title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 1932

text: Alberto Lovell (Argentiina) – Luigi Rovati (Italia)


title: Satakunnan Vasemmistoliitto

text: Satakunnan Vasemmistoliitto on yksi Vasemmistoliiton 15 piirijärjestöstä. Järjestöön kuulu 67 osastoa, joihin kuuluu yhteensä noin 1 000 jäsentä. Piiritoimisto sijaitsee Porissa.


title: Satakunnan Vasemmistoliitto

text: Vasemmistoliitolla oli Satakunnan vaalipiiristä (entinen Turun läänin pohjoinen vaalipiiri) kaksi kansanedustajaa vuoteen 2003. Kaksissa viime eduskuntavaaleissa se on kuitenkin saanut läpi vain yhden ehdokkaistaan.


title: Satakunnan Vasemmistoliitto

text: Satakunnan Vasemmistoliiton toiminta-alueella ilmestyi vuoteen 2015 asti Kansan Uutiset Oy:n julkaisema Satakunnan Työ -sanomalehti.


title: Lasse Lind

text: Lasse Lind (s. 3. tammikuuta 1981 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Lasse Lind

text: Hyökkäävässä roolissa keskikentällä viihtyvä Lind on alun perin HJK:n kasvatti, joka on hakenut kokemusta myös Saksan kentiltä. Kaudella 2006 FC Hongan riveissä pelannut Lasse Lind siirtyi FC Viikinkeihin kaudeksi 2007. Lind edusti kaudella 2009 Ykkösessä pelaavaa FC Hämeenlinnaa, jonne hän siirtyi Atlantiksesta.


title: Lasse Lind

text: Futsal-liigassa Lind on edustanut Espoon Golden Futsal Teamiä ja pelannut Suomen futsalmaajoukkueessa. Hän pelasi myös Suomen beachfutismaajoukkueen ensimmäisessä epävirallisessa ottelussa vuonna 2009 Viroa vastaan.


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet muodostuvat Aimo Kaarlo Cajanderin kehittämän metsätyyppiopin mukaan kuudesta metsäkasvillisuusvyöhykkeestä: Saaristo-Suomesta, Etelä-Suomesta, Pohjanmaa-Kainuusta, Peräpohjolasta, Metsä-Lapista ja Tunturi-Lapista. Nykyisin käytössä olevat vyöhykkeet määritteli Aarno Kalela vuonna 1961.


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Puuntuotoltaan parhaimmat metsäkasvillisuusvyöhykkeet ovat eteläisimmät.


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Rannikko-Suomi, eli käytännössä muutaman kymmenen kilometrin levyinen rannikkosiivu pääkaupunkiseudulta Turun seudulle, sekä Lounais-Suomen saaristo ja Ahvenanmaa ovat Suomen ihanteellisinta aluetta metsänkasvulle. Alueen kasvillisuudesta saa parhaan kuvan esimerkiksi vierailemalla Lohjan seudun hyvin runsaslehtoisissa metsissä tai Ahvenanmaan lehdesniityillä. Alue käsittää käytännössä Suomeen juuri ja juuri ylettyvän hemiboreaalisen kasvillisuusvyöhykkeen alueen. Alueella yleisin puulaji on metsäkuusi ja tyypillisimmät metsätyypit ovat tuorekangas (40 %) ja lehtomainen tuorekangas, jota on jopa noin 40 % metsämaasta. Kuivahkoja kankaita on 20 %, kuivia kankaita on 1 % ja karukkokankaita alle promille. Lehtomaisen tuoreenkankaan yleisyys on selkein erottava tekijä kasvillisuudessa Saaristo-Suomen ja Etelä-Suomen välillä. Varsinaiset lehdot eivät ole huomattavasti muuta Etelä-Suomea yleisempiä, mutta alueen lehdot muistuttavat monesti hyvin paljon lehtimetsävyöhykkeen metsiä jaloine lehtipuineen. Alueen jaloista lehtipuista yleisimmät ovat lehmus, pähkinäpensas ja vaahtera. Silmiinpistävää on myös, että saarnea tavataan alueen lähteikköalueilla, muttei pohjoisemmilla Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeillä lainkaan. Muualla Etelä-Suomessa lehtimetsävyöyhykkeen voimakkaat piirteet lehdoissa ovat harvinaisempia. Rannikko-Suomi on myös tammen pohjoisinta kasvualuetta, jossa sitä tavataan lehdoissa ja lehtomaisilla kankailla.


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Saaristo-Suomen ilmasto on muuta Suomea lauhempi ja sateisempi. Käytännössä ilmasto on samanlainen kuin muualla Etelä-Suomessakin, mutta talvi ja pysyvä lumipeite tulevat muuta Etelä-Suomea myöhemmin Saaristo-Suomeen.


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Etelä-Suomi on toiseksi eteläisin metsäkasvillisuusvyöhyke. Se käsittää suunnilleen saman alueen kuin eteläboreaalinen vyöhyke. Siihen kuuluu Etelä-Suomi tammivyöhykettä lukuun ottamatta, Järvi-Suomi ja Pohjanmaan rannikkoa noin Kalajoelle asti. Lehtojen luokittelussa erotetaan omaksi alueekseen eteläosasta vuokkovyöhyke (Lounaismaa tai Lounais-Kaakkoismaa).


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Kasvukauden pituus Etelä-Suomen alueella on pohjoisimpia osia lukuun ottamatta 160–180 päivää. Alueen eteläisimmät osat ovat sisämaata sateisempia. Etelä-Suomen yleisin maalaji on moreeni.


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Etelä-Suomessa ilmasto on viileän lauhkea. Alueelle on ominaista 3,5-4 kk kesät, hieman alle puolen vuoden kasvukausi, sekä kuivat keväät ja syyssateet.


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Etelä-Suomessa esiintyviä kuivia lehtoja ovat puolukka-lillukkatyyppi (VRT), nuokkuhelmikkä-linnunhernetyyppi (MeLaT), karvasputki-metsäapilatyyppi (LasTrT) sekä maarianverijuuri-mäkimeiramityyppi (AgrOrT). Tuoreita lehtoja ovat koko maassa yleisin käenkaali-oravanmarjatyyppi (OMaT), runsasravinteinen sinivuokko-käenkaalityyppi (HeOT), Etelä-Hämeen yleisin tuoreiden paikkojen lehto imikkä-lehto-orvokkityyppi (PuViT) sekä Järvi-Suomen käenkaali-lillukkatyyppi (ORT). Kosteita lehtoja ovat purolaaksojen saniaistyyppi (FT) ja tätä vähäravinteisempi hiirenporras-käenkaalityyppi (AthOT).


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Karukkokankaiden osuus Etelä-Suomen metsäalasta on vain promillen luokkaa, kuivia kankaita taas on alle kolme prosenttia. Runsas neljännes metsämaasta on kuivahkoja kankaita ja valtaosa eli noin 45 % on tuoreita kankaita. Lehtomaisia kankaita on runsas viidennes.


title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Pohjanmaa-Kainuu on kolmanneksi eteläisin metsäkasvillisuusvyöhyke. Alue vastaa suunnilleen keskiboreaalista vyöhykettä.


title: Naman Keïta

text: Naman Keïta (s. 9. huhtikuuta 1978 Pariisi) on ranskalainen yleisurheilija, jonka päämatka on 400 metrin aitajuoksu.


title: Naman Keïta

text: Keïta sai Ranskan kansalaisuuden vuonna 2001. Hän kilpaili ensimmäisissä arvokisoissaan Münchenin EM-kisoissa 2002, joissa hän karsiutui 400 metrin aitojen alkuerissä ajalla 50,20, mutta oli mukana voittamassa pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Seuraavana vuonna hän voitti Ranskan mestaruuden 400 metrin aidoissa. Pariisin MM-kisoissa hän karsiutui 400 metrin aitojen välierissä ajalla 49,57, mutta oli mukana voittamassa MM-kultaa 4 x 400 metrin viestissä. Vuonna 2004 Keïta oli toinen Euroopan cupissa ajalla 49,04 ja voitti olympiapronssia Ateenan kesäolympialaisissa ajalla 48,26. Kauden lopussa hän juoksi seitsemänneksi.


title: Naman Keïta

text: Keïta voitti 2005 Euroopan cupin ja sijoittui Helsingin MM-kisoissa viidenneksi. Kauden lopussa hän oli neljäs. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan cupin superliigan ja juoksi Göteborgin EM-kisoissa 400 metrin aidoissa neljänneksi, jonka lisäksi oli voittamassa kultaa pitkässä viestissä. Kauden lopussa hän sijoittui seitsemänneksi ja yleisurheilun maailmancupissa viidenneksi. Hän karsiutui Osakan MM-kisoissa 2007 välierissä, mutta kisojen jälkeen kävi ilmi, että hän oli antanut juuri ennen kisoja positiivisen doping-näytteen. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon ajalle 1.9.2007–31.8.2009.


title: Mediauutiset

text: Mediauutiset oli MTV3:n uutis- ja ajankohtaistoimituksen tuottama ohjelma, joka käsitteli viestintää. Ohjelmaa lähetettiin 1990-luvulla MTV3-kanavalla lauantaisin kello 19.15. Pienen paussin jälkeen Mediauutiset oli MTV3-kanavan ohjelmistossa myös vuosina 2000-2001.


title: Mediauutiset

text: Ohjelman aiheet liittyivät sanoma- ja aikakauslehtiin, televisioon, radioon, internetiin ja matkapuhelimiin.


title: Mediauutiset

text: Ohjelman juontajia ovat olleet Petri Saraste ja Unna Lehtipuu sekä Tanja Huutonen.


title: Mediauutiset

text: Ohjelman tuottajina ovat olleet Petri Saraste, Kari Pyrhönen ja Pertti Nyberg.


title: Rikard Nordraak

text: Rikard Nordraak (12. kesäkuuta 1842 – 20. maaliskuuta 1866) oli norjalainen säveltäjä. Hän syntyi Oslossa ja sävelsi musiikin Norjan kansallislauluun ("Ja, vi elsker dette landet").


title: Rikard Nordraak

text: Nordraak kuoli tuberkuloosiin vain 23-vuotiaana eikä siten ehtinyt säveltää laajaa tuotantoa. Hänen noin neljästäkymmenestä säilyneestä teoksestaan suurin osa on pienimuotoisia lauluja ja pianokappaleita.


title: Rikard Nordraak

text: Nordraak oli Edvard Griegin läheinen ystävä. Grieg julkaisi postuumisti tämän "Scherzo Capriccion" ja sävelsi hänen varhaisen kuolemansa johdosta tunnetun surumarssin. Nordraak oli sairastunut tuberkuloosiin lähdettyään toukokuussa 1865 Berliiniin täydentämään opintojaan.


title: Meßkirch

text: Meßkirch ("Messkirch") on kaupunki Sigmaringenin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Bodenjärven ja Tonavan välisellä alueella Schwabenin historiallisella alueella. Kaupungin läpi virtaa Tonavan sivujoki Ablach. Meßkirch on kahden temaattisesti määritellyn lomareitin "(Ferienstraße)" varrella. Yläschwabenilaisen barokkitien teemat ovat luonto, kulttuuri ja barokki. Toinen reitti on Hohenzollernstraße. Kaupungin nähtävyyksiä ovat muun muassa "Schloß Messkirch", "Die Stadtpfarrkirche St. Martin" ja "Die Liebfrauenkirche", joihin vuosisatojen aikana vaihdelleet tyylikaudet ovat jättäneet jälkensä. Kaupungin tärkein työnantaja on Bizerba GmbH & Co. KG -konsernin tuotantolaitos. 1940- ja 50-luvuilla Meßkirch oli tuolloin tunnetun Veritas Formula 1 -tallin kotipaikka. Meßkirchin kuuluisia henkilöitä ovat muun muassa filosofi Martin Heidegger, arkkipiispa Conrad Gröber ja säveltäjä Conradin Kreutzer. Lauluduo Geschwister Hofmannin Alexandra ja Anita Hofmann asustavat Meßkirchissa.


title: Meßkirch

text: Varhaisin maininta Meßkirchista on vuodelta 1080 Heimerad-nimisen papin yhteydessä. Kaupunkioikeudet Meßkirch sai vuonna 1261. Puolen vuosituhannen ajan 1300-luvun alusta alkaen kaupunki tunnettiin kuuluisan Herren von Zimmern -aatelissuvun asuinsijana. Suku vaikutti pikkukaupungin arkkitehtooniseen ilmeeseen sekä taide-elämään. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana vuonna 1627 kaupungin ottivat haltuunsa Fürstenbergin ruhtinaat. Fürstenbergien suvun Meßkirchin haara sammui 1744. Ranskalaiset ja itävaltalaiset sotivat Meßkirchissa 5. toukokuuta 1800, taistelun muistona Meßkirchin nimi mainitaan Pariisin riemukaaressa. 1806 kaupungista tuli osa Badenin suurherttuakuntaa ja se oli vuoteen 1936 badenilainen hallintokaupunki "(Oberamtstadt)". Piirikuntauudistuksen jälkeen vuodesta 1973 Meßkirch on kuulunut Sigmaringenin piirikuntaan ja Tübingenin hallintopiiriin.


title: Musa Audu

text: Musa Audu (s. 18. kesäkuuta 1980) on nigerialainen 400 metrin juoksija.


title: Musa Audu

text: Audu kilpaili Ateenan kesäolympialaisissa 2004 Nigerian 4 x 400 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti kisoissa olympiapronssia.


title: No Nothing

text: No Nothing on Emmin toinen albumi. Albumista on olemassa kaksi painosta. Ensimmäinen painos julkaistiin vain Suomessa lokakuussa 2002. Toinen painos julkaistiin niin Suomessa kuin muuallakin Euroopassa vuonna 2003. Ensimmäisellä painoksella oleva kappale "Toss Me Down" puuttuu toisesta painoksesta. Kansainvälisellä painoksella on kaksi kappaletta, joita ei ole ensimmäisellä painoksella: "Into the World" ja "World Is Crazy". Kumpikin painos on kopiosuojattu.


title: No Nothing

text: "Dancing thru the Stars" julkaistiin myyntisinglenä lokakuussa 2002 ennen albumin julkaisua. "Into the World" julkaistiin promo-singlenä vuonna 2003. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 38.


title: No Nothing

text: Kaikki kappaleet on sanoittanut Emmi. Ellei toisin mainita, kappaleet ovat säveltäneet Emmi ja Hannu Korkeamäki.


title: Rock Art

text: Rock Art on rockyhtye Magnumin vuonna 1994 julkaistu yhdestoista studioalbumi.


title: Rock Art

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Tony Clarkin.


title: Sykloheksanoni

text: Sykloheksanoni kuuluu ketonien aineryhmään ja on homosyklinen yhdiste. Aineen kemiallinen kaava on CHO. Sykloheksanonista käytetään myös nimiä "ketoheksametyleeni", "pimeliketoni" ja "sykloheksyyliketoni".


title: Sykloheksanoni

text: Sykloheksanoni on normaaliolosuhteissa syttyvää olomuodoltaan väritöntä tai kellertävää öljymäistä nestettä, jolla on piparminttua ja asetonia muistuttava haju. Sykloheksanonin hajukynnys 0,12 ppm, leimahduspiste 44 °C (c.c.) ja itsesyttymislämpötila 420 °C. Aine sekoittuu moniin orgaanisiin liuottimiin.


title: Sykloheksanoni

text:
Sykloheksanonia voidaan valmistaa fenolista tai sykloheksaanista. Fenolia vedyttämällä nikkelikatalyytin läsnä ollessa muodostuu sykloheksanolin ja sykloheksanonin seos ja sykloheksanoli voidaan edelleen hapettaa sykloheksanoniksi. Mikäli prosessissa katalyyttinä käytetään jalometalleja, kuten palladiumia, platinaa, ruteniumia, iridiumia tai osmiumia muodostuu vain sykloheksanonia. Vedytys vidaan tehdä joko kaasu- tai nestefaasissa. Yhdistettä on mahdollista tuottaa myös sykloheksaanin hapetuksella. Tällöin katalyyttinä toimivat kobolttiyhdisteet.
Tärkeimmät sykloheksanonin käyttökohteet ovat polymeerisynteeseissä tarvittavien yhdisteiden valmistus. Se voidaan hapettaa typpihapon avulla adipiinihapoksi ja lisäksi siitä valmistetaan nailonin valmistuksessa tarvittavaa sykloheksanonioksiimia ja edelleen kaprolaktaamia. Siitä voidaan valmistaa myös väriaineita, lääkkeitä sekä tuholais- ja rikkaruohomyrkkyjä. Liuottimena sitä käytetään hyönteismyrkyissä ja muovien, kuten polystyreenin ja hartsien sekä etyyliselluloosan liuottimena.
Lyhytaikaisessa altistumisessa sykloheksanoni ja sen höyry ärsyttävät silmiä, ihoa ja hengitysteitä sekä suuremmille pitoisuuksille se voi aiheuttaa tajunnantason laskua. Sykloheksanoni on luokiteltu Suomessa orgaanisena liuottimena työssä aineelle altistumisen yhteydessä työministeriön päätöksen 1044/91 mukaan perimälle, sikiölle tai lisääntymiselle vaaraa aiheuttavaksi aineeksi.


title: Juhani Järvinen

text: Jouko Juhani Järvinen (9. toukokuuta 1935 Tuulos – 31. toukokuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja toistaiseksi viimeisin suomalainen yleisluistelun maailmanmestari.


title: Juhani Järvinen

text: Juhani Järvinen voitti pikaluistelun poikien Suomen mestaruuden 1951–1953 ja nousi kansainväliseen tietoisuuteen 18-vuotiaana Davosin EM-kisoissa 1954, joissa hän sijoittui yhteispisteissä viidenneksi. Hänen matkakohtaiset sijoituksensa olivat kahdeksas (500 metriä), seitsemäs (5 000 metriä), viides (1 500 metriä) ja seitsemäs (10 000 metriä).


title: Juhani Järvinen

text: Cortina d'Ampezzon olympialaisissa 1956 Järvinen sijoittui 1 500 metrillä neljänneksi Toivo Salosen viedessä pronssia 0,3 sekuntia Järvistä nopeampana. Tuo sijoitus jäi Järvisen olympiauran parhaaksi, sillä Squaw Valleyssa 1960 Järvinen oli 1 500 metrillä viides ja Innsbruckissa 1964 kahdeksas, eikä hän muilla matkoilla menestynyt yhtä hyvin.


title: Juhani Järvinen

text: Järvisen uran paras vuosi oli 1959. Oslon MM-kisoissa Järvinen voitti kultamitalin sijoituttuaan osamatkoilla kuudenneksi 500 metrillä (ajalla 43,4), kolmanneksi 5 000 metrillä (8.13,6), toiseksi 1 500 metrillä (2.16,2) ja seitsemänneksi 10 000 metrillä (17.19,9). Toivo Salonen varmisti Suomen kaksoisvoiton. Göteborgin EM-kisoissa Järvinen sai hopeaa Norjan Knut Johannesenin jälkeen. Matkavoiton hän sai 1 500 metrillä (2.15,5). Squaw Valleyn olympialaisten esikisoissa Järvinen luisteli 1. maaliskuuta 1 500 metrin maailmanennätyksen 2.06,3, joka pysyi voimassa lähes seitsemän vuotta, kunnes Hollannin Ard Schenk alitti sen.


title: Juhani Järvinen

text: Järvinen osallistui sekä MM- että EM-kisoihin kahdeksan kertaa. Olympiamitalisti Toivo Saloselle hän hävisi arvokisojen yhteispisteissä vain kerran mutta SM-kisoissa Järvinen jäi seitsemän kertaa hopealle ja viidesti hänen edellään mestarina oli Salonen. Järvinen valittiin vuoden urheilijaksi 1959.


title: Juhani Järvinen

text: Ratapyöräilijänä Juhani Järvinen saavutti TUL:n mestaruuden 4 000 metrin joukkuetakaa-ajossa 1957 ja pronssia tandemajossa 1958. Hän toimi TUL:n luisteluvalmentajana 1964–1968, Helsingin Työväen Luistelijain puheenjohtajana 1972–1984 ja Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsenenä 1977–1984. Hänen leskensä Anja Järvinen on toiminut Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsenenä ja Suomen Olympia-Akatemian puheenjohtajana. Heidän poikansa Timo Järvinen on pikaluistelun olympiaedustaja ja pikaluisteluvalmentaja.


title: Helge Zimdal

text: Helge Zimdal (1903–2001) oli ruotsalainen arkkitehti.


title: Helge Zimdal

text: Zimdal valmistui Kungliga tekniska högskolanin arkkitehtuurikoulusta vuonna 1927. Vuonna 1930 hän valmistui kuninkaallisesta taidekorkeakoulusta. Hän piti arkkitehtitoimistoa yhdessä Nils Ahrbomin kanssa vuosina 1927–1951. Chalmersissa Göteborgissa Zimdal toimi arkkitehtuurin professorina vuosina 1951–1970.


title: Lauhahiipijä

text: Lauhahiipijä ("Thymelicus lineola") on Suomen pienin paksupääperhoslaji ja eräs Euroopan yleisimmistä päiväperhosista.


title: Lauhahiipijä

text: Punaruskea lauhahiipijä jää pienen kokonsa vuoksi helposti huomaamatta, sillä sen siipien kärkiväli on vain 25–28 mm. Siipien yläpinnat ovat ruskehtavan oranssit ja siipien ulkoreunat sekä takasiipien etureuna ovat mustanruskeat. Siipisuonet erottuvat tummina. Koiraalla on lisäksi etusiipien keskiosassa paksu mustanruskea viiru, jonka suomut erittävät naaraita houkuttavaa feromonia. Etusiipien alapinnat ovat oranssinruskeat ja takareunastaan tummemmat, takasiipien harmaanruskeat mutta takareunasta kellertävämmät. Tuntosarven kärjessä oleva koukkukärkinen paksuuntuma on alapinnaltaan musta.


title: Lauhahiipijä

text: Lauhahiipijän levinneisyys yltää Pohjois-Afrikasta Euroopan Venäjälle, Mongoliaan ja Siperian itäosiin. Euroopassa laji puuttuu oikeastaan vain Välimeren saarilta, Islannista, Irlannista ja Fennoskandian pohjoisosista. Se on myös levinnyt vieraslajina Yhdysvaltojen itärannikolle sekä laajalle alueelle Kanadassa. Suomessa se on erittäin yleinen Oulu–Kajaani-linjan eteläpuolella, mutta pohjoisimmat havainnot ovat Rovaniemeltä. Hiipijät lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun loppupuolelta aina elokuun lopulle tai syyskuun alkuun saakka.


title: Lauhahiipijä

text: Suomessa lauhahiipijä on selvästi yleisin paksupää ja yksi kaikkein runsaimpia päiväperhosia. Valtakunnallisessa päiväperhosseurannassa 2013 lauhahiipijä oli Suomen viidenneksi yleisin päiväperhoslaji. Myös muualla Euroopassa se on varsin tavallinen. Elinympäristöksi sille kelpaa miltei mikä tahansa runsaskukkainen ja -heinäinen niitty, keto tai tienvierus, mikä selittääkin lajin runsaslukuisuuden. Perhosten lento on nopeaa ja tapahtuu pyrähdyksittäin, mutta lauhahiipijä ei ole yhtä nopea lentäjä kuin useimmat muut paksupäät. Ravinnokseen aikuiset yksilöt käyttävät kukkien mettä, mutta koiraita voi tavata suurina ryhminä imemässä suoloja lätäköistä, kosteasta maanpinnasta tai eläinten jätöksistä. Lajilla on erikoinen lepoasento, jossa takasiivet ovat lähes vaakasuorassa ja etusiivet vinottain pystyssä niiden päällä.


title: Lauhahiipijä

text: Naaras munii munat muutamien munien riveiksi heinien lehdille. Toukka kehittyy kuoriutumisvalmiiksi jo syksyllä, mutta kuoriutuu vasta keväällä. Näin ollen muna on talvehtiva elämänvaihe, mikä on päiväperhosten keskuudessa melko poikkeuksellista. Myöhemmin toukka sitoo ravintokasvin lehtiä suojakseen ja myös koteloituu yhteen sidottujen lehtien väliin.


title: Lauhahiipijä

text: Lajin levittyä vahingossa timoteikuorman mukana Pohjois-Amerikkaan vuonna 1910 sillä ei ollut luontaisia vihollisia, mikä teki lauhahiipijästä paikoin merkittävän heinäkasvien tuholaisen. Euroopassa sillä tiedetään elävän ainakin 22 eri loispistiäislajia.


title: Lauhahiipijä

text: Toukat syövät erilaisia heinäkasveja ("Poaceae"), esim. juolavehnää ("Elymus repens") ja nurmilauhaa ("Deschampsia caespitosa").


title: Haisukurjenpolvi

text: Haisukurjenpolvi ("Geranium robertianum") on lehdoissa ja kivikoissa tavattava yksivuotinen tai useimmiten kaksivuotinen kurjenpolvi. Koko kasvi haisee epämiellyttävältä.


title: Haisukurjenpolvi

text: Haisukurjenpolvi kasvaa 15–40 cm korkeaksi. Varsi on useimmiten punertava, monihaarainen sekä karvainen. Vaaleanvihreät lehdet ovat kolmisormisia ja karvaisia. Lehden keskilehdykkä on pitkäruotinen. Kukat ovat kooltaan 12–15 mm leveitä. Kukissa on ruusunpunaiset, pyöreäkärkiset ja pitkäkyntiset terälehdet, joissa on ohuita vaaleita suonia. Verholehdet ovat pystyjä, sileitä ja otakärkisiä. Suomessa haisukurjenpolvi kukkii kesä-syyskuussa. Kasvin hedelmykset ovat verkkoharjaisia.


title: Haisukurjenpolvi

text: Nimensä kasvi on saanut epämiellyttävästä hajustaan, joka korostuu erityisesti kasvia hierottaessa.


title: Haisukurjenpolvi

text: Haisukurjenpolvi kasvaa koko Euroopassa pohjoisinta Fennoskandiaa ja Pohjois-Venäjää lukuun ottamatta. Lajia tavataan myös Pohjois-Afrikassa, Turkissa, Kaukasuksella, Lähi-idässä ja monin paikoin muualla Aasiassa. Se on levinnyt myös muun muassa Pohjois-Amerikkaan, Chileen, Uuteen-Seelantiin ja Etelä-Afrikkaan. Suomessa haisukurjenpolvea tavataan pääasiassa linjan Pori–Tampere–Lappeenranta eteläpuolella. Hajaesiintymiä on muuallakin Suomessa. Pohjoisimmat havainnot lajista ovat Keski-Pohjanmaalta ja Kainuusta.


title: Haisukurjenpolvi

text: Haisukurjenpolvi kasvaa sammaleisilla lehtokivillä, lohkareikoissa, kallionpengermillä ja rantalehdoissa.


title: Haisukurjenpolvi

text: Haisukurjenpolvea on käytetty lutikoiden ja muiden kotien syöpäläisten torjumiseen hieromalla murskattua kasvia seiniin ja huonekaluihin. Se on myös vanha rohdoskasvi, jota käytettiin erityisesti haavojen hoitoon sekä verenvuodon tyrehdyttämiseen. Kasvia hyödynnettiin sekä ulkoisesti että sisäisesti nautittuna. Aikaisemmin haisukurjenpolvea saattoi ostaa lääkkeeksi apteekeissa.


title: Hajuheinä

text: Hajuheinä ("Cinna latifolia") on monivuotinen lehdoissa tavattava kasvi. Suomessa laji on rauhoitettu ja se kuuluu Euroopan neuvoston uhanalaisten kasvien luetteloon.


title: Hajuheinä

text: Monivuotinen hajuheinä kasvaa lähes metrin korkuiseksi. Se on lyhytrönsyinen ja kalju. Lehden tupet ovat avoimia. Karheat lehdet ovat pitkäkärkisiä, kapeatyvisiä, 10–22 senttimetriä pitkiä ja 1–1,5 cm leveitä. Röyhy on 12–20 cm pitkä ja sen haarat ovat siirottavia tai nuokkuvia. Tähkylät ovat 3 mm pitkiä, yksikukkaisia ja teräväselkäisiä. Kaleet ovat tähkylän pituisia ja tasasoukkia. Ulkohelve on vihreä ja siinä on hyvin lyhyt, kaleiden peittoon jäävä vihne. Hajuheinä kukkii heinäkuussa. Nimensä kasvi on saanut siitä, että sen kuivat versot tuoksuvat kumariinilta.


title: Hajuheinä

text: Euroopassa hajuheinää kasvaa harvinaisena Norjassa, Ruotsissa, Baltian maissa ja Venäjällä, josta levinneisyysalue jatkuu katkonaisena Kaukasukselle ja Siperiaan aina Japaniin saakka. Yleisempi laji on Pohjois-Amerikassa, jossa sitä tavataan Alaskassa, Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjois-ja keskiosissa. Suomessa hajuheinää tavataan etenkin Hämeestä, Keski-Suomesta ja Savosta, muualta maasta on vain hajanaisia havaintoja. Kasvupaikkoja tunnetaan Suomesta alle 150. Hajuheinä lienee levinnyt Suomeen myöhäisjääkaudella.


title: Hajuheinä

text: Hajuheinää tavataan useimmiten paikoissa, joissa vallitsee viileä ja tasaisen kostea pienilmasto. Tällaisia paikkoja ovat muun muassa puronvarsilehdot, louhikot ja kivikkoiset lehdot.


title: Hammasjuuri

text: Hammasjuuri ("Cardamine bulbifera", synonyymi "Dentaria bulbifera") on lehdoissa tavattava ristikukkaiskasvi. Sen korkeus on 20–80 cm, ja se kukkii touko-kesäkuun aikana. Sen juurakko on vaakasuora. Kukka on punertava, vaaleansinipunainen tai valkoinen. Hammasjuuri kasvaa kalkkipitoisessa maassa.


title: Hammasjuuri

text: Hammasjuuri esiintyy alkuperäisenä Suomessa Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja läntisellä Uudellamaalla enimmäkseen saaristossa ja rannikolla.


title: Hammasjuuri

text: Hammasjuuri on Suomessa rauhoitettu laji.


title: Raoul Koczalski

text: Armand Georg Raoul von Koczalski (3. tammikuuta 1884, Varsova – 24. marraskuuta 1948, Poznań) oli puolalainen säveltäjä ja pianisti.


title: Raoul Koczalski

text: Koczalski aloitti pianonsoiton lapsena. Hän piti konsertteja 7-vuotiaana ja kierteli Euroopan kaupungeissa jo 9-vuotiaana. Hän opiskeli Lvivissä Karl Mikulin johdolla.


title: Raoul Koczalski

text: Koczalski tuli pianistina tunnetuksi Frédéric Chopinin tulkinnoistaan. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu mm. piano- ja orkesteriteoksia sekä oopperat "Rymond" (1902) ja "Die Sühne" (1909).


title: Jänönsalaatti

text: Jänönsalaatti ("Mycelis muralis") on 30–90 senttimetriä korkea asterikasvi, jonka teriöt ovat keltaiset.


title: Jänönsalaatti

text: Jänönsalaatin varsi ja lehdet ovat kaljuja. Varsi on usein punavioletinsävyinen ja sen yläosa haarautuva. Kasvin lehdet ovat ohuet, pariliuskaiset ja alhaalta sinivihreät. Osa lehdistä on pitkäruotisia, ruoti siipipalteinen, palle tyveltä korvaketta muistuttavia. Lapa on pariliuskainen, matalahampainen, ohut, alta sinivihreä, alemmat liuskat pieniä, päätöliuska suuri ja kolmionmuotoinen. Ylemmät lehdet ovat korvakkeelliset.


title: Jänönsalaatti

text: Mykeröstö on monihaarainen, harsu huiskilomainen latvakukinto. Teriö on keltainen. Kukat muodostavat 10–15 mm leveitä, kehtosuomujen suojaamia kukkamaisia mykeröitä. Kehto on n. 10 mm, hoikka, liereä. Kehtosuomut ovat 7–10 mm, uloimmat sisempiä paljon lyhyempiä, kehtosuomuja 2 riviä, leveän kolmiomaisia–lähes tasasoukkia, ulommat sisempiä paljon lyhyempiä. Mykerön laitakukat ovat yleensä 5 kpl keltaisia, kielimäisiä, kärjestä 5-hampaisia. Heteitä 5. Emiö on yhdislehtinen, 1-vartaloinen, 2-luottinen. Kukkii heinä–elokuussa.


title: Jänönsalaatti

text: Hedelmä on pähkylä on 3–4 mm, lähes musta. Pappus on hapsihaiveninen, kärjessä lyhyen varren päässä hapsihaivenia.


title: Jänönsalaatti

text: Maan eteläisimmässä osassa ja Ahvenanmaalla, muualla Etelä-Suomessa harvinainen, pohjoiseen tai itään mentäessä se harvinaistuu nopeasti, yksittäislöytöjä löytyy kuitenkin vielä Keski-Suomestakin. Suomessa se on esiintymisalueensa pohjoisrajoilla ja suosii mereistä, lauhankosteaa ilmastoa. Kasvaa meillä jokseenkin samalla alueella, jolla jalot lehtipuutkin menestyvät.


title: Jänönsalaatti

text: Jänönsalaatti on eteläboreaalisen vyöhykkeen Suomen-osion lounaisosien lehdoissa, lehtokorvissa, lähteiköissä, rehevissä kuusikoissa, purolaaksoissa, vyörysorarinteillä, avohakkuilla, puutarhoissa, tienvarsilla, jalkakäytävillä. Jänönsalaatti on viime vuosina runsastunut ja vallannut uusia kasvupaikkoja. Lajin ilmaantuminen uusiin lehtoihin on seurausta metsälaidunnuksen loppumisesta.


title: Nils Ahrbom

text: Nils Ahrbom (1905–1997) oli ruotsalainen arkkitehti.


title: Nils Ahrbom

text: Ahrbom piti arkkitehtitoimistoa yhdessä toisen ruotsalaisen arkkitehdin, Helge Zimdalin kanssa vuosina 1927–1951. Kungliga tekniska högskolanissa Tukholmassa hän toimi arkkitehtuurin professorina vuosina 1942–1963. Hän toimi myös linnanarkkitehtina Vadstenan linnassa.


title: Kaiheorvokki

text: Kaiheorvokki ("Viola selkirkii") on matala, vain 5–8 cm korkea tummanvihreä kasvi, jonka terälehdet ovat vaaleansiniset tai sinipunaiset. Kaiheorvokki kuuluu orvokkien sukuun. Se kukkii touko-kesäkuussa. Kaiheorvokki on varjoisten lehtojen pohjakerroksen kasvi ja se muistuttaa lähilajiaan lehto-orvokkia.


title: Kaiheorvokki

text: Kaiheorvokkia tavataan Suomen leveyspiireillä myös Pohjoismaissa, Venäjällä, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Wojciech Kilar

text: Wojciech Kilar (17. heinäkuuta 1932 Lwów, Puola – 29. joulukuuta 2013 Katowice, Puola) oli puolalainen säveltäjä.


title: Wojciech Kilar

text: Kilar syntyi Lwówissa (nykyään Lviv Ukrainassa). Hän opiskeli Katowicessa ja sittemmin Nadia Boulangerin johdolla Pariisissa. Hänen tunnetuimpiin sävellyksiinsä kuuluu orkesteriteos "Krzesany" (1974). Lisäksi hän sävelsi useita muita orkesteriteoksia ja kamarimusiikkia.


title: Wojciech Kilar

text: Kilar sävelsi myös runsaasti elokuvamusiikkia. Teoksiin kuuluvat "Luvattu maa" (1974), "Kuningas ja satakieli" (1980), "Bram Stokerin Dracula" (1992), "Yö ei tunne armoa" (1994), "Naisen muotokuva" (1996), "Yhdeksäs portti" (1999) ja "Pianisti" (2002).


title: Kevätlinnunsilmä

text: Kevätlinnunsilmä ("Chrysosplenium alternifolium") on monivuotinen, kosteiden kasvupaikkojen pienikokoinen kevätkasvi.


title: Kevätlinnunsilmä

text: Kevätlinnunsilmä kasvaa 10–15 cm korkeaksi. Lehdet ovat ruodillisia, muodoltaan munuaismaisia ja ehyt- tai nyhälaitaisia. Aluslehdet ovat 2–3 cm leveitä ja harvakarvaisia. Kukkien tukilehdet ovat hertta- tai tylppätyvisiä. Kukinto on päätteinen huiskilo, jonka ylälehdet ovat tavallisesti kellanvihreitä. Kukat ovat pienikokoisia ja väriltään kellanvihreitä. Kukasta puuttuu teriö. Kukan verhiö on nelilehtinen, lukuun ottamatta keskimmäistä kukkaa, jossa verhiö on viisilehtinen. Kevätlinnunsilmä kukkii Suomessa touko-kesäkuussa.


title: Kevätlinnunsilmä

text: Kevätlinnunsilmää tavataan Euroopassa Ranskasta, Pohjois-Italiasta ja Pohjois-Balkanilta Isoon-Britanniaan, Fennoskandian keskiosiin ja Länsi- ja Keski-Venäjälle ulottuvalla alueella. Lajin toista alalajia tavataan myös Siperiassa ja Pohjois-Aasiassa. Suomessa kevätlinnunsilmää kasvaa paikoin yleisenä maan etelä- ja keskiosissa Jyväskylän korkeudelle saakka. Satunnaisesti lajia on tavattu Oulun korkeudelle asti.


title: Kevätlinnunsilmä

text: Kevätlinnunsilmä on kosteitten paikkojen laji. Sitä kasvaa lähteikköjen ympäristössä, puron- ja ojanvarsilla, tihkuisilla jokiahteilla, kosteissa lehdoissa, lehtokorvissa ja järvenrantojen kosteikoissa. Kasvupaikat ovat viljavia, usein savipohjaisia maita. Suomessa laji on harvinaistunut purojen perkauksista, kasvupaikkojen ojituksista ja myös metsänhoidosta.


title: Kevätlinnunsilmä

text: Varsinaista käyttöä kevätlinnunsilmälle ei tiedetä olevan, mutta sen avulla on entisaikaan etsitty vesisuonia.


title: Miina (nimi)

text: Miina on suomalainen ja virolainen naisen etunimi.


title: Miina (nimi)

text:
Miina on lyhennelmä nimestä Vilhelmiina,
joka puolestaan juontaa germaanisesta miehen nimestä Wilhelm. Wilhelm on yhdistelmä saksan "halua" ja "suojelua" tai "kypärää" merkitsevistä sanoista.


title: Miina (nimi)

text: Toukokuuhun 2016 mennessä Suomessa on rekisteröity 3 776 Miina-nimen saanutta naista ja alle kymmenen miestä.


title: Miina (täsmennyssivu)

text: Miina tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lehtomatara

text: Lehtomatara ("Galium triflorum") on kumariinintuoksuinen lehtokasvi.


title: Lehtomatara

text: Lehtomataran rento varsi kasvaa 25–70 senttimetriä pitkäksi. Se takertuu itseensä ja muihin kasveihin. Soikeat lehdet kasvavat ruusukkeina. Kasvi kukkii heinä-elokuussa vihertävin kukin; kukkavarret kasvavat lehtiruusukkeisiin ja niissä on vain muutama kukka kussakin. Kasvi tuoksuu kumariinilta kuivuessaan.


title: Lehtomatara

text: Lehtomataraa tavataan Pohjoismaiden eteläosissa, paikoin Venäjällä ja laajasti Pohjois-Amerikassa.


title: Lehto-orvokki

text: Lehto-orvokki ("Viola mirabilis") on lehtometsissä kasvava isolehtinen orvokkilaji. Se kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi ja kukkii Suomessa toukokuussa. Lehto-orvokin kevätkukkien teriöt ovat vaaleanvioletit ja kooltaan noin kaksi senttimetriä. Kesällä kasvi tekee avautumattomia umpisiittoisia kukkia, joista kehittyy siemeniä kevätkukkia useammin. Lehtiruoti on toispuoleisesti karvainen ja juurakko ruskeasuomuinen, mistä lehto-orvokin erottaa metsäorvokista.


title: Lehto-orvokki

text: Lehto-orvokki suosii kalkkipitoista kasvualustaa.


title: Jan Ekier

text: Jan Ekier (29. elokuuta 1913 – 15. elokuuta 2014) oli puolalainen pianisti ja säveltäjä.


title: Jan Ekier

text: Ekier syntyi Krakovassa ja aloitti lapsena esiintymisen pianoduona siskonsa Halinan kanssa. Hän osallistui vuonna 1937 Kansainväliseen Frédéric Chopin -pianokilpailuun Varsovassa ja käynnisti ensimmäisen Puolan-kiertueensa.


title: Jan Ekier

text: Ekier esiintyi pianistina useissa maissa ja maanosissa. Hänet tunnetaan muun muassa Chopinin, Szymanowskin, Prokofjevin ja J. S. Bachin tulkinnoistaan. Hän menestyi sekä solistina että orkesterin kanssa. Hän oli tuomarina useissa perättäisissä Chopin-pianokilpailuissa ja myös useissa kansainvälisissä kilpailuissa. Hän toimi pitkään musiikin opettajana ja sai vuonna 1995 Chopin-akatemian kunniatohtorinarvon.


title: Jan Ekier

text: Ekierin omat sävellykset olivat monesti puolalaisen kansanmusiikin innoittamia. Tuotantoon kuuluu runsaasti pianomusiikkia, mutta myös baletti-, laulu-, orkesteri-, kamari- ja elokuvamusiikkia. Säveltäjä oli naimisissa näyttelijä Danuta Szaflarskan kanssa.


title: Lehtoängelmä

text: Lehtoängelmä ("Thalictrum aquilegiifolium") on Keski- ja Itä-Euroopassa tavattava monivuotinen lehtokasvi. Suomessa se on luonnonvaraisena alkuperäislajina erittäin harvinainen ja on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.


title: Lehtoängelmä

text: Lehtoängelmä on lyhytjuurakkoinen ja kasvaa 50–150 cm korkeaksi. Varsi on kalju. Kasvin lehdet ovat korvakkeellisia, lehtilapa on 10–25 cm pitkä ja kaksi tai kolme kertaa parilehdykkäinen. Lehdykän lapa on enintään senttimetrin levyinen, muodoltaan tavallisesti melkein pyöreä sekä pyöreä- ja isohampainen. Lehdyköitten ruodeissa on kookkaat, pitkään säilyvät korvakkeet. Lehtoängelmän violetinpunainen kukinto on tiheä kerrannaishuiskilo. Kukat ovat pieniä. Niissä on varhain varisevia, vastapuikeita kehälehtiä 4 tai 5 kappaletta. Kehälehtien väri vaihtelee sinipunaisesta vihreään. 5–8 mm pitkiä heteitä on runsaasti. Heteiden palhot ovat paljon ponsia pitempiä, nuijamaisia ja väriltään vaalean sinipunaisia. Lehtoängelmä kukkii Suomessa heinäkuussa. Hedelmä on riippuva, noin senttimetrin pituinen pähkylä. Vastapuikeissa, neliharjuisissa pähkylöissä on 5–10 mm pitkä perä, ja niiden ota sekä luottipinta ovat molemmat 0,5–1 mm pitkiä. Lehtoängelmä on myrkyllinen kasvi.


title: Lehtoängelmä

text: Lehtoängelmän levinneisyysalue ulottuu Keski-Euroopan vuoristoista ja Italiasta ja Balkanilta Keski-Venäjälle. Pohjois-Euroopassa sen esiintymisalue rajoittuu Etelä-Ruotsiin, Baltiaan, Karjalankannakselle ja Laatokan Karjalaan. Suomessa lehtoängelmä kasvaa levinneisyysalueensa äärirajoilla. Sitä on tavattu alkuperäisenä vain muutamasta paikasta Kiteeltä. Satunnaisena viljelykarkulaisena lehtoängelmää on tavattu eri puolilta Suomea.


title: Lehtoängelmä

text: Tyypillisiä kasvupaikkoja lehtoängelmälle ovat kosteat, puolivarjoiset lehdot ja lehtokorvet sekä lehtoniityt. Aikaisemmin lehtoängelmän kasvupaikkoja ovat tuhonneet pellonraivaus. Nykyään niitä uhkaavat kuusettuminen ja lehtojen umpeenkasvu.


title: Lehtoängelmä

text: Lehtoängelmää on jonkun verran viljelty ja käytetty myös koristekasvina.


title: The Return (The Hensley/Lawton Band)

text: The Return on The Hensley/Lawton Bandin vuonna 2001 julkaisema live-albumi.


title: Metsämaarianheinä

text: Metsämaarianheinä ("Hierochloë australis") on 20–60 cm korkea heinäkasvi, joka kukkii touko-kesäkuussa, eli aikaisemmin kuin Suomen kolme muuta maarianheinälajia. Niiden tapaan se tuoksuu kumariinilta. Metsämaarianheinä on luonteeltaan mätästävä. Sen röyhy on 3–7 cm pitkä, ja röyhyn haarat ovat karvaiset.


title: Metsäruusu

text: Metsäruusu ("Rosa majalis", syn. "R. cinnamomea") on Euraasiassa kasvava metsien punakukkainen ruusulaji. Suomessa laji on yleinen lähes koko maassa.


title: Metsäruusu

text: Metsäruusu kasvaa 20–200 cm korkeaksi. Sen varsi on kanelinruskea ja se muodostaa juurivesoja. Nuorissa varsissa ja vanhojen varsien alaosissa piikit ovat neulamaisia ja tavallisesti tiheässä. Muualla kasvissa piikit ovat käyriä ja sijaitsevat harvakseltaan. Kukkivan haaran piikit ovat pareittain nivelissä. Lehden korvakkeet ovat leveäkärkisiä. Lehti on kerrannaislehti. Pitkulaiset lehdykät ovat 1,5–4,5 cm pitkiä, tavallisesti päältä harmaakarvaisia ja harmahtavanvihreitä, alta vaaleanvihreitä ja tiheäkarvaisia. Lehdyköiden laidat ovat kapea- ja suippohampaisia, mutta tyviosa on tavallisesti hampaaton. Kukat ovat punaisia ja ovat yksittäin. Kukkaperä on 1–2 cm pitkä ja nystykarvaton. Metsäruusu kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Hedelmä on punainen, 1 cm pitkä, pallomainen tai naurismainen kiulukka.


title: Metsäruusu

text: Suomessa tavattavista ruusuista metsäruusu muistuttaa eniten karjalanruusua ("R. acicularis"). Metsäruusu risteytyy helposti kurtturuusun kanssa kantalajien kasvaessa lähekkäin. Tätä monimuotoista risteymää kutsutaan pietarinruusuksi ("R." x "majorugosa").


title: Metsäruusu

text: Metsäruusua tavataan laajalla alueella Euraasian keskiosissa Norjasta, Ruotsista ja Puolasta itään läpi Venäjän Keski-Siperiaan saakka. Euroopassa lajia tavataan lisäksi Alpeilta. Metsäruusu on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan. Suomessa metsäruusua tavataan koko maassa aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Muualla Suomessa laji on yleinen keskistä Suomea lukuun ottamatta. Metsäruusu on ainoa lähes koko Suomessa kasvava alkuperäinen ruusulaji.


title: Metsäruusu

text: Metsäruusu kasvaa lehdoissa, lehtokallioilla, valoisissa ja rehevissä rantametsissä ja tienvarsilla. Laji esiintyy joskus myös villiintyneenä viljelykarkulaisena ja -jääntenä.


title: Metsäruusu

text: Metsäruusua kasvatetaan toisinaan jalostettuna koristepensaana.


title: Harmaanieriä

text: Harmaanieriä ("Salvelinus namaycush") on pohjoisamerikkalainen nieriäsuvun lohikalalaji. Se on sisävesikala, jota on siirretty myös Pohjoismaihin. Suomeen harmaanieriä tuotiin vuonna 1955 mätimunina Yläjärvestä.


title: Harmaanieriä

text: Harmaanieriässä on koko ruumiissa selkä-, rasva- ja pyrstöevä mukaan lukien runsaasti valkoisia ja keltaisia pilkkuja. Yleisväritys on yleensä ruskeankellertävä tai tummanvihertävä, joskus jopa musta tai harmahtava. Harmaanieriän suuren koon syynä pidetään sen korkeaa ikää. Inarijärvestä saadut viisivuotiaat yksilöt painoivat 1,3–2,2 kg. Yleinen saaliskoko on Inarinjärvessä 0,7–2 kg, mutta yli 7-kiloisiakin on saatu. Kanadassa on tavattu 46,4-kiloinen kala. Harmaanieriä muistuttaa nieriää ja puronieriää.


title: Harmaanieriä

text: Harmaanieriä on pohjoisten vesien asukas. Sen levinneisyys kattaa lähes koko Kanadan ja osittain Alaskan. Yhdysvalloissa rajoittuu Alaskan lisäksi maan pohjoisosan Suuriin järviin.


title: Harmaanieriä

text: Suomessa harmaanieriä on menestynyt ainoastaan Inarijärvessä, jossa paikalliset asukkaat ovat nimittäneet sitä hurttarauduksi. Sielläkään lisääntyminen ei ole onnistunut, sillä kaikki saaliiksi saadut kalat ovat syntyneet kalanviljelylaitoksella. Ruotsissa harmaanieriästä on pitkäaikaisempaa kokemusta. Siellä harmaanieriää on istutettu erityisesti säännöstelyjärviin ja jokien patoaltaisiin. Harmaanieriää on siirretty myös muun muassa Norjaan sekä eteläisen Etelä-Amerikan sisävesiin Argentiinassa ja Chilessä.


title: Harmaanieriä

text: Harmaanieriä on kaikkiruokainen. Sille kelpaa kaikenlainen eläinravinto. Kitaan joutuu eläinplanktonia, äyriäisiä, hyönteistoukkia, sammakoita ja kaloja. Pääosa ravinnosta koostuu kaloista jo harmaanieriän ollessa 25–30 cm:n pituinen.


title: Harmaanieriä

text: Harmaanieriä viihtyy yksinomaan viileissä, runsashappisissa ja syvissä järvissä. Kutuaikaa lukuun ottamatta harmaanieriä on vaelteleva yksinäinen kala. Vaellusaluetta rajoittaa järven koko. Kesäaikaan rajoitteena on veden lämpeneminen. Koleiden vesien asukki ei suostu hetkeksikään nousemaan harppauskerroksen yläpuolisiin lämpimiin vesiin, paitsi syksyllä kalan noustessa kutemaan.


title: Harmaanieriä

text: Järvikutuisen harmaanieriän ensimmäinen kutu tapahtuu vasta kalan ollessa 5–10-vuotias. Joskus sukukypsyyden saavuttaminen voi viedä jopa 20 vuotta. Kutuaika on syys–marraskuussa veden lämpötilan ollessa 10–13 astetta. Kutupaikkojen laatu ja syvyys vaihtelevat rajusti. Eräät kannat kutevat jopa monien kymmenien metrien syvyydessä, mutta tavanomainen kutupaikka on 10 metrin syvyydessä hiekka- ja sorapohjalla. Kutu alkaa risujen ja muiden irtoroskien puhdistamisella kutupohjasta. Yksi naaras voi kutea kahden eri koiraan kanssa. Silti koiraat joutuvat taistelemaan runsaasti naaraista. Varsinaista kutukuoppaa ei kaiveta, vaan kun mäti ja maiti on laskettu, naaras huiskii ne kivien ja hiekan sekaan pyrstöllään.


title: Harmaanieriä

text: Harmaanieriä on pitkäikäinen kala. Jopa 30–40-vuotiaita yksilöitä on tavattu. Se on myös erittäin hidaskasvuinen kala; 30 cm:n kokoisena istutetun kalan on havaittu saavuttavan 50 cm:n pituuden vasta 4–5 järvivuoden jälkeen.


title: Harmaanieriä

text: Harmaanieriän saalistajia luonnossa ovat ihmisen lisäksi ainakin: piikkimonni ("Ameiurus nebulosus"), Ichthyomyzon unicuspis, made ("Lota lota"), merinahkiainen ("Petromyzon marinus") ja pyörösiika ("Prosopium cylindraceum").


title: Olavi Vuorisalo

text: Olavi Paavo Vuorisalo (s. 5. huhtikuuta 1933 Kuusisto) on entinen suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän alitti ensimmäisenä suomalaisena neljän minuutin rajan mailin juoksussa. Hän kuului 1950-luvulla kuuluisaan suomalaiseen keskimatkojen Olavi trioon Salonen, Salsola, Vuorisalo.


title: Olavi Vuorisalo

text: Vuorisalon uralla Melbournen olympialaisista rannalle jääminen oli kova pala. Olympialaiset olivat poikkeukselliseen myöhään joulukuun alussa 1956. Syksy Vuorisalolla meni aiempaan nähden alavireisesti. Lisäksi suhde sen aikaiseen SUL:n päävalmentajaan Armas Valsteeseen sisälsi molemmin puolin jännitteitä. Niinpä Valste SUL:n edustajana ei puoltanut Vuorisalon valintaa olympiajoukkueeseen.


title: Olavi Vuorisalo

text: Olympiavuosi 1956 oli Vuorisalolle pettymys, mutta seuraavasta vuodesta 1957 tuli urheilullisesti menestyksellinen useine henkilökohtaisine ennätyksineen. Turun urheilupuistossa 11. heinäkuuta 1957 suomalaiset keskimatkat juoksijat tekivät historiaa. Vuorisalo sijoittui kolmanneksi 1 500 metrin juoksussa, jossa Olavi Salsola ja Olavi Salonen juoksivat maailmanennätyksen 3.40,2 – Vuorisalon aika oli 3.40,3. Kuparivuoren urheilukentällä Naantalissa 7. elokuuta 1957 järjestetyissä kilpailuissa Vuorisalo juoksi ensimmäisenä suomalaisena ja koko maailman 16:ntena juoksijana mailin juoksun alle neljässä minuutissa eli niin sanotun haamumailin ajalla 3.59,1. Aikaisemmin maailmanennätyksen tehnyt Derek Ibbotson juoksi myös kisoissa ja voitti kilpailun Vuorisalon jäädessä toiseksi. Yleisöä oli yli 6 000, heidän joukossaan presidentti Urho Kekkonen..


title: Olavi Vuorisalo

text: Olavi Vuorisalo sijoittui Tukholman EM-kisoissa 1958 viidenneksi 1 500 metrin juoksussa. Odotukset paremmasta menestyksestä olivat silloin olemassa, koska Vuorisalo voitti oman alkueränsä kaikkeaan yrittämättä. Rooman olympiakisoissa 1960 hän jäi alkuerässään kymmenenneksi.


title: Olavi Vuorisalo

text: Olavi Vuorisalo edusti Naantalin Löylyä. Rooman vuoden 1960 olympiaedustuksen ja Tukholman vuoden 1958 EM-kisaedustuksen lisäksi Vuorisalo edusti Suomea kaikkiaan 28 maaottelussa vuosina 1953-1964. Vuorisalo voitti SM-kultaa 1 500 metrillä viidesti ja maastojuoksussa kerran. Kaikkiaan Vuorisalo alitti 4 minuuttia 1500 metrillä 16 perättäisenä kesänä 1952-1967. Vuorisalo valittiin Suomessa vuoden urheilijaksi 1957. Samana vuonna hänet valittiin voittajaksi Viikkosanomat-lehden vuosittaisessa "Suosituin suomalainen"-lukijaäänestyksessä. Uransa jälkeen Vuorisalo oli tekemisissä yleisurheilun kanssa mm. 1980-luvun puolivälissä Suomen mestaruuksia voittaneen Raision Kuulan 4x1 500 metrin viestijoukkueen taustavaikuttajana. Joukkueessa juoksivat mm. Raimo Karsikas, Lars Sörensen ja Ilpo Kuusela.


title: Olavi Vuorisalo

text: Hänet valittiin uransa jälkeen Naantalissa vuoden unikeoksi 1996. Hänen veljensä Tauno Vuorisalo voitti nuorten SM-kultaa 3 000 metrin ja miesten SM-hopeaa 4 x 1 500 metrin juoksussa.


title: Olavi Vuorisalo

text: Työuran Vuorisalo teki Naantalissa. Hän toimi Naantalin yhteiskoulun vahtimestarina vuoteen 1962 ja sen jälkeen 26 vuotta Naantalin palolaitoksen palveluksessa ja jäi eläkkeelle 55-vuotiaana vuonna 1988.


title: Asia (mytologia)

text: Asia, tai Hesiodoksen mukaan Klymene, oli kreikkalaisessa mytologiassa okeanidi, Okeanoksen ja Tethyksen tytär. Miehensä titaani Iapetoksen kanssa hänellä oli lapset Atlas, Prometheus, Epimetheus ja Menoitios.


title: Asia (mytologia)

text: Herodotos kertoo, että Aasian maanosa olisi saanut nimensä Asian mukaan, mutta tässä yhteydessä hän nimeää tämän Prometheuksen vaimoksi eikä tämän äidiksi.


title: Metsävirna

text: Metsävirna ("Vicia sylvatica") on 50–200 cm korkea, monivuotinen kasvi, joka kukkii heinä-elokuussa. Sen teriö on valkoinen, mutta sinisuoninen. Metsävirna on myrkyllinen.


title: Metsävirna

text: Metsävirnaa tavataan Keski- ja Itä-Euroopassa, Britteinsaarilla ja paikoin Venäjän itäosassa.


title: Gotan Project

text: Gotan Project on ranskalainen trio, joka sekoittaa musiikissaan perinteiseen argentiinalaiseen tangoon dub-vaikutteita, elektroa ja satunnaisia ambient-sävyjä. Yhtyeen perustivat vuonna 1999 Philippe Cohen Solal, Eduardo Makaroff ja Christoph H. Müller, jotka kaikki ovat laaja-alaisia musiikin ammattilaisia.


title: Gotan Project

text: Trio on uudistanut radikaalisti käsitystä tangosta ja sen musiikki rikkoo niin maantieteellisiä kuin myös musiikkigenrejen välisiä raja-aitoja. Gotan Project on valittu vuoden 2003 tulokkaaksi BBC:n Awards for World Music -kilpailussa. Yhtyeen ensimmäistä levyä "La Revancha Del Tango" on myyty maailmanlaajuisesti yli puolimiljoonaa kappaletta.


title: Mäkilehtoluste

text: Mäkilehtoluste ("Brachypodium pinnatum") on 40–100 cm korkea heinäkasvi. Pitkien rönsyjensä avulla se muodostaa laajoja kasvustoja, jotka kukkivat usein niukasti. Se suosii kalkkipitoista maata kasvualustanaan.


title: Mäkilehtoluste

text: Mäkilehtolustetta tavataan alueella, joka ulottuu Espanjan pohjoisosista pitkälle Itä-Venäjälle ja Etelä-Suomesta Italiaan.


title: Mäkilehtoluste

text: Mäkilehtolustetta käytetään myös puutarhoissa monivuotisena koristeheinänä.


title: Magali Amadei

text: Magali Amadei (s. 30. marraskuuta 1973 Nizza) on ranskalaissyntyinen malli ja näyttelijä. Hän esiintyi 1990-luvulla säännöllisesti mm. "Voguen", "ELLE:n", "Cosmopolitanin" ja "Marie Clairen" kansissa.


title: Magali Amadei

text: Amadei opiskeli balettia synnyinseudullaan Nizzassa. Hän aloitti mallinuransa nuorena ja siirtyi työnsä vuoksi New Yorkiin, Yhdysvaltoihin.


title: Magali Amadei

text: Amadei on nähty mm. elokuvissa "Häät mielessä" ("The Wedding Planner", 2001), "Taxi" (2004) ja "House of D" (2004). Hän on kärsinyt bulimiasta ja puhunut julkisuudessa syömishäiriöihin liittyvistä aiheista.


title: Pohjansinivalvatti

text: Pohjansinivalvatti ("Cicerbita alpina", synon. "Lactuca alpina") on asterikasveihin kuuluva harvinainen Pohjois-Suomen lehtokorpien kasvi.


title: Pohjansinivalvatti

text: Pohjansinivalvatti on 50–200 cm korkea kasvi, joka kukkii heinä-elokuussa. Sen varsi on haaraton ja kukat vaaleansiniset.


title: Pohjansinivalvatti

text: Pohjansinivalvattia tavataan Lapissa, Norjan vuorilla ja Alpeilla. Suomessa se esiintyy Lapissa, Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa ja Kainuussa paikallisesti melko yleisenäkin, mutta puuttuu kuitenkin laajoilta alueilta.


title: Purolitukka

text: Purolitukka ("Cardamine amara") on lähinnä Euroopassa tavattava, ristikukkaisiin kuuluva kasvilaji.


title: Purolitukka

text: Monivuotinen, rönsyilevä purolitukka kasvaa 20–40 cm korkeaksi. Varsi on särmikäs ja monilehtinen. Lehdet ovat parilehdykkäisiä ja väriltään puhtaanvihreitä. Lehdykät ovat soikeahkoja ja niiden reunan muoto vaihtelee isohampaisista mutkalaitaisiin. Kukan terälehdet ovat valkoiset ja pituudeltaan 7–9 mm, ponnet ovat tumman sinipunaisia. Purolitukka kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Siemenet kypsyvät 2–3 cm pitkissä, hoikissa ja litteissä liduissa.


title: Purolitukka

text: Muista Suomessa tavattavista litukkalajeista purolitukka muistuttaa eniten luhtalitukkaa ("C. pratensis").


title: Purolitukka

text: Purolitukkaa tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa Pohjois-Espanjasta ja Britteinsaarilta itään aina Keski-Venäjälle saakka. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Keski-Italiaan ja Pohjois-Kreikkaan, pohjoisessa Fennoskandian keskiosiin asti. Euroopan ulkopuolella lajia kasvaa vain muutamin paikoin Länsi-Siperiassa. Suomessa purolitukkaa tavataan paikoitellen Etelä- ja Keski-Suomessa. Yksittäisiä havaintoja on Oulun korkeudelta saakka. Yleisin laji on Etelä-Suomessa Uudellamaalla, Etelä-Hämeessä, Kokemäenjoen varsilla ja Etelä-Karjalassa.


title: Purolitukka

text: Purolitukka on kosteiden kasvupaikkojen laji. Sitä kasvaa lähdehetteiköissä, erilaisten purojen varsilla, rehevissä korvissa, rantapensaikoissa ja ojissa. Toisinaan purolitukka voi kasvaa myös veden alla upoksissa.


title: Purolitukka

text: Ruotsissa purolitukkaa on aikaisemmin käytetty salaatin tapaan ravintona.


title: Pikkuvelholehti

text: Pikkuvelholehti eli velholehti ("Circaea alpina") on pienikokoinen, medetön ja itsepölytteinen monivuotinen ruoho.


title: Pikkuvelholehti

text: Pikkuvelholehti kasvaa 5–20 cm korkeaksi. Varsi on ohut, hauras, veltohko ja kalju. Vastakkain olevien lehtien ruoti on litteähkö. Lehtilapa on herttamainen, nirhalaitainen, ohut, kiiltävä ja laidoilta kaarikarvainen. Kukintoranka on nystykarvainen. Kukat ovat pieniä, ja sekä verhiö että teriö ovat kaksilehtisiä. Terälehdet ovat valkoisia tai vaaleanpunertavia. Pikkuvelholehti kukkii Suomessa heinäkuussa. Siemenet kypsyvät päärynämäisissä ja kaarikarvaisissa pähkylöissä. Kasvi talvehtii rönsyjensä avulla.


title: Pikkuvelholehti

text: Pikkuvelholehti risteytyy helposti lähisukulaisensa isovelholehden ("C. lutetiana") kanssa. Suomessa isovelholehteä ei kuitenkaan kasva.


title: Pikkuvelholehti

text: Pikkuvelholehteä tavataan Euroopassa Britteinsaarilta ja Etelä-Ranskasta itään Uralille saakka. Eteläisimmät esiintymät ovat Keski-Italiassa, Albaniassa, Romaniassa ja Kaukasuksella. Pohjoisessa lajin levinneisyysalue ulottuu Norjan, Ruotsin ja Suomen pohjoisosiin, Baltiaan ja Pohjois-Venäjälle. Euroopasta levinneisyysalue jatkuu samoilla leveysasteilla läpi Siperian Venäjän kaukoitään ja Pohjois-Japaniin asti. Pohjois-Amerikassa lajia tavataan Alaskassa, Kanadan etelä- ja keskiosissa ja Yhdysvaltain pohjoisosissa. Suomessa pikkuvelholehteä kasvaa koko maassa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Tavanomainen laji on maan etelä-, keski- ja itäosissa, muualla se on varsin satunnainen ja harvinainen laji.


title: Pikkuvelholehti

text: Pikkuvelholehti on varjokasvi. Sen kasvupaikkoja ovat kosteat lehdot, lehtokorvet, lähteiköt ja purolaaksot.


title: Pikkuvelholehti

text: Englanniksi kasvin nimi on "small enchanter's nightshade", lumoojan yövarjo.


title: Tesmayrtti

text: Tesmayrtti ("Adoxa moschatellina") on 5–15 senttimetriä korkea kasvi, joka kukkii touko-kesäkuussa. Sen varsi on suomuinen ja suikertava. Kukat ovat 6–8 mm halkaisijaltaan. Kukat ovat vihertävän keltaiset ja ne tuoksuvat myskiltä.


title: Tesmayrtti

text: Tesmayrttiä tavataan Euroopassa ja paikoin myös Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa se on hemiboreaalisen vyöhykkeen laji, jota tavataan myös Hämeen lehtokeskuksessa.


title: Crédit Agricole

text: Crédit Agricole SA suuri ranskalainen pankki- ja finanssiryhmittymä. Yritysryhmän osake noteerataan Euronextin Pariisin pörssissä. Crédit Agricolen pääkonttori sijaitsee Montrougen kunnassa Pariisin eteläpuolella.


title: Crédit Agricole

text: Taseella mitaten (1 845,18 mrd. USD) pankki luokiteltiin vuonna 2016 maailman 10. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi (edellisvuonna sijalla 12).


title: Crédit Agricole

text: Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla Crédit Agricole oli vuonna 2016 sijalla 110 ollen samalla Ranskan 6. suurin julkisesti noteerattu yritys. Tässä vertailussa Crédit Agricolea suuremmaksi ranskalaiseksi pankiksi luokiteltiin BNP Paribas.


title: Crédit Agricole

text: Yrityksen markkina-arvon Forbes kertoo olevan 29,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2016) ja liikevaihdon 38,18 miljardia USD. Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).


title: Ureyn–Millerin koe

text: Ureyn–Millerin koe (myös "Millerin–Ureyn koe" tai vain "Millerin koe") on kuuluisa laboratoriokoe, jolla tutkittiin orgaanisten yhdisteiden syntyä kuvitelluissa varhaisen Maan olosuhteissa. Kokeen suorittivat Stanley Miller ja Harold Clayton Urey Chicagon yliopistossa vuonna 1953. Ureyn–Millerin koetta on jäljitelty useita kertoja myöhemmin erilaisilla lähtöaineilla. Nämä kokeet ovat tuottaneet samankaltaisia tuloksia. Nykyään Ureyn-Millerin kokeen tyyppisillä kokeilla pyritään monesti jäljittelemään syvänmeren vulkaanista ympäristöä, jossa on korkea lämpötila ja suuri paine.


title: Ureyn–Millerin koe

text: Kokeessa käytettiin steriiliä, kahdesta lasiastiasta muodostuvaa kammiota, joka sisälsi vettä (HO), ammoniakkia (NH), metaania (CH) sekä vetyä (H). Vesi sijaitsi alemmassa astiassa ja ylemmässä astiassa oli elektrodipari, jonka avulla kaasuun aiheutettiin sähköpurkauksia ("salamaniskuja"). Vety, ammoniakki ja metaani muodostivat kaasuseoksen, jonka arveltiin (silloisen tiedon mukaan) muistuttavan varhaisen maapallon ilmakehää.


title: Ureyn–Millerin koe

text: Kun koe oli kestänyt viikon, havaittiin, että 10–15 % hiilestä oli sitoutunut orgaanisiin yhdisteisiin. Erityisesti 2 % hiilestä oli muodostanut proteiinien rakennusosina toimivia aminohappoja. Kaikkiaan koe tuotti 13 elämän tarvitsemista 22 aminohaposta ja viittä erilaista amiinia. Lisäksi astiaan kertyi sokereita, lipidejä ja DNA:n ja RNA:n sisältämiä nukleotidiemäksiä. Proteiineja, DNA:ta tai RNA:ta itsessään kokeessa ei muodostunut.


title: Ureyn–Millerin koe

text: Vuonna 2008 kävi ilmi, että Miller oli suorittanut vuonna 1972 myös muita alkuperäisen kaltaisia kokeita, mutta jättänyt näiden tulokset julkaisematta. Julkaisemattomuus johtuu luultavasti siitä, ettei tuolloin ollut teknisiä edellytyksiä reaktiotuotteiden analysointiin. Eräässä julkaisemattomista kokeista vesihöyryä ja muita kaasuja johdettiin suippenevan kaulan läpi elektrodille, jolloin ilmavirran nopeus kasvoi. Tämä koejärjestely vastaa alkuperäsitä koejärjestelyä mutta vulkaanisesti aktiivisissa olosuhteissa, esimerkiksi laavavirran valuessa mereen. Kokeesta talletettujen näytteiden analysointi osoitti, että Miller oli näin onnistunut tuottamaan viiden amiinin lisäksi 22 amihappoa.


title: Ureyn–Millerin koe

text: Kokeen lopputulos on raseeminen seos. Seoksen raseemisuus tarkoittaa sitä, että seoksessa on yhtä paljon toistensa peilikuvia olevia L- ja D-muotoja. Elämän tarvitsemat aminohapot ovat seriiniä lukuun ottamatta L-muotoa. Monesti D-yhdisteet ovat L-yhdisteitä käyttäville eliöille käyttökelvottomia tai myrkyllisiä. Tunnetaan kuitenkin reaktioita, joissa toisen peilikuvaisomeerin pienikin ylimäärä aiheuttaa kyseisen isomeerin rikastumisen, jolloin lopputuloksena on vain toista isomeeria.


title: Vuoriloikko

text: Vuoriloikko ("Cystopteris montana") on pienikokoinen, vuoristoissa ja arktisilla alueilla tavattava saniainen.


title: Vuoriloikko

text: Vuoriloikon maavarsi on pitkä ja musta. Yksittäin maavarresta nousevat lehdet kasvavat 10–40 cm korkeiksi. Lehden ruoti on 1–2 kertaa lehtilavan pituinen, väriltään vihreä tai oljenkeltainen. Lehtilapa on 7–12 cm pitkä, kolmiomainen tai leveänpuikea ja kolme kertaa parilehdykkäinen. Lehdykät ovat kolmiomaisen puikeita ja suippoja, alin lehdykkäpari on selvästi muita isompi. Pikkulehdykät ovat suippotyvisiä. Lehtien alla sijaitsevat itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä. Suomessa vuoriloikon itiöt kypsyvät heinä-elokuussa. Itiöpesäkkeiden kypsyessä niiden katesuomut varisevat pois. Vuoriloikon murskatut lehdet tuoksuvat karvasmantelilta.


title: Vuoriloikko

text: Vuoriloikko muistuttaa läheisesti vaalealoikkoa ("C. sudetica"), jota ei kuitenkaan tavata Suomesta.


title: Vuoriloikko

text: Nimensä mukaisesti vuoriloikkoa tavataan erityisesti vuoristoalueilla sekä myös arktisilla alueilla. Euroopassa sitä kasvaa Pyreneillä, Alpeilla, Apenniineilla, Karpaateilla, Balkanin niemimaalla, Skotlannissa, Kaukasuksen alueella ja Fennoskandian vuoristo- ja tunturialueilla Ruotsissa, Norjassa sekä Suomessa, josta levinneisyysalue jatkuu laikuttaisena Pohjois-Venäjälle ja edelleen Siperiaan. Pohjois-Amerikassa vuoriloikkoa kasvaa Alaskassa, Kalliovuorten pohjoisosissa ja mantereen koilisosassa. Lisäksi sitä esiintyy muun muassa Turkissa, Kiinassa ja Grönlannissa.


title: Vuoriloikko

text: Suomessa vuoriloikkoa kasvaa ainoastaan Pohjois-Suomessa, ja sielläkin levinneisyysalue on hajanainen. Eteläisimmät havainnot ovat Kainuusta. Pohjoisempana lajin runsaimpia keskittymiä on Kuusamossa ja Kittilässä.


title: Vuoriloikko

text: Vuoriloikko viihtyy kosteissa lehdoissa, ohutturpeisissa lehto- ja lettokorvissa, lähteiköissä ja tihkupinnoilla. Laji on kalkinvaatija.


title: James Coyne

text: James Elliot Coyne (17. heinäkuuta 1910 – 12. lokakuuta 2012) oli Kanadan pankin toinen kuvernööri vuosina 1955–1961.


title: James Coyne

text: Coyne syntyi Winnipegissä, Manitobassa. Hän valmistui Ridley Collegesta sekä Manitoban yliopistosta ja opiskeli Rhodes-stipendillä Oxfordin yliopistossa. Hän palveli toisessa maailmansodassa Kanadan kuninkaallisissa ilmavoimissa.


title: James Coyne

text: Coyne toimi vuosina 1944–1949 pankin kuvernööri Graham Towersin avustajana ja vuosina 1950–1954 varakuvernöörinä. Hänet nimitettiin Kanadan pankin toiseksi kuvernööriksi vuonna 1955, mutta hän erosi vuonna 1961, jolloin häntä seurasi Louis Rasminsky.


title: James Coyne

text: Journalisti Andrew Coyne ja näyttelijä Susan Coyne ovat James Coynen lapsia. Coyne on lisäksi juristi Deborah Coynen setä.


title: Alan Stubbs

text: AlanStubbs (s. 6. lokakuuta 1971 Kirkby, Englanti) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kesästä 2018 lähtien hän on toiminut skotlantilaisseura St. Mirrenin päävalmentajana.


title: Alan Stubbs

text: Stubbs aloitti pelaajauransa Bolton Wanderersissa, josta siirtyi toukokuussa 1996 melkein 200 liigaottelun jälkeen Celticiin. Celticin riveissä tuplamestaruudenkin voittanut Stubbs siirtyi heinäkuussa 2001 takaisin Englantiin Evertoniin. Kirkbylainen vakiinnutti nopeasti paikkansa vakiokokoonpanossa. Hieman loukkaantumisistakin kärsinyt Stubbs käväisi vuonna 2005 Sunderlandissa, mutta palasi Evertoniin jo 10 ottelun jälkeen.


title: Alan Stubbs

text: Ennen St. Mirreniä Stubbs on valmentanut Hiberniania ja Rotherham Unitedia.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Tämä on luettelo steppitermeistä. Yksiääniset askeleet lasketaan "yks". Kaksiääniset askeleet lasketaan "ja-yks". Kolmiääniset askeleet lasketaan "ja-a-yks". Neliääniset askeleet lasketaan "ja-a-a-yks".


title: Luettelo steppitermeistä

text: Kaksi "step" askelta peräkkäin laskien "ja-yks".


title: Luettelo steppitermeistä

text: Pyyhkäisy eturaudalla lattiaan. Tehdään ulospäin (polvi ojentuu) ja sisäänpäin (polvi koukistuu). Myös nilkkanivel osallistuu liikkeeseen.


title: Luettelo steppitermeistä

text: "Leap" oikealla jalalla oikealle liikkuen ("yk-") - "shuffle"("si-ja")ja "leap" ("kaks") vasemmalla jalalla oikealle etuviistoon liikkuen, samalla oikea jalka vasemman nilkan edessä koukistettuna. Liike tehdään jalat aukikierrossa eli varpaat sivuille osoittaen.


title: Luettelo steppitermeistä

text:
Eteneminen pyörien askelilla.
"Step heel" kaksiäänisenä laskien "ja-yks".


title: Luettelo steppitermeistä

text: "Brush taaksepäin ja"step" kaksiäänisenä laskien "ja-yks". Liikettä sivusuunnassa tehtäessä nilkan liike tapahtuu sivusuuntaisena.


title: Luettelo steppitermeistä

text: "Brush step" kaksiäänisenä ja nopeana tehtynä täysin rennosti nilkalla liikettä ohjaamatta. Sivulle tehdessä myös nilkan liike tehdään sivusuunnassa.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Yksiääninen kannan napautus lattiaan ilman painonvaihtoa.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Kannan napautus lattiaan päkiän ollessa lattialla.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Yksiääninen askel kannalle.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Hyppy yhdellä jalalla tullen alas päkiälle.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Painollisella jalalla tehty hypähtävä liu'utus eteenpäin, jonka päätteeksi kanta lyö lattiaan.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Hyppy kahdella jalalla yhteydestä riippuen joko päkiöillä tai koko jalalla.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Hyppy jalalta toiselle tullen alas päkiälle.


title: Luettelo steppitermeistä

text: "Leap" ("ja") vasemmalla - "shuffle" ("yk-si") ja "leap" ("ja") kaksi kertaa oikealla - "point" ("kaks") vasemmalla taakse ristiin - "step" - vasemmalla - "clap" (käsien taputus).


title: Luettelo steppitermeistä

text: "Hop" vasemmalla ("yks") - "shuffle step" oikealla ("ja-a-kaks") - "flap" vasemmalla - "flap" oikealla. Sama toistetaan vielä kahdesti vaihtaen aina aloittavaa jalkaa. Lopuksi "flap" vuorojaloin vasemmalla alkaen neljä kertaa.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Varpaan kärjen lyönti lattiaan.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Kannalla tehty "brush".


title: Luettelo steppitermeistä

text: Kaksiääninen, "scuff" ja "brush" sisäänpäin.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Askelsarja: "Shuffle step" oikealla - "shuffle step" vasemmalla - "shuffle" ja "ball change oikealla - "shuffle step" vasemmalla.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Kaksi "brush"ia peräkkäin laskien "ja-yks". Liike lähtee nivusesta ja jalka on rento. Vain hitaasti tehdyssä shufflessa ohjataan nilkalla kuten "brush"issa.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Kolmijakoinen askelsarja: "flap" oikealla - "draw back" vasemmalla - "step" oikealla (usein taakse ristiin astuen).


title: Luettelo steppitermeistä

text: "Brush tap". Kuten "flap" ilman painonvaihtoa.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Askel (painonvaihto) koko jalalle, muuten kuten "step".


title: Luettelo steppitermeistä

text: Askel (painonvaihto) päkiälle. Toinen jalka nousee ilmaan. Askeleen jälkeen kanta jää ilmaan tai lasketaan äänettömästi lattiaan.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Koko jalka polkaisee lattiaa ilman painonvaihtoa.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Eturaudan näpäytys lattiaan nilkan liikkeellä. Voidaan tehdä eri suuntiin.


title: Luettelo steppitermeistä

text: Varpaiden napautus lattiaan. Kanta on lattiassa ja polvi hieman koukussa.


title: Luettelo steppitermeistä

text:
Helpompi muoto: "step" ("yks") - "shuffle" ("kak-si") - "ball change" ("kol-me").
Vaikeampi muoto: "flap" ("yk-si") - suffle ("kak-si") - "ball change" ("kol-me").


title: Kauko Mäntylä

text: Knut Kauko Mäntylä (1918–1983) oli vanhoillislestadiolainen pappi. Mäntylä toimi Rantsilan kirkkoherrana 1950-luvulla, myöhemmin hänet valittiin Haapajärven kappalaiseksi. 1960-luvun lopulla hän siirtyi Yli-Iin kirkkoherraksi. Kauko Mäntylä oli SRK:n johtokunnan jäsenenä vuodesta 1968 alkaen ja puheenjohtajana vuosina 1977–1983. Hän toimi monissa kirkon ja yhteiskunnan luottamustehtävissä. Mäntylä oli Kirkolliskokousedustajana vuosina 1968–1971. Hänen puoluekantansa oli Suomen keskusta.


title: Koiranvehnä

text: Koiranvehnä eli koiranvehniö ("Elymus caninus") on 50–120 cm korkea mätästävä, tuulipölytteinen, monivuotinen heinäkasvi, joka kukkii kesä-heinäkuussa. Se on yleensä vihreä, mutta voi olla myös punavioletti tai sinivihreä.


title: Koiranvehnä

text: Koiranvehnää kasvaa lähes koko Euroopassa.


title: Koiranvehnä

text: Koiranvehnällä on kolme variaatiota: lehtokoiranvehnä ("Elymus caninus var. caninus"), pahtakoiranvehnä ("Elymus caninus var. behmii") ja tenonkoiranvehnä ("Elymus caninus var. macrourus"). Koiranvehnä voi risteytyä joskus lapinvehnän ("Elymus mutabilis") ja siperianvehnän ("Elymus fibrosus") kanssa Pohjois-Suomessa.


title: Lehtomaitikka

text: Lehtomaitikka ("Melampyrum nemorosum") on tuoreissa metsissä ja lehdoissa kasvava yksivuotinen maitikkalaji. Se kasvaa 20–40 senttimetriä korkeaksi ja kukkii Suomessa kesä–heinäkuussa. Lehtomaitikan kukan 15–20 millimetriä pitkä teriö on kullankeltainen ja käyrätorvinen. Kukkien tukilehdet ovat väriltään violetit, harvoin kellanvalkoiset.


title: Lehtomaitikka

text: Lehtomaitikkaa tavataan Keski- ja Itä-Euroopassa sekä paikoin Ruotsissa ja Etelä-Suomessa.


title: Myyränporras

text: Myyränporras eli taigamyyränporras ("Diplazium sibiricum", syn. "Athyrium crenatum") on lehtometsissä viihtyvä saniainen. Suomessa myyränporras on uhanalainen ja luonnonsuojelulailla rauhoitettu.


title: Myyränporras

text: Myyränporras kasvattaa pitkän, suikertelevan ja haarovan maavarren, josta nousee yksittäin kasvavia, 20–70 cm korkeita lehtiä. Lehden ruoti on lehtilavan pituinen ja tyvestä tummasuomuinen. Lehtilapa on 15–30 cm pitkä, leveän kolmiomainen ja kaksi tai kolme kertaa parilehdykkäinen. Pikkulehdykät ovat tylppiä ja liuskaisia, liuskat ovat hammaslaitaisia. Pikkulehdyköiden suonet ovat alta karvaisia. Lehden alla olevat itiöpesäkeryhmät ovat soikeita, ja niiden katesuomu on vähäinen tai puuttuu kokonaan. Suomessa myyränportaan itiöt kypsyvät heinä–elokuussa.


title: Myyränporras

text: Myyränportaan päälevinneisyysalue kattaa suurimman osan Pohjois-Venäjän havumetsävyöhykettä Siperiaan saakka. Venäjän ulkopuolella lajia tavataan Pohjois-Japanissa, muutamin paikoin Kiinassa, sekä Euroopan puolella Suomessa ja yksittäisiä esiintymiä Ruotsissa ja Norjassa. Suomen esiintymät keskittyvät Itä-Suomeen Etelä-Savosta Inarin Lappiin. Läntisimmät esiintymät ovat Pirkanmaalla ja Hämeessä.


title: Myyränporras

text: Myyränporrasta tavataan lehtokorvissa, rehevissä puronvarsissa ja kallionaluslehdoissa. Suomessa laji on kärsinyt erityisesti rakentamisesta, purojen perkaamisesta sekä metsänhoidosta.


title: Gladbeck

text: Gladbeck on kaupunki Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Se sijaitsee Ruhrin alueen pohjoisella laidalla, osavaltionsa luoteisosassa. Se kuuluu Münsterin hallintopiiriin ja Recklinghausenin piirikuntaan. Kaupunkia rajaavat Bottropin, Dorstenin, Essenin ja Gelsenkirchenin kaupungit.


title: Gladbeck

text: Gladbeck jaetaan yhdeksään eri kaupunginosaan, Brauckiin, Butendorfiin, Ellinghorstiin, Mitteen, Ostiin, Rentfortiin, Rosenhügeliin, Schultendorfiin ja Zweckeliin. Kaupungin asukasluku oli 73 974, ja pinta-ala 35,91 neliökilometriä. Sen ystävyyskaupunkeihin lukeutuvat Turkin Alanya, Englannin Enfield, Kiinan Fushun, Ranskan Marcq-en-Barœul, Itävallan Schwechat sekä Puolan Wodzisław Śląski (saks. "Loslau").


title: Gladbeck

text: Yksi Gladbeckin suurimmista nähtävyyksistä on Wittringenin linna.


title: Tuoksumatara

text: Tuoksumatara ("Galium odoratum") on 15–30 cm korkea monivuotinen kasvi, joka kukkii touko-kesäkuussa. Se on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi lajiksi.


title: Tuoksumatara

text: Tuoksumatara voi kasvaa 30 cm korkeaksi. Sen poikkileikkaukseltaan nelikulmaiset varret ovat pystymmät kuin muilla mataralajikkeilla. Esimerkiksi paimenmatara ja lehtomatara ovat varsin rentoja, lähes köynnöksiä. Vaaleanvihreät, soikeat lehdet kasvavat kahdeksan kappaleen tähtimäisinä ruusukkeina. Tuoksumataran teriö on valkoinen ja halkaisijaltaan 4–6 mm pitkä. Tuoksumatara tuoksuu kumariinilta varsinkin kuivattuna.


title: Tuoksumatara

text: Puutarhoissa tuoksumataraa käytetään maanpeitekasvina. Sitä on käytetty tuoksunsa vuoksi myös liinavaatekaappien hajusteena ja tuholaisten karkotteena. Keski-Euroopassa tuoksumataralla maustetaan hyytelöitä ja juomia, etenkin viiniboolia. Kasville tuoksun antava kumariini on suurina määrinä nautittuna myrkyllistä.


title: Muinaishollanti

text: Muinaishollanti () on nimitys nykyisen hollannin kielen varhaismuodolle, jota puhuttiin nykyisten Alankomaiden, Belgian, Saksan ja Pohjois-Ranskan Pohjanmereen rajoittuvilla alueilla varhaisella keskiajalla noin vuoteen 1150 saakka.


title: Anna (täsmennyssivu)

text: Anna tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jean de Joinville

text: Jean de Joinville (n. 1224 – 24. joulukuuta 1317) oli ranskalainen kronikoitsija. Hän kirjoitti Filip IV:n vaimon Johanna Navarralaisen pyynnöstä Ludvig IX:n elämäkerran. Teos valmistui vasta vuonna 1309, jolloin sen tilaaja oli jo kuollut. Joinville omisti siksi työn Johannan pojalle, tulevalle Ranskan Ludvig X:lle.


title: Jean de Joinville

text: Jean de Joinville kuului champagnelaiseen aatelissukuun. Hän syntyi Simon de Joinvillen ja Beatrice d'Auxonnen pojaksi ja oppi lapsena lukemisen ja kirjoittamisen sekä latinan alkeet. Hän osallistui seitsemännelle ristiretkelle ja oli Ludvig IX:n ystävä ja tärkeä neuvonantaja. Kuningas kuoli vuonna 1270.


title: Jean de Joinville

text: Joinville kuoli yli 90 vuoden ikäisenä 24. joulukuuta 1317, miltei viisikymmentä vuotta Ludvig IX:n kuoleman jälkeen.


title: Ianeira

text: Ianeira oli kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri hahmon nimi.


title: Ianeira

text: Ianeira oli yksi okeanideista, Okeanoksen ja Tethyksen tytär. Sukuluettelojen lisäksi hänet mainitaan nimeltä antiikin kirjoituksissa ainoastaan kerrottaessa hänen olleen Persefonen seurassa sisariensa kanssa kisailemassa ja keräämässä kedon kukkia.


title: Ianeira

text: Ianeira oli yksi nereideistä, Nereuksen ja Doriksen tytär.


title: Abdulsalami Abubakar

text: Kenraalimajuri Abdulsalami Alhaji Abubakar (s. 13. kesäkuuta 1942, Minna) on nigerialainen sotilas, joka nimitettiin maan presidentiksi kesäkuussa 1998 kenraali Sani Abachan kuoleman jälkeen. Abdulsalami Abubakar ei ollut ikinä ollut julkisessa virassa ja ilmoitti maan palauttamisesta siviilivaltaan. Nigeriassa hyväksyttiin uusi perustuslaki ja järjestettiin monipuoluevaalit, joissa voittanut Olusegun Obasanjo astui virkaansa 29. toukokuuta 1999, samana päivänä kuin uusi perustuslaki tuli voimaan.


title: Jacques Barzun

text: Jacques Martin Barzun (30. marraskuuta 1907 Créteil, Ranska – 25. lokakuuta 2012 San Antonio, Texas, Yhdysvallat) oli ranskalaissyntyinen yhdysvaltalainen kulttuurihistorioitsija. Hänelle myönnettiin vuonna 2003 "Presidential Medal of Freedom".


title: Jacques Barzun

text: Barzun syntyi Henri-Martin ja Anna-Rose Barzunin pojaksi Créteilissä. Hän vietti lapsuutensa Pariisissa ja Grenoblessa ennen kuin muutti 12-vuotiaana Yhdysvaltoihin. Hän valmistui vuonna 1932 Columbiasta, jossa hän opetti pitkään historiaa.


title: Jacques Barzun

text: Barzun sai Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 1933 ja asui vuodesta 1996 kuolemaansa asti San Antoniossa, Texasissa. Hänen lukuisiin tietokirjajulkaisuihinsa kuuluu "A Catalogue of Crime: Being a Reader’s Guide to the Literature of Mystery, Detection, & Related Genres", jolla hän ja Wendell Hertig Taylor voittivat vuonna 1972 erikois-Edgarin. Hän teki lisäksi merkittävää työtä muun muassa säveltäjä Hector Berlioziin liittyen.


title: Jacques Barzun

text: Barzun valmistui Columbian yliopistosta, jonka opettajana ja professorina hän itse myöhemmin toimi. Kaikkiaan Barzunin teosluetteloon kuuluu kymmeniä kirjoja eri aihealueista. Hän jatkoi kirjoittamista 2000-luvulle asti. Hän valmisteli vuoteen 2008 asti kirjaa nimeltä "Janus", jota ei koskaan julkaistu. Eräs hänen viimeisistä teoksistaan on "From Dawn to Decadence: 500 Years of Western Cultural Life, 1500 to the Present" (2000).


title: Jacques Barzun

text: Vuonna 2002 Barzun kirjoitti esipuheen Mortimer H. Frankin kirjaan "Arturo Toscanini: the NBC years".


title: Jacques Barzun

text: Barzun oli naimisissa kolmesti. Vuonna 1931 alkanut liitto Lucretia Muellerin kanssa päättyi eroon vuonna 1936, jona vuonna hän avioitui Mariana Lowellin kanssa. Barzunilla ja Lowellilla oli kolme yhteistä lasta, kaksi poikaa ja tytär. Liitto päättyi Lowellin kuolemaan vuonna 1979. Vuodesta 1980 Barzun oli naimisissa Marguerite Davenportin kanssa.


title: Kuusiot

text: Kuusiot ("Pedicularis") on 350–600 lajia kattava kasvisuku, jonka lajit ovat yksi-, kaksi- tai monivuotisia ruohoja. Kaikki lajit ovat puoliloisia; ne imevät muiden kasvien juuristosta itselleen ravinteita. Kukat, jotka puhkeavat kasvin latvassa olevaan terttuun, ovat yleensä kirkasväriset: punaiset, keltaiset tai harvoin valkoiset, joskus kaksiväriset. Lehdet ovat yleensä liuskoittuneet.


title: Kuusiot

text: Suomessa esiintyviä kuusiolajeja ovat:


title: Kuusiot

text: Muualla kasvavia kuusiolajeja:


title: Harakkakäki

text: Harakkakäki ("Clamator glandarius") on pitkäpyrstöinen käkilintu. Lajin nimesi Carl von Linné 1758.


title: Harakkakäki

text: Linnun pituus on noin 37–40 cm, siipien kärkiväli 58–61 cm ja paino 130–200 g. Koiras on hieman naarasta suurempi. Harakkaa muistuttava, hiukan käkeä isompi lintu, jonka selkäpuoli ja pyrstö ovat tumman harmaanruskeat, alapuoli valkoinen, rinnasta kermanvärinen, siipien yläpinta mustan ja valkoisen kirjavat sekä pää ja töyhtö kyyhkynharmaat. Pyrstö on hyvin pitkä ja siivet lennossa leveät, joten se antaa suuremman vaikutelman kuin onkaan. Nokka on tumma, voimakas ja kärjestään alaspäin taipunut. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu muistuttaa vanhaa, mutta sen töyhtö on musta ja vaatimattomamman kokoinen, siiven yläpinnan täplät kellahtavia ja käsisulissa on ruskeat kärkitäplät.


title: Harakkakäki

text: Soidinääni on voimakas, karhea ""kittera-kittera, wiiou-wiiou, wou-wou-wah"". Varoitusääni on varismainen rääkynä.


title: Harakkakäki

text: Harakkakäki pesii Välimeren maissa, etenkin Iberian niemimaalla ja Turkissa, paikoin Lähi-idässä, sekä eteläisessä Afrikassa. Muuttolintu, jonka pohjoiset populaatiot talvehtivat Afrikan pohjoisosissa ja Saharan eteläpuolella, ja eteläiset keskisessä Afrikassa. Euroopan populaatio on kooltaan 120 000–150 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen.


title: Harakkakäki

text: Suomessa laji on tavattu kahdesti, ensiksi nuori lintu lokakuussa 1946 Kokkolassa. Toinen havainto tehtiin 14. elokuuta 2007 lintujen syysmuuton tarkkailijoiden nähdessä Hangon lintuasemalla 1kv (1kv = samana vuonna munasta kuoriutuneen) nuoren harakkakäen.


title: Harakkakäki

text: Pesimäaikana monenlaiset metsät, pensaikot ja puutarhat.


title: Harakkakäki

text: Harakkakäki on pesäloinen, joka munii pääasiassa varislintujen pesiin. Afrikassa se munii usein myös kottaraisten pesiin. Harakka on pääisäntälaji Etelä-Euroopassa. Naaras munii isäntälajin pesään yhden munan, mutta ei poista yhtään munaa, kuten käki tekee. Se kuitenkin usein nokkimalla rikkoo yhden tai useamman isäntälajin munan. Se valitsee tarkkaan sellaisen pesän, jossa muninta on vielä kesken tai haudonta on juuri alkanut. Harakkakäen munan haudonta-aika on lyhyempi, 12–15 päivää, kuin isäntälajin, joten poikanen kuoriutuu usein ennen isäntälajin poikasia. Käenpoikanen kasvaa nopeasti ja voimakkaalla kerjäämisellä se saa emot ruokkimaan itseään. Se myös estää muita poikasia saamasta ruokaa makaamalla niiden päällä ja nokkimalla niiden päätä. Isäntälajin kaikki poikaset kuolevat lähes varmasti, jos ne syntyvät 3–4 päivää myöhemmin kuin käenpoikanen. Joskus samaan pesään munitaan 2 harakkakäen munaa. Nuorempi poikasista selviytyy siinä tapauksessa, että se on munittu enintään 5 päivää myöhemmin kuin ensimmäinen käen muna. Poikanen lähtee pesästä oksille kiipeilemään runsaan 2 viikon ikäisenä. Lentokykyinen se on noin 23 päivää vanhana.


title: Harakkakäki

text: Naaras voi munia jopa 24 munaa lisääntymiskauden aikana, tavallisimmin noin 18.


title: Harakkakäki

text: Syö enimmäkseen karvaisia kovakuoriaisten toukkia, joista se ensin poistaa pääosan karvoista. Syö myös muita isompia hyönteisiä ja myös pieniä liskoja.


title: Ranskan Grand Prix 1996

text: Ranskan Grand Prix 1996 oli Formula 1 -sarjan historian 590. osakilpailu. Se ajettiin 30. kesäkuuta 1996 Magny-Coursin moottoriradalla.


title: Ranskan Grand Prix 1996

text: Kilpailun kärkikolmikko tuli maaliin samassa järjestyksessä kuin kaksi viikkoa sitten ajetussa Kanadan GP:ssa.


title: Hongkongin dollari

text: Hongkongin dollari (ISO 4217 -koodi: "HKD") on Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueella Hongkongissa käytettävä rahayksikkö. Hongkongin dollari on sidottu Yhdysvaltain dollariin ja Macaon pataca on taas sidottu Hongkongin dollariin. Nimi lyhentyy yleensä HK$. Yksi dollari jakautuu 100 senttiin (cent). Yleisimpiä seteleitä ovat $10, $20, $50, $100 ja $500. Kolikoista käytetyimpiä ovat 10¢, 20¢, 50¢, $1, $2, $5, $10.


title: Hongkongin dollari

text: Hong Kong Monetary Authority (HKMA) toimii keskuspankkina. Keskuspankki laskee liikkeelle kaikki viralliset metallirahat, mutta useimmista keskuspankeista poiketen Hongkongin setelit ovat liikepankkien liikkeellelaskemia. HKMA laskee liikkeelle kymmenen dollarin setelit, muista seteleistä se vain valvoo liikkeellä olevien setelien määrää. Setelipankkeja ovat mm. HSBC, Bank of China ja Standard Chartered Bank.


title: Hongkongin dollari

text: Kymmenen dollarin setelillä tehtiin muutaman vuoden kestänyt kokeilu, jonka aikana se painettiin tavallisen setelipaperin sijasta polymeerisubstraatille eli eräänlaiselle muoville. Polymeerisetelit ovat perinteistä seteliä kestävämpiä, koska ne eivät ime vettä tai likaa ja niihin ei synny arkikäytössä niin teräviä taitoksia, että ne alkaisivat helposti repeillä paperiseteleiden tapaan.


title: Hannah Frank

text: Hannah Frank (23. elokuuta 1908 Glasgow, Skotlanti – 18. joulukuuta 2008 Glasgow, Skotlanti) oli skotlantilainen kuvataiteilija. Hän opiskeli synnyinkaupungissaan Glasgow School of Artssa ja sai jo nuorena mainetta piirrostöillään. 1950-luvulla hän siirtyi kuvanveistoon, jonka taitajana hän menestyi yli 90-vuotiaaksi saakka. Viimeiset vuotensa hän eli skotlantilaisessa hoitokodissa.


title: Lettosiemenkotilo

text: Lettosiemenkotilo ("Vertigo geyeri") on nilviäislaji, jota tavataan Länsi- ja Pohjois-Euroopassa. Suomessa se on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.


title: Lettosiemenkotilo

text: Lettosiemenkotilo muistuttaa etenkin kalkkisiemenkotiloa ("Vertigo genesii"), josta se erotettiin omaksi lajikseen vasta 1966. Kotilo on muiden siemenkotiloiden tapaan pieni: 1,8–2,0 mm korkea ja 1,1 mm leveä. Kuori on hieman munanmuotoinen, kiiltävä, väriltään vaalean punaruskea ja sen pinnassa on säännöllisesti heikkoja uurteita. Kierteet ovat pulleita ja niitä on 5 kappaletta. Kierteiden väliset saumat ovat syvät. Kuoren suuaukkoa ympäröivä huuli ei yleensä ole paksuuntunut, ja suuaukolla on neljä (joskus harvoin vähemmän) hammasmaista uloketta, jotka ovat muodoltaan tappimaiset eikä niiden tyvellä ole paksunnosta. Kotilo näyttää tummalta, jos itse eläin on vielä sen sisällä.


title: Lettosiemenkotilo

text: Lettosiemenkotiloa tavataan Euroopassa Britteinsaarilta Venäjälle. Esiintymät keskittyvät kuitenkin vuoristoihin sekä Fennoskandiaan. Suomessa laji on harvinainen. Sitä tavataan Ahvenanmaalla, Lounais-Suomessa ja Hämeessä sekä Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Lapissa, mutta esiintymät sijoittuvat hyvin pirstoutuneesti sinne tänne ja niitä tunnetaan kaikkiaan vain reilu kymmenkunta. Samaan tapaan pirstaleinen esiintymiskuva on myös Ruotsissa.


title: Lettosiemenkotilo

text: Nimensä mukaisesti lettosiemenkotilon ominta elinympäristöä ovat lettosuot. Sitä voidaan tavata kuitenkin myös rantaniityillä, lähteiköissä ja Etelä-Suomessa jopa rehevissä lehtometsissä. Ruotsin ja Norjan tunturialueilla laji elää myös puurajan yläpuolella. Se ei siedä vedenpinnan korkeuden vaihtelua tai elinpaikan ajoittaistakaan kuivumista ja suosii kalkkipitoista elinympäristöä. Karpaateilta tiedetään yksilömäärien kasvavan veden pH:n kasvaessa, mutta Ruotsissa sitä on tavattu soilta, joiden pH on vain 5,75–7,5. Lajilla ei ole selkeää elinkiertoa, vaan nuoruusvaiheen yksilöitä tavataan ympäri vuoden. Kukin yksilö tuottanee elämänsä aikana korkeintaan 10 munaa. Kotilon ravintoa ovat luultavasti mikroskooppiset levät, mutta muuten sen elintapoja ei juuri tunneta.


title: Lettosiemenkotilo

text: Lettosiemenkotilo kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteen lajeihin, eli sen suojelemiseksi tulee perustaa Natura 2000 -alueita. Suomessa laji on rauhoitettu ja luokiteltu vuoden 2010 uhanalaisarvioinnissa silmälläpidettäväksi (NT). Sama luokitus sillä on myös Ruotsissa. Etenkin lettosoiden kuivatus uhkaa lajin säilymistä.


title: Helmut Berger

text: Helmut Berger (oik. "Helmut Steinberger" s. 29. toukokuuta 1944 Bad Ischl, Itävalta) on itävaltalainen näyttelijä, joka on tullut tunnetuksi italialaisen ohjaajan Luchino Viscontin ohjaamista elokuvista.


title: Helmut Berger

text: Helmut Steinberger syntyi hotellialan yrittäjäperheeseen Itävallassa, mutta hotelli- tai ravintola-ala ei kiinnostanut häntä. Hän matkusti kahdeksantoistavuotiaana Lontooseen, jossa hän teki sekalaisia töitä samalla kun opiskeli näyttelemistä. Opiskeltuaan italiaa Perugiassa hän päätti muuttaa Roomaan.


title: Helmut Berger

text: Vuonna 1964 hän tapasi elokuvan "Tuhon tähdet" ("Vaghe stelle dell'Orsa") kuvausten aikana ensimmäisen kerran italialaisohjaaja Luchino Viscontin. Tämä kohtaaminen muutti hänen koko ammatillisen ja henkilökohtaisen elämänsä, sillä hänestä tuli Viscontin elämänkumppani.


title: Helmut Berger

text: Vuonna 1967 hän sai ensimmäisen elokuvaroolinsa usean ohjaajan kooste-elokuvassa "Nykypäivän noitia ("Le streghe") (1966), johon Visconti ohjasi osuuden "La strega bruciata viva". Hän nousi kuitenkin kansainväliseen maineeseen vasta Martin von Essenbeckin roolissa Viscontin elokuvassa "Kadotetut" ("La caduta degli dei") (1969).


title: Helmut Berger

text: Tämän jälkeen hän osallistui keskeisesti Viscontin elokuvien "Ludwig II" (1973) ja "Intohimo ja väkivalta" ("Gruppo di famiglia in un interno") (1974) kuvaamiseen.


title: Helmut Berger

text: Berger työskenteli Viscontin ohella muidenkin tunnettujen ja tunnustettujen ohjaajien elokuvissa. Hän kuvasi Vittorio De Sican kanssa "Finzi Continin puutarha"" ("Il giardino dei Finzi-Contini") (1970), Joseph Loseyn kanssa elokuvan "Romanttinen nainen" ("The Romantic Englishwoman") (1975) sekä Yino Brassin elokuvan "Salon Kitty" (1977).


title: Helmut Berger

text: Vuonna 1984 Berger sai osan amerikkalaisessa televisiosarjassa "Dynastia" ja 1990 hän näytteli osan elokuvassa "Kummisetä III". Vuonna 1993 hän palasi Baijerin kuninkaan Ludvig II:n persoonaan tulkitessaan nimiroolin elokuvassa "Ludvig 1881". Viimeisimpiä osasuorituksia Bergerillä on ollut esimerkiksi suomalaisen ohjaajan Mika Kaurismäen elokuvassa "Honey Baby" (2002) ja Raines Matsutanin ohjaamassa televisioelokuvassa "Damals warst du still" (2005).


title: Nnamdi Azikiwe

text: Benjamin Nnamdi Azikiwe (16. marraskuuta 1904 – 11. toukokuuta 1996) oli nigerialainen nationalisti ja maan ensimmäinen presidentti vuodesta 1963–1966. Azikiwe syöstiin vallasta vallankaappauksessa 1966, joka johti sisällissotaan kesäkuussa 1967 Biafran yrittäessä itsenäistyä Nigeriasta.


title: Nnamdi Azikiwe

text: Azikiwe syntyi Zungerussa Pohjois-Nigerian protektoraatissa. Hänen isänsä oli brittien siirtomaavallan palveluksessa. Azikiwe kävi lähetyskoulua, ennen kuin lähti 1920-luvulla Yhdysvaltoihin opiskelemaan Lincolnin yliopistossa, Pennsylvaniassa ja Pennsylvanian yliopistossa.


title: Nnamdi Azikiwe

text: Rahoittaakseen opintonsa hän teki sekalaisia töitä hissinkuljettajana, kaivoksessa ja tiskaajana ja sai myöhemmin paikan yliopistolta. Hän sai tutkinnon filosofiasta ja ylemmän antropologiasta ja lempinimen ”Zik”. Ensimmäisen artikkelinsa "Liberia in World Politics" hän julkaisi 1931.


title: Nnamdi Azikiwe

text: Hän palasi Afrikkaan 1934 ja oli "African Morning Postin" toimittajana Accrassa Kultarannikolla (nyk. Ghana) ja perusti 1937 "West African Pilot" -lehden Lagosissa ja myöhemmin viisi muuta. Hän perusti 1946 Nigerian ja Kamerunien kansallisen neuvoston ja johti sitä 1946–1960 ja kohosi kansallisen liikkeen messiashahmoksi.


title: Nnamdi Azikiwe

text: Hänet nimitettiin Itä-Nigerian pääministeriksi 1954–1959 ja maan itsenäistyttyä Nigerian liittovaltion ensimmäiseksi syntyperäiseksi kenraalikuvernööriksi 1960–1963 ja kun maa julistettiin tasavallaksi ensimmäiseksi presidentiksi. Nigerian itsenäisyyttä hän piti elämäntyönsä täyttymyksenä.


title: Nnamdi Azikiwe

text: Azikiwe ja kollegansa poistettiin vallasta sotilasvallankaappauksella 15. tammikuuta 1966. Biafran sodan aikana hän tuki aluksi Biafran separatisteja, jotka edustivat hänen kansaansa igboja, mutta vaihtoi keskushallituksen tukijaksi 1969.


title: Nnamdi Azikiwe

text: Hän oli mm. Lagosin yliopiston kanslerina 1972–1976. Hän johti Nigerian kansanpuoluetta vuodesta 1978 ja yritti uudelleen presidentiksi 1979 ja 1983. Kun puolueet kiellettiin uuden sotilasvallankaappauksen jälkeen 1984, hän jätti politiikan.


title: Nnamdi Azikiwe

text: Azikiwen poliittista filosofian alettiin kutsua zikismiksi. Hän hahmotteli sitä teoksissaan kuten "Renascent Africa" (1973).


title: Kurt Schwaen

text: Kurt Schwaen (21. kesäkuuta 1909 Katowice – 9. lokakuuta 2007 Berliini) oli saksalainen säveltäjä.


title: Kurt Schwaen

text: Schwaen opiskeli vuosina 1929–1933 musiikkitiedettä, taidehistoriaa, filosofiaa ja saksan kieltä Berliinissä ja Breslaussa. Varhaisimman varsinaisen musiikinopetuksensa hän oli saanut Katowicessä tapaamaltaan Fritz Lubrichilta, joka itse oli aiemmin ollut Max Regerin oppilaana. Suurilta osin Schwaen oli säveltäjänä kuitenkin itseoppinut.


title: Kurt Schwaen

text: Schwaen suljettiin vuonna 1935 kolmeksi vuodeksi vankeuteen natsihallinnon vastaisista toimista pidätettynä. Selvittyään toisesta maailmansodasta hän teki huomattavaa työtä musiikkiopistojen elvyttämisessä ja toimi myös Berliinin Volksbühne-teatterin musiikillisena neuvonantajana. Vuodesta 1953 aina 2000-luvulle hän työskenteli vapaana säveltäjänä. Hän kuoli 98-vuotiaana lokakuussa 2007.


title: Kurt Schwaen

text: Schwaenin sävellystuotanto on tyylillisesti monipuolista; siihen kuuluu mm. orkesteriteoksia, näyttämö- ja vokaalimusiikkia, kamarimusiikkia sekä pianokappaleita. Hän julkaisi myös musiikkikirjallisuutta.


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Nalle Puh ja Möhköfantti (engl. "Pooh’s Heffalump Movie") on vuonna 2005 julkaistu animaatioelokuva, jonka ohjasi Frank Nissen. Se huomioitiin myös Young Artist -ehdokkuudella parhaasta kokoperheen animaatioelokuvasta vuonna 2006. Elokuva tuotti noin 53 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli noin 42 miljoonaa euroa.


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Muissa rooleissa: Inna Vintturi, Päivi Hilska, Markus Bäckman, Matti Holi, Pekka Kuorikoski, Jenna Haverinen, Ella Jaakola, Pilvi Kekkonen, Henri Piispanen ja Ulla Renko.


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Laulut:


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Nalle on Puh


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Laulajat: Merja Larivaara & Pekka Lehtosaari


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Möhköfanttilaulu


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Laulajat: Petteri Summanen, Jari Karjalainen, Aarre Karén & Riko Eklundh


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Pikku herra Ruu


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Laulajat: Ulla Renko & Merja Larivaara


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Nimileikki


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Laulaja: Nuutti Jaakkola


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Rinta rinnan


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Laulaja: Merja Larivaara


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Pikku herra Ruu repriisi


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Laulaja: Akira Takaki


title: Nalle Puh ja Möhköfantti

text: Suomenkielisen dialogin on ohjannut Carla Rindell.


title: Pähkinäpensaslehto

text: Pähkinäpensaslehto on lehtometsän kasvillisuustyyppi, joka on Suomessa yksi Luonnonsuojelulain mukaan suojeltavista luontotyypeistä. Luontotyyppikriteerit täyttäväksi pähkinäpensaslehdoksi katsotaan alue, jolla on vähintään kaksikymmentä kahden metrin korkuista tai levyistä pähkinäpensasta hehtaarin pinta-alalla yhtenä tai useampana ryhmänä yhtenäisellä rajattavalla olevalla alueella. Pähkinäpensaslehtoja esiintyy Suomessa ainoastaan Etelä-Suomessa. Niitä esiintyy rehevällä ja tuoreella tai kuivahkolla lehtomaalla. Pähkinäpensaslehdoille tyypillisiä kasveja ovat jalot lehtipuut (kuten metsälehmus tai metsätammi), kuusi, koivu ja sinivuokko.


title: Pähkinäpensaslehto

text: Luonnontilaisia pähkinäpensaslehtoja on Suomessa säilynyt vain vähän. Niitä on raivattu muun muassa pelloiksi ja uhkana voivat nykyisin olla myös uudisrakentaminen ja hakkuut. Ilman hoitotoimia niitä voi uhata myös kuusettuminen, joten lehtoja voidaan hoitaa kuusten ja mahdollisten muiden pähkinää varjostavien puiden hyvin suunnitellulla poistolla. Pähkinäpensas kuitenkin viihtyy yleensä hyvin jalojen lehtipuiden sekä haavan ja raidan kanssa, ja siksi näitä on säästettävä. Itse pähkinäpensaita ei yleensä pidä harventaa, ja lehto pysyy elinvoimaisena kun kuolleet rungot jätetään lahoamaan. Pensaat kukkivat ja tuottavat pähkinöitä vain saadessaan sopivasti valoa.


title: Pähkinäpensaslehto

text: Pähkinäpensaslehdot ovat yleensä varsin pienialaisia, mutta paikallisesti ne ovat voivat olla melko yleisiäkin, kuten Lohjan seudulla. Uudellamaalla suojeltuja lehtoja on yhteensä useita kymmeniä. Helsingissäkin pieniä lehtoja on muun muassa Pasilassa, Jakomäessä, Maunulassa ja Viikissä.


title: Pähkinäpensaslehto

text: Pähkinäpensaslehtojen eliöstö on hyvin monimuotoista. Kasvillisuus on tavallisesti käenkaali-oravanmarjatyyppiä, mutta voi olla myös esimerkiksi käenkaali-mesiangervotyyppiä tai sinivuokko-käenkaalityyppiä. Aluskasvillisuuteen kuuluu siten lehdoille tyypillisiä lajeja, kuten käenkaali, oravanmarja, mesiangervo, sini- ja valkovuokko, kielo, lehto-orvokki, hentokiurunkannus, kivikkoalvejuuri, kevätlinnunherne, mustakonnanmarja, sudenmarja, jänönsalaatti, hiirenporras, metsäimarre, korpi-imarre, nuokkuhelmikkä, metsäkastikka, lillukka ja vuohenputki.


title: Pähkinäpensaslehto

text: Pensaskerroksessa pähkinäpensaan seurassa kasvaa usein taikinamarjaa ja korpipaatsamaa sekä tuomia, haapoja ja pihlajoita.


title: Pähkinäpensaslehto

text: Alus- ja pensaskasvillisuuden ohella pähkinäpensaan lähiympäristössä tai itse pensaalla viihtyy useita uhanalaisia eliöitä. Suomessa harvinainen lintu, pähkinähakki, on riippuvainen pähkinäpensaista. Kuolleiden pensaiden lahot rangat ovat monien sienten ja hyönteisten elinpiiriä. Pähkinäpensaalle ominainen juuriloinen on suomukka, joka on rauhoitettu loiskasvi.


title: Al-Kafirun

text: Al-Kafirun (, ) on Koraanin 109. suura. Siinä on 6 säettä.


title: Al-Kafirun

text: Suuran uskotaan ilmoitetun tilanteessa, jossa epäjumalten palvojat ehdottivat profeetta Muhammadille sovintoratkaisua uskonasioissa.


title: Axel Borup-Jørgensen

text: Axel Borup-Jørgensen (22. marraskuuta 1924 – 15. lokakuuta 2012) oli tanskalainen säveltäjä. Hän kasvoi Ruotsissa ja opiskeli pianonsoittoa ja soitinnusta Tanskan kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa vuosina 1946–1950. Säveltäjänä hän piti itseään itseoppineena. Hän sai vaikutteita usein ruotsalaisesta kulttuurista, varsinkin runoudesta. Hänet on palkittu esimerkiksi Carl Nielsen -palkinnolla. Borup-Jørgensenin tuotantoon kuuluu muun muassa orkesteriteoksia, vokaalimusiikkia sekä jousikvartettoja.


title: Johnson Aguiyi-Ironsi

text: Kenraalimajuri Johnson Thomas Umunnakwe Aguiyi-Ironsi (3. maaliskuuta 1924 Umuahia – 29. heinäkuuta 1966 Lalupon, Oyo) oli nigerialainen sotilas, joka oli maan valtionpäämies korkeimman sotilasneuvoston johdossa 194 päivää 16. tammikuuta 1966 lähtien aina uuteen kaappaukseen ja kuolemaansa 29. heinäkuuta 1966 asti.


title: Johnson Aguiyi-Ironsi

text: Thomas Umunnakwe Aguiyi-Ironsi syntyi Umuahiassa, nykyisessä Abian osavaltiossa. Kahdeksanvuotiaasta hän oli sisarensa ja tämän diplomaattimiehen Theophilius Johnsonin kasvatettavana ja lisäsi nimen Johnson nimeensä. 22-vuotiaana hän liittyi Nigerian armeijaan.


title: Johnson Aguiyi-Ironsi

text: Hän sai sotilaskoulutusta Eaton Hallissa Englannissa ja nimitettiin upseeriksi kesäkuussa 1949. Hän oli Nigerian kenraalikuvernööri John Macphersonin adjutanttina. Kongon kriisin aikana YK:n pääsihteeri Dag Hammarskjöld pyysi Nigeriaa lähettämään joukkoja Kongoon ja everstiluutnantti Ironsi komensi pataljoonaa Kivussa ja Leopoldvillessä. ”Johnny Ironsides”, kuten häntä kutsuttiin, nimitettiin pian YK:n joukkojen (ONUC) komentajaksi.


title: Johnson Aguiyi-Ironsi

text: Ironsi palasi Nigeriaan vuonna 1964, jolloin itsenäistyneen maan instituutioiden johtoon nimettiin paikallisia, ja hän seurasi armeijan komentajana (General Officer Commanding) kenraalimajuri Welby-Everardia 9. helmikuuta 1965.


title: Johnson Aguiyi-Ironsi

text: Ensimmäisen tasavallan poliittinen kriisi johti lain ja järjestyksen murtumiseen joissakin maakunnissa, eikä pääministeri Tafawa Balewa kyennyt hallitsemaan tilannetta. Sotilaat päättivät päättää siviilivallan verisellä vallankaappauksella 14. tammikuuta 1966. Vallankaappaukseen ryhtyneitä johti itämaakunnasta kotoisin ollut majuri Chukwuma Kaduna Nzeogwu, joka likvidoi yhdessä yössä maan merkittävimmät poliitikot. Ironsi ja muut korkeimmat upseerit saivat kuitenkin joukot puolelleen, Ironsi erotti Nzeogwun ja nimitti maltilliset upseerit neljän autonomisen maakunnan sotilaskuvernööreiksi ja ilmoitti sotilashallituksen luopuvan vallasta kun aika koittaisi. ”Meidän ainoa tehtävämme on pitää yllä lakia ja järjestystä”, hän ilmoitti.


title: Johnson Aguiyi-Ironsi

text: Päätös päättää maakuntien itsehallinto ja se, etteivät kaappauksen näkyvimmät uhrit olleet igboja, sai hausat ja jorubat uskomaan, että kyseessä oli igbojen salaliitto. Ironsi ei myöskään selvittänyt tapausta tai rangaissut kaappaajia.


title: Johnson Aguiyi-Ironsi

text: Heinäkuussa 1966 Ironsi vietti yön Ibadanissa maanlaajuisella matkallaan. Isäntä, Länsi-Nigerian sotilaskuvernööri kenraaliluutnantti Adekunle Fajuyi, varoitti häntä mahdollisesta kapinasta, mutta Ironsi ei saanut yhteyttä pääesikuntaan. Aamuyöllä rakennukset piirittivät sotilaat Theophilus Danjuman johdolla. Ironsin ja Fajuyin luodinreikien täyttämät ruumiit löydettiin myöhemmin läheisestä metsästä.


title: Henry Harris

text: Sir Henry Harris (28. tammikuuta 1925 – 31. lokakuuta 2014) oli australialaissyntyinen lääketieteilijä. Hän oli Oxfordin yliopiston lääketieteen professori ja 1960-luvun johtavia syöpätutkijoita ja geneetikkoja. Hän oli vuodesta 1968 Royal Societyn jäsen.


title: Die Ärzte

text: Die Ärzte on saksalainen Berliinistä kotoisin oleva punkrock-yhtye. Yhtye toimi 1982–1988 ja aloitti uudelleen vuonna 1993.


title: Die Ärzte

text: Farin Urlaub tutustui 4. maaliskuuta 1981 Ballhaus Spandau -yökerhossa Bela B:hen ja tämän punkyhtyeeseen ”Soilent Grün”, joka tarvitsi kitaristia. Farin liittyi yhtyeeseen, joka oli koossa noin vuoden verran. Kun yhtye hajosi 1982, Urlaub ja Bela perustivat yhdessä basisti Sahnien (Hans Runge) kanssa Die Ärzten.


title: Die Ärzte

text: Vuonna 1983 Die Ärzte voitti saksalaisen rock-kilpailun, josta he saivat palkkioksi 10 000 saksan markkaa. Näiden rahojen avulla he levyttivät debyytti-EP:nsä "Uns geht´s prima...". Columbia Records solmi yhtyeen kanssa sopimuksen, ja vuonna 1984 he levyttivät debyytti-LP:nsä "Debil". Vuosi myöhemmin heiltä ilmestyi albumi "Im Schatten der Ärzte".


title: Die Ärzte

text: Vuonna 1985 yhtyeen jäsenet näyttelivät yhdessä elokuvassa ”Richy Guitar”. Elokuvassa kuullaan paljon yhtyeen musiikkia, ja sen jäsenet esittävatkin elokuvassa kuuluisuutta ja menestystä etsivää yhtyettä.


title: Die Ärzte

text: Toisen albumin ilmestyttyä yhtyeellä oli sisäisiä ongelmia yhtyeen basistin, Sahnien kanssa. Sahnie korvattiinkin kolmannella albumilla yhtyeen tuottaja MikeyMeuserilla. Myöhemmin Hagen ”The Incredible Hagen” Liebling toimi yhtyeen basistina aina Die Ärzten hajoamiseen asti, mutta hänestä ei koskaan tullut yhtyeen virallista jäsentä.


title: Die Ärzte

text: Vuonna 1987 yhtyeelle tuli lisää ongelmia. Die Ärzteä kiellettiin esittämästä tai mainostamasta kappaleitaan "Geschwisterliebe", "Claudia hat´nen Schäferhund" ja "Schlaflied". Kaupat eivät saaneet laittaa näytille näitä kappaleitä sisältäviä albumeita, mistä koitui yhtyeelle taloudellista haittaa. Näiden kappaleiden sanoitukset kertoivat insestistä, zoofiliasta ja hirviöstä, joka syö pikkulapsia heidän mentyä nukkumaan. Tätä kieltoa vastaa kapinoivat niin yhtye kuin kaupatkin. Die Ärzte soitti konserteillaan kappaleiden melodiaa samaan aikaan, kun yleisö lauloi kappaleiden sanoja. Monet kaupat lopettivat täysin Die Ärzten albumeiden myynnin, mutta jotkut kaupat myivät niitä edelleen avoimesti.


title: Die Ärzte

text: Die Ärzten kapinointi kieltoa vastaan ei loppunut tähän. Samana vuonna, kun kappaleiden esittämisen ja mainostamisen kielto tuli, ilmestyi yhtyeeltä albumi "Ab 18", joka sisälsi kaikki kolme kiellettyä kappaletta sekä muita kiistanalaisia sanoituksia sisältäviä kappaleita. Samana vuonna ilmestyi myös kokoelmaalbumi "Ist das alles? -13 Höhepunkte mit den Ärzten", joka sisälsi myös kolme uutta kappaletta. Näihin aikoihin yhtye sai myös oman maskottinsa, Gwendolinen. Gwendoline esittää naista, jonka kädet ja jalat on sidottu sekä suu tukittu. Die Ärzte on käyttänyt Gwendolineä paljon muun muassa julisteissa sekä levyjen kansissa. Myös albumi "Ab 18" ja Gwendolinen käyttäminen kiellettiin.


title: Die Ärzte

text: Die Ärzten seuraava albumi "Das ist nicht die ganze Wahrheit..." menestyi paremmin kuin edelliset ja oli yhtyeen ensimmäinen albumi Saksan top-10-listalla. Yhtye päätti pitää viimeisen kiertueen, ja siltä ilmestyi live-tripla-albumi "Nach uns die Sintflut". Albumista myöhemmin julkaistu tupla-albumi oli Die Ärzten ensimmäinen numero yksi Saksan albumilistalla. Yhtye päätti lopettaa huipulla ja lopetti live-albumin julkaisun jälkeen vuonna 1988.


title: Die Ärzte

text: Vuonna 1989 Die Ärzteltä ilmestyi kokoelmalbumi "Die Ärzte früher! – Der Ausverkauf geht weiter!". Farin ja Bela perustivat Die Ärzten lopettamisen jälkeen uudet yhtyeet. Farin perusti yhtyeen King Køng ja Bela perusti yhtyeen Depp Jones. Uudet yhtyeet eivät kuitenkaan menestyneet ja niinpä Farin ja Bela päättivät perustaa Die Ärzten uudelleen.


title: Die Ärzte

text: Vuonna 1993 Die Ärzte palasi kuvioihin uuden basistin kanssa. Uusi basisti oli Belan vanhan yhtyeen, Depp Jonesin, kitaristi Rodrigo González. Die Ärzten paluusingle "Schrei nach Liebe" oli myös yhtyeen ensimmäinen kappale, joka sisälsi poliittiset sanoitukset. Kappaleiden sanoitukset olivat rasismin ja sen aikaisen Saksassa riehuneiden väkivaltaisten tapahtumien vastainen. Paluualbumi "Die Bestie in Menschengestalt" oli myös paljon monipuolisempi, kuin muut albumit. Se sisälsi ballaadeja, rock- ja punk-kappaleita, sekä myös volkmusiikilta kuulostavan kappaleen. Paluusingle ja -albumi olivat erittäin suosittuja Saksassa, Sveitsissä ja Itävalloissa.


title: Die Ärzte

text: Vuonna 1996 Die Ärzte halusi tehdä EP:n vain ja ainoastaan aiheenaan karvat. Kuitenkin he tekivät liian monta kappaletta EP:ksi, joten tuosta EP:stä tulikin heidän seuraava albumi "Le Frisur". Albumilta tuli kaksi singlejulkaisua "3-Tage-Bart" sekä "Mein Baby war beim Frisör", mutta ei menestynyt kovin hyvin.


title: Die Ärzte

text: Vuonna 1998 Die Ärzte julkaisi singlen "Männer sind Schweine", josta tuli yhtyeen ensimmäinen numero yksi single Saksassa, Sveitsissä sekä Itävallassa. Singlestä tuli lopulta niin suosittu, että yhtye ei enää halunnut esittää kappaletta konserteillaan.


title: Die Ärzte

text: Vuonna 2000 yhtyeeltä ilmestyi albumi "Runter mit den Spendierhosen, Unsichtbarer!", joka sisälsi myös vain 30 sekuntia pitkän singlen Yoko Ono. Yoko Ono-single pääsi myös silloiselle Guinnessin ennätysten kirjaan lyhyimpänä singlejulkaisuna. Die Ärzte on pitänyt 2000-luvulla paljon taukoja muun muassa yhtyeen jäsenten soolourien vuoksi. Vuonna 2001 Farin aloitti oman soolouransa julkaisemalla debyyttialbuminsa "Endlich Urlaub!", kun samaan aikaan Bela näytteli elokuvarooleissa.