title: Éric Bernard

text: Bernard kuntoutui ja vanha sponsori Elf hankki hänelle testikuljettajan paikan Ligier-tallista. Kaksi vuotta kestäneen sopimuksen jälkeen hänet palkattiin kilpakuljettajan paikalla kaudella 1994 Olivier Panisin rinnalle. Saksan GP:n lukuisat keskeytykset auttoivat Bernardia nousemaan kolmanneksi ja ensimmäinen palkintosija oli saavutettu. Euroopan GP:n hän ajoi Lotuksella, koska Lotus-kuljettaja Johnny Herbert sai hänen paikkansa Ligieriltä. Euroopan GP:n jälkeen Mika Salo palkattiin Lotukselle, ja Bernard jäi työttömäksi. Hän on ajanut Formula 1:stä poistuttuaan FIA GT sekä Amerikan Le Mans -sarjoja.


title: Éric Bernard

text: Stats F1


title: Kalervo Väänänen

text: Heikki Kalervo Väänänen (s. 17. heinäkuuta 1952 Säräisniemi) on suomalainen professori ja Turun yliopiston rehtori. Hän on työskennellyt Turun yliopiston solubiologian professorina vuodesta 1998 lähtien. Professorin virkansa ohella Väänänen toimii yliopistolla biolääketieteen laitoksen johtajana (lääketieteellinen tiedekunta) sekä hallituksen jäsenenä Suomen Akatemiassa.


title: Kalervo Väänänen

text: Väänänen on toiminut Itä-Suomen yliopiston tutkimuksesta vastaavana akateemisena rehtorina vuoden 2010 alusta lähtien. Elokuussa 2012 hän aloitti Turun yliopiston rehtorina.


title: Kalervo Väänänen

text: Tutkimustyössään Väänänen on käsitellyt mm. luukatoa. Väänänen on palkittu työstään muun muassa yhdellä pohjoismaiden suurimmista lääketiedepalkinnoista, ruotsalaisella SalusAnsvar-palkinnolla vuonna 2007.


title: Doris Betts

text: Doris Betts (4. kesäkuuta 1932 Pohjois-Carolina – 21. huhtikuuta 2012) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka julkaisi niin romaaneja, novellikokoelmia kuin esseitäkin.


title: Doris Betts

text: Betts syntyi William Elmoren ja Mary Ellen Waughin ainoaksi lapseksi. Hän valmistui vuonna 1950 Statesville High Schoolista ja opiskeli sen jälkeen Pohjois-Carolinan yliopistossa Greensborossa. Hän meni naimisiin lainopiskelija Lowry Bettsin kanssa ja sai kolme lasta.


title: Doris Betts

text: Bettsin kirjalliseen tuotantoon kuuluu muun muassa vaikeasta munuaistaudista kärsivästä tytöstä kertova romaani "Souls Raised from the Dead", joka palkittiin Southern Book Awardilla vuonna 1995.


title: Halmstadin linna

text: Halmstadin linna ( on linna Halmstadin kaupungin keskusta-alueella, Ruotsin Hallandissa. Linna koostuu neljästä linnanpihaa ympäröivästä rakennuksesta. Linnan on rakennuttanut Tanskan kuningas Kristian IV, ja sen rakennustyöt saatiin päätökseen todennäköisesti vuonna 1615. Tyyliltään linna edustaa Kristian IV:n renessanssia. Vuonna 1645 Hallanti siirtyi Ruotsille ja linnasta tuli kuninkaan asuinpaikka hänen vierailujensa aikana. Nykyisin linna on Hallandin läänin lääninresidenssi ja siellä on lääninhallituksen tiloja.


title: Douglas Flynt

text: Douglas Flynt (s. 1978) on yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän opettaa useissa työpajoissa ympäri Yhdysvaltoja ja Grand Central Academy of Artin kesäkurseilla. Hän opetti myös muutamia oppilaita omassa studiossaan. Flyntin aiheet ovat usein asetelmia, mutta hän tekee myös jonkin verran figuratiivisia aiheita. Hän maalaa ainoastaan elävästä mallista.


title: Douglas Flynt

text: Flynt valmistui taiteiden kandidaatiksi taidehistoriasta ja kritiikistä Floridan valtionyliopistosta ja maisteriksi New York Academy of Artista. Tämän jälkeen hän lähti opiskelemaan Jacob Collinssin ja Michael Grimaldin johdolla Water Street Atelieriin ja vielä tämän jälkeen piirustusta Anthony J. Ryderin ohjauksessa.


title: Mitch Harris

text: Mitch Harris (s. 31. lokakuuta 1970 New York, Yhdysvallat) on brittiläisen grindcore/death metal -yhtye Napalm Deathin kitaristi. Hän syntyi New Yorkissa, muutti sieltä Las Vegasiin ja asuu nykyään Wolverhamptonissa Englannissa. Harris aloitti uransa Righteous Pigs -nimisessä grindcore/hardcore punk -yhtyeessä.


title: Barcelonan lentoasema

text: Barcelonan lentoasema (, ) on kansainvälinen lentoasema El Prat de Llobregatissa Espanjan Kataloniassa, kymmenen kilometriä Barcelonasta lounaaseen.


title: Barcelonan lentoasema

text: Lentoasema on Espanjan toiseksi suurin lentoasema Barajasin lentoaseman jälkeen. Vuonna 2014 matkustajamäärä oli 37,6 miljoonaa. Kotipaikkaa siellä pitävät Vueling Airlines ja Clickair; lentoasema on tärkeä paikka myös Air Europalle ja Iberialle. Lentoasema palvelee pääosin kotimaan ja Euroopan liikennettä, mutta jotkin yhtiöt, kuten Singapore Airlines ja Delta Air Lines lentävät kentältä myös Aasian- ja Yhdysvaltain-liikennettä.


title: Skottorpin linna

text: Skottorpin linna () on linna Laholmin kunnassa, Ruotsin Hallandissa. Se on alun perin valmistunut vuoden 1670 tienoilla, ja sen rakennutti Frans Joel Örnestedt. Tuolloisen rakennuksen suunnitteli arkkitehti Nicodemus Tessin vanhempi. Rakennuksessa kuningas Kaarle XI nai tanskalaisen Ulrika Eleonoran 6. toukokuuta vuonna 1680. Linnan nykyinen ulkoasu on peräisin vuosilta 1816-1828, ja siitä on vastannut arkkitehti Carl Fredrik Sundvall. Vuonna 1986 rakennus pääsi Ruotsin historiallisesti merkittävien rakennusten listalle.


title: Tony Richards

text: Tony Richards (s. Anthony Richard Orlando) on yhdysvaltalainen muusikko, jonka pääinstrumentti on rummut. Richards tunnetaan parhaiten heavy metal -yhtye W.A.S.P.:in alkuperäisenä rumpalina vuosina 1982-1984.


title: Tony Richards

text: Uransa alkuaikoina Richards soitti eri yhtyeissä ilman mainittavaa menestystä. Muutettuaan Phoenixistä Arizonasta Los Angelesiin Kaliforniaan hän liittyi yhtyeeseen nimeltä Dante Fox, josta myöhemmin muotoutui glam metal -yhtye Great White. Tony Richards jätti Dante Foxin ystävänsä Don Costan kanssa vuonna 1982 ja he liittyivät Blackie Lawlessin pyynnöstä W.A.S.P.:iin. Don Costa ei ehtinyt levyttää W.A.S.P.:in riveissä, vaan liittyi Ozzy Osbournen yhtyeeseen vuonna 1983. Tony Richards sen sijaan soitti rumpuja W.A.S.P.:in debyyttialbumilla W.A.S.P. Yhteistyö Blackie Lawlessin kanssa ei kuitenkaan sujunut ja Richards jätti yhtyeen vuonna 1984.


title: Tony Richards

text: Nykyään Tony Richards soittaa DellaVella-yhtyeessä basisti Carl Della Vellan ja kitaristi Lee Oliverin kanssa.


title: Tjolöholmin linna

text: Tjolöholmin linna () on linna Kungsbackan kunnassa, Ruotsin Hallandin maakunnassa. Se on rakennettu Tudor-tyyliin, ja sen on suunnitellut arkkitehti Lars Israel Wahlman. Linnan on rakennuttanut James Fredrik Dickson, ja rakennustyöt saatiin päätökseen vuonna 1904. Dickson kuitenkin kuoli ennen linnan valmistumista, ja sen rakentamisen saatti päätökseen hänen puolisonsa Blanche. Rakennuksen julkisivu on graniittia. Graniittia tuotiin linnaa varten Skotlannista.


title: In Lust We Trust

text:
In Lust We Trust on ruotsalaisen The Arkin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 26. elokuuta 2002.
Se nousi ensimmäisellä listaviikollaan Ruotsin Albumilistan ykköseksi. Albumilta julkaistiin neljä singleä "Calleth You, Cometh I", "Father of a Son", "Tell Me This Night is Over" ja "Disease". Calleth you, Cometh I oli myös ainoa single albumilta, joka julkaistiin kansainvälisesti hyvin vähäisellä menestyksellä.


title: In Lust We Trust

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Ola Salo, ellei toisin mainita.


title: Jalkapallo (täsmennyssivu)

text: Jalkapallo voi tarkoittaa seuraavia urheilulajeja tai niissä käytettävää pelivälinettä:


title: Juha (vuoden 1999 elokuva)

text: Juha on Aki Kaurismäen ohjaama mustavalkoinen mykkäelokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 1999. Se perustuu Juhani Ahon jo kolme kertaa aiemmin filmattuun romaaniin "Juha" vuodelta 1911. Elokuvan pääosissa ovat Kati Outinen ja Sakari Kuosmanen. Anssi Tikanmäen elokuvaan säveltämää musiikkia julkaistiin levyllä "Juha - The Soundtrack of the Film by Aki Kaurismäki with Original Score by Anssi Tikanmäki" .


title: Juha (vuoden 1999 elokuva)

text: Kaurismäki on tehnyt Juhan tarinasta omannäköisensä ja siirtänyt sen moderniin aikaan. Betoniviidakossa asuva Shemeikka saapuu urheiluautolla, joka hajoaa juuri Juhan kotitilan kohdalla. Tarinassa Kaurismäki kuvaa viattomuuden katoamista.


title: Juha (vuoden 1999 elokuva)

text: Maatalossa yksinkertaista elämää viettävien Juhan ja Marjan luo saapuu Shemeikka, joka houkuttelee Marjan mukaansa Helsingin iloihin. Marja lähtee, mutta perillä paljastuu hänen joutuneen monien muiden tyttöjen tavoin hämärään peliluolaan ilolinnuksi. Juha lähtee etsimään Marjaa ja kostaa Shemeikalle.


title: Juha (vuoden 1999 elokuva)

text: Juha sai Berliinin elokuvajuhlilla 1999 uuden elokuvan tuomariston kunniamaininnan.


title: Carl Eric Sonck

text: Carl Eric Sonckin vanhemmat olivat agronomi Karl Joel Sonck (27.3.1867–5.9.1950) ja Siri Lybeck (11.10.1884–17.1.1960). Perhe asui Karjalankannaksella Kurkijoella, jossa Karl Joel Sonck toimi Kurkijoen Koulutilan agronomina ja opiston hevoshoitotilan johtajana. Perheeseen kuului lisäksi toinen lapsi, Astrid Signild (s. 1908). Sonckin lähisuvusta voi mainita arkkitehti Lars Sonckin, joka oli Carl Ericin setä.


title: Carl Eric Sonck

text: Carl Eric Sonckin perhe muutti Turkuun vuonna 1919, kun hänen isänsä oli nimitetty Turun ja Porin läänin II piirin virkatalojen tarkastajaksi. Turussa hänet laitettiin ruotsalaiseen reaalilyseoon (Åbo svenska lyceum), josta hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1924.


title: Carl Eric Sonck

text: Vuonna 1924 Carl Eric Sonck kirjautui Turun yliopistoon suorittamaan lääketieteen kandidaatin tutkintoa edeltävää medikofiilitutkintoa, jonka hän sai valmiiksi vuonna 1926. Sonck siirtyi seuraavaksi Helsingin yliopistoon suorittamaan jatko-opintoja. Kandidaatintutkinnon hän sai valmiiksi vuonna 1927. Sonck valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1933 ja iho- ja sukupuolitautien erikoislääkäriksi vuonna 1938. Vuonna 1941 Sonck väitteli tohtoriksi, ja vuonna 1944 hän sai dosentin arvonimen. Tämän jälkeen hän toimi Helsingin yliopistossa dermato-venerologian dosenttina vuoteen 1957 saakka.


title: Carl Eric Sonck

text: Turun yliopiston iho- ja sukupuolitautiopin professoriksi Sonck valittiin vuonna 1955. Tässä tehtävässä hän toimi eläkkeelle jäämiseensä, vuoteen 1972 saakka. Sonck perusti Turun ihotautiklinikalle sienilaboratorion, jossa hän teki uranuurtavaa tutkimustyötä erityisesti hiivoista. Tutkimuksissaan Sonck löysi kaikkiaan viisi tieteelle aiemmin tuntematonta hiivalajia. Uransa aikana hän julkaisi noin 150 lääketieteellistä artikkelia. Hän oli ruotsinkielisen Finska Läkaresällskapet -seuran jäsen ja toimi sen hallituksessa vuosina 1953–1956 ja seuran puheenjohtajana vuonna 1955.


title: Carl Eric Sonck

text: Eläkepäiviään Sonck vietti Helsingissä. Sonckin omaelämäkerta "Ihotautilääkäri muistelee" julkaistiin vuonna 1995.


title: Carl Eric Sonck

text: Carl Eric Sonck oli jo lapsena hyvin kiinnostunut luonnosta, linnuista, hyönteisistä ja erityisesti kasveista. Aikuisena hän erikoistui kasvitieteeseen ja erityisesti voikukkiin. Niiden keräilyn hän aloitti 1940-luvulla ja jatkoi sitä loppuelämänsä. Sonck löysi Suomesta ja ulkomailta noin sata tieteelle ennen tuntematonta voikukkalajia ja julkaisi nelisenkymmentä kasvitieteellistä artikkelia.


title: Carl Eric Sonck

text: Kasvitieteellisistä ansioistaan hänet nimitettiin Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan kunniatohtoriksi vuonna 1969. Sonckin kunniaksi on nimetty myös yksi voikukkalaji ("Taraxacum soncki", Lieksa), yksi leinikkilaji ("Ranunculus soncki", Kuopio) sekä yksi "Candida"-suvun hiivasienilaji ("Candida soncki"), joka löydettiin ensimmäisen kerran Turun yliopiston lastenklinikalta.


title: Carl Eric Sonck

text: Carl Eric ja hänen vaimonsa Karin Sonck lahjoittivat Hyvinkään taidemuseolle nykyisin museon pysyväisnäyttelynä olevan Yrjö Saarisen taiteen kokoelman. Carl Eric myös kirjoitti Saarisen elämäkerran ja kuvakirjan hänen teoksistaan. Sonck oli myös itse lahjakas taidemaalari. Hän teki elämänsä aikana noin 500 maalausta ja piirustusta ja piti taidenäyttelyitä useilla paikkakunnilla.


title: Carl Eric Sonck

text: Carl Eric Sonck meni naimisiin vuonna 1935 Karin Hertwigin (s. 18.12.1911) kanssa. Heille syntyi neljä lasta: Christel (s. 1938), Klaus Herman (s. 1940), Johan Rainer (s. 1942) ja Henrik Robert (s. 1945).


title: Weißenburg in Bayern

text: Weißenburg in Bayern on kaupunki Baijerissa, Saksassa. Se on Weißenburg-Gunzenhausenin alueen pääkaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 17 710 asukasta,


title: Weißenburg in Bayern

text: Weißenburg in Bayern sijaitsee keskisessä Baijerissa, Mittelfrankenin hallintoalueesta etelään. Alueen muita kaupunkeja ovat Ingolstadt (55,5 kilometrin päässä), Nürnberg (61,7 km), Augsburg (85 km), München (134,6 km) ja Würzburg (150,4 km).


title: Weißenburg in Bayern

text: Weißenburgissa vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 23,6 °C, mutta elokuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on joulu-, tammi- ja helmikuussa pakkasen puolella, tammikuussa peräti –3,3 °C.


title: Weißenburg in Bayern

text: Weißenburgin historian katsotaan alkavan roomalaisesta linnoituksesta, joka rakennettiin alueelle ensimmäisen vuosisadan lopulla. Asutus sijaitsi Rooman valtakunnan rajalla. 300-luvulta peräisin olevassa Tabula Peutingerianassa se mainitaan nimellä Biriciana. Germaanit hävittivät linnoituksen ja asettuivat asumaan kaupungin nykyisen keskustan kohdalle. Ensimmäinen tunnettu maininta nimestä Weißenburg on asiakirjassa vuodelta 867. Frankit sijoittivat hallintokaudellaan kaupunkiin kuninkaallisen residenssinsä. Legendan mukaan Kaarle Suuri oleili siellä johtaakseen Fossa Carolinan suunnittelua.


title: Weißenburg in Bayern

text: Weißenburgista tuli valtakunnankapunki vuonna 1296. Se jatkoi kasvuaan aina uskonpuhdistukseen saakka. Se liittyi, Nürnbergin tavoin, protestantteihin, mutta kärsi raskaasti tämän jälkeisissä sodissa. Weißenburg kuitenkin säilytti kaupunkioikeutensa rauhan tekoon saakka ja myös kasvoi jonkin verran.


title: Weißenburg in Bayern

text: Weißenburg menetti itsenäisyytensä vuonna 1802, ja se liitettiin osaksi Baijerin kuningaskuntaa vuonna 1806. Weißenburg kuitenkin säästyi kuihtumasta merkityksettömäksi, kun Nürnbergin ja Augsburgin välille rakennettu rautatie linjattiin kaupungin kautta, mikä osaltaan tuki teollistumista. Toisessa maailmansodassa yli 6 000 pakolaista ja Saksan menettämiltä alueilta karkotettua asettui asumaan kaupunkiin. Nämä ovat siitä lähtien olleet tärkeässä osassa kaupungin teollisuudessa ja kulttuurissa.


title: Weißenburg in Bayern

text: Historian moninaiset vaiheet ovat yhä nähtävissä Weißenburgissa. Rooman ajoilta on jäljellä useita raunioita. Näistä parhaiten säilyneisiin kuuluvat roomalaisen kylpylän jäänteet, jotka löydettiin vuonna 1977, ja museoitiin. keskiajalta peräisin oleva kaupunginmuuri on säilynyt lähes vahingoittumattomana torneineen. Kaupunginvaltuutetut ovat kokoontuneet vuodesta 1476 goottilaisessa kaupungintalossa.


title: Dancing Lasha Tumbai

text: Dancing Lasha Tumbai (, aikaisemmin Danzing) on ukrainalaisen drag-artistin Vjerka Serdjutškan musiikkikappale, joka edusti Ukrainaa Eurovision laulukilpailussa vuonna 2007 ja sijoittui kilpailussa toiseksi 235 pisteellä. Kappaleessa lauletaan neljällä kielellä: saksaksi, ukrainaksi, englanniksi ja venäjäksi. Lisäksi laulussa on sanoja, jotka eivät tarkoita mitään.


title: Dancing Lasha Tumbai

text: Laulukilpailun finaalissa Serdjutška ja hänen viisi taustalaulajaansa pukeutuivat hopean- ja kullanvärisiin vaatteisiin. Serdjutškan esiintymisasun selkäpuolella oli numero 69 ja taustalaulajilla numero 18, joka oli kappaleen esiintymisnumero finaalissa.


title: Dancing Lasha Tumbai

text: Serdjutškan mukaan lause ”lasha tumbai” on mongoliaa ja tarkoittaa kermavaahtoa, mutta oikeastaan laulun sanat eivät tarkoita mitään. Jotkut ovat myös kuulleet lauseen ääntyvän kuten englannin "Russia goodbye" ’hyvästi Venäjä’, joka viittaisi vuoden 2005 oranssiin vallankumoukseen.


title: Stet Howland

text: Stet Howland (s. 14. elokuuta Plymouth, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rumpali.


title: Stet Howland

text: Howland on soittanut yhtyeissä Temple of Brutality, RUN21, Killing Machine, Belladonna, The Howlin' Dogs, Impellitteri, Carnival of Souls ja W.A.S.P.


title: Stet Howland

text: W.A.S.P.:n riveissä vuosina 1992–2004 Howland ehti levyttää seitsemän studioalbumia ja kaksi livealbumia. Vuoden 2006 helmikuussa hän ilmoitti lähtevänsä W.A.S.P.:sta keskittyäkseen Temple of Brutality -yhtyeen toimintaan.


title: Stet Howland

text: Stet Howland meni naimisiin vaimonsa Christinan kanssa 12. marraskuuta 2005 Fort Myers Beachissä Floridassa.


title: We Are the Ark

text: We Are The Ark on ruotsalaisen The Ark -yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin 25. syyskuuta 2000. Albumilta julkaistiin neljä singleä: ”It Takes a Fool to Remain Sane”, ”Echo Chamber”, ”Joy Surrender” ja ”Let Your Body Decide”. Albumia on myyty Ruotsissa yli 140 000 kappaletta ja se pysyi maassa listoilla yli 40 viikkoa. "We Are The Ark" on edelleen The Arkin myydyin albumi Ruotsissa.


title: Inowrocław

text: Inowrocław [] (, ent. Hohensalza) on kaupunki Kujavia-Pommerin voivodikunnassa Puolassa. Vuonna 2004 kaupungissa oli 77 647 asukasta. Kaupunki on kuulunut Kujawy-Pomorzen voivodikuntaan vuodesta 1999 ja se on voivodikunnan viidenneksi suurin kaupunki. Vuosina 1975–1998 se kuului Bydgoszczin voivodikuntaan. Inowrocław on teollisuuskaupunki ja se sijaitsee noin 40 kilometriä kaakkoon Bydgoszczin kaupungista.


title: Inowrocław

text: Inowrocławin ystävyyskaupunki on Bad Oeynhausen Saksassa.Preussi otti Inowrocławin haltuunsa vuonna 1772 Ensimmäisen Puolan jaon aikana ja se lisättiin Netzen alueeseen. Wienin kongressin (1815) seurauksena alueesta tuli osa Preussille kuuluvaa Posenin provinssia. Kaupunki ja alue nimettiin uudelleen Hohensalzaksi joulukuun 5. päivä, vuonna 1904. Alue palautettiin Puolalle Versaillesin sopimuksen seurauksena ja myös aikaisempi nimi palautettiin.


title: Inowrocław

text: Toisen maailmansodan aikana, 11. syyskuuta 1939, Saksan armeija otti Inowrocławin haltuunsa ja se uudelleennimettiin Hohensalzaksi. 26. marraskuuta 1939 kaupunki liitettiin Saksaan. Saksan joukot poistuivat Puna-armeijan lyöminä tammikuussa 1945 ja kaupunki palautettiin Puolalle.


title: Marianne Liljeström

text: Marianne Liljeström on suomalainen naistutkimuksen professori. Hän on toiminut Turun yliopiston naistutkimuksen professorina vuodesta 2005 lähtien. Aiemmin Liljeström on toiminut yliassistenttina Tampereen yliopistossa.


title: Marianne Liljeström

text: Liljeström on käsitellyt tutkimustyössään erityisesti Venäjän ja Neuvostoliiton historiaa, naistutkimuksen oppihistoriaa ja feministisiä teorioita sukupuolesta, seksuaalisuudesta ja ruumiillisuudesta. Lisäksi hän on ollut toimittamassa useita alansa oppikirjoja.


title: Aistivamma

text: Aistivamma on aistin toimintaa heikentävä tai sen estävä vamma. Aistivamma saattaa olla synnynnäinen tai myöhemmin esimerkiksi sairauden tai onnettomuuden seurauksena kehittynyt. Aistit heikkenevät myös iän myötä.


title: Aistivamma

text: Aistivammaisten apuvälineitä käyttävät kuulo- ja näkövammaiset. Sokean henkilön tunnistettavin apuväline lienee valkoinen keppi. Kuurojen apuvälineistä mainittakoon heidän yhteisössään polemiikkia herättänyt sisäkorvaistute. Apuvälineiden avulla ei välttämättä kyetä korjaamaan puuttuvaa tai heikkoa aistia, mutta ne mahdollistavat käyttäjälleen sujuvamman toiminnan.


title: Technics SL-1200

text: Technics SL-1200 on Technicsin levysoitinmalli, jonka valmistaminen aloitettiin vuonna 1972. Alun perin sitä markkinoitiin hifi-tuotteena, mutta se tuli nopeasti suosituksi DJ- ja radiokäytössä. Vuonna 1978 alettiin valmistaa SL 1200MK2 -levysoittimia. Päivitetyssä MK2-mallissa oli useita uudistuksia vanhaan verrattuna ja siitä on muodostunut standardi DJ-käytössä. Vuodesta 1972 lähtien soittimia on myyty noin 3 miljoonaa kappaletta. Technics SL-1200 -levysoitinta pidetään yhtenä luotettavimmista ja kestävimmistä levysoittimista koskaan. Useat 70-luvulla valmistetut soittimet ovat yhä raskaassa käytössä. Kuitenkin viime vuosina uudet levysoittimet, kuten Stanton str8 150, Vestax PDX ja Numark TTx1 ovat nousseet rinnalle varteenotettaviksi kilpailijoiksi.


title: Frankie Banali

text: Frankie Banali (s. 14. marraskuuta 1953) on yhdysvaltalainen rumpali, joka soittaa nykyään heavy metal -yhtye Quiet Riotissa. Banali on myös yhtyeen manageri.


title: Frankie Banali

text: Banali on tehnyt pitkän uran myös Billy Idolin ja W.A.S.P.:in studiorumpalina. Glam metal -yhtye Faster Pussycat palkkasi Banalin lyhyeksi aikaa kiertuerumpalikseen.


title: Frankie Banali

text: Banali osti ensimmäisen Ludwig-merkkisen rumpusettinsä 18-vuotiaana.


title: Unicorn (albumi)

text: Unicorn on Tyrannosaurus Rexin kolmas albumi, ennen kuin yhtye muutti nimensä T. Rexiksi. Albumi on ilmestynyt 1969 ja kaikki kappaleet ovat Marc Bolanin käsialaa. Tämä on viimeinen albumi, jolla Steve Peregrin Took esiintyi, ennen eroamistaan yhtyeestä.


title: Luettelo italialaisista juustoista

text: Luettelo italialaisista juustoista.


title: Takuya Kanbara

text: Takuya Kanbara () on 10-vuotias poika "Digimon Frontier"-sarjassa.


title: Takuya Kanbara

text: Takuya on joukon johtaja, siksi hän usein joutuu kiistaan Kouji Minamoton kanssa. Takuya on kuin isoveli Tomoki Himille ja on ihastunut Izumi Orimotoon. Takuyalla on lentäjänlasit, niin kuin kaikkien tuotantokausien johtajilla (Adventure:Taichi, Zero Two:Daisuke, Tamers:Takato). Hänellä on musta-punainen digivice.


title: Takuya Kanbara

text: "Digimon Adventure V-Tamer 01"-mangassa Takuya auttoi Taichia kukistamaan Metamormonin. "Digimon Fusionin" kolmannella kaudella mystinen kellokauppias kutsui Takuyan avuksi taistelussa Quartzmonia vastaan. Takuya muuntautui Kumamonin tuomien Spiritien avulla Susanoomoniksi ja taisteli Quartzmonin luomia Vamdemoneja, VenomVamdemoneja ja BelialVamdemoneja vastaan.


title: Takuya Kanbara

text: Takuya pitää hallussaan AncientGreymonin Tulen spiritiä.


title: Majak

text: Majak on ydinpolttoaineen jälleenkäsittelylaitos Venäjällä Tšeljabinskin alueen pohjoisosissa noin 71 km Tšeljabinskistä luoteeseen. Majakin alue sijaitsee Ozjorskin ja Kyštymin kaupunkien lähellä, noin 5-10 kilometriä Ozjorskista etelään ja kaakkoon.


title: Majak

text: Ydinasekilpajuoksun alkaessa alueelle perustettiin plutoniumin tuotantoreaktoreita jo 1945-1948. Alueella oli aikanaan 5 ydinreaktoria, sittemmin siitä on tullut tunnettu erityisesti ydinjätteen varastointi- ja jälleenkäsittelylaitoksena.


title: Majak

text: Myös suomalaisesta Loviisan ydinvoimalaitoksesta kuljetettiin korkea-aktiivista käytettyä ydinpolttoainetta yli 20 vuoden ajan käsiteltäväksi Majakiin, vuoteen 1996 asti.


title: Majak

text: Kyštymin ydinonnettomuus oli maailmanhistorian kolmanneksi pahin ydinonnettomuus ja siihenastisista pahin. Laitoksessa tapahtui 29. syyskuuta 1957 voimakas räjähdys jätesäiliössä, jossa oli korkearadioaktiivista jätettä. Tapahtuma tunnetaan "Kyštymin onnettomuutena", ja saastuneesta alueesta on myöhemmin käytetty nimitystä "Kyštymin jalanjälki". Räjähdys johtui säiliön jäähdytysjärjestelmän viasta.


title: Majak

text: Päästön määrä oli 40 PBq fissiotuotteita. Päästöstä 91 prosenttia muodostivat cerium-144 ja zirkonium-95 (molemmat melko lyhytikäisiä isotooppeja, joiden puoliintumisajat ovat 285 ja 64 vuorokautta). Lisäksi oli 1 PBq strontium-90:ää, ja 13 TBq cesium-137:ää. 300 × 50 km:n laajuisen saastuneen vyöhykkeen (EURT) saastuneisuus oli Sr-90:lla yli 4 kBq/m². Sr-90:n kokonaislaskeuma oli noin 2 kBq/m². 17 km²:n laajuisen alueen saastelaskeuma oli noin 100 MBq Sr-90/m².


title: Majak

text: Laskeuma-alueen asukasmäärä oli 270 000. Alueelta evakuoitiin kuitenkin vain 10 000 henkeä. Suurevakuointi suoritettiin siellä, missä ylittyi Sr-90:n, puoliintumisajaltaan 28,8 vuotta, kriittinen raja. Noin 800 km² suuruinen maa-alue julistettiin käyttökieltoon, mutta 82 prosenttia alueesta on myöhemmin metsitetty ja otettu maatalouskäyttöön.


title: Majak

text: Neuvostoliiton viranomaiset salasivat Kyštymin onnettomuuden pääosin vuoteen 1980, jolloin neuvostoliittolainen biologi Žores Medvedev paljasti sen. Tapahtuma on luokiteltu toiseksi korkeimmalle tasolle 6 (vakava ydinonnettomuus) kansainvälisellä, 7-portaisella INES-asteikolla.


title: Majak

text: Laitoksen ympäristössä on tapahtunut useita ympäristökatastrofeja sen perustamisesta lähtien, ja aluetta pidetään yhtenä maailman saastuneimmista.


title: Majak

text: Tšeljabinskin alueella Venäjällä havaittiin 30. syyskuuta 2017 kohonneita radioaktiivisen ruteniumin pitoisuuksia. Venäjä selitti radioaktiivisuuden johtuvan ilmakehässä tuhoutuneesta satelliitista, mutta lännessä epäiltiin vuodon tulleen Majakin jälleenkäsittelylaitokselta. Venäjä kiisti epäilyn, mutta radioaktiivisuudelle ei ole saatu uskottavaa selitystä.


title: Fuego

text: Fuego () on aktiivinen kerrostulivuori Guatemalan keskiosassa Sacatepéquezin, Escuintlan ja Chimaltenangon alueella, Antiguan kaupungin lähellä. Fuego on yksi aktiivisimmista ja vaikuttavimmista Keski-Amerikan tulivuorista. Sen purkaukset ovat voimallisia. Vuoden 1524 jälkeen purkauksia on ollut yli 60. Sen alarinteillä olevissa kylissä on siksi pysyvä hälytystila.


title: Fuego

text: Fuego purkautui edellisen kerran 3. kesäkuuta 2018. Purkaukseen liittyi lahareita, pyroklastisia virtauksia ja tuhkan satamista. Se aiheutti ainakin 114 ihmisen kuoleman ja 300 ihmisen loukkaantumisen ja oli Fuegon rajuin purkaus 40 vuoteen.


title: Fuego

text: Andesiittiset ja basalttiset laavat vallitsevat Fuegolla, ja nuoremmat laavapurkaukset ovat tyypillisesti mafisempia kuin vanhemmat. Fuegon korkeus on 3 763 metriä merenpinnasta. 1 300 metrin korkeuteen asti vuoren rinteet ovat kasvillisuuden peitossa.


title: Toni Nadal

text: Toni Nadal (s. 1961 Manacor) on espanjalainen tennisvalmentaja, joka on toiminut lähinnä veljenpoikansa Rafael Nadalin valmentajana. Heidän yhteistyönsä on kestänyt Rafaelin lapsuudesta asti. Toni ehdotti Rafaelille, että tämä alkaisi pelata tennistä vasemmalla kädellä, vaikka hän on alun perin oikeakätinen. Vuonna 2017 Toni jätti Rafaelin valmentamisen entisen tennispelaajan, Carlos Moyàn vastuulle.


title: Toni Nadal

text: Nadalin veli Miguel Ángel on entinen huippujalkapalloilija.


title: Alastaron kirkko

text: Alastaron kirkko on kirkkorakennus entisessä Alastaron kunnassa Loimaalla Varsinais-Suomessa. Se valmistui alun perin vuonna 1751 Henrik Kattilin rakentamana Loimaan kirkoksi ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuosina 1841, kun Loimaalle oli valmistunut uudeksi kirkoksi nykyinen Kanta-Loimaan kirkko. Loimaan vanhan kirkon paikka jäi tällöin tyhjilleen, mutta paikalla on vielä vanhaa kirkkoa ympäröinyt hirsiaita.


title: Alastaron kirkko

text: Alkujaan kirkko oli kuoripäädystään taitettu, nykyään harvinainen tukipilarikirkko, jonka kylkiäisinä olivat sakaristo ja asehuone. Siirtämisen lomassa kirkkoon lisättiin 25-metrinen torni sekä nykyiset korkeammat kylkiäiset. Niiden suunnittelija on arkkitehti Pehr Johan Gylich. Kirkon nykyisen ulkoasun on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck vuosina 1896–1897. Muutoksessa lisättiin pienet eteiset ja tehtiin uusi sakaristo. Kirkon sisäkate on laakea lautaholvaus, kuorissa särmikäs kupu.


title: Alastaron kirkko

text: Kirkon alttari on peräisin vuodelta 1752 ja urut vuodelta 1954. Alttaritaulun on maalannut Jacobus Schultz vuonna 1741 ja se on nimeltään "Ristiinnaulittu, Herran ehtoollinen ja Ylösnousemus". Kirkkomaalla on kaksi Wäinö Aaltosen veistosta, sankarihautojen muistomerkki (1951) ja kuvanveistäjän ensimmäinen julkinen työ, vuoden 1918 muistomerkki.


title: Aki Alamikkotervo

text: Aki Alamikkotervo (s. 28. marraskuuta 1962 Tervola) on suomalainen tenorilaulaja ja laulunopettaja. Hän on ollut kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperaan vuodesta 1999.


title: Aki Alamikkotervo

text: Alamikkotervo opiskeli Oulun konservatoriossa ja suoritti laulunopettajalinjan jatkotutkinnon vuonna 1993. Hän piti samana vuonna ensikonserttinsa. Alamikkotervo on opiskellut myös Italiassa Paolo Silverin johdolla.


title: Aki Alamikkotervo

text: Alamikkotervo on vieraillut Savonlinnan oopperajuhlilla vuodesta 1997. Alamikkotervo on vieraillut myös suomalaisissa alueoopperoissa, Tukholman kuninkaallisessa oopperassa, Moskovan Novaja-oopperassa ja Wienissä. Keväällä 2005 hän vieraili Kansallisoopperan kanssa Pietarin Mariinski-teatterissa.


title: Aki Alamikkotervo

text: Vuonna 1989 Alamikkotervo voitti kolmannen palkinnon Timo Mustakallio -laulukilpailussa. Vuonna 1997 hänet nimettiin Vuoden oopperasolistiksi.


title: Aki Alamikkotervo

text: Lähde


title: Alavan kirkko

text: Alavan kirkko on kirkkorakennus Kuopiossa. Sen suunnittelusta vastasi sveitsiläissyntyinen André Schütz. Schützin ehdotus valittiin arkkitehtikilpailun perusteella. Kirkko on valmistunut vuonna 1968, ja se edustaa 1960-luvun modernismia.


title: Alavan kirkko

text: Kirkon järkälemäinen ulkoasu jakaa mielipiteitä, jopa siinä määrin, että se on monen mielestä kaupungin rumimpia rakennuksia.


title: Alavan kirkko

text: Kirkon remontissa 2014–2015 uusittiin ulkoelementit. Kirkko olisi muutenkin korjauksen tarpeessa, mutta rahapulan vuoksi muut remontit lykkääntyivät myöhemmäksi. Korjaustöitä valvoi Museovirasto. Tontin tasakattoiset asuinrakennukset puretaan.


title: Alavan kirkko

text: Kirkko otettiin käyttöön jälleen maaliskuussa 2015. Sinne sijoitettiin kuvanveistäjä Pauno Pohjolaisen teos "Keskustelu taivaan asujaimen kanssa" ja Jenni Rutosen teos "Kastepuu".


title: Alavan kirkko

text: Arkkitehti Heikki Tegelmanin mukaan kirkko edustaa "arvokasta betonibrutalismia". Hän uskoo että kirkkoa rumaksi moittivat eivät vain ole tottuneet sentyyppiseen arkkitehtuuriin.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: Vainiola on Rauman Lukon kasvatti. Hän voitti seuran C-nuorten sisäisen pistepörssin kaudella 2000–2001 tehoilla 9+16=25. Seuraavalla kaudella 2001–2002 Vainiola voitti Lukon B-nuorten sisäisen syöttöpörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton junioriuransa pitkäaikaisen tutkaparinsa Petri Lammassaaren kanssa. Kaudella 2003–2004 hän toimi seuran A-nuorten pääasiallisena kakkossentterinä ja oli Lukon kolmanneksi paras pistemies tehoilla 11+27=38. Vainiola debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä pelattuuaan kolme Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: Kesällä 2005 Vainiola liittyi Lukon SM-liigajoukkueen rinkiin ja pelasi heidän mukanaan harjoitusotteluita. Hän pelasi kauden 2004–2005 kuitenkin kokonaan seuran A-nuorissa, joiden kapteenina Vainiola toimi. Hän voitti tehoilla 21+41=62 koko A-nuorten SM-liigan piste- ja syöttöpörssin. Vainiolalla oli myös koko sarjan paras piste per peli -keskiarvo (1.59). Hänet valittiin myös A-nuorten SM-liigan lokakuun 2004 kuukauden pelaajaksi.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: Kaudella 2005–2006 Vainiola debytoi Lukon SM-liigajoukkueessa ja nousi sen vakiokokoonpanoon. Hänen tulokaskautensa toi 49 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5. Vainiola pelasi kautensa varsin pienessä roolissa. Hän teki liigauransa avausmaalin läpiajosta kauden viimeisessä ottelussa 15. maaliskuuta 2006 Tapparaa vastaan ottelun viimeisellä minuutilla ajassa 59.07. Vainiola pelasi osan kaudestaan myös vielä Lukon A-nuorissa. Hän teki siellä 15 runkosarjaottelussa 23 tehopistettä ja Vainiolan piste per peli -keskiarvo (1.53) oli jälleen A-nuorten SM-liigan paras. Helmikuussa 2006 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Lukon kanssa.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: Myös toisella SM-liigakaudellaan 2006–2007 Vainiolalta jäi läpimurto tekemättä. Hän pelasi kautensa pääasiassa itselleen hieman luonnottomassa roolissa nelosketjun laitahyökkääjänä. Vainiola pelasi myös yhteensä viisi Mestis-ottelua lainalla Forssan Palloseuran ja Kajaanin Hokin paidoissa. Kaudella 2007–2008 hän jatkoi Lukossa pienessä roolissa ja pelasi kokoonpanoon mahtuessaan useimmiten 13. hyökkääjänä. Vainiola teki molempina kahtena jälkimmäisenä liigakautenaan runkosarjassa kuusi tehopistettä, joka on jäänyt toistaiseksi hänen yhden kauden piste-ennätyksekseen. Kaudella 2008–2009 Vainiola jatkoi uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IK Oskarshamnissa.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: Yhden Ruotsissa vietetyn vuoden jälkeen Vainiola siirtyi kaudeksi 2009–2010 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue KooKoohon. Hän oli tehoilla 18+22=40 joukkueen kolmanneksi paras pistemies. Vainiola voitti myös koko kevään 2010 pudotuspelien maalipörssin ja jakoi pistepörssin voiton Jokipoikien Antti Kerälän kanssa tehoilla 7+6=13. Hän jakoi myös KooKoon sisäisen tehotilaston voiton Matti Ahon kanssa lukemalla +7. Vainiola voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Toukokuussa 2010 hän teki vuoden mittaisen ja 6. syyskuuta asti kestävän koeajan sisältäneen sopimuksen Helsingin IFK:n kanssa. Vainiola pelasi siellä kahden European Trophy -ottelua tehden kolme maalia, mutta hän jäi kauden 2010–2011 kynnyksellä lopulta ilman sopimusta. Noin viikkoa myöhemmin Vainiola palasi vuoden mittaisella sopimuksella KooKoohon. Hän oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 16+18=34.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: Kaudeksi 2011–2012 Vainiola siirtyi TuToon. Hän nousi joukkueen kapteenistoon ja jakoi TuTon sisäisen pistepörssin tehoilla 15+28=43, joilla Vainiola jakoi koko Mestiksen pistepörssin kolmannen sijan Sportin Mika Halavan kanssa. Hän jakoi myös sarjan voittomaalipörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa viidellä ratkaisumaalillaan. Vainiola voitti myös TuTon sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Kaudella 2012–2013 hän teki Mestiksen yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 14+32=46, joilla Vainiola voitti TuTon sisäisen pistepörssin ja sijoittui sarjan pistepörssissä kolmanneksi. Kevään 2013 pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Antti Virtasen kanssa tehoilla 4+8=12. Vainiola voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Hänet valittiin Mestiksen tammikuun 2013 kuukauden pelaajaksi. Vainiola edusti kauden aikana myös Etelän joukkuetta Mestis Hockey Dayn tähdistöottelussa.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: Kesän 2013 Vainiola halusi harjoitella yksin ja pohtia tulevaisuuttaan, joten hän teki lopulta jatkosopimuksen TuTon kanssa vasta kauden 2013–2014 kynnyksellä. Vainiola oli TuTon toiseksi paras maalintekijä 20 osumallaan Aki Keinäsen jälkeen. Hän voitti kauden päätteeksi taas Mestis-pronssia. Alkukauden 2014–2015 Vainiola oli ilman sopimusta, kunnes hän teki lokakuussa 2014 loppuvuoden kattavan sopimuksen Tapparan kanssa. Hän aloitti kuitenkin lyhyemmän sopimuksensa hakemalla pelituntumaa sarjatasoa alempaa Lempäälän Kisan paidasta. Vainiola pelasi Tapparassa kaksi ottelua, jonka jälkeen hän jatkoi tammikuussa 2015 ottelukohtaisella sopimuksella LeKissä. Saman kuun lopulla Vainiola siirtyi loppukaudeksi SM-liigajoukkue Turun Palloseuran paitaan. Helmikuussa vain kolmen pelaamansa ottelun jälkeen hän teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kaudella 2015–2016 Vainiola jakoi TPS:n pudotuspelien sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +3.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: TPS ei käyttänyt Vainiolan sopimuksessa ollutta optiota. Hän siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella Kalevan Palloon. Hän ehti pelata joukkueessa vain neljä runkosarja- ja Mestarien liigan ottelua, kunnes Vainiolan kausi päättyi loukkaantumiseen. Kesäkuussa 2017 hän teki KalPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen, kuten taas helmikuussa 2018.


title: Ville-Vesa Vainiola

text: Vainiola on pelannut nuorten maaotteluita.


title: Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2007

text: Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti hopeaa vuoden 2007 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Askaisten kirkko

text: Askaisten kirkko on 1600-luvun suurvalta-aikaa edustava kivinen kirkkorakennus Askaisissa nykyisen Maskun kunnan alueella Varsinais-Suomessa. Kirkon vierellä on eriilinen kellotapuli vuodelta 1779.


title: Askaisten kirkko

text: Kirkon tarkkaa ikää ei tiedetä, mutta se on rakennettu samalla paikalla olleen puisen kirkon tilalle ja sen nykyinen ulkoasu on peräisin kenraalikuvernööri Herman Klaunpoika Flemingin teettämästä uudistuksesta vuodelta 1653. Fleming oli Louhisaaren kartanon omistaja ja kirkko rakennettiin kartanon kappelikirkoksi.


title: Askaisten kirkko

text: Vuonna 2009 Museovirasto määritteli Louhisaaren kartanon ja Askaisten kirkon yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Askaisten kirkko

text: Askaisten kirkon seinien alaosa on kiveä ja yläosa tiiltä, raja kulkee hiukan ikkunoiden alareunan alapuolella. Seinät on kalkittu kauttaaltaan ulkopuolelta vaaleaksi. Pohjamuodoltaan pitkäkirkko-tyyppiä olevan rakennuksen pohjoisseinustalla on sakasti ja eteläseinustalla Carpelan-suvun hautakammion eteishuone.


title: Askaisten kirkko

text: Kirkon paanukatto on hollantilaistyylinen eli kaartuvalappeinen satulakatto. Katon harjalla on kolme koristeellista ristiä, joiden huipussa on viirit.


title: Askaisten kirkko

text: Yksilaivaisen kirkon sisäkatto muodostuu kolmesta holvista. Vaippaosien yhtymäkohta on terävä eli holvissa ei ole ruoteita. Sisäpuoliset seinä- ja holvipinnat ovat valkeiksi kalkitut.


title: Askaisten kirkko

text: Ulko-ovessa on alkuperäiset 1600-luvulta peräisin olevat taotut lyötteet, kolkutin ja avaimet. Ovilevyssä on vinoneliöpanelointi ja runsaasti koristeellisia isoja takonauloja. Tarinan mukaan ovi olisi tuotu sotasaaliina kolmikymmenvuotisesta sodasta saksalaisesta luostarista.


title: Askaisten kirkko

text: Kirkon ikkunoiden lasit ovat vinoneliön malliset ja koottu yhteen lyijypuittein. Yhdessä eteläsivun ikkunassa on lasimaalaukset, jotka esittävät Klaus Hermaninpoika Flemingiä ja hänen vaimojaan Elena Henrikintytär Hornia ja Dorotea von Rappenia, maalausten arvellaan olevan peräisin nykyisen kirkon paikalla olleesta puukirkosta. Ikkunoiden vanhimmat säilyneet lasiruudut ovat vuodelta 1653.


title: Askaisten kirkko

text: Tamminen barokkityylinen saarnastuoli on saksalaista alkuperää, tilattu flensburgilaiselta hovipuusepältä ja Herman Klaunpoika Flemingin ja hänen vaimonsa Kristiina Rosladin lahjoittama. Toisen tarinan mukaan Herman Klaunpoika Fleming olisi kirkon ulko-oven lisäksi tuonut myös saarnastuolin sotasaaliina. Saarnastuoli on koristeltu runsain korkokuvin, jotka esittävät Vapahtajaa, apostoleja ja evankelistoja. Kaikukatoksen ovat lahjoittaneet Herman Klaunpoika Fleming ja Kristiina Rosladin, katokseen on kaiverrettu heidän vaakunansa.


title: Askaisten kirkko

text: Louhisaaren kartanon isäntäväelle oli kuorissa omat herrasväen penkit, joiden arvellaan olevan 1600-luvulta ja olleen aluksi lattian tasossa. Valmistauduttaessa Louhisaaren kartanon vuodesta 1767 vuoteen 1789 omistaneen hovijunkkari Herman Flemingin (1734–1789) ja Anna Rehbinderin häihin penkit on sijoitettu pilareille lehtereiksi ja maalattu koristeellisesti. Penkkien etulaitaan on maalattu vaakunat, oikeanpuoleiseen Flemingien ja vasemmanpuoleiseen Rehbinderin suvun.


title: Askaisten kirkko

text: Kuorissa on myös muita penkkejä, joiden ulkoasu viittasi suoraan penkillä istuvien asemaan arvoasteikossa – mitä ylempänä, sitä koristellumpi penkki. Kuorin oikealla puolella on papin perheen ja samalla puolella sitä vastaan kohtisuorassa suunnassa kirkkoväärtin penkki. Kuorin vasemmalla sivulla istuivat lukkari ja suntio. Aikaisemmin kuorin ja kirkkosalin välillä oli aita ovineen.


title: Askaisten kirkko

text: Urut kirkkosalin takaosan parvella ovat 12-äänikertaiset, ne rakensi saksalais-suomalainen urkurakentaja Hans Heinrich vuonna 1979. Ruotsalaisen August Tholanderin vuonna 1859 maalaaman Vapahtajaa Getsemanessa esittävän alttaritaulun lahjoitti Askaisten Lempisaaren kartanon omistaja Lars Gabriel von Haartman. Aikaisempi alttaritaulu on siirretty sakastiin, sen maalasi suomalainen taidemaalari Jonas Bergman vuonna 1749. Kaksiosaisen teoksen yläosa esittää Kristusta ristillä ja alaosa ehtoollisen asettamista.


title: Askaisten kirkko

text: Kirkossa on kolme kynttiläkruunua, joista kuorissa oleva on Suomen marsalkka Mannerheimin Askaisten kirkolle jo vuonna 1928 lahjoittama. Kynttiläkruunu oli Mannerheimilla Helsingissä ja luovutettiin Askaisten kirkkoon hänen kuolemansa jälkeen. Käytävällä keskimmäisenä oleva kruunu on vanhin, se on ostettu 1684 ja lähinnä ovea on vuonna 1733 lahjaksi saatu kynttiläkruunu.


title: Askaisten kirkko

text: Kirkon sisustukseen kuuluu myös vuonna 1823 seurakunnan nuorilta miehiltä lahjaksi saatu kaappikello alttariseinällä. Alttarivaatteet ovat vuodelta 1983, niiden suunnittelija on askaislainen taiteilija Hulda Potila.


title: Askaisten kirkko

text: Askaisten kirkossa on useita hautausvaakunoita. Kuorissa vasemmalla sivuseinällä on vuonna 1687 kuolleen Kustaa Flemingin hautausvaakuna ja oikealla sivuseinällä eversti Kristian von Stefgrenin hautausvaakuna vuodelta 1695. Urkuparven takaseinällä urkujen oikealla puolella on vuodelta 1668 oleva Juhana Freytagin hautausvaakuna.


title: Askaisten kirkko

text: Aatelisten tapoihin kuului, että hautajaisiin osallistuivat edustajat vainajan kahdeksasta isän- ja kahdeksasta äidinpuoleisesta suvusta. Hautaussaatossa kannettiin vainajan hautausvaakunaa ja sen perässä näiden kuudentoista esivanhempien sukujen hautausvaakunoita. Urkujen taustaseinällä eteläpuolella on vuonna 1652 kuolleen Herman Klaunpoika Flemingin hautausvaakuna (päävaakuna), kirkkosalin pohjoisseinällä on siihen liittyvät hänen isänpuoleisen sukunsa ja eteläseinällä äidinpuoleisen sukunsa sukuvaakunat.


title: Askaisten kirkko

text: Kirkon lattian alla on Louhisaaren kartanon 1400-luvun puolivälistä vuoteen 1792 asti omistaneen ja kartanolinnan rakennuttaneen Flemingin suvun hautaholvi, jonne on kulku alttarin edessä lattiassa olevasta kalkkikivilaatan peittämästä aukosta Kirkon alla olevan Carpelan-suvun hautakammion eteishuone on kirkon eteläseinustalla. Suku omisti muun muassa Ohensaaren kartanon Maskussa 1600-luvun puolivälistä vuoteen 1754 ja vuodesta 1764 1900-luvun alkuun.. Hautausmaalla on Mannerheim-suvun uusklassinen vuodelta 1823 oleva hautakappeli. Suku omisti Louhisaaren kartanon Flemingien jälkeen.


title: Askaisten kirkko

text: Kirkon vierellä oleva kellotapuli valmistui Mikael Piimäsen johdolla 1779, sen alin kerros on kiveä ja valkoiseksi rapattu. Puinen yläosa on kahdeksankulmainen, huomattavasti alaosaa kapeampi ja sen kupoli on sipulimallinen. Myös kellotapulissa on paanukatto.


title: Askaisten kirkko

text: Tapulissa on kolme kelloa, joista kaksi vanhinta ovat Louhisaaren kartanon lahjoittamia. Pienin kello on valettu Tallinnassa vuonna 1548.


title: Askaisten kirkko

text: Hautausmaa on kirkon ympärillä ja kuusiaidan rajaama. Mannerheimin suvun hautakappeli on Carl Ludvig Engelin suunnittelema, ja sen rakennutti kreivi Carl Erik Mannerheim, joka omisti silloin (1823) Louhisaaren kartanon. Marsalkka Mannerheim antoi restauroida kappelin vuonna 1935, sen yhteydessä rakennukseen tehtiin ikkuna, tuhkauurnien paikat ja istutuksia sen ympärille. Mannerheim kävi Askaisissa vielä vuonna 1945 ja ainakin tuolloin ajatteli tulevansa haudatuksi sukuhautaan, koska hän sanoi tulevansa seuraavan kerran tykinlavetilla. Hän ei ollut kuitenkaan erikseen antanut määräystä hautapaikastaan eikä hautaus Askaisiin siten toteutunut.


title: Askaisten kirkko

text: Mannerheimin hautakappelin rakennuttajan leski Vendla Sofia Mannerheim oli luonnon ystävä ja kiinnostunut puutarhanhoidosta eikä halunnut tulla haudatuksi suvun kellariholviin, vaan kirkkomaalle.


title: Askaisten kirkko

text: Askaisten sankarihautojen muistomerkin on suunnitellut Markku Ekblom ja se on pystytetty vuonna 1951.


title: Eberbach

text: Eberbach [ˈeːbɐbax] on kaupunki Lounais-Saksassa, Baden-Württembergin osavaltion pohjoisosassa. Runsaan 15 000 asukkaan Eberbach sijaitsee Neckar-joen varrella.


title: Eberbach

text: Eberbach sijaitsee Baden-Württembergin osavaltion pohjoisosassa Neckar-joen laaksossa keskellä Odenwaldin keskivuoristoaluetta. Kaupungin kupeessa sijaitsee 626  metriä korkea Katzenbuckel, Odenwaldin korkein vuori. Lähin suurkaupunki on Heidelberg, joka sijaitsee 33 kilometriä länteen. Eberbach kuuluu Rhein-Neckar-Kreisin piirikuntaan, joka on osa Rein-Neckar-kolmion metropolialuetta.


title: Eberbach

text: Eberbachin naapurikaupungit ja -kunnat ovat Mudau koillisessa, Waldbrunn idässä, Zwingenberg kaakossa, Neunkirchen etelässä, Schönbrunn lounaassa, Hirschhorn lännessä, Rothenberg luoteessa sekä Beerfelden ja Hesseneck pohjoisessa. Neljä viimeisintä kuuluvat Hessenin naapuriosavaltioon.


title: Eberbach

text: Eberbachin kokonais-pinta-ala on 81,16 neliökilometriä, josta kolme neljäsosaa on metsän peittämää. Kaupungin alueeseen kuuluvat varsinaisen Eberbachin kantakaupungin lisäksi Brombachin, Friedrichsdorfin, Lindachin, Pleutersbachin, Rockenaun, Badisch Igelsbachin, Gaimühlen, Unterdielbachin ja Badisch Schöllenbachin kaupunginosat. Igelsbachin ja Schöllenbachin kylät ovat kummatkin jaettu Eberbachiin kuuluvaan Badenin puoliseen ja Hessenin puoliseen osaan: Hessisch Igelsbach on Hirschhornin kaupunginosa, Hessisch Schöllenbach kuuluu Hesseneckin kuntaan.


title: Eberbach

text: Eberbachin nykyisin enää rauniona säilynyt linna rakennettiin jo 1000-luvulla. Eberbachin kaupungin perustamisajankohtana pidetään kuitenkin vasta vuotta 1227. Tällöin Saksan kuningas Henrik (VII) sai Wormsin piispalta Eberbachin linnan läänityksenä. Oletetaan että samohin aikoihin perustettiin kaupunki linnan kupeeseen. Ensimaininta Eberbachista kaupunkina on kuitenkin vasta vuodelta 1321.


title: Eberbach

text: Kun Henrik vuonna 1235 menetti valtataistelun isääsä keisari Fredrik II:ta vastaan ja joutui vankeuteen, Eberbach siirtyi suoraan pyhän saksalais-roomalaisen keisarin alaisuuteen, eli siitä tuli niin sanottu vapaa valtakunnankaupunki. Kuitenkin jo vuonna 1297 kaupunki menetti tämän statuksen ja vaihtoi useampaan kertaan omistajaansa, kunnes se siirtyi vuonna 1330 Kurpfalzin alaisuuteen.


title: Eberbach

text: Eberbachin nähävyyksiin kuuluu sen vanhakaupunki, jota ympäröi keskiaikainen kaupungimuuri. Muurin kaikki neljä tornia ovat säilyneet: Pulverturm ("ruutitorni") ja Rosenturm ("ruusutorni") ovat 1200-luvulta, Blauer Hut ("sininen hattu") ja Haspelturm 1300-luvulta. Eberbachin vanhankaupungin keskipiste on Alter Markt eli vanha tori, jota reunustavat hotelli "Zum Karpfen" julkisivumaalauksineen ja kaupunginmuseo, joka rakennettiin alun perin vuonna 1824 raatihuoneena. Vanhin kokonaisena säilynyt Eberbachin vanhankaupungin ristikkotaloista on vuodelta 1470. Hyvin säilynyt vanha kylpylä, sekin 1400-luvulta, toimii nykyään hotellina. Paikallista viininviljeilyyn liittyvää tynnyrinvalmistusperinnettä esittää Eberbachin tynnyrinvalmistusmuseo ("Küferemuseum").


title: Eberbach

text: Vanhankaupungin ulkopulella sijaitsevat Eberbachin kaksi suurinta kirkkoa: Evankelinen Mikaelin kirkko ("Michaelskirche") vuodelta 1836 sekä vuosina 1884-1887 renessanssityylissä rakennettu katolinen pyhän Johannes Nepomukin kirkko. Kaupungin yläpuolella vuoren rinteessä seisoo Eberbachin linnan raunio.


title: Auran kirkko

text: Auran kirkko on kirkkorakennus Auran kunnassa Varsinais-Suomessa. Se on malliltaan puinen, tasavartinen ristikirkko. Kirkko on valmistunut vuonna 1804 kirkonrakentaja Mikael Piimäsen johdolla. Se on kaiken kaikkiaan kolmas samalle paikalle rakennettu kirkko. Edellisestä kirkosta ovat muistona saarnastuoli ja alttarireliefi, molemmat 1690-luvulta. Kirkon vierellä seisoo erillinen kellotapuli, joka on peräisin vuodelta 1774, sekin edellisen kirkon ajoilta. Kirkon nykyiset, 15-äänikertaiset urut ovat vuodelta 1990 ja ne on tehnyt Urkurakentamo Hans Heinrich. Niissä on kaksi sormiota ja jalkio.


title: Auran kirkko

text: Kirkkoa on remontoitu useasti, viimeksi vuonna 1958.


title: Auran kirkko

text: Kirkossa on Arthur Heickellin vuonna 1927 maalaama alttaritaulu "Jeesus opetuslapsineen Kirkastusvuorella". Alttaritaulun alapuolella on puureliefi "Pyhä Ehtoollinen", joka on oletettavasti Mathias Reimanin käsialaa vuodelta 1683.


title: Auran kirkko

text: Kirkon sankaripatsas on kuvanveistäjä Jussi Vikaisen käsialaa vuodelta 1956.


title: Reija Bister

text: Reija Bister (s. 29. maaliskuuta 1952 Tampere) on suomalainen harpisti.


title: Reija Bister

text: Bister otti harpun soittimekseen muusikkoisänsä Eero Bisterin ehdotuksesta. Hän pääsi myöhemmin Sibelius-Akatemiaan opiskelemaan harpunsoittoa saksalaisen Erika Babucken johdolla. Hän sai vuonna 1977 avoimeksi tulleen paikan Tampereen kaupunginorkesterin harpistina.


title: Reija Bister

text: Bister suoritti harpunsoiton diplomin vuonna 1979. Lähdettyään Tampereen kaupunginorkesterista hän pääsi vuonna 1981 Radion sinfoniaorkesteriin. Bister on esittänyt orkesterimusiikin lisäksi kamarimusiikkia muun muassa Avanti!-orkesterissa. Hän toimi vuosina 1995–2000 Suomen harpistit ry:n puheenjohtajana. Solistina Bister on esittänyt esimerkiksi Einojuhani Rautavaaran harppukonserton, jonka työstämisessä kaksikko teki musiikillista yhteistyötä.


title: Reija Bister

text: Bisterin sisaruksista Hannu on kapellimestari ja pianisti, Veli-Pekka sellisti ja Marjo viulisti.


title: Poikajoki

text: Poikajoki voi tarkoittaa seuraavia virtavesiä:


title: Pimpinellaruusu

text: Pimpinellaruusu ("Rosa spinosissima", synonyymi "Rosa pimpinellifolia") on valkokukkainen, hyväntuoksuinen pensasruusu. Pimpinellaruusun kerrottukukkainen lajike juhannusruusu ("Rosa spinosissima" 'Plena') on perinteinen suomalainen koristepensas.


title: Pimpinellaruusu

text: Pimpinellaruusu on 20 cm–2 m korkea pensas, joka leviää villisti juurivesoista. Sen oksat ovat erittäin tiheäpiikkiset, lehdet himmeän vihreitä. Kukat ovat valkoiset ja yksinkertaiset, halkaisijaltaan 5–8 cm. Lajikkeen 'Plena' kukat ovat kerratut ja lähes pallomaiset. Ruusun marjat ovat tummanvioletteja, melkein mustia pallomaisia kiulukoita.


title: Pimpinellaruusu

text: Villi pimpinellaruusu, jossa on yksinkertaiset kukat, kasvaa luonnonvaraisena Länsi-, Keski- ja Etelä-Euroopassa (pohjoisimmillaan Norjassa ja Islannissa) sekä Luoteis-Afrikassa. Kerrottukukkainen juhannusruusu ("Rosa spinosissima" 'Plena') on Suomessa perinnekasvi; Ruotsissa ja Englannissa se tunnetaan "suomenruusuna". Suomessa sitä kasvaa Lappia myöten.


title: Ariosofia

text: Ariosofia tarkoittaa arjalaista rotua koskevaa okkulttista aatetta, jonka kehittivät Guido von List ja Jorg Lanz von Liebenfels vuosien 1890 ja 1930 välillä. Termi korvasi Liebenfelsin aiemmin hahmottelemat "theozoologian" ja "ario-kristillisyyden".


title: Ariosofia

text: Suuntaus juurtui Eurooppaan 1920-luvun alussa. Se juontuu pääasiassa teosofisesta liikkeestä, mutta torjuu teosofisen ajatuksen ihmisten veljeydestä. Ariosofian mukaan ainoastaan pohjoiset indoeurooppalaiset eli arjalaiset, ovat varsinaisesti ihmisiä, ja kykeneviä henkiseen kehitykseen. Ariosofiaan vaikuttivat ideologiat jotka olivat yhteisiä kaikille Länsi-Euroopan maille 1800-luvulla, mutta se muotoutui pääasiassa kahden itävaltalaisen okkultistin, Guido von Listin (1848-1919) ja Liebenfelsin kirjoituksissa.


title: Ariosofia

text: 1926 perustettiin Ariosofinen yhdistys, joka nimettiin "Neue Kalandsgesellschaftiksi" vuonna 1928, ja "Ariosophische Kulturzentraleksi" vuonna 1931. Yhdistys perusti samana vuonna ariosofisen koulun Presbaumiin.


title: Ariosofia

text: Ariosofialla oli suuri vaikutus natsimystiikkaan.


title: Mike Duda

text: Mike Duda on yhdysvaltalainen basisti, joka on soittanut heavy metal -yhtye W.A.S.P.:issa vuodesta 1996 alkaen. Vain yhtyeen alkuperäisjäsen ja keulahahmo Blackie Lawless on ollut W.A.S.P.:in jäsen kauemmin kuin Mike Duda. Bassonsoiton ja taustalaulun lisäksi Duda on osallistunut yhtyeessä myös uusien laulujen työstämiseen.


title: Mike Duda

text: Ennen W.A.S.P.:iin liittymistä Duda soitti yhdysvaltalaisessa heavy metal -yhtyeessä nimeltä Arcade.


Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvosto on yhteistyöneuvosto ja kuuden Persianlahden arabivaltion kauppaliitto. Se perustettiin vuonna 1981.


title: Mikko Rantaniva

text: Mikko Rantaniva (s. 1974 Äänekoski) on suomalainen näyttelijä. Rantaniva on kiinnitetty Kuopion kaupunginteatterin näyttelijäkaartiin syksystä 2015. Aiemmin hänet on nähty muun muassa Tampereen teatterin näytelmissä ja musikaaleissa. Hän oli naimisissa näyttelijä, laulaja Maria Lundin kanssa.


title: Degerbyn kirkko

text: Degerbyn kirkko on kirkkorakennus entisen Degerbyn kunnan alueella olevassa Degerbyn kylässä Inkoossa, Uudellamaalla. Kirkko on rakennettu vuosina 1931–1932. Se on muodoltaan pitkäkirkko. Tornin huippu on empiretyylinen. Kirkon sisäänkäynti on idässä ja alttari lännessä, toisin kuin kirkoissa yleensä.


title: Degerbyn kirkko

text: Toisen maailmansodan jälkeen kirkko kuului Porkkalan vuokra-alueeeseen. Vuokra-alue palautui takaisin Suomen hallintaan vuonna 1956. Kirkko oli kestänyt, mutta korjaustöihin kului 10 miljoonaa silloista markkaa. Kirkko vihittiin uudelleen käyttöön vuonna 1958. Sitä on korjattu myös vuonna 1977. Kirkko säilyi purkamatta, koska se oli venäläisten sotilaiden aktiivisessa käytössä juhlasalina ja elokuvateatterina.


title: Degerbyn kirkko

text: Kirkon urut ovat 9-äänikertaiset mekaaniset englantilaiset Walker-urut, jotka on hankittu 1965.


title: Degerbyn kirkko

text: Degerbyn nykyisen kirkon edeltäjä oli vuonna 1748 valmistunut saarnahuone, joka myöhemmin muutettiin kirkoksi. Saarnahuone oli 1900-luvun koittaessa jo niin huonokuntoinen, että uusi kirkko oli rakennettava. Nykyisen kirkon alttaritaulu, Gustaf Granin maalaus vuodelta 1728, on peräisin vanhasta kirkosta. Alempi esittää Pyhää ehtoollista, ylempi Kristuksen taivaaseenastumista. Ne on maalannut Jakob Marten 1761 alun perin Inkoon kirkkoon.


title: Degerbyn kirkko

text: Degerby on ollut kappeliseurakunta vuodesta 1864 ja itsenäinen seurakunta vuodesta 1923. Seurakunnaksi muodostamista ryhdyttiin ajamaan vuonna 1911, ja senaatin vahvistus itsenäiseksi seurakunnaksi tuli vuonna 1913, mutta vasta 1923 päätös toteutui. Porkkalan siirryttyä Neuvostoliiton hallintaan seurakunta liitettiin vuonna 1950 Inkoon seurakuntaan, johon se edelleen kuuluu.


title: Degerbyn kirkko

text: Koko itsenäisen seurakunnan ajan Degergyn kirkkoherrana oli Arvid Wigge, joka ryhtyi ajamaan uuden kirkon rakentamista, sillä kirkon aseman saanut saarnahuone oli päässyt huonoon kuntoon. Wigge oli vuodesta 1922 kappalainen, 1926-1937 vt. kirkkoherra ja sen jälkeen vakinainen kirkkoherra vuoteen 1949. Hän kuoli 1951, jolloin hänet haudattiin ensin Inkooseen, ja muutama vuosi alueen palauttamisen jälkeen hänen hautapaikka siirrettiin Degerbyn kirkon viereen.


title: Degerbyn kirkko

text: Kirkon kello oli vuokra-ajan Pernajan Sarfsalön kappelissa. Se palautui Degerbyhyn 1958 ja oli käytössä vuoteen 1994, jolloin se halkesi.


title: Fagervikin kirkko

text: Fagervikin kirkko on kirkkorakennus Fagervikin ruukinkartanon mailla Inkoon kunnassa, Uudellamaalla. Se on yksi harvoista yksityisomistuksessa olevista Suomen kirkoista. Kirkkoon voi tutustua kesäisin.


title: Fagervikin kirkko

text: Kirkko on tasavartinen hirsirakenteinen ristikirkko. Sen rakentajaksi mainitaan Joh. Friedrich Schulz vuonna 1737. Se on verhoiltu ulkoa pystylaudoituksella ja punamullattu. Kirkon katolla on pieni 8-kulmainen kattolyhty eli lanterniini. Erillinen kellotapuli on valmistunut vuonna 1766. Kiviaidan ympäröimällä kirkkomaalla sijaitseva Hisinger-suvun hautakappeli on samalta vuodelta.


title: Fagervikin kirkko

text: Sisäpuolelta kirkko on jätetty hirsipinnalle ja maalattu valkeaksi kuten myös sisäkatto. Kirkon kiinteää sisustusta pidetään alkuperäisenä. Ristiinnaulitsemista esittävä alttaritaulu on vuodelta 1738.


title: Fagervikin kirkko

text: Urkupositiivi on 5-äänikertainen ja sen on rakentanut tukholmalainen urkurakentaja Olof Hedlund J.N. Cahmanin palveluksessa ollessaan vuoden 1720 vaiheilla. Urut Fagervikin tehtaankirkkoon osti Ruotsista asessori Johan Hising vuonna 1763. Turun tuomiokirkon urkuri Carl Lenningh asensi urut tehtaankirkon parvelle, ja soitin vihittiin käyttöönsä 29. syyskuuta 1763. Nämä pienet berliininsiniset urut ovat säilyneet muuttamattomina; vain alkuperäinen lyhyt oktaavi on viritetty kromaattiseksi, minkä Anders Thulé teki vuonna 1843 urkuja korjatessaan. Nämä urut ovat Suomen vanhimmat alkuperäiskunnossa säilyneistä soittokuntoisista uruista. Rakentajansa uruista tämä positiivi on yksi viidestä alkuperäisasussa säilyneestä.


title: Fagervikin kirkko

text: Urkujen dispositio:


title: Vartaat

text: Vartaat on grilliruoka, jossa syötäväksi tarkoitetut lihan- ja vihanneksen palat on lävitetty varrastikulla kypsennyksen ajaksi. Varrastikun tehtävänä on pitää ruoka-ainekset koossa sekä helpottaa annosten tarjoilua. Vartaissa käytetään yleensä marinoitua sian-, naudan-, kanan- tai kalanlihaa. Suosittuja varrasvihanneksia ovat esimerkiksi paprika, maissi, sipuli, ja kesäkurpitsa.


title: Théophile Gautier

text: Théophile Gautier (30. elokuuta 1811 Tarbes – 23. lokakuuta 1872 Neuilly-sur-Seine) oli ranskalainen kirjailija, runoilija ja taidekriitikko.


title: Théophile Gautier

text: Vaikka Gautier oli lähtöisin Etelä-Ranskasta, häntä voidaan silti pitää pariisilaisena, sillä hän muutti kaupunkiin jo varhain perheensä mukana. Kouluaikana Collège Charlemagnessa Gautier tutustui Gérard Labrunieen, josta tuli myöhemmin kuuluisa kirjailija taiteilijanimellä Gérard de Nerval. Gautier kiinnostui jo nuorena runoudesta. Vuonna 1829 hän tapasi ihailemansa kirjailijan Victor Hugon. Hän puhui noihin aikoihin aktiivisesti romanttisen tyylisuunnan puolesta ja osallistui esimerkiksi Hugon "Hernani"-näytelmän ensi-illasta syntyneeseen mellakkaan 25. helmikuuta 1830. Mellakka syntyi perinteisen teatterin kannattajien ja Gautier’n johtamien romantikkojen välille. Ensi-illan tapahtumia kirjailija kuvasi myöhemmin humoristisesti teoksessaan "Les Jeunes-France" (1833).


title: Théophile Gautier

text: Vuosina 1831–1832 Gautier julkaisi ensimmäiset runonsa, jotka tosin jäivät ilman huomiota. Hän kuitenkin erosi muista romantiikan ajan kirjailijoista siinä, että hän kiinnitti erityistä huomiota muotoon. Kirjeromaaninsa "Mademoiselle de Maupin" (1835) kuuluisassa esipuheessa hän moittii näkökantaa, jonka mukaan kirjallisuuden tulisi olla hyödyllistä ja opettavaista. Hän julkaisi tuolloin myös ensimmäiset novellinsa (esim. "La Cafetière, "1831, suom." "”Kahvipannu”). "La Cafetière" -novellissa on yliluonnollisia elementtejä, joita esiintyy myös hänen myöhemmissä fantasiateoksissaan (esim". Le Roman de la momie", 1858).


title: Théophile Gautier

text: Vuonna 1836 Gautier julkaisi novelleja ja taidearvosteluja La Chronique de Paris -lehdessä lehden päätoimittajan, kirjailija Honoré de Balzacin pyynnöstä. Hän julkaisi myöhemmin kirjoituksia aktiivisesti myös muissa lehdissä. Osa näistä kirjoituksista ilmestyy sittemmin kokoelmina (esim. "Les Grotesques" ja "Souvenirs littéraires"). Gautier julkaisi myös runoja ("La Comédie de la Mort", 1838) ja kokeili onneaan näytelmänkirjailijana ("Une larme du diable", 1839). Toukokuussa 1845 Gautier teki pitkän matkan Pyreneiden yli Espanjaan ja kirjoitti kokemuksistaan matkapäiväkirjan ("Voyage en Espagne") sekä runoja ("España", 1845). Gautier teki myöhemmin matkoja myös Algeriaan, Kreikkaan ja Egyptiin. Hän kirjoitti niistä matkapäiväkirjoja, mutta matkojen vaikutus näkyy myös hänen kaunokirjallisessa tuotannossaan.


title: Théophile Gautier

text: Vuonna 1852 ilmestyi runokokoelma "Émaux et Camées", jota Gautier täydensi vuoteen 1872 asti. Runokokoelman ansiosta Gautier’ta alettiin pitää koulukunnan johtajana. Muun muassa ranskalainen runoilija Charles Baudelaire omisti runokokoelmansa "Pahan kukat" (suom. Antti Nylén, 2011) Gautier’lle – ”virheettömälle runoilijalle”. Myös toinen ranskalainen runoilija, Théodore de Banville, ihaili Gautier’ta, jota pidetään parnassolaisen koulukunnan edelläkävijänä.


title: Théophile Gautier

text: Gautier tuli tunnetuksi ”taidetta taiteen vuoksi” –ajatuksestaan ja hän koki taiteen kauneuden etsimisenä, eikä niinkään romantiikan runoudelle tyypillisenä tunteiden ylikuohuntana. Gautier piti tärkeänä muodon hiomista, ja eräs säe hänen "L’Art"-runossaan kuuluukin: ”Sculpte, lime, cisèle” eli ”veistä, hio ja kaiverra” ("Émaux et Camées", 1872).


title: Théophile Gautier

text: Artikkelien ja runojen lisäksi Gautier kirjoitti elämäkerran Honoré de Balzacista ja julkaisi kaunokirjallisia teoksia, esimerkiksi historiallisen seikkailukirjan "Le Capitaine Fracasse "(1863). Kirja on ilmestynyt suomeksi nimellä "Kapteeni Kalske" vuonna 1977 (suom. Anja Leppänen). Gautier nimettiin myös Mathilde Bonaparten kirjastonhoitajaksi, ja hän oli aktiivisesti mukana Ranskan toisen keisarikunnan kirjallisissa ja taiteellisissa seurapiireissä. Taiteellisissa piireissä Gautier kiinnostui muusikoista ja taidemaalareista, joista hän myös kirjoitti elämäkertoja. Hän on kirjoittanut myös "Giselle"-baletin libreton.


title: Théophile Gautier

text: Gautier kuoli vuonna 1872, mutta jätti jälkensä oman aikansa kirjalliseen ja taiteelliseen elämään. Hänen taiteelliset näkemyksensä elävät yhä, ja hänen monipuolista tuotantoaan arvostetaan edelleen.


title: Théophile Gautier

text: Théophile Gautier syntyi 30. elokuuta 1811 Tarbesin kaupungissa Etelä-Ranskassa. Kaupungista avautuvat Pyreneiden vuoriston jylhät maisemat jäivät Gautier’n mieleen. Perhe päätti muuttaa Pariisiin pojan ollessa kolmivuotias, mutta uuteen ympäristöön sopeutuminen oli hänelle vaikeaa. Nuoresta iästään huolimatta Gautier jäi kaipaamaan lapsuudenmaisemiaan ja elämää Etelä-Ranskassa. Hän kirjoitti Tarbesin kuuluisasta ”sinisten vuorten siluetista” vielä vanhoilla päivilläänkin.


title: Théophile Gautier

text: Théophile Gautier osoitti suurta lahjakkuutta nuorella iällä: hän oppi lukemaan varhain ja luki kokonaisia teoksia jo viisivuotiaana. Erityisesti Daniel Defoen "Robinson Crusoe" sekä Jacques-Henri Bernandin de Saint-Pierren "Paul ja Virginia" tekivät häneen lähtemättömän vaikutuksen. Gautier haaveili Crusoen tavoin merimiehen elämästä, kunnes kiinnostui teatteritaiteesta ja etenkin lavastemaalauksesta.


title: Théophile Gautier

text: Vuonna 1820 tuolloin yhdeksänvuotias Gautier opiskeli vähän aikaa pariisilaisessa Louis-le-Grandin sisäoppilaitoksessa. Vanhemmat päättivät kuitenkin siirtää pojan jo muutaman kuukauden kuluttua toisaalle, sillä hän kuihtui silmissä. Gautier viihtyikin paremmin, kun sai asua kotona ja käydä koulua Collège Charlemagnessa toisella puolella Pariisia. Siellä hän tapasi nuoren Gérard Labrunien (sittemmin taiteilijanimen Gérard de Nerval ottanut kuuluisa kirjailija). Tuolloin Gautier’ta alkoi kiehtoa myöhemmän keisarikauden latinankielinen runous ja sen erikoinen kieli.


title: Théophile Gautier

text: Ensimmäisenä vuonna hän alkoi myös viettää paljon aikaa kuvataiteilija Louis-Édouard Rioult’n (1790-1855) ateljeessa Marais’n sydämessä ja sai tietää olevansa likinäköinen.


title: Théophile Gautier

text: Gérard Labrunie ja Petrus Borel esittelivät Gautier’n Victor Hugolle kesäkuussa 1829. Tapaaminen vauhditti Gautier’n uraa kirjailijana, sillä Hugosta tuli sittemmin hänen ”oppi-isänsä”. Helmikuun 25. päivänä 1830 Gautier osallistui Hugon "Hernani"-näytelmän jälkeen syntyneeseen mellakkaan. Hänellä oli yllään huomiota herättänyt punainen liivi, joka painui pysyvästi ihmisten mieliin.


title: Théophile Gautier

text: Gautier kirjoitti ensimmäisen runokokoelmansa romantiikan protestiliikkeen hengessä. Hänen isänsä rahoitti runokokoelman julkaisemisen. Teos ilmestyi vuonna 1830, mutta jäi ilman huomiota. Siitä huolimatta ensimmäiset runot osoittivat Gautier’n olevan todella taitava nuori runoilija, joka seurasi maineikkaiden edeltäjiensä jalanjälkiä. Gautier’n runous osoittautui toisaalta myös hyvin omaperäiseksi, kuten runojen luonnollinen rytmi sekä puhdas ja tarkka ilmaisutapa todistavat.


title: Théophile Gautier

text: Gautier kuului yhä Victor Hugon lähipiiriin. Romantiikan taiteilijoiden seurassa hän tapasi myös kuvataiteilija Céléstin Nanteuil’n, joka kuvitti Gautier’n runokokoelman hyvin omaperäisillä etsauksilla, kun se julkaistiin uudelleen "Albertus"-teoksessa vuonna 1833. Gautier tapasi niin ikään romantiikan teoksia toimittaneen kustantajan Eugène Renduelin, joka oli vastikään julkaissut Paul Lacroix’n teoksen "Les Soirées de Walter Scott". Gautier kirjoitti Renduelin pyynnöstä vuonna 1833 "Les Jeunes-France" -novellikokoelman, joka kertoi värikkäin sanakääntein seurueeseen kuuluneiden nuorten romantiikan taiteilijoiden elämästä. Barokkityylisessä teoksessaan Gautier oli olevinaan näiden romantiikan ajan ”sievistelevien hupsujen” selväjärkinen ja sarkastinen silminnäkijä. Kaksi vuotta myöhemmin hän julkaisi Renduelin kustantamana myös teoksen "Mademoiselle de Maupin" (1835).


title: Théophile Gautier

text: Théophile Gautier muutti pian sen jälkeen pois lapsuudenkodistaan Place des Vosgesin aukiolta. Hän muutti asuntoon Doyonnélle nykyisen Place du Carrousel -aukion läheisyyteen. Siellä asuivat myös hänen taiteilijaystävänsä Camille Rogier, Arsène Houssaye ja Gérard Nerval.


title: Théophile Gautier

text: Tunnettu kirjailija ja kriitikko Honoré de Balzac piti Gautier’ta ja hänen nuoria taiteilijaystäviään lahjakkaina. Vuonna 1836 hän lähetti sihteerinsä Jules Sandeaun tarjoamaan heille töitä La Chronique de Paris -sanomalehdessä. Gautier julkaisi lehdessä taidearvosteluja sekä novelleja (mm. La Morte amoureuse ja La Chaîne d’or). Gautier ihaili suuresti Honoré de Balzacia, ja kunnioittikin myöhemmin hänen muistoaan kirjoittamalla elämäkerrallisia teoksia ”oppi-isästään”.


title: Théophile Gautier

text: Gautier kirjoitti myös La France littéraire -aikakauslehteen sekä La Presse -päivälehteen. La Presse -sanomalehdessä hän julkaisi aluksi etenkin taidearvosteluja. Hän kirjoitti lehteen arviolta yli kaksi tuhatta taidearvostelua, kirjallisuuskritiikkiä ja artikkelia. Niistä osa on koottu kokoelmiksi, jotka käsittelevät muun muassa kuvataidetta, nykytaidetta, venäläistä taidetta, romantiikkaa, sekä taidemaalarien historiaa.


title: Théophile Gautier

text: Artikkelit on kirjoitettu kepeällä tyylillä, ja niiden kieli on selkeää, moitteetonta ja lennokasta. Gautier’n tapa kirjoittaa taidearvosteluja oli ainutlaatuinen. Hän ei pyrkinyt vain arvioimaan ja analysoimaan teoksia, vaan hylkäsi perinteiset menetelmät ja kirjoitti arvioita omalla tavallaan, kuvaillen ja tulkiten, luoden teoksen esteettisen olemuksen uudelleen proosansa kautta. Hän pyrki pukemaan sanoiksi vaikutelman, jonka alkuperäisen taideteoksen kuuleminen ja näkeminen sai aikaan. Gautier’n elämä pyöri pitkälti artikkeleiden ja arvostelujen ympärillä, sillä hän työskenteli omien sanojensa mukaan ”kaikkialla missä kirjoitetaan”. Niin La Presse, Figaro, La Caricature, Musée des Familles, Revue de Paris kuin Revue des Deux Mondes julkaisivat hänen kirjoituksiaan. Kiireisestä työstään huolimatta Gautier harrasti nyrkkeilyä ja soutamista sekä jatkoi runojen ja novellien kirjoittamista. Vuonna 1838 ilmestyikin runokokoelma La Comédie de la Mort, joka on tyyliltään varsin erilainen kuin Gautier’n aiemmat teokset. Siinä Shakespearelta, Goethelta ja Dantelta vaikutteita saanut Gautier käsittelee kuolemaa vivahteikkaasti ja rohkeasti. Vuotta myöhemmin teatteritaidetta jo pienestä pitäen ihaillut Gautier antoi viimein periksi kiusaukselle ja kirjoitti näytelmät Une larme du diable, Le Tricorne Enchanté ja Pierrot Posthume. Gautier’n näytelmissä lyyriset, mahdottomat ja kuvitteelliset elementit sekoittuvat. Gautier kirjoitti myös monia samanhenkisiä librettoja baletteihin, joista kaikkein kuuluisin on 28. heinäkuuta 1841 ensi-iltansa saanut, suunnattomaksi menestykseksi osoittautunut "Giselle".


title: Théophile Gautier

text: Gautier matkusti Espanjaan 5. toukokuuta 1840. Maa oli hänelle jo tuttu Alfred de Musset’n esikoisteoksesta "Contes d'Espagne et d'Italie" ja Victor Hugon runokokoelmasta "les Orientales." Gautier’n "Voyage en Espagne" -matkapäiväkirjaa leimaa katseen tuoreus, yllättävä tarkkanäköisyys ja äärimmäinen pyrkimys totuudenmukaisuuteen. Näistä vaikutelmista syntyi myös "España", runo, joka on julkaistu runokokoelmassa "Poésies complètes" 1845. Ensimmäinen matka ei suinkaan jäänyt Gautier’n viimeiseksi: Vuonna 1845 hän matkusti Algeriaan, 1850 Italiaan, 1852 Kreikkaan ja Turkkiin, 1858 Venäjälle ja 1869 Egyptiin (Ranskan hallituksen tiedotuslehti "le Journal Officiel" lähetti hänet Suezin kanavan avajaisiin). Matkojen seurauksena syntyi matkapäiväkirjoja, kuten "Italia" ja "Constantinople. "Gautier sai matkoillaan inspiraatiota varsinkin moniin kaunokirjallisiin teoksiin, kuten romaaneihin, novelleihin ja runoihin.


title: Théophile Gautier

text: Gautier kirjoitti kirjallisuuskritiikkejä Moniteur universel -lehteen, mutta hän oli aina erityisen mieltynyt runouteen. Runojen kirjoittaminen oli Gautier’n intohimo ja päivittäinen ajanviete. Vuonna 1852 Gautier’n ollessa Konstantinopolissa ilmestyi hänen ensimmäinen ruonokokoelmansa "Émaux et Camées", jota päivitettiin uusilla runoilla aina vuoteen 1872 asti.


title: Théophile Gautier

text: Vuonna 1857 Gautier asettui Ernesta Grisin (balettitanssija Carlotta Grisin siskon), tytärtensä, Judithin ja Estellen, ja kahden vanhemman siskonsa kanssa pieneen taloon Neuilly-sur-Seinessä. Sinne hän kutsui mielellään ystäviään, joihin kuuluivat muun muassa Charles Baudelaire, Alexandre Dumas nuorempi, Ernest Feydeau, Gustave Flaubert, Puvis de Chavannes ja Gustave Doré.


title: Théophile Gautier

text: Gautier’lla oli myös poika, Théophile Gautier nuorempi, aikaisemmasta suhteestaan Eugénie Fortin kanssa. Poika avusti isäänsä Moniteur universel -nimisessä sanomalehdessä.


title: Théophile Gautier

text: Mathilde Bonaparten kirjallisuussalongissa Gautier tapasi monia kuuluisia kirjailijoita, taidemaalareita, kuvanveistäjiä ja tiedemiehiä. Tuttavuuksiin kuuluivat muun muassa Hippolyte Taine, Charles Augustin Sainte-Beuve, Prosper Mérimée, Jean-Léon Gérôme, Claude Bernard, Louis  Pasteur ja Marcellin Berthelot. Gautier’ta pidettiin tuohon aikaan koulukunnan johtajana. Charles Baudelaire julistautui hänen oppipojakseen (ja myös omisti hänelle kuuluisan runokokoelmansa "Pahan kukat") ja Théodore de Banville omisti hänelle runoja. Vuonna 1844 Gautier perusti tunnetun psykiatrin, Jacques-Joseph Moreaun, kanssa ryhmän "club des Hashischins", jossa taiteilijat kokeilivat erilaisia huumausaineita perehtyäkseen niiden vaikutuksiin. Ryhmään kuului monia kuuluisuuksia, kuten Charles Baudelaire.


title: Théophile Gautier

text: Vuonna 1862 Gautier valittiin Ranskan kansalliset kuvataideyhdistyksen (Société nationale des Beaux-Arts) puheenjohtajaksi. Yhdistyksen muita jäseniä olivat sen ajan kuuluisimmat taidemaalarit: Eugène Delacroix, Pierre Puvis de Chavannes, Édouard Manet, Albert-Ernest Carrier-Belleuse ja Gustave Doré. Gautier’n valinta aiheutti kateutta joidenkin vähemmän tunnettujen kirjailijoiden keskuudessa.


title: Théophile Gautier

text: Ranskan-Preussin sodasta syvästi liikuttuneena Gautier palasi vuonna 1870 Pariisiin, missä hän eli loppuelämänsä sairastaen, mutta jatkaen opetustyötä nuoremmille sukupolville. Gautier menehtyi sydänkohtaukseen 23. lokakuuta 1872. Stéphane Mallarmé kirjoitti hänen muistokseen runon "Toast funèbre" eli ”hautajaismalja”, joka on julkaistu runokokoelmassa ”La Tombeau de Théophile Gautier” (Théophile Gautier’n hauta). Théophile Gautier on haudattu Montmartren hautausmaalle Pariisiin.


title: Britannian Grand Prix 1991

text: Britannian Grand Prix 1991 oli 508. Formula 1 -osakilpailu. Se ajettiin 14. heinäkuuta 1991 Silverstone Circuit -radalla, Englannissa. Kilpailun voiton vei kotiyleisön edessä ajanut Williams-kuljettaja Nigel Mansell. Hän saavutti myös paalupaikan ja kilpailun nopeimman kierroksen.


title: Steve Riley

text: Steve Riley (s. 22. tammikuuta 1956 Revere, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rumpali, joka tunnetaan parhaiten jäsenyydestään W.A.S.P.-yhtyeessä vuosina 1984–1987 ja L.A. Guns -yhtyeessä vuodesta 1989 lähtien.


title: Riikka Lehtonen

text: Riikka Hannele Lehtonen (s. 24. heinäkuuta 1979 Kangasala) on suomalainen entinen lentopalloilija ja nykyinen rantalentopalloilija. Hän on kaikkien aikojen menestynein suomalainen lentopalloilija. Lehtonen voitti lentopallourallaan muun muassa lentopallon Mestareiden liigan sekä neljän eri maan mestaruuden.


title: Riikka Lehtonen

text: Viimeiset vuodet Lehtonen on keskittynyt täysipäiväisesti rantalentopalloiluun ja jättänyt lentopallokentät taakseen. Yhdessä parinsa Taru Lahti-Liukkosen kanssa hän on kiertänyt beach volleyn maailmankiertuetta, jossa he ovat rikkoneet Nyströmin sisarusten tekemiä suomalaisen rantalentopalloilun kaikkien aikojen rajapyykkejä.


title: Riikka Lehtonen

text: Syyskuussa 2015 Lehtonen ja Lahti tekivät silloista suomalaista beach volley -historiaa saavuttamalla historian parhaimman suomalaissijoituksen World Tourilla ollen neljäs. Toukokuussa 2016 pari nousi kautta aikain ensimmäisinä suomalaispelaajina maailmankiertueen palkintopallille, toiseksi. Kaksikon tavoitteena oli pelata Rion olympialaisissa 2016, mutta ratkaisevissa turnauksissa koetut tappiot katkaisivat tien Rioon.


title: Riikka Lehtonen

text: Lehtonen aloitti pääsarjauransa Oriveden Ponnistuksessa, lentopallon SM-liigassa kaudella 1996-1997 vasta 17-vuotiaana. Heti ensimmäisellä kaudellaan hän voitti Suomen mestaruuden sekä Suomen Cupin kultaa Ponnistuksen väreissä. Lehtonen valittiin lentopalloliigan tähdistöjoukkueeseen historian nuorimpana pelaajana ja samalla vuoden tulokkaaksi SM-liigassa.


title: Riikka Lehtonen

text: Lehtonen jatkoi Orivedellä myös seuraavalla kaudella ja eteni joukkueensa kanssa aina loppuotteluihin asti. Tällä kertaa joukkue ja Lehtonen joutuivat kuitenkin tyytymään hopeisiin mitaleihin. Kauden aikana OrPo voitti Suomen Cupin.


title: Riikka Lehtonen

text: Kaksi vuotta Orivedellä vietettyään Lehtonen siirtyi Euran Raikuun pelaamaan. Eurassa suomalaislahjakkuus jatkoi hyviä edesottamuksia: hän voitti jo uransa kolmannen SM-mitalinsa vasta 19-vuotiaana, kun Eura valloitti Suomen mestaruuden sekä Suomen Cupin. Lehtonen valittiin kauden jälkeen liigan tähdistökentälliseen.


title: Riikka Lehtonen

text: Kolme kautta SM-liigassa vietettyään Lehtonen siirtyi ammattilaiseksi Eurooppaan, Ranskaan.


title: Riikka Lehtonen

text: 20-vuotias Lehtonen jatkoi mitaliputkeaan Ranskan pääsarjassa: hän voitti heti uransa ensimmäisellä ammattilaiskaudella La Rochetten riveissä pronssia Pro A-liigassa. Myös seuraavalla kaudella Lehtosen mitaliputki sai jatkoa, kun La Rochette oli jälleen pronssilla. Kaksi vuotta La Rochetessa vietettyään Lehtonen siirtyi suurseura Cannesin riveihin.


title: Riikka Lehtonen

text: Cannesissa Lehtonen voitti ensimmäisellä kaudellaan Ranskan liigan ja Cupin. Kauden kruununa oli lentopallon arvostetuimman seurajoukkuekilpailun Mestareiden liigan voitto. Lehtosesta tuli samalla historian ensimmäinen suomalainen Mestareiden liigan voittaja.


title: Riikka Lehtonen

text: Suomalaistähden ja Cannesin lento jatkui myös seuraavalla kaudella, kun joukkue voitti jälleen kaiken, mitä heille oli tarjolla: lentopallon Mestareiden liigan, Ranskan liigan ja Raskan cupin.


title: Riikka Lehtonen

text: Kahden unelmakauden jälkeen kaudella 2004 Lehtonen joutui tyytymään Ranskan liigan voittoon sekä cup-kultaan. Tällä kertaa Mestareiden Liigassa joukkue saavutti pronssimitalit.


title: Riikka Lehtonen

text: Kolmen vuoden jälkeen Ranskassa Lehtonen halusi uralleen uusia haasteita ja torjui Cannesin sopimuksen, ja lähti Italian A1-liigaan pelaamaan Vicenzan joukkueeseen.


title: Riikka Lehtonen

text: Vicenzassa ensimmäisellä kaudella Lehtosen mitaliputki katkesi, kun joukkue ei voittanut mitalin mitalia. Lehtonen vaihtoi kauden jälkeen seuraa suurseura Bergamoon. Bergamossa Lehtonen pääsi jälleen mestaruuksien makuun, kun hän voitti historian ensimmäisenä ja tähän mennessä ainoana suomalaisena naislentopalloilijana Italian A1-liigan. Samalla kaudella hän pääsi nostamaan Italian SuperCupin pokaalin ilmaan ja pokkaamaan Mestareiden liigan pronssit tililleen. Lehtonen ehti käydä samalla kaudella myös pokkaamassa Malediivien maanmestaruuden. Kolme vuotta Italiassa vietettyään Lehtonen siirtyi kautta aikojen toisena suomalaisena lentopalloilijana Japanin liigaan pelaamaan.


title: Riikka Lehtonen

text: Lehtosen uusi seura Japanissa oli suurkaupunki Tokiossa. Japanin yhden ulkomaalaispelaajan kiintiö on tehnyt joukkueisiin pääsemisen todella hankalaksi, joten yleispelaajan aluevaltaus oli merkittävä Lehtoselle. Japanissa Lehtonen joutui kokomaan hurjan kulttuurin muutoksen. Joukkue harjoitteli yli kuusi tuntia päivässä, kun eurooppalaiset huippuseurat harjoittevat selvästi vähemmän, mutta laadukkaammin. Lisää ongelimia Lehtoselle toi muiden pelaajien englannin osaamattomuus. Lehtonen tarvitsi tulkkia pukuhuoneissa sekä harjoituksissa koko ajan. Lehtonen oli alkuvaikeuksista huolimatta joukkueensa johtopelaaja läpi kauden. Lopulta Tokion joukkue sijoittui liigassa 5. sijalle. Vuoden Japanissa oltuaan Lehtonen teki sopimuksen Eurooppaan, Turkkiin. Istanbulin huippujoukkue on Lehtosen uusi seura 2007-2008 kaudelle.


title: Riikka Lehtonen

text: Riikka Lehtosen vatsalihas revähti juuri ennen kauden alkua istanbulilaisseuran harjoituksissa, minkä takia hän on joutui jättämään alkukauden avausottelut väliin. Vakifbank Günes sai Lehtosen viimein kentälle marraskuun lopussa, kun Lehtonen pelasi vastaanottajana takakenttäkierrokset rasittamatta vatsalihastaan. Lehtonen teki viimein kunnollisen paluun kentille, kun hän pääsi kentälle Euroopan cupin ottelussa. Hän pelasi sataprosenttisin tehoin, ja teki loistavan paluun takaisin kentille.


title: Riikka Lehtonen

text: Lehtosen Vakifbank Günes eteni lopulta Euroopan Challenge cupin finaaliturnaukseen, jonka se voitti lopulta. Lehtonen valittiin Challenge Cupin parhaimmaksi hyökkääjäksi. Challenge Cupin lopputurnauksen jälkeen Turkin liigassa Lehtosen Vakifbankin otteet jäivät huonoiksi. Runkosarjan voittanut joukkue lähti välieriin suursuosikkina, mutta hävisi yllättäen 2-1 ottelusarjan. Lehtosen mielestä joukkueesta ei löytynyt tarpeeksi intohimoa voittamiseen.


title: Riikka Lehtonen

text: Turkissa pelatun kauden jälkeen Lehtosen kysyntä oli kovaa ympäri maailmaa. Hänelle tarjottiin sopimuksia Venäjän, Brasilian, Etelä-Korean sekä Kreikan lisäksi myös Italiasta. Hän aloitti kauden 2008–2009 Italiassa Riso Scotti Pavian joukkueessa, mutta joulukuussa 2008 hän siirtyi Kreikkaan Olympiakosin joukkueeseen. Lehtonen pelasi kauden 2009-10 aikana molempien liigojen tähdistöotteluissa.


title: Riikka Lehtonen

text: Kaudeksi 2009-2010 Lehtonen palasi jälleen Italiaan tehtyään yhden kauden mittaisen sopimuksen Perugian kanssa. Kaudella 2010-11 Lehtonen debytoi ensimmäisenä suomalaisurheilijana, joka edusti Azerbaizanissa urheiliseuraa. Hän esiintyi Igtissadchi Bakun joukkueessa.


title: Riikka Lehtonen

text: Nuoruusvuosinaan Lehtonen pelasi lentopallon lisäksi rantalentopalloa. Sittemmin aikuisten sarjoissa hän esiintyi vuosikymmenen ajan kesän SM-kiertueella siitäkin huolimatta, että hän pelasi lentopalloammattilaisena ulkomailla jo vuodesta 1999 alkaen. Hän voitti vuonna 1997 uransa ensimmäisen SM-kullan yhdessä Saara Loikkasen kanssa. Vuotta myöhemmin pari uusi mestaruutensa. Kausilla 1999–2001 Lehtonen saavutti kahdesti SM-kultaa ja kerran SM-pronssia Sirpa Lehtimäen parina. Hänet valittiin lisäksi kauden 2000 vuoden naisrantalentopalloilijaksi. Rantalentiskauden 2001 jälkeen Lehtonen päätti keskittyä lentopalloon.


title: Riikka Lehtonen

text: Lehtonen palasi takaisin beach volley -kentille kesäksi 2005 ja voitti Annika Haapalan kanssa SM-pronssia. Pari jatkoi yhteistyötään ja saavutti kesällä 2006 SM-hopeaa. Finaalissa alle 23-vuotiaiden EM-kullan voittaneet Emilia ja Erika Nyström voittivat Lehtosen ja Hurtamon (o.s. Haapala). Kesän 2007 Lehtonen pelasi yhdessä Tanja Eteläahon kanssa. Pari voitti SM-kullan ja osallistui Suomessa, Maarianhaminassa, järjestettyn maailmankiertueen osakilpailun pääsarjaan.


title: Riikka Lehtonen

text: Riikka Lehtonen pelasi ensimmäisen kerran yhdessä 13-vuotta häntä nuoremman Taru Lahden kanssa vuonna 2009. Lahti oli tuolloin vasta 16-vuotias. Vuonna 2012 he voittivat rantalentopallon SM-kultaa kaatamalla lajia pitkään Suomessa hallinneet ja maailmankiertuetta kiertäneet Nyströmin kaksoset SM-finaalissa. SM-kullan myötä sinetöityi tavoite pelata Rion vuoden 2016 kesäolympialaisissa.


title: Riikka Lehtonen

text: Olympiaprojektin alku oli vaikea. Lehtonen kävi vuoden 2012 ja 2013 aikana läpi kaksi suurta polvileikkausta ja kyynärpääleikkausta. Koko Lehtosen ura oli katkolla kevättalvella 2013. Lehtosella oli kolme vaihtoehtoa: lentopallouran jatko, lajivaihto rantalentopalloon ja peliuran lopettaminen kokonaan. Hän päätyi keskimmäiseen: 14 vuotta kestänyt ammattilaislentopalloura, ja kautta aikain menestynein suomalaislentopalloilija alkoi keskittyä täysipainoisesti sydäntalvella 2014 rantalentopalloon.


title: Riikka Lehtonen

text: Lehtonen ja Lahti keräsivät beach volley -kauden 2014 aikana rankingpisteitä useissa alemman tason kansainvälisissä turnauksista, joiden avulla he nousivat ylempiin, kovataoisempiin major- ja grand slam -tason turnauksien karsintoihin ja niiden kautta pääsarjaan. Syyskuussa 2015 kaksikko teki suomalaista beach volley historiaa yltämällä kautta aikain parhaaseen sijoitukseen, neljänneksi, lajin maailmankiertueella. Toukokuussa 2016 Lehtonen ja Lahti kiipesivät ensimmäisenä suomalaisparina palkintokorokkeelle FIVB:n World Tourilla, kun he olivat toisia Antalyan World Tourin turnauksessa. Lehtosen ja Lahden palkintopotti kasvoi noin 30 000 euroon kaudella 2016 ja parhaimmillaan he olivat 12. sijalla rankingissa. Menestyksestä huolimatta he eivät selviytyneet Rion kesäolympialaisiin, joka oli kaksikon päätavoite. Tavoitteen kariutuminen on saanut Lehtosen miettimään uransa jatkoa. Kaksikko selvisi MM-kilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 2017.


title: Riikka Lehtonen

text: Lehtonen oli parinsa Niina Ahtiaisen kanssa 9:s EM-kisoissa 2018 Hollannissa.


title: Riikka Lehtonen

text: Henkilökohtaiset:


title: Riikka Lehtonen

text: Muut saavutukset


title: Riikka Lehtonen

text:
Henkilökohtaiset:
Parinsa kanssa:


title: Severino Gazzelloni

text: Severino Gazzelloni (5. tammikuuta 1919 – 21. marraskuuta 1992) oli italialainen huilisti ja huilunsoiton opettaja, jonka oppilaina eri mestarikursseilla on ollut suomalaisiakin huilisteja, kuten Mikael Helasvuo. Hän syntyi Roccaseccassa ja kuoli Cassinossa. Gazzelloni toimi yli kolmekymmentä vuotta Italian radion sinfoniaorkesterin ykköshuilistina. Hänelle on omistettu useita huiluteoksia - Pierre Boulez ja Igor Stravinski kirjoittivat teoksia häntä varten. Hän levytti myös ns. kevyempää klassista: Bachin Brandenburgilaiset konsertot, Vivaldin "Greatest Hits" ja "Barokkia kylpyaikaan". sekä "Beethovenia vauvoille" Jazz-huilistina häntä arvostettiin osi itseopitun teknisen virtuoosimaisuuden takia


title: Altlußheim

text: Altlußheim on kunta Baden-Württembergin osavaltiossa, lounaisessa Saksassa. Se kuuluu Rhein-Neckar-Kreisin piirikuntaan. Kuntaa ympäröivät Speyerin, Neulußheimin, Oberhausen-Rheinhausenin ja Hockenheimin kunnat. Kunta on pinta-alaltaan 15,96 neliökilometrin suuruinen, ja asukkaita siellä on noin 5300. Asukastiheys on 334 as./km².


title: Simon Gate

text: Simon Gate (1883-1945) oli ruotsalainen muotoilija, kirjankuvittaja ja muotokuvamaalari. Hän työskenteli yhdessä Edward Haldin kanssa Orreforsin tehtaan kultakaudella vuodesta 1916 alkaen. Gate nousi kuuluisuuteen Pariisin maailmannäyttelyssä 1925.


title: Simon Gate

text: Simon Gate opiskeli Tukholman Teknillisessä koulussa ja Kuninkaallisessa taideakatemiassa. Hänet tunnetaan lasiesineistä, joihin on kaiverrettu vähäpukeisia naisia (aiheen valinta aiheutti joskus moraalikeskustelua).


title: Simon Gate

text: Simon Gaten tyyliä kuvattiin Englannissa termillä "Swedish grace" ja Art Decon ruotsalaisena muunnoksena.


title: Pakrin saaret

text: Pakrin saaret (, ) ovat saariryhmä Paldiskin edustalla Viron rannikolla. Saariryhmään kuuluvat Suur-Pakri () ja Väike-Pakri () sekä kymmenkunta pientä luotoa ja karia.


title: Pakrin saaret

text: Saaret ovat suunnilleen yhtä suuria, noin neljä kilometriä pitkiä (pohjois-etelä-suunnassa) ja kaksi kilometriä leveitä. Ne erottaa toisistaan noin kaksi kilometriä leveä salmi, jossa on luotoja ja kareja. Neuvostosotilaiden rakentama silta salmen yli ei nykyään enää ole ajokunnossa.


title: Pakrin saaret

text: Suur-Pakrin korkeus on 8 metriä, Väike-Pakrin 17 metriä.


title: Pakrin saaret

text: Väike-Pakri on saarista lähempänä mannerta, noin kolmen kilometrin päässä. Pohjoisosistaan saaret ovat karuja ja kallioisia, ja harvat pensaikot ovat ainoaa kasvillisuutta. Erityisesti Väike-Pakrin pohjoislaidalla on jyrkkiä kallioita, joilta on 3-6 metrin pudotus mereen.


title: Pakrin saaret

text: Nimestä huolimatta Väike-Pakri eli Pikku-Pakri on suurempi kuin Suur-Pakri. Ilmeisesti nimeämisen syynä on ollut Suur-Pakrin paremmat viljelymaat ja isompi asukasluku.


title: Pakrin saaret

text: Suur-Pakrin ostivat vuonna 1345 34 hopeamarkalla ikuiseen omistukseensa viisi ruotsalaista maanviljelijää nimeltään Hinrich Bodolphe, Håkan Christians, Simon Clements, Harald Rodeger sekä Peter Röver. Myyjänä oli Padisen luostarin apotti Nicolaus, jonka luostari oli poltettu maan tasalle kaksi vuotta aiemmin ja joka tarvitsi kipeästi käteistä rahaa. Vironruotsalaisten niin ikään asuttamaa Väike-Pakria ei Padisen luostari myynyt, vaan sen osti vasta vuonna 1628 kreivi Thomas von Ramm, silloinen Riian pormestari. Kustaa II Aadolf oli aiemmin läänittänyt hänelle Suur-Pakrin.


title: Pakrin saaret

text: Vironruotsalaiset asuttivat Pakrin saaria miltei 600 vuotta siihen asti kun saaret evakuoitiin vuonna 1940 neuvostojoukkojen miehittäessä ne. Ennen sotia saarilla oli vajaat 360 asukasta. Vuoden 1934 väestönlaskennan mukaan saarilla asui 354 asukasta, joista 13 virolaista.


title: Pakrin saaret

text: Saaret toimivat neuvostoaikaan tykistön harjoitusmaaleina. Väike-Pakrilla ei tästä syystä ole räjähtämättömien ammusten johdosta ollut pysyvää asutusta, mutta vuodesta 2000 lähtien saari on jälleen ollut asuttu.


title: Darrell Roberts

text: Darrell Roberts on yhdysvaltalainen metallikitaristi.


title: Darrell Roberts

text: Roberts oli heavy metal -yhtye W.A.S.P.:in soolokitaristi vuosina 2002-2006. Erottuaan yhtyeestä keväällä 2006 Roberts liittyi lasvegasilaiseen yhtyeeseen nimeltä Five Finger Death Punch. Roberts erosi Five Finger Death Punchista keväällä 2009.


title: Vittorio Gassman

text: Vittorio Gassman (1. syyskuuta 1922 Genova – 29. kesäkuuta 2000 Rooma) oli italialainen näyttelijä ja ohjaaja, joka työskenteli elokuvissa kuudella vuosikymmenellä 1946–1999. Hänet tunnettiin lempinimellä Il Mattatore 1950-luvun televisiosarjan mukaan. Elokuvien ja television rinnalla Gassman työskenteli koko uransa ajan myös teatterissa; vuoden 1956 Otello oli varhainen menestys. Shakespearen lisäksi hän esitti usein Dostojevskin näytelmiä ja kreikkalaisia klassikoita. Klassisesta taustastaan huolimatta Gassmanista tuli yksi italialaisen komedian ("Commedia all’italiana") näkyvimmistä tähdistä. Hän oli parhaimmillaan roiston rooleissa. Gassmann näytteli myös Hollywoodissa englanninkielisissä elokuvissa. Hän sai Kultainen leijona -kunniapalkinnon vuonna 1996.


title: Vittorio Gassman

text: Gassman esiintyi kaiken kaikkiaan 129 elokuvassa. Tunnetuimpiin kuuluivat


title: Patrick Johansson

text: Patrick Johansson (s. 29. marraskuuta 1976, Falun, Ruotsi) on ruotsalainen, vuodesta 2001 lähtien Yngwie Malmsteenin yhtyeessä soittanut rumpali.


title: Patrick Johansson

text: Johansson on ollut aiemmin kiertue- ja studiorumpalina muun muassa yhtyeissä Without Grief, Stormwind ja W.A.S.P. Johansson on vieraillut myös G3-kiertueella.


title: Patrick Johansson

text: Patrick Johansson asuu Yhdysvalloissa, West Palm Beachin kaupungissa Floridan osavaltiossa.


title: Gruyère (juusto)

text: Gruyère on sveitsiläinen lehmänmaidosta valmistettu kova, kypsytetty juusto. Se on saanut nimensä Fribourgin kantonissa sijaitsevan Gruyèresin kaupungin mukaan. Sitä valmistetaan Fribourgin, Vaud’n, Neuchâtelin ja Juran kantonien alueella sekä joissakin Bernin kantonin kunnissa.


title: Gruyère (juusto)

text: Gruyèrea on valmistettu Gruyèresin ympäristössä ainakin vuodesta 1115 saakka. Gruyère sai vuonna 2001 sveitsiläisen alkuperäsuojauksen, joka tunnustettiin vuonna 2011 myös Euroopan unionin tasolla. Tunnustusta edelsi Sveitsin ja Ranskan välinen riita, jota kutsuttiin jopa ”Gruyère-sodaksi”. Ranskassakin valmistetaan gruyère-nimistä juustoa, ja molemmat maat hakivat juustolleen EU-tason tunnustusta. Se sai lopulta vain sveitsiläinen gruyère.


title: Gruyère (juusto)

text: Yhden 35 kilon painoisen juustorinkulan valmistamiseen tarvitaan 400 litraa pastöroimatonta lehmänmaitoa. Sen valmistamisessa ei saa käyttää mitään lisäaiheita. Juustoa kypsytetään kuusi kuukautta, ja sen aikana rinkulaa käännetään säännöllisesti ja samalla harjataan suolavedellä.


title: Gruyère (juusto)

text: Gruyère on kevyesti murukoloista, ja siinä on usein pieniä halkeamia. Se sopii ruoanlaittoon, ennen kaikkea fondue-juustosekoitukseen, mutta myös juustoisiin piirakoihin, kuten quicheen.


title: Ruotsinpyhtään kirkko

text: Ruotsinpyhtään kirkko (Strömforsin kirkko) on kirkkorakennus Loviisan Ruotsinpyhtäällä Uudellamaalla. Kirkko on rakennettu vuosina 1770–1771, sen suunnitteli yliluutnantti ja ritari Olof Glansenstjerna ja rakennusmestarina toimi Nils Gimberg. Muodoltaan kirkko on kahdeksankulmainen ja sen nykyinen ulkoasu edustaa uusgotiikkaa. Se on Suomen vanhin keskeiskirkko.


title: Ruotsinpyhtään kirkko

text: Kun Ruotsinpyhtää oli syntynyt niistä Pyhtään pitäjän osista, jotka jäivät Ruotsin puolelle Turun rauhassa vuonna 1743, jumalanpalveluksia pidettiin aluksi pitäjän suurimmissa taloissa. Rahat kirkon rakentamiseen hankittiin kahdella valtakunnallisella kolehdilla ja kirkko rakennettiin pitäjän suurimpaan keskukseen, Strömforsin rautaruukin yhteyteen. Tapana oli että pappilan ja ruukinpatruunan talojen väki istui eturivissä, heidän takanaan sepät, miilunpolttajat ja muut arvostetut työläiset. Muu työväki istui kirkon perällä tai parvilla. Tämä järjestys säilyi käytössä 1900-luvulle asti.


title: Ruotsinpyhtään kirkko

text:
Alun perin kirkko oli tervanmusta, mutta sen ulkoasu muuttui vuonna 1898, jolloin se sai esimerkiksi uudet ikkunat, valkoisen maalipinnan ja uuden alttaritaulun. Alttaritaulun nimi on "Ylösnousemus" ja sen on maalannut Helene Schjerfbeck. Lisäksi kirkossa on esillä kaksi aikaisempaa alttaritaulua, joiden tekijät ovat tuntemattomia. Molemmat maalaukset on restauroitu vuonna 2003. Kirkossa on 16-äänikertaiset urut, jotka on valmistanut Kangasalan Urkutehdas vuonna vuonna 1966. Nykyiset urut ovat kirkon kolmannet, ensimmäiset urut lahjoitti Virginia af Forselles vuonna 1847. Kirkon viereen on haudattu talvi- ja jatkosodan sankarivainajia.
Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on paljastettu 1955 ja sen suunnitteli kuvanveistäjä Ilmari Wirkkala.


title: Snappertunan kirkko

text: Snappertunan kirkko on kirkkorakennus Snappertunassa, joka kuuluu Raaseporin kaupunkiin. Se on muodoltaan ristikirkko. Se on valmistunut alun perin vuonna 1689. Kirkko kunnostettiin perusteellisesti vuonna 1797. Kellotapuli puolestaan on peräisin vuodelta 1776.


title: Snappertunan kirkko

text: Kirkon sankarihautojen muistomerkki on paljastettu vuonna 1948 ja sen on suunnitellut arkkitehti Arne Rancken.


title: Belinda Carlisle

text: Belinda Carlisle (synt. Belinda Kurczeski, (s. 17. elokuuta 1958) on yhdysvaltalainen laulaja, joka tunnetaan sekä The Go-Go’s -yhtyeen laulusolistina sekä soolouraltaan. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa ”Heaven Is a Place on Earth”, "Leave A Light On", ”I Get Weak”, "La Luna", ”Mad About You” ja ”Circle in the Sand”. Hän on poseerannut myös "Playboy"-lehdessä.


title: Lennart Torstensson

text: Lennart Torstensson (17. elokuuta 1603 Forstena – 7. huhtikuuta 1651 Tukholma) oli ruotsalainen tykistöön erikoistunut kenraali ja marsalkka, joka kehitti erityisesti kenttätykistön käyttöä taistelukentällä. Hän johti Kustaa II Aadolfin armeijan tykistön uudistamista ja kehitti erityisesti sen liikkuvuutta. Torstensson toimi Ruotsin armeijan ylikomentajana vuosina 1642–45 kolmikymmenvuotisessa sodassa. Torstensson kirjoitti oman nimensä aina muodossa "Linnardt Torstenson".


title: Lennart Torstensson

text: Torstensson vietti lapsuutensa sukulaistensa kasvattamana vanhempiensa ollessa maanpaossa, koska hänen isänsä Torsten Lennartsson tuki kuningas Sigismundia Ruotsin sisällissodassa. Isä palasi Ruotsiin vasta Torstenssonin ollessa noin kahdenkymmenen ikäinen.


title: Lennart Torstensson

text: Torstensson aloitti sotilasuransa Kustaa II Aadolfin armeijan palveluksessa Puolan sodassa ensin Liivinmaalla 1621–23 ja myöhemmin Preussissa 1626–29. Välillä hän oli Hollannin armeijan palveluksessa (vuosina 1624–25). Hänet nimitettiin ensimmäisen ruotsalaisen tykistörykmentin everstiksi 1629, koko Ruotsin tykistön komentajaksi Saksassa vuonna 1630, ja kenraalin arvon hän sai vuonna 1631. Hän johti tykistöä Breitenfeldin ja Rainin taisteluissa 1631. Torstensson jäi Alte Vesten taistelussa 1632 katolisten vangiksi, ja vaihdettiin vapaaksi vasta vuotta myöhemmin. Ollessaan Ingolstadtissa vankina hän sai pysyväksi vaivakseen reumatismin. Hän toimi Ruotsin armeijan toisena komentajana Johan Banérin alaisuudessa vuosina 1635–42 ja oli mukana muun muassa Wittstockin (1636) ja Chemnitzin (1639) taisteluissa.


title: Lennart Torstensson

text: Banérin kuoltua yllättäen toukokuussa 1641 Torstenssonista tehtiin ensin Ruotsin Pommerin kenraalikuvernööri, jota virkaa hän hoiti vuoteen 1648 saakka, sekä myöhemmin vuonna 1642 marsalkka ja Ruotsin armeijan komentaja.


title: Lennart Torstensson

text: Torstensson johti Ruotsin armeijan Pommerista Böömiin, Määriin ja Sleesiaan keväällä 1642. Hän löi Saksin Juhana Yrjön armeijan Schweidnitzin taistelussa ja valtasi Olmützin kesäkuussa 1642. Tämän jälkeen Torstensson siirtyi piirittämään Leipzigia. Keisarillisten tullessa auttamaan kaupunkia hän voitti heidät Breitenfeldin toisessa taistelussa. Leipzig vallattiin tämän jälkeen joulukuussa 1642 ja se pysyikin ruotsalaisten miehittämänä aina vuoteen 1650 asti. Vuonna 1643 Torstensson palasi operoimaan Määriin.


title: Lennart Torstensson

text: Ruotsin valtaneuvosto päätti alkuvuodesta 1643 ryhtyä sotaan Tanskaa vastaan tavoitteenaan vallata Blekinge, Skåne ja Halland. Torstensson sai uudet käskyt syyskuussa, ja joulukuussa 1643 hän johti armeijansa Holsteiniin. Alkuvuonna 1644 hän valtasi Jyllannin vain kahdessa kuukaudessa.


title: Lennart Torstensson

text: Matthias Gallasin johtaman keisarillisten armeijan seurattua Torstenssonia Jyllannin eteläosaan joutui hän vetäytymään takaisin Saksaan huolto-ongelmien vuoksi. Hän pakotti keisarilliset vetäytymään etelään läpi hävitettyjen alueiden keväällä 1644. Tämä onnistunut poltetun maan taktiikka tuhosi Gallasin johtaman keisarillisen armeijan, vahvuuden romahtaessa 18 000:sta vain tuhanteen. Gallasin kokoaman uuden armeijan Torstensson löi Jüterbogin taistelussa marraskuussa 1644. Ruotsin menestys Tanskaa vastaan Skånessa ja merellä sekä Carl Gustaf Wrangelin Jyllannin takaisin valtaus pakotti Tanskan kuninkaan Kristian IV:n Brömsebron rauhaan elokuussa 1645.


title: Lennart Torstensson

text: Keväällä 1645 Torstensson johti 15 000 miestä ja 60 tykkiä Böömiin. Hän voitti keisarilliset Jankovin taistelussa 1645, jossa hän käytti erityisesti tykistön nopeaa ja jatkuvaa uudelleen sijoittumista, saavuttaen parhaan mahdollisen tulivoiman. Melchior von Hatzfeldtin johtamat keisarilliset menettivät taistelussa koko tykistönsä ja puolet armeijastaan. Tämän jälkeen ruotsalaiset valtasivat Böömin ja etenivät aina tykin kantaman päähän Wienistä uhaten kaupunkia piirityksellä.


title: Lennart Torstensson

text: Syksyllä 1645 Torstensson luovutti Ruotsin armeijan ylipäällikkyyden Wrangelille pahentuneen reumatismin takia. Lopullisesti Torstensson vetäytyi eläkkeelle 1646. Vuonna 1647 hänet aateloitiin Ortalan kreiviksi.


title: My Thing

text: My Thing on suomalaisen soul- jazzmuusikko Tuomo Prättälän esikoisalbumi. Se julkaistiin tammikuussa 2007 Texicalli Recordsin alla toimivan Jupiter Recordsin kautta. Levy sai arvostelijoilta erittäin hyvän vastaanoton. Prättälä soittaa levyllä piano- ja kosketinsoitinosuudet sekä laulaa. Hän on myös itse vastannut sävellyksestä, sanoituksesta ja yhtyeen sovituksesta.


title: My Thing

text: Ilmestymisviikollaan (8/2007) levy sijoittui Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan kahdeksanneksi.


title: Mount Hood

text: Mount Hood on kerrostulivuori Kaskadien vuoristossa Pohjois-Oregonissa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee noin 80 kilometriä Portlandin kaupungista kaakkoon Clackamasin ja Hood Riverin piirikunnan rajalla.


title: Deathlike Silence (yhtye)

text: Deathlike Silence on suomalainen melodista heavy metalia soittava yhtye, joka on perustettu Turussa vuonna 2003. Yhtyeen perustajajäsen on kitaristi Mr. Catafalque, joka on myös sanoittanut ja säveltänyt lähes kaikki yhtyeen kappaleet. Yhtyeen esikoisalbumi "Vigor Mortis" ilmestyi 7. helmikuuta 2007 ja etenkin kappaleesta "Six Feet Under the Ground" tuli radiohitti. Yhtyeen entinen kosketinsoittaja Ms. Erna on soittanut aiemmin muun muassa Lordi-yhtyeessä koskettimia.


title: Deathlike Silence (yhtye)

text: Vuoden 2008 alussa Deathlike Silence solmi levytyssopimuksen Spinefarm Recordsin kanssa. Uusi studioalbumi "Saturday Night Evil" julkaistiin 28. tammikuuta 2009.


title: Deathlike Silence (yhtye)

text: Yhtye itse kuvailee musiikkiaan kotisivuillaan "melodiseksi haudankaivajametalliksi".


title: Särkilahti (täsmennyssivu)

text: Särkilahti tarkoittaa:Varhaiset Särkilahdet ovat lähtöisin Taivassalon Särkilahdesta. Suku sammui mieskannalta 1500, mutta Turun pormestari Niilo Pietarinpoika otti vaimonsa puolelta olevan Särkilahti-nimen käyttöön, ja nimi muuttui myöhemmin muotoon Stiernkors. Tämäkin suku sammui 1667.


title: Metsämäki

text: Metsämäki on Turun kaupunginosa, joka sijaitsee E18-tien varrella. Alue on tehdasaluetta, ja siellä sijaitsee Topinojan kaatopaikka ja jätekeskus.


title: Metsämäki

text: Alueella sijaitsee vuoden 2006 raviradaksi valittu Metsämäen ravirata.


title: Urusvuori

text: Urusvuori on Turun kaupunginosa, joka sijaitsee Turun lentokentästä etelään. Alue on kaavoitettu teollisuus- ja liikennealueeksi. Keskustaan Urusvuoresta on matkaa kuusi kilometriä.


title: Kirsi Ylijoki

text: Kirsi Ylijoki (s. 29. kesäkuuta 1969 Rauma) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 1995. Hän toimii freelance-näyttelijänä ja on esiintynyt teatteriurallaan muun muassa Suomen Kansallisteatterissa, Lahden kaupunginteatterissa, Espoon teatterissa ja Komediateatteri Arenassa.