title: Porrasturvat – Stair Dismount

text: Pelin tekijät tekivät Porrasturville kolme jatko-osaa: "Rekkaturvat – Truck Dismount" (2003), "Dismount Levels" (2004) sekä "Kiuasturvat – Sauna Dismount" (2008), joista myös ensimmäinen voitti Assemblyn pelinkehityskilpailun. Peliä parodioiva lyhytelokuva palkittiin niin ikään Assembly-tapahtumassa vuonna 2005.


title: Porrasturvat – Stair Dismount

text: "Rekkaturvat – Truck Dismount" on tAAtin tekemä jatko-osa Porrasturville. Kuten edellisessä osassa, niin tässäkin on tarkoitus tuottaa supersankari Spectorille mahdollisimman paljon vahinkoa. Pelissä mies laitetaan rekan kyytiin ja rekka laitetaan liikkeelle kohti seinää. Matkan varrelle voi laittaa hyppyreitä. Peli on voittanut Assembly-tapahtuman pelinkehityskilpailun vuonna 2003.


title: Porrasturvat – Stair Dismount

text: Pelistä on julkaistu versiot myös iOS:lle (2014) ja Androidille (2014) jotka on julkaistu Secret Exit yrityksen nimellä.


title: Porrasturvat – Stair Dismount

text: Aiemmat versiot ovat jaossa ilmaisena "Stair Dismount Classic" ja "Truck Dismount Classic" nimisinä.


title: Tuomas Nissinen

text: Tuomas Nissinen (s. 17. heinäkuuta 1983 Kuopio) on suomalainen jääkiekkomaalivahti. Nissinen pelasi kaudella 2005–2006 Porin Ässissä voittaen SM-hopeaa. Hän on pelannut myös Tampereen Ilveksessä ja Kuopion KalPassa. Hän on 188 cm pitkä ja painaa 86 kg.


title: Suomen murteet

text: Suomen murteet ovat suomen kielessä esiintyviä murteita. Ne voidaan jakaa länsimurteisiin ja itämurteisiin sekä edelleen näiden sisällä useisiin alaryhmiin. Murteiden erot olivat ennen selkeämpiä, sillä nykyisin murteet ovat sekoittuneet.


title: Suomen murteet

text: Suomen kielen murteista puhuttaessa tarkoitetaan yleensä ns. vanhoja aluemurteita. Siksi murrekartoissa esitetään vuoden 1938 kuntajako ja suomen murteiden puhuma-alueeseen luetaan mukaan Neuvostoliitolle luovutetut alueet, Inkerinmaa, Ruotsin Länsipohja ja Norjan Ruija. Toisaalta ruotsinkielisiä Suomen rannikkoalueita ei ole otettu mukaan, nykyisin pääkaupunkiseutuun kuuluvat Espoo ja Vantaakin (silloinen Helsingin maalaiskunta) olivat silloin enemmistöltään ruotsinkielisiä. Perinteisen murretutkimuksen kannalta aito murre on alkanut hävitä yleiskielen vaikutuksen, oppivelvollisuuden ja vilkastuvan muuttoliikkeen myötä 1900-luvun alussa. Murteita voidaan pitää osittain väistyvänä kielimuotona, ja niiden väliset erot ovat vähitellen tasoittuneet, mutta toisaalta ne ovat yhä myös elävää kieltä. Ihmiset voivat esimerkiksi käyttää murresanoja, joita eivät välttämättä edes tunnista murteellisiksi.


title: Suomen murteet

text: Suomen murteet jaetaan perinteisesti kahtia länsimurteisiin ja itämurteisiin. Vastakkaisuus ei ole vain kielellinen, vaan eroja on myös muussa kansanomaisessa henkisessä ja aineellisessa kulttuurissa, kuten ruokataloudessa, työkaluissa, vaatteissa ja rakennuksissa. Länsimurteiden alueelle tyypillistä on ollut vakiintunut kyläasutus ja peltoviljely, idässä puolestaan haja-asutus, kaskenpoltto ja eräkulttuuri. Vakiintunut käsitys murrejaosta perustuu lähinnä tiettyihin äänne- ja muotorakenteen piirteisiin, niiden historiallisen kehitykseen ja asutushistoriaan.


title: Suomen murteet

text: Ryhmien selvin ero on kirjakielen "d"-äänteen edustus. Lännessä sen tilalla on "r" ("paran" ’padan’, "lehren" ’lehden’, "saara" ’saada’), mutta idässä "d" katoaa ("paan", "lehen", "saaha"). Muita tunnettuja eroja ovat kirjakielen "ts":n vastineet (lännessä "mettä" ’metsä’, "kattoo" ’katsoo’ ja idässä "mehtä", "kahtoo") ja "lk"- ja "rk"-yhtymien astevaihtelu (lännessä "jäljet", "kurjet", "näljät", "pelvot", idässä "jälet", "kuret", "nälät", "pelot"). Länsimurteissa on tyypillistä diftongien avartuminen ("nuari" ’nuori’, "tyämiäs" ’työmies’, "viaras" ’vieras’), itämurteissa puolestaan pitkän "a":n ja "ä":n diftongiutuminen ("moa" ’maa’, "peä" ’pää’, "kaloa" tai "kalloo" ’kalaa’, "leipeä" tai "leipee" ’leipää’). Länsimurteissa esiintyy "f"-äänne ja sanan alussa voi olla kaksi konsonanttia, toisin kuin itämurteissa: esimerkiksi "kaffe", "fati", "klasi", "trappu", idässä "kahvi", "vati", "lasi", "rappu". Tunnettuja ovat myös sanastoerot: lännessä "vihta" ja idässä "vasta"; lännessä sukkaa "kudotaan" mutta idässä "neulotaan"; "en kehtaa" tarkoittaa lännessä ’minua ujostuttaa’, idässä taas ’en viitsi’.


title: Suomen murteet

text: Länsi- ja itämurteiden rajaa ei voi määrittää täsmällisesti, koska se on erilainen eri murrepiirteiden kohdalla ja on olemassa myös sekamurteita, joissa on sekä länsi- että itämurteiden piirteitä. Itämurteiden alueeseen luetaan nykyiset Pohjois- ja Etelä-Savon, Pohjois- ja Etelä-Karjalan, Keski-Suomen ja Kainuun maakunnat. Lisäksi itämurteisiin lasketaan Virolahti ja Miehikkälä Kymenlaakson maakunnasta, Hartola ja Sysmä Päijät-Hämeen maakunnasta, Ähtäri, Soini, Alajärvi, Vimpeli, Lappajärvi ja Evijärvi Etelä-Pohjanmaan maakunnasta, Pyhäjärvi, Pudasjärvi, Taivalkoski ja Kuusamo Pohjois-Pohjanmaan maakunnasta sekä Posio Lapin maakunnasta.


title: Suomen murteet

text: Vaikka jako itä- ja länsimurteisiin onkin osoittautunut käytännölliseksi, voitaisiin tärkein murreraja perustellusti sijoittaa toisinkin. Diakroniselta eli kielihistorialliselta kannalta syvin murreraja voitaisiin sijoittaa lounaismurteiden ja muiden murteiden väliin, kuten Martti Rapola on huomauttanut, koska lounaismurteissa on selvästi havaittava virolainen juuri ja koska muiden Suomen murteiden katsotaan eriytyneen selvästi viroa myöhemmin. Toisaalta affrikaatta "ts" on säilynyt vain Viipurin, Karjalankannaksen ja Laatokan Karjalan alueella mutta kehittynyt kaikissa muissa murteissa aluksi spirantiksi "ϑ" (kuten "th" englannin sanassa "think"), joten varhaisin murreraja voitaisiin merkitä myös erottamaan kaakkoisimmat murteet muista. Murrerajan vetäminen yksittäisen äännepiirteen perusteella ei kuitenkaan ole riittävän perusteltua, koska eri äännepiirteiden todistus voi viitata eri suuntiin johtuen piirteiden sekundaarisesta leviämisestä naapurimurteiden alueelle.


title: Suomen murteet

text: Puhtaasti synkronisesti eli pelkästään nykytason eroja (erityisesti sanaston tasolla) katsoen on pidetty perusteltuna myös Suomen murteiden jakamista kolmia: itä-, länsi- ja pohjoismurteisiin. Tällöin pohjoismurteiden alue kattaisi alueet suunnilleen Keski-Pohjanmaan ja Kainuun etelärajoilta pohjoiseen.


title: Suomen murteet

text: Länsimurteet ovat kehittyneet kenties voittopuolisemmin myöhäiskantasuomen pohjoiskantasuomalaisesta murteesta ja saaneet enemmän vaikutteita ruotsista ja lounaismurteet aiemmin myös virosta. Itämurteet taas ovat länsimurteisiin verrattuna läheisempää sukua karjalan kielelle ja sen pohjana olleille itäkantasuomalaisille myöhäiskantasuomen murteille, ja kaikkein itäisimmissä murteissa on myös enemmän lainasanoja venäjästä. Sekä ruotsista että venäjästä, samoin kuin saamesta lainatut suomen kielen lainasanat ulottuvat kuitenkin myös koko suomen kielen puhuma-alueelle idästä länteen ja etelästä pohjoiseen.


title: Suomen murteet

text: Suomen murteet voidaan jakaa seitsemään tai kahdeksaan päämurteeseen tai murreryhmään: lounaismurteet, hämäläismurteet, eteläpohjalaiset murteet, keski- ja pohjoispohjalaiset murteet, peräpohjalaiset murteet, savolaismurteet ja kaakkoismurteet. Useimmat näistä jakautuvat vielä alamurteiksi. Joskus lounaismurteista erotetaan omaksi ryhmäkseen lounaiset välimurteet (kartassa tummempi vihreä).


title: Suomen murteet

text: Lounaismurteita puhutaan Varsinais-Suomessa ja Satakunnan eteläosassa Turusta pohjoiseen ja itään. Varsinaisten lounaismurteiden alue ulottuu pohjoisessa Luvialle ja Kiukaisiin ja idässä Kiikalaan ja Suomusjärvelle, mutta niiden ja hämäläismurteiden välissä on laaja siirtymämurteiden alue, ns. lounaiset välimurteet, joka ulottuu Uudenmaan länsiosiin Vihtiin saakka ja Satakunnassa Merikarvialle.


title: Suomen murteet

text: Lounaismurteet eroavat muista suomen murteista huomattavasti, jopa niin, että suomen murteet voitaisiin jakaa kahteen osaan, lounaismurteisiin ja muihin. Toisaalta niissä on yhtäläisyyksiä viron kieleen ja rannikon suomenruotsalaisiin murteisiin. Lounaismurteille on tyypillistä terävä rytmi, joka korostaa sanan painoa ja vaikuttaa vokaalien ja konsonanttien pituuteen. Sen takia vokaalit jäävät pois sanan lopusta (loppuheitto) ja joskus keskeltäkin (sisäheitto): esimerkiksi "ei taer men" ’ei taida mennä’, "riitlevä ja tapleva kesknäs" ’riitelevät ja tappelevat keskenään’. Pitkiä vokaaleita on vain ensimmäisessä tavussa: "mont kertta" ’monta kertaa’, "sanòta" ’sanotaan’. Toisaalta toisen tavun lyhyt vokaali pitenee ja sen sävelkulku nousee, jos ensimmäinen tavu on lyhyt: "asùn Turùs". Lisäksi "k", "p", "t" ja "s" muuttuvat geminaatoiksi tietyin ehdoin: "menttin" ’mentiin’, "oikke" ’oikein’. Imperfektillä on usein tunnus -"s"("i") silloinkin, kun yleiskielessä on pelkkä "i": "hän sanòs" ’hän sanoi’, "mnää istusi" ’minä istuin’. Myös illatiivi voi poiketa yleiskielestä, esim. "kirjaha" ’kirjaan’, "taloho" ’taloon’ tai "mettässe" ’metsään’, "myllysse" ’myllyyn’.


title: Suomen murteet

text: Hämäläismurteita puhutaan laajalla alueella, ja eri puolilla puhutut murteet eroavat toisistaan. Yleensä hämäläismurteet jaetaan neljään ryhmään: Ylä-Satakunnan murteet, sydänhämäläiset murteet, etelähämäläiset murteet ja kaakkoishämäläiset murteet. Suomen nykyisistä maakunnista hämäläismurteiden alue kattaa Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen lisäksi Satakunnan luoteisosan (Kankaanpään ja Karvian seutu), Uudenmaan keski- ja itäosan Hyvinkäältä ja Nurmijärveltä alkaen sekä suurimman osan Päijät-Hämeestä ja Kymenlaaksosta.


title: Suomen murteet

text: Hämäläismurteita on pidetty konservatiivisina siinä mielessä, että ne ovat lähellä kielihistoriallisesti alkuperäisiä muotoja: esimerkiksi vokaalit eivät ole kadonneet tai lyhentyneet kuten lounaismurteissa, eivätkä pitkä "aa" ja "ää" ole difongiutuneet kuten itämurteissa. Leimallisesti hämäläisiä piirteitä ovat lyhytvokaaliset verbien ”pikapuhemuodot”, kuten "tut tänne" ’tule tänne’, "ei oo" ’ei ole’ sekä "istuun" ’istumaan’, "ottaan" ’ottamaan’ -tyyppiset infinitiivimuodot. Monikon persoonapronomineista käytetään sellaisia muotoja kuin "meitin", "teitin", "heitin", ja yleiskielen "tuo"- ja "nuo"-pronominien tilalla ovat "toi" ja "noi". Vanhastaan hämäläismurteissa on ollut "d":n paikalla "l", esimerkiksi "kulottu" ’kudottu’, "palat" ’padat’, "lehlet" ’lehdet’, "ei tapahlu" ’ei tapahdu’, mutta länsimurteissa yleinen "r" on usein levinnyt sen tilalle.


title: Suomen murteet

text: Eteläpohjalaisten murteiden alueeseen kuuluu suurin osa Etelä-Pohjanmaan maakunnasta sekä Laihia, Isokyrö ja Vähäkyrö, jotka kuuluvat Pohjanmaan maakuntaan. Etelä-Pohjanmaan itäosassa Järviseudun seutukunta ja Ähtäri lasketaan kuitenkin savolaismurteiden alueeseen. Murrealue on niin yhtenäinen ja selvärajainen, että siitä puhutaan usein myös yksikössä, mutta etelä- ja pohjoisosien välillä on kuitenkin joitain eroja. Eteläpohjalaisia murteita on pidetty omaleimaisina, koska niissä on useita muissa suomen murteissa tuntemattomia piirteitä. Martti Rapola on kuvannut murretta ”leveän ponnekkaaksi”, koska sille ovat tyypillisiä lyhyen painollisen ja pitkän painottoman tavun luomat ”synkooppiset tahdit”.


title: Suomen murteet

text: Eteläpohjalaisille murteille on tyypillistä, että vokaalien välissä on "h"-äänne, kun yleiskielessä on pitkä vokaali tai diftongi. Se näkyy esimerkiksi passiivissa ("saarahan" ’saadaan’), illatiivissa ("kouluhun" ’kouluun’) ja eräiden "e"- ja "s"-päätteisten nominien taivutusmuodoissa ("venehillä" ’veneillä’, "lampahia" ’lampaita’). Leimallisia piirteitä ovat myös pronominimuodot "johona" ’jossa’ ja "mihinä" ’missä’ sekä pitkä vokaali, joka esiintyy yleiskielen "i"-loppuisten diftongien tilalla: "pohojalaanen" ’pohjalainen’, "annoon" ’annoin’, "huonoosta villoosta" ’huonoista villoista’. Yleiskielen "ee"-päätteiset yksikön 3. persoonan verbimuodot ovat muuttuneet "oo"- ja "öö"-päätteisiksi ("tuloo" ’tulee’, "menöö" ’menee’), mikä on muuten tapahtunut vain itämurteissa.


title: Suomen murteet

text: Keski- ja pohjoispohjalaisten murteiden alue kattaa Keski- Pohjanmaan maakunnan ja suurimman osan Pohjois-Pohjanmaan maakunnasta, mistä savolaismurteisiin luetaan kuitenkin Pyhäjärvi ja Koillismaa. Keskipohjalaisten murteiden alue jatkuu Raahen–Oulaisten–Kestilän linjalle asti, minkä pohjoispuolella puhutaan pohjoispohjalaisia murteita.


title: Suomen murteet

text: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet ovat melko epäyhtenäisiä. Ne lasketaan länsimurteisiin, mutta niissä on myös itämurteisia, savolaisia piirteitä. Savolaisvaikutteita on enemmän sisämaassa kuin rannikolla, joten murrealue voitaisiin jakaa sen perusteella myös rantamurteisiin ja sisämaan murteisiin. Itämurteille tyypillisesti yleiskielen "d" voi kadota kokonaan ("paat" ’padat’, "tehä" ’tehdä’), mutta usein sen tilalla on "j" tai "v": "saje" ’sade’, "kaajettu" ’kaadettu’, "tuuva" ’tuoda’, "sovasa" ’sodassa’. Inessiivin pääte on länsimurteiden tapaan -"sa" tai -"sä" ("täsä talosa"), mutta sisämaassa käytetään myös itämurteiden ja yleiskielen mukaisia muotoja ("tässä talossa"). Yleiskielen "ea", "eä", "oa" -vokaaliyhtymien tilalla on "ia", "iä" ja "ua": "korkia" ’korkea’, "sormia" ’sormea’, "putuaa" ’putoaa’, "peltua" ’peltoa’. Leimaa-antava piirre on välivokaalin käyttö: "jalaka", "kylymä", "vanaha".


title: Suomen murteet

text: Peräpohjalaisten murteiden alueeseen kuuluu Lapin maakunta Posiota ja Ranuaa lukuun ottamatta. Myös Ruotsin puolella puhuttavaa meänkieltä ja Norjan kveeniä voidaan murretutkimuksen kannalta pitää suomen kielen peräpohjalaisina murteina. Toisaalta Suomen pohjoisimpia, perinteisesti saamenkielisiä alueita (Enontekiö, Inari ja Utsjoki) ei yleensä lasketa peräpohjalaisten murteiden alueeseen.


title: Suomen murteet

text: Vaikka peräpohjalaismurteet lasketaan länsimurteisiin, niissä on joitain itäisiä piirteitä, kuten "d"-äänteen edustus ("veessä" ’vedessä’, "souvan" ’soudan’, "vuojen" ’vuoden’) sekä yksikön 1. ja 2. persoonan pronominit "mie" ja "sie". Murrealueelle on tyypillistä, että "h" esiintyy yleiskielen pitkän vokaalin paikalla, samaan tapaan kuin eteläpohjalaisissa murteissa. Etelä-Pohjanmaalla tavallista "talohon", "mennähän" -tyyppiä ei kuitenkaan tavata kuin alueen itäosassa. Esimerkiksi Kemin ja Rovaniemen seudulla sanotaan "talhon" ja "menhän", ja Tornionjokilaaksossa "talhoon" ja "menhään". Siellä tunnetaan myös "h":n metateesi, eli "h" on vaihtanut paikkaa edeltävän konsonantin kanssa: esimerkiksi "huonheet" > "huohneet". Monikon 3. persoonan pääte on imperfektissä ja konditionaalissa pelkkä -"t" (yleiskielessä -"vat" tai -"vät"): "het annoit" ’he antoivat’, "nem menisit" ’ne menisivät’. Monikon persoonapronominit ovat "met", "tet", "het" ’me, te, he’, "meän", "teän", "heän" ’meidän, teidän, heidän’.


title: Suomen murteet

text: Savolaismurteita puhutaan hyvin laajalla alueella, joka kattaa noin kolmanneksen Suomen pinta-alasta, ja ne jaetaan useisiin alamurteisiin. Pohjois- ja eteläsavolaiset murteet kattavat suurin piirtein Pohjois- ja Etelä-Savon maakuntien alueen ja itäiset savolaismurteet Pohjois-Karjalan. Kainuun maakunnassa ja sen pohjoispuolella puhutaan Kainuun murteita. Keski-Suomen maakunnan alue jakautuu suurin piirtein Jyväskylän kohdalta niin, että pohjoisessa puhutaan Keski-Suomen murteita, etelässä taas Päijät-Hämeen murteita. Keuruu, Ähtäri ja Etelä-Pohjanmaan Järviseutu muodostavat vielä oman murrealueensa, Keuruun–Evijärven välimurteet. Aluetta nimitetään joskus myös ”savolaiskiilaksi”, koska se erottaa etelä- ja keskipohjalaiset murteet toisistaan. Savolaiskiilan ja eteläpohjalaisten murteiden välinen ero, esimerkiksi Kuortaneen ja Lehtimäen välillä, on suomen murteiden jyrkin raja.


title: Suomen murteet

text: Monet savolaismurteiden piirteet ovat yleisiä itämurteisuuksia, eli ne tunnetaan myös kaakkoismurteissa. Esimerkiksi pitkät vokaalit ovat diftongiutuneet ("moa" ~ "mua" ’maa’, "peä" ~ "piä" ’pää’), ja konsonantit "t", "n", "l", "r" ja "s" voivat liudentua eli ääntyä j:mäisinä: [tulʲ] ’tuli’, [vesʲ] ’vesi’. Lisäksi savolaismurteille tyypillistä on, että yleiskielen "ts":n paikalla on "ht": "mehtä" ’metsä’, "kahtoo" ’katsoo’. Savolaismurteissa tavataan myös diftonginreduktiota, esimerkiksi "poika" > "poeka", "täysi" > "täös", "aurinko" > "aorinko". Osassa aluetta redusoituneet diftongit ovat monoftongistuneet eli muuttuneet pitkiksi vokaaleiksi: "tääs", "aarinko". Suomen yleiskielen "nut" ~ "nyt" -päätteiset partisiipit ovat savolaismurteissa "nna"- tai "nnä"-päätteisiä: "on antanna" ’on antanut’, "et suanna" ’et saanut’, "olʲ lähtennä" ’oli lähtenyt’.


title: Suomen murteet

text: Kaakkoismurteita puhuttiin Neuvostoliitolle luovutetussa Karjalassa ja Inkerissä ennen toista maailmansotaa. Nykyisen Suomen puolella kaakkoismurteiden alueeseen kuuluu Etelä-Karjalan maakunta, Miehikkälä ja Virolahti. Murrealue on melko epäyhtenäinen, koska se on ollut vuosisatoja kahden eri kulttuuripiirin raja-aluetta ja siellä on tapahtunut paljon väestönsiirtoja. Stolbovan rauhanteon (1617) jälkeen alueelta muutti paljon ortodokseja Venäjälle ja heidän tilalleen tuli uutta väestöä Savosta ja Länsi-Kannakselta. Toisen maailmansodan jälkeen luovutetun Karjalan asukkaat muuttivat siirtolaisina muualle Suomeen.


title: Suomen murteet

text: Kaakkoismurteissa on samoja itämurteiden piirteitä kuin savolaismurteissa, mutta esimerkiksi "a":n ja "ä":n diftongiutuminen ja liudennus tunnetaan vain osassa aluetta. Yleiskielen "ts" on säilynyt ("metsä", "itse") alueen eteläosassa, toisin kuin missään muussa suomen murteessa. Tosin osassa kaakkoismurteita tavataan myös muotoja "mehtä", "messä" ja "mettä". Kaakkoismurteille tyypillistä on vokaalien loppuheitto ("kirkos" ’kirkossa’, "puolʲ viis" ’puoli viisi’) ja sisäheitto ("toist ihmist" ’toiset ihmiset’, "antant" ’antanut’). Verbien monikon 3. persoonan pääte on -"t", esimekiksi "antaat" ’antavat’, "tekkööt" ’tekevät’, "jättiit" ’jättivät’. Yksikön persoonapronominit ovat "mie", "sie" ja "hää", monikossa samoin kuin savolaismurteissakin "myö", "työ" ja "hyö".


title: Kimmo Kapanen

text: Kimmo Kapanen (s. 12. syyskuuta 1974 Vantaa) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Kimmo Kapanen

text: Kapanen oli ensimmäisen kerran luukkuvahtina miesten peleissä kaudella 1991–1992, jolloin hän edusti KalPaa. Seuraavien kahden kauden ajan Kapanen toimi KalPan varamaalivahtina. Kaudeksi 1994–1995 hän siirtyi HIFK:hon, jossa pelasi kaksi kautta.


title: Kimmo Kapanen

text: Vasta kaudella 1996–1997 Kapanen nousi ykkösmaalivahdiksi Kiekko-Espoossa. Vuoden Espoon pestin jälkeen hän palasi kahdeksi kaudeksi KalPaan. Jälkimmäinen kausi päättyi pettymykseen, kun kuopiolaisjoukkue putosi SM-liigasta. Kapanen jätti Kuopion ja jatkoi uraansa HPK:ssa, jossa heti ensimmäisellä kaudella Kapanen voitti ensimmäisen mitalinsa, kun HPK ylsi pronssille.


title: Kimmo Kapanen

text: HPK:sta Kapanen lähti ulkomaille. Kausi 2001–2002 meni Saksan DEL-liigan Iserlohn Roostersissa. Kapanen jätti kuitenkin Iserlohnin kesken kauden ja siirtyi Ruotsin Elitserienin Timrå IK:hon, jossa pelasi kaksi ja puoli kautta. Viimeinen Timrå-kausi oli pahasti loukkaantumisten vesittämä ja Kapanen palasi kaudeksi 2005–2006 KalPaan purettuaan sopimuksen Timrån kanssa .


title: Kimmo Kapanen

text: Kapanen oli vajaan parin kauden ajan KalPan avainpelaajia. KalPa kuitenkin kauppasi maalivahtinsa kesken kauden 2006–2007 Elitserienin HV71:een leikatakseen palkkakustannuksiaan .


title: Kimmo Kapanen

text: Maajoukkueessa Kapanen on esiintynyt useissa Euro Hockey Tourin turnauksissa. Ensimmäisen kerran hän esiintyi Suomen väreissä Tšekin turnauksessa syksyllä 1999 . Keväällä 2007 Kapanen teki kahden vuoden sopimuksen Ässien kanssa . Kapanen ja Ässät ilmoittivat 7. toukokuuta 2008 purkaneensa sopimuksensa Kapasen pelikyvyttömyyden vuoksi ja Kapanen lopetti pelaajauransa.


title: Kimmo Kapanen

text: Kimmon isä Hannu Kapanen on tunnettu jääkiekkovalmentaja sekä entinen pelaaja ja hänen veljensä Sami Kapanen (s. 1973) ja veljenpoikansa Kasperi Kapanen (s. 1996) ovat myös jääkiekkoilijoita, jotka ovat pelanneet KalPassa.


title: Kimmo Kapanen

text: Nykyään Kimmo Kapanen toimii KalPan urheilutoimenjohtajana. Kapanen on toiminut KalPassa myös toimitusjohtajan tehtävissä kaudella 2012–2013. Kaudeksi 2013–2014 Toni Saksman siirtyi KalPan toimitusjohtajaksi. Kaudesta 2016–2017 alkaen Kapanen toimii urheilutoimenjohtajan työnsä ohella myös KalPan liigajoukkueen maalivahtivalmentajana. Samassa tehtävässä hän toimi myös vuosina 2008–2011.


title: Turkkilaiset

text: Turkkilaiset () tai Turkin kansa (Türk Halkı) on noin 70–75 miljoonan ihmisen etninen ryhmä, jonka kansallisvaltio on Turkki. Turkkilaiset muodostavat lukumäärältään suurimman väestöryhmän kaikista turkkilaisista kansoista.


title: Turkkilaiset

text: Turkkilaisten äidinkieli on turkki, joka on myös Turkin ainoa virallinen kieli. Turkkilaisuus ja turkkilaisnationalismi ovat Turkin valtion mukaan perusseikkoja turkkilaisten identiteetissä.


title: Puoliyksinkertainen moduuli

text: Puoliyksinkertainen moduuli on matemaattinen käsite, joka algebrassa tarkoittaa moduulia, joka on suora summa yksinkertaisista moduuleista. Yksinkertainen moduuli on moduuli formula_1, jonka ainoat alimoduulit ovat triviaali alimoduuli formula_2 ja formula_1 itse.


title: Puoliyksinkertainen moduuli

text: Jos formula_4 on kunta ja formula_5 luonnollinen luku, niin formula_6-matriisien rengas formula_1 on vasemmanpuoleinen moduuli, jonka kerroinrengas on se itse, eli vasemmanpuoleinen formula_1-moduuli. Tämä moduuli on puoliyksinkertainen, sillä se on suora summa yksinkertaisista moduleista, jotka koostuvat matriiseista, joissa korkeintaan yhdessä pystysarakkeessa on nollasta poikkeavia formula_4:n alkioita. Jos siis ilmaistaan matriisi pystyvektorien jonona formula_10, niin saadaan formula_11.


title: Luettelo Formula 1 -radoista

text: Tässä on lista moottoriradoista, joilla on ajettu Formula 1 -sarjan MM-osakilpailuja kaudesta 1950 nykypäivään. Kaiken kaikkiaan 65 rataa on isännöinyt maailmanmestaruussarjan kilpailuja, joista ensimmäinen pidettiin Silverstonessa. Kuuluisin radoista on Nürburgringin vanha Nordschleife, jolla ajettiin 1951–1976.


title: Luettelo Formula 1 -radoista

text: Nykyiset radat ovat lihavoituna ja tulevaisuudessa ajettavien kilpailujen radat ovat "kursivoituna".


title: Hakka-kiina

text: Hakka-kiina (perinteisillä merkeillä: 客家話, yksinkertaistetuilla merkeillä: 客家话) on kieli, jota puhuvat pääasiallisesti hakka-kiinalaiset eteläisessä Kiinassa ja heidän maanpaossa asuvat jälkeläisensa Itä- ja Kaakkois-Aasian alueella. Sitä puhuu noin 40 miljoonaa ihmistä. Heidän joukossaan on noin seitsemän miljoonaa maastamuuttajaa, ja huomattavia hakka-kiinaa puhuvien yhteisöjä on muun muassa Thaimaassa, Malesiassa, Indonesiassa, Yhdysvalloissa, Ranskan Guayanassa, Mauritiuksella ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Hakka-kiinaa puhutaan myös osissa Taiwania, ja se sai siellä virallisen kielen aseman vuoden 2017 lopulla.


title: Hakka-kiina

text: Hakka-kiinasta on useita eri muunnoksia ja murteita, joita puhutaan Guangdongin, Fujianin, Jiangxin, Guangxin, Sichuanin, Hunanin ja Guizhoun maakunnissa sekä Hainanin saarella ja Taiwanissa. Mandariinikiinaa, kantoninkiinaa, min-kiinaa ja muita kiinan kielen päämuunnoksia puhuvat ja hakka-kiinaa puhuvat eivät ymmärrä toisiaan.


title: Hakka-kiina

text: Hakka-kiinan murteista Guangdongin maakunnan koillisosassa Meixianissa puhuttua murretta pidetään hakka-kiinan standardimurteena.


title: William Styron

text: William Clark Styron Jr. (11. kesäkuuta 1925 Newport News, Virginia Yhdysvallat – 1. marraskuuta 2006 Martha's Vineyard, Massachusetts Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat "Nat Turnerin kapina" (1967) ja "Sofien valinta" (1979).


title: William Styron

text: Styron oli alkuun kiistelty, sittemmin arvostettu kirjailija. Hänen isänsä oli laivanrakennusinsinööri, joka kärsi kroonisesta masennuksesta, ja hänen äitinsä kuoli syöpään hänen ollessaan neljäntoista ikäinen. Hän pääsi opiskelemaan Davidson Collegeen Pohjois-Carolinaan, mutta lähti merivoimiin toisen maailmansodan lopulla. Japani kuitenkin antautui ennen kuin luutnantti Styronin laiva irtosi San Franciscon laiturista.


title: William Styron

text: "Nat Turnerin kapina" perustuu tositapaukseen, Virginian Tidewaterissa tapahtuneeseen orjien kapinaan 1831. Teos toi Styronille Pulitzer-palkinnon mutta herätti toisaalta kritiikkiä afroamerikkalaisten kirjailijoiden ja historioitsijoiden keskuudessa. "Sofien valinta" kertoo Auschwitzista selviytyneen ja New Yorkin Brooklyniin asettuneen naisen elämästä painajaisineen ja rakkaushuolineen.


title: William Styron

text: Styron kärsi vakavasta masennuksesta, joka puhkesi "Sofien valinnan" saaman menestyksen jälkeen 1981. Hän kirjoitti tilanteestaan teoksen "Darkness Visible: A Memoir of Madness" (1990), mutta kirjan kirjoittaminen ei helpottanut hänen oloaan.


title: William Styron

text: Styronin teoksista on suomennettu "Tulen saalis", "Nat Turnerin kapina" ja "Sofien valinta", jonka pohjalta on tehty samanniminen elokuva (1982). Sen on ohjannut Alan J. Pakula, ja nimiosaa esittävä Meryl Streep sai suorituksestaan Oscar-palkinnon.


title: William Styron

text: Styron kuoli keuhkokuumeeseen.


title: Jamie Hyneman

text: James Franklin ”Jamie” Hyneman (s. 25. syyskuuta 1956 Marshall, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen erikoistehosteasiantuntija, skeptikko ja televisiosarja "Myytinmurtajien" toinen juontaja. Hän on myös "Myytinmurtajien" jaksoissa käytetyn erikoistehosteisiin erikoistuneen M5 Industries -yrityksen perustaja.


title: Jamie Hyneman

text: Hynemanin tunnistettavia piirteitä ovat musta baretti, valkoinen kauluspaita sekä yleensä punaiset Conversen All-Starit. Nämä piirteet sekä Hynemanin mursuviikset ja matala ääni ovat usein hänen juontajaparinsa Adam Savagen leikkimielisen vitsailun kohteena. Hän on harkitseva ja rauhallinen ja suunnittelee asiat hyvin ennen toteutusta. Hän on päinvastainen kuin impulsiivinen juontajaparinsa. Hyneman saattaa jo osia hankkiessaan ruveta kokoamaan niistä myytissä esitettyä asiaa tai esinettä, joka vielä kaiken lisäksi toimii.


title: Jamie Hyneman

text: Lappeenrannan teknillinen yliopisto (LUT) nimesi 2017 14 uutta tekniikan ja kauppatieteiden kunniatohtoria, ja yksi heistä oli Hyneman. Hynemanin ja yliopiston välillä ei ollut ennestään mitään sidettä, vaan Hynemania kosiskeltiin yliopistoon. Vararehtori Jaana Sandströmin mukaan Hyneman sopii erittäin hyvin yliopiston trailblazer-strategiaan, ja häntä kuvattiin yrittäjämäisesti toimivaksi rohkeaksi uudisraivaajaksi. Yliopisto kehuu Hynemanin edistäneen merkittävästi tekniikan koulutusalan kiinnostavuutta tieteen ja teknologian popularisoijana. Tohtoripromootio järjestettiin Lappeenrannassa 16. kesäkuuta 2017.


title: Jamie Hyneman

text: Hynemanilla on useita kunniatohtorin arvonimiä; hän on kunniatohtori esimerkiksi Twenten yliopistossa.


title: Jamie Hyneman

text: Hyneman on tehnyt cameoroolin "CSI:n" jaksossa ”The Theory of Everything” juontajaparinsa Adam Savagen kanssa.


title: Jamie Hyneman

text: Hynemanin työhistoria on värikäs. Hänellä on esimerkiksi tutkinto venäjän kielestä ja kirjallisuudesta, ja hän puhuu täysin sujuvaa venäjää. Hän on toiminut sukeltajana, selviytymisasiantuntijana, veneen kapteenina, kielitieteilijänä, rankkurina, eläinkaupan omistajana, betonirakenteiden tarkastajana, koneistajana ja kokkina. Hän on tehnyt myös robotteja ja muita laitteita suurten yritysten televisiomainoksiin.Hyneman on naimisissa Eileen Walshin kanssa.


title: Adam Savage

text:
Adam Whitney Savage (s. 15. heinäkuuta 1967 New York, New York) on yhdysvaltalainen elokuva-alan monitoimimies ja televisiosarja Myytinmurtajien toinen juontaja. Hän asuu San Franciscossa vaimonsa Julian ja kaksoispoikiensa kanssa.
Adam on tullut myös kuuluisaksi aktiivisena skeptikkona.


title: Adam Savage

text: Adam Savage varttui Westchesterin piirikunnassa, New Yorkin osavaltiossa. Hänen isänsä oli animaattori ja ohjaaja ja Adam esiintyi jo lapsena TV-sarjoissa, mainoksissa ja musiikkivideoissa.


title: Adam Savage

text: Ennen Myytinmurtajia Savage työskenteli kymmenen vuotta erikoistehosteiden parissa sellaisten yritysten kuten Industrial Light & Magicin, Warner Bros.:in ja Disneyn palveluksessa. Hän on toiminut aiemmin myös animaattorina, graafikkona, puuseppänä, lavastajana ja lelusuunnittelijana.


title: Adam Savage

text:
Myytinmurtajissa Savage on tunnettu hullunkurisesta käytöksestään. Hän yleensä kokeilee asioita nopeasti ilman sen kummempaa suunnittelua. Tässä mielessä hän on täydellinen vastakohta rauhalliseen ja harkitsevaan juontajapariinsa Jamie Hynemaniin verrattuna.
Adamin kenties tunnetuin lausahdus Myytinmurtajissa on ""I reject your reality and substitute my own"" (), joka on lainaus elokuvasta The Dungeonmaster vuodelta 1984.


title: Adam Savage

text: Savage on tehnyt cameoroolin CSI:n jaksossa "The Theory of Everything" ja Simpsonit-jaksossa "The Daughter Also Rises" juontajaparinsa Jamie Hynemanin kanssa.


title: Chaos Ridden Years – Stockholm Knockout Live

text: Chaos Ridden Years on suomalaisen metalliyhtye Children of Bodomin Tukholmassa nauhoitettu live-DVD ja -albumi, joka julkaistiin vuonna 2006. DVD sisältää myös Chaos Ridden Years -bändihistorian ja musiikkivideoita.


text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 28, sekä DVD-listan sijalle 1.


title: IORE

text: IORE on Bombardierin valmistama raskaaseen tavarajunakäyttöön tarkoitettu sähköveturisarja, joka on käytössä Pohjois-Ruotsissa Luulaja–Kiiruna–Narvik -malmiradalla. Veturit on tarkoitettu käytettäväksi kahden veturin ryhminä, ja kaksi veturia käsittävän yksikön kokonaispituus on 45,81 metriä, kokonaispaino 360 tonnia, teho on 10 800 kilowattia ja suurin nopeus normaalikäytössä 80 km/h.


title: IORE

text: Sarjan vetureita käytetään yksinomaan raskaiden malmijunien vetoon, ja ne kuuluvat kaivosyhtiö LKAB:n rautatieliikenneyksikölle MTAB:lle. Vetureita on rakennettu vuosina 2000–2004 kahdeksantoista kappaletta korvaamaan vanhentunutta Dm3-sähköveturisarjaa.


title: IORE

text: Veturin pyörästöjärjestys on Co'Co'+Co'Co', eli kummassakin veturissa on kaksi kolmiakselista teliä, ja jokaisella akselilla on oma akselikohtainen sähkömoottorinsa.


title: IORE

text: Vetureille on annettu veturikohtaiset nimet. Jokainen kahden veturin yksikkö oli muodostettu sarjan peräkkäisistä vetureista. Huoltojen ja korjausten jälkeen veturit ovat olleet satunnaisen parin kanssa.


title: Yleisilmailukone

text: Yleisilmailukone (yleisilmailulentokonekone; engl. "General Aviation Aircraft") on yleisilmailussa yleinen konetyyppi ultrakevyiden lentokoneiden lisäksi.


title: Yleisilmailukone

text: Yleisilmailulentokoneita ovat muiden muassa:


title: MTAB

text: MTAB (Malmtrafik i Kiruna AB, Norjassa MTAS) on kaivosyhtiö LKAB:n tytäryhtiö, joka hoitaa kaivosyhtiön toimintaan liittyvää malmijunaliikennettä Luulajan, Kirunan ja Narvikin välisellä Malmbanan-radalla sekä Kiirunan ja Svappavaaran pellettitehtaan välisellä Svappavaaran radalla. Yhtiö hoitaa kaiken kaivosyhtiön toimintaan liittyvän junaliikenteen. Se käyttää liikenteessään Bombardierin valmistamia IORE-vetureita jotka korvasivat entiset Dm3-veturit.


title: Fear Dark

text: Fear Dark on alankomaalainen levy-yhtiö, joka keskittyy äärimetallimusiikkiin. Yhtiön jakelu ja markkinointi kohdistuvat pääasiassa Benelux-maihin, Saksaan ja Sveitsiin.


title: Raamattukoodi

text:
Raamattukoodi viittaa Michael Drosninin vuonna 1997 julkaisemassaan kirjassa "The Bible Code" tunnetuksi tekemiin väitteisiin siitä, että Raamatun teksti sisältää piiloviestejä, jotka löytyvät etsimällä tekstistä "tasavälisiä kirjainsarjoja".
Tasavälinen kirjainsarja muodostetaan valitsemalla tekstin jokin kirjain aloituspisteeksi ja ottamalla sitten esimerkiksi joka viides tai joka 344:s kirjain.


title: Raamattukoodi

text: Menetelmä on tunnettu jo 1200-luvulla, jolloin espanjalainen rabbi Bachya ben Asher esitti siitä esimerkkejä. Laajempaa julkisuutta raamattukoodi sai, kun Michael Drosnin julkaisi vuonna 1997 kirjan ""The Bible Code"".


title: Raamattukoodi

text: Kirjassa Drosnin esitteli useita toteutuneita ennustuksia, joita hän oli löytänyt. Drosnin esitteli muun muassa viittauksia John F. Kennedyn murhaan. Hän ennusti kirjassaan myös ydintuhon vuodeksi 2006.


title: Raamattukoodi

text: Teoksessaan Drosnin esitti, että muut tekstit, kuten Moby Dick eivät voisi tuottaa samanlaisia tuloksia. Australialainen matemaatikko Brendan McKay kuitenkin löysi Moby Dickistä samankaltaisia ennusteita, hän muun muassa löysi sieltä Martin Luther Kingin ja Yitzhak Rabinin salamurhat. Myös Charles Darwinin kirjasta "Lajien synty" on löydetty vastaavanlaisia ennustuksia.


title: Raamattukoodi

text:
Kaikesta huolimatta Drosninin kirjasta tuli bestseller-teos ja
hän kirjoitti sille jatko-osia:


title: Raamattukoodi

text: Kriitikoiden mielestä raamattukoodin heikkous on siinä, että siinä laajasta aineistosta otetaan tarkoitushakuisesti esiin ne kirjainsarjat, joissa voidaan olla näkevinään jokin sana, jotka voidaan järjestää niin, että niissä voidaan tulkita olevan jokin sanoma. On muistettava, että täysin mielettömistä kirjainsarjoista vaietaan.


title: Kohdusta hautaan

text: Kohdusta hautaan (JHN 2001) on Tuomari Nurmion sekä Köyhien ystävien albumi vuodelta 1979. Musiikkilehti Soundin (numero 3/2005) kriitikkoäänestyksessä Kaikkien aikojen 50 parasta suomalaista albumia "Kohdusta hautaan" valittiin kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi rockalbumiksi. Levy oli Johanna-levymerkin ensimmäinen albumijulkaisu. Albumin tunnetuimmat kappaleet ovat "Valo yössä twist", "Kurjuuden kuningas" ja "Oi mutsi mutsi", joita pidetään nykyisin suomirockin klassikoina.


title: Kohdusta hautaan

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Tuomari Nurmio sekä sovittanut Köyhien ystävät, ellei toisin mainittu


title: Kohdusta hautaan

text: A-puoli


title: Kohdusta hautaan

text: B-puoli


title: Kohdusta hautaan

text: Vuoden 2000 re-masteroidulla CD:llä (JHNCD 2001)


title: Kohdusta hautaan

text: Mukana myös. Äänitys: Iso-aho, Jyrälä, Lehtonen / Finnvox ja Love-studiot (1979). Tuottaja: Pekka Aarnio. Valokuvat: Juho Juntunen. Re-masterointi: Pauli Saastamoinen / Finnvox (2000).


title: Endtime Productions

text: Endtime Productions on riippumaton ruotsalainen levy-yhtiö, joka keskittyy pohjoismaiseen äärimetalliin. Yhtiötä johtaa arvostetuista levynkansikuvituksistaan tunnettu Samuel Durling.


title: Xasthur

text: Xasthur oli yhdysvaltalainen yhden miehen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1995. Yhtyeen perustajajäsen oli Scott Conner, joka tunnetaan paremmin nimimerkillä Malefic. Aloitusvuodesta vuoteen 1999 asti yhtyeen rumpalina ja laulajana toimi Ritual. Myös Blood Moon Ausar on toiminut sessiomuusikkona kosketinsoittajana muutamalla levyllä. Muuten yhtyeen musiikista vastasi yksin Malefic.


title: Xasthur

text: Yhtyeen nimi on yhdistelmä "Hasturista" ja "Xenaothista". Maleficin mukaan edellä mainittu sanayhdistelmä on myös löydettävissä Necronomiconista, ja mies tulkitsee sen tarkoittavan "demonitarta, joka tappaa ihmisiä näiden nukkuessa".


title: Xasthur

text: Yhtyeen tyypillisiin piirteisiin kuuluu muun muassa epäselvä äänimaailma, johon sekoittuu esimerkiksi epätyypilliset kitarariffit, kaukaisemmat kosketinsoittimet ja efekteillä särjetty "rääkylaulu". Näitä piirteitä pidetään yleensä Xasthurin "tavaramerkkeinä". Vastoin yleistä luuloa Xasthur ei käyttänyt musiikissaan rumpukonetta vaan akustisia rumpuja. Musiikki sisältää myös paljon toistoa, ja osa kappaleista kestääkin yli kymmenen minuuttia. Vuosien aikana Malefic on ollut tuottelias – pelkästään vuosien 2002 ja 2006 väliselle ajalle mahtuu muun muassa viisi studioalbumia ja neljä split-julkaisua muiden yhtyeiden kanssa.


title: Xasthur

text: Malefic vieraili yhtyeen loppuvaiheessa myös Twilightin debyyttialbumilla sekä Sunn O))):n ja Nachtmystiumin livekokoonpanoissa.


title: Xasthur

text: Xasthur lopetti toimintansa vuonna 2010. Syynä tälle oli Maleficin kiinnostuksen lopahtaminen black metaliin. Hänen kiinnostuksensa siirtyi pian 6- ja 12-kielisillä kitaroilla soitettuun akustiseen, folk-vaikutteiseen musiikkiin – tästä motivoituneena hän perusti uuden yhtyeen nimeltä Nocturnal Poisoning, jonka musiikki jatkaa Xasthurin depressiivistä ja synkkää perintöä akustisin ottein.


title: Kirby’s Dream Land 2

text: Kirby’s Dream Land 2 on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli Game Boylle vuodelta . Peli jatkaa Kirbyn seikkailuita "Kirby’s Adventuresta" ja hän on saanut tähän osaan uusia liittolaisia.


title: Laura (Etelä-Australia)

text: Laura on maaseutukaupunki Etelä-Australian osavaltiossa Australiassa. Se sijaitsee 15 kilometriä Gladstonen kaupungin pohjoispuolella Main North Roadin varrella, ja 40 kilometriä itään Port Pirien kaupungista. Kaupunki on tunnettu Golden North Ice Cream -jäätelön kotikaupunkina, sekä runoilija C. J. Dennisin lapsuudenkotina. Kaupunki kuuluu Northern Areas -paikallishallintoalueeseen.


title: Alexander Georg Weilin

text: Alexander Georg Weilin () oli venäjänopettaja ja painotalo Weilin+Göösin toinen perustaja. Hän syntyi savonlinnalaisen postimestari Georg Aron Weilinin (k. 1837) ja Katarina Wirilanderin perheeseen. Weilin ehti itse kahdesti naimisiin, vuonna 1851 Blondine Andreette Aschanin ja vuonna 1864 Hanna Elisabet Dorotea von Brandenburgin (k. 1910) kanssa.


title: Alexander Georg Weilin

text: Weilin kävi Savonlinnan yläalkeiskoulua, jollaisen opettajaksi hän päätyi lopulta itse Jyväskylään. Sitä ennen hän kuitenkin kävi Porvoon lukion ja kuului viipurilaiseen osakuntaan, sekä opiskeli venäjää Kazanin yliopistossa. Ensimmäinen työ oli Käkisalmen ala-alkeiskoulussa. Weilinin ollessa Jyväskylässä kaupungissa toimi myös Jyväskylän seminaari, jossa työskenteli lehtorit K. G. Göös ja J. F. Canth. Edellä mainitut sekä Keski-Suomi-lehden perustaja H. F. Helminen olivat ostaneet yhdessä vuonna 1871 painotalon, jossa alettiin tehdä Keski-Suomea. Painotalo myytiin vuonna 1872 Weilinin ja Göösin yhdessä perustamalle painotalo Weilin+Göösille, mistä alkoi perustajien menestyksekäs kustantajanura. Weilin+Göösiä perustaessa molempien kerrotaan sijoittaneen pääomaksi saman summan, 12 292 markkaa 89 penniä.


title: Alexander Georg Weilin

text: Weilinin poika hänen toisesta avioliitostaan oli liikemies ja kirjailija Yrjö Weilin.


title: Perry Christie

text: Perry Gladstone Christie (s. 21. elokuuta 1944) on bahamalainen poliitikko, joka on ollut kaksi kertaa maansa pääministerinä. Hän oli itsenäisen Bahaman kolmas pääministeri vuosina 2002–2007, ja hänet valittiin uudelleen keväällä 2012. Hän nousi valtaan toukokuussa 2002 puolueensa (Progressive Liberal party, "Liberaali edistyspuolue") voitettua parlamenttivaalit. Christie oli eronnut samasta puolueesta vuonna 1984, koska ilmoitti inhoavansa sen tapaa ottaa lahjuksia. Hän palasi myöhemmin puolueeseen ja nousi sen johtoon.


title: Perry Christie

text: Christien hallitus sai kansainvälistä kiitosta urbaanien alueiden kehitys- ja uudistustoimistaan. Hallitus oli toisaalta myös osallisena useissa skandaaleissa.


title: Koodi

text: Koodi (latinan sanasta "codex", kirja) tarkoittaa viestinnässä merkkien käyttöä kuvaamaan sisältöä tai sanomaa. Koodi on merkkien ja sisältöjen välisten kytkentöjen järjestelmä. Sanan etymologia kuvaa tarvetta merkitä koodi muistiin, koodikirjaan.


title: Koodi

text: Koodin käsitettä käytetään laajasti viittaamaan


title: Koodi

text: Viestinnässä koodi tarkoittaa sääntöä, jonka avulla informaatio (kuten kirjain, sana tai fraasi) muunnetaan toiseen esitysmuotoon, joka ei välttämättä ole lähtömuodon kanssa samaa tyyppiä. Tietojenkäsittelyssä ja viestinnässä koodaus tarkoittaa prosessia, jossa lähettäjä (lähettävä järjestelmä) muuntaa informaation dataksi, joka lähetetään vastaanottajalle (vastaanottavalle järjestelmälle). Dekoodaus eli koodin purku on päinvastainen prosessi, jossa vastaanotettu data muunnetaan vastaanottajan kannalta ymmärrettäväksi informaatioksi. Koodauksen ja dekoodauksen suorittavaa järjestelmää kutsutaan nimellä koodekki (codec).


title: Koodi

text: Koodauksen eräs tarkoitus on mahdollistaa viestintä sellaisissa olosuhteissa, joissa normaalin puhutun tai kirjoitetun kielen käyttö on vaikeaa tai mahdotonta. Esimerkiksi sähkösanomissa korvataan sanoja lyhenteillä, jolloin tarvitaan vähemmän merkkejä: lähetys lyhenee ja on halvempi. Viittoiluliput ovat toinen esimerkki koodista: siinä tietty lippujen valikoima ja asento edustaa tiettyä merkkiä.


title: Koodi

text: Koodaus ei välttämättä riitä viestin salaamiseen. Kryptografiassa käytettiin aiemmin koodeja, mutta nyttemmin tarvitaan salakirjoitusta, mahdollisesti matemaattisiin menetelmiin perustuvaa vahvaa salausta.


title: Koodi

text: Aikana, jolloin lennättimet olivat keskeisiä pitkän matkan viestivälineitä, käytettiin monipuolisia kaupallisia koodijärjestelmiä, joilla kokonaiset fraasit voitiin ilmaista yhdellä lyhenteellä. Esimerkiksi LIOUY tarkoitti: ”miksi ette vastaa kysymykseen?” Näiden koodien nykyaikaisia vastineita ovat nettislangissa käytetyt lyhenteet, kuten brb (be right back, palaan kohta). Koodijärjestelmät olivat ja ovat käyttötarkoituksensa mukaisia ja voivat sisältää kaupallista käsitteistöä, sotilaallisia ja diplomaattisia termejä tai verkossa tapahtuvan sosiaalisen kanssakäymisen käsitteitä. Aiemmin järjestelmiä levitettiin julkaisemalla niistä koodikirjoja, nettikoodit leviävät käyttöympäristössään, internetin eri palveluissa.


title: Koodi

text: Koodeja voidaan luoda suojaamaan lähetettävää tai tallennettavaa sisältöä virheitä vastaan. Niitä käytettäessä sisältöä täydennetään virheenkäsittelyinformaatiolla. Virheenkorjauskoodi (kuten Reed-Solomon-koodi) kykenee sekä tunnistamaan että korjaamaan virheen. Virheen havaitsemiseen tarkoitettu koodi puolestaan on esimerkiksi suomalaisen henkilötunnuksen tarkistusmerkki.


title: Lämpöimpedanssi

text: Lämpöimpedanssi ("terminen impedanssi", engl. "thermal impedance" , tunnus Z) kuvaa, miten paljon lämpötilaeroa tulee jossakin kohteessa, kun tietty lämpöteho vaikuttaa kohteeseen impulssimaisesti. Lämpötilaimpedanssi määritellään lämpötilanmuutoksen tehoa kohti. SI-järjestelmän mukaisesti lämpöresistanssille tulee yksiköksi kelviniä wattia kohti eli "K/W". Lämpöimpedanssi on voimakkaasti riippuvainen impulssin pituudesta.


title: Pierre Buyoya

text: Pierre Buyoya (s. 24. marraskuuta 1949, Rutovu, Bururin provinssi) on burundilainen poliitikko, joka hallitsi maataan kahdesti, ensin vuosina 1987–1993 ja myöhemmin vuosina 1996–2003.


title: Pierre Buyoya

text: Vuonna 1987 Buyoya nousi valtaan sotilasvallankaappauksella ja julistautui presidentiksi. Hän laati kunnianhimoisen ja maltillisen hallitusohjelman, joka tähtäsi hutujen ja tutsien välisten suhteiden parantamiseen. Hallitusohjelmastaan huolimatta Buyoya otti omaan hallintoonsa lähinnä tutseja, mikä johti hutujen kansannousuun vuonna 1988.


title: Pierre Buyoya

text: Vuonna 1996 Buyoya kaappasi jälleen vallan. Burundin olot rauhoittuivat hieman, mutta sisällissota jatkui edelleen. Vallanvaihdon takia muut valtiot pystyttivät taloudellisia pakotteita, mutta lievensivät niitä huomattuaan, kuinka Buyoya valitsi hallintoonsa edustajia molemmista suurista etnisistä ryhmistä. Hallitussopimuksen mukaisesti Buyoya luopui vallasta 2003 varapresidenttinsä Domitien Ndayizeyen hyväksi.


title: Epanterias

text: Epanterias amplexus oli myöhäisellä jurakaudella elänyt petohirmulisko. Se eli läntisessä Pohjois-Amerikassa, josta sen fossiileja on löydetty. Lajin nimesi Edward Drinker Cope vuonna 1878. "Epanterias" oli noin 12 metriä pitkä. "Epanterias" tunnetaan myös nimellä "Allosaurus amplexus", sillä useimmat paleontologit pitävät "Epanteriasta" ennemmin "Allosaurus"-lajina kuin omana sukunaan.


title: Henryk Szeryng

text: Henryk Szeryng (22. syyskuuta 1918, Żelazowa Wola, Puola – 8. maaliskuuta 1988, Kassel, Saksa) oli puolalais-meksikolainen viulisti.


title: Henryk Szeryng

text: Szeryng opiskeli viulunsoittoa Puolassa ja Carl Fleschin johdolla Berliinissä. Ensiesiintymisensä hän teki vuonna 1933. Vuosina 1933–1939 Szeryng opiskeli säveltämistä Nadia Boulangerin oppilaana Pariisissa. Toisen maailmansodan aikana Szeryng - joka hallitsi sujuvasti seitsemää kieltä - toimi Puolan pakolaishallituksen tulkkina ja esiintyi liittoutuneiden joukoille eri puolella maailmaa. Erään Mexico Cityssä annetun konsertin yhteydessä hänelle tarjottiin virkaa yliopiston jousisoitinosaston johtajana. Hän hyväksyi tarjouksen ja tuli Meksikon kansalaiseksi vuonna 1946. Seuraavina vuosina Szeryng keskittyi opettamiseen, ja jatkoi soolouraansa vasta vuodesta 1954 alkaen jolloin hän saavutti suurmenestyksen konsertissaan New Yorkissa. Hänestä tuli eräs aikansa tunnetuimmista viulisteista, joka teki esiintymiskiertueita kaikkialla maailmassa.


title: Henryk Szeryng

text: Szeryngin viulutaidetta on luonnehdittu mietityksi, itsetehostusta välttäväksi ja säveltäjän tarkoitusta kunnioittavaksi. Hän on tehnyt runsaasti levytyksiä, joista mainittakoon varsinkin Artur Rubinsteinin kanssa tehdyt Beethovenin ja Brahmsin viulusonaattien äänitykset.


title: Massacre Records

text: Massacre Records on saksalainen levy-yhtiö, joka keskittyy lähinnä rock- ja heavy metal -musiikkiin.


title: Artur Rubinstein

text: Artur (Arthur) Rubinstein (28. tammikuuta 1887 Łódź – 20. joulukuuta 1982 Genève) oli puolalaissyntyinen yhdysvaltalainen pianisti. Häntä pidetään yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä pianisteista.


title: Artur Rubinstein

text: Rubinstein syntyi Łódźissa juutalaiseen perheeseen. Hän opiskeli pianonsoittoa Varsovassa ja piti ensikonserttinsa Berliinissä vuonna 1900. Hän jatkoi opintojaan Karl Heinrich Barthin johdolla. Vuonna 1904 hän siirtyi Pariisiin, jossa hän tutustui mm. säveltäjiin Maurice Ravel ja Paul Dukas sekä viulisti Jacques Thibaud'hon. Hän esitti Camille Saint-Saënsin toisen pianokonserton säveltäjän läsnä ollessa. Ensikonserttinsa New Yorkissa Rubinstein piti vuonna 1906 ja Lontoossa vuonna 1912.


title: Artur Rubinstein

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Rubinstein asui Lontoossa ja esiintyi yhdessä viulisti Eugène Ysaÿen kanssa. Vuosina 1916–1917 hän teki kiertueen Espanjaan ja Etelä-Amerikkaan; hänen kiinnostuksensa espanjalaisen kielialueen säveltäjiin, kuten Enrique Granadosiin, Isaac Albéniziin, Manuel de Fallaan ja Heitor Villa-Lobosiin, juontuu tältä ajalta. Toisen maailmansodan ajan Rubinstein asui Yhdysvalloissa, ja hän sai kansalaisuuden vuonna 1946. Rubinsteinin ura jatkui vuoteen 1976 asti, jolloin heikentynyt näkö ja kuulo lopulta pakottivat hänet vetäytymään estradeilta.


title: Artur Rubinstein

text: Vaikka Rubinstein muistetaankin konserttisolistina, hän oli myös erinomainen kamarimuusikko, jonka esiintymiskumppaneihin kuuluivat mm. Henryk Szeryng, Jascha Heifetz, Gregor Piatigorsky ja Guarneri-kvartetti.


title: Artur Rubinstein

text: Rubinstein tunnetaan valtavasta ohjelmistostaan, johon kuului Frédéric Chopinin tuotanto lähes kokonaan, melkein kaikki romanttinen pianokirjallisuus sekä myös hänen oman aikansa "moderni" pianomusiikki.


title: Bharrat Jagdeo

text: Bharrat Jagdeo (s. 23. tammikuuta 1964) on guyanalainen poliitikko ja taloustieteilijä. Hän oli Guyanan presidentti vuosina 1999-2011. Jagdeo on puoluekannaltaan sosialisti (People's Progressive Party), ja CARICOM-alueen nuorin valtionpäämies. Hän on etniseltä taustaltaan guyananintialainen ja uskonnoltaan hindulainen kuten samoin kuin noin puolet maansa väestöstä.


title: Bharrat Jagdeo

text: Valmistuttuaan Moskovassa kauppatieteiden maisteriksi 1990, Jagdeo palasi Guyanaan ja toimi valtionhallinnon virkamiehenä, kunnes Kansallinen edistyspuolue voitti vaalit 1992. Silloin hänestä tuli talousministerin neuvonantaja.


title: Bharrat Jagdeo

text: Jagdeo nousi presidentiksi 1999, kun Janet Jagan erosi terveyssyistä.


title: Bharrat Jagdeo

text: Jagdeon hallintoa on syytetty rikoksista, korruptiosta, epäpätevyydestä ja sukulaistensa suosimisesta samoin kuin kaikkia Guyanan aikaisempiakin hallituksia. Vuonna 2001 Jagdeo kuitenkin valittiin toiselle kaudelle. Uudelleenvalinta sai etenkin afroguyanalaista syntyperää olevat kansalaiset syyttämään vaalitulosta guyananintialaisten peukaloimaksi.


title: Bharrat Jagdeo

text: Jagdeo valittiin uudelleen viisivuotiskaudelle elokuussa 2006.


title: Bharrat Jagdeo

text: Vuonna 2011 vaalit voitti Donald Ramotar.


title: The End Records

text: The End Records on yhdysvaltalainen riippumaton rock- ja metallimusiikkia julkaiseva levy-yhtiö, jonka toimipiste on Brooklynissä, New Yorkissa. Yhtiö keskittyy tukemaan alan avantgarde-tyyppisiä artisteja.


title: SM Mall of Asia

text: SM Mall of Asia on Filippiinien suurin ja maailman kuudenneksi suurin ostoskeskus. Bruttokerrospinta-alan mukaan suurempia ovat South Dongguan Mall (Kiina), Golden Resources Mall (Kiina), Central World Plaza (Thaimaa), Seacon Square (Thaimaa), Runwal Arcade - Mumbai (Intia). SM Mall of Asia avattiin 21. toukokuuta 2006.


title: Keminkraaseli

text: Keminkraaseli on noin 350 metriä pitkä kalliosaari Kemin edustalla Perämerellä. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä etelään Ajoksen satamasta. Saarella on myös samanniminen, majakka, joka ohjaa aluksia Ajokseen johtavalle 10 metrin väylälle.


title: Keminkraaseli

text: Majakka rakennettiin kesällä 1937, jolloin siitä tuli Suomen pohjoisin majakka. Torni valettiin teräsbetonista, ja se muotoiltiin niin, että se kestäisi talvisin pienen riutan yli tulevien jäiden paineen. Tornin huipulle asennettiin kahdeksankulmainen loistokoju. Sen valolaitteisto oli aluksi asetyleenitoiminen, nykyisin se toimii tuulienergialla. Loiston sektorit suunnattiin opastamaan aluksia Ajoksen ulkosatamaan sekä kumpaankin suuntaan matalaa rannikkoväylää pitkin. Majakan torni maalattiin alhaalta valkoiseksi ja yläosastaan mustaksi. Majakkaan on asennettu myös racon, eli tutkamajakka.


title: Tunturi Maxi

text: Tunturi Maxi oli Tunturipyörä Oy:n valmistama mopomalli. Maxi tunnetaan myös lempinimellä ”Pappa-Tunturi”. Se on käsivaihteinen ja siinä on useimmiten kaksi vaihdetta, mutta siitä valmistettiin vuosina 1970–1973 kolmivaihteista mallia, joka poistettiin tuotannosta vähäisen kysynnän vuoksi. Toisin kuin Tunturi Start, Maxi on varustettu polkimilla jalkatappien sijasta.


title: Henrik Sandström

text: Henrik Gustaf Valdemar Sandström (s. 28. huhtikuuta 1952 Luoto) on suomalainen entinen kestävyysjuoksija ja Siuntion kunnanjohtaja. Hän edusti seuratasolla IF Drott -seuraa. Hänen valmentajansa oli Erik Haglund.


title: Henrik Sandström

text: Henrik Sandström osallistui MM-kilpailuihin 1983 Helsingissä maratonilla. Hänen ennätyksensä on 2.14.23, juostu 4. kesäkuuta 1983.


title: Henrik Sandström

text: Henrik Sandström asuu nykyään Siuntiossa ja hänellä on kaksi lasta. Sandström on Siuntion kunnanjohtaja. Hän on aikaisemmin toiminut Kauniaisten kaupungininsinöörinä.


title: Pontus Palmgren

text: Pontus Palmgren (1907–1993) oli suomalainen ornitologi ja hämähäkkitutkija, joka loi perustan suomalaiselle lintujen runsaudenlaskentaan erikoistuneelle ornitologian haaralle.


title: Pontus Palmgren

text: Pontus Palmgren syntyi Helsingissä 27.4.1907. Hänen isänsä oli kasvitieteen professori Alvar Palmgren.


title: Pontus Palmgren

text: Palmgren hoiti Helsingin yliopiston eläintieteen professorin virkaa 1940–1971. Hän oli myös Helsingin yliopiston vararehtori ja Tvärminnen eläintieteellisen aseman esimies. Suomen lintutieteellisessä yhdistyksessä Palmgren sihteerinä ja Ornis Fennican päätoimittajana 1931–48 ja sitten puheenjohtajana vuoteen 1955.


title: Pontus Palmgren

text: 23-vuotiaana valmistuneen filosofian tohtorin väitöskirjan (1930) aiheena oli Etelä-Suomen metsien linnuston runsaussuhteet, Cajanderin metsätyyppijaon mukaisesti tarkasteltuna. Lähestymistapa oli aikaansa edellä. Samoin Ahvenanmaan järvien linnustosta tehty selvitys (1936), jossa tarkasteltiin vesistötutkijoiden laatimia järvityyppejä.


title: Pontus Palmgren

text: Toinen ornitologinen tutkimuskenttä liittyi pikkulintujen muuttolevottomuuteen. 1950-luvulla Palmgren julkaisi useita kirjoituksia ihmisen ja eläinten psykologiasta. "Eläinpsykologiaa" (1954) on edelleen alansa parhaita oppikirjoja.


title: Pontus Palmgren

text: 1960-luvulta alkaen Palmgrenin kiinnostus suuntautui yhä enemmän hämähäkkeihin. Hän tutki niiden aistinfysiologiaa, ja julkaisi vuosikymmenten saatossa maamme hämähäkkilajiston systemaattisen kahdeksanosaisen kokonaisselvityksen "Die Spinnenfauna Finnlands und Ostfennoskandiens" I-VIII (1939-1977), jota voidaan pitää hänen päätyönään.


title: Munatoti

text:
Munatoti on maitopohjaisen juoman tyyppi, joka on suosittu Pohjois-Amerikassa talvella.
Oletettavasti se on kehittynyt keskiaikaisesta posset-juomasta, mutta varmuutta ei ole.


title: Munatoti

text:
Yleensä kuumana tarjottavan juomasekoituksen resepti vaihtelee tekijän mukaan, mutta yleisemmin juoman pääainekset ovat maito, kevyesti vatkattu kananmunan keltuainen ja sokeri. Juomaa saatetaan terästää pienellä määrällä alkoholia, kuten viskillä, rommilla, brandyllä, portviinillä, sherryllä tai konjakilla. Muut yleiset ainesosat ovat mausteita kuten muskotti, kaneli ja maustepippuri. Alkoholiksi voidaan valita myös lämmintä olutta, jolloin mausteena käytetään tavallisesti sitruunankuorta, kanelia ja lisänä hyppysellinen suolaa. Osa maidosta saatetaan korvata kermalla, joka tekee juomasta sakeamman.
Munatotiannoksen päälle saatetaan lisätä vaniljajäätelöä, munatotin makuista jäätelöä ja kermavaahtoa.


title: Munatoti

text:
Tyypillisesti munatotia tarjoillaan joulun aikaan tai uudenvuodenaattona. Historiallisesti munatoti on kuitenkin
talvijuoma, ei joulunalusjuoma.


title: Munatoti

text: 1960-luvulta lähtien munatotia on tarjoiltu kylmänä ja ilman alkoholia, mikä on suuri muutos sen edeltäjiin.


title: Munatoti

text:
Maailmalla munatotia on saatavissa valmiina pakkauksina, soijamaitoversiona sekä 'lisää vain
alkoholi' -versiona.


title: Soros Fund Management

text: Soros Fund Management LLC on George Sorosin perustama, yksityinen rahoitus- ja sijoituspalveluita tarjoava yhtiö. Yhtiön asiakkaisiin kuuluu myös joitakin kiistanalaisia hedgerahastoja kuten Quantum Group of Funds. Yhtiön sijoitusstrategiat perustuvat makrotaloudellisten trendien analysointiin lukuisissa valtioissa. Sorosin yhtiöitä on syytetty valuuttaspekulaatiosta. Soros vastaa kriitiikkiin sanomalla, että hänen rahastot hyödyntävät ennemminkin kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden heikkouksia.


title: Gregor Piatigorsky

text: Gregor Piatigorsky (, 17. huhtikuuta 1903 – 6. elokuuta 1976) oli yhdysvaltalainen venäläissyntyinen sellisti.


title: Gregor Piatigorsky

text: Piatigorsky sai alkeisopetuksen kotikaupungissaan Katerynoslavissa. Hän pääsi stipendin turvin Moskovan konservatorioon ja hankki lisäansioita myös kahvilamuusikkona. Venäjän vallankumouksen jälkeen hänestä tuli Bolšoi-teatterin orkesterin soolosellisti.


title: Gregor Piatigorsky

text: Piatigorsky onnistui loikkaamaan Puolaan jännittävien vaiheiden jälkeen, joissa hänen sellonsa sai luodinreikiä. Hän jatkoi opintojaan Berliinissä ja Leipzigissa ja esiintyi taas kahvilamuusikkona ansaitakseen elantonsa. Kuultuaan Piatigorskyn soittoa kahvilassa kapellimestari Wilhelm Furtwängler kuitenkin palkkasi hänet johtamiensa Berliinin filharmonikkojen sellistiksi, ja Piatigorsky pääsi näin uransa alkuun.


title: Gregor Piatigorsky

text: Piatigorsky vieraili vuonna 1929 ensi kerran Yhdysvalloissa, jossa hän esiintyi Leopold Stokowskin johtaman Philadelphia Orchestran ja Willem Mengelbergin johtaman New Yorkin filharmonikkojen kanssa. Toisen maailmansodan aikana Piatigorsky asettui Yhdysvaltoihin, jossa hän esiintyi runsaasti paitsi solistina myös kamarimuusikkona mm. Artur Rubinsteinin ja Jascha Heifetzin kanssa muodostamassaan pianotriossa sekä Vladimir Horowitzin ja Nathan Milsteinin kanssa. Hän toimi myös opettajana Curtis Institute of Musicissa Philadelphiassa. Viime vuotensa hän asui Los Angelesissa, jossa hän opetti University of Southern Californiassa.


title: Gregor Piatigorsky

text: Piatigorsky omisti kaksi Stradivarius-selloa, nimeltään "Batta" ja "Baudiot".


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja tarkoittaa elinkeinotoimintaa harjoittavaa luonnollista henkilöä (ihmistä) erotukseksi elinkeinotoimintaa harjoittavasta yhtiöstä. Moni yksityinen elinkeinonharjoittaja käyttää toiminimeä. Yksityistä elinkeinonharjoittajaa kutsutaankin yleiskielessä usein toiminimeksi, vaikkakaan nämä eivät ole sama asia.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja on yrittäjä, mutta ei yhtiö. Henkilö toimii omissa nimissään ja vastaa taloudellisesti itse sitoumuksistaan.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yleiskielessä yksityisestä elinkeinonharjoittajasta puhutaan myös muodoissa "toiminimi", "toiminimiyrittäjä" tai "yksityisliike". Toiminimi ei kuitenkaan ole sama asia kuin yksityinen elinkeinonharjoittaja. Toiminimellä tarkoitetaan elinkeinotoimintaan käytettävää nimeä missä tahansa yhtiömuodossa. Esimerkiksi osakeyhtiöllä on myös toiminimi.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja voi käyttää toiminimenään omaa nimeään tai jotain muuta hyväksyttävää nimeä. Toiminimessä on käytännössä usein sana "Toiminimi" tai lyhenne "Tmi" tai "T:mi", ruotsiksi "Fma" tai "Firma". Tämä ei kuitenkaan ole pakollista.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Verottaja käyttää yksityisistä elinkeinonharjoittajista nimitystä liikkeen- tai ammatinharjoittaja:


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Euroopan talousalueella asuva luonnollinen henkilö voi toimia yksityisenä elinkeinonharjoittajana Suomessa. Elinkeinon harjoittamista säätelee laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (27.9.1919/122). Lisäksi sitä säätelevät muun muassa toiminimilaki (2.2.1979/128) ja kaupparekisterilaki (2.2.1979/129).


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityisenä elinkeinonharjoittajana toimiminen ei vaadi erityistä sopimusta tai lupaa. Osa elinkeinoista on kuitenkin luvanvaraisia (esim. luottolaitostoiminta ja vakuutustoiminta).


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Elinkeinotoiminnan aloittamisesta on tehtävä ilmoitus. Kaupparekisteristerillä ja Verohallinnolla on yhteinen ilmoitusmenettely ja tietopalvelu (Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä YTJ).


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Aloittavan elinkeinonharjoittajan on aina tehtävä ilmoitus Verohallinnolle.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text:
Aloittavan elinkeinonharjoittajan on tehtävä ilmoitus myös kaupparekisteriin, jos
Maatilatalouden tai kalastuksen harjoittaja ei kuitenkaan ole ilmoitusvelvollinen kaupparekisteriin. Kaupparekisteri-ilmoituksen saa tehdä sellainenkin elinkeinonharjoittaja, joka ei ole siihen velvollinen.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Myös muutoksista ja elinkeinotoiminnan lopettamisesta on tehtävä ilmoitus.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja (yksityisliike) ei ole erillinen oikeushenkilö, minkä vuoksi sen varat ja velat eivät ole erillään sitä pitävän luonnollisen henkilön varoista ja veloista. Pääsääntöisesti yksityisliikkeellä on omat erilliset pankkitilinsä kirjanpitoa varten, mutta sen koko voitto kuuluu suoraan yrittäjälle. Yrittäjä on vastuussa yksityisliikkeen tappioista ja sen kaikista veloista.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja on työttömyysturvassa aina itse yrittäjä. Suomessa sekä palkansaajat että yrittäjät voivat kuulua työttömyyskassaan, joka maksaa työttömyyden aikana ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa. Itsenäinen ammatinharjoittaja tai yrittäjä voi työttömyyden kohdatessa saada työttömyysturvaa perusturvana Kelan kautta tai ansioturvana työttömyyskassan kautta. Jos on työllistynyt päätoimisesti yrittäjänä, voi saada Kelan päivärahaa yritystoiminnan päätyttyä. Ammatinharjoittaja voi parantaa lakisääteistä työttömyysturvaansa liittymällä yrittäjien työttömyyskassaan. Näitä ovat Ammatinharjoittajien ja yrittäjien työttömyyskassa AYT ja Suomen yrittäjien työttömyyskassa SYT.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityisen elinkeinonharjoittajan on pidettävä elinkeinotoiminnastaan kirjanpitoa. Elinkeinotoiminta on pidettävä erillään yksityistaloudesta ja siksi kirjanpitoon merkitään vain ne tapahtumat, jotka liittyvät elinkeinotoimintaan.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Kirjanpitovelvollisen on pidettävä kahdenkertaista kirjanpitoa. Liikkeen- tai ammatinharjoittajalla on kuitenkin mahdollisuus pitää niin sanottua yhdenkertaista kirjanpitoa, jos toiminnan laajuus ei ylitä kirjanpitolaissa määriteltyjä rajoja. Tilikausi on kalenterivuosi.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja voi tehdä kirjanpidossaan toimintavarauksen.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Elinkeinotoiminnan verotus perustuu kirjanpitoon. Tuloveroa maksetaan kirjanpidon osoittamasta elinkeinotoiminnan tuloksesta, johon on tehty verolakien mukaiset oikaisut. Tulo jaetaan verotuksessa pääomatuloksi ja ansiotuloksi.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Elinkeinon harjoittaminen on pääsääntöisesti arvonlisäverollista. Tämä tarkoittaa, että myyntituloista maksetaan arvonlisävero. Liikkeen- ja ammatinharjoittajan tulee ilmoittautua arvonlisäverovelvolliseksi Verohallinnon rekisteriin, kun tilikauden liikevaihto ylittää 10 000 euron rajan.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja voi muuttaa yrityksensä henkilöyhtiöksi eli avoimeksi yhtiöksi tai kommandiittiyhtiöksi. Avoimessa yhtiössä täytyy kuitenkin olla vähintään kaksi yhtiömiestä. Kommandiittiyhtiössä täytyy olla myös vähintään kaksi yhtiömiestä: yksi vastuunalainen yhtiömies ja yksi äänetön yhtiömies. Henkilöyhtiöksi muuttamisessa tarvitaan siis elinkeinonharjoittajan lisäksi vähintään yksi henkilö lisää. Yksityisestä elinkeinonharjoittajasta pitää tehdä lopettamisilmoitus ja uudesta avoimesta yhtiöstä tai kommandiittiyhtiöstä perusilmoitus. Kun yksityisen elinkeinonharjoittajan yritysmuoto muutetaan henkilöyhtiöksi, muuttuu y-tunnus. Henkilöyhtiölle annetaan uusi y-tunnus.


title: Yksityinen elinkeinonharjoittaja

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja voi muuttaa yrityksensä myös osakeyhtiöksi. Yksityisen elinkeinonharjoittajan elinkeinotoimintaa eli yksityisliikettä ei voi suoraan jatkaa osakeyhtiömuotoisena, vaan on perustettava osakeyhtiö. Myös osakeyhtiöksi muuttamisessa y-tunnus muuttuu. Osakeyhtiöksi muuttamisessa yksityisliike voidaan sijoittaa uuteen osakeyhtiöön apporttina.


title: Nathan Milstein

text: Nathan Mironovich Milstein, alun perin Natan Mironovitš Milštein (; 13. tammikuuta 1904 Odessa — 21. joulukuuta 1992 Lontoo) oli ukrainanjuutalainen viulisti, joka vuodesta 1942 oli Yhdysvaltojen kansalainen.


title: Nathan Milstein

text: Milstein syntyi Odessassa, jossa hän sai alkeisopetusta Pjotr Stoljarskilta. Tämä oli myös David Oistrahin opettaja. Kun Milstein oli 11-vuotias, Leopold Auer kutsui hänet oppilaakseen Pietarin konservatorioon. Auerin siirryttyä Norjaan vuoden 1917 vallankumousten jälkeen Milstein palasi Odessaan. Vuonna 1921 hän tutustui Kiovassa Vladimir Horowitziin, jonka kanssa ystävystyi ja esiintyi usein. Vuonna 1925 he tekivätkin yhteisen konserttimatkan Länsi-Euroopassa. Tänä aikana Milstein sai jonkin aikaa opetusta myös Eugène Ysaÿelta.


title: Nathan Milstein

text: Milstein esiintyi ensi kerran Yhdysvalloissa vuonna 1929 Leopold Stokowskin johtaman Philadelphian orkesterin solistina. Hän asettui lopulta asumaan New Yorkiin mutta jatkoi esiintymisiä myös Euroopassa.


title: Nathan Milstein

text: Milsteinia pidetään yhtenä 1900-luvun hienoimmista viulisteista. Hänen uransa oli poikkeuksellisen pitkä: hän esiintyi vielä 1980-luvun puolivälissä, viimeisenä Auerin oppilaista, ja joutui vetäytymään konserttilavoilta vasta käsiongelmien takia.


title: Retrospektiivi

text: Retrospektiivi (Latinasta "retrospectare", "katso taakse"), retrospektio tai retro tarkoittaa katsausta jo tapahtuneisiin asioihin.


title: Retrospektiivi

text: Kuvataiteessa retrospektiivia kutsutaan myös takautuvaksi näyttelyksi. Se esittelee taiteilijan tai taiteilijoiden tuotannon joko kattavasti tai valitun osan siitä läpileikkauksena uran pituudelta, usein keräten teoksia useista kokoelmista samaan näyttelyyn. Retrospektiossa näkyy taiteilijan tuotannon muuttuminen tai kehitys.


title: Retrospektiivi

text: Retrospektio voi tarkoittaa myös kirjoitusten, elokuvien tai minkä tahansa asian taaksepäin suuntautuvaa tarkastelua tai katsausta.


title: Leopold Stokowski

text: Leopold Stokowski (alun perin Leopold Antoni Stanisław Bolesławowicz Stokowski, 18. huhtikuuta 1882 Lontoo, Englanti – 13. syyskuuta 1977 Nether Wallop, Englanti) oli yhdysvaltalainen kapellimestari, joka pitkän uransa aikana toimi muun muassa Cincinnatin sinfoniaorkesterin, Philadelphian orkesterin, NBC Symphony Orchestran, Hollywood Bowl Orchestran ja Symphony of the Airin johtajana. Hän perusti New York City Symphony Orchestran ja American Symphony Orchestran.


title: Leopold Stokowski

text: Stokowski on muovannut suuren yleisön mielikuvaa suurieleisestä kapellimestarista. Hän onkin ollut esikuvana myös parodiahahmoille Väiski Vemmelsääri -elokuvista aina Paluu tulevaisuuteen -elokuvan Dr. Emmett Browniin asti.


title: Leopold Stokowski

text:
Stokowskin ohjelmisto oli laaja, ja se kattoi myös hänen oman aikansa uuden musiikin, jota hän usein ensimmäisenä esitti amerikkalaiselle yleisölle. Hän esimerkiksi johti Mahlerin 8. sinfonian ensiesityksen Yhdysvalloissa vuonna 1916. Stokowski aloitti levytysuransa vuonna 1917. Se jatkuikin lähes hänen kuolemaansa asti, lähes kuudenkymmenen vuoden ajan.
Hän johti kaikkiaan yli seitsemäntuhatta konserttia.


title: Leopold Stokowski

text: Stokowski aloitti opintonsa Royal College of Musicissa vuonna 1896. Jo 16-vuotiaana hänet valittiin Royal College of Organists -seuran jäseneksi. Vuonna 1900 hän perusti St. Mary's -kirkon (Charing Cross Road) kuoron ja toimi myös urkurina. Vuonna 1902 St. James's -kirkon (Piccadilly) urkuriksi ja kuoronjohtajaksi. Tämän ohessa hän jatkoi opintojaan Oxfordin yliopiston Queen's Collegessa jossa hän suoritti bachelor-tutkinnon vuonna 1903.


title: Leopold Stokowski

text: Vuonna 1905 Stokowski siirtyi New Yorkiin urkuriksi ja kuoronjohtajaksi St. Bartholomew's -kirkkoon ja menestyi mainiosti. Stokowski kuitenkin erosi virastaan opiskellakseen orkesterinjohtamista Pariisissa. Kuultuaan Cincinnatin sinfoniaorkesterin tarvitsevan kapellimestaria Stokowski haki tarmokkaasti tehtävää ja tulikin nimitetyksi vuonna 1909. Hän kuitenkin erosi huhtikuussa 1912 jouduttuaan ristiriitoihin orkesterin johtokunnan kanssa.


title: Leopold Stokowski

text: Jo kahden kuukauden kuluttua Stokowski sai uuden orkesterin johtaakseen: hän esiintyi ensi kerran Philadelphian orkesterin johtajana 11. lokakuuta 1912. Tämä tehtävä tuli nostamaan hänet maailmanmaineeseen. Stokowskilta johti mielellään suurin elein, antoi hiustensa kasvaa todelliseksi leijonanharjaksi (ja omaksui tähän viittaavan nimen "Leopold") ja siirtyi johtamaan ilman tahtipuikkoa, josta tulikin hänen tavaramerkkinsä. Musiikillisesti Stokowski tähtäsi omintakeiseen sointiin ja harjoitti säälimättä orkesteriaan tähän päästäkseen. Hän ei myöskään epäröinyt sormeilla esittämänsä musiikin soitinnusta.


title: Leopold Stokowski

text: Jouduttuaan erimielisyyksiin Philadelphian orkesterin johtokunnan kanssa, Stokowski vetäytyi sen johtamisesta vuodesta 1935 alkaen ja jätti orkesterin kakkoskapellimestari Eugene Ormandyn huostaan.


title: Leopold Stokowski

text: Vuonna 1939 Stokowski osallistui Walt Disneyn elokuvan "Fantasia" tekemiseen. Hän sovitti ja johti lähes kaiken elokuvan musiikin, johon kuuluivat Bachin "toccata ja fuuga d-molli" ja Musorgskin "Yö autiolla vuorella". Hän myös pääsi kättelemään Mikki Hiirtä valkokankaalla.


title: Leopold Stokowski

text: Vuonna 1940 Stokowski muodosti All-American Youth Orchestran ja johti sitä useilla kiertueilla. Hän esiintyi myös toistuvasti Toscaninin NBC Symphony Orchestran johtajana. Vuosikymmenen lopulla hän aloitti myös säännölliset vierailut New Yorkin filharmonikkojen johtajana.


title: Leopold Stokowski

text: Symphony of the Air -orkesterin johtajana Stokowski toimi vuosina 1954–1963. 1955–1961 hän oli myös Houstonin sinfoniaorkesterin johtaja. Vielä 80-vuotinaana, vuonna 1962, Stokowski perusti uuden orkesterin, American Symphony Orchestran, jonka johtajana hän toimi vuoteen 1972 asti. Tällöin, 90-vuotiaana, hän palasi Englantiin.


title: Leopold Stokowski

text: Vuonna 1972 Lontoossa järjestettiin kaksi suurta konserttia, joissa Stokowski johti saman ohjelma kuin 60 vuotta aikaisemmin Lontoon sinfoniaorkesterin kanssa.


title: Leopold Stokowski

text: Vielä vuonna 1976 hän solmi levytyssopimuksen RCA Victor -yhtiön kanssa jonka mukaan hän olisi jatkanut levyttämistä aina satavuotiaaksi asti. Hän kuoli sydänkohtaukseen Hampshiren Nether Wallopissa 95-vuotiaana.


title: Luettelo vuorityypeistä

text: Vuoria voidaan luonnehtia usealla eri tavalla. Jotkut vuoret ovat tulivuoria ja niitä voidaan luonnehtia laavalajin, muotoutumisensa ja purkautumishistorian mukaan. Toiset vuoret ovat muotoutuneet jääkausien vaiheiden mukaan ja niitä voidaan luonnehtia muotonsa mukaan. Lopuksi, monet vuoret voidaan luokitella niiden kivilajin mukaan.


title: Matti Höylä

text: Matti Höylä (s. 9. syyskuuta 1978, Vaasa) on suomalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Matti Höylä

text: Höylä on Vaasan Sportin kasvatti. Hänen läpimurtokautensa oli 2004–2005, jolloin hän pelasi Suomi-sarjassa Seinäjoen Hockey Teamissä. Kausi päättyi Suomi-sarjan mestaruuteen. Seuraavalla kaudella Höylä siirtyi Vaasan Sportiin. Kuudessa ensimmäisessä ottelussaan Höylä päästi ainoastaan yhden maalin ja pelasi viisi nollapeliä torjuntaprosentin ollessa 99,28. Näiden lisäksi Höylä on edustanut myös seuraavia seuroja: Närpes Kraft, KoMu HT, Junkkarit HT, Kurikan Ryhti ja Tingsryds AIF.


title: Peter Sandelin

text: Peter Johan Sandelin (s. 30. toukokuuta 1930 Pietarsaari) on suomenruotsalainen runoilija ja kuvataiteilija. Nykyään hän asuu Helsingissä.


title: Peter Sandelin

text: Vuonna 1951 Schildts Förlag julkaisti Sandelinin ensimmäisen runokirjan nimeltä "Ur svalans loggbok". Sandelinin teokset ovat osa modernismin perinnettä. Hänen runojensa esikuvat olivat Gunnar Björling ja Rabbe Enckell.


title: Kochi (Intia)

text: Kochi (), aikaisemmin Cochin, on kaupunki Ernakulamin piirikunnassa Keralan osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa on Intian yksi tärkeimmistä satamista. Kaupunki sijaitsee noin 220 kilometriä pohjoiseen osavaltion pääkaupungista Thiruvananthapuramista. Kaupungissa asui 595 575 asukasta vuonna 2001, metropolialueella noin 1,5 miljoonaa, tehden siitä Keralan suurimman metropolialueen ja toiseksi suurimman kaupungin osavaltion pääkaupungin jälkeen.


title: Kochi (Intia)

text: Kochissa oli yli tuhannen vuoden ajan juutalainen yhteisö, johon kuului vielä 1950-luvulla noin viisituhatta henkeä. Vuosituhannen loppuun mennessä juutalaiset vähenivät muutamiin kymmeniin.


title: Kochi (Intia)

text: Kochin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Kochin keskustasta.


title: Kochi (Intia)

text: Kochissa on sekä valtion että yksityisten ylläpitämiä kouluja. Yksityisissä kouluissa opetetaan enimmäkseen englanniksi, kun taas valtion ylläpitämissä julkisissa kouluissa opetetaan englannin lisäksi myös malajalamiksi. Korkeakoulutuksesta vastaa muun muassa Cochin University of Science and Technology.


title: Gunnar Björling

text: Gunnar Olof Björling (31. toukokuuta 1887 Helsinki – 11. heinäkuuta 1960 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija. Hän oli 1920-luvun suomenruotsalaisen runouden keskushahmoja Edith Södergranin, Elmer Diktoniuksen ja Rabbe Enckellin ohella.


title: Gunnar Björling

text: Runoissaan ja aforismeissaan Björling edustaa henkisen valppauden ja jäntevyyden vaatimusta. Vapaarytmisissä, usein lyhyissä runoissaan hän mielellään jättää lauseet kesken tähdentääkseen runon ”avointa” luonnetta. Yksi hänen runoutensa kantavia voimia on eettinen ajattelu. Toinen on länsi-itämaiseen perinteeseen yhtyvä näkemys ilmiöitten ykseydestä elämän tapahtumissa, hetkestä hetkeen. Joskus hänen runonsa jäävät salakieleksi, mikä on antanut hänelle vaikeatajuisen runoilijan maineen.


title: Gunnar Björling

text: Björlingin isä oli postivirkamies. Lapsuuden ja nuoruuden ympäristöt olivat Viipuri ja Helsinki, kesäisin Kangasala. Lukuvuoden 1901–1902 Björling kävi Haminan kadettikoulua. Hän tähtäsi aluksi opettajanuralle ja opiskeli Helsingin yliopistossa pääaineenaan filosofia. Hänen opettajallaan Edvard Westermarckilla oli suuri vaikutus hänen ajattelutapaansa. Björling valmistui filosofian kandidaatiksi 1915. Hänen pro gradu -työnsä käsitteli omaatuntoa ja sen merkitystä. Opintojensa jälkeen Björling toimi vapaana kirjailijana. Hänen taloudellinen tilanteensa oli heikko, ja hän sai apurahoja vasta vanhoilla päivillään.


title: Gunnar Björling

text: Björling asui Helsingin Kaivopuistossa vaatimattomassa saunasta kunnostetussa asunnossa. Asunto tuhoutui jatkosodan lopulla pommituksissa, ja samalla tuhoutui kaikki Björlingin kirjallinen aineisto ja arkisto. Myöhempi aineisto on taltioituna Åbo Akademin kirjastossa.


title: Gunnar Björling

text: Björling oli avoimesti homoseksuaali, mikä ei ainakaan vähentänyt häneen kohdistunutta syrjintää ja väheksyntää. Harri Nordell kirjoittaa: ”– – pilkka oli säälimätöntä, eikä päivänkritiikki, jos sitä edes oli, suostunut ymmärtämään täysin omalakisen, dadaistisen ja ekspressionistisen Björlingin runouden arvoa.” Pilkkaajiin kuului aikakauden vaikutusvaltainen kriitikko Hagar Olssonkin.


title: Gunnar Björling

text: Poliittisilta näkökannoiltaan Björling oli alkuun sosialidemokraatti mutta kääntyi valkoiseksi sisällissodan aikana. Hänen osuuttaan Algot Untolan eli Maiju Lassilan kuolemaan on pohdittu, sillä hän oli vapaaehtoisena vartijana aluksella, jolla Untola vietiin Suomenlinnaan teloitettavaksi.


title: Gunnar Björling

text:
Ensiesiintymisensä runoilijana Björling teki 35-vuotiaana kokoelmalla "Vilande dag" (1922). Sitä oli edeltänyt monivuotinen opiskeluvaihe, ja siinä näkyi tekijän suuntautuminen eettisiin ja filosofisiin elämänongelmiin. 1930-luvun alussa hän joutui itse kustantamaan nousukautensa viisi suurta kokoelmaa. Björlingiä on kutsuttu aikanaan myös Pohjolan ainoaksi dadaistiksi, mihin antoi aihetta kokoelma "Kiri-ra!" (1930). Björling ja Rabbe Enckell olivat Peter Sandelinin esikuvia.Tuomas Anhavan suomennoksia on kokoelmissa:
Ainoa kokonaisena suomennettu kokoelma:


title: Istutuslapio

text: Istutuslapio on teräväkärkinen ja kauhanmallinen puutarhatyökalu. Istutuslapiota käytetään maan rikkomiseen ja möyhentämiseen sekä pienten kuoppien tekemiseen kasveja istutettaessa ja rikkaruohoja kitkettäessä. Jos maa on erityisen kovaa, silloin voi reiän tekemiseen käyttää teräväkärkistä pistolapiota. Raskaampiin möyhennystöihin taas voidaan käyttää esimerkiksi puutarhakuokkaa.


title: Istutuslapio

text: Pottiputki


title: Thomas Luckmann

text: Thomas Luckmann (14. lokakuuta 1927 Jesenice, Slovenia, Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta – 10. toukokuuta 2016) toimi sosiologian professorina Konstanzin yliopistossa Saksassa. Vuodesta 1994 hän oli professori emeritus. Hänet tunnetaan teoksista "Todellisuuden sosiaalinen rakentuminen" (1966, yhdessä Peter L. Bergerin kanssa) ja "Structures of the Life-World" (1982, yhdessä Alfred Schützin kanssa).


title: Thomas Luckmann

text: Luckmann opiskeli filosofiaa ja sosiologiaa Innsbruckin ja Wienin yliopistoissa. Hän väitteli sosiologiasta New School for Social Researchissä. Vuodesta 1970 vuoteen 1994 hän työskenteli professorina Konstanzin yliopistossa Saksassa. Luckmann tutki tiedonsosiologiaa, uskontososiologiaa, viestinnän sosiologiaa ja tieteenfilosofiaa.


title: Intellipedia

text: Intellipedia on Yhdysvaltain tiedusteluyhteisön ("United States Intelligence Community") salainen wiki, joka toimii JWICS:ssä ("Joint Worldwide Intelligence Communications System") huippusalaisessa Intelink-verkossa, joka yhdistää 16 eri virastoa.


title: Îles des Madeleines

text: Îles des Madeleines on ryhmä asumattomia saaria Dakarin länsipuolella Senegalissa. Pääsaari Sarpan on tunnettu kivikautisista työkaluista, joita saarelta on löydetty. Saaret tunnetaan myös linnustostaan, kaloistaan sekä kasvillisuudestaan.


title: Îles des Madeleines

text:
Saarien alueella on kansallispuisto, "Le parc national des îles des Madeleines", saarilla vierailemiseen tarvitaan erillinen lupa.
Îles des Madeleines -saaria ei tule sekoittaa Prinssi Edwardin saaren pohjoispuolella sijaitseviin Les Îles-de-la-Madeleine -saariin Quebecissä.


title: Pääkonttori

text: Pääkonttori on strategisesti sijoitettu keskuskonttori, joka toimii yrityksen ja sen konttoriverkoston hallintokeskuksena. Pääkonttori on vertauskuvallisesti yrityksen aivot tai sydän, kun kuvataan sen merkitystä kokonaisuuden kannalta.


title: Pääkonttori

text: Sijainti valitaan yleensä joko yrityksen markkina-alueen, historian, työvoiman saatavuuden, logistiikan, matalan kustannustason tai näiden yhdistelmien perusteella. Pääkaupungit ovat suosittuja sijoituspaikkoja, kuten myös erilaiset talouskeskukset kuten Hongkong ja New York.


title: Pääkonttori

text: Joitakin sijaintiin liittyviä riskejä voidaan vähentää toimintoja hajauttamalla. Hajauttaminen voi onnistuessaan lisätä myös tuottavuutta. Epäonnistuessaan taas se voi esimerkiksi lisätä liikaa kustannuksia suhteessa saavutettavaan hyötyyn.


title: John A. T. Robinson

text: John Arthur Thomas Robinson (16. toukokuuta 1919 Canterbury – 5. joulukuuta 1983) oli Uuden testamentin tutkija, kirjailija ja anglikaanisen kirkon piispa Woolwichissa Englannissa. Robinson vaikutti suurimman osan elämästään Cambridgessä lukuun ottamatta kautta apulaispiispana Woolwichissa. Robinsonia pidetään liberaalin kristillisen teologian keskeisenä muokkaajana.


title: John A. T. Robinson

text: Robinson kirjoitti useita kirjoja, joista kuuluisin oli "Rehellinen Jumalan edessä" (1963). Tämä liberaaliteologian keskeisimpiin kuuluva kirja nostatti julkaisuaikanaan runsaasti ristiriitoja. Teoksessa esitetyt ideat eivät suurimmalta osalta olleet uusia, vaan ne pohjautuivat pitkälti Paul Tillichin ja Dietrich Bonhoefferin teologiaan.


title: John A. T. Robinson

text: Robinson tunnetaan myös puheestaan Ison-Britannian parlamentissa, jossa hän vastusti "Lady Chatterleyn rakastajan" sensuuria väittäen, että jokaisen kristityn tulisi lukea se.


title: John A. T. Robinson

text: Robinson syntyi 16. maaliskuuta 1919 Cambridgen tuomiokirkkoseurakunnan alueella, jossa hänen isänsä toimi pappina. Hän kouluttautui Marlnborough Collegessa ja sen jälkeen poikakoulu Independent schoolissa. Teologiaa hän opiskeli Jesus Collegessa Cambridgen yliopistossa, jonka jälkeen hän suoritti ordinaatiokoulutuksen Westcott Collegessa.


title: John A. T. Robinson

text: Robinson vihittiin Englannin kirkossa ensin diakoniksi 1945 ja sen jälkeen 1946 papiksi. Vuodesta 1945 vuoteen 1948 hän toimi avustavana pappina Moorfieldissä.


title: John A. T. Robinson

text: Vuonna 1948 Robinsonista tuli Wells Theological Collegin kappalainen, missä asemassa hän kirjoitti ensimmäisen kirjansa "In the End, God", suomeksi "Viime kädessä, Jumala". Vuonna 1951 hänet nimitettiin johtavassa asemassa olevaksi papiksi Clare Collegeen Cambridgessa. Näihin aikoihin hän toimi myös luennoitsijana Cambridgen yliopistossa. Piispa Mervyn Stockwoodin kutsun jälkeen Robinsonista tuli Woolwichin apulaispiispa 1959. Kymmenen vuoden piispana olon jälkeen hän palasi takaisin Cambridgeen Trinity Collegen papiksi ja luennoimaan Cambridgen yliopistoon.


title: John A. T. Robinson

text: Robinsonilla diagnosoitiin terminaalivaiheessa oleva syöpä 1983, ja hän kuoli joulukuun 5. päivänä samana vuonna Arnclifessä, Pohjois-Yorkshiressä.


title: Toispuolihalvaus

text: Toispuolihalvaus (myös hemiplegia) on tila, jossa henkilön vartalon toinen puoli on heikko tai halvaantunut, esimerkiksi toinen käsivarsi ja saman puolen jalka eivät toimi normaalisti. Tila voi olla synnynnäinen tai seuraus sairaudesta tai halvauksesta. Hemiplegian aiheuttaa yleisimmin jokin aivoverenkiertohäiriö, mutta kliinisen tilan voivat aiheuttaa myös selkäytimeen tai aivopuoliskoihin vaikuttavat vammat tai sairaudet.


title: Toispuolihalvaus

text: CP-vamma voi myös vaikuttaa toisen aivopuoliskon toimintaan, jolloin kehon toisen puolen toiminnot ovat rajallisia. CP-vammaisilla hemiplegia ei aiheuta halvausta vaan spasmeja. Mikäli CP-vamman ainoa oire on toispuolinen halvaus, tilaa kutsutaan hemiplegiaksi.


title: Toispuolihalvaus

text: Hemiplegiaa aiheuttaa myös mm. aurallisen migreenin harvinaiset alatyypit familiaalinen (suvuittain kulkeva) hemipleginen migreeni FHM sekä sporadinen (erillisenä esiintyvä) hemipleginen migreeni SHM.


title: Toispuolihalvaus

text: Osittaista toispuolihalvausta kutsutaan hemipareesiksi.


title: Riski

text: Riski tarkoittaa, että johonkin tavoittelemisen arvoiseen asiaan liittyy myös mahdollisuus negatiivisesta lopputuloksesta. Arkikielessä riskiä käytetään synonyymina epäonnistumisen tai uhan todennäköisyydelle. Turvallisuuden näkökulmasta riski tarkoittaa onnettomuuden todennäköisyyden ja seurausten yhdistelmää. Matemaattisesti riski on kielteisen lopputuloksen todennäköisyys kerrottuna sen aiheuttamilla menetyksillä.


title: Riski

text: Sana riski tulee latinan sanasta "risicare", joka merkitsee karin tai karikon kiertämistä.


title: Riski

text: Taloudellinen riski merkitsee esimerkiksi sijoituksesta saatavan palautuksen odottamatonta vaihtelua tai volatiliteettia. Menestyvä liiketoiminta perustuu riskienhallinnalle, (laskelmoitujen riskien ottamiselle), jonka keinoja on esimerkiksi vakuutus.


title: Riski

text: Jäännösriski on jäljellejäävä riski, jota ei voida tai haluta poistaa. Sitä voidaan myös kutsua hyväksytyksi riskiksi tai riskiksi, joka ollaan valmiita ottamaan.


title: Riski

text: Arkikielessä jäännösriski on sama asia kuin riski. Ottamalla riski hyväksytään se ajatus, että päätöksestä voi seurata jokin negatiivinen seuraus.


title: Riski

text: Tieteellisessä tai ammatillisessa merkityksessä alkuperäistä riskiä pienennetään riskienhallinnan menetelmillä, kunnes jäljellä oleva riski on niin pieni, että se voidaan hyväksyä. Todellisessa maailmassa riskiä ei koskaan pystytä täysin poistamaan, mutta jäännösriski voi olla lähes olematon.


title: Osmo Tiililä

text: Osmo Antero Tiililä (3. maaliskuuta 1904 Tampere – 16. joulukuuta 1972 Helsinki) toimi Helsingin yliopiston dogmatiikan professorina 1939–1967. Hän oli paitsi professori ja tutkija myös tuottelias kirjoittaja ja suosittu kristillinen puhuja, joka kokosi suuret kuulijajoukot. Hänen kiinnostuksensa tutkijana suuntautui erityisesti herätysliikkeisiin. Hän oli pidetty luennoitsija, mutta myös vaativa opettaja, jota pelättiin. Yleisesti häntä pidettiin aikakautensa vaikuttavimpana opettajana Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa.


title: Osmo Tiililä

text: Sotien jälkeisenä aikana Tiililästä tuli kirkon konservatiivisen opposition teräväsanainen johtaja, kiistelty hahmo ja kirkon ankara arvostelija. Hän arvosteli kirkkoa hengellisen tehtävän laiminlyömisestä ja keskittymisestä yhteiskunnallisiin kysymyksiin.


title: Osmo Tiililä

text: Tiililä vastusti voimakkaasti Suomen luterilaisen kirkon maallistumista ja kärjisti vastalauseensa eroamalla kirkosta syksyllä 1962. Tapaus herätti suurta huomiota julkisuudessa, sillä kirkkoon kuulumaton dogmatiikan professori ja tulevien pappien opettaja ei ollut tavallinen tapaus.


title: Osmo Tiililä

text: Tiililän "Johdatus teologiaan" (1968) on vanhauskoisen luterilaisuuden perusteoksia.


title: Osmo Tiililä

text: Osmo Tiililän isä oli Tampereen yhteiskoulun rehtori Kaarlo Tiililä. Hänen veljenpoikansa on Nokia Oy:n osastopäällikkö (eläkkeellä) ja taiteilija Paul Tiililä.


title: Tähtien turvatit

text: Tähtien turvatit (alkuteos: "Planeternas skyddslingar", myöhemmin "Stjärnornas kungabarn") on Zacharias Topeliuksen osittain allegorinen historiallinen romaani, jonka tapahtumat sijoittuvat kuningatar Kristiinan valtakaudelle. Teos on julkaistu 1889, ja se jäi Topeliuksen viimeiseksi romaaniksi.


title: Muuttokyyhky

text: Muuttokyyhky ("Ectopistes migratorius") on sukupuuttoon kuollut kyyhkylaji, jonka arvioidaan olleen aikoinaan maailman runsaslukuisin lintulaji.


title: Muuttokyyhky

text: Muuttokyyhky oli melko kookas ja enimmäkseen harmaa. Sen rinta oli ruskehtava ja vatsapuoli valkea.


title: Muuttokyyhky

text: Muuttokyyhkyt elivät Pohjois-Amerikassa, missä ne liikkuivat valtavissa parvissa. Nämä parvet saattoivat olla jopa puolitoista kilometriä leveitä ja 500 kilometriä pitkiä. Ne pesivät Pohjois-Amerikan Kalliovuorten itäpuolisissa metsissä, Yhdysvaltojen koillis- ja Kanadan itäosissa. Talveksi ne muuttivat etupäässä Yhdysvaltojen eteläosiin, toisinaan myös Meksikoon tai Kuubaan.


title: Muuttokyyhky

text: Vielä 1800-luvun alussa muuttokyyhky oli maailman yleisin lintulaji; tuolloin sen kannaksi arvioitiin vähintään 10 miljardia yksilöä, ja joka toinen pohjoisamerikkalainen lintu oli muuttokyyhky. Niitä alettiin käyttää halpana ruokana orjille ja köyhille, mikä johti suurimittaiseen metsästykseen. Vuosien 1800–1870 välillä muuttokyyhkykanta taantui hitaasti, mutta vuosina 1870–1890 kannassa tapahtui katastrofaalinen romahdus. 1890-luvulla yritettiin säätää metsästystä rajoittavia asetuksia, mutta se oli liian myöhäistä eikä laji kyennyt enää toipumaan. Viimeinen varma havainto luonnonvaraisesta muuttokyyhkystä tehtiin Ohiossa vuonna 1900 ja viimeinen vangittu yksilö, nimeltään "Martha", kuoli vuonna 1914 Cincinnatin eläintarhassa, jossa se oli elänyt viimeiset 14 vuotta.


title: Nebula

text: Nebula tarkoittaa seuraavia:


title: Kurikan rautatieasema

text: Kurikan rautatieasema () oli liikennepaikka Suomen rataverkolla Kurikan kaupungissa Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Liikennepaikka sijaitsee rataosalla eli niin kutsutun Suupohjan radan varrella. Asemarakennus ja ratapiha sijaitsevat Kurikan keskustan ja Mosselokaupungin välissä.


title: Kurikan rautatieasema

text: Henkilöliikenne rataosuudella on lopetettu 1960-luvulla, mutta asemalla oli tavaraliikennettä ja siellä myytiin VR:n matkalippuja vielä 1990-luvulla. Myöhemmin liikennepaikka toimi vielä junien kohtaamispaikkana. Asemarakennus on nykyisin yksityisomistuksessa, ja se on kunnostettu alkuperäistä ulkonäköä kunnioittaen. Rakennuksessa toimii nykyään ruokaravintola.


title: Kurikan rautatieasema

text: Liikennepaikka poistui Ratahallintokeskuksen liikennepaikkarekisteristä 3. kesäkuuta 2007 voimaan tulleen uuden liikennepaikkaluettelon myötä.


title: Laukauksia viulukotelossa

text: Laukauksia viulukotelossa (KRÄLP 40 / KRÄKCD 40) on suomalaisen Miljoonasade-yhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin 24. helmikuuta 1988.


title: Laukauksia viulukotelossa

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Heikki Salo.


title: Tatu Pekkarinen

text: Taavetti ”Tatu” Pekkarinen (6. joulukuuta 1892 Kuopio – 4. heinäkuuta 1951 Helsinki) oli kuopiolainen laulusanoittaja, kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja. Pekkarinen tunnetaan ennen kaikkea iskelmä- ja kuplettisanoittajana, jonka tunnetuimpia sanoituksia ovat muun muassa ”Väliaikainen”, ”Kaunis Veera”, ”On lautalla pienoinen kahvila”, ”Nikkelimarkka”, ”Soita Humu-Pekka” ja ”Tää on vain maailmaa”. Pekkarinen lauloi omia kuplettilaulujaan myös levylle 1920-luvun lopulla.


title: Tatu Pekkarinen

text: Pekkarinen kirjoitti 1940-luvulla useita romaaneja (muun muassa "Purnunpohjan kultajuhlat" vuonna 1944 ja "Maailman kasvot" vuonna 1945) sekä elokuvakäsikirjoituksia, kuten "Kaksi Vihtoria" (1939), "Kaunis Veera eli Ballaadi Saimaalta" (1950) ja "On lautalla pienoinen kahvila" (1952).


title: Tatu Pekkarinen

text: Pekkarinen käytti tuotannossaan myös salanimiä Ilmari Mäkitie, R. Kainulainen, Reino Raudus, Samu Kirjala ja Erkki Salama (Matti Jurvan kanssa).


title: Tatu Pekkarinen

text: Pekkarinen on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.


title: Tatu Pekkarinen

text:
Omalla nimellä:
Nimimerkillä "Ilmari Mäkitie":


title: Kehämestari

text: Kehämestari, oikealta nimeltään Maynard Tiboldt on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä rikollinen, Rikosten Sirkuksen johtaja ja toinen Kehämestarin nimeä käyttänyt hahmo. Ensimmäinen, Kuoleman Kehämestari oli Maynardin isä, Fritz Tiboldt. Stan Lee ja Steve Ditko loivat molemmat. Kehämestarien ensiesiintyminen tapahtui "Hulk"-lehden numerossa 3.


title: Kehämestari

text: Suomessa Kehämestari esiintyi ensimmäisen kerran "Marvel Sagan" numerossa 5 (1990).


title: Kehämestari

text: Itävaltalaisen Tiboldtien suvun ylläpitämä perhesirkus oli vanha, maineikas yritys, jonka suvun vesa, natsiimielinen Fritz Tiboldt peri 1930-luvulla.


title: Kehämestari

text: Toisen maailmansodan aletuua natsi-Saksan tiedustelupalvelu pyysi Tiboldtia tekemään kiertueen Amerikkaan. Kiertueen todellinen tarkoitus kuitenkin oli toimia suojana valtion virkamiehiä murhaaville salamurhaajille. Kapteeni Amerikka vangitsi Tiboldtin, jota alettiin kutsua Kuoleman Kehämestariksi, ja uhka lopetettiin. Fritz passitettiin takaisin kotimaahansa.


title: Kehämestari

text: Sodan jälkeen Tiboldt ja hänen vaimonsa Lola onnistuivat jatkamaan Sirkuksensa toimintaa. Samalla he kouluttivat pojastaan Maynardista jatkajaa perheyritykselle. Natsimieliset kuitenkin murhasivat Fritzin ja hänen vaimonsa kostoksi pariskunnan todistuksista sotaoikeudenkäynneissä.


title: Kehämestari

text: Fritzin poika, Maynard Tiboldt päätti jatkaa isänsä työtä ja siirtää sirkuksensa Yhdysvaltoihin, kauas Saksasta. Huolimatta ahkerista ponnisteluistaan Maynardin sirkus jäi suurten kaupallisten viihdyttäjien varjoon.


title: Kehämestari

text: Kehämestarilla ei ole varsinaisia supervoimia. Hänen voimansa piilee hänen silinterissään, jossa piilee Punakallon keksintöön, Nullatroniin perustuva hypnotisoiva kiekko.


title: Marraskuu (kappale)

text: ”Marraskuu” on Miljoonasateen kappale albumilta "Laukauksia viulukotelossa" (1987). Kappale kertoo suomalaisen miehen ikävästä marraskuun aikana ja miehen jäämisestä yksin kun tyttöystävä on jättänyt. Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry (nyk. Musiikkituottajat ry) palkitsi ”Marraskuun” Emma-palkinnolla vuoden 1987 parhaana iskelmänä.


title: Marraskuu (kappale)

text: Kappale julkaistiin singlenä (KRÄKS 116) syyskuussa 1987. Sen B-puolena oli ”Posliinikukka”.


title: Ayacucho

text: Ayacucho on Perussa sijaitsevan Ayacuchon alueen ja Huamangan provinssin pääkaupunki. Vuoden 2017 väestönlaskennassa kaupungissa asui 211 279 asukasta. Sen asukasluku on kasvanut nopeasti 2000-luvulla, sillä vuoden 2007 väestönlaskennassa asukasluku oli alle 150 000. Kaupunki sijaitsee noin 2 700 metriä merenpinnan yläpuolella. Ayacucho tunnetaan lukuisista kirkoistaan ja uskonnollisista juhlallisuuksista pääsiäisenä.


title: Ayacucho

text: Ayacucho perustettiin 25. huhtikuuta 1540 nimellä San Juan de la Frontera de Huamanga. 15. helmikuuta 1825 Simón Bolívarin määräyksestä kaupungin nimeksi muutettiin Ayacucho. Abimael Guzmánin johtaman Loistava polku -järjestö syntyi Ayacuchossa 1970-luvulla.


title: Cerro de Pasco

text: Cerro de Pasco on kaupunki Perussa. Vuonna 2007 siellä asui 66 860 asukasta. Se sijaitsee 4 333 metriä merenpinnan yläpuolella ja on suurimpia niin korkealla sijaitsevia kaupunkeja. Cerro de Pasco on Pascon alueen pääkaupunki ja sen talous perustuu kaivosteollisuuteen. Kaupungista on rautatieyhteys Limaan.


title: Cerro de Pasco

text: Korkeudesta johtuen lämpötila kaupungissa vaihtelee -5 ja 10 celsiusasteen välillä.


title: Semanttinen verkko

text: Semanttinen verkko on 1950-luvulta lähtien kehitelty tietämyksen esittämistapa. Rakenteena semanttisella verkolla tarkoitetaan suunnattua graafia, jonka pisteet edustavat käsitteitä ja kaaret käsitteiden välisiä semanttisia suhteita. Semanttisia verkkoja käytetään esimerkiksi sanastojen esittämiseen tietokoneella käsiteltävässä muodossa. Semanttisten verkkojen tutkimus on osa tekoälytutkimusta. Niitä käytetään myös kielitieteessä sekä sanastotyössä ja sanaston tutkimuksessa.


title: Semanttinen verkko

text: Semanttisten verkkojen esittämät kytkennät voivat olla moniselitteisiäkin ollakseen silti hyödyllisiä ihmisen käytössä tietorakenteissa navigoitaessa. Tällaisia ovat esimerkiksi asiasanastot ja tesaurukset, jotka käyttävät muutamaa semanttista relaatiota (esimerkiksi laajempi termi, suppeampi termi, rinnakkaistermi, käytä, korvaa termin).


title: Semanttinen verkko

text: Semanttisia verkkoja voidaan käyttää sellaisten loogisten esitystapojen kuin Charles S. Peircen kehittämien eksistentiaaliverkkojen tai John F. Sowan käsiteverkkojen kuvaamisessa. Semanttisten verkkojen ilmaisuvoima vastaa ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikkaa. Tällaisilla ankarammin määritellyillä semanttisilla verkoilla voidaan tehdä deduktiivista päättelyä. Joissakin automaattisissa päättelyjärjestelmissä käytetään verkkoteorian tarjoamia mahdollisuuksia.


title: Semanttinen verkko

text:
Semanttiset verkot sovellettiin tietokoneille Cambridgen yliopiston kieltentutkimusyksikössä (Cambridge Language Research Unit) vuonna 1956. Richard H. Richensin tutkimuksen tarkoituksena oli kokeilla luonnollisten kielten kääntämistä semanttisen välikielen avulla. 1960-luvun alussa Robert F. Simmons kehitteli semanttisia verkkoja System Development Corporation -yrityksessä Kalifornian Santa Monicassa. M. Ross Quillianin vuonna 1966 esitelty työ on ollut merkittävä semanttisten verkkojen jatkokehittelyssä.
Käsitekarttoja voidaan pitää semanttisten verkkojen hyvin vapaamielisenä sovelluksena. Käsitekarttojen avulla ei yleensä voida suorittaa muodollista päättelyä, mutta ne kuvaavat käsitteiden välisiä suhteita luovuutta edistävällä tavalla.


title: Semanttinen verkko

text:
Esimerkiksi tekstin tai esityksen suunnittelu käsitekartan avulla antaa mahdollisuuden tuoda siinä esiintyviä käsitteitä ja teemoja esiin siinä järjestyksessä kuin ne tulevat mieleen. Käsitteiden välisten suhteiden pohtiminen ja ilmaiseminen käsitekartassa puolestaan tuo esiin eri mahdollisuuksia kytkeä käsitteet ja esityksen näkökulmat toisiinsa.
1960-luvulta 1980-luvulle kehitettiin ajatuksia semanttisten suhteiden esittämisestä linkkeinä osana hypertekstin rakennetta. Linkkiä edusti semanttisen verkon kaari (edge) ja linkit kytkivät toisiinsa käsitteitä edustavia solmuja (node, vertex). HTML- ja XML-merkintäkieliin on pyritty yhdistämään tyypiteltyjen linkkien avulla kuvattuja merkityssuhteita eli luomaan semanttista verkkoa.


title: Avaruuslentäjä

text: Avaruuslentäjä on henkilö, joka on lentänyt avaruudessa. Yhdysvaltalaisen määritelmän mukaan avaruus alkaa 50 mailista (noin 80 km) ja Fédération Aéronautique Internationalen (FAI) mukaan 100 kilometristä (katso Kármánin raja). Tätä korkeammalla käyneitä ihmisiä voidaan näin kutsua avaruuslentäjiksi.


title: Avaruuslentäjä

text: Avaruuslentäjiä on FAI:n määritelmän mukaan 30. kesäkuuta 2008 mennessä 481 ihmistä 39 eri valtiosta ja yhdysvaltalaisen määritelmän mukaan 487 ihmistä. Avaruuslentäjät ovat viettäneet yhteensä 88 vuotta avaruudessa. Miehistä eniten aikaa avaruudessa (vuoden 2008 tilanne) on viettänyt Sergei Krikaljov (803 vuorokautta, 9 tuntia ja 39 minuuttia), naisista Peggy Whitson (377 vuorokautta).


title: Avaruuslentäjä

text: Yhdysvalloissa otettiin kreikan kielestä kehitetty nimitys, astronautti, 1950-luvun lopulla ja se on yleisesti käytössä länsimaissa. Yhdysvalloissa termiä "astronautti" käytetään henkilöstä heti, kun tämä on aloittanut astronautin koulutuksen, mutta varsinaisen astronautin lentomerkin (nykyisin kangasta, ennen sotilaslentäjän merkin kaltainen metallinen merkki) saa vasta suoritettuaan avaruuslennon.


title: Avaruuslentäjä

text:
Alan Shepard oli ensimmäinen avaruudessa käynyt yhdysvaltalainen astronautti. Häntä ennen avaruudessa oli käynyt vain neuvostoliittolainen Juri Gagarin.
Venäjän (ja sitä edeltäneen Neuvostoliiton) avaruushallinnon kouluttamia lentäjiä kutsutaan kosmonauteiksi (, 'kosmonavt'). Venäjällä kosmonautiksi kutsutaan onnistuneen avaruuslennon suorittanutta henkilöä.


title: Avaruuslentäjä

text: Venäläinen Juri Gagarin matkasi ensimmäisenä ihmisenä avaruuteen 12. huhtikuuta 1961 suoritetulla Vostok 1 avaruuslennolla. 16. kesäkuuta 1963 Vostok 6 -lennolle lähtenyt kosmonautti Valentina Tereškova oli ensimmäinen nainen avaruudessa.


title: Avaruuslentäjä

text: Termiä taikonautti käytetään kiinalaisista astronauteista länsimaisessa mediassa. Kiinalaiset itse kuitenkin käyttävät sanaa "yuhangyuan" (宇航員 yǔháng yuán, "avaruusnavigaattori") ja virallisissa englanninkielisissä teksteissä Kiinan hallitus on käyttänyt termiä "astronautti".


title: Avaruuslentäjä

text: Yang Liwei oli ensimmäinen Kiinan kansantasavallan kansalainen avaruudessa.


title: Avaruuslentäjä

text: Eurooppalaisesta avaruuslentäjästä on joskus, etenkin Ranskassa käytetty nimitystä spationautti (). Tämä nimitys liittyi 1970- ja 1980-lukuun, kun Ranska lennätti avaruuslentäjiään Neuvostoliiton avaruusaluksilla.


title: Avaruuslentäjä

text: Jean-Loup Chrétien oli Ranskan ja Länsi-Euroopan ensimmäinen avaruuslentäjä. Sigmund Jähn oli ensimmäinen saksalainen avaruuslentäjä.


title: Avaruuslentäjä

text: Euroopan avaruusjärjestö ESA ei ole vielä järjestänyt miehitettyjä avaruuslentoja, mutta eurooppalaisia on ollut mukana sekä Venäjän että Yhdysvaltain lennoilla.


title: Avaruuslentäjä

text: ESAn astronautti Christer Fuglesang oli ensimmäinen ruotsalainen ja pohjoismaalainen avaruudessa.


title: Avaruuslentäjä

text: Malesiaksi astronautti, kosmonautti tai avaruuslentäjä on angkasawan. Malesian ensimmäinen avaruuslentäjä šeikki Muszaphar Shukor laukaistiin avaruuteen Baikonurin kosmodromilta lokakuun alussa 2007.


title: Avaruuslentäjä

text: Vuoden 2006 aikana Intia on alkanut pohtia, miksi intialaisia avaruuslentäjiä tulisi kutsua. Nimeä haetaan omasta kielestä, sanskriitista, eikä englannista. Gaganautti voi olla intialainen avaruuslentäjän nimitys. Intialainen miehitetty avaruuslento on viivästynyt alkuperäisestä tavoitteesta (vuodesta 2014). Intia käy avaruuskilpaansa Kiinan kanssa, joka aikoo lentää Kuuhun vuonna 2024. Astronautti voitaisiin kääntää sanskriitiksi: Antarikshyatri, mutta se on hankala sana lausua. “Gaganautti”-sana tulee sanasta "gagan", joka tarkoittaa taivasta. Länsimedia on käyttänyt myös termiä "indonaut" .


title: Avaruuslentäjä

text: Avaruuslentäjien valinta on ollut sotilaslentäjien valinnan kaltainen, lisäksi hakijoita on ollut suuria määriä. Siksi avaruudessa avaruuslentäjillä ei ole ollut kovin suuria terveysongelmia, avaruuspahoinvointia ja joskus kuumetta on esiintynyt. Vuoden 2012 lopulla Yhdysvalloissa julkaistiin artikkeli, joka arvelee kosmisen säteilyn aikaansaavan avaruuslentäjien muistiin vaurioita pitkillä avaruuslennoilla, esim. lennoilla Marsiin.