title: Neiti Aika

text:
Suomessa ensimmäinen ihmisvoimin tuotettu Neiti Aika -puhelinpalvelu aloitti vuonna 1936, mutta pian se automatisoitiin ja siitä tuli Suomen ensimmäinen automaattinen puhelinpalvelu. Vastaaja toteutettiin nauhoituksella, joka ilmoitti ajan kymmenen sekunnin välein.
Neiti Ajalla on myös ollut joissain vastaajissa miesääni ja nykyisin palvelu tunnetaankin neutraalimmalla nimellä Aikatiedotus.


title: Neiti Aika

text: Palvelun suosion kehittymistä kuvaa hyvin se, että Turun Puhelimen (nykyisin osa Teliaa) aloittaessa oman palvelunsa vuonna 1938 aikatiedusteluja tehtiin aloitusvuonna huikeat 352 310 kappaletta, mutta syyskuussa 2006 puheluita tuli enää 1 300.


title: Neiti Aika

text: Vanhoihin Neiti Aika -laitteistoihin voi käydä tutustumassa Tampereen Mediamuseo Rupriikissa tai Ilmajoen puhelinmuseossa, jossa on vuodelta 1949 peräisin oleva Neiti Aika -laitteisto. Nimitys Neiti Aika on myös siirtynyt Internetiin.


title: Hymen (mytologia)

text: Hymen tai Hymenaios () oli kreikkalaisessa mytologiassa häiden jumala. Lähteestä riippuen hänen vanhemmikseen mainitaan Dionysos ja Afrodite, tai Apollon ja muusa Kalliope. Kuvataiteessa hänet esitettiin siivekkäänä nuorena miehenä, joka kantoi soihtua, sahraminkeltaista viittaa ja kranssia, jonka kukat olivat useimmiten ruusuja, mutta välillä myös meiramia.


title: Hymen (mytologia)

text: Hymen oli alun perin häälaulun nimi, ja Hymenistä muodostui häiden henkilöitymä, jonka muistoksi laulu esitettiin. Sanat "hymen", immenkalvo, ja "hymni" on johdettu Hymenin nimestä.


title: Harold French

text: Harold French (23. huhtikuuta 1897 Lontoo Britannia – 19. lokakuuta 1997 Lontoo) oli brittiläinen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -näyttelijä. Hän kuoli satavuotiaana.


title: Harold French

text: French aloitti uransa näyttamöllä 1912. Vuonna 1923 hän siirtyi elokuvan pariin ja erityisesti ohjaajaksi, mutta palasi myöhemmin näyttämölle ohjaajana. Elämänsä loppupuolella hän keskittyi kirjoittamiseen. Hänen elokuviaan ei pidetä erityisinä mestariteoksina, eivätkä ne myöskään olleet kassamagneetteja, joskin vuosien 1940–1955 elokuvat olivat mukavaa viihdettä.


title: Harold French

text: Frenchin vaimo kuoli sota-aikana pommituksessa.


title: Uljas Musta

text:
Uljas Musta () on Anna Sewellin vuonna 1877 julkaistu romaani. Se on kirjoitettu minä-muodossa niin, että kertojana on vaiheikasta elämäänsä kertaava hevonen, romaanin nimihahmo Uljas Musta. Kirjan kirjoittamisen motivaationa oli huomion kiinnittäminen eläimiin kohdistuneisiin julmuuksiin. Kirjasta tuli myös myyntimenestys.
"Uljas Musta" on sovitettu elokuviksi ja televisiosarjoiksi useita kertoja.


title: Uljas Musta

text: Kirjan pohjalta tehtiin 1970-luvun alussa suosittu nuorten televisiosarja "The Adventures of Black Beauty" (1972–1974). Siitä on ilmestynyt myös suomenkielinen sarjakuva-albumi vuonna 1979.


title: Uljas Musta

text: Vuonna 1971 valmistuneessa elokuvassa "Mustan oriin seikkailut" näyttelivät muun muassa Mark Lester ja Maria Rohm. Tässä versiossa Uljas Musta ei toiminut kertojana.


title: Uljas Musta

text: Vuonna 1994 valmistuneessa "Urheassa Mustassa" pääroolin hevosena ääninäytteli Alan Cumming, jonka lisäksi elokuvassa esiintyi muun muassa Sean Bean.


title: Hokka

text: Hokka on kylä Kangasniemellä. Se sijaitsee kunnan eteläosassa, Hokanniemellä. Kirjailija ja runoilija Otto Manninen on syntynyt ja elänyt kylässä, Rasinkankaalla.


title: Corrado Bafile

text: Corrado Bafile (4. heinäkuuta 1903 – 3. helmikuuta 2005) oli italialainen roomalaiskatolisen kirkon kardinaali. Hän sai pappisvihkimyksensä Roomassa 1936 ja toimi vuosina 1976–1980 Autuaaksi- ja pyhäksijulistamisen kongregaation johtajana. Hän oli kardinaali vuodesta 1976, mutta menetti äänioikeutensa uutta paavia valittaessa jo heinäkuussa 1983 täytettyään 80 vuotta.


title: Corrado Bafile

text: Bafile on nykyajan pitkäikäisin kardinaali: hän kuoli 101-vuotiaana Roomassa.


title: Natsume

text: Natsume () on japanilainen videopelien kehittäjä ja julkaisija. Yhtiö sijaitsee Shinjukussa, Tokiossa. Se perustettiin 20. lokakuuta . Se on julkaissut useiden eri pelikonsoleiden pelejä, muun muassa Nintendon, Game Boyn, PlayStationin ja Wiin.


title: Natsume

text: Yhtiön tunnetuimpiin peleihin kuuluu "Harvest Moon" -pelisarja.


title: Antonio Rosario Mennonna

text: Antonio Rosario Mennonna (27. toukokuuta 1906 Muro Lucano – 6. marraskuuta 2009 Muro Lucano) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hän sai pappisvihkimyksensä 12. elokuuta 1928.


title: Antonio Rosario Mennonna

text: Mennonna nimitettiin 5. tammikuuta 1955 Muro Lucanon hiippakunnan johtoon, ja piispaksi vihkiminen seurasi 13. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Domenico Picchinenna, jota avustivat Matteo Guido Sperandeo ja Augusto Bertazzoni. Mennonna sai 22. helmikuuta 1962 nimityksen Nardòn piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 30. syyskuuta 1983. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän eli 103-vuotiaaksi.


title: Elämäntapa

text: Elämäntapa on yksilölle tai yhteisölle tunnusomainen tapa elää tai toimia.


title: Elämäntapa

text: Sosiologiassa elämäntapa on arkielämän tapahtumasarja merkityksineen ja pyrkimyksineen. Elämantapa sisältää ihmissuhteet, pukeutumisen, kulutustottumukset ja viihteen. Elämäntapaan vaikuttavat ihmisen arvot, asenteet ja elämänkatsomus. Elämäntavan puitteet ovat sen rakenteellisia tekijöitä ja näköalat merkitystekijöitä.


title: Tyyppi VII

text: Tyyppi VII () oli saksalainen toisen maailmansodan aikainen sukellusvenetyyppi. Alamalleineen se muodosti Saksan sukellusvenelaivaston selkärangan. Aluksia rakennettiin yli 700 vuosina 1935–1945.


title: Tyyppi VII

text: Tyyppi VII suunniteltiin 1933–1934.


title: Tyyppi VII

text: Ensimmäisen sarjan veneitä, Tyyppiä VIIA rakennettiin kymmenen. Näistä kuusi rakensi AG Weser Bremenissä ja neljä Friedrich Krupp Germaniawerft AG Kielissä. Veneet valmistuivat pääasiassa vuoden 1936 aikana ja viimeinen keväällä 1937.


title: Tyyppi VII

text:
Veneen pituus on 64,5 metriä ja uppouma 626 tonnia pinta-ajossa ja 745 sukelluksissa.
Moottoreina on kaksi MAN AG:n kuusisylinteristä dieselmoottoria jota tuottavat yhteensä 2310 hevosvoimaa.
Sukelluksessa vene kulkee kahden sähkömoottorin avulla, jotka tuottavat korkeintaan 750 hevosvoiman tehon.
Pinnalla alus saavuttaa 17 solmun nopeuden ja sukelluksissa 8 solmua korkeintaan tunnin ajan.


title: Tyyppi VII

text: Miehistöön kuuluu 42–46 miestä. Pääaseistuksena on 4 torpedoputkea edessä ja yksi takana. Torpedoja alukseen mahtuu 11 kappaletta. Torpedoista osa voidaan korvata merimiinoilla. TMA-tyyppisiä miinoja alukseen mahtuu korkeintaan 22 tai TMB-tyyppisiä 33.


title: Tyyppi VII

text: Aluksen kannella 8,8 cm L/45 -tykki, johon aluksen mahtuu 220 kranaattia.


title: Tyyppi VII

text: Lisäksi aluksessa on ilmatorjunta-aseistus. Aluksi yksi 20 mm tykki, myöhemmin 37 mm ja 2 x 20 mm tykit.


title: Tyyppi VII

text: Tyyppi VII ensimmäisen sarjan ongelmana oli lyhyt toimintamatka, 5400 merimailia 10 solmun nopeudella pinta-ajossa.


title: Tyyppi VII

text: Tyyppi VIIB:hen lisättiin ulkoinen satulanmuotoinen polttoainetankki rungon ulkopuolelle, johon mahtui 33 tonnia polttoainetta. Tämä lisäsi toimintamatkaa 2500 merimailia. Lisäksi veneeseen tehtiin tilaa kolmelle lisätorpedolle.


title: Tyyppi VII

text: Osassa veneitä käytettiin jo VIIA-sarjassa käytettyä MAN:in moottoreita. Osassa veneitä oli hieman tehokkaampi Germaniawerftin moottori. Myös sähkömoottorina saatoi olla AEG:n moottori Brown, Boveri & Cien valmistaman sijaan. Tärkein muutos oli kahden peräsimen asentaminen, mikä lisäsi veneen ketteryyttä.


title: Tyyppi VII

text: Näitä veneitä rakennettiin 24 kappaletta vuosina 1936–1940 Kruppin Germaniawerftillä Kielissä, Bremer Vulkan-Vegesacker Werftillä Bremen-Vegesackissa ja Flender Werke AG, Lyypekissä.


title: Tyyppi VII

text: Tyyppi VIIC oli modifioitu malli tyyppi VIIB:stä. Aluksissa oli käytännössä sama moottori ja vastaavat tehot, mutta VIIC oli hieman suurempi ja painavampi, mikä teki siitä edeltäjäänsä hitaamman. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta veneet oli varustettu viidellä torpedoputkella (neljä eteen ja yksi taakse suunnattu).


title: Tyyppi VII

text: VIIC oli Saksan sukellusvenelaivaston työhevonen vuodesta 1940 lähtien ja se pysyikin tuotannossa koko sodan ajan. Tyyppiä rakennettiin sodan kuluessa 568 kappaletta. Ensimmäinen tyypin vene oli "U-69", joka laskettiin vesille Kielissä loppuvuodesta 1939. VIIC oli tehokas sotakone, jota käytettiinkin menestyksekkäästi lähes kaikilla sotanäyttämöillä. Pian sen käyttöönoton jälkeen Saksa kuitenkin menetti yliotteen sukellusvenesodassa liittoutuneille.


title: Tyyppi VII

text: Suurin osa VIIC-veneistä oli varustettu kahdella ahdetulla Germaniawerftin 6-sylinterisellä 4-tahtisella dieselmoottorilla (M6V 40/46), jotka tuottivat 2800–3200 hevosvoiman tehon kierrosnopeudella 470–490 rpm.


title: Tyyppi VII

text: Sukellettaessa käytetyissä sähkömoottoreissa eri yksilöt erosivat enemmän toisistaan. Aikaisemmat mallit käyttivät kahta AEG GU 460/8-276 sähkömoottoria, joka oli ollut käytössä myös edellisessä VIIB:ssä. Moottorit tuottivat 750 hevosvoiman tehon 296 minuuttikierroksella. Uudemmissa veneissä käytettiin kahta BBC (Brown Boveri & Co) GG UB 720/8, kahta GL (Garbe Lahmeyer) RP 137/c tai kahta SSW (Siemens-Schuckert-Werke) GU 343/38-8 sähkömoottoria, joiden kaikkien suorituskyky oli lähellä AEG:n moottoreita.


title: Tyyppi VII

text: Yksi tunnetuimmista VIIC-tyypin veneistä on U-96, joka esiintyy elokuvassa Das Boot. Samanlainen U-581 löytyi 2017 Azoreilta.


title: Tyyppi VII

text: U-1206 upposi maaliskuussa 1945 Britannian edustalla erikoisesta syystä. Veneeseen oli asennettu uudentyyppinen korkeapainekäymälä, jota voitiin käyttää entistä suuremmissa syvyyksissä. Kapteenin huuhdellessa wc:tä seurasi siitä meriveden tulviminen aluksen sisään, mikä pakotti aluksen nousemaan pinnalle missä lentokone pian tuhosi sen. Ei ole varmuutta johtuiko veden tulviminen alukseen siitä ettei kapteeni osannut käyttää monimutkaista wc:tä, vai mahdollisesti wc:n teknisestä viasta.


title: Tyyppi VII

text: Neljä tyypin VIIC sukellusvenettä (U-441, U-256, U-621, sekä U-951) muutettiin ilmatorjuntaveneiksi suojaamaan Ranskan Atlantin tukikohdista lähteviä ja palaavia sukellusveneitä. Myös kolmea muuta venettä alettiin muuttaa ilmatorjuntaveneiksi, mutta ne palautettiin myöhemmin takaisin alkuperäiseen asuunsa.


title: Tyyppi VII

text: Modifioidut veneet otettiin käyttöön kesällä 1943 nimillä U-flak 1–4. Ne oli varustettu kahdella 20mm neliputkisella ilmatorjuntatykillä sekä 37mm automaattitykillä. Myös 86mm ilmatorjuntaohjuksia kokeiltiin, mutta ne eivät osoittautuneet toimivaksi ratkaisuksi. Myöhemmin veneisiin lisättiin kaksi 20mm yksiputkista tykkiä. Ilmatorjuntaveneet kykenivät kuljettamaan ainoastaan viittä valmiiksi putkiinsa ladattua torpedoa ja niiden toimintasäde rajoittui Biskajanlahdelle.


title: Tyyppi VII

text: Marraskuussa 1943 – puoli vuotta kokeilun aloittamisesta – kaikki ilmatorjuntaveneet oli muutettu takaisin tavallisiksi sukellusveneiksi. Ne pudottivat yhteensä ainoastaan neljä lentokonetta.


title: Tyyppi VII

text: VIIC/41 kehitettiin suoraan VIIC:stä. Siinä on vastaava aseistus sekä suorituskyky. Ainoana erona on vahvempi painerunko joka mahdollistaa sukeltamisen syvemmälle, sekä kevyempi tekniikka tasapainottamaan rungon lisäpainoa. Itse asiassa VIIC/41 on hieman edeltäjäänsä kevyempi.


title: Tyyppi VII

text: Tyyppiä valmistettiin 91 kappaletta, joista yksi, U-995, on esillä Laboessa, Kielin pohjoispuolella. Se on ainoa jäljellä oleva tyypin VII sukellusvene maailmassa.


title: Tyyppi VII

text: Tyyppi VIIC/42 suunniteltiin vuosina 1942–1943 korvaamaan ikääntyvää VIIC:tä. Siinä oli huomattavasti paksumpi painerunko, joka olisi mahdollistanut sukeltamisen kaksi kertaa syvemmälle kuin edeltäjänsä. Ulkomuodoiltaan alus muistutti VIIC/41:tä.


title: Tyyppi VII

text: 164 venettä tilattiin ja muutama ehdittiin laskea vesille, mutta syyskuussa 1943 tilaukset peruttiin ja resurssit keskitettiin tulevaan tyyppi XXI:een. Yhtään tyypin VIIC/42 venettä ei valmistunut.


title: Tyyppi VII

text: VIIC (Suluissa VIIC/41)


title: Eduskunnan pankkivaltuusto

text: Eduskunnan pankkivaltuusto on eduskunnan ensimmäisillä valtiopäivillä valitsema toimielin, joka valvoo Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan toimintaa. Pankkivaltuutetut antavat eduskunnalle vuosittain kertomuksen ja tarvittaessa erilliskertomuksia.


title: Eduskunnan pankkivaltuusto

text: Pankkivaltuusto kokoonpano 30.6.2011-


title: Paimentolaiset

text: Paimentolaiset eli pastoraaliset nomadit ovat liikkuvaa elämää viettäviä, karjaa kasvattavia ihmisiä. Paimentolaiset hyödyntävät elantonsa hankkimisessa vaikkapa lampaita, vuohia, nautaeläimiä, jakkihärkiä, laamoja tai kameleita.


title: Paimentolaiset

text: Paimentolaisia ovat muun muassa Arabian ja Pohjois-Afrikan beduiinit, Intian dhangarit ja Afrikan maasait. Paimentolaiset vaeltavat yleensä alueelta toiselle, koska karja tarvitsee uusia laitumia, sillä paimentolaiset eivät viljele laitumia. Paimentolaisuus on tavallista puolikuivilla alueilla, joilla karja syö helposti kaiken syötäväksi kelpaavan. Vuoristoalueilla paimentolaiset pysyvät melko paikallaan ja siirtävät karjaa vaikkapa ylärinteiltä alarinteille vuodenaikojen mukaan.


title: Paimentolaiset

text: Paimentolaisiin luetaan myös pohjoisten alueiden porotaloutta harjoittavat kansat, kuten saamelaiset, nenetsit ja tšuktšit.


title: Paimentolaiset

text: "Puolipaimentolainen" viettää osan vuodesta kiinteästi asuen, maata viljellen.


title: Love Is for Suckers

text: Love Is for Suckers on Twisted Sisterin viides studioalbumi. Vuonna 1987 julkaistun albumin tuotti yhtyeen lauluntekijä, säveltäjä ja laulaja Dee Snider.


title: Big Hits & Nasty Cuts

text: Big Hits & Nasty Cuts on Twisted Sisterin kokoelma vuodelta 1992.


title: Pedro Chaves

text: Pedro Matos Chaves (s. 27. helmikuuta 1965 Oporto, Portugali) on entinen portugalilainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui lyhyellä urallaan 13 Grand Prix'in Coloni-tallin autolla, mutta karsiutui niistä kaikista.


title: Pedro Chaves

text: Chaves voitti Portugalin Formula Ford -sarjan mestaruuden vuonna 1985, jonka jälkeen hän siirtyi kilpailemaan Britanniaan vastaavaan sarjaan. Vuonna 1990 hän voitti Britannian Formula 3000 -sarjan mestaruuden, mikä auttoi Formula 1:siin nousua.


title: Pedro Chaves

text: Kausi 1991 jäi Chavesin ensimmäiseksi jä viimeiseksi F1:sissä. Hän kilpaili heikolla Coloni-tallin autolla karsiutuen kaikista osallistumistaan osakilpailuista. Portugalin GP:n jälkeen Chaves jätti tallin ja koko F1-sarjan.


title: Pedro Chaves

text: F1-uran jälkeen Chaves on jatkanut autourheilua muissa sarjoissa ja luokissa.


title: Still Hungry

text: Still Hungry on Twisted Sisterin vuonna 2004 julkaisema albumi, joka on uudelleenäänitys vuonna 1984 julkaistusta "Stay Hungry"-albumista. "Still Hungry" sisältää uudelleenäänitettyjä kappaleita myös muilta 1980-luvun albumeilta.


title: Syrdarjanlapiosampi

text: Syrdarjanlapiosampi ("Pseudoscaphirhynchus fedtschenkoi") on äärimmäisen uhanalainen sampilaji. Se on endeeminen Syrdarja-joen vesistössä Aralilla Kazakstanin, Tadžikistanin ja Uzbekistanin alueella. Lajia on tavattu viimeksi 1960-luvulla, ja se on luultavasti kuollut sukupuuttoon.


title: Syrdarjanlapiosampi

text: Kala on sammeksi pieni, ja jää yleensä 20–30 cm pitkäksi. Maksimipituudeksi on ilmoitettu 65 cm. Sen pää on litteä mutta leveä, ja selässä kulkee kolme kyhmyjen muodostamaa harjaa.


I Wanna Rock – The Ultimate Twisted Sister Collection on vuonna 2005 Twisted Sister-yhtyeen julkaisema kokoelma-albumi.


title: Jeesuksen Kristuksen evankeliumi

text: Jeesuksen Kristuksen evankeliumi () on portugalilaisen José Saramagon vuonna 1998 ilmestynyt romaani. Teos ilmestyi suomeksi vuonna 1998 Erkki Kirjalaisen käännöksenä, jonka Tammi julkaisi Keltaisessa kirjastossa.


title: Jeesuksen Kristuksen evankeliumi

text: Alkuteos herätti ilmestyessään suuren kohun, sillä sen katsottiin loukkaavan katolisen kirkon oppeja. Portugalin hallitus veti teoksen ehdokkuuden eurooppalaisen kirjallisuuspalkinnon saajaksi pois, ja Saramago muutti vaimonsa kanssa Portugalista Kanariansaarten Lanzarotelle.


title: Jeesuksen Kristuksen evankeliumi

text: "Jeesuksen Kristuksen evankeliumi" kertoo Saramagon oman, kuvitteellisen version Jeesuksen elämästä, ja näin hän antaa myös uudenlaisen kuvan Uuden testamentin tapahtumista. Kirja etenee aikajärjestyksessä, mutta Jeesuksen elämän keskeiset asiat on esitetty täysin uudella tavalla. Markku Envallin mukaan Saramagon romaanissa Jeesuksen ristinkuolema ei johda syntien sovitukseen vaan ihmiskunnan pakottavaan syyllistämiseen.


title: Conn Iggulden

text: Conn Iggulden (s. 1971) on historiallisia romaaneja kirjoittava brittiläinen kirjailija. Hänen tunnetaan parhaiten Julius Caesarista kertovasta kirjasarjasta "Keisari" (Emperor, 2003–2005).


title: Conn Iggulden

text: Iggulden kävi St.Martins'in koulua Northwoodissa, josta siirtyi Merchant Taylors'in kouluun. Hän opiskeli englantia Lontoon yliopistossa. Iggulden opetti englantia seitsemän vuotta St. Gregoryn katolisessa koulussa Lontoossa. Hän jätti opettamisen kirjoittaakseen ensimmäisen romaaninsa "Keisari: Rooman portit" (Emperor: The Gates of Rome). Saatuaan Keisari-sarjansa päätökseen Iggulden alkoi työstää Valloittaja-sarjaa, joka kertoo mongolialaisista sotaherroista Genghis ja Ögedei Khanista (Tšingis-kaani ja Ögödei-kaani).


title: Conn Iggulden

text: Kaikkien Igguldenin romaanien suomennosten tekijä on Ilkka Rekiaro.


title: Conn Iggulden

text: Teoksen "Vaarallinen kirja: Vain pojille" (The Dangerous Book for Boys, 2006) Conn Iggulden kirjoitti yhdessä veljensä Halin kanssa. Kirja sisältää erilaisia leikkeihin liittyviä niksejä. Kirja on myynyt Britanniassa yli 500 000 kappaletta. Vuonna 2007 kirja valittiin Vuoden kirjaksi British Book Awardsissa.


title: Conn Iggulden

text: Vuonna 2006 Iggulden julkaisi novellikokoelman "Blackwater".


title: Club Daze Volume 1, The Studio Sessions

text: Club Daze Volume 1 The Studio Sessions on Twisted Sisterin vuonna 1999 julkaisema albumi.


title: Domenico Gabrielli

text: Domenico Gabrielli (1651/1659 – 10. heinäkuuta 1690) oli italialainen barokkisäveltäjä ja sellisti.


title: Domenico Gabrielli

text: Gabrielli syntyi Bolognassa ja työskenteli mm. hovimuusikkona Francesco II d'Estelle. Hän sävelsi paitsi keskeistä varhaista ohjelmistoa sellolle, myös useita oopperoita ja muuta musiikkia.


title: Domenico Gabrielli

text: Domenico Gabiellin "Ricercare" on vanhin tunnettu sävellys soolosellolle.


title: Domenico Gabrielli

text: Gabrielli kuoli synnyinkaupungissaan Bolognassa noin 30–40-vuotiaana; lähteet ovat erimielisiä hänen tarkasta syntymäajastaan.


title: Dogfood

text: Dogfood on suomalaisen Pera & The Dogs -yhtyeen ensimmäinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1979.


title: Tyne ja Wear

text: Tyne ja Wear () on noin miljoonan asukkaan metropolikreivikunta () Koillis-Englannissa Pohjanmeren rannikolla, Tyne- ja Wearjokien varrella. Ennen metropolikreivikunnan perustamista vuonna 1974 alueet kuuluivat Northumberlandin ja Durhamin kreivikuntiin. Tyne ja Wearin, kuten Englannin muidenkin metropolikreivikuntien, valtuusto lakkautettiin vuonna 1986 ja suurin osa sen vallasta siirrettiin kunnille. Tyne ja Wear jatkaa kuitenkin olemassaoloaan lainsäädännöllisenä ja tilastoinnin yksikkönä.


title: Tyne ja Wear

text: Vuonna 2005 kreivikunnassa laskettiin asuvan 1 095 200 henkeä. Tyne and Wearin asukkaista 96,8 % ilmoitti väestönlaskennassa olevansa etniseltä identiteetiltään valkoisia, 1,8 % eteläaasialaista.


title: Tyne ja Wear

text: Alue on perinteistä työväenpuolueen tukialuetta. Parlamenttivaaleissa se muodostaa 14 vaalipiiriä, ja vuoden 2005 vaaleissa jokaisesta niistä valittiin parlamenttiin työväenpuolueen ehdokas. Kunnallishallinto päätyi vuoden 2005 vaaleissa muualla työväenpuolueen käsiin, mutta Newcastlessa liberaalidemokraatit veivät enemmistön.


title: Tyne ja Wear

text: Newcastle ympäristöineen on ollut hiilikaivosten ja jokisatamien takia tärkeää teollisuusaluetta. Hiilikaivosten ehdyttyä alueen suurimmat työllistäjät ovat julkishallinnon virastoja sekä kaupan ja palvelun yrityksiä. Yli tuhannen työntekijän toimijoita ovat


title: Tyne ja Wear

text: Auto- ja lääketeollisuudessa toimii myös useita 500–1 000 henkeä työllistäviä yrityksiä.


title: M/S Ramadan

text: M/S Ramadan () oli vuonna 1942 valmistunut maihinnousualus, joka muutettiin sodan jälkeen autolautaksi.


title: M/S Ramadan

text: Alus tilattiin Tees Side Bridge & Engine Co Ltd:ltä Middlesbroughista LCT:nä, mutta se muutettiin LCF:ksi. Alus laskettiin vesille 17. joulukuuta 1941 ilmatorjunta-aluksena LCF "No 3" (viirinumero 312), ja se luovutettiin amiraliteetille vuonna 1942. Aluksen aseistuksena oli kahdeksan yksiputkista kahden naulan ja neljä 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.


title: M/S Ramadan

text: Alus myytiin 21. helmikuuta 1947 Algot Johanssonin Rederi Ab Parmalle Maarianhaminaan, missä se makasi ankkurissa odottaen telakointia. Alus siirrettiin vuonna 1949 telakalle Varvet Algot Johansson & Co Maarianhaminassa, mistä se palasi 20. lokakuuta nimettynä M/S "Pannyksi". Rederi Ab Sally lunasti aluksen 1. joulukuuta 1950.


title: M/S Ramadan

text: Alus muutettiin matkustaja-autolautaksi Maarianhaminassa vuonna 1962. Se oli vuosina 1963–1964 Viking Linen käytössä välillä Svinö Lumparland – Galtby ja Kapellskär – Maarianhamina – Galtby.


title: M/S Ramadan

text: Vuonna 1965 matkustajakannet purettiin, ja alus myytiin 24. lokakuuta 1966 Tarros SpA:lle Cagliariin Italiaan, joka nimesi sen M/S "Vento del Golfoksi". Alukselle asennettiin vuonna 1968 uudet koneet, ja sitä pidennettiin. Vuonna 1973 alus myytiin Amal SpA:lle Messinaan, joka nimesi sen M/S "Annarita Primaksi". Se myytiin edelleen vuonna 1976 Teutonia Lines Limitedille Limassoliin Kyprokselle, joka nimesi sen M/S "Teutonia Feederiksi".


title: M/S Ramadan

text: Alus myytiin Naviglio Lines SpA:lle Napoliin, joka nimesi sen M/S "Ramadaniksi". Alus myytiin vuonna 1983 romutettavaksi Decomar Societalle La Speziaan, jonne se saapui elokuussa. Romutus aloitettiin 30. marraskuuta 1985.


title: Club Daze Volume 2, Never Say Never

text: Club Daze Volume 2, Never Say Never on vuonna 2001 Twisted Sisterin julkaisema livealbumi.


title: Radiator

text: Radiator on suomalaisen The Dogs -yhtyeen toinen ja viimeinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1980. Sitä edeltänyt albumi julkaistiin vielä Pera & The Dogs -nimellä, mutta myöhemmin nimi lyhennettiin.


title: Hans Gál

text: Hans Gál (5. elokuuta 1890 – 3. lokakuuta 1987) oli itävaltalainen säveltäjä. Hän syntyi Brunn am Gebirgessä.


title: Hans Gál

text: Gál oli monipuolinen muusikko, jonka saksankieliset oopperat olivat suosittuja varsinkin 1920-luvulla. Hän johti Mainzin konservatoriota, mutta joutui pakenemaan maasta Adolf Hitlerin noustua valtaan. Hän asettui Britanniaan ja opetti pitkään Edinburghissa, jossa hän kuoli 97 vuoden iässä.


title: Hans Gál

text: Gál sai varhain vaikutteita Johannes Brahmsilta. Hänen juurensa olivat 1800-luvun saksalais-itävaltalaisessa myöhäisromantiikassa, eikä hän koskaan omaksunut "toisen Wienin koulukunnan" 12-säveltekniikkaa. Gálin suurimpiin töihin kuuluvat hänen oopperoidensa ohella niin ikään lukuisat kamarimusiikki- ja orkesteriteokset.


title: Robert II (Normandia)

text: Robert II (noin 1054–1134) oli Normandian herttua, joka tavoitteli myös Englannin kruunua. Hän oli Vilhelm Valloittajan ja Flanderin Matildan pojista vanhin. Vilhelmillä oli kolme poikaa. Isän perintönä vanhin, Robert, sai Normandian maat, toisesta tuli Englannin kuningas Vilhelm II Punainen, ja nuorin, Henry, sai 5 000 hopeapuntaa.


title: Robert II (Normandia)

text: Robert osallistui vuonna 1096 ensimmäiseen ristiretkeen. Rahoittaakseen retkeä hän panttasi maansa veljelleen kymmenentuhannen markan summaa vastaan. Paluumatkalla Jerusalemista Robert meni naimisiin herttuatar Sybillan kanssa. Poika William syntyi 1102.


title: Robert II (Normandia)

text: Robert ja Vilhelm olivat sopineet keskinäisestä testamentista, mutta Vilhelm II:n kuoltua lapsettomana Englannin kuninkaaksi nousikin nuorin veli Henrik I. Vuonna 1101 Robert yritti saada Englannin kuninkuuden ja hyökkäsi mereltä Portsmouthiin. Henrik torjui hyökkäyksen.


title: Robert II (Normandia)

text: Vuonna 1106 Henrik hyökkäsi Normandiaan, valtasi sen Englannin kruunun omaisuudeksi ja otti veljensä vangiksi. Robert II kuoli vuonna 1134 vankeudessa Cardiffin linnassa, ja hänet haudattiin Gloucesterin tuomiokirkkoon.


title: Giorgio Gaslini

text: Gaslini syntyi Milanossa ja levytti oman trionsa kanssa jo teini-ikäisenä. "Down Beat" -lehti nimesi hänet ”uudeksi lupaukseksi”, ja hän sai kutsun New Orleansiin jazzfestivaaleille 1970-luvulla. Hän teki yhteistyötä muiden muassa Anthony Braxtonin, Steve Lacyn, Don Cherryn, Roswell Ruddin, Eddie Gomezin, Max Roachin, Gato Barbierin ja Jean-Luc Pontyn kanssa.


title: Giorgio Gaslini

text: Gaslini sovitti Albert Aylerin ja Sun Ran sävellyksiä soolopianolle sekä sävelsi elokuvamusiikin esimerkiksi Michelangelo Antonionin "Yöhön" (1961). Hän sävelsi myös muuta musiikkia, kuten oopperoita.


title: Suomisen taiteilijat

text: Suomisen taiteilijat on Orvo Saarikiven ohjaama mustavalkoinen suomalainen elokuva vuodelta 1943. Se valmistui kuudesta Suomisen perhe -elokuvasta kolmantena.


title: Suomisen taiteilijat

text: Elokuvassa on kaksi tarinaa, joita yhdistää Suomisten lasten innostus näyttämötaiteisiin. Alkuosassa ollaan maalla Suomisten kesäasunnon maisemissa keräämässä rahaa köyhälle sotaleskelle, ja sitten touhutaan näytelmällistä iltamaa kaupungissa. Elokuvassa nähdään myös Markus-setä. "Suomisen taiteilijoiden" ensimmäinen televisioesitys oli 9. helmikuuta 1958. Elokuva on julkaistu myös DVD:nä.


title: Suomisen taiteilijat

text: Helsingin Töölössä asuva seitsenhenkinen Suomisen perhe kotiapulaisineen suuntaa kohti kesäasuntoaan. Olli ja hänen kaverinsa Eka Teirola tapaavat maalaisnaisen, jolta on kuollut lehmä. Monilapsiselle sotaleskelle lehmän menetys ei ole pikkujuttu, ja pojat päättävät järjestää rahankeräyksen lesken hyväksi. He kiertävät ympäri pitäjää rahapussit hiljalleen täyttyen. Ollin nokkeluuden ansiosta markkoja saadaan myös saidoilta isänniltä, mutta keräyksen tuotto ei sittenkään riitä lehmän ostamiseen. Niinpä Olli, Eka ja Pipsa alkavat touhuta iltamia, joiden vetonaulana on näyttelijä Kimmo Arijoutsi, Pipsan idoli ja unelmien kohde. Tahtomattaan Arijoutsi aiheuttaa myös pienen aviokriisin Suomisten esikoisen Elinan ja tämän aviomiehen Lasse Lehtovaaran välille. Pahaksi onneksi Arijoutsille käy kalpaten juuri ennen iltamia: hän loukkaantuu onnettomuudessa. Iltamien näytelmäosuus lutviutuu onneksi ilman näyttelijäkuuluisuuttakin, ja rahaa kertyy niin paljon, että lehmän hankinta alkaa näyttää todennäköiseltä. Huutokaupassa lehmälle ilmaantuu yllättävän paljon ostajaehdokkaita. Tomerat nuoret ovat keränneet 8 700 markkaa, mutta sarvipää ei lähde sotalesken navettaan edes sillä summalla. Ollin ja Pipsan isoisä puuttuu huutokauppaan ja huutaa jopa itseäänkin vastaan, hajamielinen kun on. Lehmä huudetaan sotaleskelle 11 000 markalla. Isoisän lompakosta saadaan uupuvat 2 300 markkaa.


title: Suomisen taiteilijat

text: Syksyn saapuessa herrasväki palaa Helsinkiin. Pipsan näyttämöinnostus alkaa haitata jo koulunkäyntiä. Arvosanat heikkenevät, ja isä-Suominen suuttuu. Olli katsoo kunnia-asiaksi, että isoisälle korvataan lehmä-huutokaupan kulut. Jälleen pannaan pystyyn näytelmälliset iltamat. Paikkana on koulun juhlasali, mutta Pipsa ei saa toivomaansa pääosaa näytelmässä. Sen vie kultakutrinen Kaija Maaheimo, jonka äiti ei väsy ylistämästä tytärtään. Olli ja Eka kehittävät juonen Kaijan pään menoksi. He sulkevat hänet koulun pommisuojaan, mutta sinne joutuu samassa hässäkässä myös isoisä-Volmar. Elina yrittää selvittää tilannetta, mutta joutuu itse samaan pommisuojaan kuten myös rouva Maaheimo. Olli ja Eka lähtevät vapauttamaan heitä iltahämärissä, mutta kaupungissa on ulkonaliikkumiskielto ja poliisi korjaa pojat parempaan talteen. Pipsa onnistuu lopulta vapauttamaan pommisuojaan suljetut ihmiset, mutta silloinkin poliisi osuu paikalle ja putkaan joutuvat Pipsan lisäksi pommisuojasta päässeet Maaheimot, isoisä ja Elina.


title: Suomisen taiteilijat

text: Väinö Suominen lähtee poliisiasemalle saman tien, kun saa kuulla skandaalimaisesta tilanteesta. Hän soittaa poliisimestarille, jolloin asia selviää ja seitsikko pääsee putka-piinastaan. Suomisen naisväki odottaa kotona ja herrasväen saavuttua Hilda keittää putkasta pääsyn kunniaksi oikeat kahvit! Koettelemusten myötä Pipsa heittää näyttelijähaaveensa roskakoriin.


title: Suomisen taiteilijat

text: Aikalaiskritiikki oli pääosin myönteistä. Uuden Suomen kriitikko kirjoitti: "Juoni vaikuttaa hieman hajanaiselta - - pääpaino tässä niin kuin muissakin Suomisen perhettä kuvaavissa filmeissä on lapsinäyttelijäin suorituksissa. - - Ennen kaikkea Maire Suvanto pirteänä Pipsana on luontevassa välittömyydessään erinomainen."


title: Suomisen taiteilijat

text: Vuoden 2012 televisioesityksen yhteydessä muuan kriitikko kirjoitti, että teknisistä puutteista kärsivää elokuvaa kannattelevat lapsinäyttelijät.


title: Suomisen taiteilijat

text: "Suomisen taiteilijat" on ainoa "Suomisen perhe" -elokuva, jossa Maire Suvannon Pipsa kohoaa pääosaan ohi Ollin. Kaija Maaheimoa näytellyt Tuula Usva tuli myöhemmin tunnetuksi televisiokuuluttajana nimillä Tuula Ignatius ja Tuula Rosenqvist. Elina Suomisen roolissa on "Suomisen taiteilijoissa" ja seuraavana vuonna valmistuneessa "Suomisen Olli rakastuu" -elokuvassa Sirkka Sipilän sijasta Toini Vartiainen. Kalevi Hartti, joka edellisessa Suomisen perhe -elokuvassa näytteli Jaska Suomista, on tässä elokuvassa ja kahdessa seuraavassa Erkki "Eka" Teirolan roolissa.


title: Suomisen taiteilijat

text: "Suomisen taiteilijoiden" yleisömenestys jäi hieman ensi-iltavuotensa keskitasoa heikommaksi.


title: Roswell Rudd

text: Roswell Hopkins Rudd Jr. (17. marraskuuta 1935 – 21. joulukuuta 2017 Kerhonkson, New York) oli yhdysvaltalainen pasunisti. Hänet tunnetaan jazzin monipuolisena taitajana; hän soitti jo varhain dixielandia, mutta painotti sittemmin muun muassa free jazzin ja avantgarde-jazzin alueita.


title: Roswell Rudd

text: Rudd syntyi Sharonissa, Connecticutissa. Hän valmistui Yalen yliopistosta ja opetti etnomusikologiaa Bard Collegessa ja Mainen yliopistossa. Hän teki vuodesta 1962 pitkäaikaista yhteistyötä ystävänsä, saksofonisti Archie Sheppin kanssa. Tärkeä tekijä hänen urallaan oli myös elinikäinen ystävyys Steve Lacyyn ja tämän kanssa yhteistyössä tehdyt Thelonious Monkin musiikin levytykset.


title: Roswell Rudd

text: Rudd vieraili useaan otteeseen Malissa. Hän oli kiinnostunut maailmanmusiikista ja levytti sitä esimerkiksi koransoittaja Toumani Diabatén kanssa. Vuonna 2005 hän julkaisi "Blue Mongol" -nimisen levytyksen burjaattiyhtyeen kanssa.


title: Gato Barbieri

text: Leandro ”Gato” Barbieri (28. marraskuuta 1932 Rosario – 2. huhtikuuta 2016 New York) oli argentiinalainen jazz-saksofonisti ja -säveltäjä. Hän tuli jo 1960-luvulla tunnetuksi free jazz -suuntauksen merkittävänä edustajana ja erikoistui 1970-luvulla latinojazziin. Hän teki yhteistyötä mm. Don Cherryn kanssa ja jatkoi uraansa 2000-luvulle.


title: Universaalien ongelma

text: Universaalien ongelmalla tarkoitetaan ongelmaa siitä, mikä on mielen yleisten ideoiden, universaalien eli yleiskäsitteiden, suhde partikulaareista eli yksilöolioista koostuvaan mielen ulkopuoliseen todellisuuteen. Vaikka todellisuus koostuukin yksittäisistä olioista, mieli käsittelee niitä abstrakteilla ja universaaleilla käsitteillä. Ongelmana on se, missä määrin mielen käsitteet vastaavat niitä asioita joita ne edustavat.


title: Universaalien ongelma

text: Universaalien ongelma on vanha metafysiikan ongelma. Antiikin ajalla Platonin kuuluisa ideaoppi oli eräs vastaus ongelmaan. Keskiajalla ongelma oli keskeisellä sijalla varhaisskolastiikan universaalikiistassa. Universaalien ongelman perusasetelma muotoutui tuolloin. Keskiajalta lähtien ongelma on käsitetty ensi sijassa ontologisena ongelmana, jossa keskeisenä on kysymys, onko mielen käsitteillä itsenäinen, objektiivinen olemassaolo ulkoisessa todellisuudessa. Ongelmaan on tarjottu useita ratkaisumalleja, joista merkittävimmät ovat (käsite)realismi, jonka mukaan universaaleja on olemassa; nominalismi, joka kieltää universaalien olemassaolon; sekä konseptualismi, jonka mukaan universaalit ovat mielen käsitteitä.


title: Universaalien ongelma

text: Universaalit ovat yleisiä tai abstrakteja ominaisuuksia, piirteitä, lajeja tai suhteita, kuten naiseus, sinisyys, eläimyys tai välissä oleminen, jotka voidaan predikoida partikulaareista eli yksilöolioista tai joihin yksilöoliot osallistuvat tai joita ne jakavat. Esimerkiksi Pekalla, Matilla ja Maijalla on yhteinen ominaisuus, se että he ovat ihmisiä — tällöin "ihmisenä oleminen" tai "ihmisyys" on heitä yhdistävä universaali. Vaikka monet universaaleista ovat abstrakteja olioita (kuten ihmisyys), kaikki abstraktit oliot eivät kuitenkaan ole välttämättä universaaleja. Esimerkiksi luvuista on mahdollista ajatella, että ne ovat partikulaareja vaikkakin abstrakteja olioita.


title: Universaalien ongelma

text: Universaalien ongelmaa kutsutaan myös ykseys moneudessa -ongelmaksi. Se nousee yrityksistä selittää ominaisuuksien samankaltaisuus muuten täysin erilaisissa olioissa. Esimerkiksi ruoho, sammakot ja vihreät omenat jakavat vihreyden ominaisuuden. Kuinka tällainen ominaisuuksien ykseys olioiden moneudessa selitetään? Ongelmassa on kyse ennen kaikkea universaalien asemasta ontologiassa. Ovatko ne olemassa itsenäisesti niistä yksilöolioista, joista ne voidaan predikoida? Vai ovatko ne vain käteviä tapoja puhua hyvinkin erilaisista yksittäisistä olioista ja löytää niistä yhtäläisyyksiä? Jos ne ovat olemassa, ovatko ne olemassa jossain erillisessä metafyysisessä todellisuudessa, yksilöolioissa, vai pelkästään ihmisten mielissä?


title: Universaalien ongelma

text: Universaalien ongelmaan on ylätasolla kahdensuuntaisia ratkaisuja: (käsite)realismi ja nominalismi (tai anti-realismi). Konseptualismi eli käsitenominalismi on kuitenkin usein erotettu kolmanneksi ratkaisuvaihtoehdoksi, vaikka se voidaan lukea myös nominalismin alle.


title: Universaalien ongelma

text: (Käsite)realismilla tarkoitetaan näkemystä, jonka mukaan universaalit ovat todella olemassa. Realismista on useita erilaisia muotoja. Kaksi merkittävintä ovat äärimmäinen realismi (ns. platoninen realismi) ja maltillinen realismi (ns. aristoteelinen realismi). Platonilaisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä ja ne ovat olemassa itsenäisesti partikulaareista ("universalia ante rem", ”universaalit ennen asioita”). Aristoteelisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä, mutta niiden olemassaolo on riippuvaista ne toteuttavista partikulaareista ("universalia in rebus", ”universaalit asioissa”).


title: Universaalien ongelma

text: Eräs klassinen ratkaisu universaalien ongelmaan on realismi sellaisena kuin se esiintyy Platonin keskikauden ajattelussa, jonka keskeisin teos on "Valtio". Platonin ratkaisun mukaan jokaista ominaisuutta vastaa idea. Nämä ideat ovat olemassa yksilöllisinä, ajattomina ja täydellisinä entiteetteinä omassa metafyysisessä todellisuudessaan. Platonin ideat vastaavat sitä, mistä on myöhemmin käytetty nimeä universaalit. Jollakin tavalla jonkun värin idea, kuten Vihreys, toteutuu omissa kuvissaan, samalla tavalla kuten prototyyppiä käytetään kopioiden tekemiseen tai kappale jättää varjon. Abstraktimmin esitettynä, yksittäiset väri-ilmentymät (yksittäisen lehden vihreys, sama vihreä sammakossa) osallistuvat samaan Vihreän ideaan. Platon esitti dialogissaan "Parmenides" kuitenkin itse useita ongelmia omassa opissaan. Eräs näistä oli myöhemmin kolmannen ihmisen argumenttina tunnettu ongelma.


title: Universaalien ongelma

text: Nykyfilosofiassa muun muassa Bertrand Russell ja D. M. Armstrong ovat kannattaneet realismia. Realistit esittävät usein, että universaalit täytyy olettaa erillisiksi entiteeteiksi siksi, että vain niiden avulla voidaan selittää tiettyjä ilmiöitä. Esimerkiksi eräs yleinen realistinen argumentti on, että universaalien täytyy olla olemassa, jotta tietyillä yleisillä sanoilla, kuten erilaisilla predikaateilla, olisi merkitys ja jotta lauseet joissa niitä käytetään olisivat tosia tai epätosia. Toinen yleinen argumentti on, että tiedolla täytyy olla joku muuttomaton, yhteinen perusta. Kummatkin argumentit ovat peräisin jo Platonilta.


title: Universaalien ongelma

text: Nominalismilla tarkoitetaan näkemystä, jonka mukaan ainoastaan partikulaareja on olemassa eivätkä universaalit ole todellisia (eli olemassa entiteetteinä). Nominalismin mukaan universaalit ovat tarpeettomia kielen, ajattelun ja todellisuuden selittämisessä. Havainnoitsijana toimiva ihminen voi kuitenkin ryhmitellä yksilöolioita yhteen niiden samankaltaisuuksien perusteella. Termi ”nominalismi” tulee latinan sanasta "nomen" (”nimi”). Nominalismin mukaan universaalit ovatkin ainoastaan sanoja, ”nimilappuja”, joita käytämme kuvaamaan joitakin olioita ("universalia post res", ”universaalit asioiden jälkeen”).


title: Universaalien ongelma

text: Nominalismista on useita eri muotoja. Niistä merkittävimmät ovat samankaltaisuusnominalismi, konseptualismi ja trooppinominalismi. Nominalismia ovat puolustaneet muiden muassa Vilhelm Occamilainen, D. C. Williams, David Lewis, ja joidenkin mukaan myös H. H. Price ja W. V. O. Quine.


title: Universaalien ongelma

text: Nominalistit ovat usein empiristejä. Muun muassa George Berkeley esitti perusteluja universaalien ja abstraktien olioiden olemassaoloa vastaan käyttäen nominalistisia argumentteja. Hän käytti termiä ”idea” viittaamaan atomisen luonteen omaaviin aistimuksiin. Niitä voitiin ryhmitellä samankaltaisuuksien perusteella, tai sitten voitiin ottaa jokin yksittäinen ilmentymä, kuten jonkun tietyn näkyvillä olevan sammakon vihreän sävy, paradigmaattiseksi esimerkkitapaukseksi tai prototyypiksi, ja sen jälkeen lukea kaikki sitä muistuttavat kuuluvaksi samaan tyyppin tai kategoriaan.


title: Universaalien ongelma

text: Nominalistit perustavat usein näkemyksensä väitteeseen, jonka mukaan realismin ongelmat ovat ylipääsemättömiä. Eräs nominalistisen ratkaisun etu on se, että jos ratkaisu toimii, se ratkaisee Platonin "Parmenideessa" esittelemän ongelman, koska universaalin Vihreän idean tarve katoaa. Toinen nominalistien käyttämä perustelu nominalismin puolesta on, että nominalismi kykenee selittämään kaikki asiaankuuluvat ilmiöt, joten Occamin partaveitsen tai säästäväisyyden periaatteen nojalla se on realismia suositeltavampi ontologinen teoria, koska se sitoutuu vähäisemmän entiteettimäärän olemassaoloon.


title: Universaalien ongelma

text: Konseptualismilla eli käsitenominalismilla tarkoitetaan käsitystä, jonka mukaan universaalit ovat olemassa mutta vain mielessä, eikä niillä ole ulkoista tai substantiaalista olemassaoloa. Keskiajan universaalikiistassa konseptualismi erotettiin kolmanneksi vaihtoehdoksi nominalismin ja käsiterealismin ohelle, mutta koska se kieltää yleiskäsitteiden olemassaolon mielen ulkopuolella, myös se luetaan nykyisin useimmiten nominalistiseksi kannaksi.


title: Universaalien ongelma

text: Platon katsoi, ainakin varhaisemmassa filosofiassaan, että aistittavien olioiden maailman ja universaalien (hänelle: ideoiden) maailman välillä oli jyrkkä ero. Aistittavista asioista ihmisillä voi olla vain mielipiteitä, kun taas ideoista voidaan saada tietoa. Platonin mielestä tietoa ei voitu saada mistään, mikä kykeni muuttumaan tai oli partikulaarista, koska tiedon tuli olla yleistä ja ikuisesti pysyvää. Tämän vuoksi ideoiden maailma oli ainoa todellinen maailma, kuten auringonvalo; kun taas aistimaailma on vain epätäydellisesti tai osittaisesti todellinen, kuten varjo.


title: Universaalien ongelma

text: Platonin kanta universaaleihin oli siis realistinen. Tämä platoninen realismi, joka kielsi reaalisuuden aineelliselta maailmalta, eroaa kuitenkin suuresti siitä, mitä realismilla nykyään käsitetään: nykyaikainen realismi olettaa yleisesti ulkoisen, fysikaalisen todellisuuden olemassaolon ja usein kieltää ideoiden olemassaolon.


title: Universaalien ongelma

text: Eräs Platonin ideaopin varhaisimpia nominalistisia kriitikkoja oli Diogenes Sinopelainen. Platonin puhuessa ideoista sellaisilla sanoilla kuin ”pöytyys” ja ”kuppius”, Diogenes vastasi: ”minä näen vain pöydän ja kupin, en pöytyyttä ja kuppiutta”.


title: Universaalien ongelma

text: Aristoteles, Platonin oppilas, oli eri mieltä opettajansa kanssa. Aristoteles muunsi Platonin ideat formaalisiksi syiksi, yksilöolioiden suunnitelmiksi tai olemuksiksi. Siinä missä Platon ihannoi geometriaa, Aristoteles painotti biologiaa ja siihen liittyviä tieteenaloja, ja siksi monet asiat hänen ajattelussaan perustuvat eläviin olentoihin ja niiden ominaisuuksiin. Universaalien luonne Aristoteleen ajattelussa nivoutuu näin yhteen sen kanssa, mitä hän ajatteli luonnollisista luokista.


title: Universaalien ongelma

text: Ajatellaan esimerkiksi yksittäistä tammea. Se on lajinsa jäsen ja sillä on paljon yhteistä muiden tammien, yhtä lailla menneiden, nykyisten kuin tulevienkin, kanssa. Sen universaali, ”tammeus”, on osa sitä. Biologi voi tutkia tammipuita ja oppia tammeudesta ja yleisemmin järjestyksestä aistimaailmassa. Vastaavasti Aristoteles luotti Platonia enemmän siihen, että tietoa voidaan saada myös aistimaailmaa koskien; näin hän oli empirismin edelläkävijä. Hänen universaaleja koskeva realisminsa oli uudenlaista: näkemystä voitaisiin kutsua maltilliseksi realismiksi.


title: Universaalien ongelma

text: Universaalikiista oli universaalien ongelmaa koskenut kiista erityisesti 1000- ja 1100-lukujen varhaisskolastiikassa. Kiista perustui erilaisiin antiikin filosofiasta tehtyihin tulkintoihin.


title: Universaalien ongelma

text: Aristoteleen loogisiin teoksiin kuuluva teos "Kategoriat" oli esitellyt kymmenen kategoriaa. Keskeisin kategorioista oli substanssin kategoria. Universaalikiistassa huomio kiinnittyi pitkälti juuri substanssin kategoriaan ja ennen kaikkea lajien ja sukujen asemaan. Ongelman ytimenä oli kysymys, ovatko lajien ja sukujen kaltaiset yleiskäsitteet (eli universaalit) olemassa itsenäisinä, Platonin ikuisten ideoiden kaltaisina, vai pelkästään yksittäisissä olioissa (eli partikulaareissa), kuten Aristoteleen toiset substanssit ovat alisteisia ensimmäisille substansseille? Toisin sanoen, sisältyykö todellisuuden yleinen puoli (universaalit) yksittäisiin olioihin, vai ovatko universaalit olemassa niistä riippumattomina?


title: Universaalien ongelma

text: Keskiajan filosofiaan ongelman esitteli Boethius, joka käänsi Porfyrioksen kategorioita käsitelleen teoksen "Isagoge" latinaksi. Porfyrios kirjoitti:


title: Universaalien ongelma

text: Tämän perusteella ongelmaan alettiin erottaa viisi erilaista ratkaisuvaihtoehtoa universaalien ongelmaan:Universaalikiista oli keskeisellä sijalla varhaiskeskiajan filosofiassa ennen kaikkea kahdesta syystä: toisaalta universaaleilla oli suuri merkitys tietoteorialle yleensä, toisaalta tietyillä universaaleista tehdyillä tulkinnoilla oli myös merkittäviä teologisia seuraamuksia muun muassa kolminaisuusopin ja ehtoollisen transsubstantiaatio-opin kannalta.


title: Universaalien ongelma

text: George Berkeley, joka tunnetaan empirismistään, oli myös äärimmäisen nominalismin kannattaja. Hän ei uskonut edes yleiseen ajatteluun — hänen mukaansa oli mahdotonta kuvitella esimerkiksi ihminen ilman, että kuvittelisi ihmisen melko yksityiskohtaisesti, joko pitkänä tai lyhyenä, eurooppalaisena tai aasialaisena, sinisilmäisenä tai ruskeasilmäisenä, ja niin edelleen. Samoin, jos joku ajattelee kolmiota, se on aina joko tylppäkärkinen, suorakulmainen tai teräväkärkinen. Ei ole olemassa mentaalista kuvaa kolmiosta yleisesti. Näin yleiskäsitteet eivät vastaa sen enempää mielen ulkopuolisia kohteita kuin ajatuksiakaan.


title: Universaalien ongelma

text: Berkeleyn nominalismi liittyi hänen subjektiiviseen idealismiinsa ja näkemyksiinä aineen olemassaolon mahdollisuudesta. Tuohon aikaan, Isaac Newtonin fysiikan alan saavutusten jälkeen, keskusteltiin paljon primaaristen ja sekundaaristen ominaisuuksien välisestä erosta. Primaaristen ominaisuuksien katsottiin olevan aineellisten kappaleiden omia ominaisuuksia, kuten koko, sijainti ja liikemomentti, kun taas sekundaariset ominaisuudet käsitettiin subjektiivisemmiksi, kuten väri ja ääni. Berkeleyn mukaan oli kuitenkin mahdotonta puhua liikkeessä olevasta massasta ilman, että tietäisi kappaleen värin, samoin kuin on mahdotonta puhua kolmiomaisuudesta yleisesti ilman, että mielessä on joku tietty kolmio. Jos väri on katsojan silmässä, niin on myös massa.


title: Universaalien ongelma

text: John Stuart Mill käsitteli universaalien ongelmaa teoksessa, joka oli suunnattu William Hamiltonin filosofiaa vastaan. Hän oli Berkeleyn kanssa samaa mieltä siitä, ettei yleiskäsitteen muodostamisessa ole kyse siitä, että erottaisimme mielessä käsitteen muodostavat ominaisuudet muista olion ominaisuuksista. Hän kuitenkin katsoi, että ihmismieli tekee juuri sen siirron, jota Berkeley piti mahdottomana: saatamme hetkellisesti olla tietämättömiä siitä, onko kuva valkoinen, musta tai keltainen, ja kiinnittää huomiomme sen sijaan siihen, että kuva esittää ihmistä. Tällöin kiinnitämme huomiomme pelkästään niihin ominaisuuksiin, jotka tarvitaan ihmisen käsitteen muodostamiseen, mutta ei minkään tietyn ihmisyksilön ajatuksen muodostamiseen. Tällöin on kyse ihmisen yleiskäsitteestä.


title: Universaalien ongelma

text: Charles S. Peirce kehitti oman universaalien ongelmaa koskevan näkemyksensä tutkiessaan Berkeleyn teoksia. Peircen mukaan Berkeleyn opit, kuten yleisten käsitteiden muodostamisen kieltäminen, olivat paradoksaalisia. Peirce vastasi Berkeleylle tavalla, joka sopii hyvin pragmatismin isälle. Hän kirjoitti, että jos on olemassa mentaalisia tosiseikkoja jotka toimivat "käytännössä" samalla tavalla kuin universaalit toimisivat, silloin nämä tosiseikat ovat universaaleja. Ontologiassa Peirce ajatteli, että se mitä hän kutsui ”kolmannuudeksi” ("thirdness"), todellisuutta koskeviksi yleisemmiksi tosiseikoiksi, viittasi mielen ulkopuoliseen todellisuuteen.


title: Universaalien ongelma

text: William James antoi pragmatismille uuden merkityksen. Vaikka James oli samaa mieltä kuin Peirce ja eri mieltä kuin Berkeley siitä, että yleiskäsitteet ovat olemassa psykologisina tosiseikkoina, hän oli kuitenkin ontologiassaan nominalisti. Hän sanoi, ettei ymmärrä sitä, että filosofit ovat usein halveksuneet partikulaarista ja ihailleet yleistä, koska kaikki jonkin arvoiset asiat ovat konkreettisia ja singulaarisia. Hänen mukaansa universaalien ainoa arvo oli siinä, että ne auttavat meitä saavuttamaan uusia yksilöolioita koskevia totuuksia päättelyn avulla.


title: Universaalien ongelma

text: Nykyfilosofiassa realistista kantaa on puolustettu muun muassa matemaattis-tieteellisin perustein ja anti-paradoksaalisin perustein. Roger Penrose on katsonut, ettei matematiikan perusteita voida ymmärtää ilman platonilaista näkemystä siitä, että matemaattiset totuudet ovat absoluuttisia, ulkoisia ja ikuisia, eivätkä perustu ihmisen määrittämiin kriteereihin. Penrosen mukaan matemaattisilla olioilla on ajaton olemassaolo itsessään. Nino Cocchiarella on katsonut, että käsiterealismi on paras vastaus tiettyihin loogisiin paradokseihin, joihin nominalismi johtaa.


title: Universaalikiista

text: Universaalikiista oli universaalien eli yleiskäsitteiden ongelmaa koskenut kiista erityisesti 1000- ja 1100-lukujen varhaisskolastiikassa. Kiista perustui erilaisiin antiikin filosofiasta tehtyihin tulkintoihin. Kiistan taustalla olivat Aristoteleen loogiset teokset, ns. "Organon", ja erityisesti Porfyrioksen niihin tekemä kommentaari ("Isagoge") sekä Boethiuksen tähän tekemä kommentaari ("In Isagogen Porphyrii Commenta"). Universaalikiistaan vaikutti aristoteelisen taustan lisäksi myös Platonin ideaoppi, siinä uusplatonilaisessa muodossa kuin se keskiajalla tunnettiin.


title: Universaalikiista

text: Kiista johtui osittain siitä, että keskiajalla Platonin ja Aristoteleen teokset tunnettiin vain osittain. Aristoteleen teoksista tunnettiin vain Boethiuksen latinantamat "Organonin" osat, Platonin teoksista vielä vähemmän. Tästä seurasi, etteivät varsinkaan varhaiskeskiajan ajattelijat edes tarkkaan tienneet, mitä ratkaisuja Platon ja Aristoteles olivat tarjonneet. Heidän käytettävissään oli vain vihjauksia, ja heidän oli löydettävä universaalien ongelmaan omat ratkaisunsa.


title: Universaalikiista

text: Aristoteleen loogisiin teoksiin kuuluva teos "Kategoriat" esitteli kymmenen kategoriaa, jotka luettelivat "ne mitkä jostakin oliosta lausutaan" eli predikoidaan. Niiden voidaan nähdä kuvaavan, mitä kysymyksiä jostakin oliosta voidaan kysyä. Keskeisin kategorioista oli substanssin kategoria, joka vastasi kysymykseen ”mikä se on?”. Siihen kuuluivat kaikenlaiset oliot tai ’olemukset’. Substanssin kategorian sisällä Aristoteles erotti toisistaan ensimmäisen ja toisen substanssin. Ensimmäiseen substanssiin kuuluivat yksilöoliot, jotka voivat esimerkiksi kuolla ja hävitä, kuten yksittäiset ihmiset. Toiseen substanssiin kuuluivat lajit (esimerkiksi ihminen) ja suvut (esimerkiksi eläin).


title: Universaalikiista

text: Universaalikiistassa huomio kiinnittyi pitkälti juuri substanssin kategoriaan ja ennen kaikkea lajien ja sukujen asemaan. Boethiuksen kommentaari käsitteli jo ristiriitaa, joka oli olemassa Platonin ja Aristoteleen ajattelun välillä: ovatko lajien ja sukujen kaltaiset yleiskäsitteet (eli universaalit) olemassa itsenäisinä, Platonin ikuisten ideoiden kaltaisina, vai pelkästään yksittäisissä olioissa (eli partikulaareissa), kuten Aristoteleen toiset substanssit ovat alisteisia ensimmäisille substansseille? Toisin sanoen, sisältyykö todellisuuden yleinen puoli (universaalit) yksittäisiin olioihin, vai ovatko universaalit olemassa niistä riippumattomina?


title: Universaalikiista

text: Porfyrios oli teoksessaan luetellut erilaisia ratkaisuvaihtoehtoja tähän ongelmaan:


title: Universaalikiista

text: Boethiuksen mukaan oli kaksi tapaa muodostaa universaaleja yleiskäsitteitä: joko komposition avulla, jolloin yleiskäsite muodostetaan yhdistämällä kaksi erillistä käsitettä, tai abstrahoinnin avulla, jolloin yleiskäsite muodostetaan abstrahoimalla yleiskäsitteet luonnollisista yksilöolioista. Ensin mainittu tuotti epätoden, mutta viimeksi mainittu toden käsitteen. Boethiuksen mukaan oikein muodostetut universaalit olivat siis käsitteitä, eivät substansseja: tietyn lajin jäsenillä on jotain yhteistä, universaalia, joten ajattelumme abstrahoi sen niistä. Hän päätyi siis Aristoteleen kannalle, vaikka sanoikin, ettei ajatellut tekevänsä varsinaista valintaa Platonin ja Aristoteleen kantojen välillä.


title: Universaalikiista

text: Avicenna selvensi Porfyrioksen jaottelua jakamalla universaaleja koskevat suhtautumistavat kolmeen: universaaleja voidaan pitää joko eksemplaarisina mallikuvina platonilaisen realismin tyyliin ("universalia ante res"), aristoteelisesti aktuaalisten olioiden olemuksina ("universalia in rebus"), tai universaaleina käsitteinä ("universalia post res").


title: Universaalikiista

text: Universaalikiista oli keskeisellä sijalla varhaiskeskiajan filosofiassa ennen kaikkea kahdesta syystä: toisaalta universaaleilla oli suuri merkitys tietoteorialle yleensä, toisaalta tietyillä universaaleista tehdyillä tulkinnoilla oli myös merkittäviä teologisia seuraamuksia.


title: Universaalikiista

text: Universaalien ongelma oli hyvin keskeinen kaikelle tietoteorialle, koska se kosketti ajattelun suhdetta todellisuuteen yleisesti: kysymyshän voitiin muotoilla myös: ”mikä ulkoisessa todellisuudessa vastaa sukujen ja lajien kaltaisia yleiskäsitteitä?”. Tämän lisäksi universaalikiista liittyi läheisesti toiseen keskeiseen keskiajan filosofian tietoteoreettiseen ongelmaan, uskon ja järjen suhteeseen. Suhteen selvittämiseksi oli selvitettävä järjenkäytön rajat ja oikea kohde. Monet katsoivat antiikin aikana esitetyn mallin mukaan, että aistit voivat tuntea yksilöoliot, mutta ajattelu ja tietäminen saattoi kohdistua vain ikuisiin ideoihin tai universaaleihin. Koska Jumalaa ja monia muita teologisia asioita koskeva tieto saattoi olla luonteeltaan vain sellaisten universaalien asioiden tuntemista, joita ei voida tutkia havainnoilla, universaaleista tuli erittäin keskeisiä ajan teologiselle filosofialle – oli pakko selvittää perin pohjin, mitä nämä universaalit ovat.


title: Universaalikiista

text: Tiettyjen universaaleihin liittyvien tulkintojen teologiset seuraamukset tekivät ongelmasta entistä monimutkaisemman. Substanssin ja universaalien käsitteet liittyivät enemmän tai vähemmän muun muassa kolminaisuusopin ja ehtoollisen transsubstantiaatio-opin tulkintoihin. Lisäksi liian tiukka käsiterealismi saattoi johtaa käytännössä panteismiin, jossa kaikki käsitettiin lopulta Jumalan substanssin ilmentymäksi.


title: Universaalikiista

text: Varhaisin vastaus universaalien ongelmaan oli käsiterealismi. Se oli Porfyrioksen tarjoamista näkemyksistä vaihtoehto, jonka mukaan universaalit subsistoivat aineettomina ja erossa aistien tavoittamista partikulaareista. Universaalien katsottiin olevan ensisijaisia partikulaareihin nähden ja olemassa ideoina ennen olioita ("universalia ante res"). Käsiterealisteja olivat muun muassa Johannes Scotus Eriugena, Remigius Auxerrelainen, Odo Tournailainen, Anselm Canterburylainen ja Vilhelm Champeauxlainen.


title: Universaalikiista

text: Käsiterealismissa universaaleilla nähtiin siis itsenäinen, aistein tavoitettavista oliosta riippumaton olemassaolo. Tässä realismi yhtyi Platonin näkemykseen. Päinvastoin kuin Platonilla, ideoita ei kuitenkaan pidetty pelkkinä ideamaailman ihannekuvina. Sen sijaan sukujen ja lajien nähtiin vastaavan sellaista mielen ulkopuolella olemassa olevaa materiaalista todellisuutta, substanssia, josta partikulaariset ilmentymät ovat osallisia.


title: Universaalikiista

text: Käsiterealismissa esimerkiksi ihminen käsitettiin substanssiksi, ja kaikki yksittäiset ihmiset tämän ihmissubstanssin eri ilmenemismuodoiksi tai modifikaatioiksi. Ihminen oli siis, Remigius Auxerrelaisen sanoin, ”monien ihmisten substantiaalinen ykseys”. Esimerkiksi Odo Tournailainen katsoi, että uuden ihmislapsen syntyessä Jumala luo jo olemassa olevalle ihmissubstanssille uuden ominaisuuden; ei niin, että loisi kokonaan uuden ihmissubstanssin. Kaikki ihmiset olivat siis olemuksellisesti samoja, ja yksilöllisyys muodostui pelkästään satunnaisista tekijöistä eli aksidensseista.


title: Universaalikiista

text: Keskiajan varhaiset realistit tulkitsivat siis platonilaisen näkemyksen suorastaan liioiteltuna yltiörealismina. Ajattelijat katsoivat, että kaikilla käsitteillä ja ulkopuolisilla olioilla tulee olla täydellinen vastaavuussuhde, muutoin käsitteet ovat mitättömiä: täydellisen vastaavuuden ainoana vaihtoehtona nähtiin kaikkien käsitteiden täydellinen subjektiivisuus. Tällainen jyrkkä näkemys johtui osittain siitä, että keskiajan ajattelijat olivat usein ennen kaikkea loogikkoja, jotka halusivat pitää kiinni todellisuuden loogisesta käsitettävyydestä.


title: Universaalikiista

text: Keskiajan realistien näkemykset eivät kaiken kaikkiaan olleet yhtä hienostuneita metafyysisesti kuin Platonin esittämä realismi, eivätkä keskiajan filosofit havainneet kaikkia niitä ongelmia, joiden vuoksi Aristoteles oli kritisoinut Platonin teoriaa.


title: Universaalikiista

text: Realismista seurasikin useita ongelmia, joita äärimmäisen realismin vastustajien oli helppo nostaa esille. Esimerkiksi jos Sokrates ja Platon olivat samaa ihmissubstanssia ja erosivat vain satunnaisilta ominaisuuksiltaan, silloin he olivat tosiasiassa yksi ja sama ihminen, joka vain sattui olemaan yhdellä hetkellä kahdessa eri paikassa. Toinen seuraus oli panteismi: kaikki olemassa oleva voitiin nähdä loppujen lopuksi Jumalan substanssin modifikaationa, kun Porfyrioksen puuta seurattiin tarpeeksi ylöspäin. Esimerkiksi Johannes Scotus Eriugena joutui tällaisten syytteiden kohteeksi.


title: Universaalikiista

text: Pinnallisesti tulkittuna realismi oli kuitenkin yhteensopiva kristinuskon kanssa. Realismissa ideat voitiin samaistaa Jumalan ajatuksiin, maallisten asioiden ikuisiin arkkityyppeihin. Tällä tavoin ideat voitiin nähdä yhtä ikuisina kuin Jumala, mutta ei kuitenkaan ajallisesti häntä edeltävinä. Realismi sopi yhteen kristinuskon kanssa myös siinä, että myös sen mukaan maalliset yksilöoliot olivat vähemmän reaalisia kuin ikuiset ideat. Realismi selitti kätevästi myös muun muassa perisynnin periytymisen: ihmissubstanssi saastui syntiinlankeemuksessa, ja saastumisen tila välittyi jälkipolville.


title: Universaalikiista

text: Realismin vastustajille jäi Porfyrioksen tarjoamista vaihtoehdoista nominalismiksi kutsuttu vaihtoehto: suvut ja lajit sijoittuvat vain ymmärrykseen, eli universaalit ovat vain mielen tuotteita. Nominalistit siis katsoivat, että pelkästään yksilöoliot ovat olemassa.


title: Universaalikiista

text: Äärimmäiset nominalistit pitivät yleiskäsitteitä pelkkinä niminä. Roscellinus, jota on usein pidetty nominalismin perustajana, katsoi yleiskäsitteiden olevan pelkkiä äänteitä ("flatus vocis"). Eräs syy näin jyrkkään tulkintaan oli se, että Boethiuksen mukaan jokaisella idealla tuli olla subjektinsa, johon idea viittaa eli jota se signifioi. Jos vain partikulaarit ovat olemassa ja universaalit eivät, nominalistit päättelivät, etteivät universaaleja vastaavat sanat tällöin ole missään suhteessa signifikaatioon.


title: Universaalikiista

text: On kuitenkin epävarmaa, kannattiko esimerkiksi Roscellinus todella niin jyrkkää nominalismia kuin mikä hänen nimiinsä on laitettu. Hän halusi ennen kaikkea kieltää ulkoisten universaalien olemassaolon, sanomatta välttämättä mitään mielen universaaleista käsitteistä. Toinen nominalismiin liitetty nimi on Heiricus Auxerrelainen. Ei kuitenkaan ole tietoa, kielsikö hänkään universaalien käsitettä kokonaan – on mahdollista, että hän halusi lähinnä kiinnittää huomiota universaalien käsitteiden synnyn psykologiseen puoleen. Nominalismi voidaankin nähdä ensisijaisesti äärimmäisen realismin äärimmäisenä vastustuksena, vaikka sen kannattajien näkemyksistä itsessään ei voida aina olla täysin varmoja.


title: Universaalikiista

text: Jyrkästi tulkittu nominalismi ei ratkaisisikaan varsinaista ongelmaa lainkaan realismia paremmin: sen mukaan ”ihminen” on vain sana tai äänne, joka viittaa kaikkiin ihmisiin, mutta se ei selitä, mikä ihminen on: miksi kaikkiin ihmisiin voidaan viitata samalla sanalla tai äänteellä. Jos nominalistit myönsivät, että kaikilla ihmisillä oli jokin yhteinen piirre, ajauduttiin takaisin lähtötilanteeseen.


title: Universaalikiista

text: Nominalismi tuotti myös teologisia ongelmia: kieltäessään substanssit ja myöntäessään vain partikulaarit se samalla teki katolisen kirkon ehtoollisen transsubstantiaatio-opista mahdottoman. Toiseksi siitä seurasi vakava ongelma kolminaisuusopin kannalta: Jos Sokrates ja Platon olivat jotenkin samankaltaisia vain sikäli, että kummastakin saattoi käyttää sanaa ”ihminen”, myös Jumalan kolme persoonaa Isä, Poika ja Pyhä Henki olivat joko kolme erillistä jumalaa, tai sitten Jumala oli yksi, ilman kolmea persoonaa. Esimerkiksi Roscellinus joutui ongelmiin kolminaisuusopin tulkintojensa vuoksi. Muun muassa Johannes Salisburylainen katsoikin äärimmäisen nominalismin kadonneen Roscellinuksen mukana.


title: Universaalikiista

text: Kritiikki pakotti äärimmäistä realismia kannattaneet kuitenkin korjaamaan ajatuksiaan. Hyvä esimerkki on Vilhelm Champeauxlainen, joka opetti alkuvaiheessa äärimmäistä realismia niin kutsutun identiteettiteorian muodossa. Sen mukaan sama olemuksellinen luonto ("natura essentialis") on koko ajan läsnä kaikissa tietyn lajin jäsenissä. Jäsenet eivät eroa toisistaan substantiaalisesti, ainoastaan aksidentaalisesti, satunnaisten ominaisuuksiensa perusteella. Myöhemmin hän joutui muuttamaan kantaansa maltillisemmaksi. Hän hylkäsi identiteettiteorian ja kehitti sen tilalle indifferenssiteorian, jonka mukaan tietyn lajin kaksi jäsentä olivat sama asia, mutta eivät olemuksellisesti ("essentialiter") vaan indifferentisti ("indifferenter"). Kannan mukaan esimerkiksi Sokrates ja Platon ovat indifferentisti eli ei-eroavasti, samalla tavalla, ihmisiä: kummatkin ovat samalla tavalla rationaalisia, kuolevaisia, yms., mutta he eivät ole samoja niin, että heidän luontonsa olisi numeerisesti yksi.


title: Universaalikiista

text: Varhaisimmat keskiajan universaalikiistassa tarjotut ratkaisuvaihtoehdot olivat suhteellisen naiiveja. Sen enempää äärimmäinen realismi kuin äärimmäinen nominalismikaan eivät olleet ongelmiensa vuoksi tyydyttäviä ratkaisuja universaalien ongelmaan, sen enempää tietoteoreettisin kuin teologisin syin. Tämän vuoksi tuli kehittää kompromissi, joka toisaalta kieltäisi universaalien itsenäisen olemassaolon, mutta myös sen, että universaalit olisivat pelkkiä sanoja. Universaalikiistan myöhempiin ratkaisuyrityksiin lukeutuvat konseptualismi ja erilaiset maltilliseen realismiin luettavissa olevat näkemykset, sekä voluntarismi ja occamistinen nominalismi.


title: Universaalikiista

text: Pierre Abélard (Petrus Abelardus) kritisoi erityisesti Vilhelm Champeauxlaisen äärimmäistä realismia. Abélard muodosti universaalikiistaan kompromissiratkaisun, joka sijoittui käsiterealismin ja nominalismin välille. Koko universaalikiistan luonteen voi katsoa muuttuneen hänen jälkeensä.


title: Universaalikiista

text: Abélardin ratkaisu oli lähestymistavaltaan sekä ontologinen, looginen että psykologinen. Hän otti lähtökohdakseen Porfyrioksen jaottelun erilaisista tavoista käsittää universaalit suvut ja lajit, mutta lisäsi siihen neljännen kysymyksen: täytyykö universaalien subjektina olla jotain sellaista, jonka ne nimeävät, ja voisivatko universaalit koostua käsitteestä silloinkin, jos nämä subjektina olevat asiat poistettaisiin olemasta? Vastauksensa lähtökohdaksi Abélard otti siis sanat, joiden viittaussuhteisiin hän kiinnitti huomionsa.


title: Universaalikiista

text: Abélardin mukaan universaalius on kyllä sanojen ominaisuus, niin kuin nominalismi oli katsonut, mutta hän ei kuitenkaan väittänyt nominalistien tavoin, että sanat itsessään olisivat universaaleja. Sen sijaan hän katsoi universaalien olevan mielen muodostamia käsitteitä, joita sanat osoittavat. Hän yhtyi nominalisteihin siinä, etteivät nämä universaalit käsitteet viittaa mihinkään yhteen erilliseen olemassa olevaan olioon, ja siinä, että katsoi kaiken mitä on olemassa olevan partikulaareja. Tästä ei kuitenkaan seurannut, että universaalit käsitteet olisivat merkitykseltään tyhjiä: vaikka universaalit eivät olleet olemassa aistittavista asioista erillisinä, ne olivat ymmärrettävissä niistä erillisinä.


title: Universaalikiista

text: Abélardin ratkaisu oli tavallaan nominalistinen, mutta loppujen lopuksi sitä voidaan pitää kantana, jota nykyään kutsutaan yleensä konseptualismiksi. Sekin, että hän oli valmis puhumaan universaaleista, osoittaa, ettei hän halunnut kieltää niiden olemassaoloa sinällään nominalistien tavoin. Ero konseptualismin ja maltillisen realismin välillä on kuitenkin sekin usein epäselvä. Kumpikin salli sen, että universaalien käsitettä ei tarvinnut hylätä kokonaan, mutta universaaleja ei kuitenkaan tulkittu jyrkän nominalismin tavoin pelkiksi sanoiksi.


title: Universaalikiista

text: Konseptualismi tavoitti pitkälti sen ajatuksen, mikä Aristoteleella oli ollut universaalien suhteen. Aristoteleen mukaan universaalit olivat olemassa partikulaareissa, eivät itsenäisinä, mutta ne eivät kuitenkaan olleet myöskään olemassa pelkästään mielessä: sen sijaan mieli abstrahoi ne partikulaareista. Universaali ei Aristoteleella eikä Abélardilla viitannut platoniseen muotoon, vaan käsitteeseen, merkityssisältöön jonka ajatus on muodostanut ja jolla on objektiivinen perusta olemassa olevassa todellisuudessa. Koska keskiajan ajattelijat olivat vielä Abélardin aikana enimmäkseen tietämättömiä Aristoteleen ajattelusta, konseptualismin saavutusta voidaan kuitenkin pitää itsenäisenä.


title: Universaalikiista

text: Frederick Coplestonin mukaan Abélardin voidaan katsoa olleen se henkilö, joka lopulta tappoi äärimmäisen realismin. Abélard osoitti, että realismi oli mahdollista kumota ilman, että samalla olisi myönnettävä kaikkien universaalien käsitteiden subjektiivisuus. Samalla uusi näkökulma siirsi painopisteen metafysiikasta logiikkaan ja psykologiaan.


title: Universaalikiista

text: Johannes Salisburylainen arvosti Aristoteleen ajattelua ja pyrki tulkitsemaan Abélardin konseptualismia vielä selkeämmin aristoteelisen ajattelun käsitteistöllä. Hänen mukaansa lajit ja suvut eivät ole olioita vaan olioiden muotoja, jotka ajattelu muodostaa vertailun ja abstrahoinnin avulla. Sukujen ja lajien yleiskäsitteet ovat mentaalisia konstruktioita ("figurata rationis"), koska ne eivät eksistoi tai subsistoi universaaleina olioina mielen ulkopuolisessa todellisuudessa. Myös Johannes siis katsoi, etteivät suvut ja lajit olleet olioita vaan olioiden muotoja, jotka mieli abstrahoi.


title: Universaalikiista

text: Toinen paljolti samalla tavalla ajatellut henkilö oli Gilbertus Porretanus, jonka kantaa pidetään maltillisena realismina. Hän katsoi, että mieli erottaa abstrahoimalla universaalit muodot yksilöolioista, siitä aineesta johon ne ovat materialisoituneet, ja kokoaa yhteiset piirteet yhden idean alle, muodostaen näin lajin. Lajeista taas voidaan koota joitakin yhteisiä piirteitä, ja muodostaa edelleen suku. Universaalit muodot ovat jotain aistittavaa, joka on aistittavissa olioissa, mutta niiden muodostaminen tapahtuu pelkästään mielessä erossa aisteista, eli aineettomasti. Vaikka muoto on yksilöllinen jokaisessa yksilössä, se on kuitenkin yhteinen ja yleinen, tai samanlainen, kaikissa saman lajin tai suvun jäsenissä.


title: Universaalikiista

text: Maltillista realismia kannatti myös Tuomas Akvinolainen. Hän muodosti tapansa mukaan synteesin, joka mahdollisti sen, että hänen voi katsoa omaksuneen yhtä aikaa sekä "universalia ante res", "universalia in rebus" että "universalia post res" –käsitykset.


title: Universaalikiista

text: "Universalia in rebus" -käsitys Tuomaalla oli siinä mielessä, että hän katsoi Jumalan olevan kaiken taustalla päämääräsyynä, ja päämääräsyyn toteutuvan Jumalan ajatusten kautta. Oliot eivät siis ole olemassa välttämättä, eli subsistoi itsessään, vaan koska Jumala on halunnut luoda ne. Samoin myös universaalit eivät subsistoi itsessään, ainoastaan yhteisenä olemuksena partikulaareissa, "in rebus".


title: Universaalikiista

text: Tuomas kuitenkin hyväksyi ajatuksen universaaleista Jumalalla olevina mallikuvina, Jumalan ajatuksina. Mallikuvat eksistoivat Jumalan ajattelussa, mutta keskeistä oli, että ne eivät ole ontologisesti erillisiä Jumalasta eivätkä muodosta moninaisuutta. Esimerkiksi kaikki ihmiset oli luotu Jumalalla olevan universaalin ihmisluontoa koskevan ajatuksen mallin mukaan. Tässä mielessä Tuomas hyväksyi "universalia ante res" –käsityksen.


title: Universaalikiista

text: Jokaisen lajikäsitteen perustana oli Tuomaan mukaan olion objektiivinen olemus, joka ajatteluprosessin avulla vapautetaan yksilöllisistä tekijöistä, aineesta, ja abstrahoidaan, jolloin muodostuu ’mikyys’ ("quidditas"), eli joukko niitä ominaisuuksia, jotka olio jakaa muiden saman lajin olioiden kanssa. Yleiskäsitteet syntyivät siis abstrahoimalla partikulaareista. Tässä mielessä Tuomas hyväksyi "universalia post res" –käsityksen.


title: Universaalikiista

text: Abélardin ja Tuomaan jälkeen oli yleisesti hyväksytty näkemys, että vain partikulaarit eli yksilöoliot ovat olemassa. Luonnollinen seuraus tästä oli se, että ajattelijoiden huomio alkoi kiinnittyä universaalien sijasta entistä enemmän yksilöihin. Tämä mahdollisti ensimmäistä kertaa keskiajan filosofian historiassa sen, että ihmisyksilö alettiin asettaa tarkastelun keskipisteeseen. Toisaalta sillä oli hidas vaikutus empiiristen luonnontieteiden kehitykselle, koska alettiin nähdä, että tietoa voidaan hankkia myös aistimaailman yksittäisiä olioita tarkastelemalla.


title: Universaalikiista

text: Eräs keskeinen henkilö tässä kehityksessä oli Johannes Duns Scotus. Hän kannatti voluntarismia, joka korosti Jumalan tahdonvapautta ja maailman ilmiöiden kontingenttia luonnetta. Sen mukaan kaikki seuraa Jumalan tahdosta suoraan ilman, että asioilla (esimerkiksi maailmassa olevat oliot, hyveet, velvollisuudet) olisi mitään välttämätöntä keskinäistä yhteyttä. Näkemyksen mukaan siis Jumala ei luonut välttämättä mitään, pelkästään omasta tahdostaan: hänen tahdonvapautensa ei ollut välttämättömyyden rajaama. Tämä kumosi jo Platonilta ja Aristoteleelta peräisin olleen ns. runsauden periaatteen, jonka mukaan jokainen aito mahdollisuus toteutuu joskus historian kuluessa.


title: Universaalikiista

text: Seurauksena tästä oli ajatus, että meidän maailmamme on vain yksi mahdollisista maailmoista, ja se voisi olla myös toisenlainen. Näin emme voi millään loogisella päättelyllä johtaa sitä, mitä on olemassa, vaan meidän täytyy tutkia maailmaa selvittääksemme sen.


title: Universaalikiista

text: Universaaleiden suhteen Duns Scotus oli maltillinen realisti. Hänen mukaansa olion luonnon ja oliosta yksilöolion tekevän ominaisuusjoukon, individuaatioprinsiipin eli tämyyden ("haecceitas"), välillä on kyllä ero, mutta tämä ero oli pelkästään formaalinen, ei reaalinen ero. Formaalisella erolla hän tarkoitti eroa kahden sellaisen asian välillä, jotka ovat erillisiä objektiivisesti, mutta eivät niin, että edes Jumala voisi erottaa niitä toisistaan. Näin luontoakaan ei voinut erottaa olion tämyydestä muuten kuin formaalisesti. Ihmismieli kykeni tekemään tämän erottelun, ja abstrahoimaan universaaleja partikulaareista.


title: Universaalikiista

text: Vilhelm Occamilainen esitti uudenlaisen hyökkäyksen kaikkea häntä edeltänyttä realismia vastaan. Vilhelm noudatti hänen mukaansa nimettyä occamin partaveitsen periaatetta myös universaalien suhteen. Periaatteen mukaan ei ole oletettava enemmän olioita kuin on välttämätöntä. Universaalien suhteen Vilhelm olikin nominalisti: hän kielsi universaalit olemassa olevina olioina, koska hänen mukaansa niiden konstituoimiseksi ei ollut tarpeellista olettaa niiden erillistä olemassaoloa.


title: Universaalikiista

text: Vilhelmin hyökkäys perustui hänen hyödyntämäänsä terministiseen logiikkaan. Sen avulla hän kykeni muodostamaan käsitteellisen järjestelmän, joka kykeni selittämään universaalit ilman, että universaaleja tarvitsi olettaa olemassa olevaksi itse luonnossa. Hän esitti termeille erilaisia jaotteluja: toisaalta kaikki termit voitiin jakaa 1) kategoremaattisiin ja synkategoremaattisiin, sekä absoluuttisiin ja konnotatiivisiin termeihin, riippuen siitä, viittaavatko ne johonkin itsessään vai pelkästään suhteessa muihin termeihin; 2) konventionaalisiin sanoihin ja luonnollisiin käsitteisiin; sekä 3) puhuttuihin ("terminus prolatus") ja kirjoitettuihin sanoihin ("terminus scriptus") sekä mielen käsitteisiin tai kuviin ("terminus conceptus", "intentio animae").


title: Universaalikiista

text: Vilhelmin nominalismi oli oleellisesti erilaista kuin aiempi nominalismi siinä, ettei hän katsonut universaalien olevan pelkkiä sanoja, vaan luonnollisia kaikilla ihmisillä olevia käsitteitä. Nämä käsitteet hän siis erotti sanoista, jotka ovat pelkästään konventionaalisia ja erilaisia eri kielissä. Näin hän pystyi aiempia ajattelijoita paremmin selittämään, miten eri kielien samaa tarkoittavat sanat voivat kuitenkin viitata samoihin käsitteisiin.


title: Universaalikiista

text: Termien Vilhelm katsoi olevan merkityksellisiä ainoastaan propositioissa, joissa ne saavat merkityksensä ja viittaussuhteensa kontekstin mukaan. Kontekstista riippuen sama sana, esimerkiksi ”ihminen”, voi viitata joko yksittäiseen ihmiseen, kaikkiin ihmisiin tai pelkästään sanaan ”ihminen” itseensä. Universaalit olivat siis termejä, jotka viittaavat yksittäisiin olioihin ja edustavat niitä propositionaalisissa lauseissa.


title: Universaalikiista

text: Vilhelmillä nominalismi liittyi voluntarismiin. Universaaleihin sovellettuna voluntarismi tarkoitti sitä, että yksilöiden välisillä samankaltaisuuksilla, joka sai aikaan mahdollisuuden erottaa lajeja ja sukuja olioista, ei ollut muuta metafyysistä syytä kuin Jumalan tahto. Samankaltaisuus oli siis pelkästään kontingenttia.


title: Universaalikiista

text: Tausta:


title: Universaalikiista

text: Osallisia:


title: Lalo Schifrin

text: Boris Claudio (Lalo) Schifrin (s. 21. kesäkuuta 1932 Buenos Aires) on argentiinalainen pianisti, jazzmuusikko ja säveltäjä. Hän syntyi Buenos Airesissa juutalaiseen perheeseen.


title: Lalo Schifrin

text: Konserttimestarin poikana syntynyt Schifrin sai tiukan musiikillisen kasvatuksen, jossa jopa Richard Wagner ja Claude Debussy olivat isän mielestä sopimatonta kuunneltavaa. Lalo Schifrin aloitti musiikinopintonsa Argentiinassa jo lapsena, mutta päätyi lukemaan sosiologiaa ja lakia Buenos Airesin yliopistoon. Hän pääsi kuitenkin 20-vuotiaana stipendillä Pariisin konservatorioon ja sai opetusta muiden muassa Olivier Messiaenilta ja Charles Koechlinilta.


title: Lalo Schifrin

text: Kotimaahansa palattuaan Schifrin perusti oman big bandinsa, mutta jo pian hän aloitti uransa elokuvamusiikin säveltäjänä, jona hänet nykyisin tunnetaan parhaiten. Tunnetuimpien töiden joukkoon lukeutuvat "Lohikäärmeen kidassa" (1973) ja "Ratkaiseva isku" (1983) ja ehkä kaikkein tunnetuimpana vuosina 1966–1973 tehdyn TV-sarjan "Vaarallinen tehtävä" () tunnusmusiikki.


title: Lalo Schifrin

text: Schifrin on voittanut neljä Grammy-palkintoa (21 ehdokkuutta), ollut kuudesti ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi ja lisäksi saanut tähden Hollywood Walk of Famelta.


title: Woody Shaw

text: Woody Herman Shaw II (24. joulukuuta 1944 – 10. toukokuuta 1989) oli yhdysvaltalainen jazz-trumpetisti ja -säveltäjä.


title: Woody Shaw

text: Shaw kasvoi Newarkissa, New Jerseyssä. Hän teki yhteistyötä lukuisten suurimpien aikalaistensa, kuten Eric Dolphyn, Horace Silverin, Max Roachin, Art Blakeyn, Andrew Hillin, Jackie McLeanin, Chick Corean ja McCoy Tynerin kanssa. Hän sai vuonna 1978 levytyssopimuksen Columbia Recordsilta. Hänen tunnetuimpia albumeitaan oli "Rosewood", joka sai kaksi Grammy-ehdokkuutta ja oli "Down Beatin" lukijaäänestyksessä 1978 vuoden jazzalbumi.


title: Woody Shaw

text: 1980-luvulla Shaw jatkoi menestyksekästä uraansa tehden yhteistyötä esimerkiksi Onaje Allan Gumbsin, Mulgrew Millerin, Larry Willisin, David Williamsin, Terri Lyne Carringtonin, Steve Turren, Kenny Garrettin, Dexter Gordonin ja Freddie Hubbardin kanssa.


title: Woody Shaw

text: Shaw menetti vasemman käsivartensa onnettomuudessa Brooklynissä 27. helmikuuta 1989. Hän oli myös näkövammainen ja noihin aikoihin jo sokeutunut verkkokalvorappeuman johdosta. Hänellä oli vaimo ja poika. Hän kuoli munuaistautiin 44-vuotiaana.


title: Surami

text: Surami () on kaupunkityyppinen taajama ("daba") Georgiassa, Šida Kartlin alueella Khašurin piirikunnassa. Taajaman asukasluku on 9 800 (vuonna 2002). Surami on suosittu, vuoristossa sijaitseva ilmastolomakohde, jossa on keskiaikainen linnoitus.


title: Surami

text: Surami sijaitsee Likhin vuorijonon (eli Suramin vuorijonon) eteläisillä rinteillä. Vuorijono jakaa Georgian läntiseen ja itäiseen osaan. Neljän kilometrin päässä Suramista on Khašurin kaupunki, johon Surami on liitetty rautatiellä.


title: Surami

text: Ihmisasutusta Suramin alueella oli ensimmäisen kerran aikaisella pronssikaudella. Kaupunki oli luultavasti antiikin kirjailijoiden, erityisesti Plinius vanhemman (23–79) Surium. Plinius kertoo paikan sijaitsevan Kolkhiksen itäosassa, lähempänä Iberiaa. Surami sijaitsee strategisella paikalla Bordžomin rotkon suulla vartioimassa Itä- ja Länsi-Georgian välistä tietä, joten siitä tuli 1100-luvulla raskaasti linnoitettu kaupunki. 1170-luvulta 1300-luvun lopulle Suramin linnoitus kuului perinnöllisesti Kartlin eristavi-dynastialle, "kuvernööreille", jotka ottivat sukunimen Surameli ().


title: Surami

text: Myöhemmin Surami taantui, mutta säilytti vilkkaan kauppapaikkansa ja linnoituksen, joka rakennettiin uudelleen 1500- ja 1600-luvuilla. 1700-luvun puoliväliin mennessä, prinssi Vakhuštin mukaan, Suramissa oli 200 georgialaisten, armenialaisten ja juutalaisten taloutta. 1740-luvulla prinssi Givi Amilakhvari käytti Suramia tukikohtanaan kuningas Teimuraz II:ta ja persialaisia vastaan. Prinssin antauduttua vuonna 1745 linnoitus tuhottiin, mutta korjattiin myöhemmin jälleen: venäläis-georgialaiset joukot käyttivät linnoitusta osmaneja vastaan suunnatuissa operaatioissa Venäjän-Turkin sodassa (1768–1774). Kun Venäjä oli liittänyt Georgian itseensä vuonna 1801 Suramiin sijoitettiin sotilastukikohta. Myöhemmin paikasta tuli suosittu terveyslomakohteena. Vuonna 1926 Surami sai kaupunkityyppisen taajaman aseman.


title: Surami

text: Surami sijaitsee suuren Bordžomi-Kharagaulin kansallispuiston lähellä. Itse kaupungissa on Jumalanäidin kirkon 1500–1600-lukujen rakennuskompleksi, 1600–1800-luvuilla rakennettu Pyhän Yrjön kirkko ja vuonna 1998 rakennettu Kviratskhovelin kirkko.


title: Surami

text: Suramin linnoituksen tarkka, alkuperäinen rakennusajankohta on jäänyt hämärän peittoon. Linnoituksen aikaisimmat rakenteet ovat mahdollisesti 1100-luvulta, mutta sitä on myöhemmin rakennettu uudelleen useita kertoja. Kirjailija Daniel Tšonkadze (1830–1860) toi klassiseen Georgian kirjallisuuteen paikallisen, linnoitukseen liittyvän legendan, jonka armenialainen elokuvaohjaaja Sergei Paradžanov teki kuuluisammaksi elokuvassaan "Ambavi Suramis tsikhitsa" (”Suramin linnoituksen legenda”) 1980-luvulla.


title: Surami

text: Suramin Lesja Ukrajinkan museo on omistettu ukrainalaisen naisrunoilija Lesja Ukrajinkan (1873–1913) muistolle. Hän vietti viimeiset kuukautensa Suramissa. Museo koostuu runoilijan kuolintalosta, kirjastosta ja georgialaisen kuvanveistäjä Tamar Abakelian veistoksesta.


title: Urve Palo

text: Urve Palo (s. 10. heinäkuuta 1972 Haapsalu) on virolainen poliitikko sosiaalidemokraattisesta puolueesta.


title: Urve Palo

text:
Palo toimi etnisten kysymysten ministerinä Andrus Ansipin toisessa hallituksessa 1. huhtikuuta 2007 alkaen. Hänet ja kaksi muuta sosiaalidemokraattia erotettiin hallituksesta 21. toukokuuta 2009.
Helmikuussa 2014 Andrus Ansip ilmoitti eroavansa pääministerin tehtävistä, minkä seurauksena istuva hallitus hajotettiin. Uusi hallitus muodostettiin reformipuolueen ja sosiaalidemokraattisen puolueen välille, ja se jatkaa vuoden 2015 vaaleihin saakka. Sosiaalidemokraatit ilmoittivat Palon nousevan hallituksen talous- ja rakenneministeriksi.


title: Teendreams

text: Teendreams on Hurriganes -yhtyeestä tutun Cisse Häkkisen vuonna 1976 julkaistu ensimmäinen sooloalbumi. "Teendreams" oli vähän aikaa Suomen myydyimmän albumin paikalla.


title: Teendreams

text: Albumin kappaleet koostuvat pääasiassa 1960-luvun rock- ja poplauluista. "Lesson(s) in Love" ja "Living Doll" ovat Cliff Richardin kappaleita. "Calendar Girl" on Neil Sedakan hitti hänen kuuluessaan tunnettuun ammattisäveltäjä -sanoittajapariin. "Runaround Sue" on Dionin ykköshitti.


title: Teendreams

text: "From a Window" on Paul McCartneyn kirjoittama Billy J. Kramer & The Dakotasin suuri hitti. "Sealed with a Kiss" on Brian Hylandin tunnetuksi tekemä laulu. "Because" on lainattu Dave Clark Fivelta. "Beautiful Dreamer" on ikivihreä amerikkalainen sävellys vuodelta 1864. "Saturday Night Out" on lainattu The Searchersin kautta. "Be My Baby" on tuottaja/sovittaja/säveltäjä Phil Spectorin talliin kuuluneen naispuolisen laulutrio The Ronettesin kappale.LP-levyn A-puoli päättyy kappaleeseen "Be My Baby".


title: Teendreams

text: Kappaleiden sovituksista vastaavat yhdessä H. Aaltonen ja C. Häkkinen.


title: Summer Party

text: Summer Party on Hurriganes-yhtyeestä tutun Cisse Häkkisen toinen sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 1979.


title: Nigga

text: Nigga on afroamerikkalaisten afrikanamerikkalaisessa englannissa käyttämä, heitä itseään tarkoittava termi. Se on muunnelma sanasta "nigger", mutta sitä pidetään joskus rasistisen nigger-sanan kevyempänä, tuttavallisena versiona. Termin rasistisuudesta ja sen käytöstä käydään silti kiivasta keskustelua.


title: Nigga

text: Nigga-sanaa käytettiin alkujaan mustien amerikkalaisten yhteisöissä, mutta se on levinnyt Yhdysvalloissa jonkin verran myös muiden etnisten ryhmien, mukaan lukien valkoisten, sanavarastoon. Sanan merkitys vaihtelee erittäin paljon riippuen kontekstista ja sitä käyttävät eniten nuoret ikäpolvet. Nigga-termin on popularisoinut nuorisolle lähinnä valtavirtaviihde, kuten rap-musiikki ja elokuvat.


title: Nigga

text: Jotkut mustat amerikkalaiset pitävät rasistisena, jos valkoihoinen puhuttelee heitä ”nigga”-termillä, mutta hyväksyvät puhuttelun muilta afroamerikkalaisilta tai mahdollisesti muuhun etniseen vähemmistöön kuuluvalta. Tässä tapauksessa termi symboloi ”veljeyttä”, kuten esimerkiksi englannin kielen muut slangitermit "dude" ja "bro, sekä lad". Sen käyttö määrätyn sosiaalisen ryhmän ulkopuolella koetaan halventavaksi.


title: I Love You Anyway

text: I Love You Anyway on Hurriganes-yhtyeestä tutun Cisse Häkkisen kolmas ja viimeiseksi jäänyt sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 1985. Levyltä julkaistiin single "I Love You Anyway/Split It Up"


title: Tittelintuure

text: Tittelintuure (, uudemmissa suomennoksissa Hopskukkeli ja Rompanruoja) on Grimmin veljesten keräämä, Saksassa alkunsa saanut satu. Tämä satu julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1812 satukokoelmassa "Kinder- und Hausmärchen". Sen lopullinen versio julkaistiin kuitenkin vasta vuonna 1857.


title: Tittelintuure

text: Mylläri halusi nousta tärkeämpään asemaan, joten hän valehteli kuninkaalle, että hänen tyttärensä osaa kehrätä oljista kultaa. Kuningas kutsui tytön luokseen, sulki hänet torniin olkien ja rukin kanssa. Hän määräsi tytön kehräämään oljista kultaa aamuun mennessä kolmen päivän ajan tai muuten kuningas teloituttaisi tämän. Tyttö oli jo ehtinyt menettää toivonsa, kun eräs kääpiö ilmestyi tornikamariin. Ukkeli kysyy tytöltä mitä tämä murehtii, ja kun hän kuulee vastauksen hän kysyy: ”Mitä annat minulle jos minä kehrään?” Myllärin tyttär antaa miekkoselle kaulakorunsa. Kuningas on ahne ja laittaa tytön kehräämään vielä suuremman huoneellisen olkia kullaksi, edelleen henkensä kaupalla. Seuraavana yönä kääpiö saapui taas tytön luokse ja kehräsi oljet kullaksi, tällä kertaa tytön sormusta vastaan. Kolmantena yönä tytöllä on entistäkin enemmän olkia kehrättävänä, mutta ei enää mitään annettavaa kääpiölle. Kääpiö kehräsi oljet kullaksi sillä ehdolla, että mentyään kuninkaanpojan kanssa naimisiin tyttö luovuttaisi tälle esikoisensa.


title: Tittelintuure

text: Kuningas oli niin vaikuttunut tytön taidoista, että naitti tämän pojalleen, prinssille. Myöhemmin prinssin noustua kuninkaaksi ja myllärin tyttären kuningattareksi heille syntyi ensimmäinen lapsi, jolloin kääpiö palasi vaatimuksineen. Hän vaati kuningatarta pitämään lupauksensa ja luovuttamaan hänelle lapsensa. Kuningatar kauhistui ja tarjosi kääpiölle koko omaisuutensa, jos vain saisi pitää lapsensa. Kääpiö vastusteli, mutta suostui lopulta perumaan vaatimuksensa, jos kuningatar onnistuisi arvaamaan hänen nimensä kolmen päivän aikana. Kuningatar epäonnistui ensimmäisenä päivänä ja tuskastuneena lähetti palvelijansa matkaan ottamaan selvää kääpiön nimestä. Ennen toista yötä palvelija saapui ja kertoi kuulleensa kääpiön lauleskelleen nuotion ympärillä mainiten nimensä: "Tittelintuure".


title: Tittelintuure

text: Kääpiön saapuessa kuningattaren luo kolmantena päivänä kuningatar osasi vastata oikein kääpiön kysymykseen, jolloin kääpiö raivostui ja repi itsensä halki.


title: Tittelintuure

text:
Myllärin tytär ei avioidu kuninkaan pojan, vaan itse kuninkaan kanssa. Hänestä tulee kuningatar ja Tittelintuure tulee vaatimaan lasta omakseen. Ensimmäisenä päivänä kuningatar arvailee ensin tuntemillaan nimillä, joista mainitaan Kasperi, Melkkeri, Petteri, Viljami. Toisena päivänä hän arvailee nimillä ja lempinimillä, joita hänen sanansaattajansa ovat keränneet talosta taloon kiertämällä, ja mainitaan nimet Rustoroope, Jääränjänne ja Nyörijalka. Kolmantena päivänä kuingatar ensin arvailee nimillä Metsäläinen ja Nuotioinen. Yksi hänen airuensa ei ollut löytänyt uusia nimiä, mutta oli nähnyt vuoren lähellä olevassa metsässä ukkelin hyppelevän nuotion ympärillä kiljuen:
Tässä versiossa vihaisesti ärjyvä Tittelintuure tömisyttää lattiaa niin lujasti, että putoaa sen läpi, eikä häntä enää sen jälkeen nähty.


title: Tittelintuure

text:
Tässäkin tarinassa myllärin tytär avioituu itse kuninkaan kanssa, kun kolmaskin huoneellinen olkia on kehrätty kullaksi. Tittelintuuresta ei käytetä nimitystä kääpiö vaan ”pieni mies”. Kun Tittelintuure tulee vaatimaan kuningatarta pitämään lupauksensa, kuningatar tarjoaa hänelle kaikkia kuningaskunnan rikkauksia lapsen sijaan. Tittelintuure vastaa: ”Ei, elävä olento on minulle rakkaampi kuin kaikki maailman aarteet.” Ensimmäisen yön kuningar muistelee kaikkia nimiä, joita on kuullut. Hän myös lähettä airuen pitkin maata tiedustelemaan mitä muita nimiä on olemassa. Mutta kuningatar ei arvaa oikeaa nimeä. Toisena päivänä kuningatar tiedustelee naapureiltaan heidän nimiään. Kolmantena päivänä airut palaa takaisin ja kertoo kulkeneensa korkean vuoren ohi keskellä erämaata. Hän oli nähnyt siellä mökin, jonka edustalla paloi tuli, ja tulen ympärillä hyppi yhdellä jalalla lystikäs pikku mies, joka huusi:
Kun kuningatar sanoo pikku miehen nimen, tämä huutaa: ”Sen on itse paholainen sinulle kertonut”. Suutuksissaan ukkeli polkee jalkaansa niin lujaa, että vajoaa vyötäisiään myöten maahan. Vimmoissaan hän tarttuu kaksin käsin vasempaan jalkaansa ja repii itsensä halki.


title: Artur Tšilingarov

text: Artur Nikolajevitš Tšilingarov (; s. 25. syyskuuta 1939 Leningrad) on venäläinen napatutkija, akateemikko ja parlamentaarikko. Hän on Venäjän luonnontieteiden akatemian jäsen ja Neuvostoliiton sankari.


title: Artur Tšilingarov

text: Tšilingarov opiskeli S. O. Makarovin mukaan nimetyssä Leningradin meri-instituutissa. Hän johti Bellinsgausenin asemaa Neuvostoliiton 17. Antarktiksen tutkimusretkikunnan matkalla ja perusti 1973 Pohjoisnapa-22-aseman jäänmurtaja Vladivostokin tutkimusmatkalla. Tšilingarov teki kandidaatinväitöskirjansa pohjoisen jäämeren purjehduksesta ja sai työstään kollegoineen Neuvostoliiton valtionpalkinnon.


title: Artur Tšilingarov

text: Tšilingarov työskenteli 1979–1992 Neuvostoliiton hydrometerologian valtionkomiteassa. Hän johti 1985 tutkimusalus Mihael Somovin pelastusretkikuntaa eteläisellä jäämerellä ja sai siitä Neuvostoliiton sankarin arvon. Hän osallistui myös Tšernobylin onnettomuuden puhdistustöihin. Vuonna 1987 hän johti tutkimusretkikuntaa pohjoiseen jäänmurtaja Siperialla Pohjoisnavalle ja 1988 tarkastusryhmää etelämantereelle.


title: Artur Tšilingarov

text: Tšilingarov on ollut vuodesta 1993 duuman jäsen ja varapuhemiehenä. Hän johti Arktika-2007 retkikuntaa kesällä 2007 ja laskeutui MIR-1-aluksella merenpohjaan pohjoisnavalla.


title: Aleksei Kudrin

text: Aleksei Leonidivitš Kudrin (, s. 12. lokakuuta 1960, Dobele, Latvian SNT) on venäläinen poliitikko, joka toimi Venäjän talousministerinä vuosina 2000–2011.


title: Aleksei Kudrin

text: Kudrin on valmistunut Leningradin valtionyliopiston taloustieteen laitokselta 1983. Hän työskenteli samaan aikaan Pietarin kaupunginhallinnossa Vladimir Putinin kanssa 1990-luvulla.


title: Aleksei Kudrin

text: Kudrinin toimiessa talousministerinä Venäjä kokosi öljystä saamiaan varoja erityiseen vakausrahastoon. Samaan aikaan Venäjä käytännössä maksoi pois valtionvelkansa. Kudrin sai potkut talousministerin tehtävistään syyskuussa 2011. Presidentti Dmitri Medvedev oli kysynyt Kudrinin kiinnostusta jatkaa tehtävässä, jos Medvedevistä tulisi seuraava pääministeri. Kudrin ilmoitti, ettei ole talouspoliittisten erimielisyyksien takia kiinnostunut paikasta. Medvedev käski tämän jälkeen hänen erota talousministerin paikalta.


title: Aleksei Kudrin

text: Eronsa jälkeen Kudrinia on pidetty Venäjän talouspolitiikan kriitikkona, mutta hänen välejään Vladimir Putinin kanssa on silti pidetty hyvänä.


title: Jack & Jill

text: Jack & Jill on yhdysvaltalainen draamakomediasarja, joka esitettiin kokonaisuudessaan vuosina 1999–2000. Sarjaa tehtiin kaksi tuotantokautta, joista toinen oli ensimmäisestä poiketen vain 13 jakson mittainen. Päähenkilöt olivat David Jillefsky (Ivan Sergei) ja Jacqueline Barrett (Amanda Peet), jotka päätyivät yhteen koettuaan ongelmia silloisissa suhteissaan.


title: Joe Keenan (käsikirjoittaja)

text: Joe Keenan (s. 14. heinäkuuta, 1958, Cambridge, Massachusetts) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja, televisiotuottaja ja kirjailija. Hän on kirjoittanut sarjoja "Frasier" ja "Täydelliset naiset".


title: Joe Keenan (käsikirjoittaja)

text: Keenan liittyi "Frasierin" tuotantoryhmään sarjan toisella kaudella vuonna 1994. Hän aloitti leikkaajana, mutta pääsi lopulta tuottamaan sarjaa ja kirjoitti myös useita jaksoja. Yksi näistä oli sarjan päätösjakso "Goodnight, Seattle". Vuonna 2006 hän alkoi kirjoittaa ja tuottaa "Täydellisten naisten" kolmatta tuotantokautta. Yksi hänen kirjoittamistaan jaksoista oli hyvät arvostelut saanut "Bang". Hän kuitenkin päätti lähteä sarjasta kauden lopulla.


title: Joe Keenan (käsikirjoittaja)

text: Lisäksi Keenan teki kaksi lyhytikäisiksi jäänyttä komediasarjaa "Frasieria" tuottaneen Christopher Lloydin kanssa: "Bram and Alice" vuonna 2002 ja "Out of Practice" vuonna 2005. Hän kirjoitti myös osittain elokuvan "Sleep with Me", joka julkaistiin vuonna 1994.


title: Joe Keenan (käsikirjoittaja)

text: Keenan on julkaissut kolme romaania: "Blue Heaven" (1988), "Puttin' On the Ritz" (1991) ja "My Lucky Star" (2006).


title: Veli-Matti Hynynen

text: Veli-Matti Hynynen (s. 5. toukokuuta 1983 Jyväskylä) on suomalainen salibandyn pelaaja, joka edustaa jyväskyläläistä Happeeta. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Veli-Matti Hynynen

text: Hynysen kasvattajaseura on jyväskyläläinen SC Blues, jota hän edusti vuosina 2003–2007. Aikaisemmin hän on pelannut Salibandyliigaa myös Nokian KrP:ssä. Kauden 2013–2014 päätteeksi Hynynen oli voittamassa Suomen mestaruutta Happeen riveissä.


title: Joe Keenan

text: Joe Keenan on:


title: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko (strangiitit)

text: Church of Jesus Christ of Latter Day Saints () on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvista uskonnollisista yhteisöistä. Useiden muiden mormonististen yhteisöjen tavoin se katsoo olevansa profeetta Joseph Smithin 6. huhtikuuta 1830 perustaman "Kristuksen kirkon" ("Church of Christ") legitiimi seuraaja. Kirkko katsoo kyseisen päivän olevan oma perustamispäivänsä ja Joseph Smithin olevan kirkon ensimmäinen profeetta ja ilmestyksensaaja. Muiden mormonististen yhteisöjen, mukaan lukien Suomessakin toimivan Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon eli MAP-kirkon, kirkko katsoo olevan väärässä, koska niillä ei sen mukaan ole laillista pappeutta ja kirkon johtajuutta.


text: Kirkon englanninkielinen nimi on periaatteessa sama kuin Utahissa keskuspaikkaansa pitävän MAP-kirkon. Sen kirjoitusasu on kuitenkin erilainen. MAP-kirkko kirjoittaa englanninkielisen nimensä "Church of Jesus Christ of Latter-day Saints", Latter-day kirjoitetaan siis väliviivalla ja jälkimmäinen osa pienellä. Church of Jesus Christ of Latter Day Saints on säilyttänyt nimen alkuperäisen kirjoitusmuodon, vaikka se onkin brittiläisen oikeinkirjoituksen vastainen. Puhekielessä kirkosta käytetään usein nimitystä strangiitit (engl. "Strangites") kirkon perustajan James J. Strangin mukaan.


text: Strangiitteihin kuuluu nykyisin vain muutama sata jäsentä. Kirkon keskuspaikka on Voreessa, Burlingtonissa, Wisconsinin osavaltiossa, USA:ssa.


text: Strangiittien historia juontaa juurensa profeetta Joseph Smithin kuolemaa 27. kesäkuuta 1844 seuranneeseen hajaannukseen. Useat Smithin läheisistä työtovereista katsoivat olevansa hänen laillisia seuraajiaan, ja he pyrkivät saamaan Smithin perustaman kirkkokunnan hallintaansa. Brigham Young, joka johti myöhemmin Smithin seuraajien pääosan nykyisen Utahin alueelle, Ison Suolajärven laaksoon ja josta tuli MAP-kirkon presidentti, oli aluksi sitä mieltä, ettei profeetta Smithille tulisi nimetä seuraajaa lainkaan, vaan kirkon 12 apostolin koorumin tulisi johtaa kirkkoa kollektiivisesti.


text: Strangiittien myöhempi johtaja James J. Strang oli Smithin kuollessa vasta melko tuore käännynnäinen. Siitä huolimatta hän pystyi esittämään vakavan haasteen Youngin ja muiden vaatimuksille päästä kohoamaan kirkon johtoon. Smith oli hieman ennen kuolemaansa lähettänyt Strangin järjestämään kirkon vaarnaa Wisconsinin osavaltioon. Samalla Strangin tuli valmistella salassa mahdollista pakopaikkaa myöhempien aikojen pyhille, mikäli heidät karkotettaisiin Nauvoosta, Illinoisista. Smithin kuoleman jälkeen Strang esitti julkisuuteen nk. nimityskirjan ("Letter of Appointment"), jossa Smith nimitti Strangin, paitsi uuden Voreen vaarnan johtajaksi, myös koko kirkon johtajaksi, mikäli hän joutuisi kohtaamaan marttyyrikuoleman. Useat Smithin seuraajista epäilivät kuitenkin nimityskirjan aitoutta. Nykyinen tutkimus pitää yleensä aitona nimityskirjan ensimmäistä osaa, jossa Strang nimitetään Voreen vaarnan johtajaksi. Sen sijaan kirjan toista sivua, jossa Strang nimitetään koko kirkon johtajaksi Smithin jälkeen, epäillään yleisesti väärennökseksi.


text: Strang kertoi myös, että profeetta Smithin kuolinhetkellä hänen luokseen saapui enkeleitä, jotka kertoivat hänelle Smithin kärsineen marttyyrikuoleman ja vahvistivat hänen nimityksensä kirkon johtajaksi. Myöhemmin Strangin vaatimuksen saivat lisäpontta, kun hän kertoi löytäneensä Voreen alueelta jumalallisen inspiraation johtamana vanhoja, esikolumbiaaniselta ajalta peräisin olevia metallilevyjä, joihin kaiverretut salaperäiset kirjoitusmerkit hän pystyi Jumalan avulla kääntämään englanniksi. Tarina muistuttaa paljon Smithin kertomusta Mormonin kirjan perustana olleiden kultalevyjen löytymisestä. Strang nimesi yksitoista todistajaa, jotka todistivat, että metallilevyt olivat olleet olemassa ja että ne oli kaivettu maahan jo muinaisina aikoina. Näistä nk. Voreen levyistä tehty käännös kuuluu nykyään strangiittien pyhiin kirjoituksiin. Se tunnetaan nimellä "Voriton Rajah Manchoun historia".


text: Strang nimesi kukkulan, jolta levyt olivat löytyneet, Lupauksen kukkulaksi ("Hill of Promise"). Myöhemmin yhteisö alkoi rakentaa levyjen löytymispaikalle temppeliä, jonka rakennustyöt kuitenkin keskeytyivät.


text:
Useat Smithin seuraajat vakuuttuivat nimityskirjan aitoudesta sekä siitä, että Strang pystyi johtamaan kirkkoa samojen kykyjen avulla, joilla Smith oli sitä johtanut. He olivat valmiita tunnustamaan Strangin kirkon "profeetaksi, näkijäksi, ilmestyksensaajaksi ja kääntäjäksi", ainakin, kunnes seuraajakysymys oli lopullisesti ratkaistu. Strangin varhaisiin tukijoihin kuului esimerkiksi profeetta Joseph Smithin ainut hengissä ollut veli William Smith, Martin Harris, eräs Mormonin kirjan kolmesta todistajasta, apostoli John E. Page ja entinen apostoli William E. M'Lellin. Myös Nauvoon kaupungin ensimmäinen pormestari ja Smithin aikaisempi tukija John C. Bennett liittyi lyhyeksi aikaa Strangin tukijoihin.
Strang teki voimakkaasti työtä kootakseen ympärilleen alueella hajallaan asuvat myöhempien aikojen pyhät. Hänellä on arvioitu olleen jopa 12 000 tukijaa aikana, jolloin Brigham Youngia tuki ehkä 20 000 pyhää. Strang lähetti lähetyssaarnaajia myös Isoon-Britanniaan, joka oli ollut intensiivisen lähetystyön kohteena jo Smithin aikana. Tulokset Britteinsaarilla osoittautuivat kuitenkin vaatimattomiksi. Strangin seuraajat haastoivat Youngin vastaamaan seurakunnan edessä siitä, että hän oli ottanut kirkon johdon käsiinsä epäoikeudenmukaisesti. Young, joka ei ilmestynyt kuulusteluun, erotettiin virallisesti 6. huhtikuuta 1846.


text: Koska kohonnut maan hinta teki myöhempien aikojen pyhille vaikeaksi muuttaa Voreen alueelle, Strang siirsi kirkkonsa keskuspaikan Michiganjärvellä sijaitsevalle Beaver Islandille. Strangiitit perustivat saarelle St. James -nimisen kaupungin (nykyisin St. James Township). Strangin seuraajat asuivat saarella eräänlaisissa vapaaehtoiseen omaisuuden yhteyteen perustuvissa kommuuneissa, Myöhempien aikojen pyhien liikkeessä aikaisemmin sovelletun pyhityksen lain mukaisesti. Myös Strangin aluksi vastustama moniavioisuus pantiin saarella julkisesti toimeen, ja uuden temppelin rakennustyöt aloitettiin.


text: 8. kesäkuuta 1850 Strang kruunautti itsensä juhlallisin menoin Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon kuninkaaksi Beaver Islandilla. Hänen mukaansa kuninkuus oli osa hänen profeetallista kutsumustaan, ja hän esitti, että myös Joseph Smith olisi salassa kruunattu kirkon kuninkaaksi - väite, jolle ei löydy todisteita. Toisin kuin usein luullaan, Strang ei väittänyt olevansa Beaver Islandin tai minkään muunkaan maanpäällisen alueen kuningas. Hän sanoi olevansa kirkon kuningas ja esitti kuninkuutensa kuvaavan Jeesuksen Kristuksen ikuista kuninkuutta kirkossa. Yhtä kaikki, Strangin kruunajaiset eivät olleet omiaan lähentämään hänen ja Michiganin alueen muiden asukkaiden suhteita.


text: Saaren asukkaiden elämäntapa, ennen muuta moniavioisuus, herätti pahennusta alueen muissa asukkaissa, ja saarelaisten välit heidän kanssaan kiristyivät. Kaksi miestä ampui Strangia kuolettavasti 20. kesäkuuta 1856, mikä jätti kirkon johtajatta ja haavoittuvaksi nopeasti kiristyvän ilmapiirin keskellä. Myöhemmin kesällä 1856 läheisen Mackinac Islandin ja eräiden Michigan-järven rantakylien asukkaat hyökkäsivät Beaver Islandille ja hävittivät sitä pahoin. Saaren asukkailta ryöstettiin heidän omaisuutensa, ja heidät pakotettiin nousemaan höyrylaivoihin, jotka kuljettivat heidät pois saarelta. Suurin osa heistä kuljetettiin väkipakolla Chicagoon, jossa heidät pakotettiin nousemaan maihin ryöstettyinä ja pahoinpideltyinä.