title: Tasasivuinen kolmio

text: Tasasivuisen kolmion kaikkien kulmien voidaan osoittaa olevan 60°. Koska tasasivuinen kolmio on määritelmän mukaan myös tasakylkinen kolmio, jossa huipuksi valitun kulman molemmat kyljet ovat yhtäpitkät. Jos tasasivuinen kolmio taitetaan kahtia viemällä yhtäpitkät kyljet päällekkäin, saadaan kaksi yhtenevää kolmiota. Tasasivuisessa kolmiossa taitos muodostaa janan, joka on samalla kertaa kulmanpuolittaja, sivunpuolittaja eli mediaani, korkeusjana ja keskinormaali. Taitoksen geometriasta johtuu myös, että tasakylkisen kolmion kantakulmat ovat yhtä suuret. Edellinen tarkastelu voidaan suorittaa myös tasasivuisen kolmion kahdelle muulle kulmalle ja todeta, että kussakin tilanteessa kantakulmat ovat pareittein samankokoiset. Koska kaikkien kulmien summa tulee olla 180° ja ne ovat keskenään yhtä suuret, on niiden oltava 60°.


title: Tasasivuinen kolmio

text: Janan pituus voidaan laskea edellä kuvatusta kolmion puolikkaasta Pythagoraan lauseen avulla, koska jana on yhtä aikaa sekä sivun puolittaja että korkeusjana. Silloin kolmion hypotenuusa on tasasivuisen kolmion sivun pituus formula_1, toinen kateetti kannan puolikkaan pituus formula_2, josta korkeusjanan pituus formula_3 voidaan laskea


title: Tasasivuinen kolmio

text: Voidaan vielä todeta, ettei millään muulla kuin tasasivuisella kolmiolla ole kaikki kolme kulmanpuolittajaa, keskijanaa, korkeusjanaa ja keskinormaalia yhtäpitkät.


title: Tasasivuinen kolmio

text: Tasasivuisen kolmion korkeusjana on samalla kulmanpuolittaja, joka jakaa huippukulman puoliksi. Korkeusjanan avulla saadaan kulmat 30° ja 60° esille, ja Pythagoraan lauseen avulla voidaan päätellä mitat 1, 2 ja formula_5


title: Tasasivuinen kolmio

text: Kolmion kulmanpuolittajat leikkaavat toisensa pisteessä, joka on samalla kolmion sisälle piirretyn ympyrän keskipiste. Koska tasasivuisessa kolmiossa kulmanpuolittajalla on myös sivunpuolittajan ominaisuudet, on ympyrän keskipiste myös sen painopiste. Ympyrän säde on edellä mainittu formula_6


title: Tasasivuinen kolmio

text: Kolmion keskinormaalit leikkaavat toisensa pisteessä, joka on samalla kolmion ulkopuolelle piirretyn ympyrän keskipiste. Tasasivuisessa kolmiossa tämä on samalla sekä kolmion sisälle että sen ulkopuolelle piirretyn ympyrän keskipiste. Ulkopuolisen ympyrän säde on edellä mainittu formula_7


title: Tasasivuinen kolmio

text:
Kolmion merkilliset pisteet ovat neljä pistettä, jotka muodostuvat kukin kolmen suoran leikkauksessa. Sivujen keskinormaalit leikkaavat yhdessä pisteessä, samoin tekevät kulmien puolittajat toisessa pisteessä, kolmion korkeussuorat ja kolmion sivujen keskijanat omissa pisteissään. Merkillisiksi nämä pisteet tekevät sen siekan, että oli kolmio millainen hyvänsä, leikkauspiste syntyy itsestään.
Kolmion sivunpuolittajat leikkaavat toisensa kolmion sisäpisteessä, jota kutsutaan tämän vuoksi painopisteeksi. Jos kolmiota tuetaan kynänkärjellä altapäin sen painopisteestä, jää se tasapainoon kallistumatta mihinkään suuntaan. Sivunpuolittajat leikkaavat toisensa aina suhteessa formula_8, jolloin lyhyempi osa formula_9 on sivua vasten ja pitempi osa formula_10 kärjen puolella. Tasasivuisen kolmion sivunpuolittajan osien pituudet ovat
ja
jolloin


title: Tasasivuinen kolmio

text: Johtuen tasasivuisen kolmion yksinkertaisesta symmetriasta, sijaitsevat kolmion merkilliset pisteet eli korkeusjanojen leikkauspiste ortokeskus, kulmanpuolittajien leikkauspiste, keskinormaalien leikkauspiste ja painopiste poikkeuksellisesti samassa paikassa.


title: Tasasivuinen kolmio

text: Tasakylkisillä kolmioilla on aina 60° kulmat, vaikka ne olisivat eri kokoisia. Tämän vuoksi ne ovat keskenään yhdenmuotoisia.


title: Tasasivuinen kolmio

text:
Pinta-ala formula_16
Sivun pituus voidaan sanoa pinta-alan avulla formula_17


title: Tasasivuinen kolmio

text: Tasasivuisen kolmion korkeus saadaan kertomalla sen sivun pituus luvulla formula_18, joka on noin 0,866. Sen pinta-ala on yhtä suuri kuin sen sivun neliö kerrottuna luvulla formula_19, joka on noin 0,433.


title: Tasasivuinen kolmio

text: Vivianin lauseen mukaan tasasivuisen kolmion sivujen etäisyydet kolmion sisällä olevasta pisteestä ovat yhteenlaskettuna sama kuin kolmion korkeus.


title: Tasasivuinen kolmio

text: Jos paperilta osoitetaan piste, voidaan sen ympäri piirtää ympyrä millä säteellä hyvänsä. Viivaimella vedetään ympyrälle keskipisteen kautta halkaisija. Nyt voidaan piirtää halkaisijalle keskinormaali halkaisijan päätepisteistä piirettyjen kaarien avulla. Tälle keskinormaalille, joka on jana keskipisteestä ympyrän kaarelle, voidaan myös piirtää keskinormaali vastaavalla tavalla. Tästä keskinormaalista ympyrä erottaa janan, joka on tasasivuisen kolmion yksi sivu. Sivun vastainen kärki löytyy halkaisijan keskinormaalilta ympyrän kehältä keskipisteen toiselta puolelta.


title: Barbet

text: Barbet on Ranskasta kotoisin oleva vesikoira, joka tunnetaan kotimaassaan toisinaan myös nimellä "griffon d'arret à poil laineux" eli "villagriffoni". Barbet-nimi tulee ranskankielisestä sanasta "barbe" (parta). Se kuuluu FCI:n roturyhmään 8: Noutajat, ylösajavat koirat ja vesikoirat. Ensimmäinen barbet tuotiin Suomeen 2002.


title: Barbet

text: Barbet-rodun tilanne on maailmanlaajuisesti erittäin kriittinen. Koko maailmassa syntyi 446 yksilöä vuosina 1999–2007. Koko maailman barbet-kanta on arviolta 500 yksilöä. Rotu ei ole pelkästään harvinainen vaan myös uhanlainen.


title: Barbet

text: Barbet on luonteeltaan hyvin sosiaalinen, iloinen, tasapainoinen ja oppivainen. Se kiintyy omistajaansa, eikä se ole aggressiivinen eikä arka. Se rakastaa vettä ja viihtyy säässä kuin säässä.


title: Barbet

text: Barbetin alkuperäinen käyttötarkoitus on toimia linnustajan apuna. Barbettia voidaan käyttää ylösajavana ja noutavana lintukoirina. Se on erinomainen vesikoira, jonka jalkojen räpylät auttavat uimisessa. Barbet on uuttera eikä väsy tuntikausien työskentelyyn.


title: Barbet

text: Barbet sopii hyvin myös aktiiviseksi harrastus- ja seurakoiraksi. Sopivia harrastusmuotoja ovat mm. "agility", "flyball", "koirajuoksu" ("canicross"), "koiratanssi", "metsästys", "näyttelyt", "pelastuskoiratoiminta" ("PEKO"), "tottelevaisuuskoulutus" ("TOKO") ja "vesipelastus". Barbetilla ei ole palveluskoira- eli PK-oikeuksia, joten se ei saa osallistua PK-kokeisiin paitsi BH-kokeeseen. Lähes samoja lajeja pystyy kuitenkin harrastamaan pelastuskoirapuolella.


title: Barbet

text: Barbet on erittäin vanhaa alkuperää, ja sen esi-isiin uskotaan lukeutuneen aasialaisia lammaskoiria – erityisesti etelävenäjänpaimenkoira, jonka suora jälkeläinen barbetin kantarotu "yläatlaksenpaimenkoira" (tällä viitataan joko marokkolaiseen aidiin tai sen paikalliseen kookkaampaan sukulaisrotuun) on – sekä mahdollisesti myös varhaisia griffoneita. Euroopassa tiedetään olleen vesikoiria jo 1300-luvulla, ja barbetin on usein arveltu olevan kaikkien muiden vesikoirien kantarotu, koska se on lähimpänä niiden alkuperäistä tyyppiä. 1500-luvulta peräisin olevissa kirjallisissa maininnoissa barbetista esiintyy kaksi toisistaan poikkeavaa rotutyyppiä: keskikokoiset olivat lintukoiria, kun taas suuret vahtivat karjaa ja taloja. Barbet on yksi karkeakarvaisen saksanseisojan, spinonen, newfoundlandinkoiran, brienpaimenkoiran, griffon belgen ja griffon bruxellois'n esi-isistä.


title: Barbet

text: 1980-luvulla rotu jakaantui kahteen linjaan: monsieur Vincentin (kennel Mas de la Chapelle) ja tämän tyttären Hélène Pêtren (kennel di Barbochos Reiau de Prouvenco) mustavalkoisiin koiriin pohjautuvaan, pienikokoisempaan ja laineikasturkkiseen metsästyslinjaan sekä Christine Bisconten (kennel Marécages du Prince) ja Jean-Claude Hermansin (kennel des Saute Ruisseaux) koiriin pohjautuvaan, korkearaajaisempaan ja kiharaturkkiseen yksiväriseen näyttelylinjaan. Käyttölinjaisia risteytettiin usein irlanninvesispanielin, espanjanvesikoiran ja portugalinvesikoiran kanssa, kun taas näyttelylinjaisten geenipoolia laajennettiin lähinnä isovillakoiran avulla, joka periytti linjalle aiempaa kiharamman karvapeitteen. Vaikka 2000-luvulla hyväksyttiin laajemmassa mittakaavassa ajatus sekalinjan (käyttö- ja näyttelylinjojen väliset risteytykset) jalostamisesta, vielä nykyisinkin osa koirista edustaa pääasiallisesti jompaakumpaa linjaa.


title: NDT

text: NDT () eli rikkomaton aineenkoetus on joukko tarkastusmenetelmiä, joita käytetään mm. metallirakenteiden, valujen ja hitsien tarkastamiseen ilman, että valmista lopputuotetta rikotaan. NDT-menetelmillä voidaan löytää hitsisaumoista ja materiaaleista halkeamia, säröjä, sulkeumia ja muita poikkeamia. Yleisimpiä NDT-menetelmiä ovat silmämääräinen tarkastus sekä ultraääni-, magneettijauhe- ja tunkeumanestetarkastus, sekä teollisuusradiografia. Rikkomaton aineenkoetus on standardoitua toimintaa, ja NDT:tä suorittaville henkilöille ja laitoksille on oma pätevöinti- ja sertifiointijärjestelmänsä.


title: NDT

text: Menetelmistä puhutaan seuraavilla kirjainlyhennelmillä:


title: NDT

text: "MT = magneettijauhetarkastus "


title: NDT

text: "PT = tunkeumanestetarkastus "


title: NDT

text: "ET = pyörrevirtatarkastus "


title: NDT

text: "UT = ultraäänitarkastus "


title: NDT

text: "RT = radiografinen tarkastus (yleisimmin röntgenkuvaus)"


title: NDT

text:
"VT = visuaalinen eli silmämääräinen tarkastus "
Edellä mainitut testausmenetelmät jaotellaan useimmiten kahteen eri luokkaan: pinta- ja volymetrisiin testausmenetelmiin. Pintatarkastusta on magneettijauhe-, tunkeumaneste- ja pyörrevirtatarkastus, ja volymetristä testausta taasen ultraäänitarkastus sekä radiografia.


title: NDT

text: Pintamenetelmillä voidaan todeta vain kappaleen pintaan asti aukeavat viat, eli säröt, halkeamat, avohuokoset ja imuontelot.


title: NDT

text: Mikäli halutaan varmistua myös pinnan alaisesta eheydestä, on syytä valita volymetrinen testaus. Tällöin voidaan havaita myös hitsin sisäinen huokoisuus, kuonasulkeumat, liitosviat, epätäydellinen hitsin tunkeuma ja halkeamat, jotka eivät aukene pintaan asti.


title: NDT

text: Useimmiten pinta- ja volymetrisiä menetelmiä käytetään toisiaan täydentävinä testausmenetelminä, jolloin hitsisauma ensin kuvataan röntgenillä (teollisuusradiografia) ja tämän jälkeen tarkastetaan vaikkapa magneettijauheella.


title: Luettelo Campeonato Paulistan voittajista

text: Tämä on luettelo Campeonato Paulistan voittajista ja parhaista maalintekijöistä.[1] Vuonna 2002 FPF järjesti ns. Supermestaruussarjan, johon osallistui Rio-São Paulo -turnauksen kolme parasta (Corinthians, São Paulo FC ja Palmeiras) sekä saman vuoden Campeonato Paulista -mestari Ituano FC


title: Kaarle VI (keisari)

text:
Kaarle VI (syntyään "Charles-Francis-Joseph", 1. lokakuuta 1685 – 20. lokakuuta 1740) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari, Unkarin, Böömin, Kroatian ja Serbian kuningas ja Itävallan arkkiherttua vuosina 1711–1740. Hän syntyi Wienissä keisari Leopold I:n toiseksi pojaksi. Hänen äitinsä oli Leopoldin kolmas puoliso, keisarinna Eleonoora. Vuonna 1713 Kaarle VI joutui säätämään pragmaattisen sanktion taatakseen tyttärensä Maria Teresian kruununperimyksen.
Sen tarkoitus oli estää Habsburgien valtakunnan hajoaminen, ja siinä määriteltiin, että valta periytyisi vanhimmalle pojalle, tai tämän puuttuessa vanhimmalle tyttärelle, tai tämän puuttuessa veljen lapsille.


title: Kaarle VI (keisari)

text: Kaarle VI nai Braunschweig-Wolfenbüttelin prinsessan Elisabeth Christinen vuonna 1708. He saivat neljä lasta, joista kaksi kuoli hyvin nuorena.


title: Sara Heinämaa

text: Sara Maria Johanna Heinämaa (s. 18. marraskuuta 1960 Helsinki) on Jyväskylän yliopiston filosofian professori ja Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian dosentti. Hänet valittiin Suomen Akatemian akatemiaprofessoriksi 2016, ja hän aloitti viisivuotisen akatemiaprofessorikautensa vuoden 2017 alussa.


title: Sara Heinämaa

text: Heinämaan erikoisaloja ovat fenomenologia, eksistentialismi, transsendentaalifilosofia, mielenfilosofia, filosofian historia ja feministinen filosofia. Heinämaa toimii Subjectivity, Historicity, Communality -tutkimusyhteisön johtajana Helsingin yliopistossa (2012–2016).


title: Sara Heinämaa

text: Heinämaa valmistui ylioppilaaksi vuonna 1980, filosofian kandidatiksi 1988 ja lisensiaatiksi 1992. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1996. Heinämaa oli tuntiopettaja Helsingin yliopistossa 1984–2001 ja yliopistonlehtorina 2001–2013. Vuodesta 1997 hän on ollut Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian dosentti.


title: Sara Heinämaa

text: Heinämaa työskenteli posti- ja telelaitoksen tutkijana 1988–1989, Suomen Akatemian projektitutkijana 1989–1993, tutkijana 1993–1997, projektinjohtajana 1998–2000, 2001–2003, 2005–2008 ja 2010–2013 sekä akatemiatutkijana 2008–2013. Heinämaa on toiminut Helsingin yliopiston tutkijakollegiumin tutkijana 2005–2008 ja Subjectivity, Historicity, Communality (SHC) -tutkijayhteisön johtajana vuodesta 2013.


title: Sara Heinämaa

text: Vuosina 1998–2008 Heinämaa oli Oslon yliopiston humanistisen naistutkimuksen filosofian II professori ja vuosina 1999–2001 Turun yliopiston naistutkimuksen professori. Vuonna 2009 hänet nimitettiin Uppsalan yliopiston teoreettisen filosofian professoriksi. Vuodesta 2013 hän on toiminut filosofian professorina Jyväskylän yliopistossa.


title: Sara Heinämaa

text: Heinämaa toimi Nordic Society for Phenomenology puheenjohtajana vuosina 2007–2014, ja hän on Dan Zahavin ja Hans Ruinin kanssa yksi yhdistyksen perustajista.


title: Sara Heinämaa

text: Tieteellisen uransa ohessa Heinämaa työskenteli freelancetoimittajana sanoma- ja aikakauslehdissä 1984–1991. Hän toimi kolumnistina Yliopisto-lehdessä 1991–1996, Tekniikka & Talous -lehdessä 1994–1996 ja Helsingin Sanomissa 1996–2000.


title: Sara Heinämaa

text: Sara Heinämaan sisar Anna Heinämaa on kirjailija ja kuvanveistäjä, ja kirjailija-opettaja Siviä Heinämaa ja opettaja Alli Heinämaa ovat hänen isotätejään.


title: Sara Heinämaa

text: Vuonna 1996 ilmestyneessä väitöskirjassaan "Ele, tyyli ja sukupuoli" Heinämaa tutki Simone de Beauvoirin filosofista teoriaa sukupuolisuhteista. Beauvoirin argumentin tulkinnassa ei Heinämaan mukaan ole otettu tarpeeksi huomioon hänen filosofiansa fenomenologista puolta. Heinämaa osoittaa käsitteellisiä ja metodisia yhteyksiä Beauvoirin ja Maurice Merleau-Pontyn filosofoinnin välillä. Näiden yhteyksien kautta on Heinämaan mukaan mahdollista ymmärtää Beauvoirin sukupuolikäsitys fenomenologisena, eikä pelkästään empiirisenä, sosiaalisena tai psykologisena. Fenomenologinen käsitys sukupuolesta mahdollistaa Heinämaan mukaan irrottautumisen erityisesti anglo-amerikkalaisen feministisen teorian ongelmallisesta tavasta jakaa naiseus ja mieheys yhtäältä biologiseen sukupuoleen (engl. "sex") ja toisaalta sosiaaliseen sukupuoleen (engl. "gender").


title: Sara Heinämaa

text: Heinämaan tutkimuksen toinen pääalue on klassinen fenomenologia ja erityisesti Edmund Husserlin ja Merleau-Pontyn havainnon- ja ruumiinfenomenologia. Heinämaa on selvittänyt muun muassa ruumiillisuuden eri merkityksiä, ruumiin ilmaisullista luonnetta, intersubjektiivisuuden ulottuvuuksia sekä normaaliutta. Kansainvälisesti hänet tunnetaan nykyfenomenologian omaperäisenä kehittäjänä ( “Sara Heinämaa,” teoksessa "Phenomenology – Five Question", toim. Joona Taipale and  Felipe Léon, Automatic Press/VIP, ilmestyy 2016).


title: Sara Heinämaa

text: Heinämaa on selvittänyt myös ranskalaisen filosofin ja feministi-teoreetikon, Luce Irigarayn ajattelun fenomenologisia piirteitä. Hän on argumentoinut, että Irigarayn näkemys sukupuolesta ei ole essentialistinen sanan ontologisessa merkityksessä vaan on saanut vaikutteita klassisesta ruumiinfenomenologiasta, joka antaa olemuksille dynaamisen muodon.


title: Viulu-ukko

text: Viulu-ukko on Pihasoittajat-yhtyeen esittämä kappale, joka edusti Suomea vuoden 1975 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen sävelsi Kim Kuusi ja sanoitti Hannu Karlsson. Tukholmassa järjestetyssä loppukilpailussa kappale esitettiin englanniksi nimellä ”Old Man Fiddle”. Se sijoittui seitsemänneksi ja sai Sveitsiltä ja Länsi-Saksalta täydet kaksitoista pistettä.


title: Viulu-ukko

text: Kappale ilmestyi myös Pihasoittajien vuonna 1975 julkaistulla albumilla "Kontaten kotia".


title: Rakennusliitto

text: Rakennusliitto (aik. Suomen Rakennustyöläisten Liitto) on Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöön kuuluva ammattiliitto. Rakennusalojen ammattilaiset järjestäytyvät Rakennusliittoon. Liitto edustaa talonrakennus-, talotekniikka-, maalaus-, lattianpäällystys-, maa- ja vesirakennus-, asfaltti-, vedeneristys- sekä rakennustuoteteollisuuden alojen työntekijöitä. Rakennusliitto on perustettu vuonna 1924, mutta rakennustyöläisillä on ollut omia ammattiosastoja jo 1800-luvun lopulta alkaen. Rakennusliiton nuorisotoiminta on aktiivista ja monimuotoista.


title: Rakennusliitto

text: Liiton puheenjohtajina ovat toimineet muiden muassa Aarne Saarinen, Erkki Salomaa ja Aarno Aitamurto. Nykyinen puheenjohtaja on Matti Harjuniemi (vas.) ja varapuheenjohtaja Kyösti Suokas. Rakennusliitossa on noin 73 000 jäsentä noin kahdessasadassaneljässäkymmenessä ammattiosastossa, joista Helsingin ammattiosasto on isoin. Rakennusliitto on luopunut poliittisista ryhmärakenteista, joten se ei osallistu myöskään SAK:ssa sosiaalidemokraattisen tai vasemmistoliittolaisen ryhmän toimintaan. Rakennusliitto julkaisee kuukausittain ilmestyvää "Rakentaja"-lehteä. Liiton yhteydessä toimii Rakennusalan työttömyyskassa.Rakennusliiton liittokokousedustajat on valittu suhteellista vaalitapaa käyttäen vuodesta 1971 alkaen.


title: Bålsta

text: Bålsta on Ruotsissa Uppsalan läänissä sijaitsevan Håbon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee noin 50 kilometriä etelään Uppsalasta ja noin 40 kilometriä luoteeseen Tukholmasta. Suuri osa taajaman asukkaista pendelöi joko Uppsalaan tai Tukholmaan. Bålstaan liikennöi Tukholman paikallisjunan linja 35.


title: Bålsta

text: Bålstassa sijaitsee Åbergin museo, joka on keskittynyt sarjakuviin.


title: Gnestan kunta

text: Gnestan kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Gnesta.


title: Gnestan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 461,11 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 649 henkeä (31.12.2015).


title: Gnestan kunta

text: Gnestan naapurikuntia ovat Södertälje, Trosa, Nyköping, Flen, Strängnäs ja Nykvarn.


title: Gnestan kunta

text: Gnestan taajamassa sijaitsee Tukholman paikallisjunan linjan 37 päätepysäkki.


title: Gnestan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 80,75 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 17,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Gnestan kunta

text: Vuodesta 1863 lähtien nykyisen Gnestan kunnan alueella oli seitsemän maalaiskuntaa, ja vuodesta 1883 lähtien Gnestan taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1941 yhdistettiin Gåsinge ja Dillnäs Gåsinge-Dillnäsin maalaiskunnaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksen yhteydessä alueelle muodostettiin kolme suurempaa kuntaa:Gnestan maalaiskunta muutettiin kauppalaksi 1955, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Tystberga liitettiin Nyköpingin kuntaan 1971. Vuonna 1974 Nyköpingiin liitettiin myös Daga ja Gnestan kauppala. Gnesta ja Trosa erotettiin Nyköpingistä omiksi kunnikseen jälleen 1.1.1992. Nykyinen Gnesta koostuu alueista, jotka vuonna 1970 olivat Gnestan kauppala, Dagan maalaiskunta ja Torsåkerin pitäjä Tystbergan maalaiskunnassa.


title: Gnestan kunta

text: Vaakunaselitys: "Vihreässä kentässä kultainen koivu." (Ruotsiksi "I grönt fält en björk av guld.")


title: Gnestan kunta

text: Gnestan kauppalalle vahvistettiin vaakuna vuonna 1957. Kun uusi Gnestan kunta muodostettiin vuonna 1992, uusi vaakuna perustui Dagan kihlakunnan sinettiin, joka sisälsi koivunoksan. Gnestan nykyinen vaakuna rekisteröitiin kunnalle Patentti- ja rekisterihallituksessa samana vuonna. Gnestaan kuuluvista entisistä kunnista Dagalla oli melko samanlainen vaakuna, joka sekin perustui vanhaan kihlakunnansinettiin. Gnestaan kuuluu myös osa Tystbergaa, jolla oli oma vaakuna.


title: Gnestan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 246 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Gnestan kunta

text: Vuoden 1984 lopun tietoja ulkomailla syntyneistä ja Suomessa syntyneistä Gnestan kunnassa ei ole saatavilla, sillä tuolloin alue kuului vielä Nyköpingin kuntaan.


title: Gnestan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 195 317 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.


title: Gnestan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Gnestan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Gnestan kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 506 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Gnestan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Gnestan taajamassa on 5 562 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Södertäljen kuntaan.


title: Gnestan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Gnestan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gnestan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1988 luvut ovat nollia, koska tuolloin Gnesta oli vielä osa Nyköpingin kuntaa.


title: Gnestan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Gnestan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Gnestan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Gnestan kunta ja Trosan kunta ovat vielä osa Nyköpingin kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Dead By X-Mas

text: Dead By X-Mas / Nothing New on joulukuussa 1981 julkaistu Hanoi Rocksin kolmas single ja neljäs julkaisu. Single julkaistiin ennen toista tammikuussa 1982 julkaistua "Oriental Beat"-albumia, mutta sen kappaleet löytyvät vasta singlekokoelmalta ja kolmannelta studioalbumilta "Self Destruction Blues". Single on nauhoitettu ennen Oriental Beatia, joka nauhoitettiin Lontoossa marraskuussa 1981. Ilmeisesti single on siis äänitetty "Decibel Studio"ssa Tukholmassa elo-syyskuussa.


title: Dead By X-Mas

text: Singlen kappaleet ovat olleet pidettyjä ja ne ovat yhtyeen alkupuolen tärkeimpiä hittejä. B-puolen "Nothing New" ei ole niin tunnettu kuin A-puolen "Dead By X-Mas", jota on pidetty kuin ennusteena yhtyeen toisen rumpalin Razzlen kuolemasta. Razzle kuoli Vince Neilin kyyditsemänä auto-onnettomuudessa juuri ennen joulua 9. joulukuuta 1984. Razzlen kuoleman jälkeen lehdet kertoivat kuinka Syracusessa Yhdysvaltain itärannikolla Hanoi Rocksin yhdellä viimeisistä keikoista viimeinen soitettu kappale oli Razzlen hyvin rummuttama "Dead By X-Mas". Myöhemmin lehdissä tätä pidettiin enteenä. Kappaleessa toistuukin kertosäkeessä lause ""I'll be dead by X-mas now anyway "" () ja sen sanat kertovat kauhutarinan. Kitaristi Andy McCoy sanoikin vuonna 1981, että kappale voisi olla totta.


title: Dead By X-Mas

text: Michael Monroe kertoi Suosikissa lokakuussa 1981 kappaleen tarinan olevan tämä:


title: Dead By X-Mas

text: Kummatkin kappaleet ovat Andy McCoyn säveltämiä ja sanoittamia. Single julkaistiin vain Suomessa Johannalta. Dead By X-Mas-kappaleessa Michael Monroe laulamisen lisäksi soittaa eräät kitaraosuudet ja piano-osuuden.Kesto: 6 min 17 s


title: Knöödeli

text: Knöödeli () on perinteinen keskieurooppalainen ruoka, jota syödään erityisesti Saksassa, Itävallassa, Slovakiassa, Tšekissä ja Puolassa. Sen saksalaiset nimet ovat "Knödel" (Etelä-Saksassa ja Itävallassa) tai "Klöße" (Keski- ja Pohjois-Saksassa), puolaksi muun muassa "knedel", "kluski", "kopytka", slovakiksi "knedlík" tai "knedľa" ja englanniksi se käännetään yleensä "dumpling". Osa knöödeleistä onkin melko samanlaisia ja makuisia kuin jotkut kiinalaiset mykyt eli dumplingit.


title: Knöödeli

text: Perusaineksina voi olla muun muassa perunoita, kuivuneita sämpylöitä, mannaryynejä, jauhoja, rahkaa tai lihaa. Näistä aineksista tehdään taikina, josta muodostetaan halkaisijaltaan noin 7-senttimetrisiä palloja, jotka keitetään kuumassa vedessä. Joskus ne ovat myös täytettyjä. Pyöryköitä voidaan syödä niin perusruokana, keitossa kuin jälkiruokana. Pyöryköitä on kymmeniä eri laatuja.


title: Knöödeli

text: eli "Kartoffelknödel" on Itävallassa ja Saksassa hyvin yleinen, etenkin porsaanpaistin kanssa tarjoiltava lisuke. Itävallassa on tyypillistä tehdä perunaknöödelin taikina keitetyistä perunoista, kun taas Saksassa on yleistä valmistaa perunaknöödeli raaoista perunoista tehdystä taikinasta. Raa'at perunat raastetaan hyvin hienoksi tai keitetyt perunat soseutetaan, minkä jälkeen joukkoon lisätään kananmunaa ja vehnäjauhoja, jotka pitävät perunaknöödelin kasassa ja knöödeli maustetaan miedosti suolalla. Taikina on täysin sama kuin italialaisten gnocchien taikina mutta valmis knöödeli on paljon suurempi kuin gnocchi. Raaka knöödeli keitetään kypsäksi suolavedessä.


title: Knöödeli

text: Sämpyläknöödeli eli "Semmelknödel" on suosittu lisuke erilaisten liha-, kasvis- ja sienikastikkeiden kanssa. Se valmistetukseen käytetään leikkaamalla nuukahtaneista sämpylöistä tai muusta soveltuvasta vaaleasta leivästä pieniä kuutioita, jotka kuivatetaan. Alueilla, joissa sämpyläknöödelit ovat suosittuja, voi valmiiksi leikattuja ja kuivatettuja sämpyläkuutioita ostaa valmiina leipomoista ja hyvinvarustetusta ruokakaupasta. Kuivien sämpyläkuutioiden sekaan lisätään kananmunaa, vähän jauhoja, maitoa, sipulia ja maun mukaan persiljaa, suolaa ja pekonia mausteeksi. Pekonilla maustettuja sämpyläknöödeleitä kutsutaan pekoniknöödeleiksi eli Speckknödel. Myös sämpyläknöödeli kypsennetään keittämällä se suolavedessä.


title: Knöödeli

text: Tšekissä ja Slovakiassa sämpyläknöödelit muotoillaan raa'asta taikinasta noin 30 cm pitkulaiseen muotoon, minkä jälkeen taikina kääritään puhtaan keittiöpyyhkeen sisään tiukaksi pötköksi ja se keitetään liinan sisällä kypsäksi. Tätä pidetään vedessä irtoimenaan keitettävää palloa helpompana ja pienempitöisenä kypsennystapana. Liinan sisällä kypsentämisen takia tämän muotoista knöödeliä kutsutaan saksan kielessä "Serviettenknödel":nä. Tšekissä knödelillä tai knedelillä tarkoitetaan nimenomaan sämpyläknöödeliä, joka on kypsennetty liinan sisällä ja josta leikataan lisukkeeksi muutama kiekon muotoinen pala.


title: Knöödeli

text: "Germknödel" eli hiivaknöödeli on tyypillinen itävaltalainen makea jälkiruokaknöödeli, jonka sisällä on mausteista luumusosetta. Joskus sitä tarjoillaan suuren kokonsa ansiosta myös lounaaksi. Sen päälle ripotellaan unikonsiemeniä ja se tarjoillaan keittolautasella vaniljakastikkeen kera. Germ on saksaa Itävallan murteessa ja tarkoittaa hiivaa. Myös tämä hiivataikinaan tehty knöödeli kypsennetään vedessä keittäen.


title: Knöödeli

text: Aprikoosiknöödeli eli saksaksi "Marillenknödel" on suosittu makea jälkiruoka Itävallassa. Marille on saksaa Itävallan murteessa ja tarkoittaa aprikoosia. Aprikoosiknöödelin tapaan valmistetaan myös luumulla, mansikoilla tai jopa suklaalla täytettyjä knöödeleitä. Valmistukseen käytetään perunaköödelin taikinaa kuorena, joka muotoillaan aprikoosin tai muun täytteen päälle pyöreäksi palloksi, joka kypsennetään keittämällä vedessä. Eri täytteiden suosio riippuu luonnollisesti siitä, mitä tähän tarkoitukseen sopivia hedelmiä tai marjoja alueella kasvaa. Itävallassa on paljon aprikoosipuita, mistä syystä siellä on juuri aprikoosiknöödeli suosittu.


title: Knöödeli

text: Makkaraknöödeli (saksaksi "Wurstknödel"), jauhelihaknöödeli (saksaksi "Hascheeknödel") ja pekonitäytteinen knöödelin valmistusperiaate on sama kuin makeiden täytettyjen, kuten aprikoosiknöödelin, eli suolaisen täytteen päälle muotoillaan perunaknöödelitaikinasta kuori niin, että kokonaisuudesta tulee kiinteä ja pyöreä pallo. Myös nämä knöödelit kypsennetään keittämällä. Tällaiset suolaiset, voimakasmakuiset knöödelit tarjoillaan pääruokana jonkun, yleensä miedon paprika- tai sienikastikkeen kera, eli ei lisukkeena, kuten peruna- ja sämpyläknöödelit. Täytetyt suolaiset knöödelit on hyvin perinteinen ja suosittu pääruoka Itävallassa ja paikoin myös Etelä-Saksassa. Jotkin lihatäytteiset kiinalaiset dumplingit ovat maultaan hyvin samankaltaisia kuin suolaiset täytetyt knöödelit.


title: Knöödeli

text: Maksaknöödeli eli "Leberknödel" on voimakasmakuinen suolainen knöödeli, joka tarjoillaan voimakkaassa lihaliemessä niin sanottuna Leberknödelsuppe:na eli maksaknöödelikeittona. Vaikka maksaknöödeli on hyvin suosittu keittoruoka ja sitä löytyy Itävallasta ja Etelä-Saksasta hyvin usein ravintolan ruokalistalta, sitä ei yleensä valmisteta kotioloissa vaan maksaknöödelit ostetaan joko lihakauppiaan valmistamana tai marketista säilykkeenä.


title: Buster (vene)

text: Buster on Inhan Tehtaat Oy Ab:n valmistamien alumiiniveneiden tuotemerkki. Eri mallisia Bustereita on valmistettu Ähtärissä vuodesta 1976 lähtien. Vuonna 1841 perustettu Inhan tehtaat on Euroopan suurin alumiiniveneiden valmistaja. Markkinoinnissa yhtiö käyttää aputoiminimeä Buster Boats. Yhtiön tuotantolaitokset sijaitsevat Ähtärin Inhan kylässä Inhanjoen rannalla.


title: Buster (vene)

text: Bustereita on valmistettu kaikkiaan yli 125 000 kappaletta. Tiettävästi lähes kaikki veneet ovat vielä käytössä. Eniten Bustereita myydään Suomessa, jossa Buster on moottorivenerekisterin suosituin venemalli. Vuonna 2013 Busterin markkinaosuus oli 18,8 prosenttia ja ensirekisteröintejä tehtiin Suomessa 700 kappaletta. Vientiä Inhan tehtailla on muun muassa Venäjälle, Saksaan, Ruotsiin ja Norjaan.


title: Buster (vene)

text: Busterin edeltäjä oli Tuusulan Kellokoskella sijainneen Kellokosken Tehdas Oy:n 1950-luvulta lähtien valmistama "Kellovene". Alumiininen Kellovene oli aikanaan hyvin suosittu, niitä valmistettiin lähes 10 000 kappaletta.


title: Buster (vene)

text: Fiskars osti Kellokosken Tehtaan vuonna 1963 ja siirsi alumiiniveneiden tuotannon Inhan tehtaille Ähtäriin vuonna 1974. Ensimmäiset alumiiniveneet valmistettiin Ähtärissä Fiskars-tuotemerkillä. Uuden Buster-nimen saivat ensimmäisenä 3,6 metriä pitkä Mini Buster ja 4,15 metriä pitkä Buster vuonna 1976.


title: Buster (vene)

text: Marraskuussa 2015 Fiskars ilmoitti myyvänsä Buster-veneliiketoiminnan Yamaha Motor Europe N.V:lle. Vuoden 2016 alussa toteutunut kauppa sisälsi Inhan Tehtaat Oy Ab:n osakkeet, Buster-brändin ja siihen liittyvän tehdaskiinteistön Ähtärissä. Yamahan mukaan alumiiniveneiden tuotanto säilyy Suomessa. Yamaha valmistaa mm. perämoottoreita ja vesijettejä.


title: Buster (vene)

text: Bustereille tyypillisiä piirteitä ovat alumiinirakenne, kellukeaineella täytetyt laitojen yläreunat muodostavat sivukotelot sekä tylppä keula. Veneiden turkki eli sisäpohja on ollut perinteisesti vaneria, malliston Pro-versioissa alumiinia ja e-sarjassa lasikuitua. Vuosimallin 2018 veneistä alkaen valmistaja ilmoitti siirtyneensä käyttämään turkkimateriaalina aina joko lahoamatonta komposiittia tai alumiinia.


title: Buster (vene)

text: Kulmikkaana pidettyjä rakenneratkaisuja perustellaan käytännön syillä. Esimerkiksi kellukeaineen sijoitus laidan yläosaan pitää veneen vaakasuorassa asennossa myös vedellä täytettynä. Runkomateriaalina käytetään magnesiumilla seostettua, ns. merialumiinia, joka kestää hyvin korroosiota, mutta on kevyttä ja kestävää. Alumiinin lisäksi veneissä käytetään rotaatiovaletusta polyeteenistä valmistettuja osia esimerkiksi pulpeteissa ja penkeissä.


title: Buster (vene)

text: Kesäkuussa 2016 Buster ilmoitti poistavansa veneistä moottorin mittaristot ja korvaavansa muiden valmistajien karttaplotterit omalla Buster Q -älynäytöllään. Suomessa valmistettu ja suunniteltu laite yhdistää mm. elektroniset kartat, moottorin mittariston, säätiedot, radion ja opastusvideot yhteen suureen kosketusnäyttöön. Venesuunnittelija Kai Ilmasen mukaan oma navigointi- ja infotainment-järjestelmä auttaa suunnittelua, koska pulpetit ja ergonomia voidaan suunnitella yhtenäisesti omalle järjestelmälle soveltuviksi.


title: Buster (vene)

text: Tällä hetkellä Buster-mallistoon kuuluu 19 eri kokoista moottorivenettä. Buster nimeää venemallistonsa pääsääntöisesti vaatteiden kokomerkinnöistä tutuin kirjaintunnuksin, jolloin noin nelimetrinen ja enintään 20 hevosvoiman perämoottorilla varustettava XS edustaa malliston pienintä ja kuusimetrinen, 150 hevosvoiman moottorilla varustettava XXL suurinta päätä.


title: Buster (vene)

text: Nimeämiskäytännöstä poikkeavat malliston pienin vene Buster Mini, joka on 3,8 metriä pitkä kolmen hengen soudettavaksi tai enintään 8 hevosvoiman moottorilla varustettavaksi tarkoitettu avovene, sekä malliston suurimmat, Buster Magnum -nimiset noin seitsenmetriset venemallit ja lähes kymmenmetriset Phantomit.


title: Buster (vene)

text:
Busterit ovat kahta poikkeusta lukuun ottamatta avoveneitä: malliston katetut veneet ovat on 6,9 metriä pitkä kahdeksan hengen Buster Cabin ja suurempi, lähes 10 metriä pitkä ja 12 henkeä kantava Phantom Cabin.. Suurimpaan osaan avoveneistä on kuitenkin saatavilla kuomu.
Vuonna 2015 julkistettiin vaativaan käyttöön tarkoitetun Buster XL Pro -veneen toisen sukupolven versio, uudistettu Buster L -sarja sekä heittokalastukseen suunniteltu Buster S Fish. Myöhemmin modulaarinen heittokalastukseen tarkoitettu kalastusvarustus tuotiin sekä M että S-malleihin.


title: Buster (vene)

text: Kesällä 2016 uudistettiin malliston toiseksi pienin vene, neljän hengen mökkivene Buster S. Samalla Buster XS poistui mallistosta. Buster S:ää valmistetaan kolmena eri versiona: peräpenkiltä ajettava perusmalli S, sivupulpetilla varustettu S1 ja keskipulpettiversio Scc.


title: Buster (vene)

text:
Syksyllä 2017 julkistettiin uudet versiot malliston suurimpiin kokoluokkiin kuuluvista Buster Magnum ja Buster SuperMagnum -veneistä.  Uusi Buster Magnum on pituudeltaan 7,2 metriä, painaa noin 1200 kiloa ja sen suurin moottoriteho on 225 hevosvoimaa. Suurempi Buster SuperMagnum on 50 cm pidempi ja suurin koneteho on 350 hv.
Syyskuussa 2016 Buster esitteli kaikkia aiempia mallejansa suuremman veneen, lähes 10 metriä pitkän kymmenen hengen Buster Phantomin. Vene on ensimmäinen kaksikoneasennuksen mahdollistava Buster-malli; suurin koneteho on 2 x 350 hevosvoimaa, jolloin veneen huippunopeus on yli 59 solmua. Yamahan kanssa tehtävä yhteistyö näkyy Yamahan sähköisen Helm Master -ohjausjärjestelmän sovittamisena veneeseen. Helm Master mahdollistaa veneen ohjaamisen pienissä nopeuksissa ja esimerkiksi satamamanöövereissä joystick-ohjaimella.


title: Buster (vene)

text: Syksyllä 2013 Buster esitteli perinteisten mallien rinnalle E-sarjan, jossa alumiinirungolle on sovitettu lujitemuovinen sisäkuori. Valmistajan mukaan lasikuitukansi tuo uusia mahdollisuuksia veneiden muotoiluun. Sarjan ensimmäiset mallit olivat kaudelle 2014 myyntiin tulleet 5,6 metriä pitkä seitsemän hengen avovene Buster XLe ja viisimetrinen seitsemän hengen Buster Le, vuonna 2015 julkistettiin lasikuitukantinen Buster Magnum E. E-sarja poistui mallistosta 2018 lukuun ottamatta Cabin E -hyttivenettä.


title: Dave Greenslade

text: Dave Greenslade (s. 18. tammikuuta 1943 Woking, Surrey, Englanti) on brittiläinen säveltäjä, urkuri ja kosketinsoittaja. Hän on soittanut Chris Farlowe's Thunderbirdsissä, Geno Washington's Ram Jam Bandissa, If, Colosseumissa ja vuonna 1972 perustamassaan Greenslade-yhtyeessä. Hän soitti vuonna 1971 hajonneessa ja vuonna 1994 toimintaansa jatkaneessa Colosseum-yhtyeessä sen lopettamiseen 2015.


title: Dave Greenslade

text: Häne sävelsi paljon Colosseumin musiikkia. Hänen teoksiaan ovat myös Cactus Choir, The Pentateuch Of The Cosmogony (with art by Patrick Woodroffe) ja Music from the Discworld. Televisiotyö käsittää musiikin BBC-sarjoihin Gangsters (1975–1978) ja Bird of Prey (1982–1984).


title: Wolfgang Stegmüller

text: Wolfgang Stegmüller (3. kesäkuuta 1923 Natters, Itävalta – 1. kesäkuuta 1991 München, Saksa) oli saksalais-itävaltalainen filosofi, joka on vaikuttanut tieteenfilosofiaan ja analyyttiseen filosofiaan. Hänen teoksensa "Hauptströmungen der Gegenwartsphilosophie" oli merkittävässä roolissa analyyttisen filosofian palauttamisessa saksankielisen yleisön tietoisuuteen.


title: Ljubljanan linna

text: Ljubljanan linna () on keskiaikainen linna Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Linnan rakennustyöt käynnisti Habsburgien hallitsijasuku vuonna 1485. Sitä ennen oli sen tieltä hävitetty paikalla sijainnut Spanheimin suvun linnoitus. Uuden linnan ensisijaisena tehtävänä oli torjua turkkilaisten hyökkäykset ja miehittämisyritykset.


title: Ljubljanan linna

text: 1600- ja 1700-luvulla linna toimi sotilassairaalana ja asevarastona. Myöhemmin itävaltalaiset alkoivat käyttää sitä vankilana. Vuonna 1905 linna päätyi Ljubljanan kunnan haltuun, joka käytti sitä kulttuuritarkoituksiin. Kun kunnassa oli asuntopulaa, linnaan rakennettiin myös asuntoja. Linnaan tehtiin myös kunnostussuunnitelmia, joista kuuluisimmaksi nousi arkkitehti Jože Plecnikin suunnitelma. Nuo suunnitelmat eivät kuitenkaan koskaan toteutuneet. Järjestelmällinen kunnostustyö linnassa aloitettiin vuoden 1963 jälkeen, jolloin viimeisetkin sen asukkaista muuttivat muualle kaupunkiin.


title: Richmond (Brittiläinen Kolumbia)

text: Richmond on kaupunki Tyynen valtameren rannalla Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa. Kaupungin väkiluku on noin 190 000 (2011) ja se kuuluu Vancouverin suurkaupunkialueeseen. Richmondissa on suuri aasialaisvähemmistö ja monissa sen liikkeistä kyltit on kirjoitettu sekä englanniksi että kiinaksi.


title: Richmond (Brittiläinen Kolumbia)

text: Suurin osa Richmondista on rakennettu Fraserjoen suistossa sijaitseville saarille, joista suurin on nimeltään Lulu. Saarilla sijaitsee myös Vancouverin kansainvälinen lentoasema.


title: Richmond (Brittiläinen Kolumbia)

text: Richmondin Oval-hallissa järjestettiin vuoden 2009 pikaluistelun matkakohtaiset MM-kilpailut ja vuoden 2010 talviolympialaisten pikaluistelukilpailut.


title: Mariborin lentoasema

text: Mariborin lentoasema () on Slovenian toiseksi suurin lentoasema. Se palvelee Mariborin kaupunkia, sijaiten noin kymmenen kilometriä siitä etelään, Hoče-Slivnican kunnassa. Lentoasema avattiin vuoden 1976 kesäkuussa. Vuonna 2006 lentoasemaa käytti 12 419 matkustajaa.


title: Burlington (Kanada)

text: Burlington on Suur-Torontoon kuuluva kaupunki Ontarion provinssissa Kanadassa. Kaupungissa elää noin 164 000 ihmistä, joista 92 % on eurooppalaista syntyperää ja 80 % on kristittyjä (2006). Aasialais- ja afrikkalaistaustaisen väestön osuus on erittäin pieni.


title: Burlington (Kanada)

text: Burlingtonissa on Kanadan suurin kasvitieteellinen puutarha.


title: Piehinkijoki

text: Piehinginjoki on 50 kilometriä pitkä joki Pohjois-Pohjanmaalla. Piehinginjoki alkaa Vihannista ja laskee Perämereen n.10 km Raahen eteläpuolella. Sivujoet ovat Pitkäsoja, Poikajoki ja Patamaoja.


title: Greenslade

text: Greenslade on englantilainen progressiivinen rockyhtye. Yhtyeen perustivat marraskuussa 1972 kosketinsoittaja Dave Greenslade ja basisti Tony Reeves, joilla oli idea "kitarattomasta kosketinsoitinbändistä". Ensimmäiseen kokoonpanoon tulivat mukaan kosketinsoittaja-laulaja Dave Lawson ja rumpali Andrew McCulloch.


title: Greenslade

text: Dave Greenslade ja Tony Reeves olivat alkuperäisjäseniä maineikkaassa Colosseum-yhtyeessä. Dave Lawson oli aiemmin jäsenenä progressiivista rockia soittaneessa Web-yhtyeessä, joka vaihtoi myöhemmin nimensä Samuraiksi. McCulloch oli King Crimsonissa rumpalina yhtyeen kolmannella albumilla ("Lizard", 1970).


title: Greenslade

text: Ensimmäinen levy "Greenslade" (1973) ei saavuttanut kovin suurta menestystä. Saman vuoden loppupuolella Greenslade julkaisi toisen levyn "Bedside Manners Are Extra", jota pidetään englantilaisen Melody Maker -lehden mukaan yhtyeen ehkä onnistuneimpana kokonaisuutena. Se oli myös myynnillisesti menestynein levy yhtyeen 1970-luvun tuotannosta. Yhtyeen albumien kansitaiteesta vastasi tunnettu Roger Dean. Kolmannella albumilla "Spyglass Guest" (1974) vieraili Dave "Clem" Clempson (entinen Bakerloon, Colosseumin ja Humble Pien jäsen), soittaen kitaraa kahdella kappaleella.


title: Greenslade

text: Vuoden 1975 alkupuolella kokoonpanosta erosi Tony Reeves, joka oli osaltaan toiminut myös tuottajana. Hänet korvasi Yhdysvaltojen kiertueella ja neljännellä albumilla "Time And Tide" (1975), Martin Briley, joka soitti myös kitaraa. Levyn kappale "Gangsters" oli myös teema-musiikkina BBC 1:n ohjelmassa "Play For Today". Yhtye menestyi kohtalaisen hyvin Englannissa ja monissa Euroopan maissa tehden myös toisen kiertueen Yhdysvalloissa vuonna 1975. Tästä huolimatta Greenslade hajosi vuonna 1976, minkä jälkeen Dave Greenslade julkaisi sooloalbumin "Cactus Choir" (1976).


title: Greenslade

text: Vuonna 1977 yhtye kuitenkin perustettiin uudelleen. Kokoonpanoon kuuluivat Dave Greenslade, Tony Reeves, Colosseumissa soittanut rumpali Jon Hiseman ja kitaristi-laulaja Mick Rodgers, entinen Manfred Mann Chapter III -jäsen, mutta tämä yhtye ei tehnyt kuin yhden kiertueen.


title: Greenslade

text: Vuonna 1979 ilmestyi Dave Greensladen ja fantasia-kirjoittaja, taiteilija Patrick Woodroffen yhteistyönä teemallinen kaksoisalbumi "The Pentateuch Of The Cosmogony" . Kunnianhimoinen levy ei kuitenkaan ajankohtaan nähden saavuttanut suurempaa huomiota.


title: Greenslade

text: Sittemmin 1980- ja 1990-luvuilla Dave Greenslade on säveltänyt musiikkia televisioon ja englantilaisiin elokuviin.


title: Greenslade

text: Vuonna 2000 Dave Greenslade ja Tony Reeves lyöttäytyivät yhteen rumpali John Trotterin ja laulaja-kosketinsoittaja John Youngin kanssa. He levyttivät uuden Greenslade-studioalbumin: "Large Afternoon". Kiertue seurasi pian, ja se äänitettiin ja vuonna 2002 julkaistiin nimellä "Greenslade 2001 - Live: The Full Edition".Alkuperäisjäsenet:


title: Greenslade

text: Myöhemmät jäsenet:


title: Mariborin yliopisto

text: Mariborin yliopisto () on julkinen yliopisto Sloveniassa. Se sijaitsee Mariborin kaupungissa, ja se perustettiin vuonna 1975. Yliopistossa on yhteensä 12 tiedekuntaa, ja siellä opiskelee noin 25 000 opiskelijaa. Lisäksi yliopisto työllistää noin 1 300 henkilöä. Yliopiston tiedekunnista kolme sijaitsee muualla kuin Mariborissa.


title: Mariborin tuomiokirkko

text: Mariborin tuomiokirkko on katolinen kirkkorakennus Mariborin kaupungissa, Sloveniassa. Se on pyhitetty Johannes Kastajalle. Varhaisin maininta kirkosta kirjallisissa lähteissä voidaan sijoittaa vuodelle 1248. Rakennusta on muokattu historiansa aikana useaan otteeseen, ja se yhdistelee arkkitehtonisesti romaanista ja barokkista tyyliä. Kirkosta tuli tuomiokirkko vuonna 1859 piispa Anton Martin Slomšekin siirrätettyä hiippakuntansa St. Andrästa Mariboriin. Kirkon edustalla sijaitsee Slomšekin monumentti, jonka on tehnyt Marjan Drev vuonna 1991.


title: Mantukimalainen

text: Mantukimalainen ("Bombus lucorum") on Suomen yleisin kimalaislaji. Se on Suomen noin 30 kimalaislajista suurin yhdessä kivikkokimalaisen ("Bombus lapidarius") kanssa. Kuningattaren pituus voi olla jopa 2,5 cm. Mantukimalaisen tuntomerkkeinä ovat musta pohjaväri, jossa ovat etuselän ja takaruumiin keskiosan keltaiset "vyöt" ja peräpään valkoinen "vyö". Laji on yleinen koko Suomessa ja kulttuurialueilla sitä näkee mm. kukkaistutuksissa ja nurmikoilla apiloiden mettä keräämässä. Muun muassa apiloille ovatkin kimalaiset erittäin tärkeitä pölyttäjiä. Mantukimalaiselle maistuu hyvin monenlaisten kukkien mesi. Sitä voi nähdä mitä erilaisimpien kukkien vieraana. Lajin hedelmöityneet naaraat talvehtivat. Joskus ensimmäiset yksilöt lentävät jo maaliskuussa etsimässä mettä. Mantukimalaisten pesät sijaitsevat maakoloissa.


title: Mantukimalainen

text: Kimalaislajit muistuttavat kovasti toisiaan. Tästä on lisätietoa artikkelissa Kimalaiset.


title: Suokaimaani

text: Suokaimaani ("Melanosuchus niger") on alligaattorien heimon suurin laji. Niitä tavataan Etelä-Amerikan vesistöissä. Lajin kuvasi Johan Baptist von Spix 1825.


title: Suokaimaani

text: Suokaimaani kasvaa tavallisesti 3,0–3,7-metriseksi, mutta se voi kasvaa pisimmillään jopa 6-metriseksi ja painaa yli tonnin. Kaimaanin päässä kulkee kuonosta lähtien kohouma keskelle otsaa. Silmät ovat suuret ja kuono on kärjestä leveä ja pyöreä. Niskassa sarveislevyt muodostavat 4–5 poikittaisriviä, mikä on krokotiileille poikkeuksellista. Litteä "vomer"-luu kiinnittyy suulakeen ja muodostaa sierainten välisen seinämän ala- ja takaosan. Suokaimaanit ovat nuorina mustia ja kapeiden vaaleankeltaisten, osittain tai kokonaan katkonaisten poikittaisjuovien koristamia. Yleensä vaaleassa kuonossa on mustia raitoja. Ikääntyessään raidat ja muu väri vaalenevat, mutta raidat kuonossa näkyvät vanhoillakin yksilöillä.


title: Suokaimaani

text: Suokaimaaneja elää vain Etelä-Amerikassa, enimmäkseen Amazon-joen valuma-alueella. Laji elää Orinoco-joella pohjoisessa, idässä Andien juurella Ecuadoriin ja Peruun asti sekä etelässä sademetsän rajaan asti Boliviassa ja Brasiliassa.


title: Suokaimaani

text: Suokaimaani viihtyy suoperäisillä, ajoittain tulvan alle jäävillä alueilla, joissa on korkea heinä- ja ruohokasvillisuus. Alue on hyvää saalistusmaata etenkin kuivaan aikaan kun kalat ovat loukussa matalassa vedessä ja lammissa. Luonnollisia vihollisia ihmistä lukuun ottamatta ei aikuisella kaimaanilla ole, mutta melko suurikin kaimaani voi joutua jaguaarin tai anakondan saaliiksi.


title: Suokaimaani

text: Suokaimaanit lepäilevät yleensä päivisin ja ovat aktiivisia öisin. Kaimaanit voivat vaipua horrokseen esimerkiksi vyötiäisen pesään, jos vesi katoaa kokonaan niiden elinalueelta. Kuivana kautena ne hakeutuvat kuitenkin yleensä leveämmille jokialueille ja muuttavat sadekautena tulvan synnyttämiin lampareisiin. Suokaimaanit lisääntyvät ennen sadekautta, koska kalaa on silloin helppo pyydystää matalasta vedestä.


title: Suokaimaani

text: Suokaimaaninaaras rakentaa kasviaineksesta pesäkeon johon se munii 50–60 munaa ja joita se vartioi kuusi viikkoa. Kaimaanien pesät ovat usein lähellä toisiaan. Kuoriuduttuaan poikaset hakeutuvat heti veteen emon valvomina ja päästävät murisevaa ääntä, häirittyinä kaimaaninpoikaset sihisevät.


title: Suokaimaani

text: Suokaimaanin energiantarve on krokotiiliksi suuri ja syö ilmeisesti suhteessa enemmän kuin muut krokotiilieläimet. Tärkeintä ravintoa on kala, mutta se voi tappaa myös 60-kiloisen kapybaran. Vesien rannoilta löytyykin usein paljon niiden nahkoja ja paikalliset väittävät niiden olevan suokaimaanin sinne oksentamia. Ravinnoksi kelpaavat myös muut nisäkkäät, kilpikonnat, matelijat ja jopa pienemmät lajitoverit. Suokaimaani voi olla ihmiselle vaaraksi.


title: Suokaimaani

text: Suokaimaani on nykyään uhanalainen laji etenkin ihmisen vainon takia. Suokaimaania pidetään kaikista alligaattoreista ihmiselle vaarallisimpana ja niiden tuhotuista pesistä karjankasvattavat maksavat tapporahaa. Nahkakauppa on myös ongelma ja kaimaaneja tapetaan joskus joukoittain kuivalla kaudella kun ne ovat kokoontuneet pienelle alueelle. Suokaimaanin metsästys on Perussa ja Brasiliassa kielletty ja Boliviassa sekä Ranskan Guyanassa ja Kolumbiassa alle 2,5-metriset yksilöt ovat rauhoitettuja. Suokaimaaneja elää myös monilla suojelualueilla kuten Manun kansallispuistossa Perussa.


title: Lehmän ketoosi

text: Ketoosi eli asetonitauti on märehtijöiden, erityisesti hyvätuottoisten lypsylehmien aineenvaihduntasairaus. Sitä esiintyy lehmillä yleensä pari viikkoa poikimisen jälkeen ja johtuu verensokerin laskusta. Lisääntynyt maidontuotanto kuluttaa elimistön hiilihydraattivarastoja ja kun elimistö täyttää vajetta rasvakudoksista, vapautuu verenkiertoon ns. ketoaineita. Niistä tulee hengitykseen, maitoon ja virtsaan selvä asetonin haju. Maidontuotos laskee ja joskus sairauteen liittyy jopa hermosto-oireita.


title: Lehmän ketoosi

text: Ketoosia eli asetonitautia hoidetaan antamalla sokeriliuosta suoneen ja propionaattiliuosta suun kautta. Propionaatti imeytyy pötsin seinän läpi ja elimistö voi käyttää sitä rypälesokerin valmistamiseen. Joskus tukihoitona käytetään kortisonia, jonka katabolisen vaikutuksen seurauksena valkuaisaineistakin muodostetaan sokereita. Sairaus menee yleensä hoidettuna ohi muutamassa päivässä ja lehmän kyky syödä riittävästi rehua lisääntyneeseen maidontuotantoon vakiintuu. Uuhella ja kutulla vastaava sairaus voi syntyä jo ennen poikimista. Se liittyy usein kaksos- ja kolmostiineyksiin. Tiine kohtu vie niin paljon tilaa, että eläin ei pysty syömään riittävästi ja potee energianvajausta.


title: Szeletan kulttuuri

text: Szeletan kulttuuri oli Neandertalin ihmisen ja nykyihmisen siirtymävaihe Itä-Euroopassa noin 42000-32000 eaa. Tähän kulttuuriin liittyi suurriistan metsästystä. Tätä kulttuuria ylläpitivät alkuvaiheessa neandertalilaiset, loppuvaiheessa nykyihmiset. Nykyihmistä alkeellisemmat neandertalilaiset näyttävät Mladecin löytöjen mukaan katoavan kerrostumasarjasta vuosituhansien kuluessa. Nykyihmiselle oli tyypillistä muun muassa pehmyt taltta , jolla voitiin työstää kivisiä veitsiä. Veitsi olikin nykyihmisen tuoma uutuuskeksintö, jolla oli kätevä käsitellä saaliseläimiä. Tämä kulttuuri vallitsi Unkarissa, Slovakiassa ja Tšekin Määrissä.


title: Szeletan kulttuuri

text: Joidenkin uusien ajoitusten mukaan Szeletan kulttuuri oliskin Aurignacin kulttuuria nuorempi. Szeletan kulttuuri levisi Eurooppaan jääkauden lämpimän jakson aikana. Tämän lämpimän ns Hengelo-interstadiaalin aikana Szeletan kulttuuri ulottui Slovakiasta Keski-Eurooppaan ja koko Tonavan varrelle.


title: Szeletan kulttuuri

text: Tämä myöhäispaleoliittinen kulttuuri on nimetty Bükk-vuorten Szeleta-luolan mukaan. Kulttuuri on luultavimmin kehittynyt keskipaleoliittisesta Micoquien-kulttuurista. Tämä kulttuuri valmisti 2-puolisesti iskettyjä, litteitä laakerinlehtimäisiä keihäänkärkiä, ja myös kiekkomaisia litteitä piikivityökaluja, ehkä veitsiä, samoin kuin suurehkoja käyriä, litteitä piikiviveitsiä. Se oli sinne tuohon aikoihin levinneen nykyihmisen luoma, ja oli suunnilleen ranskalaisen Aurignacin kulttuurin aikalainen.


title: Szeletan kulttuuri

text: Hangelo-interstadiaalin aikoihin Slovakian seuduilla neandertalinihmisen Moustierin työkaluja, että uudempia nykyihmisen työkaluja. Neandertalin ihmisen työkalut kävivät esimerkiksi Mladecissa aikaa myöten yhä harvinaisemmiksi, ja myöhempänä lämpimänä Denekamp-interstadiaalina nykyihminen hallitsi aluetta. Neandertalin ihminen asutti Szeletan Čertova Pecin luolaa 38 320 ± 2480 hiili-14-ajoituksen mukaan. Luolasta on löydetty Neandertalin ihmisen Moustierin kulttuurin karkeatekoisia esineitä, jotka ajan myötä vähenivät nykyihmisten kaivertimien yms yleistyessä.


title: Szeletan kulttuuri

text: Szeletan kulttuurin eräs aikaansaannos on taitavasti tehty Szeletan "Moravany-Dlhan" tyyppinen lehdenmuotoinen kärki, jota käytettiin keihäissä, ehkä jopa nuolissa. Luusta veistettiin koristeellisia esineitä. Nuorempaa Szeletan kulttuuria luonnehtii myös piikiven ja lasiporfyyrin (vulkaanista lasia, joka ei ole obsidiaania) tuonti kauempaa. Itäistä Szeletan kulttuuria on löydetty Buran-Kaya III:n kerrostumasta, noin ajalta 36000-27000 vuotta sitten, joka vastaa Kostenkin varhaista ja keskimmäistä vaihetta.


title: Szeletan kulttuuri

text: Szeletan Levallois-pohjaista traditiota Määrissä sanotaan Bohunicen kulttuuriksi ja hyvin varhainen Aurignacin kulttuuri Iberian niemimaalla ja muun muassa Bulgarian seuduilla Itä-Euroopassa.. Ranskan Chatelperron ja Italian Uluzzian tulivat myöhemmin, nissäkin oli runsaasti Moustierin tyyppisiä työkaluja.


title: Szeletan kulttuuri

text: Nämä kulttuurit tuottivat litteitä, 2-puolisesti iskettyjä keihäänkärkiä, jotka olivat nykyihmiselle tyypillisiä, ja myös Moustierin tyyppisiä kaapimia (racines)


title: Lain kumous

text: Lain kumous on suomalainen loitsu tai taikatemppu, jolla pyrittiin vaikuttamaan oikeudenkäynnin tai käräjien päätökseen.


title: Lain kumous

text:
Lain kumouksen yhteydessä voitiin lausua lain syntysanat eli kertomus siitä, miten laki on syntynyt. Eräiden syntysanojen mukaan laki on saanut alkunsa siten, että Perkele teki pesänsä "tuomarin tuvan etehen, maaherran majan sisään, nimismiehen niskan päälle, lautamiehen lattialle, papin paian kaulukseen, pispan pitkään hihaan."
Samainen loitsu jatkuu:
Loitsussa manataan vielä kateiden silmät vuotamaan verta, kuiva kuusipuu tukkimaan tuomarin ja nimismiehen silmät, ja rautainen koira hyökkäämään tuomarin pihaan. Vielä jumalaa pyydetään pitämään pilvissä taivaalliset käräjät, joiden tulos kumoaisi maallisen oikeusistuimen päätöksen.


title: Linjataktiikka

text: Linjataktiikka on jalkaväen taktiikka, jossa sotilaat ryhmitetään linjaan, joka on kahdesta kuuteen miestä syvä. Väliä riveillä on noin puoli metriä, mutta vierekkäiset miehet seisovat lähes kiinni toisissaan. Linjataktiikka on syvyyden puutteen vuoksi erittäin haavoittuva selusta- ja sivustahyökkäyksille.


title: Linjataktiikka

text: Linjataktiikka syntyi Länsi-Euroopassa 1600-luvulla, kun armeijat kehittivät edelleen Kustaa II Aadolfin ja Morits Oranialaisen taktisia, organisaatiollisia ja aseteknisiä uudistuksia.


title: Linjataktiikka

text: 1600-luvun aikana eurooppalaiset armeijat ottivat käyttöön kevyemmän ja tehokkaamman musketin. Myös ruutipanoksen ja luodin kietominen yhteen paperin sisään paperipanokseksi otettiin yleisesti käyttöön vuosisadan puolenvälin jälkeen. Vuosisadan lopulla tulivat vielä toimintavarmemmat piilukkomusketit. Samaan aikaan kaikki Länsi-Euroopan armeijat siirtyivät sulkeisilla ja kovalla sotilaskurilla hyvin harjoitettuun armeijaan, Ruotsin ja Alankomaiden mallin mukaan. Kaikki nämä muutokset yhdessä moninkertaistivat muskettimiehen tulinopeuden (noin 8-kertaiseksi), tappavuuden (haarniskat menettivät merkityksensä) ja kantomatkan (kolminkertaiseksi) vain sadassa vuodessa. Viimeinen uudistus jalkaväen tulivoimassa oli pistimen käyttöönotto 1600-luvun lopulla, joka poisti piikein aseistetut sotilaat lopullisesti 1700-luvun alkuvuosina lisämuskettien tieltä.


title: Linjataktiikka

text: Kaikki tämä johti taistelulinjan jatkuvaan ohenemiseen. Vuosina 1680–1720 eurooppalainen jalkaväki siirtyi kuudesta rivistä kolmeen tai neljään. Brittiläiset jatkoivat vielä kahden miehen syvyiseen linjaan Napoleonin sotien aikana.


title: Linjataktiikka

text: Linjataktiikka säilyi käytössä aina 1800-luvun loppupuolelle asti, jolloin yhä lisääntyvä jalkaväen tulivoima (takaaladattava- ja makasiinikivääri) teki siitä tarpeettoman ja lähes mahdottoman soveltaa käytännössä.


title: Panarabialaiset värit

text: Panarabialaiset värit ovat punainen, musta, valkoinen ja vihreä. Värien merkityksille on useita toisistaan poikkeavia selityksiä, mutta niiden katsotaan pohjautuvan arabien kansannousun lippuun vuodelta 1916.


title: Johannes VIII (vastapaavi)

text: Johannes VIII oli diakoni ja vastapaavina Gregorius IV:n kuoltua 25. tammikuuta 844. Hänet syrjäytettiin kuitenkin lähes välittömästi, ja paaviksi nousi Sergius II.


title: Johannes VIII (vastapaavi)

text: Saman nimen otti vuonna 875 paaviksi kruunattu Johannes VIII.


title: Johannes VIII

text: Johannes VIII voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Pyörykkä

text: Pyörykkä tarkoittaa useita pyöreitä ruokalajeja, esimerkiksi:


title: Belgianpaimenkoira laekenois

text: Belgianpaimenkoira laekenois ("Berger belge laekenois"), joka tunnetaan hollanniksi myös nimellä laekeninpaimenkoira ("Lakense herder"), on Belgiasta kotoisin oleva koirarotu, belgianpaimenkoiran karkeakarvainen muunnos. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 1. Laekenois on belgianpaimenkoiramuunnoksista harvinaisin ja sitä kasvatetaan eniten Hollannissa. Se on yhdessä malinoisin kanssa onnistuttu - osittain karumman ulkonäkönsä ansiosta - säilyttämään puhtaammin työkoirana kuin nykyisin usein näyttelyä silmällä pitäen jalostetut, pitkäkarvaiset muunnokset tervueren ja groenendael.


title: Belgianpaimenkoira laekenois

text: Laekenoisin ulkonäkö tuo mieleen picardienpaimenkoiran ja ardennienkarjakoiran. Karkea, pörröinen ja hieman kihartuva, rungon alueella noin 6 cm pitkä karvapeite on rotumääritelmän mukaan aina punaruskea, mutta käytännössä sen sävy vaihtelee vaalean kellertävästä (fawn) punaiseen. Lisäksi ns. hiilikkoväriä ("charbonné") eli mustia karvankärkiä - joka vastaa joidenkin muiden rotujen seesamia, soopelia ja riistanväriä eli agoutia - esiintyy hännässä ja kuonossa harmaan maskin muodossa, joka on paljon heikommin erotettavissa kuin malinoisin ja tervuerenin musta maski. Säkäkorkeus on sama kuin muillakin belgianpaimenkoirilla: uroksilla noin 60-66 cm ja nartuilla 56-62 cm. Urokset painavat keskimäärin 25-30 kg ja nartut noin 20-25 kg. Laekenoisin rotumääritelmä on yhteinen kaikkien kolmen muun belgianpaimenkoiran kanssa, joten ainoat poikkeamat koskevat karvanlaatua ja väritystä.


title: Belgianpaimenkoira laekenois

text: Rodulla on saavutettu hyviä tuloksia muun muassa agility-kilpailuissa. Belgianpaimenkoira onkin palveluskoirana ehdottomasti onnellisin silloin kun sillä on jokin tehtävä, olkoon se sitten palveluskoiralaji, agility, vetoharrastus, pelastuskoiratoiminta tai mitä tahansa missä se saa toteuttaa itseään ja kuluttaa energiaansa ja käyttää älyään (aktivointi). Monipuolisena rotuna eri harrastusmahdollisuuksia belgianpaimenkoiran kanssa on runsaasti. Belgianpaimenkoiran kiintymys omaan perheeseen on suuri ja tämä on otettava huomioon koulutuksessa - omistajan pitää itse kouluttaa belgialaisensa.


title: Belgianpaimenkoira laekenois

text: Belgianpaimenkoira tarkkailee jatkuvasti mitä sen ympärillä tapahtuu ja on puolustaa tarvittaessa myös isäntäänsä. Se suhtautuu vieraisiin epäluuloisesti. Rodulla esiintyy kuitenkin myös heikkohermoisuutta, pehmeyttä sekä paukkuarkuutta.


title: Belgianpaimenkoira laekenois

text: Laekenois on kotoisin Brysselin esikaupunkialueella sijaitsevasta Laekenin kunnasta, josta se on saanut nimensä. Se muistuttaa ulkonäöltään enemmän ardennienkarjakoiraa kuin muita belgianpaimenkoiria, ja koska Ardennit sijaitsevat juuri Brysselin eteläpuolella, nämä kaksi rotua voivat hyvinkin olla sukua toisilleen. Alun perin muunnoksesta tunnettiin myös tuhkanharmaa väritys, mutta se kuoli sittemmin sukupuuttoon. Kaikki belgianpaimenkoiran eri muunnokset yhdistettiin vuonna 1892 virallisesti samaan rotuun kuuluviksi, joista laekenois tunnettiin alussa nimellä karkeakarvainen belgianpaimenkoira.


title: Nalle Virolainen

text: Keijo ”Nalle” Virolainen (s. 1958) on helsinkiläinen itseoppinut kuvataiteilija, joka on tullut tutuksi myös sarjakuvan tekijänä, tatuointien puolestapuhujana ja sadomasokismi-henkisistä performansseistaan.


title: Nalle Virolainen

text: Kuvataiteilijana Virolainen on erikoistunut etenkin akryylimaalausten tekemiseen. Nalleilla on niissäkin merkittävä osansa niin kuin koko hänen taiteessaan. Hän on pitänyt koko joukon taidenäyttelyitä muun muassa galleria Bakeliittibambissa.


title: Nalle Virolainen

text: Sarjakuvia Virolainen on julkaissut erityisesti omissa ja muiden pienlehdissä, joista tunnetuimpia lienee Tampereen Sarjakuvaseuran julkaisema Sarjari, jossa hänen sarjakuviaan on nähty lähes koko lehden historian. Hänen tunnetuimpia omakustanteitaan ovat "Nalleposti" ja "Nalleri". Sarjakuvat ovat usein olleet räikeän yliampuvaa splatter-henkistä ilotulista, sadomasokistisia perversioita tai hellyttäviä nalletarinoita, joissa usein punk-henkiset nallet filosoivat elämää. Hän on julkaissut toisen helsinkiläisen sarjakuvataiteilijan Petri Hiltusen kanssa yhteisen "Goretta"-nimisen sarjakuva-albumin.


title: Nalle Virolainen

text: Tatuointien puolestapuhujana Virolainen on esiintynyt omissa sekä muiden pienlehdissä kuten "Tattoo Freak". Parhaiten hänet kuitenkin muistetaan elävänä esimerkkinä, sillä hän on kauttaaltaan kasvoja lukuun ottamatta tatuoitu henkilö. Lukuisat tatuointinsa hän on tehnyt itse käyttämättä sähköisiä tatuointikoneita. Hän perusteli tatuointejaan aikoinaan Ilta-Sanomissa näin: ”Valmistaudun kuolemaan tietynnäköisenä.”


title: Nalle Virolainen

text: Sadomaso-henkisiä performanssejaan Virolainen esitti pääosin 1990-luvulla tyttöystävänsä kanssa. Osana esityksiä kuultiin usein klassista musiikkia ja nähtiin myös lävistysriittejä. Nalle esiintyi myös sadomasokistisessa sivuroolissa Iiris Koistisen kanssa Christian Lindbladin ohjaamassa elokuvassa "Ripa ruostuu". Nalle esiintyi myös Seinäjoen Provinssirockissa.


title: Bergamasco

text: Bergamasco on Italiasta kotoisin oleva koirarotu. Se on lähtöisin Pohjois-Italian alppien alueilta, ja nyttemmin personoitunut Bergamon kaupunkiin, josta se on saanut myös nimensä. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 1. Bergamasco on massiivinen ja voimakas. Se vaatii paljon liikuntaa, vaikkakaan ei välttämättä juosten.


title: Bergamasco

text: Luonteeltaan bergamasco on älykäs, lapsirakas ja eloisa. Perheen ollessa läsnä se on kaikille avoin ja ystävällinen, mutta yksin ollessaan varovainen ja vieraita kohtaan epäluuloinen. Koira tekee mielellään töitä, mutta sitä on mahdoton kouluttaa pakottamalla. Koska bergamascoa on kauan sitten käytetty paimenena ja vahtina vuoristossa, sillä on voimakas suojeluvaisto.


title: Bergamasco

text:
Bergamascolla on aikuisena koirana nyörimäinen tai laattamainen turkki kuten pulilla tai komondorilla.
Rasvaiselta tuntuva turkki näyttää hoitamattomalta, mutta pitää koiran lämpöisenä ja kuivana.


title: Itävallan vaakuna

text: Itävallan vaakuna on Itävallan tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön nykyistä vastaavassa muodossa vuonna 1919, poistettiin käytöstä vuonna 1934, ja palautettiin käyttöön vähäisin muutoksin vuonna 1945. Aiemmassa Itävalta-Unkarin keisarikunnan vaakunassa kotkalla oli kaksi päätä, samankaltainen versio oli käytössä myös austrofasistisen diktatuurin aikana vuodesta 1934 vuoteen 1938.


title: Itävallan vaakuna

text: Vaakunan keskellä on vanha Itävallan ruhtinaskunnan kilpi, joka on toiminut pohjana myös Itävallan lipulle. Suvereniteettia ilmentävä kotka pitelee jaloissaan sirppiä ja vasaraa, jotka symboloivat maanviljelijöitä ja työläisiä. Kotkan päässä on muurikruunu edustamassa porvaristoa. Katkennut ketju lisättiin vaakunaan toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 kuvaamaan vapautumista kansallissosialistisesta diktatuurista.


title: La Grande Écurie et la Chambre du Roy

text: La Grande Écurie et la Chambre du Roy on vuonna 1966 perustettu kamarimusiikkiyhtye, joka on keskittynyt pääsääntöisesti soittamaan barokkimusiikkia aikakauden soittimia käyttäen. Orkesterin perustamisen keskeisenä voimahahmona oli ranskalainen oboensoittaja Jean-Claude Malgoire ja hänen muusikkoystävänsä.


title: La Grande Écurie et la Chambre du Roy

text: Orkesterin perustaja ja hänen ystävänsä kysyivät toisiltaan, miten ”autenttista” 1600- ja 1700-lukujen musiikin tulkinta oikein oli. Vastauksena kysymykseen oboen- ja englannintorven soittaja Jean-Claude Malgoire saattoi lisätä ansioluetteloonsa kapellimestarin ja musikologin ammatit sekä teatterin ja orkesterin vetäjänä toimimisen, sillä kysymykset johtivat hänen johdollaan toimivan ”La Grand Écurie et la Chambre du Roy” -kamariorkesterin perustamiseen.


title: La Grande Écurie et la Chambre du Roy

text: Orkesterin ohjelmana on noudattaa aina Frans I:n aikoihin asti ulottuvaa perinnettä, mutta luonnollisesti keskeinen paino on barokkimusiikissa. Voidaan jopa leikkisästi sanoa, orkesterin kaksiosaisen nimityksen perusteella, että "La Grande Écurie" koostuu instrumenteista, jotka pitävät melua (trumpetit ja tamburiinit), ja vastaavasti "La Chambre du Royn" instrumentit ovat miellyttäviä kuunnella (oboet ja viulut).


title: La Grande Écurie et la Chambre du Roy

text: Aluksi orkesteri oli kiinnostunut 1600- ja 1700-luvun säveltäjien teoksista kuten Jean-Baptiste Lullyn, Jean-Philippe Rameaun tai Georg Friedrich Händelin oopperoista. Kuitenkin orkesterin 20-vuotisjulaa vietettäessä sen ohjelmistoon kuului kaksi "Alcaste"-oopperaa, Lullyn ja Cluckin. Molempia esitettiin orkesterin "Théâtre des Champs-Elysées" -teatterissa. Myös Camparan motetit esitettiin Versaillesin linnan kuninkaallisessa kappelissa sekä Händelin ooppera Amadeo "Opéra Clmique" -teatterissa. Perustamisensa jälkeen orkesteri on soittanut reilusti yli 1 500 konserttia eri puolilla maailmaa. Useista konserteista on tehty myös niiden ensimmäisiä äänityksiä, näin on laita myös Händelin" Rinaldo"-, Lullyn "Alceste"- ja Marc-Antoine Charpentierin "Les Vêpres Solennelles" -oopperoiden kanssa.


title: La Grande Écurie et la Chambre du Roy

text: Orkesteri saa tukea Ranskan valtion opetusministeriön budjettivaroista.


title: Hyperpyreksia

text:
Hyperpyreksia tarkoittaa poikkeuksellisen korkeaa kuumetta, joka voi pahimmillaan aiheuttaa pysyviä elinvaurioita tai kuoleman. Pahanlaatuinen hyperpyreksia on erillinen oireyhtymänsä, jossa kuume voi nousta peräti 42–45 asteeseen.
Hyperpyreksian voi aiheuttaa muun muassa vakava-asteinen serotoniinisyndrooma, verenmyrkytys, mononukleoosi, lämpöhalvaus ja tiettyjen lääke- ja huumausaineiden väärinkäyttö. Yleisten virus- ja bakteeri-infektioiden aiheuttama kuume nousee vain harvoin vaarallisen korkeaksi.


title: Hyperpyreksia

text: Hyperpyrektisessa tilassa oleva potilas on saatava välittömästi hoitoon: yli 42 asteen lämpötila voi aiheuttaa potilaalla aivovaurion tai jopa kuoleman.


title: PARTECO

text: PARTECO on lyhenne suomalaisesta tutkimus- ja kehityshankkeesta nimeltä "Participatory Economy and Beyond: Developing tools and processes for open and participatory knowledge creation and content production". Hankkeessa tutkitaan sosiaalista mediaa, ideamarkkinoita ja osallistumistaloutta.


title: PARTECO

text: PARTECO-hanketta johtaa Tampereen yliopiston hypermedialaboratorio, ja tutkimuskumppaneina ovat Journalismin tutkimusyksikkö sekä Tampereen ammattikorkeakoulu. Tutkimusta rahoittavat Tekes, Aina Group, A-lehdet, Ericsson, Tuotantoyhtiö Energia, Professia ja Mediamaisteri Group.


title: PARTECO

text: Hankkeen ensimmäisenä tuloksena syntyi kirja nimeltä "Community Created Content. Law, Business and Policy". Kirjan kirjoittivat Herkko Hietanen, Ville Oksanen ja Mikko Välimäki Turre Legal Oy:stä. Sosiaalisen median liiketoimintamallien pohdiskelua jatkoivat Cai Melakoski, Helena Tirronen ja Sohvi Sirkesalo Tampereen ammattikorkeakoulusta. Heidän tekemänsä selvitys ""Himottaa, mutta pelottaa?" Suomalaisen sisältötuotantoalan näkemyksiä osallistumistaloudesta ja sosiaalisesta mediasta" julkaistiin 29. huhtikuuta 2007.


title: PARTECO

text: PARTECO on kaksivuotinen hanke. Se päättyy kesällä 2008.


title: PARTECO

text: PARTECO on myös PARTECO-niminen italialaisyritys, joka valmistaa elementtejä puhdashuoneisiin. Yrityksen toimipiste on Milanossa, ja se on harjoittanut liiketoimintaa jo parikymmentä vuotta.


title: Aaron Kanter

text: Aaron Kanter on yhdysvaltalainen pokerinpelaaja. Kanter tuli tunnetuksi World Series of Pokerin vuoden 2005 pääturnauksen nelostilan myötä. Nettisatelliitin kautta turnaukseen päässyt Kanter ansaitsi palkintorahoina 2 miljoonaa dollaria. Lokakuussa 2005 Kanter voitti Bay 101 Openin 1 000 dollarin sisäänoston limit hold'em -turnauksen.


title: Aaron Kanter

text: Kanter asuu Elk Grovessa, Kaliforniassa. Elokuussa 2007 hänen pokeriuransa turnausansiot ylittivät 2,1 miljoonaa dollaria.


title: Enter (albumi)

text: Enter on hollantilaisen Within Temptation -yhtyeen ensimmäinen albumi vuodelta 1997. Albumilta julkaistiin singlenä kappale Restless.


title: Johannes Svenonis Raumannus

text: Johannes Svenonis Raumannus, syntyi todennäköisesti Suomessa noin 1570 ja kuoli 1614. Hän oli teologian tohtori, matematiikan ja teologian professori ja Uppsalan yliopiston rehtori 1610–1613.


title: Johannes Svenonis Raumannus

text: Reformaation jälkeen Johannes Svenonis Raumannus oli ensimmäinen teologian tohtorin arvon saanut suomalaistaustainen. Hän opiskeli useassa yliopistossa Saksassa. Ulkomaisten opiskelujensa välillä hän toimi Uppsalan yliopiston matematiikan ja teologian professorina. Hän sai nimityksen Tukholman pääkirkkoherraksi, palattuaan tohtorina Ruotsiin. Kuningas Kaarle IX siirsi hänet tästä virasta erityisvaltuuksin Uppsalan yliopiston rehtoriksi ja teologian professoriksi 1610, joissa viroissa hän toimi vuoteen 1613.


title: Johannes Svenonis Raumannus

text: Johannes Svenonis Raumannus vietti lapsuutensa Raumalla. Hänen isänsä oli nimeltään Sven Bertilsson ja oli Rauman kaupungin varakkain mies. Johannes Svenonis Raumannuksen äiti oli nimeltään Kerstin. Kerstinin äiti oli Anna Christersdotter (Jägerhorn af Spurila), joka eli 1595 ja oli naimisissa porvari Eskil Krämerin kanssa. Oletettavasti Eskil Krämer oli siis Kerstinin isä. Anna Christersdotter oli menettänyt perintönsä veljensä vaatimuksesta koska oli nainut aatelittoman.


title: Krimin rintama

text: Krimin rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 28. tammikuuta 1942 Kaukasuksen rintamasta. Se hajotettiin 19. toukokuuta 1945. Rintaman komentajana toimi kenraaliluutnantti Dimitri Kozlov. Perustamishetkellä rintamaan kuuluivat 44., 47. ja 51 armeija.


title: Krimin rintama

text: Krimin rintama osallistui kevättalvella 1942 Krimin taisteluun valloittamalla sillanpääaseman Kertšistä. Puna-armeijan aloitettua 30. tammikuuta hyökkäyksen Izjumin alueella siirrettiin Krimiltä kaksi Luftwaffen pommikoneryhmää tuolle alueelle ja Krimin saksalaisten joukkojen komentaja Erich von Manstein päätti viivyttää hyökkäystä Krimin rintamaa vastaan. Saksalaisten hyökkäys alkoi vasta 8. toukokuuta ja ne löivät nopeasti neuvostoliittolaiset joukot, vaikka Krimin rintamalla oli kaksi kertaa enemmän joukoja kuin saksalaisilla. Tässä "operaatio Trappenjagdissa" puna-armeija menetti 162 282 sotilasta, lähes kaikki rintaman raskaat aseet ja 417 lentokonetta.


title: Kaukasuksen rintama

text: Kaukasuksen rintama oli Puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 30. joulukuuta 1941 Transkaukasuksen rintamasta. Se jaettiin 28. tammikuuta 1942 Transkaukasuksen sotilaspiiriksi ja Krimin rintamaksi. Rintaman komentajana toimi kenraaliluutnantti Dimitri Kozlov. Perustamishetkellä rintamaan kuuluivat 44., 47. ja 51 armeija.


title: Tutkija (televisiosarja)

text: Tutkija () on saksalainen television rikossarja, jota Suomessa esitti Yle TV2.


title: Tutkija (televisiosarja)

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat Hampuriin. Päähenkilönä on rikosylikomisario Paul Zorn, jota esittää Oliver Stokowski.


title: Tutkija (televisiosarja)

text: Toiminnan sijasta sarjassa keskitytään enemmän Zorniin ja hänen tapaansa ratkaista rikoksia. Vaikka Zornin isä ja isoisä olivat poliiseja, Zorn ryhtyi poliisiksi omasta kiinnostuksestaan. Zorn työskentelee mieluiten yksin ja käyttää hyvää huomiokykyään, vaistoaan ja ihmistuntemustaan.


title: Tutkija (televisiosarja)

text: Sarjaa valmistettiin vuosina 2000–2005. Kakkonen esitti saksalaissarjasta kaikki 29 jaksoa. Viimeisessä jaksossa Paul Zorn menehtyy rikollisen luoteihin, jakso nähtiin Suomessa 3. helmikuuta 2007.


title: Tutkija (televisiosarja)

text: Sarja palkittiin parhaana sarjana ja parhaan miesnäyttelijän palkinnolla Saksassa vuonna 2001.


title: Fransiskaanikirkko (Ljubljana)

text: Fransiskaanikirkko () on kirkkorakennus Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Se sijaitsee Prešerenin aukiolla, kaupungin keskustassa. Väritykseltään vaaleanpunainen rakennus edustaa barokin tyylisuuntaa, ja se rakennettiin vuosina 1646-1660. Kirkon julkisivu valmistui vuonna 1700, ja se rakennettiin uudelleen 1800-luvulla sekä kunnostettiin vuonna 1993. Julkisivua koristaa Neitsyt Marian patsas.


title: Pohjois-Kaukasuksen rintama

text: Pohjois-Kaukasuksen rintama oli Puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin ensimmäisen kerran 20. toukokuuta 1942 Krimin rintaman joukoista ja sai lisäjoukkoja lakkautetusta Etelän rintamasta 28. heinäkuuta 1942. 3. syyskuuta se uudelleenjärjestettiin Mustanmeren joukko-osastoksi ja asetettiin Transkaukasuksen rintaman alaisuuteen. Rintama muodostettiin uudelleen 24. tammikuuta 1943 Transkaukasuksen rintaman pohjoisen ryhmän joukoista. 20. marraskuuta 1943 siitä tehtiin erityinen rannikkoarmeija ja se nimettiin reservijoukoksi.


title: Pohjois-Kaukasuksen rintama

text: Saksalaisten aloitettua vuoden 1942 kesäoffensiivin armeijaryhmä A:lla kohti Kaukasian öljykenttiä se sai vastaansa ensin Pohjois-Kaukasuksen rintaman ja syyskuusta 1942 Transkaukasuksen rintaman. Neuvostoliiton myöhempi johtaja Leonid Brežnev palveli Pohjois-Kaukasuksen rintamassa poliittisena upseerina.


title: Prešerenin aukio

text: Prešerenin aukio () on Slovenian pääkaupungin Ljubljanan pääaukio. Aukio on nimetty Slovenian kansallisrunoilijan France Prešerenin mukaan. Siellä sijaitsee myös kansalliskirjailijan patsas. Aukion pohjoisosaa reunustaa barokkia edustava Fransiskaanikirkko.


title: Prešerenin aukio

text: Aukion läheisyydessä sijaitsee myös Tromostovje, kaupungin kuuluisin silta.


title: Ljubljanica

text: Ljubljanica on joki Sloveniassa. Se on Savajoen sivujoki ja noin 41 kilometriä pitkä. Slovenian pääkaupunki Ljubljana sijaitsee Ljubljanican varrella. Joen valuma-alue on noin 1 860 neliökilometrin suuruinen.


title: Varjakan saha

text: Varjakan saha oli Varjakansaarella Oulunsalon Varjakassa vuosina 1900–1928 toiminut sahalaitos, joka oli aikanaan Pohjoismaiden suurin. Sahan rakennutti vuonna 1898 perustettu Varjakka Trävaru Aktiebolaget. Vuonna 1912 saha siirtyi vastaperustetun Ab Uleå Oy:n hallintaan. Enimmillään sahan palveluksessa oli noin 700 henkilöä. Varjakan saarella oli sahan pääkonttori, työntekijöiden asuntoja, ruokala, kaksi kauppaa, elokuvateatteri ja oma palokunta. Varjakan saarelta päästiin mantereelle Hulinaksi ristityn kapulalossin avulla.


title: Varjakan saha

text: 18. lokakuuta 1907 Varjakan sahan lähellä sattui onnettomuus, jossa hukkui 20 sahalla norjalaista "Haugesund"-parkkia lastaamassa ollutta oulunsalolaista naista, kun heitä kuljettanut hinaajan vetämä purjevene kaatui. Vain neljä naista ja proomun peräsimessä roikkunut venemies pelastuivat.


title: Varjakan saha

text: Saha paloi vuonna 1919, mutta se rakennettiin uudelleen entistä suurempana. Vuonna 1928 sahan pääakseli katkesi, ja koska sahatavaran menekki oli sillä hetkellä heikentynyt, ei sahan omistanut Uleå-yhtiö ryhtynyt kalliisiin korjaustöihin, vaan lopetti laitoksen toiminnan. Sahan laitteet siirrettiin yhtiön Pateniemen sahalle ja saharakennus purettiin Oulu Oy:n Nuottasaaren tehtaan rakennustarvikkeiksi.


title: Varjakan saha

text: Varjakan alue siirtyi Oulunsalon kunnalle vuonna 1987.


title: Varjakan saha

text: Saaren halki kulki noin kahden kilometrin pituinen kapearaiteinen rautatie. Rata kulki Varjakan sahalta Pyydyskarin telakan satamaan, josta sahatavara kuljetettiin eteenpäin maailmalle.


title: Tromostovje

text: Tromostovje ("Kolmoissilta") on silta Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Se on yksi kaupungin symboleista. Sillan vanhin osa valmistui vuonna 1842, ja sen suunnitteli italialainen arkkitehti Giovanni Picco. Tuolloin silta tunnettiin vielä nimellä "Francev most". Kolmoissilta-nimitystä alettiin käyttää sen jälkeen, kun slovenialaisen arkkitehdin Jože Plečnikin suunnittelemat lisäkävelysillat valmistuivat vanhan sillan molemmille puolille vuonna 1932.


title: Ljubljanan kaupungintalo

text: Ljubljanan kaupungintalo on rakennus Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Se rakennettiin alun perin 1400-luvun loppupuoliskolla. Nykyisen ulkoasunsa se sai vuosina 1717-1719. Rakennus on uudelleenrakennettu useaan otteeseen, laajimmin vuonna 1963. Tuolloin uudelleenrakennussuunnitelman teki arkkitehti Svetozar Križaj. Kaupungintalon julkisivu on venetsialaissävytteinen.


title: Ljubljanan tuomiokirkko

text: Ljubljanan tuomiokirkko eli Pyhän Nikolaoksen kirkko sijaitsee Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Se on rakennettu vuosina 1701–1706, mutta nykyinen kupoli valmistui kuitenkin vasta vuonna 1841. Kirkko edustaa arkkitehtoniselta tyylisuunnaltaan barokkia. Kirkon suunnitteli jesuiitta-arkkitehti Andrea Pozzo. Kirkon pronssiset ovet ovat vuodelta 1996.


title: Gruberin palatsi

text: Gruberin palatsi () on palatsi Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Siellä sijaitsee nykyisin Slovenian kansallisarkisto. Rakennus rakennettiin vuosina 1773–1781 ja sen suunnitteli Gabriel Gruber. Se edustaa myöhäisbarokkia. Rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa sijaitsee myös kappeli, joka on kuvitettu Neitsyt Marian elämästä kertovilla maalauksilla. Maalaukset ovat peräisin 1700-luvun loppupuoliskolta, ja niiden maalauksesta on vastannut itävaltalainen Johann Martin Schmidt.


title: Ylösnousemuskappeli

text: Ylösnousemuskappeli on Turun hautausmaalla sijaitseva kirkkorakennus. Sen on suunnitellut turkulainen funkisarkkitehti Erik Bryggman. Kappelin suunnittelussa ja toteutuksessa on piirteitä ainakin italialaisesta kansanrakentamisesta, suomalaisesta kivikirkkoperinteestä, pohjoismaisesta 1920-luvun klassismista sekä funktionalismista. Ylösnousemuskappeli on yksi Erik Bryggmanin päätöistä. Kappeli valmistui huhtikuussa 1941.


title: Ylösnousemuskappeli

text: Ylösnousemuskappeli on suunniteltu sulautumaan ympäristöönsä, mikä ilmenee myös sisätiloissa, kun suuren salin yhtenäinen lasiseinä tuo mäntymetsän latvuston siivilöimää valoa kirkkosaliin. Kappeli on täynnä monikerroksellista symboliikkaa. Kappelin hiekkakivireliefit ja muut kuvanveistotyöt ovat tehneet turkulaiset taiteilijat Jussi Vikainen ja Ennu Oka. Ylösnousemuskappelia on pidetty Pohjoismaiden kauneimpana kappelina ja yhtenä myöhäisen funktionalismin hienoimmista teoksista koko Euroopassa.


title: Ylösnousemuskappeli

text: Ylösnousemuskappelissa on hyvä akustiikka ja suomalaiset urut vuodelta 1958.


title: Anatoli Kinah’

text: Anatoli Kyrylovytš Kinah’ (, s. 4. elokuuta 1954) on ukrainalainen poliitikko. Hän oli pääministeri 2001–2002 ja valtiovarainministerinä Viktor Janukovytšin hallituksessa 21. maaliskuuta 2007 alkaen. Hän on teollisuuden ja yrittäjien puolueen (Партія промисловців і підприємців України, PPPU) johtaja.


title: Anatoli Kinah’

text: Kinah’ syntyi Bratušanyn kylässä Moldavian SNT:ssa ja opiskeli Leningradin laivanrakennusinstituutissa, josta valmistui 1978. Hän työskenteli Tallinnan telakalla ja vuodesta 1981 Mykolajivissa.


title: Anatoli Kinah’

text: Huhtikuussa 1990 Kinah’ valittiin Ukrainan parlamenttiin ja nimitettiin 1992 presidentin edustajaksi Mykolajivin alueelle. Vuonna 1995 hänet nimitettiin varapääministeriksi vastuuseen teollisuuspolitiikasta. Hän oli pääministerinä 2001–2002, kunnes Kutšma erotti hänen hallituksensa. Hänet valittiin vuonna 2000 teollisuuden ja yrittäjien puolueen puheenjohtajaksi ja parlamenttiin vuonna 2002 Yhtenäisen Ukrainan puolesta! -listalta. Hän oli presidenttiehdokkaana 2004 vaaleissa teollisuuden ja yrittäjien puolueen ehdokkaana. Vaalikampanjan aikana hän rikkoi välinsä Viktor Janukovytšiin julistamalla ”ettei rikollisesta voi tulla Ukrainan presidenttiä”, ja oli aktiivisesti mukana vastaehdokas Viktor Juštšenkon oranssissa vallankumouksessa yhtenä sen viidestä johtajasta. Hänet valittiin maaliskuussa 2006 parlamenttiin presidentti Juštšenkoa tukevan Meidän Ukrainamme -listan kakkospaikalta. Hän oli kansallisen turvallisuuden ja puolustusneuvoston sihteerinä.


title: Anatoli Kinah’

text: Maaliskuussa 2007 Kinah’ liittyi Janukovytšin II hallitukseen talousministeriksi Arseni Jatsenjukin ryhdyttyä ulkoasiainministeriksi. Hänen mukanaan kymmenen edustajaa siirtyi hallituksen taakse. Nimitys oli pettymys Juštšenkolle, joka nimitti sitä ”moraaliseksi häpeäksi”.


title: Brjanskin rintama

text: Brjanskin rintama oli Neuvostoliiton puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin ensimmäisen kerran 16. elokuuta 1941 kahdesta armeijasta. Rintama hajotettiin 10. marraskuuta 1941 ja se muodostettiin 24. joulukuuta 1941 uudelleen kolmesta armeijasta. Se nimettiin 12. maaliskuuta 1943 uudelleen Reservirintamaksi. Se luotiin jälleen 28. maaliskuuta 1943 Orelin rintamasta ja rintama nimettiin 10. lokakuuta 1943 Baltian rintamaksi.


title: Brjanskin rintama

text: Elokuussa 1941 rintaman, joka koostui vakavia tappioita kärsineistä 13. ja 50. armeijasta, komentajaksi nimitettiin Andrei Jerjomenko. Se osallistui Lännen rintaman ja Reservirintaman kanssa epäonnistuneeseen vastahyökkäykseen Smolenskissa, jonka tarkoituksena oli pysäyttää Saksan Keskustan armeijaryhmän eteneminen kohti Moskovaa.


title: Brjanskin rintama

text: Syyskuussa 1941 Saksan 2. panssariarmeija aloitti operaatio Taifuuniksi nimetyn hyökkäyksen kohti Moskovaa Orelin ja Brjanskin kautta. 6. lokakuuta saksalaiset tunkeutuivat Brjanskin rintaman linjojen läpi ja sen 3., 13. ja 50. armeija jäivät mottiin. 23. lokakuuta rintaman joukkojen onnistui kuitenkin murtauta motista ja pysäyttää 2. panssariarmeijan eteneminen kohti Orelia ja hidastaa myös saksalaisten etenemistä Tulaan antaen lisäaikaa Moskovan puolustuksen järjestämiseen.


title: Brjanskin rintama

text: Kurskin taistelun aikaan vuonna 1943 rintama luotiin uudelleen 3., 61. ja 64. armeijasta ja 63. panssariarmeijasta. Se vapautti Brjanskin kaupungin kenraalieversti Markian Popovin komennossa elo-syyskuussa 1943.


title: Pyhän Florianin kirkko

text: Pyhän Florianin kirkko () on kirkkorakennus Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Sen rakennuttivat alun perin Ljubljanan asukkaat tulipalon tuhonneiden Stari trg -aukion ja Gornji trg -aukion muistoksi vuonna 1660. Vuonna 1774 kirkko kuitenkin paloi maan tasalle. Sen jälkeen se on kokenut useita uudelleenrakennustöitä. Nykyisen ulkoasun sille on luonut arkkitehti Jože Plečnik, ja se toteutettiin vuosina 1933-1934. Kirkon sisätilat on koristeltu barokki-henkisillä maalauksilla.


title: 25 (luku)

text: 25 (kaksikymmentäviisi) on luonnollinen luku, joka edeltää lukua 26 ja seuraa lukua 24.


title: 25 (luku)

text: 25 on neliöluku, toisin sanoen 25 = 5. Se on pienin neliöluku, joka on kahden neliöluvun summa: 25 = 5 = 3 + 4 = 9 + 16. Kun kolmion hypotenuusa on 5 yksikköä ja kateetit 3 ja 4 yksikköä, kolmio on suorakulmainen (esimerkki Pythagoraan lauseesta). Tällaista kolmiota kutsutaan myös kirvesmiehen kolmioksi.


title: Olli Paloheimo

text: Martti Olavi (Olli) Paloheimo ent. Brander vuoteen 1906 saakka (käytti Saksassa peitenimeä Martin Brand), () oli suomalainen jääkärieversti ja vuorineuvos sekä teollisuusmies joka johti 40 vuoden ajan H. G. Paloheimo Oy:tä.


title: Olli Paloheimo

text: Paloheimon vanhemmat olivat vuorineuvos ja filosofian tohtori Karl Alfred Paloheimo ja "Gertrud Helena Hernberg". Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 taidemaalari Eero Järnefeltin tyttären Leena Birgitta Järnefeltin kanssa. Paloheimo kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1912 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys-taloudellisella osastolla vuosina 1912–1915 ja 1920–1921 ja suoritti metsänhoitotutkinnon vuonna 1921. Hän teki myös opintomatkan Englantiin ja Ranskaan 15. lokakuuta – 29. marraskuuta 1919.


title: Olli Paloheimo

text: Paloheimo liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 23. joulukuuta 1915. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Olli Paloheimo

text: Paloheimo astui Suomen armeijan palvelukseen luutnantiksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta hänet määrättiin myöhemmin komppanianpäälliköksi 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Karjalan kannaksella Kuokkalassa ja Ollilassa sekä etenemiseen Rajajoelle. Sodan jälkeen hän osallistui ratsain Helsingissä järjestettyyn voitonparaatiin kenraali Gösta Theslöfin adjutanttina.


title: Olli Paloheimo

text: Sodan jälkeen Paloheimo palveli toimistoupseerina yleisesikunnassa aikoen ryhtyä sotilasuralle. Hän ei kuitenkaan perheellisenä saanut haluamaansa komennusta "Ranskan sotakorkeakouluun", joten suoritti metsätieteen opintonsa loppuun ja valmistui metsänhoitajaksi 1921.


title: Olli Paloheimo

text: Vuonna 1921 Paloheimo meni Rauma Wood Ltd Oy:n palvelukseen Ouluun hankkimaan raaka-ainetta Pohjois-Pohjanmaalta yhtiön Rauman sahalle ja selluloosatehtaalle. Paloheimo siirtyi täältä 1924 Lopelle H. G. Paloheimo Oy:n varatoimitusjohtajaksi. Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajan J. K. Paasikiven aloitteesta Paloheimo nimitettiin pahasti velkaisen ja tappiollisen yrityksen toimitusjohtajaksi 1926. Hän saikin yhtiön asiat kuntoon 1930-luvun loppuun mennessä. Paloheimo johti H. G. Paloheimo Oy:tä 40 vuotta vuoteen 1966 saakka kasvattaen samalla omistusosuuttaan yhtiössä. Hän oli toimitusjohtajana myös Riihimäen Saha Oy:ssä 1926–1966 ja Kolsan tiilitehdas Oy:ssä 1935–1965.


title: Olli Paloheimo

text: Paloheimo osallistui talvisotaan Seinäjoella Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin päällikkönä. Jatkosodan alussa hänet komennettiin Itä-Karjalan sotilashallinnon esikuntaan, jossa hänet aluksi sijoitettiin teollisuustoimiston päälliköksi ja myöhemmin Aunuksen piiriesikunnan päälliköksi, jossa tehtävässä hän toimi vuoden 1943 loppukesään saakka, jolloin hänet nimitettiin Itä-Karjalan sotilashallinnon komentajaksi. Tehtävässä hän toimi alueelta perääntymiseen saakka.


title: Olli Paloheimo

text: Ylipäällikkö Mannerheimin toimeksiannosta hän uudisti hallintoa muun muassa lopettamalla alueen venäläisperäisen väestön eriarvoisen kohtelun esimerkiksi korttiannosten suhteen.


title: Olli Paloheimo

text: Mannerheimin luottomies Paloheimo oli toisena valtionvarainministerinä Antti Hackzellin hallituksessa 1944 ja toimi myös puolustusministeri Rudolf Waldenin sijaisena tämän ollessa rauhanneuvotteluissa Moskovassa. Hackzellin hallituksen eron jälkeen Paloheimo joutui entisenä Itä-Karjalan miehityshallinnon johtajana Valpon etsintäkuuluttamaksi ja hän joutui piileskelemään neljän kuukauden ajan ennen kuin presidentti Mannerheim sai etsintäkuulutuksen peruttua.


title: Olli Paloheimo

text: Sodan jälkeen Paloheimo valittiin useiden elinkeinoelämän järjestöjen johtoon. Vuonna 1946 hänestä tuli Suomen Sahanomistajayhdistyksen puheenjohtaja ja 1956 Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliiton puheenjohtaja. Jälkimmäisessä tehtävässä hän keskittyi erityisesti Suomen EFTA-vapaakauppasopimuksen ajamiseen; tämä sopimus tulikin voimaan 1961. Vuorineuvoksen arvon 1955 saanut Paloheimo toimi myös Kajaani Oy:n toimitusjohtajana 1956–1962 ja käynnisti EFTA-ratkaisun jälkeen yhtiön historian siihen mennessä suurimman laajennusohjelman.


title: Olli Paloheimo

text: Paloheimo oli naimisissa vuodesta 1919 alkaen taidemaalari Eero Järnefeltin tyttären "Leena Brigitta Järnefeltin" (1897–1991) kanssa. Heillä oli kaksi poikaa ja yksi tytär. Pojista varatuomari Arvi Paloheimo (s. 1921) jatkoi H. G. Paloheimo Oy:n johdossa isänsä jälkeen.


title: Tunturipaljakka

text: Tunturipaljakka tai paljakka on metsärajan yläpuolelle nouseva tunturin lakialue.


title: Tunturipaljakka

text: Paljakan jo matalan tunturikoivikon raja ei yleensä ole selvä. Tunturin rinnettä noustaessa puusto aluksi lyhenee, harvenee ja muuttuu yhä matalakasvuisemmaksi tunturikoivikoksi ja lopulta paljakaksi, jonka alaosissa on koivikkosaarekkeita, jopa yksittäisiä matalia mäntyjä. Varsinaisella tunturipaljakalla puita ei ole lainkaan, vaan kasvillisuus on laikullista ja matalaa.


title: Tunturipaljakka

text: Tunturipaljakat luokitellaan kolmeen kasvillisuusvyöhykkeeseen: ylä-, keski- ja alapaljakkaan. Käsivarren suurtuntureita lukuun ottamatta Suomen tuntureiden lakialueet ovat alapaljakkaa. Vaikka tunturipaljakoilla esiintyy joitakin tundralle tyypillisiä arktis-alpiinisia kasveja, ne eivät ole arktisia alueita, vaan luokitellaan alpiinisiksi tai oroarktisiksi vyöhykkeiksi.


title: Tunturipaljakka

text: Ylempänä tunturien lakialueilla kasvillisuuteen ja sen elinvoimaisuuteen vaikuttavat monet tekijät, joita alapaljakoilla on vain paikoin ja tuntureiden alarinteillä ei lainkaan. Näitä ovat muun muassa lumenviipymät ja tuulenpieksämät. Edelliset ovat alueita, joilla lumi viipyy pitkään, jolloin kasvukausi jää jopa arktisen lyhyeksi, vain 1–2 kuukauden pituiseksi. Tuulenpieksämät ovat alueita, joilta tuntureille tyypilliset voimakkaat tuulet pyyhkivät lumen muutaman sentin paksuiseksi jäiseksi kerrokseksi tai kokonaan pois. Toisaalta muun muassa vaivaiskoivu ja kataja jäävät alapaljakalla usein osittain tai kokonaan lumen peittämiksi, jolloin lumen pinnan yläpuolelle jäävät osat paleltuvat. Tunturikasvit yrittävät usein suojautua kylmältä lumen alle, koska lumi suojaa pakkaselta ja tuulelta.


title: Tunturipaljakka

text:
Tunturikasvistoon yleisesti vaikuttaa myös muun muassa kosteus, virtaavan veden läheisyys ja maaperä. Melko kosteille alueille syntyy meillä harvinaisia tunturiniittyjä jotka voivat olla lyhyt- tai pitkäruohoisia. Mm kallioperä vaikuttaa maaperän ravinnepitoisuuteen ja happamuuteen. Gneissi, graniitti, hiekkakivi ja kvartsiitti ovat kasveille niukkaravinteisia, kalkkikivet ja liuskeet runsasravinteisia.
Esimerkiksi käsivarren Lappien tuntureilla on kalkkimaita, joissa kasvaa muun muassa lapinvuokkoa. Näitä sanotaan lapinvuokkokankaiksi. Dolomiittikalkista liukeneva kalsium ja magnesium mahdollistavat noin 40 muualla Suomessa puuttuvan putkilokasvilajin kasvun Enontekiön suurilla tuntureilla.


title: Tunturipaljakka

text: Tuntureista suuri osa on kivikkoa, jossa vain harvat putkilokasvit viihtyvät. Korkeimmilla tuntureilla kasvien kasvua rajoittavat myös maaperän routaantuminen ja jäätyminen, jotka aiheuttavat muun muassa kuviomaata, joka ei ole hyvä kasvualusta kasveille, koska se muuttuu vuosi vuodelta. Monet tunturikasvit pitävät silmunsa maan pinnan lähellä tai alla. Kasvit myös kasvavat maan lähellä tai sisässä rönsyinä. Myös patjamainen tai mätästävä kasvutapa vallitsee, koska molemmat pitävät kasvit kylmässä, tuulisessa ilmastossa lämpimänä. Esimerkiksi tunturikohokki ("Silene acaulis") kasvaa kosteuden ja lämmön säilyttämiseksi puolipallon muotoisena tuppaana. Monet tunturikasvit kukkivat nopeasti ja runsaasti lumen sulettua. Kasveja pölyttävät monesti hyönteiset. Mutta myös itsepölytystä ja suvutonta lisääntymistä esiintyy, muun muassa nurmitatar ("Bistorta vivipara"). Monien lajien siemenet säilyvät vuosikausia lisääntymiskykyisinä. Kuivilla paikoilla kasvit suosivat eniten siemenistä lisääntymistä, kosteammilla juuriin ja rönsyihin pohjautuvaa lisääntymistä. Joidenkin kasvien kasvua edistää kalkkipitoinen maa.


title: Tunturipaljakka

text: Rehevää niittykasvillisuutta tavataan paikoin Enontekiön suurtuntureilta muun muassa Saanatunturilta, Mallatunturilta ja Pallas-Ounastuntureilta, esimerkiksi Takkaselkätunturilta. Näillä kasvaa muun muassa kalliosaraa ("Carex rupestris"). Riisitunturilla kasvaa vain muutama aito tunturikasvi, ja lakiosissa esiintyy kanervavaltaisia nummia, jollaisia aidoilla paljakoilla ei ole. Eteläisten tuntureiden (Rukatunturi, Riisitunturi, Aakenustunturi jne.) lakiosia ei luokitella yhtä aidoiksi tunturipaljakoiksi kuin esimerkiksi laajalla Saariselän alueella. Muun muassa Posion


title: Tunturipaljakka

text: Lämpötila laskee ylöspäin mentäessä 0,6 astetta sataa metriä kohden, ja samalla kasvillisuusvyöhykkeet muuttuvat. Pääosa Suomen tuntureiden paljakoista luokitellaan niin sanotuiksi alapaljakoiksi, joka alkaa Käsivarren Lapissa noin 600–650 metristä, Saariselän alueella noin 400–450 metristä ja pohjoisella Utsjoella 300 metristä. Tyypillisten tunturikasvien lisäksi niillä esiintyy useita metsistäkin tuttuja lajeja, kuten varpuja, jäkäliä ja sammalia. Vaivaiskoivu ja varvustot esiintyvät laajoina kangasmaisina alueina. Yleisiä paljakoiden varpuja ovat muun muassa variksenmarja, riekonmarja, mustikka, uuvana, sielikkö ja kurjenkanerva. Yleisiä tunturikasveja ovat myös muun muassa tunturivihvilä, tunturilieko, lapinkuusio ja poronjäkälät.


title: Tunturipaljakka

text: Keskipaljakkaa Suomessa esiintyy Käsivarren tuntureilla 880–1000 metriä merenpinnan yläpuolella. Tyypillisiä kasvilajeja siellä ovat muun muassa tunturivihvilä, liekovarpio, hapro sekä jääleinikki, jota tavataan vain Kilpisjärven suurtuntureiden lakiosissa. Mustikkaa, variksenmarjaa ja vaivaiskoivua ei enää keskipaljakalla ole. Käsivarren paljakoille tyypillisiä ovat runsaat lumenviipymät sekä tuulenpieksämät. Jo keskipaljakalla yleisiä ovat rakkakivikot.


title: Tunturipaljakka

text: Yläpaljakkaa Suomessa esiintyy vain paikoin Haltitunturien alueella yli tuhannen metrin korkeudessa. Alueita hallitsevat kivilouhikot, sammalet ja jäkälät yhtenäisen kasvipeitteen puuttuessa kokonaan.


title: Tunturipaljakka

text: Tunturikankaat ovat paljakoiden yleisin kasvillisuustyyppi. Kankaat voidaan jakaa moniin ryhmiin, esimerkiksi alapaljalkalla varpukankaat, vaivaiskoivukankaat, tuulenpieksämäkankaat, variksenmarjakankaat. Varpukankaat voivat olla esimerkiksi ruohokanukka-mustikkakankaita ja metsäimarre-mustikkakankaita. Mereisillä variksenmarjakankailla on pohjakasvillisuus sammalia, kuivemmilla jäkäliä Kalkkipitoislla kankailla on usein lapinvuokkoa, jonka mukaan nimetyt lapinvuokkokankaat jaetaan kuiviin, kosteahkoihin ja kosteisiin. Kuivia lapinvuokkokankaita peittävät kalkinsuosijalsammaleet ja jäkälät. Kosteahkoilla on metsäkerrossammalta ja kultasammalta sekä liekovarpiota. Kosteilla lapinvuokkokankailla kasvaa myös suokasveja, muun muassa tuppisaraa ja lettopajua. Tunturiniityt jaetaan matala- ja korkearuohoniittyihin. Matalaruohoisia luonnehtivat muun muassa tunturikurjenherne, nurmitatar ja tunturiängelmä Korkearuohoniityillä kasvaa muun muassa pajua, pohjansinivalvattia, korpikastikkaa ja kulleroita. Puro- ja jokivarsilla kasvaa harmaapajukkoa ja korkeita ruohovartisia kasveja niin kuin korkearuohoniityilläkin. Tunturiosilla kasvaa muun muassa tupasvillaa, suokukkaa, luhtavillaa ja pikkukarpaloa.


title: Tunturipaljakka

text: Lumenviipymät ovat yleisimpiä yläpaljakalla. Lumenviipymät ovat monesti sammaleisia. Jääleinikkilumenviipymillä kivisillä ja karuilla seuduilla on myös tankeapiippoa ja vaivaiskoivua. Lumenviipymien ruohot ovat matalaa ja kasvipeite yhtenäinen. Lumenviipymillä kasvaa kynsisammalta ja karhunsammalta, tunturisaraa, lumihärkkiä ja lapinlauhaa. Vaivaispajulumenviipymillä kasva enemmän vaivaispajua, vähemmän saraa. Sammallumenviipymillä on tuskin ollenkaan putkilokasveja.


title: Pyhän Jaakobin kirkko (Ljubljana)

text: Pyhän Jaakobin kirkko () on kirkkorakennus Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Sen rakennuttivat jesuiitat vuosina 1613-1615, ja se rakennettiin entisen jesuiittaluostarin paikan viereen. Vuoden 1701 tienoilla kirkkorakennus rakennettiin läpikotaisin uusiksi. Sen alttarin ja patsaiden suunnittelusta on vastannut Francesco Robba, joka teki ne vuosina 1728-1732. Kirkon yhteydessä sijaitsee kappeli, jossa on vuosina 1709-1720 rakennettu barokkialttari.


title: Tim Sparv

text: Tim Sparv (s. 20. helmikuuta 1987, Oravainen) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa keskikenttäpelaajana Tanskan Superligan FC Midtjyllandissa ja Suomen A-maajoukkueessa.


title: Tim Sparv

text: Sparv siirtyi englantilaisen Southamptonin junioriakatemiaan vuonna 2003, ja hän nousi seuran edustusjoukkueeseen kaudeksi 2006–2007. Marraskuussa 2006 Sparv siirtyi ruotsalaiseen Halmstadiin. Kolmen Halmstadissa pelatun kauden jälkeen Sparv siirtyi tammikuussa 2010 hollantilaiseen Groningeniin, jossa hän pelasi vajaat sata Hollannin liigan ottelua. Toukokuussa 2013 Sparv siirtyi saksalaisen Greuther Fürthin riveihin, josta edelleen tanskalaiseen Midtjyllandiin heinäkuussa 2014. Sparv on voittanut Midtjyllandissa Tanskan mestaruuden kaudella 2014–15 ja 2017–18, ja hän debytoi seuran riveissä Eurooppa-liigassa kaudella 2015–16. Sparv on pelannut Midtjyllandissa yli sata sarjaottelua ja toiminut myös joukkueen kapteenina.


title: Tim Sparv

text: A-maajoukkueessa Sparv debytoi 21-vuotiaana vuonna 2009 Japania vastaan, ja hän vakiinnutti paikkansa maajoukkueen vakiomiehistössä vuoden 2009 aikana. Ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan A-maaottelumaalin Sparv teki vuonna 2012 Pohjois-Irlantia vastaan. Sparv on ollut maajoukkueen runkopelaaja EM-karsinnoissa 2010–11, , EM-karsinnoissa 2014–15 ja , ja hän on toiminut A-maajoukkueen kapteenina. Sparv kuului myös Suomen joukkueeseen vuoden 2009 alle 21-vuotiaiden EM-kisoissa, ja hän toimi turnauksessa Suomen kapteenina.


title: Tim Sparv

text: Suomen Palloliitto valitsi Sparvin nuorten maajoukkueen parhaaksi pelaajaksi vuonna 2007 ja Vuoden jalkapalloilijaksi vuonna 2015. Hänet valittiin myös Midtjyllandin parhaaksi pelaajaksi kaudella 2014–2015.


title: Tim Sparv

text: Vuonna 2003 englantilaisen Southamptonin junioriakatemiaan siirtyneen Tim Sparvin pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2006–2007, kun hänet nimettiin seuran Championshipissa pelanneen edustusjoukkueen kokoonpanoon. Hän ei kuitenkaan esiintynyt syksyn aikana edustusjoukkueen kokoonpanossa sarjaotteluissa, vaan pelasi ainoastaan reservijoukkueen otteluita. Kohokohdaksi Southamptonissa jäi näin ollen nuorten FA-cupin finaali 2005, jossa hän pelasi yhdessä mm. Theo Walcottin ja Gareth Balen kanssa.


title: Tim Sparv

text: Sparv siirtyi marraskuussa 2006 kolmen vuoden sopimuksella Ruotsin Allsvenskanissa pelanneen Halmstads BK:n riveihin. Hän debytoi Allsvenskanissa 9. huhtikuuta 2007 ottelussa Halmstad–Helsingborg. Ensimmäistä kautta Halmstadissa leimasivat loukkaantumiset ja Sparv pelasi vain 12 ottelussa. Joukkue oli kaudella 2007 sarjassa seitsemäs.