title: Pink Anderson

text:
("The Titanic"
- "Boweevil"
- "John Henry"
- "Betty And Dupree"
- "Sugar Babe"
- "The Wreck Of The Old 97"
- "I Will Fly Away"
- "The Kaiser"
- "In The Evening")


title: Ferenc Csik

text: Ferenc Csik (12. joulukuuta 1913 Kaposvár - 29. maaliskuuta 1945 Sopron) oli unkarilainen uimari ja olympiavoittaja. Hän voitti Berliinissä vuonna 1936 pidetyissä kesäolympialaisissa olympiakultaa 100 metrin vapaauinnissa sekä pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Csik voitti myös vuonna 1934 Magdeburgissa kaksi EM-kultaa samoilta matkoilta.


title: Ferenc Csik

text: Uintiuransa jälkeen Csik toimi lääkärinä. Hän oli toisen maailmansodan aikaan lääkärinä sotilassairaalassa länsiunkarilaisessa Sopronin kaupungissa. Sodan loppuvaiheessa maaliskuussa 1945 Soproniin pudotettiin pommi, joka koitui monien muiden ohella myös Csikin kohtaloksi. Hänet on haudattu Keszthelyyn.


title: Ferenc Csik

text: Csik valittiin vuonna 1983 "International Swimming Hall of Famen jäseneksi".


title: Prinssille morsian

text: Prinssille morsian ("Coming to America") on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut John Landis. Elokuvan pääosissa näyttelevät Eddie Murphy, James Earl Jones, Arsenio Hall ja John Amos.


title: Prinssille morsian

text: Prinssi Akeem asuu varakkaassa Afrikan maassa nimeltä Zamunda. Akeem on kyllästynyt olemaan kuninkaallinen ja saamaan aina kaiken haluamansa. Prinssin isä kuningas Jaffa Joffer on järjestänyt poikansa syntymäpäiväksi tälle vaimon, jota prinssi ei ole itse ikinä nähnyt. Häät keskeytyvät, kun Akeem ilmoittaa isälleen haluavansa lähteä Amerikkaan etsimään itselleen kunnollista vaimoa jota hän oikeasti rakastaisi.


title: Prinssille morsian

text: Akeemin isä ei alussa ymmärrä täysin poikansa tarkoitusperää, vaan ajattelee enemmänkin poikansa lähtevän jakamaan kuninkaallista siementään. Akeem lähtee luottopalvelijansa Semmin kanssa kohti Yhdysvaltoja. Akeem haluaa, että he käyttäytyisivät uudessa maassa niin kuin normaalit ihmiset ja menisivät normaaliin työhön. Akeem ja Semmi löytävät rähjäisen vuokra-asunnon Queensista ja saavat töitä paikallisesta McDowell’s-hampurilaisravintolasta. Akeem tapaa ravintolan omistajan tyttären Lisan ja ihastuu tähän ensisilmäyksellä. Lisa tapailee kuitenkin samaan aikaan Darryllia ja ongelmia aiheuttaa myös, ettei Lisan isä Cleo McDowell hyväksy köyhää afrikkalaista paimentolaista tyttärelleen.


title: Prinssille morsian

text:
Lisa ihastuu itsekin Akeemin vastustuksesta huolimatta ja kaikki näyttää hetken aikaa hyvältä, kunnes Akeemin isä ja koko kuninkaallinen perhe saapuu Amerikkaan ja näin Lisa saa tietää Akeemin olevan kuninkaallinen. Akeem vannoo rakkauttaan Lisalle, vaikkei kertonut hänelle olevansa prinssi. Lisa leppyy asiasta ja pari saa toisensa.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa teennäisen vanhahtavaksi komediaksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Prinssille morsian

text: Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi elokuvan kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle.


title: Hiisi-Golf

text: Hiisi-Golf on golfklubi Pirkanmaalla, Lempäälässä. Se perustettiin 1996, ja sillä on jäseniä noin 900.


title: Hiisi-Golf

text: Hiisi-Golf on yhdistyspohjainen kenttä, eikä sille ole pelaajaosakkuuksia. Hiisi-Golf muodostuu kahdesta kentästä: 6-väyläinen pay and play -kenttä Hiisi, sekä 9-väyläinen tasoituskelpoinen Farmi.


title: Hiisi-Golf

text: Hiisi on 6-väyläinen, vuonna 1996 tehty par-3 kenttä, jolle ei tarvita greencardia. Kentän toinen reikä on dogleginä pelattava par-4. Kentän par-luku on 19, ja epävirallinen kenttäennätys on 13. Viides reikä on pienen lahden yli pelattava par-3. Kenttä kiertää Hiisi-Golfin rangen, ja kuudennen väylän viheriön tuntumasta löytyy myös harjoitteluviheriö.


title: Hiisi-Golf

text: Farmi on vuonna 2005 slopattu 9-väyläinen kenttä, jolta löytyy yksi par-5- ja kolme par-3-väylää. Par-3:sia ovat väylät 2, 6 ja 9, ja kentän ainoa, vuonna 2007 valmistunut par-5-väylä on väylä numero 7, joka on keltaiselta "klubitiiltä" 428 metriä pitkä ja punaiselta tiiltä 371 metriä pitkä.


title: Hiisi-Golf

text: Farmi on suurimmaksi osaksi järven rannalla sijaitsevaa peltoa, mutta esimerkiksi seitsemännen väylän ensimmäinen puolikas mennään metsän siimeksessä.


title: Hiisi-Golf

text: Slopattuna kenttäennätys on Harry Niemisen pelaama 66 (kaksi alle parin).


title: Hiisi-Golf

text: Farmi-Golfin talviharjoittelupaikka löytyy Lempäälän keskustasta. Siellä voi simulaattorin lisäksi harjoitella myös puttia ja chippejä.


title: Artšil (Iberia)

text: Artšil () oli Iberian (paikallisesti Kartlin eli itäisen Georgian) kuningas Khosroiani-dynastiasta noin vuosina 411–435. Hän oli kuningas Mirdat IV:n poika ja seuraaja.


title: Artšil (Iberia)

text: Kaksi tärkeintä georgialaista keskiaikaista kronikkaa, ""Kartlin kääntymys"" ja ""Kartlin elämä"", kertovat erilaiset, toistensa kanssa ristiriidassa olevat versiot Artšilin hallinnosta. Ensimmäisen kronikan kertomus on äärimmäisen lyhyt, mutta siinä valittaen todetaan, että sassanidien virallisen uskonnon zarathustralaisuuden asema kristityssä Iberiassa oli vahva, mikä todistaa sassanidien käytännössä kiistämättömästä valta-asemasta maassa. Toinen kronikka kertoo taas Artšilin menestyksekkäästä kapinasta Persiaa vastaan, hänen Persian rangaistusretkikunnan voitostaan ja kostoretkestään Arraniin. Nykytutkijat ovat kuitenkin kyseenalaistaneet jälkimmäisen kertomuksen autenttisuuden.


title: Artšil (Iberia)

text: Artšil esiintyy myös kahdessa armenialaisessa lähteessä: Korjunin teoksessa ""Maštotsin elämä"" (cap. 18) ja Mooses Korenelaisen kirjoituksissa (III.60).


title: Migraatio (biologia)

text: Migraatiolla tarkoitetaan biologiassa tapahtumaa, jossa eläimiä muuttaa alueelta toiselle. Migraatio voi olla passiivista tai aktiivista riippuen siirtymisen tavasta. Esimerkki aktiivisesta on muuttolintujen kevät- ja syksymuutot. Passiivista on esimerkiksi merivirtojen mukana ajelehtiminen.


title: Tom Kankkonen

text: Tom Kankkonen (s. 17. heinäkuuta 1960) on suomalainen toimittaja, joka työskentelee Ylellä. Hän on toiminut muun muassa Aamu-TV:n juontajana, Yle Uutisten ulkomaantoimittajana ja Ylen Skandinavian-kirjeenvaihtajana. Kankkonen on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.


title: Tom Kankkonen

text: Kankkonen on julkaissut kirjat "Turkki – Eurooppaa ja Aasiaa" (2005) ja "Islam Euroopassa" (2008). Hän on palkintoehdokas Suuren Journalistipalkinnon Vuoden journalisti -kategoriassa 2015 erityisesti Syyriaa, Irakia ja Turkkia käsittelevien raporttiensa ansiosta.


title: Nanni Loy

text: Nanni Loy (23. lokakuuta 1925 – 21. elokuuta 1995) oli italialainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hänen töidensä joukossa ovat "Nokkelat pankkirosvot" (1959), "Sankareiden päivä" (1962) ja "Scugnizzi" (1989).


title: Nanni Loy

text: Loy oli ehdolla Oscar-palkinnon, Berliinin elokuvajuhlien Kultaisen karhun ja kahden David di Donatello -palkinnon saajaksi. Hän voittikin useamman elokuvapalkinnon.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text:
Tintin seikkailut () on Nelvanan ja Ellipse Programmen kanadalais-ranskalaisena yhteistyönä vuonna 1991 tuottama animaatiosarja, johon tehtiin 39 puolen tunnin mittaista jaksoa. Jaksot perustuvat Hergén "Tintin seikkailut" -sarjakuviin, tosin monista jaksoista jätettiin paljon alkuperäisissä tarinoissa ollutta sisältöä kokonaan pois. Sarjasta on yhteensä kolme tuotantokautta, joista jokainen sisältää 13 jaksoa. Suurin osa sarjan tarinoista on esitetty kahden jakson mittaisina, lukuun ottamatta tarinoita "Tintti Amerikassa", "Salaperäinen tähti" ja "Rakham Punaisen aarre".
Kaksi ensimmäistä tarinaa "Tintti Neuvostojen maassa" ja "Tintti Afrikassa", eivät kuulu animaatiosarjaan muun muassa neuvostovastaisuuden ja rasismin merkkien takia. Lisäksi viimeinen seikkailu, "Tintti ja aakkostaide", ei myöskään kuulu animaatiosarjaan keskeneneräisen sisältönsä vuoksi.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text: Tintti: Sarjan nuori päähenkilö, ammatiltaan lehtimies, joka joutuu tahtomattaankin erilaisiin seikkailuihin ja kiperiin tilanteisiin, mutta selviää niistä lähes aina nokkeluutensa ja älynsä avulla.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text: Milou: Tintin uskollinen karkeakarvainen kettuterrieri, joka usein auttaa isäntäänsä parhaan mukaan.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text: Kapteeni Haddock: Tintin luotettu kumppani, joka lähes aina on tämän mukana seikkailuissa. Haddock on vanha merimies, joka pitää alkoholista sekä on suustaan varsin kovasanainen.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text: Professori Tuhatkauno: Tintin ja Haddockin hyvä ystävä. Hän on erittäin huonokuuloinen, mutta todella etevä kehittämään ja rakentamaan erilaisia laitteita.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text: Dupont ja Dupond: Poliisietsiväpari, jotka molemmat pukeutuvat mustiin pukuihin ja knalleihin. Ovat työssään täysin epäpäteviä ja onnistuvat lähes aina tunaroimaan helpoimmatkin tehtävät.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text: Rastapopoulos: Ovela ja rikas rikollispäällikkö, joka on yksi Tintin arkkivihollisista. Toiminut muun muassa huumeliigan päällikkönä sekä harrastanut muitakin laittomia liiketoimia.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text:
Allan: Konnamainen merimies, joka esiintyy useimmiten Rastapopouloksen kätyrinä muun muassa kansainvälisen huumeliigan toimissa.
J. W. Müller: Konnamainen saksalainen tohtori.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text: Sponsz: Bordurialainen eversti, joka haluaa kostaa Tintille.


title: Tintin seikkailut (animaatiosarja)

text:
Mitsuhirato: Japanilainen agentti, joka esiintyy "Sinisessä lootuksessa".
Pablo: Palkkamurhaaja, joka esiintyy albumeissa "Särkynyt korva" sekä "Tintti ja Picarot".


title: Le Ponant

text: Le Ponant on kolmimastoinen ranskalainen luksushuvijahti, jossa on 64 matkustajapaikkaa ja 32 hyttiä.


title: Le Ponant

text: 4. huhtikuuta 2008 Le Ponant joutui somalimerirosvojen kaappaamaksi Adeninlahdella Somalian rannikolla matkallaan Seychelleiltä Välimerelle. Le Ponantissa ei ollut kaappauksen aikana matkustajia, ainoastaan 30 miehistönjäsentä, jotka otettiin panttivangeiksi. Heistä yksi oli kamerunilainen, kuusi filippiiniläisiä, 22 ranskalaisia ja yksi ukrainalainen. Ranskan erikoiskommandojoukko GIGN paikansi aluksen sijainnin ja vapautti panttivangit 12. huhtikuuta.


title: Le Ponant

text: Vapautusoperaation aikana Ranskan armeijan helikopteri Djiboutin sotilastukikohdasta paikansi kaapparit Jariban kylästä Somaliasta. Tarkka-ampuja osui kaappareiden pakoautoon, ja kommandot pidättivät 12 merirosvoa. Somalian viranomaisten mukaan myös siviilejä loukkaantui operaatiossa, mutta Ranska on kiistänyt tiedon. Kommandot saivat myös takaisin osan omistajan maksamista lunnasrahoista. Kuusi merirosvoa vietiin Ranskaan oikeudenkäyntiä varten.


title: Kemiallinen energia

text: Kemiallisella energialla tarkoitetaan aineen rakenneosien kemiallisiin sidoksiin sitoutunutta energiaa. Kaikissa kemiallisissa reaktioissa tapahtuu energian muutoksia, joissa energiaa joko vapautuu (eksoterminen reaktio, jos energia vapautuu lämpönä) tai sitoutuu (endoterminen reaktio). Kemiallinen energia voi muuttua myös muiksi energiamuodoiksi.


title: Kemiallinen energia

text: Polttoaineiksi kutsutaan aineita, joihin sitoutunut kemiallinen energia voidaan yleensä palamisessa vapauttaa ja muuttaa lämmöksi tai mekaaniseksi energiaksi. Fotosynteesissä kasvit muuttavat aurinkoenergiaa kemialliseksi energiaksi, ja sähköenergiaa voidaan muuttaa kemialliseksi energiaksi sähkökemiallisissa reaktioissa.


title: Becoming (Ari Koivusen albumi)

text: Becoming on Ari Koivusen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 11. kesäkuuta 2008. Levy nousi välittömästi ilmestyttyään Suomen virallisen albumilistan kärkeen. Levyn myynti on myös ylittänyt kultalevyrajan (15 000 kappaletta).


title: Becoming (Ari Koivusen albumi)

text: Albumin ovat tuottaneet Nino Laurenne ja Pasi Heikkilä.


title: Bradley McGee

text: Bradley McGee (s. 24. helmikuuta 1976 Sydney) on entinen australialainen pyöräilijä ja nykyinen Team Saxo Bank -tallin urheilutoimenjohtaja .


title: Bradley McGee

text: McGeen merkittävin saavutus maantiepyöräilijänä on vuoden 2003 Ranskan ympäriajon prologin voitto, minkä seurauksena hän piti yllään johtajan keltaista paitaa kolmen päivän ajan. Vuoden 2004 Italian ympäriajossa hän piti johtajan vaaleanpunaista paitaa yhden päivän ajan. Vuoden 2005 Espanjan ympäriajossa hän piti hallussaan johtajan kultaista paitaa neljän päivän ajan. McGee oli ensimmäinen australialainen, joka johti Espanjan ympäriajon kokonaiskilpailua ja ensimmäinen australialainen, joka on pitänyt hallussaan kaikkien kolmen suuren ympäriajon kokonaiskilpailun johtajan paitaa.


title: Bradley McGee

text: Ratapyöräilijänä McGee on menestynyt niin henkilökohtaisissa kuin joukkuelajeissakin. Hän voitti kultaa maailmanennätysajalla ratapyöräilyn 4000 m joukkuetakaa-ajossa vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa. Henkilökohtaisessa takaa-ajossa hän sai samoissa kisoissa hopeaa oltuaan neljä vuotta aiemmin pronssilla vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneysä. Vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa hän voitti kaksi pronssimitalia.


title: Bradley McGee

text: Ratapyöräilyn MM-kilpailuissa McGee on voittanut kultaa sekä henkilökohtaisessa että joukkuetakaa-ajossa. Myös Kansainyhteisön kisoissa McGee on menestynyt. Hän on voittanut yhteensä 5 kultamitalia Kansainyhteisön kisojen ratapyöräilyssä.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text: Ellinikón kansainvälinen lentoasema (, , usein "Hellenikon", ), käytössä ollessaan myös "Ateenan lentoasema" (Κρατικός Αερολιμένας Αθηνών, "Krátikos Aeroliménas Athinón"), oli kansainvälinen lentoasema Ellinikón kaupungissa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se oli Ateenan lentoasema yli 60 vuotta aina vuoteen 2001, jolloin uusi Ateenan kansainvälinen lentoasema korvasi Ellinikón. Lentoasema sijaitsi noin seitsemän kilometriä Ateenan keskustasta etelään.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text:
Lentoasema perustettiin vuonna 1938 ja oli Ateenan ensimmäinen suuri lentoasema. Kenttä rakennettiin Chasánin alueelle, ja siksi se tunnettiin nimellä "Chasáni" (Χασάνι, myös "Hassani"). Toinen kentän vanha nimi on "Kalamáki" (Καλαμάκι).
Toisen maailmansodan aikana 1941–1944 kenttä toimi Kreikan miehittäneen Natsi-Saksan ilmavoimien tukikohtana, ja liittoutuneet pommittivat sitä usein. Vuosina 1945–1993 lentoasema oli siviililentojen lisäksi myös Yhdysvaltain ilmavoimien käytössä. Aluksi sitä käytettiin muun muassa Marshall-avun tuomiseen. Lentoasemaa käytettiin Yhdysvaltain ilmavoimien huoltoreittinä muun muassa Lähi-itään, itäiselle Välimerelle ja Pohjois-Afrikkaan. Lentoasemaa käytettiin myös moniin kylmän sodan aikaisiin evakuointioperaatioihin, kuten Lähi-itä (1967), Kypros (1975), Etiopia (1977) ja Iran (1979, 1981). 1970–1980-luvuilla lentoasema koki monia terrori-iskuja ja lentokonekaappauksia, jotka olivat suoraan tai epäsuoraan osa Arabien–Israelin konfliktia.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemaa laajennettiin usein. Vuonna 1963 suomalainen arkkitehti Eero Saarinen voitti Itäisen terminaalin rakennuksen arkkitehtuurikilpailun.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text: Kokonaan uutta lentoasemaa alettiin suunnitella 1970-luvulla. Lentoaseman käyttö ylitti sen kapasiteetiin lopullisesti viimeistään 1990-luvulla, ja se oli erittäin ruuhkainen. Ennen sulkemista lentoasema palveli 13,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa, kun se maksimikapasiteetti oli noin 11 miljoonaa matkustajaa. Lentoasemaa käytti 57 lentoyhtiötä, jotka lensivät 87 kohteeseen eri puolilla maailmaa. Lentoasemaa ei kuitenkaan voitu enää laajentaa, koska se oli tiiviin kaupunkialueen ympäröimä ja muutoinkin suhteellisen lähellä keskustaa. Uuden kentän paikaksi ehdotettiin 19 kohdetta eri puolilla Attikaa. Uusi Ateenan kansainvälinen lentoasema eli Elefthérios Venizéloksen lentoasema rakennettiin Spátaan metropolialueen itälaidalle. Se avautui vuonna 2001 ja korvasi Ellinikón kokonaan, minkä seurauksena Ellinikó suljettiin. Lentoaseman IATA-koodia "ATH" käytetään nykyään uudesta Ateenan kansainvälisestä lentoasemasta.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemalla oli kaksi terminaalia. Läntinen terminaali oli Olympic Airlinesin käytössä ja Itäinen terminaali kansainvälisen liikenteen käytössä. Lentokentällä oli kaksi kiitotietä, joista toisen pituus oli metriä ja leveys 60 metriä, ja toisen pituus metriä ja leveys 45 metriä. Kenttä oli rakennettu lähelle Saroninlahden rantaa noin 21 metrin korkeuteen merenpinnasta. Alun perin vuonna 1938 kentällä oli yksi kiitotie, jonka pituus oli metriä.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text: Sulkemisen jälkeen lentokenttäalueen pohjoisosa muutettiin urheilupuistoksi, jossa kilpailtiin Ateenan vuoden 2004 olympialaisissa lajeina koskipujottelu, ratamelonta, maahockey, baseball ja softball. Entisiä hangaareja käytettiin kisojen miekkailu -ja koripallohalleina. Eteläosa on edelleen alkuperäisessä asussaan.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text: Lentokentän paikalle on ollut tarkoitus rakentaa olympialaisten jälkeen suurikokoinen Ellinikón kaupunkipuisto (Μητροπολιτικό Πάρκο Ελληνικού, "Mitropolitikó Párko Ellinikoú"), sillä Ateenan metropolialueella on sen kokoon nähden hyvin vähän puistoalueita. Puiston olisi tarkoitus olla kooltaan 200 hehtaaria. Sen rakentaminen on (2017) kuitenkin viivästynyt Kreikan talousongelmien vuoksi.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text: Vaikka Ellinikón alueella ei ole enää lentoasematoimintaa, siellä sijaitsee edelleen Ateenan lentoliikenteen tutka-asema. Kentällä on edelleen vanhoja lentokoneita, suurimpana yksi Boeing 747 -lentokone, ja siellä toimii Olympic Airwaysin museo.


title: Ellinikón kansainvälinen lentoasema

text: Euroopan pakolaiskriisin aikana vuonna 2016 kenttä toimi myös pakolaisten telttamajoitustilana, ja sinne majoitettiin noin pakolaista.


title: Trond Iversen

text: Trond Iversen (s. 22. maaliskuuta 1976 Drammen) on norjalainen entinen maastohiihtäjä, joka oli erikoistunut sprinttihiihtoon.


title: Trond Iversen

text: Iversenin ensimmäiset arvokilpailut olivat Salt Lake Cityn olympialaiset 2002, jossa hän sijoittui vapaan tyylin sprintissä kuudenneksi. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005 hän oli yhdeksäs perinteisen sprintissä. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli vapaan sprintissä seitsemästoista.


title: Trond Iversen

text: Iversen voitti maailmancupissa kaksi kilpailua, molemmat sprinteissä. Hän voitti Göteborgissa 2005 ja Val di Fiemmessä 2002. Lisäksi hän voitti Düsseldorfissa 2005 Johan Kjølstadin kanssa sprinttiviestikilpailun. Palkintokorokkeelle hän ylsi henkilökohtaisissa kilpailuissa seitsemän kertaa. Hän voitti kaudella 2001–2002 sprintin maailmancupin ja oli kaudella 2006–2007 toinen ja 2004–2005 kolmas. Kokonaiskisassa hän sijoittui parhaiten kaudella 2001–2002: kahdenneksitoista.


title: Tinga Tinga

text: Tinga Tinga on tansanialainen taidesuuntaus, joka sai alkunsa 1960-luvulla. Suuntauksen kantaisä on tansanialainen Edward Saidi Tingatinga. Tinga Tingalle ovat tyypillisiä värikkäät ja tyylitellyt eläinaiheet. Dar es Salaamissa Oyster Bayn alueella on suuri tori, jolla taiteilijat myyvät Tinga Tinga -töitään. Nykyisin kuuluisia taidesuunnan edustajia ovat mm. Jaribuni ja A. Hassani.


title: Kuorsaus

text: Kuorsaus on hengitysteiden ahtaiden kohtien värähtelyä hengitysilman mukana ja siitä johtuvaa ääntä. Kuorsausta esiintyy nukkuessa. Noin 10–15 % keski-ikäisistä miehistä kuorsaa joka yö nukkumisasennosta riippumatta. Naisilla kuorsaus on jonkin verran harvinaisempaa.


title: Kuorsaus

text: Jokaöinen kuorsaaminen voi olla terveysriski. Sillä on todettu olevan yhteys sydän- ja aivoinfarkteihin. Tupakointi ja alkoholi lisäävät kuorsaamista huomattavasti ja samoin riskejä. Jos kuorsaaminen on äänekästä, katkeilevaa, välillä on selviä taukoja hengittämisessä ja tauot päättyvät erityyppisiin "korahduksiin", "poksahduksiin", "ähinään" ja "puhinaan" ja lisäksi henkilöllä esiintyy voimakasta päiväaikaista väsymystä sekä nukahtelutaipumista, voidaan epäillä henkilön sairastavan jonkin asteista uniapneaa.


title: Kanga

text:
Kanga on Tansaniassa ja muualla Itä-Afrikassa käytettävä värikäs kietaisuvaate, joka muistuttaa saronkia. Kangassa on yleensä jokin swahilinkielinen mietelause ja samaa kuva-aihetta toistava graafinen kuvio. Yleensä hankitaan kaksi samanlaista kangaa, joista toinen puetaan hameeksi ja toinen ylävartalon suojaksi. Taitavat käyttäjät pystyvät kietomaan kangasta jopa uimapuvun.
http://www.glcom.com/hassan/kanga_history.html


title: Katrin Zeller

text: Katrin Zeller (s. 1. maaliskuuta 1979) on saksalainen entinen maastohiihtäjä. Hän kilpaili maailmancup-tasolla vuosina 1999–2014.


title: Katrin Zeller

text: Zeller sijoittui Sapporon MM-kilpailuissa 2007 25:nneksi 30 kilometrin perinteisen yhteislähdössä ja 29:nneksi 10 kilometrin vapaan kilpailussa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän hiihti avausosuuden hopeaa saavuttaneessa Saksan viestijoukkueessa. Lisäksi hän oli seitsemäs parisprintissä, seitsemästoista yhdistelmäkilpailussa ja kahdeksastoista 10 kilometrillä. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli mukana Saksan viestihopeaa saavuttaneessa joukkueessa. Sprintissä Zeller oli neljästoista, 30 kilometrillä 19:s ja yhdistelmäkilpailussa 24:s. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui viestissä viidenneksi, 30 kilometrillä 12:nneksi, yhdistelmäkilpailussa 16:nneksi ja 10 kilometrillä 22:nneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli 10 kilometrillä 11:s, 30 kilometrillä 14:s ja yhdistelmäkilpailussa 25:s. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui 30 kilometrillä 12:nneksi, 10 kilometrillä 25:nneksi ja yhdistelmäkilpailussa 26:nneksi.


title: Katrin Zeller

text: Maailmancupissa Zeller saavutti yhden henkilökohtaisen palkintokorokesijoituksen oltuaan kolmas 10 kilometrin perinteisen kilpailussa Lahdessa 2. maaliskuuta 2008. Joulukuussa 2013 hän sijoittui Asiagon parisprintin kolmanneksi yhdessä Denise Herrmannin kanssa. Saksan viestijoukkueen mukana hän on sijoittunut neljä kertaa toiselle sijalle ja kerran kolmanneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui parhaimmillaan kolmanneksitoista kaudella 2011–2012.


title: Deep Zone Project

text: Deep Zone Project on bulgarialainen house- ja elektroyhtye. Yhdessä DJ Balthazarin kanssa se edusti Bulgariaa vuoden 2008 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”DJ, Take Me Away”.


title: Deep Zone Project

text: Deep Zone Projectin perusti kolme muusikkoa, DJ Dian, Rossko ja Luybomir Savov (Dianin isä), vuonna 2000. Vuonna 2002 he julkaisivat debyyttialbuminsa nimeltä "Ela Izgeiin". Vuonna 2003 heidän kappaleensa ”Without Caffeine” voitti Best Club Track of the Year -arvonimen MM TV Awards Ceremony -tapahtumassa.


title: Deep Zone Project

text: Deep Zone Projectin Eurovisionin edustuskappale ”DJ, Take Me Away” on sijoittunut toiseksi MTV:n Euroopan-listalla.


title: Deep Zone Project

text: Deep Zone Project on tehnyt yhteistyötä DJ Balthazarin kanssa muun muassa järjestämällä klubikiertueet Welcome To The Loop ja Red Line, jotka kestivät molemmat 20 päivää ja joihin tuli yleisöä yli 30 000 henkilön edestä.


title: Maria Selin

text: Maria Helena Selin (s. 8. syyskuuta 1977 Helsinki) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Maria Selin

text: Selin edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta neljissä arvokisoissa ja saavutti kaikissa pronssimitalin. Olympiapronssia hän sai Naganon 1998 olympialaisissa, MM-pronssia vuosina 1999 ja 2000 sekä EM-pronssia vuonna 1996. Kaikkiaan hän pelasi 82 maaottelua.


title: Maria Selin

text: Kotimaassaan Selin edusti Karhu-Kissoja, Kiekko-Espoota, Espoo Bluesia ja Jyväskylän Hockey Catseja. Hän voitti Suomen mestaruuden Bluesin riveissä vuosina 1999 ja 2000.


title: Famars Rombo

text: Famars Rombo on Famars di Abbiatico & Salvinelli -yhtiön tekemä nelipiippuinen haulikko. Se käyttää mm. 410. kaliiperista panosta. Ase on suunniteltu pienriistan metsästämiseen. Aseen merkittävin ominaisuus on mahdollisuus laukaista kaikki neljä piippua peräkkäin vain yhtä ainoata liipasinta puristaen. Famars Romboa valmistetaan vain rajoitettuja määriä.


title: Kokomo Arnold

text: James "Kokomo" Arnold (s. 15. helmikuuta 1901, Lovejoy's Station, Georgia – k. 8. marraskuuta 1968, Chicago, Illinois) oli yhdysvaltalainen blueslaulaja ja kitaristi. Arnold sai lempinimensä levytettyään Deccalle vuonna 1934 kappaleen "Old Original Kokomo Blues". Tämä alun perin Scrapper Blackwellin laulu "Kokomo Blues" kertoi Kokomo-kahvista. Arnold oli vasenkätinen slidekitaristi. Hänen voimaperäinen slide-soittotyylinsä ja nopea laulutapansa erotti Arnoldin muista aikalaisistaan.


title: Kokomo Arnold

text: Arnold oppi kitaransoiton alkeet serkultaan John Wiggsiltä ja alkoi soitella 1920-luvun alkupuolella työskennellessään maatilalla Buffalossa, New Yorkissa ja terästyöläisenä Pittsburghissa, Pennsylvaniassa. Vuonna 1929 Arnold muutti Chicagoon ja aloitti salakuljetusbisneksen, jota hän jatkoi läpi kieltolain. Vuonna 1930 Arnold muutti hetkeksi etelään Memphisiin ja teki ensimmäiset äänityksensä toukokuussa Victor-levymerkille. "Rainy Night Blues"/"Paddlin' Madeline Blues" julkaistiin taiteilijanimellä Gitfiddle Jim. Hän muutti takaisin Chicagoon, mutta joutui elättämään itsensä muusikkona kun kieltolaki päättyi vuonna 1933. Kansas Joe McCoy kuuli Arnoldin soittoa ja esitteli hänet Deccan tuottajalle Mayo Williamsille.


title: Kokomo Arnold

text: Kokomo Arnold levytti Deccalle 10. syyskuuta 1934 ja 12. toukokuuta 1938 kaikkiaan 120 laulua, joista 90 oli Kokomon nimissä ja loput yhdessä kaverinsa Peetie Wheatstrawin kanssa. Yhdessä Peetie Wheatstrawin ja Bumble Bee Slimin kanssa hänestä tuli merkittävä hahmo Chicagon bluespiireissä. Vuonna 1941 Arnold jätti musiikin ja alkoi työskennellä Chicagossa tehdastyöläisenä. Vuonna 1959 Jacques Demetre ja Marcel Chauvard vierailivat Yhdysvalloissa ja löysivät Arnoldin Chicagosta. Arnold ei kuitenkaan halunnut kuullakaan sanaa blues mainittavan. Raportti matkasta ilmestyi "Jazz Hot" ja "Jazz Journal" -lehdissä ja levy-yhtiöt kiinnostuivat Arnoldista. Hän ei kuitenkaan osoittanut kiinnostusta palaamaan levytysstudioon. Kokomo kuitenkin tiettävästi äänitti jotakin Willie Dixonille, mutta nämä äänitykset jäivät julkaisematta ja pian tämän jälkeen Arnold kuoli sydäninfarktiin Chicagossa 67-vuotiaana vuonna 1968. Hänet haudattiin Burr Oakin hautausmaalle Alsipiin, Illinoisiin.


title: Kokomo Arnold

text: Kuuluisa delta blues -muusikko Robert Johnson levytti Kokomo Arnoldin "Old Original Kokomo Bluesista" oman versionsa "Sweet Home Chicago" vuonna 1936. Toisesta Arnoldin kappaleesta "Sagefield Woman Blues" Johnson teki version "I Believe I'll Dust My Broom", josta kehittyi blues-standardi "Dust My Broom". Aerosmith versioi vuonna 1977 Arnoldin kappaleen "Milk Cow Blues" albumilleen "Draw the Line". Elvis Presley levytti kappaleen The Sun Sessioissa ja se julkaistiin singlenä tammikuussa 1955.


title: Katja Riipi

text: Katja Hannele Riipi (s. 26. lokakuuta 1975 Sodankylä) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Katja Riipi

text: Riipi on edustanut Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta arvokisoissa kymmenen kertaa ja saavuttanut kuusi pronssimitalia. Olympiapronssia hän sai Naganon 1998 olympialaisissa, MM-pronssia vuosina 1997, 1999, 2000 ja 2004 sekä EM-pronssia vuonna 1996. Kaikkiaan hän on pelannut 176 maaottelua.


title: Katja Riipi

text: Kotimaassaan Riipi on edustanut Oulun Kärppiä, Tampereen Ilvestä, Itä-Helsingin Kiekkoa ja Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on saavuttanut useita SM-mitaleja mutta ei yhtään Suomen mestaruutta. Hän on pelannut myös Sveitsissä, Luganon joukkueessa.


title: Joe Turkel

text: Joseph "Joe" Turkel (s. 15. heinäkuuta 1927) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muiden muassa elokuvissa "Peli on menetetty" (1956), "Kunnian polut" (1957), "Hohto" (1980) ja "Blade Runner" (1982).


title: Tiia Reima

text: Tiia-Riitta Johanna Reima (s. 1. helmikuuta 1973 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Tiia Reima

text: Reima edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta kaksissa olympialaisissa, kuusissa MM-kisoissa ja viisissä EM-kisoissa. Hän voitti Naganossa 1998 olympiapronssia ja lisäksi viisi MM-pronssia, neljä EM-kultaa ja yhden EM-pronssin. Kaikkiaan hän pelasi 142 maaottelua.


title: Tiia Reima

text: Kotimaassaan Reima on aiemmin edustanut Tampereen Ilvestä, jonka riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1990, 1991, 1992 ja 1993, sekä Itä-Helsingin Kiekkoa. Hän on pelannut myös Sveitsissä Lyssin ja Luganon joukkueissa. Kaudella 2009-2010 hän edustaa Espoon Bluesia.


title: Pilkkupallokala

text: Pilkkupallokala ("Canthigaster solandri") on pallokaloihin kuuluva kala. Pallokalojen pitäminen akvaariossa muiden lajien joukossa on arveluttavaa siksi, että ne syövät selkärangattomia ja koralleja ja voivat nyppiä muiden kalojen eviä.


title: Pilkkupallokala

text: Pilkkupallokala kasvaa 11 cm pitkäksi. Sen vartalossa on punaruskealla pohjalla neonsinisiä pieniä pilkkuja. Selkäevän takareunan kohdalla on isompi, sinireunainen musta täplä.


title: Pilkkupallokala

text: Pilkkupallokala on peräisin Indopasifiselta merialueelta. Se elää tyypillisesti 10-36 metrin syvyydessä.


title: Pilkkupallokala

text: Pilkkupallokala on reviirikala, ja koiraat puolustavat aggressiivisesti reviiriään muita koiraita vastaan.


title: Pilkkupallokala

text: Plikkupallokala syö luonnossa enimmäkseen levää, mutta myös pieniä selkärangattomia. Jos sitä haluaa pitää riutta-akvaariossa, kaloja kannattaa ruokkia kahdesti päivässä ja tarjota säännöllisesti pakastekuivattua levää, esimerkiksi noria.


title: Kali Mata Ki Jai

text: Kali Mata Ki Jai on naisten kehitys- ja tukikeskus Gezaulolen kylässä Tansaniassa. Gezaulole sijaitsee 15 kilometriä etelään Dar es Salaamista. Keskus sai alkunsa 1988, ja se avattiin 1990. Kali Mata Ki Jai tarkoittaa vapaasti käännettynä "kunnia mustalle naiselle". Keskuksella on tukiryhmät Tansaniassa, Hollannissa ja Suomessa. Keskuksen tarkoitus on kohentaa alueen naisten elintasoa. Kali Mata Ki Jain tuotteista myydään Suomessa hennaa. Kali Mata Ki Jai on mainittu näytteille asettajana Hämeenlinnan mahdollisuuksien tori -tapahtuman yhteydessä vuonna 2006 ja Joensuun reilun kaupan markkinoiden yhteydessä vuonna 2007. Keskuksen toimintaan oli pitkäaikaisesti osallistunut vuoteen 2007 mennessä yli kolmekymmentä naista. Nykyisellään keskuksen toimintaan osallistuu 15 naista, joista kaksi valmistaa hennaa. Keskus ei tavoittele valtavaa kasvua, vaan panostaa pienimuotoiseen toimintaan.


title: Kali Mata Ki Jai

text: Keskus järjestää matkailijoille majoitustiloja, toimintaa, palveluita ja retkiä Gezaulolen kylässä. Elinkeinotoiminnan elvyttämiseksi käyttöön otettu mikroluottoja myöntävä laina- ja talletusjärjestelmä VICOBA on Kali Mata Ki Jain kotisivujen mukaan antanut herätteitä kolmelle muullekin ryhmälle Dar Es Salaamissa ja kotisivujen mukaan samanlainen järjestelmä perustettiin Pohjois-Tansaniassa sijaitsevaan Nrongan kylään.


title: Kali Mata Ki Jai

text: Kali Mata Ki Jain VICOBA-mikroluottojärjestelmässä keskuksen 15 naista säilyttää rahoja metallilaatikossa, ostaa siitä osakkeita ja lainaa laatikossa säilytettäviä rahoja toisilleen. Vuoden lopussa laatikko tyhjennetään ja naiset saavat osuutensa säästetyistä rahoista. Seuraavana vuonna säästäminen alkaa uudestaan.


title: Kali Mata Ki Jai

text: Hollannissa toimiva Kali Mata Ki Jai -tukiryhmä kerää keskukselle rahaa, tiedottaa sen toiminnasta, järjestää työpajoja ja monikulttuurisia koulutusohjelmia ja myy työkeskuksen tuotteita.


title: Paul Sorvino

text: Paul Anthony Sorvino (s. 13. huhtikuuta 1939) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Paul Sorvino

text: Sorvino opiskeli yhdysvaltalaisessa musiikki- ja draama-akatemiassa. Hän teki debyyttinsä Broadwaylla vuonna 1964 ja elokuvassa vuonna 1970. Hän on myöhemmällä urallaan esiintynyt muun muassa televisiosarjassa "Kova laki" ja elokuvassa "Mafiaveljet" (1990) ja "Repo! The Genetic Opera" (2008).


title: Paul Sorvino

text: Sorvino syntyi ja kasvoi Brooklynissä, New Yorkissa. Hänen sukujuurensa ovat Italiasta.


title: Paul Sorvino

text: Näyttelijä Mira Sorvino on Paul Sorvinon tytär.


title: Trish Van Devere

text: Trish Van Devere (s. 9. maaliskuuta 1943) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muiden muassa elokuvissa "Yksinäinen sydän" (1972), "Operaatio Alfa" (1973), "Elävät kuvat" (1978), "Columbo: Täydellinen rikos" (1978), "Keskiyön painajainen" (1980), "Ruumisauto" (1980) ja "Tuomion enkeli" (1988).


title: Trish Van Devere

text: Syntyjään newjerseyläinen Van Devere voitti Genie-palkinnon (1980). Lisäksi hän oli vuonna 1973 ehdolla Golden Globen saajaksi.


title: Trish Van Devere

text: Van Devere oli naimisissa George C. Scottin kanssa vuodesta 1972 tämän kuolemaan vuonna 1999.


title: Marika Lehtimäki

text: Marika Johanna Lehtimäki (s. 7. helmikuuta 1975 Tampere) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Marika Lehtimäki

text: Lehtimäki edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta Naganon 1998 olympialaisissa sekä neljissä MM-kisoissa ja neljissä EM-kisoissa. Olympiapronssin lisäksi hän voitti kolme MM-pronssia, kolme EM-kultaa ja yhden EM-pronssin. Kaikkiaan hän pelasi 83 maaottelua.


title: Marika Lehtimäki

text: Kotimaassaan Lehtimäki edusti Tampereen Ilvestä, jonka riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1990, 1991, 1992 ja 1993.


title: Edward Herrmann

text: Edward Kirk Herrmann (21. heinäkuuta 1943 Washington – 31. joulukuuta 2014 New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänelle myönnettiin Emmy- ja Tony-palkinnot.


title: Edward Herrmann

text: Herrmann valmistui Bucknellin yliopistosta ja opiskeli ilmaisutaitoa myös LAMDA:ssa Englannissa. Hän esiintyi uransa aikana muiden muassa elokuvissa "Punaiset" (1981), "The Lost Boys" (1987) ja "Sietämätöntä julmuutta" (2003) sekä televisiosarjoissa "Gilmoren tytöt" ja "Greyn anatomia".


title: Edward Herrmann

text: Herrmann kuoli aivokasvaimeen 71-vuotiaana sairaalassa New Yorkissa sairastettuaan kolme ja puoli vuotta.


title: Viking (luotainraketti)

text: Viking oli sarja yhdysvaltalaisen Glenn L. Martin Companyn Reaction Motorsin kehittämiä luotainraketteja, joita tehtiin 14 kappaletta vuosina 1949–1955. Viking-raketista kehitettiin myöhemmin Vanguard-raketti.


title: Viking (luotainraketti)

text: Kun Yhdysvallat sai käsiinsä saksalaisen V-2-raketin, se päätti itse kehittää suuren nestemäistä polttoainetta käyttävän raketin, joka olisi saksalaisten rakettia soveltuvampi tieteellisiin tutkimuksiin. Viking-ohjelman tarkoitus oli myös luoda amerikkalaista rakettiosaamista. Vikingien 1–7 pituus oli noin 15 metriä ja paksuus 81 cm. Viking 8:n ja sen jälkeisten rakettien pituus oli 13 metriä ja halkaisija 114 cm. Viking-raketti käytti polttoaineenaan alkoholia ja nestehappea V-2:n tavoin, mutta oli massaltaan puolet V-2:sta. Vikingissä oli ensimmäistä kertaa kääntyvä moottori.


title: Viking (luotainraketti)

text: 5. lokakuuta 1954 New Mexicon White Sandsista laukaistu Viking nousi 160 kilometrin korkeuteen, mistä se otti ensimmäisen värikuvan trooppisesta hirmumyrskystä. Kuvassa näkyi ensi kertaa Maan kaarevuus. Jotkut Vikingit nousivat 250 kilometrin korkeuteen.


title: Ana Fernández

text: Ana Ivis Fernández Valle (s. 3. elokuuta 1973) on kuubalainen lentopalloilija. Hän on maajoukkueessa saavuttanut muun muassa olympiakultaa kolmasti: Barcelonassa 1992, Atlantassa 1996 ja Sydneyssä 2000. Pronssia hän saavutti Ateenassa 2004.


title: Sanna Lankosaari

text: Sanna Kristiina Lankosaari (s. 20. elokuuta 1978 Kemi) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Sanna Lankosaari

text: Lankosaari pelasi Suomen naisten jääkiekkomaajoukkueessa 100 maaottelua. Hän saavutti Naganossa 1998 olympiapronssia ja lisäksi MM-pronssia vuosina 1997, 1999 ja 2000 sekä EM-pronssia vuonna 1996.


title: Sanna Lankosaari

text: Kotimaassaan Lankosaari on edustanut Oulun Kärppiä ja Itä-Helsingin Kiekkoa. Hän on pelannut myös Sveitsissä Reinachin joukkueessa kausina 2002–2004 ja Oberthurgaun joukkueessa kaudella 2004–2005.


title: Sanna Lankosaari

text: Lankosaari lopetti uransa keväällä 2005, mutta syksyllä 2009 hän teki paluun pääsarjatasolle HPK:n riveissä.


title: Sada Thompson

text: Sada Carolyn Thompson (27. syyskuuta 1929 Des Moines, Iowa – 4. toukokuuta 2011 Waterbury, Connecticut) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on voittanut uransa varrella useita palkintoja, mukaan lukien Emmy- ja Tony-palkinnot.


title: Sada Thompson

text: Des Moinesissa, Iowassa syntynyt Thompson oli vuosina 1977, 1979 ja 1980 ehdolla kolmen Golden Globen saajaksi.


title: Sada Thompson

text: Thompson oli niittänyt mainetta teatterissa, televisiossa sekä elokuvissa ja saanut paikan American Theatre Hall of Famessa.


title: Kisapuisto

text: Kisapuisto voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita;


title: Sari Krooks

text: Sari Kristiina Krooks (s. 2. helmikuuta 1968 Vaasa) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Sari Krooks

text: Krooks edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta yksissä olympialaisissa, viisissä MM-kisoissa ja kolmissa EM-kisoissa. Hän voitti Naganossa 1998 olympiapronssia ja lisäksi MM-pronssia vuosina 1990, 1992, 1994, 1997 ja 1999 sekä EM-kultaa vuosina 1989, 1991 ja 1995. Kaikkiaan hän pelasi 90 maaottelua ja teki niissä tehopisteet 51+40=91 sekä istui jäähyllä 114 minuuttia.


title: Sari Krooks

text: Krooks korotettiin ensimmäisten naisten joukossa suomalaiseen Jääkiekkoleijona-kiekkoaateliin 2009.


title: Sari Krooks

text: Kotimaassaan Krooks edusti Vaasan Sportia ja Tampereen Ilvestä. Hän pelasi myös useiden vuosien ajan Pohjois-Amerikassa edustaen Toronto Aerosia, Russellia ja Beatrice Aerosia.


title: Pallopäävalaat

text: Grindvalaat ("Globicephala") on valaiden lahkoon ja delfiinien heimoon kuuluva nisäkässuku. Siihen kuuluu kaksi lajia:


title: Pallopäävalaat

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että suvun suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "pallopäävalaat".  Kyseinen nimi tarkoitti aiemmin "Globicephalidae"-heimoa, johon luettiin grindvalaiden lisäksi melonipäävalas ("Peponocephala electra"), kääpiömiekkavalas ("Feresa attenuata"), pikkumiekkavalas ("Pseudorca crassidens") ja miekkavalas ("Orcinus orca"). Nykyisen luokittelun mukaan kaikki edellä mainitut lajit kuuluvat delfiinien heimoon ("Delphinidae"), jolle nimitys ""Globicephalidae"" on synonyymi.


title: Pallopäävalaat

text: Pitkäevä- ja lyhyteväpallopäät eroavat toisistaan vain vähän. Yleensä lajeja ei voi erottaa toisistaan merellä niiden yhteisillä esiintymisalueilla.


title: Pallopäävalaat

text: Grindvalaat ovat väritykseltään mustia tai tummanharmaita. Täysikasvuiset urosvalaat voivat kasvaa 6,1 metriä pitkiksi ja painaa 3 tonnia, ja täysikasvuiset naaraat voivat kasvaa 4,9 metriä pitkiksi ja painaa 1,5 tonnia.


title: Pallopäävalaat

text: Grindvalaita esiintyy trooppisissa ja lauhkeissa vesissä sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla. Lyhytevä- ja pitkäeväpallopäiden esiintymisalueet ovat yhteisiä joillain alueilla, mutta useimmiten esiintymisalueet ovat erillisiä.


title: Pallopäävalaat

text: Lyhyteväpallopäävalaat elävät lämpimämmissä vesissä kuin pitkäeväpallopäävalaat, niitä esiintyy päiväntasaajan molemmin puolin sijaitsevalla leveällä vyöhykkeellä. Pitkäeväpallopäitä elää pohjois-Atlantilla ja Eteläisellä jäämerellä. Pohjois-Atlantilla, suunnilleen Espanjan leveysasteilta Kanariansaarten leveysasteille, on yhteinen esiintymisalue.


title: Pallopäävalaat

text: Uroksien elinikä on noin 45 vuotta ja naaraiden 60 vuotta. Grindvalaat saalistavat pääasiassa kalmareita.


title: Pallopäävalaat

text:
Syvällä sukeltavia valaita pidetään yleensä hitaasti liikkuvina ja energiaa säästävinä eläiminä.
Kansainvälinen tutkijaryhmä on tarkkaillut Kanariansaarten vesillä eläviä lyhyteväpallopäitä niihin kiinnitettyjen antureiden avulla. Anturit rekisteröivät valaiden nopeutta, syvyyttä ja suuntaa, ja valaiden ääntelyä ja valaiden kuulemia ääniä.


title: Pallopäävalaat

text: Lyhyteväpallopäiden on havaittu saalistaessaan uivan jopa nopeudella 32 km/h. Valaat voivat pitää nopeutta yllä noin 200 metrin matkan, jonka jälkeen ne joko saavat saaliin kiinni tai luovuttavat. Valaat saalistavat pilkkopimeässä yli 800 metrin syvyydessä kaikuluotaimensa avulla.


title: Pallopäävalaat

text: Lyhyteväpallopäiden saalistustapa muistuttaa gepardien saalistustapaa, jossa suurella nopeudella suoritetussa sprintissä kulutetaan paljon energiaa ja happea. Gepardit yli kaksinkertaistavat hengitystiheytensä sprintin aikana, mutta lyhyteväpallopäät saalistavat kuluttaen happea joka on sisäänhengitetty pinnalla.


title: Pallopäävalaat

text: Tutkijat ovat saaneet epäsuoria todisteita siitä, että valaat saalistavat muun muassa jättiläiskalmareita.


title: Leonid Gaidai

text: Leonid Iovitš Gaidai (; 30. tammikuuta 1923 – 19. marraskuuta 1993) oli venäläinen elokuvaohjaaja. Hänen töihinsä lukeutuu erityisesti monia maan elokuvataiteen parhaina pidettyjä komedioita.


title: Leonid Gaidai

text: Gaidai oli vuonna 1961 ehdolla Cannesin Kultaisen palmun saajaksi elokuvastaan "Piski ja dynamiittipaukku". Hän sai Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimen.


title: Satu Huotari

text: Satu Anne-Marie Huotari (s. 13. maaliskuuta 1967 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Satu Huotari

text: Huotari edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta yksissä olympialaisissa, kolmissa MM-kisoissa ja kolmissa EM-kisoissa. Hän voitti kaikista arvokisoistaan mitalin: olympiapronssia Naganossa 1998, MM-pronssia vuosina 1992, 1994 ja 1999, EM-kultaa vuosina 1993 ja 1995 sekä EM-pronssia vuonna 1996. Kaikkiaan hän pelasi 100 maaottelua.


title: Satu Huotari

text: Kotimaansa pääsarjassa Huotari edusti Tampereen Ilvestä, Kerava Shakersia ja Oulun Kärppiä. Hän voitti Suomen mestaruuden Ilveksen joukkueessa vuosina 1985 ja 1986 sekä Shakersissa vuosina 1994 ja 1995.


title: Charles Edward Stuart

text: Charles Edward Stuart (31. joulukuuta 1720 – 31. tammikuuta 1788) oli toinen James Stuartin pojista, lisänimeltään Nuori kruununtavoittelija (Young Pretender).


title: Charles Edward Stuart

text: Stuartit olivat katolisia, ja pojat kasvatettiin isänsä maanpaon aikana Roomassa. Charlesin veljestä Henrystä tuli myöhemmin kardinaali.


title: Charles Edward Stuart

text: Sittemmin Charles siirtyi Ranskaan ja yritti sieltä paluuta Skotlantiin vuoden 1745 jakobiittikapinassa. Kapina päättyi surkeasti ja Charles palasi Ranskaan.


title: Charles Edward Stuart

text: Vuonna 1766 James Stuart kuoli. Paavi oli aikaisemmin tunnustanut Charlesin isän kuninkaaksi, mutta ei suonut samaa tunnustusta Charlesille.


title: Charles Edward Stuart

text: Vuonna 1772 Charles meni naimisiin Stolberg-Gedernin prinsessa Louisen (Princess Louise of Stolberg-Gedern) kanssa. Pari asui ensin Roomassa, ja muutti myöhemmin Firenzeen, jossa Charles alkoi käyttää nimeä Albanyn kreivi (Count of d'Albany). Näin hänen vaimonsa arvonimeksi tuli Louise, Albanyn kreivitär (Countess of d'Albany).


title: Charles Edward Stuart

text: Charles kuoli Roomassa vuonna 1788.


title: Johanna Ikonen

text: Johanna Annikki Ikonen (s. 9. tammikuuta 1969 Eno) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Johanna Ikonen

text: Ikonen edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta yksissä olympialaisissa, neljissä MM-kisoissa ja neljissä EM-kisoissa. Hän saavutti kaikissa arvokisoissaan mitalin: olympiapronssia Naganossa 1998, MM-pronssia vuosina 1990, 1992, 1994 ja 1997, EM-kultaa vuosina 1989, 1991 ja 1993 sekä EM-pronssia vuonna 1996. Kaikkiaan hän pelasi 87 maaottelua.


title: Johanna Ikonen

text: Kotimaassaan Ikonen edusti Joensuun Kiekkopoikia, Helsingin IFK:ta, Kerava Shakersia, Kiekko-Espoota ja Itä-Helsingin Kiekkoa. Suomen mestaruuden hän voitti Shakersin riveissä vuosina 1994, 1995 ja 1996.


title: Katja Lehto

text: Katja Maarit Lehto (s. 14. elokuuta 1972 Jyväskylä) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Katja Lehto

text: Lehto edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta viisissä arvokisoissa ja saavutti kaikissa mitalin: olympiapronssia Naganossa 1998, MM-pronssia vuosina 1997, 1999 ja 2000 sekä EM-kultaa vuonna 1995. Kaikkiaan hän pelasi 92 maaottelua.


title: Katja Lehto

text: Kotimaassaan Lehto edusti KalPaa ja JYPiä. Jälkimmäisen riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1997 ja 1998.


title: Päivi Salo

text: Päivi Anneli Salo (s. 31. tammikuuta 1974 Orimattila) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Päivi Salo

text: Salo edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta kaksissa olympialaisissa ja kaksissa MM-kisoissa. Hän saavutti olympiapronssia Naganossa 1998 ja MM-pronssia vuoden 1997 kisoissa Kanadassa. Kaikkiaan hän pelasi 73 maaottelua.


title: Päivi Salo

text: Kotimaassaan Salo edusti Oulun Kärppiä. Hän ei voittanut yhtään Suomen mestaruutta mutta kylläkin himmeämpiä mitaleja.


title: Tuula Puputti

text: Tuula Katriina Puputti (s. 5. marraskuuta 1977 Kuopio) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Tuula Puputti

text: Puputti edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta kaksissa olympialaisissa, kolmissa MM-kisoissa ja kaksissa EM-kisoissa. Hän voitti Naganossa 1998 olympiapronssia ja lisäksi MM-pronssia vuosina 1997, 1999 ja 2000 sekä EM-kultaa vuosina 1993 ja 1995. Kaikkiaan hän pelasi 109 maaottelua.


title: Tuula Puputti

text: Kotimaassaan Puputti edusti KalPaa, JYPiä ja Jyväskylän Hockey Catsiä. Jypin riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1997 ja 1998. Vuonna 2000 hän siirtyi pelaamaan Duluthiin, Minnesotaan.


title: Tuula Puputti

text: Tuula Puputin isosisko Tiina Puputti voitti myös jääkiekon Suomen mestaruuden.


title: Tuula Puputti

text: Urheilu-uransa jälkeen Puputti on työskennellyt Suomen Olympiakomiteassa ja jääkiekon MM-kisaprojekteissa 2012–2016. Hän on toiminut myös Suomen Jääkiekkoliiton toimitusjohtajan assistenttina ja jääkiekon naisten maajoukkueen joukkueenjohtajana. Vuonna 2016 hän aloitti Suomen luisteluliitossa toimisto- ja talouspäällikkönä.


title: Liisa-Maria Sneck

text: Liisa-Maria Sneck (s. 10. marraskuuta 1968 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.


title: Liisa-Maria Sneck

text: Sneck edusti Suomen naisten jääkiekkomaajoukkuetta yksissä olympialaisissa, neljissä MM-kisoissa ja kolmissa EM-kisoissa. Hän voitti Naganossa 1998 olympiapronssia ja lisäksi MM-pronssia vuosina 1990, 1992, 1994 ja 1997 sekä EM-kultaa vuosina 1989, 1991 ja 1993. Kaikkiaan hän pelasi 77 maaottelua.


title: Liisa-Maria Sneck

text: Kotimaassaan Sneck edusti Helsingin IFK:ta, Tampereen Ilvestä ja Kerava Shakersia. Hän voitti Suomen mestaruuden Ilveksen paidassa vuosina 1990, 1991, 1992 ja 1993 sekä Shakersin riveissä vuonna 1996. Pelaajauransa päätyttyä hän siirtyi Itä-Helsingin Kiekossa valmennustehtäviin. Kanadassa hän pelasi Hamilton Golden Hawksin joukkueessa.


title: Memphis Willie B.

text: Memphis Willie B. (oik. Willie Borum, s. 4. marraskuuta 1911, Shelby County, Tennessee – k. 5. lokakuuta 1993) oli yhdysvaltalainen blueslaulaja, kitaristi ja huuliharpisti.


title: Memphis Willie B.

text: Willie oppi kitaransoiton lapsena isältään ja memphisläiseltä medicine show -tähdeltä Jim Jacksonilta. Myöhäisteininä hän työskenteli Jack Kelly & His South Memphis Jug Bandin kanssa. Pian hän kuitenkin liittyi ammattimaiseen Memphis Jug Bandiin, joka tavallisesti työskenteli paikassa, josta myöhemmin tuli W. C. Handy Park. Yhtye kiersi myös New Orleansia myöten. 1930-luvulla Memphisin paras huuliharpisti Noah Lewis opetti häntä. Willie siirtyi musiikillisesti tiukasta jug band -tyylistä kohti delta bluesia - hän työskenteli muun muassa Rice Millerin, Willie Brownin, Garfield Akersin ja Robert Johnsonin kanssa. Hän pääsi levyttämään omalla nimellään Vocalion-levymerkille vuonna 1934 (äänitteitä ei ilmeisesti julkaistu, mutta palasi pian soittamaan juottoloihin ja pelitaloihin Son Joen, Joe Hill Louisin ja Will Shaden kanssa aina vuoteen 1943, jolloin hän liittyi Yhdysvaltain armeijaan.


title: Memphis Willie B.

text: Armeijan jälkeen Memphis Willie B. siirtyi päivätöihin, kunnes 1960-luvun alun folk- ja bluesbuumin myötä palasi levytysstudiolle vuonna 1961. Elokuun äänityssessiosta Sun-studiolla syntyi albumi "Introducing Memphis Willie B." Prestigen Bluesville-merkille. Willie alkoi kiertää keikoilla ja festivaaleilla yhdessä vanhojen ystäviensä Gus Cannonin ja Furry Lewisin kanssa. 1960-loppuun mennessä Willie Borum katosi musiikkipiireistä ja eräiden lähteiden mukaan kuoli Memphisissä 1970-luvun alussa. Toiset lähteet ilmoittavat kuolinvuodeksi 1993.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto oli valtakunnallinen metsäalan tieteellinen erikoiskirjasto. Se toimi Metsäntutkimuslaitoksen perustamisesta alkaen aluksi oman toimen ohella hoidettuna ja 1950-luvulta alkaen kirjastonhoitajan johtamana. Metsäntutkimuslaitoksen siirryttyä Vantaan Jokiniemeen Maatalouden tutkimuskeskukselta vapautuneisiin tiloihin siirtyi myös laitoksen kirjasto sinne. Rakennushallituksen ja Museoviraston kanssa suoritetun perusteellisen remontin jälkeen kirjasto sijoittui vanhaan kivirakennukseen 1990-luvun alussa.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Metsäntutkimuslaitos, Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos sekä maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskuksen tilastotoiminnot yhdistettiin Luonnonvarakeskukseen (Luke), jonka toiminta aloitettiin 1.1.2015. Lukella ei ole enää toimipistettä Vantaan Jokiniemessä.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Kirjastorakennus eli "Paviljonki" on 4-kerroksinen jugend-tyyliin rakennettu kivitalo ja se on valmistunut vuonna 1907. Paviljongin ja viereisen Jugend-talon on suunnitellut tuolloinen maanviljelyhallituksen arkkitehti Heikki Helin. Rakennukset on suojeltu asemakaavalla.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Toisen kerroksen asunnossa oli vuosina 1908-1917 silloisen Valtion maanviljelystaloudellisen koelaitoksen kasviviljelyn assistentin, myöhemmin tasavallan presidenttinä toimineen Lauri Kristian Relanderin työhuone ja perheen asunto. Rakennuksessa asuessaan Relander toimi kansanedustajana vuosina 1910-1913 sekä väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1911 .


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Toisessa kerroksessa oli myös keittiö ja palvelijan asunto. Rakennuksessa on kaksi sisäänkäyntiä ja porrashuonetta, toinen pääovesta asuinkerrokseen ja pienempi sivuovesta kellariin ja keittiöön. Keittiön ja ruokahuoneen paikalla on nyt kirjastohenkilöstön työhuoneita ja muut tilat ovat Metsäntutkimuslaitoksen kokouskäytössä. Keittiössä on säilynyt ilmeisesti alkuperäinen puuhella.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Ylimmässä kerroksessa oli vielä 1970-luvulla useita tutkijoiden perheasuntoja. Nykyisinkin siellä on majoitustiloja. Alakerrassa nykyisen kirjaston paikalla oli näytteiden käsittelytilat. Rakennuksen pohjoispuolella on edelleen luiska, jota pitkin hevosajoneuvoilla ja traktoreilla päästiin sisälle. Luiskaa ei ole käytetty tähän tarkoitukseen enää 1950-luvun jälkeen.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Kellarikerroksessa oli varastotiloja, myrkkyvarasto sekä 1940- ja 50-luvuilla säähavaintoja tekevien poikamiesten asuinhuone. Nyt näissä tiloissa on Metlan edustussauna ja siihen liittyvät takkahuone ja keittiö sekä lisäksi kirjaston varastoja.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Rakennukseen liittyy vielä toinen poliittisen historian henkilö. Toisen maailmansodan jälkeen pääministerinä toimi metsänhoitaja Mauno Pekkala, joka oli myös Metsähallituksen pääjohtaja. Eräs hänen käyttämänsä asiantuntija, maanviljelyskemisti Pauli Tuorila työskenteli tässä rakennuksessa. Heidän hyvin erilaisista poliittisista kannoistaan huolimatta valtioneuvoston auto toi usein pääministeri Pekkalan tämän Paviljongin eteen ja pienessä säähavaintohuonessa pohdittiin valtakunnan politiikan tärkeitä asioita.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Maatalouden tutkimuskeskuksen aikana kirjasto oli kooltaan melko vaatimaton, joten rakennuksessa pidettiin usein pikkujouluja sekä illanviettoja ja tansseja.


title: Metsäntutkimuslaitoksen kirjasto

text: Professori emeritus Jarl Stormbom Vantaan kulttuuriseurasta järjesti vuoteen 2008 asti kesäsunnuntaisin esittelyjä ns. "Relanderin kotimuseossa", joka sijaitsee entisen asunnon tiloissa ja jotka nykyisin ovat Metlan kokoustiloina. Salissa ('Presidentti') ja viereisessä Relanderin työhuoneessa ('Reissu-Lassi') on koottuna Relanderiin liittyvää aineistoa vitriiniin ja seinille. Salissa on jäljellä koristeltu takka.


title: Autoilu

text: Autoilu eli henkilöautoilu tarkoittaa auton, usein nimenomaan yksityisen henkilöauton käyttämistä kulkuvälineenä.


title: Autoilu

text: Suomessa on rekisterissä yli 2,6 miljoonaa henkilöautoa, joista yli 2 miljoonaa yksityiskäytössä. Autojen määrä on kasvanut 1990-luvun alusta noin kolmanneksen. Kakkosautojen määrä on kasvanut huomattavasti – 32 prosenttia suomalaisista elää kotitalouksissa, joissa on vähintään kaksi autoa. Alle 17 prosenttia suomalaisista elää kotitalouksissa, joissa ei ole henkilöautoa.


title: Autoilu

text: Suomessa valtio rakentaa ja ylläpitää teitä verovaroilla, joista auto- ja polttoaineverot kattavat ylijäämäisesti tieliikenteen menot. Veroja kerätään vuonna 2010 yli 6 miljardia ja tieliikenteen menot ovat yhden miljardin luokkaa. Tieliikenne on siten merkittävä verotulojen lähde valtiolle.


title: Autoilu

text: Suomen hallituksen linjausten mukaan yhdyskuntarakennetta on kehitettävä siten, että henkilöautoilun tarve on mahdollisimman vähäinen ja yksityisautoilua on vähennettävä siellä, missä se on järkevää ja mahdollista, eli lähinnä kaupungeissa.


title: Autoilu

text: Henkilöautoilu tuottaa pääkaupunkiseudun CO-päästöistä noin 13 %, autoilun päästöjen vähentäminen 20 % vähentäisi kokonaispäästöjä 2,6 %. Henkilöautoilun asemaa ilmaston lämpenemiseen voidaan verrata myös joukkoliikenteeseen. Hiilidioksidipäästöt voidaan muuntaa dieselpolttoaineen kulutukseksi jakamalla CO-arvo luvulla 26. Tällöin voidaan verrata henkilöauton ja joukkoliikenteen polttoaineenkulutusta.Bussin hiilidioksidipäästöt ovat keskimäärin 822 g/km, joten päästö/matkustaja riippuu suuresti matkustajamäärästä. Lähes tyhjänä ajava bussi tuottaa enemmän päästöjä kuin henkilöauto. Suomessa ensirekisteröityjen autojen keskimääräinen hiilidioksidipäästö on 124 g/km.


title: Autoilu

text: Toisaalta kaikki liikkuminen kuluttaa energiaa, polkupyöräillen hiilidioksidipäästöt ovat 21 g/km.


title: Autoilu

text: On kolme päätapaa, joilla autoilun turvallisuutta voidaan mitata:


title: Autoilu

text: Tieliikennekuolemat ovat maailmanlaajuisesti pääasiallinen syy tapaturmaisiin kuolemiin. Tieliikenneonnettomuuksiin luetaan myös sellaisia onnettomuuksia, joissa osallisena ei aina ole auto, kuten moottoripyöräonnettomuudet..


title: Autoilu

text: Suomen liikenneturvallisuuden kehitys on Euroopan kärkeä. Vuonna 2009 tieliikenteessä menehtyi 18 prosenttia edellisvuotta vähemmän. Tieliikenteessä (mukaan lukien joukko- ja hyötyliikenne) tapahtui vuonna 2009 hieman alle 300 kuolemantapausta ja noin 8 000 loukkaantumista. Kuolemantapausten määrä näyttäisi olevan laskussa, sillä esimerkiksi vuonna 2007 niitä oli vielä 380. Lukua voi suhteuttaa siihen, että Suomessa kuolee vuosittain kaatumalla ja liukastumalla yli 1000 ihmistä. Rattijuopot aiheuttivat vuonna 2009 68 kuolemantapausta. Kuolonkolareiden suurimpia onnettomuustyyppejä ovat kohtaamisonnettomuudet sekä tieltä suistumiset.


title: Autoilu

text: Liikenteen seurauksena kuolee myös erilaisia villieläimiä, kuten hirvieläimiä ja suurpetoja. Erityisesti moottoriteiden varsille on hirvivaaran vuoksi asennettu hirviaitoja. Suomessa tapahtuu vuosittain n. 1300 hirvikolaria. Autoilijan kuolemaan johtaneita onnettomuuksia on vuosittain noin kymmenen. Viime vuosina hirvikolarikuolemien määrä on laskenut neljään viiteen.


title: Autoilu

text: Yhteiskunnallisia hyötyjä ovat autoilun tuottamat verotulot, kustannuksia ja haittoja ovat teiden ylläpito ja niiden viemä maa-alue. Yhteiskunnalliset hyödyt voivat olla taloudellisia hyötyjä, kuten autoteollisuuden tuoma työpaikkojen ja varallisuuden lisääntyminen, vaihtoehtoinen liikkumistapa, lomailun ja matkailun tuoma yhteisön hyvinvointi ja valtiontaloudelle rahaa tuovat ajoneuvoverot. Ihmisten joustava liikkumismahdollisuus paikasta toiseen aiheuttaa yhteiskuntaan pitkälle meneviä vaikutuksia.


title: Autoilu

text: Moottoriajoneuvot (henkilöauto, linja-auto, kuorma-auto) kuluttavat käyttövoimasta riippuen bensiiniä, dieseliä tai maakaasua. Nämä ovat fossiilisia polttoaineita, joiden palamisen seurauksena syntyy pakokaasupäästöinä muun muassa hiilidioksidia, typen oksideja, häkää ja nokea. Myös biodieselin tai biokaasun palaessa syntyy samoja palamistuotteita. Hiilidioksidi ja monet typen oksideista ovat kasvihuonekaasuja. Typen oksidit aiheuttavat muun muassa happosateita ja vaurioittavat kasvien lehtiä ja neulasia. Moottoriajoneuvojen aiheuttamia pienhiukkaspäästöjä ovat noki sekä tienpinnasta, renkaista ja jarruista kulumisen seurauksena irtoavat pienet partikkelit. Erityisesti keväisin tieliikenne lisää ilman pienhiukkasten määrää, sillä renkaat ja niiden alla hioutuva hiekka kuluttavat tien pintaa voimakkaasti.


title: Autoilu

text: Keskimäärin nykyaikaiset henkilöautot ovat 75-prosenttisesti kierrätettäviä ja kierrätysteräksen käyttö auttaa vähentämään energiankäyttöä ja saasteita.


title: Autoilu

text: Autoilun, joukkoliikenteen ja energiatuotannon aiheuttamilla typenoksidi-, häkä- ja hiukkaspäästöillä on monia haitallisia terveysvaikutuksia, ja ne aiheuttavat myös ihmisten ennenaikaista kuolleisuutta. Typenoksidipäästöistä terveyshaittoja tuottaa eniten typpidioksidi, joka tunkeutuu syvälle hengitysteihin ja aiheuttaa oireita erityisesti lapsille ja astmaatikoille. Typenoksidit tuottavat myös alailmakehän otsonia, joka aiheuttaa silmien, limakalvojen ja hengityselinten ärsytystä, mahdollisesti myös lisääntynyttä kuolleisuutta. Myös pienhiukkaspäästöt aiheuttavat huomattavia terveysongelmia. On arvioitu, että Suomessa liikenteen pienhiukkaspäästöt aiheuttavat vuosittain satojen ihmisten ennenaikaisen kuoleman ja tuhansien sairastumisen, lähinnä hengitystiesairauksiin.


title: Autoilu

text: WWF:n mukaan liikennepäästöjä tulee vähentää ensisijaisesti joukkoliikenteellä ja kevyellä liikenteellä, nopeusrajoituksilla, ruuhkamaksuilla ja tehokkaammilla autoilla mukaan lukien uusiutuviaan energiaan perustuvat sähköautot.


title: John Henry Barbee

text: John Henry Barbee (mahdollisesti syntyjään William George Tucker, s. 14. marraskuuta 1905, Henning, Tennessee – k. 3. marraskuuta 1964, Chicago, Illinois) oli yhdysvaltalainen blueslaulaja ja kitaristi.


title: John Henry Barbee

text: Barbee kiersi 1930-luvulla ympäri etelävaltioita laulaen ja soittaen slide-kitaraa. Hän lyöttäytyi yhteen Big Joe Williamsin kanssa ja myöhemmin Memphisissä Sunnyland Slimin kanssa. Matkustettuaan Mississippiin hän tapasi myös Sonny Boy Williamson I:n, jonka kanssa soitteli yhdessä silloin tällöin. Syyskuussa 1938 hän äänitti Vocalion-levymerkille ensimmäisen äänitteensä ("Six Weeks Old Blues" / "God Knows I Can't Help It"). Vocalion olisi halunnut Barbeen äänittävän lisääkin musiikkia, mutta Barbee oli jättänyt viimeisen tunnetun olinpaikkansa Arkansasissa. Barbee selitti nopean muuttonsa johtuneen siitä, että hän joutui hankaluuksiin lain kanssa ammuttuaan tyttöystävänsä rakastajan kuoliaaksi. Hän myöhemmin sai selville, että mies oli ainoastaan haavoittunut. Barbee kuitenkin hylkäsi musiikkiuran soitettuaan jonkin aikaa Moody Jonesin ryhmän kanssa Maxwell Streetilla.


title: John Henry Barbee

text: 1960-luvun alun bluesbuumin aikana Willie Dixon alkoi etsiä Barbeeta ja löysi hänet työskentelemässä jäätelönmyyjänä Chicagossa. Barbee kiersi American Folk Blues Festivalin mukana Eurooppaa. Hän levytti joitakin kappaleita Spivey ja Storyville-merkeille ja myös joitakin Euroopassa äänitettyjä kappaleita on julkaistu Fontana-merkillä.


title: John Henry Barbee

text: Palattuaan Yhdysvaltoihin Barbee osti kiertueelta ansaitsemilla rahoillaan elämänsä ensimmäisen auton. Vain kymmenen päivää autokauppojen jälkeen hän ajoi jalankulkijan yli ja joutui vankilaan Chicagoon. Hän kuoli vankilassa kolmisen kuukautta myöhemmin sydäninfarktiin odottaessaan tuomiotaan. Hänet on haudattu Restvalen hautausmaalle Alsipiin Illinoisissa.


title: Kalle Asukas

text: Kalle Asukas (16. huhtikuuta 1920 Kemi – 30. kesäkuuta 2008 Lahti) oli ensimmäinen suomalainen keilailun henkilökohtainen maailmanmestari.


title: Kalle Asukas

text: Asukas kilpaili viisissä keilailun MM-kilpailuissa. Helsingissä 1954 hän voitti MM-hopeaa kahdeksan miehen joukkuekilpailussa ja MM-pronssia viiden miehen joukkuekilpailussa. Essenin MM-kilpailuissa 1955 hän voitti kahdeksan miehen joukkuekilpailussa kultaa ja viisimiehiskisassa hopeaa. Helsingborgin MM-kilpailuissa 1958 hän voitti maailmanmestaruuden henkilökohtaisessa kilpailussa ja viisimiehiskisassa sekä MM-hopeaa kahdeksan miehen joukkuekilpailussa. Hampurissa 1960 hän saavutti MM-hopeaa parikilpailussa Rauno Mannin kanssa ja kahdeksan miehen joukkuekilpailussa. Méxicon MM-kilpailuissa 1963 Asukas oli henkilökohtaisessa kilpailussa parhaana eurooppalaisena kahdeksas mutta mitaleille hän ei enää yltänyt.


title: Kalle Asukas

text: Asukas voitti henkilökohtaisen Suomen mestaruuden vuonna 1957. Parikilpailun SM-kultaa hän voitti vuonna 1947 Toivo Hartmanin sekä vuosina 1948 ja 1949 Ossi Vuorion parina. Joukkuemestaruuden hän voitti Keila-Poikien joukkueessa vuosina 1953, 1957 ja 1963. Hän edusti myös Helsingin Kullervoa ja Keila-Kalleja ja toimi KePo:n ja KK:n puheenjohtajana.


title: Kalle Asukas

text: Asukkaan ennätystulokset olivat yhdellä sarjalla täydet 300 pistettä, kolmella sarjalla 739, neljällä sarjalla 973, kuudella sarjalla 1376 ja kahdeksalla sarjalla 1763. Hänet valittiin toisena suomalaisena keilailun kuuluisuuksien galleriaan vuonna 2004.


title: Harmaapallokala

text: Harmaapallokala ("Arothron hispidus") on pallokalalaji, jonka luontaiseen elinympäristöön kuuluvat trooppiset merialueet Kaakkois-Atlantilla ja Kaakkois-Aasian merialueilla. Harmaapallokalaa pidetään joskus meri- ja murtovesiakvaarioissa.


title: Harmaapallokala

text:
Harmaapallokala voi kasvaa luonnossa jopa 50 cm pitkäksi. Akvaariossa se jää yleensä alle 20-senttiseksi. Sen vartalonmuoto on pallokaloille tyypillisen laatikkomainen. Vartalossa on tumman ruskeanharmaalla pohjalla sinertävänvalkeita pieniä pilkkuja. Vatsapuolella pilkut yhdistyvät sinisävyisemmiksi juoviksi. Evät ovat pistaasinvihreät. Harmaapallokalan, kuten muidenkin pallokalojen, hampaat ovat kasvaneet yhteen talttamaisiksi levyiksi. Suu on nokkamainen, kova, ja kala pystyy sillä murtamaan palasia korallista tai kovakuorisista meritähdistä.
Harmaapallokala on peräisin Kaakkois-Atlantilta ja Indopasifiselta merialueelta. Nuoria yksilöitä tavataan jokisuiden murtovedessä. Harmaapallokala elää tyypillisesti 3-30 metrin syvyydessä.


title: Harmaapallokala

text: Harmaapallokala on reviirikala, ja koiraat puolustavat aggressiivisesti reviiriään muita koiraita vastaan. Ne eivät välitä muista kaloista. Akvaariossa niitä ei voi pitää yhdessä selkärangattomien kanssa, koska pallokalat syövät tai näykkivät lähes kaikkia selkärangattomia.


title: Harmaapallokala

text: Harmaapallokala syö luonnossa enimmäkseen levää, mutta myös pieniä selkärangattomia kuten koralleja, pesusieniä, meritähtiä, nilviäisiä, ja merivuokkoja. Nuoret harmaapallokalat elävät murtovedessä ja voivat pärjätä lähes jokivettä vastaavissa oloissa, mutta aikuiset yksilöt tarvitsevat merivettä. Kaloja pitää myös suojella nopeilta suolapitoisuuden muutoksilta.


title: Günter Blobel

text: Günter Blobel (21. toukokuuta 1936 Waltersdorf, Saksa – 18. helmikuuta 2018 New York, New York, Yhdysvallat) oli saksalaissyntyinen yhdysvaltalainen biologi. Blobel syntyi silloisen Preussin Ala-Sleesian provinssiiin kuuluvassa Waltersdorfissa (nykyinen Niegosławice). Hän valmistui Tübingenin yliopistosta vuonna 1960 ja väitteli tohtoriksi Wisconsinin yliopistosta Madisonissa vuonna 1967. Vuonna 1986 hänet nimitettiin Howard Hughesin lääketieteelliseen instituuttiin. Vuonna 1999 Blobel sai Nobelin lääketieteen palkinnon siitä, että hän keksi vastasyntetisoituneiden proteiinien sisältävän tunnisteet, jotka ohjaavat näitä oikeaan paikkaansa solussa.


title: Günter Blobel

text: Blobel tunnetaan myös siitä, että hän tuki aktiivisesti Dresdenin jälleenrakentamista. Vuonna 1994 hän perusti ei-kaupallisen ”Friends of Dresden” -seuran ja toimi sen puheenjohtajana. Hän lahjoitti kaikki Nobelin palkinnosta saamansa rahat Dresdenin kunnostukseen, eritoten Frauenkirchen vuonna 2005 valmiiksi saatuun kunnostukseen ja uuden synagogan rakentamiseen.


title: Günter Blobel

text: Vuodesta 2003 lähtien Blobel oli New Yorkissa sijaitsevan Rockefellerin yliopiston palveluksessa.


title: Simon Flexner

text: Simon Flexner (25. maaliskuuta 1863 Louisville, Kentucky, Yhdysvallat – 2. toukokuuta 1946) oli lääkäri, johtaja ja patologian professori Pennsylvanian yliopistossa vuodesta 1899 vuoteen 1903. Hän oli Rockefeller Institute for Medical Researchin ensimmäinen johtaja (1901–1935) ja Rockefellerin säätiön jäsen. Sen lisäksi hän oli John D. Rockefeller, Jr.in ystävä ja neuvonantaja.


title: Simon Flexner

text: Hänen nuorempi veli oli Abraham Flexner.


title: Tero Niemi ja Anne Salminen

text: Tero Niemi (s. 1974) ja Anne Salminen (s. 1976) ovat suomalainen kirjailijapari. Heidän esikoisteoksensa, tieteiskirja "Nimbus ja tähdet" ilmestyi 2004. Aikaisemmin he olivat voittaneet Nimbus-novelleillaan Portti-lehden novellikilpailun vuonna 2002. Vuonna 2003 he saivat novellillaan "Ja Jumala kutoi mattoja omista hiuksistaan" Atorox-palkinnon. Teos oli ehdokkaana Helsingin sanomien esikoiskirjapalkinnon saajaksi. Toisen Atoroxin kirjailijat voittivat vuonna 2005.


title: Tero Niemi ja Anne Salminen

text: Niemi on myös tietokonegraafikko.


title: Vallankumouksen virkamies

text: Vallankumouksen virkamies, valkoisten vanki 1918 on Tyko Varton vuonna 1998 postuumisti ilmestyneet Painoteollisuus OY:n julkaisemat muistelmat kansalaissodan ajoilta. Varto toimi Helsingin vallankumousoikeuden sihteerinä, lähimmän työtoverinsa ollessa kirjailija Kasperi Tanttu ja kertoo muistelmissaan kokemuksistaan punaisessa Helsingissä, pakomatkastaan Viipuriin ja lopulta vangitsemisestaan Kouvolassa. Hän kertoo teoksessa myös vankilavuosistaan. Tyko Varto oli alkuaan tamperelainen työväenaktiivi, kansalaissodan aikana Kansanvaltuuskunnan virkamies, joka vaikutti kirjailijana vielä 1950-luvulla, ja julkaisi 1958 kirjan "Lapsuuteni Tampere".


title: Osmo Koivunen

text: Osmo Eino Olavi Koivunen (24. joulukuuta 1914 Hausjärvi – 14. lokakuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen keilailun maailmanmestari.


title: Osmo Koivunen

text: Koivunen saavutti neljä mitalia Helsingissä 1954 käydyissä keilailun MM-kilpailuissa. Hän voitti Odin Koskisen kanssa kultaa parikilpailussa, hopeaa Ruotsin Gösta Algeskogille hävinneenä henkilökohtaisessa kilpailussa ja kahdeksan miehen joukkuekilpailussa sekä pronssia viiden miehen joukkuekilpailussa. Helsingborgin MM-kilpailuissa 1958 hän voitti maailmanmestaruuden viiden miehen joukkuekilpailussa ja hopeaa kahdeksan miehen kisassa.


title: Osmo Koivunen

text: Koivunen voitti nelimiehisjoukkueiden Suomen mestaruuden Keila-Miesten joukkueessa vuonna 1958. Hän edusti myös Keila 45 -seuraa. Vuonna 1959 hän keilasi kahdeksan sarjan Suomen ennätyksen 1905 pistettä ja teki samalla myös neljän sarjan ennätyksensä 1084 pistettä.


title: Osmo Koivunen

text: Koivunen kilpaili myös soudussa edustaen Soutumiehet-seuraa. Hänen poikansa Pertti ja Kari Koivunen ovat menestyneet kohtalaisesti keilailussa.


title: Keisari ja salamurhaaja

text: Keisari ja salamurhaaja () on vuonna 1998 julkaistu Chen Kaigen ohjaama elokuva.


title: Keisari ja salamurhaaja

text: 300-luvulla eaa. Qinin kuningas Ying Zheng (Li Xuejian) pyrkii yhdistämään kaikki seitsemän Kiinan kuningaskuntaa. Gin on jo valloittanut mm. Hanin mutta muut olisivat liittoutuessaan liian voimakkaita tälle. Siksi Ying ja tämän lapsuuden ja naisystävänsä Lady Zhaon (Gong Li) kehittävät juonen Yanin kuningaskuntaan hyökkäämisen oikeuttavan syyn saamiseksi. He päättävät että Lady Zhao lähtee vakoilijana värväämänä Yingille salamurhaajan. Salamurhayritystä on sitten tarkoitus käyttää syynä hyökätä Yaniin. Lopulta Lady Zhao saa värvättyä Yanlaisen Jing Ken (Zhang Fengyi) salamurhaajaksi.


title: Keisari ja salamurhaaja

text: Todistettuaan Yingin määrämän Zhaon kuningaskunnan lasten joukkomurhan Lady Zhao paljastaa juonen salamurhaaja Jingille ja auttaa tätä onnistumaan murhassa. Salamurha kuitenkin epäonnistuu ja Ying tappaa Jingin. Ying kuitenkin kokee nöyryytyksen sillä kukaan tämän alaisista ei auta häntä ja hän joutuu selviytymään murhaajastaan yksin. Lisäksi Lady Zhao palaa mutta vain hakeakseen Jingin ruumiin haudattavaksi.


title: Nimbus ja tähdet

text: Nimbus ja tähdet on Tero Niemen ja Anne Salmisen novellikokoelma vuodelta 2004. Teos oli Helsingin sanomain kirjallisuuspalkintoehdokkaana ja Tähtivaeltaja-palkintoehdokkaana 2005.


title: Atorox-palkinto

text: Atorox-palkinto on Turun Science Fiction Seura ry:n vuodesta 1983 lähtien vuosittain jakama tieteiskirjallisuuspalkinto, joka myönnetään edellisen vuoden parhaalle kotimaiselle tieteis- tai fantasianovellille. Palkinto on saanut paitsi nimensä, myös muotonsa Outsiderin luoman Atorox-hahmon mukaan, sillä voittajalle annettava palkinto on savesta poltettu Atoroxin pää.


title: Atorox-palkinto

text: Eniten Atorox-palkintoja on saanut Johanna Sinisalo, yhteensä seitsemän. Pasi Ilmari Jääskeläinen on saanut palkinnon neljä kertaa, ja Anne Leinonen on palkittu kolme kertaa.


title: Kenraalitauko

text: Kenraalitauko eli yleistauko on orkesterimusiikissa kaikkien orkesterin soittimien yhtaikainen tauko. Partituurissa se merkitään usein fermaatilla tai saksan kielen "Generalpause"-sanan lyhenteellä "G.P." Kenraalitaukoon voi liittyä myös sitä tarkentava määre, kuten "lunga" (pitkä) tai "court" (lyhyt).


title: Burton C. Bell

text: Burton Cristopher Bell (s. 19. helmikuuta 1969) on yhdysvaltalainen laulaja, sanoittaja, kitaristi ja kosketinsoittaja, joka on kotoisin Houstonista, Teksasista. Bell tunnetaan parhaiten death metal/industrial metal -yhtyeen Fear Factoryn keulahahmona. Hänen laulutyylinsä on harkittu, raivoisa sekä innovatiivinen ja hän oli eräs ensimmäisiä heavy metal laulajia joka yhdisteli laulussaan puhtaita ääniä sekä huutoääntä. Fear Factory on huomioitu myös ko. tyylien yhdistäneiden yhtyeiden pioneerina.


title: Burton C. Bell

text: Ennen rooliansa Fear Factoryssa hän perusti yhtyeen joka kulki nimellä Hate Face. Vuonna 1989 hän lyöttäytyi yhteen Dino Cazaresin ja Raymond Herreran kanssa perustaakseen Fear Factoryn alkuperäisen kokoonpanon, tuolloin vielä nimen Ulceration alla. Yhtye ehti äänittää neljä studioalbumia ennen riitaa Burtonin ja Cazaresin välillä.


title: Burton C. Bell

text:
Burton C. Bellin sanoitukset käsittelevät keskimäärin sotaa ja ihmisten ja koneiden yhteyttä.
Fear Factorylle tyypillilinen teema on dystopia ja kybergenetiikka.


title: Burton C. Bell

text: Bell on vieraillut monien muiden yhtyeiden albumeilla ja ottanut jopa johtavan laulajan vastuun G/Z/R:n albumilla Plastic Planetilla, joka julkaistiin vuonna 1995.


title: Burton C. Bell

text: Burtonilla ja hänen vaimollaan Amy Abattoirilla on kaksi lasta: tytär Violet (s. 17. helmikuuta 2006) ja poika Atticus (s. 2007). Burtonilla itsellään on kaksoisveli Ben, joka on kantrimuusikko.


title: Tauko

text: Tauko on musiikkitermi, joka tarkoittaa ääneti olemista nuoteissa taukomerkin määrittämän ajan. Nuottikirjoituksessa käytetyt erinäköiset taukomerkit tarkoittavat eri pituisia taukoja, ja kestoltaan ne vastaavat eri nuotteja. Orkesterisävellyksissä vähintään tahdin kestoista kaikkien soittimien taukoa kutsutaan kenraalitauoksi. Joskus nuotteihin merkitään taukomerkkejä käyttämättä, esimerkiksi fermaatilla, niin sanottu esityksellinen henkonen eli kesuura. Yksittäisessä soitinäänessä pitkän selvärajaisen jakson tai jopa koko sävellyksen osan kestävä tauko merkitään termillä "tacet".


title: Tauko

text: Nuottiarvoja vastaavia taukoja kuvaavat merkit ovat vasemmalta lukien: neloiskokotauko (neljä kertaa kokonuotin mittainen tauko), kaksoiskokotauko, kokotauko, puolitauko, neljäsosatauko, kahdeksasosatauko, kuudestoistaosatauko sekä kolmaskymmeneskahdesosatauko.


title: Kosketus

text: Kosketus voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kosketus (musiikki)

text: Kosketus on erityisesti kosketinsoittimiin liitetty musiikkitermi. Se kuvaa muusikon sormillaan kokemaa tapaa, olla kosketinsoitinten koskettimet saavat äänen syntymään niihin liittyvien mekanismien välityksellä. Kosketuksella on suuri merkitys musiikin soinnin esiintuomisessa. Siitä riippuu eräissä soittimissa, kuten pianossa, jopa instrumentin soinnin väri ja se vaikuttaa merkittävästi musiikin dynamiikkaan ja artikulaatioon. Erilaisissa kosketinsoittimissa on useimmiten erilainen kosketus.


title: Ottis Toole

text: Ottis (Otis) Elwood Toole (5. maaliskuuta 1947 Jacksonville, Florida – 15. syyskuuta 1996) oli yhdysvaltalainen sarjamurhaaja, murhapolttaja ja Henry Lee Lucasin rakastaja ja rikoskumppani.


title: Ottis Toole

text: Toolea epäiltiin useista murhista, raiskauksista, murhapoltoista ja jopa kannibalismista, ja oli epäiltynä useisiin selvittämättömiin henkirikoksiin. Toole kuitenkin tunnusti ja perui aina uudelleen ja uudelleen lukuisia rikoksia, ja todellinen uhriluku onkin jäänyt lopullisesti selvittämättä, vaikka sen epäillään olevan kahden ja kuuden välillä.


title: Ottis Toole

text: Toole tuomittiin kuolemaan kahdesta murhasta, ja myöhemmin neljästä muusta jotka hän tunnusti kärsiessään vankeusrangaistustaan. Tuomiot muutettiin lopulta elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi.


title: Ottis Toole

text: Ottis Toole syntyi Floridan Jacksonvillessä. Hänen isänsä jätti perheen Toolen ollessa hyvin nuori. Toolen kotiolosuhteet olivat muutenkin kurjat: hänen äitinsä oli fanaattisen uskovainen, ja hänen sisarensa pukivat hänet tyttöjen vaatteisiin. Toole myös väitti isänsä ystävän raiskanneen hänet jo 6-vuotiaana.


title: Ottis Toole

text: Toolen isoäiti puolestaan oli saatananpalvoja joka otti pojanpoikansa usein mukaan erilaisiin rituaaleihin. Toole itse harjoitti saatananpalvontaa hyvin nuorella iällä, ja usein vaelteli paikallisella hautausmaalla kaivellen ihmisten luita maasta.


title: Ottis Toole

text: Toole karkaili jatkuvasti kotoa, ja sytytteli autiotaloja tuleen hyvin nuorelta iältä asti. Hän on myös väittänyt syyllistyneensä ensimmäiseen murhaansa jo 14-vuotiaana. Hänet pidätettiin ensimmäisen kerran vuonna 1964, 17-vuotiaana, syytettynä irtolaisuudesta.


title: Ottis Toole

text: Toolen äidin kuoltua vuonna 1981 34-vuotias Toole toisinaan jopa nukkui äitinsä haudalla.


title: Ottis Toole

text: Vuoden 1978 aikoihin, Toole tapasi tulevan rikoskumppaninsa ja rakastajansa Henry Lee Lucasin Floridassa pienessä keittoruokalassa. Heistä tuli pian rakastavaisia ja he muuttivat yhdessä Toolen äidin luokse asumaan. Toole oli ollut tietoinen homoseksuaalisuudestaan 11-vuotiaasta lähtien.


title: Ottis Toole

text: Kaksikko väitti myöhemmin syyllistyneensä satoihin murhiin, toisinaan salaisen kultin, ”The Hand Of Deathin” (), käskystä. Lucas perui myöhemmin tunnustuksensa, väittäen tunnustaneensa kaiken ainoastaan saadaksensa kohujulkisuutta ja näin mukavammat olot vankilassa. Joidenkin lähteiden mukaan kaksikon kerrottiin yhdessä tavoitellen ainoastaan kuuluisuutta, ja joutuessaan vankilaan, he kuvittelivat voivansa elää täysin vapaasti nauttien julkisuuden tuomasta huomiosta.


title: Ottis Toole

text: Vaikka viranomaiset ovatkin kiistelleet Lucasin todellisesta syyllisyydestä, Toolea pidetään pääasiassa varsinaisena sarjamurhaajana.


title: Ottis Toole

text: Tunnetuin Ottis Tooleen liittyvä tapaus lienee yhdeksänvuotiaan Adam Walshin murha, jonka Toole tunnusti 21. lokakuuta 1983. Muutamaa viikkoa myöhemmin tapausta tutkineet viranomaiset ilmoittivat kuitenkin ettei Toole ole enää epäiltyjen listalla, huolimatta tunnustuksesta, ja varsinkin miehen kertomista yksityiskohdista tapauksesta jotka vain murhaaja itse voi tietää.


title: Ottis Toole

text: Adam John Walsh katosi 27. heinäkuuta 1981 Searsin ostoskeskuksesta Hollywoodissa, Floridassa.


title: Ottis Toole

text: Adamin äiti, Revé Walsh, asioi poikansa kanssa Searsin ostoskeskuksessa ja jätti Adamin videopeliosastolle muutaman vanhemman pojan seuraan luvaten palata pian takaisin. Äiti oli vain muutaman käytävän päässä valaisinosastolla, mutta palatessaan paikalle, Adam oli kadonnut. Revé ilmoitti katoamisesta välittömästi ostoskeskuksen neuvontapisteeseen, muttei saanut apua ennen kuin hän hälytti paikalle miehensä Johnin.


title: Ottis Toole

text: Tapahtumien kulusta on esitetty teoria että vanhempien poikien kesken olisi syntynyt kärhämää videopeleistä, minkä takia ostoskeskuksen vartija hääti pojat ulos, Adamin mukaan lukien. Samalla paikalle osunut Ottis Toole houkutteli Adamin autoonsa makeisilla ja lähti ajamaan kohti pohjoista.


title: Ottis Toole

text: Matkalla Adam alkoi kuitenkin pelätä ja itkeä, ja Toole löi häntä kasvoille avokämmenellä. Lopulta Toolen kerrotaan kyllästyneen pojan itkuun, ajaneen päätieltä metsään ja hakanneen pojan pään irti machetella.


title: Ottis Toole

text: Täysin todenmukaista kuvaa tapahtumien kulusta ei kuitenkaan tulla koskaan saamaan.


title: Ottis Toole

text: Toole kuitenkin tunnusti ja perui tunnustuksensa useita kertoja peräkkäin, eikä lopullista varmuutta hänen syyllisyydestään Adamin murhaan koskaan saatu.


title: Ottis Toole

text: Myöhemmin Toolen sisarentytär kuitenkin kertoi enonsa tunnustaneen kuolinvuoteellaan murhanneensa Adamin. Toolen tunnustukseen on kuitenkin suhtauduttu erittäin skeptisesti. Varsinkin, kun hän ja Henry Lee Lucas yhdessä tunnustivat noin 300 murhaa, joista valtaosa todistettiin täysin perättömiksi.


title: Ottis Toole

text: Jossain vaiheessa myös sarjamurhaaja Jeffrey Dahmeria epäiltiin Adam Walshin murhasta. Adamin katoamisen aikoihin Dahmer asui Miami Beachilla, ja kahden silminnäkijän mukaan Dahmer liikkui Searsin ostoskeskuksen alueella samana päivänä kun Adam kidnapattiin.


title: Ottis Toole

text: Dahmeriin kohdistuneita epäilyjä myös vahvistivat hänen tunnetut toimintatapansa: hän murhasi useita nuoria poikia ja miehiä, ja usein silpoi uhriensa päät. Adamin isä John Walsh kuitenkin pitää edelleen yhtenä ja ainoana syyllisenä hänen poikansa murhaan nimenomaan Ottis Toolea. Tämän puolesta puhuu mm. Toolen kuusi vuotta myöhemmin Walshin perheelle lähettämä kirje, jossa hän tunnusti tappaneensa Adamin, raiskanneen tämän ruumiin ja hakanneen hänen päänsä irti machetella. Kyseisessä kirjeessä Toole jopa kehuskeli olevansa erittäin hyvä raiskaamisessa: "Maybe the best in business!" (suom. "Ehkä paras alalla!", suora siteeraus Toolen kirjeestä)


title: Ottis Toole

text: Adam Walshin ruumista ei koskaan löydetty, mutta hänen irtihakattu päänsä löydettiin kaksi viikkoa myöhemmin kastelukanavasta noin 125 mailia Searsin ostoskeskuksesta pohjoiseen.


title: Ottis Toole

text: Huhtikuussa 1984 Toole tuomittiin kuolemaan vuonna 1982 Jacksonvillessa tehdystä murhapoltosta, jossa kuoli 64-vuotias George Sonnenberg. Myöhemmin samana vuonna Toole todettiin syylliseksi 19-vuotiaan Ada Johnsonin murhasta 1983 Tallahasseessa ja tuomittiin toisen kerran kuolemaan. Kuolemantuomiot kuitenkin muutettiin elinkautisiksi vankeusrangaistuksiksi.


title: Ottis Toole

text: Toolen istuessa tuomiotaan Floridan Rainfordin vankilassa hänen naapurisellissään odotti kuolemantuomiotaan sarjamurhaaja Ted Bundy.


title: Ottis Toole

text: Vuonna 1991 Toole tunnusti neljä muuta murhaa, joista jokaisesta hänet tuomittiin erikseen elinkautiseen.


title: Ottis Toole

text: Toole kuoli maksakirroosiin 49-vuotiaana 15. syyskuuta 1996. Hänen väitetään joidenkin lähteiden mukaan sairastaneen myös AIDS:ia. Toolen ruumis haudattiin vankilan hautausmaalle, sillä kukaan ei halunnut ottaa vastuuta hänen maallisista jäännöksistään.


title: Arvo Kuikka

text: Arvo Kuikka (11. helmikuuta 1924 Impilahti – 22. toukokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen musiikkieverstiluutnantti evp ja sotilaskapellimestari. Hän toimi Puolustusvoimien ylikapellimestarina 1967–1984.


title: Arvo Kuikka

text: Kuikka aloitti uransa Viipurin rykmentin soittokunnan soitto-oppilaana vuonna 1937. Hän toimi Helsingin Varuskuntasoittokunnan kapellimestarina 1953–1967 ja sen päällikkönä vuoteen 1977 saakka. Puolustusvoimien ylikapellimestarina Kuikka toimi 1967–1984 ja Sibelius-Akatemian sotilasmusiikkiosaston johtajana 1967–1977. Hän on toiminut myös kuoronjohtajana ja kanttori-urkurina sekä tehnyt sovituksia puhallinorkesterille. Hänet ylennettiin musiikkieverstiluutnantiksi 6. joulukuuta 1975. Arvo Kuikka sai musiikkineuvoksen arvon vuonna 1999.


title: Arvo Kuikka

text: Puolustusvoimien ylikapellimestarit -sivusto


title: Jamie Johnson (jääkiekkoilija)

text: Jamie Johnson (s. 23. tammikuuta 1982 Port Franks, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Hän on keskushyökkääjä, mutta voi pelata myös laitahyökkääjänä.


title: Jamie Johnson (jääkiekkoilija)

text: Johnson pelasi kauden 2008–2009 SM-liiga-joukkue TPS:ssa. Hän siirtyi Turkuun AHL-joukkue Albany River Ratsista. Kaudella 2007–2008 hän oli ollut Albanyn paras pistemies tehopistein 21 + 37 = 58.


title: Jamie Johnson (jääkiekkoilija)

text: Johnson teki TPS-kauden jälkeen sopimuksen Allsvenskanissa pelaavan Leksandsin kanssa. Hän ei kuitenkaan pelannut Leksandissa yhtäkään ottelua, sillä hän käytti sopimuksessaan olleen NHL-option ja allekirjoitti kesällä 2009 sopimuksen Florida Panthersin kanssa. Johnson pelasi kauden 2009–2010 Panthersin farmijoukkueessa Rochester Americansissa. Hän oli joukkueensa paras pistemies ja koko AHL:n pistepörssin 11. tehtyään 71 pistettä 80 ottelussa. Kesällä 2010 Detroit Red Wings teki Johnsonin kanssa sopimuksen.


title: Newcastlen lentoasema

text: Newcastlen lentoasema (IATA-lyhenne NCL, ICAO-lyhenne EGNT) sijaitsee noin kymmenen kilometriä Newcastle upon Tynen luoteispuolella. Se on vuosittaisella yli viidellä miljoonalla matkustajalla Britannian kymmenenneksi vilkkain lentoasema ja kasvaa nopeasti.


title: Newcastlen lentoasema

text: Lentoasema avattiin vuonna 1935. Vaikka lentoasemaa sanotaan Newcastlen lentoasemaksi, sen omistavat yhdessä Tyne and Wearin kunnat ja Kööpenhaminan lentoasema.


title: Newcastlen lentoasema

text: Lentoasemalle pääsee metrolla. Matka Newcastlesta kestää noin 25 minuuttia ja Sunderlandista 55 minuuttia. Autolla sinne tullaan moottoritieltä A1 nelikaistaista sivutietä A696 pitkin.


title: Newcastlen lentoasema

text: Newcastlesta on reittiliikennettä muihin Britteinsaarten kohteisiin, manner-Eurooppaan, Välimerelle, Kanariansaarille ja Dubaihin. Charterit lentävät tyypillisiin etelän lomakohteisiin.


title: So Mean

text: So Mean on Kojon studioalbumi vuodelta 1979. Warner Music julkaisi levystä cd-painoksen vuonna 2002.


title: So Mean

text: A-puoli


title: Atte Engren

text: Atte Engren (s. 19. helmikuuta 1988 Rauma) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Sm-liiga-joukkue HIFK:ssa.


title: Atte Engren

text: Kauden 2008–2009 alku meni Engreniltä sivuun, kun hänen sormensa murtui harjoituksissa. Hänen kautensa Turun Palloseurassa huipentui Suomen mestaruuteen. Engren valittiin kauden parhaaksi maalivahdiksi sekä tähdistökentälliseen. Kaudella 2010–2011 hän pelasi TPS:ssä 51 ottelua ja AHL:n Milwaukee Admiralsissa neljä ottelua. Seuraavalla kaudella hän pelasi Admiralsissa 23 ottelua. Keväällä 2012 Engren teki sopimuksen TPS:n kanssa.


title: Atte Engren

text:
O = Ottelut
V = Voitot
PM = Päästetyt maalit
N = Nollapelit
PMK = Päästettyjen maalien keskiarvo
TP = Torjuntaprosentti


title: Kahvipeukaloinen

text: Kahvipeukaloinen ("Thryophilus nicefori") on äärimmäisen uhanalainen Kolumbian Andeilla Santanderin osavaltiossa elävä varpuslintu .


title: Kahvipeukaloinen

text: Kooltaan kahvipeukaloinen on noin 15 cm. Lajin vatsa on valkoisen harmaa ja siinä on poikittaisia mustia viiruja, jotka ovat selvimpiä perässä. Päässä on silmien alapuolelta valkoinen ja siinä on ohuita mustia rantuja. Päälaki on kahvipeukaloisella musta sekä silmien yläpuolella on valkoiset juovat. Lajin selkä on väriltään tumman ruskean sekä mustan kirjava. Taituripeukaloinen ("Thryophilus rufalbus") muistuttaa kahvipeukaloista, mutta sen selkä on selvemmin ruosteenruskea .


title: Kahvipeukaloinen

text: Kahvipeukaloisen elinympäristöä ovat kuivat akasiametsät. Kahvipeukaloiskannan kooksi arvioidaan alla 50 yksilöä. Suurin kantaan kohdistuva uhka on metsien hakkaaminen maanviljelykseen ja polttopuiksi.


title: Onni Haini

text: Onni Ville Haini, vuoteen 1930 Höylä (18. maaliskuuta 1902 Hankasalmi – 11. tammikuuta 1956) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän kirjoitti myös nimimerkeillä "Onni Höylä", "O. Kaskamo", "O. H." ja "Onni-setä".


title: Onni Haini

text: Hainin vanhemmat olivat asemamies Aleksander Höylä ja Hilda Hänninen ja puoliso vuodesta 1934 Helmi Siekkinen. Haini opiskeli Työväen Akatemiassa 1926–1927 ja toimi Sosiaalidemokraattisen raittiusliiton luennoijana ja nuorisotyön sihtereinä 1928–1933. Vaasan läänin itäisen vaalipiirin sosiaalidemokraattisen piirijärjestön palveluksessa hän oli 1933–1936, TUL:in 1936–1940 ja Suomen siviili- ja asevelvollisuusinvalidien liiton 1940–1942. Lastenlehti "Sarastuksen" toimittajana 1930–1933 työskennellyt Haini oli "Pohjolan Työn" päätoimittaja 1942–1946 ja "Työn Voiman" vuodesta 1946.


title: Uskontotieto

text: Uskontotieto on oppiaine.


title: Uskontotieto

text: Uskontotieto on oppiaineena muun muassa Ruotsissa. Koska Ruotsin valtio on sitoutunut evankelis-luterilaiseen katsomukseen, kirkon valta-aseman on katsottu vaikuttavan uskontotiedon opetukseen. Valtionkirkkoon kuulumattomille on annettu vapautusta opetuksesta.


title: Uskontotieto

text: Kaikille yhteisen etiikan opetuksen mallia toteutetaan Bulgariassa, Espanjassa, Latviassa, Papua-Uudessa-Guineassa, Intiassa, Indonesiassa, Japanissa, Nepalissa, Pakistanissa ja Filippiineillä. Esimerkiksi Bulgariassa oppiaine on pohdiskelevaa, sen sisältöjä ovat muun muassa historia, minä ja muut, tietoisuus, rakkaus, vapaus, onni.


title: Uskontotieto

text: Kansanedustaja Irina Krohn teki vuonna 2002 lakialoitteen uskonnon opetuksen muuttamisesta uskontotiedoksi, johon osallistuisivat kaikki oppilaat. Mallina Krohn piti Ruotsin uskontotietoa. Vapaa Ajattelija -lehti julkaisi aiheesta kielteisen kirjoituksen, jossa se syytti Ruotsin uskontotiedon opetusta ihmisoikeuksia rikkovaksi. Erkki Hartikaisen mukaan Ruotsin uskontotieteen kirjat oli tehty muuttamalla vanhat uskontokirjat "tunnustuksettomiksi" siten, että pääsisältö, raamattuoppi, säilyi. Näin evankelis-luterilainen kirkko sai kaikki koululaiset yhteisen kristillisen opetuksen piiriin.Hartikainen on arvostellut myös Norjan uskontotietoa, josta Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut kielteisen päätöksen.


title: Uskontotieto

text: Vuonna 2006 uskonnon didaktiikan professori Arto Kallioniemi pohti uskonnon opetuksen tulevaisuudennäkymiä Kirkko ja kaupunki -lehdessä. Hänen mukaansa yhteiskunta on nopeassa muutoksessa ja luterilainen kirkkokin saattaa liukua kohti vähemmistökirkon asemaa. Kallioniemi piti nykyistä mallia, jossa eri uskonnollisiin yhteisöihin kuuluville tarjotaan omaa opetustaan, esimerkkinä uskonnonvapauden turvaavasta opetuksesta. Hän myönsi sen kuitenkin olevan usein ongelmallista luokkien haajantuessa useaan eri ryhmään uskonnontunnin ajaksi. Opetuksen järjestäminen on työlästä kouluille ja pienimpien uskontokuntien edustajat ovat huonoimmassa asemassa. Nykyisellä mallilla on kuitenkin vahva kannatus eri yhteisöjen keskuudessa.


title: Uskontotieto

text: Keskustelu uskonnon opetuksen muuttamisesta käynnistyi uudelleen keväällä 2008, kun Opettaja-lehden päätoimittaja Hannu Laaksola ehdotti nykyisen uskonnon opetuksen tilalle kaikille oppilaille yhteistä uskontotietoa. Myös opetushallituksen kehitysjohtajan Markku Rimpelän mukaan kaikkien oppilaiden olisi voitava osallistua samalle oppitunnille. Hänen mielestään uskonnonopetusta tulisi kehittää etiikan ja uskontotiedon suuntaan. Rimpelä perusteli näkemystään lisääntyvällä maahanmuutolla. Kysymys tulee ajankohtaiseksi hallituskauden lopulla, kun valtakunnallisia opetussuunnitelmia aletaan uudistaa.


title: Kyösti Sorjonen

text: Kyösti Hannes Sorjonen (1. maaliskuuta 1912 Kouvola – 6. joulukuuta 1996 Jyväskylä) oli suomalainen toimittaja, pakinoitsija (nimimerkki "Joel") ja kirjailija.


title: Kyösti Sorjonen

text: Sorjonen valmistui 1938 filosofian kandidaatiksi. Sotavuosina 1940–1944 hän toimi Jyväskylän suojeluskuntapiirin valistusohjaajana ja sodan jälkeen toimittajana muun muassa "Jyväskylän Sanomat" -lehdessä. Sorjonen sai 1980 Jyväskylän yliopiston yhteiskuntatieteiden kunniatohtorin arvon.


title: Triforium

text: Triforium eli triforio on romaanisten ja goottilaisten kirkkojen keskilaivan klerestorioikkunoiden alapuolella oleva pienoispylväsgalleria. Joissakin kirkoissa triforiumin takana on pylväskäytävä.


title: Klerestorio

text: Klerestorio on basilikatyyppisen kirkon keskilaivan seinien yläosa, sivulaivojen yläpuolelle kohoava ikkunaseinä, joka tuo valoa keskilaivaan. Klerestorioikkunat ovat yleisiä etenkin goottilaisissa kirkoissa.


title: Laura Soinne

text: Laura Vuorela, kirjailijanimeltään Laura Soinne, (6. helmikuuta 1897 Tuusula – 17. maaliskuuta 1992 Tuusula) oli erityisesti näytelmiä ja satuja kirjoittanut suomalainen kirjailija. Hän oli vuodesta 1939 lähtien naimisissa runoilija Einari Vuorelan kanssa.


title: Helsinginkatu

text: Helsinginkatu (, stadin slangilla Hesari, joka on myös Helsingin Sanomista käytetty lempinimi) on noin kahden kilometrin mittainen itä–länsi-suuntainen kokoojakatu Helsingissä. Se johtaa Hämeentieltä Mannerheimintielle. Se erottaa Kallion ja Alppiharjun kaupunginosat toisistaan; rautatien alikäytävän länsipuolella oleva osa katua on kuitenkin Taka-Töölön alueella. Kadun itäosa on noin 30 metriä leveä puistokatu, jossa on rakennuksia molemmin puolin. Puistokatuosuuden ja rautatien alikäytävän välissä rakennuksia on Urheilutaloa lukuun ottamatta vain kadun eteläreunalla. Rautatien länsipuolella katu kulkee Töölönlahden rantaa pitkin eikä sen varrella ole muita rakennuksia kuin Suomen Kansallisooppera ja -baletti ja ravintola Töölönranta. Helsinginkatu on valaistu vaijereihin ripustetuilla valaisimilla ja päällystetty asfaltilla koko matkaltaan. Helsinginkatua pitkin kulkee myös kadun päästä päähän ulottuva raitiotie.


title: Helsinginkatu

text: Nykyisen Helsinginkadun kohdalle kaavailtiin puistokatua ensimmäisen kerran vuonna 1887. Silloin kadun paikalla oli kostea painanne, jota käytettiin viljelysmaana. Vuonna 1902 vahvistettiin asemakaava, jonka mukaan Helsinginkatua ryhdyttiin hiljalleen rakentamaan. Tontit kadun varrella mitoitettiin suurille vuokrataloille, suurin osa bulevardi-osuuden tonteista myytiin 1920-luvulla ja rakennettiin nopeaan tahtiin. Mallia otettiin esimerkiksi tanskalaisesta paljaspintaisesta punatiiliarkkitehtuurista. Vuokra-asunnoista tuli pieniä ja maantasokerroksiin rakennettiin näyteikkunallisia liiketiloja. Puuistutukset saivat odottaa 1970-luvun lopulle asti. Helsinginkadun kerrostaloja on saneerattu laajalti 2000-luvulla.


title: Helsinginkatu

text: Vuoteen 1969 saakka Helsinginkatu ulottui tämän nimisenä vain Hämeentieltä rautatien alikulkukäytävään. Sen nykyinen loppuosa oli osa Eläintarhantietä, joka ulottui Hakaniemen torin luoteiskulmasta Mannerheimintielle saakka ja ylitti rautatien siltaa myöten noin puoli kilometriä Helsinginkadun alikulkukäytävästä etelään. Töölönlahden koillisrannan ja rautatien välissä Eläintarhantie kuitenkin teki noin 90 asteen mutkan niin, että sen loppuosa oli Helsinginkadun suoranaisena jatkeena. Kun tuolloin rautatielle rakennettiin lisäraiteita, purettiin radan ylittänyt Eläintarhantien silta, ja tämä nimi jätettiin vain radan itäpuolella Kalliossa olevalle osalle tietä. Entisen Eläintarhantien keskiosa puretulta sillalta Helsinginkadun päähän sai ympärillä olevan huvila-alueen mukaan nimen Linnunlauluntie, ja loppuosa muutettiin nimeltäänkin Helsinginkadun jatkeeksi.


title: Helsinginkatu

text: Katunumeroinnin mukaisesti Helsinginkatu alkaa Hämeentieltä Kurvista, Sörnäisten metroaseman luota, ja kulkee länsilounaaseen Mannerheimintielle. Parittomat katunumerot ovat Helsinginkadun pohjoisreunalla. Itäinen puolen kilometrin osuus kadusta on leveää puistokatua eli bulevardia. Helsinginkadun alkupäässä sijaitsee kolmionmuotoinen pohjoiseen avautuva Vaasanpuistikko, kansan suussa Piritori. Hieman Vaasanpuistikosta länteen kadun eteläpuolella on puoliympyränmuotoinen Harjutorin puistoaukio. Aukiosta länteen niin ikään kadun eteläreunalla on Aadolfinrinteen puistikko kaksine kaarevine portaikkoineen, jotka nousevat Aadolfinkadulle Torkkelinmäen pienalueeseen Yhteiskunnallisen korkeakoulun entisen päärakennuksen, Franzénian eteen, jossa toimii nykyään päiväkoti. Fleminginkadun ja Helsinginkadun neliristeys on valo-ohjattu, ja sen koilliskulma avautuu pieneksi betonikivetyksi aukioksi. Fleminginkadun ja Kaarlenkadun välisellä osuudella kulkee numero 9:n raitiovaunu. Puistokatuosuus päättyy Kaarlenkadun risteykseen. Risteyksessä on pieni asfalttipäällysteinen aukio, jonka reunalla on muun muassa anniskelupaikkoja, niistä kuuluisimpana ravintola Roskapankki.


title: Helsinginkatu

text: Kaarlenkadun ja Läntisen Brahenkadun välisellä lyhyellä osuudella raitiovaunuliikenne on vilkasta; siinä kulkevat normaalisti linjat 1 ja 3. Tällä kohtaa kadun pohjoispuolella avautuu Brahenkenttä. Helsingin kaupungin työväenopiston nelikerroksinen vaaleanpunainen talo sijaitsee kenttää vastapäätä. Läntisen Brahenkadun T-risteyksen ja Kirstinkadun neliristeyksen välissä on Helsingin urheilutalo, josta länteen päin Helsinginkadun pohjoisreunalla ei ole lainkaan rakennuksia. Välittömästi Kirstinkadun risteyksen länsipuolella Helsinginkadun eri puolilla sijaitsevat Josafatin kalliot ja Tauno Palon puisto toisiaan vastapäätä. Niiden länsipuolitse Helsinginkadun yli johtaa Wallininkadun silta. Sen länsipuolella koillisesta viistosti tuleva Sturenkatu yhtyy Helsinginkatuun. Samasta risteyksestä kaakkoon johtaa myös Kolmas linja. Sturenkadulta tuleva autoliikenne voi jatkaa Helsinginkatua pitkin ainoastaan länteen. Raitiovaunulinja numero 8 kulkee normaalisti välillä Läntinen Brahenkatu-Mannerheimintie.


title: Helsinginkatu

text: Sturenkadun risteyksestä länteen Helsinginkadun eteläpuolella sijaitsee Diakonissalaitoksen rakennuskompleksi. Kadun pohjoispuolella on Alppipuistoon kuuluvia kalliota, joiden laella on myös Linnanmäen huvipuisto. Katu levenee 3+2-kaistaiseksi, ajokaistojen välissä raitiokiskot kulkevat omalla korokkeellaan. Helsinginkatu alittaa rautatien Diakonissalaitoksen länsipuolella ja jatkuu Töölönlahden pohjois- ja luoteisrantaa pitkin. Kadun pohjoispuolella on Eläintarhan puistoalue, jossa sijaitseva Helsingin Talvipuutarha myös näkyy Helsinginkadulle. Töölönlahden länsipuolella katu tekee mutkan ja päättyy Mannerheimintielle. Sen eteläpuolella sijaitsevat ravintola Töölönranta ja oopperatalo, jota vastapäätä on aukio, joka ulottuu Helsingin olympiastadionille saakka. Aukion ja Mannerheimintien välissä on Töölön kisahalli. Helsinginkatu päättyy Mannerheimintiehen, jonka länsipuolella sama katulinja jatkuu Runeberginkatuna.


title: Helsinginkatu

text: Helsinginkadulla ovat valo-ohjaukset näissä risteyksissä: Hämeentie, Fleminginkatu, Kaarlenkatu, Sturenkatu, Vauhtitie, Mäntymäentie, Oopperankuja ja Mannerheimintie. Niiden lisäksi ovat yhdet jalankulkuvalot Sörnäisten metroaseman kohdalla.


title: Helsinginkatu

text: Helsinginkadun bulevardi-osuudella on asfalttipäällysteiset jalkakäytävät. Helsinginkadun ja Kaarlenkadun risteyksestä länteen kadun molemmin puolin on jalkakäytävästa erotettu ulompi kaista pyörätieksi, joka on päällystetty Kirstinkadun neliristeykseen asti punaisella asfaltilla. Jalankulkuväylä on erotettu pyörätiestä kiveyksellä tai valkoisella viivalla. Rautatiesillan kyljessä Helsinginkadun ylittää kaupungin keskustasta kohti Pasilaa vievä kevyen liikenteen väylä, joka on yhdistetty kahdella rampilla ja kahdella portaikolla Helsinginkadun jalkakäytäviin. Rautatiesillan länsipuolella Helsinginkadun pohjoinen jalkakäytävä erkanee omaksi kevyen liikenteen väyläkseen, joka yhtyy katuun jälleen Talvipuutarhan länsipuolella. Helsinginkadun eteläpuolinen jalankulkuväylä puolestaan yhtyy välittömästi radan länsipuolella Töölönlahden ympäri kulkevaan puistotiehen. Pyörätie on Töölönlahden kohdalla päällystetty punaisella asfaltilla. Mäntymäen kohdalla Töölönlahden kevyen liikenteen väylä ja Helsinginkadun eteläinen jalkakäytävä risteytyvät.


title: Helsinginkatu

text: Helsinginkatua pitkin kulkevat kadun päästä päähän Helsingin raitiolinjat 1 (Eira–Käpylä) ja 8 (Jätkäsaari–Arabianranta). Lyhyitä osuuksia Helsinginkatua pitkin kulkevat lisäksi linjat 3 (Kaarlenkadun ja Läntisen Brahenkadun välillä) ja 9 (Kaarlenkadun ja Fleminginkadun välillä). Sitä paitsi useimmat muutkin Helsingin raitiolinjat kulkevat joko Helsinginkadun länsipään kautta Mannerheimintietä pitkin tai sen itäpään kautta Hämeentietä pitkin.