title: Skotit

text: Skottien identiteetti poikkeaa englantilaisista. Skotit pitävät tavallisesti itseään ensisijaisesti skotteina ja vasta toiseksi britteinä, kun taas Englannissa tilanne on usein päinvastoin. Briteiksi itsensä Skotlannissa kokee vain noin yksi 20:tä.


title: Metal Hammer

text: Metal Hammer on brittiläinen aikakauslehti, joka on perehtynyt metallimusiikkiin ja ilmestyy kerran kuukaudessa. Lehteä julkaistaan Saksassa, Itävallassa, Suomessa, Espanjassa, Kreikassa, Puolassa, Unkarissa, Sveitsissä, Serbiassa, Australiassa ja Montenegrossa eri yhtiön julkaisemana. Se on toiseksi eniten myyty brittiläinen rockaiheinen lehti "Kerrang!:n" jälkeen.


title: Gaelit

text: Gaelit ovat kelttiläinen kansa, jotka ovat lähtöisin Irlannista, mutta jotka ovat myöhemmin levinneet eri puolille Isoa-Britanniaa. He puhuvat gaelin kieltä tai paikallisia kieliä kuten iiriä ja englantia. Suurimmat gaelimaat ovat Irlanti (185 838 kielen puhujaa) ja Skotlanti (58 552 kielen puhujaa).


title: Kapteeni Sapelihammas

text: Kapteeni Sapelihammas () on norjalaisen lauluntekijän ja kirjoittajan Terje Formoen vuonna 1989 luoma merirosvo-satuhahmo. Hahmo luotiin Kristiansandin eläintarhan lasten kesäteatteria varten vuodeksi 1990. Näytännön musiikista tuli erityisen suosittua Norjassa vuosina 1992 ja 1993, ja hahmon ympärille on sittemmin kehkeytynyt useita teatterinäytäntöjä, lasten musiikkilevyjä, kirjoja, elokuvia ja muita spin-off-tuotteita.


title: Elaine Cassidy

text: Elaine Cassidy (s. 31. joulukuuta 1979 Kilcoole, Wicklown kreivikunta, Irlanti) on irlantilainen näyttelijä. Hän on naimisissa näyttelijä Stephen Lordin kanssa. He asuvat Greenwichissä, Lontoossa.


title: Elaine Cassidy

text: Cassidy on näytellyt pääosin elokuvissa ja televisiosarjoissa, mutta hän näyttelee myös Coldplayn kappaleen ”The Scientist” musiikkivideolla.


title: Jaimee Kaire-Gataulu

text:
Jaimee Kaire-Gataulu (s. 7. huhtikuuta 1987 Auckland, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen näyttelijä.
Hän on näytellyt muun muassa sarjoissa "" (Orphan, 1996) sekä "Klaani" (Cloe, 1999–2002).


title: Elsie Naumburg

text: Elsie Margaret Binger Naumburg (1880 New York City – 25. marraskuuta 1953 New York City) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.


title: Elsie Naumburg

text: Naumburg opiskeli newyorkilaisissa yksityiskouluissa ja myöhemmin Saksassa Sachs Instituutissa Frankfurtin yliopistossa ja Münchenin yliopistossa. Saksassa hän tutustui trooppisten lintujen museonäytteisiin, mikä herätti hänessä tutkijan intohimon. Hän opiskeli useita vuosia professori Carl Edward Hellmayrin alaisuudessa. Palattuaan Yhdysvaltoihin ensimmäisen maailmansodan aikana Naumburg pyrki täydentämään opintojaan American Museum of Natural Historyn lintuosastossa, jonka johtajana toimi Frank Chapman. Lokakuussa 1918 Naumburg liittyi museon organisaatioon. Vuonna 1920 hän sai assistentin viran ja 1924 tutkimusapulaisen viran, jossa hän palveli loppuelämänsä ajan.


title: Elsie Naumburg

text: Vuonna 1908 Elsie Binger avioitui Victor Reichenbergerin kanssa, joka kuoli 1913. Hän käytti ensimmäisen miehensä sukunimeä nimetessään George Kruck Cherrien kanssa tämän Etelä-Amerikasta keräämiä lintuja. Elsie avioitui Walter Wehle Naumburgin kanssa 1923. Naumburg tutki Etelä-Amerikan lintuja, erityisesti Mato Grosson alueelta Länsi-Brasiliasta kerättyjä. Myöhemmin hän palkkasi Emil Kaempferin, joka keräsi hänelle lintuja Kaakkois-Brasiliasta.


title: Elsie Naumburg

text: Elsie Reichenberger kuvaili ja nimesi muun muassa raitapöllön ("Strix chacoensis"), yhdessä Cherrien kanssa vuonna 1921.


title: Elsie Naumburg

text: Toisen maailmansodan aikana Elsie Naumburg toimi Pelastusarmeijan sotilaskanttiinissa - hänen miehensä oli Pelastusarmeijan johtaja.


title: Elsie Naumburg

text: Elsie Naumburg toimi aktiivisesti useissa yhdistyksissä, kuten Naismaantieteilijöiden seura (Society of Women Geographers), National Audubon Societyn johtokunta, Linnaean Society of New York, New Yorkin Tiedeakatemia, (N.Y.) Womens City Club sekä American Ornithologists' Unionin jäsen vuodesta 1924. Hän osallistui useisiin Kansainvälisiin lintutieteen kongresseihin, viimeiseksi Uppsalassa 1950. Hän perusti miehensä kanssa Frank Chapmanin nimeä kantavan säätiön (Frank M. Chapman Memorial Fund).


title: Vijay Mallya

text: Vijay Mallya (s. 18. joulukuuta 1955 Bantwal, Mysore, Intia) on intialainen liikemies, joka on mukana muun muassa panimo-, ilmailu- ja Formula 1 -liiketoiminnassa.


title: Vijay Mallya

text: Vuonna 2008 Forbes sijoitti Mallyan sijalle 962 maailman rikkaimpien ihmisten joukossa.


title: Loving Annabelle

text:
Loving Annabelle on Katherine Brooksin ohjaama elokuva vuodelta 2006. Se perustuu tyttökouluelokuvaklassikkoon "Mädchen in Uniform".
Elokuvan musiikista vastaa Aurah.


title: Loving Annabelle

text: Elokuva on kuvattu Marymount High Schoolissa.


title: Loving Annabelle

text:
Annabelle Tillman on senaattorin tytär, jonka vanhemmat lähettävät katolilaiseen tyttökouluun hänen häiriköityään toistuvasti koulussa.
Koulussa hänen asuntolansa valvoja on koulun runoudenopettaja neiti Simone Bradley. Muita samassa osastossa asuvia ovat Kristen, Cat ja Colins (ja piikkisika nimeltä Prissy).
Heti alussa neiti Bradleyn ja Annabellen välille syntyy jännitettä, etenkin kun Annabelle kieltäytyy riisumasta buddhalaisia rukousnauhojansa ennen kuin Äiti Immaculata pakottaa hänet siihen. Kun neiti Bradley kysyy miksi Annabellen täytyy tehdä kaikki niin vaikeaksi, Annabelle vastaa "Ensimmäinen henkilö, jota rakastin, antoi ne minulle."


title: Loving Annabelle

text: Kipinät alkavat pian sinkoilla neiti Bradleyn ja Annabellen välillä, etenkin kun neiti Bradley ottaa Annabellen rantahuvilaansa iltapäiväksi. Kouluvuoden lopussa Simone ja Annabelle eivät enää pysty hillitsemään itseään ja he päätyvät harrastamaan seksiä.


title: Loving Annabelle

text: Seuraavana aamuna Cat menee tapaamaan Äiti Immaculataa kun Annabelle ja neiti Bradley eivät ilmesty aamiaiselle. Äiti Immaculata menee viipymättä neiti Bradleyn huoneeseen ja löytää Annabellen ja neiti Bradleyn pukeutumassa heidän juuri herättyään ja tajuttuaan mitä kello on.


title: Loving Annabelle

text: Immaculata vaatii että Simone tulee selittämään asian hänen toimistoonsa. Siellä Simone tunnustaa kaiken, mutta kertoo Immaculatalle että rakastaa Annabellea.


title: Loving Annabelle

text: Annabelle näkee ulkona auton, jonka rekisterikilvissä lukee sen kuuluvan USA:n valtiolle. Hän kiirehtii etsimään neiti Bradleyn.


title: Loving Annabelle

text: Kun hän lopulta löytää tämän, valtion virkamiehet ovat johdattaneet hänet ulos. Annabelle pysäyttää heidät ja laittaa buddhalaiset rukousnauhansa neiti Bradleyn käteen ennen kuin hänet viedään pois.


title: Loving Annabelle

text: Elokuva lopussa Simone istuu auton takapenkillä, kun hänet viedään pois koulusta, ja Annabelle on hänen huoneessaan katselemassa Simonen ottamaa kuvaa.


title: Loving Annabelle

text: Vaihtoehtoisessa lopussa DVD:llä näytetään kun Annabelle ajaa kohti tuntematonta määränpäätä. Hän pysähtyy tienvarsikauppaan ja ostaa uusimman sanomalehden. Lehden otsikko kertoo, että kaikista koulun lesboseksiskandaaliin liittyvistä syytteistä on luovuttu. Annabelle näytetään pysäköineen tien sivuun, sitten hän lähtee neiti Bradleyn rantahuvilaa, jossa neiti Bradley arvetenkin odottaa häntä.


title: Loving Annabelle

text: Atlanta Film Festival


title: Loving Annabelle

text: Fort Worth Gay and Lesbian International Film Festival


title: Loving Annabelle

text: L.A. Outfest


title: Loving Annabelle

text: Long Island Film Festival


title: Loving Annabelle

text: Paris Cinema Festival


title: Beth Chote

text: Beth Chote (s. 27. tammikuuta 1991) on uusiseelantilainen näyttelijä. Hän näytteli vuonna 2003 sarjassa "Klaani" sen viimeisellä tuotantokaudella Lottie -nimistä hahmoa. Chote ehti esiintyä sarjan 21 jaksossa.


title: Ted Dekker

text: Ted Dekker (s. 24. lokakuuta 1962) on Indonesiassa syntynyt yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen teoksistaan on suomennettu muun muassa "Kehä"-trilogian kirjat Mustaa, Punaista ja Valkoista sekä Kolm3 ja Silmänräpäys.


title: Ted Dekker

text: Dekker kirjoittaa kristillissävytteisiä fantasia- ja kauhutarinoita. Hänen kirjojaan on myyty yhteensä yli kolme miljoonaa.


title: Michelle Ang

text: Michelle Ang (s. 17. lokakuuta 1983) on uusiseelantilainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Tai-Sanin roolista "Klaanissa" vuosina 1999–2002, Akemin roolista "Xenassa" vuonna 2001 sekä Lori Leen roolista "Neighbours"-saippusarjassa vuosina 2002–2004.


title: Michelle Ang

text: Ang on etniseltä taustaltaan malesialainen, mutta hän syntyi Christchurchissa ja varttui pääasiassa Wellingtonissa. Sittemmin hän on asunut Aucklandissa. Ang aloitti televisioesiintymisen vuonna 1997 ollessaan 14-vuotias.


title: Tiedän yhä mitä teit viime kesänä

text: Tiedän yhä mitä teit viime kesänä () on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen slasher-elokuva, jonka on ohjannut Danny Cannon. Elokuvassa esiintyvät muiden muassa Jennifer Love Hewitt ja Brandy Norwood. Elokuva on jatko-osa vuoden 1997 elokuvalle "Tiedän mitä teit viime kesänä".


title: Tiedän yhä mitä teit viime kesänä

text: Julie James yrittää unohtaa ystäviensä raa’at murhat ja lähtee kotikaupungistaan opiskelemaan collegeen Bostoniin. Vuosi ensimmäisen elokuvan lopusta hän yrittää palata takaisin arkeen. Pian Julie ja hänen ystävänsä voittavat unelmaloman Bahamalle, jossa ihmisiä alkaa kuitenkin kuolla. Julie tajuaa, ettei murhaaja Ben Willis ole vielä jättänyt häntä rauhaan.


title: Maapähkinävoi

text: Maapähkinävoi on jauhetuista maapähkinöistä tehtyä tahnaa, jota käytetään leivän päällä levitteenä sekä ruoanvalmistuksessa. Yksinkertaisimmillaan maapähkinävoi sisältää vain maapähkinöitä ja hiukan suolaa. Usein siihen lisätään neutraalin makuista ruokaöljyä, joskus myös sokeria ja kaakaojauhetta.


title: Maapähkinävoi

text: Maapähkinävoita syödään tyypillisesti leivän päällä jonkin makean, kuten hillon, kanssa. Maapähkinävoi-hilloleipä () on tavallinen pohjoisamerikkalainen välipala.


title: Maapähkinävoi

text: Yhdysvalloissa maapähkinävoiksi kutsutun tuotteen pitää FDA:n asettaman standardin mukaan sisältää vähintään 90 prosenttia maapähkinää. Muualla maailmassa esimerkiksi Skippy-tuotemerkillä myydään maapähkinävoita, jossa maapähkinää on vain 79 prosenttia.


title: Erkki Rintala

text: Erkki Rintala (s. 31. toukokuuta 1935 Kauhava) oli Vaasan hovioikeuden presidentti vuosina 1989–1998. Eläkkeelle siirryttyään hän on tutkinut hovioikeuden entisen presidentin ja sotatuomarin Paavo Alkion toimintaa sota-aikana.


title: SS Great Eastern

text: SS Great Eastern oli teräsrakenteinen, purjeavusteinen höyrylaiva. Kun se laskettiin vesille vuonna 1857, se oli maailman suurin laiva (mitat 211 m × 25 m, uppoama 32 160 tonnia). Siihen mahtui 4 000 matkustajaa ja sen nopeus oli 13 solmua (24 km/h).


title: SS Great Eastern

text: Laivan suunnitteli brittiläinen Isambard Kingdom Brunel. Se suunniteltiin kuljettamaan siirtolaisia Britanniasta Australiaan ja se oli kuusi kertaa suurempi kuin yksikään silloinen laiva. Ajateltiin, että näin mittava alus olisi sekä nopea että taloudellinen. Suunnitelman kunnianhimoisuutta osoitti myös se seikka, että alus saattoi purjehtia maailman ympäri ilman polttoainetäydennystä. "Great Easternillä" oli viisi höyrykonetta, joista neljä pyöritti siipirattaita ja viides potkuria.


title: SS Great Eastern

text: Laiva rakennettiin aikana, jota voidaan pitää teknologian murroksena laivanrakennuksen historiassa. Tästä esimerkkinä se oli maailman ainut laiva joka oli varustettu sekä siipirattain että potkurilla. Siinä oli myös purjeet, joita ei voitu tulipalovaaran vuoksi käyttää samaan aikaan kuin höyrykoneita. Rautainen runko oli jaettu laipioin osastoihin ja laidoissa oli kaksinkertainen rautainen levytys. Levyt ja niiden kiinnitys oli standardisoitu. Laidan ulko- ja sisäseinän välissä oli tilaa 0,85 metriä. Teknisesti merkittävä uusi ratkaisu oli tehostettu ohjauslaite, koska peräsin oli liian raskas käsivoimin käännettäväksi. Suuri alus oli taloudellinen katastrofi, sillä sen moottoriteho ei riittänyt takaamaan ohjattavuutta ja sen syväys oli niin suuri, että mahdollisia satamia oli vähän. Vaikka laiva menestyi taloudellisesti huonosti, niin laivanrakennuksen kehityksessä se on hyvin merkittävä alus.


title: SS Great Eastern

text: Isambard Kingdom Brunel tapasi Lontoon maailmannäyttelyssä vuonna 1851 kokeneen laivojen suunnittelijan John Scott Russellin ja esitteli tälle ideansa suuresta laivasta. Russell innostui ja laskeskeli, että aluksen uppouman tulisi olla noin 20 000 tonnia ja se vaatisi ainakin 850 hevosvoiman (630 kW) koneen, jotta se olisi toimiva. Laivan suunnittelua ja rakentamista pidettiin vaikeana, mutta kuitenkin mahdollisena. Miehet esittelivät ideansa Eastern Steam Navigation Companylle.


title: SS Great Eastern

text: Eastern Steam Navigation Companyn johto oli pitkään etsinyt alustyyppiä, joka pystyisi lyömään meriä tuolloin hallinneet klipperit. Brunelin ja Russelin ehdotus kuulosti hyvältä, sillä suuri laiva kuljettaisi tarpeeksi hiiltä, jotta se voisi purjehtia ympäri maailman pysähtymättä täydentämään varantojaan.


title: SS Great Eastern

text: Yhtiö asetti komitean tutkimaan asiaa ja suunnitelma hyväksyttiin kesäkuussa 1852. Brunelin kustannusarvio oli 500 000 puntaa ja hän asetti sopimukseen ehdon, että hänen toimiaan ei saa kyseenalaistaa laivan suunnittelussa ja rakennustyön johtamisessa. Jos näin tehtäisiin, hän eroaisi. Russell alensi tarjouksen loppusummaa 258 000 puntaan ja siihen sisältyi ehto sisaraluksen rakentamisesta. Brunel asettui suunnitelmassa Russellin puolelle, sillä se oli kokeneen laivasuunnittelijan tekemä.


title: SS Great Eastern

text: Vuonna 1854 päästiin viimein itse rakennustyöhön. Ensimmäinen ongelma oli löytää oikea telakka näin mittavan aluksen rakentajaksi. Scott Russellin telakka Lontoon Millwallissa oli osoittautunut liian pieneksi.


title: SS Great Eastern

text: Laivan pituuden takia perinteinen vesillelaskumenetelmä hylättiin. Brunel suunnitteli, että alus rakennettaisiin joen suuntaisesti ja laskettaisiin vesille erityisesti rakennetulla mekaanisella luiskalla. Tämä ratkaisu osoittautui niin kalliiksi, että se oli pakko hylätä. David Napierin telakka oli vapaana ja nyt ryhdyttiin rakentamaan rautatietä yhdistämään telakat. Rautatie tarvittiin rakennustarpeiden siirtelyyn.


title: SS Great Eastern

text: "Great Easternin" köli valmistui 1. toukokuuta 1854. Sen runko rakennettiin kokonaisuudessaan raudasta ja se jakautui 19 osastoon. Runko valmistettiin kaksinkertaiseksi, ensimmäisenä aluksena maailmassa. Turvallisuussyistä ratkaisu on nykyään pakollinen, mutta seuraavaa kaksinkertaisella rungolla varustettua alusta jouduttiin odottamaan sata vuotta.


title: SS Great Eastern

text: Laivaan tuli lopulta purjeet, siipirattaat ja potkuri. Siipirattaiden läpimitta oli 17 metriä ja nelilapaisen potkurin läpimitta oli 7,3 metriä.


title: SS Great Eastern

text: Höyrykoneita alukseen tuli neljä ja viides lisämoottori potkuria varten. Tehoa ne antoivat yhteensä 6 MW (8 000 hevosvoimaa) ja aluksen huippunopeus oli 13 solmua (24 km/h). Siihen rakennettiin vielä kuusi mastoa ja mastot nimettiin viikonpäivien mukaan; ensimmäistä kutsuttiin maanantaiksi ja viimeistä lauantaiksi. Purjeiden käyttö yhtäaikaisesti koneiden kanssa osoittautui mahdottomaksi, sillä kuumat savukaasut, jotka tulivat viidestä (myöhemmin neljästä) savupiipusta sytyttäisivät ne tuleen.


title: SS Great Eastern

text: "Great Eastern" yritettiin laskea vesille 3. marraskuuta 1857. Brunel oli toivonut, että tapausta olisi todistamassa mahdollisimman pieni väkijoukko. Paikalla oli kuitenkin tuhansia ihmisiä, sillä huhu poikkeuksellisen aluksen vesillelaskusta oli levinnyt laajalle. Lisäksi Eastern Companyn johto oli myynyt tilaisuuteen 3 000 pääsylippua.


title: SS Great Eastern

text: Vesillelasku epäonnistui ja sitä yritettiin uudelleen 19. ja 28. tammikuuta 1858, mutta molemmat yritykset epäonnistuivat. Aluksen vesillelasku onnistui vasta 31. tammikuuta 1858. Ensimmäisessä vesillelaskussa kuoli yksi katsoja.


title: SS Great Eastern

text: Epäonnistuneen vesillelaskun yhteydessä alukselle annettiin nimeksi "Leviathan", mutta heinäkuussa 1858 nimi vaihdettiin jälleen alkuperäiseksi nimeksi "Great Easterniksi".


title: SS Great Eastern

text: Epäonnistuneet vesillelaskuyritykset olivat maksaneet kaikkiaan 170 000 puntaa, mikä oli kolmasosa koko alkuperäisestä rakentamiseen varatusta rahasummasta. Ennen kuin alus saattoi lähteä ensimmäiselle matkalleen, se olisi varusteltava merikelpoiseksi ja tähän tarvittaisiin vielä paljon rahaa.


title: SS Great Eastern

text: Eastern Steam Navigation Company ei saanut enää lisärahoitusta ja oli konkurssin partaalla. Laivan viimeistelytöitä varten perustettiin uusi osakeyhtiö Great Ship Company, jonka pääoma oli 340 000 puntaa ja se osti aluksen 160 000 punnalla. Kauppasummasta ylijäänyt raha käytettiin aluksen viimeistelyyn. Brunel oli sairaana kun työt aloitettiin tammikuussa 1858. Ne saatiin päätökseen saman vuoden elokuussa.


title: SS Great Eastern

text: Aluksen neitsytmatkan piti alkaa 30. elokuuta 1859, mutta sitä siirrettiin syyskuun 6. päivään. Määränpäänä oli Weymouth, mistä myöhemmin tehtäisiin vaaditut koeajot Atlantille. Sieltä purjehdittaisiin Holyheadiin, aluksen Amerikan-matkojen kotisatamaan. Kanadan Grand Trunk Railwayn kanssa oli tehty sopimus, jonka mukaan Portland Mainessa olisi aluksen määräsatama Yhdysvalloissa. Sitä varten Portlandin satamaan tehtiin uusi laituri. Kapteeniksi sovittiin William Harrison.


title: SS Great Eastern

text: Syyskuun 9. päivänä alus oli viimein neitsytpurjehduksellaan. Se purjehti Thamesia pitkin kohti Englannin kanaalia. Se ohitti Hastingsin, kun aluksella sattui räjähdys. Räjähdys repi etukantta ja oli niin voimakas, että savupiippu numero 1 lensi ilmaan. Sitä seurasi valtava höyrypilven purkautuminen. Viisi merimiestä kuoli kuuman höyryn purkaukseen, neljä tai viisi loukkaantui (määrä ei ole tarkkaan selvillä) ja yksi hukkui lennettyään yli laidan. Scott Russell määräsi aluksen koneet välittömästi pysäytettäviksi. Brunel otti tiedon onnettomuudesta raskaasti – hän syytti siitä itseään. Hän kuoli muutamaa päivää myöhemmin halvauskohtaukseen.


title: SS Great Eastern

text: Ensimmäinen purjehdus kohti Amerikkaa alkoi 17. kesäkuuta 1860. Aluksessa oli vain 35 maksanutta matkustajaa ja kahdeksan ilmaiseksi matkustavaa. Miehistöä oli 418 henkeä. Matkustajiin kuului kolme Great Ship Companyn johtajaa ja kaksi journalistia, Zerah Colburn ja Alexander Lyman Holley.


title: SS Great Eastern

text: Tämäkään matka ei sujunut ilman ongelmia. Matkustajat nousivat alukseen jo 14. kesäkuuta ja oli sovittu, että matka alkaisi 16. kesäkuuta. Kun saattajat poistuivat, kapteeni ilmoitti, että alus lähtee vasta seuraavana päivänä, sillä miehistö on juovuksissa. Laivayhtiön johtaja Daniel Cooh ei ollut lainkaan tyytyväinen päivän viivästyksestä eikä kapteenin reittivalinnasta. Daniel Cooh olisi halunnut, että laiva kulkisi pohjoisempaa reittiä, jonka ansioista matka olisi kestänyt alle kymmenen päivää. Kapteenin valitseman eteläisemmän reitin johdosta matka kesti kymmenen päivää ja yhdeksäntoista tuntia.


title: SS Great Eastern

text: Kun "Great Eastern" palasi kotiin, Ison-Britannian hallitus tilasi siltä purjehduksen Québeciin. Sen piti kuljettaa Atlantin yli 2 144 sotilasta ja upseeria, 473 perheenjäsentä ja 200 hevosta. Mukaan nousi vielä 40 maksanutta matkustajaa. Alus lähti Liverpoolista 25. kesäkuuta 1861 ja saapui perille kahdeksan päivän ja kuuden tunnin kuluttua. Se lähti paluumatkalle kuukautta myöhemmin mukanaan 357 maksanutta matkustajaa.


title: SS Great Eastern

text: Seuraava matka Atlantin yli ei sujunut vaikeuksitta. Vain sata henkeä osti lipun. Lisäksi vene, jonka piti viedä matkustajat tavaroineen Milford Haveniin, ajoi karille 1. toukokuuta 1865 ja matkustajat oli pakko pelastaa pienemmillä veneillä.


title: SS Great Eastern

text: Matka alkoi Milford Havenista ja kesti yhdeksän päivää ja kolmetoista tuntia. Yhdysvaltojen sisällissodan johdosta aluksen saapuminen New Yorkiin jäi lähes täysin huomiotta. Vain muutama ihminen tutustui laivaan 25 sentin pääsymaksua vastaan. "Great Eastern" palasi Britanniaan mukanaan 194 matkustajaa ja 5 000 tonnia vehnää.


title: SS Great Eastern

text: "Great Eastern" lähti kolmannelle Amerikan-purjehdukselleen Liverpoolista 10. syyskuuta 1861. Kapteenina oli James Walker. Seuraavana päivänä alus joutui hirmumyrskyyn. Myrsky oli erittäin raju ja se vaurioitti alusta. Aluksen valurautainen peräsin irtosi osittain kiinnittimistään ja kova tuuli repi yhden sen purjeista. Kapteeni Walker kielsi miehistöään kertomasta matkustajille tilanteen vakavuudesta. Purjeen repeäminen ja peräsinongelmat tekivät aluksen ohjaamisesta hankalaa.


title: SS Great Eastern

text: Toisena matkapäivänä myös osalle matkustajista selvisi tilanteen vakavuus. He muodostivat keskuudestaan komitean, jonka johtoon asetettiin liverpoolilainen kauppias George Oakwood. Kapteeni tapasi Oakwoodin ja salli hänen tehdä tutkimuksia laivalla.


title: SS Great Eastern

text: Tilanne osoittautui otaksuttua huonommaksi. Oakwood huomasi, että lastia ei ollut kiinnitetty ruumaan mitenkään, vaan se liikkui ruumassa edestakaisin, mikä teki laivasta entistä epävakaamman.


title: SS Great Eastern

text: Matkustajana ollut yhdysvaltalainen insinööri Hamilton E. Towle, joka oli paluumatkalla kotiinsa Euroopasta, kävi tutkimassa aluksen peräsimen ja teki suunnitelman sen pelastamiseksi.


title: SS Great Eastern

text: Towle esitti suunnitelmansa matkustajien komitealle. Komitea puolestaan painosti kapteenia hyväksymään sen. Kapteeni antoikin Towlelle mahdollisuuden yrittää. Towle ryhtyi vakauttamaan peräsintä 30 metriä pitkällä rautaketjulla. Yritys onnistui ja aluksen ohjattavuus saatiin osittain palautettua.


title: SS Great Eastern

text: Sunnuntaiaamuna myrsky viimein laantui. Towle ja matkustajien komitea vaativat kapteenia jatkamaan peräsimen korjaamista. Aluksen koneet käynnistettiin kello 17 samana päivänä ja silloin oli tullut kuluneeksi 72 tuntia siitä, kun alus oli aloittanut ajelehtimisen ilman ohjausta. Kurssi käännettiin kohti Irlantia, joka oli 480 kilometrin purjehdusmatkan päässä.


title: SS Great Eastern

text: Alus pääsi viimein Queenstowniin, mutta joutui kuitenkin odottamaan hinausta satamaan kolme päivää. Satamassa loukkaantuneet matkustajat vietiin hoitoon ja alusta korjattiin, muun muassa sen ohjausta paranneltiin. Yhdysvaltoihin matkustaville piti järjestää kyyti muilta laivoilta. Satamassa Towle esitti varustamolle laskun jonka katsoi ansainneensa laivan pelastamisesta. Sen summa oli 100 000 Yhdysvaltain dollaria. Asia vietiin oikeuteen, missä summa aleni 15 000 Yhdysvaltain dollariin, mikä oli tuohon aikaan huomattava summa. Ei ole tiedossa, saiko Towle varustamolta lopulta lainkaan rahaa.


title: SS Great Eastern

text: Vuonna 1862 alus teki kaksi onnistunutta edestakaista Atlantin ylitystä, joista ensimmäinen oli taloudellinen menestys. Niin rahtia kuin matkustajiakin saatiin kuljetettua paljon. Alus myös paransi länsi-itäsuuntaista nopeusennätystään kaksitoista tuntia. Uusi ennätys oli 9 vuorokautta ja 12 tuntia.


title: SS Great Eastern

text: Myös toinen vuoden 1862 onnistuneista purjehduksista oli menestys. Alus kuljetti paljon matkustajia sekä rahtia. Joseph Jenkins Roberts, Liberian presidentti, oli kuuluisin tuolloin matkustaneista.


title: SS Great Eastern

text: "Great Eastern" suuntasi kohti Yhdysvaltoja jälleen 17. elokuuta 1862 mukanaan 1 530 matkustajaa. Matka tuotti laivayhtiölle jälleen tappiota, sillä lähellä New Yorkia alus ajoi karille.


title: SS Great Eastern

text: Alus saapui Montauk Pointiin lähelle New Yorkia keskiyöllä 27. elokuuta. Luotsi astui laivaan kello 1.30 ja puoli tuntia myöhemmin kuultiin ryminää ja laiva keinui hieman. Luotsin mukaan "Great Eastern" oli purjehtinut päin North East Rippsiä, joka myöhemmin nimitettiin "Great Easternin" kariksi. Kapteeni lähetti miehen tutkimaan ruuman, mutta vuotoja ei havaittu. Moni matkustajista ei edes huomannut koko karilleajoa. Alus jatkoi matkaansa New Yorkiin omilla koneillaan.


title: SS Great Eastern

text: New Yorkissa alus tutkittiin, ja huomattiin, että se oli sittenkin vaurioitunut. Sen kylki oli saanut 2,7 metriä leveän ja 25 metriä pitkän repeämän. Korjaaminen olisi vaikeaa, sillä "Great Eastern" oli niin suuri, että se ei mahtunut Yhdysvalloissa millekään telakalle.


title: SS Great Eastern

text: Insinööriveljekset Henry ja Edward S. Remick esittivät uskaliaan suunnitelman aluksen ympärille asetettavasta kelluvasta painekammiosta, joka asetettaisiin aluksen rungon ympärille. He väittivät suoriutuvansa urakasta kahdessa viikossa ja ottavansa maksun ainoastaan jos olivat onnistuneet hankkeessaan.


title: SS Great Eastern

text: Parhaillaan käynnissä ollut Yhdysvaltain sisällissota aiheutti sen, että rautalevyistä oli puutetta. Korjaamisen oli luvattu kestävän kaksi viikkoa, mutta se kesti lopulta kolme kuukautta. Kustannukset nousivat lopulta 70 000 puntaan. Alus lähti New Yorkista kohti Liverpoolia 6. tammikuuta 1863.


title: SS Great Eastern

text: Vuonna 1863 "Great Eastern" teki kolme purjehdusta Isosta-Britanniasta Yhdysvaltoihin. New Yorkiin kuljetettiin 2 700 henkilöä ja takaisin vain 970 henkilöä. Lisäksi kuljetettiin muutama tonni rahtia. Tappioita tuli muun muassa siipirattaan korjaamisesta ja siitä, että alus törmäsi pieneen "Jane"-nimiseen purjealukseen. Cunard Line ja Inman Line aloittivat hintakilpailun halventamalla matkalippujen hintoja, mihin aluksen omistajilla ei ollut mahdollisuutta. Varustamolle oli kertynyt velkoja jo 142 000 puntaa, mikä pakotti laittamaan aluksen huutokaupattavaksi.


title: SS Great Eastern

text: 14. tammikuuta vuonna 1864 "Great Eastern" asetettiin huutokaupattavaksi Liverpoolissa. Pohjahinnaksi oli asetettu 50 000 puntaa. Ainuttakaan tarjousta ei esitetty. Meklari esitti, että alus laitetaan myyntiin kolmeksi viikoksi ilman pohjahintaa. Samaan aikaan Daniel Googh lähestyi insinöörejä Thomas Brasseyta ja John Benderiä, josko nämä voisivat ostaa aluksen. Tehtiin tarjous jonka suuruus oli 25 000 puntaa, vaikka pelkästään aluksen metallin arvoksi arvioitiin 100 000 puntaa. Yhdessä nämä kolme miestä perustivat osakeyhtiön, jonka oli tarkoitus ryhtyä laskemaan merikaapelia. Alus sopisi täydellisesti heidän tarkoituksiinsa.


title: SS Great Eastern

text:
Laiva saatiin myytyä ja se muunnettiin kaapelialukseksi. Muunnostöiden yhteydessä siitä poistettiin neljäs savupiippu. Myös suurin osa hyteistä poistettiin antamaan tilaa kaapeleille ja niiden laskuun vaaditulle koneistolle. Alus laski muun muassa Atlantin merikaapelin Kanadan Newfoundlandin ja Irlannin välillä, mikä mahdollisti valmistuttuaan 27. heinäkuuta 1866 Atlantin ylittävät sähkösanomat. Kyseessä ei ollut ensimmäinen Atlantin merikaapeli, mutta tekniikan kehityttyä kaapeliyhteydestä oli tullut aikaisempaa luotettavampi ja nopeampi.
Kaapelilaivauransa jälkeen "Great Eastern" palautettiin jälleen linjalaivaksi, mutta toimintaa ei saatu edelleenkään taloudellisesti kannattavaksi. Laivaa käytettiin teatterilaivana ja kelluvana palatsina ja konserttisalina. Laiva huutokaupattiin osissa vuonna 1888. Henry Bath & Son Ltd paloitteli vuosina 1889–1890 laivan romuraudaksi Rock Ferryssä Mersey-joella. Laivan hajottaminen kesti 18 kuukautta.


title: SS Great Eastern

text: Alusta romutettaessa lähti liikkeelle sitkeä huhu, jonka mukaan romutustöiden yhteydessä rungon sisältä olisi löytynyt työmiehen luuranko. Huhua kerrottiin edelleen vuonna 2004 esitetyssä BBC:n sarjassa "Seven Wonders of the Industrial World" jolloin luurankoja väitettiin löytyneen kaksi kappaletta, aikuisen telakkatyöläisen sekä lapsityöläisen. Huhun on kuitenkin todettu olevan vailla näyttöä. Samanlaista tarinaa on kerrottu myös RMS Titanicista ja Hooverin padosta.


title: Polydimetyylisiloksaani

text: Polydimetyylisiloksaani (PDMS) on eniten käytetty piipohjainen orgaaninen polymeeri, ja on tunnettu sen tavattomista reologisista ominaisuuksista. Sitä käytetään muun muassa piilolinssien, lääketieteellisten välineiden, shampoon (dimetikoni tekee hiukset liukkaiksi ja kiiltäviksi), tilkitsemisaineiden, liukastevoiteiden ja kuumankestävien tiilien valmistamiseen.


title: Polydimetyylisiloksaani

text: PDMS on optisesti kirkasta ja sen on todettu olevan myös kemiallisesti inerttiä, myrkytöntä ja syttymätöntä. Sitä kutsutaan myös dimetikoniksi, ja se on yksi monista piipohjaisista öljyistä (polymeroitu siloksaani).


title: Polydimetyylisiloksaani

text: Yhdisteestä käytetään myös nimeä "dimetyylipolysiloksaani". Polydimetyylisiloksaanin elintarvikkeissa käytettävä E-koodi on E900 ja sen enimmäismäärärajoitus vuorokaudessa eli ADI-arvo on 1,5 mg/kg/vrk. Yhdistettä käytetään vaahdonestoaineena ja sitä saa käyttää muun muassa paistorasvoihin ja -öljyihin, kasvissäilykkeisiin, hilloihin, makeisiin, purukumiin, keittoihin ja juomiin.


title: Polydimetyylisiloksaani

text: PDMS:n rakennekaava on (HC)SiO[Si(CH)O]Si(CH), missä n on [SiO(CH)]-monomeerin toistumiskertojen määrä. Polymeerin synteesi voidaan aloittaa dimetyylidikloorisilaanin ja veden reaktiolla:


title: Polydimetyylisiloksaani

text: Polymerisaation aikana vapautuu myrkyllistä vetykloridikaasua (suolahappoa). Lääketieteellisiä tarkoitusperiä varten on kehitetty prosessi, jossa klooriatomit korvataan asetaattiryhmillä. Tällöin reaktiossa vapautuu myrkytöntä etikkahappoa. Tämän prosessin huono puoli on se, että se on paljon hitaampi verrattuna klooria sisältävään.


title: Rytmikorjaamo

text: Rytmikorjaamo eli Rytmis on Seinäjoella, Etelä-Pohjanmaalla Vaasantien varressa sijaitseva rock-henkinen klubi, jonka toimintaa pitää yllä Seinäjoen elävän musiikin yhdistys, Selmu ry. Kiinteistön ostivat vuonna 2008 Botnia Kiinteistöt Oy:ltä Selmu (omistus 28,3 %) ja lisäksi Seinäjoen kaupunki yhdessä Seinäjoen Teknologiakeskus Oy:n kanssa (yhteisomistusosuus 71,7 %). Rytmikorjaamolla on aktiivista musiikkitoimintaa läpi vuoden. Siellä myös järjestetään useita muita tapahtumia kuten esimerkiksi kokouksia, teatteriesityksiä, messuja ja näyttelyitä. Se toimii tiiviissä yhteistyössä alueen muiden klubien ja baarien kanssa, ja sitä onkin luonnehdittu joskus muun muassa ”Seinäjoen Tavastiaksi”. Rytmikorjaamon varikkoaluetta ja rakennusta on remontoitu Rytmikorjaamo-hankkeen hengessä uuteen uskoon. Tavoitteena on kehittää Seinäjoen kulttuuritoimintaa ja rakentaa Rytmikorjaamosta taiteen, kulttuurin ja erityisesti rytmimusiikin osaamiskeskus. Samassa kiinteistössä toimii myös Louhimo, joka on Seinäjoen kaupungin kulttuuritoimen hallinnoima Seinäjoen seutukunnan lasten ja nuorten rytmimusiikkiverkosto.


title: Rytmikorjaamo

text: Rytmikorjaamon tilat sijaitsevat vanhassa rakennuksessa, joka on toiminut ennen Seinäjoen postiautovarikkona, jota nimeä siitä yhä vielä joskus käytetäänkin. Provinssirockin esiintymislavoja on myös säilytetty sen tiloissa. Postiautovarikon klubitoimitilat avattiin 26. helmikuuta 2006 ja vielä myöhemmin samana vuonna klubi sai nimekseen Rytmikorjaamo.


title: Rytmikorjaamo

text: Rytmikorjaamon kiinteistön Vaasantien varressa sijaitsevan tontin pinta-ala on noin 20 000 neliötä. Tontilla sijaitsevat 7 703 kerrosneliömetrin varikkorakennus, pienempi asuinrakennus ja 304 neliön varastorakennus. Rakennusoikeutta alueella on käyttämättä vielä noin 6 000 kerrosneliötä. Jatkossa Varikkorakennukseen sijoittunee lisää luovan toimialan ja rytmimusiikin yritystoimintaa sekä myös tutkimus- ja koulutustoimintaa.


title: Projekti 627

text: Projekti 627 ”Kit” (, , NATO-koodinimeltään November) oli Neuvostoliiton laivaston ensimmäinen ydinkäyttöinen sukellusvene. Sitä rakennettiin 14 kappaletta, joista 12 oli mallia 627A.


title: Projekti 627

text: Kehitystyö alkoi 1952. Tavoitteena oli aluksi rakentaa sukellusvene, joka tuhoaisi Yhdysvaltain rannikon laivastotukikohdat ydinkärkitorpedoilla. Tämän vuoksi ensimmäiseen kahteen veneeseen tuli yksi 1550 mm:n torpedoputki ja kaksi 533 mm:n putkea. Pääsuunnittelija oli V. N. Peregudov ja tutkimusta valvoi akateemikko A. P. Aleksandrov. Pian suunnitelmia kuitenkin muutettiin ja veneet varustettiin hyökkäyksiin vihollisen sotalaivoja ja kuljetuksia vastaan ja varustettiin kahdeksalla 533 mm:n putkella, jolloin nimitykseksi tuli 627A.


title: Projekti 627

text: Voimalähteenä oli kaksi VM-A-painevesireaktoria ja kaksi potkuria. Neuvostoliittolainen reaktoritekniikka oli laadukasta, mutta ydinkäyttöinen sukellusvene oli silti huomattavasti äänekkäämpi, kuin pinnan alla akun voimalla kulkeva diesel-sähköinen. Höyrynkehityslaitteiston elinikä oli myös lyhyt, ja radioaktiivisuus alkoi nousta pitkäaikaisen käytön aikana.


title: Projekti 627

text: Ensimmäinen luokan alus, "K-3", laskettiin vesille 9. elokuuta 1957. Vuonna 1962 "K-3" saavutti ensimmäisen neuvostoliittolaisena sukellusveneenä Pohjoisnavan, neljä vuotta Yhdysvaltain ensimmäisen ydinsukellusveneen USS Nautiluksen jälkeen. Se sai tämän saavutuksen ansiosta nimen ”Leninski Komsomol”. "K-3" museoitiin myöhemmin.


title: Projekti 627

text: Luokan aluksille tapahtui muutamia onnettomuuksia. "K-3":lla syttyi hydraulijärjestelmän tulipalo Välimerellä 8. syyskuuta 1967 ja 39 miehistön jäsentä kuoli häkämyrkytykseen. Myös reaktoriosasto vaurioitui pahoin. Vene hinattiin Severodvinskiin, jossa osasto leikattiin irti ja korvattiin uudella. Vaurioituneet reaktorit upotettiin Karanmereen. "K-8" upposi Okean-70-sotaharjoituksessa Biskajanlahdella 11. huhtikuuta 1970 oikosulkujen vuoksi mukanaan neljä ydinkärkistä torpedoa. Miehistöstä 73 pelastui. Käytöstä poistettu "K-159" upposi hinauksessa 30. elokuuta 2003 lähellä Kiltinää, kun sitä hinattiin myrskyssä telakalle Snežnogorskiin Murmanskiin.


title: Projekti 627

text: Projekti 627:n pohjalta rakennettiin myös yksi kokeellinen projekti 647 ŽMT:n vene, "K-27". Siinä oli VT-1-tyyppinen nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori. Jo kokeiden aikana 24. toukokuuta 1968 radioaktiivisen kaasun vuoto tappoi yhdeksän aluksen miehistönjäsentä. Alus poistettiin tämän jälkeen käytöstä.


title: Projekti 627

text: Viimeiset projekti 627:n veneet poistettiin käytöstä 1988–1992.


title: Puhekela

text: Puhekela on kaiutinelementissä vaikuttava sähkömagneettinen osa, jota ohjataan vahvistimen tuottamalla vaihtovirralla. Kaiutin on varustettu kestomagneetilla. Puhekela liikkuu kelaan viedyn virran mukaisesti kestomagneetin sisällä, toimien sähkömagneettina. Puhekela on kiinnitetty suoraan kaiutinelementin kartioon ja tuottaa näin elementin fyysisen liikkeen.


title: Puhekela

text:
Rakenteeltaan yhdistelmä on solenoidi, jonka liike on edestakaista liikepoikkeaman rajoissa. Kaiuttimen käyttötarkoituksesta riippuen puhekelan paino, tehonkesto, resistanssi / impedanssi, pituus ja halkaisija mitoitetaan haluttuun arvoon. Puhekela on aina kompromissi ja vaikuttaa kaiuttimien sähköisten arvojen lisäksi myös mekaanisiin arvoihin. Yksinään puhekela onkin vain korkeiden taajuuksien läpäisyä (6 dB / oktaavi) jarruttava kela.
Koska kela on luonteeltaan induktiivinen ei kuorma (impedanssi) ole arvona vakio vaan voimakkaasti sidoksissa
taajuuden funktioon.
Lisäksi kotelotyyppi vaikuttaa voimakkaasti kokonaisuuden impedanssivasteeseen ja siten myös tehonkestoon.


title: Puhekela

text:
Puhekela on yleensä valmistettu kiertämällä eristettyä kupari- tai alumiinilankaa lasikuitu- tai komposiittiputken ympäri.
Rakenne voi kuitenkin olla peräkkäinen tai päällekkäinen. Putki voidaan myös kiertää molemmilta puolilta.


title: Puhekela

text: Kaksoispuhekelassa lankakierrostuksia on kaksi erillistä saman putken ympärillä, sellaisissa kaiutin elementeissä on yleensä 4 liitintä ja puhekelat voidaan kytkeä sarjaan tai rinnan.


title: Puhekela

text: Yleensä tärkein kompromissi puhekelan suunnitteluvaiheessa on tehonkeston, herkkyyden ja painon suhde. Keskeistä puhekelan suunnittelussa on sähkövirran tuottaman lämmön siirtäminen pois puhekelasta.


title: Puhekela

text:
Tärkeimmät syyt ovat tehonkesto ja sähköisten ominaisuuksien mahdollisimman pieni muuttuminen puhekelan ja magneetin
lämmetessä. Puhekelaa voidaan myös jäähdyttää sopivilla ilmaraoilla, lisämassalla tai jopa öljyllä.
Dynaamisen kaiuttimen kehittyminen viimeisen sadan vuoden aikana perustuu suurimmaksi osaksi puhekelan materiaalien kehittymiseen ja paremmin toimiviin mallinnuksiin.


title: Puhekela

text: Puhekelaa valmistaessa tulee huomioida: DC-resistanssi, induktanssi, paino, pituus, halkaisija, materiaalit, jäähdytystarve, rakenteen tiiviys, ilmaraon suuruus, magneettikentän teho, muoto ja langan paksuus.


title: Kim Johnsson

text: Kim Johnsson (s. 16. helmikuuta 1976, Malmö) on ruotsalainen ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkoilija, joka pelasi puolustajan pelipaikalla. Johnsson pelasi urallaan kotimaassaan Malmössä, NHL:ssä New York Rangersissa, Philadelphia Flyersissa, Minnesota Wildissa ja Chicago Blackhawksissa sekä Sveitsin pääsarjan HC Ambrì-Piottassa.


title: Kami (muusikko)

text: Kami (1. helmikuuta 1973 Ibaraki – 21. kesäkuuta 1999) oli japanilainen muusikko, joka oli parhaiten tunnettu Malice Mizer -yhtyeen rumpalina.


title: Kami (muusikko)

text: Kami kuoli vuonna 1999 nukkuessaan aivoverenvuotoon. Kuollessaan hän oli vasta 27-vuotias.


title: Rintala

text: Rintala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Piiri (televisiosarja)

text: Piiri oli vuonna 2008 Sub-kanavalla esitetty suomalainen televisiosarja. Se kertoo paikoista, joissa on tavattu paranormaaleja ilmiöitä, kuten kummittelua tai poltergeistia.


title: Piiri (televisiosarja)

text: Ohjelmaa juonsi Saija-Reetta Kotirinta. Hänen lisäkseen kummitelluiksi epäiltyjä paikkoja tutki meedio Marja Pennanen.


title: Formula 1 (videopeli)

text: Formula 1 on Bizarre Creationsin kehittämä Formula 1 -aiheinen ajopeli. Pelin on julkaissut Psygnosis vuonna PlayStationille ja Windowsille.


title: Formula 1 (videopeli)

text: Peli sisältää kauden 1995 tallit kuskit ja radat. Mukana on kuitenkin kaudeksi 1996 käyttöön otettu lähtövalojärjestelmä.


title: Formula 1 (videopeli)

text: Suomenkielistä selostusta ei ole mukana pelissä. Englantilainen selostaja pelissä on Murray Walker. Jos voittaa kauden jokaisen kilpailun, saa extraradan. McLarenin Marlboro on korvattu sanalla McLaren. Williamsin Rothmans on korvattu sanalla Racing. Jordanin Kremlyovskaya Vodka on sensuroitu.


title: Kylmäkosken kirkko

text: Kylmäkosken kirkko on Akaan Kylmäkoskella sijaitseva Akaan seurakuntaan kuuluvan Kylmäkosken kappeliseurakunnan kansallisromanttisten piirteiden sävyttämä kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti H. R. Helin, ja se on valmistunut vuonna 1900. Se on tornillinen pitkäkirkko ja kolmas kirkko Kylmäkoskella. Kylmäkoski liitettiin Akaaseen seurakunnallisesti vuonna 2007 ja kunnallisesti neljä vuotta myöhemmin, vuonna 2011.


title: Kylmäkosken kirkko

text: Alttaritaulu on Matti Petäjän maalaama vuonna 1959 ("Tulkaa minun tyköni kaikki, jotka työtä teette ja olette raskautetut").


title: Kylmäkosken kirkko

text: Kirkko suljettiin tammikuussa 2011 työsuojeluviranomaisten määräyksestä homeen vuoksi. Kirkon sulkeminen sisäilmaongelmien vuoksi on Suomessa ainutlaatuista. Ongelmien aiheuttajaksi oletetaan lämmitysjärjestelmää, jonka lämpökeskus on maapenkassa. Myös kirkon katto vuosi. Korjausvarojen puutteen vuoksi kirkko uhkasi jäädä rapistumaan


title: Kylmäkosken kirkko

text: Kirkon vesikatto uusittiin vuonna 2012. Sen sisäremontti valmistui keväällä 2014 ja ensimmäinen jumalanpalvelus pidettiin kiirastorstaina 17. huhtikuuta 2014. Virallisesti kirkko otettiin uudelleen käyttöön 25. toukokuuta, jolloin piispa Matti Repo vihki sen.


title: Kylmäkosken kirkko

text: Kylmäkoski erotettiin omaksi seurakunnaksi 1897, ja silloin tuli ajankohtaiseksi kirkon rakentaminen. Suunnittelijaksi valittiin ensin Lars Sonck, mutta hänen materiaaliehdotustaan, kiveä, pidettiin liian kalliina, joten hän luopui tehtävästä. Uudeet suunnitelmat teki arkkitehti H. R. Helin Arkkitehtitoimisto Helin & Nyströmistä. Tiilet tuotin junalla Leppäkoskelta Viialaan ja siitä eteenpäin hevosella, ja kivijalan kivet hankittiin Riuttamäestä. Kirkko vihittiin 23.12.1900, ja vihkimisen suoritti hattulalainen Johan Jacob Westerlund, sillä Porvoon piispa oli estynyt.


title: Matti Hakala (ensyklopedisti)

text: Matti Iivari Hakala (23. maaliskuuta 1927 Kiukainen – 2. helmikuuta 2012) oli suomalainen tietosanakirjojen päätoimittaja. Koulutukseltaan hän oli valtiotieteen maisteri ja hallinto-opin kandidaatti. Hakala syntyi Satakunnan Kiukaisissa Satanahka Oy:n toimitusjohtajan Heikki I. Hakalan ja hänen puolisonsa, satakuntalaisen kulttuuri- ja poliitikkosuvun tyttären Liinan (o.s. Hosia) perheeseen, varttui Uudellakirkolla Karjalankannaksella perheen omistamassa Halolan kartanossa, kirjoitti ylioppilaaksi Oulusta. Valmistuttuaan Helsingin yliopistosta hän toimi viestinnän ja mainonnan asiantuntijatehtävissä keskeisissä pankki- ja vakuutusyhtiöissä Helsingissä.


title: Matti Hakala (ensyklopedisti)

text: Tietosanakirja Oy:n omistaja ja toimitusjohtaja, pääkonsuli Sven Sevelius kutsui Hakalan 24-osaisen Uuden tietosanakirjan (ensimmäinen osa 1963; sarja valmistui 1972) toimitussihteeriksi. Tietosanakirjauransa aikana Hakala toimi myös Koululaisen tietosanakirjan ja Koululaisen uuden tietosanakirjan, Kodin tietosanakirjan, Kodin uuden tietosanakirjan ja Tiedon värikkään maailman päätoimittajana, Suomalaisen tietosanakirjan vastaavana päätoimittajana ja viimeksi Suomen Almanakan kehittäjänä ja keskeisenä toteuttajana.


title: Matti Hakala (ensyklopedisti)

text: Eläkevuosinaan Hakala omistautui sukuhistorialliselle tutkimustyölle ja hoiti 1600-luvulta periytyvää sukutilaa Satakunnan Punkalaitumella.


title: Projekti 671

text: Projekti 671 () oli Neuvostoliiton laivaston ydinkäyttöinen hyökkäyssukellusveneluokka, jota valmistettiin vuosina 1967–1992. Aluksia rakennettiin yhteensä 49, joista 15 mallia 671 ja 617V "Jorš" (Ёрш, "kiiski"), 7 mallia 671RT "Sjomga" (Сёмга, "lohi") ja 26 mallia 671RTM(K) "Štšuka" (Щука, "hauki").


title: Projekti 671

text: Uuden luokan kehitys käynnistettiin jo 1959 vaatimuksena 2 000 tonnin uppouma ja 300 metrin sukellussyvyys. Veneessä on kehittynyt pisaranmuotoinen runko, joka mahdollistaa suuren nopeuden. Sen sijaan ne ovat huomattavasti äänekkäämpiä kuin vastaavat Yhdysvaltain laivaston alukset, kuten Sturgeon-luokka, eikä merkittäviä toimia havaitsemisen vaikeuttamiseksi tehty.


title: Projekti 671

text: Aseistukseksi tuli kuusi 533 mm:n torpedoputkea, joista voitiin laukaista myös ydinkärkinen E53-65K tai 40 km päähän yltävä RPK-2 Vjoga (SS-N-15 Starfish) -ohjus, jota voi käyttää pinta-aluksia vastaan, tai se voi kantaa mukanaan pienen malli 82R:n torpedon tai 90R-ydinsyvyyspommin sukellusveneitä vastaan. Alukseen mahtuu 24 torpedoa.


title: Projekti 671

text: Luokan aluksia oli tarkoitus käyttää monipuolisesti metsästämään vihollisen sukellusveneitä tai suojaamaan omia pinta-aluksia.


title: Projekti 671

text:
Luokkaa uudistettiin 1970-luvun alussa tyyppi 671RT:ksi, johon lisättiin kaksi 650 mm:n torpedoputkea neljän 533 mm:n lisäksi uusia aseita, kuten RPK-7 Vorobeita (SS-N-16 Stallion) varten, joka kasvatti RPK-2:n kantomatkan 120 kilometriin. Lisäksi aluksen torpedo-osastoon asennettiin nosturit suuren kaliiperin aseiden käsittelemiseksi ja lataamiseksi putkiin. Pituus kasvoi 101,8 metriin. NATO antoi näille aluksi koodin Uniform, sitten Victor II.
671RT:ta rakennettiin seitsemän 1972–1978, jonka jälkeen työt keskeytettiin, kun vakoojat saivat selville NATO:n pystyvän seuraamaan näitä aluksia.


title: Projekti 671

text: Aluksen hiljentämiseksi runkoa jatkettiin kuudella metrillä, jotta turbiinien alle saatiin äänieristys. Myös elektroniikkaa, navigaatio- ja satelliitti- ja radiojärjestelmiä uusittiin. Malli sai nimen 671RTM (Victor III). Sen tunnistaa perän päälle asennetusta towed array -laitteiston säiliöstä. Venettä rakennettiin ensimmäinen 21:n erä 1977–1985 ja Amiraliteetin telakka rakensi viisi lisää Leningradissa. Amiraliteetin rakentamiin veneisiin tuli uusi akustinen Kolos-sensorijärjestelmä, jolla varustettu malli sai nimen 671RTMK. Osa 671RTM-mallin veneistä päivitettiin 671RTMK:n varustukseen ja varustettiin uudella Granat-ohjuksella. Veneen taistelujärjestelmä Vikingin sanotaan käyttäneen japanilaisen Toshiban toimittamia tietokoneita.


title: Projekti 671

text: Osa 671RTM/671RTMK-veneistä asetettiin sukellusveneentorjuntatehtäviin RPK-6-ohjuksella varustettuna ja osa pinta-alusten torjuntaan meritorjuntaohjuksilla varustettuna


title: Projekti 671

text: Kaikki Victor I ja II veneet on poistettu käytöstä 1996 mennessä.


title: Maatyrannit

text: Maatyrannit ("Muscisaxicola") on tyrannien heimoon kuuluva lintusuku.


title: Maija Lokka

text: Maija Leena Lokka (s. 22. tammikuuta 1946 Sodankylä) on suomalainen oopperalaulaja. Hän aloitti opinnot Sibelius-Akatemiassa vuonna 1971 opettajanaan Liisa Linko-Malmio. Lokka esitti Suomen Kansallisoopperassa Marjan roolin Leevi Madetojan oopperassa "Pohjalaiset" vuonna 1973. Työvuosinaan hän oli Kansallisoopperassa erittäin käytetty solisti. Lokka on Aulis Sallisen toinen vaimo.


title: Maija Lokka

text: Lokan rooleihin kuuluvat mm.


title: Maija Lokka

text: Operettipäärooleja:


title: Luettelo Suomen lasitehtaista

text: Luettelo Suomen lasitehtaista sisältää Suomessa toimineita lasitehtaita.


title: Crank That (Soulja Boy)

text:
Cranck That (Soulja Boy) on yhdysvaltalaisen rap -artisti Soulja Boyn ensimmäinen
singlejulkaisu hänen ensimmäiseltä studioalbumiltaan Souljaboytellem.com:ilta. Single saavutti suuren suosion ilmestyessään. Kappale oli vuoden 2007 hittibiisi, joka nousi Billboard Hot 100 -listan kärkipaikalle ja piti kärkisijaa hallussaan jopa seitsemän viikon ajan. Lisäksi kappaleesta myytiin yli 5 000 000 soittoääntä.


title: Crank That (Soulja Boy)

text: Kappeleen ilmestyttyä, 28. heinäkuuta 2007 se sijoittui Billboard Hot 100 -listan 47. sijalle. Seuraavalla viikolla, 15. syyskuuta 2007 kappale nousi sijalle 28. ja pysyi siellä kaksi viikkoa, kunnes Kanye Westin "Stronger" syrjäytti sen. 6. lokakuuta kappale kuitenkin nousi ykköspaikalle ja piti sitä hallussaan seitsemän viikkoa. Kyseistä singleä myytiin 4 183 000 digitaalista kappaletta ja siitä tuli nopeiten myydyin kappale Yhdysvalloissa kautta aikojen.


title: Surutyrannit

text: Surutyrannit ("Knipolegus") on tyrannien heimoon kuuluva lintusuku. sukuun kuuluu 12 lajia.


title: Värjärinuolimyrkkysammakko

text: Värjärinuolimyrkkysammakko ("Dendrobates tinctorius") kuuluu nuolimyrkkysammakkojen ("Dendrobatidae") heimoon. Laji on elinvoimainen.


title: Värjärinuolimyrkkysammakko

text: Värjärinuolimyrkkysammakko kasvaa noin 3,5 – 6 cm:n pituiseksi. Sammakon pohjaväri vaihtelee keltaisesta siniseen, mutta kaikissa on mustia laikkuja. Värjäri-nimi tulee siitä, että tarinoiden mukaan alueen asukkaat hierovat sammakon ihoa eräisiin papukaijoihin, joille kasvaa tästä eri värisiä höyheniä.


title: Värjärinuolimyrkkysammakko

text: Lajia esiintyy Keski-Amerikassa Guyanan, Surinamen ja Brasilian alueella. Sen elinalue muodostuu eristäytyneistä laikuista. Värjärinuolimyrkkysammakoita pidetään myös lemmikkeinä terraarioissa.


title: Caparison Guitars

text: Caparison Guitars on japanilainen kitaramerkki. Caparison valmistaa etupäässä sähkökitaroita, mutta myös bassoja. Yhtiön perusti japanilainen Itaru Kanno vuonna 1995 työskenneltyään Jacksonilla tätä ennen.


title: Caparison Guitars

text: Merkin suunnittelutoimisto sijaitsee Tokiossa ja tuotantolinja Nagoyassa. Kitaroita valmistuu vuodessa noin 600. Ne kaikki rakennetaan pääosin käsityönä.


title: Frans Jokelainen

text: Frans Jokelainen (19. heinäkuuta 1890 Paltamo – 9. toukokuuta 1933) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Risto Jokelainen ja Anna Stiina Karjalainen. Hänet vihittiin ensimmäisen kerran avioliittoon vuonna 1920 Kuntzin kanssa, joka kuoli vuonna 1924. Toiseen avioliittoon hänet vihittiin vuonna 1927 Elsa Tikan kanssa.


title: Frans Jokelainen

text: Jokelainen kävi kansakoulun ja Seppälän maamieskoulun. Haminan taistelukoulu hän kävi vuonna 1918 ja taktiikan soveltamiskurssit Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925.


title: Frans Jokelainen

text: Jokelainen työskenteli tilanhoitajana Saloisissa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 23. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Frans Jokelainen

text: Jokelainen astui Suomen Valkoisen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 ja hänet ylennettiin aliupseeriksi. Takaisin Suomeen hän palasi 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan, josta hänet komennettiin Ouluun, missä hänen tuli kouluttaa paikallisia värvättyjä joukkoja. Suomen sisällissota hän osallistui joukkueenjohtajana 1. Krenatöörirykmentin 3. Oulun krenatööripataljoonassa ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Luhalahdella, Viljakkalassa, Mannanmäen-Kyröskosken (Nuutin) akselilla, Epilän-Tampereen akselilla, Karkussa ja Lempäälässä sekä etenemiseen Valkeakosken, Laitikkalan ja Lammin kautta Koskelle.


title: Frans Jokelainen

text: Jokelainen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 1. Krenatöörirykmentissä, josta hänet siirrettiin 4. heinäkuuta 1918 alkaen komppanianpäälliköksi Tampereen vartiopataljoonaan. Hänet siirrettiin edelleen 24. marraskuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4:ään ja 30. joulukuuta 1918 Laatokan jalkaväkirykmentti n:o 6:een, mikä tunnettiin myöhemmin nimellä Viipurin rykmentti. Armeijasta hän erosi 29. syyskuuta 1920 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön 1. huhtikuuta 1921 ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Tuusulan suojeluskuntaan. Tuusulasta hänet siirrettiin paikallispäälliköksi Liminkaan 1. maaliskuuta 1925 ja Sysmään 16. maaliskuuta 1926, missä hän palveli 31. heinäkuuta 1927 saakka. Suojeluskuntatyönsä ohella hän toimi 1. elokuuta 1922 – 1. elokuuta 1924 välisen ajan työnjohtajana Mikkelin puutavara oy:n palveluksessa. Suojeluskunnasta hän erosi Sysmässä heinäkuun lopussa vuonna 1927 ja siirtyi yksityiseksi liikemieheksi. Hänet haudattiin Kuopion maalaiskuntaan.


title: Miamin tatuointitarinat

text: Miami Ink (suomessa Miamin tatuointitarinat) on amerikkalainen tositv-sarja, joka kertoo "Love/Hate" -nimisen tatuointiliikkeen arjesta Miami Beachilla Floridassa. Liikkeen omistaa Ami James yhdessä Chris Nunezin kanssa. Muita vakiotatuoijia ovat Chris Garver, Darren Brass sekä Yoji Harada. Sarjassa on esiintynyt myös muita tatuoijia, kuten muun muassa Kat Von D.


title: Miamin tatuointitarinat

text: Suomessa sarjaa näyttää tällä hetkellä ilmaisista kanavista JIM, sekä Kutonen. Uudet jaksot tulevat maksutv-kanava Discovery Channelilta.


title: Kriss Akabusi

text: Kriss Kezie Uche Chukwu Duru Akabusi (s. 28. marraskuuta 1958 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on entinen englantilainen yleisurheilija, jonka päämatka oli 400 metrin aitajuoksu.


title: Kriss Akabusi

text: Akabusi liittyi Britannian armeijaan vuonna 1975. Hän palveli "Royal Corps of Signals" -joukoissa vuoteen 1981, jolloin siirtyi "Army Physical Training Corps" -joukkoihin. Reserviin siirtyessään hänen arvonsa oli "Warrant Officer Class 2".


title: Kriss Akabusi

text: Akabusi aloitti huippu-urheilu-uransa vuonna 1983. Hän oli Helsingin MM-kisoissa mukana Yhdistyneen kuningaskunnan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa alku- ja välierissä. Loppukilpailussa, jossa Akabusi ei juossut, Yhdistynyt kuningaskunta voitti MM-pronssia. Los Angelesin olympialaisissa 1984 hän juoksi avausosuuden Yhdistyneen kuningaskunnan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa, joka saavutti Yhdysvaltain jälkeen hopeaa ajalla 2.59,13 . Kaksi vuotta myöhemmin Stuttgartin EM-kilpailuissa hän juoksi toisen osuuden brittien pitkän viestin kultajoukkueessa . Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän sijoittui 400 metrin aitajuoksussa seitsemänneksi ja juoksi toisen osuuden 4 × 400 metrin viestissä, jossa Yhdistynyt kuningaskunta sai hopeaa yli puolitoista sekuntia Yhdysvalloille hävinneenä . Soulin olympialaisissa 1988 hän sijoittui aitamatkalla kuudenneksi ja vei toista osuutta viidenneksi sijoittuneessa brittien viestijoukkueessa .


title: Kriss Akabusi

text: Akabusi sijoittui kolmanneksi 400 metrin aitajuoksussa Barcelonan maailmancupissa 1989 . Seuraavana talvena hän voitti Aucklandin Kansainyhteisön kisoissa kultaa pitkällä aitamatkalla . Splitin EM-kilpailuissa hän voitti 400 metrin aitajuoksun maanosamestaruuden ajalla 47,92 , jolla hän rikkoi David Hemeryn lähes 22 vuotta vanhan Britannian ennätyksen. 4 × 400 metrin viestissä hän juoksi toisen osuuden Yhdistyneen kuningaskunnan voittaessa mestaruuden yli kahden sekunnin erolla Saksaan .


title: Kriss Akabusi

text: Akabusi saavutti Tokion MM-kilpailuissa 1991 pronssia 400 metrin aidoissa ajalla 47,86. Kilpailun voittanut Samuel Matete juoksi 47,64, hopeaa sai Winthrop Graham. 4 × 400 metrin viestissä Akabusi toi Ison-Britannian joukkueen maailmanmestarina maaliin ajalla 2.57,53. Hän kukisti loppukirissä Yhdysvaltain Antonio Pettigrew'n 0,04 sekunnilla . Barcelonan olympialaisissa 1992 Akabusi sai Kevin Youngin ja Winthrop Grahamin jälkeen pronssia 400 metrin aitajuoksussa ennätyksellään 47,82 . Pitkässä viestissä hän juoksi kolmannen osuuden brittien pronssijoukkueessa .


title: Kriss Akabusi

text: Akabusista tuli Brittiläisen imperiumin jäsen vuonna 1992. Urheilu-uransa jälkeen hän on työskennellyt tv-tuottajana ja motivaatiopuhujana. Hän on pituudeltaan 185 cm ja painoi aktiivivuosinaan 81 kg.


title: Brandstaka

text: Brandstaka on vehkalahtelainen knaappisuku, jonka jotkut jäsenet ovat vaikuttaneet Suomen politiikassa. Osa suvun jäsenistä muutti vuoden 1906 suuressa nimenmuutoksessa sukunimen muotoon Tulikoura. Suvun vaakunassa kuvataan palava paalutukki. Vehkalahtelaiset knaapit olivat erikoinen aateliston ryhmä, ja niiden sukulaisuussuhteita ja heraldiikkaa on osin vaikea selvittää.


title: Olga Tšernjavskaja

text: Olga Tšernjavskaja (o.s. Davidova, ent. Burova, s. 17. syyskuuta 1963 Irbit) on entinen venäläinen kiekonheittäjä. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1993.


title: Olga Tšernjavskaja

text: Olga Tšernjavskaja, silloiselta sukunimeltään Burova, saavutti Neuvostoliittoa edustaen ensimmäisen arvokisamitalinsa Splitin EM-kilpailuissa 1990. Hänen pisin heittonsa 66,72 m riitti hopeamitaliin. Barcelonan 1992 olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 64,02 m. Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993 hän voitti kultaa tuloksella 67,40 m. Eroa seuraavaan oli yli kaksi metriä. Helsingin EM-kilpailuissa 1994 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 62,54 m.


title: Olga Tšernjavskaja

text: Vuonna 1995 uudella sukunimellään esiintynyt Tšernjavskaja saavutti Göteborgin MM-kilpailuissa pronssia tuloksella 66,86 m. Viimeisen kerran hän esiintyi arvokisafinaalissa Atlantan 1996 olympialaisissa sijoittuen kuudenneksi tuloksella 64,70 m.


title: Lajos Szentgáli

text: Lajos Szentgáli (7. kesäkuuta 1932 Budapest – 2. marraskuuta 2005) oli unkarilainen keskimatkojen juoksija


title: Lajos Szentgáli

text: Szentgáli voitti Bernin EM-kilpailuissa 1954 kultaa 800 metrin juoksussa tiukan loppukamppailun päätteeksi ajalla 1.47,1. Hän osallistui myös 4 × 400 metrin viestijuoksuun, jossa Unkarin joukkue sijoittui viidenneksi ajalla 3.28,2. Neljä vuotta myöhemmin Tukholman EM-kilpailuissa hän sijoittui 800 metrillä viidenneksi ajalla 1.48,3.


title: Karigaila

text: Karigaila (puolaksi Korygiełło, k. 16. syyskuuta 1390 Vilna) oli yksi Liettuan suuriruhtinaan Algirdaksen ja hänen toisen vaimonsa Uliana Tveriläisen pojista. Hän hallitsi Mstsislauta sen jälkeen kun se oli vallattu Smolenskin ruhtinaskunnalta.


title: Karigaila

text: Karigaila sekoitetaan joskus veljeensä Constantineen, josta sai alkunsa Czartoryskin suku. Vanhemman veljensä Jagellon sovittua Krevan unionin Karigaila kastettiin Casimiriksi Krakovassa maaliskuussa 1386. Sen jälkeen hän kiirehti Puolasta itäiseen Liettuaan velipuoltaan Andrei Polotskilaista vastaan, joka oli ryhtynyt taisteluun Jagelloa vastaan. 18. huhtikuuta 1386 hän ja hänen toinen veljensä ilmeisesti kukistivat Svjatoslav Smolenskilaisen, joka oli Andrein liittolainen ja hyökkäsi Vihrajoen taistelussa Mstsislawiin. Liettuan sisällissodan aikana Karigaila komensi Vilnan linnoitusta. Linna kukistui, ja hänet tapettiin. Myöhemmin Jagello valitti, että Saksalainen ritarikunta oli vanginnut ja julmasti teloittanut Karigailan. Ritarikunta kiisti syytöksen ja väitti Karigailan kaatuneen taistelussa, ja he olivat ainoastaan löytäneet ruumiin. Karigaila on haudattu Vilnan tuomiokirkkoon.


title: Maria Sibylla Merian

text: Anna Maria Sibylla Merian (2. huhtikuuta 1647 Frankfurt am Main – 13. tammikuuta 1717 Amsterdam) oli luonnontieteilijä ja kuvittaja, joka tutki kasveja ja hyönteisiä ja teki niistä hyvin tarkkoja maalauksia. Hänen tarkat havaintonsa ja dokumentointinsa perhosen muodonvaihdoksesta tekevät hänestä merkittävän entomologian edustajan.


title: Maria Sibylla Merian

text: Maria Sibylla Merian syntyi sveitsiläisen kaivertajan ja kustantajan Matthäus Merian vanhemman perheeseen. Hänen isänsä kuoli kolmen vuoden kuluttua, ja 1651 hänen äitinsä avioitui asetelmamaalari Jacob Marrelin kanssa. Marrel kannusti Meriania piirtämiseen ja maalaamiseen. 13-vuotiaana hän teki ensimmäiset kuvat keräämistään hyönteisistä ja kasveista.


title: Maria Sibylla Merian

text: Merian avioitui 1665 Marrellin oppipojan Johann Andreas Graffin kanssa. Kahden vuoden kuluttua syntyi heidän ensimmäinen lapsensa Johanna Helena, ja perhe muutti Nürnbergiin. Siellä Maria Sibylla jatkoi maalaamista, ja käytti alustana pergamenttia ja pellavaa ja teki kirjontamalleja. Hän piti oppilaita, mikä auttoi perhettä taloudellisesti ja kohotti heidän yhteiskunnallista asemaansa. Sen ansiosta hän pääsi rikkaiden ja ylhäisön puutarhoihin.


title: Maria Sibylla Merian

text: Noissa puutarhoissa Merian alkoi tutkia hyönteisiä, etenkin toukkien ja perhosten elinkaarta. Tuon ajan tieteilijät uskoivat että hyönteiset syntyivät itsestään mätänevästä mullasta, Aristoteleen ajatus, joka säilyi huolimatta katolisen kirkon opetuksista, tai ehkä juuri niiden vuoksi. Vaikka Tuomas Akvinolainen totesi, että hyönteisten syntyminen itsestään oli paholaisen tekoja, paavi Innocentius V oli 1200-luvulla julistanut, että usko alkusyntyyn oli vastoin kirkon opetuksia, koska kaikki elämä on luotu luomisen ensimmäisenä päivänä kuten Mooseksen 1. kirjassa sanotaan. Kreikkalainen perinne kuitenkin säilyi vallalla tiedeyhteisössä. Vallalla olevan näkemyksen vastaisesti Merian tutki, mitä todella tapahtui toukan muuttuessa kauniiksi perhoseksi. Hän pani merkille muodonvaihdoksen sekä tiedot koteloista ja kasveista, joita ne käyttivät ravinnokseen, ja kuvasi luonnoskirjaansa kaikki niiden kehitysvaiheet.


title: Maria Sibylla Merian

text:
Luonnoskirjasta tuli hänen ensimmäinen kirjansa, joka tuli myyntiin 1675 nimellä "Neues Blumenbuch" (Uusi kukkakirja) hänen ollessaan 28-vuotias. Hänen toinen tyttärensä Dorothea Maria syntyi 1678, ja vuoden kuluttua ilmestyi Anna Maria Merianin kirja "Der Raupen wunderbare Verwandlung und sonderbare Blumennahrung" (Toukkien ihmeellinen muuttuminen ja kummallinen kukkaravinto). Kirjassa hän esitti eri perhoslajien kehitysvaiheet ja ne kasvit, joita ne söivät.
Jacob Marrell kuoli 1681. Graffin perhe palasi 1683 Frankfurtiin huolehtimaan kiinteistöstä, sen rakennuksesta, taideteoksista, kirjastosta ja taloudellisista asioista, jotka olivat kesken Marrellin kuollessa. Hajonneen suvun eri kuppikunnat nostivat oikeusjutun. Sen ratkettua 1685 Merian jätti 38-vuotiaana miehensä. Äitinsä ja tytärtensä kanssa hän muutti Friisinmaahan labadistien uskonnolliseen yhteisöön, jossa noudatetaan muun muassa selibaattia. Perhe muutti taloon, jonka omisti Surinamen kuvernööri Cornelis van Sommelsdijk. Merian tutki siellä Etelä-Amerikan trooppista kasvi- ja eläinkuntaa.


title: Maria Sibylla Merian

text: Viiden vuoden kuluttua kuoli Merianin äiti, ja hän muutti Amsterdamiin. Merianin puoliso otti hänestä kahden vuoden kuluttua 1692 avioeron. Merian ja hänen työnsä saivat Amsterdamissa useiden tieteilijöiden huomiota. Hänen vanhempi tyttärensä Johanna Helena avioitui kauppias Jacob Heroltin kanssa ja he muuttivat Surinameen, joka tuolloin oli tuore Alankomaiden siirtomaa.


title: Maria Sibylla Merian

text: Amsterdamin kaupunki rahoitti 1699 Merianin ja hänen nuoremman tyttärensä Dorothea Marian matkan Surinameen. Ennen matkalle lähtöä hän kirjoitti:


title: Maria Sibylla Merian

text: Merian työskenteli Surinamessa kaksi vuotta, kiersi siirtokuntaa ja luonnosteli kuvia paikallisista eläimistä ja kasveista. Hän myös arvosteli tapaa jolla hollantilaiset plantaasinomistajat kohtelivat intiaaneja ja mustia orjia. Hän merkitsi kasvien paikalliset nimet muistiin ja kuvaili niiden käyttöä. 1701 hän palasi Alankomaihin sairastuttuaan malariaan.


title: Maria Sibylla Merian

text: Palattuaan Alankomaihin hän myi kokoelmansa ja julkaisi kaiverruskokoelman elämästä Surinamessa. Vuonna 1705 hän julkaisi kirjan "Metamorphosis Insectorum Surinamensium" (Surinamen hyönteisten metamorfoosi) Surinamen hyönteisistä.


title: Maria Sibylla Merian

text: Merian sai 1715 halvauksen ja jäi osittain halvaantuneeksi. Hän jatkoi työtään, mutta sairaus todennäköisesti vaikutti hänen työkykyynsä, sillä hänet on myöhemmissä rekistereissä merkitty köyhäksi. Maria Sibylla Merianin kuoleman jälkeen hänen tyttärensä Dorothea julkaisi kokoelman äitinsä tekemiä kuvia nimellä "Erucarum Ortus Alimentum et Paradoxa Metamorphosis".


title: Maria Sibylla Merian

text: Merianin työ on löydetty uudestaan 1900-luvun loppupuolella, ja se on noussut arvoonsa. Hänen muotokuvansa oli Saksan 500 markan setelissä ennen euroon siirtymistä. Hänestä on julkaistu 17.9.1987 postimerkki arvoltaan 0.40 DM, ja useita kouluja on nimetty hänen mukaansa. Vuonna 2005 nykyaikainen tutkimusalus sai nimen Maria S. Merian, ja se laskettiin vesille Warnemündessa Saksassa.


title: Maria Sibylla Merian

text: Merian teki työkseen kuvia kasveista. Hän julkaisi kolme kaiverruskokoelmaa kasveista vuosina 1675, 1677 ja 1680. Myöhemmin hän tutki hyönteisiä, hänellä oli elävien hyönteisten kokoelma, ja hän teki piirroksia hyönteisten muodonvaihdoksesta. Siihen aikaan oli hyvin harvinaista, että joku oli oikeasti kiinnostunut hyönteisistä, joiden maine oli huono ja joita pidettiin paholaisen luomuksina. Niiden maineesta johtui, että muodonvaihdosta ei juuri tunnettu. Merian kuvasi 186 hyönteislajin elinkaaren ja keräsi todisteita, jotka olivat ristiriidassa silloisen käsityksen kanssa, että hyönteiset syntyvät mullasta alkusynnyn kautta.


title: Maria Sibylla Merian

text: Lisäksi vaikka jotkut oppineet tunsivat toukan muuttumisen perhoseksi, useimmat eivät tunteneet tapahtumasarjaa.


title: Maria Sibylla Merian

text: Anna Maria Sibylla Merianin julkaisema teos "Der Raupen wunderbare Verwandlung und sonderbare Blumennahrung" oli varsin suosittu aristokratian piirissä, kun se oli julkaistu kansan kielellä. Tiedepiireissä hänen työtään ei juuri pantu merkille, koska tieteen virallinen kieli oli latina.


title: Maria Sibylla Merian

text: Merian kuvasi myös muita havaitsemiaan hyönteisten evoluution ja elinkaaren yksityiskohtia. Hän saattoi esimerkiksi osoittaa, että jokainen muutos toukasta perhoseksi oli riippuvainen siitä kasviravinnosta, jota ne söivät. Niinpä munat laskettiin niiden kasvien lähelle.


title: Maria Sibylla Merian

text: Työnsä ansiosta Merian on ensimmäisiä luonnontieteilijöitä, jotka ovat tarkkailleet hyönteisiä suoraan. Tällä lähestymistavalla hän sai enemmän tietoa niiden elämästä, mutta se oli täysin vastakkainen kuin ajan useimpien tieteilijöiden työtapa.


title: Maria Sibylla Merian

text: Hänen työskentelynsä Surinamessa oli harvinainen ponnistus, etenkin naiselle. Yleensä siirtomaissa matkustelivat miehet etsimässä hyönteisiä, luomassa kokoelmia ja työskentelemässä siellä tai he asettuivat sinne asumaan. Tieteelliset tutkimusmatkat olivat tuona aikakautena lähes tuntemattomia, ja Merianin työskentely herätti monien hämmästystä. Hänen onnistui kuitenkin löytää useita aiemmin tuntemattomia eläimiä ja kasveja Surinamen sisäosista. Hän tutki, luokitteli löytönsä ja kuvaili ne hyvin tarkasti. Hänen perhosia ja yöperhosia koskeva luokittelunsa on yhä käytössä. Hän käytti kasveista niiden alkuperäisiä paikallisia nimiä, jotka tulivat käyttöön Euroopassakin:


title: Maria Sibylla Merian

text: Hyönteisharrastajat keräävät yhä hänen piirroksiaan kasveista, käärmeistä, hämähäkeistä, leguaaneista ja trooppisista kovakuoriaisista kaikkialla maailmassa. Saksan sana "Vogelspinne" – mygalomorphae, sananmukaisesti käännettynä "lintuhämähäkki" – on luultavasti peräisin eräästä Maria Sibylla Merianin kaiverruksesta. Hänen Surinamessa luonnostelemiensa kuvien perusteella tekemässään kaiverruksessa on suuri hämähäkki, joka on juuri vanginnut linnun. Vielä nykyisinkään ei kuitenkaan tiedetä yhtään tapausta, että mygalomorphaet metsästäisivät lintuja.


title: Ivan Kramskoi

text: Ivan Nikolajevitš Kramskoi (; 8. kesäkuuta 1837 Ostrogožsk, Voronežin kuvernementti – 5. huhtikuuta 1887 Pietari) oli venäläinen taidemaalari ja taidekriitikko. Hän oli yksi tärkeimpiä venäläisen realismin edustajia.


title: Ivan Kramskoi

text: Ivan Kramskoi opiskeli Pietarin taideakatemiassa vuosina 1857–1863. Hän jätti akatemian ennenaikaisesti sen jälkeen, kun 14 taiteilijan ryhmä esitti vastalauseen taidekoulun vanhoillisia opetusmetodeja vastaan (Neljäntoista vastalause).


title: Ivan Kramskoi

text: Jätettyään akatemian Kramskoi perusti Pietarin taiteilija-artellin, jonka johdossa hän myöhemmin oli. Tämän lisäksi hän oli vaeltajien koulukunnan (peredvižnikit) perustajajäsen, ja hän osallistui useisiin vaeltajien näyttelyihin. Hänet nimitettiin vuonna 1869 Akatemian jäseneksi.


title: Ivan Kramskoi

text: Kramskoi jätti jälkeensä laajan kirjeenvaihdon, joka sisältää paljon tietoa ja kannanottoja estetiikasta sekä venäläisestä taidehistoriasta.


title: Ivan Kramskoi

text: ”On täysin mahdollista, että ilman Kramskoita...ei olisi tapahtunut avointa uuden taidesuunnan vaatimista eikä olisi ollut uutta taidesuuntaakaan, sillä nuoret taiteilijat, jotka eivät olleet järjestäytyneitä ja joilla ei ollut vahvaa vakaumusta, saatikka sitten ohjelmaa, olisivat jääneet vaille huomiota ja vaikutusta, jatkuvasti väljähtyneen akateemisuuden nujertamina. Kramskoin äly ja energia yhdisti heidät, antoi heidän pyrkimyksilleen yhteisen, määrätyn päämäärän.” – A. N. Benois, 1902


title: Sándor Rozsnyói

text: Sándor Rozsnyói (24. marraskuuta 1930 Zalaegerszeg, Unkari – 2. syyskuuta 2014 Sydney, Australia) oli unkarilainen estejuoksija.


title: Sándor Rozsnyói

text: Rozsnyói voitti Bernin EM-kilpailuissa 1954 kultaa 3 000 metrin estejuoksussa ajalla 8.49,6. Kansainvälinen yleisurheiluliitto alkoi vasta tuolloin noteerata estejuoksun virallisia maailmanennätyksiä ja Rozsnyóin aika merkittiin ensimmäiseksi viralliseksi maailmanennätykseksi vaikka joidenkin maiden kansalliset ennätykset olivat kyseistä aikaa parempia – esimerkiksi suomalainen Olavi Rinteenpää, joka Bernissä sijoittui hopealle, oli vuonna 1953 juossut ajan 8.44,4. Rozsnyói menetti välillä maailmanennätyksen mutta otti sen jälleen nimiinsä Budapestissa 16. syyskuuta 1956 juostessaan ajan 8.35,6, joka jäi hänen uransa parhaaksi ajaksi. Melbournen 1956 olympialaisissa hän saavutti hopeaa ajalla 8.43,6. Hänen edellään maaliin tullut Chris Brasher hylättiin aluksi kolmantena maaliin tulleen Ernst Larsenin tönimisestä, mutta kun sekä Rozsnyói että Larsen puhuivat Brasherin puolesta, sai tämä pitää kultamitalinsa.


title: Gertrude Lawrence

text: Gertrude Alexandria Dagmar Lawrence-Klasen (4. heinäkuuta 1898 - 6. syyskuuta 1952) oli englantilainen näyttelijä. Hän esiintyi sekä teatterissa että muutamassa elokuvassa.


title: Gertrude Lawrence

text: Lawrence aloitti uransa 1920-luvulla ja työskenteli kuolemaansa asti. Hän näytteli muun muassa Lontoossa ja New Yorkin Broadwaylla. Puhenäyttämön lisäksi hän esiintyi musiikkikomedioissa.


title: Gertrude Lawrence

text: Merkittävä tulevan uran kannalta oli Lawrencen tutustuminen vuotta nuorempaan näytelmäkirjailijaan Noël Cowardiin jo 1910-luvulla. Tuosta lähtien Lawrence esiintyi monissa Cowardin kirjoittamissa näytelmissä. Robert Wisen ohjaama musikaalielokuva "Star!" (1968) perustuu näyttelijän elämään. Tuotannossa Lawrencea esitti Julie Andrews ja Cowardia Daniel Massey.


title: Jerzy Chromik

text: Jerzy Chromik (15. kesäkuuta 1931 Kosztowy – 20. lokakuuta 1987) oli puolalainen estejuoksija.


title: Jerzy Chromik

text: Chromik paransi vuonna 1955 kahdesti 3 000 metrin estejuoksun maailmanennätystä. Hän juoksi Brnossa 31. elokuuta ajan 8.41,2 ja Budapestissa 11. syyskuuta ajan 8.40,2 voittaen samalla lajin ensimmäisen ME-miehen Sándor Rozsnyóin. Vuonna 1956 hän saavutti 3 000 metrin juoksussa huippuajan 7.56,4; tuon Trondheimin kilpailun voitti Gordon Pirie maailmanennätystä sivunneella ajalla 7.55,6. Terveysongelmien vuoksi Chromik ei osallistunut Melbournen olympialaisiin.


title: Jerzy Chromik

text: Varsovassa 2. elokuuta 1958 Chromik juoksi ajan 8.32,0 ottaen kesällä 1956 menettämänsä maailmanennätyksen takaisin haltuunsa Semjon Ršištšiniltä. Tämän ennätyksen rikkoi maanmies Zdzisław Krzyszkowiak kesällä 1960. Tukholman EM-kilpailuissa 1958 tuore ME-mies kukisti Ršištšinin loppukirissä ja voitti kultaa ajalla 8.38,2. Rooman 1960 olympialaisissa hän karsiutui alkuerissä vaikka juoksikin vielä lokakuussa 1960 huippuajan 8.35,2.


title: Sydney Wooderson

text: Sydney Wooderson (30. elokuuta 1914 Lontoo – 21. joulukuuta 2006) oli brittiläinen keskimatkojen juoksija. Hän on ainoa yleisurheilija, joka voitti Euroopan mestaruuden sekä ennen toista maailmansotaa että sen jälkeen.


title: Sydney Wooderson

text: Silmälasipäinen, 168-senttinen ja 57-kiloinen Sydney Wooderson juoksi Motspur Parkissa 28. elokuuta 1937 mailin juoksun maailmanennätyksen 4.06,4. Samassa paikassa 20. elokuuta 1938 hän juoksi maailmanennätykset 800 metrillä (1.48,4) ja 880 jaardilla (1.49,2). Pariisin EM-kilpailuissa 1938 hän voitti kultaa 1 500 metrillä ajalla 3.53,6.


title: Sydney Wooderson

text: Sotien jälkeen vuonna 1945 Wooderson juoksi mailin aikaan 4.04,2, mutta tuolloin maailmanennätys oli jo muutaman sekunnin parempi. Oslon EM-kilpailuissa 1946 hän juoksi elämänsä ensimmäistä kertaa kilpailussa 5 000 metriä ja voitti kultaa ajalla 14.08,6, joka oli tuolloin maailman kaikkien aikojen toiseksi paras tulos.


title: Sydney Wooderson

text: Sotien vuoksi kahdet 1940-luvun olympialaiset peruttiin. Berliinin 1936 olympialaisiin Wooderson ei päässyt jalan murruttua juuri ennen kisoja ja Lontoon 1948 olympialaisten aikaan hän oli jo juoksijan uransa ehtoossa. Uransa viimeisessä kilpailussa vuonna 1948 hän voitti Britannian maastojuoksumestaruuden 14 kilometrin matkalla.


title: Lennart Strand

text: Lennart Strand (13. kesäkuuta 1921 Malmö – 23. tammikuuta 2004) oli ruotsalainen keskimatkojen juoksija ja olympiamitalisti.


title: Lennart Strand

text: Soutajana urheilu-uransa aloittanut Lennart Strand toimi ensimmäisinä juoksuvuosinaan maanmiestensä Gunder Häggin ja Arne Anderssonin jäniksenä. Oslon EM-kilpailuissa 1946 hän voitti 1 500 metrin juoksussa kultaa ajalla 3.48,0. Malmössä 15. heinäkuuta 1947 hän sivusi Häggin nimissä ollutta maailmanennätystä 3.43,0. Lontoon 1948 olympialaisissa hän oli ennakkosuosikki mutta jäi hopealle ajalla 3.50,4 edellään maanmiehensä Henry Eriksson, joka Oslossa oli jäänyt toiseksi. Brysselin EM-kilpailuissa 1950 Strandin juoksut päättyivät alkueriin.


title: Leonid Moisejev

text: Leonid Moisejev (s. 21. lokakuuta 1952 Kasli, Tšeljabinskin alue) on neuvostoliittolainen kestävyysjuoksija, joka menestyi parhaiten maratonilla.


title: Leonid Moisejev

text: Moisejev sijoittui Montréalin 1976 olympialaisten maratonilla seitsemänneksi ajalla 2.13.33,4. Vuonna 1977 hän sijoittui Fukuokan maratonilla toiseksi. Hän kilpaili myös ratajuoksijana ja voitti 10 000 metrillä vuonna 1977 kultaa universiadeissa sekä sijoittui Euroopan cupin finaalissa kolmanneksi.


title: Leonid Moisejev

text: Prahan EM-kilpailuissa 1978 Moisejev voitti maratonilla kultaa ajalla 2.11.57,5. Hän voitti maanmiehensä Nikolai Penzinin niukasti 1,5 sekunnilla. Vuonna 1979 hän voitti maratonin spartakiadeissa. Moskovan 1980 olympialaisissa hän oli Neuvostoliiton kolmesta maratoonarista heikoin sijoittuessaan viidenneksi ajalla 2.12.14.


title: Pedro Pérez

text: Pedro Pérez Dueñas (23. helmikuuta 1952 Pinar del Rio – 18. heinäkuuta 2018) oli kuubalainen kolmiloikkaaja.


title: Pedro Pérez

text: Pedro Pérez hyppäsi kolmiloikassa 16-vuotiaana tuloksen 14,61 m, 17-vuotiaana 15,77 m ja 18-vuotiaana 16,38 m. Pan-Amerikan kisoissa Calissa 5. elokuuta 1971 hän 19-vuotiaana hyppäsi uuden maailmanennätyksen 17,40 m. Ennätys syntyi toisella hyppykierroksella, ja muut hypyt kantoivat 16,92, 14,92, 17,04, 17,12 ja 17,19 metriä. Vähän ennen Münchenin 1972 olympialaisia Pérez loukkasi polvensa ja jäi olympialaisten karsintaan tuloksella 15,72 m. Neljä vuotta myöhemmin Montréalin 1976 olympialaisissa hän sijoittui neljänneksi tuloksella 16,81 m. Pronssimitalisti João Carlos de Oliveira loikki yhdeksän senttimetriä pidemmälle.


title: Pedro Pérez

text: Pérez voitti kultaa Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa vuosina 1970 ja 1974 sekä Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuissa vuonna 1971. Häntä valmensi neuvostoliittolainen olympiamitalisti ja maailmanennätysmies Leonid Štšerbakov.


title: Husgafvel

text: Husgafvel on vehkalahtelainen knaappisuku (uradel), jonka yksi haara on introdusoitu Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 2102 nimellä Huusgavel. Jotkut suvun jäsenet ovat suomentaneet sukunimen muotoon Aalto, Haanjoki, Haantio, Harjanne, Hirvassalo, Honkio, Huurremäki, Salmenkylä ja Välisalmi.


title: Husgafvel

text: Keskiaikaisella suvulla, joka perimätiedon mukaan polveutuu vuosina 1383 ja 1396 maatiloja Vehkalahden Reitkallissa ja Hietakylässä hankkineesta Erik Larssonista, oli 1500- ja 1600 luvulla useita haaroja, muun muassa Junkar- ja Vilken- lisänimiä käyttäneet sukuhaarat.


title: Husgafvel

text: Suvun jäsenistä 1500-luvulla Sigfrid (Siffred) Jönsson Vilken oli amiraali, Öölannin saaren maaherra, 1600-luvulla Henrik Persson Junkar-Husgafvel oli Vehkalahden nimismies, 1600-luvun alussa Tavastilan kartanon herra Sigfrid Jönsson nuorempi oli alilaamanni, 1500-1600-lukujen taitteessa Olof Erksson oli Kaprion linnan päällikkönä Inkerinmaalla, Jöns (Johannes) Vilken oli 1560-1580-luvuilla Vehkalahden viides tunnettu ja ensimmäinen luterilainen kirkkoherra. Hänen pojastaan, Kymenkartanon voudin toimesta Kaprion linnan voudiksi siirtyneestä Erik Vilkenistä (Husgafvel) polveutuvat nykyiset Husgafvelit.Avioliiton kautta sukuun liittyy myös:


title: Jari Jääskeläinen

text: Jari Matti Jääskeläinen (s. 23. elokuuta 1981 Jyväskylä) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän edusti koko uransa ajan SM-liigajoukkue JYPiä, lukuun ottamatta kautta 2002–2003 Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä. Jääskeläinen pelasi JYPin SM-liigajoukkueessa yhteensä 555 runkosarjaottelua tehopistein 45+75=120 ja keräten 294 jäähyminuuttia sekä 63 playoff-ottelua tehopistein 8+4=12 ja keräten 30 jäähyminuuttia. Jääskeläinen on JYPin seurahistorian kolmanneksi eniten runkosarjaotteluita (555) pelannut pelaaja.


title: Jari Jääskeläinen

text: Jääskeläisen vahvuuksiin kuului monipuolisuus, kulma- ja maalinedustapelaaminen, kontaktipeli ja puolustaminen. Voimahyökkääjän pelityylistään huolimatta hän ei pelannut kuitenkaan kovin sääntöjenvastaisesti. Jääskeläisen heikkouksiin kuului kiekkollinen peli ja juonikkuuden puute. Hän sai useimmiten vastuuta alivoimalla.


title: Jari Jääskeläinen

text: Jääskeläinen oli JYPin kasvatti. Hän voitti joukkueessa B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1998 ja SM-hopeaa vuonna 1999. Kaudella 2000–2001 Jääskeläinen oli tehoilla 15+16=31 JYPin A-nuorten toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Hän toimi joukkueen kapteenina ja johdatti JYPin kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssiin. Jääskeläinen teki kauden aikana myös SM-liigadebyyttinsä. Hän pelasi JYPin liigajoukkueessa kahdeksan runkosarjaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä.


title: Jari Jääskeläinen

text: Kausi 2001–2002 oli Jääskeläisen tulokaskausi SM-liigassa ja se toi hänelle 38 runkosarjaottelussa tehot 3+3=6. Jääskeläisen liigauran avausmaali syntyi 27. syyskuuta 2001 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Hän ei kuitenkaan sopinut kovin hyvin JYPin silloisen päävalmentajan, Mika Saarisen pelitapaan ja pelasi osan kaudestaan vielä A-nuorissa. Kaudeksi 2002–2003 Jääskeläinen siirtyi Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Kausi on hänelle tähän mennessä ainoa JYPin ulkopuolella vietetty. Jääskeläisen kausi jäi kuitenkin rikkonaiseksi loukkaantumisten takia.


title: Jari Jääskeläinen

text: Kaudeksi 2003–2004 Jääskeläinen palasi JYPiin. Hän pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa SM-liigassa tehden 55 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 1+10=11. Jääskeläinen sai alkukaudella vastuuta JYPin ykkösketjusta asti, mutta hänen roolinsa vakiintui loppukaudesta alemmissa ketjuissa. Jääskeläisen ensimmäinen pudotuspelimaali SM-liigassa syntyi hyvään saumaan keväällä 2005, jolloin hän teki 12. maaliskuuta 2005 JYPin 6–4-voittoon päättyneen ensimmäisen "Villi kortti" -kierroksen ottelun voittomaalin alivoimalla Tapparaa vastaan ja sai ottelussa myös yhden syöttöpisteen. Jääskeläinen palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kahden tähden tähtipelaajana. Hän jatkoi vuosina 2004 ja 2005 sopimustaan JYPin kanssa vuosi kerrallaan, mutta huhtikuussa 2006 Jääskeläinen teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Jari Jääskeläinen

text: Jääskeläinen teki kaudella 2006–2007 SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+14=18. Hän pääsi pelaamaan kautensa isoksi osaksi joukkueen ykkösketjussa Juha-Pekka Hytösen rinnalla. Sittemmin Jääskeläinen on jatkanut kuitenkin tutuissa alempien ketjujen rooleissaan. Kauden 2008–2009 päätteeksi hän voitti Suomenmestaruuden. Tammikuussa 2009 Jääskeläinen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen JYPin kanssa. Kauden 2009–2010 päätteeksi hän voitti SM-pronssia ja kauden 2011–2012 päätteeksi Suomenmestaruuden. Kausi 2012–2013 Jääskeläisellä päättyi alavartalovammaan jo tammikuussa 2013. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Helmikuussa 2013 Jääskeläinen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.


title: Jari Jääskeläinen

text: Jääskeläisen tammikuussa 2013 saaman polvivamman kuntoutus jatkui aina syyskaudelle 2013–2014 alkuun saakka, kunnes marraskuussa 2013 hänen uransa todettiin päättyneeksi.


title: Jari Jääskeläinen

text: Jääskeläinen edusti Suomea kolmessa A-maaottelussa vuoden 2009 Česká Pojišťovna Cupissa. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä näin ollen turnauksen avausottelussa 2. syyskuuta 2009 Karlovy Varyssa isäntäjoukkue Tšekkiä vastaan.


title: Jari Jääskeläinen

text: Jääskeläisen pikkuveli Juha pelasi JYPissä SM-liigaa kausina 2004–2006.


title: Ann Compton

text: Ann Compton (s. 19. tammikuuta 1947) on yhdysvaltalainen toimittaja, joka on toiminut ABC:n Valkoisen talon kirjeenvaihtajana vuodesta 1974 lähtien. Compton oli ainoa 11. syyskuuta 2001 Air Force Onessa mukana ollut radio- ja televisiotoimittaja, ja hänet palkittiin Emmyllä tekemästään reportaasista. Hän myös toimi Radio- ja televisiokirjeenvaihtajien yhdistyksen puheenjohtajana 20 vuoden ajan.


title: Ann Compton

text: Ann Compton nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 2005.


title: Polyteknikkojen Orkesteri

text: Polyteknikkojen Orkesteri (PO) on Espoon Otaniemessä toimiva sinfoniaorkesteri. Se on perustettu vuonna 1922 ja on siten vanhin suomalainen akateeminen opiskelijaorkesteri. Orkesterin kapellimestarina toimii tällä hetkellä James Kahane. Aktiivisia soittajia PO:ssa on noin 100, joista suuri osa on Aalto-yliopiston teekkariopiskelijoita, mutta mukana on myös muiden pääkaupunkiseudun akateemisten oppilaitosten opiskelijoita ja musiikin harrastajia.


title: Polyteknikkojen Orkesteri

text: PO:n vuosittaiseen konserttiohjelmaan kuuluvat syys-, joulu- ja kevätkonsertit pääkaupunkiseudulla sekä eri puolille Suomea suuntautuva kevätkiertue. Orkesteri on konsertoinut myös ulkomailla: mm. Saksassa, Unkarissa, Tšekissä, Baltian maissa, Ruotsissa sekä Skotlannissa. Orkesterin vakio-ohjelmistoon on kuulunut alusta asti Julius Fučíkin Firenzeläinen marssi, joka nykyisin esitetään tavallisesti kevätkonsertin päätteeksi.


title: Polyteknikkojen Orkesteri

text: Orkesteri on järjestänyt vuosittain vuodesta 1928 alkaen Waputin-konserttitanssiaiset Wanhalla Polilla (nyk. GLO Hotel Art) vapunpäivänä. Tapahtumalla on vuosittain vaihtuva humoristinen teema, ja sen pääsylippuna on Waputin-vappulehti. Konserttitanssiaisissa esiintyvät myös Retuperän WBK ja orkesterilaisista koostuva Polyteknikkojen Salonkiorkesteri eli salonkiyhtye Jorma.


title: Polyteknikkojen Orkesteri

text: PO:n konserttiohjelmaa täydentävät lisäksi erilaiset hyväntekeväisyys- ja tilauskonsertit, kuten Printempo-konsertti Aalto-yliopiston muiden musiikkiyhteisöjen (Dominante, Polyteknikkojen Kuoro, Retuperän WBK, Boston Promenade, Polirytmi, Humpsvakar, Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajat ja Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Naislaulajat) kanssa. Orkesterissa toimii myös useita pienyhtyeitä, mm. jousikvartetteja, käyrätorvikvartetti Cornostarat sekä Polyteknikkojen Salonkiorkesteri, joka vappuisin tunnetaan nimellä salonkiyhtye Jorma.


title: Baltijski zavod

text: Baltijski zavod ( , "Itämeren tehdas"; neuvostoaikana "S. Ordžonikidzen mukaan nimetty telakka №189") on vuonna 1856 perustettu telakka Pietarissa Vasilinsaaren eteläpäässä.


title: Baltijski zavod

text: Telakalla on rakennettu lukuisia sotalaivoja, sukellusveneitä ja ydinkäyttöisiä jäänmurtajia. Vuonna 2010 telakalla laskettiin vesille ensimmäinen kelluva ydinvoimala.


title: Teräskennolevy

text: Teräskennolevy on teollisten tuotteiden valmistamisessa käytettävä, teräksestä valmistettu ja kennorakennetta hyödyntävä jäykkä, mutta kevyt rakenneosa.


title: Teräskennolevy

text: Rakennetta, joka koostuu kahdesta pintalevystä ja niiden välissä olevasta ydinmateriaalista, nimitetään rakennustekniikassa kerroslevyrakenteeksi. Kerroslevyjä, joiden pintalevyt ja ydin on valmistettu teräksestä, kutsutaan teräskennolevyksi tai teräskerroslevyrakenteeksi. Teräskennolevyjen ja kerroslevyrakenteiden yleensä etuna perinteisiin umpimateriaaleihin nähden on suuri rakenteellinen jäykkyys yhdistettynä alhaiseen ominaispainoon. Kerroslevyrakenteiden käyttöä on tutkittu ja sovellettu erikoisprojekteissa, kuten nopeissa junissa sekä lentokoneenrakennuksessa ja laivanrakennustekniikassa, mutta viime aikoina myös esimerkiksi teollisessa talonrakentamisessa.


title: Teräskennolevy

text: Laserhitsauksen yleistymisen myötä myös kiinnostus teräksisiin kerroslevyrakenteisiin kasvoi 1980-luvulla. Yhdysvaltojen sotalaivasto käynnisti 1980-luvun puolivälissä tutkimukset mahdollisuuksista soveltaa ruostumattomasta teräksestä tehtyjä rakenteita sotalaivoissa, ja Englannissa tutkittiin samaan aikaan laser- ja pistehitsattujen rakenteiden käyttömahdollisuuksia ja suunnittelumenetelmiä erityisesti sotalaivasovelluksiin. Japanissa on ollut kiinnostuksen kohteena erityisesti ruostumattomien teräskerroslevyjen käyttö nopeissa junissa. Saksassa teräskerroslevyrakenteiden laivasovellusten tutkimuksen käynnisti 1994 Meyer Werftin telakka. Tämän jälkeen Meyer Werft on tehnyt lukuisia I-tyypin kennorakenteita käytännön sovelluksiin, laivasovellusten lisäksi muun muassa parkkitaloja, lämmönvaihtimia ja siltoja.


title: Teräskennolevy

text: Suomessa laserhitsattujen teräskerroslevyrakenteiden tutkimus käynnistyi 1980-luvun lopulla, jolloin tutkimuskohteena oli erityisesti kerroslevyrakenteiden soveltaminen jäänmurtajan laitarakenteisiin. Tämän jälkeen Telakka 2000 -hankkeen yhteydessä käynnistyi systemaattisempi selvitys teräskerroslevyrakenteiden sovellusmahdollisuuksista ja suunnittelu- sekä valmistusmenetelmistä erityisesti risteilylaivasovelluksiin. Tutkimus jatkui Hitsi 2000 -hankkeen yhteydessä ja laajeni edelleen, kun Kenno-ohjelma käynnistettiin 1998. Samanaikaisesti kotimaisen Kenno-ohjelman kanssa käynnistyi myös laaja EU:n rahoittama Sandwich-tutkimushanke teräskerroslevyrakenteiden edelleen kehittämiseksi.


title: Teräskennolevy

text: Teräskennolevyä valmistetaan liittämällä ydin pintalevyihin esimerkiksi laser- tai vastushitsaamalla, liimaamalla tai mekaanisesti. Teräskennolevyt voidaan jakaa ytimen rakenteen perusteella jatkuvaan korrugoituytimiseen kennoon, yksittäisillä profiileilla (kuten C-, I-, O-, U-, V-, X- ja Z-tyypin kennot) tai putkipalkeilla jäykistettyyn kennoon ja niin sanottuun kalottikennoon, joissa ydin muodostuu pintalevyyn muovatuista ulokkeista. Rakenteen valinta riippuu käyttötarkoituksesta; esimerkiksi I-tyypin kenno on lujuus-painosuhteeltaan V-tyypin kennoa edullisempi, mutta ohutseinämäisen I-kennon valmistus teollisuusmittakaavassa on korkean tarkkuusvaatimuksen vuoksi erittäin vaativa prosessi.


title: Teräskennolevy

text:
Rakenteiden keveys on yhä tärkeämpi tuoteominaisuus monissa kuljetusväline-, prosessi- ja rakennusteollisuuden sovelluskohteissa. Painoa alentamalla voidaan lisätä esimerkiksi kuljetusvälineiden ja siirrettävien koneiden ja laitteiden ympäristöystävällisyyttä ja parantaa niiden kuljetuskapasiteettia edellyttäen, että uusien keveämpien rakenneratkaisujen lujuus ja kestävyys voidaan varmistaa. Rakenteita voidaan periaatteessa keventää käyttämällä uusia kevyitä materiaaleja tai kehittämällä konstruktioita lujuusteknisesti niin, että hyödynnetään paremmin perinteisten materiaalien ominaisuudet.
Teräksiset kerroslevyrakenteet ovat tehokkaimpia tapoja keventää rakenteita ja taata huolellisen suunnittelun, materiaalinvalinnan ja valmistuksen kautta myös riittävät tuoteominaisuudet. Lujuusteknisesti on osoitettavissa, että suunniteltaessa kennorakenne taivutusjäykkyydeltään perinteisen levyrakenteen veroiseksi on teoreettisesti saavutettavissa jopa 80 prosentin painonsäästö. Otettaessa huomioon muut kuormitukset, kuten normaali- ja leikkausvoimat ja tarvittavat liitokset jää kennorakenteiden antama painonsäästö kuitenkin tätä jonkin verran pienemmäksi. Esimerkiksi laivateollisuuden sovellutuksissa kuten kansi- ja laipiorakenteissa, majoitustiloissa ja ovissa on kennoja käyttämällä voitu rakenteiden painoa alentaa 30–50 prosenttia perinteisiin teräspalkkirakenteisiin verrattuna.


title: Teräskennolevy

text: Uudet valmistusmenetelmät mahdollistavat entistä ohuempien ainevahvuuksien käytön ja tehokkaan liittämisen, mikä on avannut myös uusia mahdollisuuksia kehittää teräksisiä kevyitä kerroslevyrakenteita eri sovelluksiin. Siirtymällä perinteisistä ratkaisuista kennorakenteisiin voidaan useissa tapauksissa saavuttaa merkittäviä teknisiä kilpailuetuja tai kustannussäästöjä paitsi valmistuksessa myös käytössä erityisesti, kun huomioidaan tuotteen koko elinkaari.


title: Teräskennolevy

text: Keveyden lisäksi kennorakenteilla on saavutettavissa monia muitakin etuja kuten mahdollisuus hyödyntää kennon välitilaa lämpö-, ääni- ja värähtelyvaimennuksessa sekä johdotusten ja putkistojen läpivienneissä. Kennorakenne sopii erinomaisesti myös lämmönvaihtimeksi tai joissakin tapauksissa myös neste- tai kaasusäiliöksi. Käyttökohteita kennoille löytyy suunnittelijan innovatiivisuuden mukaan runsaasti.


title: Teräskennolevy

text: Niin kennolevyjen suunnittelussa kuin valmistuksessakin joudutaan uusien haasteiden eteen, kun vertailukohteena ovat perinteiset teräsrakenteet. Suunnittelussa on entistä tarkemmin huomioitava paitsi taivuttava kuorma - johon kennolevy parhaiten soveltuu - myös leikkausrasitukset ja pistekuormat, jotka alentavat ohuista levyistä hitsaamalla tai muilla menetelmillä koottujen kennorakenteiden paikalliskestävyyttä. Lisäksi kennorakenteiden liittäminen toisiinsa ja muihin rakenteisiin on lujuusteknisesti vaativa haaste. Kennojen ytimen valmistus riittävällä mittatarkkuudella niin, että tasomaisuus säilyy, on kokoonpanohitsauksen onnistumisen ja kennon käytettävyyden yksi perusedellytys. Kennojen kokoonpanohitsauksessa ei ole useinkaan muodonmuutosten vuoksi mahdollista käyttää perinteisiä kaarihitsausmenetelmiä, vaan on mietittävä muita laadukkaampia ja tarkempia vaihtoehtoja, kuten laser- ja vastushitsausta, liimausta tai mekaanista liittämistä.


title: Admiralteiskije verfi

text: Admiralteiskie verfi (, , neuvostoaikana telakka no 194) on yksi Venäjän suurimmista telakoista. Telakan perusti Pietari Suuri vuonna 1704. Sitä hallitsi Amiraliteettikollegio, joka 1800 perusti uuden amiraliteetin telakan, joka korvasi vanhan Pietarin keskustassa olevan. Vuonna 1908 telakka siirrettiin nykyiselle paikalleen.


title: Admiralteiskije verfi

text: Telakalla on rakennettu yli 300 sukellusvenettä, niistä 41 ydinkäyttöisiä. Telakka on sopimus ensimmäisen venäläisen LNG-säiliöaluksen rakentamisesta Sovcomflotin kanssa.


title: Severnaja verf

text: Severnaja verf (, suom. "Pohjoinen telakka"; neuvostoaikana "A. A. Ždanovin tehdas", aiemmin "Putilovin telakka") on vuonna 1912 perustettu laivanrakennustelakka Pietarissa.


title: Severnaja verf

text: Putilovin telakka perustettiin laivojen rakentamiseksi Venäjän keisarikunnalle. Telakka on rakentanut noin 400 laivaa, joista 170 Venäjän ja Neuvostoliiton merivoimille.


title: Severnaja verf

text: Vuodesta 2004 telakka on ollut osa moskovalaista ZAO Objedinennaja Promyšlennaja Korporatsijaa (OPK), samoin kuin toinen suuri pietarilainen telakka Baltijski zavod vuodesta 2005 lähtien.


title: Nikolajevin eteläinen telakka

text: Tšernomorski sudostroitelnyi zavod (, ) tai Mustanmeren telakka, aiemmin Nikolajevin eteläinen (Mykolavjin eteläinen), on telakka Mykolajivin kaupungissa Ukrainassa. Se on suurin Mustanmeren telakoista.


title: Nikolajevin eteläinen telakka

text: Mustanmeren telakan eli Mykolavjin eteläisen telakan ohella kaupungissa on kaksi muutakin telakkaa, joista mainittakoon ainakin Mykolavjin telakka OKEAN.


title: Nikolajevin eteläinen telakka

text: Telakka perustettiin vuonna 1879 belgialaisomistuksessa. Neuvostoaikana se nimettiin André Martyn mukaan nimetyksi telakaksi numero 198 ja myöhemmin Ivan Nosenkon mukaan telakaksi numero 444.


title: Nikolajevin eteläinen telakka

text: Telakka on rakentanut yli tuhat laivaa. Telakalla on rakennettu muun muassa panssarilaiva Potjomkin sekä kaikki Neuvostoliiton isoimmat alukset: Moskva-luokan helikopteritukialukset, Kijev-luokan alukset ja lentotukialus Admiral Kuznetsov ja sen sisaralus "Varjag".


title: Dermataanisulfaatti

text: Dermataanisulfaatti on glykosaminoglykaani, jota tavataan erityisesti ihossa mutta myös muissa kudoksissa käytännöllisesti katsoen lähes jokaisella nisäkkäällä.


title: Dermataanisulfaatti

text: Aineesta käytetään myös nimitystä kondroitiinisulfaatti B ja se eroaa kondroitiinisulfaatti A:sta ainoastaan siinä, että kondroitiinisulfaatti A:n glukuronihappo on vaihtunut glukuronihapon epimeeriksi iduronihapoksi. Nykyään ainetta ei kuitenkaan useimmiten luokitella kuuluviksi kondroitiinisulfaatteihin.


title: Dermataanisulfaatti

text: Dermataanisulfaatin arvellaan liittyvän karsinogeneesiin, fibroosiin, sydämen ja verisuonten tauteihin sekä tulehduksien ja haavojen parantumiseen.


title: Dermataanisulfaatti

text: Dermataanisulfaatti on mukana useissa mukopolysakkaaridooseissa, jotka ovat geenivirheistä aiheutuvia sairauksia. Dermataanisulfaattia kerääntyy elimistöön vaikeassa Hurlerin taudissa


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Honkajoki on hahmo Väinö Linnan kirjassa "Tuntematon sotilas". Hän on sotamies, joka on ottanut itselleen humoristin roolin ja laukoo satiirisia kommentteja näennäisesti vakavaa ja totista esittäen. Honkajoki pilkkaa Suomen armeijaa ja sodankäyntiä, mutta on silti tunnollinen sotilas. Hahmo muistetaan parhaiten jousipyssyn mukana kantamisesta sodan keskellä.


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Aarne Honkajoki on kolmenkymmenen vuoden ikäinen täydennysmies, joka ilmoittautuu loppukesällä 1942 palvelukseen luutnantti Koskelan joukkueeseen. Hän kertoo olevansa kotoisin Lauttakylästä ja palvelleensa aikaisemmin 50. jalkaväkirykmentissä, mutta haavoittuneensa ja joutuneensa sotasairaalaan. Honkajoki kertoo myös viettäneensä kiertelevää elämää ja "harjoittaneensa metsätaloutta" eli keränneensä käpyjä, mutta olevansa "oikeastaan tiedemies", joka yrittää kehitellä ikiliikkujaa parista puupalikasta. Muutoin romaanin kertoja ei paljasta hänen taustoistaan mitään, mutta iästä päätellen Honkajoki on ollut myös talvisodassa. Kertoja on ajoittanut Honkajoen saapumisen asemasodan yksitoikkoisimpaan vaiheeseen, jolloin Koskelan joukkue on asemissa Syvärin eteläpuolella. Yhdessä Honkajoen kanssa joukkueeseen liittyy vain 20-vuotias sotamies Jukka Hauhia, joka kaatuu jo seuraavana päivänä.


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Honkajoki on sivistyssävyisellä kirjakielipuheellaan omaksunut eräänlaisen pellen roolin saadakseen omansa ja tovereidensa ajan kulumaan pitkästyttävässä asemasodassa. Jo ilmoittautuessaan palvelukseen hänellä on olallaan ”kaaripyssy”, jonka mukanaoloa hän perustelee näin:


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Upseerit, pois lukien Koskela, kokevat Honkajoen puhetyylin irvailevan armeijan ylimmän johdon näkemyksiä, ja Honkajoki ajautuu konfliktiin luutnantti Lammion kanssa, koska tämä olettaa miehen kylvävän tappiomielialaa, vaikka todellisuudessa vaikutus on päinvastainen ja pikemminkin piristää joukkueen mielialaa. Lammion puhutteluun johtaa Honkajoen eräässä korsussa lukeman "iltarukouksen" päätöslause:


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Taistelijana Honkajoki kuitenkin enimmäkseen täyttää tehtävänsä, vaikkakin ehtii eräässä vaiheessa lähteä rintamakarkurien matkaan. Eksyttyään muista karkureista hän kuitenkin palaa takaisin ilmoittaen olleensa "majoitustiedusteluissa takanapäin". Kirjailija vihjaisee, että vänrikki Jalovaara tulisi esittämään hänelle korpraalinarvoa saman taistelun johdosta, jossa Vanhala sai toisen natsansa.


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text:
Perääntymisvaiheen alkaessa Honkajoki pakkaa puusta veistämänsä ikiliikkujan osat reppuunsa:
Sodan päättyessä Honkajoki antaa puupalikat Vanhalalle nuotioon heitettäväksi, koska hän on ""kadottanut johtoajatuksen"", mikä voidaan ymmärtää tarpeettomaksi käyneen pelleroolin jättämisenä, kun sotakin on viimein ohi. Viimeinen vilaus pellenroolista on se, kun hän tähän liittyvässä repliikissään puhuu ensiksi ""puskaryssästä"", mutta korjaa sitten termiksi ""pensasneuvostoliittolainen"".


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Honkajoen pellerooli kumpuaa samoista lähtökohdista kuin korsuarkkitehtuuri; sen synnyttivät asemasotavaiheen aiheuttama pitkästyminen ja motivaation hiipuminen. Näissä oloissa nousivat esiin tavalla tai toisella muista poikkeavat persoonat ja syntyi viihdytystoimintaa joukkojen omaan tarpeeseen. Honkajoen kaltaisia oli kulkenut jo ennen sotia viihdyttämässä metsätyömiehiä savotoilla ja hauska juttumies oli myös jatkosodan aikana tervetullut vieras rintamalla. Samalla tavoin Honkajoki kiertää romaanissa korsusta toiseen esittelemässä jousipyssyään ja ratkaisuvaiheessa olevaa ikiliikkujaansa.


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Honkajoen hahmoon antoi vaikutteita eräs Väinö Linnan sota-aikana tapaama, hänen naapuritukikohdassaan Jalkaväkirykmentti 8:ssa palvellut kookas itäsuomalainen mies, joka huvitti itseään omalaatuisilla tempuillaan; hän muun muassa teki kaaripyssyn, johon tarkastuskäynnille tullut divisioonan aseupseeri suhtautui ainoastaan huvittuneesti. Miehellä oli usein yllään siviilimallinen nahkapusero ja jostakin hän oli saanut hankituksi myös venäläisen lakin. Toisin kuin Honkajoki, mies ei ollut luonut itselleen roolihahmoa, vaan hän teki ainoastaan silloin tällöin jonkin tempun, jota valmistellessaan hän oli saattanut nähdä paljonkin vaivaa. Kerran hän tekeytyi venäläiseksi sotavangiksi kulkien kädet pystyssä ja häntä seurasi kivääri kainalossa muuan hänen toverinsa, jonka hän oli pyytänyt juoneen mukaan. "Vanki" vastaili hänelle esitettyihin kysymyksiin tekovenäjäksi, jossa oli joitakin tunnistettavia sanoja. Normaalitilanteissa hän oli järkevän asiallinen ja reilu mies. Honkajoessa romaanin kertoja on luonut kokonaisen uuden ihmishahmon ja näyttää hänen kohdallaan miltei äärimmäisyyteen saakka sen suomalaisesta kansanelämästä tutun ilmiön, että humoristi ja hullun roolin ottanut saavat oikeuksia enemmän kuin muut. Honkajoen "iltarukouksen" viimeisen lauseen Linna merkitsi muistiin eräällä junamatkalla jatkosodan aikana ollessaan palaamassa kotilomalta rintamalle, kun samaan vaununosastoon sattunut, hänelle tuntematon sotamies luki itse sepittämänsä "rukouksen".


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Lammion ja Honkajoen kohtaamisessa on Ilkka Malmbergin mukaan paljon samaa kuin Jaroslav Hašekin "Kunnon sotamies Švejkissä": kuulusteltava harhautuu jatkuvasti lukemattomille sivupoluille ja vetää kuulustelijan mukaansa. Kuulustelun lopussa Lammio, jolle Honkajoki on aivan liian liukas ja älykäs, menettää tämän loputtoman jaarittelun vuoksi malttinsa ja komentaa tämän ulos. Toimittaja Pasi Heikuran mielestä Honkajoen pilanteolla puhetavoista, fraaseista ja kliseistä sekä kaikesta pönöttävästä ja tärkeilevästä on paljon yhteistä Ollin pakinoiden kanssa.


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Näyttelijä Tarmo Manni, joka tulkitsi Honkajoen roolin Tuntemattoman sotilaan vuoden 1955 elokuvaversiossa, sanoo haastattelussa, joka tehtiin Rauni Mollbergin ohjaaman vuoden 1985 elokuvaversion johdosta, että pitkälti tuottaja T.J.Särkän tahdosta jätettiin mielenkiintoinen Honkajoen ja Lammion välinen väittely pois valmiista elokuvasta, ja Mannin mukaan tästä seurasi, että hänen kommunistina pitämänsä Honkajoki jäi poliitikkona torsoksi. Ilkka Malmbergin mukaan Honkajoen repliikkejä on vaikea lukea romaanista ilman että Tarmo Mannin ääni alkaa kuulua.


title: Honkajoki (Tuntematon sotilas)

text: Rauni Mollbergin vuonna 1985 ohjaamassa uudemmassa filmatisoinnissa Honkajoen hahmoa näytteli Timo Virkki. Aku Louhimiehen versiossa vuodelta 2017 Honkajokea näytteli Juho Milonoff.


title: Kaapo Murros

text: Kaapo Taavetti Murros (vuoteen 1895 David Gabriel Ahlqvist; 29. heinäkuuta 1875 Tampere – 17. maaliskuuta 1951 Tampere) oli suomalainen toimittaja, kirjailija, teatterinjohtaja ja kääntäjä. Myöhemmin hän oli sosialidemokraattien kansanedustajana, suoritti oikeustutkinnon ja toimi sitten asianajajana ja Tampereen kaupunginvoutina.


title: Kaapo Murros

text: Murroksen vanhemmat olivat seppä David Nestor Ahlqvist ja Juliana Vilhelmina Dahlberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1895 ja opiskeli jonkin aikaa Helsingin yliopistossa mutta ryhtyi sitten toimittajaksi. Murros oli Aamulehden toimittajana 1898–1900, jonkin aikaa "Tampereen Sanomain" vastaavana toimittajana ja sen jälkeen ensin "Päivälehden" toimittajana Helsingissä ja sitten "Kalevan" toimittajana Oulussa 1901–1902.