title: Tampereen Kivimuseo

text: Korhonen etsi kiviä maastosta ja kotimaisten kivimessujen kautta, mutta suurimman osan kokoelmastaan hän hankki ulkomailta ostamalla tai vaihtamalla. Hän rahoitti kivihankinnat muun muassa myymällä postimerkkikokoelmansa.


title: Tampereen Kivimuseo

text: Syyskuussa 1997 Korhonen lahjoitti Tampereen kaupungille ensimmäisen kivierän, noin 3 500 esinettä. Hän esitti samalla toivomuksen, että kivet pääsisivät näytteille museoon. Lahjoitus johti näin Kivimuseon perustamiseen. Korhonen jatkoi kokoelman kartuttamista vielä sen jälkeenkin.


title: Tampereen Kivimuseo

text: Kivimuseo sijaitsi marraskuuhun 2013 asti pääkirjastotalo Metson alakerrassa, jossa sillä oli noin 400 neliömetrin tilat. Museo joutui muuttamaan pois, koska kirjasto tarvitsi tilat omaan käyttöönsä. Kivimuseo avattiin uudelleen Vapriikissa joulukuussa 2014. Muuton yhteydessä näyttelyn ilme uudistettiin ja tiedot ajanmukaistettiin. Näyttelytilan pinta-ala pieneni hieman, mutta museon kävijämäärä kasvoi.


title: Tampereen Kivimuseo

text: Kivimuseon esineet on hankittu visuaalisin perustein. Korhosen mukaan häntä kiehtoi nimenomaan kivien esteettisyys, ei esimerkiksi niiden mineraalipitoisuus tai käyttöarvo. Kokoelmassa on siksi paljon värikkäitä, erikoisen näköisiä ja isoja kiviä. Museon suurikokoisimmat näytteet ovat fossilisoituneen puun kappaleita, jotka painavat puolitoista tonnia. Kokoelman yhteispaino on arvioiden mukaan vähintään 30 tonnia.


title: Tampereen Kivimuseo

text: Museon vanhimmat näytteet ovat 4,7 miljardia vuotta vanhoja meteoriitteja. Ne ovat Tampereen museoiden vanhimmat esineet.


title: Tampereen Kivimuseo

text: Kivimuseolla on harvinaisen edustavia pallokivinäytteitä. Ne ovat herättäneet kansainvälistä kiinnostusta.


title: You Can’t Stop Rock ’n’ Roll

text: You Can't Stop Rock 'N' Roll (1983) on hard rock -yhtye Twisted Sisterin toinen albumi.


title: Asemasota Missejoella

text: Asemasota Missejoella (nykyinen Misajoki) käytiin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla, ja siihen osallistui suomalaisista miehistä koottu ja saksalais-suomalaisen päällystön johtama Kuninkaallinen preussilainen jääkäripataljoona 27 kesä–elokuussa 1916. Tämä jakso oli jääkäripataljoonan ensimmäinen rintamapalvelus, jolloin se myös koki ensimmäiset taistelutappionsa.


title: Asemasota Missejoella

text: Jääkäripataljoona 27 oli alistettuna saksalaisen 3. ratsuväkiprikaatin osasto B:lle, jota johti eversti Dewall. Pataljoona otti asemansa 11.-12. kesäkuuta Ulaanirykmentti 9:ään ja Nostoväkirykmentti 17:n 3. pataljoonaan kuuluneilta joukoilta.


title: Asemasota Missejoella

text: Asemat sijaitsivat Tirulin suoalueella Jelgavasta Riikaan johtavien rautatie- ja maantieyhteyksien itäpuolella. Misa kulkee silloisen rintamalinjan halki. Niille oli tyypillistä alava ja märkä maasto, joka teki esimerkiksi asemien kaivamisen paikoitellen mahdottomaksi, siksi asemat ja ”kämpät” (majoituskorsut) rakennettiin maan päälle.


title: Asemasota Missejoella

text: 13. kesäkuuta 1916 haavoittui ruuanhakumatkalla kuolettavasti 1. komppaniaan kuulunut jääkäri Alfred Hyytinen. Hän oli ensimmäinen kaatunut jääkäri.


title: Asemasota Missejoella

text: Jääkäripataljoonan asemasotajakso Misajoella päättyi yllättävään siirtoon Tukumsiin ja edelleen Riianlahden rannikolle.


title: Ordun maakunta

text: Ordun maakunta (turk. Ordu) on maakunta pohjoisessa-Turkissa Mustanmeren rannalla. Ordun maakunnan pääkaupunki on Ordu.


title: Ordun maakunta

text: Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 728 949.


title: Ordun maakunta

text: Ordun maakunta on jaettu 19 piirikuntaan.


title: Karkemiš

text: Karkemiš oli muinainen kaupunki Eufratin yläjuoksun varrella nykyisen Turkin alueella lähellä Syyrian rajaa. Kaupunki oli sotilaallisesti ja kaupallisesti erittäin tärkeä, sillä sen luota päästiin kahlaten Eufratin yli. Karkemiš liittyy heettiläisten historiaan. Noin 1200–717 eaa. se oli tärkein kaupunki myöhäisheettiläisten valtakuntien alueella, kunnes Assyrian kuningas Sargon II valloitti kaupungin. Karkemiissa käytiin vuonna 605 eaa. taistelu, jossa Babylonin kuningas Nebukadressar II voitti Assyrian avuksi marssineen Egyptin faarao Neko II:n.


title: Tauno Söder

text: Tauno Huugo Söder (13. tammikuuta 1927 Sakkola – 2. toukokuuta 2009) oli suomalainen näyttelijä.


title: Tauno Söder

text: Söder oli yksi Televisioteatterin vakionäyttelijöistä ja toimi useissa muissakin teattereissa. Televisiossa Söder näytteli muun muassa Mirjam Himbergin elokuvassa "Kustaa III" (1963) ja Seppo Wallinin Harold Pinter -filmatisoinnissa "Teekutsut" (1965).


title: Tauno Söder

text: Elokuvan puolella Söder näytteli myös pieniä sivuosia useissa Suomen Filmiteollisuuden ja Fennada-Filmin elokuvissa. Näitä olivat muun muassa roolit Aarne Tarkaksen vuorollaan kummallekin edellä mainitulle yhtiölle ohjaamissa elokuvissa "Herra sotaministeri" (1957), "Ei ruumiita makuuhuoneeseen" (1959) ja "Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut" (1960). Söder näytteli myös murharyhmän etsivää Matti Kassilan Komisario Palmu -elokuvissa. 1960-luvun lopulla Söder näytteli myös kahdessa Ere Kokkosen ohjaamassa Spede Pasasen elokuvassa, "Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut" (1969) ja "Pohjan tähteet" (1969).


title: Ordu

text:
Ordu (kreikaksi Κοτύωρα "Kotyora") on satamakaupunki Mustanmeren rannalla Turkissa.
Ordu on Ordun maakunnan pääkaupunki ja se on myös yksi Ordun maakunnan piirikunnista. Kaupungin asukasluku on 136 000 (2008).


title: Ordu

text: Ordu on arkkitehtuuriltaan historiallinen kaupunki ja kauan tunnettu kalastuskaupunki. Matkailu on kaupungissa suosittua etenkin venäläisten ja georgialaisten keskuudessa.


title: Ordu

text: Nimi "ordu" on vanha turkinsukuisten paimentolaisten käyttämä sana, joka tarkoitti sotilasleiriä, armeijaa tai yleensä suurta joukkoa.


title: Adolf Hurwitz

text: Adolf Hurwitz (26. maaliskuuta 1859 Hildesheim – 18. marraskuuta 1919 Zürich) oli saksalainen juutalainen matemaatikko. Häntä on luonnehdittu yhdeksi 1800-luvun jälkipuolen tärkeimmistä matemaatikoista.


title: Adolf Hurwitz

text: Hurwitz syntyi 1859 Hildesheimin kaupungissa Saksassa juutalaiseen perheeseen. Perhetietojen mukaan hänellä oli sisaruksia, mutta heidän nimiään ei ole pystytty vahvistamaan. Salomon Hurwitz, Adolf Hurwitzin isä, oli töissä käsityöalalla ja hänen äitinsä, Elise Wertheimer, kuoli kun Hurwitz oli 3-vuotias. Hurwitz aloitti opiskelun Realgymnasium Andreanumissa vuonna 1868 ja häntä opetti Hermann Schubert. Hurwitzin isä ei pystynyt rahoittamaan poikansa opiskeluja yliopistossa, mutta hänen ystävänsä pystyi auttamaan taloudellisesti Hurwitzia.


title: Adolf Hurwitz

text: Hurwitz oli hyvin merkittävä matemaatikko ja hän toimi uransa aikana muun muassa Albert Einsteinin opettajana.


title: Adolf Hurwitz

text: Yksityiselämässään Hurwitz tapasi 1884 Ida Samuel -nimisen naisen ja meni tämän kanssa naimisiin. Pariskunta sai kolme lasta.


title: Adolf Hurwitz

text: Hurwitz kuoli Zürichissä vuonna 1919.


title: Muumimuseo

text: Muumimuseo on Tampereella sijaitseva museo, joka esittelee kirjailija ja taiteilija Tove Janssonin alkuperäisiä muumiteoksia. Museo kuuluu hallinnollisesti Tampereen taidemuseoon, ja se on toiminut aiemmin nimellä Tampereen taidemuseon Muumilaakso. Museo on ollut erityisesti aikuisten ja ulkomaalaisten suosiossa.


title: Muumimuseo

text: Muumilaakso avattiin yleisölle vuonna 1987. Museo sijaitsi 25 vuoden ajan Tampereen pääkirjastotalo Metson alakerrassa, kunnes joutui muuttamaan pois remontin vuoksi. Vuosina 2013–2016 se toimi väliaikaisesti Tampereen taidemuseon pohjakerroksessa. Museo siirtyi myöhemmin Tampere-taloon, josta se sai pysyvän paikan. Uudistuneen Muumimuseon avajaisia vietettiin kesällä 2017.


title: Muumimuseo

text: Muumimuseo on ehdolla vuoden 2019 European Museum of the Year -palkinnon saajaksi. Voittaja valitaan toukokuussa 2019.


title: Muumimuseo

text: Muumimuseon olemassaolo perustuu Tampereen taidemuseon kansainvälisesti tunnettuun Muumilaakson kokoelmaan. Kokoelman pohjana ovat teokset, jotka Tampereen kaupunki on saanut lahjoituksena Tove Janssonilta, taiteilijaprofessori Tuulikki Pietilältä ja lääketieteen lisensiaatilta Pentti Eistolalta. Lahjoitukset on tehty vuosina 1986, 1993 ja 1997. Tätä nykyä museolla on hallussaan noin 2 000 teosta, joista yli puolet on Janssonin muumiaiheisia kuvituksia ja luonnoksia. Kokoelmaan kuuluu myös muumikirjojen erikielisiä käännöksiä. Pietilän rakentamia yksityiskohtaisia kuvaelmia on noin 40. Näyttelyjen vetonaula on sininen, viisikerroksinen Muumitalo.


title: Muumimuseo

text: Muumilaakson kokoelma sisältää suurimman osan muumikirjojen originaalikuvituksista. Mukana ovat muun muassa kaikki kuvat romaaneista "Vaarallinen juhannus" ja "Muumilaakson marraskuu" sekä kuvakirjasta "Vaarallinen matka". Kirjoissa julkaistujen kuvien lisäksi aineisto koostuu erilaisista luonnoksista, toisinnoista ja kansikuva-aiheista. Kuvituksista valtaosa on mustavalkoisia tussipiirroksia, mutta joukossa on myös lyijykynä-, guassi- ja vesiväritöitä.


title: Muumimuseo

text: Muumiaiheisten kuvien lisäksi Muumilaakson kokoelmaan kuuluu satukuvituksia, joita Jansson on tehnyt J. R. R. Tolkienin kirjaan "Lohikäärmevuori" sekä Lewis Carrollin kirjoihin "Kraukijahti" ja "Liisan seikkailut ihmemaassa". Museon hallussa on myös yli 400 Janssonin lehtikuvitusta, jotka ovat pääasiassa "Garm"-lehden kansikuvia ja kuvituspiirroksia.


title: Muumimuseo

text: Museon kokoelmaan kuuluu noin 40 kolmiulotteista kuvaelmaa, jotka esittävät muumitarinoista tuttuja kohtauksia. Kuvaelmat ja niiden sisältämät 381 hahmoa ovat pääasiassa Tuulikki Pietilän tekemiä. Muutaman kuvaelman hän on rakentanut yhdessä Pentti Eistolan kanssa. Tove Jansson on tehnyt kuvaelmiin joitain yksityiskohtia, ja myös Pietilän äiti Ida Pietilä on valmistanut muutamia figuureja.


title: Muumimuseo

text:
Kuvaelmat on rakennettu vuosina 1976–1990.
Ne on tehty pääosin Klovharun saaressa.


title: Muumimuseo

text: Osa kuvaelmista myötäilee melko tarkasti alkuperäisten muumitarinoiden kuvitusta ja juonta. Osassa on enemmän Pietilän omaa tulkintaa. Kuvaelmissa saattaa esimerkiksi esiintyä hahmoja, jotka eivät ole mukana kirjan vastaavissa kohtauksissa.


title: Muumimuseo

text: Muumilaakson kokoelmassa on kaksi Muumitalon pienoismallia. "Ensimmäisen muumitalon" on tehnyt Pentti Eistola vuonna 1958. Toinen, suurempi ja tunnetumpi muumitalo on viisikerroksinen ja yli kaksi metriä korkea. Eistola, Pietilä ja Jansson rakensivat sen yhdessä vuosina 1976–1979. Tove Janssonin toivomuksesta talosta käytetään nykyään nimitystä "Muumi-Talo".


title: Muumimuseo

text: "Muumi-Talo" muotoiltiin vapaasti ilman rakennuspiirustuksia, eikä sen arkkitehtuuri noudata mitään tiettyä tyylisuuntaa. Talossa on muun muassa torneja, kupoleita, terasseja, portaita ja erinäköisiä ikkunoita. Sisätilat on valaistu ja koti on varustettu tavaroilla, joita tarvittaisiin oikeassakin elämässä. Talo on itsenäinen teos, joka ei muistuta aiemmissa muumitarinoissa kuvattua taloa. "Muumi-Talon" pohjalta syntyi Janssonin viimeinen muumikirja "Outo vieras Muumitalossa" (1980), jossa on käytetty kuvituksena Per Olov Janssonin ottamia valokuvia.


title: Muumimuseo

text: "Muumi-Talo" on alun perin tehty Lasten vuoden kansainvälistä kuvitusbiennaalia varten. Näyttely järjestettiin Tšekkoslovakian Bratislavassa syksyllä 1979. Suomessa taloa esiteltiin ensimmäisen kerran keväällä 1980, jolloin se oli nähtävillä Rakennustaiteen museossa Helsingissä. Vuosina 1980–1983 "Muumi-Talo" kiersi näyttelyissä myös Ruotsissa ja Norjassa. Seuraavan kerran teos oli esillä Tampereen taidemuseossa vuonna 1986, josta lähtien se on kuulunut Muumilaakson kokoelmaan. "Muumi-Talo" on lainauskiellossa, joten se pysyy aina Tampereella.


title: Muumimuseo

text:
Muumimuseon historian voi ajatella alkavan vuodesta 1985, jolloin Tampereen taidemuseossa valmisteltiin Tuulikki Pietilän tulevaa näyttelyä. Pietilä tuli ilmaisseeksi museon johtajalle Anneli Ilmoselle, että oli huolissaan siitä, mitä hänen teoksilleen tapahtuu tulevaisuudessa. Ilmonen tarjoutui tällöin tallettamaan niitä Tampereen taidemuseon kokoelmiin. Myöhemmin Pietilä otti vielä yhteyttä Ilmoseen ja kertoi, että Tove Janssonilla oli samanlainen pulma muumiteostensa kanssa. Janssonin toiveena oli, että muumikokonaisuus säilyisi mahdollisimman yhtenäisenä. Ilmonen vastasi silloin olevansa halukas sijoittamaan myös muumimateriaalin Tampereelle. Janssonin kotikaupungissa Helsingissä kokoelmasta ei oltu kiinnostuneita.
Vuonna 1986 Tampereen taidemuseossa järjestettiin "Muumit"-näyttely. Jansson, Pietilä ja Pentti Eistola suostuivat lahjoittamaan muumikokoelmansa taidemuseolle ja Tampereen kaupungille sillä ehdolla, että teokset jäisivät näyttelyn päätyttyä suoraan Tampereelle. Tieto kokoelmalahjoituksesta julkistettiin Raatihuoneella 11. joulukuuta 1986. Kyseessä oli taidemuseon historian suurin kertalahjoitus. Lahjoittajat kartuttivat aineistoa vielä lisää vuosina 1993 ja 1997.


title: Muumimuseo

text: Jansson piti tärkeänä sitä, että Muumilaaksosta tehdään taidemuseo eikä leikkipaikka. Muumilaakson kokoelma oli alun perin tarkoitus sijoittaa pysyvästi uudisrakennukseen, joka oli suunnitteilla Tampereen taidemuseon naapuritontille. Koska rakennusta ei ollut vielä tehty, muumikokoelma tarvitsi ensin väliaikaisen sijoituspaikan. Lahjoituksen ehtona näet oli, että kokoelma täytyi asettaa näytteille heti. Tampereen apulaiskaupunginjohtaja Lars Zilliacus ehdotti, että tarvittavat museotilat järjestettäisiin Tampereen uudesta pääkirjastotalo Metsosta. Talon toinen arkkitehti Reima Pietilä oli Tuulikki Pietilän veli.


title: Muumimuseo

text: Muumilaakso avasi ovensa pääkirjastotalo Metson alakerrassa 9. toukokuuta 1987. Museolle kaavailtu uudisrakennus jäi lopulta toteuttamatta, kun uusi kaupunginjohto hautasi hankkeen vuonna 1988. Muumilaakso jäi näin Metsoon. Tove Jansson oli tyytyväinen museon tiloihin. Hän oli mielissään siitä, että Muumilaakso sijaitsi kirjaston läheisyydessä.


title: Muumimuseo

text: Vuonna 1991 televisiossa alettiin näyttää uutta animaatiosarjaa "Muumilaakson tarinoita". Tästä sai alkunsa muumi-innostus, joka näkyi selvästi myös Muumilaakson kävijämäärissä: pelkästään vuonna 1992 museossa vieraili lähes 150 000 ihmistä. Muumilaaksolle saneerattiin Metsosta lisätilaa seuraavana keväänä, jolloin museon pinta-ala laajeni noin 530 neliömetristä melkein kaksinkertaiseksi. Uusittu museo aukeni vappuna 1993. Kokoelman lahjoittajat Tove Jansson, Tuulikki Pietilä ja Pentti Eistola kunnioittivat laajennusosan avajaisia läsnäolollaan.


title: Muumimuseo

text: Vuonna 2004 Muumilaakso suuntautui uusille urille ja aloitti kansainvälisen näyttelytoiminnan. Museo lähetti silloin Japaniin alkuperäisteoksista koostuvan näyttelyn, joka osoittautui niin suureksi menestykseksi, että kokoelman liikkuvuutta maailmalla päätettiin lisätä. Muumilaakson teoksia esiteltiinkin Japanissa jälleen vuosina 2007–2009. Vuoden 2009 näyttelykierros saavutti siellä liki 190 000 katsojaa. Seuraavana vuonna Janssonin alkuperäistä taidetta oli esillä Brysselissä ja Manchesterissa.


title: Muumimuseo

text: Vuonna 2008 museo alkoi tuottaa ulkomaille myös reproduktionäyttelyitä, joissa esiteltiin alkuperäisteosten laadukkaita kopioita. Niitä voitiin asettaa näytteille sellaisissakin paikoissa, joihin ei pystytty järjestämään alkuperäisten teosten vaatimia museo-olosuhteita. Reproduktioita lähetettiin yleisön nähtäville muun muassa Venäjälle, Viroon, Ruotsiin, Kazakstaniin ja Japaniin.


title: Muumimuseo

text: Vuonna 2010 museo oli mukana toteuttamassa "Tanssiva Muumilaakso" -nimistä yhteisproduktiota, jota esiteltiin Suomen "Kirnu"-paviljongissa Shanghain maailmannäyttelyssä. Produktiossa yhdistyivät muumitaide, tanssi, musiikki ja asiantuntijapuheenvuorot. Kyseessä oli ainoa Suomen kulttuuriohjelman edustaja, jolle maailmannäyttelykomitea myönsi palkinnon ansiokkaasta osallistumisesta maailmannäyttelyyn. Seuraavana vuonna sama yhteisproduktio vieraili San Diegossa Kaliforniassa.


title: Muumimuseo

text: Kiertonäyttelyiden ansiosta Muumilaakso sai paljon näkyvyyttä vieraskielisessä mediassa. Kun Japaniin suunniteltu alkuperäisteoksia esittelevä kiertonäyttely peruttiin keväällä 2011 maanjäristys- ja tsunamikatastrofin vuoksi, internetissä julkaistiin aiheesta yli 2 000 japaninkielistä uutista ja yli 11 000 blogikirjoitusta. Näyttely korvattiin myöhemmin reproduktionäyttelyllä.


title: Muumimuseo

text: Vuoteen 2012 mennessä Muumilaakson näyttelyihin oli tutustunut ulkomailla jo noin 700 000 ihmistä. Yhä useampi ulkomaalainen vieraili myös Metsossa. Miljoonan museokävijän raja ylitettiin Tampereen Muumilaaksossa keväällä 2006.


title: Muumimuseo

text: Vuonna 2012 Muumilaakso täytti 25 vuotta. Samalla sen tulevaisuus näytti entistä epävarmemmalta: Metson alakerta oli päätetty remontoida ja ottaa kirjaston käyttöön, joten Muumilaakson oli muutettava pois. Museo suljettiin yleisöltä 25. marraskuuta 2012. Samaan aikaan museokeskus Vapriikkiin pystytettiin tilapäinen "Tanssiva Muumilaakso" -näyttely, joka pysyi esillä vuoden loppuun asti.


title: Muumimuseo

text: 2. tammikuuta 2013 Muumilaakso avattiin täysin uudistettuna Tampereen taidemuseon alakerrassa. Muumikokoelmalle ei ollut järjestynyt omaa museotilaa, joten se sijoitettiin toistaiseksi taidemuseon yhteyteen. Näin Muumilaakson tilat pienenivät kolmasosaan entisestä. Kokoelmaa oli esitelty samassa näyttelytilassa vuonna 1986, jolloin taidemuseo järjesti ensimmäisen muuminäyttelynsä.


title: Muumimuseo

text: Vuoden 2013 aikana Muumilaakson "Seikkaillen kotiin" -näyttelyssä vieraili lähes 40 000 kävijää, joista vajaa neljännes oli japanilaisia turisteja. Moni pettyi näkemäänsä. Museo sai yleisöltä katkeraa palautetta, jossa Muumilaakson näyttelyä moitittiin liian pieneksi ja vaatimattomaksi. Julkisuudessa ihmeteltiin myös, miksi Tampereen kaupunki ei ollut paremmin valmistautunut vuoteen 2014, jolloin Tove Janssonin syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta. Taidemuseo oli luvannut lainata silloin ison osan muumikokoelmasta Ateneumin näyttelyyn. Muun muassa entinen museonjohtaja Anneli Ilmonen harmitteli päätöstä ja sanoi, että juhlavuosi olisi ollut tilaisuus tuoda Tampereen taidemuseoon 100 000 kävijää.


title: Muumimuseo

text: 23. huhtikuuta 2014 julkistettiin tieto, että Muumilaakso saa uudet tilat Tampere-talosta. Ajatus muumikokoelman sijoittamisesta Tampere-talon yhteyteen syntyi pormestari Anna-Kaisa Ikosen nimeämässä ”Tove 100 ja Muumit” -työryhmässä, joka kävi läpi kaikkiaan toistakymmentä sijaintivaihtoehtoa. Julkisuudessa oli aiemmin pohdittu muun muassa Vanhan kirjastotalon ja Tampellan entisen pellavatehtaan soveltumista museokäyttöön.


title: Muumimuseo

text: Tampere-talon muutos- ja laajennustyöt aloitettiin vuonna 2015, ja museotilojen rakentaminen käynnistyi kesällä 2016. Ne sijoitettiin kahteen kerrokseen entisten Rondo- ja Studio-salien paikalle. Muumeille tehtiin hieman yli 1 000 neliömetrin tilat, joita on tulevaisuudessa vielä mahdollista laajentaa.


title: Muumimuseo

text:
Muumilaakso sulki muuton vuoksi ovensa 30. lokakuuta 2016. Pari päivää myöhemmin Tampere-talon talvipuutarhassa avattiin museon rakentamisesta kertova väliaikainen "Making of Muumimuseo" -näyttely.
Muumit muuttivat Tampere-taloon vuonna 2017, ja samalla museon nimi vaihtui Muumimuseoksi. Museon avasivat 17. kesäkuuta Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Anna-Kaisa Ikonen ja Moomin Characters -yhtiön luova johtaja Sophia Jansson. Tampere-talossa ja Sorsapuistossa järjestettiin museon avajaisviikonloppuna ilmainen kansanjuhla, johon osallistui 8 500 vierasta. Muumimuseota juhlittiin lisäksi erillisellä avajaiskonsertilla 9. elokuuta 2017. Tilaisuudessa esiintyi Tampere Filharmonia, jota johti ylikapellimestari Santtu-Matias Rouvali. Konsertissa kantaesitettiin Jonne Valtosen säveltämä orkesterisarja, joka perustui Tove Janssonin kirjaan "Näkymätön lapsi".


title: Muumimuseo

text: Ensimmäisen vuoden aikana Tampere-talon Muumimuseoon kävi tutustumassa yli 100 000 ihmistä. Museonjohtaja Taina Myllyharju on pitänyt mahdollisena, että museossa vierailisi jopa 200 000 kävijää vuodessa.


title: Muumimuseo

text: Vuonna 2018 Muumimuseo oli ehdolla Vuoden museo -palkinnon saajaksi, mutta sitä ei valittu voittajaksi. Palkinnon jakaa vuosittain Suomen museoliitto.


title: Muumimuseo

text: Muumimuseon perusnäyttely "Kuinkas sitten kävikään?" etenee Tove Janssonin kirjojen pohjalta aikajärjestyksessä niin, että tarina alkaa suuresta tuhotulvasta ja päättyy "Muumilaakson marraskuuhun". Näyttelyssä on mukana tuttuja kuvaelmia, mutta myös harvemmin nähtyjä ja ensimmäistä kertaa esillä olevia teoksia. Näyttelykäsikirjoituksen on laatinut Tampereen taidemuseon näyttelyamanuenssi Virpi Nikkari, ja museon visuaalisesta suunnittelusta on vastannut näyttelyarkkitehti Taina Väisänen.


title: Muumimuseo

text: Museon eräs uutuus on 3D-mallinnuksella toteutettu virtuaalinen Muumitalo, jonka sisällä pääsee seikkailemaan. Toinen erikoisuus on taiteilija Hanna Vihriälän suunnittelema "Pyrstötähti"-teos, joka koostuu yli 200 000 akryylihelmestä. Se on seitsemän metriä pitkä ja halkaisijaltaan kolme metriä.


title: Muumimuseo

text: Perusnäyttelyn lisäksi museossa esitellään vaihtuvia näyttelyitä.


title: Muumimuseo

text: Tampere-talon aulassa sijaitsee Muumimuseon lukukirjasto, jonka kokoelmissa on erikielisiä muumikirjoja. Mukana on myös Tove Janssonin kirjoittamia novelleja sekä hänestä ja muumeista kertovia teoksia. Kirjoja ei lainata kotiin, mutta niitä voi käydä vapaasti lukemassa Tampere-talon aukioloaikoina. Lukukirjasto oli alun perin Tampereen pormestarin Anna-Kaisa Ikosen keksimä idea, ja se avattiin yleisölle marraskuussa 2016.


title: Muumimuseo

text: Posti juhlisti Muumimuseon avautumista julkaisemalla keväällä 2017 "Muumien aikamatka" -nimisen postimerkkijulkaisun. Siinä kuvattiin, miten muumihahmot olivat kehittyneet vuosikymmenien aikana. Postimerkkijulkaisu perustui Janssonin originaalikuvituksiin, ja sen olivat suunnitelleet Ari Lakaniemi ja Susanna Rumpu.


title: Muumimuseo

text: Toukokuussa 2017 Muumimuseo ja Arabia toivat yhdessä markkinoille "Muumilaakso"-taidemukin, jonka kuvituksena oli Janssonin "Taikurin hattu" -aiheinen guassityö vuodelta 1968. Kyseessä oli kaikkien aikojen värikkäin muumimuki. Alkuperäisteos on näytteillä Muumimuseossa.


title: Muumimuseo

text: Muumimuseon omia tuotteita ja muita muumiaiheisia tavaroita voi hankkia Tampere-talon myymälästä. Siellä on myös kirjelaatikko, johon jätetyt lähetykset leimataan Muumimuseon muumiaiheisella erikoisleimalla. Kyseessä on Postin hyväksymä virallinen postileima, jolla tuodaan esiin museokohteen merkittävyyttä.


title: Muumimuseo

text: Aikaisempi Muumilaakso-postileima on poistunut käytöstä. Muumilaakson kirjelaatikko sijaitsi aikoinaan kirjastotalo Metson ulkopuolella, mistä se siirtyi myöhemmin Tampereen taidemuseon luokse.


title: Orallo

text: Orallo on joki ja kylä pohjois-Espanjassa Leónin maakunnassa. Kylä kuuluu Villablinon kuntaan.


title: Henry Eriksson

text: Knut Henry Eriksson (23. tammikuuta 1920 Krylbo, Ruotsi – 8. tammikuuta 2000) oli ruotsalainen yleisurheilija ja 1 500 metrin olympiavoittaja Lontoossa 1948.


title: Henry Eriksson

text: Eriksson aloitti uransa seiväshyppääjänä, mutta joutui eräässä seuraottelussa juoksemaan 1 500 metriä varamiehenä ja päätti vaihtaa lajia.


title: Henry Eriksson

text: Eriksson otti osaa EM-kisoihin 1946 Oslossa ja sai hopeaa 1 500 metrillä maanmies Lennart Strandin voittaessa. Vuoden 1947 Ruotsin mestaruuskilpailuissa Strand ja Eriksson kävivät tiukan loppukirikamppailun Strandin voittaessa uudella maailmanennätyksellä 3.43,0. Eriksson oli toinen uransa parhaaksi jääneellä ajalla 3.44,4.


title: Henry Eriksson

text: Lontoon olympialaisissa Strand oli ennakkosuosikki. Finaalipäivänä sää oli kurja ja kilpailu käytiin rankkasateessa vettyneellä radalla. Runsas kierros ennen maalia Eriksson ja Strand repäisivät itsensä eroon muusta joukosta ja viimeisen kierroksen alkaessa he olivat jo toistakymmentä metriä edellä kolmantena ollutta Hollannin Wim Slijkhuisia. Viimeisessä kaarteessa Strand yritti ohittaa johdossa ollutta Erikssonia, mutta turhaan. Eriksson voitti Strandin noin puolella sekunnilla olosuhteisiin nähden hyvällä ajalla 3.49,8.


title: Henry Eriksson

text: Eriksson oli mukana Gefle IF:n 4 × 1 500 metrin ja 4 × mailin maailmanennätyksen juosseissa joukkueissa.


title: Henry Eriksson

text: Kun vuoden 1956 olympialaisten ratsastuskilpailut järjestettiin Australian karanteenimääräysten takia Tukholmassa, Eriksson oli yksi kolmesta olympiatulen sytyttäjästä.


title: Pietari Kurvinen

text: Pietari Kurvinen (18. heinäkuuta 1842 Ilomantsi – 25. marraskuuta 1925 Karkku) oli yksi ensimmäisistä Ambomaalla toimineista suomalaisista lähetyssaarnaajista vuosina 1868-1875. Kurvinen oli kansanomainen julistaja, jonka vaikutus monissa paikoissa oli huomattava. Hän oli luonteeltaan toiminnallinen mies, aina tekemässä asioita siellä ja täällä. Pietari Kurvisen muistomerkki on pystytetty Ilomantsin kirkon pihalle.


title: Pietari Kurvinen

text: Pietari Kurvisen isä oli Paavo Kurvinen ja äiti Kristiina Ikonen. Hänen äitinsä oli tunnetun lauluntekijän ja laulajan Mateli Kuivalatar Ikosen tytär. Perheessä oli 10 lasta, viisi poikaa ja viisi tyttöä. Pietarin vanhemmat olivat heränneitä. Lapsuutensa Kurvinen vietti Ilomantsin Lapinniemessä Harkkojärven rannalla olevassa kodissaan. Hän kävi lyhyen ajan kiertokoulua, mutta joutui keskeyttämään isänsä kuoltua v. 1854.


title: Pietari Kurvinen

text: Kurvinen pääsi vuonna 1862 perustettuun Helsingin Lähetyskouluun, sen toiminnan ensimmäiselle vuosikurssille. Lähetyskoulu oli porvarinleski Klingströmin talossa Vuorikatu 7:ssä. Talon viidestä huoneesta kaksi oli varattu oppilaiden asunnoiksi. Koulussa opetettiin uskon oppia, suomen kieltä, kielioppia, saksan kieltä, matematiikkaa, kirjoittamista, piirtämistä, laulua ja soittoa. Lomien aikana hän usein käveli 500 kilometrin matkan kotiinsa Ilomantsiin.


title: Pietari Kurvinen

text: Lähetyskoulussa ollessa hänelle selvisi uskon salaisuus, ja hän sai elävän vakuutuksen syntiensä anteeksisaamisesta. Lähetysseuran vuosijuhlassa 1868 Porvoon piispa F. L. Schauman vihki viisi lähetyskoulun käynyttä nuorukaista, B. B. Björklundin, K. L. Tolosen, Martti Rautasen, K. A. Weikkolinin ja Pietari Kurvisen.


title: Pietari Kurvinen

text: Lähetyskoulun jälkeen lähetystyöntekijät matkustivat K. J. G. Sireliuksen kanssa Saksaan, jonne he jäivät Barnemiin joksikin aikaa kieltä oppimaan.


title: Pietari Kurvinen

text: Lähetyskoulusta valmistuneet viisi lähettiä lähtivät vuonna 1868 Afrikkaan Ambomaalle. Ensin he saapuivat Etelä-Afrikkaan, Kapkaupunkiin 30. joulukuuta 1869. Sieltä he vuokrasivat yhdessä rheiniläisten lähettien kanssa "Flibberty-"nimisen purjelaivan, jolla he aloittivat matkansa 4. helmikuuta 1868, purjehtien 10 päivää Valaskalalahteen, josta he kolmen päivän kuluttua jatkoivat matkaa maitse vuokratuilla härkävankkureilla Otjimbingueen.


title: Pietari Kurvinen

text: Lähetystyöntekijöitä varten vuokrattiin laiva, ostettiin viisi härkävankkuria ja 100 härkää, palkattiin vankkurien ja härkien kuljettajia, ajureita, oppaita, paimenia ja hankittiin kymmeniä teuraseläimiä. Kauppatavaroiksi ostettiin vanhanaikaisia saksalaisia miekkoja ja pyssyjä. Lähetysseura velkaantui saksalaiselle lähetysseuralle useita satoja tuhansia markkoja.


title: Pietari Kurvinen

text: Suomalaisten lähettien tukikohtana oli aluksi saksalaisten lähetysasema Otjimbingue. Siellä he olivat vuoden ajan, opiskellen hereron kieltä saksalaisen lähetystyöntekijä Hugo Hahnin toimiessa opettajana. He kävivät herero-kylissä saarnaamassa. He opiskelivat myös hollannin ja englannin kieltä, aikomuksena saarnata siellä oleville valkoisille. He lähtivät 27. toukokuuta 1871 viiden härkävaljakon kyydissä kohti Ambomaata, saapuen n. 600-700 kilometrin matkan jälkeen 8. heinäkuuta 1871 Omandongoon.


title: Pietari Kurvinen

text: Ambomaalle härkävaljakoilla saavuttuaan lähetystyöntekijät saivat asunnokseen Hugo Hahnin Suomen Lähetysseuralle lahjoitettaman, irlantilaisen kauppiaan Grendonin rakentaman pienen talon.


title: Pietari Kurvinen

text: Seuraavana päivänä 10.7.1870, saapumisensa jälkeen, Pietari Kurvinen piti Omandongon kuninkaalle Shikongo sha Kalululle hererokielisen puheen:"" Nyt olemme tulleet. Ollessamme kaukaisessa kotimaassamme kuulimme teistä ambomaalaisista. Kuulimme että haluatte opettajia ja Jumalan sanaa. Tätä kuultuamme syttyi sydämemme rakkaudesta teihin palamaan. Me sanoimme: me tahdomme mennä. Nyt olemme täällä ja meidän sydämemme suuresti iloitsee nähdessämme teitä. Emme etsi maallisia tavaroita, vaan sielujanne autuaiksi. Siitä tahdomme teille opettaa.""


title: Pietari Kurvinen

text: Kuningas vastasi: ""Sanasi olivat hyviä sanoja. Kaikki mitä te sanotte, me tahdomme tehdä."".


title: Pietari Kurvinen

text: Sen jälkeen kuningas tiedusteli toivatko he mukanansa pyssyseppiä. Puheen jälkeen lähetystyöntekijät pitivät suuren viikunapuun alla ensimmäisen jumalanpalveluksen Ambomaalla, puhuen hereron kielellä kuninkaan lapsille ja alamaisille. Aiheena oli Psalmit 2:8-12.


title: Pietari Kurvinen

text: Puolet lähetystyöntekijöistä jäivät Ondongan lähetysasemalle, ja Kurvinen ja Martti Rautanen, Veikkolin ja Piironen matkustivat 60 kilometrin päähän Uukuambiin.


title: Pietari Kurvinen

text: Kun lähetyssaarnaajat, K. A. Weikkolin ja Martti Rautanen, Pietari Kurvinen ja puuseppä Antti Piirainen saapuivat { tai 13 päivä -> Kilpeläinen, s. 74} 16. heinäkuuta 1870 Uukuambiin, kuningas Nuujoma käski naapuriheimoja ryöstämässä olevat alamaisensa takaisin. Koko kansa omaisuuksineen oli kuningas Nuujoman vallassa, hän karkotti ja tapatti kenet tahtoi, turhien luulojensa ja arvelujensa vuoksi. Hän harjoitti orjakauppaa myyden naapuriheimojen siepattuja jäseniä portugalilaisille orjakauppiaille ja sai maksuksi aseita, viinaa ja vaatteita. Pietari Kurvinen piti hänelle puheen orjakaupasta, ja kuningas Nuujoma liikuttui puheesta ja totesi: ""Se oli kova puhe"". Orjakauppa lakkasi pitkäksi ajaksi.


title: Pietari Kurvinen

text: Uukuambiin he rakensivat kahdessa vuodessa Eelimin-nimisen lähetysaseman ja pienen pajan. Kuningas Nuujoman miehet auttoivat veden kantamisessa ja saven sekoittamisessa. Kuningas Nuujoma lähetti jauhoja ja jyviä lähetyssaarnaajille, näiden ollessa köyhyydessä. Kurvinen kävi naapuriheimon alueella Uukuanjamassa myyden siellä pyssynsä, revolverinsa ja vaatteitaan, ostaakseen karjaa. Kuningas Shipandata otti hänet hyvin vastaan ja lähetti kaljaa, jauhoja ja teurasmullikan. Hän esitteli Kurviselle hovinsa ja komean kuningattarensa ja toimitti Kurviselle joitakin huonoja elukoita ja lähetti muutamia jälkeenpäin.


title: Pietari Kurvinen

text: Pietari Kurvinen lähti kulkemaan Hereromaalle Otjimbinguehen ottaakseen vastaan uudet lähetystyöntekijät ja tavatakseen Suomesta saapuneen Wilhelmiinansa. Hereromaalta Ondongaan tulossa olevat veljet K. L. Tolonen ja Tobias Reijonen olivat janoon nääntymässä autiomaassa, koska matkan varrella olevien kaivojen olivat kuivia, monet härät olivat kuolleet ja osa oli karannut. Pietari Kurvinen kohtasi matkallaan erään näiden veljien palvelijan kuivuneen kaivon luona, ja hän kiiruhti yksi vesileili mukanaan etsimään heitä ja löydettyään heidät, pelasti heidät janoon kuolemasta. Ilman ruokaa, heinänjuuria syöden, he saapuvat lähetysasemalle. Pietari Kurvinen oli niin laihtunut ja nääntynyt, ettei hänen morsiamensa Wilhelmiina ollut tuntea häntä, mutta kun hän alkoi puhumaan, sitten tunsi. Pietari Kurvisen ja Wilhelmiinan sekä Matilda Segerin ja Antti Piiraisen häät vietettiin Otjimbinguen kirkossa keskiviikkona 23. helmikuuta 1871. Lähetyssaarnaaja Hugo Hahn vihki heidät. Seurakunta lauloi hengellisiä onnittelulauluja.


title: Pietari Kurvinen

text: Kuningas Nuujoma lahjoitti Kurviselle kaksi orjatyttöä, jotka olivat hyvänä apuna Kurvisen opiskellessa ndongan kieltä. Kuningas Nuujoma opiskeli aakkosia ja kävi väkensä kanssa sunnuntaisin saarnoja kuuntelemassa. Portugalilaisten orjakauppiaiden painostuksesta ja lahjojen johdosta Kuningas Nuujoma ajoi toukokuussa 1872 lähetystyöntekijät pois ja hävitti lähetysaseman.


title: Pietari Kurvinen

text: Pietari Kurvinen matkusti Ondongan Onipaan, Karl August Weikkolin Ondjumban asemalle, 15 km päähän. Pietari Kurvinen aloitti tiilien tekemisen ja uuden lähetysaseman muuraamisen. Beetel-lähetysaseman valmistuttua, he pitivät siellä koulua lapsille ja kokouksia aikuisille. Kurvinen jatkoi kreikan kielen opiskelua ja piti päämääränään kääntää Raamattu ndongan kielelle suoraan alkukielistä.


title: Pietari Kurvinen

text: Kurvinen metsästi ja hänellä ja Wilhelmiinalla oli riista ruokana pitkän aikaa. Kurvinen sairastui lavantautiin ja hänen Afrikkaan saapunut puolisonsa Wilhelmiina malariaan, jonka vuoksi he lähtivät Etelä-Afrikan Kapkaupunkiin, jossa heidän puolivuotias pienokaisensa Pietari Topias kuoli 14. toukokuuta 1875. He päättivät matkustaa Suomeen 1875 ottaen mukaansa ensimmäisen ambomaalaisen kristityn, Nangoroshi-tytön. Pietari Kurvinen vietti Afrikassa 7 vuotta.


title: Pietari Kurvinen

text: Kurvinen palasi Suomeen 31. heinäkuuta 1875. Hän asui ensimmäisen talven Viipurissa, jossa rouva Kurvisen koti sijaitsi. Keväällä 1876 he muuttivat Helsinkiin. He vuokrasivat kahden kamarin huoneiston, ilman keittiötä, ostivat halvimpia ruokatarpeita ja lämmittivät asuntonsa märillä sahan siluilla. Lähetysseura ei myöntänyt Kurviselle palkkaa, ainoastaan lupauksen ostaa itselleen ja perheelleen mitä tarvitsevat ja esittää laskun siitä lähetysseuralle.


title: Pietari Kurvinen

text: Paluunsa jälkeen Pietari Kurvinen toimi sananjulistajana. Hän kulki Lähetysseuran kiertävänä julistajana yhdeksän vuoden ajan. Lähetysseuran rahapulan takia oli kierrettävä koko maan kaikki pitäjät pitämässä lähetyssaarnoja ja levittämässä kirjasia. Lähetysseuran työn jälkeen Kurvinen toimi Turun Merimieslähetyksen julistajana. Silloin hän alkoi painattaa suomen- ja ruotsinkielisiä herätyslehtisiä. Myöhemmin hän toimi sekä Evankelisen liikkeen että Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen asioilla. Kurvisen kokouksissa laulettiin paljon. Evankelisella liikkeellä oli Forssassa, Kurvisen asuinpaikalla 1880-luvulla myös rukoushuone, jossa Kurvinen paljon julisti.


title: Pietari Kurvinen

text: Sananjulistuksen lisäksi Pietari Kurvinen julkaisi paljon erilaisia hengellisiä kirjoituksia ja monta saarna- ym. kirjaa. Hän painatti suomen- ja ruotsinkielisiä herätyslehtisiä, Kotimainen lähetys –kuukausilehteä, v. 1889-90 ilmestyi vihkosia "Iloja ja suruja Afrikassa", laulukokoelma "Lunastettuin lauluja", johon hän oli paitsi tehnyt itse runot, myös laulanut sävelmät. Lunastettuin lauluja viidennessä painoksessa oli jo 225 laulua. Ensimmäinen kirja "Taivaallisen isämme testamentti eli Armo ja Lahja" ilmestyi 1884. Teosta voidaan pitää Kurvisen uskonoppina. Forssassa asuessaan hän alkoi toimittaa Todistusten joukko -nimistä lehteä, joka ilmestyi kymmenen vuoden ajan, vuoteen 1899 asti. Hän kirjoitti myös ystävänsä, evankelisen liikkeen perustajan F. G. Hedbergin laajan elämäkerran. Omasta elämästään hän kirjoitti omaelämäkerran "Elämäni uralta - Ihmeellisiä teitä" v. 1913. Vielä pari päivää ennen kuolemaansa Kurvinen oli kirjoituspöytänsä ääressä ja valmisteli tutkielmaa Paavalin kirjeistä.


title: Pietari Kurvinen

text: Entinen arkkipiispa Martti Simojoki on tutkinut Pietari Kurvisen tuotantoa väitöskirjassaan.


title: Pietari Kurvinen

text: Viimeiset kaksitoista vuottaan Pietari Kurvinen antoi lasten ja nuorten hyväksi. Hän teki paljon työtä Nokian Siunaukselan orpokodin sekä Karkun kansanopiston hyväksi.


title: Pietari Kurvinen

text: Pietari Kurvisen puoliso oli "Wilhelmina Rosvall" (1846−1913). Heidän poikansa "Pietari Jonas Immanuel Kurvinen" (1882−1970) toimi Karkun kansanopiston rehtorina isänsä jälkeen vuoteen 1949 saakka. P. J. I. Kurvisen tytär, filosofian tohtori Auvo Kurvinen toimi englantilaisen kirjallisuuden professorina Helsingin yliopistossa.


title: Pietari Kurvinen

text: Pietari Kurvisen tytär "Ester" avioitui kirkkoherra ja kansanedustaja Frans Kärjen kanssa. Heidän poikansa oli viihdesäveltäjä ja -kapellimestari Toivo Kärki.


title: Pietari Kurvinen

text: Pietari ja Wilhelmina Kurvinen on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Tõlliste

text: Tõlliste () on kylä ja entinen kunta Valgan kunnassa Valgamaan maakunnassa, Virossa.


title: Tõlliste

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistettiin Valgan kaupunki sekä Karulan, Tahevan, Tõllisten ja Õrun kunnat uudeksi Valgan kunnaksi ja Tõllistesta tuli kylä.


title: Tõlliste

text: Kunnan asukasluku oli 1 785 (2010), pinta-ala 193,78 neliökilometriä ja asukastiheys 9,2 asukasta neliökilometrillä.


title: Tõlliste

text: Kunnassa oli Tsirguliinan ja Laatren pienkauppalat (). Kunnan hallinnollinen keskus oli Laatre, mutta Tsirguliinassa on enemmän asukkaita.


title: Tõlliste

text: Vuonna 2011 Tõllisten kunnassa oli 1 625 asukasta, joista 1 503 (92,5 %) oli virolaisia, 87 (5,4 %) venäläisiä ja 36 (2,2 %) muita kansallisuuksia.


title: Tõlliste

text: Alueen merkittävin matkailuvaltti on puhdas luonto. Etenkin 11,9 hehtaarin Kuritsejärvi on suosittu matkailukohde ja se tarjoaa monimuotoisen eläimistön.


title: Mikaelinkirkko

text: Mikaelinkirkko voi olla:


title: Eurocard

text: Eurocard on Mastercard-maksujärjestelmässä toimiva kansainvälinen luottokortti.


title: Eurocard

text: Eurocardin perusti ruotsalainen Erik Wallenberg vaihtoehdoksi American Expressille vuonna 1964 tai 1965. Mastercardin edeltäjän kanssa Eurocard liittoutui jo vuonna 1968.


title: Eurocard

text: Luottokunta toi Eurocardin Suomen markkinoille 1970-luvulla. Vuodesta 2008 lähtien Eurocard-kortteja on Suomessa myöntänyt myös SEB. Eurocard on tunnettu Suomessa erityisesti yritysluottokorttina, mutta se on myös yksityishenkilöiden saatavissa.


title: Eurocard

text: Ruotsissa Eurocardit myöntää SEB:hen kuuluva "Eurocard AB".


title: Göteborgin lentoasema

text: Göteborgin lentoasema voi tarkoittaa:


title: Jack Irons

text: Jack Irons (s. 18. heinäkuuta 1962 Los Angeles, Kalifornia) oli Red Hot Chili Peppersin alkuperäinen rumpali, joka erosi yhtyeestä vuonna 1988 järkyttyneenä kitaristi Hillel Slovakin kuolemasta heroiiniin. Hän on ollut masentunut sen jälkeen. Hän on soittanut myös mm. Pearl Jamissa.


title: Jack Irons

text: Hän on julkaissut oman albumin "Attention Dimension" 2004. Hän on toiminut neuvonantajana ja rumpujensoiton opettajana televisioyhtiöille.


title: Zeuksen temppeli

text: Zeuksen temppeli, Zeuksen pyhäkkö tai Olympieion (, ) voi viitata seuraaviin Zeukselle omistettuihin temppeleihin tai pyhäköihin:


title: Terhi Rannela

text: Terhi Rannela (s. 10. toukokuuta 1980 Outokumpu) on suomalainen kirjailija, toimittaja ja sanataideohjaaja. Hän on kirjoittanut nuortenromaaneita, fantasiatrilogian ja kaksi historiallista romaania.


title: Terhi Rannela

text: Rannela on valmistunut filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta pääaineenaan yleinen kirjallisuustiede. Hän on nuorten kirjallisuuslehti Lukufiiliksen päätoimittaja ja avustaa Suomen Kirjailijaliiton julkaisemaa Kirjailija-lehteä. Rannela kolumnoi Karjalaisessa ja on ollut toimittajana muun muassa nuortenlehti Demissä. Vuonna 2008 hänet valittiin Vuoden nuoreksi freelancetoimittajaksi.


title: Terhi Rannela

text: Rannela tunnetaan kantaa ottavista, yhteiskunnallisista nuortenromaaneistaan, jotka eivät kaihda vakavia aiheita. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat kouluväkivallasta kertova "Taivaan tuuliin" sekä suomalaista alkoholikulttuuria tutkiva kertomuskokoelma "Yhden promillen juttuja". Rannela on kirjoittanut myös "Kuparisaari"-fantasiatrilogian yhdessä Anneli Kannon kanssa. Hän vierailee aktiivisesti kouluissa ja kirjastoissa.


title: Terhi Rannela

text: Vuonna 2013 Rannelalta ilmestyi ensimmäinen aikuisille suunnattu teos, "Punaisten kyynelten talo". Se on historiallinen romaani, joka kertoo äidin ja tyttären tarinan punakhmerien hallitsemassa Demokraattisessa Kamputseassa. Vuonna 2016 ilmestyi Rannelan Reinhard Heydrichin vaimosta Lina Heydrichistä kertova kirja "Frau".


title: Terhi Rannela

text: Rannela on saanut Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon vuosina 2009 ja 2014. Hänen teoksensa "Goa, Ganesha ja minä" oli Topelius-palkintoehdokkaana vuonna 2010 ja "Jäämeri, jäähyväiset ja minä" vuonna 2011.


title: Terhi Rannela

text: Rannela asuu Tampereella.


title: René Magritte

text: René Magritte (21. marraskuuta 1898 Lessine, Belgia – 15. elokuuta 1967 Bryssel) oli belgialainen surrealistinen taidemaalari. Muista surrealisteista poiketen Magritte maalasi tavanomaisia asioita ja esineitä, joita kuitenkin yhdisteli oudosti ja sijoitti yllättäviin ympäristöihin.


title: René Magritte

text: René Magritte syntyi Belgian Lessinesissä vuonna 1898 vaatturi Léopold Magritten ja hänen modistivaimonsa Adelinen vanhimpana poikana. Magritte sai 10-vuotiaasta lähtien yksityisopetusta maalauksessa. Pari vuotta myöhemmin 1912 hänen äitinsä teki itsemurhan hukuttautumalla Sambre-jokeen. René oli läsnä kun hänen äitinsä ruumis löydettiin ja vedettiin pois joesta. Kuva kelluvasta äidistä, jonka vaatetus oli sekaisin ja peitti hänen kasvonsa, tuli myöhemmin esille hänen tuotannossaan, vuosien 1927–1928 ”amant”-maalaussarjassa. Sarjan kuuluisin teos on nimeltään "Les amants".


title: René Magritte

text: Vuodesta 1918 lähtien Magritte opiskeli Brysselin Académie Royale des Beaux-Arts -taideakatemiassa kahden vuoden ajan. Vuonna 1922 hän avioitui Georgette Bergerin kanssa. He olivat tavanneet toisensa jo vuonna 1913.


title: René Magritte

text: Magritte työskenteli tapettitehtaassa ja toimi mainosten ja julisteiden suunnittelijana vuoteen 1926 saakka, kunnes hänen sopimuksensa brysseliläisen "Galerie le Centauren" kanssa mahdollisti toimimisen kokopäiväisenä taiteilijana.


title: René Magritte

text: Nähtyään vuonna 1925 Giorgio de Chiricon teoksen "Le Chant d'amour" Magritte nosti teoksen sisällön yhä tärkeämmäksi elementiksi ja hänestä tuli surrealisti. Vuonna 1926 Magritte toteutti ensimmäisen surrealistisen maalauksensa "Le jockey perdu" ja asetti ensimmäisen kerran töitään näytteille Brysselissä vuonna 1927. Näyttelyn kritiikki oli murskaava ja masentuneena tappiostaan Magritte matkusti Pariisiin, jossa hän tapasi André Bretonin ja ystävystyi tämän kanssa. Magritte sitoutui entistä selkeämmin surrealismin kannattajaksi.


title: René Magritte

text: Kun "Galerie la Centaure" sulki ovensa ja sopimus päättyi, Magritte palasi Belgiaan ja työskenteli mainosalalla. Sitten hän veljensä kanssa perusti yrityksen, joka salli hänen elää kohtuullista elämää.


title: René Magritte

text: Toisen maailmansodan saksalaismiehityksen aikana hän pysyi Brysselissä. Tämä aiheutti katkon hänen suhteessaan André Bretoniin. Tällöin hän myös luopui aiempien töidensä pessimismistä ja väkivaltaisuudesta, joskin hän palasi näihin teemoihin myöhemmässä tuotannossaan.


title: René Magritte

text: Brysselin Königsplatzilla avattiin kesäkuussa 2009 Magritte-museo. Viiden kerroksen läpi kulkee reitti läpi taidemaalarin elämäkerran, jonka varrella on lähes 150 teosta, joista öljymaalauksia on 75, guassimaalauksia 58 ja viisi veistosta.


title: Heran temppeli

text: Heran temppeli/pyhäkkö tai Heraion (; ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Heralle omistettuihin temppeleihin tai pyhäköihin:


title: Anna Abreu

text: Anna Abreu (oikealta nimeltään Anna Eira Margarida Heiskari, o.s. Mourão de Melo e Abreu, s. 7. helmikuuta 1990 Vantaa) on suomalais–portugalilainen laulaja, joka nousi julkisuuteen vuoden 2007 Idols-kilpailun yhteydessä. Abreu sijoittui kisassa toiseksi, kun kisan voitti Ari Koivunen. Abreu on myynyt uransa aikana Suomessa yli 182 000 levyä. Hän käytti kymmenen vuoden ajan taitelijanimeä Anna Abreu, kunnes marraskuussa 2017 hän vaihtoi taitelijanimekseen ABREU.


title: Anna Abreu

text: Abreu allekirjoitti levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa 26. huhtikuuta 2007. Hän laulaa pääosin popmusiikkia englanniksi, mutta on levyttänyt myös espanjaksi ja portugaliksi. Abreun esikoissingle ”End of Love” julkaistiin 26. kesäkuuta ja esikoisalbumi "Anna Abreu" 22. elokuuta 2007. Debyyttialbumia on myyty yli 86 000 kappaletta.


title: Anna Abreu

text: 27. heinäkuuta 2007 ensi-iltaan tulleen "The Simpsons Movie" -animaatioelokuvan suomenkielisellä ääniraidalla Abreu esiintyi Rod Flandersin äänenä.


title: Anna Abreu

text: Abreun lokakuussa 2008 julkaistu toista studioalbumia, "Now", edelsi elokuussa 2008 julkaistu single ”Vinegar”. "Now"-albumia on myyty yli 50 000 kappaletta. Albumin yhteydessä julkaistiin myös fanikirja "Aakkoset Annasta Öisiin maanteihin", jonka kirjoitti "Suosikki"-lehden silloinen toimittaja Aino-Kuutamo Uusitorppa.


title: Anna Abreu

text: Vuoden lopussa 2008 Abreu sai kutsun itsenäisyyspäivän Linnan juhliin. Seuralaisenaan hänellä oli silloinen avopuoliso Panu Larnos.


title: Anna Abreu

text:
Abreun kolmas albumi "Just a Pretty Face?" julkaistiin 21. lokakuuta 2009. Albumia ostettiin ilmestymispäivänään reilusti yli kultalevyrajan, 23 000 kappaletta. Levy ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle. "Just a Pretty Face?" -levyä on myyty yhteensä yli 33 000 kappaletta ja se oli Suomessa vuoden 2009 kuudenneksi myydyin suomalainen albumi.
Abreu esiintyi kahden jakson mittaisessa cameoroolissa televisiosarjassa "Salatut elämät" toukokuussa 2010. Hän esitti ohjelmassa kaksi kappalettaan: ”Music Everywhere” ja ”Impatient”.


title: Anna Abreu

text: Abreu teki vuoden 2010 alussa Antti Tuiskun kanssa konserttikiertueen "Popin kuninkaalliset". Lokakuussa 2010 Abreu teki pitkän laivakiertueen Silja Symphonylla. Kiertueella käytettiin poikkeuksellisia video- ja ledtekniikoita.


title: Anna Abreu

text: Anna Abreuta alettiin markkinoida ulkomailla syksyllä 2009, kun hänen ”Vinegar”-singlensä ja "Now"-albuminsa julkaistiin Britanniassa marraskuussa 2009. ”Vinegar” sijoittui brittiläisen Commercial Pop Chart -listalla seitsemänneksi. "Just a Pretty Face?" julkaistiin Britanniassa keväällä 2010 ja single ”Music Everywhere” alkuvuodesta 2010.


title: Anna Abreu

text: Abreu julkaisi neljännen studioalbuminsa "Rush" maaliskuussa 2011. Albumilta julkaistuista singleistä ”Hysteria” ja ”Stereo” nousivat hiteiksi. "Rush" myi kolmeen edelliseen albumiin verrattuna huomattavasti vähemmän, sillä sitä myytiin julkaisuvuonnaan hieman alle 12 000 kappaletta.


title: Anna Abreu

text: Abreu kuului vuonna 2011 "Tanssii tähtien kanssa" -televisio-ohjelman tuomaristoon ohjelman kuudennella tuotantokaudella.


title: Anna Abreu

text: Abreu ilmoitti tammikuussa 2012 jäävänsä saman vuoden kesällä määrittelemättömän pitkälle tauolle. Hän julkaisi ennen tauolle jäämistään kokoelman, "Greatest Hits", jonka erikoispainos sisältää myös DVD:n. Kokoelma oli samalla myös Abreun viimeinen julkaisu Sony Music-levy-yhtiölle, sillä huhtikuussa 2012 julkistettiin tieto Abreun allekirjoittaneen uuden levytyssopimuksen Warner Musicin kanssa.


title: Anna Abreu

text: Anna Abreu palasi keikkatauoltaan keväällä 2013. Hän oli mukana syksyllä 2013 esitetyn "Vain elämää" -televisiosarjan toisella tuotantokaudella yhdessä Pauli Hanhiniemen, Laura Närhen, Jukka Pojan, Juha Tapion, Maarit Hurmerinnan ja Ilkka Alangon kanssa.


title: Anna Abreu

text: Abreu julkaisi viidennen studioalbuminsa "V" 30. toukokuuta 2014. Albumin ensimmäinen single ”Ra-ta ta-ta” julkaistiin 11. huhtikuuta 2014 ja toinen single ”Right In Front Of You” kesäkuussa 2014.


title: Anna Abreu

text: Anna Abreun uralla muutoksen tuulet alkoivat puhaltaa kesällä 2015. Hän julkaisi vuoden 2015 kesäkuun alussa uuden singlen ”Bandana”. Kappale oli aiemmasta poiketen levytetty suomeksi, samoin kuin hänen 9. syyskuuta 2016 julkaistu kuudes albuminsa "Sensuroimaton versio". Albumilta on julkaistu myös singlet ”Ayo”, ”Grindaa ja flowaa”, ”Kaikki mussa rakastaa kaikkea sun” ja ”Räjäytä mun mieli”. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan kolmanneksi.


title: Anna Abreu

text: Anna Abreu ilmoitti 16. marraskuuta 2017 vaihtavansa artistinimekseen ABREU. Hän kertoi muuttuvansa myös jonkin verran artistina. Uusi single ”Soo Soo” julkaistiin 17. marraskuuta 2017.


title: Anna Abreu

text: Abreu on palkittu Musiikkituottajat ry:n Emma-gaalassa vuoden naissolistin Emmalla kahdesti, vuosina 2007 ja 2008.


title: Anna Abreu

text: Vuonna 2009 Abreu oli ehdolla viiden Emma-palkinnon saajaksi. Hän oli ehdolla kategorioissa Vuoden paras albumi sekä Vuoden paras pop-albumi albumistaan "Now"), Vuoden naissolisti, Vuoden biisi kappaleestaan ”Vinegar” ja yleisöäänestyksellä valittavan Vuoden kotimainen artisti -palkintojen saajaksi. Vuonna 2010 Abreu sai kaksi Emma-ehdokkuutta: Vuoden naissolistiksi ja Vuoden kotimainen artisti, mutta ei voittanut niistä kumpaakaan.


title: Anna Abreu

text: Abreun isä on portugalilainen ja äiti suomalainen. Abreu on katolilainen. Idols-kilpailun aikaan Anna opiskeli Sibelius-lukiossa. Vuonna 2009 hän keskeytti lukion vedoten laulajanuran tuomiin kiireisiin. Abreu puhuu sekä suomea että portugalia äidinkielenään.


title: Anna Abreu

text: Abreu avioitui lumilautailija Lauri Heiskarin kanssa elokuussa 2013 Portugalissa ja vaihtoi virallisen sukunimensä Heiskariksi, mutta konsertoi sen jälkeen vielä nimellä Anna Abreu, kunnes muutti taiteilijanimekseen ABREU marraskuussa 2017.


title: Gregory Hoblit

text: Gregory King Hoblit (s. 27. marraskuuta 1944 Abilene, Texas) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänen isänsä oli poliisi ja useat Hoblitin elokuvat ovatkin poliisielokuvia. Elokuvien lisäksi Hoblit on ohjannut jaksoja televisiosarjoihin kuten "Cop Rock", "Hooperman", "L.A. Law" ja "Hill Street Blues".


title: Proteiinin rakenne

text: Proteiinin rakenne määräytyy aminohappojen sitoutuessa kovalenttisesti toisiinsa amidi- eli peptidisidoksilla muodostaen molekyylejä, joita kutsutaan peptideiksi ja proteiineiksi. Aminohappoketjun järjestystä kutsutaan proteiinin "primaarirakenteeksi", proteiinin "sekundaarirakenne" muodostuu aminohappojen sivuketjujen liittyessä toisiinsa vetysidoksin. Proteiinin "tertiaarirakenteeksi" puolestaan kutsutaan yksittäisen proteiinimolekyylin kolmiulotteista järjestystä ja "kvaternaarirakenne" muodostuu yhteenliittyneistä eri aminohappoketjuista.


title: Proteiinin rakenne

text:
Proteiinit ovat isoja molekyylejä, jotka tavallisesti koostuvat vähintään viidestäkymmenestä aminohappotähteestä, mutta ne voivat koostua yli tuhannestakin aminohappotähteestä. Tärkein proteiinien rakenteellinen ominaispiirre on se, että niillä on määritelty kolmiulotteinen rakenne. Peptidit ovat pienempiä kuin proteiinit ja ne koostuvat tavallisesti alle viidestäkymmenestä aminohappotähteestä. Niillä ei ole yleensä määriteltyä kolmiulotteista rakennetta. Molekyylejä, jotka koostuvat 15–50 aminohappotähteestä, kutsutaan polypeptideiksi.
Oligopeptideiksi kutsutaan vielä pienempiä peptidirakenteisia aineita, joissa on esimerkiksi 3–14 aminohappotähdettä. Kahden aminohapon yhteenliittymän nimi on dipeptidi, kolmen tripeptidi jne.


title: Proteiinin rakenne

text:
Aminohapot, proteiinin rakenteen perusosat, ovat difunktionaalisia, sillä niillä on rakenteessaan sekä emäksinen aminoryhmä että hapan karboksyyliryhmä. Kaikki proteiinien ja peptidien biosynteesissä käytettävät kaksikymmentä geenien koodaamaa perusaminohappoa ovat α-aminohappoja, joissa aminoryhmä ja karbonyyliryhmä ovat kiinnittyneet α-hiiliatomiin. Perusaminohappojen lisäksi tunnetaan kaksi muuta proteiinisynteesissä käytettävää aminohappoa: muutamassa harvassa entsyymissä esiintyvä selenokysteiini ja eräässä arkkieliön proteiinissa esiintyvä pyrrolysiini.
Kaikki perusaminohapot, paitsi proliini, ovat primaarisia amiineja. Proliinin aminoryhmä on sekundaarinen sivuketjun syklisyydestä johtuen. Glysiiniä lukuun ottamatta kaikkien perusaminohappojen α-hiiliatomi on kiraliakeskus.
Proteiineissa ja peptideissä esiintyvät aminohapot ovat yleensä kaikki optiselta isomerialtaan L-muotoa, paitsi optisesti inaktiivinen glysiini. D-aminohappoja esiintyy lähinnä bakteerien seinämissä ja joissakin antibiooteissa.
Lisäksi eräistä eksoottisista merieliöistä on löydetty D-aminohappoja sisältäviä ribosomaalisia polypeptidejä.
L- ja D-kirjaimia käytetään nykyisin lähinnä triviaalinimissä. Orgaanisessa kemiassa optiset isomeerit nimetään joko "R"- tai "S"-isomeereiksi konfiguraationsa mukaan. Perusaminohappojen α-hiiliatomi, glysiiniä ja kysteiiniä lukuun ottamatta, on "S"-konfiguraatiossa Cahn–Ingold–Prelog-prioriteettisääntöjen mukaan. Glysiini on akiraalinen, joten sillä ei ole "S"- eikä "R"-muotoa, ja kysteiinillä on "R"-konfiguraatio johtuen sivuketjussa olevasta rikkiatomista, joka priorisoidaan karboksyyliryhmän happiatomeihin nähden.


title: Proteiinin rakenne

text: Aminohappojen ominaisuudet määräytyvät niiden sivuketjujen mukaan. Sivuketju määrää muun muassa niiden kokoa, muotoa, reaktiivisuutta ja kykyä muodostaa vetysidoksia. Glysiini ja alaniini ovat pienikokoisia hydrofobisia aminohappoja. Leusiini, isoleusiini, proliini ja valiini ovat suurempia alifaattisia hydrofobisia aminohappoja. Hydrofobisilla aminohapoilla on taipumus hakeutua vesiliukoisten proteiinin sisäosiin ja vastaavasti membraaniproteiineissa vuorovaikukseen lipidien hydrofobisten osien kanssa. Fenyylialaniinilla, tyrosiinilla ja tryptofaanilla on aromaattinen rengas sivuketjussaan, mikä voi vuorovaikuttaa muiden pii-elektronien kanssa. Kysteiini ja metioniini ovat rikkiä sisältäviä aminohappoja. Seriini ja treoniini voivat muodostaa hydroksyyliryhmillään vetysidoksia. Happamia aminohappoja ovat asparagiini- ja glutamiinihappo. Niiden amidivastaparit ovat asparagiini ja glutamiini. Emäksisiä aminohappoja ovat arginiini, lysiini ja histidiini.


title: Proteiinin rakenne

text: Proteiinien ja peptidien aminohappojärjestystä kutsutaan primaarirakenteeksi. Sekundaarirakenteeksi kutsutaan atomien järjestystä polypeptidiketjun selkärangassa. Proteiinin tertiaarirakenteeksi kutsutaan sen kaikkien atomien kolmiulotteista järjestystä huomioiden myös prosteettiset ryhmät eli atomiryhmät, jotka eivät koostu aminohapoista. Kvaternaarirakenne tarkoittaa proteiinin eri alayksiköiden eli monomeerien muodostamaa kokonaisuutta.


title: Proteiinin rakenne

text: Primaarirakenne kertoo peptidien ja proteiinien sisäiset kovalenttiset sidokset. Näin ollen primaarirakenne kuvaa sekä aminohappojärjestyksen että muut peptidin ja proteiini sisäiset kovalenttiset sidokset, kuten muodostuneet rikkisillat. Primaarirakenne ei siis määrittele proteiinin kolmiulotteista rakennetta, mutta käytännössä se määrää proteiinin kolmiulotteisen rakenteen ja siten myös proteiinin ominaisuudet.


title: Proteiinin rakenne

text: Peptidiketjun selkärangan sidosten luonne on tärkeässä asemassa peptidien ja proteiinien sekundaarirakenteen luomisessa. Peptidisidokset ovat tasomaisia, joka johtuu amidisidoksen resonanssistabiloinnista. Yleensä amidisidokset ovat "trans"-muotoa. Kussakin aminohappotähteessä on kaksi vapaasti pyörivää sidosta. Ne ovat α-hiilen ja aminotypen välinen fii-sidos (φ- tai phi-sidos) ja α-hiilen ja karboksyylihiilen välinen psii-sidos (ψ- tai psi-sidos). Peptidisidokset voidaan käsittää tasomaisiksi pelikorteiksi ja α-hiilet niitä yhdistäviksi kiertoniveliksi. φ- ja ψ-kulmia kutsutaan usein Ramachandranin kulmiksi Ramachandranin diagrammin kehittäjän G. Ramachandran mukaan. Ramachandranin diagrammi esittää mahdollisten φ- ja ψ-kulmaparien arvoja. Proteiinin ja peptidin selkärangan konformaatio voidaan kuvailla antamalla Ramachandranin kulmien arvot kullekin aminohappotähteelle. Aminoryhmään päättyvää peptidiketjun päätä kutsutaan N-terminaaliksi ja karboksyyliryhmään päättyvää päätä C-terminaaliksi.


title: Proteiinin rakenne

text: Kun peptidiketjulla ei ole mitään erityistä konformaatiota, sitä kutsutaan ”satunnaiseksi vyyhdeksi”. Järjestäytyneet sekundaarirakenteet, joita stabiloidaan vetysidoksilla, jaotellaan kierteisiin eli helikseihin, levyihin eli laskoksiin, käännöksiin ja mutkiin. α-helikseiksi eli α-kierteiksi kutsutaan kierteitä, joissa on 3,6 aminohappotähdettä kussakin kierteessä ja joiden pituus on 5,4 ångströmiä. α-heliksi on tavallisesti stabiilein kierteistä, koska rakennetta tukevat vetysidokset ovat sopivan välimatkan päässä toisistaan ja tilaa vievät sivuketjut pidetään hyvin erillään. Toinen tärkeä sekundaarirakennetyyppi α-heliksin lisäksi on β-laskos eli β-levy. β-laskoksissa peptidiketjut ovat melkein täysin ojennettuina. β-laskoksissa vetysidoksia voi syntyä saman peptidiketjun tai eri peptidiketjujen aminohappotähteiden välille. Jos peptidiketjut kulkevat samaan suuntaan, muodostuu rinnakkaislevy, mutta jos ne kulkevat eri suuntiin, muodostuu vastakkaislevy. Koska glysiinin sivuketjussa on vain vetyatomi, tavataan glysiiniä usein peptidiketjujen käännöksissä ja mutkissa steerisistä syistä. Myös syklisen sivuketjun omaavaa proliinia on usein käännöksissä. β-käännös on tärkein peptideissä ja proteiineissa esiintyvä käännösrakenne.


title: Proteiinin rakenne

text:
Tertiaarirakenne on yksittäisen proteiinimolekyylin kolmiulotteinen järjestys, joka koostuu vuorovaikuttavista järjestyneistä ja järjestäytymättömistä sekundaarirakenteista. Peptidit voidaan erotella proteiineista myös sillä perusteella, että peptidien aminohapposekvenssien pituus ei riitä tuottamaan korkeampia tertiaari- ja kvaternaarirakenteen tasoja.
Aminohappotähteiden sivuketjujen väliset vuorovaikutukset ovat tärkeitä proteiinien muodon kannalta.


title: Proteiinin rakenne

text: Proteiinien kolmiulotteista rakennetta stabiloivat erilaiset voimat. Sekundaarirakenteiden vetysidosten lisäksi vetysidoksia muodostuu aminohappojen välille. Poolittomat aminohapot vuorovaikuttavat toistensa kanssa hydrofobisin interaktioin. Elektrostaattista attraktiota on eri lailla varautuneiden sivuketjujen välillä. Sitä esiintyy proteiinien pinnoilla, sillä globulaaristen (pallomaisten) proteiinien sisäosat ovat hydrofobisia ja pinnat hydrofiilisia. Useat sivuketjut voivat olla kompleksoituneena prosteettisen ryhmän metalli-ionin kanssa. Näin on esimerkiksi hemo- ja myoglobiinissa. Myös van der Waalsin voimilla eli dispersiovoimilla on vaikutusta proteiinien rakenteiden ylläpidossa. Ei-kovalenttisten voimien lisäksi proteiineissa ja joissakin peptideissä voi esiintyä kovalenttisia rikkisiltoja eli disulfidisidoksia. Ne määräävät tertiaarirakenteen muodostumista rajoittamalla konformationaalisia muutoksia. Tertiaarisiin vuorovaikutuksiin voivat lisäksi vaikuttaa posttranslationaaliset muutokset kuten alkylaatio, asylaatio, hydroksylaatio, glykosylaatio, fosforylaatio ja ristisitoutuminen.


title: Proteiinin rakenne

text: Jos proteiini koostuu ei-kovalenttisesti toisiinsa sitoutuneista polypeptidiketjuista, sen kokonaisrakennetta kutsutaan kvaternaarirakenteeksi. Monomeerien lukumäärän mukaan rakennetta kutsutaan kahden yhdistyneen monomeerin tapauksessa dimeeriksi, kolmen monomeerin tapauksessa trimeeriksi ja neljän tapauksessa tetrameeriksi ja niin edelleen. Yhteisnimitys useimmista monomeereista koostuville rakenteille on oligomeeri.


title: Sam’s Town

text: Sam’s Town on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Killersin toinen studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2006.


title: Sam’s Town

text:
Albumi ylsi kolmessa maassa listaykköseksi, muun muassa Britannian albumilistalla. Kotimaassaan Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla se oli parhaimmillaan sijalla 2.
Albumi myi Kanadassa 200 000 kappaletta ja kaksinkertaista platinaa.


title: Sam’s Town

text: "Sam’s Townilta" julkaistiin singlenä kappaleet ”When You Were Young”, ”Bones”, ”Read My Mind” ja ”For Reasons Unknown”.Listasijoitusten lähde:


title: Being

text: Being on suomalaisen Wigwam-yhtyeen neljäs albumi, joka julkaistiin helmikuussa 1974. Levy on yhtyeen laulaja-kosketinsoittaja Jukka Gustavsonin suunnittelema ja suurelta osin myös hänen säveltämänsä. Gustavson pyysi yhtyeen jäseniltä Jim Pembrokelta ja Pekka Pohjolalta kappaleita, jotka sopisivat levyn teemaan.


title: Being

text:
Albumi on satiiria luokkayhteiskunnasta ja Jukka Gustavsonin lyriikoiden sanotaan olevan "Beingillä" syvällisimmillään.
Gustavson antaa ymmärtää, että poliittisten ideologioiden tarkoituksena on hyödyttää vain pientä osaa ihmisistä hyväksikäyttäen samalla enemmistöä.
Gustavsonin mukaan tärkeintä ei ole ideologia vaan itse olento, ihminen. Osansa kritiikistä saavat niin oikeisto kuin vasemmistokin. Gustavsonilla oli riitaa "InspiRed Machine" -kappaleen tekstistä Love Recordsin Atte Blomin kanssa, koska viimeksi mainittu koki sen liian jyrkästi kommunismin vastaiseksi.


title: Being

text: "Beingistä" on muodostunut kulttialbumi, joka jo ilmestyessään oli suuri arvostelumenestys. New Musical Expressin varapäätoimittaja Ian McDonald kehui arvostelussaan Wigwamin olevan paras yhtye Yhdysvaltain ja Britannian ulkopuolella.


title: Being

text: A-puoli


title: Being

text: B-puoli


title: Tapionniemi

text: Tapionniemi on kylä Kemijärvellä. Se sijaitsee noin 25 kilometrin päästä kaupungin keskustasta. Tapionniemessä asuu noin 200 ihmistä.


title: Keltalevät

text: Keltalevät eli keltaviherlevät ("Xanthophyta") on ruskeisiin leviin kuuluva leväryhmä, johon kuuluu noin 600 lähinnä makeissa vesissä elävää lajia. Muutamia lajeja on tavattu myös merivedestä ja kosteasta maasta. Sukuja on kuvattu noin 100. Valtaosa on yksisoluisia tai pieniä kolonioita muodostavia lajeja, mutta myös muutamia monisoluisia sekovarsia tuottavia lajeja tunnetaan. Keltalevät on yleensä esitetty kaari- tai luokkatason taksonina.


title: Keltalevät

text: Keltalevät on aiemmin luettu kokonaan toiseen eliökuntaan kuuluviin viherleviin ("Chlorophyta") tai kultaleviin ("Chrysophyta"), joista ne kuitenkin eroavat usealla tavalla. Erot löytyvät soluseinän ja lepoitiöiden hienorakenteesta ja yhteyttämispigmenteistä. Niiden viherhiukkasissa on vaucheriaksantiinia, joka antaa keltaleville kellanvihreän värin. Keltalevät käyttävät ravintovarastonaan öljyä. Suurimmalla osalla ei ole uintisiimoja, mutta liikuntakykyisiäkin lajeja on. Soluseinä koostuu usein kahdesta limittäin sijoittuneesta puoliskosta piilevien tapaan. Keltalevien soluseinä koostuu selluloosan ja pektiinin ohella huomattavasta määrästä piitä. Ne lisääntyvät pääasiassa suvuttomasti itiöiden avulla; poikkeuksen muodostaa yksi ryhmän tunnetuimmista suvuista "Vaucheria", jonka rihmamaisessa sekovarressa on suvulliseen lisääntymiseen erikoistunut rakenne.


title: Live Magic

text:
Live Magic on brittiläisen Queen-yhtyeen vuonna 1986 julkaistu livealbumi. Sen kappaleet on nauhoitettu "Magic Tour" -konserttikiertueen esityksissä Englannissa ja Unkarissa. "Magic Tour" -kiertueelta on julkaistu toinenkin konserttitaltiointi, Live at Wembley '86. Konsertti Knebworthissa Englannissa jäi Mercuryn viimeiseksi esiintymiseksi Queenin kanssa. Vuoden 1986 jälkeen yhtye vetäytyi konserttilavoilta studioon julkaisten seuraavina vuosina vielä kolme studioalbumia ilman kiertueita.
Albumin kappaleita jouduttiin lyhentämään jotta ne saatiin mahtumaan yhdelle levylle. Esimerkiksi "Bohemian Rhapsodyn" oopperallinen välikohta on jätetty pois. CD-julkaisun viidestätoista kappaleesta ainoastaan kolme on jätetty täysipituisiksi, muista kappaleista on leikattu pois kokonaisia säkeistöjä, LP-julkaisun kaikki kappaleet on leikattu. Epinions.com -sivustolle arvostelun kirjoittaneen Michael Scappin mielestä albumi ei vedä vertoja lainkaan yhtyeen muille konserttijulkaisuille. Albumin ainut hyvä puoli on se että se on taltiointi yhtyeen viimeisestä esiintymisestä, joskin hätiköiden tehty, Scapp tiivistää.


title: Live Magic

text: Kappaleet nauhoitettu 9. elokuuta 1986 Knebworth Parkissa, Stevenagessa Englannissa ellei toisin mainittu.


title: Live Magic

text: Lisäksi


title: Live Magic

text: Albumi julkaistiin 1. joulukuuta 1986 vinyylilevynä, CD-levynä ja C-kasettina Britanniassa. Yhdysvalloissa albumi julkaistiin ensimmäistä kertaa vasta vuonna 1996, tuolloin vinyyli- ja CD-levynä. Albumi julkaistiin uudelleen CD-levynä Japanissa vuoden 2004 lokakuussa.


title: Everytime We Touch

text: Everytime We Touch on eurodance-yhtye Cascadan ensimmäinen albumi. Se julkaistiin 21. helmikuuta 2006.


title: Everytime We Touch

text: Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet: "Miracle", "Bad Boy", "How Do You Do!", "Everytime We Touch", "A Neverending Dream", "Ready for Love" ja "Truly Madly Deeply".


title: Mina Caputo

text: Mina Caputo (entiseltä nimeltään Keith Caputo, s. 4. joulukuuta 1973) on yhdysvaltalainen muusikko.


title: Mina Caputo

text: Caputo perusti Life of Agony -yhtyeen kesällä 1989. Se sai levytyssopimuksen Roadrunner Recordsilta ja julkaisi ensimmäisen albuminsa "River Runs Red" vuonna 1993. Kolmannen albumin julkaisun jälkeen 1997 Caputo lähti yhtyeestä tyylillisten erimielisyyksien johdosta.


title: Mina Caputo

text: Caputo on Life of Agonyn jälkeen muiden projektiensa ohessa julkaissut soolomateriaalia. Hän oli vierailevana laulajana Within Temptationin singlellä "What Have You Done", joka julkaistiin "The Heart of Everything" -albumilla 2007.


title: Mina Caputo

text: Caputo on 2000-luvulla esiintynyt uudelleen Life of Agonyn kanssa.


title: Mina Caputo

text: Heinäkuussa 2011 Caputo kertoi julkisesti olevansa transsukupuolinen.


title: Fraser Clarke Heston

text: Fraser Clarke Heston (s. 12. helmikuuta 1955 Los Angeles, Kalifornia Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja. Hän on näyttelijä Charlton Hestonin ja näyttelijä Lydia Clarken poika. Frasierin isä esiintyy kaikissa poikansa käsikirjoittamissa, tuottamissa ja ohjaamissa elokuvissa elokuvaa "Tarpeellista tavaraa" lukuun ottamatta.


title: Fraser Clarke Heston

text: Heston on esiintynyt Mooses-vauvana Cecil B. DeMillen ohjaamassa elokuvassa "Kymmenen käskyä" ("The Ten Commandments", 1956).


title: Lymyhemppo

text: Lymyhemppo ("Crithagra burtoni") on peippoihin kuuluva varpuslintu. Lajin kuvaili ja nimesi George Robert Gray vuonna 1862.


title: Lymyhemppo

text: Linnun pituus on noin 18 senttiä. Yleisväritykseltään lymyhemppo on tummanruskea. Nokka on kekomainen ja vahva. Lintu liikkuu tavallisesti puiden latvustossa pitäen vain vähän ääntä itsestään, mistä se on saanut suomenkielisen nimensä. Joillakin alueilla pienet parvet voivat ruokailla myös puiden alaoksilla ja alikasvoksessa. Kummatkin sukupuolet (naaras ja koiras) ovat saman väriset. Lajista tunnetaan ainakin kolme alalajia.


title: Lymyhemppo

text: Lymyhemppoa tavataan Afrikassa päiväntasaajan seuduilla, sekä Itä-Afrikassa Keniassa, Victorianjärven ympäristössä ja Angolassa, että Länsi-Afrikassa Kamerunissa. Tansaniassa elää oma rotunsa "atrogularis", jolla on valkoinen otsatäplä. Laji ei ole uhanalainen (IUCN) eikä sitä ole tavattu Suomessa.


title: Lymyhemppo

text: Lymyhempot elävät vuoristometsissä 1500–3000 metrin korkeudella.


title: Lymyhemppo

text: Syö siemeniä, marjoja ja hedelmiä.


title: Matkalasku

text: Matkalasku on asiakirja, jolla virka- tai työmatkan tehnyt henkilö laskuttaa työnantajaltaan matkasta aiheutuneita henkilökohtaisia kuluja takaisinmaksettaviksi.


title: Matkalasku

text: Matkalaskun yksityiskohtainen muoto vaihtelee organisaatiokohtaisesti, mutta siinä ilmoitetaan aina vähintäänMatkalaskun liitteeksi annetaan kuitit korvattavista kuluista; esimerkiksi taksikuitit, lentolippujen kannat, hotelli- ja ravintolakulut, sekä merkitään mahdolliset matkapäivärahat, työkalukorvaukset sekä muut vastaavat laskutuskelpoiset kulut.


title: Matkalasku

text: Matkalaskujen teko on runsaasti aikaa vievä prosessin osa yrityksen matkahallinnossa. Sitä voidaan helpottaa matkalaskujärjestelmällä.


title: James Fullington

text: James Fullington (s. 16. kesäkuuta 1963), paremmin tunnettu nimellä Sandman, on yhdysvaltalainen showpainija. Fullington on kotoisin Philadelphiasta. Fullington on 193 senttimetriä pitkä ja hän painaa 110 kiloa. WWE:ssä Raw-brändissä Sandmanin lopetusisku on "White Russian Leg Sweep" ja "Swanton (Senton) Bomb". Hänen uransa merkittävimmät saavutukset ovat "ECW World Champion" ja "ECW World Tag Team Champion". Hän on myös ottanut suuria riskejä ottelun alkaessa.


title: James Fullington

text: Sandman kuului ECW Originals -ryhmään johon kuuluivat myös muun muassa Tommy Dreamer, Balls Mahoney, Stevie Richards, Sabu ja Rob Van Dam.


title: SS Naronic

text: SS Naronic oli Harland and Wolff -telakan vuonna 1892 White Star Line -yhtiölle rakentama höyrylaiva. Alus lähti Liverpoolista 11. helmikuuta 1893 kohti New Yorkia, mutta katosi matkalla vieden 74 ihmistä mukanaan. Laivan kohtalo ei ole selvinnyt.


title: SS Naronic

text: Naronic laskettiin vesille 26. toukokuuta 1892 ja lähti neitsytmatkalleen Liverpoolista New Yorkiin alle kaksi kuukautta myöhemmin, 15. heinäkuuta. 143-metrinen kaksipotkurinen höyrylaiva oli suunniteltu rahtilaivaksi. Laivassa oli kuitenkin myös joitakin matkustajapaikkoja, jotta varustamo selviytyisi lisääntyneestä liikenteestä muilla kuin New Yorkiin kohdistuneilla reiteillään. Ensimmäisen matkansa jälkeen Naronic teki viisi purjehdusta haavereitta ennen kuin se lähti viimeiseksi jääneelle matkalleen 11. helmikuuta 1893, päällikkönään William Roberts.


title: SS Naronic

text: New Yorkiin suuntautuneella matkallaan Naronicilla oli 50 hengen miehistö sekä 24 hoitajaa aluksen ensisijaiselle rahdille, karjalle. Lähdettyään Liverpoolista, alus pysähtyi pikaisesti Point Lynasissa, Walesissa päästääkseen luotsin maihin. Sen jälkeen alus suuntasi avomerelle.


title: SS Naronic

text: Naronicin kadotessa langatonta lennätintä, jolla lähettää hätämerkin, ei ollut vielä keksitty, joten miehistö oli oman onnensa nojassa ongelmien sattuessa. Kaikki, mitä tapahtumista tiedetään, tulee kahdesta lähteestä.


title: SS Naronic

text: Brittiläinen höyrylaiva SS Coventry raportoi nähneensä kaksi tyhjää Naronicin pelastusvenettä. Ensimmäinen pelastusvene löytyi kellumassa ylösalaisin 2.00 aamuyöllä 4. maaliskuuta. Toinen kello 14.00 löytynyt pelastusvene oli puoliksi täynnä vettä, mutta muuten hyvässä kunnossa. Ensimmäinen löytyi 19 mailin päästä paikasta, jossa RMS Titanic upposi (eräät lähteet antavat etäisyydeksi 90 mailia).


title: SS Naronic

text: Toinen lähde ovat neljä myöhemmin löydettyä pulloa viesti sisällään. Viestit väittivät Naronicin olevan uppoamassa. Kaksi pulloa löydettiin Yhdysvalloista, toinen 3. maaliskuuta Bay Ridgestä, Brooklynistä, New Yorkista ja toinen Ocean viewistä, Virginiasta 30. maaliskuuta. Kolmas pullo löydettiin kesäkuussa 1893 Irlannin kanaalista ja neljäs 18. syyskuuta Mersey-joesta, lähellä laivan lähtöpaikkaa, Liverpoolia.


title: SS Naronic

text: Kaikki neljä viestiä erityisesti mainitsevat Naronicin uppoamisen, mutta toinen pullo sisältää kaikkein yksityiskohtaisimman viestin:


title: SS Naronic

text: Viestin on allekirjoittanut "John Olsen, karjanhoitaja." Kuitenkin laivalla ei ollut matkustajaluettelon mukaan ketään sen nimistä; lähinnä ovat John O'Hara tai John Watson. Samantyylinen tilanne on ensimmäisenä löydetyn pullon kanssa, viestin allekirjoittajan nimistä "L. Winsel" ei ollut matkustajaluettelossa. Kaksi muuta viestiä ovat allekirjoittamattomia. Tämän vuoksi pullojen luetettavuus aitoina todisteina laivan kohtalosta on kyseenalaistettu. Seurannut selvitys ei hyväksynyt pulloposteja aitoina.


title: Happy Birthday

text: Happy Birthday on yhdysvaltalaisen hip hop/rock-bändin Flipsyden kappale. Cherrytree Records ja Interscope Records -levy-yhtiöt julkaisivat singlen vuonna 2006. Kappale on toinen single Flipsyden debyyttialbumilta "We The People". Sen pohjana on käytetty t.A.T.u:n ""Gomenasai (I'm Sorry)"" kappaleesta tuttua pianokuviota. Kappaleen kertosäkeessä kuullaan myös pätkiä ""Gomenasain"" lauluosuuksista. Kappale kertoo abortista miehen näkökulmasta.


title: Malmin uimahalli

text: Malmin uimahalli eli Urheiluhallit Malmi on Helsingin Ala-Malmilla sijaitseva uimahalli. Hallissa on 25 m uima-allas, opetusallas, pieni virkistysallas, jossa hierovia vesisuihkuja, kylmävesiallas, kahluuallas ja ulkokahluuallas. Normaalin saunan lisäksi hallilta löytyy myös höyrysauna. Uimahallin yhteydessä on kahvila, kuntosali, solarium ja kesäaikaan myös aurinkoterassi.


title: Malmin uimahalli

text: Vuonna 1983 valmistuneen Malmin uimahallin omistaa Urheiluhallit Oy.


title: Encomienda

text: Encomienda oli Espanjan siirtomaa-aikaan vanhojen lakien mukainen suosionosoitus niille espanjalaisille, jotka löysivät, rauhoittivat ja asuttivat vieraita maita.


title: Encomienda

text: Encomiendan saaneita henkilöitä nimitettiin "encomenderoiksi". Heidän tehtävänään oli huolehtia siirtomaiden intiaanien henkisestä ja maallisesta hyvinvoinnista ja käännyttää näitä kristinuskoon. Kuka tahansa kapteeni, joka lähti etsimään uusia maita Kuninkaan antamin valtuuksin tai ilman niitä, sai löydettyään jonkin rikkaan provinssin, asukkaiden rauhoittamisen ja paikoilleen asettumisen jälkeen kuninkaalta maata ja niin suuren joukon intiaaneja, että ne "riittivät takaamaan heille toimeentulon, maan laadun ja henkilön omien ansioiden mukaisesti." Eli he saivat Encomiendan, jolla heitä palkittiin maan hallintaoikeudella koko heidän eliniäkseen. Niiden avulla kuningas pyrki saamaan heidät jäämään maahan.


title: Encomienda

text:
Intiaanien osoittaminen tapahtui usein pääluvun mukaan antamalla jonkin määrän naimisissa olevia intiaaneja vaimoineen ja lapsineen, sekä osoittamalla saajan valvontaan tietyn määrän asutettuja taloja. Toisinaan nimitys käsitti jonkin kylänvanhimman tai päällikön kaikkine alaisineen, vain jonkin tietyn osan näistä, tai jonkin laakson. Jos kapteeni ilman Kuninkaallista oikeutta muodosti encomiendan, (otti tietyn alueen asukkaineen haltuunsa) tapahtumaa kutsuttiin yksinkertaisesti repartimientoksi tai apuntamientoksi.
Jotta valtaajan repartimiento tai apuntamiento saisi lainvoiman, oli hänen vietävä asia paikallisen kuvernöörin ratkaistavaksi. Heillä oli kuninkaalta saatu oikeus myöntää lupa encomiendalle. Lupa myönnettiin mikäli kuvernööri katsoi valloituksen tapahtuneen ilman haittaa mukana olleille espanjalaisille. Kuvernööri saattoi myös "ottaa pois intiaanit kapteenilta" ja "siirtää ne jollekin toiselle".


title: Encomienda

text: Intiaanit puolestaan riippuen encomiendansa olosuhteista joutuivat vuosittain antamaan encomenderolleen joka vuosi tietyn määrän kultaa, tai muita tavaroita, tuomarien ja tarkastajien tekemän arvion mukaisesti encomenderon ylläpitoa varten. Kuninkaan lähettämät tuomarit, samoin kuin Espanjan lait, muuttivat monin paikoin verotusta. Verotus oli aluksi hyvin korkea, sillä jokainen encomendero yritti saada maksimaalisen hyödyn alueestaan ja pakotti intiaanit epäinhimilliseen työntekoon. Intiaaneille määrättiin myös vero, jota kutsuttiin "henkilökohtaiseksi palvelukseksi": käytännössä encomenderolle oli tuotava joka vuosi määrätty määrä polttopuita, elintarvikkeita ja muita repartimienton sääntökirjassa mainittuja tuotteita.


title: Encomienda

text: Encomiendoja ei voitu siirtää tai ottaa pois niiltä, joille ne oli laillisesti annettu, paitsi jos he syyllistyivät petokseen, intiaanien huonoon kohteluun tai kerettiläisyyteen. Missään muissa tapauksissa, edes vaikka ensimmäinen encomendero olisi tehnyt rikoksen, josta seuraa kuolemanrangaistus, ei sen vuoksi hänen seuraajansa menettänyt sitä suosionosoitusta, jonka kuningas on encomiendan muodossa aikoinaan antanut. Encomenderon kuoltua hallintaoikeus siirtyi pojalle tai vanhimmalle tyttärelle, ja lasten puuttuessa vaimolle. Muita luovuttamisen muotoja olivat depositio ja "administración", jotka olivat voimaltaan heikompia, sillä encomenderoilla oli niitä korkeampi asema.


title: Silmälevät

text: Silmälevät (Euglenoidea) kuuluvat pieneen aitotumaisten kuntaan Excavata, johon kuuluu vain yksisoluisia eliöitä. Silmäleviä on kuvattu vain noin 650-1000 lajia. Kunta on varhain jakautunut kahteen päähaaraan, harvasiimaeliöihin eli kinetoplastideihin (Kinetoplastida) ja varsinaisiin silmäleviin (Euglenoidea). Harvasiimaeliöihin kuuluvat muun muassa unitautia aiheuttavat "Trypanosoma"-loisiot.


title: Silmälevät

text: Silmälevien luokittelu oli pitkään hyvin epäselvä. Ryhmän kuvasi ensimmäisenä saksalainen Otto Bütschli vuonna 1884. Silloin käytössä olleen luokittelun perusteella ei kyetty kunnolla määrittelemään, olivatko nämä eliöt kasveja vaiko eläimiä. Uusien molekyylisystemaattisten tutkimusten perusteella esitettiin 1990-luvun lopulla, että silmälevät kuuluvat hyvin vanhaan kehityslinjaan, joka ilmeisesti erkaantui mitokondriollisten aitotumaisten pääryhmästä jo ennen kuin mikään muu tunnettu eliöryhmä. Vuonna 2003 tämä kehityslinja kuvattiin tällä perusteella omaksi eliökunnakseen.


title: Silmälevät

text: Suurella osalla silmälevistä on viherhiukkasia. Nämä ovat kuitenkin syntyneet evoluution myöhäisemmässä vaiheessa, kun varhaiset silmälevät ovat ottaneet soluihinsa endosymbionteiksi ilmeisesti yhteyttäviä viherleviä. Ne kykenevät myös ottamaan ravintoa solusyönnin kautta, minkä takia ryhmä voidaan elintapojensa perusteella määritellä sekä toisenvaraisiksi että omavaraisiksi.


title: Silmälevät

text: Silmälevillä on kaksi eripituista liikkumiseen tarkoitettua siimaa, joista toinen on pidempi ja toinen solun sisällä. Yhteyttävillä silmälevillä on lisäksi erityinen silmätäplä eli stigma, jolla ne voivat aistia valoa. "Euglena sanguinea" voi muodostaa lämpimällä ja aurinkoisella säällä verenpunaisia joukkoesiintymiä makeanveden alueilla.


title: Paseo de la Castellana

text: Paseo de la Castellana on yksi Espanjan pääkaupungin Madridin pääkaduista. Se saa alkunsa Plaza de Colónilta kaupungin keskustasta, josta se kulkee kohti pohjoista ja M-30-kehätietä. Katu koostuu kuudesta keskikaistasta ja lisäksi kahdesta kaistasta keskikaistojen molemmin puolin. Yhdessä Paseo del Pradon ja Paseo de Recoletosin kanssa Castellana halkaisee koko Madridin keskustan pohjois–etelä-suunnassa.


title: Paseo de la Castellana

text: Castellanan varrella sijaitsevat muun muassa Madridin liike-elämän keskus AZCA, rakenteilla oleva Cuatro Torresin yrityspuisto sekä jalkapalloseura Real Madridin kotistadion Santiago Bernabéu. Pohjoisosassaan katu kulkee myös läpi Plaza de Castillan, joka on kaupungin tunnetuimpia aukioita.


title: Jousimetsästys

text: Jousimetsästys on tuhansia vuosia vanha metsästysmuoto. Jousella metsästyksestä ja jousiaseen käytöstä kuuluisimmat lienevät Yhdysvalloissa eläneet intiaanit. Intiaaneilla oli aseenaan jäykät primitiivijouset. Jousia käytettiin ennen ruutiaseita niin metsästykseen kuin sotimiseen. Ruutiaseiden syrjäyttäessä jouset tuli pitkä taantumus jousien käytön ja kehityksen suhteen.


title: Jousimetsästys

text: Metsästys jousella on tullut uudestaan metsästyksen harrastajien pariin koska laji vaatii enemmän taitoja metsästäjältä ruutiaseeseen verrattuna. Myös nykyteknologia on vienyt jousia eteenpäin, ja näin ollen saanut ihmiset taas kiinnostumaan jossain määrin jousista. Kokenutkin ruutiasetta käyttävä metsästäjä saa aivan uuden näkökulman ja haasteen metsästykseen. Suomessa metsästetään primitiivi/itsetehdyillä-, pitkä-, vastakaari- ja taljajousilla. Varsi- eli jalkajousella ei saa Suomessa metsästää.


title: Jousimetsästys

text: Jousimetsästykseen Suomessa liittyy tietenkin rajoituksia, joiden perusteella jousi valitaan metsästykseen. Yleisesti ottaen jousella pitää pystyä osumaan noin 18 metristä riistaeläimen vitaalis-alueelle. Myös jousen virittämiseen tarvittavaan voimaan on kiinnitetty huomiota. Metsästysasetuksen 20§:n mukaan jousen jännittämiseen tarvittavan voiman on oltava vähintään 180 Newtonia, joka vastaa hieman yli 18 kiloa tai noin 41 naulaa. Nuolen pituus määräytyy ampujan vetopituuden mukaan ja nuolen kärki määräytyy metsästettävän riistan mukaan. Esimerkiksi oravia ammutaan yleensä vasamalla eli tylppäpäisellä nuolella ( engl. "blunt arrow" > slang. "bluntti" ) ja metsäkaurista ja muita saaliseläimiä metsästettäessä käytetään vähintään 22 mm halkaisijaltaan olevia leikkaavia teriä. Metsästyslaki muuttui elokuun alusta 2017 siten, että jousimetsästyksen piiriin tuli periaatteessa kaikki hirveä pienemmät riistaeläimet. Majavia metsästettäessä pitää kytkeä nuoli siimalla tai muulla vastaavalla keinolla jouseen. Muiden eläinten metsästyksessä ei vastaavia määräyksiä ole, mutta joka tapauksessa osuman on oltava heti tappava. Taulukärjellä ei saa metsästää. Valkohäntäpeuraa ja muun muassa villisikaa jousella metsästävän pitää suorittaa erillinen ammuntakoe.Jousimetsästykseen sovelletaan samoja metsästyslain yleismääräyksiä mitä on ruutiaseilla. Kuten muun muassa varoetäisyyksiä ja aseen kuljettamista ajoneuvoissa.


title: Eric Clayton

text: Eric Clayton on yhdysvaltalainen, Kaliforniasta kotoisin oleva laulaja ja muusikko. Clayton tunnetaan parhaiten goottilaisesta rock-oopperayhtyeestään Saviour Machine, jonka hän perusti veljensä Jeff Claytonin kanssa vuonna 1989. Vuodesta 1996 eteenpäin Eric on myös tuottanut yhtyeensä julkaisut. Eric Claytonin laulutyyli on hyvin oopperamainen. Hän onkin vieraillut muun muassa Ayreonin albumilla "The Human Equation", Divinefiren albumilla "Glory Thy Name", Narnian albumilla "The Great Fall", Wedding Partyn albumilla "Anthems" ja Eva O:n albumilla "Ride the Madness", jonka tuottajana hän myös toimi.


title: That One Night: Live in Buenos Aires

text: That One Night: Live in Buenos Aires on heavy metal -yhtye Megadethin vuonna 2007 julkaisema livealbumi.DVD sisältää 9. lokakuuta 2005 nauhoitetun Megadethin konsertin Buenos Airesissa, jolla Dave Mustaine ilmoitti Megadethin uran jatkuvan. Konsertissa oli yli 25 000 yhtyeen fania. DVD-julkaisu debytoi Suomen virallisella musiikki-DVD -listalla sijalla yksi.


title: Yuba City

text: Yuba City on kaupunki Sutterin piirikunnassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Yuba City on Kalifornian 21. suurin kaupunki Reddingin ja Chicon jälkeen.


title: Yuba City

text: Kaupungin pormestari on John Miller.


title: Yuba City

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungissa oli 64 925 asukasta. Asukkaista noin 66,6% on valkoisia, 18,6% aasialaisia.


title: Renault R27

text: Renault R27 on Bob Bellin suunnittelema auto, jolla Formula 1 -talli Renault kilpaili kaudella 2007. Autoa ajoivat italialainen Giancarlo Fisichella ja suomalainen Heikki Kovalainen. Testikuljettajina toimivat brasilialaiset Nelson Piquet Jr. ja Ricardo Zonta. Auto julkistettiin 24. tammikuuta Amsterdamissa, Alankomaissa.


title: Renault R27

text: Autolla saavutettiin pisteitä varsin tasaisesti pitkin kautta. Kovalainen ajoi ainoan palkintosijoituksen, kun hän ylsi toiseksi sateisessa Japanin GP:ssä. McLarenin hylkäyksen avittamana talli oli kolmas valmistajien sarjassa 51 pisteellä.


title: Spider Loc

text: Curtis Norvell Williams (s. 21. tammikuuta 1979 Compton, Kalifornia) on yhdysvaltalainen rap-muusikko, joka tunnetaan artistinimellä Spider Loc (myös The Most Easty, West Kept Secret). Hän kuuluu G-Unit-ryhmään.


title: Spider Loc

text: Ensimmäisenä Spider Locin havaitsi Suge Knight ja sen jälkeen hän liittyi Death Row Recordsiin. Syyskuussa 2004 Spider Loc tapasi räppärin nimeltä Young Buck Atlantassa ja esitti hänelle a cappella -räppiä. Viikkoa myöhemmin Los Angelesissa Young Buck esitteli hänet 50 Centille. Neljän kuukauden kuluttua hänelle tarjoutui mahdollisuus liittyä 50 Centin G-Unit -ryhmään. Spider Loc kuului silloin 97th Street Cripseihin.


title: Spider Loc

text: Sittemmin hän on esiintynyt useilla G-Unitin mixtapeilla kuten "G-Unit Radio Part 18 - Rags To Riches". Hänellä on myös omia mixtape, joka on julkaistu G-Unit Westin kanssa. Sen nimi on "Bangadoshish (LA Kings)", jossa vieraili artistit G-Unitin Young Buck, Outlawzin Big Syke, 50 Cent ja Olivia.


title: Spider Loc

text: Spider Loc oli Spike TV Video Game Awardsissa, jossa hän ja 50 Cent jakoivat palkinnon parhaasta alkuperäisestä kappaleesta videopelissä(50 Centin kappale "Maybe We Crazy" pelissä ja Spider Locin kappale "When I Get Angry" Madden NFL 2006 pelissä).


title: Spider Loc

text: Spider Loc tunnetaan räppäri Yukmouthin kaulakorun varastamisesta, kun hän oli yökerhossa Hollywoodissa. 2006 haastattelussa hän tunnusti erimielisyytensä Yukmouthin ja hänen seurueensa kanssa. Spider Locista otettiin kuvia Yukmouthin koru kaulassa ja ne levisivät Internetiin. Seuraavana päivänä Yukmouth sai korun takaisin muutaman puhelinsoiton jälkeen. Yukmouth on haukkunut Spider Locia kappaleissaan "Aaadadamean" "Playa Hata" ja "I'm The Shit.". Taannoin Yukmouth kertoi, että he ovat sopineet riitansa eikä ongelmia enää ole.


title: Spider Loc

text: Spider Locilla oli myös riitaa syrjäytetyn G-Unit -artisti The Gamen kanssa. He ovat haukkuneet toisiaan useissa kappaleissa. Spider Loc kappaleissaan "Bitch Boy" ja "I Don't Want No Problems" ja myös kappaleessa "Stop Bitchin'" featuring Mr. Criminal. The Game taas haukkui Spider Locia kappaleessa "Spider Joke (240 Bars)". 10.3.2007 Spider Loc julkaisi kappaleen "Toe Tagz", jossa haukutaan The Gamea. Kappaleessa hän haukkuu myös Fat Joeta, Nasia ja Jim Jonesia. 18.3.2007 Spider Loc julkaisi uuden haukkumiskappaleen nimeltä "Ova-Kill".


title: Spider Loc

text: Kappaleessaan "Ova-Kill" hän haukkuu myös räppäri Messy Marvia, joka on haukkunut häntä ja G-Unitia muutamia kertoja.


title: Spider Loc

text: Hän ei ole julkaissut vielä yhtään albumia, mutta julkaisee 2007 vuoden lopulla(mahdollisesti 2008 vuoden alussa albumin The World Wide Web. Alun perin albumi piti julkaista jo 2005 lopussa(tai 2006 alussa), mutta on sittemmin siirtynyt useaan kertaan.


title: Spider Loc

text:
Brainless: The Prequel
Bangadoshish (LA Kings
DJ Whoo Kid Presents G-Unit Radio 18 - Rags 2 Riches
DJ Felli Fell Presents - Connected
Paroled
Bangadoshish Part 2


title: Spider Loc

text: Hän on ollut kolmessa musiikkivideossa mukana. Tha Dogg Poundin Kuruptin videossa "I Accidentally Doomed Your Son" , Crooked I:n videossa "Bank Brothers" ja Three 6 Mafia:n "Stay Fly" kappaleessa.


title: Mila Teräs

text: Mila Teräs (o.s. "Kauppinen", s. 11. marraskuuta 1975 Lahti) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut erityisesti lasten- ja nuortenkirjallisuutta, mutta myös kaksi aikuisten romaania. Uusin niistä, Jäljet (2017), kertoo taidemaalari Helene Schjerfbeckistä.


title: Mila Teräs

text: Teräs valmistui ylioppilaaksi Tiirismaan lukiosta vuonna 1995 ja filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2002 pääaineenaan Suomen kirjallisuus. Lisäksi hän opiskeli journalistiikkaa, psykologiaa ja filosofiaa. Lisäksi hän on suorittanut luovan kirjoittamisen opintoja Jyväskylän avoimessa yliopistossa. Vuosina 1998–2004 hän työskenteli toimittajana ennen ryhtymistään vapaaksi kirjailijaksi vuonna 2005. Hän on kirjoittanut kolumneja Etelä-Suomen Sanomiin vuodesta 2008.


title: Mila Teräs

text: Teräksen esikoisteos "Tyttö tulevaisuudesta" ilmestyi vuonna 2004. Se on nuortenkirja, jonka päähenkilö Aada liikkuu nykyajassa ja 1880-luvulla. Teiniraskaudesta kertova nuortenkirja "Sininen huone" (2006) oli Topelius-palkintoehdokkana ja valittiin nuortenkirjaneuvosto IBBYn kunnialistalle. Vuonna 2008 ilmestyi Teräksen kolmas nuortenromaani, "Pimeän taivaan kilta", joka kertoi keskiaikaseuran perustavista opiskelijanuorista. Vuonna 2012 ilmestyi teos "Perhosen varjo", joka oli Topelius-palkintoehdokas.


title: Mila Teräs

text: Nuortenkirjojen lisäksi Teräs on kirjoittanut lastenkirjoja. Vuonna 2010 ilmestyi ensimmäinen osa Telmasta kertovaa sarjaa, "Telma ja tarinoiden talo". Sarjan toinen osa, "Telma ja salaisuuksien saari" ilmestyi vuonna 2011. Sarjan kolmas osa "Telma ja kuiskausten koulu" (2012) oli Anni Polva -palkintoehdokkaana vuonna 2013. Vuonna 2014 ilmestyi sarjan neljäs osa, "Telma ja taikojen talvi". Telma-kirjoja on käännetty myös saksaksi.


title: Mila Teräs

text: Teräkseltä on ilmestynyt myös lasten kuvakirjoja. Elli-kuvakirjasarjassa on julkaistu osat "Elli ja tuttisuu" (2012) sekä "Elli ja unenpää" (2013). Teräksen lastenkirjat "Olga Orava ja metsän salaisuus" (2014) ja "Hämärinkäinen" (2015) olivat Finlandia Junior -palkintoehdokkaina.


title: Mila Teräs

text: Vuonna 2014 ilmestyi Kariston kustantamana Teräksen ensimmäinen aikuisille suunnattu romaani, "Harmaat enkelit".


title: Mila Teräs

text: Teräs asuu Orimattilassa. Hänellä on kaksi lasta.


title: Plaza de Cibeles

text: Plaza de Cibeles on aukio Espanjan pääkaupungissa Madridissa. Se sijaitsee kaupungin keskustassa Paseo del Pradon, Paseo de Recoletosin ja Calle de Alcalán risteyksessä. Centron, Retiron ja Salamancan alueet rajoittuvat aukioon.


title: Plaza de Cibeles

text: Aukion keskellä on suihkulähteiden ympäröimä fryygialaisten luonnon ja hedelmällisyyden jumalatarta Kybeleä () kuvaava patsas, joka istuu kahden leijonan vetämissä sotavaunuissa. Aukio rakennettiin kuningas Kaarle III:n kaudella ja sen suunnitteli Ventura Rodríguez vuosina 1777–1782. Itse patsas on Francisco Gutiérrezin, Roberto de Michelin ja Miguel Ximénezin veistämä. Aukion eri kulmissa seisovat pääpostitalo Palacio de Comunicaciones, keskuspankki Banco de España, Espanjan maavoimien esikuntarakennus Palacio de Buenavista sekä kulttuurikeskuksena toimiva Palacio de Linares.


title: Plaza de Cibeles

text: Plaza de Cibeles tunnetaan nykyään erityisesti paikkana, johon jalkapalloseura Real Madridin pelaajat ja kannattajat kokoontuvat juhlimaan mestaruuksia.


title: Plaza de Cibeles

text: Lähin Madridin metron asema on linjan 2 Banco de España.


title: Mika Kauppinen

text: Mika Kauppinen (s. 20. maaliskuuta 1971 Imatra) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Kauppinen pelasi SaiPassa yhdeksän kautta vuosina 1996–2005. Hän kuului SaiPan runkopelaajiin ja toimi myös joukkueen kapteenina. Ennen SaiPaa ja sen jälkeen hän edusti Imatran Ketterää. Kauppisen luultiin murtautuvan liigan eliittiin kaudella 1999–2000, mutta silloin hän loukkaantui ja pelasi vain 19 ottelua. Vaikka Kauppista pidettiin juonikkaana sentterinä, hän ei enää onnistunut nousemaan hyvälle tasolle. Hänet muistetaan enemmän peruspelaajana.


title: Viisi perhettä

text: Viideksi perheeksi kutsutaan amerikanitalialaisen mafian tärkeimpiä rikollisperheitä, jotka toimivat New Yorkissa. Viiteen perheeseen kuuluvat "Bonanno", "Colombo", "Genovese", "Gambino" ja "Lucchese". Perheillä on myös vaihtoehtoisia nimityksiä; esimerkiksi Colombon perhettä kutsutaan joskus Profacin perheeksi sen pitkäaikaisen johtajan Joe Profacin mukaan. Nämä perheet perustivat mafiakomission, joka johtaa Yhdysvaltain Cosa Nostraa ja jakaa alueet eri ryhmittymille.


title: Viisi perhettä

text: Vuoden 1972 elokuvassa "Kummisetä" viisi perhettä hallitsee New Yorkin Cosa Nostraa, mutta niiden nimet poikkesivat alkuperäisistä. Elokuvassa perheet olivat "Corleone", "Tattaglia", "Barzini", "Cuneo" ja "Stracci".


title: Viisi perhettä

text: Televisiosarjassa "Sopranos" New Jerseyn DiMeon perheellä on tiiviit yhteydet New Yorkin Lupertazzi-perheeseen, joka kuvannee joko Gambinon tai Genovesen perhettä.


...jaloa ylpeyttä yletän... ylevää nöyryyttä nousen on suomalaisen kosketinsoittaja Jukka Gustavsonin ensimmäinen soololevy. Se on sävelletty alkujaan Yksin yhdessä -baletin ensimmäiseen osaan "jaloa ylpeyttä, ylevää nöyryyttä". Gustavson sävelsi myös baletin toisen osan "varttumisen vaiva, kasvamisen koetuksia" musiikkia, josta pieni pätkä on kuultavissa kokoelmalevyllä "Tavastia Live!". Levy pohjautuu Jehovan todistajaksi kääntyneen Jukka Gustavsonin tulkintaan Raamatusta. Levy on kolmas osa kokonaistaideteoksesta, jonka muut osat ovat Wigwamin Fairyport -levyn "Joined to conscience" sekä Wigwamin "Being" -albumi.
Sävellykset, sovitukset, orkestrointi ja tuotanto: Jukka Gustavson


title: Amerikantikli

text: Amerikantikli ("Spinus tristis") on peippolintuihin kuuluva varpuslintu. Lajin kuvaili ja nimesi Carl von Linné vuonna 1758.


title: Amerikantikli

text: Linnun pituus on 11–13 cm ja paino 11–20 g. Juhlapukuinen koiras on kirkkaankeltainen, sillä on musta päälaki ja otsa sekä mustat siivet, joissa on leveät valkoiset juovat. Myös pyrstö on musta, rajoittuen jyrkästi valkoiseen yläperään. Naaras on haileamman keltainen ja siltä puuttuu musta väri päästä. Nuoret linnut ja talvipukuiset koiraat muistuttavat naarasta ja niiltä puuttuu keltainen väri alapuolelta. Nokka on siemensyöjälinnun kartiomainen nokka ja väriltään pinkki lisääntymisaikana ja tummanharmaa talvipuvussa. Koiraan laulu on soinnukasta livertelyä. Lento on aaltoilevaa.


title: Amerikantikli

text: Amerikantikli on heimonsa ainoa laji, jolla on täydellinen ruumiinhöyhenten sulkasato kahdesti vuodessa: syksyllä pesimäalueella ja keväällä talvehtimisalueella. Syksyisessä sulkasadossa vanha lintu vaihtaa myös kaikki siipi- ja pyrstösulat.


title: Amerikantikli

text: Kanadan eteläosat läpi mantereen sekä Yhdysvallat lukuun ottamatta eteläisiä osia. Laji on yleinen ja sen maailman populaation kooksi arvioidaan 24 miljoonaa yksilöä. Se on muuttolintu elinalueensa pohjoisosissa, ja muuttaa talveksi Yhdysvaltojen etelä- ja länsiosiin sekä Keski-Amerikkaan. Lajia ei ole tavattu Suomessa.


title: Amerikantikli

text: Tiklin tavoin suosii puistomaisia metsiä, puutarhoja ja tienvarsien puuryhmiä. Ruokailee pelloilla ja rikkaruohostoissa.


title: Amerikantikli

text: Pesii myöhään kesä-heinäkuussa. Pesä on puun oksalla noin 10 metrin korkeudella. Naaras rakentaa pesän. Munia on 4–6, joita naaras hautoo noin 13 päivää. Koiras käy ruokkimassa hautovaa naarasta siemenpuurolla. Poikaset lähtevät pesästä noin 2 viikon ikäisinä, usein vielä lentokyvyttöminä, ja ne itsenäistyvät noin 1½ kuukauden ikäisinä.


title: Amerikantikli

text: Amerikantikli on pääosin yksiavioinen. Jotkut naaraat kuitenkin pariutuvat uuden koiraan kanssa saatuaan ensimmäisen pesyeen poikaset varttuneiksi, ja tekevät toisen pesyeen tämän uuden koiraan kanssa, jättäen ensimmäisen koiraan huolehtimaan ensimmäisen poikueen kasvattamisesta.


title: Amerikantikli

text: Siemensyöjä, jonka pääasiallista ruokaa ovat muun muassa ohdakkeiden, voikukkien, tulikukan, auringonkukan ja leppien siemenet. Käy talvisin yleisesti lintulaudoilla.


title: Richard Lester

text: Richard Lester (s. 19. tammikuuta 1932, Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, joka teki useimmat elokuvansa Britanniassa. Hänen tunnetuimmat elokuvansa ovat The Beatles -elokuvat "Yeah, yeah, tässä me tulemme" (1964) ja "Apua!" (1965) sekä "Kolme muskettisoturia" -romaanin filmatisoinnit "Muskettisoturien seikkailut" (1973) ja "Koston merkki" (1974).


title: Richard Lester

text: Lester oli yksi merkittävimmistä nuorisokulttuurin kuvaajista 1960-luvulla. Parhaiten hän onnistui tässä The Beatles -elokuvissa "Yeah, yeah, tässä me tulemme" (1964) ja "Apua!" (1965). Samoihin aikoihin valmistunut "Temppu – ja miten se tehdään" (1965) voitti Kultaisen palmun Cannesin elokuvajuhlilla 1965.


title: Kustaa Jussila

text: Kustaa Aadolf Jussila (8. lokakuuta 1879 Orivesi – 9. helmikuuta 1964 Hämeenlinna) oli Isänmaallisen kansanliikkeen kansanedustaja Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1936–1938.


title: Kustaa Jussila

text: Jussila oli talousneuvos vuodesta 1950. Hän työskenteli vuodesta 1923 lähtien maanviljelijänä Vanajassa. Hän nousi Vanajan kunnanvaltuustoon ja vuonna 1936 eduskuntaan, jossa hän toimi Suuren valiokunnan jäsenenä.


title: Kustaa Jussila

text: Jussila oli vuodesta 1909 naimisissa Hilja Tiirikkalan kanssa. Hän kuoli Hämeenlinnassa 84-vuotiaana.


title: Veracruz (kaupunki)

text: Veracruz on merkittävä satamakaupunki Veracruzin osavaltiossa, Meksikossa. Se on Meksikon toiseksi suurin kaupunki Meksikonlahdella. Se sijaitsee 140 kilometrin päässä osavaltion pääkaupungista Xalapasta ja on osavaltion suurin kaupunki. Vuonna 2005 sen väkiluku oli 512 310. Kaupungista käytetään usein nimitystä Puerto de Veracruz erotuksena osavaltiosta.


title: Veracruz (kaupunki)

text: Hernán Cortésin perustama kaupunki, "La Villa Rica de la Vera Cruz", sijaitsi noin 50 kilometriä nykyisestä Veracruzista luoteeseen. Cortés upotutti Villa Rica de la Veracruzin edustalle lähes koko laivastonsa estääkseen miehiään palaamasta Kuubaan. Perustettu uusi siirtokunta satamineen osoittautui tuulilta suojattomaksi, mistä syystä Cortés päätti etsiä satamalle suojaisemman paikan. Satama siirrettiin, mutta sen nimi pysyi muutosta huolimatta samana.


title: Veracruz (kaupunki)

text: Nykyisestä Veracruzista kuusitoista kilometriä luoteeseen sijaitsee "Antigua Veracruz", joksi tuon silloin uuteen paikkaan siirretyn kaupungin nimi on nykyisin vakiintunut. Cortés oli varma, että uudesta kaupungista tulisi mahtava satama ja kauppapaikka. Nykyisin Antigua sijaitsee kolmen kilometrin päässä merestä. Nykyisen Veracruzin paikalla espanjalaiset olivat käyneet jo ennen Cortésia ja ristineet seudun San Juan de Ulúaksi. Tuo nimi oli käytössä, kunnes San Juán de Ulúa, joka vähitellen oli syrjäyttänyt tärkeydessä Antigua-joen varrella sijainneen Veracruzin, sai 1600-luvun alkupuolella kaupunkioikeudet Veracruz-nimisenä. Veracruz on siis sijainnut eri paikoissa historiansa aikana.


title: Clifford Hansen

text: Clifford Peter Hansen (16. lokakuuta 1912 – 20. lokakuuta 2009) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko.


title: Clifford Hansen

text: Hansen syntyi Wyomingin osavaltiossa ja opiskeli Wyomingin yliopistossa. Hän toimi Wyomingin kuvernöörinä vuosina 1963–1967.


title: Clifford Hansen

text: Kuvernöörinä toimittuaan Hansen päätti pyrkiä Yhdysvaltain senaattiin, johon hän pääsikin heti 1967. Hän tuli valituksi uudelleen vuonna 1972, mutta vetäytyi 31. joulukuuta 1978.


title: Clifford Hansen

text: Hansen meni naimisiin Martha Closen kanssa ja sai lapset Peter Arthur Hansen ja Mary Hansen Mead. Hansenista tuli vanhin elossa oleva Yhdysvaltain senaatin jäsen Hiram Fongin kuoltua 18. elokuuta 2004.


title: Taraskit

text: Taraskit (myös taraskat tai purépechat) on intiaanikansa läntisellä Meksikon eteläylängöllä nykyisessä Michoacánin osavaltiossa. He ovat assimiloitumassa Meksikon yleiseen mestitsikulttuuriin, mutta ovat silti edelleen yksikielisiä ja säilyttäneet oman kulttuurinsa. Taraskien kieli ei ole sukua muille kielille. Taraskit ovat enimmäkseen maanviljelijöitä. Heillä oli asteekkien aikoihin alueella oma valtio, ja he rakensivat muun muassa Tzintzuntzanin ja Angamucon kaupungit. Angamucossa asui arviolta 100 000 taraskia kaupungin kukoistuksen aikaan vuosina 1000–1350.


title: Taraskit

text: Taraskien historiasta on säilynyt perimätietoa, joka on heidän itsensä värittämää, ja jonka espanjalaiset kirjasivat ylös 1500-luvulla. Espanjalaiset löytöretkeilijät saapuivat Tzintzuntzaniin vuonna 1522.


title: Lattomeri

text: Lattomeri on Porissa valtatie 8:n itäpuolella sijaitseva maatalousvaltainen kulmakunta, joka tilastoinnissa kuuluu Lounais-Poriin. Nimensä se on saanut laajasta peltoaukeasta, joka oli suota 1700-luvulla toteutettuun laajaan kuivatushankkeeseen saakka. Peltoaukea oli ennen merenlahti, johon eräs Kokemäenjoen suuhaaroista laski. Aiemmin Lattomeri kuului Nakkilaan kuntaan.


title: Lattomeri

text: Lattomeri ei muodosta maarekisterikylää. Postinumeroalueella 28560 Lattomeri on 487 asukasta (31.12.2015). Toisinaan Lattomeri on määritelty taajamaksi. Esimerkiksi vuoden 1995 väestönlaskennassa Lattomeri-nimisessä taajamassa oli 379 asukasta. Lännessä Lattomeri rajoittuu Niittumaahan, pohjoisessa Pinomäkeen, idässä Ulvilan ja etelässä Nakkilan kunnanrajaan.


title: Lattomeri

text: Lattomeressä sijaitsee Lattomeren kirkko ja hautausmaa. Lattomeren koulu lakkautettiin vuonna 2015.


title: Lattomeri

text: Lattomereltä on kotoisin elokuvaohjaaja Timo Koivusalo.