title: Mattias Koskinen

text: Koskinen siirrettiin sisällissodan jälkeen 6. heinäkuuta 1918 vääpeliksi Kaartin jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen koulutusaliupseeriksi 17. tammikuuta 1919 Porin jalkaväkirykmentti 2:n 9. komppaniaan. Koskinen erosi armeijasta 12. helmikuuta 1919 ja liittyi sen jälkeen Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä hän toimi lentävän osaston päällikkönä. Retkikunnalla hän otti osaa taisteluihin Rajakonnussa, Vitelessä, Tuuloksessa ,Aunuksenkaupungissa, Mäkriällä ja Aleksanteri Syväriläisen (Svirskin) luostarilla. Hän haavoittui lievästi Syvärin pohjoispuolella. Retkikunnasta hän erosi kesäkuun puolivälissä ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä. Koskinen astui uudelleen armeijan palvelukseen 1. huhtikuuta 1921 ja hänet 1. Erilliseen konekiväärikomppaniaan, missä hän toimi komppanianvääpelinä ja myöhemmin joukkueenjohtajana. Armeijasta hän erosi toistamiseen 31. maaliskuuta 1923 ja siirtyi 14. huhtikuuta 1923 Joensuun rajavartioston palvelukseen ja määrättiin asevelvollisten komppaniaan joukkueenjohtajaksi. Rajavartiostossa hän toimi vuosina 1924–1925 viestikurssien johtajana. Koskinen erosi armeijasta viimeisen kerran 31. toukokuuta 1925 ja siirtyi 27. heinäkuuta 1925 Oulun läänin maanmittausharjoittelijaksi, missä hän toimi myöhemmin kartoittajana aina talvisotaan saakka.


title: Mattias Koskinen

text: Koskinen osallistui talvisotaan ylimääräisten harjoitusten aikana (YH) Topografikunnan Teknillisessä toimistossa sotilastopografina. Hän kuoli Tilkan sotilassairaalassa 24. tammikuuta 1940. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: NS-Volkswohlfahrt

text: Nationalsozialistische Volkswohlfahrt (lyhyemmin "NS-Volkswohlfart" tai "NSV", suoraan suomennettuna Kansallissosialistinen kansan hyvinvointi) oli natsi-Saksassa toiminut sosiaalinen ja humanitäärinen järjestö. Se oli muodollisesti rekisteröity yhdistys ja organisatorisesti osa Saksan kansallissosialistista työväenpuoluetta. Järjestön päämaja oli Berliinissä.


title: NS-Volkswohlfahrt

text: NS-Volkswohlfart perustettiin 3. toukokuuta 1933, siis vain muutamia kuukausia kansallissosialistisen puolueen valtaannousun jälkeen. Järjestön tarkoituksena oli tukea tuolloin vielä laman ja talousahdingon kurjistamaa saksalaista väestöä. Samalla järjestöllä oli myös ideologinen tavoite. Sen tuli osoittaa, että kansallissosialistinen liike välitti kansalaisten hyvinvoinnista ja tuki heitä vaikeina aikoina. NS-Volkswohlfartin tarkoituksena oli myös korvata työväenliikkeen lakkautetut solidaarisuusjärjestöt ja syrjäyttää kirkolliset hyväntekeväisyysjärjestöt. Organisatorisesti järjestö oli järjestetty kansallissosialistisen puolueen mallin mukaan alueisiin, piireihin ja ryhmiin,


title: NS-Volkswohlfahrt

text: NS-Volkswohlfart ei täysin onnistunut syrjäyttämään muita hyväntekeväisyysjärjestöjä, vaan niitä toimi natsi-Saksassa vielä seitsemän. Suurimmat muista humanitäärisistä järjestöistä olivat Saksan Punainen Risti, evankelisten kirkkojen Diakonie ja katolisen kirkon Caritas. Toisaalta maanlaajuinen ja valtiollisesti tuettu NS-Volkswohlfart onnistui kylläkin marginalisoimaan muut vastaavat järjestöt.


title: NS-Volkswohlfahrt

text: 1930-luvun laman aikana NS-Volkswohlfart jakoi suoria raha-avustuksia, mutta taloudellisen nousukauden aikana järjestö siirtyi yksinomaan sosiaalisten ja humanitääristen palveluiden tarjoajaksi. Se perusti esimerkiksi lastentarhoja, joissa lapsille opetettiin kristillisten lastentarhojen uskonnollisen opetuksen sijaan poliittista ideologiaa. Lasten ja lapsiperheiden tukeminen oli järjestössä muutenkin keskeisellä sijalla, tukihan tämä myös kansallissosialismin ideaa voimakkaasta Saksan kansasta. Äideille järjestettiin neuvoloita ja ensikoteja, lapsille kesäsiirtoloita ja päivähoitoa. Järjestö järjesti myös terveysneuvontaa ja -tarkastuksia.


title: NS-Volkswohlfahrt

text: Toisen maailmansodan alettua NS-Volkswohlfart otti hoitaakseen yhä enemmän oikeastaan valtiolle kuuluvia tehtäviä. Se järjesti apua sodan siviiliuhreille, kuten pommituksissa haavoittuneille ja kotinsa menettäneille. Ehkä merkittävin järjestön voimanponnistuksista oli lasten laajamittainen evakuointi pommitusten uhkaamista kaupungeista turvaan maaseudulle, nk. "Kinderlandverschickung" eli "KLV".


title: NS-Volkswohlfahrt

text: Varallisuutensa järjestö sai jäsenmaksuista ja vapaaehtoisista lahjoituksista. Tärkein NS-Volkswohlfartin järjestämistä rahankeräyksistä oli Talviapukeräys. Järjestöllä oli toisen maailmansodan alkaessa noin 11 miljoonaa jäsentä ja noin miljoona vapaaehtoistyöntekijää.


title: Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1926

text: Vuoden 1926 painin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Riiassa, Latviassa syyskuun alussa. Kisoissa painittiin pelkästään kreikkalais-roomalaisessa painissa kuudessa eri sarjassa.


title: Norddeutscher Rundfunk

text: Norddeutscher Rundfunk (NDR) on saksalainen yleisradioyhtiö, joka toimii Saksan pohjoisissa osavaltioissa Hampuri, Mecklenburg-Etu-Pommeri, Ala-Saksi ja Schleswig-Holstein. Se on Saksan paikallisten yleisradioyhtiöiden liiton, ARD:n, jäsen. Yhtiön päätoimipaikka sijaitsee Hampurissa Rotherbaumin kaupunginosassa. NDR työllistää noin 3600 henkilöä.


title: Norddeutscher Rundfunk

text: NDR:n historia alkoi 1924, kun Nordische Rundfunk AG (NORAG) perustettiin Hampurissa. NORAG joutui brittiläisen valvonnan alla osaksi vuonna 1945 perustettua radioyhtiötä Nordwestdeutscher Rundfunk (NWDR), joka kattoi brittien hallintoalueen Saksan liittotasavallassa. Myöhemmin yhtiö siirtyi osavaltioiden hallintaan ja vuonna 1955 NWDR päätettiin jakaa. Siitä syntyi kaksi paikallista yleisradioyhtiötä: läntinen Westdeutscher Rundfunk (WDR) ja pohjoinen Norddeutscher Rundfunk (NDR). NDR:n perustivat Hampuri, Ala-Saksi ja Schleswig-Holstein. Mecklenburg-Etu-Pommeri liittyi yhtiöön vuonna 1992 Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen.


title: Revenio Group

text: Revenio Group Oyj (aiemmin Done Solutions) on suomalainen terveysteknologiakonserni, jonka liiketoiminnan ytimen muodostavat silmänpainemittarit.


title: Revenio Group

text: Revenio-konsernin "Terveysteknologia"-segmentin muodostavat Icare Finland Oy:n, osteoporoosin seulontaan ja seurantaan keskittyvän Oscare Medical Oy:n ja Revenio Research Oy:n liiketoiminta. Revenio Groupin tavoitteena on kehittää entistä tehokkaampia ja helposti käyttöönotettavia menetelmiä tunnistaa kansanterveydellisesti merkittäviä sairauksia jo niiden alkuvaiheessa. Yhtiön seulontateknologiat ovat keskittyneet glaukooman, osteoporoosin, ihosyövän ja astman tunnistamiseen ja niiden hoitoprosessin aikaiseen mittaamiseen.


title: Revenio Group

text: Done Solutions syntyi 2001, kun Digital Open Network Environment Oyj Done jakautui kahdeksi yritykseksi: Done Solutions Oyj:ksi ja Mgine Holding Oyj:ksi, joka sulautui Reach-U Holding Oyj:hin. Done Solutions muutti nimensä Revenio Groupiksi huhtikuussa 2009.


title: Stenopus hispidus

text: Stenopus hispidus on trooppisten vesien pieni, puhdistajarapuihin ("Stenopodidea") kuuluva äyriäinen. Sitä tavataan luonnossa koralliriutoilla sekä Indopasifisella merialueella että Atlantin länsiosassa. Se elää tyypillisesti 2-4 metrin syvyydessä. Se on myös suosittu meriakvaarioiden asukas.


title: Stenopus hispidus

text: Itse rapu kasvaa suurimmillaan noin kuusisenttiseksi, mutta sen tuntosarvet ovat pitemmät kuin varsinainen ruumis. Vartalo on valkopohjainen, harvakseltaan punaraitainen, saksissa raidat ovat suunnilleen tasaleveitä punaisia ja valkeita. Kaksi takimmaista jalkaparia on hentoja, läpikuultavia, mutta etummaiset jalat ovat tukevat ja antavan lisäpontta ravun saksille.


title: Gemini-palkinto

text: Gemini-palkinto ("Gemini Awards") on Kanadan elokuva- ja televisioakatemian vuosittain jakama palkinto, jota jaetaan parhaille kanadalaisille televisiotuotannoille 87 eri kategoriassa. Palkintoa on jaettu vuodesta 1986 lähtien ja sitä pidetään Yhdysvalloissa pidettävän Emmy-gaalan vastineena. Useimmiten gaala on pidetty Torontossa. Poikkeuksena gaalaa on pidetty Richmondissa 4. marraskuuta 2006 ja Reginassa 28. lokakuuta 2007.


title: Kehräraimikki

text: Kehräraimikki ("Anacyclus valentinus") on asterikasvi, joka kasvaa Alboráninmeressä sijaitsevalla pienellä Espanjalle kuuluvalla Isla de Alborán -saarella. Alboráninmeri sijaitsee puolestaan läntisellä Välimerellä. Kasvi on kotoperäinen. Kasvi kasvaa noin 30 senttimetriä korkeaksi.


title: Kehräraimikki

text: "Anacyclus alboranensis" on täysin rauhoitettu Euroopan unionin lainsäädännöllä. Isla de Alboránilla kasvaa myös "Senecio alboranicus", joka on toinen saaren kotoperäisistä asterikasveista.


title: OBESSU

text: OBESSU (The Organising Bureau of European School Student Unions) on eurooppalaisten toisen asteen opiskelijajärjestöjen sateenvarjojärjestö, joka on perustettu Irlannin Dublinissa huhtikuussa vuonna 1975. OBESSU:n tehtävänä on luoda mahdollisuus opiskelijajärjestöjen eurooppalaiselle yhteistyölle sekä tehdä euroopanlaajuista toisen asteen opiskelijoiden edunvalvontatyötä.


title: OBESSU

text: OBESSU:lla on tällä hetkellä 31 varsinaista yli 24 Euroopan valtiossa. Suomesta siihen kuuluvat Suomen Lukiolaisten Liitto, Finlands Svenska Skolungdomsförbund rf sekä Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI. Kaikki OBESSU:n jäsenjärjestöt ovat itsenäisiä, kansallisia, edustuksellisia ja demokraattisia opiskelijajärjestöjä.


title: OBESSU

text: OBESSU:n toimisto sijaitsee Brysselissä Belgiassa, ja sillä on kolme päätoimista työntekijää: pääsihteeri sekä kaksi edunvalvonta-asiamiestä, joista toinen vastaa ammatillisen koulutuksen edunvalvonnasta.


title: OBESSU

text: Järjestön suuntaviivoista päättää vuosittain kokoontuva yleiskokous ("General Assembly"), jossa päätösvalta on jäsenjärjestöillä. Vuosikokouksessa vaihdetaan puolet hallitukseen pisimpään kuuluneista jäsenistä uusiin henkilövaalien kautta.


title: Voimavalolyhty

text: Voimavalolyhty on valopetrolikäyttöinen öljylamppu, jossa valopetroli kaasuuntuu ja palaa hehkusukassa tuottaen voimakkaan valkoisen valon. Lampun valo on tavallisen öljylampun valoa huomattavasti kirkkaampi ja vastaa teholtaan jopa monisatawattista hehkulamppua. Lyhty pitää palaessaan pientä kohisevaa ääntä ja tuottaa runsaasti lämpöä.


title: Voimavalolyhty

text: Markkinoilla on ollut lukuisia samaan perusperiaatteeseen eli kemiallisesti (alkujaan radioaktiivisella toriumilla ja nykyään vaarattomammalla yttriumilla) käsiteltyyn hehkusukkaan ja lampussa kaasutettavan valopetrolin käyttöön pohjautuvia voimavalolyhtyjä. Tunnettuja valmistajia ovat olleet mm. Petromax, Tilley, Hasag, Primus, Hipolito ja Optimus.


title: Voimavalolyhty

text: Jonkinasteista sekaannusta aiheuttaa usein se, että puhekielessä kaikista voimavalolyhdyistä on saatettu käyttää merkistä riippumatta yleisnimitystä "petromaksi", "tillikka" tai "hasakki".


title: Voimavalolyhty

text: Kaikkien voimavalolyhtyjen toimintaperiaate on sama. Sinänsä nestemäisenä heikosti syttyvästä, ja siten varsin turvallisesta, valopetrolista saadaan tehokas kaasumainen polttoaine höyrystämällä se lyhdyn tulikuumassa kaasutinputkessa. Polttoaine pakotetaan kaasutinputkeen ylipaineistamalla polttoainesäiliö yhdysrakenteisen pumpun avulla. Kaasutinputken yläpäässä oleva suutin säätelee polttoaineen kulutusta ja seossuhdetta. Suuttimesta yliäänennopeudella purkautuva petrolikaasu sekoitetaan bunsenlampun toimintaperiaatetta vastaavalla tavalla ilmaan, minkä jälkeen tämä ilma-polttoaineseos ohjataan hehkusukan sisälle, jossa se syttyy. Näin saadaan tuotettua erittäin kuuma liekki, joka saa hehkusukan säteilemään voimakasta valoa.


title: Voimavalolyhty

text: Lyhdyn tuottama valoteho on moninkertainen tavanomaisiin öljylamppuihin verrattuna, mutta säiliöllinen polttoainetta riittää silti tavallisesti 6-10 tunnin käyttöön. Valotehoon ja polttoaineen kulutukseen vaikuttaa ensisijaisesti käytettävän suuttimen ja hehkusukan mitoitus. Liian suuren suuttimen ja sukan käyttö voi kuitenkin vaurioittaa lyhtyä, jota ei ole mitoitettu niiden tuottamalle lämpökuormalle. Pienimmissä lyhdyissä teho on 150-250 HK/CP (hefnerkynttilä/candle power), suurimmissa 300-500 HK/CP, joka vastaa jo 300-400 W:n hehkulampun tehoa.


title: Voimavalolyhty

text: Voimavalolyhdyt tulivat suomalaisille tutuksi viimeistään toisen maailmansodan aikana korsujen valaistusvälineinä ja vielä 1950-60-luvuilla niillä korvattiin osin puuttuva sähkövalo maaseudulla. Voimavalolyhtyjä käytetään nykyisinkin vara- ja ensisijaisina valonlähteinä olosuhteissa, joissa sähkövaloa ei aina ole saatavilla, esim. sotilas-, mökki-, retkeily-, tuulastus- ja poikkeusolokäytössä. Voimavalolyhtyjä käytetään myös yhä laajasti kehitysmaissa jokapäiväisiin arkisiin valaistustarpeisiin.


title: Voimavalolyhty

text: Lampun jo käynnistyttyä hehkusukan sisällä palava liekki tuottaa moninkertaisesti polttoaineen höyrystämiseen tarvittavan lämmön. Kun lamppu on kylmä (sammuksissa), reaktio on kuitenkin käynnistettävä muilla keinoin. Tämä tapahtuu hehkuttamalla ensin polttoainesäiliöstä ylös nouseva kaasutinputki kuumaksi käyttäen esilämmitintä, joka voi olla joko kaasutinputken juurella oleva spriikuppi, polttoainetankkiin kiinteästi liittyvä pienoiskokoinen puhalluslamppu tai lampun varusteisiin kuuluva irrallinen spriihin kostutettava sytytyspihti.


title: Voimavalolyhty

text: Eräissä alkuaan lähinnä perustason lyhtyjä kalliimmissa malleissa (esim. Petromax Rapid) on kupin ohella pieni puhalluslampun tyyppinen yhdysrakenteinen esilämmitin, jolloin esilämmitys voidaan suorittaa paineistettua pääpolttoainetta käyttäen, eikä spriitä tarvita. Yhden polttoaineen ratkaisu on periaatteessa kätevä, mutta hienomekaanisten osien lisääminen merkitsee käytännössä myös suurempaa häiriöherkkyyttä ja huollon tarvetta. Sytytyspihtiratkaisu puolestaan on Tilley-lampun erikoisuus.


title: Voimavalolyhty

text: Lähes kaikissa lampuissa (myös puhalluslamppusytyttimen sisältävissä) on esilämmityksen pää- tai varajärjestelmänä yksinkertainen mutta varmatoiminen spriikuppi, joten seuraavassa esitellään pääpiirteittäin spriillä tapahtuva esilämmitysmenetelmä.


title: Voimavalolyhty

text: Spriikuppi tai sytytyspihdit täytetään spriillä ja annos sytytetään tulitikulla. 2-3 minuuttia kestävän esilämmityksen jälkeen kaasutinputki on riittävän kuuma muuttaakseen sen läpi kulkevan valopetrolin kaasumaiseksi. Mikäli polttoaine kuluu nopeammin, täytetään ja poltetaan kuppi toistamiseen. Vasta esilämmityksen valmistuttua suljetaan kaikki venttiilit ja luodaan säiliöön pieni paine muutamalla pumppauksella. Ylipaine nostaa polttoaineen kaasutinputkeen. Kun sukka hehkuu, avataan säätöventtiili kääntämällä se kerralla täysin auki ja lamppu syttyy, jolloin sytytysliekin voi antaa sammua. Tämän jälkeen pumpataan säiliöön täysi paine.


title: Voimavalolyhty

text: Eräät mallit on varustettu painemittarilla, joka kertoo milloin painetaso on riittävä. Mikäli mittaria ei ole, noin 50 pumppausta riittää yleensä paineistamaan puolillaan olevan säiliön. Säiliöön tulee aina jättää ainakin 1/3 ilmatilaa paineen muodostamista varten. Mikäli lampun tiivisteet ovat kunnossa, säiliössä oleva paine riittää vähintään puolen-yhden tunnin ajan, jonka jälkeen säiliöön on tarpeen pumpata lisää ilmaa varmistamaan riittävä polttoaineen syöttöpaine.


title: Voimavalolyhty

text: Valopetroli ei ole nestemäisenä yksinään erityisen tulenarkaa: valopetroliin pudotettu ja kokonaan siihen uppoava tulitikku sammuu välittömästi. Esimerkiksi kankaaseen tai paperiin imeytettynä se palaa kuitenkin voimakkaasti ja kuumat petrolihöyryt voivat leimahtaa rajusti. Viallinen, tukkeutunut, väärin säädetty tai kunnolla kiristämättömiä liitoksia sisältävä voimavalolyhty voi olla vaarallinen ja syöstä yllättäen ulos jopa metrin korkuiset liekit. Lyhty tulee aina sytyttää avoimessa ulkotilassa ja pitää poissa tulenarkojen materiaalien välittömästä läheisyydestä. Oikein toimiva lyhty palaa hyvälaatuisella polttoaineella puhtaasti mutta viallinen tai väärinkäytetty lyhty saattaa tuottaa nokea ja häkää. Puhdaskin palaminen kuluttaa runsaasti happea, joten lyhty ei sovellu käytettäväksi tiloissa, joissa korvausilman saanti on puutteellista. Lyhdyn lasi ja yläosa lämpenevät normaalissa käytössä siten, että niihin koskeminen voi aiheuttaa palovammoja.


title: Voimavalolyhty

text:
Voimavalolyhty on luotettava ja tehokas valaisin, mutta vain oikein käsiteltynä ja huollettuna.
Tavallisimpia lyhdyn toimimattomuuden syynä olevia ongelmia ovat


title: Kolkkala

text: Kolkkala voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kolkkala

text: Sukunimenä:


title: Kolkkala

text: Paikannimenä:


title: Hollolan näkkileipä

text: Hollolan näkkileipä, jota kutsutaan myös pitoleiväksi kuin myös hämäläiseksi näkkileiväksi, on päijäthämäläinen perinneruoka. Se on pehmeähköä näkkileipää, jossa valmistusaineina on maitoa, hiivaa, suolaa, kuminaa, kaurahiutaleita, grahamjauhoja, ruisjauhoja, vehnäjauhoja ja voita.


title: Eric Sevareid

text: Arnold Eric Sevareid (26. marraskuuta 1912 Velva, Pohjois-Dakota – 9. heinäkuuta 1992 Washington, DC) oli yhdysvaltalainen toimittaja. Hän oli yksi niin sanotun Murrow’s Boys -toimittajaryhmän jäsenistä.


title: Eric Sevareid

text: Valmistuttuaan Minnesotan yliopistosta vuonna 1935 Sevareid työskenteli toimittajana "Minneapolis Journalissa" 1936–1937 ja "New York Herald Tribunessa" Pariisissa, kunnes Edward R. Murrow palkkasi hänet CBS:n radion ulkomaankirjeenvaihtajaksi raportoimaan toisesta maailmansodasta 1939. Sevareid kertoi ensimmäisenä amerikkalaisena Ranskan antautumisesta Saksalle vuonna 1940.


title: Eric Sevareid

text: Pariisista Sevareid pakeni sodan tieltä Lontooseen, missä hän raportoi Britannian taistelusta ("Battle of Britain"). Loppuvuodesta 1940 hän palasi Yhdysvaltoihin ja vuonna 1943 hän lähti komennukselle Itä-Aasiaan, missä hän raportoi Burman-Kiinan sotanäyttämöltä. Myöhemmin Sevareid raportoi Titon partisaaneista ja saapui eteläiseen Ranskaan ensimmäisten Yhdysvaltalaisten joukkojen mukana kulkien heidän kanssaan Saksaan saakka.


title: Eric Sevareid

text: Sodan jälkeen vuonna 1946 Sevareid raportoi muun muassa YK:n perustamisesta ja julkaisi teoksen "Not So a Wild Dream". Vuosina 1946–1954 hän toimi CBS:n Washingtonin uutistoimituksen päällikkönä ollen senaattori Joseph McCarthyn kommunistivainojen (”mccarthyismin”) ensimmäisiä kriitikkoja.


title: Eric Sevareid

text: CBS:n Euroopan kirjeenvaihtajana Sevareid oli 1959–1961 työskennellen Ranskassa, Saksassa ja Britanniassa. Yhdysvalloissa hän tuli tunnetuksi esiintymisestään CBS:n Walter Cronkiten juontamissa iltauutisissa 1964–1977 aina eläkkeelle jäämiseensä saakka. Sevareid myös raportoi kaikista Yhdysvaltain presidentinvaaleista vuosina 1948–1976. Eläkkeelle jäätyään hän jatkoi CBS:n konsulttina ja toimi kertojana useissa dokumenttiohjelmissa.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Sateenkaarikardinaali, aikaisemmalta nimeltään paavipeippo ("Passerina ciris") on värikäs Keski-Amerikassa ja eteläisessä Yhdysvalloissa elävä kardinaaleihin kuuluva varpuslintu. Sen kannaksi arvioidaan 4,5 miljoonaa yksilöä.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Pituudeltaan sateenkaarikardinaali on noin 12–13-senttinen. Lajin koirasta sanotaan usein Pohjois-Amerikan kauneimmaksi linnuksi. Koiraan pää on kirkkaansininen, selkä ja siivet vihreät sekä vatsa kirkkaanpunainen. Naaras ja nuori koiras ovat väritykseltään huomattavasti vaatimattomampia: höyhenpuku on kauttaaltaan vihreä ja yläpuoli on alapuolta tummempi.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Sateenkaarikardinaalilla on kaksi maantieteellisesti erotettavaa esiintymisaluetta. Läntinen alue ulottuu Meksikosta Yhdysvaltoihin pohjoiseen Texasiin asti, itäinen alue käsittää Pohjois-Carolinasta Floridaan ulottuvan alueen. Läntisen populaation elinympäristöä ovat kuivahkot pensaikkomaat, kun itäisen populaation yksilöt elävät rannikon maatalousmailla.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Laji on muuttolintu. Läntisen populaation yksilöt muuttavat Lounais-Meksikoon, ja itäisellä esiintymisalueella elävät yksilöt talvehtivat Etelä-Floridassa ja Karibialla.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Laji tavattiin Suomessa vuonna 1982 Lågskärillä, mutta havaittu lintu oli hyvin todennäköisesti häkkikarkulainen.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Sateenkaarikardinaalikoiraat ovat tarkkoja reviireistään. Ne ilmoittavat reviiriensä rajat laulamalla korkeassa puussa usein kätkeytyneinä lehvistöön. Koiraiden välillä käydään kiivaita taisteluita reviireistä, ja taistelut voivat päättyä jopa toisen koiraan kuolemaan.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Kuppimaisen pesänsä laji tekee matalan kasvillisuuden joukkoon ruohoista ja kasvinosista. Naaras munii yleensä 3–4 vaaleansinistä harmaa- tai ruskeapilkullista munaa.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Lisääntymisaikanaan sateenkaarikardinaalit syövät hyönteisiä, toukkia ja hämähäkkejä. Talven ja syksyn aikana lajin ravinto koostuu pääasiassa siemenistä. Ruokailu tapahtuu pääasiassa maassa tai matalassa pensaikossa.


title: Sateenkaarikardinaali

text: Sateenkaarikardinaalikannan kooksi arvioidaan 4 500 000 yksilöä. Kannan koko on vähentynyt ja on edelleen vähenemässä. Arvioidaan, että Yhdysvaltojen populaatio olisi pienentynyt yli puolella 30 vuoden aikana. IUCN luokitteleekin lajin silmälläpidettäväksi. Tarkkoja syitä kannan vähenemiseen ei tiedetä, mutta vaikutusta on todennäköisesti ollut etenkin elinympäristön tuhoutumisella ja laittomalla pyynnillä häkkilinnuiksi. Vähenemisen osasyynä pidetään myös lehmäturpiaalin ("Molothrus ater") pesäloisintaa.


title: Brüno (elokuva)

text: Brüno on yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka sai ensi-iltansa 10. heinäkuuta 2009. Sen pääosasta, tuottamisesta ja kirjoittamisesta vastasi Sacha Baron Cohen. Homoseksuaalin muotitoimittajan Brünon hahmo on esiintynyt aikaisemmin Cohenin Channel 4- ja HBO-kanavilla esitetyssä "Da Ali G Show’ssa". Elokuva on kolmas, joka perustuu sarjan hahmoihin. Sitä edelsivät "Ali G Indahouse" ja "Borat".


title: Brüno (elokuva)

text: Elokuvan maailmanlaajuinen ensi-ilta oli heti Michael Jacksonin kuoleman jälkeen. Siksi siitä poistettiin aivan viime hetkellä kohtaus, jossa Brüno tapaa La Toya Jacksonin. Poisto tehtiin poikkeuksellisesti leikkaamalla jo esitysvalmiita elokuvakopioita.


title: Brüno (elokuva)

text: Parin viikon kuluttua ensi-illasta raportoitiin Sacha Baron Cohenin joutuneen parantamaan henkivartiointiaan hänen ja hänen perheensä saatua tappouhkauksia terroristeilta. Elokuvassa Brüno luonnehtii al-Qaida-johtaja Osama bin Ladenia ”törkyiseksi velhoksi” ja ”kodittomaksi joulupukiksi”, yrittää päästä ääri-islamilaisen al-Aksan marttyyriprikaatin sieppaamaksi ja sekoittaa palestiinalaisen Hamas-ryhmittymän hummustahnaan.


title: Brüno (elokuva)

text: Tarina kertoo itävaltalaisesta homoseksuaalista muotitoimittajasta Brünosta (Sacha Baron Cohen), joka mokailtuaan Milanon muotimessuilla saa potkut muotiohjelmansa palveluksesta ja porttikiellon tärkeimpiin alan tapahtumiin. Sosiaalisen romahduksen kokenut Brüno lähtee itävältalaisen aseenkantajansa Lutzin (Gustaf Hammarsten) kanssa Los Angelesiin tavoittelemaan kuuluisuutta ”hinnalla millä hyvänsä”. Tavoitteena hänellä on tulla ”kuuluisimmaksi itävaltalaiseksi sitten Hitlerin”.


title: Brüno (elokuva)

text: Brüno hakeutuu PR-konsulttien pakeille ja käy selvänäkijällä. Hänen yltiöhomoseksuaalinen ohjelmansa tyrmätään koeyleisön katselussa, jonka jälkeen hän päättää hankkia julkisuutta muilla tavoin. Hän käy välittämässä Lähi-idän rauhanpyrkimyksiä, mutta onnistuu suututtamaan muun muassa ortodoksijuutalaiset jäljittelemällä näiden pukeutumista. Yrittäessään ratkaista Israelin ja palestiinalaisten välisen tilanteen hän sekoittaa haastattelutilanteessa Hamasin ja hummuksen. Paluumatkalla Kaliforniaan hän käy adoptoimassa lapsen Afrikasta ja antaa tälle ”perinteisen afroamerikkalaisen nimen” O. J. Esiintyminen lapsen kanssa talk show’ssa paljolti afroamerikkalaisen yleisön edessä aiheuttaa skandaalin, kun Brüno kertoo vaihtaneensa pienokaisen iPodiin ja esittelee kuvia, joissa tämä on mukana homojen poreallasbileissä.


title: Brüno (elokuva)

text: Lopulta Brüno tajuaa, että menestyäkseen hänen on oltava hetero ”kuten Kevin Spacey ja Tom Cruise”. Hän hakeutuu kristillisen antigay-liikkeen edustajan pakeille ja kokeilee tämän kehotuksesta metsästystä alabamalaisten ”punaniskojen” kanssa sekä palvelusta kansalliskaartissa. Hän osallistuu myös parinvaihtoon heteroparien kanssa, mutta joutuu pakenemaan paikalta suututettuaan naisen, jonka kanssa hän ei halua harrastaa seksiä.


title: Brüno (elokuva)

text: Elokuvan finaalissa Brüno pääsee viimein levyttämään rauhanlaulun "Dove of Peace" Bonon, Stingin, Elton Johnin, Slashin, Chris Martinin ja Snoop Doggin kanssa.


title: Oskar Blomstedt

text: Oskar August Frithiof Blomstedt (5. huhtikuuta 1833 Kuru – 18. helmikuuta 1871 Helsinki) oli suomalainen latinan kielen lehtori, myöhemmin dosentti ja toimittaja, oppiarvoltaan tohtori.


title: Oskar Blomstedt

text: Blomstedt piti Ilmajoella valmistavaa koulua ollessaan ylioppilasaikana siellä kotiopettajana, ja häntä pidetään siksi Ilmajoen kansakoulun alkuunpanijana. Myöhemmin hän oli Oulun alkeiskoulun latinan lehtori, Helsingin yliopiston suomen ja unkarin kielen dosentti sekä Helsingin kansakouluntarkastaja. Lisäksi hän oli "Suomettaren" aputoimittaja sekä "Uuden Suomettaren" toimittaja ja suomensi muutamia latinankielisiä teoksia. Blomstedt opiskeli Saksassa ja Unkarissa.


title: Oskar Blomstedt

text: Blomstedtin puoliso oli Johanna Amalia Björkman. Hänen isänsä oli Jalasjärven lukkari, kunnallismies Aron Emanuel Blomstedt.


title: John Carter Cash

text: John Carter Cash (s. 3. maaliskuuta 1970) on yhdysvaltalainen countrylaulaja, lauluntekijä ja musiikkituottaja. Hän on Johnny Cashin ja June Carter Cashin ainoa yhteinen lapsi.


title: William Serle

text: William Serle (29. heinäkuuta 1912 Edinburgh, Skotlanti – 7. lokakuuta 1992 Edinburgh) oli skotlantilainen lintutieteilijä ja presbyteeripappi.


title: William Serle

text: William Serlen isä toimi pappina Duddingston Mansessa Edinburghissa. William kävi George Watson’s Boys’ Collegen vuosina 1918–1930. Sieltä päästyään hän meni opiskelemaan lääketiedettä Edinburghin yliopistoon ja valmistui sieltä 1935. Serle pestautui lääkäriksi siirtomaahallinnon palvelukseen ja purjehti Nigeriaan 1937. Hän asui Nigeriassa ja Kamerunissa seuraavat 20 vuotta. Toisessa maailmansodassa Serle palveli Länsi-Afrikan ambulanssijoukoissa (West African Field Ambulance Corps) ja joutui myös Intiaan ja Burmaan. Vuonna 1956 Serle avioitui Sheila Lawrien kanssa (William Serlen isä oli Sheilan kastepappi).


title: William Serle

text: Lokakuussa 1957 Serle palasi Edinburghin yliopistoon opiskelemaan papiksi. 1959 hänet vihittiin papiksi, ja hän sai viran Drumoakista Aberdeenin läheltä. Siellä hän palveli 28 vuotta. Perheeseen syntyi viisi tyttöä ja yksi poika. 1980-luvun puolimaissa Serlen terveys heikkeni, ja hän muutti Rathoon Edinburghin lähelle, missä hän kuoli lokakuussa 1992.


title: William Serle

text: Jo William Serlen isä oli British Ornithologists Unionin (BOU) jäsen. William Serle julkaisi ensimmäiset tukkakoskeloa koskevat lintuhavaintonsa 18-vuotiaana. Kaikkiaan Serle julkaisi 65 lintutieteellistä artikkelia tai teosta, joista kuutisenkymmentä käsitteli Afrikan lintuja. Hänen tunnetuin teoksensa on 1977 julkaistu "The Collins Field Guide to the Birds of West Africa", jonka hän kirjoitti yhdessä G. J. Morelin kanssa ja jonka kuvitti Wolfgang Hartwig.


title: William Serle

text: Paitsi kirjoittamista, Serle harrasti myös keräämistä. Hänellä oli loistava linnunnahkojen (noin 10 000 näytettä) ja -munien kokoelma, joista munakokoelma on sijoitettu Skotlannin kansallismuseoon, jossa on myös hänen isänsä kokoelma. Siellä on myös yli 2 000 linnunpesän kokoelma yksityiskohtaisine muistiinpanoineen. Nahkakokoelman pääosa on Lontoossa British Museumissa, ja osa, noin 500 näytettä, on Skotlannin kansallismuseossa.


title: William Serle

text: Serle nimesi kamerunintimalin ("Kupeornis gilberti") vuonna 1949. James Paul Chapin nimesi Serlen kunniaksi kultarintabulbulin ("Phyllastrephus xavieri") alalajin "serlei".


title: Dolby Surround

text: Dolby Surround on Dolby Laboratoriesin vuonna 1982 kehittämä äänentoistojärjestelmä. Dolby Surroundissa on normaaliin stereosignaaliin matriisikoodattu neljän kanavan sisältö: vasemman ja oikean kanavan sisältäessä saman signaalin ääni toistetaan keskikanavasta, ja vaiheiden ollessa vastakkainen takakanavasta.


title: Edward Cave

text: Edward Cave (27. helmikuuta 1691 – 10. tammikuuta 1754) oli englantilainen kustantaja ja julkaisija. Cave perusti aikakautensa merkittävimmän aikakauslehden nimeltä "The Gentleman's Magazine".


title: Edward Cave

text: Cave syntyi Newtonissa lähellä Rugbya Warwickshiressä. Hänen isänsä oli kengänpaikkaaja. Cave aloitti koulun Newtonissa, mutta hänet erotettiin koulusta, koska hänen epäiltiin varastaneen rehtorin omaisuutta. Tämän jälkeen hän työskenteli muun muassa puukauppiaana, toimittajana ja kirjanpainajana. Hän kehitti idean eri aiheita taloudesta runouteen käsittelevästä tietyin aikavälein ilmestyvästä julkaisusta. Cave esitteli ideaansa useille Lontoon kustantajille. Kukaan ei kuitenkaan kiinnostunut aiheesta, joten Cave päätti toteuttaa ideansa itse. "The Genteleman's Magazinen" ensimmäinen numero julkaistiin vuonna 1731, ja siitä tuli pian aikakautensa merkittävin julkaisu.


title: Edward Cave

text: Cave oli taitava liikemies ja omistautui tarmokkaasti lehden kehittämiselle. Hän poistui vain harvoin lehden Clerkenwellissä sijainneesta toimituksesta. Hän käytti runsaasti avustajia, joista tunnetuin oli Samuel Johnson.


title: Edward Cave

text: Cave hankki Lewis Paulilta 250 värttinän lisenssin itse patentoimaansa kehruukoneeseen. Vuonna 1742 hän osti Marvels Mill'in Northamptonissa ja muunsi sen puuvillakehräämöksi, joka saattoi olla maailman ensimmäinen vesivoimalla toimiva kehräämö. Menetelmä oli ilmeisesti heikosti kannattava ja tehdas lopetettiin noin vuonna 1761.


title: Edward Cave

text: Vanhemmalla iällä Cave kärsi kihdistä. Hänet on haudattu Clerkenwelliin.


title: William Elford Leach

text: William Elford Leach (2. helmikuuta 1791 Plymouth, Englanti – 26. elokuuta 1836 Tortona, Italia) oli englantilainen eläintieteilijä ja meribiologi.


title: William Elford Leach

text: William Leachin isä oli plymouthilainen asianajaja. 12-vuotiaana William lähti opiskelemaan Exeteriin, jossa hänen pääaineinaan olivat anatomia ja kemia. Jo näihin aikoihin hän keräsi meren eliöitä Plymouthin ja muualta Devonin rannoilta. 17-vuotiaana Leach aloitti lääketieteen opinnot St Bartholomew's Hospitalissa Lontoossa ja saattoi opintonsa päätökseen Edinburghin yliopistossa ja St Andrewsin yliopistossa.


title: William Elford Leach

text: Vuonna 1813 Leach palasi eläintieteen pariin, ja hänet palkattiin assistentiksi British Museumin eläintieteen laitokselle. Hän otti tehtäväkseen Hans Sloanen kokoelmien järjestämisen. Hänestä tuli sitten luonnonhistoriallisen osaston apulaisjohtaja, ja hänestä kehittyi nilviäisten ja äyriäisten erityistuntija. Hän tutki myös hyönteisiä, nisäkkäitä ja lintuja.


title: William Elford Leach

text: Leachin nimeämistapa oli erikoinen. Hän nimesi 27 lajia ystävänsä John Cranchin mukaan, joka oli kerännyt lajit Afrikasta. Vuonna 1818 hän nimesi yhdeksän sukua Caroline-nimen mukaan, mahdollisesti naisystävänsä mukaan.


title: William Elford Leach

text: Vuonna 1821 Leach kärsi liian työnteon aiheuttaman vakavan hermoromahduksen ja lähti museosta maaliskuussa 1822. Hän matkusti vanhemman sisarensa kanssa läpi Euroopan ja kuoli koleraan Genovan pohjoispuolella Italiassa elokuussa 1836.


title: William Elford Leach

text: Leach nimesi erittäin monia uusia eläinsukuja ja lajeja. Linnuista hän nimesi muun muassa veririntasepän ("Lybius vieilloti") vuonna 1815 Louis Jean Pierre Vieillotin kunniaksi. Leachin kunniaksi on nimetty sininauraja ("Dacelo leachii") ja isopyrstömuura ("Mackenziaena leachii").


title: Supermarine Walrus

text: Supermarine Walrus on brittiläinen lentovene. Se kehitettiin vuonna 1922 valmistuneen Supermarine Seagullin pohjalta ja se valmistui kesällä 1933. Australiaan koneita tilattiin 24, ja niiden menestyttyä Iso-Britannia tilasi 12 katapulttikäyttöön sopivaa lentovenettä. Myöhempiin malleihin lisättiin ilmasta pintaan (ASW) -etsintätutka, ja lisätilaukset nostivat koneiden valmistusmäärän 740 kappaleeseen. Ison Britannian laivaston ilmavoimissa kone toimi tiedustelu- ja meripelastuskoneena.


title: Zoantharia (lahko)

text:
Zoantharia on korallieläinten lahko. Lajien määrä vaihtelee eri lähteissä kuudestakymmenestä kahteensataan, sillä Zoantharia-lajien luokittelu on vielä kesken.
Ne ovat pienikokoisia, korkeintaan pari senttiä korkeita merivuokkoja muistuttavia korallieläimiä, jotka elävät tavallisesti yhdyskuntina trooppisten merien matalissa lahdissa, vuorovesivyöhykkeellä ja koralliriutoilla.


title: Zoantharia (lahko)

text: Niiden lonkerot ovat järjestäytyneet kahteen sisäkkäiseen kehään. Joidenkin lajien lonkerot ovat suuren osan ajasta sisäänvedettyinä, ja tulevat esille vain korallieläimen ruokaillessa. Ne syövät planktonia. Osalla lajeista on myös symbioottisia zooksantellileviä, jotka antavat yhteyttämistuotteensa korallieläimen käyttöön.


title: Zoantharia (lahko)

text: Joissakin Zoantharia-lahkon korallieläimissä on voimakkaita myrkkyjä, jotka voivat halvaannuttaa tai jopa tappaa ihmisiäkin. Eräät lahkon lajit tuottavat yhtä myrkyllisimmistä luonnonyhdisteistä, palytoksiinia. Saattaa olla, että myrkyt eivät synny eläimen itsensä elimistössä vaan sen kanssa symbioosissa elävissä bakteereissa.


title: Mustakorallit

text: Mustakorallit ("Antipatharia") on korallieläinten lahko. Siihen kuuluu kuusi heimoa. Ne ovat litteitä, piikikkäitä rakenteeltaan hiukan puuta tai saniaisen lehtiä muistuttavia koralleja. Useimmat niistä elävät trooppisissa merissä yli 100 metrin syvyydessä. Monilla lajeilla ei ole symbioottisia leviä.


title: Mustakorallit

text: Mustakorallit ovat saaneet nimensä mustasta tukirangastaan. Tukirangasta on valmistettu koruja, ja siksi mustakorallit ovat uhanalaisia


title: Clerkenwell

text: Clerkenwell on alue Keski-Lontoossa Islingtonin kaupunginosassa. Clerkenwelliä on aikoinaan sanottu Lontoon "pikku-Italiaksi", sillä siellä asui erityisen runsaasti italialaisperäistä väestöä 1850-luvulta 1960-luvulle. Alue on saanut nimensä Farringdon Lanella sijainneesta keskiaikaisesta kaivosta Clerks' Well, josta alueen asukkaat ovat aikoinaan hakeneet veden. Kaivo löytyi muiden kaivauksien yhteydessä.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukat ("Tridacninae") on lämpimissä merissä elävä sydänsimpukoiden heimon alaheimo. Ennen sitä pidettiin omana Tridacnidae-heimonaan. Jättiläissimpukoihin kuuluu ainakin yhdeksän lajia, jotka jaetaan kahteen sukuun. Ne elävät trooppisella indopasifisella merialueella ja käyttävät ravinnokseen planktonia. Jättiläissimpukat ovat kaksineuvoisia, ja kutuaikana sama yksilö voi laskea sekä muna- että siittiösoluja.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukat on varsin hyvin tunnettu ja tutkittu eläinryhmä: kiinnostusta niihin ovat edistäneet simpukoiden suuri koko ja joidenkin lajien loistavat värit, mahdollisuus löytää jättimäisiä helmiä, harvinainen symbioosi levien kanssa sekä viljelyn ja sukellusmatkailun tuoma taloudellinen merkitys. Seitsemää lajia pidetään lisäksi joskus riutta-akvaarioissa.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukoilla on voimakkaasti poimullinen kaksiosainen kuori. Kuorenpuolikkaiden välistä työntyy esille hyllyvä kudosmassa, simpukan "vaippa", jonka keskellä törröttää putkimainen hylkyaukkoputki. Vaipassa on myös pienempi veden sisäänvirtausaukko. Jättiläissimpukka suodattaa planktonia ravinnokseen pumppaamalla vettä näiden suuaukkojen kautta. Joillakin lajeilla on sisäänvirtausaukon ympärillä pieniä lonkeroita, joilla ne voivat tehostaa planktonin saantia ja estää liian isoja partikkeleita ajautumasta suuaukkoon. Kun simpukka haluaa sulkea kuorensa, se ruiskuttaa vettä ulos hylkyaukon kautta.


title: Jättiläissimpukat

text: Suurin jättiläissimpukkalajeista on "Tridacna gigas", joka voi kasvaa halkaisijaltaan puolitoistametriseksi ja painaa 200 kiloa. Muiden lajien halkaisija on tavallisesti 15–40 cm. Pienin laji on "Tridacna crocea", joka on aikuisena halkaisijaltaan noin 12–23 cm.


title: Jättiläissimpukat

text: Muiden sydänsimpukoiden tapaan jättiläissimpukoilla on lihaksikas jalka, mutta se on vaatimaton verrattuna lajeihin, jotka hyppivät jalkansa varassa. Varsinaisen jalan sijasta jättiläissimpukat takertuvat alustaansa byssus-rauhasensa eritteestä muodostuvilla rihmoilla. Kuoren saranapuolella on aukko, josta simpukka pusertaa ulos tahmeita nauhoja. Niiden avulla simpukka tarrautuu alla olevaan merenpohjaan, lajista riippuen joko hiekkaan ja soraan tai kiinteämpään koralliin. Saranapuolen aukon koko ja muoto on eri lajeilla erilainen. Muutamilla lajeilla aukko pienenee iän myötä ja samalla tarttumanauhat surkastuvat. Ne pysyvät paikoillaan suuren massansa takia.


title: Jättiläissimpukat

text: Muilla simpukoilla on yleensä useampia lihaksia, mutta jättiläissimpukoilla on vain kaksi vahvaa lihasta. Suuret munuaiset voivat muodostaa jopa 15 prosenttia niiden sisäelinten massasta. Munuaisten avulla simpukka poistaa vedestä myrkyllisiä raskasmetalleja, kuten elohopeaa ja kuparia. Siksi simpukoita voidaan käyttää meriveden laadun indikaattoreina.


title: Jättiläissimpukat

text: Simpukoilla on kidukset, joilla ne kalojen tapaan ottavat happea ja poistavat hiilidioksidia lävitseen virtaavaan veteen. Simpukat käyttävät kiduksiaan myös ammoniakin poistamiseen, mahdollisesti liuenneiden ravinteiden ottamiseen ja kenties myös ylimääräisen hapen poistamiseen, kun symbioottisten levien tuottama happimäärä nousee vaaralliseksi. Lisäksi simpukat suodattavat vedestä ravintohiukkasia kiduksillaan.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukat poikkeavat muista simpukoista siinä, että niiden elimistössä elää symbioottisia zooksantellileviä. Levät elävät erityisissä leväputkissa, jotka työntyvät simpukan mahasta vaipan sisälle. Tässä ne eroavat koralleista, joiden symbioottiset levät elävät solujen sisällä. Levät käyttävät simpukan tuottamaa hiilidioksidia ja typpiyhdisteitä ja luovuttavat simpukalle happea ja hiilihydraatteja, kuten glukoosia, ja aminohappoja, kuten alaniinia. Osa simpukan levälle tarjoamista typpiyhdisteistä tulee simpukan omien elintoimintojen tuotteina, osan se suodattaa ympäröivästä vedestä.


title: Jättiläissimpukat

text: "Tridacna"-suvun lajien vaipan pinnassa näkyvät värikkäät läikät ovat "hyaliinielimiä" eli läpinäkyviä kohtia, jotka toimivat linsseinä ja ohjaavat valoa syvemmälle vaippaan levien käyttöön. "Hippopus"-lajeilta nämä elimet puuttuvat. Niiden lisäksi simpukoilla on valoa aistivia elimiä vaippansa yläpinnassa, "Tridacta crocea"- ja "Tridacna maxima" -lajeilla myös vaipasta ylös kohoavissa nystyissä. Näiden alkeellisten silmien avulla simpukka aistii lähestyvän pedon aiheuttaman varjon ja osaa suojautua kuorensa sisään. Se käyttää valoaistinta myös asetellakseen vaipan hyvään asentoon niin, että levät saavat mahdollisimman paljon valoa, ja mahdollisesti myös suojautuakseen liian kovalta ultraviolettisäteilyltä.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukoiden vaipan hohtavat värit tulevat erityisistä pigmenttisoluista. Niiden sävyt vaihtelevat sinisestä ja vihreästä keltaiseen ja ruskeaan. Nekin suojaavat simpukan elimiä liialliselta valolta, etenkin ultraviolettisäteilyltä.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukoilla voi myös esiintyä korallien vaalenemisen kaltaista haalistumista. Simpukoilla väri katoaa sekä levistä että simpukan omista pigmenttisoluista, ja sen vaippa voi muuttua täysin valkoiseksi. Vaaleneminen voi johtua nopeista valaistuksen tai lämpötilan muutoksista tai levän tarvitsemien ravinteiden, lähinnä typpiyhdisteiden, puutteesta.


title: Jättiläissimpukat

text: Vahingoittunut jättiläissimpukka retkottaa aukot ammollaan tilassa, jota kutsutaan englanniksi nimellä "gaping". Sen kuorenpuolikkaat ovat epätavallisen levällään, vaippa pingottuu kireäksi kuoren reunasta toiseen ja suuaukot ovat normaalia isommat. Tilan voi tunnistaa liikuttamalla kättä simpukan ja valonlähteen välissä; terve simpukka liikahtaa ja alkaa sulkeutua. Akvaarioharrastajien parissa retkotustilaa pidetään parantumattomana, ja siihen joutunut simpukka yleensä kuolee.Retkotustila on ilmeisesti viimeinen oire, ja esimerkiksi loiskotiloiden hyökkäyksen kohteeksi joutunut simpukka voi näyttää päällisin puolin täysin terveeltä, kunnes se juuri ennen kuolemaansa retkahtaa levälleen. Vaivojen alkuperäinen syy voi olla loisten lisäksi huono veden laatu tai muut ympäristöongelmat, tai bakteerien aiheuttama infektio.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukat ovat hermafrodiitteja. Ne syntyvät koiraina, mutta osa toimii myöhemmin myös naaraana. Sama yksilö voi laskea sekä muna- että siittiösoluja, mutta välttääkseen itsehedelmöitystä se ei tee sitä yhtaikaa. Kun kutuaika tulee, simpukat päästävät veteen merkkikemikaaleja, minkä jälkeen osa simpukoista laskee munia ja osa siittiöitä. Suurimmat simpukat voivat kutea kerralla 500 miljoonaa munaa. Jättiläissimpukat lisääntyvät yleensä lämpimänä vuodenaikana. Lisääntymisen laukaisevat oikea kuunvaihe, vuorokaudenaika ja muiden simpukoiden laskemat kemikaalit.


title: Jättiläissimpukat

text: Hedelmöityneestä munasta kuoriutuu 12 tunnissa toukka, joka uiskentelee vapaasti meressä. Toukka syö hienojakoista ravintoa suodattamalla merivettä. Kahden muodonmuutoksen jälkeen kolmannessa toukkavaiheessa muodostuu jalka, jonka avulla simpukka asettuu paikalleen. Runsaan viikon eli 8–10 päivän kuluttua toukka muuttuu nuoreksi simpukaksi ja hankkii symbioottisia leviä. Levien yhteyttämistuotteet eivät kuitenkaan riitä simpukan pääasialliseksi ravinnonlähteeksi ennen kuin se on varsin iso, halkaisijaltaan yleensä noin kymmensenttinen. Simpukan ikääntyessä sen omat ravinnonhankintaelimet vähitellen surkastuvat, ja se tulee täysin riippuvaiseksi levien tuottamasta ravinnosta.


title: Jättiläissimpukat

text: Simpukankasvattamoissa toukkavaihe hoidetaan suurissa, noin 4 000 litran akvaarioissa. Nuoria simpukoita pidetään maalle rakennetuissa matalissa altaissa 1–3 vuotta. Sitten ne siirretään merialtaisiin, missä akvaariokauppaan lähtevät yksilöt kasvatetaan 5–6 cm:n kokoisiksi, mikä kestää joitakin vuosia. Ravintolat haluavat isompia simpukoita, joten niitä kasvatetaan vielä pitempään.


title: Jättiläissimpukat

text: Hyvissä oloissa jättiläissimpukat kasvavat nopeasti: niiden massan on mitattu kasvavan 1,77 grammaa päivässä ja halkaisijan 3–5 cm vuodessa.


title: Jättiläissimpukat

text: Sinivaippaiset lajit "Tridacna gigas", "T. crocea" ja "T. maxima" elävät yleensä matalammassa vedessä kuin ruskeavaippaiset. Akvaariossakin ne tarvitsevat enemmän valoa, jotta symbioottiset levät voivat yhteyttää.


title: Jättiläissimpukat

text: "Tridacna derasa", "T. squamosa" ja "T. gigas" elävät hiekkapohjalla, kun taas "T. crocea" ja "T. maxima" tarttuvat kivipohjaan tai koralleihin. "Tridacna crocea" kaivautuu tukijalkansa avulla hitaasti koralliriuttaan tai kalkkikiveen niin, että siitä näkyy lopulta vain vaippa ja kuoren yläpinta. Akvaariossa pidettävät simpukat suositellaan istutettaviksi pienikokoisen kiven päälle. Jos simpukkaa täytyy siirtää, sen voi siirtää kiven kanssa, jolloin jalkaa ei tarvitse irrottaa. Jalan vaurioituminen johtaa lähes aina simpukan kuolemaan.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukat kärsivät nopeista happamuuden ja karbonaattikovuuden heilahteluista. Akvaarioveden suolaisuudesta kertovaksi ominaispainoksi suositellaan 1,022–1,025 ja pH-arvoksi 8,0–8,4. Karbonaattikovuuden tulisi olla 9,0–11,0 dKh ja kalsium-pitoisuuden vähintään 400 ppm. Kalsiumin lisäksi monet hivenaineet, etenkin jodi, ovat simpukoiden terveydelle tärkeitä. Hivenaineita voi lisätä akvaarioon liuoksena, mutta silloin on yliannostuksen vaara. Jotkut harrastajat suosittelevat hivenainetasapainosta huolehtimista säännöllisten vedenvaihtojen avulla. Hyvälaatuisissa akvaariosuolaseoksissa on hivenaineita oikeissa suhteissa. Jodia saadaan suolaseosten lisäksi useimmista akvaarioruoista.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukoissa elää loisina monia pienikokoisia eläinlajeja. Tällaisia ovat eräät kotilot, monisukasmadot, sarveispiisienet, taskuravut ja laakamadot. Simpukan saranapuoli on pohjaa vasten, ja siinä on aukko, josta loiset voivat luikahtaa kuoren sisään. "Tridacna crocea", jolla saranapuolen aukko on erityisen iso, elää useimmiten korallien kolossa mahdollisesti juuri välttääkseen loisia.


title: Jättiläissimpukat

text: Eräät kalalajit näykkivät jättiläissimpukoiden vaippaa. Vaikka ne eivät suorastaan söisi simpukkaa, näykkiminen saa simpukat sulkeutumaan, ja ne voivat hitaasti nääntyä nälkään.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukoita kerätään ravinnoksi; metsästäjä-kalastaja-keräilijävaiheessa ne ovat muodostaneet ihmisille ainakin paikallisesti tärkeän ravinnonlähteen. Nykyisin CITES-sopimus rajoittaa jättiläissimpukoiden kauppaa, ja paikoin kauppa on kielletty kokonaan. Koko "Tridacnidae"-heimo on mainittu CITES-sopimuksen liitteessä II.


title: Jättiläissimpukat

text: Kun simpukankalastus aloitetaan uudella atollilla, Malediiveilla tehdyn tutkimuksen mukaan kestää vain kuusi kuukautta, ennen kuin simpukat ovat vähentyneet niin, ettei kalastus enää kannata.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukoita pidetään riutta-akvaarioissa. Vuonna 2001 neljännes akvaarioihin myydyistä simpukoista pyydystettiin luonnosta, 3/4 kasvatettiin viljelmillä.


title: Jättiläissimpukat

text:
Elokuvissa ja sarjakuvissa sukeltajat jäävät joskus loukkuun sulkeutuvaan jättiläissimpukkaan, mutta todellisuudessa simpukka sulkeutuu niin hitaasti, ettei vaaraa ole. Sen sijaan moni on hämmästynyt suuren simpukan painoa koettaessaan nostaa sitä vedestä ja reväyttänyt jopa selkänsä.
Merenalaista elämää esittelevissä elokuvissa ja maalauksissa on yleensä myös suuria jättiläissimpukoita. Piirretyt ja maalatut simpukat perustuvat usein museoiden kuolleisiin, tyhjiin simpukankuoriin, ja niissä kuorenpuolikkaiden välinen sauma on vaakasuorassa. Todelliset jättiläissimpukat sen sijaan avautuvat ylöspäin kohti aurinkoa. Usein nämä fantasiasimpukat myös aukovat ja sulkevat kuortaan yhtenään, kun taas todelliset simpukat pitävät kuortaan auki, ellei niitä häiritä, ja kaikki eivät edes kykene sulkeutumaan kokonaan.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukoissa voi syntyä todella suuria helmiä. Maailman suurin tunnettu helmi, yli kuusikiloinen Laotzen helmi, on tunnistettu jättiläissimpukan tuotteeksi. Koska jättiläissimpukan kuoren sisäpinnalla ei ole helmiäistä, niiden helmissäkään ei ole helmisimpukan helmille tyypillistä hohdetta, vaan ne muistuttavat enemmän posliiniesineitä.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukat ovat ilmestyneet maailmaan suhteellisen myöhään, eoseenikaudella noin 60 miljoonaa vuotta sitten. Muihin simpukoihin verrattuna ne ovat muuttuneet paljon ja nopeasti, kehittäneet symbioottisen suhteen zooksantellilevien kanssa ja muodon, jonka ansiosta ne voivat elää matalassa vedessä koralliriutalla.


title: Jättiläissimpukat

text: Fossiileista on löydetty useita jättiläissimpukkalajeja, jotka jaettiin 1960-luvulla kuuteen sukuun, mutta vain kahdessa suvussa on nykyisinkin eläviä lajeja. Nämä suvut, "Hippopus" ja "Tridacna", eroavat toisistaan mm. sukusolujen rakenteen suhteen.


title: Jättiläissimpukat

text: Varhaiset edeltäjät eoseenikaudella elivät Tethysmeren länsiosassa, mutta paleogeeni- ja neogeenikausien fossiileita on löydetty Afrikan ja Arabian alueelta. Nykyinen "Hippopus"-suku kehittyi "Omanidacna"-suvusta. "Tridacna"-suku kehittyi "Omanidacnan" jälkeen. "Tridacna"-suvun eroaminen "Omanidacna-Hippopus"-linjasta on ajoitettu oligoseenikaudelle fossiilien avulla. Muut sukupuuttoon kuolleet suvut ovat nimeltään "Avicularium", "Byssocardium" ja "Goniocardium".


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukat luokiteltiin aluksi omaksi heimokseen Tridacnidae , mutta niin kuoren ja sisäelinten anatomiaan, siittiöiden mikrorakenteeseen kuin DNA-tuntomerkkeihin perustuneet uudemmat tutkimukset ovat puoltaneet niiden luokittelemista pikemmin sydänsimpukoiden heimon alaheimoksi.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukkalajien erottaminen toisistaan on vaikeaa. Myös risteymiä esiintyy. Parhaita lajituntomerkkejä ovat kuoren muoto, saranapuolen jalka-aukko ja sisäänvirtausaukon ympärillä olevat lonkerot. Jotkut lajit tunnistaa varmimmin niiden elinpaikan mukaan; niinpä joidenkin tutkijoiden mielestä "Hippopus porcellanus" on "Hippopus hippopus" -lajin alalaji, joka eroaa päälajista lähinnä esiintymisalueensa mukaan.


title: Jättiläissimpukat

text: "Tridacna"-suvun lajit "T. squamosa", "T. maxima", "T. crocea" ja "T. rosewateri" on joskus erotettu alasuvuksi "Chamethrachea".


title: Mikko Niemelä

text: Mikko Niemelä (s. 9. lokakuuta 1990 Oulu) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Oulun Kärppiä. Suhteellisen isokokoinen Niemelä on pelityyliltään peruspuolustaja. Hän laukoo oikealta.


title: Mikko Niemelä

text: Niemelä on Oulun Kärppien oma kasvatti. Hänet nostettiin Kärppien SM-liigajoukkueen kokoonpanoon 6. tammikuuta 2009, mutta Niemelä sai ensimmäiset jääaikansa 10. tammikuuta 2009, jolloin hän pelasi 1.28 minuuttia. Hänen oli korvattava kesken ottelun aivotärähdyksen saanut Antti Ylönen. Hän pelasi SM-liigassa kauden 2008–2009 aikana ainoastaan kolmessa ottelussa yhteensä neljä ja puoli minuuttia ja jäi ilman tilastomerkintöjä. Niemelä pelasi suurimman osan kaudestaan Kärppien A-nuorissa ja oli joukkueen tehokkain puolustaja tehtyään 33 ottelussa tehot 2+13=15.


title: Mikko Niemelä

text: Kaudella 2009–2010 Niemelän lähes koko kausi kului A-nuorissa eikä hän pelannut yhtään SM-liigaottelua. Hän pelasi neljässä Mestis-ottelussa alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Lopulliseen kisamiehistöön hän ei päässyt. Keväällä 2010 Niemelä voitti A-nuorten Suomenmestaruuden. Huhtikuussa 2010 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa. Niemelä siirtyi juuri Mestis-kauden kynnyksellä lainalle Kiekko-Laseriin 15. syyskuuta 2010 pelattuun avausotteluun Vaasan Sportia vastaan. Hän pelasi joukkueessa lopulta koko kauden 2010–2011 ja teki 21 runkosarja- ja kolmessa playoff-ottelussa kahdeksan syöttöpistettä. Niemelän kausi jäi kuitenkin rikkonaiseksi loukkaantumisten ja sairastelun vuoksi.


title: Mikko Niemelä

text: Alkukauden 2011–2012 Niemelä pelasi suurimmaksi osaksi Mestiksessä. Hän pelasi yhdeksän ottelua Kiekko-Laserissa ennen joukkueen konkurssia joulukuussa 2011, minkä jälkeen Niemelä pelasi viisi ottelua lainalla Kajaanin Hokissa. Hän pelasi kauden aikana myös SM-liigassa 19 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua tehden yhteensä kolme syöttöpistettä. Kaudella 2012–2013 Niemelä teki läpimurtonsa SM-liigaan ja sai tililleen 33 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun tehden niissä seitsemän syöttöpistettä. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Hokissa. Joulukuussa 2012 Niemelä teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa.


title: Mikko Niemelä

text: Kaudella 2013–2014 Niemelä sai pelata Kärpissä paljon myös ykköspuolustajaparissa Lasse Kukkosen kanssa. Hän ei tästä huolimatta tehnyt 53 pelaamassaan runkosarjaottelussa kuin yhden syöttöpisteen, mutta hoiti kuitenkin puolustavan roolinsa kohtalaisen hyvin. Niemelä voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Helmikuussa 2014 hän solmi joukkueen kanssa jatkosopimuksen kevääseen 2016 saakka. Kaudella 2014–2015 Niemelä avasi lopulta maalitilinsä SM-liigassa. Hän teki liigauransa avausmaalin Niemelän 117. runkosarjaottelussa 3. lokakuuta 2014 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Marraskuussa 2014 hän kävi kolmen ottelun lainalla Hokissa ja tammikuussa 2015 hän kuuden ottelun mittaisella lainalla Pelicansissa. Niemelä teki kauden aikana SM-liigassa yhteensä 47 runkosarjaottelussa tehot 2+3=5 sekä 19 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän voitti Kärpissä kauden päätteeksi taas Suomenmestaruuden.


title: Mikko Niemelä

text: Lokakuussa 2015 Niemelän sopimusta Kärppien kanssa jatkettiin kahdella vuodella kevääseen 2018 saakka. Saman vuoden marraskuussa hän loukkaantui pitkäksi aikaa ja oli sivussa aina helmikuuhun 2016 asti. Niemelä pelasi runkosarjassa 2015–2016 näin ollen vain 29 ottelua. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Niemelä voitti kauden aikana myös Mestarien liigan hopeaa.


title: Mikko Niemelä

text: Kaudella 2016–2017 Niemelä oli Mika Pyörälän ohella Kärppien ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Joulukuussa 2017 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2017–2018 Niemelä teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 3+9=12. Hänen kautensa päättyi kuitenkin alaraajavammaan runkosarjan seitsemänneksi viimeisessä ottelussa Helsingin IFK:ta vastaan maaliskuussa 2018, kun Niemelä joutui Micke-Max Åstenin polvitaklauksen kohteeksi. Åsten määrättiin väliaikaiseen pelikieltoon, josta hän kärsi yhden ottelun, jonka jälkeen Åstenille tuomittiin neljän ottelun pelikielto. Niemelä voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Joulukuussa 2018 Niemelä teki Kärppien kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Mikko Niemelä

text: Niemelä on pelannut seitsemän nuorten maaottelua.


title: Chloe Greenfield

text: Chloe Linnea Ayla Greenfield (s. 7. heinäkuuta 1995) on yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä. Hän asuu Birminghamissa Michiganin osavaltiossa.


title: Kotkan Reipas

text: Kotkan Reipas (KoRe) on vuonna 1938 perustettu kotkalainen urheiluseura, jolla on toimintaa jääkiekossa, jalkapallossa, karatessa, lentopallossa, salibandyssä ja taitoluistelussa. Alkuaikoina joukkue tunnettiin Katariinan Reippaana Katariinan kaupunginosan mukaan. Kun kaupunginosan nimi vaihdettiin Katariinasta Puistolaksi vaihtui seuran nimi Puistolan Reippaaksi. Myöhemmin nimi muuttui Kotkan Reippaaksi.


title: Kotkan Reipas

text: Jalkapallossa seuran miesten edustusjoukkue pelasi parhaimmillaan silloisessa SM-sarjassa kaksi kautta vuosina 1955 ja 1957, ja Suomensarjassa kahdeksan kautta vuosina 1948–1949, 1953–1954, 1956 ja 1958–1960. KoRen kanssa samoihin aikoihin SM-sarjassa pelasivat myös kotkalaisseurat Kiri, KTP ja Jäntevä. KoRen kotikenttänä on toiminut Katariinassa sijaitseva Puistolan urheilukenttä. Seura luopui kauden 2011 jälkeen 3. divisioonan sarjapaikastaan. Tilalle Kaakkois-Suomen Kolmoseen nostettiin Peli-Karhut.


title: Kotkan Reipas

text: Salibandyssä seuran miesten edustusjoukkue pelaa II-divisioonan Kaakkois-Suomen lohkossa.


title: Kotkan Reipas

text: Jääkiekossa seura voitti TUL:n mestaruuden vuonna 1954 ja koripallossa 1951.


title: Maastamuutto

text: Maastamuutto eli emigraatio tarkoittaa jostain maasta pois muuttamista.


title: Breukelen

text: Breukelen on kaupunki ja entinen kunta Utrechtin maakunnassa Alankomaissa. Se sijaitsee Vechtjoen varrella. Vuonna 2011 Breukelen, Maarssen ja Loenen yhdistyivät Stichtse Vechtin kunnaksi.


title: Breukelen

text: Breukelenin kunnan muodostivat kaupungin lisäksi kylät Kockengen ja Nieuwer Ter Aa. Kunnan kokonaispinta-ala oli 48,65 neliökilometriä ja asukasluku 14 736 (2010).


title: Mari Aulanko

text: Mari Aulanko on kouluttaja, konsultti ja Bene Oy:n toimitusjohtaja. Koulutukseltaan hän on kasvatustieteilijä ja sosiaalipsykologi. Hän työskentelee yrityksissä kouluttajana ja on kirjoittanut useita kirjoja itsensä johtamisesta, vuorovaikutustaidoista ja oppimisesta.


title: Naarajärvi

text: Naarajärvi on Pieksämäen kaupungissa sijaitsevan Pieksämäen keskustaajaman läntinen osa. Se oli entisten Pieksämäen maalaiskunnan ja Pieksänmaan kunnan keskustaajama. Pieksämäen kaupunginvaltuusto kokoontuu kunnantaloksi rakennetussa Kanttilassa (arkkitehti Jouni Koiso-Kanttila, 1988). Naarajärven kirjasto sijaitsee Maaselän koulun tiloissa, ja sen tarjonta rajoittuu nykyään lasten ja nuorten osastoihin.


title: Naarajärvi

text: Naarajärvellä sijaitsee muun muassa Naarajärven vankila ja lentokenttä (EFPK). Naarajärvellä oli myös oma rautatieasema. Pieksämäen kouluista siellä toimi vuodesta 1968 vuoteen 2013 Siilin koulu. Nykyinen alakoulu Maaselän koulu on myös Naarajärvellä. Alueen suurimpia järviä ovat Vangasjärvi, Naarajärvi ja Ala-Siili.


title: Naarajärvi

text: Tilastokeskuksen vuoden 1970 taajamaluettelossa Naarajärven alue mainitaan Pieksämäen maalaiskunnan taajamana nimellä "Maaselkä". Jo tuolloin Pieksämäen keskustaajama on ulottunut jonkin verran Pieksämäen kaupungin ja maalaiskunnan välisen kuntarajan ylitse maalaiskunnankin puolelle. Ainakaan vuoden 1990 taajamaluettelossa Maaselkää ei enää ole mainittu omana taajamanaan, minkä perusteella se on kasvanut yhteen Pieksämäen keskustaajaman kanssa.


title: Alfa Herculis

text: Alfa Herculis on kolmoistähti Herkuleen tähdistössä 380 valovuoden päässä Maasta. Se tunnetaan myös nimellä Ras Algethi. Herculis A on punainen jättiläinen, Herculis Ba keltainen jättiläinen ja Herculis Bb valkoinen kääpiö. Sen säde on 400 kertaa Auringon säde ja massa 14 kertaa niin suuri kuin Auringon.


title: Thomas Rundqvist

text: Thomas Rundqvist (s. 4. toukokuuta 1960 Vimmerby) on ruotsalainen joukkueenjohtaja ja entinen jääkiekkoilija. Rundqvist on moninkertainen arvokisamitalisti ja hän on Ruotsin kolmanneksi eniten jääkiekkomaaotteluita pelannut pelaaja. Rundqvistin pelipaikka oli keskushyökkääjä.


title: Thomas Rundqvist

text: Hänen kasvattajaseuransa Färjestads BK on jäädyttänyt Rundqvistin pelinumeron 9. Hänet nimettiin vuonna 2007 IIHF Hall of Fameen. Rundqvist on toiminut vuodesta 2008 Färjestads BK:n joukkueenjohtajana.


title: Khan Tengri

text: Khan Tengri on vuori Tienšanin vuoristossa. Se sijaitsee Kirgisian, Kazakstanin ja Kiinan rajalla itään Issyk Kul -järvestä. Vuoren geologinen korkeus on 6 995 metriä, mutta huipun jäätikkö kohoaa 7 010 metriin. Tästä syystä se luetaan yli 7 000 metriä korkeisiin vuoriin. Khan Tengrin muita nimiä ovat "Khan Tangiri Shyngy", "Kan-Too Chokusu", "Pik Khan-Tengry" ja "Hantengri Feng".


title: Khan Tengri

text: Khan Tengri on Tienšanin toiseksi korkein vuori siitä 16 kilometriä etelään sijaitsevan Džengiš Tšokusun jälkeen. Se on Kazakstanin korkein ja Kirgisian kolmanneksi korkein vuori. Khan Tengri on myös maailman pohjoisin yli 7 000 metriä korkea vuori.


title: Khan Tengri

text: Khan Tengri on pyramidimainen, lumen ja jään peittämä vuori. Auringonlaskun aikaan sen marmoririnteet loistavat punaisena, mistä johtuu sen kazakinkielinen lempinimi "Kan Tau", verivuori. Khan Tengriä luultiin pitkään Tienšanin korkeimmaksi vuoreksi, koska se on muodoltaan paljon näyttävämpi kuin yli 400 metriä korkeampi Džengiš Tšokusu. Todellisuudessa se on ainoastaan Tengri Tagin sivuvuoriston korkein.


title: Khan Tengri

text: Pjotr Semenov näki huipun 1847 ensimmäisenä eurooppalaisena.


title: Khan Tengri

text: Ensinousun huipulle teki 1931 Mihail Pogrebetskin ukrainalainen retkikunta etelästä, länsiharjannetta pitkin. M. Kuzminin retkikunta teki ensinousun pohjoisen puolelta 1964. Khan Tengri oli yksi niistä viidestä huipusta, jotka neuvostoliittolaisen vuorikiipeilijän oli valloitettava ansaitakseen arvostetun Lumileopardipalkinnon.


title: Khan Tengri

text: Vuonna 2004 vuorella tapahtui katastrofi, kun toistakymmentä kiipeilijää sai surmansa lumivyöryn iskiessä suosituimmalle reitille.


title: KAIS Mora IF

text: KAIS Mora IF on vuonna 2004 perustettu ruotsalainen salibandyn erikoisseura Morasta. Seura syntyi kun "Mora IBF" ja Kristinebergs AIS yhdistyivät. Seuran naisten edustusjoukkue pelaa maan korkeinta sarjatasoa Superliigaa ja miesten edustusjoukkue toiseksi korkeinta sarjatasoa I-divisioonaa. Lisäksi seuralla on muutamia aikuisjoukkueita sekä miehissä että naisissa ja useita juniorijoukkueita pojissa ja tytöissä.


title: Kauri Mikkola

text: Kauri Mikkola (9. toukokuuta 1938 Helsinki – 27. joulukuuta 2014) oli suomalainen hyönteistieteilijä, lintutieteilijä ja tietokirjailija.


title: Kauri Mikkola

text: Kauri Mikkolan vanhemmat olivat dosentti Eino Mikkola ja filosofian maisteri Katri Eliisa Sainio. Hän pääsi ylioppilaaksi 1957 ja valmistui luonnontieteen kandidaatiksi 1963, filosofian kandidaatiksi 1965, filosofian lisensiaatiksi 1967 ja filosofian tohtoriksi 1973. Mikkola työskenteli pitkään Helsingin yliopistossa, viimeksi Luonnontieteellisen keskusmuseon yli-intendenttinä. Hän oli Yleisradion Luontoilta-ohjelman asiantuntijana yli 30 vuotta.


title: Kauri Mikkola

text: Mikkola julkaisi useita luontoaiheisia teoksia. Hän sai pitkäaikaisesta työstään tunnustuksena muun muassa professorin arvonimen ja Björn Kurtén -tiedepalkinnon. Hänen erikoisalaansa olivat perhoset ja varsinkin pohjoisten tundra-alueiden harmoyökköset, joita hän kävi tutkimassa myös Siperiassa ja  Kanadan arktisilla alueilla. Hän toimi pitkään Suomen Perhostutkijain Seuran puheenjohtajana ja oli seuran kunniapuheenjohtaja.


title: Kauri Mikkola

text: Mikkola kirjoitti useita lintutieteellisiä artikkeleita Ornis Fennicaan.


title: My Kantele

text: My Kantele on Amorphis-yhtyeen EP vuodelta 1997.


title: Sami Kuronen

text: Sami Kuronen (s. 21. tammikuuta 1974 Uusikaupunki) on suomalainen radio- ja tv-juontaja. Hän toimii myös ääninäyttelijänä. Kuronen on ollut juontajana Radio Suomipop -kanavalla syksystä 2012 lähtien. Hän työskenteli sitä ennen Radio Aalto -kanavalla juontajana vuodesta 2007. Ennen siirtymistään pääkaupunkiseudulle hän oli useiden vuosien ajan Turussa Radio Auran Aallot -kanavalla juontajana. Televisiossa Kuronen on nähty muun muassa "Suomen Unelmien Poikamies" ja "Stage" -ohjelmien juontajana. Miss Suomi -finaalin Sami on juontanut vuodesta 2013 lähtien. Alkuun kolme vuotta yhdessä Kristiina Komulaisen kanssa ja keväällä 2016 parina oli Anni Hautala. "Temptation Island Suomi" -ohjelman juontajana Kuronen on toiminut keväästä 2015 alkaen. Syksyllä 2016 hänet nähdään "Toisenlaiset Äidit" -ohjelman uutena juontajana. Huhtikuussa 2004 Kuronen teki talk show -juontamisen ennätyksen juontamalla ohjelmaa yhtäjaksoisesti 50 tuntia.


title: Sami Kuronen

text: Kuronen seurusteli ja asui avoliitossa Mirkka Torikan kanssa vuosina 2013–2017. Kurosella on aiemmasta suhteestaan vuonna 2009 syntynyt tytär.


title: Sami Kuronen

text: Kesällä 2016 "Seiskan" lukijat valitsivat Kurosen seksikkäimmäksi kesäkolliksi.


title: Horton (elokuva)

text: Horton () on vuonna 2008 ilmestynyt yhdysvaltalainen animaatioelokuva. Tarina perustuu lastenkirjailija Dr. Seussin kirjaan "Horton Hears a Who!", joka kertoo Horton-nimisestä norsusta.


title: Horton (elokuva)

text: Suomenkielisen version ovat ohjanneet Carla Rindell ja Ulla Renko. Suomeksi dialogin ja laulut on kääntänyt Marko Hartama.


title: Karlstad IBF

text: Karlstad Innebandyföreningen on vuonna 1985 perustettu ruotsalainen salibandyn erikoisseura Karlstadista. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Superliigassa ja naisten edustusjoukkue niin ikään korkeimmalla sarjatasolla naisten Superliigassa.


title: Manu Forsblom

text: Eero Arvid Magnus ”Manu” Forsblom (10. huhtikuuta 1926 Jyväskylä – 27. joulukuuta 2002 Benalmádena, Espanja) oli keskisuomalainen taidemaalari.


title: Manu Forsblom

text: Forsblomin vanhemmat olivat jyväskyläläinen kauppias Eero Forsblom ja turkulainen Signe Sofia Forsblom o.s. Lindholm. Forsblomien suku kuului Jyväskylän perustajasukuihin, ja molempien vanhempien yrittäjyys leimasi vahvasti perhe-elämää. Äitinsä muotiliikkeessä Manu Forsblom tutustui jo varhain runsaaseen värimaailmaan ja voimakkaat sävyt ovat olleet keskeisiä koko hänen tuotannossaan.


title: Manu Forsblom

text: Manu Forsblom opiskeli Vapaassa taidekoulussa vuosina 1944–1947. Suomen Taideakatemian koulussa hän opiskeli vuosina 1947–1950, alkuun yhtäaikaisesti myös Taideteollisessa keskuskoulussa. Hän sai oppia myös muun muassa Académie André Lhotessa Pariisissa.


title: Manu Forsblom

text: Nuorena taiteilijana Forsblom kuvasi suomalaista maaseutua ja luontoa. Myöhemmässä tuotannossaan hän keskittyi yhä enemmän maalaamaan etelässä, jossa tärkeitä hänelle olivat voimakas valo ja värikkyys. Hän teki myös muotokuvia, erityisesti oma perhe innosti häntä tekemään henkilökuvia. Omiin teoksiinsa Forsblom suhtautui hyvin kriittisesti ja omistavasti, kokien ne vahvasti osaksi itseään.


title: Manu Forsblom

text: Forsblomin ensimmäinen näyttely oli Helsingissä 1947. Hänen viimeinen näyttelynsä oli laaja retrospektiivinen näyttely Keski-Suomen museossa Jyväskylässä 2002.


title: Manu Forsblom

text: Forsblom oli Taidemaalariliiton, Jyväskylän Taiteilijaseuran ja Kuvataiteilijasenioreiden jäsen. Hän toimi kolmen vuosikymmenen aikana kuvaamataidon opettajana Jyväskylän ja Laukaan kouluissa ja Jyväskylän opistossa.


title: Manu Forsblom

text: Forsblom asui viimeiset vuotensa Laukaassa ja talvet Espanjassa. Hän kuoli Benalmádenassa 27. joulukuuta 2002.


title: Örnsköldsvik IBK

text: Örnsköldsvik Innebandy Klubb on ruotsalainen salibandyn erikoisseura Örnsköldsvikistä. Seura syntyi kun kaksi paikallista seuraa "SK Innebandy" ja "BK 96 Innebandy" sulautuivat vuonna 2007 yhdeksi seuraksi. Seuran naisten edustusjoukkue pelaa maan korkeinta sarjatasoa Superliiganä.


title: Arpinaama

text: Arpinaama (, tunnetaan myös nimellä "Shame of the Nation", suom. 'kansakunnan häpeä') on yhdysvaltalainen gangsterielokuva vuodelta 1932. Elokuvan on ohjannut ja tuottanut Howard Hawks, päärooleissa ovat Ann Dvorak, Boris Karloff, George Raft, Karen Morley ja Paul Muni. Koska elokuva valmistui ennen kuin laaja elokuvasensuuri aloitettiin Yhdysvalloissa vuonna 1934, se kuvaa oman aikansa mittapuulla melko rajusti jengisotia ja poliisin ja rikollisjengien välisiä yhteenottoja.


title: Arpinaama

text: Luonteeltaan elokuva on tarina kieltolain aikaisesta gangsterielämästä. Se perustuu Armitage Trailin romaaniin "Scarface", joka taas saanut aiheensa Al Caponen todellisista vaiheista. Eräs elokuvan kohtaus viittaa vuoden 1929 niin sanottuun ystävänpäivän verilöylyyn, jota epäiltiin Caponen järjestämäksi. "Arpinaamasta" on tehty 1983 uusintaohjaus "Scarface – arpinaama", joka poikkesi juoneltaan ja teemoiltaan huomattavasti alkuperäisestä.


title: Tikkuristi

text: Tikkuristi on tanssi, jossa tanssitaan tietyn askelkuvion mukaan ristiin asetettujen keppien välissä. Tikkuristi on taito- ja kilpailutanssi. Kilpailussa se, joka pystyy pisimpään tanssimaan ristikossa kompastumatta keppeihin, on voittaja. Yleensä samaa askelkuviota tanssitaan tahdin jatkuvasti kiihtyessä.


title: Tikkuristi

text: Tanssi on tunnettu eri nimillä ja hieman erilaisina versioina lähes kaikkialla Suomessa. Tikkuristi perustuu vanhaan, 1500-luvun ranskalaiseen gaillard-muotitanssiin. Tämän tanssin perusaskel oli nimeltään cinq pas eli viisi askelta. Näistä sanoista on muotoutunut nimi monille ruotsalaisille ja suomenruotsalaisille versioille: esimerkiksi sinckepas tai slinkepas.


title: Tikkuristi

text: Tikkuristin SM-kilpailuja on pidetty 1990-luvulta lähtien Folklandia-risteilyllä. Voittajina on ollut sekä miehiä että naisia, sekä aikuisia että junioreja.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text: Suomensarja on Suomen kolmanneksi korkein sarjataso pesäpallossa Superpesiksen ja Ykköspesiksen jälkeen. Sarja on jaettu neljään lohkoon: pohjois-, itä-, etelä- ja länsilohkoihin.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text: Suomensarja on jaettu neljään lohkoon, jonka kunkin runkosarja koostuu kaksinkertaisesta ottelusarjasta, jossa jokainen joukkue kohtaa toisensa kerran kotona ja kerran vieraissa.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text: Runkosarjan jälkeen pelataan lohkojen sisäiset pudotuspelit. Välierässä pelaavat runkosarjan 1. ja 4. vastakkain sekä 2. ja 3. Otteluparien voittajat pelaavat lohkojen loppuotteluissa. Ottelut pelataan paras kolmesta -menetelmällä.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text: Suomensarjan lohkovoittajista muodostetaan otteluparit (Itä–Pohjoinen ja Länsi–Etelä). Ottelut pelataan paras kolmesta -menetelmällä ja otteluparien voittajat nousevat Ykköspesikseen.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text: Vuosina 1945-1955 pelattiin Suomensarjaa vaihtelevasti 4-8 lohkossa. Lohkojen parhaat ratkoivat Suomensarjan voiton ja nousun Pesäpallon SM-sarjaan.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text:
Vuodesta 1956 lähtien on yleensä lohkovoittajat nousseet Mestaruussarjaan. Poikkeuksena 1963, jolloin lohkovoittajat joutuivat karsimaan kahdesta paikasta. Vuosina 1956-1966 lohkoja oli neljä. Vuodesta 1967 alkaen kolme.
Kaudella 1980 sen lisäksi, että lohkovoittajat nousivat SM-sarjaan, siirtyivät lohkoissaan sijoille 2-4 sijoittuneet pelaamaan uuteen Ykkössarjaan, johon näiden lisäksi tuli kolme mestaruussarjasta pudonnutta joukkuetta. Vuodesta 1981 alkaen on Suomensarja ollut kolmanneksi korkein sarjataso.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text: Vuonna 1994 pelattiin ensimmäisen kerran play offit lohkovoitosta. Runkosarjassa lohkojensa parhaat olivat Oulunsalon Vasama, Sotkamon Jymy 2 ja Ulvilan Pesä-Veikot. Kausi 1994 oli myös toistaiseksi viimeinen, jolloin Suomensarjassa käytettiin pesäpallolle normaalia voitonmääritysperiaatetta, jossa enemmän juoksuja tehnyt joukkue voittaa ottelun. Vuonna 1995 myös Suomensarjassa siirryttiin jaksopeliin.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text: Vuodesta 1999 alkaen lohkoja on ollut jälleen neljä. Kaikki lohkovoittajat eivät kuitenkaan ole nousseet, vaan näiden kesken on pelattu karsinnat. Vuonna 1999 lohkovoitto ratkesi suoraan runkosarjan perusteella, muina vuosina on pelattu pudotuspelit.


title: Suomensarja (pesäpallo)

text: "Kursivoidulla" joukkue, joka voitti lohkonsa, muttei noussut.


title: Pereslavl-Zalesski

text: Pereslavl-Zalesski () on kaupunki Jaroslavlin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Pleštšejevo-järveen laskevan Trubež-joen suussa 124 kilometriä Jaroslavlista lounaaseen. Berendejevon asemalta haarautuva tavaraliikenteen rata yhdistää sen Moskovan ja Jaroslavlin väliseen rautatiehen. Kaupunki on Pereslavlin piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asukkaita on 42 300 henkeä (vuonna 2008).


title: Pereslavl-Zalesski

text: Pereslavl-Zalesskin on perustanut ruhtinas Juri Dolgoruki vuonna 1152. Tuolloin se oli Rostovin ja Suzdalin ruhtinaskunnan rajalinnoitus. Vuosina 1175–1302 kaupunki oli Pereslavlin ruhtinaskunnan keskus, joka sittemmin liitettiin Moskovan ruhtinaskuntaan. 1200–1400-luvuilla mongolivalloittajat hävittivät sen useaan kertaan. Kaupungin kukoistusaikaa oli 1500-luvun puoliväli, jolloin Iivana IV käytti huomattavia summia sen rakentamiseen. Vuosina 1611–1612 sitä hävittivät puolalaiset. Vuosina 1688–1693 Pietari I, joka kävi kaupungissa useaan kertaan, rakennutti Pleštšejevo-järvelle laivaston sotaharjoituksia varten. Vuonna 1778 Pereslavl-Zalesskista tuli Vladimirin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1700-luvun puolivälissä kaupunkiin syntyi mm. tekstiiliteollisuutta.


title: Pereslavl-Zalesski

text: Nykyään Pereslavl-Zalesskissa on tekstiili-, rakennustarvike-, huonekalu- ja elintarviketeollisuutta sekä valokuvaustarvikkeita, kuva- ja äänitallennemateriaaleja valmistava Slavitš-tehdas. Goritskin luostarin opistorakennuksessa toimii historiallinen ja taidemuseo. Kaupunki on yksi Venäjän kultaisen renkaan matkailukohteista.


title: Pereslavl-Zalesski

text: Pereslavl-Zalesski on levittäytynyt Moskovan ja Jaroslavlin välisen maantien varrelle. Keskustassa on säilynyt muinaisen linnoituksen maavalleja. Niiden keskellä on vuosina 1152 ja 1157–1160 rakennettu Kristuksen kirkastumisen katedraali, joka on yksi Koillis-Venäjän vanhimmista rakennuksista. Sen vieressä on Metropoliitta Pietarin kirkko (1585), barokkityyliset Vladimirin (1745) ja Aleksanteri Nevalaisen (1746) kirkot. Trubež-joen suulla on barokkityylinen Neljänkymmenen pyhän kirkko kellotorneineen (1775). Muita keskustan nähtävyyksiä ovat 1700-luvun lopulla rakennettu Temerinien kaupunkitalo, kauppahalli sekä Pietari I:n laivastolle omistettu museo, jossa säilytetään yhtä sen aluksista. Pohjoisosassa sijaitsevat barokkityyliset Tšernigovin tsasouna (1702) ja Simeonin kirkko (1771). Kaupungin laitamilla on useita luostareita.


title: Ufa-Arena

text:
Ufa-Arena on venäläisen Salavat Julajev Ufan kotihalli KHL-liigassa. Arenalla on 8 400 istumapaikkaa.
Ensimmäiset tapahtumat arenalla olivat kaksi peliä Kanadan ja Venäjän junioreiden välillä vuonna 2007.


Luettelo Helsingin kaupunginvaltuutetuista sisältää Helsingin kaupunginvaltuuston entiset ja nykyiset jäsenet. Luettelo on järjestetty valtuustoryhmittäin.


title: Rönnby IBK

text: Rönnby Innebandy Klubb on vuonna 1992 perustettu ruotsalainen salibandyn erikoisseura Västeråsista. Seuran naisten edustusjoukkue pelaa maan korkeinta sarjatasoa Superliigaa.


title: Uppalan kartano

text:
Uppalan Kartano on rakennettu Seinäjoelle tiettävästi 1700-luvulla. Talo on yksi Seinäjoen kantatiloista. Se sijaitsi ennen Seinäjoen varressa, mistä se on siirretty nykyiselle paikalleen Vapaudentien varteen, Ilmarisenkadun päähän vuonna 1912. Talo on ollut asuinrakennuksena lähes 2000-luvulle saakka. Uppalan viimeisin asukas oli Talan perhe, ja siksi moni seinäjokinen tuntee talon nimellä ”Talan talo”.
Vuonna 2007 talo siirtyi uudelle omistajalle ja se kunnostettiin ravintolaksi. Pari vuotta myöhemmin vuonna 2009 Uppalan Kartano avasi ovensa ravintolana asiakkailleen. Uppalan Kartanossa toimii nykyään suomalaiseen ja paikalliseen ruokaan erikoistunut a la carte -ravintola.


Uppalan kartano


title: Uppalan kartano

text: Yle.fi: Uppalan kartano saa uuden elämän


title: Uppalan kartano

text: Uppa-sukuseura


title: Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1933

text: Vuoden 1933 painin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin kreikkalais-roomalaisen painin osalta Helsingissä, Suomessa maaliskuussa. Vapaapainissa kisattiin Pariisissa, Ranskassa marraskuun lopulla.


title: Sven Nordin

text: Sven Nordin (s. 6. helmikuuta 1957 Oslo, Norja) on norjalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan mm. elokuvista "Elling" (2001) ja "Äidin Elling" (2005). Molemmissa elokuvissa hänen roolihenkilönsä nimi on Kjell Bjarne. Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa "Hos Martin" ja "Mot i brostet". Nordin on naimisissa Torhild Strandin kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: Above the Law (yhtye)

text: Above the Law on yhdysvaltalainen rap-yhtye, joka perustettiin 1989. Perustajina toimivat Cold 187um, KMG the Illustator, Go Mack ja DJ Total K-Oss. Vuonna 1999 ryhmä liittyi Death Row Recordsiin, mutta erosi vuonna 2002. Heidän kappaleensa "Murder Rap" löytyy -videopelistä, kuvitteelliselta Radio Los Santos -radioasemalta. Se soi myös "Pineapple Express – ohutta yläpilveä" -nimisessä elokuvassa.


title: Sylvanus Morley

text: Sylvanus Griswold Morley (7. kesäkuuta 1883 – 2. syyskuuta 1948) oli yhdysvaltalainen arkeologi, epigrafi, ja mayanisti, jonka panos esikolumbiaanisen mayojen korkeakulttuurin tutkimukseen 1900-luvun alussa oli huomattava.


title: Sylvanus Morley

text: Morley muistetaan erityisesti laajoista Chichén Itzán kaivauksista, joita hän johti Carnegie-instituutin toimeksiannosta. Hän julkaisi useita laajoja tutkielmia ja koosteita mayojen kirjoitusjärjestelmästä eli mayahieroglyfeistä ja kirjoitti kansantajuisia yleisteoksia mayoista.


title: Sylvanus Morley

text: Vertaistensa joukossa "Vay" Morleyta pidettiin yhtenä aikansa johtavista Mesoamerikan arkeologeista. Vaikka Morleyn töitä ja teorioita onkin viime aikoina arvioitu uudelleen tieteenalan sisällä, hänen mayakalenteriin keskittyviin julkaisuihinsa viitataan edelleen. Pääosin Morleyn tutkimukset ovat kuitenkin vanhentuneita.


title: Sylvanus Morley

text: Lukuisia Carnegie-instituutin projekteja johtaessaan Morley kasvatti useita sittemmin tieteenalan auktoriteeteiksi nousseita nimiä. Hänen henkilökohtainen sitoutumisensa ja innostuksensa toi rahoitusta tutkimuksille, jotka avasivat maailman mayojen korkeakulttuurin salaisuuksille. Mayakulttuuriin liittyvän kiinnostuksen herättäminen lieneekin Morleyn kestävin saavutus. Tästä yhtenä todisteena ovat runsaat viittaukset populaarikulttuurissa. Jopa Indiana Jonesin on arveltu perustuvan Morleyhyn. Carnegie-instituutti yhdistää Jonesin puolestaan Earl Morrisiin, joka toimi Morleyn alaisena Chichén Itzálla ja oli vastuussa Taistelijoiden temppelin esiinkaivuusta.


title: Sylvanus Morley

text: Morley toimi myös ensimmäisen maailmansodan aikana vakoojana Yhdysvaltain laivaston tiedusteluyksikölle. Yksityiskohdat hänen toiminnastaan vakoilijana pysyivät hämärän peitossa aivan viime vuosikymmeniin asti. Morleyn arkeologinen kenttätyö Meksikossa ja Keski-Amerikassa tarjosi oivan lähtökohdan saksalaisten liikehdinnän ja amerikkalaisvastaisten toimien seurantaan.


title: Tridacna maxima

text: Tridacna maxima on jättiläissimpukkalaji. Se elää luonnossa trooppisella Indopasifisella merialueella, ja sitä pidetään myös riutta-akvaarioissa.


title: Tridacna maxima

text: "Tridacna maxima" kasvaa halkaisijaltaan korkeintaan 35–40 cm pitkäksi. Sen vaippa on yleensä kirjava, väreinä sinistä, ruskeaa, vihreää, harmaata, violettia ja keltaista. Punaiseltamereltä on löydetty kokonaan sinisiä yksilöitä.


title: Tridacna maxima

text: Muiden jättiläissimpukoiden tavoin sillä on voimakkaasti poimullinen kaksiosainen kuori. Kuoren muoto on tällä lajilla tyypillisesti pitkulainen, kolme kertaa niin pitkä kuin leveä. Sen välistä työntyy esille hyllyvä lihasmassa eli "vaippa", jonka keskellä törröttää putkimainen suuosa. Kun simpukka haluaa sulkea kuorensa, se ruiskuttaa vettä ulos tämän suuaukon kautta. "Tridacna maxima"n erottaa muista lajeista siitä, että sen vaippa roikkuu osittain kuoren ulkopuolella simpukan ollessa avoimena. Kuoren saranapuolella on aukko, josta työntyy ulos lihaksikas jalka, jonka avulla simpukka tarrautuu alla olevaan merenpohjaan. Jos simpukkaa siirretään, se tarttuu uuteen paikkaan noin vuorokaudessa.


title: Tridacna maxima

text: Jättiläissimpukoiden elimistössä elää symbioottisia zooksantellileviä. Simpukan vaipan pinnassa näkyvät tummemmat läikät ovat läpinäkyviä kohtia, jotka toimivat linsseinä ja ohjaavat valoa syvemmälle vaippaan levien käyttöön.


title: Tridacna maxima

text: "Tridacna maxima" on laajimmalle levinnyt jättiläissimpukkalaji, sitä tavataan Punaiseltamereltä ja Itä-Afrikasta aina Tyynenmeren itäosaan Polynesiaan ja Pitcairnin saarelle asti. Se elää matalassa vedessä, missä se saa runsaasti valoa.


title: Tridacna maxima

text: "Tridacna maxima"-simpukat elävät luonnossa useiden yksilöiden yhdyskuntina.


title: Tridacna maxima

text: Jättiläissimpukat ovat hermafrodiitteja: ne syntyvät koiraina, mutta osa toimii myöhemmin naaraana. Kun kutuaika tulee, ne laskevat veteen signaalikemikaaleja, minkä jälkeen osa simpukoista laskee mätimunia, osa siittiöitä. Lisääntymisen laukaisee oikea kuunvaihe, vuorokaudenaika ja muiden simpukoiden laskemat kemikaalit.


title: Tridacna maxima

text: Hedelmöittyneestä munasta kuoriutuu 12 tunnissa toukka, joka uiskentelee vapaasti meressä. Toukka syö hienojakoista ravintoa suodattamalla merivettä. Kahden muodonmuutoksen jälkeen kolmannessa toukkavaiheessa muodostuu jalka, jonka avulla simpukka asettuu paikalleen. 8-10 päivän kuluttua toukka muuttuu nuoreksi simpukaksi, ja hankkii symbioottisia leviä. Levien yhteyttämistuotteet eivät kuitenkaan riitä simpukan pääasialliseksi ravinnonlähteeksi ennen kuin se on varsin iso, tyypillisesti halkaisijaltaan noin kymmensenttinen. 2-3 vuoden kuluessa simpukasta kehittyy aikuinen koiras, ja siitä tulee sukukypsä noin 15 cm kokoisena.


title: Tridacna maxima

text: Symbioottiset levät tuottavat suuren osan simpukan tarvitsemasta ravinnosta. Se hankkii ravintoa myös suodattamalla vettä suuaukkonsa avulla. Jos tätä simpukkalajia pidetään akvaariossa, jossa ei ole muita ruokittavia eläimiä (esimerkiksi kaloja tai koralleja), sille olisi tarjottava päivittäin hienojakoista ruokaa. Riittävän pölymäisen ruoan hankkiminen voi olla vaikeaa; "Tridacna maxima" syö luonnossa nanoplanktonia eli planktoneliöistä pienimpiä.


title: Tridacna maxima

text: "Tridacna maxima" on herkkä vedenlaadulle. Lämpötilan tulisi olla 22-25 °C ominaispainon 1.023-1.025 ja pH 8.1-8.4. Sopiva kalsiumin määrä on 400–480 mg/litra, ja karbonaattikovuus 7-12 dH. Myös strontiumin ja jodin saannista on huolehdittava.


title: Little Crow

text: Little Crow (Thaóyate Dúta, 1810–1863) oli dakotain eli itäisten siouxien "Mdewakanton"-heimon päällikkö ja kuului mdewakantonien vanhaan päällikkösukuun. Hänen omakielinen nimensä tarkoitti "Hänen punaista Kansaansa". Englanninkielen taitajana hän toimi usein siouxien puhemiehenä. Parhaiten hänet tunnetaan vuonna 1862 syttyneestä Minnesotan kapinasta, jossa hänen johtamansa yhdistyneet dakotain joukot kävivät kuusi viikkoa kestäneen sodan Yhdysvaltoja vastaan.


title: Little Crow

text: Nuoruusvuosinaan englanninkielen opetellut Little Crow nousi isänsä kuoltua tämän paikalla mdewakantonien päällikkönä. Urheana ja pelottomana soturina hän oli oikea valinta isänsä työn jatkajana. Hänen kateelliset velipuolensa yrittivät salamurhata hänet onnistumatta aikeissaan.


title: Little Crow

text: Kirjoittaessaan vuonna 1851 ensimmäisenä siouxien päällikkönä Traverse des Siouxin rauhansopimuksen hän kuvitteli takaavansa kansalleen hyvät olot ja ongelmattoman tulevaisuuden valkoisen miehen naapurina Minnesotassa. Hyvin pian sopimuksen solmimisen jälkeen kävi ilmi, etteivät siouxit omistaneetkaan maita, jotka heille oli luvattu.


title: Little Crow

text: Muuttaakseen tilannetta parempaan suuntaan matkusti Little Crow useiden dakota-päälliköiden kanssa Washington DC:hen neuvottelemaan rikotuista sopimuksista presidentti James Buchananin kanssa. Sen sijaan, että hallitus olisi myöntänyt syyllistyneensä rikkomuksiin, se uhkasi ottaa dakotain maat pakkokeinoin. Päälliköt joutuivat allekirjoittamaan heille itselleen epäedullisiksi korjatut vanhat sopimukset uudelleen. Little Crow oli tarpeeksi viisas ymmärtääkseen sen ainoaksi keinoksi estää Yhdysvaltoja ottamasta maita väkipakolla.


title: Little Crow

text: Yrittäessään johtaa omaa kansaansa ja tulla toimeen Yhdysvaltain kanssa tuli Little Crowista epäsuosittu. Hän pukeutui valkoisten vaatteisiin, mutta se ei lähentänyt hänen ystävyyttään valkoiseen mieheen. Kumpikaan puoli ei kunnioittanut häntä. Pahin kolaus Little Crowlle oli hänen auktoriteettinsa katoaminen heimonsa silmissä. Tilalle valittu uusi neuvottelija ei pystynyt kuitenkaan kääntämään santeiden asemaa paremmaksi.


title: Little Crow

text:
Vuoden 1862 alkuvuoden kylmät talvikuukaudet veivät monet dakotat nälkäkuoleman rajoille. Liittovaltion vuosittaiset dakotoille lähettämät määrärahat ja muonalähetykset olivat kadonneet ja intiaanien ravinto oli käytännöllisesti loppu pilalle menneen sadon jäljiltä. Lisäksi Minnesotan kauppiaat kieltäytyivät yksimielisesti myymästä dakotoille ruokaa luotolla. Little Crow yritti hillitä nuoria nälkäisiä sotureita, joiden veri kuohui vihasta niitä ihmisiä kohtaan, jotka olivat anastaneet heidän metsästysmaansa.
Kun elokuun 17. päivä 1862 löydettiin useita surmattuja valkoisia naisia ja miehiä Actonin postitoimistosta Minnesotasta tiesi Little Crow tilanteen riistäytyneen lopullisesti käsistä. Metsästysretkellään epäonnistuneet ja kananmunien varastamisesta yllätetyt verityön tehneet intiaanit eivät kuuluneet hänen heimoonsa, vaan olivat "Wahpeton"-siouxien nuoria sotureita. Se ei kuitenkaan muuttanut asiaa helpommaksi.


title: Little Crow

text: Dakotat, järkyttyneinä viiden siviilin surmasta, turvautuivat Little Crowhin etsien hänet käsiinsä. Tämä itki kuultuaan mitä oli tapahtunut. Intiaanit muistuttivat Little Crowlle, että hän oli edelleen sotapäällikkö ja vaativat häntä tekemään jotakin. Tietäen vaihtoehtojen olevan vähissä, Little Crow piti dakota-heimojen päälliköiden kesken nopean neuvottelun, jossa rauhaa kannattivat Taopi, Wakasha, Wakute ja Traveling Hail. Sodan puolesta äänestivät Mankato, Big Eagle, Red Legs ja Little Six.


title: Little Crow

text: Peläten leimautuvansa soturien silmissä pelkuriksi Little Crow teki päätöksensä johdattaen joukkonsa 18.8 1862 sotaan Minnesotan valkoisten asutuksia vastaan. Ensimmäisen päivän aikana soturien patoutunut viha purkautui hurjaksi raivoksi. Minnesotan maaseudulla he surmasivat lähes kaiken mikä heidän tielleen osui. Little Crow pyysi miehiään säästämään naiset ja lapset. Seuraavina päivinä valkoisten asutusten vastarinta heräsi. Fort Ridleyssä Little Crown joukot kokivat menetyksiä ja vetäytyivät nuolemaan haavojaan. Seuraavana päivänä koettivat Big Eaglen ja Mankaton johtamat kapinalliset vallata saksalaisten siirtolaisten asuttaman New Ulmin. Ilmiliekeissä roihuavan kylän asukkaat pystyivät kuitenkin puolustamaan itseään saaden dakota-armeijan luopumaan aikeistaan yhden päivän taistelujen jälkeen.


title: Little Crow

text: Myöhemmin pystytettyyn muistomerkkiin New Ulmin santee-sodassa kaatuneille on kaiverrettu 113 uhrin nimet. Yhdysvaltain armeijan lähettämät joukot ajoivat intiaanit pakoon kohti Minnesotan luoteisimpia metsiä. Ennen kuin sota saatiin päätökseen Wood of Laken rannalla käydyissä taisteluissa olivat Little Crown kapinallisjoukot ehtineet surmata arvioiden mukaan lähes 800 valkoista.


title: Little Crow

text: Seuraavan vuoden kesäkuussa Kanadan puolelle paennut Little Crow jätti turvapaikkansa Devil's Lakella. Ryhmineen hän ratsasti Minnesotaan tarkoituksenaan varastaa itselleen ja sukulaisilleen hevosia. Muun joukon jatkaessa matkaansa jäi Little Crow 14-vuotiaan poikansa Wawinapen kanssa poimimaan vadelmia Hutchinsonin kylän liepeillä. Lähettyvillä metsästämässä ollut uudisasukas Nathan Lamson näki kaksi intiaania ja ampui toista kohti. Wawinape kumartui maahan lyyhistyneen isänsä viereen nähden tämän kuolevan. Jäämätta paikalle poika palasi Devil's Lakeen kertomaan suvulleen surullisen uutisensa.


title: Little Crow

text: Nathan Lamsonille maksettiin 500 dollaria Little Crown surmaamisesta. Mdewakanton-päällikön päänahka ja kallo lahjoitettiin myöhemmin Minnesotan historialliselle yhdistykselle. Little Crowlta jäi 6 vaimoa ja 22 lasta.


title: Beacon Hill School

text: Beacon Hill School on Bertrand Russellin ja hänen vaimonsa Dora Russellin perustama libertarismin ideologialle perustuva vapaa koulu, joka on Summerhillin ohella vapaan kasvatuksen uranuurtajia. Beacon Hill School perustettiin alun perin West Sussexiin Englantiin vuonna 1927. Bertrand Russellin jätettyä koulun vuonna 1932 Dora Russell jatkoi sen johdossa vuoteen 1943, jolloin sen toiminta lakkasi.


title: Beacon Hill School

text: Britanniassa on ainakin kolme muuta Beacon Hill -nimistä koulua.


title: Suomi hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2009

text: Suomi osallistui vuoden 2009 hiihdon MM-kisoihin Liberecissä 18. helmikuuta – 1. maaliskuuta. Maastohiihtoon valittiin 15 hiihtäjää, 8 miestä ja 7 naista, mäkihyppyyn 1 naishyppääjä ja 5 mieshyppääjää sekä yhdistettyyn 6 kilpailijaa.


text: Joukkueeseen 11.1.2009 valittiin 4 mieshiihtäjää ja 7 naishiihtäjää Joukkue täydennettiin lopulliseksi tarkoitettuun muotoonsa neljällä mieshiihtäjällä 3.2.2009.


text: Mäkihypyssä järjestettiin normaalimäki HS100, suurmäki HS134 ja joukkuekilpailu suurmäestä.


text: Mäkihyppyyn valittiin alustavasti kolme miesmäkihyppääjää 12.1.2009 sekä yksi naismäkihyppääjä 8.2.2009.


text: Yhdistetyn hyppääjän Anssi Koivurannan SM-voitto mäkihypyssä 4.2.2009 herätti spekuloinnit siitä, pitäisikö Koivuranta ottaa mäkijoukkueeseen hyppääjäksi. Päävalmentaja Janne Väätäiselle Koivuranta olisi kelvannut. Varamieheksi joukkuemäkeä varten valittiin 15.2. voitokkaan lentomäen joukkuekilpailun jälkeen Juha-Matti Ruuskanen.


text: Julia Kykkänen oli Suomen ensimmäinen edustaja naisten mäkihypyn aikuisten arvokilpailussa.


text: Yhdistetyssä järjestettiin massalähtö HS100-mäestä, Gundersenin normaali- ja suurmäki sekä joukkuekilpailu suurmäestä.


text: Aluksi joukkueeseen valittiin neljä hyppääjää 12.1.2009. Joukkoa täydennettiin Jim Härtullilla ja kotiin jäävällä varamiehellä Ville Tuppuraisella 8.2.2009.


title: Paavo Raninen

text: Paavo Ilmari Raninen (k. 31. tammikuuta 2008) oli suomalainen muusikko, joka perusti Nokia Big Bandin. Hän sanoitti kappaleita, joita Acre Kari levytti.


title: Gregory Pincus

text: Gregory Goodwin Pincus (9. huhtikuuta 1903 – 22. elokuuta 1967) oli yhdysvaltalainen biologi ja yksi ehkäisypillereiden keksijöistä.


title: Gregory Pincus

text: Pincus syntyi Woodbinessa, New Jerseyssä, Yhdysvalloissa juutalaiseen perheeseen vuonna 1903. Kiinnostuksensa tieteeseen Pincus sai kahdelta sedältään, jotka molemmat olivat maataloustutkijoita. Pincus opiskeli Cornellin yliopistossa ja suoritti kandidaatin tutkinnon maataloudessa vuonna 1924. Sen jälkeen Pincus jatkoi opintojaan Harvardin yliopistoossa. Pincus väitteli Harvardissa tohtoriksi vuonna 1927 ja toimi opintojensa ohessa myös eläintieteen opettajana. Vuodesta 1927 vuoteen 1930 hän työskenteli Cambridgen yliopistoossa Englannissa Keisari wilhelmin Biologian instituutissa Berliinissä, jossa hän teki tutkimustyötä yhdessä Richard Goldschmidtin kanssa. Pincuksesta tuli Harvardin yliopiston yleisen fysiologian opettaja vuonna 1930 ja apulaisprofessori seuraavana vuonna.


title: Gregory Pincus

text: Pincus aloitti hormonibiologian ja steroidihormonien tutkimisen uransa aikaisessa vaiheessa.


title: Gregory Pincus

text: Pincus tuli tunnetuksi ensimmäistä kertaa, kun hän onnistui koeputkihedelmöittämään kaniinin vuonna 1934.


title: Gregory Pincus

text: Partenogeneeseihin liittyvillä kokeillaan Pincus onnistui luomaan kaniinin, jonka myöhemmin esiintyi "Look"-aikakauslehden kannessa vuonna 1937. Pincusin tutkimukset herättivät runsaasti ennakkoluuloja, jotka mm. johtivat siihen, että hänen määräaikaista tehtäväänsä Harvardissa ei jatkettu.


title: Gregory Pincus

text: Vuonna 1944 Pincus ja Hudson Hoagland perustivat biolääketieteen tutkimuslaitoksen, "Worcester Foundation for Biomedical Researchin" Shrewsburyyn, Massachusettsiin.


title: Gregory Pincus

text: Vuonna 1951 yhdysvaltalainen aktivisti Margaret Sanger tapasi Pincuksen illallisella, jonka oli järjestänyt Abraham Stone, "Margaret Sanger Research Bureaun" johtaja ja Planned Parenthood Federation of America (PPFA):n lääketieteellinen johtaja ja varapääjohtaja. Sanger välitti pienen avustuksen PPFA:lta Pincukselle, jotta hän aloittaisi tutkimuksen hormonisen ehkäisymenetelmän valmistamiseksi. Pincus ja kiinalainen biologi Min Chueh Chang vahvistivat aikaisemmat havainnot siitä, että keltarauhashormoni estäisi ovulaation.


title: Gregory Pincus

text: Vuonna 1952 Sanger kertoi ystävälleen, yhdysvaltalaiselle biologille Katharine McCormickille Pincuksen ja Changin tutkimuksesta. Turhautuneina, PPFA:n heikon kiinnostuksen ja tuen takia, McCormick ja Sanger tapasivat Pincuksen vuonna 1953 laajentaakseen tutkimusta myöntämällä 50-kertaisen rahoituksen McCormickin varoista.


title: Gregory Pincus

text: Pillerin turvallisuuden takaamiseksi jouduttiin tekemään ihmiskokeita. Kokeet aloitettiin yhdysvaltalaisen tohtori John Rockin lisääntymiskyvyttömillä potilailla Brooklinessa, Massachusettsissa käyttäen keltarauhashormonia vuonna 1953, jonka jälkeen kokeiltiin kolmea eri progestiinia vuonna 1954. Pillereiden kokeilemisena ehkäisymenetelminä ei voitu pitää Massachusettsissa, koska syntyvyydensäännöstely oli siellä törkeä rikos. Sen vuoksi Puerto Rico valittiin uudeksi kokeilupaikaksi osittain sen vuoksi, että siellä oli olemassa syntyvyydensäännöstelyverkko sisältäen 67 tähän perehtynyttä klinikkaa, jotka palvelivat vähätuloisia saarella asuvia naisia. Kokeet aloitettiin vuonna 1956 tohtori Edris Rice-Wray Carson johtamana. Jotkut koehenkilöistä saivat sivuvaikutuksia Enovid-pillereistä ja Rice-Wray Carson kirjoitti niistä Pincukselle ja ilmoitti, että Enovid "antaa sataprosenttisen suojauksen raskautta vastaan", mutta aiheuttaa "liian monia sivuvaikutuksia, jotta sitä voitaisiin käyttää". Pincus ja Rock olivat asiasta eri mieltä nojaten kokemuksiin potilaiden kanssa Massachusettsissa, jonka vuoksi he tekivät tutkimuksen, joka osoitti, että lumelääkkeet aiheuttivat samanlaisia sivuvaikutuksia. Kokeet jatkuivat ja niitä laajennettiin Haitiin, Meksikoon ja Los Angelesiin. Vaikka monet kokeisiin osallistuvat keskeyttivät, niin sangen monet naiset olivat innokkaita kokeilemaan tätä uudenlaista ehkäisymenetelmää. Toukokuussa 1960 FDA ilmoitti, että se hyväksyisi Enovidin käytön ehkäisymenetelmäksi.


title: Gregory Pincus

text: Gregory Goodwin Pincus kuoli vuonna 1967 64-vuotiaana Northborossa myelofibroosiin, harvinaiseen ja tuskalliseen luuydintautiin, jonka hänen arveltiin saaneen laboratoriokemikaaleista.


title: Gregory Pincus

text: Pincuksen tutkimusten ansiosta yhdysvaltalainen yritys Searle toi markkinoille ensimmäisen laajasti saatavilla olevan ehkäisypillerin. Sen löydön sosiaaliset, uskonnolliset, eettiset ja lääketieteelliset seuraamukset ovat yhä tunnistettavissa läpi maailman. Pincuksen työ saattaa olla yksi 1900-luvun vaikuttavimmista tieteiden alalla.


title: Otto Lehtipuu

text: Otto Kimmo Johannes Lehtipuu (s. 1968) on VR-Yhtymän ympäristö- ja yhteiskuntasuhdejohtaja ja entinen Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.


title: Otto Lehtipuu

text: Lehtipuu oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2001–2012. Varavaltuutettuna hän on toiminut 1996–2000 ja uudestaan 2013–. Helsingin kaupunginhallituksessa Lehtipuu istui vuodet 1998–2008. Kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja hän oli 2003–2008. Vihreiden valtuustoryhmän johtoon Lehtipuu nousi syksyllä 2003 Minerva Krohnin tilalle, joka siirtyi Helsingin kaupunginvaltuuston johtoon. Lehtipuu itse nousi Helsingin kaupunginvaltuuston johtoon vuoden 2008 kunnallisvaalien jälkeen.


title: Otto Lehtipuu

text: Otto Lehtipuu on ollut ehdokkaana vuosien 1999, 2003 ja 2007 eduskuntavaaleissa. Jälkimmäisissä hän sai hieman yli 2 000 ääntä.


title: Otto Lehtipuu

text: Lehtipuu on myös Stadion-säätiön hallituksen puheenjohtaja.


title: Otto Lehtipuu

text: Lehtipuu on koulutukseltaan diplomi-insinööri. Ennen nimittämistään ympäristö- ja yhteiskuntasuhdejohtajaksi hän toimi VR:n ympäristöpäällikkönä.


title: Hubert Lynes

text: Hubert Lynes (27. marraskuuta 1874 – 10. marraskuuta 1942 laivaston sairaala, Englanti) oli brittiläinen amiraali ja lintutieteilijä.


title: Hubert Lynes

text: Lynes liittyi Britannian Kuninkaalliseen laivastoon jo 13-vuotiaana vuonna 1888. Hän yleni virkaportaassa, kunnes oli arvoltaan kapteeni vuonna 1905. Hänen komentoonsa annettiin Välimerellä panssarikansiristeilijä "HMS Venus". Vuonna 1908 Lynes palasi Englantiin. 1910–1912 hänen komennossaan oli sluuppi "HMS Cadmus" ja asemapaikkana oli Kiina.


title: Hubert Lynes

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Lynesin komentoon annettiin tuliterä risteilijä "HMS Penelope". Alukseen osui 1916 Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen "SM UB-19" laukaisema torpedo ja se joutui telakalle. Lynes siirrettiin amiraali Roger Keyesin alaisuuteen, joka suunnitteli ja toteutti iskuja saksalaisten miehittämille alueille. Heidän toteuttamiaan olivat hyökkäys Zeebrüggeen huhtikuussa 1918 ja tuki-iskut Ostendiin huhti- ja toukokuussa 1918. Sodan lopulla Lynes komensi uutta taistelulaivaa "HMS Warspite". Lynes palkittiin useilla mitaleilla. 1919 hän erosi laivaston palveluksesta ja vetäytyi maaseudulle.


title: Hubert Lynes

text: Lynes harrasti lintujen katselemista jo poikasena. Laivastoaikoinaan hän kiinnostui ornitologiasta tieteenä ja teki merkittäviä havaintoja lintujen muutosta Välimerellä Afrikan ja Euroopan välillä. Tuolloin hän suoritti ensimmäiset kaikkiaan 12 tutkimusretkestään Afrikkaan. Hän julkaisi havaintojaan ja tutkimustuloksiaan lintutieteellisissä julkaisuissa "The Ibis" ja "British Birds", ja hänet valittiin British Ornithologists' Unionin (BOU) jäseneksi. Lynes jatkoi kirjoittamista näihin lehtiin lopun ikänsä. Hän retkeili myös Pyreneillä ja Kiinassa, mutta näiden retkien muistiinpanot tuhoutuivat "Penelopen" saamassa osumassa. Jäätyään eläkkeelle Lynes matkusti Darfurissa Sudanissa ja kirjoitti matkastaan "The Ibis"-lehteen artikkelin "Review of the genus Cisticola" (1930). Hän toimi BOU:n varapuheenjohtajana ja hänestä tuli American Ornithologists' Unionin (AOU) kirjeenvaihtajajäsen. Hän oli myös Kuninkaallisen maantieteellisen seuran (Royal Geographical Society) ja Lontoon eläintieteellisen seuran (Zoological Society of London) jäsen.


title: Hubert Lynes

text: Vuonna 1936 Lynes tutki Egyptin linnustoa, mutta kahden vuoden päästä hänen terveytensä petti Sudanissa, ja hän joutui palaamaan kotiin. Tämän jälkeen hän ei enää matkustellut. Toisen maailmansodan syttyessä Lynes komennettiin kevyeen hallintoupseerin tehtävään Pohjois-Walesiin. Hän erosi palveluksesta 1941 ja vietti loppuelämänsä kirjoittaen Sudanin linnustosta.


title: Hubert Lynes

text: Lynes ei koskaan mennyt naimisiin. Englannissa ollessaan hän asui naimattoman sisarensa luona, joka huolehti hänestä.


title: Hubert Lynes

text: Lynes nimesi useita uusia lintulajeja, muun muassa seitsemän herttulajia, kuten aberdarenhertun ("Cisticola aberdare").


title: HMS Ramillies (07)

text: HMS Ramillies (viirinumero 07) oli Yhdistyneen kuningaskunnan Kuninkaallisen laivaston Revenge-luokan taistelulaiva. Se laskettiin vesille vuonna 1916. Se otti osaa kumpaankin maailmansotaan ja romutettiin vuonna 1948.


title: HMS Ramillies (07)

text: Alus tilattiin William Beardmore and Companyn telakalta Skotlannin Dalmuirista osana vuoden 1913 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 12. marraskuuta 1913 ja alus laskettiin vesille 12. kesäkuuta 1916. Alus otettiin palveluskäyttöön 1. syyskuuta 1917 ja se valmistui lokakuussa. Aluksen palveluskäyttöön ottaminen viivästyi, koska vesille laskun yhteydessä aluksen pohja vaurioitui. Alus jouduttiin hinaamaan vaikeissa olosuhteissa Mersey-jokea pitkin korjattavaksi Cammell Lairdin telakalle.


title: HMS Ramillies (07)

text: Samoin käyttöönottoa viivästytti kasvanut huoli sukellusveneistä ja hävittäjistä laukaistujen torpedoiden vaikutuksista ja alukseen päätettiin jo rakennusaikana rakentaa torpedovyöt. Näiden korjausten ja muutostöiden seurauksena sekä työvoiman siirto "HMS Repulsen" työmaalle aiheuttivat viiveet aluksen käyttöönotossa.


title: HMS Ramillies (07)

text: "HMS Ramillies" liitettiin käyttöönoton jälkeen toukokuussa 1917 1. Taistelulaivaviirikköön, jossa se palveli koko ensimmäisen maailmansodan.


title: HMS Ramillies (07)

text: Brittien ja Turkin välinen ristiriita aiheutti "HMS Ramilliesin" siirtämisen Marmaranmerelle vuonna 1920. Alus siirrettiin Atlantin laivaston 2. Taistelulaivaviirikköön 1924. Vuoden 1926 yleislakon aikana alus toimi muonavarastona Mersey-joella yhdessä "HMS Barhamin" kanssa. Alus palasi Välimeren laivastoon saman vuoden lopulla.


title: HMS Ramillies (07)

text: Palestiinan rauhattomuudet 1929 aiheuttivat "HMS Ramilliesin" siirtämisen alueelle.


title: HMS Ramillies (07)

text: Alukselle tehtiin modernisointitöitä kesäkuusta 1932 elokuuhun 1934 Plymouthissa.


title: HMS Ramillies (07)

text: Toisen maailmansodan syttyessä 1939 "HMS Ramillies" kuului Kotilaivastoon ja toimi Pohjois-Atlantilla saattuetehtävissä. Se oli Islannin, Norjan ja Skotlannin välisellä merialueella 31. elokuuta – 7. syyskuuta tehtävänään estää saksalaisten kauppalaivojen paluu kotisatamiin. Vuoden lopulla alus saattoi joukkojenkuljetusaluksia Aleksandriaan ja lokakuussa sen asemapaikkana oli Gibraltar.