title: Museumsinsel

text:
Neues Museum ("Uusi museo") sijaitsee Altes Museumin takana, ja se valmistui vuonna 1859. Sen on suunnitellut Schinkelin oppilas Friedrich August Stüler. Neues Museum tuhoutui lähes täysin toisessa maailmansodassa, vain osa ulkoseinää säilyi, ja se avattiin jälleen yleisölle lokakuussa 2009, kun rakennustyöt olivat valmistuneet ja esineet siirretty paikalleen. Museossa on esillä kuten ennen sotaakin, egyptiläistä ja esihistoriallisia kokoelmia, muun muassa kuningatar Nefertitin rintakuva.
Alte Nationalgalerie ("Vanha kansallisgalleria") valmistui 1876 arkkitehtina August Stüler. Sen tarkoituksena oli esitellä 1800-luvun taidetta, jonka pankkiiri Joachim H. W. Wagener oli lahjoittanut. Kokoelma on sittemmin laajentunut ja siellä on nykyään suurimpia 1800-luvun maalauksien ja veistosten kokoelmia Saksassa. Vanhan kansallisgallerian rakennus vaurioitui pahoin toisessa maailmansodassa. Se avattiin täysin korjattuna uudelleen vuonna 2001. Rakennuksessa esitellään nykyään sen maalaus- ja veistoskokoelmaa.
Bode-museo ("Bode-Museum", entinen "Kaiser-Friedrich-Museum") avattiin vuonna 1904 saaren pohjoiskärkeen. Se oli peruskorjauksessa koko 2000-luvun alkuvuodet. Museo avattiin uudelleen 17. lokakuuta 2006, ja siinä esitellään myöhäisantiikkista ja bysanttilaista taidetta.


title: Museumsinsel

text: Pergamon-museo ("Pergamonmuseum") on uusin alueen museoista. Vuonna 1930 valmistuneessa rakennuksessa on esillä useita monumentaalisia arkeologisia rakennuksia, kuten Pergamonin alttari ja Miletoksen torialueen portti. Kaivauksissa löytyneet alkuperäiset osat siirrettiin Berliiniin, jossa ne koottiin uudestaan. Puuttuvat osat on rekonstruoitu.


title: Kirkonkylä (Hailuoto)

text: Kirkonkylä (myös muodossa Hailuodon kirkonkylä) on yksi Hailuodon kunnan kylistä ja samalla myös kunnan keskustaajama. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 637 ja pinta-ala 8 km². Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 541 asukasta ja sen maapinta-ala oli 5,31 neliökilometriä.


title: Kirkonkylä (Hailuoto)

text: Kirkonkylä sijaitsee lähes keskellä Hailuodon saarta Huikusta Marjaniemeen johtavan seututien 816 varrella Ojakylän lounaispuolella. Kirkonkylään kuuluvat myös Keskikylän ja Kitinnokan osa-alueet. Kirkonkylä on Ojakylän ohella saaren ja kunnan merkittävin maanviljely- ja asutuskeskittymä.


title: Kirkonkylä (Hailuoto)

text: Kirkonkylässä sijaitsevat Hailuodon uusi kirkko ja tulipalossa tuhoutuneen vanhan kirkon rauniot, jossa pidetään kesäjumalanpalveluksia.


title: Kirkonkylä (Hailuoto)

text: Kirkonkylältä alkavat myös Keskiniemeen ja Viinikanlahdelle johtavat Hailuodon retkeilyreitit.


title: Kairanmaa

text: Kairanmaa on kirjailija Pentti Haanpään luoma käsite, jolla tarkoitetaan Suomenselän vedenjakaja-alueen karua soista seutua Pohjois-Pohjanmaalla. Kairanmaahan luetaan Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä sekä joitain kyliä Haapavedeltä, Kestilästä, Kärsämäeltä ja Rantsilasta.


title: Latakian taistelu

text: Latakian taistelu () oli Jom Kippurin sodassa käyty pieni meritaistelu Israelin ja Syyrian välillä Latakian edustalla 7. lokakuuta 1973.


title: Latakian taistelu

text:
Taistelu oli ensimmäinen meritaistelu, jossa molemmilla puolilla oli ohjuksia ja siinä käytettiin elektronista sodankäyntiä.
Syyrian Komar- ja Osa-luokan veneet oli varustettu neuvostoliittolaisilla P-15 Termit -ohjuksilla, jolla oli jo kuusi vuotta aiemmin upotettu Israelin risteilijä. Israelin Gabriel-ohjusta ei ollut vielä käytetty taistelussa, ja sen kantama oli vain puolet Termitistä. Israelin viisi Sa'ar 3 -luokan ohjusvenettä syöksyivät kohti syyrialaisia hämäten ohjuksia ja upottivat viisi syyrialaisten alusta. Lopun sodan ajan syyrialaiset pysyivät satamissaan.


title: Hailuodon kirkko

text:
Hailuodon kirkko (tunnetaan myös "Hailuodon uutena kirkkona") on Hailuodon kunnan kirkonkylällä sijaitseva kirkko. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Irma ja Matti Aaltonen. Kirkkorakennus rakennettiin korvaamaan vanhaa kirkkoa, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1968.
Kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1972. Kirkon materiaalina ovat teräsbetonielementit.. Runkohuoneen molemmat päätyseinät ovat lasia, joista lännestä lankeaa valo kirkkosalin takalehtereille ja alapuolella olevaan kirkkosaliin ja idästä vastaavasti alttarille. Valmistuessaan kirkko oli pisimmälle viety elementtirakenteinen kirkko Skandinaviassa.
Runkohuoneen molemmin puolin on tasakattoiset suorakaiteen muotoiset siipirakennukset, joista pohjoisessa sijaitsee sisäänkäynti ja museotilat ja eteläisessä puolestaan sakaristo.


title: Hailuodon kirkko

text: Kirkossa ei ole alttaritaulua. Kirkon urut ovat 11-äänikertaiset ja ne on valmistanut Kangasalan Urkutehdas vuonna 1972.


title: Werewolf: The Last Warrior

text: Werewolf: The Last Warrior on Data East Corporationin kehittämä ja vuoden 1990 marraskuussa NES:ille julkaisema sivuttain vierivä tasohyppely.


title: Werewolf: The Last Warrior

text: Paha johtaja ja hänen biovalmistetuista hirviöistä koostuva ryhmänsä ovat ottaneet maan haltuunsa ja vain yksi mies voi estää heidät. Hän ei kuitenkaan ole tavallinen mies, sillä hän on lykantropinen henkilö, joka voi raivostuessaan muuttua ihmissudeksi.


title: Werewolf: The Last Warrior

text: Pelaaja aloittaa pelin ihmismuodossaan. Ihminen voi vain lyödä, hypätä ja kävellä. Löytäessään punaisen W-ikonin ihminen voi muuttua ihmissudeksi. Ihmissusi muuttuu takaisin heikompaan ihmismuotoonsa menettäessään liian paljon elinvoimaansa tai törmätessään siniseen W-ikoniin.


title: Werewolf: The Last Warrior

text: Ihmissusimuodossa pelaaja voi hypätä korkeammalle. Hän on nopeampi ja voimakkaampi. Hänellä on kyky kiivetä seiniä pitkin, kulkea katossa roikkumalla ja hän voi tehdä aaltomaisesti etenevän hyökkäyksen. Lisäksi ihmissudella on ärtyisyysmittari, joka kasvaa pelaajan kerätessä eräänlaisia palloja. Viiden kerätyn pallon jälkeen ihmissusi muuttuu super-ihmissudeksi, joka on vieläkin nopeampi, voimakkaampi ja osittain voittamaton.


title: Werewolf: The Last Warrior

text: Kaiken kaikkiaan pelissä on viisi tasoa. Jokaisessa tasossa on pomo, joka liikkuu tietyllä tavalla. Pelaajan on hyvä opetella kunkin pomon liikkumiskuvio, jolloin niiden voittaminen helpottuu.


title: James McFadden

text: James McFadden (s. 14. huhtikuuta 1983 Glasgow, Skotlanti) on skotlantilainen jalkapalloilija, joka edusti Skotlannissa muun muassa Motherwellia sekä Englannin Valioliigassa Evertonia ja Birmingham Cityä. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: James McFadden

text: McFadden aloitti uransa Motherwellissa vuonna 2000 Kaudella 2002–2003 hän teki Skotlannin Valioliigassa 19 maalia ja hänet valittiin "Skotlannin liigan vuoden nuoreksi pelaajaksi". Kauden aikana hän sai runsaasti kritiikkiä vääristä otteistaan kentällä. Hän sai kauden aikana 15 keltaista korttia ja yhden punaisen.


title: James McFadden

text: Vuonna 2003 McFadden siirtyi Englannin valioliigaan Evertoniin 1,25 miljoonan punnan siirtokorvauksella. Ensimmäisen maalin uudessa joukkueessaan McFadden teki vasta 1. tammikuuta 2005 ottelussa Tottenhamia vastaan. Viiden Everton-kauden jälkeen McFadden siirtyi Birmingham Cityyn tammikuussa 2008 viiden miljoonan punnan siirtosummalla.


title: James McFadden

text: Skotlannin maajoukkueessa McFadden debytoi 19-vuotiaana ottelussa Etelä-Afrikkaa vastaan. Ensimmäisen maalinsa McFadden teki 6. syyskuuta 2003 EM-karsintaottelussa Färsaaria vastaan Hampden Parkilla. Hän pelasi kaikkiaan 48 maaottelua.


title: Hailuodon vanha kirkko

text: Hailuodon vanha kirkko oli yksi Suomen vanhimmista puisista kirkkorakennuksista Hailuodon saarella Perämerellä. Sen rakentaminen aloitettiin 1610-luvulla ja saatiin päätökseen vuonna 1620. Rakennus oli 17,8 metrin pituinen ja yhdeksän metrin levyinen tukipilarikirkko, jonka länsitorni oli pystytetty rakennuksen länsipäädyn päälle. Kirkko oli koristeltu maalauksin, mutta maalarin nimi ei ole tiedossa. Koristelu uudistettiin vuonna 1659, jolloin maalaukset teki kirkkomaalari Christian Wilbrandt.


title: Hailuodon vanha kirkko

text: Seurakunnan kasvaessa rakennus kävi ahtaaksi, joten vuonna 1686 kirkkoa pidennettiin lähes seitsemällä metrillä. Sittemmin kirkon torni oli päässyt kallistumaan, ja se korjattiin vuonna 1730. Seurakunnan varat eivät tuolloin riittäneet koko kirkon kunnostamiseen. Vuonna 1760 kirkon viereen rakennettiin erillinen kellotapuli.


title: Hailuodon vanha kirkko

text: Kirkko restauroitiin vuosina 1964–1966, jolloin muiden muassa otettiin esille vanhat seinämaalaukset. Kirkko tuhoutui kellotapulista alkunsa saaneessa tulipalossa 2. elokuuta 1968. Tuhoutuneen kirkon tilalle valmistui uusi kirkko vuonna 1972. Uudessa kirkossa on esillä vanhasta kirkosta pelastettua esineistöä.


title: Hailuodon vanha kirkko

text: Vanhan kirkon portaat ja kivijalka ovat nähtävillä Hailuodon hautausmaan uuden kirkon puoleisessa päässä. Perustus on toiminut kesäkirkkona.


title: Niilinhauki

text: Niilinhauki eli bikiri ("Polypterus bichir") on Länsi-, Keski-, Itä- ja Koillis-Afrikan makeissa vesissä elävä alkeellinen luukalalaji. Sen pituus voi olla yli 70 cm ja paino jopa kaksi kiloa. Sen ruumista peittävät neliömäiset kiillesuomut, pää on luulevyjen peitossa. Suolen kierteispoimu, sydämen valtimokeko ja pään ruiskureiät ovat yleisesti niilinhaukikaloille ominaisia vanhakantaisia piirteitä. Niilinhauilla on moniosainen selkäevä. Kaksiosainen uimarakko aukeaa nieluun ja on samalla lisähengityselin.


title: Niilinhauki

text:
Niilinhauki elää joissa ja soilla. Se nousee kutemaan matalikoille ja tulvan peittämille maille. Aikuisena se syö pelkkiä kaloja.
Niilinhauki oli muinaisessa Egyptissä yksi tärkeistä ruoista.


title: Niilinhauki

text: Niilinhaukia pidetään joskus akvaarioissa. Mutta suuren kokonsa takia ne syövät kaikki 10 cm kalat ja pienemmät, ja mitä isommaksi se kasvaa sitä isompia akvaariokaloja se syö.


title: Niilinhauki

text: Niilinhauesta on eroteltu kolme alalajia, joita joskus myös käsitellään erillisinä lajeina:


title: Valkoinen keppi

text: Valkoinen keppi on sokeille ja muille näkövammaisille tarkoitettu liikkumisen apuväline. Yleensä heiluriliikkeellä käytettävä keppi antaa käyttäjälleen tietoa kulkureitistä ja mahdollisista esteistä. Lisäksi se toimii myös merkkinä muille liikenteessä oleville henkilön näkövammasta. Valkoisten keppien edeltäjät olivat kävelykeppejä, mutta 1920-luvulla englantilainen, onnettomuudessa sokeutunut James Biggs maalasi keppinsä valkoiseksi herättääkseen paremmin autoilijoiden huomion. Seuraavalla vuosikymmenellä valkoisen kepin käyttö alkoi levitä useissa maissa, mutta nykyisen kaltaiset pitkät kepit kehitettiin vasta toisen maailmansodan jälkeen. Niiden avulla näkövammainen pystyy tunnustelemaan ympäristöään jo hieman kauempaa.


title: Valkoinen keppi

text: Valkoinen keppi on näkövammaisille tarkoitettu liikkumisen apuväline, joka on valkoinen, ja sen pinta on usein heijastava. Näkövammaiset pystyvät valkoisen kepin avulla tunnustelemaan kulkureittinsä esteettömyyttä ja toisaalta ilmaisemaan ympäristölle, että kepin käyttäjän näkö ei ole normaali. Valkoinen keppi valitaan näkökyvyn, kävelyvauhdin ja reagointikyvyn mukaan. Erityisen huononäköiset ja sokeat tarvitsevat pitkän kepin, jonka avulla henkilö voi havaita esteet, portaat, kuopat ja katukiveykset. Sen sijaan henkilö, jolla on edelleen liikkumisnäköä, voi käyttää lyhyempää keppiä, jolla voi lähinnä tunnustella kadun reunan syvyyttä.


title: Valkoinen keppi

text: Valkoisten keppien valmistusmateriaali on usein alumiini tai hiilikuitu. Joissain malleissa kepin alin osa on punainen, jotta se antaisi hyvän kontrastin lunta tai märkää katua vasten. Lapsille ja monivammaisille on tarkoitettu harjoittelua varten keppi, jonka päässä on pieni pyörä; normaalisti kepin päässä on pyöreä tai pisaramainen kärki. Tukikepeissä kärki on usein kuminen, ja talvisin niissä on mahdollisuus jääpiikin käyttöön. Joissakin maissa kepissä on lisävärejä, joilla on oma merkityksensä. Esimerkiksi Britanniassa punavalkoraidallinen keppi on tarkoitettu kuurosokeille. Valkoisen kepin on oltava riittävän vahva ja kokoontaiteltavien mallien nivelet toimivat ja lujat. Keppi antaa käyttäjälleen sitä paremmin tietoa tuntoaistin kautta mitä paremmat ja tiukemmat kepin nivelet ovat.


title: Valkoinen keppi

text: Valkoista keppiä suositellaan käytettäväksi niin sanotulla heiluritekniikalla, jossa keppiä heilutellaan edessä puolelta toiselle. Kepin avulla saa tietoa reitin tasoeroista, pintamateriaalista ja mahdollisista esteistä. Sillä ei kuitenkaan pysty havaitsemaan kulkuväylän yläpuolella olevia esteitä, kuten naulakkoja, matalia markiiseja, kulkuväylän yläpuolella olevia opaskylttejä ja oksia. Tällaiset esteet voidaan merkitä kulkuväylään niin, että ne voidaan havaita siitä kepillä.


title: Valkoinen keppi

text: Kävelykeppiä on käytetty liikkumisen apuna pitkään, ja valkoisten keppien edeltäjät olivatkin kävelykeppejä ja matkasauvoja, joita kuitenkin käyttivät sekä normaalisti näkevät että näkövammaiset. Esimerkiksi Louis Braillen tiedetään käyttäneen 1800-luvulla jonkinlaista rottinkikeppiä. Valkoisesta kepistä tuli näkövammaisuuden tunnusmerkki 1920-luvulla, jolloin englantilainen, onnettomuudessa sokeutunut valokuvaaja James Biggs maalasi käyttämänsä kävelykepin valkoiseksi. Hän tunsi olonsa turvattomaksi yleistyvän moottoriliikenteen joukossa ja halusi valkoisella värillä herättää autoilijoiden huomion.


title: Valkoinen keppi

text: Biggsin keksinnöstä meni noin kymmenen vuotta, kunnes valkoiset kepit alkoivat yleistyä. Ranskassa vuonna 1931 Guilly d’Herbemont käynnisti niin sanotun Valkoinen keppi -kampanjan ja lahjoitti muun muassa 5 000 valkoista keppiä Pariisiin. Kampanjasta uutisoitiin Britanniassa, mikä nosti maassa samanlaisen Rotary-järjestöjen sponsoroiman kampanjan. Suomessakin valkoisesta kepistä keskusteltiin jo vuonna 1931, mutta se yleistyi maassa vasta muutamia vuosikymmeniä myöhemmin. Varhaisimmat valkoiset kepit olivat lyhyitä ja kävelykepin tapaan käytettäviä apuvälineitä, jotka tunnetaan nykyään valkoisena tukikeppinä.


title: Valkoinen keppi

text: Valkoinen keppi muotoiltiin uudestaan toisen maailmansodan jälkeen, kun sokeutuneita sotilaita Yhdysvalloissa kuntouttanut Richard Hoover havaitsi, että pidemmällä kepillä liikkuminen sujuu paremmin, sillä sen avulla pystyi tunnustelemaan ympäristöä kauempaa. Uuden malli myötä kehittyivät myös kepinkäyttötekniikat.


title: Valkoinen keppi

text: Yhdysvalloissa National Federation of the Blind esitti 6. heinäkuuta 1963 valkoisen kepin päivää sokeiden oikeuksien tunnustamiseksi. Yhdysvaltain kongressi teki päätöksen asiasta 6. lokakuuta 1964, ja presidentti Lyndon B. Johnson julisti, että 15. lokakuuta on valkoisen kepin päivä. Vielä tuolloin näkövammaiset eivät liikkuneet itsenäisesti paljoa, mutta erilaisten apuvälineiden ansiosta myös näkövammaisten liikkuminen on helpottunut. Valkoisesta kepistä on tullut nimenomaan tämän itsenäisyyden eräänlainen tunnusmerkki. Samalla valkoisen kepin päivä on laajentunut kansainväliseksi, ja sitä vietetään edelleen 15. lokakuuta.


title: Trinity College

text: Trinity College voi viitata muun muassa seuraaviin oppilaitoksiin:


title: Nazli Sabri

text: Nazli Sabri (arabiaksi: نزلي صبري, 25. kesäkuuta 1894 – 29. toukokuuta 1978) oli Egyptin viimeinen kuningatar ja kuningas Fuadin toinen vaimo. Hänen isänsä oli Abdu'r-Rahim Pasha Sabri, maatalousministeri ja Kairon kuvernööri. Nazlin isoisoisä Suleiman Pašša (oik. Joseph Anthelme Sève) oli ollut ranskalainen upseeri Napoleonin armeijassa ja taistellut Ranskan armeijan joukoissa Egyptissä, mutta kääntynyt islamiin ja mennyt Egyptin armeijaan.


title: Nazli Sabri

text: Fuad ja Sabri saivat viisi lasta:


title: Nazli Sabri

text: Kun Fuad kuoli vuonna 1936, heidän 16-vuotiaasta pojastaan tuli Egyptin kuningas. Korruptiosyytökset kuningasta vastaan ja häviö vuoden 1948 Israelin sodassa johti 23. heinäkuuta 1952 sotilasvallankaappaukseen, jossa Muhammad Naguib ja Gamal Abdel Nasser pakottivat Farukin luopumaan kruunusta ja maanpakoon Italiaan ja Monacoon, jossa entinen kuningas vietti loppuelämänsä. Nazli Sabri lähti Egyptistä, muutti Roomaan ja kääntyi katolisuuteen. Tällöin hän muutti nimensä Mary Elizabethiksi. Hän muutti myöhemmin Yhdysvaltoihin ja kuoli Los Angelesissa. Hänet haudattiin katolisin menoin.


title: Porttiviitta

text: Porttiviitta tai Porttiviitta-alus, myös Porttiprikka, oli Hailuodon Marjaniemen edustalle ankkuroitu valoton ja miehittämätön alus, joka toimi merimerkkinä Oulun satamiin suuntaaville aluksille. Alusta voidaan pitää Suomen ensimmäisenä majakkalaivana, vaikka siinä ei ollut loistolaitetta.


title: Porttiviitta

text: Alus sijoitettiin asemapaikalleen ensimmäisen kerran vuonna 1794, ja se oli käytössä aina vuoteen 1881 saakka.


title: Porttiviitta

text: Porttiviitta-alus oli suurikokoinen proomu, jonka etuosassa oli masto ja sen huipussa oli pallonmuotoinen merkki. Suuren kokonsa ansiosta se näkyi kauas, ja osoitti siten saapuville aluksille paitsi luotsin kohtauspaikan, myös merivirran suunnan.


title: Porttiviitta

text: Myrskyissä alus saattoi karata, jolloin Marjaniemen luotsien oli palautettava se takaisin sijoituspaikalleen. Vuonna 1850 sattuneen myrskyn ja aluksen karkaamisen yhteydessä hukkuivat molemmat alusta pelastamaan lähteneet luotsit.


title: Porttiviitta

text: Vuonna 1871 valmistunut Marjaniemen majakka teki Porttiviitta-aluksen tarpeettomaksi, ja se poistettiin lopullisesti vuonna 1881.


title: Tom Huddlestone

text: Thoms Andrew "Tom" Huddlestone (s. 28. joulukuuta 1986 Nottingham, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Hull Cityä. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Tom Huddlestone

text: Huddlestone aloitti uransa Derby Countyssa, jossa hän pelasi kolmen kauden aikana 88 ottelua. Kaudella 2005/06 hän vietti muutaman kuukauden lainasopimuksella Wolverhamptonissa, jossa hän onnistui maalinteossa kerran entistä seuraansa Derbya vastaan. Lainasopimuksen jälkeen Huddlestone debytoi Tottenhamissa 31. tammikuuta 2006, tultuaan vaihdosta kentälle ottelussa Fulhamia vastaan. Ensimmäistä kertaa Tottenhamin aloituksessa hän oli 14. syyskuuta 2006 UEFA Cup -ottelussa tšekkiläistä SK Slavia Prahaa vastaan. Tottenham voitti ottelun 1-0. Englannin liigacupin neljännellä kierroksella marraskuussa 2006 Huddlestone onnistui maalinteossa kahdesti ja Tottenham eteni turnauksen puolivälieriin. Debyyttimaalinsa liigassa Huddlestone teki 17. joulukuuta 2006.


title: Tom Huddlestone

text: Huddlestone siirtyi elokuussa 2013 Tottenhamista sarjanousija Hull Cityyn, arviolta viiden miljoonan punnan siirtosummalla.


title: Tom Huddlestone

text: Huddlestone kuului Englannin alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen, jossa hän on pelannut 13 ottelua. Ensimmäisen maaottelunsa aikuisten tasolla Englannin jalkapallomaajoukkueelle Huddlestone pelasi ystävyysottelussa Brasiliaa vastaan marraskuussa 2009.


title: Merimerkki

text: Merimerkki on merenkulun turvaamiseksi ja navigoinnin apuvälineeksi rakennetun kiinteän tai kelluvan turvalaitteen yleisnimitys.


title: Merimerkki

text: "Kiinteitä" merimerkkejä käytetään vesiliikenteen ohjaamiseen, aluksen kulun turvaamiseen ja sen paikan määrittämisen apuna. "Kelluvat" merimerkit osoittavat yleensä väyläalueen sijaintia tai varoittavat väylän varrella olevista erilaisista vaaroista, kuten vedenalaisista kivistä ja matalikoista. Kiinteät merimerkit ovat navigoinnin kannalta varmempia kuin kelluvat merimerkit, jotka voivat siirtyä paikaltaan mm. jääolosuhteiden vuoksi.


title: Merimerkki

text: Merimerkin sijainti ja tyyppi käy ilmi merikartasta. Eri maiden karttalaitokset julkaisevat merikarttojen ohella myös teosta, jonka nimi on INT 1 (tai Kartta 1, missä sana "Kartta" on sillä kielellä, jolla teos on julkaistu, esim. ). Siinä on kuvattu kaikki merikartoilla käytetyt symbolit ja käsitteet. Loistot ovat teoksen osassa P ja muut merimerkit osassa Q.


title: Merimerkki

text: Loistot, majakat, reunamerkit, linjamerkit (linjataulut), kummelit, tutkamerkit ja tunnusmajakat ovat kiinteitä merimerkkejä. Ne on pystytetty joko maalle tai perustettu veteen (merenpohjaan).


title: Merimerkki

text: Loisto on kiinteän, valaistun merimerkin yleisnimitys. "Sektoriloistossa" on useita värillisiä ja mahdollisesti myös pimennettyjä sektoreita. Sektoriloisto näyttää yleensä valkoista valoa väylän suuntaan. Sektoriloistoa kohti ajettaessa valkoisen sektorin vasemmalla puolella on punainen ja oikealla puolella vihreä sektori. "Suuntaloistossa" ei ole erivärisiä sektoreita. Se on tarkoitettu kohti ajamiseen. Suuntaloisto ei ole linjassa minkään muun loiston kanssa.


title: Merimerkki

text: Merimajakka on kooltaan ja valovoimaltaan huomattava "majakka", joka usein on ensimmäisenä merkkinä väylän ulkosuulla. Se voi myös sijaita yksittäisenä merimerkkinä avomerellä kaukana varsinaisista väylistä.


title: Merimerkki

text: Reunamerkki on väylän reunaa osoittava kiinteä merimerkki, joka sijaitsee kartalle merkityn reunaetäisyyden päässä väylän reunasta. Yleisnimikkeenä reunamerkki voi myös tarkoittaa kaikkia väylän reunaa osoittavia merimerkkejä, myös poijuja ja viittoja.


title: Merimerkki

text:
Linjamerkki yhdessä toisen linjamerkin kanssa osoittaa väylälinjan tarkan sijainnin. Saman linjan merkit ovat vedenpintaan nähden eri korkeuksilla. Alempi linjamerkki sijaitsee väylältä katsottuna lähempänä ja ylempi kauempana. Linjamerkit näkyvät päällekkäin, kun alus on väylän keskilinjalla. Linjamerkin päivämerkkinä toimii yleensä "linjataulu". Valolaitteella varustettua linjamerkkiä kutsutaan myös "linjaloistoksi".
Kummeli on rannalle rakennettu, yleensä valaisematon merimerkki, joka toimii karkean paikannuksen apuvälineenä. Rakenteeltaan se on esimerkiksi valkeaksi maalattu kivilatomus tai puu-, betoni- tai teräsrakenne. Se voi myös olla "levykummeli", jossa osa sen taulurakenteesta on tehty valoa hyvin heijastavasta materiaalista. Siinä voi olla numero- tai kirjaintunnus, joka on myös merkitty levykummelin karttamerkin yhteyteen.


title: Merimerkki

text: Tutkamerkki on varustettu tutkaheijastimella ja siksi se erottuu tutkakuvasta selkeästi. Tutkamerkki voi sijaita vedessä tai rannalla.


title: Merimerkki

text: Tunnusmajakka on kooltaan huomattava, useimmiten puu- tai kivirakenteinen majakanomainen rakenne, joka on valaisematon. Siitä käytetään myös epävirallista nimitystä "pooki".


title: Merimerkki

text: Kelluvat merimerkit on ankkuroitu pohjaan kettingillä. Ne voidaan rakenteensa ja ankkurointitapansa perusteella jaotella viitoiksi tai poijuiksi. Suomessa ne on useimmiten varustettu heijastimilla, jotta ne voidaan pimeässä tunnistaa valonheittimen avulla.


title: Merimerkki

text: Viitta on rakenteeltaan kapea. Sen vedenpäällisen näkyvän osan korkeuden suhde leveyteen on suurempi kuin 5:1. Viitta on ankkuroitu pohjaan esijännitetysti siten, että sen ankkurikettinki on kireällä, jolloin viitta ei pääse vapaasti kellumaan ankkurointipisteensä ympärillä.


title: Merimerkki

text: Poiju on rakenteeltaan viittaa paksumpi. Se on tyypillisesti ankkuroitu pohjaan löysällä kettingillä, jolloin se pääsee vapaasti kellumaan ankkurointipisteensä ympärillä.


title: Merimerkki

text: Suomessa kutsutaan "viittapoijuksi" vapaasti kelluvaa viittaa, joka on ankkuroitu poijun tapaan löysällä ankkurikettingillä. "Poijuviitaksi" kutsutaan poijua, joka on ankkuroitu viitan tapaan esijännitetysti ja jonka halkaisija vesirajassa on yleensä 1000 mm.


title: Merimerkki

text: Muualla maailmassa kelluvien merimerkkien rakenne voi poiketa Suomessa käytetystä, pohjoisiin jääolosuhteisiin soveltuvasta rakenteesta. Muualla ne voivat olla rakenteeltaan lieriötä, kartioita, palloja tai ponttonin tai kelluvan lautan varaan rakennettuja suurpoijuja. Myös niiden ankkurointitapa voi vuorovedestä johtuen olla erilainen. Käytössä voi myös olla "majakkalaivoja", joita Suomessa ei ole enää käytössä.


title: Merimerkki

text: Suomessa ja myös muualla Euroopassa käytetty viitoitusjärjestelmä perustuu Kansainvälisen majakkaliiton IALA:n suositusten mukaiseen ns. A-järjestelmään. Sitä sovelletaan viittoihin, poijuihin ja reunamerkkeihin, joiden värityksen, valotunnukset ja mahdollisesti käytettävien huippumerkkien ulkonäön se määrää. Viitoitusjärjestelmään kuuluvia merkkejä ovat kompassin käyttöön perustuvat, pääilmansuuntien mukaan nimetyt "kardinaalimerkit" ja väylän vasenta tai oikeaa reunaa nimelliskulkusuunnan mukaan osoittavat "lateraalimerkit" sekä "karimerkki, turvavesimerkki" ja "erikoismerkki". Ne opastavat merenkulkijaa turvalliselle vesialueelle.


title: Juha Kylmänen

text: Juha Kylmänen (s. 20. tammikuuta 1981 Oulu) on oululainen laulaja ja lauluntekijä. Hän on tullut tunnetuksi lähinnä Reflexion ja For My Pain... -yhtyeiden solistina. Hän on myös säveltänyt ja sanoittanut molemmille bändeille kappaleita.


title: Juha Kylmänen

text: Juha Kylmänen innostui musiikista veljensä Jarmo Kylmäsen avulla. Hän kuunteli veljensä cd-levyjä ja päätti, että haluaa itsekin tehdä musiikkia. Muutamaa vuotta myöhemmin Kylmänen sai ensimmäisen akustisen kitaransa ja alkoi tehdä lauluja. Kylmäsen ensimmäinen bändi oli nimeltään Predominance, joka perustettiin vuonna 1993. Hän oli aluksi rumpali, mutta alkoi pian laulaa rumpujen soittamisen sijasta.


title: Juha Kylmänen

text: Vuonna 1996, Juha Kylmänen ja neljä muuta muusikkoa perustivat aiemmin BarbarianZ -nimellä tunnetun Reflexion -yhtyeen ja alkoivat saman tien kirjoittaa lauluja yhtyeelle. Vuotta myöhemmin Reflexion julkaisi ensimmäisen demonsa.


title: Juha Kylmänen

text:
Musiikki vie nykyään suurimman osan Juha Kylmäsen ajasta. Hän harrastaa silti myös elokuvia, lukemista ja perhokalastusta. Juha Kylmäsen suurimpia laulaja-idoleita ovat Marco Hietala, Geoff Tate ja David Coverdale.
Reflexionin lisäksi Kylmänen on For My Pain... -yhtyeen laulaja ja on vieraillut monissa muissakin yhtyeissä, muun muassa Eternal Tears of Sorrow -yhtyeessä.


title: Juha Kylmänen

text: Reflexionin jäätyä määrittämättömän pituiselle tauolle vuonna 2010 Kylmänen perusti 2011 Cvalda nimisen yhtyeen jossa toimii laulajana, yhtyeessä soittaa hänen lisäkseen Lauri Tuohimaa - kitara, Mikko Kylmänen - kitara ja Ilkka Leskelä - rummut.


title: Sydänlihastulehdus

text: Sydänlihaksen tulehdus eli myokardiitti on yleensä viruksen aiheuttama tulehdus sydänlihaksessa. Usein kyse on myokardiumin ja perikardiumin, eli sydänlihaksen ja sydänpussin, samanaikaisesta tulehduksesta, jolloin puhutaan myoperikardiitista tai perimyokardiitista.


title: Sydänlihastulehdus

text: Tulehduksessa kudokseen kertyy tulehdussoluja ja/tai tulehdusta aiheuttavia mikrobeja: bakteereja tai viruksia. Myokardiitin etiologia on moninainen ja usein taustalla oleva tekijä jää epäselväksi. Myokardiitti voi olla akuutti tai krooninen ja sen oirekuva voi vaihdella oireettomasta äkkikuolemaan.


title: Sydänlihastulehdus

text: Oireettomista infektiopotilaista noin 1% tavataan sydänlihaksen ärsytystä. Tämä ärsytys väistyy itsestään infektion parantuessa, mutta on syy välttää liiallista rasitusta infektioiden yhteydessä. Oireisten myokardiittien ilmaantuvuus on varusmiesten joukossa 1,7/100 000, normaaliväestössä todennäköisesti pienempi. Myokardiitti on harvinainen diagnoosi, mutta selittää aineistosta riippuen 10-20% nuorten aikuisten kuolemista. Tauti on yleisempi miehillä kuin naisilla.


title: Sydänlihastulehdus

text: Myokardiitin aiheuttajia on lukuisia ja aina yksittäisen potilaan myokardiitin taustalla oleva syy, eli etiologia, ei selviä. Euroopassa ja pohjois-Amerikassa virukset ovat yleisin myokardiitin aiheuttaja. Myokardiitin taustalta voi löytyä myös bakteeri-infektio tai syynä voi olla bakteeritoksiinin suora vaikutus, kuten streptokokin aiheuttamassa nielutulehduksessa, yleisimmin tunnettu angiinana, jossa myokardiitin oireet alkavat heti infektion alkuvaiheessa. Lääkkeiden aiheuttama myokardiitti voi olla joko yliherkkyysreaktio lääkeaineelle tai lääkeaineen suora toksinen vaikutus sydänlihassoluihin. Myös sädehoidot ja hypotermia voivat aiheuttaa myokardiitin. Reaktiivinen myokardiitti syntyy elimistön puolustusreaktiosta infektion aiheuttajaa vastaan, kun infektion aiheuttaja on jo väistynyt, mutta reaktio jatkuu ja kohdistuu elimistön omiin kudoksiin. Myokardiitti voi syntyä myös täysin ilman ulkopuolista tekijää, jolloin puhutaan idiopaattisesta myokardiitista.


title: Sydänlihastulehdus

text:
Myokardiitin syitä:
Myokardiitin patogeneesi on vaihteleva ja etiologisesta tekijästä riippuva. Virusmyokardiiteissa virusten lisääntyminen aiheuttaa sydänlihassolujen tuhoa. Immuunivaste, tulehdussolujen kertyminen paikalle ja niiden erittämät tulehdusvälittäjäaineet, sytokiinit, lisäävät kudostuhoa. Eosinofiilisessa myokardiitissa sydänlihakseen kertyy eosinofiilisia puolustussoluja ja koepaloissa voi nähdä myös nekroosia. Sarkoidoosissa muodostuu granulomatoottisia tulehduspesäkkeitä sydänlihakseen. Idiopaattisessa jättisolumyokardiitissa voidaan sydänlihaskoepalassa nähdä jättisoluja, lymfosyyttejä ja fibroosia.


title: Sydänlihastulehdus

text: Usein myokardiitti affisioi koko sydäntä, mutta tulehduspesäke voi myös olla pieni ja yksittäinen. Tulehduksen laajuus ei välttämättä korreloi taudin vaikeusasteen kanssa sillä pienikin tulehduspesäke väärässä paikassa voi aiheuttaa rytmihäiriön ja äkkikuoleman. Sydänlihassolujen vauriosta ja muista tulehdusvasteista aiheutuu sydämen pumppaustoiminnan heikentyminen.


title: Sydänlihastulehdus

text: Suuri osa myokardiiteista on oireettomia tai hyvin lieväoireisia. Oireinen infektiomyokardiitti muistuttaa sydäninfarktia oireiltaan. Tyypillisesti potilaat kuvaavat kaulalle tai yläraajaan säteilevää rintakipua, ei kuitenkaan erityisesti rasituksessa ilmaantuvaa rintakipua. Jos mukana on myös perikardiumin tulehdus voi kipu olla myös pistävää erityisesti sisäänhengityksessä pahenevaa. Lisäksi oireina voi olla hengenahdistusta ja rasituksensiedon heikentymistä. Oireet alkavat  yleensä infektion alkuvaiheessa. Myös rytmihäiriötuntemuksia voi esiintyä - näitä potilaat kuvaavat yleensä sydämen muljahduksina. Vaikeassa taudinkuvassa oireet ovat sydämen vajaatoiminnan oireita. Myokardiitti voi aiheuttaa myös kardiomyopatian taudinkuvan.


title: Sydänlihastulehdus

text: Kliinisiä löydöksiä myokardiitissa ovat sydämen sivuäänet, sydänsähkökäyrän muutokset ja sydämen ultraäänikuvauksessa näkyvät sydämen toiminnan muutokset. Sivuääni myokardiitissa on niin sanottu kammiogaloppi, S3, joka on alkudiastolinen sivuääni. S3 voi nuorilla olla myös täysin hyvänlaatuinen, joten löydös on yhdistettävä potilaan kliiniseen tilaan. EKG-muutokset ovat myokardiiteissa moninaisia ja päivien kuluessa muuttuvia. Tavallisesti nähdään  rintakytkennöissä esiintyviä ST-tason nousuja, jotka aiheutuvat sydämen sähköisen toiminnan muutoksesta. ST-nousut ovat tyypillisiä myokardiitin lisäksi myös sydäninfarktille - tärkein erotusdiagnostinen tekijä on yleensä potilaiden ikä, joka myokardiitissa on usein <40 vuotta. Sydämen ultraäänitutkimuksessa näkyy vasemman kammion toiminnan häiriöitä. Yleisiä löydöksiä ovat paikalliset heikosti supistuvat alueet ja toisaalta terveiden alueiden normaalia voimakkaampi supistuminen. Keuhkoröntgenkuvaus on harvoin diagnostinen. Sepelvaltimoiden varjoainekuvaus on aiheellinen yli 40-vuotiailla sydäninfarktin poissulkemiseksi. Myokardiitti ja sydäninfarkti muistuttavat toisiaan oireiltaan ja löydöksiltään niin suuresti, että myokardiittipotilaille on tehty virheellisesti sydäninfarktidiagnoosin perusteella liuotushoito. Tästä ei kuitenkaan ole perusterveillä suurta haittaa. Sydämen koepaloja voi tietyissä myokardiiteissa olla tarpeen ottaa, mutta rutiinitoimenpide se ei ole. Laboratoriotutkimuksissa voidaan nähdä sydänlihasvauriosta kertovien merkkiaineiden nousua. Troponiini T ja I sekä CK-MBm ovat sydänlihassoluissa olevia entsyymejä joiden vapautuminen verenkiertoon on merkki sydänlihassolujen solukalvovauriosta tai tuhoutumisesta.


title: Sydänlihastulehdus

text: Myokardiitin diagnostiikka perustuu potilaan anamneesiin, kliiniseen kuvaan, tyypillisiin oireisiin ja EKG- sekä ultraäänilöydöksiin.


title: Sydänlihastulehdus

text: Potilaan haastattelussa on tärkeä selvittää edeltävät oireet ja mahdolliset lääkehoidot. Kliinisessä tutkimuksessa sydämen kuuntelu ja sydänsähkökäyrä EKG ovat olennaisia. Laboratoriotutkimukset voivat kertoa sydänlihasvauriosta. Sydämen ultraääni on tärkeä tutkimus diagnoosin varmistamiseksi ja sydämen toiminnanvajauksen arvioimiseksi. Koepalojen ottaminen sydämestä ei ole rutiinitutkimus, mutta tietyissä tapauksissa se on perusteltua. Koepalat eli biopsiat voidaan ottaa, jos kyseessä on:


title: Sydänlihastulehdus

text: Oireettomankin myokardiittipotilaan tulee välttää rasittavaa liikuntaa niin pitkään kunnes EKG-muutokset ovat pysyvästi korjaantuneet ja sydänlihasvaurion merkkiaineiden pitoisuudet veressä ovat normalisoituneet.


title: Sydänlihastulehdus

text: Oireinen myokardiittipotilas kuuluu yleensä sairaalahoitoon. Kaikki paitsi välttämätön lääkehoito tauotetaan, jos on syytä epäillä yliherkkyys- tai toksista reaktiota. Jos taustalla on virusinfektio tulisi potilas pitää vuodelevossa kunnes verestä ei löydy enää virusta. Sydämen vajaatoiminnan hoito tapahtuu nesteenpoistajien ja ACE-estäjien avulla. Tilanteen parantuessa voidaan aloittaa myös beetasalpaaja rytmihäiriöitä estämään. Tilanteen mukaan voidaan lisäksi joutua helpottamaan sydämen työtä nitro-lääkityksellä tai tehostamaan sydämen supistumistoimintaa esimerkiksi levosimendaanilla. Sydämen toimintaa seurataan telemetrialla alkuvaiheessa. Rytmihäiriöt menevät ohi usein itsestään ja voidaan hoitaa tarvittaessa väliaikaisella tahdistimella.


title: Sydänlihastulehdus

text: Myokardiitti on useimmissa tapauksissa itsestään ohimenevä tauti, jonka pahin vaihe taudin alkuvaiheessa ensimmäiset 2-3 päivää. Virusmyokardiiteissa on beetainterferonihoidoilla saatu hyviä tuloksia. Hoitona on myös kokeiltu suuria immunoglobuliini-annoksia, joista on hyviä kokemuksia, mutta ei kontrolloituja tutkimuksia. Rutiininomaisesti annettavista immunosupressiivisista hoidoista ei ole havaittu olevan merkittävää hyötyä - tätä voidaan kuitenkin käyttää jos taustalla on reaktiivinen, eosinofiilinen tai jättisolumyokardiitti. Antibioottilääkitys on paikallaan mikäli aiheuttajana on bakteeri-infektio.


title: Sydänlihastulehdus

text: Myokardiitti voi aiheuttaa potilaalle voimakasta kipua, jota pystytään tehokkaasti yleensä hoitamaan tulehduskipulääkkeillä. Joskus kivut voivat olla kovia, jolloin niiden hoitoon voidaan käyttää opioideja, kuten morfiinia.


title: Latuskanappari

text: Latuskanappari ("Platyrinchus mystaceus") on pieni pikkunapparien (Platyrinchidae) heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin nimesi Louis Jean Pierre Vieillot 1818.


title: Latuskanappari

text: Linnun pituus on noin 10 cm ja paino noin 9 g. Lintu on päältä tummanruskea, alapuolelta kellahtava, kurkku on valkoinen sekä silmäkulmanjuova pitkä ja keltainen. Päälaella on keltainen töyhtö, jonka koiras nostaa pystyyn laulaessaan. Silmä on suuri ja nokka hyvin leveä, kehrääjämäinen. Sukupuolet ovat muuten samanväriset, mutta naaraan töyhtö on vaatimattomampi. Käyttäytyminen on tyypillistä: lintu istuu pitkiä aikoja liikkumatta oksalla, ja syöksähtää sitten äkisti ohi lentävän hyönteisen perään. Laulu on korkeaa surinaa. Ääni on terävä "shviit".


title: Latuskanappari

text: Amerikkalainen laji, jota tavataan lähes 6 miljoonan neliökilometrin alueella Etelä-Meksikosta aina Argentiinan pohjoisosiin saakka, sekä Trinidad ja Tobagolla. Lajia ei ole tavattu Suomessa.


title: Latuskanappari

text: Monentyyppisten metsien aluskasvusto sekä pensaikot ja taimikot.


title: Latuskanappari

text: Kuppimainen syvä pesä on rakennettu kasvien kuiduista, ja se on matalalla puussa tai pensaassa. Tyypillinen munaluku on 2. Haudonnan kesto on runsaat 2 viikkoa, ja poikaset oppivat lentämään 2- tai 3-viikkoisina.


title: Latuskanappari

text: Syö sekä lentäviä että lehvästössä liikkuvia hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia. Leveä kita on tehokas pyydys ötököiden sieppaamiseen.


title: Crunk

text: Crunk on hip hopin tyylisuunta, joka syntyi 1990-luvulla Memphisissä, Tennesseessä, mutta tuli tunnetuksi vasta 2000-luvun alussa, jolloin siitä tuli suosittu Atlantassa, Georgiassa. Se on Yhdysvaltain itärannikon hip hopista poiketen suuntautunut enemmän klubeilla soitettavaksi musiikiksi. Crunkiin kuuluu laulaminen käheällä äänellä ja sen kertosäkeet ovat usein yksinkertaisia lauseita, jotka toistetaan peräkkäin useaan kertaan. Sanat on sovitettu rytmikkääseen rytmiin, jota kutsutaan "biitiksi". Musiikki itse on tuotettu rumpukoneella ja syntetisaattorilla.


title: Crunk

text: Itse sana ”crunk” on slangia ja tarkoittaa juopunutta tai päihtynyttä. Se on ilmeisesti yhdistelmä englanninkielisistä sanoista ”crazy” (suom. "hullu") ja ”drunk” (suom. "juopunut").


title: Crunk

text: Tyylisuunnalle ei ole toistaiseksi syntynyt Suomessa omaa skeneä tai kyseistä musiikkityyliä päägenrenään esittäviä artisteja. Crunk-tyylistä materiaalia ovat kuitenkin muutamien yksittäisten kappaleiden muodossa julkaisseet mm. Petri Nygård, Aste, Trilogia,Brädi, Julma-Henri ja Tippa.


title: The Puppet Master

text: The Puppet Master on King Diamond -yhtyeen yhdestoista studioalbumi. Levy on äänitetty Los Angered Recordsissa Ruotsissa ja Nomad Recording Studiossa Yhdysvalloissa. Albumin ovat tuottaneet levy-yhtiöt Massacre Records ja Metal Blade Records.


title: The Puppet Master

text: Levy on konseptialbumi, jonka tarina kertoo Budapestissa olevasta nukketeatterista. Itse tarinakin sijoittuu nukkien maailmaan. King Diamond sai idean levylle keikkaillessaan Mercyful Faten kanssa Euroopassa. Vapaapäivänään hän oli nähnyt suuren Kansallisen Nukketeatterin, jossa esitetään vain nukketeatteria. Asia herätti hänessä kysymyksiä, ja myöhemmin selaillessaan muistilappujaan hän havaitsi nukketeatteritarinaan liittyvän potentiaalin.


title: Antti Ylönen

text: Antti Ylönen (s. 15. syyskuuta 1983 Liminka) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue Asplöven HC:ssä. Hän toimii joukkueen kapteenina. Pelipaikkaansa nähden varsin pienikokoinen Ylönen on pelannut urallaan SM-liigassa yhteensä 349 runkosarjaottelua tehopistein 3+26=29 ja keräten 130 jäähyminuuttia sekä 38 playoff-ottelua tehopistein 1+4=5 ja keräten 14 jäähyminuuttia. Hän voitti Oulun Kärpissä Suomenmestaruuden vuosina 2007 ja 2008.


title: Antti Ylönen

text: Ylönen aloitti jääkiekon 5-vuotiaana Limingan Kiekossa. D-juniorina Limingan Kiekko yhdistettiin Oulunsalon Kiekko-Kettujen kanssa Laser HT:ksi, josta hän siityi C-juniorina Oulun Kärppiin kaudella 1998–1999. Ylösellä on B-junioreiden SM-kulta vuodelta 2000. Ylönen debytoi SM-liigassa kaudella 2002–2003. Hän teki yksivuotisen sopimuksen Mestis-joukkue Kajaanin Hokin kanssa kaudeksi 2004–2005, mutta harjoitteli Kärppien liigaringissä ja pelasi 16 SM-liigaottelua. Marraskuussa 2004 Ylönen kuitenkin palasi Hokkiin, jossa hän pelasi loppukauden ajan.


title: Antti Ylönen

text: Ylönen jatkoi Kärpissä kaudella 2005–2006 ja pääsi pelaamaan 38 ottelua tehoin 0+2=2. Hän pelasi kauden aikana myös yhteensä 11 ottelun verran lainalla Hokissa. Ylönen voitti Kärppien riveissä SM-pronssia keväällä 2006. Hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen heinäkuussa 2006. Kaudella 2006–2007 Ylönen pelasi vain 24 ottelua SM-liigassa. Hänen kauttaan haittasi mm. lokakuun 2006 lopulla saatu nilkkavamma Tapparan Teemu Laineen taklauksesta, joka piti hänet sivussa yli kuukauden. Ylönen voitti Suomenmestaruuden keväällä 2007 ja hän teki vuoden jatkosopimuksen toukokuussa.


title: Antti Ylönen

text: Kaudella 2007–2008 Ylönen pelasi 40 runkosarjaottelua tehopistein 0+2=2. Kevään 2008 pudotuspeleissä Ylönen teki tehot 1+3=4. Hän teki liigauransa ensimmäisen maalin 7. huhtikuuta 2008 pelatussa toisessa finaaliottelussa Espoo Bluesia vastaan vieraissa. Ottelun ratkaissut maali syntyi vasta toisessa jatkoerässä ajassa 90:44. Ylönen voitti finaalisarjan päätyttyä toisen Suomenmestaruutensa. Samassa kuussa Ylönen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen. Hän voitti kauden 2008–2009 päätteeksi SM-hopeaa.


title: Antti Ylönen

text: Ylönen jäi hyvin pieneen rooliin kaudella 2009–2010 ja pelasi vain 18 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pääsi kuitenkin pelaamaan seitsemän pudotuspeliottelua. Ylönen pelasi myös 12 ottelua lainalla Hokissa. Hokki on tullut vuosia pienessä roolissa Kärpissä pelanneelle Ylöselle tutuksi jo viideltä SM-liigakaudelta, jolloin hän on käynyt joukkueessa lainassa.


title: Antti Ylönen

text: Ylösen sopimus Kärppien kanssa päättyi kevääseen 2010. Hän teki elokuussa 2010 vuoden sopimuksen norjalaisen Vålerenga IF:n kanssa, mutta Ylönen palasi Kärppiin jo ennen kauden 2010–2011 alkua syyskuussa 2010 Vålerengan ajauduttua talousvaikeuksiin. Hän ehti edustaa joukkuetta mm. European Trophy -turnauksessa. Ylösen uusi sopimus Kärppien kanssa sisälsi kahden kuukauden koeajan. Hän sai marraskuussa loppukauden mittaisen sopimuksen.


title: Antti Ylönen

text: Syyskuussa 2011 Ylönen palasi vapaana agenttina ottelukohtaisella sopimuksella Kajaanin Hokkiin. Hän ja Niko Tuhkanen kävivät 3. joulukuuta 2011 Kalevan Palloa vastaan pelatun ottelun ajan lainalla SM-liigajoukkue Pelicansissa paikkaamassa joukkueen kaksi ottelua aiemmin Helsingin IFK:ta vastaan käytyjen joukkotappeluiden johdosta pelikiellosta kärsivien pelaajien jättämiä aukkoja. Joulukuun lopulla Ylönen teki loppukauden kattaneen jatkosopimuksen Hokin kanssa.


title: Antti Ylönen

text: Kaudeksi 2012–2013 Ylönen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Pelicansiin. Hän teki kaudella 2012–2013 SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehtyään 54 runkosarjaottelussa yhdeksän syöttöpistettä. Kaudeksi 2014–2015 Ylönen siirtyi pelaamaan Venäjän toiseksi korkeimmalle sarjatasolle VHL:ään kazakstanilaisjoukkue HK Kaztsink-Torpedon riveihin. Hän edusti kauden aikana myös seuran kakkosjoukkuetta Kazakstanin mestaruussarjassa sekä Kazakstan Cupissa. Heinäkuussa 2015 Ylönen siirtyi try-outille Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Asplöven HC:hen, jonne hän sai vuoden mittaisen jatkosopimuksen vain muutamaa päivää myöhemmin. Ylönen nousi joukkueen varakapteeniksi. Asplöven putosi kauden päätteeksi Hockeyettaniin, mutta Ylönen päätti kuitenkin tehdä joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen huhtikuussa 2016. Hänet nimettiin kaudeksi 2016–2017 Asplövenin kapteeniksi.


title: Antti Ylönen

text: Ylönen on pelannut kuusi poikien maaottelua.


title: FC Hongan kausi 2006

text: FC Hongan kausi 2006 oli FC Hongan ensimmäinen kausi Veikkausliigassa. Joukkue eteni Liigacupissa välieriin, Suomen Cupissa seitsemännelle kierrokselle (16 parhaan joukkoon) ja Veikkausliigassa lopullinen sijoitus oli neljäs. Tämän sijoituksen turvin Honka ansaitsi paikan Intertoto Cupin syksyn 2007 karsinnoista.


title: Oksasaha

text: Oksasaha on saha, joka on tarkoitettu elävän puun oksien karsimiseen. Elävässä puussa voi olla kuolleita oksia, jotka halutaan karsia korkealta. Aikanaan sahattu oksantynkä peittyy uusien vuosikasvainten alle, ja puun pinnasta tulee oksaton siltä kohdalta. Oksia joudutaan poistamaan myös, jos ne haittaavat esimerkiksi koskettamalla sähkölinjaan tai rakennuksiin. Oksien poistamista käytetään myös arvopuiden, kuten visakoivun, laadun parannukseen.


title: Oksasaha

text: Oksasahan muotoilu on tarkoitettu ylöspäin suuntautuvaan sahaukseen. Sellaisessa se toimiikin parhaiten. Jatkovarren avulla sillä voi ylettyä lähes viiden metrin korkeuteen. Puutarhanhoidossa jäykkäteräinen oksasaha on velttoteräistä parempi. Jos oksa on matalalla sahaajan ulottuvilla, vaihtoehtoinen väline on voimasakset.


title: Neljäs Aika

text: Neljäs Aika on kuvitteellinen ajanjakso J. R. R. Tolkienin Keski-Maan universumissa. Suurin osa hänen taruistaan kertoi aikaisemmista ajoista ja ajasta, joka seurasi Kolmatta Aikaa, on vain suhteellisen vähän aineistoa.


title: Neljäs Aika

text: Neljäs Aika alkoi, kun Sauron oli kukistettu ja Valtasormus tuhottu, mutta virallisesti Neljäs Aika alkoi vasta, kun Kolmen Sormuksen tuoja lähti Keski-Maasta Valinoriin.


title: Rocla

text: Rocla Oy on suomalainen yhtiö, joka kehittää ja valmistaa varastotrukkeja, sähköisiä vastapainotrukkeja ja automaattitrukkijärjestelmiä. Yritys on perustettu vuonna 1942 nimellä Rautatyö Oy. Roclan omistaa Mitsubishi Logisnext Co., Ltd.


title: Rocla

text: Kesäkuussa 2013 Rocla -konsernirakenne järjestettiin uudelleen. Suomen asiakaspalveluliiketoiminta siirrettiin uuteen erillisyhtiöön Rocla Solutions Oy:hyn. Muilta osin (mm. tuotanto, tuotekehitys ja automaatioliiketoiminta) jäi Rocla Oy:hyn.


title: Rocla

text: Rocla Solutions Oy myy ja markkinoi Rocla -merkkisiä varastotrukkeja ja Cat -merkkisiä sähköisiä vastapainotrukkeja, jotka valmistetaan Järvenpään tehtaalla. Myyntimallistoa täydentää Cat -polttomoottorikäyttöiset vastapainotrukit, jotka valmistetaan muualla.


title: Rocla

text: Rocla Solutions Oy tarjoaa asiakkaille lähimarkkinoillaan kattavaa trukkialan palvelua: laajan trukkivalikoiman, kaluston vuokrauksen ja ylläpidon sekä trukkitarkastus-, koulutus- ja trukkitietopalvelut.


title: Rocla

text: Suomen asiakaspalveluliiketoiminta eli Rocla Solutions Oy muutti uusiin tiloihin Vantaan Hakkilaan. Vantaan toimipisteessä toimivat myynti, huolto ja varaosat sekä kaikki trukkeihin liittyvät palveluyksiköt. Siellä on myös trukinkuljettajakoulutustilat ja trukkien myyntinäyttely. Käyntiosoite on Vanha Porvoontie 229.


title: Rocla

text: Yrityksen tytäryhtiöitä ovat muun muassa tanskalainen Rocla A/S sekä venäläinen OOO Rocla Rus.


title: Rocla

text: 1950-luvulla Rautatyö Oy keskittyi kamiinoiden ja putkisänkyjen valmistamisen sijasta nosto- ja siirtolaitevalmistukseen. Yhtiön valikoimiin tulivat varastoissa käytettäviksi tarkoitetut haarukka- ja pinoamiskärryt. Yritys aloitti viennin ulkomaille vuonna 1961. Sähkökäyttöisiä trukkeja yritys on valmistanut vuodesta 1967 lähtien, ja vuodesta 1975 yritys on toiminut kansainvälisillä markkinoilla.


title: Rocla

text: Rautatyö Oy:n nimi muuttui vuonna 1979 Rocla Oy:ksi. Nimenvaihdon takana on haarukkakärryjen liikuttamista tarkoittava ammattislangin sana "roklaaminen". Automaattitrukkitoiminta käynnistyi vuonna 1983, jolloin Rocla Oy kehitti ensimmäiset vihivaunujärjestelmät.


title: Rocla

text: Japanilainen MHI Mitsubishi Heavy Industries -yhtiö teki lokakuussa 2008 julkisen ostotarjouksen Roclan osakkeista. Yhtiö omisti entuudestaan 28 prosenttia Roclasta, mutta se halusi Roclan kokonaan hallintaansa. Roclan hallitus suositteli ostotarjouksen hyväksymistä ja useat suurimmista osakkeenomistajista ilmoittivat hyväksyvänsä tarjouksen. Keväällä 2009 Mitsubishi sai omistukseensa koko osakekannan ja Rocla poistui pörssistä.


title: Rocla

text: Vuoden 2012 huhtikuussa Mitsubishi ilmoitti siirtävänsä vastapainosähkötrukkituotantonsa Hollannista Roclan tehtaalle Järvenpäähän.


title: Rocla

text: Ensimmäiset vastapainotrukit uudelta linjalta valmistuivat toukokuussa 2013.


title: Samuel Cröell

text: Samuel Cröell ("Croell") (1600–1667) oli kamariviskaali joka paljasti virkamiesten väärinkäytöksiä.


title: Samuel Cröell

text: Cröell oli kotoisin Viipurista, jossa hänen isänsä toimi kauppiaana. Cröell oli aiheena Arvid Järnefeltin näytelmässä "Samuel Croëll" 1899.


title: Samuel Cröell

text: Cröell oli vuoden 1637 jälkeen Viipurin läänin lääninsihteerinä, mutta menetti virkansa syytettynä lahjusten ottamisesta. Hän pääsi 1646 uudelleen armoihin ja nimitettiin samana vuonna Viipurin läänin ja seuraavana, 1647, Inkerinmaan ja Käkisalmen läänin kamariviskaaliksi. Hänen tehtävänään oli paljastaa virkamiesten väärinkäytöksiä. Erittäin vaikuttava oli hänen 1649 laatimansa Käkisalmen läänin olojen kuvaus, ja sen seurauksena Savonlinnan maaherra Mikael von Jordan ja Käkisalmen maaherra Reinhold Mettstake joutuivat luopumaan viroistaan ja kenraalikuvernööri Carl Mörner siirtyi toiseen tehtävään. Vuonna 1653 maaherra Jacob Törnsköld telkesi Cröellin vähäpätöisistä syistä Käkisalmen linnan tyrmään, jossa hän joutui olemaan kolme vuotta ilman tutkintaa ja pääsi vapaaksi Ruptuurisodan aikoihin 1656.


title: Tero Forsell

text: Tero Forsell (s. 10. marraskuuta 1976 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Forsell on Mestiksen ja jääkiekon I.divisioonan parhaimpia pelaajia kautta aikojen, ja TuTon runkopelaaja. Yhtä ulkomaankautta (2003–2004 Ranskan pääsarjassa Ligue Magnusissa) sekä yhtä SM-liigassa pelattua kautta (jolloin Forsell voitti SM-kultaa) lukuun ottamatta Forsell on pelannut koko uransa TuTossa, vuodesta 1996 alkaen. Forsell on myös pelannut 2 B-maaottelua.


title: Tero Forsell

text: Koulutukseltaan ja ammatiltaan Forsell on yhdyskuntatekniikan insinööri. Forsell avioitui 4.8.2007


title: Tero Forsell

text: Forsell rikkoi kaudella 2006–2007 omissa nimissään olleen Mestiksen vanhan piste-ennätyksen, joka oli 62 pistettä. Uudeksi Mestiksen piste-ennätykseksi muodostui 24+47=71 pistettä 45 ottelussa. Mestistä edeltäneen ykkösdivisioonan piste-ennätys on Arto Heiskasen nimissä kaudelta 1989–1990, jolloin Heiskanen teki 44 pelissä 58 maalia ja antoi 52 maalisyöttöä, tehden yhteensä 110 pistettä.


title: Tero Forsell

text: Forsell on toiminut urallaan TuTon kapteenina neljään otteeseen kausina 1998–1999, 2001–2002, 2002–2003 sekä osan kautta 2004–2005. Kaudella 2006–2007 Forsell oli joukkueen varakapteeni.


title: Tero Forsell

text: Forsell solmi kausille 2007–2009 jatkosopimuksen (1+1 vuotta). Ennen kautta 2007–2008 Forsellilla oli koossa 294 syöttöpisteitä, ja Forsell rikkoikin 300 syöttöpisteen rajapyykin heti kauden alkuvaiheilla, 23. syyskuuta pelatussa SapKo–TuTo-ottelussa.


title: Tero Forsell

text: 16. marraskuuta 2007 pelatussa Titaanit–TuTo-ottelussa Forsell saavutti 450. tehopisteen rajapyykin Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.


title: Tero Forsell

text: Forsell sai 400 pelattua runkosarjaottelua täyteen 21. marraskuuta 2007 pelatussa TuTo–Jukurit-ottelussa


title: Tero Forsell

text: Mestaruuteen päättyneen kauden 2007–2008 jälkeen Forsell empi pitkään peliuransa jatkoa, kunnes ilmoitti marraskuussa 2008 palaavansa kaukaloihin.


title: Herrainpäivät (Pori)

text: Herrainpäivät on Porin kaupunginosa, joka sijaitsee Yyterin ja Mäntyluodon välissä. Kaupunginosassa on paljon kesäasuntoja ja siellä sijaitsee luontopolku.


title: Herrainpäivät (Pori)

text: Vanhan kansan kertoman mukaan Herrainpäivät on saanut nimensä siitä, että siellä muinaisina aikoina on pidetty "käräjiä". Tätä tarua tukee se seikka, että ainakin 1900-luvun alkupuolella siellä oli nähtävissä kivirinki, jonka kivillä istuen on hyvinkin voitu pitää neuvonpitoa. Toinen tarina väittää, että Herrainpäivät on saanut suhteellisen erikoisen nimensä siitä, että entisinä aikoina tuli porilaista herrasväkeä veneillä silloiselle saarelle viettämään viikonloppujaan ja lomiaan. Niemi on vielä nykyisinkin porilaisten hyvin tuntema ja suosima vapaa-ajanviettoalue, jossa on useita kesämökkejä.


title: Herrainpäivät (Pori)

text: Herranpäivien niemi on kokonaisuudessaan Porin kaupungin omistuksessa. Porin kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1989 ympäristönsuojelulautakunnan aloitteesta esittää niemenkärjen rauhoittamista luonnonsuojelulain nojalla. Rauhoituksen perusteena oli se, että niemi on säilynyt suhteellisen luonnontilaisena ja se on maisemallisesti merkittävä Yyterin manneralueen uloin niemenkärki.


title: Herrainpäivät (Pori)

text: Rauhoitetun alueen luonto on hyvin samanlaista kuin ulkosaariston suuremmilla luodoilla: kivikkorantoja reunustaa lehtomainen rakkolevävallille muodostunut iäkäs tervaleppävyö, jonka takana niemen keskiosissa kasvaa järeähköä, osittain aarnimaista havupuustoa lähes luonnonmetsänä. Kasvillisuudessa on mm. taikinanmarja, puna-ailakki, lehtotähtimö, lehtoarho, tesma, koiranvehnä, lehtokielo, käenkaali ja meriputki. Niemen kärjessä on ketomainen alue, jossa kasvaa mm. pihlaja, kataja, ahomansikka, rohtotädyke ja keto-orvokki. Alueella on myös laajahko hiekkainen katajaketo.


title: Herrainpäivät (Pori)

text: Lintuharrastajien suosiossa Herrainpäivät on ollut jo vuosikymmeniä. Niemeä kiertävän luontopolun varrella näkee sekä metsien että ulkosaariston lintulajeja. Varsinkin muuttoaikoina lintuharrastajia käy polulla runsaastikin, mutta linnut viihtyvät niemellä myös talvisaikaan. Kasvilajisto on Porin rannikolle ominainen: tyypillisiä meren rantojen ja ulkosaariston lajeja löytyy Herrainpäivien niemeltä.


title: Herrainpäivät (Pori)

text:
Herrainpäivien niemi on rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla 1990 ja samana vuonna valmistui myös niemen kärkeä kiertävä luontopolku.
Luontopolun varrelta avautuu merinäköala Preiviikinlahdelle ja Kuuminaisten saaristoon. Preiviikinlahti ympäröivine rannikoineen on luontonsa puolesta arvokas maisemakokonaisuus, jolta löytyy matalia lieterantoja, rantaniittyjä, parikymmentä metriä korkeita merituulen kasaamia hiekkadyynejä sekä ulkosaaristoa. Luontopolun varrella voi tutustua myös hiekkaisiin katajaketoihin, synkkiin kuusikoihin, tikkojen koloamiin pökkelöihin ja syksyllä komeisiin myrskytyrskyihin.


title: Espoonlahden kirkko

text: Espoonlahden kirkko on vuonna 1980 valmistunut kirkko Espoonlahden kaupunginosassa Espoossa. Sen suunnitteli arkkitehtitoimisto Timo ja Tuomo Suomalainen. Kirkkoon on tehty laajennusosa vuonna 1997. Kirkossa on 410 istumapaikkaa, mutta yhdistämällä seurakuntasalin ja kirkkosalin sinne mahtuu 710 vierasta.


title: Espoonlahden kirkko

text: Rakennusmateriaaleja ovat muun muassa betoni ja kupari sekä rakennuspaikalta kalliosta louhittu kivi. Salin ulkoseinien sisäpinta on pääosiltaan muurattu louhoskivistä, osiltaan se on tehty betonielementeistä. Kirkko on moderni, ja eräät osat ovat metrin verran kallion sisällä.


title: Espoonlahden kirkko

text: Kirkkosalin pohja on muodoltaan monikulmio, ja sen suunta on valittu niin, että jumalanpalveluksen aikana aurinko valaisee alttariseinän. Kirkkosalin kattoon alttarin kohdalle on ripustettu kirkkolaiva. Vuonna 2016 aloitettiin laaja peruskorjaus, jossa saneerataan koko rakennus. Työt valmistuivat kesällä 2017.


title: Espoonlahden kirkko

text: Kirkon urut on sijoitettu kirkkosalin etuosaan alttarin viereen, vastapäätä saarnastuolia. Urkujen asennus kirkkoon alkoi keväällä 1982 ja äänitys seuraavan vuoden alussa. Urut on vihitty käyttöön 22. toukokuuta 1983. Ne on rakentanut Urkurakentamo Veikko Virtanen ja niiden julkisivun suunnittelu on arkkitehtien Timo ja Tuomo Suomalaisen ja Virtasen urkurakentamon yhteistyötä.


title: Espoonlahden kirkko

text: Urut ovat 40-äänikertaiset. Pillejä on kaikkiaan 2 942, 24 niistä on puisia. Urkupillistön julkisivussa oleva pisin pilli on 600 senttimetriä pitkä ja halkaisijaltaan 27 senttimetriä. Urkujen kokonaiskorkeus on 11 metriä.


title: Espoonlahden kirkko

text: Urkujen eri pillistöjen äänikertavalikoiman ja äänityksen on kuvailtu edustavan tyylitään neobarokkista ja pohjoismaalaista ihannetta ja romantiikkaa. Espoonlahden kirkossa on useana vuonna ollut urkukonserttisarja "Kesäillan Urkumusiikkia".


title: Messier 53

text: Messier 53 (M53, NGC 5024) on Bereniken hiuksissa sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Johann Elert Bode löysi vuonna 1775. Se sijaitsee Linnunradan ulkolaidalla noin 58 000 valovuoden päässä Maasta. Sen iäksi on arvioitu 11-13 miljardia vuotta.


title: Viikinäinen

text: Viikinäinen () on Porin kaupungin 69. kaupunginosa. Se sijaitsee Länsi-Porin alueella, Vähäraumaan kuuluvan teknologiakeskus Pripolin ja Pietniemen välissä, ja alue on kaavoitettu omakotitaloille, rivitaloille ja pienkerrostaloille. Alueesta tuli uusi kaupunginosa vuonna 2001. Viikinäisten alue rajoittuu idässä tekniikkaopiston ja teknologiakeskus Pripolin alueeseen, etelässä Länsiväylään ja Professorintiehen, lännessä Pietniemeen ja pohjoisessa Mäntyluodon tien varrella oleviin peltoihin. Alue on siten pinta-alaltaan sangen laaja.


title: Viikinäinen

text: Viikinäinen on paikallisesti tunnettu erityisesti siellä sijainneesta Pelle Miljoonan ladosta. Se oli Professorintien varrella sijainnut kaupungin omistama varastosuuli johon oli 1970-luvun lopussa maalattu "Pelle Miljoona Oy", minkä perusteella rakennus sai kutsumanimensä. Lato paloi maan tasalle kesällä 2004, ja sai pian palamisen jälkeen muistomerkin. Poroksi palaneen lautakasan juurelle pystytettiin puinen kyltti, jossa luki yksinkertaisesti "Pelle Miljoona". Ladon vierestä johtanut tie on nykyään nimetty Pelle Miljoonan tieksi.


title: Holiday

text: Holiday ("The Holiday") on Nancy Meyersin ohjaama romanttinen komedia, joka sai ensi-iltansa 2006.


title: Holiday

text: Päähenkilöinä elokuvassa ovat elokuvatrailerien markkinointiyrityksen omistaja, kalifornialainen Amanda Woods (Cameron Diaz) ja hääkolumnisti, englantilainen Iris Simpkins (Kate Winslet). Amanda eroaa miesystävästään Ethanista (Edward Burns) saatuaan tietoonsa, että Evan on pettänyt häntä sihteerinsä kanssa. Iriksen elämä romahtaa, kun hän saa tietää, että hänen pitkäaikainen rakkautensa Jasper (Rufus Sewell) menee kihloihin Iriksen työkaverin Sarahin kanssa. Amandaa ja Iristä yhdistää vain kaksi asiaa, he ovat molemmat katkeran pettyneitä miehiin ja haluavat muutosta elämiinsä.


title: Holiday

text: Amanda ja Iris tapaavat sattumalta Internetissä, kun Amanda hakee lomapaikkaa jouluksi Englantiin. Naiset sopivat kodinvaihdosta, ja jo seuraavana päivänä he matkustavat maapallon puolelta toiselle. Iris pääsee Amandan upeaan kalifornialaishuvilaan, kun taas Amanda pieneen, viehättävään maalaismökkiin.


title: Holiday

text: Alku ei suju aivan suunnitelmien mukaan, mutta pian Iris tutustuu Amandan naapuriin, vanhaan mieheen, Hollywood-käsikirjoittajaan Arthuriin (Eli Wallach) ja Amandan entisen miehen ystävään, elokuvasäveltäjä Milesiin (Jack Black). Amanda tapaa Iriksen isoveljen, Grahamin (Jude Law) ja harrastaa tämän kanssa seksiä jo ensimmäisenä yönä tutustumisen jälkeen.


title: Holiday

text: Iris kuntouttaa Arthurin ja valmistaa tämän tilaisuuteen, jossa muistellaan Arthurin uraa elokuvien käsikirjoittajana. Samaan aikaan hän tutustuu paremmin Milesiin ja alkaa vähitellen rakastua tähän. Miles huomaa naisystävänsä Maggien (Shaynn Sossamon) toisen miehen kanssa ollessaan vuokraamassa elokuvaa Iriksen kanssa. Iris kertoo Jasperista Milesille ja heidän välilleen kehittyy lämmin suhde. Kun Maggie pyytää anteeksi Milesiltä, Miles ei hyväksy anteeksipyyntöä. Hän välittää enemmän Iriksestä.


title: Holiday

text: Amanda viettää aikaansa Grahamin ja hänen tytärtensä kanssa.


title: Holiday

text: Iris saa tietää Grahamin rakastelemisesta Amandan kanssa, josta hän raivostuu ja moittii veljeään.


title: Holiday

text: Kun Iris vihdoin unohtaa Jasperin, pitkäaikaisen rakkautensa kohteen, Jasper ilmestyy Iriksen Kalifornian vuokratalon ovelle ja selittää, kuinka hän ei halua menettää Iristä. Iris ja Jasper ovat kuhertelemassa sohvalla, kun Iris kysyy Jasperin kihlauksesta, ja Jasper myöntää, että on edelleen kihloissa molempien työkaverin Sarahin kanssa. Iris irrottautuu Jasperista ja häätää tämän ulos, jonka jälkeen tajuaa päässeensä irti miehestä. Iris riemastuu.


title: Holiday

text: Samaan aikaan Amanda ja Graham miettivät kaukosuhdetta ja sen toimivuutta, tuloksetta.


title: Holiday

text: Elokuva loppuu iloiseen uudenvuodenviettoon, Grahamin, Amandan, Iriksen ja Milesin kesken.


title: Sisätön rautatieasema

text: Sisätön rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Ikaalisten kaupungissa. Liikennepaikka sijaitsee rataosalla Sisätön kylän Kivijärvenkulmalla, noin 48 kilometriä pohjoiseen Tampereen rautatieasemalta ja Helsingistä 235,4 rautatiekilometriä.


title: Sisätön rautatieasema

text: Sisätön rautatieasema on junakohtauspaikka eikä siellä ole kaupallista henkilö- tai tavaraliikennettä. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä, eikä asemalla ole miehitystä. Ratapihalla on pääraiteen lisäksi vain yksi sivuraide. Sisättö on ainoa Ikaalisten alueella oleva käytössä oleva matkustajajunien junaliikennepaikka. Varsinaista rautatieasemaa Ikaalisilla ei ole.


title: Leppävaaran kirkko

text: Leppävaaran kirkko on Espoon Leppävaarassa sijaitseva Leppävaaran luterilaisen seurakunnan kirkko, joka valmistui vuonna 1979. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Olli Kuusi, ja siinä on 315 istumapaikkaa. Noin 450 paikkaa lisätilaa saadaan avaamalla väliseinät seurakuntasaliin ja kokoushuoneeseen.


title: Leppävaaran kirkko

text: Kirkko on punatiilinen, ja se on rakennettu rinteeseen. Sisäänkäynti johtaa portaita pitkin puolikaaren muotoiselle kirkkopihalle. Käytännössä koko rakennus on tehty punatiilestä. Kirkkoon on pääsy myös takaa pysäköintipaikalta.


title: Leppävaaran kirkko

text: Kirkon peruskorjaus valmistui 2009.


title: Leppävaaran kirkko

text: Kirkon urut on valmistanut vuonna 1982 Kangasalan urkutehdas. Urkuja on korjattu 1992 ja peruskorjattu vuonna 2010, työn teki urkurakentamo Veikko Virtanen. Mekaanisissa uruissa on 32 äänikertaa.


title: Sisättö

text: Sisättö on kylä Ikaalisten kaupungissa Pirkanmaan maakunnassa. Kylä sijaitsee Sisätönjärven rantamaisemissa Parkanon oikoradan varrella linnuntietä mitattuna noin 17 kilometrin päässä itäkoilliseen Ikaalisten keskustaajamasta. Kylän lähistöllä sijaitsee myös Seitsemisen kansallispuisto. Sisätön kylän alue on laajojen metsien peittämä ja lukuisten pienien lampien ja järvien rikkoma. Miehittämätön Sisätön rautatieasema sijaitsee kylän länsipuolella.


title: Siikajoen uittokanava

text: Siikajoen uittokanava eli Painuan uittokanava on Pohjois-Pohjanmaan Vaalassa sijaitseva, vuosina 1903–1907 rakennettu 12 kilometrin pituinen kanava, jota käytettiin tukinuittoon. Kanava yhdistää Oulujärven Painuanlahden ja Siikajoen sivuhaaran Neittävänjoen toisiinsa.


title: Siikajoen uittokanava

text: Kanava kulkee suurelta osalta multa-, turve- ja suoalueiden läpi joten kanavan luiskat on tuettu puurakenteilla, kanavan pohjalla on puulava ja reunaluiskiin on tasoitettu paikat uittotyömiehille. Kanavan putouskorkeus on 21,4 metriä ja kanavassa on sen vuoksi yhdeksän 17–120 metrin pituista puista uittoränniä. Painuanlahden päässä kanava kulkee 3,5 kilometriä kuivemman maan halki ja ns. Maaselän poikki se kulkee 200 metriä pitkässä kallioleikkauksessa. Kanavan Neittävän joen puoleisessa päässä oli aikoinaan kolme höyryvoimalla käyvää proomujen päälle rakennettua tukkien nostolaitetta eli kiramoa. Kanavavahdin entinen talo sijaitsee Talassaaressa kanavan varrella mutta Soidinkankaalla sijainnut kanavankaitsijan vahtitupa on siirretty ensin Säräisniemelle ja sittemmin rakennus on palanut.


title: Siikajoen uittokanava

text: Kanavahankkeen tarkoituksena oli mahdollistaa Kainuun puun uittaminen myös Siikajoen kautta Pohjanlahteen ja lisätä näin kilpailua Kainuun metsävarojen käytöstä. Kanavaa käyttivät "Raahen Puutavara Osakeyhtiö", "Toiminimi F. A. Juselius" ja "A. Santaholma Osakeyhtiö" puun uittokuljetuksiin Raaheen, Kalajoelle ja Himangalle. Kanava ei kuitenkaan täyttänyt sille asetettuja odotuksia, koska uitto Siika- ja Neittävänjoilla osoittautui hankalaksi. Ensimmäisenä vuonna voitiin uittaa vain kanavan osuus, puut oli sitten nostettava maalle talvehtimaan ja vasta seuraavana keväänä tulvan aikana uitto saattoi jatkua Siikajoessa kohti Pohjanlahtea.


title: Siikajoen uittokanava

text: Kanavan käyttö lopetettiin kannattamattomana ja sen viimeinen uittokausi oli vuonna 1922. Kanava on tarkoitus kunnostaa matkailunähtävyydeksi.


title: The Blues Brothers

text: The Blues Brothers voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Combat Academy of Finland

text: Combat Academy of Finland on vuonna 1993 perustettu taistelu-, itsepuolustus- ja kamppailulajien opettamiseen erikoistunut akatemia, jossa opetusta järjestetään harrastetasosta aina ammattilaisten maailmanmestaruuksiin asti.


title: Combat Academy of Finland

text: Opetukseen on osallistunut perustamisesta lähtien yli 12 000 oppilasta yli 600:lla perus- ja jatkokurssilla. Kurssien lajivalikoiman ovat muodostaneet muun muassa kickboxing, thaiboxing, krav maga, ladythaiboxing, kuntonyrkkeily, wing tsun, escrima, brasilialainen jujutsu ja MMA-vapaaottelu.


title: Combat Academy of Finland

text: Combat Academyn amatööri- ja ammattilaiskilpailijat ovat saavuttaneet vuosien aikana kamppailulajeissa yli 10 maailmanmestaruutta sekä reilut 50 MM-, EM-, PM- ja SM -mitallia tuloksekkaan ja ammattimaisen kilpailu- ja valmennustoiminnan ansiosta. Combat Academyn menestyksekäitä kilpailijoita (EM-MM-PRO) ovat olleet mm. Peteri Reima, Jomhod, Mia Eteläpelto, Deo Phetsangkhat, Heidi Björklund, Riikka Järvenpää ja Pok Jääskeläinen.


title: How Do You Want Me?

text: How Do You Want Me? on brittiläinen vuosina 1998–1999 tehty tilannekomediasarja.


title: How Do You Want Me?

text: Dylan Moran esittää sarjassa naiivia Ian Lyonsia, joka on juuri nainut maalaistyttö Lisa Yardleyn (Charlotte Coleman). Asuttuaan vuoden Lontoossa he muuttavat kylään nimeltä Snowle, missä Lisan epämiellyttävä isä (Frank Finlay) kasvattaa kalkkunoita. Hän ja muut Lisan perheenjäsenet (Emma Chambers siskona ja Peter Serafinowicz köyhänä veljenä) eivät hyväksy Iania, ja suurin osa komediasta syntyy tämän yrittäessä elää sopusoinnussa vaimonsa perheen ja kyläyhteisön kanssa.


title: How Do You Want Me?

text: "How Do You Want Me?" -kokoelma julkaistiin Britanniassa DVD:llä 3. heinäkuuta 2006.Sarjaa tehtiin kaksi kautta, jotka kummatkin sisältävät kuusi episodia.


title: Kansainvälinen standardi-ilmakehä

text: Kansainvälinen standardi-ilmakehä ("International Standard Atmosphere", ISA) on kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) määrittelemä ilmakehämalli, joka perustuu keskimääräisiin olosuhteisiin Maapallon keskileveysasteilla. Malli perustuu kerroksiin, joiden ominaisuudet se määrittelee.


title: Uljua

text: Uljua on järvi Siikalatvan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Piippolan taajamasta itäkoilliseen lähellä Kestilän Hyvölänrannan Ylipäätä. Järvi laskee kapeaa laskuojaa pitkin Uljuan tekojärveen.


title: Uljua

text: Järven vesi on pääosin suoperäistä.


title: Nefele

text: Nefele (, "pilvi") oli kreikkalaisessa mytologiassa pilvien jumalatar, joka esiintyy kertomuksessa Friksoksesta ja Hellestä. Hän nai Athamaksen, mutta tämä erosi hänestä Inon vuoksi.


title: Nefele

text: Friksoksen ja Hellen, Athamaksen ja Nefelen kaksosten, äitipuoli Ino vihasi näitä ja teki kavalan suunnitelman päästäkseen heistä eroon. Hän paahtoi kaiken kaupungin siemenviljan niin, etteivät ne kasvaisi, jolloin paikalliset maanviljelijät katoa peläten kysyivät läheiseltä oraakkelilta neuvoa. Ino lahjoi oraakkelin luokse lähetetyt miehet valehtelemaan muille, että oraakkeli vaatisi Friksoksen uhraamista. Ennen kuin häntä ehdittiin surmata alttarilla, Nefele lähetti kultaisen oinaan pelastamaan hänet ja sisarensa. Helle kuitenkin putosi oinaan selästä kesken matkaa Hellespontoksen, joka on nimetty hänen mukaansa, kohdalla ja hukkui, mutta Friksos selvisi matkan loppuun saakka Kolkhikseen, missä Aietes otti hänet vastaan ja kohteli häntä ystävällisesti antaen tyttärensä Khalkiopen hänelle vaimoksi. Kiitollisena Friksos antoi kuninkaalle oinaan kultaisen taljan, jonka Aietes ripusti temppeliin.


title: Nefele

text: Nefele esiintyy kreikkalaisessa myytissä myös pilvenä, jonka Zeus loi Heran kuvaksi huijatakseen Iksionia tämän suunnitellessa väkisinmakaavansa hänen puolisonsa. Iksionin ja Nefelen suhteen seurauksena syntyivät kentaurit, joita heidän oma äitinsä auttoi taistelussa Heraklesta vastaan.


title: Munuaiskeränen

text: Munuaiskeränen eli Malpighin keränen () on munuaisten kuorikerroksessa sijaitseva nefronin osa. Munuaiskeränen koostuu runsasmutkaisesta hiussuonikeräsestä ("glomerulus") ja keräsenkotelosta eli Bowmanin kotelosta.


title: Munuaiskeränen

text: Veri tulee glomerulukseen munuaisvaltimosta haarautunutta tuojasuonta pitkin ja poistuu viejäsuonta pitkin. Kahden valtimon välissä olevassa hiussuonikeräsessä on tarpeeksi korkea verenpaine (noin 60 mmHg), jonka vuoksi plasmaa suodattuu hiussuonten seinämän läpi keräsenkoteloon. Verestä suodattuvat kaikki veren osat lukuun ottamatta verisoluja sekä lähes kaikkia valkuaisaineita. Proteiineja pääsee glomerulussuodokseen vain muutama gramma vuorokaudessa.


title: Munuaiskeränen

text: Bowmanin koteloon siirtyvää suodosta kutsutaan alkuvirtsaksi. Sitä erittyy ihmisellä päivän aikana noin 180 litraa, mutta suurin osa siitä palautuu takaisin verenkiertoon munuaistiehyissä.


title: Friksos

text: Friksos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Athamaksen ja Nefelen poika ja Hellen veli. Hän esiintyy kertomuksessa Iasonista ja argonauteista.


title: Friksos

text: Friksoksen ja Hellen, Athamaksen ja Nefelen kaksosten, äitipuoli Ino vihasi näitä ja teki kavalan suunnitelman päästäkseen heistä eroon. Hän paahtoi kaiken kaupungin siemenviljan niin, etteivät ne kasvaisi, jolloin paikalliset maanviljelijät katoa peläten kysyivät läheiseltä oraakkelilta neuvoa. Ino lahjoi oraakkelin luokse lähetetyt miehet valehtelemaan muille, että oraakkeli vaatisi Friksoksen uhraamista. Ennen kuin häntä ehdittiin surmata alttarilla, Nefele lähetti kultaisen oinaan pelastamaan hänet ja sisarensa. Helle kuitenkin kuoli matkalla tiputtuaan oinaan selästä, mutta Friksos selvisi pääsi perille saakka Kolkhikseen, missä Aietes otti hänet vastaan ja kohteli häntä ystävällisesti antaen tyttärensä Khalkiopen hänelle vaimoksi. Kiitollisena Friksos antoi kuninkaalle oinaan kultaisen taljan, jonka Aietes ripusti temppeliin.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Apollo-komento- ja huoltomoduuli oli North American Aviationin NASAlle valmistama yhdysvaltalainen avaruusalus. Se koostui kahdesta osasta: huoltomoduulista ja komentomoduulista. Kuulennoilla siihen telakoitiin kuuhun laskeutuva kuumoduuli.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Alun perin Apollo-avaruusaluksista rakennettiin kahta eri versiota: Block I ja Block II, joista ensimmäinen oli tarkoitettu testilentoihin. Yksikään Block I ei kuitenkaan lentänyt miehitettynä Apollo 1:n onnettomuuden takia.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Skylab-aseman lyhyen käyttöajan aikana oli varalla myös "Skylab Rescue"-kapseli. Tarpeen tullen aluksessa olisi laukaisussa ollut kaksihenkinen miehistö. Kapseli olisi voinut tuoda maahan pelastusmiehistön ja kolme asemalla oleskellutta. Alus oli nopeassa laukaisuvalmidessa Skylabin ollessa miehitetty.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Tilattujen Block II -kapselien jälkeen NASA siirtyi käyttämään avaruussukkulaa. Sukkula ei kuitenkaan osoittautunut edulliseksi ja nopeasti uudelleenkäytettäväksi alukseksi, jollaiseksi se suunniteltiin. Lisäksi kahden sukkulan menetys onnettomuuksissa johti uuden avaruuslentokoneen perumiseen ja sukkulaohjelman ennenaikaiseen lopettamiseen. Uuden Orion-aluksen (aikaisemmin CEV) odotettiin lentävän enimmäisen lentonsa 2010. Projekti on kuitenkin pahasti myöhässä. Orion muistuttaa Apollo-avaruusalusta, mutta on kooltaan suurempi. Orion kykenee kuljettamaan kuuden hengen miehistön.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Apollot laukaistiin avaruuteen Saturn IB- tai kuulennoilla Saturn V -kantoraketeilla.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Komentomoduuli (Command Module, CM) oli muodoltaan kartio, jonka halkaisija oli 3,9 metriä ja korkeus 3,2 metriä. Sen elossapitojärjestelmä pystyi pitämään kolme astronauttia hengissä viisi päivää. Vain komentomoduulissa oli lämpösuoja, sillä ennen laskeutumista huoltomoduuli irrotettiin ja sen annettiin palaa maan ilmakehässä. Komentomoduulin etupäässä oli telakointiportti.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Komentomoduulissa vallitseva paine oli noin kolmasosa merenpinnan paineesta ja lämpötila noin 24 °C. Ylimääräisen hiilidioksidin poistoon ilmasta käytettiin litiumhydroksidia. Astronautit nukkuivat vuorotellen kahdessa makuupussissa. Ruoka, vesi, vaatteet ja muut varusteet oli pakattu lokeroihin aluksen seinille.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Komentomoduulissa oli viisi ikkunaa, kaksi eteenpäin näyttävää telakoinnin avuksi ja kolme yleiseen tarkkailuun.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Huoltomoduuli (Service Module, SM) oli paineistamaton aluksen osa, johon oli sijoitettu tukijärjestelmiä. Se oli sylinterin muotoinen ja tehty alumiinimetalliseoksesta. Alus sai virtansa polttokennoista. Huoltomoduulissa oli pää- ja asennonsäätömoottorien ajoainesäiliöt, happi- ja vetysäiliöt polttokennoille sekä heliumsäiliöt tyhjenevien tankkien paineistukseen.


title: Apollo-komento- ja huoltomoduuli

text: Huoltomoduuliin sijoitettu päämoottori käytti hypergolista hydratsiinin ja UDMH:n sekoitusta polttoaineena ja typpitetraoksidia hapettimena. Se kykeni tuottamaan 91 kN:n työntövoiman. Päämoottorin lisäksi huoltomoduulissa oli 16 neljään neljän moottorin ryppääseen sijoitettua 445 N:n asennonsäätömoottoria. Ne polttivat monometyylihydratsiinia ja typpitetraoksidia.


title: Helle (mytologia)

text: Helle oli kreikkalaisessa mytologiassa Athamaksen ja Nefelen tytär ja Friksoksen sisar. Hän esiintyy kertomuksessa Iasonista ja argonauteista.


title: Helle (mytologia)

text: Hellen ja hänen kaksoisveljensä Friksoksen äitipuoli Ino vihasi lapsipuoliaan. Hän teki suunnitelman kaiken kaupungin siemenviljan paahtamisesta niin, ettei se tuottaisi satoa. Kun paikalliset maanviljelijät katoa peläten kysyivät läheiseltä oraakkelilta neuvoa, Ino lahjoi oraakkelin luokse lähetetyt miehet valehtelemaan muille, että oraakkeli vaatisi Friksoksen uhraamista tilanteen korjaamiseksi. Sisarusten oikea äiti Nefele lähetti kuitenkin kultaisen oinaan pelastamaan lapsiaan ennen kuin Friksos ehdittiin surmata alttarilla.


title: Helle (mytologia)

text: Kultainen oinas lensi yli taivaan kantaen sisaruksia selässään turvaan. Kesken matkaa Helle putosi oinaan selästä nykyisen Hellespontoksen kohdalla ja hukkui; salmi nimettiin myöhemmin hänen mukaansa. Friksos selvisi perille saakka Kolkhikseen, missä Aietes otti hänet vastaan ja kohteli häntä ystävällisesti antaen tyttärensä Khalkiopen hänelle vaimoksi. Kiitollisena Friksos antoi kuninkaalle oinaan kultaisen taljan, jonka Aietes ripusti esille temppeliin.


title: Mulkuanjärvi

text: Mulkuanjärvi on Siikalatvan Järvikylässä sijaitseva järvi, jonka korkeus merenpinnasta on 111 metriä ja pinta-ala noin 0,7 km². Järvessä olevia lahtia ovat Kärkkäälänlahti, Kankaanlahti, Säynäjälahti ja Kotilahti.


title: Mulkuanjärvi

text: Mulkuanjärven eteläkärkeen laskee Eteläjoki. Järven vedet laskevat Mulkuanjoen kautta Siikajokeen.


title: Teknokratia

text: Teknokratia (”tekno” tulee kreikan sanasta "tekhne", joka merkitsee sekä ”tietoa" että "taitoa” sekä ”kratia” kreikan sanasta "kratos", joka merkitsee ”valtaa”) on oppi, jonka mukaan tiedolla ja taidolla sekä niiden osaajilla tulisi olla yhteiskunnassa hallitseva asema. Teknokraattisessa yhteiskunnassa valtaa käyttävät asiantuntijat. Käsite syntyi Yhdysvalloissa ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


title: Teknokratia

text: Teknokratian juuret ovat Frederick Taylorin tieteellisessä liikkeenjohdossa (taylorismi).


title: Teknokratia

text: Teknokraattisiksi nimitetään usein virkamieshallituksia.


title: Teknokratia

text: Neuvostoliiton hallintoa vuosina 1917–1955 on nimitetty teknokratiaksi. Vielä vuonna 1986 89 % politbyroon jäsenistä oli insinöörejä.


title: Teknokratia

text:
Kiinassa hallituksen jäsenistä kahdeksan yhdeksästä on insinöörejä tai tiedemiehiä.
Samaan aikaan Yhdysvaltain kongressin 535 jäsenestä yksi oli tiedemies ja yksi insinööri, mutta yli 200 lakimiehiä.


title: Isohirvenjäkälä

text: Isohirvenjäkälä eli islanninjäkälä ("Cetraria islandica") on yksi Suomen yleisimmistä jäkälälajeista.


title: Isohirvenjäkälä

text: Isohirvenjäkälä on päältä kiiltävä, ruskehtavan harmaa, alta vaalea leveäliuskainen jäkälä. Kasvukorkeus 5–10 cm. Se muodostaa usein laajoja mättäitä.


title: Isohirvenjäkälä

text: Isohirvenjäkälä kasvaa melko kuivilla paikoilla: tunturikankailla, harjuilla, kallioilla ja kuivissa kangasmetsissä.


title: Isohirvenjäkälä

text:
Isohirvenjäkälästä on tehty puuroa ja leivänjatketta Islannissa, Norjassa ja pula-aikana myös Suomessa.
Isohirvenjäkälä on ravitsevaa: siinä on hiilihydraatteja, rautaa ja sinkkiä. Se on kitkerän makuista, joten siitä pitää poistaa jäkälähapot ennen ihmisravinnoksi käyttämistä. Isohirvenjäkälästä on tehty myös alkoholia, ja sitä on käytetty rohdoslääkkeenä. Koska jäkälät keräävät raskasmetalleja, on ravintojäkälän keräyspaikkoja harkittava tarkkaan. Tulee myös muistaa, että jokamiehenoikeus ei ulotu jäkälien keräämiseen toisen maalta.


title: DuckTales 2

text: DuckTales 2 on Capcomin kehittämä ja julkaisema "Ankronikkaan" perustuva tasohyppelypeli. Peli julkaistiin vuonna 1993 NES:lle ja Game Boylle. Peli on jatko-osa vuoden 1989 pelille "DuckTales". Pelimekaniikka on suurin piirtein samanlainen kuin edeltäjässään.


title: DuckTales 2

text: "DuckTales 2":ssa Roope Ankka etsii isänsä Fergus MacAnkan kadonnutta aarretta. Roopen täytyy ensin löytää seitsemän kartanpalaa, jotka ovat eri puolella maailmaa. Kun kartanpalat ovat löytyneet ja ne on yhdistetty toisiinsa, kartta kertoo aarteen sijaitsevan Skotlannissa.


title: DuckTales 2

text: Peli ei myynyt edelliseen osaan verrattuna kovinkaan paljon. Syynä oli 16-bittisten konsoleiden valtaus, kun Sega Mega Drive ja Super Nintendo ilmestyivät markkinoille.


title: DuckTales 2

text: Pelissä Roope matkustaa Niagaran putouksille, Bermudan kolmioon, Muhun, Egyptiin ja Skotlantiin. Jokaisessa paikassa on yksi kartanpala ja välipomo. Kun kaikki viisi välipomoa on voitettu, olipa kadonnut aarre hankittu tai ei, Kulta-Into Pii kidnappaa Leenan. Tätä tapausta seuraa lopputaistelu, joka lopettaa pelin.


title: Baja (Unkari)

text: Baja (, ) on kaupunki Etelä-Unkarissa. Se on Bács-Kiskunin läänin toiseksi suurin kaupunki ja sijaitsee noin päässä läänin pääkaupungista Kecskemétistä. Bajan pinta-ala on ja asukasluku (2009). Kaupungin nimi tarkoittaa härkää turkin kielellä.


title: Malibu

text: Malibu on kaupunki Los Angelesin piirikunnassa Kaliforniassa. Vuoden väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 12 645 asukasta. Malibun alue muodostaa kapean, noin 34 kilometriä pitkän suikaleen Tyynenmeren rantaa. Kaupunki on tullut tunnetuksi monien elokuvatähtien kotipaikkana, minkä lisäksi paikka on tunnettu lainelautailukohde.


title: Malibu

text: Malibu sijaitsee Los Angelesin piirikunnassa Etelä-Kaliforniassa Santa Monican lahden rannalla. Malibusta kaakkoon sijaitsee Santa Monican kaupunki. Malibu on muodostunut California State Route 1 -tien varrella. Kaupunkiin kuuluu 34 kilometriä rantaviivaa Santa Monica-vuorten juurella. Monet kaupungin rakennukset on rakennettu jyrkänteelle heti hiekkarannan yläpuolella. Lähellä sijaitsee Malibu Creek -osavaltionpuisto.


title: Malibu

text: Nykyisen Malibun alueen alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat chumashit, joiden paikallinen asutuskeskus oli nimeltään "Humaliwo". Chumashit harjoittivat kalastusta ja heidät tunnettiin myös taitavina käsityöläisinä. Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli espanjalainen tutkimusmatkailija Juan Rodríguez Cabrillo, joka jäi ankkuriin alueen rannikolle kutsuen paikkaa nimellä "Pueblo de las Canoas" paikallisten intiaanien käyttämien kanoottien mukaan. Cabrillon vierailusta seuraavien eurooppalaisten saapumiseen kului lähes 200 vuotta. Lopulta Espanjan kuningas Kaarle III lähetti uusia tutkimusretkikuntia alueelle, jota uhkasi brittien ja venäläisten vaikutusvallan leviäminen Kaliforniassa. Ensimmäinen Juan Bautista de Anzan johtama retkikunta saapui vuonna 1775 ja mukana oli myös meksikolaisia siirtolaisia. Retkikunnan mukana olleesta Jose Bartolome Tapiasta tuli "Rancho Topanga Malibu Sequit"-tilan omistaja. Vuonna 1822 alueesta tuli osa vastaitsenäistynyttä Meksikoa. Vuonna 1845 Tapian leski myi tilansa ranskalaiselle siirtolaiselle Leon Victor Prudhommelle. Kun alue liitettiin sittemmin Yhdysvaltoihin Prudhomme menetti laillisen oikeutensa maihin asiakirjaepäselvyyksien takia. Hän jäi kuitenkin tilalleen ja myi sen vuonna 1857 irlantilaiselle Don Mateo Kellerille. Keller voitti myöhemmin laillisen oikeuden tilaan oikeudessa. Hänen poikansa Henry Keller myi edelleen maat Frederick Hastings Rindgelle vuonna 1892.


title: Malibu

text: Rindge rakennutti tilalleen suuren talon ja kuvaili paikkaa Amerikan Rivieraksi. Ringen kuoltua vuonna 1905 tila jäi hänen vaimolleen May Knight Rindgelle. May Rindge kävi useita oikeustaisteluja pitääkseen tilan omissa käsissään. Malibu oli viimeinen yhtenäisenä säilynyt espanjalaisvallan aikanen tila. Rindge joutui kuitenkin lopulta taipumaan ensin piirikunnan tien rakentamiseen vuonna 1921 ja vuonna 1929 osavaltion tien eli nykyisen Pacific Coast Highwayn rakentamiseen maidensa poikki. Vuonna 1928 La Costan alue myytiin sijoittajille 6 miljoonan dollarin hintaan. Alueesta rannalla alettiin kehittää asuntoja Los Angelesin elokuvatähdille, joita olivat esimerkiksi Clara Bow, Ronald Colman, Harold Lloyd ja Delores del Rio. Paikalle kehkeytyi edelleen olemassa oleva elokuvatähtien siirtokunta ja aidattu asuinalue. Siirtokunta teki Malibun myös tunnetuksi maailmalla. Elokuvatähtien ohella Malibu on tunnettu myös lainelaitailusta. Malibuun lainelautailu saapui vuonna 1927 havaijilaisen Duke Kahanamokun mukana.


title: Malibu

text: Malibun asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 12 645 ja vuoden 2017 arvion mukaan 12 877. Kaupungin asukkaista 88,6 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 83,9 %), 1,5 % afroamerikkalaisia, 7,5 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3,7 % aasialaisia. 14,9 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 17 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Malibu

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Malibussa aikavälillä 2012–2016 olivat 116 904 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 104 155 dollaria. 10,5 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Timiș (piirikunta)

text: Timiș (IPA: [], , ) on piirikunta Romanian Baanaatin historiallisella alueella. Piirikunnan pääkaupunki on Timișoara. Sen pinta-ala on 8 697 km² ja siellä on noin 693 104 asukasta (vuonna 2014).


title: Timiș (piirikunta)

text: Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 8 697 km² (3,6 prosenttia Romanian pinta-alasta), mikä tekee siitä Romanian suurimman piirikunnan.


title: Timiș (piirikunta)

text: Timișin piirikunta rajautuu idässä Hunedoaran piirikuntaan, etelässä Caraș-Severinin piirikuntaan, pohjoisessa Aradin piirikuntaan sekä luoteessa Unkarin Csongrádin lääniin ja lounaassa Serbiaan.Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 649 777 asukasta ja sen väestötiheys oli 74,71 asukasta neliökilometrillä.


title: Timiș (piirikunta)

text: Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 83 prosenttia, unkarilaisia 7,5 prosenttia, romaneja 2 prosenttia, saksalaisia 2 prosenttia, serbejä 2 prosenttia sekä bulgarialaisia, ukrainalaisia ja muita alle 1 prosentti.


title: Arvovaltainen opetus

text: Arvovaltainen opetus on kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi VI, kirja 3). Kirjoitus on peräisin noin vuosilta 150 255. Se on kirjoitettu alun perin kreikaksi, ja Nag Hammadista löydetty teksti on tästä tehty koptinkielinen käännös.


title: Arvovaltainen opetus

text: "Arvovaltainen opetus" ei ole suoranaisesti gnostilainen kirjoitus, sillä se ei sisällä mitään varsinaista gnostilaista myyttiä, kuten kuvausta maailman synnystä. Se kuvaa monien muiden antiikin ajan tekstien ja joidenkin gnostilaisten tekstien tavoin sielun matkaa taivaan täyteydestä alas ruumiiseen, jossa se joutuu tunteiden ja syntien valtaan. Kirjoitus jakaa samalla ihmiset niihin, joilla on tietoa, ja tietämättömiin. Elaine Pagelsin mukaan kirjoitus hyökkää samalla katolisia oikeaoppisina itseään pitäneitä kristittyjä vastaan katsomalla näiden olevan ymmärtämättömiä ja "pakanoita pahempia".


title: Idar-Oberstein

text: Idar-Oberstein on kaupunki Rheinland-Pfalzin osavaltiossa Saksassa. Kaupungin asukasluku on 28 350 (31.12.2015). Idar-Oberstein on tunnettu jalokivistään. Bruce Willis on kotoisin kaupungista.


title: Talvitie

text: Talvitiet ovat tilapäisiä lumesta ja jäästä rakennettuja teitä.


title: Talvitie

text: Osa Suomen teistä on ehkä peräisin jo esihistorialliselta ajalta. 1200-luvulla tiet yhdistivät hallintopaikkoja eli linnoja toisiinsa. Erityisesti talvitieurat lienevät kuitenkin syntyneet pääosin harvaan asuttujen kylien välille, samoin kuin kylien ja kirkkojen välille. Suomen keskiajalta onkin tähän viittaavia kirjallisia mainintoja, kuten vuodelta 1459 Kyrönkankaan talvitiestä. Talvitiet olivat jo varhain vuodenaikaan sidottuja, mutta samalla linjaukseltaan usein tarkoituksenmukaisimpia vaihtoehtoja koviin kangasmaastoihin tehdyille kesäteille. Kesäinen vesistöreitti saattoi olla osin yhteinen talvitien kanssa samasta syystä.


title: Talvitie

text:
Talviteitä rakennettiin aikanaan ja rakennetaan yhä metsätalouden kuljetustarpeisiin. Suomessa ne olivat savottatyömaiden yleisin tietyyppi, joita myöten tukit ajettiin uittoa varten veden äärelle.
Kanadassa ja Siperiassa talvitiet ovat yhä tässä käytössä yleisiä, mutta niitä käytetään talvikuukausien aikana myös tilapäisinä tieyhteyksinä sellaisiin asutuskeskuksiin, joihin ei ole kiinteää tieyhteyttä. Sota-aikoina talviteillä oli merkitystä suurten joukkojen ja varusteiden siirtämisessä huomiota herättämättä paikasta toiseen. Jo nuijamiehet marssivat Pohjanmaalta Hämeeseen talvitietä myöten vuonna 1596, kun heitä odotettiin tuleviksi kesätietä pitkin.


title: Talvitie

text: Talvitiet olivat varsinkin aikaisemmin tärkeitä myös muuten tiettömillä alueilla sijaitsevalle asutukselle. Ihmisten liikkumisen ohella niitä pitkin tuotiin käyttötavaroita ja elintarvikkeita eli ajettiin rahtia. Vastaavista syistä niitä käytetään yhä raskaiden ajoneuvojen, rakennustarvikkeiden ja muun tavaran kuljetuksissa, kun vesistöt ovat suurille veneille tai laivoille liian paksun jään peitossa tai lumi vaikeuttaa lentoliikennettä. Kokonaisia rakennuksia voidaan siirtää talviteitä myöten paikkoihin, joihin ei ole kesäisin mitään kuljetusyhteyttä.


title: Talvitie

text: Talviteitä käytetään laajamittaisesti Albertassa ja Brittiläisessä Kolumbiassa alueilla, joilla porataan talvikuukausina öljyä. Talviteitä rakennetaan myös useisiin Kanadan provinssien pohjoisosissa sijaitseviin kyliin ja intiaanireservaatteihin.


title: Talvitie

text: Talviteitä rakennetaan pääasiassa alueille, joilla pysyvien maanteiden rakentaminen ja ylläpito olisi kallista esimerkiksi suoperäisen maaston, kallioiden tai monien vesistöjen ylitysten takia. Kivennäismaalle tehtyä talvitien osaa kutsutaan myös routatieksi. Talvitien vaikutukset ympäristöön ovat pienemmät kuin kiinteiden tieyhteyksien aiheuttamat vaikutukset, mutta tieuran raivaus saattaa näkyä maastossa pitkään. Talvitien ura merkitään yleensä maastoon viitoilla tai muilla merkeillä, tiellä voi olla myös liikennemerkkejä ja muita opasteita.


title: Talvitie

text: Koska talvitie ei ole tarkoitettu ympärivuotiseen käyttöön, se on alueesta ja ilmastosta riippuen käytössä muutamasta viikosta kuukausiin kalenterivuoden aikana. Aikanaan talvitiet saatettiin jäädyttää sekä hevosreen kitkan vähentämiseksi että tien käyttöajan pidentämiseksi. Talviteillä kuljettiin ennen lähes yksinomaan hevosilla, nyttemmin pääasiassa kuorma-autoilla tai muilla raskailla ajoneuvoyhdistelmillä. Niitä voidaan joskus kulkea myös henkilöautoilla. Suositeltavat ajonopeudet talviteillä ovat alhaisia, ajoneuvoyhdistelmillä noin 15 kilometriä tunnissa.


title: Talvitie

text: Nykyaikainen kevyt versio talvitiestä on moottorikelkkaura, joka usein linjataan kuten muutkin talvitiet eli vesistöjä ja soita myöten, niin että sen vaatimat perustamistyöt olisivat vähäiset. Myös monet kesällä kulkukelpoiset metsäautotiet muuttuvat vain moottorikelkoilla kuljettaviksi talvisiksi tieuriksi, kun lunta ei poisteta linkoamalla tai auraamalla.


title: Piilokamera (televisiosarja)

text: Piilokamera () on televisiosarja, jossa esitetään piilokameralla tallennettuja, usein noloja tilanteita. Yleensä tilanteen lopussa joku kertoo kohteelle: "Olet piilokamerassa." ().


title: Piilokamera (televisiosarja)

text: Piilokamera pohjautuu radiossa esitettyyn Allen Funtin ideoimaan "Candid Microphone" -sarjaan. Kun ohjelma siirtyi television ABC -verkkoon vuonna 1948 sama nimi säilyi, kunnes se seuraavana vuonna muutettiin nykyiseen muotoonsa sarjan siirtyessä NBC:lle.


title: Piilokamera (televisiosarja)

text: Ohjelman nykyisinä juontajina toimivat Allen Funtin poika Peter Funt ja Dina Eastwood.


title: Piilokamera (televisiosarja)

text: Ohjelmaan ei ole tehty uusia jaksoja vuoden 2004 jälkeen.


title: No Presents for Christmas

text: No Presents for Christmas on King Diamondin ensimmäinen single-levy. Single on vuodelta 1985. Alkuperäisen 12 tuuman vinyylilevyn on tuottanut Roadrunner Records. Levyn eurooppalaisessa kansikuvassa on valkoinen tausta ja joulukelloja.


title: No Presents for Christmas

text: Molemmat singlessä olevat kappaleet ovat myös Fatal Portraitin remasteroidussa versiossa.


title: Rikhard Ankanmieli

text: Rikhard Ankanmieli on Roope Ankan esi-isä, jonka haamu kummittelee Ankkapurhan linnassa. Rikhard Ankanmieli kätki kuninkaalta saamansa aarteensa ryöstäjiltä ja muurasikin itsensä seinän sisään. Carl Barksin tarinassa "Vanhan linnan salaisuus" Roope, Aku ja Tupu, Hupu ja Lupu lähtevät linnaan etsimään aarretta ja kohtaavat Ankanmielen haamun, joka on suuttunut heille. Haamu on piirretty kyseisessä tarinassa näkymättömänä ja vain Ankanmielen luurangon varjo näkyy seinällä (tarinan lopussa selvisi, että haamu oli huijausta). Don Rosan tarinoissa taas haamu on Ankanmielen oikea hahmo.


title: Taistelu Ranskasta

text: Taistelu Ranskasta eli Ranskan valtaus oli konflikti, jossa Saksan sotavoimat tuhosivat Ranskan asevoimat, ajoivat brittiläisen siirtoarmeijan Manner-Euroopasta toisessa maailmansodassa touko–kesäkuussa 1940. Hyökkäyksen ensimmäisestä vaiheesta käytettiin koodinimeä "Fall Gelb" eli suomeksi "tapaus keltainen".


title: Taistelu Ranskasta

text: Länsirintamalla käytiin 10. toukokuuta 1940 saakka valesotaa, minkä aikana Saksa valloitti Puolan ja valtasi Tanskan sekä Norjan. Sen jälkeen Saksa valmistautui iskuun Beneluxmaihin ja Ranskaan. Se keskitti kolme armeijaryhmää länsirajalleen valmiina salamasotaan. Rajan takana oli ranskalaisia ja brittiläisiä joukkoja hieman alle miljoona miestä.


title: Taistelu Ranskasta

text: Vuoden 1939 lopulla Adolf Hitler valvoi henkilökohtaisesti kevään hyökkäyksen valmistelua. Hän ei hyväksynyt puolustuksellista vaihtoehtoa, vaan päätti tuhota länsivallat yhdellä ratkaisevalla iskulla. Hyökkäyssuunnitelma, operaatio Keltainen, perustui valmistuessaan ensimmäisen maailmansodan Schlieffen-suunnitelmaan, johon oli lisätty hyökkäys myös Hollannin kautta kiertäen. Sen tarkoituksena oli saartaa koko Ranskan armeija, jonka päävoimat tukeutuivat vahvasti linnoitettuun Maginot-linjaan.


title: Taistelu Ranskasta

text: Erich von Mansteinia suunnitelma ei vakuuttanut ja hän laatikin suunnitelman, jossa perusajatuksena oli, että länsiliittoutuneet olettavat Saksan hyökkäävän operaatio Keltaisen eli Schlieffen-suunnitelman mukaan. Von Manstein laati Heinz Guderianin avustuksella suunnitelman, jossa hän ehdotti hyökkäystä Ardennien metsien läpi. Tämä aiheutti ylijohdossa skandaalin ja von Manstein siirrettiin Pommeriin johtamaan reserviarmeijakuntaa. 17. helmikuuta 1940 von Manstein tapasi Hitlerin uusien armeijakunnankomentajien esittelyssä, missä hän yllättyi, ettei Hitler ollut hänen suunnitelmastaan tietoinen. Von Manstein laati nopeasti yhteenvedon, johon Hitler ihastui, varsinkin kun hän oli itse pohdiskellut samantyyppisiä ajatuksia.


title: Taistelu Ranskasta

text: Maaliskuun 8. päivänä Hitler ilmoitti lopullisen suunnitelman olevan se, että Saksa aluksi hyökkää operaatio Keltaisen mukaisesti, jolloin länsiliittoutuneet lähtisivät Belgiaan vastaan ja kaksi päivää myöhemmin hyökättäisiin päävoimilla von Mansteinin suunnitelman mukaisesti.


title: Taistelu Ranskasta

text: Saksan armeija aloitti perjantaiaamuna 10. toukokuuta 1940 kello 05.35 hyökkäyksensä länteen. Ensimmäisinä osastoina olivat kaksi erikoisyksikköä, Brandenburg-rykmentti ja laskuvarjojääkärit, joiden tehtävänä oli vallata muun muassa Eben-Emaelin linnake 6. armeijan reitillä, Hollannin lentokentät sekä tärkeimmät sillat 18. armeijan reitillä. Samanaikaisesti näiden operaatioiden kanssa Saksan ilmavoimat pommittivat Belgian lentokenttiä sekä muita valittuja kohteita.


title: Taistelu Ranskasta

text: Armeijaryhmä A:n (2. (von Weichs), 4. (von Kluge), 12. (List) ja 16. armeija (Busch) yhteensä 44 divisioona) komentajanaan Gerd von Rundstedt hyökkäsi 12. toukokuuta Luxemburgiin, joka oli luottanut puolueettomuuteensa ja tuli siten yllätetyksi.


title: Taistelu Ranskasta

text: Armeijaryhmä B:n (18. (von Klücher) ja 6. armeija (von Reichenau) yhteensä 30 divisioonaa) komentajanaan Fedor von Bock hyökkäsi Belgiaan ja Armeijaryhmä C (1. (von Witzleben) ja 7. armeija (Dollman) yhteensä 17 divisioonaa) komentajanaan Wilhelm von Leeb teki harhautushyökkäyksiä Ranskan Maginot-linjaa vastaan. Maavoimien hyökkäystä edelsivät raskaat pommitukset. Belgian tärkein rajalinnoitus Eben-Emael joutui saksalaisten laskuvarjojääkärien käsiin jo ensimmäisenä päivänä.


title: Taistelu Ranskasta

text: Liittoutuneiden suunnitelmien mukaisesti brittien ja ranskalaisten vasen sivusta siirtyi Belgiaan. Tämä helpotti Rundstedtin suunnitelmia hyökätä Ardennien läpi, mikä erottaisi liittoutuneiden Belgiassa olevat joukot Ranskasta olevista. Hyökkäys alkoi 12. toukokuuta. Liittoutuneiden taistelua vaikeutti yhteistyön kangertelu belgialaisten ja hollantilaisten kanssa.


title: Taistelu Ranskasta

text: Alankomaalaisten vastarinta murtui jo parissa päivässä, vaikka he avasivat patojensa sulut ja miinoittivat Reinin suun. Saksalaiset lähestyivät liittoutuneiden Dylen-linjaa, kun taas belgialaiset ajettiin Albertin kanavalle. Alankomaiden kuningatar Vilhelmiina pakeni Britanniaan 13. toukokuuta ja maa antautui Saksalle kahta päivää myöhemmin. Samaan aikaan Wehrmacht eteni Ardennien läpi kohtaamatta juurikaan vastarintaa, sillä liittoutuneet eivät osanneet odottaa suuria sotajoukkoja Ardenneilta. Saksalaiset saavuttivat jo 12. toukokuuta Meusejoen, jonka ylittäminen avasi tien etenemiselle syvälle Ranskaan. Syöksypommittajat moukaroivat ranskalaisten asemia, kun saksalaiset käyttivät kumiveneitä luodakseen sillanpääasemat Sedaniin ja Dinatiin 13. päivänä. Heidän panssarijoukkonsa avasivat tämän jälkeen 75 kilometriä syvän aukon liittoutuneiden linjaan. Tämä iski kiilan Ranskan 9. ja 2. armeijan väliin, jotka yrittivät jatkaa vastarintaa.


title: Taistelu Ranskasta

text: 15.–20. toukokuuta välillä liittoutuneet vetäytyivät Dylen-linjalta Saksan 6. ja 18. armeijan pakottamina Scheldten-linjalle Brysselin länsipuolelle sekä Dendrejoelle. He joutuivat vetäytymään kokonaan Alankomaista. Belgialaiset jatkoivat taistelua Antwerpenin ja Brysselin välillä, mutta joutuivat perääntymään Lys-joelle 20. toukokuuta mennessä.


title: Taistelu Ranskasta

text: 16. toukokuuta Ranskan reserveistä muodostettiin 6. armeija pysäyttämään Ardenneilta edenneet saksalaiset, mutta se ei kyennyt siihen. Prikaatinkenraali Charles de Gaullen 4. panssaridivisioonan vastahyökkäys Laon-Montcornetissa 17.–19. toukokuuta epäonnistui. Saksalaiset saavuttivat Cambrainin 18. päivänä ja lopulta meren kahta päivää myöhemmin. Liittoutuneiden oli joko katkaistava saksalaispanssarien luoma ”käytävä” tai otettava se riski, että etelässä ja pohjoisessa olevat joukot joutuvat erilleen. Päätöksen teko viivästyi liittoutuneiden ylipäällikkönä toimineen kenraali Maurice Gamelinin erottamisen vuoksi. Hänen tilalleen tuli 20. toukokuuta kenraali Maxime Weygand.


title: Taistelu Ranskasta

text: Brittitankit taistelivat Saksan 7. panssaridivisioonan kanssa Arrasissa 23. toukokuuta asti. Liittoutuneiden uusi ylipäällikkö päätti vetää joukot pois Belgiasta, kun saksalaisia ei saatu karkotettua ”käytävästä”. Joukot evakuoitiin Boulogneesta ja Calaisista 28. toukokuuta mennessä. Hitler pysäytti von Rundstedtin hyökkäyksen Gravelinesiin säästääkseen panssarinsa Pariisiin suunnattavaan hyökkäykseen. Samalla liittoutuneet valmistelevat evakuointia Dunkerquessa, jonne oli motitettu miltei 400 000 liittoutuneiden sotilasta.


title: Taistelu Ranskasta

text: Belgian kuningas Leopold antoi armeijalleen luvan antautua 28. toukokuuta, kun liittoutuneiden joukot oli evakuoitu Belgiasta ja näin ollen taistelu oli käytännössä hävitty. Pariisissa maanpaossa oleva Belgian hallitus tuomitsi Leopoldin antautumisen ja riisti tältä kuninkuuden. Kahta päivää ennen tätä liittoutuneet olivat aloittaneet Dunkerquen evakuoinnin.


title: Taistelu Ranskasta

text: Operaatio Dynamo päättyi 4. kesäkuuta. Sen aikana oli evakuoitu 338 226 miestä Englannin kanaalin yli. Kaksi kolmasosaa evakuoiduista oli brittejä. Saksalaiset vangitsivat jäljelle jääneet 40 000 ranskalaista. 5. kesäkuuta Saksa aloitti ”ratkaisevan hyökkäyksensä” Ranskaa vastaan 119 divisioonan voimin nimellä operaatio Punainen. Armeijaryhmä B hyökkäsi pitkin Sommejokea saavuttaen Seinen Pariisin länsipuolella 9. päivä. Armeijaryhmä A liikkui kohti Moseljokea Maginot-linjan takaa ja aloitti hyökkäyksensä Pariisin itäpuolella. Rundstedin panssarit nujersivat Ranskan 4. armeijan ja murtautuvat läpi Chalons-sur-Marnessa 12. kesäkuuta. Ranskan vastaus, Weygand-linja, joka ulotti pitkin Somme- ja Aisnejokea, pyrki suojaamaan Pariisia ja sen ympäristöä. Jotkut Ranskan 65 divisioonasta taistelivat kiivaasti, mutta monet pakenivat.


title: Taistelu Ranskasta

text: 10. kesäkuuta noin 11 000 liittoutuneiden sotilasta evakuoitiin St. Haverystä ja Le Havresta Englantiin (operaatio Cycle).


title: Taistelu Ranskasta

text: Italia päätti hyötyä Ranskan luhistumisesta ja julisti sodan 10. kesäkuuta. Tämä liitti Italian lopullisesti akselivaltoihin.


title: Taistelu Ranskasta

text: Pariisi julistettiin avoimeksi kaupungiksi 13. kesäkuuta, jotta se säästyisi hävitykseltä. Ranskalaiset vetäytyivät pääkaupungin eteläpuolelle ja jättivät Maginot-linjan. Saksalaiset marssivat Pariisiin 14. päivänä. Saksan Armeijaryhmä C aloitti hyökkäyksensä Maginot-linjan läpi. Saksalaiset etenivät joka suunnassa ja ylittivät Reinin ja Loiren.


title: Taistelu Ranskasta

text: Liittoutuneiden viimeinen joukkojen evakuointi tapahtui 16.–25. kesäkuuta Luoteis-Ranskasta (operaatio Ariel). Evakuointi pelasti noin 214 000 sotilasta. Samaan aikaan Ranskan pääministeri Paul Reynaud ei saanut hallitustaan jatkamaan taistelua ja vapautti Ranskan Britannian kanssa tehdystä sitoumuksesta, jonka mukaan Ranska ei tekisi erillisrauhaa Saksan kanssa. Ranska hylkäsi brittien ehdotuksen valtioliitosta maiden välille. Menetettyään kannatuksensa Reynaud erosi. Uusi pääministeri Philippe Pétain pyysi Saksan aselepoehtoja 17. kesäkuuta.


title: Taistelu Ranskasta

text: 20.–21. kesäkuuta italialaiset tekivät hyökkäyksiä pitkin etelärannikkoa sekä pitkin Italian ja Ranskan välistä rajaa. Italia pommitti myös strategisesti tärkeää Maltan saarta.