title: Luettelo Bleachin sivuhahmoista

text:
Kūkaku on Soul Societyn arvostetuin ilotulitusrakettien valmistaja, jolla on veli Ganju. Hänen isoveljensä, entisen 13. divisioonan varakapteeni Kaien Shiba, kuoli lävistyen Rukia Kuchikin miekkaan, kun hollow oli ottanut hänet valtaansa.
Kūkaku auttaa Ichigoa, Orihimea, Sadoa, Yoruichia ja Ishidaa menemään sisälle Soul Sociytyyn shinigamien eli kuoleman jumalien alueelle. Kūkaku on aika raju naiseksi ja joutuu välillä ojentamaan Ichigoa ja Ganjua näiden tapellessa. Kūkakun oikea käsi on poikki kyynärpään yläpuolelta.


title: Luettelo Bleachin sivuhahmoista

text: Kūkakulla on palveluksessaan erityisen vahvat kaksoset jotka suojelevat tämän taloa kaikilta jotka koittavat sisään. Kūkakun tuntee menneisyydestä Yoruichi Shihōin ja Kisuke Uraharan, mutta heidän yhteistä menneisyyttään ei ole vielä paljastettu.


title: Luettelo Bleachin sivuhahmoista

text:
Kūkakun talo on omaperäinen. Siinä on kaksi käsivartta jotka puristavat kangaslipuketta jossa lukee "Shiba Kuukaku, Fireworks". Ja talon
takaa maasta nousee noin 100 metriä korkea ilotulitus putki jolla ammutaan isoja raketteja tai Spirit-palloja.


title: Eddie Carroll

text: Eddie Carroll (5. syyskuuta 1933 Edmonton, Alberta – 6. huhtikuuta 2010) oli kanadalainen näyttelijä, joka tunnettiin ääniroolistaan Samu Sirkkana, sekä teatterissa esitetetystä ohjelmasta Jack Benny – Laugher in Bloom.


title: Eddie Carroll

text: Carroll syntyi Edmontonissa, Kanadassa, jossa hän näytteli teatterissa ja käsikirjoitti ohjelmia radio- ja televisio-ohjelmiin. Carroll muutti Hollywoodiin 1950-luvulla tullakseen näyttelijäksi ja teki aluksi pieniä rooleja televisiossa. Myöhemmin hän esiintyi lukuisissa televisio- ja radiomainoksissa, joissa esiintyi välillä pelkästään äänellään. Vuonna 1970 hän esiintyi vakiovieraana televisiosarjassa "The Don Knotts Show" ja sai pian toimia Samu Sirkan äänenä useissa animaatioissa, videopeleissä, mainoksissa, sekä leluissa vuodesta 1971 lähtien. Carroll vieraili myös televisiosarjassa "Frasier" vuonna 2000 ja esiintyi pitkään ravintolateattereissa Jack Bennyn imitaattorina.


title: Urheilupuiston koulu (Kouvola)

text: Urheilupuiston koulu on 7-9 luokille opetusta antava peruskoulu Kouvolassa. Koulussa toimivat erikoispainotteiset liikuntaluokka ja matemaattis-luonnontieteellisten aineiden luokka. Koulussa on myös JOPO-ryhmä, jossa on yhteensä 10 oppilasta, opettaja, koulunkäyntiavustaja ja sosiaalityöntekijä. Koulun rehtorina toimii Petteri Kinnunen.


title: Urheilupuiston koulu (Kouvola)

text: Urheilupuiston koulun rakennus valmistui vuonna 1961. Alun perin siinä toimi Kouvolan Lyseo, joka oli poikakoulu. Vuodesta 1973 eteenpäin oppilaaksi otettiin myös tyttöjä ja tällöin nimeksi vaihdettiin Kouvolan Yhteislyseo. Siirryttäessä peruskoulujärjestelmään vuonna 1975 muuttui Yhteislyseo Urheilupuiston yläasteeksi ja Palomäen lukioksi. Palomäen lukio siirtyi vuonna 1978 yhteen Torkkelin lukion kanssa muodostaen nykyisen Lyseon lukion. Lukion siirryttyä pois rakennuksesta saneerattiin se peruskoulun yläasteen tarpeiden mukaiseksi.


title: Urheilupuiston koulu (Kouvola)

text: Koulun kotisivut


title: Hythe

text: Hythe voi viitata ainakiin seuraaviin maantieteellisiin kohteisiin:


title: Sirmium

text: Sirmium (nykyinen Srijemska Mitrovica Serbiassa) oli antiikin aikainen kaupunki Savajoen varrella Pannonia Inferiorin provinssissa Balkanilla. Roomalaiset valloittivat kaupungin keisari Augustuksen aikana ja asettivat sinne vahvan varuskunnan. Vespasianuksen aikana kaupunki sai "colonia"-aseman, ja myöhemmin siitä tuli Illyricumin provinssin pääkaupunki. Keisari Diocletianuksen uudistuksen jälkeen siitä tuli keisarillinen residenssikaupunki.


title: Édouard-Henri Avril

text: Édouard-Henri Avril (1849–1928) oli ranskalainen taidemaalari ja kaupallinen taiteilija, joka kuvitti eroottista kirjallisuutta nimimerkillä Paul Avril.


title: Umeshu

text: Umeshu on japanilainen likööri, joka tehdään alkoholista, sokerista ja japaninaprikooseista. Sen maku on makea, hapan ja raikas, ja se sisältää yleensä noin 10-15 % alkoholia. Umeshu-pullossa on joskus sisällä muutama japaninaprikoosi. Umeshua on myös perinteisesti tehty kotona. Länsimaissa umeshu on harvinaista, mutta sitä saa usein japanilaisissa ravintoloissa.


title: Umeshu

text: Umeshusta käytetään englannissa usein termiä "plum wine", ja siksi se käännetään joskus väärin "luumuviiniksi". Termiä voi kuitenkin pitää virheellisenä, koska japaninaprikoosit ovat nimensä mukaisesti lähempää sukua aprikoosille kuin luumulle ja niillä on omanlaisensa hapan maku. Toiseksi, umeshua ei valmisteta viinin tapaan hedelmistä käyttämällä vaan uuttamalla.


title: Veneroida

text: Veneroida on simpukoihin kuuluva nilviäislahko. Siihen kuuluu simpukoita, joilla on yleensä kaksi samanlaista melko paksua kuorta. Useimmat lajit hankkivat ravintonsa suodattamalla vedestä planktonia. Useimmat lajit elävät meressä, jotkut murtovedessä ja muutamat makeassa vedessä.


title: Veneroida

text: Lahkoon kuuluu noin 40 heimoa, jotka jaetaan seitsemääntoista yläheimoon. Molekyylirakenteen tutkimukset saattavat johtaa lahkon pilkkomiseen useammaksi taksonomiseksi ryhmäksi. Tähän lahkoon kuuluvat jättiläissimpukat, sydänsimpukat ja mm. liejusimpukka ("Tellinidae"-heimossa) ja vaeltajasimpukka ("Dreissenidae").


title: Siivooja

text: Siivooja on henkilö, joka siivoaa työkseen. Siivoojan työtehtäviin kuuluu esimerkiksi imurointia, pölyjen pyyhkimistä, pintojen pesemistä, kokous- ja toimistopalveluja sekä asiakkaiden auttamista. Siivooja työskentelee usein siivouspalveluyrityksessä tai itsenäisenä yrittäjänä.


title: Siivooja

text: Suomessa siivoojan ammattiin voi opiskella toisen asteen ammatillisissa oppilaitoksissa. Puhdistuspalvelujen perustutkinnon suorittaneen ja siivousalaan erikoistuneen henkilön tutkinto on toimitilahuoltaja.


title: Siivooja

text: Suomessa siivooja on myös tehtävänimike. Sen lähinimikkeitä ovat monenlaisten siivooja-loppuisten nimikkeiden lisäksi esimerkiksi siistijä ja hyttiemäntä.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Turun yliopiston tieteentekijät ry (TYT) on Turun yliopistossa tai vastaavassa tieteellisessä laitoksessa tutkimus- tai opetustehtävissä työskentelevien henkilöstöjärjestö.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Yli 900 jäsenellään TYT on Turun yliopiston suurin henkilöstöjärjestö, ja se toimii aktiivisesti yliopistonsa ja koko Suomen yliopistolaitoksen tulevaisuuteen ja menestykseen vaikuttaen.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Turun yliopiston tieteentekijät ry on jäsenenä Tieteentekijöiden liitossa, joka AKAVAn suurimpana valtiosektorin järjestönä on keskeinen vaikuttaja suomalaisen tiedepolitiikan ja yliopistokoulutuksen kehittämisessä. TYT on Tieteentekijöiden liiton toiseksi suurin jäsenjärjestö.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Yhdistyksen säännöt asettavat Turun yliopiston tieteentekijöiden perustavoitteet:


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Tarkoituksensa toteuttamiseksi TYT järjestää jäsenistölleen kokouksia, esitelmä- ja keskustelutilaisuuksia, laatii selvityksiä, tekee aloitteita, antaa lausuntoja, harjoittaa valistus- ja suhdetoimintaa sekä pitää yhteyttä työnantajatahoon sekä muihin järjestöihin ja yhdistyksiin.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: TYT:n jäsenet työskentelevät yliopistossa monissa tehtävissä mm. seuraavilla nimikkeillä: erikoistutkija, koordinaattori, laboraattori, lehtori, professori, suunnittelija, tutkija, tutkijakoulutettava, yliopistonlehtori, yliopisto-opettaja, yliopistotutkija.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: TYT on edunvalvontajärjestö. Palkkaedunvalvontaa TYT hoitaa pääasiassa Tieteentekijöiden liiton kautta.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Edunvalvonnan painopistealueita ovat:


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: TYT:n edeltäjä Turun Assistenttiyhdistys perustettiin 30.3.1967 Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun nuoremman tutkija- ja opettajakunnan ajatuksista: ammattikunnan asemaa korkeakouluissa voidaan nostaa vain järjestäytymällä.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Yhdistys on ajanut jäsenkuntansa palkkauksellista, oikeudellista, sosiaalista sekä ammatillista edunvalvontaa, mikä on merkinnyt myös vaikuttamista korkeakoulupolitiikkaan.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Turun yliopiston tieteentekijöiden puheenjohtaja on vuodesta 2010 lähtien Maija S. Peltola.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Yhdistyksen puheenjohtajat:


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Turun yliopiston tieteentekijät järjestää vuosittain yliopistolla ajankohtaisia yliopistoasioita käsitteleviä seminaareja. TYT oli keväällä 2008 mukana järjestämässä Suomen ensimmäistä Lasten yliopistoa, jossa Turun yliopiston professorit luennoivat 7–10-vuotiaille koululaisille. Lasten ollessa luennolla vanhemmat sijoitettiin Turun yliopiston tieteentekijöiden järjestämään "äiti- ja isiparkkiin", jossa päivystävät tieteentekijät kertoivat tutkimuksesta Turun yliopistossa.


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Vuodesta 2012 lähtien yhdistys on julkaissut sähköistä jäsenlehteä "Turun yliopiston tieteentekijä".


title: Turun yliopiston tieteentekijät

text: Tieteentekijöiden liitto on valitsee vuosittain Vuoden tieteentekijän (vuoteen 1996 asti Korkeakoulualan assistenttien ja tutkijain liitto KATL ry:n tunnustuspalkinto). Turun yliopistolaiseen tieteentekijään valinta on osunut seuraavasti:


title: Posti- ja telelaitos

text: Posti- ja telelaitos (lyh. "PTL", ; vuoteen 1981 Posti- ja lennätinlaitos) oli liikenneministeriön alainen valtion posti- ja teletoimintaa harjoittanut keskusvirasto, joka toimi vuosina 1927–1990. Laitoksen toimintaa jatkoi vuosina 1990–1994 samanniminen valtion liikelaitos, minkä jälkeen toiminta yhtiöitettiin.


title: Posti- ja telelaitos

text: PTL hoiti laissa säädetyllä monopolilla kirjeliikennettä ja teleliikennettä valtakunnallisesti paikallisten puhelinlaitosten ohella koko valtion alueella. Posti- ja telelaitoksen hallinnosta vastasi Posti- ja telehallitus (PTH), aiempi Posti- ja lennätinhallitus (PLH).


title: Posti- ja telelaitos

text: Posti-Telen toimintaa jatkavat Posti Group Oyj postitoiminnan osalta ja Sonera Oyj (nyk. Telia Finland Oyj) teletoiminnan osalta.


title: Posti- ja telelaitos

text: Posti- ja lennätinlaitos syntyi 1.6.1927, kun Postihallitus ja Suomen Lennätinlaitos yhdistettiin. Sen tehtäväksi tuli hoitaa yleistä posti-, lennätin-, puhelin- ja radiolaitosta sekä valvoa kyseisten alojen yksityisiä laitoksia. Tekninen kehitys muutti erityisesti 1960-luvulta alkaen laitoksen toimenkuvaa, ja sen nimi muutettiin 1981 Posti- ja telelaitokseksi.


title: Posti- ja telelaitos

text: Laitos muutettiin 1.1.1990 alkaen liikelaitokseksi. Tällöin se myös irrotettiin valtion budjettirahoituksesta. Laitos yhtiöitettiin 1.1.1994, jolloin syntyi Suomen PT Oy -konserni, jonka alaisuudessa toimivat yhtiöt Suomen Posti ja Telecom Finland.PTL-Postin toimintaan kuului postiliikenteen ohella laitoksen konttoriverkko, Postilinjat ja autokorjaamotoiminta. Postin konttoreissa oli myös Telen yleisöpuhelimia.


title: Posti- ja telelaitos

text: PTL-Telen toimialaa oli lennätin-, telex-, puhelin- ja muun teleliikenteen hoito ja kehittäminen valtakunnallisesti sekä telepäätelaitteiden vähittäismyynti ja hyväksyntä. Puhelinliikenteessä oli myös yksityisiä puhelinlaitoksia, jotka hoitivat paikallispuheluliikennettä PTL:n myöntävän toimiluvan turvin omalla toimialueellaan. Telen monopoli kaukopuheluihin päättyi vasta 1992, hyväksyttyjä päätelaitteita oli jo 1980-luvun alkupuolelta asti saanut myydä vapaasti. PTL:n rooli viestintäviranomaisena oli päättynyt jo 1987, jolloin Telehallintokeskus, nykyinen Viestintävirasto perustettiin.


title: Posti- ja telelaitos

text: Matkapuhelintoimintaa varten Tele perusti 1980-luvun alussa NMT 450-verkon ja myöhemmin NMT 900-verkon sekä 1990-luvun alussa GSM-verkon.


title: Posti- ja telelaitos

text: Vuodesta 1921 lähtien Posti- ja lennätinlaitos ylläpiti myös linja-autoliikennettä postilinja-autoilla eli kansan suussa postiautoilla. Liikenne aloitettiin ensimmäiseksi Rovaniemen ja Sodankylän välillä, myöhemmin sitä laajennettiin kaikkialle Suomeen. Enimmillään vuonna 1971 liikennöitiin yli 420 autolla kaikkiaan 222 linjaa. Linja-autot kuljettivat sekä matkustajia että postia, kunnes postin kuljetus siirtyi 1970-luvulta lähtien rekka-autoille. Vuonna 1991 linja-autoliikenne eriytettiin Postilinjat-nimiseksi tulosyksiköksi, joka viisi vuotta myöhemmin muutettiin Gold Line-nimiseksi yhtiöksi ja myytiin vuonna 1999 Koiviston Autolle.


title: Posti- ja telelaitos

text: Postipankki (PSP), aiempi Postisäästöpankki, oli valtion rahaliikenteen hoitanut pankki, jonka yksityisasiakkaiden asiointi hoidettiin pääasiassa postikonttorien kautta. Pankki yhtiöitettiin 1987.


title: Nawal El Saadawi

text: Nawal El Saadawi (joskus muodossa Nawal al-Sa'dawi) on egyptiläinen lääkäri, kirjailija ja feministi, joka on tunnettu naisen ja arabikulttuurin välistä konfliktia kuvaavista teoksistaan. Teostensa ja lausuntojensa uskonto- ja yhteiskuntakriittisyyden takia Saadawi on muun muassa ollut terroristijärjestöjen tappolistoilla sekä istunut vankilassa. Saadawin kenties tunnetuin teos on arabinaisten asemaa käsittelevä "Eevan kätketyt kasvot" ("'Al-Wajh al-'Ari lil-Mar'a al-'Arabiyya") vuodelta 1977.


title: Nawal El Saadawi

text: Nawal El Saadawi syntyi vuonna 1931 pienessä kylässä lähellä Kairoa. Saadawia ja Saadawin sisaruksia opetettiin yhdessä. Saadawi valmistui Kairon yliopiston lääketieteellisestä korkeakoulusta vuonna 1955 erikoisalanaan psykiatria. Hän harjoitti ammattiaan kaksi vuotta sekä yliopistolla että kotikylässään. Saadawin ensimmäinen teos, "Mudhakkirat Tabiba"(suomeksi Naislääkärin muistelmat), julkaistiin Kairossa vuonna 1958.


title: Nawal El Saadawi

text: Vuosina 1963-72 Saadawi työskentelil Egyptin hallituksessa julkisen terveydenhuollon johtajana. Samaan aikaan hän myös opiskeli New Yorkin Columbian yliopistossa, josta hän saavutti maisterin arvon julkisen terveydenhuollon alalta. Vuonna 1972 Saadawi menetti paikkansa hallituksessa poliittisen painostuksen seurauksena. 1973-78 Saadawi työskenteli Kirjallisuuden ja tieteen yli-instituutissa, minkä aikana Saadawi alkoi kirjoittaa arabinaisten kokemasta alistamisesta sekä fiktiivisesti että tietokirjamaisesti. Juuri näistä teoksistaan Saadawi on maailmanlaajuisesti tunnettu, mutta joista hän on saanut maksaa myös kovan hinnan: hän päätyi useiden vuosien ajaksi fundamentalististen terroristien kuolinlistoille. Useat muslimijärjestöt ja -organisaatiot ovat tuominneet Saadawin teokset. Esimerkiksi Saadawin viimeisin teos "Al Riwaya" sai kiellon sekä Egyptin kirkolta että Al Ahzarilta, eräältä Egyptin muslimiauktoriteetilta.


title: Nawal El Saadawi

text: Vuonna 1981 Nawal El Saadawi arvosteli julkisesti silloisen presidentin, Anwar Sadatin, yksipuolueellista hallintoa. Tämän johdosta Saadawi pidätettiin ja vangittiin, ja vapautettiin kuukausi Sadatin salamurhan jälkeen marraskuussa 1981. Vuonna 1982 Saadawi perusti Arabinaisten Solidaarisuusseuran (Arab Women's Solidarity Association, ASA), joka julistettiin laittomaksi vuonna 1991. ASA jatkaa kuitenkin edelleen toimintaansa Saadawin johdolla. Vuonna 1988, kun Saadawin nimi ensimmäisen kerran listattiin tapettavaksi, hän ja hänen toinen aviomiehensä Serif Hetata pakenivat Yhdysvaltoihin, missä Saadawi opetti sekä Duken yliopistossa että Washington Staten yliopistossa. Saadawi palasi Egyptiin vuonna 1996.


title: Nawal El Saadawi

text: Saadawi on ollut kuuluvasti puhumassa arabinaisten asemasta egyptiläisessä yhteiskunnassa ja puolustamassa naisten oikeuksia. Erityisen näkyvä osa Saadawin poliittisia kannanottoja on ollut naisten ja erityisesti tyttöjen ympärileikkaus, jonka hän itse koki ollessaan kuusivuotias. Saadawi on puhunut tätä perinnettä vastaan "Eevan kätketyt kasvot" -kirjan ilmestymisestä vuonna 1977 asti. Vuonna 2007 10-vuotias egyptiläistyttö kuoli ympärileikkauksensa aikana, mikä herätti Egyptin viranomaiset julistamaan perinteen kielletyksi.. Saadawin sanotaan kommentoineen tapausta: "Bedour, pitikö sinun kuolla, että pimeät mielet saavat valoa? Pitikö sinun maksaa hengelläsi lääkäreiden ja uskonnollisten johtajien tajuta, että oikea uskonto ei leikkele lapsia?" Vuonna 2004 Saadawi ilmoittautui presidenttiehdokkaaksi, vaaliteemoinaan ihmisoikeudet, demokratia ja naisten vapaus. Heinäkuussa 2005 Saadawi joutui kuitenkin vetäytymään kilvasta hallituksen jatkuvan vainon vuoksi.


title: Nawal El Saadawi

text:
Alla on mainittu joitain Saadawin lukuisista teoksista. Näiden lisäksi Saadawi on kirjoittanut omaelämäkerran,
kolme näytelmää, romaaneja, tietokirjallisuutta, sekä novelleja.


title: Oberhof

text: Oberhof on Thüringenin osavaltiossa Saksassa sijaitseva kaupunki. Se on yksi Saksan talviurheilukeskuksista. Kaupungissa käy paljon turisteja vuosittain. Oberhof sai virallisen kaupungin aseman vuonna 1985.


title: James L. Jones

text: James Logan Jones Jr. (19. joulukuuta 1943) on yhdysvaltalainen entinen merijalkaväen kenraali, joka on toiminut merijalkaväen komendanttina 1999–2003 sekä USEUCOMin ja samalla Nato-joukkojen komentajana vuosina 2003–2006. Vuonna 2007 ulkoministeri Condoleezza Rice nimitti hänet Lähi-idän erikoislähettilääksi.


title: James L. Jones

text: Hän toimi presidentti Barack Obaman kansallisena turvallisuusneuvonantajana 20. tammikuuta 2009 – 8. lokakuuta 2010.


title: James L. Jones

text: Jäätyään eläkkeelle asevoimien palveluksesta Jones on toiminut Chevronin ja Boeingin hallitusten jäsenenä. Chevronin hallituksesta hän erosi 5. joulukuuta 2008 presidentti Barack Obaman nimitettyä hänet turvallisuusneuvonantajakseen. Hän erosi turvallisuusneuvonantajan tehtävistä 8. lokakuuta 2010 ja hänen seuraajakseen valittiin Thomas E. Donilon.


title: Sakoluku

text:
Sakoluku on yksi tärkeimmistä leipäviljan leipoutuvuuden mittareista. Suomessa se määritetään leipävehnästä ja rukiista. Mittausmenetelmästä johtuen alin mahdollinen sakoluku on 60. Näin alhainen sakoluku osoittaa, että vilja on käytännössä leivontakelvotonta, eli se ei sovellu leivän valmistukseen. Alhaisen sakoluvun viljasta valmistetun leivän sisus ei kypsy paiston aikana, vaan seurauksena on taikinamainen ja kostea sisus.
Käytännössä leivontaan käytettävän viljan sakoluku on vehnällä 230-280 ja rukiilla 110-130.


title: Sakoluku

text: Viljan ostajat määrittävät ostamastaan viljasta sakoluvun, ja se vaikuttaa viljan ostohinnoitteluun. Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus (MTT) ylläpitää viljelijöille tarkoitettua sakolukupalvelua, jossa sakolukujen kehitystä seurataan kasvukauden loppupuolella kolmella MTT:n koepaikalla läntisessä Suomessa. MTT mittaa sakoluvun syysrukiista, syysvehnästä ja kevätvehnästä useista eri lajikkeista.


title: Sakoluku

text: Sakoluku tarkoittaa viljan itämisastetta. Kosteuden vaikutuksesta jyvässä oleva alfa-amylaasientsyymi aktivoituu, ja sitä alkaa erittyä jyvän jauhoytimeen, jossa se hajottaa jauhoytimen sisältämää tärkkelystä. Tämä puolestaan heikentää viljan leipoutuvuutta.


title: Sakoluku

text: Varsinkin kosteina vuosina jyvä saattaa tuleentumisen jälkeen itää jo pellolla ennen puintia. Tällöin itäminen ei välttämättä ole vielä silmin havaittavissa, mutta se on jo alkanut heikentää viljan leivontalaatua.


title: Sakoluku

text: Sakoluvun mittaamista varten pellolta kerätty viljanäyte puidaan, kuivataan ja jauhetaan. Tämän jälkeen koeputkeen mitataan 7 grammaa jauhoja ja 25 millilitraa vettä. Jauhovelliä sisältävää koeputkea ravistellaan voimakkaasti, jonka jälkeen sitä aletaan kuumentaa kiehuvassa vesihauteessa. Ensimmäisen 60 sekunnin ajan velliä sekoitetaan mittalaitteessa olevalla männällä; sen jälkeen mäntä vapautetaan, ja sen annetaan vajota itsekseen koeputken pohjalle. Sakoluku tarkoittaa aikaa sekunteina siitä, kun mittaus aloittiin (koeputki asetettiin vesihauteeseen), siihen, kun mäntä on vajonnut koeputken pohjalle. Sakoluvuksi tulee siis 60, mikäli mäntä putoaa suoraan koeputken pohjalle. Maksimissaan sakoluku voi olla jopa 400–500.


title: Sakoluku

text: Mäntä vajoaa koeputkessa sitä nopeammin, mitä enemmän jyvä on ehtinyt itää eli mitä enemmän jauhoytimeen on ehtinyt erittyä alfa-amylaasia.


title: Sakoluku

text: Jauhon sakoluku voidaan mitata standardin ISO 3093/1974:n mukaan.


title: Sakoluku

text: Leipäviljan laadun mittari on myös sitkopitoisuuden ilmaiseva zeleny-luku. Leipäviljan hinnoittelussa otetaan huomioon myös valkuaispitoisuus, kosteus, rikkajyvien ja epäpuhtauksien määrä sekä rikkoutuneiden jyvien osuus.


title: Waldo Vieira

text: Waldo Vieira (12. huhtikuu 1932 – 02. heinäkuu 2015) on brasilialainen lääkärin koulutuksen saanut parapsykologiasta kirjoittava kirjailija, joka on esittänyt projektiologian ja conscientologian teorioissa, että ihmisen tietoisuus on yliluonnollinen paranormaali ilmiö.


title: Waldo Vieira

text: Vieira on jäsen kansainvälisissä parapsykologisissa yhteisöissä.


title: Waldo Vieira

text: Tällä hetkellä Waldo Vieira asuu Foz do Iguaçussa, Brasiliassa, jonne hän perusti tutkimuslaitoksen CEAEC - Center of Higher Studies of the Consciousness.


title: Jouni Apajalahti

text: Jouni Arto Aarre Apajalahti (10. huhtikuuta 1920 Kemi – 31. toukokuuta 2009 Tampere) oli suomalainen kirjailija ja kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1966–1970.


title: Jouni Apajalahti

text: Apajalahti valmistui ylioppilaaksi vuonna 1939 Kuopion yhteiskoulusta ja teologian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1948. Hänet vihittiin papiksi Tampereella vuonna 1949. 1950-luvulla hän suoritti kasvatusopin tutkinnon ja erillisiä oikeustieteen kursseja Helsingin yliopistossa. Apajalahti sai rovastin arvonimen vuonna 1976.


title: Jouni Apajalahti

text: Työuransa Apajalahti aloitti Keravan nuorisovankilan pastorina 1949–1951. Hän oli Vankeusyhdistyksen asiamies ja nuorisonvalvoja Helsingissä 1951–1962, minkä jälkeen toimi Helsingin evankelis-luterilaisten seurakuntien nuorisoneuvonnan johtajana vuodet 1962–1977. Vuodet 1977–1978 hän oli Helsingin kaupungin erityissuunnittelija ja vuodet 1979–1983 kulttuurijohtaja.


title: Jouni Apajalahti

text: Helsingin kaupunginvaltuustossa Apajalahti toimi vuosina 1965–1977 ja uudelleen vuodesta 1997. Kaupunginhallituksen jäsen hän oli vuodet 1973–1977.


title: Jouni Apajalahti

text: Apajalahti kirjoitti dekkareita, näytelmiä ja elokuvien käsikirjotuksia. Dekkarikirjailijana hän debytoi vuonna 1969 teoksella "Kappalaisen kaitafilmi". Apajalahti kirjoitti myös useita TV-näytelmiä ja oli yksi käsikirjoittajista Mikko Niskasen elokuvassa "Sissit" (1963).


title: Bertel Ikonen

text: Bertel Ikonen () oli suomalainen eversti.


title: Bertel Ikonen

text: Ikonen osallistui vapaussotaan 28. tammikuuta alkaen ryhmänjohtajana Iisalmen suojeluskuntajoukoista kootussa ja E. Antikaisen johtamassa Iisalmen 1. vapaaehtoisessa jalkaväkikomppaniassa ja myöhemmin komppanian tultua liitetyksi Pohjois-Savon rykmenttiin niin sen ensimmäisessä pataljoonassa.


title: Bertel Ikonen

text: Ikonen kävi sisällissodan jälkeen Viipurin Upseerikokelaskurssin vuosina 1918–1919. Kurssin jälkeen hän palveli nuorempana upseerina eri tehtävissä Tampereen Rykmentissä Lahdessa vuoteen 1925 saakka. Pois lukien vuodet 1922–1923, jolloin hän oli komennettuna adjutanttina 3. Divisioonan esikunnassa Mikkelissä. Samoihin aikoihin hän suoritti Kadettikoulun kuuntelu-upseerina. Vuodet 1925–1926 häneltä vierähtivät Yleisesikunnassa, jonka jälkeen hänet nimitettiin komppanianpäälliköksi Polkupyöräpataljoona 1:een.


title: Bertel Ikonen

text: Vuonna 1927 Ikonen erosi armeijasta ja liittyi suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin ensimmäiseksi sotilasohjaajaksi Pohjois-Uudenmaan Suojeluskuntapiiriin. Pohjois-Uudenmaan Suojeluskuntapiiristä hän siirtyi vastaaviin tehtäviin Sortavalan Suojeluskuntapiiriin 1. maaliskuuta 1930. Sortavalan aikanaan vuonna 1930 hän suoritti komentajakurssin Suojeluskuntain Päällystökoulussa. Sotakorkeakoulun yleisen osaston yleisesikuntaupseerikurssin hän suoritti vuosina 1935–1937.


title: Bertel Ikonen

text: Ikonen palveli talvisodan puhjettua sotilastarkastajana Suojeluskuntain Yliesikunnassa. Myöhemmin Yliesikunnan muututtua Kotijoukkojen Esikunnaksi hän toimi Esikunnassa komento-osaston päällikkönä. Hänet maarattiin jouluaattona vuonna 1939 kotijoukkojen alaisen 21. Täydennysdivisioonan Jalkaväkirykmentti 62:n komentajaksi. Divisioonan siirto osaksi kenttäarmeijaa tapahtui tammikuussa 1940, jolloin myös Ikosen komentama rykmentti siirrettiin Itä-Kannakselle, josta se kumminkin jo helmikuussa siirrettiin Länsi-Kannakselle. Välirauhan aikana Ikonen toimi Etelä-Kymenlaakson Suojeluskuntapiirin komentajana ja jatkosodan puhjettua Ikonen lähti rintamalle hänen Suojeluskuntapiirinsä perustaman Jalkaväkirykmentti 45:n komentajana. Ikonen siirrettiin 29. toukokuuta 1941 Jalkaväkirykmentti 5:n komentajaksi, mutta siirrettiin vuoden 1942 elokuussa Suojeluskuntain Päällystökoulun johtajaksi. Päällystökoulusta Ikonen määrättiin 31. toukokuuta 1943 Jalkaväkirykmentti 9:n komentajaksi, josta hänet komennettiin edelleen 6. elokuuta 1944 Ilomantsin Ratsuväkiprikaatin väliaikaiseksi komentajaksi. Hän palasi 18. syyskuuta 1944 rykmenttiinsä ja suoritti sen kotiuttamisen marraskuussa 1944.


title: Bertel Ikonen

text: Ikonen toimi sotien jälkeen sotilaspiirin komentajana, josta tehtävästä hänet pidätettiin ja oli pidätettynä viisi kuukautta epäiltynä osallistumisesta asekätkentään. Hän tuomittiin jutussa kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen vuonna 1946. Rangaistuksen kärsittyään hän toimi Santahaminaan ja Tuusulaan sijoitetun Jalkaväkirykmentti 5:n komentajana vuoteen 1950 saakka.


title: Bertel Ikonen

text: Vänrikki 31.7.1919, luutnantti 1921, kapteeni 16.5.1925, majuri 16.5.1930, everstiluutnantti 16.5.1939, eversti 5.3.1942


title: Afeni Shakur

text: Afeni Shakur-Davis (10. tammikuuta 1947 Lumberton, Pohjois-Carolina – 2. toukokuuta 2016 Marinin piirikunta, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen poliittinen aktivisti ja Mustien panttereiden jäsen, joka sittemmin toimi musiikkialalla ja perusti hyväntekeväisyysjärjestön. Hän oli edesmenneen rapmuusikko Tupac Shakurin äiti.


title: Afeni Shakur

text: Danai Gurira esitti Shakuria vuoden 2017 elokuvassa "All Eyez on Me".


title: Hurtigsin rakuunatorppa

text: Hurtigsin rakuunatorppa () on museo Lapinjärven kunnan Heikinkylässä. Museota ylläpitää vuonna 1952 perustettu Hopenback-Lekstrand fornminnesförering (). Rakennus on 1700-luvulta oleva ruotujakoaikainen sotilastorppa.


title: Luettelo vuoden 1989 miehittämättömistä avaruuslennoista

text: Tämä on luettelo vuoden 1989 miehittämättömistä avaruuslennoista. Vuonna 1989 tehtiin 139 miehitetyn tai miehittämättömän avaruusaluksen laukaisuyritystä, joista liki kaikki onnistuivat.


title: Galaxy Goof-Ups

text: Galaxy Goof-Ups on Hanna-Barberan tuottama yhdysvaltalainen piirrossarja, jota esitettiin alun perin Yhdysvalloissa vuoden 1978 aikana 13 jakson verran NBC:llä. Sarjassa keskityttiin kapteeni Snerdleyn johtamaan avaruusvartijoiden ryhmän seikkailuihin. Heidän olisi tarkoitus pysäyttää intergalaktiset rikolliset, mutta ryhmä keksii aina jonkinlaisen syyn olla tekemättä työtään ja syöksyvät paikalliseen diskoon. Ryhmään kuuluvat Jogi-karhu, Hakki-koira, Scare Bear ja Quack-Up.


title: Galaxy Goof-Ups

text: Sarjaa esitettiin aluksi Yogi's Space Race -sarjan yhteydessä 9. syyskuuta 1978 aina 28. lokakuuta 1978 asti, jonka jälkeen sitä esitettiin erillisenä ohjelmana.


title: Sääʹmođđâz

text: Sääʹmođđâz () on toistaiseksi ainoa koltansaamenkielinen julkaisu. Talkootyönä toimitettua lehteä julkaistiin Suomessa vuosina 1978–1986. Lehti ilmestyi neljä kertaa vuodessa.


title: Porlammin kotiseutumuseo

text: Porlammin kotiseutumuseo on useiden rakennusten muodostama museokompleksi Porlammilla, Lapinjärven kunnassa. Museo on perustettu suojelemaan paikallista historiaa ja säilyttämään siihen liittyvää materiaalia. Kotiseutumuseo avattiin 1943 nuorisoseurantalo Soihtulan yläkertaan, josta se siirtyi vuonna 1953 vanhaan kansakouluun. Porlammin kotiseutumuseo käsittää kolme eri kokonaisuutta: Makasiinin alueen, Porlammin koulumuseon ja Sirénin talomuseon.


title: Porlammin kotiseutumuseo

text: Makasiinin alue käsittää neljä rakennusta: Sirénin talomuseon alueella on Sirénin tilan päärakennus ja kaksi aittaa sekä vinttikaivo ja kyläkeinu. Matti Sirénin perikunta lahjoitti huonokuntoiset rakennukset Porlammin museolle vuonna 1965. Rakennusten tontti oli aluksi vuokralla ja vuonna 1995 maa saatiin ostettua museolle.


title: Porlammin kotiseutumuseo

text: Koulumuseo päätettiin perustaa, kun Porlammin kylän alueelta lakkautettiin kaksi koulua lyhyen ajan sisällä 1980–1990 -lukujen vaihteessa. Kylän yhteismaiden hallituksen kanssa neuvoteltiin lopputulos, jonka mukaan Vanhasta koulusta saadaan kaksi luokkaa koulumuseota varten. Tilat vuokrattiin ja kunnostettiin. Koulumuseo avattiin käyttöön vuonna 1992.


title: Porlammin kotiseutumuseo

text: Porlammin kotiseutumuseolla on myös lasinegatiivikokoelma paikallisen valokuvaajan, Juho Pessalan (1893-1956) ottamia valokuvia. Valokuvissa on muun muassa maisemia, rakennuksia, työntekoa, perhekuvia, vihkikuvia, lapsikuvia, kuvat ajoittuvat 1910-luvulta 1950-luvulle.


title: Hindersby-Bäckbyn kyläpaja

text: Hindersby-Bäckbyn kyläpaja on Heikinkylässä, Lapinjärvellä sijaitseva, 1800-luvulta peräisin oleva sepänpaja, joka on museokäytössä. Kyläpajassa on useita sepän työkaluja nähtävillä.


title: Kiinalainen nimi

text: Kiinalaisessa kulttuurissa nimet kirjoitetaan aina järjestyksessä "sukunimi−etunimi" (esim. Mao Zedong, ei "Zedong Mao"). Henkilöitä puhutellaankin joko koko nimellä tai pelkällä sukunimellä. Etunimeä käytetään lähinnä perhepiirissä.


title: Kiinalainen nimi

text: Kiinan kymmenen yleisintä sukunimeä vuonna 2006 olivat Li, Wang, Zhang, Liu, Chen, Yang, Huang, Zhao, Zhou ja Wu. 1,3 miljardin asukkaan Kiinassa on vain noin 700 sukunimeä. Viime vuosina viranomaiset ovatkin suunnitelleet sukunimien määrän kasvattamista sekaannuksien välttämiseksi.


title: Kiinalainen nimi

text: Sukunimet ovat lähes poikkeuksetta yksitavuisia, tosin löytyy myös harvinaisia kaksitavuisia nimiä (mm. "Sima" ja "Ouyang"). Kiinalaisilla sukunimillä ei yleensä ole tiettyä merkitystä. Sukunimet ovat erittäin tärkeitä kiinalaisille ja ne ovat voineet säilyä samoilla suvuilla jopa vuosituhansia. Nainen säilyttää sukunimensä avioiduttuaan. Lasten sukunimet periytyvät yleensä isän puolelta, mutta tytär voi joskus saada äitinsä sukunimen. Sukunimi voidaan ottaa äidiltä myös jos tämän suku on sammumassa.


title: Kiinalainen nimi

text: Kiinassa ei ole olemassa virallista nimikalenteria, joten etunimen antaminen on käytännössä vapaata. Kaksitavuiset etunimet ovat yksitavuisia yleisempiä; jälkimmäistä arvostetaan kuitenkin enemmän, mikäli se sointuu yhteen sukunimen kanssa.


title: Kiinalainen nimi

text: Länsimaisten ihmisten voi olla vaikea erottaa kiinalaisten miesten ja naisten nimiä toisistaan ääniasun perusteella. Erot tapahtuvat lähinnä nimien merkityksen mukaan. Miesten nimissä korostetaan oppineisuuteen, vaurauteen ja menestykseen liittyviä sanoja. Naisten nimissä on enemmän niin sanottuja naisellisia hyveitä kuten lempeys, kauneus, kärsivällisyys ja puhtaus, sekä kukkien ja lintujen nimiä. Nykyään länsimaiset etunimet ovat yleistymässä Kiinassakin.


title: Lasten yliopisto

text: Lasten yliopiston tavoitteena on saada lapset ja nuoret kiinnostumaan tieteestä ja tieteen tekemisestä. Turun yliopiston alaisuudessa toimiva Lasten yliopisto järjestää tiedeluentoja sekä tiedeleirejä.


title: Lasten yliopisto

text: Ensimmäinen lasten yliopiston luento pidettiin Tübingenin yliopistossa, Saksassa vuonna 2002. Samoihin aikoihin samankaltaisia lapsille suunniteltuja tiedeluentoja pidettiin myös Innsbruckin ja Wienin yliopistoissa, Itävallassa, sekä Bratislavassa, Slovakiassa. Tapahtumat ovat alusta asti olleet niin lasten, heidän vanhempiensa kuin mediankin suosiossa. Tällä hetkellä ympäri Eurooppaa toimii yli 150 Lasten yliopistoa.


title: Lasten yliopisto

text: Lasten yliopistojen eurooppalainen verkosto European Children's Universities Network on Euroopan komission seitsemännen puiteohjelman rahoittama yhteistyöverkosto, joka edistää lasten yliopistojen toimintaa Euroopassa.


title: Lasten yliopisto

text: Suomeen Lasten yliopisto rantautui vuonna 2008, jolloin Turun yliopisto käynnisti koululaisille suunnatut tiedetapahtumat. Luennoitsijoina Lasten yliopistossa ovat Turun yliopiston professorit, dosentit ja tohtorit, jotka myös vastaavat vaikeimpiinkin kysymyksiin. Lasten yliopistoihin on eri Euroopan maissa osallistunut tuhansia koululaisia.


title: Lasten yliopisto

text: Lasten yliopiston luennot on tarkoitettu 7-10-vuotiaille, ja jokaisesta osallistumisesta saa leiman omaan luentopassiin.


title: Lasten yliopisto

text: Vuodesta 2011 alkaen myös Kuopiosta käsin toimiva Snellman-kesäyliopisto on toteuttanut Lasten yliopistotoimintaa Pohjois-Savossa. Vuonna 2016 toiminta oli kasvanut ympärivuotiseksi (kesäleirejä ja -kursseja sekä kerhoja lukuvuoden aikana), että toimintaa järjestettiin vuosittain kuudessa kunnassa, yhteensä noin 400 lapselle.


title: Lasten yliopisto

text:
Lasten yliopiston luennot on tarkoitettu koululaisille, joten vanhemmat voivat olla niiden ajan "äiti- ja isi -parkissa", jonne Turun yliopiston tieteentekijät ovat järjestäneet vanhemmille suunnattuja luentoja.Heinäkuussa Vanhalla Suurtorilla Keskiaikaisten markkinoiden yhteydessä
Heinäkuussa Vanhalla Suurtorilla Keskiaikaisten markkinoiden yhteydessäKevään 2009 luennoille osallistui kaikkiaan noin 2000 koululaista.Kevään 2008 luennoille osallistui kaikkiaan noin 2000 koululaista.Lasten yliopistoon kuuluvat myös Seilin saarella pidettävät tiedeleirit, joissa perehdytään tieteen maailmaan. Tutkimuksissa muun muassa tutustutaan yöllisten lepakkojen elämään, pyydystetään hyönteisiä ja sukelletaan rakkolevää pohjasta. Leirillä selviää myös, miksi tutkimuslaitoksen vanhoista rakennuksista voi löytää vihjeitä mielisairaalatoiminnasta ja miksi saaren kirkossa on kalterit.


title: Lasten yliopisto

text: Tiedeleiri on tarkoitettu 10-12-vuotiaille koululaisille.


title: Lasten yliopisto

text: Vuosittain järjestetään päiväleirejä vaihtuvin teemoin. Paikkana on ollut yliopiston kampus sekä Liedon Vanhalinna. Vuoteen 2011 asti teemoja ovat olleet muun muassa maantieto, tähtitiede, fysiikka, biologia ja historia.


title: Lasten yliopisto

text: Leireillä on muun muassa harjoiteltu gps-paikannusta, tehty fysikaaliten reaktioiden avulla jäätelöä, rakennettu höyrylaiva, vierailtu planetaariossa, tutkittu Aurajoen vettä sekä totta kai leikitty ja pidetty hauskaa.


title: California Love

text: California Love on hip hop -kappale, jonka esittäjä on 2Pac. Kappaleessa mukana on Dr. Dre ja Roger Troutman. Kyseinen kappale julkaistiin vuonna 1995, heti Tupacin vankilasta pois päästyään. Kappaleesta tehty remix-versio julkaistiin albumilla "All Eyez on Me". California Love nousi Billboardin Top-100 listan sijalle 1 ja pysyi siellä kaksi viikkoa. Kappale asetettiin ehdolle Grammy-palkinnosta luokissa "Best Rap Solo Performance" ja "Best Rap Performance by Duo or Group" (Dr. Dre:n ja Roger Troutmanin kanssa) vuonna 1997. Kappaleen on oikeasti sanoittanut Troutman, mutta Tupac ja Dr. Dre tekivät siitä modernin version.


title: California Love

text: Ensimmäinen Tupacin versio ei ole hänen studioalbumeillaan, mutta on hänen albumillaan Greatest Hits.


title: California Love

text: Taustamusiikki on otettu Joe Cockerin kappaleesta "Woman to Woman". "California Love":n ansiosta Tupac pääsi "Rolling Stonen" 500 kaikkien aikojen parhaimman kappaleen listalle sijalle 346.


title: California Love

text: Alun perin Tupacin ei pitänyt olla kappaleessa mukana. "California Love" on toinen kappaleista, jotka Dr. Dre tuotti "All Eyez on Me" albumilla, toinen on "Can't C Me". California Love oli alun perin tulemassa Dre:n omalle albumille, koska alkuperäisessä versiossa hän laulaa kolme säkeistöä. Versio, jossa Dre lauloi enemmän, julkaistiin Tupacin Greatest Hits -albumilla.


title: California Love

text: Kappaleen viimeinen säkeistö on "To Live and Die in L.A." -kappaleen viimeinen säkeistö. Säkeistö menee näin:


title: California Love

text: Kappaleesta on tehty kaksi eri musiikkivideota. Ensimmäiseen videoon (ohjannut Hype Williams) otettiin mallia elokuvasta "Mad Max Beyond Thuderdome" ja se sijoittuu aavikolle vuonna 2095. Videossa näyttelee George Clinton (heimopäällikkö), Chris Tucker (heimopäällikön apulainen), Tony Cox (kääpiösotilas) ja Roger Troutman. Video on kuvattu samassa paikassa kun "Mad Max Beyond Thunderdome" -elokuvakin. Video päättyy kohtaan, jossa lukee "To Be Continued".


title: California Love

text: Toinen video on "All Eyez on Me" -albumin version video. Videon alussa Tupac herää sängystä naisen vierestä, ja ensimmäinen video oli hänen näkemäänsä unta. Dr. Dre soittaa hänelle, että hänen pitää tulla Dren kesämökille, koska hän järjestää juhlat. Loppuosa videosta on kuvaa juhlista, jossa Roger Troutman soittaa pianoa. Vieraina juhlissa on mm. DJ Quik, E-40, Big Syke, Danny Boy, Jodeci, Deyon Sanders ja B-Legit.


title: California Love

text: Ensimmäinen video oli ehdokkaana MTV Video Music Awardsin parhaaksi rap-videoksi, ja se myös sijoittui sijalle 10. MTV:n "100 Greatest Videos Ever Made" (suom. Kaikkien aikojen 100 parasta musiikkivideota) -listalla vuoden 1999 huhtikuussa. Vuonna 2005 se oli 3:s MTV2:n ja XXL:n "25 Greatest West Coast Videos" -listalla. Video myös oli Ranskan MTV:n "100 Greatest Rap Music Videos" -listan 1.


title: California Love

text: Rock-yhtye "My American Hearts" teki kappaleesta coverin heidän albumilleen "Punk Goes Crunk". The Glitch Mob teki coverin vuonna 2008 ja Justin Timberlake esitti oman versionsa kiertueellaan Los Angelesissa.


title: California Love

text: Coalingasta Kaliforniasta kotoisin oleva Faxed Head niminen heavy metal-yhtye teki vuonna 2001 albumilleen "Chiropatric" kappaleen nimeltä "Coalinga Love".


title: Sydänsimpukat

text:
Sydänsimpukat ("Cardiidae") on simpukoiden heimo. Siihen kuuluu yli kaksisataa nykyisin elävää lajia ja lisäksi koko joukko fossiileita. Ne ovat kaksikuorisia, symmetrisiä, sivulta katsottuna sydämen muotoisia nilviäisiä.
Useimmilla lajeilla on pitkittäisuurteinen kuori. Niiden vaipassa on kolme uloketta: sisäänvirtausputki, ulosvirtausputki ja jalka. Jotkut lajit pystyvät liikkumaan: kaivautumaan ja hyppimään jalkansa avulla.


title: Sydänsimpukat

text: Heimoon kuuluu joitakin lajeja, joita käytetään ruoaksi, mm. eurooppalainen sydänsimpukka ("Cerastoderma edule") ja aasialainen "Anadara granosa", jota kasvatetaan suurilla farmeilla Thaimaassa, Indonesiassa ja Malesiassa.


title: Sydänsimpukat

text: Suomessa elää kaksi sydänsimpukkalajia: idänsydänsimpukka ja pikkusydänsimpukka.


title: Lewis Boss

text: Lewis Boss () oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. Hänen merkittävin yksittäinen tieteellinen saavutuksensa oli liikkuvan Hyadien tähtijoukon konvergenssipisteen laskeminen.


title: Lewis Boss

text: Boss suoritti toisen asteen koulutuksen Scituaten Lapham Institutessa ja New Hampshiren New Hampton Institutionissa. Hän valmistui Dartmouth Collegesta vuonna 1870 ja siirtyi töihin apulaisastronomiksi valtion maanmittaushankkeeseen Kanadan rajalla. Vuonna 1876 Boss siirtyi Schenectadyn Dudley Observatoryn johtoon.


title: Lewis Boss

text: Lewis Boss tunnetaan erityisesti työstään tähtien sijaintien ja ominaisliikkeiden kartoittajana. Hän teki myös matkan Chileen tarkkailemaan Venuksen ylikulkua vuonna 1882 ja keräsi tietoa komeettojen kiertoradoista.


title: Lewis Boss

text: Hänestä tuli "Astronomical Journalin" toimittaja vuonna 1909. Lewisin poika Benjamin Boss jatkoi isänsä toimittajantyötä tämän kuolemasta vuoteen 1941.


title: Lewis Boss

text: Vuonna 1910 Lewis Boss julkaisi "Preliminary General Catalogue of 6188 Stars for the Epoch 1900" -nimisen luettelon tähtien ominaisliikkeistä. Teosta laajennettiin myöhemmin hänen kuolemansa jälkeen.


title: Lewis Boss

text: Boss sai Royal Astronomical Societyn kultamitalin vuonna 1905. Kuun Boss-kraatteri on nimetty Lewis Bossin mukaan.


title: Kevin Smith (näyttelijä)

text: Kevin Tod Smith (16. maaliskuuta 1963 Auckland, Uusi-Seelanti – 15. helmikuuta 2002 Peking, Kiina) oli uusiseelantilainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan televisiosarjoista "Hercules" (1995-1999) ja sen kahdesta spin-off-sarjasta "" (1995-2001) ja "Young Hercules" (1998-1999), joissa hän esitti kreikkalaista sodan jumalaa Aresia. Hän oli myös rockmuusikko.


title: Kevin Smith (näyttelijä)

text: Vuoden 2002 alussa Aucklandista kotoisin oleva näyttelijä matkusti Kiinaan kuvaamaan Warriors of Virtue 2 -elokuvaa. Tarkoituksena oli tehdä yhdysvaltalais-kiinalainen taistelulajifilmi, koska Smith halusi työskennellä elokuvassa Hiipivä tiikeri, piilotettu lohikäärme esiintyneen stuntmiehen kanssa.


title: Kevin Smith (näyttelijä)

text: Helmikuun kuudentena päivänä 2002 Smith oli työskennellyt kuvauksissa Shijiazhuangissa, ja odottaessaan kyytiä takaisin hotellille hän päätti kävellä Keski-Kiinan Televisio -elokuvastudion mailla ja kiipesi lavastetorniin. Hän menetti tasapainonsa ja putosi useita kerroksia (joidenkin lähteiden mukaan noin kuudennen kerroksen korkeudelta) ja sai vakavia vaurioita päähänsä. Smith vietiin paikalliseen sairaalaan ja sieltä hänet siirrettiin Pekingiin. Hän vajosi koomaan, ja häntä pidettiin hengissä keinotekoisesti 10 päivän ajan. Smith kuoli 15. helmikuuta vaimonsa Suzannen ja vanhempiensa Geoffin ja Yvonnen läsnä ollessa. Hänellä oli kolme poikaa, Oscar, Tyrone, ja Willard. Yksityiset hautajaiset pidettiin 28. helmikuuta.


title: Kevin Smith (näyttelijä)

text: Ennen kuolemaansa Smith oli valmistautumassa ensimmäiseen Hollywood-roolinsa Bruce Willisin toimintaelokuvassa Tears of the Sun, yhtenä Navy SEAL:ina. Roolin oli määrä käynnistää hänen uransa Yhdysvalloissa.


title: Cashville Records

text: Cashville Records on rap-muusikko Young Buckin vuonna 2004 perustama levy-yhtiö.


title: Cashville Records

text: Vuoden 2008 lokakuussa Young Buck ilmoitti perustaneensa oman levy-yhtiön nimeltä Cashville Records. 50 Cent sanoi kannustavansa Buckin yritystä, mutta hän on silti G-Unit Recordsin jäsen, koska hän haluaa, että heidän levy-yhtiöillä pysyy hyvät välit. Alun perin yhtiötä kutsuttiin nimellä G-Unit South, mutta nimi vaihdettiin, koska Cashville ei ollut Interscopen alainen. Young Buck on pyytänyt Lil' Murderia ja Hi-C:tä liittymään Cashvilleen, ja heillä on oma rap-ryhmä, nimeltään "615". 2007 vuoden tammikuussa rap-artisti C-Bo allekirjoitti sopimuksen yhtiön kanssa. Saman vuoden maaliskuussa Outlawz allekirjoitti myös sopimuksen.


title: Cashville Records

text: Sha Money XL, G-Unit Recordsin omistaja, ilmoitti, että yhtiö on löytänyt jakajan RED Distributionin. Hän kertoi, että Cashville on saanut luvan tehdä ainakin neljä albumia vuonna 2008.


title: Gustav Sepperi

text: Gustav August Sepperi (synt. "Sepper"; ) oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli Saksassa sotilaskoulutuksensa saanut jääkäri. Hän aloitti sotilasuran sa jo ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla ja toimi vielä jatkosodassa pataljoonan komentajana viestijoukoissa.


title: Gustav Sepperi

text: Hänen vanhempansa olivat rautatien virkamies Gustaf Sjöberg ja Erika Kottelin. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna vasta 1928 Sylvi Alice Elovaaran kanssa.


title: Gustav Sepperi

text: Sepperi kävi Helsingin kauppakoulun vuosina 1909 - 1911 ja Suomen liikemiesten kauppaopiston vuosina 1912 – 1913 sekä suoritti yksityisesti viidennen luokan Hämeenlinnan lyseossa vuonna 1928. Sepperi kävi Haminan taistelukoulun vuonna 1918 ja yhteysupseerikurssin Mikkelissä ja Helsingissä vuonna 1919 sekä Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1929. Armeijan sotakoirakurssin hän suoritti vuonna 1933 ja viestiupseerikurssin ensimmäisen ja toisen jakson vuonna 1934.


title: Gustav Sepperi

text: Sepperi työskenteli konttoristina Lyypekissä ja Hampurissa ennen liittymistään ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. elokuuta 1915, kuului sen sekä 27. Jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella.


title: Gustav Sepperi

text: Sepperi saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi Kenttälennätinpataljoonaan, josta hänet siirrettiin 15. huhtikuuta 1918 alkaen joukkueenjohtajaksi 6. Jääkärirykmentin 17. jääkäripataljoonaan 2. komppaniaan. Sepperi otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Gustav Sepperi

text: Sepperi palveli sisällissodan jälkeen 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 6:ssa, joka nimettiin uudelleen aluksi Jääkäripataljoona 3:ksi ja myöhemmin Kajaanin sissipataljoonaksi. Hänet siirrettiin 12. marraskuuta 1918 Pohjolan Jääkäripataljoonaan (tunnettiin myöhemmin nimellä Kajaanin sissipataljoona). Hän toimi pataljoonassa joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä eri komppanioissa. Sepperi siirrettiin 27. helmikuuta 1929 Jääkäriprikaatin esikuntaan. Hän toimi 11. maaliskuuta 1929 alkaen aliupseerikoulun varajohtajana.


title: Gustav Sepperi

text: Hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 Viipurin rykmenttiin, missä hänet määrättiin 25. elokuuta 1933 alkaen viestiosaston (myöhemmin viestikomppania) päälliköksi. Hän toimi omien tehtäviensä ohella myös Kajaanin sissipataljoonan tiedonantokurssien johtajana 15. huhtikuuta - 19. kesäkuuta 1920 välisen ajan ja 1. komppanian väliaikaisena päällikkönä 28. joulukuuta 1920 - 1. maaliskuuta 1921 ja 3. komppanian väliaikaisena päällikkönä 11. kesäkuuta - 16. marraskuuta 1925 väliset ajat. Hämeenlinnan varuskunnan komendanttina hän toimi 28. syyskuuta 1921 - 1920. kesäkuuta 1924 ja oli 1. marraskuuta 1924 - 192. kesäkuuta 1925 välisen ajan komennettuna joukkueenjohtajaksi Kenttälennätinpataljoonan aliupseerikouluun. Vuosina 1931 - 1932 hän toimi tilapäisesti Satakunnan ja Suupohjan kutsuntapiirin kutsuntatoimistossa ja 1. maaliskuuta 1932 - 15. marraskuuta 1933 välisen ajan kutsunta-asiain upseerina Haminan sotilaspiirin esikunnassa.


title: Gustav Sepperi

text: Sepperi osallistui talvisotaan Raudun Ryhmän pioneeri- ja viestitoimiston päällikkönä ja myöhemmin 4. Divisioonan viestikomentajana, kunnes hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi Viestikoulutuskeskukseen. Hän otti osaa talvisodan taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän toimi aluksi edelleen samoissa tehtävissä, kunnes hänet siirrettiin Reservinaliupseerikoulun johtajaksi Viestikoulutuskeskukseen. Viestikoulutuskeskuksesta hänet siirrettiin Viestipataljoona 9:n komentajaksi ja edelleen Viestikoulutuskeskuksen päälliköksi. Koulutuskeskuksesta hänet nimitettiin viestiupseeriksi Vaasan sotilasläänin esikuntaan.


title: Gustav Sepperi

text: Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Viestipataljoona 5:n komentajaksi ja hän osallistui jatkosodassa taisteluihin Laatokan Karjalassa, Aunuksessa ja Pohjois-Suomessa. Sepperi erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen ja asettui sen jälkeen asumaan Rajamäelle, missä hän harrasti muun muassa mehiläishoitoa.


title: US Airwaysin lento 1549

text: US Airwaysin lento 1549 lähti New Yorkin LaGuardian lentoasemalta matkalle Pohjois-Carolinan Charlotteen ja edelleen Seattleen 15. tammikuuta 2009 kello 15.26 paikallista aikaa (22.26 Suomen aikaa). Vain muutamaa minuuttia lentoonlähdön jälkeen kone lensi lintuparven lävitse ja menetti tehot molemmista moottoreistaan. Tässä vaiheessa korkeutta oli vain noin 980 metriä. Onnettomuuskoneena ollut Airbus A320 kestää vain yhden moottorin menetyksen. Lisäksi moottorit on suunniteltu kestämään vain yksittäisen pikkulinnun törmäyksen.


title: US Airwaysin lento 1549

text: Koneen päällikkönä toiminut Chesley Sullenberger tiesi kokeneena lentäjänä heti, ettei kykenisi palaamaan kentälle, ja hän päätti tehdä pakkolaskun Hudsonjokeen.


title: US Airwaysin lento 1549

text: Joen kohdalla Sullenberger käänsi koneen etelään ja lensi joen myötäisesti. Kello 15.31, vain viisi minuuttia lentoonlähdön jälkeen, hän toi koneen hallittuun pakkolaskuun.


title: US Airwaysin lento 1549

text: Koneen 155 matkustajasta ja miehistön jäsenestä loukkaantui 78, joista suurin osa vain lievästi. Näistäkin suurin osa sai pahimmat vammansa kylmän veden aiheuttamasta hypotermiasta eikä itse pakkolaskusta. New Yorkissa oli tuolloin seitsemän astetta pakkasta ja jokiveden lämpötila nollan vaiheilla.


title: US Airwaysin lento 1549

text: Pian sen jälkeen kun oli selvinnyt, että kaikki lennolla olleet selvisivät hengissä, tapausta alettiin kutsua "Hudsonjoen ihmeeksi" (eng. "Miracle on the Hudson)." Lisäksi National Transportation Safety Board kutsui sitä ilmailuhistorian parhaiten onnistuneeksi pakkolaskuksi.


title: US Airwaysin lento 1549

text:
Kapteeni Sullenberger sai paljon kiitosta koneen matkustajilta, ja lehdistökin painotti kapteenin kylmähermoisuutta vakavan tilanteen aikana. Sullenberger ja koneen miehistö palkittiin myöhemmin New Yorkin kaupungin avaimilla. Nykyään turmassa ollut kone on näytillä Carolinan ilmailumuseossa Charlottessa, joka oli lennon alkuperäinen määränpää.
20. tammikuuta uutisoitiin, että samalla koneella olisi ollut ongelmia jo pari päivää ennen turmaa. Muutamat matkustajat ovat kertoneet, että koneen moottoreista kuului tällöin voimakkaita pamahduksia. Myöhemmin tutkijalautakunta kertoi, että vika oli johtunut viallisesta lämpötila-anturista, joka oli vaihdettu tapahtuman jälkeen.


title: US Airwaysin lento 1549

text: Clint Eastwood ohjasi vuonna 2016 tapahtuneesta elokuvan "Sully – uroteko Hudson-joella", jossa Sullenbergeria näyttelee Tom Hanks.


title: Lempäälän vaakuna

text: Lempäälän kunnanvaakuna on saanut aiheensa Lempäälän historiasta. Vaakunan jalkajousi viittaa eräretkiin, joita alueella entisaikoina tehtiin. Aurankärjet kuvastavat maanviljelystä.


title: Lempäälän vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 7. maaliskuuta 1950. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä aaltokoroinen kultapaalu, jonka päälikkeenä on musta, viritetty jalkajousi mustakärkisine kultanuolineen; tyvessä paalun kummallakin puolella saatteena kultainen aurankärki”.


title: Wolf (elokuva)

text: Wolf on yhdysvaltalainen ihmissusielokuva vuodelta 1994. Elokuvan ohjasi Mike Nichols ja käsikirjoittivat Jim Harrison ja Wesley Strick.


title: Wolf (elokuva)

text: Elokuvan pääosissa näyttelevät Jack Nicholson, Michelle Pfeiffer ja James Spader.


title: Luterilaisia virsiä

text: Luterilaisia virsiä on Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan vuonna 2015 julkaisema virsi- ja rukouskirja, jota käytetään hiippakunnan jumalanpalveluksissa yhdessä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan kanssa.


title: Luterilaisia virsiä

text: Virsien numerointi alkaa luvulla 700, jotta sekaannusta vuoden 1986 virsikirjan kanssa ei tapahtuisi. Kokoelma sisältää noin 200 virttä, koko Psalmien kirjan, hetkipalveluskaavoja ja muita rukouksia.


title: Luterilaisia virsiä

text: Jo vuonna 2009 Suomen Luther-säätiö julkaisi ensimmäisen version Luterilaisia virsiä -kirjasta. Tämä versio sisälsi 99 virttä.


title: Giovanni Battista Grassi

text: Giovanni Battista Grassi () oli italialainen eläintieteilijä, joka tutki muun muassa malariaa ja sitä kantavia hyttysiä, mehiläisten embryologiaa, loisia ja erityisesti viinikirvoja, ankeriaiden muodonmuutosta ja vaellusta sekä termiittejä. Grassi osoitti, että vain "Anopheles"-suvun hyttyset kantavat malarialoista. Hän toimi myös senaattorina.


title: Giovanni Battista Grassi

text: Battista Grassi suoritti lääketieteellisen yliopistotutkinnon Pavian yliopistossa Camillo Golgin ja Giulio Bizzozero opetuksessa. Valmistumisensa jälkeen hän tutki lääketieteellisesti kiinnostavia loismatoja, erityisesti hakamatoa, komparatiivisen anatomian laitoksella Sapienzan yliopistossa Roomassa.


title: Giovanni Battista Grassi

text: Vuodesta 1878 eteenpäin hän työskenteli ensin Messinassa tutkien nuolimatoja ja sen jälkeen Heidelbergissä Karl Gegenbaurin ja Otto Bütschlin seurassa. Heidelbergissä hän myös avioitui Maria Koenenin kanssa.


title: Giovanni Battista Grassi

text: Vuonna 1883 Grassista tuli komparatiivisen eläintieteen professori Catanian yliopistossa, jossa hän perehtyi heisimatoihin ja ankeriaiden elinkaareen. Samalla hän tutki mureenoja Roomassa. Cataniassa Grassi alkoi opiskella entomologiaa, ja kirjoitti varsinaisten tieteellisten julkaisujensa ohella entomologiasta oppilastekstin "I Progenitori degli insetti e dei miriapodi" () vuonna 1886. Hän alkoi myös perehtyä malariaan, ja työskenteli Raimondo Felettin kanssa erityisesti lintumalariaa tutkien.


title: Giovanni Battista Grassi

text: Grassi toimi vuodesta 1895 entomologina Roomaa kiertävässä malariantutkimusryhmässä, johon kuuluivat hänen lisäkseen Angelo Celli, Amico Bignami, Giuseppe Bastianelli ja Ettore Marchiafava. Hän osoitti "Anopheles claviger" -hyttyslajin levittävän malariaa ihmisissä. Vuosien 1900 ja 1902 välillä Grassi, Gustavo Pittaluga ja Giovanni Noé tekivät malariantutkimusta Agro Portuensessa, Fiumicinossa, Tiber-joella ja Capacciossa.


title: Giovanni Battista Grassi

text: Grassi jätti malarian tutkimisen vuonna 1902 ja alkoi perehtyä leishmaniaasia aiheuttavaan hietakärpäseen ("Phlebotomus papatasii") sekä viinirypäleiden tuholaisena tunnettuun viinikirvalaji "Phylloxera vastatrixiin". Endeemisen malarian palatessa Italiaan ensimmäisen maailmansodan seurauksena hän jatkoi hyttystutkimuksiaan ja teki niitä kuolemaansa saakka.


title: Giovanni Battista Grassi

text: Osittainen luettelo Grassin töistä:Giovanni Battista Grassille myönnettiin Royal Societyn Darwin-mitali vuonna 1896. Italian posti julkaisi hänen kuvaansa kantavan muistopostimerkki vuonna 1955.


title: Analog Science Fiction and Fact

text: Analog Science Fiction and Fact on yhdysvaltalainen tieteiskirjallisuuslehti. Se on ilmestynyt useilla eri nimillä vuodesta 1930, ja se on vanhin yhä julkaistava lehti alallaan kotimaassaan. Lehden aloittaessa sen nimi oli "Astounding Stories of Super-Science". Ensimmäinen merkittävä nimenvaihdos tapahtui vuonna 1938, jolloin lehden nimeksi tuli "Astounding Science-Fiction". Vuonna 1960 uudeksi nimeksi tuli "Analog Science Fact & Fiction", joka myöhemmin on muuntunut muotoon "Analog Science Fiction and Fact".


title: Analog Science Fiction and Fact

text: Tieteiskirjallisuuden niin sanotun kulta-ajan voidaan katsoa alkaneen vuodesta 1938, jolloin John W. Campbellista tuli lehden päätoimittaja. Campbell antoi lehdelle uudeksi nimeksi "Astounding Science Fiction" entisen "Astounding Stories" -nimen tilalle ja määritteli lehden julkaisemille novelleille suuntaviivoja. Novelleissa tuli keskittyä mahdollisuuksien rajoissa oleviin tieteellisiin saavutuksiin ja näiden saavutusten vaikutuksiin yksilöihin. Lisäksi tarinoiden juonen ja henkilöhahmojen merkitystä korostettiin. Campbellin johdolla "Astounding Science Fiction"ista tulikin lajityyppinsä merkittävin julkaisu, kunnes vuonna 1950 alkoi ilmestyä lukuisia kilpailevia lehtiä, kuten Galaxy Science Fiction. Campbell toimi lehden päätoimittajana kuolemaansa saakka vuonna 1971.


title: Analog Science Fiction and Fact

text: Analog on vuosien kuluessa julkaissut novelleja useilta merkittäviltä tieteiskirjailijoilta, kuten Isaac Asimov, Robert A. Heinlein, Poul Anderson ja Lois McMaster Bujold.


title: Analog Science Fiction and Fact

text: Lehden levikki oli suurimmillaan vuonna 1983, jolloin sillä oli 115 000 tilaajaa. Vuonna 2006 levikki oli 28 319.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941 käsittelee talvisodan jälkeisen välirauhan aikana tapahtunutta maiden ulkopoliittista lähentymistä ja tapahtumia ennen Saksan hyökkäystä Neuvostoliittoon ja jatkosodan puhkeamista.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Talvisota päättyi Moskovan rauhaan 13. maaliskuuta 1940. Kesän aikana Saksa muutti hylkivää ulkopoliittista asennettaan Suomen suhteen. Neuvostoliiton painostus ja Saksan vaikutusvallan kasvu johtivat Suomen ulkopoliittisten vaihtoehtojen vähenemiseen ja sai Suomen suostumaan, lopulta varsin vaatimattomassa mittakaavassa Saksan lomalaisten kuljettamiseen Suomen läpi sekä hankkimaan aseistusta Saksalta Suomen puolustusta silmällä pitäen. Suomessa Saksan tarjous kauttakulusta ja asekaupoista tuntui tuovan helpotusta ahtaaseen tilanteeseen talvisodan jälkeen. Saksa puolestaan tarvitsi Suomea marraskuussa 1940 valmistuneen itärintaman hyökkäyssuunnitelman toteutukseen ja strategisten Petsamon nikkelivarojen vuoksi. Lopputuloksena Suomi ensin siirtyi Neuvostoliiton etupiiristä tasapainoisempaan asemaan loppuvuonna 1940 ja lopulta "de facto" Saksan etupiiriin, ja myöhemmin jatkosodan myötä taistelemaan Saksan rinnalle Neuvostoliittoa vastaan.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Ratkaiseva merkitys Itämeren alueen turvallisuudelle oli 18. kesäkuuta 1935 solmitulla Britannian ja Saksan laivastosopimuksella. Sopimus kumosi Versailles’n rauhan Saksan laivastolle asettamat rajoitukset. Britannia suostui siihen, että Saksa sai lisätä laivastoaan 35 prosenttiin Britannian tonnistosta. Käytännössä sopimus merkitsi sitä, että sodan syttyessä Kuninkaallinen laivasto ei voisi toimia Itämerellä. Itämeren alueen maille tämä taas merkitsi sitä, että Kuninkaallinen laivasto ei voisi turvata näiden maiden ulkomaankauppaa, eikä myöskään toimittaa sotilaallista apua sodan syttyessä. Vuoteen 1940 mennessä Itämeren pienet maat olivat kaikki joutuneet Saksan tai Neuvostoliiton etupiiriin.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: 1930-luvun puolessa välissä Suomi vahvisti puolueettomuuttaan ja pyrki Neuvostoliiton ja Saksan ympärille nousevien ulkopoliittisten blokkien sijaan suuntautumaan pohjoismaiseen yhteistyöhön.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Neuvostoliitto esitti 1930-luvun puolivälistä alkaen ulkopolitiikassaan Saksan vaikutusvallan kasvavan Suomessa ja muissa Pohjoismaissa. Saksan omat salaiset poliittiset arviot kertoivat asian kuitenkin olevan päinvastoin. Suomen osalta Svinhufvudin tappio vuoden 1937 presidentinvaaleissa, sekä ensimmäisen punamultahallituksen synty katkaisivat Saksan yhteydet Suomen politiikan korkeimpaan johtoon. Mannerheimin johdolla sotilasjohtokin suhtautui varauksellisesti Saksaan. Toukokuussa 1937 Holsti luovutti Ruotsin ulkoministerille Suomen yleisesikunnan laatiman ehdotuksen Suomen ja Ruotsin yhteistyöstä Ahvenanmaan sotilaalliseksi puolustamiseksi. Suomen ja Ruotsin välille solmittiin viisumivapaus ja toukokuussa 1938 Pohjoismaat allekirjoittivat yhteisen puolueettomuusjulistuksen. Todettuaan suhteiden huonon tilanteen Saksa käynnisti kesällä 1938 ulkopoliittisen hyökkäyksen syyttäen Suomen hallitusta epäaidosta, Saksaa syrjivästä puolueettomuudesta. Suomen reaktio tähän oli pohjoismaista suuntausta vetäneen ulkoministeri Erkon ero, joka johtui osaltaan myös hänen saamastaan arvostelusta hitaasti kehittyneiden Ruotsin-suhteiden vuoksi.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Ulkoministeriksi Holstin tilalle noussut Eljas Erkko jatkoi pohjoismaista linjaa. Suunnitelma Ahvenanmaan puolustuksesta Ruotsin kanssa oli saatu valmiiksi heinäkuussa 1938, ja sopimus yhteistyöstä, Tukholman pöytäkirja, solmittiin tammikuussa 1939. Sopimus jäi vahvistumatta koska Neuvostoliiton vastustuksen vuoksi Kansainliitto ei käsitellyt sitä. Kun Suomi kieltäytyi huhtikuussa 1939 Saksan tarjoamasta hyökkäämättömyyssopimuksesta, Saksa näki vaikutusvaltansa Suomessa varsin pienenä.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Elokuussa 1939 Saksa ja Neuvostoliitto solmivat hyökkäämättömyyssopimuksen, jonka salaisen lisäpöytäkirjan mukaan Suomi kuului Neuvostoliiton etupiiriin. Vaikka talvisodan sytyttyä Suomessa nähtiin Saksan apu mahdollisena, ei siihen todellisuudessa ollut perusteita. Saksa ei vaarantanut suhteitaan Neuvostoliiton kanssa, ei suoranaisella avulla eikä edes poliittisena välittäjänä.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Kaiken kaikkiaan Suomi oli Saksalle 1930-luvulla ulkopoliittisesti varsin merkityksetön, lähinnä suojamuuri joka turvasi Saksan etuja Skandinaviassa. Saksan suurvaltapolitiikassa Suomi ei tuolloin näytellyt vielä minkäänlaista roolia. Suomen ulkopolitiikan painopiste puolestaan keskittyi 1930-luvulla länsivaltoihin, kääntyen vuosikymmenen lopulla Ruotsiin päin.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Taloudellisesti Saksan merkitys Suomen ulkomaankaupalle oli vähentynyt 1930-luvulla edelliseltä vuosikymmeneltä. Suomelle taloudellisesti merkittävämpi 1930-luvulla oli Iso-Britannia jonka kanssa käyty kauppa oli vielä huomattavan ylijäämäistä. Vuosikymmenen lopulla Ruotsi nousi Saksan ohi Suomen toiseksi tärkeimmäksi kauppakumppaniksi. Kauppa Saksan kanssa kuitenkin kehittyi positiivisesti, ja Saksa esimerkiksi osallistui kevättalvella 1939 Helsingissä yleismessuihin ja automessuihin omalla osastollaan.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Talvisodan jälkeisessä kiristyneessä tilanteessa Suomen johtoon syntyi poliittisen ja sotilaallisen johdon sisäpiiri, "sotakabinetti" jolle valta sodan ja rauhan kysymyksissä käytännössä keskittyi. Sotilasjohdossa Mannerheimilla oli suvereeni asema, poliittisessa johdossa presidentti Risto Rytillä. Hallituksen piirissä presidentin luottomiehiä olivat pääministeri Jukka Rangell ja ulkoministeri Rolf Witting, marsalkan puolestaan puolustusministeri, kenraali Rudolf Walden ja pääesikunnan päällikkö kenraali Erik Heinrichs. Hallituksen ulkopuolisena sisäpiiriin kuului sosialidemokraatti Väinö Tanner, joka turvasi päätöksille riittävän tuen työväestön piirissä. Tämä johtoryhmä sai yleensä käsityksensä läpi hallituksessa ja eduskunnassa. Osa hallituksesta ja jopa presidentti jäi syrjään ydinryhmän tiedoista ja päätöksenteosta.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text:
Historiantutkija Heikki Ylikankaan kritiikkiä saaneen teorian mukaan Suomi sai jo talvisodan aikana saksalaisilta ensimmäisen vihjeen maan tulevasta hyökkäyksestä Neuvostoliittoon. Saksan ja Neuvostoliiton välinen Molotov–Ribbentrop-sopimus esti Saksaa julkisesti tukemasta Suomea talvisodassa ja Saksa Suomen pettymykseksi pysytteli tiukan puolueettomana. Suomen tuleva Berliinin lähettiläs Toivo Kivimäki lähetettiin kuitenkin helmikuussa 1940 Berliiniin hakemaan Saksalta tukea. Suhtautuminen oli aluksi nihkeää, mutta tilanne muuttui äkisti Suomen ilmoitettua aikeestaan hyväksyä liittoutuneiden avuntarjous. Kivimäelle järjestettiin kiireesti 22. helmikuuta tapaaminen : Hermann Göringin kanssa. Kivimäen hyvin tunteneen Ragnar Nordströmin 1940-luvun lopulla kirjoittamien muistelmien mukaan Göring antoi Kivimäelle lupauksen Saksan tulevasta hyökkäyksestä Neuvostoliittoon.
Ylikankaan mukaan Göringin lupaus vaikutti ratkaisevasti Suomen päätökseen hyväksyä Moskovan rauhan ehdot. Ylikankaan teoriaa on arvostellut muun muassa historioitsija Ohto Manninen.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Sodan jälkeen Suomi pyrki parantamaan suhteitaan länsivaltoihin. Ison-Britannian kanssa valmisteltiin poliittista kauppasopimusta, jonka mukaan Suomi sitoutuisi rajoittamaan kauppaansa Saksan kanssa, mutta saisi etuoikeuden Ison-Britannian ulkomaankaupassa. Saksan Tanskan miehitys ja hyökkäys Norjaan supisti ratkaisevasti Suomen ulkopoliittista pelivaraa. Ison-Britannian hallitus katkaisi välittömästi kaiken liikenteen Pohjoismaihin, ja myös kauppaneuvottelut Suomen kanssa. Pohjoismainen turvallisuuspoliittinen vaihtoehto ei tullut enää kysymykseen, ja toisaalta Ranskankin jouduttua Saksan komennon alle tukeutuminen länsivaltoihin muuttui käytännössä mahdottomaksi. Suomen elintila pieneni entisestään Baltian maiden jouduttua samaan aikaan Neuvostoliiton vaikutuspiiriin.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Saksan hallitessa Neuvostoliiton rajaa ja Petsamon satamaa lukuun ottamatta Suomen kaikkia kauppareittejä olivat ulkomaankaupan vaihtoehdot hävinneet. Kauppasopimusneuvottelut aloitettiin huhtikuussa 1940. Ennen kuin neuvottelut saatiin etenemään, Suomen piti vaihtaa saksalaisten silmissä englantilaismielinen neuvotteluryhmän puheenjohtaja Axel Solitander Rainer von Fieandtiin. Von Fieandt vakuutti saksalaisille Rytiltä saamansa valtuuksin, että aikaisempi suuntautuminen länsivaltoihin oli virhe ja nyt painotettaisiin kauppasuhteita Saksaan.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Kesäkuussa Neuvostoliiton painostus Suomea kohtaan koveni. Suomessa hallitus tulkitsi Neuvostoliiton uhan kohdistuvan suoraan Suomen itsenäisyyteen ja demokratiaan. Neuvostoliiton vaatimuksiin ei haluttu taipua ja hallituksen linjaa tuki laaja kansalaismielipide. Poliittista tukea hallitus haki Saksalta. Maiden välinen poliittisluonteinen kauppasopimus solmittiin kesäkuussa 1940. Samana vuonna Saksa nousi Suomen suurimmaksi kauppakumppaniksi. Myös kulttuurin alalla yhteydenpito kasvoi vilkkaaksi.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Suomen hallitus tunnusteli maiden suhteiden kehittymistä heinäkuun alussa 1940 kertomalla Saksan Helsingin-lähettiläälle Wipert von Blücherille yleisen mielipiteen olevan kääntymässä Saksalle myötämieliseksi, sillä toiveena oli saada Saksan aseilla takaisin Moskovan rauhassa menetetyt alueet. Lisäksi ulkoministeri Erkko ilmoitti lähettiläälle, että tehtiin tunnusteluja saksalaismielisen hallituksen saamiseksi maahan. Von Blücher ilmoitti että hallitus olisi hyvä olla ainoastaan salaisesti yhteistoiminnassa Saksan kanssa, sillä maa aikoi pitää sopimuksensa Neuvostoliiton kanssa. Tästä von Blücher sai myöhemmin moitteet: Berliinissä katsottiin ettei suomalaisissa ole syytä herättää vääriä toiveita.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Tilanne muuttui kuitenkin nopeasti Adolf Hitlerin aloitettua valmistelut hyökkäyksestä Neuvostoliittoon. Saksan turvallisuuspalvelu SD lähetti asiamiehensä Ludwig Weissauerin Suomeen 19-27. heinäkuuta 1940 tehtävänä selvittää suomalaisten suhtautumista mahdolliseen konfliktiin Saksan ja Neuvostoliiton välillä. Hitler teki 29–31. heinäkuuta 1940 periaatepäätöksen hyökätä Neuvostoliittoon seuraavana keväänä. Hyökkäyksestä oli jo suunniteltu karkea luonnos, ja tarkempi suunnittelu aloitettiin heti. Lopullinen hyökkäyssuunnitelma, operaatio Barbarossa valmistui 18. joulukuuta 1940.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Hyökkäyspäätös merkitsi käännettä myös Saksan Suomen-politiikassa. Hitler määräsi Pohjois-Norjan joukkojen vahvistukset 13. elokuuta, samalla annettiin määräys suunnitella operaatio Renntier, Suomelle kuuluvien Petsamon nikkelikaivosten pikavaltaus tarvittaessa. Suomalaisille käänne tuli selväksi kun Saksa lähetti valtakunnanmarsalkka Herman Göringin luottomiehen, asekauppiaanakin toimineen everstiluutnantti Joseph Veltjensin salaisiin neuvotteluihin Suomeen. Veltjensin tehtävänä oli sopia nopeista ja mittavista asetoimituksista sekä Luftwaffen sotilaskaluston ja miehistön kauttakulusta Pohjanmaan satamien ja Pohjois-Norjan Kirkkoniemen välillä. Sopimuksen tuli olla salainen, ja mieluiten ainoastaan sotilashenkilöiden kanssa neuvoteltu. Lisäksi Veltjensin piti tunnustella mahdollisuutta saada osuus Petsamon nikkelikaivosten kaivosluvasta, joka oli brittiläis-kanadalaisen yhtiön hallussa. Kaivoksen tuotosta oli jo kesäkuun lopussa sovittu toimitettavan Saksaan 60 prosenttia.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Ruotsin ja Saksan kauttakulkusopimus allekirjoitettiin 8.7.1940 Norjan antauduttua Saksalle.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Suomen ja Neuvostoliiton kauttakulkusopimus allekirjoitettiin 6.9 1940 Suomen ja Neuvostoliiton välillä ja se salli rautatiekuljetukset Neuvostoliitosta Hangon vuokra-alueelle. Mannerheim totesi sarkastisesti: "Puristuksissa kahden suurvallan välissä meidän oli ollut pakko tehdä myönnytyksiä kummallekin taholle, sillä voimamme eivät olisi riittäneet tiukan puolueettomuuden ylläpitämiseen. Vaatimalla kauttakulkuliikennettä Hankoon ja sieltä takaisin oli kuitenkin juuri Neuvostoliitto pakottanut Suomen tekemään ensimmäisen poikkeuksen puolueettomuuden tieltä."


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus hyväksyttiin periaatteellisella tasolla jo Veltjesin käynnin aikana, ja juridisesti lokakuussa. Ensimmäiset joukkojen laivaukset Vaasan ja Oulun satamiin saapuivat 22. syyskuuta. Sopimus oli pidetty salassa, eivätkä edes paikalliset poliisiviranomaiset tienneet asiasta ennen joukkojen maihinnousua. Valtioneuvosto kokonaisuudessaan sai tiedon kauttakulusta 24. syyskuuta. Aseita, pääasiassa tykistöä ja miinoja, rahdattiin maahan 140 000 tonnia.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Ensimmäinen julkinen merkki maiden suhteiden lähentymisestä olivat yhteiset urheilutapahtumat. Ruotsin ja Saksan kanssa käytiin kolmoismaaottelu syyskuun 1940 alussa, ja kuun loppupuolella Suomi-Saksa -jalkapallomaaottelu, lokakuussa ampumamaaottelu ja marraskuussa voimistelumaaottelu. Saksa avasi myös kauppayhteyden ja toimitti Suomeen elintarvikkeita ja polttoainetta. Lokakuussa perustettiin suomalais-saksalainen seura laajentamaan kulttuurisuhteita. Seura järjesti kulttuuritapahtumia, elokuvanäytöksiä ja juhlia.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Saksalaisjoukkojen kulku ja oleskelu Suomessa, ulkomaankaupan suuntautuminen Saksaan ja asehankinnat Saksasta veivät Suomen Saksan vaikutuspiiriin vuoden 1940 loppuun mennessä. Suomen hallituksen tavoitteet olivat kuitenkin vielä puolustukselliset, haluttiin poliittista tukea ja modernia aseistusta. Saksan ja Neuvostoliiton välirikon tullessa yhä todennäköisemmäksi oli Suomen johto valmis nostamaan tavoitteitaan: Moskovan rauhan ehtojen mitätöiminen ja uusi rajankäynti Neuvostoliiton kanssa nousi mahdollisuudeksi.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Kauttakulkuneuvotteluista lähtien maiden välisiä suhteita hoidettiin kahta väylää pitkin: normaalin diplomatian keinoin poliitikkojen välillä, ja toisaalta myös molempien maiden korkeimman sotilasjohdon välillä. Syksyllä 1940 sotilaslinjan yhteydet nousivat merkittävimmäksi. Yhteydenpito tapahtui vierailujen ja vastavierailujen keinoin: syksyllä 1940 kenraalimajuri Paavo Talvela vieraili Saksassa useaan otteeseen Suomen sotilasjohdon lähettämänä.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Historiantutkija Mauno Jokipiin mukaan on huomattava, että suoraa syy-seurausyhteyttä kauttakulkusopimuksesta jatkosotaan ei ole tutkijoiden etsinnöistä huolimatta löytynyt. Saksassa kenraali Paulus oli vasta elokuussa 1940 alkanut laatimaan offensiivisuunnitelmaa, joka myöhemmin sai nimen Barbarossa. Sen ensimmäinen luonnos valmistui marraskuussa, eikä elokuussa 1940 Suomessa osattu ennustaa myöhempää kehitystä.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Käännekohta maiden suhteissa tapahtui joulukuussa 1940 kun maan Suomen johto lähetti Talvelan neuvottelemaan Saksaan. Talvelan tehtävä oli tiedustella tukea Suomen ja Ruotsin unionille, mutta myös yleisemmin Saksan tukea Suomelle. Talvela esitti molempien maiden yleisesikuntien ryhtyvän yhteisiin valmisteluihin Neuvostoliittoa vastaan. Saksan puolelta häneltä tiedusteltiin Suomen tarkkoja mobilisaatiotietoja, jotka lisättiin operaatio Barbarossan ensimmäiseen suunnitelmaan. Talvelan vierailu tiivisti maiden sotilasjohdon yhteistyötä ja neuvottelujen sarjaa, joka kesti jatkosodan alkuun asti. Halutut tiedot toimitti Saksaan Suomen pääesikunnan päällikkö Erik Heinrichs tammikuun lopulla 1941, ja tiedot lisättiin hyökkäysoperaation varsinaiseen marssiohjeeseen. Tuolloin Heinrichsille kerrottiin Saksan tulevasta hyökkäyksestä, joskin operaation koodinimi, hyökkäyspäivämäärä ja yksityiskohdat jäivät avoimiksi. Suomen johdon ydinryhmälle välitetty Tieto tulevasta konfliktista vaikutti jatkossa Suomen politiikan taustalla. Tammikuun alussa Rytin hallitus vaihtui Rangellin hallitukseksi, ulkoministeriksi tuli jälleen Witting, joka näki tärkeimmäksi tehtäväkseen Suomen ja Saksan suhteiden parantamisen.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Neuvostoliiton painostus erityisesti osuuden saamiseksi Petsamon nikkelistä kiristyi tammikuun puolivälissä 1941. Erimielisyys suhtautumisesta Neuvostoliiton vaatimuksiin jakoi maan johtoa. Saksalaisten hallituksen sisärenkaalle esittämät turvatakuut eivät olleet Paasikiven tiedossa, ja hän vastusti taipumatonta asennetta. Helmikuun puolivälistä lähtien hallituksen ulkopoliittinen linja jyrkkeni ja määrätietoistui.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Helmikuussa Saksassa suunniteltiin aluksi 750 vapaaehtoisen suomalaisen, myöhemmin 1 500 miehen SS-joukon perustamista. Suomen hallituksen kantaa tiedusteltiin maaliskuussa, ja vastaus oli myöntävä. Asia hoidettiin Saksan sotilastiedustelu Abwehrin ja Valtiollisen poliisin kautta. Peiteorganisaatioksi perustettiin yksityinen värväyskomitea. Suomalaiset yrittivät asettaa joukon käytölle aluksi ehtoja, mutta näistä luovuttiin ja huhtikuun puoleenväliin mennessä ainoastaan toivottiin joukkoja Suomeen mikäli maa joutuisi sotaan yksinään. Koottu vapaaehtoispataljoona, 1 200 miestä, kuljetettiin toukokuussa viidessä erässä salaa Saksaan.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Sotilaslinjan neuvotteluyhteys jatkui talven yli. Korkea-arvoisia sotilasvierailuja tehtiin molemmin puolin. Myös maiden turvallisuuspalvelut rakensivat tiiviit yhteistyömuodot. Maalis–huhtikuussa saksalaiset suorittivat suomalaisten avustuksella järjestelmällistä tiedustelua Pohjois-Suomen alueella tulevaa hyökkäysoperaatiota varten. Joskus saksalaisupseerit liikkuivat jopa suomalaisunivormuissa. Tammikuussa Mannerheim Saksan pyynnöstä kiirehti teiden rakentamista Hetasta Kilpisjärvelle ja Inarista Kaarasjoelle, molemmat Norjan rajalle asti. Rajan takaa saksalaiset jatkoivat yhdistääkseen tieverkon valtakunnantie Reichsweg 50:een Narvikista Kirkkoniemeen. Aluksi suomalaiset pyrkivät saamaan saksalaisilta kaksi kolmasosaa rakennuskustannuksista, mutta myöhemmin hallitus päätti kustantaa tiet itse.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Toukokuussa 1941 Saksan ja Suomen välille avautui yhteistyöstä myös poliittinen neuvotteluyhteys sotilaallisen rinnalle. Suomen Berliinin-lähettiläs Toivo Kivimäki sai salaisen tiedustelun Suomen rajatoiveista mahdollisen idänkonfliktin jälkeen. Suomen johdon ydinryhmä päätti 30. toukokuuta lähettää vastaukseksi viisi kenraali Aksel Airon laatimaa rajavaihtoehtoa. Suppein vaihtoehto käsitti Suomen talvisotaa edeltävät rajat, laajimmassa raja kulki Syväristä etelään ja Äänisjärveltä itään. Samalla johtoryhmä pyysi muun muassa vilja-apua. Suomen johdon ydinryhmän vastauspäätös merkitsi käytännössä Suomen liittymistä Saksan rinnalle. Viikon kuluttua marssivat Barbarossa-hyökkäystä varten kootut joukot Norjasta rajan yli, joskin koko hallitus sai kuulla asiasta vasta kaksi päivää myöhemmin.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Helsingissä oli kesäkuun alussa neuvottelut, joissa puheenjohtajana toimi kenraaliluutnantti Heinrichs ja niihin osallistuivat Suomen puolelta kenraalimajuri A. F. Airo sekä everstit K. A. Tapola ja Harald Roos. Saksan edustajina olivat everstit Erich Buschenhagen, Eberhard Kinzel ja Horst Rössing sekä majuri Christian Müller. Heinrichs laati ennen neuvotteluja yhteistoiminnassa sotamarsalkka Mannerheimin ja ulkoasiainministeri Wittingin kanssa saksalaisille annettavan muistion, jonka viimeistelystä neuvoteltaessa myös presidentti Ryti ja puolustusministeri Walden olivat läsnä. Tämä muistio luovutettiin saksalaisille.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text:
Suomalaisten poliittisina toivomuksina erityisesti sitä tapausta silmälläpitäen, ettei Neuvostoliiton kanssa synny aseellista ratkaisua, esitettiin diplomaattista tietä käsiteltäväksi seuraavat kysymykset:
1. Suomen asema itsenäisenä valtiona ja sen valtioalueen takaaminen, mikäli mahdollista vanhoine, pyöristettyine tai kompensoituine valtion rajoineen.
2. Taloudellisen avun - erityisesti elintarvikkeiden - antaminen Suomelle.
3. Lisäksi todettiin, että presidentin valtiojärjestykselliset siteet huomioon ottaen Suomi piti hyvin tärkeänä, ettei vihollisuuksia Neuvostoliittoa vastaan aloiteta suomalaisten taholta tai Suomen valtionalueelta.


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Kenraali Erik Heinrichs johti suomalaisjoukkoa keskusteluissa Salzburgissa, Berliinissä ja Helsingissä. Hän kertoo: ”Koko hanke perustui siihen usein toistettuun nimenomaiseen edellytykseen, että Suomi joutuisi Venäjän hyökkäyksen johdosta mukaan sotaan.” Väinö Tannerin mukaan Suomen ja Saksan välillä ei ollut olemassa minkäänlaisia poliittista tai sotilaallista sopimuksia. Sen sijaan oli kyllä ennakolta käyty keskusteluja, joiden tarkoituksena oli ollut selvittää, minkälaisia strategisia ohjelmia kummallakin taholla olisi seurattava siinä tapauksessa, että Neuvostoliitto tulisi hyökkäämään."


title: Suomen ja Saksan lähentyminen 1940–1941

text: Saksalaisten hyökkäys Neuvostoliittoon alkoi 22. kesäkuuta 1941 kello 03.15. Myös 22.kesäkuuta Neuvostoliitto antoi käskyn pommittaa viholliskohteita Petsamon ja Kirkkoniemen alueella. Kesäkuun 22. päivän aamulla ryhtyi Neuvostoliitto hyökkäykseen Suomen alueelle pommittaen ja tulittaen puhtaasti suomalaisia kohteita. Kello 6.05 aamulla sanottuna päivänä Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat suomalaisia panssarilaivoja Sottungan luona, klo 6.15 Alskärin linnaketta Turun saaristossa, klo 6.45 suomalaisia kuljetusaluksia Korppoon luona ja klo 7.55 Puna-armeijan tykistö avasi tulen Hangon vuokra-alueelta ampuen Porsöhön, Storholmaan ja mantereelle. Samana päivänä avattiin Hirsilammen luona, noin 14 km Imatran itäpuolella, Neuvostoliiton alueelta tuli suomalaisia rajavartioita kohden ja Pummangista Petsamossa ammuttiin useita kymmeniä tykinlaukauksia erästä merellä kulkenutta suomalaista laivaa kohti. Näiden puolueettomuudenloukkausten johdosta ulkoministeri Witting kesäkuun 22 p:nä esitti Neuvostoliiton lähettiläälle ministeri Orloville vastalauseen pyytäen selitystä. Ministeri Orlov lupasi kääntyä hallituksen puoleen, mutta pyydettyä selitystä ei milloinkaan saatu.


title: Adolf Edvard Arppe

text: Adolf Edvard Arppe (9. heinäkuuta 1818 Kitee – 13. huhtikuuta 1894 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja korkea virkamies. Hän toimi Helsingin Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston kemian professorina vuosina 1847–1870, yliopiston rehtorina 1858–1869, Painoasiain ylihallituksen päällikkönä 1865–1877, Teollisuushallituksen yli-intendenttinä 1885–1890 ja senaattorina 1890–1894.


title: Adolf Edvard Arppe

text: Adolf Edvard Arppe kuului Arppen sukuun, joka oli alkujaan vanha ja varakas turkulainen porvarissuku. Hänen vanhempansa olivat kihlakunnantuomari ja laamanni Nils Arppe ja kirkkoherran tytär Amalia Beata Cairenius. Koulunsa Arppe kävi Savonlinnassa. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1833 ja opiskeli kemiaa sekä fysiikkaa Helsingin yliopistossa Pehr Adolf von Bonsdorffin johdolla. Valmistuttuaan vuonna 1840 filosofian maisteriksi hän jatkoi opintojaan 1841–1842 Tukholmassa Berzeliuksen laboratoriossa Lars Fredrik Svanbergin oppilaana. Arppe väitteli tohtoriksi 1844 ja sai dosentuurin Helsingistä. Hän opiskeli seuraavana kahden vuoden aikana Euroopan johtavien kemistien laboratorioissa, Eilhard Mitscherlichin luona Berliinissä, Friedrich Wöhlerin luona Göttingenissä ja Justus von Liebigin luona Gießenissä, sekä teki opintomatkoja muihin Euroopan maihin.


title: Adolf Edvard Arppe

text:
Arppe kiinnostui Wöhlerin vaikutuksesta orgaanisesta kemiasta. Hänet nimitettiin 1847 kemian professoriksi Helsinkiin. Professorinväitöskirjassaan hän käsitteli palorypälehapon yhdisteitä ja reaktioita. Hän jatkoi aktiivista tieteellistä tutkimusta ainakin 1860-luvun alkuun asti. Arppe otti käyttöön nimen nitroaniliini ja keksi muun muassa paranitroaniliinin sekä eräitä rasvahappoja. Hän julkaisi uransa aikana kaikkiaan 29 tieteellistä teosta. Yliopiston kemian laitoksella analysoitiin vuosina 1855–1861 Arppen johdolla yhteensä 45 suomalaista mineraalia ja yksi meteoriitti. Hän ajoi läpi uuden laboratorio- ja museorakennuksen rakentamisen kemian laitokselle. Vuonna 1869 Senaatintorin kulmaan valmistunut rakennus tunnetaan edelleen hänen mukaansa Arppeanumina. Julkisuudessakin herätti huomiota usean sadan neliön laajuisen professorin virka-asunnon sijoittaminen rakennukseen. Arppe toimi myös mineralogian ja geologian vt. professorina 1853–1867 ja Suomen Tiedeseuran sihteerinä 1856–1867.
Arppe oli toiminut 1844–1846 Savo-karjalaisen osakunnan kuraattorina. Opiskeluaikanaan hänet tunnettiin liberaalien aatteiden kannattajana, mutta sittemmin hän omaksui poliittiseen realismiin perustuneen konservatiivisen asenteen, mikä teki hänestä esivallan silmissä luotettavan miehen. Hän alkoikin vähitellen siirtyä tutkimustyöstä hallinnollisten tehtävien hoitamiseen. Kun yliopistoon perustettiin 1852 uusi tiedekuntalaitos, Arppe nimitettiin fyysis-matemaattisen tiedekunnan ensimmäiseksi dekaaniksi, mitä tehtävää hän hoiti vuoteen 1861. Hänet nimitettiin 1858 myös yliopiston rehtoriksi eroamaan joutuneen Gabriel Reinin tilalle. Rehtorinvaalissa äänet olivat menneet tasan ja arpa ratkaisi vaalin Arppen hyväksi. Rehtorina hän pyrki rajoittamaan ja vakoilemaan ylioppilaiden poliittista toimintaa ja tuomitsi varsinkin Ruotsiin suuntautuneen poliittisen toiminnan, joten hänestä tuli epäsuosittu opiskelijoiden keskuudessa. Hän myös päätti yliopiston asioista usein vt. kansleri Alexander Armfeltin kanssa vastoin konsistorin kantaa.


title: Adolf Edvard Arppe

text: Arppe aateloitiin vuonna 1863. Hän osallistui aatelissäädyssä säätyvaltiopäiville 1863–1864, 1872, 1877–1878 ja 1891. Hän oli myös 1862 valtiopäivien kokoontumista valmistelleen niin sanotun tammikuun valiokunnan jäsenenä. Hän sai 1859 kanslianeuvoksen ja 1869 todellisen valtioneuvoksen arvonimen.


title: Adolf Edvard Arppe

text: Kun Suomeen vuonna 1865 perustettiin Painoasiain ylihallitus, Arppe nimitettiin sen ensimmäiseksi päälliköksi. Virasto vastasi vuodesta 1867 alkaen uudelleen käyttöönotetusta ennakkosensuurista. Koska sensuuria vihattiin, tämä asema teki myös Arppesta entistäkin karsastetumman yliopistoyhteisössä ja hankaloitti siten hänen toimintaansa rehtorina. Hän luopui vuonna 1869 omasta tahdostaan rehtorin tehtävästä ja erosi seuraavana vuonna myös kemian professorin virasta. Painoasiain ylihallituksen johdossa hän jatkoi vuoteen 1877. Vuonna 1885 Arppe nimitettiin vuorostaan uuden Teollisuushallituksen ensimmäiseksi yli-intendentiksi. Tästä virasta hän siirtyi 1890 senaattiin kauppa- ja teollisuusteollisuustoimituskunnan päälliköksi eronneen Leo Mechelinin tilalle. Arppe toimi senaattorina neljä vuotta myöhemmin tapahtuneeseen kuolemaansa asti.


title: Adolf Edvard Arppe

text: Arppe oli naimisissa kälynsä Mimmi Porthanin kanssa.


title: Adolf Edvard Arppe

text: Teollisuuspatruuna Nils Ludvig Arppe ja Adolf Edvard Arppe olivat keskenään velipuolia. Velipuolensa kuoltua A. E. Arppe toimi tämän alaikäisten poikien holhoojana.


title: Betty Lou Gerson

text: Betty Lou Gerson (20. huhtikuuta 1914 Chattanooga, Tennessee – 12. tammikuuta 1999 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet muistetaan parhaiten radionäyttelijänä, mutta hän esiintyi myös elokuvissa, televisiossa ja toimi ääninäyttelijänä.


title: Betty Lou Gerson

text: Gersonin ensimmäinen merkittävä radiorooli oli "First Nighter" -kuunnelmasarjassa, jossa hän esiintyi Don Amechen vastanäyttelijänä. Hän esiintyi myös muun muassa sarjoissa "Grand Hotel" ja "Lux Radio Theater".


title: Betty Lou Gerson

text: Elokuvissa ja televisiossa Gersonilla oli pieniä rooleja muun muassa Maija Poppasessa ja Hämärän rajamailla -sarjassa. Tunnetuin yksittäinen elokuvarooli hänellä oli ääninäyttelijänä elokuvassa 101 dalmatialaista, jossa hän esitti Cruella de Vilin roolin.


title: Fosfokreatiini

text: Fosfokreatiini eli kreatiinifosfaatti (CHNOP) on tärkeä lihasten ja hermoston energian lähde. Ihmisen elimistön fosfokreatiinista onkin 95% keskittynyt luustolihaksiin. Elimistössä fosfokreatiinin fosfaattiryhmä siirretään kreatiinikinaasientsyymin avulla ADP:lle, jolloin muodostuu kreatiinia ja ATP:tä. Kreatiinikinaasi pystyy myös katalysoimaan käänteistä reaktiota, jossa fosfaattiryhmä siirretään ATP:ltä kreatiinille.


title: Fosfokreatiini

text: Fosfokreatiinia muodostetaan maksassa aminohapoista Maksa syntetisoi kreatiinia arginiinista, glysiinistä ja metioniinista. ATP luovuttaa kreatiinille fosfaattiryhmän, jolloin syntyy fosfokreatiinia. Elimistössä fosfokreatiini hajotetaan kreatiniiniksi, joka poistuu elimistöstä virtsan mukana.


title: Fosfokreatiini

text: Erittäin harvinaisessa pyörörappeuma-hyperornitinemiassa ihmisen elimistön ornitiinipitoisuus on huomattavan korkea. Ornitiini haittaa kreatiinin muodostumista ja täten myös pienentää fosfokreatiinin määrää, mikä voi johtaa aineenvaihdunnan häiriöihin.


title: Fosfokreatiini

text: Sarkooman kehittyessä kreatiinikinaasientsyymin määrä elimistössä vähenee. Tämän vuoksi fosfokreatiinipitoisuuksien määrittämistä voidaan käyttää hyväksi sarkooman diagnosoinnissa. Fosfokreatiinin käyttöä sydänsairauksien hoidossa on myös tutkittu .


title: Prince of Wales Halt

text: Prince of Wales Halt oli lyhytaikainen seisake kapearaiteisella Romney, Hythe and Dymchurch Railwayllä Kentin kreivikunnassa Englannissa.


title: Prince of Wales Halt

text: Seisake sijaitsi Palmarshin alueella 1,2 kilometrin päässä rautatien pohjoisesta pääteasemasta, Hythestä Royal Military Canalin varrella paikassa, jossa rautatie alittaa Hythestä Lympneen johtavan tien kaksiaukkoisen kaarisillan. Seisake on nimetty sillan ja sen lähistöllä sijaitsevan pubin, Prince of Walesin, mukaan.


title: Prince of Wales Halt

text: Seisakkeella ei ollut koskaan minkäänlaisia asemarakennuksia, ja junat pysähtyivät siellä vain tarvittaessa. Sillalta johti jyrkkä polku alas seisakkeelle.


title: Prince of Wales Halt

text: Seisake avattiin liikenteelle yhtä aikaa Hythen ja New Romneyn välisen rautatien kanssa vuonna 1927, ja se oli käytössä vain noin vuoden. Alhaisten käyttäjämäärien vuoksi seisake lakkautettiin jo vuonna 1928, ja se ehdittiin mainita vain yhdessä rautatien yleisöaikataulussa. Seisake oli siten rautatien vähiten käytetty, huonoiten varustettu ja lyhytikäisin liikennepaikka.


title: Botolph’s Bridge Halt

text: Botolph's Bridge Halt oli vähän käytetty seisake Romney, Hythe and Dymchurch Railwayllä Romney Marshin alueella Kentissä, Englannissa.


title: Botolph’s Bridge Halt

text: Seisake sijaitsi Botolph's Bridgen, pienen Romney Marsin kylän lähistöllä, kylästä rannikolle johtavan Botolph's Bridge Roadin varrella. Liikennepaikka avattiin liikenteelle yhtä aikaa Hythen ja New Romneyn välisen rataosuuden kanssa vuonna 1927. Liikennepaikalla oli puinen odotuskatos ja laituri.


title: Botolph’s Bridge Halt

text: Ajan mittaan seisakekatos pääsi huonoon kuntoon, ja lopulta seisake suljettiin toisen maailmansodan alla vuonna 1939. Lakkauttaminen uutisoitiin paikallisessa mediassa hyvin. Kapteeni Howey, rautatien perustaja ja suurin osakkeenomistaja, määräsi seisakkeen suljetuksi ja ohjeisti kuljettajia sivuuttamaan aseman. Lopuksi Howey sytytti seisakekatoksen tuleen.


title: Botolph’s Bridge Halt

text: Matkustajille lakkauttamisesta ei kuitenkaan ilmoitettu ennalta, ja asia selvisi paikallisille vasta savun noustessa seisakkeen suunnalta. Saapuessaan palopaikalle palomiehet löysivät kapteeni Howeyn palavan katoksen viereltä tulitikkulaatikko kädessään.


title: Göteborgin järjestelmä

text: Göteborgin järjestelmä oli 1800-luvulla Ruotsissa kehitetty väkevien alkoholijuomien säännöstelyjärjestelmä, jossa juomien myynti- ja anniskelulupa myönnettiin kussakin kaupungissa monopolille. Nimensä se sai Göteborgin kaupungin mukaan, vaikka se oli ollut aiemmin käytössä jo muun muassa Falunissa. Monopoliyhtiön tuotto käytettiin pääosin yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Järjestelmää sovellettiin Suomessa 1800-luvun lopulta alkaen kieltolain voimaan tuloon saakka.


title: Golden Sands Halt

text: Golden Sands Halt oli yksityinen seisake kapearaiteisella Romney, Hythe and Dymchurch Railwayllä St. Mary's Bayssä, Kentin kreivikunnassa Englannissa.


title: Golden Sands Halt

text: Seisake avatiin liikenteelle 21 vuotta rautatien perustamisen jälkeen kesällä 1948. Tuolloin Englannin eteläinen rannikko eli toisen maailmansodan jälkeistä kesämatkailun kukoistusaikaa, ja läheinen Maddieson's Golden Sandsin lomakylä näki rautatien yhtenä keinona viihdyttää asiakkaitaan. Junat pysähtyivät seisakkeella tarvittaessa. Ajan myötä Golden Sandsin lomakylä kehittyi huolimatta siitä, että brittien lomailukulttuuri muuttui vuosikymmenten saatossa.


title: Golden Sands Halt

text: 1980-luvun alkupuolella seisakkeen käyttäjämäärät vähenivät jyrkästi, ja suurelta osin ainoat seisakkeella pysähtyvät junat olivat tilausjunia. 1980-luvun lopulla radan lomakylän puolta alettiin käyttää lomakylän johtajan omistuksessa olevien vanhojen paloautojen säilytysalueena. 1990-luvulla lomakylä vaihtoi omistajaa, jolloin seisakkeen käyttäjämäärät lähtivät jälleen kasvuun. Uusi omistaja myös nimesi lomakylän uudelleen, jolloin seisakkeen nimeksi tuli Reunion Halt.


title: Golden Sands Halt

text: Lomakylä sulki ovensa myöhemmin 1990-luvulla, ja samalla myös seisake lakkautettiin. Seisakkeen alkuperäinen asemarakennus on edelleen olemassa.


title: Götiska förbundet

text: Götiska förbundet ("Gööttiläinen liitto") oli Ruotsissa vaikuttanut yhdistys, joka pyrki luomaan kansallisen ajattelutavan muinaisten germaanien hengessä. Yhdistys perustettiin 1811 Jacob Adlerbethin johdolla, ja se hajosi 1844. Yhdistys julkaisi lehteä Iduna (1811–1824, 1845).


title: Götiska förbundet

text: Idunassa ilmestyivät E. G. Geijerin merkittävimmät runo ja Esaias Tegnérin "Fritjofin taru".


title: Götiska förbundet

text: Sen tunnettuja jäseniä olivat (suluissa muinaispohjoismainen jäsennimi):


title: Greatstone Dunesin rautatieasema

text: Greatstone Dunesin rautatieasema oli liikennepaikka kapearaiteisella Romney, Hythe and Dymchurch Railwayllä Kentin kreivikunnassa Englannissa. Liikennepaikka sijaitsi Greatstone-on-Sean alueella kahden kilometrin päässä New Romneyn rautatieasemalta etelään.


title: Greatstone Dunesin rautatieasema

text: Liikennepaikka avattiin liikenteelle yhtä aikaa New Romneyn ja Dungenessin välisen rataosuuden ensimmäisen osan valmistuessa 24. toukokuuta 1928. Tuolloin alueelle suunniteltiin uutta Greatstone-on-Sean asutuskeskusta, ja rautatien johto halusi käyttää mahdollisuuden lisätäkseen henkilöliikenteen kannattavuutta. Vaikkakin todisteet ovat olemattomat, joidenkin tietojen mukaan asema olisi perustettu asuntoalueen rakennuttajan pyynnöstä.


title: Greatstone Dunesin rautatieasema

text: Liikennepaikalle rakennettiin laiturit molemmille pääraiteille, ja molemmat laiturit saivat oman odotushuoneen. Lisäksi asemalla oli lipputoimisto sekä liikenteenhoitoa varten asetinlaitesuoja ja vesitorni. 1920–1930-luvuilla otetuissa valokuvissa näkyy lisäksi laiturit yhdistävä rautatien ylittävä kävelysilta, mutta kertomusten mukaan sillan portaikkoja ei koskaan rakennettu. Meren puoleisella laiturilla oli lisäksi pieni teetupa.


title: Greatstone Dunesin rautatieasema

text: Vaikka Greatstone-on-Sean rakentaminen aloitettiin, jäi asuntoalue lopulta pienikokoiseksi ja liikennemääriin nähden asema oli ylimitoitettu. Kun rautatie New Romneystä Dungenessiin avattiin toisen maailmansodan jälkeen, liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi seisakkeeksi ja se sai nimekseen Greatstone Halt.


title: Greatstone Dunesin rautatieasema

text: Lomamatkailun lisääntyessä 1950-luvulla Greatstonen seisakkeen liikennemäärät kasvoivat, jolloin liikennepaikka muutettiin jälleen miehitetyksi asemaksi ja se sai uudeksi nimekseen Greatstone. Samalla asemarakennuksia kunnostettiin tai rakennettiin uudelleen. Henkilöliikenne jatkui vielä 14 vuoden ajan.


title: Greatstone Dunesin rautatieasema

text: Tarkkaa tietoa asemarakennuksen purkuajasta ei ole tiedossa, mutta se korvattiin nykyaikaisella tuulisuojatulla odotuskatoksella. Se on myös ainoa Greatstonen jäljellä oleva rakennus.


title: Greatstone Dunesin rautatieasema

text: Liikennepaikka muutettiin jälleen miehittämättömäksi vuonna 1964, ja loput rakennukset odotuskatosta lukuun ottamatta purettiin 1970. Tästä huolimatta sitä ei kuitenkaan alennettu seisakkeeksi, vaan se sai pitää rautatieaseman statuksen lakkautukseensa saakka. "A Miniature Guide" vuodelta 1981 on viimeinen tiedossa oleva kirjallinen lähde, joka mainitsee Greatstonen aseman olevan edelleen käytössä.


title: Greatstone Dunesin rautatieasema

text: Liikennepaikka lakkautettiin 1983, mutta se esiintyi vielä seuraavan vuoden aikatauluissa, kuitenkin ilman junien lähtöaikoja. Vuoden 1985 aikatauluista oli poistettu myös aseman nimi. Rautatien lipunmyyntilaitteissa nimi kuitenkin vielä esiintyy, mutta koneita on ohjelmallisesti estetty myymästä lippuja Greatstonen asemalle.


title: Hjärne

text: Hjärne (myös Hiärne) on ruotsalainen aatelissuku, joka on ollut edustettuna myös Suomen aatelissa. Suomessa sukuun kuului 1800-luvulla myös vapaaherrallinen haara. Suomalainen sukuhaara on kuitenkin sammunut kokonaan.


title: Hjärne

text: Suurvalta-ajalla aateloitu Hjärne-suku ei ole sukua samannimiselle keskiaikaiselle norjalais-ruotsalaiselle Hjärnen valtaneuvossuvulle, vaikka näin 1700-luvulla luultiinkin.


title: Hjärne

text: Suku on lähtöisin Ruotsin Värmlannista ja sen varhaisin tunnettu esi-isä oli 1500-luvulla Älgån pitäjän Fröbolissa asunut lautamies Jon Torsteninpoika. Hänen poikansa oli Nevanlinnassa kirkkoherrana toiminut Erlandus Jonæ (1596–1654), jota alettiin kutsua nimellä Hiärne hänen kotipitäjänsä lähellä sijainneen Hiernskog-nimisen paikan mukaan. Hänen poikansa, maaherra, arkkiatri ja Vuorikollegion varapuheenjohtaja Urban Hjärne aateloitiin nimellä "Hiärne" ("Hjärne") vuonna 1689. Suku esiteltiin samana vuonna Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 1149. Sukuun kuulunut valtaneuvos Gustaf Adolf Hjärne korotettiin vuonna 1762 vapaaherraksi ja 1770 kreiviksi, mutta introduktio Ritarihuoneelle jäi kummallakin kerralla suorittamatta ja tämä sukuhaara sammui mieslinjalta hänen kuollessaan vuonna 1805. Suku korotettiin 1779 ritaristoon eli aateliston toiseen luokkaan.


title: Hjärne

text: Suomessa asuneen Gustaf Hjärnen sukuhaara merkittiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 87. Hänet korotettiin vuonna 1841 vapaaherraksi ja vapaaherrallinen sukuhaara sai kaksi vuotta myöhemmin numeron 34. Suomessa suku sammui mieslinjalta 1880 ja lopullisesti 1905. Sukua on 1920-luvulta alkaen asunut myös Yhdysvalloissa.


title: Ruhpolding

text: Ruhpolding on Saksassa Baijerin osavaltiossa sijaitseva kunta. Kunnan väkiluku on noin 6 700 asukasta. Se kuuluu Ylä-Baijerin hallintopiiriin ja Traunsteinin piirikuntaan.


title: Ruhpolding

text: Ruhpoldingissa on ampumahiihtokeskus. Siellä on järjestetty vuosina 1979, 1985, 1996 ja 2012 ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut.


title: Ruhpolding

text: Kunnan elinkeinoja ovat matkailu ja urheilu. Siellä voi harrastaa mm. golfia, hiihtoa, maastopyöräilyä, ammuntaa, patikointia ja perhokalastusta.


title: War Department Halt

text: War Department Halt oli epävirallinen liikennepaikka kapearaiteisella Romney, Hythe and Dymchurch Railwayllä Kentin kreivikunnassa Englannissa.


title: War Department Halt

text: Liikennepaikka sijaitsi vuonna 1929 rakennetun Romney Sandsin rautatieasemalta alkavan ja sisämaahan kaartuvan sivuradan, War Department Linen, päässä. Sivurata rakennettiin War Officen pyynnöstä, ja sitä käytettiin salaisen akustisiin kuulohavaintoihin perustuvan seuranta-aseman kuljetuksiin. Radalla liikennöitiin sotaministeriön omistamalla veturilla, joka hoiti päivittäistä tukikohdan henkilöliikennettä.


title: War Department Halt

text: Toisen maailmansodan jälkeen War Office hylkäsi sekä tukikohdan että sivuradan. RHDR otti sivuradan omaan käyttöönsä ja käytti sitä alueelta kaivetun murskaamattoman soran ja sepelin kuljetuksiin. Sora kuljetettiin Hythen asemalle, jossa se purettiin tarkoitusta varten rakennetulta rampilta kuorma-autoihin.


title: War Department Halt

text: Liikenne jatkui vuoteen 1951, ja tuona aikana radan paikka ja päätepiste siirtyi aina tarvittaessa uuteen kuormauskohteeseen. Sivurataa käytettiin loppuvaiheessa enää kaluston tilapäiseen säilytykseen syksyllä 1951, kun yksiraiteiseksi muutetulla, New Romneyn ja Dungenessin välisellä radalla tapahtui veturirikko. Sivuraide purettiin talvella vuosien 1951 ja 1952 vaihteessa normaalin radan huoltotyön yhteydessä. Ratalinjan päätepiste on jäänyt sorakuoppiin myöhemmin tulvineen veden peittoon.


title: Martti Ahtisaari Instituutti

text: Martti Ahtisaari Instituutti ("Martti Ahtisaari Institute of Global Business and Economics") on Oulun yliopiston taloustieteiden tiedekunnan kansainvälisen talouden koulutus- ja tutkimuslaitos. Se on nimetty presidentti Martti Ahtisaaren mukaan.


title: Kasimir

text: Kasimir on miehen etunimi, josta on käytössä myös kirjoitusasu Casimir. Nimi on slaavilaista alkuperää ja merkitsee rauhantekijää. Kasimir ("Kazimierz") on ollut myös useiden Puolan hallitsijoiden nimi.


title: Kasimir

text: Suomessa nimi Kasimir on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 1900 alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 1159 ja Casimir 631 henkilölle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Kasimirin nimipäivä on 1. heinäkuuta.


title: Kasimir

text: ("Kazimierz") on ollut usean Puolan hallitsijan nimi:


title: Kasimir III Suuri

text: Kasimir III Suuri (1310 Kowal, Wloclawekin alue – 1370 Krakova) oli Puolan hallitsija vuodesta 1333 kuolemaansa saakka. Hän oli viimeinen Piast-sukuinen hallitsija.


title: Kasimir III Suuri

text: Kasimir III:n vanhemmat olivat kuningas Vladislav I ja kuningatar Jadwiga (Jadwiga Kaliska). Kasimir oli ensin avioliitossa Annan (”Liettuan Aldonan”) ja tämän kuoltua 1339 Hessenin Adelaiden kanssa. Tästä hän otti avioeron ja solmi avioliiton Kristiinan kanssa ja erosi jälleen. Viimeinen vaimoista oli Jadwiga (Hedwig). Avioliitoista huolimatta hän ei saanut perijää Puolan valtaistuimelle, joten hän jätti kruunun perinnöksi sisarensa pojalle, Unkarin kuninkaalle Ludvig I:lle.


title: Kasimir III Suuri

text: Kasimir Suuri loi Puolan suurvalta-aseman, jonka talous nojasi suurelta osin Krakovan lähistöllä Wieliczkassa sijaitseviin suolakaivoksiin. Rauhoittaakseen maan oloja hän lopetti pitkään jatkuneet taistelut saksalaisen ritarikunnan kanssa vuonna 1343. Kasimirin aikana julkaistiin Puolan ensimmäisen lakikokoelma ja perustettiin Krakovan yliopisto.


title: Guajirot

text: Guajiro-intiaanit eli wayuu-kansa on Venezuelan toiseksi suurin etninen ryhmä. Guajiroita asuu muun muassa Maracaibon kaupungin pohjoispuolen köyhällä alueella. Heitä asuu myös Kolumbiassa. Guajirot muodostavat vajaan 300 000 vähemmistön Venezuelassa.