title: Helkama

text: Tunnettuja Helkaman tuotemerkkejä ovat olleet muun muassa Jopo-polkupyörät, Lumimies-kylmäkalusteet sekä Raisu ja Ässä-mopot. Helkama teki aikoinaan myös radioita ja televisioita. Suomen Koneliike Oy toi Suomeen Alfa Romeo -henkilö- ja -urheiluautoja vuosina 1951–1987, Glas-henkilöautoja vuosina 1957–1967, Jaguar-henkilöautoja vuosina 1964–1971 sekä Isuzu-henkilö-, paketti- ja kuorma-autoja vuosina 1965–1972.


title: Polydipsia

text: Polydipsia eli vesijuoppous on tila, jossa potilaalla on jatkuvasti merkittävissä määrin kasvanut jano sekä poikkeuksellisen voimakas juomisen tarve.


title: Polydipsia

text: Polydipsia saattaa olla merkki tietyistä fyysisistä sairauksista, kuten diabeteksesta ("diabetes mellitus") tai vesitystaudista ("diabetes insipidus"). Psykogeeninen polydipsia on polydipsian toinen muoto. Siinä kyseessä on psyykkinen oire, eikä mitään polydipsian selittävää sairautta tai elimellistä vikaa ole todettavissa. Useasti psykogeenisesta polydipsiasta kärsivällä on taustallaan myös muita mielenterveydellisiä ongelmia ja sairauksia. Liiallinen vedenjuonti saattaa joillakin selittyä erilaisilla ahdistuneisuustiloilla. Polydipsia ilmenee myös tiettyjen lääkeaineiden mahdollisena sivuvaikutuksena. Arviolta 10–25 prosentista pitkäaikaisista skitsofreenikoista tulee myös polydiptikkoja.


title: Polydipsia

text: Polydipsia voi liittyä polyurian, epätavallisen runsaan virtsanerityksen aiheuttamaan dehydraatioon. Hyvin nopeasti nautittu suuri määrä vettä saattaa johtaa vesimyrkytykseen ja olla merkittävä haitta potilaan terveydelle. Yleisiä komplikaatioita ovat aivoödeema, sekavuus ja kouristelu. Voi ilmetä myös hengitysongelmia tai myrkytyskuolema.


title: Pietarin ja kahdentoista apostolin teot

text: Pietarin ja kahdentoista apostolin teot on Uuden testamentin apokryfiseen kirjallisuuteen kuuluva gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi VI, kirja 1). Se on ajoitettu 100-luvun loppuun tai 200-luvun alkuun. Kirjoitusta ei tule sekoittaa "Pietarin tekoihin".


title: Pietarin ja kahdentoista apostolin teot

text: Kirjoitus käsittää kaksi osaa. Se alkaa allegorialla, jota seuraa gnostilainen selitys sen merkityksestä. Allegorian uskotaan olleen alun perin itsenäinen kirjoitus. Siinä esitetään tarina, joka on samankaltainen kuin Matteuksen evankeliumissa kerrottu tarina helmikauppiaasta. Allegorian kertomuksessa rikkaat karttavat kauppiasta, mutta köyhät ovat hänen ympärillään laumoina, ja oppivat, että helmeä säilytetään kauppiaan kotikaupungissa nimeltä "Yhdeksän porttia", sen sijaan että se olisi kauppiaalla mukana. Näin ne, jotka haluaisivat saada sen, joutuvat matkaamaan vaivalloisen matkan kaupunkiin.


title: Pietarin ja kahdentoista apostolin teot

text: Kertomuksen kauppiaan nimi on Lithargoel, joka käännetään tekstissä "kevyt, säkenöivä kivi". Kauppias on siis itse helmi. Lopulta kauppias paljastaa olevansa Jeesus.


title: SEAT Málaga

text: SEAT Málaga on SEATin vuosina 1985–1991 valmistama keskiluokan henkilöautomalli, joka korvasi SEAT 131:n. Malli oli hatchback-korisen SEAT Ibizan sedan-versio. Tekniikka perustui SEAT Rondaan, joka taas oli SEATin versio Fiat Ritmosta. Málaga siis vastasi Fiat Regataa, Ritmon sedan-mallia. Auto on nimetty espanjalaisen Málagan kaupungin mukaan. Sitä myytiin Kreikassa nimellä SEAT Gredos"," koska sana "malaka" tarkoittaa kreikaksi "kusipäätä". Málagan seuraajiksi tulivat SEAT Toledo ja Córdoba, jotka pohjautuivat Volkswagen-konsernin tekniikkaan.


title: SEAT Málaga

text: Málaga oli tilava ja taloudellinen, mutta sen ohjaus oli erityisen huono ja työn laatu ei kestänyt vertailua. Myös ruostesuojaus oli puutteellinen. Mallia myytiin jonkin verran Espanjassa, mutta muualla se kävi huonosti kaupaksi.


title: SEAT Málaga

text: Moottoreina olivat 1,2- (64 hv) ja 1,5-litraiset (86 hv) bensiinimoottorit sekä 1,7-litrainen (54 hv) dieselmoottori. Vuonna 1987 1,5-litrainen sai polttoaineen ruiskutusjärjestelmän, jonka myötä teho nousi 100 hevosvoimaan. Katalysaattorilla varustetussa versiossa tehoa oli 90 hevosvoimaa.


title: Vesitystauti

text: Vesitystauti eli diabetes insipidus on harvinainen sairaus, jonka keskeinen oire on selvästi lisääntynyt virtsaneritys. Vesitystauti johtuu joko antidiureettisen hormonin puutteesta tai sen vajavaisesta vaikutuksesta munuaisissa. Tämän vuoksi vesitystautia sairastavan henkilön munuaiset eivät pysty konsentroimaan primaarivirtsaa normaaliin tapaan.


title: Vesitystauti

text: Vesitystautiin liittyy polydipsia, runsas juomisen tarve, jonka selittää runsaan virtsanerityksen aiheuttama vedenhukka. Juomisella potilas välttää elimistön kuivumisen, jonka sairaus muuten aiheuttaa. Virtsaa eritetään poikkeuksellisen paljon niin päivällä kuin yölläkin. Joskus potilaan päivittäin erittämä virtsamäärä on yli 10 litraa. Sairautta esiintyy sekä perinnöllisenä että hankinnaisena. Jälkimmäisessä tapauksessa se puhkeaa vasta myöhemmällä iällä. Vesitystaudin yleisimmät syyt ovat antidiureettisen hormonin puute tai vaikea toimintakyvyn heikkeneminen. Sairauden voivat aiheuttaa myös esimerkiksi kasvain aivonpohjassa, tulehdussairaus tai munuaistauti. Vesitystautia voidaan hoitaa. Hoitomuotona käytetään desmopressiiniä, synteettistä antidiureettista hormonia, joka yleensä annetaan potilaalle nenäsumutteen muodossa. Tätä ei kuitenkaan käytetä, jos sairaus on munuaisperäinen.


title: Vesitystauti

text: Vesitystautia ("diabetes insipidus") ei tule sekoittaa diabetekseen eli sokeritautiin, jonka latinankielinen nimi, "diabetes mellitus", on hyvin samantapainen; "diabetes" viittaa kreikaksi runsaaseen virtsaneritykseen, joka on kummankin taudin oire.


title: La canne

text: La canne on Ranskassa alkunsa saanut taistelulaji, joka perustuu kävelykepin käyttämiseen aseena. Aseena on kevyt noin 95 senttimetriä pitkä keppi "cane", jonka halkaisija on noin 1,5 cm. Ase on toiseen päähän suippeneva, kävelykepistä ottelua varten muunneltu ja kastanjapuinen. La canne -otteluissa käytetään suojana miekkailukypärää ja topattua kilpailuasua.


title: Torpedovene S2:n muistomerkki

text: Torpedovene S2:n muistomerkki on myrskyssä vuonna 1925 uponneen Torpedovene S2:n miehistön muistoksi pystytetty patsas, joka sijaitsee Reposaaren kirkon edustalla Porin Reposaaressa.


title: Torpedovene S2:n muistomerkki

text:
Aluksen uppoaminen keräsi aikanaan huomattavasti julkisuutta ja järkytti niin merivoimien henkilökuntaa, suomalaisia merenkulkijoita kuin suurta yleisöäkin.
Torpedoveneen hylystä löytyneet 23 vainajaa siunattiin Porin Reposaaren yhteishautaan 15. elokuuta 1926. Onnettomuudessa menehtyneille pystytettiin kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen suunnittelema muistomerkki Reposaaren kirkkomaalle onnettomuuden vuosipäivänä vuonna 1930. Suomen merivoimat muistavat yhä onnettomuuden uhreja laskemalla vuosittain seppeleen muistomerkille.


title: Torpedovene S2:n muistomerkki

text: Teoksen toinen valos nimeltään "Myrsky" paljastettiin Turussa Wäinö Aaltosen museorakennuksen avajaisten yhteydessä 17. syyskuuta 1967.


title: Oscar Trejo

text: Óscar Guido Trejo (s. 26. huhtikuuta 1988 Santiago del Estero, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa hyökkääjänä Espanjan Primera Divisiónin Sporting Gijónia. Trejo on argentiinalaisen Boca Juniorsin kasvatti. 3. heinäkuuta 2005 Boca Juniorsin debyyttipelissään hän teki maalin. Tammikuussa 2007 Trejo siirtyi Mallorcaan. Huhtikuun 8. päivä hän teki debyyttinsä La Ligassa kun Mallorcalla oli vastassa Getafe CF.


title: Oscar Trejo

text: Mallorca lainasi Trejon kaudeksi 2009–2010 Espanjan Segunda Divisiónin Elcheen ja kaudeksi 2010–2011 saman sarjan Rayo Vallecanoon.


title: Karl Friedrich Schinkel

text: Karl Friedrich Schinkel (13. maaliskuuta 1781 Neuruppin – 9. lokakuuta 1841 Berliini) oli saksalainen arkkitehti ja taidemaalari. Hän oli uusklassismin merkittävin arkkitehti Preussissa.


title: Karl Friedrich Schinkel

text: Schinkel työskenteli ensin maalarina vuodesta 1805. Kuitenkin nähtyään Caspar David Friedrichin maalauksen "Munkki merellä" hän joutui toteamaan, ettei ikinä saavuta maalarina samaa tasoa. Tämän jälkeen Schinkel keskittyi arkkitehtuuriin. Napoleonin hävittyä sotansa Schinkel valvoi Preussin rakennuskomissiota, jonka johdossa hän pääsi vaikuttamaan Berliinin uudelleenmuotoilua edustavaksi pääkaupungiksi ja projekteihin, joita käynnistettiin Preussin uusilla alueilla.


title: Karl Friedrich Schinkel

text: Schinkelin tunnetuimmat rakennukset ovat Berliinissä. Näihin kuuluvat "Neue Wache" (1818–1818), "Schauspielhaus" (1819–1821) Gendarmenmarkt-aukiolla ja "Altes Museum" (1823–1830) Museumsinselillä.


title: Karl Friedrich Schinkel

text: Schinkel on kuitenkin huomioitu erityisesti teoreettisesta työstään arkkitektonisista suunnitelmista, sillä suhteellisen vähän hänen piirroksistaan toteutui. Hänen ansionsa näkyy ehkä parhaiten toteutumattomissa suunnitelmissa muuttaa Ateenan Akropolis uuden Kreikan kuningaskunnan kuninkaalliseksi palatsiksi ja Krimin Oriandan palatsissa.


title: Karl Friedrich Schinkel

text: Schinkel on suunnitellut myös Rautaristi-mitalin.


title: Torsioryhmä

text: Torsioryhmä on ryhmäteorian käsite. Olkoon formula_1 Abelin ryhmä ja formula_2 alkuluku. Merkitään formula_3. Tällöin formula_4 on formula_1:n aliryhmä, torsioaliryhmä. Jos formula_6, kutsutaan formula_1:tä torsioryhmäksi.


title: Aadamin ilmestys

text: Aadamin ilmestys on gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi V, kirja 5). Se on kirjoitettu koptin kielellä. Kirjoituksella ei ole välttämättä yhteyksiä kristinuskoon, ja tutkijat ovat erimielisiä siitä, onko kyseessä kristilliseen vai juutalaiseen gnostilaisuuteen kuuluva teos. Kirja edustaa eräänlaista setiläisyyden muotoa.


title: Aadamin ilmestys

text: Kirjoituksessa Aadam kertoo seitsemäntenäsadantena elinvuotenaan pojalleen Setille, kuinka hän oppi tiedon sanat ikuisesta Jumalasta Eevalta, ja että hän ja Eeva olivat todellisuudessa voimakkaampia kuin heidän luojanaan pidetty demiurgi. Tämä tieto kuitenkin katosi syntiinlankeemuksessa, kun demiurgi erotti Aadamin ja Eevan. Aadam kertoo, kuinka kolmen salaperäisen muukalaisen ilmestyminen johtaa Setin siittämiseen ja tämän tiedon säilymiseen. Tämän jälkeen Aadam profetoi demiurgin yrityksistä tuhota ihmiskunta. Yksi profetioista koskee vedenpaisumusta, toinen tulella aikaansaatavaa tuhoa. Lopussa tulee kuitenkin Valontuoja, joka tuo pelastuksen. Valontuojan tullessa kolmetoista valtakuntaa julistaa kolmeatoista keskenään ristiriitaista syntymälegendaa Valontuojasta, mutta vain "sukukunta, jolla ei ole hallitsijanaan kuningasta" julistaa totuutta.


title: Aadamin ilmestys

text: Ei-gnostilaisia Aadamin viimeisiä sanoja Setille löytyy seuraavista kirjoituksista:


title: Brian Horrocks

text: Kenraaliluutnantti Brian Gwynne Horrocks (7. syyskuuta 1895, Ranikhet, Intia – 4. tammikuuta 1985, Yhdistynyt kuningaskunta) oli Britannian armeijan upseeri. Hän toimi muun muassa Brittiläisen XXX armeijakunnan komentajana Operaatio Market Gardenissa.


title: Berliner Stadtschloss

text: Berliner Stadtschloss (), joskus myös Berliner Schloss ("Berliinin linna"), on rakenteilla oleva rakennus Berliinin keskustassa. Alkuperäinen kaupunginlinna valmistui 1400-luvulla ja se purettiin vuonna 1950, DDR:n aikana. Sitä kutsutaan kaupunginlinnaksi erotuksena useista muista Berliinissä ja sen liepeillä sijaitsevista linnoista.


title: Berliner Stadtschloss

text: Linnan edessä sijaitseva Schlossplatz-aukio oli DDR:n aikana nimeltään Marx-Engels-Platz, mutta on sittemmin saanut vanhan nimensä takaisin.


title: Berliner Stadtschloss

text: Kaupunginlinna oli aluksi Brandenburgin rajakreivien ja vaaliruhtinaiden, sittemmin Preussin kuninkaiden ja Saksan keisareiden asuinpaikka. Hohenzollernin hallitsijasuku asutti sitä lähes 500 vuotta. Linna oli pääosin barokkityylinen, mutta sen itäpäädyssä sijainneet vanhimmat osat olivat renessanssityylisiä ja peräisin 1400-luvulta. Linnan ensimmäisen vaiheen rakennutti Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik II Rautahammas vuosina 1443–1451. Linna sai lopullisen ulkoasunsa ensimmäisen Preussin kuninkaan Fredrik I:n aikana 1700-luvun alussa arkkitehti Andreas Schlüterin suunnitelmien mukaan. Linnasta oli tarkoitus tehdä vieläkin mahtavampi, mutta Fredrik I:n kuoltua 1713 hänen seuraajakseen tullut Fredrik Vilhelm I keskeytti laajennustyöt. Hänen seuraajistaan useimmat eivät itse asiassa asuneet linnassa vaan Berliiniin ja sen ulkopuolelle rakennuttamissaan muissa palatseissa. Viimeinen Saksan keisari Vilhelm II kuitenkin käytti Berliinin kaupunkilinnaa asuinpaikkanaan.


title: Berliner Stadtschloss

text: Weimarin tasavallan aikana Saksan valtion hallinnoima säätiö vuokrasi linnasta tiloja erilaisille yhteisöille. Siellä toimivat muun muassa Saksan merkittävin tiedeseura, Kaiser Wilhelm -instituutti, Saksan hallintovirkamiesten liitto, opiskelijoiden asuntola ja ruokala sekä joukko erilaisia museoita. Linnan saleissa järjestettiin näyttelyjä ja konsertteja. Ylimmässä kerroksessa oli myös vuokra-asuntoja. Natsi-Saksan aikana linnaa ei juuri käytetty, paitsi Lustgartenilla pidettyjen joukkotapahtumien taustakulissina.


title: Berliner Stadtschloss

text: Linna vaurioitui toisen maailmansodan pommituksissa, mutta se olisi ollut korjattavissa. Linna itse asiassa vaurioitui vähemmän kuin monet muut myöhemmin kunnostetut historialliset rakennukset, ja sen tiloissa järjestettiin 1946–1948 erilaisia näyttelyitä. Sodan jälkeen linna kuitenkin jäi kaupungin itäiselle miehitysvyöhykkeelle ja vuonna 1950 Itä-Saksan virkavalta purki linnan säilyneet osat poliittisista syistä. Hohenzollernien linnan katsottiin edustavan preussilaista militarismia. Lisäksi Neuvostoliiton johto oli esittänyt vaatimuksen, että Itä-Berliinin keskustaan pitäisi saada vuoden 1951 vappuun mennessä suuriin joukkotapahtumiin soveltuva juhla-aukio. Linnan tilalle raivattu Marx-Engels-Platz täytti vaatimukset.


title: Berliner Stadtschloss

text: Linnan julkisivusta säilytettiin portaali, jonka parvekkeeta Karl Liebknecht oli 9. marraskuuta 1918 julistanut Saksan sosialistiseksi tasavallaksi. Se liitettiin vuonna 1964 Marx-Engels-Platzin etelälaidalle valmistuneen Itä-Saksan valtioneuvoston talon eli Staatsratsgebäuden julkisivun osaksi. Kaupunkilinnan pitkään tyhjillään ollutta tonttia käytettiin paraateihin ja puistona, kunnes vuonna 1976 paikalle rakennettiin Tasavallan palatsi, joka puolestaan purettiin Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen vuosina 2006–2008 – monien mielestä jälleen poliittisista syistä, vaikka virallisena syynä olivat Tasavallan palatsin asbestiongelmat. Paikalla oli välillä vuosina 1993–1994 ollut linnan julkisivua esittänyt luonnollisen kokoinen kulissi sekä 2008–2010 nykytaidetta esitellyt väliaikainen taidehalli.


title: Berliner Stadtschloss

text: Saksan liittopäivät päätti jo vuonna 2002, että paikalle rakennetaan kopio linnasta sotaa edeltäneessä asussaan. "Humboldt-Forumiksi" virallisesti kutsuttavaa kopiota oli tarkoitus ryhtyä rakentamaan vuonna 2010, mutta säästösyistä aloitusta lykättiin vuoteen 2014. Rakennukseen tulee museotilaa, kirjasto sekä näyttämötila kulttuuritapahtumille. Suunnitelmien mukaan uudisrakennuksen julkisivuista kolme tulee olemaan kutakuinkin alkuperäisiä vastaavat. Itäisestä julkisivusta sen sijaan on tarkoitus tulla täysin moderni. Myös 74 metriä korkea kupoli on tarkoitus rakentaa takaisin. Sisätiloiltaan rakennuksesta aiotaan tehdä moderni, täysin erilainen kuin alkuperäinen oli. Sisätilojen upeimmat salongit ja sisustukset voidaan kuitenkin haluttaessa rekonstruoida entiselleen vuonna 1943 otettujen värivalokuvien avulla.


title: Berliner Stadtschloss

text: Linnan uudelleenrakentamisen on arveltu maksavan noin 550 miljoonaa euroa, josta Berliinin kaupunki on luvannut maksaa vain 32 miljoonaa euroa. Loput jäävät Saksan valtion maksettaviksi. Julkisivun rakentamiseen tarvittavat 80 miljoonaa euroa on tarkoitus kerätä yksityisten lahjoitusten avulla. Tavallisia kansalaisia houkutellaan lahjoittamaan pieniäkin summia yksittäisiin seinäkiviin.


title: Berliner Stadtschloss

text: Linnan edustalle aiotaan pystyttää Saksojen yhdistymisen muistomerkki. Liittopäivien 2007 tekemän päätöksen mukaan sen pitäisi olla valmis marraskuussa 2014, Berliinin muurin murtumisen 25-vuotispäivänä.


title: Michelsbergin kulttuuri

text:
Michelsbergin kulttuuri oli nuoremman kivikauden aikainen
ns neoliittinen maanviljelykulttuuri 4400 - 3500 kalenterivuotta eaa. Reinin jokilaakson ympärillä Atlantin ja Alppien välillä
läntisessä Saksassa. Kulttuuri levisi eteläiseltä Reininmaalta mm. Alankomaihin ja Hollantiin, sekä Pariisin altaaseen Ranskaan.


title: Michelsbergin kulttuuri

text:
Tätä kulttuuria edelsivät nauhakeramiikan jatkaja Rössenin kulttuuri ja sen myöhäinen loppuvaihe Bischeimin kulttuuri ja sen jälkeen tuli
kellopikarikulttuurin variaatioita.


title: Tap-Step

text: Tap-Step ry on steppauksen harrastajien yhdistys.


title: Tap-Step

text: Tap-Step ry perustettiin vuonna 1971 Helsingissä Eva Hemmingin opetusryhmän ympärille. Tap-Step on siis stepin harrastajien yhdistys eikä varsinainen tanssikoulu.


title: Tap-Step

text: Yhdistyksessä pidetään eri tasoisia tunteja omien harrastajaohjaajien vetäminä. Alkeiskursseja järjestetään 2–3 kertaa vuodessa. Tunneilla kävijöitä on kaikenikäisiä ja askelsarjojen sekä tekniikan lisäksi kokeillaan myös erilaisia rytmiharjoituksia.


title: Tap-Step

text: Aktiivisimmille jäsenille steppi on jo elämäntapa, ei pelkästään harrastus tai tanssitunti, jonne mennään kerran viikossa.


title: Shin’ichi Suzuki

text: Shin'ichi Suzuki (, 1898 – 1998) oli kansainvälisesti tunnettu musiikkipedagogi ja viulisti. Hän on tärkeimpiä nykyajan musiikkikasvatukseen vaikuttaneita henkilöitä ja lukuisissa maissa käytettävän Suzuki-metodin luoja.


title: Shin’ichi Suzuki

text: Shin'ichi Suzuki syntyi 1898 Nagoyassa, Japanissa seitsemän lapsen perheeseen. Isä, Masakichi Suzuki, omisti maan suurimman viulutehtaan, jossa poika kävi kesäisin töissä. Isältään poika omaksui myös keskeiset arvonsa: jatkuvan oppimishalun, nöyryyden, rehellisyyden, vilpittömyyden ja sinnikkään työnteon.


title: Shin’ichi Suzuki

text: Viulu oli Suzukille kuitenkin vain leikkikalu 17-vuotiaaksi saakka, jolloin hän kuuli ensimmäistä kertaa levyltä viulunsoittoa. Franz Schubertin "Ave Maria" Mischa Elmannin soittamana vaikutti nuoreen Shin'ichiin syvästi. Hän alkoi omin päin opetella viulunsoittoa jäljitellen levyltä kuulemaansa Haydnin menuettia. 21-vuotiaana Suzuki matkusti Tokioon opiskelemaan viulunsoiton alkeita ja musiikinteoriaa.


title: Shin’ichi Suzuki

text: Onnekkaiden sattumien seurauksena Suzuki muutti pian Berliiniin, missä hän sanoo opiskelleensa kahdeksan vuotta Karl Klinglerin johdolla. Suzuki kertoi myös tutustuneensa moniin aikansa tunnetuimpiin muusikoihin ja mm. tiedemieheen ja viulunsoiton harrastajaan, Albert Einsteiniin. Suzukin kuoleman jälkeen on tuotu esille todisteita, että häntä ei huolittu Berliinissä oppilaaksi ja että muutkin osat hänen elämäntarinastaan saattavat olla keksittyjä. Suzukin puoustajien mukaan väärennösväitteet ova tperättömiä, ja muistuttavat, että Klingler olisi ehtinyt elinaikanaan hyvin kiistää olleensa Suzukin opettaja mutta ei koskaan puuttunut Suzukin väitteisiin. Suzuki kävi paljon konserteissa ja pohdiskeli musiikin ja taiteen koko olemusta – samalla, kun myönsi omat puutteensa esiintyjänä. Berliinissä hän tapasi myös tulevan vaimonsa Waltraudin.


title: Shin’ichi Suzuki

text: Palattuaan Tokioon Suzuki opetti keisarillisessa konservatoriossa viulunsoittoa. Ratkaiseva käänne tapahtui, kun eräs isä pyysi opettamaan 4-vuotiaalle pojalleen viulunsoittoa. Näin nuoren lapsen opettamisesta Suzukilla ei ollut mitään tietoa, mutta hän sai oivalluksensa äidinkielen oppimisprosessin soveltamisesta musiikinopiskeluun. Koska kaikki japanilaiset osaavat puhua vaikeaa kieltä, miksi he eivät oppisi soittamaan viulua samalla tavalla: kuuntelemalla ja matkimalla?


title: Shin’ichi Suzuki

text: Toisen maailmansodan loputtua 1945 Suzuki muutti Matsumotoon ja aloitti "lahjakkuuskasvatus"-ohjelman. Viimeiset kolme vuotta perhe oli asunut rahattomana ja nälkäisenä pikkukaupungissa, mutta samaan aikaan Suzuki oli kehitellyt mielessään ideaa pienille lapsille suunnatusta musiikkikasvatuksesta, jossa jokaisella (terveellä) lapsella uskotaan olevan lahjakkuutta musiikinopiskeluun. Ohjelmasta tuli pian hyvin suosittu, ja mukana oli tuhansia lapsia. Lahjakkuuskasvatus ei ollut ainoastaan musiikinopiskelua: se oli uudenmallinen päiväkoti, jossa opiskeltiin mm. piirustusta, kaunokirjoitusta ja englannin kielen alkeita.


title: Shin’ichi Suzuki

text: Lahjakkuuskasvatus herätti ajan mittaan suurta huomiota myös ulkomailla. Vuonna 1964 Suzuki kiersi Yhdysvalloissa oppilasryhmänsä kanssa, jonka nuorimmat jäsenet olivat 5-vuotiaita. Esiintymiset televisioitiin, ja ne saivat valtavasti huomiota. Sittemmin Suzuki-metodia on alettu käyttää lukuisissa maissa eri soittimien opetukseen.


title: Shin’ichi Suzuki

text: Suzuki kuoli 26. tammikuuta 1998 kotonaan Matsumotossa, vain vähän ennen sadan vuoden ikää.


title: Shin’ichi Suzuki

text:
Lahjakkuus
Suzukin mukaan jokainen lapsi on lahjakas, ainoastaan ympäristötekijät määräävät miten lahjakkuutta kehitetään. 1950-luvun Japanissa 6-vuotiasta lasta soittamassa J.S. Bachin viulukonserttoa saatettiin pitää nerona ja ihmelapsena, vaikka kyseessä oli yksinkertaisesti ahkeran harjoittelun ja oikeanlaisen musikaalisen ympäristön tulos. Varhaisen iän kasvatuksella on suuri merkitys ihmisen oppimiskykyyn, persoonallisuuteen, herkkyyteen ja inhimillisyyteen.


title: Shin’ichi Suzuki

text:
Kertaaminen
Sinnikäs oikeiden asioiden harjoittelu johtaa lopulta hyviin tuloksiin: Vaikka vaikealta tuntuva asia ei sujuisi täydellisesti kymmenen harjoituskerran jälkeen, niin tuhannen kerran jälkeen voidaan siirtyä jo uusiin haasteisiin. Myös ennestään tuttuja asioita on kerrattava sen sijaan, että aina harjoiteltaisiin uusia ja vaikeampia taitoja. Tämänkin Suzuki perusteli vertauksella kielen oppimiseen: Kielitaito kehittyy käyttämällä lähinnä tuttuja sanoja ja lauseita, eikä jatkuvasti opettelemalla uusia ilmaisuja.


title: Shin’ichi Suzuki

text:
Muistin harjoittaminen
Muisti on tärkein oppimiskykyyn vaikuttava tekijä. Myös muistia voi kehittää, ja ahkeran harjoittelun tuloksena uudet asiat jäävät mieleen nopeasti. Lahjakkuuskasvatuksessa japanilaislapset kehittivät muistiaan mm. opettelemalla haiku-runoja ulkoa. Keskeisimpiä asioita on kuitenkin musiikin opiskelu korvakuulolta, ei nuoteista. Kappaleita on kuunneltu levyltä lukuisia kertoja, ennen kuin niitä lähdetään harjoittelemaan.


title: Shin’ichi Suzuki

text:
Kasvatetaan kunnollisia ihmisiä
Suzukin ensisijainen tavoite ei ollut kouluttaa ammattimuusikoita. Tarkoitus oli kouluttaa erinomaisia soittajia, lahjakkaita ja herkkiä ihmisiä, jotka kannattavat oikeita arvoja ja pärjäävät elämässä. Oikeanlainen musiikkikasvatus johtaa elinikäiseen musiikkiharrastukseen ja vahvistaa muitakin inhimillisiä osa-alueita.


title: Shin’ichi Suzuki

text: Suzuki-menetelmä on levinnyt laajalle. Vuonna 2014 arvioitiin, että menetelmää käyttää noin 8000 opettajaa, ja paraikaa menetelmällä opiskelee neljännesmiljoona soittajaa eri puolilla maailmaa.


title: Luettelo Wimbledonin naisten kaksinpelin voittajista

text: Tämä on luettelo Wimbledonin tennisturnauksen naisten kaksinpelin voittajista.


title: Anaalitappi

text: Anaalitappi on hieromasauvaa muistuttava seksiväline, jonka voi laittaa peräaukkoon seksuaalisen mielihyvän saamiseksi. Anaalitappi eroaa hieromasauvasta erilaisen muotoilunsa puolesta; itse sauva on yleensä lyhyempi ja ulos jäävä pää on leveä, jottei se katoaisi vahingossa kokonaan peräsuoleen. Anaalitappeja on usean muotoisia ja niihin on saatavilla myös lisätoimintoja, kuten vibraattori tai erillinen välilihaa stimuloiva osa. Anaalitapin pohjassa saattaa myös olla imukuppi, jotta tappi pysyy kiinni alustassaan yhdyntäliikkeitä suoritettaessa tapin ollessa anuksessa. Anaalitappeja myydään erotiikka-alan liikkeissä sekä messuilla. Sekä miehet että naiset voivat käyttää anaalitappia.


title: Suo-orvokki

text: Suo-orvokki ("Viola palustris") on orvokkikasvien heimoon kuuluva kukka. Se risteytyy helposti lähisukulaisensa korpiorvokin ("Viola epipsila") kanssa.


title: Suo-orvokki

text: Suo-orvokki kukkii touko-kesäkuussa. Väriltään siniset kukat kasvavat yksittäin. Kasvin hedelmä on kota. Lehdet ovat pyöreähköjä ja matalasti sahalaitaisia; niissä ei ole varsinaista kärkeä. Keväällä kasvin kukkiessa lehdet ovat pienet ja vaaleat. Myöhemmin kesällä ne kasvavat ja tummuvat, jolloin ne saattavat kattaa kasvualustansa lähes kokonaan.


title: Suo-orvokki

text: Suo-orvokkia esiintyy lähes koko Suomen lisäksi muissa Pohjoismaissa, Keski-Euroopassa, Britteinsaarilla, Venäjällä ja osassa Pohjois-Amerikkaa.


title: Suo-orvokki

text: Suo-orvokki viihtyy kosteilla paikoilla kasvaen muun muassa lehdoissa, rannoilla, ojanvarsilla ja kosteilla niityillä. Se levittäytyy tehokkaasti hennon, rönsyilevän juurakkonsa avulla. Suo-orvokin kukkia pölyttävät päivä- ja yöperhoset sekä kimalaiset. Kasvin siemeniä puolestaan levittävät muurahaiset.


title: Petri Jakonen

text: Petri Antero Jakonen (s. 9. kesäkuuta 1967 Suolahti) on suomalainen entinen jalkapalloilija, joka päätti pelaajauransa kauden 1998 jälkeen. Pelipaikaltaan hän oli maalivahti. Jakonen toimii nykyisin Eerikkilän urheiluopiston toimitusjohtajana.


title: Petri Jakonen

text: Pelaajauran jälkeen Jakonen on toiminut SalPa:n jalkapallotoimenjohtajana, TPS:n urheilutoimenjohtajana ja toimitusjohtajana, sekä Palloliiton huippujalkapallojohtajana.


title: Petri Jakonen

text: Jakosen pelaajaura ylimmillä sarjatasoilla alkoi kaudella 1983 III divisioonan Salon Vilppaassa. Hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi Salon Palloilijoihin, jossa hän pelasi kolme kautta. Pääsarjatasolle Jakonen pääsi 1987 siirryttyään Lahden Reippaaseen. Kahden kauden Lahdessa vietetyn kauden jälkeen Jakonen siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin, jossa hän voitti mestaruuden 1990. Kauden 1991 hän pelasi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Helsingborgs IF:ssä. Jakonen palasi seuraavalla kaudella Suomeen ja edusti urallaan vielä Turun Palloseuraa 1992–1993 ja Myllykosken Palloa 1994–1998. Jakonen pelasi yhteensä 247 pääsarjatason ottelua.


title: Petri Jakonen

text: Petri Jakonen pelasi A-maajoukkueessa 26 maaottelua vuosina 1990–1996.


title: Piikkilanka

text: Piikkilanka on aitaamisessa käytettyä teräslankaa tai teräslistaa, johon on tuotettu teräviä kulmia tai piikkejä.


title: Piikkilanka

text: Piikkilangasta rakennetaan halpoja aitoja eläimille. Sitä käytetään myös vankiloiden ja muiden vastaavien alueiden aidoissa estämässä joko alueelle pääsemistä tai sieltä poistumista. Sodankäynnissä piikkilangasta voidaan rakentaa esteitä. Sitä tiedetään käytetyn myös kidutuksessa.


title: Piikkilanka

text: Piikkilanka aikaansaa vaurioita jos ihminen tai eläin pyrkii kulkemaan piikkilangan yli. Suomen lain mukaan eläimille tarkoitetussa ulkotarhassa tai laitumessa ei saa käyttää piikkilankaa. Piikkilangan sijaan eläinten aitauksissa voidaan käyttää sähköpaimenta.


title: Piikkilanka

text: Karjan sulkeminen piikikkäiden kasvien taakse on vanha käytäntö. Tämän menetelmän merkitys kasvoi Pohjois-Amerikan puupulan johdosta, kun normaalia aitaan tarvittavaa puuta ja kiveä oli vaikeasti saatavilla. Pieni teollisuuden ala kehittyikin 1860–1870-luvuilla toimittamaan piikikkään värimulperin ("Maclura pomifera") siemeniä ja taimia.


title: Piikkilanka

text: Varhaisin yhdysvaltalainen piikkilankapatentti annettiin vuonna 1868 Michael Kellylle. Hän matki piikkilangassaan piikkipensaiden muotoa. Kellyn piikkilankaa tuotti yhtiö "Thorn Wire Hedge Company", joka jäi vuonna 1874 patentoidun menestyneemmän illinoislaisen Joseph F. Gliddenin piikkilangan jalkoihin. Gliddenin patentissa kehitettiin eteenpäin aikaisemmin keksittyjä, paljon tehottomampia pistäviä vaijereita, joita olivat esimerkiksi 1865 patentoitu ranskalaisen Louis Janninin piikkilanka.


title: Varusmiespappi

text: Varusmiespappi ja varusmiesdiakoni ovat varusmiehiä, jotka suorittavat varusmiespalvelustaan puolustusvoimien kirkollisen työn alaisuudessa. Varusmiespapin tulee olla vähintään nollannen vuoden teologian opiskelija. Varusmiesdiakonin taas tulee olla vähintään opiskelemassa sosionomiksi tai yhteisöpedagogiksi (kirkollinen kelpoisuus). Useimmat kirkolliselle alalle hakeutuvat suorittavat asepalveluksensa sitten, kun ovat saaneet kirkollisen opiskelupaikan.


title: Varusmiespappi

text: Teologian ylioppilaasta, kandidaatista, maisterista, lisensiaatista ja tohtorista sekä valmiista papista, joka suorittaa varusmiespalvelustaan kirkollisen työn alaisuudessa, käytetään nimikettä varusmiespappi. Kirkon nuorisotyöntekijästä ja diakonista sekä näiden alojen opiskelijoista taas käytetään nimikettä varusmiesdiakoni.


title: Varusmiespappi

text: Varusmiespapit ja -diakonit koulutetaan kaksiosaisella Varusmiespappi- ja -diakonikurssilla (VPDK I ja II). Vähittäispääsyvaatimuksena kurssille on diakonin tai kirkon nuorisotyönohjaajan koulutus tai alan opiskeleminen, tai papin tai teologian ylioppilaan koulutus. Lisäksi varusmiespapin tulee kuulua joko Suomen evankelisluterilaiseen tai Suomen ortodoksiseen kirkkoon.


title: Varusmiespappi

text: VPDK I keskittyy rauhanajan kirkolliseen työhön. Kurssin jälkeen varusmies palvelee kirkollisessa työssä, ellei häntä ole valittu koulutettavaksi reservin upseeriksi tai aliupseeriksi. Maavoimien reserviupseerikurssille valitaan VPDK I:n käyneitä kirkollisen alan varusmiehiä. VPDK I pidetään peruskoulutuskauden loppupuolella. Kurssin jälkeen varusmiespapit komennetaan joko joukko-osastoihin suorittamaan kirkollisen alan palvelusta tai, mikäli haluavat ja ovat soveltuvia, jatkamaan aliupseeri- tai reserviupseerikouluun. Johtajakoulutuksen suorittaneet varusmiespapit komennetaan kirkollisen alan työhön johtajakoulutuksensa jälkeen.


title: Varusmiespappi

text: Kurssin toinen osa käydään jotakuinkin puolta vuotta myöhemmin. VPDK II antaa taitotiedon papin sodanajan tehtäviin. Kurssin jälkeen palvelus jatkuu joukko-osastoissa kirkollisen työn tehtävissä. Varusmiespapit ja -diakonit toimivat koulutuksensa ja kokemuksensa mukaisesti kirkollisen työn suunnittelussa sekä työn käytännön toteutuksessa, julistuksen, opetuksen ja sielunhoidon alalla. VPDK II pidetään johtajakauden alussa.


title: Varusmiespappi

text: Varusmiespappina palvellut sijoitetaan reserviin sotilaspapiksi tai sotilasdiakoniksi.


title: Varusmiespappi

text: Varusmiespappi toimii varuskunnassa sotilaspastorin alaisuudessa. Tehtäviin kuuluu toiminnan kuten hartaustilaisuuksien, raamattupiirien ja hengellisten tapahtumien järjestämistä. Pääasiassa varusmiespappi kuitenkin toimii sotilaspastorin apulaisena.


title: Varusmiespappi

text:
Varusmiespapiksi muodollisesti pätevien varusmiesten määrä on vuosikymmenten mittaan pienentynyt. Tämä johtuu naisten suhteellisen osuuden kasvusta teologisissa tiedekunnissa, asevelvollisuuden suorittamisen keskimääräisestä aikaistumisesta sekä siviilipalveluksen yleistymisestä.
Tämä johtaa myös teologian ylioppilaiden entistä vähäisempään opiskeluhistoriaan: Moni varusmiespappi on tosiasiallisesti niin kutsuttu nollannen vuoden teologi, mikä tarkoittaa, että hänet on hyväksytty opiskelijaksi johonkin teologiseen tiedekuntaan, mutta ei ole vielä ehtinyt aloittaa opintojaan.


title: Varusmiespappi

text: Vaikka varusmiespapilta vaaditaan tietty muodollinen pohjakoulutus, ovat monet sotilaspapit ottaneet muodollisesti epäpäteviä apulaisia, jotka ovat palvelleet varusmiespapin nimikkeellä. Näiden varusmiesten sodan ajan sijoitus on ongelmallinen, koska heillä ei ole pätevyyttä toimia kirkollisen alan reservin sijoituksissa.


title: Varusmiespappi

text: Papiksi vihityt sijoitetaan reservissä useimmiten sotilaspastoreiksi sekä kirkon nuorisotyönohjaajat ja diakonit sotilasdiakoneiksi. Teologian opiskelijat sijoitetaan ilmeisesti niin sanottuun kirkollisen työn reserviin käyttämättöminä, mikä käytännössä tarkoittaa, että valmistuessaan heidät sijoitetaan sodan ajan yksiköihin.


title: Varusmiespappi

text: Kirkollisen alan kertausharjoituksissa ylläpidetään reservin sotilaspappien ja -diakonien kriisivalmiutta ja tutustutaan sodanajan joukkoon. Kertausharjoituksissa käydään läpi sotilaallisia uhkakuvia, valmiussuunnittelua, lainsäädäntöä ja kaatuneiden huollon toteutusta sekä hoidetaan kirkollista työtä.


title: Varusmiespappi

text: Varusmiespapilla ja -diakonilla ei, toisin kuin vakituisella sotilaspapistolla, ole erillistä palvelusarvoa, vaan normaali varusmiehen sotilasarvonsa.


title: Gévaudanin peto

text: Gévaudanin peto () on nimi, joka annettiin ihmisten kimppuun hyökänneelle eläimelle entisen Gévaudanin provinssin alueella Etelä-Ranskassa vuosina 1764–1767. Hyökkäyksissä sai surmansa jopa yli 100 henkilöä. Monet historiantutkijat pitävät ihmisten kimppuun kävijöinä mahdollisesti useita eri susia, mutta hyökkääjäksi on esitetty myös muita eläimiä.


title: Gévaudanin peto

text: Aikalaiset kuvailivat Gévaudanin petoa sutta suuremmaksi ja sen turkkia punertavaksi. Sen pää oli suhteellisen pieni ja sen korvat samoin pienet ja pystyt. Rinnan väritys oli harmaa ja häntä käyrä. Joissakin kuvauksissa pedon takajalkoja kuvailtiin etujalkoja lyhyemmiksi ja sillä sanottiin olleen mustia ratoja selässä. Pedon sanottiin liikkuvan päivällä valoisaan aikaan ja nousevan joskus takajaloilleen. Uhrinsa se tappoi puremalla kaulasta tai naamasta. Petona pidettyinä kahdesta sudesta molemmilla oli sudelle epätavallinen turkin väritys.


title: Gévaudanin peto

text: Ensimmäinen Gévaudanin pedon hyökkäys tapahtui kesäkuussa 1764 Fôret de Mercoiressa lähellä Langognea. Hyökkäyksen kohteena oli lehmiä paimentamassa ollut nuori nainen. Naisella oli mukanaan koiria, mutta pedon hyökätessä ne pakenivat. Naisen paimentamat lehmät kuitenkin karkottivat sen sarvillaan. Nainen kuvaili petoa suurikokoiseksi sudeksi. Ensimmäinen kuolemantapaus tapahtui samassa kuussa 30. päivänä. Uhri oli 14-vuotias lammaspaimen Jeanne Boulet. Tämän jälkeen tapahtui yhteensä 11 kuolemaan johtanutta hyökkäystä marraskuuhun saakka, jonka lopulla alueelle määrättiin armeijan sotilaita jahtaamaan petoa. Hyökkäykset kuitenkin jatkuivat ja 24. joulukuuta 1764 7-vuotias poika sai surmansa. Hänen lisäkseen vuoden loppuun mennessä surmansa saivat myös lammaspaimen ja kaksi nuorta tyttöä. 12. tammikuuta 1765 peto hyökkäsi lapsijoukon kimppuun Vileret d’Apcherin lähellä. Peto sai yhden lapsista kiinni, mutta muut ajoivat sen pois kepeillä ja kiviä heittämällä, eikä kukaan kuollut. Tähän mennessä kapteeni Duhamelin johtamat armeijan joukot olivat tappaneet jo noin 100 sutta mutta eivät olleet onnistuneet lopettamaan hyökkäyksiä. Ranskan kuningas Ludvig XV kiinnitti tilanteeseen huomiota ja määräsi paikalle maineikkaan normandialaisen sudenmetsästäjä Dennevalin, mutta hänkään ei onnistunut tehtävässään. Heinäkuussa kuningas lähetti paikalle Antoine de Beauternen.


title: Gévaudanin peto

text: 8. syyskuuta 1765 eräs tyttö katosi Vachelerien kylästä lähellä Paulhac-en-Margeridea. Beauterne ja muutamat riistanhoitajat löysivät tämän ruumiin, jonka jalka oli osittain syöty. Tytön kaulassa oli puremajäljet. Syyskuun keskivaiheeseen mennessä kuolleita oli jo 73 noin 50 kilometrin levyisellä alueella. 20. syyskuuta Beauternen onnistui tappaa suurikokoinen susi. Sen ruho annettiin sittemmin Muséum d’Histoire Naturelleen Pariisiin, josta se sittemmin katosi. Tämän jälkeen hyökkäykset lakkasivat lähes kolmen kuukauden ajaksi.


title: Gévaudanin peto

text: Peto hyökkäsi jälleen kahden lapsen kimppuun 2. joulukuuta 1765. Lisää lapsia sai surmansa tammi- ja helmikuussa 1766 ja paikalliset anoivat apua kuninkaalta. Koska petoa pidettiin virallisesti jo tapettuna, ei apua kuitenkaan tullut. Erään pikkutytön kuoltua jälleen 18. kesäkuuta 1767 joukko metsästäjiä lähti jahtaamaan petoa. Seuraavana päivänä Jean Chastel -niminen metsästäjä ampui punertavan eläimen ja tämän jälkeen pedon hyökkäykset loppuivat kokonaan. Pedon ruhoa tutki luonnontutkija Georges Leclerc de Buffon. Ruho oli sittemmin Muséum d’Histoire Naturellen kokoelmissa vuoteen 1819 saakka. Peto tunnistettiin omana aikanaan juovahyeenaksi tai sudeksi. Kaikkiaan pedon surmaamien lukumäärä vaihtelee lähteestä riippuen. Tutkija de Beaufortin vuonna 1987 tekemän arvion mukaan hyökkäyksiä tapahtui yhteensä 210. Kuolonuhreja oli 113 ja haavoittuneita 49. Tapetuista 98 oli syöty ainakin osittain.


title: Gévaudanin peto

text: Monet historioitsijat pitävät todennäköisenä sitä, että ainakin suuressa osassa hyökkäyksiä kyse oli sudesta tai useista susista. Pedoksi on tosin ehdotettu lukuisia muitakin eläinlajeja. Ehdotettuja eläimiä ovat muun muassa koira, suden ja koiran sekoitus, juovahyeena, ahma ja paviaani. Kahden tapetun pedon kuvausten perusteella jotkin tutkijat ovat päätelleet, että kyseessä oli mahdollisesti suden ja jonkin alueella käytetyn suuren paimenkoirarodun sekoitus. Yhden paviaanin ampumisesta alueella huhuttiin alueella samoihin aikoihin. Jean-Jacques Barloyn teorian mukaan alueen protestantit päästivät tarkoituksellisesti alueelle irti juovahyeenan protestanttien ja jesuiittojen kiistojen takia sen jälkeen, kun ensimmäinen peto tapettiin vuonna 1765. Pedon on myös väitetty olleen eläimennahkaan pukeutunut murhaaja ja Chastelin on väitetty ampuneen hyeenan peitelläkseen murhaajan tekoja.


title: Gévaudanin peto

text: Gévaudanin peto on laajimmin tutkittuja ja sitä kautta parhaiten dokumentoituja susien hyökkäyksistä ihmistä vastaan. Peto on ollut aiheena useissa kirjallisuuden ja elokuvan teoksissa. Se esiintyy esimerkiksi ranskalaisissa elokuvissa Susien klaani (2001) ja La bête du Gévaudan (2003). Peto kuvataan myös Paulhac-en-Margeriden vuonna 2001 käyttöön otetussa vaakunassa.


title: Afropithecus

text: Afropithecus oli varhaisella mioseenikaudella aina sen puoliväliin elänyt kädellisten suku. Se eli Afrikassa ja mahdollisesti levisi Saudi-Arabiaan. Sukuun on sijoitettu yksi laji, "Afropithecus turkanensis", jonka fossiilijäänteet ovat n. 17 – 18 miljoonaa vuotta vanhoja. Lajia pidetään vanhimpana tunnettuna kädellislajina, jonka hampaissa on ohut kerros hammaskiillettä. Luultavasti lajille oli hyötyä kovapintaisista hampaista, joita se mahdollisesti tarvitsi syödessään kovapintaisia pähkinöitä ja vastaavia. Lajin fossiileita on löydetty Kenian pohjoisosista. Laji painoi keskimäärin n. 50 kg.


title: Afropithecus

text: Hammaskiille luultavasti antoi suvulle etulyöntiaseman verrattuna sitä edeltäviin "Proconsul"-suvun kädellisiin, jotka eivät mahdollisesti voineet hyödyntää yhtä monipuolista ravintoa. "Afropithecus" tai siitä polveutuvat kädelliset pääsivät leviämään Euraasiaan. Saudi-Arabiasta on löydetty hyvin samankaltaisen "Heliopithecus"-apinoiden jäänteitä, joita osa tutkijoista pitää samana sukuna "Afropithecus" tai hyvin läheisenä. Myös "Heliopithecus"-apinoilla oli hammaskiillettä. "Afropithecus"-suvulla oli myös mahdollisesti jotain sukulaisuhteita myöhemmin eläneisiin sukuihin "Kenyapithecus" ja "Sivapithecus".


title: Chaos A.D.

text:
Chaos A.D. on brasilialaisen thrash metal -yhtyeen Sepulturan vuonna 1993 julkaistu albumi. Albumilla yhtyeen soundi meni hieman hitaampaan, groove metal -tyyliseen suuntaan, lisäten hardcore punk-vaikutteita, säilyttäen kuitenkin vielä vanhan thrash metalin vaikutukset. Albumissa on myös huomattavia death metal-vaikutteita Max Cavaleran karheassa ja matalassa äänenkäytössä. Myös riffit ovat death metal -vaikutteisia. Albumin tunnetuimmat kappaleet lienevät "Refuse/Resist","Territory" ja "Slave New World". Erityisen huomattava kappale on myös instrumentaali "Kaiowas", jossa koko yhtye soittaa rummuilla brasiliaista kansanmusiikkia. Juuri brasilialaisen kansanmusiikin vaikutteet kasvoivat entisestään seuraavalla albumilla "Roots". Albumin lyriikat kertovat lähinnä poliittisesti puhuttavista aiheista ja sisältävät yhteiskuntakritiikkiä. Esimerkiksi kappale "Territory"
käsittelee Israelin ja Palestiinan kansojen alueellisia erimielisyyksiä.Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: Freddy Deeb

text: Kassem "Freddy" Deeb (s. 27. marraskuuta 1955) on libanonilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hän on voittanut urallaan kaksi World Series of Poker ja World Poker Tour -turnausta.


title: Freddy Deeb

text: Deeb muutti Yhdysvaltoihin Libanonista 19-vuotiaana. Hän kavi Utahin osavaltion yliopistoa (Utah State University) sisällisodan puhjettua Libanonissa vuonna 1975. Hän menetti yhteyden vanhempiinsa, jotka olivat rahoittaneet hänen opiskeluaan, kahdeksi vuodeksi. Deebillä ei ollut mahdollisuutta saada työlupaa, koska hän oli maassa opiskelijaviisumilla, niinpä hän aloitti uhkapelaamisen. Deeb oli pakotettu keskeyttämään opintonsa 12 opintopistettä ennen valmistumistaan konetekniikan opinnoistaan.


title: Freddy Deeb

text: Vuonna 1996 Deeb voitti WSOP-rannekkeen 5 000 dollarin sisäänoston Deuce to Seven Draw -turnauksessa ansaiten 146 250 dollaria. WSOP:n pääturnauksessa hän on ollut seitsemästoista vuonna 1995 ja kolmastoista vuonna 2003. Vuoden 2007 Deeb voitti toisen rannekkeensa WSOP:ssa H.O.R.S.E.:n maailmanmestaruusturnauksesta, jossa on 50 000 dollarin turnausmaksu. Tämän turnauksen voitto arvostetaan usein pääturnauksen ykköstilaa korkeammalle. Ykköspalkinto oli yli 2,2 miljoonaa dollaria.


title: Freddy Deeb

text: World Poker Tourin neljännellä kaudella Deeb voitti Ultimate Poker Classic -tapahtuman ja miljoonan dollarin ykköspalkinnon. Hän oli vuonna 2002 kolmas Five Diamond World Poker Classic -turnauksessa ja vuonna 2006 toinen World Poker Tour Battle of Champions IV -kutsuturnauksessa.


title: Freddy Deeb

text: Vuonna 2009 Deeb voitti WPT Celebrity Invitational -turnauksen, jonka ykköspalkinto oli 100 000 dollaria. Saman vuoden lokakuussa hän oli neljäs WPT:n Festa al Lagon osakilpailussa ja ansaitsi 278 300 dollaria.


title: Freddy Deeb

text: Deeb on ollut mukana televisioidussa "Poker Superstars Invitational Tournamentissa" ja GSN:n "High Stakes Pokerissa".


title: Freddy Deeb

text:
Tammikuussa 2010 Deebin pokeriuran turnausansiot ylittivät 6,5 miljoonaa dollaria.
Deeb asuu Las Vegasissa Nevadassa ja hänellä on neljä lasta.


title: Muumiointi

text: Muumiointi on palsamointitapa, jota käytettiin Muinaisessa Egyptissä. Tarkoituksena oli saada muumiolle iankaikkinen elämä. Muumioinnista luovuttiin Egyptissä 600-luvulla jaa.


title: Muumiointi

text: Esihistorialliseen aikaan kuolleet haudattiin aavikon hiekkaan eläimen vuotaan tai kaislamattoon käärittyinä. Kuumassa ja kuivassa ympäristössä vesi haihtui kalmosta, jolloin syntyi pitkäaikainen luonnonmuumio.


title: Muumiointi

text: Tiedot muumioinnin vaiheista ja siinä vuosisatojen mittaan tapahtuneista menetelmien muutoksista perustuvat kahteen lähteeseen. Itse muumioiden tutkimuksen ohella käytettävissämme ovat kreikkalaisen historioitsija Herodotoksen selostus 400-luvulta jaa. sekä Diodoroksen kirjoitukset.


title: Muumiointi

text: Sen sijaan egyptiläiset lähteet, joita on säilynyt runsaasti hautojen ja temppeleiden seinien teksti- ja kuvakoristelussa sekä papyruksissa, eivät käsittele palsamoinnin tekniikkaa. Vain kahdessa roomalaiskauden papyruksessa kuvataan ns. palsamointirituaalia, mutta nekin ovat rituaalisia ohjeistoja siitä, miten eri ruumiinosat tuli voidella, kääriä ja suojata maagisesti amuletein ja loitsuin. Varsinaista ruumiin säilömistekniikkaa ei selitetä.


title: Muumiointi

text: Herodotoksen selostukset ovat jopa muumioiden tutkimuksen nykytietämykseen verrattuina tarkkoja. Hänellä on täytynyt olla hyvä tiedonlähde; hän joko seurasi Egyptissä palsamointia omin silmin tai sitten menetelmä selitettiin hänelle tarkasti. Viime vuosien arkeologisten löytöjen ja uusimpien muumiotutkimuksien pohjalta pystytään tulkitsemaan Herodotoksen tekstit varsin tarkasti.


title: Onnellinen nyt

text: Onnellinen nyt on Martti Vainaa & Sallitut aineet -yhtyeen albumi.


title: Onnellinen nyt

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 19.


title: Jack Keller

text: Jack Keller (s. 29. joulukuuta 1942 - k. 5. joulukuuta 2003, Tunica, Mississippi) oli yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hänet tunnettiin lempinimellä "Gentleman" (herrasmies).


title: Jack Keller

text: Keller palveli Yhdysvaltain ilmavoimissa ennen pokeriammattilaisuuttaan. Hän voitti kolme World Series of Pokerin (WSOP) turnausta ja kultaista ranneketta mukaan lukien vuoden 1984 pääturnauksen voitto. Keller valittiin Poker Hall of Fameen vuonna 1994.


title: Jack Keller

text: The Hendon Mobin tietokannan mukaan Jack Kellerin pokeriuran turnausansiot ylittivät 3,1 miljoonaa dollaria. Kellerillä oli kolme lasta, yksi heistä on pokeriammattilainen Kathy Kolberg.


title: Valtimonteatteri

text: Valtimonteatteri on vuonna 2000 perustettu ammattiteatteri, joka keskittyy kotimaisiin kantaesityksiin. Produktioihin kootaan näyttelijät aina kulloistenkin tarpeiden mukaan. Teatteri sijaitsee Helsingin Kalliossa Aleksis Kiven kadulla.


title: Valtimonteatteri

text: Valtimonteatterilla on myös vierailunäyttämö ammattilaisille ja siellä on tavattu useita eri ammattinäyttelijöiden toteuttamia vierailuesityksiä.


title: Valtimonteatteri

text: Teatterin omia viime vuosien produktioita ovat olleet muun muassa Valtimonteatterin 15-vuotisjuhlanäytelmä Naisten Juhla, jonka ohjasivat elokuvaohjaajat Jenni Toivoniemi ja Ulla Heikkilä. Näyttämöllä nähtiin näyttelijät: Outi Ikonen, Mona Kortelampi (teatterin puheenjohtaja), Aksa Korttila, Iida-Maria Heinonen ja Ida-Maaria Lindstedt sekä palkittu Tupa Ryskyi, Parret Paukkui – Suomen kansan rivot runot -esitys.


title: Valtimonteatteri

text: Teatteri joutui perumaan joulukuussa 2017 tanskalaisen Peter Asmussenin (1957–2016) absurdin näytelmän "Ei kukaan kohtaa ketään" (ohjaus Minna Nurmelin) esityksen, jonka roolitukseen oli valittu miehen tilalle nainen. Oikeuksia omistaja, kirjailijan leski, ei hyväksy muutosta.


title: Stefan Horngacher

text: Stefan Horngacher (s. 20. syyskuuta 1969 Wörgl, Itävalta) on entinen mäkihyppääjä.


title: Stefan Horngacher

text: Horngacher otti ensimmäistä kertaa osaa maailmancupin osakilpailuun Keski-Euroopan mäkiviikolla vuonna 1988. Pisteille hän ylsi ensimmäistä kertaa joulukuussa 1990 Thunder Bayssa sijoittuessaan neljänneksitoista ja vajaa kuukausi myöhemmin hän saavutti ensimmäinen palkintokorokepaikkansa Garmisch-Partenkirchenistä.


title: Stefan Horngacher

text: Hyvien maailmancup-esitystensä ansiosta hän pääsi edustamaan Itävaltaa vuoden 1991 MM-kisoihin Val di Fiemmeen. Itävalta voitti kisoissa joukkuemäen maailmanmestaruuden joukkueella Heinz Kuttin, Ernst Vettori, Stefan Horngacher ja Andreas Felder.


title: Stefan Horngacher

text: MM-kisojen jälkeen Horngacher voitti ensimmäisen osakilpailunsa Kulmin lentomäessä. Seuraavaa voittoa hän saikin odottaa kahdeksan vuotta Zakopanen kilpailuun 1999 asti. Nämä kaksi voittoa jäivät hänen uransa ainoiksi henkilökohtaisiksi voitoiksi.


title: Stefan Horngacher

text: Vuoden 1991 joukkuemäen mestaruuden jälkeen Horngacherille kertyi lukuisia mitaleita olympialaisten ja MM-kisojen joukkuemäistä, muun muassa kultamitali Lahden MM-kisojen normaalimäen joukkuekilpailussa vuonna 2001. Henkilökohtaista arvokisamitalia hän ei saavuttanut. Paras sijoitus MM-kisoista on neljäs Lahden normaalimäen kilpailusta ja olympialaisissa viides Salt Lake Cityn suurmäestä. Viimeisen kilpailunsa Horngacher hyppäsi Oslossa maaliskuussa 2002.


title: Stefan Horngacher

text: Ammatiltaan hän on sotilas.


title: Cezaris

text: Cezaris (oik. Cezarijus Graužinis, s. 21. lokakuuta 1967 Vilna) on liettualainen teatteriohjaaja. Hän on kansainvälisesti tunnettu ja arvostettu teatterintekijä, joka on työskennellyt muun muassa Ruotsissa, Hollannissa, Latviassa ja Färsaarilla. Viime vuosina hän on ohjannut useita esityksiä myös Suomen ruotsinkielisissä teattereissa. Hän toimi Viirus-teatterin taiteellisena johtajana noin vuoden, 1. elokuuta 2007 lähtien.


title: In Concert 1987: Abigail

text: In Concert 1987: Abigail on King Diamond -yhtyeen ensimmäinen livelevy. Levy on taltioitu Yhdysvaltain ja Euroopan "Abigail"-kiertueelta 9. heinäkuuta – 20. joulukuuta 1987. Levyllä soitetaan kappaleita albumeilta "Fatal Portrait", "Abigail" ja "Don’t Break the Oath". Levy on vuodelta 1991 ja remasteroitu versio vuodelta 1997.


title: Asuntolaina

text: Asuntolaina on laina, joka myönnetään pääasiassa asunnon ostoa tai peruskorjausta varten. Velan vakuutena on yleensä kyseinen asunto, millä on vaikutusta lainasta perittävään korkoon.


title: Asuntolaina

text: Kun asuntolainan ottaja on kuluttaja ja sen myöntäjä on elinkeinonharjoittaja, laina katsotaan Suomessa kuluttajaluotoksi, jota koskevat omat erityiset säädöksensä.


title: Asuntolaina

text: Asuntolainaa oli vuonna 2014 yhteensä 32 prosentilla suomalaisista. Kotitalouden keskimääräinen asuntolaina on 90 000 euroa. Jos asunnon ostaja ottaa asuntolainaa, lainalla rahoitetaan keskimäärin 71 % asunnon ostohinnasta. Yhdeksän kymmenestä lainanottajasta ottaa asuntolainaa vakituisen asunnon ostamiseen. Remonttiin, sijoitus- tai kakkosasuntoon otettavat asuntolainat ovat selvästi harvinaisempia.


title: Asuntolaina

text: Asuntolainan keskimääräinen takaisinmaksuaika on uusissa lainoissa 17 vuotta. Lainan takaisinmaksuaika on pidentynyt 20 vuodessa kuudella vuodella. Asuntolainaajista 82 prosenttia maksaa lainansa takaisin alkuperäisen maksusuunnitelman mukaan tai sitä nopeammin.


title: Asuntolaina

text: Asuntolainan keskimääräinen korkomarginaali oli 1,37 % helmikuussa 2015.


title: Asuntolaina

text: Asuntolainojen lukumäärä ja niiden keskikoko ovat kasvaneet 2000-luvulla. Kasvuun on vaikuttanut asuntojen hintojen nousu, alhainen korkotaso ja maksuaikojen piteneminen. Suurimmat asuntolainat on nuorilla kotitalouksilla. Asuntolainan saatavuus ja kotitalouksien velkaantuminen vaikuttavat merkittävästi asuntojen hintoihin. Erityisesti nuorten kotitalouksien kyky saada lainaa vaikuttaa asuntohintoihin.


title: Asuntolaina

text: Asuntolainasta maksetaan lainan myöntäjälle korkoa. Korkotaso tarkistetaan yleensä vuoden välein, mutta laina voidaan sitoa myös 1 kuukauden, 3 kuukauden tai 6 kuukauden euriboriin, jolloin korkotasoa tarkistetaan useammin. Moni pankki tarjoaa myös prime-korkoon sidottuja asuntolainoja. Prime-korko on pankin oma viitekorko, jonka muutokset perustuvat odotettavissa olevaan markkinakorkojen kehitykseen, inflaatio-odotuksiin sekä talouden yleisiin kehitysnäkymiin.


title: Asuntolaina

text: Asuntolainojen kustannukset vaihtelevat pankeittain. Asuntolainasta pankki perii viitekoron lisäksi omia palvelumaksujaan ja omaa marginaalikorkoa. Tämä vaihtelee pankin arvioiman riskin ja kilpailutilanteen perusteella.


title: Asuntolaina

text: Vuonna 2014 tehdyn tutkimuksen mukaan pankkien asuntolainojen todelliset kokonaiskorot vaihtelivat pääkaupunkiseudulla 1,73 prosentista 1,94 prosenttiin, kun esimerkkinä oli 85 000 euron laina 15 vuoden laina-ajalla. Eroa lainan kokonaissummalla oli enimmillään noin 1 500 euroa.


title: Asuntolaina

text: Suomessa on asunnon ostajalla oman perheensä vakituiseen käyttöön osittainen korkovähennysoikeus verotuksessa.. Ensiasunnon ostaja saa vähennykseen kahden prosenttiyksikön korotuksen.


title: Asuntolaina

text: Suomessa nuorten 15–39-vuotiaiden ensiasunnon ostoa tuetaan ASP-asuntosäästö- ja tukijärjestelmän kautta. Siinä asunnon ostaja säästää ASP-tilille vähintään kahden vuoden ajan, ja laina voidaan myöntää, kun säästössä on 10 % asunnon arvosta. Sekä talletuksen että asuntolainan korot ovat lainanottajalle suotuisampia kuin tavalliset korkoehdot, ja asuntolainalle voi myös saada valtion korkotukea. Alaikäisen kohdalla ehtona on se, että säästöt on ansaittu omalla työllä. Pankilla ei ole velvollisuutta myöntää ASP-lainaa jokaiselle ASP-säästäjälle.


title: Asuntolaina

text: Asuntolainaa voidaan lyhentää tasaerälainana eli annuiteettilainana, tasalyhennyslainana tai kiinteänä tasaerälainana, joskus myös kertalyhenteisenä ns. bullet-lainana.


title: Asuntolaina

text: Lainakatto rajaa asuntolainan Suomessa enimmillään 90 prosenttiin vakuuksien käyvästä arvosta. Ensiasuntoa hankittaessa lainakatto on Suomessa 95 prosenttia vakuuksien käyvästä arvosta. Pääsääntöisesti lainan vakuutena on ostettava asunto. Lisävakuudeksi kelpaa muu oma tai läheisen varallisuus: asunnot, vapaa-ajan asunnot, talletukset tai arvopaperit. Koska lainakatto lasketaan vakuuksien käyvästä arvosta eikä asunnon hinnasta, on lainalla mahdollista kattaa koko asunnon kauppahinta.


title: Asuntolaina

text: Lainakatto on aiemmin ollut alempana. Yhdyspankista sai 1970-luvun lopulla ensiasuntoon 70 % lainaa. Asuntosäästäjän täytyi ensin säästää 30 % asunnon hinnasta itse.


title: Toinen vaihtoehto

text:
Toinen vaihtoehto on suomalainen alakulttuuriaikakauslehti, joka on ilmestynyt vuodesta 1989 lähtien. Lehti käsittelee pääosin erilaisia punkkiin ja sen eri alakulttuureihin liittyviä asioita, sekä toimii tiedotusvälineenä.
Pääaiheet lehdessä ovat yhtyeet (haastattelut, keikat, levyt, arviot jne.), kolumnit, muut tapahtumat, matkakuvaukset sekä ajankohtaiset aiheet.


title: Toinen vaihtoehto

text: Toimituskunta vaihtelee, koska lehteä julkaistaan vapaaehtoistyön avulla. Päätoimittajana toimi vuoteen 2006 vakavaan sairastumiseensa asti Jantsa Kärkkäinen (1969–2008). Kärkkäisen lopetettua ilmoitettiin myös lehden lopettamisesta. Ilmoitus lehden julkaisun uudelleen aloittamisesta julkistettiin kuitenkin 29. tammikuuta 2007. Nykyään lehti toimii uuden päätoimittajan johdolla.


title: Tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito Suomessa

text: Tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito eli niin kutsuttu pakkohoito on Suomessa mielenterveyslain mahdollistamaa psykiatrista sairaalahoitoa, jossa potilaan oma tahto huomioidaan vain osittain hoitoon liittyviä päätöksiä tehtäessä. Tämä artikkeli koskee vain tavanomaista psykiatrista sairaalahoitoa, eikä tässä käsitellä rikoksesta syytetyn mielentilan tutkimista ja hoitoa tahdosta riippumatta.


text: Vuoden 2013 aikana 8 330 potilasta, eli 29 prosenttia potilaista, tuli psykiatriseen laitoshoitoon pakkohoitolähetteellä.


text: Mielenterveyslain 8§:n perusteella täysi-ikäinen henkilö voidaan määrätä tahdostaan riippumatta psykiatriseen sairaalahoitoon vain mikäli kaikki seuraavat kolme kohtaa täyttyvät samanaikaisesti:


text: Alle 18-vuotias henkilö voidaan määrätä tahdostaan riippumattomaan psykiatriseen hoitoon myös vakavan mielenterveyshäiriön perusteella. Nuoren henkilön kohdalla varsinaisen mielisairauden kriteerien ei siis välttämättä tule täyttyä.


text: Tahdosta riippumattomaan psykiatriseen sairaalahoitoon määrääminen edellyttää aina vähintään kahden (tavallisimmin kuitenkin kolmen) eri lääkärin kannanottoa potilaan hoidon tarpeeseen. Sairaalan ulkopuolella olevien henkilöiden hoitoonmääräämisprosessin käynnistää tavallisimmin terveyskeskuslääkäri. Myös kuka tahansa muu laillistettu lääkäri voi laatia potilaasta tahdosta riippumattoman lähetteen. Lähetteelle on olemassa erilaisia vahvistettuja kaavoja, mutta periaatteessa vaikka tyhjälle paperille laadittu vapaamuotoinen lähete voidaan tulkita lainvoimaiseksi mikäli se täyttää perustellun (M1)-lomakkeen vaatimukset Myös omasta tahdostaan sairaalahoitoon saapunut potilas voidaan määrätä tahdostariippumattomaan psykiatriseen sairaalahoitoon. Näissä tapauksissa hoitava lääkäri voi perustellusta syystä toimia kuten sairaalassa vastaanottava lääkäri ja asettaa potilaan tarkkailtavaksi sairalaan (MtL 13§) . Todennäköisten edellytysten tällaisessa tilanteessa tietenkin täytyttävä.


text: Mielenterveyslain mukaan hoitoonmääräämispäätös tulee saattaa potilaalle tiedoksi viipymättä. Tämä tulkitaan yleensä siten, että asia on tiedotettava potilaalle hoitoonmääräämispäätöksen tekopäivänä. Mikäli hoitoon määrätty on alaikäinen, hoitoonmääräämispäätös alistetaan heti lääninoikeuden vahvistettavaksi.


text: Tiedoksiantamisen toteuttaa usein hoitohenkilökuntaan kuuluva työntekijä.


text: Tiedoksiannon yhteydessä on yleensä kerrottava ainakin:


text: Potilaan tulisi allekirjoituksellaan vahvistaa tiedoksisaantinsa. Allekirjoitus ei siis ole kannanotto siihen onko potilas samaa tai eri mieltä päätöksen sisällöstä. Mikäli potilas kieltäytyy allekirjoittamasta päätöstä voi kaksi henkilökunnan edustajaa allekirjoituksillaan vahvistaa tiedoksi antamisen tapahtuneen.


text: Potilaalla on oikeus valittaa hoitoonmääräämispäätöksestään psykiatrisen toimintayksikön sijainnin mukaiseen hallinto-oikeuteen. Muutoksenhaku päätökseen ei ole este päätöksen toimeenpanolle. Valitusaika on kaksi viikkoa siitä kun potilas on saanut tiedokseen hoitoonmääräämispäätöksen.


text: Vapaamuotoisessa valituskirjelmässä tulee mainita ainakin:


text: Potilaalla on tarvittaessa mahdollisuus saada tukea valituskirjelmän laatimisessa esimerkiksi potilasasiamieheltä. Valituksen laatimiseen voi saada myös julkista oikeusapua joko oikeusaputoimistosta tai yksityiseltä asianajajalta.


text: Valitus voidaan jättää myös sairaalan psykiatrisesta hoidosta vastaavan ylilääkärin edelleentoimitettavaksi.


text: Valitusprosessin tultua käsitellyksi on potilaalla oikeus, olleessaan tyytymätön päätöksen sisältöön, valittaa KHO:teen. Ja edelleen ollessaan tyytymätön päätöksen sisältöön osoittaa valituksensa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle.


text: Mikäli potilas katsoo tuleensa epäasiallisesti kohdelluksi on hänellä mahdollisuus esimerkiksi laatia sairaalan johdolle osoitettu muistutus.


text: Suomen perustuslakiin kuuluu olennaisena osana yksilönvapauksien loukkaamattomuuden periaate. Perustuslakiin pohjautuvien yksilönvapauksien rajoittamista säädellään perustuslakiin kuuluvissa viitteissä (mm. rikoslaki ja mielenterveyslaki). Viittaussäännösten perusteella perustuslaillisia perusoikeuksia on mahdollista rajoittaa tiettyjen edellytysten täyttyessä.


text:
Toisena potilaan itsemääräämisoikeutta rajoittavien hoitotoimenpiteiden suorittamista rajaavana lakina on Laki Mielenterveyslain muuttamisesta (2002), jolla määritellään ne hoidollisina pidettävät toimenpiteet joita psykiatrisiin tahdosta riippumattomassa hoidossa oleviin potilaisiin voidaan soveltaa. Tarkkailtavana tai hoitoon määrättynä olo sairaalassa ei automaattisesti johda itsemääräämisoikeuksien rajoittamiseen vaan jokaisesta rajoittamistoimenpiteestä tulee (lääkärin) tehdä erillinen päätös, jossa otetaan kantaa toimenpiteen:
Tämän lisäksi lääkärin on merkittävä sairauskertomukseen oma nimensä ja osassa toimenpiteitä sen suorittajien nimet. Lisäksi osasta itsemääräämisoikeuksien rajoituksista tulee tehdä erillinen kirjallinen päätös (=yhteydenpidon rajoittaminen ja omaisuuden haltuunotto) joihin sisältyy myös tiedoksiantovelvollisuus ja valitusoikeus.


text: Laissa Mielenterveyslain muuttamisesta määritetään tällaisiksi toimenpiteiksi; potilaan tahdosta riippumatta tehty päätös:Muunlaisia henkilökohtaisen vapauden rajoittamiseen johtavia toimia ei lain Mtl:n muuttamisessa tunneta, joten ne ovat siten lainvastaisia.


text: Laki mielenterveyslain muuttamisesta ja siihen liittyvät STM:n ohjeet määrittelevät myös melko tarkasti toimenpiteiden edellytykset ja muun muassa kirjaamisvelvoitteen, suorittamisen, valvonnan jne.


text: Laki mielenterveyslain muuttamisesta ja sen "soveltamisohje" kieltävät itsemääräämisoikeuksia rajoittavien hoitotoimenpiteiden käyttämisen kurinpidollisiin tai rangaistuksenomaisiin tarkoituksiin.


text: Laki mielenterveyslain muuttamisesta edellyttää psykiatrisia toimintayksiköitä laatimaan itsenäisesti erilliset toimintaohjeet potilaan itsemääräämisoikeuksien rajoittamista koskien.


text: Vuonna 2013 pakkohoitoon joutuneista henkilöistä 6,1 prosenttia oli eristetty, 3,1 prosentilla oli ollut leposide, 3,1 prosenttia oli saanut tahdonvastaisen injektion ja 1,7 prosentista oli pidetty kiinni. Pakkokeinoja käytettiin yleisimmin silloin, kun potilas oli hoidossa skitsofrenian, skitsotyyppisen persoonallisuuden tai harhaluuloisuushäiriön vuoksi.


text: Hoitoon määrättyä voidaan aiemmin esitellyn hoitoonmääräämispäätöksen perusteella pitää psykiatrisessa hoidossa tahdostaan riippumatta enintään 3 kuukautta .


text: Mikäli ennen tämän ajan täyttymistä näyttää ilmeiseltä, että tahdosta riippumatonta psykiatrista sairaalahoitoa on välttämätöntä jatkaa, eikä siitä päästä potilaan kanssa yhteisymmärrykseen on potilaasta annettava uusi tarkkailulausunto. Tarkkailulausunnossa tulee selvittää ovatko edellytykset hoitoon määräämiseen tahdosta riippumatta edelleen olemassa. Tarkkailulausunnon antamisen edellytyksenä voidaan pitää uutta tarkkailuaikaa, joskaan tästä asiasta ei ole olemassa selkeää päätöstä tai ohjetta.


text: Hoidon jatkamisesta tai lopettamisesta tulee laatia uusi hoitoonmääräämispäätös, jonka tekee sairaalan psykiatrisesta hoidosta vastaava ylilääkäri tai, jos hän esteellinen tai estynyt, muu tehtävään määrätty ensisijaisesti psykiatrian erikoislääkäri.


text: Hoitoonmääräämispäätös tulee saattaa viipymättä potilaan tiedoksi.


text: Hoidon jatkamista koskeva päätös tulee heti alistaa lääninoikeudelle (lain sanamuoto); siis tosiasiassa hallinto-oikeudelle.


text: Hoidon jatkamista koskevan päätöksen nojalla potilasta voidaan pitää hoidossa hänen tahdostaan riippumatta enintään kuusi kuukautta .


text: Mikäli hoidon jatkaminen tämänkin määräajan jälkeen näyttää välttämättömältä tulee hoitoon määräämisen edellytysten täyttyminen selvittää alkaen uudesta M1-lähetteestä, jonka laatijan tulee olla psykiatrian yksikön ulkopuoleinen lääkäri (esimerkiksi terveyskeskuslääkäri).


text: Laki mielenterveyslain muuttamisesta määrittelee itsemääräämisoikeuksien rajoittamisen täytäntöönpanon voivan alkaa välittömästi päätösten tekemisen jälkeen, eikä mahdollinen muutoksenhaku aseta tälle estettä.


text: Laki mielenterveyslain muuttamisesta määrittelee neljä valituskelpoista rajoittamistoimenpidettä, jotka ovat:


text: Näistä (kirjalliseen päätökseen perustuvista) toimenpiteistä potilaalla on oikeus valittaa häntä hoitavan psykiatrisen toimintayksikön sijainnin mukaiseen hallinto-oikeuteen kahden viikon kuluessa päätöksen tiedoksisaamisestaan.


text: Päätöksiä tehtäessä potilaan mielipidettä tulee kuulla ja mielipide tulee myös kirjata potilasasiakirjoihin. Muutoksenhausta ei saa kuitenkaan tehdä merkintöjä potilasasiakirjoihin.


text: Mielenterveyslain perusteella tahdosta riippumattomasta psykiatrisesta sairaalahoidosta on luovuttava heti mikäli hoitoa annettaessa käy ilmi, että edellytyksiä hoidolle tahdosta riippumatta ei enää ole.


text: Tilanteissa, joissa tahdosta riippumattomasta psykiatrisesta hoidosta luovutaan on kaksi erilaista vaihtoehtoa:


text: Psykiatrisen toimintayksikön tulee pitää erillistä luetteloa potilaan itsemääräämisoikeutta rajoittavista toimenpiteistä. Toimenpiteen määrännyt lääkäri vastaa siitä, että merkintä tulee tehtyä mainittuun luetteloon.


text: Erilliseen luetteloon tulee merkitä:


text: Erillisen luettelon tehtävänä on toimia itsemääräämisoikeutta rajoittavien toimenpiteiden toimintayksikön omavalvonnan lähteenä.


text: Kaikista itsemääräämisoikeutta rajoittavista toimenpiteistä tulee tehdä merkinnät myös potilaan sairauskertomukseen.


text: Psykiatrisen toimintayksikön tulee toimittaa kahden viikon välein koonti potilaisiin kohdistuneista erityisistä rajoituksista (eristäminen muista potilaista ja sitominen) lääninlääkärille. Koonnista tulee ilmetä potilaan tunnistetietojen ohella toimenpiteen laatu, sen perusteet, sen määränneen lääkärin nimi, toimenpiteen alku- ja loppuaika sekä kokonaiskesto.


text: Mikäli potilaan eristäminen muista potilaista on kestänyt yli 7 vuorokautta tai sitominen yli 4 vuorokautta tulee hoitavan lääkärin toimittaa lääninlääkärille erillinen selvitys niistä perusteista joilla toimenpiteen kesto ylittää mainitut hälytysrajat.


text: Lääninlääkärin velvollisuuksiin kuuluu valvoa psykiatristen toimintayksiköiden toimintaa ja tarvittaessa (tai esimerkiksi aikataulun mukaisesti) hän voi suorittaa tarkastuskäyntejä toimintayksiköihin.


text: Vuoteen 1978 asti pakkohoitoon lähettämisestä saattoi päättää potilaan puoliso tai muu lähiomainen tai esimerkiksi kunnan sosiaalijohtaja tai muu viranomainen. Päätöksessä ei ollut aikarajoja, vaan hoito saattoi kestää siihen asti kunnes lääkäri katsoi, että potilas oli terve. Tämä saattoi tarkoittaa vuosikymmeniä. Potilaalla ei ollut sananvaltaa eikä lakiin kirjattuja oikeuksia.


text:
Vuonna 1978 Suomessa uudistettiin mielisairauslaki, minkä jälkeen pakkohoitoon vaadittiin esteettömän lääkärin lausunto ja 2-3 lääkärin arvio hoidon jatkamisen tarpeellisuudesta. Laki turvasi potilaan ihmisoikeudet, mutta myös oikeuden hoitoon.
Vaikka laki mielenterveyslain muuttamisesta on astunut voimaan jo kesäkuun alussa 2002, sen soveltamista on ohjeistettu vain sosiaali- ja terveysministeriön lähettämällä muistiolla (joka oli päivätty päivää ennen lain voimaanastumista). Soveltamisohjeena pidettävässä muistiossa todetaan sen kansilehdellä muistion olevan vain "alustavaa pohdintaa" lain soveltamisesta. Muun muassa tästä syystä artikkelin lähdeluettelo on sangen puutteellinen.


title: Kaistanpäästökotelo

text: Kaistanpäästökotelo eli bandpass-kotelo on äänentoistossa käytetty kaiutinkotelo. Kaistanpäästökotelossa kaiutinelementti on kotelon sisällä kahden muun kotelon välissä, joista toinen tai molemmat ovat refleksiviritteisiä.


title: Kaistanpäästökotelo

text: Kaistanpäästökotelossa on huonona puolena voidaan pitää sen suurta kokoa verrattuna esimerkiksi suljettuun koteloon. Toisaalta kaistanpäästökotelolla on mahdollista saada paljon painetta pienelläkin elementillä, suuri herkkyys ja korkea mekaaninen tehonkesto. Kotelo ei toista kovinkaan hyvin ylempiä taajuuksia.


title: Kaistanpäästökotelo

text:
Kotelotyyppi oli erittäin yleinen 1980-luvun alussa. 2000-luvulla sen käyttö on alkanut uudelleen lisääntyä.
Syitä kotelotyypin lisääntyneeseen käyttöön ovat mm. sen koko/teho suhde, vahva rakenne, parantuneet elementit, särötön toisto ja Subwooferkäyttöön sopiva taajuusalue, joka mahdollistaa yksinkertaisen jakosuotimen käytön.


title: Keijo Voutilainen

text: Keijo Voutilainen (14. syyskuuta 1936 Kuopio – 23. syyskuuta 2014 Lahti) oli suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Pelaajana hän voitti kolme mestaruutta ja valmentajana Voutilainen johdatti Kuusysin kolmeen Suomen mestaruuteen, minkä ansiosta hänet valittiin vuoden jalkapallovalmentajaksi Suomessa kahdesti.


title: Keijo Voutilainen

text: Keijo Voutilainen edusti pelaajana Kuopion Palloseuraa, Lahden Pallo-Miehiä, Lahden Reipasta ja Porvoon Akillesta. Hän voitti KuPS:ssa mestaruuden 1956 ja 1958 sekä Reippaassa mestaruuden 1963 ja Suomen Cupin 1964. Peliuransa päätteeksi hän pelasi myös vuoden australialaisessa Hollandiassa. Voutilainen pelasi urallaan kaikkiaan 161 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 29 maalia. Voutilainen esiintyi myös Suomen maajoukkueessa viidessä A- ja seitsemässä B-maaottelussa.


title: Keijo Voutilainen

text: Pelaajauran jälkeen Voutilainen siirtyi valmentajaksi. Hän valmensi muun muassa Kuusysiä vuosina 1980–1987 johdattaen sen mestaruuteen 1982, 1984 ja 1986 sekä cupin voittoon 1983 ja 1987. Hän on valmentanut myös Reipasta 1972–1976, Kopareita 1977–1979 ja 1988, Kuopion Palloseuraa 1993–1994 ja Finnairin Palloilijoita 1995–1996. Voutilaisen valmennuksessa Reipas voitti Suomen Cupin viisi kertaa peräkkäin vuosina 1972–1976.


title: Keijo Voutilainen

text: Voutilainen valittiin vuoden jalkapallovalmentajaksi 1982 ja 1986.


title: Keijo Voutilainen

text: Keijo ”Velho” Voutilainen valmensi Kuusysissä muun muassa Keith Armstrongia. Armstrong onkin sanonut, että Suomessa häneen on tehnyt valmentajista suurimman vaikutuksen juuri Voutilainen.


title: Tuovi

text: Tuovi on suomalainen etunimi. Tuovin nimipäivä on 12. joulukuuta.


title: Tuovi

text: Nimi on lähtöisin skandinaavisesta nimestä Tove, jonka lähtökohtana on joko ukkosenjumala Torin nimi tai kyyhkystä tarkoittava sana "Due". Tuovi-nimen isäksi on ehdotettu kirjailija Yrjö Sakari Yrjö-Koskista. Hänen novellissaan "Pohjan-Piltti" vuodelta 1859 Tuovi oli Sampanlinnan noidan tyttären nimi. Tuovi-nimen kirjailija muodosti Pohjanmaalla sijaitsevan kylän nimestä Tuovila (ruots. "Toby", mahdollisesti alkujaan "Toveby"). Yrjö-Koskinen antoi nimen myös kahdelle tyttärelleen, Tuovi Sofia (1860–61) ja Tuovi Margareta (1861–1933).


title: Tuovi

text: Tuovi mainittiin Kansanvalistusseuran kalenterissa vuonna 1883, ja almanakassa nimi on ollut vuodesta 1908. Se on pääasiassa naisennimi, mutta vanhemmissa ikäluokissa se esiintyy miehilläkin. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan nimi on joulukuuhun 2018 mennessä annettu 3123 naiselle ja noin 300 miehelle. Tuovi-nimisistä miehistä suurin osa, kaikkiaan 183, on syntynyt vuosina 1920–1939 ja vain muutamia vuoden 1960 jälkeen. Myös naisen nimenä Tuovi on yleisin 1920- ja 30-luvulla syntyneillä. Tänä aikana se annettiin 1280 tytölle. Vuosina 2010–2018 syntyneitä Tuoveja on 48.


title: Tuovi

text: Kutsumanimi Tuovikki on ollut käytössä Pohjanmaalla, ja muita lempinimiä ovat Tove, Tuuvi ja Tuve.


title: New York Giants

text: New York Giants on 1925 perustettu amerikkalaista jalkapalloa pelaava joukkue. Joukkue pitää päämajaansa, harjoittelee ja pelaa kotipelejään MetLife Sports Complexin MetLife Stadiumilla, East Rutherfordissa, New Jerseyn osavaltiossa. Giants oli yksi viidestä joukkueesta, joka liittyi NFL:ään 1925, mutta on ainoa joukkue, joka näistä viidestä on enää jäljellä. Joukkue pelaa NFL-liigan National Football Conferencen itäisessä divisioonassa.


title: New York Giants

text: New York Giants voitti 42. Super Bowlin, joka pelattiin 3. helmikuuta 2008 University of Phoenix Stadiumilla, Glendalessa, Arizonassa. Vastassa oli 2000-luvun menestynein joukkue New England Patriots, joka ei ollut hävinnyt kuluneella kaudella kertaakaan. Giants vei kuitenkin kaikista tärkeimmän ottelun lukemin 21-17.


title: New York Giants

text: Giantsin pelinrakentaja Eli Manning on 41. Super Bowlin Indianapolis Coltsin riveissä voittaneen Peyton Manningin pikkuveli. Kumpikin valittiin Super Bowl -ottelunsa arvokkaimmaksi pelaajaksi (MVP).


title: Siuruanjoki

text: Siuruanjoki on läntisin Iijoen merkittävistä sivujoista, ja se valuma-alueineen muodostaa noin 120 kilometriä pitkän systeemin. Latvavedet tulevat Ranuan kirkonkylän seuduilta asti hyvin läheltä Simojoen valuma-aluetta. Pohjoisinta haaraa kutsutaan nimellä Ranuanjoki, joka yhtyy itäisempään Kuhankylältä alkunsa saavaan Luiminkajokeen Asmuntin kylässä Ranuan ja Pudasjärven rajamailla.


title: Siuruanjoki

text: Pudasjärveltä alkaen joen nimi on Siuruanjoki. Se kulkee etelää kohti Siuruaan asti. Siitä sen suunta on kohti länttä Yli-Iin Tannilaan, jossa joki kääntyy etelään ja kohtaa Iijoen Yli-Iin kirkolla.


title: Siuruanjoki

text: Joen seutuville on suunniteltu Siuruan tekoallasta. Joen ongelmana on rehevöityminen, ja sen kunnostaminen on katsottu niin tärkeäksi, että se on Kyrönjoen ja Simojoen kanssa valittu niin sanottuun RiverLife-projektiin. Kunnostamiseen osallistuvat sekä ympäristöviranomaiset että alueen asukkaat. Rehevöitymistä aiheuttavat turvetuotanto, metsäojitus, maatalous sekä asumisen aiheuttama hajakuormitus. Näitä rajoitetaan pääosin vapaaehtoisin toimin.


title: Alli (nimi)

text: Alli on suomalainen naisen nimi. Nimi tuli käyttöön 1800-luvun lopulla ja johtuu ilmeisesti lintulajin nimestä alli. Kalevalassa alli on kaihomielen tunnus.


title: Alli (nimi)

text: Allia on käytetty myös germaanisperäisen, "keijujen kanssa taistelevaa" tarkoittavan Alfhild-nimen suomalaisena mukaelmana. Tämän vuoksi Allin nimipäivä sijoitettiin jo vuonna 1890 tammikuun 31. päivälle, joka sitä ennen oli ollut Alfhildin nimipäivä ja on ruotsinkielisessä kalenterissa edelleen.


title: Alli (nimi)

text: Nimi on annettu vuoden 2015 loppuun mennessä 11 850 suomalaiselle naiselle ja noin 20 miehelle.


title: Nokia 3230

text: Nokia 3230 on Nokian valmistama älypuhelin, jossa on 1,3 megapikselin kamera, sekä Symbian OS-käyttöjärjestelmä Series 60 -ohjelmistoalustalla.


title: Nokia 3230

text: Nokia 3230 on kolmitaajuuspuhelin, jossa on automaattinen taajuusalueiden vaihto. Se toimii 900, 1800 ja 1900 MHz GSM-verkoissa. Se on myös yhteensopiva GPRS ja EDGE:n kanssa. Puhelimessa on sisäänrakennettua muistia 5 MB ja sitä voi laajentaa MMC-muistikortin avulla (mukana 32 MB). Puhelimessa on muun muassa MP3-soitin, verkkoselain, RealPlayer videoiden katseluun ja kolme peliä. Puhelin tukee myös infrapunaa, Bluetoothia ja USB:tä.


title: René Crevel

text: René Crevel (10. elokuuta 1900 – 18. kesäkuuta 1935) oli ranskalainen surrealistinen kirjailija ja runoilija.


title: René Crevel

text: Crevel syntyi pariisilaiseen porvarisperheeseen Hänen isänsä oli kirjapainon johtaja Eugène Crevel, joka hirttäytyi kun René oli 14-vuotias. Äiti Louise-Marguerite Plet jäi yksin leskenä huolehtimaan neljästä lapsestaan.


title: René Crevel

text: Crevel suoritti lukion arvostetun Lycée Janson de Saullyn klassisella osastolla. Ja hän ylioppilaaksitulonsa jälkeen kirjoittautui Sorbonnen lakitieteen sekä filosofian tiedekuntiin. Ja kirjoittautumista seuranneena vuonna hänen vuotta vanhempi veljensä Georges kuoli keuhkotautiin.


title: René Crevel

text: Lokakuussa vuonna 1920 Crevel astuu suorittamaan asepalvelustaan, mutta vain aamuisin hän joutuu suorittamaan asepalvelustaan ja iltapäivät ja illat ovat varatut yliopisto-opiskelulle. Suorittaessaan palvelua Latour-Maubourgin kasarmilla, Crevel ystävystyy läheisesti Marcel Arland, Henri Cliquennois, François Baron, Georges Limbour, Max Morise ja Roger Vitracin kanssa. Tämä nuorten miesten ryhmä on kiinnostunut eurooppalaisen kirjallisuuden ympärillä liikkuvista avant-gardisista liikkeistä kuten futurismista ja dadaismista. Vuonna 1921 ryhmä julkaiseen lehtensä "Aventure" ensimmäisen numeron.


title: René Crevel

text: Hän tutustui surrealistisen suuntauksen keskeiseen hahmoon André Bretoniin vuonna 1921 ja liittyi heidän joukkoonsa. Hänet kuitenkin suljettiin ryhmän ulkopuolella vuonna 1925. Kirjallisuudessaan hän käsitteli itselleen läheisiä teemoja kuten isänsä itsemurhaa ja siihen liittyvää äitinsä häpäisevästä käyttäytymistä johtuvaa vihaa tätä kohtaan. Usein todetaan juuri Crevelin varhaisten teosten "Mon Corps et moi" (1925) ja "La Mort Difficile" (1926) edustavan uskollisesti ajan nuorison tuntemaa "mal du siècle" –tunnetta.


title: René Crevel

text: René Crevel loi seuraavissaromaaneissaan "Babylone" ja "Etes-vous fous?" käsitteelisyyden, jota voidaan nimittää experi-mantaliaksi. Näin hän siis onnistui todella yhdistämään romaanin ja surrealismin. Toisaalta hänen työnsä sai vaikutuksia niistä pitkistä ja yksinäisistä viikoista ja kuukausista, joina hänen tuberkuloosiaan yritettiin hoitaa.


title: René Crevel

text:
Kun Crevel oli saanut tietää sairastavansa munuaistuberkuloosia 16. kesäkuuta 1935, niin seuraavana yönä eli kesäkuun 17. ja 18. päivien välisenä aikana hän teki itsemurhan kodissaan kaasun avulla.
Mon corps et moi (1925)
La mort difficile (1926)
Êtes-vous fous? (1929)


title: Somiitti

text: Somiitti, eli alkujaoke on solurykelmä, joka syntyy selkäjänteen vieressä olevien kudosjuosteiden kuroutuessa alkion keskiosassa, hermostoputken molemmin puolin. Somiittien lukumäärä vaihtelee eläinlajeittain (esimerkiksi 50 kpl kanoilla, 65 kpl hiirillä ja jopa 500 joillain käärmelajeilla). Somiiteista kehittyvät solut muodostavat selkärangan ja kylkiluut, selän verinahan ja lihakset, sekä kehon seinämän ja raajojen lihakset.


title: Somiitti

text: Somiittien synty, eli somitogeneesi, alkaa alkion rungon etuosasta. Somiittimuodostus alkaa ihmisellä kun alkio on noin 20 päivän ikäinen, alkion neurulaation aikana. Somitogeneesin tärkeät komponentit ovat periodisuus, katkosten (eli erillisten somiittien) muodostus, epitelisaatio, spesifikaatio sekä erilaistuminen. Paraksiaalisen mesodermin solut järjestäytyvät kiehkuroiksi joita kutsutaan somitomeereiksi. Somitomeerit kiinnittyvät toisiinsa epiteelikudoksen avulla ja erkanevat toisistaan muodostaakseen yksittäisiä somiitteja. Somiitit muodostavat näin ulokkeita tasaisin välein paraksiaalisen mesodermin rostraalisesta päästä lähtien. Koska somiittien muodostuminen on periodista, ja ne muodostuvat pareittain rangan molemmin puolin, voidaan somiittien lukumäärän avulla helposti määrittää alkion kehitysaste.


title: Somiitti

text:
Somiittien kehitystä ohjaa "hairy"-geeni ja somiitit syntyvätkin sen määräämillä alueilla.
Geeni ilmentyy syklisesti presomaattisessa mesodermissa.
Uuden somiitin muodostuminen kestää esimerkiksi kanalla noin 90 minuuttia, minkä jälkeen sykli alkaa alusta. Notch- signaalijärjestelmä säätelee muun muassa kyseisen hairy-geenin ilmentymistä. Koska geenien transkriptio tapahtuu syklisesti, ne toimivat eräänlaisena segmentaatiokellona alkionkehityksessä.


title: Somiitti

text: Täysin kehittynyt somiitti on määräytynyt, toisin sanoen se kykenee vain muodostamaan tiettyä kudosta. Pitkittäissuunnassa somiitit määräytyvät ekspressoimiensa Hox-geenien perusteella, joten somiitin sijainti määrää mitä rakenteita se alkaa muodostaa. Rintarangan alueen somiitit alkavat muodostaa kylkiluita, vaikka ne siirrettäisiin kaularankaan, joten itse kudostyypin lisäksi myös kudosten muoto määräytyy jo aikaisessa vaiheessa alkionkehitystä.


title: Somiitti

text: Ventromediaaliset somiitit jakaantuvat mitoottisesti ja tuottavat näin uusia soluja, joista muodostuu sklerotomi. Nämä muodostavat lopulta kondrosyyttejä (rustosoluja) joista muodostuu selkäranka ja kylkiluut. Kauimpana hermostopienasta olevista somiiteista muodostuu myoblasteja, joista kehittyvät selän pinnalliset lihakset. Vastaavasti hermostopienaa lähimpänä olevista somiiteista kehittyy saman prosessin kautta ensin myoblasteja, jotka muodostavat kaksoiskerroksen, eli dermamyotomin. Kaksoiskerroksen alempi kerros on myotomi, josta kehittyvät selän syvät lihakset. Ns. syndotomista muodostuu jänteitä, ja lisäksi osista somiittia kehittyy dorsaalisen aortan sekä nikamavälisuonten endoteelisoluja.


title: Alcântara (kaupunki)

text: Alcântara on kaupunki Brasilian Maranhãon osavaltiossa. Kaupungin asukasluku on 21 852 (2010). Se sijaitsee 30 km:n päässä osavaltion pääkaupungista São Luísista.


title: Alcântara (kaupunki)

text: Alcântarassa sijaitsee Brasilian avaruusjärjestön satelliittien laukaisukeskus Alcântaran avaruuskeskus eli "Centro de Lançamento de Alcântara" (CLA). Paikka on vain 02°24'32" etelään päiväntasaajasta ja on siksi ideaalinen satelliittien laukaisuun.


title: Proconsul

text: Proconsul on kädellissuku, johon kuuluu Afrikassa mioseenikauden alkupuolella 18–15 miljoonaa vuotta sitten eläneitä lajeja. "Proconsul"-sukuun sijoitetut lajit elivät puissa ja olivat nelijalkaisia, pieniaivoisia ja hännättömiä. Sukua pidetään varhaisimpana tunnettuna ihmisapinasukuna tai ainakin ihmisapinoille hyvin läheisenä, koska niillä oli joitain ihmisapinamaisia piirteitä, kuten esimerkiksi hännättömyys, peukalon ja lantion liikerata.


title: Dessau-Wörlitzin puutarha

text: Dessau-Wörlitzin puutarha on ensimmäisiä ja suurimpia englantilaisia puutarhoja Saksassa ja koko manner-Euroopassa. Anhalt-Dassaun vaaliruhtinas Leopold III Friedrich Franz loi puutarhan 1700-luvun loppupuoliskolla. Puutarha sijaitsee Elben putaassa.


title: Dessau-Wörlitzin puutarha

text: Puiston perustat ovat jo 1600-luvulla, kun paikallinen prinssin ja alankomaalaisen prinsessan häät toivat alueelle hollantilaisia insinöörejä ja arkkitehteja suunnittelemaan Oranienbaumin kaupunkia ja puistoa.


title: Dessau-Wörlitzin puutarha

text: Hollantilainen vaikutus säilyi Anhalt-Dessaussa useita vuosikymmeniä, kunnes anglofiili vaaliruhtinas Leopold III kutsui Friedrich Wilhelm von Erdmannsdorffin rakentamaan Wörlitzin linnan, josta tuli ensimmäinen uusklassinen rakennus Saksassa.


title: Dessau-Wörlitzin puutarha

text: Puutarhan rakennuksilla, jotka levittäytyvät 25 kilomerin alueelle, oli laajoja seuraamuksia Keski-Euroopan arkkitehtuuriin. Erdmannsdorffin aloittama "Gotisches Haus" oli ensimmäisiä uusgoottilaisia rakennuksia Euroopassa. Oranienbaumin kiinalainen puisto suunniteltiin William Chambersin teorioiden pohjalle. 1800-luvun alussa puistoon nousi vielä muita uusgoottilaisia rakennuksia Riesigkiin, Wörlitziin ja Vockerodeen.


title: Dessau-Wörlitzin puutarha

text: UNESCO listasi Dessau-Wörlitzin puutarhan maailmanperintöluetteloonsa vuonna 2000.


title: Munsalan kirkko

text:
Munsalan kirkko on kirkkorakennus Pohjanmaalla Uudenkaarlepyyn Munsalassa. Harmaakivisen kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1777, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1792. Tukholman yli-intendentin virasto hylkäsi muurarimestari David Olanderin alkuperäiset suunnitelmat, mutta kelpuutti Olanderin ja Jaakko Rijfin rakentamaan kirkko omien piirustusten pohjalta.
Kirkko on päätytornillinen ristikirkko, jonka pääsakaran toisessa päässä on torni ja toisessa päässä kuori, josta erkanee matalampi ja kapeampi sakaristo. Tornin kiviosa päättyy puiseen barokkityyliseen lyhtyyn. Kirkkosalin katossa on puinen tynnyriholvaus. Kirkko tunnetaan varsinkin uruistaan, jotka ovat Suomen vanhimmat kirkkourut ja jotka on rakentanut Ericus German vuonna 1736 alkujaan Kokkolan ensimmäiseen kirkkoon, josta ne siirrettiin Munsalaan. Urut ovat 21-äänikertaiset. Ne uudelleenrakensi Petter Lybeck vuonna 1879. Vuonna 1976 ne ennallistettiin vuoden 1738 asuun Kangasalan Urkutehtaan toimesta.


title: Munsalan kirkko

text: Kirkon alttaritaulu on ruotsalaissyntyisen J. E. Lindin käsialaa. Alttaritaulu on kaksiosainen, ja sen alaosa kuvaa Pyhää Ehtoollista ja ylempi osa ristiinnaulitsemista.


title: Munsalan kirkko

text: Kirkon vieressä on pohjalaistyylinen erillinen kellotapuli, jonka rakensi vuonna 1745 Juho Heikkilä. Tapulissa olevat kaksi kelloa ovat vuosilta 1745 ja 1728.


title: Väkipyssy

text: Väkipyssy on historiallinen lyhytpiippuinen (alle 500 mm) sileäputkinen ja suurikaliiperinen tuliase, jolla ammutaan hauli- tai rautaromupanoksia. Väkipyssyn piippu laajenee usein trumpettimaiseksi suppiloksi, ja on yleinen uskomus, että näin panos saadaan leviämään laajemmalle alueelle. Kyse on kuitenkin siitä, että laajasuinen suustaladattava pyssy on suorasuista huomattavasti helpompi ladata.


title: Väkipyssy

text: Väkipyssyt olivat mustaruutiaseita ja lähes aina suustaladattavia tai käyttivät varhaisia haulikonpatruunoita. Väkipyssyt olivat erityisen suosittuja 1600-luvulta 1800-luvulle vaununajajien ja postimiesten itsepuolustusaseina maantierosvoja ja petoeläimiä vastaan, sillä ne olivat pienen kokonsa vuoksi helppoja käsitellä ja suuren hajontansa vuoksi osuma oli lähes varma. Myös merirosvot ja toisaalta merisotilaat käyttivät väkipyssyjä, koska ne olivat tehokkaita lähitaistelussa laivoihin hyökätessä.


title: Maisemapuutarha

text: Maisemapuutarha on luonnonmukaisuuteen pyrkivä puutarhasuunnittelun historiallinen tyylisuunta, joka jakautuu englantilaiseen ja mannereurooppalaiseen tyyliin. Maisemapuutarhat kehiteltiin 1700-luvulla vastakohtana ranskalaiselle muotopuutarhalle. Maisemapuutarhoja oli ensin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, sittemmin myös Manner-Euroopassa Ranskassa ja Saksassa. Molemmilla alueilla puutarhat erosivat siis jonkin verran toisistaan. Tyylistä käytetään joskus myös nimitystä englantilainen puutarha, mutta esimerkiksi ranskalaiset kutsuivat omaa suuntaustaan nimellä englantilais-kiinalainen puutarha ().


title: Maisemapuutarha

text: Yksi ensimmäisiä maisemapuutarhojen englantilaisia suunnittelijoita oli Charles Bridgeman. William Kent oli kuitenkin ensimmäinen henkilö, joka sovelsi tyyliä vakavasti käytäntöön. Perusideana oli avoimuus ja liittyminen ympäröivään maisemaan. Myös maalauksellisia piirteitä korostettiin. Aluksi mukana oli akselien mukaan sijoittelu ja klassiset rakennukset. 1700-luvun puolivälissä Englannissa mukaan tulivat kiinalaiset elementit, mutta Ranskassa niitä oli ollut tyylisuuntaa edustavissa puistoissa jo 1600-luvulla. Päärakennus saattoi sijaita missäpäin puutarhaa tahansa ja puutarha tuli yleensäkin lähelle rakennuksia. 1700-luvun lopussa Humphry Reptonin suunnitelmissa maisemapuutarhoista tuli enemmän geometrisesti järjesteltyjä ja muotopuutarhaa muistuttavia. Mukana saattoi olla mahdollisesti ruusutarha, myös muita kukkia lisättiin nurmikolle tai säännöllisiksi kukkapenkeiksi. Maisemapuutarhat olivat Englannissa muodissa vain suhteellisen lyhyen aikaa 1700-luvun puolivälistä 1800-luvun loppuun. Itse asiassa suurin osa Englannin kuuluisimmista puutarhoista ei edusta tätä tyyliä. Termiä englantilainen puutarha ei käytetä Englannissa.


title: Maisemapuutarha

text: Manner-Euroopassa maisemapuutarha oli osittain rokokoo-ilmiö eikä sisältänyt samanlaista luonnontunnelmaa kuin Englannissa olleet puutarhat. Ne olivat myös suunnitelmallisempia ja sentimentaalisempia. Ranskassa mukana oli geometrisiä osia ja rakennusten lähellä oli muotopuutarha-osioita. Myös Saksassa yhdisteltiin maisema- ja muotopuutarhoja, tosin siellä lopputulos muistutti Englannissa olevia puutarhoja. Ranskalainen Jean-Jacques Rousseau esitti omia periaatteitaan maisemapuutarhoista: hänen mukaansa kasvillisuudessa ei saanut näkyä ihmisten työn jälkeä eikä mukana olla mitään rakennettua. Englantilaisissa maisemapuutarhoissa oli nimenomaan mukana rakennelmia. Niin oli myös sentimentaalisissa puutarhoissa, joissa rakennelmat eivät tosin olleet käyttöä varten, pelkästään kulisseina ja katseltavana.


title: Maisemapuutarha

text: Sääntöjen mukainen englantilainen puutarha sisältää useita romanttisia piirteitä. Puutarhassa oli aina lampi tai pieni järvi, jossa oli laituri tai silta. Lampien lähistöillä oli esimerkiksi paviljonkeja, usein roomalais- tai kiinalaistyylisiä. Englannissa suosittuja olivat italialaiset renessanssityyliset epäsäännöllisen muotoiset pienet huvilat ja olkikattoiset maalaismajat. Muihin merkittäviin elementteihin Manner-Euroopassa kuuluivat luolat ja rauniojäljitelmät.


title: Maisemapuutarha

text: Englantilainen maisemapuutarha tai englantilainen puutarha on yksi maisemapuutarhan tyyleistä, joka alkoi Englannissa varhain 1700-luvulla ja levisi ympäri Eurooppa korvaten siihen asti Euroopassa vallitsevana olleen muodollisemman ja symmetrisyyteen perustuvan 1600-luvun ranskalaisen maisemapuutarhan (Jardin à la française). Englantilainen puutarha esitteli ihannoidun näkemyksen luonnosta. Se sai innoituksensa Claude Lorrainen ja Nicolas Poussinin maalauksista ja englantilais-kiinalaisesta puutarhasta, Aasian klassisesta kiinalaisesta puutarhasta, jota eurooppalaiset matkailijat olivat tuolloin hiljattain kuvailleet. Englantilainen puutarha sisältää tavallisesti järven, pehmeästi kaartuvia nurmikoita jotka on sijoitettu puulehtoja vasten ja antiikin temppeleiden jäljitelmiä, goottityylisiä raunioita, siltoja ja muuta kuvankaunista arkkitehtuuria, jotka on suunniteltu luomaan ideaalinen maalaismaisema. Erityisen voimakas vaikutus oli Lancelot "Capability" Brownin töillä. 1700-luvun loppuun mennessä englantilaista puutarhaa jäljiteltiin ranskalaisissa maisemapuutarhoissa ja aina Venäjän Pietarissa asti Pavlovskissa, tulevan tsaari Paavali I:sen puutarhassa. Sillä oli myös huomattava vaikutus julkisten puutarhojen muotoiluun ja puutarhoihin ympäri maailmaa 1800-luvulla.


title: Maisemapuutarha

text: Englantilaisen maisempuutarhan edeltäjiä olivat Sir John Vanbroughin (1664-1726) ja Nicholas Hawksmoor in Castle Howardissa (1699-1712), Blenheim Palace (1705-1722) ja Clasemont Landscape Garden Claremont Housessa (1715-1727). Näitä puistoja leimasivat valtavat nurmikentät, metsät ja arkkitehtoniset luomukset kuten Hawksmoorin Castle Howardiin suunnittelema mausoleumi. Keskellä asetelmaa oli talo, sen takana olivat muodolliset ja symmetriset puutarhat ranskalaisen puutarhan tyylilajin mukaisesti, koristeina kasveista muotoiltuja muureja ja aitoja koristeinaan patsaita ja suihkulähteitä. Nämä puutarhat oli muotoiltu Versailles'n puutarhan mukaisesti ja suunniteltu tekemään vaikutus vierailijoihin kokonsa ja loistonsa avulla.


title: Maisemapuutarha

text: Uuden tyylin, joka tuli tunnetuksi englantilaisena puutarhana, kehittivät maisemasuunnittelijat William Kent ja Charles Bridgeman. He työskentelivät varakkaille isännille, kuten Richard Temple, Viscount Cobham, Richard Boyle ja pankkiiri Henry Hoare; miehille joilla oli suuret maaseututilukset, olivat anti-rojalistisen whig-puolueen jäseniä, olivat saanet klassisen koulutuksen, olivat taiteen mesenaatteja ja olivat tehneet Italian-matkan (ns. "grand tour") tuon ajan varakkaiden yläluokkaan kuuluvien herrasmiesten tapaan, ja olivat nähneet Rooman valtakunnan raunioita ja italialaista maalaismaisemaa, jota he toisinsivat puutarhoissaan.


title: Maisemapuutarha

text: William Kent (1685-1748) oli arkkitehti, taidemaalari ja huonekalusuunnittelija, joka toi englantilaiseen arkkitehtuuriin Palladiaanisen tyylilajin. Kentin inspiraatio tuli Palladion rakennuksista Venetossa ja Roomaa ympäröivistä maaseudusta ja arkkitehtuurista. Hänen puutarhansa olivat suunnitellut täydentämään hänen rakentamiensa talojen palladiaanista arkkitehtuuria.


title: Maisemapuutarha

text: Charles Bridgeman (1690-1738) oli puutarhurin poika ja kokenut hortonomi, josta tuli kuningatar Annen ja Tanskan prinssi Georgin kuninkaallinen puutarhuri. Hän oli vastuussa seuraavien kuninkaallisten puutarhojen hoidosta ja uudelleen suunnittelusta: Windsor, Kensington Palace, Hampton Court, St. James´s Park ja Hyde Park. Hän toimi yhdessä Kentin kanssa useissa merkittävissä puutarhoissa ja tarjosi kasvitieteellistä asiantuntemusta, joka auttoi Kentiä toteuttamaan arkkitehtonisia näkemyksiään.


title: Maisemapuutarha

text: Kent loi yhden ensimmäisistä todellisista englantilaisista puutarhoista Chiswick Housessa Richard Boylelle, Burlingtonin 3:lle jaarlille. Ensimmäiset puutarhat jotka hän laati vuosien 1724 ja 1733 välillä sisälsivät monia muodollisia elementtejä ranskalaisen puutarhan tyyliin, mukaan lukien käytäviä, jotka muodostivat kolmikärkiä ja kujia, mutta ne sisälsivät myös jotain uutta: kuvankauniin uudelleen konstruoidun Ionisen temppelin sijoitettuna puiden taustaa vasten. Vuosien 1733 ja 1736 välillä hän uudelleen suunnitteli puutarhan lisäten vinosti laskeutuvia nurmikenttiä joen reunalle ja pienen vesiputouksen. Ensimmäistä kertaa puutarhan muoto oli saanut innoituksensa ei arkkitehtuurista vaan ihannoidusta luontonäkemyksestä.


title: Maisemapuutarha

text: Rousham Housea Oxfordshiressä pidetään yhtenä merkittävimmistä ja hienoimmista William Kentin töistä. Kartanon omistaja oli kenraali Dormer, joka määräsi Bridgemanin aloittamaan puutarhan vuonna 1727, sitten toi Kentin uudelleen rakentamaan sen 1737. Bridgeman oli rakentanut useita puutarhoja mukaan lukien Venuksen luolan rinteeseen Cherwell-joen varrella, johon liittyi suoria puistokujia. Kent muutti puistokujat kiemurteleviksi poluiksi, rakensi pehmeästi kaartavan puron, käytti hyväkseen maiseman luonnollisia muotoja ja rinteitä ja loi sarjan näkymiä joita koristivat allegoriset patsaat Apollosta, haavoittuneesta gladiaattorista, leijonasta hyökkäämässä hevosen kimppuun ynnä muita aiheita. Hän sijoitti huomion kiintopisteiksi antiikin ajan arkkitehtuurin tuotoksia, koristamaan maisemaa ja käytti hyödykseen "ha-ha" -nimen saanutta muuria, joka oli rakennettu peittämään oja joka piti laiduntavat eläimet poissa puutarhasta antaen samalla keskeyttämättömän näkymän sen ylitse. Lopuksi hän lisäsi vesiputouksia, jotka oli muotoiltu Italiassa olevien Aldobrandinin ja Pratolinon puutarhojen mukaisesti lisäämään liikettä ja draamaa.


title: Maisemapuutarha

text:
Stowe Buckinghamshiressä (1730-1738), oli vieläkin radikaalimpi eroaminen pois muodollisesta ranskalaisesta puutarhasta. Varhain 1700-luvulla, Richard Temple oli määrännyt Charles Bridgemanin suunnittelemaan muodollisen puutarhan, jossa oli John Vanbroughin arkkitehtonisia koristeita. Bridgemanin suunnittelu sisälsi kahdeksankulmaisen järven.
1730-luvulla William Kent ja James Gibbs nimettiin työskentelemään Bridgemanin kanssa, joka kuoli vuonna 1738. Kent uudelleen muotoile järven luonnonmukaisempaan muotoon ja loi uuden tyyppisen puutarhan, joka vei vierailijat kierrokselle kuvankauniisiin maisemiin. Siihen sisältyi Palladiaaninen silta (1738); Venuksen temppeli (1731), Palladiaanisen huvilan muodossa; Antiikin ajan Hyveitten temppeli (1737) sisältäen brittiläisten sankareitten patsaita; ja Nykyajan hyveiden temppelin, joka oli tarkoituksellisesti jätetty raunioksi, joka sisälsi Robert Walpolen, Cobhamin poliittisen vastustajan päättömän patsaan.
Puutarha houkutti vierailijoita ympäri koko Eurooppaa, mukaan lukien Jean-Jacques Rousseaun. Siitä tuli inspiraation lähde maisemapuutarhoille Britanniassa ja mannermaalla.


title: Maisemapuutarha

text: Stourhead Wiltshiressä (1741-80), pankkiiri Henry Hoaren laatima, oli yksi aivan ensimmäisistä "pittoreskeista" puutarhoista, joka oli suunniteltu muistuttamaan Claude Lorrainin maalauksia. Hoare oli matkustellut Italiassa ja oli palannut mukanaan Claude Lorrainin maalaus. Hoare patosi virran tiluksillaan luoden järven ja ympäröi järven maisemilla ja arkkitehtuurisilla luomuksilla, jotka edustivat erilaisia vaiheita Aeneasin matkoista.


title: Maisemapuutarha

text:
Kaikkein vaikutusvaltaisin henkilö englantilaisen maisemapuutarhan myöhemmässä kehityksessä oli Lancelot "Capability" Brown (1716-1783) joka aloitti uransa vuonna 1740 puutarhurina Stowessa Charles Bridgemanin alaisuudessa, jota seurasi William Kent 1748.
Brownin kontribuutio oli yksinkertaistaa puutarha eliminoimalla geometriset rakenteet, puistokujat ja parterrit talon ympäriltä ja korvaamalla ne kumpuilevilla nurmikentillä ja avarilla näkymillä erillisten puiden ryhmiin, saaden näin maiseman näyttämään entistäkin suuremmalta. "Hän pyrki luomaan englantilaisesta maaseudusta ihanteellisen maiseman". Hän loi keinotekoisia järviä ja käytti patoja ja kanaaleja muuttamaan purot illuusioksi joesta joka virtasi puutarhan lävitse.
Hän vertasi omaa rooliaan puutarhasuunnittelijana runoilijaan tai säveltäjään. "Tähän laitan pilkun, tuonne, jos se on näkymän kannalta tarpeellista, laitan lainausmerkit; sitten päätän sen pisteellä ja aloitan uudella teemalla."


title: Maisemapuutarha

text:
Brown suunnitteli 170 puutarhaa. Merkittävimmät näistä olivat:
Petworth (West Sussex) in 1752;
Chatsworth (Derbyshire) in 1761;
Bowood (Wiltshire) in 1763;
Blenheim Palace (Oxfordshire) in 1764.


title: Maisemapuutarha

text: Humphry Repton (1752-1818) oli viimeinen 1700-luvun suuri englantilainen maisemasuunnittelija, häntä luonnehdittiin usein Capability Brownin seuraajaksi. Auttaakseen asiakkaitaan visualisoimaan hänen suunnitelmiaan hän tuotti "punaisia kirjoja" (nimitys johtui kirjojen sidonnosta) joissa hän selventävällä tekstillä ja vesiväreillä näytti kuvia maisemankäymistä "ennen" ja "jälkeen".


title: Maisemapuutarha

text: 1750-luvulla antiikin ajan arkkitehtuuri ja kiinalainen arkkitehtuuri yhdistettiin englantilaisen puutarhan uusgoottilaisissa raunioissa. Tämä oli suurelta osin seurausta Horace Walpolen työstä.


title: Mustion kirkko

text: Mustion kirkko () on Raaseporin seurakuntayhtymän kirkkorakennus Mustiolla Raaseporissa, entisen Karjaan kaupungin alueella. Kirkko on valmistunut vuonna 1761 ruukinseurakunnan kirkoksi. Siinä on paanukatto. Kellotapuli on peräisin vuodelta 1778. Kirkossa on muun muassa 1660–1670-luvulta peräisin oleva saarnastuoli.


title: Mustion kirkko

text: Nykyisen kirkon edeltäjä eli ensimmäinen ruukinkirkko oli rakennettu noin vuosina 1672–1674 ja vihitty käyttöön vuonna 1675. Kirkon käyttäjiä olivat ruukinväen lisäksi ihmiset Mustion, Inkoon ja Lohjan kylistä.


title: Yhdeksäs aisti

text: Yhdeksäs aisti () on William Peter Blattyn ohjaama elokuva vuodelta 1980. Elokuva perustuu Blattyn omaan romaaniin "The Ninth Configuration" (tunnetaan myös nimellä "Twinkle, Twinkle, Killer Kane").


title: Yhdeksäs aisti

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat yhdysvaltalaiseen sotilasmielisairaalaan, johon saapuu uusi psykiatri Vincent Kane (Stacy Keach). Hän koettaa kuntouttaa potilaita antamalla näiden toteuttaa psykoottisia kuvitelmiaan eräänlaisen leikkiterapian avulla. Keskeiseksi potilaaksi nousee Billy Cutshaw (Scott Wilson), avaruuslentäjä joka sairastui psyykkisesti juuri ennen kuin hänet oli määrä lähettää Kuuhun.


title: Yhdeksäs aisti

text: Brittiläinen elokuvantutkija Mark Kermode luonnehtinut, että elokuva sisältää ”henkeäsalpaavan sekoituksen filosofiaa, villejä näkymiä, pöyristyttävää suurellisuutta, tikahduttavaa huumoria ja iskevää toimintaa”. Hän mainitsee vertauskohdiksi elokuvat "Noiduttu", "Shokkikäytävä" ja "Tuli kulje kanssani".


title: Yhdeksäs aisti

text: Vaikka tapahtumat sijoittuvat Pohjois-Kaliforniaan, elokuva kuvattiin pääosin Unkarissa. Ohjaaja Blatty tekee alussa cameoroolin potilaana, joka tekeytyy lääkäriksi ja vastaanottaa psykiatri Kanen.


title: Yhdeksäs aisti

text: Elokuva voitti parhaan käsikirjoituksen Golden Globe -palkinnon, ja se kilpaili myös parhaan elokuvan ja parhaan sivuosanäyttelijän (Scott Wilson) palkinnosta.


title: Yhdeksäs aisti

text: Elokuvasta ei tullut suurta yleisömenestystä. Blatty muokkasi elokuvaa useita kertoja vuosien mittaan, ja siitä on julkaistu erimittaisia versioita. Ohjaajan lopullinen versio on julkaistu DVD:nä ja blu-rayna.


title: Yhdeksäs aisti

text: Blattyn mukaan romaani, johon"Yhdeksäs aisti" perustuu, on toinen osa hänen uskonnollisesta trilogiastaan, joka käsittelee Jumalan, hyvyyden ja pahuuden teemaa. Hän on luonnehtinut "Yhdeksättä aistia" ”teologiseksi trilleriksi”. Romaanitrilogian ensimmäisen osan "Manaajan" sivuhenkilönä on astronautti, jota Regan varoitti niin ikään Blattyn kirjoittaman "Manaaja"-elokuvasarjan ensimmäisessä osassa ("You’re going to die up there."). Romaanitrilogian viimeinen osa on "Paholaisleegio" (1983), joka toimi pohjana elokuvalle "Manaaja III".


title: Tanssiva karhu

text: Tanssiva karhu -runopalkinto on Yleisradion vuodesta 1994 lähtien jakama tunnustus kirjallisesti korkeatasoisesta kotimaisesta runoteoksesta. Yle loi palkinnon kirjallisuutoimittaja Juha Virkkusen ideasta, kun kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon piiristä oli rajattu runous pois.


title: Tanssiva karhu

text: Vuonna 2017 Tanssiva karhu -palkinnon arvo oli 4 000 euroa ja Kääntäjäkarhun 1 500 euroa.


title: Tanssiva karhu

text: Lähde (1994–2013): Yle


title: Kemiön kirkko

text:
Kemiön kirkko, "Pyhän Andreaksen kirkko" on kirkkorakennus Kemiössä. Nykyisen kirkon paikalla olleesta puukirkosta on varhaisin maininta vuodelta 1445, mutta kirkon kaivauksista on löytynyt rahoja 1300-luvulta. Kirkon suunnitteli sama rakennusmestari, jonka vastuulla olivat Perniön, Sauvon ja Tenholan kirkot. Pyhälle Andreakselle pyhitetty kivikirkko on valmistunut todennäköisesti vuonna 1469. Sen kellotorni on tulipalon jälkeiseltä ajalta, vuosilta 1786–1788, jolloin vanha kellotapuli muutettiin ruumishuoneeksi.. Tulipalot ovat vaurioittaneet kirkkoa usein. Vuosina 1920–1922 kirkkoa kunnostutti Amos Anderson yhdessä Armas Lindgrenin kanssa, joka on myös vastannut kirkon alttarilasimaalauksista.
Museovirasto on määritellyt Kemiön kirkon ja pappilan valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Pudas

text: Pudas on joen tai virran osa, joka erkanee pääuomasta ja palaa siihen toisaalla.


title: Pudas

text: Yleisenä maantieteelisenä käsitteenä putaan määrittely on tämä riipumatta erillisen uoman syntytavasta.


title: Pudas

text: Yksinkertaisimmassa tapauksessa saari tai kari synnyttää putaan. Toisaalta pudas voi virrata erillään useita kilometrejäkin.