title: Tony Montana (hahmo)

text: Järkyttynyt Gina yrittää ampua Tonyn, mutta samalla Sosan joukot tunkeutuvat Tonyn kartanoon ja ampuvat sekä palvelusväen että Ginan. Raivostunut Tony tappaa armottomasti lukuisia tunkeutujia, mutta lopulta Sosan luottomies Skull yllättää hänet takaapäin tappaen Tonyn haulikolla. Tony putoaa kaiteen yli vesilähdealtaaseensa, jonka yläpuolella olevassa patsaassa lukee ”The World is Yours”.


title: Tony Montana (hahmo)

text: Vuonna 2006 julkaistu "" -videopeli jatkaa elokuvaa siihen mistä se päättyi. Elokuvasta poiketen Tony Montana ei kuitenkaan kuole Sosan järjestämässä hyökkäyksessä vaan onnistuu pakenemaan kartanostaan ja alkaa uudelleenrakentamaan huumeimperiumiaan. Pelissä hahmon ääninäyttelijä ei kuitenkaan ole Al Pacino, jonka ääni oli muuttunut vuosien tupakoimisen vuoksi, vaan Pacinon valitsema André Sogliuzzo.


title: Herman Spöring nuorempi

text: Herman Dietrich (Diedrich) Spöring nuorempi (n. 1733 – 24. tammikuuta 1771) oli suomalainen kasvitieteilijä ja kelloseppä. Hän osallistui James Cookin ensimmäiselle tutkimusmatkalle ja oli siten ensimmäinen suomalainen, joka kävi Uudessa-Seelannissa ja Australiassa.


title: Herman Spöring nuorempi

text: Nuoren Spöringin elämästä tiedetään hyvin vähän, hänestä ei ole olemassa asiakirjoja tai kuvaa. Hänen isänsä oli Turun akatemian lääketieteen professori Herman Spöring vanhempi, joten poika sai oletettavasti hyvät lähtökohdat akateemiselle uralle. Isä oli syntynyt Tukholmassa, opiskellut ulkomailla ja valmistunut lääketieteen tohtoriksi Harderwijkissä Hollannissa. Spöringin äiti oli Hedvik Ulrik Meurmann. Pariskunnan kahdeksasta lapsesta vain kaksi oli elossa isän kuollessa vuonna 1747.


title: Herman Spöring nuorempi

text: Spöring nuoremman tiedetään opiskelleen valmistavan koulun jälkeen Turussa lääketiedettä vuosina 1745 ja 1746, mahdollisesti aina vuoteen 1753 asti, jolloin hän matkusti Uppsalaan jatkaakseen opintojaan. Carl von Linnén ansiosta hän kiinnostui kuitenkin luonnontieteistä, vaikka ei niitä tiettävästi opiskellut. Mahdollisesti 1755 hän lähti merille, myöhemmin hän asettui Lontooseen ja toimi siellä kelloseppänä. Hän myös toimi Englannissa asuvan ruotsalaisen kasvitieteilijän Daniel Solanderin sihteerinä.


title: Herman Spöring nuorempi

text: Kun James Cook aloitti 26. elokuuta 1768 ensimmäisen tutkimusmatkansa "Endeavour"-laivalla, lähti retkikunnan 94 jäsenen mukaan tarkoin valittu joukko tiedemiehiä. Yksi heistä oli Daniel Solander. Näin myös Spöring sai tilaisuuden osallistua Cookin tutkimusmatkalle, sillä Solander katsoi tarvitsevansa sihteeriä myös matkan aikana.


title: Herman Spöring nuorempi

text: Matkan aikana Spöring avusti Solanderia luonnontieteellisten havaintojen teossa. Hän oli taitava piirtäjä, joten hänen vastuulleen tuli myös tutkimusmatkan tieteellinen dokumentointi, varsinkin piirtäjä Alexander Buchanin kuoltua. Kellosepän taitojaan Spöring pääsi hyödyntämään, kun piti korjata matkalle mukaan otettuja laitteita kuten tahitilaisten hajottamaa kvadranttia, jolla mitattiin Venuksen liikkeitä maan ja auringon etäisyyden laskemiseksi planeetan kulkiessa auringon editse 3. heinäkuuta 1769.


title: Herman Spöring nuorempi

text: Spöring kävi Cookin retkikunnan mukana mm. Tahitilla, Uudessa-Seelannissa ja Australiassa. Matkan loppupuolella Spöring sairastui punatautiin ja kuoli melko pian Jakartasta lähdön jälkeen laivalla tammikuussa 1771. Hänet haudattiin Intian valtamereen 300 kilometrin päähän Joulusaaresta, kohtaan noin 10 astetta eteläistä leveyttä ja 103 astetta itäistä pituutta. Kapteeni Cook merkiksi laivan lokikirjaan seuraavan tiedon: ""Departed this Life Mr Sporing a Gentleman belonging to Mr Bank's retinue."" ("Elämästä erkani hra Sporing, hra Banksin seurueeseen kuulunut herrasmies"). Mainittu Banks oli retkikunnan mukana kahdeksanhenkisen seurueensa kanssa ollut varakas lontoolainen luonnontieteiden harrastaja Sir Joseph Banks, Daniel Solanderin ystävä.


title: Herman Spöring nuorempi

text: Spöringin Cookin retkellä tekemiä piirroksia säilytetään British Libraryn tiloissa. British Museumin kokoelmissa on myös hänen tekemikseen tunnistettuja luonnoksia sekä Solanderin nimiin merkittyjä mutta ilmeisimmin Spöringin laatimia käsikirjoitustekstejä.


title: Herman Spöring nuorempi

text: Spöringin mukaan on nimetty ainakin kaksi katua Australiassa, yksi pääkaupungissa Canberrassa. Toinen taas on Townsvillen kaupungissa James Cook -yliopiston kampusalueen osassa, jossa sijaitsee luonnontieteellisen tiedekunnan rakennuksia. Uuden Seelannin pohjoissaaren itärannan Tolaganlahdella on kapteeni Cookin Spöringin mukaan nimeämä pieni saari, muutama sata metriä leveä ja alle kilometrin mittainen. Saaren nykyinen maorinkielinen nimi on "Pourewa". Turun Rettigin palatsin seinässä on Spöringin muistomerkki, jossa on tältä saarelta tuotu kivi.


title: Varjagien aarre

text: Varjagien aarre on Juuse Tammisen kirjoittama ja  WSOY:n 1954 julkaisema nuortenkirja. Se kertoo nokkelasta 16-kesäisestä Terosta, jonka vaiheet sijoittuvat varhaiskeskiaikaiseen Suomeen. Yhdessä lapsuudenystävänsä Merjan kanssa Tero kohtaa monia jännittäviä seikkailuja. Mainitsemisen arvoinen on tapa, jolla hän koko talven kestäneellä työllä jäädytti järvessä olevan arvohylyn ympäristön vähä vähältä: hän hakkasi jään kuopalle hylyn päältä, odotti pari kovaa pakkasyötä ja kun ohuen kuopan läpi purrut pakkanen oli paksuntanut hylyn päällä olevaa jäätä hän syvensi kuoppaa, kunnes lopulta pääsi käsiksi hylkyyn eli varjagiveneeseen josta nousikin kohtalaisen arvokas lasti.


title: Varjagien aarre

text: Kehyskertomuksena on "pojasta mieheksi" -matka.


title: Varjagien aarre

text: Kirja sai vuonna 1955 Topelius-palkinnon.


title: Managerointipeli

text: Managerointipelit ovat videopelejä, joissa pelaajan tehtävänä on hoitaa managerin tehtäviä. Managerointipelit ovat strategiapelien alatyyppi. Yleensä managerointipelit sijoittuvat urheilumaailmaan, mutta poikkeuksiakin on.


title: Managerointipeli

text: Managerointipelejä on monen tyyppisiä. Peli voi perustua suoraan todellisiin tapahtumiin. Esimerkiksi IS Liigapörssissä jaetaan pisteitä SM-liigan ottelutapahtumien perusteella. Toisaalta pelin alkutilanne voi pohjautua todelliseen tilanteeseen, mutta edetä todellisuudesta irrallaan: "Eastside Hockey Manager 2007" -peliin on mallinnettuna noin 45 000 000 todellista pelaajaa joukkueisiinsa. On myös paljon pelejä, joissa keskitytään urheilulajin simulointiin ilman viittauksia todellisiin sarjoihin, seuroihin tai pelaajiin. Tällaisia ovat esimerkiksi internetissä pelattavat jalkapallomanagerointipelit kuten "ManagerLeague" ja "Hattrick".


title: Managerointipeli

text: Manageripeleille on tyypillistä, että pelaajalle annetaan käyttöön rajallinen määrä resursseja, rahaa tai muuta pelissä tarpeellista. Näiden käytölle tarjotaan runsaasti vaihtoehtoja. Useissa peleissä managerilla on johdettavanaan urheiluseura ja sitä voidaan kehittää useilla tavoilla: esimerkiksi parannella organisaatiota tai käydä kauppaa pelaajilla. Yleensä managerille annetaan myös valmentajan tehtäviä. Harjoittelu ja kokoonpanojen laadinta on monessa pelissä tärkeässä osassa. Tällaisia ovat muun muassa "Football Manager", "Hockey Arena" ja "Championship Manager". EA Sportsin NHL-pelisarjassa on manageripelien tapainen "Be a GM" -pelimuoto.


title: Managerointipeli

text: Managerointipelejä on sekä yksin- että moninpeleinä. Monet pelit ovat nykyään selaimella pelattavia. Esimerkiksi Hattrick on selaimella pelattava MMOG-peli.


title: Vuoden huvijärjestäjä

text: Vuoden huvijärjestäjä on Suomen Huvijärjestäjien Keskusliitton jäsenistöstään valitsema vuoden huvijärjestäjä. Jäsenistö koostuu yhdistyksistä, joiden tavoitteena on rakentaa puitteet huvitoiminnan parantamiseksi.


title: Vuoden huvijärjestäjä

text: Suomen Huvijärjestäjien Keskusliitto ry on vuodesta 1985 alkaen valinnut jäsenistöstään vuoden huvijärjestäjän. Palkittu huvijärjestäjä saa Parketti-patsaan ja lisäksi vuodeksi punaisen Huvihattu -kiertopalkinnon.


title: Vuoden huvijärjestäjä

text: Vuoden huvijärjestäjän valinnassa huomioidaan huvipaikan kehittäminen, ohjelmiston toimivuus, oman toiminnan kehittäminen sekä yhdistystoiminnan toimivuus.


title: Vuoden huvijärjestäjä

text: Vuoden huvijärjestäjäksi on valittu:Vuonna 2007 vuoden huvijärjestäjää ei nimetty valintakäytännön muuttamisen vuoksi.


title: Eurooppalainen (kissa)

text:
Eurooppalainen lyhytkarva on Pohjois- ja Keski-Euroopan alkuperäiseen kissakantaan perustuva kissarotu, joka on ollut hyväksytty kansainvälisessä FIFé-kissajärjestössä sen perustamisesta lähtien, vuodesta 1949. Rotu on tuntematon Euroopan ulkopuolella ja kohtuullisen suosittu oikeastaan vain Pohjoismaissa. Englannin GCCF ei ole hyväksynyt rotua.
Eurooppalainen ei ole sama kuin maatiaiskissa, vaikka tämä onkin siitä kehittynyt. Maatiaisia ei jalosteta, toisin kuin eurooppalaisia. Jotkut suomalaiset maatiaisyksilöt ovat kuitenkin niin lähellä rotumääritelmää, että ne voidaan rekisteröidä noviisiluokassa eurooppalaisiksi, jolloin niitä voidaan käyttää näyttelyissä ja jalostuksessa.


title: Eurooppalainen (kissa)

text: Eurooppalaisessa kissassa ei saa olla merkkejä sekoittumisesta muihin kissarotuihin.


title: Eurooppalainen (kissa)

text: Eurooppalaiselle hyväksytään vain rodulla luonnostaan esiintyviä värimuunnoksia, joita on useita kymmeniä. Hyväksytyt värit jaetaan yksivärisiin, tabby-kuviollisiin ja valkolaikullisiin. Yksivärisiin muunnoksiin kuuluvat muun muassa musta, sininen, valkoinen, punainen ja kilpikonnat. Tabby-kuviollisiin kuuluvat klassisen tabbyn ohella tiikeri ja täplikäs. Tabby-kuvioisille kissoille ei sallita valkoisia merkkejä.


title: Eurooppalainen (kissa)

text: Täysikasvuinen eurooppalaisuros painaa 5–7 kg ja naaras 4–6 kg.


title: Eino Mallila

text: Eino Ilmari Mallila (5. heinäkuuta 1919, Laihia – 26. helmikuuta 1942, Krivi) oli suomalainen Mannerheim-ristin ritari.


title: Eino Mallila

text: Jatkosodassa alikersantti Mallila toimi konekiväärijoukkueen varajohtajana Jalkaväkirykmentti 3:n 2. konekiväärikomppaniassa. Hänet nimitettiin 7. lokakuuta 1941 Mannerheim-ristin ritariksi numero 20. Perusteluissa mainitaan hänen tuoneen puolijoukkueensa konekivääreineen taistellen pois saarroksista kolmen vihollislinjan lävitse. Mallila ylennettiin kersantiksi 7. syyskuuta 1941. Mallila kaatui 26. helmikuuta 1942 Krivillä vihollisen suorasuuntaustykin ammuksen räjähdettyä hänen edessään ja hän menehtyi vammoihinsa matkalla joukkosidontapaikalle.


title: Antoine Quentin Fouquier-Tinville

text: Antoine Quentin Fouquier de Tinville, myöhemmin Fouquier-Tinville, (10. kesäkuuta 1746 Herouël, Aisne – 7. toukokuuta 1795 Pariisi) oli ranskalainen lakimies, joka toimi vallankumoustuomioistuimen yleisenä syyttäjänä Ranskan suuren vallankumouksen terrorin aikana.


title: Antoine Quentin Fouquier-Tinville

text: Fouquier-Tinville oli vallankumousjohtaja Camille Desmoulinsin sukulainen ja ystävä sekä innokas vallankumouksen kannattaja. Vuonna 1793 hänet nimitettiin Pariisin rikosoikeuden apulaissyyttäjäksi. Saman vuoden maaliskuussa hänestä tuli uuden vallankumoustuomioistuimen yleinen syyttäjä ja johtava hahmo. Fouquier-Tinville tunnettiin työssään ahkerana ja armottomana. Hän sai ohjeensa suoraan hallitsevilta valiokunnilta ja oli itse asiassa puheenjohtajia tärkeämpi mies vallankumousoikeudessa.


title: Antoine Quentin Fouquier-Tinville

text: Maximilien Robespierren kukistamisen jälkeen Fouquier-Tinville joutui itse oikeuden eteen ja väitti puolustuksessaan pelkästään seuranneensa valiokunnilta saamiaan ohjeita. Hänet kuitenkin tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin giljotiinissa.


title: Lahden kaupunginmuseo

text: Lahden kaupunginmuseo eli Lahden museot on Lahdessa toimiva museo, jonka yksiköitä ovat Lahden historiallinen museo, Lahden taidemuseo, Julistemuseo, Hiihtomuseo, Radio- ja tv-museo sekä kuva-arkisto. Museon päätoimipaikka on Lahden entisen linja-autoaseman tuntumassa sijaitseva Fellmanin kartano (Lahden kartano), jossa myös Lahden historiallinen museo toimii.


title: Lahden kaupunginmuseo

text: Vuonna 2015 kaupunginmuseon historialliseen museoon tutustui yhteensä 13 803 kävijää, joista 4 281 vierailijalle kirjattiin ilmaiskäynti. Lahden taidemuseoon tutustui puolestaan 10 735 kävijää, joista 5 252 vierailijalle kirjattiin ilmaiskäynti. Yhteensä kaupunginmuseon historiallisessa ja taidemuseossa kävijöitä oli 24 548 (2015). Tuolloin sekä Hiihtomuseo, että tv- ja radiomuseo olivat suljettuina remontin johdosta.


title: Teknos

text: Teknos on suomalainen maaleja valmistava yritysryhmä, joka perustettiin vuonna 1948 nimellä "Teknos-Tehtaat Oy".


title: Teknos

text: Teknos-konsernin emoyhtiö on "Teknos Group Oy". Konsernilla oli vuonna 2017 noin 384 miljoonan euron liikevaihto ja noin 1800 työntekijää. Teknoksella on liiketoimintaa yli 20 maassa Euroopassa, Aasiassa ja USA:ssa. Teknos on Suomen suurimpia perheyrityksiä. Perheyritysten liitto valitsi Teknoksen vuoden 2012 perheyritykseksi.


title: Teknos

text: Teknos-Tehtaat Oy:n tuotantolaitokset sijoittuivat Helsingin Pitäjänmäkeen. Yritys toimi 1940–1960-luvuilla teollisen maalintuotannon edelläkävijänä Suomessa.


title: Teknos

text: Teknoksen tarina sai alkunsa vuonna 1948. Maalinvalmistusta varten vuokrattiin Tuomarilasta vanha tila, jolla sijaitsi kanala. Kanala korjattiin ja siihen rakennettiin laboratorio. Tämän jälkeen yhden miehen ja kollerimyllyn voimin aloitettiin tuotanto. Tuomarilan mukaan nimensä saanut Tuomo-kaseiiniväri oli Teknoksen ensimmäinen tuote. Heti seuraavana vuonna, 1949 kehitettiin ulkomaillakin runsaasti mainetta niittänyt Ferrex-korroosionestomaali. Teknoksen alkutarina on otettu huomioon mm. yrityksen logon suunnittelussa. Teknoksen logossa on esitetty pensseli kukon muodossa.


title: Teknos

text: Vuonna 1986 Teknos osti Tampereella Epilän kaupunginosassa sijainneen Winterin maalitehtaan liiketoiminnan Oy Lohja Ab:ltä, ja yrityksen nimeksi vaihdettiin "Teknos-Winter Oy". Vuonna 1989 Teknos osti ruotsalaisen Tranemo Färgin ja 1990 tanskalaisen Schou Farve-og:n. Perustettiin myös tytäryhtiö Norjaan. Myöhemmin yritys laajeni kansainvälisesti edelleen yritysostojen kautta; Teknos osti muun muassa osake-enemmistön vuonna 1996 englantilaisesta European Coatings Ltd:stä, saksalaisen Rhodius Lacke und Farben GmbH:n 1998 sekä vuonna 2001 tanskalaisen Hygaea Farve og:n. Vuonna 1997 perustettiin Puolaan tytäryhtiö. Vuonna 2005 Teknos Group osti Tikkurila Oy:ltä liiketoimintoja ja perustettiin tytäryhtiö Teknos Nova Coil TNC Oy. Vuonna 2009 Teknos Group osti Gori Industryn puuteollisuusmaalitoiminnot. Vuoden 2011 alussa konserni kasvoi kahdella uudella yrityksellä, kun metallimaaleja valmistava Teknos-Oliva Puolan Gdyniassa ja jauhemaaleja Pietarissa valmistava Ohtek siirtyivät Teknoksen omistukseen. Vuonna 2012 Teknos osti ruotsalaisen Wedevåg Färg AB:n ja täydensi puuteollisuusmaalien tuotevalikoimaa. tuotevalikoimaansa. Samana vuonna Teknos osti Virosta pitkäaikaisen maahantuojansa Kemifloran ja uuden tontin Pietarista uuden tehtaan rakentamiseksi. Vuonna 2013 Teknos osti Burcharths Farve & Lakfabrikin maaliliiketoiminnot Tanskassa ja 40 % osuuden kiinalaisesta maalivalmistajasta, Manfield Chemical Changzhoussa. Vuonna 2016 Teknos osti saksalaisen Feidal Coatingsin teollisuusmaaliliiketoiminnan ja hollantilaisen Drywood Coatingsin, joka kehittää, valmistaa ja myy vesiohenteisia puupinnoille tarkoitettuja maaleja. Vuonna 2017 Teknos osti jauhemaalitoiminnan puolalaiselta Śnieżkalta sekä kasvatti puuteollisuusmaalien liiketoimintaansa ostamalla Feyco Trefferting. Yrityskauppaan kuuluivat sveitsiläinen Feyco AG ja saksalainen Treffert Coatings GmbHm sekä tämän tytäryhtiöt Kiinassa, Malesiassa ja USAssa. Lisäksi Teknos osti Schekolin AG:n, jolla on tehdas Bendernissä, Liechtensteinissa.


title: Teknos

text: Nykyisin Teknos on yksi Pohjoismaiden suurimmista maalivalmistajista. Yhtiö on erityisen vahva teollisuusmaalimarkkinoilla. Suomessa tuotantolaitokset sijaitsevat Helsingin Pitäjänmäessä, jossa on muun muassa pääkonttori ja tutkimuskeskus, sekä Nurmijärven Rajamäellä.


title: XL5

text: XL5 on popmusiikkiyhtye, joka oli 1990-luvun poikabändihysterian ensimmäinen suomalainen kohde. XL5 on Kristian Maukosen tuottama hyvinkääläisryhmä, jonka kahta ensimmäistä levyä myytiin yhteensä yli 50 000 kappaletta. Yhtyeeseen kuuluivat ensimmäisen levyn aikaan Mica (laulu), Jami (tanssi ja taustalaulu), Jake (tanssi ja taustalaulu), Pete (kitara ja laulu) sekä Elo (miksaus). Ensimmäisen levyn jälkeen Jamin jättäydyttyä yhtyeestä tilalle tuli Tonza, joka paitsi lauloi, myös soitti bassoa toisella levyllä.


title: XL5

text: Marraskuussa 2007 uutisoitiin, että XL5 on tekemässä paluuta lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen. Yhtyeen tuottaja Maukonen kertoi, että uutta musiikkia julkaistaan vuoden 2008 alkupuolella. Yhtyeen kokoonpanossa ovat mukana enää vain Mica, Pete ja Tonza. Elo ei lähtenyt comeback-projektiin mukaan, vaan tekee nykyään melodista trancea nimellä Super8.


title: XL5

text: 1. helmikuuta 2008 XL5 teki ensimmäisen comeback-keikkansa.


title: XL5

text: Yhtye ajautui aikoinaan nimiriitaan Jarmo Saaren XL-yhtyeen kanssa.


title: Volcom

text: Volcom on Richard "Wooly" Woolcottin vuonna 1991 perustama amerikkalainen yritys, joka tekee pääasiassa surffaus-, lumilautailu- ja rullalautailutuotteita.


title: Volcom

text: Volcomin tuottamia elokuvia ovat esimerkiksi Escramble (2006), Creepy Fingers (2006) ja The Bruce Movie (2005). Volcom sai alkunsa vuonna 1991 kun Richard Woolcott ja Tucker Hall olivat lumilautailumatkalla joka muutti heidän elämänsä.


title: Volcom

text: Volcomin sponsoroimia rullalautailijoita, surffaajia ja lumilautailijoita.


title: Volcom

text: Jake Duncombe, Geoff Rowley, Rune Glifberg, Mark Appleyard, Dustin Dollin, Jaiden Sharpe, Frazer Miller, Caswell Berry, Ryan Sheckler, Darrell Stanton, Keshav Saharia (entinen), Javier Sarmiento, Dennis Busenitz, Aaron Suski, Alan Petersen, Shaun White, Matt Dove, Collin Provost, Lauren Perkins, Nick Dompierre, Angel Ramirez, Andrew Robinson, Petia Blume, Chima Fergeson, Crandon Westgate, Shane Cross, Bam Margera.


title: Volcom

text: Bruce Irons, Dean Morrison, Ozzie Wright, Gavin Beschen, Mike Morrissey, Nate Tyler, Alex Gray, Petia Blume, Shawn Barron, Randy Bonds, Dave Wassel, Jay Quinn, Tyler Smith, Bol, Gony Zubizarreta, Marcelo Trekinho, Kyle Garson, Tom Dosland, Marcus Hickman, Kilian Garland, Claire Bevilacqua, Sarah Hoffert, Dusty Payne, Andrew Doheny, Ezekiel Lau, Blake Jones, Coco Ho.


title: Volcom

text: Terje Håkonsen, Shaun White, Gigi Ruf, Petia Blume, Elena Hight, Bjorn Leines, Wille Yli-luoma, Joel Mahaffey, Erik Leines, Jamie Lynn, Bryan Iguchi, Seth Huot, Micah Mcginnity, Janna Meyen, Cheryl Maas, Eero Niemelä, Mark Landvik, Chris Demolski, Chris Smith, Juuso Laivisto


title: The Thing – ”se” jostakin

text: The Thing – ”se” jostakin (, myös "John Carpenter’s The Thing") on John Carpenterin ohjaama yhdysvaltalainen tieteiskauhuelokuva vuodelta 1982. Se on toinen filmatisointi John W. Campbellin novellista "Olento" ("Who Goes There?"). Ensimmäinen filmatisointi "’Se’ toisesta maailmasta" sai ensi-iltansa vuonna 1951. "The Thing – ”se” jostakin" julkaistiin DVD:llä vuonna 2003 ja blu-raylla vuonna 2011. Elokuvan esiosa "The Thing" sai ensi-iltansa vuonna 2011.


title: The Thing – ”se” jostakin

text: Elokuva alkaa kun Maahan putoaa lentävä lautanen. 100 000 vuotta myöhemmin, vuonna 1982, Etelämantereella norjalaisen tutkimusaseman helikopteri jahtaa lumessa juoksevaa siperianhuskya. Koiran päästessä Outpost 31 -nimiselle yhdysvaltalaisten asemalle norjalaiset laskeutuvat. Yrittäessään osua koiraan toinen norjalaisista ampuu vahingossa yhtä yhdysvaltalaisista jalkaan, jolloin aseman johtaja ampuu norjalaisen. Toinen norjalainen yrittää heittää käsikranaatin, mutta se lipeää hänen kädestään ja räjäyttää helikopterin. Mies menehtyy räjähdyksessä.


title: The Thing – ”se” jostakin

text: Yhdysvaltalaisten helikopterilentäjä MacReady (Kurt Russell) ja lääkäri Copper (Richard Dysart) lentävät norjalaisten tukikohtaan. Tukikohta on palanut maan tasalle ja kaikki norjalaiset ovat kuolleet väkivaltaisesti. MacReady ja Copper tuovat takaisin tullessaan mukanaan pahoin epämuodostunutta ihmistä muistuttavan jäätyneen ruumiin sekä norjalaisten tutkimusmuistiinpanoja. Muistiinpanojen joukossa oleva videotallenne paljastaa norjalaisten löytäneen jäästä lentävän lautasen matkustajineen ja kaivaneen ne esiin.


title: The Thing – ”se” jostakin

text: Norjalaisilta paennut koira viedään koira-aitaukseen, jossa se myöhemmin alkaa muuttaa muotoaan, paljastuen hirviömäiseksi avaruusolennoksi. Olento poltetaan liekinheittimellä. Vähitellen käy ilmi, että avaruusolento on kuitenkin jo onnistunut korvaamaan jonkun tai joitakuita aseman miehistöstä, sillä se kykenee jäljittelemään toisia eliöitä. Aseman tiedemies Blair (Wilford Brimley) sekoaa ja tuhoaa viestintä- ja kulkuvälineet, jolloin hänet lukitaan työkaluvajaan. Loput miehistöstä ajautuvat vainoharhaisuuteen, kun yksi toisensa jälkeen paljastuu muotoaan muuttaneeksi hirviöksi tai joutuu sen uhriksi. MacReady keksii testin, jolla aidot ihmiset voidaan erottaa avaruusolennoista kuumentamalla näiden verinäytteitä. Kaikki avaruusolennoiksi paljastuvat tuhotaan liekinheittimellä, ja jäljelle jää neljä ihmiseksi todistettua miestä. Testaamatta jäänyt Blair on kuitenkin paennut vajasta kaivamansa tunnelin kautta ja rakentanut salaa puolivalmiin avaruusaluksen, paljastuen näin myös avaruusolennoksi. Kun muut tuhoavat aluksen, Blair hävittää aseman lämmitysgeneraattorin – MacReadyn arvelun mukaan tappaakseen kaikki muut kylmään ja jäädäkseen itse odottamaan keväällä saapuvia pelastajia.


title: The Thing – ”se” jostakin

text:
Lopulta MacReady, joka vaikuttaa avaruusolennon ohella ainoalta henkiinjääneeltä, räjäyttää koko tukikohdan tuhotakseen olennon lopullisesti. Myös Childs-niminen mies (Keith David) on jäänyt eloon, ja elokuva päättyy kun jo pahoin kylmettyneet MacReady ja Childs katsovat tukikohdan hiipuvaa paloa arvuutellen, onko jompikumpi mahdollisesti avaruusolennon synnyttämä kaksoisolento.
Elokuva ei saanut suotuisaa vastaanottoa valmistuessaan. Säveltäjä Ennio Morricone sai elokuvan musiikista Razzie-ehdokkuuden. Elokuvan erikoistehosteet on luonut Rob Bottin. Myöhemmin siitä on kuitenkin tullut tieteiselokuvan klassikko, ja sitä pidetään laajalti yhtenä onnistuneimmista uusintaversioista koskaan.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1896

text: Olympialaisissa 1896 uitiin neljä uintimatkaa, kaikki miehille. Kaikki lajit uitiin 11. huhtikuuta Välimeressä erittäin tuulisissa ja kylmissä olosuhteissa. Kisoihin osallistui 19 uimaria neljästä maasta. Itävalta ja Unkari olivat yhdistyneet Itävalta-Unkariksi vuosina 1867–1918, mutta näissä tilastoissa Itävalta ja Unkari ovat erikseen, koska kyseisillä mailla oli omat joukkueet mukana olympialaisissa.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1896

text: Ateenassa palkittiin vain kaksi parasta, voittajalle hopeaa ja toiseksi tulleelle pronssia. Alla kuitenkin tulokset nykyaikaisessa muodossa.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1896

text: 100 metrin vapaauinti oli ensimmäinen uintikilpailu koko olympiakisojen historiassa. Kilpailuun osallistui 10 uimaria, mutta vain 1. ja 2. sijoittuneiden ajat kirjattiin ylös. Neljän kreikkalaisen uimarin nimiä ei tiedetä.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1896

text: Vain kolme uimaria osallistui 500 metrin vapaauintiin. Alfréd Hajós, joka voitti kaksi muuta Ateenan olympialaisten kaikille vapaata uimakilpailua, ei osallistunut 500 metrin vapaauintiin, koska se alkoi välittömästi 100 metrin vapaauinnin jälkeen. Efstáthios Chorafás oli ainoa, joka osallistui kaikkiin kolmeen kaikille vapaaseen kilpailuun.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1896

text: Viimeinen kaikille vapaa uintikilpailu Ateenan olympialaisissa oli pisin. Välittämästä siitä, että hän oli voittanut jo 100 metrin vapaauinnin, Alfréd Hajós osallistui 1200 metrille kahdeksan muun uimarin kanssa. Hän voitti taas, melkein 100 metrin etumatkalla. 500 metrin vapaauinnin voittaja Paul Neumann ei päässyt maaliin 1200 metrillä. Vain kärkikolmikon sijoitukset tiedetään. Kolmen kreikkalaisen uimarin nimiä ei tiedetä.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1896

text: Toiseen Ateenan olympialaisten uimakilpailuun saivat osallistua vain Kreikan kuninkaallisen laivaston merimiehet. Vain kolme henkilöä osallistui kilpailuun. Voittajan aika oli lähes minuutin huonompi kuin kaikille vapaan 100 metrin vapaauinnin voittajan aika. Kilpailu oli siinä harvinainen olympialaisissa, että kilpailuun ei saanut osallistua muut kuin tietyn ammatin harjoittajat.


title: Uinti kesäolympialaisissa 1896

text: Myös Yhdysvalloilla oli kisassa mukana uimareita, mutta he jäivät mitaleitta.


title: Louis Antoine Léon de Saint-Just

text: Louis Antoine Léon de Saint-Just (25. elokuuta 1767 Decize – 28. heinäkuuta 1794 Pariisi) oli ranskalainen vallankumousmies, kansalliskaartin everstiluutnantti ja runoilija. Ranskan suuren vallankumouksen sytyttyä hänet valittiin konventtiin, jossa hän liittyi vuoripuolueeseen ja siirtyi sieltä jakobiineihin.


title: Louis Antoine Léon de Saint-Just

text: Saint-Just oli terrorin kannattaja ja toimeenpanija. Saint-Justilla oli merkittävä rooli niin kuninkaan kuin kuningattaren teloittamisessa. Hän oli ajamassa myös girondistien, hébertistien ja dantonistien kukistamista ja mestaamista. Maximilien Robespierren ja Georges Couthonin ohella hän oli niin sanotun triumviraatin jäsen Yhteishyvän valiokunnassa. Myöhemmin hän toimi konventin komissaarina Reinin armeijassa ja pohjoisessa armeijassa.


title: Louis Antoine Léon de Saint-Just

text: Saint-Just unelmoi niin sanotusta hyveellisestä tasavallasta, jossa Jean-Jacques Rousseaun oppien mukaisesti yhteistahto ratkaisisi, eikä yksityisellä edulla olisi mitään merkitystä. Saint-Just kukistettiin ja mestattiin vuonna 1794 yhdessä kumppaniensa kanssa Place de la Révolutionilla (nykyisin Place de la Concordella), Pariisissa.


title: Saint-Just

text: Saint-Just voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Sulkeuma (metallurgia)

text: Sulkeuma on metallisulaan sen käsittelyssä syntyvä tai jäävä partikkeli, joka sisältää metallisen komponentin lisäksi jotain kevyttä alkuainetta, kuten happi, rikki, typpi, boori, fosfori jne. Yleisiä ovat esimerkiksi oksidi-, sulfidi- tai nitridisulkaumat teräksessä.


title: Sulkeuma (metallurgia)

text: Sulkeumat ovat metallituotteessa usein haitallisia ja siksi niitä sanotaankin epäpuhtauksiksi. Ne voivat aiheuttaa sitkeyden alenemista, pinnanlaadun heikkenemistä tai terän kulumista lastuavassa työstössä. Sulkeumia voidaan käyttää myös hyödyksi esimerkiksi lastuamisessa, jossa runsaalla määrällä sulfidisulkeumia saadaan lastunmuodostusta parannettua ja voitelua lisättyä.


title: Sulkeuma (metallurgia)

text: Sulkeumien koostumusta analysoimalla saadaan tietoa metallin valmistuksesta, sillä sulkeumien koostumus heijastaa sulan käsittelyä. Esimerkiksi titaanimikroseostus näkyy sulkeumien kohonneina titaanipitoisuuksina.


title: RCA

text: RCA voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Elektronitykki

text: Elektronitykki on elektroniputken osa, jossa tyhjiössä olevasta metallisesta elektrodista, katodista, irrotetaan elektroneja ja ne kiihdytetään sähkökentän avulla suureen nopeuteen. Elektronitykkiä käytetään katodisädeputkissa esimerkiksi kuvaputkissa (ks. kuva), klystronissa, kulkuaaltoputkessa, elektronimikroskoopissa ja hiukkaskiihdyttimissä. Usein katodisädeputkella tarkoitetaan nimenomaan kuvaputkea lähes synonyyminä engl. CRT (Cathode Ray Tube).


title: Elektronitykki

text: Elektronien irtoamista metallipinnasta, esimerkiksi volframista, voidaan helpottaa kuumentamalla metalli korkeaan lämpötilaan. Kun tyhjiössä korkeassa lämpötilassa olevan metallisen elektrodin, katodin, ja positiivisen elektrodin, anodin, väliin kytketään useiden kilovolttien jännite, hehkuvasta elektrodista irtoaa elektroneja, jotka kiihtyvät sähkökentässä ja suuntaavat suurella nopeudella anodia kohti.


title: Elektronitykki

text: Katodisädeputken elektronitykissä/tykeissä on tyypillisesti katodi, jota ympäröi sylinterimäinen hila "Wehneltsylinteri". Sen positiivisessa sähkökentässä ja g2 vielä positiivisemman jännitteen ansiosta elektronit muovautuvat suihkuksi, jonka terävyyttä säädellään hilojen g2 ja g3 muodostavalla elektroneja taittavalla sähköisellä linssillä. Terävää suihkua pidetään koossa lieriömäisellä magneetilla, tai kuvaputkessa poikkeutetaan pysty -ja vaakasuunnassa joko sähköisesti tai magneettikentällä, jonka jälkeen elektronisäde osuu kuvapinnalle laittaen kuvapinnan pisteen loistamaan valoa.


title: Birger Ek

text: Rolf Birger Ek (23. tammikuuta 1911 Kymi – 7. heinäkuuta 1990 Lahti) oli suomalainen lentäjä ja Mannerheim-ristin ritari.


title: Birger Ek

text: Hän osallistui talvi- ja jatkosotaan pommituslaivueen päällikkönä ja lentäjänä. Nimitettiin 8. helmikuuta 1943 Mannerheim-ristin ritariksi numero 106. Hänen sotalentojensa määrä oli tuolloin 171, joista 29 talvisodassa.


title: Birger Ek

text: Kapteeni Ek oli ensimmäinen suomalainen suto- eli sukellusveneentorjuntalentäjä; hän huomasi miltei heti, etteivät hänen koneidensa pienet lentopommit pystyneet venäläisten sukellusveneiden vahvoihin painerunkoihin; muuta oli keksittävä, ja hän kuuli eräältä meriupseeriystävältään, että laivasto käytti samaan tarkoitukseen syvyyspommeja. Kapteeni Ek onnistui saamaan muutamia syvyyspommeja kokeiltavaksi - itse asiassa juuri hän ensimmäisenä maailmassa keksi sijoittaa näitä aseita lentokoneen pommikuiluun.


title: Birger Ek

text: Muutamalla kokeella selvisi, mikä olisi sopivin korkeus, jolta pudottaminen sujuisi parhaiten särkemättä pommien koneistoja. Yhteen koneeseen sijoitettiin aina kolme syvyyspommia, jotka säädettiin eri syvyyksille. Laivue tuhosikin syvyyspommien avulla lukuisia venäläisiä sukellusveneitä. Tämä radikaalin uusi menettely oli tyrmistys venäläisille - eivätkä he lopun sodan aikana keksineet sille tepsivää vastakeinoa, ja tieto keksinnöstä levisi maailmalle kuin kulovalkea.


title: Birger Ek

text: Siihen asti kaikkialla maailmassa lentokoneet olivat käyttäneet sukellusveneitä vastaan tavallisia lentopommeja, mutta näiden ensimmäisten lentokoneesta pudotetuilla syvyyspommeilla tehtyjen upotusten jälkeen Ison-Britannian parlamentin alahuoneessa tehtiin kysely tästä uutisesta, ja pian ilmestyikin varta vasten suunniteltuja lentosyvyyspommeja myös liittoutuneiden koneisiin.


title: Birger Ek

text: Näissä koneissa pommit asetettiin useimmiten siipiripustimiin ja tavallisimmin niitä oli neljä kappaletta kussakin koneessa; mm. tutkakoneiksi muutetut Vickers Wellington-pommittajat, jotka Välimerellä etsivät italialaisia saattueita kutsuakseen torpedokoneet niiden kimppuun, kantoivat pommikuiluissaan neljää syvyyspommia siltä varalta että osuisivat tapaamaan italialaisia tai saksalaisia sukellusveneitä.


title: Birger Ek

text: Suomessa käytettiin koko sodan ajan tarkoitukseen tavallisia syvyyspommeja. Huomattavin ero oli se, että ulkomaisissa malleissa räjähdyssyvyyden saattoi säätää juuri ennen pudottamista erillisen reperterikellon avulla, Suomessa syvyydet laitettiin valmiiksi jo varikolla ennen koneeseen lastausta. Suomalaisista koneista reperterikelloja oli vain Junkers 88 -, Dornier Do 17 -ja Bristol Blenheim -koneissa; sotasaaliskoneisiin niitä ei ehditty saada eikä muita koneita liiennyt sukellusveneentorjuntaan. Tavallisille pommeille tarkoitetut venäläiset varmistuksen poistolaitteet, jotka sotasaaliskoneissa oli jo valmiina, olivat liian alkeellisia tähän tarkoitukseen; muista pommeista poiketen syvyyspommit saattoivat olla jo ilmaan noustessa varmistamattomia, koska niiden laukaisin toimi vedenpaineella eikä iskusta - eli ne eivät olisi räjähtäneet mahdollisessa maahansyöksyssä. Yksi syvyyspommien räjähdys pakkolaskun jälkeen on Suomessa tapahtunut SB-2 -koneelle, mutta silloinkin pommit räjähtivät vasta tulen ehtiessä niihin; kone oli SB-11 joka saapui Suomeen 5.11.1941, luovutettiin lentokonetehtaalle 27.11.1941, luovutettiin 1. kerran 2/LeLv 6:lle 22.6.1942, lentoaika 72 h, poistettiin 13.11.1942 (starttasi Malmilta peräsimet lukittuina 24.9.1942, syöksyi metsään ja syttyi tuleen, tulessa räjähtäneet syvyyspommit tuhosivat koneen).


title: Birger Ek

text: Ritari Ekin taistelulentojen arvoa nostaa huomattavasti se, että hän teki kaikki suto-lentonsa vanhoilla venäläisillä SB-2 -pommikoneilla, jotka olivat paitsi ajastaan jääneitä myös teknisiltä ominaisuuksiltaan äärimmäisen epäluotettavia; venäläisiä rynnäkkö- ja hävittäjäkoneita vastaan ne olisivat olleet täysin avuttomia, eikä Suomella ollut antaa saattohävittäjiä. Matalalento noin sadan metrin korkeudessa, missä laskuvarjot olisivat olleet arvottomia, yhdessä hyvän naamiovärin kanssa pelasti konevanhukset ja lentäjät surman suusta.


title: Birger Ek

text: Hänet ylennettiin sodan jälkeen majuriksi ja hän teki lopun uransa vieraissa maissa sotilasasiamiehenä. Tämän diplomaatin tehtävänsä hän suoritti yhtä tarkan täsmällisesti kuin sotatoimensakin.


title: Birger Ek

text: 50-luvulla hän muutti Jakartaan, Indonesiaan Kaukomarkkinoiden palvelukseen. Sieltä palattuaan hän sai maksettavakseen täysin kohtuuttomat arvioverot.


title: Birger Ek

text: 60-luvulla hän muutti Lontooseen Finnish Travel Information Centerin johtajaksi ja myöhemmin Finnairin edustajaksi.


title: Birger Ek

text: Ritari Ek muutti Kanariansaarille tyttärensä läheisyyteen 60-luvun loppupuolella. Kirjailija Mauri Sariola kertoo eräässä teoksessaan ritari Ekin perustaneen Kanariansaarille ryijymattoja valmistavan kutomon; Sariola sanoo, että hänenkin seinälleen päätyi parikin sellaista; tuotteesta ehti hänen mukaansa tulla varsin suosittu ennen ritari Ekin kuolemaa.


title: Birger Ek

text: 70-luvulla hän muutti Floridaan ja 80-luvulla hän palasi takaisin Suomeen, Lahteen. Hänet on haudattu ritarilehtoon Levon hautausmaalla Lahdessa.


title: Kiinteäfaasiuutto

text:
Kiinteäfaasiuutto eli SPE () on erotusmenetelmä, jolla erotetaan aineseoksen osat toisistaan, tai pääaine epäpuhtauksista. SPE:tä käytetään laboratorioissa puhdistamaan analysoitavia näytteitä esimerkiksi veri- tai vesinäytteitä. Menetelmää voidaan verrata neste-neste uuttoon. SPE:ssä erotettavaa ainetta sitova stationäärifaasi on kiinteä ja se on yleensä pakattu lieriömäiseen injektioruiskua muistuttavaan koteloon tai vaihtoehtoisesti lieriömäiseen kasettiin. Erotettavat aineet tuodaan stationäärifaasiin sopivaan nesteeseen liuotettuina. Menetelmää käytetään selektiivisesti uuttamaan, konsentroimaan ja puhdistamaan kohdeanalyyttejä ennen analysointia HPLC:llä tai GC:llä. SPE:n etuina ovat
Kiinteäfaasiuutossa käytetään pieniä kertakäyttöisiä kolonneja, joissa täytteenä on vastaavanlaisia materiaaleja kuin nestekromatografiassa. Lisäksi on kehitetty erikoismateriaaleja spesifisiin erottamisiin.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Kiinteäfaasiuutossa stationäärifaasi on kiinteä ja liikkuva faasi nestemäinen. Kun valitaan sopiva liuotin ja täytemateriaali, saadaan tutkittava yhdiste pidättymään stationäärifaasiin ja matriisin aineet kulkeutumaan kolonnin läpi pidättymättä. Vaihtamalla tämän jälkeen eluenttia ja/tai eluentin pH:ta, saadaan tutkittava(t) yhdiste(et) eluoitumaan ulos kolonnista.


title: Kiinteäfaasiuutto

text:
Kiinteäfaasiuuton tärkein tekijä on stationäärifaasi. Stationäärifaasin fysikaalis-kemialliset ominaisuudet määrittävät uuton tehokkuuden ja yleensäkin erottumisen laadun. Stationäärifaaseja on saatavilla erilaisilla
Optimaalinen stationäärifaasi valitaan kohdeanalyytin ja näytteen/matriisin koostumuksen mukaan.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Silikapohjaiset stationäärifaasit ovat suosituimpia, koska ne ovat halpoja, helppoja käyttää, vakaita ja niiden koko ei muutu vesiliuoksissa eikä orgaanisilla liuottimilla. Suosituimpia silikastationäärifaaseja ovat kemiallisesti modifioidut silikapartikkelit joissa on pintaan kovalenttisesti sitoutuneita funktionaalisia ryhmiä. Silikan modifiointi muuttaa sen kromatografista selektiivisyyttä. Pelkkä silika on erittäin polaarista, ja se pidättää analyyttejä normaalifaasi- ja kationinvaihtomekanismeissa. Kun kiinnitetään pintaan hiilivetyjä, esimerkiksi C18, pinta muuttuu hydrofobiseksi (poolittomaksi). Pintaan jää kuitenkin edelleen vapaita silanoleja, jolloin silikapohjainen C18-stationäärifaasi toimii erittäin hyvin yhdisteiden, joiden polaarisuus on erilainen, erottamisessa.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Polymeeripohjaiset stationäärifaasit koostuvat tyypillisesti crosslinkatusta polystyreenidivinyylibentseenistä (PSDVB tai SDB). SDB on pooliton ja kykenevä voimakkaisiin hydrofobisiin ja π-π-vuorovaikutuksiin. Kuten silikan, SDB:n pintaa voidaan modifioida lisäämällä funktionaalisia ryhmiä.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Tyypillisen SPE-stationäärifaasin pinta-ala vaihtelee 250-600 m/g. Suuri osa pinta-alasta muodostuu huokosten sisäpinnasta. Useimmilla SPE-stationäärifaaseilla on pieni huokoskoko, noin 60-70 Å (6-7 nm), ja siitä syystä yli 15 kDa kokoiset makromolekyylit eivät juuri kykene vuorovaikutukseen stationäärifaasin kanssa. Useimpien SPE-stationäärifaasien partikkelikoko on noin 50 µm. Suuresta partikkelikoosta johtuen paine pysyy alhaisena ja voidaan käyttää suurta virtausta ilman, että kolonni tukkeutuu.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Käänteisfaasiuuttoa käytetään yleisesti uuttamaan hydrofobisia tai poolittomia orgaanisia analyyttejä vesiliuoksista. Hiilivetyketjut sekä analyytissä että stationäärifaasissa vetävät toisiaan puoleensa van der waalsin voimien ansiosta. Käänteisfaasiuutot ovat suhteellisen epäspesifisiä.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Normaalifaasiuuttoa käytetään yleensä uuttamaan polaarisia analyyttejä poolittomista orgaanisista liuottimista. Erottumismekanismi perustuu vetysitoutumiseen, dipoli-dipoli- sekä π-π-vuorovaikutuksiin polaarisen analyytin ja polaarisen stationaarifaasin välillä. Normaalifaasiuutosta voidaan saada erittäin spesifinen tasapainotusliuoksen ja näytteessä käytetyn liuottimen polaarisuuden huolellisella optimoinnilla.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Ioninvaihtomekanismia käytetään uuttamaan varautuneet analyytit vesiliuoksista tai orgaanisista näytteistä, joilla on alhainen ionivahvuus. Varautunut stationäärifaasi pidättää analyyttejä, joilla on vastakkaismerkkinen varaus. Ioninvaihtomekanismi perustuu spesifiseen, korkeaenergiaiseen kulombiseen vuorovaikutukseen stationäärifaasin ja analyytin välillä. Vain näytteet, joilla on sopiva varaus, pidättyvät kolonniin, joten useimmat matriisissa olevat epäpuhtaudet huuhtoutuvat pois näytteen lataus- ja pesuvaiheissa. Tästä syystä kationinvaihto SPE:a käytetään yleisesti uuttamaan emäksisiä yhdisteitä monimutkaisista biologisista näytteistä. Analyytit eluoidaan tyypillisesti suoloilla, puskureilla ja/tai vahvoilla hapoilla, joilla on suuri ionivahvuus.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Kiinteäfaasiuuton suorituksessa on neljä vaihetta:


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Aktivointi parantaa uuttojen toistettavuutta ja perustuu kiinteän faasin partikkelien tasaiseen kostumiseen, jolloin sen vuorovaikutus näytemolekyylien kanssa on kerrasta toiseen mahdollisimman samanlainen. Poolittomat faasit tasapainotetaan ensin polaarisilla liuottimilla ja polaariset vastaavasti poolittomilla 2-3 kertaa kolonnin tilavuuden suuruisella määrällä liuotinta. Tämän jälkeen tasapainotetaan vielä samalla liuoksella johon näyte on liuotettu. Tasapainottamisen jälkeen erotusmateriaalia ei saa päästää enää kuivumaan ennen uuton valmistumista.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Seuraavassa vaiheessa lisätään näyte. Näytemäärä riippuu käytetyn kolonnin sisältämästä kiinteän faasin määrästä, eli kolonnin kapasiteetista. Näyte voidaan applikoida käyttäen joko positiivista tai negatiivista painetta tai pelkästään painovoimaa hyväksi käyttäen, joka kuitenkin useimmissa tapauksissa on erittäin hidasta.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Pesuvaiheessa kolonnista poistetaan mahdollisimman paljon sinne jääneitä, mutta kuitenkin uuttomateriaaliin joko kiinnittymättömiä tai heikosti kiinnittyneitä, matriisin aineita. Pesu ei kuitenkaan ole välttämätön vaihe, sillä esimerkiksi analyyttimolekyylin ollessa hyvin polaarinen ja matriisin muiden aineiden ollessa melko poolittomia (tietyssä pH:ssa), on mahdollista että matriisin aineet tulevat ulos jo näytettä applikoitaessa, kun taas analyytti tarttuu erittäin voimakkaasti adsorbenttiin.


title: Kiinteäfaasiuutto

text: Eluointi suoritetaan liuottimella, liuotinseoksella tai puskuriliuoksella jonka analyyttiä liuottavat ominaisuudet ovat mahdollisimman hyvät. Eluointia ei pitäisi suorittaa liian nopeasti, sillä tällöin analyytti saattaa lähteä liikkeelle laajana rintamana, joka etenkin konsentroitaessa näytettä ei ole suotavaa. Hieman toisistaan, joko polaarisuudeltaan tai pH:ltaan, eroavia eluentteja käyttäen on mahdollista saada yhdellä uutolla eroamaan useampia kuin yksi analyytti.


title: Chris Anderson

text: Chris Anderson (s. 1961) on Wired-lehden palkittu päätoimittaja sekä kirjailija. Hän sai yhdysvaltalaisen National Magazine Award -tunnustuspalkinnon työstään lehdessä. Hän lanseerasi "pitkä häntä" -käsitteen tunnetussa Wired-lehden artikkelissaan. Hän laajensi käsitettä 2006 julkaistussa kirjassaan "Pitkä häntä: Miksi tulevaisuudessa myydään vähemmän enempää".


title: Chris Anderson

text: Hän asuu nykyisin Berkeleyssä, Kaliforniassa.


title: Chris Anderson

text: Ennen siirtymistään Wiredin toimitukseen vuonna 2001 Anderson työskenteli The Economist -lehdessä, missä hän aloitti lehden Internetin seurannan. Hänellä on suorittanut fysiikan tutkinnon George Washingtonin yliopistossa ja tehnyt tutkimusta Los Alamosin laboratoriossa. Anderson on työskennellyt myös arvostetuissa aikakauslehdissä, Naturessa ja Sciencessä.


title: Chris Anderson

text: Anderson työskentelee tällä hetkellä toimitusjohtajana 3DRobotics -yritykssä, jonka perustamisessa hän on ollut mukana. Yritys valmistaa miehittämättömiin ilma-aluksiin tarkoitettuja autopilotteja ja muuta elektroniikkaa. Yrityksen tuotteita ovat muun muassa avoimen lähdekoodin autopilotit Pixhawk ja Ardupilot.


title: Carl-Birger Kvikant

text: Carl-Birger Valdemar Kvikant (30. kesäkuuta 1912 Kokkola – 17. kesäkuuta 1944 Perkjärvi) oli suomalainen kapteeni ja Mannerheim-ristin ritari.


title: Carl-Birger Kvikant

text: Carl-Birger Kvikant oli koulutukseltaan filosofian kandidaatti ja työskenteli historian- ja äidinkielenopettajana Oulussa.


title: Carl-Birger Kvikant

text: Kvikant osallistui talvi- ja jatkosotaan. Hänet ylennettiin kapteeniksi 8. lokakuuta 1942. Panssaridivisioonan Rynnäkkötykkipataljoonan komppanianpäällikkö Kvikant nimitettiin 26. kesäkuuta 1944 Mannerheim-ristin ritariksi numero 132, kuolemansa jälkeen.


title: Carl-Birger Kvikant

text: Kvikant haavoittui kuolettavasti vihollisen tykistökeskityksessä 16. kesäkuuta 1944 Perkjärven aseman lähellä taisteluosasto Kvikantin ollessa valmistautumassa hyökkäykseen. Hänet tuotiin 17. kesäkuuta 1944 kuolleena 39. kenttäsairaalaan Viipuriin. Hänet on haudattu Kaarlelan sankarihautaan Kokkolaan.


title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Phobos-ohjelma oli viimeinen osin toteutunut osa Neuvostoliiton Mars-ohjelmaa. Siihen kuului kaksi Phobos-nimistä () avaruusluotainta, jotka laukaistiin kesällä 1988 kohti Marsin Phobos-kuuta. Molemmat luotaimet kuljettivat myös Länsi-Euroopan avaruuslaitteita. Ohjelma oli ensimmäinen, johon osallistui suomalainen taho.


title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Phobos-ohjelman tehtävänä oli suunnitella ja valmistaa kaksi Phobos-avaruusalusta ja suorittaa niiden avulla tieteellinen tutkimusohjelma, joka tutki Mars-planeettaa ja sen kuita. Alukset nimettiin Marsin suurimman kuun Phoboksen mukaan.


title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Phobos-luotaimet laukaistiin Proton-kantoraketeilla Baikonurin kosmodromilta. Lento Marsiin kesti molempien alusten kohdalla 200 vuorokautta. Alusten piti toimia siirtolennon jälkeen 260 vuorokautta. Phobos 1 kuitenkin menetettiin jo siirtolennolla. Phobos 2 pääsi kiertoradalle ja toimi siellä jonkin aikaa.


title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Phobos-avaruusalukset olivat identtisiä rakenteeltaan ja hyötykuormaltaan. Ne olivat 3-akselistabiloituja avaruusaluksia, jotka on kehitetty Lavotškinin Venera-nimisistä Venus-luotaimista. Kumpikin alus painoi 1 850 kg, josta polttoainetta on 600 kg. Käytettävissä oleva sähköteho oli 750 W, josta 450 W oli hyötykuorman tarpeisiin. Avaruusaluksen rungon korkeus oli 3,8 m. Molemmat aurinkopaneelit avattuna aluksen kärkiväli oli 15 m.


title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Phobos-1 oli laukaistiin 7. heinäkuuta 1988 Proton-kantoraketilla Baikonurin kosmodromilta


title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Yhteys siihen menetettiin 12. syyskuuta 1988 kesken siirtolennon. Neuvostoliitto oli siirtänyt lennonjohtokeskuksen Krimiltä Moskovan lähelle ja väitetään, että alukselle lähetettiin virheellisiä komentoja. Myös Auringon säteily on voinut aiheuttaa avaruusaluksen tietojenkäsittelyjärjestelmän kaatumisen.


title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Phobos 1 oli ensimmäinen avaruuslaukaisu, johon suomalainen taho osallistui. Suomalaiset osallistuivat seuraaviin laitteisiin: ASPERA, DION, LIMA-D. Pääosapuoli oli Ilmatieteen laitos. VTT osallistui laitteiden tekniseen toteutukseen.


title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Phobos 2 laukaistiin 12. heinäkuuta 1988. Se saapui Marsin kiertoradalle 28. tammikuuta 1989. Luotain suoritti onnistuneesti joitakin mittauksia mutta 27. maaliskuuta 1989 siihen ei enää saatu yhteyttä. Yhteys katkesi ennen kuin aiotut 2 laskeutujaa ehdittiin lähettää matkaan Phobokselle.


title: Adam Price

text: Adam Robert Price (s. 23. syyskuuta 1968, Carmathen) on Britannian parlamentin alahuoneen jäsen, joka valittiin vuoden 2001 vaaleissa. Hän edustaa walesilaista Plaid Cymru -puoluetta. Hän aloitti 25. elokuuta 2004 liikkeen aloittaakseen Britannian pääministeri Tony Blairiin kohdistuvan virkavirheestä johtuvan erottamismenettelyn ("impeachment"), jota edellisen kerran käytettiin 150 vuotta aikaisemmin kun parlamentti ei kyennyt yksiselitteisesti erottamaan kuninkaan nimittämää ministeriä poliittisella epäluottamuslauseella.


title: Adam Price

text: 17. maaliskuuta 2005 Price poistettiin alahuoneesta, koska hän oli syyttänyt pääministeri Tony Blairia parlamentin harhaanjohtamisesta, eikä ollut vetänyt lausuntoaan takaisin.


title: Adam Price

text: 5. toukokuuta 2005 Price valittiin uudelleen Britannian alahuoneeseen suuremmalla ääntenenemmistöllä kuin aikaisemmin.


title: Adam Price

text: 31. lokakuuta 2006 Price aloitti kolmen tunnin keskustelun Irakin sodasta parlamentissa, ensimmäisen keskustelun samasta aiheesta kahteen vuoteen. Tavoitteena oli perustaa seitsemän vanhemman alahuoneen jäsenen muodostama väliaikainen valiokunta tutkimaan, missä suhteessa hallitus laiminlöi velvollisuuksiaan Irakin suhteen. Ehdotus väliaikaisen valiokunnan perustamiseksi hävisi alahuoneessa äänin 298–273 hallitusrintaman voitettua. Ehdotusta kannatti kuitenkin 12 Tony Blairiin kriittisesti suhtautuvaa työväenpuolueen parlamenttiryhmään kuuluvaa alahuoneen edustajaa, kuten Glenda Jackson.


title: Unto Helo

text: Unto ”Une” Helo (s. 8. huhtikuuta 1978 Helsinki) on suomalainen muusikko ja elokuvanäyttelijä. Helo laulaa thrash metalia/hardcore punkia, yhtyeen oman määritelmän mukaan ”surmacorea” soittavassa Rytmihäiriössä, jossa hän on toiminut vuodesta 2002. Lisäksi hän soittaa kitaraa Viimeinen Kolonna -nimisessä yhtyeessä. Helo on myös näytellyt pienen roolin televisiosarjassa "Salatut elämät".


title: Maeror Tri

text: Maeror Tri oli saksalainen ambient industrial (tai drone) -yhtye, joka koostui Stefan "BarakaH" Knappesta, Martin "GLIT[s]CH" Gitschelistä ja Helge Siehlistä.


title: Maeror Tri

text: Maeror Trin perusti huhtikuussa 1988 Stefan Knappe. Drone-äänimaisemansa yhtye loi vain sähkökitaroilla sekä suurella määrällä äänen jälkikäsittelyä. Musiikki hyödynsi vaikutteita industrial-, avant-garde- ja minimalismi-tyylilajeista ja new age -meditoinnista saavuttaakseen uuden, oman transendentalismin muotonsa.


title: Maeror Tri

text: Maeror Trin alkuperästä tiedetään vähän, ja jopa yhtyeen jäsenten henkilöllisyydet ovat epämääräisiä, yhtyeen edustajaa ja Drone Records -levy-yhtiön perustajaa ja omistajaa Stefan "BarakaH" Knappea lukuun ottamatta.


title: Maeror Tri

text: Yhtyeen nimi "Maeror Tri" lienee "sureva kolme" hieman väärin latinaksi käännettynä.


title: Maeror Tri

text: Yhtye hajosi vuonna 1996 Helge Siehlin jätettyä sen. Knappe ja Gitschel perustivat Troum-yhtyeen ja jatkavat duona. Siehl tekee musiikkia Tausendschoen-nimellä.


title: Viivy vielä hetki

text: Viivy vielä hetki on Jukka Kuoppamäen vuonna 1975 julkaistu albumi, jonka kappaleet ovat alkuaan muiden kuin Kuoppamäen itsensä tuotantoa; kaksi kappaletta on kuitenkin hänen suomennoksiaan. Se on samalla ensimmäinen albumi sen jälkeen, kun Kuoppamäen yhteistyö Castanja-yhtyeen kanssa oli päättynyt.


title: Viivy vielä hetki

text: Kuoppamäen musiikillinen tyyli muuttui tällä levyllä, sillä edellisten rock-vaikutteisten albumien jälkeen "Viivy vielä hetki" nojasi enemmän viihdemusiikkiin. Lähes kaikkien kappaleiden taustat ovat peräisin espanjalaiselta Belter Recordsilta, joiden päälle Kuoppamäki tulkitsi lauluosuutensa. Saman yhtiön nauhoja hyödynsivät 1970-luvulla myös muun muassa Satsangan Piritta Perälä ja Fonovoxin Reijo Taipale.


title: Viivy vielä hetki

text: Kaupallisesti Kuoppamäen uudistuminen ei onnistunut, vaan "Viivy vielä hetki" jäi kohtuullisen vähälle huomiolle. Albumilta julkaistiin singlet "Viivy vielä hetki / Rakkauden satu" sekä "Paloma Blanca / Lippu salkoon".


title: Viivy vielä hetki

text: A-puoliB-puoli


title: Leonid Duškin

text: Leonid Stepanovitš Duškin (, 1910–1990) oli neuvostoliittolainen raketti-insinööri, eräs alan uranuurtajia.


title: Leonid Duškin

text: Hän syntyi 15. elokuuta 1910 Spirovessa Tverin alueella. Hän valmistui insinööriksi Moskovan valtionyliopistosta pääaineinaan matematiikka ja mekaniikka.


title: Leonid Duškin

text: Lokakuussa 1932 hän liittyi Fridrih Tsanderin GIRD-tutkimusryhmään, joka kehitti Moskovassa rakettitekniikkaa. Hän osallistui ryhmän ensimmäisen rakettimoottorin, OR-2, suunnitteluun. Tsanderin kuoltua hän johti "GIRD-X"-rakettimoottorin kehittämiseen.


title: Leonid Duškin

text: Duškinin moottorit olivat ensimmäisiä regeratiivisesti jäähdytettyjä. Suuttimissa kokeiltiin keraamisia osia. Hänen kehittämänsä 12K-moottori toimi Aviavnito-raketin voimalaitteena.


title: Leonid Duškin

text: Neuvostoliiton lentotekniikka-ala oli eräs, joka puhdistettiin 1930-luvun jälkipuolella. Kun Valentin Gluško pidätettiin, Duškin sai johdettavakseen RP-318-rakettihävittäjän moottorien kehittämisen. Hänestä tuli tammikuussa 1938 oman yksikön (NII-3) johtaja. Sen tehtävä oli kehittää nestemäistä ajoainetta käyttävä rakettimoottori. Hän alkoi kehitystyön Gluškon kehitelmistä (ORM-65 ja RD-1). Hön kehitti moottoria merkittävästi siirtämällä injektorit (polttoaineen syöttö polttokammioon) moottorin päähän. Hänen RDA-300-moottorinsa käyttivät typpihappoa hapettimena, RDK-150 käytti nestehappea.


title: Leonid Duškin

text: D-1-A-1100-moottori tuotti 11 000 Newtonin työvoiman. Se kehitettiin BI-1-rakettihävittäjää varten. Se jäähdytti polttokammiota kerosiinilla ja moottorin suutinta typpihapolla. Tämän rakenteen pohjalta Aleksei Isajev kehitti omat rakettimoottorinsa, joista kehittyivät muun muassa avaruusalusten moottorit.


title: Milko Vesalainen

text: Milko Vesalainen (s.1970) on suomalainen huilisti, kuvataiteilija ja intendentti. Vesalainen on Lappeenrannan kaupunginorkesterin intendentti ja Lappeenrannan valtakunnallisten laulukilpailujen sekä Laulavan Lappeenrannan toiminnanjohtaja. Hän toimi Hyvinkään Orkesterin intendenttinä vuosina 1994-2006, jolloin Hyvinkään Orkesteri pääsi ensimmäisenä uutena klassisen musiikin ammattiorkesterina lakisääteisen valtionosuuden piiriin vuonna 2005. Hän on myös ammattihuilisti ja huilunsoitonopettaja, joka on opiskellut huilunsoittoa muun muassa Timo Pulakan, Olli Pohjolan ja Ilpo Mansneruksen oppilaana. Hän on ollut Suomen Sinfoniaorkesterit r.y:n hallituksen jäsen vuodesta 1997.


title: Milko Vesalainen

text: Vesalainen on toiminut musiikkikriitikkona ja tehnyt Yleisradiolle klassisen musiikin esitelmiä ja radiodokumentteja vuodesta 1994 alkaen.


title: Milko Vesalainen

text:
Hän on saanut Suomen sinfoniaorkesterit r.y:n hopeisen kunniamerkin 2005, Pro Musica -mitalin 1989 ja Hyvinkään kaupungin nuoren taiteilijan palkinnon 1990.
Vesalainen on myös kuvataiteilija: hän on ollut kotimaassa mukana muun muassa Hyvinkään Taiteilijaseuran ja Viipurin taiteilijaseuran näyttelyissä ja pitänyt myös yksityisnäyttelyjä eri puolella Suomea. Hänet on palkittu kansallisissa ja kansainvälisissä lasten ja nuorten taidekilpailuissa 70 palkinnolla vuosina 1974-1992.


title: Pierre Amine Gemayel

text: Pierre Amine Gemayel () (tunnetaan yleisesti myös nimillä Pierre Gemayel Jr, Pierre Amine ja Pierre Gemayel) (24. syyskuuta 1972 – 21. marraskuuta 2006) oli libanonilainen poliitikko. Gemayel murhattiin hänen toimiessaan maansa teollisuusministerinä. Hän oli tunnettu Syyrian tukeman libanonilaisen Hizbollah-järjestön vastustajana. Gemayel oli maan entisen presidentin Amin Gemayelin kristitty poika.


title: Pilvet (albumi)

text: Pilvet on Jukka Kuoppamäen loppuvuodesta 1977 julkaistu albumi. Se oli ensimmäinen levy hänen Länsi-Saksaan muuttonsa jälkeen, ja kappaleet on sävelletty Stuttgartin pappisseminaarissa. Niistä kuvastuu katse elettyyn elämään, koti-ikävä ja ensimmäisen lukukauden teemat, joista lauluja syntyi. Se oli Kuoppamäen tapa sisäistää seminaarikursseja.


title: Pilvet (albumi)

text: Sävellykset ja sanoitukset on tehnyt Jukka Kuoppamäki, sovitukset ovat Pirjo ja Matti Bergströmin käsialaa. ”Keskeltä läpi” kertoo Parsifalin tarinan, kun taas ”Neito ja lohikäärme” käsittelee vanhaa tarinaa lohikäärmeen voittajasta. Singlenä julkaistiin kappale ”Taivaan linnut” B-puolenaan ”Mä olen puu”.


title: Pilvet (albumi)

text: Albumista ei muodostunut kaupallista menestystä, vaan se jäi vähälle huomiolle. Artisti oli keikkalavojen kiertämisen sijaan kaukana Länsi-Saksassa opiskelemassa.A-puoli


title: Pilvet (albumi)

text:
B-puoli
LP-levy SATLP 1038


title: Gargantua

text: Gargantua on ranskalaisissa kansantarinoissa esiintyvä jättiläinen. Gargantua tunnetaan parhaiten François Rabelais'n satiirin "Suuren Gargantuan hirmuinen elämä" päähenkilönä.


title: Antoine Vermette

text: Antoine Vermette (s. 20. heinäkuuta 1982 St-Agapit, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Anaheim Ducksissa. Vermette siirtyi Duckseihin kesällä 2016.


title: Antoine Vermette

text: Vermette pelasi QMJHL-junioriliigassa vuodet 1998–2002. Ensimmäisen kautensa hän edusti Québec Rempartsia ja seuraavat kolme kautta Victoriaville Tigresia. Ottawa Senators valitsi Vermetten numerolla 55 . Keväällä 2002 Victoriaville voitti QMJHL:n mestaruuden, mutta hävisi koko Kanadan juniorimestaruuden, Memorial Cupin Kootenay Icelle. Vermette oli kuitenkin lähes koko kauden sivussa ja palasi vasta aivan loppukaudesta niskavamman takia.


title: Antoine Vermette

text: Ensimmäisen ammattilaiskautensa Vermette pelasi Ottawa Senatorsin farmijoukkueessa AHL:n Binghamton Senatorsissa. Hän teki eniten pisteitä joukkueestaan, 34+28, ja valittiin AHL:n tulokaskentälliseen. Seuraavalla kaudella Vermette nousi Ottawan vakiokokoonpanoon, mutta pelasi jälleen työsulun takia kaudella 2004–2005 AHL-liigassa.


title: Antoine Vermette

text: Seuraavien kolmen kauden ajan Vermette kehittyi Ottawassa ja teki joka kausi enemmän pisteitä. Kaudella 2006–2007 Ottawa voitti Itäisen konferenssin mestarina Prince of Wales Trophyn, mutta hävisi Stanley Cup -finaaleissa Anaheim Ducksille. Seuraavalla kaudella Vermette teki 53 pistettä ja myös uransa ensimmäisen hattutempun. Kauden jälkeen Ottawa teki kahden vuoden jatkosopimuksen Vermetten kanssa.


title: Antoine Vermette

text: Kaudella 2008–2009 Vermette teki Ottawassa vain yhdeksän maalia 62 ottelussa. Loppukaudesta hänet myytiin Columbus Blue Jacketsiin vaihdossa maalivahti Pascal Leclaireen ja toisen kierroksen varausoikeuteen. Syyskuussa 2009 Vermette solmi Columbuksen kanssa viiden vuoden sopimuksen.


title: Antoine Vermette

text: Vermette siirtyi helmikuussa 2012, kesken kauden 2011–2012, pelaajakaupassa Phoenix Coyotesiin (vuodesta 2014 nimeltään Arizona Coyotes). Columbus sai vaihdossa maalivahti Curtis McElhinneyn, toisen kierroksen varausvuoron ja ehdollisen viidennen kierroksen varausvuoron . Maaliskuussa 2015 Vermette siirtyi loppukaudeksi 2014–2015 Chicago Blackhawksiin, joka antoi Arizonalle vaihdossa ensimmäisen kierroksen varausvuoron ja puolustaja Klas Dahlbeckin. Vermette oli voittamassa Chicagossa Stanley Cupia. Heinäkuussa 2015 hän siirtyi vapaana pelaajana takaisin Arizona Coyotesiin kaksivuotisella sopimuksella.


title: Konfirmaatio

text: Konfirmaatio on kirkollinen toimitus, jossa seurakunnan jäsenestä tulee täysvaltainen kirkon jäsen. Suomalaisessa kulttuurissa konfirmaatio on myös aikuistumisriitti. Konfirmaation juuret ovat kastetapahtumassa. Suomessa evankelis-luterilaisessa rippikoulussa annettavan kasteopetuksen jälkeen voi tulla konfirmoiduksi, jolloin kastettu tunnustautuu kristityksi ja seurakunta rukoilee uskon vahvistusta. Ortodoksisessa kirkossa konfirmaatio tapahtuu jo kasteessa.


title: Konfirmaatio

text: ”Konfirmaatio”-sanan juuret ovat latinan sanassa ”confirmare”, joka tarkoittaa vahvistamista. Usein vahvistaminen ymmärretään vastoin luterilaista käsitystä kasteen vahvistamiseksi, mutta siinä on kysymys kastetun vahvistamisesta.


title: Konfirmaatio

text: Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa konfirmaatio mielletään rippikoulun päätösjuhlaksi, vaikka rippikoulun voikin käydä myös osallistumatta konfirmaatioon. Rippikoulussa valmistaudutaan konfirmaatioon, joka useimmiten toimitetaan seurakunnan messun yhteydessä. Luterilaisessa kirkossa on perinteisesti korostettu konfirmaation ja ehtoolliselle osallistumisen yhteenkuuluvuutta. Aikuisrippikoulun käyneen ei tarvitse erikseen osallistua konfirmaatioon."Kirkollinen avioliittoon vihkiminen ei edellytä konfirmaatiota, vaan siihen riittää rippikoulun käyminen."


title: Konfirmaatio

text: Luterilainen kirkko otti 1960-luvun alussa käyttöön alban konfirmoitavien asuna. Sitä ennen käytössä oli tytöillä valkoinen leninki tai jakkupuku, pojilla mustat housut, valkoinen paita ja musta tai valkoinen solmio tai solmuke. Joissakin seurakunnissa tämä tapa säilyi vielä 1970-luvulla.


title: Konfirmaatio

text: Konfirmaation kaava on virsikirjan liiteosassa ja Kirkollisten toimitusten kirjassa.


title: Konfirmaatio

text: Roomalaiskatolisessa kirkossa konfirmaatio on sakramentti.


title: Konfirmaatio

text:
Ortodoksisessa kirkossa konfirmaatio on kaksiosainen: kasteen yhteydessä suoritetaan mirhavoitelu ja kun lapsi on täyttänyt 40 päivää suoritetaan liturgian yhteydessä
seurakuntaan ottaminen. Nämä kaikki voidaan myös suorittaa peräkkäin: näin tehdään alkukirkon perintöä mukailevassa kasteliturgiassa, jonka kehitti amerikkalainen oppinut, isä professori Alexander Schmemann ja Suomeen toi isä arkkipiispa Paavali.
Näin ollen ortodoksinuoren käytyä kristinoppikoulun (vrt. luterilainen rippikoulu) häntä ei konfirmoida.


title: Konfirmaatio

text: Konfirmaatio on myöhempien aikojen pyhien liikkeessä, myös Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa kastetta seuraava pyhä toimitus, jossa Melkisedekin pappeuden viranhaltijat asettavat kätensä kastetun pään päälle ja lausuvat sanat "Konfirmoin sinut Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon jäseneksi" sekä "Ota vastaan Pyhä Henki". Tämän jälkeen annetaan vapaamuotoinen siunaus kastettavan elämää varten. Toisin kuin kasteeseen, jonka jo Aaronin pappeuteen kuuluva pappi voi toimittaa pätevästi, edellytetään konfirmaatioon korkeampaa eli Melkisedekin pappeutta. Yleensä konfirmaation suorittavat kaksi vanhinta.


title: Konfirmaatio

text: Konfirmoida voidaan vasta kirkon jäseneksi kastettu henkilö. Tämän perusteella konfirmaation alaikäraja on 8 vuotta. Tavallisesti konfirmaatio suoritetaan melko pian kasteen jälkeen, jos paikalla on Melkisedekin pappeuden edustajia. Se voi tapahtua myös kastamisen jälkeisenä sunnuntaina seurakunnan läsnä ollessa.


title: Konfirmaatio

text: Konfirmaation merkitys on kahtalainen. Se vahvistaa konfirmoitavan Kristuksen kirkon jäseneksi ja antaa hänelle Pyhän Hengen lahjan. Mormonismin mukaan Pyhä Henki vaikuttaa tosin maailmassa muutoinkin kuin konfirmoiduissa. Se todistaa ihmisille oikeasta ja väärästä, puhuu ikään kuin heidän omantunnon äänessään sekä todistaa evankeliumin ja Mormonin kirjan totuudesta. Kuitenkin vasta konfirmaatiossa ihminen saa Pyhän Hengen lahjan, joka tarkoittaa sitä, että Pyhä Henki voi olla hänen elämässään jatkuvasti. Pyhä Henki voi toimia jatkuvana kumppanina, johdattaa elämän tiellä, varjella vaaroista, lujittaa uskoa ja lujittaa todistusta. Pyhä Henki on myös Lohduttaja, joka auttaa murheissa.


title: Konfirmaatio

text: Mormoniteologian mukaan Pyhän Hengen lahja voi ilmetä myös erityisinä armolahjoina, kuten kielilläpuhumisena ja parantamisena. Apostoli Paavali puhuu näistä 1. Korinttolaiskirjeen 12. luvussa. Nykyinen mormoniteologia korostaa kuitenkin enemmän Hengen roolia kristityn jokapäiväisessä elämässä.


title: Troum

text: Troum on saksalainen kokeellista musiikkia tuottava — lähinnä kuitenkin ambient- ja drone-tyylilajien sisällä pysyttelevä — yhtye.


title: Troum

text: Stefan "BarakaH" Knappe ja Martin "GLIT[s]CH" Gitschel perustivat Troumin Saksassa Bremenissä vuoden 1996 lopulla, Maeror Trin hajottua.


title: Pierre Gemayel

text:
Šeikki Pierre Gemayel (,
6. marraskuuta 1905 – 29. elokuuta 1984) oli libanonilainen poliitikko, Kata'ib-puolueen (falangistien) perustaja ja presidenttien Bachir Gemayel ja Amine Gemayel isä.


title: Pierre Gemayel

text: Gemayel oli maroniittikristitty ja syntyisin Bikfayan kylästä, jossa hänen sukunsa oli vaikuttanut 1500-luvulta asti. Hänen isänsä ja setänsä lähtivät maanpakoon Egyptiin tultuaan tuomituiksi kuolemaan osmanien vallan vastustamisesta 1914 ja palasivat Libanoniin vasta maailmansodan jälkeen.


title: Pierre Gemayel

text: Gemayel kävi koulunsa jesuiittojen koulussa ja opiskeli lääketiedettä Beirutissa, jonne perusti apteekin. Hän johti Libanonin joukkuetta Berliinin olympialaisissa 1936. Palattuaan Libanoniin hän perusti Kata'ib-puolueen, jonka jäseniä kutsuttiin falangisteiksi Mussolinin fasistien esikuvan mukaan.


title: Pierre Gemayel

text: Gemayelin vaikutusvalta oli rajattua ennen Libanonin itsenäisyyttä. Hän vastusti ranskalaisten mandaattihallintoa Libanonissa. Puolue selvisi ranskalaisten määräämästä hajotuksesta 1937 ja otti osaa kapinaan ranskalaisia vastaan 1943. Jäsenmäärästä huolimatta se oli edelleen poliittisesti mitätön. Vasta vuoden 1958 sisällissodan aikana Gemayelista tuli äärioikeiston kristittyjen johtaja, kun hän vastusti nasseristien ja arabinationalistien pyrkimyksiä syöstä vallasta presidentti Camille Chamoun ja kannatti vieraiden joukkojen palaamista Libanoniin. Sodan jälkeen Gemayel nimitettiin ministeriksi nelijäseniseen yhtenäisyyshallitukseen ja kaksi vuotta myöhemmin parlamenttiin, jossa hän oli jäsenenä kuolemaansa saakka. 1960-luvun lopulla Kata'ibilla oli yhdeksän jäsentä parlamentissa, mikä teki siitä yhden suurimmista puolueista hajanaisessa politiikassa. Gemayel oli mukana presidentinvaaleissa 1964 ja 1970, muttei tullut valituksi.


title: Pierre Gemayel

text: Libanonin ollessa arabien ja Israelin välisen konfliktin osallisena Gemayel korosti maan eroa muista arabimaista ja kannatti suuntautumista Ranskaan ja länteen. Hän vastusti palestiinalaispakolaisten oleskelua maassa. Hän oli kuitenkin vastahakoisesti mukana allekirjoittamassa vuonna 1969 mahdollisesti solmittua salaista Kairon sopimusta, joka antoi PLO:lle turvapaikan Libanonista sen tultua karkotetuksi Jordaniasta (ns. "Musta Syyskuu"). 1970-luvulla hän vastusti aseistettujen palestiinalaisten läsnäoloa maassa, mikä vei maan Israelin tulilinjalle. Hän kokosi oman yksityisarmeijansa, jota johti hänen poikansa Bachir, ja jota on väitetty Israelin salaa rahoittamaksi.


title: Pierre Gemayel

text: Gemayel kannatti aluksi Syyrian väliintuloa kristittyjen puolelle sisällissodassa 1975–1990, mutta päätyi pian siihen, että Syyria itse asiassa miehitti maata omia tarkoitusperiään varten. Vuonna 1976 hän liittyi toisten kristittyjen johtajien, kuten Chamounin, Charles Malikin ja Étienne Saqrin kanssa vastustamaan Syyrian miehitystä. 11. lokakuuta 1978 kristittyjen "Libanonin rintama" liittyi Libanonin armeijan rinnalle voittoisaan sadan päivän sotaan Syyrian joukkoja vastaan.


title: Pierre Gemayel

text: Gemayelin nuorin poika Bachir Gemayel valittiin etelä-Libanonia miehittävien Israelin joukkojen tuella presidentiksi 23. elokuuta 1982, mutta hänen murhattiin 14. syyskuuta ennen virkaa asettamista pommilla. Vanhempi poika Amine Gemayel valittiin hänen sijaansa presidentiksi. Pierre Gemayel ei osallistunut poikansa hallitukseen, ennen kuin 1984 Geneven ja Lausannen konferenssien jälkeen, joissa oli tarkoituksena lopettaa Israelin ja Syyrian miehitys maassa. Tuolloin hänet valittiin vielä kansallisen yhtenäisyyden hallitukseen. Hän kuoli virassaan 29. elokuuta 1984, 78-vuotiaana.


title: Ftaalihappo

text: Ftaalihappo on aromaattinen dikarboksyylihappo, joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiteistä jauhetta. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava on CH(COOH). Ftaalihaposta käytetään myös nimityksiä "orto-ftaalihappo" ja "1,2-bentseenidikarboksyylihappo".


title: Ftaalihappo

text: Ftaalihapon moolimassa on 166,1 g/mol, sulamispiste 210 - 211 °C (hajoaa), suhteellinen tiheys 1,6 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 20 °C lämpötilassa 0,574 g/100 ml, leimahduspiste 168 °C o.c. ja CAS-numero 88-99-3.


title: Ftaalihappo

text: Ftaalihappoa käytetään ftalaattien ja alkydihartsien valmistukseen.


title: Ftaalihappo

text: Lyhytaikainen altistuminen ftaalihapolle ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.


title: Ftaalihappo

text: Ftaalihapon (orto-ftaalihappo, 1,2-bentseenidikarboksyylihappo) isomeerisia muotoja ovat:


title: Okaloosan piirikunta

text: Okaloosan piirikunta on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnan asukasluku on 180 822 (2010). Hallinnollinen keskus on Crestview ja suurin kaupunki Fort Walton Beach. Piirikunnan pinta-ala on 2 802 km², josta maata on 2 423 km² ja vettä 379 km².


title: Okaloosan piirikunta

text: Okaloosan piirikunta perustettiin vuonna 1915. Nimi tulee choctawin kielen sanoista oka (vesi) ja lusa (musta).


title: Pro hac vice

text: Pro hac vice on latinaa ja tarkoittaa "tätä tapausta varten". Ilmausta käytetään katolisen kirkon terminologiassa tapauksesta, jossa titulaaripiispanistuin korotetaan väliaikaisesti titulaariarkkipiispanistuimen arvoon, koska titulaaripiispa korotetaan titulaariarkkipiispaksi. Tällöin hänen ei tarvitse vaihtaa hiippakuntaansa, vaan hänen titulaarihiippakuntansa säilyy samana. Kun titulaariarkkipiispa kuolee, palautuu hänen piispanistuimensa tavalliseksi titulaaripiispan istuimeksi. Samaa menettelyä käytetään myös siinä - tosin äärimmäisen harvinaisessa - tapauksessa, jossa titulaariarkkipiispasta tulee titulaaripiispa.


title: Pro hac vice

text: Viime vuosikymmeninä tämän käytännön merkitys on kasvanut. Suurin osa titulaariarkkipiispan istuimista sijaitsee "in partibus infidelium" ("uskottomien alueilla") eli vanhoilla kristillisillä alueilla Lähi-idässä, Vähässä-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa, joissa nykyään asuu vain hyvin vähän tai ei ollenkaan katolilaisia. Nämä ovat usein kirkkohistoriallisesti erittäin merkittäviä, kuten Miletos tai Efesos. Paikalliset, tosin usein hyvin pienet, Idän kristilliset kirkot käyttävät osittain edelleen samoja arkkipiispanistuimia ja niihin liittyviä arvonimiä. Katolinen kirkko on viime vuosina halunnut välttää näiden kuuluisien arkkipiispanistuimien käyttämistä titulaariarkkipiispanistuimina ekumeenisista syistä.


title: Pro hac vice

text: Tämä lisäksi samaa menetelmää käytetään myös kardinaalidiakonien kohdalla, jotka kymmenen vuotta kardinaalidiakoneina oltuaan saavat kardinaalipapin arvon. Tällöin he voivat vaihtaa titulaaridiakoniansa titulaarikirkoksi "pro hac vice".


title: Helvar

text: Helvar Oy Ab suomalainen sähkötekniikka-alan yritys, joka on LED-liitäntälaitteiden ja -moduulien, kaasupurkauslamppu- ja loisteputkivalaisinten magneettisten ja elektronisten liitäntälaitteiden, sekä valonohjaustuotteiden ja valaistusjärjestelmien valmistaja.


title: Helvar

text:
Yritys perustettiin vuonna 1921 alun perin öljyn maahantuontiin Helsingin ja Varsovan välille. Siitä juontuu myös yrityksen nimi Helvar. Yrityksen toiminta laajeni erilaisten teollisuustuotteiden maahantuontiin Länsi-Euroopasta.
1920-luvun puolivälissä toiminta vaihtui radioalalle. Vuodesta 1926 lähtien Helvar toi maahan radioita, gramofoneja, äänilevyjä, sekä tapetointitarvikkeita. 1930-luvulla yritys aloitti radioiden kokoonpanon ja 1935 aloitettiin oma tuotanto. Ensimmäinen oma radiomalli oli Super 6/36, joka tuli markkinoille juuri ennen Berliinin kesäolympialaisia 1936.


title: Helvar

text: Vuonna 1937 yritys oli Suomen suurin radioiden valmistaja. Oma tehdas avattiin Pitäjänmäellä Helsingissä vuonna 1938. Sotavuosina 1939-1944 radiokalustoa kehitettiin pääasiassa Suomen puolustusvoimille. 1950-luvulla Helvar oli mukana kehittämässä television lähetystekniikkaa. Yritys ryhtyi 1955 tekemään televisioita tuontiosista. 1960-luku oli kasvun aikaa ja vientiin meni myös televisioita.


title: Helvar

text: Yritys valmisti televisioita sekä radioita vuoteen 1967 asti. Vuodesta 1968 yritys on keskittynyt sähkötarvikkeiden tuotantoon sekä valaistusjärjestelmiin.


title: Helvar

text: Vuonna 1949 Helvar alkoi valmistaa loistelamppuihin kuristimia eli virranrajoittimia. Valmistus tapahtui vuoteen 1973 asti Pitäjänmäellä Helsingissä. Vuodesta 1973 lähtien kuristimia valmistetaan Karkkilassa. Nykyisin Helvar on LED-liitäntälaitteiden (LED driver), LED-moduulien, magneettisten kuristimien, elektronisten liitäntälaitteiden sekä valonohjausjärjestelmien valmistaja.


title: Helvar

text: Helvar Oy:n teollisuuslaitokset ja pääkonttori sijoittuivat Pitäjänmäkeen silloiseen Helsingin maalaiskuntaan. Vuonna 1973 Karkkilaan valmistui kuristintehdas, joka on edelleen alansa ainoa Pohjoismaissa ja suurimpia myös koko Euroopassa. Muu toiminta jäi edelleen Pitäjänmäelle, kunnes vuonna 2004 toiminnot sekä pääkonttori siirrettiin Karkkilaan. Vuonna 2016 pääkonttori muutti Espoon Keilaniemeen komponenttivalmistuksen jäädessä Karkkilaan. Nykyään yrityksellä on Karkkilassa moderni tuotantolaitos, jossa valmistetaan LED-liitäntälaitteita, LED-moduuleja, elektronisia liitäntälaitteita ja magneettisia kuristimia. Valonsäätötuotteiden tuotekehitys sekä valmistus tapahtuu Englannin Dartfordissa. Omia konttoreita yrityksellä on Englannissa, Italiassa, Ranskassa, Ruotsissa, Saksassa, Unkarissa sekä Venäjällä.


title: Helvar

text: Helvar on osa kansainvälistä Helvar-Merca-konsernia, johon kuuluu myös tehdasautomaatiojärjestelmien toimittaja, vuonna 1901 perustettu Fastems.


title: Helvar

text: Helvarin komponenttivalikoima sisältää LED-liitäntälaitteita ja LED-moduuleita, sekä elektronisia että magneettisia liitäntälaitteita loiste- ja purkauslampuille. Valikoimaa täydentävät sensorit ja laaja valaistuksensäädön tuotteiden ja järjestelmien valikoima.


title: Titulaaripiispa

text: Titulaaripiispa on katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa piispa, joka tosin on vihitty piispaksi ja jolla mahdollisesti on myös arkkipiispan arvo (n.k. titulaariarkkipiispa), mutta joka ei johda "aitoa" hiippakuntaa. Kyseessä on siis arvonimi.


title: Titulaaripiispa

text: Titulaaripiispat toimivat katolisessa kirkossa hiippakuntien apulaispiispoina, Rooman kirkon kuurian virkailijoina tai Pyhän istuimen palveluksessa lähettiläinä eli nuntiuksina. Myös eläkkeelle siirtyvälle piispalle voidaan antaa titulaarihiippakunta, jos hänellä ei vielä ole sellaista.


title: Titulaaripiispa

text: Titulaaripiispat vihitään muodollisesti entisten, käytännössä ei enää olemassa olevien "kadonneiden" hiippakuntien piispoiksi. Kyseessä ovat yleensä hiippakunnat, jotka sijaitsevat "uskottomien alueilla" (lat. "in partibus infidelium") eli alueilla, jotka myöhäisantiikin aikana olivat kristillisiä, mutta jotka nykyään ovat islamilaisia. Tällaisia alueita ovat ennen muuta Lähi-itä, Vähä-Aasia ja Pohjois-Afrikka. Toinen ryhmä titulaarihiippakuntia ovat vanhat Italiassa sijainneet hiippakunnat, jotka nykyään ovat käytännössä pieniä paikallisseurakuntia. Katolisessa kirkossa on noin 2000 titulaarihiippakuntaa, mutta niitä kaikkia ei ole jaettu.


title: Titulaaripiispa

text: Titulaaripiispuus voi olla katolisessa kirkossa myös tapa sijoittaa uudelleen epämieluisa piispa. Tunnetuin esimerkki tällaisesta on ranskalaisen Évreux'n entinen piispa Jacques Gaillot, joka vapautettiin tehtävistään hiippakuntapiispana liian vapaamielisten mielipiteidensä takia. Hänestä tehtiin nykyisessä Algeriassa sijainneen, mutta jo 400-luvulla hävitetyn ja autiomaan hiekkaan hautautuneen Partenian titulaaripiispa.


title: Titulaaripiispa

text: Myös ortodoksinen kirkko tuntee titulaaripiispuuden, mutta siellä sen käyttö on selvästi katolista kirkkoa harvinaisempaa. Ortodoksessa perinteessä titulaarihiippakunta voidaan antaa eläkkeelle siirtyvälle piispalle. Suomen ortodoksinen arkkipiispa Johannes sai eläkkeelle siirtyessään titulaarihiippakunnakseen kirkkohistoriallisesti äärimmäisen merkittävän Nikean. Hänen arvonimensä oli tällöin "Korkeasti Pyhitetty Nikean metropoliitta ja Bithynian eksarkki Johannes".


title: Thoralf Strømstad

text: Thoralf Strømstad (s. 13. tammikuuta 1897 - 10. tammikuuta 1984) oli norjalainen hiihtäjä ja yhdistetyn hiihtäjä.


title: Thoralf Strømstad

text: Strømstad palkittiin vuonna 1923 Holmenkollen-mitalilla. Seuraavana vuonna hän voitti Chamonixin talviolympialaisissa hopeaa 50 kilometrin hiihdossa sekä hopeaa yhdistetyssä.


title: Wind of Change

text: Wind of Change on Scorpionsin albumiltaan "Crazy World" julkaisema single, joka ilmestyi 1991. Kappale on kokonaisuudessaan laulaja Klaus Meinen käsialaa. Kappaleessa käsitellään Itä-Euroopan muutoksia 1990-luvun taitteessa: Berliinin muurin murtumista, kommunismin väistymistä sekä kylmän sodan loppumista. Sytyke kappaleeseen syntyi Scorpionsin soitettua elokuussa 1989 "Moscow Music Peace Festivalilla" 100 000 ihmisen edessä.


title: Wind of Change

text: "Wind of Change" on kaikkien aikojen myydyin musiikkikappale Saksassa ja se yhdistetään usein Berliinin muurin murtumiseen ja Saksan jälleenyhdistymiseen, esimerkiksi aiheesta kertovissa televisiodokumenteissa, vaikka single julkaistiinkin vasta muutamaa vuotta näiden tapahtumien jälkeen. Vuonna 2005 saksalaisen televisiokanava ZDF:n katsojat valitsivat "Wind of Changen" vuosisadan kappaleeksi. Yhtye on julkaissut kappaleesta myös venäjänkielisen version nimellä ”Ветер Перемен” (Veter Peremen).


title: Partenia

text: Partenia on nykyisessä Algeriassa, Sétifin eteläpuolisella ylängöllä sijainnut kaupunki. Vandaalien hyökkäykseen saakka 400-luvulla Parteniassa sijaitsi katolinen piispanistuin. Kaupunki hylättiin lopullisesti varhaisella keskiajalla, ja Saharan hiekka valtasi sen. Sen jälkeen Partenia on ollut käytössä katolisena titulaaripiispanistuimena.


title: Partenia

text: Titulaarihiippakunta Partenia saavutti odottamatonta kuuluisuutta vuonna 13. tammikuuta 1995, jolloin paavi Johannes Paavali II nimitti Partenian titulaaripiispaksi ranskalaisen Évreux'n tuolloisen piispan Jacques Gaillot'n. Samalla hän menetti asemansa Évreux'n piispana. Paavin on väitetty toimineen Ranskan hallituksen ja erityisesti sisäministeri Charles Pasquan painostuksesta. Toisaalta piispa Gaillot oli herättänyt katolisessa kirkossa kiusallista huomiota liberaaleilla mielipiteillään - hän kyseenalaistaa muun muassa ehkäisyvälineiden ja homoseksuaalisuuden kiellon ja selibaatin - sekä räväköillä esiintymisillään. Piispa Gaillot antoi esimerkiksi haastattelun miestenlehteen.


title: Partenia

text: Piispa Gaillot ei tyytynyt osaansa autiomaan hiekkaan vajonneen kaupungin piispana, vaan hän herätti titulaarihiippakuntansa henkiin internetissä "hiippakuntana ilman rajoja". Hän avasi hiippakunnan nimellä sivuston (www.partenia.org) ja julkaisi siellä kirkkokriittistä materiaalia. Samalla sivustosta tuli katoliseen kirkkoon kriittisesti suhtautuvien keskustelu- ja kohtauspaikka maailmanlaajuisesti. Sivustosta on nyttemmin tullut monikielinen, ja siellä vierailee kuukausittain noin 65 000 ihmistä.


title: Scent of Flesh

text: Scent of Flesh on vuonna 2000 Imatralla perustettu suomalainen death metal -yhtye. Yhtyeen sanoitukset käsittelevät väkivaltaa, vihaa, pimeyttä ja kuolemaa.


title: Scent of Flesh

text: EP:t


title: Quorthon

text: Thomas ”Ace” Forsberg, taiteilijanimeltään Quorthon, (17. helmikuuta 1966 – 7. kesäkuuta 2004) oli ruotsalaisen viikinki- ja black metal -yhtye Bathoryn perustaja ja pääjäsen.


title: Quorthon

text: Quorthon perusti Bathoryn 17-vuotiaana. Ensialbumin äänityksissä Quorthon toi studioon 20-wattisen Yamaha-vahvistimen, jonka kautta soitettiin sekä levyn kitarat että bassot.


title: Quorthon

text: Vuonna 1993 Quorthon päätti Bathoryn jäävän tauolle ja levytti sooloalbumin "Album". Vuonna 1997 seurasi toinen sooloalbumi "Purity of Essence". Työskennellessään näiden parissa Quorthon ryhtyi taas säveltämään lisää musiikkia Bathorylle.


title: Quorthon

text: 2000-luvun puolella Quorthon toteutti kaksiosaisen "Nordland"-viikinkialbumisarjan. Hänet löydettiin kuolleena kotoaan 7. kesäkuuta 2004. Todennäköinen kuolinsyy on sydänkohtaus. Quorthon oli kuollessaan 38-vuotias, ja hänen tiedettiin kärsineen sydänvaivoista.


title: Irma Kastari

text: Irma Kastari o.s. Brummer, suomennettuna Parmala (18. maaliskuuta 1913 Viipuri – 26. elokuuta 2004 Helsinki) oli Tampereen yliopiston laitoshuollon lehtori ja laitosvanhusten olojen tutkija. Hän oli naimisissa professori Paavo Kastarin kanssa.


title: Irma Kastari

text: Kastari suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1931. Tutkinnon jälkeen hän oli au pairina Ranskassa vuonna 1933, josta hänelle jäi koko eliniän kestänyt kiinnostus ranskan kieltä ja maan kulttuuria kohtaan.


title: Irma Kastari

text: Kahdeksan vuotta ylioppilaaksi tulonsa jälkeen hän valmistui sairaanhoitajaksi 1939 ja sen jälkeen terveydenhoitajaksi 1943. Ennen terveydenhoitajaksi valmistumistaan, hän suoritti terveydenhuollon opintojen rinnalla 1942 filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa.


title: Irma Kastari

text: Kastari nimitettiin vuonna 1946 Tampereen yliopiston (silloisen Yhteiskunnallisen korkeakoulun) laitoshuollon lehtoriksi. Yli 20 vuotta myöhemmin hän valmistui työnsä ohella lisensiaatiksi valtiotieteellisestä tiedekunnasta 1964 ja väitteli siellä seuraavana vuonna tohtoriksi. Tehtävä yliopistolla säilyi samana koko hänen virkauransa ajan. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin vuonna 1974. Kastari jäi eläkkeelle yliopettajan virasta vuonna 1976.


title: Irma Kastari

text: Yliopistouransa aikana Kastari koulutti yli 1400 sosiaalihuoltajaa. Hänen tutkimuksensa käsittelivät erityisesti laitosvanhusten oloja. 1960–70 -lukujen vaihteessa hän teki aiheesta koko maata koskevan tutkimuksen ja hän oli kiinnostunut myös vanhustenhuollon tilanteesta muiden maiden kohdalla.


title: Qaanaaq

text: Qaanaaq (myös Thule) on Grönlannin luoteisosassa sijaitseva kaupunki, joka aiemmin muodosti samannimisen kunnan ja on nykyisin osa Qaasuitsupin kuntaa. Qaanaaq oli aikaisemmin samannimisen kunnan ainoa kaupunki ja myös Avannaa/Nordgrønlandin maakunnan (amt) ainoa kunta. Qaanaaqin kaupungissa on 640 asukasta ja koko kunnassa 850 (1.1.2005). Qaanaaq perustettiin, kun Thule luovutettiin Yhdysvaltojen lentotukikohdaksi ja koko väestö siirrettiin uuteen kaupunkiin. Kunnan pinta-ala on 225 500 km², josta suurin osa jäätikköä.


title: Qaanaaq

text: Qaanaaqin lisäksi kunnassa on viisi kylää: Savissivik (78 asukasta), Moriusaq (21), Qeqertat (22), Qeqertarsuaq (2) ja Siorapaluk (87).


title: K. A. Widenius

text: Karl Aristarchus Widenius () oli suomalainen tilintarkastaja, opettaja-rehtori, pankinjohtaja ja raittiusmies.


title: K. A. Widenius

text: Hän oli yksi nykyisen KPMG Finland -yhtiön (tuolloin tilintarkastusyhtiö) perustajista. Widenius tunnettiin aikanaan myös suurliikemies Herman Saastamoisen luottomiehenä, jonka perheyhtiön liiketoimiin hän osallistui muun muassa monivuotisena tilintarkastajana.


title: K. A. Widenius

text: Wideniuksen vanhemmat olivat vaskiseppämestari Karl Henrik Widenius ja Maria Mathilda Illenius. Hän meni puolestaan naimisiin Eva Emilia Engroosin (k. 1938) kanssa 1891.


title: Suomen luonto

text: Elävä luonto Suomessa koostuu pääasiassa metsätalousmetsistä, ojitetuista soista ja järvien eliöyhteisöistä sekä ihmisen vaikutuksen voimakkaimmin muokkaamista viljellyistä alueista ja kaupunkiluonnosta. Lähes luonnontilaisia metsiä ja soita on luonnonpuistoissa, jotka on tarkoitettu tutkimuskäyttöön. Erilaisilla suojelualueilla on metsätalouskäytöltä rauhoitettuja metsiä ja soita. Näitä, samoin kuin monia talousmetsiin kuuluvia alueita käytetään myös virkistysalueina. Suomen pinta-alasta 78 prosenttia on metsän peitossa. Tyypillisesti metsä on sekametsää, jossa havupuut ovat vallitsevia.


title: Suomen luonto

text: Kasvilajisto on pääosin boreaalista. Niityt ovat kasvistoltaan Suomen runsaslajisimpia alueita ja kangasmetsät, rämeet ja karut kalliot vähälajisimpia. Nisäkäslajisto on melko tyypillinen itäiselle havumetsävyöhykkelle. Monen nisäkäslajin pohjoisimmat ja läntisimmät asuinalueet ovat Suomessa. Linnuston erityispiirre on kahlaajien runsaus. Vakituinen kalalajisto on melko niukka, koska merialueet ovat pääsääntöisesti vähäravinteisia, vähäsuolaisia, viileitä ja ison osan vuodesta jään peitossa. Suomessa kuitenkin rannikkovesien matalan suolapitoisuuden takia monet sisävesikalat pärjäävät myös rannikkovesissä. Hyönteislajistokin on pääosin niukkaa, mutta kaksisiipis- ja pistäislajeja on poikkeuksellisen paljon.


title: Suomen luonto

text: Suomen kallioperässä kohtaavat vanhimmat ja nuorimmat geologiset maailmankaudet. Maankohoaminen jatkuu ja uutta maata nousee merestä. Samanlaista pohjoisen sijainnin määräämän valoisuusilmaston ja ilma- ja merivirtojen lämmittämän lämpötilailmaston yhdistelmää ei esiinny muualla maailmassa. Pienet korkeuserot ja alava maa korostavat ilmaston erityisluonnetta. Järviluonnon erityispiirteitä ovat mataluus, rikkonaisuus ja saarten suuri määrä. Eliölajiston leviämiseen on vaikuttanut Suomen yhteys Euraasian mantereeseen suhteellisten kapeiden kannasten kautta. Fennoskandian eliölajisto on sekoitus eteläistä, pohjoista ja itäistä elementtiä. Suuri osa lajistosta kuuluu eurooppalaiseen lajiryhmään, jonka jääkautiset erillisesiintymät sijaitsivat Euroopassa tai sen välittömässä läheisyydessä. Eurooppalaista lajistoa luonnehtivat tavallisimmin väljät ja joustavat elinpaikkavaatimukset. Pohjoisen lajiston osuus metsä- ja tunturieliöstössä on vähäinen. Ihmisen toimista nykyisen luonnon kannalta suurin merkitys on ollut maataloudella, joka perustui vuosisatojen ajan kaskeamiseen ja laajamittaiseen niittytalouteen.


title: Suomen luonto

text: Suomen luontotyypit on jaettu kahdeksaan pääryhmään niissä vallitsevien ympäristötekijöiden ja eliöstön perusteella. Tärkeitä ympäristötekijöitä ovat maa- ja kallioperän ominaisuudet, ilmastotekijät sekä pinnanmuodot. Kaikkiaan luontotyyppejä on yli 400, ja niiden kahdeksan pääryhmää ovat Itämeri, rannikko, sisävedet ja rannat, suot, metsät, kalliot ja kivikot, perinnebiotoopit sekä tunturiluontotyypit.


title: Suomen luonto

text: Suomella on merenrantaa Pohjanlahdella, Suomenlahdella ja Saaristomerellä. Merialueet ovat matalia, ja vesialueet saariston pilkkomia. Vesi on murtovettä, joten varsinaisia valtamerilajeja tavataan vain harhailijoina.


title: Suomen luonto

text: Suomi tunnetaan tuhansien järvien maana. Suomen pinta-alasta vesistöjä onkin 10 prosenttia. Varsinaisten järvien lisäksi on monenlaisia pienvesiä: lampia, lampareita, puroja, lähteitä ja allikoita. Järvet ovat matalia ja vähävetisiä. Karuissa ja ravinteikkaissa sisävesissä elää omat lajistonsa.


title: Suomen luonto

text: Suomen pinta-alasta liki kolmannes on ollut suota, josta noin puolet on ojitettu lähinnä metsätalouskäyttöön. Myös maatalous- ja turpeenkäyttöön on ojitettu jonkin verran suota.


title: Suomen luonto

text: Kuten metsäkasvillisuuskin, suoyhdistymätyypit vaihtelevat maan eri osissa metsäkasvillisuusvyöhykkeiden tapaan ilmaston mukaan. Eteläisimmässä Suomessa suot ovat keidassoita, pohjoisempana aapasoita ja kaikkein pohjoisimmassa Suomessa on palsasoita, joissa esiintyy ajoittaista ikiroutaa. Suoyhdistymätyyppien ohella on metsätyyppien tapaan suotyyppejä. Näistä tärkeimpiä ovat korpi, räme, neva, luhta ja lähteiköt, joista kaikista on lukuisia alatyyppejä. Suoyhdistymissä yleensä on useampaa suotyyppiä.


title: Suomen luonto

text: Suomessa on metsää noin 230 000 neliökilometriä eli 78 prosenttia pinta-alasta. Metsien osuus pinta-alaan suhteutettuna on Euroopan valtioista suurin ja maailman valtioista kymmenes. Suomen metsien lajimäärä ei ole suuri. Yleisimmät puut ovat mänty (50 %), ja metsäkuusi (30 %). Muita yleisiä lajeja ovat hieskoivu, rauduskoivu, kotipihlaja, haapa, harmaaleppä, tervaleppä, raita ja kataja. Etelä-Suomessa esiintyy myös jaloja lehtipuita (metsävaahtera, metsälehmus, tammi, saarni, vuorijalava ja kynäjalava).


title: Suomen luonto

text: Metsiä voidaan lajitella niiden lajiston, iän ja käytön perusteella. Tyypillinen suomalainen metsä on sekametsä, jossa kasvaa sekä havu- että lehtipuita havupuiden kuitenkin yleensä ollessa vallitsevina. Suomen metsistä 89 prosenttia on havupuuvaltaisia ja 10 prosenttia lehtipuuvaltaisia. Suurin osa Suomen talousmetsistä koostuu nuorista puista, ja suurimmat puut löytyvät kulttuuriympäristöistä kuten puistoista. Suomen vanhin puu kasvaa kuitenkin Lapin erämaassa, Urho Kekkosen kansallispuistossa. Se on lähes 800 vuotta vanha mänty.


title: Suomen luonto

text: Biologisesti metsä on eliöyhteisö, joka muodostuu puista, pensaista, kenttäkerroksesta ja pohjakerroksesta. Suomessa kehitetyn metsätyyppiopin mukaan Suomen metsät jaetaan aluskasvillisuuden perusteella kasvupaikkatyyppeihin, jotka vaihtelevat lehtipuuvaltaisista lehdoista ja kuusivaltaisista tuoreista kankaista mäntyvaltaisiin kuiviin kankaisiin ja karukkokankaisiin.


title: Suomen luonto

text: Suomi kuuluu suurimmalta osaltaan boreaaliseen havumetsävyöhykkeeseen eli taigaan, ja vain lounaisimpaan osaan maata ulottuu havumetsien ja lehtimetsien väliseen hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Kasvukausi lyhenee yli sata vuorokautta Suomen eteläosasta maan pohjoisosiin. Siksi havumetsävyöhyke jaetaan edelleen etelä-, keski- ja pohjoisboreaaliseen vyöhykkeeseen.


title: Suomen luonto

text: Lounaisosien hemiboreaalinen tammivyöhyke jaetaan kolmeen alueeseen, Ahvenanmaahan, lounaissaaristoon ja lounaiseen rannikkomaahan. Ahvenanmaa poikkeaa selvästi muusta Suomesta, sillä siellä kasvaa monia lajeja, joita ei kasva muualla Suomessa. Reheviä lehtoja on hemiboreaalisen vyähykkeen lisäksi myös erityisesti niin sanotuissa lehtokeskuksissa. Lehtokasvillisuutta on yleensä ravinteisilla savimailla, erityisesti vesistöjen varsilla, puronotkoissa ja lähteikköjen lähellä.


title: Suomen luonto

text: Lajistoltaan monipuolisin osa eteläboreaalista vyöhykettä on niin sanottu vuokkovyöhyke, johon kuuluu Satakunta, osia Varsinais-Suomesta, Uudenmaan sisämaasta, Häme ja Kymenlaakso. Pohjanlahden rannikon kapea eteläboreaalinen alue eroaa muista vyöhykkeen alueista, ja kaakkoiskarjalassa on niin sanottu Keski-Karjalan lehtokeskus, joka on mantereisempi ja eläinmaantieteellisesti monipuolisempi kuin muu osa Etelä-Suomesta. Keskiboreaaliesta vyöhykkeestä on puolestaan erotettu mereinen kostea Kainuun lehto- ja lettokeskus. Pohjoisboreaalinen vyöhyke on jaettu Peräpohjolan, Metsä-Lapin ja Tunturi-Lapin lohkoihin.


title: Suomen luonto

text: Kallioiden raoissa ja kivikoissa kasvaa monia juuri näihin oloihin sopeutuneita kasvilajeja, ja suoraan kivipintaan kiinnittyneenä elää hyvin monilajinen sammalien ja jäkälien joukko. Kivikkoihin kuuluvat muinaisrantakivikot, roudan nostamat kivikot sekä pakkasrapautumakivikot eli rakat. Uhanalaisinta kallioluontoa edustavat kalkki- ja serpentiinikalliot. Niistä on louhittu kalkkia jo satoja vuosia.


title: Suomen luonto

text: Perinnebiotoopit ovat perinteisen maatalouden muovaamia niittyjä ja laitumia, joille on vuosisataisen hoidon myötä kehittynyt omaleimainen ja rikas eliölajisto. Esimerkiksi niityt, kedot, ahot ja metsälaitumet ovat perinnebiotooppeja. Aikaisemmin esim. karjanlaidunnuksen ansiosta avoimina ja valoisina pysyneet perinnebiotoopit kasvavat helposti umpeen ja metsittyvät, ellei niitä hoideta. Hoitotapoja ovat laidunnuksen lisäksi raivaukset ja niitto.


title: Suomen luonto

text: Oikealla tunturilla on puuton lakiosa, jossa on aito arktis-alpiinisten kasviyhdyskuntien leimaama tunturipaljakka. Tunturikoivikot muodostavat vyöhykkeen metsänrajan ja puuttoman paljakan välissä, ja varsinkin Tunturi-Lapissa ne peittävät laajoja alueita. Tärkeimmät tunturiluontoa uhkaavat tekijät ovat porojen ylilaidunnus ja ilmastonmuutos.


title: Suomen luonto

text: Suomessa on arvioitu olevan vähintään 45 000 eliölajia, joista lähes puolet on hyönteisiä. Tämän artikkelin ryhmäkohtaiset tunnettujen lajien lukumääräarviot perustuvat lähinnä Suomen lajien uhanalaisuusarvioon vuodelta 2010:


title: Suomen luonto

text: Suomen kasvistossa on pääasiassa boreaalisia ja lievästi mereisten olojon lajeja. Alueellisesti lajit voidaan jakaa koko maassa esiintyviin kasveihin, lounaisiin kasveihin, pohjoisiin kasveihin ja merenranta-alueiden kasveihin. Niityt ovat kasvistoltaan Suomen runsaslajisimpia alueita ja kangasmetsät, rämeet ja karut kalliot vähälajisimpia. Kaikkiaan Suomessa kasvaa 3 550 putkilokasvia, 892 sammallajia ja 1 832 jäkälälajia. Suomen yleisimmät putkilokasvilajit ovat mustikka, puolukka, metsälauha, hieskoivu ja kotikataja.


title: Suomen luonto

text: Ainoita yksinomaan Suomessa tavattavia putkilokasveja ovat jotkut voikukan ja keltanoiden mikrolajit. Lisäksi pulskaneilikalla on erityinen vain Suomessa esiintyvä serpentiinirotu. Suomessa kasvaa kaikkiaan noin 60 Fennoskandian ja Itämeren maille endeemistä putkilokasvilajia tai -rotua, joita on eniten Itämeren rannikolla. Kotoperäisiä lajeja Pohjanlahden rannikolla ovat perämerensilmäruoho, perämerenmaruna ja pohjanlahdenlauha sekä Fennoskandian tuntureilla ruijankissankäpälä, pahta-ailikki ja pahtahietaorvokki.


title: Suomen luonto

text: Suomen kansalliskukka on kielo ja kansallispuu rauduskoivu.


title: Suomen luonto

text: Eläinmaantieteellisesti Suomi kuuluu muun Euroopan tavoin palearktiseen alueeseen.


title: Suomen luonto

text: Matkailuesitteissä Suomen nisäkkäistä esitellään usein suurpedot eli karhu, susi, ilves ja ahma. Runsaslukuisimpia nisäkkäitä ovat kuitenkin metsämyyrä ja metsäpäästäinen. Kaikkiaan Suomesta on tavattu noin 80 nisäkäslajia.


title: Suomen luonto

text: Suomen nisäkkäiden varhaishistoriasta on hyvin vähän tietoa, mutta mannerjäätikön vetäydyttyä Suomeen alkoi asettua nisäkkäitä. Nisäkkäitä alkoi levittäytyivät pääosin idästä ja kaakosta, jotkut myös etelästä ja pohjoisesta. Nisäkäslajistosta muodostuikin melko tyypillinen itäisen havumetsävyöhykkeen lajisto, jossa kohtaavat itäiset ja eteläiset lajit. Monen nisäkäslajin pohjoisimmat ja läntisimmät asuinalueet ovat Suomessa. Esimerkiksi hirven, liito-oravan ja joidenkin päästäisten sekä myyrien levinneisyysalue jatkuu Suomesta pitkälle itään muttei länteen. Arktisia lajeja Suomessa on vain muutamia, Fennoskandian ainoa kotoperäinen nisäkäs tunturisopuli, naali ja tunturipeurasta kesytetty poro. Eteläisiä nisäkäslajeja ovat puolestaan muun muassa hilleri, useimmat lepakot, kenttämyyrä, metsähiiri, rusakko ja siili.


title: Suomen luonto

text: Ihmisen vaikutus Suomen nisäkäslajistoon on ilmeinen. Varhaisimpien ihmisten hävittämä laji saattoi olla grönlanninhylje, jonka elinmahdollisuuksia heikensivät myös jääkauden jälkeen lämmennyt ilmasto. Suomessa sukupuuttoon metsästettyjä lajeja olivat myöhemmin 1500- tai 1600-luvuilla kadonnut soopeli ja 1800-luvulla kadonneet euroopanmajava ja metsäpeura. Euroopanmajava istutettiin takaisin vuonna 1935 ja metsäpeurat levittäytyivät Suomeen Vienan Karjalasta 1950-luvulla. 1900-luvulla Suomesta hävinneitä lajeja ovat vesikko ja tammihiiri.


title: Suomen luonto

text: Kanadanmajava, villikaniini, valkohäntäpeura, kuusipeura, minkki, supikoira ja piisami ovat ihmisen istuttamia tai tarhoista karkuun päässeitä lajeja. Ihminen on myös tukenut siirtoistutuksin etelästä tulleiden rusakon, siilin ja metsäkauriin leviämistä. Myös metsäpeuran leviämistä on edistetty niitä siirtämällä luontoon.


title: Suomen luonto

text: Vuoden 2015 kartoituksen mukaan uhanalaisia lajeja ovat ripsisiippa (erittäin uhanalainen), pikkulepakko (vaarantunut), susi (erittäin uhanalainen), naali (äärimmäisen uhanalainen), hilleri (vaarantunut), ahma (erittäin uhanalainen) ja saimaannorppa (erittäin uhanalainen). Silmälläpidettäviä lajeja ovat liito-orava, euroopanmajava, kenttämyyrä, karhu, ilves, itämerennorppa ja metsäpeura. Punaiselta listalta poistui kaksi lajia, metsäjänis ja saukko.


title: Suomen luonto

text: Suomessa on tavattu 475 lajia lintuja, joista 256 pesii Suomessa. Runsaslukuisimmat pesivät lajit ovat pajulintu, peippo, ja punakylkirastas. Valtaosa Suomessa pesivistä linnuista on muuttolintuja. Lisäksi Suomen kautta muuttaa naapurimaissa pesiviä lintuja. Joidenkin Venäjän tundralla pesivien hanhi- ja vesilintulajien Euroopan tai jopa maailman kannasta valtaosa muuttaa Suomen läpi.


title: Suomen luonto

text: Suomen linnustolla on joitain eurooppalaisia erityispiirteitä. Monista pohjoisista metsälintulajeista, kuten kuukkeli, lapintiainen ja taviokuurna, elävät Länsi-Euroopassa vain Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Suomen pohjoisosien huomattava ominaispiirre on myös kahlaajien runsaus, mikä johtuu soiden ja tuntureiden tarjoamista elinympäristöistä. Vain pohjoisessa pesiviä kahlaajia ovat jänkäsirriäinen, keräkurmitsa, mustaviklo ja vesipääsky. Saaristojen erikoisuus on maailmanlaajuisesti levittäytynyt räyskä, jota Euroopassa tavataan lähinnä Itämerestä ja Mustastamerestä.


title: Suomen luonto

text: Laulujoutsen on Suomen kansallislintu.


title: Suomen luonto

text: Suomessa on tavattu noin sata kalalajia. Vakinaiseksi katsottuja kalalajeja on 71. Niistä 61 on levittäytynet alueella itsenäisesti ja 10 ihmisen tuomana. Saaristomerellä lajiston määrä on suurimmillaan, sillä siellä elää vakinaisesti 52 kalalajia. Lajisto harvenee sekä pohjoiseen että itään siirryttäessä. Perämerellä elää 29 lajia ja itäisellä Suomenlahdella 42 lajia. Keski-Suomen vesistöissä elää puolestaan 30 ja Pohjois-Lapin vesistöissä 10 lajia. Kalakanta on pysynyt pääosin samana 4 000 vuoden ajan, mutta viime vuosikymmeninä siihen ovat vaikuttaneet istututukset, viljelykarkulaiset ja vaellusjokien muutokset rakentamisen takia.


title: Suomen luonto

text: Suomen vakituinen kalalajisto on melko niukka, mihin vaikuttaa se, että merialueet ovat pääsääntöisesti vähäravinteisia, vähäsuolaisia, viileitä ja ison osan vuodesta jään peitossa. Muualla maailmassa meri- ja sisävesikalat erottuvat usein varsin selvästi, mutta Suomessa rannikkovesien matalan suolapitoisuuden takia monet sisävesikalatkin pärjäävät rannikkovesissä. Vain kaikista vaativimmat lajit, kuten sulkava, kivennuoliainen ja törö, pystyvät elämään Itämeren alueella vain lähes suolattomissa jokisuissa. Vain sisävesissä eläviä kaloja ovat pikkunahkiainen, viisipiikki ja puronieriä.


title: Suomen luonto

text: Suomessa esiintyviä vaelluskaloja ovat merestä makeaan veteen kudulle nousevat lohi, taimen ja nahkiainen, joilla on kuitenkin myös vain sisävesissä eläviä kantoja. Sen sijaan kivisimpulla, härkäsimpulla ja rantanuolaisella on sekä meri- että sisävesikantoja, mutta niistä ei tunneta ainoatakaan vaeltavaa populaatiota. Ankerias ja turska puolestaan ovat lajeja, jotka lisääntyvät vain Suomen vesien ulkopuolella.


title: Suomen luonto

text: Yleisimmät lajit ovat ahven, hauki, särki, kuha, lahna, pasuri, sorva, kiiski, säyne ja taimen.


title: Suomen luonto

text: Suomessa on tavattu seitsemän sammakkoeläinlajia: vesilisko, rupilisko, sammakko, rupikonna, viitasammakko ja vuodesta 2008 lähtien Turun seudulla mölysammakko, jota viimeksi oli tavattu luonnossa 1960-luvulla. Vuosina 1993 ja 1994 Kotkassa tavattiin yksittäinen viherkonna. Matelijoita on viisi lajia: sisilisko, vaskitsa, kangaskäärme, rantakäärme ja kyy. Kyytä lukuun ottamatta ne ovat rauhoitettuja.


title: Suomen luonto

text: Kaikki Suomen sammakkoeläimet ja matelijat elävät maassa aivan levinneisyysalueensa pohjoisrajalla, ja ne ovat yleisimmillään maan eteläosissa. Parhaiten Suomen oloihin on sopeutunut sammakko, joka on levittäytynyt koko maahan.


title: Suomen luonto

text: Kaikkiaan Suomessa on tavattu yli 20 000 hyönteislajia, jotka jakautuvat seuraaviin ryhmiin


title: Suomen luonto

text: Suomen perhosista iso osa ovat levinneisyydeltään läntipalearktisia. Niiden levinneisyysalue kattaa siis Euroopan, Pohjois-Afrikan ja Länsi-Aasian. Ne ovat levinneet Suomeen todennäköisesti joko Saaristomeren tai Karjalankannaksen kautta. Pohjoisemmat lajit ovat puolestaan todennäköisesti tulleet idästä. Havumetsävyöhykkeen yökkösistä kaksikolmasosaa elää Suomesta Tyynenmeren rannikkolle asti. Suomen yleisimmät päiväperhoslajit ovat tesmaperhonen, lanttuperhonen, sitruunaperhonen, nokkosperhonen, kangasperhonen ja neitoperhonen.


title: Suomen luonto

text: Vaikka Suomessa elää vain noin prosentti maailman kaikista hyönteislajeista, kaksisiipis- ja pistiäislajisto on huomattavan monipuolista. Kaksisiipisheimoista esimerkiksi suurpääkärpäslajeja tavataan Suomessa 25 prosenttia ja lantakärpäsistä 30 prosenttia kaikista lajeista. Sääskien alalohkossa puolestaan on monia runsaina esiintyviä lajeja, jotka ovat myös ekologisesti tärkeitä. Surviaissääsket ovat runsaslajisin sääskiheimo. Niitä tunnetaan Suomesta yli kuusisataa lajia. Pistiäiset ovat Suomen runsaslajisin, kun yleensä muualla maailmalla kovakuoriaisia on eniten. Sahapistiäisten määrä on Suomessa poikkeuksellisen suuri. Suomessa elää myös esimerkiksi puolset Euroopan kimalaislajeista, joissa on myös erikoisuuksina hevoskimalaisen ja sorokimalaisen melanistiset muodot.


title: Suomen luonto

text: Pelkästään Suomessa tavattavia hyönteislajeja ovat pienet perhoslajit pohjantalviharmokääriäinen ("Exapate bicuspidella") ja hämehitukoi ("Elachista saarelai"), sekä kolme pistiäislajia "Phaenocarpa ungulosetosa", "Fennomacrus koponeni" ja "Anaphes crassipennis".


title: Suomen luonto

text: Suomessa on tavattu vain vähän äyriäislajeja maan pohjoisen sijainnin ja Itämeren vähäsuolaisuuden takia. Suurin osa lajeista on planktoneläimiin kuuluvia pieniä vesikirppuja ja hankajalkaisia. Suuräyriäisiä Suomessa on tavattu kolme rapulajia (jokirapu, kapeasaksirapu, täplärapu), kolme taskurapulajia (villasaksirapu, rantataskurapu ja liejutaskurapu) ja kolme katkarapulajia (hieta-, levä- ja sirokatkarapu) Kaikkiaan äyriäisiä (Crustacea) on tavattu 350 lajia


title: Suomen luonto

text: Muita eliöryhmiä edustavat