title: Figure Number Five

text: Figure Number Five on ruotsalaisen melodisen death metal -yhtyeen Soilworkin viides studioalbumi. Albumista julkaistiin kaksi erilaista versiota, normaalissa versiossa on 11 kappaletta. __notoc__ Demos 1997 (erikoispainoksen bonuslevy)


title: Jane Espenson

text: Jane Espenson on yhdysvaltalainen, Hugo-palkinnon voittanut televisiokäsikirjoittaja ja sarjakuvakirjailija. Hänet tunnetaan kenties parhaiten "Buffy, vampyyrintappaja" -televisiosarjan käsikirjoittajana ja tuottajana. Hän oli mukana "Buffyssa" viiden vuoden ajan 1998–2003. Espenson on myös käsikirjoittanut jaksoja televisiosarjaan "Taisteluplaneetta Galactica" (2006–2009) ja "Olipa kerran" (2011–)


title: Jane Espenson

text: Espenson liittyi "Buffy, vampyyrintappaja" -sarjan käsikirjoittajiin kolmannella tuotantokaudella vuonna 1998. Ensimmäinen hänen kirjoittamansa jakso oli huumoripainotteinen ”Makeaa mahan täydeltä” (). Hän tulikin tutuksi juuri humorististen jaksojen kuten ”Peikkomaan poika” () ja ”Sekaantuminen” () kirjoittajana. "Buffyn" seitsemännen kauden jaksosta ”Pahan pauloissa” () Espenson ja Drew Goddard voittivat Hugo-palkinnon. Yhteensä Espenson kirjoitti tai oli mukana kirjoittamassa 23 jaksoa. Hänen viimeinen jaksonsa oli "Buffyn" seitsemännen ja viimeisen kauden toiseksi viimeinen jakso ”Päiväsi ovat luetut” (). Hän on myös lupautunut käsikirjoittamaan "Buffyn" tarinaa jatkavaa, vuonna 2007 alkanutta "Buffy the Vampire Slayer Season Eight" -sarjakuvaa. Espensonin suosikkihahmoja ovat nörtti Andrew ja vampyyri Spike.


title: Jane Espenson

text: Espenson on "Buffy"–töidensä lisäksi toiminut muissa Joss Whedonin televisiosarjoissa "Firefly" ja "Angel", joihin molempiin hän on kirjoittanut muutamia jaksoja. Hän on lisäksi työskennellyt pikaisesti muun muassa sarjoissa "O.C.", "Gilmoren tytöt" ja "Taisteluplaneetta Galactica". Hän käsikirjoitti jakson ”Kultainen kruunu” () televisiosarjaan "Game of Thrones" vuonna 2011.


title: Natural Born Chaos

text: Natural Born Chaos on ruotsalaisen melodisen death metal -yhtyeen Soilworkin neljäs studioalbumi. Sen on tuottanut Devin Townsend, joka myös laulaa kappaleissa "Black Star Deceiver" ja "Soilworker's Song of the Damned".


title: Natural Born Chaos

text:
Tämä albumi on yhtyeen ensimmäinen, jossa on mukana nykyinen kosketinsoittaja Sven Karlsson.
Vierailijat


title: Taru sormusten herrasta -seikkailupeli

text: Taru sormusten herrasta -seikkailupeli () on Tolkienin kehittämään Keski-Maan fantasiamaailmaan sijoittuva yksinkertainen roolipeli. Pelin on tarkoitettu soveltuvan pelaajien ensimmäiseksi roolipeliksi ja sen säännöt ovat yksinkertaiset.


title: Taru sormusten herrasta -seikkailupeli

text: Peli tuli Suomeen markkinoille vuonna 1992 julkaisijanaan oli Ace Pelit. Alkuperäisversio oli julkaistu edellisenä vuonna. Pelin tekijät ovat Jessica M. Ney ja S. Coleman Charlton. Suomenkielisen laitoksen toimitti Jyrki Tudeer ja suomensi Jaakko Kankaanpää. Pelissä tulee mukana seikkailu "Aamu koittaa". Ohjekirja on 32 sivua pitkä. Pelissä on kaksi tavallista, kuusisivuista noppaa ja pieniä pahvisia pelihahmoja.


title: Taru sormusten herrasta -seikkailupeli

text: Peli on alkuperäiseltä nimeltään "Lord of the Rings Adventure Game", eikä sitä pidä sekoittaa "Lord of the Rings Roleplaying Game" -nimiseen peliin. Nimestään huolimatta kyseessä on kuitenkin roolipeli. Pelin valmiit seikkailut on esitetty tiukasti kertomuksena, joissa pitää käytännössä valita tietyistä etenemisvaihtoehdoista, vaikka pelin säännöt sopivatkin yhtä hyvin myös vapaamuotoisempaan pelaamiseen.


title: David Fury

text: David Fury, alk. David Allen Shapiro, (s. 5. maaliskuuta 1959, Plainview, New York) on yhdysvaltalainen, Emmy-ehdokkuuden saanut tv-käsikirjoittaja, joka tunnetaan kenties parhaiten työstään tv-sarjoissa "Buffy, vampyyrintappaja", "Lost" ja "24". Hän on entinen stand up -koomikko. Fury on naimisissa käsikirjoittaja Elin Hamptonin kanssa, ja heillä on kolme lasta.


title: A Predator’s Portrait

text: A Predator's Portrait on ruotsalaisen melodisen death metal -yhtyeen Soilworkin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 20. helmikuuta, 2001.


title: A Predator’s Portrait

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Soilwork ja sanoittanut Björn Strid, ellei toisin mainita.Vierailijat


title: The Chainheart Machine

text: The Chainheart Machine on ruotsalaisen melodisen death metal -yhtyeen Soilworkin toinen studioalbumi.


title: Alueneuvosto

text: Alueneuvosto on useassa eri valtiossa toimiva hallintoelin:


title: Vasili Tsiblijev

text:
Vasili Vasiljevitš Tsiblijev (, s. 20. helmikuuta 1954 Orehovka, Krim, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen kosmonautti.
Tsiblijev valmistui Harkovan sotilaslentokoulusta vuonna 1975. Hän palveli lentäjänä Neuvostoliiton ilmavoimissa käyden vuonna 1987 J. A. Gagarinin nimeä kantavan sotilasakatemian kurssin. Ilmavoimissa hän yleni kenraalimajuriksi.


title: Vasili Tsiblijev

text: Tsiblijev valittiin kosmonauttikoulutukseen 26. maaliskuuta 1987. Hän lensi Mir EO-14 -asemamission mennen sinne Sojuz TM-17 -avaruusaluksella (1.7.1993–1994) ja Mir EO-23 -missiolla lentäen sinne Sojuz TM-25 -avaruusaluksella (1997). 19. kesäkuuta 1998 hänen lentouransa päättyi. Hän oli avaruudessa 381 vuorokautta ja 16 tuntia. Hän toimi miehitettyjen avaruuslentojen lennonjohtajana ja Juri Gagarinin kosmonauttikeskuksen johtajana (nimitys vuonna 2003).


title: Vasili Tsiblijev

text: Tsiblijev on naimisissa ja perheessä on kaksi lasta.


title: Yleisneuvosto

text: Yleisneuvosto on poliittinen toimielin. Katso:


title: Jon Pertwee

text: John Devon Roland "Jon" Pertwee (7. heinäkuuta 1919 – 20. toukokuuta 1996) oli brittiläinen näyttelijä. Hän tuli kuuluisaksi etenkin "Doctor Who" -sarjassa, jossa hän näytteli kolmatta Tohtoria vuosina 1970–1974. Doctor Whon ohella Pertwee tunnetaan myös nimiroolistaan lastenohjelmassa "Worzel Gummidge". Pertwee syntyi vuonna 1919 ja kuoli lomaillessaan Connecticutissa vuonna 1996 (jotkin lähteet tosin ilmoittavat hänen kuolinpaikakseen New Yorkin).


title: Polionjälkeinen oireyhtymä

text: Polionjälkeinen oireyhtymä tai postpoliosyndrooma on sairaus, joka saattaa esiintyä poliosta toipuneilla komplikaationa eli jälkitautina vuosienkin tai jopa muutaman vuosikymmenen päästä. Se aiheuttaa tyypillisimmin lihasheikkoutta ja -kipua sekä voimakasta väsymystä.


title: Polionjälkeinen oireyhtymä

text: Polionjälkeinen oireyhtymä saattaa olla hankala havaita ja diagnosoida. On arvioitu, että jopa 25–50 % poliosta toipuneista sairastuisi myöhemmässä elämänsä vaiheessa polionjälkeiseen oireyhtymään.


title: Mosel

text: Mosel (, , ) on joki, joka virtaa Ranskan, Luxemburgin ja Saksan kautta ja yhtyy Koblenzissa Reiniin. Joen pituus on 545 kilometriä. Saksan alueella Mosel on Reinin suurin sivujoki ja sen myötä Saksan toiseksi tärkein jokilaivareitti.


title: Mosel

text: Mosel saa alkunsa Col de Bussangissa 715 metrin korkeudessa ja laskee noin 545 km:n päässä Koblenzin kaupungissa lännen suunnasta Reiniin. Laskukohdassa Moselin keskivirtaama on 290 m³/s, ja Mosel on Reinin pisin ja Aaren jälkeen toiseksi suurin sivujoki, suurempi kuin Main ja Neckar.


title: Mosel

text: Jokiosuutta, joka ulottuu Saksan, Ranskan ja Luxemburgin rajapisteeltä Saarjoen laskukohtaan Konzissa vähän ennen Trieriä, kutsutaan Ylä-Moseliksi; se ei kuitenkaan ole joen latvavesien aluetta, joka sijaitsee Ranskassa. Jokiosuutta Trieristä Briedeliin kutsutaan Keski-Moseliksi. Osuus Briedelistä Koblenziin on nimeltään Ala-Mosel. Joki on Saksan alueella voimakkaasti mutkitteleva. Bremmin ja Cochemin väliä kutsutaan nimellä "Cochemer Krampen" (, väljästi suomennettuna). Ala-Moselille tyypillistä ovat sen rinteiden terassimaiset viiniviljelmät.


title: Mosel

text: Joen länsipuolella tärkeimmät sivujoet ovat Madon, Orne ja Sauer, itäpuolella Meurthe, Seille ja Saar.


title: Mosel

text: Trieristä eteenpäin Mosel virtaa kahden keskikorkean vuoriston välitse: Eifel (luoteessa) ja Hunsrück (kaakossa).Moselin valuma-alue on 28 286 km². Tästä Ranskan aluetta on 15 360 km² eli noin 54 % koko valuma-alueesta. Saksassa Rheinland-Pfalzin osavaltion aluetta on 6 980 km², Saarin osavaltion aluetta 2 569 km² valuma-alueesta. Luxemburgissa valuma-aluetta on 2 521 km², Belgian Walloniaa 767 km² ja Saksan Nordrhein-Westfalenia 88 km².


title: Mosel

text: Joen mukaan on nimetty kaksi departementtia Ranskassa: Moselle ja Meurthe-et-Moselle.


title: Mosel

text: Mosel-nimi on johdettu kelttiläisestä nimestä "Mosea", joka taas tulee latinan sanasta "Mosella". Se on diminutiivimuoto nimestä "Mosa", joka latinassa tulee alussa yhdensuuntaisesti virtaavan Maasjoen nimestä. Mosel mainitaan roomalaisissa antiikin aikaisissa kirjoituksissa (Tacitus, Ausonius).


title: Michelle Trachtenberg

text: Michelle Christine Trachtenberg (s. 11. lokakuuta 1985 New York, New York) on yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä, joka tunnetaan kenties parhaiten rooleistaan televisiosarjoissa "Buffy, vampyyrintappaja" ja "Gossip Girl" sekä elokuvasta "EuroTrip".


title: Michael Wagener

text: Michael Wagener (s. 1949) on saksalaissyntyinen äänilevytuottaja ja -miksaaja, joka asuu nykyään Nashvillessa, Yhdysvalloissa.


title: Michael Wagener

text: Wagener aloitti uransa musiikkialalla Accept-yhtyeessä. Tutustuttuaan laulaja Don Dokkeniin hän lähti vuonna 1979 Los Angelesiin ja tuotti Dokkenin debyyttialbumin. Lisäksi hän tuotti mm. Skid Row'n debyytin sekä Ozzy Osbournen albumin "No More Tears".


title: Michael Wagener

text: Kenties parhaiten Wagener muistetaan yhteistyöstä 1980-luvun lopun rock- ja metalliyhtyeiden kanssa. Hänen tuottamiinsa esiintyjiin kuuluvat mm. Mötley Crüe, Accept, Great White, Stryper, Poison, Keel, Alice Cooper, Extreme, Megadeth, Janet Jackson, Ozzy Osbourne, Dokken, Metallica, Megadeth, White Lion ja Skid Row.


title: Michael Wagener

text: Michael Wagener on miksannut The Rasmuksen vuonna 2008 julkaistun seitsemännen albumin "Black Roses" omalla studiollaan Nashvillessa. Samalla studiolla Wagener on tuottanut Lordin studioalbumit "Babez For Breakfast" vuonna 2010 ja "To Beast Or Not To Beast" vuonna 2012.


title: Stephanie J. Block

text: Stephanie J. Block (s. 19. syyskuuta 1972) on yhdysvaltalainen teatterinäyttelijä. Hän on Actors Equityn ja Los Angeles Musical Theater Guildin jäsen. Block on mezzo-sopraano ja hänen äänensä kantaa kolme oktaavia.


title: Stephanie J. Block

text:
Block teki debyyttinsä Broadwayllä vuonna 2003. Hän esiintyi Liza Minnellinä musikaalissa "The Boy from Oz". Keväällä 2005 Block näytteli Elphaban roolin Wicked-musikaalin Yhdysvaltain kiertueella. Hän lopetti 5. maaliskuuta 2006 ja hänet korvasi Julia Murney. Block palaa esittämään Elphabaa Broadwaylle
8. lokakuuta 2007. Block näytteli Grace "Grania" O'Malleytä musikaalissa "The Pirate Queen". Show sai ensi-iltansa Broadwayllä 5. huhtikuuta 2007 ja sen viimeinen esitys oli 17. kesäkuuta 2007.


title: Stephanie J. Block

text: Hän on myös esiintynyt näytelmissä "Funny Girl", "Crazy for You", "Oliver!", "The Dead", "The Grass Harp", "Bells Are Ringing" ja "I Love the Piano". Block oli alkuperäinen Belle Disneylandin tuotannossa Kaunottaresta ja hirviöstä (Beauty and the Beast). Blockin ääntä on kuultu monissa mainoksissa esimerkiksi Barbien lauluäänenä.


title: Stephanie J. Block

text: Blockin ensimmäinen sooloalbumi on työn alla.


title: Stephanie J. Block

text: Block on naimisissa näyttelijä Sebastian Arcelusen kanssa. He tapasivat molempien esiintyessä Wickedissä.Virallinen sivusto


title: Puoluetuki

text: Puoluetuki on puolueiden toimintaansa yhteiskunnan varoista saama avustus.


title: Puoluetuki

text: Suomessa puoluetuki on puoluelaissa säädetty avustus, jota jaetaan eduskunnassa edustettuina oleville puolueille niiden kansanedustajapaikkojen lukumäärän mukaisessa suhteessa. Puoluetukea voivat saada myös eduskunnan ulkopuoliset puolueet, joiden kannatus edellisissä eduskuntavaaleissa on ollut vähintään kaksi prosenttia; niille myönnettävän tuen suuruus vastaa yhtä kolmasosaa yhden edustajanpaikan oikeuttamasta tukisummasta. Puoluetuen myöntää valtioneuvosto ja sen käyttöä valvoo Valtiontalouden tarkastusvirasto. Ennen vuotta 2016 sitä valvoi oikeusministeriö.


title: Puoluetuki

text: Suomen eduskunta hyväksyi puoluetuen 14. joulukuuta 1966 äänin 127–53 ja se otettiin käyttöön vuoden 1967 alusta lukien. Asiaa olivat ajaneet niin sanotut kansanrintamapuolueet eli SDP, Keskustapuolue ja SKDL. Vastustajat arvostelivat puoluetukea voimakkaasti, koska samaan aikaan vähennettiin tai poistettiin kokonaan avustuksia monilta niiden mielestä tärkeiltä ryhmiltä. Myös puolueiden virkakoneistojen vallan pelättiin kasvavan vaarallisesti. Pääministeri Rafael Paasio puolestaan piti valtion rahoitusta puolueille tärkeänä kansanvallan tehokkaan toteutumisen kannalta. Vuosina 2008–2010 puoluetuen määrä on ollut 36 miljoonaa euroa (varsinainen puoluetuki 18 000 000 euroa ja tiedotustoiminnan ja viestinnän tukeminen eli lehdistötuki 18 000 000 euroa).


title: Puoluetuki

text: Vuonna 1972 tehdyn, Lex Vennamona tunnetun puoluelain täydennyksen mukaan sellaisessa tilanteessa, jossa yli puolet jonkin puolueen vaaleissa valituista kansanedustajista eroaa vaalikauden aikana puolueesta ja perustaa uuden puolueen, siirtyy tälle uudelle puolueelle kansanedustajien määrää vastaava osuus alkuperäisen puolueen puoluetuesta. Lain muuttaminen liittyi Veikko Vennamon johtaman SMP:n hajoamiseen, jota muut puolueet halusivat edistää. Lex Vennamo kumottiin vuonna 2015 hallitukseen nousseiden perussuomalaisten toiveesta. Samalla lakiin tehtiin uusi lisäys, jonka mukaan puoluetukea voitaisiin myöntää myös eduskunnan ulkopuolisille puolueille.


title: Puoluetuki

text: Perussuomalaiset vaativat pitkään tuntuvia leikkauksia puoluetukeen. Vuoden 2010 lopulla puoluetukea käsiteltäessä kannatustaan lisänneet Perussuomalaiset eivät kuitenkaan vastustaneet esitettyä summaa. Eduskuntaryhmän johdon mukaan suullinen esitys jäi tekemättä, koska esitys oli hukassa A4-paperin kääntöpuolella..


title: Puoluetuki

text: Suomessa maksetaan Luxemburgin jälkeen EU:n toiseksi eniten puoluetukea äänestäjää kohti. Saksalaisen talouslehti Wirtschaftswochen tekemän selvityksen mukaan suomalaispuolueet saivat puoluetukea 12,25 euroa äänestäjää kohden. Kaikkien EU-maiden keskiarvo on vain 3,73 euroa.


title: Puoluetuki

text: Poliittisia nuorisojärjestöjä tuetaan samasta opetus- ja kulttuuriministeriön jakamasta kokonaissummasta, josta tuetaan myös ei-poliittisia nuorisojärjestöjä.


title: Puoluetuki

text: Kanadassa puoluetuki otettiin käyttöön liberaalien pääministeri Jean Chretienin aikana. Järjestelmässä puolue saa vuosittain kaksi Kanadan dollaria vuodessa per viimeisissä vaaleissa saamansa ääni. Konservatiivien Stephen Harper ehdotti 2008 ja 2011 puoluetuen lakkauttamissa. Yhtiöiden ja ammattiliittojen lahjoitukset ovat maassa kiellettyjä.


title: Acca larentia

text: Acca larentia ( tai "Laurentĭa, -ae") on melko hämäräksi jäänyt antiikin Rooman jumalatar, joka joskus yhdistetään sabiinien jumalattareen "Larenta"an tai "Larunda"an. Acca larentian juhlaa vietettiin antiikin Rooman Velabre-kaupunginosassa Larentalian päivänä 23. joulukuuta.


title: C More Max

text: C More Max (aiemmin "MTV3 MAX" ja "MTV Max", sitä ennen "MTV3+") on suomalaisen MTV Oy:n vuonna 2006 perustama maksutelevisiokanava, joka näkyy digitaalisessa antenni-, laajakaista-TV- ja kaapeliverkossa sekä satelliitin kautta Canal Digitalin välityksellä. C More Max on osa C More Total -kanavapakettia.


title: C More Max

text: C More Max -kanavaa katsoo viikoittain noin 500 000 katsojaa.


title: C More Max

text: C More Maxin ohjelmisto on suunnattu erityisesti mieskatsojille. Ohjelmisto koostuu muun muassa tosi-tv-sarjoista, auto-ohjelmista sekä komediasarjoista, kuten Ruuvit löysällä ja Konttori. Kanavan ohjelmistoon on kuulunut myös toimintasarja 24 sekä dokumentteja.


title: C More Max

text: C More Max on näyttänyt myös keskusteluohjelmia The Jay Leno Show, The Tonight Show with Jay Leno, Late Show with David Letterman ja The Late Show with Stephen Colbert.


title: C More Max

text: Kanava panostaa erityisesti urheiluun ja näyttää esimerkiksi Formula 1 -osakilpailut, MotoGP -osakilpailut ja Hiihtolajien maailmancupit suorina lähetyksinä. Jääkiekon MM-kisojen aikaan C More Max on näyttänyt myös muutaman ottelun. Lisäksi kanavalla on seurattu kamppailu-urheilua, esimerkiksi Ultimate Fighting Championshipia, ja rallin MM-sarjaa.


title: C More Max

text: C More Max HD on MTV Oy:n televisiokanava, joka aloitti maaliskuussa 2012. C More Max HD lähettää C More Maxin ohjelmia aitona teräväpiirtona.


title: Kauhajoen kirkko

text:
Kauhajoen kirkko on joulukuussa 1958 käyttöön vihitty kirkko Kauhajoen keskustassa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Veikko Larkas palaneen kirkon tilalle. Kirkko on modernisoitu versio Suomen keskiaikaisista kirkoista. Kauhajoen pääkirkko kuvaa muodoltaan kansillaan seisovaa, avattua Raamattua.
Kirkko on kooltaan 18 metriä leveä, 35 metriä pitkä ja 21 metriä korkea. Kirkkosalissa ja lehtereillä on yhteensä 1 060 istumapaikkaa. Saarnatuoli kuvaa auki olevaa liitonarkkua.


title: Kauhajoen kirkko

text: Kirkon nykyiset urut on rakennettu vuonna 2004. Urut uusittiin alkuperäisissä uruissa olleiden teknisten ongelmien vuoksi. Uudet urut rakensi Urkurakentamo Veikko Virtanen ja niissä on yhteensä 2 513 urkupilliä. Urkujen valmistuessa, suurin yhdeksän metrin mittainen pilli oli Suomen korkein urkupilli. Lyhin pilli on vain 12 millimetrin mittainen.


title: Kauhajoen kirkko

text: Kauhajoella on pääkirkon lisäksi myös kaksi kyläkirkkoa: Nummijärven kirkko ja Kauhajärven kirkko.


title: Pohjoismainen suuntaus

text: Pohjoismainen suuntaus on Suomen tasavallan ulkopoliittinen linja, joka seurasi reunavaltiopolitiikan vastoinkäymisistä. Itsenäisyyden alussa Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan pyrkivät Baltian maat ja Puola kokoamaan yhteistyötä saadakseen suurempaa neuvotteluvoimaa neuvosto-Venäjän, sittemmin Neuvostoliiton kanssa käytäviin neuvotteluihin, mutta maiden erilaiset intressit estivät reunavaltiopolitiikan onnistumisen.


title: Pohjoismainen suuntaus

text: Suomen intressi reunavaltiopolitiikkaan liittyi neuvosto-Venäjän ja Neuvostoliiton läheisyyteen sekä Suomenlahden yhteisyyteen Viron kanssa, joka oli yksi reunavaltiopolitiikan osapuoli.


title: Pohjoismainen suuntaus

text: Vaikka Suomi erkani reunavaltiopolitiikasta käytännössä jo aikaisemmin, silti virallisesti pohjoismainen suuntaus ilmoitettiin Suomen ulkopolitiikan linjaksi 1935. Pohjoismaiseen suuntaukseen kuului puolustuspoliittisesti puolueettomuus. Suomi oli monien muiden maiden tapaan Neuvostoliiton aloitteesta solminut sen kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen 1932.


title: Pohjoismainen suuntaus

text: Reunavaltiopolitiikan osana Suomi kuitenkin teki aktiivista yhteistyötä Viron kanssa puolustuspolitiikan alueella salassa valmistellen muun muassa Suomenlahden tykistösulun, joka meristrategisesti oli jatkoa Pietari Suuren merilinnoitukselle. Tiedon yhteistyön olemassaolosta sai Neuvostoliitto todennäköisesti Vilho Pentikäiseltä, mikä näkyi myöhemmin 1938 ja 1939 Neuvostoliiton vaatimuksina saada haltuunsa Suomelle kuuluvat Suomenlahden ulkosaaret Leningradin edustalla olevalla merialueella meripuolustuksen lujittamiseksi.


title: Pohjoismainen suuntaus

text: Muutoin pohjoismaiseen suuntaukseen liittyivät hyvät suhteet muihin Pohjoismaihin yleensä ja erityisesti Ruotsiin. Toisen maailmansodan jälkeen pohjoismainen suuntaus on näkynyt muun muassa Yhdistyneissä kansakunnissa ja rauhaturvaamisessa, Norjan, Ruotsin ja Suomen puolustusvoimien yhteistoiminnassa muun muassa ammushuollon osalta sekä joidenkin Pohjoismaiden valtiollisten yhtiöiden suurissa hankkeissa, kuten Telian ja Soneran sekä Nesteen ja Statoilin.


title: Li Chun

text:
Li ”Junjun” Chun (, s. 11. helmikuuta 1988 Hunan, Kiina) on Morning Musume kahdeksannen generaation jäsen, joka otettiin mukaan myöhemmin kuin Aika Mitsui.
Hänen kanssaan Morning Musumeen liitettiin myös toinen jäsen Qian Lin. Hänen ensimmäinen singlensä Morning Musumessa oli Onna ni Sachi Are.


title: Li Chun

text: Kuten myös Qian Lin, Junjun on toinen jäsen Morning Musumen historiassa, joka ei ole japanilaista alkuperää.


title: Li Chun

text: Li Chunin blogi


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: Maxwellin–Boltzmannin jakauma (Maxwellin–Boltzmannin statistiikka, MB-statistiikka) on todennäköisyysjakauma, jota käytetään kuvaamaan fysiikan ja kemian tilastollisia ilmiöitä. Esimerkiksi ilman molekyylien nopeusjakauma noudattaa Maxwellin–Boltzmannin jakaumaa. Jakauma voidaan johtaa tilastollisesta mekaniikasta ja sen avulla voidaan selittää kaasujen ominaisuuksia kuten paine.


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: Maxwellin jakauma (tai Maxwellin–Boltzmannin jakauma) on muotoa


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: missäKumulatiivinen Maxwellin jakauma saadaan


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: missä formula_13 on virhefunktio.


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: Kaasun molekyylien liike noudattaa Maxwellin–Boltzmannin nopeusjakaumaa


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: eli


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: tai


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: missäYleisin kaasuosasen nopeus formula_26 lasketaan kaavasta


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: missäSe on pienempi kuin kaasuosasten keskinopeus


title: Maxwellin–Boltzmannin jakauma

text: Kvanttiteoria on osoittanut, ettei Maxwellin–Boltzmannin jakauma sellaisenaan päde millekään alkeishiukkaselle. Sen sijaan niihin on sovellettava joko Bosen–Einsteinin tai Fermin–Diracin statistista jakaumalakia riippuen siitä, ovatko hiukkaset bosoneja vai fermioneja. Maxwellin–Boltzmannin jakauma saadaan niistä kummastakin kuitenkin rajatapauksena silloin, kun hiukkasilla on mahdollisia energiatiloja niin paljon, ettei kvantittumista tarvitse ottaa huomioon.


title: Bilateraalikauppa

text: Bilateraalikauppa eli kahdenvälinen kauppa, joskus myös clearing-kauppa, on kansainvälisen kaupan muoto, joka perustuu valtioiden välisille kahdenvälisille tavaran tai palvelusten vaihdantasopimukselle. Bilateraalinen kauppa oli käytössä pääasiassa Neuvostoliiton ja muiden sosialististen maiden kesken, joskin jotkin kapitalistiset ja sekatalousmaat saattoivat harjoittaa bilateraalista kauppaa näiden kanssa. Nykyisin bilateraalinen kauppa on käytännössä hävinnyt Neuvostoliiton hajoamisen myötä.


title: Bilateraalikauppa

text: Bilateraalista kauppaa käytiin kahden maan välillä sopimalla määräajoin vaihdettavien tavaroiden ja palvelusten määrät. Tavoitteena oli, että kumpikin maa vaihtoi tarkasteluajanjaksolla arvoltaan yhtä suuren määrän tavaraa, joten kaupan tase pysyi automaattisesti tasapainossa. Tavoitteena oli siis, ettei maalla olisi kauppataseen yli- tai alijäämää.


title: Bilateraalikauppa

text: Kauppaneuvotteluissa sovittiin tulevalle kaudelle tavoitearvot erityyppisten hyödykkeiden vaihdosta. Kauppaa käytäessä pidettiin kirjaa tavaravaihdosta, jonka arvo kirjattiin ns. clearing-tilille. Tavoitteena oli, että kaupankäyntikauden lopussa clearing-tili olisi tasoissa, eli molemmat maat olivat toimittaneet toiselle saman arvosta hyödykkeitä. Jos näin ei käynyt, clearing-velka siirtyi seuraavalle kaupankäyntikaudelle, jonka kuluessa se oli tarkoitus tasata.


title: Bilateraalikauppa

text: Neuvostoliitolla oli vain kahden periaatteessa markkinatalousmaan kanssa bilateraaliset kauppasopimukset: Intian ja Suomen. Bilateraalikauppasopimusjärjestelmä mahdollisti melko suuria yksittäisiä teollisia yhteistyöhankkeita.


title: Bilateraalikauppa

text: Suomen ja Neuvostoliiton bilateraalikauppa oli jatkoa Suomen suorittamille melko metalliteollisuuspainotteisille sotakorvauksille. Bilateraalikauppaa jatkettiin sen lopussa bilateraalikaupan periaatteiden vastaisella välitysöljykaupalla. Suomi, joka ei ostanut Neuvostoliitosta yhtä paljon kuin mitä Neuvostoliitto osti Suomesta, sai luvan ostaa helposti rahaksi muutettavaa öljyä Neuvostoliitosta edelleen vapaille maailmanmarkkinoile myytäväksi. Näin ollen ikään kuin Suomen ostoalijäämää täydennettiin helposti rahaksi muutettavalla öljyllä.


title: Bilateraalikauppa

text: Bilateraalikaupan päättyessä Neuvostoliiton hajoamiseen Suomelle jäi merkittäviä saatavia clearing-tilille. Venäjän huomattava valtionvelka Suomelle oli tätä perua. Nyttemmin Venäjä on maksanut noin 600 miljoonan euron velan täysimääräisesti.


title: Qian Lin

text: Qian ”Linlin” Lin (s. 11. maaliskuuta 1991 Hangzhou, Kiina, ) on japanilaisen popyhtyeen Morning Musumen kahdeksannen sukupolven toinen kiinalainen jäsen Li Chunin ohella. Ennen kuin hänet liitettiin Morning Musumeen hän oli Hello! Project Egg. Qian Lin on asunut Japanissa hieman kauemmin kuin Li Chun ja osaa siksi enemmän japania. Qian Lin on 153 cm pitkä.


title: Qian Lin

text: Hän valmistui Morning Musumesta ja Hello! Projectista 15.12.2010 Li Chunin ja Eri Kamein kanssa ja palasi takaisin Kiinaan jatkamaan uraansa.


title: Iridosykliitti

text: Iridosykliitti on silmän suonikalvon tulehdus.Usein silmän altistuminen kemikaaleille voi aiheuttaa iridosykliitin. Iridosykliitti on "tyyppisairaus" reumapotilailla. Mekanismia ei tarkasti tunneta, mutta muualla elimistössä oleva tulehdus (reuma) aiheuttaa silmään tulehduksen. Iriitti liittyy varsinkin selkärankareumaan ja lasten reumaan.


title: Iridosykliitti

text: Voidaan hoitaa tehokkaasti tropaanialkaloideilla ja steroideilla


title: Iridosykliitti

text: Värikalvon paikallaan pitämiseen ja kivun lievittämiseen käytetään tropaanialkaloideja, erityisesti skopolamiinia ja atropiinia. Tulehduksen helpottamiseen käytetään steroideja, prednisolonia ja deksametasonia.


title: Maa hehkuu

text: Maa hehkuu on Pronssisen Pokaalin vuonna 2000 julkaistu kolmas ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi.


title: Maa hehkuu

text: Sävellykset Tomi Sivenius ja Jouni Hynynen, sanoitukset Tomi Sivenius, sovitukset Pronssinen Pokaali/Mara Salminen.Julkaistu 1999.


title: Leikin loppu (albumi)

text: Leikin loppu on Pronssisen Pokaalin vuonna 2007 julkaistu kokoelma-albumi.


title: Väinö Purje

text: Väinö Valdemar Purje eli ”K-kaupan Väiski” (11. toukokuuta 1928 Vihti – 8. maaliskuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen keittiömestari, joka tuli tunnetuksi 1970-luvulta alkaen Keskon ruokakauppojen televisiomainoksista. Mainoksissa hän esitteli erilaisia lihasta valmistettavia ruokia korostaen K-kauppojen lihatiskien hyvää palvelutasoa. Puhekielessä mainokset tunnettiin ”Väiskin lihatiskinä”.


title: Väinö Purje

text: Purje aloitti liikealalla 13-vuotiaana harjoittelijana 1941 Vihdin seudun osuusliikkeen Otalammen myymälässä. Suoritettuaan asevelvollisuuden hän muutti Kuusankoskelle osuusliikkeen myymälänhoitajaksi ja siirtyi lopulta 1954 Helsinkiin Keskon palvelukseen.


title: Väinö Purje

text: K-kaupan Väiskinä Purje esiintyi ensimmäisen kerran 1974 ja kaikkiaan hän oli mukana 109 mainosfilmissä, jotka kuvattiin seitsemän vuoden aikana.


title: Väinö Purje

text: Esiintymistä helpotti se, että Purjeella oli jo aiempaa kokemusta harrastajanäyttelijänä. Purje jäi eläkkeelle Keskosta 1985.


title: Väinö Purje

text: Vuonna 2009 valmistunut virolainen televisiodokumentti "Disko ja ydinsota" käsittelee muun muassa K-kaupan Väiskin vaikutusta 1980-luvun Neuvosto-Virossa. Koska neuvostoaikana Suomen television ohjelma näkyi Suomenlahden yli Tallinnaan, myös virolaiset katselivat suomalaisia televisio-ohjelmia ja -mainoksia.


title: Väinö Purje

text: Dokumentin mukaan Keskon mainokset julistettiin Virossa ideologiseksi propagandaksi, koska niissä Väiskin tiski notkui lihaherkuista samaan aikaan, kun Neuvostoliitossa tavallisissa kaupoissa oli ajoittain pula hyvälaatuisesta lihasta.


title: Väinö Purje

text: Dokumentin mukaan paikalliset viranomaiset olisivat lisäksi yrittäneet uskotella virolaisille, että Väiskin herkut olivat todellisuudessa muovia ja että mies itse oli CIA:n agentti ja koko ohjelma oli CIA:n rahoittamaa propagandaa.


title: Väinö Purje

text: Yleisradio ei kuitenkaan kritiikistä huolimatta luopunut ohjelmansa lähettämisestä myös Tallinnaan. Virolaiset tarvitsivat SECAM-televisioihinsa lisäosia, jotta myös ääni olisi kuulunut. Juha Vainion laulu ”Aleks ja Jaan” (1985) käsittelee aihetta.


title: Lasiainen

text: Lasiainen () on silmämunan ontelon täyttävä, ohuen kalvon ympäröimä läpinäkyvä hyytelö. Se muodostaa suurimman osan silmän sisällöstä. Lasiainen tukee linssiä ja sarveiskalvoa sekä takaa valon heijastumattoman kulun linssin ja verkkokalvon välillä. Lasiaisessa on näköhermon nystystä lähtevä kanava, joka ulottuu linssin etupinnalle asti. Tämä lasiaiskanava on jäänne lasiaisvaltimosta, joka ravitsee lasiaista sikiövaiheen aikana.


title: Lasiainen

text: Lasiainen koostuu pääosin vedestä (99 %). Hyaluronihapon ja kollageenisäikeiden muodostama verkko tekevät siitä hyytelömäisen.


title: Tityos

text: Tityos oli kreikkalaisessa mytologiassa ktooninen jättiläinen.


title: Tityos

text: Tityos sai alkunsa Zeuksen vieteltyä Elaran. Pelätessään Heraa Zeus piilotti Elaran maan sisään piiloon vaimoltaan. Siellä tämä synnytti hänelle jättiläismäisen pojan, joka sai nimen Tityos.. Tosin Homeros kertoo ilmeisesti syntymäpaikkaan viitaten Tityroksen olevan Gaian, maan, poika.


title: Tityos

text: Tityos karkasi myöhemmin Zeuksen rakastajattaren Leton kimppuun intohimon puuskassa yrittäen syleillä tätä, mutta Leto kutsui lapsensa Apollonin ja Artemiin apuun, jotka ampuivat Tityoksen kuoliaaksi nuolillaan. Haadeessa häntä rangaistaan kuolleenakin: hänet on venytetty kattamaan yhdeksän eekkerin ala, ja kaksi korppikotkaa käy syömässä joka päivä hänen sisäelimensä, jotka kasvavat aina yön aikana takaisin.


title: Tityos

text: Hyginus kertoo omassa versiossaan, että Hera lähetti Tityoksen hyökkäämään Leton kimppuun kostoksi tämän suhteesta Zeukseen, mutta kun tämä oli aikeissa ryhtyä tähän, Zeus tappoi hänet salamallaan. Vaikka rangaistus Haadeessa on sama myös tässä muunnelmassa, maksan syö joka päivä käärme lintujen sijasta.


title: Marisa Miller

text: Marisa Miller (os. Bertetta, s. 6. elokuuta 1978) on yhdysvaltalainen malli. Hänet tunnetaan muun muassa esiintymisistään "Sports Illustrated Swimsuit Issuessa" ja Victoria’s Secretin katalogeissa.


title: Marisa Miller

text: Miller syntyi Santa Cruzissa, Kaliforniassa. Hän kävi koulua Aptos High Schoolissa ja Monte Vista Christian Schoolissa. Hänen mallinuransa alkoi 16-vuotiaana kahden italialaisen muotiagentin kiinnitettyä huomionsa häneen sanfranciscolaisessa kahvilassa. Miller nähtiin ensimmäistä kertaa "Perfect 10" -lehdessä vuonna 1997. Hän sijoittui lehden ensimmäisessä vuosittaisessa mallihaussa kolmanneksi vuonna 1998. Hän on sen jälkeen esiintynyt "Perfect 10:n" kansissa ja sivuilla toistuvasti.


title: Marisa Miller

text: Vuonna 2004 Miller toimi tuomarina Bravo-kanavan televio-ohjelmassa "Manhunt: The Search for America’s Most Gorgeous Male Model". Hän teki debyyttinsä elokuvanäyttelijänä vuoden 2013 elokuvassa "R.I.P.D. – Haamukytät". Hän on esiintynyt myös televisiosarjoissa "Entourage", "Gary Unmarried" ja "Ensisilmäyksellä".


title: Marisa Miller

text: Millerin ensimmäinen avioliitto vuosina 2000–2002 päättyi eroon. Vuonna 2006 hän meni naimisiin musiikkituottaja Griffin Guessin kanssa. Parin esikoispoika syntyi joulukuussa 2012.


title: Reinhold Seeberg

text: Reinhold Seeberg (1859–1935) oli saksalainen teologi. Hän toimi vuodesta 1885 systemaattisen teologian professorina Tartossa, vuodesta 1889 professorina Erlangenissa ja vuodesta 1898 saman oppituolin haltijana Berliinissä.


title: Reinhold Seeberg

text: Seeberg luonnehti itseään modernin positiivisen teologian edustajaksi. Hän halusi liittyä saksalaisen idealismin ja erityisesti Martti Lutherin teologisiin perusajatuksiin sekä välittää historiallisesti ja älyllisesti vastuullisesti kristillistä sanomaa nykyajan ihmisille. Seebergin tieteellisesti merkittävin teos on Dogmihistorian oppikirja (Lehrbuch der Dogmengeschichte I-IV/1+2, 1895–1920, uusi painos 1959). Seeberg toimi yhden 1900-luvun merkittävimmän teologin, Dietrich Bonhoefferin (1906–1945), opettajana ja toimi myös tämän väitöskirjan ohjaajana.


title: Reinhold Seeberg

text: Reinhold Seeberg oli kirkkohistorioitsija Erich Seebergin (1888–1945) isä.


title: Allier

text: Allier on Ranskan departementti numero 03, joka on nimetty Allier-joen mukaan. Allier sijaitsee Keski-Ranskan eteläosassa. Departementti on pinta-alaltaan 7 340 neliökilometriä ja siellä on noin 342 000 asukasta. Allierin pääkaupunki on Moulins. Allier on jaettu edelleen kolmeen arrondissementtiin, 35 kantoniin ja 320 kuntaan.


title: Allier

text:
Allier oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790.
Allier oli Auvergnen alueen hedelmällisintä maanviljelyseutua. Sen läpi virtaa viisi suurta jokea: Allier, Loire, Cher, Besbre ja Sioule. Vichy ympäristöineen on tunnettu mineraalivesistään.


title: Tuplapotti

text: Tuplapotti on Veikkauksen (aikaisemmin RAY:n) viisilinjainen hedelmäpeli, jossa on tarkoituksena saada voittolinjoille voittavia kuvioyhdistelmiä. Pelissä pyörivät hedelmät, marjat ja Ray:n logot.


title: Tuplapotti

text: Pelissä valitaan linjapainikkeilla (1–5) ne linjat, joita haluaa pelata. Panos yhtä linjaa kohti vaihtelee pelipaikan mukaan.


title: Tuplapotti

text: Kun voittolinjoille pysähtyy voittavia yhdistelmiä, voittavat kuviot alkavat hehkua ja voittomusiikki käynnistyy. Jos pelaaja saa voiton useammalle voittolinjalle yhtä aikaa, kokonaisvoitto on isoimman voittoyhdistelmän voittosumma kerrottuna voittavien linjojen määrällä.


title: Tuplapotti

text: Tuplauksessa pelaajan tarkoituksena on arvata, onko tuplauslinjalle osuva kolikkokuvio kruuna vai klaava. Oikealla arvauksella pelaaja kaksinkertaistaa tuplauspanoksensa ja hän voi jatkaa tuplausta tai ottaa voitot talteen. Pelaaja voi yrittää tuplata panoksensa niin kauan, kunnes tuplattava panos on puolet päävoitosta tai vähemmän.


title: Tuplapotti

text: Väärällä arvauksella tai kantillaan olevalla kolikolla pelaaja menettää tuplauspanoksensa ja tuplaus päättyy.


title: Tuplapotti

text: Tuplapotin edeltäjä oli vuonna 1984 kehitetty Potti, jonka kolmella kiekolla pyöri hedelmäkuvioita. 1990-luvun alkupuolelle tultaessa teknologia oli mennyt eteenpäin ja muotokielikin kehittynyt. Alettiin suunnitella raha-automaattia, jossa on peruspelin lisäksi tuplauspeli ja jossa kiekot tulevat mahdollisimman lähelle pelaajaa. Syntyi Tuplapotti, jossa pelin antosuhde kasvaa panoksen kasvaessa ja että voitot voi yrittää kaksinkertaistaa.


title: Myriam Abel

text: Myriam Abel (s. 15. toukokuuta 1981, Saint-Gratien) on ranskalainen laulaja. Hänellä on algerialaisia sukujuuria.


title: Myriam Abel

text: Abel nousi julkisuuteen voitettuaan "Nouvelle Star" -kilpailun kolmannen tuotantokauden 2005. Kyseessä oli ranskalainen Idols-formaattiin perustuva kykyjenetsintäohjelma. Abel tulkitsi sen finaalissa Daniel Balavoinen, Whitney Houstonin ja Anastacian tuotantoa.


title: Myriam Abel

text: Myriam Abelin ensimmäinen albumi "La Vie Devant Toi" julkaistiin 26. joulukuuta 2005.


title: Kultakaniinikala

text: Kultakaniinikala ("Siganus puellus") on kaniinikaloihin kuuluva kala.


title: Kultakaniinikala

text: Kultakaniinikala kasvaa noin 28 cm pitkäksi. Sen vartalossa on sitruunankeltaisella pohjalla vaaleansinisiä, melkein valkoisia juovia, jotka kulkevat kalan etuosassa pystyssä ja takaosassa vaakasuuntaan. Leuasta otsalle kulkee tummanharmaa juova, jossa on mustia läikkiä silmän yläpuolella. Keltaisissa evissä on piikit, joiden pisto on myrkyllinen.


title: Kultakaniinikala

text: Kultakaniinikala on kotoisin trooppisilta merialueilta: Intian valtameren itäosasta ja Tyynenmeren länsiosasta. Se elää matalissa, korallien täyttämissä vesissä kirkkaissa laguuneissa ja riuttojen ulkoreunoilla. Se suosii erityisesti alueita, joissa elää "Acropora" -koralleja. Kultakaniinikaloja on tavattu 1-30 metrin syvyydestä.


title: Kultakaniinikala

text: Kultakaniinikala on rauhallinen muita kaloja kohtaan, mutta aggressiivinen oman sukunsa jäseniä kohtaan. Niitä voi pitää pareittain, mutta ei juuri muiden kaniinikalojen kanssa. Jos kala ei saa tarpeeksi leväruokaa, se saattaa näykkiä koralleja.


title: Kultakaniinikala

text: Kultakaniinikala syö pääasiassa levää ja muuta kasvisruokaa. Luonnossa sille maistuvat myös sienieläimet ja vaippaeläimet.


title: Alicja Janosz

text: Alicja Janosz (s. 4. kesäkuuta 1985 Pszczyna) on puolalainen poplaulaja. Hän voitti maansa "Idols"-kilpailun ensimmäisen tuotantokauden vuonna 2002.


title: Alicja Janosz

text: Janoszin debyyttialbumi "Ala Janosz" julkaistiin vuonna 2002. Hän osallistui myös "World Idol" -kilpailuun, jossa hän esitti kappaleen ”I Don’t Know How to Love Him” musikaalista "Jesus Christ Superstar" ja sijoittui kahdeksanneksi.


title: Alicja Janosz

text: Janosz osallistui Puolan kansallisiin Eurovision laulukilpailun esikarsintoihin vuonna 2004.


title: Beta (moottoripyörävalmistaja)

text: Betamotor S.p.A. on italialainen enduro- ja trialpyöriin erikoistunut moottoripyörävalmistaja. Yhtiö perustettiin Firenzessä vuonna 1904 "Società Giuseppe Bianchi" -nimisenä.


title: Beta (moottoripyörävalmistaja)

text: Trialin maailmanmestari Jordi Tarres ajoi yhtiön Beta TR34 -mallilla ja Zero-prototyypillä kausina 1987–1989. Suomalainen Jari Mattila ajoi Betalla enduron maailmanmestaruussarjassa kaudella 2007.


title: Adolf von Harnack

text: Adolf von Harnack (7. toukokuuta 1851 – 10. kesäkuuta 1930) oli saksalainen teologi ja merkittävä historiallisen raamatuntutkimuksen kehittäjä. Hän korosti ehdotonta vapautta kirkkohistorian ja Uuden testamentin tutkimisessa ilman sidonnaisuutta valmiiseen dogmatismiin.


title: Adolf von Harnack

text: Adolf von Harnack syntyi Tartossa teologian professori Theodosius Harnackin poikana. Hän opiskeli teologiaa Tartossa ja Leipzigissa, missä hänet promovoitiin teologian tohtoriksi vuonna 1873. Vuonna 1874 hän suoritti habilitaation kirkkohistoriassa ja vuonna 1876 hänet nimettiin ylimääräiseksi professoriksi. Vuonna 1879 hänestä tuli kirkkohistorian professori Gießeniin, 1886 Marburgiin ja vuonna 1888 Berliiniin. Siellä hän harjoitti tiedettä ja opetti kuolemaansa 10.6.1930 asti. Harnack oli laajasti oppinut kulttuuripersoona, joka vaikutti sekä tieteellisesti että kulttuuripoliittisesti varsin laaja-alaisesti.


title: Adolf von Harnack

text: Harnack oli etevä kirkko- ja maallinen historioitsija ja harjoitti myös teologista työskentelyään nimenomaan historiallisesta näkökulmasta. Häntä voidaan keskeisesti pitää yhtenä historiallis-kriittisen dogmihistorian tutkimuksen oppi-isistä. Harnackin kuuluisa oppilas, teologi Dietrich Bonhoeffer (1906–1945) arvosteli liberaaliteologian kärkinimiin kuuluneen opettajansa työskentelyn filosofis-teologisia edellytyksiä siitä, että historiallinen tutkimuskehys ei ottanut huomioon teologisen tutkimuskohteen erityispiirteitä. Tästä taas oli Bonhoefferin mukaan seurauksena, että teologiset sisällöt kapeutuivat tutkijan tosiasiallisesti subjektivistisen, uskonyhteisön oman painoarvon liiaksi sivuuttavan näkökulman ansiosta ja teologisissa tulkinnoissa korostuivat eettiset näkökohdat valistusajattelun hengessä.


title: Adolf von Harnack

text: Harnackin päätarkoitus oli päästä kreikkalaiselle maaperälle levittyään ”hellenisoituneen” kristinuskon dogmien taakse alkuperäiseen Jeesuksen evankeliumiin. Pyrkimys oli seurausta yhtäältä hänen historiallisista intresseistään ja toisaalta hänen periaatteellisessa dogmikriittisessä korostuksessaan. Harnack pyrki esittämään evankeliumin yhtäältä historiallisesti osuvasti ja toisaalta aikalaistietoisuuden kanssa yhteensointuvasti. ”Jeesuksen evankeliumin” oleelliset elementit olivat 1) Jumalan valtakunnan tuleminen sieluun, 2) Jumala rakastavana isänä, 3) jokaisen ihmissielun mittaamaton arvo, sekä 4) elämä lähimmäisenrakkaudessa ja veljeydessä.


title: Adolf von Harnack

text: Kristologista elementtiä ei Harnackin määrittämässä evankeliumin olemuksessa ole. Ratkaisu on tietoinen. Hän haluaa korostaa sitä, että Jeesus ei hänelle ole esine vaan julistaja ja evankeliumin tuoja. Ratkaisun taustalla on nähtävissä Immanuel Kantin kritiikki klassista metafysiikkaan kohtaan. Harnack pitää tästä lähtökohdasta käsin kristillistä dogmaa kreikkalaisen hengen työnä evankeliumin maaperällä. Dogmien ansiona on kristinuskon oleellisten elementtien säilyttäminen, mutta ne ovat Harnackin mielestä samalla vääristäneet sitä. Tästä lähtökohdasta käsin hän yhtyy pietismin tulkintaan kristinuskon historiasta rappeutumishistoriana. Toisaalta hänen ajattelunsa ja toimintansa on määrittynyt sen uskon mukaisesti, että uskontojen, kulttuurin ja ihmiskunnan historia kehittyy eteenpäin, kun ihmiset vain käyttävät hyväkseen niitä voimia, erityisesti Jeesuksen evankeliumissa, jotka historiassa on annettu. Tässä mielessäkin Harnack oli siis valistusajan edistysoptimismin edustaja.


title: Adolf von Harnack

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen kehitysoptimismi ei enää juurikaan löytänyt kannattajia. Myös Harnackin keisarimyönteinen kanta koki haaksirikon sodan myötä. Hänen ansionsa kirjoittajana, julkaisijana ja organisoijana sekä vanhan kirkon dogmi- ja kirkkohistoriallisessa tutkimuksessa ovat kuitenkin merkittävät. Hänen pääteoksenaan voidaan pitää liberaaliteologisen katsantokannan keskeistä tyyppiteosta "Das Wesen des Christentums", 1900.


title: Buzz!

text: Buzz! on Sony Computer Entertainment Europen kehittämä tietokilpailu- ja partypelivideopelisarja PlayStation 2:lle, PlayStation 3:lle ja PlayStation Portablelle.


title: Buzz!

text: Pelien tarkoituksena on vastata oikein esitettyihin kysymyksiin, jolloin pelaaja saa kasvatettua pistetiliään. Joillain kierroksilla on mahdollista hävittää tai varastaa toisten pelaajien pisteitä. Lopuksi suurimman pistemäärän kerännyt pelaaja voittaa ja saa itselleen sattumanvaraisen, kuvitteellisen palkinnon.


title: Buzz!

text:
Pelin ohjaamiseen käytetään USB-keskittimellä kytkettäviä Buzz!-vastaussummereita, joissa on neljä värinäppäintä sekä "Buzz!"-näppäin. Pelit voidaan ostaa erikseen tai summereiden kanssa. Osa peleistä on myös yhteensopivia EyeToy-kameran kanssa. Pelejä on ilmestynyt eri alustoille jo toistakymmentä, joista suurin osa on eri aihealueita käsitteleviä visailuja ja loput "Buzz!"-summereilla pelattavia pulmapelejä. Peliä voi samanaikaisesti pelata 1–8 henkilöä ja ne ovat saatavina täysin suomenkielisinä.
Vuonna 2008 PlayStation 3:lle julkaistiin "Buzz TV Visa", joka sisältää langattomat summerit.


title: Selkäydinvamma

text: Selkäydinvamma on selkäytimen vaurio, joka syntyy, kun selkäranka murtuu pahasti tai retkahtaa äärimmäiseen asentoon. Eräät tulehdukset ja kasvaimet voivat myös aiheuttaa selkäydinvamman. Vamman osumisesta kaularangan alueelle seuraa neliraajahalvaus (myös tetraplegia, kvadriplegia). Mikäli vamma on rinta- tai lannerangassa, kyseessä on alaraajahalvaus, paraplegia.


title: Selkäydinvamma

text: Suomessa selkäydinvamman saa vuosittain noin sata ihmistä.


title: Reumasairaus

text:
Reumasairaus on yleisnimi joukolle autoimmuunisairauksia. Niissä elimistössä on krooninen tulehdus. Sairauksien syytä ei tiedetä. Oireita lievitetään tulehduskipulääkkeillä, kortisonilla ja varsinaisilla reumalääkkeillä.
Vielä 1960-luvulla reumaa lääkittiin muurahaisista keitettävällä nestemäisellä yrttiuutteella. Suomessa muurahaislääkettä valmistettiin Vihdin Ojakkalassa ammattimaisesti vuoteen 1968 asti.
Reumatauteihin kuuluvat


title: Alphonse Massamba-Débat

text: Alphonse Massamba-Débat (1921 – 25. maaliskuuta 1977 Brazzaville) oli vallankaappausjohtaja ja Kongon tasavallan presidentti vuosina 1963–1968.


title: Alphonse Massamba-Débat

text: Massamba-Débatista tuli Kongon pääministeri ja valtionpäämies 16. elokuuta 1963 johdettuaan edellisenä päivänä vasemmistolaista vallankaappausta, joka syöksi antikommunistisen presidentin Fulbert Youloun vallasta ja korvasi presidentin viran väliaikaisesti Kansallisen vallankumousneuvoston puheenjohtajan viralla. Massamba-Débatista tuli virallisesti presidentti 19. joulukuuta 1963 ja hän nimitti Pascal Lissouban uudeksi pääministeriksi.


title: Alphonse Massamba-Débat

text: Massamba-Débat siirsi maan poliittista linjaa selvästi vasemmalle. Hänen perustamastaan puolueesta Mouvement National de la Révolution (MNR) tuli ainoa sallittu puolue. Maa hankki apua Kiinalta ja Neuvostoliitolta, ja kansainvälisillä foorumeilla se äänesti samaan suuntaan muiden afrikkalaisten vasemmistomaiden kanssa. Se tuki myös naapurimaiden vasemmistolaisia sissiliikkeitä.


title: Alphonse Massamba-Débat

text: Äärivasemmistolainen kapteeni Marien Ngouabi kaappasi vallan Massamba-Débatilta 4. syyskuuta 1968 ja pakotti hänet jättämään julkisen elämän. Ngouabista tuli valtionpäämies ja Kongosta tuli kansantasavalta. Kun Ngouabi murhattiin vuonna 1977, Massamba-Débatin väitettiin osallistuneen murhan suunnitteluun, vaikka on luultavaa, että hän ei tiennyt murhasta etukäteen. Hänet vangittiin, tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin 25. maaliskuuta 1977. Hänen maineensa palautettiin 1991.


title: Eino Kaakkolahti

text: Eino Vihtori Kaakkolahti (25. huhtikuuta 1929 – 25. kesäkuuta 2014) oli suomalainen pesäpalloilija, joka pelasi useimmat vuotensa Jyväskylän Kirissä.


title: Eino Kaakkolahti

text: Eino Kaakkolahti valittiin vuoden pesäpalloilijaksi 1961 etenkin loistavan ulkopelinsä ansiosta. Vuonna 1953 Jyväskylän Kiri pelasi SM-sarjassa koko kauden ilman yhtään tappiota. Kaakkolahti pelasi 15 Itä–Länsi-ottelua ja valittiin kuusi kertaa vuoden lukkariksi. Hän menestyi 1950-luvulla myös mäkihyppääjänä.


title: Eino Kaakkolahti

text: Vuosina 1973–74 Kaakkolahti oli pesäpalloliiton varapuheenjohtaja. Vuonna 1992 hän sai liikuntaneuvoksen arvonimen ja vuonna 2001 Pro Urheilu -mitalin. Kaakkolahti on nimetty pesäpallon kunniagalleriaan ja Suomen urheilun Hall of Fameen.


title: Eino Kaakkolahti

text: Eino Kaakkolahden pikkuveli Matti Kaakkolahti on mäkihypyn SM-mitalisti ja on pelannut pesäpalloa SM-sarjassa.


title: Paula Cole

text: Paula Cole (s. 5. huhtikuuta 1968 Rockport, Massachusetts, Yhdysvallat) on Grammy-palkittu yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hänen menestyneimpiin hitteihinsä kuuluvat "Where Have All the Cowboys Gone" ja "I Don't Want to Wait".


title: Paula Cole

text: Cole esiintyi 1990-luvun alussa Peter Gabrielin maailmankiertueella ja sai pian sen jälkeen levytyssopimuksen. Hänen ensimmäinen albuminsa "Harbinger" ilmestyi vuonna 1994.


title: Paula Cole

text: Colen ensimmäinen studioalbumi kahdeksaan vuoteen julkaistiin kesäkuussa 2007.


title: Hilma

text: Hilma on alkujaan saksalainen, myös Suomessa yleinen naisen etunimi. Hilman nimipäivä on 21. marraskuuta. Nimi johtuu alkujaan saksan kielen taivasta tarkoittavasta sanasta "Himmel".


title: Hilma

text: Suomessa on vuoden 2009 loppuun mennessä ollut 25 156 Hilma-nimistä henkilöä, joista 6 on miehiä.


title: The House of Blue Light

text: The House of Blue Light on Deep Purplen vuonna 1987 julkaistu kahdestoista studioalbumi ja toinen, joka julkaistiin uudelleen yhdistyneeltä Mark II -kokoonpanolta.


title: The House of Blue Light

text:
Albumi ei menestynyt, ja rumpali Ian Paice on kertonut, ettei kuuntele kyseistä levyä koskaan siihen liittyvien huonojen muistojen vuoksi. A-puoli
B-puoli


title: Luettelo T-Bone Walkerin kappaleista

text: Tämä on luettelo T-Bone Walkerin kappaleista


title: Chimo Bayo

text: Chimo Bayo (oikealta nimeltään Joaquín Bayo, s. 25. lokakuuta 1961 Valencia) on espanjalainen elektronista musiikkia tekevä artisti ja DJ.


title: Chimo Bayo

text: Hänen tekemiä kappaleita ovat muun muassa ""Así me gusta a mí"", ""Bombas"", ""La Tía Enriqueta"" ja ""Ecstasy"". DJ Schwede sämpläsi Bayon kappeletta "Asi me gusta a mí (X-ta sí, X-ta no)", kappaleessaan Boom Boom.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Toinen teollinen vallankumous on taloushistoriassa käytetty termi, jolla tuodaan esiin teollistumisessa 1800-luvun loppupuolella havaittavaa toista kehityspyrähdystä. Kehityksen nopeutuminen oli seurausta uusista keksinnöistä ja teollisen tuotannon etenemisessä uusille maantieteellisille alueille ja valtioihin. Samoin kuin ensimmäisessä teollisessa vallankumouksessa toisessakin uudet tekniikat tuottivat uusia materiaaleja, parempia menetelmiä tuottaa energiaa ja hyödyntää sitä sekä uusia tapoja tuotannon organisointiin. Tieteen ja tekniikan kehitys sitoutuivat yhä enemmän toisiinsa. Koulutuksen merkitys kasvoi. Uudet keksinnöt tulivat suurelta osin uusista teollisuusmaista, Saksasta ja Yhdysvalloista. Toisen teollisen vallankumouksen voidaan katsoa alkaneen 1860-luvulla ja päättyneen 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä tai viimeistään ensimmäiseen maailmansotaan. Toisen teollisen vallankumouksen keksinnöt kuten sähköenergian tuotanto, sähkövalo ja sähkömoottori, polttomoottori, puhelin, radio, auto ja lentokone ohjasivat paljolti 1900-luvun kehitystä ja loivat perustan modernille teollisuusyhteiskunnalle.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: 1700-luvun loppupuolella Britanniassa alkanut teollinen vallankumous oli levinnyt Eurooppaan Napoleonin sotien jälkeen 1800-luvun alkupuolella Belgian Vallonian johdolla. Toisen teollisen vallankumouksen alkaessa rautatiet yhdistivät jo monia Euroopan kaupunkeja. Yhdysvalloissa rautatie yhdisti itä- ja länsirannikon 1859. Atlantin poikki saatiin pysyvä lennätinyhteys 1866. Teolliset kankaat olivat syrjäyttäneet kotikutoiset. Höyrykone kehittyi vielä 1800-luvun lopulla ja sitä käytettiin yhä 1900-luvun puolella laajasti teollisessa toiminnassa samoin kuin vesivoimaakin. Uusien keksintöjen läpimurto vei aikaa ja näitä kehittämään muodostui uusia kasvuyrityksiä, joista jotkut, kuten Siemens ja General Electric, ovat edelleen merkittäviä yrityksiä.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: 1800-lukua kuvataan porvariston vuosisadaksi, jolloin ajan henki oli tasavaltalainen, tulevaisuususkoinen ja kapitalistinen. Englannista 1700-luvun puolessa välissä käynnistynyt teollinen vallankumous alkoi voimalla muuttaa yhteiskuntaa 1820-luvulta alkaen ensin Britanniassa ja vuosisadan toisella puoliskolla Euroopassa laajemmin. Toinen maailmaa muuttanut vallankumous oli Ranskan suuri vallankumous ja sitä seuranneet Napoleonin sodat, minkä seurauksena useaan Euroopan maahan jäi vapaamielinen lainsäädäntö. Wienin kongressi 1814–1815 etsi Eurooppaan tasapainoa, joka säilyi muutaman vuosikymmenen. Napoleonin sotien jälkeen sodat Euroopassa olivat alueellisia ja lyhytaikaisia ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Sotien koettiin haittaavan taloudellista kasvua. Suurimmat poliittiset kiistakysymykset aiheutti eri kansakuntien vähittäinen siirtyminen maatalousvaltaisesta taloudesta teollistuneiksi maiksi. Teollistuminen muutti myös ihmisten maailmankuvaa ja vuosisadan toisella puoliskolla usko luonnontieteisiin oli luja. Muutamaa vuosikymmentä ennen ensimmäistä maailmansotaa usko porvarilliseen maailmankäsitykseen alkoi horjua, kun työväenluokka alkoi muodostua voimakkaammaksi. Myös kulttuurin ilmiöt kirjallisuudessa ja kuvataiteessa kyseenalaistivat porvarillisen lineaarisen maailmankuvan. Tieteessä Albert Einsteinin suhteellisuusteoria järisytti. Lopullisesti porvariston vuosisata ja sen kukoistusvaihe, Belle Époque, päättyivät ensimmäiseen maailmansotaan.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Wienin kongressissa Napoleonin sotien voittajavaltiot sopivat määräaikaisista konferensseista käsittelemään Euroopan tilannetta. Kongressin tavoitteena oli säilyttää 1700-luvulla vallinnut tasapainopolitiikka ja vanhat yhteiskuntajärjestykset. Yhteiskunnallinen kehitys kongressin jälkeen pysähtyi hetkeksi, mutta Yhdysvaltain perustuslaki kohosi Euroopan vapaustaistelijoiden ihanteeksi. Euroopassa yleisin valtiomuoto oli monarkia ja jos parlamenttivaaleja järjestettiin, niin äänestysoikeus oli vain hyvin pienellä ihmisryhmällä maanomistajia ja varakkaimpia porvareita. Hallinto oli myös byrokraattista, joten reagointi teolliseen vallankumoukseen, porvariston nousuun, nopeaan väestön kasvuun ja demokratiavaatimuksiin oli hidasta. Seurauksena oli useita kansannousuja 1820-luvulla eri maissa, usein armeijan upseereiden johdolla, kuten Venäjän Dekabristikapina. Näistä vain harva, kuten Kreikan vapaustaistelu onnistui. Vuosina 1830–1833 oli toinen kumousaalto, joka alkoi Pariisista ja onnistui Länsi-Euroopassa. Ranska siirtyi perustuslailliseen monarkiaan ja Belgia pääsi irti Hollannista. Myös Englannissa vaihdettiin valtiosääntöä. Vuonna 1848 alkanut kolmas kumousaalto loi käsitteen Euroopan hullu vuosi. Vaikka kumoukset eivät onnistuneet, niin Euroopan poliittinen tasapainotilanne, Euroopan konsertti, särkyi: Ranska ja Englanti olivat nyt liberaaleja valtioita ja Preussi, Itävalta ja Venäjä konservatiivisia. Vaikka hallitukset näyttivät voittavan, niin Euroopan modernisaatio eteni.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Osmanien valtakunnalla oli 1800-luvun alussa hallussaan laajoilla alueita Balkanilla, mutta se ajettiin vuosisadan aikana pois alueelta niin, että sille jäi Eurooppaan vain pieni alue Istanbulin ympärillä. Osmanien valtakunnan ongelmana oli, että sen hallitsemilla alueilla Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä paikalliset eliitit valtasivat jalansijaa hallinnossa ja valtion yhtenäisyys alkoi hajota. Lainsäädäntöä ei saatu kehitetty tukemaan teollistumista. Esimerkiksi 1900-luvun alussa Euroopassa vain Osmanien valtakunnassa ja Venäjällä tarvittiin valtion lupa osakeyhtiön perustamiseen. Euroopan lähialueena Osmanien valtakunnan eräät osat kuten Beirutin ympäristö vaurastui Euroopan taloudellisen kasvun mukana. Osmanit veivät Eurooppaan maataloustuotteita kuten silkkiä, puuvillaa ja tupakkaa. Valtio pysyi koossa Brittien tuella ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen Lähi-idän alueet jaettiin Ranskan ja Britannian kesken. Turkin modernisaation toteutti sitten Kemal Atatürkin johtama hallinto 1920-luvulla.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Kolme aatetta, nationalismi, liberalismi ja sosialismi alkoivat 1800-luvulla saada laajoja kannattajajoukkoja ja synnyttivät seuraavalla vuosisadalla sotia. Romantiikan ajan ajattelulle nationalismi oli jonkinlaista uskonnollisuutta. Nationalismi kasvoi alistetuiksi itsensä tuntevien kansojen piirissä merkittäväksi voimaksi. Läheisessä vuorovaikutuksessa nationalismin kanssa oli liberalismi, joka vetosi erityisesti porvaristoon tukiessaan teollisen vallankumouksen ja vapaakaupan leviämistä. Liberalismin levittäjiä Saksassa ja pohjoismaissa olivat yliopistot, Venäjällä upseeristo, Ranskassa ja Englannissa lehdistö ja parlamentti, Yhdysvalloissa erilaiset kansalaisjärjestöt. Sosialismin teorian kiteyttivät Karl Marx ja Friedrich Engels vuonna 1848 julkaistussa Kommunistisessa manifestissa. Siitä alkoi työväenliikkeen järjestäytyminen. Vuonna 1871 Englannin hallitus laillisti ammattiliitot. Lakot kuitenkin saivat merkitystä vasta vuosisadan lopulla.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Saksan yhdistyminen loi Eurooppaan uuden suurvallan. "Rautakansleri" Otto von Bismarck, josta tuli Preussin pääministeri 1860, yhdisti Saksan sopimuksilla ja muutamalla harkitulla sodalla, joista ensimmäinen oli Sota Tanskaa vastaan Schleswig-Holsteinin omistuksesta 1866 ja toinen Saksan–Ranskan sota 1870–1871, jossa Saksa sai haltuunsa Elsass-Lothringenin. Sodilla Bismarck saavutti päämääränsä yhtenäisestä Preussin johtamasta Saksasta ilman Itävaltaa. Sodat nostattivat Saksassa nationalismia ja loivat yhteenkuuluvuuden tunnetta. Bismarck sopi erikseen kunkin Euroopan suurvallan kanssa liittolais- ja hyökkäämättömyyssopimuksia, jotka olivat keskenään ristiriitaisia. Bismarck, joka tunnisti Euroopan voimatasapainon eikä halunnut häiritä sitä, joutui eroamaan 1890 kaksi vuotta sen jälkeen, kun nuori ja kunnianhimoinen keisari Vilhelm II tuli valtaan. Vilhelm toisen kaudella Saksa siirtyi nationalistisempaan politiikkaan. Saksa aloitti 1890-luvulla laivastokilpailun Britannian kanssa, mikä johti Ranskan ja Britannian väliseen Entente cordiale-sopimukseen. Tässä oli luotu jako, joka toteutui ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: 1800-luvun lopulla Imperialismi sai uutta voimaa teollisen vallankumouksen tuomasta teknisestä ylivoimasta. Britannian maailmanvalta oli laajimmillaan 1900-luvun alussa ja Pax Britannica takasi rauhaa Napoleonin sodista alkaen. Uudet suurvallat Saksa, Yhdysvallat ja Japani halusivat saada raaka-ainelähteitä sekä uusia markkinoita tuotteilleen. Myös Ranska ja Venäjä halusivat osansa. Yhdysvallat oli jo vuodesta 1823 noudattanut Etelä-Amerikan maiden itsenäistyttyä Monroen oppia, jonka mukaan Amerikka kuului amerikkalaisille. Se pystyikin pitämään Euroopan suurvallat poissa Amerikan mantereilta. Vuonna 1898 käytiin Espanjan–Yhdysvaltain sota, jossa Yhdysvallat sai Espanjan Karibian siirtomaat haltuunsa. Suuri saavutus Yhdysvaltain politiikalle oli Panaman irrottaminen Kolumbiasta 1903 ja kanava-alueen vuokraus, jonne Panaman kanava valmistui 1914. Japanin kiinnostus kohdistui Koreaan ja Kiinaan. Kiinan–Japanin sota (1894–1895) päättyi Japanin voittoon ja sen seurauksena Kiina tunnusti Korean itsenäisyyden ja Korea jäi Japanin ylivallan alle. Lisäksi Japani sai Formosan saaren. Venäjän–Japanin sota oli järkytys Euroopalle, kun eurooppalainen valtio Venäjä hävisi ensimmäisen kerran Euroopan ulkopuoliselle maalle. Sodan seurauksena Japanin valtaan jäi Mantšuria.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Euroopan suurvaltojen siirtomaainnostus suuntautui eteläiseen Aasiaan välimereltä kaukoitään ja Afrikkaan. Ranska laajensi alueitaan kaukoidässä vallaten 1885 Annamin ja Tonkinin. Sitten Ranska pakotti valtaansa Siamin eli nykyisen Thaimaan sekä Laosin. Englannin hallitus huolestui tilanteesta ja valloitti loput Birmasta eli nykyisestä Myanmarista. Venäjä havitteli pääsyä Intian valtamerelle ja sai osia Persiasta haltuunsa. Afrikassa Britannia tavoitteli Kapkaupunki–Kairo-akselia, joka oli ristiriidassa Ranskan hankkeen kanssa, joka tavoitteli siirtomaita Senegalista Sudaniin. Ranska valloitti tähän liittyen 1881 Tunisian turkkilaisilta. Egypti, joka kuului Osmanien valtakuntaan, oli ollut läheisessä suhteessa Ranskaan. Ranskalaiset rakensivat vuonna 1869 valmistuneen Suezin kanavan. Tämä oli vaikea paikka Britannialle, koska kanavan läpi kulkeneista laivoista 80 prosenttia oli brittiläisiä. Vuonna 1875 britit ostivat Egyptin taloudellista ahdinkoa hyväksi käyttäen varasulttaanin kanavaosakkeet. Egypti pakotettiin ranskalais-englantilaiseen taloudelliseen ohjaukseen, mikä nosti Egyptissä kapinan. Tämän seurauksena Britannia miehitti maan. Britannia pakotti Ranskan luovuttamaan sodanuhalla Sudanin Britannian hallintaan. Saksa valloitti 1885 Itä-Afrikkaa, suunnilleen nykyisen Tansanian alueen. Kongosta ja samalla Afrikan jaosta järjestettiin kansainvälinen konferenssi 1884–1885, jonka jälkeen muodostui Belgian kuninkaan Lepold toisen hallinnassa oleva Kongon vapaavaltio. Britannia varmisti Afrikan siirtomaansa 1899–1902 käydyssä buurisodassa. Uudet siirtomaaisännät pyrkivät länsimaalaistamaan alusmaitaan muun muassa rakentamalla rautateitä. Länsimaalaistamispyrkimys kuitenkin yleensä kohtasi paikallista vastarintaa ja jätti yhä vieläkin poliittisiin mielipiteisiin vaikuttavaa katkeruutta länsimaita kohtaan.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: 1870-luvun pitkä lama aiheutti yritysten käyttäytymisen muutosta siten, että alettiin luoda suuria, pääoman keskittämiseen tarkoitettuja yritysryhmiä, kartelleja, konserneja ja holdingyhtiöitä. Voimien kokoamisen tarkoituksena oli suojautua suhdanteiden romahdukselta. Lisäksi haluttiin rajoittaa kilpailua tai jopa estää se kokonaan. Toimintaa johtivat suurliikemiehet kuten John D. Rockefeller, jonka rakentama öljyalan suurkonserni Standard Oil sai alkunsa 1870-luvulla. Saksassa Emil Kirdorf loi Gelsenkirchenissä toimivan hiilikaivostoiminnan ympärille vuonna 1893 Reininmaan ja Westfalenin hiilisyndikaatin. Pankit tukivat keskittymistä, luopuivat varovaisuudesta ja investoivat valtavia summia teollisuuteen. Yhteistyö ja sitoutuminen tehtailijoiden kanssa sinetöitiin vastavuoroisilla paikoilla yritysten hallituksissa. Näin syntyi ennennäkemättömiä rikkauden keskittymiä Yhdysvaltoihin. Näitä rikkaita olivat Rockefellerin lisäksi Andrew Carnegie, Cornelius Vanderbilt, James Buchanan Duke ja Leland Stanford, joita jo aikalaiset nimittivät rosvoparoneiksi. Monopolien estämiseksi syntyi 1895 ensimmäinen antitrustilaki, Sherman Antitrust Act. Kapitalismia alettiin ohjailla valtion toimesta.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Ensimmäinen teollinen vallankumous oli jo tuottanut uusia menetelmiä raudan tuotantoon, kuten koksin käyttämisen puuhiilen sijaan. Tuotantomäärät olivat kasvaneet, mutta raudan eri seosaineiden ja kiderakenteen merkitystä ei ymmärretty. Tuotettu rauta oli joko korkean hiilipitoisuuden vuoksi kovaa ja haurasta, valuraudan tyyppistä tai sen hiilipitoisuus oli mellotuksella saatu pieneksi, jolloin rauta oli suhteellisen pehmeää ja taipuisaa. Lujaa ja sitkeää, teräksen kaltaista rautaa saatiin aikaan varsin työläästi kuumentamalla takorautaa ja takomalla sitä vesi- tai höyryvasaroilla niin, että hiilipitoisuus saatiin sopivaksi.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Ensimmäinen teräksen valmistuksen mullistava menetelmä oli 1855 patentoitu Bessemer-prosessi, jonka avulla pystyttiin tuottamaan suuria määriä edullisesti. Bessemer-prosessissa takkiraudan sisältämää hiiltä käytetään polttoaineena, kun sulan läpi puhalletaan ilmaa. Menetelmän huonopuoli oli se, että se ei voinut käyttää fosforipitoista rautamalmia, jolloin siihen kelpasivat vain ruotsalainen tai espanjalainen malmi. Manner-Euroopan puolella teräksen valmistuksen kehityksessä sovellettiin kemian tietämystä. Siemens-Martin-prosessissa (1864) masuuni vuorattiin piihappopitoisilla tiilillä, jolloin lämpötila saatiin pysymään sopivana takoraudan ja valuraudan sekoitukselle ja teräksen laatua voitiin valvoa paremmin. Tämäkään menetelmä ei kyennyt käyttämään fosforipitoisia malmeja. Tämän ongelman ratkaisi Thomas-menetelmä, jossa masuuni peitettiin kalkkitiilillä. Kalkki reagoi fosforin kanssa ja muodosti emäksistä kuonaa, joka pystyttiin erottamaan sulasta. Kuonaa kutsutaan tuomaskuonaksi ja sitä voitiin käyttää lannoitteena.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Rautateiden rakentaminen oli luonut valtavan kysynnän teräksen tuotannolle ja kun edullista terästä saatiin markkinoille, se vaikutti suuresti maailman infrastruktuurin rakentamiseen 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä. Terästä riitti siltoihin ja rakennuksiin. Höyrykoneista voitiin tehdä parempia. Teräksiset valtamerihöyryt, joista varsinkin sotalaivoissa alettiin käyttämään höyryturbiineja, syrjäyttivät purjelaivat ja mahdollistivat lähes säistä riippumattoman merenkulun. Rautateiden rakentaminen kiihtyi. Maailmankaupassa kuljetettavien tonnien määrä kasvoi valtavasti.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Halpa ja laadukas teräs synnytti uuden konepajateollisuuden, joka pystyi tekemään hyvin monimutkaisia koneita. Höyrykoneiden painetta voitiin nostaa ja saada niistä enemmän tehoa. Maatalouskoneet alkoivat kehittyä, ompelukoneet saivat suuren suosion, käsiaseita tehtiin suuria määriä ja myös työstökoneita, kuten entistä tarkempia sorveja, jyrsimiä ja poria. Koneellistuminen alkoi edetä nopeammin ja saavutti konttorit, josta esimerkkinä on kirjoituskone. Tarkkuuden parantuessa voitiin alkaa tehdä laajemmin vaihdettavia osia. Koneiden rakenneosien, koneenelimien standardointia oli tapahtunut jo aikaisemmin, esimerkiksi Whitworth-kierre, mutta massatuotanto lisäsi vaatimuksia. Erityisesti Yhdysvallat voimakkaasti kasvavana taloutena, jossa ihmisten tulot nousivat nopeammin kuin muualla, johti massatuotannon kehittymistä. Ensimmäisenä teollisuustuotteena vaihdettavuuden hyväksikäytössä oli aseteollisuus, kuten Colt ja seuraavana merkittävänä olivat ompelukoneet. Isaac Merritt Singer perusti Singer-ompelukoneita valmistavan yrityksen, jossa hän panosti voimakkaasti vaihdettavuuteen. Tästä yrityksestä tuli yksi ensimmäisistä maailmanlaajuisista valmistajista. Yhdysvallat pysyi pitkään rationalisoinnin kärjessä kasvavilla markkinoilla aseille, ompelukoneille, maatalouskoneille ja monille muille työkaluille. 1800-luvun lopulla muissakin maissa päästiin kasvavien maailmanmarkkinoiden ja parantuneiden yhteyksien vuoksi kasvattamaan vientituotteita valmistavia konepajateollisuuden yrityksiä. Standardointi sai jatkossa järjestelmällisempiä muotoja. Ensimmäinen kansallinen standardointikomitea perustettiin Britanniassa 1901. Standardointi, mittatarkkuus ja vaihdettavuus olivat toisen teollisen vallankumouksen ominaisia piirteitä.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Kivihiilitervaa raaka-aineena käyttävä kemianteollisuus kehittyi yhtä aikaa terästeollisuuden kanssa. Kemianteollisuus syntyi, kun teollisiin haasteisiin alettiin etsimään vastauksia tieteen avulla. Tämä tieteen ja teollisuuden vuorovaikutus oli yksi toisen teollisen vallankumouksen oleellisia piirteitä. 1850-1860-luvuilla tehdyillä kemianalan keksinnöillä pystyttiin valmistamaan kivihiilitervasta väriaineita. Tekstiiliteollisuus oli siihen saakka käyttänyt luonnonvärejä, joiden saatavuus oli heikkoa. Synteettisten värien valmistus toi vaatteisiin uutta väriloistoa. Mahdollisuus tehdä uusia värejä synteettisesti oli löydetty sattumalta, kun englantilainen W.H.Perkin yrittäessään valmistaa synteettistä kiniiniä kivihiilitervasta saikin aikaan uuden kirkkaan värin, jota kutsui malvaksi. Sen jälkeen niin Englannissa kuin Saksassakin kehitettiin useita synteettisiä värejä. Paljon kaupallista merkitystä 1890-luvulla sai synteettinen indigonsininen väriaine, jolla korvattiin intialainen vientituote, luonnon indigo sinisissä farkuissa. Indigonsinistä synteettistä väriainetta valmisti saksalainen BASF. Saksasta kehittyikin kemianteollisuuden hallitseva teollisuuden suurvalta, jonne syntyi sellaisia yrityksiä kuin Bayer (lääketeollisuus) ja Agfa. Kemianteollisuuden kehittymistä tuki Preussin teollistamispolitiikka. Preussi kutsui johtavia tutkijoita työskentelemään saksalaisiin yliopistoihin ja samoihin aikoihin Saksaan perustettuihin teknillisiin korkeakouluihin.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Toinen merkittävä kemian tiedon ja teollisuuden välinen yhteistyö syntyi paperinvalmistuksessa, jossa niin saksalaiset, ruotsalaiset kuin yhdysvaltalaiset tutkijat kehittivät paperimassoja paperin valmistamiseksi puumassasta lumpun sijasta. Puupohjainen paperi ja kehittyneet paperikoneet laskivat paperin hintaa oleellisesti, mikä tuki erilaisia tiedonvälitystarpeita. 1800-luvun lopussa sanomalehdet samoin kuin lehti- ja kirjapainot alkoivat kasvaa. Paperin kulutusta kasvatti laajentuva hallinto ja koululaitos.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Sähköä oli pitkään tutkittu outona luonnonilmiönä eikä sen käytännön sovelluksia juuri mietitty. Englantilainen tutkija Michael Faraday onnistui 1831 muuttamaan mekaanisen liikkeen sähköksi ja löysi sähkömagneettinen induktion. Tästä alkoi sähkömoottorin kehittäminen, joka johti vuonna 1873 ensimmäiseen teolliseen sähkögeneraattoriin, josta käytettiin keksijänsä mukaan nimeä Grammen kone. Vahingossa huomattiin, että johtamalla koneeseen sähköä, se saatiin pyörimään eli oli syntynyt myös sähkömoottori. Toinen 1870 luvun keksintö oli sähkövalo, jonka kehittämisessä Thomas Alva Edisonilla oli merkittävä vaikutus. Hän kehitti teollisen hehkulampun ja loi sille markkinat rakentamalla höyrykoneilla toimivia sähkövoimalaitoksia. Sähkövalo muutti yön päiväksi ja loi uusia edellytyksiä ihmisten elämälle. 1880-luvulla sähkövalo otettiin käyttöön tehtaissa, teattereissa ja kaupunkien katuvaloissa.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Jotta sähköä voitaisiin käyttää laajemmin, jouduttiin ratkaisemaan sähkönsiirto-ongelma. Pienellä jännitteellä häviöt olivat suuria. Nicola Tesla kehitti vaihtovirtajärjestelmän, jossa jännitettä voitiin nostaa muuntajalla. Vaihtovirrasta kehittyi yleisin järjestelmä. Vaihtovirran etuna on myös yksinkertainen sähkömoottorirakenne, oikosulkumoottori, joka jatkossa tuli laajaan käyttöön varsinkin teollisuuden koneissa.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Moottorin sisällä tapahtuvan palamisen avulla pyörivä moottori eli polttomoottori oli ideana vanha, mutta vaikeasti toteutettavissa. Vasta 1800-luvun tekninen kehitys teki sen mahdolliseksi. Terästeollisuuden sivutuotteena syntyi koksikaasua, jota käytettiin kaupunkien valaistukseen. Sitä oli helposti saatavilla polttomoottorin kehittäjillä. Ensimmäisen toimivan polttomoottorin rakensi vuonna 1873 saksalainen Nikolaus Otto. Tässä nelitahtisessa koneessa kaasu puristettiin esikammiossa hyötysuhteen kasvattamiseksi.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Kaasun ongelmana oli tuolloin, että sitä saatiin vain putkea pitkin. Ratkaisuksi kulkuneuvokäyttöön löytyi maaöljy, jota oli alettu hyödyntämään valopetrolin valmistukseen. Valopetroli oli turvallinen öljyn tislaustuote verrattuna aikaisemmin käytettyyn raakaöljyyn, joka saattoi räjähtää lampussa. Valopetroli korvasi traanin lampuissa. Öljynjalostuksen sivutuotteena saatiin erilaisia tisleitä, joita opittiin käyttämään polttomoottorissa. Polttomoottori oli tehoonsa nähden kevyt ja öljytisleet tiiviitä energiapakkauksia. Nämä yhdessä mahdollistivat kulkuvälineiden koneellistamisen. Ottomoottorista tuli kevyempänä ensisijaisesti maakulkuneuvojen ja lentokoneiden voimanlähde. Rudolf Diesel patentoi 1893 dieselmoottorin, jossa polttoaine suihkutetaan nesteenä sylinteriin ja se syttyy öljy-ilmaseoksen puristuessa sylinterissä. Paremman polttoainetalouden vuoksi sitä alettiin käyttämään raskaammissa kulkuneuvoissa, kuten laivoissa, junissa, työkoneissa ja kuorma-autoissa.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Polttomoottoreita käytettiin aluksi laajemmin öljyntuotantoalueilla, kuten Bakussa Venäjällä jo 1870-luvulla, jossa oli valopetrolin sivutuotteita tarjolla. Maaliikenteessä polttomoottorien käyttö eteni hitaasti ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Syynä oli paljolti tiestön laatu ja tekniikan epäluotettavuus. T-Ford ja sen sarjatuotanto sitten käynnisti autoistumiskehityksen.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Lontoo kärsi 1800-luvulla useista koleraepidemioista. Vuoden 1848 epidemian jälkeen John Snow -niminen lääkäri julkisti tutkimuksen, jossa hän osoitti tilastollisesti, että epidemian oli aiheuttanut ihmisperäisistä ulosteista saastunut kaivo. Kaupungissa oli yksityinen vesihuolto rikkaimmilla alueilla ja köyhemmillä oltiin kaivojen varassa. Vesikäymälöitä oli alettu rakentaa 1800-luvun alkupuolelta yksityisesti ja vesi niistä meni suoraan Thamesiin. Kesällä 1858 Lontoo kärsi helleaallosta ja kuivuudesta, jonka seurauksena kaupungissa oli niin paha haju, että parlamentti keskeytti istuntokautensa. Tämän seurauksena päätettiin, että asialle pitää tehdä jotakin, joten Lontoo päätti alkaa rakentaa uutta viemäriverkostoa Joseph Bazalgetten johdolla. Kun Louis Pasteur ja Robert Koch osoittivat 1870-luvulla, että useat taudit, kuten myös kolera, olivat peräisin bakteereista, vesihuollon merkitys tajuttiin laajemmaltikin.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Kaupunkisuunnitteluun vaikutti myös laajeneva rautatieverkosto. Asemille oli raivattava tilaa keskustoista ja junat eivät voineet kulkea sokkeloisissa kaupungeissa. Pariisissa kaupungin uudistamisesta vastasi Georges-Eugène Haussmann. Hänen aikanaan Pariisi sai uuden asemakaavan, joka perustui suoriin ja leveisiin bulevardeihin. Pariisista tuli 1800-luvulla kaupunkisuunnittelun esikuva ja sen kaavoitusperiaatteet levisivät Euroopassa ja osin laajemmallekin. Teollistuminen ja kaupungistuminen tukivat toisiaan. Britanniassa, joka oli 50 vuotta manner-Eurooppaa edellä, väestöstä asui vuonna 1850 45 prosenttia kaupungeissa ja vuonna 1910 jo 75 prosenttia. Ranskassa vastaavat luvut olivat 19 ja 38 prosenttia.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Teollisuus alkoi enenevässä määrin hyödyntää tieteen ja tutkimuksen tuloksia. Metallien koostumusta ja ominaisuuksia selvitettiin järjestelmällisesti. Öljyjen ja sähkön käyttäytymistä tutkittiin moottorien toiminnan parantamiseksi. Tutkimuslaboratorioista tuli kehityksen keskuksia uusissa suuryrityksissä. Maat, jotka parhaiten kykenivät hyödyntämään tietoa ja järjestelmällisemmin kehittämään tutkimusta ja kasvattamaan osaamista, nousivat toisen teollisen vallankumouksen kärkeen. Nämä maat olivat Yhdysvallat ja Saksa sekä muutamat pienemmät maat Euroopassa, kuten Saksan kasvukeskuksen läheisyydessä olevat Ruotsi ja Sveitsi.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Tutkimukseen pohjaava tieto nousi tärkeään asemaan myös yritysten organisoimisessa. ”Scientific management”, tieteellinen työnjohto, joka Suomessa tunnetaan ehkä paremmin haukkumasanansa ”taylorismi” kautta, oli 1800-luvun lopun muotitermejä. Sen kehittäjä oli yhdysvaltalainen Frederick Winslow Taylor. Hän oli 1880-luvulla alkanut selvittää eri työvaiheisiin kulunutta työaikaa terästehtaassa. Taylorin mukaan jakamalla työ vaiheisiin, voitiin niitä mitata ja normittaa. Tähän liitettiin vielä urakkapalkkaus. Taylorin organisaatiomallissa oli myös työntutkija, joka havainnoitsi työsuorituksia ja pyrki kehittämään työn tehokkuutta. Yhdysvallat oli luonnollinen paikka 1800-luvun lopulla kehittää tällaista järjestelmää, koska maassa oli valtavasti kielitaidottomia ja teollisuustyöhön tottumattomia maahanmuuttajia, jotka saatiin mukaan tehokkaaseen työhön yksinkertaisilla työtehtävillä. Yritystoiminnan muutos ei koskenut vain työtehtäviä, vaan myös kirjanpidossa ryhdyttiin erittelemään yhä tarkemmin yrityksen kustannuksia. Myös markkinointia alettiin kehittää vaikuttavuuden perusteella. Kaikkiaan konttorin merkitys suhteessa työpajaan ja insinöörin merkitys suhteessa työntekijöihin kasvoi. Työn osituksen on katsottu loukkaavan työntekijän arvoa, kun työntekijä menetti päätösvaltansa työnsä suhteen. Työtehtävien ositus ja yksinkertaiset työvaiheet alkoivat antaa mahdollisuuksia työtehtävien automatisointiin.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Euroopassa teollistuminen alkoi Englannista ja varsin nopeasti sillä oli vaikutuksia lähialueille. Monet maat alkoivat ostaa tekniikkaa Englannista ja nopeimmasta seuraajasta Belgian Valloniasta kehitys eteni eri maihin eri tavoilla ja nopeuksilla. Seuraava taulukko kertoo tilanteen bruttokansantuotteen suhteen vuonna 1910 ja teollisuustuotannon suhteen vuonna 1900. Luvut ovat vertailuarvoja Euroopan keskiarvoon 100 eli yli sadan pääsevät maat ovat keskimääräistä teollisesti kehittyneempiä tai vauraampia kehittyneen maatalouden vuoksi, kuten Tanska ja Alankomaat.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Teollinen vallankumous alkoi Englannissa 1700-luvun puolivälin jälkeen ja 1800-luvun puolivälissä Englanti oli puoli vuosisataa edellä muita maita. 1800-luvun lopulla uudet teollisuusmaat Yhdysvallat ja Saksa alkoivat uhata sen johtoasemaa. Tämä johtoasema perustui tehokkaaseen maatalouteen, muutaman teollisuusalan suureen tuottavuuteen ja kasvavaan palvelusektoriin. Englanti epäonnistui laajentumisessa uusille sähkö- ja kemianteollisuuden aloille. Maataloudessa hyödynnettiin uusinta tekniikkaa ja tilat olivat suuria, vaikka maatalouden osuus kansakunnan tuotannosta alkoi jäädä pieneksi. Euroopan ja Yhdysvaltojen teollisuuden kasvaessa englantilaiset etsivät uusia markkinoita kankailleen sekä höyry- ja muille koneilleen muualta. 1880-luvulla kaikista ulkomaille viedyistä puuvillatuotteista 80 prosenttia oli Englannin teollisuuden tekemiä. 1800-luvun lopulla laivojen rakentamisessa siirryttiin teräsrunkoihin ja valtamerihöyryihin ilman apupurjeita. Suuren laivaston liikkumisen turvaamiseksi rakennettiin hiilikaivoksia ja rautateitä eri puolille brittiläistä imperiumia. Kaikkiaan Ison-Britannian teollisuus kuitenkin kasvoi hitaasti. Syynä on pidetty luonnontieteellisen ja teknisen koulutuksen puutteellisuutta, englantilaisten yritysten pienuutta ja haluttomuutta panostaa uusiin tuotteisiin sekä kilpailtua pääomamarkkinaa. Englantilaiset pystyivät pitämään hallussaan pankki- ja vakuutustoiminnan ja loivat maailmanlaajuisen kauppaverkoston. Lontoosta johdettu luottamuksellinen verkosto kaikilla näillä palvelualoilla oli Britannian voima. Verkostolla oli käytössään uusin kuljetus- ja tiedonvälitysinfrastruktuuri. Palvelusektoria tuki Britannian kaupungistuminen, joka kasvatti kuljetus- ja vähittäiskauppasektoria. 1870-luvulla noin 80 prosenttia briteistä asui kaupungeissa.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Saksankielinen Eurooppa oli 1700-luvulla jakaantunut moneen pieneen valtioon, jotka olivat löyhässä liitossa. Tämän johdosta kilpailivat Itävalta ja 1700-luvulla noussut Preussi. Napoleonin joukot valloittivat koko Saksan ja saattoivat voimaan näissä maissa vapaamielisen lainsäädännön, jonka seurauksena maaorjuus poistettiin. Saksalaiset valtiot olivat jakaantuneet maaomistuksen suhteen kahtia. Elbejoen länsipuolella viljelijät olivat vuokraviljelijöitä ja itäpuolella vallitsi maaorjuus. Länsipuolen maanviljelijät lunastivat vapauduttuaan maan itselleen, kun taas itäpuolella vain harvat pystyivät lunastamaan maatilaa ja he jäivät maatyöläisiksi suurtiloille. 1800-luvun alkupuolella läntisille alueille kehittyivät vilkkaat markkinat ja useita kaupunkeja, joissa oli kehittynyttä kauppaa ja teollisuutta. Itäiset alueet olivat Preussin ydinaluetta ja siellä valtaa pitivät junkkerit. Alueiden erikoistuminen kasvoi, kun Preussi myi viljaa teollistuvalle iso-Britannialle ja läntiset alueet ostivat koneita ja teknistä osaamista iso-Britanniasta ja alkoivat tuottaa koneita kotimarkkinoille. Maatalouden vientikaupan kuljetuksissa hyödynnettiin Saksan niin Itämereen kuin Pohjanmereen laskevia jokia. Preussi poisti sisäiset tullit alueiltaan 1818 ja 1834 solmittiin Saksan tulliliitto, mikä edisti sisäistä kauppaa. Yhdentymiskehitystä auttoi itä-länsisuunnassa rautateiden rakentaminen.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Vielä vuonna 1850 Ruhrin alue oli maatalousaluetta, mutta rautateiden rakentamisen jälkeen Ruhrin alueen hiilikaivokset, terästehtaat ja koneteollisuus alkoivat kasvaa voimakkaasti. Kivihiilestä tuli myös uuden kemianteollisuuden raaka-aine. Keulakuvana oli Krupp-yhtymän vetäjä Alfred Krupp. 1851 hän oli esitellyt Lontoon maailmannäyttelyssä kohua herättäneen suuren tykin. Kruppin uusista teräslaaduista valmistetuista tykeistä ja rautatiekalustosta tuli suuri menestys. Hiili-, teräs- ja koneet- kehityskeskittymän lisäksi Saksassa pankeista muodostui investointeja koordinoivia suuria liikepankkeja. Kun Englannissa pankit antoivat lyhytaikaista lainaa eivätkä sekaantuneet yritysten liiketoimintaan, niin Saksassa pankit myönsivät myös pitkäaikaista lainaa sekä saattoivat omistaa yritysten osakkeita. Pankkien ympärille muodostui yritysverkostoja. Suurten investointien väheneminen 1800-luvun lopussa johti yritysten kilpailun lisääntymiseen ja hintojen laskuun. Tämä johti yritysten yhteistyöhön kilpailun rajoittamiseksi. Saksan keisarikunta omaksui 1879 protektionistisemman kauppapolitiikan, jonka taustalla oli Yhdysvaltojen ja Venäjän kilpailu viljamarkkinoilla. Tämä muutti Preussin hallitsevan luokan, junkkerien, aikaisemman vapaakaupan tuen suojatullien kannattamiseksi. Saksalaiset yritykset pystyivät solmimaan virallisia kartelleja koskien tuotantokiintiöitä ja hintoja. Kartellien määrä alkoi kasvaa voimakkaasti. Vuonna 1879 niitä solmittiin 16, vuonna 1900 niitä oli jo 300 ja ensimmäiseen maailmansotaan mennessä noin 600.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Saksalaiset valtiot, kuten Preussi, olivat perustaneet tekniikkaan ja luonnontieteisiin erikoistuneita yliopistoja jo varhain ja näihin palkattiin johtavia tutkijoita. Yliopistot aloittivat yhteistyön teollisten yritysten kanssa. Myös koululaitos tuotti teollisuudelle koulutettua työvoimaa. 1800-luvun lopulla nämä toimet alkoivat tuottaa tuloksia tukien varsinkin sähköteknisen ja kemianteollisuuden nousua. Kemianteollisuudessa Saksasta tuli johtava valtio synteettisten väriaineiden, lääkkeiden, räjähteiden ja keinolannoitteiden valmistuksessa. Sähköteollisuuteen syntyi kaksi suurta kartellia AEG ja Siemens-halske, jotka molemmat toimivat Berliinissä.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Saksan läntisten alueiden teollistuminen sai aikaan muuttoliikettä niin Saksan sisällä kuin lähialueilta, kuten Puolasta. Teollisuus keskittyi kaupunkeihin, joihin muodostui uusia yhdyskuntarakenteita. Sosialistiset aatteet saivat yhä enemmän kannatusta. Rautakansleriksi kutsuttu Otto von Bismarck pyrki 1880-luvulla hillitsemään tätä kehitystä ajamalla läpi uuden sosiaalilainsäädännön kattaen työntekijöiden sairaus-, tapaturma- ja eläkevakuutukset.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: 1900-luvun alkuun mennessä Saksa oli saavuttanut Englannin etumatkaa, mutta ei vielä ohittanut sitä. Vielä vuonna 1910 bruttokansatuote henkeä kohden oli Saksassa selvästi alhaisempi kuin Englannissa. Englanti oli menettänyt paljon varsinkin raskasta teollisuutta, jossa taas Saksasta tuli vahva. Englannin voimatekijöitä olivat kevyt teollisuus ja palveluala.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: 1700-luvulla Ranska oli suurvalta ja kilpaili tasaväkisesti Englannin kanssa merten herruudesta. Väestöltään Ranska oli Venäjän jälkeen Euroopan toiseksi suurin. Tieteellisessä kehityksessä Ranska oli johtava valtio vielä 1700-luvulla ja siellä kehitettiin teollisuuteen merkittävästi vaikuttaneita koneita, kuten esimerkiksi nauhaohjattu kuviokutomakone, niin sanottu Jacquardkutomakone. Napoleonin johdolla Ranska onnistui valloittamaan suuren osan Euroopasta 1800-luvun alussa. Kuitenkin Ranskan kehitys oli 1800-luvulla huomattavasti hitaampaa kuin naapurimaiden. 1870-71 käyty Saksan–Ranskan sota paljasti Ranskan heikon teknologisen tason. Tilastollisesti Ranskan talous kasvoi 1,2% vuodessa välillä 1820-1910, kun Saksassa kasvu oli 1,3%. Tästä pienestä erosta tuli pitkällä aikavälillä merkittävä ja Saksa ohitti Ranskan bruttokansantulossa. Ranskan väestö ei juurikaan kasvanut koko 1800-luvun aikana. Ranskan väestöstä vielä 1900-luvun vaihteessa asui maaseudulla kaksi kolmannesta.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Ranskan väestönkasvu ja teollistuminen kytkeytyivät Ranskan maanomistusolosuhteisiin. Napoleonin aikana Ranskan pienviljelijät saivat omistusoikeuden maihinsa. Lisäksi säädettiin yhtäläiset perintöoikeudet sisaruksille, jolloin maatiloja jaettiin yhä pienemmiksi palstoiksi. Maatilojen tuottavuus jäi huonoksi ja maatalous sitoi paljon työvoimaa. Kuljetuskustannusten vuoksi maatalousmarkkinat olivat kehittymättömiä. Pienillä tiloilla ei juuri ollut mahdollisuuksia elättää isoja perheitä ja väestön kasvu jäi heikoksi. Maaseudulla riitti kausiluonteisesti halpaa työvoimaa, mikä piti kustannusjärjestelmän pitkään hengissä. Kaupungeissa taas kärsittiin työvoimapulasta, mikä nosti palkkoja. Tämän seurauksena Ranskassa kehittyi ylellisyystuotteiden, kuten muotivaatteiden valmistus. Kun väestönkasvu oli hidasta, huoltotaakkakin jäi pieneksi. Samoin kaupunkien rakentamiseen ei tarvinnut investoida paljoa. Seurauksena tästä oli, että Ranskan pankkeihin alkoi kasaantua pääomia. Näitä käytettiin muiden maiden teollistumiskehityksen rahoittamiseen.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Ranskan teollisuuskin kasvoi 1800-luvulla. Rautateiden rakentaminen alkoi 1800-luvun puolivälissä ja kiihtyi 1900-luvun vaihteessa. Ranskan valtio rakennutti Pariisista säteittäisesti koko maahan yltävän runkorataverkoston, joka yhdisti taloutta ja tehosti sisämarkkinoita. Ranskan kehitys säilyi kuitenkin verkkaisena ensimmäiseen maailmansotaan saakka. 1880-luvulla käyttöön otetut maatalouden suojatullit korostivat näitä piirteitä.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Venäjä oli 1800-luvulla yksi Euroopan suurvalloista. Sillä oli suurin väestö, nopea väestönkasvu ja laajin alue, mutta samalla se oli myös Euroopan köyhimpiä ja siellä säilyi pitkään maaorjuus, aateliston johtoasema ja maanviljelyn jälkeenjääneisyys. 1850-luvulla Venäjä hävisi Krimin sodan, joka oli kansakunnalle järkytys ja se käynnisti valtion uudistukset. Tsaari Aleksanteri II poisti maaorjuuden 1861, tavoitteenaan puolustustahdon ja kansanyhtenäisyyden parantaminen. Tsaarin maaorjat joutuivat jatkossa maksamaan veroa haltuunsa saamastaan maasta ja aateliston maaorjat saivat oikeuden lunastaa maansa. Harvalla aateliston maaorjalla oli tähän mahdollisuuksia, jolloin valtio tarjosi lainaa. Aateliston vastustaessa uudistusta se eteni hitaasti ja sen ehtoja muutettiin enemmän aatelistoa suosivaksi. Verotus hoidettiin kyläkohtaisesti ja jos halusi muuttaa pois kylästä, piti maksaa etukäteen muutaman vuoden verot. Tämä järjestelmä ei tukenut maaltamuuttoa vaan talonpojat jatkoivat elämistä pientiloilla ja kehittymättömillä viljelymenetelmillä, koska ei ollut varaa hankkia uusia työkaluja tai vetojuhtia. Suurtilat säilyivät ja halvan työvoiman vuoksi niillä ei ollut tarvetta panostaa maanviljelyn kehittämiseen.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Rautateitä Venäjälle alettiin rakentaa laajemmassa määrin 1870-luvulla. Tämä aukaisi laajojen arojen viljantuotannolle viennin ja siitä tuli tärkeä tulonlähde, joka tuki teollistumista. Rautateiden rakentaminen kiihtyi 1890-luvulla tukien nyt raskasta teollisuutta. 1900-luvun alussa Venäjän rautatieverkko oli Euroopan laajin. Se yhdisti Siperian mineraalikaivokset, Keski-Aasian puuvillapellot, Kaukasuksen öljytuotannon, Donetskin alueen hiilikaivokset ja Moskovan sekä Pietarin teollisuusalueet. 1890-luvulla kilpailu kansainvälisillä viljamarkkinoilla kiristyi, mikä uhkasi aiheuttaa kauppavajetta. Tämän vuoksi Venäjällä otettiin käyttöön laaja tullisuoja kotimaisen tuotannon tukemiseksi.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Venäjän teollistumisessa korostui raskas teollisuus. 1880-luvulla Ukrainasta löytyi rautamalmia, mikä käynnisti Etelä-Venäjällä voimakkaan talouskasvun. Lyhyessä ajassa Donetskin alueelle rakennettiin useita terässulattoja, jotka hyödynsivät uusinta länsimaista teknologiaa. Terästä tarvittiin rautateiden rakentamiseen, laivoihin ja aseisiin. Teollisuus kasvoi 8% vuodessa. Venäjällä oli vain vähän teollisuuteen sijoitettavaa kotimaista pääomaa, jolloin tärkeimmiksi sijoittajiksi muodostuivat ulkomaiset sijoittajat ja valtio. Valtio otti myös ulkomaista lainaa myymällä valtion obligaatiota. Joissain maissa, etenkin Ranskassa, kannustettiin sijoittamaan Venäjään poliittisista syistä. Valtiosta tuli Venäjällä suurteollisuuden päärahoittaja ja myös asiakas. Valtio myös harjoitti yritystoimintaa rautateillä. Valtion suuri rooli ei täysin sulkenut vapaiden markkinoiden kehittymistä. Teollistumisen alkuvaihe toi myös Venäjälle tekstiiliteollisuutta, joka keskittyi kotimarkkinoihin. Talonpoikaiskapinoiden jälkeen vuonna 1905 pääministeri Pjotr Stolypin käynnisti maareformin länsieurooppalaisten mallien mukaan. Sillä pyrittiin luomaan tietä yksityisomisteiselle maataloudelle. Uudistuksen ansiosta vauraimmat talonpojat, kulakit pystyivät laajentamaan tilojaan.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: 1800-luvulla Pohjois-Amerikka kasvoi maailmantalouden johtavaksi alueeksi. Yhdysvaltain väestö kasvoi 1850-luvulla Britanniaa suuremmaksi. 1870-luvulla Yhdysvaltain bruttokansantuote ja 1900-luvun alun jälkeen bruttokansantuote henkeä kohden ohittivat Britannian. Siirtolaisuus Euroopasta kasvoi 1820-luvun jälkeen. Irlannin suuri nälänhätä 1840-luvulla nopeutti Yhdysvaltain väestönkasvua. Siirtolaisten ollessa nuorempaa väestöä, niin myös syntyvyys oli Pohjois-Amerikassa korkeaa. Keskimäärin väestön kasvu oli 2,5 prosenttia vuodessa. Kanadan huomattavasti pienempi talous seurasi Yhdysvaltain kehitystä.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Yhdysvaltain kasvulla oli kolme selittävää syytä. Yhdysvaltain perustuslaissa yhdistyi Englannin teollisen vallankumouksen ja Ranskan suuren vallankumouksen saavutukset. Lain henkenä olivat markkinatalouden periaatteet, yksityisomistus ja liberalismi. Feodalismin jäänteet ja maanomistussuhteet eivät Yhdysvalloissa hidastaneet kapitalismin kehittymistä. Maasta ei tarvinnut maksaa, sitä sai valtaamalla. Alkuperäinen väestö ajettiin pois mailtaan teollisesti valmistetuilla aseilla. Toinen tekijä olivat Pohjois-Amerikan runsaat luonnonvarat, mutta jatkuva työvoimapula. Palkkatyön vaihtoehtona oli maanviljelys, koska maata oli tarjolla, minkä seurauksena palkat olivat Eurooppaa korkeampia. Työtä yritettiin säästää monin keinoin ja toisaalta luonnonvaroja tuhlattiin. Myös pääoman tarve kasvoi ja koko 1800-luvun Euroopasta sijoitettiin pääomia Yhdysvaltoihin. Kolmas tekijä oli tieto. Maahanmuuttajat olivat osaavia ja yritteliäitä, koska yritteliäimmät ihmiset uskaltavat lähteä uuteen maahan. Vähemmän yritteliäät jäävät helposti kotimaahan. Yhdysvallat toteutti valistuksen ajan ideoita, joita olivat tasa-arvo ja yleinen koulunkäynti. Koulutuksella ja kattavalla lukutaidolla luotiin kansan yhtenäisyys. 1800-luvun lopulla amerikkalaisten yliopistojen ja tutkimuslaitosten merkitys kasvoi, kun teollisuus alkoi hyödyntää tieteellistä tietoa.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Jo alkuvaiheessa Yhdysvaltain kehityksessä oli alueellisia eroja. Ensin asutettu itärannikon koillinen alue, ”Uusi-Englanti”, alkoi teollistua. Läpimurto alueen kehityksessä oli Erien kanavan valmistuminen 1825, jonka jälkeen avautui taloudellinen kuljetusreitti suurille järville ja Mississipille ja samalla Appalakkien takana olevalle preerialle. New Yorkista muodostui kanavan vuoksi tärkeä satama länteen suuntautuneelle siirtolaisuudelle. Yhdysvaltojen länsiosassa hallitsi maatalous, viljan viljely ja karjan laidunnus. Itärannikon eteläpäässä etelävaltiot kehittyivät viljelemään Englannin ja Euroopan teollisuuden raaka-aineiksi puuvillaa ja tupakkaa. Puuvillan viljely pääsi alkuun 1800-luvun alussa, kun Eli Whitney kehitti puuvillaloukun eli cotton gin-nimellä tunnetun puuvillansiementen erotuslaitteen. Amerikoissa viljelykelpoinen puuvillalajike sisälsi niin paljon siemeniä, että sitä ei kannattanut viljellä ennen puuvillaloukun käyttöönottoa. 1800-luvun puoleen väliin mennessä Yhdysvallat tuotti kaksi kolmasosaa maailman puuvillasta tukien Englannin nousevaa tekstiiliteollisuutta. Tämä teki etelävaltioista ja varsinkin sen plantaasin omistajista rikkaita. Keskiluokka jäi heikoksi, koska plantaasiviljely perustui orjatyövoimalle. Etelään tuotiin suolalihaa ja viljaa lännestä Mississippiä pitkin ja teollisuustuotteita pohjoisesta ja Euroopasta.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Orjatalous ajoi pohjoiset ja etelävaltiot ristiriitaan, joka kärjistyi sisällissotaan 1861. Ennen puuvillan viljelyn aloittamista orjuus oli sallittua vain kuudessa osavaltiossa, sisällissodan alkaessa orjuus oli sallittua 15 osavaltiossa. 1800-luvun alussa orjien tuonti kiellettiin ja samaan aikaan orjien kysyntä kasvoi etelässä. Tämä johti orjien hinnan nousuun, jonka seurauksena orjia alettiin viedä pohjoisesta etelään. Orjien vähentyessä pohjoisessa, orjien käytöstä tuli moraalisesti tuomittavaa ja pohjoisissa osavaltioissa orjuus kiellettiin. Kysymys orjuudesta kärjistyi aina uusien eteläisten osavaltioiden kohdalla, etelävaltioiden plantaasin omistajien halutessa levittyä länteen, kun taas pohjoiset halusivat asuttaa lännen vapaalla maataloudella. Ajan myötä Yhdysvallat jakautui kahtia. Sisällissodan seurauksena orjat vapautettiin ja Yhdysvaltain kehitys painottui teollisuuteen.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Pohjoisvaltioiden voiton jälkeen Yhdysvalloissa alettiin toteuttaa teollistumista edistävää politiikkaa. Laadittiin Homestead Act, jolla uudisasukkaan maatilan kooksi tuli noin 65 hehtaaria. Laki suosi perheviljelyä ja välillisesti maataloustyökalu ja -koneteollisuutta. Vuonna 1869 avattiin rautatie länsirannikolta itärannikolle, mikä toi Mississippi-joen länsipuoliset laajat alueet maatalouden piiriin ja edisti muuttoliikettä länteen. Markkinat laajenivat niin teollisuudelle kuin maataloustuotteille. Jatkuvasti kasvava siirtolaisuus Yhdysvaltoihin lisääntyi ja saavutti maksimin ennen ensimmäistä maailmansotaa ollen silloin yli miljoona henkeä vuodessa. Yhdysvallat alkoi suojella teollisuuttaan korkeilla tulleilla. Yhdysvalloissa teollisen kehityksen pääpiirteitä olivat työtä säästävät innovaatiot, standardointi ja suurtuotanto.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Työvoimapulan vuoksi työn hinta oli korkea, mitä yritettiin korvata koneilla niin maataloudessa kuin teollisuudessa. Maatalouden tehostamiseksi teollisuus kehitti kylvökoneita, niittokoneita ja leikkuupuimureita, joiden avulla viljelijät Amerikassa pystyivät viljelemään huomattavasti suurempia alueita kuin eurooppalaiset. Yhdysvaltalaiset kehittyneet maatalouskoneet valtasivat sitten myös Euroopan markkinat. Toinen voimakkaasta maataloudesta hyötynyt teollisuudenala oli elintarviketeollisuus. Teurastamoissa ryhdyttiin 1830-soveltamaan liukuhihnaa eläinten ruhojen ja lihakappaleiden siirtämisessä työpisteestä toiseen, jolloin ruhon tiettyjen osien leikkaamisen erikoistunut henkilö pysyi paikoillaan. Euroopassa vähän ammattitaitoa vaativia tehtäviä, kuten tehtaan sisäisiä kuljetuksia, hoitivat lapset. Yhdysvalloissa ei hyödynnetty paljoakaan lapsityövoimaa, koska lapset pohjoisvaltioissa pyrittiin saamaan kouluun.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Yhdysvalloista muodostui yhtenäinen markkina, jolla oli maksukykyinen laaja keskiluokka. Tälle pohjalle muodostui koko mantereen laajuisia yhtenäisiä tuotteita, joista muodostui tuotemerkkejä. Standardoiduista ja vakiolaatuisista tuotteista tuli tunnusomainen piirre. Yksi esimerkki ovat siniset farmarihousut, "jeans". Farmarihousut oli ensimmäisiä valmisvaatteita ja alkujaan suuri käyttäjäjoukko olivat orjat. 1800-luvulla ihmisten vaatteet tehtiin mittojen mukaan joko kotona tai räätäli teki ne. Sisällissodan jälkeen näistä housuista tuli maanviljelijöiden työvaatteita. Osien vaihtokelpoisuus oli tärkeä ominaisuus ja sitä tukivat yhä tarkemmat työstökoneet. Tehtaissa käyttöön otetut poltto- ja sähkömoottorit auttoivat suunnittelemaan tuotantoa vapaammin, koska käyttövoimaa ei enää siirretty tehtaan mittaisella valta-akselilla ja hihnoilla työpisteisiin. Aikansa huippuna oli T-Fordin liukuhihnatuotanto ja auton standardoidut osat. Työnosituksen ja työtehtävien yksinkertaistamisen taustalla oli myös se, että 1800-luvun lopulla maahanmuuttajista yhä suurempi osa oli muista kuin englanninkielisistä maista eikä heillä ollut kokemusta teollisuustyöstä.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Suuret markkinat, joille myytiin yhdenmukaisia tuotteita, johti suuryrityksiin. Myös alihankintaverkostot alkoivat kehittyä yritysten erikoistuessa. Tyypillisiä varhaisia koneenrakennuksen alihankintaosia olivat sähkömoottorit, joita yritysten ei kannattanut tehdä itse. Liikenneyhteyksien kehittyminen, kuten puhelimet ja teräsrakenteiset moottorialukset, suosivat tätä kehitystä. Suuryritysten johtamisessa otettiin mallia hierarkkisesti organisoiduista rautatieyhtiöistä, jotka kykenivät hallitsemaan mantereen laajuista toimintaa. Toisaalta kilpailun ollessa säätelemätöntä, esimerkiksi John D. Rockefeller kykeni saamalla rautatiekuljetukset haltuunsa valvomaan öljykuljetuksia ja sai haltuunsa öljynjalostuksen. Suurtuotannosta oli etuna, että esimerkiksi valopetrolin hinta laski sisällissodan jälkeen parissa vuosikymmenessä 75 prosenttia. Rockefellerin omistama Standard Oil sai haltuunsa miltei 95 prosenttia öljyjalostuksesta. Terästuotannossa uudet menetelmät suosivat suuria laitoksia. Esimerkiksi Andrew Carnegie loi suuren teräsyhtiön. Hänen kilpailijakseen nousi rahoitusyhtiö J.P.Morgan Company, joka muodosti alalle yhteenliittymää ja synnytti monopolistista kilpailua. Carniegie ja Morgan ajautuivat ristiriitaan, joka laukesi 1901 tehtyyn fuusioon, jolloin syntyi US Steel muutaman muun sijoittajan kanssa holding-yritykseksi, joka hallitsi jokseenkin kaikkea Yhdysvaltain terästuotantoa. 1900-luvun alulle oli kuvaavaa suuryritysten muodostuminen tavalla, joka oli kokonaan uutta taloushistoriassa.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Yhteiskunnalliset jännitteet alkoivat kasvaa 1800-luvun lopulla taloudellisesta menestyksestä huolimatta. Maatalousmaata ei enää ollut jaettavissa kuten aikaisemmin ja kasvava maahanmuutto alkoi tuottaa kaupunkeihin palkkoja polkevia työläisjoukkoja. Teollisuustyöntekijät alkoivat arvostella maahanmuuttoa. Maanviljelijät joutuivat elämään heiluvien maailmanmarkkinahintojen armoilla ja heidänkin toimeentulostaan tuli epävarmempaa. Monopolistisen suurteollisuuden muodostuminen synnytti liikkeitä, jotka vastustivat tätä kehitystä ja rahoituspääoman vallan kasvua. Työvoimapulan vuoksi Yhdysvalloissa oli ollut varsin tasainen tulonjakautuma verrattuna Eurooppaan. Teollisuustyön uudelleen organisointi pienempiin ja vähemmän ammattitaitoa vaativiin osiin piti palkkakehityksen heikkona. Samalla teollisuustyöväen luokka ja pientuloisten määrä kasvoi, mikä oli ristiriidassa yhteiskunnan huipulla ja rahoituksen piirissä toimivien korkeiden palkkojen kanssa. Etelävaltioiden mustat pysyivät köyhinä puuvillapeltojen ja tekstiiliteollisuuden työntekijöinä. 1800-luvun lopulla valkoinen väestö aloitti rotuerottelupolitiikan. 1900-luvun alussa huomiota herättivät uudet populistiset kansanliikkeet. Nämä painottivat maaseudun asemaa suhteessa kaupunkeihin ja arvostelivat pankkeja sekä talousmiehiä. Erityisesti he vastustivat kultakantaa, joka esti rahapolitiikan käyttämisen tukemaan kasvua ja halpojen lainojen myöntämisen maanviljelijöille. Johtohahmona tässä liikkeessä oli William Jennings Bryan, joka vuonna 1896 puheessaan varoitti ihmiskuntaa naulaamasta itseään kultaristille.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Aasia mantereena jäi jälkeen läntisestä maailmasta. Vuonna 1700 Aasiassa asui kaksi kolmesosaa maailman ihmisistä, mutta 1800-luvun lopussa enää puolet. Aasian talous ei juurikaan kasvanut 1800-luvulla ja tulot henkeä kohden jopa laskivat. Poikkeuksena oli Japani, joka ensimmäisenä maana eurooppalaisen kulttuuripiirin ulkopuolella aloitti itsenäisen teollistamisen 1800-luvun lopulla. 1800-luvun alussa Japanin talous oli ollut hyvin samantapainen kuin Kiinan perustuen pieniin perhetiloihin, jotka viljelivät riisiä. Riisinviljelyä on vaikea koneellistaa. Viljelyä oli tehostettu uusilla kiinalaisilla lajikkeilla 1600-luvulla, mikä oli auttanut väestön kasvussa. Riisinviljelyn työmenetelmiä oli kehitetty tuottavuuden parantamiseksi. Edosta (Tokiosta) oli kasvanut miljoonakaupunki, mikä suosi voimaperäistä viljelyä sen ympäristössä. Saarivaltiona Japani pystyi hoitamaan kuljetuksia laivoilla, mutta maakuljetukset olivat hankalia. Sotilaallisin perustein jopa pyörällisten vaunujen käyttö ja siltojen rakentaminen oli kielletty. Maa oli jaettu yli 200 läänitykseen feodaalisin periaattein, ja Edon Shōgun piti hallintoa järjestyksessä. Maa eristäytyi muusta maailmasta kieltämällä kaupan ja yhteyden pidon.