title: Pydnan taistelu

text: Kummankin osapuolen armeijat ryhmittyivät kiireesti taistelukentälle ilman kunnollista taistelulinjaa. Osastot marssivat leireistään ja ryhmittyivät taistelumuotoon. Paullus itse johti I legioonansa roomalaisten rintaman keskustan oikealle lohkolle, makedonialaisten "khalkaspides"-joukkoja vastapäätä. Vuoden 173 eaa. konsuli Lucius Postumius Albinus komensi toista legioonaa. Se seurasi Paulluksen perässä ja asettui tämän vasemmalle puolelle.


title: Pydnan taistelu

text: Paullus itse oli harmissaan siitä, että taistelu alkoi sekavasti, mutta kätki harminsa. Hän kiersi armeijaansa ja rohkaisi miehiään. Plutarkhoksen mukaan Paullus jätti pukeutumatta punaiseen panssaripaitaansa ja kypäräänsä, mahdollisesti osoittaakseen ylenkatsetta vihollista kohtaan.


title: Pydnan taistelu

text: Polybios kertoo, että heti taistelun alettua Perseus jätti armeijansa ja pakeni Makedonian pääkaupunkiin Pellaan väittäen, että hänen täytyi uhrata Herakleelle. Poseidonios kuitenkin puolustaa Perseusta kertoen, että hän oli edellisenä päivänä saanut hevosenpotkun jalkaansa, eikä aluksi tämän vuoksi pystynyt ottamaan osaa taisteluun. Myöhemmin hän kuitenkin huonosta kunnostaan huolimatta nousi hevosen selkään ja ratsasti taisteluun ilman rintapanssariaan.


title: Pydnan taistelu

text: Makedonialaiset etenivät aluksi löyhästi porrastettuina ja pysähtyivät vasta roomalaisten ankaraan vastarintaan. Valiokaarti "agema" iski yhteen Rooman itaalisten liittolaisten kanssa. Kiivas yhteenotto ei johtanut mihinkään. Falangi pysyi koossa, eivätkä sivustahyökkäykset onnistuneet, koska sivustoja suojasivat palkkasoturiosastot. Lopulta pelignikohortin päällikkö Salvus yritti murtaa tilanteen sieppaamalla yksikön lipun ja heittämällä sen makedonialaisten riveihin. Saadakseen kallisarvoisen tunnuksen takaisin pelignit tekivät ankaran rynnäkön ja koettivat katkaista miekoillaan "sarissa"-keihäät. Makedonialaiset kärsivät tappioita, mutta pysyivät muodostelmassaan. Raskaita tappioita kärsineiden pelignien piti irrottautua ryhmittyäkseen uudelleen, ja samalla jotkut roomalaisten liittolaisista pakenivat. Plutarkhos kertoo, että Poseidonioksen mukaan itaalien vetäytyminen sai Paulluksen turhautumaan ja repimään tunikansa.


title: Pydnan taistelu

text: Tämän jälkeen falangi hyökkäsi ja liikkui hitaasti eteenpäin. Se oli kuitenkin edennyt jo pitkän matkan ja sen muodostelmat alkoivat hajota niiden kaartaessa luonnollisista syistä toisten yksiköiden tielle ruuhkauttaen armeijaa. Kaiken lisäksi maasto alkoi olla epätasaista, joten jotkut muodostelmat hajosivat jättäen sivustat paljaiksi. Paullus käski tällöin legioonansa hyökätä sivustoja vastaan. Kun makedonialaiset huomasivat uhan, jotkut pudottivat peitsensä ja ottivat miekkansa tupesta. Makedonialaisilla ei kuitenkaan ollut mahdollisuuksia hyvin varustautuneita ja koulutettuja legioonalaisia vastaan, ja he kärsivät ankaria tappioita. Roomalaisten oikealla siivellä sotanorsut olivat lähteneet liikkeelle aiheuttaen sekasortoa. Perseus oli tosin muodostanut erityisen norsuntorjuntaosaston ("elefantomakhai") piikikkäine aseineen ja panssareineen ja yrittänyt totuttaa hevoset norsujen hajuun ja niiden suureen kokoon, mutta se ei ollut onnistunut.


title: Pydnan taistelu

text: Makedonialaisten rintamassa oli nyt suuria aukkoja, ja koko makedonialaisten vasen sivusta oli pakokauhun vallassa norsujen takia, joten Paullus käski antaa ratkaisevan iskun Perseuksen armeijalle. Vähitellen legioonalaiset murtautuivat vihollisen rintamaan. Seuranneissa lähitaisteluissa roomalaisten "gladius hispaniensis"-miekan ja suuren ovaalinmuotoisen "scutum"-kilven yhdistelmä osoittautui tappavan tehokkaaksi ja aiheutti suuria tappioita makedonialaisille. Keskustassa loputkin falangeista lyötiin ja eloonjääneet kääntyivät pakoon. Perseus huomasi taistelun käännekohdan ja ratsasti pakoon Makedonian pääkaupunkiin Pellaan ratsuväkensä kanssa, joka ei ollut käytännössä osallistunut lainkaan taisteluun.


title: Pydnan taistelu

text: Roomalaiset surmasivat eloonjääneitä armotta. Livius kertoo pimeyden pelastaneen loput makedonialaiset, sillä jos taistelu olisi alkanut aiemmin, koko Perseuksen armeija olisi todennäköisesti tuhottu. Hämärän laskeuduttua roomalaiset eivät kuitenkaan enää uskaltaneet lähteä ajamaan takaa vihollisiaan näiden omalla maaperällä.


title: Pydnan taistelu

text: Taisteluun osallistui myös Paulluksen 17-vuotias poika Scipio Aemilianus, jonka Scipio Africanuksen poika oli adoptoinut, sekä Cato vanhemman poika. Molemmat kunnostautuivat hyvin taistelussa ansaiten isiensä tunnustuksen.


title: Pydnan taistelu

text: Vaikka taistelu kestikin vain tunnin, makedonialaisten riveistä ehti kaatua 20 000 sotilasta ja 11 000 otettiin vangeiksi. Vain makedonialaisten ratsuväki onnistui pakenemaan taistelusta ilman suuria tappioita. Roomalaisten tappiot olivat selvästi pienemmät, vain 1 000 kaatunutta ja vähän enemmän haavoittuneita. Liviuksen mukaan roomalaisten puolella oli vain 100 kaatunutta, pääasiassa pelignejä.


title: Pydnan taistelu

text: Makedonialaisten valiokaarti "agema" oli pyyhitty pois taistelukentältä. Plutarkhos kertoo Perseuksen saaneen osuman keihäästä, joka oli repinyt hänen takkinsa.


title: Pydnan taistelu

text: Taistelun jälkeen Perseus pakeni Pellaan pienen ratsuväkiosaston kanssa ja kutsui ystävänsä ja liittolaisensa koolle. Harvat kuitenkin saapuivat paikalle, joten Perseus joutui lähtemään kaupungista Amfipoliksen kautta Galipsokseen, mistä hän jatkoi veneellä Traakianmerellä sijaitsevaan Samothraken saareen. Tämän jälkeen myös Octavius ilmestyi Samothrakeen, ja osin hänen painostuksestaan Perseus ja hänen poikansa päättivät lopulta antautua.


title: Pydnan taistelu

text: Perseuksen tappio päätti sodan. Muutama päivä taistelun jälkeen suurin osa Makedonian kaupungeista oli antautunut, mukaan lukien Pella, jonka Paullus antoi ryöstää tyhjäksi. Perseus vietiin Roomaan, ja hän joutui kulkemaan Paulluksen suuressa voitontriumfissa, jossa tämä sai lisänimensä Macedonicus ("Makedonialainen"). Paulluksen triumfi oli tosin aluksi vaakalaudalla, sillä monet hänen sotilaansa ajattelivat, että heitä ei oltu palkittu riittävästi ansioistaan. Senaatti kuitenkin päätti myöntää Paullukselle triumfin. Erityisesti toisessa puunilaissodassa ansioitunut veteraani Marcus Servilius Pulex Geminus kannatti triumfin myöntämistä.


title: Pydnan taistelu

text: Triumfi kesti poikkeuksellisesti kolme päivää. Ensimmäisenä päivänä näytettiin erilaisia taideteoksia, jotka oli ryöstetty Makedoniasta sodan aikana, toisena päivänä taas sotasaaliksi saatuja aseita ja muita varusteita. Viimeisenä päivänä esiteltiin kuningas Perseus, jonka jälkeen saapui Paullus upeasti koristelluilla sotavaunuilla. Plutarkhoksen mukaan Perseuksen ja hänen perheensä sekä palvelijoidensa kuljettaminen kahleissa kaupungin läpi sai monet roomalaiset liikuttumaan kyyneliin.


title: Pydnan taistelu

text: Triumfin jälkeen Perseus karkotettiin perheineen italialaiseen Alba Fucensin vuoristokylään, jossa hän joutui elämään huonoissa olosuhteissa, kunnes kuoli vuonna 165 eaa. tai 162 eaa. Perseus jäi viimeiseksi antigonidien suvun hallitsijaksi. Makedonia jaettiin neljään tasavaltaan, jotka eivät saaneet käydä kauppaa toistensa kanssa. Paikalliset hallintomiehet vietiin Roomaan. Roomalaiset kukistivat myös Illyrian viimeisen kuninkaan Gentiuksen, joka oli ollut Perseuksen liittolainen. Lisäksi he rankaisivat Akhaian liittoa viemällä satoja johtomiehiä vankeuteen Italiaan. Heidän joukossaan oli kreikkalainen historioitsija Polybios.


title: Pydnan taistelu

text: Pahiten kärsi kuitenkin Epeiros, josta Paullus päätti tehdä varoittavan esimerkin Makedonian ja Kreikan kansoille. Hän käski, että alueen 70:n kaupungin piti luovuttaa kulta- ja hopeavarastonsa roomalaisille. Tämän jälkeen hän ryösti ja tuhosi kaupungit surmaten ja orjuuttaen 150 000 ihmistä.


title: Pydnan taistelu

text: Vaikka sodasta saadut voitot olivatkin suuret, Plutarkhos sanoo Paulluksen itse pysyneen köyhänä. Hän toi ainoastaan Perseuksen laajan kirjaston Roomaan poikiensa käyttöön. Kun Paullus kävi Delfoissa tapaamassa kuuluisaa oraakkelia, hän näki tyhjän jalustan, joka oli tarkoitettu kuningas Perseuksen patsaalle. Hän käski pystyttää paikalle omasta voitostaan kertovan muistomerkin, josta osa on säilynyt nykyhetkeen asti.


title: Pydnan taistelu

text: Vaikka Makedonia oli nyt roomalaisten hallussa, vihollisuudet eivät loppuneet. Vuonna 150 eaa. alkoi neljäs makedonialaissota, kun eräs Andriskos yritti perustaa Makedonian kuningaskunnan uudelleen. Hän nousi kuninkaaksi nimellä "Filippos VI" ja väitti olevansa Perseuksen poika. Hänet kuitenkin voitettiin toisessa Pydnan taistelussa; Roomalaiset lakkauttivat Makedonian neljä tasavaltaa ja Makedoniasta tuli Rooman laajenevan valtakunnan ensimmäinen provinssi.


title: Pydnan taistelu

text: Pydnan taistelun päivämäärä on kiistanalainen. Taistelua edeltäneenä päivänä oli kuunpimennys, minkä perusteella taistelun mahdollinen ajankohta on pystytty laskemaan. Eräät yksityiskohdat eivät kuitenkaan sovi kreikkalaisen historioitsija Plutarkhoksen kuvaukseen, joten taistelun päivämääräksi on esitetty myös 11.–12. kesäkuuta 167 eaa. tai 2.–3. syyskuuta 172 eaa.


title: Työmarkkina-asema

text: Työmarkkina-asema on työmarkkina-, sosiaalipoliittinen ja sosiologinen käsite, joka kuvaa työntekijän haluttavuutta ja vahvuutta työmarkkinoilla suhteessa toisiin työntekijöihin. Hyvä työmarkkina-asema poikkeaa prekariaatin työmarkkina-asemasta.


title: Työmarkkina-asema

text:
Hyvään työmarkkina-asemaan voidaan liittää tunnusmerkkejä:Koska hyvän työmarkkina-aseman omaavat ovat haluttuja työmarkkinoilla, työnantaja kohdistaa heihin sitouttamiskeinoja kuten palkitsemista, etuja tai optioita.
Työmarkkina-asema on alati muuttuva käsite ja sosiologisen tutkimuksen kohde. Työmarkkina-asemaa tutkitaan erilaisilla muuttujilla kuten iällä, sukupuolella, koulutuksella, perhesuhteilla, yhteiskuntaluokittelulla jne.. Länsimaisilla ja suomalaisessa työmarkkinapolitiikassa hyvästä työmarkkina-asemasta on havaittu, että.;


title: Christof Duffner

text: Christof Duffner (s. 16. joulukuuta 1971, Schönwald) on saksalainen entinen mäkihyppääjä ja joukkuemäen olympiavoittaja Lillehammerista 1994.


title: Christof Duffner

text: Joukkuemäen olympiavoiton lisäksi hän oli voittamassa joukkuemäen maailmanmestaruutta vuonna 1999 sekä MM-pronssia vuonna 1997. Hänen paras henkilökohtainen arvokisasijoituksensa oli kymmenes sija MM-kisojen 1993 suurmäessä.


title: Christof Duffner

text: Duffner voitti urallaan yhden maailmancupin osakilpailun, Keski-Euroopan mäkiviikon avauskilpailun Oberstdorfissa 1992. Yhteensä hän saavutti viisi maailmancupin osakilpailun palkintokorokepaikkaa. Hän oli parhaimmillaan maailmancupin loppupisteissä kuudes kaudella 1992–1993.


title: Christof Duffner

text: Hän lopetti uransa vuonna 2004.


title: Pierre Corneille

text: Pierre Corneille (6. kesäkuuta 1606 Rouen – 1. lokakuuta 1684 Pariisi) oli merkittävä ranskalainen näytelmäkirjailija. Hän vaikutti samanaikaisesti komediakirjailija Molièren ja Jean Racinen kanssa.


title: Pierre Corneille

text: Pierre Corneille syntyi rouenilaisen samannimisen pikkuvirkamiehen perheeseen. Hän sai jesuiittakasvatuksen. Hän luki lakia, mutta ei juuri menestynyt tässä ammatissa. Hänen ensimmäinen komediansa oli "Mélite", jonka tarkkaa kirjoitusvuotta ei tiedetä. Hänen ensimmäinen vakava draamansa oli "Medea". Enimmäkseen Corneillen tuotanto oli vakavaa toisin kuin Molièrella.


title: Pierre Corneille

text: Corneillen läpimurto tapahtui hänen ollessaan 30- vuotias. Näytelmän "Le Cid" hän kirjoitti espanjalaisten esikuvien, kuten Lope de Vegan mukaan. Lopputulos kohoaa yleisinhimilliseksi. Corneillen teoksen Cid on Espanjan kansallissankari, mutta hänessä on traagisia ristiriitoja. Miten pärjätä tunteiden ja velvollisuuksien ristiaallokossa?


title: Pierre Corneille

text: Henkilöhahmot Corneillen teoksissa eivät ole kovin monivivahteisia. Sankareissa ei ole vikoja, he ovat puhdasta jaloutta. Roistoilla ei ole sovittavia luonteenpiirteitä, he edustavat puhdasta pahuutta. Aihepiiri on melko kapea, se kertoo poliittisten johtajien velvollisuuksien ja tunne-elämän ristiriidoista. Corneille kirjoitti taiturimaisen hienoa ranskaa, kieli on sointuvaa ja ilmeikästä.


title: Pierre Corneille

text: Corneille oli huolehtiva perheenisä ja pedantti taloudenpitäjä joka muistutti olemukseltaan virkamiestä. Hänen julkinen esiintymisensä oli niukkasanaista. Hänen viimeiset teoksensa eivät enää olleet mitään yleisömenestyksiä, toisin kuin aikaisemmat. Vanhoilla päivillään hän totesi ""Minun runoilutaitoni on hävinnyt samaa tietä kuin hampaanikin."" Jean Racine piti kunnioittamalleen kirjailijalle tämän kuoltua muistopuheen Ranskan akatemiassa.


title: Bud Shank

text: Bud Shank (27. toukokuuta 1926 – 2. huhtikuuta 2009) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko. Hän soitti pääasiallisesti alttosaksofonia, mutta esiintyi ja levytti myös huilistina ja tenorisaksofonistina.


title: Bud Shank

text: Shank opiskeli Pohjois-Carolinan yliopistolla. Hän kuului West Coast jazzin merkkinimiin, mutta esitti myös maailmanmusiikkia muiden muassa Ravi Shankarin kanssa.


title: Bud Shank

text: Shank teki jo varhaisella urallaan yhteistyötä Stan Kentonin ja Charlie Barnetin kanssa.


title: Työnjohto-oikeus

text: Työnjohto-oikeus eli direktio-oikeus on työnantajalle työlain takaama oikeus johtaa työtä ja antaa työnjohdollisia ohjeita ja määräyksiä työntekijöille: työnantaja päättää mitä, miten, missä, mihin aikaan ja ketkä työtä tekevät. Toisaalta työntekijä, työsopimuksen toinen osapuoli, joka sitoutuu tekemään työtä toiselle osapuolelle, työnantajalle, tämän johdon ja valvonnan alaisena, sovittua (tyypillisesti rahallista) korvausta vastaan kuuliaisesti (nk. kuuliaisuusvelvoite, Työsopimuslaki 3:1§).


title: Työnjohto-oikeus

text: Direktiovallan rajoja ei ole missään kirjallisessa oikeuslähteessä tarkkaan määritelty, mistä on seurauksena tietty rajojen epämääräisyys ja vaihtelevuus. Työnjohtovallan laajuus ratkaistaan aina tapauskohtaisesti ja luonteeltaan sopimuksenvaraisena asiana siitä voidaan niin laajentavasti kuin rajoittavastikin sopia muun muassa työsopimuksella tai työehtosopimuksella (TES). Työtehtävän kannalta tarpeelliset, vähäiset muutokset työsopimuksen rajoissa ovat sallittuja. Työnantajan työnjohtovaltansa rajoissa antama määräys tulee voimaan heti, jos työnantajalla on oikeus yksipuolisesti muuttaa työsuhteen ehtoa.


title: Työnjohto-oikeus

text: Työnantajan direktio-oikeuden puitteissa annettujen määräysten tulee olla asiallisia, johdonmukaisia, objektiivisesti arvioiden kohtuullisia ja kohdella työntekijöitä tasapuolisesti. Työnantajan tulee ottaa huomioon kunkin työntekijän fyysiset ja ammatilliset edellytykset suoriutua annettavasta työtehtävästä käyttäessään työnjohto-oikeuttaan. Toisaalta työntekijän kieltäytymistä on säännelty laissa: työntekijä voi pidättäytyä työstä vain erityisin perustein; esimerkiksi työntekijällä on oikeus pidättäytyä työstä, jota hän pitää vaarallisena omalle tai muiden työntekijöiden hengelle tai terveydelle. Työnantaja ei saa direktio-oikeutensa perusteella olennaisesti muuttaa työsuhteen ehtoja, mutta toisaalta oikeutta muuttaa työsuhteen ehtoja sopimuksen sisällä. Mikäli työsopimus on väljä, eikä työsuhteen ehtoja ole tarkasti määritelty, direktion perusteella voidaan tehdä suuriakin muutoksia työsopimuksen ehtoihin. Kuitenkin sopimuksen ehdoksi voi muodostua myös työnantajan ja työntekijän välillä pitkään noudatettu "vakiintunut käytäntö".


title: Työnjohto-oikeus

text: Toisaalta työoikeudellisessa kirjallisuudessa on luotu ristiriitatilanteissa tapahtuvaa normivalintaa varten tietty teoreettinen normien etusijajärjestys, jossa työnantajan yksipuoliset käskyt ja määräysvalta sijoittuvat hierarkian alimmalle portaalle. Mikäli samaan tilanteeseen tai asiaan nähden on pätevästi voimassa useita erisisältöisiä normeja, tulevat aina lain- tai työehtosopimuksen tasoiset säännökset sovellettaviksi ennen työnantajan käskyjä. Jopa vakiintuneet tavanomaisen oikeuden (ns. tapaoikeus) normit ovat niiden edellä.


title: Työnjohto-oikeus

text: Oikeuskirjallisuudessa on katsottu, että työsopimuksen ehtojen muuttamisen muotona voidaan pitää myös työnantajan tulkintaetuoikeutensa nojalla antamia määräyksiä työsuhteen ehdon tulkinnasta.


title: Stan Kenton

text: Stanley Newcomb "Stan" Kenton (15. joulukuuta 1911 – 25. elokuuta 1979) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti. Hän syntyi Wichitassa, Kansasissa, ja valmistui vuonna 1930 Bell High Schoolista Kaliforniassa.


title: Stan Kenton

text: Musiikillisesti monipuolinen Kenton kokeili levytyksillään useita jazzin tyylisuuntauksia. Hän oli aikansa suurimpia orkesterinjohtajia, ja hänen kanssaan soittivat vuosien varrella muiden muassa Laurindo Almeida, Bob Cooper, Stan Getz, Dizzy Gillespie, Jimmy Knepper, Stan Levey, Art Pepper ja Bud Shank.


title: Stan Kenton

text: Kenton esiintyi big bandinsa kanssa, kunnes sai aivohalvauksen, jonka seurauksena hän kuoli 67-vuotiaana.


title: Bondage Fairies

text: Bondage Fairies on keijukais-fetisistinen hentai-manga. Sarjan piirtäjä on Teruo Kakuta, joka käyttää taiteilijanimeä Kondom. Se julkaistiin alun perin Lemon Kids -lehdessä (heinäkuusta 1990 huhtikuuhun 1991) nimellä "Insect Hunter". Sarjakuva on julkaistu länsimaissa sensuroimattona ja eri kielille käännettyinä versioina.


title: Bondage Fairies

text: Tarinassa kaksi metsässä asuvaa keijua, Pfil ja Pamila, työskentelevät kotiseutuaan suojelevina palkkionmetsästäjinä. Vaaleahiuksinen Pfil on naiivi ja viaton, mutta sinihiuksinen Pamila on seksuaalisesti kokeneempi ja avoimempi. Molemmat kokeilevat seikkailujensa lomassa erilaisia seksuaalisia kokemuksia, kuten masturbointia, lesboseksiä, fetisismiä, bondagea, sekä seksiä lintujen, pikkueläinten ja hyönteisten kanssa. Joskus sarjassa myös opetetaan lukijalle hyönteisten käyttäytymiseen tai ihmisen anatomiaan liittyviä asioita osiossa "Pfhil's educational comics corner".


title: Svebiliuksen katekismus

text:
Svebiliuksen katekismus ("Katekismus. Lutherin vähän katekismuksen yksinkertainen selitys kysymysten ja vastausten avulla [1689]")
on yksi Suomessa käytössä olleista luterilaisen ortodoksian ajan katekismuksista.
Sen on laatinut Upsalan arkkipiispa Olaus Svebilius. Suomeksi sen on
kääntänyt vuonna 1745 piispa Daniel Juslenius. Katekismus rakentuu
Lutherin Vähän katekismuksen ympärille, jota se selittää kysymysten ja
vastausten avulla. Vastausten taustaksi annetaan aina yksi tai useampi raamatunkohta. Lisäksi katekismus sisältää seitsemän kuningas Daavidin katumuspsalmia avuksi rippiin valmistautumisessa sekä luterilaisiin tunnustuskirjoihin kuuluvan Athanasiuksen tunnustuksen.


title: Svebiliuksen katekismus

text: Suomessa Svebiliuksen katekismuksella on ollut merkittävämpi vaikutushistoria, sillä se pysyi Suomessa kauemmin käytössä kuin Ruotsissa. Sitä on vielä nykyäänkin arvostettu herätysliikkeissä evankelisten ja rukoilevaisten keskuudessa. Evankelisluterilainen Todistajaseura ottaa katekismuksesta edelleen uusia painoksia.


title: Svebiliuksen katekismus

text: Katekismus alkaa Lutherin Vähän katekismuksen sisällöllä:


title: Svebiliuksen katekismus

text: Sen jälkeen tulee Olaus Svebiliuksen laatima katekismuksen selitys:


title: M/S Ostgard

text: M/S Ostgard () on suomalaisen Bore -varustamon omistuksessa oleva kuivarahtialus. Alus on rakennettu vuonna 2001 Scheepswerf Petersin telakalla Kampenissa, Alankomaissa. Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 208 ja puutavarakapasiteetti 5 500 m³. Kuollutta painoa "Ostgardilla" on 3 777 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy kulkemaan useimmissa jääolosuhteissa yksin. Alus on rekisteröity Alankomaiden lipun alle ja sen kotisatama on Rotterdam.


title: M/S Ostgard

text: Ostgardin sisaraluksia ovat M/S Westgard, M/S Sydgard ja M/S Nordgard.


title: M/S Ostgard

text: Alus valmistui vuonna 2001 alankomaalaiselta Scheepswerf Petersin telakalta. Vuonna 2006 alus sai nykyisen "Ostgard" -nimensä. Aikaisempi nimi oli "Rufunia".


title: Sjöström

text: Sjöström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Elokuvavuosi 1978

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1978 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1978 olivat:


title: Elokuvavuosi 1978

text: Suomen elokuvakerhojen liiton lehti Projektio kokosi luettelon Suomen johtavien kriitikoiden kymmenestä parhaaksi arvioimasta vuonna 1978 ensi-iltansa Suomessa saaneista elokuvista. Ohjaajan sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä ne olivat:


title: Elokuvavuosi 1978

text: Useita mainintoja suomalaiskriitikoilta saivat myös nämä elokuvat:Vuoden parhaiksi suomalaiselokuviksi äänestettiin Jaakko Pakkasvirran "Runoilija ja muusa" ja Timo Linnasalon "Vartioitu kylä 1944".


title: Hélécine

text: Hélécine (epävirallisesti ) () on kunta Belgiassa, Vallonian Brabantin provinssissa. Pinta-alaa Hélécinella on 16,62 neliökilometriä. 1. tammikuuta 2007 kunnassa oli 3 109 asukasta joista miehiä oli 48,89 % ja naisia 51,11 %. Asukastiheys oli 187 as./km². Kunnan pormestarina toimii Rudi Cloots.


title: Hélécine

text: Hélécinen naapurikunnat ovat Tienen (Flanderin Brabantin provinssissa) pohjoisessa, Landen (Flanderin Brabantissa) idässä, Orp-Jauche etelässä ja Jodoigne lounaassa. Hélécinen kautta kulkee tie 64 Tienenistä Hannutiin sekä Eurooppatie 40.


title: Hélécine

text: Kunnan alueella sijaitsee Heylissemin linna.


title: Hélécine

text: Hélécinen kylät ovat Neerheylissem () (kunnantalo sijaitsee kylässä), Opheylissem () ja Linsmeau () (). Kylät olivat vuoteen 1977 saakka omia kuntiaan, jolloin ne yhdistettiin Hélécinen kunnaksi.


title: Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaat

text: Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaat ovat suomalaisissa kertomuksissa ja kansantarinoissa esiintyviä kuninkaita ja muita ryhmien ja alueiden päälliköitä.


title: Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaat

text: Suomalaisten kansantarinoiden kunikaiden todenperäisyydestä voi esittää vain arvailuja. Suomalaisen mytologian ja kansanperinteen henkilöiden ja todellisten henkilöiden välinen yhteys voi olla erittäin ohut, esimerkiksi vain todellisen henkilön nimi tai jokin yksittäinen piirre tai teko on voinut säilyä taruhenkilöön yhdistettynä, ja kaikki muu on voitu sepittää tai tuoda jostain muusta kertomuksesta. On kansainvälisesti yleistä, että taruhenkilön piirteiksi ja teoiksi yhdistellään monien todellisten ihmisten tekoja. Suomalaisenkin tarukuninkaan hahmossa voi olla täysin myyttisten piirteiden ohella myös piirteitä niin suomalaisista kuin ulkomaisistakin henkilöistä.


title: Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaat

text: Kuitenkin useita historialliseen aikaan sijoittuvien tarujen sankareita, vihollisia ja päällikköjä pidetään ainakin osin historiallisina. Tällaisia ovat esimerkiksi Vorna, Musta-Nykyri ja Kalevalassa esiintyvä Antero Vipunen, maassa makaava jättiläinen, jossa Martti Haavion mukaan on ainakin joitain piirteitä saamelaisesta päälliköstä Ikämielestä eli Akmeelista. Esihistoriallista tai varhaishistoriallista alkuperää olevien taruhahmojen totuudenmukaisuus on paljon epävarmempaa.


title: Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaat

text: Jotkut tutkijat ovat tehneet varovaisia rinnastuksia suomalaisten tarujen myyttisten päälliköiden ja esimerkiksi saagojen kuninkaiden välillä. Tällainen on esimerkiksi oletus, että Faravid voisi olla käännös Kaukomieltä muistuttavasta nimestä. Tarujen kuninkaita tai muita päälliköitä on myös rinnastettu arkeologisiin löytöihin. Usein kertomukset liittävät itseensä todellisia paikkoja. Esimerkiksi Kirmukarmu-nimisen soturipäällikön elämänvaiheisiin on yhdistetty monia paikkoja, muun muassa Kirmukarmu-niminen mäki. Taruhenkilö Hunnun Herran, varhaisen lähetyssaarnaajan, väitetty hautapaikka osataan kertoa tarkasti.


title: Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaat

text: Kuninkaiksi kutsutaan usein myös haltijoiden väkien ja ympäristöjen hallitsijoita, kuten Tapiota ja Ukko ylijumalaa. Tässä yhteydessä kuningas on luonnollisesti merkinnyt aivan muuta kuin ihmisryhmän johtajaa.Kuninkaita on runsaasti myös suomalaisissa kansansaduissa (jolla tarkoitetaan perinteisiä lastensatuja). Nimeltä tunnetaan esimerkiksi Varjakka. Satujen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä juuri mitään muinaisista ajoista. Satuihin, päinvastoin kuin myyttisiin kertomuksiin, ei ole uskottu oikeasti. Kun satujen ei ole katsottu kantaneen tärkeää ja ikiaikaista tietoa, niitä on muokattu, unohdettu ja omaksuttu paljon vapaammin kuin myyttisiä kertomuksia. Saduilla ei myöskään ole ollut yliluonnollista merkitystä, kuten joillakin myyttisillä kertomuksilla, jotka ovat kuuluneet loitsuihin, tai joita on esitetty rituaalisesti. Tämänkään vuoksi niiden alkuperäistä asua tuskin on varjeltu. Sadut ovatkin usein myyttisiä kertomuksia huomattavasti uudempia, ja usein niiden tai niiden aiheiden tiedetään olevan laajalti Euroopassa tai laajemmaltikin tunnettuja kulkutarinoita.


title: Web design

text: Web design tai verkkosivujen suunnittelu tarkoittaa verkkosivujen toteutusta yritykselle tai yhteisölle.


title: Web design

text: Verkkosivut ovat osa yrityksen julkikuvaa, joten niiden avulla yritys pyrkii hankkimaan itselleen lisää asiakkaita.


title: Walter M. Gibson

text: Walter Murray Gibson (1822–1888) oli yhdysvaltalainen seikkailija ja Havaijin hallituksen ministeri ennen vuoden 1887 Havaijin uuden hallitusmuodon hyväksymistä. Walter Gibson toimi myös erään pienen mormonistisen yhteisön johtajana.


title: Walter M. Gibson

text: Gibson oli kotoisin Yhdysvaltain etelävaltioista. Hän alkoi kuitenkin viettää kiertelevää elämää ja toimi muiden muassa pienen laivan kapteenina Karibialla. Myöhemmin hän matkusti nykyisen Indonesian alueella, missä alueen hollantilaiset siirtomaaherrat vangitsivat hänet epäiltynä kapinan lietsomisesta. Gibsonin onnistui kuitenkin paeta Jaavan saarella sijainneesta vankilasta ja päästä takaisin Yhdysvaltoihin. 1859 hän saapui Utahin territorion alueella ja liittyi Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkkoon. Hän taivutteli kirkon presidentin Brigham Youngin lähettämään hänet Tyynen valtameren saarille perustamaan sinne mormonisiirtokuntia.


title: Walter M. Gibson

text: Gibson saapui Havaijin saarille 1861. Hän perusti alueelle siirtokunnan saarilla jo asuvien myöhempien aikojen pyhien keskuuteen. Myöhemmin hän hankki siirtokuntalaisten rahoilla itselleen maata Lanain saarelta, tarkoituksenaan perustaa sinne siirtokunta. Kun MAP-kirkko erotti Gibsonin syytettynä harhaoppien levittämisestä, siirtokunnan huonosta johtamisesta ja kavalluksesta, Gibson perusti oman kirkkonsa, Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon. Hän ajoi pois siirtokunnastaan jokaisen, joka ei tukenut häntä ja hänen kirkkoaan. Gibson alkoi opettaa havaijilaisten ja yleensäkin polynesialaisten asemaa valittuna kansana ja muinaisen Israelin jälkeläisinä. Hän alkoi myös tavoitella poliittista vaikutusvaltaa.


title: Walter M. Gibson

text: 1873 hän perusti oman sanomalehden, Nuhoun, joka ylisti häntä ja hänen hyveitään sekä englanniksi että havaijiksi kirjoitetuissa artikkeleissa. Hänet valittiin parlamentin jäseneksi 1878, ja hän loi läheiset suhteet Havaijin hallitsijaan, kuningas Kalakauaan. 1882 Kalakaua nimitti hänet Havaijin pääministeriksi. Hänellä oli myös muita virkoja Havaijin hallinnossa, kuten ulkomisterin ja puolustusministerin salkut.


title: Walter M. Gibson

text: Gibsonin toiminta herätti kasvavaa tyytymättömyyttä, koska hänen arveltiin käyttävän virka-asemaansa oman asemansa ja taloutensa pönkittämiseen. Lisäksi hänen väitettiin käytännössä johtavan maan asioita kuningas Kalakauan kautta. Vuonna 1887 Kalakaua pakotettiin hyväksymään maalle uusi perustuslaki, joka rajoitti kuninkaan valtaa. Kuningas myös pakotettiin erottamaan Gibson.


title: Walter M. Gibson

text: Gibson joutui pakenemaan Havaijin saarilta henkensä edestä 1887. Seuraavana vuonna hän kuoli San Franciscossa unohdettuna ja pennittömänä. Hänen ruumiinsa palautettiin Havaijille hautausta varten.


title: Wilmington

text: Wilmington voi tarkoittaa seuraavia paikkoja:


title: Santa Rita do Passa Quatro

text: Santa Rita do Passa Quatro on kaupunki São Paulon osavaltiossa Brasiliassa. Kaupunki on tunnettu muun muassa choro-säveltäjä Zequinha de Abreun syntymä- ja kotipaikkana.


title: Norrmén

text: Norrmén on suomalainen suku, jonka yksi sukuhaara on aateloitu vuonna 1884 ja introdusoitu Suomen ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 263. Kyseessä on alun perin kauppias- ja raatimiessuku Raumalta, jossa se tunnettiin jo 1600-luvulla. Sukunimi on johdettu kaupungin edustalla olevasta Nurmeksen saaresta.


title: Stranger in You

text: Stranger in You on yhdysvaltalainen rikosdraama, jonka pääosassa on Jodie Foster. Elokuvan ohjasi Neil Jordan ja se julkaistiin 14. syyskuuta 2007. Foster sai osastaan Golden Globe -ehdokkuuden vuoden 2008 gaalassa.


title: Stranger in You

text:
Radiojuontaja Erica Bain ja hänen kihlattunsa David kävelyttävät koiraansa New Yorkissa, kun he joutuvat väkivaltarikoksen uhreiksi. David kuolee, mutta Erica jää eloon. Hän on tyytymätön poliisin toimintaan eikä pysty käsittelemään psyykkistä traumaansa, joten hän ostaa laittoman aseen. Pian hän joutuu kohtaamisiin rikollisten kanssa ja turvautuu väkivaltaan enemmän kuin koskaan aiemmin.
Elokuva oli avausviikonloppuna katsotuin elokuva Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja tuotti 13 471 488 USD 2755 teatterissa. 29. joulukuuta 2007 mennessä elokuva oli tuottanut 69 675 545 USD maailmanlaajuisesti: 36 793 804 dollaria Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja 32 881 741 dollaria muualla maailmassa..


title: Florence Baverel-Robert

text: Florence Baverel-Robert (s. 24. toukokuuta 1974 Pontarlier, Ranska) on entinen ranskalainen ampumahiihtäjä ja olympiavoittaja. Hänen puolisonsa on ampumahiihtäjä Julien Robert.


title: Florence Baverel-Robert

text: Baverel-Robert voitti Torinon olympialaisissa 2006 kultaa sprinttikilpailussa (7,5 km). Hän selviytyi ammunnasta ilman ohilaukauksia ja kukisti 2,4 sekunnilla yhden sakkokierroksen kiertäneen Anna Carin Olofssonin. Samoissa kilpailuissa hän hiihti toisen osuuden Ranskan viestijoukkueessa, joka sai pronssia.


title: Florence Baverel-Robert

text: MM-kilpailuissa Baverel-Robert saavutti hopeaa normaalimatkalla (15 km) Anterselvassa 2007 yli minuutin Linda Grubbenille hävinneenä sekä pronssia takaa-ajokilpailussa Oslossa vuonna 2000. Ranskan viestijoukkueen jäsenenä hän saavutti kolme MM-hopeaa ja kaksi MM-pronssia.


title: Florence Baverel-Robert

text: Torinon kultamitalihiihto oli Baverel-Robertin ainoa maailmancupin osakilpailuvoitto. Hän sijoittui lisäksi seitsemän kertaa toiseksi ja kuusi kertaa kolmanneksi. Maailmancupin loppupisteissä hän sijoittui viidenneksi kaudella 2006–2007. Hän lopetti uransa kyseiseen kauteen.


title: Kuria Muria -saaret

text: Kuria Muria -saaret (, transl. "Jazāʾir Khurīyā Murīyā") on Omanille kuuluva saariryhmä Arabianmeressä noin 40 km maan kaakkoisrannikolta. Ryhmään kuuluu viisi saarta, jotka muodostavat oman wilayatin Shalim ja Al-Hallaniyahin saaret (2. tason aluehallinnollinen alue) Zufarin kuvernoraatissa. Saaret ovat lännestä itään lukien Al-Hasikiyah, As-Sawda', Al-Hallaniyah (suurin saari, 56 km²), Qarzawit ja Al-Qibliyah. Saarten kokonaispinta-ala on noin 73 km².


title: Kuria Muria -saaret

text: Kuria Muria -saaret muodostivat aikanaan Hadramawtin ja Parthian välisen raja-alueen. Saarien asukkaat saivat elantonsa merestä. Pääasiallisen tulonlähteen muodosti kilpikonnankuoret, joita myytiin nykyiseen Jemeniin. Ajoittain myytiin myös meripihkaa. Lisäksi mantereelta matkustettiin saarille kaivamaan guanoa, jota käytettiin lannoitteena. Ensimmäinen eurooppalainen saarilla oli portugalilainen Afonso d'Albuquerque vuonna 1503. Myöhemmin saaret mainitaan portugalilaisissa lähteissä nimellä "Curia-Muria". Vuonna 1818 Ra’s al-Khaimaista saapuneet hyökkääjät valtasivat saaret ehkäpä käyttääkseen niitä tukikohtinaan heidän ryöstellessään alueella liikkuvia laivoja. Paikalliset asukkaat ajettiin tai vietiin pois saarilta. Saarille tuli uusia asukkaita Mirbatin alueelta Dhofarin rannikolta. Uudet asukkaat kuuluivat Mahra-heimon Ibn Khalfan-nimiseen alaryhmään ja Etelä-Arabiassa saarista käytetäänkin nimeä "Jaza'ir bin Khalfan". Jossain vaiheessa 1800-lukua saaret päätyivät osaksi Masqatin sulttaanin alueita, joka puolestaan luovutti saaret sen guanovarannoista kiinnostuneille briteille 14. heinäkuuta 1854. Hallinnollisesti saaret kuuluivat Adenin siirtokuntaan, mutta brittien vetäytyessä Adenista 30. marraskuuta 1967 saaret palautettiin Masqatin sulttaanille eli Omanille. Itsenäistynyt Jemenin demokraattinen kansantasavalta katsoi olevansa oikeutettu saarien hallintaan, mutta sen valitukset aiheesta jätetiin huomiotta.


title: Kuria Muria -saaret

text: Saarten asukasluku on ollut pitkään melko tasainen. Vuonna 1883 saarilla oli 36 asukasta, vuonna 1936 50, vuonna 1947 70 ja vuonna 1976 53. Väestönlaskentatietojen mukaan Hallaniyahinsaarella asui 212 (12/2003) ja 198 (12/2010) henkeä ja sen länsipuolisen Sawdahinsaaren asukasluku nousi nollasta (12/2003) 190:een asukkaaseen joulukuun 2010 väestönlaskentaan mennessä. Saaren asukkaiden valtaosa kalastajia ja saarilla puhutaan šehrin kielen murretta.


title: Aleksandr Gorodnitski

text: Aleksandr Moisejevitš Gorodnitski (, s. 20. maaliskuuta 1933 Leningrad) on venäläinen laulaja, musiikintekijä ja runoilija. Ammatiltaan hän on geologi ja meritieteilijä.


title: Aleksandr Gorodnitski

text: Gorodnitski valmistui Leningradin kaivosinstituutista 1957 pääaineenaan geofysiikka ja suoritti geologian ja mineralogian tohtorintutkinnon 1982. Hän työskentelee professorina ja on julkaissut yli 260 tieteellistä tutkimusta. Gorodnitski on ollut mukana lukuisilla arktisilla tutkimusmatkoilla ja käynyt muun muassa Etelämantereella ja pohjoisnavalla. Sävellystyön hän aloitti vuonna 1953, ja neuvostoaikaan hänen teostensa välityskanavana toimivat pitkään ”samizdat”-nauhat. Monien vuosikymmenten ajan Gorodnitski esitti laulunsa ilman soitinsäestystä, mutta nykyisin hän käyttää usein apunaan kitaraa tai ammattikitaristia.


title: Aleksandr Gorodnitski

text: Gorodnitski asuu Moskovassa ja tekee säännöllisesti kiertueita eri puolille maailmaa.


title: Boris Pilnjak

text: Boris Pilnjak (, oik. Boris Andrejevitš Vogau ; 11. lokakuuta 1894 Možaisk, Venäjä – 21. huhtikuuta 1938 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen kirjailija. Hän toimi myös Venäjän kirjailijaliiton puheenjohtajana mutta menetti virkansa ideologisesti arveluttavina pidettyjen kirjoitustensa takia.


title: Boris Pilnjak

text: Pilnjak käsitteli kommunistisen puolueen toimintatapoja hyvin epäluuloiseen sävyyn, ja hänen kirjansa joutuivat siksi usein ankaran sensuurin kohteeksi. Hän ei kuitenkaan kieltäytynyt taiteellisten kompromissien tekemisestä. Pilnjakin tunnetuimpia teoksia ovat "Alaston vuosi", "Mahogani" ja "Volga vpadet v Kaspiskoje more" (), jotka käsittelevät vallankumouksen ja sitä seuraavan ajan Venäjää. Hänen tunnettujen töidensä joukkoon lukeutuu myös "Okei: Amerikanski roman", joka kertoo hänen vuonna 1931 tekemästään matkasta Yhdysvaltoihin ja esittelee sikäläistä elämänmenoa pitkälti kielteiseen sävyyn.


title: Boris Pilnjak

text: Boris Pilnjak vieraili Suomessa vuonna 1934 Hella Wuolijoen ja Olavi Paavolaisen kutsumana. Vierailunsa aikana Pilnjak tapasi mm. F. E. Sillanpään tämän kesäasunnossa Saavutuksessa Hämeenkyrössä ja kutsui tämän vastavierailulle Moskovaan, mutta Sillanpään vierailu Neuvostoliitossa ei koskaan toteutunut. Pian Suomen-vierailunsa jälkeen Pilnjak syrjäytettiin Neuvostoliiton kirjailijaliiton johdosta Neuvostoliiton kulttuurielämän "puhdistuksessa" eikä hänen teoksiaan enää julkaistu. Siten myös Pilnjakin suunnitelma julkaista Sillanpään tuotantoa venäjäksi – hän oli erityisen ihastunut "Nuorena nukkuneeseen" – raukesi.


title: Sakkeli

text: Sakkeli on yleensä hevosenkengän muotoinen, erillisellä ruuvitapilla suljettu laivojen köysissä ja vaijereissa käytettävä lukkohela.


title: Sakkeli

text: Sakkeleita käytetään vain juoksevassa köysistössä ja mm. ankkuriketjuissa. Kiinteässä köysistössä on omat eri tavalla asennettavat kiinnittimensä.


title: Sivulliset uhrit

text: Sivulliset uhrit ("Collateral Damage") on vuonna 2002 julkaistu toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi Andrew Davis ja pääosassa on Arnold Schwarzenegger.


title: Sivulliset uhrit

text: Elokuva piti alun perin julkaista Yhdysvalloissa 5. lokakuuta 2001, mutta sitä lykättiin koska elokuva käsitteli terrorismia ja saman vuoden syyskuussa terroristit iskivät New Yorkissa sijaitseviin kaksoistorneihin.


title: Sivulliset uhrit

text: Elokuva kertoo palomiehestä Gordy Breweristä, joka on menossa tapaamaan vaimoaan ja pientä poikaansa. Gordy on hiukan myöhässä, kun hän saapuu paikalle. Hän pysäköi luvattomalle alueelle, johon eräs poliisi antaa luvan, kun Gordy kertoo vain hakevansa vaimonsa ja poikansa. Samassa autopommi räjähtää ja monet menettävät henkensä -Gordyn vaimo ja poika mukaan lukien. Poliisiasemalla Gordy saa kuulla että räjähdyksen takana oli se samainen poliisi, "Susi", Claudio Perrini, jonka kanssa hän jutteli juuri ennen räjähdystä. Tästä järkyttyneenä Gordy vannoo kostoa ja lähtee Kolumbiaan kostamaan "Sudelle" ja tämän terroristijärjestölle.


title: Eszterháza

text: Eszterháza on Fertődissä, Unkarissa sijaitseva palatsi, jonka rakennutti prinssi Nikolaus Esterházy. Palatsia kutsutaan usein Unkarin Versaillesiksi, ja se on maan suurin rokokoomonumentti.


title: Eszterháza

text: Palatsia alettiin rakentaa todennäköisesti vuonna 1762, jolloin prinssi Nikolaus seurasi veljeään Paul Antonia. Ennen prinssiksi tuloaan Nikolaus oli tottunut viettämään aikaansa Süttöriksi kutsutulla metsästysmajalla, joka oli rakennettu samalle alueelle noin vuonna 1720 Anton Erhard Matinellin suunnitelmien pohjalta. Metsästysmajaa käytettiin ytimenä, jonka ympärille Esterháza rakennettiin.


title: Eszterháza

text: Ensimmäinen hankkeessa työskennellyt arkkitehti oli Johann Ferdinand Mödlhammer, ja 1765 häntä seurasi tehtävässä Melchior Hefele. Vaikka palatsia verrataan usein Versaillesiin, jossa prinssi oli vieraillut vuonna 1767, H. C. Robbins Landon väittää, että suoremmat vaikutteet ovat löydettävissä ”itävaltalaisista malleista, erityisesti Wienissä sijaitsevasta Schönbrunnin linnasta.”


title: Eszterháza

text: Prinssi maksoi palatsista 13 miljoonaa guldenia, mitä Robbins Landon nimittää ”tähtitieteelliseksi” summaksi.


title: Eszterháza

text: Ensimmäiset asukkaat saapuivat Eszterházaan 1766, mutta rakentaminen jatkui vielä useiden vuosien ajan. Oopperatalo valmistui 1768 (ensimmäinen esitys oli Joseph Haydnin ooppera "Lo speziale") ja marionettiteatteri 1773. Palatsin edessä sijaitseva suihkulähde valmistui vasta 1784, jolloin hanke oli prinssin mielestä saatu päätökseen.


title: Eszterháza

text: Palatsi rakennettiin lähelle Neusiedler Seen etelärantaa soiselle maalle, mikä oli siihen aikaan terveysriski. Robbins Landon kirjoittaa: ”Prinssi Nicolaukselta oli erityisen omalaatuinen ajatus valita se suuren linnan sijoituspaikaksi. Linnan olemassaolon oli mahdollisesti tarkoitus todistaa ’mielen voittoa aineesta’.”


title: Eszterháza

text: Palatsissa on 126 huonetta. Niistä erityisen huomattava on "Bankettihuone", jonka katossa on maalaus Apollonista vaunuissaan. Laaja kirjasto sisältää lähes 22 000 nidettä, ja sitä koristaa suvun sukunimeä edustava E-kirjain. Huoneista suurin on luolatyylinen "Sala Terrana". Sen sisäkatossa tanssivat enkelit pitävät käsissään kukkaseppeleitä muodostaen niistä E-kirjaimen.


title: Eszterháza

text: Ensimmäisen neljännesvuosisatansa ajan palatsi toimi ensisijaisena kotina säveltäjä Joseph Haydnille, joka kirjoitti suurimman osan sinfonioistaan prinssin orkesteria varten. Vuodesta 1768 lähtien teatteri oli merkittävä oopperoiden esityspaikka. Esityksiä oli usein yli sata kertaa vuodessa.


title: Eszterháza

text: Palatsin syrjäinen sijainti johti muusikoiden ikävystymiseen ja yksinäisyyden tunteeseen. Tämä ilmenee joistakin Haydnin kirjeistä, samoin kuin "Jäähyväissinfonian" kuuluisasta tarinasta.


title: Karen Allen

text: Karen Jane Allen (s. 5. lokakuuta 1951 Carrollton, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen isänsä Thompson Allen on ammatiltaan FBI-agentti ja äiti Patricia A. Howell opettaja.


title: Karen Allen

text: Vuonna 1981 Allen esitti Marion Ravenwoodia elokuvassa "Kadonneen aarteen metsästäjät". Hän esiintyi samassa roolissa uudestaan vuoden 2008 elokuvassa "Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta". John Carpenterin ohjaamassa "Starmanissa" Allenin vastanäyttelijänä on Jeff Bridges. Allen on tunnettu myös elokuvasta "Delta-jengi".


title: Karen Allen

text: Allen on näytellyt myös teatterissa ja televisiossa. Hän esitti Christa McAuliffea vuonna 1990 valmistuneessa televisioelokuvassa "Challenger".


title: Karen Allen

text: Vuonna 1988 Allen avioitui näyttelijä Kale Brownen kanssa ja heille syntyi poika vuonna 1990. Pari erosi vuonna 1998.


title: Citypuhelin

text: Citypuhelin on pelkästään GSM-1800 -verkossa toimiva GSM-puhelin. GSM:n 1800 MHz:n taajuusalueella toimivia verkkoja rakennettiin Suomeen 1990-luvun puolivälistä lähtien taajamiin tuomaan lisää kapasiteettia. Niinpä citypuhelimet toimivat vain taajamissa. Sanalla voidaan viitata myös puhelinliittymään.


title: Citypuhelin

text: Telia aloitti ensimmäisenä citypuhelinpalvelujen tarjoamisen Suomessa tammikuussa 1998. Palvelua ovat tarjonneet muutkin operaattorit. HPY:n citypuhelinliittymässä erikoista oli 09-alkuinen puhelinnumero. Puheluhinnat liittymissä olivat huomattavasti halvempia kuin normaaleissa GSM-liittymissä. Ajatuksena oli purkaa ruuhkia GSM-900-verkosta.


title: Citypuhelin

text: Citypuhelimen kulta-aikoina kaksitaajuuspuhelimet, jotka toimivat sekä GSM-900- että GSM-1800-verkoissa olivat vielä harvinaisia. 2000-luvun alkuvuosina ne yleistyivät, jolloin citypuhelimen liikeidealta katosi pohja. Tähän vaikutti myös tavanomaisen GSM-liittymän käyttökustannusten aleneminen operaattoreiden keskinäisen kilpailun kiristyttyä.


title: Citypuhelin

text: Esimerkkejä päätelaitteista:


title: Supistaminen

text:
Supistaminen on matemaattinen toimenpide, joka suoritetaan erityisesti murtoluvuille, tavoitteena niiden yksinkertaisempi jatkokäsittely. Toimenpiteessä murtoluvun osoittaja ja nimittäjä jaetaan samalla luvulla (tai termillä), jotta liian suurista luvuista päästäisiin eroon. Supistettaessa etsitään osoittajan ja nimittäjän suurin yhteinen tekijä eli suurin luku jolla osoittaja ja nimittäjä voidaan jakaa. Pienillä luvuilla tämä on melko helppoa suorittaa päässä kertotaululla, mutta monimutkaisempiin murtolukuihin on helpompi löytää suurin yhteinen tekijä Eukleideen algoritmilla.
Yleensä supistamista ei kannata käyttää, jos osoittaja ja nimittäjä eivät ole jaollisia samalla luvulla.
Supistaminen ei muuta murtoluvun arvoa pienemmäksi tai isommaksi.


title: Jefreitteri

text: Jefreitteri () on korpraalia vastaava sotilasarvo, jota nykyään käytetään Saksan, Itävallan ja Sveitsin armeijoissa. Alun perin se tarkoitti miehistön keskuudesta ylennettyä henkilöä, joka oli vapautettu tupapalveluksesta.


title: Jefreitteri

text: Suomessa jefreitterin arvo oli käytössä Suomen suuriruhtinaskunnan sotaväessä sekä myöhemmin vuoden 1918 sisällissodan aikana muodostetussa valkoisessa armeijassa. Se oli käytössä myös Jääkäripataljoona 27:ssä palvelleilla suomalaisilla jääkäreillä. Sisällissodassa jääkärijefreitterit saivat sotilasarvoonsa nähden huomattavan vaativia koulutus- ja esikuntatehtäviä. Osa toimi jopa komppanianpäälliköinä.


title: August Eklöf

text: Fredrik August Eklöf (9. helmikuuta 1837, Tammisaari – 13. joulukuuta 1912) oli pääasiassa Porvoon seudulla vaikuttanut kauppias ja teollisuusmies. Eklöfin vanhemmat olivat hatuntekijä Carl Johan Eklöf ja Eva Lovisa Björkbom. Hän kävi Tammisaaren ala-alkeiskoulun 1849 sekä Berliinissä 1861–1863 Nordenskiöldin kauppaopiston ja toimi kauppiaana Porvoossa vuodesta 1864 lähtien.


title: August Eklöf

text: Eklöf kuului vuonna 1874 käyttöönotetun yksityisen Porvoo-Kerava-rautatien perustajiin ja osakkaisiin. Hän omisti hevosenkenkätehtaan Porvoossa, höyrysahoja Porvoossa, Tolkkisissa, Hämeenlinnassa, Muroleessa, Kannuksessa ja Kuokkalassa sekä tiilitehtaan ja vuonna 1893 perustetun sulfiittiselluloosatehtaan Tolkkisissa. Eklöfin hallussa oli lisäksi 49 maa- ja metsätilaa eri puolilla Suomea. Nämä omistukset keskitettiin vuonna 1910 perustetulle Aug. Eklöf Ab -nimiselle osakeyhtiölle, ja Eklöf toimi itse yhtiön johtokunnan puheenjohtajana 1910–1912. Eklöf sai kauppaneuvoksen arvon 1895. Hänen poikansa agronomi Birger Eklöf oli yrityksen pääjohtaja isänsä jälkeen.


title: August Eklöf

text: Eklöf oli myös Porvoon kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1875–1879 ja 1897–1899 sekä Ruotsi-Norjan varakonsuli 1867–1905 ja Ruotsin varakonsuli 1905–1908.


title: August Eklöf

text: Eklöf oli naimisissa vuodesta 1876 Elin Sofia Arppen kanssa.


title: August Eklöf

text: Porvoon kaupunki ja alueen osin omistava StoraEnso kehittävät Tolkkisten lakkautetun sellutehtaan ja sahan aluetta Eklöfin mukaan "Augustinranta" -nimiseksi yrityspuistoksi.


title: Kiskopolun silta

text: Kiskopolun silta on Oulussa sijaitseva maasilta. Vuonna 1981 käyttöön otettu silta oli alun perin 296 metrin pituinen. Alun perin silta ylitti Oulun tavara-aseman ratapihan raiteiston, mutta vuonna 2009 siltaa jatkettiin itäpäästään siten, että se ylittää myös -pääradan. Silta oli käytössä vuoteen 1997 saakka, jolloin korvaava yhteys Joutsensillan kautta valmistui ja Kiskopolun silta suljettiin liikenteeltä. Uudelleen silta avattiin liikenteelle vuonna 2009.


title: Kiskopolun silta

text: Vain kevyelle liikenteelle tarkoitettu silta yhdistää ratapihan itäpuolella sijaitsevan Nokelan kaupunginosan länsipuoliseen Limingantullin kaupunginosaan. Siltaa käytti päivittäin noin 1 700 henkilöä. Sulkemisen jälkeen arviolta 100 henkilöä ylitti sillan päivittäin luvatta, sillä se on lyhin reitti Nokelasta Limingantullin kauppakeskuksiin ja työpaikoille.


title: Kiskopolun silta

text: Sillan rakenteisiin on sijoitettu Limingantullista Nokelaan johtavat kaukolämmön siirtoputket.


title: Kiskopolun silta

text: 2000-luvun alussa sillalle suunniteltiin pääraiteen ylittävää tai alittavaa jatkoyhteyttä, jonka oli tarkoitus poistaa luvaton radanylityspaikka poistetun Kiskotien tasoristeyksen kohdalta. Syksyllä 2008 aloitettiin peruskorjaus, jonka tarkoituksena oli jatkaa siltaa itäpäästään noin 200 metrillä yli pääraiteen. Samalla sillan Limingantullin puoleiseen päähän rakennettiin toinen ajoramppi. Pääraiteen ylitse johtava siltapalkki nostettiin paikalleen yöllä 5.–6. helmikuuta 2009, ja lopullisesti korjaustyöt saatiin valmiiksi syksyllä 2009.


title: Kallenaution kestikievari

text: Kallenaution kestikievari on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä kantatie 66:n varrella sijaitseva kestikievarimuseo. Kallenaution rakennukset on sijoitettu perinteisen umpipihan muotoon ja ne sijaitsevat alkuperäisillä paikoillaan. Osa rakennuksista on peräisin 1700-luvulta, mutta kestikievarin nykyinen ulkoasu on pääosin muotoutunut 1800-luvun kuluessa. Kallenaution kestikievarin tilalla oli peltopinta-alaa 12 tynnyrinalaa, ja niityt tuottivat 30 heinäkuormaa vuosittain.


title: Kallenaution kestikievari

text: Päärakennuksena oli 1800-luvulla kahdeksankymmenen neliömetrin laajuinen pirtti, jossa keskellä oli eteinen ja toisessa päässä kaksi kammaria. Pirtissä oli leivinuuni ja liesi. Toinen kammareista oli varattu kievarissa yöpyvien matkustajien käyttöön.


title: Kallenaution kestikievari

text: Pihan toisella puolella on pakaritupa, jonka yhteydessä oli myös hollitupa.


title: Kallenaution kestikievari

text: Ratasliiteri oli rakennettu 1778. Alueella oli aittarivi luhtineen. Lisäksi kokonaisuuteen kuuluivat sauna, talli, paja, riihi, latoja ja pienempiä rakennuksia. Rakennuksissa oli tuohikattoja, lautakattoja ja malkakattoja.


title: Kallenaution kestikievari

text: Kallenautiossa oli 1600-luvulla talo, joka autioitui. Sen asutti uudelleen Matti Yrjänänpoika 1757. Kallenaution kestikievarin pito aloitettiin 1778 ja kievari jatkoi toimintaansa vuoteen 1881. Aloite kestikievarin perustamiseksi tuli ruoveteläisiltä, joille oli tullut ylivoimaiseksi pitää yllä vilkastuneen liikenteen hollikyytejä. Kallenaution uudistalolla oli velvoite ylläpitää kahta hevosta. Sen aputiloina toimivat Aituan ja Hyytiälän uudistalot. Kallenaution kestikievarin liikenteen liittymäkohdat olivat Tapion kestikievari Ruovedellä ja Oriveden kestikievari Orivedellä. Edelliseen oli matkaa 1 3/4 peninkulmaa ja jälkimmäiseen 1/8. Juho Pietarinpoika otti vastatakseen kyydityksistä myös muiden talojen puolesta 1796–1806 saaden jokaiselta talolta kolme kappaa rukiita ja neljä leiviskää heiniä. Sen jälkeen palasi yleinen hollikyytivelvollisuus alueen taloille. Herman Kustaa osti Kallenaution 1865 perintötilaksi ja 1881 kestikievari siirtyi Aituan taloon.


title: Kallenaution kestikievari

text: Kallenautiossa alettiin pitää majataloa uudelleen 1920–1928. Kallenaution rakennuksista tehtiin kievarimuseo vuonna 1958. Kievarin rakennusten säilymiseen ja museon perustamiseen vaikutti erityisesti kirjailija ja taiteilija Heikki Asunta.


title: Kallenaution kestikievari

text: Vuonna 1955 Liisa, Pentti ja Seppo Teittinen luovuttivat Kallenaution kestikievarin rakennukset ja 50 aaria maata 1954 perustetulle Juupajoki-seuralle. Kantatie 66:n suunniteltu linjaus uhkasi Kallenaution kestikievaria, minkä vuoksi tien linjauksen muutosta kannattivat muun muassa Heikki Asunta ja Kustaa Vilkuna. Niilo Valonen laati Kallenaution kestikievarille korjaussuunnitelman, ja kunnostuksen lisäksi sinne lahjoitettiin myös kotiseutumuseoon sopivaa esineistöä.


title: Kallenaution kestikievari

text: Kantatie 66:n varrella jonkin matkan päässä Kallenaution kestikievarilta on Ruoveden puolella Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue.


title: Mats Wahl

text: Mats Wahl (s. 1945) on ruotsalainen nuortenkirjailija. Hän on julkaissut yli 40 kirjaa ja kirjoittanut monia novelleja sekä käsikirjoituksia niin televisioon ja elokuviin, kuin myös teatteriin. Wahlin esikoisteos ilmestyi vuonna 1978. Hänen teoksiaan ovat muun muassa "Veden tuolla puolen" ("Vinterviken", 1993)", Näkymätön" ("Den osynlige", 2000), "Lumi peittää jäljet" ("Tjafs", 2002), Ruotsia idiooteille ("Svenska för idioter", 2003) sekä "Emma ja Daniel" -sarja. Wahl on palkittu useilla nuortenkirjallisuuspalkinnoilla (muun muassa August-palkinto).


title: Luettelo Helsingin kasarmeista

text: Luettelo Helsingin kasarmeista ja muista sotilaallisista rakennuksista


title: Luettelo Helsingin kasarmeista

text: Suurin osa kantakaupungin kasarmirakennuksista rakennettiin Suomen suuriruhtinaskunnan aikana Suomen suuriruhtinaskunnan armeijan tai Venäjän keisarillisen armeijan käyttöön.


title: Luettelo Helsingin kasarmeista

text: Kasarmirakennuksia on myös puolustusvoimien käytössä olevilla saarilla, joista huomattavimmat ovat Santahamina ja Isosaari.


title: Turun kasarmi (Helsinki)

text: Turun kasarmi oli Helsingin Kamppiin, silloisen Läntisen Henrikinkadun (nyk. Mannerheimintien) varrelle vuonna 1833 valmistunut suuri venäläisen sotaväen kasarmirakennus.


title: Turun kasarmi (Helsinki)

text: Kampin aluetta käytettiin jo Ruotsin vallan aikana sotaväen leiri- ja harjoitusalueena, joka tunnettiin nimellä "Campementsplats", mistä kaupunginosan nimikin johtuu. Myöhemmin alue oli Suomen Kaartin käytössä, kunnes alue tuli Helsinkiin sijoittuneen venäläisen sotaväen käyttöön.


title: Turun kasarmi (Helsinki)

text: Turun kasarmi rakennettiin vuosina 1830-1833 nykyisen Lasipalatsin paikalle, joka silloin oli varsinaisen kaupunkialueen laidalla, lähellä Espoon tullia, josta alkoi Turkuun johtanut maantie. Sitä ennen olivat Helsinkiin sijoitetut sotaväenosastot toimineet pääasiassa Katajanokan Merikasarmissa, joka nyt siirtyi kokonaan merivoimien, Suomen meriekipaasin käyttöön.


title: Turun kasarmi (Helsinki)

text: Kasarmin alkuperäiset piirustukset laati Carl Ludvig Engel, mutta se rakennettiin Nikolai Sinebrychoffin urakoimana Kasarmin päärakennuksen länsi- ja lounaispuolelle rakennettiin vähitellen koko joukko sivurakennuksia, joiden väliin, nykyisen Narinkkatorin paikkeille, sijoitettiin myös suuri harjoituskenttä.


title: Turun kasarmi (Helsinki)

text: Suomen sisällissodan aikana, Helsingin valtauksen yhteydessä 12. huhtikuuta 1918, Turun kasarmi syttyi tuleen ja tuhoutui lähes täysin.. Tämän jälkeen sitä ei enää jälleenrakennettu, vaan sen purkutyöt aloitettiin seuraavana vuonna, joskin osa raunioista pysyi paikoillaan 1930-luvulle saakka.


title: Turun kasarmi (Helsinki)

text: Kasarmin läheisyydessä sijainneet, jäljelle jääneet sivurakennukset olivat 1920-luvulla Suomen puolustusvoimien käytössä, ja niissä toimivat muun muassa Uudenmaan rakuunarykmentti, komennuskomppania ja kenttätykistö. Myöhemmin nekin on melkein kaikki purettu, esimerkiksi eräät Fredrikinkadun varrella olleet tiilirakennukset kuitenkin vasta 1950-luvulla. Jäljellä on enää ainoastaan päärakennuksen länsipuolella sijainnut talousrakennus, joka toimi vuodesta 1935 lähtien Kampin keskuksen valmistumiseen saakka 2005 Helsingin linja-autoasemana. Nykyisin siinä toimii ravintoloita sekä kaupunkisuunnitteluviraston näyttelyhuoneisto Laituri. Kasarmin harjoituskenttä oli 1930-luvulla käytössä urheilukenttänä ja luistinratana


title: Turun kasarmi (Helsinki)

text: Valtio luovutti Turun kasarmin tontin vaihtokaupalla Helsingin kaupungille vuonna 1934. Seuraavana vuonna sen tuhoutuneen rakennettiin alkujaan väliaikaiseksi tarkoitettu Lasipalatsi.


title: Emil Elenius

text: Anton Emil Elenius (16. syyskuuta 1877 Sysmä – 1. maaliskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti Suursaaren elämää kuvaavia saaristolaisromaaneja ja -novelleja.


title: Emil Elenius

text: Eleniuksen vanhemmat olivat metsätyönjohtaja Anton Elenius ja Maria Hartonen. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi ja toimi opettajana Suurkylän koulussa vuosina 1900–1920 ja Lahdessa 1920–1922. Elenius oli vuodesta 1922 vapaa kirjailija ja teki myös tilapäisiä toimittajan töitä eri lehdissä.


title: Emil Elenius

text: Elenius teki yhdessä Reino Palmrothin kanssa Pasi Jääskeläisen laulunäytelmään perustuvan käsikirjoituksen vuonna 1938 valmistuneeseen elokuvaan "Laivan kannella", jonka ohjasi Paavo Kostioja.


title: Emil Elenius

text: Elenius oli vuodesta 1904 naimisissa Aini Penttilän kanssa.


title: Merikasarmi

text: Merikasarmi (alkujaan "Katajanokan kasarmi") on Helsingin Katajanokalla sijaitseva alun perin venäläisen sotaväen käyttöön 1816–1820 rakennettu kasarmialue, joka on nykyään Suomen ulkoasiainministeriön toimitiloina. Kasarmirakennukset on suunnittellut arkkitehti Carl Ludvig Engel. Ennen 1980-luvun lopussa tapahtunutta ulkoministeriön muuttoa alueelle rakennukset kunnostettiin ja osittain uudisrakennettiin arkkitehtiprofessori Erik Kråkströmin suunnitelman mukaan.


title: Merikasarmi

text: Merikasarmin pohjoispuolella Katajanokan laiturissa ovat Suomen valtion jäänmurtajat.


title: Merikasarmi

text: Merikasarmi sijaitsee Katajanokan pohjoisrannalla lähellä niemen kärkeä. Katajanokalla nykyisen Katajanokan Kasinon alueelle oli jo Uudenkaupungin rauhan aikoihin 1721 sijoitettu tykkipatteri. Tykistöä Helsingissä oli myöhemmin erityisesti Viaporissa. Vuonna 1812 tykistöpihaa päätettiin käyttää kasarmialueen pohjana. Helsingin kaupungin pääkaupunkiasemakaavan piirtäjänä toimi Johan Albrecht Ehrenström.


title: Merikasarmi

text: Rahoitus rakennuksiin tuli Venäjän keisarikunnasta Aleksanteri I:n käskykirjeellä 1816. Carl Ludvig Engel saapui maaliskuussa 1816 suunnittelemaan rakennusta ja kolmen kuukauden jälkeen se oli valmis Nikolai I:lle esiteltäväksi. 1826 määrättiin kahden siipilisärakennuksen rakentamisesta: keittiösiiven ja upseereiden majoitussiiven. Nämä lisärakennukset valmistuivat pääosiltaan 1838 mennessä. Kasarmin länsipäähän valmistui siipiosa 1825, mutta Engelin suunnittelema itäsiipi jäi tässä vaiheessa rakentamatta. Katajanokan kasarmilla myös pidettiin alkuvuosina ortodoksisia jumalanpalveluksia. Kasarmin ensimmäiset sotilaat edustivat Venäjän keisarikunnan armeijan maavoimia.


title: Merikasarmi

text: Vuonna 1832 kasarmi siirtyi kaksi vuotta aikaisemmin perustetun Suomen meriekipaasin käyttöön. Tämän vuoksi alun perin Katajanokan kasarmiksi kutsuttua aluetta ryhdyttiin kutsumaan merikasarmiksi. Suomen meriekipaasi, laivaton laivaston yksikkö, kuitenkin lakkautettiin 1880, kun Suomen suuriruhtinaskunnan armeija siirtyi ammattiarmeijasta asevelvollisuusarmeijaan. Tämän jälkeen kasarmi siirtyi jälleen venäläisen sotaväen käyttöön, ja alueesta tuli Venäjän Itämeren laivaston vahva tukikohta. Suomen suuriruhtinaskunnan kenraalikuvernöörit Helsingissä pitivät Katajanokan kasarmia ilmastoltaan epäterveellisenä venäläisille sotilaille.


title: Merikasarmi

text: Suomen itsenäistyttyä Merikasarmi siirtyi Suomen laivaston käyttöön. Suomen merivoimien esikunta oli alueella vuoteen 1958 saakka. Kaartin pataljoonan käytössä Merikasarmi oli vuoteen 1968 saakka, jolloin se siirtyi Santahaminaan ja Taivallahteen.


title: Merikasarmi

text: Vuonna 1972 Suomen valtioneuvosto päätti ottaa rakennuksen Suomen ulkoasiainministeriön haltuun, mikä kuitenkin toteutui vasta 1980-luvun lopulla. Viimeisenä sotilaallisena laitoksena siellä toimivat vielä vuosina 1980–1985 Pääesikunnan sähkötekninen osasto ja viestiosasto. Toisen maailmansodan jälkeen perustettu Valmet piti telakkaansa alueella ja poistui Merikasarmilta Vuosaareen 1975.


title: Merikasarmi

text: Varuskunnan ja myöhemmin Valmetin telakan käytössä oli ollut laajahko alue Katajanokan itäkärjessä. Varsinaisten kasarmirakennusten ympärillä oli joukko tiilisiä ja puisia huolto- ja varastorakennuksia. Sen jälkeen kun telakka oli poistunut alueelta, kasarmien etelä- ja itäpuolelle rakennettiin asuntoalue, joka tunnetaan Katajanokan ”uutena puolena”. Osa vanhoista tiilirakennuksista kasarmin länsipuolella kuitenkin säilytettiin, ja niissä toimii nykyisin muun muassa ala-asteen koulu.


title: Merikasarmi

text: Ulkoministeriö muutti Merikasarmiin 22 eri toimipaikasta eri puolilta Helsinkiä tammikuun 1986 ja syyskuun 1989 välisenä aikana.


title: Merikasarmi

text: Merikasarmin C- ja G-rakennusten välinen piha eli sisäpiha nimettiin vuonna 2009 "Martti Ahtisaaren aukioksi" presidentti Martti Ahtisaaren mukaan. Aukion alkuperäinen tarkoitus oli toimia varuskunnan harjoituskenttänä ja seremoniapihana.Merikasarmi on arkkitehtonisesti merkittävä usean rakennuksen kokonaisuus, joka koostuu A-, B-, C-, D-, E-, F-, G- ja H-rakennuksista. Osa rakennuksista on alkuperäisiä 1800-luvulta, osa on rakennettu myöhemmin aikaisemmin rakennettujen rakennusten ulkonäköön sopiviksi.


title: Merikasarmi

text: Merikasarmin päärakennus, A-rakennus, on aikaisemmalta nimeltään Matruusirakennus. Se valmistui 1820.


title: Merikasarmi

text: A-rakennus sijaitsee Katajanokan laiturin suuntaisesti sijaitsevalla Laivastokadulla. Ulkoasiainministeriön kaikkien rakennusten postiosoite on Laivastokatu 22.


title: Merikasarmi

text: Ritarikatusali on Merikasarmin auditorio, jossa pidetään pitkähköjä tiedotustilaisuuksia. Ritarikatusalin eteistilassa on Suomen ulkoasiainministeriön aikaisempaa toimipaikkaa, Valtioneuvoston linnan itäisintä, Ritarikadun varrella sijaitsevaa siipeä kuvaamaan otettu "Ritarikatu"-kyltti.


title: Merikasarmi

text: Engelin sali on kellarisali, jonka sisäpuolella näkyy punaisia tiiliä kellariravintolan tapaan. Sinne on helppo tulla jäänmurtajien puolelta, Katajanokan pohjoispuolelta merenpuoleisen katusason suurista lasiovista. Tilassa pidetään erilaisia laajahkoja tiedotustilaisuuksia.


title: Merikasarmi

text: Toisessa kerroksessa sijaitsevat ulkoasiainministerin toimisto, valtiosihteerin toimisto sekä poliittisen osaston johto.


title: Merikasarmi

text: Kolmannessa kerroksessa sijaitsee Eurooppa- ja ulkomaankauppaministerin toimisto sekä osa taloudellisten ulkosuhteiden osastoa.


title: Merikasarmi

text: Ulkoasiainministeriön pääkäytävällä on ulkoasiainministeriön johtoa. Kapeaa käytävää valaisevat funktionalistiset valaisimet.


title: Merikasarmi

text: Käytävän länsipäässä on Suomen ulkoasiainministereiden valokuvat ja lintuaiheinen veistos.


title: Merikasarmi

text: Kolmannessa kerroksessa on sijainnut komppaniasali, jossa on voitu pitää sulkeisjärjestysharjoituksia sisällä käännettävien vuoteiden vuoksi. Ajatuksena oli säästää sotilaita raa’alta meri-ilmalta sulkeisharjoittelun vuoksi. Sotilaiden terveyden vuoksi olivat kenraalikuvernöörit Fabian Steinheil ja Arseni Zakrevski huolissaan. Carl Ludvig Engel suunnitteli rakennusteknisesti tehokkaan lämmityksen, sellaisen, että hänen itsensäkin mukaan kolmenkymmenen pakkasasteen ulkolämpötilassa oli sisällä "niin valtavan kuuma, että luulin kuolevani".


title: Merikasarmi

text: Matruusirakennuksen itäpuolella sijaitsee itäisten kurtiinihuoneiden rakennus, jossa on Suomen ulkoasiainministeriön oikeudellinen osasto ja kirjasto. B-rakennus sisältyi jo Engelin alkuperäiseen suunnitelmaan, mutta jäi tuotlloin toteuttamatta. Kun alue 1980-luvulla muutettiin nykyiseen muotoonsa ,eli ulkoasiainministeriön käyttöön, B-rakennus kuitenkin rakennettiin julkisivultaan Engelin suunnitelman mukaiseksi, H-rakennuksen kaltaiseksi, jolloin se täydentää A- ja B- rakennusten muodostaman alueen pohjoisjulkisivun symmetriseksi.


title: Merikasarmi

text: Ulkoasiainministeriön kirjasto sijaitsee pohjoispuolisten rakennusten itäpuolella niin kuin oikeudellinen osastokin. Kirjastossa on 30 000 nidettä ja kirjastossa on aineistoa 1918 alkaen noin kaksitoista hyllykilometriä. Asiakirjojen pääasiallinen salassapitoaika on 25 vuotta. Kirjasto on avoinna myös yleisölle virka-aikana ja kirjoja voidaan lainata henkilöllisyys todistamalla ja yhteystiedot jättämällä.


title: Merikasarmi

text: C-rakennus on Merikasarmin itäpuolella oleva pohjois-eteläsuuntainen rakennus, jonka tuntee siitä, että sen katolla on kaksi suurta jagiantennia, joilla voidaan vastaanottaa ulkomailta lähetettyjä radioviestejä. C-rakennuksen yhdistää entiseen sairaalarakennukseen, nykyiseen E-rakennukseen, Merikasarmikadun suuntainen D-rakennus.


title: Merikasarmi

text: D-rakennus yhdistää C-rakennuksen E-rakennukseen. Se sijaitsee Merikasarminkadun puolella.


title: Merikasarmi

text: Merikasarmin sairaalarakennus valmistui 1838. Se sijaitsee Merikasarminkadun puolella.


title: Merikasarmi

text: E-rakennuksen yhdistää G-rakennukseen länsipuolella F-rakennus ja itäpuolella C-rakennukseen D-rakennus.


title: Merikasarmi

text: F-rakennus yhdistää sairaalarakennuksen G-rakennukseen. F-, E- ja D-rakennukset sijaisetvat toisiinsa kiinni rakennettuina rivissä Merikasarminkadun puolella.


title: Merikasarmi

text: G-rakennuksessa sijaitsee Eurooppa-osaston EU:n laajentumisen ja Länsi-Balkanin yksikkö, Itäosasto, sekä osa taloudellisten ulkosuhteiden osastoa. Rakennus on yhdistetty F-rakennuksella sairaala-, eli E-rakennukseen. G-rakennuksessa sijaitsee Ehrensvärd-tila, jossa Suomessa käyvät suurlähettiläät pitävät yhteisen istunnon ennen asemamaihinsa palaamistaan.


title: Merikasarmi

text: Läntisessä kurtiinihuoneiden rakennuksessa on ulkoasiainministeriön Eurooppa-osasto. Rakennus valmistui 1825 upseerien käyttöön. Rakennuksessa toimi Suomen merivoimien esikunta vuoteen 1958 saakka.


title: Merikasarmi

text: H-rakennus on Laivastokujan ja Laivastokadun kulmassa.


title: Merikasarmi

text: Merikasarmi on tavoitettavissa raitiovaunulinja 4:llä Helsingin keskustasta.


title: Zenepalota

text: Zenepalota () on rakennus, joka sijaitsee Bartókin aukiolla Miskolcissa, Unkarissa. Siinä toimii Béla Bartókin yläaste sekä Béla Bartókin musiikki-instituutti (Miskolcin yliopiston tiedekunta). Rakennuksen suunnitteli Gyula Wälder uusbarokkityyliin, ja se rakennettiin 1926–1927. Rahoitus järjestettiin Lillafüredin Palota-hotellin tavoin Yhdysvalloista saaduilla lainoilla.


title: Zenepalota

text: Alun perin viulisti Jenő Hubayn mukaan nimetty musiikki-instituutti muutti rakennukseen 1927 perustamisensa 25-vuotisjuhlavuonna.


title: Zenepalota

text: Zenepalota näyttelee merkittävää osaa kaupungin kulttuurielämässä. Rakennuksessa on suuri konserttisali, jossa järjestetään säännöllisesti konsertteja.


title: Paramount

text: Paramount voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Maj-Len Grönholm

text: Maj-Len Grönholm, omaa sukua Eriksson, (5. kesäkuuta 1952 Helsinki – 22. kesäkuuta 2009 Inkoo) oli Miss Suomi vuonna 1972. Miss Skandinavia -kilpailussa hän sijoittui kolmanneksi perintöprinsessaksi.


title: Maj-Len Grönholm

text:
Grönholm aloitti kemian, fysiikan ja eläintieteen opinnot ja valmistui filosofian maisteriksi. Hän toimi yliopistossa tutkijana ja valmistui erityisopettajaksi. Hän toimi ala-asteen rehtorina ja Espoon kouluviraston opetuspäällikkönä, opettajana entisessä omassa koulussaan Munkkiniemen ruotsinkielisessä yläkoulussa ja viimeiseksi rehtorina Lohjan ruotsinkielisessä yläkoulussa (Källhagens skola).
Ennen kuolemaansa hän oli työstään sairauslomalla ja jäämässä sairauseläkkeelle.


title: Maj-Len Grönholm

text: Hän toimi yhteensä 16 vuotta kaupunginvaltuutettuna Kauniaisissa ja Espoossa ja oli kaksi kertaa eduskuntavaaliehdokkaana. Perhe muutti Inkooseen ja hän toimi Inkoon kunnanvaltuutettuna vuoden 2009 alusta kuolemaansa saakka.


title: Maj-Len Grönholm

text: Grönholm sairasti syöpää. Hänelle tehtiin kaksi rintasyöpäleikkausta vuosina 2002 ja 2004. Vuonna 2007 löydettiin etäpesäke maksasta. Grönholm kuoli syöpään vuonna 2009.


title: Levan Gatšetšiladze

text: Levan Gatšetšiladze (, s. 20. kesäkuuta 1964) on georgialainen poliitikko, kansanedustaja ja liikemies. Hän oli yhdistyneen opposition ehdokas Georgian presidentinvaalissa tammikuussa 2008.


title: Levan Gatšetšiladze

text: Gatšetšiladze opiskeli Tbilisin valtionyliopistolla matematiikkaa ja taloustiedettä. Vuonna 1994 hän perusti GWS- viini- ja alkoholitehtaan. Sittemmin hän on kerännyt arviolta 10 miljoonan US$ omaisuuden.


title: Levan Gatšetšiladze

text: Hän liittyi 1999 Uusi oikeisto -puolueeseen, ja oli 2000 perustamassa David Gamkrelidzen Uusi ryhmittymä -ryhmää. Kun se liittyi 2001 Georgian uuteen oikeisto (konservatiivi)puolueeseen, hänestä tuli sen puheenjohtaja.


title: Levan Gatšetšiladze

text:
Gatšetšiladze nimettiin marraskuussa 2007 kymmenen oppositiopuolueen tuella ehdokkaaksi tammikuun 2008 presidentinvaaleihin.
Syksyllä 2010 hän oli perustamassa Sozar Subarin, Irakli Okruašvilin ja Erosi Kitsmarišvilin kanssa Georgialaista puoluetta, josta hän erosi kesäkuussa 2011 toukokuun lopun joukkomielenosoitusten jälkeen.


title: Halla (yritys)

text: Halla Oy oli vuosina 1875–1932 Kymin kunnassa toiminut metsäteollisuusyritys, joka omisti useita sahalaitoksia. Yhtiö oli alun perin norjalaisomistuksessa, mutta se siirtyi vuonna 1916 Kymi Oy:n hallintaan, koska norjalaisomistajat halusivat luopua useita vuosia tappiollisena toimineesta yrityksestä. Halla Oy fuusioitiin Kymi Oy:hyn vuoden 1933 alussa.


title: Halla (yritys)

text: Halla Oy sai alkunsa, kun norjalainen Aslak Holmsen vuokrasi vuonna 1873 Kymijoen suulta Hallansaaren 50 vuodeksi. Holmsen ja kahdeksan hänen yhtiökumppaniaan saivat senaatilta höyrysahan perustamisluvan vuonna 1875 ja Hallan saha aloitti toimintansa vuonna 1876. Sahan toiminta jatkui aina vuoteen 1986 saakka.


title: Halla (yritys)

text: Halla-yhtiö rakensi 1910 puutavaran kuljetusta varten uittoreitin Saimaalta Kymijoelle. Reitti alkoi Savitaipaleelta ja kulki vesistöjä pitkin Mäntyharjun ja Vuohijärven kautta Verlaan ja edelleen Voikkaalle. Reitillä tukit jouduttiin kuljettamaan maakannaksen yli rataa pitkin Orraintaipaleessa, Honkataipaleessa, Voikoskella, Verlassa ja Voikkaalla. Pisin näistä kuljetusradoista oli noin kuusi kilometriä pitkä Honkataipaleen rata, jolla käytettiin höyryvetureita. Järviosuuksilla käytettiin hinaajia lauttojen vetämiseen. Hallan kuljetusreitti oli käytössä vuoteen 1976 saakka.


title: Halla (yritys)

text: Halla Oy omisti Hallan ja Jumalniemen sahat Kotkan seudulla, Saksalan ja Otavan sahat Mikkelin maalaiskunnassa, Mäntyharjun sahan (1918-1938) sekä Karhonsaaren sahan lähellä Kuopiota. Otavassa sijainnut saha myytiin 1910 Tuukkalan Höyrysaha Oy:lle ja Karhonsaaren saha lopetettiin vuonna 1911. Yhtiöllä oli lisäksi Hallan sellutehdas Hallan saarella, joka suljettiin 1938 Sunilan sellutehtaan käynnistyessä. Halla Oy:llä oli omistuksessaan metsiä noin 112 000 hehtaaria ja sen palveluksessa oli vuonna 1907 noin 1 500 henkilöä.


title: Thomas L. Young

text: Thomas Lowry Young (14. joulukuuta 1832 – 20. heinäkuuta 1888) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko.


title: Thomas L. Young

text: Young istui Ohion osavaltion edustajainhuoneessa vuosina 1866–1868 ja senaatissa 1871–1873. Hänet valittiin Ohion varakuvernööriksi vuonna 1875, ja kuvernööriksi Rutherford B. Hayesin tultua valituksi presidentiksi. Hän toimi kuvernöörinä vuodet 1877–1878, jonka jälkeen hänet valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen, jossa hän istui vuoteen 1882.


title: Ronald George Wreyford Norrish

text: Ronald George Wreyford Norrish (9. marraskuuta 1897 Cambridge – 7. kesäkuuta 1978) oli brittiläinen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1967 nopeiden reaktioiden tutkimisesta. Norrish jakoi palkinnon yhdessä Manfred Eigenin ja George Porterin kanssa. Yksi hänen saavutuksistaan on Norrishin reaktion kehittäminen.


title: Thomas Corwin

text: Thomas Corwin (29. heinäkuuta 1794 – 18. joulukuuta 1865) oli yhdysvaltalainen Whig- ja republikaanipuolueita edustanut poliitikko.


title: Thomas Corwin

text: Corwin oli Ohion osavaltion edustajainhuoneen jäsen vuosina 1822–1823 ja 1829. Vuonna 1830 hänet valittiin Whig-puolueen edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen, jossa hän istui 30. toukokuuta 1840 asti, jolloin hän asettui ehdokkaaksi Ohion kuvernööriksi, ja tuli myös valituksi. kaksi vuotta myöhemmin hän menetti paikan, kun entinen kuvernööri Wilson Shannon voitti hänet. Corwin toimi Ohion senaattorina 1845–1850.


title: Thomas Corwin

text: Presidentti Millard Fillmore nimitti Corwinin valtiovarainministerikseen tämän senaattorikauden jälkeen 1850, ja hän toimi Fillmoren hallituksessa vuoteen 1853. Hän toimi republikaaniedustajana kongressissa vuosina 1859–1861 ja presidentti Abraham Lincolnin suurlähettiläänä Meksikossa 1861–1864.


title: Korian junaturma

text: Korian junaturma tapahtui Kouvolan ja Korian välisellä rataosuudella 16. maaliskuuta 1965 kun Helsinkiin matkalla ollut Dm4-kiitojuna vetäjänään moottorivaunu nro 1608 törmäsi Lahdesta päin tulossa olleeseen Dm7-paikallisjunaan. Onnettomuudessa kuoli 4 ja loukkaantui 39 henkilöä. Onnettomuuden syynä oli junanlähettäjän virheellinen toiminta. Pahoin keulastaan vaurioitunut lättähattu-junan vetovaunu nro 4169 hylättiin onnettomuuden johdosta .


title: Anja Päivärinta

text: Anja Päivärinta (s. 27. tammikuuta 1933) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvassa Vaarallista vapautta sekä esittänyt Visa Mäkisen ohjaamista Pekka Puupää-elokuvien ja televisiosarjan Vienoa.


title: Kaj Hedman

text: Kaj William Hedman (s. 9. heinäkuuta 1953 Kokkola) on suomenruotsalainen runoilija.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Tiina-Maija Koskela (o.s. Hirvilammi, s. 15. huhtikuuta 1980 Seinäjoki) on suomalainen sopraano.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Tiina-Maija Koskela on kansainvälisen, Wagneriin keskittyneen Lauritz Melchior -laulukilpailun voittaja vuodelta 2014. Lisäksi Koskela on voittanut Lappeenrannan valtakunnallisen laulukilpailun naisten sarjan vuonna 2008 sekä sijoittunut toiseksi Timo Mustakallio -laulukilpailussa vuonna 2006.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Musiikin opinnot Tiina-Maija Koskela aloitti Etelä-Pohjanmaan musiikkiopistossa.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Koskela valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemian oopperakoulutuksesta Seppo Ruohosen johdolla erinomaisin arvosanoin vuonna 2008. Kauden 2007–2008 hän opiskeli kansainvälisellä Udo Reinemannin mestarikurssilla Brysselin kuninkaallisessa konservatoriossa. Vuonna 2013 Koskela sai kunnian tulla valituksi Suomen Wagner-seuran Bayreuth-stipendiaatiksi.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Tiina-Maija Koskela on syventänyt opintojaan Jaakko Ryhäsen, Mika Kareksen, Dorothy Irvingin, Wilma Vernocchin ja edesmenneen Tom Krausen kanssa.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Tiina-Maija Koskelan kirkas, iskukykyinen ääni loistaa erityisesti Straussin, Verdin ja Wagnerin sopraano-osissa. Hän debytoi Suomen Kansallisoopperassa syksyllä 2008, Savonlinnan Oopperajuhlilla kesällä 2009 ja Tampereen Oopperassa keväällä 2013. Maaliskuussa 2015 Koskela lauloi Evan roolin Harry Kupferin ohjauksessa Nürnbergin mestarilaulajissa Suomen kansallisoopperassa. Kesäkuussa 2015 Koskela debytoi Elsan roolissa Wagnerin Lohengrin -oopperassa Pfozheimissa, Saksassa.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Koskelan sydäntä lähellä on myös suomalainen musiikki. Hän on saanut kunnian kantaesittää useita nykymusiikin teoksia, kuten Aulis Sallisen Linna vedessä, Uljas Pulkkiksen Kekkonen-oopperan, Luonnontiede-konserton ja Lähestyminen-laulusarjan sopraanolle ja orkesterille sekä Ilkka Kuusiston Taipaleenjoki-oopperan.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Vuonna 2010 Koskela kantaesitti Vatikaanissa Filarmonia di Roman solistina Ezio Montin sävellyksen "Sei Grande Karol".


title: Tiina-Maija Koskela

text: Koskelan konserttirepertuaariin kuuluu monipuolisesti liediä ja orkesteriteoksia. Erityispaikkansa ohjelmistossa on Wagnerin Wesendonck-laulusarjalla, Straussin Vier letzte Lieder -sarjalla ja Sibeliuksen sekä Kuulan lauluilla.


title: Tiina-Maija Koskela

text: Koskela on naimisissa entisen pikaluisteluvalmentajan Pasi Koskelan kanssa.


title: Laahusankkuri

text: Laahusankkuri eli ajoankkuri on köyden tai liinan päähän kiinnitetty esine, usein isohko pussi, jonka avulla ajelehtivan veneen nopeutta saadaan vähennettyä. Sillä saadaan myös keula pidettyä kohti aallokkoa ja rauhoitettua veneen keinumista.


title: Laahusankkuri

text: Laahusankkuria käytetään syvissä vesissä, joissa tavanomaiseen ankkurointiin ei ole mahdollisuutta. Myös huvin vuoksi ajelehdittaessa voidaan käyttää laahusankkuria, jolloin veneen nopeus hidastuu sopivaksi esimerkiksi kalastusta varten. Laahusankkuri myös vakauttaa alusta, mikä helpottaa toimimista tuulisissa olosuhteissa.


title: Laahusankkuri

text: Laahusankkuri lasketaan veneen perästä, ja sen tarkoitus ei ole tarttua pohjaan. Se käyttää vesikitkaa hyödykseen ja hidastaa veneen nopeutta usein jopa yli 50 %.


title: Votiivilahja

text: Votiivilahja eli votiivi on lupauksen yhteydessä jumalalle tai hengelle annettava uhrilahja. Votiivilahja yleensä asetetaan palvontapaikalle, kuten alttarille, ja se voi olla esimerkiksi kynttilä.


title: Votiivilahja

text: Votiivilahja voi myös olla rukouksen yhteydessä annetun lupauksen mukaisesti annettu lahja. Votiivi- eli kirkkolaiva on yleensä tällainen, jonka haaksirikosta pelastuneet ovat rukouksensa toteuduttua antaneet Jumalalle. Kirkoissa on myös Jumalan kunniaksi asetettuja muisto- eli votiivitauluja.


title: 29er

text: 29er on australialaisen Julian Bethwaiten johdolla suunnitteltu nopea, skiff-tyyppinen purjejolla. Venettä purjehditaan kahden hengen miehistöllä. Kippari ohjaa venettä ja huolehtii isonpurjeen jalustuksesta. Miehistöjäsenen (ns. gasti) tärkeimmät tehtävät ovat veneen tasapainottaminen trapetsilla, genaakkerin käyttö ja keulapurjeiden jalustaminen ja säätäminen.


title: 29er

text: 29er noudattaa samoja perusperiaatteita kuin Bethwaiten muut suunnittelemat skiff-veneet. Niistä tunnetuin on olympialuokka 49er. Sopivin miehistön yhteispaino 29er:ssa on noin 110–135 kg. Pääosa 29er-purjehtijoista on Suomessa 13–20-vuotiaita, eli luokka on erityisesti junioriluokka. Muualla maailmassa 29er:ia purjehtivat yleisesti myös senioripurjehtijat.


title: 29er

text: 29er sopii parhaiten purjehtijoille, joilla on kokemusta muista jollaluokista, sillä veneen nopeus ja tekninen vaativuus ovat haasteita aloittelijalle. Luokka kasvaa maailmalla nopeasti. Tyypillisesti Suomessa 29eria siirrytään purjehtimaan noin 14-15-vuotiaana kun kasvaa ulos optimistijolla-luokasta. 29er valmennusta tarjoavat mm. pursiseurat Helsingfors Segelsällskap ja NJK.


title: Kärsämöt

text: Kärsämöt ("Achillea") on mykerökukkaisten kukkakasvien suku. Siihen kuuluu 115 lajia, jotka ovat ruohovartisia monivuotisia pystykasvuisia kasveja, joiden kukat ovat valkoisia, kellanvalkeita tai ruusunpunaisia.


title: Kärsämöt

text: Suomessa kasvaa yleisenä kaksi kärsämölajia: siankärsämö ("Achillea millefolium") ja ojakärsämö ("Achillea ptarmica"). Suomessa esiintyviä siankärsämön alalajeja ovat etelänsiankärsämö ("Achillea millefolium" subsp. "millefolium") ja pohjansiankärsämö ("Achillea millefolium" subsp. "alpestris").


title: Kärsämöt

text: Nämä Suomessa yleiset kärsämölajit ovat kukinnoltaan valkoisia tai vaaleita. Kalkkipitoisella maalla kasvaessaan siankärsämön kukinnon väri voi olla vaaleanpunainen tai jokin sävy valkoisen ja vaaleanpunaisen väliltä. Siankärsämö kasvaa yleensä kuivilla paikoilla, kuten niityillä. Kärsämöiden lehdet ovat vihreitä. Ojakärsämöä tavataan esimerkiksi kuivahkoilla ojanvarsilla.


title: Kärsämöt

text: Joitakin kärsämölajeja, -lajikkeita tai -risteymiä käytetään myös koristekasveina. Koristekasveina käytettäviä kärsämöitä ovat esimerkiksi kultakärsämö eli angervokärsämö ("Achillea filipendulina"), koreakärsämö ("Achillea ptarmica" f. "multiplex") ja rikkikärsämö ("Achillea" 'Taygetea').


title: Ohdakkeet

text: Ohdakkeet ("Cirsium") ovat asterikasveja, jotka ovat yleensä violettikukintoisia. Sukuun kuuluu noin 250 lajia.


title: Ohdakkeet

text: Karhiaiset ("Carduus") muistuttavat paljon ohdakkeita. Ohdakkeilla on sulkahaiveninen pappus (muuntunut verhiö) ja karhiaisten pappus on hapsihaiveninen. Myös kruunuohdakkeilla ("Onopordum") on samaa näköä ohdakkeiden kanssa.


title: Ohdakkeet

text: Suomessa kasvavat ohdakelajit ovat:


title: Ohdakkeet

text: Muita ohdakelajeja:


title: Ohdakkeet

text: Pohjoismaissa tavattuja ohdakkeita ovat Suomen lajien lisäksi englanninohdake, harmo-ohdake, keto-ohdake ja puro-ohdake.


title: Timo Alakotila

text: Timo Pekka Alakotila (s. 15. heinäkuuta 1959 Hattula) on suomalainen muusikko, säveltäjä ja musiikinopettaja. Hän on taiteilijaprofessori viisivuotiskaudella 2012–2016.


title: Timo Alakotila

text: Alakotila kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1978 Nurmijärven yhteiskoulusta ja suoritti vuonna 1992 musiikkiteorian opettajan tutkinnon Oulunkylän Pop & Jazz Konservatoriossa pääaineenaan sävellys. Hän opetti vuosina 1983–2014 Pop & Jazz Konservatoriossa musiikin teoriaa, säveltapailua ja pianonsoittoa ja sivutoimisena Sibelius-Akatemiassa vuosina 1989–2013 improvisointia, vapaasäestystä, pianon- ja harmooninsoittoa, säveltapailua, sovitusta, nuotintamista ja yhtyesoittoa.


title: Timo Alakotila

text: Vuonna 1996 Alakotila sai yhdessä Maria Kalaniemen ja Aldargaz-yhtyeen kanssa Nuoren taiteen Suomi -palkinnon. Valtion viisivuotisen taiteilija-apurahan hän on saanut vuosina 2000, 2006 ja 2011 sekä platinalevyn "Kyllä tukkipoika tunnetaan" -levystä.


title: Timo Alakotila

text: Alakotila on tehnyt runsaasti levytyksiä tuottajan, säveltäjän, sovittajan ja muusikon ominaisuudessa. JPP-yhtyeen kanssa hän on tehnyt 12 levyä vuosina 1986–2014 ja Maria Kalaniemen kanssa seitsemän levyä vuosina 1990–2014. Hän on levyttänyt myös Trokan, Tango-orkesteri Unton, Karen Tweedin, Nordik Treen, Johanna Juholan, T for Threen, Luna Novan ja Terhi Puronahon kanssa.


title: Timo Alakotila

text: Lähde


title: Bernhard Wicki

text: Bernhard Wicki (28. lokakuuta 1919 Sankt Pölten – 5. tammikuuta 2000 München) oli itävaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan kansainvälisesti varsinkin sodanvastaisesta elokuvasta "Silta" (1959), jonka hän myös käsikirjoitti itse.


title: Bernhard Wicki

text: Wicki voitti muun muassa vuonna 1961 Hopeisen karhun Berliinin elokuvajuhlilla, jossa hän oli kahdesti ehdolla myös Kultaisen karhun saajaksi. Hänet asetettiin Palme d'or -ehdokkaaksi vuosina 1964 ja 1989. Hän oli tuomariston jäsenenä vuoden 1986 Venetsian elokuvajuhlilla.


title: Bernhard Wicki

text: Wicki kuoli 80-vuotiaana ennätettyään juuri 2000-luvulle. Hänen kuolemansa jälkeen perustettu Bernhard Wicki -palkinto jaetaan nykyisin vuosittain Münchenissä.


title: Iktyoosi

text:
Iktyoosi on nimitys ryhmälle perinnöllisiä ja harvinaisia ihosairauksia. Iktyoosit jakaantuvat useampaan muotoon, mutta Suomessa tavatut iktyoosit kuuluvat pääosin seuraaviin ryhmiin:
Kun iholääkäri toteaa iktyoosin, pyritään sen muoto varmistamaan tutkimuksin koepalalla ja mahdollisella verikokeella geenitestejä varten.. Iktyoosin aiheuttavia geenejä on tunnistettu monia 2005 jälkeen.


title: Iktyoosi

text: Iktyoosiin ei ole parannuskeinoa. Oireita lievennetään päivittäin erilaisilla voiteilla. Hoitoon käytetään myös ihon pehmentämistä kylvyillä ja suihkulla. Osalle potilaista apua saadaan sisäisesti käytettävästä  A-vitamiinin johdannaisesta.


title: John Stott

text: John Robert Walmsley Stott CBE (27. huhtikuuta 1921 – 27. heinäkuuta 2011) oli brittiläinen teologi. Hän oli evankelikalismin kansainvälisellä tasolla näkyvimpiä hahmoja.


title: John Stott

text: Stott syntyi Lontoossa agnostisen Arnold-isän ja kristityn Emily-äidin poikana. Hän opiskeli Cambridgen yliopistolla teologiaa sekä nykykieliä ja toimi vuosina 1950–1975 All Souls Churchin johdossa.


title: John Stott

text: Stott julkaisi uransa aikana lukuisia kirjoja, joita on käännetty myös suomen kielelle. Hänellä oli keskeinen rooli Lausannen julistuksen (1974) työstämisessä. Hän kuoli 90-vuotiaana heinäkuussa 2011.


title: Raili Tang

text: Raili Tang (s. 19. joulukuuta 1950 Helsinki, Suomi) on suomalainen taidemaalari. Hän on Taidemaalariliiton jäsen.


title: Raili Tang

text: Raili Tang maalaa informalistisia abstrakteja värikerrosmaalauksia. Hän opiskeli Vapaassa Taidekoulussa vuosina 1971–1972 ja Suomen Taideakatemian koulussa 1975–1979. Väliaikana hän opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa. Tangin töitä oli ensi kertaa esillä Helsingissä 1976.


title: Raili Tang

text: Tangia on sanottu myös juuriltaan ekspressiiviseksi. Aiemmin hän käytti paljon tummia sävyjä, sittemmin voimakasta punaista.


title: Raili Tang

text: Tangille myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2014. Vuonna 2015 hän sai Pro Finlandia -mitalin.


title: Stormwarrior

text: Stormwarrior on laulaja-kitaristi Lars Ramcken vuonna 1998 perustama power/speed metal -yhtye Saksasta. Yhtye käsittelee sanoituksissaan viikinkiteemoja. Gamma Rayn Kai Hansen on tuottanut Stormwarriorin ensimmäiset albumit, ja hän myös esiintyy joillain kappaleilla kitaristina tai laulajana. Stormwarriorin uusin albumi Heathen Warrior ilmestyi 27. toukokuuta 2011.http://www.stormwarrior.de/runestone.html


title: Camp Rising Sun

text: Camp Rising Sun (CRS) on kansainvälinen, uskonnollisesti tai poliittisesti sitoutumattoman säätiön ylläpitämä kesäleiri 14–16-vuotiaille nuorille. Leirejä on toiminnassa kaksi: pojille Red Hookissa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa ja tytöille Clintonissa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Aiemmin leiri toimi myös Stendisissä Tanskassa. Leiri ei maksa mitään, vaan leiriläisten odotetaan jakavan uutta oppimaansa tulevaisuudessa vastapalvelukseksi.


title: Camp Rising Sun

text: Camp Rising Sun -leirien järjestäjä ja rahoittaja on The Louis August Jonas Foundation -niminen, voittoa tavoittelematon säätiö, jonka kotipaikka on Doylestownissa Pennsylvanian osavaltiossa.


title: Camp Rising Sun

text: Leirin syntytarina alkaa 1800- ja 1900-lukujen vaihteesta, jolloin newyorkilainen Louis August Jonas vaurastui huopatehtaansa menestyksestä kertyneen voiton turvin. 1920-luvulla Jonasin poika George E. ”Freddie” Jonas oli perinyt suvun suuromaisuuden, ja halusi käyttää rahat humaaniin kokeiluun: hän perusti kesällä 1930 New Yorkin maaseudulle kesäleirin köyhille, mutta lahjakkaille ja lupaaville kaupunkilaispojille, joilla ei ollut taloudellisia mahdollisuuksia kehittää itseään.


title: Camp Rising Sun

text: Vuosien kuluessa leiri ja leiriläisten määrä kasvoivat. Leiri profiloitui entistä selkeämmin lahjakkaiden nuorten johtajuustaitoja ja humaania ajattelutapaa kehittäväksi ohjelmaksi. Leiriläisiä alettiin kutsua New Yorkin lisäksi muualtakin Yhdysvalloista, ja toisen maailmansodan jälkeen myös muualta maailmasta. Freddie Jonasin kuollessa vuonna 1978 Camp Rising Sun oli jo kasvanut suureksi instituutioksi, jota haluttiin laajentaa edelleen – leirikokemus haluttiin tarjota myös tytöille. Tyttöjen leiri avattiin vuonna 1989, noin 15 kilometrin päähän poikien leiristä.


title: Camp Rising Sun

text: Alumneja löytyy tällä hetkellä yli 5 000 ympäri maailman ja neljän vuoden välein järjestetään kansainvälisiä kokoontumisia yhteydenpidon ylläpitämiseksi.


title: Camp Rising Sun

text: CRS on seitsemän viikkoa kestävä kansainvälinen kesäleiriohjelma ja sinne valitaan noin 60 nuorta eri puolilta maailmaa. CRS-leirit kokoavat yhteen "nuoria lupauksia" ja "tulevaisuuden johtajia" eri puolilta maailmaa. Erilaisia kulttuurisia, etnisiä ja sosiaalisia taustoja edustavat nuoret oppivat kesän aikana paljon toisistaan ja samalla itsestään: leirillä opetellaan vastuullista ja monimuotoisuutta kunnioittavaa johtajuutta ruohonjuuritason yhteisöllisten kokemusten kautta. Ohjelma on monipuolista; yliopistoluentoja, vaellusta, musikaaleja tai esimerkiksi uusien kielien opettelua.


title: Camp Rising Sun

text: Suomi tuli leiriohjelmaan mukaan vuonna 1946 ja alumneja on tällä hetkellä lähes sata. Suomessa uusien leiriläisten valinnasta huolehtii vapaaehtoisvoimin entisten leiriläisten eli alumnien yhdistys Camp Rising Sun Alumni Association of Finland (CRSAAF). CRSAAF hakee vuosittain yhtä kahdeksas- tai yhdeksäsluokkalaista tyttöä ja yhtä samanikäistä poikaa Yhdysvaltain-leirille. Tammi–helmikuussa järjestetään ensimmäinen hakukierros, jossa hakijat lähettävät kirjallisen hakemuksen. Parhaat hakijat kutsutaan ryhmä- ja henkilökohtaiseen haastatteluun – lopullinen valinta tehdään maaliskuun loppuun mennessä. Leirille lähdetään juhannuksen tienoilla, ja leiri päättyy elokuun puolessavälissä.


title: Camp Rising Sun

text: Suomea Camp Rising Sun -leireillä ovat edustaneet muun muassa kirjailija, professori Anselm Hollo (leirillä 1951), suurlähettiläs Jaakko Kaurinkoski (1952) ja MTK:n entinen puheenjohtaja Esa Härmälä (1970).


title: CRS

text: CRS voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Stormwarrior (albumi)

text: Stormwarrior on saksalaisen Stormwarrior-nimisen speed metal -yhtyeen debyyttialbumi vuodelta 2002.


title: Ahearne Cup

text: Ahearne Cup oli jääkiekkoturnaus vuosina 1952-1977. Turnaus nimettiin brittiläisen J.F. Ahearnen mukaan. Kilpailu pelattiin Ruotsissa ja finaali pelattiin Tukholman Hovetissa. Ahearne Cup jäi pelaamatta ainoastaan kaudella 1956-1957. Turnaus pelattiin aina vuodenvaihteessa ja siinä pelasi sekä maa-, että seurajoukkueita. Useimmin turnaukseen osallistuivat Djurgårdens IF ja Södertälje SK, jotka olivat kummatkin mukana 20 kertaa. Djurgårdens IF johtaa myös voittojen määrässä, sillä se vei voiton neljä kertaa. Englantilainen Harringay Racers ja HK Spartak Moskova voittivat Ahearne Cupin kolmesti. Ainut suomalainen voittaja oli vuonna 1970 Helsingin IFK, kun se paransi otteitaan edellisen vuoden neljännen sijan jälkeen. HIFK osallistuikin kilpailuun viisi kertaa peräkkäin, vuosina 1969-1973. Tämän lisäksi seura osallistui vielä viimeisen pelattuun turnaukseen. HIFK:n lisäksi Suomesta Ahearne Cupiin osallistui Suomen B-maajoukkue vuonna 1964. Sen sijoitus oli tuolloin neljäs. Ahearne Cupin nimellä on pelattu turnaus myös vuosina 2002, 2003 ja 2006. Vuonna 2002 kilpailu pelattiin Britannian ja Saksan liigojen kesken ja vuonna 2003 Britannian ja Norjan liigojen kesken. Vuonna 2006 kilpailussa olivat jälleen mukana brittiläiset ja saksalaiset seurat. Näissä uuden Ahearne Cupin otteluissa maan seurat taistelivat oman liigansa voitosta, eikä niissä tavoiteltu yksittäisen seuran voittoa.


title: Ahearne Cup

text: Alkuperäinen Ahearne Cup


title: Ahearne Cup

text: Uusi Ahearne Cup


title: Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1999

text: Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1999 kolmannen kerran. Kilpailut pidettiin Portugalin Lissabonissa Complexo Desportivo do Jamorissa 9.–12. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.


text: Isäntämaa


title: Northern Rage

text: Northern Rage on Stormwarriorin toinen studioalbumi. Albumilla vierailee Kai Hansen.


title: Loistopeipot

text: Loistopeipot (Estrildidae) on heimo pienenkokoisissa varpuslinnuissa. Loistopeipot elävät yleensä suurina ryhminä ja ovat siemensyöjiä. Loistopeippojen nokka on paksu ja lyhyt kuten siemensyöjillä yleensä, mutta niiden nokka on yleensä punainen tai oranssi. Loistopeippojen väritys voi vaihdella yksivärisestä ruskeasta lajista kirkkaisiin ja monivärisiin lajeihin. Loistopeipot rakentavat kupolinmuotoisen pesän, johon ne laskevat 5–10 valkoista munaa. Suurin osa loistopeipoista elää trooppisella alueella, vaikkakin jotkut lajit elävät Australian etelärannikollakin. Loistopeippojen koko vaihtelee pikkuoliivipeipon 8,3 senttimetristä riisipeipon 17 senttimetriin.


title: Loistopeipot

text: Loistopeippojen heimoon kuuluu 131 lajia ja 35 sukua. Suurin suku on manikkien suku, johon kuuluu 28 lajia.


title: Lucius Marcius Philippus

text: Lucius Marcius Philippus (eli ensimmäisellä vuosisadalla eaa.) oli roomalainen poliitikko. Hän oli vuoden 56 eaa. konsuli ja Octaviuksen isäpuoli.


title: Lucius Marcius Philippus

text: Marciukset laskivat sukunsa alkaneen Rooman myyttisestä kuninkaasta Ancus Marciuksesta. Lucius Marcius Philippus eteni urallaan aina konsuliksi asti. Hän oli preettori vuonna 60 eaa., ja hänet nimitettiin Syrian provinssin propreettoriksi vuonna 59 eaa. Samana vuonna hän meni naimisiin Julius Caesarin siskonyttären Atia Balba Caesonian kanssa. Philippuksella oli jo aikaisemmasta avioliitosta kaksi lasta, yksi poika ja yksi tyttö, Marcia, josta meni myöhemmin naimisiin Cato nuoremman kanssa. Atian oli myös ollut aikaisemmin naimisissa, mutta hänen miehensä Gaius Octavius oli kuollut paluumatkalla Roomaan. Atialla ja Octaviuksella oli kaksi lasta, Octavia minor ja Gaius Octavius (myöhempi keisari Augustus). Vuonna 56 eaa. Philippus valittiin konsuliksi Gnaeus Cornelius Lentulus Marcellinuksen kanssa.


title: Lucius Marcius Philippus

text: Vaikka Philippus olikin avioliitossa Julius Caesarin siskontyttären kanssa, ei hän kuitenkaan kannattanut Caesaria tämän sisällissodassa Pompeiusta vastaan. Philippus sääti muun muassa lakeja, jotka oli suunnattu Caesaria vastaan. Tämän takia Philippus jäi ilman provinssia seuraavana vuonna.


title: Lucius Marcius Philippus

text: Kun ilmeni, että Caesar oli adoptoinut Octaviuksen, yritti Philippus saada häntä sanoutumaan irti perinnöstään, mutta turhaan. Atia kuoli vuonna 43 eaa.. Ovidiuksen mukaan Philippus meni myöhemmin naimisiin erään tämän siskon kanssa. Philippus eli vanhaksi, ja Augustus palkitsi hänen lojaalisuutensa. Philippus jälleenrakennutti Herkuleksen ja muusien temppelin ("Hercules Musarum").


title: Heavy Metal Fire

text: Heavy Metal Fire on Stormwarrior nimisen speed metal -yhtyeen ensimmäinen EP.Sisältää myös "Iron Prayers" kappaleen musiikkivideon. Kappaleet 1 ja 4 ovat Northern Rage albumilla eriversiona.


title: McLaren MP4-23

text: McLaren MP4-23 on Formula 1 -auto, jota McLaren-talli käytti kaudella . Auto julkistettiin 7. tammikuuta 2008 Mercedes-Benzin museossa Saksan Stuttgartissa. Autoa kilpailuissa ajoivat Lewis Hamilton ja Heikki Kovalainen.


title: McLaren MP4-23

text: Testaus autolla aloitettiin 8. tammikuuta Jerezin radalla, kun Kovalainen ja testikuljettaja Pedro de la Rosa pääsivät radalle. Hamilton ajoi autolla ensimmäistä kertaa 10. tammikuuta.


title: McLaren MP4-23

text: McLaren aloitti MP4-23:n suunnittelun marraskuussa 2006, ja ensimmäiset piirustukset autosta valmistuivat maaliskuussa 2007. Tuulitunnelitestaus auton osalta aloitettiin keväällä 2007.


title: McLaren MP4-23

text: Suuria ulkonäöllisiä uudistuksia autosta ei ole, koska se on kehitysversio MP4-22-autosta. Auton aerodynamiikka kuitenkin muuttui kauden aikana.


title: Steffani Brass

text: Steffani Anne Brass (s. 16. helmikuuta 1992 Los Angeles, Yhdysvallat) on Yhdysvalloissa syntynyt näyttelijä, joka tunnetaan yhdysvaltalaisesta draamasarjasta "Mullan alla", jossa hän esiintyi vuosina 2004–2005. Hän on näytellyt myös sarjoissa "Veljemme on nero", "Ilman johtolankaa", "Kaikki rakastavat Raymondia", "Miehen puolikkaat" ja "Frendit". Hänen ensiesiintyminen oli vuonna 1999 tv-sarjassa "The Amanda Show", jolloin Brass oli 7-vuotias.


title: Elokuvavuosi 1977

text: Tässä luettelossa käsitellään vuoden 1977 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1977 olivat:


title: Elokuvavuosi 1976

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1976 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1976 olivat:


title: Elokuvavuosi 1975

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1975 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1975 olivat:


title: Elokuvavuosi 1974

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1974 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1974

text: Vuosi 1974 muistetaan suomalaisen elokuvatuotannon aallonpohjana, sillä vuoden aikana tuotiin ensi-iltaan vain kaksi kotimaista pitkää näytelmäelokuvaa. Ne olivat Ere Kokkosen "Viu-hah hah-taja" ja Seppo Huunosen "Karvat".


title: Elokuvavuosi 1974

text: Risto Jarvan johtama Elokuvapoliittinen komitea teki vuonna 1974 esityksen Suomen elokuva-arkiston (nyk. Kavi) valtiollistamiseksi, ja esitys toteutuikin vuonna 1979. Vuonna 1984 tuli voimaan laki elokuvien tallettamisesta, mikä vahvisti elokuvien arkistoimistoiminnan edellytyksiä Suomessa.


title: Elokuvavuosi 1974

text: Kymmenen eniten teatterikatsojia saanutta elokuvaa Suomessa vuonna 1974 olivat:


title: Elokuvavuosi 1973

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1973 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1973 olivat:


title: Elokuvavuosi 1972

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1972 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.Eniten elokuvateatterikatsojia keräsivät Suomessa vuonna 1972 seuraavat elokuvat:


title: Jäkkärät

text: Jäkkärät ("Gnaphalium") ovat melko vaatimattomia asterikasveja.


title: Jäkkärät

text: Jäkkäröistä mahdollisesti erotettavia läheisiä sukuja ovat amerikanjäkkärät ("Gamochaeta"), kainojäkkärät ("Laphangium") ja tähkäjäkkärät ("Omalotheca").


title: Jäkkärät

text:
Suomessa tavattavia jäkkärälajeja ovat esimerkiksi:
Muita jäkkäröitä ovat ainakin:


title: Elokuvavuosi 1971

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1971 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1970

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1970 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Leonid Jekimov

text: Leonid Aleksandrovitš Jekimov (, s. 13. syyskuuta 1987 Novodvinsk, Neuvostoliitto) on venäläinen pistooliampuja ja maailmanmestari.


title: Leonid Jekimov

text: Urallaan Jekimov on voittanut MM-mitaleja aikuisten sarjassa kolme kappaletta, joista kaksi on kultaista ja yksi hopeinen, sekä peräti kuusi nuorten sarjassa, josita neljä on kultaista ja kaksi hopeista. Hän on lisäksi saavuttanut lukuisia EM-mitaleja. Olympialaisissa Jekimov on edustanut maataan Pekingissä 2008 saavuttaen kaksi finaalipaikkaa. Hänellä on lisäksi hallussaan kolme maailmanennätystä.


title: Leonid Jekimov

text: Pekingin olympialaisissa 2008 Jekimov oli neljäs 25 metrin olympiapistoolissa, jääden 1,1 pisteen päähän pronssista, ja viides 10 metrin ilmapistoolissa, jääden 1,5 pisteen päähän mitalista. Alun perin hänen ei pitänyt kilpailla 25 metrin olympiapistoolissa. Jekimov pääsi kuitenkin mukaan, kun Sergei Alifirenko joutui silmäsairauden vuoksi jäämään pois olympialaisista.


title: Leonid Jekimov

text: Jekimov aloitti maailmancupissa kilpailemisen vielä kilpaillessaan poikien sarjassa. Hän on saavuttanut maailmancupin osakilpailuissa yhteensä kaksi kultaa, neljä hopeaa, kaksi pronssia ja 13 finaalipaikkaa. Maailmancupin finaalin Jekimov on päässyt kahdesti vuosina 2006 ja 2007, joissa hän on saavuttanut kaksi finaalipaikkaa.


title: Leonid Jekimov

text: Jekimovin ampumat voimassa olevat maailmanennätykset.


title: Elokuvavuosi 1969

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1969 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Moottorinlämmitin

text: Moottorinlämmitin on laite, joka esilämmittää ajoneuvon moottorin. Moottorin lämmittäminen tapahtuu yleensä lämmittämällä moottorin nesteitä, kuten jäähdytinnestettä tai moottoriöljyä. Tyypistä riippuen, lämmitinlaite voi ottaa lämmitysenergiansa esimerkiksi sähköverkosta tai ajoneuvon polttoaineesta.


title: Moottorinlämmitin

text: Moottorilämmittimen käyttö helpottaa kylmäkäynnistystä ja vähentää moottorin kulumista, pakokaasupäästöjä sekä polttoaineenkulutusta.


title: Moottorinlämmitin

text: Moottorin esilämmitysaika valitaan ympäristön lämpötilan mukaan. Moottorin esilämmitykselle on annettu suositusarvot, jotta oikean lämmitysajan valitseminen olisi helppoa. Lämmittimen valmistaja saattaa ilmoittaa laitekohtaiset suositusajat käyttöohjeessa. Motiva on julkaissut yleiset suositusaikataulukot.


title: Moottorinlämmitin

text: Lämmittimen tuottama lämpöenergia saavuttaa termisen tasapainotilan moottorin lämpöhäviöiden kanssa, jolloin moottorin lämpötila ei enää nouse, vaikka esilämmitystä jatkettaisiinkin suositusta pidemmän aikaa. Esimerkiksi -17 °C:n lämpötilassa lämpötasapaino saavutetaan noin kolmessa tunnissa. Moottorinlämmitin voi olla kytkettynä pitkiäkin jaksoja, sillä lämmitin ei vaurioidu liiallisen lämmittämisen seurauksena. Suositusaikaa pidemmällä lämmittämisellä ei saavuteta merkittäviä säästöjä polttoainetaloudessa taikka päästöjen laskua. Liiallinen lämmittäminen kuluttaa kuitenkin energiaa, eikä täten ole ekologista.


title: Moottorinlämmitin

text: Ajoneuvon ollessa aina kytkettynä tolppaan, voidaan käyttää ajastinta tai pakkasvahtia säätelemään moottorin lämmitystä. Ohjelmoitava ajastinkello säätää moottorin lämmityksen ajan perusteella: jos tiedetään lähtöaika, niin voidaan asettaa kello esim. 1 h aikaisemmalle. Pakkasvahti säätää moottorin lämmitystä katkomalla vastuksen sähkövirtaa pakkasen määrän mukaan, vähentäen ylilämmittämisen riskiä, mutta pitäen ajoneuvon jatkuvasti esilämmityslämpötilassa. Kovalla pakkasella pakkasvahti päästää virtaa koko ajan läpi. Verrattuna jatkuvaan lämmitykseen, pakkasvahdilla voi saavuttaa 40...60 % säästön lämmityskuluissa. Ajastinkelloja ja pakkasvahteja saa niin sähköjohtoon kytkettävinä ulkoisina malleina, kuin myös ajoneuvon moottorinlämmitinjärjestelmään kiinteästi asennettuina laitteina. Pulssitetun sähkön käyttö saattaa lyhentää lämmitinvastuksen elinikää.