title: Marnen taistelu

text: Joffre hyökkäsi Marnejoella pohjoiseen 6. päivän aamulla.


title: Marnen taistelu

text: 5. päivänä Saksan 1. armeijan oikealla sivustalla etenevä IV AK:n komentaja Hans von Gronau sai vihiä että Ranska keskitti joukkojaan myös Pariisin seuduille, jolloin Ranskan 6. armeija paljastui vuorokautta ennen hyökkäystään.


title: Marnen taistelu

text: Ranskalainen Michel-Joseph Maunouryn 6. armeija hyökkäsi 5. syyskuuta yllättäen Kluckin oikeaan sivustaan. Kluck käänsi joukkonsa vastahyökkäykseen.


title: Marnen taistelu

text: Alkoi Ourcqin taistelu 5-9. syyskuuta. Mutta saksalaiset taistelivat raivokkaasti ja onnistuivat estämään täpärästi saarrostuksen. 1. armeija komentaja Kluck lähetti Gronaulle vain hieman apujoukkoja, koska piti hyökkäystä vain harhautuksena. Vasta 7. syyskuuta Kluck käsitti, että ranskalaisten hyökkäys oli vakava uhka.


title: Marnen taistelu

text: Kluckin tekemä siirto avasi 1. ja 2. rintamien väliin 50 km levyisen aukon. Saksalaiset sijoittivat tähän aukkoon ohuesti ratsuväkeä. Ranskan 6. armeijan hyökkäys pani saksalaisen IV Res Ak:n peräytymään. Pian saksalainen II armeija saapui auttamaan IV Res. AK:ta. Brittien ja ranskalaisten hyökkäys kohdistui nyt kahden armeijan väliseen aukkoon.


title: Marnen taistelu

text: Idässä Verdunin lähellä Saksan armeija eteni, kunnes lännen taistelut pakottivat saksalaiset siirtämään joukkoja sinne.


title: Marnen taistelu

text: Pariisista koilliseen ja itään käytiin kolmen päivän ajan taistelua, jossa Ranskalaiset hyökkäsivät von Kluckin armeijan kimppuun, ja Kluck vastasi rajuilla vastahyökkäyksillä. Niinpä rintamalinja aaltoili. Maunouryn 6. armeija uli luhistumaisillaan. Pariisin taksit kuljettivat uusia sotilaita rintamalle. Näiden merkitystä on suuresti liioiteltu, ne kuljettivat rintamalle vain pari rykmenttiä. Enemmät joukot ja kalusto kuljetettiin mm kuorma-autoilla ja junilla.


title: Marnen taistelu

text: Ranskan armeijan hyökkäys 6. syyskuuta 1914 Pariisin ja Verdunin välissä pysäytti Saksan 4. ja 5. armeijat Verdunin länsipuolella. 7. syyskuuta Saksan 1. armeijan ja Ranskan joukkojen välillä oli tasapaino, mutta ranskalaisten asema oli 8. syyskuuta vaikeutumassa linjalla Crepy-en-Valois-Meux.


title: Marnen taistelu

text: Kun Saksan armeija vetäytyi, samalla 9. armeijan komentaja Foch hyökkäsi, vaikka hänen alaisten joukkojen oikea ja vasen sivusta olivat vetäytymässä.


title: Marnen taistelu

text:
Joffre suostutteli melko vastahakoisen Englannin siirtoarmeijan komentajan Frenchin hyökkäämään sanoen, että "Englannin kunnia on kysmyksessä". Englannin armeija viivytteli hyökkäystään vielä 6. päivänä ja hyökkäsi Saksan 1. ja 2. armeijoiden väliseen aukkoon, ja löi
ratsuväen Petit Morinissa 7. syyskuuta. Niinpä ratsuväkisuoja rintaman aukossa repeytyi kahtia. Englantilaiset etenivät Cuulommiersin tasalle ja näin 1. ja 2. armeijoiden välissä oli jälleen aukko. von Bulow joutui vetämään armeijansa oikeaa sivustaa 9 km taaksepäin, kun Ranskan 5. armeija hyökkäsi.


title: Marnen taistelu

text: Epäluottamus ja pelko epäonnistumista kalvoivat Moltken ja Bulowin mieltä. Saksan joukkojen johto säikähti muuttunutta tilannetta ja pelkäsi pitkälle edenneiden, jakautuneiden joukkojensa joutuvan saarroksiin. Saksalaiset eivät pitäneet pientä brittiarmeijaa vielä isona uhkana.


title: Marnen taistelu

text: Se siirsi suuren osan 1. armeijan joukkoja varmistaakseen sivustansa. Ranskalaiset pitivät puoliaan Nanteulissa ja aikoivat hyökätä.


title: Marnen taistelu

text: Saksan keisari Vilhelm vaati 7. päivänä armeijansa hyökkäämään niin kauan kuin se voi. Von Kluck jatkoi joukkojensa siirtoa Marnen pohjoispuolelle, Sivustan paljastuminen pani Bulowinkin siirtämään oikeaa sivustaansa taaksepäin. mutta vasen siipi hyökkäsi yhä.


title: Marnen taistelu

text: 7.–8. päivän tienoilla lienevät saksalaisten ja ranskalaisten voimat olleen tasan ja kummankin olisi tullut mahdollisuus voittaa taistelu.


title: Marnen taistelu

text: Maunouryn 6. armeija oli 8. päivänä jo tappiolla, kun saksalaiset siirsivät joukkojaan sitä vastaan Marnen eteläpuolelta. mutta Maunouryn armeija piti puoliaan.. Englantilaiset eivät olleet Marnella 8. päivänäkään. Idenpänä saksaisten 2. armeijan vasen siipi ja 3. armeija etenivät voitokkaasti, ja vielä idempänä Ranskan 4. armeija ja Saksan 4. armeija taistelivat paikallaan keskenään. Saksan 5. armeija eteni, muttei pystynyt murtautumaan linnakeketjun vahvistamasta jokilinjasta läpi. Ranskalaiset valmistautuivat etelässä jo 8. päivänä vetäytymään, mutta Baijerin kruununprinssi Rupprecht keskeytti hyökkäyksensä, koska voimat olivat armeijalta vähissä. Ranskalaisten 6. ja 9. armeijaa uhkasi tappio. Vain Ranskan 5. armeija ja englantilaiset etenivät . Mutta myös saksalaisten 6. armeijan hyökkäys oli pielessä ja rintama rikki 1. ja 2. armeijoiden välissä.


title: Marnen taistelu

text: Britit etenivät Marnelle lähelle saksalaisen 1. armeijan selustaa 9. syyskuuta.


title: Marnen taistelu

text: Tässä vaiheessa päämaja lähetti everstiluutnantti Hentchin toistamiseen rintamalle. hentchillä oli lupa antaa hätätilassa perääntymiskäsky. Ylipäällikkö Moltke uskoi armeijansa olevan häviöllä ja tuhon uhkaavan oikeata siipeään 8. syyskuuta.


title: Marnen taistelu

text: Saksan päämajan lähetti everstiluutnantti Hentsch, Bulow ja Hentsch sopivat, että saksalaisten armeija saisi vetäytyä, jos englantilaiset hyökkäisivät. Hentsch saapui Kluckin luo ja väärin kertoi Kluckille Bulowin jo vetäytyvän, vaikka tätä 2. armeijaa vastaan ei oltu hyökätty ollenkaan. Kluckin komentopaikassa vallinnut voittomieliala hävisi, ja Kluck uskoi Hentschin puheet. Niinpä Saksan armeijat vetäytyivät.


title: Marnen taistelu

text: 9. päivän iltana Saksan 1. ja 2. armeijan tilanne näytti melko hyvältä. Ranskan 6. armeijaa uhkasi tuho, koska Saksan 1. armeija taisteli täydellä voimalla ja ranskalaiset olivat aivan näännyksissä. Englantilaiset ylittivät Marnen vasta 9. päivän iltana, koska saksalainen ratsuväki viivytti heitä yhä. Ranskan 9. armeijan johtaja päätti yhä hyökätä, mutta hänen joukkonsa vetäytyivät taaksepäin.


title: Marnen taistelu

text: Mutta ylijohtaja Moltke, jolla oli huono käsitys rintaman oloista, suhtautui varauksellisesti. Moltken lähetti Hentch ja Bulow päättivät 2. armeijan vetäytymisestä armeijoiden välissä olevan aukon takia ja kysymättä Kluckilta mitään 8. päivän iltana. ja tietämättä että 2. armeija oli voitolla. Englantilaisten lentäjien hyökkäykset kylvivät pakokauhua saksan armeijaan 9. päivän aamuna. Mutta Kluckin päämajassa oli voitokas tunnelma, kun 1. armeijan oikea siipi oli aikeissa hyökätä 6. armeijan selustaan. Hentschin antaman selostuksen mukaan Saksan 5, 6 armeijat eivät edenneet ja 2. armeija lopussa, joten 1. armeijan oli vetäydyttävä. 9. päivänä Kluckin luo saapunut Hentcsh painosti väittelyn jälkeen myös 1. armeijan peräytymään. Näin vaikka Pariisin Eiffel-torni oli näkyvissä ja ranskalaiset pakenivat, kun heidän armeija oli luhistumassa. Tämä johtui siitä, että Ranskan armeijan vasen siipi oli etenemässä, niin kuin englantilaisetkin. Kun Bulow sai ilmoituksen Saksan 1. armeijan vasemman siiven tilapäisestä vetäytymisestä, hän luuli tilapäisen vetäytymisen olevan osa laajempaa perääntymistä. Niinpä 2. armeija vetäytyi . Peräytymisen oli määrä olla tilapäinen. Ranskan armeija oli luhistumaisillaan.


title: Marnen taistelu

text: Ylijohto hämmästyi, kun sai tietää 2. armeijan peräytymisestä. Ranskan armeija eteni vasta 10. päivän illalla. 11. päivänä Moltke sai huomata saksalaisten 4. ja 5. armeijoiden olevan hyvässä iskussa, mutta 3. armeijan asema oli epävarmempi. Sekin sanoi pitävänsä asemansa. Moltke aikoi määrätä 3, 4, ja 4. armeijansa hyökkäämään. Mutta von Bulowin mukaan vihollinen uhkasi murtautua läpi 3. armeijan oikealla sivustalla. Niinpä Moltke määräsi 3,4,5 armeijansa peräytymään. Von Bulow vetäytyi 12. päivästä alkaen Reimsin suuntaan. Mutta Kluck ei vastoin käskyjä vetäytynyt, ja 1. ja 2. armeijan aukko jäi yhä auki. Englantilaiset ja ranskalaiset iskivät uudestaan kiilan saksalaisten armeijoiden väliin. 13. päivän iltana 3-5 armeijat saivat käskyn irroittaa yhden armeijakunnan länteen 1. ja 2. armeijoiden avuksi. Ranskalaiset hyökkäsivät saksalaisia 1. ja 2. armeijaa vastaan, mutta nämä kestivät ja 15. syyskuuta armeijoiden välinen aukko oli suljettu. Saksalaiset koettivat hyökätä 16. syyskuuta jälkeen taas etelään 1 2 ja 7 armeijansa voimin, muttei tämä onnistunut, kun ranskalaiset taistelivat kovasti vastaan.


title: Marnen taistelu

text:
Sielullisesti sairaalloinen Moltke erotettiin yleisesikunnan päällikön virasta, ja tilalle nimitettiin aiempi sotaministeri Falkenhayn.
Pariisi, ehkä koko Ranska pelastui saksalaismiehitykseltä. Ranskan ja brittien armeijat työnsivät saksalaistet taaksepäin. Mutte ranskalaisten etenemine ei ollut kyllin nopeaa, että he olisivat kyenneet estämään saksalaisia asettumasta vetäydyttyään juoksuhautoihin. Sotahistorioitsijat yleensä pitävät tätä voittona. Mutta koska ranskalaiset eivät kyenneet saarrostuksella tai muulla tavoin lyömään saksalaisia, historioitsijat kiistelevät voiton suuruudesta. Saksalaiset jäivät yhä osaan Ranskasta ja Belgiaan.


title: Marnen taistelu

text:
Saksan armeija vetäytyi lopulta lähes kiinteisiin asemiin. Molemmat osapuolet yrittivät monta kertaa pohjoisessa
saarrostavaa hyökkäystä. Vihollinen vastasi aina omilla hyökkäyksillään. Tämä oli "kilpajuoksu merelle", ja länsirintama syntyi.


title: Marnen taistelu

text: Marnen taistelun kehitys


title: Marnen taistelu

text: Muita Marnen taustelun karttoja


title: Pikayhteys

text: Pikayhteys, englanniksi Push-to-talk (PTT) on yhteysmuoto, jolla voidaan luoda yksisuuntaisia (half-duplex) puheyhteyksiä. Kullakin käyttäjällä on käytössään tangentti eli näppäin, jota painettaessa lähetetään omaa puhetta ja muutoin vain kuunnellaan muiden puhetta.


title: Noora

text:
Noora on suomalainen naisen etunimi.
Noora on suomalaisversio kansainvälisestä nimestä Nora, jota sitäkin käytetään Suomessa.


title: Noora

text:
Nora on lyhenne nimestä Honora, Eleanor tai Eleanora.
Näistä Honora on johdos Honoriasta tai Honourista, jotka molemmat juontavat latinan kunniaa merkitsevästä sanasta.
Eleanor puolestaan on kehittynyt ranskalaisesta nimestä Alienor, jolla alun perin tarkoitettiin "se toinen Aenor", kun eräällä äidillä ja hänen tyttärellään oli sama nimi.
Eleanora taas on muunnos arabialaisesta nimestä Ellinor, joka merkitsee "Jumala on valoni".


title: Noora

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity noin 11 100 Noora-nimen saanutta naista. Nora-nimen on vastaavasti saanut 2 236 naista.


title: Dina

text: Dina ("Jeg er Dina") on norjalainen elokuva vuodelta 2002. Se kertoo Dina-nimisestä naisesta, joka varttuu 1800-luvun Norjassa. Lapsena Dina aiheuttaa onnettomuuden, jossa hänen äitinsä menehtyy, eikä tytön isä ole valmis antamaan tätä anteeksi.


title: Dina

text: Englanniksi tehdyssä elokuvassa on lähinnä ruotsalaisia, norjalaisia ja tanskalaisia näyttelijöitä, joskin siinä esiintyy myös maineikas ranskalaisnäyttelijä Gérard Depardieu. Ilmestymisaikaan se oli kallein Pohjoismaissa tehty elokuva, ja sen budjetti oli 160 miljoonaa kruunua. Elokuvaa on kuitenkin pidetty osittain floppina, sillä se ei menestynyt toivotulla tavalla.


title: Dina

text: Tapahtumat sijoittuvat 1860-luvulle Pohjois-Norjaan. Pieni Dina-niminen tyttö (Amanda Jean Kvakland) aiheuttaa vahingossa äitinsä (Pernilla August) kuoleman. Dinan surunmurtama isä (Bjørn Floberg) kieltäytyy kasvattamasta tytärtään jättäen tämän palvelijoiden huomaan. Dina kasvaa villiksi ja kurittomaksi nuoreksi tytöksi, ja hänen ainut ystävänsä on perheen tallipoika Tomas (Mateen Sandvik Ram). Dina kutsuu esiin äitinsä haamun ja alkaa kiinnostua erikoisella tavalla kuolemasta, mutta suhtautuu intohimoisesti myös elämään. Perheystävä Jacob (Gérard Depardieu) rohkaisee Dinan isää palkkamaan Lorchin (Søren Sætter-Lassen) opettamaan Dinalle sellonsoittoa. Kun Jacob pyytää Dinaa vaimokseen, Dina kieltäytyy. Dinan isä raivostuu ja läimäyttää tytärtään, minkä seurauksena Dina puolestaan hyökkää isänsä kimppuun. Tietäen, että Lorch ja Dina ovat käyneet läheisiksi, Dinan isä lähettää Lorchin pois, mikä saa Dinan murtumaan surusta. Dina ei pysty hyväksymään Lorchin lähtöä, joten hän saa hulluuskohtauksen ja miltei hukuttaa Lorchin.


title: Dina

text: Kun Dina (Maria Bonnevie) kasvaa tarpeeksi vanhaksi, hän nai Jacobin ja muuttaa Reisnesin satamaan, jota Jacob johtaa yhdessä äitinsä Karenin (Wenche Foss) sekä poikapuoliensa Nielsin ja Andersin (Mads Mikkelsen ja Jørgen Langhelle) kanssa. Niels ei pidä Dinan villeistä käytöstavoista tai siitä, että tämä on ottanut tehtäväkseen hoitaa Reisnesin kirjanpidon. Dinan omalaatuisten suuntausten vahvistuessa yhä enemmän Jacob saa kuolion, kun hän murtaa jalkansa pudottuaan äitinsä talon katolta yrittäessään korjata katossa olevaa vuotoa. Kun Jacobin tila alkaa huonontua, Dina vie hänet reellä eräälle jyrkänteelle ja työntää hänet alas toivoen voivansa päättää hänen kärsimyksensä. Jacobin kuoltua Tomas (Hans Matheson) saapuu jälleen takaisin Dinan elämään, ja kaksikon välille syntyy intohimoinen suhde. Useita kuukausia myöhemmin Dina synnyttää pojan, jonka nimeksi hän antaa Benjamin.


title: Dina

text: Kun Benjamin (Oscar Frostad Udbye) kasvaa nuoreksi pojaksi, hän sytyttää ladon vahingossa tuleen. Dina rakastuu rohkeaan ja komeaan venäläismieheen nimeltä Zhukovsky (Christopher Eccleston), joka syöksyy latoon pelastamaan Dinan rakkaat hevoset. Paljastuu, että Zhukovsky näki Dinan vuosia sitten Bergenissä, ihastui tähän ja saapui lopulta Reisnesiin kosimaan tätä. Zhukovsky lähtee kuitenkin yllättäen pois, jolloin Dina pakottaa Tomasin kanssaan sukupuoliyhteyteen.


title: Dina

text: Alkoholismiin vajonnut Niels raiskaa erään Stine-nimisen palvelijattaren (Kate Hardie). Kun Dina saa kuulla raiskauksesta, hän esittää Nielsille uhkavaatimuksen: tämän on joko naitava Stine tai lähdettävä Amerikkaan. Niels ei tahdo mennä naimisiin palvelijan kanssa, mutta hänellä ei ole varaa lähteä Amerikkaankaan. Sitten Zhukovsky yllättäen palaa Reisnesiin viedäkseen erään vangin mukanaan Bergeniin. Kun humaltunut Niels hoipertelee taloon, Dina ilmoittaa, että myös Niels on lähdössä pian pois, nimittäin Amerikkaan. Niels päättää pyytää Stineä vaimokseen, mutta palvelijatar kieltäytyy. Raivostunut Niels hirttää itsensä.


title: Dina

text:
Dinan isä ilmoittaa Dinalle, että Zhukovsky on anarkisti, joka on ollut osallisena kuninkaan pään menoksi kehitettyyn juoneen, ja että tätä odottaa hirttotuomio. Järkyttynyt Dina ryntää Bergeniin ja yrittää vapauttaa Zhukovskyn syytteistä. Dina käy tapaamassa Zhukovskyä vankilassa, ja kun hänen vierailuaikansa päättyy, hän hyökkää vartijoiden kimppuun. Vartijat pahoinpitelevät Dinan, minkä seurauksena Zhukovskystä raskaaksi tullut Dina menettää lapsensa. Dina lähtee takaisin Reisnesiin, mutta kesken matkan Anders saapuu pelastamaan hänet ja pysäyttää hänen verenvuotonsa. Dina on kuitenkin onnistunut vakuuttamaan oikeuden Zhukovskyn syyttömyydestä, minkä seurauksena Zhukovsky vapautetaan. Zhukovsky kuitenkin katoaa pian vapautumisensa jälkeen. Useita viikkoja myöhemmin Dina miltei hukkuu opettaessaan Benjaminia purjehtimaan. Kuin ihmeen kaupalla läheisellä höyrylaivalla oleva Zhukovsky kuitenkin pelastaa Dinan. Käydessään kuoleman porteilla Dina uneksii tappavansa Zhukovskyn, kun tämä ilmoittaa jättävänsä hänet jälleen. Sitten Dina virkoaa ja kysyy Zhukovskyltä, aikooko tämä jättää hänet uudelleen. Zhukovsky sanoo, että hän tulee aina jättämään Dinan mutta että hän myös palaa aina takaisin tämän luokse.
Lähde


title: Vaalankurkun rautatiesilta

text: Vaalankurkun rautatiesilta sijaitsee rataosalla Oulu–Kontiomäki Vaalan keskustaajaman länsipuolella Oulujoen luusuassa Vaalankurkussa, paikassa jossa Oulujärvi muuttuu Oulujoeksi. Silta on otettu käyttöön 1929, kun rautatie Utajärveltä Vaalaan valmistui. Vaalan rautatieasema sijaitsee sillan itäpuolella, ja itse silta sijaitsee kokonaan Vaalan liikennepaikalla. Silta on ainoastaan rautatieliikenteen käytössä, ja sen omistaa Liikennevirasto.


title: Vaalankurkun rautatiesilta

text: Silta on neliaukkoinen terässilta. Kaksi keskimmäistä jännettä ovat teräsristikkoja, jotka lepäävät graniitista muurattujen siltapilareiden päällä. Sillan molemmissa päissä on teräspalkkisiltakannet. Sillan vapaa alituskorkeus on 5,0 metriä keskiveden aikaan. Teräsristikkojen kulkuaukkoja on suurennettu sähköistysvaatimusten laajuisiksi ylimpiä tukipalkkeja kohottamalla.


title: Vaalankurkun rautatiesilta

text: Talvisodan aikana siltaa suojeli Flygflottilj 19 Neuvostoliiton ilmapommituksilta Ulrik-2 -työlentokentältä.


title: Kilpajuoksu Atlantille

text:
Kilpajuoksu Atlantille (kilpajuoksu merelle) oli ensimmäisessä maailmansodassa vaihe, jossa rakennettiin pohjoista länsirintamaa monissa taisteluissa. Tällöin syntyi lähes jatkuva rintamalinja Sveitsin rajoilta Belgian rannikolle Nieuwpoortiin Yserjoen suun lähistölle. Kumpikaan puoli ei menestynyt merkittävästi Picardyn, Artoisin ja Flanderin taisteluissa. Tilanne muistutti japanilaisen go-pelin rintaman luomista. Kilpajuoksu alkoi Aisnen ensimmäisen taistelun jälkeen ja päättyi Yserin taisteluun 16.–31. lokakuuta 1914.
Kilpajuoksuun liittyivät La Basséen taistelu ja Ypresin ensimmäinen taistelu. Antwerpenin piiritys päättyi 10. lokakuuta kaukana länsirintaman takana.


title: Gagarin Park

text: Gagarin Park on huvipuisto Pietarissa, Venäjällä.


title: Gagarin Park

text: Puistossa on sekä isoja että lapsille suunnattuja laitteita. Gagarin Parkin suosituimpiin laitteisiin kuuluu ainakin vuoristorata Amerikanskie Gorki, jossa on muutamia hauskoja yllätyksiä matkan varrella. Gagarin Parkissa on myös yksi Euroopan hurjimmista laitteista HipHop.


title: Gagarin Park

text: Puistosta voi löytää myös vanhoja harvinaisuuksia Yhdysvaltalaisilta valmistajilta ja myös yksinkertainen venäläinen pienoisfrisbee.


title: Gagarin Park

text: Gagarin Park rakennettiin Moskovan Voitonpuiston sisälle, joka sijaitsee kaupungin keskustasta hieman etelään. Puistoa varten rakennettiin oma metroasema, "Park Popedy", jolta on vain pieni kävelymatka huvipuistoon. Puiston ensimmäisiin laitteisiin kuuluva Maailmanpyörä rakennettiin puiston ulkopuolelle, joten se on hieman eristyksissä muusta laitealueesta. Maailmanpyörä ei itse asiassa edes kuulu Gagarin Parkiin. Lähes kaikki puiston laitteet ovat jo vanhoja, sillä uusia laitteita ei ole rakennettu 2000-luvulla.


title: César-palkinto

text: César-palkinto on vuosittain myönnettävä ranskalainen elokuvapalkinto, jonka jakaminen aloitettiin vuonna 1975. Palkinnonsaajaehdokkaat valitsee "Académie des Arts et Techniques du Cineman" jäsenistö. Televisioitu palkintogaala järjestetään joka helmikuu Théâtre du Châteletissa, Pariisissa.


title: César-palkinto

text: Palkinnon nimi tulee kuvanveistäjä César Baldaccinilta (1921–1998), jonka veistämiä palkinnot alun perin olivat.


title: César-palkinto

text: Kaikkiaan kahdestakymmenestä palkintokategoriasta keskeiset ovat:


title: César-palkinto

text:
Vuonna 2009 palkittiin kaikkiaan seitsemällä Césarilla Martin Provostin elokuva "Seraphine". Ranskalaistaiteilija Séraphine de Senlisin (1864–1942) elämästä kertova elokuva sai parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen (Marc Abnelnour ja Provost) ja naispääosan (Yolanda Moreau) lisäksi Césarin puvustuksesta, lavastuksesta, kuvauksesta ja musiikista.
Vuonna 2006 parhaana ulkomaalaisena elokuvana palkittiin "Million Dollar Baby". Muut palkitut ovat tunnettuja lähinnä Ranskan valkokankailla. Esimerkiksi Daniel Auteuil on saanut César-palkinnon kahdesti, vuonna 1986 elokuvasta "Jean de Florette" ja vuonna 2000 elokuvasta "Tyttö sillalla".


title: Utön majakka

text: Utön majakka on Suomen vanhin yhä toiminnassa oleva valomajakka ja Suomen ensimmäinen radiomajakka. Se sijaitsee Korppoon Utön saaressa, Paraisten kaupungissa Saaristomerellä. Saaren ensimmäinen majakkatorni rakennettiin 1753.


title: Utön majakka

text: Jo 800-luvulla Utössä oli merimerkkinä kivistä ladottu rakennelma, ja 1500-luvulla masto, jonka päässä oli tynnyri. Luotsitoiminta Utössä alkoi Ruotsin kruunun määräyksestä 1540-luvulla.


title: Utön majakka

text: Vuonna 1753 valmistunut majakka räjäytettiin Suomen sodassa, ja sen tilalle valmistui uusi majakkatorni 1814. Tämän rakennuksen nelikulmainen kivimuuraus on nykyisen majakan runkona. Utön majakan kivirakenne on alkuperäisessä asussa, mutta lyhtykoju ja majakan väritys on 1800-luvun lopulta. Majakan pohjoisseinä on kokonaan valkoinen, mutta muut seinät ovat punavalkoisia.


title: Utön majakka

text: Aluksi majakan valo oli kiinteä, mutta se todettiin liian hankalasti havaittavaksi ja se vaihdettiin nykyiseen vilkkuvaloon vuonna 1906. Utön majakan linssistö on Suomen majakoista suurin.


title: Utön majakka

text: Majakan yhteyteen rakennettiin vuonna 1935 radiomajakka, ja tornin viereen rakennettiin pieni sähkölaitos. Sähkölaitos oli niin voimakas, että sähköä riitti koko saarelle. Radiomajakka vaikeni lopullisesti vuonna 1996, samalla kertaa kuin kaikki muutkin merenkulun radiomajakat: ne olivat tehneet työnsä eikä ammattimerenkulku enää niitä tarvinnut satelliittinavigoinnin tehtyä lopullisen läpimurtonsa.


title: Utön majakka

text: Saari majakoineen liitettiin valtakunnan sähköverkkoon 1996. Tällöin jäi myös majakan viimeinen majakkamestari Gunnar Andersson eläkkeelle, kun majakan otti hoitoonsa sivutoiminen loistonhoitaja. Majakan valotehoa alennettiin, koska ammattimerenkulku ei enää tarvinnut valomajakkaa.


title: Utön majakka

text: Majakan kolmannessa kerroksessa sijaitsee majakkakirkko. Majakan maalaus merkitsee viestilippua 'H', joka tarkoittaa luotsia. Utössä toimii luotsiasema. Sen valosignaali on myös morseaakkosten neljä lyhyttä eli 'H'. Majakan lähellä sijaitsee 1700-luvulla rakennettu kivirakennus, joka toimi majakanvartijoiden asuintalona. Nykyään rakennuksessa sijaitsee museo.


title: Utön majakka

text: Kansainväliseen majakka- ja majakkalaivaviikonloppuun on osallistuttu Utön majakalta joka vuosi 1998-2016 ja osallistutaan 2017. Amatööriradioasemaa saarella on pitänyt paraislainen "The Top Radio Club Rf.", OH1AH.


title: Liègen taistelu

text: Liègen taistelu oli ensimmäisen maailmansodan ensimmäinen taistelu, jossa saksalaiset tunkeutuivat Belgiaan hyökätäkseen tätä kautta vihollisensa Ranskan kimppuun. Puolueettoman Belgian kautta hyökättiin, koska haluttiin kiertää vahvasti linnoitettu Ranskan raja Elsass-Lothringenin seuduilla. Myös Liègen kaupunki oli vahvasti linnoitettu, siellä oli valtavia suojaavia teollisuushalleja ja joki juoksi kaupungin läpi. Nämä tekijät tekivät kaupungista helpon puolustettavan.


title: Liègen taistelu

text:
Liège oli rautateiden solmukohta, sen kautta vei rautatie Belgian Brysseliin ja sieltä edelleen Pariisiin. Saksan suunnitelma edellytti Belgian rautatieverkoston hyväksikäyttöä. Belgian puolelta kaupunkia puolusti 3. divisioona, jota johti kenraali Gerard Leman.
Puolustajia oli 30 000 miestä. Käytössä oli 250 tykkiä ja 500 ratsuväen sotilasta. Saksalaiset voittivat taistelun, vaikka Liège puolustautui sitkeästi.


title: Hidatsat

text: Hidatsat ovat Yhdysvalloissa asuva intiaaniheimo, jonka arvellaan asuneen noin 400 vuotta Pohjois-Dakotan alueella. Hidatsat olivat sekä maanviljelijöitä että metsästäjiä ja puhuivat siouxien murteita. Ranskalaiset ja englantilaiset kutsuivat hidatsoja "gros ventreiksi" (isomahat) ja sekoittivat heidät Montanassa asuvaan Algonkin-kieliryhmän atsina-heimoon, josta käytettiin samaa nimeä. Sekaannuksen aiheutti tasankojen merkkikieli, jossa kummankin heimon nimi ilmaistiin lähes samanlaisella käsimerkillä. Läpi 1700-luvun ja osin seuraavallakin vuosisadalla hidatsat tunnettiin myös "minnetaree"-intiaaneina. Nimi oli Pohjois-Dakotan ensimmäisten asukkaiden mandanien antama ja tarkoitti "joen yli tulleita". Hidatsojen määrän on uskottu 1600-luvulla olleen noin 3 000 henkeä, mutta esihistoriallisen kauden aikana heitä on ollut paljon enemmän.


title: Hidatsat

text: Eurooppalaisten siirtolaisten mukana tullut isorokko hävitti enimmän osan kolmen hidatsa-kylän asukkaista Knife-joen rannoilla 1837. Eloonjääneet yhdistivät voimansa saman kulkutaudin kokeneiden mandanien kanssa. Myöhemmin myös sotien ja sairauksien heikentämät arikarat liittyivät heihin. Yhdessä tämä kolmen heimon muodostama vähälukuinen joukko taisteli siouxeja vastaan vuosikymmenien ajan kunnes joutui turvautumaan Yhdysvaltain tarjoamaan apuun.


title: Hidatsat

text: 1800-luvun puolivälistä alkaen hidatsat, mandanit ja arikarat ovat asuneet Fort Bertholdin reservaatiossa Pohjois-Dakotassa, ja heidät tunnetaan MHA-kansakuntana.


title: Hidatsat

text: On arveltu,että joskus kauan sitten hidatsat asustivat Wisconsinissa hyvin lähellä Minnesotan rajoja. Tuntemattomasta syystä he jättivät maansa ja ylittivät idästä Mississippijoen. Jäätyään asumaan Devil's Laken rantamille Pohjois-Dakotassa hidatsojen keskuudessa syntyi riita omien heimojen metsästysmaista. Absarokeiksi itseään kutsuva kansanosa jätti Devil's Laken ja suunnisti kulkunsa länteen. Heidät tunnetaan historiassa crow-intiaaneina. Eurooppalaiset käänsivät heidän nimensä "variksiksi", vaikka nimi tarkoitti varpushaukkaa. Devil's Laken seuduille jääneet hidatsat joutuivat jättämään alueen siouxien painostamina. He pakenivat yli Missourin ja asettuivat asumaan sen lännenpuoleisille rantamille mandanien naapureiksi. Vaikka molemmat kansat kuuluivat samaan kieliryhmään, heidän murteensa erosivat toisistaan huomattavasti.


title: Hidatsat

text: Eurooppalaiset kauppiaat liikkuivat vesiteitse 1700-luvun alkupuolella Suurten järvien lännenpuoleisille alueille laajentaakseen kauppaverkostoaan. Ranskalainen tutkimusmatkaaja Pierre La Vérendrye saapui Kanadasta Missourijokea pitkin retkikuntineen nykyiseen Pohjois-Dakotaan ensi kerran vuonna 1738. Täällä hän vieraili hidatsojen ja mandanien kylissä, joissa ostettiin ja myytiin kaikkea, jota siihen aikaan pidettiin tärkeänä. Vuoteen 1750 mennessä moni eri intiaanikansa oli asuttanut Pohjois-Dakotan. Sen keskiosaa hallitsivat hidatsa- ja mandankylät. Pohjoisilla alueilla asustivat creet ja assiniboinet. Itärajalla majailivat yanktonai-siouxit ja cheyennet. Läntisillä rajoilla pitivät kyliään crowt. Etelässä olivat arikarat vallanneet laajoja alueita.


title: Hidatsat

text: Hidatsa-, mandan- ja arikarakylistä muotoutui oman aikakautensa kauppakeskuksia. Metsästäjien tuomat biisoninnahkaiset viitat ja parkittu nahka vaihtuivat maanviljelijöiden tuotteisiin, joista eräs oli hidatsojen itseviljelemä tupakka. Kaukaisiakin heimoja vaelsi kaupantekoon. 1750-luvulla hevoset nousivat suureksi myyntivaltiksi. Niitä välittyi paljon lounaasta ja lännestä, sillä varsinkin kiowat ja shoshonit olivat erikoistuneet hevosten myyntiin. Kysyttyä tavaraa olivat myös eurooppalaiset tehdastuotteet, kuten musketit, myöhemmin kiväärit ja veitset. Eurooppalaisilta kauppiailta vaihdossa saadut vaatteet ja intiaaninaisia kiinnostavat halvat helyt olivat osa monipuolista tarjontaa.


title: Hidatsat

text: Nopeasti laajeneva kauppaverkosto toi mukanaan myös kulttuurivaikutteita eri suunnilta. Pohjoisten tasankojen seremonioihin yhdistyi osia alempaa Mississippiltä kulkeutuneesta taiteesta, kosmologiasta ja rituaaleista. Erikielisten kansojen kaupankäynnin helpottamiseksi kehitettiin erityinen tasankojen merkkikieli. Yhdysvaltalainen kauppias Charles McKenzie oli vuonna 1805 nähnyt, miten lähes 2 000 crow-intiaania oli tullut kaupantekoon hidatsakylään ja pystyttänyt viikoiksi lähialueelle satoja tiipii-telttoja.


title: Hidatsat

text: Kaupankäynnin ohella hidatsat joutuivat mukaan ympäristön moniin sotiin. Siouxien lisäksi pohjoisesta tulevat assiniboinet muodostivat selvästi erottuvan uhan. Sotien taustalta löytyi vanhojen riitojen ohella erimielisyydet metsästysmaista, jotka kärjistyivät välienselvittelyiksi silloin, kun eri heimojen ratsumiesten linjat leikkasivat toisiaan. Lukuisat kahakat sävyttivät metsästysretkiä vastustajien vaihtuessa. Hidatsat tunnettiin sotaisina ja joskus he lähettivät sotapartioitaan kauas länteen shoshoneita ja jopa mustajalkoja vastaan. Heidän on kerrottu vetäneen myös rauhalliset naapurinsa mandanit mukaan sotatoimiin.


title: Hidatsat

text: Kun tutkimusmatkailijat Lewis ja Clark vierailivat talvella 1804–1805 hidatsojen luona, he tapasivat näitä kolmesta eri kylästä muutaman kilometrin päässä toisistaan. Suurin kylistä oli nimeltään "Big hidatsa", jossa majaili yli tuhat asukasta. Hidatsojen ylimpänä johtajana toimi Lewisin ja Clarkin vierailujen aikana nimeä LaBorgne (One Eye) kantanut päällikkö, jonka alaisena oli 450 soturia. Yhdysvaltalaisiin vieraisiinsa hidatsat suhtautuivat ystävällisesti ja antoivat näiden tutustua kyliinsä. Vihamielisyydet monien tasankojen heimojen kanssa sen sijaan jatkuivat. Paikallaan pysyvä elämäntyyli, joka perustui kaupantekoon, toi hidatsoille runsaasti taloudellista vaurautta, mutta se altisti heidät myös vihollisten toistuville hyökkäyksille. Vuonna 1834 siouxit polttivat hidatsojen kaksi pienintä kylää.. Nämä tapahtumat saivat aikaan hidatsojen väestön hupenemisen, jota vauhditti vuoden 1837 isorokkoepidemia. Lyötyinä ja tautien runtelemina he vetäytyivät suojaan pääkyläänsä Big hidatsaan peläten isorokon leviämistä ja siouxien uusia hyökkäyksiä.


title: Hidatsat

text: Vuonna 1845 hidatsat ja heihin liittyneet mandanien rippeet perustivat uuden kylän, joka sai nimekseen Like-a-fishhook. He yrittivät vaalia vanhaa elämäntapaansa, mutta euro-amerikkalaisten elämäntyyli ja monet tuotteet syrjäyttivät nopeasti vanhat hidatsojen perinteet. 1860-luvun alussa siouxien toistuvien hyökkäysten kohteina olleet arikarat muuttivat Like-a-Fishhookiin ja solmivat hidatsojen ja mandanien kanssa kestävän liiton siouxeja vastaan. Myöhemmin paikasta tuli Fort Bertholdin reservaatio.


title: Hidatsat

text: Hidatsat, arikarat ja mandanit asuvat edelleen vanhoilla alueillaan keskisessä Pohjois-Dakotassa Fort Bertholdissa. Heidät tunnetaan MHA-nationin nimellä, joka on lyhenne heidän heimonimiensä alkukirjaimista. Reservaatin koko maa-alue käsittää 4 000 neliökilometriä, joista puolet on yksityisessä intiaaniomistuksessa. Missouri-joki virtaa alueen poikki ja jakaa sen kolmeen erilliseen osaan. Pohjoiset ja itäiset alueet ovat hedelmällistä viljelysmaata, lännestä ja etelästä taas löytyy enimmäkseen ruohoaavikkoa. Kaikkiaan näitä kolmen heimon jälkeläisiä asuu seudulla yli 8 000 henkeä. Sääolosuhteet ovat talvisin kylmät ja kesäisin kuumat. Tornadot, ukkosmyrskyt, raesateet ja monet muut ilmaston ilmiöt ovat tulleet tutuiksi reservaatin asukkaille. Vaikka hidatsan kielen puhujien määrä putosi tasaisesti 1900-luvulla, niin löytyy nykyisellä vuosituhannella yhä hidatsa-sukuja, jotka käyttävät omaa kieltään kaikissa kommuuninsa sosiaalisissa tapahtumissa ja uskonnollisissa tilaisuuksissa. Vuoden 2000 väestönlaskennan yhteydessä saatiin hidatsan kieltä puhuvien määräksi 508.


title: Hidatsat

text: Hidatsat asuivat maamajoissa, jotka he olivat omineet mandanien kulttuurista. Paaluvarustetut kylät olivat suuria, ja niiden määrä oli varhaisten eurooppalaisten mukaan 9. Vuonna 1782 pohjoisia tasankoja koetelleen isorokon jälkeen kylien määrä väheni ja seuraavan vuosisadan alussa on mainittu vain kolme hidatsojen kylää. Näistä suurin ja pohjoisin, "Big Hidatsa", oli perustettu noin 1740 ja käsitti 100 maamajaa ja yli tuhat asukasta. Pienemmät kylät olivat "amatiha" ja "amahami". Kylistä löytyi myös eräänlainen telttasauna, jossa saunomisen jälkeen vilvoiteltiin menemällä uimaan.


title: Hidatsat

text: Hidatsojen talous perustui runsaan maissintuotannon lisäksi moniin puutarhatuotteisiin ja kausiluonteiseen biisoninmetsästykseen. Naiset pitivät huolta maataloudesta työkaluinaan puusta ja biisoninluista tehdyt kuokat ja haravat. lukuun ottamatta tupakanviljelyä, josta huolehtivat vanhat miehet. Naiset eivät yksinomaan pitäneet hengissä heimoaan, vaan tuottivat viljelyksillään myös suuret ylijäämät, jotka hyödynnettiin kaupankäynnissä. Metsästys oli miehinen tapahtuma, jonka jälkivalmistelut kuitenkin suoritettiin naisten voimin. He käsittelivät ja leikkasivat lihat ja huolehtivat siitä, että kaikki osat saaliista käytettiin tarkkaan.


title: Hidatsat

text: Mandanien naapuriksi muuttaminen sai aikaan hidatsojen oman alkuperäisen kulttuurin asteittaisen katoamisen. Tärkein mandaneilta omittu seremonia oli aurinkotanssi, joka hidatsojen versiona tunnettiin nimellä "Naxpike". Osa seremoniasta koostui kärsimysten eri muodoista. Tapahtuma sisälsi myös Suuren linnun sadetanssin sekä naisten esittämän biisonien kutsuksi nimetyn tanssi, jonka tarkoituksena oli houkutella biisonin kylän läheisyyteen.


title: Hidatsat

text: Hidatsojen sosiaaliset seurat jakaantuivat ikäluokkien mukaan. Kun poika tuli tiettyyn ikään, hänelle ostettiin junioreiden seuran jäsenyys, joka takasi oikeuden laulaa seuran lauluja ja ottaa osaa seremonioihin. Jäsenyytensä myyneet ostivat itselleen paikan seuraavan ikäluokan seuraan. Arvoasteikossa korkeimmalla olivat vanhat miehet, jotka olivat yltäneet ylimpään seuraan ja täyttäneet kaikki heimonsa sosiaaliset ja seremonialliset odotukset.


title: Hidatsat

text:
Naisten puolella käytäntö oli sama. Nuorilla tytöillä oli oma "skunkkiseuransa". 30–40-vuotiaat naiset liittyivät "hanhien seuraan" ja vaihdevuosien tullen naiset siirtyivät "valkoisen biisinilehmän seuran" jäseniksi. Naiset ottivat osaa kaikkiin soturien voitonparaateihin ja tanssivat myös mukana "skalppitanssissa". Hidatsojen klaanijärjestely oli sekä matrilineaalinen että patrilineaalinen. Äidiltä tyttärelle saattoi periytyä paljon valtaa. Naisilla oli seremonioissa tärkeitä rooleja ja heidän merkityksensä oli suuri myös sosiaalisessa elämässä. Paljon arvovaltaa ansaitsivat myös ne iäkkäät naiset, jotka olivat kunnostautuneet ruukuntekijöinä, parantajina tai arkkitehteina.
Taidemaalarit George Catlin ja Karl Bodmer tekivät useita maalauksia intiaanien katoavasta kulttuurista ja elintavoista. Kumpikin kierteli 1830-luvun aikana useiden heimojen parissa. Hidatsain ja mandanien kulttuuriin molemmat ehtivät tutustua tavallista paremmin ja heidän jäljiltään on säilynyt paljon taidetta Pohjois-Amerikan alkuperäiskansoista


title: K. V. Laurikainen

text: Kalervo Vihtori Laurikainen (6. tammikuuta 1916 Pielisjärvi – 13. heinäkuuta 1997 Nurmijärvi) oli suomalainen luonnontietelijä ja professori.


title: K. V. Laurikainen

text: K. V. Laurikainen syntyi Pielisjärvellä sähköttäjä Viktor Laurikaisen ja Hilja Karhusen poikana. Hän tuli ylioppilaaksi Nurmeksen keskikoulun jatkoluokilta vuonna 1934 ja alkoi opiskella Helsingin yliopistossa; hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1940 matematiikka pääaineenaan. Vuosina 1948–1950 Laurikainen valmisti Lundin yliopistossa yleiseen suhteellisuusteoriaan liittyvän väitöskirjansa "Ûbe die Gravitationsenergie des Materiefreien elektromagnetisches Feldes". Laurikainen väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1950. Väitöskirjan jälkeen Laurikaisen tutkimuskohteeksi tuli deuteroni. Hänen yhdessä ruotsalaisen Lamek Hulthénin kanssa tekemissään tutkimuksissa ratkaistaan etevästi deuteronin ominaistiloja koskevia numeerisia ongelmia.


title: K. V. Laurikainen

text: Laurikainen oli Turun teknillisen oppilaitoksen matemaattisten aineiden lehtori 1946–1956 ja Turun yliopiston fysiikan apulaisprofessori 1956–1960. Turun yliopiston teoreettisen fysiikan dosentti Laurikainen oli 1952–1956 ja 1960–1968. Vuonna 1960 Laurikainen nimitettiin kaksi vuotta aiemmin Helsingin yliopistoon perustettuun ydinfysiikan professorin virkaan. Eläkkeelle Laurikainen jäi 1979. Virkanimike oli vuonna 1978 muutettu alkeishiukkasfysiikan professoriksi. Teoreettisen fysiikan dosentti Helsingin yliopistossa Laurikainen oli 1954–1960 ja 1979–1985.


title: K. V. Laurikainen

text: Laurikaisen aikaansaannoksia Helsingin yliopistossa oli teoreettisen fysiikan saaminen tutkintoaineeksi 1961 ja Teoreettisen fysiikan tutkimuslaitoksen perustaminen 1964. Hänen ansiotaan oli kokeellisen hiukkasfysiikan tutkimuksen aloittaminen Suomessa CERN-yhteistyöhön tukeutuen.


title: K. V. Laurikainen

text: Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi Laurikainen kutsuttiin vuonna 1974. Laurikainen oli Suomen fyysikkoseuran ja Matemaattisten aineiden opettajien liiton kunniajäsen.


title: K. V. Laurikainen

text: Laurikaisen tieteenfilosofiset pohdiskelut alkoivat varsinaisesti 1970-luvun puolivälissä. Vuonna 1976 Laurikainen vieraili CERNissä ja tutustui siellä Wolfgang Paulin jälkeen jättämiin papereihin, joiden vaikutus Laurikaisen ajatteluun oli suuri. Laurikainen kirjoitti vanhoilla päivillään toisen väitöskirjan, "Science has its limits – ontological implications of quantum theory". Väitös oli tarkoitus pitää Oulun yliopistossa (Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta ei voinut ottaa väitöskirjaa käsiteltäväksi, koska Laurikainen oli jo kertaalleen tiedekunnassa tohtoriksi väitellyt) elokuussa 1997, mutta Laurikainen ehti kuolla kuukautta aikaisemmin.


title: K. V. Laurikainen

text: Laurikainen tuli tunnetuksi myös nykyisen luonnontieteiden ja uskonnon välistä suhdetta koskevista pohdiskeluistaan, joista hän julkaisi useita kirjoja. Hänen mukaansa käsitys, että tiede ja uskonto olisivat sovittamattomassa ristiriidassa keskenään, perustui ennen kaikkea klassisen mekaniikan mukaiseen maailmankuvaan, kun sen sijaan kvanttimekaniikka ja erityisesti siihen liittyvä determinististen lakien korvautuminen tilastollisilla laeilla oli hänen mukaansa pitkälti kumonnut vastaväitteet, joita uskontoa vastaan oli tieteen näkökulmasta esitetty.


title: Ununennium

text: Ununennium on hypoteettinen alkuaine jonka järjestysluku on 119 ja tilapäinen kemiallinen merkki on Uue. Se on järjestysluvultaan alhaisin alkuaine jota ei ole vielä löydetty. Ununennium on IUPACin antama tilapäisnimi. Aineesta käytetään myös nimitystä eka-frankium. Se olisi ensimmäinen jaksollisen järjestelmän 8. jakson alkuaine.


title: Ununennium

text: Alkuaineen arvellaan reagoivan muiden alkalimetallien tavoin vedessä kiivaasti ja jopa räjähtävän huoneenlämpötilassa. Olomuodoltaan sen arvellaan olevan huoneenlämpötilassa joko neste tai kiinteä aine. Jos se on neste, niin se olisi ensimmäinen nestemäinen radioaktiivinen alkuaine.


title: Ununennium

text: Ununenniumin syntetisoimista yritettiin ensimmäisen kerran Lawrence Berkeley National Laboratoryn hiukkaskiihdyttimellä 1985. Kokeessa pommitettiin einsteiniumin isotooppia Es:stä tehtyä kohdetta kalsium-48 ioneilla:


title: Ununennium

text: Kokeessa ei kuitenkaan havaittu ununenniumin atomeita. Tällaisia kokeita on hankala tehdä, koska einsteiniumia on hankalaa tuottaa tarvittavia määriä.


title: Ununennium

text: Sittemmin useat tutkimusryhmät ympäri maailmaa, jotka ovat onnistuneet tuottamaan muita superraskaita alkuaineita, ovat yrittäneet valmistaa ununenniumia onnistumatta siinä.


title: Die Hard

text: Die Hard on elokuvasarja, joka koostuu seuraavista elokuvista:


title: Tiira

text: Tiira tarkoittaa seuraavia:


title: Luusua

text: Luusua on lappilainen murresana, joka tarkoittaa järvestä alkavan joen vuonomaista alkunielua eli joenniskaa.


title: Tiira (Veljekset Karhumäen lentokone)

text: Tiira oli Veljekset Karhumäen 1920-luvun lopulla rakentama kaksipaikkainen, yksitasoinen ja yksimoottorinen koulu- ja urheilukone. Konetta rakennettiin vain yksi kappale, ja se poistettiin käytöstä vuoden 1931 lopulla.


title: Tiira (Veljekset Karhumäen lentokone)

text:
Kone oli puurakenteinen, ja sen siivet voitiin taittaa säilytyksen helpottamiseksi taaksepäin. Alun perin maalentokoneeksi suunniteltu kone varustettiin kellukkeilla, ja sen ensilento lennettiin 11. heinäkuuta 1929. Kone rekisteröitiin Suomen siviili-ilma-alusrekisteriin 15. lokakuuta 1929 tunnuksella K-SIRA (vuodesta 1931 lähtien OH-IRA). Koneella lennettiin yhteensä noin 200 tuntia, pääasiassa yleisölennätyksiä. Kone poistettiin lopullisesti rekisteristä 20. syyskuuta 1938, ja se tuhoutui tulipalossa vuonna 1945.Alkuperäistä Tiiraa ei ole, mutta Rauno Pylväläinen rakensi vuosina 2001–2004 Tiiran replikan Hallissa. Se on siviili-ilma-alusrekisterissä tunnuksella OH-IRB. Sen ensilento tapahtui 15. elokuuta 2004.
Kone teki pakkolaskun potkurin vaurioitumisen takia 1.8.2010, kun Pylväläinen ja lentäjä Jyrki Laukkanen olivat matkalla Hallista Vesivehmaalle. Kone tuhoutui, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.


title: Z-Boys

text: Z-boys () on Jeff Hon sekä Skip Engblomin 1970-luvulla perustaman "Jeff Ho Surfshopin" Zephyr-rullalautailujoukkueen lempinimi. Zephyriin kuuluivat muun muassa Tony Alva, Jay Adams ja Stacy Peralta. Nämä kolme kutsuivat omaa jengiään nimellä Lords of Dogtown. Z-Boys hajosi 1976. Aiheesta on tehty 2002 myös dokumenttielokuva Dogtown and Z-Boys ja 2005 elokuva Lords of Dogtown.


title: Luusua (Kemijärvi)

text: Luusua on noin 550 asukkaan kylä Kemijärvellä. Se sijaitsee noin 28 kilometriä etelään Kemijärven keskustasta Kemijärven etelärannalla Kemijoen luusuassa. Kylän nimi tarkoittaa järvestä alkavan joen alkukohtaa. Luusuan alueella sijaitsevat Luusuan lisäksi Raajärven sekä Juujärven kylät. Luusuan alueella on 550 asukasta. Kyläseura ylläpitää kylätoimistoa ja kauppa-auto käy kaksi kertaa viikossa.


title: Luusua (Kemijärvi)

text: Asutusta Kemijärven Luusuan alueella on ollut jo noin 5000-luvulla eaa., ja asutus on jatkunut aina 1200-luvulle saakka. Nykyinen Luusuan alueen asutus on alkanut 1654.


title: Luusua (Rovaniemi)

text: Luusua on kylä Rovaniemellä, noin 53 kilometriä itään kaupungin keskustasta ja noin 50 kilometriä etelään Kemijärven keskustasta. Kylä sijaitsee Iso-Kaihua -järven rannalla Kaihuanvaaran länsipuolella paikallistien 19769 varrella. Kylä on levittäytynyt järven länsirannalle.


title: David Thewlis

text: David Thewlis (oik. David Wheeler; s. 20. maaliskuuta 1963 Blackpool, Lancashire, Englanti) on brittiläinen näyttelijä.


title: David Thewlis

text: Thewlisin ensimmäinen iso rooli Mike Leigh'n vuoden 1993 synkässä elokuvassa "Naked", jossa hän esitti kiertelevää katufilosofia Johnnya, toi Thewlisille muun muassa Cannesin elokuvajuhlien parhaan näyttelijän palkinnon.


title: David Thewlis

text: Thewlis esiintyi 1990-luvulla monissa elokuvissa kuten "Kuningas, rakastajatar ja aisankannattaja", "Total Eclipse", "Viimeinen lohikäärme" ja "Seitsemän vuotta Tiibetissä". Viimeksi mainitun vuoksi hänellä on porttikielto Kiinaan. Hänet tunnetaan myös Remus Lupinin roolista "Harry Potter" -elokuvissa.


title: Cincinnatin sinfoniaorkesteri

text: Cincinnatin sinfoniaorkesteri (, CSO) on Cincinnatissa, Ohiossa toimiva yhdysvaltalainen sinfoniaorkesteri, jonka William Howard Taftin vaimo perusti vuonna 1895. Se on Yhdysvaltain viidenneksi vanhin sinfoniaorkesteri.


title: Cincinnatin sinfoniaorkesteri

text: Cincinnatin sinfoniaorkesteri piti ensimmäiset konserttinsa perustamisvuonnaan 1895. Varhaisina vuosinaan se piti muun muassa Gustav Mahlerin viidennen sinfonian ensiesityksen. Orkesteri on toiminut yhtämittaisesti lukuun ottamatta muutamaa vuotta 1900-vuosikymmenen lopussa, jolloin se oli tauolla lähinnä taloudellisten ongelmien vuoksi. Orkesterin nykyisenä ylikapellimestarina toimii ranskalainen Louis Langrée.


title: Hindenburg-linja

text: Hindenburg-linja eli Siegfried-linja ( tai ) oli Saksan armeijan ensimmäisessä maailmansodassa länsirintamalle syyskuun 1916 ja maaliskuun 1917 välillä rakentama puolustuslinja. Koillis-Ranskassa kulkenut linja oli 160 kilometriä pitkä ja ulottui Arrasin läheltä Lensistä Aisnejoelle Soissonsin lähelle.


title: Hindenburg-linja

text: Saksalaiset sanoivat linjaa Siegfried-linjaksi, englantilaiset Hindenburg-linjaksi. Sen rakensivat viidessä kuukaudessa pakkotyöhön määrätyt siviilit ja venäläiset sotavangit. Saksalaisten käyttämä nimi viittasi Nibelungein laulun sankariin Siegfriediin.


title: Hindenburg-linja

text: Kenraalit Paul von Hindenburg ja Erich Ludendorff päättivät rakentaa linjan 10–50 kilometriä silloisen rintaman taakse. Linja rakennettiin, koska haluttiin välttää vuoden 1916 Verdunin ja Sommen tyyppisten taistelujen suuria miestappioita. Linjassa oli monia peräkkäisiä puolustusvyöhykkeitä konetuliaseineen. Juoksuhauta oli viisi metriä syvä ja neljä metriä leveä, ja sen edessä oli 20 metriä leveä piikkilanka-aitavyöhyke.


title: Hindenburg-linja

text: Varsinaisen teräsbetonilinnakkeen edustassa kolmen kilometrin päässä oli kevyesti puolustettu linja, jonka tarkoitus oli hajottaa ja kuluttaa hyökkääjien joukkoja konetuliaseilla. Sen takana oli vyöhyke, jota voitiin tulittaa konekiväärein ja tykein, ja eliminoida vihollisen jalkaväkihyökkäys. Myöhemmin panssarien yleistyessä tehtiin panssarintorjuntakaivantoja.


title: Hindenburg-linja

text: Hindenburg-linjan sektorit oli nimetty germaanimytologian hahmojen mukaan, ja ne olivat nimeltään Wotan, Siegfried, Alberich, Brunhilde ja Kriemhilde.


title: Hindenburg-linja

text: Saksalaiset vetäytyivät juoksuhaudoista tarkoituksella Nivellen operaation aikana 1917 ja ampuivat konetuliaseilla ja tykistöllä ansaan houkuteltuja brittejä. Ympärysvaltojen syys–lokakuun hyökkäys, Meusen-Argonnen taistelu vuonna 1918 melkein sodan lopussa mursi Hindenburg-linjan lokakuun 10. päivään mennessä. Ratkaiseva läpimurto tapahtui 29. syyskuuta – 2. lokakuuta käydyssä St Quentinin kanavan taistelussa.


title: Hindenburg-linja

text: Siegfried-linjaksi sanotaan myös Saksan 1930-luvulla rakentamaa länsivallia (Westwall), joka oli Ranskan Maginot-linjaa vastannut 630 kilometriä pitkä puolustuslinja.


title: Sinfonietta (Janáček)

text: Sinfonietta (opus 60) on tšekkiläisen Leoš Janáčekin vuonna 1926 säveltämä viisiosainen orkesteriteos. Se sai kantaesityksensä Prahassa 26. kesäkuuta 1926 Václav Talichin johtamana.


title: Sinfonietta (Janáček)

text: Sinfonietta koostuu seuraavista viidestä osasta:


title: Sinfonietta

text: Sinfonietta voi viitata:


title: Maria Bonnevie

text: Anna Maria Cecilia Bonnevie (s. 26. syyskuuta 1973 Västerås) on ruotsalais-norjalainen näyttelijä. Hän syntyi Ruotsin Västeråsissa mutta varttui Oslossa. Molemmat hänen vanhempansa, Jennik Bonnevie ja Per Waldvik, ovat näyttelijöitä. Bonnevie opiskeli Tukholman teatterikorkeakoulussa ("Scenskola"), josta valmistui vuonna 1997. Vuonna 1997 Bonnevie debytoi Ruotsin Kuninkaallisessa draamateatterissa Ingmar Bergmanin näytelmässä "Yvonne".


title: Maria Bonnevie

text: Ensimmäinen elokuvarooli Bonneviellä oli jo Ola Solumin vuonna 1991 ohjaamassa "Kvitebjørn Kong Valemonissa". Samana vuonna hänellä oli rooli myös Hrafn Gunnlaugssonin elokuvassa "Den hvita viking" (Valkoinen viikinki). Läpimurtoelokuva oli kuitenkin Bille Augustin "Jerusalem" vuonna 1997. Tämän jälkeen hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Insomnia" (1997), "Øyenstikker" (2001) ja "Syndare i Sommarsol" (2001). Elokuvasta "Dina" (2002) hän sai parhaan ulkomaalaisen naisnäyttelijän palkinnon Montrealin elokuvafestivaaleilla.


title: Maria Bonnevie

text: Bonnevien puoliso vuosina 1998–2003 oli näyttelijä Mikael Persbrandt. Hänen nykyinen puolisonsa on norjalainen toimittaja Fredrik Skavlan.


title: Aurela

text: Aurela (ICAO: LSK) oli liettualainen charter-lentoyhtiö, jonka kotikenttänä toimi Vilnan lentoasema. Se lensi charter-lentoja lähinnä Baltian maiden matkanjärjestäjille. Yhtiö perustettiin ja se aloitti lennot Tupolev Tu-134A:lla vuonna 1996.


title: Aurela

text: Yhtiö lopetti tomintansa 18. helmikuuta 2013, kun sen toimilupa peruttiin yhtiön talousvaikeuksien vuoksi.


title: Aurela

text: Aurelan laivasto lokakuussa 2007:


title: Nurmoila

text: Nurmoila (; ) on Koveran maalaiskunnan keskuskylä Karjalan tasavallan Aunuksen kansallisessa piirissä Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Pietarin ja Murmanskin välistä M18-valtatietä 15 kilometriä Aunuksesta pohjoiseen. Kylässä on 136 asukasta (vuonna 2012)


title: Nurmoila

text: Nurmoila on perinteinen aunuksenkarjalainen kylä, joka on syntynyt viimeistään 1500-luvulla. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Kylään majoittunut Olavi Paavolainen kirjoitti siellä teostaan "Synkkä yksinpuhelu".


title: Nurmoila

text: Nähtävyyksiin kuuluu kylän karsikkometsä. Nurmoilassa on kauppa ja lasten kesäleiri.


title: Vilnan lentoasema

text: Vilnan lentoasema on matkustajamääriltään Liettuan suurin lentoasema. Se sijaitsee 7 kilometriä Vilnan keskustasta etelään. Vuonna 2017 lentoaseman kautta kulki yhteensä 3 761 837 matkustajaa.


title: Vilnan lentoasema

text: Lentoasemalla on yksi 2 515 metriä pitkä kiitotie (02/20). Kesällä 2017 kiitotie päällystettiin uudelleen.


title: Vilnan lentoasema

text: Vilnaan liikennöivät lentoyhtiöt ja kohteet ovat:


title: Tuuksi

text: Tuuksi (myös "Tuuksa", ; ) on kylä ja maalaiskunta Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Alavoisenjokeen laskevan Tuuksenjoen varrella kahdeksan kilometriä Aunuksesta länteen. Tuuksen kylä on kunnan ainoa asutuskeskus. Siellä on 1 200 asukasta (vuonna 2010).


title: Tuuksi

text: Tuuksen kunnan pinta-ala on 84 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Aunuksen piirin Koveran, kaakossa Aunuksen ja lännessä Alavoisen kuntiin. Kunta sijaitsee Laatokan alangolla. Hyötykaivannaisiin kuuluu turve. Seudulle suunnitellaan Tuuloksen rauhoitusaluetta.


title: Tuuksi

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 67 % on kansallisuudeltaan karjalaisia, 30 % venäläisiä ja 1 % suomalaisia.


title: Tuuksi

text: Entisen Riiskalan kylän läheltä Pitkäojan varrelta on löydetty 4000-luvun alkuun eaa. ajoitettu asuinpaikka. Seudun kanta-asukkaat ovat karjalaisia.


title: Tuuksi

text: Nykyinen Tuuksen kylä koostuu Tuuksenjoen varrelle seitsemän kilometrin matkalle levittäytyneistä kylistä, jotka 1900-luvun alussa muodostivat Riipuskalan volostin Latvan ja Riiskalan kyläkunnat. 1920-luvulla perustettiin Aunuksen piirin Tuuksen kyläneuvosto, jossa vuonna 1933 oli 1 500 asukasta.


title: Tuuksi

text: Kyläneuvostoon kuuluneet Ala-Latva (ven. "Nižnjaja Ladva"), Bojarssina ("Bojarštšina"), Gorbala ("Garbala"), Gorka eli Tuuksenmäki eli Vaara ("Tuksinskaja Gorka"), Emtsilä ("Emtšila"), Juokkula ("Jukkula"), Klimsoila eli Niemi ("Klimšeila"), Meltsula ("Meltšula"), Pappila eli Saroila ("Šaroila"), Petkelä ("Petkala"), Pieni-Latva eli Ylä-Latva ("Verhnjaja Ladva"), Riiskala ("Ryškala"), Takkarila ("Tokareva"), Tekatsula ("Tekattšula"), Teppula, Valoila, Viljoitula ("Villeitula") ja Änkilä ("Ankila") yhdistettiin Tuuksen kyläksi vuonna 1957. Vuonna 1930 perustettiin Aunuksen piirin ensimmäinen kolhoosi ja vuonna 1968 Tuuksen sovhoosi, joka edelleen jatkaa toimintaansa maatalousyrityksenä.


title: Tuuksi

text: Kunnan alueella on kunnoltaan tyydyttäviä tai huonoja paikallisteitä. Sen läpi kulkee Lotinapellon ja Jänisjärven välinen rautatie, jolla on Tuuksen asema (ven. "Tuuksa"). Kylästä on linja-autoyhteys Aunukseen.


title: Tuuksi

text: Tärkein elinkeino on maatalous. Tuuksen maatalousyritys tuottaa maitoa, naudanlihaa, perunaa ja vihanneksia. Kylässä toimii myös yksityistiloja sekä havupuiden ja pensaiden taimia kasvattava yritys.


title: Tuuksi

text: Palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti, kauppoja ja ruokaloita. Kylässä on vuonna 2007 rakennettu ortodoksinen kirkko. Majoituspalveluja tarjoaa vierasmaja Sepän kodi.


title: Galician sinfoniaorkesteri

text: Galician sinfoniaorkesteri () on A Coruñassa vuonna 1992 perustettu espanjalainen sinfoniaorkesteri. Sen yhteydessä toimii myös kolme kuoroa, kamariorkesteri ja nuoriso-orkesteri.


title: Galician sinfoniaorkesteri

text: Galician sinfoniaorkesteri on tehnyt levytyksiä muun muassa EMIlle. Ylikapellimestarina on toiminut vuodesta 1993 lähtien Victor Pablo Pérez.


title: Aunus

text: Aunus voi viitata seuraaviin:


title: Chessmaster

text: Chessmaster on alun perin Software Toolworksin kehittämä ja nykyään Ubisoftin omistama shakkia opettava, pelaava ja analysoiva tietokoneohjelmasarja. Ohjelmat sisältävät opetusosion, joka sopii minkä tahansa tasoiselle pelaajalle.


title: Chessmaster

text:
"Chessmaster"-sarja syntyi vuonna 1986, jolloin "Chessmaster 2000" julkaistiin Amigalle, Apple II:lle, Atari ST:lle, Commodore 64:lle ja DOS:ille. Vuonna 1991 "Chessmaster 3000" julkaistiin Windows 3.x:lle ja vuonna 1995 PlayStationille. Ohjelmasarjan versio "Chessmaster 10th Edition" julkaistiin vuonna 2004 Microsoft Windowsille ja Xboxille. Chessmaster pelejä on kehitelty myös käsikonsoleille, kuten Gameboy Colorille ja Advancelle.
Sarjan uusin versio on nimeltään Chessmaster XI: Grandmaster Edition. Se julkaistiin vuonna 2007.


title: Chessmaster

text: Vuonna 2002 Chessmaster 9000 voitti Yhdysvaltojen mestarin Larry Christiansenin pistein 2.5 – 1.5. Chessmaster toimi ottelun ajan tavallisessa kotikoneessa.


title: Lahja (täsmennyssivu)

text: Lahja voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mark I

text: Mark I tai Mark 1 voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Bert van Vlaanderen

text: Albert "Bert" van Vlaanderen (s. 25. marraskuuta 1964 Tienhoven, Alankomaat) on alankomaalainen entinen kestävyysjuoksija.


title: Bert van Vlaanderen

text: Van Vlaanderen sijoittui Barcelonan olympialaisissa 1992 maratonilla viidenneksitoista ajalla 2.15.47. Seuraavana vuonna Stuttgartin MM-kisoissa hän voitti pronssia ajalla 2.15.12. Van Vlaanderen sijoittui vielä Atlantan olympialaisissa 1996 maratonilla neljänneksikymmenenneksiviidenneksi ajalla 2.20.48.


title: S/S Heikki Peuranen

text: S/S Heikki Peuranen on suomalaisomistuksessa oleva vuonna 1897 Viipurissa rakennettu teräs- ja rautarunkoinen höyryalus. Se palveli Kronstadtin laivastotukikohdassa tunnuksella P 25 vuoteen 1917, jolloin se joutui Suomen valtiolle. Valtio myi aluksen edelleen Enso-Gutzeit Oy:lle, joka käytti sitä vuoteen 1968 saakka hinaajana Saimaalla. Tämän jälkeen alus myytiin yksityiselle huvialukseksi. S/S "Heikki Peuranen" on merkitty Suomen perinnelaivarekisteriin ja se on museaalisesti arvokas pienalus.


title: S/S Heikki Peuranen

text: Aluksen rinnalla kulkee myös niin kutsuttu "eväskontti", halkoja kuljettava proomu Enea.


title: S/S Heikki Peuranen

text: 25. kesäkuuta 2005 alus sai pohjakosketuksen Peuhkurinsaaren länsipuolella Puumalan kunnan alueella ja upposi osittain. Kaikki laivalla olijat siirrettiin lähistöllä olleisiin huviveneisiin, ja alus nostettiin joitakin viikkoja myöhemmin. Kevättalvella 2010 Heikki Peuranen upposi toistamiseen. Mikkelin satamassa talvehtinut laiva upposi osittain jäihin. Tarkkaa syytä uppoamiseen ei tiedetä.


title: Helsingin Shakkiklubi

text: Helsingin Shakkiklubi (HSK) on Helsingissä toimiva Suomen vanhin shakkikerho. Kerhon perustamista 9. huhtikuuta 1886 pidetään Suomen järjestäytyneen shakkitoiminnan alkuhetkenä. Tapahtumasta ei kuitenkaan ole säilynyt dokumenttia. Perustajajäsenien nimet tiedetään: A. E. Arppe, Axel Charpentier, Otto Hjelt, Wilhelm Söderholm, veljekset Björn ja Lars Wasastjerna, Werner Wellingk ja Johannes Öhquist. Helsingin Shakkiklubi on Suomen ainoa 1800-luvulla perustettu shakkikerho. Kerho toimii edelleen.


title: Lucketz Swartbooi

text: Lucketz Swartbooi (s. 6. helmikuuta 1966) on entinen namibialainen kestävyysjuoksija.


title: Lucketz Swartbooi

text: Swartbooi voitti MM-hopeaa Stuttgartin MM-kisoissa 1993 ajalla 2.14.11. Seuraavana vuonna hän juoksi Bostonin maratonilla ajan 2.09.08, joka on hänen ennätyksensä. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän sijoittui 48:nneksi ajalla 2.22.55 ja Edmontonin MM-kisoissa 2001 28:nneksi ajalla 2.25.40. Vuoden 2002 Kansainyhteisön kisoissa hän oli viides ajalla 2.13.40.


title: Lucketz Swartbooi

text: Vuonna 2005 hän sai IAAF:ltä varoituksen kiellettyjen aineiden käytöstä.


title: Porin vaakuna

text: Porin vaakuna toimii Porin kaupungin tunnuksena. Nykypäivänä käytössä oleva versio on suomalaisen heraldikko Olof Erikssonin uudelleen piirtämä Eric O. W. Ehrströmin suunnittelemasta alkuperäisestä vaakunasta.


title: Porin vaakuna

text: Asetuksessa vaakunan vahvistamisesta Porin kaupungille vuodelta 1931 todetaan: ""...Porin kaupungin vaakunana on kullanvärinen kilpi ja siinä edestäpäin kuvattu punaisella ritarikruunulla varustettu musta karhunpää punainen kieli ojossa. Kilven alapuolta ympäröi sininen nauha, jossa hopeakirjaimin on lause: Deus protector noster". Tämä latinankielinen () teksti oli kaupungin perustajan, Juhana Herttuan, vaalilause.


title: Porin vaakuna

text: Porin kaupunki käyttää vaakunan kilven päällä muurikruunua.


title: Katsuhiro Ōtomo

text: Katsuhiro Ōtomo () (s. 14. huhtikuuta 1954 Hasama, Miyagin prefektuuri, Japani) on japanilainen mangataiteilija ja anime-ohjaaja.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark I oli brittien kehittämä ja ensimmäisessä maailmansodassa käyttämä maailman ensimmäinen palveluskäyttöön otettu panssarivaunu. Mark I:stä kehiteltiin sodan aikana useita paranneltuja versioita. Panssarivaunun käyttöönotolla haluttiin murtaa ensimmäisen maailmansodan vuosia jatkunut asemasotavaihe.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark I näyttää sivulta katsottuna suunnikkaalta, ja sen ohjausjärjestelmä perustui nykyisten panssarivaunujen lailla oikean ja vasemman telaketjun välisen pyörintänopeuden vaihteluun. Vaunu pystyi ylittämään melko vaikeitakin esteitä, kuten piikkilankoja ja juoksuhautoja, ja suojasi miehistöä kevyiden aseiden tulelta.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Alkuperäinen Mark I ”Mother” () kehitettiin Little Willie -koevaunusta, jota Britannian armeija testasi vuonna 1915. Vaunun koeajot osoittivat sen liian hitaaksi ja siinä kokeiltu rungon päälle sijoitettu tykkitorni siirsi sen painopisteen liian korkealle.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Britti-amiraliteetti nimesi Mark I:n alkujaan ”maalaivaksi”, mutta sotasalaisuuden säilyttämiseksi vaunuja nimitettiin ”vesitankeiksi”. Vaunuja rakentaneen William Foster & Co. Ltd:n työntekijöille uskoteltiin, että he rakensivat vedenkuljetusajoneuvoja Mesopotamiaan sijoitetuille brittijoukoille.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Suunnikkaan muotoisella Mark I:llä oli alhainen painopiste ja pitkä telapituus, joiden ansiosta se pysyi hyvin pystyssä ylittäessään kumpareita ja kuoppia sekä juoksuhautoja. Mark I:stä oli kaksi aseistukseltaan toisistaan eroavaa mallia, ”Male” ja ”Female” (”"Uros"” ja ”"Naaras"”). ”Uros”-mallin aseistuksena sen sivu-ulokkeissa oli kaksi kuusipaunaista (57 mm) Hotchkiss -laivastotykkiä, ja neljä konekivääriä, ”Naaras”-malli oli aseistettu kuudella konekiväärillä. Pääasiallinen syy ”Naaras”-mallin valmistukseen oli tykkipula.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Vaunun runko oli yksiosainen: kahdeksan hengen miehistö ja moottori olivat samassa tilassa. Tämän ja huonosti järjestetyn ilmanvaihdon vuoksi vaunussa oli hyvin kuuma, jopa 50° C. Moottori kehitti häkää vaunun sisälle polttoaineen ja öljyn huurujen ja aseitten ruudinsavun lisäksi. Joskus koko miehistö saattoi pyörtyä tai alkoi voida pahoin päästessään takaisin raikkaaseen ilmaan. Ajettaessa sisällä oli valtava meteli, joten miehistö joutui kommunikoimaan keskenään käsimerkeillä. Koska vaunujen tähystysaukot olivat avoimia aukkoja, miehistö piti suojalaseja tai suojalaseista ja kettinginpätkistä tehtyjä suojanaamioita tähystysaukoista lentävien luodin ja kranaatinsirpaleiden varalta. Miehistö oli myös muitten sotilaitten tapaan varustettu kaasunaamareilla kaasuhyökkäysten varalta.


title: Mark I (panssarivaunu)

text:
Vaunun ohjaaminen vaati neljä miehistön jäsenen yhteistyötä: kaksi ajajaa, joista yksi toimi myös vaunun komentajana ja käytti jarruja, toinen huolehti päävaihdelaatikosta. Kaksi vaihdemiestä käytti telaketjujen vaihteita, joilla määrättiin vaunun suunta ja vauhti. Jos vaunun moottori pysähtyi, jarrumiehet yrittivät käynnistää sen moottorin ja vaihdelaatikon väliin asennetulla käynnistyskammella.
Ohjaaja pystyi tekemään loivia käännöksiä vaunun perään kiinnitetyllä kaksipyöräisellä ohjauspyrstöllä, jonka kumpaakin pyörää voi jarruttaa jarrukaapelista vetämällä. Tällöin vaunu kaarsi jarruttavan pyörän puolelle. Kääntöympyrä sitä käytettäessä oli 18 metriä. Laite todettiin rintamakäytössä hyödyttömäksi ja se poistettiin vaunuista muutaman kuukauden käytön jälkeen. Mark I kulki suunnilleen kävelyvauhtia, tiellä parhaimmillaan noin kuusi kilometriä tunnissa. Telat kestivät yleensä vain noin 40–50 kilometrin matkan, vetopyörät vain kolmisenkymmentä kilometriä.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Vaunuissa ei ollut radiolähettimiä, sillä tuon ajan laitteet olivat vielä liian kehittymättömiä ajoneuvokäyttöön. Viestintä komentokeskuksiin hoidettiin kahdella kirjekyyhkyllä, joilla oli omat luukkunsa sivu-ulokkeissa. Myös juoksulähettejä käytettiin, mikä oli luoti- ja kranaattisateessa monesti lähetin kuolemaksi. Myöhemmissä Mark-vaunuissa käytettiin semaforeja merkinantoon.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark I:n kahdeksan millimetrin paksuinen sivupanssari ja kymmenen millimetrin etupanssari teki siitä suhteellisen immuunin käsiaseiden tulitukselle, mutta saksalaiset kehittivät K-panssarinlävistysluodin ("Patrone SmK Kurz 7,92 mm"). Seuraavassa Markin sukupolvessa oli paksumpi, K-luoteja lähes täysin läpäisemätön panssari. Vastavetona saksalaiset kehittivät erityisen 13,2 mm Mauser -panssarintorjuntakiväärin ("13,2 mm Tank Abwehr Gewehr M1918").


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Vaarana oli myös jalkaväen käsikranaattihyökkäys. Panssareita tuhottiin myös tykistöllä ja kranaateilla ja varsinkin "Geballte Ladung" -kasapanoksella, jossa oli monta yhteen sidottua käsikranaattia. Mark I:n vaunun katolle sijoitettu polttoaine saattoi syttyä hyökkäyksessä, ja miehistö palaa tuhkaksi.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark I-vaunuja rakennettiin 150 kappaletta.Mark II ja III olivat koulutuspanssareita. Molempia rakennettiin vain 50 kappaletta. Mark II:ssa oli karkaisematon panssari, mutta niitä käytettiin kuitenkin Arrasin taistelussa, koska Mark IV:n kehitystyö oli kesken. Viittä Mark II:tta käytettiin Mark IV:n voimansiirtomekanismien testaukseen.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark IV oli hiukan muunneltu Mark I, jossa polttoaine oli erillisessä tankissa. Tällä pyrittiin suojaamaan miehistöä polttoaineen syttyessä. Mark IV:een ei ehditty saamaan paljonkaan uusia kehitteillä olevia piirteitä, jotka olisivat parantaneet panssarin laatua, koska uusia panssareita tarvittiin kipeästi maaliskuun 1917 taisteluihin.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Saksalaiset saivat varsinkin Cambrain taistelussa haltuunsa suuren määrän toimintakuntoisia ja korjauskelpoisia Mark IV - vaunuja ja siitä tulikin nimikkeellä "Schwerer Kampfwagen (Beute)" Saksan armeijan ensimmäisessä maailmansodassa eniten käyttämä panssarivaunumalli.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark IV:ta rakennettiin 1 220 kappaletta.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark V:ssä oli parempi moottori ja ohjausjärjestelmä, tarvittiin vain yksi ajaja. Se oli oikeastaan sama kuin luvattu, toteuttamatta jäänyt Mark IV. Vaunua rakennettiin 400 kappaletta, 200 ”Urosta” ja 200 ”Naarasta”.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Parannettuja, pidennettyjä versioita Mark V:stä. Mark V*:ttä pidennettiin, koska haluttiin ylittää leveitä juoksuhautoja. Mark V*:n pidennetty osa oli jalkaväkiryhmän kuljetustila, ja näin Mark V*stä tuli ensimmäinen miehistönkuljetuspanssari. Vasta Israelin Merkava-panssarissa on taas palattu taistelupanssari-miehistönkuljetuspanssari-tyyppiseen toteutukseen. Mark V:ttä rakennettiin 700 kappaletta: 500 "Urosta", 200 "Naarasta".


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark V** oli muunneltu Mark, jossa oli voimakkaampi 225 hevosvoiman Ricardo-moottori.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Mark VI oli vain keskeneräinen kehitelmä, joka ei päässyt sarjatuotantoon. Mark VII oli helposti ohjattava mutta helposti tuleen syttyvä malli, jota tehtiin pieni erä.


title: Mark I (panssarivaunu)

text: Alun perin Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistyönä kehittelemä tankki, johon Yhdysvallat tuli mukaan ja Ranska jäi pois kehitystyöstä. Panssaria tuotettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


title: Alaverdin luostari

text: Alaverdin luostari () on georgialaisortodoksinen luostarikompleksi Telavin kaupungin lähellä Kakhetin alueella Georgiassa. Se sijaitsee Alazanin laaksossa Akhmetan piirikunnassa 18 kilometriä Telavista. Luostarin perusti 500-luvulla assyrialainen lähetyssaarnaaja Ioseb Alaverdeli aiemman esikristillisen kuun palvonnalle pyhitetyn uskonnollisen keskuksen paikalle. Sen vanhimmat säilyneet osat ovat 500-luvulta.


title: Alaverdin luostari

text: Alaverdi nousi Kakhetin alueen tärkeimmäksi kirkoksi, ja Kakhetin kuningas Kvirike III rakennutti aiemman Pyhän Yrjön kirkon tilalle suuren katedraalin 1000-luvun alussa. Se oli 50 metrin korkuisena maan korkein kirkkorakennus siihen saakka, kunnes Tbilisin Sameban katedraali valmistui 2000-luvulla. Alaverdi toimi luostarina 1500-luvulle asti ja muutettiin sen jälkeen nunnaluostariksi. Katedraali on vahingoittunut useita kertoja maanjäristyksissä, erityisesti 1400- ja 1700-luvuilla. Sen freskot maalattiin peittoon 1800-luvulla, mutta restauroitiin osittain vuonna 1966. Kirkon länsioven yläpuolella on 1500-luvulla maalattu Pyhä Yrjö ja alttarin yläpuolella neitsyt ja lapsi 1000-luvulta. Katedraalin ulkoseiniä on koristeltu hyvin vähän, mikä on tyypillistä kakhetilaiselle kirkkoarkkitehtuurille. Sisätila on vaikuttava.


title: Alaverdin luostari

text: Useat kuninkaalliset ovat vetäytyneet Alaverdin luostariin ja se on toiminut myös Kakhetin kuninkaiden hautapaikkana. Alaverdiin on haudattu esimerkiksi Aleksandre I, Aleksandre II ja Temuraz I. Katedraalia ympäröi pääosin 1700-luvun alussa rakennettu puolustusmuuri. Kompleksiin kuuluu kirkon lisäksi muitakin rakennuksia: kylpylä, Persian šaahi Abbas I:n kesäpalatsin rauniot ja viinikellari ("marani"). Alaverdi on edelleen merkittävä uskonnollinen keskus, jossa vietetään syksyisin kolmeviikkoista Alaverdoba-festivaalia. Sen huippukohta on 14. syyskuuta.


title: Vahva emäs

text: Vahva emäs on aine, jonka voi tasapainotilassa olettaa neutraloivan hapon täysin. Täsmällinen määritelmä on vahvaa happoa monimutkaisempi ja riippuu siitä, mitä teoriaa käytetään:


title: Vahva emäs

text:
Superemäkselle ei ole varsinaista tarkkaa määritelmää, toisin kuin superhapolle. Usea laboratoriomittakaavan orgaanisessa synteesissä käytetty emäs on niin vahva, ettei niitä voi pitää vesiliuoksessa, koska amfoteerisena aineena vesi alkaa käyttäytyä happona. Moni yleisesti synteesissä käytetty vahva emäs yleensä reagoi veden kanssa niin, ettei kumpaakaan jää jäljelle. Esimerkiksi alkoksidit, kuten natriumbutoksidi NaOBu ovat näin vahvoja emäksiä:
Tuloksena on natriumhydroksidia ja butanolia.


title: Vahva emäs

text: Voimakkaasti hydridillä pelkistävät aineet alkavat toimia emäksinä "vetisten" aineiden kanssa. Esimerkiksi metallihydridit ja metallihydridi-ionit ovat niin emäksisiä, että kaikki liuoksessa olevat vähänkin vetyioneja (H) päästävät eli happamat aineet, kuten vesi tai enolaatteja muodostavat aineet, neutraloituvat, ja syntyy vetykaasua. Hydridejä käytetäänkin vahvoina emäksinä esimerkiksi enolaattien muodostamiseksi:


title: Vahva emäs

text: Vain hyvin vahva emäs, kuten hydridi, pystyy kokonaan neutraloimaan enolista irtoavan vetyionin.


title: Habomai

text: Habomai tai Habomai-saaret (, ) on muutaman saaren muodostama ryhmä Kuriilien saariston eteläosassa, Šikotanin ja Hokkaidon välillä. Suurin saarista, Zeljonyi, on pinta-alaltaan 51 km². Saaria hallinnoi Venäjä osana Sahalinin aluetta, mutta Japani vaatii niitä itselleen osana ns. Pohjoisia territorioita (Hoppō), joihin se katsoo kuuluvan myös Shikotanin, Iturupin ja Kunaširin.


title: Habomai

text: Vuonna 1956 Neuvostoliitto ja Japani antoivat julistuksen, jossa Neuvostoliitto lupasi luovuttaa Shikotanin ja Habomain saaret Japanille vastineeksi rauhansopimuksesta, mutta Japani ei suostunut sopimukseen, vaan vaatii myös Etorofun (Iturup) ja Kunashirin saaria. Ennen vuotta 1945 Shikotan ja Habomai-saaret eivät kuuluneet hallinnollisesti Kuriileihin vaan Hokkaidōn alueeseen.


title: Airbus A350 XWB

text: Airbus A350 XWB on Airbusin valmistama kaksimoottorinen, laajarunkoinen pitkän matkan matkustaja- ja rahtilentokone.


title: Airbus A350 XWB

text: Alun perin koneen piti pohjautua rungoltaan Airbus A330:een ja siinä piti olla 250–300 matkustajapaikkaa sijoitettuina turistiluokassa kahdeksan rinnakkain (kaksi ikkunapaikoilla ja neljä käytävien välissä). Koneesta tarjottiin alkuvaiheessa kahta eri versiota, A350-800 ja A350-900. Boeingin julkaistua A350:n kanssa samaan markkinasegmenttiin kuuluvan huomattavasti taloudellisemmaksi luvatun ja teknologialtaan kehittyneemmän Boeing 787 Dreamliner -mallin Airbus otti A350:n takaisin piirustuspöydälle. Heinäkuussa 2006 Farnborough'n ilmailunäyttelyssä Airbus ilmoitti suunnittelevansa A350-mallin kokonaan uudelleen nimellä A350 XWB (eXtra Wide Body).


title: Airbus A350 XWB

text: Uuteen leveämpään runkoon mahtuu turistiluokassa yhdeksän penkkiä rinnakkain. Matkustamo on 13 cm leveämpi kuin Boeing 787:ssä. A350XWB on rakenteeltaan erittäin moderni lentokone, ja sen valmistusmateriaaleista on 53 % komposiitteja, 19 % alumiini-litiumseoksia, 14 % titaania, 6 % terästä ja 8 % muita materiaaleja. Airbus lupaa koneen käyttökulujen olevan 8 % alemmat kuin Boeing 787:llä.


title: Airbus A350 XWB

text: Ohjaamon näyttöpinta-alaa on suurennettu huomattavasti. Kokonaan uusiin ominaisuuksiin kuuluvat mm. koneen törmäysvaroitusjärjestelmän yhdistäminen autopilottiin siten, että väistöliikkeet muuhun liikenteeseen nähden voidaan suorittaa automaattisesti, sähköjärjestelmän uudelleensuunnittelu siten, että autopilotti pysyy päällä molempien moottorien häiriötilanteessa, kolmen hydrauliikkajärjestelmän korvaaminen kahdella hydraulisella sekä useammalla osittain ja täysin sähköisellä varajärjestelmällä (koneen ohjattavuus säilyy jopa täyden hydraulipainekadon sattuessa) sekä kehittyneempi automaattijarrutusjärjestelmä, joka optimoi pyöräjarrutuksen kiitotieolosuhteiden perusteella. Kasvaneen sähköntarpeen takia generaattoreita on kaksi moottoria kohden. Kone pystyy myös näyttämään luotettavan ilmanopeustiedon, vaikka kaikki pitot-staattisen järjestelmän anturit olisivat epäkunnossa. Tämä nopeustieto lasketaan kohtauskulma-anturin ja digitaalisen moottorinohjausjärjestelmän (FADEC) saaman syötteen pohjalta. Tämän parannuksen taustalla on halu estää Air Francen lennon 447 kaltaisen onnettomuuden toistuminen.


title: Airbus A350 XWB

text: Myös koneen lennonhallinta- (FMS) sekä keskusvalvontajärjestelmät (ECAM) on päivitetty aiempaan sukupolveen nähden ja niitä voidaan ohjata pallohiiren kaltaisen ohjaimen sekä täyden QWERTY-näppäimistön avulla (Keyboard Cursor Control Unit, KCCU). Myös kaikki tarkastuslistat saadaan sähköisinä näkyviin uusimpien Boeing-koneiden tapaan. Yleisesti tehtyjä parannuksia luonnehtii entistä parempi vikatilannekestävyys sekä valmius uusien lennonjohdon tukijärjestelmien hyödyntämiseen (mm. digitaalinen tiedonsiirtoyhteys eri muodoissaan). Lentotuntumaltaan kone simuloi tarkoituksellisesti A330-konetta, joten periaatteessa A330:sta siirryttäessä ei varsinaista lentokoulutusta viranomaisnäkökulmasta edellytetä. Tästä huolimatta useat operaattorit ovat sisällyttäneet siirtymätyyppikurssiin myös varsinaisen simulaattorilento-osuuden.


title: Airbus A350 XWB

text: Koneen kokonaissuunnittelukustannukset kaksinkertaistuivat uudelleensuunnittelun johdosta, ja toimitukset viivästyivät kahdella vuodella. Koneen moottoreiksi Rolls-Royce on suunnitellut uuden muunnoksen Trent-moottoreista, TrentXWB:n. TrentXWB:ssä on turbiinikoneisto, joka on edelleen kehitetty Trent 900- (Airbus A380) ja Trent 1000 -moottoreista (Boeing 787) sekä Trent-moottoreiden tähän asti suurikokoisin puhallin, jonka halkaisija on 300 cm. TrentXWB 84 -moottori sertifioitiin 2011.


title: Airbus A350 XWB

text: Suomalainen Patricomp Oy valmistaa koneisiin korkeusvakaajien kärjet.


title: Airbus A350 XWB

text: Ensimmäisen kymmenen A350-lentokoneen tilauksen teki espanjalainen Air Europa joulukuussa 2004. Myöhemmin lentokonetta tilasi myös muun muassa Finnair. Uuden version ensimmäinen tilaaja oli Singapore Airlines, joka tilasi kaksikymmentä A350-900 -mallista konetta heinäkuussa 2006 ja varasi lisäksi 20 optiota. Finnair oli ensimmäinen, joka muutti alkuperäisen mallin tilauksen uuden mallin tilaukseksi sovittuaan koneen uudelleen suunnittelun aiheuttaman viivästyksen aiheuttamista korvauksista Airbusin kanssa. Tässä yhteydessä Finnair kasvatti tilaustaan yhdeksästä yhteentoista ja varasi lisäksi 8 optiota. Koneesta on sitovia tilauksia marraskuussa 2017 48 eri yhtiöltä yhteensä 888 kpl


title: Airbus A350 XWB

text: Ensimmäinen kone luovutettiin Qatar Airwaysille joulukuussa 2014. Käyttöön se otettiin tammikuussa 2015. Finnairin ensimmäinen A350-kone laskeutui Helsinki-Vantaalle 7. lokakuuta 2015.


title: Airbus A350 XWB

text: Koneesta oli alun perin tarjolla kolme erikokoista versiota: kaksiluokkaisena noin 312-paikkainen A350-800, 366-paikkainen A350-900 ja 412-paikkainen A350-1000. A350-800 peruttiin syyskussa 2014 vähäisen tilausmäärän johdosta ja tilaajille tarjottiin joko suurempaa A350-900 -mallia tai uusilla moottoreilla varustettua A330-800 -mallia. Lisäksi tarjolle tulee rahtiversio A350-900F, erityisen pitkän kantomatkan (17 960 km) omaava A350-900ULR sekä A350-900ULR:ään perustuva yksityiskoneversio ACJ350 XWB.


title: Iturup

text: Iturup (, ) on saari Kuriilien saaristossa. Se on suurin Etelä-Kuriilien saarista. Se on noin 200 km pitkä, 7-27 km leveä, ja sen pinta-ala on 3 139 km². Saari kuuluu hallinnollisesti Venäjän Sahalinin alueeseen, mutta Japani vaatii sitä itselleen osaksi ns. pohjoisia territorioita (Hoppō), joihin se katsoo kuuluvan myös Šikotanin, Kunaširin ja Habomai-saaret.


title: Iturup

text: Saarella on Kurilskin kaupunki, jonka asukasluku on noin 2 200.


title: Shikotan

text: Šikotan (, ) on saari Kuriilien saaristossa. Saaren nimi tarkoittaa ainun kielessä "parasta paikkaa". Saaren pinta-ala on 225 km². Saarta hallinnoi Venäjä osana Sahalinin aluetta, mutta Japani vaatii sitä itselleen osana nk. Pohjoisia territorioita (Hoppō), joihin se katsoo kuuluvan myös Iturupin, Kunaširin ja Habomai-saaret.


title: Shikotan


title: Shikotan

text: Saarella on Malokurilskojen ja Krabozavodskojen kylät.


title: Kunašir

text: Kunašir (, ) on saari Kuriilien saariston eteläosassa Hokkaidon ja Iturupin välillä. Saaren nimi tarkoittaa ainun kielessä "mustaa saarta". Saaren pinta-ala on 1 490 km². Saarta hallinnoi Venäjä osana Sahalinin aluetta, mutta Japani vaatii sitä itselleen osana ns. Pohjoisia Territorioita (Hoppō), joihin se katsoo kuuluvan myös Iturupin, Shikotanin ja Habomai-saaret. Kunaširilla sijaitsee Južno-Kurilskin piirin hallinnollinen keskus, Južno-Kurilskin taajama, jossa on noin 6 600 asukasta.


title: Villa Gyllenberg

text: Villa Gyllenberg on yksityinen, Signe ja Ane Gyllenbergin säätiön omistama taide- ja kotimuseo, joka sijaitsee Länsi-Helsingissä Kuusisaaren lounaisrannalla. Museon osoite on Kuusisaarenpolku 11.


title: Villa Gyllenberg

text: Museon kokoelma on saanut alkunsa pankkiiri, kauppaneuvos Ane Gyllenbergin (1891–1977) intohimosta kerätä taidetta. Museon pysyvä taidekokoelma sisältää yli 350 teosta aikakaudelta 1500–1970. Suomalainen taide on erityisen hyvin edustettuna. Kokoelman tunnettuja töitä edustaa esimerkiksi Akseli Gallen-Kallelan "Ad Astra". Erityisen runsaasti on kerätty Helene Schjerfbeckin (1862–1946) teoksia — opiskeluvuosien tuotannosta aina taiteilijan viimeisenä elinvuotena syntyneisiin omakuviin ja asetelmiin saakka. Kokoelmaan kuuluu myös vanhempaa eurooppalaista taidetta lähinnä 1500- ja 1600-luvuilta. Kokoelman veistoksien joukkoon lukeutuu esimerkiksi Wäinö Aaltosen "Aleksis Kiven pää".


title: Villa Gyllenberg

text: Museo sijaitsee Signe ja Ane Gyllenbergien aiemmassa kodissa. Alkuperäisen huvilan piirsi Matti Finell vuonna 1938, ja sitä laajennettiin vuonna 1955. Uudistettu galleria vihittiin käyttöön vuonna 1980, ja toteutti näin 1948 perustetun Signe ja Ane Gyllenbergin säätion tarkoitusta: tuoda pariskunnan taidekokoelma yleisön nähtäville.


title: Villa Gyllenberg

text: Villa Gyllenberg on suljettuna heinäkuussa. Taidemuseon yhteydessä toimii kahvila. Noin 300 metrin päässä sijaitsee Didrichsenin taidemuseo.


title: Recreativo de Huelva

text: Real Club Recreativo de Huelva on espanjalainen jalkapalloseura Huelvan kaupungista, Andalusiasta. Seuran perustivat tohtori Alexander McKay ja joukko brittiläisiä Rio Tinto -kaivosyhtiön työntekijöitä 23. joulukuuta 1889, ja se on siten vanhin espanjalainen jalkapalloseura. Alun perin seuran nimi oli Huelva Recreation Club. Recreativon edustusjoukkue pelaa Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä.


title: Recreativo de Huelva

text: Korkeimmalla tasolla Primera Divisiónissa seura on pelannut yhteensä viisi kautta vuosina 1978–1979, 2002–2003 ja 2006–2009. Vuonna 2003 joukkue ylsi cup-kilpailu Copa del Reyn loppuotteluun, jossa Mallorca oli parempi maalein 3–0.


title: Recreativo de Huelva

text: Recreativo pelaa kotiottelunsa Nuevo Colombino -stadionilla, jossa on noin 20 000 istumapaikkaa.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Sir Lawrence Alma-Tadema (8. tammikuuta 1836 Dronrijp, Alankomaat – 25. kesäkuuta 1912 Wiesbaden, Saksa) oli hollantilaissyntyinen taidemaalari. Vuonna 1873 hänelle kuitenkin myönnettiin Britannian kansalaisuus.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Alma-Tadema kuului kuningatar Viktorian aikalaisiin ja hänet tunnetaan parhaiten loisteliaista muotokuvista, jotka on sijoitettu antiikin maailmaan.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Lawrence Alma-Tadema oli alkuperäiseltä nimeltään Lourens Alma Tedema ja hän syntyi varakkaaseen alankomaalaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli ammatiltaan notaari, mutta kuoli pojan ollessa vielä nuori, vasta neljän vuoden ikäinen.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Jo hyvin varhain poika osoitti merkittäviä taiteellisia kykyjä, joita hän kehitti piirrelleen ja maalaten. Näin hän maalasi vuonna 1851 muotokuvan sisarestaan, jonka hän numeroi "Op. [Opus] i", tätä numerointimenetelmää hän sovelsi koko tuotantoonsa ja niin hänen viimeiseksi jäänyt maalauksensa on numeroltaan "Op. CCCCVIII".


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Vuonna 1852 hänestä tuli Antwerpenin taideakatemian oppilas. Hän sai opettajikseen Gustave Wappersin sekä myöhemmin Naicaise de Kayserin. Kumpainenkin opettajista oli lähellä romanttista taidesuuntausta, ja etenkin de Kayser rohkaisi oppilastaan maalaamaan historiallisia aiheita. Vuonna 1856 hän jätti taakseen akatemian ja ryhtyi taidemaalari Hendryk Leysin oppilaaksi. Lisäksi hän asettui taloksi arkeologi Louis de Tayen luokse ja samalla hän kiinnostui entistä syvällisemmin historiasta ja arkeologiasta.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Lawrence vieraili Lontoossa vuoden 1862 Suuren maailmannäyttelyn aikana. Käydessään British Museumissa häneen teki suuren vaikutuksen museon egyptiläisen taiteen kokoelma ja eritoten Antiikin Kreikasta peräisin oleva Parthenonin friisi, joka vaikutti voimakkaasta hänen tämän kohtaamisen jälkeiseen tuotantoonsa.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Vuonna 1863 Alma-Tadema avioitui ranskattaren, Marie Pauline Gressin de Boisgirardin kanssa. He tekivät häämatkansa Italiaan ja tällä matkalla Lawrence ”löysi” Italian. Hän oli ajatellut opiskelevansa varhaisten kristillisten kirkkojen arkkitehtuuria, mutta kohtasikin Pompejin raunioiden kauneuden. Italiasta hän toi mukanaan merkittävän kokoelman Pompeijia ja antiikkia esittäviä valokuvia. Tämä valokuvakokoelma toimi Alma-Tademan tulevien maalausten pohja-aineistona. Useat valokuvat esittivät antiikin aikaista jokapäiväistä elämänmenoa. Myöhemmissä elämänvaiheissa hänen hienostunut kykynsä kuvata antiikin arkkitehtuuria toi hänelle nimityksen ”marmorin maalari”.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Palattuaan Italiasta Alma-Tadema asettui asumaan Pariisiin, jossa hän kohtasi tunnetun taidekauppiaan Ernest Gambartin, joka kehotti häntä jatkamaan valitulla taiteen tiellä ja samalla tilasi parikymmentä taulua Lontoossa olevaan galleriaansa. Teokset olivat välitön menestys. Kuitenkin vuonna 1865 hänen poikansa kuoli isorokkoon ja vuonna 1869 kuoli vuorostaan hänen puolisonsa Marie Pauline Gressin de Boisgirardin. Näin hän jäi kahden pienen tyttölapsen, Annan ja Laurencen yksinhuoltajaksi.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Peläten preussilaisten hyökkäystä hän lähti Ranskasta, kuten Claude Monet ja Camille Pissarro myös tekivät. Alma-Tdema asettui Lontooseen vuonna 1870. Hän myös avioitui 17-vuotiaan oppilaansa Laura Eppsin kanssa. Vuonna 1873 hänestä tuli Britannian kansalainen.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Taiteilijan uralla näyttelyt seurasivat toisiaan ja takasivat hänelle suunnattoman suosion, niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa ja Australiassakin. Australiassa hänelle myönnettiin lukuisia taidepalkintoja.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Vuonna 1876 hänestä tuli Kuninkaallisen taideakatemian jäsen ja vuonna 1899 kuningatar Viktoria aateloi hänet.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Alma-Tademan toisen puolison kuolema vuonna 1909 toi syvän surun hänen elämäänsä, mutta ei kuitenkaan vaikuttanut hänen luomiskykyynsä. Hän jatkoi maalaamista ja eräiden asiantuntijoiden mukaan hän maalasi tämän jälkeen eräät parhaista teoksistaan.


title: Lawrence Alma-Tadema

text: Hänen yli kuusikymmentä vuotta kestänyt uransa päättyi Wiesbadenin kylpylässä 25. kesäkuuta 1912. Taiteilijan maalliset jäännökset on sijoitettu Saint-Paulin katedraaliin Lontoossa.


title: Ismael Kirui

text: Ismael Kirui (s. 20. helmikuuta 1975 Marakwet, Kenia) on entinen kenialainen kestävyysjuoksija. Hänen veljensä Richard Chelimo on myös menestynyt kenialainen kestävyysjuoksija.


title: Ismael Kirui

text: Kirui juoksi 1990 yleisurheilun nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa toiseksi 10 000 metrin juoksussa. Vuonna 1992 hän voitti maastojuoksun nuorten maailmanmestaruuden sekä hopeaa nuorten MM-kisojen 5 000 metrin juoksussa. Seuraavana vuonna hän oli 18-vuotiaana aikuisten sarjoissa maastojuoksun MM-kisoissa kolmas ja voitti Stuttgartin MM-kisoissa MM-kultaa 5 000 metrillä ennen Etiopian Haile Gebrselassieta. Hänen voittoaikansa 13.02,75 oli uusi kisaennätys. Hän voitti MM-kultaa myös Göteborgissa 1995 hidasvauhtisessa taktiikkajuoksussa.


title: James Levine

text: James Levine (s. 23. kesäkuuta 1943, Cincinnati, Ohio) on amerikanjuutalainen kapellimestari ja pianisti.


title: James Levine

text: Levine aloitti pianon- ja viulunsoiton lapsena ja esiintyi jo 10-vuotiaana Cincinnatin sinfoniaorkesterin kanssa. Ennen pääsyään Juilliard School of Musiciin vuonna 1961 häntä opettivat Walter Levin, Rudolf Serkin ja Rosina Lhévinne.


title: James Levine

text: Levinen kapellimestariura alkoi 1965 clevelandissa, missä hän toimi vuoteen 1970 saakka Clevelandin orkesterin apulaiskapellimestarina. Kesäkuussa 1971 hän esiintyi Metropolitan-oopperassa, jossa hän johti Giacomo Puccinin Toscan esityksen. Hänen saamansa suosio johti nimitykseen Metropolitan-oopperan ylikapellimestariksi vuonna 1973. Vuosina 1974–1978 hän toimi Cincinnati May Festivalin musiikillisena johtajana.


title: James Levine

text: Levine on toiminut myös Münchenin filharmonisen orkesterin ja Bostonin sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina.


title: James Levine

text: Vuonna 2017 tuli esiin syytöksiä Levinen nuoriin miehiin ja alaikäisiin poikiin kohdistamasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä 1960-luvulta alkaen. Metropolitan-ooppera keskeytti yhteistyön hänen kanssaan, kunnes se saa valmiiksi oman selvityksensä asiasta.


title: Sinfonia nro 2 (Šostakovitš)

text: Dmitri Šostakovitšin sinfonia nro 2 H-duuri op. 14, alaotsikoltaan "Lokakuulle", sai kantaesityksensä 5. marraskuuta 1927. Leningradin filharmonikkoja ja Akateemista kapellikuoroa johti Nikolai Malko.


title: Sinfonia nro 2 (Šostakovitš)

text: Šostakovitš kirjoitti alun perin kantaatin ja nimesi teoksen vasta myöhemmin sinfoniaksi. Laulutekstin kirjoitti Aleksandr Bezymenski (1898–1973). Sanat ylistävät Vladimir Leniniä ja neuvostovallankumousta.


title: Sinfonia nro 2 (Šostakovitš)

text: Šostakovitšin toinen sinfonia koostuu kahdesta osasta, joiden kesto on noin kaksikymmentä minuuttia:


title: 7. osasto

text: 7. osasto oli puna-armeijan jokaisen esikunnan organisaatio, jonka päätehtävänä oli murentaa vihollisen taistelutahtoa. Tätä työtä teki esimerkiksi Moskovan Tiltu. Osastoissa muun muassa saksalaiset kommunistit olivat työssä neuvostoupseerien alaisina, ja myös monet saksalaiset sotavangit olivat olleet antifasistisessa koulutuksessa neuvostoleireillä. Saksalaiset kutsuivat heitä Seydlitzin miehiksi. Nimi johtui kenraalimajuri Walther von Seydlitz-Kurzbachista, joka oli antautunut Stalingradissa ja ollut mukana muodostamassa ns. Vapaan Saksan kansallista komiteaa, jonka johtajaksi hänet valittiin. Hän oli tosin pelkkä keulahahmo, sillä komitea oli täysin NKVD:n valvonnassa.


title: Sinfonia nro 3 (Šostakovitš)

text: Dmitri Šostakovitšin sinfonia nro 3 Es-duuri op. 20, alaotsikoltaan "Toukokuun ensimmäinen", sai kantaesityksensä Leningradissa 6. marraskuuta 1931. Leningradin filharmonikkoja ja Akateemista kapellikuoroa johti Aleksandr Gauk.


title: Sinfonia nro 3 (Šostakovitš)

text: Šostakovitšin kolmannen sinfonian finaalissa on Semjon Isaakovitš Kirsanovin (1906–1972) tekstiin sävelletty kuoro-osuus ("Pervomaiskaja"). Lauluteksti ylistää vapunpäivää ja neuvostovallankumousta: "Jokainen vapunpäivä on askel kohti sosialismia."


title: Sinfonia nro 3 (Šostakovitš)

text: Sinfonian kesto on noin 30 minuuttia. Osat esitetään tauotta ("attacca").


title: Keulakuva

text: Keulakuva on tyypillisesti puusta veistetty, yleensä naista tai eläintä esittävä koriste-esine, joka sijoitetaan purjealuksen keulaan, keulapuomin alle. Keulakuvat olivat yleisiä 1500–1800-luvuilla. Ensimmäiset keulakuvat ilmestyivät 1500-luvun kaljuunoiden myötä.


title: Keulakuva

text: Peräpeilin koristelun tavoin keulakuvan pääasiallinen tarkoitus oli usein kertoa aluksen nimi lukutaidottomalle väestölle sekä laivaston alusten ollessa kyseessä myös kuvata omistajansa mahtia ja varallisuutta. Barokin aikakaudella joissakin aluksissa oli suunnattoman suuria keulakuvia, jotka painoivat useita tonneja ja levittäytyivät aluksen keulan molemmille puolille.


title: Keulakuva

text: Suuret keulakuvat heikensivät alusten purjehdusominaisuuksia, minkä vuoksi keulakuvien kokoa pienennettiin huomattavasti 1700-luvun aikana. Napoleonin aikakauden sotien jälkeen keulakuvat jälleen yleistyvät, mutta yleensä ne olivat enää pieniä rintakuvia. 1800-luvulla keulakuvien käyttö väheni huomattavasti, mutta 1850–1860-luvuilla nopeissa klippereissä oli täysikokoiset, joskin erittäin kevyet keulakuvat, sillä aluksissa ei haluttu kuljettaa ylimääräistä painoa.


title: Keulakuva

text: Keulakuvat katosivat meriltä purjelaivojen mukana. Vielä varhaisissa höyrylaivoissa oli toisinaan joko keulakuva tai omistajansa vaakuna keulassa. Tämä tapa katosi viimeistään ensimmäisen maailmansodan myötä.


title: Keulakuva

text: Tosin suomalaisissa jäänmurtajissa oli hyvin kauan keulassa Suomen vaakuna, poikkeuksena Hansessa Saksan liittotasavallan.


title: Keulakuva

text: Saksassa, Belgiassa ja Alankomaissa uskottiin, että "klaboutermannikin"-nimiset henget tai keijut asustivat keulakuvissa ja suojelivat alusta karikoilta, myrskyiltä ja taudeilta. Jos alus upposi, "klaboutermannikinit" opastivat merimiesten henget tuonpuoleiseen. Hollannissa uskottiin, että ilman keulakuvaa ja henkien suojelusta uponneiden alusten miehistöt kummittelevat merillä ikuisesti.


title: Keulakuva

text: Sanoja "keulakuva" ja "keulahahmo" käytetään myös metaforana henkilöstä, joka on julkisuudessa jonkin ryhmän tai organisaation näkyvin jäsen olematta kuitenkaan sen varsinainen johtaja.


title: Mark Plaatjes

text: Mark Plaatjes (s. 1. kesäkuuta 1961 Johannesburg, Etelä-Afrikka) on yhdysvaltalainen entinen kestävyysjuoksija.


title: Mark Plaatjes

text: Plaatjes voitti ensimmäisen Etelä-Afrikan mestaruutensa maratonjuoksussa jo 1979. Vuonna 1983 hän voitti maansa mestaruuden maastojuoksussa, 1985 maastojuoksussa ja maratonilla sekä 1987 jälleen maastojuoksussa. Hän aloitti opintonsa Witwatersrandin yliopistossa vuonna 1984 ja valmistui 1987 fysioterapian maisteriksi. Seuraavana vuonna hän haki Yhdysvalloista poliittista turvapaikkaa. Hän sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden 1993 ja selviytyi samana vuonna Yhdysvaltojen Stuttgartin MM-kisoihin osallistuvaan joukkueeseen. Kisoissa Plaatjes voitti maratonin MM-kultaa. Namibian Lucketz Swartbooi johti kilpailua pitkään ja näytti voittavan juoksun helposti. Vain pari kilometriä ennen maalia hän kuitenkin hyytyi, ja Plaatjes pääsi nousemaan voittajaksi. Hänestä tuli täten ensimmäinen yhdysvaltalainen miesten kestävyysjuoksun maailmanmestari.


title: Mark Plaatjes

text: Urheilu-uransa jälkeen Plaatjes on toiminut valmentajana.


title: Mark Plaatjes

text: Hän asuu Boulderissa, Coloradossa, ja pitää kuntoutusklinikkaa. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme tytärtä.


title: Orimattilan Jymy

text:
Orimattilan Jymy (Jymy tai OrJy) on vuonna 1903 perustettu orimattilalainen urheilun yleisseura. Seuran lajeina ovat ammunta, hiihto, koripallo, lentopallo, uinti ja yleisurheilu. Seuralla on lisäksi naisjaosto ja kuntoliikuntajaosto.
Jymyn toiminta on muuttunut vuosien saatossa. Alkuperäisten suunnitelmien mukaan seuran tarkoitus oli toimia ainoastaan voimisteluseurana, mutta toiminta laajeni nopeasti muuhun urheiluun jo 1910-luvulla, ja voimistelu jäi lopulta kokonaan syrjään. 1960-luvulla Jymy muuttui eri lajien jaostolliseksi urheiluseuraksi.


title: Orimattilan Jymy

text:
Harrastajamäärältään Jymyn suurin laji on koripallo. Seuran miesten edustusjoukkue on pelannut parhaimmillaan I-divisioonassa kausina 1978–1982, 1995–1996 ja 1998–2002.
Orimattilan Jymyn naiset nousivat koripallon SM-sarjaan kaudeksi 2008–2009 ja ylsivät tulokaskaudellaan sarjan neljännelle sijalle, häviten pronssiottelussa Kotkan Peli-Karhuille. Kaudella 2009-2010 seura sijoittui runkosarjassa seitsemänneksi, mutta luopui kauden jälkeen sarjapaikastaan.


title: Orimattilan Jymy

text: Jymy on nostanut kattoon koripalloilijoidensa Reijo Penttilän, Kari Tuomin ja Marko Sunin pelipaidat.


title: Jacques Hébert

text: Jacques-René Hébert (15. marraskuuta 1757 – 24. maaliskuuta 1794) oli lehtimies ja vallankumousjohtaja Ranskan suuren vallankumouksen aikana. Hébert kuului radikaaleimpiin ja vaikutusvaltaisimpiin vallankumouksellisiin. Hän vastusti erityisen kiihkeästi kristinuskoa ja kuningasvaltaa. Hébertista tuli sanskulottien johtohahmo, ja hän painosti jakobiineja ottamaan käyttöön äärimmäiset voimakeinot. Hébertin kannattajista käytettiin nimeä hébertistit.


title: Jacques Hébert

text: Hébert syntyi porvarisperheeseen Alençonissa ja muutti Pariisiin vuonna 1780, missä hän eli köyhänä seuraavien kymmenen vuoden ajan. Vallankumouksen puhjetessa 1789 Hébertin valtasi suuri innostus, ja hän aloitti uransa lehtimiehenä kirjoittaen sarjan räävittömiä ja rienaavia poliittisia satiireja. Hébert kirjoitti nimimerkillä "Le Père Duchesne" (suom. Ukko-Duchesne) ja ryhtyi julkaisemaan samannimistä lehteä marraskuussa 1790. Siitä tuli nopeasti yksi vallankumouksen ajan suosituimmista lehdistä. Hébert kohdisti aluksi raivonsa aatelistoon ja papistoon, mutta keväällä 1792 hän käynnisti vihamielisen kampanjan kuningas Ludvig XVI:ta vastaan.


title: Jacques Hébert

text: Hébertista tuli Kordelieeriklubin jäsen, ja hän oli mukana suunnittelemassa kansannousua, joka lopulta syrjäytti monarkian 10. elokuuta 1792. Syksyn aikana hébertistit muuttivat Notre-Damen ja useita muita kirkkoja Järjen temppeleiksi. Joulukuussa Hébert valittiin Pariisin kommuunin apulaispääprokuraattoriksi. Hän liittyi samoihin aikoihin myös jakobiiniklubiin. Jakobiinit alkoivat pian kampanjoida maltillisempia girondisteja vastaan kansalliskonventissa. Tässä taistelussa Hébert valjasti lehtensä Le Père Duchesnen sanskulottien äänitorveksi ja vaati kuolemantuomiota kuninkaalle sekä girondistien tuhoamista ja vallankumoushallinnon perustamista. Hébert johti sanskulottien joukkoja, jotka pakottivat konventin erottamaan girondistien johtohahmot kesäkuussa 1793.


title: Jacques Hébert

text: Hébertistit järjestivät Pariisin työväestön suurmielenosoitukset 4.–5. syyskuuta 1793. Mielenosoitukset pakottivat kansalliskonventin perustamaan valtiojohtoisen talouselämän ja käynnistämään terrorin ajan. Hébert tuki vahvasti syksyn 1793 antikristillistä kampanjaa, jonka tavoitteena oli tuhota Ranskan katolinen kirkko.


title: Jacques Hébert

text: Vuoden 1794 alussa kansalliskonventin Yleisen turvallisuuden valiokunta oli vakiinnuttanut valta-asemansa, ja se alkoi pitää Hébertia ja hänen äärivasemmistolaisia kannattajiaan vaarallisina. Dantonin johtama jakobiiniklubin oikea laita hyökkäsi hébertistien äärimmäisyyttä vastaan. Myös valiokunnan johtohahmo Robespierre liittoutui Dantonin kanssa. Maaliskuussa 1794 pula ruoasta herätti yleistä tyytymättömyyttä, ja Hébert vaati kordellieeriklubia järjestämään kapinan. Sanskulotit eivät kuitenkaan vastanneet pyyntöön, ja 14. maaliskuuta Yleisen turvallisuuden valiokunta pidätti Hébertin. Hébert ja 17 hänen seuraajaansa mestattiin giljotiinilla kymmenen päivän päästä. Hébertin teloituksen vuoksi vallankumoushallinto menetti kuitenkin sanskulottien luottamuksen ja se johti lopulta jakobiinien diktatuurin päättymiseen heinäkuussa 1794.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Kausalan–Leininselän rautatie oli kapearaiteinen rautatie, joka johti Iitin kunnan Kausalan kylältä Kymijoen Leininselän rantaan. Rautatien raideleveys oli 750 millimetriä, eli vajaa puolet Suomen valtion rataverkolla käytetystä 1 524 millimetrin raideleveydestä. Kapearaiteisen rautatien linjapituus oli noin viisi kilometriä, ja se avattiin liikenteelle 20. kesäkuuta 1910. Samana kesänä alkoi myös Leininselän höyrylaivaliikenne.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Rautatie oli rakennettu alun perin puutavaran kuljetusta varten, ja sen omistaja oli toiminimi Matti Multalan Pyörä- ja Puuteollisuus, Kausalan Saha ja Mylly (myöh. Kausalan Puu- ja Pyöräteollisuus Oy). Yhtiön metsäalueet sijaitsivat Iitin–Jaalan rajamailla Leininselän rannoilla.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Rautatielle hankittiin Helsingin Raitiotie ja Omnibus Oy:ltä neljä kappaletta vanhoja hevosraitiotievaunuja, jotka asetettiin henkilöjunaliikenteeseen Valtionrautateiden Kausalan rautatieaseman ja Leininselän höyrylaivojen väliseen yhdysliikenteeseen. Raitiovaunut oli rakentanut Scandia AS Randersissa Tanskassa 1890, ja niiden alkuperäinen raideleveys oli 1 000 millimetriä. Vaunut olivat koko matkustajaliikenteen ajan alkuperäisessä Helsingin ajan asussaan. Nykyinen punamulta-ulkoasu on kunnostuksen ajalta 1970-luvulta.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Yleistä henkilöjunaliikennettä rautatiellä harjoitettiin 1910-luvun ajan, sen jälkeen radalla kuljetettiin vain yhtiön omaa henkilökuntaa. Virallista yleisen liikenteen lupaa radalla ei ollut koskaan joten ulkopuolisten kuljettaminen tehtiin korvauksetta.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Muuhun kalustoon kuului 12 tavaravaunua sekä kaksi saksalaisvalmisteista Orenstein & Koppel - höyryveturia. Rautatiellä oli käytössä lyhyen aikaa myös Valmetin valmistama Move21-tyyppinen sotakorvausveturi.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Kaksi innokasta rautatieharrastajaa, Reino Kalliomäki ja Hannu Haaki, löysivät sattumalta viimeisen jäljellä olleen entisen raitiovaunun; tehtaan johto suostui lahjoittamaan vaunun Museorautatie Forssa-Humppila ry:lle ja vaunu kuljetettiin Minkiölle Haakin traktorin perävaunussa. Sille tehtiin kiireellinen ulkoinen korjaus ja saman vuoden liikennekauden avajaisissa vaunu liikennöikin sitten muutamia lyhyitä ajoja hevosen vetämänä Minkiön aseman raiteilla. Kerta jäi ainoaksi.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Vaunu odottaa kunnostusvuoroaan kapearaidemuseon varastossa; siitä vietiin matkustajaliikenteen loputtua puskimet uuteen lumiauraan, samoin ulkoasu kaipaa kunnostusta.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Kakkoshöyryveturin kattila myytiin teollisuuskäyttöön ja oltuaan viimeksi tynnyrinpesukoneiden voimanlähteenä se lahjoitettiin Museorautatielle. Kattilan tuliputket kaipaavat uusimista. Tämä seikka havaittiin vuonna 1979 kun kattilaa kokeiltiin mahdolliseksi vaihtokattilaksi Ojakkalan-Olkkalan rautatien kolmosveturiin jota kunnostettiin ajokuntoiseksi. Lopulta todettiin että veturin oma kattila oli sittenkin paremmassa kunnossa.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Kapearaiteinen rautatie purettiin, kun Valtionrautatiet rakensi leveäraiteisen pistoraiteen Kausalan rautatieaseman läheltä, Lahti–Kouvola-radalta Kausalan sahalle vuonna 1947. Kyseinen sahalaitos siirtyi Myllykoski Oyj:n omistukseen vuonna 1974. Sahan lopetettua toimintansa vuonna 1987 leveäraiteisen pistoraiteen vaihde purettiin, samoin kuin koko pistoraiteenkin kiskot muutamia vuosia myöhemmin. Ratapölkyt poistettiin vasta vuonna 2008.


title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Kausalan taajaman länsipuolella erkani Lahti–Kouvola-radasta myös voimalaitokselle mennyt rata.


title: Tipinitsa

text: Tipinitsa () on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Suurlahden kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen rannalla 21 kilometriä Suurlahdesta itään. Kylässä on 20 asukasta (vuonna 2012).


title: Tipinitsa

text: Tipinitsan pogosta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1646. Sen 1970-luvulla palanut kirkko oli aikoinaan yksi Äänisniemen komeimmista. 1900-luvun alussa Tipinitsa lähikylineen muodosti Tolvojan volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 siihen kuului 20 kylää, joissa oli yhteensä lähes 2 000 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Äänisentauksen piiriin kuulunut Tipinitsan kyläneuvosto, jossa vuonna 1933 oli 24 asutusta ja lähes 1 800 asukasta. Kolmea karjalaista lukuun ottamatta asukkaat olivat kaikki venäläisiä. Vuonna 1959 Tipinitsa liitettiin Suurnivan kyläneuvostoon.


title: Tipinitsa

text: Kylällä on historiallisen asutuksen status. Sen nähtävyyksiin kuuluu joukko vanhoja asuintaloja. Tipinitsan 1700-luvulla pystytetty tsasouna on siirretty Kižin museoalueelle. Entisessä Zadnjajan kylässä on 1800-luvun lopusta peräisin oleva tienvarsitsasouna. Tipinitsasta on kotoisin Neuvostoliiton sankari Nikolai Rigatšin.


title: Move21

text: Move21 on Valmet Oy:n vuosina 1946–1952 rakentama kapearaiteinen dieselveturi, jonka raideleveys oli 750 millimetriä. Vetureita valmistettiin puukaasumoottorikäyttöisenä tunnuksella Move2 sotakorvauksina kaikkiaan 76 kappaletta. Kaikki veturit osti SOTEVA.


title: Move21

text: Koska Valmetille oli jäänyt käsiin runsaasti täpärästi normit alittaen hylättyjä mutta kunnostuskelpoisia varaosia, niistä kasattiin vuonna 1950 sotakorvauskappaleiden jo valmistuttua koulutustyönä ylimääräinen Move2 -veturi, jossa oli muita saman sarjan vetureita tilavampi hytti; alustoja riitti koska PT-4- vetureita valmistui vielä pitkään.


title: Move21

text: Tämän koulutusyksilön osti suoraan rakentajalta A Ahlström Oy:n Karhulan tehtaat. Myöhemmin kapearaideliikenteen loputtua veturi muutettiin leveäraiteiseksi omalla konepajalla. Tarvittavat muunnososat toimitti Saalasti Oy.


title: Move21

text: Veturi siirrettiin myöhemmin Vihantiin mineraalivillatehtaan liikenteeseen. Veturi oli koko olemassaolonsa ajan kaasukäyttöinen, tosin puukaasutin poistettiin jo 1950-luvulla ja voimanlähteeksi tuli moottorikaasu; veturissa oli koko sen lopun työajan kaksi 11 kilon moottorikaasupulloa.