title: Quadra 630

text: Quadra 630 oli saatavilla useina variaatioina. "Quadra 630" -nimiset laitteet käyttivät 33 MHz:n Motorola 68040 -suoritinta, "LC 630" käytti liukuluvutonta Motorola 68LC040 -suoritinta ja "LC 630 DOS compatible" -mallit sisälsivät ylimääräisen 66 MHz:n 486DX2-suorittimen ja PDS-liitännäisen keskusmuistipäivityksen.


title: Quadra 630

text: Performa-mallisto:


title: Nya Pressen (1882–1900)

text: Nya Pressen oli Helsingissä vuonna 1882 perustettu ruotsinkielinen sanomalehti. Se oli ruotsalaisen puolueen ja myöhemmin myös perustuslaillisten tärkein äänenkannattaja. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov lakkautti lehden vuonna 1900.


title: Nya Pressen (1882–1900)

text: "Nya Pressen" perustettiin ruotsalaisen puolueen johtavaksi äänenkannattajaksi. Sen taustalla oli "Vikingenin" piiristä noussut ryhmä, johon kuuluivat muun muassa Axel Lille, Rudolf Elving, Georg Asp, V. M. von Born ja R. A. Wrede. Lehden tehtävänä oli ruotsalaisen kulttuurin ja ruotsin kielen puolustaminen ja fennomaanien pyrkimysten vastustaminen. Se arvosteli voimakkaasti "Helsingfors Dagbladin" edustamia liberaaleja ja yritti saada heidät liittymään svekomaaneihin. Kulttuuri- ja uskontokysymyksissä "Nya Pressen" oli vapaamielinen.


title: Nya Pressen (1882–1900)

text: Vuodesta 1891 lähtien lehden linjaksi muodostui myös Suomen autonomisen aseman ja perustuslakien puolustaminen. Helmikuun manifestin julkaisemisen jälkeen vuonna 1899 siitä tuli perustuslaillisen vastarinnan johtava äänitorvi. Jo vuosikymmenen alussa lehti sai runsaasti sensuurin asettamia painoesteitä ja vuonna 1894 viranomaiset antoivat sille ensimmäisen varoituksen. Vuosina 1898–1900 se sai kirjoittelustaan yhteensä kahdeksan varoitusta. Kenraalikuvernööri Bobrikov lakkautti "Nya Pressenin" vuonna 1899 kahden kuukauden ajaksi, jolloin toimitus julkaisi erinimisiä tilapäislehtiä ja sarjan sensuroimattomia "Cirkulär-Bref" -monistelehtisiä. Painoesteet, varoitukset ja määräaikainen lakkautus eivät muuttaneet lehden tinkimätöntä perustuslaillista linjaa, ja kesä-heinäkuussa 1900 kenraalikuvernööri lakkautti sen lopullisesti. Heinäkuun 4. päivänä toimitus julkaisi vielä "Afsked"-nimisen jäähyväisnumeron, joka levisi Helsingissä 56 000 kappaleen painoksena.


title: Nya Pressen (1882–1900)

text: "Nya Pressenin" päätoimittajana työskenteli koko sen ilmestymisajan Axel Lille. Toiseksi toimittajaksi palkattiin vuonna 1894 Arvid Neovius. Muita toimittajia olivat lehdestä sen loppuaikana vastannut Konni Zilliacus, toimitussihteeri Julius Hirn, Arvid Hultin, G. R. Snellman ja Karl Flodin. Avustajajoukkoon kuuluivat muun muassa von Born, Wrede, Leo Mechelin, M. W. af Schultén, C. G. Estlander, W. Söderhjelm ja Emil Schybergson sekä ruotsinmaalaiset August Strindberg, Verner von Heidenstam, Oskar Levertin ja Gustaf af Geijerstam.


title: Nya Pressen (1882–1900)

text: Lehden julkaisijana toimi Tidnings och Tryckeri Ab i Helsingfors, joka 1880-luvun lopussa oli Weilin & Göösin jälkeen Helsingin toiseksi suurin kirjapaino. Julkaisulupa oli Axel Lillen nimissä. Seitsenpäiväisen lehden taloudellinen tilanne oli aluksi vaikea, mutta jo vuosina 1885–1886 se ohitti "Helsingfors Dagbladin", jonka lakkaaminen vuonna 1889 lisäsi levikkiä voimakkaasti. Vuonna 1890 "Nya Pressen" oli 5 500 kappaleen painoksellaan "Hufvudstadsbladetin" ja "Uuden Suomettaren" jälkeen Suomen kolmanneksi suurin sanomalehti. Vuonna 1900 lehden levikki ylitti 10 000 kappaleen rajan.


title: Nya Pressen (1882–1900)

text: Helsingissä "Nya Pressenin" menestys oli "Hufvudstadsbladetia" paljon heikompi, mutta sen valtakunnallinen levikki oli monin verroin kilpailijaa suurempi. Ruotsinkielisellä maaseudulla luettiin varsinkin vuosina 1894–1900 julkaistua viikkopainosta. Vuonna 1890 "Nya Pressen" ilmestyi kahdesti päivässä aamulla ja illalla, koska aineisto ei teknisistä syistä mahtunut yhteen lehteen. Iltapainos lopetettiin seuraavana vuonna, kun uusi painokone mahdollisti formaatin kasvun. Vuonna 1900 "Nya Pressenin" sivukoko olikin Suomen sanomalehtihistorian suurin, kaksi kertaa nykyistä broadsheet-kokoa suurempi.


title: Nya Pressen (1882–1900)

text: "Nya Pressenin" lakkauttamisen jälkeen svekomaanit ja perustuslailliset jäivät vaille johtavaa äänenkannattajaansa. Sen tilalle perustettiin joulukuussa 1900 "Dagligt Allehanda", joka lakkautettiin jo seuraavana vuonna. Arvid Neovius ja Konni Zilliaccus ryhtyivät julkaisemaan Tukholmassa salaa Suomessa levitettyä "Fria Ord" -lehteä. Axel Lillen toimittama uusi "Nya Pressen" perustettiin vuonna 1906.


title: SparkNet

text: SparkNet on Turussa vuonna 2003 avattu WLAN-pohjainen kaupunkiverkko. SparkNet on Oulun panOulu-verkon lisäksi Suomen toinen kansainvälisestikin hyvin aikaisessa vaiheessa perustettu iso wlan-verkko. Perustana siinä on MP-MasterPlanet Oy:n ylläpitämä keskitetty käyttäjähallinta sekä organisaatioiden tietoliikenneyhteyksien keskinäinen jakaminen vaihtokauppaperiaatteella, jolloin sen käyttö on veloituksetonta mukana oleville organisaatioille.


title: SparkNet

text: SparkNettiä voivat käyttää alueen julkishallinnon työntekijät (Turku, Raisio, Naantali, Kaarina), korkeakoulujen opiskelijat ja henkilöstö. Yhteistyössä olevien organisaatioiden ulkopuoliset ihmiset pääsevät verkkoon kaupunkien kirjastoissa tai oman verkkoyhteyden jakamista vaativan OpenSpark tunnuksen kautta. SparkNet on myös mukana kansainvälisessä Eduroam-yhteistyössä, joten Eduroam-tunnusten omaavat henkilöt voivat käyttää verkon tukiasemia myös. Vastaavasti SparkNetin käyttäjillä on verkkovierailuoikeus muihin Eduroam-verkkoihin.


title: SparkNet

text: SparkNet yhteistoimintasopimus allekirjoitettiin vuonna 2003 Turun yliopiston, Turun ammattikorkeakoulun, MP-MasterPlanet Oy:n, ICT Turku Oy:n, Turun kauppakorkeakoulun sekä Åbo Akademin välille. Turun kaupunki ja monet muut julkisen sektorin toimijat liittyivät mukaan SparkNet-toimintaan..


title: SparkNet

text: Vuonna 2006 OpenSpark- ja SparkNet-verkkokonseptit voittivat Baltic Challenge -kisan e-Inclusion-sarjassa. .


title: SparkNet

text: Tukiasemia on eri puolilla Suomea Utsjoki-Kevolta aina Helsinkiin ja Turun saaristoon saakka, mutta valtaosa tukiasemista sijaitsee Varsinais-Suomessa toimijoiden omissa tiloissa. Myös julkisia ja muita merkittäviä kohteita sekä ulkotiloja on katettu. Suomen lisäksi myös ulkomailla on muutama verkkototeutus. 30. maaliskuuta 2009 SparkNet sisälsi 2 388 tukiasemaa.


title: SparkNet

text: OpenSpark on SparkNetin kaikille avoin osuus, johon voi liittyä tuomalla oman langattoman tukiaseman yhteisön käyttöön. OpenSpark -käyttäjätunnuksella voi käyttää nettiyhteyttä kaikista OpenSpark- ja SparkNet-toiminnan piirissä olevista tukiasemista. Myös kaikki SparkNet-käyttäjät voivat käyttää OpenSpark-toiminnan piirissä olevia tukiasemia. Avoimeen OpenSpark WLAN-yhteisöön liitytään päivittämällä oma tukiasema OpenWRT-pohjaiseen ohjelmistoon ja tarjoamalla omaa verkkoyhteyttään hotspottina OpenSpark-verkkossa.


title: SparkNet

text: Langaton lähiverkko, joka perustuu pääosin WLAN tukiasemiin sekä captive portal -käytön autentikointiin. (IEEE 802.11g, IEEE 802.11b, Wi-Fi) Autentikoinnissa tuetaan roaming-käyttäjien autentikointia muiden toimijoiden palvelimista sekä lisäksi korkeakoulujen Funet-verkkovierailun sekä eurooppalaisen Eduroamingin käyttöä.


title: Rivka Yosselevska

text: Rivka Yosselevska oli eräs toisen maailmansodan juutalaisvainon kokeneista, joka selvisi elossa joukkohautaan ampumisestaan huolimatta.


title: Rivka Yosselevska

text: 15. elokuuta 1942 suuri joukko saksalaisia SS-sotilaita saapui juutalaiseen ghettoon Zagorodskin kylään Valko-Venäjän Pinskin lähellä. Kylän asukkaat koottiin joukkohaudan reunalle riviin, josta heidät ammuttiin yksitellen suoraan hautaan. Rivistössä oli myös kylän asukas Rivka Yosselevska, jota sotilas ampui päähän. Osuma ei kuitenkaan ollut kuolettava ja hän onnistui nousemaan joukkohaudasta saksalaisten poistuttua.


title: Rivka Yosselevska

text: Yosselevska toimi todistajana 8. toukokuuta 1961 oikeudenkäynnissä Adolf Eichmannia vastaan kertoen yksityiskohtaisesti kyseisestä teloitustapahtumasta.


title: Lääkekasvi

text: Lääkekasveja eli rohdoskasveja voi kutsua laajemmin terveyskasveiksi, jolloin niiden käyttö ei rajoitu vain lääkinnällisiin ominaisuuksiin, vaan niitä käytetään myös esimerkiksi terveyden- ja kauneudenhoitoon. Kasvirohdosvalmisteet (engl. "herbal medicinal products") ovat Suomessa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean luettelemia lääkevalmisteita, joiden vaikuttavat aineet ovat kasviperäisiä aineita ("herbal substance") tai kasvirohdostuotteita ("herbal preparation").


title: Lääkekasvi

text: Perinteisellä kasvirohdosvalmisteella tarkoitetaan sellaista ihmiselle tarkoitettua lääkevalmistetta, jonka vaikuttavina aineina on kasviperäisiä aineita ("herbal substance"), kasvirohdostuotteita ("herbal preparation") tai näiden yhdistelmiä. Kysymyksessä on rekisteröintihakemus valmisteelle, joka on ollut ennen hakemuksen tekopäivää lääkkeenä käytössä yhtäjaksoisesti vähintään 30 vuoden ajan, josta vähintään 15 vuotta Euroopan unionissa.


title: Lääkekasvi

text: Hyvin varhaisista ajoista lähtien ihmiset ovat etsineet apua vaivoihinsa etenkin luonnosta ja kasveista. Alkuaan kasveilla oli rituaalisia merkityksiä, eikä niiden toimivuudesta ollut tietoa, tai tutkimuksia. Tehokkaimpina kasveina pidettiin niitä, jotka poikkesivat esimerkiksi ulkonäöltään, hajultaan, tai väriltään muista.


title: Lääkekasvi

text: Hippokrates, jota on kutsuttu lääketieteen isäksi, käytti rohdoskasveja laajalti muiden opetustensa lisänä. Hän tarkasteli lääkintätaitoa tieteellisesti, mikä johti siihen, että lääketiede kehittyi itsenäiseksi luonnontieteeksi.


title: Lääkekasvi

text: Suomessa kansanrunoudesta löytyy varhaisimpia viitteitä kansanlääkinnästämme. Muinaissuomalaisten käsityksen mukaan yksin lääkkeet, tai lääkekasvit eivät riittäneet antamaan toivottua tehoa, vaan niiden käyttöön liittyi loitsuja, manauksia ja taikoja. Oli myös erityisiä kansanparantajia, jotka auttoivat ihmisiä vaivoissaan.


title: Lääkekasvi

text: Nykyään kasvilääkintää ja rohdostuotteita tutkii farmaseuttinen oppiaine farmaseuttinen biologia (entinen farmakognosia) johon kuuluu fytoterapia.


title: Lääkekasvi

text: Vaikka virallinen lääketieteen piirissä standardoidut lääkeainetuotteiden käyttö on johtanut perinteisen kasveilla lääkitsemisen ja lääkekasvien lääkekäytön vähenemiseen, vaikuttavat monien nykyisten lääkkeiden pohjalla ja taustalla tutkimustieto kasveista sekä niiden parantavista ominaisuuksista.


title: Lääkekasvi

text: Monien nykyisinkin käytössä olevien hoitokeinojen tiedetään pohjautuvan psykologiseen vaikutukseen, johon vaikuttaa potilaan ja hoitavan välinen suhde.


title: Lääkekasvi

text: Itselääkintä on kuitenkin myös Suomessa yleistynyt ja luontaistuotteita käytetään usein muun lääkinnän ohella.


title: Lääkekasvi

text: Yrtit ja kasvit ovat käyttökelpoisia nykyisinkin moninaisiin vaivoihin, mutta on kuitenkin hyvä muistaa, että ilman lääkärin määräystä yrttejä ei kannata antaa lapsille ja että myös yrtit ovat lääkkeitä, joilla on sivuvaikutuksia ja haittavaikutuksia. Perinteisesti kotilääkinnässä lääkekasveja on käytetty esimerkiksi teen ja hauteiden muodossa.


title: Lääkekasvi

text: Lääkekasvien teho perustuu kasvin tiettyjen osien käyttöön kasvikohtaisesti. Kasveissa on haihtuvia öljyjä, vitamiineja, alkaloideja, glykosideja sekä monia muita vaikuttavia aineita.


title: Lääkekasvi

text: Eri kasvinosista käytettäviä latinankielisiä nimiä:


title: Lääkekasvi

text: Eri kasvinosista tehdyistä valmisteista käytettäviä latinankielisiä nimiä:


title: Wookieet

text: Wookieet tai wookiet ovat Tähtien sodassa esiintyviä kuvitteellisia olentoja. Niillä on ruskea karvapeite ja ne ovat kotoisin Kashyyyk-planeetalta. Wookieet ovat isokokoisia, erittäin voimakkaita ja voivat kasvaa jopa 230 cm pitkiksi. Tunnetuimmat wookiet ovat Chewbacca ja Tarfful.


title: Wookieet

text: Wookieet ovat näppäriä valmistamaan erilaisia esineitä etenkin puusta. Wookieeiden käsityötä ovat mm. oevvaor-katamaraanit, jotka esiintyvät elokuvassa . Wookieet osaavat valmistaa myös puisia aseita. Vaikka wookieeiden käsityöt, jopa aseet, luokitellaan taiteeksi, niin siitäkin huolimatta wookiee-kielessä ei ole sanaa taiteilijalle. Wookieeille käsityötaidot ovat eloonjäämistaitoja.


title: Wookieet

text: Chewbacca-niminen wookiee esiintyy myös elokuvissa Star Wars 3-6, joissa hän on Han Solon Millennium Falcon -nimisen avaruusaluksen apupilottina. Wookieeiden kieli, shyriiwook muodostuu monimutkaisista karjahduksista, joita harva eläin pystyy matkimaan.


title: Wookieet

text: Nimi "wookiee" on lähtöisin George Lucasin ensimmäisestä pitkästä elokuvasta THX 1138. Elokuvassa yksi ääninäyttelijöistä improvisoi ajokohtauksen aikana: "I think I just ran over a Wookiee on the expressway."


title: Päivä armonaikaa

text: Päivä armonaikaa ("Day Break") on yhdysvaltalainen ABC:n tuottama 13-osainen draama-/trilleri-/toimintasarja, jonka pilottijakso esitettiin 15. marraskuuta 2006 Yhdysvalloissa ja Kanadassa. "Päivä armonaikaa" kertoo etsivä Brett Hopperista, joka elää saman päivän yhä uudelleen ja uudelleen yrittäessään selvittää mysteeristä murhaa. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Los Angelesin ympäristöön.


title: Päivä armonaikaa

text: Sarjaa piti alkuperäisten suunnitelmien mukaan esittää ABC:n suositun televisiosarjan "Lostin" tilalla, jonka oli määrä jatkua taas "Päivän armonaikaa" päätyttyä. Ensimmäinen jakso sai Yhdysvalloissa 10 miljoonaa katsojaa.


title: Päivä armonaikaa

text: ABC keskeytti sarjan esittämisen kuuden jakson jälkeen 15. joulukuuta 2006, koska se ei menestynyt odotusten mukaisesti. ABC ilmoitti 14. tammikuuta 2007 lisäävänsä esittämättä jääneet jaksot verkkosivuilleen. 29. tammikuuta 2007 ABC:n sivuille ilmaantui kuusi televisiossa esitettyä jaksoa ja neljä esittämätöntä. Seuraavien viikkojen aikana ABC:n sivuille lisättiin kaksi jaksoa ja viimeisin 2. maaliskuuta 2007.


title: Päivä armonaikaa

text: Televisiokatsojia sarja keräsi keskimäärin 6,5 miljoonaa ruudun ääreen.


title: Päivä armonaikaa

text: Suomessa sarjaa esitti Nelonen marraskuusta 2008 alkaen.


title: Päivä armonaikaa

text: Pilottijakson tapahtumat alkavat siitä, kun etsivä Brett Hopper herää hieman yli kello kuusi aamulla auringonnousun aikaan töihin poliisipiiriin. Hopper herää tyttöystävänsä Rita Sheltenin luota ja poikkeaa kahville ennen siirtymistään työpaikalle. Kahvilan ulkopuolella Hopper pelastaa naisen joutumasta bussin alle. Tämän jälkeen hän käy asunnollaan tarkistamassa postin ja huomaa, että joku on käynyt sekoittamassa asunnon. Aluksi Hopper epäilee murtovarkaita, mutta saa kuulla naapureiltaan, että hänen koiransa on mellastanut yöllä. Hopper alkaa kuunnella puhelimeensa jätettyjä viestejä, mutta samaan aikaan SWAT-yksikkö murtaa oven ja pidättää hänet piirisyyttäjä Alberto Garzan murhasta.


title: Päivä armonaikaa

text: Poliisit kertovat asemalla löytäneensä murhassa käytetyn aseen hänen vaatekaapistaan ja siinä olleiden sormenjälkien täsmäävän. Tämän jälkeen poliisit ja liittovaltion agentit keskustelevat Hopperin kanssa ja päivän lopussa hänet lähetetään vankilaan. Yön aikana tuntemattomat aseistetut miehet lyövät häneltä tajun kankaalle ja vievät hänet louhokselle, jossa on suuria maansiirtokoneita.


title: Päivä armonaikaa

text: Tuntemattomat miehet vaativat Hopperin tunnustamaan Garzan murhan ja näyttävät hänelle videopätkän, jossa hänen tyttöystävänsä ammutaan autoon. Videolle näytetään myös kuvaa Hopperin siskosta ja siskon lapsista. Lopuksi tuntematon mies pistää piikillä Hopperin kaulaan rauhoittavaa lääkeainetta ja hän menettää tajuntansa.


title: Päivä armonaikaa

text: Hopper herää tyttöystävänsä sängystä ja luulee nähneensä painajaista, mutta hetken kuluttua tajuaakin elävänsä taas samaa päivää uudelleen.


title: Päivä armonaikaa

text: Sarjan jatkuessa Hopper yrittää käyttää tietoa saman päivän edellisistä kerroista hyväkseen selvittääkseen kuka hänet lavasti murhaajaksi. Hopperin muistot ja fyysiset vammat säilyvät eletyn päivän edellisistä kerroista, mutta muuten päivä lähtee käyntiin tutulla kaavalla eikä kukaan muu tiedä edellisen kerran tapahtumista mitään. Uudelleen elettyjen päivien saatossa Hopper viisastuu tekemistään virheistään ja kerää koko ajan lisää tietoa murhamysteeristä, kuten myös hän samalla huomaa kuvioiden käyvän koko ajan monimutkaisemmiksi.


title: Päivä armonaikaa

text: * jaksot esitettiin ABC.com-sivuilla


title: Dark Messiah of Might and Magic

text: Dark Messiah of Might and Magic on Arkane Studiosin kehittämä toimintaroolipeli, joka on julkaistu vuonna Windowsille. Peli käyttää tunnettua Source -pelimoottoria.


title: Dark Messiah of Might and Magic

text: Dark Messiah: Might and Magic - Elements on Xbox 360 -versio, joka ilmestyi noin vuosi Windows-version julkaisun jälkeen ja tarjosi uutuutena mm. uusia yksinpelikenttiä sekä parannetun moninpelin.


title: Dark Messiah of Might and Magic

text: "Dark Messiah" on vahvoja roolipeli-elementtejä sisältävä ensimmäisen persoonan toimintapeli, jonka tarina kertoo "Phenrig" -nimisen velhon oppipojasta, Sarethista. Hänet on lähetetty Stonehelmin kaupunkiin etsimään käsiinsä Varjojen Kallon ("The Skull of Shadows"), erittäin voimakkaan artefaktin, joka toimii avaimena mystisen demoniruhtinaan vankilaan.


title: Dark Messiah of Might and Magic

text: Pelaaja -lehti antoi pelille arvosanan 9/10 arvostelussaan.


title: Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuennätykset

text: Tämä artikkeli sisältää kaikki uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuiden ennätykset, sekä miehiltä ja naisilta että sekakilpailuista.


title: Ilan Ramon

text: Ilan Ramon ( s. 20. kesäkuuta 1954 – 1. helmikuuta 2003) oli Israelin ilmavoimien eversti ja ensimmäinen israelilainen astronautti. Ramon menehtyi ennenaikaisesti avaruussukkula "Columbian" lennolla STS-107, jossa sukkula hajosi kappaleiksi Maan ilmakehässä paluulennon aikana.


title: Ilan Ramon

text: Ilan Ramon syntyi 20. kesäkuuta 1954 juutalaiseen perheeseen Ramat Ganin kaupungissa Israelissa. Hänen Puolasta kotoisin ollut äitinsä oli toisessa maailmansodassa vankina Auschwitzin keskitysleirillä, ja hänen Saksassa syntynyt isänsä oli Israelin itsenäisyyssodan veteraani.


title: Ilan Ramon

text: Ramon valmistui peruskoulutuksesta vuonna 1972, ja myöhemmin hän opiskeli Tel Avivin yliopistossa vuosien 1983 ja 1987 välisenä aikana. Yliopisto-opintojensa päätteeksi hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon elektroniikasta ja ohjelmistotuotannosta.


title: Ilan Ramon

text: Ramon liittyi jo nuorena Israelin ilmavoimiin ja oli mukana vuoden 1973 Jom kippur -sodassa, jossa Israel taisteli Egyptin ja Syyrian joukkoja vastaan. Ramon valmistui Israelin ilmavoimien lentokoulusta vuonna 1974 ja hänelle annettiin lentokoulutusta yhdysvaltalaisilla A-4 Skyhawk - ja ranskalaisilla Dassault Mirage III -suihkuhävittäjillä. Vuonna 1980 hänestä yksi ensimmäisistä israelilaisista sotilaslentäjistä, jotka lensivät Israelin ilmavoimien hankkimilla F-16 Fighting Falcon -hävittäjillä. Myöhemmin samana vuonna Ramon siirrettiin jatkokoulutukseen Yhdysvaltain ilmavoimien Hillin lentotukikohtaan Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa.


title: Ilan Ramon

text:
7. heinäkuuta 1981 Ramon osallistui Israelin ilmavoimien operaatio Operaan, joka oli Israelin ilmavoimien suorittama ilmaisku rakennusvaiheessa olleeseen Osirakin ydinvoimalaan Irakissa. Ramon jatkoi uraansa ilmavoimissa ja vuonna 1988 hänet nimitettiin ilmavoimien F-4 Phantom -lentueen laivuejohtajaksi. Vuonna 1990 Ramon kuitenkin siirrettiin F-16 Fighting Falcon -lentueen laivuejohtajaksi, ja vuonna 1994 hänet ylennettiin everstiksi ja nimitettiin ilmavoimien asekehitysosaston johtajaksi. Ramon erosi Israelin ilmavoimista vuonna 1998.
Israelin ilmavoimien virallisten tietojen mukaan Ramon oli erittäin kokenut lentäjä, jolla oli yli 3 000 lentotuntia A-4 Skyhawk -, F-4 Phantom - ja Dassault Mirage III -konetyypeillä sekä yli 1 000 lentotuntia F-16 Fighting Falcon -konetyypillä.


title: Ilan Ramon

text: Vuonna 1997 Yhdysvaltain ilmailu- ja avaruushallinto NASA valitsi Ramonin avaruussukkuloiden hyötykuorma-asiantuntijaksi, jolloin hänestä tuli Israelin ensimmäinen avaruuslentäjä. Vuonna 1998 hänet siirrettiin Texasin osavaltiossa sijaitsevaan Lyndon B. Johnson Space Centeriin, jossa hänelle annettiin koulutusta vuoteen 2003 saakka.


title: Ilan Ramon

text: Ramonin ensimmäinen ja viimeinen avaruuslento oli avaruussukkula "Columbian" lento STS-107, jonka aikana hän ja muut miehistönjäsenet suorittivat painottomuuteen liittyviä tutkimuksia. Kun sukkula oli palaamassa takaisin Maan ilmakehään, se hajosi kappaleiksi Texasin yläpuolella. Ramon ja kaikki kuusi muuta miehistönjäsentä menehtyivät onnettomuudessa. NASA:n virallisen lausunnon mukaan onnettomuus johtui polttoainesäiliön ulkoiseen lämpöeristeeseen syntyneen jääpalan irtoamisesta.


title: Pavel Orlov

text: Pavel Dmitrijevitš Orlov (21. tammikuuta 1904–14. syyskuuta 1989) oli neuvostoliittolainen diplomaatti, joka toimi lähettiläänä Helsingissä huhti-kesäkuussa 1941. Hän osallistui Suomen kanssa vuonna 1944 käytyihin aseleponeuvotteluihin ja toimi vuosina 1944–1945 liittoutuneiden valvontakomission poliittisena neuvonantajana. Orlov toimi uudestaan lähettiläänä Helsingissä 18. elokuuta 1944 — 14. elokuuta 1946.


title: Pavel Orlov

text: Pavel Orlov toimi vuosina 1939—1941 Neuvostoliiton ulkoasiain kansankomissariaatin Skandinavian maiden osaston vastaavana. Vuoden 1941 huhtikuun 11. päivän ja toukokuun 9. päivän välisen ajan hän toimi valtuutettuna Neuvostoliiton edustajana Suomessa sekä sen jälkeen 22. kesäkuuta 1941 saakka täysivaltaisena Neuvostoliiton lähettiläänä (suurlähettiläänä) Suomessa. Vuosina 1941—1943 hän toimi Neuvostoliiton ulkoasiainkansankomissariaatin ensimmäisen Euroopan osaston vastaavana sekä 1943—1944 Neuvostoliiton Lontoon suurlähetystön neuvonantajana. Vuonna 1944 Orlov oli siirtynyt Neuvostoliiton ulkoasiainkansankomissariaatin viidennen Euroopan osaston vastaavaksi sekä toimi Moskovan välirauhan aikana 18. elokuuta 1944—14. elokuuta 1946 Neuvostoliiton Helsingin suurlähettiläänä.


title: Pavel Orlov

text: Vuodesta 1946 vuoteen 1948 Orlov toimi Neuvostoliiton ulkoasiainministeriön kolmannen Euroopan osaston apulaisjohtajana, vuosina 1948—1952 kolmannen Euroopan osaston apulaisjohtajana ja johtajana ja vuosina 1952—1955 Neuvostoliiton ulkoasiainministeriön keskushallinnon virkamiehenä. Hän toimi 1955—1957 Neuvostoliiton valtuuskunnan edustajana neuvostoliittolais-iranilaisessa sekakomissiossa, joka käsitteli maiden rajojen demarkaatio- ja redemarkaariolinjoja. Vuosina 1957—1959 hän oli Neuvostoliiton Bonnin suurlähettiläs ja 1959 Neuvostoliiton ulkoasiainministeriön neuvos ja lopuksi 1960—1966 maailman työjärjestön pääsihteerin erityisavustaja.


title: Aleksandr Abramov

text: Aleksandr Abramov -nimisiä henkilöitä ovat:


title: James F. Byrnes

text: James F. Byrnes (s. 2. toukokuuta 1882, Charleston, Yhdysvallat – 9. huhtikuuta 1972, Columbia, Etelä-Carolina) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko Etelä-Carolinan osavaltiosta. Urallaan Byrnes toimi edustajainhuoneen jäsenenä (1911–1925), senaattorina (1931–1941), korkeimman oikeuden tuomarina (1941–1942), ulkoministerinä presidentti Harry Trumanin kabnetissa (1945–1947) ja Etelä-Carolinan kuvernöörinä (1951–1955).


title: James F. Byrnes

text: Byrnes valittiin Time-lehden vuoden henkilöksi vuonna 1946.


title: Christina Obergföll

text: Christina Obergföll (s. 22. elokuuta 1981) on saksalainen keihäänheittäjä. Hän on edustanut LG Offenburgia vuodesta 1996 lähtien.


title: Christina Obergföll

text: Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2000 Santiago de Chilessä Obergföll oli kahdeksas. Hän voitti samana vuonna Saksan tyttöjen ja nuorten mestaruudet. Seuraavana vuonna Obergföll voitti Saksan nuorten mestaruuden. Vuonna 2003 hän heitti Saksan nuorten ennätyksen ja oli kahdeksas alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa.


title: Christina Obergföll

text: Ateenan olympialaisissa 2004 Obergföll karsiutui loppukilpailusta. Samana vuonna hän voitti hopeaa Saksan mestaruuskilpailuissa. Vuonna 2005 Obergföll uusi Saksan-mestaruushopeansa ja heitti Helsingin MM-kisoissa uuden Euroopan-ennätyksen 70,03, joka riitti MM-hopeaan. Vuonna 2006 hän sijoittui toiseksi maansa mestaruuskilpailuissa ja neljänneksi Göteborgin EM-kisoissa. hän oli viides.


title: Christina Obergföll

text: Osakan MM-kisoissa 2007 Obergföll sai hopeaa tuloksella 66,46 Barbora Špotákován viedessä kultaa tuloksella 67,07. Samana vuonna hän voitti Euroopan cupin superliigan ja Saksan-mestaruuden sekä sijoittui kolmanneksi . Pekingissä 2008 Obergföll sijoittui pronssille tuloksella 66,13 Špotákován viedessä jälleen kullan. Toiseksi sijoittunut Marija Abakumova kuitenkin jäi kiinni dopingista vuonna 2016 tehdyissä testien uudelleenanalysoinneissa ja näin Obergföll nousi hopealle. Samana vuonna hän voitti Saksan-mestaruuden ja sijoittui toiseksi . Vuonna 2009 hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailun, oli toinen Saksan-mestaruuskilpailuissa, viides Berliinin MM-kisoissa ja neljäs .


title: Christina Obergföll

text: Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Obergföll sai hopeaa tuloksella 65,58. Hän oli toinen myös kotimaansa mestaruuskilpailuissa. Hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2010 ja 2011. Daegun MM-kisoissa 2011 hän oli neljäs tuloksella 65,24. Hän sai hopeaa Helsingin EM-kilpailuissa 2012 tuloksella 65,12 ja Lontoon olympialaisissa tuloksella 65,16. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän voitti maailmanmestaruuden tuloksella 69,05. Kaudella 2014 Obergföll ei kilpaillut äitiysloman vuoksi. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui neljänneksi.


title: Christina Obergföll

text: Obergföll avioitui syyskuussa 2013 entisen saksalaisen keihäänheittäjän Boris Henryn kanssa. Obergföllien esikoinen, Marlon syntyi kesäkuussa 2014.


title: Kerttu Saalasti

text: Kerttu Saalasti (o.s. Kallio, 21. syyskuuta 1907 Nivala – 31. tammikuuta 1995 Nivala) oli suomalainen kansanedustaja, opetusministeri ja opetusneuvos. Hänen vanhempansa olivat presidentti Kyösti Kallio ja Kaisa Nivala.


title: Kerttu Saalasti

text: Kerttu Kallio kirjoitti ylioppilaaksi Oulussa 1927 ja hän valmistui agronomiksi vuonna 1936. Hän meni naimisiin samana vuonna maatalousteknikko Filip Teuvo Saalastin kanssa, joka oli kansanedustaja Filip Saalastin poika. Heille syntyi viisi lasta. Kerttu Saalasti jäi leskeksi vuonna 1947 miehensä kuoltua keuhkotautiin.


title: Kerttu Saalasti

text: Saalasti valittiin Nivalan kunnanvaltuustoon ainoana naisena 1937 ja valtuustokautenaan hän oli mukana useissa lautakunnissa, muun muassa köyhäinhoitolautakunnassa. Saalasti toimi eduskunnassa 1948–1962 maalaisliiton kansanedustajana ja 1966–1970 keskustapuolueen edustajana. Vuosina 1966–1970 hän kuului suureen valiokuntaan ollen sen varapuheenjohtaja. Saalasti oli Pohjoismaiden neuvoston jäsenenä 1959–1961 ja uudelleen 1966–1970. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä 1950, 1956, 1962 ja 1968.


title: Kerttu Saalasti

text: Saalasti oli Kekkosen V hallituksen opetusministeri vuosina 1954–1956 ja Sukselaisen I hallituksen opetusministeri 1957. Hänen ministerikautensa suurin henkilökohtainen saavutus oli Oulun yliopiston perustaminen ja yliopisto antoi hänelle lääketieteen ja kirurgian kunniatohtorin arvon vuonna 1972. Lisäksi Oulun yliopisto kunnioitti Kerttu Saalastia nimittämällä Linnanmaalla sijaitsevan juhlasalinsa Saalastinsaliksi. Opetusneuvoksen arvonimen Saalasti sai vuonna 1969. Saalastin mukaan nimetty Kerttu Saalasti -säätiö jakaa apurahoja Oulun Eteläisen alueella toimiville yliopisto-opiskelijoille ja tutkijoille.


title: Napoleonin kuolema

text: Napoleon I, entinen Ranskan keisari, kuoli 5. toukokuuta 1821 Saint Helenan saarella. Virallisen selityksen mukaan hän kuoli vatsasyöpään, mutta tämä on kyseenalaistettu ja joidenkin tutkijoiden mukaan Napoleon myrkytettiin.


title: Napoleonin kuolema

text: Napoleon sairastui Saint Helenalla heinäkuussa 1820. Sitä ennen hänen terveytensä oli ollut kohtalaisen hyvä. Aluksi lääkärit pitivät sairautta lähinnä psyykkisenä, mutta Napoleon itse uskoi alusta alkaen sairastavansa vatsasyöpää. Napoleonin tila parani, mutta saman vuoden syyskuussa hänen tilansa puolestaan huononi. Napoleon pyysi päästä johonkin eurooppalaiseen terveyskylpylään, mutta hänen pyyntönsä evättiin. Saint Helenan saarelle tosin tuotiin sotilaslääkäri, mutta tämä ei osannut puhua ranskaa tai italiaa.


title: Napoleonin kuolema

text: 3. toukokuuta 1821 Napoleon menetti täysin muistinsa. Hoitovirheen takia hän sai vakavan vatsaverenvuodon. 5. toukokuuta aamulla kello kaksi hän lausui viimeiset sanansa ennen kuolemaansa: ""Ranska, armeija, armeijan johto, Joséphine"". Kello 17.49 Napoleon oli kuollut.


title: Napoleonin kuolema

text: Kuolinsyyksi todettiin vatsasyöpä. Napoleon itse oli ennen kuolemaansa epäillyt vatsasyövän lisäksi myös murhayrityksen mahdollisuutta ja olikin toivonut, että hänelle tehdään ruumiinavaus, johon britit eivät saisi osallistua. Napoleonin ruumis avattiin biljardipöydällä. Ruumiinavausta todisti seitsemäntoista henkilöä, joista seitsemän oli britannialaisia lääkäreitä. Britit julistivat Napoleonin kuolleen vatsasyöpään, mutta useat nykypäivän tutkijat pitävät kuolinsyynä myrkytystä arsenikilla tai sitten sitä, että Napoleonin huoneen tapetit alkoivat kosteassa Saint Helenan ympäristössä tuottaa arsenikkia. Napoleonin testamentin viidennessä pykälässä lukee:


title: Napoleonin kuolema

text: Vuosia myöhemmin eräs ruotsalainen kuolinsyy-tutkija pyrki todistamaan, että Napoleon olisi myrkytetty. Yksi Napoleonin palvelijoista olisi hänen mukaansa laittanut Napoleonin viiniin arsenikkia.


title: Napoleonin kuolema

text: Melkein kaksikymmentä vuotta kuoleman jälkeen 18.10.1840 Napoleonin St. Helenalla ollut hauta avattiin entisen keisarin maallisten jäännösten siirtämiseksi Pariisiin Invalidikirkkoon (Retour des cendres). Arkku avattiin haudasta poistamisen jälkeen ja tällöin havaittiin Napoleonin ruumiin säilyneen lähes muuttumattomana, mikä järkytti kaikkia paikallaolleita. Arsenikki on voimakas säilytysaine, mikä tukisi myrkytyshypoteesia.


title: Napoleonin kuolema

text: Arsenikkia käytettiin kuitenkin tuolloin yleisesti tapeteissa, maaleissa ja jopa lääkkeissä ennen antibioottien keksimistä.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Brandy ja Herra Whiskers () on Daytime Emmyllä palkittu Disneyn tuottama animaatiosarja, jossa hienosteleva Brandy-koira ja hänen lähes hullu pupukaverinsa herra Whiskers seikkailevat Amazonin viidakossa. Sarjan huumori on joskus melko räävitöntä ja yliampuvaa.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text:
Sarjan alussa Brandy menee lentokoneella lomalle Brasiliaan. Hän herää kopissaan ja tapaa herra Whiskersin. Brandy käskee Whiskersin pistämään valot päälle, mutta vahingossa Whiskers vääntää lentokoneen kahvasta, ja he putoavat Amazonin sademetsään.
Sarjan ensimmäisen tuotantokauden tuottaminen alkoi vuonna 2003 ja loppui vuonna 2004. Kaikki 21 jaksoa esitettiin vuoteen 2005 mennessä. Toisen tuotantokauden tuotanto alkoi vuonna 2004 ja loppui 2006. Koska sarjan katsojaluvut laskivat alaspäin toisen tuotantokauden aikana, sarjasta ei tuotettu enempää jaksoja toisen tuotantokauden jälkeen. 2008 kesällä sarjasta on aloitettu kolmannen tuotantokauden värkkäily.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Brandy Harrington on naispuolinen antropomorfismikoira, joka kotoisin varakkaasta floridalaisesta perheestä. Hän pitää meikeistä, shoppailusta ja juhlista. Hän inhoaa nk. "epäsivistystä", kuten välillä Whiskersiä. Hän etsii aina mahdollisuutta päästä pois viidakosta. Brandy on niin sanottu perfektionisti sekä lievä materialisti.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Herra Whiskers on valkoinen jänis, joka on kotoisin Miamin eläintarhasta. Sieltä hänet myytiin 10 sentillä Paragualaiseen eläintarhaan. Matkalla Paraguayseen Whiskers tapasi lentokoneessa Brandyn, jonka kanssa he putosivat Amazonin sademetsään Whiskersin vääntäessä vahingossa lentokoneen uloskäyntikahvasta.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Herra Whiskersillä ei ole ollut elämänsä aikana kovin useaa ystävää, joka usein johtuu hänen huonoista tavoistaan. Whiskersiä on kuvailtu hupsuksi, huolimattomaksi, haisevaksi, kuvottavaksi, mielisairaaksi, yliaktiiviseksi ja ärsyttäväksi. Huolimatta lukuisista huonoista puolista hän on erittäin älykäs suuren sanavarastonsa ansiosta, jotka kuitenkin ilmenevät vain erityisissä tilanteissa, ja useimmiten hän vaikuttaakin tyhmältä. Whiskers on myös erittäin rakastavainen ja huolehtiva pupu, mutta hänen kömpelyytensä ja tietämättömyytensä pilaa usein tämänkin hyvän puolen.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Whiskers pukeutuu pääsääntöisesti oranssin väriseen haalariin ja käyttää satunnaisesti myös sinisen väristä haalaria. Retkille lähtiessä hänellä on mukanaan reppu, jossa Whiskers pitää itselleen tarpeellisia tavaroita, jotka ovat kuitenkin yleensä Brandyn mielestä tarpeettomia.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Huonosta sosiaalisuudesta tunnetulla Whiskersillä ei ole monta ystävää viidakossa. Brandy ei vaikuta olevan Whiskersin hyvä ystävä, mutta he asuvat kuitenkin yhdessä, samassa puumajassa. Heillä on usein viha- rakkaussuhde toisiinsa, sillä vaikka Brandy usein ärsyyntyy Whiskersin tekemisistä, hän kuitenkin pitää Whiskersistä ja hänen herttaisuudestaan. Kenties Whiskersin ainut ystävä on saukko nimeltä Ed, joka on hyvin päinvastainen luonteeltaan kuin Whiskers. Ed on hänen tukenaan aina, kun on mahdollista, ja hän antaa tälle neuvoja ongelmallisiin pulmiin.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Ed-saukko on miespuolinen herra Whiskersin yksi parhaimmista ja jopa ainoista ystävistä. Ediä pidetään tyhmänä ja toisinaan mitään osaamattomana, mutta häneltä on paljastunut päinvastainenkin puoli. Hän usein tylsistyttää muita kertomalla pitkiä tarinoita yllättäen. Hän on elänyt koko elämänsä Amazonin sademetsässä. Ed on ollut ihastunut Margoon.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Lola Boa on boakäärme ja Brandyn yksi parhaimmista kavereista. Lola toivoo eniten saavansa kädet. Yhdessä jaksossa hän myös saa kädet, mutta vain yhteen jaksoon. Käsiä ei myöskään näytetty. Lola Boa oli eräässä jaksossa rakastunut Ed-saukkoon. Lola on iältään 20.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Sheryl ja Meryl ovat tukaanikaksosia. He ovat aina eri mieltä asioista. He riitelevät yleensä kumpi on kauniimpi.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Margo on sauvasirkka, joka on välillä ilkeä Brandylle, mutta kuitenkin hänen ystävänsä. Margo melkein aina haluaa poikaystävän, joka joskus ärsyttää kaikkia. Kaikki viidakon eläimet palvovat Margoa. Eläinten mielestä Margo on viidakon suosituin, joka saa aina Brandyn raivostumaan. Myöhemmin Brandysta ja Margosta tuli kuitenkin hyviä ystäviä. Herra Whiskers ja Ed ovat eräässä jaksossa ihastuneita Margoon.


title: Brandy ja Herra Whiskers

text: Gaspar LeGeggo on viidakon rikkain viholliseläin. Hänellä on paljon gorillavartijoita ja Lester. Gaspar ei ole yleensä kovin rehellinen liikeasioissa. Gaspar on muutenkin ketku ja juonittelee asioissa saadakseen jotain itselleen. Hän on myös meinannut syödä Brandyn ja Whiskersin pari kertaa. Gaspar on iältään 20-vuotias.


title: The Great Day of Wrath

text: The Great Day of Wrath on suomalaisen black metal -yhtye Impious Havocin esikoisalbumi. Se julkaistiin vinyylinä vuonna 2002, CD-levynä ja kasettina vuonna 2004 ja uudelleen kasettina vuonna 2006.


title: The Great Day of Wrath

text: Vinyylillä levymerkkinä toimii Sombre Records, CD-levyllä Aphelion Productions ja kasetilla vuonna 2004 Total Holocaust Records. Vuoden 2002 ja 2004 julkaisujen painokset on rajattu 350 kappaleeseen. Vuonna 2006 Ravenheart julkaisi kasettipainoksen uudelleen ja sen painos rajattiin 500 kappaleeseen. Albumin on tuottanut Impious Havoc.


title: The Great Day of Wrath

text: Vuoden 2006 kasettijulkaisu sisältää vuonna 2003 nauhoitetun Mayhemin levyltä De Mysteriis Dom Sathanas kappaleen "Funeral Fog", jota ei esiinny muilla painoksilla.


title: The Great Day of Wrath

text: "( * = vain RavenHeartin vuonna 2006 julkaisemalla 500 painoksen kasetilla)"


title: Möhkäkala

text: Möhkäkala ("Mola mola") on möhkäkalojen heimoon kuuluva erikoisen muotoinen kala, joka elää lauhkeilla ja trooppisilla merillä. Möhkäkalat ovat valtavan kokoisia, levinneet laajalti ja ulkonäöltään eriskummallisia, mutta niistä tiedetään varsin vähän. Usein ne liikkuvat hitaasti pintavesissä, ja kokonsa vuoksi voivat aiheuttaa onnettomuuksia veneiden törmätessä niihin.


title: Möhkäkala

text: Möhkäkalan jopa kolmimetrinen ruumis on kuin puoliksi halkaistu kiekko, ja se päättyy röyhelömäiseen reunukseen, joka on useista liuskoista koostuva muuntunut pyrstöevä. Sekä selkä- että peräevä ovat lyhyttyviset ja korkeat ja ovat aivan ruumiin takapäässä. Rintaevät ovat pyöreät ja vatsaevät puuttuvat. Suu on pieni. Väriltään kala on harmaan ja valkoisen kuviollinen. Osa möhkäkaloista hohtaa helmiäisen sävyissä. Suurin osa möhkäkalan ihosta on yhtä karkeaa kuin hiekkapaperi.


title: Möhkäkala

text: Tyypillinen möhkäkalan pituus on 1,8 metriä, ja leveys 2,4 metriä evänkärjestä toiseen. Painoa kalalle kertyy tonnin verran. Suurin mitattu möhkäkala oli 3,1 metriä pitkä ja painoi 2 235 kilogrammaa. Se törmäsi laivaan Australian lähivesillä vuonna 1908.


title: Möhkäkala

text: Möhkäkala elää Atlantin sekä Intian valtameren ja Tyynenmeren lauhkeilla ja trooppisilla alueilla. Tyynellämerellä sen levinneisyysalue ulottuu Kanadasta Peruun ja Chileen, Atlantilla Skandinaviasta Etelä-Afrikkaan ja Kanadaan. Sitä tavataan ajoittain myös Itämeren länsiosassa ja Välimerellä. Möhkäkaloja tavataan merenpohjan syvänteiden rinteiden läheisyydessä. Se ui usein lähellä pintaa siten, että selkäevä pistää pinnan yläpuolelle, mutta kaloja on kuvattu myös jopa 480 metrin syvyydessä.


title: Möhkäkala

text: Möhkäkala lienee maailman kaloista ahkerin mätimunien tuottaja: naaras saattaa tuottaa kerralla jopa 300 miljoonaa mätimunaa. Vastakuoriutuneet möhkäkalat ovat piikkien peitossa, mistä huomaa, että laji kuuluu samaan lahkoon pallokalojen kanssa.


title: Möhkäkala

text: Toisiinsa sulautuneet hampaat muodostavat vahvan nokan, jolla möhkäkala syö planktonia, meduusoja ja kampamaneetteja, mutta myös äyriäisiä ja pikkukaloja.


title: Möhkäkala

text: Täysikasvuisella möhkäkalalla on harvoja vihollisia, mutta kasvuiässä sitä kohtaavat monet vaarat. Se voi joutua kalastajien sivusaaliiksi. Loiset ovat myös tappava kiusa. Möhkäkalasta on tavattu yli 40 sukuun kuuluvia erilaisia loisia. Varsinaisia saalistajia ovat miekkavalaat ja merileijonat. Nuoria möhkäkaloja syövät tonnikalat.


title: Eunice Barber

text: Eunice Barber (s. 17. marraskuuta 1974 Freetown, Sierra Leone) on ranskalainen yleisurheilija, joka kilpailee seitsenottelussa ja pituushypyssä.


title: Eunice Barber

text: Sierra Leonea edustanut Barber osallistui Barcelonan olympialaisiin 1992, joissa hän sijoittui seitsenottelussa 26:nneksi ja karsiutui 100 metrin aitajuoksussa. Samana vuonna nuorten MM-kisoissa Soulissa hän oli seitsenottelussa neljästoista. Hän voitti vuonna 1995 Afrikan-mestaruuden pituushypyssä ja sijoittui Göteborgin MM-kisoissa seitsenottelussa neljänneksi tuloksella 6340. Seuraavana vuonna Barber teki Afrikan ennätyksen seitsenottelussa tuloksellaan 6416. Hän oli Atlantan olympialaisissa lajissa viides ja karsiutui pituushypyssä. Pariisin sisäratojen MM-kilpailuissa 1997 hän sijoittui viisiottelussa kuudenneksi. Ateenan MM-kisoissa 1997 hän karsiutui pituushypyssä.


title: Eunice Barber

text: Barber sai Ranskan kansalaisuuden vuonna 1999 ja voitti samana vuonna Euroopan cupin seitsenottelussa. Samana vuonna Sevillan MM-kisoissa hän karsiutui 100 metrin aitojen 2. alkuerissä, mutta voitti maailmanmestaruuden seitsenottelussa tuloksella 6861. Vuonna 2003 hän voitti Euroopan cupin pituushyppykilpailun. Pariisin MM-kisoissa hän voitti maailmanmestaruuden pituushypyssä tuloksella 699 ja hopeaa seitsenottelussa. Kauden lopussa hän voitti pituushypyn hypättyään 705. Seuraavana vuonna Barber karsiutui Ateenan olympialaisissa pituushypyssä. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän saavutti hopeaa seitsenottelussa ja pituushypyssä. Pituushypyssä hän oli alun perin kolmas, mutta nousi vuonna 2013 hopealle Tatjana Kotovan dopinghylkäyksen jälkeen. Kauden 2005 lopussa hän oli pituushypyn kolmas. Hän hyppäsi vuonna 2006 toiseksi Euroopan cupin pituushyppykilpailussa. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta.


title: Eunice Barber

text: Barber pitää hallussaan Sierra Leonen ennätyksiä 100 metrin aitajuoksussa, pituushypyssä, korkeushypyssä, kuulantyönnössä, keihäänheitossa ja seitsenottelussa.


title: Eunice Barber

text: Barber joutui 18. maaliskuuta 2006 väkivaltaiseen yhteenottoon Ranskan poliisin kanssa. Barber haastoi poliisin väkivaltaisuudesta oikeuteen, mutta myös Barberia epäiltiin poliisien pahoinpitelystä. Myöhemmin Barber tuomittiin 5 000 euron sakkoihin, koska oli vastustanut kiinniottoa, huutanut hävyttömyyksiä ja purrut poliisia.


title: Alatornion Pirkat

text: Alatornion Pirkat ry on Tornion kaupungissa toimiva urheiluseura. Seura on perustettu 16. joulukuuta 1966, jolloin seuran tuolloinen kotikunta Alatornio oli vielä itsenäinen kunta. Seuran perustivat kolme kyläseuraa: Alatornion Urheilijat, Kaakamon Urheilijat ja Pirkan Pojat. Seuran lajivalikoimaan tulivat yleisurheilu, hiihto, suunnistus, painonnosto, pyöräily ja lentopallo. Vuonna 1971 Alatornion Pirkkoihin liittyi Tornion Rasti-Pirkat ry ja vuonna 1980 Sattajärven Sampo. Nykyinen seuran jäsenmäärä on hieman yli 2 000 henkilöä.


title: Alatornion Pirkat

text: Alatornion Pirkat on saavuttanut näkyvimmät tuloksensa hiihdossa. Jari Isometsä, Ari Palolahti ja Sami Jauhojärvi ovat hiihdossa menestyneimpiä. Hyviä tuloksia on saavutettu myös nuorisourheilussa ja kasvattajaseurana.


title: Kasurilan hiihtokeskus

text: Kasurilan hiihtokeskus sijaitsee Itä-Suomen läänissä, Pohjois-Savossa, Siilinjärvellä, Kuopion pohjoispuolella.


title: Kasurilan hiihtokeskus

text: Kasurilasta on tullut suosittu laskettelu- ja lautailukohde kuopiolaisten nuorten keskuudessa hyvien kulkuyhteyksien vuoksi. Paikallisliikenteen busseilla pääsee aivan laskettelukeskuksen viereen ja kausikorteilla bussilla matkaaminen on ilmaista.


title: Kasurilan hiihtokeskus

text: Kasurilan Hiihtokeskuksessa on 8 rinnettä ja 5 hissiä; 4 ankkurihissiä ja 1 lautashissi. Pisin rinne on 700 metriä pitkä. Korkeuseroa on noin 86-102 metriä. Kasurilan korkein kohta on merenpinnasta noin 180 metriä.


title: Kasurilan hiihtokeskus

text: Kasurilan Hiihtokeskuksessa on uudistettu kahvio/ravintola ja suksivuokraamo/huolto. Lähialueelta löytyy majoitus- ja virkistyspalveluja. Kasurilassa on käyttössä SkiData-lippujärjestelmä joka mahdollistaa etäluettavien korttien käytön.


title: Lapponia (kappale)

text: Lapponia on Monica Aspelundin esittämä kappale vuoden 1977 Eurovision laulukilpailussa. Sen on säveltänyt Aarno Raninen ja sanoittanut Monica Aspelund. Laulu esitettiin kilpailussa illan aikana kuudentenatoista Italian kappaleen jälkeen. Laulu johti kilpailua hetken Irlannin annettua sille täydet 12 pistettä, mutta sijoittui lopulta sijalle 10. Kappale julkaistiin myös singlenä, jonka B-puolella oli ”La-la laula laulu”.


title: Lapponia (kappale)

text: ”Lapponia” käsittelee miehen ja naisen tapaamista Lapissa. Nuori nainen käyttää loitsuja houkutellakseen miestä, ja taika toimiikin: mies lähtee vaistoaan seuraten Lappiin ja rakastuu nuoreen noitaan. Lapin ja saamelaisuuden käyttö laulun aiheena liittyy Euroviisuista väitöskirjan tehneen Mari Pajalan mukaan etnisten vähemmistökulttuurien pari vuotta jatkuneeseen esiinmarssiin Eurovision laulukilpailujen Suomen karsinnoissa. Jo 1976 Aspelund ja ”Lapponian” säveltäjä Aarno Raninen osallistuivat karsintoihin Lappi-aiheisella laululla ”Joiku” (sijoitus 6./9), ja saman vuoden karsinnoissa kuultiin myös samanaiheinen Markku Aron tulkitsema ”Ruska” (sijoitus 3./9). 1970-luvulla euroviisukarsinnoissa esiteltiin varsin hyvällä menestyksellä myös romanikulttuuria Anneli Sarin kappaleessa ”Mustalaiskaravaani” (1976, 2. sija) ja Hortto Kaalon kappaleessa ”Kauan sitten” (1977, 2. sija).


title: Suomen laulu (laulu)

text: Suomen laulu () on Fredrik Paciuksen säveltämä ja Emil von Qvantenin sanoittama isänmaallinen mieskuorolaulu. Ruotsinkielisen laulun on suomentanut Taavi Hahl tai joidenkin lähteiden mukaan Aleksanteri Rahkonen.


title: Suomen laulu (laulu)

text: Teksti sekä alkuperäinen sävellys syntyivät pääsiäisenä 1842 Virolahdella, Harjun kartanon musiikki-iltamien yhteydessä. Teksti oli siis alun perin kadetti Johan Baeckmanin säveltämä, mutta alkuperäinen sävellys tuhoutui ja se on kadonnut täysin. Tämä tapahtui mahdollisesti vuonna 1842 Haminan kadettikoulun "polttajaisissa", joissa komppanianpäällikkö Karl-Johan Ekenstubben käskystä oppilaiden kaikki taiteellinen tuotanto hävitettiin. Hävittämisen motiivi on saattanut olla aineiston poliittinen arkaluontoisuus liittyen Venäjään ja suomalaiskadettien itsenäisyystoiveisiin.


title: Suomen laulu (laulu)

text: Teksti kuitenkin julkaistiin suomalaismielisen Fabian Collanin toimittamassa Helsingfors Morgonbladissa 31.10.1844 nimimerkillä "Q". Fredrik Pacius innostui runosta ja sävelsi sen. Laulu ilmestyi kymmenen vuotta myöhemmin mieskuorolle sovitettuna. Sen ensiesitys oli ilmeisesti 25.3.1856, jolloin ylioppilaat lauloivat sen tervehtiessään keisari Aleksanteri II:sta . Kääntäjiksi on mainittu eri henkilöitä eri aikoina, ja väitetäänpä J. L. Runeberginkin olleen tässä osallisena.


title: Suomen laulu (laulu)

text: Kerrotaan että Pacius huudahti eräässä konsertissa laulunsa kuultuaan: ""Olenko tosiaan säveltänyt jotakin näin kaunista"..!".


title: Suomen laulu (laulu)

text: Sanoituksessa mainittu Väinö on Väinämöinen.


title: Suomen laulu (laulu)

text: Kansalliskirjaston Raita-digitointikokoelmassa kappale löytyy ainakin Suomen Laulun (sekakuoro) esittämänä, ruotsiksi Manskören M.M esittämänä sekä tenori M.A. Goltisonin tulkitsemana. Siitä on myös Juho Koskelon varhainen fonografiäänitys (1914-1921 ?) joka on kuunneltavissa University of Californian fonografilieriökokoelmassa.


title: Ronetta Smith

text: Ronetta Smith (s. 2. toukokuuta 1980) on jamaikalainen pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun.


title: Ronetta Smith

text: Smith osallistui Birminghamin sisäratojen MM-kisoihin 2003, mutta karsiutui henkilökohtaisella matkalla alkuerissä. 4 x 400 metrin viestijuoksussa hän oli mukana Jamaikan joukkueessa, joka voitti hopeaa. Samana vuonna Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hän karsiutui henkilökohtaisella matkalla välierissä ajalla 51,39, mutta oli mukana MM-pronssia voittaneessa viestijoukkueessa. Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 2004 hän karsiutui alkuerissä. Ateenan olympialaisissa hän saavutti olympiapronssia, kun juoksi alkuerissä Jamaikan pitkän viestin joukkueessa. Loppukilpailussa kolmanneksi juosseessa joukkueessa Smithin tilalla juoksi Novlene Williams. Helsingin MM-kisoissa 2005 Smith karsiutui henkilökohtaisen matkan alkuerissä, mutta oli mukana voittamassa MM-hopeaa viestissä. Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 2006 hän karsiutui alkuerissä ja Kansainyhteisön kisoissa samana vuonna välierissä.


title: Atsatiopriini

text: Atsatiopriini ("Azamun", "Imurel") on immunosuppressiivinen lääke . Sitä käytetään muun muassa elinsiirtojen jälkeisen hyljintäreaktion estoon, sekä reuman ja tulehduksellisten suolistosairauksien ja eräiden muiden autoimmuunisairauksien hoidossa.


title: Atsatiopriini

text: Atsatiopriini muuttuu elimistössä 6-merkaptopuriiniksi, joka estää adeniinin ja guaniinin synteesiä, jonka seurauksena B- ja T-lymfosyyttien määrä vähenee.


title: Atsatiopriini

text: Atsatiopriinin kemiallinen kaava on CHNOS, moolimassa 277,264 g/mol, sulamispiste 243-244 °C ja CAS-numero 446-86-6.


title: Soluväliaine

text: Soluväliaine (, lyh. ECM) ympäröi monisoluisten eliöiden soluja. Soluväliaineen tehtävinä on muun muassa suojata soluja, välittää solujen välisiä viestejä ja liittää solut toisiinsa. Soluväliaine voi muodostaa myös erikoisrakenteita kuten tyvikalvon, joka liittää esimerkiksi ihossa epiteelisolut alla olevaan sidekudokseen. Soluväliaineen tärkeitä rakenteita ovat sen lukuisat rakenneproteiinit, jotka muodostavat erilaisia syy- tai verkkorakenteita. Soluväliaineen rakenneproteiineja ovat muun muassa lamiinini ja kollageeni, mutta ne vaihtelevat eri kudostyyppien mukaan. Lisäksi soluväliaineessa on nestettä, jota kutsutaan interstitiaalinesteeksi eli kudosnesteeksi. Kudosneste käsittää noin 16% kehon painosta.


title: Soluväliaine

text: Epiteelikudoksessa soluväliainetta on pääasiassa vain tyvikalvossa, joka liittää epiteelisolut alla olevaan sidekudokseen. Tyvikalvon ja sen viereisten epiteelisolujen välille muodostuu liitoksia, joita kutsutaan hemidesmosomeiksi.


title: Soluväliaine

text: Sidekudoksessa soluväliaine koostuu nestemäisestä osasta sekä kollageeni-, kimmo- ja verkkosäikeistä, joiden lomassa on glykosaminoglykaaneja. Glykosaminoglykaanit ovat polysakkaridiketjuja, jotka voivat olla liittyneenä proteiiniytimeen. Tällöin niitä kutsutaan proteoglykaaneiksi. Kollageenisyyt antavat sidekudokselle vetolujuutta, verkkosäikeet tukevat yksittäisiä soluja ja kimmosäikeet mahdollistavat kudoksen venytyksen. Löyhässä sidekudoksessa on vain vähän kimmo- ja kollageenisyitä. Tiiviin sidekudoksen soluväliaine puolestaan sisältää suuren määrän kollageenisyitä.


title: Soluväliaine

text: Lasirustossa on lähinnä tyyppi II:n kollageenisyitä ja proteoglykaania.


title: Soluväliaine

text: Elastisessa rustossa on tyyppi II:n kollageenisyiden lisäksi paljon kimmoyitä.


title: Soluväliaine

text: Luukudoksen varhainen soluväliaine koostuu lähinnä kollageenisyistä, mutta osteoblastit aiheuttavat melko pian kalsiumhydroksiapatiittisakan muodostumisen kollageenisyiden sekaan. Mineralisoitumisen jälkeen suurin osa luukudoksen soluväliaineesta on kalsiumhydroksiapatiittia.


title: Aavelaiva (täsmennyssivu)

text: Aavelaiva voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: William C. McCool

text: William Cameron ”Willie” McCool (23. syyskuuta 1961 – 1. helmikuuta 2003) oli yhdysvaltalainen astronautti. Hän oli avaruussukkula Columbian lennon STS-107:n pilotti. McCool sai muun miehistön tavoin surmansa, kun sukkula tuhoutui palatessaan Maan ilmakehään.


title: Röytän maihinnousu

text: Röytän maihinnousu (myös Tornion maihinnousu) oli suomalaisten Lapin sodan alkuvaiheessa lokakuun alussa 1944 saksalaisjoukkojen selustaan, Röytän saaressa olevaan Tornion satamaan tekemä maihinnousu. Maihinnousu onnistui, ja sitä seurasivat Tornionlaakson taistelut suomalaisten alkaessa laajentaa syntynyttä sillanpääasemaa.


title: Röytän maihinnousu

text: Jatkosodan 4. syyskuuta 1944 sovittuihin aselepoehtoihin kuului saksalaisten joukkojen karkottaminen Suomesta 15. syyskuuta 1944 mennessä. Saksan ja Suomen välillä käynnistyi Lapin sota. Alkuvaiheessa saksalaisten vetäytyminen sujui rauhallisesti ja yhteistyössä suomalaisten kanssa salaisen vetäytymissopimuksen mukaisesti, mutta Neuvostoliitto painosti Suomea jyrkempiin toimiin saksalaisia vastaan. Neuvostoliiton tahtoa noudattaen suomalaiset ryhtyivät aktiiviseen sodankäyntiin. Kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuon suunnittelemana toteutettiin Oulusta käsin 1. lokakuuta 1944 maihinnousu saksalaisten selustaan. Onnistuessaan maihinnousulla olisi mahdollista katkaista yksi saksalaisten pääreiteistä pohjoiseen, parhaassa tapauksessa olisi voitu motittaa kymmeniä tuhansia saksalaissotilaita.


title: Röytän maihinnousu

text: Alun perin Siilasvuon tarkoituksena oli hyökätä yhdellä rykmentillä Kemiin. Maihinnousu oli valmisteltu ja laivat varattu. Oulussa kaupungin läpi Toppilan satamaan 29. syyskuuta marssiva Jalkaväkirykmentti 11 oli jotenkin saanut määränpäästä tiedon ja miehet huutelivat avoimesti kadulla menevänsä vapauttamaan Kemiä: asia kiirisi varmasti nopeasti saksalaistenkin tietoon. Kemissä oli suhteellisen vahva ryhmitys saksalaisjoukkoja, muun muassa Stuka-taistelulentolaivue. Kun vielä sää kääntyi huonoksi, oli maihinnousu peruutettava.


title: Röytän maihinnousu

text: Kemistä saatiin myös tiedustelutietoja saksalaisten rintamaosalta Kemin teollisuussaarille komennetulta Osasto Pennaselta. Tiedot olivat hälyttäviä: niiden mukaan saksalaisilla oli Kemissä normaalijoukkojen lisäksi ohikulkumarssilla par'aikaa jalkaväkirykmentti ja 60 panssarivaunua. Ajoksen ulkosatama oli tehty käyttökelvottomaksi upottamalla laiturin viereen rautatievaunuja, proomuja ja sekalaista kalustoa. Sisäsatamassa oli panssareita ja panssarintorjuntatykkejä. Tilanne tuntui jo varsin toiselta kuin aloitettaessa, ja Siilasvuo päätti vaihtaa kohteeksi Tornion ulkosataman Röytän.


title: Röytän maihinnousu

text: Mannerheim soitti illalla 30. syyskuuta ja kertoi Liittoutuneiden valvontakomission kirjelmästä, jossa esitettiin tiukkoja vaatimuksia taistelutoimiin. Mannerheim kysyi jotain näkyvää tekoa aikaiseksi vakuuttamaan venäläiset. Siilasvuo vastasi seuraavana päivänä saatavan hyviä uutisia.


title: Röytän maihinnousu

text: Joukot oli koottu Oulun seudulle, jonne 25.–29. syyskuuta 3. divisioonan joukkoja majoittui Haukiputaan ja Koskelankylän alueelle. Ensimmäisenä hyökkäyskärkenä toiminut jalkaväkirykmentti Jalkaväkirykmentti 11 sijoitettiin Oulun kansakouluihin ja Hinttaan telttamajoitukseen. Rykmenttiä johti 3. divisioonan esikuntapäällikkö everstiluutnantti Wolf H. Halsti. Maihinnousualuksiksi valitut kolme aseistamatonta kauppalaivaa – höyrylaivat "Norma", "Hesperus" ja "Fritz" – odottivat Toppilan satamassa.


title: Röytän maihinnousu

text: Laivat lähtivät Oulun Toppilan satamasta illalla 30. syyskuuta mukanaan 2 900 miestä. Röytässä paikallinen väestö evakuoitiin, ja vain tullivartija Granströmin perhe jäi paikalle. Yö oli sateinen ja tuulinen, eivätkä uhkana olleet Kemin lentokentän saksalaiskoneet päässeet ilmaan. Sotilaallisesti hyökkäys oli uhkapeliä, sillä laivat olivat avomerellä täysin suojattomia, eikä maihinnousulla ollut lainkaan ilma- tai muuta tulitukea, ainoastaan tilapäisesti kannelle asennetut kevyet ilmatorjuntatykit. Röytän sataman edustalle laivat saapuivat varhain sunnuntaiaamuna 1. lokakuuta. Satamaan tullessaan laivojen oli kuljettava Laivaniemeen sijoitetun saksalaisen raskaan 88-millisen ilmatorjuntapatterin editse. Patteristo ei kuitenkaan havainnut aluksia.


title: Röytän maihinnousu

text: Maihinnousu oli saksalaisille täysi yllätys. Satama ei ollut miehitetty. Satamassa maihinnousujoukkojen purku rahtilaivojen ruumasta tapahtui kapeilla kulkusilloilla sekä nostureilla ja kesti tuntikausia. JR 11:n jääkärikomppania lähti heti järjestäydyttyään Röytän satamasta kello kahdeksan polkupyörillä kohti Kirkkoputaan rautatiesiltaa. Rykmentin II pataljoona nousi junaan, jonka suomalaiset rautatieläiset olivat saksalaisilta salaa ajaneet satamaan maihinnousujoukkojen avuksi.


title: Röytän maihinnousu

text: Laivat palasivat Ouluun Toppilan satamaan hakemaan lisää joukkoja, joita ne rahtasivat seuraavat päivät Röytään. Joukkoja tuotiin Röyttään yhteensä 12 500 miestä viidessä vaiheessa. Ensimmäisessä aallossa 1. lokakuuta tuli Jalkaväkirykmentti 11, 2 900 miestä. Seuraavana aamupäivänä maihin nousi Ryhmä Pajari: 3. divisioonan komentoporras, Jalkaväkirykmentti 53:n III pataljoona, kranaatinheitinkomppania ja JR 11:n kuljetuskolonna, yhteensä 2 500 miestä. Tiistaina 3. lokakuuta aamupäivällä saapuivat JR 53:n esikunta ja I sekä II pataljoona, tykkikomppania, komppania Pioneeripataljoona 24:stä, panssarivaunukomppania ja JR 11:n huoltoyksiköitä, yhteensä 2 600 miestä. Seuraavana neljännessä aallossa tulivat Erillinen Pataljoona 13, Jalkaväkirykmentti 50:n III pataljoona ja JR 8:n jääkärijoukkue, Kevyt ilmatorjuntajaos ja JR 53:n kuljetuskolonna, yhteensä 2 500 miestä. Viidennessä ja viimeisessä aallossa tulivat 11. divisioonan komentoporras, JR 50:n I ja II pataljoona, yhteensä 2 000 miestä.


title: Röytän maihinnousu

text: Tiistaina 3. lokakuuta Tornion taisteluiden ollessa jo käynnissä saksalaiset iskivät Röytän satamaan Stuka-syöksypommittajilla, surmaten kolme ja haavoittaen 20 ihmistä. Päivällä paikalla olleet suomalaiset saattohävittäjät olivat jo paluumatkalla Vaalaan, ne olivat kuitenkin saattuetta suojatessaan merellä karkottaneet sen kimpusta ainakin yhden Junkers Ju 88 -pommittajan.


title: Röytän maihinnousu

text: Keskiviikkona 4. lokakuuta saksalaiset pommittivat satamaa juuri kun neljättä maihinnousuaaltoa oltiin purkamassa maihin. Vaalassa olleen huonon sään vuoksi Brewsterit eivät olleet päässeet lainkaan ilmaan. 9 Stuka-syöksypommittajan laivue hyökkäsi satamaan, tuloksena 60 kaatunutta ja 400 haavoittunutta. Maihinnousualuksista upposi kaksi, höyrylaiva "Bore IX" ja moottorilaiva "Maininki", joiden mukana vajosi meren pohjaan 196 hevosta ja 120 tonnia ampuma- ja elintarvikkeita, sekä ilmatorjuntakalustoa ajoneuvoineen. Saksalaisten kymmenen kilometrin päässä Laivaniemessä ollut raskas ilmatorjuntapatteristo oli edellisen päivän kylvänyt palokranaatteja ampumalinjalla olleeseen Kuusiluodon saareen tuhotakseen tähtäystä häiritsevän sahan ja asuinrakennukset. Kun rakennukset olivat seuraavana aamuna palaneet pääsi patteristo ampumaan Röytän satamaa saaren yli, ja onnistui tarkalla tulituksellaan pahasti vaurioittamaan satamalaitureita. Boren oli pitänyt tuoda Tornioon tykistöä, mutta lastauksen myöhästymisen vuoksi laiva toi muuta rahtia, mikä oli onni onnettomuudessa suomalaisille joukoille. Haavoittuneet kerättiin kenttäsairaalaan Röytän koululle.


title: Röytän maihinnousu

text: Seuraavana päivänä höyrylaiva "Canopus" toi Oulusta lisäjoukkoja, ja "Fritz" ja "Norma" kipeästi tarvittavaa tykistöä. Vaalasta lensi viisi Brewsteriä suojaamaan saattuetta. Sataman vaurioitumisen ja uponneiden laivojen takia lastin purku oli hyvin hankalaa, ja tykistön myöhästyminen vaaransi koko operaation onnistumisen. Röytän kautta saatiin Tornion taisteluihin kuljetettua vahvistuksia perjantaihin 6. marraskuuta saakka. Vasta viimeisenä päivänä paikalle saatiin myös laivastotukea kun torstaina Ouluun saapunut laivasto-osasto purjehti Tornioon kahden kuljetuslaivan saattueena. Osasto käsitti komentajakapteeni H.J. Jääsalon johtamana tykkiveneet Uusimaa ja Hämeenmaa, sekä kaksi vartiomoottorivenettä. Osasto hoiti sataman ilmatorjuntaa, ja kävi useita tulitaisteluita myös Laivaniemen saksalaisen tykkipatterin kanssa.


title: Röytän maihinnousu

text: Joukot etenivät helposti Tornion rautatieaseman alueelle saakka, missä kiivaiden taistelujen jälkeen vallattiin asema ja saksalaisten varastot, niin sanottu Pikku-Berliini. Sieltä joukot jatkoivat kohti keskustaa, jossa käytiin jo taisteluja saksalaisten ja kaupungissa olleiden suomalaisten kotirintamajoukkojen välillä.


title: Quadra 605

text: Quadra 605 on Apple Computerin 21. lokakuuta 1993 julkaisema Quadra-malliston tietokone. Kuluttajakäyttöön suunnattu Quadra 605 oli sarjan edullisin malli ja se oli tuotannossa 17. lokakuuta 1994 saakka. Laitetta myytiin myös nimillä Performa 475, 476 ja Macintosh LC 475.


title: Quadra 605

text: Quadra 605 oli yhteensopiva Macintosh Processor Upgrade Cardin kanssa. Päivitys vaihtoi laitteiston ytimeksi 50 MHz:n PowerPC 601 -prosessorin. Quadra 605 toimi myös kolmansien osapuolten 100 MHz:n PowerPC-prosessorikorttien kanssa. Päivitys edellytti PDS-liitäntäkortin poistamista, sillä ylimääräinen prosessorikortti ei olisi muuten mahtunut koteloon.


title: Quadra 605

text: Quadra 605 ei tukenut ohjelmistopohjaista laitteiston käynnistys- ja sammutustoimintoja. Näppäimistön käynnistysnäppäin ei käynnistänyt tietokonetta. Tietokoneen ollessa päällä käynnistysnäppäin sammutti Finderin ja ohjelmisto sulki itsensä pyytäen lopuksi käyttäjää kytkemään virran pois päältä kotelon takaosassa olevasta keinukytkimestä. Puuttuvien uudelleenkäynnistys- ja keskeytyspainikkeiden toiminnan saattoi korvata näppäinyhdistelmillä, jossa Command+Control+Power -yhdistelmä suoritti uudelleenkäynnistyksen ja Command+Power keskeytysnapin toiminnan. Joissain Quadra 605-malleissa oli emolevyn takaosassa, S1-nimellä merkitty PRAM-muistin tyhjennyskytkin.


title: Quadra 605

text: Gestalt-järjestelmäkutsujen tunnisteita pystyi ohjaamaan jumpperin J18 ja prosessorin kellotaajuuden avulla. J18:n ollessa päällä järjestelmä tunnistettiin 25 MHz:n ID 94 Quadra 605:ksi, muutoin 25 MHz:n ID 89 LC475/Performaksi. Taulukko gestalt-tunnisteista eri laitteistokokoonpanoilla:


title: Quadra 605

text: Quadra 605 :stä tukevat Mac OS-käyttöjärjestelmät ovat System 7.1, 7.1.1 (Pro), 7.5, 7.5.1, 7.5.3, 7.5.5, 7.6, 7.6.1, 8.0 ja 8.1. System 7.5:ä edeltävät versiot tarvitsevat System Enabler -ohjelmiston, joka sisältää tarvittavat käyttöjärjestelmäohjaimet vanhempien käyttöjärjestelmien toimimiseksi uudemmissa laitteistoissa.


title: Z/VM

text: z/VM (z / Virtual Machine) on IBM:n kehittämä System z -sarjan suurtietokoneille tarkoitettu käyttöjärjestelmä tai virtuaaliympäristö. Sen päällä ajetaan tyypillisesti muita käyttöjärjestelmiä, niin sanottuja "vieraskäyttöjärjestelmiä", kuten z/OS, Linux tai VSE. Myös itse z/VM:ä voidaan ajaa itsensä päällä, tarvittaessa useammassakin tasossa. Järjestelmä mahdollistaa tällaisen virtualisoinnin avulla: tarjoamalla jokaiselle isännöimälleen käyttöjärjestelmälle/käyttäjälle oman virtuaalikoneen, joka simuloi oikeaa z-arkkitehtuurin mukaista laitteistoa prosessoreineen, muisteineen sekä I/O-laitteineen. Yksittäisen virtuaalikoneen alaisuudessa tapahtuvat virhetilanteet, esimerkiksi ajettavan vieraskäyttöjärjestelmän kaatuminen, eivät periaatteessa vaikuta muun järjestelmän toimintaan, ja tämän vuoksi z/VM-järjestelmää käytetään paljon muun muassa erilaisten ohjelmistojen joustavaan testaukseen.


title: Z/VM

text:
Yllä mainittujen vieraskäyttöjärjestelmien lisäksi z/VM-järjestelmässä ajetaan tavallisesti CMS-käyttöjärjestelmää (mistä kirjainyhdistelmä VM/CMS). CMS (Conversational Monitor System) on yhden käyttäjän järjestelmä, joka on z/VM:n oleellinen komponentti. CMS-ympäristöön on aikojen kuluessa tehty lukematon määrä sovelluksia, koska CMS:n ominaisuudet tekevät sovelluksen rakentamisen hyvin helpoksi.
Z/VM esiteltiin virallisesti vuonna 1972 nimellä VM/370. Sittemmin se on esiintynyt myös nimillä VM/XA, VM/SP ja VM/ESA.


title: Udoran piiri

text: Udoran piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 35 800 neliökilometriä. Asukkaita on 23 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Udoran piiri

text: Udoran piiri sijaitsee Komin tasavallan länsiosassa. Pohjoisessa, lännessä ja etelässä se rajoittuu Arkangelin alueeseen, kaakossa Ust-Vymin, idässä Knjažpogostin ja koillisessa Ust-Tsilman piireihin. Pinta-alasta 89 % on metsää (etupäässä kuusi- ja mäntymetsää). Suurimmat joet ovat Mezen ja sen sivujoki Vaška.


title: Udoran piiri

text: Piiriin kuuluvat Blagojevon, Mežduretšenskin ja Usogorskin kaupunkimaiset taajamat (kaupunkikunnat) sekä 12 maalaiskuntaa: Bolšaja Putškoma, Bolšaja Pyssa, Butkan, Glotovo, Jodva, Jortom, Koslan, Tšernutjevo, Tšim, Tšuprovo, Važgort ja Vožski. Hallinnollinen keskus on Koslanin kylä, josta on 270 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin.


title: Udoran piiri

text: Seudun kantaväestöä ovat Udoran komit. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan piirin asukkaista 45,4 % on venäläisiä, 40,9 % komeja, 5,1 % ukrainalaisia ja 1,3 % valkovenäläisiä.


title: Udoran piiri

text: Talous perustuu metsävarojen hyödyntämiseen.


title: Udoran piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy komin- ja venäjänkielinen "Vyl tujöd" (”Uutta tietä pitkin”).


title: Udoran piiri

text: Venäjän tsaarin arvonimessä kohta "Udorian hallitsija" viittaa Udoriaan, joka on nykyistä Udoran piiriä laajempi alue Itä-Komissa ja Arkangelin alueella Vaškan ja Mezenin jokialueilla.


title: Keskiolut

text: Keskiolut on Suomessa käytettävä nimitys keskivahvalle oluelle, jossa on yli 2,8, mutta enintään 4,7 tilavuusprosenttia alkoholia. Keskiolut on ollut Suomen suosituin alkoholijuoma siitä lähtien, kun sitä on saanut myydä elintarvikeliikkeissä. Pääosa kotimaisista keskioluista on vaaleita lageroluita, ja suosituimpia merkkejä ovat muun muassa Karhu, Koff, Lapin Kulta, Karjala, Olvi ja Sandels.


title: Keskiolut

text: Vuoden 1969 alussa Suomessa voimaan astunut keskiolutlaki antoi oikeuden myydä keskiolutta elintarvikeliikkeissä. Siitä lähtien keskiolut on pysynyt maan suosituimpana alkoholipitoisena juomana.


title: Keskiolut

text: Vuoden 1969 jälkeenkin jälkeen kunnat saivat päättää, saako keskiolutta myydä kunnan alueella olevissa kaupoissa. Kieltokuntia oli aluksi runsaasti, mutta niiden määrä väheni. Viimeiset kunnat hyväksyivät myynnin vasta 1990-luvun alussa, esimerkiksi Ranua.


title: Keskiolut

text: Sleepy Sleepers levytti vuonna 1981 kappaleen ”Kaljaa kioskeihin” ("Levyraati"-levylle). Tuohon aikaan pidettiin mahdottomana, että keskiolutta voisi ostaa kioskeista. Myöhemmin keskiolut tuli kuitenkin myyntiin kioskeihin.


title: Keskiolut

text: Vuodesta 1988 vuoteen 1994 veroluokan III-oluen vahvuus oli yli 3,7, mutta enintään 4,7 tilavuusprosenttia alkoholia. Laki tunsi myös II-veroluokan oluen, jonka alkoholipitoisuus oli 2,8 ja 3,7 tilavuusprosentin välillä, mutta sellaista ei Suomessa valmistettu.


title: Keskiolut

text: Alkoholiverolaki tuli voimaan 1994. Tällä lailla kumottiin oluen veroluokat. Sen jälkeen kaikki oluet, joiden alkoholipitoisuus on vähintään 2,8 mutta enintään 4,7 tilavuusprosenttia, ovat olleet lain mukaan keskioluita.


title: Keskiolut

text: Olutharrastajat usein kritisoivat keskioluen asemaa suomalaisessa yhteiskunnassa. Koska merkittävä osa ulkomaalaisista oluista on yli 5,5 tilavuusprosenttisia, jäävät nämä oluet yksinoikeudella Alkon valikoimaan. Koska pääosa oluesta kuitenkin myydään kaupoissa ja marketeissa, on valtiota syytetty tässä suhteessa kotimaisen panimoteollisuuden protektionismista. Kotimaisissa suuren volyymin keskioluissa käytetään tyypillisesti oluen perinteisten ainesosien lisäksi myös ohratärkkelystä ja happamuudensäätöaineita.


title: Keskiolut

text: 2000-luvulla on ehdotettu keskioluen palauttamista Alkoon. Alkoholilla on vaikutusta valtaosaan työikäisten kuolemista ja henkirikoksista. Alkoholismin on todettu lähtevän usein liikkeelle päivittäisestä keskioluen käytöstä. Tutkimuksen mukaan vuosittain noin 350 suomalaista välttyisi alkoholin aiheuttamalta ennenaikaiselta kuolemalta. Liikenteessä taas kuolee vuosittain noin 300 suomalaista.


title: Keskiolut

text: Ruotsissa otettiin IIB-tyypin olut eli "mellanöl" myyntiin ruokakaupoissa ennen Suomea 1. lokakuuta 1965, ja se poistettiin 1. heinäkuuta 1977 alkoholihaittojen vuoksi. Mellanölin alkoholipitoisuus sai vaihdella välillä 3,6–4,5 painoprosenttia. Samanvahvuinen juoma otettiin käyttöön ravintoloissa ja viinakaupoissa 1. heinäkuuta 1992 merkinnällä veroluokka III, ja siitä käytettiin nimitystä ”öl av mellanölstyp” (keskioluttyyppinen olut). Veroluokka on poistettu 1. tammikuuta 1998.


title: Kartusiaani

text: Kartusiaani (Chartreux) on kissarotu. Se on vanha ranskalainen alkuperäisrotu, joka tunnetaan ainakin 1500-luvulta alkaen. Kantamuodoltaan kartusiaani on rekisteröimätön lyhytkarva. Kartusiaani on väriltään aina sininen. Luonteeltaan kartusiaanit ovat rauhallisia ja seurallisia. Kartusiaani on rotuna lyhytikäinen, joten se saattaa elää vain seitsemän vuotta, on toki yksilöitä jotka elävät pitkäänkin.


title: Kartusiaani

text: Sen turkki on kaksikerrosturkki eli pohjavilla ja päällyskarva ovat saman pituiset. Kartusiaani on luonteeltaan myös aika koiramainen. Kartusiaani on lihaksikas ja kookas kissa. Urokset ovat huomattavasti suurempia kuin naaraat. Uroksen paino noin 5–8 kg tai jopa enemmän, naaraan noin 4–5 kg. Rotu kehittyy hitaasti, vaikka onkin kookas. Uros on täysin kehittynyt vasta 4–5-vuotiaana, naaras 2–3-vuotiaana


title: Kartusiaani

text: Ensimmäiset maininnat kartusiaaneista on jo 1500-luvulta. Vanhemman kirjallisuuden mukaan kartusiaanit kulkeutuivat ristiretkeläisten mukana Ranskaan noin 400-500 vuotta sitten Aasiasta. Ranskankielinen nimitys "Chartreux" tuli 1600-luvun aikana. Luonnontieteilijät Linnaeus ja Buffon antoivat sille latinankielisen nimen ("Felis catus coeruleus", "sininen kissa") erotuksena tavallisesta kotikissasta ("Felis catus domesticus"). Vaikka ne tunnettiin ranskalaisina kissoina, niitä pidettiin tavallisen kansan kissana. Kartusiaaneja arvostettiin tuohon aikaan varsinkin nahan ja lihan takia rotan pyydystäjinä.


title: Kartusiaani

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen ranskalaiset kissankasvattajat kiinnostuivat tämän vanhan kissarodun säilyttämisestä. Toisen maailmansodan jälkeen ei kartusiaanien luonnonkantoja enää ollut, ja sen jälkeen kartusiaaneja on saanut vain kasvattajilta. Kartusiaanit ovat vieläkin melko harvinaisia ympäri maailmaa, jopa Ranskassa. Kuitenkin nykyään kartusiaani on tullut yleisemmäksi kasvatuksen laajennettua. Suomessa oli kartusiaanin nimellä kissoja 1960-1970-luvuilla. Kun FiFe (Fédération Internationale Féline) 1977 uudelleen eriytti kartusiaanin ja sinisen britin standardin, niin kartusiaanit katosivat Suomesta. Vuonna 1999 tuotiin Suomeen ensimmäinen kartusiaani yli kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen.


title: Kartusiaani

text: Kartusiaanit ovat muihin rotuihin verrattuna hyvin hiljaisia. On tavattu myös kartusiaaneja, jotka ovat lähes mykkiä. Kartusiaanit ovat muutenkin säyseitä, lapsiystävällisiä ja myös aika sopeutuvia. Kartusiaanit monien kissojen tapaan pitävät tietynlaisesta päivärytmistä, eikä kovin isoista muutoksista. Kartusiaanit ovat hyvin "koiramaisia" kiintymykseltään ja käytökseltään. Ne oppivat nimensä yleensä kohtalaisen nopeasti ja tulevat luokse kutsusta.


title: Svenska social- och kommunalhögskolan

text: Svenska social- och kommunalhögskolan (lyhenne "Soc&kom") on Helsingin yliopiston itsenäinen yhteiskuntatieteellistä opetusta antava yksikkö. Koululla on muun muassa oma rehtori. Koulun opetuskielenä on ruotsi, ja siellä voi suorittaa valtiotieteiden maisterin tutkinnon pääaineissa Lisäksi laitoksessa voi suorittaa valtiotieteiden kandidaatin tutkinnon pääaineessa oikeustiede (käytännössä julkisoikeuden ala oikeustieteessä, vaikka pääaineen nimi onkin oikeustiede), mutta maisterin tutkinto kyseisessä pääaineessa suoritetaan Åbo Akademissa. Yksikössä on noin 500 opiskelijaa (2006) ja 41 opetushenkilökuntaan kuuluvaa. Soc&komin tilat sijaitsivat ennen Topeliuksenkadulla Taka-Töölössä, mutta se muutti vuonna 2009 keskustakampukselle osoitteeseen Snellmaninkatu 12.


title: Svenska social- och kommunalhögskolan

text: Korkeakoulu perustettiin vuonna 1943 yksityisenä korkeakouluna nimellä Svenska medborgarhögskolan. Koulun alkuperäisenä tehtävänä oli kouluttaa virkamiehiä Suomen ruotsinkielisen väestön tarpeisiin, ja sieltä valmistui ruotsinkielisiä sosionomeja. Nimi muutettiin Svenska social- och kommunalhögskolaniksi vuonna 1964, samalla kun koulu muutti omaan rakennukseen Töölöön Topeliuksenkadulle. Korkeakoulu valtiollistettiin 1974 ja liitettiin Helsingin yliopiston valtiotieteelliseen tiedekuntaan 1984.


title: Svenska social- och kommunalhögskolan

text: Vuoteen 2016 asti tutkinnon suorittamisen jälkeen pystyi ilman erillistä pääsykoetta siirtyä suorittamaan maisterin tutkintoa valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Vuodesta 2017 alkaen Soc & komilla on oma maisteriohjelma siten, että Soc & kom ja valtiotieteellinen tiedekunta suunnittelevat ja järjestävät yhdessä opetuksen ja valtiotieteellinen tiedekunta myöntää tutkinnon. Uudistusta kritisoitiin sen nopeasta aikataulusta: arveltiin, että osa oli ehtinyt aloittaa kandidaattivaiheen opinnot siinä luulossa että saa automaattisesti jatkaa valtiotieteelliseen tiedekuntaan, mutta he eivät saisi siirtymäajan erivapautta vaan halutessaan pääsisivät valtiotieteelliseen tiedekuntaan normaaliin tapaan maisterihaun kautta. Näin ei kuitenkaan käynyt, vaan ennen vuotta 2017 aloittaneet voivat jatkaa halutessaan valtiotieteelliseen tiedekuntaan.


title: Svenska social- och kommunalhögskolan

text: Laitoksen tehtävänä on nykyisin myös yhteiskuntatieteiden tutkimus, jonka tueksi kouluun perustettiin oma tutkimusyksikkö vuonna 1986. Yksikkö toimi entisessä Suojeluskuntatalossa Pohjoisella Hesperiankadulla, mutta muutti lukuvuoden 2009–2010 alussa muun laitoksen mukana Snellmaninkadulle.


title: Svenska social- och kommunalhögskolan

text: Soc&kom sai vuonna 2009 uudet toimitilat Kruununhaasta, kun Snellmaninkadun ja Yrjö-Koskisen kadun kulmaan valmistui Juha Leiviskän ja Jari Heikkisen suunnittelema rakennus. Talo on muurattu kermanvalkoisista käsin lyödyistä Ylivieskan tiilitehtaan tiilistä. Rakennuksen olemusta yhdistävät läheiseen Metsätaloon Snellmaninkadun julkisivun pystysuorat ikkuna-aukot. Sitä muistuttaa hengeltään Leiviskän suunnittelema Kulttuuritalo Sandels. Yrjö-Koskisen kadun puolella rakennuksessa on hiven keskiaikaista tunnelmaa. Kriitikko kuvaa rakennuksen pihanpuoleista julkisivua musikaaliseksi huipennukseksi. Se laskeutuu asteittain kohti pihan patiota.


title: Oriveden rautatieasema

text: Oriveden rautatieasema () on Orivedellä sijaitseva rautateiden risteysasema, jossa rataosa erkanee -radasta. Tampereen suuntaan liikennöidään raiteelta 1, Jyväskylään ja Haapamäelle puolestaan raiteelta 2.


title: Oriveden rautatieasema

text: Oriveden kautta kulkevan rautatien työmaa avattiin kesäkuussa 1879. Samaan aikaan kuitenkin kiisteltiin vielä Oriveden alueen ratalinjasta. Kuntakokouksessa esitettiin 28. heinäkuuta 1879, että rata rakennettaisiin Hiedan, Pappilan ja kirkonkylän kautta. Ratalinjan etuina nähtiin, että Pappilassa eli nykyisellä asemanseudulla muodostuisi yhteys Längelmävedellä liikennöiville laivoille ja kirkonkylässä eli nykyisessä Oriveden keskustassa rata risteäisi pääteiden kanssa. Onnistaipaleella asuva Juho Hörtsänä sekä Yliskylässä asuvat Kalle Säynäjoki ja Juha Kauppi vaativat rataa linjattavaksi Siitamasta suoraan Hirsilään Oriveden kirkonkylän länsipuolitse ja kieltäytyivät luovuttavasta työmaalle 40:tä pölkkyä manttaalia kohden, kuten rakennustöiden taloudellisesta tukemisesta oli yhteisesti sovittu asukkaiden kesken. Heidän mielestään suunnitellun ratalinjan alle jäisi runsaasti hyvää viljelysmaata, mutta toisaalta heidän oma linjausehdotuksensa olisi kulkenut heidän metsäalueidensa läpi, jolloin pölkkyjen siirto olisi ollut huomattavasti vaivattomampaa. Enemmistön kanta lopulta voitti ja rata päätettiin rakentaa kuntakokouksen alkuperäisen esityksen mukaisesti. Rautatie oli suunniteltu avattavaksi liikenteelle vuonna 1883, mutta se valmistui etuajassa ja väliaikainen liikenne voitiin aloittaa Orivedellä 22. marraskuuta 1882. Varsinainen vihkiäisjuhla pidettiin kuitenkin vasta 23. syyskuuta 1883.


title: Oriveden rautatieasema

text: Ratalinjan lisäksi myös asemien sijainti aiheutti keskustelua. Rautatiehallitus esitti, että Oriveden rautatieasema rakennetaan Pappilaan, mutta kuntakokous vaati 14. lokakuuta 1879 aseman rakentamista kirkonkylään. Rautatiehallitus ei kuitenkaan taipunut vaatimukseen, vaan rakennutti aseman alkuperäisen suunnitelmansa mukaisesti Pappilaan vuosina 1881–1883. Se rakennettiin IV luokan aseman tyyppipiirustusten mukaisesti, mutta sitä laajennettiin vuonna 1910 ja pieniä muutostöitä tehtiin myöhemminkin, mutta ulkoasu on säilynyt silti eheänä. Aseman ympäristössä on pieni puisto ja 1800-luvun lopulla syntynyttä asutusta. 1920-luvulla asemalle tuotiin lisää rakennuksia Terijoelta. Samalla vuosikymmenellä aseman nimi nousi puheenaiheeksi. Oriveden rautatieasema haluttiin nimetä Pappilan rautatieasemaksi, jolloin kirkonkylässä sijaitseva Oripohjan rautatieasema voitaisin nimetä Oriveden rautatieasemaksi, mutta nimenmuutokset eivät milloinkaan toteutuneet.


title: Oriveden rautatieasema

text: Jo 1880-luvun alussa haluttiin saada asemalta rata myös satamaan, mutta sitä ei heti rakennettu. Vuonna 1888 Längelmäeltä kotoisin oleva maakauppias ja talonpoikaissäädyn edustaja Antti Mattila jätti valtiopäiville anomuksen ratayhteyden rakentamisesta. Rakennustöihin ryhdyttiin varsin nopeasti ja rata valmistui 15. syyskuuta 1890. Siitä tuli vajaan puolen kilometrin pituinen, ja sen päähän rakennettiin 210 metriä pitkä ja 13,5 metriä leveä satamalaituri.


title: Oriveden rautatieasema

text: Orivedestä tuli risteysasema 1. joulukuuta 1946, jolloin käynnistyi henkilö- ja kokovaunukuormaliikenne Torkkeliin. Myöhemmin rata avattiin liikenteelle Jämsään asti ja lopulta 28. toukokuuta 1978 Jyväskylään. 1930-luvulla suunniteltiin haararataa myös Kuhmoisiin Päijänteen rannalle, mutta hanke sai varsin laimean vastaanoton, joten sitä ei ruvettu missään vaiheessa viemään ponnekkaasti eteenpäin.


title: Kevon Pierre

text: Kevon Pierre (s. 30. maaliskuuta 1982 Trinidad ja Tobago) on trinidadtobagolainen pikajuoksija.


title: Kevon Pierre

text: Pierre osallistui Helsingin MM-kisoihin 2005, joissa hän karsiutui 200 metrin juoksun alkuerissä. Hän oli mukana Tridad ja Tobagon 4 x 100 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti kisoissa MM-hopeaa. Hän karsiutui Kansainyhteisön kisoissa 2006 200 metrin välierissä.


title: Kanal 2

text: Kanal 2 () on virolainen televisiokanava, jonka omistaa Eesti Meedia. Kanavan ensimmäinen lähetys esitettiin 1. lokakuuta 1993.


title: Kanal 2

text: Norjalainen Schibsted-mediakonserni tuli Kanal 2:n osakkeenomistajaksi vuonna 1995 ja konserni hankki kanavan kokonaan omistukseensa vuonna 2001. Schibsted omisti Kanal 2:n holding-yhtiönsä Eesti Meedian kautta, jonka yhtiön toimiva virolainen johto ja liikemies Margus Linnamäe ostivat Schibstediltä syksyllä 2013.


title: Karoliina

text:
Karoliina on naisen etunimi. Nimi on muodostettu latinalaisesta miehennimestä Carolus, joka on germaanisen Karl-nimen latinalainen vastine ja josta on johdettu myös naisennimi Carola. Toukokuuhun 2017 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Karoliina-nimen on Suomessa saanut 34 275 henkilöä, joista yli puolet on syntynyt vuosina 1980–1999. Muodossa Karolina nimi on annettu 4 055 ja muodossa Carolina 2 278 henkilölle. Vuosina 1990–1999 Karoliina oli Suomen kuudenneksi suosituin naisten nimi. Usein Karoliina-nimisten lempinimi voi olla esimerkiksi Karo, Karkki, Kartsi, Kartsis, Kartsa jne.
Suomalaisesti kirjoitetusta Karoliinasta on kansainvälisesti monia muotoja, muun muassa Karolina, Carolina, Caroline ja Carola.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Lancer Evolution, arkikielessä myös Evo. on Mitsubishin valmistaman neliovisen perheauton urheilullinen versio. Lancer Evolution tuotesarjaan kuuluvat Evolution I - Evolution X, ensimmäinen Evo tuli markkinoille 1992 ja tuorein Evo puolestaan 2007. Evo -sukupolvien aikana autojen tehot ovat kasvaneet, painoa on laskettu riisumalla pois ylimääräisiä ominaisuuksia, muotoilua parannettu urheilullisemmaksi ja moottorin kestävyyttä on parannettu erilaisin tavoin.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Mitsubishi ponnisteli World Rally Championship Ryhmän A luokkaan ja toiseen kilpailuun, SCCA Pro Rally Championshipiin. Ponnistelua varten Mitsubishi valmisti Evolution-tuotesarjaa alusta alkaen aina Evolution V asti, jotka hyväksyttiin virallisesti näihin kilpailuihin. Jotta valmistetut autot noudattaisivat kilpailujen sääntöjä, Mitsubishi Lancer Evolution käyttää samaa alustaa kuin Mitsubishi Lancer, mutta on paljon tehokkaampi, ja ainoa Evolutionia ja Lanceria yhdistävä päätekijä on unibody. Näin alkoi Mitsubishi Lancer Evolution -tuotesarjan menestyksekäs tarina maailmalla.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Lancer Evolutionin katuautomallit tarkoitettiin alun perin myytäviksi vain Japanin markkinoilla, eikä tehdas tuolloin nähnyt tarpeelliseksi hakea niille EU-tyyppihyväksyntää. Kun kova kysyntä ja harmaa markkina tulivat kolkuttelemaan ovelle, tehdas taipui lopulta tarjoamaan autojaan rajoitetulla tyyppihyväksynnällä pääasiassa Englannin markkinoille vuodesta 1998 alkaen. Näihin autoihin kuuluivat Evolution V ja Evolution VI. Harmaa markkina on myynti- ja ostokanava, missä liike, joka ei ole valmistajan valtuuttama, myy tavaraa epävirallisia kanavia pitkin. Valmistaja ei ole toiminnassa mukana, mutta epävirallinen liike toimittaa tavarat.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Vuodesta 2003 Mitsubishi aloitti Evo VIII -mallin virallisen viennin Yhdysvaltain markkinoille, kun se havaitsi lähimmän kilpailijansa Subarun menestyksen paikallisilla markkinoilla. Kyseessä oli tuolloin Subarun Impreza WRX -malli.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: FIA:n standardoinnin myötä Evolutioniin tuli uutuus, eli siviiliautoihin tuli vakiovarusteena kilpa-auton osia. Siviiliautot voitiin siis muuttaa kilpailuautoiksi, ja päinvastoin.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Mitsubishi Lancer Evolution tuotesarja päättyi vuoden 2015 loppuun, mihin mennessä vuonna 2007 lanseerattu Evo X sai useita parannuksia. Evolution X toinen nimitys oli Mitsubishi Lancer Evolution Final Edition. Mitsubishi julkaisee seuraavan tuotesarjan alun, joka on monelta osin erilainen tähänastisiin Evohin nähden.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Japanin markkinoilla herrasmiessopimuksen mukaan Evojen maksimitehoiksi ilmoitetaan vain 206 kW (noin 280 hv). Kyseinen rajapyykki saavutettiin jo Evo IV -mallilla, minkä jälkeen jokaisen uuden sukupolven myötä moottoritehot ovat hieman kasvaneet. Tuoreimmalla Evo IX:n japanilaisella versiolla arvellaan jo 320 hevosvoiman tehot.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text:
Ensimmäinen varsinainen Evo-perheen malli esiteltiin vuonna 1992. Nelivetotekniikka oli perintöä edeltäneestä Mitsubishi Galant VR-4-ralliautosta. Autosta oli saatavana kaksi eri versiota: RS ja GSR. Ensin mainitusta mallista oli jo valmiiksi riisuttu sähkölasit, takalasinpyyhin, takapenkit sekä lukkiutumaton jarrujärjestelmä. Lisäksi kevytmetallivanteet oli korvattu teräsvanteilla. Näin saatiin aikaan noin 70 kilon painonsäästö verrattuna GSR-malliin (1 238 kg). GSR malli taas oli varustettu kaikilla tyypillisillä siviiliauton mukavuusvarusteilla. Molempien mallien voimanlähteenä oli nelisylinterinen kaksilitrainen DOHC-turbomoottori tyyppiä "4G63". Se tuotti 182 kW 6 000 kierroksen minuuttinopeudella. Moottorin tuottama vääntömomentti oli puolestaan 309 Nm per 3 000 minuuttikierrosta. Vuosien 1992 ja 1993 välillä autoa valmistettiin 5 000 kappaletta.
Evo I:n korimalli tunnetaan koodilla CD9A.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Muutoshistoria aiempaan verrattuna:


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Menestyksekkään Evo I:n seuraaja esiteltiin vuoden 1994 tammikuussa, ja sen valmistus jatkui vuoden 1995 syksyyn. Tärkeimmät muutokset liittyivät lähinnä ajettavuuden parantamiseen keinoinaan vähäinen muutos akselivälissä, joka saatiin siirtämällä etupyörien keskiötä 10 mm eteenpäin, raideleveyden kasvattaminen edessä 15 mm ja takana 10 mm, jäykemmät kallistuksenvakaajatangot, isommat ilmanohjaimet sekä leveämmät renkaat. Evo II:n moottori oli suoraan perintöä Evo I:stä, mutta moottorin tuottama teho oli kasvatettu 188 kW:iin kasvattamalla miedosti ahtopainetta. Korirakenteen muutosten myötä Evo II:n kori tunnetaan koodilla CE9A-000xxxx.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Lancer Evolution III näki päivänvalon elokuussa 1995. Edelliseen versioon nähden moottorin teho oli lisääntynyt noin 7,5 kW 198 kW:iin korkeammalla saavutettavan huipputehon johdosta. Vääntö pysyi ennallaan 308 Nm:ssä. Paino nousi edellismalliin verrattuna 10 kg, jolloin GSR-mallin painoksi tuli 1 260 kg. Itse korirakenteen pysyessä tällä kertaa samana ulkoiset muutokset olivat näkyvämmät kuin edellisessä malliuudistuksessa. Etupään ilmanohjaimen muotoa oli paranneltu, jotta välijäähdyttimen ja jarrujen jäähdytysilman saanti olisi esteettömämpi. Takaspoileri oli myös kasvanut paremman downforcen eli pitovoiman aikaansaamiseksi. Uutta olivat myös kylkihelmat sekä takapuskurin alaosan muotoilu. Evolution III:n etujousituksena on MacPherson-pyöräntuenta ja takana monivarsituenta. Evolution III:n valmistenumero on muotoa CE9A-010xxxx.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Mitsubishi Lancerin uudistuessa vuonna 1996 myös Evolution sai uudet kuoret. Edelliseen mallin verrattuna moottori ja vaihdelaatikko kääntyivät 180 astetta, joten vaihdelaatikosta saatiin yksi turha akseli pois ja näin vähennettiin pyörivää massaa sekä painoa. Moottori ja koko voimansiirto uudistuivat edelliseen malliin nähden. Siviililiikenteeseen tarjottiin aiempaan tapaan kahta varustelutasoa: GSR ja lähinnä kilpa-auton pohjaksi tarkoitettu malli RS. GSR-mallista löytyi muun muassa Recaron istuimet, OZ:n alumiinivanteet, automaatti-ilmastointi ja sähköiset lasinnostimet, joista mikään ei sisältynyt RS-malliin. RS-malliin oli lisätty kaksi jäykistyspalkkia: toinen takajalkatilaan ja toinen eteen puskurin taakse. Samoin RS-mallissa oli vakiona etutasauspyörästön kitkalukko. Uuden turboahtimen myötä Evo IV:n moottorista saatiin 206 kW:n teho 6 500 rpm-käyntinopeudella. GSR-mallissa oli myös vakiona uusi tietokoneohjattu lukkoperä, [AYC], joka tarkkaili ohjauspyörän ja kaasupolkimen asentoa sekä kiihtyvyysantureiden antamaa signaalia ja sääti niiden perusteella hydraulisesti takavetopyörästöä. Ulkoapäin Evo IV:n tunnusomaisimmat piirteet olivat isot sumuvalot etupuskurin alapuolella sekä täysin uudelleen muotoillut takavalot. Uuden tekniikan myötä auton paino (GSR) nousi edellisen sukupolven 1 260 kilosta 1 345 kiloon. Evo IV jäi korimalli CN9A:n ainoaksi käyttäjäksi, sillä seuraavan sukupolven Evo sai jälleen uuden korin.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Evo IV RS- ja GSR-mallien yhteenlaskettu valmistusmäärä oli 10 000 yksilöä.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Vuonna 1997 FIA:n World Rally Council teki päätöksen uudesta "World Rally Car" -luokasta. Näiden autojen piti edelleen täyttää FIA Ryhmä A:n standardit muutenkin kuin luokittelumallien osalta. Toisin sanoen enää autonvalmistajien ei tarvinnut valmistaa vastaavia siviiliautoja, joissa olisi kaikki kilpa-autoissakin käytettävät osat. Niinpä Mitsubishi suunnitteli uudelleen Evo IV:n ja esitteli sen Evo V:na tammikuussa 1998.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Evo V:ssä suunniteltiin monia asioita uudelleen: Sisustusta parannettiin GSR-versiossa paremmilla Recaro-istuimilla. Korisarjassa pyöränaukkojen kaaret muotoiltiin uudelleen edessä ja takana, ja autoon esiteltiin uusi alumiininen takaspoileri, joka korvasi Evo IV:n "FRP"-spoilerin. Uusi spoileri antoi mahdollisuuden säätää kohtauskulmaa ja näin säädellä takaspoilerin antamaa downforcea. Raideleveyttä levennettiin 10 mm, vanteiden offset vaihdettiin ET45:stä ET38:aan rengaskoon kasvaessa 16":sta 17":ään tuomalla tilaa uusille Brembon jarruille, jotka lisättiin parantamaan jarrutustehoa. Lisäksi jarrupääsylinterin halkaisijaa suurennettiin 0,3 mm. Moottoria vahvistettiin muutamilta alueilta, ja nokka-akselia muuttamalla lisättiin venttiilien aukioloaikoja. Mäntiä kevennettiin pienentämällä helmoja. 510 cc -ruiskusuuttimet vaihdettiin isompiin 560 cc -suuttimiin tarkoituksena lisätä moottorin luotettavuutta. Myös moottorinohjausyksikkö uusittiin uudelleenohjelmoitavaksi korvaamalla vanhat vaihdettavat ROM-piirit uusilla "flash ROM" -piireillä.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Turboahdinta paranneltiin jälleen. Vääntömomentti suurennettiin 373 Nm:iin @ 3 000 rpm . Virallisesti moottorin teho jäi edeltäjänsä tasolle 206 kW:iin (noin 280 hv) perustuen japanilaisten autonvalmistajien keskinäiseen sopimukseen enintään 280 hevosvoiman huipputehosta. Todellisuudessa tehoa koneesta kuitenkin löytyi jonkin verran enemmän.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Evo V:n myötä esitelty korimalli tunnetaan koodilla CP9A.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Evo VI:n muutokset keskittyivät pääasiassa jäähdytykseen ja moottorin kestävyyteen. Malliin asennettiin suurempi ahtoilmanjäähdytin, öljynjäähdytin, uudet männät sekä RS-malliin ensimmäisenä tuotantoautona titaani-alumiininen turbiinipyörä. Evo VI sai uuden korisarjan, jossa suurin muutos tapahtui etupuskurille: suurten sumuvalojen koko muuttui, ja ne siirrettiin sivuun ilmanvastuksen pienentämiseksi. Aiempien GSR- ja RS-mallien lisäksi niiden väliin esiteltiin uusi RS2-malli, jonka pohjana oli joillakin GSR-mallin varusteilla varustettu RS-malli. Toinen rajoitettu versio RS:stä tunnettiin nimellä RS Sprint. Se rakennettiin Englannissa Ralliartin verstaalla RS:n pohjalle keventämällä sekä nostamalla moottorin teho 330 hevosvoimaan.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Vielä yksi Evo VI -versio julkaistiin vuonna 1999: suomalaisen rallikuskin Tommi Mäkisen mukaan nimetty Tommi Mäkinen Edition. Autossa on erilainen etupuskuri, puna-mustat Recaro-istuimet kohokuvioiduilla T. Mäkinen-logoilla, 17 tuuman valkoiset Enkei-vanteet, nahkainen MOMO-ohjauspyörä ja -vaihdekepin nuppi, titaaninen turbiniinipyörä, joka reagoi nopeammin, etuiskunvaimentimien yläpuolinen tukitanko, madallettu maavara ja nopeampi ohjausvaihde sekä Tommi Mäkisen ralliautoa mukaileva väritys. Tätä autoa on välillä kutsuttu Evo 6.5:ksi, Evo 6½:ksi tai vain lyhyesti Evo 6 TME:ksi.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Vuonna 2001 Mitsubishin oli FIA:n määräyksestä käytettävä rallin MM-sarjassa vanhan A-ryhmän sijaan uusien WRC-sääntöjen mukaista autoa. Tämä mahdollisti kuitenkin sen, ettei tehtaan tarvinnut rakentaa mitään erillistä luokittelusarjaa, vaan ralliautot voitiin muuttaa suoraan tavallisista siviiliautoista. Evo VII:n pohjana oli uusi, isompikokoinen Lancer Cedia, ja näin auton paino lisääntyi edelliseen malliin verrattuna. Mitsubishi kompensoi tätä muutamilla korimuutoksilla. Suurimmat muutokset olivat aktiivitoimisen keskustasauspyörästön sekä entistä tehokkaampien tasauspyörästön lukkojen esittely. Moottoriin tehdyt muutokset sallivat suuremmat virtaukset, ja näin vääntömomentti kasvoi 385 Nm:iin virallisen moottoritehon pysyessä edelleen 280 hevosvoimassa (206 kW).


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Vuonna 2002 Mitsubishi esitteli Evolution VII GT-A:n, jossa on erikoisuutena Tiptronic-automaattivaihteisto, hieman arvokkaamman näköiseksi muokattu ulkokuori ja sisustus ylimääräisellä äänieristyksellä sekä alempaa vääntävämmäksi säädetty moottori (272 bhp (203 kW)/343 nm). Muuten auto on hyvin samankaltainen kuin käsivalintaisella vaihteistolla varustettu. Autoja valmistettiin yhteensä vain 2 000 kappaletta ja vain vuonna 2002. Täsmälleen sama vaihdelaatikko- ja moottorikombinaatio esiintyi myöhemmin Evolution IX:n GT-A Wagon -mallissa. Kaikki VII GT-A:t on valmistettu oikeanpuoleisella ohjauksella ja sedan-malliseen koriin.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Evolution VII ja IX GT-A -mallia ei koskaan tuotu Eurooppaan, vaan ne oli tarkoitettu Japanin sisäisille markkinoille.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Muutoshistoria aiempaan:


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Mitsubishi esitteli uuden Evolution VIII -mallin vuonna 2003. Siinä on muun muassa kuusiportainen vaihdelaatikko sekä SAYC (Super Active Yaw Control) -ajonvakautusjärjestelmä. Moottoriteho oli edelleen virallisesti 280 PS (206 kW) ja varustelutasoja kolme: GSR, RS ja MR. RS-mallista oli riisuttu kaikki epäoleelliset komponentit, kuten sähköiset lasinnostimet, radio ja karttavalot. Lisäksi siinä oli uudistettu lukollinen etutasauspyörästö.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: MR-mallissa puolestaan oli nopeasti reagoivat Bilstein-iskunvaimentimet, muun muassa alumiinisella kattopellillä saavutettu alhaisempi painopiste ja vähennetty omapaino sekä BBS:n kevytmetallivanteet. Englannin markkinoille on rakennettu myös suuritehoiset FQ300-, FQ320-, FQ340- ja FQ400 -mallit, joiden numerointi ilmoittaa auton bruttohevosvoimatehon. Ralliartin myymän, FQ400-malliin asennetun kaksilitraisen 4G63-moottorin tuottama 151,3 kW:n litrateho on eräs korkeimmista litratehoista, jollainen on normaaleissa katukäyttöön tarkoitetuissa henkilöautoissa ollut. 1 450 kg painava auto kiihtyy 100 km/h nopeuteen 3,5 sekunnissa ja 160 km/h nopeuteen 9,1 sekunnissa. Sen huippunopeus on 283 km/h. BBC:n "Top Gear" -ohjelmassa suoritetussa koeajossa FQ400 selvitti testiradan vain 1.1 sekuntia hitaammin kuin Lamborghini Murcielago. Englantilaisen EVO-autolehden testeissä FQ400 oli Bedford Autodrome -radalla nopeampi kuin Porsche Carrera 4S ja Audi RS4.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Lancer Evo VIII oli ensimmäinen Evo-malli, jota myytiin uutena Yhdysvalloissa. Tosin USA-mallit poikkesivat suuresti Japanin markkinoilla myydyistä malleista. Myös SAYC-ajonvakautus järjestelmä oli saatavilla USA:ssa vasta Evo X -malliin.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Muutoshistoria aiempaan verrattuna:


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Mitsubishi esitteli vuoden 2006 Lancer Evolution IX -mallin vuonna 2005 New York International Auto Show’ssa. 2.0 L 4G63 -moottorissa otettiin käyttöön MIVEC-tekniikka, joka säätää venttiilien ajoitusta ja parantaa ahdetussa moottorissa kriittistä kierrosherkkyyttä Evo VIII:n verrattuna. Tämän myötä auton ilmoitettu teho oli 286 hp (213 kW) ja vääntömomentti 289 ft·lbf (392 N·m). Malli oli edeltäjäänsä kevyempi. Evolution IX:n ulkomuodossa tapahtui pieniä muutoksia, jotka saavutettiin uudenlaisella etupuskurilla ja maskilla.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Evo IX:n katsotaan usein muodostavan yhdessä EVO VI TME:n kanssa Evolution-mallien legendaarisimman parivaljakon. Evo IX on viimeinen perinteisen koulukunnan Evo, sillä seuraava sukupolvi tarjoaa aiempaa kypsemmän mutta samalla myös vähemmän intensiivisen ajokokemuksen.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Evolution IX oli saatavilla myös Wagon (farmari, CT9W)-korisena. Wagon-malliin oli saatavilla sekä manuaali- että automaattivaihteisto. Automaattiversio jakoi saman tekniikan Evolution VII GT-A:n kanssa, eikä sitä ollut saatavilla MIVEC-tekniikalla.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Mitsubishi esitteli uuden sukupolven EVO-konseptiversion kutsumanimellä "Mitsubishi Concept-X" 39. Tokyo Motor Show’ssa. Kansainvälinen lehdistö otti mallin ristiriitaisesti vastaan, sillä kriitikot väittivät auton alkuperäisen, autenttista ja välitöntä ajokokemusta korostavan suunnittelufilosofian kadonneen mukavuuden tieltä.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text:
Mitsubishi Lancer Evolution X (10) sisältää täysin uudelleen muotoillun rungon ja ajotietokoneen. Siinä on uusi, jokaiselle pyörälle ohjattu tekniikka, jolla pystytään kontrolloimaan jarrutusta ja reaaliaikaista jousituksen tasausta (kokonaisuutta kutsutaan nimellä S-AWC tai Super All Wheel control) yhtä aikaa keskitasauspyörästön aktiivilukon (Active Center Differential) kanssa. S-AWC käyttää vääntömomentin vektoria lähettääkseen erilaisia vääntömomentin arvoja joka renkaalle jokaisena antamanaan aikana. Evo X on esitelty auto-manuaalisella kuusiportaisella vaihdelaatikolla vaihto-ohjainten kanssa. Seuraavaan Evo-malliin on suunniteltu kaksoiskytkin- ohjaussäädin-vaihdelaatikko -tyylinen vaihtoehto.
Mitsubishin Lancer Evolution "Prototyyppi-X:n" ensiesiintyminen oli vuonna 2007 Pohjois-Amerikan kansainvälisessä autoshow'ssa (NAIAS) Detroitissa Michiganissa.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Muutoshistoria aiempaan verrattuan:


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Mitsubishi Lancer Evolution VII oli mukana elokuvassa 2 Fast 2 Furious. Leffan autoa ajoi Brian O'Conner. Mitsubishi tuunasi siihen mukaan Evolution VIII -mallista takavalot. Moottorina oli 2-litrainen DOHC 16-v 4G63. Ulkoasua oli kohennettu DAMD korisarjalla, ARC takasiivellä ja Motegi Racing vanteilla.


title: Mitsubishi Lancer Evolution

text: Eri Evolutionin mallit ovat olleet mukana useissa elokuvissa ja tv-sarjoissa, pääosin sivuroolissa olleilla ihmisillä.


title: ADB (tietotekniikka)

text: ADB (lyhenne sanoista "Apple Desktop Bus") on Apple Computerin kehittämä tietokoneen sarjaliitäntäportti, jota käytettiin lähinnä Macintosh-tietokoneissa oheislaitteiden kytkemiseen. Apple lopetti ADB-porttia käyttävien laitteiden valmistamisen vuonna 1999. ADB käyttää mini-DIN -liitäntää.


title: ADB (tietotekniikka)

text: Steve Wozniak kehitti ADB:n vuonna 1986. Ensimmäinen ADB-liitäntää käyttävä laite oli syyskuussa 1986 julkaistu Apple IIgs. Macintosh II- ja Macintosh SE -malleista alkaen ADB oli Macintoshien vakiovarusteena vuoteen 1998 saakka, jolloin USB-liitännällä varustettu iMac-sarja julkaistiin. ADB:tä käytettiin myös viimeisissä NeXT-tietokoneissa. Nykyään ADB-liitäntä ei ole enää käytössä, mutta vielä helmikuussa 2005 valmistetut PowerBook- ja iBook-tietokoneet käyttivät ADB-väylää sisäisesti näppäimistön ja kosketuslevyn ja järjestelmän väliseen viestintään.


title: Orffit

text: Orffit (aiemmin Tohtori Orff & Herra Dalcroze) on suomalainen lastenmusiikkiyhtye. Se aloitti toimintansa vuonna 1996. Yhtyeessä kitaraa soittaa ja laulaa Kimmo Ojala, puhallinsoittimia Matti Pollari ja rumpuja Hannu Sepponen. He ovat myos tehneet "Pikku Kakkosen" jaksoja sarjassa "Laulujen osto ja Myyntiliike".


title: Nathaniel McKinney

text: Nathaniel McKinney (s. 19. tammikuuta 1982 Nassau, Bahama) on bahamalainen 400 metrin juoksija.


title: Nathaniel McKinney

text: McKinney on edustanut Bahamaa lähinnä 4 x 400 metrin viestijuoksussa. Pariisin MM-kisoissa 2003 Bahama sijoittui viestissä Yhdysvaltain dopingista johtuneen hylkäyksen jälkeen kolmanneksi, Ateenan olympialaisissa 2004 kuudenneksi ja Helsingin MM-kisoissa 2005 toiseksi. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän osallistui 200 metrille, mutta karsiutui jo alkuerissä.


title: Sými

text: Sými eli "Syme" (; myös "Sími") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Sými sijaitsee Välimeressä Turkin rannikolla Ródoksesta 44 kilometriä luoteeseen. Saaren pinta-ala on 58,1 neliökilometriä ja asukasluku 2 590 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sými kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Sýmin kaupunki.


title: Sými

text: Sými asutettiin esihistoriallisella ajalla, ja tämän jälkeen saarta ovat asuttaneet monet eri kansat ja sen on ollut monen eri kansakunnan alaisuudessa. Johanniittain ritarikunta otti Sýmin haltuunsa 1309 ja antoi saarelaisille monia kaupankäyntiä helpottavia erioikeuksia. Osmanien kaudella saarella oli huomattavan laaja autonomia. Kreikkaan saari liittyi muun Dodekanesian kanssa vuonna 1948.


title: Sými

text: Sýmin talous perustuu nykyään kaupankäyntiin, rakennusteollisuuteen ja matkailuun. Aiemmin saari tunnettiin kuitenkin pesusienensukeltajista, kalastajista ja laivanrakentajista. Sýmin suosituin nähtävyys on Arkkienkeli Mikaelin luostari.


title: Sými

text: Kreikkalaisessa mytologiassa saaren nimen alkuperästä kerrotaan kahta eri tarinaa. Eustathios Thessalonikilaisen mukaan saaren ensimmäinen asukas oli merenjumala Glaukos. Glaukos ryösti Ialysoksen kuninkaan tyttären Symen ja toi tämän vaimokseen nykyisin Sýminä tunnetulle saarelle. Ylijumala Zeuksen karkotettua titaani Iapetoksen pojan Prometheuksen tämä meni Sýmille hakemaan turvaa. Erään myytin mukaan Prometheus asui Sýmillä kuolemaansa saakka. Khariitit eli ”Kolme kaunotarta” syntyivät mytologian mukaan saarella. Toisen version mukaan Sými on puolestaan saanut nimensä meren jumalan Poseidonin nymfivaimon ja Khthonioksen äidin Symen mukaan.