title: ZNKR jōdō

text: ZNKR (Zen Nihon kendō renmei, ) jōdō on Japanin kendoliiton säännöillä harjoiteltava nykyaikainen budō-laji, jossa käytetään aseena puista 128 cm pitkää jō-sauvaa. Jōdō merkitseekin "kepin tietä".


title: ZNKR jōdō

text: Jōdōssa harjoitellaan parin kanssa ennalta sovittuja liikesarjoja, katoja. Toisella osallistujalla on miekkaharjoittelussa käytettävä puinen harjoitusmiekka "bokken" ja toisella jō-sauva.


title: ZNKR jōdō

text: Koska jōdō on budō-laji, opiskelu on sekä kehon että mielen, taidon ja asenteen harjoittamista. Tarkoitus ei ole vahingoittaa vastustajaa, vaan osoittaa aseen monipuolisuus eri tekniikoita hyödyntämällä. Jō on erittäin muuntautumiskykyinen ase. Kaikkien budō-taitojen perusolemuksen sanotaan yhdistyvän jōdōssa.Tengu 2/2006 s. 7 Keppi on yhtä aikaa kuin iskevä miekka "tachi", pistävä keihäs "yari" tai pyyhkäisevä salkoase "naginata". Jōdō perustuu Musō Gonnosuke Katsuyoshi-nimisen samurain 1600-luvun alkupuolella kehittämään taistelutaitoon, Shindō Musō-ryū jōjutsuun, jonka nimi sittemmin muutettiin Shindō Musō-ryū jōdōksi.


title: ZNKR jōdō

text: Samurai Musō Gonnosuke Katsuyoshi () kehitti uuden taistelutaidon Shindō Musō-ryū jōjutsun sen jälkeen kun oli kärsinyt tappion ottelussa kuuluisaa japanilaista miekkamiestä Miyamoto Musashia (, 1584–1645) vastaan Edo-kauden (1600–1868) ensimmäisinä vuosina. Gonnosuken aseena oli bō-sauva Musashin kahta puumiekkaa vastaan. Nöyryytetty Gonnosuke vetäytyi legendan mukaan mietiskelemään temppeliin Homan-vuorelle. Siellä hän koki "näyn", jonka innoittamana hän lyhensi bōn 128 cm:n pituiseksi jōksi ja kehitti ensimmäiset viisi tekniikkaa. Shindō Musō-ryūn oman perimätiedon mukaan Gonnosuke etsi Musashin uudelleen käsiinsä ja päihitti hänet uudella aseellaan ja osaamisellaan. Muut lähteet eivät kuitenkaan tunne tarinaa, eikä Miyamoto Musashi niiden mukaan hävinnyt yhtään kaksintaistelua. Sittemmin Gonnosuke meni Chikuzenin provinssin daimion eli lääninherran Kuroda Nagamasan palvelukseen taistelutaitojen opettajaksi.


title: ZNKR jōdō

text: Gonnosuken luomasta Shindō Musō-ryūsta tuli Kuroda-klaanin jalkaväen taistelutaito, ja se kehittyi ja laajeni vuosien myötä. Sitä opetettiin osana klaanin niin sanottuja miestentaitoja ("dangyo"), joihin kuuluivat lisäksi muun muassa pidätys ("torite") ja sitomisen taito (). Alempiarvoisten samuraiden tehtäviä olivat vartiointi, järjestyksen valvonta ja poliisitoimi. Edo-kauden oikeusjärjestelmään kuului, että rikollinen tunnusti tekonsa, joten rikollinen oli tuotava tuomioistuimeen elävänä ja ainakin puhekykyisenä. Tämän vuoksi lainvalvojat varustettiin aseilla, jotka eivät olleet tappavia: sellaisia olivat jō ja muut pidätyksissä käytettävät salkoaseet kuten työntösauva "tsukubō", hihaantarttuja "sodegarami" ja haarukkakeihäs "sasumata".


title: ZNKR jōdō

text: Shindō Musō-ryū säilyi Kuroda-klaanin yksityisenä taistelutaitona aina Meiji-restauraatioon (1866–1869) asti, jolloin feodaalijärjestelmä purettiin ja myös klaanien oma dangyo-opetus kävi tarpeettomaksi. Sen jälkeen vuosina 1868 – 1926 Shindō Musō-ryūta opetti Hanjiro Shiraishi Fukuokan kaupungissa. Hänen tärkeimpiä oppilaitaan olivat Ichizō Otofuji ja Takaji Shimizu.


title: ZNKR jōdō

text: Takaji Shimizu (1896–1978), joka oli Shindō Musō-ryū jōjutsun 25. pääopettaja, aloitti yhteistyön Japanin poliisivoimien kanssa 1930-luvulla. Vuonna 1930 Shimizu muutti Tokioon ja alkoi opettaa Mumon-harjoitussalissa (entinen Teiken-nyrkkeilysali). Vuotta myöhemmin Jigorō Kanō kutsui Shimizun opettamaan jōjutsua Kōdōkaniin, judon päämajaan. Tämän jälkeen sitä alettiin opettaa myös meripartiolaisille ja Tokion keisarilliselle poliisilaitokselle. Shimizun ja Kiroku Takayaman esitys vakuutti poliisien teknisen raadin, ja Tokion poliisi alkoi oitis käyttää jōjutsu-tekniikoita omassa harjoittelussaan. Shimizu kutsuttiin Tokion poliisin vakituiseksi jōjutsu-opettajaksi 1931. Vuonna 1933 perustettiin poliisin erikois- ja mellakkayksikkö ("Tokubitsu kebitai"), jonka varustukseen kuului myös jō. Shimizu vastasi tämän uuden poliisiyksikön teknisestä koulutuksesta. Juuri tästä alkoi Shimizun pitkäaikainen yhteistyö Tokion vaikutusvaltaisimpien kendo-opettajien kanssa. Poliiseille opetettavaa jōjutsua alettiin kutsua keijo-jutsuksi tai poliisin sauvataidoksi. Japanilaiset mellakkapoliisit harjoittelevat yhä säännöllisesti jōn käyttöä ja myös käyttävät jōta virantoimituksessa. Vuonna 1940 Shimizu muutti opetuksensa nimen jōjutsusta jōdōksi ja perusti Dai Nihon jōdōkain.


title: ZNKR jōdō

text: Toisen maailmansodan päätyttyä liittoutuneiden valvontakomissio ( eli SCAP) kielsi vuonna 1945 lähes kaikkien bujutsu- ja budō-lajien harjoittelun sekä kansallista budō-harjoittelua hallinneen ja johtaneen Dai Nippon Butokukai -järjestön toiminnan, jota se piti militaristisena ja kiihkoisänmaallisena. Poliisien harjoittelemaa jōdōa ei kuitenkaan voitu kieltää, koska sitä tarvittiin järjestyksenhallintaan.


title: ZNKR jōdō

text: Sodanjälkeisen Japanin yhteiskuntajärjestelmä, myös poliisilaitos, oli raunioina. Vanha Japanin keisarillinen poliisilaitos lakkautettiin, koska sitä pidettiin läpeensä militaristisena, ja miehitysvalta alkoi koota uusia itselleen kuuliaisia poliisijoukkoja. Koska monet entiset poliisit menettivät kansalaisluottamuksensa ja heidät syrjäytettiin poliisiorganisaatiosta, viranomaisista oli huutava pula. Uusiin joukkoihin hyväksyttiin vain ne, jotka ryhtyivät miehittäjien kanssa yhteistyöhön. Miehityshallinto ei kuitenkaan halunnut antaa mellakkapoliisille paljon ampuma-aseita, joten se joutui vastentahtoisesti sallimaan sen, että uudet poliisikokelaat koulutettiin jōn käyttöön. Tästä syystä monet Japanin poliisilaitoksen kendo-opettajat siirtyivätkin harjoittelemaan jōdōa.


title: ZNKR jōdō

text: Korean sodan alettua 1950 Yhdysvallat tarvitsi kipeästi liittolaisia ja budō-harjoittelu sallittiin jälleen. Japanin demilitarisointi keskeytettiin käytännössä kokonaan ja lähes kaikki japanilaiset, myös monet budō-opettajat, saivat kansalaisluottamuksensa takaisin 1950-luvun alkuun mennessä.


title: ZNKR jōdō

text: Jōdō sisällytettiin Japanin kendoliiton () lajivalikoimaan 1956. Tuohon aikaan kukin lajin harrastaja teki vyökokeissa oman opetuslinjansa mukaisia liikesarjoja eli kataa. Se herätti tarpeen luoda vakioidut liikesarjat, jotta harrastajat olisivat kokeissa vertailukelpoisia. Toukokuussa 1963 ZNKR:n johtokunta muodosti tutkimuskomitean laatimaan jōdōlle "seiteigata"n (vakioidut muodot). Shimizu toimi tämän viisitoistahenkisen komitean puheenjohtajana. Komitean työ valmistui helmikuussa 1968, ja seuraavan kuukauden kokouksissa ZNKR:n hallitus ja vuosikokous hyväksyivät komitean laatimat 12 parikataa ja niihin valmistavat yksilö- ja pariharjoitukset. Ne esiteltiin yleisölle kendon Japanin-mestaruuskilpailuissa joulukuussa 1968 ja Kioton turnauksessa 1969. Näissä tapahtumissa katat esittivät Takaji Shimizu (miekka) ja Ichizō Otofuji (jō).


title: ZNKR jōdō

text: ZNKR jōdōssa on 12 yksilöharjoitetta ("tandoku dōsa"), 12 pariharjoitetta ("sōtai dōsa") sekä 12 kataa ("seiteigata"). Yksilöharjoitteet tehdään ryhmässä ilman paria, kun taas pariharjoitteet ja kata tehdään pareittain, jolloin toisella harjoittelijalla on jō-sauva ja toisella bokken-puumiekka. Koska jōdōssa ei käytetä suojuksia, pitää liikkeitä, lyöntejä ja pistoja kontrolloida tarkasti ja huolellisesti. Jōdōssa vapaaottelu onkin käytännössä mahdotonta, ja harjoittelu tehdään katojen mukaisesti. Harjoittelijat pukeutuvat harjoituksissa indigonsinisiin, leveälahkeisiin, kangasvöillä sidottaviin hakama-housuihin ja paksuun gi-takkiin sekä usein myös leveään obi-vyöhön. Paksujen puuvillaisten vaatteiden tarkoitus on tarjota hieman suojaa harjoittelijalle. Aloittelijat voivat käyttää aluksi hillityn värisiä t-paitoja ja verryttelyhousuja. Jōdōta harjoitellaan paljain jaloin.


title: ZNKR jōdō

text: Jōdō-harjoittelu on käytännössä kata-harjoittelua. Jōdōssa on opittava hallitsemaan sekä miekan ("tachi") että sauvan ("jō") erityisominaisuudet ja tekniikat. On osattava hyökätä ja torjua kummallakin aseella ja tunnettava niiden ihanne-etäisyydet, vahvuudet ja heikkoudet. Aseellisten budolajien aikaisempaa harjoittelua ei silti vaadita. Loppujen lopuksi jōdōn aseharjoittelu on väline, jolla voidaan kehittää ja muokata harjoittelijoiden fyysisiä, henkisiä ja sosiaalisia ominaisuuksia. Tavoitteena on tekniikan muodon täydellinen toistaminen siten, että muoto ei ole pelkästään ulkoista. Tällöin rentous, valppaus ("zanshin") sekä peräänantamaton henki ja itsensä likoon laittaminen ("sutemi") ovat aistittavissa kata-suorituksesta myös ulospäin. Tekemisen laatu, vastuu omasta harjoittelusta ja harjoittelutovereista sekä pitkäjännitteisyys kehittyvät.


title: ZNKR jōdō

text: Kun jōdōn 12 "seiteigataa" alkavat sujua, on luonnollista jatkaa harjoittelua myös Shindō Musō-ryū jōdōn vanhojen eli koryū-katojen parissa. Koryū-katojen esittämistä vaaditaan kuitenkin vasta 6. danin tutkintovaatimuksissa. Edistyneimpien harjoitusohjelmaan kuuluvat myös muut Shindō Musō-ryūhun liitetyt aselajit, niin sanotut liitännäislajit eli "Fuzoku ryuhat".


title: ZNKR jōdō

text: ZNKR jōdōn graduoinneissa edetään Japanin kendoliiton mallin mukaisesti. Jōdōssa on käytössä kyū (opiskelija) ja dan (harjoittelija) -asteisiin perustuva järjestelmä. Kyū-asteita on kuusi ja dan-asteita kahdeksan. Vastoin yleistä käsitystä shodanin eli 1. tason mustan vyön suorittanut harjoittelija ei ole mestari, joka voisi lopettaa harjoittelun, vaan hän vasta kykenee aloittamaan vakavan, pitkäjännitteisen harjoittelun. Tällaiseen harjoitteluun on osattava motivoitua, koska taitojen kasvaessa myös vaatimustaso kasvaa. Seuraavalle tasolle pääsy vaatii aina lisäponnisteluja, sitkeää harjoittelua sekä oman toiminnan kriittistä arviointia ja puutteiden korjaamista. Harjoittelussa voi ja pitää kehittyä, vielä ikäihmisenäkin, joten haastetta riittää loppuelämäksi.


title: ZNKR jōdō

text: Jōdōssa käytettävä 2,4 cm:n paksuinen ja 128 cm:n pituinen jō-sauva valmistetaan valko- tai punatammesta. ZNKR:n määrittelemät jōn tarkat japanilaiset mitat ovat: pituus 4 shakua, 2 sunia ja 1 bu sekä paksuus 8 buta. Jōn tulisi olla valmistettu laadukkaasta jalopuusta, koska puun on oltava riittävän lujaa kestääkseen harjoittelun kovia iskuja murtumatta tai tikkuuntumatta. Lisäksi pehmeämpi puulaji elää ja vääntyilee kosteuden muuttuessa huomattavasti tammea herkemmin.


title: ZNKR jōdō

text: Jō on sen mittainen, että jōdōka voi pitää kiinni sen molemmista päistä yhtä aikaa. Tämä mahdollistaa nopeat suunnanvaihdot ja erilaiset tekniikoiden yhdistelmät. Jōlla voidaan pistää, lyödä, pyyhkäistä ja sitoa. Myös miekkatorjuntaan jō sopii hyvin. Lyönnit ja pistot suunnataan yleensä kehon hermopisteisiin ("atemi"). Yleisimmät niistä ovat nenänvarsi, ohimo ja pallean yläosassa sijaitseva sisuspunos.


title: ZNKR jōdō

text: Jotta jōlla voidaan toimia ja torjua partaveitsenterävä japanilainen miekka, täytyy jōdōkan ymmärtää myös miekan tekniikoita ja taisteluetäisyyttä sekä toimintaedellytyksiä. Edistyäkseen jōdōn taidossa jōdōkan on siis kasvatettava myös miekankäytön tuntemustaan. Jōlla on mahdollista myös katkaista napakalla, hyvin osuneella lyönnillä jopa taottu miekka tai muu teräase, mutta tätä ei ZNKR jōdōssa harjoitella.


title: ZNKR jōdō

text: Jōta voidaan pidellä myötä- ja vastaotteella, ja molemmalla tavalla voidaan tehdä erilaisia tekniikoita. "Kuollutta" asentoa ei harjoitteluun perehtyneeltä jōdokalta juuri löydy. Jō on kuitenkin niin pitkä (noin 25–30 cm pidempi kuin tachi), ettei miekkamies pääse parhaalle lyönti- tai leikkausetäisyydelle jōlla uhattaessa. Miekalla varustautunut voi nimittäin lyödä tehokkaasti vain leikkaavan terän suuntaisesti miekan kärkikolmanneksella tai pistää kärjellä hyvästä asennosta. Siksi miekka ei ole aseena yhtä monipuolinen kuin jō.


title: ZNKR jōdō

text: Puista harjoittelumiekkaa ( tai ) käytetään jōdōssa yhdenmukaisesti "kendo kata"n käytäntöjen mukaan. Useimmissa katoissa ja perusharjoittelussa miekkaa käyttävä osapuoli ("uchidachi") lyö bokkenilla valmiusasennoista ("kamae"), jotka ovat vastaavia kuin kendossa. Niissä miekka on yleensä kohotettuna joko pään vierelle tai pään yläpuolelle. Joskus bokken työnnetään vyöhön ("obi"), jolloin se vastaa huotrassa olevaa miekkaa ("taitō").


title: ZNKR jōdō

text: Perustekniikoita voidaan jōlla harjoitella sekä yksin että pariharjoituksena, jolloin oppilas ("shijō") harjoittelee jōlla ja opettaja ("uchidachi") bokkenilla. Harjoitteet ovat seuraavat:


title: ZNKR jōdō

text: ZNKR jōdōn "seiteigata" eli vakioitu kata suoritetaan pareittain, jossa toinen osapuoli on opettajan ja toinen oppilaan roolissa. Opettajalla on bokken ja oppilaalla jō. Ensimmäisiä katoja ryhdytään harjoittelemaan, kun aloittelija on oppinut perustekniikat. Kaikkien 12 katan muotoon tutustutaan alustavasti 6–12 kuukauden kuluessa harjoittelun aloittamisesta. Muodon oppimisen jälkeen sisällön löytäminen vaatiikin sitten pidempää ja määrätietoista, kokeneiden jōdōkoiden ohjaamaa harjoittelua.


title: ZNKR jōdō

text: Alla on lueteltu ZNKR jōdōn katat: katojen nimet, käännökset ja niiden alkuperäinen sijoittuminen Shindō Musō-ryun kata-ryhmissä. Toinen ja neljäs kata ovat erikoistekniikoita ("Tokushu waza"), jotka eivät kuulu Shindō Musō-ryun normaaliin oppimäärään.


title: ZNKR jōdō

text: Seiteigata:


title: ZNKR jōdō

text: ZNKR jōdōssa on kilpailtu Japanin-mestaruudesta vuodesta 1974. Japanissa kilpaillaan pareittain ja kilpailusarjoja on aina 8. daniin asti. Euroopanmestaruudesta on kilpailtu vuodesta 2002 asti ja Suomen mestaruudesta vuodesta 2007 asti


title: ZNKR jōdō

text: Jōdōn ensimmäiset Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2002 alankomaalaisten harrastajien aloitteesta. Siitä alkaen ne on järjestetty vuosittain iaidon EM-kilpailuiden yhteydessä. Kilpailut järjestävät Euroopan kendoliitto ja sen kansalliset jäsenjärjestöt. Kisoissa kilpaillaan sekä joukkuemestaruudesta että yksilömestaruuksista tasoilla mudan (kyū-arvo, ei dan-arvoa), shōdan, nidan, sandan, yondan ja godan (1.–5. dan). Joukkueessa on kolme jäsentä.


title: ZNKR jōdō

text: Ottelussa kaksi kilpailevaa jōdōkaa tekevät samanaikaisesti kolme ennalta määrättyä pari-kataa miekkaa käyttävän parinsa kanssa. Kilpailijat erotetaan toisistaan siten, että toisen hakaman nyöreihin sidotaan punainen ja toiselle valkoinen nauha. Japanin-mestaruuskilpailuissa käytettävä tapa on, että kilpapari on harjoitellut yhdessä ja heidän kisassa tekemänsä kata-kokonaisuus arvostellaan. Jōdōn Euroopan-mestaruuskilpailuissa ja kotimaisissa seitei jōdōn kisoissa vain jōta käyttävä kilpailija arvostellaan. Silloin miekkaa käyttävä osapuoli voi toimia vaikka useamman kilpailijan avustavana kumppanina.


title: ZNKR jōdō

text: Joukkueeseen kuuluvat aloittaja ("sempō"), varakapteeni ("fukushō" tai "chuken") ja joukkueen kapteeni ("taishō"). Kapteeni on kokenein ja aloittaja kokemattomin jōdōka. Joukkueen jäsenten dan-arvojen summa ei saa ylittää kymmentä, ja yksittäisellä kilpailijalla saa olla korkeintaan 5. dan. Ottelussa jokainen tekee vuorollaan kolme kataa kilpailevan joukkueen jäsentä vastaan. Kapteeni toimii ensin uchidachina aloittajalle ja varakapteenille, sitten varakapteeni toimii kapteenin uchidachina.


title: ZNKR jōdō

text: Tuomareita on kolme, ja he liputtavat välittömästi kolmen katan suorittamisen jälkeen ottelun tai joukkuekisassa osaottelun voittajan. Kahdella lipulla eli kahden tuomarin äänellä kolmesta voittaa.


title: ZNKR jōdō

text: Kuten budō-lajeissa yleensä, jōdōssa kilpailu on yksi harjoittelun muoto. Kilpailuja järjestetään, jotta kehitys olisi mahdollisimman laaja-alaista. Kilpailuissa on mahdollista harjoitella kovan paineen alla, mikä antaa uusia näkökulmia harjoitteluun. Jōdōssa ajatus aidosta miekkamiehen kohtaamisesta on selkeästi läsnä kataharjoittelussa ja kilpailussa. Terävän miekan käyttö harjoittelussa olisi luonnollisesti liian vaarallista. Silti jōdōharjoittelijoilta vaaditaan huomattavaa keskittymistä ja kontrollia: puiseen harjoittelumiekkaan on suhtauduttava niin kuin se todellakin olisi terävä miekka. Vaikka jōdōssa kilpaillaankin, on se luonteeltaan enemmänkin budō-taito kuin budō-urheilu. ZNKR jōdōn erot vanhaan Shindō Musō-ryū -jōjutsuperinteeseen ovat marginaalisia, vaikka jōdōn vanhoilliset tahot muuta väittävät.


title: ZNKR jōdō

text: Suomessa ZNKR jōdōa on harjoiteltu yleisesti vuodesta 2002 lähtien, jolloin se otettiin virallisesti Suomen kendoliiton lajivalikoimaan. Suomessa on tällä hetkellä noin 110 lajin harjoittelijaa, jotka ovat graduoineet ZNKR jōdōssa. Tasokokeen suorittaneista jōdōkoista EKF:n hyväksymä dan-arvo on kolmellakymmenelläkuudella henkilöllä. ZNKR jōdōa eli kendoliiton jōdōa voi Suomessa tällä hetkellä harjoitella FKA:n seuroista Helsingissä (Helsingin kendoseura Ki-Ken-Tai-Icchi ry) ja Tapanilan Erän kendojaoksessa, Turussa (Turun kendoseura Rendaino ry) Porissa (Porin Kendoseura DAI KUMA KEN KAI) ja Jyväskylässä (Ryūtōkai ry). Lajin ensimmäiset Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin Ulvilassa huhtikuussa 2007.


title: ZNKR jōdō

text:
Seuraavassa tilastossa on esitetty ne Euroopan kendoliiton (EKF) jäsenmaiden jōdōkat, jotka ovat suorittaneet dan-arvon tai shōgō-arvon ZNKR jōdōssa. Tilasto on vuodelta 2006. EKF:n sääntöjen mukaan suoritetut dan-arvot pätevät myös Kansainvälisen kendoliiton (IKF) ja Japanin kendoliiton (AJKF tai ZNKR) kriteereihin, eli ne ovat maailmanlaajuisesti virallisia ZNKR jōdō graduointeja. Euroopan kendoliitossa oli vuonna 2006 kaikkiaan 665 vähintään 1.danin eli "shodan"-asteen tasokokeessa suorittanutta jōdōkaa.
Euroopassa ZNKR jōdōn harjoittelu on aloitettu Ranskassa 1970-luvulla, ja 1980-luvulla mukaan ovat tulleet Alankomaat, Iso-Britannia, Belgia ja Ruotsi. Lajin leviäminen EKF:n muihin jäsenmaihin vilkastui vasta 2000-luvulla.


title: ZNKR jōdō

text: EKF:n dan-arvoiset jōdōkat vuoden 2005 ja määrällinen kehitys 2010 lopussa


title: ZNKR jōdō

text: ZNKR jōdō on AJKFssä sangen marginaalinen laji. 2005 lopussa 1,3 % AJKF:n dan-arvoisista jäsenistä oli jōdōkoita (iaidōkoita noin 5 %). On huomattava, että monilla japanilaisilla dan-arvoisilla jodokoilla on dan-arvot myös kendōssa ja iaidōssa. Alla taulukko joka antaa suhteellista kuvaa Japanin ZNKR jōdō harjoittelun yleisyydestä.


title: ZNKR jōdō

text: Shindō Musō-ryū, myös Shintō Musō-ryū () jōdōa voi harjoitella muutamissa suomalaisessa aikido-, iaido-, karate- ja kendo-seuroissa. Shindō Musō-ryū jōdōon kuuluu kaikkiaan noin 70 parikataa. Koulukunnan harjoitteluun kuuluu jōn lisäksi myös muiden aseiden, esimerkiksi kävelykepin, miekan ja ketjusirpin tekniikoita.


title: ZNKR jōdō

text: Myös aikidossa harjoitellaan jōlla niin sanottuja aiki-jō-tekniikoita. Aiki-jō-tekniikat ovat osittain keihäänkäytön sotataidoista ("sōjutsu"sta) kehitettyjä, osin aikido-senseiden kehittämiä uusia tekniikoita ja sovelluksia. Aseharjoitteluun ei panosteta kaikissa aikidoseuroissa.


title: ZNKR jōdō

text: Taura Musō-ryū jōjutsua voi harrastaa Suomessa ainakin Helsingissä ja Siilinjärvellä. Taura Musō-ryū jōjutsu on osa Taura Musō-ryū kobudō taistelutaitokoulukunnan bujutsu-systeemistä, joka on koottu Hokkaidōlla () "Ikubo"-suvussa harjoitellusta Muso-ryū ju- ja jōjutsusta. Taura Musō-ryū jōjutsun harjoittelun jatkaminen edellyttää lajiin tutustumisen jälkeen liittymistä kyseisen koulukunnan jäseneksi.


title: ZNKR jōdō

text: Suiō-ryū iai kenpō () on klassinen bujutsukoulu, johon kuuluu osana jōjutsua. Koulukunnan perusti Mima Yoichizaemon Kagenobu (1577–1665). Koulukunnan harjoitteluun kuuluvat muun muassa iai, kenpō ("kenjutsu"), naginata, kogusoku ja jōjutsu. Jōlla harjoittelu alkaa vasta, kun harjoittelija on edistynyt tarpeeksi pitkälle perustason iai-tekniikoissa.


title: ZNKR jōdō

text: Kashima-Shinryū () on lähes 500 vuotta vanha japanilainen bujutsu-koulu. Suomessa Kashima-Shinryūta harjoitellaan Helsingissä ja Tampereella. Kashima-Shinryūn harjoittelu alkaa aina miekkatekniikoiden (kenjutsu) ja jūjutsun opiskelulla. Perusteiden oppimisen jälkeen opiskeltava asevalikoima laajenee kattamaan tärkeän osan muinaisen bushin taisteluvälinevalikoimasta, muiden muassa jōn.


title: ZNKR jōdō

text:
Tendō-ryū naginatajutsu () on klassinen japanilainen bujutsu-koulukunta, jossa harjoitellaan myös sauvankäyttötaitoja ("jōjutsu"). Koska naginata on koulukunnan pääase, sauvankäyttötaidot valmistavat tilanteeseen, jossa naginatan varsi katkeaa ja se menettää teränsä taistelussa.
Tendō-ryūta ei harjoitella suomessa.


title: Dysfagia

text: Dysfagia on nielemisen refleksinomaisessa liikesarjassa ilmenevä häiriö.


title: Dysfagia

text: Dysfagiaa on eriasteista, ja se voi esiintyä missä nielemistoiminnon osassa tahansa. Se saattaa vaikuttaa esimerkiksi ruoan pureskeluun, ruokapalan kuljetukseen suussa ja/tai nielemisen aloitukseen. Usein nielun automaattiset suojamekanismit eivät toimi kunnolla, ja ruoka kulkeutuu ruokatorven sijasta henkitorveen. Nielemistoimintojen puutteiden vuoksi syöminen on usein dysfaagikoille hidasta ja vaivalloista sekä vaatii runsaasti keskittymistä. Vaikeassa dysfagiassa nielemistoiminto puuttuu lähes täysin.


title: Dysfagia

text: Dysfagiaa esiintyy esimerkiksi äkillisten aivoverenkiertohäiriöiden, aivotraumojen, neurologisesti rappeuttavien sairauksien, sekä suun ja kurkun alueiden kasvainten yhteydessä.


title: Dysfagia

text:
- Yskiminen ruokailun tai juomisen yhteydessä tai välittömästi sen jälkeen.
- Tunne, että ruoka/juoma menee väärään kurkkuun.
- Vaikeus kontrolloida suussa olevaa ruokaa, esimerkiksi sen kertyminen poskitaskuihin.
- Ruokailun huomattava hitaus/hidastuminen.
- Suun tyhjennys vaatii useita nielaisuja.
- Painon ja/tai ravitsemustilan lasku.
- Toistuvat keuhkokuumeet.
- Väsyminen ruokaillessa.
- Aspirointi.


title: Suomen urheiluopisto

text: Suomen Urheiluopisto on Heinolan Vierumäellä sijaitseva vapaa-ajan-, liikunta-, koulutus- ja valmennuskeskus. Opiston rehtorina toimii nykyisin Jukka Leivo ja toimitusjohtajana Heikki Hietanen. Suomen Urheiluopisto kuuluu Vierumäki-yhtiöihin.


title: Suomen urheiluopisto

text: Suomen urheiluopisto Vierumäki perustettiin silloiseen Heinolan maalaiskuntaan vuonna 1927 Lauri ”Tahko” Pihkalan aloitteesta. Idean urheiluopistosta Pihkala oli esittänyt jo 1909.


title: Suomen urheiluopisto

text: Opiston ensimmäisenä rehtorina toimi Akseli Kaskela. Opiston rehtorina toimi pitkään Tapani Ilkka, joka oli tehtävässä 1975–2006. Hänen aikanaan Vierumäki-yhtiöistä tuli suuri kokonaisuus.


title: Suomen urheiluopisto

text: Urheiluopiston päärakennus toimi sotien aikana (1939–1945) sotasairaalana. Sotien jälkeen opisto laajeni ja 1950- ja 1960-luvuilla rakennettiin uusi hyppyrimäki ja uimahalli. Samoihin aikoihin opisto aloitti liikunnanohjaajakoulutuksen. Vuonna 1974 Suomen urheiluopistolle valmistui Suomen ensimmäinen monitoimihalli ja vuosikymmenen vaihteessa seurasi jäähalli.


title: Suomen urheiluopisto

text: Urheiluopiston omisti 1990-luvulle asti Suomen Valtakunnan Urheiluliitto (SVUL), mutta liitto joutui talousvaikeuksiin ja lopetti toimintansa 1993. Sen jälkeen perustettiin Vierumäki-yhtiöt.


title: Suomen urheiluopisto

text: Golfkenttä ja Vierumäkihalli valmistuivat 1988 ja toinen jäähalli rakennettiin 1997. Vuodesta 2000 alkaen Vierumäkeä on rakennettu siitä entistä nopeampaan tahtiin. Alueella on kaksi täyspitkää golfkenttää ja yksi 9-reikäinen harjoituskenttä.


title: Suomen urheiluopisto

text: Vierumäen alueella käy vuosittain yli 400 000 asiakasta, joihin kuuluvat nuoret, perheet, huippu-urheilijat, eri lajien joukkueet, yritykset ja yhteisöt, urheilujohtajat sekä eri liikuntatutkintoja suorittavat urheilualan opiskelijat. Jukolan viesti kilpailtiin Vierumäellä vuonna 1984.Urheiluopiston vuonna 1936 valmistuneen, tiukasti funktionalistisen päärakennuksen on suunnitellut arkkitehti Erik Bryggman keskelle valoisaa mäntymetsää, ja ennen sotia rakennettuun, Bryggmanin hahmottelemaan kokonaisuuteen kuuluu lisäksi joukko muita rakennuksia. Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Suomen urheiluopiston valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi ja se kuuluu myös kansainvälisen DoCoMoMo-järjestön määrittelemiin modernin suomalaisen arkkitehtuurin merkkiteoksiin.


title: Suomen urheiluopisto

text:
Päijät-Hämeen liiton maakuntavaltuuston 2016 hyväksymässä Päijät-Hämeen liitton 2014 maakuntakaavassa "Urheiluopiston alue" on merkitty vähittäiskaupan suuryksikön kohdemerkinnällä kohdemerkinnällä km3. Maakuntakaavassa Urheiluopiston alueelle suunnitellaan erikoistavarakauppaa, joka voi perustellusta syystä sijoittua myös keskusta-alueen ulkopuolelle kuten auto-,
rauta-, huonekalu-, puutarha ja maatalouskauppa enintään 4000 kerrosneliömetrin verran ja muuta erikoistavarakauppaa 2000 kerrosneliömetrin verran.


title: Vuolenkoski

text: Vuolenkoski on kylä Iitin kunnassa pohjoisessa Kymenlaaksossa. Se sijaitsee sisemmällä eli pienellä Salpausselällä.


title: Vuolenkoski

text: Kylästä etelään päin kulkee Kymijoki, jossa Vuolenkosken sillan eteläpuolella sijaitsee Koskenniskan kylään rakennettu vesivoimalaitos (valm. 1959). Koskenniskan kevyenliikenteensillan pohjoispuolella on Konnivesi, jonka kautta pääsee vesitse Heinolaan (n. 17 km), ja edelleen Ruotsalaisen kautta Päijänteelle. Pohjois-Iitissä on kaksi kylää: Kymijoen länsipuolinen alue on Vuolenkoski, ja itäpuolinen alue Koskenniska. Huutotöyry on koko Vuolenkosken–Koskenniskan alueen yhteinen postitoimipaikan nimi, jonka muuttamisesta Vuolenkoskeksi on keskusteltu kyläkokouksissa jo vuosia.


title: Vuolenkoski

text: Vuolenkosken väkiluku on yli 460 asukasta ja keski-ikä 46 vuotta.


title: Vuolenkoski

text: Vuolenkosken ja Koskenniskan yhteinen kyläyhdistys vaihtoi vuonna 2001 nimensä (toimi vuodesta 1980 nimellä Pohjois-Iitin Kyläyhdistys) Vuolenkosken kyläyhdistykseksi kuvastamaan paremmin paikallisuutta.


title: Vuolenkoski

text: Vuolenkoskella on peruskoulun ala-aste, Pohjois-Iitin Kirin urheilukenttä, Sale-myymälä, vapaapalokunta, kesäkahvila ja Käsityökahvila Peurankello, kyläyhdistystoimintaa sekä hautausmaa kappeleineen. Lisäksi Koskenniskan kylässä on toimiva mylly, mylly-Cafe ja "Rukoushuone". Vuonna 2016 kyläyhdistys hankki rukoushuoneen omaan hallintaan. Kyliltä löytyy myös muita palveluja ja 15 yhdistystä.


title: Vuolenkoski

text: Vuonna 2001 vihittiin käyttöön pääosin Vuolenkosken kyläläisten talkootyönä toteuttama 3 kilometriä pitkä kevyen liikenteen väylä. Lisäksi paikallisesti rahoitettiin valaistus väylän varteen.


title: Vuolenkoski

text: Vuolenkosken kylä on valittu Kymenlaakson kyläksi kaksi kertaa, vuosina 1991 ja 2001, sekä valtakunnan Vuoden kyläksi 2014.


title: Vuolenkoski

text: Vuonna 2008 perustettiin kylälle Suomen ensimmäinen täysin kyläläisten omistama elinkeino- ja kehitysyhtiö Omakylä Vuolenkoski Oy, jossa on omistajina ja osakkaina 137 yksityishenkilöä ja 21 paikallista yritystä. Yhtiön tarkoitus on kehittää kylää kylälähtöisesti. Elinkeinoyhtiön varat ohjataan kylan toimintojen kehittämiseen. Yhtiö osti vuonna 2009 Iitin kunnalta seitsemän hehtaarin kaavoitetun maa-alueen, josta löytyy omakoti-, rivitalo- sekä kerrostalorakentamiseen tarkoitettuja tontteja. Kaava-alue sijaitsee kylän satama-alueen vieressä.


title: Vuolenkoski

text: Vuolenkoski on Päijänteen veneilyalueen kaakkoissuunnan päätepiste. Siellä on sisävesialuksille soveltuva laituri uimaranta-alueen vieressä.


title: Vuolenkoski

text: Vuolenkoskelta on tieyhteydet Lahteen (n. 35 km), Kausalaan (37 km) Helsinkiin (125 km), ja Heinolaan (25 km).


title: Ruotsin Grand Prix 1973

text: Ruotsin Grand Prix 1973 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 17. kesäkuuta 1973 Scandinavian Raceway -radalla Anderstorpissa, Ruotsissa. Ruotsissa ei ollut tätä ennen ajettu Formula 1 -osakilpailuja.


title: On nuoruus haihtuva

text: On nuoruus haihtuva on Anita Hirvosen kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1983.


title: Luxemburgin Grand Prix

text: Luxemburgin Grand Prix oli Formula 1 -sarjan osakilpailu kausilla 1997 ja 1998.


title: Luxemburgin Grand Prix

text: Luxemburgin Grand Prix ajettiin nimestään huolimatta Nürburgringin moottoriradalla Saksassa. Luxemburgin Grand Prix -nimellä ajettiin kilpailuja myös 1940- ja 1950-luvuilla, mutta ne kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan.


title: Luxemburgin Grand Prix

text: Kilpailun voittivat Jacques Villeneuve kaudella 1997 ja Mika Häkkinen kaudella 1998. Molemmat heistä voittivat samaisina kausina maailmanmestaruuden. Kauden 1997 kilpailussa paalupaikalta lähti Häkkinen, jolle paalupaikka oli F1-uran ensimmäinen. Kilpailun voittaneelle Villeneuvelle voitto sen sijaan oli F1-uran viimeinen.


title: Luxemburgin Grand Prix

text: "Punataustaiset kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan."


title: Ans kattoo ny

text: Ans kattoo ny on Anita Hirvosen albumi, joka julkaistiin vuonna 1983.


title: Rent

text: Rent on Chris Columbuksen ohjaama samannimisen musikaalin elokuvasovitus, joka julkaistiin 23. marraskuuta 2005. Tuotanto alkoi 15. maaliskuuta samana vuonna. Elokuvan rajallinen julkaisu New Yorkissa, Los Angelesissa ja Torontossa 11. marraskuuta 2005 peruttiin ja virallinen ensi-ilta oli New Yorkin Ziegfeld Theatressa 17. marraskuuta 2005.


title: Rent

text: Elokuva kertoo nuorten boheemien elämästä 1980- ja 1990-lukujen vaihteen New Yorkissa. Keskeisiä teemoja ovat rakkaus, homoseksuaalisuus, AIDS ja huumeriippuvaisuus. Elokuvassa, kuten myös alkuperäisessä musikaalissa, tapahtumat sijoittuvat yhden vuoden mittaiselle ajanjaksolle. Eroa on kuitenkin siinä, että elokuva antaa tarkat päivämäärät tarinan alulle ja lopulle: 24. joulukuuta 1989 ja sama päivä vuonna 1990. Ajankohdan tarkka ilmoittaminen synnyttää useita anakronismeja, esimerkiksi kappale ”Today 4 U” sisältää viittauksen vuonna 1991 ensi-iltansa saaneeseen "Thelma ja Louise" -elokuvaan. Columbus on sanonut, että aika ilmoitettiin siksi, että elokuva saataisiin sijoitettua ajalle ennen East Villagen uudistamista, mitä tapahtui 1990-luvulla.


title: Rent

text: Kaikki paitsi kaksi alkuperäistä Broadway-näyttelijää toistivat roolinsa elokuvassa. Kursivoidut nimet ovat alkuperäisiä näyttelijöitä.Kahden levyn ja 28 kappaleen soundtrackin tuotti Rob Cavallo ja se julkaistiin 27. syyskuuta 2005. Tässä versiossa oli alun perin kahdeksan erilaista kansikuorta, joissa jokaisessa oli yksi päähenkilöistä. Ensimmäinen single "Seasons of Love" julkaistiin iTunes Music Storessa 2. elokuuta 2005 ja musiikkivideo julkaistiin Applen QuickTime-sivustolla samana päivänä.


title: Rent

text: Levy 1


title: Rent

text: Levy 2


title: Pescaran Grand Prix

text: Pescaran Grand Prix, tunnettu myös nimellä Coppa Acerbo, oli autourheilukilpailu, joka ajettiin yhteensä 27 kertaa vuosina 1924-1961 Italiassa Pescaran radalla.


title: Pescaran Grand Prix

text: Kilpailu ajettiin vuosien varrella useissa eri luokissa ja vuonna 1957 se kuului Formula 1:n MM-sarjaan. Pescaran rata on pisin rata, joka on koskaan kuulunut Formula 1 -kilpailukalenteriin ollen pituudeltaan 25,579 kilometriä. Pescaran rata suljettiin vuonna 1961, kun sen järjestäjät eivät kyenneet takaamaan kuljettajien turvallisuutta radalla.


title: Pescaran Grand Prix


title: Pienoisautoilu

text: Pienoisautoilu on autourheilulaji, joka jaetaan kahteen osaan: ura-autoihin ja radio-ohjattaviin eli RC (Radio Controlled)-autoihin. Lajin sääntöjä ylläpitää Akk-motorsport. Pienoisautoilua harrastetaan yleensä paikkakunnan urheiluautoiluseuroissa (UA), jotka pitävät myös ratoja yllä. Pienoisautoilu on organisoitunut kansainvälisesti. Euroopan pienoisautoilun kattojärjestö on EFRA ja maailman IFMAR. USA:ssa toimii maailman suurin RC-autojärjestö ROAR.


title: Pienoisautoilu

text: Pienoisautoilun voi aloittaa ottamalla yhteyttä paikkakunnan UA:n pienoisautoiluvastaavaan.t1:12


Pienoisautoilu


title: Pienoisautoilu

text: RC-autoradat jakaantuvat tyypiltään sisäratoihin ja ulkoratoihin. Sisäratojen pinta on kokolattiamattoa (mattorata) ja ulkoratojen joko asfalttia (asfalttirata-autot) tai maa-ainesta (maastoautot). Ratapaikka muodostuu itse radasta, ajajakorokkeesta, varikosta ja oheistiloista, kuten katsomo, sosiaalitilat, pysäköintipaikat jne.


title: Pienoisautoilu

text: Mattorata on RC-autosääntöjen määritelmän mukaan kokolattiamatosta koottava vähintään 2 m leveä rata, johon on merkitty ajoura selvästi ja varustettu tarvittavilla oikasuesteillä. Suomessa on vain harvoja kiinteitä mattoratoja, vaan radat kootaan harjoituksia ja kilpailuja varten matoista (jotka ovat väliajat rullalla) ja oikasuesteistä johonkin liikuntasaliin tai muuhun isoon tilaan. Radan pituudeksi tulee yleensä hieman yli 100 m. Mattoradalla ajetaan 1/10 touring- ja 1/12 ns. mattoautoilla.


title: Pienoisautoilu

text: Asfalttiratana käytetään yleisesti pysäköinti- tai muita suuria asfalttialueita, joihin rata merkitään maalaamalla ja oikaisuesteillä. Suomessa on muutama kiinteä pelkästään RC-autoilua varten tarkoitettu asfalttirata, jossa rata kiertää radan muotoon asfaltoituna nurmikkopohjalla. Asfalttiradan leveys on vähintään 3 m ja pituus yleensä 200-300 m. Ajajakoroke, johon tarvittaessa mahtuu jopa 15 kuljettajaa, on yleensä pari metriä korkea. Varikko voi olla katettu tai avoin ja siellä täytyy olla vähintään verkkosähköä käytössä. Asfalttiradoilla ajetaan sekä sähkö- että polttomoottorikäyttöisillä 1/10 touring-autoilla, 1/10 rata-autoilla, 1/8 polttomoottori-rata-autoilla ja 1/5 rata-autoilla.


title: Pienoisautoilu

text: Maastoautoradan (crossiradan) pinta vaihtelee. Sen pitäisi olla niin kovaa maa-ainesta, ettei se kuluisi käytössä. Savi, sekä erilaiset sekoitukset eri maa-ainesta ovat tyypillisiä. Pieni pätkä radan pinnasta voi olla jopa betonia. Maastoautorataan kuuluvat oleellisena osana hyppyrit, joista nopea kisa-auto voi hypätä jopa 5-25metriä. Radat ovat samaa pituusluokkaa asfalttiratojen kanssa, jopa pidempiä, eli yli 300 m.


title: Pienoisautoilu

text: "Pääkaupunkiseutu"


title: Pienoisautoilu

text: Tattarisuo, Helsinki (Fullspeed RC)


title: Pienoisautoilu

text: Lavanko, Vantaa (Fullspeed RC)


title: Pienoisautoilu

text: Hyvinkää


title: Pienoisautoilu

text: Joensuu


title: Pienoisautoilu

text: •Sähkökrossirata, savirata.


title: Pienoisautoilu

text: Kainuu


title: Pienoisautoilu

text: Satakunta


title: Pienoisautoilu

text: Ulvilan FK-kerho


title: Pienoisautoilu

text:
Turku
Jyrkkälän pienoisautorata


title: Pienoisautoilu

text:
Raisio Kerttulan pienoisautorata
Pohjanmaa


title: Pienoisautoilu

text: Helsinki


title: Pienoisautoilu

text: •sisäradat 1:10 sähkökrossille, touringautot, driftingautot.


title: Pienoisautoilu

text: Turku


title: Pienoisautoilu

text:
HPI Areena
http://www.rcareena.com/


title: Pienoisautoilu

text:
Mikkeli
http://mikkelinpienoisautoilijat.fi/seuratoiminta/radat


title: Pienoisautoilu

text:
LEO HONGISTO
Team Associated-carmoux MM rata 1983
kaksinkertainen suomen mestari nitrokasi luokassa
useita suomen mestaruuksia niin 1/24 kuin 1/10 luokissa


title: Pienoisautoilu

text:
Jukka Steenari
Petri Ström


title: Pienoisautoilu

text:
Mika Leppälahti
muita "himmeempiä suomen mestaruuksia"


title: Pienoisautoilu

text: Heikki Naulapää


title: Pienoisautoilu

text: Sakke Ahoniemi


title: Pienoisautoilu

text: Simo Ahoniemi


title: Pienoisautoilu

text: Juho Levänen


title: Pienoisautoilu

text: Joseph Quagraine


title: Pienoisautoilu

text: Teemu Leino


title: Pienoisautoilu

text: Timo Rinne


title: Pienoisautoilu

text:
Teppo Kauppinen
Viljami Kutvonen
 vaihtoi Mugeniin 21018


title: Pienoisautoilu

text: Karri Salmela


title: Pienoisautoilu

text: Joona Haatanen


title: Pienoisautoilu

text: Pekko Iivonen


title: Pienoisautoilu

text:
Henri Fredriksson
Nitrokasi luokassa. nyt kolme uutta
mestaruuta RC autojen kuninkuusluokassa


title: Pienoisautoilu

text:
Kuuluisa OPS moottorien maahantuoja, koska lähetti kuvan OPS joukkueesta ja väitti
 sponsoroivansa jalkapallojoukkuetta...
Mutta menestyksekkäin tiimi suomessa on ehdottomasti Näätä-racing.


title: Väliaineen vastus

text: Väliaineen vastus on kappaleen liikettä kaasussa tai nesteessä vastustava voima. Väliaineen vastus aiheutuu siitä, että kappaleen täytyy työntää väliainetta pois tieltään ja samalla saattaa väliaine liikkeelle. Lisäksi väliaineen hankaus vastustaa kappaleen liikettä. Vuorovaikutus vaikuttaa väliaineen liikkeeseen ja jarruttaa kappaletta. Väliaineen vastuksen suuruus riippuu kappaleen nopeudesta, koosta ja muodosta, sekä väliaineen tiheydestä ja sitkoisuudesta. Kappaleen muodon takia kappaleen taakse voi syntyä kappaleen liikettä vastustavia pyörteitä.


title: The Killers

text: The Killers on vuonna 2002 perustettu Las Vegasista kotoisin oleva yhdysvaltalainen rockyhtye.


title: The Killers

text: Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Mr. Brightside”, ”Somebody Told Me”, ”All These Things That I’ve Done”, ”When You Were Young”, ”Human” ja ”Runaways”.


title: The Killers

text: Yhtye saavutti suosiota vuonna 2004 julkaistulla "Hot Fuss" -debyyttialbumillaan, jonka kappaleet käsittelivät yhtyeen kotikaupunkia, Las Vegasia, ja sen glamourintäyteistä imagoa. Levy oli yhteensä 173 viikkoa Yhdistyneen kuningaskunnan virallisella albumilistalla, mikä tekee siitä pisimpään listalla olleen levyn 2000-luvun aikana. Yhdysvalloissa se nousi Billboard 200 -listan sijalle seitsemän.


title: The Killers

text: The Killers ei jäänyt paikoilleen menestyksensä jälkeen vaan alkoi valmistella seuraavaa levyään. Levyn kirjoittamisesta vastannut laulaja Brandon Flowers on luonnehti "Sam's Town" -albumia "hengelliseksi omaelämänkerrakseen". Kappaleet käsittelivät vanhanaikaisten amerikkalaisten arvojen nostalgiaa ottaen paljon vaikutteita Bruce Springsteenin tuotannosta. Albumi julkaistiin vuonna 2006, jolloin se sijoittui Billboard 200 -listalla edeltäjäänsä paremmin nousemalla korkeimmillaan toiselle sijalle. Levy sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. Vuosikymmenen lopussa "Rolling Stone" -lehden lukijat äänestivät sen 2000-luvun aliarvostetuimmaksi levyksi.


title: The Killers

text: B-puolista, julkaisemattomasta materiaalista ja covereista koostuva kolmas albumi "Sawdust" julkaistiin marraskuussa 2007. Neljäs albumi "Day & Age" ilmestyi marraskuussa 2008. Se nousi parhaimmillaan Billboard 200 -listan sijalle 6. Yhtyeen musiikkityyli siirtyi "Day & Age" -albumilla popimman tanssimusiikin suuntaan


title: The Killers

text: The Killersin viides albumi "Battle Born" julkaistiin vuonna 2012. Se nousi ensimmäisellä viikollaan Billboardin kolmannelle sijalle.


title: The Killers

text: Yhtye esiintyi Suomessa ensimmäisen kerran Helsingin jäähallissa vuonna 2007 ja toisen kerran Helsingin Hartwall Areenalla vuonna 2013. Yhtye oli Seinäjoella järjestettävän Provinssirockin pääesiintyjä kesällä 2017. The Killers esiintyi neljännen kerran Suomessa Helsingin Hartwall Areenalla 24. heinäkuuta 2018.


title: Davy Jones (Pirates of the Caribbean)

text:
Davy Jones on "Pirates of the Caribbean" -elokuvissa esiintyvä Lentävän hollantilaisen kapteeni, jota näyttelee Bill Nighy. Hahmon nimi on etenkin merimiesten käyttämä kiertoilmaus paholaiselle ja hahmo mukailee muun muassa Lentävän hollantilaisen legendaa. Davy Jones on kirottu kulkemaan meriä ikuisesti Lentävällä hollantilaisella. Vain kerran kymmenessä vuodessa hän saa palata yhdeksi päiväksi maalle. Elokuvassa "" kerrotaan Davy Jonesin nostattaneen Jack Sparrow’lle Mustan Helmen meren pohjasta kolmetoista vuotta aiemmin. Vastapalvelukseksi kolmentoista vuoden kapteeniudesta Mustalla Helmellä Sparrow myi sielunsa Jonesille.
Davy Jones oli skotlantilainen merimies, joka rakastui meren jumalattareen Kalypsoon. Tämän myötä hän lupautui Lentävän hollantilaisen kapteeniksi, tehtävänään merellä kuolleiden sielujen opastaminen tuonpuoleiseen. Hänen tulisi olla kymmenen vuotta merellä, ja vain yksi päivä maalla. Jones hoiti tehtäväänsä kymmenen vuotta, mutta tuona yhtenä päivänä joka hänelle oli luvattu maissa, Kalypso ei ollutkaan paikalla. Jones tunsi tulleensa petetyksi, ja suostutteli veljeskunnan oikeuden vangitsemaan Kalypson ihmishahmoon (Tia Dalma). Hän repi sydämen rinnastaan ja laittoi sen kirstuun jonka piilotti.


title: Davy Jones (Pirates of the Caribbean)

text: Jonesin laiminlyötyä tehtävänsä kuolleiden opastajana hän miehistöineen muuttui osaksi merta, ihmisen ja merenolentojen sekoituksiksi. Hän seilaa merien halki etsien kuolemaapelkääviä sieluja palvelukseen laivallensa.


title: Davy Jones (Pirates of the Caribbean)

text:
Jack Sparrow’n sopimuksen mukainen aika on loppunut ja Davy Jones haluaa hänet palvelukseensa
Lentävälle hollantilaiselle sadaksi vuodeksi. Sparrow puolestaan etsii kuolleen miehen kirstua, koska Jonesin sydäntä uhkaamalla hänellä olisi valta hänen ylitseen. Hän onnistuu varastamaan kirstun avaimen Jonesilta ja myöhemmin löytää kirstun.


title: Davy Jones (Pirates of the Caribbean)

text: Elokuvan lopussa Jack Sparrow menettää kirstun avaimineen, jotka päätyvät Englannin Itä-Intian kauppakomppanian lordi Cutler Beckettille. Jonesin lemmikki Kraken kuitenkin saa Jackin ja hän päätyy Davy Jonesin loukkuun.


title: Davy Jones (Pirates of the Caribbean)

text:
Englannin Itä-Intian kauppakomppanian lordi Beckett kiristää Davy Jonesin kirstun avulla komentonsa alle ja käyttää tätä apunaan tuhotakseen merirosvouden. Jones ja Lentävä hollantilainen toimivat vastahakoisesti Beckettin puolesta tuhoten merirosvolaivoja.
Myöhemmin Davy Jones kuulee Will Turnerilta Jack Sparrow’n pelastuneen Ahdin aitasta ja paljastaa saman keskustelun kuluessa, ettei koskaan antanut Kalypsolle anteeksi tämän hylkäystä ja antoi merirosvopäälliköiden neuvostolle ohjeet, miten vangita Kalypso ihmishahmoon.
Kalypsoksi paljastuu merirosvojen voodoo-papittarena tuntema Tia Dalma. Jones kohtaa Kalypson salaa Mustalla Helmellä, jossa Tia Dalma on vankina. Mustan helmen kapteeni Barbossa uskoo merirosvojen saavan Kalypsolta apua taistelussa, jos he vapauttavat hänen ihmishahmostaan. Hän yrittää saada muutkin merirosvokapteenit tästä vakuuttuneiksi samanaikaisesti käytävässä merirosvopäällikköjen neuvoston kokouksessa. Will Turnerin kihlattu, Elizabeth Swann valitaan merirosvojen kuninkaaksi ja hän vakuuttaa johtavansa merirosvot taisteluun, ilman Kalypson apua. Jones kysyy Kalypsolta mitä tapahtuisi, jos merirosvot vapauttaisivat Kalypson ihmishahmostaan. Jones vahvistaa rakkautensa Kalypsoon ja Kalypso vakuuttaa murskaavansa merirosvot, jotka julkesivat vangita hänet. Jones poistuu merirosvoalukselta.


title: Davy Jones (Pirates of the Caribbean)

text: Myöhemmin mittava meritaistelu Itä-Intian kauppakomppanian laivaston ja merirosvojen yhdistyneiden voimien välillä lähestyy. Lordi Beckett, Davy Jones ja Will Turner neuvottelevat taistelua ennen merirosvojen kuningattaren, Elizabeth Swannin, kapteeni Barbossan ja Jack Sparrowin kanssa. Beckett ja Jones suostuvat vaihtamaan Turnerin Sparrowiin, joka joutuu vangiksi Lentävälle hollantilaiselle. Kapteeni Barbossa päättää vapauttaa Kalypson ihmishahmostaan saadakseen apua taistelussa. Merirosvojen onneksi Will Turner paljastaa vapautusrituaalin aikana Davy Jonesin aikoinaan pettäneen Kalypson, jolloin jumalatar murtuu ja päättää jumalvoimiensa palautuessa olla puuttumatta alkavaan taisteluun.


title: Davy Jones (Pirates of the Caribbean)

text: Taistelu alkaa Lentävän hollantilaisen ja Mustan Helmen välisenä kaksintaisteluna merenpyörteessä. Sparrow pakenee vankisellistään ja saa kuolleen miehen kirstun käsiinsä. Aiemmin elokuvassa on paljastettu, että kuka tappaa Davy Jonesin tämän kirstussa olevaa sydäntä iskemällä päätyy itse Lentävän hollantilaisen kapteeniksi ja saa kuolemattomuuden. Jack Sparrow taistelee Jonesin kanssa kirstun avaimesta. Lopulta saadessaan tilaisuuden pistää sydäntä Sparrow epäröi ja antaa Jonesille tilaisuuden pistää kuolettavasti Will Turneria. Willin isä, Saappaanraksi-Bill hyökkää Jonesin kimppuun, jolloin Sparrow pääsee Willin luokse ja antaa tämän iskeä sydämeen. Jones havahtuu tähän, ja lausuu viimeisenä sananaan rakastettunsa nimen ennen kuin katoaa kurimuksen syvyyksiin.


title: Davy Jones (Pirates of the Caribbean)

text: Elokuvasarjan viidennen osan lopussa, lopputekstien jälkeen on kohtaus, jossa Will Turner ja Elisabeth Turner nukkuvat sängyssään, kun makuuhuoneen ovi raottuu ja huoneeseen kävelee Davy Jones. Will herää ja luulee tätä uneksi. Kun kamera painuu, nähdään lattialla merivettä ja kasveja.


title: Kuusimäki

text: Kuusimäki on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin läntisellä alueella Lappeenrannan lentoaseman ja Saimaan välissä. Kuusimäki tunnetaan myös nimellä Huhtiniemi samannimisen niemen mukaan, jolla suuri osa kaupunginosasta on.


title: Kuusimäki

text: Lappeen Ihalaisen ja Mustolan kyliin aikoinaan kuulunut Kuusimäki liitettiin Lappeenrannan kaupunkiin vuoden 1932 esikaupunkiliitoksessa, jonka jälkeen kaupungin länsiraja kulki Huhtiniemen länsipuolelta eteläkaakkoon. Kuusimäen asemakaava vahvistettiin ensimmäisten joukossa vuoden 1967 kuntaliitosten (Lappee, Lappeenranta ja Lauritsala) jälkeen. Kuusimäen asutus alkoi rakentua jo 1920-luvulla, ja 1960-luvulla sinne rakennettiin ensimmäiset kerrostalot. Nykyisin alueella on sekaisin omakoti-, rivi- ja kerrostaloasutusta, mutta yli 80 prosenttia asunnoista kerrostaloasuntoja. Kuusimäen tilastoalueella on 1 522 asukasta.


title: Kuusimäki

text: Kaupunginosaa rajaavat Saimaan lisäksi Fazerin makeistehdas idässä, Helsingintie etelässä ja Huhtiniemenkatu ja Kaaramakatu lännessä. Kuusimäen naapurikaupunginosia ovat Leiri, Lentokenttä ja Kourula.


title: Kuusimäki

text: Kaupunginosassa on liikunnan ja vapaa-ajan toiminnan keskittymä. Siellä sijaitsee Huhtiniemen matkailukeskus (leirintäalue ja Finnhostel-hostelli), opiskelija-asuntolanakin toimiva kesähotelli Karelia-Park, kunnallinen Huhtiniemen hiihto- ja urheilukeskus ja kaupallinen Etelä-Karjalan Liikuntakeskus. Huhtiniemen leirintäalueen paikalle on kaavoitettu suuri kylpylähotelli ja loma-asuntoja.


title: Kuusimäki

text: Huhtiniemen hiihto- ja urheilukeskuksessa on talvisin 10 kilometriä valaistuja latuja ja kaksi 160 metrin laskettelurinnettä. Kesäisin alueella on hiekkapallokenttä, jousiammunnan harjoittelupaikka, 3,5 kilometrin valaistu kuntopolku ja skeittialue. Huhtiniemessä on ollut myös kaksi hyppyrimäkeä. Vuonna 1961 rakennettu puinen ”tulitikkurakennelma”, jonka mäkiennätys oli 67 metriä, purettiin vuonna 2001. Pienempi betoninen mäki on edelleen pystyssä, mutta pahoin rapistunut. 1970-luvulla alueelle suunniteltiin kolmattakin mäkeä, mutta paikalle rakennettiinkin Spede Pasasen kehittämä mäkihyppylinko eli niin sanottu spedelinko. Se oli käytössä vain muutaman vuoden ajan.


title: Kuusimäki

text: Etelä-Karjalan Liikuntakeskus on sisäliikuntapaikka, jossa on kuntosaleja, ryhmäliikuntatiloja, mailapelikenttiä ja muita liikunta- ja hyvinvointipalveluita.


title: Kuusimäki

text: Kuusimäessä on myös osa Lappeenrannan varuskuntahistoriaa. Suomen suuriruhtinaskunnan armeijan Lappeenrannan reservikomppanian alue rakennettiin nykyisen kaupunginosan itäosaan vuodesta 1882 alkaen ja toimi tässä tarkoituksessa vuoteen 1902 asti. Itsenäisyyden aikana rakennuksia käyttivät ainakin Ratsuväkiprikaatin ja Lappeenrannan sotilaspiirin esikunnat, kunnes ne siirtyivät kaupungille vuonna 1979. Alue kuuluu Lappeenrannan linnoitus- ja varuskuntakaupungin valtakunnallisesti merkittävään rakennettuun kulttuuriympäristöön. Nykyisin tiloja käyttää Lappeenrannan steinerkoulu.


title: Kuusimäki

text: Reservikomppanian alueesta luoteeseen, nykyisen liikuntakeskuksen paikalla oli 1970-luvulle asti ampumarata.


title: Kuusimäki

text: Valtakunnallista julkisuutta Kuusimäki ja Huhtiniemi ovat saaneet epäilyistä, joiden mukaan siellä olisi sotakesänä 1944 teloitettu suomalaisia rintamakarkureita. Asiaa ovat tutkineet muun muassa "Karjala"-lehden päätoimittaja Antti O. Arponen ja Martti Meuronen. Syksyllä 2006 alueella tehtiin kaivauksia, joihin osallistui oikeushammaslääkäri Helena Ranta. Kaivauksissa löytyi ainakin yhdentoista miehen joukkohauta. On mahdollista, että joukkohaudoissa on kyse vanhasta ortodoksisesta hautausmaasta. Myöhemmin ilmeni, ettei kyseisellä löydöllä ollut yhteyttä jatkosodan tapahtumiin.


title: Rauha S. Virtanen

text: Rauha Susanna Virtanen (s. 28. kesäkuuta 1931 Kuortane) on suomalainen kirjailija. Hänen tuotantonsa keskittyy pääosin nuortenkirjallisuuteen, ja hänen esikoisteoksensa "Seljan tytöt" julkaistiin vuonna 1955. Kirjailija on kirjoittanut myös näytelmiä ja kuunnelmia.


title: Rauha S. Virtanen

text: Virtanen on saanut lukuisia kirjallisuuspalkintoja, muun muassa Topelius-palkinnon vuonna 1955, Valtion nuorisokirjallisuuspalkinnon 1971 sekä Suomen kirjailijaliiton Tirlittan-palkinnon 2003.


title: Rauha S. Virtanen

text: Vuonna 1968 ilmestyneestä romaanista "Ruusunen" tehtiin kirjaan perustuva minisarja Yle TV2 -kanavalle, "Pieni rakkaustarina", jonka pääosissa nähtiin Elina Aalto ja Antti Reini.


title: Rauha S. Virtanen

text: Virtasen alkukauden tuotannossa on huumoria, jännitystä ja romantiikkaa, mutta myöhemmässä tuotannossa hän on ottanut aiheeksi nuoret, joilla on edessä vaikeita ratkaisuja ja jotka näkevät ympäristönsä sosiaalisen ja poliittisen todellisuuden.


title: Yokomo

text: Yokomo on japanilainen pienoisautojen valmistaja, joka perustettiin vuonna 1965. Yhtiö oli alun perin suuri radio-ohjattavien jälleenmyyjä Tokiossa, nimeltään Yokobori Mokei Wamēkā (Yokobori Model Shop). 1970-luvulta alkaen käytetty Yokomo-nimi on yhdistelmä perustajaperheen sukunimestä Yokobor ja sanasta "mokei" ().


title: Yokomo

text: Yokomo on valmistanut pienoisautoja vuosikymmenien ajan ja erilaisia automalleja on kymmenittäin.


title: Yokomo

text: Vuonna 2006 FinTrack-kisassa voitettiin nuorten mestaruus sekä kolmas sija Yokomo BD/BDM -autoilla. Automallin kehitystyössä on ollut suuressa roolissa moninkertainen maailmanmestari Masami Hirosaka. Autossa on mm. alumiiniset iskunvaimentimet Rayspeedin jousilla.


title: Yokomo

text: Maailmanmestaruus (IFMAR)


title: Yokomo

text: Nuorten mestaruus (Fintrack, Suomi)


title: Veli

text: Veli tarkoittaa jonkun toisen kanssa samoista vanhemmista syntynyttä miespuolista henkilöä tämän toisen kannalta. Ilmaisulla voidaan tarkoittaa myös "velipuolta" tai "kasvattiveljeä". Puhekielessä ja tuttavallisessa kielenkäytössä käytetään joskus sanaa "veikko".


title: Veli

text: Ilmaisulla velipuoli tai harvinaisemmalla ilmaisulla puoliveli tarkoitetaan jonkun toisen kannalta miespuolista henkilöä, jolla on kyseisen henkilön kanssa vain toinen vanhemmista yhteinen. Velipuoleksi voidaan kutsua myös henkilön isä- tai äitipuolen poikaa, joka ei ole tämän henkilön verisukulainen.


title: Veli

text: Henkilön vanhempaa veljeä kutsutaan isoveljeksi ja nuorempaa veljeä pikkuveljeksi. Kun kyseessä on esimerkiksi kaksoset, puhutaan kaksosveljestä.


title: John Layfield

text:
John Charles Layfield (s. 29. marraskuuta 1966) on entinen yhdysvaltalainen showpainija, joka paini World Wrestling Entertainmentissa. Hän vetäytyi eläkkeelle vuoden 2009 alussa.JBL esiteltiin rikkaana cowboy-miljonäärinä, itsevarmana sellaisena. Hänellä oli feudeja mm. John Cenan kanssa.Vuodesta 2012 alkaen hän on selostanut WWE:en painiohjelmia Raw ja Smackdown.Tammikuussa 2015 hän lopetti Smackdownin selostamisen, mutta jätti Rawin ja siirtyi Smackdowniin heinäkuussa 2016 WWE:n toisen Brand Extensionin yhteydessä.
Lopetusliikkeet ovat Clothesline from Hell ja JBL Bomb.


title: Andrew Fire

text: Andrew Zachary Fire (s. 27. huhtikuuta 1959 Santa Claran piirikunta, Kalifornia) on yhdysvaltalainen patologian ja genetiikan professori Stanfordin yliopistossa. Hän sai vuoden 2006 Nobelin lääketieteen palkinnon yhdessä Craig Mellon kanssa. Palkitsemisen peruste on RNA-interferenssiä koskeva tutkimus, jonka he olivat julkaisseet vuonna 1998. Palkinnon perustelussa sanottiin muun muassa: "Fire ja Mello ovat löytäneet perusmekanismin, jolla geneettisen tiedon virtaa säädellään."


title: Parhaat (Anita Hirvonen)

text: Parhaat on Anita Hirvosen kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1985.


title: Suden hetki (Lyijykomppanian albumi)

text: Suden hetki on Lyijykomppanian vuonna 1994 julkaistu mini-CD. Levyn – ja luultavasti myös Lyijykomppanian – tunnetuin kappale lienee ”Jaloviinamies”, jota yhtyeen laulaja-kitaristi Timo Rautiainen on silloin tällöin esittänyt myös soolokeikoillaan.


title: Suden hetki (Lyijykomppanian albumi)

text: Rautiainen arvosteli vuonna 2003 ilmestyneessä "Trio Niskalaukaus" -kirjassa "Suden hetken" kansikuvaa ”luultavasti Suomen huonoimmaksi kansikuvaksi”.


title: Suden hetki (Lyijykomppanian albumi)

text: Sovitukset Lyijykomppania.


title: Kosminen jäänne

text: Kosmisella jäänteellä tarkoitetaan sellaisia erittäin raskaita ja stabiileja hiukkasia, joita kvanttikenttäteorioiden mukaan olisi pitänyt muodostua suuria määriä pian alkuräjähdyksen jälkeen ja joita siksi pitäisi löytyä maailmankaikkeudesta.


title: Kosminen jäänne

text: Teoreettisesti ennustettuja kosmisia reliikkejä ovat mm.


title: Kosminen jäänne

text: Kosmisiin reliikkeihin liittyvä keskeinen ongelma on, ettei yhtäkään teorioiden ennustamaa hiukkasta ole havaittu sen enempää suoraan kuin epäsuorasti, vaikka niiden pitäisi muodostaa huomattava osa maailmankaikkeuden massasta. Tämä havaitsemattomuus on eräs keskeinen peruste inflaatioteorioille ja syy, miksi universumin ajatellaan nykyisin olevan huomattavasti meille näkyvää osaa suurempi. Tällöin suurin osa kosmisista jäänteistä olisi näkyvän maailmankaikkeuden ulkopuolella.


title: Xray

text: XRAY Model Racing Cars, lyhennettynä XRAY on vuonna 2000 perustettu slovakialainen pienoisautoja valmistava yritys. Sen on perustanut diplomi-insinööri Juraj Hudyn vuonna 2000. Xray on tunnettu korkeasta laadusta ja siinä osoituksena yrityksellä on lukuisia Euroopan- ja maailmanmestaruusvoittoja.


title: Audi R10 TDI

text: Audi R10 TDi on dieselkäyttöinen LMP1 (Le Mans Prototype) -luokan kilpa-auto. Se esiteltiin 13. joulukuuta 2005, ja sillä voitettiin heti Sebringin 12 tunnin ajo, sekä Le Mansin 24 tunnin ajo. Se on ensimmäinen dieselmoottorilla varustettu auto, jolla on voitettu edellä mainitut kilpailut. Vuonna 2009 esitelty Audi R15 TDI korvasi R10 TDi mallin.


title: Audi R10 TDI

text: Audi R10 TDi korvasi edellisen Audi R8 LMP:n, jota pidetään yhtenä kaikkien aikojen menestyksekkäämpänä kilpa-autona. Sillä voitettiin mm. Le Mansin 24 tunnin ajo yhteensä viisi kertaa vuosina 2000–2002 ja 2004–2005. Vaikka R10 muistuttaa paljon R8:aa, se on kuitenkin uutta suunnittelua. Aerodynamiikkaa on uusittu muuttuneiden sääntöjen takia, turvakaarta on muutettu ja autoa on pidennetty uuden suuremman V12-moottorin takia.


title: Audi R10 TDI

text:
Audi R10 TDi:n voimanlähteenä toimii on 5,5-litrainen täysalumiininen 90° tuplaturbo V12-dieselmoottori. Moottorissa käytetään nykydieseleistä tuttua common rail –ruiskutusta ja Boschin viimeisintä MS14-moottorinohjausjärjestelmää. Moottorin ilmansaantia rajoitetaan kahdella sääntöjen määräämällä 39,9 mm kuristimella. Kahden Garrett-turboahtimen ahtopaine on myös sääntöjen mukaan rajattu 2,94 bar:iin. Suurin moottorista saatava teho on noin 650 hv (485 kW) (rajoitettu), ja suurin vääntö on noin 1100 Nm.
Moottorin suurimpia etuja kilpakäytössä ovat laaja kierrosalue, suuri vääntö ja taloudellisuus.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahtera ("Acer saccharum") on vaahterakasveihin kuuluva kesävihanta puu, joka kasvaa yleisenä Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa. Tämä kookas, pitkäikäinen puu on yksi Pohjois-Amerikan arvokkaimmista lehtipuulajeista ja Kanadan kansallispuu. Se on myös yksi Yhdysvaltojen yleisimmistä puulajeista. Sen hienosyistä ja kestävää puuainesta käytetään monipuolisesti muun muassa huonekalujen, lattialautojen, sisustuspaneelien ja puuviilun valmistuksessa. Lajin nimi tulee sen sokeripitoisesta mahlasta, josta valmistetaan merkittävä osa maailman vaahterasiirapista.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahtera on suurikokoinen ja pitkäikäinen puu, joka kasvaa keskimäärin 20–35 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 50–150 senttimetriä paksuksi. Edullisimmilla kasvupaikoilla se voi kuitenkin saavuttaa yli 40 metrin korkeuden ja jopa 300–400 vuoden iän. Se on muihin samoilla paikoilla viihtyviin lehtipuulajeihin verrattuna hidaskasvuinen etenkin taimivaiheessa.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahteran vahva ja voimakkaasti haaroittunut sivujuuristo ulottuu suhteellisen syvälle. Sillä on suora runko ja vankkojen oksien muodostama pyöreä, tiheä latvus. Runkoa peittää vaaleanharmaa kaarna, joka vanhemmiten halkeilee rosoisesti syviksi ja kapeiksi uurteiksi. Kuluvan vuoden versot ovat ohuet, suorat, karvattomat ja kiiltävän punaruskeat. Silmut ovat ruskeat, nukkapintaiset ja teräväkärkiset, ja niissä on 12–16 parittaista suomua.


title: Sokerivaahtera

text: Lehdet ovat sormiliuskaiset ja varrella vastakkain. Niiden ruoti on karvainen ja 4–8 senttimetrin mittainen. Lapa on ehytlaitainen, viisisuoninen ja keskimäärin 8–20 senttimetriä pitkä ja leveä. Lehtilapa jakaantuu viiteen tai joskus kolmeen lehtiliuskaan, joiden laita on epäsäännöllisen harvahampainen. Liuskojen väliset lovet ovat syvät ja pyöreäpohjaiset. Lehti on yläpuolelta syvän kellanvihreä ja alapuolelta vaaleampi ja usein suonia myöten karvainen. Syysväritys vaihtelee keltaisesta oranssiin ja kirkkaanpunaiseen.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahteran pikkuruiset, vihertävänkeltaiset kukat puhkeavat ennen lehtiä maalis–toukokuussa maantieteellisestä sijainnista riippuen. Samassa puuyksilössä ja usein samassa kukinnossakin kasvaa sekä hede- että emikukkia – emikukkia esiintyy kuitenkin yleensä vain latvuksen yläosassa, kun taas hedekukkia löytyy myös alempaa. Kukinto on rypäs, joka roikkuu pitkän, karvaisen ja ohuen kukintovarren varassa. Kellomaisista kukista puuttuvat terälehdet, mutta niissä on viisi verholehteä.


title: Sokerivaahtera

text: Hedelmä on kaksilohkoinen siivekäs lohkohedelmä, joka kypsyy noin 16 viikon kuluttua pölytyksestä. Lenninsiivet ovat vihreät tai ruskeat, 2–4 senttimetriä pitkät ja pullealohkoiset. Ne kaartuvat toisiinsa nähden niin, että hedelmä on U-kirjaimen muotoinen. Yleensä vain toisen lohkon sisälle muodostuu 7–9 millimetrin mittainen siemen. Hedelmä putoaa maahan syksyllä noin 2 viikon kuluttua kypsymisestä, juuri ennen lehtien varisemista.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahteran siementuotanto alkaa noin 30–40 vuoden iässä ja saavuttaa kohtalaisen tason 70–100 vuoden iässä. Hyvät siemenvuodet kertautuvat epäsäännöllisesti: Wisconsinin keski- ja pohjoisosissa 1–4 vuoden välein, muualla Yhdysvalloissa 2–5 vuoden välein ja Kanadassa 3–7 vuoden välein. Siemenet leviävät pääasiassa tuulen mukana jopa 100 metrin päähän puusta. Siementen itämistodennäköisyys on suuri, keskimäärin yli 95 prosenttia. Ne itävät parhaiten noin yhden celsiusasteen lämpötilassa, mikä on matalampi kuin millään muulla metsäpuulla. Laji voi lisääntyä siementen lisäksi kantovesojen avulla.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahtera muistuttaa paljon mustavaahteraa, jota pidetään joskus sen muunnoksena. Lajit risteytyvät luonnossa helposti keskenään ja niiden silmut, kukat ja hedelmät ovat täysin samanlaiset. Sokerivaahteran lehdet ovat kuitenkin viisiliuskaiset, tasareunaiset ja karvattomat, kun taas mustavaahteran lehdet ovat kolmiliuskaiset, reunoiltaan käpristyneet ja alapuolelta karvaiset.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahtera kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa. Se on yksi Yhdysvaltojen yleisimmistä puulajeista – tosin pohjoisamerikkalaisista vaahteralajeista punavaahtera on vielä sitäkin runsaslukuisempi. Sen levinneisyysalueen pohjoisraja ulottuu Nova Scotiasta ja New Brunswickista Quebecin ja Ontarion halki Manitoban kaakkoisreunalle. Yhdysvalloissa lajia esiintyy itärannikolla Uudesta-Englannista New Yorkiin ja Pennsylvaniaan ulottuvalla vyöhykkeellä. Sieltä vyöhyke jatkuu lounaaseen New Jerseyn keskiosiin ja Appalakkien vuoristoa pitkin Pohjois-Carolinan länsiosiin ja Tennesseen etelärajalle saakka. Lännessä levinneisyysalue ulottuu Missourin kautta Kansasin itäreunalle ja Iowan ja Minnesotan itäosiin. Yksittäisiä saarekkeita esiintyy lisäksi Pohjois-Kansasissa, Georgiassa, Etelä- ja Pohjois-Carolinassa sekä Wichita Mountainsilla Lounais-Oklahomassa. Suomessa se on melko harvinainen koristekasvi, vaikka menestyykin aina III-vyöhykkeelle asti.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahtera viihtyy kosteassa, syvässä ja hiesu- tai hiekkapitoisessa maassa, joka läpäisee hyvin vettä ja on pH-arvoltaan keskimäärin 5,5–7,3. Se voi kasvaa niin alavilla mailla kuin ylängöilläkin aina 1 700 metrin korkeuteen saakka. Se ei kuitenkaan menesty kuivassa, ohuessa maaperässä tai soilla. Sen taimet sietävät varjostusta hyvinkin pitkiä aikoja.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahtera kasvaa yleensä yksittäisinä puina muiden lehtipuiden joukossa mutta voi muodostaa myös puhtaita metsiköitä. Levinneisyysalueellaan se on usein metsien valtapuu. Yleisimpiä seuralaislajeja ovat amerikanpyökki, koivut ja amerikanlehmus.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahtera viihtyy parhaiten viileässä ja kosteassa ilmastossa. Levinneisyysalueen pohjoisosissa lämpötila vaihtelee tammikuun −18 asteesta heinäkuun 16 asteeseen ja levinneisyysalueen eteläosissa tammikuun 10 asteesta heinäkuun 27 asteeseen. Vuotuinen sademäärä on pienimmillään 510 millimetriä levinneisyysalueen länsiosissa ja enimmillään 2 030 millimetriä Etelä-Appalakeilla. Kasvukauden pituus on 80–240 päivää leveyspiiristä riippuen.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahteran mahla on vaahterasiirapin merkittävin raaka-aine. Mahla otetaan talteen puusta aikaisin keväällä, kun sen sokeripitoisuus on suurimmillaan. Mahla valutetaan muoviletkuja pitkin erilliseen rakennukseen, jossa siitä haihdutetaan koneellisesti siirappia. Mahlan sokeripitoisuus on 4–6 prosenttia, eli yhden siirappilitran valmistukseen tarvitaan noin 30–40 litraa mahlaa. Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat tunsivat vaahterasiirapin valmistuksen ensimmäisinä ja opettivat sen uudisasukkaille.


title: Sokerivaahtera

text: Sokerivaahteran hienosyinen ja kestävä puuaines on eräs merkittävimmistä huonekalujen raaka-aineista Pohjois-Amerikassa. Täplä- tai aaltokuvioinen puu on erityisen kysyttyä. Siitä valmistetaan lisäksi lattialautoja, laatikoita, sisustuspaneeleja, puuviilua, vaneria, urheiluvälineitä, soittimia, työkalujen kahvoja ja leikkuulautoja. Uudisasukkaat polttivat puusta potaskapitoista tuhkaa, jota he käyttivät lannoitteena, saippuan valmistuksessa ja keramiikan lasittamisessa. Sokerivaahteraa käytetään paljon myös koristekasvina.


title: Sokerivaahtera

text: Valkohäntäpeura, hirvi ja lumikenkäjänis käyttävät ravintonaan sokerivaahteran lehtiä. Oravat syövät myös sen silmuja, versoja ja siemeniä ja kanadanpuupiikkisika kaarnaa. Monet laululinnut käyttävät sitä pesäpuunaan.


title: Dysartria

text: Dysartria on keskus- ja/tai ääreishermoston vauriosta johtuva häiriö, joka aiheuttaa puhelihasten heikkoutta, halvaantumista tai tuntopuutoksia. Dysartria ilmenee puhetta tuottavien elinten hermostollisesta sääntelyssä, jolloin puhe on hidastunutta, takertelevaa, epäselvää tai puuttuu täysin. Dysartriaan liittyy usein nielemisvaikeuksia.


title: Dysartria

text: Dysartria aiheutuu usein aivoverenkiertohäiriöstä, aivovammasta tai neurologisesta sairaudesta.


title: Eugène Bozza

text: Eugène Joseph Bozza (4. huhtikuuta 1905 – 28. syyskuuta 1991) oli ranskalainen säveltäjä ja kapellimestari.


title: Eugène Bozza

text: Eugène Bozza syntyi Nizzassa. Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa sävellystä, orkesterinjohtoa ja viulunsoittoa, ja voitti sävellyksellään Prix de Romen. Vuosina 1939–1948 hän johti Opéra-Comiqueta. Myöhemmin hän muutti Valenciennesiin, jossa hän nousi konservatorion johtajaksi. Bozza kuoli Valenciennesissa 1991.


title: Eugène Bozza

text: Eugène Bozza sävelsi muun muassa runsaasti kamarimusiikkia, josta suuren osan puhallinsoittimille. Hänen muuhun tuotantoonsa kuuluu esimerkiksi viisi sinfoniaa, ooppera "Leonidas" (1947), baletti "Jeux de plage" (1950) ja säveltäjälle Prix de Romen tuonut kantaatti "La légende de Roukmāni" (1934).


title: Seal on Velvet

text: Seal on Velvet on alun perin Sielun Veljet -yhtyeen perustama suomalainen levy-yhtiö ja Poko Rekordsin alamerkki. Sielun Veljien lisäksi yhtiö on julkaissut useiden muiden yhtyeiden ja artistien tuotantoa vuodesta 1989. Yhtiön artisteihin kuuluneesta Veeti & Velvets -yhtyeestä mm. Aki Sirkesalo loi myöhemmin menestyksekästä uraa ja tämän lisäksi useat muut menestyneet artistit ovat aloittaneet uransa yhtiön leivissä.


title: Kir

text: Kir on cocktail, ja se on tunnettu nimellä ”Blanc-Cass tai Blanc-cassis” jo paljon ennen kuin kaniikki "Felix Kir", Dijonin kaupungin entinen määri antoi sille nimensä.


title: Kir

text: Vuonna 1952 kaniikki Kir antoi dijonilaiselle yritykselle ”"Lejay-Lagoute"” luvan käyttää nimeään juoman markkinoinnissa.


title: Kir

text: Jotta ei olisi vaikeuttanut dijonilaisten alkoholinvalmistajien ja -kauppiaiden kilpailuasemia, kaniikki Kir antoi heille kaikille luvan nimensä käyttöön, mutta ”"Lejay-Laugouten"” etuluontiasema oli kuitenkin ratkaiseva tuotteen kaupallistamisessa. Kahdentoista vuoden oikeusprosessi antoi tälle ensimmäisellä yritykselle yksinoikeuden Kir-tuotemerkkiin. Yritys on sittemmin rekisteröinyt myös tuotemerkin Kir-royal.Kir on myös innostanut kokeilemaan myös erilaisia cocktaileja, joiden perustana ovat valkoviini ja erilaiset marjaliköörit:


title: Lunar Orbiter

text: Lunar Orbiter -ohjelma oli viiden miehittämättömän avaruusluotaimen sarja. Yhdysvallat laukaisi ne vuosina 1966-1967. Lentojen tarkoitus oli kartoittaa Kuun pintaa ennen Apollo-ohjelman kuulentoja. Kaikki viisi tehtävää onnistuivat, ja 99 % kuun pinnasta kuvattiin vähintään 60 metrin tarkkuudella.


title: Lunar Orbiter

text: Kolmen ensimmäisen tehtävän tarkoituksena oli kuvata 20 mahdollista laskeutumispaikkaa, jotka valittiin Maasta tehtyjen havaintojen perusteella. Neljännellä ja viidennellä tehtävällä oli tieteellisemmät tarkoitukset. Lunar Orbiter 4 kuvasi Kuun koko Maahan päin näkyvän puolen ja 95 % "pimeästä puolesta", ja Lunar Orbiter 5 suoritti loppuun pimeän puolen kuvaamisen.


title: Miroku

text:
Miroku () on kuvitteellinen hahmo manga- ja animesarja Inuyashassa.
Miroku on buddhalainen munkki, houshi, joka kantaa harvinaista kirousta. Hänen oikeassa kädessään on hitaasti laajentuva Kazaana (風穴, かざあな), joka imee sisälleen kaiken läheltään, vaikka kohde olisikin tätä aukkoa suurempi. Miroku pitää tätä tavallisesti suljettuna kankaalla ja rukousnauhalla, ettei imisi sisään ketään ystävistään, mutta käyttää sitä aseenaan taisteluissa. Tämä kirouksen asetti Naraku Mirokun isoisälle ja on periytynyt isänsä myötä myös Mirokulle. Loppujen lopuksi Kazaanan tulisi laajentua niin paljon, että se imisi sisään Mirokun. Kirous poistuisi vasta kun Naraku tuhottaisi.


title: Miroku

text: Miroku tapaa Inuyashan ja Kagomen käveltyään kaupungista toiseen. Ollessaan kylpemässä kuumassa lähteessä, Miroku näkee Kagomen ja huomaa, että tämä kantaa Shikon no Tamaa. Miroku onnistuu hieman myöhemmin varastamaan Shikon no Taman ystävänsä Hachin avulla. Inuyasha ja Kagome saavat Mirokun kuitenkin kiinni ja aloittavat taistelun. Miroku käyttää Kazaanaansa paetakseen. Kagome kuitenkin tajuaa, ettei Miroku haluaisi vahingoittaa heitä, joten hyppää Kazaanan imuun. Miroku kuitenkin sulkee tämän pian jottei Kagome joutuisi helvettiin. Miroku kertoo tilanteestaan ja liittyy Kagomen ja Inuyashan seurueeseen.


title: Miroku

text: Miroku on hyvin viisas ja keksii usein vitsejä. Hän on myös naistenmies yrittäen saada tapaamiaan naisiaan suostumaan kantamaan lastaan. Tämä rasittaa myös hänen suhdettaan Sangon kanssa. Jos joku kysyy että miksi hänen pitäisi synnyttää Mirokulle lapsi Miroku kertoo Kazaanasta ja sen että hänen sukuaan pitää jatkaa jos hän ei saa tuhottua Narakua.


title: Miroku

text: Mirokulle on perinnöllistä joutua ongelmiin naisten kanssa. Hänen isoisänsä joutui Narakun huijaamaksi (naisen hahmossa) ja samalla sai ylleen Kazaana-kirouksen. Erään kerran Miroku joutuikin todelliseen vaaraan jouduttuaan nuoren naisen viettelemäksi. Tämä kuitenkin paljastui youkaksi ja haavoitti Mirokun Kazaanaa pahasti.


title: Miroku

text: Myöhemmin sarjassa hän kosii Sangoa.


title: Valkoapila

text: Valkoapila ("Trifolium repens") on valkokukkainen apila. Se kasvaa luonnonvaraisena Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Aasian länsiosissa, mutta sitä viljellään muuallakin rehuksi suuren valkuaisainepitoisuutensa takia. Sitä käytetään myös nurmikkosekoituksissa, koska se kestää varsin hyvin tallaamista.


title: Valkoapila

text: Valkoapilan kukkavarret kasvavat noin 5–10 cm pitkiksi. Niiden päässä on pallomainen, valkoinen tai hennon vaaleanpunertava halkaisijaltaan parisenttinen kukinto, joka tuoksuu makealle. Lehdet ovat 3–5 cm pitkän varren päässä ja muodostuvat yleensä kolmesta sydämen- tai kyynelenmuotoisesta lehdykästä. Poikkeuksellisesti lehdyköitä saattaa olla neljä tai useampiakin. Nelilehdykkäistä apilanlehteä (ns. "neliapilaa") on pidetty hyvän onnen tuojana. Suomessa valkoapila kukkii kesä–elokuussa. Valkoapila luokitellaan Suomessa muinaistulokkaaksi.


title: Valkoapila

text: Valkoapila lisää maan typpipitoisuutta juuristossa elävien "Rhizobium"-suvun typpibakteerien avulla, kuten muutkin hernekasvit.


title: Valkoapila

text: Alsikeapila ("Trifolium hybridum") on valkoapilan näköislaji.


title: Valkoapila

text: Apilan kukkia voi käyttää ravinnoksi joko kuivattuna tai sellaisenaan. Pulavuosina sitä on yleisesti sekoitettu leipätaikinaan. Myös lehtiä voi käyttää esim. salaatteihin.


title: Valkoapila

text: Valkoapila viihtyy Suomessa viljelyvyöhykkeillä 1–3. Valkoapilalle maan vesitalouden tulee olla kunnossa, sillä valkoapila on kuivuuden arka kasvi, joka ei kuitenkaan siedä myöskään liiallista vettä. Ojituksen on oltava kunnossa ja liian poudan arkoja kasvupaikkoja tulee välttää. Paras kasvupaikka on loiva rinne ja maalaji hikevä hieta. Maan pH:n tulee olla yli 5,5.


title: Valkoapila

text: Valkoapilaa käytetään laitumissa, koska sillä on hyvä tallauksenkesto- ja jälkikasvukyky rönsyilevän kasvutapansa vuoksi. Valkoapila menestyy säilörehunurmissakin. Sen sadontuottokyky on kuitenkin matalampi kuin esimerkiksi puna-apila ja alsikeapilalla. Tästä syystä voi olla hyvä käyttää näitä tallausta kestämättömiä lajeja myös laitumissa lisäämään ensimmäisen vuoden satoa.


title: Valkoapila

text: Valkoapiloista on saatavilla muutamaa eri lajiketta. Lajikkeet Sonja ja Hebe soveltuvat molemmat viljelyvyöhykkeille 1–3.. Kylvömääräksi suositellaan seoksiin 1–3 kg/ha. Valkoapilan siemen ympättynä maksaa n. 13–15 €/kg..


title: Puna-apila

text: Puna-apila ("Trifolium pratense") on punakukkainen 15–60 cm korkea, hyvin yleinen apilalaji. Puna-apilaa tavataan alkuperäisenä lähes koko Euroopassa ja lisäksi Pohjois-Afrikassa sekä Keski- ja Pohjois-Aasiassa. Laji on merkittävä rehukasvi ja kauppayrtti.


title: Puna-apila

text: Tavallisesti monivuotinen puna-apila kasvaa 15–60 cm korkeaksi. Kasvi on pysty tai koheneva, karvainen ja usein monivartinen. Lehdet ovat kolmisormisia eli niissä on kolme 1–5 cm:n pituista, vastapuikeaa tai soikeaa, vaalealaikkuista lehdykkää. Lehtiruodin kanssa pitkälti yhdiskasvuiset korvakkeet ovat puikeita ja otakärkisiä. Kukinnot ovat pallomaisia, perättömiä tai lyhytperäisiä ja sijaitsevat yksittäin tai kaksi lähekkäin. Kukinnon halkaisija on 2–4 cm ja se muodostuu punaisista huulimaisista kukista, jotka ovat tyveltä vaaleampia. Toisiaan kukat voivat olla kokonaan vaaleanpunaisia tai jopa valkoisia. Puna-apilan kukkien tuoksu on peräisin aromaattisista yhdisteistä mm. metyylisalisylaatista, bentsyylialkoholista ja bentsyyliformiaatista. Teriö on tyveltä yhdislehtinen. Kukinnon tyvi on tukilehtien suojusmaisesti ympäröimiä. Puna-apila kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Siemenet kypsyvät verhiön sisään jäävissä paloissa.


title: Puna-apila

text: Varsinkin karvaisuuden ja lehdyköiden muodon suhteen puna-apila on varsin monimuotoinen kasvi. Lajista tunnetaan monta muunnosta, jotka ovat lisäksi risteytyneet keskenään. Suomessa lajista tavataan ainakin kahta erilaista muunnosta: var. "pratense" ja var. "sativum". Näistä jälkimmäinen on suurikokoisempi ja runsaskukkaisempi, ja sitä käytetään tämän vuoksi yleisesti rehukasvina. Muita Fennoskandiassa tavattuja muunnoksia ovat muun muassa var. "americanum" ja var. "maritimum".


title: Puna-apila

text: Suomessa kasvavista muista apilalajeista puna-apila muistuttaa eniten metsäapilaa ("T. medium"), joka kuitenkin on kauttaaltaan tummempi ja sen lehdykät ovat yksiväriset ja kapeammat.


title: Puna-apila

text: Puna-apilaa kasvaa koko Euroopassa lukuun ottamatta aivan arktisimpia alueita. Lisäksi sitä kasvaa Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan, Turkissa sekä monin paikoin muualla Keski- ja Pohjois-Aasiassa. Se on levinnyt ihmisen mukana myös suurimpaan osaan Pohjois-Amerikkaa. Suomessa puna-apila on hyvin yleinen Keski-Lappia myöten. Pohjois-Lapissa laji harvinaistuu ja puuttuu arktisimmilta alueilta kokonaan.


title: Puna-apila

text: Puna-apila kasvaa avoimilla paikoilla, kuten niityillä, tienvarsilla, joutomailla, kedoilla ja hakamailla.


title: Puna-apila

text: Puna-apila on timotein ("Phleum pratense") ohella Suomen tärkein rehukasvi. Puna-apilaa viljellään yleisesti rehuksi, sillä sen juuristossa elävät bakteerit sitovat typpeä ja siksi apilarehu on proteiinipitoista. Puna-apila on tärkeä kasvi myös hunajan tuotannolle, sekä muutoinkin merkittävä ravintokasvi monille hyönteisille kukkateriöiden torvessa olevan ravitsevan meden vuoksi.


title: Puna-apila

text: Puna-apila on myös kauppayrtti. Kasvin kukkia ja lehtiä on kuivattu teeksi. Tuoreita kukkia voi käyttää muun muassa salaateissa. Carl von Linnén mukaan kuivattuja, jauhoiksi jauhettuja puna-apilan kukkia käytettiin hätäravintona Irlannissa. Puna-apilasta tehty leipä tunnetaan Irlannissa "chambrock"-nimellä. Lehtien maku ei ole erityisen miellyttävä, mutta kasvi sopii ravintokasviksi. Rohtona puna-apilaa on käytetty kansanlääkinnässä limaa irrottavana yskänlääkkeenä ja edistämään virtsaneritystä. Kasvista tehtyä puurohaudetta on myös käytetty pehmentämään ihon kovettumia.


title: Puna-apila

text: Apilat ovat typensitojakasveina edullisia nurmikasveja, sillä ne sitovat juurinystyröidensä avulla ilmakehän typpeä maaperään. Apilat ovatkin siksi erityisesti luonnonmukaisessa tuotannossa merkittäviä viljelykasveja. Apilat parantavat maan kasvukuntoa tuottamalla typpilannoitusta. Juuristomassaa apiloista eniten tuottaa puna-apila ja vähiten yksivuotiset apilat. Puna-apila on yleinen apilalaji, jota tavataan koko Euroopan alueella. Suomessa puna-apilaa viljellään viljelyvyöhykkeillä 1–5..


title: Puna-apila

text: Puna-apila viihtyy parhaiten mailla, joiden pH on 6–7, koska silloin suurin osa puna-apilan tarvitsemista ravinteista on helpoimmin saatavilla. Maan pH ei saa olla alle 5,5, sillä silloin juurinystyräbakteereiden toiminta heikkenee. Apilalle tärkeä hivenravinne rauta on parhaiten saatavilla kuitenkin maan pH:n ollessa alle 6:ssa. Siksi paras pH apilan viljelyssä on 5,7–5,9..


title: Puna-apila

text: Puna-apilaa käytetään yleensä säilörehunurmissa, noin 40–50 % seoksina nurmiheinäkasvien kanssa. Puna-apila soveltuu säilörehunurmiin paremman talvenkestävyytensä vuoksi. Seosnurmena viljely kannattaa, koska se takaa varmemman sadon saamisen vaihtelevissa viljelyoloissa. Heinät myös hidastavat apilan kasvitautien etenemistä. Apilan yleisin kasvitauti on Sclerotinia trifoliorum homeen aiheuttama apilamätä, joka aiheuttaa pahimman tuhon kosteissa ja viileissä olosuhteissa..


title: Puna-apila

text: Puna-apilasta on saatavilla useampaa lajiketta. Bjursele, SW Yngve, Betty ovat kaikki viljelyvyöhykkeille 1–5 soveltuvia ja niillä on hyvä talvenkestävyys. SW Ares on talvenkestävyydeltään hieman heikompi ja soveltuu siksi paremmin eteläisemmille viljelyalueille. Näitä lajikkeita suositellaan kylvettäväksi seoksiin n. 2–7 kg/ha.. Bjursele ympättynä ja luomuna on hinnaltaan n. 18–19 €/kg. Tavanomaisessa tuotannossa käytettävät siemenet ovat hinnaltaan n. 9–12 €/kg..


title: Puna-apila

text: Puna-apilaa käytetään nautaeläinten rehuna lisäämään rehun valkuaispitoisuutta. Sitä voidaan viljellä rehuksi myös puhtaana kasvustona. Korjuullisesti ja säilönnällisesti puna-apila on hieman nurmiheiniä haastavampi. Sen esikuivattaminen luo'olla vaatii hieman kauemmin kuin nurmiheinillä. Myös säilöntävaiheessa haastetta tuo apilan matalampi sokeripitoisuus ja parempi puskurointikyky pH:n laskua vastaan..


title: Puna-apila

text: Lypsykarjan ruokinnassa apila toimii parhaiten seoksissa. Puhtaalla apilakasvustolla ruokittaessa on kokeissa päästy korkeampaan litramääräiseen tuotokseen kuin puhtaalla heinänurmella, mutta maidon pitoisuuksissa rasva ja valkuainen ovat laskeneet. Nousevan tuotoksen selittää apilarehun sulavan orgaanisen aineksen suurempi osuus. Rehun syönti puolestaan voi vaihdella heinänurmirehun ja apilanurmirehun välillä riippuen rehunkorjuun ajankohdasta, mutta parhaaseen syöntiin kuiva-ainekilojen määrässä on kokeissa päästy syöttämällä 80 % apilaa sisältävää säilörehua.. Puna-apila sisältää kasviestrogeeneista isoflavoneja biokaniini A:ta, genisteiiniä, daidtseiiniä ja formononetiinia.


title: Kirby Morrow

text: Kirby Robert Morrow (s. 28. elokuuta 1973 Jasper, Alberta) on kanadalainen näyttelijä ja stand up -koomikko, joka on ollut äänenä useille animehahmoille.


title: Kirby Morrow

text: Morrow opiskeli Mount Royal Colleges Fine & Performing Artsissa Calgaryssä näyttelemistä, sekä ääninäyttelemistä huomatessaan sen olevan hauskaa näyttelemisen ohella. Hän kuitenkin käyttää aina samaa ääntä jokaisessa ääninäyttelemässään sarjassa, joka on myös hänen luonnollinen ääni. Vuonna 1997 Morrow sai ensimmäisen ääniroolinsa Michelangelona lyhyeksi jääneessä televisiosarjassa .


title: Kirby Morrow

text: Morrow asuu Vancouverssa, Kanadassa.


title: Kırklareli

text: Kırklareli on kaupunki Turkin Euroopan puoleisessa osassa, lähellä Bulgarian rajaa. Vuonna 2012 siellä oli 67 360 rekisteröitynyttä asukasta. Kaupungissa on merkittävä romanivähemmistö.


title: Tekirdağ

text: Tekirdağ on kaupunki Turkin Euroopan puoleisessa osassa. Vuonna 2000 siellä oli 107 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee Marmaranmeren rannalla, 135 kilometriä Istanbulista. Sen nimi tarkoittaa "Keltaista vuorta". Aiemmin kaupungin nimi on ollut Rodosto (Ρωδόστο) ja Rhaedestos (Ραιδεστός) sekä Bysantin aikoina Bisanthi (Βισάνθη). Unkarin kansallissankari Fransiskus II Rakoci piileskeli kaupungissa 1700-luvulla. Hänen silloinen asuintalonsa on nykyisin museona. Myös Kemal Ataturk on nuoruudessaan viettänyt aikaa Tekirdağissa.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Trisyklisiä masennuslääkkeitä käytetään masennuksen hoitoon. Niitä voidaan käyttää myös pieninä annoksia lievittämään kroonisia kipuja. Trisyklisiä masennuslääkkeitä käytetään myös ennenaikaisen siemensyöksyn hoitoon.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Trisykliset masennuslääkkeet on vanhin masennuslääkkeiden ryhmä joka otettiin käyttöön maailmalla 1950-luvulla ja Suomessa 1960-luvun lopulla. Trisyklisillä masennuslääkkeillä on lievää masennusta lievittävää vaikutusta, jonka uskotaan perustuvan serotoniinin ja noradrenaliinin takaisinoton estämiseen. Trisyklisistä masennuslääkkeistä Suomessa käytetään ainakin amitriptyliinia, doksepiinia, nortriptyliinia, trimipramiinia ja klomipramiinia.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Trisyklisten masennuslääkkeiden käyttöä on vähennetty sillä SSRI- ja MAOI-lääkkeillä on jonkin verran vähemmän sivuvaikutuksia. Lisäksi trisykliset masennuslääkkeet voivat aiheuttaa hermosto- tai verenkierto-ongelmia kuten suun kuivumista ja sydämen rytmihäiriöitä. Niillä on SSRI-lääkkeitä useammin lihottavaa sivuvaikutusta, ne väsyttävät enemmän ja voimistavat enemmän alkoholin vaikutuksia. Lisäksi niiden yliannostus on vaarallisempi kuin modernien lääkkeiden. On kuitenkin masennustiloja ja -potilaita, joille trisykliset lääkkeet tuovat enemmän apua.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Kun trisyklistä masennuslääkettä annetaan depressiosta kärsivälle potilaalle, mielialan kohoaminen ja depressiivisten ajatusten väistyminen ei ala heti vaan yleensä vasta 2-3 viikon kuluttua. Hoitovaikutus ilmenee viiveellä myös uudemmissa masennuslääkkeissä, eikä viiveen syytä tarkkaan tiedetä. Terveelle ihmiselle trisyklinen masennuslääke ei aiheuta mielialan kohoamista vaan lähinnä sivuvaikutusten kaltaisia oireita.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Trisyklisiä masennuslääkeitä käytetään myös kroonisen kivun lievitykseen ja migreenin ennaltaehkäisyyn.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Trisyklisten masennuslääkkeiden nimi juontuu niiden kemiallisesta rakenteesta. Kaikkien trisyklisten lääkkeiden rakenteessa on kaksi bentseenirengasta, joiden väliin jäävä kolmas rengas koostuu etyleenisillasta ja propyyliamiinisivuketjusta. Ensimmäinen trisyklinen masennuslääke oli imipramiini. Myöhemmin kehitetyt trisykliset masennuslääkkeet ovat rakenteeltaan imipramiinin kaltaisia ja ne eroavat toisistaan sivuketjun osalta.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Noin joka 20. aikuisella trisykliset masennuslääkkeet hajoavat tavallista hitaammin. Nämä potilaat eivät siedä tavanomaisia annoksia. Tämä perinnöllinen ominaisuus voidaan selvittää farmakogeneettisellä testillä.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text:
Trisykliset masennuslääkkeet estävät serotoniinin ja noradrenaliinin takaisinottoa aivoissa. Trisyklisillä masennuslääkkeillä on lisäksi voimakas muskariinireseptoreita salpaava antikolinerginen vaikutus, mikä johtaa parasympaattisista hermopäätteistä
vapautuvan asetyylikoliinin vaikutusten vähenemiseen.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text:
Pitkään jatkunut trisyklisten masennuslääkkeiden käyttö puolitoistakertaistaa riskin sairastua alzheimerin tautiin.
Trisyklisten masennuslääkkeiden antikolinerginen vaikutus saattaa aiheuttaa lisäksi häiriöitä potilaan verenkierrossa, rauhastoiminnoissa kuten hormonien erityksessä, ruoansulatuksessa, virtsaelinten toiminnoissa sekä unen- ja lämmönsäätelyssä. Trisyklisten masennuslääkkeiden käyttöön liittyy usein myös lihomista. Trisyklisten masennuslääkkeiden käyttöön liittyy myös riski saada sydän- ja verenkiertoelimistöön kohdistuvia haittavaikutuksia.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Muita antikolinergisiä haittavaikutuksia ovat esimerkiksi muistin ja ajatustoimintojen heikkeneminen, kiihtyneisyys, sekavuus, näköhäiriöt ja hallusinaatiot. Trisyklisten masennuslääkkeiden käyttö lisää myös luunmurtumien riskiä.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Joillain trisyksilillä masennuslääkkeillä on myös yleistä kipuaistia turruttavaa vaikutusta. Näiden lääkkeiden käyttäjille pitäisi järjestää säännöllinen hammaslääketieteellinen seuranta, koska lääkitys voi johtaa siihen, että hammasmätä vaurioittaa hampaita ilman että hampaat oireilevat. Myös syljeneritystä vähentävä vaikutus ja verenkiertoa heikentävä vaikutus lisäävät osaltaan hammasvaurioiden riskiä.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Eräät trisykliset masennuslääkkeet, kuten "Surmontil" (trimipramiini), saattavat aiheuttaa masennusta sekä itsemurhia tai itsemurhayrityksiä myös silloin, kun lääke määrättiin muuhun kuin masennuksen hoitoon, eikä potilas ollut masentunut ennen lääkehoidon alkua. Tämä riski on suurin alle 25-vuotiailla potilailla.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Yhdessä ns. MAO-estäjien eli inhibiittorien (MAOI) kanssa ei saa mitään trisyklistä antidepressanttista lääkeainetta käyttää. Siitä saattaa aiheutua hengenvaarallinen tila nimeltä serotoniinioireyhtymä.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Trisykliset masennuslääkkeet voivat aiheuttaa äkillisesti lopetettaessa voimakkaan kolinergisen reaktion elimistössä. Kolinergisia vieroitusoireita ovat esimerkiksi syljen erityksen lisääntyminen, virtsaamispakko, ripuli, vatsakrampit ja hikoilu. Lisäksi potilaat voivat kokea unihäiriöitä ja jopa maanisia oireita. Myös liikehäiriöitä kuten ataksiaa ja parkinsonismia on kuvattu. Vieroitusoireiden vähentämiseksi trisyklisten masennuslääkkeiden käytön lopettaminen on hyvä tehdä annosta asteittain pienentäen.


title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Trisykliset masennuslääkkeet saattavat voimistaa alkoholin ja sedatiivisesti vaikuttavien lääkeaineiden vaikutusta.


title: Anna Kortelainen

text: Anna Taina Aleksandra Kortelainen (o.s. Tuovinen; s. 12. heinäkuuta 1968 Helsinki) on suomalainen filosofian tohtori, vapaa tutkija, taidehistorioitsija ja tietokirjailija.


title: Anna Kortelainen

text: Kortelainen on väitellyt Turun yliopistossa 2002 Albert Edelfeltistä.


title: Anna Kortelainen

text: Kirjojen lisäksi Kortelainen on kirjoittanut esseitä ja artikkeleita taidehistoriallisiin julkaisuihin, kirjoihin ja näyttelyluetteloihin sekä kolumneja aikakaus- ja sanomalehtiin. Hän on ollut vakiovieraana Timo Harakan juontamassa eri aiheita käsittelevässä kirjallisuusohjelmasarjassa "10 kirjaa" vuosina 2007, 2011, 2012 ja 2013. Vuonna 2011 ohjelma voitti Kultainen Venla -palkinnon vuoden parhaana tv-keskusteluohjelmana.


title: Anna Kortelainen

text: Teoksessa "Virginie!" Kortelainen tutki Albert Edelfeltin maalausten mallina olleen Virginien kohtaloa. Teoksen pohjalta on tehty televisioelokuva.


title: Anna Kortelainen

text: Kortelaisella on tytär Ainu. Kortelaisen psykoanalyytikko-isä työskenteli Kakolan vankimielisairaalassa. Kortelainen oli naimisissa kirjailija Hannu Mäkelän kanssa vuosina 2004–2009.


title: Anna Kortelainen

text: Stadin Slangi ry. valitsi Kortelaisen vuoden 2015 Stadin Friiduksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2015.


title: Norrskata

text: Norrskata on saari Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä, Paraisten kaupungissa. Vuoden 2008 loppuun saakka Norrskata oli Korppoon kunnan toiseksi suurin saari Kyrklandet-pääsaaren jälkeen, sekä kunnan pohjoisosan kuntakeskus.


title: Norrskata

text: Norrskatan tärkeimmän liikenneyhteyden muodostavat Finferriesin maantielautat L/A "Stella" ja L/A "Mergus", jotka liikennöivät useita kertoja päivässä Korppoon, Houtskarin ja Norrskatan välillä. Lisäksi Finstashipin Saaristovarustamon yhteysalus M/S "Falko" liikennöi päivittäin useita kertoja Houtsalasta läheisiin Åvensorin, Maskinnamon, Järvsorin ja Innamon saariin (sekä edelleen Nauvon kirkonkylään). Myös Storpensorin ja Lilpensorin saariin liikennöivä M/S "Finno" käy päivittäin Havträskin kylän laiturissa.


title: Norrskata

text:
Norrskatan saaressa on alle sata vakituista asukasta, mutta kesäisin väkiluku moninkertaistuu kesävieraiden myötä.
Saaressa toimii muun muassa vierasvenesatama Norrskata Alexandra's, jossa on kesäkauppa, kahvila ja ravintola, kesäisin bed & breakfast ja puutarharavintola Verandan, posti, kirjasto, lääkekaappi, SEO-automaattiasema, sekä muutama lomamökkejä vuokraava majoitusyritys.


title: Norrskata

text:
Kesäisin järjestetään tansseja Heimdalissa, entisessä nuorisoseurantalossa, jota Norrskatan kotiseutuyhdistys nykyisin ylläpitää.
Norrskatan evankelisluterilaisen kirkon lisäksi Houtsalassa sijaitsee myös Betania helluntaiseurakunnan rukoushuone ja leirikeskus, sekä hautausmaa ja sunauskappeli.
Norrskatassa on myös Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen paloasema, josta käsin toimii yksi vapaaehtoinen sammutusyksikkö.


title: Norrskata

text: Luonto on vaihtelevaa ja monipuolista, kasvilajien määrä on runsas kalkkipitoisen maaperän sekä lauhkean ilmaston ansiosta.


title: Norrskata

text:
Norrskata oli 1900-luvun alussa vilkas ja varsin taajaan asuttu, ja paikallisväestö haaveili oman itsenäisen seurakunnan sekä kunnan perustamisesta. Se olisi muodostettu Norrskatan ja lähiympäristön lisäksi vielä eräistä naapurikuntien Houtskarin, Nauvon ja Rymättylän saarista. Norrskatassa asui vielä 1950-luvulla yli 600 asukasta, mutta sen jälkeen kaupungistuminen ja syrjäseutujen autioituminen on karsinut asukasluvun noin kymmenekseen aikaisemmasta. Norrskatassa on ollut aiemmin kaikki kirkonkylän palvelut: saaressa on toiminut oma koulu (perustettu 1894, lakkautettu 2003), posti, pankki, apteekki, leipomo, useita kauppoja, evankelisluterilainen kappeliseurakunta jossa oli oma pappi, helluntaiseurakunta (perustettu 1922), VPK, nuorisoseura (perustettu 1898), poliisi, kätilö/terveydenhoitaja (vuodesta 1919 - 1970-luvulle), (28 paikkainen) täysihoitola Abbortorpet, sekä Lennart Wilkmanin veneveistämö. Maantie (11 km) Norrskataan rakennettiin vuonna 1932, jolloin saaressa oli jo useita autoja ja traktoreita. Vuonna 1962 Norrskatan Olofsnäsiin saatiin lauttayhteys Korppoon Galtbystä.
Norrskatasta on myös lähtöisin Elämän Sana -seurakunnan perustaja pastori Håkan Westergård.


title: Norrskata

text: Norrskatan kirkko rakennettiin 1932-1934 ja erillinen kellotapuli kirkon yhteyteen 1955.


title: Norrskata

text: Norrskatan Havträskin kylän rannassa (muutamia myös Lill-Pensarissa, sekä Itä-Houtsalassa) rakennettin aikanaan useita purjelaivoja, jotka pitivät Norrskatan eri kyliä kotisatamanaan ja purjehtivat ympäri maailmaa. Talonpoikaispurjehdus vaurastutti saaren tiloja ja väestöä. Laivat rakennettiin oman metsän puista itse. Norrskatassa oli myös vielä 1970-luvulta 1990-luvun loppupuolelle Örnen ja Bratsjö nimiset troolarit.


title: Norrskata

text: Turku – Ahvenanmaa – Tukholma välillä liikennöivät matkustajalaivat pysähtyivät Norrskatan Änkisten satamassa aina 1950-luvulle saakka. Lisäksi Norrskatan kylälaitureiden kautta liikennöi vuodesta 1875 lauttaliikenteen alkamiseen saakka monta kertaa päivässä useita saaristohöyrylaivalinjoja. Vuonna 1962 Norrskatan Olofsnäsiin saatiin lauttayhteys Korppoon Galtbystä.


title: Norrskata

text: Havträsk, Länsi-Houtsala, Itä-Houtsala, Kärvois ja Änkis. Lisäksi Norrskatan piiriin kuuluvat erillisten Ahvensaaren (Åvensorin), Maskinnamon, Järvsorin ja Lill-Pensarin saarien kylät.


title: Suolijärvi (Puolanka)

text: Suolijärvi on kainuulainen kylä, joka sijaitsee Puolangan kunnan pohjoisosassa noin 40 kilometrin päässä Puolangan kirkonkylältä. Vakinaisia asukkaita on noin 120, mutta kesäisin väkiluku lisääntyy matkailijoiden myötä 200:aan. Kylän pääelinkeino on maa- ja metsätalous ja toimivia tiloja on kuusi. Alueella on myös luontomatkailukohteita, tunnetuimpia näistä ovat Siikavaara ja Kometto. Kylässä on moottorikelkkareitti, joka kuuluu valtakunnalliseen kelkkareittiin.


title: Shadow of the Colossus

text: Shadow of the Colossus () on japanilainen, PlayStation 2 -konsolille suunniteltu ja julkaistu seikkailupeli. Pelin on kehittänyt Sonyn suunnittelutiimi Studio 1 ja Team Ico, joka on tunnettu myös pelistään "Ico". Pelin pääsuunnittelijoita ovat Kenji Kaidō ja Fumito Ueda. Pelin musiikit on säveltänyt Kō Ōtani. Peli on kriitikoiden ylistämä ja on voittanut lukuisia palkintoja. Peliä pidetään yleensä erityisen ahdistavana, synkkänä, pimeänä ja pelottavana, mutta jokseekin kauniina kokemuksena. Peli kuvastaa yksinäisyyttä ja kuolemaa, ja sitä pidetäänkin usein taideteoksena.


title: Shadow of the Colossus

text: Peli on nykyisin saatavilla myös remasteroituna HD versiona Playstation 3 ja Playstation 4 pelikonsoleille.


title: Shadow of the Colossus

text: Nimetön matkaaja (Fanien antama nimi Wander) matkustaa kirotulle maalle hevosensa Agron kanssa kantaen samalla kuollutta tyttöä nimeltä Mono. Matkaaja saapuu temppeliin, jossa hän kohtaa Dormin-nimisen henkiolennon, joka lupaa herättää tytön takaisin henkiin, mikäli matkaaja tuhoaa 16 kolosseiksi kutsuttua valtavan kokoista hirviöitä. Matkaajan on löydettävä ja tuhottava kaikki kolossit, ennen kuin shamaani Emonin armeija saapuu paikalle ja löytää matkaajan. Kolosseja vastaan matkaajalla on ainoastaan miekka, jousipyssy ja Agro-hevonen.


title: Shadow of the Colossus

text: Shadow of the Colossuksen pelaaminen tapahtuu sykleissä. Pelaaja aloittaa pelimaailman keskeltä sijaitsevasta temppelistä (Shrine of Worship), josta pelaaja lähtee etsimään seuraavaa kolossia. Jokaisella kolossilla on oma reviiri. Löytääkseen kolossin pelaajan on nostettava taikamiekkaa, joka heijastaa auringon valoa kolossia kohti. Kun kolossi on löytynyt, se on tapettava erilaisin taktiikoin, muun muassa kiipeäminen, tai houkutteleminen tiettyyn suuntaan tai kohteeseen on mahdollista, mutta vain tietyillä kolosseilla.


title: Shadow of the Colossus

text: Jokainen kolossi tuhotaan eri tavoin. Tämä vaatii ympäristön hyväksikäyttöä ja kolossin käyttäytymisen tutkimista. Tuhotakseen kolossin on löydettävä sen heikko kohta, joka on merkitty kolossin ruumiiseen sinisellä merkillä. Kun heikko kohta on löydetty, sen luokse voi kiivetä kolossin ruumista peittävää karvaa pitkin. Kolossit voivat elää monenlaisissa paikoissa, kuten veden alla, ilmassa tai rauniokaupungissa. Kun kolossi on tuhottu, Dormin lähettää matkaajan taas temppeliin, jossa hän saa uuden kolossin tuhottavaksi. Joka kerta kun matkaaja tappaa kolossin, hän menettää osan sielustaan (sielun osat menevät monon, kuolleen tytön, sieluun ja hän herää henkiin kaikkien kolossien kuoltua)


title: Shadow of the Colossus

text: Pelaaja saa tietää vain hyvin vähän pelihahmojen ja pelimaailman taustoista pelin aikana. Peli sijoittuu laajaan, autioon ja mystiseen maailmaan, jossa ei asu ketään. Pelimaailmassa on kuitenkin raunioita, mikä kertoo alueella joskus olleen asutusta.


title: Shadow of the Colossus

text:
Pelin protagonisti on salaperäinen teini-ikäinen, ei vielä aikuinen poika. Hänen nimeään ei kerrota, mutta häntä kutsutaan Wanderiksi, joka tarkoittaa matkaajaa. Häntä on myös virheellisesti kutsuttu Wandeksi. Hänen täytyy pelastaa kuolleista tyttö nimeltä Mono. Wanderin apuna tehtävässään on hänen ainoa kumppaninsa, hevonen nimeltä Agro. Matkaaja pyytää apua jumalalta nimeltä Dormin. Dormin lupaa pelastaa tytön, jos matkaaja tuhoaa 16 pelimaailmassa asuvaa hirviötä, colossia. Eräässä vaiheessa shamaani Emonin armeija saapuu kirotulle maalle. Emon ei suvaitse kiellettyjen taikojen käyttämistä, ihmisten herättämistä henkiin, joten hän jahtaa matkaajaa. Kun pelaaja lähtee viimeisen kolossin, Maluksen perään, tapahtuu onnettomuus ja Agro putoaa kielekkeeltä, mikä näyttäisi johtavan hänen kuolemaansa. Surullisena matkaaja jatkaa matkaansa yksin Maluksen luo. Kun matkaaja on viimein tappanut Maluksen, Dormin vie hänet takaisin temppeliin, jonka Emon on jo saartanut. Samalla viimeisen kolossin, Maluksen tappamisen myötä matkaaja ei ole enää ihminen, vaan hän muuttuu demoniksi. Emonin armeija tappaa matkaajan, mutta tämän jälkeen Dormin ottaa hänen kuolleen kehonsa haltuun ja hänestä tulee kolossi, joka hyökkää Emonin joukkojen kimppuun. Emon ja hänen joukkonsa ehtivät kuitenkin karata temppelin huipulle. Kaiken lisäksi Emon ehtii ottaa mukaansa matkaajan taikamiekan. Emon lausuu kirouksen ja paiskaa taikamiekan portaikon alla sijaitsevaan vesialtaaseen ja siitä muodostuu manauspyörre, joka imee kaiken pahuuden temppelistä pois, mukaan lukien Dorminin ja matkaajan. Emon lähtee armeijansa kanssa pois kirotulta maalta siltaa pitkin ja Emon räjäyttää sillan taikavoimillaan. Silta on ainut tie kirotulle maalle, joten kukaan ei voi enää koskaan mennä sinne. Kun Emon poistuu, Mono herää pian henkiin. Agro saapuu hänen vierelleen, tosin vakavasti loukkaantuneena. Monon koskettaessa Agron otsaa, Agron kaikki muistot tapahtuneesta siirtyvät Monolle ja Mono ymmärtää mitä on tapahtunut. Mono kuulee pian vauvan itkua. Hän kävelee vesialtaalle ja löytää sieltä vauvan (Vauvalla on sarvet, joka viittaa Team icon toiseen peliin, Icoon, jonka päähenkilöllä on sarvet). Matkaajan demonimuoto oli kuollut, mutta pieni osa hänen sielustaan oli vielä jäljellä, joten hän uudelleensyntyi. Mono ottaa matkaajan syliinsä ja kävelee temppelin katolle, salaiseen puutarhaan. Colossien ruumiista oli tullut maaperää ja kirotun maan luonto alkoi kukkia elämää. Tarinan yksityiskohdat ovat hyvin salaperäisiä eikä kaikkea kerrota. Pelistä onkin luotu paljon mahdollisia teorioita. Kaikista yleisin teoria on se, että Mono oli matkaajan tyttöystävä, mutta hänen klaaninsa shamaani Emon uhrasi Monon jumalille tappamalla hänet.
Vaikka peliin on sävelletty laaja orkesterimusiikillinen taustamusiikki, ei musiikkia kuulla paljoa pelissä. Ainoastaan välianimaatioiden ja kolossien kanssa taistelun aikana soi musiikki. Pelimaailmassa liikkumisen aikana ainoat kuultavat äänet ovat protagonistin, Agro-hevosen tai pelimaailman ympäristön aiheuttamat äänet.


title: Shadow of the Colossus

text: Shadow of the Colossuksen soundtrack on nimeltään "Roar of the Earth".


title: Katajat

text: Katajat ("Juniperus") on sypressikasvien heimoon (Cupressaceae) kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu yli 50 lajia. Katajat ovat ainavihantia pensaita tai puita. Suku on lajimäärältään sypressikasvien heimon suurin ja kaikista havupuusuvuista laajimmalle levinnyt. Sen edustajia esiintyy luonnonvaraisena laajalti pohjoisella pallonpuoliskolla arktisilta alueilta Väli-Amerikkaan ja trooppiseen Afrikkaan, missä yksi laji esiintyy luontaisena myös päiväntasaajan eteläpuolella. Kaikista muista sypressikasveista poiketen katajien toisinaan ”marjoiksi” kutsutut kävyt muuttuvat kypsyessään meheviksi ja houkuttavat siemeniä levittäviä lintuja.


title: Katajat

text: Katajat ovat ainavihantia puuvartisia kasveja. Ne voivat olla rento- tai pystyvartisen pensasmaisia tai puumaisia. Oksat voivat olla rentoja, siirottavia, pystyjä tai riippuvia. Pienet oksanhaarat voivat olla liereitä tai monisärmäisiä. Rungon kuori on kuituista, usein pitkittäisinä suikaleina hilseilevää ja vanhemmiten uurteista.


title: Katajat

text: Lehdet ovat usein kaksimuotoisia. Varhaislehdet ovat neulasmaisia, kun taas myöhäislehdet voivat olla suomumaisia tai neulasmaisia. Lehtiasento voi olla ristikkäisen vastakkainen tai vuorottaisen kolmittain säteittäinen. Lehdet voivat olla lajista riippuen johteisia tai kannastaan nivelellisiä. Suomumaisissa lehdissä on usein pihkaa erittävä hartsinysty. Laidoiltaan lehdet voivat olla ehyitä tai hienohampaisia ja kärjeltään tylppiä, teräviä tai piikkikärkisiä. Ilmarakoja voi olla lehtien kummallakin pinnalla, tai ainoastaan yläpinnalla. Monilla katajilla samalla kasviyksilöllä voi olla sekä varhais- että myöhäislehtiä, joskus samassa oksassakin.


title: Katajat

text: Katajat voivat lajista riippuen olla yksikotisia tai kaksikotisia. Rohtokatajan ("Juniperus sabina") edustaman suvun sektion "Sabina" katajat ovat yleensä yksikotisia, jolloin erilliset hede- ja emikukinnot kehittyvät samaan kasviyksilöön, kun taas kotikatajan edustaman sektion "Juniperus" lajit ovat yleensä kaksikotisia, jolloin kukinnot kehittyvät eri yksilöihin. Hedekävyiksi kutsutut hedekukinnot voivat kehittyä kärkisilmuista, jolloin ne kasvavat yksittäin, tai hankasilmuista, jolloin ne kasvavat vastakkaisina pareina tai säteittäin kolmen kiehkuroina. Hedekukinto voi olla muodoltaan lähes pallomainen tai munanmuotoinen. Se koostuu 6–18 rangan ympärille ristikkäisinä pareina tai kolmen kiehkuroina asettuneesta hedelehdestä. Yhdessä hedelehdessä on 2–6 siitepölyä tuottavaa pölylokeroa.