title: Kristillinen mystiikka

text: Varsinaista mystiikan teologiaa kehittelee kuitenkin vasta Pseudo-Dionysios Areopagita 400- ja 500-lukujen vaihteessa teoksissaan "De divinis nominibus", "Caelestis hierarchia" ja "Theologia mystica". Varhaisella keskiajalla hänen teoksiaan oli saatavissa vain kreikaksi, mutta ne käänsi latinaksi Johannes Scotus Eriugena 800-luvulla. Pseudo-Dionysios on erityisen kiinnostunut teofanioista eli merkeistä tai Jumalan näkyvistä ilmenemismuodoista, jotka auttavat ihmistä ymmärtämään Jumalan olemusta. Tällaisia ovat esimerkiksi liturgia, hengellinen hierarkia ja uskonnolliset symbolit ja nimet. Hänen teoksensa "De divinis nominibus" eli "Jumalallisista nimistä" käsittelee Jumalaa koskevien ilmauksien - Hyvä, Valo, Rakkaus - avulla niitä tapoja, miten Jumala ihmiselle näyttäytyy, vaikka onkin nimien "tuolla puolen". "Caelestis hierarchia" eli "Taivaallinen hierarkia" käsittelee "enkelijärjestyksiä". "Theologia mystica" opettaa tulkitsemaan Raamatun mystisiä merkityksiä ja esittää mystisen kokemuksen kolme vaihetta: puhdistautuminen (lat. "purgatio"), valaistuminen (lat. "illuminaatio") ja Jumalaan yhtyminen (lat. "unio"). Lisäksi teoksen merkitys on, että se rajaa mystiikalle oman erityisalueensa teologian sisällä.


title: Kristillinen mystiikka

text: Pseudo-Dionysos edustaa ns. apofaattista mystiikkaa. Sen mukaan Jumala on käsitettävä kaikenlaisten ominaisuuksien ja käsitteiden taakse, eikä hänestä voida esittää mitään myöntävää tai kieltävää väitettä. Uusplatonilaisen ajattelunsa mukaisesti hän kuitenkin käsittää Jumalan auringon kaltaiseksi säteileväksi valoksi, joka hiipuu vähitellen päästessään pidemmälle ja josta kaikki olennot pääsevät osallisiksi oman etäisyytensä mukaisesti. Rakkautensa ja hyvyytensä kautta Jumala hänen mukaansa huolehtii kaikista olennoista, ja kaikki syntyy hänestä, mutta lopulta kuitenkin palaa häneen.


title: Kristillinen mystiikka

text: Keskiajalla mystiikan harjoittaminen oli lähes täysin sidottua luostareihin aina 1200-luvulle asti, jolloin yliopistot aloittivat toimintansa Euroopassa. Luostarilaitosten esikuvat löytyvät kuitenkin jo antiikista, kuten Basileios Suurelta. Benediktiinien merkitys keskiajalla on tässä mielessä merkittävä. Hengellisenä ihanteena heillä on yhteisöelämän tarpeita ja sisäistä kasvua palveleva nöyryys ja hiljaisuus, johon liittyy myös työn arvostaminen. Varhaiskeskiajan mystiikan kehityksen kannalta luostarielämän ihanteet kuten kuuliaisuus, köyhyys, selibaatti, rukoilu ja Raamatun tutkiminen, olivat lähes välttämättömiä. Tämän vuoksi yleinen ajattelutapa oli, ettei hengellinen kehitys päässyt edes alkuun luostarin ulkopuolella. Benediktiineillä erityisesti psalmien laulamiseen tarkoitetut seitsemän hetkipalvelusta vuorokaudessa olivat mystiikan kannalta otollisia. Ajatus maallikosta mystikkona kehittyi vasta myöhäiskeskiajalla.


title: Kristillinen mystiikka

text: 1200-luvulle tultaessa luostarilaitos kokee monia uudistusliikkeitä. Benediktiinisääntökunnassa erityisesti sen sisterssiläinen haara on merkittävä mystiikan kannalta oppineisuutensa vuoksi. Samalla mystiikan harjoitus saa yhä uusia muotoja, sillä eristäytyneen luostarihurskauden rinnalle nousee yliopistojen teologisia tiedekuntia, vaeltelevia kerjäläisveljiä, uusia erakkoliikkeitä, julkisia saarnaajia ja, erityisesti naisten keskuudessa, mystinen ja yhteiskunnallisesti osaaottava maallikkohurskaus, josta hyvänä esimerkkinä ovat mm. Hildegard Bingeniläinen ja Elisabeth Schönaulainen. Franciscus Assisilaisen (1181-1226) ja hänen kerjäläisveljistönsä merkitys toiminnallisen mystiikan ja maallikkohengellisyyden kannalta oli keskiajan lopulla merkittävä, sillä hän korosti saarnaamisen, opettamisen ja muun toiminnallisen elämän (lat. "vita activa") merkitystä siinä.


title: Kristillinen mystiikka

text: Paavi Gregorius Suuren (n. 540-604) eli "Jumalan konsulin" merkitys keskiaikaisen mystiikan kannalta on tärkeä. Käytännön tasolla hänen merkityksensä korostuu luostarien rakentajana ja luostarilaitoksen tukijana, mutta hän myös kirjoitti kristillisestä mystiikasta teoksissaan "Liber pastoralis regulae" ("Hengellisen ohjauksen käsikirja") ja "Dialogi" ("Dialogeja"), profeettoja käsittelevissä saarnoissaan "Homiliarum in Ezechielem prophetam" sekä kommentaarissaan "Laulujen lauluun". Gregoriuksen mukaan kontemplaatio eli mietiskely edellyttää hiljaisuutta ja vetäytymistä yksinäiseen rukoilemiseen. Luostarielämä oli hänelle hengellisen elämän perusmalli. Raamatun tutkiminen ja sen typologinen kristuskeskeinen tulkinta olivat myös tärkeitä. Hänen mystiikan teologiansa on erittäin kristuskeskeinen. Kristus ei ollut hänelle vain mietiskelyn kohde tai pelastuksen edellytys vaan myös voima, joka teki mietiskelyn mahdolliseksi. Gregoriuksen mukaan hengellinen täyttymys oli täydellisesti mahdollinen vasta tuonpuoleisessa, mutta tässäkin elämässä "unio" eli mystinen kokemus Jumalan läsnäolosta on mahdollinen. Hän kirjoittaa esimerkiksi luostarissa yöllä rukoilevasta Benedictuksesta tämän elämäkerrassa seuraavasti: ""Jumalan mies seisoi ikkunan äärellä, josta hän katsoi ulos ja rukoili muiden nukkuessa. Yhtäkkiä hän huomasi, että yön pimeydestä virtasi alas auringonsäteitäkin kirkkaampi valon virta, joka kirkasti ympäriltään kaiken pimeyden"". Tämän jälkeen Benedictus Gregoriuksen mukaan kutsui kaikki todistamaan ekstaasissa näkemäänsä valoihmettä.


title: Kristillinen mystiikka

text: Dionysios Areopagitan merkitys keskiaikaiselle mystiikalle on merkittävä, sillä monet mystikot seuraavat hänen uusplatonilaisuudesta saamiaan vaikutteita ja käsittävät maailman Jumalan emanaatioksi, johon kuuluu myös kaiken palaaminen takaisin Jumaluuteen. Tämä paluu on mahdollista mystisessä unio-kokemuksessa kilvoittelun ja luopumisen kautta jo tässä maailmassa. Keskeistä on kolmivaiheinen mystiikan harjoittamisen malli: puhdistautuminen (lat. "purgatio"), tiedon sisäistyminen (lat. "illuminatio") ja jumalyhteys (lat. "unio").


title: Kristillinen mystiikka

text: Johannes Scotus Eriugena (n. 810-877) esittää teoksessaan "Preiphyseon" kristuskeskeisen uusplatonismin. Hänen mukaansa ihminen menetti syntiinlankeemuksessa intellektuaalisen harmonian, mutta Kristuksen kautta se voidaan palauttaa ”jumalallistumisessa”. Mystiikka on hänelle eheytymistä alkuperäiseen ihmiskuvaan ja yhteyttä Jumalaan. Hugo St. Viktorilainen (k. 1141) esittää teoksissaan "De Arca Noe morali" ja "De Arca Noe mystica" Nooan arkin teofanisena Jumalan läsnäolon symbolina ja käyttää opetuksessaan buddhalaista mandala-kuviota muistuttavaa kuvaa. Samaan luostariin kuuluva Richard St. Viktorilainen korostaa "Benjamin minorissa" ja "Benjamin maiorissa" allegorista Vanhan testamentin tulkintaa ja luonnehtii tällä tavoin uskonnollista kasvua. Mestari Eckhart (n. 1260-1327) katsoi Jumalan kolminaisuuden sen emanoitumisen tuotteena, ja tämän taakse kätkeytyy hänen mukaansa vielä ”Ykseys”, josta hän käyttää nimeä "Grunt" (saks. maa, maaperä, perusta). Hänen mukaansa maailmassa ja ihmisessä oleva ydinmaa voi olla sisäkkäinen Jumalallisen ydinmaan kanssa. Ihmisen ydin – "kipinä", "sisäinen linnake" - oli hänen mukaansa ei-luotua jumaluuden heijastumaa. Tällainen panteistinen ajattelu kohtasi myöhemmin keskiaikaisen kirkon vastarinnan. Samalla se muistuttaa myös hindulaisia ja buddhalaisia oppeja.


title: Kristillinen mystiikka

text: Tuntematon englantilainen luultavasti 1300-luvulla elänyt kirjoittaja esittää merkittävässä mystiikkaa käsittelevässä teoksessaan "Tietämättömyyden pilvi" kokonaisesityksen kieltämisen teologiasta. Sen mukaan mystiikan harjoittamisessa on keskeistä ruumiillinen ja henkinen puhdistautuminen. Mystikon on irrottauduttava kaikesta: omaisuudesta, ajatuksista, käsitteistä, olemisesta, ei-olemisesta ja turvallisuudesta. Ajattelun ja käsitteiden alueella tämä tarkoittaa, että mystikkojen mukaan Jumala tavataan käsitteiden ja ristiriitojen tuolla puolen. Esimerkiksi keskiajan teologi Pierre Abelard (1079-1142) oli osoittanut todeksi 154 väitettä ja niiden vastaväitettä. "Tietämättömyyden pilvi" on lopulta viimeinen este Jumalan kokemisessa, mutta se voi hälvetä mystisessä kokemuksessa. "Tietämättömyyden pilvi" puhuu ”tietämisestä tietämättömyyden kautta” ja erottelee kahdenlaista tietoa. Sen mukaan järkiperäisen ja erittelevän tiedon lisäksi on olemassa muodotonta, erottelematonta ja rakastavaa mystistä tietoa.


title: Kristillinen mystiikka

text: Ristin Johanneksen (1542-1591) mukaan mystikon rukoilu kehittyy itsekkäästä rukoilemisesta mietiskelevään eli kontemplatiiviseen ja lopulta epäitsekkääseen ja hiljaiseen eli sanattomaan (puhtaaseen) rukoukseen. Menetelmänä rukouksessa voi olla esimerkiksi jonkin Raamatun lauseen tai sanan toistaminen lukuisia kertoja. Teoksessaan "Pimeä yö" hän johdattelee henkisten kykyjen rajallisuuden tiedostamiseen ja niistä luopumiseen. "Elävän rakkauden liekki" taas käsittelee sitä, miten ihmisen tietoisuus muuttuu Jumalan rakastavassa läsnäolossa. "Pimeä yö" on Ristin Johannekselle vaihe, jossa mystikko on luopunut kaikesta, ja häntä seuraa lohduttomuus ja halu kääntyä takaisin. Kaiken hylkääminen ("ei-mitään") mahdollistaa kuitenkin hänen mukaansa muutoksen, jossa pimeys muuttuu hengellisen täyttymyksen tilaksi. ”Aistien yö” tarkoittaa Ristin Johanneksella vaihetta, jossa Jumala puhdistaa ihmistä ja jolloin ihmisen suhde aistittavaan maailmaan ja itseen muuttuu.


title: Kristillinen mystiikka

text: Toisenlaista suhtautumista mystiikkaan osoittaa ns. "vita activa", jossa korostetaan aktiivisen kristillisen elämän, kuten saarnaamisen ja opettamisen, merkitystä mystiikasta huolimatta. Tässä tavassa mystiikkaa ei nähdä pelkästään vetäytymisenä ja kaikesta irrottautumisena vaan aktiivisena elämänä. Samalla vita activaa edustavat kritisoivat Dionysioksen seuraajia liiallisesta filosofisuudesta ja järkeilystä ja korostavat erityisesti tunteen merkitystä.


title: Kristillinen mystiikka

text: Bernard Clairvauxlaisen (1090-1153) henkilöhahmo ja mystiikka ovat vaikuttaneet merkittävästi myöhemmin keskiajalla syntyneeseen tunneperäiseen ja osallistuvaan mystiikkaan. Lisäksi hänen vuonna 1115 perustamansa luostari muodostui kontemplatiivisen sisterssiläisyyden keskukseksi. Hengellisen kasvun ehtona hän pitää teoksissaan "De Conversio" ja "De Diligendo Deo" synnintuntoa ja katumuksen heräämistä, sillä ne kutsuivat ihmistä sisäiseen kääntymykseen eli haluun tarrautua Jumalaan. "Laulujen laulua" analysoidessaan hän kehittää ajatusta sielusta morsiamena ja Jumalasta sulhasena ja pitää mystiikkaa avioliitonkaltaisena suhteena. Puolisojen välinen rakkaus oli hänelle intellektuaalista ja harkitsevaa ja sisälsi näin tiedon elementin. Lisäksi sen piti olla elämäntapa.


title: Kristillinen mystiikka

text: Bonaventuralla (1217-1274), mystiikan tulkilla ja fransiskaaniteologilla, korostuu Bernardin edustama tunnepohjainen uskonnollisuus. Hän ammentaa mystiikan teologiaansa myös uusplatonilaisesta perinteestä ja näkee Jumalan maailmanluomisen ylitsevuotavana lähteenä, josta todellisuus virtaa tai emanoituu ja lopulta palaa myös siihen. Teos "De triplici via" kuvaa sielun hengellistä kehitystä perinteisen kolmivaiheisen mallin pohjalta. Hän kirjoittaa: ""Puhdistautuminen johtaa rauhaan, kirkastuminen totuuteen, täydellistävä unio rakkauteen"".


title: Kristillinen mystiikka

text: Englantilainen Richard Rolle, ainoa merkittävä miespuolinen maallikkomystikko monien naisten joukossa, arvostelee erityisesti liiallista järjellisyyttä ja filosofisuutta mystiikassa. Hän arvostaa köyhyyttä ja yksinkertaista elämää, mutta varoittaa liiallisesta askeesista. Rollen ajattelussa ilolla ja riemukkuudella oli merkittävä sija, ja hän katsoo, että yksinkertaisesta elämästä on hyötyä vain jos se liitetään näihin. Iloinen hengellisyys sai merkittävästi tilaa hänen teoksessaan "Incendium amoris" ja jumalyhteys olikin hänelle riemukkuutta ja iloa, johon liittyi erityisesti aistihurmaa, ja hän samaistaa sen mystiseen rakkauteen. Samalla tavalla rakkauden teema on merkittävä myös Juliana Norwichilaisella (1342 - k. 1416 jälkeen). Hän kuvaa Jumalaa ja Kristusta vertauskuvallisesti äidiksi, joka kantaa ihmisiä sisällään. Hän kirjoittaa: ""Niin totta kuin Jumala on isämme, on hän myös meidän äitimme"".


title: Kristillinen mystiikka

text: 1500-luvulla protestanttista mystiikkaa kehittivät erityisesti mystikot Valentin Weigel (1553-1588), Johannes Arndt (1555-1621) ja tiedemies ja mystikko Jakob Böhme (1575-1624). Teoksessaan "Aurora" Böhme näkee Jumalassa sekä hyvän että pahan energian, ja samaistaa jumalallisuuden ihmisen sieluun. Jumalan tehtävänä on sytyttää siihen hyvyyden tai pahuuden liekki sen vapaan valinnan perusteella. Seuraavissa teoksissaan kuten "The Mysterium Magnum" ja "De Signatura Rerum" hän arvostelee erityisesti ajalleen tyypillistä puhdasoppista teologista formalismia ja käsittelee saksalaisten mystikoiden opetuksia.


title: Kristillinen mystiikka

text: Reformaatio ja sitä seurannut puhdasoppisuuden aika oli protestanttisilla alueilla tuhoisaa keskiaikaisen luostarimystiikan kannalta. Mystiikan harjoittamista ei nähty 1500 -luvun protestanttisuudessa tarpeellisena "yksin uskosta, yksin armosta" -vanhurskauttamisperiaatteen vuoksi. Protestanttisessa kirkossa mystiikka ilmaantui uudestaan teologiaan vahvasti vasta pietismissä 1600-luvun lopulla ja myöhemmin herätyskristillisyydessä.


title: Kristillinen mystiikka

text: August Hermann Francke sai vaikutteita keskiajan mystiikasta ja hänen perustamansa pietismi tähtäsi 1700-luvun alussa hengellisen elämän syventämiseen osittain samoin keinoin pyrkien kuitenkin säilyttämään luterilaisen luonteensa. Liike pyrki yksilölliseen, koettuun ja elävään uskoon. Merkittävä pietisti Nikolaus Ludwig von Zinzendorf korostaa "sydämen uskoa". Katumuksen ja kääntymyksen merkitys nähtiin myös tärkeänä erityisesti ns. radikaalipietismissä. Vahva uskonnollinen kokemus oli kääntymyksen kokeneelle merkki Jumalan armosta ja vanhurskauttamisesta ja ikään kuin "uusi syntymäpäivä". Myös ns. Pyhän hengen armolahjat ja vaatimaton elämä kaukana "maailmallisuudesta" nähtiin keskeisinä pietistisessä liikkeessä.


title: Kristillinen mystiikka

text: Simone Weil (1909-1943) on keskeinen moderni kristillinen mystikko, joka sai ajatteluunsa vaikutteita myös buddhalaisuudesta ja hindulaisuudesta. Espanjan sisällissodan puhjettua ja osallistuttuaan siihen hän huomasi alkavansa kiinnostua kristinuskosta. Hän kirjoittaa mystisestä kokemuksestaan: ”Kristus laskeutui taivaasta ja valtasi minut”. Hänen mystiikkansa seuraa pääsääntöisesti keskeisiä kristillisen teologian ja mystiikan ajatuksia, mutta paikoitellen hän luo myös uudenlaisia tulkintoja.


title: Kristillinen mystiikka

text: Keskeisiä teemoja ovat Jumalan poissaolo maailmasta, mihin koko kristillinen usko ja rakkaus pohjautuu, minuudesta luopuminen ja yhtä hyvin kärsimyksen kuin onnenkin rakastaminen. Usko ei hänen mukaansa ole mikään ”pakopaikka”, eikä hänen mukaansa siitä kannata hakea lepoa tai lohdutusta. Mystiikkansa hän tulkitsee viileän täsmällisesti ja Andre Rousseaux onkin nimittänyt häntä ”Jumalan matemaatikoksi”.


title: Kristillinen mystiikka

text: Neuroteologia on 1950-luvulta lähtien tutkinut aivotoiminnan ja mystisten kokemusten välistä korrelaatiota psykologisin menetelmin. Muun muassa Michael Persingerin tutkimuksissa 1980-luvulla ja Andrew Newbergin tutkimuksissa on käynyt ilmi, että mystisessä kokemuksessa, meditaatiossa ja syvässä rukouksessa aivot toimivat normaalista poikkeavalla tavalla ja erityisesti epileptikot ovat alttiimpia tällaisiin kokemuksiin. Anglikaanipiispa Stephen Sykesin mukaan kristityn ei kuitenkaan tarvitse olla huolissaan tällaisesta tutkimuksesta, sillä se ei mitenkään vähennä uskonnollisen kokemuksen merkitystä tai arvoa sen kokeneelle. Hän puhuu tutkimuksiin viitaten myös "uskonnollisesta lahjakkuudesta" ja ehdottaa, että ennemminkin tulisi olla kiinnostunut kaikesta uudesta tiedosta, mitä tutkimus saa selville. Professori Ramachandran ehdottaa lisäksi, että tulokset osoittavat vain, että Jumala saattaa olla rakentanut aivoihin "antennin", jotta olisimme vastaanottavaisempia hänelle.


title: Kristillinen mystiikka

text: Lähivuosikymmeninä kristillinen mystiikka on Suomessa tullut esiin 1970-luvulta toimineessa retriittitoiminnassa, ekumeenisessa taize-liikkeessä ja Hiljaisuuden ystävät r.y:n toiminnassa. Hiljaisuus nähdään näissä kiireisen elämänrytmin vastapainona ja kiinteänä osana sielunhoitotyötä. Suomen luterilaisen kirkon seurakunnat ovat olleet läheisesti yhteydessä tähän toimintaan.


title: Kristillinen mystiikka

text: Kristillisen mystiikan kannalta keskeinen on niin sanottu Raamatun spirituaalinen eli hengellisesti syventävä tulkinta, jota voidaan kutsua myös allegoriseksi tulkinnaksi. Paavalia voi pitää yhtenä tämän tulkinnan ensimmäisistä edustajista, ja se säilyi keskeisenä raamatuntulkintatapana 1200-luvulle asti, mutta nykyään se on teologiassa harvinainen. Tämän tulkinnan mukaan Raamatun tulkintaa ja kristillistä elämää ei voi erottaa toisistaan. Raamatun tulkinta oli hengellistä; se edellytti, että henkilö virittäytyi Raamatun viestin vastaanottamiseen voidakseen tavoittaa sen syvällisyyden.


title: Kristillinen mystiikka

text: Typologinen luenta oli osa allegorista tulkintaa. Siinä Vanhan testamentin kertomuksille, tapahtumille ja henkilöille etsittiin vastineita Uudesta testamentista ja tulkittiin ne tällaisten ennakoivien perusmallien (kr. "typos", merkki, tyyppi) kautta. Esimerkiksi Mooseksen historia saattoi avautua näin monivivahteiseksi analyysiksi hengellisen täydellistymisen tiestä. Keskiajalla kehittyneeseen "lectio divinaan" kuului lopulta raamatunkohdan neljä tulkintatapaa: "lectio"(lukeminen), "meditatio" (mietiskely), "oratio" (rukous) ja "contemplatio" (kontemplaatio). Tähän voitiin lisätä vielä "operatio" eli sanan osoittaminen toiminnassa.


title: Kristillinen mystiikka

text: Allegorinen tulkinta perustui vahvasti ajatukselle, että Vanhasta testamentista on löydettävissä piilotettu merkitys, joka avautuu tukeutumalla Uuteen testamenttiin. Mystikkojen Raamattu elävöityi allegorisen luennan avulla. Esimerkiksi Bernhard Clairvauxlainen tulkitsi Laulujen laulun symboliikkaa.


title: Kristillinen mystiikka

text: Raamatussa mystiikan kannalta keskeisiä ovat erityisesti sellaiset kohdat, joissa kuvataan mystisiä kokemuksia, jotka käsittelevät niitä tai liittyvät kristilliseen valo- tai rakkaus-teemaan. Paavalin kirjeet Uudessa testamentissa ovat rakkausteeman kannalta keskeisiä ja niissä tulee esiin muitakin kristillisen mystiikan kannalta keskeisiä teemoja. Hän kirjoittaa esimerkiksi: ""Rakkaus ei koskaan katoa. Mutta profetoiminen vaikenee, kielillä puhuminen lakkaa, tieto käy turhaksi"" (1. Kor. 13:8). Mystiikan opin, jonka mukaan ihmisen sielun on tyhjennyttävä tehdäkseen tilaa Jumalalle, voi katsoa kiteytyvän lauseeseen: ""Enää en elä minä, vaan Kristus elää minussa""(Gal. 2:20). Johanneksen evankeliumia, sen logos-teemaa ja Johanneksen ilmestystä voidaan pitää myös merkittävinä kristillisen mystiikan kannalta. Lisäksi helluntain tapahtumat (Ap.t. 2) "kertautuvat" monilla mystikoilla läpi kristinuskon historian: joko niin, että Pyhä henki koetaan tulena tai liekkeinä uskonnollisessa kokemuksessa tai sitten ns. armolahjoina. Vanhassa testamentissa profeetat kuten Daniel ja Hesekiel, "Laulujen laulu" ja muutamat sanalaskut (esim. Sananl. 8) ovat merkittäviä kristillisen mystiikan kannalta.


title: Kristillinen mystiikka

text: Pyhä Hildegard Bingeniläinen (1098-1179) on monipuolinen sydänkeskiajan abbedissa ja mystikko. Hän on tunnettu myös luonnon- ja lääketieteestään sekä seitsemästäkymmenestä sävellyksestään. Hildegardin tarkkaa sukutaustaa ei tiedetä, mutta hän syntyi Böckelheimissa ja hänen varakkaiden vanhempiensa nimet olivat Hildebert ja Mechtildis. Lapsena hän oli fyysisesti heikko ja sairas, ja hänet annettiin kahdeksanvuotiaana Disenbergissä asuvan askeetin, Jutan, hoidettavaksi. Täällä hän oppi lukemaan ja laulamaan psalmeja, mutta ei kirjoittamaan. Vuonna 1114 hänet vihittiin benediktiininunnaksi, ja 1136 hänestä tuli luostarinsa naisosaston johtaja. Vuosina 1150 ja 1165 hän perusti vielä uudet luostarit Rupertsbergiin ja Eibingeniin.


title: Kristillinen mystiikka

text: Hildegard on kuuluisa lukuisista näyistään, jotka juontuvat jo hänen lapsuuteensa ja jatkuivat hänen kuolemaansa asti. Omien sanojensa mukaan hän ei koskaan vaipunut transsiin, vaan pystyi tarkkailemaan näkyjään aina täydessä ymmärryksessä. Hän kertoi näyistään muille vasta vuonna 1141, kun hän näki näyn, jossa liekit laskeutuivat taivaasta hänen ympärilleen, ja Jumala käski häntä kirjoittamaan muistiin kaiken kuulemansa ja näkemänsä. Omien sanojensa mukaan näyt olivat pääasiassa kirkkaita valoelämyksiä, joita hän kuvasi elämän valon varjoiksi tai elämän valoksi. Kerrottuaan niistä arkkipiispa Mainzille, tämä antoi Hildegardille munkin ja nunnia avustamaan häntä kirjoitustyössä ja totesi näkyjen tulevan Jumalalta. Näkyjensä, kirjoitustensa ja saarnojensa kautta hänestä tuli lopulta erittäin kuuluisa mystikko aikansa Euroopassa. Vuonna 1148 paavi Eugenius III nimitti hänet Jumalan profeetaksi ja myöhemmin hänet tunnettiin Rheinin Sibyllana.


title: Kristillinen mystiikka

text:
Mestari Eckhart (noin 1260 - 1327) oli dominikaaniteologi ja mystikko. Hän syntyi Hocheimissa Saksassa, opiskeli filosofiaa ja teologiaa dominikaanikoulussa. Monet pitävät häntä suurimpana saksalaismystikkona. Vuonna 1292 opetusuran jälkeen hänestä tehtiin dominikaanikonventin priori Erfurtiin, ja 1302 hän aloitti teologian professorina Pariisin yliopistossa. Siellä hän jatkoi edelleen vuonna 1311. Hänen viimeisiä elinvuosiaan leimaavat syytteet harhaopista, sillä hänen saarnojaan ja puheitaan pystyi tulkitsemaan niin, että ne olisivat viitanneet esimerkiksi panteismiin. Hänen saarnojensa ja tekstiensä tyyli on lyhyttä ja järkeenvetoavaa. Niissä tulee esiin hänen kiinnostuksensa filosofiaan, skolastiseen teologiaan ja mystiikkaan. Paavi Johannes XXII tuomitsi osan hänen väitteistään harhaoppisiksi hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1329.
Tuomas Kempiläinen (noin 1379/80 - 1471) oli dominikaanimunkki ja pappi, joka tunnetaan erityisesti teoksestaan "Kristuksen seuraamisesta", jota pidetään maailman toiseksi luetuimpana kristillisenä kirjana. Hän syntyi Kempenin kylässä Alankomaissa ja kuului Hemerkenin sukuun. Kaksitoistavuotiaana Tuomas liittyi isoveljensä jäljessä Gert Grooten perustamaan maallikkohenkiseen yhteisöön nimeltä Yhteiselämän veljet, joka oli saanut vaikutteita begiineiltä ja maallikkohurskautta painottavasta "devotio moderna" -liikkeestä. Luostarin koulussa Tuomas sai aikansa humanistisen sivistyksen. Vuonna 1399 hän liittyi Agnietebergin luostariin, joka noudatti augustinolaista luostarisääntöä. Tuomas Kempiläinen eli lopun elämänsä luostarissa ja elätti itsensä kopioimalla kirjoja käsin. Tämän lisäksi hän kirjoitti yli kolmekymmentä teosta. Hän toteutti elämässään mystikon perushyveitä: hiljaisuutta, vaatimattomuutta, mietiskelyä ja rukousta, ja hänen teoksensa ovat vaikuttaneet kristilliseen ajatteluun yli kirkkokuntarajojen.


title: Kristillinen mystiikka

text: Ristin Johannes (1542-1591) on merkittävä katolinen mystiikan tohtori. Hän syntyi köyhään perheeseen keskisessä Espanjassa. Lapsena hänet laitettiin köyhään kouluun Medina del Campossa ja myöhemmin jesuiittakouluun. 1563 hän liittyi karmeliitoihin ja hänet lähetettiin Salamankaan opiskelemaan. 1567 hänet vihittiin papiksi. Tavattuaan Pyhän Teresan hän aloitti luostarijärjestössä uudistuksen vanhaan luostarisääntöön palaamiseksi ja perusti ns. kengättömät karmeliitat 1568 ja otti nimen "Ristin Johannes." Kun uudistusliike levisi, Ristin Johannes vangittiin vuonna 1577, ja hän vietti lähes vuoden kidutettuna toledolaisessa vankilassa kunnes onnistui pakenemaan. Valtataistelu luostarijärjestössä johti kuitenkin siihen, että Ristin Johannes joutui muuttamaan yhteen sen köyhimmistä luostareista, jossa hän sairastui. Kun hänen sairautensa paheni, hänet siirrettiin Ubedan luostariin. Vuonna 1726 hänet julistettiin pyhimykseksi. Ristin Johanneksen keskeinen ajatus on, että sielun tulee puhdistautua kaikesta maailmallisesta tehdäkseen tilaa Jumalalle. Tämän jälkeen sielu voi saavuttaa ”pimeän yön”, jossa sielu täydellistyy Jumalan vaikutuksessa, mutta omasta vapaasta tahdostaan.


title: Paini kesäolympialaisissa 1912

text: 1912 kesäolympialaisten painissa kilpailtiin kreikkalais-roomalaisessa painissa viidessä sarjassa.


title: Jertta Blomstedt

text: Jertta Blomstedt (o.s. Roos; s. 20. toukokuuta 1942 Helsinki) on Yleisradion radiotoimittaja, joka toimittaa ulkomaanlehtikatsausta. Hänen aiempia ohjelmiaan ovat Kasvo, Kiven sisällä ja Eurooppalaisia puheenvuoroja. Blomstedt oli merkittävä 1960-lukulainen sosialisti ja toimi pitkään Metallityöväen liiton lehden Ahjon toimittajana sekä Teinilehden ja Ydin-lehden päätoimittajana. Hän on kirjoittanut kolumneja Suomen Kuvalehteen. Hän on kirjoittanut kolumneja myös Ylelle.


title: Jertta Blomstedt

text: Blomstedt on saanut valtion journalistipalkinnon 2003.


title: Jertta Blomstedt

text: Jertta Blomstedtin veli on professori J. P. Roos ja puoliso oli professori Juhana Blomstedt.


title: Sulfiittisprii

text: Sulfiittisprii on sulfiittiselluloosatehtaissa valmistettua metanolipitoista alkoholia.


title: Sulfiittisprii

text: Sulfiittispriitä valmistettiin selluloosatehtaiden jäteliemestä, lähinnä varsinaisessa prosessissa jätteeksi jäävistä puun sokereista.


title: Sulfiittisprii

text: Aine oli voimakkaan metanolipitoista ja sitä käytettiinkin ensi sijassa teollisuudessa; sitä myös jonkin verran hyytelöitiin tahnamaiseksi polttoalkoholiksi. Tätä ainetta sai kaupoista vielä 1970-luvun alussa. Viimeisimmät spriitehtaat olivat Mäntässä ja Nokialla.


title: Sulfiittisprii

text:
Kieltolain aikana puhtaan spriin puute aiheutti sen, että ryhdyttiin kokeiluihin metanolin poistamiseksi edullisella tavalla; työhön pystyi Valtion Alkoholitehdas Keskukseen Rajamäelle juuri hankittu Guillaume-puhdastislauskojeisto.
Sulfiittispriistä puhdistettua alkoholia käytettiin myöhemmin myös juomateollisuudessa; mm. salakuljetuksen tappajaksi kehitetty kuuluisa Karhuviina oli pääosin sulfiittispriipohjaista.


title: Sōka Gakkai

text:
Sōka Gakkai on Japanissa vaikuttava uskonnollinen maallikkoliike, jonka puitteissa harjoitetaan Nichiren-buddhalaisuutta. Liikkeen perusti Tsunesaburō Makiguchi vuonna 1930. Se on ollut varsinkin aiemmin hyvin lähellä Kōmeitō-puoluetta, jonka perustaja oli Sōka Gakkain silloinen johtaja. Sōka Gakkai poikkeaa muusta Japanin buddhalaisuudesta siinä, että se ei hyväksy muun uskonnon harjoittamista buddhalaisuuden rinnalla, ei edes šintolaisuuden. Tämän takia liikkeen kannattajia on pidetty epäisänmaallisina, mikä on ollut ongelma varsinkin toisen maailmansodan alla.
Vuonna 2003 Sōka Gakkaihin laskettiin kuuluvan Japanissa 8 210 000 perhettä.


title: Sōka Gakkai

text: Japanin ulkopuolella liikkeen kattojärjestönä toimii Soka Gakkai International, jolla on jäsenjärjestöjä 192 eri maassa. Suomessa järjestö on toiminut vuodesta 1975 lähtien, ja se on nykyisin rekisteröitynyt uskonnollinen yhdyskunta, jolla on noin 150 jäsentä 15 eri paikkakunnalla (2008).


title: Paini kesäolympialaisissa 1908

text: 1908 kesäolympialaisten painissa kilpailtiin kreikkalais-roomalaisessa painissa neljässä sarjassa ja vapaapainissa viidessä sarjassa.


title: Yli-Olhava

text: Yli-Olhava on kylä Iin kunnassa. Kylä sijaitsee noin 16 kilometriä Olhavasta itään seututien 855 varrella Oijärven suunnalla.


title: Yli-Olhava

text: Asutus on keskittynyt Olhavajoen läheisyyteen ja sen varrelle. Asukaslukuun (noin 200) lasketaan mukaan myös lähellä sijaitseva Väli-Olhavan kylä. Aikoinaan jokivarren alueella asui lähes toista tuhatta asukasta, jotka harjoittivat lähinnä maa- ja metsätaloutta.


title: Yli-Olhava

text: Yli-Olhava kuuluu maakirjoissa Olhavaan ja luultavasti asutus alueella on alkanut useampi sata vuotta sitten. Jokivarsi pysyi pitkään kehittymättömänä verrattuna Iin haminaan. Tässä syynä olivat usein sattuneet hallat, jotka saattoivat viedä sadon koko kylältä. Lisäksi Olhavajoen tulviminen keväisin alaville pelloille heikensi edelleen viljelyn kannattavuutta. Koulun kylä sai 1923 ja 1930-luvulla Soinin taloon Tuomelaan perustettiin kauppa. Kauppoja oli kylällä vielä 1960-luvulla useita. Tuomelan tilan isäntä Artturi Soini oli mukana Iin valtuustossa ajamassa kylän asioita ja sai muun muassa puhelinpaikan kylään 1950-luvun alussa sekä vesijohdon 1970-luvun ensimmäisinä vuosina.


title: Yli-Olhava

text: Palvelut kylällä ovat nykyisin vähäisiä. Kylästä on matkaa Iin kunnan keskustaan noin 37 kilometriä, eikä siellä ole enää omaa koulua eikä kauppaa. Yli-Olhavan koulu oli toiminnassa vuodesta 1923 vuoteen 2005, jolloin koulu lakkautettiin ja oppilaat siirrettiin Olhavan kouluun. Koulun vieressä seututie 855 toisella puolella on Yli-Olhavan maamiesseuran talo sekä talvisin jäädytetty luistelukenttä.


title: Peter Lund

text: Peter Lund (synt. 1957) on Teknillisen korkeakoulun (TKK) teknillisen fysiikan professori. Hänet tunnetaan erityisesti vaihtoehtoisten ja uusiutuvien energialähteiden tutkijana ja puolestapuhujana.


title: Peter Lund

text: Peter Lundin mukaan ilmastonmuutoksen torjunnassa olisi saavutettava globaalit päästövähennystavoitteet vuoteen 2020 mennessä, jotka varmistaisivat päästöjen kääntymisen laskuun. Suomenkin energiankäytön kasvu tulisi pysäyttää. Euroopan Unionin tavoite vähintään 20 % päästöjen väheneminen 1990 tasosta sopisi muillekin maille. Energiankulutusta olisi tehostettava länsimaissa 20 % ja Kiinassa vieläkin enemmän. Uusiutuvia energialähteitä sähköntuotannossa tulisi lisätä, sillä ne vähentävät päästöjä eikä niihin liity haitallisia sivuvaikutuksia. Suomen tulisi muuttaa ilmastonmuutoksen uhat mahdollisuuksiksi.


title: Peter Lund

text: Peter Lundin mukaan voisi olla mahdollista luoda uusia nokioita ja työpaikkoja tuottamalla maailmalle puhdasta tekniikkaa uusiutuvan energian käyttöön ja käytön tehostamiseen. Ilman kotimarkkinoita osaaminen ei kehity, joten tarvitaan omia pilottilaitoksia. Julkinen liikenne on tehtävä vetovoimaisemmaksi: ruuhkamaksut, kapeat kadut, ei lisäkaistoja, hinnoittelu ja metro- ja junaliikenteen lisäys. Autoilu vähenee, kun sen hinta ja vaiva kasvaa suhteessa joukkoliikenteen kehitykseen. Pientalojen lämmityksessä on säästöpotentiaalia. Lämpöpumppuja tulisi edistää. Aurinkokerääjä katoilla lämmittää käyttövettä. Hehkulamppujen vaihto energiansäästölamppuihin säästäisi sähköä Vuotoksen ja Kollajan sähköntuotannon verran.


title: Kustaa H. J. Vilkuna

text: Kustaa H. J. Vilkuna (s. 1966) on suomalainen historiantutkija. Hän on toiminut Suomen historian professorina Jyväskylän yliopistossa elokuusta 2014 alkaen. Hän on myös kulttuurihistorian dosentti Jyväskylän yliopistossa.


title: Kustaa H. J. Vilkuna

text: Vilkuna on koulutukseltaan filosofian tohtori. Hän väitteli Jyväskylän yliopistossa vuonna 1994. Vilkuna on työskennellyt Jyväskylän yliopistossa vuodesta 1991 ja toiminut historian professorina useaan otteeseen. Syksystä 2012 hän on toiminut Suomen historian oppiaineen pääedustajana.


title: Kustaa H. J. Vilkuna

text: Vilkuna on julkaissut tutkimusta erityisesti kulttuuri-, mentaliteetti-, sosiaali- ja taloushistoriasta. Hän on käsitellyt muun muassa isonvihan aikaa teoksissaan "Viha" (2005) ja "Paholaisen sota" (2006). Vuonna 2009 ilmestyneessä teoksessa "Neljä ruumista" Vilkuna käsitteli suomalaista oikeus- ja rikoshistoriaa.


title: Kustaa H. J. Vilkuna

text: Kustaa H. J. Vilkunan isä oli etnologian professori Asko Vilkuna ja isänisä Kustaa Vilkuna. Hänen veljensä Janne Vilkuna on museologian professori Jyväskylän yliopistossa. Vilkunalla on kolme lasta.Lisäksi Vilkunalta on ilmestynyt artikkeleja useissa kokoomateoksissa.


title: Tiitus Mäntynen

text: Tiitus Mäntynen (25. marraskuuta 1894 Lappeenranta – 13. toukokuuta 1960) oli suomalainen kapellimestari, fagottitaiteilija ja director musices.


title: Tiitus Mäntynen

text: Tiitus Mäntysen vanhemmat olivat soittoaliupseeri Robert Mäntynen ja Sofia Cecilia Merilä ja puoliso vuodesta 1927 musiikinopettaja Kerttu Ikonen. Mäntynen opiskeli Pietarin konservatoriossa 1916–1917 ja Helsingin konservatorioassa (diplomi) 1924 ja teki opintomatkan Pariisiin 1924–1925. Hän toimi orkesterimuusikkona Venäjällä 1915–1917 ja Helsingissä 1920–1924. Vuonna 1925 hänestä tuli Mikkelin musiikinystäväin orkesterin, myöhemmin Mikkelin kaupunginorkesterin ja sen orkesterikoulun johtaja, hän hoiti tehtävää aina vuoteen 1958. Hänen johdollaan orkesteri osallistui muun muassa vuonna 1931 Helsingin laulujuhliin. Orkesteri voitti ensimmäisen palkinnon Jean Sibeliuksen ”Alla marcian” -esityksestä.Mäntynen johti myös Mikkelin sekakuoroa 1925–1935 ja Mikkelin Karjalakuoroa 1946–1955. Hän toimi 1920-luvulla useaan otteeseen musiikinopettajana. Director mucises -arvonimen Mäntynen sai 1943. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla 1960.


title: Chablis

text: Chablis [ʃa.bli] on ranskalainen kunta, joka sijaitsee Bourgogne-Franche-Comtén alueella Yonnen departementissa.


title: Chablis

text: Kaupungin lävitse kulkee nykyisin departementin tasoinen RD865 -maantie, joka oli aiemmin kansallisen talon tie RN65. Maantie yhdistää Chablis’n Auxerren kaupunkiin 15 kilometriä länteen ja Chaumontin kaupunkiin 120 kilometriä itään.


title: Chablis

text: Chablis on myös viini, jota viljellään ja valmistetaan Chablis'n alueella.


title: Tavastkenkä

text: Tavastkenkä on noin 300 asukkaan maa- ja metsätalousvaltainen kylä Pyhännän kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla, noin 12 kilometrin päässä kunnan keskustasta. Kylän asutus on keskittynyt Siikajoen ja sen sivujokien ympärille. Liikenteellisesti se sijoittuu valtatie 28:n (Kajaani–Kokkola) ja seututie 822:n (Pyhäntä–Temmes) väliin. Lähimmät isot kaupungit ovat Iisalmi (80 km), Kajaani (70 km) ja Oulu (120 km). Kylä sijaitsee kolmen maakunnan Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Pohjois-Savon rajalla Suomenselän vedenjakaja-alueella. Niinpä se onkin sekä maantieteeltään, luonnoltaan että väestöltään raja-aluetta, josta voi löytää piirteitä kaikista kolmesta maakunnasta.


title: Tavastkenkä

text: Kylällä toimi vuoteen 2010 asti oma ala-aste Tavastkengän koulu. Nykyisin koululla toimii kyläläisille sivukirjasto sekä muuta erilaista harrastustoimintaa. Tavastkengällä on ollut myös oma pankki sekä useita kyläkauppoja, joista yksi aloitti toimintansa uudelleen kesäkuussa 2009.


title: Tavastkenkä

text: Tavastkengän alueelta on löytynyt runsaasti merkkejä kivikautisesta asutuksesta. Tunnetut esihistorialliset asuinpaikat, muun muassa Junno, Leiviskä, Mäntylä ja Välilä, ajoittuvat todennäköisesti ajalle 7600–7000 eaa., sillä ne sijaitsevat lähellä tuon ajan merenrantaa. Litorinameren rantaviiva oli tuolloin nykyisen 110 metrin korkeuskäyrän tienoilla ja suuri osa kylän myöhemmästä alueesta oli veden alla. Kiinteiden asuinpaikkojen lisäksi alueelta on löytynyt yli 60 erilaista kiviesinettä. Merkkejä pronssi- tai rautakautisesta asutuksesta ei tällä hetkellä tunneta. Toistaiseksi ajoittamattomat pyyntikuoppajärjestelmät Järvienkankaalla ja Palokankaalla voivat kuitenkin liittyä tuon aikaiseen eränkäyntiin. Myös kylän nimi "Tavastkenkä" on peräisin muinaisilta eränkävijöiltä: se tulee muinaisruotsin sanoista "tavast" ’häme’ ja "gänge" ’käytävä, kulkutie’. Kylä on ilmeisesti sijainnut ruotsalaisten ja hämäläisten eräalueiden rajalla rautakauden lopulla.


title: Tavastkenkä

text: Historiallisen ajan asutus syntyi Tavastkengälle luultavasti jo keskiajalla. Ensimmäiset kirjalliset maininnat kylästä ovat vuodelta 1572, jolloin se oli osa Salon laajaa pitäjää. Suuri osa ensimmäisistä asukkaista oli savolaisia. 1500-luvun lopulla venäläisten tekemät hävitysretket autioittivat kylän useiksi vuosiksi mutta vähitellen asutus toipui entiselleen. 1600–1800-luvut olivat kylän vähittäisen kasvun aikaa ja verotalojen määrä lisääntyi neljästä 47:ään. Samaan aikaan kyläläiset saivat paljon lisätuloja tervanpoltosta. Tästä ajasta ovat edelleenkin jäänteinä kymmenet tervahaudat kylän ympäristössä.


title: Tavastkenkä

text: Tavastkengän asutus oli voimakkainta 1800-luvun lopulta 1960-luvulle saakka. Pyhännän kunnan asutus oli käytännössä jakaantunut siten, että puolet kunnan n. 2000 asukkaasta asui Tavastkengällä ja loput kunnan neljällä muulla kylällä. Tuolloin kylässä oli asuttuja taloja lähes pari sataa ja ne olivat jakaantuneet 19 perään eli kylänosaan. Kunnan ensimmäinen osuuskauppa ja –pankki perustettiin ensin Tavastkengälle, samoin kuin suojeluskunta ja monet muut järjestöt. Oma kansakoulu perustettiin jo vuonna 1898. Parhaimmillaan kylällä oli useita kauppoja, kaksi kansakoulua, pankki, posti, apteekki ja kahvila. Suuren maaltamuuton aikana 1960-luvulla kylän väkiluku romahti nopeasti alle puoleen entisestä ja vakiintui vähitellen nykyiseen noin 300 asukkaaseen.


title: Tavastkenkä

text: Maastonmuodoiltaan Tavastkenkä poikkeaa huomattavasti tyypillisestä Pohjanmaan maisemasta. Maasto on hyvin kumpuilevaa ja sitä koristavat paitsi joet ja purot myös lukuisat järvet ja lammet. Yleisilmeeltään maasto onkin paremminkin kainuulainen kuin pohjalainen. Mäkisyys yhdistettynä laajoihin peltoaukeisiin antaa maisemalle miellyttävän yleisilmeen. Tavastkenkä oli luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi Museoviraston vuonna 1993 julkaisemassa inventoinnissa mutta ei sisältynyt enää saman inventoinnin päivitettyyn versioon vuodelta 2009. Kylä kuuluu myös vuonna 1997 määriteltyihin Pohjois-Pohjanmaan maakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin.


title: Tavastkenkä

text: Tavastkengän ja samalla myös Pyhännän kunnan korkein paikka on kylän kaakkoispuolella sijaitseva Itämäki, joka nousee 205 metrin korkeuteen merenpinnasta. Itämäen ja Eteläjoen alue on myös arvokas vanhojen metsien suojelualue. Toinen huomattava kohouma on Kontiokangas, joka on noin 165 metrin korkeudella merenpinnasta mutta nousee jyrkästi yli 40 metriä ympäröivää maastoa korkeammalle. Näiden lisäksi on lukuisia pienempiä mäkiä ja kankaita, kuten kyläkeskuksen Heiskalankangas ja Tervolankangas. Suurin yhtenäinen harjumuodostuma on kylän itälaidalla sijaitseva Palokangas, joka on osa Maanselän vedenjakajaa. Sama harjanne tulee etelästä Järvienkangas-nimisenä ja jatkuu kohti Kestilää, jossa sen nimi vaihtuu Isokankaaksi.


title: Tavastkenkä

text: Tavastkengän kylä on sijaitsee Siikajoen ja sen neljän sivuhaaran, Törmäsjoen, Kuurajoen, Eteläjoen ja Pyhännänjoen, ympärillä. Niiden lisäksi on alueella virtaa lukuisia pienempiä puroja muun muassa Pahkapuro, Kirjavaoja ja Valkiaoja. Kaikki joet ovat melko vähävetisiä eikä niillä nykyisin ole liikenteellistä merkitystä, mutta vielä 1950-luvulla niitä käytettiin paljon uitoissa. Huomattavia koskia joissa on jäljellä enää muutamia, sillä suuri osa niistä ruopattiin uittojen helpottamiseksi. Nykyisin jäljellä ovat esimerkiksi Pitkäkoski Pyhännäjoessa, Törmäsenkoski Törmäsjoessa, Köhisevänkoski Eteläjoessa sekä Myllykoski Siikajoessa.


title: Tavastkenkä

text: Vakavesiä kylän alueella on huomattavan paljon ympäröiviin seutuihin verrattuna. Suurin järvi on kylän kaakkoisosassa sijaitseva Sainijärvi, jonka rannalla on vapaa-ajan asuntoja sekä kunnan ylläpitämä uimaranta. Pienempiä vesistöjä ovat muun muassa kyläkeskuksen kupeessa oleva Kurkelanjärvi, Makkolanjärvi, Mäntyjärvi sekä Valkeinen. Vapaa-ajankalastajien käytössä ovat Kontiolampi ja Pahalampi, jotka molemmat ovat hyvin kirkasvetisiä kangaslampia. Kylän koillispuolella sijaitsevat erämaajärvet Kolkanjärvi, Kuurajärvi ja Törmäsjärvi ovat kalastajien ja linnustajien suosiossa. Maatalouden käyttöön on kuivattu Purnujärvi ja Tavastkenkäjärvi. Kylän kaakkoispuolella on lisäksi pienten lampien ja järvien täplittämä Järvienkangas.


title: Tavastkenkä

text: Suuria soita on varsinkin kylän itä ja pohjoispuolella, jossa sijaitsevat Törmäsenrimmin ja Kolkannevan soidensuojelualueet, sekä lounaispuolelta, jossa sijaitsee Kansannevan-Kurkinevan-Muurainsuon soidensuojelualue.


title: Tavastkenkä

text: Tavastkengän asutus keskittyy Siikajoen ja sen sivujokien ympärille. Kylä on perinteisen mäkiasutuksen pohjoisimpia edustajia: talot sijaitsevat usein mäkien päällä ja niitä ympäröivät melko laajat peltoaukeat. Asutus on jakaantunut keskikylän lisäksi useaan eri perään, joita ovat esimerkiksi Alipää, Perukka, Punaperä ja Törmälänperä. Asutus koostuu pääasiassa omakotitaloista mutta keskikylällä on myös rivitaloasuntoja ja koulun yhteydessä muutamia vuokra-asuntoja. Viime vuosina kylällä on ollut runsaasti uudisrakentamista.


title: Tavastkenkä

text: Suuri osa asukkaista saa edelleen toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta. Toinen suuri työnantaja on Jukka-taloja valmistava Pyhännän Rakennustuote oy.


title: Palau de la Música Catalana

text: Palau de la Música Catalana (Katalonialainen musiikkipalatsi) on art nouveau -tyyliin rakennettu konserttitalo Barcelonassa. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Lluís Domènech i Montaner, ja se rakennettiin vuosina 1905–1908. Rakennusta korjattiin ja laajennettiin vuosina 1982–1989 arkkitehtien Oscar Tusquets ja Carles Díaz johdolla.


title: Palau de la Música Catalana

text: Palau de la Música Catalana on tunnettu poikkeuksellisen runsaasta koristelustaan sekä siitä, että konserttisali on valaistu luonnonvalolla. Valo siivilöityy saliin katossa olevan lasimosaiikkikupolin läpi.


title: Palau de la Música Catalana

text: Musiikkipalatsi kuuluu UNESCO:n maailmanperintöluetteloon vuodesta 1997 alkaen.


title: Naoero Amo

text: Naoero Amo (suomeksi Nauru ensin) on Naurun ainoa virallinen puolue. Se on liberaali ja kristillisdemokraattinen puolue. Naoero Amo -puolueen perustivat Kieren Keke, David Adeang, Marlene Moses, Roland Kun, Sean Oppenheimer ja Sprent Dabwido.


title: Ruotsinpihlaja

text: Ruotsinpihlaja ("Sorbus intermedia") on Etelä-Ruotsissa ja lounaisimmassa Suomessa kasvava, muuallakin puistopuuna yleinen pihlajalaji. Alkujaan Linné antoi sille tieteellisen nimen "S. suecica". Ruotsinpihlaja on saanut alkunsa kotipihlajan, etelänpihlajan ja saksanpihlajan tai jonkin sen läheisen sukulaislajin risteymänä.


title: Ruotsinpihlaja

text: Ruotsinpihlaja kasvaa luonnonvaraisena pääasiassa Ruotsissa, suunnilleen Uppsalasta Göteborgiin ulottuvan linjan eteläpuolella sekä Suomessa Ahvenanmaalla ja lounaissaaristossa. Hajanaisia esiintymiä on Lounais-Suomessa, Baltian maissa ja Etelä-Norjassa. Istutettuna puisto- ja pihapuuna sitä kasvatetaan Etelä-Suomessa.


title: Ruotsinpihlaja

text: Se viihtyy avoimilla ja kuivilla kalkkipitoisilla kasvupaikoilla, kalliolehdoissa ja kivikkoisilla avoimilla rinteillä.


title: Ruotsinpihlaja

text: Ruotsinpihlaja kasvaa enintään 10–15 metriä korkeaksi. Se eroaa kotipihlajasta etenkin lehtien muodon perusteella: kotipihlajanlehdissä on 5–6 paria ja lehdykät ovat parittain, ruotsinpihlajan lehdet ovat parihalkoisia tai parijakoisia, joskus harvoin voi lehden tyvessä olla lehdykkäpari. Samannäköisen suomenpihlajan lehden tyvessä on yksi tai kaksi lehdykkäparia. Ruotsinpihlajan lehden alapinta on harmaakarvainen. Marja on soikea ja punaruskea.


title: Ruotsinpihlaja

text: Marja on syötävä, ja siitä voi valmistaa mehua. Puuaines on vaaleaa ilman sydänpuun tummuutta, ja se on hyvin kovaa, sitkeää ja vaikeasti halottavaa. Puusepänteollisuudessa se on kysytty ainespuu. Puistopuuna laji on siitä erinomainen, että se kestää hyvin leikkaamista ja pakkasia.


title: Juan Antonio Flecha

text: Juan Antonio Flecha Giannoni (s. 17. syyskuuta 1977 Buenos Aires) on entinen espanjalainen maantiepyöräilijä, joka ajoi viimeksi UCI World Tour -sarjassa kilpailevassa Vacansoleil-DCM-tallissa. Hän oli parhaimmillaan yhden päivän kilpailuissa, kuten Pariisi-Roubaix'ssa. Flechan menestysten takana oli usein irtiotto muutama kilometri ennen maalia.


title: Juan Antonio Flecha

text: Relax-tallissa ammattilaisuransa vuonna 2000 aloittanut Flecha ajoi kaudet 2002–2003 iBanesto.com -joukkueessa. Vuonna 2003 hän voitti ensimmäisenä Argentiinassa syntyneenä pyöräilijänä etapin Ranskan ympäriajossa. Ylittäessään maalilinjan 11. etapin voittajana hän ampui taivaalle nuolen kuvitteellisella jousipyssyllä – erikoinen tuuletus johtui hänen sukunimestään, joka tarkoittaa suomeksi "nuolta".


title: Juan Antonio Flecha

text: Vuosina 2004–2005 Flecha kilpaili Fassa Bortolon joukkueessa jakaen monissa yhden päivän kilpailuissa tallin kapteenin aseman Fabian Cancellaran kanssa – heidän yhteistyönsä toimi saumattomasti. Flecha voitti vuonna 2004 Züri-Metzgeten ja Giro del Lazion, oli toinen Ranskan ympäriajon 11. etapilla sekä sijoittui viidenneksi maailmancupin loppupisteissä. Seuraavana vuonna hän oli toinen Gent-Wevelgemissä Nico Mattanin jälkeen ja kolmas Pariisi-Roubaix'ssa, jossa hän hävisi loppukiritaistelun Tom Boonenille ja George Hincapielle.


title: Juan Antonio Flecha

text: Kauden 2006 alusta Flecha ajoi Rabobankin oranssissa asussa. Debyyttivuonnaan alankomaalaistallissa hän sijoittui toiseksi ProTour-sarjaan kuuluvassa GP Ouest France-Plouay -kilpailussa sekä neljänneksi Pariisi-Roubaix'ssa. Vuoden 2007 Pariisi-Roubaix'ssa hän oli toinen Stuart O'Gradyn jälkeen; lisäksi hän sijoittui toiseksi Omloop Het Volk -klassikossa. Vuoden 2008 Flanderin ympäriajossa hän oli kolmas Stijn Devolderin ja Nick Nuyensin jälkeen. Flecha palasi voittokantaan vuoden 2008 lokakuussa voittamalla kokonaiskilpailun Circuit Franco-Belge -etappikilpailussa. Vuonna 2009 hän oli kolmas Omloop Het Nieuwsblad -kilpailussa ja kuudes Pariisi–Roubaix'ssa.


title: Juan Antonio Flecha

text: Kauden 2010 alussa Flecha siirtyi uuteen brittiläiseen Team Sky -joukkueeseen. Flechan kausi uudessa joukkueessa käynnistyi hienosti, kun hän voitti helmikuun lopussa ajetun Omloop Het Nieuwsblad -kilpailun iskemällä yksin irti viiden miehen irtiottoryhmästä toiseksi viimeisellä mukulakiviosuudella noin 20 kilometriä ennen maalia. Maaliskuisessa E3 Prijs Vlaanderen -kilpailussa hän oli kolmas, samoin huhtikuulla Pariisi–Roubaix-klassikossa. Vuonna 2011 hän sijoittui Omloop Het Nieuwsbladissa toiseksi ja 2012 kolmanneksi. Pariisi–Roubaix'ssa hän oli 2012 neljäs.


title: Juan Antonio Flecha

text: Flecha siirtyi Vacansoleil-DCM-talliin kauden 2013 alusta. Hän sijoittui tuona vuonna viidenneksi Gent–Wevelgem-klassikossa ja kahdeksanneksi Pariisi–Roubaix'ssa. Flecha päätti uransa kauden 2013 jälkeen.


title: Paini kesäolympialaisissa 1904

text: 1904 kesäolympialaisten painissa kilpailtiin vapaapainissa seitsemässä sarjassa. Vapaapaini oli ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa, kun aiemmin oli kilpailtu pelkästään kreikkalais-roomalaisessa painissa. Myös painoluokat olivat ensi kertaa mukana. Painin kaikki osanottajat olivat yhdysvaltalaisia.


title: The Lunatics

text: The Lunatics on vuonna 1996 perustettu instrumentaalinen rockia esittävä yhtye.


title: Oiva Sala

text: Oiva Arttur Sala (ent. Salin; 31. lokakuuta 1900 Helsinki – 7. maaliskuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.


title: Oiva Sala

text: Sala näytteli 1920- ja 1930-luvulla muutamia vuosia Turun teatterissa ja Turun Työväenteatterissa. Hän oli kiinnitettynä Tampereen Teatteriin 1934–1949 ja Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriin 1949–1965. Hänen tyypillisiä teatteriroolejaan olivat muun muassa Shakespearen ja Molièren henkilöhahmot, joissa hän saattoi viljellä vivahteikasta lämmintä huumoria.


title: Oiva Sala

text: Oiva Sala näytteli 37 elokuvassa 1940-luvulta alkaen. Salan tunnetuin rooli oli luutnantti Hugo Mandelcronan rooli elokuvassa "Siltalan pehtoori" (1953). Sala oli näytellyt tätä roolia jo pitkään, ainakin Tampereen Teatterissa, ensimmäisen kerran jo vuonna 1935 Uuno Laakson sijaisena. Muita huomattavia elokuvarooleja Salalla oli muun muassa elokuvissa "Kersantilleko Emma nauroi?" (Nännimäinen) (1940), jossa olivat jo näkyvissä Salan lähes jokaisen elokuvaroolin maneerit (korostettu naismaisuus ja viittaukset homoseksuaalisuuteen), "Viisi vekkulia" (Rovasti Leevi Sammal) (1956) sekä "Pieni luutatyttö" (namusetä Julius) (1958).


title: Oiva Sala

text: Elokuvissa Sala näytteli pieniä rooleja, joista viimeisin oli vanha kirkkoherra Wallen elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla". Hän esiintyi myös muun muassa elokuvissa "Niskavuoren Heta", "Hilja maitotyttö", "Minä ja mieheni morsian" sekä "Kaasua, komisario Palmu!"


title: Oiva Sala

text: Sala näytteli vuodesta 1960 lähtien lukuisissa televisiotuotannoissa. Hän ehti esiintyä radiokuunnelmassa "Knalli ja sateenvarjo" juuri ennen kuolemaansa.


title: Oiva Sala

text: Sala palkittiin 1958 Pro Finlandia -mitalilla.


title: Jean-Marc Gounon

text: Jean-Marc Gounon (s. 1. tammikuuta 1963 Aubenas, Ranska) on entinen ranskalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui urallaan yhdeksään osakilpailuun, saavuttamatta yhtään pistettä.


title: Jean-Marc Gounon

text: Gounon voitti Ranskan Formula 3 -sarjan mestaruuden vuonna 1989, jonka jälkeen hän siirtyi Formula 3000 -sarjaan. Hän kilpaili sarjassa kolme vuotta, jonka jälkeen hän osti kahden kilpailun mittaisen kuljettajan sopimuksen Minardi-tallista kauden 1993 lopussa. Gounon keskeytti molemmissa osallistumissaan kilpailuissa.


title: Jean-Marc Gounon

text: Seuraavalla kaudella Gounon sai Andrea Monterminin paikan Simtekiltä. Gounonin parhaaksi sijoitukseksi jäi hänen kotikilpailussa, Ranskassa, ajama yhdeksäs sija, joka oli myös Simtekin paras saavutus. Gounon ajoi kaudella seitsemässä GP:ssa, kunnes hänet Portugalin GP:n jälkeen korvasi Italialainen Domenico Schiattarella.


title: Jean-Marc Gounon

text: Hänen poikansa Jules Gounon on myös autourheilija.


title: Pitkäkoski

text: Pitkäkoski voi tarkoittaa seuraavia:


title: Herning Blue Fox

text: Herning Blue Fox tai Herning IK on tanskalainen jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Herning. Joukkue on perustettu vuonna 1947 ja se pelaa Tanskan pääsarjatasolla Superisligaenissa. Kauden 2006–2007 päätteeksi seura juhli myös Tanskan mestaruutta. Se oli seuralle kaikkiaan 13. ja jo neljäs 2000-luvulla. Mitaleita on kauden 2006–2007 jälkeen kertynyt yhteensä 23.


title: Herning Blue Fox

text: Seuran kotikenttänä toimii Herning Isstadion eli KVIK Hockey Arena, jonka katsojakapasiteetti on noin 3800. Seuran yleisöennätys on kaudelta 2006, jolloin Tanskan liigapeliä oli seuraamassa 4004 katsojaa. Yksi parhaista Blue Foxissa pelanneista pelaajista on tanskalainen Frans Nielsen.


title: Herning Blue Fox

text: Seura on myös suomalaisittain mielenkiintoinen, sillä esimerkiksi kaudella 2006–2007 seurassa pelasi kaikkiaan kuusi suomalaista: Mikko Luovi, Pekka Tirkkonen, Timo Leinonen, Mikko Suvanto, Tuomas Immonen ja Matti Kaipainen. Kaudella 2007–2008 seurassa pelasi muun muassa suomalainen Jouni Loponen. 2008-2009 Juha Kiilholma pelasi Herningissä. Suomalaisista seurassa on pelannut myös esimerkiksi Timo Koskela, joka pelasi seurassa kaikkiaan viisi kautta.


title: Suomenpihlaja

text: Suomenpihlaja eli härkäpihlaja ("Sorbus hybrida") on Lounais-Suomessa kasvava pihlajalaji. Lajin nimesi Carl von Linné. Pietari Kalmin antama nimi "S. fennica" ei ole kelvannut nimistötieteilijöille. Kuten lajin tieteellinen lajinimi "hybrida" kertoo, suomenpihlaja on syntynyt kahden eri lajin risteydyttyä. Tämä tapahtui noin kuusi tuhatta vuotta sitten Litorinameren rannikolla, ja kantalajeina olivat kotipihlaja ("Sorbus aucuparia") ja saksanpihlajiin kuuluva "itämerenpihlaja" "Sorbus rupicola".


title: Suomenpihlaja

text: Suomenpihlaja kasvaa enintään 10–15 metriä korkeaksi puuksi. Muodoltaan se muistuttaa ruotsinpihlajaa, josta sen voi erottaa lehtien perusteella: suomenpihlajan lehden tyvellä on 1 tai 2 lehdykkäparia, joskus useampiakin, kun taas ruotsinpihlajan lehden tyvellä ei yleensä ole yksittäisiä lehdykkäpareja. Suomenpihlaja kukkii juhannuksen aikoihin. Kukinto on vaaleankeltainen tai lähes valkoinen. Kukan halkaisija on suurempi kuin kotipihlajalla, noin puolitoista senttimetriä. Suomenpihlajan marja on punainen ja pyöreä.


title: Suomenpihlaja

text: Suomenpihlaja kasvaa luonnonvaraisena Ahvenanmaalla, lounaissaaristossa ja Lounais-Suomen rannikolla. Joidenkin lähteiden mukaan sitä esiintyisi myös Suomen ulkopuolella Ruotsin Södermanlandin ja Uplannin maakuntien rannikoilla, Gotlannissa, Tanskan Bornholmin saarella ja Norjassa. Puistopuuna sitä viljellään yleisesti Etelä-Suomessa, joskin ruotsinpihlaja on tavallisempi. Ainakin Lounais-Suomessa, Uudellamaalla ja Etelä-Hämeessä laji on levittäytynyt istutusalueilta ympäröivään luontoon. Kasvupaikan suhteen laji on vaatimaton, mutta mieluiten se kasvaa valoisassa kuivassa rinteessä. Luonnossa sen tyypillisintä esiintymisympäristöä ovat kivikkoiset niittyrinteet, kalliolehdot, laidunkedot ja karjalaitumet, yleensä lähellä meren rantaa.


title: Suomenpihlaja

text: Suomenpihlajan marjoista voi tehdä mehua. Puuaines on lujaa ja vaaleata ja puusepänteollisuudessa kysyttyä.


title: Itävallan parlamenttitalo

text: Itävallan parlamenttitalo on Itävallan pääkaupungissa Wienissä sijaitseva rakennus, jossa kokoontuu Itävallan kaksikamarinen parlamentti. Rakennus sijaitsee Ringstraßen varrella Wienin 1. kaupunginosassa eli Innere Stadtissa, lähellä Hofburgin keisarillista palatsia.


title: Itävallan parlamenttitalo

text: Parlamenttitalon päärakennustyöt kestivät vuodesta 1874 vuoteen 1883. Sen suunnittelusta vastasi tanskalainen arkkitehti Theophil Hansen. Rakennus edustaa Antiikin Kreikasta kumpuavaa uusklassista arkkitehtuuria. Arkkitehti Hansen suunnitteli parlamenttitalon kokonaisuutena, jossa jokainen yksityiskohta on harmoniassa muiden kanssa. Täten hän oli vastuussa myös sisätilojen koristelusta, kuten patsaista, maalauksista, kalusteista ja kattokruunuista. Yksi parlamenttitalon tunnetuimmista osista on Pallas Athenen patsas suihkulähteineen talon edustalla. Huolimatta toisen maailmansodan aikana tulleista merkittävistä vaurioista ja tuhoutumisista, suurin osa sisätiloista entistettiin vuonna 1956 päättyneissä entisöinti- ja jälleenrakennustöissä alkuperäiseen asuunsa. Ainoastaan kansallisneuvoston istuntosali sai täysin uuden, modernin ilmeen.


title: Itävallan parlamenttitalo

text: Parlamenttitalo käsittää yli 13 500 neliömetrin suuruisen alan, ja se on täten yksi suurimmista rakennuksista Ringstraßen varrella. Alun perin se rakennettiin Reichsratin eli valtakunnanneuvoston, Itävalta-Unkarin keisarikunnan itävaltalaisen osan lainsäädäntöelimen kahta kamaria varten. Nykyisin siellä sijaitsevat itävaltalaisten nelivuotiskaudelle valitsimista ehdokkaista koostuva kansallisneuvosto ("Nationalrat") ja osavaltioiden valitsimista edustajista koostuva liittoneuvosto ("Bundesrat").


title: Metafyysinen taide

text: Metafyysinen taide ( tai "Scuola metafisica") on alun perin Italiassa 1900-luvun alussa syntynyt taidesuuntaus, jonka keskeisimpiä edustajia olivat Giorgio de Chirico ja Carlo Carrà. Carrà oli 1910-luvulla jo saavuttanut mainetta futuristisena maalarina, ja de Chirico puolestaan oli herättänyt Pariisissa ihastusta mystisillä kaupunkikuvillaan. Taiteilijat tunsivat toisensa ja näkemystensä yhtymäkohdat ja muodostivat eräänlaisen liittolaisuussuhteen.


title: Metafyysinen taide

text: Metafyysikot maalasivat näennäisen realistiseen tyyliin unenomaisia näkymiä esimerkiksi italialaisilla kaupungeille tyypillisistä toreista tai tavanomaisista asetelmista. Teokset edustivat näkymiä kuvitteellisista, ihmisen alitajuntaa heijastavista maailmoista fysikaalisen todellisuuden ulkopuolella. Suuntaukselle annettu nimi metafyysinen juontuu juuri teosten kuvaamien kohteiden tavanomaista kokemusmaailmaa ylittävästä luonteesta. Taiteilijat pyrkivät osoittamaan, että arkipäiväisistäkin asioista oli löydettävissä kätketty metafyysinen olemus, mikä muistuttaa Kantilaista ajatusta noumenaalisesta olemusten maailmasta.


title: Metafyysinen taide

text: Metafyysisessä taiteessa normaali fysikaalisen todellisuuden logiikka ei enää pätenyt, vaan teoksissa tavanomaisilta näyttävät kohteet saattoivat asettua toisiinsa nähden selittämättömällä tai satunnaisella tavalla ja epätodellisissa perspektiiveissä. Metafyysinen taide vaikutti merkittävästi dadaismin ja surrealismin kehitykseen.


title: Metafyysinen taide

text: Chiricon ja Carràn ohella merkittäviä metafyysikkoja ovat olleet myös belgialainen Paul Delvaux sekä italialaiset Giorgio Morandi, Filippo de Pisis ja Alberto Savinio (de Chiricon veli).


title: Enkelin hiukset

text: Enkelin hiukset ovat valkeita, hienoja kuituja, joita putoaa taivaalta. Tavanomainen selitys enkelin hiuksille on hämähäkinseitti, joka lentää ilmojen halki. Joidenkin hämähäkkien tiedetään liikkuvan ilman halki seitillä, joka muistuttaa liitovarjoa.


title: Luettelo televisiosarjan Serranon perhe jaksoista

text:
1. jakso: Hynttyyt yhteen ("Ya s'han casado").
2. jakso: Täydellinen isä ("Un padre perfecto").
3. jakso: Jäähän meille aina Pariisi ("Siempre nos quedará París").
4. jakso: Urheilusankari ("El Atlético de Santa Justa F.C.").


text:
5. jakso: Katkera kalkki ("Me gusta cuando callas").
6. jakso: Lahjaruletti ("Cien maneras de cocinar la trucha").
7. jakso: Muistiko pettää? ("No me llames iluso").
8. jakso: Mustasukkaisuutta ("La noche del loro").
9. jakso: Älykkyys testissä ("Superdotado").
10. jakso: Paremmissa piireissä ("El Rey y yo").
11. jakso: Väärä hälytys ("Una noche en Mogambo").
12. jakso: Parempi katsoa kuin katua ("Benny, Tonny y Marky").
13. jakso: Hyvät neuvot kalliita ("La guerra de los Mártinez").


text:
14. jakso: Franciscon vierailu ("Bienvenido, tío Francisco").
15. jakso: Onni matkassa ("Enhorabuena por el programa").
16. jakso: Kala koukussa ("El quinto sentido").
17. jakso: Paljon haltijana ("Trigo limpio").
18. jakso: Onneton autokuski ("Santiago vuelve a la escuela").
19. jakso: Auta miestä mäessä ("Donde hay jamón hay ilusión").
20. jakso: Kuka on pomo? ("Sodoma y Gomera").
21. jakso: Pysy tiukkana! ("La mirada del tigre").
22. jakso: Konstit ovat monet ("Eva al desnudo").
23. jakso: Ennustajalla ("El rey de espadas").
24. jakso: Simpsakka tarjoilija ("Casado y monógamo").
25. jakso: Kotona taas ("Sólo puede quedar uno").
26. jakso: Valkoinen valhe ("Natalie").


text:
27. jakso: Salaiset fantasiat ("El carnaval veneciano").
28. jakso: Miehet rautaa ("Los toros de Santa Justa").
29. jakso: Teatteri-ilta ("Ser o no ser... taladrador").
30. jakso: Elävä malli ("Yo confieso ").
31. jakso: Reikä taskussa? ("El otro lado de la acera").
32. jakso: Melkein pyhä mies ("Los puentes de Burundi").
33. jakso: Nakkisota ("La Jamoneta").
34. jakso: Kärpäsestä härkänen ("El uso del matrimonio").
35. jakso: Särkynyt sydän ("Corazón partío").
36. jakso: Rahareikä ("Recuerdos de Segovia").
37. jakso: Paha pulma ("El ciruelo").
38. jakso: Kullatut koulumuistot ("La vuelta al cole").
39. jakso: Oikea uros ("Nunca subestimes el poder de un ñu").
40. jakso: Kova kilpailu ("Un año selvático").
41. jakso: Hengenlähtö lähellä ("La bicha").
42. jakso: Kaunis kiusaus ("Spanish mazapan").
43. jakso: Syntymäpäiväyllätys ("Descubriendo a Marta").
44. jakso: Vieraita avaruudesta ("Don Quijote de Santa Justa").
45. jakso: Kotikonsteja ("El fluido básico").


text:
46. jakso: Varsinainen gigolo ("Santiago Gigoló").
47. jakso: Unohduksia ("Ni media ni guarra").
48. jakso: Siniveristen sukua ("El Conde du Mamarrach")
49. jakso: Postia Lontoosta ("Desde Londres con amor").
50. jakso: Äänekäs alivuokralainen ("Ante la duda...").
51. jakso: Lahjoitus ("La donante de órganos").
52. jakso: Uusi tarjoilija ("El lecho mancillado").
53. jakso: Syyllinen ("La culpa es yo").
54. jakso: Hankalia hetkiä ("Apechugueision").
55. jakso: Syntymäpäivät ("En ocasiones veo Fitis")
56. jakso: Illallinen ("Lobestoris").
57. jakso: Mönkään meni ("Hay una rosquilla para ti").
58. jakso: Ei sydänsairaille ("No apto para cardíacos").
59. jakso: Tilit tasan ("Yo azuzo").
60. jakso: Lahja ("Antes muerta que chinchilla").
61. jakso: Ammatinvalinta ("El hombre que susurraba a las frutitas").
62. jakso: Kaipaus ("Yo reconozco").
63. jakso: Kaikki sekaisin ("¿Quién me pone la pierna encima?").
64. jakso: Huolia ("Million Dollar Grogui").
65. jakso: Sopimaton ehdotus ("Una proposición indecente").
66. jakso: Rakkaus ajaa ojaan ("Usufructus").
67. jakso: Kolikon toinen puoli ("El reverso tenebroso").
68. jakso: Tahtooko vai eikö tahdo? ("De Santa Justa a Bilbao").
69. jakso: Vaihdosta kerrakseen ("Yo de Alcarria y tú de California").
70. jakso: Rahasta vai rakkaudesta? ("Mainfroilain").
71. jakso: Rimakauhua ja rakkauden nälkää ("Gato negro, casorio blanco").


text:
72. jakso: Kaveria ei jätetä (¿Quién puede matar a un cerdo?).
73. jakso: Eron tuskaa (La maldición de las Capdevila).
74. jakso: Avioliiton täyttymys (El blues del matrimonio).
75. jakso: Koko ajan jano (La pertinaz sequía).
76. jakso: Sanahelinää (Gibraltar español).
77. jakso: Valkoinen lammas (Cuando padre sonríe).
78. jakso: Vailla vastarakkautta (El reparto de África).
79. jakso: Murheen alhossa (El armario empotrado).
80. jakso: Uusia kasvoja (La alegría de la huerta).
81. jakso: Kala kuivalla maalla (Como una ola).
82. jakso: Rytmi veressä (Las de Caín).
83. jakso: Jälkilämpöä (Ay, Candela).
84. jakso: Isku vyön alle (El toro por los cuernos).
85. jakso: Kurjuuden kuningas (Soy nenuco).
86. jakso: Vauhdin hurmaa (Qué mal está Occidente).
87. jakso: Kissalan poikia (¿Tú te crees que la policía es tonta?).
88. jakso: Villi ja vapaa (Un pez llamado Fructu).
89. jakso: Ei se nyt noin mennyt! (La culpa fue del centollo).
90. jakso: Raskas opinahjo (El primer Serrano universitario).
91. jakso: Kantapään kautta (Tracatrá, suspensos y cintas de vídeo).
92. jakso: Isän kanssa kahden (¿Tú te afeitas, Guille?).
93. jakso: Iloinen perhetapahtuma (Pero, ¿quién mató a padre?).
94. jakso: Luonnon kutsu (La llamada de la selva).
95. jakso: Houkutteleva tarjous (El síntoma de Estocolmo).
96. jakso: Paremmissa piireissä (¡Será por dinero!).
97. jakso: Riuduttava rakkaus (La jauría del hortelano).


text:
98. jakso: Jäyhä mököttäjä ("La pasión según Fructuoso").
99. jakso: Alku aina hankalaa ("Aquí huele a perro").
100. jakso: Suku on pahin ("Los puentes de la Alcarria").
101. jakso: Tympeä työkaveri ("El talonario de Aquiles").
102. jakso: Sopeutumaton ("Il bambino della strada").
103. jakso: Ura urkenee? ("Amar es transigir").
104. jakso: Kuinka äkäpussi kesytetään ("Los tres cerditos").
105. jakso: Tyhjäkäyntiä ja sisäänajoa ("Paseando a Miss Emilia").
106. jakso: Kelvoton isäksi ("El declive del Imperio Serrano").
107. jakso: Suurin onni lyhyin on ("Las fases del amor").
108. jakso: Niin tyhjä on mun maailmain ("El rastrillo zen").
109. jakso: Ukin ilopilleri ("El jamón maltés").
110. jakso: Kähinää kummiudesta ("El padrino IV").
111. jakso: Oikeuden puolesta ("Donde dije digo, digo Diego").
112. jakso: Nuori kapinallinen ("Soy Koala").
113. jakso: Iso uutisankka? ("Ese olor tan característico")
114. jakso: Huolet puoliksi ("Charol de leopardo").
115. jakso: Ystävän muistolle ("Breve historia de la filosofía").
116. jakso: Kolmannen korvapuusti ("Algo pasa con Celia").
117. jakso: Vasemman jalan tahti ("Un año de soledad").
118. jakso: Tulos tai ulos ("La sombra de Candelaria es alargada").


text:
119. jakso: Sisar hento valkoinen ("La penitencia va por detras").
120. jakso: Liukas luikku ("La mano amiga").
121. jakso: Tukiopetusta ("Siempre positivo, nunca negativo").
122. jakso: Kaikki yhden puolesta ("La parabola del hijo profugo").
123. jakso: Puun ja kuoren välissä ("Dos mujeres y un Serrano").
124. jakso: Ollako vai eikö olla? ("Última llamada para Diego Serrano").


text:
125. jakso: Isyyden ilot ja murheet ("No sin mi hijo"). "Esitetty YLE TV1 8.1.2011."
126. jakso: Siipirikko ja kukonpoika ("La intimidad es una puerta cerrada"). "Esitetty YLE TV1 15.1.2011."
127. jakso: Suuri sammakko ("Sorpresa, sorpresa"). "Esitetty YLE TV1 22.1.2011."
128. jakso: Rakkauden jälkeen ("Mientras hay resquemor hay esperanza"). "Esitetty YLE TV1 29.1.2011."
129. jakso: Suuret sanat suuta halkovat ("Cuando el amor llega así de esta manera"). "Esitetty YLE TV1 5.2.2011."
130. jakso: Vähäpukeinen nainen ("Íntima y femenina"). "Esitetty YLE TV1 12.2.2011."
131. jakso: Seinäkukkanen ("Mayormente, lo que sube baja"). "Esitetty YLE TV1 19.2.2011."
132. jakso: Banaanipotku ("Encontronazos y desencuentros"). "Esitetty YLE TV1 26.2.2011."
133. jakso: Paperit kunnossa? ("El camino recto de Santa Justa"). "Esitetty YLE TV1 5.3.2011."
134. jakso: Sydämenkuvat silmissä ("Pero por qué no te callas"). "Esitetty YLE TV1 12.3.2011."
135. jakso: Yksinäinen susi ("Matar a un ruiseñor"). "Esitetty YLE TV1 19.3.2011."
136. jakso: Yllätys, yllätys! ("Papá cumple 50 años"). "Esitetty YLE TV1 26.3.2011."
137. jakso: Poissa silmistä, poissa mielestä ("La procesión va por dentro"). "Esitetty YLE TV1 2.4.2011."
138. jakso: Suuret setelit ("El síndrome Sarkozy"). "Esitetty YLE TV1 9.4.2011."
139. jakso: Kolmastoista kerta ("Al evitamiento por el alejamiento"). "Esitetty YLE TV1 16.4.2011."
140. jakso: Helleaalto ("Los padres de ella"). "Esitetty YLE TV1 23.4.2011."


text:
141. jakso: Tupa täynnä ("Bienvenida al mundo Serrano"). "Esitetty YLE TV1 7.5.2011."
142. jakso: Suku on pahin ("La parienta, la cuñada, la suegra y Diego"). "Esitetty YLE TV1 14.5.2011."
143. jakso: Vauvauutisia ("Tigurón V"). "Esitetty YLE TV1 21.5.2011."
144. jakso: Ruusuilla tanssimista ("La Carta de Pandora"). "Esitetty YLE TV1 28.5.2011."
145. jakso: Salat julki ("Vente pa' mi casa Fiti "). "Esitetty YLE TV1 4.6.2011."
146. jakso: Miten niin myöhässä? ("Divorcio a la Serrana "). "Esitetty YLE TV1 11.6.2011."
147. jakso: Eron hetkellä ("Desmontando a Diego"). "Esitetty YLE TV1 18.6.2011."


title: Näkötutkimus

text: Näkötutkimus () on monitieteinen tutkimusala, joka tarkastelee näköjärjestelmän toimintaa. Näkötutkimusta voidaan harjoittaa esimerkiksi havaintopsykologian, kognitiivisen psykologian, neurotieteen, silmälääketieteen, biotieteiden tai tietojenkäsittelytieteen menetelmin. Usein näkötutkimushankkeissa hyödynnetään usean eri tieteenalan menetelmiä.


title: Näkötutkimus

text: Näkötutkimuksessa voidaan tutkia erilaisia ilmiöitä:Näkötutkimuksessa voidaan myös tutkia eri näköjärjestelmän alueiden toimintaa:


title: Tittamari Marttinen

text: Tittamari Marttinen (s. 2. lokakuuta 1968 Kajaani) on suomalainen kirjailija. Hänet tunnetaan erityisesti lasten- ja nuortenkirjoistaan.


title: Tittamari Marttinen

text: Marttinen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1987 ja filosofian kandidaatiksi (nyk. maisteri) vuonna 1991 Helsingin yliopistosta pääaineenaan yleinen kirjallisuustiede. Hän on suorittanut jatko-opintoja Essexin yliopistossa vuosina 1996–1997 ja kulttuurituottajan opintoja Metropolia-ammattikorkeakoulussa (2010–). Vuodesta 1995 Marttinen on ollut vapaa kirjailija.


title: Tittamari Marttinen

text: Marttinen tunnetaan erityisesti lasten- ja nuortenkirjoistaan. Hän kirjoittaa runoja, loruja ja tarinoita sekä lastenromaaneja, kuvakirjoja, tyttökirjoja, helppolukuisia kirjoja, sarjakirjoja ja nuortenromaaneja ja on lisäksi suomentanut useita kymmeniä ruotsalaisia, suomenruotsalaisia, englantilaisia ja ranskalaisia lastenkirjoja. Marttisen esikoisteos oli lastenrunokokoelma "Kissa ja merimies", joka ilmestyi vuonna 1982 WSOY:n kustantamana. Hän on voittanut kaksi kertaa lasten Arvid Lydecken -kirjallisuuspalkinnon (vuonna 2000 teoksesta "Elsan ja Eetun erikoistapaukset" ja vuonna 2015 teoksesta "Ikioma perheeni").


title: Tittamari Marttinen

text:
Marttinen on kuulunut Suomen Kirjailijaliiton johtokuntaan vuodesta 2005 (varapuheenjohtaja vuodesta 2007 ja Topelius-ryhmän puheenjohtaja vuodesta 2007) ja toiminut monissa kirjallisen alan luottamustehtävissä. Hän oli koululaisten kirjallisuuslehti "Vinskin" päätoimittaja vuosina 2003–2011 ja istui Lukukeskuksen hallituksessa vuosina 2011–2013. Hän on työskennellyt toimituspäällikkönä, lasten- ja nuortenkirjallisuuden asiantuntijatehtävissä, luennoitsijana, kouluttajana ja kulttuurituottajana. Vuosina 2014–2016 Marttinen työskenteli Taiteen edistämiskeskuksen nimeämänä lastenkulttuurin läänintaiteilijana Varsinais-Suomen alueella.
Marttinen meni naimisiin naisystävänsä Ulla Pakisjärven kanssa 1.3.2017, kun tasa-arvoinen avioliittolaki astui voimaan Suomessa.
Lisäksi Marttinen on ollut toimituskunnan jäsenenä tai toimittajana muun muassa teoksissa Satusaari 1–8 (W&G), Tammen Kultainen Aapinen (Krokfors - Lindman - Marttinen - Parvela), Onnenpäiviä, runoja lapsen juhlaan (WSOY 2005) ja Mediamaassa, tarinoita lapsista ja mediasta (Saarni-kirjat 2011).


title: Yrjö-palkinto

text: Yrjö-palkinto on Suomen Jazzliiton vuosittain ansioituneelle suomalaiselle jazzmuusikolle myöntämä palkinto. Sitä pidetään yleisesti arvostetuimpana suomalaiselle jazzmuusikolle myönnettävänä tunnustuksena. Yrjö-palkinnon saajan päättää Jazzliiton hallitus, ja palkinto jaetaan Valtakunnallisten Jazzpäivien yhteydessä. Yrjö-palkintoon ei sisälly rahaa vaan taideteos, jonka tekijä on yleensä kotoisin Jazzpäivien kulloisestakin isäntäpaikasta.


title: Yrjö-palkinto

text: Ensimmäinen Yrjö-palkinto jaettiin 11. marraskuuta 1967 saksofonisti Eero Koivistoiselle. Vuonna 2002 Yrjö jaettiin ensimmäistä kertaa naismuusikolle, kun palkinnon vastaanotti Anna-Mari Kähärä. Rumpali Edward Vesala on ainoa muusikko, joka on saanut Yrjön kahdesti, vuosina 1972 ja 1980.


title: Yrjö-palkinto

text: Yrjö-palkinnon voittajista koottiin vuonna 2006 Jazzliiton 40-vuotisjuhlan kunniaksi juhlaorkesteri, "Iso Yrjö". Orkesteri esiintyi ympäri Suomea esittäen jäsentensä uudelleen sovitettuja sävellyksiä, ja kiertue päättyi Savoy-teatteriin, Helsinkiin Jazzliiton 40-vuotispäivänä 25. marraskuuta.


title: Yrjö-palkinto

text: Yleisradion Jazzradio on vuodesta 2003 jakanut Varjo-Yrjön suomalaista jazzkulttuuria edistäneelle taholle.


title: Gnarffit

text: Gnarffit on saksalainen piirrossarja, joka kertoo Moppan planeetalla asuvista kivikautisista olennoista. Sarjaa on esitetty MTV3-kanavalla sekä Sub Juniori ja Nickelodeon - digikanavalla.


title: Claudia Jung

text: Claudia Jung (alun perin "Ute Krummenast"; s. 12. huhtikuuta 1964 Ratingen, Nordrhein-Westfalen, Saksa) on saksalainen iskelmälaulaja ja poliitikko.


title: Claudia Jung

text: Jo pienestä pitäen musiikki oli keskeinen osa Jungin elämää. Hän harrasti lapsuudessaan sekä kitaransoittoa että kuorolaulua. Ennen ammattimaista muusikonuraansa hän toimi muun muassa matkaoppaana Italiassa sekä fotolaboranttina. Vuonna 1984 Jung tutustui tuottaja Adam Schaireriin ja yhteistyö tämän kanssa johti ensimmäiseen single-julkaisuun vuonna 1986. Claudia Jungin esikoisalbumi "Halt' mich fest" ilmestyi vuonna 1988. Alussa musiikista ja teksteistä vastasivat Schairerin lisäksi lähinnä Jean Frankfurter ja Erich Offierowski, myöhemmin muun muassa André Franke, Joachim Horn-Bernges ja Bernd Meinunger.


title: Claudia Jung

text: Laulajattaren suosio on kasvanut vähitellen ja häntä on alettu kutsua "Saksalaisen iskelmän suureksi naiseksi" (""Die grosse Dame des deutschen Schlagers""). Jung on niittänyt mainetta erityisesti vahvana balladien tulkitsijana, mutta hänen repertuaarissaan on vankka sijansa myös vauhdikkaalle tanssimusiikille. Hän on tehnyt useita duettoja eri artistien kanssa. Esimerkiksi eräs hänen suosituimmista lauluistaan, "Je t'aime mon amour", on yhteistyö Richard Claydermanin kanssa. Jung on levyttänyt lähinnä saksaksi, mutta joukkoon mahtuu myös muutamia ranskan-, englannin- ja italiankielisiä kappaleita. Vuonna 2001 julkaistiin VHS:nä ja DVD:nä Claudia Jungin juontama televisio-ohjelma "Mein München - Auch wenn es nicht vernünftig ist". Jung on voittanut useita musiikkialan palkintoja Saksassa.


title: Claudia Jung

text: Reininmaalla syntynyt Jung muutti Baijeriin 1994. Hän asuu maalaistalossa Pfaffenhofen an der Ilmissä Münchenin lähistöllä. Hän avioitui 1997 muusikko Hans Singerin kanssa, joka on tuottanut hänen levynsä vuodesta 1999. Pariskunnalla on yksi tytär, vuonna 1997 syntynyt Anna Charlotte, joka lauloi äitinsä kanssa dueton "Heut' fliegt ein Engel durch die Nacht" vuonna 2004.


title: Claudia Jung

text: Claudia Jung - virallisesti Ute Singer - valittiin Baijerin kunnallisvaaleissa 2. maaliskuuta 2008 Pfaffenhofenin piirikunnan valtuustoon Freie Wähler -ryhmän listalta. Siitä lähtien hän on toiminut Gerolsbachin kunnan Kristillisen vaaliliiton (Christliche Wählergemeinschaft) edustajana.


title: Claudia Jung

text:
Claudia Jung sai Baijerin parlamenttivaaleissa 28. syyskuuta 2008 Pfaffenhofen a.d.Ilmin Schrobenhausenin vaalipiirissä 19,4 % äänistä ja jäi siten Erika Görlitzin (43,6 %, CSU) taakse mutta voitti Astrid Welter-Herzbergerin (12,8 %, SPD). Hän pääsi FW-listalta kolmantena Baijerin osavaltion parlamenttiin. Jung kuuluu sosiaalivaliokuntaan.
Muita kokoelmia:Muita singlejulkaisuja:


title: Züri-Metzgete

text: Züri-Metzgete (Zürichin mestaruus) on maantiepyöräilykilpailu, joka ajetaan vuosittain Zürichissä. Se oli vuoteen 2006 saakka ammattilaisten klassikkokilpailu ja kuului maantiepyöräilyn maailmancupiin ja UCI ProTour-sarjaan. Vuodesta 2008 se on järjestetty amatöörikilpailuna.


title: Züri-Metzgete

text: Züri-Metzgete järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1914. Kilpailu ajettiin vuodesta 1917 lähtien joka vuosi, myös toisen maailmansodan aikana, aina vuoteen 2006 saakka. Se oli pisimpään katkeamatta järjestetty ammattipyöräilyn suurkilpailu, kunnes vuonna 2007 kilpailua ei pystytty järjestämään. Züri-Metzgete ajettiin vuosikausia toukokuun alussa, mikä ei ollut ideaalinen ajankohta valtaosalle huippupyöräilijöistä maalis- ja huhtikuun "monumenttien" jälkeen. Lisäksi kilpailu ajettiin 1960-1980 -luvuilla usein päivä Rund um den Henninger Turm -kilpailun jälkeen, mikä myös huononsi ajon tasoa. Vuonna 1988 Züri-Metzgete siirrettiin ajettavaksi elokuun puolivälissä, ja kilpailu sai uutta sykettä monien Ranskan ympäriajon tähtienkin kiinnostuttua siitä.


title: Züri-Metzgete

text: Sveitsiläisajajat voittivat Züri-Metzgeten 35 kertaa ensimmäisistä 41 kilpailusta vuosina 1914–1956. Kilpailun on useimmin voittanut isäntämaan Heiri Suter – kaikkiaan kuusi kertaa vuosina 1919–1929. Myös aikakauden suurimmat sveitsiläistähdet Ferdi Kübler (1943) ja Hugo Koblet (1952 ja 1954) kuuluvat Züri-Metzgeten sankareihin. Huomattavin ulkomaalaisvoitto nähtiin vuonna 1946, kun italialainen Gino Bartali voitti maanmiehensä ja "arkkivihollisensa" Fausto Coppin. Kilpailu ratkesi kiistanalaisella tavalla, sillä Bartali karkasi Coppilta, jonka kanssa oli irtiotossa, kun tämä oli kiristämässä kengännauhojaan. On sanottu, että juuri tämä tapahtuma aloitti Coppin ja Bartalin välisen "sodan". Bartalin keskinopeus tuossa kilpailussa oli 42,228 km/h, joka säilyi ennätyksenä yli 50 vuoden ajan. Espanjalainen Juan Antonio Flecha voitti vuoden 2004 kilpailun uudella keskinopeusennätyksellä 42,707 km/h.


title: Züri-Metzgete

text: Vuoden 1956 jälkeen sveitsiläisajajat voittivat Züri-Metzgeten ammattilaiskilpailun vain viisi kertaa, kun taas Italiaan voitto meni 15 ja Belgiaan 13 kertaa. Kilpailun voittajien joukkoon kuuluu suuria klassikkokisojen tähtiä, kuten Paolo Bettini, Francesco Moser, Roger De Vlaeminck, Freddy Maertens, Giuseppe Saronni ja Johan Museeuw.


title: Züri-Metzgete

text:
Lähde: Memoire-du-cyclisme
Lähde: Cycling Archives


title: Susi lampaan vaatteissa

text: Susi lampaan vaatteissa on Aisopoksen muistiin kirjaama satu ja siihen viittaava sanonta.


title: Susi lampaan vaatteissa

text: Sadussa susi löytää lampaantaljan, ja keksii että jos hän pukee sen päälleen, hän näyttää kauempaa lampaalta, joten lampaat eivät tajua vaaraa. Lähestyttyään lammaskatrasta talja yllään susi oli juuri pääsemäisillään tarpeeksi lähelle hyökätäkseen, kun paimen saapui paikalle. Hän päätti valita yhden lampaistaan teuraaksi ruokaa varten - ja tappoi siten suden sattumalta. Tarinan opetus on, että petokseen turvautujille käy joka tapauksessa lopulta huonosti.


title: Susi lampaan vaatteissa

text: "Susi lampaan vaatteissa" on myös vertaus, jota käytetään useimmiten kuvaamaan naamioitunutta uhkaa tai ystävällisyydeksi naamioitua petosta. Vertaus esiintyy vanhan raamatunkäännöksen vaikutuksesta usein myös muodossa "susi lammasten vaatteissa". Jeesus vertasi vääriä profeettoja lampaiksi naamioituneisiin susiin (Matt. 7:15).


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Taka-Baikalian aluepiiri () on Venäjän federaation subjekti kaakkoisessa Siperiassa. Alue rajoittuu koillisessa Sahan tasavaltaan, idässä Amurin alueeseen ja Kiinan Sisä-Mongoliaan, etelässä Mongoliaan, lännessä Burjatiaan ja luoteessa Irkutskin alueeseen. Taka-Baikalian aluepiirin pääkaupunki on Tšita.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Aluepiiri muodostettiin 1. maaliskuuta 2008 yhdistämällä entinen Tšitan alue ja sen sisällä sijainnut Agan Burjatian autonominen piirikunta, joka sinänsä oli myös osa Tšitan aluetta.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Pinnanmuodostus on vuoristoinen (1 000–1 900 metriä merenpinnasta). Tyypillisiä ovat koillis–lounaissuunnassa kohoavat harjanteet ja niitä erottavat jokilaaksot. Etelässä on laaja tasanko. Korkein kohta on Kodar-harjanteen Pik BAM (3 073 metriä) ja matalin alueelta pois virtaava Amurjoki (292 metriä). Tšitan lähellä sijaitsevassa Jablonovyivuoristossa sijaitsee Amurin, Jenisein ja Lenan vedenjakaja. Itään Tyyntä valtamerta kohti virtaavat Ingoda ja Onon yhtyvät Šilka-joeksi, joka yhdessä Argunin kanssa muodostaa Amurin. Jenisein vesistöön kuuluvat länteen virtaavat Selengan sivujoet Hilok ja Tšikoi. Pohjoiseen virtaavat Vitim ja Oljokma kuuluvat Lenan vesistöön. Järviä on melko vähän.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Ilmasto on ankaran mannermainen. Talvi on pitkä, kylmä ja vähäluminen. Tammikuun keskilämpötila on –37,5 °C pohjoisessa ja –19,7 °C etelässä. Kylmyysennätys on Kalarin piirissä mitattu –64 °C. Kesä on lyhyt ja lämmin. Heinäkuun keskilämpötila on +15 °C pohjoisessa ja +21 °C etelässä. Kasvukausi kestää 100–140 päivää pohjoisessa ja 150–160 päivää etelässä. Suurin osa alueesta kärsii kuivuudesta. Vuotuinen sademäärä vaihtelee vuoriston 600 millimetristä etelä- ja kaakkoisosien 300 millimetriin. Sateista 80–90 % saadaan kesällä ja syksyllä.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Yli puolet pinta-alasta on metsää.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Taka-Baikalian kanta-asukkaita ovat burjaatit ja evenkit. Venäläiset saapuivat seudulle 1640-luvulla. Vuonna 1653 kasakat rakensivat Irgenin ja Nertšinskin linnakkeet. Vuonna 1655 perustettiin Nertšinskin voivodikunta. Vähitellen rakennettu linnakejärjestelmä liitti alueen Venäjään. Venäläiset uudisasukkaat toivat mukanaan ortodoksisen uskonnon, maanviljelyn ja tuliaseet. Argunin ja Amurin rannoilla venäläiset kohtasivat kiinalaiset. Heidän välillään käydyt yhteenotot päättyivät vuonna 1689 solmittuun Nertšinskin sopimukseen, jossa määriteltiin ensimmäisen kerran maiden välinen raja.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: 1700–1800-luvulla Taka-Baikalian kautta kulkivat Venäjän ja Kiinan väliset tärkeimmät kauppareitit. Huomattava merkitys oli soopelin ja muiden turkiseläinten metsästyksellä. 1700-luvun alussa seudulle syntyi kaivosteollisuutta. Venäjän keisariperheen omistama Nertšinskin vuoriteollisuuspiirikunta tuotti kultaa ja hopeaa. Taka-Baikaliasta kehittyi Venäjän tärkein pakkotyö- ja karkotusalue, jonka vankiloihin lähetettiin vallankumouksellisesta toiminnasta tuomittuja dekabristeja, narodnikkeja, sosialistivallankumouksellisia ym.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Huomattava merkitys oli vuonna 1851 perustetuilla Taka-Baikalian kasakkajoukoilla. Samana vuonna muodostettiin Taka-Baikalian alue, jonka keskuksena toimi Tšita. 1800-luvun lopussa rakennettu Siperian rautatie lisäsi asutusta ja nopeutti teollisuuden kehitystä. Samaan aikaan Taka-Baikaliasta muodostui yksi Venäjän tärkeimmistä karjatalousalueista. Talouden kehitys edisti seudun kulttuurielämää.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: 1900-luvun alussa Taka-Baikalia joutui mukaan Venäjän vallankumous- ja sotatapahtumiin. Vallankumoukselliset työläiset ja sotilaat pitivät hallussaan Tšitaa vuosien 1905–1906 vaihteessa. Ensimmäisen maailmansodan aikana alueelle oli sijoitettu noin 80 000 sotavankia. Neuvostovalta julistettiin Tšitassa helmikuussa 1918. Samaan aikaan alueella toimi kasakkapäällikkö Grigori Semjonovin johtamia vastavallankumouksellisia joukkoja. Elokuussa 1918 japanilaisten tukeman Siperian väliaikaisen hallituksen joukot valtasivat Tšitan. Maaliskuussa 1919 punaiset aloittivat partisaanitaistelun valkoisia joukkoja vastaan. Helmikuussa 1920 amiraali Koltšakin joukot vetäytyivät Taka-Baikaliaan. Huhtikuussa 1920 Verhneudinskissa perustettiin Kaukoidän tasavalta, jonka joukot valtasivat Tšitan saman vuoden helmikuussa. Valkoiset vetäytyivät Mantšuriaan. Vuonna 1921 Kaukoidän tasavallan armeija kävi taisteluita Roman von Ungern-Sternbergin joukkoja vastaan.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Kaukoidän tasavalta liitettiin Venäjän SFNT:hen marraskuussa 1922. Samalla muodostettiin Kaukoidän aluepiiriin kuulunut Taka-Baikalian lääni. Vuosina 1930–1937 alue kuului Itä-Siperian aluepiiriin. Syyskuussa 1937 muodostettiin Tšitan alue, johon kuuluneet aikaisemman Zejan alueen piirit liitettiin vuonna 1948 Amurin alueeseen. Alueen pohjoisosassa oli vuoteen 1938 saakka Vitimin–Oljokman kansallinen piirikunta.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Maailmansotien välisenä aikana Taka-Baikalian kehitystä määritti varautuminen Japanin muodostamaan sotilaalliseen uhkaan. Erityistä huomiota kiinnitettiin kaivos- ja metsäteollisuuden sekä rautatieliikenteen kehittämiseen. Vuonna 1945 Tšitan lähellä sijaitsevasta Molokovkan kylpylästä johdettiin Japanin vastaisia sotatoimia. Sodan jälkeen Tšitan alueelle oli sijoitettu 77 000 japanilaista sotavankia.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Kaivosteollisuuden kehitys jatkui toisen maailmansodan jälkeen. Alueella tuotettiin kultaa, molybdeenia, volframia, tinaa, hopeaa, lyijyä, sinkkiä, uraania, fluoriittia ym. Vuonna 1969 perustettiin uusi Krasnokamenskin kaupunki uraaniesiintymän yhteyteen. Maatalous erikoistui paikallisen lammasrodun kasvatukseen. Neuvostoliiton Kiinan-suhteiden heikettyä 1960-luvulla maiden välistä rajaa vahvistettiin. Vuonna 1975 alettiin rakentaa Baikalin–Amurin rautatietä, joka valmistui vuonna 1984.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Tšitan alueen toimeenpanevan komitean korvasi uusi aluehallinto. Hallinnon ensimmäiseksi päämieheksi nimitettiin Boris Ivanov. Helmikuussa 1996 alueen johtajaksi tuli Ravil Geniatulin, joka myöhemmin valittiin virkaan kolmesti yleisillä vaaleilla. Vuonna 1994 alueen kansanedustajien neuvoston korvasi uusi lakiasäätävä elin alueduuma. Joukkojen määrää ja aseistusta vähennettiin ja Kiinan kanssa tehtiin uusi rajankäynti. Suuri osa kaivosyrityksistä lopetti toimintansa 1990-luvun aikana.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Tšitan alue yhdistettiin 1. maaliskuuta 2008 sen sisällä sijaitsevan Agan Burjatian autonomisen piirikunnan kanssa ja niistä muodostettiin uusi liittovaltiosubjekti Taka-Baikalian aluepiiri. Yhdistyminen oli hyväksytty kansanäänestyksessä maaliskuussa 2007.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Aluepiirin väkiluku on 1 117 000 henkeä ja väestötiheys 2,6 henkeä neliökilometrillä (vuonna 2009). Asutus on keskittynyt Siperian rautatien varrelle ja jokilaaksoihin. Pohjoisosa on hyvin harvaan asuttua.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Kaupunkiväestön osuus on 63,7 % (vuonna 2009). Kaupunkeja on 10 ja kaupunkimaisia taajamia 41. Kaupungeista suurin on Tšita (307 300 henkeä vuonna 2009). Muut kaupungit ovat huomattavasti pienempiä: Krasnokamensk (57 000), Borzja (30 500), Petrovsk-Zabaikalski (19 500), Nertšinsk (14 100), Šilka (14 000), Balei (13 000).


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan aluepiirin väestöstä 89,8 % on venäläisiä, 6,1 % burjaatteja, 1,0 % ukrainalaisia ja 0,7 % tataareja. Burjaatit asuvat etupäässä Agan Burjatiassa. Evenkejä on 1 500 henkeä. He asuvat aluepiirin pohjoisosassa Kalarin, Tungirin–Oljokman ja Tungokotšenin piireissä.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Taka-Baikalian aluepiiri on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Sen pääkaupunki on Tšita. Aluepiirin lainsäädäntöelin on lainsäädäntökokous. Toimeenpanovaltaa johtaa kuvernööri Ravil Geniatulin.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Kunnallista itsehallintoa varten Taka-Baikalian aluepiiri on jaettu 31 piiriin ja neljään kaupunkipiirikuntaan.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Suluissa piirin hallinnollinen keskus.Taka-Baikalian tärkeimmät teollisuudenalat ovat kaivos-, metsä- ja puunjalostusteollisuus sekä koneenrakennus ja rautametallurgia. Kaivosteollisuus tuottaa kultaa, molybdeeniä, tinaa, lyijyä, sinkkiä ja kivihiiltä. Maatalous on keskittynyt nautakarjan ja porojen hoitoon. Lisäksi harjoitetaan turkiseläinten metsästystä.


title: Taka-Baikalian aluepiiri

text: Aluepiirin eteläosan kautta kulkee Siperian rautatie. Karymskojessa siitä haarautuu Kiinan Manzhouliin johtava rata. Jälkimmäisestä haarautuu Borzjassa yhteys Mongolian Tšoibalsaniin. Pohjoisosan kautta kulkee Baikalin–Amurin rautatie. Tärkeimmät maantiet ovat Irkutskin ja Tšitan välinen M55-valtatie sekä Habarovskiin johtava M58. Tšitasta on maantieyhteys Zabaikalskin kautta Kiinaan ja Borzjasta Mongoliaan. Lentoliikenne yhdistää Tšitan Moskovaan ja Venäjän muihin kaupunkeihin sekä Pekingiin. Paikallisia lentokenttiä on muun muassa Krasnokamenskissa ja Tšarassa. Laivaliikennettä on lähinnä Šilka-joella.


title: Vanha tullitalo (Helsingborg)

text: Vanha tullitalo () on rakennus Helsingborgissa, Ruotsin Skånessa. Se toimii nykyisin terminaalina tanskalaisen Sundbusserne-varustamon aluksille jotka kulkevat Helsingborgin ja Tanskan Helsingørin välillä yli Juutinrauman. Rakennus on saanut nykyisen ulkonäkönsä vuonna 1887. Sen on suunnitellut arkkitehti Mauritz Frohm. 1910-luvulla rakennusta laajennettiin arkkitehti Alfred Hellerströmin suunnittelemilla siipirakennuksilla.


title: Sundbusserne

text: Sundbusserne () on tanskalainen varustamo, joka liikennöi Ruotsin Helsingborgin ja Tanskan Helsingørin välillä yli Juutinrauman. Liikennöinti tapahtuu kahdella matkustaja-aluksella, M/S Sundbuss Magdelonella ja M/S Sundbuss Pernillella. Molemmat laivat purjehtivat Ruotsin lipun alla. Varustamo perustettiin vuonna 1957.


title: Aleksandr Godunov

text: Aleksander Borisovitš Godunov (, 28. marraskuuta 1949 Sahalin – 18. toukokuuta 1995 Los Angeles) oli venäläinen balettitanssija ja näyttelijä, jonka loikkaus 23. elokuuta 1979 aiheutti diplomaattisen kriisin Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välillä.


title: Aleksandr Godunov

text:
Godunov liittyi Bolšoi-teatteriin vuonna 1971. Hän oli jo silloin lupaava balettitanssija.
Yhdysvaltain balettiuransa jälkeen Godunov esiintyi monissa elokuvissa. Hän näytteli amish-maanviljelijää elokuvassa "Peter Weirin Todistaja" vuodelta 1985, psykopaattista terroristia Karlia elokuvassa "Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli", Maxia elokuvassa "Rahareikä" sekä Vronskyä elokuvassa "Anna Karenina" vuodelta 1974. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1987.


title: Aleksandr Godunov

text: 23. elokuuta vuonna 1979, kun Bolšoi-teatteri oli kiertueella New York Cityssä, Godunov otti yhteyttä viranomaisiin ja anoi poliittista turvapaikkaa. Kun KGB oli kuullut tempauksesta, Bolšoi oli juuri lentokentällä matkalla takaisin. KGB päätti estää Godunovin vaimon, mukana kiertueella olleen solisti Lyudmila Vlasovan, loikkauksen. Rouva Vlasovaa pidettiin Aeroflotin Moskovan koneessa, mutta koneelta evättiin lähtölupa kolmeksi vuorokaudeksi, koska maahanmuuttovirasto halusi tietää, lähteekö tämä maasta vapaaehtoisesti eikä pakosta. Presidentti Jimmy Carter ja neuvostojohtaja Leonid Brežnev joutuivat kriisiin mukaan.


title: Aleksandr Godunov

text: 26. elokuuta kone sai lähtöluvan, ja Vlasova palasi Moskovaan. Godunov yritti vuoden ajan saada vaimonsa Yhdysvaltoihin. Heidät tunnettiin Kylmän sodan Romeona ja Juliana. Pari erosi vuonna 1982.


title: Aleksandr Godunov

text: Godunov jatkoi tanssijanuraa Yhdysvalloissa American Ballet Theatressa vuoteen 1982 asti, jolloin hänen välinsä teatterin johtajan, Mihail Baryšnikovin, kanssa menivät poikki. Godunov matkusti Hollywoodiin ja aloitti romanssin näyttelijä Jacqueline Bissetin kanssa. Suhde päättyi vuonna 1988. Godunovin kuuluisin rooli oli elokuvassa Die Hard (1988), jossa hän näytteli terroristi Karlia.


title: Aleksandr Godunov

text: Ystävät huolestuivat Godunovista 18. toukokuuta 1995, koska hän ei ollut pitkiin aikoihin vastannut soittoihin. He lähettivät sairaanhoitajan hänen asunnolleen, mistä Godunov löydettiin kuolleena alkoholismin ja hepatiitin aiheuttamien komplikaatioiden seurauksena. Hän eli vain 45-vuotiaaksi. On ollut epäselvää, kauanko Godunov oli ollut kuolleena ja hänen ystävänsä väittivät, etteivät olleet kuulleet hänestä mitään kymmeneen päivään. Hänen tuhkansa on siroteltu Tyynellemerelle.


title: Mauritz Frohm

text: Mauritz Frohm (1840 – 1912) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän toimi Helsingborgin kaupunginarkkitehtina vuosina 1868–1903 ja suunnitteli useita merkittäviä rakennuksia kaupunkiin.


title: Mauritz Frohm

text: Frohm syntyi Helsingborgissa Jonas Frohmille ja Christina Frohmille (o.s. Ramberg). 16-vuotiaana hän muutti Göteborgiin, jossa hän opiskeli rakennustaidetta Chalmersin koulussa. Opiskelujen jälkeen hän asui jonkin aikaa Tukholmassa, jossa työskenteli yhdessä Helgo Zettervallin kanssa.


title: Mauritz Frohm

text: Vuonna 1865 palasi Frohm Helsingborgiin ja 1868 hänestä tehtiin kaupungin kaupunginarkkitehti. Kaupunginarkkitehtina hänen suunnittelemiensa rakennusten ulkonäköä dominoivat koristerikkaat ja usein klassisistiset rakennukset. Hän lopetti työssään vuonna 1903. Frohm ei koskaan mennyt naimisiin ja hän kuoli vuonna 1912. Kaupunginarkkitehtina häntä seurasi Alfred Hellerström.


title: Alfred Hellerström

text: Josef Alfred Hellerström (s. 19. maaliskuuta 1863, Tukholma − k. 1931) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän opiskeli vuosina 1883-1885 Kungliga tekniska högskolanissa ja vuosina 1885-1888 Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa. Hellerström asui ja vaikutti Helsingborgissa. Vuonna 1892 hän aloitti työt Helsingborgin teknillisessä koulussa opettajana ja vuodesta 1903 lähtien hän toimi Helsingborgin kaupunginarkkitehtina.


title: Australian Grand Prix 1993

text: Australian Grand Prix 1993 oli Formula 1 -sarjan historian 548 osakilpailu ja kauden 1993 päätöskilpailu. Se ajettiin 7. marraskuuta Adelaiden katuradalla. Kilpailua lyhennettiin kahdella kierroksella uusintalähtöjen takia.


title: Australian Grand Prix 1993

text: Kilpailun voittaneelle Ayrton Sennalle voitto oli hänen uransa viimeinen. Alain Prost ajoi 200. GP:nsä ja päätti uransa tähän kilpailuun. Kisa oli myös Riccardo Patresen viimeinen (256. GP)


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Helsingborg)

text: Kustaa Aadolfin kirkko () on kirkkorakennus Helsingborgin Söderin kaupunginosassa, Ruotsissa. Sen on suunnitellut arkkitehti Gustaf Hermansson Sundsvallista. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1893 rakennusmestari A. Wilsonin johdolla. Kirkon vihkimistilaisuus järjestettiin 6. kesäkuuta 1897.


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Tukholma)

text: Kustaa Aadolfin kirkko () on kirkkorakennus Tukholman Östermalmin kaupunginosan itäosassa, Kustaa Aadolfin puistossa. Uusgoottilaista arkkitehtuuria edustavan punatiilisen kirkon on suunnitellut arkkitehti Carl Möller. Se on rakennettu vuosina 1891–1892. Piispa Gottfrid Billing vihki kirkon käyttöön vuonna 1892. Se oli alun perin Tukholman varuskunnan varuskuntakirkko, mutta se on sittemmin muutettu tavalliseksi kirkoksi. Oscarin seurakunta osti kirkon itselleen 1960-luvulla. Samaan seurakuntaan kuuluu myös läheinen Oscarskyrkan. Kirkko restauroitiin vuonna 1968 arkkitehti Björn Linnin johdolla.


title: Stefan Ruzowitzky

text:
Stefan Ruzowitzky (s. 25. joulukuuta 1961 Wienissä) on itävaltalainen elokuvaohjaaja. Hän on opiskellut teatteritiedettä ja historiaa.
Itävaltalainen Stefan Ruzowitzky on ohjannut sekä kirjoittanut elokuvat Anatomie ja Anatomie 2. Elokuvat ovat saksalaisia. Ruzowitzky on ohjannut myös elokuvat Siebtelbauern, Väärentäjä sekä All the Queen's Men.
Lisäksi hän on ohjannut musiikkivideoita esimerkiksi Justin Timberlaken yhtyeelle ’N Sync.


title: Kupluskylä

text: Kupluskylä on kylä Kontiolahden kunnassa, lähellä Joensuun rajaa. Se sijaitsee noin kuudentoista kilometrin päästä kunnan keskustasta, ja noin kymmenen kilometrin päästä Joensuun kaupungin keskustasta.


title: Kupluskylä

text: Kylä sijaitsee Pielisjoen rannassa, joen ja Utranharjun välissä, Utran (Joensuun) kaupunginosan naapurissa. Kupluskylän lähellä on Jynkän vedenottamo, josta Joensuu saa juomavetensä.


title: Kupluskylä

text: Nimi kuplus viittaa kalastukseen.


title: Hyppyheitto

text: Hyppyheitto tarkoittaa koripallolla suoritettavaa heittoa, joka tehdään hypäten. Yleensä hyppyheitossa pallo päästetään irti hypyn ollessa korkeimmillaan. Heitto voidaan myös tehdä ylöspäin mentäessä: "quick-release", tai tultaessa alaspäin: "slow-release".


title: Steel Attack

text: Steel Attack on ruotsalainen power metallia soittava yhtye, joka on perustettu vuonna 1995.DVD: Monsters Of Metal vol. 5 - 2006


title: Corpus inscriptionum Latinarum

text: Corpus inscriptionum Latinarum (lyhennettynä CIL) on kattavuuteen pyrkivä kokoomajulkaisu antiikin aikaisista latinankielisistä piirtokirjoituksista. Se on ensiarvoisen tärkeä lähde antiikin Roomaan kohdistuvalle tieteelliselle tutkimukselle.


title: Corpus inscriptionum Latinarum

text: CIL:ään pyritään keräämään kaikki latinankieliset piirtokirjoitukset koko Rooman valtakunnan alueelta. Tekstit järjestetään maantieteellisten ja muiden kriteerien perusteella. Moniosaista, latinankielistä kirjasarjaa päivitetään aika ajoin uusilla painoksilla ja lisäosilla. Hanketta johtaa Berliinin-Brandenburgin tiedeakatemia ("Berlin-Brandenburgische Akademie der Wissenschaften"), joka myös vastaa CIL:n sisarhankkeesta Inscriptiones Graecae (IG) eli antiikin kreikankielisten piirtokirjoitusten kokoomajulkaisusta.


title: Corpus inscriptionum Latinarum

text: Erilaisia suunnitelmia korpuksen laatimiseksi oli ollut jo 1800-luvun alkupuolella, mutta varsinaisesti CIL-hankkeen pani alkuun vuonna 1853 Theodor Mommsen. Ensimmäinen nide ilmestyi kymmenen vuotta myöhemmin ja ensimmäiseen maailmansotaan mennessä suurin osa silloin tunnetuista piirtokirjoituksista oli saatu julkaistuksi. Työ kuitenkin jatkuu edelleen, sillä uusia piirtokirjoituksia löytyy jatkuvasti ja mm. niistä saatujen uusien tietojen avulla jo julkaistujenkin piirtokirjoitusten lukutapoja ja tulkintaa pystytään usein vielä parantamaan.


title: Corpus inscriptionum Latinarum

text: CIL:n nykyiset 17 nidettä ja sen yli 70 osaa sisältävät yhteensä noin 180 000 piirtokirjoitusta. Lisäksi on 13 lisäosaa, jotka sisältävät piirtokirjoitusten valokuvia ja erilaisia indeksejä. Yksittäisen piirtokirjoituksen editio koostuu itse piirtokirjoituksen tekstistä, johdannosta (jossa kerrotaan tekstin löytöpaikka, materiaali, mitat jne.) sekä ns. kriittisestä apparaatista ja kommentaarista, joka voi sisältää huomioita esimerkiksi tekstin ajoituksesta tai erilaisista tekstin yksityiskohtiin liittyvistä kysymyksistä, kuten puuttuvien sanojen täydennyksistä. Itse piirtokirjoituksen teksti annetaan tieteellisen transkription muodossa ja siitä käy ilmi, mitkä kirjaimet ovat varmuudella luettavissa, mitkä epävarmoja tai kokonaan puuttuvia tai milloin ediittori on vaikkapa avannut lyhenteen. CIL:n uudemmissa osissa piirtokirjoituksen valokuva ja/tai piirros ja transkriptio ovat vieri vieressä, mikä helpottaa transkription luotettavuuden arviointia.


title: Corpus inscriptionum Latinarum

text: Alkujaan lähinnä saksalaisten toteuttamaan hankkeeseen osallistuu nykyään tutkijoita monista eri maista. CIL:n osan X uutta editiota työstetään professori Heikki Solinin johdolla Helsingin yliopistossa Klassillisen filologian laitoksella. Osa kattaa ne Etelä-Italian länsirannikon sekä Sisilian, Sardinian ja Korsikan alueelta löydetyt piirtokirjoitukset, jotka eivät sisälly Theodor Mommsenin vuonna 1883 julkaisemaan ensimmäiseen editioon.


title: Xak II: The Rising of the Red Moon

text: Xak II: The Rising of the Red Moon () on vuonna 1990 julkaistu toimintaroolipeli, jonka kehitti japanilainen ohjelmistovalmistaja MicroCabin. Peli on "Xak"-sarjan toinen osa ja suoraa jatkoa "lle". Vuonna 1992 Telenet Japan julkaisi "Xak II":n edeltäjänsä kanssa nimeä "Xak I & II" kantavassa yhteisjulkaisussa, jonka alustana oli PC Engine.


title: Xak II: The Rising of the Red Moon

text:
Ensimmäisessä "Xak"-pelissä Latok Kart haastoi ihmisiä manipuloivan
Badu-demonin, joka oli aiemmin kärsinyt tappion otellessaan sodan jumala Duelin vastaan. Latok voitti Badun lopullisesti, mutta Necromangerin, joka kuului Badua palvelleisiin demoneihin, onnistui paeta Latokin ulottuvilta. Kolmen vuoden kuluttua Necromanger ja kolme demonivaltiasta suorittavat synkän rituaalin, jonka avulla he kutsuvat luokseen Zamu Gospelin, demonien legendaarisen sotapäällikön.


title: Xak II: The Rising of the Red Moon

text:
Aiemmin Zekisiksen demonimaailmaan sinetöidyn Gospelin saapuessa Xakiin eli ihmisten maailmaan, Latok Kart on 19 vuoden iässä. Banuwan kylässä on liikkunut huhuja hänen kadonneen isänsä Dork Kartin olinpaikasta, ja Pixie-keijun avustamana Latok lähtee etsimään isäänsä Banuwan lähistöltä. Tehtävä kuitenkin vaikeutuu, kun he joutuvat tekemisiin Zamu Gospelin käskyläisten kanssa.
"Xak II" noudattaa edeltäjänsä mukaista etenemisperiaatetta. Ohjaamalla Latok Kartia, tarinan päähenkilöä, pelaaja liikkuu kaupungista ja luolastosta toiseen suorittaen NPC-hahmojen antamia tehtäviä. Luolastoissa ollessaan pelaajan on oteltava etenemistään estävää päävastusta vastaan, jonka päihitettyään hän voi taas jatkaa kulkuaan ja saattaa juonen tapahtumia eteenpäin. Kaupungeissa voidaan puolestaan hankkia tietoa paikallisilta asukkailta ja ostaa taisteluissa hyödynnettäviä miekkoja, haarniskoja sekä kilpiä.


title: Xak II: The Rising of the Red Moon

text: Koska pelin taistelut käydään reaaliajassa, luolastoissa liikkuvat hirviöt havaitaan jo pelihahmon liikkuma-alueella. Taistelun aikana Latok voi puolustautua vastapuolen iskuilta parhaiten, kun hänen miekkansa on tupessa ja hän voi käyttää kilpeä. Pelaajan halutessa hyökätä Latokin miekka on vedettävä esille ja iskettävä tiettyä toimintanäppäintä painamalla. Taistelu voitetaan, kun vihollisen osumapisteet ovat pelihahmon suorittamien hyökkäysten ansiosta huvenneet. Latokin vahvuuden määrää varusteiden lisäksi hänen tasonsa, joka kohotessaan yhteenotoista kerättyjen kokemuspisteiden myötä parantaa hänen fyysisiä ominaisuuksiaan.


title: Stede Bonnet

text: Stede Bonnet (n. 1688 – 10. joulukuuta 1718) oli englantilainen merirosvo 1700-luvun alkupuolella. Häntä on joskus kutsuttu ”herrasmiesmerirosvoksi”, sillä hän oli suhteellisen varakas maanomistaja Barbadoksella ennen rikollisen uraansa.


title: Stede Bonnet

text: Bonnet syntyi Barbadoksella todennäköisesti kastamisvuonnaan 1688. Hänen vanhempansa Edward ja Sarah Bonnet omistivat 400 eekkerin (n. 160 hehtaaria) maatilan Bridgetownin kaakkoispuolella. Se siirtyi Stede Bonnetille hänen isänsä kuollessa vuonna 1694. Ei tiedetä missä hän kävi koulua, mutta monet hänet tunteneet kuvasivat hänet lukeneeksi ja hänet tuominnut tuomari viittasi tuomiossaan Bonnetin ”vapaaseen kasvatukseen”.


title: Stede Bonnet

text: Bonnet nai Mary Allambyn Bridgetownissa 21. marraskuuta 1709. He saivat kolme poikaa (Allamby, Edward ja Stede) ja yhden tyttären (Mary). Allamby kuoli ennen vuotta 1715, muut lapsista näkivät isänsä hylkäävän heidät merirosvouden tähden.