title: Tuukka Pulliainen

text: Kaudella 2016–2017 Pulliainen oli TuTon paras syöttäjä ja hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Tomi Wileniuksen kanssa. Pudotuspeleissä Pulliainen oli TuTon paras syöttäjä ja hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Aki Keinäsen kanssa tehoilla 2+7=9. Pulliainen lopetti kauden päätteeksi pelaajauransa.


title: Tuukka Pulliainen

text: Pulliainen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002. Hän edusti myös Suomen Mestis-pelaajista koottua B-maajoukkuetta Ranskan Mont Blanc -turnauksessa joulukuussa 2002.


Mestarien liigan kauden 2006–2007 pudotuspelit pelattiin 20. helmikuuta – 23. toukokuuta 2007. Kaikki pudotuspelien ottelut pelattiin kaksiosaisina lukuun ottamatta loppuottelua, joka pelattiin yksiosaisena.


title: Mestarien liigan kauden 2006–2007 pudotuspelit

text: Ottelut pelattiin 20. ja 21. helmikuuta 2007. Kaikki ajat ovat UTC ("Coordinated Universal Time").


text: Ottelut pelattiin 6. ja 7. maaliskuuta 2007. Kaikki ajat ovat UTC ("Coordinated Universal Time").Ottelut pelattiin 3. ja 4. huhtikuuta 2007. Kaikki ajat ovat UTC ("Coordinated Universal Time").


text: Ottelut pelattiin 10. ja 11. huhtikuuta 2007. Kaikki ajat ovat UTC ("Coordinated Universal Time").


text: Ottelut pelattiin 24. ja 25. huhtikuuta 2007. Kaikki ajat ovat UTC ("Coordinated Universal Time").


text: Ottelut pelattiin 1. ja 2. toukokuuta 2007. Kaikki ajat ovat UTC ("Coordinated Universal Time").


text: Ottelu pelattiin 23. toukokuuta 2007 Ateenan Olympiastadionilla, Kreikassa kello 19:45 (UTC).


title: Kleopatra II

text: Kleopatra II (, 185 eaa. – 116 eaa. ) oli Egyptin kuningatar ja Ptolemaiosten hallitsijasuvun jäsen. Hänen vanhempansa olivat Ptolemaios V ja Kleopatra I. Hän oli naimisissa veljensä Ptolemaios VI:n kanssa vuodesta 176 eaa.


title: Kleopatra II

text: Vuonna 170 eaa. seleukidien Antiokhos IV hyökkäsi Egyptiin. Vuonna 168 eaa. hän antoi kruunata itsensä Egyptin kuninkaaksi, mutta luopui kruunustaan Rooman senaatin määräyksestä. Tämän jälkeen Ptolemaios VI otti kanssahallitsijoikseen siskonsa Kleopatra II:n ja veljensä Ptolemaios VIII Fyskonin. Ptolemaios VIII syrjäytti veljensä vuonna 164 eaa., mutta palasi valtaan vuonna 163 eaa.


title: Kleopatra II

text: Ptolemaios VI:n kuoleman jälkeen vuonna 145 eaa. Kleopatra II hallitsi ehkä lyhyen ajan poikansa Ptolemaios VII Neos Filopatorin ollessa alaikäinen. Kleopatra II meni uusiin naimisiin veljensä Ptolemaios Fyskonin kanssa, joka kuitenkin pian tappoi veljenpoikansa Ptolemaios VII:n. Vuonna 142 eaa. Ptolemaios VIII otti vaimokseen myös Kleopatra II:n tyttären Kleopatra III:n ja teki tästä kanssahallitsijansa.


title: Kleopatra II

text: Vuonna 131 eaa. Kleopatra II johti kapinaa Ptolemaios Fyskonia vastaan. Ptolemaios ja Kleopatra III pakenivat Egyptistä. Kleopatra tarjosi Egyptin kruunua seleukidien Demetrios II:lle, mutta Ptolemaios Fyskon sai tämän salamurhattua. Vuonna 127 eaa. Kleopatra lähti Syyriaan, jonka jälkeen Ptolemaios Fyskon pääsi palaamaan Egyptiin. Vuonna 124 eaa. Kleopatra ja Ptolemaios sopivat riitansa. Kleopatra hallitsi veljensä ja tyttärensä kanssa vuoteen 116 eaa. asti jolloin Ptolemaios kuoli ja jätti valtaistuimen Kleopatra III:lle. Kleopatra II kuoli pian tämän jälkeen.


title: Kleopatra II

text: Ptolemaios VI ja Kleopatra II saivat ainakin kolme lasta.


title: Rakastajatar

text:
Rakastajatar tarkoittaa naispuolista seksikumppania, joka ei ole kumppaninsa avo- tai aviopuoliso. Rakastajattaren osittaisia synonyymejä erilaisin painotuksin voivat olla muun muassa naisystävä, tyttöystävä, kurtisaani ja jalkavaimo. Rakastajattaren miespuolinen vastine on rakastaja, jota voidaan käyttää myös yleisterminä molemmista sukupuolista.
Etenkin tunnettujen miesten, kuten hallitsijoiden, rakastajattarilla on ollut vaikutusvaltaa ja siten he ovat olleet omana aikanaan tunnettuja ja jääneet myös historiankirjoihin. Rakastajatar saattoi olla joko naimaton tai naimisissa oleva ja hänellä itsellään saattoi olla yhteiskunnallisestikin tunnustettu asema. Tilanteet, joissa rakastajatar oli rakastajaa merkittävämmässä asemassa ovat kuitenkin olleet harvinaisia. Tunnetuin tapaus lienee Venäjän Suuriruhtinatar Katariina Suuri.


title: Rakastajatar

text: Katolisen kirkon papit ja paavitkin ovat historian kuluessa pitäneet melko avoimesti rakastajattaria, vaikka tämä rikkoo heidän selibaattilupaustaan vastaan.


title: Rakastajatar

text: Rakastajattaren hahmo sekä vaikutus mieheen ja tämän perheeseen on kirjallisuudessa ja taiteessa paljon käsitelty teema.


title: Vache de Chalais

text: Vache de Chalais on ranskalainen lehmänmaidosta valmistettu pehmeä runsasrasvainen juusto Rhône-Alpesin alueelta. Juusto pakataan kastanjanlehdistä tehtyyn kääreeseen. Vache de Chalais on hyvin pienikokoinen: läpimitta on alle 10 cm ja korkeus vain muutama senttimetri. Sen rasvapitoisuus on 22 % (50 % kuiva-aineesta) ja suolapitoisuus 1,2 %.


title: Krimin kaanikunta

text: Krimin kaanikunta (krimintataariksi Qırım Hanlığı, , ) oli Krimin tataarien muodostama valtakunta Krimin niemimaalla, sen pohjoispuolisella alangolla ja Asovanmeren ympäristössä vuosina 1443–1783. Se syntyi Kultaisen ordan hajoamisen yhteydessä ja oli silloin syntyneistä kaanikunnista selvästi pitkäikäisin.


title: Krimin kaanikunta

text: Ennen Kultaisen ordan tataarien saapumista Krimiä ja sen ympäristöä asuttivat lähinnä kiptšakit, joskin Bysantti hallitsi Korsunia alueen pohjoisosassa. Myös Kiovan Venäjällä oli Kertšinsalmen rannalla siirtokunta Tmutarakan, joka oli voimakkaimmillaan 900-1000-luvuilla. Tataarit saapuivat 1239. Genovalaiset perustivat merkittävän kauppakeskuksen Kaffaan 1261-1265. Genovalaiset maksoivat ordalle veroa, joskin joutuivat muutaman kerran sen hyökkäysten kohteeksi. Alueella asui lisäksi myös arabeja, turkkilaisia, kreikkalaisia ja armenialaisia. Alueen uskontoja olivat kristinusko ja juutalaisuus. Sunnalaisuus tuli alueelle aluksi mamelukkikauppiaiden mukana ja Krimille asettuneiden tataarien kaanin Özbegin aikana islamista alkoikin tulla tataarien pääuskonto, vaikka genovalaiset pyrkivät levittämään kristinuskoa heidän keskuuteensa.


title: Krimin kaanikunta

text: 1300-luvun puolivälistä sisällissotien heikentämä Kultainen orda alkoi hajoamaan ja menettämään vaikutusvaltaansa. Aikaa myöten tataarit luopuivat paimentolaiselämästä ja perustivat alueelle omia kaupunkeja ja kyliään. Krimin tataarit nostivat joitakin kapinoita itsenäistyäkseen ordasta. Tšingis-kaanin pojanpojan Togon Temürin jälkeläisiin kuuluneet ruhtinaat olivat asettuneet eri puolille Krimin aluetta ja ottaneet sukunimekseen Giray. Suvun keskuudesta nousivat kaikki Krimin kaanit.


title: Krimin kaanikunta

text: Vuodesta 1427 Devlet Berdi ja hänen veljensä Hacı Giray ajoivat kaanikunnan itsenäistymistä, minkä ordan kaani kielsi. Puolalaiskronikan mukaan Hacı Giray joutui pakenemaan välillä Liivinmaalle, josta tataarien lähetystö kävi hakemassa hänet hallitsijakseen. Ei ole tarkkaa tietoa siitä, milloin kaanikunta todella itsenäistyi, mutta vuonna 1441 painetussa kolikossa oli jo Hacı Girayn nimi. Muodollisesti hänen kerrotaan perustaneen valtaistuimensa elokuussa 1449. Häntä tukivat Osmanien valtakunnan sulttaani Murad II ja Puola-Liettuan kuningas Kasimir Jagiellon.


title: Krimin kaanikunta

text: Vuonna 1475 Meñli I Giray pyysi Osmanien valtakunnalta tukea, sillä hän kiisteli sukulaistensa kanssa Krimin kaanikunnan valtaistuimen perimisestä. Turkkilaiset valtasivat Krimin niemimaan kaakkoisosassa olleen Kaffan, sekä Donin suussa olevan Azovin, sekä muita alueen venetsialaissiirtokuntia. He asettuivat tukemaan Meñliä, mutta vaativat tämän tunnustavan alamaisuutta Osmanien valtakunnalle. Meñli myöntyi ja Krimistä tuli Osmanien valtakunnan vasalli ja liittolainen.


title: Krimin kaanikunta

text: Kaanikunnan armeija oli menestynein Tšingis-kaanin ja hänen jälkeläistensä luoman mongolivaltakunnan seuraajavaltioiden armeijoista. Se voitti useimmat taistelunsa 1500-luvulle asti, jolloin hakapyssyt, varhaiset musketit ja kanuunat alkoivat yleistyä taistelukentillä Itä-Euroopassa, Lähi-idässä ja Aasian länsiosissa. Senkin jälkeen se pysyi pitkään varteenotettavana sotilasmahtina. Sen sotilaat olivat tyypillisesti taitavia ratsastajia, jonka vuoksi sen armeija oli kykenevä järjestämään pitkien matkojen sotaretkiä. Kaanikunta kävi omia sotiaan pitkään Moskovan Venäjää vastaan, ja onnistui muun muassa valtaamaan Moskovan 1571. Osmanien liittolaisena Krimin tataarit sotivat muun muassa Ukrainassa, Kaukasuksella ja Persiassa.


title: Krimin kaanikunta

text: Kaanikunta lakkasi olemasta kun se liitettiin Venäjän keisarikuntaan Katariina Suuren aikana 1783, ja Krimistä muodostettiin ensin Taurian oblasti ja vuodesta 1802 alkaen Taurian kuvernementti.


title: Triopoli

text: Triopoli on oligopolin muoto, jossa markkinoilla toimii kolme tietyn palvelun tai tuotteen tarjoajaa.


title: Triopoli

text: Tunnettuja triopoleja ovat muun muassa


title: Pinella

text: Pinella on Turun keskustassa, Porthaninpuistossa aivan Tuomiokirkon vieressä sijaitseva ravintola. Ravintolatoimintaa hoitaa Sunborn Group. Pinella on yksi Suomen vanhimmista yhtäjaksoisesti toimineista ravintoloista.


title: Pinella

text: Vuonna 1848 turkulainen kulttuuripersoona Nils Henrik Pinello anoi lupaa rakentaa paviljongin keskelle Porthaninpuistoa. Lupa myönnettiin ja paviljonki rakennettiin paikalle, jossa on nyt Henrik Gabriel Porthanin patsas. Patsaan takia paviljonki siirrettiin lähemmäs Aurajoen rantaa, tätä varten kaupunki myönsi Pinellolle 150 ruplan avustuksen. Samalla suoritettiin laajennustyö jo aiemmin vuonna 1836 Per Johan Gylichin suunnitteleman doorilaisen pylväikön ympärille. Vuonna 1862 Nils Pinello siirsi omistusoikeuden pojalleen Julius Pinellolle, minkä jälkeen rakennuksella on ollut useita omistajia.


title: Pinella

text: Ravintola tunnettiin kulttuuri- ja taidepiirien boheemina kohtaamispaikkana, 1800-luvulla siellä viettivät aikaansa mm. Elias Lönnrot, J. L. Runeberg ja Sakari Topelius.


title: Pinella

text: Vuonna 1919 alkanut kieltolaki kuihdutti monta ravintolaa, mutta Pinellassa toimi tällöin pirtuvarasto. Pirtua oli kätkettynä mm. pylväikköön. Vuonna 1937 ravintolan viereen tuli Gulfin bensiiniasema, joka oli Pinellan rinnalla 1970-luvun alkuun saakka. Turun Taitelijaseura piti Pinellaa hallussaan 1950-luvun alusta 1960-luvun lopulle asti. Pinella tunnettiin jälleen taiteilijoiden ja boheemien kokoontumispaikkana.


title: Pinella

text: Vuonna 1973 Pinella restauroitiin ja ravintola avasi jokirantaan Suomen ensimmäisen anniskeluoikeuksin varustetun katuterassin. Vuosina 2004–2011 Pinella pääsi ränsistymään seistessään tyhjillään. Paikkaan tehtiin perusteellinen remontti. Arkelologien tutkiessa pohjakerrosta paljastui, että pylväikön takimmaisessa osassa oli sijainnut 1800-luvulla kaupungin yleinen vessa. Korjausten yhteydessä löydettiin myös ravintolan alkuperäiset 1800-luvun tapetit.


title: Pinella

text: Pinellassa on toiminut kokkina 2010-luvun alkupuolella mm. Vuoden kokki -kilpailun vuonna 2013 vuonna voittanut Erik Mansikka. Vuonna 2018 kesällä Pinellan keittiössä toimii mm. palkittu keittiömestari Sami Tallberg.


title: Pyhä allianssi

text: Pyhä allianssi (; ) oli Venäjän, Itävallan ja Preussin välinen vuonna 1815 Venäjän keisarin Aleksanteri I:n aloitteesta solmittu liitto. Pyhää allianssia voidaan pitää maailman ensimmäisenä kansainvälisenä rauhanturvaamisjärjestönä, vaikka se perustuikin omiin poliittisiin kuvioihinsa. Pyhä allianssi yhdistetään yleensä samana vuonna muodostettuun neliliittoon ja Aachenin konferenssissa 1818 muodostettuun viiden valtion liittoon, mutta erona on se, että jälkimmäisissä olivat mukana myös Britannia ja Ranska. Lopulta allianssiin liittyivät kaikki Euroopan valtiot Britanniaa, Vatikaania ja Osmanien valtakuntaa lukuun ottamatta. Pyhä allianssi yritti saada jalansijaa myös Latinalaisessa Amerikassa, mutta Britannia ja Yhdysvallat estivät aikeet.


title: Pyhä allianssi

text: Venäjän keisari Aleksanteri I allekirjoitti sopimuksen Itävallan Wienissä 26. syyskuuta 1815 Wienin kongressissa.


title: Pyhä allianssi

text: Allianssin päätarkoituksena oli kristillisten arvojen ja rauhan säilyttäminen Euroopassa. Vaikka allianssin päätarkoituksina olivatkin edellä mainitut, lähinnä Itävallan ulkoministeri Klemens von Metternichin ansiosta liitosta muodostui linnoitus, joka ryhtyi vastustamaan vallankumouksia. Erityisesti se halusi estää Ranskan suuren vallankumouksesta vaikutteita saaneita astumasta sisään allianssin valtioihin. Vallankumousten lisäksi allianssi vastusti demokratiaa, sekularismia ja ateismia.


title: Pyhä allianssi

text: Pyhän allianssin loppuna pidetään Aleksanterin kuolemaa vuonna 1825.


title: Punapistetähtäin

text: Punapistetähtäin on tähtäin, jonka näkökentän keskelle heijastuu yleensä punainen piste tai pieni risti. Punapisteellä on nopeampi tähdätä kuin esimerkiksi kiikarilla, sillä se ei yleensä suurenna kohdetta ollenkaan ja näkökenttä on laajempi. Punapistetähtäintä käytetään yleensä sotilas-, metsästys- ja airsoft-tarkoituksissa. Punapistetähtäin lyhennetään yleensä PP.


title: Punapistetähtäin

text: Punapistetähtäimen etuna normaaleihin tähtäimiin ovat tähtäyksen nopeus, sekä parempi tarkkuus siinä mielessä, että näkökenttä on käytännössä rajoittamaton. Avotähtäin peittää suuren osan näkyvyydestä sekä kohteesta. Myös pimeässä tähtääminen onnistuu punapistetähtäimellä paremmin.


title: Punapistetähtäin

text: Punapistetähtäimen huonoja puolia perinteiseen tähtäimeen verrattuna ovat niiden hinta ja sähkövirran tarve, vaikkakin nykyiset mallit eivät kulutakaan suurta määrää tehoa. Myös vedenpitävyys on joissain malleissa rajoittava tekijä, mutta varsinkaan sotilasmallit eivät tästä ongelmasta kärsi.


title: Yleisradion lista

text: Yleisradion lista oli kotimaisen kevyen musiikin ohjelma, joka pyöri Yleisradion Rinnakkaisohjelmassa tammikuusta 1968 joulukuuhun 1970. Ohjelmassa oli vaihtuva puhelinraati, joka äänesti joka toinen viikko kappaleista. Huonoimmin sijoittuneet kappaleet putosivat listalta, ja niiden tilalle pyrkivät uudet kappaleet. Ohjelman juontajia olivat Matti Paalosmaa, Eeva Keinänen ja Martti Kirsitie. Ohjelma antoi myös uusille kyvyille mahdollisuuden saada menestystä. Ohjelman kestosuosikiksi muodostui Aikamiesten esittämä "Iltatuulen viesti", joka pysyi listalla sen alkamisesta aina lokakuuhun 1969 saakka.


title: Yleisradion lista

text: Erittäin suosituksi muodostunut radio-ohjelma lopetettiin vuonna 1970, koska se oli ristiriidassa Yleisradion tuolloisten ohjelmapoliittisten pyrkimysten kanssa. Ohjelmaa ei pidetty "älyllisesti informoivana", vaan "kuuntelijoita passivoivana".


title: Implisiittinen

text: Implisiittinen ( 'käsittää') tarkoittaa johonkin sisältyvää tai siitä pääteltävissä olevaa, toisin sanoen julkilausumatonta mutta asiayhteydestä pääteltävissä olevaa asiaa. Esimerkiksi kirjoittamaton sääntö tai hiljainen sopimus on niin sanottu implisiittinen sopimus.


title: Implisiittinen

text: Implisiittisen vastakohta on eksplisiittinen. Implisiittisestä voidaan johtaa sana "implisoida" eli "implikoida".


title: Implisiittinen

text: Esimerkiksi itävaltalais-englantilaisen filosofin Ludwig Wittgensteinin voidaan katsoa implisiittisesti kritisoineen varhaiskautensa "Tractatus logico-philosophicus" -teoksen teoriaa asiasta, jota ei voida sanoin ilmaista.


title: Jukka Raitala

text: Jukka Raitala (s. 15. syyskuuta 1988, Kerava) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa puolustajana Pohjois-Amerikan MLS:n Montreal Impactissa ja Suomen A-maajoukkueessa.


title: Jukka Raitala

text: Raitala nousi HJK:n edustusjoukkueeseen kaudella 2007. Hän voitti HJK:n riveissä Suomen Cupin 2008 ja oli mukana Suomen mestaruuden voittaneessa joukkueessa kaudella 2009. Raitala siirtyi elokuussa 2009 lainasopimuksella Saksan Bundesligan Hoffenheimiin, minkä jälkeen hän on pelannut 2. Bundesligassa, Espanjan Primera Divisiónissa, Hollannin Eredivisiessä, Tanskan Superligassa, Norjan Tippeligaenissa ja Pohjois-Amerikan MLS:ssa.


title: Jukka Raitala

text: A-maajoukkueessa Raitala debytoi 20-vuotiaana vuonna 2009 Japania vastaan. Raitala on ollut mukana Suomen joukkueessa EM-karsinnoissa 2010–11, , EM-karsinnoissa 2014–15 ja . Raitala kuului Suomen joukkueeseen myös vuoden 2009 alle 21-vuotiaiden EM-kisoissa.


title: Jukka Raitala

text: Suomen Palloliitto valitsi Raitalan nuorten maajoukkueen parhaaksi pelaajaksi 2009.


title: Jukka Raitala

text: Raitalan pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2006, kun hän nousi HJK:n Ykkösessä pelanneen reservijoukkue Klubi 04:n kokoonpanoon. HJK:n edustusjoukkueessa ja Veikkausliigassa Raitala debytoi 18-vuotiaana, kun Keith Armstrong vaihtoi hänet kentälle 26. huhtikuuta 2007 ottelussa HJK–AC Oulu. Raitala pelasi ensimmäisellä liigakaudellaan 23 ottelua sekä kaikki HJK:n neljä UEFA Cupin karsintaottelua. Kaudella 2008 Raitala pelasi HJK:ssa 23 liigaottelua. HJK voitti kaudella 2008 Suomen Cupin ja Raitala pelasi avauskokoonpanossa myös Cupin finaalissa FC Honkaa vastaan. Huhtikuussa 2009 Raitalan sopimusta HJK:n kanssa jatkettiin kauden 2011 loppuun. Raitala pelasi kaudella 2009 elokuun loppuun mennessä 20 ottelua ja kaksi Eurooppa-liigan karsintaottelua.


title: Jukka Raitala

text: Raitala siirtyi elokuussa 2009 seuraavan vuoden huhtikuuhun yltäneellä lainasopimuksella Saksan Bundesligassa pelanneeseen Hoffenheimiin. Raitala debytoi Bundesligassa 14. maaliskuuta 2010 ottelussa Hoffenheim–Werder Bremen. Raitala pelasi kauden 2009–2010 pääasiassa Hoffenheimin reservijoukkueessa ja edustusjoukkueessa pelejä kertyi vain kaksi. Hoffenheim ilmoitti kuitenkin huhtikuussa 2010 käyttävänsä lainasopimukseen sisältyneen osto-option, ja Raitala teki seuran kanssa neljän vuoden sopimuksen. Siirtosummaa ei julkistettu, mutta lehtitietojen mukaan Hoffenheim maksoi Raitalasta HJK:lle 250 000 euroa.


title: Jukka Raitala

text: Hoffenheim lainasi Raitalan elokuussa 2010 koko kauden mittaisella lainasopimuksella 2. Bundesligassa pelanneeseen Paderborniin. Raitala debytoi 2. Bundesligassa 10. syyskuuta 2010 ottelussa Paderborn–Union Berlin. Raitala pelasi kauden aikana 29 ottelua, ja Paderborn oli kaudella 2010–2011 2. Bundesligassa kahdestoista.


title: Jukka Raitala

text: Heinäkuussa 2011 Hoffenheim lainasi Raitalan kesäkuun 2012 loppuun kestävällä lainasopimuksella Espanjan Primera Divisiónissa pelanneeseen Osasunaan. Raitala debytoi Espanjan liigassa 28. elokuuta 2011 ottelussa Atlético Madrid–Osasuna. Raitala pelasi Osasunassa 17 ottelua. Yksi kauden kohokohdista oli Osasunan kotivoitto FC Barcelonasta maalein 3–2. Raitala pelasi ottelussa 90 minuuttia. Osasuna oli sarjassa kaudella 2011–2012 seitsemäs, eikä seura käyttänyt Raitalan lainasopimukseen sisältynyttä osto-optiota.


title: Jukka Raitala

text: Raitala siirtyi kesäkuussa 2012 neljän vuoden sopimuksella Hollannin Eredivisiessä pelanneeseen Heerenveeniin. Raitala debytoi Eredivisiessä 12. elokuuta 2012 ottelussa Heerenveen–NEC. Raitala pelasi kaudella 2012–2013 yhteensä 18 sarjaottelua. Liigaotteluiden lisäksi Raitala pelasi kolme Eurooppa-liigan karsintojen ottelua. Heerenveenin alkukausi oli heikko, mutta joukkue nousi lopulta sarjassa kahdeksanneksi. Raitala aloitti kauden 2013–2014 loukkaantuneena ja jäi lopulta kauden aikana Heerenveenin vakiokokoonpanon ulkopuolelle. Raitala pelasi vain kahdessa sarjaottelussa ja Heerenveenin reservijoukkueessa. Heerenveen oli kaudella 2013–2014 Eredivisiessä viides. Raitala pelasi syyskaudella 2014 kuudessa sarjaottelussa, ja hän teki 8. marraskuuta 2014 ammattilaisuransa ensimmäisen maalin Eredivisien ottelussa Heerenveen–Go Ahead Eagles. Raitala purki kuitenkin sopimuksensa Heerenveenin kanssa helmikuussa 2015 vähäisen peliajan vuoksi.


title: Jukka Raitala

text: Jukka Raitala siirtyi helmikuussa 2015 loppukauden mittaisella sopimuksella Tanskan Superligassa pelanneeseen FC Vestsjællandiin. Raitala debytoi Superligassa 22. helmikuuta 2015 ottelussa FC København–Vestsjælland. Raitala pelasi kevätkauden 2015 aikana yhteensä 15 Tanskan liigan ottelua. Raitala pelasi myös Tanskan cupin finaalissa, jonka Vestsjælland hävisi Københavnille. Vestsjælland oli Superligassa yhdestoista ja putosi sarjasta kauden päätteeksi. Raitala jatkoi syyskaudella 2015 Tanskassa AaB:n riveissä. Vastuu jäi kuitenkin vähäiseksi ja Raitala pelasi syksyn aikana vain viidessä Tanskan liigan ottelussa.


title: Jukka Raitala

text: Jukka Raitala siirtyi helmikuussa 2016 vuoden sopimuksella Norjan Tippeligaenissa pelanneeseen Sogndaliin. Raitala debytoi Tippeligaenissa 13. maaliskuuta 2016 ottelussa Bodø/Glimt–Sogndal. Raitala vakiinnutti paikkansa joukkueen vasempana pakkina ja hän pelasi 28 ottelua avauskokoonpanossa. Raitala teki kauden aikana myös yhden maalin. Sogndal oli kaudella 2016 Tippeligaenissa yhdestoista.


title: Jukka Raitala

text: Jukka Raitala siirtyi joulukuussa 2016 Pohjois-Amerikan MLS:ssa pelanneeseen Columbus Crew:n riveihin. Raitala debytoi MLS:ssa 4. maaliskuuta 2017 ottelussa Columbus–Chicago. Raitala pelasi kauden 2017 aikana yhteensä 28 sarjaottelua sekä kaksi pudotuspeliottelua. Columbus oli kaudella 2017 MLS:n itäisessä konferenssissa viides, ja joukkue eteni pudotuspeleissä konferenssin finaaliin, mutta hävisi sen Torontolle.


title: Jukka Raitala

text: Jukka Raitala siirtyi joulukuussa 2017 MLS:n laajennusvaraustilaisuudessa ensin tulokasseura Los Angelesiin, joka kauppasi Raitalan oikeudet Montreal Impactiin. Raitala debytoi Montrealin riveissä 5. maaliskuuta 2018 ottelussa Vancouver–Montreal. Raitala pelasi kauden 2018 aikana yhteensä 28 sarjaottelua, ja hän teki kauden aikana myös yhden maalin. Montreal oli kaudella 2018 MLS:n itäisessä konferenssissa seitsemäs, eikä joukkue päässyt pudotuspeleihin.


title: Jukka Raitala

text: Jukka Raitala debytoi ikäluokkansa (1988) maajoukkueessa 14-vuotiaana 8. huhtikuuta 2003 Dublinissa pelatussa ottelussa Irlanti–Suomi. Raitala pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa 19 maaottelua ja vuotta vanhempien (1987) maajoukkueessa yhdeksän maaottelua.


title: Jukka Raitala

text: Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Raitala debytoi 18-vuotiaana 6. helmikuuta 2007 Corradinossa pelatussa ottelussa Malta–Suomi. Raitala kuului Suomen vakiomiehistöön vuoden 2009 alle 21-vuotiaiden EM-kisojen karsintaotteluissa. Raitala valittiin myös Suomen joukkueeseen EM-kisojen lopputurnaukseen, ja hän pelasi täydet minuutit kaikissa Suomen kolmessa ottelussa. Raitala kuului Suomen vakiomiehistöön myös vuoden 2011 alle 21-vuotiaiden EM-kisojen karsintaotteluissa. Raitala pelasi yhteensä 26 nuorten maaottelua.


title: Jukka Raitala

text: A-maajoukkueessa Raitala debytoi 20-vuotiaana, kun Stuart Baxter vaihtoi hänet kentälle 4. helmikuuta 2009 Tokiossa pelatussa maaottelussa Japani–Suomi. Ensimmäisen arvokisojen karsintaottelun Raitala pelasi 3. kesäkuuta 2011, kun Mixu Paatelainen valitsi hänet avauskokoonpanoon Serravallessa pelatussa vuoden 2012 EM-kisojen karsintojen ottelussa San Marino–Suomi. Raitala vakiinnutti paikkansa A-maajoukkueessa kesän 2011 aikana. Raitala on ollut mukana Suomen joukkueessa EM-karsinnoissa 2010–11, , EM-karsinnoissa 2014–15 ja .


title: Jukka Raitala

text:
HJK
"Tilanne 28. lokakuuta 2018."


title: Luokka (koulutus)

text: Luokka eli opetusryhmä on koulussa ryhmä oppilaita, jotka opiskelevat yhdessä ja joilla on luokanopettaja tai luokanvalvoja. Luokka voidaan jakaa tarvittaessa pienemmiksi tai yhdistää suuremmiksi opetusryhmiksi. Nykyään Suomessa luokat tässä mielessä ovat käytössä lähinnä peruskoulussa ja steinerkouluissa, aikaisemmin myös lukioissa, ennen kuin ne 1990-luvulla muutettiin luokattomiksi.


title: Luokka (koulutus)

text: Sanalla luokka voidaan tarkoittaa myös ryhmää jonkin muun oppilaitoksen oppilaita, jotka käyvät samaa kurssia tai oppituntia. Puhekielessä luokka voi merkitä myös luokkahuonetta eli opetustilaa, jossa pidetään oppitunteja.


title: Hellenistinen filosofia

text: Hellenistinen filosofia käsittää antiikin filosofian aikakauden, joka alkoi Aristoteleen jälkeisistä filosofeista (noin vuodesta 300 eaa.) ja päättyi Rooman keisariaikaan ja uusplatonismin syntyyn.


title: Hellenistinen filosofia

text: Hellenistisellä kaudella filosofian pääasiallisena tutkimuskohteena oli etiikka. Filosofit pitivät tärkeimpänä esittää, kuinka ihminen voi saavuttaa onnellisuuden ja tasapainoisen elämän ja hallita ihmisen itsensä ulkopuolisten asioiden aikaansaamat tunteet, kuten halut ja pelot. Tällä ajalla syntyneisiin ja vaikuttaneisiin koulukuntiin kuuluivat kyynisyys, stoalaisuus, epikurolaisuus, skeptisyys ja kyreneläisyys. Näitä koulukuntia askarruttivat samanlaiset eettiset ongelmat, mutta niiden tarjoamat vastaukset poikkesivat toisistaan huomattavastikin. Aikakauden filosofikouluista merkittävimpinä pidetään stoalaisuutta, epikurolaisuutta ja skeptisyyttä.


title: Hellenistinen filosofia

text: Stoalaisuus kehittyi kyynisyyden pohjalle. Koulukunnan perustaja Zenon Kitionilainen sai paljon vaikutteita erityisesti Antistheneeltä ja Diogeneeltä. Stoalaiset opettivat mielenrauhan saavuttamista tunteiden hillitsemisellä ja elämällä sopusoinnussa sellaisen todellisuuden kanssa, jonka tapahtumia ihmiset eivät kykene suoraan hallitsemaan. He uskoivat jumalallisen kaitselmuksen kuitenkin loppujen lopuksi olevan ihmisten turvana.


title: Hellenistinen filosofia

text: Epikuroksen perustama epikurolaisuus asetetaan usein vastakkain stoalaisuuden kanssa. Päinvastoin kuin stoalaiset, epikurolaiset eivät uskoneet kaitselmukseen. Epikurolaisuus kehittyi materialistisen atomistin pohjalle ja seurasi näin Demokritoksen oppeja. Epikurolaisten mukaan mielenrauha seurasi ennen kaikkea kivun välttämisestä, sekä jumalten ja kuoleman pelon poistamisesta. Heidän mukaansa ihmisten tehtävänä sattumanvaraisessa maailmassa oli vain pyrkiä etsimään nautintoja ja ystävyyttä, kuitenkin kohtuullisuuden huomioon ottaen. Käytännössä epikurolaisuus saattoi olla hyvinkin askeettista.


title: Hellenistinen filosofia

text: Skeptisyys syntyi pythagoralaisuuden pohjalle. Skeptikoiden on sanottu kieltäneen totuuden ja sen löytämisen mahdollisuuden. Tosiasiassa he olivat ensi sijassa kriittinen koulukunta, jonka mielestä kukaan ei ollut vielä löytänyt totuutta, eikä sitä voitaisi löytää logiikan avulla. Tunteiden hillitsemisen keinona skeptikot pitivät maailmaa koskevien arvostelmien välttämistä. Tunnetuimmat skeptikot olivat Pyrrhon ja Sekstos Empeirikos. Skeptisyys vaikutti huomattavasti myös myöhempään Platonin Akatemiaan.


title: Hellenistinen filosofia

text: Näitä kolmea hellenististä pääkoulukuntaa yhdisti se, että ne katsoivat onnellisuuden ("eudaimonia") koostuvan mielenrauhan ("ataraksia") saavuttamisesta. Ne katsoivat, että onnellinen ja rauhallinen elämä vaatii, että ihmisellä on oikea käsitys todellisuudesta. Koulukuntien oleellinen ero oli tiedonkäsityksessä. Stoalaiset ja epikurolaiset suhtautuivat positiivisesti tiedon hankkimisen mahdollisuuteen, mutta niiden käsitys todellisuudesta ja ihmisten intellektuaalisista kyvyistä kuitenkin poikkesi toisistaan täysin. Ymmärrys maailman perimmäisestä luonteesta ja toiminnasta sekä eläminen sen mukaan johti heidän mukaansa mielenrauhaan. Skeptikot puolestaan kiistivät sekä stoalaisten että epikurolaisten positiivisen käsityksen tiedon hankkimisesta ja katsoivat, ettei ihminen voi tietää mitään. Tämä oikea käsitys todellisuudesta, eli tieto tietämisen mahdottomuudesta, johti kuitenkin samoin tavoiteltuun lopputulokseen eli mielenrauhaan.


title: Hellenistinen filosofia

text: Skeptikoita, stoalaisia ja epikurolaisia (sekä Platonia, ja vähäisemmässä määrässä myös Aristotelesta) yhdisti ennen kaikkea se, että kaikki katsoivat, ettei etiikkaa voi erottaa luonnon toimintaa koskevasta ymmärryksestä. Etiikka seuraa fysiikasta ja tietoteoriasta. Erot olivat siinä, millaisiksi ihmisten tiedolliset kyvyt katsottiin: skeptikot eivät niihin uskoneet; stoalaiset ja epikurolaiset taas katsoivat tiedon olevan mahdollista.


title: Hellenistinen filosofia

text: Stoalaisuuden ja epikurolaisuuden menestyksen taustalla voidaan nähdä juuri näkemys ihmisen tiedollisista kyvyistä luonnon suhteen, ja tähän perustuva käytännöllinen etiikka. Filosofialla oli siis kaikenkattava teoreettinen pohja.


title: Hellenistinen filosofia

text: Sokrateen perintö näkyy hellenistisen filosofian koulukunnissa ja erityisesti niiden etiikassa vahvemmin kuin monissa muissa antiikin filosofisissa koulukunnissa, kuten peripateettisuudessa. Sokraattinen perintö voidaan jakaa kahteen osaan: toisaalta Sokrateen suoraan vaikutukseen eettisissä teorioissa, ja toisaalta niihin reaktioihin, joita Sokrateen henkilö, elämäntapa tai kohtalo ovat epäsuoremmin saaneet aikaan.


title: Hellenistinen filosofia

text: Kaikkiin hellenistisiin koulukuntiin vaikutti "viisaan miehen" ideaali, joka oli peräisin viimeistään jo Kreikan seitsemästä viisaasta, ja johon Sokrateen "pyhimyskultti" ei voinut hellenistisenä aikana olla vaikuttamatta. Monet Sokrateelta peräisin olevista eettisistä käsitteistä olivat yhtä keskeisiä hellenistiselle filosofialle kuin Sokrateelle itselleen. Tällaisia käsitteitä ja ajatuksia olivat muun muassa:Yhteinen sokraattinen perintö mahdollisti koulukuntien välisen dialogin samoin kuin niiden vertailun nykyaikana, mutta niiden väliset erot ovat silti suuria. Itse filosofian tehtävästä kaikki hellenistiset koulukunnat olivat yksimielisiä: niiden mukaan filosofian tuli tarjota rationaaliset perusteet yksilön onnellisuudelle. Erimielisyydet koskivat onnellisuuden määritelmää tai sisältöä, filosofisen tutkimuksen aluetta ja tarvittuja osa-alueita, filosofista esitystapaa, filosofian yhteiskunnallista roolia, sekä radikalismin astetta.


title: Hellenistinen filosofia

text: Kyynikot keskittyivät pelkästään käytännölliseen etiikkaan, jossa tärkeintä oli ihmisten kouluttaminen tyytymään luonnollisiin asioihin ja rajoittamaan tarpeitaan. Muita filosofian osa-alueita heille ei ollut olemassa. Kyyninen filosofia oli yhteiskunnasta erillistä ja vetäytyvää, mutta silti radikaalia. Stoalaisuudessa ja epikurolaisuudessa etiikka oli yhtä lailla keskeistä, mutta heille filosofiaan kuului myös muita osa-alueita. Muiden osa-alueiden, kuten logiikan ja (meta)fysiikan, tavoitteena oli kuitenkin ensi sijassa etiikan palveleminen. Yksi suuria eroja koulukuntien välillä oli suhtautumisessa yhteiskunnalliseen osallistumiseen: stoalainen viisas osallistui politiikkaan, jos siihen ei ollut estettä; epikurolainen viisas ei osallistunut politiikkaan, ellei ollut pakko.


title: Hellenistinen filosofia

text: Hellenistiset koulukunnat tulkitsivat Sokrateen perintöä hyvin eri tavalla, koska sokraattinen kirjallisuus antoi epämääräisiä vastauksia muun muassa seuraaviin kysymyksiin:


title: Hellenistinen filosofia

text: Tästä huolimatta Sokrates otettiin malliksi siitä, kuinka filosofin tulisi hallita elämäänsä. Keskeistä hellenistisen viisaan toiminnassa olivat:


title: Hellenistinen filosofia

text: Esimerkiksi kyynikoiden ja kyreneläisten Sokrates-tulkintojen eroa selittää se, että he ylikorostivat Sokrateen persoonan joitakin puolia toisten kustannuksella.


title: Hellenistinen filosofia

text: Aristoteles teki päätyön Sokrateen (tai Platonin Sokrateen) etiikan formalisoimisessa. Hän ei kuitenkaan viittaa Sokrateen opetuksiin muuten kuin kritisoidakseen, eikä esitä Sokratesta erityisenä ihannefilosofina. Myöhempi peripateettinen koulukunta otti enemmän etäisyyttä Sokrateehen ja sokraattiseen perintöön. Kyynikot ja (ainakin jotkut) kyreneläiset korostivat Sokrateen väitettyä vastenmielisyyttä tieteellistä tutkimusta kohtaan. Tämä ei luonnollisesti sopinut tieteellistä tutkimusta korostaneille peripateetikoille.


title: Hellenistinen filosofia

text: Hellenistiset koulukunnat asettuivat monessa peripateettista koulukuntaa vastaan ja seurasivat kukin enemmän tai vähemmän Sokratesta. Hellenistisistä koulukunnissa kyynikoiden opetuksiin perustunut stoalaisuus oli sokraattisin. Sokraattinen kyreneläisyys vaikutti enemmän negatiivisesti kuin positiivisesti epikurolaisuuteen. Epikuros ihaili myös Pyrrhonin elämäntapaa. Sokraattisen piirin ulkopuolelta Epikurokseen vaikutti Demokritos.


title: Hellenistinen filosofia

text: Sokraattista oli erityisesti oman elämäntavan "täydellistäminen", sekä monien yleisten arvojen, kuten vaurauden, maineen ja kunnian tavoittelun, hylkääminen. Onnellisuus määriteltiin enemmän vapautena ja riippumattomuutena. Näiden yleisten arvojen hylkääminen oli samalla hyvin epäaristoteelista kuin sokraattista.


title: Hellenistinen filosofia

text: Aristoteelinen perinteinen etiikka ei soveltunut hellenistisen ajan kosmopoliittisiin oloihin. Ei kuitenkaan ole uskottavaa, että Zenonilla ja Epikuroksella olisi ollut varsinaisesti enemmän älyä havaita maailman muuttuneen — heidän ajattelunsa vain perustui Aristotelesta enemmän Sokrateehen, jonka ajattelu oli valmiiksi riippumattomampaa kansallisuudesta, yhteiskuntaluokasta, sukupuolesta, jne.


title: Hellenistinen filosofia

text:
Kyynikot olivat ensimmäisellä sijalla Sokrateen filosofian välittämisessä hellenistiseen maailmaan. Kyynisyyden pohjavirettä on havaittavissa myös kyreneläisissä, kaikista vastakohtaisuuksista huolimatta. Kyynisiä elementtejä on myös Pyrrhonin tavassa torjua filosofinen perinne.
Kyynikot tunnetaan ennen kaikkea Diogeles Laertioksen ja muiden kirjoittajien anekdooteista, joissa on sekä mustaa huumoria, paradokseja että eettistä vakavuutta. Suurin osa anekdooteista keskittyy siihen, mitä kyynikot sanoivat, ei siihen, mitä he tekivät. Anekdootit hyväksyvät sanojen tavanomaiset pintamerkitykset, mutta syvämerkitykset on usein käännetty nurin ("isäntä"/"orja", "rehellisyys"/"varkaus"). Monissa anekdooteissa kyynikot yhdistetään Sokrateehen: "Krates mies kuin Sokrates"; "Diogenes kuin hulluksi tullut Sokrates".


title: Hellenistinen filosofia

text: Kyyninen filosofia näyttäytyy helposti epämääräisenä ja täysin epäteoreettisena, kun sitä vertaa stoalaisuuteen, mutta se oli silti rakennettu systemaattiselle eudaimonismin perustalle:


title: Hellenistinen filosofia

text: Kaikki hellenistiset koulukunnat myönsivät yhteyden, joka oli onnellisuuden sekä itsensä hallitsemisen, harjoituksen ja pelkkien tapojen hylkäämisen arvojen lähteenä välillä; vaikkakin muut tuon ajan koulukunnat hyväksyivät kohdat 1–7 vain osittain.


title: Hellenistinen filosofia

text: Kyynikoille luonnon mukaan eläminen ei tarkoittanut eläimeksi ryhtymistä. On kuitenkin olemassa ristiriita toisaalta "harjoituksen" tai "koulutuksen" ja toisaalta "luonnon mukaan elämisen" välillä — yleensä harjoitusta vaaditaan juuri siksi, että ihminen oppisi olemaan eri tavalla kuin luonnollisesti.


title: Hellenistinen filosofia

text: Kyynikot osoittivat, että monet perinnäistavat olivat haavoittuvia järjen kritiikin edessä. Järki kykeni haastamaan totunnaisen ajattelun, jossa onnellisuus riippui ulkoisista seikoista. "Viisas mies" oli itseriittoisena paremmin linnoittautunut tällaisia vastaan.


title: Hellenistinen filosofia

text: Stoalaiset pitivät itseään kyynisyyden perillisinä, ja linkittivät itsensä tätä kautta Sokrateehen. Stoalainen Apollodoros totesi, että "kyynisyys on oikopolku hyveeseen". Hyve ja onnellisuus saavutettiin siis harjoittamalla kyynistä filosofiaa, ei vuosien logiikan, fysiikan ja etiikan opintojen kautta. Epikuros puolestaan torjui nimenomaan kyynisyyden. Huolimatta eri koulukuntien suhtautumisesta kyynisyyteen, kaikki tunnustivat sen eettisen luonteen ja kiinnostuksen juuri samoihin asioihin, joita oma koulukunta piti keskeisenä. Kyynikoiden tärkeinä pitämiä ajatuksia voitiin hellenistisessä filosofiassa käsitellä myös itsenäisesti riippumatta kyynikoiden ylitseampuvasta tyylistä.


title: Hellenistinen filosofia

text: Klassisessa perinteessä Epikuroksesta on tullut hedonismin keulakuva, mutta antiikissa kyseinen rooli oli Aristippoksella. Myöhemmät kyreneläiset Annikeris, Hegesias ja Theodoros, sekä heidän aikalaisensa Epikuros, kehittivät neljä kilpailevaa tulkintaa hedonismista, jotka kaikki vaikuttivat toisiinsa. Epikuroksen tulkinta voitti lopulta, ja kyreneläisyys kuoli 200-luvun eaa. puoliväliin mennessä. Kyreneläisyyden merkittävin vaikutus oli lähinnä epikurolaisuuden vastustajana ja muokkaajana.


title: Hellenistinen filosofia

text: Aristippoksen hedonismi kytkeytyi Sokrateehen siinä, että hänelle vapaus oli asioista nauttimista ilman luopumista itsensä hallitsemisesta. Hänen mukaansa ihmisellä on varmuudella vain se, mitä hän tällä hetkellä kokee, joten välittömät ruumiilliset nautinnot ovat ainoat todella arvokkaat asiat. Järki ja eettinen hyve olivat nautinnon suhteen alempiarvoisia. Epikurokselle sen sijaan jo pelkkä kivun puuttuminen oli nautintoa. Lisää eroavaisuuksia on siinä, että hänelle nautintojen skaala oli paljon laajempi: mielen nautinnot olivat ruumiin nautintoja parempia, ja välittömien nautintojen lisäksi hän tunnusti myös menneiden ja tulevien nautintojen olemassaolon.


title: Hellenistinen filosofia

text: Kyreneläinen hedonismi oli yksinkertaisena teoriana helposti Epikuroksen torjuttavissa: välittömiä nautintoja tulisi olla saatavilla enemmän kuin mitä niitä yleensä on. Useimmat ihmiset myös haluavat elämältään muutakin kuin välittömiä nautintoja. Epikuros sovitti järjen, eettisen hyveen ja elämän pitkän tähtäimen suunnitelmat yhteen nautinnon kanssa kyreneläisiä uskottavammin.


title: Hellenistinen filosofia

text: Annikeriksen seuraajat korjasivat Epikuroksen vaikutuksesta oppiaan ottamalla huomioon ruumiillisten nautintojen lisäksi myös ystävyyden ja julkiset tunnustukset (eli mielen nautinnot). He kuitenkin käänsivät Epikuroksen mielen ja ruumiin nautintojen arvojärjestyksen päinvastoin. Toisaalta he näkivät Epikuroksen tulkinnan nautinnosta pelkkänä kivun poissaolemisena olevan huijausta: ainoastaan tällä tavoin hän saattoi pitää nautintoa kestävänä tilana.


title: Hellenistinen filosofia

text: Hegesiaan ja Theodoroksen seuraajat pyrkivät omalla tavallaan ylläpitämään Aristippoksen perintöä, samalla eroten sekä Annikeriksestä että Epikuroksesta. He johdattivat kyreneläisyyttä suuntaan, jolla on paljon yhteistä kyynikoiden sokraattisen etiikan tulkintojen kanssa, mutta erosivat kyynikoista pitäytymällä silti hedonistisessa oman nautinnon korostamisessa. Theodoros katsoi, että ruumiilliset nautinnot ja kivut ovat yhdentekeviä. Hegesias taas katsoi kyyniseen tapaan, ettei rikkaudella/köyhyydellä, vapaudella/orjuudella tms. ollut mitään vaikutusta nautintoon tai kipuun, mutta ei omaksunut Theodoroksen kantaa, jonka mukaan ruumiin nautinnot/kivut olisivat olleet yhdentekeviä. Kummatkin hylkäsivät monet perinteiset moraaliarvot, kuten ystävyyden, koska pitivät niitä vain kätkettynä itsekkyytenä. Hegesiaan mukaan onni oli mahdoton saavuttaa, ja hedonismi tulkittiin kivun välttämiseksi. Näin Hegeasias siis lopulta yhtyi Epikuroksen kantaan ainakin jälkimmäisen osalta. Tämä käänsi Aristippoksen alkuperäisen kyreneläisyyden osittain ylösalaisin.


title: Hellenistinen filosofia

text: Annikeriksen, Hegesiaan ja Theodoroksen erimielisyydet johtivatkin lopulta kyreneläisen koulukunnan kuolemaan. Jokainen heistä yritti ylläpitää erilaista kyreneläisyyttä Epikuroksen opin paineen alla. Epikuroksen opin menestyksen salaisuus voidaan nähdä siinä, että se hioutui kyreneläisyyden ansiosta sitä hienostuneemmaksi ja kattavammaksi hedonistiseksi opiksi.


title: Hellenistinen filosofia

text: Etiikan tulkinnan peruslähtökohdat yhdistivät niin kyreneläisiä, kyynikoita, epikurolaisia kuin stoalaisiakin. Sokrateen henkilössä oli kuitenkin yksi puoli, jonka soveltamisesta ne eivät olleet lainkaan kiinnostuneita: Sokrateen "tietämättömyys". Sokrateen oppilaista ainoastaan Platon korosti tätä puolta, eikä hänkään katsonut, että Sokrates olisi kiistänyt kaiken tiedon mahdollisuuden. Myöhempi Akatemia tulkitsi hänet skeptikkona, ja Arkesilaos halusi korvata dogmaattisen platonismin skeptisismillä, jonka esikuvaksi hän laittoi Sokrateen. Hänelle skeptisismillä oli eettinenkin puoli: viisaan miehen kuului pidättäytyä arvostelmista.


title: Hellenistinen filosofia

text: Pyrrhon oli toinen skeptisismin kehittäjä. Antiikin aikaiset historioitsijat yrittivät liittää hänet perimyksellisesti Sokrateehen, mutta vaikka tällainen ei pidäkään paikkaansa, hänet voidaan silti kytkeä sokraattisiin ajatuksiin. Pyrrhon katsoi, että onnellisuus riippuu luonnosta, mutta koska luonnosta ei voida tietää mitään, mikään luonnossa ei ole itsessään hyvää eikä pahaa. Pyrrhon edelsi ajallisesti stoalaisia ja epikurolaisia, ja samoin heidän ajatuksiaan kahdelta osalta: 1) perusteettomien mielipiteiden ja tunteiden hylkääminen 2) mielenrauha.


title: Hellenistinen filosofia

text: Eklektismi ei ole varsinainen koulukunta, sillä eklektisyydellä tarkoitetaan parhailta tuntuvien osien valitsemista eri koulukuntien opeista. Diogenes Laertios tosin mainitsee Potamon Aleksandrialaisen perustaneen eklektisen koulukunnan. Oppien yhdistely oli tyypillistä hellenistisen filosofian aikana, sillä ajatusten poimiminen yhtä lailla esimerkiksi sekä platonistisesta, stoalaisesta että aristotelisesta ajattelusta oli mahdollista ja yleistä. Esimerkiksi Ciceroa voidaan pitää tällaisena eklektikkona.


title: Uushegeliläisyys

text: Uushegeliläisyys on nimitys G. W. F. Hegelin innoittamalle filosofiselle ajattelulle, joka heräsi uudelleen henkiin Euroopassa ja Yhdysvalloissa 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alussa. Uushegeliläisyys vaikutti merkittävimmin brittiläisenä idealismina.


title: Uushegeliläisyys

text: Vaikka Hegel kuoli vuonna 1831, hänen filosofiansa jäi elämään hegeliläisyytenä. Poliittisen ajattelun suhteen hegeliläiset jakaantuivat jo ennen Hegelin kuolemaa vanha- ja nuorhegeliläisiin. Marxismi syntyi jälkimmäisestä ryhmästä.


title: Uushegeliläisyys

text: Myöhempää hegeliläisyyttä eli ns. uushegeliläisyyttä kuvaavat mm. dialektisen menetelmän käyttö, hegeliläinen absoluuttinen idealismi (erityisesti kulttuurin ja historian metafyysinen tulkinta), abstraktin totalitaarisen valtion puolustaminen sekä hengentieteiden ("Geisteswissenschaften") painottaminen luonnontieteiden ohella. Sitä esiintyi erityisesti Englannissa, Yhdysvalloissa, Ranskassa, Hollannissa, Italiassa, Venäjällä ja Pohjoismaissa.


title: Uushegeliläisyys

text: Englanninkielisessä maailmassa Hegelin vaikutus näkyi pian erityisesti uskonnonfilosofiassa. Osittain Hegelin inspiroimassa brittiläisessä idealismissa vaikuttivat muun muassa Thomas Hill Green, William Wallace, F. H. Bradley ja Edward Caird. Se suuntautui ennen kaikkea poliittiseen filosofiaan.


title: Uushegeliläisyys

text: Brittiläisen idealismin vaikutus ulottui myös Yhdysvaltoihin. Hegeliläinen ajattelu oli voimissaan erityisesti St. Louisissa Missourissa, jossa vaikutti mm. William Torrey Harris.


title: Uushegeliläisyys

text: 1900-luvun lopussa politiikan tutkija Francis Fukuyama popularisoi Hegelin ajatuksia suurta huomiota herättäneessä teoksessaan "Historian loppu ja viimeinen ihminen".


title: Uushegeliläisyys

text: Saksassa uushegeliläisyys ("neohegelianismus") vaikutti 1900-luvun alussa, osittain saaden alkunsa uuskantilaisesta liikkestä. Richard Kroner kirjoitti saksalaisen idealismin historian hegeliläisestä näkökulmasta. Se oli yksi uushegeliläisen liikkeen johtavia teoksia.


title: Turun Sanomien kortteliajot

text: Turun Sanomien kortteliajot (TS Kortteliajot) on vuodesta 1957 lähtien Turun keskustassa järjestetty pyöräilykilpailu.


title: Turun Sanomien kortteliajot

text: TS kortteliajot järjestettiin ensimmäisen kerran 22. huhtikuuta 1957 nimellä "Pääsiäisajot". Vaikka kilpailun ajoreitti on vuosien kuluessa vaihdellut, järjestettiin kilpailu jo tuolloin pääpiirteissään samalla alueella Aurajoen molemmin puolin kuin nykyisinkin.


title: Turun Sanomien kortteliajot

text: Ensimmäiset kansainväliset kilpailijat, ruotsalaisia kilpapyöräilijöitä, osallistui kortteliajoihin vuonna 1963.


title: Turun Sanomien kortteliajot

text: Vuonna 1999 Turun Sanomien kortteliajojen reitti muuttui Aurasillan ja Tuomiokirkkosillan väliltä Aurasillan ja Myllysillan välille. Samalla reitin kiertosuunta muuttui vastakkaiseksi. Vuonna 2004 kilpailu palasi jälleen vanhalle reitilleen.


title: She’s the Man

text: She’s the Man on vuonna 2006 tehty romanttinen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat muun muassa Amanda Bynes, Channing Tatum ja Robert Hoffman. Elokuvan on ohjannut Andy Fickman ja sen käsikirjoitus pohjautuu William Shakespearen näytelmä komediaan "Loppiaisaatto" ("Twelfth Night, or What You Will"). Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa ja Kanadassa 6. huhtikuuta 2006 sekö Isossa-Britannissa 7. huhtikuuta.


title: She’s the Man

text: Viola Hastings (Amanda Bynes) pelaa jalkapalloa Cornwallin-koulun tyttöjen joukkueessa ja saa tietää, ettei joukkuetta tänä vuonna muodostettaisikaan. Kun heitä ei päästetä pelaamaan poikienkaan joukkueeseen, Viola keksii keinon pelata Cornwallin vastustajan, Illyrian, joukkueessa.


title: She’s the Man

text: Violan kaksoisveljen Sebastianin (James Kirk), jota Viola muistuttaa ulkonäöltään, on tarkoitus aloittaa Illyriassa uutena oppilaana. Sebastian kuitenkin suunnittelee menevänsä Lontooseen bändinsä kanssa. Sebastian pyytää Violaa kertomaan koululle, että Sebastian on sairas ja molemmille vanhemmilleen (jotka ovat eronneet), että hän asuu toisen vanhempansa luona.


title: She’s the Man

text: Viola päättää sen sijaan esittää Sebastiania ja liittyä poikien jalkapallojoukkueeseen Illyriassa. Viola toivoo voittavansa Corwallin joukkueen ja nöyryyttävänsä seksististä ex-poikaystäväänsä (Robert Hoffman). Ystäviensä Paulin (Jonathan Sadowski), Kian (Amanda Crew) ja Yvonnen (Jessica Lucas) avulla Violasta tulee ”Sebastian”.


title: She’s the Man

text: Illyriassa Viola saa huonetoverikseen Duke Orsinon (Channing Tatum), hyvännäköisen jalkapallojoukkueen jäsenen. Kia ja Yvonne auttavat Violaa tekemään ”Sebastianista” suositun teeskentelemällä olevansa rakastuneita ”Sebastianiin”. Viola eroaa myös julkisesti oikean Sebastianin tyttöystävästä, Moniquesta (Alexandra Breckenridge). Duke ja hänen ystävänsä vaikuttuvat, mutta Violan jalkapallotaidot eivät ole vielä tarpeeksi hyviä, jotta hän pääsisi A-joukkueeseen. Näyttää siltä, ettei Viola pääse pelaamaan Cornwallia vastaan.


title: She’s the Man

text: Vietettyään paljon aikaa Duken kanssa, Viola tajuaa rakastuneensa tähän. Duke kuitenkin on kiinnostunut Violan laboratoria-parista, Oliviasta (Laura Ramsey). Violan apua vastaan saadakseen Olivian kiinnostumaan itsestään, Duke suostuu opettamaan Violaa jalkapallossa. Harjoituksista onkin hyötyä kun valmentaja Dinklage (Vinnie Jones) ylentää Violan A-joukkueeseen.


title: She’s the Man

text: Aikana jona Viola on ollut Illyriassa, hän on hämmästyttänyt kaikkia laukussa olleilla tamponeillaan, pallon tultua Violaa nivusille ja annettua naismaisia mielipiteitä ihmisille. Rehtori Gold (David Cross) näkee Violan myös raapimasta peruukkiaan ja luulee hänen kärsivän kaljuuntumisesta.


title: She’s the Man

text: Samaan aikaan Olivia on ihastunut ”Sebastianiin”, mutta koska ”Sebastian” ei ole kiinnostunut Oliviasta, Olivia päättää mennä treffeille Duken kanssa, tehdäkseen ”Sebastianin” mustasukkaiseksi. Silloin Monique ja Malcolm Feste (James Snyder) (joka on ihastunut Oliviaan ja on nyt mustasukkainen ”Sebastianille”) saavat tietää ”Sebastianin” oikean henkilöllisyyden.


title: She’s the Man

text: Juoni mutkistuu oikean Sebastianin palattua Lontoosta päivää aikaisemmin. Kun Sebastian saapuu Illyriaan, Olivia suutelee tätä. Duke näkee sen ja luulee, että hänen huonetoverinsa on pettänyt hänet ja potkii ”Sebastianin” pois huoneesta.


title: She’s the Man

text: Cornwall vs. Illyria pelin päivänä Monique ja Malcolm paljastavat totuuden ”Sebastianista” rehtori Goldille. Mutta Viola on nukkunut pommiin ja oikea Sebastian on joutunut kentälle pelaamaan siskonsa paikalle. Rehtori Gold keskeyttää pelin haluten paljastaa totuuden, mutta Sebastian todistaa olevansa poika vetäen housunsa kinttuihin. Pelin puolessa välissä Viola selittää tilanteen Sebastianille ja he vaihtavat paikkoja.


title: She’s the Man

text: Duke on vieläkin vihainen ”Sebastianille” ja kieltäytyy syöttämästä tälle palloa. Viola yrittää selittää olevansa oikeasti tyttö ja lopulta näyttää rintansa Dukelle ja muille. Valmentaja antaa Violan pelata, sanoen vihaisesti Cornwallin valmentajalle, ettei Illyriassa diskriminoida sukupuolen perusteella. Illyria voittaa pelin rangaistulaukauksella kun Viola saa potukaistua pallon ohi ex-poikaystävänsä, Justinin.


title: She’s the Man

text:
Kaikki Illyriassa juhlivat voittoa, paitsi Duke, joka on loukkaantunut Violalle. Viola kutsuu Duken parikseen debytanttitanssiaisiin lähettämällä Dukelle paketin juustoa ja kutsun tulla juhliin. Duke tulee kaikesta huolimatta Violan luo ja he lähtevät debytanttitanssiaisiin, jossa heidät esitellään, tulevat lavalle ja suutelevat saaden aikaan vihellyksiä ja yllättyneitä ilmeitä. Lähellä elokuvan loppua näytetään Viola ja Duke pelaamassa jalkapalloa Illyrian A-joukkueessa.
She's the Man perustuu Shakespearen komediaan "Loppiaisaatto". "She’s the Manin" ja "Loppiaisaaton" juoni on samankaltainen Olivian suudeltua oikeaa Sebastiania eikä valepukuista Violaa tai Duken saatua apua ”Sebastianilta” saadakseen Olivialta huomiota. Päähenkilöiden nimet ovat myös samoja kuin Loppiaisaatossa ja rakkaussuhteet ovat myös samankaltaisia. Duke Orsino on ihatunut Oliviaan, joka on ihastunut valepukuiseen Violaan (jolla on kaksoisveli nimeltä Sebastian), joka on ihastunut Dukeen.


title: She’s the Man

text: Muita viittauksia Shakespearen näytelmään:


title: Ludvig Napoleon

text: Ludvig Napoleon tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Emily Robison

text: Emily Robison (s. 16. elokuuta 1972, omaa sukua Burns Erwin) on yhdysvaltalainen country-laulaja, -lauluntekijä ja -multi-instrumentalisti. Hän kuuluu The Dixie Chicksin perustajajäseniin.


title: Emily Robison

text: Robison syntyi Pittsfieldissä, Massachusettsissa, ja kasvoi Teksasissa. Hän aloitti vanhempiensa rohkaisemana viulunsoiton 7-vuotiaana. Pian hän kuitenkin siirtyi muihin soittimiin kuten banjoon ja dobroon. The Dixie Chicks perustettiin vuonna 1989.


title: Emily Robison

text: Emily avioitui 1. toukokuuta 1999 countrymuusikko Charlie Robisonin kanssa. Parilla on kolme lasta: Charles Augustus ("Gus", s. 11. marraskuuta 2002) sekä 14. huhtikuuta 2005 syntyneet kaksoset Julianna Tex ja Henry Benjamin.


title: Gérard Debreu

text: Gérard Debreu (4. heinäkuuta 1921 – 31. joulukuuta 2004) oli ranskalaissyntyinen taloustieteilijä ja matemaatikko. Debreu muutti jo 1960-luvulla Yhdysvaltoihin, jonka kansalaisuuden hän sai 1975. Hän toimi pitkään professorina Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä ja sai taloustieteen Nobel-palkinnon 1983. Suurelta osin Debreun työn ansiosta markkinatalouden ”näkymättömän käden” toiminnalle on voitu luoda vahva teoreettinen perusta.


title: Gérard Debreu

text: Debreu syntyi Calaisissa yrittäjäperheeseen. Hänen isänsä oli perinteisen ranskalaisen pitsikutomon omistajia. Hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon (Baccalaureate) juuri ennen toista maailmansotaa, jonka jälkeen hän muutti Auvergneen suorittamaan korkeampaan, niin sanottuun Grand École -yliopistoon valmistavia kursseja. Vuonna 1941 hänet hyväksyttiinkin Pariisin maineikkaaseen École Normale Supérieure -yliopistoon, jossa hän opiskeli matematiikkaa pääaineenaan. Yliopistossa hän sai runsaasti vaikutteita Nicolas Bourbaki -ryhmän aksiomaattisesta matemaattisesta lähestymistavasta. Debreun valmistautuessa loppukokeisiin hänet kuitenkin kutsuttiin Ranskan armeijan palvelukseen, ensin Algeriaan harjoitusleirille ja myöhemmin miehitysjoukkoihin Saksaan vuoteen 1945 saakka. Tutkinnon suorittaminen viivästyi näin vuodenvaihteeseen 1945–1946.


title: Gérard Debreu

text: Valmistuttuaan Debreu kiinnostui yhä enemmän taloustieteestä ja erityisesti Leon Walrasin luomasta yleisen tasapainon teoriasta. Hän toimi vuosina 1946–1948 assistenttina Centre national de la recherche scientifique -laitoksessa (CNRS), joka on Ranskan suurin valtiollinen tutkimuskeskus. Näinä vuosina hän suuntautui yhä syvemmälle taloustieteen perusteisiin. Samoihin aikoihin Debreu solmi avioliiton Françoise Bledin kanssa. Parin esikoistytär Chantal syntyi vuonna 1946, ja toinen tytär, Florence, neljä vuotta myöhemmin 1950.


title: Gérard Debreu

text: Vuonna 1948 Debreu sai yhdysvaltalaisen Rockefeller-stipendiaatin, jonka ansiosta hän saattoi vierailla monissa yliopistoissa niin Yhdysvalloissa kuin muun muassa Uppsalassa ja Oslossa. Vähän myöhemmin Debreu sai jo apulaisprofessuurin Chicagon yliopistossa, jossa hän työskenteli vuodesta 1950 lähtien viiden vuoden ajan tutkien yleisen tasapainon teoriaa. Tieteellisenä läpimurtona oli vuonna 1954 yhdessä Kenneth Arrowin kanssa julkaistu "Existence of an Equilibrium for a Competitive Economy". Pian sen jälkeen hän sai viran Yalen yliopistosta, ja siellä ollessaan hän kirjoitti yhden tunnetuimmista julkaisuistaan, "Theory of Value: An Axiomatic Analysis of Economic Equilibrium". Tässä tutkielmassa hän rakensi täydellisten markkinoiden teorialle aksiomaattisen perustan. Hän osoitti uudella lähestymistavalla välttämättömät ja riittävät ehdot markkinoiden tasapainolle. Tuona aikana Debreu tutki myös utiliteettiteoriaa, muun muassa karteesisissa tulojoukoissa määriteltyjen utititeettifunktioiden dekompositioita.


title: Gérard Debreu

text: Vuonna 1960 Debreu siirtyi Kalifornian huippuyliopistoihin, ensin Stanfordiin vuosina 1960–1961 ja sen jälkeen taloustieteen professoriksi Berkeleyyn. Siellä työskennellessään hän sai myös vuonna 1983 myönnetyn taloustieteen Nobel-palkinnon. Berkeleyssä Debreu tutki ja opetti lopulta lähes 30 vuotta vuoteen 1991 saakka, jolloin hän vetäytyi emeritusprofessoriksi eläkkeelle, mutta jatkoi senkin jälkeen aktiivisesti taloustieteen tutkimusta ja luennointia. Osittain Debreun luoman hyvän tutkimusilmapiirin ansiosta Berkeleyn tutkijat ovat sen jälkeen saaneet useita muitakin taloustieteen Nobel-palkintoja: (John Harsanyi vuonna 1994, Daniel McFadden vuonna 2000 ja George Akerlof vuonna 2001). Debreu kuoli uudenvuodenaattona 2004 runsaan 83 vuoden iässä.


title: Zeta Tucanae

text: Zeta Tucanae (ζ Tucanae, ζ Tuc) on kellanvalkea F-tyypin tähti 28 valovuoden päässä. Näennäisesti se on himmeä, suuruusluokka 4,23.


title: Matti Karppinen

text: Matti Karppinen (s. 1958) on suomalainen yritysjohtaja. Karppinen on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hän on toiminut Saarioisen toimitusjohtajana 1. marraskuuta 2016 alkaen.


title: Matti Karppinen

text: Karppinen on työskennellyt:


title: Matti Karppinen

text: Matti Karppisen luottamustehtäviä ovat olleet Elintarviketeollisuusliiton hallituksen jäsenyys ja Finfoodin hallituksen puheenjohtajuus. Karppinen on toiminut HKScanin hallituksen jäsenenä vuodesta 2008.


title: Martie Maguire

text: Martha Elenor "Martie" Maguire, os. Erwin (s. 12. lokakuuta 1969) on yhdysvaltalainen countrymuusikko ja yksi The Dixie Chicksin perustajajäsenistä. Hän aloitti viulunsoiton 5-vuotiaana. Emily Robison on hänen siskonsa.


title: Martie Maguire

text: Maguire soittaa viulua, mandoliinia, alttoviulua ja laulaa.


title: Martie Maguire

text: Maguire oli vuosina 1995–1999 naimisissa Ted Seidelin kanssa. Hän meni 10. elokuuta 2001 uusiin naimisiin Gareth Maguiren kanssa ja synnytti 27. huhtikuuta 2004 kaksostytöt Eva Ruthin ja Kathleen Emilien. Vuonna 2008, heinäkuussa 24. päivänä perheeseen syntyi kolmas tytär Harper Rosie Maguire. Perhe asuu Teksasin Austinissa.


title: Aurasoutu

text: Aurasoutu tai Aurasoudut on perinteinen Turun keskustassa Aurajoella järjestettävä akateeminen soutukilpailu, jossa kahdeksanhenkiset mies- ja naisjoukkueet kilpailevat kahden tuhannen metrin pituisella matkalla. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1927 Turun yliopiston ja Åbo Akademin opiskelijajoukkueiden välillä ja se on siten vanhin Suomessa edelleen järjestettävä soutukilpailu. Ensimmäisiä kilpailuja seuraamassa oli jopa 20 000 katsojaa, mutta nykyään katsojamäärät jäävät huomattavasti pienemmiksi. Alkujaan Aurasoutu käytiin näiden Turun kahden yliopiston ylioppilaskuntien joukkueiden välillä, mutta Turun kauppakorkeakoulun liityttyä mukaan joukkueita oli pitkään kolme. Vuonna 2010 kauppakorkeakoulu jäi pois sen yhdistyttyä Turun yliopistoon.


title: Aurasoutu

text: Sittemmin kilpailua on muutettu siten, että pelkkien turkulaisjoukkueiden sijaan vastakkain ovat eteläisen Suomen yliopistokaupunkien Turun, Tampereen ja Helsingin opiskelijajoukkueet. Aurasoutu on alusta alkaen järjestetty syksyllä, tavallisimmin syyskuussa. Varsinaisen soutukisan lisäksi Aurasouduissa käydään leikkimielinen kumivenekisa ylioppilaskuntien edustajistojen puheenjohtajien välillä. Veneluokkana kilpailussa on olympialuokkien perämiehellinen kahdeksikko. Aurasoutu on yli 90-vuotisen historiansa aikana jäänyt pitämättä 33 kertaa; pisin tauko oli vuosien 1976 ja 1995 välillä, kun kilpailua ei järjestetty 19 vuoteen. Vuonna 2019 kilpailtava Aurasoutu on järjestyksessään 59:s.


title: Aurasoutu

text: Aurasoutujen yhteydessä on 2000-luvulla järjestetty myös Airofestivaalit-niminen opiskelijatapahtuma. Olennainen osa ohjelmaa on ollut jokirannassa järjestettävä rantatapahtuma. 2010-luvulla soudun yhteydessä järjestettävä tapahtuma on muuttanut nimekseen AurasoutuAppro, ja se on noussut Turun merkittävimpien opiskelijatapahtumien joukkoon. Aurasoudun painopiste on myös muuttunut entistä enemmän soutukilpailusta opiskelijatapahtumaksi katsojamäärien vähentyessä, mutta kilpailu kokoaa edelleen Aurajoen varrelle verrattain suuren määrän seuraajia vuosittain.


title: Natalie Maines

text: Natalie Louise Maines (s. 14. lokakuuta 1974, Lubbock, Teksas) on yhdysvaltalainen countrymuusikko. Hän on tullut tunnetuksi The Dixie Chicks -yhtyeen laulajana. Hänet tunnetaan lisäksi kritiikistään George W. Bushia ja Irakin sotaa kohtaan.


title: Natalie Maines

text: Maines on countrymuusikko Lloyd Mainesin tytär. Hän valmistui Lubbock High Schoolista vuonna 1992.


title: Natalie Maines

text: Maines lauloi taustalaulut Pat Greenin debyyttialbumilla "Dancehall Dreamer" vuonna 1995. Hän ei kuulunut The Dixie Chicksin alkuperäisjäseniin, vaan liittyi yhtyeeseen vasta Laura Lynchin tilalle loppuvuodesta 1995.


title: Natalie Maines

text: Natalie Maines meni vuonna 1997 naimisiin opiskeluaikaisen poikaystävänsä Michael Tarabayn kanssa. Suhde johti kuitenkin avioeroon, ja 24. kesäkuuta 2000 Maines meni uusiin naimisiin näyttelijä Adrian Pasdarin kanssa. Mainesilla ja Pasdarilla on kaksi lasta.


title: Natalie Maines

text: Mainesilla on ollut julkisuudessa erimielisyyksiä countrymuusikko Toby Keithin kanssa.


title: RMCF

text: RMCF voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Rake Yohn

text: Edward Carl Webb (s. 20. tammikuuta 1975 West Chester, Pennsylvania), tunnetaan paremmin nimellä Rake Yohn, on yhdysvaltalainen televisiopersoona. Hän on tunnettu MTV:n ohjelmista "Viva La Bam" ja "Jackass". Hän on myös CKY Crewin jäsen. Hänen nuorempi veljensä, jota kutsutaan nimellä Art Webb 1986, kuuluu myös kyseiseen ryhmään. Rake esitti ”Hellboyta” Bam Margeran elokuvassa "Haggard". Hän on isännöinyt videopelejä käsittelevää ohjelmaa nimeltä "Blastazoid" Brandon Dicamillon kanssa, mutta ohjelma lopetettiin kahden jakson jälkeen. Rake opiskeli Pennsylvania State Universityssä ja on nyt synteettisiin materiaaleihin erikoistunut kemisti. Hänet tunnetaan pitkistä hiuksistaan.


title: Laura Lynch

text: Laura Lynch (s. 1956) on yhdysvaltalainen entinen countrymuusikko.


title: Laura Lynch

text: Lynch kuului Dixie Chicks -yhtyeen alkuperäiskokoonpanoon. Hän oli huomattavasti vanhempi kuin Emily Robison ja Martie Maguire. Lynch lähti yhtyeestä vuonna 1995, ja hänen tilalleen tuli Natalie Maines.


title: Laura Lynch

text: Laura Lynch soitti bassokitaraa, lauloi ja toimi laulunkirjoittajana. Hän jätti myöhemmin musiikkibisneksen ja muutti miehensä Mac Tullin kanssa Teksasin Weatherfordiin.


title: Kildin

text: Kildin () on itäisellä Muurmannin rannikolla Kuolan niemimaan edustalla sijaitseva Barentsinmeren saari. Se sijaitsee 20 km Kuolanvuonon suulta itään, ja sen erottaa mantereesta kapeimmillaan alle kilometrin levyinen mutta kulkukelpoinen Kiltinänsalmi.


title: Kildin

text: Saari on noin 18 kilometrin pituinen ja enimmillään 7 km leveä. Kildin kuuluu Murmanskin alueen Kuolan piirin Teriberkan kuntaan.


title: Kildin

text: Kildinin saaren länsiosassa on Ala-Kiltinän ja Länsi-Kiltinän kylät.


title: Kildin

text: Saaren itäosassa on sijainnut entisiä kiltinänsaamelaisten kyliä, ja siellä onkin säilynyt kiltinänsaamelaisten yli 2 000 vuotta vanha kalmisto, josta on löydetty luisia ja pronssisia nuolenkärkiä.


title: Kildin

text: Kildininsalmen etelärannalla saarta vastapäätä sijaitsi kiltinänsaamelaisten ja kuolansuomalaisten asuttama Uoljoen (Zarubihan) kylä.


title: Janne Hietanen

text: Janne Hietanen (s. 2. kesäkuuta 1978 Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa AC Oulua. Pelipaikaltaan hän on puolustaja, joka kykenee pelaamaan keskellä ja vasemmalla laidalla. Hietanen on eniten virallisia otteluita AC Oulussa pelannut pelaaja ja toimii myös seuran myynti- ja markkinointitehtävissä.


title: Janne Hietanen

text: Hietasen pelaajaura ylimmillä sarjatasoilla alkoi, kun hän siirtyi 18-vuotiaana kasvattajaseurastaan Oulun Työväen Palloilijoista FC Jazziin kaudeksi 1997. Veikkausliiga-debyyttinsä hän pelasi 26. huhtikuuta 1997 ottelussa Turun Palloseuraa vastaan. Yhden liigakauden jälkeen Hietanen siirtyi Ruotsin pääsarjan IFK Norrköpingiin. Hietasen peliaika jäi kuitenkin Norrköpingissä vähiin, ja hän pääsi kentälle vain kahdessa ottelussa. Kahden Ruotsissa vietetyn kauden jälkeen Hietanen palasi Veikkausliigaan Vaasan Palloseuran riveihin.


title: Janne Hietanen

text: Alkuvuodesta 2002 Hietanen siirtyi Turkin Superliigassa pelanneeseen Denizlisporiin, jossa hän esiintyi kevätkaudella 2002 ja 2002–2003 yhteensä 28 sarjaottelussa. Turkista Hietanen siirtyi kevätkauden 2004 aikana Espanjan toiselle sarjatasolle UD Las Palmasin joukkueeseen. Las Palmas tippui kauden 2003–2004 päätteksi kolmannelle sarjatasolle, ja Hietanen siirtyi Espanjasta Tippeligaenin Tromsø IL:ään joulukuussa 2004. Hietanen teki Tromsøn kanssa kolmen vuoden sopimuksen, mutta siirtyi kesken kauden 2005 takaisin Espanjan kolmannelle tasolle, tällä kertaa Córdoba CF:n joukkueeseen. Kausi jäi kuitenkin Córdobassakin kesken, kun Hietanen ja seura purkivat sopimuksen tammikuussa 2006.


title: Janne Hietanen

text: Keväällä 2006 hän palasi kotikaupunkiinsa AC Ouluun, joka pelasi Ykkösessä. Kaudella 2007 Hietanen toimi AC Oulun liigajoukkueen kapteenina, ja hänet valittiin Veikkausliigan tähdistöjoukkueeseen. AC Oulun pudottua kauden 2007 päätteeksi takaisin Ykköseen, Hietanen siirtyi Ranskan toisella sarjatasolla pelanneseen Troyes AC:iin loppukauden 2007–2008 kestävällä sopimuksella. Hietanen pelasi vielä Belgian liigan KSV Roeselaressa 2008–2010, kunnes palasi AC Ouluun liigakaudeksi 2010. Hietanen teki tammikuussa 2012 kahden vuoden jatkosopimuksen AC Oulun kanssa.


title: Janne Hietanen

text: Janne Hietanen on pelannut viisi poikien maaottelua. Debyytin maajoukkueessa hän teki 16-vuotiaana 25. huhtikuuta 1995 Hangossa pelatussa alle 17-vuotiaiden maaottelussa Ruotsia vastaan.


title: Janne Hietanen

text: Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Hietanen pelasi 19 ottelua. Debyytin nuorten maajoukkeessa Hietanen pelasi 10. lokakuuta 1997, kun Suomi kohtasi nuorten EM-karsintaottelussa Unkarin. Hietasen pelaamista nuorten maaotteluista yhdeksän oli nuorten EM-kisojen karsintaotteluita.


title: Janne Hietanen

text: Ensimmäisen A-maaottelun Hietanen pelasi 21-vuotiaana, kun Antti Muurinen valitsi hänet avauskokoonpanoon 23. helmikuuta 2000 Bangkokissa pelattuun otteluun Viro–Suomi. Bangkokissa pelattujen otteluiden jälkeen Hietanen pelasi A-maajoukkueessa 12 ottelua 2002–2004, mutta arvokisojen karsintaotteluissa Hietasta ei nähty. Viimeiseksi A-maaotteluksi jäi 9. helmikuuta 2005 pelattu Kypros–Suomi.


title: Vartiovuoren tähtitorni

text: Vartiovuoren tähtitorni on Turun keskustassa Vartiovuorenmäellä sijaitseva Turun akatemian käyttöön rakennettu tähtitorni. Uusklassista arkkitehtuuria olevan tähtitornin suunnitteli arkkitehti Carl Ludvig Engel. Rakennus valmistui vuonna 1819. Sen edustava, puolipyöreä julkisivu suuntautuu puistoon päin. Tähtitieteen havainnot tornissa voitiin aloittaa vasta noin viiden vuoden kuluttua, kun tutkimusinstrumentit olivat saapuneet ulkomailta. Tutkijana oli observaattori Friedrich Wilhelm August Argelander. Turussa tekemiensä havaintojen perusteella Argelander määritti aurinkokunnan liikkeen suunnan avaruudessa.


title: Vartiovuoren tähtitorni

text: Argelander oli 4. syyskuuta 1827 tekemässä havaintoja observatoriossa, mutta joutui tulipalon takia keskeyttämään työt. Hän kirjoitti havaintopäiväkirjaansa:


title: Vartiovuoren tähtitorni

text: Korkealla mäellä sijainnut observatorio kuitenkin säästyi. Havainnot jatkuivat 9. syyskuuta. Turun Akatemian välttämätön toiminta, kuten konsistorin kokoukset ja rehtorin kanslia, siirtyivät observatorioon. Argelanderista tuli professori vuonna 1828. Tähtihavaintoja tornissa tehtiin vuoteen 1836. Observatorio valmistui Helsinkiin vuonna 1834.


title: Vartiovuoren tähtitorni

text: Vuonna 1836 tähtitornissa aloitti toimintansa Turun ruotsinkielinen merenkulkukoulu, joka toimi rakennuksessa vuoteen 1967 asti. Merenkulkukouluna toimimisen jälkeen rakennus on toiminut sekä merenkulun että turkulaisen tähtitieteen tutkimuksen museona. Vuodesta 1974 siellä olivat merimuseon kokoelmat aina siihen saakka, kunnes ne muutettiin Forum Marinumiin 1998. Turun taidemuseon korjauksen aikana vuosina 1999-2005 tähtitornissa olivat esillä taidemuseon vaihtuvat näyttelyt.


title: Vartiovuoren tähtitorni

text: Rakennuksen kohtalo oli jonkin aikaa avoinna, kunnes Åbo Akademin säätiö osti sen vuonna 2007. Siellä tullaan järjestämään taidenäyttelyitä, muutoin se toimii säätiön toimitiloina.


title: Vartiovuoren tähtitorni

text: Vuonna 2009 Museovirasto määritteli observatorion yhdessä Vartiovuorenmäen ja Luostarinmäen käsityöläiskorttelien kanssa yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Mort Abrahams

text: Mort Abrahams (26. maaliskuuta 1916 New York – 28. toukokuuta 2009) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja, jonka tunnetuimpia elokuvia on muun muassa "Apinoiden planeetta".


title: San Remon Grand Prix 1950

text: San Remon Grand Prix 1950 oli 16. huhtikuuta 1950 Italiassa järjestetty Formula 1 -sarjan ulkopuolinen Grand Prix. Kilpailun voitti Juan Manuel Fangio Alfa Romeollaan.


title: Time Machine (Joe Satrianin albumi)

text: Time Machine on kitaristi Joe Satrianin seitsemäs sooloalbumi. Levy ilmestyi vuonna 1993.


title: Daniel Graves

text: Daniel Graves on yhdysvaltalainen Firenzessä asuva taidemaalari. Graves edustaa klassisen realismin tyylisuuntaa ja maalaa kaikki maalauksensa aina elävästä mallista. Hän on aiheiltaan keskittynyt maisemiin, figuratiivisiin aiheisiin ja muotokuviin. Daniel Graves toimii Florence academy of artin johtajana.


title: Daniel Graves

text: Hän aloitti opintonsa vuonna 1968 Maryland Institute College of Artissa ja 1972 hän valmistui Cum Laude arvosanalla, opiskeltuaan neljä vuotta maalausta ja anatomiaa Joseph Sheppardin ja Frank Russellin alaisuudessa. Hän sanoo tämän olleen ensimmäinen kosketus korkeatason maalareihin. Hän sanoo myös oppineensa akatemiassa opiskellessaan Jacques Marogerin käyttämän nopean maalaustekniikan. Vuonna 1978 hän siirtyi opiskelemaan Firenzeen Villa Schifanoia Graduate School of Fine Artiin etsausta Richard Serrinin johdolla. Firenzestä hän lähti Minnesotaan Richard Lackin The Atelieriin ja lopulta palasi vielä Firenzeen Nerina Simin ateljeeseen.


title: Daniel Graves

text: Graves oli vaikuttunut Firenzestä, missä taide ja käsityö oli kukoistanut monta vuosisataa. Siellä hän tajusi, että ihmisruumis oli taiteen keskittymä. Hän tajusi kuinka tärkeä oli vuosisatoja kulkenut taiteen opettajalta opettajalle kulkenut perintö. Firenzessä hän tapasi myös Pietro Annigonin joka rohkaisi häntä ja antoi toivoa, koska hän oli monien mielestä ainoa joka osasi piirtää ja maalata kuin vanhat mestarit.


title: Wilhelm Kempff

text: Wilhelm Kempff (25. marraskuuta 1895 – 23. toukokuuta 1991) oli saksalainen pianisti ja säveltäjä.


title: Wilhelm Kempff

text: Kempff syntyi Jüterbogissa ja opiskeli Berliinissä ja Potsdamissa. Hän esiintyi laajalti Euroopassa ja myös sen ulkopuolella, kuten useaan otteeseen Japanissa. Lontoossa hän esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1951 ja New Yorkissa 1964.


title: Wilhelm Kempff

text: Kempff antoi viimeisen julkisen esiintymisensä Pariisissa vuonna 1981. Hän kuoli Positanossa, Italiassa 95-vuotiaana.


title: Wilhelm Kempff

text: Kempff tuli tunnetuksi muun muassa Beethovenin, Schumannin, Brahmsin, Schubertin, W. A. Mozartin, J. S. Bachin, Lisztin ja Chopinin tulkinnoistaan. Hän esitti myös kamarimusiikkia ja sävelsi.


title: Hilsepunkki

text: Hilsepunkki eli kanikapi ("Cheyletiella yasguri") on koiran ulkoloinen, joka käyttää ravinnokseen vaurioittamastaan ihon pintakerroksesta tihkuvaa kudosnestettä. Hilsepunkkia tavataan erityisesti pennuilta, koska aikuisille koirille kehittyy yleensä immuniteetti hilsepunkkia vastaan. Tartunnan saaneelta koiralta hilsepunkkeja löytyy erityisesti pään ja selän alueen iholta, mutta niitä voi löytyä muualtakin.


title: Hilsepunkki

text: Hilsepunkin koko elämänkierto munasta toukaksi ja toukasta aikuiseksi hilsepunkiksi kestää noin kuukauden, ja se tapahtuu koiran iholla. Aikuinen naaraspunkki laskee munansa koiran karvapeitteeseen, ja ne kiinnittyvät tiukasti koiran karvoihin. Hilsepunkki elää vain muutaman vuorokauden isäntänsä ulkopuolella, mutta sopivissa olosuhteissa eli viileässä ja kosteassa ne voivat elää jopa muutaman viikon ilman isäntäeläintä. Hilsepunkki tarttuu helposti koirasta toiseen suoran kosketuksen kautta.


title: Hilsepunkki

text: Hilsepunkki on harmaa, lähes väritön punkki. Valomikroskoopissa koirasta otetusta raapenäytteestä voidaan tunnistaa hilsepunkkeja, joilla on niille ominainen vyötärömäinen kavennus ja voimakkaasti kehittyneet leukaraajat. Lisäksi jalkojen päissä voidaan havaita kampamaisia rakenteita. Karvoihin kiinnittyneitä munia voidaan myös löytää valomikroskoopilla näytteestä. Jos valomikroskooppia ei ole käytettävissä, tunnistus voi tapahtua myös hilsettä siirrettäessä tummalle alustalle, jolloin "hilseen" nähdään liikkuvan, eli todellisuudessa hilsepunkit liikkuvat näytteessä.


title: Hilsepunkki

text: Hilsepunkit aiheuttavat koiralle ihon voimakasta hilseilyä ja kutinaa. Ihmisen ihossa hilsepunkki ei viihdy, mutta se saattaa aiheuttaa punaisia, kutisevia näppylöitä ihoon, kun ihminen käsittelee hilsepunkkitartunnan saanutta koiraa. Ihmisten saamien iho-oireiden vuoksi hilsepunkkitartuntaa saatetaan erehtyä luulemaan koira-allergiaksi.


title: Melco

text: Melco Holdings Inc. on japanilainen elektroniikka-alalla toimiva holdingyhtiö. Se tehtävänä on ainoastaan johtaa tytäryhtiöidensä toimintoja. Paremmin yritys on tunnettu tuotemerkkinsä Buffalo kautta. Yhtymän päätoimiala on tietokoneiden oheislaitteiden ja ohjelmistojen valmistus. Tuoteryhmiä ovat RAM-muistikammat, Flash-muistit, USB-laitteet, CD-ROM ja DVD-asemat, kiintolevyt ja lähiverkkotuotteet. Yhtymä valmistaa myös Nestekidenäyttöjä ja tietokoneen komponentteja. Yhtymä tuottaa myös palveluja liittyen tietoverkkojen rakentamiseen, koulutukseen ja ylläpitoon.


title: Flex-Able Leftovers (Re-release)

text: Flex-Able Leftovers on yksi kitaristi Steve Vain monista soololevyistä. Levy julkaistiin vuonna 1998.Tähdellä merkityt bonuskappaleita


title: Pp-ketju

text: Pp-ketju eli protoni-protoni-ketju on tähtien energiantuotantomekanismi. Pp-ketjussa kaksi protonia fuusioituu deuteroniksi ja edelleen kaksi deuteronia tai deuteroni ja vetyatomi heliumin ytimeksi. Ketju voi toimia kaikkiaan neljällä tavalla, joista edellä mainittu on yleisin. Mekanismi on tärkein energiantuotantomekanismi Auringon kokoluokan ja sitä pienemmillä tähdillä.


title: Pp-ketju

text: Pp-ketju alkaa aina kahden vetyatomin fuusiolla. Tällöin muodostuu deuteriumatomi sekä positroni ja elektronin neutriino, kun yksi protoneista muuttuu neutroniksi.


Pp-ketju


title: Pp-ketju

text: Positroni kohtaa elektronin ja molemmat annihiloituvat ja vapautuu kaksi fotonia gammasäteilynä.


title: Pp-ketju

text: Ensimmäisessä reaktiossa syntynyt deuteroni fuusioituu vetyatomin kanssa ja muodostuu helium-3-isotooppia.


title: Pp-ketju

text: Tästä eteenpäin ketju voi edetä neljällä eri tavalla, jotka kaikki päättyvät helium-4-isotooppiin. Auringossa pp I-ketju on yleisin 86 % osuudella kaikista pp-ketjuista. Pp II-ketjuja on 14 %, pp III-ketjuja vain 0,11 %. Pp IV-ketju on äärimmäisen harvinainen.


title: Pp-ketju

text: Kaksi helium-3-atomia fuusioituu ja syntyy helium-4-atomi ja kaksi vetyatomia.


title: Pp-ketju

text: Pp I-ketju kokonaisuudessaan vapauttaa noin 26,7 MeV energiaa. Se on yleisin ketjuista 10-14 miljoonan kelvinin lämpötiloissa.


title: Pp-ketju

text: Helium-3 ja helium-4 fuusioituvat ja syntyy beryllium-7-atomi ja gammafotoni.


title: Pp-ketju

text: Beryllium-7 kaappaa elektronin ja syntyy litium-7-atomi ja elektronin neutriino.


title: Pp-ketju

text: Litium-7 fuusioituu vetyatomin kanssa ja syntyy kaksi helium-4-atomia.


title: Pp-ketju

text: Pp II-ketju on yleinen 14-23 miljoonan kelvinin lämpötiloissa. Berylliumatomin kaapatessa elektronin syntyneistä neutriinoista 90 % on 0,861 MeV ja 10 % 0,383 MeV, riippuen siitä, onko litium-7 jännittyneessä tilassa.


title: Pp-ketju

text: Beryllium-7 fuusioituu vetyatomin kanssa ja syntyy boori-8-atomi ja gammafotoni.


title: Pp-ketju

text: Boori-8 hajoaa beryllium-8:ksi, positroniksi, elektronin neutriinoksi ja gammafotoniksi.


title: Pp-ketju

text: Beryllium-8 hajoaa kahdeksi helium-4-atomiksi.


title: Pp-ketju

text: Pp III-ketju on yleinen yli 23 miljoonan kelvinin lämpötiloissa.


title: Pp-ketju

text: Helium-3 fuusioituu suoraan vetyatomin kanssa ja muodostaa helium-4-atomin, positronin ja elektronin neutriinon.


title: Pp-ketju

text: Pp IV-ketju on teoriassa olemassa, mutta sitä ei ole havaittu sen harvinaisuuden vuoksi.


title: Pp-ketju

text: Verrattaessa tuloksena saatua helium-4-atomia ja reaktioon käytettyjen neljän protonin massoja selviää, että 0,7 % massasta on muuttunut energiaksi, fotoneiksi ja neutriinoiksi. Yhden ketjun aikaansaama energia on siten 26,73 MeV. Vain fotonit (gammasäteily) reagoivat tähden materian kanssa, neutriinot vuorovaikuttavat hyvin heikosti materian kanssa. Ketjut eroavat energian jakautumisessa gammasäteilyn ja neutriinoiden välillä:


title: Pp-ketju

text: Protoni-elektroni-protoni-ketju on muunnos pp-ketjusta, joka on melko harvinainen Auringossa (noin yhden kerran 400 tapauksessa). Siinä deuteriumia muodostuu elektronisieppauksella.


Pp-ketju


title: Pp-ketju

text: Pep-ketjun vapauttamat neutriinot ovat paljon energisempiä kuin pp I-ketjun. Pp I-ketju tuottaa 0,42 MeV neutriinoita, kun pep-ketjun neutriinot ovat 1,44 MeV.


title: Géza Anda

text: Géza Anda (19. marraskuuta 1921 – 14. kesäkuuta 1976) oli unkarilainen pianisti.


title: Géza Anda

text: Anda tulkitsi muun muassa Wolfgang Amadeus Mozartia, Ludwig van Beethovenia, Robert Schumannia, Johannes Brahmsia ja Béla Bartókia. Hän oli arvostettu klassismin ja romantiikan ajan pianomusiikin esittäjä ja levyttäjä.


title: Géza Anda

text: Anda syntyi Budapestissa ja sai opetusta Ernő Dohnányiltä. Hän kuoli syöpään Zürichissä vain 55-vuotiaana.


Huittisten ja Pelson varavankiloiden rautatiet olivat turpeen nostoa ja varavankiloiden sisäistä liikennettä varten rakennettuja raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteisia teollisuusratoja; suolta nostettua turvetta käytettiin polttoturpeen ja turvepehkun valmistukseen. Radat perustettiin noin vuonna 1935. Tällaisia ratoja oli useissakin Suomen vankiloissa.


title: Huittisten ja Pelson varavankiloiden rautatiet

text: Huittisten ja Pelson radat hoitivat vankilan sisäisiä kuljetuksia sekä liikennettä turvesuolle; varsinaista ulos menevää liikennettä normaalimielessä ei ollut, toisin kuin Konnunsuolla, jossa oli myös umpinaisia tavaravaunuja, yksi vankivaunu ja kolmekin matkustajavaunua. Radat rakennettiin alun perin hevosvetoisiksi, mutta kumpikin rata kiskotettiin uudelleen tukevammilla kiskoilla ja niille hankittiin veturi vuonna 1937.


text: Vankeinhoitolaitos tilasi veturit kaikille kolmelle vankilaradalle; ensimmäisenä Konnunsuon-Muukon rautatielle jossa vetureita oli jo käytössä. Tarjouksista valittiin edullisin, Lokomon tarjous 0-4-0T–höyryveturista. Konnunsuolle valmistusnumerolla 121/1937 toimitettu veturi oli halkopolttoinen, märkähöyrytyyppinen, ja varustettu Walschart-luistikoneistolla sekä mäntäluisteilla. Voitelukojeena on hyttiin sijoitettu voideprässi. Saman sarjan toinen veturi, 122/1937 lähetettiin Huittisten varavankilan radalle, ja kolmas 123/1937 Pelson varavankilan käyttöön. Vetureista on säilynyt kaksi, vain Konnunsuon veturi on romutettu.


text: Veturimalli on pienikokoinen ja erittäin halvalla toteutettu. Esimerkiksi normaali tehonsäätövipu puuttui; suunnanvaihtajassa on vain ääriasennot eteen ja taakse, itse tehoa säädetään valtaventtiilin avulla. Ratkaisu oli rakenteellisesti halpa ja jokseenkin tasaisilla suoradoilla teholtaan täysin riittävä, joskin epätaloudellinen verrattuna normaaliin tehonsäätövivulla tapahtuvaan täytöksen säätelyyn. Veturissa oli tuolloin vain mekaaninen vipujarru normaalisti käytetyn höyryjarrun sijasta. Sinänsä veturimalli oli hyvinkin ajanmukainen.


text: Huittisten veturista voidaankin sanoa muodostuneen koko radan merkittävin muistomerkki: se säilyi ohi kahdenkin sodan myllerryksen eikä sitä vähävoimaisuutensa tähden missään vaiheessa edes harkittu takavarikoitavan sotakäyttöön, esimerkiksi Merisuon rautatielle - jonne se olisi mitä ilmeisimmin kadonnutkin. Se on ollut kaikista 600 mm:n vetureista myös ehkä eniten julkisuudessa.


text: Varavankiloiden ratojen vaunut olivat miltei kaikki kuuppavaunuja turpeen kuljetusta varten; lisäksi oli pari avointa penkein varustettua miehistönkuljetusvaunua, muutama soravaunu ja pari avointa tavaravaunua. Turpeen lastaus tehtiin molemmilla radoilla miltei yksinomaan lapiotyönä, kaivinkonetta ei käytetty kuin aivan satunnaisesti. Kummallakaan radalla ei ollut kaivinkoneen kuljettamiseen soveltuvaa lavettivaunua, jollainen oli Utin-Haukkasuon radalla.


text: Ratojen merkitys polttoturpeen tuotannolle kasvoi erityisesti sota-aikana, kun kaikesta polttoaineesta oli huutava pula. Tuolloin ajetut kilometrit olivatkin suurimmat koko toiminnan aikana. Sodan loputtua tarve laski.


text: Huittisten höyryveturi palveli radalla aina 23. syyskuuta 1948 saakka, jolloin laitoksen viimeinen höyryveturipätevä kuljettaja jäi eläkkeelle.


text: Radalle hankittiin nyt Move1 -moottoriveturi ja höyryveturi siirrettiin täysin vastaavalle, samaan aikaan perustetulle Pelson varavankilan radalle jossa ennestään oli sen aivan samanlainen sisarveturi, Lokomon valmistama 0-4-0T–veturi valmistusnumeroltaan 123/1937.


text: Kumpaakaan veturia ei uutuudestaan huolimatta hyväksytty Neuvostoliitolle luovutettavan sotakorvausmateriaalin joukkoon. Ilmeisesti syynä oli veturien märkähöyrytyyppisyys ja tehon puute tasaisen maaston ulkopuolella. Vetureita käytettiin vielä kymmenkunta vuotta sodan päättymisen jälkeen.


text: Pelsossakin liikenne alkoi hiljalleen hiipua turpeen kulutuksen laantuessa ja autokaluston parantuessa. Viimeisinä vuosina vetureita käytettiin enää vuoron perään.


text: Taas samasta syystä eli koska viimeinenkin höyryveturinkuljettaja menetettiin eläkkeelle vuonna 1956, molemmat höyryveturit poistettiin liikenteestä tuolloin ja kattilarekisteristä 28. tammikuuta 1959. Molempien ratojen liikenne jatkui jonkin aikaa moottoriveturein, kunnes sekin loppui 60-luvun lopuilla.


text: Radat ja kalusto seisoivat joitakin vuosia toimettomina odottaessaan uutta käyttöä, mutta koska turpeen käyttötarve oli siinä vaiheessa romahtanut, päädyttiin siihen, että molempien vankiloiden kapearaiteinen rataverkko purettiin sekä vaunu- ja moottoriveturikalusto romutettiin.


text: Höyryveturit varastoitiin Pelson tiloihin, kunnes ne lopulta vuonna 1967 poistettiin Vankeinhoitolaitoksen eli VAHOn inventaariluetteloista, jolloin ne voitiin myydä.


text:
Myynnin jälkeen pikkuhöyryveturit kiertelivät muun muassa huvipuistoissa ja yksityisessä omistuksessa ennen uutta ajokuntoon kunnostustaan. Huittisten veturi oli erittäin kauan liikenteessä Lahnuksen rautatiellä; siellä se sai nimen "Emma" ja numeron 1.
Nykyisin (heinäkuussa 2007) molemmat entiset varavankiloiden höyryveturit (ja Ojakkalan kolmonen) ovat liikenteessä Kovjoen Museorautatiellä. Alun perin Pelsoon hankittu veturi valmistui peruskorjauksesta syksyllä 2002, katsastettiin matkustajaliikenteeseen vapuksi 2003 ja sai nimen "Laura" ja numeron 2.


title: Myra Hess

text: Dame Myra Hess DBE (25. helmikuuta 1890 – 25. marraskuuta 1956) oli brittiläinen pianisti.


title: Myra Hess

text: Hess syntyi Lontoossa. Hän opiskeli Guildhall School of Musicissa sekä Tobias Matthayn johdolla Royal Academy of Musicissa. Hän debytoi vuonna 1907 soittamalla Beethovenin 4. pianokonserton Thomas Beechamin johtamana. Hän teki Yhdysvaltain-debyyttinsä New Yorkissa 1922.


title: Myra Hess

text: Toisen maailmansodan aikana Hess järjesti useita konsertteja Lontoon National Galleryssä ja esiintyi monissa itsekin. Hänen ohjelmistoonsa kuului mm. Mozartia, Beethovenia, Schumannia, Domenico Scarlattia sekä nykymusiikkia. Hän lisäksi ensiesitti Howard Fergusonin teoksia, soitti kamarimusiikkia ja esiintyi duona Irene Scharrerin kanssa.


title: Myra Hess

text: Hess sovitti pianolle koraalin "Jesu, bleibet meine Freude" J. S. Bachin kantaatista.


title: Panimoravintola Koulu

text: Panimoravintola Koulu on Turussa toimiva Suomen suurin panimoravintola. Ravintola toimii vuonna 1889 valmistuneessa entisessä koulurakennuksessa Eerikinkadun ja Kristiinankadun kulmatontilla. Rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Ludvig Isak Lindqvist ja Bruno Granholm. Uusrenessanssityylisessä koulutalossa toimi pääasiassa ruotsinkielisiä tyttökouluja. Vuodesta 1966 koulun nimi oli Cygnaeus skola.


title: Panimoravintola Koulu

text: Panimoravintola tuottaa jatkuvasti kolmea eri olutta, joiden lisäksi se valmistaa useita vaihtelevia erikois- ja kausioluita sekä kolmea siideriä.


title: Panimoravintola Koulu

text: Keväällä 2010 tuotiin myyntiin myös talon oma mustaherukkalikööri, nimeltään Kuraattori.


title: M/S Poseidon Express

text: M/S Poseidon Express () on Paradise cruise and ferryn omistama ro-ro-matkustajarahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1990 Gdańskin telakalla Gdańskissa, Puolassa. Kuollutta painoa laivalla on 11 300 tonnia ja sen jääluokitus on 1A Super. "Translubeca" on rekisteröity Saksan lipun alle ja sen kotisatama on Lyypekki.


title: M/S Poseidon Express

text: 12. tammikuuta 1990 alus laskettiin vesille ja 1. joulukuuta se luovutettiin saksalaisen Poseidon Schiffahrtsin omistukseen, joka rekisteröi aluksen Saksan lipun alle nimellä "Translubeca". Kotisatamaksi tuli Lyypekki. Finnlines-Poseidonin liikenteessä alus oli aloittanut jo 7. marraskuuta, välillä Lyypekki–Helsinki. Virallisesti alus kastettiin 14. tammikuuta 1991 Lyypekissä.


title: M/S Poseidon Express

text: Marraskuussa 1995 alus siirtyi reitille Turku–Travemünde–Helsinki ja 1. kesäkuuta 1998 Travemünde–Helsinki välille. 12. kesäkuuta 1999 Translubeca siirtyi reitille Lyypekki–Helsinki–Rauma–Gdynia–Rostock. Syyskuusta 1999 tammikuuhun 2000 alus oli aikarahdattuna eli vuokrattuna DFDS Tor Line Ab:n Göteborgin ja Harwichin väliseen liikenteeseen. Vuonna 2000 alus oli ainakin reiteillä Helsinki–Århus ja Travemünde–Helsinki–Hanko. 24. helmikuuta 2001 alkaen aluksen reitti oli Kiel–Sassnitz–Pietari. 12. tammikuuta 2003 alus siirtyi Lyypekki–Mukran–Pietari-linjalle. Nykyisin alus on linjalla Lyypekki–Pietari.


title: Laatokan Karjalan valtaus 1941

text: Laatokan Karjalan valtaus 1941 oli sotatoimi jatkosodan hyökkäysvaiheen aikana. Siinä suomalaiset valloittivat suuren osan Laatokan Karjalasta.


title: Laatokan Karjalan valtaus 1941

text: Rajaseudun kylät evakuoitiin heti Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Kun jatkosota syttyi 25. kesäkuuta, koottiin suomalaisjoukot rajan pintaan. Päämaja laati sen jälkeen suunnitelman. Suunnitelmana oli vallata talvisodassa menetetyt alueet ja osa Itä-Karjalasta. Offensiivi jaettiin. Ensimmäisessä hyökkäyksessä oli tarkoituksena edetä Laatokan rannikolle ja erottaa puna-armeijan 7. ja 23. armeija toisistaan. Tätä hyökkäystä varten perustettiin 29. kesäkuuta kahdesta suomalaisesta armeijakunnasta ja yhdestä tilapäisryhmästä Karjalan armeija. Sille annettiin tavoitteeksi "edetä Syvärille ja Äänisjärvelle". Armeijan komentajaksi valittiin kenraaliluutnantti Erik Heinrichs ja esikuntapäälliköksi eversti Kustaa Tapola, joka oli ollut välirauhan aikana päämajan operatiivisen osaston päällikkö ja johtanut hyökkäysoperaation suunnittelua. Nyt hän saattoi seurata aitiopaikalta suunnitelmansa toteutusta. (Ks. K. A. Tapolan kirjoittama kuvaus hyökkäysoperaation toteutumisesta teoksessa Päivi Tapola: Ajan paino - Jalkaväenkenraali K. A. Tapolan elämä.)


title: Laatokan Karjalan valtaus 1941

text: Karjalan armeijan hyökkäyshetki oli päätetty ajoittaa siihen hetkeen, jolloin saksalaiset joukot ylittäisivät Väinäjoen Baltiassa. Suurimittaista neuvostojoukkojen hyökkäystä ei odotettu. Eihän Laatokan Karjalassa ollutkaan kun 7. armeija, johon kuului 168., 71. ja 237. divisioonat. Hyökkäys päätettiin aloittaa 10. heinäkuuta.


title: Laatokan Karjalan valtaus 1941

text: Suomalaiset saivat läpimurron neuvostojoukoista Korpiselillä 10. heinäkuuta. Painopistesuunnassa vihollisella oli nauhamainen puolustus eikä merkittäviä reservejä. Suomalaisilla oli jopa kolminkertainen miesylivoima. Murto laajeni nopeasti suomalaisen VI armeijakunnan painostuksessa. Etummaisina hyökkäsivät 5. ja 11. divisioona. Suomalaisten tekemän laajan kaaren muotoisen hyökkäyksen ansiosta neuvostojoukkojen vastarinta luhistui nopeasti ja jo 15. heinäkuuta 5. divisioonan kärkijoukot saavuttivat Laatokan rannan Koirinojalla. Tämän jälkeen Paavo Talvelan komentama VI armeijakunta jatkoi Laatokan rantatietä kohti itää. Se juuttui vähäksi aikaa rajuihin taisteluihin Pitkärannasta, Salmesta ja Kolatselästä, mutta jatkoi eteenpäin, kunnes se saavutti vanhan valtakunnanrajan ja ylitti sen. Tällöin ylipäällikkö Mannerheim antoi käskyn hyökkäyksen pysäyttämisestä. Syynä olivat muiden suomalaisjoukkojen kehnompi menestys Sortavalan suunnalla ja Ryhmä Oinosen alueella pohjoisessa. Vielä 24. heinäkuuta suomalaiset valloittivat Vieljärven ja kaivautuivat asemiin. Suomalaisten etenemisraja kulki linjalla Matkaselkä–Hämekoski–Laatokka–Tuulos–Vieljärvi–Sotjärvi–Loimola–Tolvajärvi–Ontrovaara. Välittömästi puna-armeijan vahvistuksina saapuneet 272. ja 3. divisioona aloittivat vastahyökkäyksensä Tuuloksessa ja Vieljärvellä. Suomalaiset torjuivat hyökkäykset elokuun alkuun mennessä.


title: Laatokan Karjalan valtaus 1941

text: Heti VI armeijakunnan hyökkäyksen keskeydyttyä ryhtyi Päämaja keskittämään joukkoja Tolvajärvelle ja Sortavalaan ja myös muualle, missä hyökkäysmenestys oli ollut laimeaa. Syynä heikkoon menestykseen Ilomantsin suunnalla olivat tykistön puute ja neuvostojoukkojen tehokas vastarinta. Hyökkäys oli keskeytyksissä siihen asti, kunnes Karjalankannas oli vallattu. Tämän jälkeen aloitettiin hyökkäys Itä-Karjalaan.


title: Durag

text: Durag, myös "do-rag", "doo-rag" ja"watchu-rag", on yksinkertainen takaa sidottava huivimainen vaatekappale. Se on tarkoitettu suojaamaan päätä.


title: Durag

text: 1930-luvulta 1960-luvulle sitä ovat käyttäneet pääosin afroamerikkalaiset miehet pitämään kiinni hiuksia nukkuessa. Normaalisti ne tehtiin nenäliinasta, bandannasta tai naisten sukkahousuista. Nykyään ne tehdään silkkistä, joka on hengittävä ja hyväntuntuinen päälle. Duragit tulivat uudestaan muotiin muutama vuosikymmen myöhemmin nuorison käytössä. Durageja on saatavana useina eri väreinä, mutta yleisin on musta. Duragilla pidetään kiinni myös erilaisia kampauksia, kuten braideja.


title: Durag

text: Monet hip hop -artistit, esimerkiksi Chamillionaire, LL Cool J, Mike Jones, 50 Cent ja Cam’ron, ovat käyttäneet duragia ja siten edistäneet sen suosiota.


title: Lena Philipsson

text: Maria Magdalena "Lena" Philipsson tai Lena Ph (s. 19. tammikuuta 1966 Vetlanda, Jönköpingin lääni) on ruotsalainen laulaja.


title: Lena Philipsson

text: Philipssonin ura alkoi singlestä "Boy / You Open My Eyes" (1984) ja vuosina 1986, 1987 ja 1988 hän kilpaili "Melodifestivalenissa". Vuonna 1997 Lena Philipsson jäi tauolle, joka loppui näyttävästi hänen voitettuaan vuoden 2004 "Melodifestivalenin" Orupin kirjoittamalla kappaleellaan "Det gör ont". Hän edusti Ruotsia Istanbulissa Eurovision laulukilpailussa 2004 englanninkieliseksi käännetyllä kappaleella "It Hurts". Kappale sijoittui viidenneksi.


title: Lena Philipsson

text: Vuonna 2005 Philipsson oli kiertueella Darinin ja Magnus Ugglan kanssa.


title: Biefeldin–Brownin ilmiö

text: Biefeldin–Brownin ilmiö on sähköinen ilmiö, joka aiheutuu ilmamolekyylejä ionisoivasta koronapurkauksesta. Kahden eri kokoisen elektrodin väliin muodostuva ionisuihku saadaan aikaan johtamalla elektrodeihin jännite. Tämä jättää elektrodien väliin joukon positiivisesti varautuneita ioneja, jotka vetävät puoleensa negatiivisesti varautunutta elektrodia. Ilmiötä voidaan käyttää hyödyksi esimerkiksi työntömoottoreissa, pumpuissa ja jäähdyttimissä. Ilmiö on nimetty löytäjiensä Thomas Townsend Brownin ja Paul Alfred Biefeldin mukaan.


title: Biefeldin–Brownin ilmiö

text: Brownin opettajana 1920-luvulla toiminut Denisonin yliopiston professori, tohtori Paul Biefeld oli Albert Einsteinin opiskelutoveri Zürichin ETH:n ajoilta, ja Biefeld esitteli Einsteinin ajatuksia oppilaalleen. Samaan aikaan yleinen suhteellisuusteoria ja gravitaation sekä sähkömagnetismin yhteyden etsiminen oli kuuma aihe. Brownin havaintoja pyrittiin selittämään elektrogravitaatiolla, eli sähkövarauksen ja gravitaation yhteydellä. Brownin ensimmäisen patentin mukaista keksintöä kutsuttiinkin nimellä "gravitaattori".


title: Biefeldin–Brownin ilmiö

text: Biefeld–Brownin ilmiötä tutkittiin 1950- ja 1960-luvuilla gravitaatiotyöntövoimaan keskittyneessä tutkimuksessa. Seuraavina vuosina useita lupaavia konsepteja hylättiin teknisten rajoitusten vuoksi, mutta samaan aikaan edistyttiin paljon elektrohydrodynamiikassa.


title: Biefeldin–Brownin ilmiö

text:
Biefeld–Brownin ilmiöllä aikaansaatu "elektrogravitaatio" on viime vuosina tullut uudelleen suosituksi. Ilmiöön perustuvia yksinkertaisia leijuvia laitteita kutsutaan "liftereiksi" (). Lifterit ovat pieniä, kevyistä materiaaleista valmistettuja laitteita, jotka saadaan leijumaan niihin yhdistetyn erillisen suurjännitevirtalähteen avulla.
Lifterit ovat suosittuja harrastajien kesken, etenkin niiden ympärillä pyörivien perättömien huhujen ja myyttien takia.


title: Biefeldin–Brownin ilmiö

text: Ilmiön luonteesta johtuen se on aiheuttanut mielenkiintoa myös UFO-tutkijoiden keskuudessa. Muun muassa Charles Berlitz on käsitellyt aihetta kirjassaan "The Philadelphia Experiment".


title: Jacob Collins

text: Jacob Collins (s. 1964) on yhdysvaltalainen taidemaalari. Hänen tyylinsä on traditionaalinen realismi ja yleisimmät aiheet ovat asetelmat, maisemat, interiöörit, figuratiiviset aiheet ja muotokuvat. Collins johtaa kahta Amerikan klassisen kuvataiteen huippukoulua Water Street Atelieria ja Grand Central Academya. Hän maalaa ainoastaan elävästä mallista.


title: Jacob Collins

text: Collins aloitti opintonsa Art Students League of New Yorkissa, jota ennen hän oli jo viettänyt usean vuoden opiskellen itsekseen, kopioimalla mestariteoksia museoissa ja opiskellen muutaman vuoden Columbia Collegessa (jossa hän valmistui taiteiden kandidaatiksi), sekä New York Studio Schoolissa. Art students leaguesta hän siirtyi Ecole Albert Defoisiin, Ted Seth Jacobsin ohjaukseen ja opiskeli samanaikaisesti New York Academy of Artissa.


title: Jacob Collins

text: Collins kutsuu omaa tyyliään traditionaaliseksi tai klassiseksi realismiksi. Hän arvostaakin ranskalaista 1800-luvun akateemista taidetta ja kokee sen olevan lähin linkki traditioon.


title: Jacob Collins

text: Collins kasvoi yksin taiteensa parissa, ja hänen oli vaikea löytää ihmisiä jotka olisivat suhtautuneet vakavasti ja intohimoisesti samoihin arvoihin. Hän aloittikin opettamisen ja yhteydenpidon muihin taiteilijoihin, siinä toivossa, että hän kykenisi luomaan kokonaan uuden koulukunnan. Missä hän vuosien varrella onkin onnistunut. Collins ei ole kiinnostunut post-modernismista (josta New York on tunnettu), vaan pitää sitä lähinnä viisastelevan poliittisena, eikä itse taiteen laatuun panostavana.


title: Jacob Collins

text: Collins asuu n. 350 neliöisessä rakennuksessa Manhattanilla vaimonsa Ann Brasharesin ja 3 lapsensa kanssa. Asuinrakennuksen pohjakerroksessa sijaitsee Water Street Atelier, yläkerroksissa maalaustudio ja asuintilat.


title: Jean-Christophe Yoccoz

text: Jean-Christophe Yoccoz (29. toukokuuta 1957 Pariisi – 3. syyskuuta 2016) oli ranskalainen matemaatikko. Hän oli ranskalaisen eliittikoulun École normale supérieuren kasvatti, joka oli tunnettu erityisesti tieteellisistä töistään dynaamisten järjestelmien parissa. Hänelle luovutettiin Fieldsin mitali Zürichin kokouksessa vuonna 1994.


title: Jean-Christophe Yoccoz

text: Kouluaikanaan hän suoritti valmistavan luokan Lycée Louis-le-Grand -koulussa Pariisissa ja välittömästi sen jälkeen hän pääsi priimuksena École normale supérieuren oppilaaksi vuonna 1975 kun hän oli vasta 18-vuotias. Hän oli myös jaetulla ensimmäisellä tilalla kun valittiin loppututkinnon suorittaneet oppilaat matematiikan agregaatiota suorittamaan vuonna 1977. Hän väitteli tohtoriksi Michael Hermanin johdolla vuonna 1985.


title: Jean-Christophe Yoccoz

text: Hänet valittiin 24. lokakuuta 1994 jäseneksi Ranskan Académie des sciences’n matematiikan osastoon. Hän on myös Brasilian tiedeakatemian jäsen.


title: Jean-Christophe Yoccoz

text: Hän toimi professorina Collège de Francessa sekä Pariisin yliopisto XI:ssä sen "Topologie et Dynamique" -ryhmässä.


title: Brett Ratner

text: Brett Ratner (s. 28. maaliskuuta 1969 Miami Beach, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuva- ja musiikkivideo-ohjaaja. Hän valmistui New Yorkin yliopiston elokuvakoulusta.


title: Brett Ratner

text: Brett Ratner syntyi Miami Beachillä, Floridassa, Marcia Ratnerille, kuubalais-syntyiselle juutalaiselle viihdyttäjälle. Ratner ohjasi musiikkivideoita ennen kuin menestyi kaupallisesti toimintakomedia-elokuvallaan "Rush Hour – rankka pari", jossa olivat pääosassa Jackie Chan ja Chris Tucker, jotka esiintyivät myös Ratnerin vuonna 2001 ohjaamassa jatko-osassa "Rush Hour 2". Ratner oli aikeissa ohjata elokuvat "X-Men" (2000) ja "Superman Returns" (2006), mutta lopulta Bryan Singer ohjasi nämä. Ratner ohjasi (2002) tuottoisan "Punainen lohikäärme" -elokuvan. Elokuvan pääosissa esiintyvät muun muassa Edward Norton, Anthony Hopkins, Ralph Fiennes ja Harvey Keitel. Singerin siirryttyä "X-Men"-elokuvista "Superman Returnsiin" Ratner pääsi sattumalta ohjaamaan elokuvan "" (2006).


title: Brett Ratner

text: Ratner on New York Film Academyn luennoitsijavieras.


title: Brett Ratner

text: Ratner asuu Beverly Hillsissä, Kaliforniassa. FOX ilmoitti 25. huhtikuuta 2007, että Ratner, Carrie Fisher, Garry Marshall ja Jon Avnet olisivat tuomareita elokuvantekokilpailu-tosi-tv-sarjassa "On the Lot", joka alkoi toukokuussa 2007.


title: Brett Ratner

text: Ratner esiintyi omana itsenään James Tobackin draamaelokuvassa "Black and White".


title: Hangon rintama 1941

text: Hangon rintama 1941 on nimitys Hangon vuokra-alueen taisteluille/tapahtumille jatkosodan hyökkäysvaiheen aikana. Nimityksiä on myös Hangon saarto, Hangon taistelu ja Hangon motti.


title: Hangon rintama 1941

text: Neuvostoliitto sai talvisodan jälkeen itselleen vuokra-alueeksi Hangon. Sen asukkaat evakuoitiin ja kun puna-armeijan laivaston sotilaat tulivat sinne, alue eristettiin. Merisotilaallisen tukikohdan tavoitteena oli sulkea Suomenlahden suu tykistön ja miinoitusten avulla. Tukikohtaan kuuluivat itse niemen lisäksi etelämpänä sijaitseva Osmussaari ja Russarö. Tukikohtaan tuotiin raskasta tykistöä, lentokoneita ja sotilaita. Lopulta tukikohdan miesvahvuus oli liki 30 000 miestä. Maavoimien joukoista sinne perustettiin 8. erillinen jalkaväkiprikaati.


title: Hangon rintama 1941

text: Suomalaiset pelkäsivät neuvostojoukkojen käyttävän Hankoa ponnahduslautana hyökkäyksessä Helsinkiin. Tällainen Hangon rintaman hyökkäyssuunnitelma myös venäläisten puolelta tehtiin. Niinpä vuokra-alueen ympärys linnoitettiin voimakkaaksi. Asema nimitettiin Harparskog-asemaksi. Siihen kuului yli 40 kantalinnoitettua korsua. Aluksi puolustus kuului merivoimille, kunnes 22. marraskuuta 1940 suomalaiset perustivat Hangon Ryhmän. Sen komentajaksi valittiin eversti Aarne Snellman. Aluksi siihen kuuluivat 13. prikaati ja 4. rannikkoprikaati, myöhemmin 13. prikaati korvattiin 17. divisioonalla.


title: Hangon rintama 1941

text: Suomen merivoimien esikunta oli jo syyskuussa 1940 saanut Päämajasta käskyn laatia tarkka suunnitelma Hangon valtausoperaatiosta. Ensimmäinen ajatus oli suorittaa operaatio talvella, jolloin vesistöistä olisi mahdollisimman vähän haittaa suomalaisten omalle toiminnalle. Hitlerin Saksan suunnitelmissa oli huoltaa Baltiaan eteneviä joukkoja Itämeren kautta, ja Suomi liitettiin Hangon osalta Neuvostoliittoon tehtävää hyökkäystä koskeviin suunnitelmiin jo varhaisessa vaiheessa. Kun Yleisesikunnan päällikkö, kenraaliluutnantti Erik Heinrichs vieraili Saksassa tammikuussa 1941, hänelle korostettiin Hangon tukikohdan takaisinvaltaamisen ensisijaisuutta.


title: Hangon rintama 1941

text: Seuraavan kerran Hangosta puhuttiin suomalaisten ja saksalaisten neuvotteluissa Salzburgissa toukokuussa 1941, jolloin Heinrichs tarjosi Hangon valtausoperaatiota saksalaisten suoritettavaksi. Tämä olisi vapauttanut Suomen joukkoja itään suuntautuvaan hyökkäykseen. Saksan 163. jalkaväkidivisioonan komentaja kenraali Erwin Engelbrecht vieraili Suomen päämajassa 18.–19. kesäkuuta 1941 ja ilmoitti muitta mutkitta olevansa se kenraali, joka valloittaisi sodan puhjetessa Hangon. Kun Engelbrecht kävi itse tutustumassa Hangon lohkoon, todettiin, ettei hänen divisioonansa suoriutuisi tehtävästä yksin, ja niin laadittiin suunnitelma, jossa myös suomalaiset olisivat olleet mukana. Kaikista hyökkäyssuunnitelmista kuitenkin luovuttiin, kun 163. divisioona siirrettiin Laatokan pohjoispuolelle hyökkäykseen kohti Syväriä.


title: Hangon rintama 1941

text: Kesäkuun 22 päivänä 1941 klo 6.05 ryhtyi Neuvostoliitto hyökkäykseen Suomen alueelle pommittaen ja tulittaen puhtaasti suomalaisia kohteita. Klo 7.55 Puna-armeijan tykistö avasi tulen Hangon vuokra-alueelta ampuen Porsöhön, Storholmaan ja mantereelle. Näiden puolueettomuudenloukkausten johdosta ulkoministeri Witting kesäkuun 22 p:nä esitti Neuvostoliiton lähettiläälle ministeri Orloville vastalauseen pyytäen selitystä. Ministeri Orlov lupasi kääntyä hallituksen puoleen, mutta pyydettyä selitystä ei milloinkaan saatu.