke siunaa Tristanin ja Isolden ruumiit hiljaisesti.


title: Pyhimys (täsmennyssivu)

text: Pyhimys voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Daniel François Malan

text: Daniel François Malan (22. toukokuuta 1874, Riebeeck West – 7. helmikuuta 1959, Stellenbosch) oli eteläafrikkalainen pappi ja Kansallispuolueen poliitikko, joka toimi maan pääministerinä 1948–1954. Hän oli yksi Etelä-Afrikan rotuerottelujärjestelmän keskeisiä hahmottelijoita ja teki apartheidista hallituksen virallisen politiikan. Malan nosti Kansallispuolueen Etelä-Afrikan johtoon voittamalla toisen maailmansodan jälkeiset ensimmäiset vaalit.


title: Daniel François Malan

text: Daniel François Malan opiskeli teologiaa Stellenboschissa ja suoritti filosofian tohtorin tutkinnon Utrechtin yliopistosta. Palattuaan Etelä-Afrikkaan hän toimi jonkin aikaa "Nederduitse Gereformeerde Kerkin" pappina.


title: Daniel François Malan

text: Malanista tuli James Hertzogin vuonna 1914 perustaman Kansallispuolueen äänenkannattajan "Die Burgerin" päätoimittaja vuonna 1915. Hän ajoi lehtimiehenä voimakkaasti afrikaanerien poliittista yhtenäisyyttä ja pääsi maan parlamenttiin vuonna 1918. Hän nousi puolueen Kapmaan osaston johtajaksi ja sai ministerinimityksen vuonna 1924. Kun Hertzog muodosti Jan Smutsin kanssa koalitiohallituksen vuonna 1933, Malan katsoi tämän pettäneen afrikaaneriaatteen ja hän perusti oman Puhdasoppisen kansallispuolueensa ().


title: Daniel François Malan

text: Toisen maailmansodan jälkeen puolueet palasivat jälleen yhteen Yhdistyneeseen Kansallispuolueeseen ("Herenigde Nasionale Party"). Puolueen vuoden 1948 vaalien vaaliohjelma perustui uuteen apartheidiksi kutsuttuun politiikkaan. Kansallispuolue lupasi turvata "valkoisten työläisten edut ja työmahdollisuudet valkoisten alueilla", ja sen vaalikampanjassa käytettiin iskulauseita kuten Swart gewar (musta vaara) ja Die kaffer op sy plek (kafferi sinne minne kuuluukin). Malan jäi vuonna 1954 eläkkeelle ja uudeksi pääministeriksi nousi Johannes Strijdom.


title: Colony (In Flamesin albumi)

text: Colony on metalliyhtye In Flamesin vuonna 1999 julkaisema albumi. Se on myös In Flamesin albumeista ensimmäinen, jolla soittavat basisti Peter Iwers ja rumpali Daniel Svensson.


title: Colony (In Flamesin albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 27. Kappale "Embody the Invisible" on myös pelissä Tony Hawk's Underground.


title: Colony (In Flamesin albumi)

text: Sävellykset: Björn Gelotte ja Jesper Strömblad, sanoitukset: Anders Fridén, ellei toisin mainita.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Israelin puolustusvoimat (, , IDF) koostuu maavoimista, ilmavoimista ja merivoimista. Siitä käytetään usein lyhennettä צה"ל, Tsahal. Epävirallisten arvioiden mukaan vuonna 2004 Israelin puolustusvoimissa palveli 168 000 henkilöä, joista 107 500 oli asevelvollisia.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Naiset tulivat ensimmäisenä maana maailmassa Israelissa yleisen asevelvollisuuden piiriin. Israelissa asevelvollisia ovat juutalaiset, druusit ja tšerkessit, kun taas kristityt ja muslimit ovat yleensä arabeina siitä vapautetut. Haredijuutalaisille, jotka opiskelevat Tooraa ješiva-koulussa, järjestetään vapautus, joka on herättänyt protesteja maallisempien juutalaisten keskuudessa. Palvelukseen astutaan 18-vuotiaana, ja palvelusaika on miehillä kolme vuotta ja naisilla 21 kuukautta. Naisten ei kuitenkaan tarvitse mennä armeijaan, jos he ovat naimisissa tai jos heillä on lapsi. Lykkäystä voidaan myöntää yliopisto-opiskelijoille. Asepalveluksen päätyttyä asevelvolliset siirretään reserviin, ja kaikki alle 51-vuotiaat reserviläiset suorittavat korkeintaan 39 päivää palvelusta vuosittain. Tätä aikaa voidaan kriisitilanteissa pidentää.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Osa sotilaista kuuluu rajavartiostoon, jonka tehtäviin nykyisin kuuluu myös siviilien turvallisuudesta huolehtiminen.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Vuonna 2006 Israelin puolustusvoimat rekrytoi asepalvelukseen 75 prosenttia asevelvollisista. Aseistakieltäytyjiä nimitetään nimellä "refusenik". Refusenik-liike kasvoi merkittävästi vuoden 2000 toisen intifadan alkaessa, kun osa reserviläisistä kieltäytyi operoimasta palestiinalaisalueilla.


title: Israelin puolustusvoimat

text: 2000-luvulla vanhoillisten juutalaisten osuus armeijan vahvuudesta on kasvanut, kun maan maallistuneen väestön suhtautuminen armeijaan on muuttunut kriittisemmäksi. Asiantuntija-arvioiden mukaan taistelujoukkojen upseereista puolet on ortodoksijuutalaisia, vaikka heidän osuutensa väestöstä on neljännes. Politiikan tutkija Yagil Levy katsoo, että "uskonnollinen väestö on kehittymässä sekä kulttuurisesti että ideologisesti kriittiseksi massaksi armeijan sisällä", mikä hänen mukaansa voi johtaa ongelmiin esimerkiksi, jos Israel päättää vetäytyä Länsirannalta. Tutkija Ephraim Ya'arin mukaan uhkakuvat ovat liioiteltuja.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Israelin ja palestiinalaisten konfliktin vuoksi IDF on omaksunut niin sanotun matalan intensiteetin sodankäynnin strategian palestiinalaistaistelijoita vastaan, jotka usein toimivat tiheästi asutuilla alueilla. Taistelijoiden ja israelilaissotilaiden yhteydenotoissa on ajoittain kuollut lähistöllä olleita siviilejä. IDF on käyttänyt myös kiistanalaisia ennalta ehkäiseviä täsmäiskuja () estääkseen tulevia väkivallantekoja tappamalla mahdolliseen tulevaan iskuun liittyviä, esimerkiksi terroristeiksi arvioimiaan, henkilöitä, jotka ovat suunnittelemassa terroristi-iskua.


title: Israelin puolustusvoimat

text: IDF on myös tuhonnut itsemurhaterroristien perheiden taloja, todeten sen olevan tehokas taktiikka itsemurhaiskujen vähentämiseksi. Kriitikkojen mielestä taktiikan tehokkuus ei kuitenkaan oikeuta liiallisen voiman käyttöä, ja siviilikohteiden tuhoaminen kostona on kansainvälisen oikeuden vastaista.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Tiedusteluaineiston ja muun muassa Dimonan-ydintutkimuslaitoksessa työskennelleen israelilaisen ydinteknikon Mordechai Vanunun kertoman mukaan Israel on ainoa Lähi-idän maa, jolla on ydinase. Israel, Intia, Pakistan ja Pohjois-Korea ovat ydinsulkusopimuksen ulkopuolella. Maalla uskotaan olevan noin 75–400 ydinkärkeä. Israelin hallitus ei ole myöntänyt eikä kieltänyt ydinaseiden olemassaoloa, mutta on ilmoittanut, ettei se ensimmäisenä ""tuo ydinasetta Lähi-itään"". 11. joulukuuta pääministeri Ehud Olmert myönsi saksalaisen televisiokanavan haastattelussa epäsuorasti Israelin hallussa olevan ydinaseita, kun häneltä kysyttiin Israelin oletetun ydinaseen vaikutuksesta länsimaiden mahdollisuuksiin puuttua Iranin ydinohjelmaan. Olmert luokitteli puheessaan Yhdysvaltojen, Ranskan ja Venäjän lisäksi Israelin ydinasevaltojen joukkoon:


title: Israelin puolustusvoimat

text: Olmertin avustaja Miri Eisin toisti pian Olmertin lausunnon jälkeen Israelin perinteisesti esittämän näkemyksen, jonka mukaan ""Israel [ei] tule olemaan alueen ensimmäinen valtio, joka esittelee ydinasearsenaaliaan""


title: Israelin puolustusvoimat

text: Tiedustelutietojen perusteella tiedetään Israelin tehneen ydinaseyhteistyötä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa 1960- ja Etelä-Afrikan apartheid-hallinnon kanssa 1980-luvulla. Yhdysvaltojen viranomaisten mukaan Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelulla CIA:lla on todisteet Israelin ja Etelä-Afrikan laajasta yhteistyöstä ohjus- ja rakettiteknologian alalla. CIA:n tietojen mukaan kesäkuussa vuonna 1980 Israel ja Etelä-Afrikka toteuttivat myös yhteisen ydinkokeen. Ennen koetta Etelä-Afrikassa oli vieraillut suuri joukko israelilaisia ydinfyysikoita, insinöörejä ja sotilasvirkailijoita. Sekä Israel että Etelä-Afrikka kieltävät väitteet.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Vuonna 1975 P.W. Botha allekirjoitti Israelin puolustusministerin Shimon Peresin kanssa salaisen sotilasyhteistyösopimuksen. Israel vei Etelä-Afrikkaan aseita vuosien 1974-1993 välisenä aikana vuosittain 600 miljoonan dollarin arvosta, mikä teki Etelä-Afrikasta Israelin toiseksi tai kolmanneksi suurimman kauppakumppanin. Sasha Polakow-Suranskyn mukaan asekaupan kokonaisarvo ajanjakson aikana oli yli 10 miljardia dollaria. Etelä-Afrikka toimitti Israeliin 500 tonnia uraania sen ydinaseohjelmaa varten ja vastavuoroisesti Israel myi Etelä-Afrikalle 30 grammaa tritiumia neutronipommin rakentamiseksi. Syyskuussa 1979 maat suorittivat yhteistyössä ydinkokeen Etelä-Atlantilla.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Israelilla on kolme saksalaisvalmisteista Delfiini-luokan sukellusvenettä, jotka saattavat olla yhteensopivia 1 500 km kantavien muunneltujen Popeye Turbo -risteilyohjusten kanssa.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Israel on ydinsulkusopimuksen ulkopuolella. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA antoi 2009 päätöslauselman Israelin ydinaseiden tarkastamisesta. Israel kieltäytyi yhteistyöstä IAEA:n kanssa; Israelin edustaja antoi lausunnon, ettei ""Israel tule miltään osin toimimaan päätöksen mukaan, jonka ainoa tarkoitus on vahvistaa poliittisia vihamielisyyksiä ja jakoa Lähi-Idässä"."


title: Israelin puolustusvoimat

text: Israelin puolustusvoimat saivat alkunsa toisen maailmansodan aikana Ison-Britannian kuninkaallisessa armeijassa palvelleista juutalaisista upseereista ja sotilaista, jotka ostivat aseita ja perustivat maanalaisia puolisotilaallisia ryhmittymiä, jotka tunnettiin nimellä Haganah. Israelin puolustusvoimat perustettiin 26. toukokuuta 1948 julistamalla Haganahin sotilaallinen siipi Palmach juutalaisvaltion armeijaksi. Alkuaikojen kaluston puutteiden ja vähäisyyden vuoksi IDF panosti koulutukseen ja erityisesti tiedusteluun ja vakoiluun. Israelin puolustusvoimia pidetään Lähi-idän vahvimpina. Israelin puolustusmenot ovat Lähi-idän kriisin vuoksi hyvin korkeat: esimerkiksi vuonna 1996 ne olivat 10,6 prosenttia maan bruttokansantuotteesta ja 21,1 prosenttia valtion budjetista. Yhdysvallat on antanut Israelille vuosittain noin kolme miljardia dollaria kehitysapua, josta esimerkiksi vuonna 2001 oli kaksi miljardia sotilasapua.


title: Israelin puolustusvoimat

text:
Kaikki IDF:n alaiset joukot ovat suoraan pääesikunnan alaisia. Israelin hallitus nimittää pääesikunnan päällikön (רמטכ"ל, "Ramatkal"), joka on Israelin puolustusministeriön alainen. Israelissa ei parlamentaarisena maana ole selvää presidentin ylipäällikkyyttä. Pääesikunnan päällikkö vastaa sotilasarvoltaan kenraaliluutnanttia. Israelissa usein myös puolustusministerillä ja pääministerillä on sotilaallista kokemusta.
Israelin asevoimia tukevan Sar-El-organisaation työhön osallistuu runsaasti muualta maailmasta tulevia vapaaehtoisia, lähinnä juutalaisia. Heidät sijoitetaan Israelin armeijan tukikohtien varastoihin, joissa he huoltavat kalustoa, esimerkiksi viestintävälineitä. Täten israelilaista ihmisvoimaa vapautuu sotilaallisluonteisempiin tehtäviin. Sar-Elin riveihin on lähtenyt Suomestakin jo satoja innokkaita.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Israelilla on itsenäinen kyky laukaista tiedustelusatelliitteja Venäjän, Yhdysvaltojen, Ison-Britannian, Ranskan, Kiinan, Intian ja Japanin ohella. Israelin puolustusvoimat ovat kehittäneet sekä satelliitit (Ofeq) että laukaisijat (Shavit). Israel on esimerkiksi Venäjän ja Yhdysvaltojen ohella yksi harvoista maista, jotka eivät ole allekirjoittaneet maamiinat kieltävää Ottawan sopimusta.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Tunnettuja israelilaisia aseita ovat muun muassa Uzi-konepistooli, Galil- ja TAR-21-rynnäkkökiväärit, Desert Eagle -pistooli ja Merkava-panssarivaunu: ensin mainittu on merkittävä vientituote.


title: Israelin puolustusvoimat

text: Israelin ilmavoimilla (IAF) on yhteensä 875 taistelukonetta, joista 520 on käytössä erilaisissa palvelustehtävissä. Tämänhetkiset ilmaherruus- ja torjuntahävittäjät:


title: Israelin puolustusvoimat

text: Lisäksi Israelin ilmavoimilla on useita vanhempia varastoituja hävittäjälentokoneita, joita ei enää käytetä aktiivisesti taistelutehtävissä. Suluissa kokonaismäärä, käytössä olevien määrä.Israelin puolustusvoimilla on Global Security.org sivuston (2010) mukaan 2 957 panssarivaunua, joista:Loput panssarivaunuista ovat vanhoja Magach-7:iä (M-60):iä, M-48:ia sekä vanhoja pääasiassa Syyrian ja Egyptin käyttämiä. Muut vaunutyypit jakautuvat seuraavasti:


title: Uuden-Seelannin talous

text:
Uuden-Seelannin talous on kehittynyt, nykyaikainen ja avoin markkinatalous. Vuonna 2005 Uuden-Seelannin bruttokansantuote oli noin 149 miljardia Uuden-Seelannin dollaria, eli noin 107 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Asukasta kohden Uuden-Seelanin bruttokansantuote vuonna 2005 oli 26 000 Yhdysvaltain dollaria.
Uudella-Seelannilla on moderni, kehittynyt talous, joka on kehittynyt maataloudesta jalostukseen ja siitä palveluvaltaiseen tuotantoon. Maatalouden merkitys on kuitenkin edelleen merkittävä erityisesti jatkojalostuksen ja viennin (70%) kannalta. Uuden-Seelannin elintaso on korkea ja maa oli inhimillisen kehityksen indeksillä mitattuna 19. vuonna 2005 ja 15. vuoden 2005 The Economist-lehden "Worldwide quality-of-life index"sissä. Maan talous on erittäin riippuvainen viennistä. Uusi-Seelanti oli vuonna 2004 ensimmäisiä maita, jotka sopivat vapaakaupasta Kiinan kanssa.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Uuden-Seelannin kokonaistuotannosta palvelusektorin osuus on suurin: vuonna 2005 palvelusektorin osuus maan bruttokansantuotteesta oli noin 67%. Teollisuustuotannon osuus bruttokansantuotteesta oli noin 22% ja alkutuotannon noin 7%. Talouden rakenne on pysynyt varsin samankaltaisena jo pitkään: vuonna 1998 alkutuotannon osuus bruttokansantuotteesta oli noin 9%, teollisuustuotannon noin 23% ja palvelusektorin noin 65%.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Uuden-Seelannin maatalous on lähinnä intensiivistä karjataloutta, ja se painottuu pohjoissaarelle. Maan topografia ja maaperän laatu eivät suosi ekstensiivistä viljelyä. Lampaita maassa on noin 40 miljoonaa ja nautakarjaa noin 9 miljoonaa. Ilmasto suosii laidunten muodostumista. Tuoretta heinää on saatavissa ympäri vuoden, mikä vähentää ruokintakustannuksia. Myöskään talousrakennuksien ei tarvitse olla kovin mittavia, mikä edelleen pienentää kuluja. Nämä seikat parantavat uusiseelantilaisten viljelijöiden kilpailukykyä. Niinpä Uusi-Seelanti onkin merkittävä maataloustuotteiden viejä maailmankaupassa.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Maatalouspolitiikassa tehtiin 1990-luvulla suuri muutos. Kaikki maataloustuet poistettiin. Tämä merkitsi miljoonien lampaiden teurastusta ja useita konkursseja, mutta niistä on selvitty, ja Uusi-Seelanti olikin usein mainittu malliesimerkkinä maatalouden tervehdyttämissuunnitelmassa. Kuitenkin jo 2000-luvun alussa maataloustukijärjestelmä on osittain palautettu takaisin.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Lampaiden ja nautakarjan tuotannon lisäksi maassa on intensiivistä puutarhatuotantoa (mm. kiivi-hedelmä). Metsätalouden merkitys on viime aikoina kasvanut, vaikka maa ei ole erityisen suotuisa tehokkaalle metsätaloudelle.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Kylmät ja suolaiset merivirrat tuovat hyvät kalastusmahdollisuudet Uuden-Seelannin aluevesille. Itärannikolle on kehittynyt hyvien luonnonsatamien vuoksi kalastussatamia, mutta suurin kalateollisuuden keskittymä on Aucklandin alueella. Suuret yritykset keskittyvät vientiin, mutta pienemmät kalastusalukset tuottavat saalista kotimarkkinoille. Hummereita ja ostereita saadaan aina Eurooppaan asti. Sisävesikalastus on lähinnä turisteille tarkoitettua toimintaa.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Mineraalivarojen suhteen Uutta-Seelantia pidetään ”köyhänä” maana. Tämä voi kuitenkin johtua siitä, että maan kehittäminen on keskittynyt suuresti maataloussektorille ja geologinen tutkimus on ollut vähäistä. Tilanne voi muuttua, kun maailman raaka-ainehinnat kohoavat ja malminetsintä tulee tätä kautta kiinnostavammaksi.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Taloudellista merkitystä on tällä hetkellä lähinnä hiilellä ja maakaasulla. Uuden-Seelannin talous on enimmäkseen kevyttä teollisuutta, joka suuntautuu kotimarkkinoille muun muassa eurooppalaisten ja japanilaisten autojen kokoamiseen.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Uuden-Seelannin talouskehityksen haittana on ollut maan syrjäinen sijainti ja talouden yksipuolisuus. Toisaalta maan hyvät energiavarat (vesivoima, geoterminen energia) voivat tulevaisuudessa olla merkittävä kilpailuetu uusien teollisuudenalojen houkuttelemiseksi maahan. Aasian kasvavat markkinat ovat korvaamassa Eurooppaan suuntautuneen viennin laskun.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Uudessa-Seelannissa valtio osallistuu suhteellisen vähin panoksin kansalaisten arkielämään. Lähes kaikista palveluista on maksettava. Koulutus on ilmaista ja pakollista alkaen 6 vuoden ikäisenä ja jatkuu 16 vuoden ikään asti.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Uudessa-Seelannissa jälleen maan topografia on määräävä tekijä liikennejärjestelyiden suunnittelussa. Saarten välillä on lauttaliikenne ja molempien saarten läpi kulkee rautatie. Eteläsaari on liikenteellisesti vaikeampi ja jäänyt sen vuoksi liikenneverkoltaan harvaksi. Lentokenttiä on useita, ja ne korvaavat vaikeasti rakennettavia teitä osittain. Tietoliikenteen suhteen Uusi-Seelanti on länsimainen valtio, josta löytyy kaikki tähän tarvittava tekniikka.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Yksityiset palvelut ovat lähinnä kaupan ja pankkipalvelujen alueella. Kaikkein voimakkaimmin kehittyvät tällä hetkellä turismiin suuntautuvat palvelut. Niiden vuosittainen kasvu on useita prosentteja ja muodostaa palveluviennistä saatavista tuloista 40 prosenttia.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Matkailu keskittyy lähinnä luontomatkailuun, ja Uusi-Seelanti tarjoaakin tässä suhteessa ehkä maailman monipuolisimmat mahdollisuudet. Maalla on hyvä maine turvallisena ja puhtaana matkakohteena. Maassa on lukuisia kansallispuistoja.


title: Uuden-Seelannin talous

text: Uuden-Seelannin talous on varsin riippuvainen ulkomaankaupasta. Ulkomaankaupan osuus bruttokansantuotteesta vuonna 2004 oli noin 44%. Uuden-Seelannin tärkeimmät vientiartikkelit ovat elintarvikkeet, metalliteollisuustuotteet ja maataloustuotteet. Maan tärkein kauppakumppani on Australia.


title: Euroopan tutkimusyliopistojen liitto

text: Euroopan tutkimusyliopistojen liitto ("League of European Research Universities", LERU) on vuonna 2002 perustettu organisaatio, johon kuului alun perin kaksitoista tutkimuspainotteista yliopistoa. Vuonna 2006 liittoon liittyi kahdeksan uutta yliopistoa, joten määrä nousi kahteenkymmeneen. LERU pyrkii edistämään perustutkimuksen asemaa Euroopassa, ja tärkeänä osatavoitteena on kehittää kansainvälisiä kahden- ja monenvälisiä tutkijakoulutusohjelmia.


title: Euroopan tutkimusyliopistojen liitto

text: Liiton päämaja on Leuvenissa, Belgiassa. Suomesta liittoon kuuluu Helsingin yliopisto.


title: Brindisi

text: Brindisi on kaupunki Italiassa. Se sijaitsee Apuliassa ja on Brindisin maakunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on 88 667 (2014) ja pinta-ala 328 km².


title: Brindisi

text: Brindisi oli ennen Rooman valtakunnan aikaa mahdollisesti illyrialaisten asutus. Roomalaisten Via Appia päättyi Brindisiin, mistä legioonalaiset purjehtivat edelleen Levanttiin ja Vähään-Aasiaan. Myöhemmin alue kuului ostrogooteille ja Bysantin valtakuntaan, jonka tärkeä sillanpääasema se oli Italiassa. Tämän jälkeen se joutui normannien haltuun. Brindisi oli myös ristiretkeläisten lähtöpaikka. Kaupungissa tapahtui vuosina 1348 ja 1456 kaksi maanjäristystä. Vuosina 1707–1734 kaupunki oli itävaltalaisen vallan alla. Toisen maailmansodan aikana syyskuusta 1943 helmikuuhun 1944 se toimi Italian väliaikaisena pääkaupunkina.


title: Brindisi

text: Brindisissä sijaitsee muun muassa Papola-Casalen lentoasema.


title: Hiroshiman prefektuuri

text: Hiroshiman prefektuuri () sijaitsee Japanissa Honshūn saarella Chūgokun alueella. Prefektuurin pääkaupunki on Hiroshima. Siellä elää 2 848 000 asukasta (vuonna 2012), ja sen pinta-ala on 8 479,70 neliökilometriä.


title: Hiroshiman prefektuuri

text: Hiroshiman prefektuuri sijaitsee Chūgokun keskiosassa. Japanin sisämeren toisella puolella sijaitsee Shikokun saari. Suurin osa prefektuurista koostuu Shimanen prefektuuria kohti nousevista vuorista, mutta rannikolla on myös viljavia tasankoja, ja alueeseen kuuluu lisäksi useita sisämeren saaria. Sisämeren suojattu sijainti tekee prefektuurin ilmastosta erittäin lempeän.


title: Hiroshiman prefektuuri

text: Hiroshimaa ympäröinyt alue kuului ennen Bingon ja Akin provinsseihin. Hiroshima on perinteisesti ollut Chūgokun alueen keskus ja Morin klaanin asuinkaupunki Sekigaharan taisteluun saakka. Prefektuurista löytyy kaksi Unescon maailmanperintökohdetta: Hiroshiman rauhanmuistomerkki (Genbaku Dome) sekä Itsukushiman pyhäkkö Miyajimassa.


title: Leo Beenhakker

text: Leo Beenhakker (s. 2. elokuuta 1942 Rotterdam, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja.


title: Leo Beenhakker

text: Beenhakker on kokenut valmentaja, ja hän on vuonna 1972 alkaneella urallaan valmentanut useita maailman huippuseuroja kuten Real Madridia, Ajax Amsterdamia ja Club Américaa. Maajoukkuetasolla Beenhakker on toiminut muun muassa Alankomaiden maajoukkuevalmentajana. Trinidad ja Tobagon maajoukkueen Beenhakker luotsasi MM-lopputurnaukseen 2006. MM-kilpailuiden jälkeen Beenhakker siirtyi Puolan maajoukkueen päävalmentajaksi Paweł Janasin erottua tehtävistä.


title: Leo Beenhakker

text: Toukokuussa 2007 Beenhakker teki Feyenoord Rotterdamin kanssa sopimuksen valmentaakseen Feyenoordia UEFA Cup -karsinnoissa Erwin Koemanin erottua tehtävistä.


title: Leo Beenhakker

text: Puolan maajoukkueen Beenhakker luotsasi EM-kisoihin 2008. Puola pelasi samassa alkulohkossa toisen isäntämaan Itävallan, mestarisuosikki Saksan ja Kroatian kanssa. Lopputurnaus meni Beenhakkerin suojateilta kuitenkin penkin alle. Joukkue ei voittanut ainoatakaan ottelua ja sai ainoan pisteensä 1–1 tasapelillä Itävaltaa vastaan.


title: Leo Beenhakker

text: Beenhakker sai potkut Puolan maajoukkueen peräsimestä kesken 2010 MM-karsintoja. Puola menetti mahdollisuutensa MM-kisoihin, kun se hävisi Slovenialle syyskuussa 2009. Puolan jalkapalloliitto ilmoitti tämän jälkeen, että Beenhakker on erotettu maajoukkueen valmentajan tehtävistä.


title: Leo Beenhakker

text: Toukokuussa 2010 Beenhakker palkittiin Rinus Michels Oeuvre -palkinnolla elämäntyöstään jalkapallossa.


title: Leo Beenhakker

text: Lokakuussa 2010 Beenhakker teki kesään 2011 ulottuvan sopimuksen Feyenoordin teknisen johtajan tehtävistä. Kaudella 2010/11 Feyenoordin tulokset olivat surkeita ja seura hävisi muun muassa PSV Eindhovenille lokakuussa 0–10. Tammikuun lopulla seura purki Beenhakkerin sopimuksen.


title: Leo Beenhakker

text: Heinäkuussa 2011 Beenhakkerista teki kolmivuotisen sopimuksen unkarilaisseura Újpestin urheilutoimenjohtajan tehtävästä. Hän joutui jättämään seuran jo lokakuussa 2011 omistajavaihdoksen vuoksi.


title: Leo Beenhakker

text: Kesäkuussa 2013 Beenhakker palasi kahden kuukauden sopimuksella Trinidad ja Tobagon maajoukkueen palvelukseen jalkapallojohtajaksi.


title: Leo Falcam

text: Leo Amy Falcam (s. 20. marraskuuta 1935 Pohnpei, Mikronesia) on mikronesialainen poliitikko ja maansa entinen presidentti. Hän toimi Pohnpein kuvernöörinä 1979–1983 ja Mikronesian liittovaltion varapresidenttinä 1997–1999. Hän seurasi toukokuussa 1999 Jacob Nenaa maansa presidenttinä. Hänet korvasi vuonna 2003 Joseph Urusemal.


title: Wellesleyn saaret

text: Wellesleyn saaret () on 22 saaren muodostama saariryhmä Carpentarianlahdessa, Queenslandin pohjoispuolella Australiassa. Matthew Flinders nimesi saariryhmän Richard Wellesleyn kunniaksi. Suurin saarista on Mornington Island. Noin 40 kilometriä sen pohjoispuolella olevat pienet Rocky- ja Manowar-saaret ovat tärkeitä linnustonsuojelualueita, esimerkiksi suuren australianpelikaaniyhdyskunnan ansiosta.


title: Reroute to Remain

text: Reroute to Remain on In Flamesin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 3. syyskuuta 2002. Vaikka In Flamesin nykyisempi soundi oli jo selkeämmin tunnistettavissa suunnilleen "Whoracle" -albumilta lähtien, viimeistään Reroute to Remainissa voi havaita yhtyeen äänimaailmaan muuttuneen yhä kokeilevampaan tyyliin jossa tekno-elementtejä käytettiin yhä enemmän. Levy on In Flamesin ensimmäinen, jossa on kokopuhtaita kappaleita kuten ”Dawn of a New Day” ja ”Metaphor”.


title: Reroute to Remain

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 5.


title: Reroute to Remain

text: Sävellykset: Björn Gelotte, Jesper Strömblad ja Anders Fridén, sanoitukset: Anders Fridén, ellei toisin mainita.


title: Japanin alueet

text: Japani jaetaan yleisesti alueisiin, joilla ei ole hallinnollista merkitystä mutta joita yhdistää maantiede ja kulttuuri. Yleensä alueita on vähintään kahdeksan, mutta jotkin niistä voidaan jakaa edelleen ala-alueisiin. Hallinnollisesti Japani jakautuu 47 prefektuuriin. Alueiden rajat ovat joskus häilyviä ja monet prefektuurit voidaankin lukea eri alueisiin yhteydestä riippuen.


title: Japanin alueet

text: Japanin neljä pääsaarta pohjoisesta etelään ovat Hokkaidō, Honshū, Shikoku ja Kyūshū; saarista suurimpana ja väkirikkaampana Honshū jakautuu useisiin alueisiin, muut saaret muodostavat omat alueensa. Toisaalta meri pikemminkin sitoo monia alueita yhteen kuin erottaa niitä: esimerkiksi Seton sisämerta ympäröivät alueet Honshūlla, Shikokulla ja Kyūshūlla muodostavat yhtenäisen talousalueen.


title: Günther Prien

text: Günther Prien (16. tammikuuta 1908 Osterfeld, Saksi – 7. maaliskuuta 1941 Pohjois-Atlantti) oli toisen maailmansodan Saksan laivaston menestyksekkäimpiä sukellusveneenpäälliköitä, joka upotti yli 162 000 bruttorekisteritonnia, yhteensä 30 alusta.


title: Günther Prien

text: Prien liittyi kauppalaivastoon 1923 ja siirtyi vuonna 1931 heti merikapteenin arvon saatuaan Reichsmarineen. Koulutuskauden päätyttyä hän palveli vuoden kevyellä risteilijä Königsbergillä, ja lokakuussa 1935 hän siirtyi sukellusvene U-26:n miehistöön ja osallistui muun muassa vuonna 1938 Espanjan sisällissotaan.


title: Günther Prien

text: Kuuluisaksi Prienin teki kuitenkin uhkarohkea tunkeutuminen 14. lokakuuta 1939 tarkasti vartioituun Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien päätukikohtaan Scapa Flow’hun, missä hän sukellusvene U-47 päällikkönä upotti taistelulaiva HMS Royal Oakin (alus vei mukanaan pohjaan 833 merimiestä), ammuttuaan kahdeksan torpedoa, joista vain kaksi räjähti.


title: Günther Prien

text: Tarinan mukaan tätä retkeä pohjustettiin jo vuonna 1927, jolloin Saksan laivaston kapteeni Alfred Wehring muutti Kirkwalliin Orkneysaarille sveitsiläisenä käyttäen nimeä Albert Ortel. Hän perusti sinne pienen kellosepänliikkeen vuonna 1931. Vuosien mittaan hän keräsi tietoa Scapa Flow’sta ja toimitti sen Saksaan.


title: Günther Prien

text: Lokakuussa 1939 hänelle selvisi, että tukikohdan sukellusveneverkkoja vaihdetaan ja että väylä on avoin viikon verran, ennen kuin uudet verkot tulevat. Hän toimitti tiedon Saksaan radiolla ja U-47 lähetettiin tehtävään.


title: Günther Prien

text: Ennen hyökkäystä sukellusveneen kumivene haki Ortelin rannalta ja siten Prienin käytössä olivat viimeisimmät tiedot ja paikallinen opas. Hyökkäyksen jälkeen Ortel tuli aluksen mukana Kieliin.


title: Günther Prien

text: Nämä vakoilutiedot löytyvät useasta lähteestä, mutta niiden todenperäisyyttä on vahvasti epäilty ja kyseessä lienee vain tarina.


title: Günther Prien

text: Syyksi magneettisytytteisten torpedojen räjähtämättömyyteen epäiltiin matkan aikana esiintyneitä revontulia. Tosiasiassa Saksan laivaston käyttämät torpedot olivat tavattoman epäluotettavia, mikä kävi ilmi vuonna 1940 Saksan valloitettua Norjan. Tuolloin useat sukellusveneenpäälliköt (Prien muun muassa) ilmoittivat useista kymmenistä laukaistuista torpedoista, jotka eivät olleet räjähtäneet tai osuneet maaliin. Prienille myönnettiin ensimmäisen luokan rautaristi 17. lokakuuta ja seuraavana päivänä Adolf Hitlerin henkilökohtaisesti ojentama rautaristin ritariristi. Prienillä oli erikoinen kyky aavistaa saattueiden liikkeet ja sijainnit. Hän olikin sodan ensimmäiset puolitoista vuotta upotustilastoissa ehdoton kärkimies.


title: Günther Prien

text: Prien lähti Saint-Nazairesta kymmenennelle ja viimeiselle partiomatkalleen 20. helmikuuta 1941. Prienin veneen todennäköisesti upotti hävittäjä "HMS Wolverine". Pinnan alla oli näkynyt outo, hehkuva valoilmiö. Koko 45 hengen miehistö kuoli aluksen mukana.


title: Hannibal King

text: Hannibal King on kuvitteellinen hahmo joka esiintyy Marvel Comics sarjakuvissa. Hän esiintyi ensimmäisen kerran 1970-luvulla Tomb of Dracula -sarjakuvassa.


title: Hannibal King

text: King elätteli itseään yksityisetsivänä kunnes erään tapauksen yhteydessä vampyyri Deacon Frost puri ja tappoi hänet. Kun King seuraavan kerran heräsi, hän tajusi kauhukseen olevansa elävä kuollut ja lupasi itselleen ettei siirrä kiroustaan eteenpäin. Tämä lupaus pakotti Kingin hankkimaan ravinnokseen tarvitsemaansa verta murtautumalla veripankkeihin tai syömällä ruumiista ja eläimistä. King päätti myös olla käyttämättä vampyyreille ominaisia voimiaan, sillä hän uskoi antavansa joka käyttökerralla pois osan hänen jäljellä olevasta inhimillisyydestään. Uudesta tilastaan huolimatta King jatkoi etsivän hommiaan mutta pystyi liikkumaan ulkona vain öisin.


title: Hannibal King

text: Metsästäessään Deacon Frostia King törmäsi Blade-nimiseen vampyyrin metsästäjään. Frost oli myös vastuussa Bladen äidin kuolemasta. Vaikka King ja Blade eivät täysin luottaneet toisiinsa, he liittoutuivat silti tuhotakseen Deacon Frostin. Täytettyään tehtävänsä molemmat miehet erosivat ikuisina ystävinä.


title: Hannibal King

text: Näiden tarinoiden aikana paljastettiin että King oli ollut vampyyri jo viiden vuoden ajan.


title: Sepang International Circuit

text:
Sepang International Circuit on moottorirata Sepangissa Selangorin osavaltiossa Malesiassa.
Sepang International Circuitin on suunnitellut saksalainen F1-arkkitehti Hermann Tilke. Se oli vuosina 1999–2017 Formula 1:n Malesian GP:n näyttämönä. Siellä järjestetään myös MotoGP ja Superbike -osakilpailuja, sekä muita suuria moottoriurheilutapahtumia.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Kawasaki jūkōgyō () eli Kawasaki Heavy Industries, Ltd. (puhekielessä Kawasaki) on japanilainen moottoripyörien ja maastoajoneuvojen valmistaja. Kawasaki valmistaa myös laivoja, tehtaita, traktoreita, luotijunia, teollisuusrobotteja ja ilmailuvälineistöä. Toisen maailmansodan aikana Kawasaki suunnitteli ja valmisti tehokkaita lentoveneitä ja hävittäjiä.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Moottoripyörien osuus yhtiön liikevaihdosta on lähes 30 prosenttia (vuonna 2007). Kawasaki valmistaa yli 250 000 moottoripyörää vuodessa. Yhtiöllä oli 3300 työntekijää vuonna 2007, joista noin 2100 työskentelee suoraan kuluttajatuotteiden parissa.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Yhtiö on perustettu lokakuussa 1896 Tokiossa, ja sen päämaja sijaitsee Kōbessa Japanissa. Yhtiö on nimetty perustajansa Shozo Kawasakin mukaan, nimellä ei ole mitään tekemistä saman nimisen kaupungin kanssa.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Shozo oli kimonokauppiaan poika, ja aloitti uran laivanrakentajana vuonna 1896. 1900-luvun alussa mukaan tulivat junat ja sukellusveneet. 1920-luvulla alkoi lentokoneiden valmistus, ja toisen maailmansodan jälkeen alkoi terästeollisuus. Kawasaki valmisti myös autoja vuodesta 1918 vuoteen 1942, jolloin maan sotaministeriö käski keskittymään ilmailuteollisuuteen.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Kawasakin ensimmäinen moottoripyörän moottori, 148-kuutioinen KE-1, suunniteltiin vuonna 1952. Moottoripyöriin keskittynyt tehdas rakennettiin vuonna 1960. Samana vuonna alkoi Kawasaki 125 New Ace -moottoripyörän myynti. Vuonna 2007 Kawasakin edustajien mukaan Kawasakin suosituin moottoripyörämalli oli Z1000.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Kawasakin päätehdas sijaitsee Akashin kaupungissa, Japanissa. Tehtaassa valmistetaan 40 prosenttia kaikista yhtiön tuotteista, ja lähes kaikki Kawasakin moottoripyörät valmistetaan siellä. Tehtaan osuus vuonna 2006 oli 362,1 miljardia jeniä, eli noin 2,3 miljardia euroa.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Tehdasalueen pinta-ala on 490 000 neliömetriä. Alueella on myös voimalaitos, joka tuottaa noin 30 prosenttia tehtaan sähkön tarpeesta.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Tehtaan kokoonpano tekee töitä maanantaista perjantaihin klo 8-17, ja osien valmistusta tehdään puolestaan kellon ympäri. Helmikuusta maaliskuuhun tuotantoa on myös lauantaisin.


title: Kawasaki Heavy Industries

text: Suomessa Kawasaki-moottoripyörien, -mönkijöiden ja -vesijettien maahantuojana toimii Sumeko Oy joka kuuluu SGN Group -konserniin, joka on tuonti- ja tukkukaupan alalla toimiva perheyritys. Teollisuusrobotteja tuo maahan Orfer Oy.


title: Lähiverkkotapahtuma

text: Lähiverkkotapahtuma (arkikielessä myös lanit), joskus myös verkkopelitapahtuma, tarkoittaa tapahtumaa, jossa yhteen tilaan kokoontuu ihmisiä harrastamaan omien tietokoneidensa kanssa. Tapahtumassa koneet ovat liitettynä toisiinsa lähiverkon avulla. Tapahtuman koko voi vaihdella muutamasta osallistujasta tuhansiin osallistujiin. Esimerkiksi irkkaus, ohjelmointi, musiikki, grafiikka ja tiedostojen jako on osa tällaista tapahtumaa. Tapahtumat voivat kestää vuorokaudesta jopa pariin viikkoon.


title: Lähiverkkotapahtuma

text: Yleisiä pelejä lähiverkkotapahtumina ovat esimerkiksi , Counter-Strike, , World of Warcraft, League of Legends, Team Fortress 2, StarCraft II, Call of Duty ja monet muut moninpelit. Lähiverkkotapahtumia voi tehdä monilla eri pelikonsoleilla, kuten Playstationilla ja Xboxilla.


title: Natascha Kampusch

text: Natascha Maria Kampusch (s. 17. helmikuuta 1988 Wien) on itävaltalainen nainen, joka siepattiin kymmenvuotiaana koulumatkallaan Wienissä 2. maaliskuuta 1998. Kampusch oli kadoksissa yli kahdeksan vuoden ajan, kunnes hän pakeni sieppaajansa takapihalta. Kampusch on kirjoittanut kokemuksistaan kirjan "3096 päivää" (2010).


title: Natascha Kampusch

text: Kampusch kasvoi äitinsä Brigitte Sirnyn ja kasvatti-isänsä Ludwig Kochin luona Wienissä. Hänen perheeseensä kuului kaksi aikuista sisarta sekä neljä sisarentytärtä tai -poikaa. Kampuschin vanhemmat erosivat, kun hän oli vielä lapsi. Kampusch vietti aikaansa kummankin vanhempansa luona. Hän palasi lomalta isäpuolensa luota äitinsä luo sieppausta edeltävänä päivänä.


title: Natascha Kampusch

text: Kampusch lähti kotoa kouluun 2. maaliskuuta 1998. Matkalla hänet siepattiin pakettiautoon. Poliisin ainoa johtolanka Kampuschin löytämiseksi oli silminnäkijähavainto valkoisesta pakettiautosta.


title: Natascha Kampusch

text: Kampuschin löytämiseksi aloitettiin laaja etsintäkampanja, jossa tutkittiin yli 700 autoa ja kuulusteltiin yli tuhatta epäiltyä monissa maissa. Sieppaaja Wolfgang Přiklopil oli yksi sadoista valkoisen pienoisbussin omistajista, joita kuulusteltiin. Přiklopilin asuintaloon ei kuitenkaan tehty kotietsintää. Myöhemmin on selvinnyt että noin kuukausi tytön katoamisen jälkeen itävaltalainen poliisi pysäytti Přiklopilin pakettiauton ja kuulusteli miestä. Poliisi raportoi epäilyksistään esimiehilleen, jotka kuitenkin jättivät kuulusteluraportin huomiotta.


title: Natascha Kampusch

text: Sieppaaja piti uhriaan lähes täydellisessä eristyksessä kuuden neliön kellarityrmässä Strasshofissa, 25 kilometrin päässä Wienistä. 1,78 metriä pitkä, 1,81 metriä leveä ja 2,37 metriä korkea huone oli rakennettu autotallin kellariin, 2,5 metriä maan alle. Huoneen sulki kolme peräkkäistä ovea joista yksi oli panssaroitu. Sisäänkäynti oli piilotettu kaapin taakse. Huone oli ikkunaton ja äänieristetty.


title: Natascha Kampusch

text: Ensimmäisen puolen vuoden aikana Natascha ei päässyt tyrmästään ulos. Myöhemmin Kampusch sai tehdä kotitöitä Přiklopilin talossa. Přiklopil toi Kampuschille kirjoja luettavaksi. Lisäksi hän sai kuunnella radiota ja katsoa ajoittain sieppaajan nauhoittamia televisio-ohjelmia. Sieppaaja vakuutti hänelle, että talo on täynnä asennettuja räjähteitä ja että jos hän yrittää paeta, kaikki ympärillä olevat ihmiset kuolevat myös. Myöhempinä vuosina Kampusch sai olla lyhyitä aikoja ulkoilmassa. Hänellä teetettiin talossa raskaita remonttitöitä. Sieppaaja pahoinpiteli Kampuschia usein hakkaamalla ja potkimalla. Häntä pidettiin usein nälässä, jotta hän olisi liian heikko pakenemaan.


title: Natascha Kampusch

text: Jonkin aikaa ennen Kampuschin pakoa naapurit näkivät tämän Přiklopilin seurassa. Naapurin kysyttyä Přiklopililta tytöstä tämä vastasi hänen olevan kotiapulainen entisen Jugoslavian alueelta.


title: Natascha Kampusch

text: Vuoden 2006 alkupuolella Přiklopil otti Kampuschin mukaan hiihtolomalle Alpeilla. Liikenneratsiassa Kampuschi yritti ilmein ja silmillään saada kiinnitettyä poliisin huomion siinä onnistumatta.


title: Natascha Kampusch

text: Kampusch onnistui pakenemaan 23. elokuuta 2006 ollessaan pihalla imuroimassa sieppaajan autoa. Přiklopil oli puhunut puhelimessa ja kääntänyt hetkeksi selkänsä. Kampusch juoksi hakkaamaan 80-vuotiaan Inge T. -nimisen naapurin ikkunaa huutaen: ”Minä olen Natascha Kampusch!” Naapuri otti yhteyttä poliisiin. Kampusch vietiin Deutsch Wagramin kaupungin poliisiasemalle. Kampusch tunnistettiin kehossa olevan arven perusteella, tyrmästä löytyi hänen nimellään oleva passi ja DNA-testi toi lopullisen varmuuden. Kampuschin paettua Přiklopil teki itsemurhan hyppäämällä junan alle.


title: Natascha Kampusch

text: Vapautuessaan Kampusch oli 42-kiloinen ja 160-senttimetrinen. Useissa viestimissä hänen sanottiin kärsineen voimakkaasta Tukholma-syndroomasta, jossa panttivanki samaistuu sieppaajaansa, mutta traumoihin ja kriisien jälkihoitoon erikoistuneen psykologian dosentin Salli Saaren mielestä termiä ”Tukholma-syndrooma” ei tässä tapauksessa tulisi käyttää.


title: Natascha Kampusch

text: Sherry Hormann ohjasi Kampuschin kirjan pohjalta elokuvan "3096 päivää" vuonna 2013.


title: Natascha Kampusch

text: Kampusch on perustanut lastensairaalan Sri Lankaan. Kampusch rahoitti lastensairaalan lahjoituksilla, joita hän sai vapauduttuaan.


title: Natascha Kampusch

text: Kampusch omistaa nykyään talon, jossa hän oli vankina. Hän sai Přiklopililta hänen kuolemansa jälkeen siitä 2/3 korvauksena ja osti myöhemmin itselleen vielä puuttuvan 1/3 sieppaajan äidiltä.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkot eli metelinkirkot ovat neoliittisella kivikaudella noin 3000–2000 eaa. Perämeren tuntumaan tehtyjä isoja kivirakennelmia. Muita nimityksiä jätinkirkoille ovat mm. "jätinlinna", "pirunkirkko" ja "jatulinkirkko". Jätinkirkkojen tarkoitusta ei varmuudella tunneta, mutta niiden on tulkittu olevan mm. muinaisia linnoituksia, uhripaikkoja, poroaitauksia, hylkeenlihan kylmävarastoja, asuinrakennusten perustuksia tai tähtitieteellisiä observatorioita.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkoja esiintyy lähinnä Pohjanmaalla ja muualla Perämeren pohjoisilla rannoilla, missä niitä tunnetaan laskentatavasta riippuen nelisenkymmentä kappaletta. Suurin jätinkirkko on 60-metrinen Raahen Pattijoen Kastelli. Muita tunnettuja paikkoja ovat esimerkiksi Haukiputaan Rajakangas, Siikajoen Pesuankangas ja Pedersören Jäknabacken.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkot rakensi Pöljän keramiikkaa valmistanut väestö. Maanviljely oli saapunut Suomeen jätinkirkkojen aikaan, muttei ollut levinnyt laajalle. Jätinkirkot hylättiin nopeasti vuoden 2000 eaa. tienoilla. Näihin aikoihin tapahtui suurten asumusten hajaantumista.


title: Jätinkirkko

text: Tutkijat Marianna Ridderstad ja Jari Okkonen julkistivat vuonna 2009 kartoituksen, jonka mukaan jätinkirkkoja ja niiden porttiaukkoja on suunnattu tähtitieteellisesti merkittävien auringonnousujen ja -laskujen mukaan. Tämä on tyypillistä monille megaliittikulttuurin rakennelmille Keski-Euroopassa. Pohjanmaan jätinkirkot muistuttavat eniten eräitä Ranskan Carnacin varhaisia megaliittirakennelmia, kuten Crucunoa, Kermariota ja Le Maniota. Myös ne ovat suorakaiteen muotoisia rakennelmia, joissa esiintyy päivänseisausten ja -tasausten suuntauksia.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkoiksi kutsutut rakenteet ovat yleensä muodoltaan suorakaiteisia taikka soikeita kehävalleja. Niiden koossa on huomattavaa vaihtelua, pituuden ollessa 10–60 metriä, ja leveyden 10–40 metriä. Vallit koostuvat vaihtelevankokoisesta kivistä, jotka kuitenkin ovat yleensä kooltaan "miehenkannettavia". Toisinaan kiviaines on maansekaista tai turpeen peittämää. Kehävallien leveys vaihtelee 3–8 metrin välillä, ja korkeus muutamasta kymmenestä sentistä puoleentoista metriin. Kehävallissa on tyypillisesti kahdesta viiteen "porttiaukkoa", joskin myös muutamia portittomia jätinkirkkoja tunnetaan. Porttiaukot sijaitsevat yleensä symmetrisesti kehävallin muotoon nähden. Joissain jätinkirkoissa on ulomman kehävallin lisäksi vaatimattomampi sisempi kehävalli, taikka kehävallin ulkopuolisia vallirakenteita.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkot sijaitsevat yleensä drumliiniselänteen lakiosassa, ympäristöään korkeammalla kohdalla. Jätinkirkkojen rakentamisen aikaan nämä selänteet olivat aivan merenrannan tuntumassa sijaitsevia saaria tai rantavalleja. Maankohoamisesta johtuen sijaintipaikat sijaitsevat nykyään sisämaassa, ja ovat tyypillisesti ympäröiviin sohin rajoittuvia kivikkoisia sorakankaita. Työssään jätinkirkkojen rakentajat ovat mahdollisuuksien mukaan hyödyntäneet luontaisesti kasautuneita rantavalleja. Kehävallien sisäpuolinen alue on tyypillisesti ympäristöään tasaisempi ja vähäkivisempi, mikä viittaa siihen että rakentajat käyttivät sieltä kerättyjä kiviä kehävallin kasaamiseen. Eräitten jätinkirkkojen vallien ulkopuolella erottuvat ojamaiset syvennykset viittaavat niin ikään kivien keräämiseen lähietäisyydeltä. Kivivivallien kasaamiseen ei ole käytetty laastia, eikä kiviä ole ilmeisesti ladottu tai järjestelty kovinkaan tarkasti. Valleissa on usein näkyvissä kuoppia, jotka mahdollisesti ovat itse jätinkirkkoja uudempia.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkojen yhteydessä esiintyy usein muitakin kivikautisia rakenteita, kuten kiviröykkiöitä, asuinpainanteita ja palokivikumpuja, jotka osaltaan kertovat alueen muinaisesta käytöstä. Joidenkin jätinkirkkojen valleissa tai niiden läheisyydessä sijaitsevia kiviröykkiöitä on ollut vanhastaan tapana kutsua kirkon "sakasteiksi".


title: Jätinkirkko

text: Joidenkin jätinkirkkojen tuntumassa on suuria pystykiviä, menhireitä, kuten esimerkiksi Jäknabackenissa ja Ollisbackenissa. Osa menhireistä on yhä pystyssä, osa on aikojen kuluessa kaatunut.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkoja esiintyy Pohjanmaan rannikon tuntumassa alueella joka ulottuu suurin piirtein Kokkolasta Kemiin, tiheimmän keskittymän ollessa Raahen ja Oulun tienoilla. Yhteensä niitä tunnetaan nelisenkymmentä kappaletta. Jätinkirkot rakennettiin neoliittisella kivikaudella aivan merenrannan tuntumaan tai meren saarille. Rakennuspaikan uskotaan liittyvän jätinkirkkojen mahdolliseen käyttöön hylkeenpyynnin yhteydessä. Maankohoamisen vuoksi jätinkirkot sijaitsevat nykyisin noin 30 km sisämaassa.


title: Jätinkirkko

text: Termi jätinkirkko liitetään yleisesti vain Suomen Pohjanmaalta löydettyihin rakennelmiin. Jätinkirkkoja jossain määrin muistuttavia kivikehärakennelmia on kuitenkin raportoitu myös Ruotsin puoleiselta Perämeren rannikolta, missä ne on tulkittu "asuinpaikkavalleiksi". Näiden mahdollista yhteyttä Pohjanmaan rannikon jätinkirkkoihin ei kuitenkaan ole tarkemmin selvitetty. Jyväskylän Karjusalmenkankaalla kerrotaan sijainneen Pohjanmaan jätinkirkkoja muistuttava kehävalli, joka kuitenkin tuhoutunut jo 1940-luvulla, joten asiaa ei voi enää varmistaa. Myös Haapajärvellä mahdollisesti sijainneesta "jätinlinnasta" on säilynyt mainintoja.


title: Jätinkirkko

text: Kesällä 2013 uutisoitiin Lieksasta, Pielisen Iso Mahosaaresta löydetystä jätinkirkosta. Kohde on aiemmin luokiteltu "nelikulmaiseksi kivikehäksi", mutta vastaa monilta ominaisuuksiltaan Pohjanmaan jätinkirkkoja. Löydön on tulkittu liittyvän Pöljän kulttuurin harjoittamaan hylkeenpyyntiin järvialueella.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkojen käyttötarkoitusta ei tunneta varmuudella, vaikkakin siitä on vuosien saatossa esitetty runsaasti teorioita. Jätinkirkkojen on tulkittu olevan muun muassa kalmistoja, linnoituksia, muinaisia uhripaikkoja, poroaitauksia, hylkeenlihan kylmävarastoja, asuinrakennusten perustuksia ja tähtitieteellisiä observatorioita. Jätinkirkko ei myöskään ole terminä tarkkaan määritelty, vaan kattaa hyvinkin erityyppisiä rakennelmia. Siksi on mahdollista ettei kaikkia jätinkirkoiksi kutsuttavia rakennelmia ole käytetty samaan tarkoitukseen, tai että samoja rakenteita on käytetty eri aikoina eri tarkoituksiin. Seuraavassa esitetään pääpiirteet yleisimmistä käyttötarkoitusta koskevista teorioista:


title: Jätinkirkko

text: Teoria jätinkirkkojen linnoitusluonteesta esitti C. Gananderin vuonna 1789 julkaistussa Mythologia Fennicassa. Myös A.H. Snellman (1887) arveli jätinkirkkoja muinaisiksi linnoituksiksi. Hän perusteli teoriaa mm. rakennelmien ulkoisella muodolla, niihin vaaditulla suurella työmäärällä, ja sillä että ne sijaitsevat yleensä mäen päällä ympäristönsä korkeimmalla kohdalla.


title: Jätinkirkko

text: Aiemmista näkemyksistä poiketen, esitti J. Ailio 1922 jätinkirkkojen olevan perusmuodoltaan luonnon ja jäiden muokkaamia luontaisia rantavalleja. Ainoastaan portit ja valleihin kaivetut kuopat olisivat ihmisten tekemiä. Portteja hän arvelee käytetyn "ampumakoloiksi, joista olisi väijytty lähellä uiskentelevia lintuja", ja vallien kuoppia uteliaiden aarteenetsijöiden kaivamiksi. Hänen mukaansa kivikauden ihmiset ovat kuitenkin voineet käyttää jätinkirkkoja väliaikaiseen oleskeluun, mikä selittää 1920-luvulle mentäessä tehdyt kivikauteen viittaavat arkeologiset löydöt.


title: Jätinkirkko

text: P. Koivunen esitti 1997 jätinkirkkojen olleen hylkeenlihan varastoimiseen tarkoitettuja rakenteita. Kevättalvella jäältä pyydetyt hylkeet olisi varastoitu jätinkirkkojen sisään, mahdollisesti kaksoisvallien väliseen tilaan esimerkiksi havuilla peiteltynä. Rakenteiden suuri kivimassa sekä jätinkirkkojen sijainti tuulisille maastonkohdilla edesauttaisi lihojen säilymistä jäätyneenä pitkälle kevääseen. Joidenkin jätinkirkkojen tuntumasta löydettyjen palokivikumpujen on myös tulkittu liittyvän hyljesaaliin jalostukseen. Laatokan hyljekalastajien tiedetään säilöneen saalistaan rantakivikkoon vielä 1900-luvulla.


title: Jätinkirkko

text: Tutkijat M.Ridderstad ja J. Okkonen esittivät 2009, että noin puolet jätinkirkoista on suunnattu tähtitieteellisesti merkityksellisiin ilmansuuntiin, kuten tasaus- ja seisauspäivien auringonnousuihin tai -laskuihin +/−5 asteen tarkkuudella. Selvimmin tämä on nähtävissä suurimmissa ja parhaiten säilyneissä jätinkirkoissa, joista löytyvät myös tarkimmat suuntaukset. Näin ollen jätinkirkkoja voisi pitää osana Euroopassa jo vuonna 5000 eaa. alkanutta megaliittiperinnettä. Esimerkiksi Kastellin jätinkirkon neljä porttiaukkoa on sijoitettu kesäpäivänseisauksen, vapun ja elonkorjuun auringonnousun ja talvipäivänseisauksen auringonnousun ja -laskun suuntiin. Myös muista jätinkirkoista on löytynyt nk. välipäivien eli talvenselän, vapun, kekrin ja elonkorjuun auringonnousujen ja -laskujen suuntauksia. Ollisbackenissa on sijoitettu kaksi menhiriä osoittamaan pohjois-etelä-suuntaa. Lieksan jätinkirkon pääakselit on suunnattu kesäpäivänseisauksen auringonlaskun ja talvipäivänseisauksen auringonnousun mukaisesti.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkoihin liittyvä kulttuuri lienee ollut melko paikallaan pysyvää pyyntikulttuuria, ja luultavasti joskus viljeltiin maata.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkojen vaikutteet näyttävät tulleen megaliittikulttuurin piiristä, mitä puoltaa samankaltaisuus Keski-Euroopan ja Etelä-Skandinavian megaliitteihin. Läheisimmin jätinkirkkoja muistuttavat Ranskan neliömäiset megaliittirakennelmat. Tällaisia ovat esimerkiksi Crucino, Kermario ja Le Manio, jotka on suunnattu päivänseisausten ja -tasausten mukaisesti. Maanviljely oli tuonut tullessaan kalenterin tarpeen josta seurasi taivaankappaleiden asemien tarkkailu, johon monet ympyräkaivannot ja Stonehengen kaltaiset megaliittirakennelmat on liitetty.


title: Jätinkirkko

text: Neoliittiselle kulttuurille on tyypillistä maanviljely ja keramiikka. Jätinkirkkojen aikaan Suomessa elettiin kivikautta, mutta keramiikka oli jo käytössä, mistä syystä aikakautta kutsutaan (sub)neoliittiseksi ajaksi. Jätinkirkkojen läheltä tehdyt löydöt ovat myöhäisneoliittista, asbestisekoitteista Pöljän keramiikkaa ja kvartsikivisiä työkaluja.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkot eivät liittyneet Suomen lounaisosiin levinneeseen nuorakeraamiseen eli vasarakirveskulttuuriin. Kulttuurien raja kulki Vaasan seuduilla. Vaasan ympäristöstä on tehty molempiin liittyviä löytöjä, jotka todennäköisesti ovat eri aikakausilta.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkoja on myös liitetty Iijoen suulla noin 3500–2000 eaa. kukoistaneeseen kulttuurisesti rikkaaseen Kierikin kulttuuriin.


title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkoja tehtiin noin 3000–2000 eaa., ja rakentaminen lienee ollut huipussaan noin 2500 eaa. Jätinkirkkojen rakentaminen lienee päättynyt noin 2000–1500 eaa. ja myös olemassa olleet rakennelmat hylättiin.


title: Ramfis Trujillo

text: Rafael "Ramfis" Leonidas Trujillo Martínez (s. 5. kesäkuuta 1929 − 27. joulukuuta 1969) oli diktaattori Rafael Leónidas Trujillon poika ja Dominikaanisen tasavallan lyhytaikainen valtionpäämies. Isänsä kuoltua salamurhan seurauksena hän julistautui Dominikaanisen tasavallan presidentiksi. Hän kuitenkin osoittautui heikoksi hallitsijaksi, ja pian ympäri maata puhkesi väkivaltaisia mielenosoituksia, joissa vaadittiin hänen eroaan.


title: Ramfis Trujillo

text: Kuusi kuukautta kestäneen valtakautensa aikana hän ehti muuttaa suuren osan sukunsa varallisuudesta käteiseksi. Trujillo pakeni ulkomaille Yhdysvaltain avustuksella ja asettui asumaan perheineen Espanjaan. Hän vietti ylellistä elämää, kunnes menehtyi Madridissa kun oli joutunut vakavaan auto-onnettomuuteen Ferrarillaan. Trujillon leski Lila Milan, entinen filmitähti, sai perinnöksi noin 466 miljoonaa puntaa.


title: Sergei Prjahin

text: Sergei Prjahin (, s. 7. joulukuuta 1963, Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Neuvostoliiton maajoukkueen pelaajia 1980-luvulla.


title: Sergei Prjahin

text: Prjahin oli ensimmäinen Neuvostoliiton maajoukkueessa pelannut pelaaja, joka sai maan johdolta virallisen luvan pelata NHL:ssä. Seura oli Calgary Flames ja vuosi 1989. Prjahin toimi tienraivaajana NHL:ssä muille neuvostoliittolaisille kuten kuuluisan KLM-ketjun pelaajat Sergei Makarov, Vladimir Krutov ja Igor Larionov.


title: Sergei Prjahin

text: Prjahin pelasi NHL-uransa jälkeen Sveitsissä ZSC Lionsissa ja Suomessa Kiekko-Espoossa.


title: Jorma Järvi

text: Jorma Klaus Henrik Järvi (11. elokuuta 1908 Nastola – 11. marraskuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän valmistui ylioppilaaksi 1927 ja suoritti Teknillisen korkeakoulun arkkitehdin tutkinnon 1933. Aluksi Järvi teki töitä muun muassa J. S. Sirénin, Martti Välikankaan ja P. E. Blomstedtin arkkitehtitoimistoissa mutta perusti vuonna 1949 oman arkkitehtitoimiston.


title: Jorma Järvi

text: Järvi osallistui Helsingin posti- ja lennätintalon suunnittelukilpailuun vuonna 1934 yhdessä liki samanikäisen arkkitehti Erik Lindroosin kanssa. Tuloksena oli toinen sija - kilpailussa ei jaettu lainkaan ensimmäistä palkintoa ja nuorten arkkitehtien kilpailusuunnitelma otettiinkin toteutussuunnittelun pohjaksi. Postitalon suunnittelu kesti useita vuosia ja lopputuloksesta tuli kilpailuehdotusta monumentaalisempi: rakennushallitus oli asettanut valvojaksi arkkitehti Kaarlo Borgin, jonka vaikutuksesta rakennus toteutui alkuperäisehdotusta enemmän valvojan makua tyydyttävänä. Postitalo valmistui 1938.


title: Jorma Järvi

text: Suomen haaveet saada järjestää olympiakisat vuonna 1940 näyttivät yllättäen toteutuvan. Kisaisännyyttä tiedusteltiin kesällä 1938. Osaa kisapaikoista oli jo ehditty valmistella kisojen toivossa. Jorma Järvi sai kutsun Helsingin kaupungin rakennusosastolle suunnittelemaan uimastadionia. Se valmistui osittain vuonna 1940, mutta kisat peruttiin kevättalvella 1940. Rakennustyöt olivat pysähdyksissä sodan ajan, olympia-altaat olivat juures- ja sillivarastoina. Uimastadion tuli valmiiksi lopullisesti 1947, vuoden 1952 kisoihin sen katsomoa laajennettiin.


title: Jorma Järvi

text: Järvi oli vuosina 1940–1949 Puutalo Oy:n suunnitteluosaston johtaja ja perehtyi standardisointiin ja tuotannon rationalisointiin tehtaassa, joka tuotti puurakenteisia elementtitaloja sekä Suomeen että vientiin. Hän suunnitteli yhtiölle tyyppitaloja Erik Lindroosin ja Toivo Jäntin kanssa.


title: Jorma Järvi

text: Vuonna 1949 Järvi perusti oman arkkitehtitoimiston. Hän suunnitteli omassa toimistossaan useita kouluja sekä asuinrakennuskohteista.


title: Jorma Järvi

text: Järvi suunnitteli noin 25 koulua eri paikkakunnille, muun muassa:


title: Jorma Järvi

text: Turun yliopistolle hän suunnitteli laitosrakennuksen lääketieteellistä tiedekuntaa varten (1954) ja hammaslääketieteen laitoksen (1965). Lisäksi Järvi suunnitteli kerrostaloalueen Helsingin Roihuvuoreen SATO:lle (1960) sekä puutarhakaupunginosat Tapiolaan Espooseen (1959–1960) ja Jyväskylän Viitaniemeen (1961–1964).


title: Jorma Järvi

text: Jorma Järvi kuoli kesken työuransa sairauskohtauksen marraskuussa 1962. Hänen avustajansa hoitivat keskeneräisten töiden loppuun saattamisen - näitä olivat muun muassa Turun yliopiston hammaslääketieteen laitos, Sveitsinrinteen yhteiskoulu Hyvinkäällä sekä Kouvolan Urheilupuiston uimahalli.


title: Jorma Järvi

text: Jorma Järvi on purjehduksen olympiavoittaja Jyrki Järven isoisä.


title: Pinkertonin etsivätoimisto

text: Pinkertonin etsivätoimisto on yhdysvaltalainen etsivätoimisto, jonka Allan Pinkerton perusti vuonna 1850. Allan Pinkerton oli Yhdysvaltojen presidentin Abraham Lincolnin henkivartija ja tuli kuuluisaksi paljastettuaan juonen, jonka tarkoituksena oli salamurhata tällöin vielä presidenttiehdokkaana ollut Lincoln. Pinkertonin perustama etsivätoimisto oli ensimmäinen yksityinen etsivätoimisto. Ensimmäisen toimiston hän perusti Chicagoon.


title: Pinkertonin etsivätoimisto

text: Yhdysvaltain sisällissodan aikana Pinkertonin etsivätoimisto toimi pohjoisvaltioiden agenttien ”tiedotuspalvelimena”. Sodan jälkeen Pinkertonin agentit kunnostautuivat ottamalla kiinni enimmäkseen Wells Fargon ja Union Pacificin arvotavarakuljetuksia ryöstäneitä rosvoja ja rosvoliigoja.


title: Pinkertonin etsivätoimisto

text:
Pinkertonin ”etsivät” syyllistyivät usein mielivaltaisuuksiin hoitaessaan rikkaiden maanomistajien etuja muun muassa pelottelemalla pientilallisia.
1890-luvulla etsivätoimiston haaraosastoja perustettiin New Yorkiin, Bostoniin, Philadelphiaan, St. Pauliin, Kansas Cityyn ja Denveriin.


title: Pinkertonin etsivätoimisto

text: Etsivätoimistolla oli laaja arkisto kirjeenvaihtoa ja tietoa, jota kerättiin 1850–1893. Se luovutettiin seremonioiden kera Yhdysvalloille vuonna 2000. Pinkertonin etsivinä toimineista kuuluisimpia on rikoskirjailija Dashiell Hammett, jolle Pinkerton toimi kuvitteellisen ”Continental”-etsivätoimiston esikuvana.


title: Pinkertonin etsivätoimisto

text: Yrityksellä oli alkuaikoinaan tunnuksenaan avoin silmä ja teksti ”We never sleep” (”Emme nuku koskaan”), joiden taustalla oli yksityisetsivien käyttämä lausahdus ”private eye”.


title: Pinkertonin etsivätoimisto

text: Pinkerton liittyi Nasdaqiin vuonna 1990 ja listautui New Yorkin pörssiin 1996. Securitas-konserni osti sen osake-enemmistön vuonna 1999.


title: Happisaturaatio

text: Happisaturaatiolla eli happikyllästeisyydellä tarkoitetaan kudoksen happipitoisuuden suhdetta sen suurimpaan mahdolliseen arvoon. Useimmiten termillä viitataan erityisesti valtimoveren happisaturaatioon, eli siihen kuinka suuri osuus veren hemoglobiinimolekyylien sitoutumiskohdista on happimolekyylin miehittämä.


title: Happisaturaatio

text: Valtimoveren happiosapaine ja veren happisaturaatio liittyvät läheisesti toisiinsa. Happiosapaineen kasvaessa lähestyy happisaturaatio 100%:a.


title: Happisaturaatio

text: Normaali happisaturaatio ihmisellä on vähintään 96 %, lievä hypoksemia eli happivajaus 89-95 %, keskivaikea 80-88 % ja vaikea 80 %. 100 % on yleensä merkki hyperventilaatiosta eli ylihengityksestä.


title: Happisaturaatio

text: Valtimoveren happisaturaatiota mitataan yleisesti pulssioksimetrilla.


title: Salongan kansallispuisto

text: Salongan kansallispuisto on Kongon demokraattisessa tasavallassa sijaitseva Afrikan suurin trooppisen sademetsän suojelualue.


title: Salongan kansallispuisto

text: Se sijaitsee Kongo-joen keskialueella, minkä seurauksena vesi pääsee tälle eristyneelle alueelle tarjoten suojapaikan monille kotoperäisille ja uhanalaisille lajeille. Tällaisia ovat mm. bonobot (kääpiösimpanssit), Zairen riikinkukot, panssarikrokotiilit sekä metsänorsut. Esimerkiksi erittäin uhanalaisia bonoboja elää ainoastaan Kongossa ja tämä kansallipuisto on ainoa suojelualue, missä niitä elää.


title: Salongan kansallispuisto

text: Tämä trooppinen metsä listattiin UNESCO:n maailmanperintökohteeksi vuonna 1984.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Oopperan kummitus on Joel Schumacherin ohjaama elokuvaversio Andrew Lloyd Webberin ja Charles Hartin kansainvälisesti menestyneestä vuoden 1986 musikaalista, joka taas perustuu Gaston Leroux’n samannimiseen romaaniin. Schumacherin elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2004.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: "Oopperan kummitus" on kolmiodraama, jossa oopperatalon kellareissa piilotteleva mystinen mies rakastuu pakkomielteenomaisesti nuoreen sopraanoon, Christineen. Tapahtumat alkavat saada nopeita käänteitä, kun paikalle ilmaantuu Christinen lapsuudenihastus, varakreivi Raoul. Elokuvan pääosissa ovat Gerard Butler oopperan kummituksena, vasta 18-vuotias Emmy Rossum Christine Daaéna, Patrick Wilson Raoulina, Miranda Richardson Madame Giryna, Jennifer Ellison Meg Giryna ja Minnie Driver (jonka osuuden lauloi Margaret Preece, oopperan ammattilainen) Carlotta Giudicellina. Ramin Karimloo, joka esitti Raoulia Lontoon musikaalissa elokuvan kuvausten aikaan, esiintyi pienessä roolissa Christinen isänä.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: On vuosi 1919. Pariisin oopperatalossa pidetään parhaillaan huutokauppaa. Iäkäs pyörätuolissa istuva mies, Chagnyn varakreivi Raoul (Patrick Wilson), ostaa huutokaupasta erään soittorasian. Sitten hän huomaa kauempana tutun hahmon, Madame Giryn (Miranda Richardson), joka on entinen baletinohjaaja. Kummankin huomio kiinnittyy ”kohteeseen 666, palasina olevaan kattokruunuun”, joka on osittain entisöity huutokauppaa varten. Kun kattokruunu paljastetaan ja nostetaan kattoon, elokuva siirtyy ajassa taaksepäin vuoteen 1870, jolloin oopperatalo eli vielä kulta-aikaansa.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Oopperan kummitus (Gerard Butler) on oopperatalossa kummitteleva epämuodostunut musikaalinen nero, joka piilottelee rakennuksen alla olevissa katakombeissa. Hän rakastuu nuoreen Christine Daaé-nimiseen sopraanoon (Emmy Rossum) ja opettaa tätä salaa oopperan uudeksi tähdeksi. Christine antautuu kummituksen valtaan, koska hän uskoo tämän olevan hänen kuolleen isänsä (Ramin Karimloo) henki musiikin enkelin hahmossa. Ajan myötä Christine alkaa luottaa kummitukseen täydellisesti. Kummitus itse puolestaan alkaa käyttäytyä pakkomielteisesti varjostaen Christineä, murhaten ihmisiä ja säikyttelemällä kaikkia, jotka asettuvat hänen tai Christinen tielle.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Kun kummitus ajaa oopperan pääsopraanon, Carlotta Giudecellin (puhe Minnie Driver, laulu Margaret Peerce), tiehensä, Christinestä tulee uusi primadonna. Christine saakin ensi-esityksestään kriitikoilta loistavat arvostelut. Kuluu muutamia kuukausia. Kummitus vaikuttaa hävinneen oopperatalosta, ja Christine ja hänen entinen lapsuudenystävänsä Raoul menevät kihloihin. Kummitus ilmestyy kuitenkin yllättäen oopperatalossa järjestettyihin naamiaisiin ilmoittaen kirjoittaneensa uuden oopperan ja vaatien, että se esitetään seuraavaksi. Sitten kummitus katoaa. Madame Giry paljastaa tuoneensa kummituksen oopperataloon pelastettuaan tämän pienenä kiertävästä friikkisirkuksesta. Sillä välin Christineä raastaa se, että vaikka hän rakastaakin Raoulia, hän tuntee toisaalta jotain myös kummitusta kohtaan. Kun Christine käy myöhemmin isänsä haudalla, kummitus seuraa hänen kannoillaan. Myös Raoul saapuu paikalle, jolloin kummituksen ja Raoulin välille syntyy säälimätön taistelu. Raoulin valmistautuessa tappamaan kummituksen Christine, joka välittää kummituksesta yhä, pyytää Raoulia säästämään tämän hengen. Christine ja Raoul juoksevat yhdessä pois, jolloin kummitus vannoo kostavansa heille molemmille sen, että Christine on hylännyt hänet.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Raoul ja oopperatalon omistajat kehittävät juonen kummituksen sieppaamiseksi aikomalla esittää kummituksen kirjoittaman oopperan, "Don Juan Triumphantin". He ovat varmoja siitä, että kummitus ilmestyy jälleen esiin oopperan ensi-iltana. Ensi-illan aikana kummitus kuitenkin tappaa tenori Ubaldo Piangin (Victor McGuire) ja ottaa tämän paikan lavalla. Kummitus ja Christine laulavat yhdessä laulun ”The Point of No Return”, jossa Christine tunnustaa rakkautensa vastalaulajalleen. Kun Christine riisuu kummituksen naamion ja paljastaa tämän arpeutuneet kasvot yleisölle, kummitus sieppaa hänet. Sitten kummitus kiipeää katolle siihen kohtaan, josta lähtevät köydet kannattavat katosta roikkuvaa kattokruunua. Kummitus katkaisee köydet, jolloin kattokruunu putoaa yleisön päälle. Sitten hän sytyttää vielä oopperatalon palamaan ja palaa takaisin piilopaikkaansa oopperatalon alle Christine mukanaan.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Kummitus raivoaa, ettei Christine voi enää ikinä rakastaa häntä nähtyään hänen epämuodostuneet kasvonsa. Christine väittää kuitenkin, että kummitus on vääristynyt vain sielultaan, ei kasvoiltaan. Raoul saapuu pelastamaan Christinen, mutta kummitus sieppaa hänet lassoonsa. Kummitus käskee Christineä tekemään valinnan: Jos Christine valitsee Raoulin, kummitus vapauttaa hänet mutta tappaa Raoulin. Jos Christine taas valitsee kummituksen, kummitus vapauttaa Raoulin, mutta Christinen on jäätävä ikiajoiksi kummituksen luokse. Christine kertoo kummitukselle, ettei tämä ole yksin, ja suutelee tätä intohimoisesti. Kummitus liikuttuu Christinen valmiudesta uhrata vapautensa Raoulin hengen vuoksi, joten hän päättää vapauttaa sekä Christinen että Raoulin. Kummitus tietää, että Raoul tulee suojelemaan Christineä aina ja voi tarjota tälle normaalin elämän. Christine lähtee yhdessä Raoulin kanssa. Sydän murtuneena kummitus käsittää, että hänen kammottavat tekonsa ovat tuhonneet hänen mahdollisuutensa voittaa Christinen rakkauden. Hän rikkoo piilopaikassaan olevan peilin ja katoaa sen taakse. Kun väkijoukko viimein saapuu kummituksen piilopaikkaan, Christinen ystävä ja Madame Giryn tytär, Meg (Jennifer Ellison), löytää sieltä enää vain kummituksen naamion.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Elokuva siirtyy takaisin vuoteen 1919, ja Raoulin ostama soittorasia muuttuu jälleen mustavalkoiseksi. Raoul asettaa soittorasian Christinen haudalle. Hän huomaa, että haudalle on asetettu myös mustaan nauhaan kiedottu ruusu (oopperan kummituksen tunnus) sekä kummituksen Christinelle antama kihlasormus. Kummitus ei ole koskaan lakannut rakastamasta Christineä.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Elokuva oli suurimmalta osalta uskollinen lavamusikaalille, mutta joitakin muutoksia tehtiin. Eräitä kohtauksia lisättiin ja toisia poistettiin. Lisäksi muutamat musikaalissa lauletut osuudet puhuttiin elokuvassa. Myös kertomukseen tehtiin useita muutoksia. Ensimmäisen näytöksen loppuun ajoitettu kattokruunun putoaminen siirrettiin elokuvan loppuhuipennukseen, heti "The Point of No Return" -kappaleen jälkeen.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Myös joitakin henkilöitä ja heidän taustojaan muutettiin. Elokuvassa Madame Giry tapaa kummituksen, kun he molemmat ovat vielä lapsia ja auttaa häntä pakenemaan sirkusvankeudesta, mikä antaa ymmärtää kummituksen viettäneen koko elämänsä oopperatalossa. Lavamusikaalissa ja alkuperäisessä kirjassa kummitus päätyy sirkukseen aikuisena kierrettyään maailmaa ja vietettyään aikaa Persiassa. Kummituksen meikkiä muutettiin musikaalista tekemällä siitä huomaamattomampi ja luonnollisempi. Myös kummituksen tekemät temput selitettiin elokuvassa täysin.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Christinen hahmoa muutettiin myös hieman: elokuvassa Madame Giry adoptoi hänet nuorella iällä ja tuo oopperataloon.


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Broadcast Film Critics Association Awards


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: National Board of Review


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: San Diego Film Critics Society Awards


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Young Artist Awards


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Vuoden 2005 Oscar-gaala


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Art Directors Guild


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Costume Designers Guild Awards


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Golden Globe


title: Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)

text: Online Film Critics Society Awards


title: Polygamia

text: Polygamia (+) eli moniavioisuus on avioliiton muoto, jossa yhdellä henkilöllä on samanaikaisesti useita aviopuolisoita.