title: Ari Haanpää

text: Haanpää palasi Tampereelle kaudeksi 1993–1994, kun hän puki Tapparan peliasun ensimmäistä kertaa päälleen aikuisten sarjoissa. Haanpää pelasi Tapparassa kolme kautta ennen siirtymistään Euroopan sarjoihin. Hän pelasi vielä Itävallassa Wiener EV:ssä, Saksan kakkosliigassa GEC Nordhornissa ja Ranskan liigan Reimsissä, kunnes lopetti uransa vuonna 1999. SM-liigassa Haanpää pelasi runkosarjassa 358 ottelua, joissa teki pisteet 160+118 .


title: Ari Haanpää

text: Miesten maajoukkueessa Haanpää pelasi 11 A- ja 17 B-maaottelua. Nuorten tasolla hän edusti Suomea 25 ja pojissa 22 ottelussa. Hän pelasi kahdet 18-vuotiaiden EM-kilpailut ja 20-vuotiaiden MM-kilpailut . Hän voitti hopeaa 18-vuotiaiden kisoista 1983 ja 20-vuotiaiden kisoista 1984 .


title: Luston rautatieasema

text: Luston rautatieasema (, ratakm 509+170) on Suomen rataverkon rautatieliikennepaikka Savonlinnassa rataosalla Huutokoski–Parikkala. Se rakennettiin alun perin rataosalle Savonlinna–Elisenvaara. Asema sijaitsee Laukansaaressa noin kuusi kilometriä luoteeseen entisen Punkaharjun kunnan keskustaajamasta Punkasalmesta. Aseman nimi olikin aiemmin Punkaharjun rautatieasema. Nimi muutettiin Lustoksi sen jälkeen, kun aseman viereen perustettiin Suomen Metsämuseo ja Metsätietokeskus Lusto vuonna 1994. Samalla nimi Punkaharjun rautatieasema siirtyi entiselle Punkasalmen rautatieasemalle.


title: Luston rautatieasema

text: Lähellä asemaa ovat Punkaharjun Valtionhotelli (1845), Finlandia hotelli (1914) ja Takaharjun parantola (1903).


title: Luston rautatieasema

text: Luston asemarakennus rakennettiin vuosina 1906–1908 rautatiehallituksen arkkitehti Bruno Granholmin vuonna 1906 laatimien IV luokan aseman piirustusten mukaisesti. Ulkoasultaan jugendtyylinen asema on pääpiirteissään säilynyt alkuperäisenä. Rakennuksesta tehtiin tavallista maaseutuasemaa suurempi (kerrosala 395 m) ja komeampi, koska sen tarkoituksena oli palvella harjualueelle suuntautuvaa matkailua. Aseman pohjakaava on ratkaistu Suomen rautatiearkkitehtuurissa ennennäkemättömällä tavalla, ja myös eteisen valaiseminen yläkautta oli uutta. Asemalla ei ole yhteyttä kiviarkkitehtuuriia jäljittelevään uusrenesanssiin, vaan se edusti selkeästi aikansa puutyyliä. Sen koristemuodoissa voi nähdä viittauksia moneen suuntaan. Sisäänkäyntien katokset muistuttivat karjalaisia hautakatoksia, ja myös ornamentiikka voidaan johtaa osittain karjalaisista esikuvista, joskin piste- ja kaiverruskuviot kuuluivat myös perinteiseen sveitsiläistyyliin. Eläinaiheiksi kiertyvät räystäslistojen päät viittasivat todennäköisesti Norjaan. Asemalla on ollut kaunis puisto, josta etenkin vieläkin sykähdyttää kulkijaa 66 puistolehmuksen muodostama 270-metrinen lehmuskuja. Lämmitettävä tavaramakasiini on rakennettu vuonna 1908 ja se on luonnonkiviperusteinen, hirsi/puurunko ja kerrosala 62 m. Uunilla varustettu kellari on rakennettu vuonna 1908 ja sen kerrosala on 17 m. Luonnonkiviperusteinen, hirsi/puurunkoinen ulkorakennus, jossa myös navetta on rakennettu vuonna 1908 ja sen kerrosala on 62 m. Lehmuskujan päähän on rakennettu paviljonki vuonna 1928. Muiden ulkorakennusten tyylinen kiviperusteinen, puurunkoinen, lautaverhoiltu halkovaja on rakennettu vuonna 1960 ja sen kerrosala on 22 m.


title: Luston rautatieasema

text:
Asemarakennusta on korjattu pieteetillä kunnioittaen alkuperäistä.
Asema muuttui miehittämättömäksi asemaksi 1969 ja tavaraliikenne loppui 1976. Koko liikennepaikka lakkautettiin 1989 ja vuonna 1995 avattiin jälleen ja nyt nimellä Luston seisake, josta pääsee niin Parikkalaan kuin Savonlinnaankin viisi kertaa päivässä. Rautatietoimintojen loppumisen jälkeen asemarakennus on ollut muun muassa näyttelytilana ja Punkaharjun luonnonsuojelualueen opastuskeskuksena. Aseman sisätilat on entistetty 1900-luvun alun piirustusten mukaisiksi. Asemarakennus myytiin oheisrakennuksineen yksityiseen asuinkäyttöön syksyllä 2015. Kauppa kuitenkin peruuntui ja uusi omistaja löytyi asemalle lokakuussa 2016. Uudet omistajat haluavat säilyttää aseman myös yleisön nähtävillä ja kesällä 2017 asemalla on kuvanveistäjä Miina Äkkijyrkän "Lehmä"-myyntinäyttely. Aseman ratapihalla tervehtii junan matkustajia Miinan peltilehmä "Porin vasikka". Asemarakennus ei ole enää siis julkisessa käytössä, mutta junaseisaketta voi yhä käyttää normaalisti.


title: Luston rautatieasema

text: Asema ympäristöineen kuuluu Punkaharjun kulttuurimaisemaan, joka on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi. Asemakokonaisuuteen kuuluu asemarakennuksen lisäksi puisto lehmuskujineen, makasiini ja paviljonki (vuodelta 1928).


title: Luston rautatieasema

text: Savonlinnan ja Parikkalan välillä kulkevat henkilöjunat pysähtyvät Luston rautatieasemalla. Asemalla ei ole lipunmyyntiä.


title: Kehrääminen (kissaeläimet)

text: Kehräämisellä eli hyrisemisellä tarkoitetaan kissasta tai muusta kissaeläimestä kuuluvaa ääntä. Yleensä kehräämistä on pidetty eläimen tyytyväisyyden ja onnellisuuden merkkinä, mutta kehräämistä tapahtuu myös muulloin, esimerkiksi tappelun seurauksena. Myös kuoleva, kärsivä kissa kehrää.


title: Kehrääminen (kissaeläimet)

text: Kissan kehräys on kuitenkin Kalifornian yliopiston (Davis) eläinlääketieteen tutkijan mukaan matalataajuista värähtelyä (25 Hz) jonka tarkoitus on parantaa ja kehittää luustoa ja kehoa.


title: Kehrääminen (kissaeläimet)

text: Sussexin yliopiston tekemän tutkimuksen mukaan kissa on oppinut kehräämään tavallisen kehräyksen lisäksi myös "vaativalla kehräysäänellä", saadakseen ihmiseltä eli ruokkijaltaan lisää ruokaa, huomioita tai herkkuja. Kissa pystyy kehräämään äänitaajuudella, joka lähentelee vauvan itkun taajuutta. Tällöin kissan omistajan on vaikea olla huomioimatta kissan tarpeita.


title: Kehrääminen (kissaeläimet)

text: Kehräämisen syntyminen liittyy kurkunpään toimintaan. Kaksi äänihuulta oheislihasten kanssa synnyttävät aaltoillessaan , joka onnistuu kuitenkin vain uloshengityksen aikana. Kissat voivat kehrätä taukoamatta sisään- ja uloshengityksen välissä.


title: Anders Josef Europaeus

text: Anders Josef Europaeus (20. marraskuuta 1797 Kuolemajärvi – 24. toukokuuta 1870 Liperi) oli suomalainen kirkkoherra, rovasti, teologian tohtori ja valtiopäivämies.


title: Anders Josef Europaeus

text: Europaeuksen vanhemmat olivat Kuolemajärven ja myöhemmin Parikkalan kappalainen Isak Emanuel Europaeus (1768–1840) ja Maria Kristina Steen. Europaeuksen ollessa muutaman kuukauden ikäinen perhe muutti Parikkalaan. Hän kävi Lappeenrannan ja Käkisalmen piirikouluja ja opiskeli Viipurin saksalaisessa lukiossa. Viipurin lääni oli silloin ns. Vanhaa Suomea ja osa Venäjää muun Suomen kuuluessa yhä Ruotsiin. Läänin koulut olivat saksankielisiä. Suomen sodan jälkeen Vanha Suomi liitettiin hallinnollisesti muun Suomen yhteyteen ja Europaeus siirtyi Porvoon lukioon, jossa opetus annettiin ruotsiksi. Ylioppilastutkinnon hän suoritti Turussa 1817, jatkoi sitten opiskeluja Turun yliopistossa ja valmistui 1820 filosofian kandidaatiksi sekä 1823 filosofian maisterikswi. Tämän jälkeen hän toimi opettajana Loviisassa, Savonlinnassa ja entisessä koulussaan Viipurin saksalaisessa lukiossa 1825-1834.


title: Anders Josef Europaeus

text: Siitä huolimatta että Europaeus koki opettajan työn mielekkääksi, hän halusi suuntautua pappisuralle. Hän suoritti papin- ja pastoraalitutkinnon 1829, hänet vihittiin papiksi Porvoon hiippakunnassa 1829 ja hän siirtyi 1834 Liperin kirkkoherran virkaan. Hänen edeltäjänsä Henrik Renqvist oli aloittanut seurakunnassa herätysliikkeen, jonka seurauksena kansa oli jakautunut kahtia. Europaeus onnistui sovittelemaan osapuolten välejä ja vähitellen herännäiset liittyivät takaisin muun kirkkokansan yhteyteen.


title: Anders Josef Europaeus

text: Europaeus koki kansan sivistystason kohottamisen tärkeäksi ja niinpä hän vuonna 1845 perusti Liperiin kirjaston. Hän perusti pitäjään myös kansakoulun 1857. Uno Cygnaeus sai Europaeukselta hyödyllisiä neuvoja kansakouluasetustensa pohjaksi. Europaeus oli kirkkolakikomitean jäsen 1852 ja osallistui Tammikuun valiokuntaan 1862. Hän edusti pappissäätyä vuosien 1863–1864 valtiopäivillä ja jatkoi siellä toimintaa koulutuksen kehittämiseksi, esittämällä suomenkielisen yläalkeiskoulun perustamista Joensuuhun ja suomensukuisten kansojen kielen- ja historian tutkimuksen oppituolin perustamista yliopistoon. Edellä mainittu esitys meni läpi, jälkimmäinen toteutui vasta 30 vuotta myöhemmin. Kansansivistyksen lisäksi Europaeus kannatti kunnallishallintouudistusta maallisen ja kirkollisen hallinnon erottamiseksi toisistaan.


title: Anders Josef Europaeus

text: Europaeus oli kiinnostunut suomalaisuusaatteesta, vaikka ei kyennytkään täysin sujuvasti suomen kielellä keskustelemaan. Kiinnostukseen lienee vaikuttanut, että hän oli tutustunut Turun vuosinaan Adolf Ivar Arwidssoniin ja perehtynyt myös Porthanin esittämiin teorioihin suomalaisten alkuperästä.


title: Anders Josef Europaeus

text: Teologian tohtorin arvo Europaeukselle myönnettiin 1857. Hän laati teoksen "Karjalan ajantiedot Täyssinän rauhaan asti" vuonna 1859 ja esitti historiallisia tutkielmiaan myös lehdissä ja muissa julkaisuissa, kuten "Muutamia arveluita Väinölästä, Pohjolasta ja muista Kalevalassa esiintyvistä nimistä" vuonna 1862.


title: Anders Josef Europaeus

text: Europaeus oli kahdesti naimisissa, hänen ensimmäinen vaimonsa oli Sofia Wilhelmina Boije af Gennäs. Jäätyään leskeksi vuonna 1836 hän meni 1837 naimisiin Selma Augusta Lampan (k. 1852) kanssa. Toisesta avioliitosta hänellä oli tytär, kasvitarhaopetuksen uranuurtaja Nora Pöyhönen ja poika, lääketieteen tohtori, Suomen hammaslääketieteen uraauurtaja Matti Äyräpää. Ensimmäisestä avioliitosta hänellä oli poika, Uudenmaan läänin lääninagronomi Anders Theodor Europaeus (1836–1912).


title: Eduard Ausfeld

text: Ernst Wilhelm Eduard Ausfeld (myös "Ausfelt", 18. elokuuta 1885 Wiesbaden – 31. elokuuta 1946 Potsdam) oli saksalainen eversti, joka joka komensi suomalaisia joukkoja Suomen sisällissodassa vuonna 1918. Saksassa Ausfeld oli suomalaisten jääkärien kolmas komentaja.


title: Eduard Ausfeld

text: Länsirintaman taisteluihin osallistunut yliluutnantti Ausfeld oli siirretty joulukuussa 1915 kouluttajaksi Lockstedtin harjoitusleirille, jossa koulutettiin suomesta tulleita vapaaehtoisia. Samana vuonna hänet ylennettiin kapteeniksi. Ausfeld nimitettiin suomalaista muodostetun Jääkäripataljoona 27:n komentajaksi 29. syyskuuta 1917 kiistoihin ajautuneen kapteeni Julius Knatshin tilalle. Kun jääkärien pääjoukko lähetettiin Suomeen, jossa oli puhjennut sisällissota, hän pyysi eroa Saksan armeijasta voidakseen seurata miehiään.


title: Eduard Ausfeld

text: Ausfeld saapui miestensä kanssa Suomeen 25. helmikuuta 1918 ja noin kuukautta myöhemmin hänet nimitettiin valkoisten itäarmeijan 1. jääkäriprikaatin komentajaksi. Suomen armeijassa hän sai everstin arvon. Hän osallistui maalis–huhtikuun vaihteessa Tampereen taisteluun, jossa hän johti valkoisten läpimurtoa kaupungin keskustaan. Tampereen taistelujen jälkeen hän oli vastuussa sotavankien käsittelystä. Huhtikuun lopussa Ausfeldin johtamat joukot osallistuivat Viipurin saartamiseen katkaisemalla Pietariin johtaneen rautatien Raivolassa. Hänen joukkonsa myös miehittivät Karjalankannaksella sijainneen Inon linnoituksen koko sisällissodan viimeisenä sotatoimena 14. toukokuuta.


title: Eduard Ausfeld

text: Sisällissodan jälkeen Ausfeld jäi Suomen armeijaan kouluttajaksi. Heinäkuussa 1918 hän toimi Riihimäen varuskunnan komentajana. Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan Ausfeld joutui eroamaan Suomen armeijasta, mutta hän jatkoi suojeluskuntajärjestön palveluksessa. Hän toimi kesäkuusta syyskuuhun 1920 suojeluskuntien yliesikunnan esikuntapäällikkönä. Vaikka Ausfeld sai samana vuonna Suomen kansalaisuuden, kielitaidottomuus haittasi hänen työtään. Ausfeld oli mennyt vuonna 1918 naimisiin jääkäripataljoona 27:n sairaanhoitajattaren, vapaaherratar Ruth Munckin kanssa, joka oli myös osallistunut sotaan Suomessa. Liitto päättyi eroon vuonna 1921. Avioeron jälkeen Ausfeld palasi Saksaan. Toisen maailmansodan aikana hän toimi Saksan valtakunnanministeriön ylihallitusneuvoksena.


title: Eduard Ausfeld

text: Aufeldille myönnettiin vuonna 1942 1. lk:n Vapaudenristi miekkojen kera.


title: Ulrich von Coler

text: Ludvig Otto Carl Ulrich von Coler (6. joulukuuta 1885 Cüstrin, Brandenburg – 19. toukokuuta 1953) oli Suomen sisällissotaan osallistunut saksalainen upseeri, joka toimi valkoisten itäarmeijan 2. jääkäriprikaatin komentajana. Hän oli Viestirykmentin komentajana syksyllä 1918.


title: Ulrich von Coler

text: Ulrich von Colerin vanhemmat olivat everstiluutnantti Carl von Colin ja Marie Prollius ja puoliso vuodesta 1917 Edit Heinemann. Von Coler suoritti vänrikin tutkinnon 1906, upseeritutkinnon Potsdamin sotakoulussa 1907 ja aseupseeritutkinnon Erfurtin asetehtaassa. Preussin armeijassa hän palveli 1906–1918, haavoittuen 1914 ja 1915. Konttoristina Kymintehtaalla von Coler oli 1919. Vuodesta 1920 hän toimi suojeluskunnan päällikkönä ensin Kuopiossa ja sitten Hangossa. Hän kirjoitti vuonna 1919 teoksen "Suomalaisten jääkärien parissa". Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksan tasavallan armeijassa ei ollut vapaita upseerinvirkoja, joten von Coler pysyi Suomessa suojeluskunnan palveluksessa vuoteen 1934, jolloin palasi Saksaan. Hänet ylennettiin everstiksi 1. maaliskuuta 1942.


title: Karl Mandelin

text: Karl Rainer Wolfgang Mandelin () oli suomalainen jääkärieversti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan rykmentin komentajana. Mandelin osallistui vielä myöhemmin käytyihin talvi- ja jatkosotaan ensimmäiseen rykmentin komentajana ja jälkimmäiseen sotilasläänin komentajana.


title: Karl Mandelin

text: Hänen vanhempansa olivat apteekkari, filosofian maisteri Karl Fredrik Mandelin ja Emmelin Elis Ottilie von Dykowsky. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1913 Carin von Haartmanin kanssa.


title: Karl Mandelin

text: Mandelin kävi kuusi luokkaa Vaasan suomalaista reaalilyseota ja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1909 ja liittyi Vasa nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1909 – 1913 sekä Münchenin yliopistossa vuosina 1913–1914. Hän teki teki vuonna 1919 armeijan komentamana opintomatkan Englantiin.


title: Karl Mandelin

text: Mandelin liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 28. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan.


title: Karl Mandelin

text: Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Rintamalta paluunssa jälkeen hänet komennettiin keväällä 1917 hoitamaan pataljoonan esikuntaan Hauptzugführerin tehtäviä ja oli tehtävässä aina pataljoonan kotiuttamiseen saakka. Hänen tehtäviinsä kuului muun muassa olla vuonna 1917 Lihaussa everstiluutnantti Thesleffin käytettävänä ja järjestellä pataljoonan siirtoa Suomeen.


title: Karl Mandelin

text: Hänet myös komennettiin Berliiniin, missä hän oli yhteydessä Suomesta saapuneeseen edustustoon, jota johti valtioneuvos Edvard Hjelt seuranaan ratsumestari Hannes Ignatiuksen ynnä muita. Madelin suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun A-kurssiin.


title: Karl Mandelin

text:
Mandelin astui Suomen armeijan palvelukseen majuriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi esikuntapäälliköksi 1. Jääkärirykmentin esikuntaan, josta hänet siirrettiin 24. maaliskuuta 1918 alkaen 3. Jääkärirykmentin komentajaksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa, missä hän toimi operaation loppuvaiheessa Wilkmanin ryhmän oikean sivustan varmistaneen osaston päällikkönä.
Mandelin komensi sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmenttiä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Savon Jääkärirykmentti 3 ja sitten Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentin ollessa kaakkoisrajalla Karjalan kannaksen rajavartiojoukkojen komentajana. Mandelin oli komennettuna 20. toukokuuta – 20. kesäkuuta 1918 väliseksi ajaksi Valtiorikosylioikeuden sotilasjäseneksi ja 20. kesäkuuta – 8. elokuuta 1918 väliseksi ajaksi Sotaministeriön osastopäälliköksi. Hänet määrättiin 9. tammikuuta 1925 alkaen Jääkäriprikaatin komentajaksi, mistä tehtävästä hän erosi 20. elokuuta 1925 ja siirtyi sen jälkeen konttoripäälliköksi A. Ahlström Oy:n vaneritehtaan palvelukseen Varkauteen.


title: Karl Mandelin

text: Mandelin osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 65:n komentajana ja johdatti rykmenttinsä taisteluihin Suomussalmella, Raatteella ja Kuhmossa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Itä-Savon sotilasläänin komentajaksi, missä tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Karl Mandelin

text: Mandelin toimi virkaikäkomitean jäsenenä vuonna 1922 ja 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuosina 1920–1924 sekä jääkäriliiton varapuheenjohtajana vuosina 1922–1923.


title: Maximilian Savonius

text: Maximilian Lars Helge Savonius (7. syyskuuta 1886 Helsingin pitäjä – 28. kesäkuuta 1959) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti Albinus Laurentius Johannes Savonius ja Anna Elisabeth Rydman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Kerttu Ruuskasen kanssa, josta hän erosi vuonna 1926 ja avioitui uudelleen vuonna 1926 Anna Elisabeth Lindzenin kanssa, josta hän erosi vuonna 1933 ja avioitui kolmannen kerran vuonna 1934 Aino Annikki von Fieandtin kanssa.


title: Maximilian Savonius

text: Savonius kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta vuonna 1908 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1908–1910 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla ja vuosina 1910–1914 Saksassa Münchenin yliopistossa, jossa suoritti pääosan hammaslääkärintutkintoa, mutta joutui vihollismaan kansalaisena keskeyttämään opintonsa ensimmäisen maailmansodan alkaessa. Hän opiskeli vuonna 1927 Sotakorkeakoulussa. Hän jatkoi opintojaan vielä vuosina 1928–1933 Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa ja suoritti odontologian kandidaattin tutkinnon vuonna 1931 ja lisensiaattin tutkinnon vuonna 1933.


title: Maximilian Savonius

text: Savonius liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 28. helmikuuta 1915 ja sijoitettiin 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 27. Jääkäripataljoonan pioneerikomppaniaan 2. syyskuuta 1915 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, Schmardenissa ja Aa-joella. Hän työskenteli 1. joulukuuta 1916 – 1. lokakuuta 1917 välisen ajan Libaussa olevassa 124. sotilassairaalassa hammaslääkärinä ja hoiti mm. 27. Jääkäripataljoonan potilaita.


title: Maximilian Savonius

text: Hän saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana majuriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan pataljoonan komentajaksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan, missä joukossa otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä haavoittui 28. maaliskuuta 1918. Haavoista toivuttuaan hänet määrättiin 6. Jääkärirykmentin komentajaksi 15. huhtikuuta 1918 ja johti Viipurin hyökkäysliikkeen aikana kenraalimajuri Wilkmanin ryhmään kuuluvaa Savoniuksen osastoa Hotakassa, Ilveksessä ja Muolaassa taisteluissa ja sen jälkeen sen etenemistä Viipurin-Pietarin radalle. Savonius suojasi siten Viipuria kohti etenevien päävoimien vasenta sivustaa.


title: Maximilian Savonius

text: Savonius komennettiin sisällissodan jälkeen 5. heinäkuuta 1918 Suomen senaatin sota-asiaintoimituskuntaan, missä hänet määrättiin toimistopäälliköksi yleiseen sota-asiainosastoon (Y 4). Sota-asiainosastolta hänet siirrettiin 9. joulukuuta 1918 komentajaksi Pohjolan jääkäripataljoonaan (tunnettiin myöhemmin nimellä Kajaanin sissipataljoona) ja edelleen 25. helmikuuta 1926 alkaen komentajaksi Polkupyöräpataljoona 3:een. Hän toimi vuosina 1924–1925 aika-ajoin Jääkäriprikaatin komentajan viransijaisena. Armeijasta hän erosi 15. joulukuuta 1927 ja asettui lopulta vuodesta 1934 alkaen hammaslääkäriksi Kauniaisiin.


title: Maximilian Savonius

text: Savonius osallistui talvisotaan aluksi komentajana T-Jalkaväkirykmentti 4:ssä ja myöhemmin T-Jalkaväkirykmentti 2:ssa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Kotijoukkojen esikuntaan, jossa hän toimi koulutarkastajana. Hänet siirrettiin vielä vuonna 1941 Suojeluskuntajärjestöön, jossa hän toimi vuoteen 1942 saakka Turun suojeluskunnan esikunnassa. Vuoden 1942 jälkeen hän jatkoi työskentelyään hammaslääkärinä vuoteen 1959 saakka toimipaikkanaan Helsinki. Savonius on haudattu Helsingin vanhalle hautausmaalle.


title: Jarl Vegelius

text: Jarl Olof Vegelius () oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat sairasvoimistelija Karl Vegelius ja Hildur Guldbrandsen.


title: Jarl Vegelius

text: Vegelius kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1911 ja liittyi Nylands Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1911 - 1914. Filosofian kandidaatin ja filosofian maisterin tutkinnot hän suoritti vuonna 1914. Hän suoritti suojeluskuntain komentajakurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1926.


title: Jarl Vegelius

text: Vegelius liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 4. huhtikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin 2. syyskuuta 1915 hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 6. helmikuuta 1916 alkaen pataljoonan 4. komppaniaan. Vegelius pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella. Pataljoonan rintamalta puluun jälkeen hän suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun A-kurssin. Vegelius kirjoitti ruotsinkieliset sanat Jääkärimarssiin Libaussa vuonna 1917.


title: Jarl Vegelius

text: Vegelius saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) kapteeniksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin patterinpäälliköksi Jääkäritykistön 2. patteriin ja otti osaa taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla ja Lempäälässä sekä Tampereella. Tampereen valtauksen jälkeen hänet siirrettiin tykistön uudelleen järjestelyn jälkeen muodostettuun Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston komentajaksi ja hän otti osaa sen komentajana taisteluihin Karjalan kannaksella.


title: Jarl Vegelius

text: Vegelius palveli sodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta hänet määrättiin 26. elokuuta 1918 alkaen komentajaksi Kenttätykistörykmentti 1:n II patteristoon, mistä hän siirtyi 19. elokuuta 1919 komentajaksi Jääkäritykistöpatteristoon (tunnettiin myöhemmin nimellä Jääkäritykistörykmentti). Vegelius erosi armeijasta 30. maaliskuuta 1922 ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. toukokuuta 1922 ja hänet sijoitettiin päälliköksi Kymenlaakson suojeluskuntapiiriin. Vegelius kuoli tapaturmassa 10. heinäkuuta 1926.


title: Jarl Vegelius

text: Vegelius toimi 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1919.


title: Aarne Snellman

text: Aarne Snellman () oli suomalainen jääkärikenraalimajuri.


title: Aarne Snellman

text: Snellmanin vanhemmat olivat piirilääkäri Wilhelm Snellman ja Alexandra Sittkoff. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Hildegund von Numersin kanssa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Savonlinnan reaalilyseosta vuonna 1912 ja liittyi Savolaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1912–1914 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys-taloudellisella osastolla ja suoritti metsänhoidolliset alkututkinnot. Sotilasopintoja hän suoritti Suojeluskuntain komentajakurssilla vuonna 1926 ja Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän kävi vuosina 1926–1927. Lisäksi hän kävi Ranskan Sotilaslentäjäkoulun (Ecole d'aviation Istres) vuonna 1920 ja hänelle myönnettiin sen jälkeen Suomen lentomerkki vuonna 1921.


title: Aarne Snellman

text: Snellman liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915 ja sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin 27. Jääkäripataljoonan perustamisen jälkeen hänet liitettiin sen 2. komppaniaan. Snellman valittiin jääkäripataljoonaan perustettuun tykistöön yhtenä niistä 26 miehestä, jotka jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Snellman osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, Ekkau-Kekkaussa ja Aa-joella. Saksassa hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun A-kurssin. Hänet palkittiin Saksassa ollessaan rautaristillä (Gruppenführer JP27 patteri 26.1.1917).


title: Aarne Snellman

text: Jääkärikapteeni Snellman oli Suomen sisällissodan aikana valkoisten itäarmeijan jääkäritykistöprikaatin 3. jääkäripatteriston komentaja.


title: Aarne Snellman

text: Snellman osallistui 1919 Viron vapaussotaan patteriston komentajana Pohjan Poikain rykmentissä sekä tykistöupseerina Aunuksen retkikunnassa. Hänet siirrettiin tykistöstä 1921 ilmavoimiin, jossa oli pulaa upseereista ja toimi ilmailupataljoonan komentajana 1922-1923. Hän joutui kuitenkin riitaan ilmavoimien komentajan Arne Somersalon kanssa, minkä johdosta Snellman siirrettiin lopulta takaisin tykistöön ja Somersalo erosi Puolustusvoimien palveluksesta kokonaan. Hän oli patteriston komentajana KTR 1:ssä 1923-1924. tämän jälkeen hän siirtyi suojeluskuntaan moottorijoukkojen tarkastakasi 1924-1927 sekä osastopäälliköksi 1927-1931. Yleisesikunnan ilmapuolustusupseerina hän palveli 1931-1933 ja ilmavoimien esikuntapäällikkönä 1932-1934. Vuosina 1934-1938 hänet sijoitettiin Suomen sotilasasiamieheksi Saksaan. Palattuaan Suomeen hän komensi KTR 3:a 1938-1939.


title: Aarne Snellman

text: Talvisodassa eversti Snellman toimi IV. armeijakunnan tykistökomentajana. Välirauhan aikana Snellman komensi Karjaan sotilaslääniä 1940-1941. Jatkosodassa Snellman oli 17. divisioonan komentaja. Ennen sodan alkua hänen komennettavakseen annettiin lisäksi Hangon rintamalla ollut Hangon ryhmä.


title: Aarne Snellman

text: Snellman haavoittui kuolettavasti ilmapommituksessa 12. huhtikuuta 1942 Syvärillä. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 26. huhtikuuta 1942. Hän kuoli vammoihinsa 28. huhtikuuta 1942 53. sotasairaalassa Helsingissä.


title: Juho Heiskanen

text: Juho Henrik Heiskanen (käytti Saksassa peitenimeä Heissman), (18. joulukuuta 1889 Pielisensuu – 11. joulukuuta 1950) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri. Hänen vanhempansa olivat pienviljelijä Paavo Heiskanen ja Katri Väänänen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Kyllikki Hissan kanssa.


title: Juho Heiskanen

text: Heiskanen kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun klassillisesta lyseosta vuonna 1911 ja liittyi Karjalaiseen Osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1911–1914 ja suoritti alkututkinnot oikeustutkintoa varten vuonna 1912. Sotakorkeakoulun komentajakurssin hän suoritti vuosina 1925–1926 ja Ruotsin sotakorkeakoulun toisen vuosikurssin vuosina 1930–1931.


title: Juho Heiskanen

text:
Tämä Säämingin piirin virkaatekevä nimismies liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 2. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 31. elokuuta 1915, josta hänet komennettiin 6. huhtikuuta 1916 Ruotsiin ottamaan selvää Ruotsin ja Suomen rajalla vallitsevista olosuhteista. Hän palasi huhtikuun lopulla pataljoonan yhteyteen, mutta komennettiin jo 2. toukokuuta 1916 räjäytyskursseille Berliiniin ja Kieliin ja sen jälkeen erikoistehtäviin Suomeen.
Heiskanen kuului siihen nelimiehiseen jääkärikomennuskuntaan, joka 7. kesäkuuta 1916 Kilpisjärven Siilastuvalla räjäytti venäläisten suuret sotatarvikevarastot. Takaisin Saksaan ja pataljoonan täydennysjoukkoon hän palasi 18. kesäkuuta 1916, josta hänet siirrettiin 10. elokuuta 1916 takaisin pioneerikomppaniaan.


title: Juho Heiskanen

text: Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, josta hänet siirrettiin takaisin pataljoonan täydennysjoukkoon 17. elokuuta 1916 ja komennettiin erikoistehtäviin Suomeen.


title: Juho Heiskanen

text: Suomessa hän joutui harmikseen 2. lokakuuta 1916 santarmien pidättämäksi Jyväskylässä ja hänet kuljetettiin Helsinkiin, josta 19. lokakuuta 1916 hänet lähetettiin Spalernajan vankilaan Pietariin. Hän vapautui vankilasta Venäjän vallankumouksen alkaessa 12. maaliskuuta 1917 ja palasi takaisin pataljoonaan. Hän osallistui palattuaan Polangenissa vuonna 1917 järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Juho Heiskanen

text: Heiskanen lähti Saksasta Danzigista aselaiva S/S Equityllä kahdeksanhenkisen komennuskunnan (1. komennuskunta) johtajana ja saapui Tolvmansgrundetin saarelle Luodon pitäjään 1. marraskuuta 1917 tuoden ensimmäisen suuren aselastin mukanaan. Equityn ensimmäisen matkan piti olla koeluontoinen, mutta se jäi ainoaksi merkittäväksi aselähetykseksi, jonka Valkoinen Armeija sai ennen kuin sotatoimet Pohjanmaalla alkoivat. Maihinnousun jälkeen Equityn jääkärit organisoivat aseiden jakelun eteläisen Pohjanmaan suojeluskunnille. Ensimmäiseen komennuskuntaan kuuluivat johtajina Juho Heiskanen ja Lauri Tiainen ja muut jäsenet olivat Arvid Kokko, Juho Komonen, Kalle Kuokkanen, Viljo Laakso, Einar Mäkinen ja Reino Vuolle.


title: Juho Heiskanen

text: Hänet määrättiin Etelä-Pohjanmaan suojeluskunta-alueen päälliköksi ja komennettiin joulukuussa muutamiksi päiviksi järjestämään Vaasan suojeluskuntaa ja sen koulutusta, jonka tuloksena syntyi ns. Heiskasen staabi. Heiskasen toimien seurauksena Etelä-Pohjanmaalla oli jo vuoden 1918 alkaessa 2 500–3 000 jääkäreiden peruskouluttamaa miestä. Tämä toimintavalmis suojeluskuntalaisista koottu iskujoukko antoi kenraali Mannerheimille etulyöntiaseman, jonka turvin valkoinen armeija sai keväällä aikaan nopean sotilaallisen ratkaisun Pohjanmaalla riisuttaessa punaisia ja venäläisiä aseista.


title: Juho Heiskanen

text: Hän toimi Vimpelin kurssien 2. komppanian päällikkönä 27. joulukuuta 1917 – 28. tammikuuta 1918 välisen ajan. Hän johti sisällissodan alkuvaiheiden Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntajoukkojen keskitystä Lapualle 27.–28. tammikuuta 1918 ja otti osaa venäläisten aseistariisuntaan Lapualla ja Seinäjoella. Seinäjoelta hänet lähetettiin Kristiinankaupunkiin apuretkikunnan johtajana ja valtausjoukkojen komentajana. Heiskanen toimi 2. helmikuuta – 5. helmikuuta 1918 välisen ajan Ruoveden–Vilppulan–Mäntän rintaman komentajana sekä 5. helmikuuta – 17. helmikuuta 1918 välisen ajan Vilppulan rintamalohkon komentajana.


title: Juho Heiskanen

text: Rintamalta Heiskanen määrättiin Vöyrin sotakoulun päälliköksi 18. helmikuuta 1918 ja siirtyi koululaisista muodostetun Vöyrin pataljoonan komentajana kohti Tamperetta, missä hänet alistettiin ensin eversti Hjalmarsonin osaston alaisuuteen tehtävänään eteneminen Vaskiveden–Kurun–Muroleen kautta Teiskoon. Myöhemmin hänen komentamansa pataljoona alistettiin eversti Wetzerin ryhmään ja majuri Malmbergin osastoon kuuluvana aina Tampereen kaupungin valtaukseen asti.


title: Juho Heiskanen

text: Tampereen valtauksen jälkeen hänet määrättiin 5. huhtikuuta 1918 itäarmeijan Pohjois-Savon rykmenttin komentajaksi ja johti sitä Viipurin ja Haminan valtauksissa.


title: Juho Heiskanen

text:
Heiskanen toimi sisällissodan jälkeen edelleen Pohjois-Savon rykmentin ja myöhemmin siitä muodostetun Helsingin vartiopataljoonan komentajana. Pataljoonan komentajan tehtävistä hänet määrättiin 15. lokakuuta 1918 Sortavalan rajavartioryhmän 2. pataljoonan komentajaksi ja edelleen 2. huhtikuuta 1919 Pohjois-Savon rykmentin komentajan apulaiseksi ja talouspäälliköksi.
II Polkupyöräpataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin 29. joulukuuta 1920 ja I Polkupyöräpataljoonan komentajaksi 20. huhtikuuta 1921 sekä Tampereen rykmentin komentajaksi 12. helmikuuta 1924. Jääkäriprikaatin komentajaksi hänet nimitettiin 15. kesäkuuta 1928, josta hänet siirrettiin 2. Divisioonan komentajaksi 1. tammikuuta 1934 ja 31. elokuuta 1934 alkaen 3. Divisioonan komentajaksi, missä tehtävässä olikin aina Ylimääräisiin harjoituksiin (YH) saakka. Hän hoiti myös 3. Divisioonan komentajan tehtäviä 21. elokuuta 1927 – 27. elokuuta 1928 välisen ajan ja Viipurin varuskunnan päällikkönä hän toimi 15. tammikuuta – 31. elokuuta 1934 välisen ajan.


title: Juho Heiskanen

text: Heiskanen määrättiin Ylimääräisiin harjoituksiin 4. Armeijakunnan komentajaksi ja johdatti Armeijakunnan itse talvisodan taisteluihin. Välirauhan aikana hän toimi puolustusvoimain ylitarkastajan apulaisena toimien linnoitustöiden johtajana sotatoimialueella.


title: Juho Heiskanen

text: Jatkosodan syttyessä hänet komennettiin Viipurin komendantiksi ja toimi samalla Sotakoulutuksen ylitarkastajan erikoistehtävissä aina sodan päättymiseen saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Hänet haudattiin Lapualle.


title: Juho Heiskanen

text: Hän toimi Polkupyöräjoukkojen määrävahvuuskomitean jäsenenä vuonna 1923 ja Sotatalouden tarkastuslautakunnan jäsenenä sekä toimi Kalterijääkäriyhdistyksessä aktiivisesti.


title: Heiskasen staabi

text: Heiskasen staabi oli S/S Equity-laivalla Suomeen saapunut jääkärien etujoukko.


title: Heiskasen staabi

text: Etujoukkoon kuuluivat zugführerit Juho Heiskanen ja Lauri Tiainen, gruppenführerit Juho Komonen ja Viljo Laakso, hilfsgruppenführerit Arvid Kokko (Kokkonen), Kalle Heikki Kuokkanen ja Reino Vuolle sekä jääkäri Evert Mäkelä (Mäkinen).


title: Heiskasen staabi

text: Ennen jääkäreiden pääjoukkoa S/S Equity-laivalla maihinnousseet kahdeksan jääkäriä organisoivat aseiden jakelun eteläisen Pohjanmaan suojeluskunnille ja muodostivat koulutusrenkaan, johtajansa Juho Heiskasen mukaan nimetyn ns. Heiskasen staabin. Sen toiminnan tuloksena Etelä-Pohjanmaalla oli jo vuoden 1918 alkaessa 2 500–3 000 jääkäreiden peruskouluttamaa miestä. Tämä toimintavalmis iskujoukko antoi Mannerheimille etulyöntiaseman, jonka turvin valkoinen armeija sai keväällä aikaan nopean sotilaallisen ratkaisun.


title: Paul Sievert

text: Paul Sievert oli saksalainen kapteeni, joka Suomen sisällissodassa toimi valkoisten itäarmeijan jääkäritykistöprikaatin 1. jääkäripatteriston komentajana.


title: Oskar Wilkman

text: Oskar Alfred Wilkman-Vilkama (7. huhtikuuta 1880, Helsinki - 28. kesäkuuta 1953, Padasjoki) oli eversti ja olympiaurheilija.


title: Oskar Wilkman

text: Vilkama osallistui Tukholman olympiakisoissa vuonna 1912 nykyaikaiseen viisiotteluun Venäjän joukkueessa. Suomi ei voinut asettaa kilpailuun omaa joukkuetta, koska kilpailijoiden tuli olla upseereita, eikä Suomella ollut omaa armeijaa. Vuonna 1920 Antwerpenissä Vilkama osallistui kenttäratsastuksen henkilökohtaiseen kilpailuun Suomen edustajana.


title: Oskar Wilkman

text: Vilkama oli valkoisten itäarmeijaan kuuluneen Pohjois-Hämeen rykmentin komentaja Suomen sisällissodassa. Kesällä 1918 everstiluutnantti Oskar Wilkmanista tuli Uudenmaan rakuunarykmentin komentaja. Vilkaman vanhempi veli oli jalkaväenkenraali Karl Fredrik Wilkama.


title: Oskar Wilkman

text: Vilkaman puoliso oli lehtori, filosofian tohtori Sisko Elna Vilhelmiina Brummer. Hovioikeudenneuvos Kaarlo Vilkama oli heidän poikansa.


title: Erik Malmberg

text: Erik Leo Johannes Malmberg (23. huhtikuuta 1892 Helsinki – 13. elokuuta 1934) oli jääkärieverstiluutnantti ja palveli valkoisten itäarmeijan Karjalan armeijakunnan esikunnassa sekä Itäarmeijan esikunnassa Viipurin valtauksen aikana Valkoisten päämajan yhdysupseeri ja tiedotusosaston päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän johti Suomen yleisesikunnan tiedustelutoimistoa vuosina 1921–1925 ja 1927–1934. Malmberg tunnettiin myös taitavana shakin pelaajana ja hän edustikin Suomea Pariisissa vuonna 1924 pidetyssä kansainvälisessä Shakkiturnauksessa.


title: Erik Malmberg

text: Malmbergin vanhemmat olivat lehtori Emil Othniel Malmberg ja Aino Emma Wilhelmina Perenius. Hänen veljensä oli sittemmin suojeluskuntajärjestön komentajana pitkään toiminut jääkärikenraaliluutnantti Lauri Malmberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Anne Gustafssonin kanssa.


title: Erik Malmberg

text: Malmberg kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1912 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1912–1915 Helsingin yliopistossa ja suoritti lääketieteen alkututkinnon vuonna 1914 ja hoiti opintojensa ohella lukuvuonna 1913–1914 eläin- ja kasviopin opettajan viransijaisuutta Helsingin reaalilyseossa.


title: Erik Malmberg

text: Hän suoritti aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1920 ja sotakorkeakoulun erikoiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925 ja kävi Sotakorkeakoulun yleisen osaston vuosina 1926–1927 sekä suoritti yleisesikunnan upseereille järjestetyn tähystäjäkurssin Ilmavoimissa vuonna 1929.


title: Erik Malmberg

text: Malmberg otti osaa vuoden 1914 syksystä alkaen jääkäriliikkeen alkuvalmisteluihin ja oli mukana Eteläsuomalaisen osakunnan edustajana ylioppilasaktivistien ensimmäisissä kokouksissa. Hän oli myös perustamassa Helsinkiin niin sanottua Liisankadun toimistoa, joka keräsi Suomesta tiedustelutietoja Saksalle. Kyseisessä toimistossa hän toimi toimihenkilönä aina vuoden 1915 lopulle saakka. Kesällä 1915 hän matkusti Tukholmaan, missä hän otti yhteyttä Saksan meriesikuntaan, jolta hän sai toimeksiannon järjestää Helsinkiin jääkäriaktivistien tiedustelu- ja vakoilutoiminnan. Myöhemmin Liisankadun toimiston toiminnan paljastuttua hän matkusti uutena vuonna 1916 Ruotsiin Tukholmaan, missä hän liittyi aktivistien tiedustelutoimistoon, jolla oli läheiset suhteet Saksan yleisesikunnan tiedustelutoimistoon. Tiedustelutoimistossa työskentelivät muun muassa Isak Alfthan ja J. W. Snellman, joiden ohella hän työskenteli toimistossa Tukholmassa ja Haaparannassa aina Suomen sisällissodan puhkeamiseen saakka.


title: Erik Malmberg

text: Tukholmasta Malmberg komennettiin marraskuussa vuonna 1916 Charlottenburgiin, missä hän kävi pioneeri- ja sabotaasikurssin. Tätä edeltävänä aikana hän oli myös kirjoilla kesäkuun ja marraskuun välisen ajan vuonna 1916 Saksassa toimivan 27. Jääkäripataljoonan täydennysjoukossa.


title: Erik Malmberg

text: Malmberg saapui Ruotsista Suomeen Tornioon 4. helmikuuta 1918 ja otti osaa sisällissodan puhjettua Tornion taisteluun, missä hän toimi pikakivääriosaston johtajana. Tornion valtauksen jälkeen Malmberg liittyi jääkäriluutnantti Armas Suvirinteen johtamaan Kilpisjärven retkikuntaan. Kilpisjärven retkeltä palattuaan hänet komennettiin Päämajan yhdysupseeriksi ja tiedusteluosaston päälliköksi Karjalan armeijakunnan esikuntaan. Sotatoimien edistyttyä hänen sijoituspaikkanaan oli Viipurin operaation aikana Itäarmeijan esikunnassa.


title: Erik Malmberg

text: Malmberg siirrettiin sisällissodan jälkeen 24. heinäkuuta 1918 alkaen toimistoupseeriksi Yleisesikunnan tiedustelutoimistoon. Hänestä tuli heinäkuussa 1918 yleisesikunnan tiedusteluosastoon perustetun ”Sektion Politik” -nimisen alaosaston päällikkö. Viron vapaussodan aikana hänet komennettiin yhdysupseeriksi Viron yleisesikuntaan 3. huhtikuuta – 18. joulukuuta 1919 väliseksi ajaksi. Sen jälkeen hän palasi Suomen yleisesikunnan tiedustelutoimiston eli toimisto V:n käyttöön, tehtävänään raporttien laatiminen tiedusteluaineiston pohjalta. Toimiston peitenimeksi vaihtui myöhemmin yleisesikunnan tilastotoimisto. Ensimmäisen tiedustelujohtajan Ragnar Heikelin saatua siirron rajakomendatiksi Petsamoon Malmberg ylennettiin hänen tilalleen 21. tammikuuta 1921. Hän johti tiedustelutoimistoa syyskuuhun 1925 saakka, jolloin Heikel palasi virkaan. Malmberg nimitettiin uudelleen toimiston johtoon Heikelin kuoltua marraskuussa 1927 lento-onnettomuudessa, ja hän jatkoi tehtävässä vuonna 1934 tapahtuneeseen omaan kuolemaansa asti. Toimisto V oli osa yleisesikunnan II osaston alaista tiedusteluorganisaatiota, mutta 1920-luvun aikana Neuvostoliittoon kohdistunut sotilastiedustelu keskitettiin kokonaan toimisto V:lle. Malmberg pyrki laajentamaan yleisesikunnan tiedustelun yhteistyötä ja tietojenvaihtoa muiden reunavaltioiden yleisesikuntien kanssa.


title: Erik Malmberg

text: Malmbergin kuoltua hänen seuraajakseen tiedustelujohtajana tuli Erkki Puomi. Malmberg haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Erik Malmberg

text: Malmberg toimi Yleisesikunnan kunnianeuvoston jäsenenä vuosina 1925 ja 1932 ja oli Suomen Shakkiaikakauslehden toimittajana vuosina 1924–1934.


title: Martin Wetzer

text: Paul Martin Wetzer (7. elokuuta 1868 Pfronten, Baijeri – 29. syyskuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen jalkaväenkenraali, joka toimi Suomen sisällissodassa 1918 valkoisten Hämeen Ryhmän ja Länsiarmeijan komentajana. Hän oli myös Viron vapaussotaan osallistuneiden suomalaisten vapaaehtoisten komentajana 1919.


title: Martin Wetzer

text: Martin Wetzerin isä oli luotsihallituksen insinööri Martin Wetzer. Wetzer kävi Haminan kadettikoulun 1882–1889 ja valmistui aliluutnantiksi. Hän palveli upseerina Suomen kaartissa vuosina 1889–1906 ja yleni luutnantiksi 1893, alikapteeniksi 1897 sekä kapteeniksi 1901. Tätä ennen hän oli valmistunut Helsingin yliopistossa voimistelunopettajaksi vuonna 1898. Kun Suomen kaarti lakkautettiin vuonna 1905, lakkautuspalkalle joutunut Wetzer alkoi opiskella Helsingin yliopistossa oikeustieteen kandidaatiksi. Valmistuttuaan 1910 hän ryhtyi asianajajaksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1914. Hän oli asianajotoimisto Wetzer & Wahlbergin osakas Viipurissa 1910–1917 ja sai varatuomarin arvon 1913.


title: Martin Wetzer

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Wetzer palveli Venäjän armeijassa 1914–1917. Hänet ylennettiin sodan alussa everstiluutnantiksi ja hän toimi kahden ensimmäisen sotavuoden aikana pataljoonankomentajana Galitsiassa, Karpaateilla, Liettuassa ja Valko-Venäjällä. Hänet ylennettiin 1915 everstiksi ja hän oli jalkaväkidivisioonan komentaja Bukovinassa 1916–1917. Vallankumouksen jälkeen Wetzer erosi Venäjän armeijasta 1917 ja palasi Suomeen. Siellä hän liittyi sotilaskomitean jäseneksi.


title: Martin Wetzer

text: Wetzeristä tuli heti Suomen sisällissodan alussa tärkeä henkilö valkoisen armeijan organisoimisessa, sillä hän oli ylipäälliköksi nimitetyn kenraali Gustaf Mannerheimin läheinen ystävä. Muodostaessaan esikuntansa tammikuussa 1918 Mannerheim nimitti Wetzerin ensimmäiseksi esikuntapäällikökseen. Wetzer sai myös johtaa sodan ensimmäisenä päivänä venäläisten aseistariisuntaa keskeisessä Vaasan kaupungissa, jossa oli Etelä-Pohjanmaan suurin venäläinen varuskunta. Jo 5. helmikuuta Wetzer siirrettiin Hämeen Ryhmän komentajaksi ja hän sai vastuulleen keskeisen Vilppulan rintaman, jossa punaiset toistuvasti hyökkäsivät päästäkseen valtaamaan rautateiden risteyspaikkana strategisesti tärkeän Haapamäen. Hämeen Ryhmä torjui punaisten hyökkäykset Vilppulassa, mutta ei kyennyt suunnitellusti aloittamaan etenemistä kohti Tamperetta ennen kuin eversti Karl Wilkmanin komentama Jämsän Ryhmä iski punaisten selustaan Orivedellä ja pakotti nämä perääntymään. Wetzerin komentama Hämeen Ryhmä oli kuitenkin avainasemassa Tampereen valtauksessa huhtikuun alussa. Ratkaisevassa vaiheessa maalis–huhtikuun vaihteessa kaikki Tampereen keskikaupungille idästä ja etelästä hyökkäävät joukot alistettiin Wetzerille. Hänet ylennettiin Tampereen valtauksen jälkeen kenraalimajuriksi. Kun valkoisten sodanjohto organisoitiin uudelleen, Wetzeristä tuli 7. huhtikuuta koko Länsiarmeijan komentaja, ja hänen vastuullaan olivat Lempäälän, Tuuloksen, Lammin ja Hämeenlinnan suunnalla käydyt taistelut sodan viimeisinä viikkoina.


title: Martin Wetzer

text: Wetzer erosi vakinaisesta palveluksesta kesäkuussa 1918. Hän liittyi tammikuussa 1919 vapaaehtoisena Viron armeijaan ja toimi kolmen kuukauden ajan kaikkien vapaaehtoisten suomalaisjoukkojen komentajana. Hän joutui tällöin pahoihin ristiriitoihin Pohjan Poikain rykmenttiä komentaneen eversti Hans Kalmin kanssa. Virolaiset eivät luottaneet Wetzeriin, koska häntä pidettiin baltiansaksalaisen aatelin ja valkoisten venäläisten etujen puolustajana, joka pyrki tukemaan Virosta käsin Mannerheimin suunnitelmaa hyökkäyksestä Pietariin. Hyödyntämällä virolaisten saksalaisvastaisuutta Kalm sai aikaiseksi Wetzerin tosiasiallisen syrjäyttämisen, joka tosin verhoiltiin terveysmatkaksi kotimaahan. Palattuaan Suomeen Wetzer toimi Suomen armeijan 3. Divisioonan komentajana 1919–1920 ja 2. Divisioonan komentaja 1921–1925. Välillä hän oli vuoden ajan asianajotoimisto Antell & Söderhjelmin palveluksessa. Hän oli myös Neuvosto-Venäjän ja Suomen välisen aselepovaltuuskunnan puheenjohtaja vuonna 1920 ja puolustusrevision jäsen 1923–1926. Kun vaatimukset vanhojen tsaarinupseerien väistymisestä lisääntyivät 1920-luvun puolivälissä, Wetzer erosi armeijasta vuonna 1925 ja sai eronsa yhteydessä kenraaliluutnantin arvon. Jalkaväenkenraaliksi hänet ylennettiin 1928.


title: Martin Wetzer

text: Sotilasuransa jälkeen hän työskenteli Helsingin raastuvanoikeudessa notaarina 1926 ja oikeusneuvosmiehenä 1927–1938. Eläkevuosinaan hän oli 1938–1945 Teollisuuden Keskinäisen Palovakuutusyhtiön palveluksessa. Talvi- ja jatkosodan aikana 1939–1944 Wetzer toimi ylipäällikön erikoistehtävissä, mikä tarkoitti pääasiassa kunniamerkkien jakamista sotasairaaloissa haavoittuneille sotilaille.


title: Martin Wetzer

text: Teatterinjohtaja Konni Wetzer oli Martin Wetzerin veli.


title: Ernst Linder

text: Ernst Linder (25. huhtikuuta 1868 Pohja – 14. huhtikuuta 1943 Tukholma) oli suomalaissyntyinen ruotsalainen ratsuväenkenraali, joka osallistui vapaaehtoisena vuoden 1918 Suomen sisällissotaan toimien ensin valkoisen armeijan Satakunnan Ryhmän ja myöhemmin Länsiarmeijan Linderin ryhmän komentajana. Linder oli marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin läheinen ystävä. Hän toimi talvisodassa ruotsalaisista vapaaehtoisista kootun Svenska Frivilligkårenin komentajana. Linder oli myös kilpatason ratsastaja, joka voitti olympiakultaa kouluratsastuksessa vuoden 1924 Pariisin kesäolympialaisissa.


title: Ernst Linder

text: Ernst Linderin isä oli toimittaja ja poliitikko Ernst Linder, joka kuoli lavantautiin vain muutamaa viikkoa poikansa syntymän jälkeen. Linder syntyi Åminnen kartanossa Pohjan kunnassa, mutta hänen äitinsä Maria Lavonius meni vuonna 1872 toisiin naimisiin ruotsalaisen suurliikemiehen Oscar Ekmanin kanssa, jolloin perhe muutti asumaan Tukholmaan. Linder säilytti kuitenkin yhteyden myös synnyinmaahansa Suomeen ja oppi myöhemmin auttavan suomen kielen taidon. Mannerheimiin hän tutustui jo lapsena ja heidän ystävyytensä muodostui elinikäiseksi.


title: Ernst Linder

text: Linder suoritti yksityisen ylioppilastutkinnon vuonna 1887 ja värväytyi samana vuonna vapaaehtoisena Ruotsin ratsastavaan henkikaartiin. Hän opiskeli Karlbergin sotakoulussa 1888–1889, Hannoverin sotilasratsastuskoulussa 1893–1895 ja Ruotsin sotakorkeakoulussa 1900–1902. Linder oli ratsastavassa henkikaartissa aliluutnanttina vuodesta 1889, luutnanttina vuodesta 1895 ja rykmentin majoitusmestarina 1902–1903. Oltuaan välillä kokelaana Ruotsin yleisesikunnassa hän sai 1905 ylennyksen ratsumestariksi. Vuosina 1909–1911 Linder oli Ruotsin sotilasattaseana Pariisiissa ja Lontoossa. Sen jälkeen hän oli majuriksi ylennettynä 1912–1915 Strömsholmin ratsastuskoulun johtajana, kunnes palasi everstiluutnanttina vanhaan rykmenttiinsä.


title: Ernst Linder

text: Linder erosi Ruotsin armeijasta helmikuussa 1918 liittyäkseen vapaaehtoisena Suomen valkoiseen armeijaan ja sai eronsa yhteydessä everstin arvon. Hän oli merkittävin Suomen sisällissotaan vapaaehtoisina osallistuneista ruotsalaisista ja ylipäällikkö Mannerheimin tärkeä luottomies. Linder saapui Seinäjoelle 10. helmikuuta ja Mannerheim nimitti hänet Satakunnan Ryhmän komentajaksi. Satakunnassa Linder piti asemansa punaisten hyökkäyksiä vastaan ja osallistui Mannerheimin kanssa Tamperetta vastaan suunnatun suuren operaation suunnitteluun. Tampereen valtauksen yhteydessä Linderin ryhmä sai tehtäväkseen saartaa kaupungin lännestä. Varsinaisessa valtausoperaatiossa se ei kuitenkaan näytellyt keskeisintä osaa. Linder ylennettiin Suomen armeijassa kenraalimajuriksi Tampereen antautumispäivänä 6. huhtikuuta. Tampereen kukistumisen jälkeen Satakunnan Ryhmä eteni lounaaseen ja valtasi Porin 13. huhtikuuta.


title: Ernst Linder

text: Sisällissodan loppuvaiheessa Linder nimitettiin 29. huhtikuuta Savon Ryhmän komentajaksi. Hän sai tehtäväkseen vallata Kymenlaakso sodan viimeisenä merkittävänä operaationa. Nopea operaatio päättyi 4. toukokuuta Kotkan ja Haminan valtaukseen. Linder erosi Suomen armeijasta yhtä aikaa protestiksi eronneen Mannerheimin kanssa toukokuun lopussa 1918. Mannerheimin tultua saman vuoden lopulla Suomen valtionhoitajaksi myös Linder palasi Suomen armeijaan ja hänet nimitettiin 12. joulukuuta Suomen ratsuväen tarkastajaksi. Hän erosi uudelleen Mannerheimia seuraten 24. heinäkuuta 1919 ja matkusti yhdessä tämän kanssa Länsi-Eurooppaan.


title: Ernst Linder

text:
Linder erosi myös Suomen armeijan reservistä kesäkuussa 1920 ja siirtyi Ruotsin armeijan reserviin. Pettymyksekseen hän ei saanut tehtäviä aktiivipalveluksessa. Suomalaistaustainen Linder ohitettiin ratsastavan henkikaartin komentajaa nimitettäessä vuonna 1920 mahdollisesti siksi, että Ahvenanmaan kiista kiristi tuolloin Ruotsin ja Suomen välejä. Hänet kuitenkin ylennettiin kenraaliluutnantiksi Ruotsin reservissä 1927 ja Suomen reservissä 1938. Linder pyrki maailmansotien välisenä aikana kehittämään Suomen ja Ruotsin suhteita ja edistämään pohjoismaista puolueettomuussuuntausta Suomessa. Hän toimi vuodesta 1920 kuolemaansa asti ystävyysseura Samfundet Sverige-Finlandin puheenjohtajana. Linder julkaisi useita Suomea ja Suomen sisällissotaa käsitelleitä teoksia, joista suomennettiin "Muistelmia Suomen vapaussodasta" (1921) ja "Kuudentoista vuoden takaa" (1936). Hän osallistui myös 1920- ja 1930-luvulla käytyyn keskusteluun Ruotsin maanpuolustuksesta.
Talvisodan sytyttyä 71-vuotias Linder nimitettiin johtamaan ruotsalaista vapaaehtoisjoukkoa Svenska Frivilligkårenia, joka saapui Tornioon 6. tammikuuta 1940 ja siirtyi Sallan rintamalle. Linder sai 28. helmikuuta vastuulleen koko Pohjois-Suomen puolustuksen Oulu–Paanajärvi-linjan pohjoispuolella. Sota kuitenkin päättyi jo kahta viikkoa myöhemmin. Linder ylennettiin talvisodan jälkeen Suomen armeijassa ratsuväenkenraaliksi. Jatkosotaan Linder ei enää osallistunut ja hän oli huolissaan Suomen tulemisesta riippuvaiseksi Saksasta.


title: Ernst Linder

text: Linder kuoli vuonna 1943 ja hänet haudattiin Norra begravningsplatsenin hautausmaalle Tukholmassa.


title: Ernst Linder

text: Linder menestyi sotilasuran lisäksi urheilijana. Hän toimi Tukholman kenttäratsastusklubin puheenjohtajana 1896–1900 ja osallistui Ruotsissa moniin ratsastuskilpailuihin. Hän voitti 56-vuotiaana olympiakultaa hevosensa Piccolominon kanssa kouluratsastuksessa Pariisin kesäolympialaisissa vuonna 1924.


title: Ernst Linder

text: Linder oli kolmesti naimisissa ja hänen kaikki vaimonsa olivat ruotsalaisista ylimyssuvuista. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli 1894–1904 vapaaherratar Augusta Wrangel von Brehmer, mutta tämä liitto päättyi eroon. Toinen puoliso oli vuodesta 1905 vapaaherratar Märta Johanna Fredrika Cederström, joka kuoli 1925. Kolmas puoliso oli vuodesta 1927 Ylva Wiveka Trolle.


title: Ernst Linder

text: Suomalainen senaattori Constantin Linder oli Ernst Linderin setä. Hänen serkkujaan olivat kartanonomistaja ja Mannerheimin lanko Hjalmar Linder, Mannerheimin ystävätär Kitty Linder ja eversti Paul Linder.


title: Harald Hjalmarson

text: Harald Ossian Hjalmarson (14. heinäkuuta 1868 Tukholma – 15. joulukuuta 1919 Uppsala) oli ruotsalainen sotilas, joka osallistui vapaaehtoisena Suomen sisällissotaan 1918 valkoisten puolella. Hän toimi Länsiarmeijaan kuuluneen Hjalmarsonin ryhmän eli "Krenatööridivisioonan" komentajana. Valkoisten päämajassa hänen toimintaansa oltiin sodan aikana tyytymättömiä eikä hän ollut muutenkaan suosittu. Hjalmarson sai Suomen armeijassa kenraalimajurin arvon, mutta Ruotsin armeijassa hän oli vain everstiluutnantti.


title: Harald Hjalmarson

text: Hjalmarsonin isä, majuri Hjalmar Andersson oli osallistunut vapaahtoisena Yhdysvaltain sisällissotaan. Hjalmarson aloitti sotilasuransa värväytymällä 1887 pohjoiseen Skånen jalkaväkirykmenttiin. Hän suoritti upseeritutkinnon 1889, kävi Ruotsin sotakorkeakoulun 1892–1894, oli 1895 jonkin aikaa kokelaana Ruotsin yleisesikunnassa ja palveli sen jälkeen luutnanttina vanhassa rykmentissään. Vuonna 1905 hänet ylennettiin kapteeniksi. Hän ei kuitenkaan löytänyt Ruotsin armeijasta kunnianhimoaan vastaavia tehtäviä ja pyrki siksi siirtymään Ranskan armeijan palvelukseen ja vietti vuoden Venäjällä. Hän oli jopa vuoden ajan veturinkuljettajana Ruotsin valtionrautateillä.


title: Harald Hjalmarson

text: Vuosina 1911–1915 Hjalmarson johti Teheranissa Ruotsin armeijan lähettämää upseerivaltuuskuntaa, joka toimi Persian santarmilaitoksen kouluttajina ja neuvonantajina Persian hallituksen pyynnöstä. Hän johti jonkin aikaa koko Persian santarmilaitosta ja sai Persian armeijassa kenraalin arvon tammikuussa 1915, vaikka oli Ruotsin asevoimissa vasta majuri vuodesta 1913 alkaen. Palattuaan Ruotsiin Hjalmarson nimitettiin kesäkuussa 1915 henkivartiokrenatöörirykmentin majuriksi ja ylennettiin saman vuoden lopussa everstiluutnantiksi.


title: Harald Hjalmarson

text: Helmikuussa 1918 Hjalmarson erosi eräiden muiden ruotsalaisten upseerien kanssa Ruotsin armeijasta liittyääkseen vapaaehtoisena Suomen valkoisiin joukkoihin, sillä Ruotsin hallitus ei hallitus ei halunnut lähettää virallisia ruotsalaisia joukkoja osallistumaan Suomen sisällissotaan. Suomeen meni noin kolmekymmentä ruotsalaista aktiiviupseeria ja viitisenkymmentä reservinupseeria. Saavuttuaan Vaasaan Hjalmarson otettiin saman tien everstinä Suomen valkoiseen armeijaan ja hän sai tehtäväkseen johtaa 650 miehen erikoisosastoa, jonka oli tarkoitus edetä punaisten linjojen läpi ja mennä auttamaan saarroksiin joutuneita Itä-Uudenmaan suojeluskuntia. Yritys kuitenkin epäonnistui, sillä Uudenmaan valkoiset olivat jo hajaantuneet ja Hjalmarsonin miehet lyötiin takaisin Heinolan taistelussa helmikuun lopussa.


title: Harald Hjalmarson

text: Hjalmarsonin alaisuuteen muodostettiin 6. maaliskuuta Hjalmarsonin ryhmänä tunnettu armeijaryhmä, jonka yhtenä neljästä valkoisten ryhmästä oli tarkoitus osallistua Tampereen kaupungin saartamiseen ja valtaukseen. Ryhmän oli tarkoitus edetä Virroilta Kurun kautta Orivedelle ja saartaa siten Vilppulan rintaman punaiset. Joukkojensa kokemattomuuden ja punaisten vastahyökkäyksen vuoksi Hjalmarson pääsi liikkeelle myöhässä aikataulusta. Hän saavutti voiton Kurun taistelussa 15.–17. maaliskuuta, mutta punaisten saartaminen epäonnistui, sillä nämä vetäytyivät rintamalta yön aikana eikä Hjalmarson muiden armeijaryhmien menestyksestä tietämättömänä ryhtynyt tehokkaaseen takaa-ajoon. Tämän seurauksena valkoisten päämaja ja kenraali Mannerheim menettivät kokonaan luottamuksensa häneen. Hjalmarson ampui Kurun taistelun jälkeen itse useita vangiksi antautuneita punakaartilaisia, kuten tamperelaisen komppanianpäällikkö Matti Kuljun.


title: Harald Hjalmarson

text: Kurun jälkeen Hjalmarsonin joukot etenivät Teiskosta Näsijärven jään ylitse länteen ja menivät auttamaan Ernst Linderin komentamaa Satakunnan ryhmää. Ne osallistuivat lopulta Tampereen piiritykseen valtaamalla 23. maaliskuuta Viljakkalan ja pureutumalla 26. maaliskuuta kaupungin länsilaidalla sijaitsevaan Epilään, jossa ne pysyivät kaupungin antautumiseen saakka. Tampereen taistelun jälkeen Hjalmarson sai komentoonsa Lempäälän rintaman ja ruotsalaisen prikaatin, mutta sodan painopiste oli jo siirtynyt muualle. Kun punaiset irtautuivat Lempäälän rintamalta 25. huhtikuuta, Hjalmarson lähti jälleen takaa-ajoon myöhässä. Hän johti vielä ruotsalaista vapaaehtoisprikaatia valkoisten voitonparaatissa Helsingissä 16. toukokuuta. Hjalmarson ei toiveistaan huolimatta saanut vakinaista virkaa Suomen armeijassa, sillä ruotsalaiset syrjäytettiin saksalaisten tieltä jo kesäkuussa 1918. Hän sai kuitenkin eron yhteydessä kenraalimajurin arvon Suomen asevoimissa.


title: Harald Hjalmarson

text: Hjalmarson palasi tammikuussa 1919 Ruotsin armeijaan, jossa hän joutui tyytymään vanhaan everstiluutnantin arvoonsa. Hjalmarsonia syytettiin Suomen sisällissodan jäljiltä sekä kyvyttömyydestä komentajana että sotavankien murhaamisesta Kurussa, joten maineensa puhdistamiseksi hän kirjoitti muistelmakirjan "Mina krigsminnen från Finland: ur en svensk-frivilligs dagboksanteckningar från fälttaget 1918", joka julkaistiin Tukholmassa 1919 ja Suomessa seuraavana vuonna nimellä "Sotamuistoni Suomesta". Hjalmarson oli Persian-vuosistaan alkaen kärsinyt kroonisesta sairaudesta ja joutui käyttämään voimakasta lääkitystä. Hän teki lopulta itsemurhan Uppsalassa joulukuussa 1919.


title: Harald Hjalmarson

text: Ruotsin oikeistopuolueen puheenjohtajana toiminut poliitikko Jarl Hjalmarson oli Harald Hjalmarsonin poika.


title: Okinawa

text: Okinawa ( tai 沖縄島 "Okinawa-jima") on Japanille kuuluva saari. Se on suurin Ryūkyūsaarista ja Okinawan prefektuurin pääkaupungin Nahan sijaintipaikka. Saari on 1 201,03 km² suuruinen ja siellä on 1,2 miljoonaa asukasta. Toiseksi suurin kaupunki on nimeltään Okinawa. Asukkaat ovat pääasiassa japanilaisia ja ryūkyūlaisia. Asutus keskittyy saaren eteläosaan.


title: Okinawa

text: Yhdysvaltain armeija valtasi saaren toisen maailmansodan lopussa Okinawan taistelussa, joka kesti maaliskuusta kesäkuuhun 1945. Saari jäi Japanin antautumisen jälkeen Yhdysvaltain haltuun, ja oli USA:n hallinnossa aina 17. kesäkuuta 1972 asti. Saarella on edelleen Yhdysvaltain asevoimien Kadenan sotilastukikohta. Yhdysvaltain joukkojen läsnäolo on ajoittain herättänyt vastalauseita paikallisissa, kuten 1995, jolloin kolme sotilasta raiskasi 12-vuotiaan tytön.


title: Alexander Tunzelman von Adlerflug

text: Alexander Tunzelmann von Adlerflug (salanimi Alexander Örnflykt; 19. kesäkuuta 1879 Kiova – 23. maaliskuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti, joka palveli ensin Venäjän ja sitten itsenäisen Suomen armeijassa.


title: Alexander Tunzelman von Adlerflug

text: Tunzelman von Adlerflug oli taustaltaan baltiansaksalaista aatelissukua. Hänen vanhempansa olivat Suomen vanhassa sotaväessä palvellut everstiluutnantti Alexander Emil Tunzelman von Adlerflug ja Wilhelmina de la Walle-Woelck. Hänen isoisänsä oli Suomen santarmihallinnon päällikkönä toiminut kenraaliluutnantti Frans Edvard Tunzelman von Adlerflug (1822–1899). Alexander Tunzelman von Adlerflug kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1898 ja aloitti seuraavana vuonna sotilasuransa vapaaehtoisena Suomen Rakuunarykmentissä. Hän valmistui kadettikoulusta vuonna 1902 ja palveli sen jälkeen Venäjän keisarikunnan armeijassa aina vuoteen 1918. Hänen palveluspaikkojaan olivat muun muassa Narva, Varsova, Moskova ja Turkestan. Tunzelman von Adlerflug suoritti Nikolain yleisesikunta-akatemian vuonna 1908 ja upseerien ratsuväkikoulun seuraavana vuonna. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän toimi esikuntatehtävissä sekä viimeksi Novgorodin jalkaväkirykmentin komentajana.


title: Alexander Tunzelman von Adlerflug

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen Tunzelman von Adlerflug erosi Venäjän armeijasta ja liittyi tammikuussa 1918 Suomen valkoiseen armeijaan, jossa hän käytti salanimeä Örnflykt. "Örnflykt" tarkoittaa ruotsiksi samaa kuin "Adlerflug" saksaksi, eli "kotkanlentoa". Suomen sisällissodassa Tunzelman von Adlerflug toimi everstinä. Aivan sodan alussa hän sai tehtäväkseen vallata punaisten hallussaan pitämän Oulun, jossa paikallinen suojeluskunta oli piiritettynä. Hän saapui 750 miehen avustusjoukkojen kanssa läheiseen Ruukkiin 31. tammikuuta ja valtasi Raahen seuraavana päivänä. Kun Tunzelman von Adlerflug oli kuluttanut pari päivää hyödyttömiin antautumisneuvotteluihin Oulun punaisia edustaneen Yrjö Kallisen kanssa, ylipäällikkö Mannerheim korvasi hänet ratsumestari Hannes Ignatiuksella, joka sai johtaa Oulun valtausta 3. helmikuuta 1918.


title: Alexander Tunzelman von Adlerflug

text: Tunzelman von Adlerflug osallistui myös muihin keskeisiin sisällissodan taisteluihin, kuten Heinolan taisteluihin. Mannerheim ei kuitenkaan antanut hänelle rintamakomentajan tehtäviä ja jääkäriupseerit pitivät hänen taustaansa Venäjän armeijassa epäilyttävänä. Vielä kyseenalaisempana monet pitivät hänen sukulaisuuttaan vihatun santarmilaitoksen johtajan kanssa. Hänet kuitenkin nimitettiin Ernst Löfströmin komentaman Savon ryhmän esikuntapäälliköksi. Löfströmin siirryttyä huhtikuun jälkipuoliskolla uuden itäarmeijan komentajaksi Tunzelman von Adlerflugista tuli hetkeksi Savon ryhmän komentaja, mutta hänet korvattiin pian Ernst Linderillä sydänvaivojen perusteella. Hän sai kuitenkin uuden tehtävän Viipurin linnoituksen komentajaksi nimitetyn Löfströmin esikuntapäällikkönä. Joulukuussa 1918 Tunzelman von Adlerflug nimitettiin armeijan yleisesikunnan vt. päälliköksi, mistä tehtävästä hän siirtyi seuraavana vuonna 2. divisioonan komentajaksi Viipuriin. Tuolloin hänet määrättiin myös Aunuksen retken komentajaksi, mutta tehtävä jäi lyhytaikaiseksi, sillä retkeen osallistuneet vapaaehtoiset joukot eivät halunneet olla vakinaisen armeijan alaisuudessa. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi jouluaattona 1919.


title: Alexander Tunzelman von Adlerflug

text: Vuodesta 1920 Tunzelman von Adlerflug toimi 3. divisioonan komentajana. Hänet erotettiin tehtävästä vuonna 1925, jolloin vanhoja tsaarinupseereita siirrettiin pois palveluksesta. Sen jälkeen hän oli vielä kolme vuotta puolustusministeriön erikoistehtävissä, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1928. Tässä yhteydessä hänelle myönnettiin kenraaliluutnantin arvo.


title: Alexander Tunzelman von Adlerflug

text: Tunzelman von Adlerflugin puoliso oli vuodesta 1910 Eleonora Meta von Kleckl. Heillä oli kaksi lasta.


title: Gabriel von Bonsdorff (jääkäri)

text: Gabriel von Bonsdorff (16. tammikuuta 1893 Helsinki – 12. elokuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen jääkärieversti, metsänhoitaja, vapaaherra ja von Bonsdorff aatelisuvun vapaaherrallisen haaran päämies. Hänen vanhempansa olivat professori, lääkintäkenraalimajuri ja vapaaherra Hjalmar Gabriel von Bonsdorff ja Julia Maria Sofia Hirn. Hänet vihittiin avioliittoon Marianne Ida Augusta Wärnhjelmin kanssa 1928.


title: Gabriel von Bonsdorff (jääkäri)

text: Bonsdorff kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1912 ja liittyi Nylands Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopistossa filosofisen tiedekunnan maanviljelystaloudellisella osastolla 1913–1914 ja 1923–1925. Metsänhoitajan tutkinnon hän suoritti 1925.


title: Gabriel von Bonsdorff (jääkäri)

text: Von Bonsdorff liittyi ensimmäisten joukossa jääkäriliikkeeseen, jolle Saksa antoi sotilaskoulutusta "partiolaiskurssilla" Lockstedtin leirin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 55 muun miehen kanssa helmikuussa 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin syksyllä von Bonsdorff sijoitettiin Preussin kuninkaallisen jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa Saksan armeijassa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Venäjän armeijaa vastaan itärintamalla Saksan miehittämällä alueella Misajoella ja Lielupejoella.


title: Gabriel von Bonsdorff (jääkäri)

text: Von Bonsdorff saapui Suomeen jääkäreiden pääjoukon mukana Vaasaan majuriksi ylennettynä helmikuun lopulla 1918 osallistuakseen hallituksen alaisten Suomen tasavallan joukkojen (valkoiset) taisteluihin sisällissodassa. Hänet määrättiin ensin komentajaksi 4. jääkäripataljoonaan ja sitten maaliskuussa 2. jääkärirykmenttiin, jossa ominaisuudessa oli Tampereen taistelussa sekä Viipurin taistelussa eversti Ausfeldin ryhmän vasemmassa siivessä, mihin kuuluivat 6. ja 13. jääkäripataljoona sekä osia 15. jääkäripataljoonasta. Joukot etenivät Karjalankannaksella vallaten Kuokkalan ja jatkoivat edelleen Venäjän rajalle saakka.


title: Gabriel von Bonsdorff (jääkäri)

text: Sisällissodan jälkeen Von Bonsdorff toimi edelleen 2. jääkärirykmentin komentajana, mutta syksyllä 1918 hänet komennettiin komentajaksi Sortavalan rajavartioryhmään. Keski-Suomen rykmentin komentajaksi hänet nimitettiin 1919. Von Bonsdorff erosi armeijan palveluksesta 1922 ja siirtyi Kymin-yhtiön palvelukseen ollen samalla Kymintehtaan suojeluskunnan paikallispäällikkönä vuoteen 1923. Yksityismetsänhoitajana hän toimi Turun seudulla 1925–1931 ja Suojärvellä Aunuksen Puuliikkeen metsänhoitajana 1932–1934. Lauttakaluston toimitusjohtajana von Bonsdorff oli 1934–1939. Salmin uittoyhdistyksen apulaisuittopäällikkönä hän toimi 1934–1937.


title: Gabriel von Bonsdorff (jääkäri)

text: Talvisotaan von Bonsdorff osallistui Sortavalan suojeluskunnan piiripäällikkönä ja rauhan tultua 3. raja-alakomitean puheenjohtajana. Jatkosodan alkaessa hän oli Vaasan sotilasläänin komentajana, josta hänet komennettiin päämajan linnoitusosaston metsätoimiston päälliköksi 1941. Laatokan Karjalan uittopäällikkönä von Bonsdorff toimi 1942–1944.


title: Gabriel von Bonsdorff (jääkäri)

text: Von Bonsdorff siirtyi uittopäälliköksi Savon uittoyhdistykseen, josta tehtävästä hän siirtyi eläkkeelle 1959. Hänet on haudattu sukuhautaan Helsingin Hietaniemen hautausmaan vanhaan osaan.


title: Ottavio Piccolomini

text: Ruhtinas Ottavio Piccolomini d'Aragona, Amalfin herttua (11. marraskuuta 1599 Firenze – 11. elokuuta 1656 Wien) oli Itävallan marsalkka.


title: Ottavio Piccolomini

text: Piccolomini astui Itävallan armeijan palvelukseen vuonna 1616 ja osallistui kolmikymmenvuotisen sodan taisteluihin Böömissä 1618. Albrecht von Wallensteinin palvelukseen hän siirtyi 1627, ja muun muassa johti Lützenin taistelussa ratsuväkeä vasemmalla siivellä. 1634 hän sekaantui Wallensteinin murhaan.


title: Ottavio Piccolomini

text: Piccolomini oli Espanjan palveluksessa vuosina 1635–39 taistellen Ranskaa vastaa. 1648 hänestä tuli keisarillisen armeijan ylipäällikkö. Vuosina 1649–51 hän johti yhdessä Zweibrückenin prinssin (tuleva Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaa Nürnbergin kongressia, joka vastasi joukkojen kotiuttamisesta Westfalenin rauhan jälkeen.


title: Maski

text: Maski voi tarkoittaa seuraavia:


title: Syöksyhammas

text: Syöksyhammas on joidenkin nisäkkäiden suusta kasvava huomattavan pitkä hammas. Syöksyhampaita on nykyisin elävistä lajeista norsuilla, mursulla ja sarvivalaalla. Eläimet käyttävät syöksyhampaitaan lajista riippuen esimerkiksi itsepuolustukseen, lajinsisäiseen kilpailuun, ruoanhankintaan tai liikkumiseen. Syöksyhampaat kasvavat koko eläimen eliniän ajan.


title: Syöksyhammas

text: Norsun syöksyhampaat ovat pidentyneitä etuhampaita ja kasvavat kaarevasti eteenpäin. Norsut kaivavat syöksyhampaillaan vettä maasta ja kaarnaa puunrungoista sekä puolustautuvat niillä petoja ja toisiaan vastaan. Norsujen syöksyhampaista saatava norsunluu on haluttua materiaalia, minkä seurauksena norsuja on jouduttu suojelemaan metsästäjiltä. Afrikannorsuista uroksilla ja naarailla sekä aasiannorsu-uroksilla on suuret syöksyhampaat, mutta aasiannorsunaarailta ne voivat puuttua kokonaan.


title: Syöksyhammas

text: Mursun syöksyhampaat ovat pidentyneitä kulmahampaita, ja ne kasvavat suoraan alaspäin. Mursut käyttävät syöksyhampaitaan noustakseen vedestä jäälle ja kaivertaakseen jäähän hengitysaukkoja sukelluksissa ollessaan. Urokset käyttävät hampaitaan myös taisteluissa toisia uroksia vastaan.


title: Syöksyhammas

text: Sarvivalasuroksella on yksi miekkamainen, suora ja kierteinen syöksyhammas, joka kasvaa sen yläleuasta ja voi olla yli kahden metrin mittainen. Sarvivalaan syöksyhampaalla arvellaan olevan merkitystä eläimen pariutumisrituaaleissa.


title: Syöksyhammas

text: Joidenkin eläinten kuten villisian, pahkasian ja sapelihammaskissojen kulmahampaita kutsutaan "torahampaiksi".


title: Olli Wuorinen

text: Olof Berg, käytti kirjailijanimiä Olli Wuorinen ja Olli A. Wuorinen (28. helmikuuta 1842, Uukuniemi – 10. tammikuuta 1917, Uukuniemi) oli suomalainen runoilija ja kääntäjä. Hän käytti myös nimimerkkejä "O. Wrn" ja "Olli Vuorinen".


title: Olli Wuorinen

text: Wuorisen vanhemmat olivat maanviljelijä Olavi Berg ja Anni Korhonen. Hän kävi 1860-luvun alussa lähellä Viipuria sijainneen Maaskolan maanviljelyskoulun ja oli samassa koulussa vuosina 1862-1863 alkeisopettajana. Täällä hän tutustui Viipurin lainakirjaston kautta K. A. Gottlundin, Jaakko Juteinin, Paavo Korhosen, Olli Kymäläisen, Pietari Makkosen ja Antti Puhakan runoihin sekä myös Kalevalaan. Wuorinen alkoi myös itse kirjoittaa runoja pääasiassa kalevalamitalla ja lähetti niitä sanomalehtiin.


title: Olli Wuorinen

text: Opiskellessaan Jyväskylän seminaarissa vuosina 1868-1872 hän julkaisi runojaan V. Kilpisen toimittamassa "Kansan lehdessä" ja Julius Krohnin "Suomen Kuvalehdessä" sekä Jyväskylän seminaarilaisten albumissa "Suomen saloilta". Samaan aikaan seminaarissa opiskeli useita muitakin runonkirjoittajia, kuten J. H. Erkko, Kustaa Killinen ja Isa Asp. Tunnetuimpia hänen runoistaan lienevät "Luistinretki" ja "Leivo". Herätysliikkeissä lauletaan myös hänen kirjoittamaansa laulua Joulu, joulu tullut on.


title: Olli Wuorinen

text: Wuorinen toimi kansakoulunopettajana Haminassa vuosina 1873–1903. Hän oli myös Haminan kaupunginvaltuuston ja kirkkovaltuuston jäsen. Hänen puolisonsa vuodesta 1865 oli Gertrud Siitonen (k. 1929).


title: Per Zilliacus

text: Per Wilhelm Zilliacus () oli suomalainen jääkärieversti ja Sotakorkeakoulun johtaja sekä Suojeluskuntain ylipäällikkö.


title: Per Zilliacus

text: Hänen vanhempansa olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori Henrik Wilhelm Johan Zilliacus ja Gertrud Charlotta Lönnblad. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Margareta Sederholmin kanssa, josta hän erosi vuonna 1935 ja avioitui toisen kerran vuonna 1936 Aune Linnea Vuorion kanssa, josta hän erosi vielä samana vuonna ja avioitui kelmannen kerran vuonna 1948 toimittaja Gunvor Eleonora Marie Lindroosin kanssa.


title: Per Zilliacus

text: Zilliacus kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1911–1915 Teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla ja suoritti diplomi-insinööritutkinnon ensimmäisen jakson (tekniikan mekaniikkaa lukuun ottamatta). Zilliacus suoritti Italian sotakorkeakoulun vuosina 1927–1930. Hän teki opintomatkat Sveitsiin, missä hän tutki poliisin liikekannallepano- ja koulutuskysymyksiä vuonna 1924, Tanskaan, missä hän seurasi sotaharjoituksia vuonna vuonna 1923, Englantiin vuonna 1925, Saksaan vuonna 1926 ja Ruotsiin, minne hän oli oppimismielessä komennettuna kolmen viikon ajaksi Skaraborgin rykmenttiin vuonna 1924.


title: Per Zilliacus

text: Zilliacus osallistui ylioppilaiden aktivistitoimintaan syksyllä 1914 ennen kuin liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin 21. joulukuuta 1915 hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Per Zilliacus

text: Zilliacus osallistui pataljoonan palattua rintamalta Libaussa vuonna 1917 järjestetylle rautatienrakennuskurssille. Hän toimi 10. syyskuuta 1917 alkaen osastopäällikkönä Stab II:ssa ennen pataljoonan kotiin lähtöä. (esikunta Stab II perustettiin pataljoonan kotiuttamista valmistelemaan). Hän suoritti myös vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun A - kurssin.


title: Per Zilliacus

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana kapteeniksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan perustamaan ja järhestämään 6. jääkäripataljoona. Pataljoonan perustamisen jälkeen hän johdatti sen taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella, missä hän haavoittui kaupunkialueella 3. huhtikuuta 1918. Haavoitumisensa jälkeen hän palveli sodan loppuvaiheet Päämajan operatiivisessa toimistossa.


title: Per Zilliacus

text: Zilliacus siirrettiin sisällissodan jälkeen kesäkuussa vuonna 1918 Yleisesikunnan operatiiviselle osastolle, josta hänet siirrettiin 4. lokakuuta 1918 alkaen 2. Divisioonan esikuntapäälliköksi ja 14. huhtikuuta 1920 alkaen Keski-Suomen rykmentin I pataljoonan komentajaksi.


title: Per Zilliacus

text: Hänet komennettiin 9. joulukuuta 1920 ja lopulta siirrettiin 27. marraskuuta 1923 alkaen Suojeluskuntain yliesikunnan esikuntapäälliköksi. Yliesikunnan esikuntapäällikön tehtävää suorittaessaan hän osallistui vuoden 1924 alussa niin sanottuun "upseerikapinaan", jonka tarkoituksena oli painostaa Lauri Igmania ottamaan hallitukseensa puolustusministeriksi hänen esimiehensä Suojeluskuntain ylipäällikkö Lauri Malmberg tiukkoine ehtoineen, johon vaatimukseen Ingman sitten myöntyikin presidentti Ståhlbergin periaatteellisesta vastustuksesta huolimatta., mistä hänet siirrettiin edelleen 9. heinäkuuta 1927 alkaen Pohjois-Savon rykmentin komentajaksi. Yleisesikunnan tilastollisen ja ulkomaaosaston päälliköksi hänet nimitettiin 26. elokuuta 1927, mistä virasta hän oli komennettuna loka - marraskuussa vuonna 1930 Sisäasiainministeriöön. 15. syyskuuta 1927 alkaen hän lähti Italiaan jatkamaan sotilaallisia opintojaan kolmeksi vuodeksi.


title: Per Zilliacus

text: Sotakorkeakoulun johtajaksi hänet nimitettiin 1. tammikuuta 1931. Puolustusvoimista hän erosi 16. toukokuuta 1933.


title: Per Zilliacus

text: Zilliacus hoiti Suojeluskuntain ylipäällikön tehtäviä kesä – elokuussa vuonna 1921 ja kesäkuusta 1924 lokakuuhun 1925 välisen ajan. Zilliacus toimi talvi- ja jatkosodan aikana Sotilasasiamiehenä Yhdysvalloissa vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet kotiutettiin. Sotien jälkeen hän työskenteli konttoripäällikkönä Oy Werner Hacklinin palveluksessa.


title: Per Zilliacus

text: Zilliacus toimi Suomen puunjalostusteollisuuden työnantajaliiton toimitusjohtajana vuodesta 1933–1939 ja toimi Jääkäritoimiston jäsenenä vuonna 1920 ja puheenjohtajana vuonna 1921 sekä oli Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1921–1926 sekä 1931–1934. Hän toimi suojeluskunta-asetusta laatineen komitean jäsenenä vuonna 1921 ja toimi Sanan ja Miekan sekä Hakkapeliitan toimituskunnan jäsenenä vuosina 1927–1931 sekä valittiin Kainuun suojeluskuntapiirin kunniapiiripäälliköksi vuonna 1927. Hän toimi Porin kaupunginvaltuutettuna sekä oli hallituksen jäsenenä Suomen Stevedoringissa, Työnantajaliitossa, jääkäriliiton alaosastossa, Reservinupseeriliitossa, Porin Cercle Francais'nissa ja Suomi-Amerikka yhdistyksessä sekä Porin Rotaryklubissa.


title: Innopower

text: Innopower Oy, (aiemmin PVO-Innopower Oy) on Pohjolan Voima Oy:n perustama yhtiö, joka on omistanut useita tuulivoimalaitoksia Suomessa. Yhtiön omistaa joukko suomalaisia energiayhtiöitä.


title: Innopower

text: Kemin tuulipuisto vihittiin käyttöön 25. helmikuuta 2009. Ikea osti tuulipuiston tammikuussa 2016. Puiston voimalat uusitaan ja alueelle rakennetaan uusia voimalaitoksia. Oulunsalon tuulivoimapuisto sijaitsee Riutunkarissa Hailuodon lauttasataman läheisyydessä. Tuulipuiston kapasiteetti on 6 megawattia. Suurimmat voimalat ovat vuonna 2008 valmistuneet Winwindin toimittamat 3 megawatin voimalat, joiden napakorkeus on 90 metriä ja roottorin halkaisija 100 metriä.


title: Air Nova

text: Air Nova oli lentoyhtiö, jonka kotipaikkana toimi Enfield, Nova Scotia, Kanada. Vuonna 2001 se yhdistettiin muiden Air Canadan omistamien lentoyhtiöiden kanssa Air Canada Jazziksi.


title: Air Nova

text:
Air Nova perustettiin kesäkuussa 1986 kahdella DHC Dash 8-100 konella lentäen viiteen eri kohteeseen Kanadan itä-rannikolla. Seuraavina vuosina yhtiön kannattavuuden parantuminen mahdollisti lisätä DCH Dash 8 kalustoa. BAe 146 suihkukoneiden hankinta mahdollisti uusien reittien avaamisen Kanadassa ja Yhdysvaltoihin.
Keväällä 1999 Air Alliance ja Air Nova yhdistyivät ja ottivat nimekseen Air Nova.


title: Air Nova

text: Air Nova kuului Star Alliance -yhteenliittymään.


title: Pilkkihiihto

text: Pilkkihiihto on pilkkikalastuksen ja hiihdon yhdistelmä. Pilkkihiihtokilpailuja varten tehdään jäälle ja mahdollisesti myös osaksi maalle pyöreähkö latulenkki. Sitä hiihdetään yhteen suuntaan sovittu aika. Jokaisella kierroksella kilpailijan tulee onkia yksi kala hiihtolenkin ulkopuolelta ja tuoda se hiihtäen maaliin. Sijoituksen kilpailussa määrää kalallisten kierrosten määrä maaliviivalla sovitun ajan sisällä. Tasatuloksen saaneilla ratkaisee viimeisen kierroksen saapumisjärjestys, aikaisemmin kalan kanssa maaliin saapuneen hyväksi.


title: Pilkkihiihto

text: Pilkkihiihtoa kokeiltiin ensimmäisen kerran mäntyharjulaisessa urheiluseura Mäntyharjun Jäntevässä, jossa Antero Rusinen ideoi pilkkihiihdon 1970-luvun puolivälissä. Vähitellen harrastus levisi lähinnä seurojen kuntourheilupuolelle.


title: Pilkkihiihto

text: Pilkkihiihtoa on harrastettu eniten Itä-Suomessa. Tunnetuimpia paikkakuntia kisojen järjestäjinä ovat olleet Iisalmi, Asikkala, Lappeenranta, Ruokolahti, Mikkeli, Joutseno, Luumäki ja Mäntyharju. Ensimmäisiin, vuonna 1985 järjestettyihin SM-kisoihin osallistui 200 kilpailijaa. Kilpailuihin on osallistunut hiihtoseurojen lisäksi urheilukalastusseuroja.


title: Pilkkihiihto

text: Pilkkihiihtoradat tulee suunnitella sellaiseen paikkaan, mistä tulee kalaa ainakin kohtuullisesti. Radan pituus on noin yksi kilometri. Radan sisäreunaan tehdään perinteistä tyyliä hiihtäville kilpalatu ja ulkoreunaan luistelutyyliä käyttäville oma rata. Rata-alueelle ei saa kairata reikiä. Radan tulee olla selkeä, eikä siinä saa olla jyrkkiä kaarteita tai mutkia. Radan sisälle tulee jäädä selkeä keskiosa. Keväällä jäälle nousee joskus vesi. Tällöin on mietittävä vaihtoehtoinen paikka, jossa vesi ei ole esteenä. Radan vetäminen kokonaan maalle ei ole suositeltavaa, koska silloin kilpailijat jäävät lähelle rantaa, jolloin viiden metrin etäisyys toisiin kilpailijoihin ei helposti toteudu.


title: Pilkkihiihto

text: Rata on syytä merkitä pystyyn asetetuilla havuilla tai muilla näkyvillä merkeillä.


title: Pilkkihiihto

text: Sarjajako on vuosien varrella vaihdellut. Miesten puolilla on sopiva SM-pilkkionginnan sarjajako: yleinen, 55-vuotiaat ja 65-vuotiaat. Naisilla on yksi sarja ja alle 16-vuotiailla tytöillä ja pojilla yksi yhteinen sarja.


title: Pilkkihiihto

text: Usein parhaille kalapaikoille ahtaudutaan liiaksi, ja silloin tarvitaan puolueetonta valvojaa. Lohkovalvojan tulee kieltää yleisöä menemästä liian lähelle kilpailijaa. Kilpailuihin tulee nimetä kolmihenkinen jury, jossa on ainakin yksi kilpailijoiden edustaja.


title: Sangihenviheltäjä

text: Sangihenviheltäjä ("Coracornis sanghirensis") on äärimmäisen uhanalainen endeemisenä Sangihen saarella Indonesiassa elävä lintu .


title: Sangihenviheltäjä

text: Sangihenviheltäjä on noin 17 cm pitkä rastaiden kaltainen lintu. Selkä on yläpuoleltaan oliivinruskea, alaselkä enemmän kastanjanruskea. Vatsan väri on ruosteenruskea. Nokka on musta ja vahva. Laji voidaan sekoittaa kultabulbulin alalaji "Ixos affinis platenae"hen, joka on isompi ja päältä vihertävämpi ja jonka rinta ja kaula ovat kellertävät. Laulu on kovaäänistä ja drongojenkaltaista säkeiden toistoa. Lisäksi "chweep chweep" ääniä.


title: Sangihenviheltäjä

text: Sangihenviheltäjät elävät 600–750 m:n korkeudella metsissä, joille ovat tyypillisiä "Pandanus"-suvun korkeat palmut. . Sangihenviheltäjäkannan kooksi arvioidaan noin 50–250 yksilöä. Suurin uhka on metsien häviäminen maatalouden tieltä. Suurin osa Sanghihen alkuperäisistä metsistä on kaadettu.


title: Elastaasi

text: Elastaasi on molekyylibiologiassa seriiniproteaasien luokkaan kuuluva entsyymi, joka pilkkoo sidekudoksessa elastiini-nimistä proteiinia. Ihmiselimistössä elastaasia on perinteisesti ajateltu olevan kahdentyyppistä: haiman elastaasia ja valkosolujen elastaasia. Kuitenkin ihmisellä on kuusi geeniä, jotka koodaavat samankaltaisia elastaasiproteiineja: elastaasi 1, 2, 2A, 2B, 3A, ja 3B. Alan kirjallisuudessa käytetään haiman sisältämästä entsyymistä nimeä elastaasi-1, mutta todellisuudessa tällä viitataan elastaasiin 2A.


title: Elastaasi

text: Haiman elastaasin mittausta ulosteesta käytetään tutkittaessa haiman vajaatoimintaa, joka voi johtua esimerkiksi toistuvista haimatulehduksista tai perinnöllisistä sairauksista, kuten kystisestä fibroosista.


title: Aleksandr Kokko

text: Aleksandr Viktorovitš Kokko (, s. 4. kesäkuuta 1987 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on suomalainen jalkapalloilija. Hänellä on myös Venäjän kansalaisuus.


title: Aleksandr Kokko

text: Leningradissa syntynyt inkeriläiset juuret omaava Kokko muutti kymmenen vuoden ikäisenä Poriin, jossa aloitti uransa FC Jazzin riveissä. Veikkausliigadebyytin ja samalla ainoan pelinsä Jazzin paidassa Kokko pelasi 2. lokakuuta 2004, kun hän tuli vaihdosta kentälle ja pelasi ottelussa kaikkiaan 16. minuuttia.


title: Aleksandr Kokko

text: Kaudeksi 2005 Kokko siirtyi Kakkosessa pelanneeseen PoPaan, joka sijoittui Kakkosen länsilohkon toiseksi. Kokko teki kaudella 2005 13 ottelussa viisi maalia.


title: Aleksandr Kokko

text: Kaudeksi 2006 Kokko siirtyi sarjaporrasta ylemmäs Ykkösessä pelanneeseen FC Hämeenlinnaan. Hämeenlinnassa Kokko pelasi 15 ottelua tehden kaksi maalia.


title: Aleksandr Kokko

text: Kokko siirtyi kaudeksi 2007 Veikkausliigaan ja espoolaiseen Honkaan. Kokko pelasi Hongassa neljän kauden aikana 59 peliä, joissa teki 17 maalia. Maalikuninkuuden hän voitti kaudella 2008, kun hän jakoi maalipörssin voiton yhdessä Tampere Unitedin Henri Myntin kanssa 13 maalillaan. Kokko valittiin kaudella 2008 Veikkausliigan vuoden hyökkääjäksi ja vuoden tulokkaaksi.


title: Aleksandr Kokko

text: Kokko käväisi kaudella 2009 lainalla Kakkosessa pelanneessa Pallohongassa sekä kaudella 2010 Ykkösessä pelanneessa PoPa:ssa.


title: Aleksandr Kokko

text: Kaudeksi 2011 Kokko siirtyi Vaasan Palloseuraan. Kokko pelasi Vaasassa 18 ottelua, joissa syntyi kolme maalia.


title: Aleksandr Kokko

text:
Kaudella 2012 Kokko teki sopimuksen Ykkösessä pelanneen Rovaniemen Palloseuran kanssa. Kokko teki kaudella 2015 Ykkösessä 22 ottelussa 15 maalia. RoPS nousi kauden päätteeksi Veikkausliigaan.
Kaudella 2013 Kokko pelasi RoPS:ssa 18 ottelua, joissa syntyi kuusi maalia. Kaudella 2014 otteluita kertyi 19 ja maaleja yhdeksän.


title: Aleksandr Kokko

text: Kaudella 2015 RoPS pelasi häikäisevän kauden voittaen liigassa hopeaa. Kokko itse voitti maalikuninkuuden 17 osumallaan. Hän teki viimeisellä kierroksella Lahtea vastaan hattutempun, jonka turvin hän nousi maalipörssin voittoon ohi Juho Mäkelän. Kokko valittiin kaudella 2015 Veikkausliigan vuoden hyökkääjäksi ja vuoden pelaajaksi. Seuraavalla kaudella Kokko teki vielä yhdeksän maalia 15 ottelussa, kunnes siirtyi australialaiseen Newcastle Jetsiin.


title: Aleksandr Kokko

text: Australian aika oli Kokolle vaikea, kun hän kärsi usein loukkaantumisista. Kaikkiaan kahden kauden aikana Newcastlessa Kokko pelasi 13 ottelua, joissa syntyi yksi maali.


title: Aleksandr Kokko

text: Kaudeksi 2017–2018 Kokko siirtyi hongkongilaiseen Eastern SC:iin. Easternissa Kokko pelasi kaikkiaan kuusi ottelua, joissa hän teki kolme maalia. Eastern ja Kokko purkivat sopimuksensa tammikuussa 2018.


title: Aleksandr Kokko

text: Kokko on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän kuului alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen vuoden 2009 EM-kilpailuissa.


title: Aleksandr Kokko

text: Hän teki debyyttinsä Suomen maajoukkueessa 10. tammikuuta 2016 Ruotsia vastaan.


title: Aleksandr Kokko

text: Honka


title: Aleksandr Kokko

text: RoPS


title: Pilleri

text: Pilleri on pieni pallomainen lääkeannos. Pillereitä on valmistettu lääkejauheesta puristamalla ne muotoonsa erityisellä pillerilaudalla. Nykyään pillerit on korvattu tableteilla, kapseleilla tai liuoksilla. Sanaa pilleri käytetään yhä tableteista tai yleensä lääkevalmisteista, varsinkin ehkäisytableteista tai huumaustarkoituksessa käytettävistä lääketableteista.


title: Expert

text: Expert AS on Norjasta lähtöisin oleva kodinkoneketju, joka on osa Power International AS -konsernia, joka on puolestaan norjalaisten Awilhelmsen AS:n ja Dolphin Invest AS:n yhteisesti omistama jälleenmyyntiketju. Expert-ketjulla on Suomessa tällä hetkellä 10 myymälää, joista valtaosa on itsenäisiä kauppiasmyymälöitä. Yritys työllisti Suomessa yli 400 henkilöä vuonna 2014.


title: Expert

text: Expert ASA Oy syntyi, kun norjalainen Expert AS -konserni hankki itselleen vuonna 1995 perustetun Konepiste J. Oja Oy:n tammikuussa 2007. Expert ASA Oy on sittemmin kasvanut kovaa vauhtia. Vuoden 2007 alussa yrityksellä oli Suomessa kahdeksan myymälää, kun sittemmin niiden määrä kasvoi jopa 48:aan.


title: Expert

text: Ensimmäiset Uusi Expert -myymälät avattiin Raisioon ja Helsingin Itikseen. Vuoden 2015 aikana Expert avasi uudet myymälät Helsingin, Turun ja Tampereen Stockmann-tavarataloihin sekä muita myymälöitä mm. Tampereelle, Lappeenrantaan sekä Riihimäelle.


title: Expert

text: Vuosina 2012 ja 2013 Expert ASA oli "Talouselämä"-lehden TE500-selvityksen mukaan kaupan alan kolmen eniten kasvaneen yrityksen joukossa.


title: Expert

text: Suurin osa Expert-liikkeistä on sittemmin siirtynyt samaan konserniin kuuluvaan Power-ketjuun. Expert jatkaa kauppiasvetoisissa liikkeissä pienemmillä paikkakunnilla.


title: Expert

text: Expert ASA Oy:n toiminimi muuttui 9. kesäkuuta 2016 Power Finland Oy:ksi. Vuoden 2016 aikana suurin osa Expert-myymälöistä muutettiin Powereiksi, ja Expert-nimellä jatkoivat kauppiasvetoiset liikkeet.Expert-ketju rantautui Suomeen vuonna 1966 perustetun Radioliikkeiden Oy:n myötä. Vuoden 1976 alussa Expert-ketjuun kuului Suomessa 67 jäsenyritystä, joilla oli yhteensä 104 myymälää. Tuolloin Expert-ketju toimi 12 maassa.


title: Turun maaoikeus

text: Turun maaoikeus eli maanoikeus () oli 1400-luvulla ja 1500-luvun alussa toiminut Suomen ylin tuomioistuin.


title: Turun maaoikeus

text: Tuomioistuimen perusti vuonna 1407 Turkuun Ruotsin kuningas Eerik XIII Pommerilainen. Kuningas vieraili Suomessa 1407 ja teki aloitteen maanoikeuden perustamiseksi. Se mainitaan lähteissä ensi kerran 1411 ja se sai lopullisen muotonsa 1435. Kuningas antoi 1414 maanoikeudelle oikeuden ratkaista kuninkaalle kuuluneet oikeus- ja valitusasiat. Oikeuden toiminta ilmeisesti keskeytyi, sillä sen ratkaisuista ei ole tietoja vuosilta 1417–1433. Kuningas antoi 1435 perustamiskirjeen, johon sisältyi määräykset maanoikeuden kokoonpanosta ja toimivallasta.


title: Turun maaoikeus

text: Ajan oikeuskäsityksen mukaan ylin tuomiovalta oli kuninkaalla. Koska Eerik Pommerilaisen hovi sijaitsi Tanskassa, olisi muutoksenhaku alioikeuden päätökseen ollut suomalaisille erityisen hankalaa.


title: Turun maaoikeus

text: Turun maaoikeus oli pysyvä tuomioistuin ja poikkesi Maunu Eerikinpojan maanlaissa määritellyistä satunnaisesti kokoontuvista kuninkaankäräjistä, joille myös oli suotu oikaisuvaltaa. Vuonna 1435 tarkennettiin maaoikeutta koskevaa sääntöä: jäseninä tuli olla Turun piispan lisäksi myös Turun tuomiokapitulin jäsen, Suomen valtaneuvokset, laamannit ja kihlakunnantuomarit. Lisäksi Turun maaoikeuden kokoonpanoon kuului kuninkaankäräjien tapaan 12-miehinen kuninkaan lautakunta. Maanoikeus kokoontui yleensä Turussa aluksi vuosittain, myöhemmin harvemmin.


title: Turun maaoikeus

text: 1400-luvun loppua kohden maaoikeuden asema muuttui alisteisemmaksi kuninkaalle ja se kokoontuikin ainoastaan tämän käydessä Turussa. 1500-luvun alkuvuosien jälkeen ei Turun maaoikeudesta ole mainintoja säilyneissä asiakirjoissa. Ennen seuraavan pysyvän valitusasteen eli Turun hovioikeuden perustamista vuonna 1623 ylimpänä asteena Suomessa toimivat erilaiset lyhytaikaiset kuninkaan valtuuttamat tuomioistuimet. Yhteistä näille oli, että niiden toimialueena oli koko Ruotsin valtakunta ja että ne tarvittaessa matkustivat valitusastetta tarvitseville paikkakunnille.


title: Turun maaoikeus

text: Toisin kuin nykyisissä kiinteistöasioihin keskittyvissä maaoikeuksissa, Turun maaoikeudessa ratkottiin kaikki rikos- ja riita-asiat. Maaoikeus sai käsitellä vain kihlakunnantuomarin ja laamannin ratkaisemia tapauksia sekä piispaa, laamanneja ja vouteja koskevia valituksia. Turun maaoikeudesta on viimeinen maininta vuodelta 1504.


title: Idän lohikäärme

text: Idän lohikäärme ("The Last Dragon") on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, jonka on tuottanut Rupert Hitzig ja ohjannut Michael Schultz. Suomessa elokuva tuli ensi-iltaan 13. syyskuuta 1985 ja se julkaistiin myös VHS-muodossa.


title: Idän lohikäärme

text: Nuori Leroy Green koskettaa viimeistä tasoa taistelulajissaan. Hänen opettajansa kokee ettei voi auttaa Leroyta enää. Leroy lähtee seikkailuun kohti taistelulajinsa viimeistä tasoa ja kohtaa matkallaan vaarallisen tv-tuottajan Eddie Arcadianin (Murney), sekä Harlemin shōgunin, joka haluaa olla taistelijoiden mestari. Lisäksi Leroy joutuu pelastamaan kaunista Laura Charlesia pakkomielteisen tuottajan kynsistä.


title: Idän lohikäärme

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Markku Salmi piti elokuvaa vauhdikkaana ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Kieliopillistuminen

text: Kieliopillistuminen on kielen kehitykseen liittyvä ilmiö, jossa itsenäinen sana muuttuu kieliopilliseksi muodoksi, kuten artikkeliksi tai sijamuodon päätteeksi. Usein kehitys on ollut samansuuntainen monissa eri kielissä.


title: Kieliopillistuminen

text: Kieliopillistumiselle on tyypillistä mm. seuraavat mekanismit:


title: Kieliopillistuminen

text: Artikkelit ovat yleensä kehittyneet kieliopillistumalla. Esimerkiksi englannin indefiniittinen eli epämääräisyyttä osoittava artikkeli "a(n)" on kehittynyt lukusanasta "one" 'yksi'. Vastaava kehitys on tapahtunut albaniassa, baskissa, ewessä, lezgissä, moressa (nigeriläis-kongolainen kieli, puhutaan Burkina Fasossa), ranskassa, rapanuissa, saksassa, tamilissa, turkissa ja unkarissa. Definiittinen eli määräisyyttä ilmaiseva artikkeli on usein kehittynyt demonstratiivipronominista 'se'. Englannissa pronominista "that" 'se, tuo' on kehittynyt definiittinen artikkeli "the", ja unkarin sana "az" on sekä pronomini 'se, tuo' että definiittinen artikkeli. On myös esitetty ajatus, että suomen puhekielessä "se"-pronominia käytettäisiin definiittisen artikkelin tavoin, mutta tästä tutkijat eivät ole yksimielisiä.


title: Kieliopillistuminen

text: ’Ympyrää’ merkitsevästä sanasta on usein kehittynyt prepositio tai postpositio ’ympärillä’, kuten albaniassa, baskissa, islannissa, kymrissä, latinassa, saksassa ja venäjässä. Myös suomessa sana "ympyrä" ja postpositio "ympäri" ovat ilmeisesti samaa alkuperää.


title: Kieliopillistuminen

text: Itsenäisestä sanasta voi kehittyä myös sijamuodon pääte. Baskin komitatiivin pääte "-ekin" on kehittynyt sanasta "kide", joka merkitsee ystävää, paria, seuralaista. Vastaavasti viron komitatiivin sijapääte "-ga" (esimerkiksi "pojaga" 'pojan kanssa, poikineen') on kehittynyt sanasta "kaasas" ’kanssa, mukana’. Vatjassa vastaava pääte on -"kaa".


title: Maatiainen

text: Maatiainen on jalostamaton kotieläin tai viljelykasvi. Joskus sanaa käytetään myös kotoisen kannan pohjalta jalostetuista roduista tai lajikkeista. Maatiaiskasvit ovat aikojen kuluessa luonnon ja ihmisen vuorovaikutuksessa muovautuneita ja kehittyneitä koriste- tai hyötykasveja. Maatiaiskasvien paikalliset kannat saattavat olla hyvinkin erityispiirteisiä. Maatiaiskasvien arvo on erityisesti niiden geneettisessä potentiaalissa, luonnon monimuotoisuudessa sekä kulttuurihistoriassa. Maatiaiskasvien merkitystä paikallisidentiteetille ei pidä myöskään aliarvioida. Maatiainen ry. valitsee vuosittain yhden kasvin vuoden maatiaiskasviksi. Vuoden 2008 maatiaiskasviksi valittiin maa-artisokka.


title: Maatiainen

text: Esimerkkejä maatiaisista ovat maatiaiskissa ja maatiaisperuna.


title: Jumbo (täsmennyssivu)

text: Jumbolla voidaan tarkoittaa:


title: Silmäsyöpä

text: Silmäsyövät ovat silmästä lähtöisin olevia syöpätauteja. Silmäsyöpiä ovat muun muiden muassa silmämelanooma ja pikkulasten yleisin syöpätauti retinoblastooma. Silmämelanooma syntyy voimakkaasti pigmentoituneeseen suonikalvostoon (uvea), joka muodostaa silmämunan seinämän keskimmäisen kerroksen.


title: Konrad Laaksonen

text: Konrad Alexander Laaksonen (8. heinäkuuta 1888 Turku – 30. lokakuuta 1970) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat kauppias Anton Alexander Laaksonen (Snellman) ja Matilda Kustaava Dahlbom. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Maria Nadeschda Lindeberg (kuoli vuonna 1928) ja toinen vaimo oli Elsa Lyyli Tuovinen. Konrad Laaksonen kirjoitti ylioppilaaksi Heinolan Alkeiskoulun jatkoluokilta vuonna 1909. Karlsruhen teknisessä korkeakoulussa hän opiskeli vuosina 1909–1914. Sähköinsinööritutkinnon hän suoritti vuonna 1912. Hyökkäysvaunukurssille hän osallistui vuonna 1922. Sotakorkeakoulun komentajakurssin hän suoritti vuonna 1928, Taistelukoulun konekivääri- ja kranaatinheitinkursseille hän osallistui vuonna 1935 sekä ampumakurssille vuonna 1938.


title: Konrad Laaksonen

text: Konrad Laaksonen liittyi vapaaehtoisena Pfadfinder-kurssille Saksassa jääkärikoulutusta antavaan yksikköön, joka myöhemmin nimettiin Jääkäripataljoona 27:ksi. Hän kirjautui Holsteinissa sijaitsevalle leirialueelle Lockstedt lageriin 10. elokuuta 1915 ja hänet sijoitettiin 2. komppaniaan. Jo seuraavassa kuussa hänet siirrettiin Konekiväärikomppaniaan. Toukokuussa 1916 hänet komennettiin etappimieheksi merenkurkun etappiin ja oli siinä tehtävässä aina joulukuulle 1916 asti. Etappikomennuksen jälkeen hän osallistui Berliinissä järjestettäville räjäytyskursseille, kunnes hänet komennettiin uudelleen merenkurkun etapille toukokuussa 1917 ollen etapilla tammikuulle 1918. Tällä komennuksellaan hän osallistui muun muassa aselaiva S/S Equityn tuoman lastin purkaukseen ja vartiointiin Vesterön saarella sekä kuljetukseen mantereelle. Tämän jälkeen hän toimi räjähdysainekuljetuksissa Suomen ja Uumajan välillä. Konrad saapui Suomeen hylkeenpyyntialuksella merenkurkun yli kuultuaan Suomen sisällissodan puhkeamisesta. Hän saapui Vaasaan ja edelleen Seinäjoen Valkoisen armeijan Päämajaan 8. helmikuuta 1918.


title: Konrad Laaksonen

text: Sisällissodan aikana Konrad Laaksonen komennettiin retkikuntaan, jonka tarkoitus oli takavarikoida venäläisten sotilastarvikkeita sisältävä varikko Kilpisjärvellä. Tältä retkeltään palattuaan hänet komennettiin Kuusamon pataljoonaan 3. komppanian päälliköksi 18. maaliskuuta 1918. Komppanianpäällikkönä hän otti osaa Soukelon taisteluun.


title: Konrad Laaksonen

text: Konrad Laaksonen jäi Armeijan palvelukseen ja sijoitettiin 1. joulukuuta 1918 Lapin 2. rajavartiopataljoonaan 4. komppanian päälliköksi, josta hänet siirrettiin 1. huhtikuuta Lapin rajavartioston Kuusamon komppanian päälliköksi ja edelleen 5. helmikuuta 1921 Sallan komppanian päälliköksi. Rajavartiolaitoksesta hänet siirrettiin Tampereen rykmenttiin komppanianpäälliköksi toukokuussa 1921. Pohjois-Savon rykmenttiin 2. pataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin itsenäisyyspäivänä 1922. Hän toimi rykmentissä myös rykmentin komentajan apulaisena. 30. elokuuta 1933 hän sai siirron 1. pataljoonan komentajaksi. Haminan sotilaspiirin päälliköksi hänet nimitettiin 20. elokuuta 1936.


title: Konrad Laaksonen

text: Talvisotaan hän osallistui Täydennysjalkavärirykmentti 3. komentajana, josta hänet siirrettiin Jalkaväkirykmentti 61:n komentajaksi ja edelleen Jalkaväkirykmentti 63:n komentajaksi, osallistuen taisteluihin Taipaleessa, Terenttilässä ja Vuosalmella. Sotien välisen ajan hän toimi Pohjois-Satakunnan suojeluskuntapiirin päällikkönä sekä komentajana. Jatkosodan syttyessä hän toimi edelleen samassa tehtävässä, mutta komennettiin vuonna 1942 Pohjois-Hämeen sotilasläänin komentajan apulaiseksi, josta edelleen Jalkaväkikoulutuskeskus 5:n päälliköksi. Vielä samana vuonna hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 57:n komentajan apulaiseksi. 15. divisioonan esikuntaan hänet komennettiin vuonna 1943 yleistarkastajaksi ja suunnittelu-upseeriksi. Perääntymisvaiheessa hän osallistui sotatoimiin Lempäälä Vuosalmi akselilla. Vakinaisesta palveluksesta hän erosi vuonna 1944.


title: Konrad Laaksonen

text: 3. divisioonan kunniatuomioistuimen jäsen vuosina 1928–1936.


title: Uno Fagernäs

text: Frans Uno Fagernäs (käytti Saksassa nimeä Fichte) (4. maaliskuuta 1894 Teerijärvi – 31. lokakuuta 1980) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Anders Fagernäs ja Fina Bredbacka. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Agnes Valborg Bergin kanssa.


title: Uno Fagernäs

text: Fagernäs kirjoitti ylioppilaaksi Pietarsaaren ruotsalaisesta reaaliopistosta vuonna 1914 ja liittyi Vasa nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla syyslukukauden vuonna 1914. Hän osallistui kenraali Nenosen johtamille tykistökursseille 20. maaliskuuta – 25. syyskuuta 1923, Sotakorkeakoulun erikoiskurssin hän suoritti vuonna 1925 sekä Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän suoritti vuosina 1926–1927.