title: Pollusiitti

text: Pollusiitti on zeoliitteihin kuuluva silikaattimineraali. Sen kemiallinen kaava on (Cs,Na)AlSiO · 2HO. Se on tärkeä cesiumin ja rubidiumin malmi. Yhdessä analsiimin kanssa pollusiitti muodostaa isomorfisen seossarjan. Pollusiitti kiteytyy isometrisessä heksoktahedraalisessa järjestelmässä, ja muodostaa värittömiä, valkoisia, harmaita ja harvoin vaaleanpunaisia ja sinisiä massoja. Hyvin muodostuneet kiteet ovat harvinaisia. Sen kovuus on 6.5 ja ominaispaino 2.9. Se murtuu herkästi ja on lohkeamatonta.


title: Pollusiitti

text: Mineraali esiintyy tyypillisesti runsaasti litiumia sisältävissä graniittipegmatiiteissa seuraavien mineraalien yhteydessä: kvartsi, spodumeeni, petaliitti, amblygoniitti, lepidoliitti, elbaiitti, kassiteriitti, kolumbiitti, apatiitti, eukryptiitti, muskoviitti, albiitti ja mikrokliini.


title: Pollusiitti

text: Se kuvailtiin ensimmäisen kerran vuonna 1846 Italiassa tehdyistä löydöistä. Se nimettiin Polluxin, Castorin kaksoisveljen mukaan, sillä sitä löydetään usein petaliitin yhteydestä (joka ennen tunnettiin nimellä castoriitti).


title: Pollusiitti

text: Frankiumia esiintyy pieninä määrinä tietyissä pollusiittimalmeissa, ja jotkin ensimmäisistä näytteistä herättivät paljon väittelyä, sillä niiden spektritutkimuksissa näkyi outoja viivoja, jotka pystyttiin selittämään vain uuden alkuaineen, frankiumin, olemassaololla.


title: Warendorf

text: Warendorf on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se kuuluu Münsterin hallintopiiriin ja toimii Warendorfin piirikunnan hallintokaupunkina. Kaupunki sijaitsee Emsjoen varrella noin 28 kilometriä itään Münsterin kaupungista. Warendorfin asukasluku on noin 37 000 (2011).


title: Warendorf

text: Warendorfista muodostui kaupunki 1100- ja 1200-lukujen vaihteessa. Suuri osa siitä tuhoutui vuoden 1404 suuressa tulipalossa. Tulipalo runteli kaupunkia jälleen pahoin vuonna 1741. Kaupunki siirtyi Preussin hallintaan vuonna 1802. Rautatieyhteys Münsterin, Warendorfin ja Rhedan välillä avattiin vuonna 1887.


title: Your New Favourite Band

text: Your New Favourite Band on The Hivesin kokoelmalevy, joka julkaistiin vuonna 2001. Siinä on kappaleita levyiltä Barely Legal, A.K.A. I-D-I-O-T ja Veni Vidi Vicious.


title: Your New Favourite Band

text: Albumi on päässyt 1001 Albums You Must Hear Before You Die-kirjaan.


title: Kreikan–Turkin sota

text: Kreikan–Turkin sota on nimitys kahdelle Kreikan ja Turkin väliselle sodalle:


title: A.K.A. I-D-I-O-T

text: A.K.A. I-D-I-O-T on EP, jonka on tehnyt ruotsalainen Garage Rock yhtye The Hives. EP:n nimikkokappale on julkaistu myös albumilla Barely Legal. Neljä EP:n kappaletta (nimikkokappale mukaan lukien) on julkaistu myös yhteen kokoelmalevyllä Your New Favourite Band.


title: Unitaarinen matriisi

text: Unitaarinen matriisi on sellainen neliömatriisi "A", että sen kompleksikonjugaatin transpoosille pätee


title: Unitaarinen matriisi

text: Etenkin kvanttimekaniikassa kompleksikonjugaatin transpoosia merkitään formula_2.


title: Unitaarinen matriisi

text:
Seuraava matriisi on unitaarinen:
sillä


title: Vanessa Marshall

text: Vanessa Marshall (s. 19. lokakuuta 1969 New York, New York) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja entinen malli, sekä stand up -koomikko, joka tunnetaan erityisesti lukuisten videopelien äänirooleista.


title: Vanessa Marshall

text: Marshall syntyi New Yorkissa, jossa hän opiskeli näyttelemistä New Yorkin yliopistolla. Muutettuaan Los Angelesiin hän työskenteli stand up -koomikkona huomattuaan ettei saanut niin useasti näytelmärooleja ylipainonsa vuoksi. Marshall esiintyikin lähinnä cameorooleissa "City Guysissa" ja "Tuho-osastossa". Työskennellessään koomikkona hän päätyi mallin töihin erään päivälliskutsujuhlien myötä, jossa Marshall esiintyi stand up -koomikkona. Eräs mies kysyi hänen halukkuuttaan toimia ylipainoisena mallina. Aluksi Marshall piti tätä pahana loukkauksena, mutta kysyi jälkeenpäin palkkatasoa, joka oli miehen mukaan urapalkka. Mallina työskentelyn aikana hän ei uskonut ihmisten palkkaavan kuvauksia varten ja nähdekseen ylipainoisen naisen lehdissä. Marshall kuitenkin menetti mallintyöt laihtuessaan noin 23 kiloa hyväksyessään itsensä painosta huolimatta.


title: Vanessa Marshall

text: Ääninäyttelemisen pariin Marshall päätyi erään sketsi-esityksensä jälkeen Los Angelesissa, kun eräs agentti näki hänen esityksensä ja kehotti työskentelemään animaatioiden parissa. Agentti pyysi Marshallia koe-esiintymään hänelle. Mentyään koe-esiintymiseen Marshall kertoi ensimmäisen mainosjuonnon menneen huonosti hermostumisen johdosta. Agentti kuitenkin pyysi häntä tekemään juonnot eri hahmojen äänillä, jonka jälkeen he pyysivät allekirjoittamaan sopimuksen.


title: Vanessa Marshall

text: Sittemmin Marshall teki ensimmäisiä ääniroolejaan 1990-luvun "X-Men"-animaatiosarjaan, jonka jälkeen häntä on kuultu useissa videopeleissä, kuten "Dune 2000", "", "Kingdom Hearts II", "", "", "Justice League Heroes", "" ja "No More Heroes". Marshall on tehnyt äänirooleja animaatiosarjoihin, kuten "Tehotytöt", "Justice League", "Duck Dodgers", "The Grim Adventures of Billy & Mandy", "Ben 10" ja "Hämmästyttävä Hämähäkkimies". Lisäksi hän tekee mainosjuontoja televisioon ja radioon.


title: Vanessa Marshall

text: "The Grim Adventures of Billy & Mandy" -animaatiosarjaan Marshall koe-esiintyi Erwinin roolia varten, jonka roolin hän kertoi saaneen luomalla hahmolle enemmän nörttimäisen äänen saadessaan hahmon lyijykynä luonnoksen. Muut roolia varten esiintyneet yrittivät luoda hahmoa alentavan äänen. Marshallille selvisi myöhemmin nähdessään sarjan, että hahmo oli tummaihoinen, josta kukaan ei maininnut mitään.


title: Vanessa Marshall

text: Marshall oli naimisissa Andrew Kishinon kanssa vuosina 2001–2007, jonka kanssa hän perusti oman ääninäyttelijä yhtiön Marsh-Kish Productions.


title: Vanessa Marshall

text: Hänen äitinsä on näyttelijä Joan Van Ark.


title: Kvinesdal

text: Kvinesdal on Norjan kunta Länsi-Agderin läänissä. Kunnan eteläosa on Fedavuonon rannalla maan etelärannikolla. Lännessä kunta rajoittuu Flekkefjordiin ja Sirdaliin, pohjoisessa Itä-Agderin läänin Byglandiin, idässä Åseraliin ja Hægebostadiin ja etelässä Lyngdaliin ja Farsundiin. Kunnan hallintokeskus sijaitsee Liknesin taajamassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Kvinesdalin kunnassa oli 5 899 asukasta.


title: Kvinesdal

text: Vuosina 1837–1840 Liknesin ja Fedan alueet muodostivat Kvinesdalin "formannskapsdistrikt"-hallintoalueen. Fjotland liittyi siihen 1841. Vuodesta 1858 Fjotlandista tuli oma kuntansa, vuoteen 1963. Vuonna 1900 Feda ja Liknes muodostivat omat kuntansa uudelleen, joista Liknes vaihtoi nimensä takaisin Kvinesdaliksi 1917. Kvinesdal, Feda ja Fjotland muodostivat nykyisen Kvinesdalin kunnan uudelleen 1963.


title: Kvinesdal

text: Fedassa oli jo varhain paikallinen tuomioistuin ja siellä yksi maan ensimmäisistä postitoimistoista jo 1600-luvulla. 1700-luvulla Fedaan ja Øyeen muodostui kauppiasyhteisö. 1810 lounais-Norjassa alkoi suuri sillinkalastustoiminta, jonka myötä paikkakunnalle muodostui merkittävää tynnyrinvalmistusta.


title: Kvinesdal

text: 1885 Fjotlandin Knabenissa avattiin molybdeenikaivos. Ainetta käytettiin voiteluaineena ja kirjoitusvälineisiin, sekä myöhemmin sotateollisuudessa teräksen jalostamiseen. Kaivostoiminta loppui 1973.


title: Kvinesdal

text: Vuonna 1917 Angholmeniin avattiin "Kvina Carbid og Smelteverk", jossa tuotettiin karbideja vuoteen 1921 saakka ja myöhemmin rautasilisiumia.


title: Insei

text: Insei () eli luostarihallinto oli hallintojärjestelmä Japanissa. Siinä keisari laskeutui valtaistuimelta mutta piti kuitenkin vaikutusvaltansa. Eläköityneitä keisareita yleensä kutsutaan termillä "daijō tennō" tai "jōkō". Jos keisari valitsi liittyvänsä buddhalaiseen luostariin, hänestä tuli "daijō hōō" eli luostarikeisari. Daijō tennōita ja luostarikeisareita oli ennen ja jälkeen Heian-kauden, mutta insei-järjestelmällä tarkoitetaan yleensä keisari Shirakawan vuonna 1086 aloittamaa hallintoa Heian-kaudella.


title: Insei

text: Ritsuryō-laki antoi valtaistuimestaan luopuneille keisareille mahdollisuuden käyttää jonkinasteista valtaa. Eronneista keisareista onkin varhaisia esimerkkejä, kuten keisarinna Jitō, keisari Shōmu ja keisari Uda 600-, 700- ja 800-luvuilla. Eronnut keisari Uda oli luultavasti ensimmäisiä insei-järjestelmän käyttäjiä, sillä hänen seuraajansa Daigo oli usein sairaana. 900-luvun lopussa Fujiwara-klaanin Hokke-suvulla oli poliittista valtaa sesshō ja kanpaku -järjestelmän kautta, ja keisari toimi pikemminkin keulakuvana.


title: Insei

text: Vuonna 1068 keisari Go-Sanjōsta tuli ensimmäinen Hokke-suvun ulkopuolelta valtaan noussut keisari lähes kahteen vuosisataan. Hän käytti itsenäistä valtaa, kun Hokke-suku keskittyi sisäisiin valtataisteluihin Fujiwara no Yorimichin ja hänen veljensä Fujiwara no Norimichin välillä. Hän onnistui ottamaan käyttöön useita lakeja ja asetuksia hallituskautensa aikana, heikentäen siten sijaishallitsijoiden asemaa. Sairaana hän luopui vallasta vuonna 1072 keisari Shirakawan hyväksi ja kuoli seuraavana vuonna. Vaikka hänellä ei ollutkaan aikaa käyttää itse valtaa eronsa jälkeen, hän oli heikentänyt sijaishallitsijoita ja tasoittanut tietä luostarikeisarijärjestelmälle.


title: Insei

text: Vuonna 1086 keisari Shirakawa luopui vuorostaan valtaistuimesta poikansa, vain neljävuotiaan keisari Horikawan hyväksi. Keisarin tavoite saattoi olla poikansa suojeleminen omaa pikkuveljeään vastaan, joka oli vakavasti otettava vallantavoittelija, mutta käyttämällä huomattavaa valtaa eronsa jälkeen hän käytännössä aloitti insei-järjestelmän ja heikensi edelleen ratkaisevasti sijaishallitsijoita.


title: Insei

text: Eronnut keisari loi "in no chō" -osaston　() omaan suoraan hallintaansa. Luostarikeisareilla oli myös oma armeijansa, "hokumen no bushi" (). Armeijan luominen johti Taira-klaanin valtaannousuun.


title: Insei

text: Heian-kauden loppua luonnehti sarja luostarikeisareita:


title: Insei

text: Samaan aikaan saattoi olla elossa useita eronneita keisareita. Maassa oli kuitenkin vain yksi hallitsija (keisari tai eronnut keisari), "chiten" (). Chiten ei sinänsä käyttänyt valtaa varsinaisen keisarin "sijaan", vaan hallitsi keisarillisen perheen patriarkkana. Kuitenkin Hōgen-kapina keisari Toban kuoleman jälkeen oli esimerkki keisarin ja eronneen keisarin välisestä taistelusta.


title: Insei

text: Go-Shirakawan hallinnon lopussa käytiin Genpei-sota ja Minamoto no Yoritomo nousi ensimmäiseksi shōguniksi.


title: Insei

text: Kamakura-bakufun perustaminen merkitsi Kamakura-kauden alkua. Se ei kuitenkaan välittömästi päättänyt insei-järjestelmää. Vaikka Kamakura-bakufu otti hallintoonsa poliisivoimat ja käytti valtaansa Itä-Japanissa, keisarin ja eronneiden keisareiden valta säilyi ainakin nimellisesti. Hovi ja shōgunaatti olivat samanaikaisesti olemassa Edo-kauden loppuun saakka. Ainakin Kamakura-kauden alussa chitenillä oli huomattavaa valtaa monissa tärkeissä päätöksissä. Kun keisari Go-Toba, Go-Shirakawan pojanpoika ja chiten, yritti kaataa Kamakura-bakufua Jōkyū-kapinassa ja epäonnistui yrityksessään, hovin valta heikkeni merkittävästi.


title: Insei

text: Jōkyū-sodan jälkeenkin insei-järjestelmä oli yhä olemassa, ainakin muodollisesti, kahden vuosisadan ajan. Liikkeitä vallan palauttamiseksi valtaistuimella istuvalle keisarille oli, kuten keisari Go-Daigon Kemmu-restauraatio, mutta yleensä eronnut keisari toimi Kioton hovin päänä bakufun hyväksynnässä.


title: Insei

text: Edo-kaudelta on muutama esimerkki seuraajiaan valvovista eronneista keisareista, ja teknisesti näitä tapauksia pidetään myös insei-hallintona.


title: Ludovic Roux

text: Ludovic Roux (s. 4. huhtikuuta 1979) on entinen ranskalainen yhdistetyn hiihtäjä. Roux voitti olympiapronssia yhdistetyn joukkuekilpailussa vuoden 1998 talviolympialaisissa Naganossa. Yhdistetyn maailmancupissa hänen paras kokonaiskilpailusijoituksensa oli kymmenes kaudella 1997–1998. Tuolta kaudelta on myös hänen ainoa sijoituksensa palkintokorokkeelle oltuaan Chaux-Neuven kilpailussa kolmas.


title: Bobby Ball

text: Robert 'Bobby' K. Ball (26. elokuuta 1925 Phoenix, Arizona–27. helmikuuta 1954 Phoenix, Arizona) oli yhdysvaltalainen moottoriurheilija.


title: Bobby Ball

text: Ball syntyi Phoenixissa vuonna 1925 ja ollessaan vain vuoden ikäinen hänen vanhempansa erosivat. Kasvatusvastuu siirtyi hänen isoäidilleen, jonka mielestä moottorikäyttöiset kulkuneuvot rappioittaisivat Bobbya ja päätti lähettää hänet armeijakouluun. Ball kuitenkin päätti ryhtyä kilpa-ajajaksi, vaikka oli vartaloltaan kevytrakenteinen ja käytti silmälaseja, minkä perusteella hänen ulkonäkönsä muistutti enemmän kirjanpitäjän tai akateemikon olemusta.


title: Bobby Ball

text: Ball aloitti uransa ajamalla Arizonan Roadster Associationin roadster-autoja, joissa voitti useita kertoja, kunnes siirtyi ajamaan midget-autoja voittaen Arizonan Midget Associationin mestaruuden vuosina 1949 ja 1950. Midget-sarjan ohella Ball ajoi myös Kalifornian URA:ta ja Amerikan autoliiton () kilpaosaston järjestämissä kilpailuissa.


title: Bobby Ball

text: Ball osallistui 1950-luvulla Formula 1 -sarjaan kuuluneeseen Indianapolis 500 -kilpailuun kahdesti vuosina 1951 ja 1952. Vuoden 1951 kilpailussa hän ajoi viidenneksi saaden kaksi Formula 1:n MM-pistettä (oli myös tuolloin nuorin pisteille ajanut kuljettaja 25 vuoden ja 276 päivän ikäisenä) ja vuonna 1952 hän keskeytti kilpailun sijoittuen 32.


title: Bobby Ball

text: Ball osallistui vuonna 1953 Los Angelesin Carrell Speedwayllä järjestettyyn midget-autokisaan, jossa joutui vakavaan kolariin ja sai vakavia päävammoja ajautuen koomaan yli vuodeksi. Hän kuoli elintoimintojaan ylläpitäneiden laitteiden aiheuttamaan tulehdukseen vuonna 1954.


title: Knut Tore Apeland

text: Knut Tore Apeland (s. 11. joulukuuta 1968) on entinen norjalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka kilpaili 1990-luvulla. Hän voitti kaksi olympiahopeaa yhdistetyn joukkuekilpailussa vuosina 1992 ja 1994. Lisäksi hän voitti yhden kullan ja kaksi hopeaa joukkuekilpailussa hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Knut Tore Apeland

text:
Apeland voitti yhdistetyn maailmancupin kaudella 1995–1996. Hän lopetti uransa keväällä 2000. Aikuisten Norjan mestaruutta Apeland ei urallaan onnistunut voittamaan, mutta oli kerran toinen ja viisi kertaa kolmas.
Apeland edusti IL Rein -seuraa.


title: Insomnia (yhtye)

text: Insomnia oli kiiminkiläinen thrash metal -yhtye, joka toimi aiemmin nimellä Mengele. Mengele perustettiin vuonna 1987. Yhtye vaihtoi nimeä, koska he kyllästyivät siihen, että ihmiset luulivat heitä uusnatseiksi. Insomnia ehti julkaista ennen hajomaistaan yhden EP-levyn nimeltään "Insomnia". Vuonna 2002 yhtye teki paluun nimellä Wengele.


title: Insomnia (yhtye)

text: Mengele, pudasjärveläinen National Napalm Syndicate sekä jääliläinen Maple Cross olivat 1980-luvun lopussa Oulun läänin alueen merkittäviä thrash metal -yhtyeitä.Yhtye palasi takaisin kuvioihin alkuperäisellä kokoonpanolla vuonna 2002 nimellä "Wengele". 2004 Wengele julkaisi viimeisimmän ja toistaseksi ainoan tuotoksensa demon "Promo '04", joka sisälsi kolme raitaa ja kesti noin 10 minuuttia.


title: Insomnia (yhtye)

text: Mengelen demo "Abominable Thoughts" on julkaistu myös kokoelmalla Thrashing Relics, jolta löytyy myös monien muiden Mengelen aikaisten thrash metal -yhtyeiden demoja.


title: Marcel Balsa

text: Marcel Lucien Balsa (1. tammikuuta 1909 Creuse–11. elokuuta 1984 Maisons-Alfort) oli ranskalainen moottoriurheilija.


title: Marcel Balsa

text: Balsa aloitti kilpa-ajamisen moottoripyörissä vasta 40 vuoden iässä johtuen toisesta maailmansodasta. Hän pärjäsi hyvällä menestyksellä Ranskan kilpasarjoissa ostamallaan Bugatti T51:llä. Balsa rakensi myös itse BMW-auton ja osallistui sillä erikoisautojen Formula 2 ja Jicey-BMW -sarjoihin. Kaudella hän pääsi Formula 1:sten Saksan GP:hen, joka päättyi kuitenkin keskeytykseen.


title: Trond-Arne Bredesen

text: Trond-Arne Bredesen (s. 4. helmikuuta 1967) on entinen norjalainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän voitti neljä mitalia hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa. Hänen paras sijoituksensa olympialaisissa oli 11. sija 15 km kilpailussa Calgaryssa 1988.


title: Karita

text: Karita tai "Carita" on naisen etunimi. Nimi johtuu rakkautta tai lempeyttä tarkoittavasta latinan sanasta "caritas".


title: Karita

text: Suomalaisen kalenterin mukaan Karitan nimipäivä on 17. helmikuuta. Sama päivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Caritan nimipäivä.


title: Karita

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Karita on Suomessa vuoden 2015 loppuun mennessä annettu noin 2730 henkilölle, jotka alle viisi on miehiä. Nimi Carita on annettu noin 8140 henkilölle, joista alle kymmenen on miehiä.


title: Terhi Panula

text: Terhi Panula (s. 27. kesäkuuta 1953 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja tanssija. Panula on esiintynyt monissa suomalaisissa elokuvissa, sekä lyhytelokuvissa että pitkässä fiktiossa. Teatterinäyttelijänä Panula on ollut 1980-luvulta lähtien vakituisesti kiinnitettynä Kansallisteatteriin, jossa hän on tehnyt lukuisia merkittäviä roolisuorituksia.


title: Terhi Panula

text: Tanssijana Panula on esiintynyt muun muassa Helsingin kaupunginteatterin tanssiryhmän produktiossa "Keisarin uudet vaatteet" (1975).


title: Terhi Panula

text: Terhi Panula on naimisissa valokuvaaja Erik Uddströmin kanssa. Hänen äitinsä oli näyttelijä Helena Haavisto ja hänen isänsä on kapellimestari Jorma Panula.Lisäksi Panula on dubannut suomeksi kahdessa Disney-animaatioelokuvassa: "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" (vuonna 1993) ja "Dumbo".


title: Johnny Spillane

text: Johnny Spillane (s. 24. marraskuuta 1980) on yhdysvaltalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka lopetti uransa vuonna 2013.


title: Johnny Spillane

text: Vancouverin olympialaisissa 2010 Spillane saavutti hopeaa sekä normaalimäen että suurmäen kilpailussa ja joukkuekilpailussa.


title: Johnny Spillane

text: Spillane aloitti uransa 1990-luvulla ja on voitti yhden mitalin hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän on ensimmäinen pohjoismaisten hiihtolajien maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa voittanut yhdysvaltalainen urheilija.


title: Convicted

text: Convicted on Yhdysvaltalaisen crossover thrash -yhtyeen Cryptic Slaughterin esikoisalbumi vuodelta 1986. Convicted on ensimmäisiä crossover thrash julkaisuja ja levyllä kuulee selviä thrashcore vaikutteitakin.Life in a Grave -demo (1985)


title: Convicted

text: Live in Houston (6. heinäkuuta 1988)


title: Everquest

text: Everquest on Verant Interactiven kehittämä MMORPG-tietokonepeli. Peli julkaistiin 16. maaliskuuta 1999. Everquest oli ensimmäisiä 3D-MMORPGeja ja saavutti suuren suosion vuosien 1999-2004 välillä. Everquest poiki myös jatko-osan, EverQuest II:n.


title: Everquest

text: Everquestissa pelaaja luo itselleen hahmon 16 rodusta (esimerkiksi ihminen, haltia, kääpiö, peikko ym.) ja 16 hahmoluokasta.Everquest sijoittuu omaan fantasiauniversumiinsa, joka kattaa Norrathin fantasiamaailman mantereet (Antonica, Faydwer, Kunark, Odus, Velious ja Taelosia), Luclin-kuun sekä eri tasot (planes). Yhteensä alueita (zones) pelissä on melkein 400.


title: Everquest

text: Everquestiin on julkaistu yhteensä 21 lisäosaa.


title: Ii Naosuke

text: Ii Naosuke (, 29. marraskuuta 1815 – 24. maaliskuuta 1860) oli Hikonen daimio (1850–1860) ja Tokugawa-bakufun tairō Japanissa. Tairōna hän toimi 23. huhtikuuta 1858 lähtien kuolemaansa saakka vuonna 1860. Hänet tunnetaan erityisesti Harrisin sopimuksen allekirjoittamisesta Yhdysvaltojen kanssa. Sopimus antoi yhdysvaltalaisille merimiehille ja kauppiaille pääsyn joihinkin japanilaisiin satamiin ja ekstraterritoriaalisuusoikeudet Yhdysvaltain kansalaisille. Hän oli myös teeseremonian sekishūryū-tyylin innokas ja osaava harjoittaja, ja hänen kirjoituksiinsa kuuluu ainakin kaksi teosta teeseremoniasta.


title: Ii Naosuke

text: Ii Naosuken neuvonnassa Tokugawa-bakufu navigoi sairastelevan ja lapsettomaksi jääneen Tokugawa Iesadan erityisen vaikean vallanperimyskonfliktin läpi. Hän onnistui saamaan Tokugawa-hallinnon tarttumaan viimeisiin vallan rippeisiinsä ja asemaansa Japanin yhteiskunnassa ennen Meiji-kauden alkua. Iin surmasi joukko Miton alueen lojalisteja.


title: Eila Peitsalo

text: Eila Peitsalo (17. huhtikuuta 1931 Turku – 7. joulukuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi Suomen Kansallisteatterin ihasteltuna näyttelijänä sekä 1940- ja 50-lukujen elokuvien sulokkaana komediennena. Hän oli Suomen Filmiteollisuuden vakituinen näyttelijä vuosina 1947–1954, ja teki pitkän uran Kansallisteatterissa, kunnes jäi eläkkeelle 1987. Valkokankaalla Peitsalo oli yleensä kiltti perheentyttö, herkkä aatelisneito tai pirteä seurapiirikaunotar. Eräs hänen tunnetuimpia filmiroolejaan oli Ulla Möllersvärd elokuvassa "Tanssi yli hautojen", josta hän sai erinomaiset arvostelut. Poikkeus oli leimallinen vampin osa elokuvassa "Yhden yön hinta".


title: Eila Peitsalo

text: Eila Peitsalon vanhemmat olivat turkulainen talonmies, myöhempi näyttelijä ja näytelmäkirjailija Ilmari Peitsalo ja teatterissa kuiskaajana toiminut Ida Miettinen. Eila suoritti kansakoulun ja keskikoulun Turussa. Valmistuttuaan ylioppilaaksi 17-vuotiaana vuonna 1948 hän sai lehti-ilmoituksen kautta jo ensimmäisen roolinsa elokuvasta "Laulava sydän". Ohjaaja-tuottaja Toivo Särkkä ihastui Peitsalon suoritukseen, jonka jälkeen hänet kiinnitettiin draamaelokuvan "Irmeli, seitsentoistavuotias" nimiosaan. Turkulaiseen teatteriin Peitsalo löysi tien äitinsä kautta.


title: Eila Peitsalo

text: Peitsalon tunnetuimmat elokuvat ovat "Irmeli, seitsentoistavuotias", epookkiromanssi "Tanssi yli hautojen", komedia "Isäpappa ja keltanokka" ja rikoselokuva "Yhden yön hinta". Jälkimmäinen elokuva oli Peitsalon uralla sikäli poikkeuksellinen, että siinä hän näytteli kevytkenkäistä vamppia. Sillanpää-filmatisoinnissa "Poika eli kesäänsä" vuonna 1955 hän tulkitsi toisessa naispääosassa eroottisia kokemuksia himoitsevaa kartanontytärtä. Peitsalo teki urallaan toistakymmentä elokuvaa, joista useimmissa hänellä oli pääosa. Sivuosissa hänet nähtiin usein vaaleana maalaismimminä tai koulutyttönä, mm. avioliittohupailussa "Vihaan sinua – rakas" ja maaseutukuvauksessa "Pitkäjärveläiset". Viimeisen elokuvaroolinsa Peitsalo näytteli Edvin Laineen komediassa "Akallinen mies" (1986).


title: Eila Peitsalo

text: Eila Peitsalo opiskeli näyttelemistä muun muassa Ruotsissa Göteborgin kaupunginteatterin oppilaskoulussa vuosina 1948–1949. Hän esiintyi Turun kaupunginteatterissa kunnes kiinnitettiin 1. heinäkuuta 1951 Suomen Kansallisteatterin näyttelijäkuntaan. 1950- ja 1960-luvuilla Peitsalo teki useita opintomatkoja muun muassa Saksaan, Itävaltaan, Puolaan ja Kreikkaan. Teatteriuransa aikana hänen rooliluettelonsa oli hyvin monipuolinen aina Prinsessa Ruususesta piikaan asti ja kaikkea siltä väliltä. Hänen merkittävimpiä näyttämöroolejaan Prinsessa Ruususen lisäksi olivat mm. "Mariuksen" Fanny, "Kirsikkapuiston" Anja ja "Tohvelisankarin rouvan" Karoliina. Kansallisteatterin kaikkien aikojen kauneimmaksi näyttelijättäreksi tituleeratun Eila Peitsalon viimeiseksi työksi jäi hoitajatar Porterin rooli näytelmässä "Käärmeennahkatakki", jonka ensi-ilta oli Kansallisteatterissa 14. tammikuuta 1987.


title: Eila Peitsalo

text: Peitsalo nähtiin 1950-luvun lopusta vuoteen 1988 asti myös useissa televisiotuotannoissa. Hänen roolejaan olivat mm. Phyllis North tv-sarjassa "Huivi" (1962) ja Elsa tv-elokuvassa "Hänen olivat linnut" (1976). Viimeiseksi televisiotyöksi jäi selvänäkijän rooli minisarjassa "Painajainen" (1988).


title: Eila Peitsalo

text: Eila Peitsalo oli naimisissa kuvaaja Pentti Unhon kanssa. Pariskunta avioitui vuonna 1952, ja he saivat kaksi lasta: Jaanan (1954) ja Juhan (1957). Liitto päättyi eroon vuonna 1966.


title: Eila Peitsalo

text: Eila Peitsalo kuoli 66-vuotiaana vuonna 1997.


title: Farsund

text: Farsund on Norjan kunta ja kaupunki Länsi-Agderin läänissä Pohjanmeren rannalla. Pohjoisessa kunnan rajanaapurina on Kvinesdal ja idässä Lyngdal. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Farsundin kunnassa oli 9 441 asukasta.


title: Farsund

text: Farsundista tuli kaupunki 1795. Kauppa ja merenkulku loivat hyvinvointia ja eräässä vaiheessa paikkakunta oli "maailman suurin merenkulkukaupunki" mitattuna laivojen tonnistolla per asukas. Vansen taajamassa on eräs Norjan suurimmista ja vanhimmista kirkoista.


title: Farsund

text: Farsundin nykyinen kunta muodostettiin 1965, jolloin Listan, Heradin ja Spindin kunnat liittyivät siihen. Listan alueelta löytyy jatkuvasti muinaismuistoja, joiden tiheyden sanotaan olevan Norjan kärkeä.


title: Fraasi

text: Fraasi eli sanonta voi olla lyhyt osa tekstiä, yleisesti käytettävä kielellinen ilmaus kuten lauseparsi tai korulause. "Fraasilla" voidaan tarkoittaa myös kulunutta ilmausta. Fraseologiassa yleisesti hyväksyttävää määritelmää sanalle fraasi ei ole olemassa. "Fraasilla" kuitenkin tarkoitetaan aina kahdesta tai useammasta sanasta koostuvaa sanayhtymää.


title: Fraasi

text: Sanonnat muuttavat ajan saatossa helposti merkitystään, jolloin alkuperäinen merkitys jää unohduksiin. Esimerkkinä tästä suomalainen sanonta: ”"Jäi kuin nalli kalliolle"”. Sanonta saattaa luoda mielikuvan räjäytyksestä, josta ilmaan singonnut nalli jää ainoastaan jäljelle. Alkuperäinen sanonta on kuitenkin viitannut mahdollisesti koiran murteelliseen nimitykseen "nalli"; koira on jäänyt ”rannalle ruikuttamaan”, kun merimies- tai kalastajaisäntä on lähtenyt merelle. Toisen selityksen mukaan sanonta olisi alkujaan kuulunut ”"Jäi kuin alli kalliolle"”, mikä viittaisi siihen, että syksyisin allit usein jäävät Suomen rantakallioille vielä joksikin ajaksi sen jälkeen, kun useat muut muuttolinnut ovat muuttaneet etelään, mutta sanonta olisi myöhemmin kuultu tai tulkittu väärin.


title: Fraasi

text: Kieltentutkimuksessa "fraasilla" tarkoitetaan jollekin kielelle ominaista, kiteytynyttä ja vakiintunutta ilmaisua.


title: Fraasi

text: Musiikkitermistössä "fraasilla" voidaan tarkoittaa jaksoa, jonka solisti laulaa yhdellä uloshengityksellä. Fonetiikassa taas yhdellä uloshengityksellä tuotettua puhetta.


title: Fraasi

text: Tietotekniikassa fraasilla tarkoitetaan vapaasti muodostettua sanayhdistelmää, jonka halutaan esiintyvän hakutuloksessa annetussa järjestyksessä. Se auttaa rajaamaan hakua kokotekstihaussa.


title: Pekka Kana 2

text: Pekka Kana 2 on suomalaisen Piste Gamezin kehittämä tasohyppelypeli, joka julkaistiin ilmaiseksi ladattavana vuonna 2003. Peli sijoittui toiseksi vuoden 2003 Assembly-pelitapahtuman pelinkehityskilpailussa, jonka yhteydessä se myös julkaistiin. Pelille julkaistiin myös Pekka Kana 2 Level Editor -työkalu, jonka avulla pystyy tekemään peliin omia tasoja.


title: Pekka Kana 2

text: Latauksessa on pelin itsensä lisäksi mukana kaksi episodia eli tasosettiä, käännökset bulgariaksi, katalaaniksi, tšekiksi, saksaksi, englanniksi, espanjaksi, ranskaksi, galegoksi, sloveniaksi, unkariksi, makedoniaksi, hollanniksi, puolaksi, brasilianportugaliksi, savoksi, suomeksi sekä turkiksi ja ohjetiedosto. Lisämateriaalia on saatavilla pelin kotisivuilla, ja lisää kenttiä voi ladata fanivoimin ylläpidetyltä Pekka Kana 2 Mapstore -sivustolta sekä rakennuksen alla olevalta PK2 Library -sivustolta.


title: Pekka Kana 2

text: Peli on sarjassaan toinen osa, ja sitä edelsi vuonna 1998 ilmestynyt "Pekka Kana". Pelille on suunniteltu jatko-osaa nimeltä "Pekka Kana 3".


title: Pekka Kana 2

text: Peli on kaksiulotteinen tasohyppely, jossa pelaajahahmon tulee vihollisten kukistamisen ohella ratkoa pulmia, kuten etsiä avaimia saadakseen ovia auki. Lähes kaikki hahmot ovat pelaajaa vastaan, mutta toisinaan tätä tulee vastaan tipuja, kanoja tai kukkoja jotka auttavat tätä taisteluissa.


title: Pekka Kana 2

text: Pelaajalla on kaksi eri tapaa hyökätä; käyttämällä kiekaisua tai munimalla. Kiekaisuja ja munia on eri värisiä, jotka määrittelevät niiden vahvuuden. Hyökkäykset ovat myös toisiaan nopeampia.


title: Pekka Kana 2

text: Vihollisia on useita erilaisia, kuten nyrkkeileviä jäniksiä, rullalautailevia siilejä ja ilmassa munivia lintuja. Usein kenttien lopussa pelaaja kohtaa normaalia suuremman ja kestävämmän vihollisen, kuten pääkenttien lopussa tennismailalla varustetun jättiläishiiren. Vihollisien väri vaihtelee, joka vaikuttaa myös niiden käyttäytymiseen. Osa ovat myös kestävämpiä, ja arvaamattomampia. Pelin mukana tulleissa kentissä ei nähdä kaikkia mahdollisia vihollis - tai asetyyppejä, mutta ne löytää pelin kentänmuokkausohjelmasta.


title: Pekka Kana 2

text: Pelaaja voi parantaa itseään kentistä löytyvillä höyhenillä, ja tällä on kolme terveyspistettä.


title: Pekka Kana 2

text: Pelissä ei varsinaisesti ole juonta, sillä pelin valmiiksi tulleet kentät eivät eroa pelaajien tekemistä. Pelille on kuitenkin keksitty juoni jälkikäteen.


title: Pekka Kana 2

text: Varis nimeltä "Evil One" (suom. Ilkeä Yksilö) kaappaa Pekan luota kaikki tämän ystävät. Pekka lähtee pelastamaan kanoja variksen kynsistä, mutta tehtävä ei ole helppo sillä Pekan perään on lähetetty aivopestyjä eläimiä ja robotteja pysäyttämään häntä.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Tietosuojavaltuutettu () on suomalainen viranomainen, joka valvoo henkilötietojen rekisteröintiä, käyttöä ja luovutusta. Hän voi antaa ohjeita rekisterinpitäjälle, mutta ne eivät ole sitovia. Jos rekisterinpitäjä ei noudata ohjeistusta, tietosuojavaltuutettu voi viedä asian tietosuojalautakunnan käsiteltäväksi. Tietosuojavaltuutettu voi kuitenkin antaa yksittäisissä tapauksissa sitovia määräyksiä, joihin kuuluu esimerkiksi rekisterin virheen korjaus.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Tietosuojavaltuutetun virka perustettiin vuonna 1987. Suomen tietosuojavaltuutettuna on toiminut vuodesta 1997 Reijo Aarnio. Hänet on valittu kolmesti uudelle viisivuotiskaudelle, ja vuonna 2017 hänet valittiin jatkokaudelle, joka kestää 31. lokakuuta 2020 saakka.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Myös Euroopan unionin tasolla on ollut oma tietosuojavaltuutettunsa vuodesta 2001. Euroopan tietosuojavaltuutettuna on toiminut joulukuusta 2014 alkaen Giovanni Buttarelli.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Suomessa kaikki yritykset ja viranomaiset ovat velvollisia luovuttamaan rekisteröidyn pyynnöstä hänestä tallennetut tiedot hänelle itselleen tarkastettavaksi. Mikäli tiedot sisältävät virheitä, ne on korjattava. Tarkastusoikeutta saa käyttää kerran vuodessa maksutta.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Tietosuojavaltuutetun apua saa, jos tarkastuspyynnöstä kieltäydytään tai rekisterinpitäjä ei korjaa virheellisiä tietoja. Jos tietojen luovutuksesta kieltäytyy, on yrityksen tai viranomaisen annettava kieltäytymisestä kirjallinen todistus. Todistuksesta on käytävä ilmi syyt, joiden vuoksi tarkastusoikeus on evätty.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Joissakin poikkeuksissa, joissa tarkastusoikeutta ei rekisteröidyllä ole, kuten Poliisin salaisissa rekistereissä olevien tietojen kohdalla, tietosuojavaltuutettu voi tarkastaa rekisteröidyn puolesta talletettujen tietojen lainmukaisuuden.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Tietosuojavaltuutetun tehtävät on määritelty henkilötietolaissa sekä laissa tietosuojalautakunnasta ja tietosuojavaltuutetusta.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Tietosuojavaltuutetun tehtävänä on käsitellä ja ratkaista henkilötietojen ja luottotietojen käsittelyä koskevat asiat siten kuin henkilötietolaissa ja luottotietolaissa säädetään sekä hoitaa muut mainituista laeista johtuvat tehtävät. Valtuutetun kuuluu myös seurata näiden tietojen käsittelyn yleistä kehitystä ja tehdä tarpeelliseksi katsomiaan aloitteita. Lisäksi valtuutetun tulee huolehtia toimialaansa kuuluvasta tiedotustoiminnasta sekä henkilötietojen käsittelyyn liittyvästä kansainvälisestä yhteistyöstä.


title: Tietosuojavaltuutettu

text: Tietosuojavaltuutetun tehtävät lyhyesti:


title: Hal Smith

text: Harold John Smith (24. elokuuta 1916 Petoskey, Michigan – 28. tammikuuta 1994 Woodland Hills, Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka teki myös useita äänirooleja.


title: Hal Smith

text: Smith muistetaan parhaiten 1960-luvun televisiosarjasta The Andy Griffith Show, sekä Disneyn piirrettyjen äänirooleista. Hän oli muun muassa Pöllön äänenä Nalle Puhin uusissa seikkailussa ja teki 1960-luvulla Looney Tunes hahmojen ääniä, kuten Elmerin. Smith teki myös useita äänirooleja Hanna-Barberan piirrettyihin 1970-luvulla.


title: Hal Smith

text: Hän kuoli Woodland Hillsissä, Kaliforniassa sydänkohtaukseen vuonna 1994 ollessaan 77-vuotias.


title: M/S Express Samina

text: M/S Express Samina () oli kreikkalaisen Minoan Flying Dolphins -yhtiön omistama ro-ro-autolautta. Alus oli rakennettu vuonna 1966 Chantiers de l'Atlantiquen telakalla Saint-Nazairessa Ranskassa. Laivan matkustajakapasiteetti oli 1 300, ja matkustajille oli yhteensä 256 hyttipaikkaa. Autoja alukseen mahtui kerrallaan 170. "Express Samina" upposi 26. syyskuuta 2000 Kreikassa Paroksen saaren edustalla. Onnettomuudessa kuoli 79 ihmistä


title: M/S Express Samina

text: "Express Saminan" sisaralus oli vuonna 2003 romutettu M/S "Express Naias".


title: M/S Express Samina

text: 22. tammikuuta 1966 alus laskettiin vesille, ja 4. kesäkuuta se sai kasteessa nimen "Corse". 11. kesäkuuta alus luovutettiin Cie Générale Transatlantiquen omistukseen, joka rekisteröi sen Ranskan lipun alle. Kotisatamaksi tuli Marseille. 25. kesäkuuta alus aloitti liikennöinnin reiteillä Nizza–Korsika ja Marseille–Algeria. 1. heinäkuuta 1969 alus siirtyi Compagnie Générale Transméditerranéennen omistukseen. 16. maaliskuuta 1976 Corse siirtyi Société Nationale Maritime Corse-Méditerranéen omistukseen. Lippuvaltiona säilyi edelleen Ranska. 12. marraskuuta 1981 Stability Maritime osti aluksen. 13. joulukuuta alus sai nimen "Golden Vergina" ja lähti Marseillesta kohti Kreikan Pireusta. Vuonna 1982 alus aloitti liikennöinnin reitillä Brindisi–Pireus–Haifa. Vuonna 1984 alus poistettiin liikenteestä ja laitettiin myyntiin.


title: M/S Express Samina

text: Vuonna 1988 ostaja löytyi, kun Agapitos Bros osti aluksen ja rekisteröi sen Kreikan lipun alle. Kotisatamaksi tuli Pireus. Omistajanvaihdoksen jälkeen alus aloitti liikennöinnin reitillä Pireus–Paros–Ikaria–Samos. 18. marraskuuta 1999 Minoan Flying Dolphins osti "Golden Verginan". Lippuvaltiona säilyi edelleen Kreikka. Vuonna 2000 Hellas Ferries aloitti liikennöinnin aluksella. Samalla nimi muuttui "Express Saminaksi".


title: M/S Express Samina

text: 26. syyskuuta 2000 "Express Samina" lähti Pireuksesta ja teki yli 17 tuntia kestäneellä matkallaan viisi pysähdystä, kunnes ajoi karille kello 22.12 kolmen kilometrin päässä Paroksen satamasta ja sai korjaamattomia vauriota tyyrpuurin puolelle. Matkustajat alkoivat pelastua hyppäämällä mereen, jossa aallot ylsivät jopa kuuden metrin korkeuteen. "Express Saminalla" oli vähän pelastusliivejä ja vielä vähemmän pelastusveneitä; kahdeksan venettä, joista kolme saatiin vesille. Alus upposi 50 minuutissa kello 23.02. Onnettomuudessa menetti henkensä 79 ihmistä aluksen 540 matkustajasta.


title: M/S Express Samina

text: Tutkijoiden mukaan kello 22.15, kolme minuuttia karilleajon jälkeen laiva oli kallistunut 5 astetta tyyrpuuriin. Näihin aikoihin myös laivan kaikki valot sammuivat kokonaan. Kymmenen minuuttia myöhemmin kello 22.25 laiva oli kallistunut 14 astetta. Laiva ei kestäisi näin pahaa kallistumaa. Kello 22.29 "Express Samina" oli kallistunut 23 astetta. Tällöin kallistumaa oli jo niin paljon, että pelastusveneiden lasku olisi jo mahdotonta. Kello 22.32 laiva kallistui yhteensä 33 astetta. Laiva jatkoi kallistumistaan, kunnes 22.50 se kaatui kyljelleen. Komentosillalla olevan kellon mukaan laiva oli uponnut 38 metrin syvyyteen kello 23.02, 50 minuuttia törmäyksen jälkeen.


title: M/S Express Samina

text: Kun "Express Saminan" hylkyä tutkittiin, huomattiin että laivan 11 vesitiiviistä ovista 9 oli jätetty auki. Myöskään komentosillalla ei ollut riittävää miehitystä, vain yksi merimies oli ruorissa törmäyksen aikaan. Törmäykseen johti myös se, että laivan evävakaimista vain tyyrpuurin puoleinen oli ojennettuna. Kun alus törmäsi kiviin, se sai 6 metrin pituisen ja metriä leveän vaurion selvästi vesirajan yläpuolelle tyyrpuurin puolelle, jolloin vettä ei pitäisi vuotaa sisään. Sekunteja myöhemmin evävakain 3 metriä vesirajan alapuolella vääntyi törmäyksessä taakse tehden aukon ja vesi pääsi tulvimaan konehuoneisiin.


title: Clemens Wilmenrod

text: Clemens Wilmenrod (oik. Karl Clemens Hahn, 24. heinäkuuta 1906 – 12. huhtikuuta 1967) oli saksalainen tv-kokki. Hänen pseudonyyminsä juontui hänen kotikunnastaan Willmenrodista, Westerwaldissa. Clemens Wilmenrodin uskotaan keksineen Toast Hawaii -leivän täytettynä mansikalla, popularisoineen jouluna syötävän rumtopf-jälkiruuan Etelä- ja Länsi-Saksassa ja tuoneen kalkkunan joulupöytään.


title: Clemens Wilmenrod

text: Wilmenrod näytteli ruokaohjelmassaan "Clemens Wilmenrod bittet zu Tisch" vuodesta 1953 vuoteen 1964 saksalaisella WDR-kanavalla. Ohjelmassa häntä avusti hänen vaimonsa Erika, ja katsojat saivat lähettää ohjelmaan omia luovia reseptejään. Wilmenrod käytti aina ohjelmassa tavaramerkkiään, esiliinaa, jossa oli karikatyyri Mirko Szewcukista.


title: Clemens Wilmenrod

text: Ruokalajit ohjelmassa oli pantu esille vaatimattomuudella, joka oli tyypillistä sodan jälkeen. Wilmenrod ei hävennyt tölkitettyjä vihanneksia, pikakastikkeita tai edes ketsuppia. Vaikkei tätä nykyään voikaan verrata kulinarismiseen taiteeseen, hänen vaikutustaan sodanjälkeisen Saksan sukupolveen ei pidä aliarvioida. Hänen ohjelmansa ja keittokirjansa olivat suuria menestyksiä: esimerkiksi kun hän käytti reseptiä, jossa käytettiin turskaa, turska oli loppuunmyyty parin viikon ajan.


title: Clemens Wilmenrod

text: Kun eräs katsoja väitti, ettei Wilmerod ollut keksinyt mansikkatäytettä itse, hän laittoi kokkiveitsen rintaansa vasten ja vannoi tappavansa itsensä, jos joku, joka oli jo ennen maistanut mansikkatäytettä, soittaisi. Wilmenrod teki itsemurhan vuonna 1967 kuultuaan olevansa parantumattomasti sairas.


title: Meteoriitti (albumi)

text: Meteoriitti on pop-yhtye Pariisin kevään 20. helmikuuta 2008 julkaistu esikoisalbumi. Albumilta julkaistiin kolme singleä: "Samoilla raiteilla", "Pikku Huopalahti" ja albumin nimikappale "Meteoriitti". Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 12.


title: Fabienne Suter

text:
Fabienne Suter (s. 5. tammikuuta 1985 Sattel) on sveitsiläinen alppihiihtäjä, joka on kilpaillut maailmancup-tasolla kaudesta 2002–2003 alkaen.
Suter kuului Sveitsin joukkueeseen, joka saavutti Åren MM-kilpailuissa 2007 pronssia joukkuekilpailussa. Hän sijoittui samoissa kisoissa lisäksi supersuurpujottelussa yhdenneksitoista ja suurpujottelussa kolmanneksitoista. Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 hän oli alppiyhdistetyssä kahdeksas ja supersuurpujottelussa yhdestoista. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli suurpujottelussa neljäs, syöksylaskussa viides, alppiyhdistetyssä kuudes ja supersuurpujottelussa kolmastoista. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui supersuurpujottelussa kahdeksanneksi ja syöksylaskussa kolmanneksitoista. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 hän oli supersuurpujottelussa viides. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui syöksylaskussa viidenneksi ja supersuurpujottelussa seitsemänneksi. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän oli syöksylaskussa yhdeksäs. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui syöksylaskussa seitsemänneksi.


title: Fabienne Suter

text: Suter saavutti ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa supersuurpujottelukilpailussa Sestrieressä 10. helmikuuta 2008. Hän jakoi voiton Andrea Fischbacherin kanssa, jolle voitto oli niin ikään ensimmäinen. 13. maaliskuuta 2008 Suter voitti saman lajin maailmancupin finaalitapahtumassa Bormiossa. Hän sijoittui kauden 2007–2008 supersuurpujottelun maailmancupin yhteispisteissä kolmanneksi.


title: Fabienne Suter

text: Kaudella 2008–2009 Suter sijoittui toiseksi Lake Louisen supersuurpujottelussa – jälleen tasa-ajalla Fischbacherin kanssa. St. Moritzin yhdistetyn kilpailussa hän oli kolmas ja supersuurpujottelussa toinen. Tarvision supersuurpujottelussa hän sijoittui toiseksi. Banskossa hän saavutti syöksykilpailuissa voiton ja kolmannen sijan ja sijoittui supersuurpujottelussa toiseksi. Supersuurpujottelucupissa hän oli kolmas ja maailmancupin kokonaiskilpailussa seitsemäs. Kaudella 2009–2010 hän sijoittui toiseksi Cortina d'Ampezzon supersuurpujottelussa ja kolmanneksi St. Moritzin syöksyssä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs ja supersuurpujottelucupissa neljäs.


title: Fabienne Suter

text: Kaudella 2011–2012 Suter oli toinen Beaver Creekin supersuurpujottelussa. Bad Kleinkirchheimissa hän voitti supersuurpujottelun ja sijoittui kolmanneksi syöksylaskussa. Supersuurpujottelucupissa hän oli viides. Kaudella 2012–2013 hän sijoittui St. Antonin supersuurpujottelussa kolmanneksi. Kaudella 2015–2016 Suter oli toinen Lake Louisen, Val d’Isèren, Garmisch-Partenkirchenin ja Sankt Moritzin syöksylaskuissa sekä Lenzerheiden supersuurpujottelussa. Syöksylaskucupissa hän sijoittui toiseksi.


Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1957 olivat ensimmäiset Afrikan-mestaruuskilpailut. Kilpailu järjestettiin Sudanissa. Karsintoja ei tarvittu, sillä Afrikan jalkapalloliittolla CAF:lla oli jäseniä vain neljä. Kilpailuun piti alun perin osallistua kaikkien neljän jäsenmaan, mutta Etelä-Afrikan maajoukkue hylättiin Apartheid-politiikan takia.


title: Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1957

text:
Turnauksessa pelattiin vain kaksi ottelua Etelä-Afrikan diskauksen myötä. Finaalissa Egypti voitti Etiopian 4–0. Näin Egyptistä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen Afrikan-mestaruuskilpailujen voittaja. Turnauksen kahdessa ottelussa tehtiin yhteensä seitsemän maalia, ja viisi näistä teki Egyptin Mohamed Ad-Diba.
5 maalia


text: 1 maali


title: Aglauros

text: Aglauros () oli kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri naishahmon nimi.


title: San Franciscon sopimus

text: San Franciscon sopimus oli toisen maailmansodan jälkeinen rauhansopimus Japanin ja liittoutuneiden välillä. Se allekirjoitettiin 8. syyskuuta 1951 San Franciscon oopperatalossa, ja se tuli voimaan 28. huhtikuuta 1952.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen ehdot olivat Japanin kannalta varsin suotuisat, ja siihen vaikutti 1950 syttynyt Korean sota ja sen lisäämä yhdysvaltalaisten vihamielisyys kommunistista Kiinaa kohtaan, mikä korosti Japanin roolia aluetta vakauttavana tekijänä ja Yhdysvaltain uutena liittolaisena.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen allekirjoitti 48 maata.


title: San Franciscon sopimus

text: Konferenssissa olivat mukana seuraavien valtioiden edustajat: Alankomaat, Argentiina, Australia, Belgia, Bolivia, Brasilia, Chile, Costa Rica, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Egypti, El Salvador, Etelä-Afrikka, Etiopia, Filippiinit, Guatemala, Haiti, Honduras, Indonesia, Irak, Iran, Japani, Kambodža, Kanada, Kolumbia, Kreikka, Kuuba, Laos, Libanon, Liberia, Luxemburg, Meksiko, Neuvostoliitto, Nicaragua, Norja, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Puola, Ranska, Saudi-Arabia, Sri Lanka, Syyria, Tšekkoslovakia, Turkki, Uruguay, Uusi-Seelanti, Venezuela, Vietnam, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat.


title: San Franciscon sopimus

text: Sen enempää Kiinan tasavallan (Taiwanin) kuin Kiinan kansantasavallankaan edustajia ei kutsuttu konferenssiin, jossa sopimus allekirjoitettiin, koska sopimusta tehdessä Kiinan sisällissota oli käynnissä ja oli kiistanalaista, kumpi hallitus oli laillinen ja olisi pitänyt kutsua. Näiden poissaolo johti Taiwanin poliittista asemaa johtaneeseen kiistaan, sillä sopimus ei määritellyt, mille maalle Taiwan oli kuuluva, ja se jätti Kiinan tasavallan hallitusvallan Taiwanissa kansainvälisen oikeuden näkökulmasta avoimeksi ja kiistanalaiseksi.


title: San Franciscon sopimus

text:
Burma, Intia ja Jugoslavia kutsuttiin, mutta ne eivät osallistuneet kokoukseen eivätkä allekirjoittaneet sopimusta.
Intia katsoi sopimuksen joidenkin määräysten rajoittavan Japanin itsenäisyyttä ja suvereenisuutta. Intia teki Japanin kanssa 9. kesäkuuta 1952 erillisen rauhansopimuksen, jonka tarkoituksena oli myöntää Japanille asianmukainen kunnia-asema ja yhdenvertainen asema vapaiden kansakuntien joukossa. Yhdysvaltain ja Ison-Britannian erimielisyys Kiinan osallistumisesta johti siihen, että myöskään Pohjois- tai
Etelä-Koreaa ei kutsuttu. Italiaa ei myöskään kutsuttu, vaikka se olikin muodollisesti julistanut Japanille sodan 14. heinäkuuta 1945, vain muutaman viikon ennen Japanin antautumista. Pakistania valtiona ei sodan aikana vielä ollut olemassa, mutta silti sekin kutsuttiin, koska se oli toinen Brittiläisen Intian seuraajavaltioista ja Brittiläisellä Intialla oli ollut suuri osuus Japania vastaan käydyissä sotatoimissa. Portugalia sen sijaan ei kutsuttu, koska se oli sodan aikana pysytellyt puolueettomana, vaikka Japani olikin miehittänyt sille kuuluneen Itä-Timorin.


title: San Franciscon sopimus

text: Niistä 51 valtiosta, jotka osallistuivat konferenssiin, 48 allekirjoitti sopimuksen kun Tšekkoslovakia, Puola ja Neuvostoliitto kieltäytyivät.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen allekirjoittajamaat olivat Argentiina, Australia, Belgia, Bolivia, Brasilia, Kambodža, Kanada, Ceylon, Chile, Kolumbia, Costa Rica, Kuuba, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Egypti, El Salvador, Etiopia, Ranska, Kreikka, Guatemala, Haiti, Honduras, Indonesia, Iran, Irak, Laos, Libanon, Liberia, Luxemburg, Meksiko, Alankomaat, Uusi-Seelanti, Nicaragua, Norja, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Filippiinit, Saudi-Arabia, Etelä-Afrikka, Syyria, Turkki, Yhdistynyt kunigaskunta, Amerikan yhdysvallat, Venezuela, Vietnam ja Japani.


title: San Franciscon sopimus

text: Filippiinit ratifioi San Franciscon sopimuksen 16. heinäkuuta 1956 tehtyään sitä ennen, saman vuoden toukokuussa, Japanin kanssa sopimuksen korvauksista.. Indonesia ei ratifioinut San Franciscon rauhansopimusta. Sen sijaan se teki 20. tammikuuta 1958 Japanin kanssa kahdenvälisen rauhansopimuksen, jossa sovittiin myös korvauksista.. Myös Kiinan tasavalta teki Japanin kanssa 28. huhtikuuta 1952 erillisen Taipein sopimuksen muutamaa tuntia ennen kuin San Franciscon sopimus tuli voimaan.


title: San Franciscon sopimus

text: Kumpikaan Korean valtioista, Etelä- tai Pohjois-Korea ei allekirjoittanut San Franciscon sopimusta eikä tehnyt Japanin kanssa myöskään erillistä rauhansopimusta.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimus lopetti Japanin aseman sotilaallisena suurvaltana ja määräsi sen maksettavaksi korvauksia liittoutuneiden siviileille ja sotavangeille, jotka olivat joutuneet Japanin sotarikosten uhreiksi. Sopimuksessa viitattiin YK:n peruskirjaan ja Ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen. Toisaalta sopimus lopetti liittoutuneiden miehitysvallan Japanissa ja palautti maalle itsenäisyyden.


title: San Franciscon sopimus

text: Yhdessä Yhdysvaltain ja Japanin samana päivänä allekirjoittaman turvallisuussopimuksen kanssa rauhansopimuksen on katsottu aloittaneen "San Franciscon järjestelmän". Tämän termin otti käyttöön historioitsija John W. Dower, ja sillä tarkoitetaan Japanin ja Yhdysvaltain suhteiden vaikutusta ja niiden merkitystä kansainvälisessä politiikassa, mikä perustuu näihin kahteen sopimukseen.


title: San Franciscon sopimus

text: Rauhansopimuksen 11. artiklan mukaan Japani hyväksyi Tokion kansainvälisen sotarikostuomioistuimen ja muiden liittoutuneiden perustamien sotarikostuomioistuinten japanilaisille antamat tuomiot Japanissa ja sen ulkopuolella.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimus sisälsi myös pääkohdat sotavankien vapauttamisesta, ja siinä tuomitaan myöhemmät sotilaalliset hyökkäykset YK:n peruskirjan antamien suuntaviivojen mukaisesti. Sopimus mitätöi aikaisemmat rauhansopimukset, ja sen mukaan Japanilla oli oikeus ylläpitää vain puhtaasti puolustuksellisia sotavoimia.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen 2. artiklan mukaan Japani tunnusti Korean itsenäisyyden ja luopui kaikista vaatimuksistaan Korean alueeseen, mukaan luettuna Quelpartin, Port Hamiltonin ja Dageletin saaret. Japani luopui myös kaikista oikeuksistaan ja vaatimuksistaan Formosaan eli Taiwaniin, Peskadoreihin, Spratly- ja Paracelsaariin, Kuriileihin sekä siihen osaan Sahalinin saarta (Etelä-Sahalin), jonka se oli saanut Portsmouthin rauhansopimuksessa vuonna 1905. Kun sopimuksessa kuitenkaan ei sanottu, mille maalle mitkäkin näistä alueista vastedes kuuluvat, muutamista niistä on myöhemminkin käyty kiistaa.


title: San Franciscon sopimus

text: Japani luopui myös kaikista alueista, jotka olivat olleet sen hallinnassa Kansainliiton mandaattialueina, ja sitoutui olemaan vaatimatta mitään aluetta Etelämantereelta. Japani tunnusti myös n vuonna 1947 tekemän päätöksen, jolla Japanin entiset mandaattialueet oli muutettu Yhdistyneiden kansakuntien huoltohallintoalueiksi.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen 3. artiklan mukaan Japani myöntyi siihen, että Riukiu- ja Daitosaaret, Bonin-, Rosario- ja Volcanosaaret, sekä Okinotorishima (Parece Vela) ja Minamitori-sima (Marcussaari) voitiin muodostaa YK:n huoltohallintoalueiksi. Kunnes sopimus huoltohallinnosta oli tehty, nämä saaret olivat Yhdysvaltain lainsäädäntä-, hallinto- ja tuomiovallan alaisia. Tällaista sopimusta ei koskaan tehty, mutta monet näistä saarista on myöhemmin palautettu Japanille: Riukiusaariin kuuluvat Amamisaaret 25. joulukuuta 1953, Boninsaaret 5. huhtikuuta 1968 ja loputkin Riukiusaarista sekä Daitosaaret vuonna 1972. Kun Riukiusaaret palautettiin, sekä Yhdysvallat että Japani katsoivat myös Senkakusaarten kuuluneen niihin, ja nekin ovat nyt Japanin hallinnassa, mutta sekä Kiinan kansantasavalta että Kiinan tasavalta ovat kiistäneet Japanin oikeuden niihin kertoen niiden kuuluvan Kiinaan.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksessa käytetyt maantieteelliset nimet jättivät eräissä kohdin tulkinnanvaraiseksi, mitkä saaret Japani luovutti. Tämä on johtanut sekä Kuriilien eteläisimpiä saaria että Senkakusaaria koskeviin aluekiistoihin.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimus jätti avoimeksi kysymyksen Taiwanin laillisesta asemasta, sillä vaikka siinä sanotaankin, että Japani luopuu Taiwanista, siinä ei sanota, mille maalle se vastedes oli kuuluva, ja niinpä jotkut Taiwanin itsenäisyyden kannattajat väittävätkin, että liittoutuneet, erityisesti Yhdysvallat, tukisivat Taiwanin itsenäistymistä.


title: San Franciscon sopimus

text: Kiinan tasavalta ja Japani tekivät myöhemmin Taipein sopimuksen. Siinä tunnustetaan San Franciscon sopimuksen määräykset, mutta sanotaan lisäksi, että Taiwanin ja Peskadorien asukkaat ovat Kiinan tasavallan kansalaisia. Taiwanin itsenäisyyden kannattajat ovat kuitenkin väittäneet San Franciscon rauhansopimuksen todistavan, ettei Taiwan ole osa Kiinaa.


title: San Franciscon sopimus

text: Vuonna 1955 Yhdysvaltain ulkoministeri John Foster Dulles, joka oli yksi San Franciscon sopimustekstin laatijoista, vahvisti, että vaikka sopimuksen mukaan Japani luopui Taiwanista, se ei antanut millekään tietylle valtiolle oikeutta saareen. Dullesin mukaan Yhdysvallat ei sen vuoksi voi pitää Taiwanin kysymystä vain Kiinan sisäisenä ongelmana. Sekä Kiinan kansantasavallan että Kiinan tasavallan hallitukset ovat hylänneet tämän perustelun laillisuuden, sillä molemmat perustavat oikeutensa Taiwanin saareen Japanin antautumisasiakirjaan, jossa hyväksyttiin Potsdamin julistus ja Kairon julistus. Lisäksi myöhemmin Taiwanin itsenäisyyden kannattajat ovat usein vedonneet itsemääräämisoikeuteen, joka heidän käsityksensä mukaan voidaan johtaa San Franciscon rauhansopimuksesta ja kansansuvereniteettiperiaatteesta.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen 14. artiklan mukaisesti liittoutuneilla oli oikeus ottaa haltuunsa kaikki omaisuus, joka Japanin valtiolla, japanilaisilla yrityksillä, järjestöillä tai yksityishenkilöillä oli ollut Japanin sodan aikana miehittämissä maissa. Sopimuksen 21. artiklan mukaan tämä oikeus oli myös Kiinalla, vaikka se ei kuulunutkaan sopimuksen allekirjoittajavaltioihin. Lisäksi sopimuksen 4. artiklan mukaan Japanin ja sen kansalaisten omaisuudesta Japanin luovuttamilla alueilla oli erikseen sovittava Japanin ja niiden valtioiden välillä, joille nämä alueet joutuivat. Sopimuksen 21. artiklassa todettiin, että tämä koski myös Koreaa, vaikka sekään ei kuulunut allekirjoittajavaltioihin.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen 16. artiklan mukaan Japanin oli maksettava korvauksia niille liittoutuneiden sotilaille, jotka sodan aikana olivat joutuneet Japanin sotavangeiksi ja kärsineet kovasta kohtelusta. Sitä varten Japanin valtion ja sen kansalaisten kaikki sodan aikana puolueettomina pysyneissä tai muissa liittoutuneita vastaan sotineissa maissa oleva omaisuus oli eräin poikkeuksin luovutettava Kansainväliselle Punaiselle Ristille, joka muutti omaisuuden rahaksi ja maksoi korvauksia sotavangeille ja heidän perheenjäsenilleen oikeudenmukaisina pidettävien perusteiden mukaan.


title: San Franciscon sopimus

text: Kaikkiaan Punainen Risti sai tämän artiklan nojalla haltuunsa omaisuutta 4 500 000 punnan arvosta.


title: San Franciscon sopimus

text: Toisaalta tästä artiklasta on seurannut, että sotavangit eivät ole voineet saada korvauksia muutoin kuin Punaisen Ristin kautta. Vuonna 1998 Tokiossa toiminut tuomioistuin hylkäsi eräiden entisten sotavankien San Franciscon sopimuksen nojalla esittämät korvausvaatimukset.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen 14. artiklassa tunnustettiin, että Japanin olisi pitänyt maksaa korvauksia liittoutuneille sodasta aiheutuneista vahingoista ja sodan aiheuttamasta kärsimyksestä. Kuitenkin siinä todettiin myös, että Japanilla ei ollut riittävästi varoja täysien korvauksien maksamiseen, mikäli sen oli myös ylläpidettävä toimivaa taloutta. Sen vuoksi Japanin oli pyydettäessä neuvoteltava niiden liittoutuneiden valtioiden kanssa, joiden alueet olivat ainakin osittain olleet sodan aikana Japanin miehittämiä ja kärsineet Japanin aiheuttamista vahingoista. Näille maille Japanin oli korvattava osa jälleenrakentamisen kustannuksista.


title: San Franciscon sopimus

text: Tämän mukaisesti Filippiinit saivat korvaussuorituksen vuonna 1956 ja Etelä-Vietnam vuonna 1959. Burma ja Indonesia eivät kuuluneet sopimuksen alkuperäisiin allekirjoittajavaltioihin, mutta myöhemmin ne tekivät Japanin kanssa kahdenväliset sopimukset San Franciscon sopimuksen 14. artiklaa vastaavilla ehdoilla.


title: San Franciscon sopimus

text: Kiinan kansantasavallan hallitus päätti 29. syyskuuta 1972, että palauttaakseen ystävälliset välit Kiinan ja Japanin kansojen välille se luopui sotakorvausvaatimuksistaan. Tästä sovittiin Kiinan ja Japanin välisen yhteisen kommunikean 5. artiklassa.


title: San Franciscon sopimus

text: Viimeinen korvauserä maksettiin Filippiineille 22. heinäkuuta 1976.


title: San Franciscon sopimus

text:
Neuvostoliitto osallistui San Franciscon konferenssiin, ja sen valtuuskuntaa johti sijaisulkoministeri Andrei Gromyko. Konferenssin aikana Neuvostoliitto kuitenkin vastusti Yhdysvaltain ja Ison-Britannian laatimaa sopimusluonnosta ankarasti ja äänekkäästi. Neuvostoliiton valtuuskunta yritti useita kertoja saada neuvottelut keskeytetyiksi, missä se ei kuitenkaan onnistunut. Gromyko esitti Neuvostoliiton vastalauseet yksityiskohtaisesti pitkässä puheessaan 8. syyskuuta 1951. Hän arvosteli sopimusta muun muassa siitä, että
Vasta 19. lokakuuta 1956 Japani ja Neuvostoliitto allekirjoittivat yhteisen julistuksen, joka lopetti maiden välisen sotatilan ja palautti diplomaattisuhteet.


title: San Franciscon sopimus

text: Kiinan sisällissota ja näin ollen kysymys siitä, mikä oli Kiinan laillinen hallitus, aiheutti konferenssin järjestäjille vaikeuksia. Yhdysvallat halusi kutsua Taiwanilla toimineen Kiinan tasavallan edustamaan Kiinaa, kun taas Iso-Britannia halusi kutsua Kiinan kansantasavallan edustajat. Kompromissina päädyttiin siihen, että kumpaakaan ei kutsuttu.


title: San Franciscon sopimus

text: Kiinan kansantasavalta antoi 15. elokuuta ja 18. syyskuuta 1951 julkilausumat, jossa sopimus tuomittiin laittomaksi ja julistettiin, ettei sitä pitänyt tunnustaa päteväksi. Julkilausumissa sanottiin myös, että Xisha (Paracelsaaret), Nansha (Spratlysaaret) ja Donsha (Pratassaaret) Etelä-Kiinan merellä ovat osa Kiinaa. Näitä saaria sopimuksessa ei kuitenkaan edes mainittu, lukuun ottamatta Pratassaaria, jotka luovutettiin Yhdistyneiden kansakuntien hallintaan.


title: San Franciscon sopimus

text:
Sodanjälkeisen vapaan Japanin huomattavimpiin tukijoihin kuului Ceylonin (nykyisen Sri Lankan) valtuuskunta. Monet muut pitivät tärkeänä, ettei Japani saisi olla siinä määrin vahva, että se voisi aloittaa uuden hyökkäyssodan, ja että Japanin antautuminen piti vahvistaa toimenpiteillä, jotka henkisesti murtaisivat Japanin kansan. Ceylonin valtionvarainministeri Junius Richard Jayawardene sen sijaan asettui puolustamaan Japania ja ilmoitti konferenssille, että Ceylon ei ottaisi vastaan korvauksia, jotka vahingoittaisivat Japanin taloutta. Hän perusteli kantaansa sillä, että Japani ei ollut miehittänyt Ceylonia. Tosin ilmahyökkäykset ja Kaakkois-Aasiaan asettuneet suuret sotavoimat olivat huomattavasti haitanneet kumin tuotantoa Ceylonin ollessa ainoa alue, joka tuotti luonnonkumia liittoutuneiden tarpeisiin, ja tämän vuoksi voitiin kysyä, oliko tästä aiheutunut vahinko korvattava. Jayewardene kuitenkin kieltäytyi vaatimasta korvauksia vetoamalla Suuren Opettajan (Buddhan) sanaan, jonka mukaan "vihaa ei lopeteta vihalla vaan rakkaudella." Saman puheen lopussa hän sanoi myös:
Tämä sopimus on juuri niin jalomielinen kuin se on oikeudenmukainen voitetulle viholliselle. Tarjoamme Japanille ystävän kättä ja luottamusta siihen, että ihmisen historian tämän luvun päättyessä, jonka viimeinen sivu kirjoitetaan tänään, ja uuden luvun alkaessa, jonka ensimmäisen sivun sanelemme huomenna, Japanin ja meidän kansamme kulkevat yhdessä kunnioittaen yhtä lailla ihmiselämää rauhassa ja hyvinvoinnissa.


title: San Franciscon sopimus

text: Ministeri Jayewardenen puhe sai osakseen suuret suosionosoitukset.


title: Brewsteriitti

text: Brewsteriitti on zeoliitteihin kuuluva silikaattimineraalisarja. Ennen vuotta 1997 brewsteriitti tunnistettiin mineraaliksi, mutta vuoden 1997 uudelleenluokittelussa Kansainvälisen mineraloginen unioni (IMA) muutti sen sarjan nimeksi, ja mineraaleille annettiin nimet brewsteriitti-Sr ja brewsteriitti-Ba. Yleisempi brewsteriitti-Sr on vesipitoinen strontium- ja alumiinisilikaatti, (Sr,Ba)AlSiO · 10HO. Vähäisiä määriä bariumia on usein korvaamassa osan strontiumista. Oikea nimi määräytyy hallitsevan alkuaineen mukaan. Mineraalit ovat erotettavissa visuaalisesti, ja sarjan nimeä käytetään siihen asti kun mineraalia ei olla vielä määritetty.


title: Brewsteriitti

text: Brewsteriitin ajatellaan yleisesti olevan monokliininen, vaikka optiset tutkimukset ovatkin viitanneet siihen, että se voisi olla trikliininen. Sillä on yksi pinta, joka on lohkeavuus on etevä. Brewsteriitin kiteet ovat kirkkaita. Väriltään mineraali on valkoinen, kelta-valkea tai harmaa, ja vaihtelee läpinäkyvästä läpikuultavaan. Sen kovuus on 5. Brewsteriitti on isomorfinen heulandiitin kanssa.


title: Brewsteriitti

text: Brewsteriitti on hydrotermaalinen mineraali, jota esiintyy vulkaniiteissa, kuten basaltissa.


title: Brewsteriitti

text: Mineraali on nimetty Sir David Brewsterin mukaan, joka kuvaili sen vuonna 1822.


title: Aglauros (Aktaioksen tytär)

text: Aglauros () oli kreikkalaisessa mytologiassa Aktaioksen tytär ja Kekropsin, myyttisen Ateenan perustajan, puoliso. He saivat neljä lasta: Erysikhthon, Aglauros, Herse ja Pandrosos.


title: Andrea Fischbacher

text: Andrea Fischbacher (s. 14. lokakuuta 1985 Schwarzach im Pongau, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä, supersuurpujottelun olympiavoittaja.


title: Andrea Fischbacher

text: Fischbacher voitti junioreiden maailmanmestaruuden supersuurpujottelussa Mariborissa 2004 ja Bardonecchiassa 2005. Aikuisten arvokilpailuissa hän oli samassa lajissa seitsemäs Santa Caterinan MM-kilpailuissa 2005, kolmastoista Torinon olympialaisissa 2006, kolmas Val d’Isèren MM-kilpailuissa 2009, voittaja Vancouverin olympialaisissa 2010 ja yhdeksäs Schladmingin MM-kilpailuissa 2013. Syöksylaskussa hän oli Val d’Isèren MM-kilpailuissa seitsemäs, Vancouverin olympialaisissa neljäs, Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 yhdeksäs ja Schladmingin MM-kilpailuissa kahdeksas.


title: Andrea Fischbacher

text: Fischbacher kilpaili maailmancup-tasolla kaudesta 2003–2004 lähtien. Hän saavutti ensimmäisen palkintokorokepaikkansa oltuaan toinen supersuurpujottelukilpailussa Lake Louisessa 4. joulukuuta 2005. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti samassa lajissa Sestrieressä 10. helmikuuta 2008 jakaessaan ykköstilan Fabienne Suterin kanssa, jolle voitto oli niin ikään ensimmäinen.


title: Andrea Fischbacher

text: Fischbacher lopetti uransa kauden 2014–2015 jälkeen.


title: Kansallissyndikalismi

text: Kansallissyndikalismi on syndikalismin muoto, joka on Italian työväenliikkeen keskuudessa syntynyt aatesunta. Se toimi myöhemmin pohjana Benito Mussolinin Kansalliselle Fasistipuolueelle.


title: Kansallissyndikalismi

text: Kansallissyndikalismi on yksi kolmannen tien ratkaisuista ja aatteista, joita kehiteltiin vaihtoehdoiksi epäonnistuneiksi katsotuille kapitalismille ja kommunismille. Kansallissyndikalismissa syndikalismiin on yhdistetty nationalistista korporativismia, mutta muuten sen katsotaan olevan radikaalimpi ja vallankumouksellisempi järjestelmä kuin korporativismi.


title: Kansallissyndikalismi

text: Italiassa kansallissyndikalismi oli fasistisen korporativismin muoto, mutta Francon Espanjassa se tulkittiin omanlaisenaan.


title: Kansallissyndikalismi

text: Anarkosyndikalistien, ammattiliittolaisten ja Italian työväenliikkeen marxistien sijaan kansallissyndikalistit tukivat Italian osallistumista ensimmäiseen maailmansotaan. He myös vastustivat anarkistien internationalismia ja tukivat militarismia sekä nationalismia.


title: Kansallissyndikalismi

text: Kansallissyndikalistit uskoivat muiden 1930-luvun kapitalismin epäilijöiden tapaan, että liberaalidemokraattinen poliittinen järjestelmä romahtaisi suuressa talouskriisissä, minkä jälkeen kansakunnan talous siirtyisi korporatiiviseen yhteiskuntaluokkien yhteistyöhön perustuvaan malliin marxistisen luokkataistelun sijaan. Luokkavastakkainasettelun oli tarkoitus poistua ja syntyä kansanyhtenäisyys tai kansankokonaisuus, kuten kansallissosialistisessa Saksassa vastaavaa tavoitetta kutsuttiin. Tämä oli yhteistä muiden tuon ajan nationalististen ja korporativististen työväenaatteiden kanssa.


title: Kansallissyndikalismi

text: Eräitä tunnettuja kansallissyndikalisteja olivat italialainen Alceste De Ambris, Fasistien brittiläisen liiton johtaja sir Oswald Mosley ja Italian Kansallisen Fasistipuolueen jäsen Sergio Panunzio. Panunzio on vallankumouksellisen syndikalismin ideologi ja yksi fasismin teoreetikoista. Hänen mukaansa syndikalismi oli marxismin historiallisen kehityksen tuote.


title: Kansallissyndikalismi

text: Iberialainen versio tästä poliittisesta teoriasta on erittäin erilainen kuin fasistinen idea korporativismista ja se pohjautui lähinnä integralismiin ja konservaativis-monarkistiseen Action Française. Näin ollen kansallissyndikalismi sai Ibarian niemimaalla vahvat konservatiivisuuteen ja katolilaisuuteen pohjautuvat juuret. Ramiro Ledesma esitteli kansallissyndikalismin "La Counquista del Estado"-lehtensä ensinumerossa 14. maaliskuuta 1931.


title: Kansallissyndikalismi

text: Kansallissyndikalismin oli tarkoituksena voittaa anarkosyndikalistinen maan suurin ammattiliitto Confederación Nacional del Trabajo ("CNT") korporativistisella nationalismilla. 1931 Ledesman manifestista keskusteltiin CNT kongressissa. Kuitenkin, kansallissyndikalistinen liike syntyi omana erillisenä ryhmänään. Myöhemmin samana vuonna perustettiin Juntas de Ofensiva Nacional-Sindicalista, joka myöhemmin yhdistyi Falange Españolan kanssa ja vuonna 1936 karlistien kanssa. Kansallissyndikalismi oli yksi Francon Espanjan ideologisista juurista erityisesti varhaisina vuosina.


title: Kansallissyndikalismi

text: Espanjalaisessa kansallissyndikalismissa ideana oli luoda korporatiivisesti johdettu valtio, jossa luokkajako oli korvattu yhdellä kaikki kansalaiset kattavalla ammattiliitolla. Konservatiivisesti kirkon valtaa ja katolilaisuutta korostettiin, joten roomalais-katolilaisuuden tuli olla valtion ainut uskonto. Espanjan kansallista ylpeyttä nostatettiin levittämällä historiaan nojaavaa käsitystä Espanjasta maailmanvaltiana. Lisäksi espanjalaiseen kansallissyndikalismiin kuului ehdoton taistelu anarkismia ja kommunismia vastaan. Samoin kansallissyndikalismia korostettiin kolmantena vaihtoehtona esimerkiksi falangistien iskulauseella "Ni capitalismo, ni comunismo, sino nacionalsindicalismo" ().


title: Kansallissyndikalismi

text: Portugalissa ideologian esitteli 30-luvulla toiminut Movimento Nacional-Sindicalista ja sen johtaja Francisco Rolão Preto, joka oli falangismin ideologin José Antonio Primo de Riveran yhteistyökumppani.


title: Kansallissyndikalismi

text: Espanjalainen versio kansallissyndikalismista on innoittanut erityisesti Libanonin falangistipuoluetta ja Latinalaisen Amerikan falangistiryhmiä.


title: Simplonsola

text: Simplonsola (, ) on 46 kilometriä pitkä sola Valais’n Alpeilla Sveitsin ja Italian rajalla. Sen korkein kohta on 2 005 metrin korkeudessa meren pinnasta. Sola sijaitsee Valais’n kantonin Brigin ja italialaisen Piemonten maakunnan Domodossolan välissä, joskin itse sola on lähes kokonaan Sveitsin puolella Simplonin kunnan alueella.


title: Simplonsola

text: Simplonsola on ikivanha kulkureitti Valais’sta etelään. Napoleon teetti solaan ajoneuvokelpoisen tien 1800-luvun alussa. Nykyään solatie on osa kansallista valtatietä ja eurooppatietä (N9/A9/E23). Tie on auki myös talvisin. Vuonna 1906 käyttöön otettu Simplonin rautatietunneli sijaitsee solasta hieman itään. Tunnelin autojunat ovat vaihtoehtoinen tapa Simplonin ylitykseen.


title: Simplonsola

text: Historiallinen Simplonin departementti (nykyinen Valais’n kantoni) nimettiin solan mukaan.


title: Kelly VanderBeek

text: Kelly VanderBeek (s. 21. tammikuuta 1983 Kapuskasing, Ontario) on kanadalainen alppihiihtäjä, joka on kilpaillut maailmancup-tasolla kaudesta 2001–2002 lähtien.


title: Kelly VanderBeek

text: VanderBeek saavutti junioreiden MM-kilpailuissa pronssia supersuurpujottelussa vuosina 2002 ja 2003. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli samassa lajissa neljäs vain 0,03 sekuntia pronssimitalisti Alexandra Meissnitzerille hävinneenä.


title: Kelly VanderBeek

text: Maailmancupissa VanderBeek saavutti ensimmäisen palkintokorokepaikkansa oltuaan kolmas supersuurpujottelussa Lake Louisessa 3. joulukuuta 2006. Kaudella 2007–2008 hän sijoittui toiseksi syöksylaskukilpailuissa St. Antonissa ja Sestrieressä. Syöksycupin kokonaispisteissä hän oli viides.


title: Cynthia McKinney

text: Cynthia Ann McKinney (s. 17. maaliskuuta 1955, Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poliitikko. Hän oli vuosina 1993–2003 ja 2005–2007 demokraattien riveissä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa, johon hänet oli valittu Georgiasta. Hän erosi demokraattisesta puolueesta syyskuussa 2007 ja liittyi vihreään puolueeseen. Hän oli vihreiden presidenttiehdokas vuoden 2008 vaaleissa.


title: Cynthia McKinney

text: McKinney kritisoi Persianlahden sotaa 1991 ja Irakin sotaa. Vuonna 2006 hän esitti edustajainhuoneessa syyteartiklat presidentti George W. Bushia, varapresidentti Dick Cheneytä ja ulkoministeri Condoleezza Ricea vastaan. (Yhdysvaltain laissa syyteartiklat ovat ensimmäinen askel viraltapanossa.) Tämä teko oli vain symbolinen, sillä McKinney toi ne käsittelyyn vasta edustajakautensa viimeisenä äänestyspäivänä.


title: Cynthia McKinney

text: McKinney tunnetaan myös Katrina-hurrikaanin uhrien julkisena puolustajana ja 9/11-komission kriitikkona.


title: Cynthia McKinney

text: Cynthia McKinneytä on toisinaan syytetty Israelia kritisoivasta ja antisemitistisestä kampanjoinnista. McKinney on kiistänyt väitteet ja huomauttanut, ettei hän esimerkiksi juutalaisjärjestö "Anti-Defamation League"n mukaan ole antisemitisti.


title: Aglauros (Kekropsin tytär)

text: Aglauros () oli kreikkalaisessa mytologiassa Ateenan kuninkaan Kekropsin ja Aglauroksen, Aktaioksen tyttäreen, tytär. Hänellä oli kaksi sisarta, Herse ja Pandrosos, ja veli, Erysikhthon. Kolme sisarta tunnettiin hänen mukaansa myös "aglaurideina".


title: Aglauros (Kekropsin tytär)

text: Yhden kertomuksen mukaan Aglauros uhrasi henkensä vapaaehtoisesti kaupunkinsa puolesta oraakkelin ennustettua kaupungin siten pelastuvan kukistumiselta sodassa. Hän hyppäsi alas Akropoliilta, minkä muistoksi paikalla on hänen pyhäkkönsä.


title: Aglauros (Kekropsin tytär)

text: Toisen tarinan mukaan kolme sisarusta, Herse, Pandrosos ja Aglauros, saivat laatikon vartioitavakseen Athenelta, joka käski heitä olemaan avaamatta sitä. Kiellosta huolimatta Aglauros ja Herse avasivat laatikon, josta paljastui imeväinen Erikhthonios. Tämä oli saanut alkunsa Hefaistoksen yritettyä maata Pallas Athenen mutta epäonnistuttua yrityksessään. Maahan tippunut siemen siitti sen sijaan Gaian, joka synnytti pojan ja antoi sen Athenelle. Niin nämä kaksi sisarusta tulivat hulluiksi ja hyppäsivät alas Akropoliilta. Toisen muunnelman mukaan varis kertoi Athenelle tapahtuneesta, jolloin tämä teki nämä kaksi sisarusta hulluiksi saaden heidät heittäytymään mereen.


title: Aglauros (Kekropsin tytär)

text: Kolmannessa versiossa Hermes rakastui Herseen, jolloin kateellinen Aglauros asettui rakastavaisten väliin kieltäytyen liikkumasta. Jumalien sanansaattaja muutti tämän silloin kivipatsaaksi.


title: Aglauros (Kekropsin tytär)

text: Aglauros synnytti Areelle tyttären, Alkippen. Yhden version mukaan Keryks oli Aglauroksen ja Hermeen poika.


title: Aglauros (Kekropsin tytär)

text: Aglaurokselle oli omistettu Akropoliin rinteessä sijainnut Aglaureion-pyhäkkö.


title: Isomorfinen seossarja

text: Isomorfisessa seossarjassa mineraalin kemialliseen koostumukseen vaikuttaa yksi tai useampi ionipari, joilla on kyky korvata toisiaan. Ionien (ja alkuaineiden) korvautumista toisillaan mineraalin hilassa kutsutaan diadokiaksi. Isomorfia on mineraalien kyky muodostaa isomorfisia seossarjoja.


title: Isomorfinen seossarja

text: Esimerkiksi ortoklaasi muodostaa isomorfisen seossarjan (K,Na)AlSiO, jonka kaliumpäätejäsen on ortoklaasi ja natriumpäätejäsen albiitti.


title: Isomorfinen seossarja

text: Nimensä isomorfia on saanut kreikasta, ja se tarkoittaa ”samaa muotoa”. Ennen uskottiin, että mineraalit, joilla on samanmuotoiset kiteet, voivat muodostaa isomorfisia seossarjoja. Jotkin kidemuodoltaan samanlaiset mineraalit eivät kuitenkaan muodosta isomorfisia seossarjoja (kuten vuorisuola ja lyijyhohde). Joillakin isomorfisen seossarjan muodostavilla mineraaleilla kiteiden muoto taas poikkeaa lievästi.


title: Haverin kaivos

text: Haverin kaivos on Viljakkalassa (nyk. Ylöjärvi) sijaitseva entinen rauta- ja kultakaivos. Kaivostoiminta lopetettiin alueella 1960. Kaivos oli useiden vuosikymmenien ajan täynnä vettä ja sellaisena suosittu sukelluskohde.


title: Haverin kaivos

text: Kaivos perustettiin aikoinaan rautamalmin louhintaa varten, louhittu malmi kuljetettiin hevoskuormina Tampereelle jalostettavaksi, mutta kannattavuus oli alun alkaenkin huono. Rautamalmin köyhyyden vuoksi toiminta oltiin lakkauttamassa kunnes malmin huomattiin sisältävän kultaa, jolloin toiminta muuttui jälleen kannattavaksi. Vuoden 1952 Helsingin kesäolympialaisten kultamitalit valmistettiin Haverin kullasta. Haverin kaivoksen kullan tuotanto oli vuonna 1953 noin 400 kg. Raakamalmia käsiteltiin 342 tonnia vuorokaudessa. Kultaa louhittiin aina vuoteen 1960, jolloin toiminta tyrehtyi.


title: Haverin kaivos

text: Kaivoksessa syttynyt tulipalo, joka aiheutti pahanlaatuiset vauriot, sekä huonot kaivosmenetelmät ja vanhanaikaiset koneet johtivat siihen, että kaivos lopulta suljettiin. Kaivostöiden loppuessa yli 90 metriä syvää kuilua vedestä tyhjinä pitäneet vesipumput purettiin pois, ja kuilu täyttyi hiljalleen pohja- ja valumavesistä. Osa kaivoskoneista jäi alueelle ja niiden ympärille yritettiin 1970-luvulla rakentaa kaivosmuseota, vesihuvipuistoa ja kullanhuuhdontaa. Paikan syrjäisestä sijainnista, varojen puutteesta ja ehkä taitamattomasta markkinoinnistakin johtuen kävijöiden määrä jäi riittämättömän pieneksi ja toimintaa pyörittänyt yhtiö ajautui konkurssiin.


title: Haverin kaivos

text: Kaivoskuilu jakautuu karkeasti kolmeen osaan: pääkuilu, Turistiluola ja muut luolat. Pääkuilu on noin 120 metriä halkaisijaltaan ja noin 70 metriä syvä. Se laskeutuu portaittain aina 20 metriin asti, syvemmällä on muutamia portaita ja pohjaosuus on suoraa kuilua. Turistiluola on kolmen metrin syvyydessä pääkuiluista erkaneva väljä luola, vanha malmivarasto, joka tulee ulos noin kahdeksan metrin syvyydessä. Turistiluola on kohteista suosituin. Laiturin lähellä on toinen, niin sanottu Pikkuluola, joka alkaa kahdeksan metrin syvyydestä ja tulee ulos noin 20 metrin syvyydessä. Pääkuilun seinissä on myös useita erikseen nimeämättömiä kuiluja.


title: Haverin kaivos

text: Haverin kultaesiintymä on osa Tampereen liuskevyöhykkeen länsiosassa Haverin muodostumaa, joka on noin 1,9 miljardia vuotta vanha. Esiintymän isäntäkivenä ovat basalttiset vulkaniitit. Vallitsevan teorian mukaan esiintymä on syntynyt saarikaariympäristössä merenalaisena vulkaanisena massiivisena sulfidimalmina (VMS), jota ovat myöhemmät prosessit muokanneet.


title: Haverin kaivos

text: Varsin pian kaivosmuseohankkeen kariuduttua lähistöllä asuneet urheilusukeltajat keksivät kuilun, ja siitä tuli nopeasti suosittu sukelluskohde.


title: Haverin kaivos

text: Suosituin reitti Haverissa oli sen parhaiten tuntevien sukeltajien mukaan seuraavanlainen: alas köyttä 25–35 metriin, köyttä takaisin noin 20 metriin, josta viistosti Pikkuluolalle, siitä läpi Turistiluolalle aukkoja katsomaan, edelleen vastapäivään kymmenkunnan metrin syvyydessä louhoksen ympäri laiturille.


title: Haverin kaivos

text: Muut luolat ovat kaivoskuiluja, jotka lähtevät vaakasuorassa tasossa eri syvyyksiltä. Ne ulottuivat tiettävästi jopa usean sadan metrin päähän pääkuilusta, ja siellä täällä niitä katkoo muiden poikki- ja pystykuilujen muodostama labyrintti. Syvyyssuunnassa kuilut ulottuvat kaivoskarttojen mukaan jopa kahdensadan metrin tietämille.


title: Haverin kaivos

text: Vedessä oli sakkakerros, yleensä 20–35 metrin välisellä alueella, riippuen veden lämpötilasta. Kylmällä säällä se oli yleensä syvemmällä. Sakkakerroksen paksuus vaihteli 5–15 metrin välillä.


title: Haverin kaivos

text: Haveriin on hukkunut yhteensä neljä sukeltajaa: espoolainen nainen vuonna 1987, porilainen vapaasukeltaja vuonna 1990 ja helsinkiläiset veljekset vuonna 1993. Vuonna 1987 valtion sukellusrobotti, ROV Jutta, etsi kaivoksesta kadonnutta sukeltajaa, mutta turhaan. Kadonneen löysi tamperelainen sukeltaja Pertti Koivuaho hiukan myöhemmin. Vuonna 1993 kadonneita sukeltajia etsimässä oli Merivoimien ROV Pluto, mutta sen aistit sekosivat 50 metrin syvyydessä ja kadonneet löysi lopulta 58 metrin syvyydestä ryhmä kantahenkilökuntaan kuuluvia Laivaston sukeltajia.


title: Haverin kaivos

text: Onnettomuustutkinnan ajaksi vuosina 1987 ja 1993 louhos oli sukelluskiellossa, mutta pysyvään kieltoon sitä ei asetettu.


title: Haverin kaivos

text: Kaivoksessa sukeltaminen kiellettiin kokonaan toukokuussa 1997. Alueella valtauksen tehneen kaivosyhtiö (Glenmore Highlands) tarkoitus oli tyhjentää kuilu vedestä tehdäkseen koelouhintoja. Alueen kultamalmivaroja pidettiin riittävinä, jotta tutkimus kannatti.


title: Haverin kaivos

text: Viimeisen kerran kuilussa sukellettiin virallisesti 7. kesäkuuta 1997 kilpailujen yhteydessä. Pumppauksen piti alkaa maanantaina 9. kesäkuuta, mutta vesi jouduttiin kalkitsemaan uudelleen, jotta se olisi taatusti puhdasta pois pumpattavaksi.


title: Haverin kaivos

text:
Kuilun pumppaus alkoi elokuussa 1997 ja sen arveltiin kestävän useita kuukausia. Vettä kuilussa ja tunneleissa oli varovasti arvioiden 700 miljoonaa litraa.
Viidentuhannen litran minuuttiteholla, jossa on huomioitu lisävalumat, konerikot ja muut viivykset, laskennallinen vähimmäisaika kuilun tyhjentämiseen oli kolme kuukautta.


title: Haverin kaivos

text: Kuilun jälkisiivous olisi alkuperäisen suunnitelman mukaan vienyt seuraavaan kevääseen ja koeporaukset oli tarkoitus aloittaa alkukesästä 1998; niiden vähimmäisajaksi oli kaavailtu yhtä vuotta. Pääkuilun seinien sortumat ja konevauriot kuitenkin hidastivat pumppausta ja kullan maailmanmarkkinahinnan romahduksen myötä vuonna 1998 louhintayhtiön kansainvälinen rahoitus lakkautettiin ja poraushanke raukesi.


title: Haverin kaivos

text: Haverin alueella suoritetaan edelleen malminetsintää. Vuonna 2004 kanadalainen Northern Lion Gold otti alueen valtausoikeudet haltuunsa. Tällä hetkellä ne ovat ruotsalaisella Lappland Goldminers -kaivosyhtiöllä, joka pyörittää myös Sodankylässä sijaitsevaa Pahtavaaran kaivosta.


title: Haverin kaivos

text: Haverin avolouhos on jälleen täyttynyt viimeisimpien koeporausten jäljiltä ja sukellustoiminta alkoi uudelleen vuonna 2009.


title: Julie Bonnevie-Svendsen

text: Julie Bonnevie-Svendsen (s. 16. huhtikuuta 1987, Nittedal, Norja) on norjalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Bonnevie-Svendsen sijoittui ampumahiihdon MM-kilpailuissa Östersundissa vuonna 2008 sprintissä kahdeksanneksi. Se on myös hänen paras maailmancup-sijoituksena. Nuorten MM-kisoissa hän oli sprintissä neljäs Presque Islessa vuonna 2006 ja voitti viestipronssia Martell-Val Martellossa vuonna 2007.


title: Julie Bonnevie-Svendsen

text: Bonnevie-Svendsen debytoi maailmancupissa joulukuussa 2005 vain 18-vuotiaana ja sijoittui viidenneksitoista.


title: Peite

text: Matematiikassa joukon formula_1 peite on kokoelma joukkoja, joiden yhdisteen osajoukkona on formula_1. Formaalisti muotoillen: jos formula_3 on joukko ja formula_1 sen osajoukko, niin kokoelma formula_5 on joukon formula_1 peite, jos


Peite


title: Peite

text: Peite on "äärellinen" tai "numeroituva", jos siinä on äärellinen tai numeroituva määrä alkioita eli joukkoja. Peite on "avoin", jos sen kaikki joukot ovat avoimia joukkoja.


title: Peite

text: Peitteen käsite on hyödyllinen erityisesti topologiassa ja mittateoriassa. Esimerkiksi topologiassa joukon kompaktius määritellään yleisesti peitteiden avulla: joukko on "kompakti", jos sen jokaisella avoimella peitteellä on äärellinen osapeite. Toisin sanoen joukkoa formula_1 kutsutaan kompaktiksi jos sen jokaisella avoimella peitteellä formula_9on äärellinen osajoukko eli formula_10, joka jo peittää formula_1:n. Mittateoriassa peitteen käsite esiintyy mm. Lebesguen ulkomitan konstruktiossa ns. "Lebesguen peitteen" muodossa.


title: Étienne Jacques Joseph Macdonald

text:
Étienne Jacques Joseph Alexandre Macdonald (17. marraskuuta 1765 Sedan − 25. syyskuuta 1840 Courcelles, Loiret oli ranskalainen marsalkka ja Tarenten herttua.
Macdonald palveli Ranskan suurta armeijaa vallankumouksen ja Napoleonin sodissa, alkaen Jemappes'ista päätyen Waterloohon. Vuodesta 1809 hänen arvonsa oli keisarikunnan marsalkka. Saman vuoden lopulla hänesta tuli Tarenten herttua. Uransa aikana Macdonald sai lukuisia kunniamerkkejä, joista korkein Ranskan kunnialegioonan suurristi. Hän kuoli 75-vuotiaana linnassaan Courcelles'ssa, lähellä Gien'iä, Loiret'n departementissa.


title: Åseral

text: Åseral on Norjan kunta Länsi-Agderin läänissä. Se sijaitsee sisämaassa ja sen rajanaapureita ovat lännessä Hægebostad ja Kvinesdal, etelässä Audnedal ja pohjoisessa ja idässä Itä-Agderin lääni. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Åseralin kunnassa oli 912 asukasta.


title: Åseral

text: Vuonna 1837 Åseral oli osa Bjellandin seurakuntapiiriä, mutta koska se oli eri läänissä (tuolloin Itä-Agderin läänissä, kun taas Bjelland sijaitsi Länsi-Agderin läänissä), se perustettiin omaksi "formannskapsdistrikt"ikseen. Åseral siirrettiin Itä-Agderin läänistä Länsi-Agderin lääniin 1. syyskuuta 1880.


title: Åseral

text: Pääelinkeinoja ovat maa- ja metsätalous, joista saa elantonsa 23 % työvoimasta. Matkailu ja sen johdannaisena rakennustoiminta on vilkasta kunnan kolmessa hiihtokeskuksessa: Bortelidissa, Ljoslandissa ja Eikerapenilla, joiden yhteydessä on myös isoja huvila-alueita.


title: Åseral

text: Åseralissa on useita patoja ja viisi vesivoimalaa, joiden vuosittainen tuotanto on yhteensä 1 522 GWh.


title: Tähtisarja – 30 suosikkia (Matti Esko)

text: Tähtisarja 30 Suosikkia: Matti Esko on laulaja Matti Eskon vuonna 2006 valmistunut kokoelma-albumi. Kokoelmassa on lauluja uran alusta ja muutama 1990-luvulta.


title: Seiken densetsu

text: Seiken densetsu (), myös nimellä Mana, on Square Enixin omistama konsoliroolipelisarja. Sen kehitti alun perin Square, ja sen suunnittelusta on pitkälti vastannut sarjan luojana tunnettu Kōichi Ishii. Sarjan pelejä on julkaistu käsi- ja kotikonsoleille sekä matkapuhelimille. Pääosin toimintaroolipeleiksi luokitelluille "Seiken densetsu" -peleille ovat tyypillisiä reaaliaikaiset taistelut. Pelejä yhdistävät myös useassa osassa esiintyneet olennot ja taianomainen Mana-puu, jota sarjan tarinoissa yritetään puolustaa.


title: Seiken densetsu

text: Pelisarja syntyi vuonna 1991, joskin peruuntunut "Seiken densetsu" -nimikettä käyttävä peli oli ollut kehitteillä neljä vuotta aiemmin. Sarjan ensimmäinen osa kuului "Final Fantasy" -sarjan sivutarinoihin, ja seuraavan pelin "Secret of Manan" myötä "Seiken densetsu" kehittyi omaksi sarjakseen. Vuosina 2006–2007 Square Enix julkaisi "World of Mana" -hankkeen yhteydessä useita pelejä, jotka ovat tuoneet "Seiken densetsuun" uusia peli-ideoita. Pelisarjan nimellä on ilmestynyt myös sarjakuvia. "Seiken densetsu" -pelejä on kehuttu grafiikasta ja musiikista, ja esimerkiksi "Secret of Mana" on useasti valittu yhdeksi kaikkien aikojen parhaista peleistä. "World of Manaan" kuuluvat osat eivät tosin ole saaneet yhtä hyvää vastaanottoa kuin aiemmat pelit.


title: Seiken densetsu

text: "Seiken densetsu" -sarjan ensimmäinen osa oli Euroopassa nimellä "Mystic Quest" ja Pohjois-Amerikassa nimellä "Final Fantasy Adventure" julkaistu "Seiken densetsu: Final Fantasy gaiden", joka ilmestyi Game Boylle 1991; Sunsoft julkaisi pelin uudelleen 1998. "Mystic Quest" sai jonkin verran vaikutteita alkuperäisestä emosarjastaan "Final Fantasystä", josta se kuitenkin eroaa siten, että peli painottuu enemmän toimintaan . "Mystic Questissä" pelaaja voi myös itse valita, mitä pelihahmon ominaisuuksia hahmonkehityksen yhteydessä parannetaan. Pelaajan ohjaamaa päähenkilöä avustavat tarinan edetessä eri taitoihin erikoistuneet NPC-hahmot.


title: Seiken densetsu

text: Kaksi sarjan peliä on ilmestynyt Super Nintendo Entertainment Systemille. Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa "Secret of Manana" tunnettu "Seiken densetsu 2" julkaistiin Super Famicomille ja Super Nintendo Entertainment Systemille. Suunnittelun alkuvaiheessa peli oli tarkoitus sovittaa konsolin CD-lisälaitteelle, mutta Nintendon luovuttua laitteen kehityksestä peli päätyi tavanomaiselle kasetille. "Secret of Mana" esitteli pelihahmoa ympäröivän komentovalikon, jota on käytetty myöhemmissäkin osissa. Pelin muita ominaisuuksia ovat aseiden päivittäminen ja konsoliroolipeleille epätavallinen kolmen pelaajan moninpeli. Vuonna 2008 pelistä julkaistiin ladattava versio Wiin Virtual Console -palvelussa. Toinen Super Nintendolle kehitetty sarjan osa oli vuonna 1995 ilmestynyt "Seiken densetsu 3". Peli julkaistiin ainoastaan Japanissa, mutta siitä laadittiin myös epävirallinen englanninkielinen käännös. "Seiken densetsu 3:ssa" on edellisosia siinä mielessä enemmän valinnanvaraa, että pelissä voi muodostaa kolmijäsenisen ryhmän kuudesta vahvuuksiltaan vaihtelevasta hahmovaihtoehdosta. Valittu kokoonpano vaikuttaa pelin juoneen. Uudistuksia ovat myös vuorokaudenajan vaihtuminen päivästä yöhön sekä valon ja pimeyden luokkiin jakautuva hahmoluokkajärjestelmä.


title: Seiken densetsu

text: Seuraavan konsolisukupolven "Seiken densetsu" -peli oli PlayStationille vuonna 1999 ilmestynyt "", joka nimettiin Pohjois-Amerikassa "Legend of Manaksi". Aiemmista osista peli eroaa siten, että pelaajan on itse luotava pelimaailma eri tehtävistä saamillaan artefakteilla, jotka muuntuvat esimerkiksi kaupungeiksi ja vuoriksi. Väliaikaisten NPC-hahmojen lisäksi pelin päähahmoa voivat avustaa pyydystettävät lemmikkieläimet ja rakennettavat golemit. Neljä vuotta myöhemmin sarja palasi käsikonsoliformaattiin Game Boy Advancelle kehitetyn "Sword of Manan" myötä, joka tunnetaan Japanissa "Shin'yaku Seiken densetsuna". "Sword of Mana" on Brownie Brownin kehittämä päivitetty versio "Mystic Questista". Se poikkeaa esikuvastaan niin grafiikaltaan kuin pelillisiltä piirteiltään.


title: Seiken densetsu

text: "Seiken densetsu" elvyttämiseen tarkoitettu "World of Mana" -kampanja julkistettiin heinäkuussa 2005. Pelisarja muuttui hankkeen myötä lajityyppiensä osalta monipuolisemmaksi. "World of Mana" alkoi Nex Entertainmentin kehittämällä ja vuonna 2006 Nintendo DS:lle julkaistulla "Children of Manalla". Pelissä valitaan pelihahmo useista vaihtoehdoista, joilla on omat vahvuutensa. Nintendo DS:lle ilmestyi vuonna 2007 myös Brownie Brownin kehittämä "Heroes of Mana", joka on lajityypiltään reaaliaikainen strategiapeli. Pelin tarina edeltää "Seiken densetsu 3:n" tapahtumia. Toisin kuin muut "World of Mana" -pelit, "Children of Mana" ja "Heroes of Mana" julkaistiin Japanin lisäksi sekä Pohjois-Amerikassa, Euroopassa että Australiassa. Moninpeli korostuu peleissä aiempia osia enemmän.


title: Seiken densetsu

text: Matkapuhelimille ilmestyi niin ikään kaksi "World of Manaan" kuuluvaa peliä, jotka tulivat ladattaviksi japanilaisten Yahoo! Keitai, iMode ja EZweb-palveluiden kautta vuosina 2006–2007. Niistä ensimmäinen on elokuussa 2006 julkaistu "Mystic Questin" matkapuhelinsovitus, jonka grafiikkaa on "Sword of Manan" tavoin paranneltu Game Boy -pelistä. Pelaamisen ja hahmosuunnittelun puolesta peli kuitenkin vastaa enemmän alkuperäisversiota kuin "Sword of Manaa". Toinen matkapuhelinpeli, "", ilmestyi kaksi kuukautta myöhemmin. Moninpeliominaisuuden sisältävässä "Friends of Manassa" pelaajan tehtävänä on kasvattaa Mana-puuta keräämällä ihmisten auttamisesta saatavia "onnellisuuspisteitä". Pelissä on useita "Legend of Manassa" esiintyneitä hahmoja ja paikkoja.


title: Seiken densetsu

text: Sarjan ensimmäinen numeroitu peli 11 vuoteen julkaistiin vuoden 2006 lopulla PlayStation 2:lle Japanissa nimellä "Seiken densetsu 4" ja Pohjois-Amerikassa nimellä "Dawn of Mana". Peli on toimintaseikkailu, kun taas sarjan enemmistö on toimintaroolipelejä. Siinä on käytössä Havok-fysiikkamoottori, jonka ansiosta pelaaja voi aiempia pelejä realistisemmin vaikuttaa peliympäristöön. "Seiken densetsu 4:n" tarina käsittelee Mana-puun ja -jumalattaren alkuperää ja sijoittuu 10 vuotta "Children of Manaa" aiemmaksi. Järjestysnumerostaan huolimatta peli on ajallisesti "Seiken densetsu" -sarjan ensimmäinen osa.


title: Seiken densetsu

text: Sarjan pelimekaniikan olennaisena osana ovat olleet toimintaroolipelien mukaiset reaaliajassa käytävät taistelut. Ne poikkesivat 1990-luvun alun roolipeleissä vallinneesta järjestelmästä, jossa pelihahmot suorittavat pelaajan valitsemia komentoja vuorotellen. "Seiken densetsu" -peleissä yksinkertaiset hyökkäykset, kuten aseella iskeminen, voidaan suorittaa suoraan peliohjaimen näppäintä painamalla eikä valikkoa käyttämällä kuten "Final Fantasyssa". Muita eroja "Final Fantasyyn" ovat erillisen taistelunäytön puuttuminen ja mahdollisuus liikuttaa hahmoja taistelun aikana, vaikka esimerkiksi "Legend of Manassa" pelaajan on ensin päihitettävä kohtaamansa viholliset ennen kuin voi siirtyä toiselle alueelle. "Mystic Questin" ja "Secret of Manan" taisteluja on verrattu "The Legend of Zeldaan".


title: Seiken densetsu

text: Useimmissa sarjan osissa on käytetty myös pyörivää kehävalikkoa (). Se koostuu pelihahmon ympärillä olevista kuvakkeista, jotka esittävät esimerkiksi peliasetuksia, hahmolle liitettäviä varusteita tai tälle osoitettavia komentoja, kuten taikojen ja esineiden käyttöä. Valikkoja voi olla useita, ja niitä vaihtaakseen pelaajan on painettava peliohjaimen ylä- tai alanäppäintä; kuvakkeesta toiseen siirrytään oikeaa tai vasenta suuntanäppäintä painamalla. Tällaista valikkoa käytettiin ensimmäisen kerran "Secret of Manassa". Sarjan ensimmäisessä osassa ei ollut kehävalikkoa, vaan se otettiin käyttöön vasta pelin uudemmassa versiossa "Sword of Manassa". Ideaa lainattiin myös "Seiken densetsu" -sarjaan kuulumattomaan "Secret of Evermoreen".


title: Seiken densetsu

text: Mana on "Seiken densetsu" -pelien ympäristössä vallitseva maaginen voima, joka on kaiken elollisen lähde. "Seiken densetsu 3:ssa" ja "Sword of Manassa" kerrotun tarinan mukaan Manan jumalatar loi maailman pyhän Mana-miekan avulla ja muutti itsensä Mana-puuksi, jonka tehtävänä on maailman säilyttäminen ja suojeleminen. Jos puu kuolee, se saa seuraajan Mana-perheestä, johon kuuluvat ihmiset uhrautuvat ja muuttuvat uuden Mana-puun siemeneksi gemmaksi. Mana-perheen jäseniä tosin on rajoitetusti. Puuta suojelevaa vartijaa kutsutaan gemma-ritariksi, joka käyttää "Mystic Questissa" Excaliburiksi kutsuttua Mana-miekkaa. Miekan kantaja voi sekä luoda että tuhota elämää. Kun Mana-puun ylläpitämä järjestys häviää, pelien päähenkilöiden tavoitteena on yleensä Mana-miekkaa käyttämällä voittaa puun voimaa havittelevat viholliset ja siten palauttaa maailman hyvinvointi.


title: Seiken densetsu

text: Manaan liittyvät myös Mana-henkinä tunnetut elementaalit, joiden avulla pelihahmot voivat käyttää taikoja. Kukin henki edustaa yhtä kahdeksasta eri alkuaineesta. "Legend of Manassa" niiden kerrotaan syntyneen valosta, jonka kuujumalat olivat antaneet luonnolle. Mana-henget esiintyivät ensimmäisen kerran "Secret of Manassa", jossa hahmot saavat aina käyttöönsä kohtaamansa elementaalin ominaisuudet. "Legend of Manassa" ne ovat osa pelimaailman luomisjärjestelmää.


title: Seiken densetsu

text: Ensi sijassa "Final Fantasy" -pelien tunnetuksi tekemiä chocobo-lintuja ja moogleja on ollut myös "Seiken densetsussa". Sarjan pääosassa ovat enimmäkseen ihmiset, mutta esimerkkejä muista yleisistä humanoidesta ovat kääpiöt sekä kissaeläintä muistuttavat kauppiaat ja vaeltajat, joita kutsutaan "Children of Manassa" niccoloiksi. "Secret of Manassa" kissahahmot tarjoavat mahdollisuuden pelin tallentamiseen sekä tavaroiden ostamiseen ja myymiseen. "Legend of Manassa" ja "Children of Manassa" niccolo on yksi pelaajan ryhmään liittyvistä hahmoista. Kääpiöistä keskeisimpiä on yleensä pelihahmojen aseita ja haarniskoja tekevä seppä Watts. "Seiken densetsu 4:ssä" Watts on vulkaanista saarta hallitseva kuningas, joka edistää päähenkilöiden rauhanomaisia tavoitteita. Pelaajaa avustaa muutamassa sarjan pelissä myös L'il Cactus -niminen kaktushahmo, joka "Legend of Manassa" ja "Sword of Manassa" merkitsee muistiin pelaajan edesottamuksia ja antaa "Friends of Manassa" neuvoja lataustaukojen aikana.


title: Seiken densetsu

text: "Seiken densetsun" maskotteina on pidetty "Mystic Questistä" lähtien sarjaan kuuluneita rabiteja, (), jotka ovat usein olleet oheistuotteiden aiheena. Rabitet ovat yksihampaista jänistä muistuttavia olentoja, joiden ruumis muodostuu vain päästä ja pyrstöstä. Ne ovat yleisiä pelihahmoja vastaan hyökkääviä vihollisia, mutta lemmikkeinä ja pelaajaa avustavina voimina niitä on esiintynyt "Legend of Manassa", "Seiken densetsu 4:ssä" ja "Heroes of Manassa". "Seiken densetsun" ulkopuolella rabiteihin viitataan muun muassa "Final Fantasy X-2:ssa", jossa pelihahmojen onnea voidaan kasvattaa rabiten jalaksi kutsutulla esineellä.


title: Seiken densetsu

text: Pelisarjan eläimiin kuuluu myös "Secret of Manassa" ensiesiintymisensä tehnyt nelisiipinen flammie-lohikäärme, jonka on sanottu polveutuvan pelin viimeisenä vastuksena toimivasta Mana-pedosta (; ). Turkin peittämien flammie-olentojen ulkoisia piirteitä ovat pitkät korvat, höyhenpeitteiset siivet ja linnun nokkaa muistuttava suu. Flammien osana on pelihahmojen kävelyä nopeampi ja vaivattomampi kuljettaminen maailmankartalla. Kun pelaaja saa lohikäärmeen käyttöönsä, hän voi kutsua sen luokseen rummulla. "Secret of Manassa" joko takaa tai ylhäältä kuvattua flammieta ohjataan käsin pelimaailman yllä. "Children of Manassa" pelaaja valitsee kartalta sen kohteen, jonne flammien on tarkoitus lentää.


title: Seiken densetsu

text: Ennen "Mystic Questia" Square oli jo vuonna 1987 mainostanut nimeä "Seiken densetsu: The Emergence of Excalibur" kantavaa roolipeliä, joka oli tarkoitus julkaista Famicom Disk Systemille. Peli oli tilattavissa ennakkoon, vaikka sen tuotanto oli vasta alkuvaiheessa. Myöhemmin Square päätti kuitenkin lopettaa pelin kehityksen rahoitusvaikeusten takia ja tiedotti ostajille rahojen palautuksesta sekä mahdollisuudesta tilata "The Emergence of Excaliburia" vastaava "Final Fantasy" -sarjan ensimmäinen osa. Jos "The Emergence of Excalibur" olisi julkaistu, se olisi viiden levykkeen kokoisena ollut alustansa laajimpia pelejä. Squaren kääntäjänä työskennelleen Kaoru Moriyaman mukaan pelistä ei ehditty tuottaa huhuttuja prototyyppejä.


title: Seiken densetsu

text: Peruuttamastaan projektista huolimatta Square ei halunnut luopua "Seiken densetsu" -tuotemerkistä, ja siksi aluksi nimellä "Gemma Knights" tunnettu "Mystic Questin" japanilaisjulkaisu nimettiin lopulta "Seiken densetsu: Final Fantasy gaideniksi". Peli julkaistiin "Final Fantasy" -sarjan sivutarinana vuonna 1991, ja käsitys "Seiken densetsusta" omana pelisarjanaan syntyi, kun "Secret of Mana" ilmestyi kaksi vuotta myöhemmin.


title: Seiken densetsu

text: "Seiken densetsu" syntyi, kun Kōichi Ishii halusi luoda kuvitteellisen maailman, joka hänellä oli ollut mielessä lapsesta saakka. Toimintaroolipelisarjan sijasta "Seiken densetsu" on Ishiille ensijaisesti miljöö, jonka pelaaja voi kokea kyseisen lajityypin kautta. "Seiken densetsua" suunnitellessaan Ishii on käyttänyt suureksi osaksi lapsuuteensa liittyviä mielikuvia, jotka syntyivät esimerkiksi elokuvista, sarjakuvista ja fantasiakirjallisuudesta. Vaikutteita hän on saanut useista tarinoista, joihin kuuluvat muun muassa "Taru sormusten herrasta", "Muumit" ja "Liisan seikkailut ihmemaassa". Ishiin mukaan "Seiken densetsu" -pelien maailmoilla ja tarinoilla ei ole suoraa yhteyttä toisiinsa. Peleissä esiintyvät hahmot eivät yhteisestä nimestä tai persoonallisuudesta huolimatta ole välttämättä samoja henkilöitä vaan pikemminkin toistensa eri inkarnaatioita.


title: Seiken densetsu

text: Sarjan peleistä Ishii on ohjannut "Mystic Questin", "Secret of Manan", "Legend of Manan" ja "Seiken densetsu 4:n", jonka hän on myös tuottanut. Muita hänen tuottamiaan pelejä ovat "Sword of Mana" ja "Heroes of Mana". "Seiken densetsu 3:ssa" hän kehitti hahmoja ja ohjasi pelin suunnittelua; "Children of Manassa" hän vastasi pelimekaniikan suunnittelemisesta. "Seiken densetsu 3:n" pääohjaajana toimi Hiromichi Tanaka, joka on myös suunnitellut pelisarjan taistelujärjestelmän. Reaaliaikaisiin taisteluihin perustuvan pelaamisen tarkoituksena oli vuoropohjaista "Final Fantasya" yksinkertaisemman konseptin luominen. Tanaka kuitenkin säilytti roolipelaamiseen liittyvän taktikoinnin, jotta pelit olisivat olleet myös niiden omaksuttavissa, jotka eivät hallitse hyvin toimintapelejä. Usean "Seiken densetsu" -osan kehitykseen ovat Ishiin ja Tanakan ohella osallistuneet Shin'ichi Kameoka ja Masato Katō. Kameoka vastasi "Secret of Manan" ja kolmen seuraavan pelin hahmosuunnittelusta. Katō puolestaan työsti "Children of Manan" ja "Seiken densetsu 4:n" juonta sekä "Heroes of Manan" käsikirjoitusta.


title: Seiken densetsu

text: Vuonna 2006 ilmestynyt "Seiken densetsu 4" oli ensimmäinen kolmiulotteinen "Seiken densetsu" -peli. Syynä esimerkiksi "Legend of Manan" kaksiulotteisuuteen olivat PlayStationin tekniset rajoitukset, joiden takia pelin maailmasta ei olisi kolmiulotteisena voitu tehdä sellaista, jollaiseksi Ishii oli sen kuvitellut. Muutoin 2D- tai 3D-grafiikan käyttäminen ei ole Ishiin mukaan riippunut pelialustan kapasiteetista vaan siitä, kumpi ulottuvuus palvelee paremmin pelin tyyliä. Ennen "Seiken densetsu 4:n" valmistumista Ishii kuuli väitteitä, joiden mukaan kolmiulotteisen "Seiken densetsu" -pelin luominen olisi mahdotonta. Kun Ishii oli vuoden 2003 E3-messuilla nähnyt esittelyn "Half-Life 2":sta, hän päätti hyödyntää pelissä käytettyä Havok-moottoria "Seiken densetsu 4":ää varten, koska arveli sen avulla voivansa luoda realistisen kolmiulotteisen maailman.


title: Seiken densetsu

text: Kenji Itō sävelsi ensimmäisen "Seiken densetsu" -osan musiikin pelistä näkemiensä kuvien pohjalta. Yhdestä "Mystic Questin" kappaleesta tosin vastasi "Final Fantasy" -sävellyksistään tunnettu Nobuo Uematsu. 2000-luvulla Itō palasi sarjan pariin "Sword of Manan", "Children of Manan" ja "Seiken densetsu 4:n" säveltäjänä. "Children of Manan" sävelsivät hänen lisäkseen Masaharu Iwata ja Takayuki Aihara, "Seiken densetsu 4:n" taas Tsuyoshi Sekito, Masayoshi Soken, Jun'ya Nakano ja pelin tunnuskappaleesta vastannut Ryūichi Sakamoto.


title: Seiken densetsu

text: Super Nintendolle julkaistujen "Secret of Manan" ja "Seiken densetsu 3:n" musiikin on säveltänyt Hiroki Kikuta. "Secret of Mana" oli ensimmäinen Kikutan säveltämä videopeli, ja työstämistään Square-peleistä hän pitää sitä suosikkinaan. Mahdollisimman korkealaatuisen ääniraidan tekemistä haittasi Super Nintendon 8-kanavainen pulssikoodimodulaatio, joka rajoitti musiikin tiedostokokoa. Muokatakseen pelien kappaleita sujuvammin Kikuta käytti pelijärjestelmässä olevia soittimia syntetisaattorissaan. Hän lisäsi soittimiin vibrato-tehosteen, jonka tarkoituksena oli saada sävellykset kuulostamaan immersiivisiltä ja kolmiulotteisilta. Innoitusta pelien musiikkiin Kikuta sai Fidžisaarilla näkemistään maisemista. Super Nintendo -pelejä seuranneen "Seiken densetsu: Legend of Manan" säveltäjänä toimi Yōko Shimomura, jonka mielestä pelin musiikki kuvastaa häntä itseään paremmin kuin mikään muu hänen sävellyksistään. "Legend of Manan" jälkeen Shimomura sävelsi myös "Heroes of Manan" musiikin.


title: Seiken densetsu

text: Vuosina 2000–2002 Enterbrain julkaisi viidestä osasta koostuvaa "Legend of Manan" mangasovitusta, josta Japanin ulkopuolella julkaistiin Egmontin tekemä saksankielinen versio. Sarjakuva on tyyliltään komedia, ja sen tarina kertoo pelin päähenkilöstä. "Legend of Mana" -mangan piirtämisestä vastasi Shiro Amano. Sarjakuvien lisäksi pelistä on tehty yli 600-sivuinen opaskirja, "Seiken densetsu: Legend of Mana Ultimania", joka ilmestyi 30. heinäkuuta 2004 osana Square Enixin "Ultimania"-sarjaa. Peliohjeiden lisäksi siinä on tietoa "Legend of Manan" tarinasta ja kehityksestä. Kirja on "Seiken densetsu" -sarjan ainoa "Ultimania"-opas. Kaikista "Legend of Manaa" seuranneista sarjan konsolipeleistä on kuitenkin julkaistu pelioppaita muissa muodoissa.