title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: Yhdysvaltain energiapolitiikka käsittelee Yhdysvaltojen energiapolitiikkaa eli energian käytön kehitystä ja ohjaamista mukaan lukien energiantuotanto, sähköntuotanto, lämmöntuotanto, jakelu, kulutus ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen ja keskustelu aiheesta. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot. Germanwatchin mukaan vuonna 2008 Yhdysvaltojen osuus maailman hiilidioksidipäästöistä oli 20,3 % (1. sija), energiankulutuksesta 19,8 % ja väestöstä 4,6 %.


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: Vuonna 2008 USA oli 2. suurin kivihiilentuottaja tuottaen kivihiiltä 1007 Mt ja ruskohiiltä 69 milj. tonnia. USA oli 6. suurin kivihiilen viejä: 43 milj. t. IEA:n mukaan vuonna 2008 Yhdysvallat oli 3. suurin öljyntuottaja: 300 Mt (7,6 % maailman tuotannosta) ja vuonna 2007 maailman suurin öljyntuoja (573 Mt). Yhdysvallat oli vuonna 2007 maailman suurin öljynjalostaja: 836 Mt (22 % maailman tuotannosta) ja suurin öljytuotteiden tuoja (34 Mt). Vuonna 2008 USA oli maailman 2. suurin maakaasuntuottaja ja tuoja. Tuotanto oli 583 mrd. kuutiota (18,5 % maailmantuotannosta) ja tuonti 84 mrd. kuutiota (11 % maailman kaasun tuonnista). USA:n sähkönkulutus 4113 TWh jakautui vuonna 2007: kivihiili 2 118 TWh, maakaasu 915 TWh, ydinvoima 837 TWh, vesivoima 276 TWh, öljy 78 TWh ja muut 12 TWh. Yhdysvallat on maailman suurin ydinvoiman tuottaja. Yhdysvaltojen osuus maailman ydinsähköstä on 30,8 %.


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: Ydinvoimalaitokset tuottivat vuonna 2007 reilut 19 % sähköenergiasta, joka vastaa yli 806 terawattituntia sähköä. Ydinvoimalaitoksia oli toiminnassa 104 kappaletta vuonna 2007, joiden yhteinen sähköteho oli 101 gigawattia. Käyttökertoimet ovat myös nousseet tasaisesti ja ydinvoiman tuottaman sähkön määrä on kasvanut, vaikka vanhoja laitoksia onkin suljettu. Yhdysvalloissa on alettu panostaa huomattavasti viime aikoina ydinvoimaan, joka näkyy muun muassa vanhojen yksiköiden modernisointina ja kiinnostuksena uusien yksiköiden rakentamiseen. Yhdysvaltain hallinto tukee voimakkaasti ydinvoiman lisärakentamista "Nuclear Power 2010"-ohjelmansa kautta. Uusia ydinvoimalaitoshankkeita on vireillä kymmeniä ja lokakuussa 2008 NRC:llä oli käsiteltävänään jo 24 rakentamislupahakemusta. Ydinvoiman huomattavan lisärakentamisen seurauksena monet ydinvoimalaitoksia valmistavat yritykset ovat lisensoineet tai pyrkivät lisensoimaan NRC:llä omat laitoskonseptinsa, jotta niitä voidaan rakentaa.


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: Viimeisin Yhdysvalloissa avattu ydinvoimalaitos on Watts Barin ydinvoimalaitoksen ensimmäinen laitosyksikkö, joka valmistui 1996. Toisen laitosyksikön rakentaminen keskeytettiin 1988 energiankulutuksen kasvun yliarvioimisen takia, mutta laitokset omistava Tennessee Valley Authority (TVA) päätti elokuussa 2007 rakentaa tämänkin yksikön valmiiksi saakka.


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: Yhdysvalloissa ei ole avattu yhtään ydinvoimalaa vuonna 1979 sattuneen Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen. "The League of Conservation Voters" -järjestön lakiasiain apulaisjohtaja Tim Greeffin mukaan USA:ssa ei ole rakennettu kolmeenkymmeneen vuoteen ydinvoimaa, koska se ei ole ollut taloudellisesti kannattavaa.


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: USA:n ensimmäinen reaktori on vuodelta 1957 Pennsylvaniassa Eisenhowerin kampanjan tuloksena. Kaikki nykyiset 104 reaktoria on tilattu vuosina 1963–1973. Three mile Islandin onnettomuuden jälkeen vuonna 1979 ei ole rakennettu uusia reaktoreita. Peruttuja reaktoreita on 138. Viimeksi valmistunutta reaktoria rakennettiin 23 vuotta. Ongelmina ovat suuret kustannukset ja kansalaisten kielteisyys. ABC:n ja Washington Post lehden mukaan 6/2005 64 % amerikkalaisista vastusti uusia atomireaktoreita.


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: Vuosina 1953–2008 tilatuista 253 ydinreaktorista 48 % peruttiin, 11 % suljettiin ennen aikojaan ja 14 % on ollut vähintään vuoden seisahduksissa. Reaktoreista 27 % on toimineet ilman vähintään vuoden seisokkia. Poliitikko ja entinen varapresidentti Al Gore esittää kirjassaan "Our choice, a plan to solve the climate crises" (2009) että syihin ydinvoiman 30 vuoden kriisiin sisältyy ydinvoiman korkeat kustannukset. Ennen talouskriisiä ydinvoimarakentamisen hinta nousi 15 prosenttia vuodessa, eli vuosina 1970–1990 hinta kymmenkertaistui. Samalla rakennusajat ovat kaksinkertaistuneet. Mikäli rakennusaikataulu ei pidä, maksaa viivästyminen miljardi dollaria vuodessa. Puolet suunnitelluista ydinvoimaloista on jäänyt Yhdysvalloissa rakentamatta.


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: USA:n senaatti hyväksyi 24.9.2008 uusiutuvan energian 18 mrd. $ verotuen jatkamisen. Presidentin ja parlamentin uskotaan hyväksyvän myös tuen. Tuki on 30 % yrityksille. Aiempi päätös on voimassa vain vuoden 2008 loppuun. Senaatin tukipäätös nosti monien aurinkosähköä tuottavien yritysten osakekursseja 5-9 % (Yingli Green Energy 9 %, SunPower Corp 8,2 %, First Solar 7,9 %, Trina Solar 5,3 %).


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: Kalifornian laki vaatii 20 % uusiutuvaa sähköä vuonna 2010. Vuonna 2007 uusiutuvaa energiaa oli 12 % sähkönkulutuksesta. Schwarzeneggerin uusi velvoite on 33 % uusiutuvaa energiaa vuoteen 2020 mennessä.


title: Yhdysvaltain energiapolitiikka

text: Yhdysvallat vähentää autojen polttoaineiden kulutusta vuonna 2013. EU rajoittaa hiilidioksidipäästöjä ja Yhdysvallat bensiinin kulutusta. Uusi raja tekee Kalifornian päästörajoihin liittyvän oikeustaistelun tarpeettomaksi.


title: Iso Karvasjärvi

text: Iso Karvasjärvi on järvi Utajärven kunnan itäosassa Sanginkylässä Pohjois-Pohjanmaalla, lähellä Oulun kaupungin rajaa.


title: Iso Karvasjärvi

text: Järvi sijaitsee entisen Ylikiimingin kunnan, nykyisen Oulun kaupungin, rajan vieressä, Puutturinjärvestä vajaa kolme kilometriä lounaaseen. Vain kolmisen sataa metriä järven pohjoispäästä on Pikku Karvasjärvi. Järveä ympäröivät kankaat, idässä Yli-Karvasmaa, lännessä Karvaskoskenkangas ja etelässä laaja Maaselkä, jossa sijaitsee Sanginkylän kaakkoisin asumus, Karvasjärven talo. Se on nykyään metsästysmajakäytössä, kuten järvestä luoteeseen laskevan Karvasojan rannalla sijaitseva hirvikämppä.


title: Iso Karvasjärvi

text: Järvi on rehevä, rannoiltaan pääosin suota, mutta kangaspaikoilla myös kivikkoa. Järven kalastoon kuuluvat tavanomaiset hauki, ahven ja särki. Karvasoja, joka laskee Sanginjoen sivuhaaraan Koivujokeen lähellä Pienelle Kivijärvelle menevää tietä, on kapea mutta kymmenisen kilometriä pitkä puro. Karvasjärven talon lisäksi järven ympärillä ei ole ollut asutusta. Kulkuyhteys järvelle oli aikaisemmin ennen muuta seututie 837:ltä Maaselän kangasta kulkevaa polkua pitkin luoteeseen. Nykyään järven lähelle tulee idästä päin Kivijärven tieltä eli Vepsän kylän suunnasta Ylikiimingistä erkaneva metsäautotie, josta pääsee Koivuselän, Honkaselän ja Pehkeensuon turvetyömaan kautta myös kaakkoon eli seututie 837:lle Kemilänkylän kohdalle. Koilliseen eli Sanginkylän Puutturinjärven suuntaan ei järveltä edelleenkään ole mitään tieyhteyttä.


title: Lipservice

text: Lipservice on hard rock -yhtye Gotthardin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005.


title: Lipservice

text: Albumi nousi Sveitsissä Swiss Music Charts -listan ensimmäiselle sijalle, ja se pysyi listalla yhteensä 39 viikkoa.


title: Tšakhrukhadze

text: Tšakhrukhadze () oli georgialainen 1100-luvun lopussa ja 1200-luvun alussa elänyt runoilija, jota on perinteisesti pidetty "Tamarianin" () kirjoittajana. Se on 22 oodin ja yhden elegian kokoelma, joka ylistää ja usein jopa jumaloi Georgian kuningatar Tamaria (hallitsi 1184–1213). Runoilija on liitetty maallikko Grigol Tšakhrukhadzeen, jonka säilyneessä testamentissa kerrotaan hänen halustaan vetäytyä georgialaiseen Ristin luostariin Jerusalemissa. Myöhempien kertomusten mukaan Tšakhrukhadze oli syntynyt Khevin vuoristoalueella Georgian koillisosassa ja toimi kuningatar Tamarin sihteerinä.


title: Tšakhrukhadze

text: Tšakhrukhadze kirjoitti uudessa, viisitavuisessa runomitassa ("tšakhrukhauli"). Hänen runoutensa on erittäin musikaalista ja kielellisesti lahjakasta, ja hän muodostaa adjektiiveista mestarillisia loppusointuja ylistääkseen Tamaria.


title: Hansut

text: Hansut ("Chloephaga") on sorsien heimoon kuuluva lintusuku.


title: Andorran vaakuna

text: Andorran vaakuna on Andorran tunnus lipun ja hymnin ohella. Vaakunan nykyinen muoto on vuodelta 1969 vaikkakin sillä on vuosisataiset juuret.


title: Andorran vaakuna

text: Vaakuna on jaettu neljään kenttään. Vasempaan ylälaitaan on kuvattu punaisella pohjalla hopeareunainen kultainen piispanhiippa ja kultainen piispansauva, joka symboloi Urgellin piispaa. Oikeassa ylälaidassa on Foix'n kreivikunnan vaakuna (kolme punaista pystysuoraa viivaa kultaisella pohjalla), vasemmassa alalaidassa on Katalonian vaakuna (neljä punaista pystysuoraa viivaa kultaisella pohjalla), oikeassa alalaidassa on Béarnin vaakuna (kaksi punaista lehmää kultaisella pohjalla). Vaakunan alalaidassa lukee maan latinankielinen motto "Virtus Unita Fortior", ("Yhdistynyt voima on vahvempi").


title: Andorran vaakuna

text: Vaakunaa käytetään myös Andorran lipussa.


title: Rahkarousku

text: Rahkarousku ("Lactarius sphagneti") on yksi rouskuihin kuuluvista sienilajeista. Sen erottaminen esimerkiksi pikkurouskusta saattaa tuottaa hankaluuksia.


title: Ioane Šavteli

text: Ioane Šavteli () oli georgialainen runoilija, joka eli 1100-luvun lopussa ja 1200-luvun alussa. Hänen kirjoittamanaan pidetään ylistysrunoa, joka on perinteisesti tunnettu epäsopivalla nimellä "Abdulmesia" () eli "Messiaan orja" (arabian kielen nimestä عبد المسيح, Abdul Masīh). Šota Rustaveli viittaa teoksensa "Pantterintaljainen" jälkisanoissa Šavteliin ja hänen teokseensa, ja Rustavelin eepos onkin Šavtelin runon nimen lähde. Hänen oodinsa on todellisuudessa eulogia keskiajan Georgian kahdelle suurimmalle hallitsijalle, Davit Rakentajalle (hallitsi 1089–1125) ja runoilijan aikalaiselle kuningatar Tamarille (hallitsi 1184–1213). Runoilijan elämästä ei juuri tiedetä. "Šavteli" vaikuttaa olevan maantieteellinen liikanimi, joka tarkoittaa "Šavšetista" (nykyinen Şavşat Turkissa). Hän oli mahdollisesti pappi, joka kulki keskiaikaisten kronikoiden mukaan Tamarin mukana useilla hänen matkoistaan ja sotaretkistään.


title: Ioane Šavteli

text: Šavtelin panegyriikka keskittyy ylistämään Davitin ja Tamarin kristittyjä hyveitä nimeämättä kuitenkaan kumpaakaan henkilöä. Tamariin viitataan ylistämällä hänen kauneuttaan ja rakkauttaan "tehdä hyvää vaivihkaa". Tamaria ylistävät samantyyppisin sanankääntein myös kuningattaren kronikoitsija ja kaksi aikalaisrunoilijaa: Rustaveli ja Tšakhrukhadze. Davit voidaan tunnistaa alluusioista hänen raamatulliseen kaimaansa (josta georgialainen Bagrationi-dynastia väitti polveutuvansa) ja kuninkaan omista uskonnollisista runoista (, "katumuksen hymnit") peräisin olevista, tekstiin punotuista sanoista ja fraaseista.


title: Seeprapleko

text: Seeprapleko ("Hypancistrus zebra") on Etelä-Amerikasta 1990-luvun alussa löydetty monnikala. Se on saavuttanut maailmalla suosiota akvaariokalana, mutta on ollut kallis hintatasoltaan. Hinta on laskenut viime vuosina, kun niiden viljelyssä on onnistuttu yhä useammin. Seepraplekon harvinaisuuden takia akvaariomarkkinoilla, niitä tulisi toistaiseksi hankkia vain viljelytarkoitukseen kotiakvaarioihin. Kalan lisääntymismahdollisuudet luonnossa ovat pienentymässä Amazon joen patoamisen vuoksi. Seepraplekon L-numero on L-046.


title: Seeprapleko

text: Seeprapleko kasvaa 8-12 cm pitkäksi. Sen vartalo on mustan ja valkoisen vinoraitainen, otsassa valkoinen raitakuvio näyttää E-kirjaimelta. Koiraan voi erottaa vahvemmista rintaevien eturuodoista.


title: Seeprapleko

text: Seeprapleko viihtyy lämpimässä ja virtaavassa vedessä. Akvaariossa tulisi olla kova virtaus ja paljon kivikkoa ja runsaasti luolia, jonne pariskunta voi tarvittaessa kutea. Luolia luodessa täytyy varmistaa ettei luola romahda kalan päällä, tai tulisi käyttää erityisiä seepraplekojen ja muiden "Hypancistrus"-suvun imumonnien kudetukseen tarkoitettuja erityisiä savisia kutuluolia.


title: Seeprapleko

text: Seeprapleko on lihansyöjä, joten se ei koske akvaarion kasveihin.


title: Seeprapleko

text: Seeprapleko on kotoisin Brasiliasta, Rio Xingun vesistöstä.


title: Seeprapleko

text: Seepraplekot viihtyvät parhaiten useamman yksilön parvessa. Parven yksilömäärällä ei ole sinänsä väliä, mutta hyvänä miniminä voidaan pitää 3-4 yksilöä, mieluiten enemmänkin, jotta kalat löytäisivät itselleen miellyttävimmän kutukumppanin. Akvaariossa se on normaalisti ensimmäisinä kuukausina arka ja piilotteleva. Kalat on saatu lisääntymään myös vankeudessa.


title: Marco Giovannetti

text: Marco Giovannetti (s. 4. huhtikuuta 1962 Milano) on entinen italialainen maantiepyöräilijä.


title: Marco Giovannetti

text: Giovannetti kuului Italian joukkueeseen, joka voitti olympiakultaa 100 kilometrin joukkueajossa Los Angelesin olympialaisissa 1984. Ammattilaisurallaan hän voitti Espanjan ympäriajon vuonna 1990. Hän kuului kilpailun kuudennella etapilla irtiottoryhmään sijoittuen viidenneksi. Tämän myötä hän nousi kokonaiskilpailun toiselle sijalle. Kymmenennen etapin jälkeen hän siirtyi kärkipaikalle, jonka piti maaliin saakka. Kolme päivää Espanjan ympäriajon päättymisen jälkeen alkaneessa Italian ympäriajossa hän sijoittui Gianni Bugnon ja Charly Mottet'n jälkeen kolmanneksi.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut () on FIBA Europen järjestämä koripallon mestaruusturnaus eurooppalaisille maajoukkueille. Lopputurnaus järjestettiin vuoteen 2017 saakka kahden vuoden välein ja siitä lähtien neljän vuoden välein. EM-kisat toimivat myös karsintoina maailmanmestaruuskilpailuihin ja olympiaturnaukseen. Nykyisin kisoihin selviytyy 24 maata.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Kilpailujen historian menestyksekkäin joukkue on Neuvostoliitto. Muita hyvin menestyneitä joukkueita ovat Jugoslavia, Liettua, Italia ja Kreikka.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Ensimmäiset EM-kisat järjestettiin kolme vuotta FIBA:n perustamisen jälkeen, eli vuonna 1935. Isäntämaaksi valittiin Sveitsi, ja mukaan pääsi kymmenen maata. Ainoastaan yksi karsintaottelu jouduttiin pelaamaan Portugalin ja Espanjan välillä. Ensimmäiset kisat päättyivät Latvian mestaruusjuhliin, ja silloisen säännön mukaan kisojen voittajan oli pidettävä seuraavat kisat.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Toisen maailmansodan jälkeen kaikki edelliset mestaruudet voittaneet Latvia ja Liettua olivat osana Neuvostoliittoa. Vuoden 1946 kisoissa nähtiin kaksi uutta maata, jotka tulisivat hallitsemaan Euroopan koripalloa: Neuvostoliitto ja Jugoslavia. Vuoden 1946 kisoissa nähtiin myös ensimmäinen hyppyheitto, jonka suoritti Italian Giuseppe Stefanini. Vuonna 1949 kisat järjestettiin ainoan kerran Euroopan ulkopuolella, Egyptissä. Kisojen voiton vei Egypti, ja maa onkin edelleen ainoa Euroopan ulkopuolinen maa, joka on tähän pystynyt. Kisoihin osallistui kuitenkin vain kahdeksan maata, sillä lentomatkustaminen oli tuohon aikaan kallista eikä vielä kovinkaan turvallista, ja samana vuonna Torinon jalkapallojoukkue oli kuollut lento-onnettomuudessa, minkä takia joukkueet eivät olleet innokkaita matkustamaan Egyptiin.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Seuraavat vuosikymmenet olivat Neuvostoliiton, sillä se voitti yhdestätoista mahdollisesta mestaruudesta kymmenen. Vuoden 1955 kisoissa maa sijoittui pronssille ja mestaruuden voitti Unkari.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Suomessa järjestetyt vuoden 1967 kisat olivat ensimmäiset modernit kisat, sillä kisat televisioitiin ja paikalla oli kansainvälinen media. 1970-luku oli Jugoslavian ja Neuvostoliiton välistä kilpailua. Vuosikymmenen aikana Jugoslavia voitti kolme EM-kultaa ja Neuvostoliitto loput kaksi. Seuraavan vuosikymmenen aikana hallinnan painopiste siirtyi länteen päin, ja esimerkiksi Italia voitti vuoden 1983 kisat. Maanosasta nousi useita suurtähtiä, joista kirkkaimpina Dražen Petrović, Arvydas Sabonis, Nikos Galis, Detlef Schrempf ja Fernando Martin. Vuoden 1985 kisat olivatkin ensimmäiset, jolloin NBA:n kykyjenetsijät seurasivat joukoittain kisoja. Samoissa kisoissa käytettiin myös ensimmäistä kertaa kolmen pisteen kaarta.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: 1990-luvulla Neuvostoliiton ja Jugoslavian hajoamisen seurauksena maanosaan syntyi myös useita uusia koripallomaita. Vuosikymmenen yllättävin mestaruus oli Saksan mestaruus vuoden 1993 kisoista. 2000-luvulla hallitsijamaiden painopiste siirtyi viimeistään läntisille maille. Myös Liettua palasi mestaruuskantaa vuoden 2003 kisoissa Arvydas Macijauskasin ja Šarūnas Jasikevičiuksen johdolla. Useilla mailla oli myös omat NBA-tähtensä: Pau Gasol, Tony Parker ja Dirk Nowitzki. Vuosikymmenen viimeisen EM-kullan voitti Espanja, jolle mestaruus oli ensimmäinen.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Aluksi kisoihin ei järjestetty minkäänlaista karsintaa, ja tämän seurauksena osallistuneiden maiden määrä nousi vuosi vuodelta. Vuonna 1961 FIBA päätti rajoittaa joukkueiden määrää, ja vuoden 1963 kisoissa olikin mukana 16 maata. Vuonna 2003 maanosan maajoukkueet jaettiin A-, B- ja C-divisiooniin, ja vain A-divisioonasta oli mahdollista päästä EM-kilpailuihin. Osallistuvien maiden määrää päätettiin lisätä vuoden 2011 kisoihin ja nykyisin mukana on 24 maata.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Mukana olevat 24 joukkuetta jaetaan neljään lohkoon, joiden kolme parasta joukkuetta pääsevät mukaan jatkolohkoon. Jatkolohkoista pudotuspeleihin pääsevät lohkojen neljä parasta maata. Jäljellä olevat maat pelaavat pareittain sijoituksensa mukaan: esimerkiksi toisen jatkolohkon neljänneksi paras joukkue pelaa toisen lohkon parasta joukkuetta vastaan. Parien voittajajoukkueet etenevät välierien kautta loppuotteluun ja hävinneet joukkueet pelaavat sijoituspeleissä. Parhaiten sijoittuneet maat pääsevät seuraaviin maailmanmestaruuskilpailuihin tai olympiaturnaukseen.


title: Ari Pulkkinen (muusikko)

text: Ari "Selkä" Ilmari Pulkkinen on suomalainen basisti ja lauluntekijä. Hän vaikuttaa sekä vuonna 1996 perustetussa Hauli bros -yhtyeessä että Kumma Heppu & Lopunajan Voidellut -yhtyeessä.


title: Ari Pulkkinen (muusikko)

text: Pulkkinen on vaikuttanut Pispalan musiikkiyhdistyksessä sen perustajana sekä hallituksen jäsenenä. Hän on opiskellut musiikin teknologiaa vuosina 1996-1999 Tampereen konservatoriossa ja Sibelius-Akatemian koulutuskeskuksessa. Hän on ollut tekemässä "Musaa mäeltä" -levyjä.


title: Ari Pulkkinen (muusikko)

text:
Pulkkinen on säveltänyt erityisesti Hauli brosille, mutta jo ennen sitäkin.
Pulkkisen sävellyksiä ovat levyttäneet mm. Dave Lindholm, Pauli Hanhiniemi, Esko Kovero, Vesa Kietäväinen ja Kaija Pohjola.


title: Ari Pulkkinen (muusikko)

text: Pulkkinen julkaisi 2017 soololevyn "Välilevy" esiintyjänimellä 'Selkä & Issias'.


title: Vannomatta Paris!

text: Vannomatta Paris! ("National Lampoon’s Pledge This!") on William Heinsin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka julkaistiin suoraan videolle vuonna 2006. Amerikkalaiseen opiskelijaelämään sijoittuva elokuva kertoo Paris Hiltonin näyttelemästä Gamma Gamma -sisarkunnan johtajasta Victoria Englishistä ja kerhoon pyrkivistä naisopiskelijoista, joiden on suoriuduttava erilaisista tehtävistä. Paris Hilton toimi myös elokuvan tuottajana.


title: Waiting for Cousteau

text: Waiting for Cousteau (ranskaksi tunnetaan nimellä "En attendant Cousteau") on elektronisen musiikin artistin Jean-Michel Jarren studioalbumi, jonka julkaisi Disques Dreyfus -levy-yhtiö vuonna 1990. Albumi oli omistettu Jacques-Yves Cousteaulle, jonka 80-vuotispäivänä se julkaistiinkin.


title: Narskut

text: Narskut ("Netta") on sorsien heimoon kuuluva lintusuku.


title: Aska

text: Aska () oli kunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Se muodostettiin vuonna 1952 yhdistämällä aiemmat Varvin, Styran, Västra Stenbyn, Hagebyhögan, Fivelstadin ja Orlundan kunnat.


title: Aska

text: Vuonna 1974 Askan kunta liitettiin Motalan kuntaan. Motalan kunta jaettiin jo vuonna 1980, jolloin Hagebyhögan ja Orlundan seurakunnat liitettiin tuolloin perustettuun Vadstenan kuntaan. Muut entisen Askan kunnan osat jäivät osaksi Motalan kuntaa.


title: Takini

text: Härkägemssi eli takini ("Budorcas taxicolor"), myös takin tai taki, on Himalajalla elävä vuohieläin ja "Budorcas"-suvun ainoa edustaja. Länsimaiset eläintieteilijät löysivät lajin vasta vuonna 1910. Nykyään se on Bhutanin kansalliseläin.


title: Takini

text: Aikuinen takini on pituudeltaan 170–220 cm (hännän pituus voi olla lisäksi 10–15 cm), säkäkorkeudeltaan noin 110–120 cm ja se voi painaa 250–350 kg. Sillä on paksu, tiheä ja kihara turkki, jonka väritys vaihtelee ruskeasta harmaan- ja kullanruskeaan. Sekä uroksella että naaraalla on noin 30 cm pitkät sarvet. Ne osoittavat tyvestä sivuille ja taipuvat kärjistään taaksepäin.


title: Takini

text: Takinit elävät Himalajan bambumetsissä 2000–4500 metrin korkeudessa. Takineja tavataan Länsi- ja Keski-Kiinassa, Assamissa, Bhutanissa ja Myanmarin pohjoisosissa.


title: Takini

text: Laji jaetaan nykyisin neljään alalajiin:


title: Takini

text: Takinit ovat kasvinsyöjiä. Ne syövät lähinnä ruohoa, nuppuja ja lehtiä. Takinit ovat aktiivisia päivisin. Ne kerääntyvät talvella pieniin laumoihin, kun taas kesällä laumat ovat jopa sadan yksilön kokoisia. Vanhat urokset elävät yksin.


title: Takini

text: Takinin kantoaika on 9 kuukautta ja naaras synnyttää kerran kahdessa vuodessa yhden jälkeläisen.


title: Ojaleinikki

text: Ojaleinikki ("Ranunculus flammula") on leinikkikasveihin ("Ranunculaceae") kuuluva monivuotinen, lähinnä Euroopassa tavattava myrkyllinen ruohovartinen kasvi.


title: Ojaleinikki

text: Ojaleinikki kasvaa 10–40 cm korkeaksi. Kasvi on lähes kalju ja niukkahaarainen. Varsi on koheneva tai harvoin pysty ja tavallisesti vain tyvinivelväleistä juurehtiva. Nivelvälit ovat jokseenkin suoria, ensimmäinen tavallisesti vähintään 2 mm, joskus jopa 9 mm paksu. Aluslehtien ruoti on joskus jopa 15 cm pitkä, varsinkin kasvin kasvaessa vedessä. Lehtilapa on 1–6 cm pitkä, sen muoto vaihtelee puikeasta soikeaan, ja on ehyt- tai hammaslaitainen. Varsilehdet ovat lyhytruotisia ja ylimmät lehdet ruodittomia, muodoltaan tasasoukan suikeita ja tavallisesti ehytlaitaisia. Keltaiset kukat sijaitsevat yksittäin tai muutamia yhdessä. Kukat ovat tavallisesti 8–18 mm leveitä, ja niissä on kaksi kehäkiehkuraa. Sekä verho- että terälehtiä on viisi kappaletta. Varhain variseva verhiö on noin puolet teriön pituudesta. Terälehdet ovat mesikuopallisia. Kukkaperä on uurteinen, kukkapohjus on kalju. Suomessa ojaleinikki kukkii kesä-elokuussa, joskus jopa syyskuussa. Hedelmistö koostuu 1,7–2,3 mm pitkistä kaljuista pähkylöistä, joissa on pieni, 0,2–0,3 mm pitkä ota.


title: Ojaleinikki

text: Ojaleinikki muistuttaa varsin paljon pienempikokoista ja hennompaa rantaleinikkiä ("R. reptans"). Lajit myös risteytyvät ("R. flammula" x "reptans") helposti keskenään kantalajien yhteisillä kasvupaikoilla.


title: Ojaleinikki

text: Ojaleinikkiä tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa lukuun ottamatta Islantia, Pyreneiden niemimaan eteläosia, Manner-Italian eteläosaa, Albaniaa, Kreikkaa, Etelä-Ukrainaa, Etelä-Venäjää sekä mantereen pohjoisimpia osia. Euroopan ulkopuolella sen on harvinainen laji. Sitä kasvaa paikoin Marokossa, Turkissa, Länsi-Siperiassa sekä harvinaisena tulokaslajina Yhdysvaltain ja Kanadan itärannikolla.


title: Ojaleinikki

text: Suomessa ojaleinikki kuuluu pääasiassa alkuperäiseen kasvillisuuteen. Lajia tavataan Etelä-Lappia myöten, mutta runsas se on vain Etelä-Suomessa.


title: Ojaleinikki

text: Ojaleinikki on kosteiden kasvupaikkojen kasvi. Se viihtyy ojissa, lammikoissa, lätäköissä, rannoilla, lähteiköissä, korvissa, vesijättömailla, kosteilla pellonreunoilla ja kosteikoissa. Laji suosii etenkin savimaita.


title: Ojaleinikki

text: Ainakin Ruotsissa ojaleinikkiä on ennen vanhaan käytetty kansanlääkinnässä vilustumisen ja erilaisten lastentautien hoitoon.


title: Mustalinnut

text: Mustalinnut ("Melanitta") on sorsien heimoon kuuluva lintusuku.


title: Aatelointi

text: Aatelointi, naturalisointi ja adoptio olivat tapoja, joilla Suomen suuriruhtinaskunnassa ja Ruotsin kuningaskunnassa saattoi saada aatelisarvon. Aateloinnin saattoi suorittaa vain hallitsija, kuningas tai suuriruhtinas. Aateloinnin merkkinä aateloitu sai aateliskirjeen. Useimmiten aatelisarvo kuitenkin perittiin.


title: Aatelointi

text: Introduktiossa aatelinen ja hänen sukunsa otettiin jäseneksi ritarihuoneeseen ja kirjattiin ritarihuoneen aatelismatrikkeliin. Tässä yhteydessä suku sai järjestysnumeron. Ulkomaisen aateliarvon omaava ei voinut tulla introdusoiduksi ritarihuoneeseen. Hallitsijan luvalla suku voitiin kuitenkin "naturalisoida", jolloin jäsenet voitiin introdusoida. Ruotsissa ulkomaisten aatelisarvojen omistajat, joita ei ole naturalisoitu, muodostavat niin sanotun "introdusoimattoman aatelin" ().


title: Aatelointi

text: "Adoptiossa" aatelisarvon omistaja saattoi siirtää arvonsa perintönä adoptoidulle. Usein näin tapahtui, jos suvussa ei ollut miespuolisia jälkeläisiä. Adoptoidut olivat usein sisaren lapsia, tai aatelittoman tai alempiarvoisen veljen lapsia. Suomessa tällaisia adoption kautta periytyneitä sukuja ovat muun muassa Cronstedt ja von Berg sekä Stewen-Steinheil, Stjernvall-Walleen, Standertskjöld-Nordenstam, Indrenius-Zalewski, Hisinger-Jägerskiöld.


title: Aatelointi

text: Suomen ritarihuoneeseen naturalisoituja sukuja ovat seuraavat: kenraalikuvernööri, ruhtinas Menschikoffin suku, kreivillinen Kuscheleff-Besborodko -suku, vapaaherralliset suvut Freedricksz ja von Hauff sekä aatelissuvut von Müller, von Briskorn, von Thomsen, von Daehn, von Weissenberg, von Schoultz ja Fischer. Lisäksi on naturalisoitu joukko vanhoja ruotsalaisia sukuja, mm. Rosenbröijer, von Nandelstadh ja Gripenwaldt.


title: Numantian sota

text: Numantian sota käytiin Rooman tasavallan ja keltiberiheimojen välillä vuosina 143–133 eaa. Hispania Citeriorin provinssissa nykyisessä Espanjassa. Se oli viimeinen keltiberisodista. Sota alkoi, kun Hispanian keltiberiheimot nousivat kapinaan vuonna 143 eaa. Alkumenestyksen jälkeen roomalaiset kärsivät suuria tappioita keltiberien ankaran vastarinnan johdosta. Heidän pääkaupunkinsa Numantian 8 000 miestä käsittäneet puolustajat löivät useita, paljon suurempia roomalaisarmeijoita. Lopulta Publius Cornelius Scipio Aemilianus otti Hispania Citeriorissa olevan armeijan komentoonsa ja valloitti Numantian vuonna 133 eaa.


title: Numantian sota

text: Roomalainen sotapäällikkö Scipio Africanus oli valloittanut Hispanian Karthagolta toisessa puunilaissodassa. Iberian niemimaan alkuperäisheimot olivat kuitenkin vaikeita alistaa Rooman valtaan ja he hyökkäsivät useita kertoja roomalaisten kimppuun. Ensimmäisessä keltiberisodassa vuosina 181–179 eaa. Tiberius Gracchus onnistui lyömään keltibereihin kuuluneen lusonien heimon. Vuonna 154 eaa. alkoi toinen keltiberisota kun bellien keltiberiheimo alkoi laajentamaan pääkaupunkiaan ilman roomalaisten suostumusta. Senaatti lähetti vahvan armeijan bellejä vastaan. He kuitenkin liittoutuivat toisen keltiberiheimon, arevakkien kanssa ja löivät roomalaiset. Sota päättyi rauhansopimukseen kolme vuotta myöhemmin.


title: Numantian sota

text: Myös Lusitaniassa, Hispania Ulteriorin provinssissa oli vuonna 155 eaa. alkanut vakava kapina, jonka johdosta roomalaiset kärsivät aluksi tappioita. Vaikka tilanne oli vuonna 150 eaa. saatu hallintaan, niin kolme vuotta myöhemmin eräs Viriatus nousi lusitaanien johtoon. Hän kokosi armeijan ja löi roomalaiset useassa taistelussa käyttäen hyväksi sissitaktiikkaa.


title: Numantian sota

text: Sota alkoi kun lusitaanien menestyksestä rohkaistuneet arevakit nousivat kapinaan Roomaa vastaan. Roomalaiset toimivat kuitenkin nopeasti ja lähettivät neljännen makedonialaissodan voittajan ja konsuli Quintus Caecilius Metellus Macedonicuksen Hispaniaan. Hän hyökkäsi keltiberien alueelle ja sai useita kaupunkeja antautumaan. Tämän menestyksen johdosta Metellus hyökkäsi myös Termantian ja Numantian kaupunkeja vastaan, mutta epäonnistui. Keltiberejä vaadittiin antautumaan, mutta he päättivät jatkaa taistelua. Tämän jälkeen Quintus Pompeius Aulus tuli Metelluksen tilalle. Hänellä oli erittäin vahva ja hyvin koulutettu, 30 000 jalkaväki- ja 2 000 ratsumiehen armeija. Pompeius onnistui saamaan joitakin pieniä voittoja ja saartamaan Numantian, mutta kylmä talvi ja sitä seuranneet toistuvat tappiot saivat hänen solmimaan rauhansopimuksen keltiberien kanssa. Pompeius halusi niin kiihkeästi sodan päätökseen, että antoi Numantialle erittäin suotuisat rauhanehdot. Kuultuaan tästä senaatti kuitenkin hylkäsi Pompeiuksen tekemän rauhansopimuksen ja lähetti vuonna 139 eaa. konsuli Marcus Popillius Laenaksen korvaamaan Pompeiuksen.


title: Numantian sota

text: Laenas ei saavuttanut kuitenkaan minkäänlaista menestystä, ja vuonna 137 eaa. konsuli Gaius Hostilius Mancinus sai Numantiassa olevan armeijan komentoonsa. Sotaretki meni kuitenkin surkeasti Mancinuksen kärsittyä lukuisia tappioita kaupungin ulkopuolella käydyissä taisteluissa. Huhut, jotka kertoivat kantabriaanien ja vaccojen saapuvan suurena armeijana vapauttamaan Numantian saarrosta saivat roomalaiset perääntymään pakokauhun vallassa Nobiliorin entiselle leiripaikalle. Nämä huhut eivät kuitenkaan olleet tosia, ja huomattuaan Mancinuksen armeijan pakenevan, keltiberit saartoivat roomalaiset ja lopulta Mancinus joutui solmimaan rauhan vihollisen kanssa. Sopimuksen mukaan roomalaiset saivat lähteä mutta joutuivat jättämään kaikki aseensa ja varusteensa keltibereille. Tämä säästi yli 20 000 roomalaissotilaan hengen, mutta senaatti oli raivoissaan. Se torjui rauhanehdot heti ja Mancinus vietiin alastomana Numantian porteille, jotta keltiberit saisivat tehdä hänelle mitä halusivat. He eivät kuitenkaan halunneet Mancinusta, joten hän sai palata Roomaan.


title: Numantian sota

text: Hänen seuraajansa, vuoden 137 eaa. konsuli Marcus Aemilius Lepidus ei saavuttanut menestystä myöskään sen paremmin. Hän hyökkäsi vaccojen alueelle ja alkoi yhdessä lankonsa, Decimus Junius Brutuksen kanssa piirittämään heimon pääkaupunkia, Pallantiaa. Senaatti käski Lepidusta luopumaan piirityksestä, mutta hän jatkoi kuitenkin sitä. Lopulta Lepiduksen armeijalta loppui muonavarat, ja sen täytyi vetäytyä ja jättää haavoittuneet ja sairaat taakseen. Keltiberit hyökkäsivät nopeasti perääntyvän kolonnan kimppuun ja aiheuttivat roomalaisille raskaita tappioita. Armeijan pelasti vain keltiberien päätös luopua takaa-ajosta.


title: Numantian sota

text: Vuonna 134 eaa. Publius Cornelius Scipio Aemilianus valittiin toisen kerran konsuliksi. Hän oli kunnostautunut kolmannessa makedonialaissodassa isänsä Lucius Aemilius Paulluksen alaisena ja valloittanut kolmannessa puunilaissodassa Karthagon 146 eaa. Scipio valittiin konsuliksi siitäkin huolimatta, että äskettäin oli laadittu laki joka kielsi ketään toimimasta kahta kertaa konsulina. Roomalaiset olivat kuitenkin sitä mieltä, että Karthagon valloittaja olisi ainoa mies, joka pystyisi päättämään pitkän ja kovia tappioita vaatineen sodan Numantiassa, joten laki hyllytettiin.


title: Numantian sota

text: Scipio ei ottanut mukaan Hispaniaan uutta armeijaa, koska Numantia oli kärsinyt suuresti viime vuosina ja provinssissa oli jo tarpeeksi suuri armeija sotatoimiin. Hän otti mukaansa vain 4 000 miehen joukon täydentämään Hispaniassa olevaa armeijaa. Näiden mukana oli 500 miehen osasto, jota kutsuttiin "ystävien eskadroonaksi". Se koostui Scipion omista klienteistään eli suojateistaan. Saavuttuaan provinssiin, Scipion veljenpoika Fabius Maximus Buteo sai tehtäväkseen organisoida tämän sotajoukon ja marssittaa se nopeasti roomalaisten leiriin.


title: Numantian sota

text: Kun Scipio miehineen saapui Rooman armeijan leiriin hän havaitsi, että sotilaiden kuri ja moraali oli olematon. Heistä oli tullut laiskoja ja masentuneita aiempien tappioidensa takia. Scipio tajusi, että hän ei ikinä pystyisi saavuttamaan voittoa tällä armeijallaan, joten hän otti ensi työkseen palauttaa armeijan kuri ja taistelutahto.


title: Numantian sota

text: Leiriin oli asettunut suuri määrä kaupustelijoita, prostituoituja ja ennustajia, joten Scipio heitätytti aluksi nämä ulos ja supisti myös orjien määrän mahdollisimman pieneksi. Kaikkien orjien, joiden tehtävät koostuivat vain yksinkertaisista asioista, kuten ruoan keittämisestä, annettiin kielto tulla leiriin. Suuri armeija orjineen ja vankkureineen rasitti suunnattomasti armeijaa ja hidasti sitä merkittävästi, joten Scipio supisti myös kuormajuhtien ja vankkureiden määrää. Ylimääräiset myytiin pois ja sotilaille annettiin hyvin kiinteät päivärutiinit, joita piti noudattaa pikkutarkasti. Kukaan miehistä sotilasarvosta riippumatta, ei saanut nukkua telttavuoteessa ja keittoastioista sallittuja olivat vain varras, kattila ja kuppi. Ennen sotilaat olivat tavanneet höystää annoksiaan paikallisilla herkuilla ja mausteilla, mutta tämä kiellettiin.


title: Numantian sota

text: Scipio otti käyttöön myös ankaran koulutusohjelman, jossa marssimiseen käytettiin runsaasti aikaa. Sotilaat ottivat mukaansa useiden päivien muonavarat ja marssivat tiukasti kolmessa rinnakkaisessa rivistössä valmiina ryhmittymään taistelumuotoon. Pääpaino oli tiukalla marssikurilla. Ennen sotilaat olivat ottaneet mukaansa aaseja tai muuleja ja ratsastaneet niillä mutta Scipio kielsi tämän ja totesi: "Mitä voit odottaa mieheltä sodassa, kun hän ei pysty käyttämään edes omia jalkojaan?"


title: Numantian sota

text: Scipio myös täydensi joukkojaan paikallisten liittolaisten sotureilla ja muun muassa numidialaisella ratsuväellä. Historioitsija Appianuksen mukaan hänellä oli yhteensä 60 000 miestä.


title: Numantian sota

text: Kun Scipio katsoi armeijansa olevan valmis, hän eteni lähelle Numantiaa, mutta ylivoimastaan huolimatta ei hyökännyt heti kaupunkia vastaan. Sen sijaan Scipio ryhtyi ryöstelemään ja hävittämään läheisen vacca-heimon peltoja estääkseen Numantian huoltamisen tältä alueelta ja eristääkseen Numantian muista keltiberiheimoista. Kun roomalaiset saapuivat Caecan kaupunkiin, jossa Licinius aiemmin oli surmauttanut kaupungin miesväestön, Scipio julisti, että kaikkien Liciniuksen joukkomurhasta selvinneiden sallittiin palata rauhassa jälleenrakentamaan kaupunkiaan. Rohkaistaakseen sotilaitaan Scipio hankki myös joitakin pieniä voittoja keltibereistä. Eräässä tällaisessa yhteenotossa Pallantian kaupungin lähellä Complaniossa, tribuuni Rutilius Rufuksen ratsuväkiosasto ajoi pakenevia keltiberejä takaa liian innokkaasti ylös kukkulan rinnettä ja joutui yhtäkkiä väijytykseen. Scipio toimi nopeasti ja muodosti oman ratsuväkensä kahteen osastoon ja määräsi nämä hyökkäämään keltiberejä vastaan ja vetäytymään sitten vuoronperään, turvaten näin Rufuksen vetäytymisen.


title: Numantian sota

text: Lopulta Scipio päätti palata takaisin Numantiaan. Hän jakoi armeijansa kahteen osaan, joista toisen luovutti veljensä Fabius Maximus Aemilianuksen alaisuuteen kun piti toisen itsensä komennossa. Pian roomalaisten saapumisen jälkeen, numantialaiset marssivat ulos kaupungista ja haastoivat roomalaiset taisteluun. Scipio päätti kuitenkin olla ottamatta turhia riskejä eikä hyväksynyt keltiberien haastetta. Sillä aikaa Jugurtha saapui auttamaan roomalaisia jousi- ja linkomiehillä sekä 12 sotanorsulla.


title: Numantian sota

text: Suoran hyökkäyksen sijaan, hän päätti näännyttää kaupungin nälkään ja ympäröi sen seitsemällä linnakkeella, jotka yhdistettiin toisiinsa kaivannolla ja rintavarustuksella. Torneihin sijoitettiin katapultteja ja ballistoja. Armeija jaettiin alayksiköihin ja kummallakin komentajalla oli reservijoukkoja, jotka pystyivät tarpeen tullen auttamaan puolustajia, jos linja uhkasi murtua. Kaikki keltiberien hyökkäykset torjuttiin ja lopulta kaupungin oli lopulta pakko antautua muonavarojen loputtua. Useimmat tekivät kuitenkin itsemurhan ja Appianuksen mukaan kaupungissa esiintyi myös kannibalismia. Numantia ryöstettiin ja hävitettiin maan tasalle ja Scipio otti 50 kaupungin asukasta mukaansa esiteltäväksi triumfissaan ja myi loput orjiksi.


title: Numantian sota

text: Pitkä sota oli nyt ohi ja Scipio palasi Roomaan viettämään toista triumfiaan. Voitostaan hän sai myös lisänimen "Numantinus" ja hän oli jonkin aikaa erittäin suosittu Roomassa. Keltiberien kukistamisen jälkeen roomalaiset pääsivät etenemään sisemmälle Hispaniaan. Sodat eivät kuitenkaan loppuneet ennen kuin kantabriaanit kukistettiin vuonna 19 eaa. Roomalaisvalloituksen jälkeen Iberia roomalaistui nopeasti ja paikalliset kulttuurit menettivät omaleimaisuutensa.


title: Plastic Bertrand

text: Plastic Bertrand (syntyjään Roger Marie François Jouret, 24. helmikuuta 1954 Bryssel, Belgia) on belgialainen muusikko, joka tunnetaan kansainvälisestä hittikappaleestaan "Ça plane pour moi".


title: Plastic Bertrand

text: Jouret aloitti musiikkiuransa kouluaikana yhtyeessä nimeltä Bisons, jossa soitti rumpuja. Hän perusti 1970-luvun puolivälin jälkeen punk-yhtye Hubble Bubblen. Yhtye ei ollut vielä suosittu, mutta tuottaja Lou Derijk huomasi Jouret'n.


title: Plastic Bertrand

text: Jouret ja Derijk loivat yhdessä satiirisen Plastic Bertrand -hahmon, joka sai nimensä punk-toimittaja ja -muusikko Bert Bertrandilta. Vuonna 1977 Plastic Bertrand julkaisi singlen "Ça plane pour moi", josta tuli yksi kautta aikojen myydyimpiä belgialaisia singlejä. Se nousi myös toisena ranskalaisena singlenä yhdysvaltalaiseen Billboard Hot 100 -listaan. Plastic Bertrandin seuraavat albumit "Je t'fais un plan" ja "L'album" eivät olleet enää lähellekään yhtä menestyneitä ja ne edustivat enemmän uuden aaltoa, jossa oli myös reggae- ja synthpop-elementtejä.


title: Plastic Bertrand

text: Plastic Bertrand oli 1980-luvun alkupuolella mukana ABBAn musiikkiin perustuneessa musikaalissa "Abracadabra", jossa olivat mukana myös ranskalainen Daniel Balavoine ja Anni-Frid Lyngstad ABBAsta. Vuonna 1987 Plastic Bertrand oli Luxemburgin edustaja euroviisuissa jääden toiseksi viimeiseksi kappaleellaan "Amour amour". Kilpailu käytiin Bertrandin synnyinkaupungissa Brysselissä. Vuonna 1988 Bertrand teki new beat -tyylisuuntaa edustaneen albumin. Single "Slave to the Beat" on yksi tyylin myydyimmistä.


title: Plastic Bertrand

text: Plastic Bertrand ei ole julkaissut 1980-luvun jälkeen kuin kaksi albumia. Vuonna 2002 julkaistiin paluualbumi "Ultra terrestre". Hän on myös 2000-luvulla esiintynyt muutamia kertoja eri televisio-ohjelmissa ja tehnyt joitakin keikkoja.


title: Luhtamatara

text: Luhtamatara ("Galium uliginosum") on monivuotinen ruohovartinen kasvi. Sen varsi voi kasvaa puolimetriseksi, mutta jää yleensä 10–30 cm pitkäksi. Kapeat lehdet ovat kuuden lehden ruusukkeina varren ympärillä. Kukinto on haarainen, yksittäiset kukat ovat valkoisia ja pieniä ja muodostavat muutaman kukan kukintoja. Luhtamatara muistuttaa eniten rantamataraa ("Galium palustre") ja usein ne kasvavatkin samoilla alueilla.


title: Luhtamatara

text: Luhtamataraa tavataan kosteilla, kalkkipitoisilla alueilla Keski- ja Pohjois-Euroopassa.


title: Nuorallakävely

text: Nuorallakävely eli nuorallatanssi on tasapainotaitelua ja akrobatian harjoittamista korkealle pingotetulla vaijerilla tai köydellä. Nuorallatanssijat esiintyvät tavallisesti sirkuksissa tai muunkaltaisissa järjestetyissä näytöksissä.


title: Nuorallakävely

text: Nuorallakävelyssä on kaksi pääsuuntausta: tiukaksi pingotetulla tai löysällä köydellä kävely, joilla kävelyn suoritustapa eroaa periaatteella toisistaan. Tiukalla köydellä nuorallatanssija pysyy tasapainossa oman ruumiinsa painopistettä muuttelemalla tai käyttämälä apunaan jotakin apuvälinettä tasapainotteluun. Löysemmällä köydellä nuorallatanssija taas voi oman ruumiinsa avulla liikuttaa alla olevaa köyttä.


title: Nuorallakävely

text: Eräs pitkän aikaa suosiossa ollut nuorallakävelytaidon esittelymuoto on Niagaran puotousten yli käveleminen.


title: Nuorallakävely

text: Tunnetuin suomalainen nuorallakävelijä on Antti Tuomento. Hän on ylittänyt muun muassa Imatrankosken, Kokemäenjoen sekä Salpausselän mäkimontun.


title: Robert Banks

text: Robert Banks voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Hurrikaani Hanna

text: Hurrikaani Hanna oli kahdeksas nimetty trooppinen sykloni ja neljäs hurrikaani vuoden 2008 Atlantin hurrikaanikaudella.


title: Hurrikaani Hanna

text: Hanna muodostui 28. elokuuta ja voimistui hurrikaaniksi 1. syyskuuta. Sen kehitys oli yhteydessä vain kolme päivää aiemmin syntyneeseen hurrikaani Gustaviin. Hanna heikkeni trooppiseksi myrskyksi keskiviikkona 3. syyskuuta. Se saapui Pohjois-Amerikan mantereelle lähellä Etelä- ja Pohjois-Carolinan rajaa varhain aamulla 6. syyskuuta.


title: Hurrikaani Hanna

text: Hannan aiheuttamat tulvat surmasivat Haitissa arvioiden mukaan yli 500 ihmistä. Suurin osa uhreista kuoli Gonaivesin satamakaupungissa. Punainen Risti vetosi lahjoittajiin 2,3 miljoonan euron avustuksen keräämiseksi Haitille. Euroopan komissio lupasi maalle kaksi miljoonaa euroa pika-apua. Suomen Punainen Risti lähetti alueelle avustustyöntekijän arvioimaan tuhoja sekä 50 000 euroa hätäapua.


title: Ma

text: Ma tarkoittaa seuraavia:


title: Ma

text: Ma on seuraavien henkilöiden nimi:Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:


title: Tony Parker

text: William Anthony "Tony" Parker II (s. 17. toukokuuta 1982 Brugge, Belgia) on ranskalainen koripalloilija. Hän pelaa NBA:n Charlotte Hornetsissa ja Ranskan maajoukkueessa.


title: Tony Parker

text: Parker pelasi San Antonio Spursissa vuosina 2001–2018. Hän on voittanut NBA-mestaruuden vuosina 2003, 2005, 2007 ja 2014. Ranskan maajoukkueessa Parker on voittanut neljä EM-mitalia. Pelipaikaltaan hän on pelintekijä.


title: Tony Parker

text: Parker oli naimisissa näyttelijä Eva Longorian kanssa. Parille myönnettiin avioero vuonna 2011.


title: Tony Parker

text: Ennen koripallon aloittamista Parker pelasi jalkapalloa. Vuonna 1996 hän kuitenkin kävi Chicagossa, jossa hänen setänsä vei hänet katsomaan Chicago Bullsien harjoituksia. Tavattuaan Michael Jordanin ja Scottie Pippenin hän keskittyi koripalloon. Vuonna 1997 Parker valittiin Tournoi minims de Salbrisin arvokkaimmaksi pelaajaksi, jonka jälkeen hänet kutsuttiin INSEP:iin. Alun perin Parker oli jo päättänyt lähteä pelaamaan Cholet Basketiin, mutta lopulta hän vaihtoi mieltään käytyään INSEP:ssä. Ensimmäisenä kautenaan hän teki 15 pistettä ottelua kohden Nationale 2:ssa. Kausi oli myös yksi seuran parhaimmista. Toinen pelikausi Nationale 1:ssä ei sujunut yhtä hyvin. Kuitenkin kauden jälkeen Parker siirtyi PSG Racingiin.


title: Tony Parker

text: Pariisin joukkueessa Parker joutui yleensä aloittamaan penkiltä, kun Laurent Sciarra oli joukkueen aloittava takamies. Kauden aikana Parker katsoi Sciarran pelin johtoa ja kehittyi kauden loppuun mennessä valtavasti. Kauden jälkeen hänet kutsuttiin kesällä 2000 Nike Hoop Summitiin, jossa Yhdysvaltain parhaat nuoret pelaavat muun maailman parhaimpia nuoria vastaan. Kaudella 2000–2001 Parkerista tuli joukkueen ykköspelintekijä kun Sciarra siirtyi ASVEL Lyoniin. Paris Basket Racingin kausi ei sujunut parhaalla mahdollisella tavalla, vaikka joukkue sijoittuikin runkosarjan kahdeksanneksi. Joukkue pääsi kuitenkin pudotuspeleihin, joissa vastaan asettui ASVEL. Parkerin johtama Paris Basket Racing hävisi kaksi ottelua selvästi vahvemmalle Lyonille ja Parkerin kausi oli ohi.


title: Tony Parker

text: Ensimmäisellä NBA-kaudellaan 2001–2002 Parker pelasi San Antonio Spursissa 77 runkosarjaottelua, joista 72 aloituskokoonpanossa. Pudotuspeleissä hän pelasi 34,1 minuuttia ottelua kohden. Hänet valittiin tulokkaiden tähtiviisikkoon ensimmäisenä ulkomaalaisena takamiehenä. Toisella kaudellaan 2002–2003 hän pelasi jokaisen Spursin ottelun aloituskokoonpanossa niin runkosarjassa kuin pudotuspeleissäkin ja kauden päätteeksi Spurs voitti mestaruuden. Parker voitti Spursin joukkueessa mestaruuden myös vuosina 2005, 2007 ja 2014, ja vuonna 2007 hänet valittiin loppuotteluiden arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän pelasi Spursissa yhteensä 1198 runkosarjaottelua ja 226 pudotuspeliä 17 kauden aikana. Parhaat ottelukohtaiset pistekeskiarvot hän saavutti kaudella 2008–2009, jolloin hän teki ottelua kohden runkosarjassa 22,0 ja pudotuspeleissä 28,6 pistettä.


title: Tony Parker

text: Parker nimettiin NBA:n kakkostähdistöön kausina 2011–2012, 2012–2013 ja 2013–2014 sekä kolmostähdistöön kaudella 2008–2009. ssa hän on pelannut useita kertoja, ensimmäisen kerran kaudella 2005–2006.


title: Metformiini

text: Metformiini on suun kautta nautittava biguanideihin kuuluva diabeteslääke. Sitä käytetään aikuistyypin diabeteksen ensisijaisena lääkkeenä, erityisesti ylipainoisilla, mutta ei potilailla, joilla munuaisten toiminta on häiriintynyt., minkä lisäksi on näyttöä siitä, että se on ainoa täysin turvallinen diabeteslääke sydämen vajaatoiminnasta kärsiville.


title: Metformiini

text: Poikkeavan vaikutusmekanisminsa ansiosta metformiini ei aiheuta hypoglykemiaa, mutta alkoholin kanssa käytettynä hypoglykemiaa saattaa esiintyä. Erityisesti suurten alkoholimäärien nauttiminen sen kanssa voi olla hengenvaarallista. Metformiini on maailman käytetyin diabeteslääke ja toinen Maailman terveysjärjestön olennaisten lääkkeiden luettelossa esiintyvistä diabeteslääkkeistä (toinen on glibenklamidi).


title: Metformiini

text: Biguanidit, joihin kuuluvat myös käytöstä poistetut fenformiini ja buformiini, ovat peräisin rohtovuohenherneestä ("Galega officinalis"), jonka diabetes mellituksen oireita vähentävät ominaisuudet on tunnettu jo vuosisatoja. Tieteellisessä kirjallisuudessa metformiini kuvailtiin vuonna 1957. Suomessa ensimmäinen metformiinivalmiste, Glucophage, sai myyntiluvan vuonna 1967.


title: Metformiini

text: Metformiinin pääasiallinen käyttötarkoitus on aikuistyypin diabeteksen hoito, etenkin kahdella erityisryhmällä: ylipainoisilla, koska se voi auttaa laihduttamisessa, ja insuliiniresistenssistä kärsivillä potilailla, koska se parantaa solujen insuliinivastetta. Metformiinin on todistettu vähentävän ylipainoisten diabeetikkojen kardiovaskulaarisia komplikaatioita. Se myös laskee hiukan LDL-kolesterolin sekä triglyseridien määriä. Toisin kuin sulfonyyliureat, metformiini yksinään ei aiheuta hypoglykemiaa. Raskaan liikunnan yhteydessä sitä on mainittu esiintyvän, mutta tämäkin on erittäin harvinaista.


title: Metformiini

text: Metformiinia on myös alettu käyttää munasarjojen monirakkulaoireyhtymän, ei-alkoholiperäisen rasvamaksan sekä ennenaikaisen murrosiän hoidossa kaikissa kolmessa esiintyvän insuliiniresistenssin vuoksi. Nämä hoidot ovat kuitenkin vielä toistaiseksi kokeellisia.


title: Metformiini

text: Metformiini voi vähentää epätyypillisten antipsykoottien aiheuttamaa painon nousua ja ehkäisee tehokkaasti esimerkiksi olantsapiinin aiheuttamaa insuliiniresistenssiä.


title: Metformiini

text: Metformiinin käytön on todettu vähentävän diabeetikoiden riskiä sairastua ja kuolla erilaisiin, heille tyypillisiin syöpiin, kuten suolisto-, haima-, maksa- ja kohdun syövät sekä imusolmukesyöpä.


title: Metformiini

text: Metformiini on kontraindikoitu potilailla, joilla on kohonnut asidoosin riski, esimerkiksi munuaisvian (kreatiniinitaso yli 150 μmol/l,), hengityselimistön toimintahäiriön tai maksavian takia. Sydämen vajaatoimintaa pidettiin pitkään myös kontraindikaationa metformiinin käytölle, mutta vuonna 2007 systemaattinen kirjallisuuden arviointi osoitti, että metformiini onkin päinvastoin sydämen vajaatoiminnasta kärsiville turvallinen diabeteslääke.


title: Metformiini

text: Metformiinin käyttö suositellaan lopetettavan ennen mitä tahansa radiologista kuvausta jossa käytetään jodipitoista varjoainetta, sillä varjoaine häiritsee munuaisten toimintaa jolloin metformiini kumuloituu elimistöön. Metformiinihoitoa suositellaan jatkettavan vasta 48 tunnin kuluttua varjoaineen antamisen jälkeen, jos munuaisten toiminta on normalisoitunut.


title: Metformiini

text:
Vakavin haittavaikutus on maitohappoasidoosi, jonka voi aiheuttaa metformiinin käyttö samalla kuin maksan tai munuaisten toiminta on vähentynyt. Metformiinin tavoin biguanideihin kuuluva fenformiini poistettiin käytöstä, koska siihen liittyy korkeampi maitohappoasidoosin riski (jopa 60 tapausta miljoonaa potilasvuotta kohden). Metformiini on fenformiinia turvallisempaa ja sen kanssa maitohappoasidoosin riski onkin käytännössä olematon, ellei ole olemassa riskiä kasvattavia tekijöitä (yli 60 vuoden ikä, suuret metformiiniannokset, sydänvika, maksavika, munuaisvika, ketoasidoosi, leikkaus tai leikkauksesta toipuminen, hengitysvaikeuksia, humalatila tai paasto).
On havaittu, että lääkärit jättävät usein huomiotta riskin, jonka edellämainitut tekijät muodostavat yhdessä metformiinin käytön kanssa, mutta maitohappoasidoosi on silti hyvin harvinaista. Kuolleisuus on hyvin korkea ilman välitöntä hoitoa. Oksentelu ja vatsakipu, joita seuraavat lihaskouristukset, yleinen huonovointisuus ja voimakas väsymys voivat viitata kehittyvään asidoosiin (diabeettinen ketoasidoosi tai maitohappoasidoosi). Tällöin tulisi lääkkeen käyttö lopettaa välittömästi ja ottaa yhteyttä lääkäriin.


title: Metformiini

text: Metformiinin yleisimmät haittavaikutukset ovat gastrointestinaalisia, kuten ripuli, krampit, pahoinvointi ja oksentaminen. Metformiinin käyttö aiheuttaa näitä oireita useammin kuin muut diabeteslääkkeet. 286 koehenkilön kliinisessä kaksoissokkotutkimuksessa 53,2% 141:stä välittömästi vapautuvaa metformiinia saaneista raportoi kärsineensä ripulista ja 25,5% pahoinvoinnista tai oksentelusta, plasebon saaneista vain 11,7% ja 8,3%.


title: Metformiini

text: Gastrointestinaaliset oireet voivat olla erittäin epämiellyttäviä potilaille. Niitä esiintyy yleensä lähinnä hoidon alussa tai annostusta nostettaessa. Oireita voidaan usein välttää aloittamalla hoito matalalla annostuksella (1 - 1,7 grammaa päivässä) ja nostamalla sitä hitaasti, jos ollenkaan. Ruoansulatusjärjestelmän oireet ovat harvinaisempia pitkäaikaisen ja tasaisen hoidon jälkeen.


title: Metformiini

text: Metformiinin pitkäaikainen käyttö on liitetty kohonneeseen homokysteiinitasoon, joka saattaa lisätä sydän- ja verisuonitautien riskiä, sekä B-vitamiinin imeytymisen heikentymiseen. Korkeat annokset ja/tai pitkäaikainen käyttö voivat johtaa B-vitamiinin puutokseen, ja jotkut tutkijat suosittelevatkin vitamiinitason tarkkailua tai puutoksen ennaltaehkäisyä.


title: Metformiini

text: Joidenkin raporttien mukaan metformiini saattaa laskea tyreotropiinin määrää hypotyreoosipotilailla aiheuttamatta kuitenkaan hypertyreoosin oireita tai muutoksia tyroksiinin määrässä. Mekanismia ei vielä tunneta.


title: Metformiini

text: Tahallisten ja tapaturmaisten metformiiniyliannostusten vertailussa havaittiin, että vakavat haittavaikutukset olivat harvinaisia, tosin vanhuksilla riski on korkeampi. Edes 85 gramman annos ei välttämättä ole tappava, sillä se ei aiheuta hypoglykemiaa. Maitohappoasidoosin riski kuitenkin kasvaa merkittävästi. Metformiiniyliannostuksen hoidossa tuleekin tarkkailla happo-emäs-, elektrolyytti- ja sokeritasapainoa. Mikäli asidoosi kehittyy vaikeaksi, hemodialyysi voi tulla kysymykseen metformiinin ja maitohappojen poistamiseksi.


title: Metformiini

text:
Metformiinin verensokeria alentava vaikutus perustuu ensisijaisesti maksan glukoosituotannon alentamiseen estämällä glukoneogeneesiä. Tyypillisen aikuistyypin diabeetikon maksassa tapahtuu glukoneogeneesiä kolme kertaa tavallista enemmän; metformiinihoito vähentää tästä yli kolmanneksen. Glukoneogeneesiä vähentävä vaikutus johtuu metformiinin aktivoimasta AMPK-entsyymistä (adenosiinimonofosfaatin aktivoima proteiinikinaasi). AMPK:n aktivaatio johtaa maksassa solunsisäisen SHP-transkriptiotekijän välityksellä glukoneogeneesistä vastaavien geenien ekspression estoon.
Metformiini myös lisää perifeeristen kudosten (erityisesti lihassolujen) herkkyyttä insuliinille lisäämällä glukoosin soluunottoa sekä hyväksikäyttöä, vähentää rasvahappojen oksidaatiota ja hidastaa glukoosin imeytymistä ruoansulatuskanavasta.


title: Metformiini

text: Metformiinin imeytyminen on hitaahkoa ja saattaa kestää jopa kuusi tuntia. Se ei metaboloidu, vaan erittyy sellaisenaan virtsaan 2-3 tunnin puoliintumisajalla. Viimeiset viitisen prosenttia eliminoituvat hyvin hitaasti, puoliintumisaika kasvaa 9-17 tuntiin.


title: Metformiini

text: Histamiinin H-reseptorin salpaaja simetidiini aiheuttaa metformiinin plasmapitoisuuden nousua kilpailemalla sen kanssa munuaistiehyeiden kuljetusmekanismeista.


title: Metformiini

text: Metformiinihydrokloridia myydään Suomessa seuraavilla nimillä (suluissa markkinoija):


title: Digitaalitelevisio

text: Digitaalitelevisio tarkoittaa digitaalisessa muodossa lähetettäviä televisiolähetyksiä. Digitaaliseen tekniikkaa perustuvat televisiolähetykset tulivat käyttöön 1990-luvun loppupuolella ja ne ovat syrjäyttämässä analogiseen signaaliin perustuvat lähetykset. Digitaalitekniikka mahdollistaa televisiolähetyksissä analogialähetyksiä paremman kuvan- ja äänenlaadun ja käyttää taajuusaluetta tehokkaammin kuin analogiset lähetykset.


title: Digitaalitelevisio

text: Digitaalitelevisiolähetyksiä voidaan lähettää joko normaalissa SDTV-standardissa ("standard-definition television"), joka tarkoittaa tavallisia analogialähetyksiä vastaavaa televisioresoluutiota ja kuvataajuutta, tai teräväpiirtolähetyksissä eli HDTV-standardissa ("high-definition television"), jossa on parempi resoluutio. Näiden välissä on joissakin lähetyksissä käytettävä EDTV-standardi ("enhanced-definition television").


title: Digitaalitelevisio

text:
Digitaalitelevisiolähetyksiä lähetetään sekä maanpäällisessä antenniverkossa, kaapeliverkossa että satelliittien kautta.
Maanpäällisten digitaalilähetyksen standardeja ovat ATSC (Pohjois-Amerikka), ISDB-T (Japani) ja DVB-T (Eurooppa, Etelä-Amerikka ja Australia) sekä DMB-T/H (Kiina). Satelliittilähetykset vastaanotetaan lautasantennilla ja satelliittivastaanottimella. Satelliittilähetykset perustuvat MPEG- ja DVB-S-standardeihin. Digitaalisissa kaapelilähetyksissä käytettävät standardit ovat Euroopassa DVB-C, Pohjois-Amerikassa ATSC ja Japanissa sekä Brasiliassa ISDB-C.


title: Digitaalitelevisio

text: Lisäksi on muita tapoja, kuten DMB- ja DVB-H-standardit, joiden avulla televisiolähetyksiä voidaan katsoa matkapuhelimella.


title: Digitaalitelevisio

text: Digitaalitelevisio voidaan toteuttaa erillisenä lisälaitteena, digisovittimena eli kansankielisesti digiboksina. Digitaalivastaanotin voi olla myös sisäänrakennettuna televisioon, jolloin erillistä digiboksia ei tarvita. Tietokoneille on saatavilla koneen sisälle PCI-väylään asetettavia vastaanotinkortteja ja koneen ulkopuolisia USB-väylään kytkettäviä laitteita. Tietokoneeseen liitettävistä vastaanottimista jotkin voivat toimia myös verkkokortin tapaan ja jos paluukanava järjestetään esimerkiksi puhelinmodeemin, ISDN- tai DSL- tai vaikka GPRS-yhteyden avulla, voi vastaanotinta käyttää myös laajakaistaisen epäsymmetrisen internet-yhteyden toteuttamiseen. Tällainen ratkaisu on kuitenkin nykyään harvinainen koska puhelinmodeemiyhteydet ovat jäämässä pois ja myöhemmät tekniikat tarjoavat tälläkin hetkellä useimmiten kotikäyttöön täysin riittävän kaistanleveyden.


title: Digitaalitelevisio

text: Useimmat digisovittimet kykenevät vastaanottamaan kerralla vain yhtä kanavaa ja ne ovat tarkoitettuja pelkästään reaaliaikaiseen ohjelman katseluun. Laitteissa joissa on ajastin ja tallennusmahdollisuus, on tavallisesti useampi viritin, jotta myös toisessa kanavanipussa lähetetyn kanavan katselu tallennuksen aikana olisi mahdollista. Yhdellä virittimellä varustetuilla laitteilla voidaan kuitenkin useimmiten tallentaa katselun aikana muita samassa kanavanipussa olevia kanavia. Kiintolevyllä varustetun digisovittimen tallennuskapasiteetti saattaa olla yli sata tuntia TV-ohjelmaa. Monipuolisimmissa digisovittimissa on myös lähiverkkoliitäntä, jonka avulla ohjelmaa voidaan tallentaa ja siirtää verkon kautta esimerkiksi tietokoneen kiintolevylle, mikä mahdollistaa käytännöllisesti katsoen rajattoman tallennuskapasiteetin silloinkin, kun itse digiboksissa ei ole lainkaan omaa kiintolevyä. Digitaalinen SDTV-lähetys vaatii tallennuskapasiteettia 2–5 Mbit/s ja kiintolevyjen hintojen laskiessa tämä on tuonut uusia mahdollisuuksia TV:n ajastettuun katseluun eli ajansiirtoon.


title: Digitaalitelevisio

text: Internetin kautta välitettävä IPTV tuo sen, minkä digi-tv lupasi, mutta jätti toteuttamatta: vuorovaikutteinen televisio ja palvelut sekä mahdollisuus teräväpiirtokuvaan. DVB-IPTV on internet-protokollan käyttöön perustuva teknologia niin ohjelman jakelussa kuin paluukanavassakin. IPTV on aina kaksisuuntainen, mikä mahdollistaa myös sovittimeen integroidun Internet-selaimen käytön TV-ruudulta. Myös kaapeli-tv:ssä on mahdollista käyttää IPTV:tä jos siinä on riittävän nopea kaista vastaanottajalle ja paluukanava. Toimiakseen IPTV vaatii vähintään kahdeksan megabitin laajakaistayhteyden, mutta silloin välittyy vain nykytasoinen televisiokuva. Teräväpiirto-tv vaatii yleensä 10–20 megabittiä. Kupariyhteydellä on parhaimmillaan saavutettavissa 26 megabitin yhteys. Lähivuosina teräväpiirto-ohjelmien kysyntä ja tilausvideo avannevat kysyntää IPTV:lle .


title: Digitaalitelevisio

text: DVB-standardi määrittelee digitaalitelevisiosignaalin jakelutavan. DVB-standardiin sisältyvät:


title: Digitaalitelevisio

text: Digitaalitelevision lähetystä voi seurata joko satelliitin, kaapeli- tai antenniverkon kautta. Näille kaikille on oma lähetysstandardi, joka tulee tietää laitetta hankittaessa. Useat vastaanottimet tukevat vain yhtä standardia, mutta kaapeli- ja antenniverkon hybridivastaanottimet ovat yleistymässä. Joillain alueilla, (esim. HTV:n alueella,) kaapeliverkossa näkyvät myös pääantennikanavat antenniboksila tai virittimellä. (Tilanne 12/2015.)


title: Digitaalitelevisio

text: "EPG" on digitaalitelevision ohjelmaopas. Se näyttää juuri tulevat ohjelmat ja tarjoaa myös kovalevyllä varustetuissa digibokseissa ajastusmahdollisuuden. Ohjelmaoppaan sisältö tai ulkonäkö voi vaihdella digisovittimesta riippuen. Riittävän älykkäässä boksissa EPG-tiedot periaatteessa mahdollistaisivat myös joistain videonauhureista tutun PDC-ominaisuuden, jolloin boksi korjaisi ajastusajat lennosta ohjelmamuutosten sattuessa. Tätä ominaisuutta ei kuitenkaan liene missään Suomen markkinoilla olevassa vastaanottimessa.


title: Digitaalitelevisio

text: Digitaalinen televisio tarjoaa mahdollisuuden kielivalinnaisuudelle äänessä ja tekstissä. Kotimaisista kanavista melkein jokainen käyttää DVB-tekstitystä. Suurin osa satelliittikanavista käyttää DVB-tekstityksen sijaan teksti-TV -tekstitystä, joka Ylelläkin on tarjolla DVB-tekstityksen rinnalla, joskaan sen olemassaoloa ei mainita DVB-lähetyksen "sisällysluettelossa".


title: Digitaalitelevisio

text: Ruudun päällä näytettävä tekstitys lähetetään digitaalisen television standardissa valinnaisena kuvan ja äänen rinnalla. Tämä tarjoaa mahdollisuuden tekstityskielen valitsemiseksi tai tekstityksen poisjättämiseksi sekä mahdollistaa lisäpalveluita esimerkiksi heikkonäköisille ja -kuuloisille.


title: Digitaalitelevisio

text: "MHP" on digitaalisen television vuorovaikutteiset palvelut määrittelevä standardi. Suomessa MHP-palvelut eivät saavuttaneet suurta suosiota johtuen MHP-standardia tukevien laitteiden heikosta tarjonnasta, suhteellisen korkeasta hinnasta, palveluiden puutteesta sekä laajakaistaisten Internet-yhteyksien suosiosta. Suomessa saatavilla olevissa laitteissa paluukanavana käytettiin puhelinmodeemia, eikä esimerkiksi suoraa ethernet-yhteyttä. MTV3 ilmoitti marraskuussa 2005 lopettavansa MHP-palveluiden kehittämisen, sillä niiden kaupallinen hyödyntäminen ei laitteiden alhaisen levinneisyyden vuoksi onnistunut. Vuoden 2008 alussa MHP-palvelut lopetettiin DVB-verkoissa kokonaan.


title: Digitaalitelevisio

text: MHP-palveluiden kaavailtiin olevan mm. seuraavanlaisia:


title: Digitaalitelevisio

text:
Maanpäälliset televisiolähetykset muuttuivat Suomessa digitaalisiksi 1. syyskuuta 2007 klo 4.00. Tämän jälkeen TV1-kanavan analogiset lähettimet olivat vielä päällä viikon, jolloin ne näyttivät pelkkää tiedotetta digisiirtymästä.
Alun pitäen kaikki lähetykset tuli vastaanottaa digitaalisina, mutta myönnytyksiä siirtymään annettiin sairaaloille, taloyhtiöille ja viimeiseksi kaapeli-tv-yhtiöille. Signaalimuunnoksen edellytys oli rinnakkaisen digitaalisen signaalin lähettäminen.


title: Digitaalitelevisio

text: Kaapeli-tv -yhtiöiden analogiset tv-lähetykset jatkuivat näin ollen helmikuun loppuun 2008, jonka jälkeen kaapelitalouksissa tarvitaan DVB-C-tunnuksella varustettu digiboksi, mikäli Yleisradion ja kotimaisten kaupallisten tv-kanavien lähetyksiä haluaa jatkossa seurata. Kaapelitalouksissa jäi joitakin ulkomaisia kanavia näkymään analogisena lähetyksenä vielä helmi-maaliskuun jälkeen riippuen kaapeli-tv-operaattorista ja lähettävän maan digisiirtymäaikataulusta.


title: Digitaalitelevisio

text: Aiemmassa digisiirtymässä antennit piti tarpeen mukaan suunnata, tai vaihtaa mikäli taloudessa ei jostain syystä vielä ollut UHF-antennia, sekä digiboksit hankkia. Myös joidenkin vanhojen rakennusten antennirasiat piti uusia, sillä vanhat rasiat joissa käytettiin kuulokkeen plugia hieman muistuttavaa liitintä (todennäköisesti tyypiltään LA311), kytkivät kaikki ketjun laitteet sähköisesti rinnakkain hyvin matalalla väli-impedanssilla mikä aiheutti ongelmia. Myös jotkin vanhimmat IEC-tyypin antennirasiat osoittautuivat pulmallisiksi.


title: Digitaalitelevisio

text: Kokeelliset HD-lähetykset toteutettiin UHF-alueella ja useimmat taloudet, jotka hankkivat tarvittavan vastaanottimen, pystyivät vastaanottamaan niitä samalla antennilla jolla olivat aiemmin vastaanottaneet SD-lähetyksiä. HD-lähetykset päätettiin kuitenkin lopulta toteuttaa VHF-alueella, joka oli jäänyt vähälle käytölle analogisen TV:n aikana. Kokeellisen laitteiston hankkineet taloudet joutuivat ostamaan uudet HD-vastaanottimet lopullisia lähetyksiä varten, antennin joutuivat hankkimaan vain ne taloudet joista VHF-antenni oli tarpeettomana purettu pois tai jätetty asentamatta.


title: Digitaalitelevisio

text: Aluksi Digita hoiti Suomen maanpäällistä tv-lähetysverkkoa yksinoikeudella. Vuoden 2010 tilanne muuttui, sillä valtioneuvosto myönsi teräväpiirtokoelähetysten toimiluvan DNA:lle kesällä 2009. Toimilupa jatkuu vuoteen 2016, edellyttäen, että teräväpiirtolähetykset kattaa 60 % Manner-Suomen asukkaista vuonna 2011. Digita, Anvia ja Telemast Nordic hävisivät teräväpiirtolähetysten jakelun tarjouskilpailun DNA:lle. Kilpailutusta perustellaan monopolin avaamisella, sillä tv-kanavat ovat arvostelleet Digitaa monopolihinnoista. Teräväpiirtolähetysten katsominen vaatii teräväpiirtotelevision (Full HD tai HD Ready) lisäksi uuden vhf-antennin ja uuden digivastaanottimen.


title: Digitaalitelevisio

text: Teräväpiirtosiirtymä ei aluksi ole kaikille pakollinen, sillä tavalliset digilähetykset jatkuvat nykyisellä tekniikalla toistaiseksi. Teräväpiirto-ohjelmat vaativat kuitenkin uudet antennit ja digiboksit näkyäkseen. HDTV standardi ei määrittele millä tekniikalla kuvaa tulee siirtää. Lähetyksiä voivat välittää satelliitit, maanpäälliset lähetysasemat, kaapelioperaattorit, tietoverkot tai muu HDTV-yhteensopivat jakelulaitteet - vaikkapa kännykkä. Maanpäällisessä HDTV-verkossa tullaan alustavien suunnitelmien mukaan käyttämään DVB-T2-standardia, kun ensimmäiset lähetykset alkavat vuonna 2010. Koelähetyksiä on Suomessa tehty kesästä 2008 alkaen.


title: Digitaalitelevisio

text: Maailmalla on kolme päästandardia digitaalisiin tv-lähetyksiin. Euroopassa, Australiassa ja useissa Aasian maissa käytetään tai tullaan käyttämään DVB-standardia. Pohjois-Amerikassa ja Etelä-Koreassa on käytössä Yhdysvalloissa luotu ATSC-standardi. Japani on kehittänyt oman ISDB-standardinsa, jonka Brasilia on myös ottanut käyttöön. Kiina on kehittänyt oman DMB-T/H-standardinsa, mutta sitä ei ole vielä otettu laajaan käyttöön.


title: Digitaalitelevisio

text:
Luxemburg oli ensimmäinen maa joka siirtyi pelkkiin digitaalilähetyksiin 1. syyskuuta 2006, Alankomaat seurasi sitä 11. joulukuuta 2006. Suomi oli kolmas maa maailmassa joka lopetti analogisen verkon 1. syyskuuta 2007. Suomen lisäksi varhaisessa vaiheessa pelkkiin digitaalilähetyksiin siirtyvät Ruotsi, jossa viimeiset analogilähettimet lopettivat 15.10.2007 ja Saksa. Yhdysvalloissa analogisten lähetysten piti loppua 19. helmikuuta 2009, mutta senaatin päätöksellä analogisten TV-lähetysten loppuminen siirettiin kesäkuulle. Yhdysvalloissa siirryttiin pelkkiin digitaalilähtyksiin 12. kesäkuuta 2009.
Espanja siirtyy digiaikaan huhtikuussa 2010.


title: Digitaalitelevisio

text: Viro siirtyi digiaikaan 1. heinäkuuta 2010. Norjassa ja Virossa digitaalisten lähetysten pakkaus on MPEG-2:sta tehokkaampi MPEG-4 AVC mutta kummassakaan maassa ei vielä käytetä vuonna 2009 valmistuvaa DVB-T2 -lähetysstandardia.


title: Digitaalitelevisio

text: Ruotsissa kaapeliverkossa valtakunnallisia kanavia voidaan katsoa digitaalisten rinnalla. Digitaalinen TV Finland näkyy Tukholman alueella maanpäällisessä analogisessa verkossa.


title: Digitaalitelevisio

text: Venäjällä maanpäällisen tv-verkon digitaaliset televisiolähetykset alkoivat vuonna 2010. Lähetykset tapahtuivat ensin DVB-T-lähetysjärjestelmällä (ja MPEG-4 pakkauksella), joka kuitenkin digi-tv:n käyttöönoton toteusvaiheessa vaihdettiin uuteen DVB-T2-lähetysstandardiin. Niillä alueilla joilla digi-tv-lähetykset olivat jo alkaneet, siirryttiin vaiheittain DVB-T2-lähetystekniikkaan ja uusilla alueilla suoraan DVB-T2-normin mukaisiin lähetyksiin. Maassa lähetetään valtakunnallisesti kahta digi-tv:n kanavanippua (RTRS-1 ja RTRS-2), joista kakkoskanavanippu (RTRS-2) on laajentunut valtakunnalliseksi vuoden 2018 loppuun mennessä. Analogiset tv-lähetykset Venäjällä ovat loppumassa vaiheittain vuoden 2019 aikana.


title: Digitaalitelevisio

text: Hollannissa 90 % TV-liittymistä on kaapeliverkossa ja analogiset TV-lähetykset jatkuvat kaapelissa. Muiden maiden suhtautuminen analogisiin kaapelilähetyksiin onkin erilainen kuin Suomen. Kaapeliverkkojen maksutelevisiolähetyksissä on siirrytty kaikkialla digitaalisiin lähetyksiin.


title: Kultakonna

text:
Kultakonna ("Incilius periglenes"
, aiemmin "Bufo periglenes") on sukupuuttoon vuonna 1989 kuollut sammakkolaji.


title: Kultakonna

text: Kultakonna oli pieni, noin 5 cm pitkä, kiiltävän keltaisenoranssin värinen sammakko. Sillä on suhteessa kehoon pienehköt silmät.


title: Kultakonna

text: Kultakonnat elivät ainoastaan Costa Ricassa Monteverden utuisten vuorten pilvimetsissä 30 neliökilometrin alueella.


title: Kultakonna

text: Kultakonna katosi maailmankartalta vuonna 1989, vain 23 vuotta sen jälkeen kun laji löydettiin (1966). Syynä häviämiseen on pidetty ilmaston lämpenemistä ja kuivaa vuotta 1988, joka kuivatti konnien kutulammikot.


title: Kultakonna

text: Uusimpien tutkimusten mukaan Monteverden alue oli vuosien 1986-1987 El Niñon jälkeen kuivimmillaan sataan vuoteen, mutta kuivuus mahtuu silti alueen ilmaston luonnolliseen vaihteluun. Niinpä tutkijat päättelevät kultakonnan kuolleen sukupuuttoon luonnollisen El Niñon ja sienitaudin seurauksena, ei ilmastonmuutoksen takia.


title: Esseitä (Michel de Montaigne)

text: Esseitä ("Essais") on vuosina 1580–1588 ilmestynyt kolmiosainen kokoelma ranskalaisen filosofin Michel de Montaignen esseitä. Teoksen kaikki osat on suomentanut ja esipuheella ja selityksillä varustanut professori Renja Salminen. Teoksen on kustantanut WSOY. "Esseissä" Montaignen koko esseetuotanto julkaistaan ensi kertaa suomeksi.


title: Esseitä (Michel de Montaigne)

text: Aiemmin vuonna 1922 on Karisto julkaissut Edwin Hagforsin suomentaman esseevalikoiman nimellä "Tutkielmia". WSOY on julkaissut 1955 Marketta Enegrenin suomentaman esseevalikoiman nimellä "Esseitä".


title: Muurila

text: Muurila eli Muurola () on taajama ja maalaiskunta Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ohtajoen rannalla Pietarin koillispuolella heti kaupungin rajan ulkopuolella. Taajamassa on asukkaita 5 000 ja kunnassa 5 700 henkeä (vuonna 2007).


title: Muurila

text: Tarinan mukaan Muurilan ovat perustaneet 1700-luvun alussa Muromin kihlakunnasta muuttaneet uudisasukkaat. Kylä mainitaan kuitenkin nimellä Murila jo 1600-luvun lopun ruotsalaisessa kartassa. 1900-luvulle saakka Muurilassa asui inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Pietarin Pyhän Marian seurakuntaan.


title: Muurila

text: Vuonna 1712 Pietari I lahjoitti Muurilan paroni Šafiroville. Hänen karkoituksensa jälkeen kylä palasi valtion haltuun ja siirtyi sitten kenraalimajuri Dmitrijev-Mamonoville. Vuodesta 1749 aina Venäjän vallankumoukseen saakka kylän ja sen lähiseudut omisti Vorontsovin kreivisuku, jonka jäseniä myös asui Muurilan kartanossa. Vuonna 1790 kylään rakennettiin pyhälle Katariinalle omistettu ortodoksinen kirkko, joka on edelleen toiminnassa. Ortodoksiseurakuntaan kuuluivat myös Rutšji, Pukra sekä inkerinsuomalaisten ja inkerikkojen asuttamat Ripatsu () ja Uusikylä (). 1800-luvulla Muurilaan syntyi huvila-asutusta.


title: Muurila

text: Muurilassa sijaitsee Pietarin metron asema Devjatkino eli Miina, jonka yhteydessä on samanniminen Käkisalmen radan rautatieasema. Murino-niminen rautatieasema taas sijaitsee Pietarin kaupungin alueella.


title: Muurila

text: Muurilan kuntaan kuuluu taajaman lisäksi Ohtajoen varrella sijaitseva Laurikkalan () kylä, joka 1800-luvun puolivälissä oli inkerikkojen asuttama. Kunnan päämies on Vladimir Brezgun, kunnanhallinnon päämies Valeri Garkavyi.


title: Batman: Yön ritari

text: Yön ritari ("The Dark Knight Returns") on vuonna 1986 ilmestynyt DC Comicsin julkaisema neliosainen Batman-sarjakuva, jonka loi käsikirjoittaja–piirtäjä Frank Miller. Tarinan väritti Lynn Varley. Tarina on myös julkaistu yhteenkoottuna sarjakuvaromaanina. Suomennetun nimen yhteneväisyydestä huolimatta vuonna 2008 ilmestynyt Christopher Nolanin elokuva "Yön ritari" ei liity Millerin sarjakuvaan. Tarinaan on myös julkaistu jatko-osa, "".


title: Batman: Yön ritari

text: "Yön ritari" ilmestyi Suomessa ensimmäisen kerran tuoreeltaan "Batman"-lehden numeroissa 1–4/1987. Vuonna 2008 ilmestyi Egmontin kustantamana kovakantinen kokoomalaitos. Internetsivusto Kvaak.fi sanoi vuonna 2008 sarjakuvan olevan ”Alan Mooren "Vartijoiden" ohella genrensä, supersankarisarjakuvan, merkittävin teos”.


title: Batman: Yön ritari

text: IGN asetti "Yön ritarin" listallaan "25 parasta Batman-tarinaa" sijalle kaksi, jolloin se hävisi vain Millerin toiselle, David Mazzuchellin kanssa yhteistyössä tehdylle "" -tarinalle Sivusto kutsui "Yön ritaria" ”todelliseksi tarinankerronnan mestariteokseksi” jossa ”unohtamaton kohtaus seuraa unohtumatonta kohtausta”.


title: Batman: Yön ritari

text: Tarina on neliosainen, sillä se julkaistiin alun perin DC:n julkaisemana lehtenä. Jokainen osa on noin 50-sivuinen. Osien nimet ovat oikeassa järjestyksessä "Yön Ritarin paluu", "Voitokas Yön Ritari", "Yön Ritarin metsästys" ja "Yön Ritarin Tappio".


title: Batman: Yön ritari

text: Tarinan alussa kerrotaan, että on tullut kuluneeksi tasan kymmenen vuotta Batmanin eläkkeelle jäämisestä. Bruce Wayne yrittää uskotella itselleen saaneensa jo kostonsa vanhempiensa kuolemasta, ja yrittää vastustella hänelle pakkomielteeksi muodostuneen Batmanin-henkilöllisyyteen palaamista. Samaan aikaan "Corto Maltesen" saarella Etelä-Amerikassa puhkeaa kriisi, jossa Yhdysvallat ja Neuvostoliitto ottavat yhteen. Yhdysvaltalaisjoukkoja auttaa Teräsmies, jonka henkilöllisyys Clark Kentinä tunnetaan jo yleisesti. Komisario Jim Gordonin eläkkeelle lähtemiseen on aikaa kaksi viikkoa, eikä hänen seuraajaansa ole vielä nimetty. Katuja terrorisoivat nykyään "Mutanteiksi" itseään kutsuvat nuorisojengiläiset, jotka tappavat viattomia ihmisiä kujilla. Väkivaltaa ei selitellä.


title: Batman: Yön ritari

text: Tarinan käännekohtana toimii, kun 13 vuotta vankilassa ollut entinen Gotham Cityn yleinen syyttäjä Harvey Dent, alias Kaksinaama vapautetaan Arkhamin mielisairaalasta. Hänen onnettomuudessa turmeltuneet kasvonsa on korjattu takaisin normaaleiksi, ja hänen katsotaan olevan valmis palaamaan normaaliin elämään. Bruce Wayne on itse merkittävästi edesauttanut Dentin paranemisessa lahjoittamalla rahaa. Psykiatri Bartholomew Wolper sanoo Batmanin itse aiheuttaneen Dentin kamalat teot omalla antisosiaalisella käytökselleen joka hänen mukaansa ajaa mieleltään epäterveet noudattamaan hänen esimerkkiään ja luomaan vastakohtia. Vapauduttuaan Dent saa itselleen uuden kolikon, sillä toiselta puolelta turmeltu kolikko oli ennen Kaksinaaman symboli.


title: Batman: Yön ritari

text: Dent katoaa heti seuraavana päivänä vapautumisestaan. Poliisi asettaa hänestä etsintäkuulutuksen, vaikka Wolper vastustaakin sitä. Bruce Wayne pukeutuu jälleen Batmaniksi ja pelastaa kaksi tyttöä "Mutanteilta". Toinen heistä, Carrie Kelley, kiinnostuu Batmanista tämän johdosta ja päättää ryhtyä seuraavaksi Robiniksi.


title: Batman: Yön ritari

text: Batman lähtee ajamaan Dentin miehiä takaa pankkiryöstön jälkeen. Hän saa heidät kiinni ja voittaa jokaisen, mutta käykin ilmi, etteivät rahat olleetkaan autossa. Kaksinaama on paennut toisella autolla rahat mukanaan, mutta on jättänyt tähän autoon merkin itsestään, kolikon, joka on tällä kertaa turmeltu molemmilta puolilta. Gordon tajuaa tarvitsevansa tässä jutussa Batmanin apua ja sytyttää kuuluisan kutsuvalon ensimmäistä kertaa kymmeneen vuoteen. Batman kertoo Gordonille Dentin tarvitsevan rahaa johonkin juoneen. Gordon taas paljastaa, että kaksi helikopteria on varastettu. Silloin Batman tajuaa, että Dent tarvitsee rahaa ostaakseen räjähteitä, joilla voi tuhota Gotham Cityn kaksoistornit.


title: Batman: Yön ritari

text: Sillä aikaa Arkhamin vankimielisairaalassa Jokeri, joka ei ole puhunut kymmeneen vuoteen näkee uutisissa jutun Batmanin paluusta. Hänen kasvoilleen leviää hymy. Vierashuoneessa Jokerin apuri kertoo Harvey Dentin tilanneen häneltä pommeja suunnitelmaansa.


title: Batman: Yön ritari

text: Harvey Dent on peittänyt kasvonsa siteillä, kun hän saapuu pommiensa kanssa kaksoistorneille, jossa Batman on odottamassa. Hän vaatii Gothamilta viisi miljoonaa dollaria tornien säästämisestä, vaikka tavanomaisesti onkin vaatinut kaksi miljoonaa johtuen kahdesta puolestaan. Batman kuitenkin jäädyttää pommin ja nappaa Dentin, joka kuvittelee nyt molempien puoliensa olevan rumia. Hänet passitetaan takaisin Arkhamiin.


title: Batman: Yön ritari

text: Dentin jälkeen Batman alkaa suunnitella, kuinka pääsee eroon mutanteista. Pelastettuaan purukumitehtailijan pojan mutanteilta, hän saa tietää näiden hankkivan aseitaan armeijalta. Saatuaan kuulustelun päätteeksi mutantilta tiedot, Batman menee tapaamaan kenraali Nathan Briggsiä, joka puheiden mukaan on myynyt aseita mutanteille. Hän on ampunut itsensä. Briggs oli ilmeisesti tarvinnut rahaa pelastaakseen vaimonsa, joka kärsi Hodgkinin taudista.


title: Batman: Yön ritari

text: Carrie Kelley pukeutuu Robiniksi ja kuulee kadulla kahden mutantin puhuvan tapaamisesta kaatopaikalla. Hän menee sinne, sillä uskoo myös Batmanin tulevan sinne. Batman saapuukin uudella lepakkoautollaan, joka muistuttaa enemmän panssarivaunua kuin autoa. Mutanttien johtaja on iso, terävähampainen ja kynsinen ihmishirviö, jota vastaan Batman ajautuu nyrkkitaisteluun. Batman ei pärjää, sillä johtaja on häntä paljon nopeampi. Hän kuitenkin selviää, kun uusi Robin tulee auttamaan. Poliisit kuulevat alueelta meteliä ja saapuvat. 87 mutanttia ja heidän johtajansa joutuvat vankilaan. Robin auttaa Batmanin takaisin lepakkoautoon ja luolaan, jossa Alfred parantaa Batmanin.


title: Batman: Yön ritari

text: Gotham Cityn pormestari nimeää kaupungin uudeksi ylikomisarioksi Ellen Yindelin, sillä pormestarin imagokonsultin mukaan se vaikuttaa hänen kannatukseensa nostavasti. Yindelin mielestä Batman on pidätettävä heti ja asetettava syytteeseen useista pahoinpitelyistä ja omaisuusvahingoista. Myöhemmin hänet Robinin takia asetetaan syytteeseen myös alaikäisen vaarantamisesta.


title: Batman: Yön ritari

text: Batman paranee ja lähettää uudeksi Robiniksi jo hyväksymänsä Carrien soluttautumaan jäljellä olevien Mutantti-jengiläisten joukkoon. Robin levittää sanaa tapaamisesta ison viemäriputken luona kello kahdeksan. Siihen aikaan Gothamin vankilassa mutanttien johtajan sellin ovi aukeaa ja hän pakenee viemäriin. Batman yllättää hänet putken suulla ja voittaa tämän mudassa käydyssä taistelussa. Hän on tajunnut, että Mutantit hajoavat itsestään, kun heidän johtajansa on lyöty. Niin käykin, sillä vapaana olevista entisistä Mutanteista tuleekin nyt "Batmanin pojiksi" itseään kutsuva ryhmä, joka harjoittaa raakaa omankädenoikeutta. Syntyy myös useita pienempiä jengejä (esim. "Nixonit") joita BP:t tappavat.


title: Batman: Yön ritari

text: Psykologi Wolper päättää todistaa Batmanin vaikuttaneen tuhoisasti uhreihinsa ja vapauttaa Jokerin, joka hänen mukaansa katuu jo tekojaan. Uudistunut Jokeri esittäytyy David Endochrine -show’ssa vapautumisensa iltana. Sillä aikaa Batman ja Robin löytävät hänen apurinsa kätkemän pommin eräästä kerrostalosta, mutteivät kykene estämään sen räjähtämistä. Batman syyttää itseään kuolonuhreista, sillä hän väittää aiheuttaneensa ne antamalla Jokerin elää.


title: Batman: Yön ritari

text: Teräsmies, eli Clark Kent saapuu Gothamiin ja käy tapaamassa Brucea. Hän kertoo, ettei Washington aio enää kauan katsoa läpi sormien hänen käytöstään, vaan aikoo lähettää Teräsmiehen tekemään siitä lopun. Bruce ilmoittaa olevansa valmis haasteeseen, kun se tulee.


title: Batman: Yön ritari

text: Virkaan astunut ylikomisario Yindel tajuaa Batmanin haluavan pysäyttää Jokerin ja määrää täyden vartioinnin Gothamin toiseen kaksoistorniin, jossa Talk-show’ta kuvataan. Batman saapuu odotetusti paikalle ja joutuu tappeluun poliiseja vastaan. Samaan aikaan sisäpuolella Jokeri käyttää tappavaa ilokaasuaan ja tappaa 200 ihmistä, mukaan lukien psykologi Bartholomew Wolperin. Hän pakenee paikalta, eikä Batman ehdi pysäyttämään häntä. Paikalta löytyvän hattaran tähteet paljastavat kuitenkin, että Jokeri iskee seuraavan kerran Gothamin vuosittaisilla markkinoilla. Jokeri on myös aivopessyt prostituoidun huulipunallaan ja lähettänyt kyseisen prostituoidun tappamaan kuvernöörin. Batman ilmoittaa tästä Yindelille, joka pelastaa kuvernöörin. Yindelin linja Batmanista säilyy silti samana.


title: Batman: Yön ritari

text: Kun Batman ja Robin saapuvat markkinoille, on Jokeri jo ehtinyt tappaa 16 partiolaista, jotka ovat syöneet hänen myrkytettyä hattaraansa. Hän on myös asettanut pommin räjäyttämään vuoristoradan, mutta Robin estää sen. Batman ajaa pistoolilla aseistautunutta Jokeria takaa läpi huvipuiston. Paon aikana Jokeri tappaa kolme ihmistä lisää. Lopulta ""Lemmentunnelissa"" Batman pysäyttää Jokerin ja taittaa tämän niskan. Vaikka hän oli jo aiemmin päättänyt lopettaa tappamisen, hän ei kuitenkaan kykene tappamaan Jokeria, vaan ainoastaan halvauttaa tämän. Jokerin mielestä se tekee Batmanista säälittävän ja hän alkaa nauraa. Jokeri katkaisee itse oman selkärankansa.


title: Batman: Yön ritari

text: Poliisit seuraavat Batmania lemmentunneliin ja ajautuvat tappeluun Batmanin kanssa. Hän pääsee kuitenkin pakoon ja poistuu yhdessä Robinin kanssa Lepakkokopterilla. Kun Jokerin ruumis löytyy, lisätään Batmanin rikosrekisteriin murha.


title: Batman: Yön ritari

text: Sillä aikaa "Corto Maltesen" saarella kriisi on ohi. Teräsmies on pysäyttänyt Neuvostoliiton sotilastoimet upottamalla taistelulaivoja ja tiputtamalla lentokoneita. Washingtonin kanssa tekemänsä sopimuksen mukaan Teräsmiehen osuudesta taisteluissa ei hiiskuta. Clark kuvittelee jo voivansa palata kotiin, mutta kuulee sitten televisiosta, että Neuvostoliitto on laukaissut ydinpommin kohti "Corto Maltesea". Teräsmies saa ydinpommin viime hetkellä muuttamaan suuntaansa kohti läheistä aavikkoa, mutta koska kyseessä onkin Neuvostoliiton salaa kehittelemä supertehokas pommi, joka vastaa kymmentä tavallista, se aiheuttaa koko Amerikoiden mantereelle sähkömagneettisen pulssin. Se pimentää koko Amerikan, mukaan lukien Gothamin.


title: Batman: Yön ritari

text: Teräsmies joutuu taistelemaan eloonjäämisestään, sillä pommi pimentää auringon, josta hänen voimansa on lähtöisin. Hän kuihtuu luisevaksi, harmaaksi vanhukseksi. Häntä kuitenkin onnistaa, kun aurinko palaa näkyviin ja herättää Teräsmiehen takaisin henkiin.


title: Batman: Yön ritari

text: Gothamissa rikollisuus pääsee heti irti. Batmanin vangitsemat 87 entistä Mutantti-jengin jäsentä pakenevat vankilasta. Lentokone törmää toiseen Gotham Cityn kaksoistorneista, saaden aikaan pakokauhun. Ihmiset pelkäävät ydinsotaa ja aloittavat väkivaltaisen taistelun ruuasta. Lentokone sytyttää tulipalon, joka kasvaa puolen Gothamin laajuiseksi. Batman ja Robin lähtevät ratkaisemaan tilannetta ratsastaen hevosilla paikalle. "Batmanin Pojat"-niminen jengi on päättänyt puhdistaa Gothamin ja tappaa kaikki, mutta Batman paljastaa, ettei niin kuulu tehdä. Hän käskee BP:itä laskemaan aseensa ja menemään puolustamaan kaupunkia paljain nyrkein. He rauhoittavat kaupungin yhdessä. Ylikomisario Yindel päättää jättää Batmanin pidätysmääräyksen sivuun.


title: Batman: Yön ritari

text: Koittaa ydintalvi. Kaikkialla muualla Yhdysvalloissa on paniikki, mutta Gotham on rauhallinen, kiitos Batmanin. Presidentti pelkää, että Batmanin kannattajat voivat lisääntyä ja lähettää Teräsmiehen tekemään hänestä selvää. Tämä saapuu Gothamiin ja kysyy Batmanilta, missä he kohtaavat. Batman päättää paikaksi "Crime Alleyn", paikan, jolla hänen vanhempansa murhattiin. Samana iltana Oliveriksi kutsuttu vanha, piippua polttava mies käy tapaamassa Brucea ja lupaa tälle kaiken tukensa taistelussa.


title: Batman: Yön ritari

text: Armeija eristää "Crime Alleyn" jotta Batmanin ja Teräsmiehen viimeinen yhteenotto ei vaatisi kuolonuhreja. Batman on pukenut ylleen uuden haarniskan, johon hän lataa energiaa Gothamin sähköverkosta katulampun kautta. Hän on myös virittänyt ohjuksia, jotka takovat Teräsmiestä räjähdyksillään jo ennen tämän laskeutumista.


title: Batman: Yön ritari

text: Taistelussa kummallakin on omat hetkensä. Teräsmies pääsee kuitenkin niskan päälle, kun hän onnistuu riisumaan Batmanin kypärän. Käänne tapahtuu kuitenkin, kun Oliver eli "Vihreä Nuoli" saapuu paikalle ja ampuu Teräsmiestä nuolellaan, jonka kärki on tehty kryptoniitista. Batman paljastaa onnistuneensa valmistamaan sitä keinotekoisesti, mutta saa sydänkohtauksen voitettuaan Teräsmiehen.


title: Batman: Yön ritari

text: Samaan aikaan Alfred räjäyttää lepakkoluolan ja Waynen suvun kartanon. Hän kuolee tämän jälkeen aivohalvaukseen.


title: Batman: Yön ritari

text: Bruce Waynen hautajaisiin ottavat osaa Robin eli Carrie Kelley ja Teräsmies, eli Clark Kent sekä muita Batmanin uralta tuttuja henkilöitä. Ennen lähtöään Clark kuitenkin kuulee superkuulollaan haudasta sydämenlyöntejä ja vinkkaa silmää Carrielle merkiksi siitä, ettei aio kertoa. Bruce oli kemiallisin keinoin onnistunut pysäyttämään sydämensä ja käynnistämään sen uudelleen, luoden näin harhan Batmanin uran lopusta.


title: Batman: Yön ritari

text: Lopussa Batman, Robin ja "Batmanin Pojat" vetäytyvät maan alle rakentamaan uutta luolaa ja koulutuskeskusta "Batmanin pojille".


title: Bulgarian–Bysantin sodat

text: Bulgarian–Bysantin sodat käytiin Bulgarian ja Bysantin välillä viidensadan vuoden aikana. Ensimmäinen sota alkoi vuonna 755 ja viimeinen päättyi vuonna 1265. Vuonna 1018 Bulgaria liitettiin Bysantin valtakuntaan, mutta vuonna 1185 Bysantti joutui tunnustamaan Bulgarian itsenäisyyden uudelleen. Bulgaarit kapinoivat kahdesti Bysantin ylivaltaa vastaan.


title: Frans Pehkonen

text: Frans Albert Pehkonen (28. maaliskuuta 1870 Oulu – 25. elokuuta 1957) oli suomalainen senaattori, oikeusneuvos ja korkeimman oikeuden presidentti 1930-luvulla.


title: Frans Pehkonen

text: Pehkonen pääsi ylioppilaaksi Oulun Lyseosta 1888 ja hän suoritti kameraalitutkinnon 1890 sekä yleisen oikeustutkinnon 1892. Hän sai varatuomarin arvon 1895. Pehkonen toimi asianajajana Vaasassa 1899–1907 sekä Vaasan hovioikeuden palveluksessa ylimääräisenä virkamiehenä 1899–1906, kanslistina 1906–1907 ja notaarina 1907–1908. Hän oli sen jälkeen Oulun tuomiokunnan tuomarina 1908–1917.


title: Frans Pehkonen

text: Suomen itsenäistyttyä Pehkonen oli senaatin oikeusosaston jäsenenä 1917–1918, valtiorikosylioikeuden puheenjohtajana 1918–1920, korkeimman oikeuden oikeusneuvoksena 1918–1929 ja korkeimman oikeuden presidenttinä 1929–1940. Hän oli vielä sotatalouden tarkastusoikeuden puheenjohtajana 1941–1947. Pehkonen sai lakitieteen kunniatohtorin arvon 1948.


title: Frans Pehkonen

text: Pehkonen oli Vaasan rahatoimikamarin jäsenenä 1907–1908 ja Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä 1912–1917. Hän oli Suomen lakimiesyhdistyksen johtokunnan jäsen 1918–1922 ja kunniajäsen vuodesta 1948.


title: Frans Pehkonen

text: Pehkonen oli naimisissa vuodesta 1904 Katarina Charlotta Forsmanin kanssa.


title: August Nybergh

text: August Nybergh (20. elokuuta 1851 Heinola – 5. joulukuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen juristi, senaattori ja korkeimman oikeuden ensimmäinen presidentti.


title: August Nybergh

text: Nyberghin vanhemmat olivat puuseppä Gustaf Nybergh ja Maria Sofia Erikintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi 1868 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1876 ja sai varatuomarin arvon 1879. Nybergh oli Viipurin hovioikeuden palveluksessa ylimääräisenä virkamiehenä 1879–1881, kanslistina 1881–1885, ylimääräisenä viskaalina 1885, suomen kielen kääntäjänä ja notaarina 1885–1888, kanneviskaalina 1888–1890 ja asessorina 1890–1898. Hän oli senaatin lainvalmistelukunnan nuorempi jäsen vuosina 1892–1898, 1900 sekä 1909–1914, senaatin oikeusosaston jäsen 1898–1900 ja talousosaston jäsen 1899. Nybergh oli ensimmäisellä sortokaudella Privatbankenin notariaattiosaston johtajana 1901–1903 ja maasta karkotettuna 1903–1904.


title: August Nybergh

text: Palattuaan Suomeen Nybergh oli Mechelinin senaatin jäsen ja oikeustoimituskunnan päällikkö vuosina 1905–1909, Suomen itsenäistyttyä hän toimi senaatin oikeusosaston varapuheenjohtajana 1917–1918 ja korkeimman oikeuden presidenttinä 1918–1920.


title: August Nybergh

text: Nybergh oli mukana säätyvaltiopäivillä porvarissäädyn jäsenenä 1894, 1897 ja 1904–1905. Hän toimi säätyvaltiopäivien porvarissäädyn varapuhemiehenä 1894 ja 1897. Nybergh oli myöhemmin RKP:n kansanedustajana vuosina 1910–1914 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä.


title: August Nybergh

text: Nybergh kuului jäsenenä patenttilakikomiteaan 1889, oikeudenkäyntilaitosta uudistavaan neuvottelukuntaan 1894, valtiopäiväjärjestystä uudistavaan komiteaan 1905–1906 sekä niin sanottuun Haritonovin komiteaan 1909. Nybergh oli myös Viipurin rahatoimikamarin sihteerinä ja asiamiehenä 1880–1888.


title: August Nybergh

text: August Nybergh oli naimisissa vuodesta 1882 lähtien Aina Sofia Augusta Schybergsonin kanssa. Heidän poikansa oli kemisti ja filosofian tohtori Bertil Ragnar Nybergh (1896–1954), joka toimi Oy Keskuslaboratorion toimitusjohtajana.


title: Hjalmar Neovius

text: Nils Hjalmar Neovius (21. maaliskuuta 1877 Joensuu – 27. helmikuuta 1960) oli suomalainen juristi, oikeusneuvos ja korkeimman oikeuden presidentti.


title: Hjalmar Neovius

text: Neoviuksen vanhemmat olivat piirilääkäri August Herman Konrad Neovius ja Mathilda Sofia Arppe. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896, suoritti yleisen oikeustutkinnon 1901 ja sai varatuomarin arvon 1903. Neovius oli Viipurin hovioikeuden palveluksessa ylimääräisenä virkamiehenä 1904–1905, kanslistina 1905–1906 ja notaarina 1910–1913, Hän oli vangittuna Pietarissa Krestyn vankilassa vuosina 1913–1914 vastustettuaan yhdenvertaisuuslakia. Vapauduttuaan Neovius toimi asianajajana Viipurissa 1914–1917.


title: Hjalmar Neovius

text: Suomen itsenäistyttyä Neovius oli Viipurin hovioikeudessa viskaalina 1917 ja hovioikeudenneuvoksena 1917–1918. Hän oli sitten korkeimman oikeuden oikeusneuvoksena 1918–1940 ja korkeimman oikeuden presidenttinä 1940–1945. Neovius erosi joulukuussa 1945 virastaan koska hänen olisi pitänyt asemansa perusteella toimia sotasyyllisyysoikeuden puheenjohtajana. Hän sai lakitieteen kunniatohtorin arvon 1948.


title: Hjalmar Neovius

text: Neovius oli Kulosaaren huvilakaupungin valtuuston jäsenenä ja varapuheenjohtajana 1921–1945.


title: Hjalmar Neovius

text: Hjalmar Neovius oli naimisissa Elsa Aino Elina Jäppisen kanssa.


title: Sappivalmuska

text: Sappivalmuska ("Tricholoma virgatum") on kartiomainen tai laakea polttavan kirpeän valmuskalaji. Sen heltat ovat valkoharmaat ja niissä on mustia laikkuja. Jalka on valkoinen tai harmaa. Maku on polttavan sapenkarvas eikä sappivalmuska näin ollen ole ruokasieni. Se kasvaa tuoreissa kangasmetsissä melko yleisenä. Sappivalmuska on mykorritsasieni.


title: Mustasuomuvalmuska

text: Mustasuomuvalmuska ("Tricholoma atrosquamosum" var. "atrosquamosum") on kupera tai laakealakkinen musta valmuskalaji. Heltat ovat valkoisenhermaat tai vaaleat. Jalka on valkoinen, ylhäältä mustatupsuinen ja alhaalta harmaasuomuinen. Malto on valkeaa. Maku on jauhomainen ja hieman makeahko. Valmuska kelpaa syötäväksi. Se kasvaa harvinaisena kalkkipitoisissa lehdoissa. Lajin muunnos, törrösuomuvalmuska, kasvaa puolestaan Pohjois-Suomen lehtokuusikoissa.


title: Oskar Möller

text: Oskar Möller (18. syyskuuta 1880 Kuopio – 7. tammikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen juristi ja oikeusneuvos, joka toimi korkeimman oikeuden presidenttinä ja sotasyyllisyysoikeuden puheenjohtajana.


title: Oskar Möller

text: Möller oli korkeimman oikeuden presidenttinä 1945–1950 ja sotasyyllisyysoikeuden puheenjohtajana 1945–1946. Hän oli myös jäsenenä korkeimmassa hallinto-oikeudessa ja mukana useissa valtion komiteoissa.


title: Oskar Möller

text: Hänen veljensä oli oikeuskansleri Carl Gustaf Möller ja hänen isänsä oli laamanni Frans Oskar Möller.


title: Gunnar Holmqvist

text: Gunnar Gustav Holmqvist (18. kesäkuuta 1894 Helsinki – 6. joulukuuta 1964) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat liikemies Robert Holmqvist ja Mathilda Nyman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Aune Kerttu Anttosen (Antti) kanssa.


title: Gunnar Holmqvist

text: Holmqvist kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1914 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Teknillisen korkeakoulun konerakennusosastolla. Hän suoritti lentokonediploomi-insinööritutkinnon Ecole superieure d'aeronautique et du construction mecaniquessa Pariisissa vuonna 1920 ja lentokoneenohjaajan tutkinnon vuonna 1919.


title: Gunnar Holmqvist

text: Holmqvist liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 10. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti myös vuonna 1917 Libaussa järjestetyn moottoriveneenkuljettajakurssin.


title: Gunnar Holmqvist

text: Holmqvist astui Suomen armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui 18. helmikuuta 1918 aselaivoja seuranneen komennuskunnan mukana Vaasaan, josta hänet määrättiin Vöyrin sotakouluun, missä toimi koulutusupseerina ja 2. komppanian päällikkönä. Sisällissodassa hän toimi Vöyrin pataljoonan 7. komppanian päällikkönä ja otti osaa taisteluihin Vaskivedellä, Kurussa, Muroleessa, Sorilassa, Takahuhdissa ja Messukylässä, missä lopulta haavoittui 25. maaliskuuta 1918.


title: Gunnar Holmqvist

text: Holmqvist siirrettiin sisällissodan jälkeen 18. toukokuuta 1918 Ilmavoimiin, missä hän toimi aluksi ohjaajaoppilaana Lappeenrannan lento-osastossa, josta hänet siirrettiin tammikuussa 1919 Turun ja toukokuussa Utin lentoaseman päälliköksi sekä tammikuussa 1921 Santahaminan lentokoulun päälliköksi ja saman vuoden maaliskuusta alkaen Ilmavoimien esikunnan teknillisen toimiston päälliköksi.


title: Gunnar Holmqvist

text: Kapteeni Gunnar Holmqvist teki ensimmäisenä suomalaisena silmukan lentokoneella Utissa 14. syyskuuta 1919 ja tässä suorituksessa hänellä oli koneena Fokker D.VII. Armeijasta hän erosi 29. heinäkuuta 1921 ja siirtyi S.O.K:n auto-osaston johtajaksi, missä tehtävässä oli vuoteen 1923 saakka, jolloin siirtyi Ab M. G. Stenius Oy:n palvelukseen isännöitsijäksi palvellen yritystä vuoteen 1925 saakka. Vuonna 1925 hän siirtyi Oy Autola Ab:n auto-osaston johtajaksi, josta hän siirtyi edelleen vuonna 1928 Ab Auto-Bil Oy:n johtajaksi 1928 ja palveli yritystä vuoteen 1930 saakka, jolloin siirtyi Vacuum oil companyn edustajaksi Helsinkiin, mistä hänet siirrettiin yrityksen sisällä vuonna 1935 teknillisen-osastolle johtajaksi ja palveli osastolla vuoteen 1941 saakka.


title: Gunnar Holmqvist

text: Talvisotaan Holmqvist osallistui toimistoinsinöörinä Päämajan Ilmavoimatoimistossa. Hän haavoittui Mikkelin pommituksissa 5. tammikuuta 1940. Välirauhan aikana hän toimi kuten ennen sotiakin Vacuum Oil Companyssä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin toimistoinsinööriksi Ilmavoimien esikuntaan, mutta kotiutettiin jo kohta sodan syttymisen jälkeen ja hän jatkoi tointaan Vacuum Oil Companyssa (myöhemmältä nimeltään Mobil Oil Oy Ab) nyt toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana aina vuoteen 1961 saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaahan.


title: Gunnar Holmqvist

text: Holmqvist toimi voiteluöljyntuottajain yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1941–1946 ja kunniapuheenjohtajana vuonna 1959 sekä Suomen moottoriveneklubin kommodorina vuosina 1942–1946. Tekniska föreningen i Pinlandin konekerhon puheenjohtajana hän toimi vuosina 1945–1949 ja yhdistyksen hallituksen jäsenenä vuosina 1948–1951.


title: Kekovalmuska

text: Kekovalmuska ("Tricholoma argyraceum" syn. "Tricholoma inocybeoides") on kartiomainen tai laakea lyijynharmaa tai valkoinen valmuskalaji. Sen jalka on valkea ja siinä on kellertäviä tai ruskeita säikeitä. Heltat ovat valkoiset ja vanhemmiten muuttuvat kellertäviksi. Malto on valkoista. Sieni ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä koivujen seurassa hyvin harvinaisena.


title: Hiirenvalmuska

text: Hiirenvalmuska ("Tricholoma scalpturatum") on kupera tai laakealakkinen harmaanruskea valmuskalaji. Sen heltat ovat valkoiset ja vanhemmiten keltalaikkuiset. Jalka on valkoinen ja harmaasäikeinen. Malto on valkoista. Sieni kelpaa syötäväksi, mutta ei ole kovin hyvä. Se kasvaa lehdoissa ja puistoissa suurina ryhminä. Se on Suomessa melko harvinainen.


title: Rusotyvivalmuska

text: Rusotyvivalmuska ("Tricholoma orirubens") on kupera tai laakealakkinen tummanharmaa suomupeitteinen valmuskalaji. Sen jalka on valkoisen punatäplikäs ja tyvi on sinertävä. Malto on valkoista. Sieni on syötävä mutta ei maistu miltään. Heltat ovat nuorissa sienissä harmahtavat, vanhemmiten punertavat. Sieni kasvaa lehtimetsissä hyvin harvinaisena.


title: Törrösuomuvalmuska

text: Törrösuomuvalmuska ("Tricholoma atrosquamosum" var. "squarrulosum") on kupera ruskeanharmaa tai kellertävä mustasuomuvalmuskan muunnos. Sienen keskusta on lähes musta. Heltat ovat harmaanvalkoiset. Jalka on harmaanruskea ja siinä on mustia suomuja. Malto on valkoista ja sieni on syötävä. Valmuska kasvaa Pohjois-Suomen lehtokuusikoissa.


title: Suomuvalmuska

text: Suomuvalmuska ("Tricholoma imbricatum") on tummanruskea suomuinen valmuskalaji. Heltat ovat aluksi valkoiset ja vanhemmiten ruskealaikkuiset. Jalka on ruskea ja ylhäältä jauheinen. Malto on aluksi valkoista ja vanhemmiten ruskehtavaa. Sieni kasvaa Etelä- ja Keski-Suomen männiköissä jokseenkin yleisenä.


title: Täplähelttavalmuska

text: Täplähelttavalmuska ("Tricholoma fulvum") on ruskea tai tumman punaruskea valmuskalaji. Lakki on reunoista kellertävä. Heltat ovat kellanvalkoiset ja vanhemmiten niihin ilmestyy ruskeita täpliä. Jalka on ruskehtava. Malto on lakissa valkoista ja jalassa kellertävää. Sieni maistuu jauholta. Se kasvaa tunturialueilla yleisenä vaivaiskoivun seuralaisena.


title: Partavalmuska

text: Partavalmuska ("Tricholoma vaccinum") on keskikokoinen, ruskeanpunainen, verraten matalajalkainen valmuskalaji. Lakki 4-7cm leveä, reunassa on partamaisia karvoja, pinnalla on tummahkoja suomuja,keskiosa on kupumaisesti koholla. Heltat ovat aluksi valkoiset ja vanhemmiten niihin ilmestyy ruskeanpunasia täpliä. Lopulta heltat muuttuvat kokonaan ruskeiksi. Jalka on alhaalta vaaleanruskeanpunainen ja ylhäältä valkea. Jalka on vanhoissa sienissä ontto. Malto on aluksi valkoista ja punertuu leikkauspinnoista. Maku on hieman karvas. Lajin sanotaan toisinaan kelpaavan ryöpättynä muiden joukkoon suolaan. Sieni kasvaa yleisenä Etelä- ja Keski-Suomen kangasmetsissä, elokuulta syysmyöhälle. Pohjoisessa sieni on harvinainen.


title: Lehtikuusenvalmuska

text: Lehtikuusenvalmuska ("Tricholoma psammopus") on kellomainen tai kupera oranssinvalkoinen tai kellanruskea valmuskalaji. Lakissa on punaisia pilkkuja tai juovia. Vanhemmiten lakki muuttuu kellanruskeaksi. Heltat ovat valkoisen kellertävät ja muuttuvat vanhemmiten ruskealaikkuisiksi. Jalka on latvasta vaalea ja alhaalta kellanruskea. Jalan tyvi on oranssinpunainen. Malto on ainakin nuorissa itiöemissä valkoista tai kellanvalkoista. Maku on hieman karvas. Sientä pidetään toisinaan kirjallisuudessa syötävänä, muttei erityisen maukkaana. Myrkylliseksi sitä ei ole todettu. Se kasvaa lehtikuusen seuralaisena metsissä ja puistoissa ainakin Euroopassa; sirkumpolaarinen se ei liene.


title: Silkkivalmuska

text: Silkkivalmuska ("Tricholoma columbetta") on kupera tai laakealakkinen silkinkiiltoinen valkoinen valmuskalaji.


title: Silkkivalmuska

text: Lakki 6–10 cm. Lakissa on ruskeita laikkuja, reunat vanhempana mutkaiset ja epäsäännölliset. Heltat ovat valkoiset, niiden tyvessä on kolo. Jalka on valkoinen ja tyvestä vihreälaikkuinen. Malto on valkoista ja vanhemmiten laikkuista. Maku on mieto, tuoksu vahvasti jauhontuoksuinen ja sieni on syötävä. Malto muuttuu punertavaksi valmistetaessa.


title: Silkkivalmuska

text: Etelä-Suomessa ja Lounais-Suomessa tammilehdoissa kohtalaisen yleinen ja harvinaisena Hämeeseen asti.


title: Tuhkatupaskynsikäs

text: Tuhkatupaskynsikäs ("Lyophyllum decastes") on leveä tai kupera laakealakkinen harmaa tai harmaanruskea sienilaji. Lakki saattaa olla jopa ruskeanmusta. Heltat ovat hermaanvalkoiset tai kermanväriset. Jalka on valkoinen tai harmaanvaalea. Sieni kasvaa suurina kimppuina tai yksitellen lehti- ja havumetsissä ja muodostaa suuria kasvustoja. Se on syötävä.


title: Nurmitupaskynsikäs

text: Nurmitupaskynsikäs ("Lyophyllum connatum") on kupera tai laakealakkinen, jopa suppilomainen sienilaji. Lakki on väriltään valkoinen tai kosteana lyijynvärinen. Heltat ovat valkoiset. Jalka on valkea tai harmaanvaalea ja latvasta valkojauheinen. Malto on valkoista ja sieni on syötävä mutta sitä ei tule sekoittaa myrkyllisiin malikoihin. Sieni kasvaa suurina rykelminä ruohikoissa, puutarhoissa, teidenvarsilla kulttuuripaikoilla. Se on yleinen Etelä-ja Keski-Suomessa.


title: Purppuravalmuska

text: Purppuravalmuska ("Tricholomopsis rutilans") on kupera tai laakea punavioletti tai viininpunainen valmuskalaji. Lakki 5-20 cm leveä. Vanhemmiten sienet ovat joskus kirkkaan keltaisia. Heltat ovat keltaiset. Jalka on nuorena punavioletti ja vanhemmiten punaviolettisuomuinen ja ylhäältä valkojauheinen. Malto on kellanvalkoista. Sieni kasvaa männyn kannoissa ja lahoissa juurissa usein ryhminä. Laji on puun lahottaja toisin kuin varsinaiset valmuskat.