title: Yserin taistelu

text: Saksa pyrki valtaamaan satamakaupungit Calais’n, Boulognen ja Dunkerquen, joiden kautta britit laskivat joukkoja Ranskan maaperälle.


title: Yserin taistelu

text: Kun ammuspulasta kärsivä Belgian armeija kului taistelussa, Ranska täydensi sitä omilla joukoillaan. Diksmuideen hyökättiin 16. lokakuuta, mutta saksalaiset ajettiin pois. 18. lokakuuta saksalaiset hyökkäsivät uudestaan, ja Diksmuidea pommitettiin rajusti. 23. lokakuuta viimeinen Yserin yli vievä silta hajosi.


title: Yserin taistelu

text: Läntiset puolustajat tulvittivat Diksmuide–Nieuwpoort-rautatien ja pysäyttivät tällä tavoin saksalaisten etenemisen Nieuwpoort–Yser-linjalle. Belgialaisia kuoli ja haavoittui 20 000.


title: Gera

text: Gera on kaupunki Thüringenin osavaltiossa Saksassa. Kaupungissa asui 96 011 ihmistä vuonna 2015.


title: Gera

text: Geran kaupunki perustettiin vuonna 995. Se on ollut osa Thüringenin osavaltiota vuodesta 1920 lähtien. Toisessa maailmansodassa vuonna 1945 ilmapommitusten aikana kaupungista tuhoutui suuria alueita. Ennen Saksojen Saksan jälleenyhdistymistä vuonna 1990 Gera oli osa Saksan demokraattista tasavaltaa eli Itä-Saksaa.


title: Miekkamies

text: Miekkamies on usean Marvel-kustantamon supersankarin nimitys. Kellään heistä ei ole ollut minkäänlaisia supervoimia, ainoastaan kyky käytellä erittäin taitavasti miekkaa. Kaksi ensimmäistä Miekkamiestä olivat aluksi superrikollisia, mutta kaikki (paitsi viimeisin) ovat olleet Kostajien jäseniä.


title: Miekkamies

text: Ensimmäinen Miekkamies, Jacques DuQuesne, harjoitteli yhdessä Haukansilmän kanssa molempien miesten ollessa vielä sirkuksessa. Sekä Haukansilmä että Miekkamies hairahtuivat rikosten poluille, mutta molemmat liittyivät myöhemmin Kostajiin. Miekkamies kuitenkin petti joukkueen ja lähti Kostajista. Myöhemmin Miekkamies kuoli taistelussa Kang Valloittajaa vastaan.


title: Miekkamies

text: Vaikka Miekkamies olikin uskomattoman taitava miekkailija, hänen miekkansa oli kuitenkin superrikollinen Mandariini luonut avaruusrotu makluaanien tekniikalla.


title: Miekkamies

text: Toinen Miekkamies, Philip Javert, saapui Marvel-universumiin vaihtoehtotodellisuudesta. He hyökkäsivät Kostajien kimppuun, mutta taistelun kuluessa Miekkamies ja hänen ystävättärensä Magdalene liittyivätkin Kostajiin. Tällä haavaa pariskunta on jättänyt Marvel-universumin taakseen syistä, joita ei ole paljastettu.


title: Miekkamies

text: Maapallon sankareiden tuhottua Onslaught-nimisen hirviön, loi Reed Richardsin poika Franklin Richards tasku-ulottuvuuden, jossa sankarit tapasivat jälleen uuden Miekkamiehen. Hän liittyi Kostajiin heidän viipyessään tasku-ulottuvuudessa. Tämä Miekkamies ei koskaan saapunut normaaliin Marvel-ulottuvuuteen.


title: Miekkamies

text: Nyttemmin amerikkalaisissa lehdissä on ilmaantunut jälleen uusi Miekkamies, joka on paljastunut olevan Hydran johtajan Paroni Wolfgang von Struckerin poika Andreas.


title: Miekkamies

text: Mandariini varusti alkuperäisen Miekkamiehen miekan täyteen makluaanien teknologisia saavutuksia. Painamalla yhtä nappia miekkansa kahvassa hän kykeni ampumaan voimakkaan energiasäteen, hajotussäteen, sähköisen tainnutusiskun tai kaasusuihkun joka tainnuttaa vihollisen. Lisäksi miekassa oli vielä voimakas liekinheitin.


title: Miekkamies

text: Muutoin jokaisella Miekkamiehellä on ollut ikäisensä miehen voimat ja kyvyt. Tietysti jokainen heistä on harjoitellut ankarasti.


title: Miekkamies

text: Miekkamies on pelattava hahmo PlayStation Portable -versiossa sta.


title: Mandariini (täsmennyssivu)

text: Mandariini voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Anatoli Aleksandrov

text: Anatoli Petrovitš Aleksandrov (13. helmikuuta 1903 Taraštša – 3. helmikuuta 1994 Moskova) oli Ukrainassa syntynyt neuvostoliittolainen fyysikko. Hän tutki 1930-luvulla polymeerifysiikkaa, mm. synteettisten polymeerien mekaanisia ja sähköisiä ominaisuuksia. Toisen maailmansodan aikana hän tutki laivaston tarpeisiin laivojen suojaamista magneettisilta miinoilta. Sen jälkeen hän siirtyi ydinvoiman tutkimukseen, ja oli johtamassa projektia jossa kehitettiin Tšernobyl-tyyppinen vesijäähdytteinen grafiittihidasteinen ydinreaktori RBMK. Hän oli mukana kehittämässä niin ydinaseita kuin ydinvoimaloitakin, ja muun muassa ydinkäyttöisiä sukellusveneitä.


title: Anatoli Aleksandrov

text: Aleksandrov oli Neuvostoliiton tiedeakatemian johtaja vuosina 1959–1984.


title: Kososlaisuus

text: Kososlaisuus on vanhoillislestadiolaisuuden sisällä vaikuttanut suunta. Se on saanut nimensä saarnaaja Juhana Alfred Kososelta. Kososlaisuus syntyi 1930-luvulla Viipurissa ja se aiheutti sekaannusta vanhoillislestadiolaisuuden sisällä. Kososlaiset arvostelivat toisia vanhoillislestadiolaisia ja katsoivat ymmärtävänsä uskonasiat muita paremmin. Kososlaiset alkoivat pitää omia erillisiä seuroja Viipurissa. Kososlaisuus levisi Viipurin vanhoillislestadiolaisten mukana Helsinkiin, Imatralle, Jyväskylään, Lappeenrantaan, Ouluun ja Tampereelle.


title: Kososlaisuus

text: Viipurin seudun vanhoillislestadiolaisuuden sisäinen hajaannus muuttui selvemmäksi ja ulkonaiseksi vuonna 1932, jolloin entinen uusherännyt pappi Kustavi Lounasheimo "teki parannuksen" eriseurasta ja liittyi vanhoillislestadiolaisuuteen. Kososlaiset nimittäin suhtautuivat Lounasheimoon kielteisesti ja epäluuloisesti, kuten yleensäkin pappeihin ja entisiin eriseuralaisiin. Kososlaisuus oli vuosina n 1932-1937 ulkonaisestikin erillään vanhoillislestadiolaisuudesta julkisena "eriseurana".


title: Kososlaisuus

text:
Juhana Kosonen sairastui vuonna 1937 vakavasti ja kutsui riidan osapuolet luokseen. Hänellä oli halu sopia asiat sairasvuoteella kuntoon. Riidat sovittiin ja Viipurissa alettiin pitää jälleen seuroja yhdessä. Kososen opetus ja perintö jäi elämään muiden seurakuntalaisten levittämänä. Kososlaisuus aiheutti ristiriitoja vanhoillislestadiolaisuuden sisällä kymmeniä vuosia.
Seppo Särkiniemen mukaan kososlaiset uskoivat lankeamattomuuden oppiin. Uskovaisen nimen opetettiin säilyvän Elämän kirjassa synneistä huolimatta. Toisaalta kososlaisuuteen liittyi tiukka ulkonainen hurskaus, joka näkyi esimerkiksi pukeutumisessa.


title: Kososlaisuus

text: Tutkija Miikka Ruokasen mukaan 1970-luvulla uskottiin kososlaisuuden olevan "väärä henki", josta on saatava "parannuksen armo". 1960-luvulla ja 1970-luvulla joskus vaadittiin tai kehotettiin monia henkilöitä tekemään parannuksen ""kososlaisesta hengestä"", varsinkin ns "hoitokokousten" yhteydessä. Kososlaisten katsottiin sallivan itselleen liiallisen kireyden arvostellessaan muiden "hempeyksiä" eli suvaitsevaa suhtautumista syntiin. Ruokasen mukaan Juhana Alfred Kososen edustaman kososlaisuuden ja 1970-luvun kososlaisuuden historiallinen yhteys on epäselvä. Molemmille oli kuitenkin yhteistä jyrkkyys.


title: Kososlaisuus

text: Seppo Särkiniemen mukaan kososlaisuus syntyi Helsingissä pikkuhiljaa kanssapuheinstituution sisällä. Muistitieto kertoo, että Viipurista muuttaneiden siirtolaisten tulon jälkeen se alkoi näkyä eripuraisuutena seurakunnan sisällä. Se muun muassa esti SRK:n vuosikokouksen ja suurien seurojen järjestämisen Helsingissä 1947 sekä suviseurojen järjestämisen 1953 esityksistä huolimatta. Syksyllä 1951 Helsingin ja sen lähirauhanyhdistysten puhujat pitivät suljetun kokouksen, jossa todettiin puhujien jakaantuneen ja seurakunnissa olevan kososlaista opetusta. Kososlaisuutta yritettiin hoitaa johtokunnassa 1958, mutta tulokset olivat heikkoja. Kososlaisuus nousi esille myös 1960 muutamien seurakuntalaisten johtokuntaa vastaan kohdistamana kritiikkinä, jonka mukaan yhdistyksen johtokunta ei nauttinut seurakunnan luottamusta. Puhuttiin varjohallituksesta, joka vaikeutti yhdistyksen toimintaa ja järjesteli toimintaa yhdistyksen johtokunnan ohi. Seurakunnassa ja johtokunnassa oli näkemyseroja joiden hoitamiseksi järjestettiin Helsingin Rauhanyhdistyksellä 12.5.1962 ylimääräinen kokous, jonka puheenjohtajana oli SRK:n silloinen puheenjohtaja Eino Vaherjoki. Keskustelun jälkeen tehtiin esitys, jossa ehdotettiin, että:


title: Kososlaisuus

text:
Esitystä kannatettiin, ja monet "tekivät kososlaisuudesta parannuksen". Kaikki "asiasta puhutellut" eivät kuitenkaan tehneet parannusta, joten "eriseura jäi". Asiaa yritettiin 1971 jälleen hoitaa neuvottelukokouksessa, johon osallistui myös SRK:n johtokuntaa. Kososlaisuus jäi edelleen kytemään pinnan alle ja nousi esille 1977-1981 järjestetyissä lukuisissa seurakuntailloissa, joissa siitä tehtiin parannusta muiden asioiden ohella.Kososlainen eriseura Viipurissa
Kososlainen oppi ja kososlaisuus Helsingissä


title: Hughes Helicopters

text: Hughes Helicopters oli merkittävä sotilashelikopterien valmistaja ja on nykyään osa Boeing-yhtiötä.


title: Hughes Helicopters

text: Yhtiön taival alkoi Hughes Aircraft-yhtiön yksikkönä 1947 kun helikopterivalmistaja Kellett myi viimeisimmän mallinsa, H-17 Sky Crane-kopterin, Hughesille tuotantoon. Vuonna 1955 tästä yksiköstä tuli Toolco Aircraft Division.


title: Hughes Helicopters

text: Toukokuussa 1965 yhtiö voitti sopimuksen uudesta valvontahelikopterista Yhdysvaltain maavoimille ja se alkoi valmistaa OH-6 Cayuse -helikopteria, joka on säilynyt tuotannossa tähän päivään asti eri nimillä.


title: Hughes Helicopters

text: Vuonna 1972 Yhdysvaltain maavoimat teki tarjouspyynnön uudesta taisteluhelikopterista (Advanced Attack Helicopter, AAH). Viiden valmistajan joukosta Hughes Aircraftin Toolco Aircraft Division ja Bell valittiin loppukilpailuun, jossa Hughesin Model 77/YAH-64 voitti Bellin YAH-63:n. Ensimmäinen prototyyppi ilmestyi 1977, mutta tuotantosopimus allekirjoitettiin vasta 1982. Ensimmäinen tuotantolinjalta valmistunut AH-64 Apache -helikopteri näki päivänvalon vuonna 1983 Hughesin tehtaalla Mesassa, Arizonassa.


title: Hughes Helicopters

text: Samana vuonna yksikkö erotettiin omaksi Hughes Helicopters-yhtiöksi ja 1984 McDonnell Douglas osti yhtiön 470 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Yhtiö nimettiin kaupan jälkeen uudelleen McDonnell Douglas Helicopters'iksi ja myöhemmin 1996 yhtiö sai nimekseen Boeing Helicopters kun McDonnell Douglas ja Boeing yhdistyivät ja on nyt osa Boeing Integrated Defense Systems'iä.


title: Vimyn harjanteen taistelu

text: Vimyn harjanteen taistelu käytiin 9.–12. huhtikuuta 1917 länsirintamalla ensimmäisessä maailmansodassa Ranskassa. Se kuului Arrasin taistelun avausoperaatioihin vuonna 1917. Taistelussa kanadalaiset joukot valtasivat vahvasti puolustetun kukkulan 145 () eli Vimyn harjanteen.


title: Vimyn harjanteen taistelu

text: Saksalaisten puolustus Vimyn harjanteella käsitti tunneleita, juoksuhautoja, piikkilankaa, tykistöä ja konekivääripesäkkeitä. Harjanteelta, joka ulottui Vimyn ja Farbusin länsipuolelta Givenchy-en-Gohelleen, voitiin helposti hallita ympäröivää maastoa tykistön avulla.


title: Vimyn harjanteen taistelu

text: Ranskalaiset ja britit olivat yrittäneet ennen kanadalaisia vallata kukkulan valtavin tappioin; ranskalaiset olivat menettäneet Vimyn harjanteella 150 000 miestä kuolleina ja haavoittuneina vuonna 1915. Operaatio annettiin melko kokemattomille mutta aikaisemmin onnistuneille kanadalaisille. Kaikki kanadalaisten 4 divisioonaa taistelivat ensimmäistä kertaa yhdessä. Kanadan joukkojen komentaja suunnitteli kuukausia hyökkäystään yrittäen ottaa oppia brittien ja ranskalaisten virheistä. Kukkulasta rakennettiin linjojen taakse jäljitelmä, jolla harjoiteltiin hyökkäystä. Jokaiselle plutoonalle annettiin erikoistehtävä eikä epämääräistä, yleistä hyökkäyskäskyä. Aiottiin käyttää myös vanhaa tekniikkaa, muun muassa räjäyttää Saksan linjojen alle kaivettuja tunneleita.


title: Vimyn harjanteen taistelu

text: 2. huhtikuuta 1917 kanadalaiset alkoivat tulittaa kukkulaa 145 tykeillä ankarammin kuin koskaan aikaisemmin. Noin viikon aikana kukkulalle satoi miljoona kranaattia. Saksalaiset kutsuivat tätä viikkoa "kärsimysten viikoksi". Hyökkäyksen ääni kuultiin Lontoossa asti. 2. huhtikuuta jalkaväki alkoi edetä siirtyvän tulikuvun suojassa. Tykistö tulitti tarkan suunnitelman mukaan juuri etenevän jalkaväen eteen. Sommen taistelussa tämä oli epäonnistunut, mutta kanadalaisilta se sujui. Kanadalaiset pyrkivät myös vaientamaan heitä tulittavan vastustajan tykistön yrittämällä paikantaa sen ja tulittamalla takaisin. Tätä ei ollut aiemmin kokeiltu. Tämä vaiensi Saksan tykistön, ja suojasi etenevää jalkaväkeä. Alle kahdessa tunnissa kanadalaiset olivat edenneet tavoitteisiinsa.


title: Vimyn harjanteen taistelu

text: 4. divisioona jäi konekivääriansaan juuri kukkulan huipulla ja sen 87. pataljoona kärsi 50 prosentin tappiot. 12. huhtikuuta kanadalaiset hallitsivat kukkulaa 145. Brittien ja kanadalaisten samanaikaiset hyökkäykset Vimyn harjanteesta etelään olivat tuloksettomia.


title: Vimyn harjanteen taistelu

text: Kanadalaisten suorittama kukkulan 145 valtaus oli taktinen voitto, mutta sillä ei ollut suuren mittakaavan merkitystä sodassa. Se oli silti ensimmäinen voitto ympärysvalloille melkein vuoteen ja masensi saksalaisia, jotka pitivät tätä harjannetta eräänä vahvimmista linnakkeistaan länsirintamalla.


title: Vimyn harjanteen taistelu

text: 30 000:sta kanadalaisesta ja britistä 3 598 kuoli ja 7 104 haavoittui. Saksalaisten tappiot olivat 20 000 kuollutta ja haavoittunutta sekä 4 000 sotavankia. Englantilaiset pitivät Vimyn harjanteen silloinkin, kun saksalaiset onnistuivat käynnistämään suuren rintamaa siirtäneen hyökkäyksen.


title: Karaiimit

text: Karaiimit (myös "karaimit", karaiimiksi "karaylar") on itäeurooppalainen etninen ryhmä, joka on aikanaan levittäytynyt Krimin niemimaalta ja harjoittaa perinteisesti samankaltaista juutalaista uskontoa kuin karaiittijuutalaiset. Karaiimeja ei kuitenkaan pidä samastaa karaiitteihin, joka on laajempi uskonnollinen käsite. Karaiimit eivät käytä Itä-Euroopan juutalaisten perinteisesti käyttämiä kieliä kuten jiddišiä tai ladinoa vaan omaa turkkilaiskieliin kuuluvaa karaiimin kieltään.


title: Karaiimit

text: Euroopan karaiimien perinteiset asuinalueet ovat olleet Liettua, Ukraina ja Venäjä. Maastamuuton seurauksena yhteisöjä on syntynyt myös Israeliin ja Yhdysvaltoihin. Tärkeimpiä karaiimien kulttuurillisia keskuksia Euroopassa ovat Liettuan Trakai (karaiimiksi "Trox") ja Vilna, Ukrainan Krim sekä Halytš Galitsiassa.


title: Karaiimit

text: Joidenkin mielestä karaiimien esi-isät olivat turkkilaisperäisiä karaiittijuutalaisia, jotka olivat luopuneet alkuperäisestä uskostaan 700-luvun loppuun tai viimeistään 800-luvun alkuun mennessä solmittuaan seka-avioliittoja pääasiassa tataariheimojen jäsenten kanssa. Keski-ajalla karaiimien esi-isät muuttivat Mustanmeren rannikoilta Ukrainaan erityisesti Krimin niemimaalle. Krimin niemimaalla he elivät erityisesti vuoristoisissa keskiosissa ja "Chufut Kale" nimisessä linnoitetussa kaupungissa, jolla oli tietynasteinen itsehallinto Krimin kaanikunnassa. Liettuan karaiimit polveutuvat Liettuan suurruhtinaskunnan Vytautas Suuren sotavangeiksi ottamista 330 karaiimiperheestä, jotka asettuivat nykyisen Trakain alueelle. Liettuan karaiimit karkotettiin Puolaan vuonna 1495, mutta he saivat palata vuonna 1503. Liettuasta karaiimeja muutti Ukrainan Galitsiaan.


title: Karaiimit

text: Puolan jaoissa useimmat karaiimit joutuivat Venäjän keisarikunnan alaisuuteen. Venäjällä karaiimit erotettiin juutalaisista, eikä heihin kohdistunut samanlaisia sortotoimia. Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli noin 13 000 karaiimia. 1900-luvun aikana monet karaiimit muuttivat kaupunkeihin ja he levisivät ympäri läntistä Venäjää. Saman vuosisadan alussa alkoi myös maastamuutto erityisesti Yhdysvaltoihin ja Ranskaan. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Galitsian ja Liettuan karaiimit joutuivat jälleen Puolan vallan alle. Tämä tarkoitti karaiimien keskuudessa kulttuurin nousukautta. Monia teoksia ja erityisesti juutalaista liturgiaa käännettiin karaiimin kielelle. Toisen maailmansodan aikana karaiimit välttyivät monilta Natsi-Saksan juutalaisiin kohdistamilta sortotoimilta, sillä heitä ei uskonnostaan huolimatta katsottu kuuluvaksi samaan rotuun. Yksittäisiä karaiimien joukkomurhiakin kuitenkin tapahtui, esimerkiksi Babyn Jarissa tapettiin vuonna 1941 200 karaiimia yli 30 000 juutalaisen kanssa.


title: Karaiimit

text: Natsi-Saksan joukkojen vetäydyttyä Krimin niemimaalta vuonna 1944 siellä laskettiin olevan 6357 karaiimia. Karaiimit välttyivät joukkokuljetuksilta, joiden kohteeksi joutuivat Krimin niemimaalla eläneet Krimin tataarit, kreikkalaiset, armenialaiset ja monet muut epäluotettaviksi katsotut kansallisuudet. Valtaosa Euroopan karaiimeista muutti sodan jälkeen Yhdysvaltoihin ja Israeliin. Yhdysvalloissa karaiimit sulautuivat paljolti paikallisiin juutalaisiin, mutta Israelissa heidän on onnistunut säilyttää kulttuurinsa. Karaiimin kieltä on elvytetty Liettuassa ja Ukrainassa, joista Liettuan lukumäärällisesti pienempi karaiimi yhteisö on tiiviimpi. Vuonna 1997 Liettuassa laskettiin olevan 257 karaiimia, joista 32 oli alle 16-vuotiaita.


title: Karaiimit

text: Karaiimien uskonnon perusta on sama kuin karaiittijuutalaisuudessakin: He hyväksyvät pelkästään Tanakhin eli Vanhan testamentin pyhäksi kirjoitukseksi. Islamilainen tataari-turkkilainen vaikutus näkyy kuitenkin siinä, että useat karaiimit tunnustavat sekä Jeesuksen että Muhammadin profeetoiksi. Karaiimien rukouskirja sisältää muun muassa Uudesta testamentista periytyvän "Isä meidän" -rukouksen.


title: Valokuvakeskus

text: Valokuvakeskukset ovat yhdistyksiä, jotka työskentelevät valokuvan, erityisesti valokuvataiteen näkyvyyden puolesta. Ne eroavat kameraseuroista siinä, että kameraseurat pyrkivät kehittämään oman jäsenistönsä toimintaa kun taas valokuvakeskusten kohderyhmänä on niin sanottu suuri yleisö.


title: Valokuvakeskus

text: Tyypillisesti valokuvakeskuksien toiminta ei rajoitu yhteen kaupunkiin tai kuntaan, vaan niillä on oma toimialue. Toimialueet noudattelevat suurpiirteisesti entistä läänijakoa.


title: Valokuvakeskus

text: Opetusministeriön alainen Valtion valokuvataidetoimikunta jakaa erityistä valokuvakeskustukea valokuvakeskusten toimintaa varten.


title: Valokuvakeskus

text: Suomessa toimii tällä hetkellä kymmenen itsensä valokuvakeskukseksi laskevaa yhdistystä:Lisäksi mukaan lasketaan usein Helsingissä toimiva valokuvagalleria Hippolyte, jota ylläpitää Valokuvataiteilijoiden liitto ry.


title: Leslie Mann

text: Leslie Mann (s. 26. maaliskuuta 1972 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Leslie Mann

text: Mannilla on suomalaisia sukujuuria. Hänen isoäitinsä Sadie Heljä Viola Räsänen syntyi suomalaisille maahanmuuttajille.


title: Leslie Mann

text: Mann on naimisissa käsikirjoittaja-ohjaaja Judd Apatowin kanssa. Pariskunnalla on kaksi lasta.


title: Dennis Livson

text: Dennis Abraham Livson (24. marraskuuta 1946 Helsinki – 9. marraskuuta 2013 Turku) oli suomalainen lastenohjelmatuottaja ja huvipuistoyrittäjä. Hänet tunnettiin parhaiten "Muumilaakson tarinoiden" ja "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvan tuottajana sekä Naantalin Muumimaailman rakennuttajana. Livson oli myös Naantalin kaupunginvaltuuston jäsen kaudella 2008–2012. Hän edusti Keskustaa.


title: Dennis Livson

text: Suomenjuutalainen Livson kävi koulunsa Helsingissä. Hän matkusti vuonna 1967 Israeliin tutustuakseen kibbutseihin ja opiskellakseen nuoriso-ohjaajaksi. Kuuden päivän sodan puhjettua hän liittyi velvollisuudentunnosta vapaaehtoisena Israelin armeijaan ja päätyi vartioimaan pommisuojaa Karmelvuoren luona Haifassa. Hän sanoi myöhemmin, että tämä sotakokemus vain opetti hänelle sodanvastaisuutta. Sittemmin hän työskenteli nuoriso-ohjaajana ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta kauppatieteiden maisteriksi.


title: Dennis Livson

text: Vuosina 1970–1975 Livson työskenteli Mainostelevisiossa ulkomaantoimintojen päällikkönä. Hänen uransa MTV:ssa kariutui erimielisyyksiin, minkä jälkeen hän ryhtyi yrittäjäksi. Hän muun muassa tuotti luonto-ohjelmia. Hän työskenteli myös Helsingin Kaapelitelevision ohjelmajohtajana ennen kuin siirsi toimintansa Alankomaihin.


title: Dennis Livson

text: Livson halusi tehdä lastenohjelmia, joissa olisi kasvatuksellinen sanoma. Vuosina 1989–1991 hän toimi vastaavana tuottajana "Alfred J. Kwak" -piirrossarjalle. Seuraavaksi hän loi yhdessä Lars Janssonin kanssa Muumeista kertovan animaatiosarjan, kaikkiaan 104 osaa, joista 101 on esitetty Suomessa. Ohjelman suomenkielinen nimi on "Muumilaakson tarinoita". Livsonille jäivät myös Muumi-sarjan oikeudet, ja 1990-luvun alussa hän rakennutti ja avasi Naantaliin Muumimaailma-teemapuiston.


title: Dennis Livson

text: Livson olisi halunnut tuottaa vielä 2000-luvulla pitkän elokuvan "Muumipappa ja meri" -kirjasta, mutta Janssonin perikunta ei antanut hänelle lupaa.


title: Dennis Livson

text: Dennis Livson omisti yhtiön nimeltä Dennis Livson Enterprises. Yhtiö omistaa Muumimaailman. Vuonna 2002 Livson myi yhtiön sveitsiläisille yhtiökumppaneilleen tuskaisten selkävaivojen vuoksi. Vuonna 2007 selkäkivut olivat parantuneet, ja Livson tahtoi takaisin töihin. Hän osti yhtiön silloin takaisin itselleen. Vuonna 2012 Livson siirsi yhtiön lastensa omistukseen ja jäi itse eläkkeelle. Hän kuitenkin kuului yhtiön hallitukseen kuolemaansa saakka.


title: Dennis Livson

text: Livson kuoli sairauteen Turussa 9. marraskuuta 2013.


title: Hepomerivuokko

text:
Hepomerivuokko ("Actinia equina") on Koillis-Atlantin ja Välimeren rantavedessä ja erityisesti vuorovesivyöhykkeessä yleinen merivuokkolaji.
Hepomerivuokko koostuu muiden merivuokkojen tavoin kahdesta solukerroksesta: ulommasta ektodermistä ja sisemmästä endodermistä, joiden välissä on solutonta hyytelömäistä massaa.
Hepomerivuokon pohjaan kiinnittyvän tyven halkaisija voi olla 5 cm ja korkeus 7 cm. Vuokon suulevyä ympäröivät lonkerot ovat kuudessa kehässä, ja niitä voi olla 192. Jokaisessa lonkerossa on pieniä polttiaissoluja. Lonkerot toimivat myös kiduksina ottaen vedestä eläimen tarvitseman hapen. Lonkerokehän tyvellä on 24 läpinäkyvää, känsämäistä myrkkyrauhasta. Suuaukko sijaitsee suulevyn keskellä ja aukeaa sisäänpäin. Se toimittaa myös peräaukon virkaa. Eläimen keskellä suun jatkeena on ontelovatsa, joka erittää ruoansulatusnesteitä. Hepomerivuokko voi olla väriltään punainen, ruskea, vihreä tai oranssi. Syytä värivaihteluun ei tunneta, mutta vihreä näyttäisi olevan vallitseva syvällä, kun taas punainen on vesirajassa enemmistönä.


title: Hepomerivuokko

text: Hepomerivuokon ravinnonotto tapahtuu yksinkertaisesti: kalliopohjaan kiinnittyneenä se odottaa, että ravinto kulkeutuu sen pyyntilokeroiden ulottuville. Kun kala tai muu pikkueläin koskettaa lonkeroa, se tulee samalla koskettaneeksi pientä rihmaa, joka laukaisee polttiaissolun. Sitten terävä kärki läpäisee ihon ja ruiskuttaa voimakasta myrkkyä. Saalis halvaantuu nopeasti ja ennen kuin lonkerot vetävät sen suuhun, hepomerivuokko varmistaa makuaistisoluilla saaliin syöntikelpoisuuden. Hepomerivuokon sisäänpäin aukeava suu sulkeutuu, kun saalis on nielty, jolloin ruoansulatusnesteet aloittavat välittömästi toimintansa. Kun kaikki ruoaksi kelpaava on liuennut, hepomerivuokko sylkäisee sulamattomat osat pois ja alkaa vartioida seuraavaa uhria.


title: Hepomerivuokko

text: Hepomerivuokko on yksineuvoinen. Sen vallitsevana lisääntymiskeinona on suvullinen lisääntyminen. Sen yksityiskohtia ei lajilla tunneta, mutta luultavasti koiraan veteen vapauttamat siittiöt kulkeutuvat naaraan ruumiinonteloon, jossa ne hedelmöittävät munasolut. Ne kehittyvät naaraan sisällä vapaana uiviksi pikkutoukiksi. Ollessaan emonsa mahassa toukat ovat jollakin tavalla immuuneja sen vahvoille ruoansulatusnesteille. Lopulta emo vapauttaa toukat veteen, jossa ne ajelehtivat virtausten mukana kunnes kiinnittyvät aikanaan pohjaan.


title: Denuntiaatio

text: Denuntiaatiolla eli siirtoilmoituksella tarkoitetaan oikeustieteessä ilmoitusta, jolla irtaimen esineen tai arvopaperin hallinta siirretään luovutuksensaajalle luovuttajan velkojia sitovasti. Denuntiaatio voi olla vapaamuotoinen.


title: Denuntiaatio

text: Denuntiaatio on yksi julkivarmistuskeinoista. Erityisesti denuntiaatiota käytetään esineoikeudessa siirrettäessä tavallisia velkakirjoja. Juoksevien velkakirjojen tapauksessa vastaavaa tarkoitusta palvelee "traditio" eli hallinnan luovutus.


title: Neuve Chapellen taistelu

text: Neuve Chapellen taistelu on ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla käyty taistelu 10.–13. maaliskuuta 1915. Brittien aloittama hyökkäys johti saksalaisten rintaman murtumiseen, mutta murtumista ei kyetty käyttämään hyväksi.


title: Neuve Chapellen taistelu

text: Tämän Artois’n alueella Ranskassa käydyn taistelun suunnittelussa käytettiin ensi kertaa ilmakuvia. Hyökkäys eteni aluksi hyvin huonosta säästä riippumatta.


title: Neuve Chapellen taistelu

text: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat varmisti ilmaherruuden ja pommitti muun muassa saksalaisten huoltoreittejä. Hyökkäävät brittien huoltolinjat kuitenkin hajaantuivat, sillä viestitys linjoilta komentajille ei toiminut, mikä oli tyypillistä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Neuve Chapellen taistelu

text: 12. maaliskuuta Saksa teki vastahyökkäyksen ja onnistui pysäyttämään hyökkäyksen. 13. maaliskuuta britit pysäyttivät hyökkäyksensä, sillä eivät voineet saksalaisten takia enää edetä. Taisteluun osallistui 40 000 brittiä. Brittien tappiot olivat 11 200 miestä, saksalaisilla saman verran. Britit etenivät taistelussa kaksi kilometriä.


title: Phyllis Bennis

text:
Phyllis Bennis toimii tutkijana Institute for Policy Studiesissa, Washington (DC):ssä. Hänen kiinnostuksen kohteinaan ovat Lähi-idän politiikka, Irakille määrätyt pakotteet Persianlahden sodan jälkeen, Yhdysvaltain ulkopolitiikka ja Yhdistyneiden kansakuntien tulevaisuus. YK:n historiaa ja tulevaisuutta Bennis pohtii kirjassaan "Tulilinjalla YK" (). Hän luo tarkan katsauksen historiaan ja analysoi kuinka suuret maat (lähinnä USA) ovat manipuloineet, uhkailleet, kiristäneet, lahjoneet pienempiä maita saadakseen ne tukemansa päätöslauselman taakse. Hän myös kritisoi voimakkaasti Turvallisuusneuvoston valtaa ja sen epädemokraattisuutta sekä suurilla mailla olevaa veto-oikeutta. Hänen mielestään YK:lla on tulevaisuutta vain jos turvallisuusneuvosto lakkautetaan ja päätökset siirretään yleiskokouksen päätettäviksi, joissa kaikilla YK:n jäsenillä on vain yksi ääni eikä veto-oikeutta.
Bennis kritisoi myös voimakkaasti George W. Bushin politiikkaa.


title: Messukylän vanha kirkko

text: Messukylän vanha kirkko on keskiaikainen harmaakivikirkko Messukylän kaupunginosassa Tampereella. Kirkko on Tampereen vanhin rakennus. Sitä on kansankielessä kutsuttu suojeluspyhimyksensä Mikaelin mukaan myös Mikoksi.


title: Messukylän vanha kirkko

text:
Paikalle ensimmäisenä nousseen puukirkon arvioidaan olleen 1400-luvulta, ja tuolta ajalta peräisin olleesta kuoriaidan laudasta löytynyttä vuosilukua 1434 pidetään sen todennäköisenä rakennusvuotena. Nykyinen kivikirkko rakennettiin puukirkon tilalle muuraustavasta ja ikkunoista päätellen 1510–1530. Tarkkoja vuosilukuja ei ole kuitenkaan jäänyt muistiin asiakirjoihin. Kirkon vanhin pystyssä oleva osa on 1400-luvun lopulla puukirkon kylkeen rakennettu sakaristo.
Kirkossa on säilynyt 1430–1440-luvuilta viisi puuveistosta, joista Neitsyt Marian kuva on siirretty Kansallismuseoon. Loput neljä ovat edelleen kirkossa nähtävänä. Yksi niistä esittää kirkon suojeluspyhimystä arkkienkeli Mikaelia, kahden muun on arveltu olevan Pyhä Olavi ja apostoli Pyhä Jaakob. Triumfikrusifiksi on siirretty alkuperäiseltä paikaltaan kuoriaidan yläpuolen orrelta alttaripöydälle.


title: Messukylän vanha kirkko

text: 1600-luvun puolivälissä kirkko kunnostettiin ja sen seinien laastipinnat koristeltiin maalauksilla. Myöhemmin maalaukset peitettiin kalkilla eikä niistä ole paljon jäljellä. Messukylän vanhan kirkon saarnatuoli saatiin 1600-luvulla lahjana maaherra E. J. Creutzilta, ja se on puu-upotuskoristeineen ainoa laatuaan Suomessa. Keskiajan tavan mukaan kirkon lattian alusta käytettiin hautausmaana. Viimeinen hautaus kirkon alle tapahtui 1793, kirkkomaahan haudattiin vuoteen 1860 asti.


title: Messukylän vanha kirkko

text: 1796–1797 kirkkoa korjattiin ja siihen tehtiin joitakin muutoksia. Tuolta ajalta on rakennukseen jäänyt rakennusmestari Matti Åkerblomin kädenjälki. Suurimpia muutoksia olivat asehuoneen muuttaminen kirkon sivusakaraksi, uuden eteisen rakentaminen, seinien korottaminen parilla hirsikerralla sekä katon vuoraaminen tynnyriholviksi. Messukylän uuden kirkon valmistuessa 1879 Åkerblomin rakentama kellotapuli purettiin ja tuomiosunnuntain jumalanpalveluksen jälkeen kivikirkko jäi pois käytöstä. Vanhaa kirkkoa käytettiin vuosikymmenien ajan lähinnä viljavarastona, mutta 1958–1959 kirkko entisöitiin ja haljennut takaseinä muurattiin umpeen. Myös seiniä peittänyt kalkkikerros poistettiin, ja se mitä vanhoista maalauksista oli jäljellä saatiin jälleen esiin. Nykyään kirkko on avoinna kesäisin erilaisia tilaisuuksia varten.


title: Messukylän vanha kirkko

text: Kirkon sisätiloissa on kuvattu Yle TV2:n historiallista draamasarjaa "Hovimäki" vuosina 1998–2002. Kuvitteellisen Hirvikosken kirkon ulkopuolta esitti Sastamalan kirkko.


title: Messukylän vanha kirkko

text: Kirkon piha oli 1600-luvun lopulta 1800-luvun alkuvuosiin saakka armeijan harjoituskenttänä. Ruotsin kuningas Kustaa III suoritti siellä joukkojen tarkastuksen vuonna 1775.


title: Messukylän vanha kirkko

text: Kirkkorakennus on tyypillinen Satakunnan keskiaikainen kirkko. Seinät on rakennettu harmaakivestä ja rukoushuone on asetettu itä–länsisuuntaisesti. Kirkon ainoat ulkoseinien koristelut, risti ja ruusuke, löytyvät pohjoisseinustalle sijoitetun sakariston päädystä. Rakennuksen ulko-ovi on sijoitettu ajalleen tyypillisesti länsipäätyyn.


title: Messukylän vanha kirkko

text: Messukylän kirkko oli osa Pirkkalan seurakuntaa, kunnes erosi omaksi seurakunnakseen 1636. Messukylä liittyi Tampereeseen 1947, ja vuotta myöhemmin 1948 myös seurakunta liitettiin osaksi Tampereen seurakuntayhtymää.


title: Per Gessle

text: Per Håkan Gessle (s. 12. tammikuuta 1959 Halmstad) on ruotsalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Roxette-yhtyeestä, jonka lauluntekijä ja toinen jäsen hän on. Gessle on levyttänyt myös soololevyjä ja vaikuttanut Ruotsissa pitkään suositussa Gyllene Tider -yhtyeessä.


title: Polly

text: Polly on yhdysvaltalaisen grunge yhtye Nirvanan esittämä kappale, jonka on sanoittanut Kurt Cobain ja säveltänyt Nirvana. Cobain sanoitti laulun vuonna 1988. Alun perin sen nimiä olivat "Hitchhiker" ja "Cracker" kunnes Cobain nimesi sen "Pollyksi". Kappale ilmestyi yhtyeen "Nevermind" albumilla. Laulun sanoitukset perustuvat Tacomassa, Washingtonissa vuonna 1987 tapahtuneeseen rikokseen, jossa 14-vuotias tyttö kaapattiin ja kaappaaja raiskasi hänet, sekä kidutti häntä puhalluslampulla. Kappaleesta on julkaistu monta versiota. Ensimmäinen oli akustisena Nevermind albumilla. Myöhemmin se on julkaistu monta kertaa.Kappaleen on coveroinut seuraavat artistit:


title: Benjamin R. Barber

text: Benjamin Reynolds Barber (2. elokuuta 1939 New York – 24. huhtikuuta 2017 New York) tunnettiin politiikantutkijana ja aidon demokratian puolustajana. Aidolla demokratialla Barber tarkoitti demokratiaa, jota toteuttavat ihmiset, eivät ääriuskonnolliset, nationalistiset liikkeet eivätkä myöskään yritykset ja korporaatiot.


title: Benjamin R. Barber

text: Barber vastusti George W. Bushin politiikkaa ja ennakoivan sodankäynnin doktriinia. Hän totesi, että kyseinen strategia ei auta todellisen demokratian levittämistä.


title: Benjamin R. Barber

text: Barber opiskeli Harvardin yliopistossa ja London School of Economicsissa. Hän toimi useiden poliitikkojen neuvonantajana, mukaan lukien Bill Clinton ja Howard Dean. Hän konsultoi Bill Clintonin lisäksi muun muassa Saksan presidentti Roman Herzogia, UNESCOa ja Euroopan parlamenttia.


title: Benjamin R. Barber

text: Barberin tunnetuin teos lienee "Jihad vs McMaailma" (engl. "Jihad vs McWorld"), missä Barber pohtii todellisen demokratian selviytymismahdollisuuksia, toisaalta Jihadin (jolla Barber ei tarkoittanut vain ääri-islamia, vaan Jihadiin hän sijoitti kaikki äärinationalistiset ja kaiken tiukkaa kontrollointia vaativat aatteet) ja toisaalta McMaailman puristuksessa. McMaailmalla Barber tarkoitti lähinnä rajat ylittävää kauppaa, jättiläisyritysten ylivaltaa ja maailman kulttuurien sulattamista yhdeksi McMaailmaksi. Barberin mukaan McMaailmassa kansalaisuudet katoavat, ja kansalaisten päätehtävänä on toimia aivottomina kuluttajina. Hän kritisoi myös median keskittymistä harvojen ja valittujen käsiin. Esimerkkinä hän mainitsi mediamoguli Rupert Murdochin ja tämän mediaimperiumin.


title: Benjamin R. Barber

text: Barber kirjoitti myös lehtiartikkeleita, näytelmiä ja tv-ohjelmia.


title: Jack Kirby

text: Jack Kirby (oikealta nimeltään Jakob Kurtzberg, 28. elokuuta 1917 – 6. helmikuuta 1994) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja -käsikirjoittaja. Hän loi uransa aikana satoja hahmoja muun muassa Kapteeni Amerikka, Hulk ja Ihmeneloset


title: Jack Kirby

text: Itävallan juutalaisten vanhempien poika Kirby syntyi New Yorkissa. Hän oli perheensä ensimmäinen Yhdysvalloissa syntynyt jäsen, hänellä oli myös nuorempi veli nimeltään David. Hän lopetti koulunsa kuusitoistavuotiaana ja meni töihin Max Fleischerin animaatiostudioon jossa piirsi Betty Boop ja Kippari-Kalle -animaatioita. Itseoppinut piirtäjä sai vaikutteensa Alex Raymondilta ja Milton Caniffilta, aikansa tunnetuimmilta sarjakuvantekijöiltä 1930-luvulla.


title: Jack Kirby

text: Toukokuussa 1942 Kirby meni naimisiin Rosalindin ("Roz") Goldsteinin kanssa, jonka perhe asui samassa talossa kuin Kirby, ja he olivat yhdessä Kirbyn kuolemaan asti. Vuonna 1943 hän meni asepalvelukseen, ja joutui Eurooppaaan missä hän rantautui Omaha Beachille heti Normandian maihinnousun jälkeen. Hän sai myöhemmin pahan paleltuman ja hänet kotiutettiin sen vuoksi.


title: Jack Kirby

text: Yhteistyössä Joe Simonin kanssa Kirby loi Kapteeni Amerikan, patrioottisen supersankareiden esikuvan Marvel-yhtiön edeltäjälle Timely Comicsille vuonna 1941. Kapteeni Amerikka ei ollut ensimmäinen patrioottisankari, mutta varmasti tunnetuin. Muita Simonin ja Kirbyn luomuksia olivat ”poikasankarit”, kuten Boy Commandos ja Uutispoikalegioona National Comicsille, DC Comicsin edeltäjälle.


title: Jack Kirby

text: Toisen maailmansodan jälkeen supersankarit menivät pois muodista, ja Kirby elätti itsensä ja perheensä romanttisten tyttöjen sarjakuvien piirtäjänä. 50-luvun lopulla seikkailusarjakuva palasi Kirbyn töihin. Vihreä Nuoli ja uusi ryhmä Challengers of the Unknown saivat puhtia Kirbyn kynästä.


title: Jack Kirby

text: Timely Comicsin seuraaja Atlas oli tehnyt paljon hirviösarjakuvia pitkin 1950-lukua. Kirby saikin mainetta hurjien hirviöiden taitajana. Sarjoja kirjoitti Stan Lee, joka keksi että erityyppiset supersankarit voisivat olla seuraava sarjakuvavillitys. Ja niin olivatkin, Atlas muutti nimensä Marveliksi vuonna 1961. Seuraavien kahden vuoden aikana Lee ja Kirby loivat yhdessä muun muassa Ihmeneloset, Hulkin, Thorin, Kostajat ja Ryhmä-X:n. Myös Hämähäkkimiehen luojana Kirbyllä väitetään olleen sormensa pelissä.


title: Jack Kirby

text: Marvelin sankarit seikkailivat menestyksekkäästi vuosikymmenen loppuun. Kirby ei piirtänyt kaikkia luomuksiaan koko aikaa. Kun hän sai keskittyä Ihmenelosiin ja Thoriin, piirrosjäljestä tuli huolitellumpaa ja ennen kaikkea massiivisempaa. Nyt Kirbyn sarjakuvat oikein uhkuivat voimaa.


title: Jack Kirby

text: Vuosikymmenen vaihteessa Kirbyn taiteellinen kunnianhimo oli kasvanut. Hän lähti Marvelilta vuonna 1970 ovet paukkuen, koska ei saanut omia ideoitaan läpi. Kirbyllä oli esimerkiksi tarkoitus Thorin sivuilla ottaa mukaan Pohjolan jumalten lopullinen tuho, Ragnarök. Stan Lee ei sallinut sitä, joten Kirby esitti uuden jumalsarjansa New Godsin kilpailevalle DC-yhtiölle. DC halusi kuitenkin Kirbyn uudistavan yhtiön ykkössankarin Teräsmiehen. Asia ei innostanut Kirbyä, mutta lopulta päästiin kompromissiin. Kirby aloitti kolme omia hahmojaan sisältänyttä lehteään: "New Gods", "Forever People" ja "Mister Miracle". Neljäntenä lehtenä Kirby suostui tekemään Teräsmiehen sivulehteä, "Jimmy Olsenia" johon Kirby otti mukaan paljon omia ideoitaan. Kirbyn taiteen ystävät eivät vain pitäneet siitä, että DC piirrätti Teräsmiehen ja Olsenin päät uudelleen Teräsmiehen vakiopiirtäjillä.


title: Jack Kirby

text: Jumalten seikkailut eivät myyneet tarpeeksi yhtiön mielestä ja lehdet lopetettiin parin vuoden päästä. Kirby sai kuitenkin aloittaa uusia nimikkeitä. Scifisarja OMAC, apokalyptinen Kamandi ja mystinen Demoni Etrigan aloittivat seikkailunsa.


title: Jack Kirby

text: Kaikki Kirbyn 1970-luvun DC-hahmot esiintyvät yhä edelleen usein yhtiön lehdissä, ja aina välillä joku saa oman lehtensäkin. Tosin pitkäikäisiksi niistä ei koskaan ole.


title: Jack Kirby

text: Jumalten loppuminen vaivasi Kirbyä vuosikymmenen puolivälissä, ja hän päätti tiedustella olisiko entinen työnantaja Marvel kiinnostunut hänen ideoistaan. Ikuiset () oli suoraa jatkoa Uusille Jumalille. Tietysti eri nimisiä hahmoja oli tuotava mukaan ettei tavaramerkkiä loukattaisi. Kyseessä oli kuitenkin yhtä luonteva siirtymä kuin Thorista Uusiin Jumaliin. Marvelin tapa sulauttaa kaikki supersankarit samaan universumiin vesitti kuitenkin ideaa.


title: Jack Kirby

text: Kirbyn toivomus oli ettei mukaan tarvitsisi ottaa vaikka Hulkia. Ei otettukaan, mutta Hulk-robotti piti tunkea mukaan. "Devil Dinosaur", "" (perustui suosittuun scifielokuvaan) sekä "Machine Man" olivat muita uusia lehtiä. Vanhan luomuksensa Kapteeni Amerikan suhteen Kirby sai myös vapaat kädet. Samoin Ihmenelosiin 1960-luvulla luotu Musta Pantteri sai ensimmäisen piirtäjänsä takaisin.


title: Jack Kirby

text: Yhä edelleen Kirby oli tyytymätön. Hän ei saanut pitää oikeuksia luomiinsa hahmoihin eikä piirtämiään originaalitöitä haltuunsa. 1980-luvulla oli liikkeellä huhu että Marvel olisi kadottanut tuhansia Kirbyn piirtämiä sivuja. Originaalit olisivat miljoonien dollarien arvoisia.


title: Jack Kirby

text: Kirby teki uusia hahmoja 1980-luvulla Pacific Comicsille ja Eclipse Comicsille, pienille kustantajille. Näistä hahmoista ei tullut suosittuja.


title: Jack Kirby

text: Hän kuoli vuonna 1994 Kaliforniassa 76-vuotiaana. Kirbyn kuoleman jälkeen hänen töitään on julkaistu uudelleen monessa muodossa. Suomeksi Kirbyä on tullut lähinnä Ihmeneloset-julkaisuissa.


title: DVB-CPCM

text: DVB-CPCM ("DVB Content Protection and Copy Management"), joka usein lyhennetään vain CPCM, on digitaalinen käyttöoikeuksien hallintastandardi, jonka on kehittänyt DVB-projekti. Sen pääasiallisena tarkoituksena on aikaansaada yhteentoimiva eurooppalaisen digitelevisiosisällön käyttöoikeuksien hallintajärjestelmä, mutta muutkin maat voivat ottaa standardin käyttöön.


title: DVB-CPCM

text: CPCM määrittelee, miten digitaaliseen sisältöön, kuten televisio-ohjelmiin, lisätään tieto käyttöoikeuksista, eli miten sisältöä voidaan käyttää ja jakaa muiden CPCM:ää tukevien laitteiden kanssa.


title: DVB-CPCM

text: Sisällön toimittajat voivat käyttää sisällön kanssa tallennettavia lippuja kuvaamaan, miten sisältöä saa käyttää. Kaikkien CPCM:ää tukevien laitteiden tulee noudattaa näitä lippuja. Liput joko sallivat tai kieltävät sisällön siirtämisen tai kopioinnin muihin CPCM-laitteisiin. Sisältö voidaan myös toimittaa esimerkiksi aikarajoitettuna, tai sisällön samanaikainen näyttäminen eri laitteilla voidaan kieltää.


title: DVB-CPCM

text: CPCM tekee eron nk. "Authorized Domain":in eli valtuutetun laitejoukon sisäpuolisten ja ulkopuolisten laitteiden välillä. Valtuutettu laitejoukko voi sisältää saman käyttäjän tai perheen laitteita sekä kotona että kodin ulkopuolella, myös kauempana, kuten autoissa tai kesämökeissä. CPCM määrittelee erikseen myös pitäisikö sisällön pysyä "kotona" paikallisympäristössä ("Local Environment") tai tietyn fyysisen alueen kuten maan sisäpuolella ("Geographic Area").


title: DVB-CPCM

text: CPCM (kuten kaikki maksu-TV-tarkoituksiin käytetyt sisällönsuojausmekanismit) sisältää nk. "robustness"- eli vankkuusvaatimuksen, joka edellyttää, että valmistajat suunnittelevat laitteensa siten, että ne vastustavat loppukäyttäjän muutosyrityksiä. Tämä tekee mahdottomaksi toteuttaa täysin luotetun CPCM-toteutuksen käyttäjän muokattavissa olevalla ohjelmistolla, kuten Linuxilla.


title: DVB-CPCM

text: Toisin kuin useimmat käyttöoikeuksien hallintajärjestelmät, CPCM (ainakin teoriassa) tukee valikoimaa erilaisia vaatimustenmukaisuus- ja vankkuushallintoja sen sijaan että sitoisi kaikki samoihin ehtoihin. On mahdollista, että maksu-TV:tä, ilmaista TV:tä ja jopa Public domain -sisältöä varten syntyy erilaiset vankkuushallinnot erilaisine luottamusmalleineen. Kullakin näistä voisi olla sopivantasoiset vankkuusvaatimukset. Olisi myös mahdollista määritellä CPCM:lle sellainen vankkuushallinto, joka sallii toteutuksen käyttäjän muokattavissa olevalla ohjelmistolla, mutta siihen ei todennäköisesti luotettaisi tarpeeksi, jotta sen mukaisten laitteiden sallittaisiin vastaanottaa sisältöä useimmista kaupallisista palveluista.


title: DVB-CPCM

text: Tällä hetkellä yhtään vaatimustenmukaisuus- ja vankkuushallintoa ei ole julkistettu, joten mitään rajoituksia ei ole vielä määritelty.


title: DVB-CPCM

text: CPCM toisinaan rinnastetaan epäonnistuneeseen USA:n Broadcast flagiin.


title: DVB-CPCM

text: CPCM:ää sovelletaan kotona, vasta kun lähetys on vastaanotettu, eikä sitä koskaan lisätä televisiolähetykseen. DVB on nyt kuitenkin määritellyt DVB Service Informationiin (DVB-SI) signaalit, joiden avulla televisioyhtiö voi viestittää oikean käyttäytymisen vastaanottimien sisällönsuojausjärjestelmille, esimerkiksi CPCM. Nämä signaalit eivät ole erityisesti rajoittuneita CPCM:ään, vaan niitä voidaan myös käyttää HDCP:n tai vastaavien järjestelmien ohjaamiseen. CPCM määrittelee kuitenkin tarkan muunnoksen näistä DVB-SI-signaaleista CPCM:n käyttöoikeuksiin eli "usage state information":iin.


title: DVB-CPCM

text: On huomionarvoista, ettei Euroopassa ole sellaista yhtä hallintoviranomaista kuin USA:n FCC, joten rinnastus USA:n epäonnistuneeseen lähestymistapaan on todennäköisesti epätäsmällinen.


title: DVB-CPCM

text: HDCP suojaa yhtä langallista yhteyttä, tyypillisesti DVI tai HDMI. CPCM on verkkoriippumaton, ja sitä voidaan käyttää langallisen tai langattoman paikallisverkon sekä teoriassa jopa Firewire-linkkien yli. DTCP-IP on linkkisuojausjärjestelmä, joka on samankaltainen kuin HDCP, mutta toimii LAN- tai WLAN-yhteyden yli.


title: DVB-CPCM

text: Sekä HDCP että DTCP-IP ovat linkkisuojaus- eli "näytä ja heitä pois"-tekniikoita, jotka yleensä kieltävät vastaanottavaa laitetta tallentamasta ja uudelleenjakamasta sisältöä. Kumpikin on suunniteltu estämään yhdistämästä laitteita, jotka eivät ole lähietäisyydellä toisiinsa nähden. CPCM sen sijaan voi sallia tallentamisen ja/tai etäyhteyden yli siirtämisen riippuen sisällön mukana annetuista oikeuksista.


title: DVB-CPCM

text: DVB-projekti on julkaissut DVB CPCM:n täydet tekniset määritelmät. Ne voidaan vapaasti ladata dvb.orgista. DVB:n ohjausryhmä on hyväksynyt normatiiviset osat julkaistaviksi, ja ETSI julkaisee ne virallisena eurooppalaisena standardina ETSI TS 102 825-X, missä X viittaa standardin osan numeroon.


title: DVB-CPCM

text: Kukaan ei ole vielä pystyttänyt "Compliance and Robustness Regime":ä eli vaatimustenmukaisuus- ja vankkuushallintoa standardia varten (vaikka huhuja useista tekeillä olevista on kuulunut), joten vielä ei ole mahdollista täysin toteuttaa CPCM-järjestelmää, koska mistään ei saa vaadittuja laitesertifikaatteja.


title: Amiensin taistelu

text: Amiensin taistelu länsirintamalla ensimmäisessä maailmansodassa alkoi 8. elokuuta 1918. Tämä operaatio oli menestyksekäs ympärysvaltain hyökkäys Saksan länsirintamaa vastaan. Se avasi 100-päiväisen offensiivin, joka päätti ensimmäisen maailmansodan.


title: Amiensin taistelu

text: Ennen Amiensin taistelua 8. elokuuta 1918 Saksa oli vuonna 1918 edennyt melko lähelle Pariisia ns. Kevätoffensiivissa, mutta joutunut taas vetäytymään Marnen toisessa taistelussa.


title: Amiensin taistelu

text: Hyökkäyksessä käytettiin taktiikkaa, joka oli tullut tutuksi Hamelin taistelussa. Laskuvarjoilla pudotettiin huoltotarvikkeita eteneville joukoille, panssarit tukivat hyökkääviä joukkoja, jotka etenivät siirtyvän tulipeitteen suojassa. Panssarit suojasivat joukkoja, ja myös kuljettivat tarvikkeita. Britit onnistuivat hyvin salaamaan hyökkäyksen, ja hyökkäsivät ilman edeltävää tulivalmistelua. Tulitus aloitettiin vasta sitten, kun jalkaväki alkoi hyökätä.


title: Amiensin taistelu

text: Hyökkäys alkoi sumuisena aamuna 4:20 8. elokuuta, 1918. Brittiläiset, kanadalaiset ja australialaiset joukot valtasivat pian Saksan etulinjan, ja etenivät noin 4 km 7:30 mennessä. Noin 8:30 sumu alkoi hälvetä ja paljasti kaikkien nähtäväksi panssareita, ratsuväkeä ja eteneviä jalkaväkirivejä. Monet Saksan tykistöasemat oli vallattu, mutta jäljelle jääneet tuhosivat monia ympärysvaltain tankkeja. Ympärysvaltain ratsuväki pääsi linjojen läpi, RAF:n koneet ahdistelivat saksalaisia ja tulittavat panssariautot pitivät vetäytyvät saksalaiset liikkeessä. Melkein 25 kilometriä pitkä aukko oli murrettu saksan linjaan. Hyökkäystä edisti se, että Saksan viestiyhteydet oli onnistuneesti katkaistu.


title: Amiensin taistelu

text: Ensimmäisenä hyökkäyspäivänä ympärysvallat etenivät yli 13 kilometriä, mikä oli eräs sodan suurimmista etenemisistä. Saksalaisia antautui runsaasti, kun heidän taistelumoraalinsa huononi. Saksalaisten komentaja Ludendorff kutsuikin ensimmäistä hyökkäyspäivää Saksan armeijan mustaksi päiväksi. Seuraavina päivinä hyökkäys jatkui 11. päivään asti, muttei niin mahtavasti edeten, koska mm. tykistön ammukset vähenivät.


title: Amiensin taistelu

text: Hyökkäyksessä oli mukana 534 panssaria. Koko hyökkäys tuotti 22 000 haavoittunutta ja kuollutta brittien, Kanadan, Australian ja Ranskan joukoille, mutta Saksan joukoille 74 000. Amiensin taistelu oli ympärysvaltain kauan havittelema läpimurto, joka ajoi länsirintaman liikkumaan kohti Saksaa. Taistelu aloitti satapäiväisenä hyökkäyksenä tunnetun jakson, joka johti saksalaisten joukkojen vetäytymiseen ja lopulta ensimmäisen maailmansodan päättymiseen 11. marraskuuta 1918 solmittuun aselepoon.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Ihmemies () on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari, joka on Kostajat-ryhmän jäsen. Hahmon loivat kirjoittaja Stan Lee ja taiteilija Jack Kirby. Ihmemiehen ensiesiintyminen oli amerikkalaisen "Avengers"-lehden numerossa 9 lokakuulta 1964.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Simon Williams syntyi rikkaaseen perheeseen ja peri perheen omistaman yhtiön ja omaisuuden. Hänen isänsä kuoli Simonin ollessa vasta toistakymmentä vuotta vanha ja huolimatta hänen ahkerista yrityksistään, Williams Innovations ei menestynyt.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Suurin kilpailija oli Tony Stark, joka tunnettiin myös nimellä Rautamies. Veljensä Ericin neuvosta Simon yritti kavaltaa rahaa yhtiöltään, mutta vangittiin tämän syyttäessä ongelmistaan Tony Starkia.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Superrikollinen Paroni Zemo kuitenkin tarjosi epätoivoiselle Simonille pääsyä vapauteen jos tämä antaisi luvan muuttaa itsensä eläväksi ioni-mieheksi, Ihmemieheksi.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Zemon käskystä Ihmemies liittyi Kostajiin, mutta kääntyi kuitenkin tätä vastaan ja kuoli niin tehdessään. Todellisuudessa hän vajosikin kuoleman kaltaiseen koomaan vuosien ajaksi, jonka aikana ilkeä androidi Ultron varasti hänen aivokäyränsä ja loi niillä oman androidinsa, Visionin. Tämä teki Ihmemiehestä ja Visionista "veljekset".


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Simonin veljestä tuli lopulta superrikollinen nimeltään Viikatemies. Paroni Zemon koe, joka muutti Simonin Ihmemieheksi muutti myös Kreivi Nefarian ioni-olennoksi.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Voodoon kautta Ihmemies kuitenkin heräsi henkiin zombiena ja hyökkäsi uudelleen Kostajien kimppuun. Hän onnistui kuitenkin vapautumaan voodoo-taiasta ja liittyi lopulta Kostajiin ystävystyen useiden jäsenten kanssa (varsinkin Pedon).


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: "Henkiinheräämisensä" jälkeen Ihmemies kärsi psykologisista ongelmista. Lievin niistä oli klaustrofobia, mutta suurin oli kuoleman pelko - joka usein aiheuttikin Ihmemiehen musertumisen taistelussa. Koska Kostajissa työskentely osoittautui niin traumaattiseksi, etsi Ihmemies muuta työtä ja löysikin sitä näyttelemisestä.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Pyörittyään pitkään pienissä rooleissa Kostajien pitkäaikainen jäsen Herkules etsi hänelle suhteidensa kautta työtä Hollywoodista. Molemmat lähtivät matkaan mutta sopivaa työtä ei löytynytkään. Lopulta Ihmemies sai stuntin paikan - työ, jossa hänen haavoittumattomuutensa oli vain eduksi.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Ironisesti tämä työ auttoi häntä pääsemään irti kuolemanpelostaan. Hän liittyi myös Länsirannikon Kostajiin ja löysi lopulta työtä näyttelijänä.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Ihmemies hyväksyi lopulta Visionin "veljekseen". Onnettomien sattumusten kautta. Vision kuitenkin purettiin ja hänen muistinsa tyhjennettiin. Visionin vaimo Purppuranoita pyysi Ihmemiestä lainaamaan jälleen aivoaaltojaan Visionin henkiinherättämiseksi, mutta tämä kieltäytyi, väittäen yhtäkkiä että hän oli aina rakastanut Purppuranoitaa ja että nyt olisi hänen tilaisuutensa.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Raivostunut Purpuuranoita käytti todellisuuksia muokkaavia voimiaan ja heitti kokonaisen vuoren Ihmemiehen päälle - temppu ei kuitenkaan satuttanut kuin Ihmemiehen tunteita.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Ihmemiehen itseluottamus alkoi kuitenkin kasvaa yhä suuremmissa määrin jokaisen voitetun rikollisen myötä, lopulta hän muuttui röyhkeäksi ja tunsi olevansa kuolematon. Avaruusrotu Kriiden luoman ionikanuunan räjähtäessä Ihmemiehen kehon ionienergia kuitenkin tuhoutui.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Hänen mielensä kuitenkin säilyi ja Ihmemiehen vahva rakkaus Purppuranoitaan sitoi häntä kuolevaiseen maailmaan. Purppuranoita saikin lopulta palautettua Ihmemiehen takaisin elämään . Yrittäen korjata tekemiään virheitä Ihmemies perusti säätiön nimeltään "Toinen Mahdollisuus", joka sai rahoituksensa hänen elokuviensa uudelleenjulkaisuista.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Ihmemiehen paluu toi kuitenkin takaisin myös hänen veljensä, Viikatemiehen. Purppuranoita ja Ihmemies aloittivat suhteen, mutta rakkaus hiipuikin lopulta.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text:
Ihmemies nosti alun alkajaan vain noin 95 tonnia, mutta lukuisten kuolemiensa myötä hänen voimaluokituksensa on noussut dramaattisesti. Tällä hetkellä hän nostaa yli 100 tonnia (joka on ylin mitta fyysisille voimasuorituksille Marvel-universumissa). Lisäksi hän on yliluonnollisen kestävä, mutta voi toimia vain noin puoli tuntia maksimaalisesti. Tämän jälkeen hän väsyy. Ihmemiehen iho kestää käytännöllisesti katsoen mitä tahansa. Alimmillaan hän kykenee toimimaan -100 °C:n pakkasessa tai maksimissaan 815 °C:n kuumuudessa. Hän ei tarvitse enää laisinkaan juomaa, ilmaa tai ruokaa koska ioni-energian tarjoama energia on paljon parempaa kuin mitä ihmisruumiin normaalit biokemialliset prosessit pystyisivät tuottamaan. Ihmemies ei myöskään vanhene enää lainkaan.
Tästä huolimatta hänet on mahdollista saada tajuttomaksi käyttämällä tarpeeksi suurta voimaa. Hänellä esimerkiksi on vielä hermoja, jotka aiheuttavat kipuaistimuksia tietyssä pisteessä.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text:
Ihmemies on myös yliluonnollisen nopea, muttei kuitenkaan pysty lentämään omin voimin. Siksi hän käyttääkin vyössään kahta paria pieniä suihkumoottoreita (Tony Starkin suunnittelemat), jotka auttavat hänet ilmaan.
Suihkumoottorit kykenevät toimimaan 5 tuntia ennen tarvetta tankkaukselle. Niiden maksiminopeus on noin 128 km/h (ilman mitään lastia). Moottorit ovat myös tarpeeksi voimakkaat nostamaan noin 150 kg. On kuitenkin huomattava, että menneisyydessä hän on ylittänyt suihkumoottoreidensa tehon 1000-kertaisesti, mutta tällöin ne ovat ylikuormittuneet ja tuhoutuneet.
Ilman vyötään hän ei voi lentää, mutta oppi myöhemmin hyppimään pitkiäkin matkoja kuten Hulk.


title: Ihmemies (sarjakuvahahmo)

text: Ihmemiehen keho on puhdasta ionista energiaa, joten hänen silmänsä loistavat kirkkaan punaista hohdetta. Keskittymällä hän voi muuttaa silmänsä harmaiksi normaalin näköisiksi, mutta tämä on aina väliaikaista. Toisin kuin useimmilla Marvel-hahmoilla, Ihmemiehellä ei ole Ultimate-versiota itsestään. Vaikka Ihmemies onkin kuollut useita kertoja, on väitetty että hän todellisuudessa onkin kuolematon olento joka ei enää vanhene. Tähän mennessä aiona tätä väitettä tukenut on Mefisto, Valheiden Prinssi.


title: Adrienne Armstrong

text: Adrienne Armstrong (o.s. Nesser, s. 6. lokakuuta 1969, Minnesota, Yhdysvallat) on Green Day -yhtyeen laulajan Billie Joe Armstrongin vaimo. Hän suunnittelee punk-henkisiä vaatteita Adeline Street -vaatemerkille, jonka hän omistaa miehensä kanssa. Heillä on myös yhteinen levy-yhtiö Adeline Records, ja tekevät paljon hyväntekeväisyystyötä.


title: Adrienne Armstrong

text: Adrienne tapasi Billie Joen, kun Green Day oli esiintymässä Minnesotassa vuonna 1990. Tapaamisesta alkoivat puhelinkeskustelut, joita pari kävi lähes päivittäin. Välimatka teki hallaa suhteelle, sillä Billie Joe asui Kaliforniassa ja Adrienne Minnesotassa, mutta he tutustuivat toisiinsa puhelimen välityksellä.


title: Adrienne Armstrong

text: Adrienne ja Billie Joe menivät naimisiin 2. heinäkuuta vuonna 1994. Heillä on kaksi lasta, Joseph Marciano "Joey" Armstrong (s. 1995) ja Jakob Danger Armstrong (s. 1998).


title: Adrienne Armstrong

text: Billie Joe on tehnyt useita kappaleita vaimostaan ja avioliitostaan. Adriennesta kertovia lauluja ovat muun muassa "2000 Light Years Away", "80", "Redundant", "Church On Sunday", "Worry Rock" ja "Walking Alone".


title: Sponda

text: Sponda Oyj on kiinteistösijoitusyhtiö, joka omistaa, vuokraa ja kehittää toimisto-, liiketila- ja logistiikkakiinteistöjä Suomen ja Venäjän suurimmissa kaupungeissa ja etsii sijoitusmahdollisuuksia Baltian maissa. Spondan osake on listattu Helsingin pörssiin, ja sen suurimpiin omistajiin on kuulunut Konstsamfundet. Se omistaa 66 prosenttia Spondan suurimmasta osakkeenomistajasta Mercator Investistä. Sponda on organisoitu viiteen liiketoimintayksikköön: Toimisto- ja liiketilakiinteistöt, Logistiikkakiinteistöt, Kiinteistökehitys, Kiinteistörahastot ja Venäjä ja Baltia.


title: Sponda

text: Kesäkuussa 2017 yhdysvaltalaisen kiinteistösijoitusyhtiö Blackstonen tytäryhtiö Polar Bidco teki Spondasta 1,76 miljardin euron tarjouksen, jota Spondan hallitus suosittaa hyväksyttäväksi. Spondan hallitus on suosittanut osakkeiden myyntiä, ja kolme suurinta omistajaa Mercator Invest, Hartwallin suvun sijoitusyhtiö HC Fastigheter Holding ja työeläkeyhtiö Varma ovat jo sitoutuneet kauppaan. Yhtiöt omistavat osakkeista noin 46 prosenttia.


title: Sponda

text: Kauppahinta vastaa Suomen kysytyimpiin kuuluvien kiinteistöjen käypää velatonta arvoa, samaa summaa, jonka Sponda saisi, jos myisi kiinteistönsä kenelle ostajalle hyvänsä, kun kauppahinnassa huomioidaan velat. Toisin sanoen on kyse kiinteistöjen myymisestä alihintaan, vain niiden nettoarvosta.


title: Sponda

text: Sponda perustettiin vuonna 1991. Alkuperäinen kiinteistöomaisuus tuli yritykseen SKOP:n sijoituskiinteistöistä, jotka Suomen Pankki siirsi sille pankkikriisin yhteydessä. Sponda listautui pörssiin 1. kesäkuuta 1998. Lokakuussa 2012 valtion sijoitusyhtiö Solidium myi loputkin omistamansa Spondan osakkeet. Kaksi vuotta aiemmin Solidium oli vähentänyt omistusosuuttaan Spondasta 34 prosentista 15 prosenttiin.


title: Anna Maria Lenngren

text: Anna Maria Lenngren (18. kesäkuuta 1754 – 8. maaliskuuta 1817), o.s. Malmstedt, oli ruotsalainen kirjailija ja runoilija. Hänen tunnetuin runonsa on ”Några ord till min kära dotter” (’Muutama sananen rakkaalle tyttärelleni’).


title: Anna Maria Lenngren

text: Anna Maria Lenngrenin isä oli Magnus Brynolf Malmstedt, latinan professori Uppsalan yliopistossa. Vuonna 1780 hän meni naimisiin "Stockholmsposten"-lehden toimittajan Carl Peter Lenngrenin kanssa ja kirjoitti myös lehteen nimettömänä. Anna Maria Lenngren kuoli rintasyöpään 62-vuotiaana.


title: Anna Maria Lenngren

text: Lenngren arvosteli useissa runoissaan naisten huonoa asemaa erityisesti kulttuurielämässä, ivasi aatelistoa ja rohkeni kuvata jopa papistoa naurettavassa valossa, kuten runossaan ”Den mödosamma världen” (’Vaivalloinen maailma’), jossa rovastin ajatukset maailman kurjuudesta asettuvat jyrkkään ristiriitaan hänen oman ylellisen elämäntapansa kanssa. Lenngren käyttikin usein satiiria runoissaan kuvatessaan erilaisten ihmisten arkielämää. Häneltä saatuja vaikutteita voidaan nähdä mm. Carolina Runebergin ja Gustafva Sofia Hjärnen runoissa.


title: Silkroad Online

text: Silkroad Online (tai lyhennettynä SRO) on eteläkorealaisen peliyhtiö Joymaxin kehittämä ilmainen MMORPG -tietokonepeli, jonka kansainvälinen versio julkaistiin 21. helmikuuta 2006. Sitä ennen peli oli ollut muutaman kuukauden pelaajien beta-testauksessa, sekä esimerkiksi Koreassa peli on ollut pidempään yllä kuin kansainvälinen versio. Vaikka itse pelin pelaaminen on ilmaista, pelissä on mahdollista ostaa oikealla rahalla esineitä, joita ei muuten ole mahdollista saada.


title: Silkroad Online

text: Silkroad Online keskittyy osittain sekä oikealle silkkitielle että kuvitteellisille alueille. Pelissä on mahdollista aloittaa Kiinasta ja mennä kohti länttä läpi kolmen Kiinan alueen kaupungin, Janganin, Donwhangin ja Hotanin. Toinen vaihtoehto on tehdä eurooppalainen hahmo, joka aloittaa Konstantinopolista. Euroopan ja Aasian alueet tulivat käyttöön kansainvälisessä versiossa heinäkuussa 2007.


title: Silkroad Online

text: Toisin kuin yleensä tämän luokan peleissä, ei Silkroad Onlinessa valita mitään tiettyä hahmoluokkaa, vaan kaikki voivat käyttää kaikkia aseita ja taikoja. Hahmoa luodessa voi valita hahmon sukupuolen, ulkoasun, vaatetuksen (joko raskaasti tai kevyesti haarniskoitu tai pelkkiin kankaisiin pukeutuva) ja aseen (kiinalaiset aseet ovat miekka, Blade -leveä miekka, Glaive -leveäteräinen salkoase, keihäs tai jousi). Eurooppalaisilla on vielä lisäksi omat aseensa: Taikavarras velhoille, Manaajille Warlockin varras, papeille (cleric) pappisvarras (cleric rod), bardeille harppu, sotureille miekka, kahdenkäden miekka, tai kaksi kirvestä ja roistoille (rogue)joko kaksi tikaria tai jalkajousi.


title: Silkroad Online

text: Kun pelissä saavuttaa uuden tason, saa viisi ominaisuuspistettä. Näistä kaksi peli asettaa aina voimakkuuteen ja älykkyyteen ja kolme saa sijoittaa itse vapaasti. Pisteiden sijoittamisella pelaaja päättää minkälaiseksi hänen hahmonsa kehittyy. Suosituimpia ja tehokkaimpina pidettyjä hahmoluokkia ovat niin sanotut ”purebuildit”, eli vain yhteen ominaisuusluokkaan panostavat hahmot.


title: Silkroad Online

text: Kun pelissä saavuttaa tason 20, pääsee valitsemaan ammatin. Näitä on kolme: kauppias, varas ja metsästäjä. Kauppiaan työnä on kuljettaa tavaroita kaupunkien välillä. Varkaan työnä on toimia kauppiaan hankaloittajana, eli varastaa kauppiaan kuljettamat tarvikkeet omaksi hyödykseen. Metsästäjä puolestaan keskittyy suojelemaan kauppiasta varkailta.


title: Silkroad Online

text: Pelin suosituin ammatti on kauppias, mikä johtuu suhteellisen helpoista rahantekomahdollisuuksista. Kauppiaan tehtävänä on ostaa tavaraa toisesta kaupungista ja myydä ne toiseen kaupunkiin, jossa tälle tavaralle on kysyntää ja siten korkeammat hinnat. Kauppakeikkojen vaikeustasoa arvioidaan tähdillä, joista yhden tähden kauppakeikassa eivät ihmisten pelaamat varkaat voi käydä hänen kimppuunsa. Kaikilla vaikeustasoilla kuitenkin ilmestyy tietokoneen ohjastamia varkaita, jotka ovat huomattavasti helpompia (noin samalla tasolla kuin pelaaja itse) kuin ihmisten pelaamat varkaat. Kuitenkin yhden tähden kauppiasta monet korkeampitasoiset pelaajavarkaat yrittävät tappaa "poppaamalla" omat varkaansa alempitasoisen hevosen/kamelin kimppuun, joka onnistuu kulkemalla alempitasoisen edessä ja kun varkaat ilmestyvät, ne hyökkäävät avuttoman alempitasoisen kimppuun. Vaikeampien kauppakeikkojen palkkiot ovat korkeampia, mutta tällöin ihmisvarkaat pystyvät hyökkäämään pelaajan kimppuun. Ja toisin kuin tietokoneen ohjaamat hahmot, nämä eivät tasoeroista välitä.


title: Silkroad Online

text: Ammattia voi halutessaan vaihtaa. Tällöin pitää kuitenkin odottaa viikko ennen uuden ammatin valintaa. Suorittamalla ammattiin kuuluvia tehtäviä (esimerkiksi onnistunut kauppakeikka, varkaan tai metsästäjän tappaminen) pelaaja saa kokemuspisteitä normaalin hirviöiden tappamisen tapaan. Myös ammateilla on omat tasonsa. Tasot määräävät, kuinka voimakas esimerkiksi tason 7 metsästäjä on tason 1 varasta vastaan.


title: Silkroad Online

text:
Toistaiseksi pelin korkein taso kansainvälisessä versiossa on 110. Tarkkaa tietoa pelin lopullisesta maksimitasosta ei ole, mutta se tulee todennäköisemmin olemaan 150:n luokkaa (joidenkin huhujen mukaan jopa 150). Koreankielisessä versiossa maksimitaso on 110. Tutkimalla pelin tiedostoja erinäisillä ohjelmilla saadaan selville että pelin kaikki tavarat, hirviöt jne. loppuvat tasolle 150. Tästä voi päätellä että pelin maksimitasoksi on suunniteltu 140.
Tason 110 saavuttanut pelaaja ei voi saada enempää tasoja ennen kuin pelin enimmäistasoa nostetaan, mutta voi mm. silti kerätä varastoon taitopisteitä. Taitopisteitä käytetään hahmon liikkeiden ja eri taikojen oppimiseen.


title: Silkroad Online

text:
Silkroad:in uudessa lisäversiossa, (Silkroad heros of aleksandria) Kaikki hahmoluokat eivät voi käyttää jonkun tietyn rodun aseita.
Esimerkiksi kiinalaiset eivät voi käyttää eurooppalaisten aseita.


title: Silkroad Online

text: Player vs. Player (PvP), eli pelaajien välinen taistelu, on mahdollista Silkroad Onlinessa muutenkin kuin aiemmin mainitulla metsästäjien ja varkaiden konflikteissa. Tämän lisäksi esimerkiksi killat voivat ottaa mittaa toisistaan. Suosituin pelaajien välinen taistelu on vapaaluontoinen "kaikki vastaan kaikki" -tyyli pelin kaupunkien porteilla.


title: Silkroad Online

text: Jotta tähän pääsee osalliseksi, tulee pelaajan ostaa kaupungista erityinen PvP-huivi, joita on muutamaa eri väriä. Huivin päälle laitettuaan pelaaja voi hyökätä missä vain kaupungin ulkopuolella toisten pelaajien kimppuun, jos näillä on eri värinen huivi. Tästä poikkeuksena on oranssi, niin sanottu "prodigy-huivi".


title: Silkroad Online

text: Pelaajat voivat taistella toisia pelaajia vastaan myös ilman virallisia ottelusääntöjä. Toisen pelaajan kimppuun voi hyökätä pitämällä näppäimistön "alt"-näppäintä painettuna ja klikkaamalla toista pelaajaa. Tällainen taistelu on kuitenkin rajoitettu vain hahmoille, jotka ovat yli tason 20. Tällä tavalla myös merkitsee itsensä murhaajaksi, jonka kimppuun muut pelaajat voivat hyökätä ilman rangaistusta. Lisäksi murhaajat menettävät kaupungeissa ollessaan jatkuvasti energiaa ja kuollessaan saattavat pudottaa jonkun varusteistaan muiden pelaajien vapaasti ryöstettäväksi. Murhaaja-statuksesta pääsee eroon tappamalla pelin hirviöitä tai kuolemalla riittävän useasti (4-5 kertaa). Mitä isompitasoisia hirviöitä tappaa, sitä nopeammin pääsee eroon murhaaja-statuksesta.


title: Silkroad Online

text:
Pelin kansainvälisen version palvelimilla on ollut lukuisia ongelmia, eikä kaikista olla vielä päästy eroon. Yksi huomattavimpia ongelmia on se, että palvelimille on joskus lähes mahdotonta päästä sisään ruuhkien takia, jotka johtuvat suurimmilta osiltaan bottereista eli kiellettyjen bot-ohjelmien käyttäjistä. Kritiikkiä oli saanut myös se että palvelimille ei voinut jonottaa; jos pelaaja yritti päästä sisälle palvelimelle ja se oli täynnä, peli katkaisi yhteyden ja koko peli oli käynnistettävä uudestaan, jotta voisi yrittää taas. Tämän vuoksi pelin sisälle pääsy saatoi viedä paljon aikaa ja monia pelin uudelleenkäynnistyksiä.
Enää tätä ongelmaa ei enää ole sillä peliin tuli uudelainen sisäänkirjautumisjärjestelmä joka jättää pelin jonottamaan kunnes pelaajaa pääsee palvelimelle. Jonot ovat usein pitkiä jonottavien bottien takia.
Myös uusi bottien estojärjestelmä toimi muutaman tunnin kunnes palvelimet ruuhkautuivat jos samana iltana boteista.


title: Silkroad Online

text:
19.1.2010 peliin lisättiin olemattoman "Silkroad Guard":in tilalle Hackshield. Se on pitänyt peliä puhtaana boteista, ja peliin on ollut helppo kirjautua siitä lähtien.
Ensimmäiset palvelimet täyttyivät noin viikon päästä.


title: Silkroad Online

text: Lisäksi pelissä ilmenee usein verkkoviivettä eli "lagia", joka aiheuttaa kävellessä hahmojen "hyppäämisen" taaksepäin, pahimmillaan seinän sisään. Peli saattaa myös kaatua silloin tällöin bugien eli ohjelmointivirheiden takia. Näistä virheistä tunnetuin on bugi jota kutsutaan ``????????´´ erroriksi.Enää tämä virhe ei ole pelkkää kysymys merkkiä vaan siinä on selvää teksiä tietokoneen tiedoista. Suurin ongelma esiintyi pelin ensimmäisellä palvelimelle "Xianilla", jossa joulutapahtuman lisäksi koko peli meni viikon verran taaksepäin. Tämä tarkoitti kaiken viikon aikana tehdyn työn menettämistä. Joymax kuitenkin korvaa tällaiset tietyillä erikoiseduilla, esimerkiksi kaksinkertaisten kokemuspisteiden saannilla.


title: Silkroad Online

text: Suureksi ongelmaksi on hiljattain noussut myös laittomien "bot"-ohjelmien käyttäminen, jotka kehittävät hahmoa automaattisesti tai mainostavat jotain. Tämä on hyvin huomattavaa myös pelin kaupungeissa, joissa bot-hahmot seisovat ja toistavat jatkuvasti samoja lauseita, jotka yleensä mainostavat eri nettisivustoja. Pelaajat myös kiertävät botin estämis-ohjelmia vaihtamalla IP-osoitetta ja tekemällä uuden tunnuksen peliin. Estettyjen pelaajien lista ilmestyi ennen viikoittain pelin sivuilla, nykyään estolista julkaistaan päivittäin. Myöskään luottokorttien väärinkäytöltä ("credit card fraud") pelin tavarakauppa ei ole säästynyt. Nykyään peli kärsii myös monista turvallisuusongelmista. Monet pelaajat ovat esimerkiksi joutuneet hakkeroinnin uhreiksi, vaikka ovat käyttäneet suuria summia hahmojensa kehittämiseen.


title: Silkroad Online

text: Silkroad Onlinen SRO Wiki osoite: http://www.silkroadaddiction.com/wiki/Main_Page


title: Viikinranta

text: Viikinranta () on länsiosiltaan asuinalueeksi kehittyvä osa-alue Viikin kaupunginosassa, Helsingin koillisessa suurpiirissä. Hallinnollisesti Viikinranta kuuluu Latokartanon peruspiiriin.


title: Viikinranta

text: Viikinranta on merellinen alue, joka sijaitseen suojaisan Vanhankaupunginlahden äärellä Vantaanjoen suuaukon itäpuolella. Alueen länsiosassa Viikintien läheistä vanhaa Imatran Voiman teollisuusaluetta rakennetaan asuinalueeksi.


title: Viikinranta

text: Pinta-alaltaan suurimman osan Viikinrannan alueesta muodostaa Viikki-Vanhankaupunginlahden kosteikkovaltainen luonnonsuojelualue, jota pidetään kansainvälisesti merkittävänä lintujen pesimäalueena.


title: Viikinranta

text: Alueella asui 700 henkeä (2012) ja työpaikkoja se tarjosi 756 hengelle (31.12.2004).


title: Viikinranta

text: Viikinrannan läpi liikennöi alueen pääkatu Viikintie. Viikintiellä on hyvät yhteydet Helsingin keskustaan, bussit 71 ja 78 läpi päivän. Linja 78(N) kulkee toiseen suuntaan Latokartanoon ja 71 Malmille Pihlajamäen kautta. Viikintietä kulkevat myös poikittaislinjat 57 Munkkiniemestä Latokartanoon ja Kontulaan sekä 506 Myllypurosta Pasilan kautta Meilahteen.


title: Rytmi-Katti

text: Rytmi-Katti oli Kouvolassa sijainnut ravintola. Se tuli tunnetuksi siellä järjestetyistä punk-, hevi- ja metallikeikoista. Ravintolan konsepti muuttui yökerhoksi syksyllä 2014 jolloin keikkatoiminta päättyi.


title: Viikin tiedepuisto

text: Viikin tiedepuisto () on Lahdenväylän eteläpuolella sijaitseva Viikin kaupunginosan osa-alue Helsingin koillisessa suurpiirissä ja Latokartanon peruspiirissä.


title: Viikin tiedepuisto

text: Toiminnallisesti Helsingin yliopiston Viikin kampus muodostaa keskeisen osan Viikin tiedepuiston aluetta. Tiedepuiston alueella sijaitsee muun muassa yliopiston bio- ja ympäristötieteellisen, farmasian, eläinlääketieteellisen ja maatalous-metsätieteellisen tiedekuntien rakennuksia. Alueen Viikintien eteläpuolisissa asuinrakennuksissa on sovellettu uudenaikaista puutalorakentamista.


title: Viikin tiedepuisto

text: Alueella asuu 1233 henkeä (1.1.2013) ja työpaikkoja se tarjoaa 1560 hengelle (31.12.2004).


title: Viikin tiedepuisto

text: Viikin kartanon alue on ollut Helsingin yliopiston opetus- ja tutkimuskäytössä vuodesta 1931 lähtien. Yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta siirtyi sinne vähitellen 1960-luvulta lähtien, ja ensimmäisenä sinne muuttivat maatalous-, elintarvike-, kotitalous- ja ympäristötieteiden laitokset. Samalla vuosikymmenellä alueelle rakennettiin myös ensimmäiset opiskelija-asunnot, joiden muodostama rakennusryhmä sai nimen Agraarikylä.


title: Viikin tiedepuisto

text: 1960-luvun lopulla suunniteltiin koko Helsingin yliopistonkin siirtämistä Viikkiin, mutta suunnitelma sai osakseen ankaraa vastustusta ja se hylättiin. Myöhemmin päätettiin sijoittaa Helsingin yliopiston eri tiedekunnat neljälle kampusalueelle, joista Viikin alue on yksi.


title: Viikin tiedepuisto

text: Uusi rakennuskausi alueella alkoi 1990-luvulla. Vuosituhannen vaihteen aikoihin valmistuivat Biokeskus-rakennukset. Niihin siirtyi vuonna 2002 metsätieteiden laitokset, jotka siihen saakka olivat toimineet Helsingin keskustassa Metsätalossa. Alueelle ovat siirtyneet myös bio- ja ympäristötieteellinen (vuoteen 2004 osa matemaattis-luonnontieteellistä tiedekuntaa ja maatalous-metsätieteellistä tiedekuntaa, vuosina 2004-2010 nimellä biotieteellinen tiedekunta), farmasian ja eläinlääketieteellinen tiedekunnat.


title: Viikin tiedepuisto

text: Viikin pelloilla elää 4 000 urbaania valkoposkihanhea, jotka tuhoavat koeviljelmiä. Hanhilla ei ole luontaisia vihollisia, eivätkä ne koe mitään uhkaa alueella. Lintuja on yritetty häätää vuosikausia tavanomaisilla keinoilla tuloksetta. Tiedepuisto anoi syksyllä 2013 Uudenmaan ELY-keskukselta hanhien ampumista, mutta hakemus hylättiin. Asiaa on myöhemmin käsitelty korkeimmassa oikeudessa, mutta lupaa lintujen ampumiselle ei ole myönnetty. Oikeuden perustelujen mukaan koeviljelmä voidaan peittää verkoilla, jolloin linnut eivät pääse tuhoamaan kasvustoja. Tiedepuisto saa vuosittain 8000 € korvauksen vahingoista, mikä kattaa kuitenkin vain osittain syntyneet kokonaisvahingot.


title: Hadrianus VII

text:
Hadrianus VII on englantilaisen kirjailijan Frederick Rolfen alias Baron Corvon vuonna 1904 julkaistu satiirinen romaani. Se on myös sovitettu näytelmäksi ja esitetty suomeksikin.
Kirjan lähtökohta on jumittunut konklaavi, jonka tarkoituksena on valita seuraaja paavi Leo XIII:lle. Vatikaanin edustaja kääntyy kirjailijan sivupersoonan puoleen - tämä on pappistutkinnon reputtanut englantilainen vetelys, joka asuu keltaisen kissansa kanssa. Lopulta konklaavi vaihtoehtojen puutteessa valitsee hänet paaviksi. Hän ottaa ainoan englantilaisen paavin Nicholas Breakspearin eli paavi Hadrianus IV:n mukaan nimen Hadrianus VII. Tilanne johtaa paavi-instituution radikaaliin kritiikkiin. Lopulta kiihkeä pohjoisirlantilainen paavin vastustaja surmaa päähenkilön.


title: Petteri Sallinen

text: Petteri Sallinen (s. 7. maaliskuuta 1962 Tampere) on suomalainen ortopedinen osteopaatti. Entiseltä ammatiltaan Sallinen on näyttelijä ja teatteriohjaaja.


title: Petteri Sallinen

text:
Sallinen valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1988. Hän on ohjannut muun muassa Helsingin kaupunginteatterissa, Suomen kansallisteatterissa, Tampereen teatterissa, Porin teatterissa ja Vaasan kaupunginteatterissa.
Vuosina 2007–2008 Sallinen toimi Kokkolan kaupunginteatterin toisena johtajana. Salliselle myönnettiin teatteriurallaan muun muassa Olavi Veistäjä -palkinto.


title: Petteri Sallinen

text: Petteri Sallinen on naimisissa jääkiekkoilija Riikka Sallisen kanssa ja he asuvat Ruotsissa, jossa vaimo jääkiekkoilee ammatikseen. Aiemmin Petteri Sallinen oli naimisissa näyttelijä Anu Hälvän kanssa.


title: Petteri Sallinen

text: 2010-luvun alusta lähtien Petteri Sallinen on toiminut ortopedisena osteopaattina.


title: Peltovalvatti

text: Peltovalvatti ("Sonchus arvensis") on monivuotinen, keltakukkainen asterikasvi. Pelloilla laji on vaikeasti torjuttava rikkakasvi.


title: Peltovalvatti

text: Peltovalvatin korkeus vaihtelee tavallisesti 40–150 senttimetrin välillä. Ontot, lehdekkäät ja runsaasti maitiaisnestettä sisältävät varret nousevat laajan, vaakasuoran juuriston silmuista. Varret ovat tavallisesti haarattomia. Kasvin alemmat lehdet ovat ruodillisia, kierteisesti olevat varsilehdet ovat sepiviä. Lehtilapa on kapeahko ja väriltään sinivihreä. Etenkin varsilehdet ovat tavallisesti pariliuskaisia. Liuskojen laidat ovat epäsäännöllisen karkeanirhaisia ja hienopiikkisiä. Peltovalvatin mykeröstö on lähes lehdetön ja huiskilomainen. Mykeröt ovat pitkäperäisiä ja 4–5 cm leveitä, teriö on väriltään keltainen. Suomessa laji kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on lenninhaivenellinen litteä pähkylä, jonka pappus on varreton ja hapsihaiveninen.


title: Peltovalvatti

text: Pohjoismaissa peltovalvatista tavataan kolmea eri muunnosta: rikkapeltovalvattia ("S. arvensis" var. "arvensis"), kaljupeltovalvattia ("S. arvensis" var. "glabrescens") ja merivalvattia ("S. arvensis "var. "maritimus"). Muunnokset erottuvat toisistaan lähinnä koon, lehtien muodon, mykeröiden sekä pähkylöiden värin ja koon perusteella. Rikkapeltovalvatti on kookaskokoinen ja sen mykeröperissä ja kehdoissa on pitkiä, jäykkiä keltaisia nystykarvoja. Sen pähkylät ovat 2,5–3 mm pitkiä ja väriltään tummanruskeita. Meripeltovalvatti on puolestaan matalakasvuinen, sen lehtilavat ovat möyheitä, kapeita ja usein lähes liuskattomia. Mykeröt ovat vähälukuisia. Pähkylät ovat 3–4 mm pitkiä ja vaihtelevat väriltään valkoisehkosta kellertävään. Kaljupeltovalvatti muistuttaa läheisesti rikkapeltovalvattia, mutta siltä puuttuu keltaiset nystyt mykeröperistä ja kehdoista.


title: Peltovalvatti

text: Peltovalvattia tavataan suurimmasta osasta Eurooppaa, mutta se puuttuu Etelä-Portugalista, -Espanjasta ja -Italiasta, suurimmasta osasta Kreikkaa ja Albaniaa, Islannista, Fennoskandian vuoristoalueilta sekä Venäjän pohjoisimmista osista. Levinneisyysalue jatkuu laikuttaisena Aasian puolella Etelä-Siperiaan. Muualla Aasiassa lajia tavataan vain satunnaisesti Lähi-idästä Keski-Aasiaan, Intiaan, Kiinaan ja Japaniin saakka. Lajia kasvaa myös Afrikassa Marokosta Tunisiaan sekä mantereen eteläosissa. Pohjois-Amerikassa peltovalvatti on ihmisen mukana levinnyt lähinnä Etelä- ja Keski-Kanadaan sekä Yhdysvaltojen pohjoisosiin. Lajia tavataan myös Keski- ja Etelä-Amerikassa sekä Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Peltovalvatti

text: Suomessa peltovalvattia tavataan lähes koko maasta. Lajin muunnoksista tavataan rikkapeltovalvattia ja meripeltovalvattia. Näistä meripeltovalvatti on alkuperäislaji kun taas rikkapeltovalvatti on Etelä- ja Keski-Suomessa muinaistulokas, pohjoisempana vakiintunut uustulokas. Rikkapeltovalvattia tavataan koko maassa aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Etelä- ja Keski-Suomessa laji on paikoin erittäin yleinen, Kainuussa ja Lapissa harvinaisempi. Rikkapeltovalvatti on yleistynyt Suomessa viime vuosikymmeninä. Meripeltovalvattia tavataan puolestaan kaikilla merenrannoilla sekä Suomenlahdella että Pohjanlahdella.


title: Peltovalvatti

text: Peltovalvatti on ihmisen toiminnasta hyötyvä laji, jota tavataan esimerkiksi pelloilla, joutomailla, puutarhoissa, heinänurmilla, tienvarsilla ja rannoilla. Muunnoksista meripeltovalvatti kasvaa kuitenkin ainoastaan merenrannoilla etenkin kivikoissa sekä merenrantaniityillä, kallionraoissa ja hietikoilla.


title: Peltovalvatti

text: Etenkin kevätviljapelloilla peltovalvatti on sitkeä ja vaikeasti torjuttava juuririkkakasvi, joka leviää sekä siementen että maavartensa avulla. Yhdestä yksilöstä voi kehittyä yli 6 000 siementä. Juuriensa avulla se muodostaa laajoja kasvustoja. Laji on vaikea hävitettävä, sillä pienistäkin juuren osista voi kasvaa uusia kasveja.


title: Peltovalvatti

text: Peltovalvatti sopii myös ravintokasviksi muiden valvattilajien tapaan. Myös sen rehuarvo on hyvä.


title: Puerto Rico (Gran Canaria)

text: Puerto Rico on matkailukohde Mogánin kunnassa Espanjan Kanariansaariin kuuluvalla Gran Canarian saarella. Sen nimi tarkoittaa rikasta satamaa. Satama on suojassa tuulilta aallonmurtajan takana. Vuonna 2005 Puerto Ricossa oli 2561 asukasta. 1970-luvulta alkaen sinne on rakennettu hotelleja ja asuntohotelleja sekä vuokrattavia huviloita. Paikka on ennen kaikkea perhelomailijoiden suosiossa, ja tunnettu kahdesta hiekkarannastaan. Uudempi Amadoreksen ranta sijaitsee kylän länsipuolella. Puerto Ricossa on huomattavia korkeuseroja.


title: Puerto Rico (Gran Canaria)

text: Puerto Ricosta on tiheästi liikennöidyt bussiyhteydet Las Palmasiin ja Maspalomasiin. Saaren eteläreunaa myötäilevä GC-1 -moottoritie Las Palmasista kulkee kylän ohitse länteen jatkuen aina Puerto de Mogániin asti. Puerto Ricossa on kaksi suurempaa ostoskeskusta, "Puerto Rico" ja "Europa".


title: Puerto Rico (Gran Canaria)

text: Puerto Ricossa on matkaoppaiden mukaan Kanariansaarten varmin aurinko.


title: Uíge

text: Uíge eli Uíje on Uigen maakunnan pääkaupunki Angolassa, jossa asuu ainakin 61 000 asukasta. Kaupungin vanha nimi oli Carmona presidentti Óscar Carmonan mukaan.


title: Uigen maakunta

text: Uíge eli Uíje on Angolan pohjoinen maakunta, jonka pääkaupunki on myös nimeltään Uige. Maakunnan pinta-ala on 62 500 km² ja siellä on vuoden 2014 laskennan mukaan 1 436 000 asukasta.


title: Uigen maakunta

text: Uige on lähes kauttaaltaan kongojen asuttama ja siellä puhutaan kongon kieltä. Angolan sisällissodan aikana Uige oli UNITA:n tukialuetta. Sodan aikana merkittävä osa väestöstä joutui pakenemaan Kongon demokraattisen tasavallan puolelle.


title: Uigen maakunta

text: Uigen maakunnan kunnat ovat nimeltään: Bembe, Buengas, Bungo, Damba, Kaipemba, Kangola, Maquela do Zombo, Mucaba, Negage, Puri, Quimbele, Quitexe, Santa Cruz, Sanza Pombo, Songo ja Uíge.


title: Alice Kaira

text: Alice Kaira (vuoteen 1941 asti Pöyry, oik. Runeberg; 6. helmikuuta 1913 Helsinki – 14. heinäkuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja suomalaisen naivismin merkittävimpiä taiteilijoita.


title: Alice Kaira

text: Kairan äiti oli Rauha Louise Fredriksson ja isä Hjalmar Kaira. Kaira avioitui kolmesti, ensin majuri Arvo Pöyryn, sitten taidemaalari ja kirjailija Rabbe Enckellin ja sen jälkeen ylilääkäri Johan Runebergin kanssa. Hän opiskeli Turun taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuonna 1930 Teodor Schalinin oppilaana sekä Vapaassa taidekoulussa vuosina 1940–1943. Lisäksi hän opiskeli ulkomailla, ensin Otte Sköldin johdolla Tukholmassa 1946 ja sitten Académie Colarossissa Pariisissa 1948.


title: Alice Kaira

text: Kaira oli vielä 1930-luvulla ja 1940-luvun alussa varsin perinteinen maisemamaalari. Myöhemmin hänen taiteensa oli usein omaelämäkerrallista. Myyttiset tarinat, eläimet ja eritoten sirkus olivat hänen mielenkiintonsa kohteita. Myös kolme avioliittoaan hän ikuisti monissa yhteyksissä ja aina mukana oli myös oma lapsuus. Kairalle myönnettiin Pro Finlandia -mitali 1987 ja Valtion kuvataidepalkinto 1983. Hän osallistui Suomen taiteilijain vuosinäyttelyihin ja piti yksityisnäyttelyitä, muun muassa Pariisissa 1970. Kairan teoksia on esimerkiksi Suomen valtion kokoelmissa, Ateneumin kokoelmissa ja Amos Andersonin sekä Helsingin kaupungin taidemuseon kokoelmissa.


title: Hannu Koskinen (jääkiekkoilija)

text: Hannu Tapani Koskinen (s. 23. marraskuuta 1953 Lahti) on suomalainen entinen jääkiekkoilija.


title: Hannu Koskinen (jääkiekkoilija)

text: Keskushyökkääjänä läpi uransa pelannut Koskinen edusti seuratasolla koko pelaajauransa ajan Lahden Kiekkoreipasta. Ensimmäisen kerran Koskinen lopetti pelaajauransa keväällä 1985 Kiekkoreippaan pudottua jääkiekon SM-liigasta, mutta hän palasi seuraavalla kaudella vielä 19 ottelun ajaksi kaukaloon, kun Kiekkoreipas oli vaarassa pudota 1. divisioonasta.


title: Hannu Koskinen (jääkiekkoilija)

text: SM-liigassa Koskinen pelasi vuosien 1976 ja 1985 välillä 321 ottelua, joissa hän keräsi yhteensä 283 tehopistettä, 102 maalia ja 181 syöttöä. Parhaimmalla kaudellaan 1979–1980 hän keräsi 46 (20+26) tehopistettä. Maajoukkueurallaan hän pukeutui leijonapaitaan 52 kertaa edustaen Suomea Lake Placidin olympiakisoissa 1980 ja MM-kisoissa Ruotsissa seuraavana vuonna.


title: Hannu Koskinen (jääkiekkoilija)

text: Pelicans on jäädyttänyt Koskisen pelaajanumeron 11.


title: Avro Lancaster

text: Avro Lancaster oli Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien tärkein strateginen pommikone toisen maailmansodan aikana.


title: Avro Lancaster

text: Lancaster kehitettiin kaksimoottorisen vuonna 1940 käyttöön otetun A. V. Roe & Company-tehtaan Tyyppi 679 eli Avro Manchester -pommikoneen pohjalta. Manchesterin 24-sylinteriset Rolls Royce Vulture -moottorit olivat osoittautuneet teholtaan ja luotettavuudeltaan heikoiksi. Koneesta jatkokehitettiin Tyyppi 683 eli Lancaster, jossa moottoreiksi oli vaihdettu neljä pienempää luotettaviksi todettua Rolls-Royce Merlin X -moottoria. Merlin oli nestejäädytteinen v-moottori ja käytössä muun muassa Spitfire-hävittäjässä. Tuotantomalleihin vaihdettiin uudemmat Merlin XX -moottorit, jotka kehittivät 1 280 hevosvoimaa kukin. Noin 75 prosenttia Lancasterin osista oli samoja kuin Manchesterissa. Uuden moottoriratkaisun ansiosta koneen pommikuormaa ja toimintasädettä saatiin kasvatetuksi.


title: Avro Lancaster

text: Konetyyppi – Lancaster B.I – lensi ensilentonsa 9. tammikuuta 1941. Koneen maksiminopeus oli 462 km/h, ja toimintamatka (range) 2 670 kilometriä täydellä 9 800 litran polttoainemäärällä. Varustettuna kahdeksalla suojaavalla konekiväärillä kone pystyi kantamaan 9 980 kilon pommikuorman, tyypillinen kuorma oli kuitenkin noin 5 500-6 350 kiloa. Alkupään valmistettuihin koneisiin asennettiin alle ampuva kaksoiskonekivääri, mutta sen periskooppitähtäin osoittautui hankalakäyttöiseksi yötehtävissä ja aseesta luovuttiin.


title: Avro Lancaster

text: Perusmalli osoittautui niin toimivaksi, että konetta jatkokehitettiin suhteellisen vähän. Tyyppiin II vaihdettiin Bristol Hercules -tähtimoottorit, koska pelättiin Merlin-moottoreille syntyvän tuotantovaikeuksia. Pelko osoittautui aiheettomaksi, ja myöhemmissä malleissa III-VII palattiin Merlineihin. Koneiden tarve oli niin suuri, että Avron lisäksi valmistajiksi otettiin Austin Motors, Vickers-Armstrong ja Armstrong-Whitworth. Lisäksi Kanadassa valmistettiin lisenssillä mallia X.


title: Avro Lancaster

text:
Lancaster oli ainoa RAF:n konetyyppi, joka pystyi kantamaan 4 000 paunan (1 815 kg) pommeja. Kone pystyi kuljettamaan jopa 12 000 paunan (5 445 kg) Tallboy-pommeja.
Erikoismalli Lancaster B.IB Special oli aseistuksesta ja kaikesta vähemmän tärkeästä painolastista riisuttu versio, joka kykeni kantamaan 22 000 paunan (9 980 kilon) Grand Slam -pommin. Koneen pommiluukkuja jouduttiin suurentamaan, jotta Grand Slam mahtui sisään.


title: Avro Lancaster

text: Ensimmäinen Lancastereilla tehty pommituslento oli miinanlaskulento 3. maaliskuuta 1942. Koneita käytettiin pääasiassa massiivisiin yöllisiin Saksan teollisuuslaitosten ja kaupunkien vaakapommituksiin, mutta myös joihinkin erikoisoperaatioihin. Yökäytön takia joihinkin myöhempiin Lancaster-malleihin lisättiin navigointitutka "H2S", sekä perävaroitintutka "Monica". Saksalaiset kehittivät ”Naxos”- ja ”Flensburg”-tutkailmaisimet/kohtilentolaitteet, joiden avulla hävittäjä voi etsiä pommikoneen. Lisäksi maassa toimiviin"Würzburg" - tutkiin asennettiin vastaavia ilmaisimia, jolloin nimenä oli "Naxburg". H2S - tutkan käyttöä rajoitettiin ja "Monicasta" luovuttiin. Laite antoi myös vääriä hälytyksiä omista koneista.


title: Avro Lancaster

text: Kuuluisin Lancaster-koneilla tehty operaatio oli hyökkäys kolmea Ruhrin alueen patoa vastaan. Operaatiota varten oli suunniteltu erityiset padontuhoajapommit jotka laskettiin irti nopeassa vaakalennossa. Pommit kimposivat veden pintaa pitkin eteenpäin ja vajosivat veteen. Pommien oli osuttava patoon tarkkaan määrätyssä syvyydessä tehotakseen massiiviseen patomuuriin, ja tämä vaati matalalentoa muutaman kymmenen metrin korkeudessa tarkasti määrätyllä nopeudella. Kaksi kolmesta padosta tuhottiin, ja runsaasti viljelyalaa sekä tärkeitä kaivoksia ja tehtaita jäi kuukaudeksi veden alle. Toinen merkittävä tehtävä oli taistelulaiva Tirpitzin upottaminen vuonna 1944.


title: Avro Lancaster

text: Kaiken kaikkiaan Lancastereita valmistettiin 7 377 kappaletta, joista 430 Kanadassa. Koneilla tehtiin yhteensä 156 000 pommituslentoa, joissa pudotettiin 608 612 tonnia pommeja. Yli puolet koneista menetettiin - 3 249 konetta lennoilla, ja 487 konetta maassa. Miehistöä kaatui yli 21 000 miestä. Yhtä tuhottua konetta vastaan pystyttiin kuitenkin pudottamaan keskimäärin 132 tonnia pommeja, mikä oli oleellisesti enemmän kuin muilla Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien pommikonetyyppeillä (Halifax 56 tonnia ja Stirling 41 tonnia). Lancastereista 24 kappaletta suoritti yli sata taistelulentoa.


title: Avro Lancaster

text: Sodan jälkeen Lancaster pysyi Kuninkaallisten ilmavoimien käytössä vuoteen 1954. Kanadalla oli muutamia valokuvaustiedusteluun varustettuja Lancaster X -koneita käytössä vuoteen 1964.


title: Avro Lancaster

text: Kanadassa muunnettiin vuonna 1943 seitsemän Lancaster X-pommikonetta siivilikäyttöön, Trans-Canada Airlinesin matkustajakoneiksi. Koneet muistuttivat suuresti Lancastereita, ainoastaan aseistus riisuttiin, keula korvattiin pidennetyllä metallikeulalla ja pommikuiluun rakennetiin polttoainesäiliöt. Malli osoittautui menestykseksi, ja sai nimen "Lancastrian". Brittiläiselle BOAC-lentoyhtiölle muunnettiin 30 konetta matkustaja- ja rahtikoneiksi vuonna 1945. Myös Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat käytti Lancastrianeita. Berliinin saarron aikana konetyyppi osallistui ilmasiltaan: 15 polttoainekuljetuksiin muunnettua Lancastriania lensivät yhteensä yli 5 000 rahtikeikkaa.


title: Sturminfanteriegeschütz 33

text: Sturminfanteriegeschütz 33 (StuIG 33) oli Sturmgeschütz III -rynnäkkötykin alustalle rakennettu, 150 mm haupitsilla aseistettu rynnäkkötykki.


title: Sturminfanteriegeschütz 33

text: StuIG 33:n tuotantoversiot perustuivat StuG III:n E- ja F-mallien alustoille. Vaunun suunnittelusta vastasi Alkett-yhtiö. Joulukuun 1941 ja lokakuun 1942 välisenä aikana StuIG 33 -vaunuja valmistettiin kaikkiaan vain 24 kappaletta. StuIG 33 -vaunuja käytettiin yksinomaan itärintamalla.Achtung Panzer!


title: Johannes IV

text: 72. paavi Johannes IV oli paavina 24. joulukuuta 640 – 12. lokakuuta 642. Hänen kastenimensä on tuntematon. Hän syntyi nykyisen Kroatian alueella (siihen aikaan Dalmatia), mutta synnyinvuotta ei tiedetä. hänestä tuli paavi Severinuksen jälkeen. Paavius alkoi vuonna 640 ja loppui hänen kuollessaan vuonna 642. Johannes IV:n kuolinpaikka on tuntematon.


title: Ambriz

text: Ambriz (kongon kielellä Mbizi) on kaupunki ja kunta Angolassa, Bengon maakunnassa. Siellä asuu noin 20 000 asukasta.


title: Ambriz

text: Ambriz on kongojen asuttama. Se tuli maailmalla tunnetuksi, kun kongojen vapautusliike FNLA julisti Angolan itsenäiseksi Portugalista vuonna 1975 suunnilleen samaan aikaan kun MPLA teki saman Luandassa ja UNITA Huambossa. Itsenäisyyttä seuranneessa sisällissodassa Ambriz kuului aluksi FNLA:n ja myöhemmin UNITA:n tukialueeseen.


title: Theodorus I

text: Theodorus I oli järjestysnumeroltaan 73. paavi. Hän oli paavina 24. marraskuuta 642 – 14. toukokuuta 649. Theodoruksen kastenimi ja syntymäaika ovat tällä hetkellä tutkijoille tuntemattomia, mutta tiedetään, että hän syntyi Palestiinassa. Myöskään Theodorus I:n kuolinpaikkaa ei tunneta.


title: UNITA

text: Unita (kirjainlyhenne portugalin sanoista "União Nacional para a Independência Total de Angola" () on angolalainen poliittinen puolue. Vuoteen 2002 saakka se oli sissiliike, joka taisteli Neuvostoliiton ja Kuuban tukemaa Angolan marxilaista MPLA:n hallintoa vastaan. Jonas Savimbi perusti Unitan ja johti sitä kuolemaansa saakka.


title: UNITA

text: Unitan idealogia on populistis-antikolonialinen négritudeismi.


title: UNITA

text: Alun perin Unita oli osa FNLA:ta eli Angolan kansallista vapautusrintamaa (perustettu 1957), josta Unita erosi Savimbin johtamana. Jaon syy oli etninen. Unita toimi ovimbundujen alueella Huilan maakunnassa Etelä-Angolassa, kun taas FNLA:n johto oli pohjoisen kongojen käsissä.


title: UNITA

text: Unita julisti Angolan itsenäiseksi emämaa Portugalista Huambossa 1975.


title: UNITA

text: Portugalilaisten vetäydyttyä 1974-1975 Angolassa alkoi sisällissota kilpailevien poliittisten liikkeiden kesken. Marxilaisen MPLA-liikkeen johtajasta Agostinho Netosta tuli Angolan ensimmäinen presidentti. Neuvostoliiton ja Kuuban tuella MPLA kukisti FNLA:n, jonka joukot pakenivat Zairen puolelle. Myös Unita koki melkein tappion lokakuussa 1975, mutta se tokeni Etelä-Afrikan tuella ja vahvistui huomattavasti Yhdysvaltain tukemana 1980-luvulla.


title: UNITA

text: Vuonna 1989 Unita eteni sodassa ja Kuuba veti pois 50 000 sotilastaan. MPLA oli pakotettu solmimaan tulitauon. Se hylkäsi marxilaisuuden ja suostui järjestämään maassa demokraattiset vaalit, jotka järjestettiinkin 1992. Unita kärsi tappion vaaleissa, ja epäselvyyksiin vedoten se palasi aseelliseen taisteluun. YK asetti Unitan kauppasaartoon ja se menetti myös Yhdysvaltojen tuen.


title: UNITA

text: Vuonna 1993 Lusakassa solmittiin aselepo sodan osapuolien kesken pyrkimyksenä muodostaa yhteisrintamahallitus. YK:n rauhanturvaajat saapuivat maahan 1995, mutta Unita rikkoi aselevon 1998. MPLA:n joukot onnistuivat tuhoamaan Unitan järjestäytyneet asevoimat, jolloin se oli pakotettu palaamaan sissisotaan.


title: UNITA

text: Sisällissota päättyi vasta kun Savimbi surmattiin väijytyksessä 2002. Unita suostui luopumaan aseistaan yleistä armahdusta vastaan.


title: UNITA

text: Unitaa on vuodesta 2003 johtanut Isaías Samakuva.


title: UNITA

text: Unita on Angolan suurin oppositiopuolue. Vuonna 2008 ensimmäistä kertaa vuoden 1992 jälkeen järjestetyissä parlamenttivaaleissa se sai 16 paikkaa. Vuoden 2012 vaaleissa puolueen paikkaluku nousi 32:een.


title: TPS Salibandy

text: TPS Salibandy on turkulaisen urheiluseura TPS:n salibandyjaosto, joka on lisenssimäärällä (676 kpl) mitattuna Suomen seitsämänneksi suurin salibandyseura. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2016–2017 Suomen korkeimmalla sarjatasolla salibandyliigassa. Naisten edustusjoukkue pelaa naisten salibandyliigassa.


title: TPS Salibandy

text: Vuonna 1989 Jouni Kontio ja Jari Koskinen perustivat Turun ensimmäisen salibandyseuran IK Academyn, joka toimi Åbo Akademin alaisuudessa. Seura aloitti kaudella 1989–1990 II-divisioonasta ja nousi tappiottomalla pelillä I-divisioonaan kauden päätteeksi. Suomen Salibandyliitto valitsi IK Academyn vuoden salibandyjoukkueeksi. Yhden I-divisioonassa pelatun kauden jälkeen seura irtautui Åbo Akademista omaksi seurakseen, jonka nimeksi tuli "Ikään Kuin Akateeminen Salibandyseura" eli lyhyemmin I.K.A. SBS. Samalla seurasta tuli ensimmäinen, joka käytti nimessään nykyään hyvinkin yleistä lyhennettä SBS.


title: TPS Salibandy

text: Kauden 1993–1994 päätteeksi I.K.A. SBS onnistui nousemaan mestaruussarjaan, josta alettiin seuraavalla kaudella käyttää nimeä salibandyliiga. Kausi 1994–1995 liigassa päättyi kuitenkin karsintoihin, jossa joukkue hävisi nousija Kovjoki UF:lle. Seura luovutti seuraavan kauden I-divisioonapaikkansa TPS Salibandylle, joka oli perustettu 17. heinäkuuta 1995. Myös iso osa pelaajista siirtyi pelaamaan TPS:n joukkueeseen.


title: TPS Salibandy

text: I.K.A. SBS:n pudottua liigasta, päättivät he yhdessä kahden muun turkulaisen salibandyjoukkueen XL:n ja Team Bundysin kanssa tarjota Turun Palloseuralle I-divisioonapaikkaa ja isoa määrää jäseniä. Asiasta oli epävirallisesti keskusteltu jo ennen kauden 1993–1994 alkua, mutta silloisen Turun Palloseuran jääkiekkopuolen toimitusjohtaja Jyrki Santala oli halunnut nähdä miten I.K.A. SBS menestyy.


title: TPS Salibandy

text: Joukkueiden edustajat esittelivät asian TPS Jääkiekko ry:n hallitukselle, joka kokouksessaan päätti, että TPS Salibandy on Turun Jääkiekko ry:n alainen yhdistys, joka toimii sekä taloudellisesti että juridisesti itsenäisenä. Vasta vuonna 2004 TPS Salibandy siirtyi organisaatiouudistuksen myötä Turun Palloseura ry:n alaiseksi yhdistyksesi.


title: TPS Salibandy

text: Ensimmäinen miesten edustusjoukkueen kausi Turun Palloseuran väreissä päättyi ei sujunut odotusten mukaan, ja valmentajakaksikko Timo Alatalo ja Janne Aho siirrettiin sivuun joulukuussa. Vetovastuun ottivat pelaajat, mutta kausi päättyi silti putoamiskarsintoihin, jossa valmennuksesta vastasi Tapio Mäkelä. Joukkue hävisi karsinnoissa häviämiseen karsinnoissa Tuupovaaran Urheilijoille ja putosi II-divisioonaan.


title: TPS Salibandy

text: Ensimmäisellä kaudella alkoi myös huomattavan laaja junioritoiminta, joka ensisijaisesti oli XL:n ansiota. Joukkueita oli pojissa A-E ikäluokissa, joista A ja B ikäluokissa molemmissa kaksi joukkuetta.


title: TPS Salibandy

text: Toisella kaudella vastuun valmennuksesta otti Toni Lahtela. Tilanne oli sikäli erikoinen, että sekä miesten edustusjoukkue kakkosjoukkue pelasivat samalla sarjatasolla. Edustusjoukkueen osalta tuloksena oli ensimmäisen lohkon kolmas ja suora nousu takaisin I-divisioonaan.


title: TPS Salibandy

text: Kaudella perustettiin myös ensimmäinen naisten joukkue, joka koottiin lehti-ilmoituksen perusteella. Naiset aloittivat III-divisioonasta, jossa joukkue sijoittui lopulta kolmanneksi.


title: Varma

text: Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma on Suomen suurin yksityinen sijoittaja ja suurimpia työeläkevakuutusyhtiöitä. Lakisääteisten TyEL- ja YEL-vakuutusten hoidon lisäksi Varma tarjoaa asiakkailleen työeläkekuntoutus- ja työhyvinvointipalveluita, jotka tukevat työkykyä ja auttavat jaksamaan pidempään työelämässä. Varma on yhtiömuodoltaan keskinäinen yhtiö. Varman pääkonttori sijaitsee Helsingin Salmisaaressa.


title: Varma

text: Vuonna 2017 Varma maksoi eläkkeitä 5,5 miljardia euroa 342 600 henkilölle ja teki 24 510 uutta eläkepäätöstä. Vakuutusmaksutulo oli 4,9 miljardia euroa ja vuoden lopussa Varmassa oli vakuutettuna 537 240 henkilöä. Kaikkiaan se vastasi noin 880 000 suomalaisen eläketurvasta.


title: Varma

text: Varma aloitti toimintansa vuonna 1998, kun Eläke-Sampo ja noin kaksi kolmasosaa Eläke-Varmasta yhdistyivät. Fuusiossa syntyi Suomen suurin työeläkeyhtiö Varma-Sampo. Varma-Sampo muutti nimensä Varmaksi 31.12.2003. Yhtiö halusi painottaa rooliaan itsenäisenä työeläkevakuuttajana ja korostaa suomalaisia juuriaan. Yhtiö oli Suomen suurin työeläkeyhtiö.


title: Varma

text: Vuonna 2004 Varman toimitusjohtajaksi nimitettiin varatuomari Matti Vuoria hänen edeltäjänsä Paavo Pitkäsen jäädessä eläkkeelle. Ennen nimitystään Vuoria toimi Fortumin hallituksen puheenjohtajana.


title: Varma

text: Vuoden 2014 alussa Varman uudeksi toimitusjohtajaksi nousi Risto Murto, kun hänen edeltäjänsä Matti Vuoria jäi eläkkeelle.Murto oli aiemmin toiminut Varman varatoimitusjohtajana.


title: Varma

text: Vuonna 2015 Varman maksutulo oli 4,6 miljardia euroa, ja yhtiö maksoi eläkkeitä 5,2 miljardia euroa.


title: Varma

text: Yhtiön sijoitusten arvo oli syyskuun 2016 lopussa 42,4 miljardia euroa. Näistä korkosijoituksia oli 36 %, osakesijoituksia 40 %, kiinteistösijoituksia 9 % ja muita sijoituksia 16 %. Sijoitusten keskimääräinen nimellistuotto 10 vuodelta (12/2006-12/2015) oli noin 4,8 %. Vuonna 2016 Varman sijoitukset tuottivat 4,7 prosenttia. Varman sijoitusten arvo vuoden lopussa oli nousi 42,9 miljardista eurosta ja yrityksen vakavaraisuus oli 10,2 miljardia euroa. Varma maksoi asiakkailleen hyvityksinä 121 miljoonaa euroa.


title: Varma

text: Vuonna 2017 Varman sijoitukset tuottivat 7,8 prosenttia, sijoitusten tuotto vastasi määrältään 3,3 miljardia euroa. Varman sijoitusten arvo nousi 45,4 miljardiin euroon ja vakavaraisuus vahvistui 1,3 miljardilla eurolla 11,5 miljardiin. Varman sijoitusten keskimääräinen reaalituotto 5 vuodessa oli 5,8 prosenttia ja 10 vuodessa 3,0 prosenttia. Varma maksoi asiakkailleen 161 miljoonaa euron hyvitykset. Varma uudisti arvonsa, uudet arvot ovat "rohkeasti, luotettavasti, kestävästi. Ilolla ja intohimolla."


title: Varma

text: Varman emoyhtiöön kuului vuoden 2016 lopussa tytäryhtiöinä 150 kiinteistöyhtiötä ja 2 muuta yhtiötä. Lisäksi sillä oli 22 osakkuusyhtiötä. Tärkeimmät tytär- ja osakkuusyhtiöt ovat Tieto Esy Oy (50,1 %), Technopolis Oyj (24,0 %), ja NV Kiinteistösijoitus Oy (45,0 %). Lisäksi Varmakonserni omistaa 50 % Keskinäisen vakuutusyhtiön Kalevan takuupääomasta. Pääosa niin tytär- kuin osakkuusyhtiöistäkin on kiinteistöyhtiöitä.


title: Varma

text: Varman hallinnon keskeiset osat ovat yhtiökokous, hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtaja. Hallinto perustuu työeläkevakuutusyhtiöistä annettuun lakiin sekä listayhtiöiden hallinnointikoodiin. Hallintoperiaatteiden lähtökohta on yhtiön perustehtävä: turvata eläkkeet. Lakisääteinen työeläkejärjestelmä on syntynyt valtiovallan ja työmarkkinajärjestöjen sopimuksella, ja siksi työmarkkinajärjestötkin osallistuvat työeläkeyhtiöiden hallintoon.


title: Varma

text: Varman ylintä päätösvaltaa käyttävät yhtiökokouksessa osakkaat.


title: Varma

text: Osakkaita ovat:


title: Varma

text: Varman hallintoneuvosto valvoo hallituksen ja toimitusjohtajan hoitamaa hallintoa. Neuvostoon kuuluu 28 yhtiökokouksen valitsemaa jäsentä. Jäsenet valitaan vaalivaliokunnan tekemien ehdotusten mukaan seuraavasti:


title: Varma

text: Hallintoneuvosto nimittää vaalivaliokunnan jäsenistään tai hallituksen jäsenistä. Vaalivaliokunnan puheenjohtajana toimii hallintoneuvoston puheenjohtaja Kari Jordan ja varapuheenjohtajana Eija Hietanen. Vuonna 2017 Antti Palola (hallituksen varapuheenjohtaja), Pekka Piispanen (hallituksen jäsen) ja Eija Hietanen edustivat vakuutettuja ja puheenjohtaja Kari Jordan, Jari Paasikivi (hallituksen puheenjohtaja) ja Kai Telanne (hallituksen varapuheenjohtaja) vakuutuksenottajia.


title: Varma

text: Varman hallitukseen kuuluvat puheenjohtaja Jari Paasikivi, varapuheenjohtajat Antti Palola ja Kai Telanne, Riku Aalto, Johanna Ikäheimo, Rolf Jansson, Ari Kaperi, Casimir Lindholm, Jyri Luomakoski, Petri Niemisvirta, Ilkka Oksala, Pekka Piispanen.


title: Varma

text: Varman johtoryhmään kuuluvat toimitusjohtaja Risto Murron lisäksi Tiina Kurki, Ville-Veikko Laukkanen, Pasi Mustonen, Pekka Pajamo, Reima Rytsölä, Katri Viippola ja henkilöstön edustaja Eeva Hautala. Johtoryhmän sihteerinä toimii lakiasiainjohtaja Tuula Kallio Varman ylimatemaatikko on Pasi Mustonen ja yhtiön ylilääkärinä toimii Jukka Kivekäs.


title: Varma

text: Varma on Suomen suurin yksityinen sijoittaja. Sijoitettavat varat käytetään nykyisten ja tulevien eläkkeiden turvaamiseen. Varma sijoittaa eläkemaksuina keräämänsä varat nykyisiä ja tulevia eläkkeitä varten. Varman sijoitusomaisuus vuonna 2017 oli noin 45 miljardia euroa, joista 28 % on sijoitettu suomalaiseen yhteiskuntaan. Se sijoittaa pääasiassa korko-, osake- ja kiinteistösijoituksiin sekä hedgerahastosijoituksiin.