title: Italian Grand Prix 1964

text: Italian Grand Prix 1964 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 6. syyskuuta 1964 Monzan radalla. Kilpailun voitti John Surtees, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 1964

text: Yhdysvaltain Grand Prix 1964 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 4. lokakuuta 1964 Watkins Glenin radalla. Kilpailun voitti Graham Hill, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Meksikon Grand Prix 1964

text: Meksikon Grand Prix 1964 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 25. lokakuuta 1964 Autódromo Hermanos Rodríguez -radalla. Kilpailu oli kauden viimeinen, ja sen voitti Dan Gurney, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Piero Scotti

text: Piero Scotti (11. marraskuuta 1909 – 14. helmikuuta 1976) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui vain yhteen Grand Prix -kilpailuun, jonka keskeytti, eikä onnistunut keräämään yhtään MM-pistettä.


title: Christian Karembeu

text: Christian Karembeu (s. 3. joulukuuta 1970 Lifou, Uusi-Kaledonia) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Christian Karembeu

text: Karembeu edusti urallaan seuratasolla kotimaassaan Nantesia ja Bastiaa, Italiassa Sampdoriaa, Espanjassa Real Madridia, Englannissa Middlesbroughia, Kreikassa Olympiakosia ja Sveitsissä Servetteä. Hän saavutti Nantesin riveissä Ranskan mestaruuden, Real Madridin riveissä kaksi Mestarien liigan voittoa ja Olympiakosin riveissä kaksi Kreikan mestaruutta.


title: Christian Karembeu

text:
Ranskan maajoukkueessa Karembeu pelasi 53 ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän edusti Ranskaa
MM-kisoissa vuonna 1998 sekä EM-kisoissa vuosina 1996 ja 2000. Karembeu saavutti Ranskan riveissä MM-kultaa vuonna 1998 ja EM-kultaa vuonna 2000.


title: Johnny Liebkind

text: John Eljon ”Johnny” Liebkind (s. 22. syyskuuta 1946 Helsinki) on entinen artisti, säveltäjä ja sovittaja ja muusikko. Hän oli 1960-luvun Suomen suosituimpia pop-/iskelmälaulajia Dannyn ja Irwin Goodmanin ohella.


title: Johnny Liebkind

text: Johnny Liebkind aloitti uransa rautalankayhtye The Soundsissa rumpalina. The Soundsin tunnetuin kappale oli Liebkindin mukaelma vanhasta kansansävelmästä ”Emma”. Johnnyn soolodebyytti oli vuonna 1963 julkaistu Saukin sanoittama, alun perin Ruth Brownin esittämä ja myöhemmin Cliff Richardin tunnetuksi tekemä ”Hymyhuulet” (”Lucky Lips”).


title: Johnny Liebkind

text: Liebkind kiersi keikkaillen maata koko 1960-luvun aina vuoteen 1969 levyttäen useita angloamerikkalaisia käännöshittejä. Sen jälkeen hän vetäytyi julkisuudesta syrjempään ja lähti opiskelemaan kauppatieteitä. Vuonna 1970 julkaistiin unkarilaisen Gábor Nádasin säveltämä ja Fredin suomeksi sanoittama ”Ihana aamu”, joka oli Liebkindin eniten listamenestystä saavuttanut kappale. Hänen viimeinen levytyksensä oli vuonna 1973 ilmestynyt albumi "Jonglööri".


title: Johnny Liebkind

text: Musiikkiuransa jälkeen Liebkind on ollut muun muassa Nesteen ja STS-pankin palveluksessa.


title: Johnny Liebkind

text: Nykyisin Liebkind järjestää liikemiesmatkoja Israeliin.


title: Johnny Liebkind

text: Liebkind oli syytettynä 1990-luvun alussa tehdyistä talousrikoksista ja hänet etsintäkuulutettiin vuonna 1994. Runsaasti mediaa kiinnostaneessa tapauksessa Israelin kansalaisuuden saanut Liebkind löydettiin seuraavana vuonna Israelista, josta hänet luovutettiin Suomeen.


title: Johnny Liebkind

text: Sen jälkeen alkoi kaksi oikeudenkäyntiä, joista ensimmäisenä päätöksen saadussa, Hämeenlinnan käräjäoikeudessa niin sanotusta AKP-Palvelusta tehdystä yrityskaupasta Liebkindiä vastaan nostetut syytteet hylättiin 1997 kokonaan. Myös Turun hovioikeus hylkäsi syytteet 1998.


title: Johnny Liebkind

text: Toisen, vuonna 1996 alkaneen oikeudenkäynnin juuret olivat ruotsalaisen sijoitusyhtiö Proventus AB:n vuonna 1989 yrittämässä Oy Wärtsilä Ab:n valtauksessa. Pitkän käsittelyn jälkeen Liebkind tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa syyskuussa 2001 ja tammikuussa 2005 Helsingin hovioikeudessa yrityskaupasta, josta hyödyn saivat yhtiön myyjä, ruotsalainen sijoitusyhtiö Proventus Ab sekä yhtiön ostaja Dick Reincke. Niin sanotulla taseyhtiökaupalla vältettiin maksamasta Suomen valtiolle veroja noin 70 miljoonaa markkaa. Proventus sai summasta 50 ja Dick Reincke kumppaneineen 20 miljoonaa markkaa. Myös Dick Reincke tuomittiin jutussa, mutta Proventuksen edustajat eivät olleet syytteessä.


title: Johnny Liebkind

text: Maaliskuussa 2007 Ajatus Kirjat julkaisi teoksen "Tapaus Johnny Liebkind: Erään oikeusmurhan tarina". Sen kirjoittanut toimittaja Mikko Niskasaari väittää, että Liebkind tuomittiin ilman näyttöä ja että päävastuullisia kaupassa olivat ruotsalaisen sijoitusyhtiö Proventus Ab:n keskeiset johtajat. Teoksen mukaan Helsingin kihlakunnansyyttäjä ei tehnyt kirjallista päätöstä perusteista, joiden vuoksi suurimman hyödyn saaneita ei asetettu syytteeseen.


title: Robin van Aggele

text: Robin van Aggele (s. 30. heinäkuuta 1984) on alankomaalainen uimari, joka on erikoistunut sekauintiin ja rintauintiin. Hän teki kansainvälisen debyyttinsä aikuisten tasolla lyhyen radan EM-kisoissa 2004 Wienissä.


title: Robin van Aggele

text: Lyhyen radan EM-kisoissa 2005 Triestessä van Aggele oli neljäs 100 metrin sekauinnissa, vain sadasosan kolmanneksi sijoittunutta Liettuan Vytautas Janušaitisia jäljessä.


title: Robin van Aggele

text: Hän voitti EM-pronssia lyhyeltä radalta 4×50 metrin vapaauintiviestistä Helsingissä 2006 ja 4×50 metrin sekauintiviestistä Debrecenissä 2007. Manchesterin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2008 hän sai hopeaa 4×100 metrin vapaauintiviestistä.


title: Robin van Aggele

text: Van Aggele voitti 100 metrin rintauinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuden Istanbulissa 2009 ajalla 56,29. Eindhovenin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2010 hän sai kultaa 50 metrin rintauinnissa ajalla 26,44 ja pronssia 100 metrin rintauinnissa.


title: Työturvallisuus

text: Työturvallisuus on työpaikan oma-aloitteista turvallisuuden hallintaa. Työturvallisuus on osa yritysturvallisuutta. Yritysturvallisuuden muita osa-alueita ovat esim. ympäristöturvallisuus, tietoturvallisuus, henkilöturvallisuus, toimitilaturvallisuus ja rikosturvallisuudesta. Työturvallisuutta toteutetaan työsuojelun avulla ja toimintaa ohjaavat mm. työturvallisuuslaki ja työterveyshuoltolaki.


title: Työturvallisuus

text: Kaikki työntekijät ovat toteuttamassa työsuojelua. Jokaisen on toimittava sääntöjen mukaisesti jotta työturvallisuus toteutuisi. Työsuojelutoimintaa työpaikalla edistetään työsuojeluyhteistyön avulla. Laki työsuojelun valvonnasta ja työpaikan työsuojeluyhteistoiminnasta (20.1.2006/44) ohjaa eri tahojen osallistumista tähän toimintaan.


title: Työturvallisuus

text: Turvallinen työskentely on suunnitelmallista ja perustuu ennakolta hyviksi todettuihin käytäntöihin. Keskeistä työturvallisuudessa on riskienhallinta. Jokaisen työntekijän ammattitaitoon kuuluu, että tuntee työnsä vaarat ja haitat ja osaa edistää työturvallisuutta.


title: Työturvallisuus

text: Suomessa on kehitetty työturvallisuuden parantamiseksi työpaikoille ns. työturvallisuuskortti-koulutus, joka saatiin laajasti käyttöön 2003. Työturvallisuuskortti on jo 618 700 henkilöllä (13.8.2010).


title: Työturvallisuus

text: Työturvallisuuslaki edellyttää työpaikkoja perehdyttämään työntekijät työpaikan haitta- ja vaaratekijöihin sekä käyttämään turvallisia työtapoja. Erityisesti esimiehille on koulutettava myös heidän vastuunsa ja tehtävänsä, jotta he voivat käytännössä johtaa alaistensa työturvallisuutta. Suomessa työturvallisuuskoulutusta järjestävät Työterveyslaitos, Työturvallisuuskeskus, ammattijärjestöjen koulutuskeskukset, aikuisoppilaitokset sekä asiantuntijayritykset. Perehdytys ja koulutus voidaan toteuttaa myös tietokoneavusteisesti. Suomessa on kehitetty Euroopan laajin työturvallisuuden ja -terveyden opetusmultimedioiden valikoima.


title: Työturvallisuus

text: Lainsäädäntö on jaettu Suomessa noin 60 erilliseen säädökseen. Jokaisen yrityksen pidettävä yllä omaan toimintaansa liittyvää säädöstietokantaa. Keskeinen lainsäädäntö Suomessa käsittää:


title: Cesare Perdisa

text: Cesare Perdisa (21. lokakuuta 1932 − 10. toukokuuta 1998) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui seitsemään Grand Prix -kilpailuun. F1-urallaan hän saavutti kaksi palkintosijaa (2 kolmossijaa), yhden viitossijan ja 5 MM-pistettä. Aika-ajoissa Perdisa oli parhaimmillaan kuudes.


title: Cesare Perdisa

text: "* jaettu"


title: Juotostina

text: Juotostina on juottimella sulatettava metalliseos, jolla juotetaan metallikappaleita toisiinsa.


title: Juotostina

text: Elektroniikan kytkennöissä juotostinalla juotetaan yhteen elektroniikassa käytettäviä osia, joiden halutaan olevan sähköisessä yhteydessä toisiinsa. Tavallisessa juotostinassa on noin 60 % tinaa ja noin 40 % lyijyä. Seossuhde vaikuttaa juotostinan sulamislämpötilaan. Kun seos on tarkasti (tina) Sn 62,13 p-% (lyijy) Pb 37,87 p-%. on sulamispiste alhaisimmillaan eli 183 °C. Tällaista seosta kutsutaan eutektiseksi seokseksi, ja se muuttuu sulamispisteessä suoraan sulasta kiinteäksi. Muilla seossuhteilla on tietty lämpötila-alue, jossa juotostina on tahnamainen, eli seossuhteella voidaan vaikuttaa kuinka kauan kestää sen muuttuminen sulasta kiinteäksi.


title: Juotostina

text: Useimmat elektroniikassa käytetyt juotemetalliseokset ovat sulamislämpötilaltaan matalia, sillä elektroniikkakomponenttien kotelomateriaalit ja niiden rakenteet eivät kestä juurikaan korkeampia lämpötiloja kuin 260 °C. Tyypillisin juoteseos on ollut tina-lyijy (Sn-Pb), jossa niiden keskinäinen suhde vaihtelee käyttökohteesta riippuen. Yleisin käytetty koostumus on tinaa 63 painoprosenttia ja lyijyä 37 painoprosenttia.


title: Juotostina

text: 1. heinäkuuta 2006 alkaen EU-maissa on rajoitettu tiettyjen haitallisten aineiden käyttöä sähkö- ja elektroniikkalaitteissa RoHS-direktiivillä. Tämän vaikutuksesta kulutuselektroniikan juotemateriaaleista on poistunut lyijy. Tina-lyijyn korvaajaksi on tullut useita eri vaihtoehtoja, joista Sn 96,5-Ag 3-Cu 0,5 on yleisin ns. SAC-juote. Myös juotteet ilman hopeaa ovat osoittautuneet toimiviksi, esimerkiksi aaltojuotosprosessiin soveltuva juoteseos tina-kupari Sn 99,3-Cu 0,7. Myös uudemmat mikroseostetut lejeeringit ovat tulleet markkinoille (esimerkiksi Stannol FLOWTIN). Mikroseostuksella pyritään parantamaan lyijyttömien tinaseosten käsiteltävyyttä ja juotettavuutta.


title: Juotostina

text: Juotostina myydään yleensä 0,2–1,5 millimetrin paksuisena lankana. Sopiva paksuus riippuu käyttötarkoituksesta. Juotoslangan sisällä on 1–5 hartsia (juoksutetta, fluksia) sisältävää kanavaa. Hartsi puhdistaa liitoskohdan juottamista haittaavasta oksidi- ja sulfidikerroksesta sekä helpottaa tinan leviämistä juotettavaan kohteeseen.


title: Sulkurannan siirtolapuutarha

text:
Sulkurannan siirtolapuutarha on Jyväskylän ainoa siirtolapuutarha. Se perustettiin Jyväsjärven etelärannalle 1948, lähelle nykyistä Kuokkalan keskustaa. Puutarhan vuokrapalstoilla on 136 mökkiä. Mökkejä voivat ostaa vain Jyväskylän kaupungin asukkaat. Alueen yhteisiä asioita hoitaa
Sulkurannan siirtolapuutarhayhdistys. Alueella järjestetään muun muassa talkoita, kirpputoreja, rantakirkko, kesämatka ja monia juhlia.


title: Sulkurannan siirtolapuutarha

text: Vuonna 2008 Jyväskylän kaupunki lahjoitti siirtolapuutarhan 60-vuotisjuhlan kunniaksi keskusaukiolle Pertti Karjalaisen teoksen Aurinkoportti.


title: Ljahovinsaaret

text: Ljahovinsaaret () on Uuden-Siperian saarten eteläisimmän osan muodostava saariryhmä Pohjoisella jäämerellä Sahan tasavallan alueella Venäjällä. Ljahovinsaaret sijaitsevat lähinnä mannerta Laptevinmeren ja Itä-Siperian meren välissä. Mantereesta saariston erottaa noin 60 kilometriä leveä Dmitri Laptevin salmi ja Uuden-Siperian saarten pääsaariryhmästä Anžusaarista noin 50 kilometriä leveä Sannikovinsalmi. Saariston pinta-ala on noin 6 100 km².


title: Ljahovinsaaret

text: Saariston saaret ovat:


title: Ljahovinsaaret

text: Saaristoon kuului vielä 1900-luvun alkupuolella myös pieni Semjonovinsaari (о. Семёновский), joka kuitenkin mureni ja vajosi veden pinnan alapuolelle 1960-lukuun mennessä. Vuonna 1823 saaren pinta-ala oli vielä 5 km², 1945 enää 0,2 km².


title: Ljahovinsaaret

text: Ljahovinsaaret on nimetty niitä vuonna 1773 tutkineen Ivan Ljahovin mukaan.


title: Ljahovinsaaret

text: Keväällä 2013 saarilta löydettiin pehmytkudostensa osalta ennennäkemättömän hyvin säilynyt mammutin ruumis.


title: Jauhemetallurgia

text: Jauhemetallurgia on muotoilu- ja valmistustekniikka, jolla on kolme päävaihetta. Ensimmäiseksi raaka-aine jauhetaan haluttuun raekokoon. Seuraavaksi jauhe ruiskutetaan tai kaadetaan muottiin. Kolmantena vaiheena kuumennus joko siten, että kappale on yhä muotissa paineen alaisena tai ilman muottia normaalissa paineessa. Alle materiaalin sulamislämpötilan jäävän kuumennuksen aikana tapahtuu jauhettujen rakeiden välillä kylmähitsautuminen. Tuloksena on kappale, joka on valmiiksi halutuissa mitoissa tai hyvin lähellä niitä.


title: Jauhemetallurgia

text: Jauhemetallurgian ("pulverimetallurgia") historia on ollut läheisessä suhteessa keraamisten esineiden polttoon, jossa kiviainesten hienot jakeet sintrautuvat yhteen. Sintraus metalliesineiden valmistusmenetelmänä on tunnettu jo vuosisatoja. Vanhimmat merkit sintratuista metalliesineistä ovat 1200-luvulta ennen ajanlaskun alkua, mutta teollisena valmistusmenetelmänä sintrausta on käytetty noin 100 vuotta.


title: Jauhemetallurgia

text:
Jauhemetallurgiasta on tullut tärkeä teollinen valmistusmenetelmä, koska sillä pystytään tekemään esineitä paljon laajemmasta metallivalikoimasta kuin saostamalla metalleja sulatuksen kautta. Siinä vältetään metalliseoksissa ongelmalliset kiinteän ja sulan faasin erkaantumisongelmat.
Metallisten tuotteiden valmistaminen jauhemetallurgisin menetelmin on kasvanut 1960-luvulta lähtien keskimäärin 10 % vuodessa.


title: Jauhemetallurgia

text: Jauhemetallurgisia tuotteita valmistetaan maailmassa noin 0,7 miljoonaa tonnia vuodessa. Suurin jauhemetallurgisten osien valmistaja on Yhdysvallat, jonka osuus markkinoista on noin 50 %. Euroopan osuus on noin 30 % ja Japanin 20 % (vuonna 2004). Kiinan tuotanto on nousemassa voimakkaasti. Suurin käyttökohde jauhemetallurgisille osille on autoteollisuus, noin 70 %. Metalleittain käyttömäärät suuruusjärjestyksessä ovat seuraavat:Jauhemetallurgisilla valmistusmenetelmillä saadaan aikaan ominaisuuksia, joita ei muuten voida tehdä, kuten haluttu huokoisuus tai magneettikentän suuntautuneisuus. Pystytään myös tekemään esineitä kovista materiaaleista, joiden työstäminen on vaikeaa. Voidaan myös tehdä komposiittimetalleja sekoittamalla eri metallien jauheita ja saada aikaan materiaali, jota ei sulattamalla voida tehdä. Jauhemetallurgialla saavutetaan myös tasaisempi rakenne kuin sulatetuissa metalleissa.


title: Jauhemetallurgia

text: Jauhemetallurgisella valmistuksella säästetään kustannuksia, koska materiaalihukka on pientä ja saadaan valmis esine yhdellä työvaiheella.


title: Jauhemetallurgia

text: Jauhemetallurgisilla valmistusmenetelmillä on muutama tekninen rajoitus. Jauhemetallurgia sopii yleensä vain pienille kappaleille, joiden paino on alle 4,5 kg. Jauhemetallurgisesti valmistetuilla kappaleilla on muokattuja osia heikommat mekaaniset ominaisuudet sekä niiden työkalukustannukset ovat korkeat.


title: Jauhemetallurgia

text: Hallitusti huokoista rakennetta käytetään hyväksi itsevoitelevissa laakereissa, joiden huokosiin on imeytetty voiteluaine.


title: Jauhemetallurgia

text: Kovametalli on sintraamalla volframikarbidista ja yleensä koboltista valmistettu tuote.


title: Progress

text: Progress (, edistys) on venäläinen avaruusalus. Se on kertakäyttöinen, miehitettyjä avaruuslentoja tukeva rahtialus, joka laukaistaan Sojuz-kantoraketilla Baikonurista Kazakstanista. Vuoteen 2015 mennessä yli 140 alusta on laukaistu. Näistä kaksi epäonnistui kokonaan ja kaksi osittain.


title: Progress

text: Progress on versio Sojuz-avaruusaluksesta, joka kehitettiin 1970-luvun alkupuolella neuvostoliittolaisen OKB-1-suunnittelutoimiston (nykyinen RKK Energija) Saljut-avaruusasemien käyttöön. 1986–2000 se huolsi Mir-avaruusasemaa. 1990-luvun jälkipuolelta alkaen venäläiset ovat huoltaneet sen avulla ISS-avaruusasemaa.


title: Progress

text: Progress koostuu kolmesta moduulista, jotka on muunnettu Sojuz-avaruusaluksesta. Edessä sijaitseva pyöreähkö paineistettu moduuli on rahtiosio Progress GO (Gruzovoi otsek), jossa on ilmalukko. Keskellä sijaitseva ajoainemoduuli Progress OKD (Otsek komponentov dozapravki) ja huoltomoduuli Progress PAO (Priborno-agregatnyi otsek) muodostavat lopun aluksesta.


title: Progress

text: Alkuperäinen Progress vei rahtia avaruusasemille ja se pudotettiin roskilla täytettynä alas, jolloin se paloi ilmakehässä. Siihen lisättiin Mirin aikana paluukapseli VBK-Raduga (VBK = Vozbraštšaemaja ballistitšeskaja kapsula), jolla voitiin palauttaa maahan 150 kg hyötykuorma.


title: Progress

text: Progress pystyy navigoimaan avaruusasemalle ja telakoitumaan siihen itsenäisesti. Kuitenkin aluksen ollessa alle 150 metrin päässä avaruusasemasta lennonjohto Moskovan lähellä ja ISS:n miehistö tarkkailevat lähestymistä ja telakointia.


title: Progress

text: Progress telakoi tavallisesti Zvezda-moduuliin, mutta se voi telakoida myös Pirs-moduuliin.


title: Progress

text: 1970-luvun puolivälissä kehitettiin Sojuz 7K-T -alus eli ensimmäinen Progress. Se lensi ensi kerran 20. tammikuuta 1978 avaruusasema Saljut 6:lle.


title: Progress

text: 1980-luvulla kehitettiin Progress M -versio, joka perustui Sojuz T -avaruusalukseen. Sitä käytettiin ensi kerran vuonna 1989 lennolla Mir-avaruusasemalle. Vuonna 2000 kehitettiin Progress M1 -versio, joka kuljettaa enemmän ajoainetta mutta vähemmän muuta rahtia. Sitä käytettiin ISS-aseman energiahuoltoon. Molemmat versiot M ja M1 ovat käytössä.


title: Työturvallisuuskortti

text: Työturvallisuuskortti on työpaikoilla työturvallisuuden edistämiseksi tarkoitettu koulutusohjelma, jossa läpäisyn merkkinä jaetaan erimuotoinen kortti. Kortin saa käytyään kurssin, joka sisältää tietoa työpaikan riskeistä ja työskentelystä riskien kanssa. Työturvallisuuskortti on julkishallinnon käsitteen mukaisesti yleisnimi, jolla viitataan yleisesti määrittelemättömän tahon pitämään työturvallisuuskoulutukseen, jonka suorittamisen merkkinä toimii muovinen tai virtuaalinen kortti.


title: Työturvallisuuskortti

text: Työturvallisuuskortti-termiä ei pidä sekoittaa Työturvallisuuskeskus R.Y:n TTK TYÖTURVALLISUUSKORTTI-tuotenimeen.


title: Työturvallisuuskortti

text: Yleisesti työturvallisuuskoulutuksen tavoitteet ovat:Työturvallisuuskortin suoritustapoja on erilaisia. Verkkokoulutuksen ja verkkotestin ohella voidaan perinteisesti suoritta 8h luokkaopetus ja kirjallinen tentti, joka voidaan suorittaa yhdessä tai kahdessa osassa. Jos kurssilaisella on lukemiseen tai oppimiseen liittyviä vaikeuksia, tentti on mahdollista toteuttaa suullisesti.


title: Työturvallisuuskortti

text: Työturvallisuuskorttiin tähtääviä koulutusohjelmia on useampia, joista tunnetuin on Työturvallisuuskeskus R.Y:n järjestämä kokonaisuus. Nykyään työturvallisuuskoulutusta voidaan tehdä niin luokkamuotoisesti kuin virtuaalisena verkkokoulutuksena. Verkkokoulutus on nouseva trendi sen luoman ajansäästön vuoksi. Tunnetuin työturvallisuuden verkkokoulutus lienee Ruotsin ENTRE-kortti. Myös Alankomaissa, Ranskassa ja Saksassa voidaan kursseja tehdä verkossa.


title: Työturvallisuuskortti

text: Työturvallisuuskortteja on eri toimialoille. Näistä voidaan mainita palo- ja pelastusala, sähköala-, sekä yleiset muut yrityskohtaiset järjestelmät.


title: Työturvallisuuskortti

text: TTK Työturvallisuuskoulutus haarautuu yli kymmeneen toimialakohtaiseen kokonaisuuteen sekä erikseen myönnetyihin yrityssisältöihin. Myös kouluttajilla on oikeus soveltaa sisältöä koulutettavan ryhmän mukaan. Jokaisesta erilaisesta toimialakohtaisesta sisällöstä saa kuitenkin täsmälleen samanlaisella ulkoasulla olevan kurssin suorittamiskortin. Kaikissa tapauksissa suorittamisesta myönnetään samanlainen työturvallisuuskortti.


title: Työturvallisuuskortti

text: Työturvallisuuskorttikursseja ovat oikeutettu pitämään kouluttajat, jotka täyttävät kouluttajakriteerit ja ovat suorittaneet kaksipäiväisen työturvallisuuskorttikouluttajakoulutuksen.


title: Työturvallisuuskortti

text: Työturvallisuuskortin käyttöönotto on työpaikoille vapaaehtoista, eikä Suomen laissa ole mainintaa työturvallisuuskortista. Ensisijainen tarkoitus on ollut kehittää yhteisten työpaikkojen (alihankkijat ja päämiehet samalla työmaalla) turvallisuutta. Kortti ei kuitenkaan korvaa uusien työntekijöiden työpaikkakohtaista perehdyttämistä. Kortti soveltuu ja sitä myös käytetään muillakin esimerkiksi teollisuuden työpaikoilla. Kortin käytöllä on todettu olevan myönteinen vaikutus työpaikkojen turvallisuuden kehittymiseen.


title: Työturvallisuuskortti

text: Sähköiset vaatimukset työturvallisuuskoulutuksen ympärillä ovat viime aikoina lisääntyneet merkittävästi myös EU:n vapaan työvoiman liikkuvuuden kautta.


title: Beidou

text: Beidou (北斗卫星导航系统 pinyin: běidǒu weixing daohang xitong) on Kiinan kansantasavallan navigaatiosatelliittien perhe, joka on nimetty Otavan tähtikuvion (kiinaksi Beidou eli Pohjoinen vakka) mukaan.


title: Beidou

text:
Beidou-satelliitteja kutsutaan englanninkielisessä lehdistössä BD-nimellä – lyhenne tulee Beidoun lisäksi Otavan englanninkielisestä versiosta Big Dipper. Media kutsuu satelliittien järjestelmän laajempaa versiota (Beidou-2) myös nimellä "Compass". "BeiDou Navigation Satellite System" (BDS) -järjestelmän on tarkoitus kattaa Aasia vuoteen 2012 mennessä ja koko maapallo vuoteen 2020, jolloin siinä on 35 satelliittia. Näistä 16 on laukaistu avaruuteen vuoteen 2012 mennessä.
Kiina on lupaamassa paikannuspalveluita ja -tuotteita infrastruktuurin lisäksi.


title: Beidou

text: Järjestelmiä on kaksi. Ensimmäinen BeiDou eli englanniksi "BeiDou Satellite Navigation Experimental System" on BeiDou-1. Se koostuu kolmesta paikannussatelliitista, jotka palvelevat rajoitetulla valikoimalla ja tarkkuudella Kiinaa. Järjestelmä on ollut käytössä muutaman vuoden ajan.


title: Beidou

text: Jälkimmäinen järjestelmä on Compass eli BeiDou-2. Sitä on rakennettu muutaman vuoden ajan, ja se alkaa toimia Aasian ja Tyynenmeren alueella vuonna 2012. Globaali 35-satelliittinen järjestelmä on valmis vuonna 2020.


title: Beidou

text: Kiina aikoo ottaa 15–20 prosentin markkinaosuuden omaa teknologiaansa käyttäville laitteille, kun vuonna 2013 GPS-laitteilla on 95 prosentin markkinaosuus Kiinassakin. Ennuste toteutunee, koska vuonna 2020 maassa käytettävät laitteet käyttänevät GPS-, GLONASS, Beidou- ja Galileo-satelliitteja ja mahdollisesti Intian paikannussatelliittijärjestelmän laitteita.


title: Beidou

text:
Beidou-satelliittijärjestelmän syntyhistoria johtaa 1980-luvulle. Vuonna 1983 Chen Fangyun
ehdotti geostationaaristen satelliittien hyödyntämistä navigointitarkoituksiin. Ideaa kokeiltiin muutamia vuosia myöhemmin vuonna 1989 kahden kiinalaisen geostationaarisen DFH-2 -satelliitin avulla. Lopulta Beidou-järjestelmään päätettiin hyödyntää kiinalaisen DHF-3 -sarjan tietoliikennesatelliittien rakennetta.


title: Beidou

text: Beidou-satelliittijärjestelmän toiminta alkoi 2000-luvun alussa. Satelliittijärjestelmän ensimmäinen satelliitti oli Beidou 1A, joka laukaistiin radalleen 30. lokakuuta 2000. Tätä seurasi Beidou 1B, joka laukaistiin avaruuteen 20. joulukuuta 2000. Järjestelmän varasatelliittina toimi Beidou 1C, joka laukaistiin radalleen 24. toukokuuta 2003. Satelliittien tarjoamat navigointipalvelut avautuivat siviilikäyttöön huhtikuussa 2004. Beidou 1 -satelliittijärjestelmään laukaistiin vielä neljäs satelliitti, Beidou 1D 3. helmikuuta 2007. Sen toiminnassa ilmeni häiröitä laukaisun jälkeen, minkä vuoksi uusi satelliitti jäi käyttökelvottomaksi.


title: Beidou

text: BeiDou 2- eli Compass-satelliittijärjestelmän rakentaminen käynnistyi vuonna 2007. Tähän kuuluu lopulta 35 satelliittia, joista viisi sijaitsee geostationaarisilla radoilla päiväntasaajan yläpuolella. Loput 30 satelliittia kiertävät 12 tunnin Molnija-radoilla noin 21 000 kilometrin korkeudessa ja samantapaisilla MEO-radoilla kuin amerikkalaiset GPS- tai venäläiset Glonass-navigointisatelliitit. BeiDou 2 -järjestelmän ensimmäinen satelliitti oli Compass M1 (Beidou 2B), joka laukaistiin MEO-radalleen 14. huhtikuuta 2007. Sarjan toinen satelliitti Compass G2 pääsi avaruuteen kahta vuotta myöhemmin 15. huhtikuuta 2009 GEO-radalleen. Keväällä 2012 Compassa satelliitteja on taivaalla 14.


title: Beidou

text: Vuoden 2011 alussa Kiina ilmaisi, että ajanjaksona 2011-2015 laukaistaan 12-14 paikannussatelliittia, joilla luodaan kyky navigoida Aasiassa. Palvelu Kiinassa alkoi vuoden 2011 lopulla.


title: Beidou

text: BeiDou 1:n navigointijärjestelmä on paikallinen. Kaikki sarjan satelliitit sijaitsevat geostationaarisella radalla, mikä rajoittaa niiden palvelualuetta. Tämä alue kattaa likimain pituuspiirit 70°E - 140°E ja leveyspiirit 5°N - 55°N. Järjestelmään kuuluu yksi varasatelliitti.


title: Beidou

text:
BeiDou 2- eli Compass-järjestelmä koostuu lopulta 35 satelliitista. Näistä viisi on geostationaarisella radalla ja loput matalammilla radoilla noin 21 000 kilometrin korkeudessa, jossa niiden kiertoaika maapallon ympäri on 12 tuntia. Ilmaisen palvelun lisäksi siinä on julkisen reguloidun palvelun moodi. Ilmaisen palvelun tarkkuus on maksimissaan kymmenen metriä. Länsimaissa BeiDou-nimeä käytetään ennen vuotta 2008 laukaistuista kiinalaisista paikannussatelliiteista, kun taas sen jälkeisistä käytetään Compass-nimeä. Kiinalaisissa Compass-vastaanottimissa on kyky tekstiviestien välitykseen (ilmeisesti maanpäällistä reittiä pitkin eikä satelliittitietoliikenteellä).
Yhden satelliitin massa on 2 200 kilogrammaa.


title: Beidou

text: BeiDou-järjestelmä palvelee Kiinaa ja sen lähialueita täydellisesti vuoteen 2012 mennessä. Globaalin, maailmanlaajuisen järjestelmän on tarkoitus olla valmis vuoteen 2020 mennessä.


title: Beidou

text: Syyskuussa 2003 Kiina liittyi Euroopan unionin Galileo-järjestelmän rahoittajiin 230 miljoonan euron sijoituksella, mikä teki siitä EU:n ja Euroopan avaruusjärjestö ESA:n jälkeen Galileon suurimman rahoittajan. Sen asema on heikentynyt Euroopan komission päätettyä 2007 rahoittaa yksin Galileo-järjestelmän valmiiksi saattaminen. Vuoden 2006 lopussa Kiina menetti johtokuntapaikkansa Galileo Joint Underaking -organisaatiossa (GJU), kun GJU lakkautettiin ja sen toimia korvaavaksi tuli EU:n virasto GNSS Supervisory Authority.


title: Beidou

text: Huhtikuussa 2011 Euroopan komissio julkisti “Towards a Space Strategy for the European Union that Benefits its Citizens”-kommunikean, jossa todetaan, että Kiinan ja EU:n välillä ei ole ristiriitaa Beidoun ja Galileon päällekkäisten viranomaistaajuuksien vuoksi. Päällekkäisyys ei tuo interferenssiongelmia signaaliin, sillä se vain estää kumpaakin osapuolta häiritsemästä toisen järjestelmää, koska toista järjestelmää ei voi häiritä toistakin järjestelmää häiritsemättä. Dokumentti haki yhteistyötä Kiinan kansantasavallan kanssa muun muassa satelliittien komponenttien valmistuksessa.


title: Beidou

text: Kiinan kansantasavalta otti järjestelmän käyttöön vuoden 2012 lopussa. Kesään 2013 mennessä viisi Aasian maata on ottanut sen käyttöön: Kiinan lisäksi Thaimaa, Laos, Brunei ja Pakistan.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Letalnica bratov Gorišek on yksi maailman kuudesta lentomäestä. Se sijaitsee Planicassa Kranjska Gorassa Sloveniassa.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Letalnica bratov Gorišek on lentomäistä toiseksi suurin Vikersundbakkenin jälkeen. Lentomäestä voi pystyä hyppäämän uuden maailmanennätyshypyn. Letalnica bratov Gorišek on osa Planica Nordic Centeriä, johon kuuluvat myös Bloudkova Velikankan mäkihyppystadion ja maastohiihtostadion.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Planican ensimmäinen lentomäki oli Bloudkova Velikanka, joka avattiin jo vuonna 1934. Se oli maailmanennätysmäki vuoteen 1948 asti. Silloisesta mäestä Josef Bradl hyppäsi ensimmäisen yli 100 metrin hypyn. Kun Heini-Klopfer-Skiflugschanzesta ja Kulmin lentomäestä hypättiin pidemmälle, ensimmäiset suunnitelmat uudesta lentomäestä kehitettiin vuonna 1954.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Vuonna 1968 slovenialaiset veljekset Lado ja Janez Gorišek rakennuttivat Planicaan uuden Letalnica K153 -lentomäen. Alastulorinteen suurin kulma oli 42,24° ja vauhtimäen pituus oli 145 metriä. Letalnican suunnitteli Stanko Bloudek yhdessä Gorišek-veljesten kanssa. Lentomäki on erikoinen siitä, että keulan korkeus on vain kaksi metriä. Siitä huolimatta lentorata oli jopa 15 metriä korkea. Se johtui erittäin jyrkästä alastulorinteestä, jota ei ollut muotoiltu mitenkään. Helmikuussa 1969 valmistui 12 metriä korkea ja 8 metriä leveä tuomaritorni. Letalnica avatiin virallisesti 19.3.1969, ja seuraavina päivinä hypättiin viisi uutta maailmanennätystä.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Vuonna 1972 kautta aikain ensimmäiset lentomäen maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin K165 Letalnicassa. Vuoden 1979 lentomäen MM-kilpailut järjestettiin K185 Letalnicassa.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Vuonna 1984 järjestelykomitea päätti remontoida ja suurentaa Letalnican kunnioittaakseen Planican 50-vuotisjuhlavuotta. Tämä oli ensimmäinen iso remontti, ja suurin osa töistä tehtiin kesän ja syksyn aikana. Jugoslavian sotilaat, vapaaehtoiset ja erilaiset työorganisaatiot auttoivat rakennustöissä Gorišekin veljeksiä. 1 500 m maa-ainesta vaihdettiin alastulorinteeseen ja 300 m maa-ainesta kaivettiin pois vauhtimäen alta, koska vanha puinen vauhtimäki korvattiin metallisella vauhtimäellä. Lisäksi keulaa siirrettiin 5 metriä taaksepäin.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Vuoden 1985 lentomäen MM-kilpailut järjestettiin K185 Letalnicassa. Lentoradan takia vuosien 1993–1994 remontissa keulaa siirrettiin kymmenen metriä taaksepäin ja alastulorinteen kulmaksi remontoitiin 33 astetta. Remontin ansiosta lentorata muuttui V-tyylille sopivaksi. Rakennustöitä johtivat Gorišekin veljekset. Kunnostettu Letalnica oli valmis vuoden 1994 lentomäen MM-kilpailuja varten.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Maailmanennätyksiä ei hypätty muualla kuin Planican lentomäessä vuodesta 1987 Vikersundin uuden lentomäen käyttöönottoon asti vuonna 2011. Lentomäen MM-kilpailuissa vuonna 1994 Toni Nieminen hyppäsi maailman historiassa ensimmäistä kertaa yli 200 metriä kantaneen hypyn, hyppy oli 203,0 metriä pitkä.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Vuoden 1994 jälkeen mäkeen on tehty vain pieniä muunnoksia. Suurin osa muunnoksista on tehty täyttäämään FIS:n vaatimukset, mutta myös pitämään yllä kilpailua maailmanennätyksestä. Vuoden 2004 lentomäen MM-kilpailuja varten mäen sädettä suurennettiin vuonna 2003 mahdollistaen yli 230 metrin hypyt. Vuoden 2004 MM-kilpailussa K-piste oli 185 metrissä ja HS-piste 215 metrissä. Lähes joka vuosi on myös kaivettu alastulorinteen monttua. Mäen voimassa olevan mäkiennätyksen, 239,0 metriä, hyppäsi norjalainen Bjørn Einar Romøren vuonna 2005. Hypyllään Romøren piti hallussaan maailmanennätystä vajaat kuusi vuotta. Samassa kisassa Janne Ahonen hyppäsi pitemmälle (240,0 metriä), mutta kaatui ja eikä saanut maailmanennätystä itselleen. Hyppy oli mahdollisesti pitempikin, mutta alastulorinteen mittausasteikko loppui 240 metriin. Lentomäen MM-kilpailut järjestettiin Letalnicassa vuonna 2010.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Mäen profiili ei rankaise tekniikkavirheitä ja ponnistusvoiman puutetta, jos ponnistuksen suuntaus on hyvä. Kilpailuaikaan aamupäivällä on usein vastatuuli, kuten lentomäen suunnitellut insinööri Stanko Bloudek harkitsi valitessaan rakennuspaikkaa Letalnicalle. Vastatuulen takia on mahdollista hypätä pidemmälle ja alastulo on turvallisempi tehdä pitkiin hyppyihin. Näiden erikoisuuksien takia Letalnica korostaa hyppääjissä hyviä lentäjiä ja ponnistuksen suuntaajia (kuten Robert Kranjec), koska lennon aikana voi paikata teknisiä virheitä ja ponnistusvoiman puutetta. Myös uudessa lentomäessä on samat pirteet.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Uuden mäkiprofiilin piirsi Janez Gorišek yhdessä poikansa Sebastjan Gorišekin kanssa. Vuosien 2013–2015 aikana Planican lentomäki rakennettiin kokonaan uudelleen. K-piste siirtyy 185 metristä 200 metriin ja HS-piste 215 metristä 225 metriin. Vanha torni purettiin kokonaan ja tilalle rakennetaan betoninen vauhtimäki, jossa on helposti muokattavissa oleva keula seuraavaa suurentamista varten. Keulaa siirettiin taaksepäin 12–13 metriä ja nostettiin ylemmäs viisi metriä. Alamäen profiilia on muokattu nykyaikaisemmaksi ja sitä on myös betonoitu, jotta pidemmät hypyt onnistuvat turvallisemmin kuin vanhassa mäessä. Myös katsomot rakennettiin kokonaan uudestaan ja yleistä infrastruktuuria parannettiin, jotta ne voisivat palvella jopa 100 000 katsojaa. Koko rakennusprojekti oli valmis kevään 2015 maailmancupin finaaliviikonloppua varten. Uudistuksen takia kevään 2014 Planican kilpailut siirrettiin suurmäkeen, koska lentomäki oli remontissa.


title: Letalnica bratov Gorišek

text: Mäkiennätyksen 251,5 metriä on hypännyt Kamil Stoch.


title: EEPROM

text: EEPROM tai E²PROM () on haihtumatonta puolijohdemuistia, joka voidaan uudelleenkirjoittaa n. 10 000 - 100 000 kertaa. EEPROM-muistia käytetään pääasiassa asetustietojen tallentamiseen mikroprosessorin tai mikrokontrollerin sisältävissä laitteissa.


title: EEPROM

text: Tiedon tallentaminen EEPROMiin on suhteellisen hidasta ja voi kestää jopa sata kertaa kauemmin kuin tiedon lukeminen. EEPROMia ei kuitenkaan tarvitse tyhjentää lohkoittain (toisin kuin EPROM tai Flash-muisti), vaan uuden tiedon voi kirjoittaa vanhan päälle tavu kerrallaan.


title: EEPROM

text: Mikäli tarvitaan muutamaa sataa kilotavua suurempaa muistikapasiteettia, Flash-muisti on usein EEPROMia edullisempi vaihtoehto. Flash-muistisolut toimivat kuten EEPROMissa, mutta koska Flash tyhjennetään lohkoittain, sen logiikkaa on voitu yksinkertaistaa. Näin Flash-muisti vie vähemmän tilaa puolijohdealustalta ja on siten halvempaa.


title: Ahmed Bouchiki

text: Ahmed Bouchiki () oli algerialaissyntyinen Marokon kansalainen, joka työskenteli tarjoilijana Lillehammerissa, Norjassa.


title: Ahmed Bouchiki

text: Israelilaiset Mossadin agentit murhasivat hänet 21. heinäkuuta vuonna 1973.


title: Ahmed Bouchiki

text:
Ahmed murhattiin tämän raskaana olevan norjalaisen vaimon eteen heidän palatessaan elokuvista.
Kuusi Mossadin agenttia pidätettiin tapauksen johdosta. Ahmedia luultiin Mossadin etsimäksi palestiinalaiseksi terroristiksi Ali Hassan Salamehiksi, joka oli yksi Musta syyskuu -järjestön johtajista. Musta syyskuu tuli tunnetuksi Münchenin verilöylyn järjestämisestä.


title: Ahmed Bouchiki

text: Kaksi murhaan osallistunutta Mossadin agenttia, Dan Ert ja Marianne Gladnikoff, pidätettiin, kun he palauttivat omilla nimillään vuokraamaansa autot Oslon lentoasemalle. Kuulusteluissa he paljastivat Mossadin piilopaikan osoitteen ja neljä muuta agenttia pidätettiin. Yksi murhaan osallistuneista Mossadin agenteista käytti kanadalaisen Patricia Roxboroughin henkilöllisyyttä, jonka passi varastettiin Montrealissa muutamia kuukausia aiemmin.


title: Ahmed Bouchiki

text:
Bouchikin murha oli vahinko, mutta tämän omaiset luulivat sitä tahalliseksi.
Vuonna 1996 Israelin hallitus maksoi korvausta Bouchikin perheelle, mutta Israel ei ole koskaan tunnustanut olevansa syyllinen tapahtuneeseen. Tuomioistuimen tuomiot oli tavallisuudesta huomattavasti poikkeavan lievät. Viisi Mossadin agenttia sai lyhyen tuomion ja yksi vapautettiin syytteistä. Salameh kuoli vuonna 1979 Beirutissa Mossadin järjestämään autopommi-iskuun.


title: International Karate

text: International Karate on System 3:n kehittämä vuonna julkaistu karateaiheinen tappelupeli. System 3 julkaisi sen ensin Euroopassa ja sitten Epyx Yhdysvalloissa nimellä World Karate Championship. Pelille julkaistiin vuotta myöhemmin jatko-osa nimellä "International Karate +".


title: International Karate

text: Viholliseen osuvan iskun onnistuessa pelaaja saa joko puolikkaan tai yhden pisteen. Kun pelaajalla on kaksi pistettä, hän voittaa sen erän. Kahden erän jälkeen maisema vaihtuu. Pelaaja käy läpi kahdeksan eri paikkaa ympäri maailmaa, kuten Sydneyssä ja New Yorkissa. Tarpeeksi pisteitä saatuaan pelaajalle myönnetään korkeamman asteen vyö. Vyöasteikko on valkoinen, keltainen, vihreä, purppura, ruskea ja musta.


title: Kaisa Kallio

text: Katariina (Kaisa) Kallio (o.s. Nivala; 28. toukokuuta 1878 Nivala – 24. marraskuuta 1954 Nivala) oli presidentti Kyösti Kallion puoliso.


title: Kaisa Kallio

text: Kaisa Kallio teki elämäntyönsä pääosin kodissaan Heikkilä-Mehtälän suurtilan emäntänä Nivalassa. Hän oli silti myös pidetty "Maan äiti". Asiantila saattoi erityisesti korostua, koska hänen edeltäjäänsä Ellen Svinhufvudia pidettiin omanarvontuntoisena. Kaisa Kallio oli loppuun asti suuren maatalon emäntä ja suuren, kuusilapsisen perheen äiti. Tietynlaiseksi kaskuksi ja luonnekuvaksi on muodostunut tapaus, kun hän toi kangaspuut mukanaan Nivalasta ja asennutti ne presidentinlinnaan. Monta mattoa ja muuta tekstiiliä syntyi hänen käsissään kolmen asuinvuoden aikana. Joitakin niistä on edelleen olemassa ja erikoistilanteissa yhä käytössä presidentinlinnassa.


title: Kaisa Kallio

text: Kaisa Kallion täyttäessä 60 vuonna 1938 järjestettiin kansalaislahjakeräys, joka tuotti 375 000 markkaa. Tällä summalla Kaisa Kallio perusti vuonna 1950 Kauniaisiin Kaisankodin naisille, jotka "elämän vaikeuksista ja ruumiillisista sairauksista masentuneina tai henkisesti väsyneinä kaipasivat tervehtymistä ja sielunrauhaa". Kaisankoti siirtyi vuonna 1958 Espoon Pakankylässä sijainneen Backbyn kartanon tiloihin, jossa se toimii edelleen. Kaisa ja Kyösti Kallio on haudattu Nivalaan; haudalla on heidän poikansa Kalervo Kallion vuonna 1949 suunnittelema muistomerkki.


title: Molnija

text: Molnija (, "salama") voi tarkoittaa:


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Kuopion Yhteiskoulu oli Kuopiossa toimiva oppilaitos. Se perustettiin virallisesti vuonna 1893 (valmistava luokka aloitti tosin 2. syyskuuta 1892, vaikka ensimmäinen perustamisanomus hylättiinkin), jolloin se oli vasta toinen suomenkielinen yliopistoon valmistava yhteiskoulu. Ensimmäinen oli Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu vuonna 1886.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Yhteiskoulun lukio lakkautettiin vuonna 1975 ja samalla Yhteiskoulu siirtyi yksityisomistuksesta kunnalliseksi. Lukio jatkoi kunnallisena lukiona vuoteen 1995, jolloin Yhteiskoulun lukio lakkautettiin ja pääosa opiskelijoista sekä opettajista siirtyi Kuopion Klassilliseen lukioon. Yläaste jatkoi Yhteiskoulun tiloissa ja vuonna 1996 tiloihin siirtyi myös Kuopion Musiikkilukio, joka muutti nimensä Kuopion Yhteiskoulun Musiikkilukioksi. Koulut käyttivät toiminnassaan myös Puistokoulun tiloja, jossa sijaitsi ennen Kuopion ruotsalainen yhteiskoulu.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Koulu on sadan vuoden aikana tuottanut monia suomen kielen ja kirjallisuuden tutkijoita sekä toimittajia lehdistöön, radioon ja televisioon. Nimekkäistä oppilaista mainittakoon esimerkiksi ministeri Tuula Haatainen, kirjailijat Elina Karjalainen ja Joel Lehtonen, lasimaalari Hannu Konola, mäkihyppyvalmentaja Mika Kojonkoski, jääkiekkoilija Kimmo Timonen sekä muusikot Jenni Vartiainen, Reckless Loven Olli Hermann ja Paula Vesala.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Yhteiskoulun Musiikkilukio ja Minna Canthin lukio yhdistyi vuonna 2015 Kuopion taidelukio Lumit:iksi.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Perustamislupa saatiin 18. tammikuuta 1893. Sitä olivat hakeneet arkkitehdit Leander Ikonen ja P. A. Sahlsten, Kuopion kauppakoulun johtaja Kaarlo Brofeldt ja kirjailija Minna Canth.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Yhteiskoulun perusta on Uusi Savo -lehden päätoimittaja Pekka Brofeldtin keväällä 1891 uutta yhteiskouluajatusta puoltavasta linjauksesta, jota myös Canth ja hänen ystäväpiirinsä tukivat vahvasti. Myös maisteri P. A. Sahlsten ajoi samankaltaista linjaa. Liikehdintä oli alkanut muun muassa Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun perustamisella vuonna 1886. Kuopion päättäjät ottivat myös viiveellä neuvosta opikseen ja perustivat Kuopion Yhteiskoulun, joka oli tarkoitettu sekä naisille että miehille.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Koulun oma rakennus (arkkitehti Leander Ikonen) pystytettiin vuonna 1897 Minna Canthin kadun ja Haapaniemenkadun kulmaukseen. Ensimmäiset viisi vuotta oli toimittu vuokrahuoneistoissa eri puolilla kaupunkia.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Kansakouluun suoraan kytkeytyvää oppikoulumuotoa ajanut P. A. Sahlsten laati kunnianhimoisen lukuohjelman Kuopion Yhteiskoulua varten. Se pohjautui kielten osalta Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun ohjelmaan ja muilta osin valtion reaalilyseoihin. Rohkea lukusuunnitelma oli kuitenkin liikaa valtakunnan päättäjille ja ensimmäinen anomus hylättiinkin Senaatin istunnossa elokuussa 1892. Valtaapitävät eivät olleet tuolloin vielä valmiita uskomaan kansakoulun voivan toimia oppikoulun pohjana.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Nya Pressenin mukaan Kuopion suomalaisen yhteiskoulun lukusuunnitelma oli täydellisempi kuin valtion reaalilyseoiden. Hakemus meni lopulta pienin muutoksin läpi vielä joulukuussa 1892. Hyväksymisen myötä Kuopion yhteiskoulusta tuli ensimmäinen yhteiskoulu Suomessa, jolla oli seitsenluokkainen lukusuunnitelma. Yhteiskoulun perustaminen oli myös ensimmäinen konkreettinen askel kansakoulujen ja oppikoulujen välisen koulutusputken muodostumisessa.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Koulussa toimi myös kuopiolaista merkittävää kirjapaino- ja sanomalehtihistoriaa mukaillen aktiivinen oppilaslehti "Wesa", jonka ensimmäinen numero ilmestyi jo vuonna 1896.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Kuopion yhteiskoulu sai oikeuden myöntää ylioppilastutkintoja 2. toukokuuta 1899 ja keskikoulutodistuksia 19. toukokuuta 1921.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Vuosina 1893–1936 koulua pyöritti Kuopion suomalainen yhteiskoulu osakeyhtiö ja 1936–1975 Oy Kuopion yhteiskoulu. Vuonna 1975 lukio lakkautettiin ja yläkoulusta tuli kunnallinen.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Koululle kerättiin varoja arpajaisilla ja illanvietoilla. Canth lahjoitti näytelmänsä "Hän on Sysmästä" myös koulun hyväksi: "Ne näytelmäseurat, jotka haluavat kappaletta näytellä, tehkööt sopimuksen Kuopion suomalaisen yhteiskoulun johtokunnan kanssa", löytyy todisteena tästä näytelmän etulehdeltä. Novellinsa "Eräs Puijolla käynti" Canth kirjoitti vastaavasti koulun arpajaislehteen.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Tunnetut kuopiolaiset suomenmieliset feministit Minna Canth, Selma Backlund ja Elisabeth Stenius-Aarneenkallio kuuluivat alkuvaiheitaan elävän Kuopion Yhteiskoulun johtokuntaan. Canth kehitti myös innolla koulun tiloja ja opetussuunnitelmaa, ollen yksi sekä perustamisen, että alkuvaiheen toiminnan kannalta tärkeistä tekijöistä.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Tarmokkaan naisasialiikkeen ansiosta naiset saivat vuonna 1901 oikeuden kirjoittautua yliopistoon miesten tapaan, mitä kunnioittaakseen muun muassa Kuopion yliopisto nimesi vuonna 1978 toisen päärakennuksensa Canthiaksi. Kuopiossa Canth oli lopulta mukana kuudessa eri kouluhankkeessa, mikä tekee hänestä silläkin alalla yhden tuon ajan merkittävimmistä henkilöistä.


title: Kuopion yhteiskoulu

text: Kuopion kaupunginvaltuuston päätöksellä Kuopion Yhteiskoulu lakkautettiin 2011. Yhteiskoulun musiikkilukio sai kuitenkin jatkaa. Musiikkilukio kuitenkin päätettiin yhdistää Minna Canthin lukion kanssa vuonna 2015. Lukiot aloittivat syksyllä yhdistyneenä kantaen nimeä Kuopion taidelukio Lumit.


title: Ulko-Hebridit

text: Ulko-Hebridit (, ), tunnetaan myös nimillä Western Islands ja Long Island (), on saariryhmä Skotlannin länsirannikolla ja yksi Skotlannin 32:sta hallintoalueesta ("council area") nimellä "Comhairle nan Eilean Siar". Ulko-Hebridit ovat osa Hebridien saaristoa; Sisä-Hebrideistä ne erottaa Minchinsalmi. Saaret ovat vuoristoisia, karuja, kosteita ja harvaan asuttuja. Comhairle nan Eilean Siarin hallintoalueella on arviolta 27 070 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 3 071 neliökilometriä. Saarten pääkielet ovat gaeli ja englanti, pääelinkeinot lampaanhoito ja kalastus.


title: Ulko-Hebridit

text: Saarilla on myös esihistoriallisia muistomerkkejä. Norjalaiset viikingit valloittivat saaret 800-luvulla. Norja luovutti ne Skotlannille vuonna 1266, mutta saarilla oli itsehallinto vuoteen 1748 asti.


title: Ulko-Hebridit

text: Ulko-Hebrideihin kuuluvia saaria ovat muiden muassa Berneray, North Uist, South Uist, Barra ja St. Kilda. Vaikka Lewis ja Harrisiin viitataan usein kahtena eri saarena, on se itse asiassa yksi saari ja sellaisena Skotlannin suurin.


title: Ulko-Hebridit

text: Vuonna 2001 viisitoista saarta oli asuttuja, eniten väkeä oli Lewis ja Harrisilla (19 918). South Uistilla, North Uistilla, Benbeculalla ja Barralla oli kullakin yli tuhat asukasta.


title: Ulko-Hebridit

text: Lewisin, Harrisin ja North-Uistin väestö on pääosin protestantteja, tarkemmin sanottuna presbyteerejä, kun taas Barra, Benbecula ja South Uist ovat pääosin katolisia. Uskonnolliset erot eivät kuitenkaan aiheuta konflikteja saarten välillä. Kirkoilla ja uskonnolla on keskeinen merkitys Ulko-Hebridien elämässä. Presbyteriaanisilla Lewisillä, Harrisilla ja North Uistilla on sunnuntailla pyhäpäivänä edelleen keskeinen asema, mistä johtuen niillä kaupat ja julkiset palvelut eivät ole avoinna sunnuntaisin.


title: Ulko-Hebridit

text: Radiokuunnelmasarjassa "Knalli ja sateenvarjo" Ulko-Hebridit toimivat toistuvana vitsinä, sillä sarjan päähenkilöt uhataan usein siirtää sinne arkistotehtäviin jatkuvien epäonnistumistensa vuoksi.


title: Molnija (raketti)

text: Molnija (, "Salama") oli neuvostoliittolainen kantoraketti, jota käytettiin pääasiassa Molnija-tietoliikennesatelliitin laukaisuihin. Se kehitettiin R-7-kantoraketista, joka oli maailman ensimmäinen mannertenvälinen ohjus ja ensimmäisen satelliitin laukaissut kantoraketti.


title: Molnija (raketti)

text: Molnija-raketin nk. GRAU-koodi on 8K78. Se on nelivaiheinen raketti, jota käytettiin ensi kertaa 10. lokakuuta 1960 laukaisemaan satelliitti Baikonurin kosmodromilta. 1960-luvun lopulta lähtien sitä käytettiin Molnija-tietoliikennesatelliittien laukaisemiseen ja sen lisäksi Neuvostoliiton Mars-, Venus-planeettaluotainten laukaisuihin. Sitä käytettiin myös Oko-ennakkovaroitussatelliittien laukaisuihin.


title: Molnija (raketti)

text: Molnija on hyvin luotettava - Vuodesta 1990 alkaen sen ensimmäinen epäonnistunut laukaisu tapahtui vasta 21. kesäkuuta 2005. Se kuitenkin korvautuu raskaammalla Sojuz-kantoraketilla.


title: Molnija (raketti)

text: Molnijan kaksi ensimmäistä rakettivaihetta ovat kehitelmiä Vostok-raketin moottoreista. Kolmas vaihe kehitettiin erikseen - sitä käytettiin myöhemmin Voshod- ja Sojuz-raketeissa. Neljäs vaihe on 66700 Newtonin työntövoiman tuottava rakettimoottori.


title: Molnija (raketti)

text: Vuonna 1964 tuotiin käyttöön Molnija-M (GRAU-koodi 8K78M). Lentoonlähtömassa oli 305 000 kg.


title: Svenska privatlyceum i Kuopio

text: Svenska privatlyceum i Kuopio (1875–1892), myöhemmin Privata svenska reallyceum för gossar och flickor i Kuopio (1886–1913) oli Kuopiossa toiminut ruotsinkielinen lyseo. Oppilasmäärältään se oli pieni, mutta aivan vuosisadan vaihteessa oppilaita oli jopa noin 200.


title: Svenska privatlyceum i Kuopio

text: "Svenska privatlyceum i Kuopio" sai perustamisluvan 9. syyskuuta 1874. Hakemuksen allekirjoittajina olivat muun muassa lääkäri G. Avellan, kaupunginlääkäri K. P. Malmgren ja FM A. E. Frosterus. Ylioppilastutkintojen myöntämisoikeuden koulu sai 8. helmikuuta 1883.


title: Svenska privatlyceum i Kuopio

text:
Oppilaitos toimi poikalyseona 14. tammikuuta 1886 asti, jolloin koulu sai luvan muodostua 8-luokkaiseksi realilyseoksi tytöille ja pojille. Tuossa yhteydessä nimi vaihtui "Privata svenska reallyceum för gossar och flickor i Kuopio"ksi.
Realilyseo (yhteiskoulu) lakkautettiin vuonna 1913.


title: Yhdistys 9

text: Yhdistys 9 oli niin sanotun toisen aallon feministinen järjestö Suomessa. Se toimi 1966–1970. Yhdistyksen taustalla oli 1960-luvun radikaali vasemmistolainen liikehdintä. Perinteisten naiskysymysten sijasta se keskittyi sukupuolirooleihin. Järjestö otti kantaa mm. abortti- ja päivähoitokysymykseen. Yhdistys oli ennen kaikkea akateeminen ja opiskelijaliike, ja sen jäsenistä kolmasosa oli miehiä. Yhdistyksen perustajajäseniä olivat Margaretha Mickwitz, Kati Peltola ja Holger Rotkirch.


title: Kaupanvahvistaja

text: Kaupanvahvistaja on virkamies tai käräjäoikeuden tai maanmittauslaitoksen määräämä henkilö, jolla on oikeus vahvistaa kiinteistön omistusoikeuden siirtoa koskeva oikeustoimi, esimerkiksi kauppa tai lahja. Kiinteistön luovutus on tehtävä kirjallisesti. Myyjän ja ostajan tai heidän asiamiehensä on maakaaren mukaan allekirjoitettava kauppakirja olemalla läsnä samaan aikaan kaupanvahvistajan kanssa, koska muutoin ei kaupan laillisuudelle välttämätön muotovaatimus toteudu.


title: Kaupanvahvistaja

text: Kaupanvahvistajan on vahvistettava luovutus kaikkien kauppakirjan allekirjoittajien läsnä ollessa. Kaupanvahvistamisen tarkoituksena on estää sopimaton painostus tai muu epäasiallinen menettely kiinteistökaupassa. Kaupanvahvistajan ilmoituksen perusteella kiinteistön sijaintikunta voi käyttää sillä olevaa etuosto-oikeutta eli oikeutta lunastaa kiinteistön kunnalle. Kunnat voivat lunastaa vähintään 3000 neliömetriä laajan kiinteistön Espoossa, Helsingissä, Kauniaisissa ja Vantaalla tai lunastaa suunnittelutarvealuetta varten muissa Suomen kunnissa yli 5 000 neliömetriä laajan alueen (Etuostolaki 5§).


title: Kaupanvahvistaja

text: Julkisia kaupanvahvistajia ovat:


title: Kaupanvahvistaja

text: 1) henkikirjoittajat, julkiset notaarit, poliisipäälliköt, apulaispoliisipäälliköt, nimismiehet, johtavat kihlakunnanvoudit, kihlakunnanvoudit, maakunnanvouti, johtavat kihlakunnansyyttäjät, kihlakunnansyyttäjät, maakunnansyyttäjä sekä maaseutuelinkeinopiirin maanmittausinsinöörit ja ne maanmittaustoimiston ja kunnan virkamiehet, jotka voivat toimia toimitusinsinöörinä;


title: Kaupanvahvistaja

text: 2) ne maistraatin, kihlakunnanviraston ja maanmittaustoimiston virkamiehet, jotka viraston päällikkö on määrännyt kaupanvahvistajiksi;


title: Kaupanvahvistaja

text: 3) ne henkilöt, jotka käräjäoikeus (tai maanmittaustoimisto 1.1.2010 lähtien) on hakemuksen perusteella määrännyt kaupanvahvistajiksi; sekä


title: Kaupanvahvistaja

text: 4) ulkomailla eräät Suomen edustustossa palvelevat virkamiehet ja työntekijät.


title: Kaupanvahvistaja

text: Kaupanvahvistajan on ennen kiinteistön luovutuksen vahvistamista tarkistettava luovutuskirjan allekirjoittajien henkilöllisyys ja se, että luovutuskirja on tehty maakaaressa säädetyllä tavalla. Luovutusta ei saa vahvistaa, jos on perusteltua aihetta epäillä luovutuksen pätevyyttä.


title: Kaupanvahvistaja

text: Kaupanvahvistaja vahvistaa kiinteistön luovutuksen merkitsemällä todistuksen luovutuskirjaan. Todistuksesta tulee käydä ilmi luovutuskirjan allekirjoittajien nimet sekä luovutuskirjan vahvistamispaikka ja -aika. Kaupanvahvistajan on allekirjoitettava todistus ja merkittävä siihen kaupanvahvistajan tunnus.


title: Kaupanvahvistaja

text: Kaupanvahvistajan on kahden työpäivän kuluessa luovutuksen vahvistamisesta ilmoitettava luovutuksesta sähköisesti kiinteistönluovutusilmoituksella.


title: George Thomson

text: George Morgan Thomson, Monifiethin paroni Thomson (16. tammikuuta 1921 – 3. lokakuuta 2008) oli brittiläinen poliitikko.


title: George Thomson

text: Thomson palveli Royal Air Forcessa vuosina 1941–1946 ja toimi "Forward"-lehden toimittajana vuosina 1946–1956. Hän aloitti poliittisen uransa Labour-puolueessa, mutta siirtyi 1980-luvulla siitä eronneeseen Sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, joka yhdistyi vuonna 1988 Liberaalipuolueen kanssa Liberaalidemokraattiseksi puolueeksi.


title: George Thomson

text: Thomson otettiin Privy Councilin jäseneksi vuonna 1966, ja hän sai elinikäisen päärinarvon vuonna 1977.


title: George Thomson

text: Thomson oli parlamentin jäsenenä vuodesta 1952–1973. Hän toimi mm. Lancasterin kreivikunnan kanslerina (1966–1967, 1969–1970), Kansainyhteisön suhteista vastaavana ministerinä (1967–1968) ja salkuttomana ministerinä (1968–1969).


title: Kuopion suomalainen tyttökoulu

text:
Kuopion suomalainen tyttökoulu oli vuosina 1879-1928 Kuopiossa toiminut, Suomen neljänneksi vanhin (Jyväskylä 1864, Helsinki 1869 ja Hämeenlinna 1878) suomenkielinen tyttökoulu. Koulu toimi ensin yksityiskouluna (1879–1886) ja oli syyskaudesta 1886 lähtien valtion omistuksessa.
Syyskuun alussa 1928 tyttökoulu muutettiin Kuopion tyttölyseoksi. Koulun perinteitä jatkoi vuodesta 1973 Kallaveden yhteislyseo ja vuodesta 1975 lähtien Kallaveden yläaste ja Kallaveden lukio. Nykyisin Kallaveden lukion ja Kuopion aikuslukion käytössä oleva, arkkitehti Magnus Schjerfbeckin suunnittelema, alkujaan nelikerroksinen punatiilinen koulurakennus valmistui Piispanpuiston pohjoislaidalle (Maaherrankatu 2) vuonna 1924.


title: Kuopion suomalainen tyttökoulu

text: Koulun perustamislupa saatiin 19. kesäkuuta 1879. Hakijoina olivat kuvernööri Karl von Kraemer ja tuomiorovasti A. G. Borg ja koulu toimi aluksi yksityisin varoin. Koulu siirtyi valtion omistukseen 27. marraskuuta 1885 annetun asetuksen perusteella 31. elokuuta 1886, mikä oli koulun perustajien tavoitteenakin.


title: Kuopion suomalainen tyttökoulu

text:
Kuopion suomalainen tyttökoulu turvasi toimintansa muiden suomalaisten tyttökoulujen tavoin alkuvuosinaan vahvasti alueella kiertäneeseen kolehtiin. Valtiollistaminen vuonna 1886 vakiinnutti sen talouden.
Snellmanilaisessa sivistyshengessä toiminut koulu sai alkuvuosina tukea myös paikalliselta Kalevala-seuralta.


title: Kuopion suomalainen tyttökoulu

text: Lisäksi opettajistoon kuului muun muassa Hilda Asp.


title: Trudovaja Rossija

text: Trudojava Rossija eli "Työtä tekevä Venäjä" on vuodesta 1994 ilmestynyt venäläinen lehti. Se on Venäjän kommunistinen työväenpuolue - Vallankumouksellinen kommunistien puolueen pää-äänenkannattaja.


title: Työkansan Sanomat

text: Työkansan Sanomat on seuraavien lehtien nimi:


title: Juhani Seppänen

text: Juhani Seppänen (s. 15. toukokuuta 1957 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja työterveyslääkäri.


title: Juhani Seppänen

text: Seppäsen tunnetuin kirja lienee vuonna 2006 julkaistu "Selvästi juovuksissa". Se kertoo, miten aiemmin runsaasti alkoholia käyttänyt Seppänen lopetti juomisen vuodeksi, ja kritisoi läpikotaisin ”alkoholisoitunutta” yhteiskuntaa, jossa juomattomuutta joutuu selittelemään, mutta juomista ei. Seppänen väittää, että alkoholia juodaan yksinomaan päihtymyksen vuoksi ja pitää muun muassa viiniharrastusta itsepetoksena. Seppänen tyrmää myös ajatuksen yhtenäisistä eurooppalaisista juomatavoista.


title: Juhani Seppänen

text: Aiemmin Seppänen on kirjoittanut nykyajan työelämää ja kuluttamista ironisoivan kirjan "Hullu työtä tekee" (2004) ja isän tärkeyttä perheessä korostavan kirjan "Ensimmäinen sana on isä" (2000). 1980-luvulla Seppänen kirjoitti ravintolajuttuja City-lehteen. Kesällä 2010 hän juonsi "Kuningas Alkoholi" -keskusteluohjelmaa Yle TV1:llä. Alkuvuodesta 2013 Seppänen juonsi Yle TV1:ssä nähdyn kymmenosaisen sarjan "Suomi on ruotsalainen". Vuonna 2015 Seppänen jatkoi samaa teemaa kymmenosaisella sarjalla "Suomi on venäläinen" ja vuonna 2017 kymmenosaisella sarjalla "Suomi on suomalainen".


title: Juhani Seppänen

text: Seppänen asuu Etelä-Helsingissä, on eronnut ja hänellä on kaksi lasta. Hänen isänsä oli sosiologi Paavo Seppänen, ja hänen veljensä on kirjailija ja "Talouselämä"-lehden entinen päätoimittaja Pekka Seppänen.


title: Medborgarbladet

text: Medborgarbladet (lyh. Med, ) on Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen pää-äänenkannattaja ja jäsenlehti. Se ilmestyy viisi kertaa vuodessa ja päätoimittaja on RKP:n puoluesihteeri Ulla Achrén. Lehti lähetetään kaikille puolueen jäsenille, levikki on 35 000 kpl.


title: Medborgarbladet

text: Lehti perustettiin vuonna 1943 RKP:n Helsingin paikallisosaston lehtenä, mutta myöhemmin siitä tuli koko puolueen lehti.


title: City (lehti)

text: City on suomalainen ilmaisjakelulehti. Se ilmestyi vuosina 1986-2012 ensin pääkaupunkiseudulla ja sittemmin myös suurimmissa kaupungeissa muualla Suomessa ja muuttui vuonna 2012 verkkolehdeksi. Lehti alkoi ilmestyä jälleen vuonna 2014 painettuna suorajakelulehtenä sen lisäksi, että se ilmestyy verkossa. Uudistetun ilmaisjakelulehden painos on 900 000. Joulunumeron 2013 painos oli yli 1,1 miljoonaa. 2014 vuonna City-lehti ilmestyi 4 kertaa 1,1 miljoonan kappaleen ilmaisjakelulla.


title: City (lehti)

text: Vuoteen 2012 asti City oli suomalainen valtakunnallinen noutopistelehti, joka ilmestyi pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Tampereella kaksi kertaa kuukaudessa. Kerran kuukaudessa lehti ilmestyi muun muassa Oulussa, Kuopiossa, Lahdessa, Jyväskylässä, Vaasassa, Porissa, Kouvolassa ja Lappeenrannassa. Parhaimmillaan City-lehti oli jakelussa lähes 50 paikkakunnalla ja noutopisteitä eri kaupungeissa oli yli 500. Lehden painos oli suurimmillaan yli 200 000. Kansallisen mediatutkimuksen mukaan lehdellä oli vuonna 2000 lukijoita 587 000, mutta vuonna 2012 enää vajaat 280 000 lukijaa.


title: City (lehti)

text: Noutopisteverkoston alasajo julkistettiin heinäkuussa 2012, mutta myöhemmin tuli tieto, että lehden historiaa käsittelevä julkaisu olisi tullut syyskuussa, ja sen jälkeen ilmoitettiin yt-neuvottelujen keskeyttämisestä, kun paperilehdelle pyrittiin löytämään ostaja, jota ei kuitenkaan löytynyt.


title: City (lehti)

text: Lehden osti IT-yrittäjä Ilkka O. Lavas, joka jatkoi sen julkaisua verkkolehtenä.


title: City (lehti)

text: Lehteä julkaisee verkossa ja painettuna City Digital Oy, jolla on useita verkkosivustoja.


title: City (lehti)

text: City-lehden ensimmäinen numero ilmestyi tabloid-muotoisena keväällä 1986. Sen edeltäjiä ovat toimittaja Eeropekka Rislakin ja tiedotusopin apulaisprofessori Kim Weckströmin 1985 perustama 1999 Citylehti -niminen ja aikakauslehtimuotoinen lehti ja Kari Kivelän Scandal, jotka yhdistyivät Cityksi rahoittajinaan muun muassa kustannusyhtiö Tammi. Lehden formaatin muutoksen esikuvana oli ruotsalainen 1982 perustettu Nöjesguiden ja yhdysvaltalaiset niin sanotut vaihtoehtolehdet. Formaatin muutoksen myötä lehden linja muuttui vahvan kulttuuripainotteisesta modernin kaupunkioppaan suuntaan..


title: City (lehti)

text: Lehden 1980-luvun toimittaja- ja avustajakuntaan kuuluivat muun muassa Jaakko Tapaninen, Lauri Eriksson, Ben Kaila, Juhani Ruotsalo, Matts Kullman, Riitta Sourander, Marica Rosengård, Eero Hyvönen, Sam Inkinen, Jari Sarasvuo, Suvi Ruotsi, Panu Räty, Tom Nyman,Tiina Alvessalo, Timo Harakka, Antti Isokangas ja Markku Koski. Lehden tuolloinen linja oli yhdistelmä city-kulttuuriksi nimetyn, uuden kaupunkikulttuurin analyyseja ja ravintola- ja elokuva-arvosteluja.


title: City (lehti)

text: Lehti perustettiin Tammen rahoittamana toimitusjohtaja Olli Arrakosken innostuttua uudentyyppisen kulttuurilehden ideasta. Sitä ennen WSOYn toimitusjohtaja Hannu Tarmio ja kehitysjohtaja Mauno Saari olivat melkein tehneet päätöksen lähteä lehden rahoittajaksi.


title: City (lehti)

text: CITY-lehden heti saavuttaman suosion jälkeen Uusi Suomi Oy synnytti kilpailijaksi Metropol-ilmaisjakelulehden, joka ei onnistunut ja lakkautettiin puolen vuoden ilmestymisen jälkeen.


title: City (lehti)

text: Tammi pysyi City-lehden vähemmistöosakkaana vuoteen 1988 saakka, jolloin pääosakkaat Nykopp, Weckström ja Kivelä lunastivat itselleen Tammen osuuden.


title: City (lehti)

text: 1985 lopulla CITY-lehden edeltäjän 1999 City-lehden markkinointipäälliköksi palkattiin Lauri Nykopp, joka oli hyvin tunnettu nykymusiikin tekijänä, mutta jolla oli myös kaupallinen koulutus (M.Sc.Aalto). 1986 tammikuussa Nykopp pyydettiin Citypress Oy:n uudeksi toimitusjohtajaksi heti Rislakin tilalle. Citypress Oy:n kustantama 1999 City-lehti oli hyvin tappiollinen.


title: City (lehti)

text: Lauri Nykopp sopi Scandal-lehden päätoimittajan Kari Kivelän kanssa 1999 City-lehden ja Scandalin yhdistämisestä, ja Kivelän tulosta uuden lehden päätoimittajaksi.


title: City (lehti)

text: Nykopp kuitenkin lakkautti molempien lehtien teon ja irtisanoi henkilöstön. Kustannusrakenne oli kestämätön.


title: City (lehti)

text: Weckstöm esitti vaihtoehtoina ulkomaisia ilmaisjakelulehtiä, joista lähin esimerkki oli Tukholmassa ilmestyvä Nöjesguiden. Nykopp vastusti ilmaisjakelu-konseptia aluksi, mutta lähetti Kivelän Tukholmaan haastattelemaan Nöjesguidenin tekijöitä.


title: City (lehti)

text: Sen raportin pohjalta Kivelä, Nykopp ja Weckström suunnittelivat täysin uutta lehteä. Nykopp sai suostuteltua neuvonantajaksi myös Kim Weckstömin isän, maineikkaan liikkeenjohdon konsultin Stig Weckströmin.


title: City (lehti)

text: Niissä aivoriihissä, joista keskusteltiin myös Rislakin ja Arrakosken kanssa, syntyi malli: korkeatasoista journalismiä kohderyhmälle, ajankohtaisinta opastusta ja tietoa, hyvännäköinen. Ja heti iso levikki. Ilmainen jakelu siellä missä tavoitellut lukijat käyvät. Mutta veloitus yrityksillä jotka saavat lehden jakelutelineisiin. Nykopp rakensi lehden tuotantoon kehikon, jossa toimituksellisen sisällön ja ilmoitusten suhde on lukijalle ok.


title: City (lehti)

text: Ensimmäinen painos oli 70.000 kpl, joka pian nostettiin Helsingissä 100.000 kappaleeseen, kun jakelijat pyysivät lisää.


title: City (lehti)

text: CITY-lehti alkoi vuoden 1987 syksyllä ilmestyä Turussa ja Tampereella. Samalla lehden jakelulevikki nousi 80 000 kappaleesta 125 000 kappaleeseen. Helsingissä lehti alkoi ilmestyä kaksi kertaa kuukaudessa. Vuonna 1988 Nykopp kehitti franchising-konseptin jolla lehti - sisällöltä ja ilmoituksilta pääosin valtakunnallisena mutta osittain paikallisena -, ilmestyi myös Oulussa, Kuopiossa ja Vaasassa. Vuonna 1989 CITY-lehti ilmestyi jo 12 kaupungissa. CITY-lehden valtakunnallinen jakelulevikki oli yli 200 000 kappaletta, ja sillä oli lähes puoli miljoonaa lukijaa per ilmestyvä lehti. Lehti oli noussut 18–30-vuotiaiden suurimmaksi mediaksi.


title: City (lehti)

text: Lehti sai 1980-luvun loppupuolella useita uusia ilmentymiä. Vuonna 1987 lanseerattiin laaja kirjallisuusliite. Vuonna 1998 perustettiin englanninkielinen kuusi kertaa vuodessa ilmestyvä CITY in English sekä Finnkinon kanssa yhdessä kustannettu laajalevikkinen Salla-Maari Muhosen päätoimittama Leffa-lehti.


title: City (lehti)

text: Edeltäneen 1999-City lehden perustaja Eero-Pekka Rislakki siirtyi 1987 tytäryhtiön City-kustannus Oy:n toimitus- ja kustannusjohtajaksi. City-kustannus julkaisi kerran vuodessa ilmestyneen, CITY-lehden lukijoiden arvosteluihin perustuvan, City-ravintola-oppaan. Lisäksi kustantamo julkaisi muun muassa Elannon rahoittamia ruoka-kirjoja. Riitannuttuaan Nykopin kanssa Rislakki jätti yhtiön ja perusti oman new age -kirjallisuuteen keskittyvään Aquarius-kirjakustantamon. City-kustannuksen kustannusjohtajana toimi Rislakin jälkeen Kari Korkman.


title: City (lehti)

text: CITY-lehteä kustantavan Citypressin liikevaihto kasvoi vuoden 1987 2,1 miljoonasta markasta vuoden 1990 17,5 miljoonaan markkaan. Lehti oli kuitenkin koko ripeän kasvukautensa aikana tappiollinen.


title: City (lehti)

text: Riitaannuttuan kumppaneidensa kanssa, mm. laajentamisesta paikallisradiotoimintaan Nykopp myi suurimman osakkuutensa Citypress Oy:stä vuonna 1989 Kai Mäkelän Nobiscum Oy:lle. Nykopp palkattiin Aamulehti-konserniin saneeraamaan Uusi Suomi-sanomalehteä. Vuonna 1991 myös Kivelä ja Weckström myivät 1990-laman paineessa vastahakoisesti osuutensa Nobiscumille.


title: City (lehti)

text: CITY-lehteä saneerattiin rajusti, jolloin henkilöstön määrä väheni vajaasta viidestäkymmenestä neljääntoista. Samalla aluetoimitukset ajettiin alas ja lehden eri painokset alettiin toimittaa keskitetysti Helsingissä. Lehden laaja avustajakunta sekä kirjoittaja- että valokuvaajapuolella supistui dramaattisesti, ja lehden laajaa arvostusta saaneet kaupunkikulttuuria tutkineet reportaasit katosivat lehdestä. Niitä kirjoittaneet toinen päätoimittaja Jaakko Tapaninen ja toimituspäällikkö Eero Hyvönen sekä freelance-toimittajat, kuten Timo Harakka ja Jari Sarasvuo, jättivät lehden samassa yhteydessä.


title: City (lehti)

text: Lehti siirtyi formaatti-journalismiin, jossa korostuivat toistuvat teemat ja lukijakyselyt. Lopputuloksena oli lehti, joka oli taloudellisesti erittäin kannattava ensimmäistä kertaa historiansa aikana, mutta sisällöllisesti sen linjaa määrittivät ilmoitustulot.


title: City (lehti)

text: Nobiscumin lokakuussa 1992 tapahtuneen konkurssin jälkeen lehden omistus siirtyi Nobiscumin konkurssipesästä Kai Mäkelän Janton Oylle, jolloin lehden toimitusjohtajaksi siirtyi Jantonista Kai Öhman. Sitä ennen Esko Reinonpoika Alanko oli toiminut Nobiscumin nimeämänä lehden vetäjänä 1990–1991. Weckström jätti City-lehden vuonna 1992 ja Kari Kivelä jatkoi kustantajana ja päätoimittajana aina vuoteen 1998, jolloin vuoteen 2011 toimitusjohtajana työskennellyt Petri Suhonen siirtyi päätoimittajaksi. City-lehden omistaja Janton Oy myytiin vuonna 2003 pääomasijoitusyhtiö BA Capital Management Europe II LLC:lle (BACME), joka on Bank of American 99,5-prosenttisesti omistama pääomasijoitusyhtiö.


title: City (lehti)

text: City-lehti tunnettiin nuorekkaasta, jopa provokatiivisestakin tyylistä. Lehden kolumnisteina ovat myöhemmin olleet muun muassa Anna Perho, "Helsinki 12" -kirjan kirjoittaja Tuomas Vimma ja nimimerkki Liisaleena (Arno Kotro ja Jaakko Lyytinen). Tutkivaa journalismia lehdessä harrasti Walter De Camp, joka toimitti vuodesta 1998 Sisäpiiri-palstaa.


title: City (lehti)

text: City-lehden kilpailjoita ovat olleet muun muassa vuosina 1999–2001 julkaistu Aktivist, jota johti Eeropekka Rislakki, sekä Ruotsista vuonna 2003 rantautunut Nöjesguiden, jonka Sanoma Oyj osti vuonna 2005 ja konseptoi uudelleen V-lehdeksi. Muiden muassa nämä kilpailijalehdet ovat kaatuneet kannattamattomina. City-lehti tuotti lukijoilleen useita kaupunkitapahtumia kuten Baarifestivaaleja (Helsingissä kesäkuussa) ja Syö-ravintolaviikkoja (maaliskuussa ja syyskuussa). Vuosina 2007, 2008, 2010 City järjesti yhteistyössä puolustusvoimien kanssa Rautatientorilla CityCooper-liikuntapahtuman osana LiikuCity-viikkoja.


title: City (lehti)

text: City-lehden lukijat äänestivät vuosittain eri paikkakuntien parhaat ravintolat. Lehden Kaupungin Paras -teema kirjasi ja esitteli toimituksen valintoina yhdeksän kaupungin parhaat asiat, ihmiset ja ilmiöt.


title: City (lehti)

text: Vuonna 2006 City saavutti historiansa ja koko kustannusalan parhaan tuloksen 40 prosentin liikevoitolla, mutta vuosina 2007–2010 lehden liikevaihto supistui 5,3 miljoonasta eurosta 3,2 miljoonaan. Tulos supistui noin 2 miljoonasta puoleen miljoonaan. Suhonen erotettiin toimitusjohtajan tehtävästä elokuussa 2011. Lehden vaikeudet johtuivat osittain 2008 alkaneesta taantumasta mutta erityisesti sosiaalisen median suosion lisääntymisestä nuorison keskuudessa. Muita syitä olivat alan kasvanut kilpailu ja lehden konseptin käyminen vanhaksi.


title: City (lehti)

text: Toisen päätoimittajan Heini Larroksen irtisanouduttua niin ikään elokuussa 2011 lehteä toimitti syksyn käytännössä sen toimittajaksi keväällä 2011 palkattu Antti Pikkanen, muodollisena vastaavana toimittajana oli Jantonin toimitusjohtaja István Dénes. Vuoden 2012 alusta päätoimittajaksi siirtyi Ylioppilaslehden päätoimittajan paikalta Cityn entinen toimittaja Maria Pettersson, jonka johtama lehtiuudistus oli tarkoitus julkaista syksyllä 2012.


title: City (lehti)

text: City-lehden painetun version julkaisu päättyi heinäkuussa 2012, eikä syyskuun 2012 alussa ilmestyväksi ilmoitettua uudistettua City-lehteä julkaistu. Lehteä julkaistiin syksyllä 2012 kaksi numeroa sinä aikana, kun sen myynnistä käytiin neuvotteluja.


title: City (lehti)

text: Syksyllä 2013 City-lehden painettua julkaisua alettiin julkaista uudelleen. Uudistetun painolehden ensimmäisen julkaisun sponsoroi Verkkokauppa.com.


title: City (lehti)

text: Kun lehti siirtyi 1990-luvun alussa Kai Mäkelän omistukseen, se erään arvion mukaan muuttui uuden journalismin esitaistelijasta rahantekokoneeksi. Siinä vaiheessa myös työntekijöiden määrä väheni merkittävästi. Markkinointi & Mainonta-lehden analyysin mukaan City-lehden tappoi lehtiuudistushanke. Yhtenä syynä on viitattu myös talouslamaan, joka vei ilmoittajat.


title: City (lehti)

text: Lehden internetsivuilla on Cityn artikkelien lisäksi esimerkiksi Deitti.net-seuranhakupalvelu sekä yli 10 000 tapahtumaa kirjaavan Go-Go-tapahtumaopas. Sivustolla vierailee viikoittain noin 100 000 kävijää.


title: City (lehti)

text: Lehden 25-vuotisjuhlakirja "City Tablet Book" julkaistiin iPad-laitteisiin huhtikuussa 2011. Juhlakirjassa on julkaistu City-lehden juttuja pääosin vuosilta 1990-2010. Aamulehden mukaan juhlakirja "sisältää varsin huikean otoksen City-lehden historian kiinnostavimmista jutuista" Lehden julkaisemia mobiilipalveluja ovat muun muassa Peilikuva, Deitti.net/mobile ja iPhone -seuranhakusovellus Deitti.net Tutka, joka nousi toukokuussa 2011 Suomen ladatuimmaksi sosiaaliseksi sovellukseksi.


title: Jim

text: Jim (, kirjoitetaan myös JIM) on suomalainen valtakunnallinen, kaupallinen televisiokanava, joka aloitti digitaalisena Nelonen Plus -kanavan tilalla 26. helmikuuta 2007. Jim on osa Nelonen Media -mediayksikköä, joka kuuluu Sanoma-konsernin Suomen mediatoimintojen liiketoimintaryhmään, Sanoma Media Finlandiin. Jim näkyy maksutta, ja sillä ei esitetä tulosurheilua eikä uutisia.


title: Jim

text: Vuosina 2007–2009 Jimin ohjelmisto oli jaettu pääasiassa kuuteen aihealueeseen, jotka olivat tee-se-itse, matkalla, asiaviihdettä, dokumentit, sarjat ja game show. Silloin, kun Kutonen oli vielä The Voice ja se oli kanavapaikalla 10 ja YLE Teema kanavalla 9, Jim näkyi kanavalla 11. Nykyisin Jimin kanavapaikka on päinvastainen.


title: Jim

text: Jim-kanavan kaikkien aikojen katsojaennätys tehtiin 26. joulukuuta 2009, kun "Tsunami"-dokumenttia seurasi 472 000 katsojaa. Tapaninpäivä osoittautui Jimille ennätykselliseksi myös koko päivän katselussa, sillä kanava tavoitti päivän aikana yli 1,4 miljoonaa katsojaa.


title: Jim

text: Kanavan ohjelmatarjonta koostuu pääasiassa ulkomaalaisista televisiosarjoista, mutta televisiokanavalla lähetetään myös kotimaisia sarjoja. Suurimmaksi osaksi Jim-kanavalla esitetään matkailu- ja ruokaohjelmia, luonto-ohjelmia, harrastusohjelmia, viihteellisiä asiaohjelmia, dokumentteja ja autoiluun liittyvää ohjelmistoa. Jim esittää myös julkkis- ja ajankohtaisohjelmia.


title: Jim

text: Vuoden 2009 menestysohjelmia Jim-kanavalla olivat "JIM D" -dokumentit sekä dokumentaarinen "Poliisit"-sarja. Syksyn 2009 aikana kotimainen "Poliisit"-realitysarja rikkoi Jimin katsojaennätyksen moneen kertaan. Vuoden 2012 suosituin ohjelma oli "Nykäsen Matti", joka rikkoi "Poliisit"-sarjan ennätykset. "Nykäsen Matti" -sarjan ensimmäinen jakso keräsi 492 000 katsojaa, mikä päihitti "Poliisit"-sarjan ennätyksen yli 100 000 katsojalla.


title: Jim

text: Ennen Jim-kanavan aloittamista kanavapaikalla toimi Nelosen digitaalisessa televisioverkossa Nelonen Plus -kanava. Kanava kuitenkin lakkautettiin, ja tilalle tuli televisiokanava Jim. Nelonen Plus -kanavan ohjelmisto koostui pääasiassa tv-peleistä, ostosruudusta ja chateista, mutta silloin tällöin kanavalla nähtiin myös uutisia, elokuvia, motoGP:tä, speedwaytä, golfia, tennistä, koripalloa, Jalkapalloilun mestarien liigaa sekä veikkausliigaa, tulosurheilua, dokumenttisarjaa "Malesian matkaajat" sekä komediasarja "Kellarin kunkkua". Kanava toimi vuosina 2002-2007.


title: Jim

text: Ohjelmia on mahdollista katsoa myös Ruudussa.


title: Kuopion kaupungin työväen tyttökoulu

text: Kuopion kaupungin työväen tyttökoulu ("Arbetareklassens Flickskola i Kuopio stad"), joka tunnettiin myös "köyhien tyttöjen kouluna", perustettiin 1. kesäkuuta 1846. Siitä tuli myöhemmin muutosten myötä Kuopion ensimmäinen kansakoulu. Työväen tyttökoulun perustajina toimivat kaupungin säätyläisnaiset (Kuopion rouvasväenyhdistys, nykyään Kuopion Muotoiluakatemian ylläpitäjä) ja sen johtokunnan sihteerinä ja tukijana toimi J. V. Snellman. Samana vuonna oli perustettu myös Fredrika Runebergin johdolla vastaavat Porvoon rouvasväenyhdistys ja tyttökoulu.


title: Kuopion kaupungin työväen tyttökoulu

text: Valtion perustamia tyttökouluja voitiin perustaa vuoden 1843 koulujärjestyksen perusteella, ja vuonna 1844 aloittikin toimintansa valtion tyttökoulu Helsingissä ja Turussa. Jo sitä ennen säätyläistyttöjä oli koulutettu yksityisissä kouluissa muutamissa kaupungeissa. Jo 1700-luvulla Vanhan Suomen alueella oli tyttökouluja, jotka toimivat Pietarin saksalaisen kouluhallinnon alaisuudessa. Saksankielisiä kouluja toimi samaan aikaan myös Haminassa, Käkisalmessa ja Savonlinnassa.


title: Kuopion kaupungin työväen tyttökoulu

text: Aikansa kouluille ja erityisesti yksityiskouluille tyypillisesti varoja toimintaan hankittiin kolehdilla, talkoilla ja myyjäisillä.


title: Kuopion kaupungin työväen tyttökoulu

text: Kansakouluasetukseen (1866) pohjautuvat kansakoulut tulivat Kuopioon vuonna 1872, kun kaupungin työväen tyttökoulu ja vastaava poikien koulu eli "köyhien koulut" muutettiin alhaisemmaksi tyttö- ja poikakansakouluksi eli alemmiksi kansakouluiksi.


Pohjois-Karjalan Sosialidemokraattinen Piiri oli yksi SDP:n piirijärjestöistä. Vuonna 2013 piiri yhdistyi Pohjois-Savon Sosialidemokraattien kanssa Savo-Karjalan demareiksi. Piirillä on kaksi vaalipiirin kuudesta kansanedustajasta: Riitta Myller ja Merja Mäkisalo-Ropponen.


title: Pohjois-Karjalan Sosialidemokraattinen Piiri

text: Piirijärjestö on toiminut vuodesta 1906. Aikaisemmin se on tunnettu nimillä SDP:n Kuopion itäisen vaalipiirin piirijärjestö ja Joensuun Sos.dem. piirijärjestö.


title: William James Sidis

text: William James Sidis (1898–1944) oli yhdysvaltalainen lapsinero ja matemaatikko, jolla väitetään olleen historian korkein älykkyysosamäärä. Hänen älykkyysosamääräkseen on arvioitu 250–300 keskihajonnalla 16. Hänen vanhempansa olivat venäjänjuutalaisia. William James Sidiksen isä oli venäläisamerikkalainen psykologi Boris Sidis. William James Sidis nimettiin yhdysvaltalaisen filosofin ja psykologin William Jamesin mukaan.


title: Soinnillinen velaarinen frikatiivi

text: Soinnillinen velaarinen frikatiivi eli soinnillinen velaarifrikatiivi eli soinnillinen velaarispirantti on konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on ɣ, joka on muunnelma kreikkalaisen kirjaimiston gammasta. Uralilaisessa foneettisessa aakkostossa äänteen merkkinä on kreikkalainen pienaakkonen gamma, γ.


title: Soinnillinen velaarinen frikatiivi

text: Soinnillinen velaarinen frikatiivi äännetään suun takaosassa. Kielen takaosaa nostetaan kitapurjetta kohti siten, että syntyy kapeikko, jonka kautta kulkeva ilmavirta aiheuttaa hankaushälyä. Äänihuulet värähtelevät äänteen tuottamisen aikana. Soinnillinen velaarinen frikatiivi ääntyy samoin kuin suomen kielen vierassanojen soinnillinen velaarinen klusiili [] paitsi, että kieli ei pysäytä ilmavirtausta, vaan ilma pääsee purkautumaan vapaasti ulos äänteen tuottamisen ajan.


title: Soinnillinen velaarinen frikatiivi

text: Soinnillinen velaarinen frikatiivi esiintyy useissa eri kielissä. Nykyään äänne esiintyy muiden muassa arabiassa, azerissa, gaelissa, iirissä, kreikassa, marissa, navajossa ja persiassa.


title: Soinnillinen velaarinen frikatiivi

text: Nykysuomesta ɣ on kadonnut, mutta vielä 1500-luvulla se esiintyi ainakin osassa murteita. Mikael Agricolalla on äänteen merkkinä gh tai g, joita hän käyttää mm. Abckirian sanoissa "warghasta" [] ’varasta’, "roghalle" [] ’ruoalle’ ja "wlgos" [] ’ulos’.


title: Paavo Pitkänen

text: Paavo Pitkänen (13. heinäkuuta 1926 Joensuu – 10. elokuuta 1994 Joensuu) oli suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovaikuttaja.


title: Paavo Pitkänen

text: Paavo Pitkänen pelasi puolustajana seitsemän kautta (1952–1959) Joensuun Kiekko-Karhuissa ja teki pelaajauran jälkeen pitkään töitä jääkiekkovaikuttajana.


title: Paavo Pitkänen

text: Pitkänen oli Suomen Jääkiekkoliiton liittohallituksen jäsen vuosina 1962–1971 ja Pohjois-Karjalan piirin jääkiekkojaoston puheenjohtaja 15 vuotta. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Pitkäsen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 57 ansioistaan jääkiekkovaikuttajana.


title: FINRG Recordings

text: FINRG Recordings on suomalainen Lahdessa toimiva Skandinavian ensimmäinen ja ainoa hard NRG-, hard trance- ja freeformmusiikkiin keskittynyt levy-yhtiö. Musiikin julkaisemisen lisäksi FINRG järjestää myös tapahtumia, kuten jo vuodesta 2004 ympäri Suomea kiertävä FINRG Tour.


title: FINRG Recordings

text: FINRG Recordingsin artisteja ovat Alek Száhala, Carbon Based, DJ Rx, Nomic, Pain on Creation, DJ Proteus, Re-form, E-NRG, VJ Move sekä Epyx & Cyrez.


title: FINRG Recordings

text: FINRG Recordings jakautuu kolmeen levymerkkiin:


title: FINRG Recordings

text: Levymerkkien lisäksi levy-yhtiö myy toimintaan liittyviä oheistuotteita.


title: FINRG Recordings

text: FINRG


title: FINRG Recordings

text: FINRG Hard


title: FINRG Recordings

text: FINRG Digital


title: Matias Helenius

text: Matias Helenius (s. 23. maaliskuuta 1925 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkoerotuomari, -valmentaja, ja -huoltaja.


title: Matias Helenius

text: Helenius valmensi TuToa useaan otteeseen joukkueen pelatessa SM-sarjassa. Helenius toimi valmentajana vuodesta 1965 kauden 1971–1972 alkupuoleen asti, jonka jälkeen hän valmensi joukkuetta vielä sen viimeisenä SM-sarjakautena 1974–1975, jolloin TuTo jäi viimeiseksi ja putosi vastaperustetusta SM-liigasta.


title: Matias Helenius

text: Helenius toimi myös TuTo:n huoltajana vuosina 1966–75 sekä Suomen jääkiekkomaajoukkueen huoltajana vuosina 1967–83. SM-sarjan erotuomarina hän oli 21 ottelussa vuosina 1957–60


title: Matias Helenius

text: Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Matias Heleniuksen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 74.


title: Sekvenssikaavio

text: Sekvenssikaavio () on UML-mallinnuksessa käytettävä olioiden välistä vuorovaikutusta kuvaava kaavio. Sekvenssikaavio kuvaa vierekkäisinä pystysuorina viivoina samaan aikaan elävien olioiden elämänviivat ja vaakasuuntaisina nuolina niiden välillä kulkevat viestit tapahtumajärjestyksessä. Aika kulkee kaaviossa ylhäältä alaspäin.


title: Sekvenssikaavio

text: Sekvenssikaavio kuvaa olioiden välistä vuorovaikutusta ajan kuluessa. Oliota kuvaava symboli on suorakaide, johon on merkitty olion ja sitä vastaavan luokan nimet muodossa olionNimi:luokanNimi. Suorakaiteesta piirretään katkoviiva alaspäin kuvaamaan olion elämänviivaa. Olioiden välisen vuorovaikutuksen kuvaamiseen käytetään viestejä, joita merkitään vaakasuuntaisilla nuolilla. Nuolien yläpuolelle merkitään viestin nimi. Viestit voidaan myös numeroida suoritusjärjestyksessä. Paluunuolia merkitään katkonuolilla, mutta ne jätetään usein kaaviosta pois. Kaavion ulkopuolelta tuleva viesti voidaan merkitä lähteväksi mustatusta ympyrästä.


title: Sekvenssikaavio

text: Olion aktivaatiota merkitään sen elämänviivan päälle piirretyllä suorakaiteella. Suorakaiteen pituus kuvaa aktivaation pituutta: tyypillisesti olio aktivoituu ottaessaan viestin vastaan, ja aktivaatio päätyy paluunuoleen. Olio voi lähettää viestin myös itselleen, ja aktivaatiota kuvaavia suorakaiteita voi olla useita päällekkäin. Kun olio tuhotaan, sen elämänviiva päättyy ja päätekohtaan merkitään rasti. Tuhoamisen voi suorittaa joko olio itse tai jokin muu olio välittämällä viestin tuhottavalle oliolle.


title: Formula 1 -kausi 1965

text: Formula 1 -kausi 1965 oli 16. Formula 1 -kausi. Se alkoi 1. tammikuuta ja päättyi 24. lokakuuta 1965 kymmenen kilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti Jim Clark, ja valmistajien mestaruuden Lotus. Meksikon GP:tä lukuun ottamatta voittajat olivat brittejä.


title: Vítor Baía

text: Vítor Manuel Martins Baía (s. 15. lokakuuta 1969 São Pedro da Afurada, Portugali) on portugalilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.


title: Vítor Baía

text: Baía edusti urallaan kotimaansa SuperLigan Portoa sekä Espanjan Primera Divisiónin Barcelonaa. Hän saavutti urallaan muun muassa yhdeksän Portugalin-mestaruutta ja yhden Espanjan-mestaruuden sekä Mestarien liigan, UEFA Cupin, Cup-voittajien cupin ja Intercontinental Cupin voiton.


title: Vítor Baía

text: Portugalin maajoukkueessa Baía pelasi 80 ottelua vuosina 1990–2002. Hän edusti Portugalia EM-kilpailuissa vuosina 1996 ja 2000 sekä MM-kilpailuissa vuonna 2002.


title: Vítor Baía

text: Baía ilmoitti pelaajauransa päättämisestä kesäkuussa 2007. Jatkossa hän aikoo toimia markkinointitehtävissä vanhassa seurassaan Portossa.


title: Karl Jaspers

text: Karl Theodor Jaspers (23. helmikuuta 1883 – 26. helmikuuta 1969) oli saksalainen psykiatri ja filosofi, jolla on ollut suuri vaikutus nykyaikaiseen teologiaan, psykiatriaan ja filosofiaan.


title: Karl Jaspers

text: Jaspers syntyi Oldenburgissa vuonna 1883. Hänen isänsä oli juristi ja äitinsä maanviljelijäperheestä. Lapsuudessaan Jaspers sairasteli paljon ja hänen terveytensä ei aikuisenakaan ollut mitenkään vahva. Sairastelustaan huolimatta Jaspers piti lapsuuttaan hyvänä ja turvallisena.


title: Karl Jaspers

text: Kiinnostus filosofiaan alkoi jo nuorena, mutta Jaspersin isän ammatti mitä ilmeisimmin vaikutti siihen, että hän alkoi opiskella lakia. Pian kuitenkin osoittautui, ettei se sopinut hänelle, ja hän vaihtoi lääketieteeseen vuonna 1902.


title: Karl Jaspers

text: Jaspers valmistui vuonna 1909 ja alkoi työskennellä psykiatrisessa sairaalassa Heidelbergissä. Emil Kraepelin oli työskennellyt samassa paikassa joitakin vuosia aiemmin. Jaspers oli tyytymätön tapaan, jolla lääketiede lähestyi mielisairauksia ja otti tehtäväkseen psykiatrisen lähestymistavan kehittämisen. Vuonna 1913 Jaspers sai väliaikaisen viran psykologian opettajana Heidelbergin yliopistossa. Heidelbergin yliopistossa Jaspers solmi merkittävän ystävyyssuhteen Max Weberin kanssa. Myöhemmin virasta tuli vakituinen, eikä hän enää koskaan palannut sairaalatyöhön. Sairaalassa työskennellessään Jaspers meni naimisiin siellä hoitajana työskennelleen Gertrud Meyerin kanssa, joka oli taustaltaan juutalainen. Weber antoi puolestaan merkittäviä virikkeitä Jaspersin ajattelulle.


title: Karl Jaspers

text: Neljäkymmentävuotiaana Jaspers vaihtoi psykologiasta filosofiaan, mutta jatkoi psykiatrisessa työssä kehittämiensä teemojen parissa. Hänestä tuli tunnettu filosofi, jota arvostettiin ympäri Eurooppaa. Heidelbergin yliopiston vakituiseksi filosofian professoriksi Jaspers nimitettiin vuonna 1922 Hänen pääteoksensa ""Philosophie"" ilmestyi vuonna 1932. Teoksissaan ""Vernuft und Existennz"" (Järki ja eksistenssi) sekä ""Existenzphilosophie"" (Eksistenssifilosofia) jotka ilmestyivät vuosina 1935 ja 1938 Jaspers jatkaa eksistenssifilosofiansa kehittelyä eteenpäin pääteoksestaan.


title: Karl Jaspers

text: Kansallissosialistit nousivat Saksassa valtaan vuonna 1933. Jaspers vastusti kansallissosialisteja ja kieltäytyi antamasta heille mitään myönnytyksiä. Hänet syrjäytettiin samantien yliopiston hallinnosta. Vuonna 1937 hänet erotettiin kaikista yliopistollisista tehtävistään ja Jaspers poistui kaikesta julkisesta elämästä. Vuonna 1942 Jaspersille tarjottiin tilaisuutta muuttaa Sveitsiin sillä ehdolla että hänen juutalaissyntyinen vaimonsa jäisi Saksaan. Jaspers ei suostunut tarjoukseen vaan päätti jäädä viranomaisia uhmatakseen Saksaan. Luotettavat ystävät piilottivat vaimon kansallissosialisteilta. Puolisot olivat luvanneet toisilleen tekevänsä itsemurhan jos vaimon piilopaikka paljastuu. Vuonna 1943 Jaspers asetettiin täydelliseen julkaisukieltoon ja kahta vuotta myöhemmin, 1945, hän sai vihjeen että hänet karkotettaisiin maasta 14. huhtikuuta. Karkotuksesta ei tullut mitään koska maaliskuussa yhdysvaltalaiset joukot valtasivat Heidelbergin.


title: Karl Jaspers

text: Heti sodan päätyttyä Jaspers sai virkansa yliopistosta takaisin. Hän osallistui innolla Heidelbergin yliopiston jälleenrakentamiseen. Työssään hän painotti politiikan ja filosofian yhteyttä kun taistellaan ihmiskunnan vapaudesta. Hänen mukaansa filosofilla on velvollisuus osallistua polittiseen keskusteluun. Vuonna 1946 Jaspers julkaisi teoksen ""Die Schuldfrage"" jossa hän pohtii miksi saksalaiset suostuivat Adolf Hitlerin diktatuuriin. Tämänkin jälkeen hän suomi sekä puheissaan että kirjoituksissaan Saksan henkistä ilmapiiriä, mikä ei miellyttänyt suurta yleisöä.


title: Karl Jaspers

text: Vuonna 1948 Jaspers muutti Baselin yliopistoon Sveitsiin.Professorin virastaan hän jäi eläkkeelle vuonna 1961. Hän osallistui filosofiseen työhön kuolemaansa saakka. Kirjoituksissaan hän suomi Saksan Liittotasavallan poliittista ilmapiiriä ja tieteellisen tutkimuksen tasoa. Baselissa Jaspers kehitteli "maailman filosofiaa" ja vuonna 1957 hän julkaisi ensimmäisen osan kolmiosaisesta filosofian historiaa käsittelevästä ""Die großen Philosophen"" teoksestaan jossa käsittelee sekä länsimaisen että muidenkin filosofisten traditioiden ajattelijoita.


title: Karl Jaspers

text: Jaspers kuoli Baselissa vuonna 1969.


title: Karl Jaspers

text: Jaspers vaati filosofialta, että se etsii jatkuvasti uutta ja muuttuu alati. Omaa filosofiaansa hän ei halunnut laitettavan yhdenkään koulukunnan nimikkeen alle. Hänestä se olisi ollut jälleen uuden koulukunnan luomista. Tässä suhteessa hän muistutti Kierkegaardia joka ei halunnut olla ""paragrafi dosenttien pöytäkirjoissa"".


title: Karl Jaspers

text: Søren Kierkegaard kirjoitti ihmisenä olemisen olevan eksistoimista. Jaspers käytti käsitettä eksistenssifilosofia, mistä kehittyi myöhemmin käsite eksistentialismi. Tämän vuoksi Jaspersilla on merkittävä asema eksistentialismissa.


title: Karl Jaspers

text: Filosofointi oli Jaspersista tärkeämpää kuin tiukasti lukkoon lyöty filosofia. Matkallaan jatkuvasti kasvavaan vapauteen filosofin tulee sekä mietiskellä yksinäisyydessä että hakeutua muiden ajattelijoiden pariin. Jaspers korosti sekä yksilöllisyyttä että dialogin filosofiaa. Sen mukaan on jatkuvasti pyrittävä ihmisten väliseen vuorovaikutukseen ja tarvittaessa muututtava sen vaatimuksien mukaan.


title: Karl Jaspers

text: Osa Jaspersin kymmenistä teoksista on varsin mittavia, lähes tuhatsivuisia. Hänen kirjansa ovat usein kokoelma luentoja ja ajatuksia, joiden tarkoituksena on herättää lukijassa halu ajatella itse. Niiden tyylistä jää puuttumaan vaikuttava kaunokirjallinen ote, joka Nietzschellä on huipussaan. Teoksissaan hän tähdentää, että tärkeämpää kuin filosofian opiskelu on filosofoida itse. Ainoata todellista sisältöä filosofiassa on filosofinen mielenlaatu, tapa katsoa ja tarkastella asioita.


title: Karl Jaspers

text: Jaspersin lukijakunnassa on ollut paljon epäakateemisia lukijoita ja myös teologit ovat olleet niistä kiinnostuneita. Jumala on Jaspersin ajattelussa oleminen, johon antautumalla eksistenssi toteutuu. Jaspersin mukaan Jumalan olemassaoloa ei voi todistaa, mutta on myös väärin todeta että häntä ei ole.


title: Rautakallio (Kemi)

text: Rautakallio on saari Kemin edustalla Perämerellä. Se sijaitsee Ajoksen sataman ja Hepolan kaupunginosan välisellä lahdella Veitsiluoto Oy:n satamaan johtavan laivaväylän varrella. Asumattoman saaren rannat ovat kivikkoisia, ja sen keskiosa on avokalliota.


title: 36 kuuta & Saturnuksen renkaat

text: 36 kuuta & Saturnuksen renkaat on Ressu Redfordin vuonna 2002 "Musiikin mestareita" -sarjassa julkaistu kokoelmalevy.


title: 36 kuuta & Saturnuksen renkaat

text: "CD 1"" CD 2"


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Hammastus on mekaanisen voimansiirtoelimen yksi osa. Mekaanisia voimansiirtoelimiä ovat mm. hammasrattaat. Hammastuksen tehtävänä on siirtää pyörimisnopeutta ja momenttia akselilta toiselle.


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Voimansiirron toteutus hammastuksen avulla on keksitty jo tuhansia vuosia sitten. Egyptiläisten vedensiirtolaitteet oli varustettu alkeellisilla, puusta valmistetuilla hammaspyörillä. Myös roomalaiset käyttivät aikoinaan puuvalmisteisia voimansiirtoelimiä mm. myllyissä, joiden toiminta perustui veden virtauksen muuttamiseen pyörimiseksi.


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Englannissa valmistettiin vuonna 1335 kello, jonka runko ja voimansiirtoelimet olivat rautaa. James Watt rakensi 1700-luvulla hammaspyörän, jossa oli suorakaiteen muotoiset hampaat. Vuonna 1754 Leonhard Euler piirsi evolventtihampaan ja perusteli mielipiteenään sen olevan paras hammaskyljen muoto.


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Evolventtihampaita alettiin kuitenkin valmistaa vasta 1840-luvulla, aluksi valettuina ja noin kolmekymmentä vuotta myöhemmin koneistettuina. Vuonna 1838 Cambridgen yliopiston professori Willis laati evolventtihammastuksen työpiirustuksen. Hampaan ryntökulma oli 14½ astetta, ja tämä kulma on edelleen käytössä Englannissa ja Yhdysvalloissa hammaspyörien standardikulmana. Piirustus näyttää vielä nykypäivänäkin moitteettomalta.


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Vuosien saatossa tapahtunut hammasvälityksen tuotekehitys on mahdollistanut tarkan valmistustekniikan ansiosta hiljaisen käynnin ja hyvän hyötysuhteen. Kehänopeus voi olla jopa 100 m/s ja tehonsiirtokyky yhden voimansiirtoelimen kautta 60 MW. Hammasvälitys on välttämätön koneenelin koneenrakennuksessa keveytensä ja edullisuutensa vuoksi, ja lisäksi hammasvälitys vaatii vain puolet ketju- tai hihnavälityksen vaatimasta tilasta.


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Hammasvälitysten laskemiseen liittyy käsitteitä, joita ovat


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Evolventtihammastus on yleisin teollisuudessa valmistettu ja käytetty hampaanmuoto. Valmistuksen helppous ja laadunvalvonnan kannalta tarkastettavuus sekä pienen akselivälivirheen vaikutus vähäisesti välityssuhteeseen ovat tehneet evolventistä parhaan hampaankylkimuodon.


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Suoran vieriessä liukumatta ympyräsylinterin kehällä jokainen suoran piste piirtää uranaan evolventtikäyrää. Lieriön vierintäympyrä on evolventtikäyrän lähtöpiste, josta hampaan kylkiviiva alkaa.


title: Hammastus (konetekniikka)

text: Sykloidihammastuksen etuina evolventtihammastukseen pidetään edullisia ryntöolosuhteita pintapaineen ollessa pienempi. Tämän ansiosta voidaan käyttää pienempiä hammaslukuja. Sykloidihammastuksen haittoina ovat valmistuksen vaikeus ja hammasvälityksen huono akselivälivirheen sieto. Lisäksi akselivälin säätö profiilinsiirtoa käyttäen ei ole sykloidilla mahdollista.


title: Ulkokarvo

text: Ulkokarvo on kylä ja niemi Hailuodon kunnassa Ojakylän itäpuolella. Kylä sijaitsee Perämeren sivulahden, Ojakylänlahden etelärannalla. Kylässä sijaitsee pieni satama, niin kutsuttu Petsamon laituri, joka oli myös yhteysalus HL Hailuodon satamapaikkana vuosina 1920–1968. Petsamon laiturin luona oli autiotupa, mutta se paloi heinäkuussa 2015.


title: Wienin kansainvälinen lentoasema

text: Wienin kansainvälinen lentoasema () on Itävallan suurin ja tärkein lentoasema. Se sijaitsee Wienin keskustasta noin 18 kilometriä kaakkoon. Lentoaseman toinen nimi "Schwechat" tulee läheisestä kaupungista. Lentoasemaa käytti vuonna 2007 lähes 19 miljoonaa matkustajaa.


title: Wienin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema toimii Austrian Airlinesin tukikohtana.


title: Wienin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemalla on kolme matkustajaterminaalia. Suuri osa lentoaseman käyttäjistä ovat matkustajia, jotka vaihtavat Wienissä lentokonetta. Lentoasema onkin muodostunut tärkeäksi väliasemaksi lentoliikenteessä Itä- ja Länsi-Euroopan välillä. Lentoasema palvelee Wienin lisäksi myös läheistä Slovakian pääkaupunkia Bratislavaa.


title: Wienin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemalle liikennöivä CAT (City Airport Train) vie Wienin keskustasta lentoasemalle 16 minuutissa. Lisäksi lentoasemalle liikennöivät Wienin S-Bahn -verkoston linjat S2 ja S7. Lentoasemalta on lisäksi suorat bussiyhteydet Bratislavaan. CATia ollaan jatkamassa lähitulevaisuudessa Bratislavaan.


title: Wienin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema rakennettiin alkujaan sotilaskentäksi vuonna 1938. Yhdistynyt kuningaskunta otti sen käyttöönsä vuonna 1945. Aluksi kentällä oli vain yksi kiitotie, joka pidennettiin vuonna 1959 3 000 metriin. Uuden matkustajaterminaalin rakentaminen aloitettiin vuonna 1960.


title: Wienin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoaseman erikoisuus oli Harrods, mutta se suljettiin vuonna 2003.


title: Takaveto

text: Takaveto tai takapyöräveto tarkoittaa vetotapaa, jossa ajoneuvon takapyörät ovat vetävät. Muita vetotapoja ovat etuveto ja neliveto.


title: Takaveto

text: Takaveto oli 1920-luvulta lähtien henkilöautojen vetotapa, mutta 70-luvun lopulta lähtien etupyöräveto on noussut yleisimmäksi vetotavaksi eurooppalaisissa ja aasialaisissa autoissa halpuuden, keveyden ja yksinkertaisempien ajo-ominaisuuksiensa ansiosta. Nykyään takavetoa käyttää enää harva autovalmistaja tavallisissa henkilöautomalleissa amerikkalaisia valmistajia lukuun ottamatta. Nykyisistä henkilöautoista valmistavista yrityksistä tunnetusti eniten käyttävät takavetoa BMW ja Mercedes-Benz. Etumoottorisissa autoissa voima välitetään moottorilta takapyörille yleensä kardaaniakselilla, keski- ja takamoottorisissa autoissa ei välttämättä ole tarvetta erilliselle kardaaniakselille kun moottori on luonnostaan lähellä taka-akselia, jolloin erillistä voimansiirtoa moottorilta akselille ei tarvita. Etumoottorisissa takavetoisissa autoissa moottori on lähestulkoon poikkeuksetta asennettu pitkittäin, koska tällöin voima voidaan välittää suoraan kardaaniakselilla tasauspyörästöön eikä erillistä kulmavaihdetta tarvita.


title: Takaveto

text: Takavedon etuihin kuuluu etuvetoon verrattuna hyvä vetopito kuivalla kelillä ja pitävällä pinnalla. Painonjakauma on myös usein hyvä takavetoisissa autoissa. Tämän takia urheiluautoissa takaveto on edelleen suosittu vetotapa, lisäksi auton ollessa erityisen tehokas, voiman välittäminen takapyöriin ohjaavien pyörien sijasta on tunnettu olevan parempi ratkaisu, johtuen erityisesti painon siirtyessä taka-akselille voimakkaissa kiihdytyksissä, jolloin etupyörät alkaisivat sutimaan turhan helposti. Tähänkin parempi ratkaisu on neliveto, jossa kaikkiin pyöriin välitetään vetovoimaa. Myös peräkärryä vedettäessä, tai tavaratilan ollessa raskaasti kuormattu, keulan keventyminen (ja siitä johtuva vetävien pyörien pidon puute) voi muodostua ongelmaksi jonka vuoksi myös iso osa paketti- ja kuorma-autoista ovat takavetoisia. Takaveto on myös teknisesti etuvetoa kestävämpi ratkaisu, vetävän ja ohjaavan akselin vaatimien vetonivelten takia.


title: Takaveto

text: Takavedon huonot puolet ja kriittinen tarkastelu liittyy lähinnä takavetoisen auton käyttäytymiseen ääritilanteissa, tältä osin etu- ja nelivetoiset autot mielletään usein turvallisemmiksi ja helpommiksi ajaa. Uusissa autoissa esimerkiksi erilaiset ajonvakautusjärjestelmät ja sutimisenestojärjestelmät, sekä tasaisempi painonjakauma pyörien kesken, on kaventanut eroja vetotapojen välillä. Erityisesti vanhemmat autot olivat hyvinkin etu- tai takapainoisia, joka taas vaikeutti auton hallintaa varsinkin liukkaalla kelillä ja tottumattomille kuljettajille tällaisen auton hallitseminen voi olla haastavaa, kun vastaavilla etuvetoautoilla harvemmin tulee vastaavia ongelmia.


title: Takaveto

text: Muista ajoneuvoista käytännössä kaikki kaksipyöräiset, kuten mopot, moottoripyörät ja polkupyörät ovat takavetoisia koska tällaisiin ajoneuvoihin olisi erittäin hankalaa ja kallista rakentaa etuvetoa etupyöräohjauksen takia, sekä se olisi luultavasti epäedullista ajo-ominaisuuksien kannalta (varsinkin liukkaalla tiellä, jolloin etupyörän sutiminen johtaisi hallinnan menettämiseen) joten takaveto on järkevin ja yksinkertaisin ratkaisu. Mönkijöitä on olemassa sekä taka- että nelivetoisina, halvimmat mallit ovat usein pelkästään takavetoisia (ja monesti ketjuvetoisia), kun taas hieman kalliimmat mönkijät ovat poikkeuksetta nelivetoisia ja voima välitetään kardaaniakseleilla.


title: FON

text:
FON Technology S.L. on Espanjasta käsin toimiva teknologiayritys, jonka perustaja on Martin Varsavsky.
Vuoden 2006 alussa FON sai 18 miljoonan euron rahoituksen, sijoittajina mm. Google ja Skype Technologies.
Vuoden 2007 alussa FON sai 13 miljoonaa euroa lisää rahoitusta useilta yhtiöiltä.


title: FON

text: Yrityksen tavoitteena on muodostaa maailman kattavin langattomien WLAN-tukiasemien verkosto, jonka luomiseksi se myy edullisesti omaa WLAN-tukiasemaansa. Tukiasemia on myös jaettu ilmaiseksi erilaisten kampanjoiden yhteydessä.


title: FON

text: Idea tästä syntyi vuonna 2005 Varsavskyn reissatessa Pariisissa kun hän kaivoi PDA-laitteensa taskustaan pikaista surffailua varten. Verkkoja löytyi kymmenittäin, mutta ne oli kaikki salattuja. Häneltä jäi sähköpostit lukematta mutta siitä tuli idea.


title: FON

text: Suomessa FONin toiminnan edistäjänä toimii Marko Ahtisaari.


title: FON

text: FONin tavoin toimii Suomessa Saunalahti Groupin Wippies-yhteisö.


title: FON

text: FON-verkon käyttäjäksi (ns. fonero) voi ryhtyä kuka hyvänsä rekisteröitymällä FONin kotisivuilla. FON-tukiaseman ("La Fonera") hankkiminen ja hyödyntäminen vaatii käyttäjältä lisäksi laajakaistayhteyden internetiin. FON-palvelun idea on, että käyttäjät jakavat oman internet-yhteytensä langattomasti muidenkin käyttöön.


title: FON

text: FON huolehtii WLAN-käyttäjien tunnistuksesta ja käyttöoikeuksista, sekä hoitaa mahdollisen laskutuksen.


title: FON

text: FON-tukiasemien käyttö yksityisten ADSL-yhteyksien jakamiseen on harvoin suoranaisesti sallittu palveluntarjoajien käyttöehdoissa. Tästä huolimatta tukiasemia on runsaasti käytössä sekä Suomessa että muualla maailmassa.


title: Nuri Şahin

text: Nuri Şahin (s. 5. syyskuuta 1988 Lüdenscheid, Saksa) on turkkilainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on keskikenttä ja seuransa Borussia Dortmund. Saksassa syntynyt Şahin edustaa maajoukkuetasolla Turkkia.


title: Nuri Şahin

text: Şahinista tuli nuorin koskaan Saksan Bundesliigassa pelannut pelaaja, kun hän avasi Bundesliiga-uransa 16 vuoden ja 335 päivän ikäisenä Borussia Dortmundissa. Hän on myös nuorin Bundesliigassa maalin tehnyt pelaaja sekä nuorin pelaaja ja maalintekijä Turkin maajoukkueessa. Vuonna 2005 Şahin voitti pronssisen pallon Perussa järjestetyissä alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa Turkki selvisi neljänneksi.


title: Nuri Şahin

text: Şahin oli vuoden mittaisella lainasopimuksella Feyenoordissa, Alankomaissa 2007–2008 jossa hän sai pelata Dortmundista tutun Bert van Marwijkin alaisuudessa. Palattuaan lainalta hän kuului Dortmundin avainpelaajistoon. Kaudella 2009–2010 hän pelasi yhtä vaille kaikissa Bundesliigan otteluissa. Kaudella 2010–2011 hän voitti Dortmundin kanssa Bundesliigan mestaruuden.


title: Nuri Şahin

text: Kaudeksi 2011–2012 Şahin siirtyi espanjalaisseura Real Madridiin, jonka kanssa hän teki kuusivuotisen sopimuksen toukokuussa 2011. Şahinin peliaika Primera Divisiónin mestaruuden voittaneessa joukkueessa jäi kuitenkin vähäiseksi, ja kaudeksi 2012–2013 hänet lainattiin englantilaiseen Liverpooliin.


title: Kaikki rakastavat Raymondia

text: Kaikki rakastavat Raymondia () oli yhdysvaltalainen sitcomsarja, jota esitettiin CBS-kanavalla vuosina 1996–2005. Suomessa sarjaa esitti Nelonen. Sarja sai Yhdysvalloissa suuren suosion ja voitti monia Emmy- ja Golden Globe -palkintoja. Yhdysvalloissa katsojaluvut olivat parhaimmillaan noin 20 miljoonaa.