title: Seiväskaira

text: Yhdessä heinähännän kanssa seiväskaira kuuluu vasta traktoritekniikan käyttöönoton mahdollistamiin heinän seiväskuivatuksessa käytettyihin maatalouskoneisiin. Kun heinänkorjuussa siirryttiin paalaukseen, seiväskairat jäivät paljolti käytöstä. Varsinkin aidanteossa seiväskairaa saatetaan kuitenkin käyttää vielä nykyäänkin.


title: Traudl Hecher

text: Waltraud "Traudl" Hecher-Görgl (o.s. Hecher, s. 28. syyskuuta 1943) on entinen itävaltalainen alppihiihtäjä, syöksylaskun kaksinkertainen olympiamitalisti.


title: Traudl Hecher

text: Hecher saavutti 16-vuotiaana pronssia Squaw Valleyn 1960 talviolympialaisten syöksylaskussa. Hän hävisi Saksan Heidi Bieblille 1,3 sekuntia ja Yhdysvaltain Penelope Pitoulle 0,3 sekuntia. Neljä vuotta myöhemmin Innsbruckin 1964 olympialaisissa hän sai jälleen syöksylaskussa pronssia tuoden itävaltalaisille kolmoisvoiton yhdessä Christl Haasin ja Edith Zimmermannin kanssa. Suurpujottelussa hän sijoittui kahdeksanneksi.


title: Traudl Hecher

text: Hecherin lapset Elisabeth ja Stephan Görgl kuuluvat tällä hetkellä Itävallan alppihiihtomaajoukkueeseen.


title: Allan Robert Phillips

text: Allan Robert Phillips (25. lokakuuta 1914 New York City – 26. tammikuuta 1996 San Nicolas de los Garza, Nuevo Leon, Meksiko) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.


title: Allan Robert Phillips

text: Phillips valmistui Horace Mann Schoolista 1931, luki maisteriksi Arizonan yliopistossa 1939 ja väitteli filosofian tohtoriksi Cornellin yliopistossa 1946. Toisessa maailmansodassa hän oli rintamalla 1942–1945.


title: Allan Robert Phillips

text: Phillips muutti Meksikoon 1957. Hänen vaimonsa oli Juana Farfan Bautista de Phillips ja kolme poikaansa Robert, Edward ja Bryan.


title: Allan Robert Phillips

text: Phillips oli hyvin tuottelias kirjoittaja. Vuosien 1933–1995 välillä hän julkaisi 168 tieteellistä kirjoitusta ja neljä kirjaa. Hän nimesi (tai uudelleennimesi) 160 lintutaksonia, muun muassa harmaasinipääskyn ("Progne chalybea") alalajin "warneri".


title: Melbourne Armstrong Carriker Jr.

text: Melbourne Armstrong Carriker Jr. (14. helmikuuta 1879 Sullivan, Illinois – 27. heinäkuuta 1965 Bucaramanga, Kolumbia) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä ja eräs maailman johtavia väivetutkijoita.


title: Melbourne Armstrong Carriker Jr.

text: Carriker kiinnostui linnuista jo koulupoikana ja keräsi lintujen nahkoja sekä tutki lintuja maastossa ahkerasti. Opiskellessaan Nebraskan yliopistossa hän kiinnostui lintujen väiveistä ("Mallophaga"), ja hänestä kehittyi alan johtava asiantuntija.


title: Melbourne Armstrong Carriker Jr.

text: Pitkän uransa aikana Carriker kuvaili tieteelle kaksi uutta heimoa, neljä uutta alaheimoa, 53 sukua ja alasukua, sekä 866 lajia ja alalajia. Carriker oli myös tuottelias kirjoittaja. Vuosien 1940–1959 välillä hän julkaisi 33 kirjoitusta, useimmat niistä laajoja artikkeleita. Hänen kirjoituksensa julkaistiin sekä englanniksi että espanjaksi, ja hän oli kirjeenvaihdossa "Mallophaga"-systemaatikkojen kanssa ympäri maailmaa.


title: Melbourne Armstrong Carriker Jr.

text: Carriker suoritti kymmeniä keräilymatkoja eri puolille Etelä- ja Keski-Amerikkaa. Hän keräsi sekä eläimiä että kasveja kaikille tärkeimmille yhdysvaltalaisille instituutioille. Vuosina 1907–1909 hänellä oli apulaiskuraattorin virka Carnegie Museumissa. 1953 hänelle myönnettiin Smithsonian-instituutin hyönteisosaston avustajan kunniavirka. Carriker jatkoi eliöiden keräämistä vielä kuukausi ennen kuolemaansa.


title: Melbourne Armstrong Carriker Jr.

text: Carriker asui ajoittain joko Kolumbiassa tai New Jerseyssä. Vuonna 1912 hän avioitui Myrtle Carmelite Flyen kanssa. He erosivat vuonna 1941. Vuonna 1944 Carriker avioitui kolumbialaisen Felissan kanssa ja eli viimeiset vuotensa pääasiassa Kolumbiassa.


title: Melbourne Armstrong Carriker Jr.

text: Carriker nimesi linnuista muun muassa polylepisorneeron ("Cinclodes aricomae"), rillihippiäisnapparin ("Myiophobus inornatus"), vuoritöyhtönapsijan ("Anairetes alpinus"), peruntukaanin ("Aulacorhynchus huallagae"), säämiskäpiikkipyrstön ("Leptasthenura yanacensis") ja bolivianmuurasen ("Myrmotherula grisea") sekä suuren joukon alalajeja.


title: Melbourne Armstrong Carriker Jr.

text: Carrikerin kunniaksi on nimetty lepakkolaji "Lophostoma carrikeri" (Allen 1910), veracruzinviiriäiskyyhky ("Geotrygon carrikeri") ja valkonokkaluura ("Grallaria carrikeri").


title: Ergotelis FC

text: Ergotelis FC on kreikkalainen jalkapalloseura Heraklionista. Ergotelis pelaa Beta Ethnikissa. Ergotelis perustettiin vuonna 1929. Ergotelis nimi juontuu kuuluisasta kreikkalaisesta olympiavoittajasta.


title: Jules Léger

text: Jules Léger PC C.C. (4. huhtikuuta 1913 – 22. marraskuuta 1980) oli kanadalainen diplomaatti, joka toimi maansa kenraalikuvernöörinä vuosina 1974–1979. Hän oli kardinaali Paul-Émile Légerin veli.


title: Jules Léger

text: Légeristä tuli vuonna 1975 Ottawan yliopiston lakitieteen kunniatohtori. Häntä edelsi kenraalikuvernöörinä Roland Michener ja seurasi Edward Schreyer. Hänen vaimonsa oli Gabrielle Carmel (k. 1998), josta tuli kenraalikuvernöörin puolisona itsestäänkin Kanadan ritarikunnan "Companion".


title: Jules Léger

text: Léger oli kenraalikuvernöörinä merkittävä vaikuttaja Kanadan kulttuurielämässä. Hän perusti vuonna 1978 Jules Légerin palkinnon uudesta kamarimusiikista.


title: Rooman–Syyrian sota

text: Rooman–Syyrian sota, joskus myös Syyrian sota tai Antiokhoksen sota, käytiin seleukidikuningas Antiokhos III:n valtakunnan ja Rooman tasavallan johtaman liittouman välillä vuosina 192-188 eaa. Sota alkoi kun toisen makedonialaissodan rauhanehtoihin tyytymätön Aitolian liitto kutsui Seleukidien valtakunnan Antiokhos Suuren armeijan ajamaan roomalaiset valloittajat pois Kreikasta. Kuitenkin vain muutamat kannattivat seleukideja ja suurin osa kreikkalaisista liittoutui roomalaisten kanssa sodassa Antiokhos Suurta vastaan. Seleukidien armeija lyötiin Thermopylain taistelussa vuonna 191 eaa. Sodankäynti siirtyi tämän jälkeen Vähään-Aasiaan ja muutamien pienempien tappioiden jälkeen, koko Antiokhoksen armeija lyötiin Magnesian taistelussa vuonna 190 eaa. Roomalaiset määräsivät Antiokhokselle ankarat rauhanehdot, joiden mukaan seleukidien laivasto supistettiin miltei olemattomiin ja kaikenlaiset liittoumat ja sodankäynti kiellettiin.


title: Rooman–Syyrian sota

text: Sotaan osallistui myös kuuluisa karthagolainen sotapäällikkö Hannibal, joka oli paennut roomalaisia Antiokhoksen hoviin.


title: Syyrian sota

text: Syyrian sodalla voidaan tarkoittaa ainakin seuraavia sotia:


title: Eremomelat

text: Eremomelat ("Eremomela") eli aiemmalta nimeltään arokertut on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aikaisemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttujen heimoon. Eremomeloihin kuuluu BirdLifen mukaan yhdeksän lajia.


title: Sharpay Evans

text:
Sharpay Evans on kuvittellinen henkilö High School Musical -elokuvista. Sharpay on itsekeskeinen kaiken huomion haluava supersöpö elokuvan pahis, joka ei niele häviötä ilman revanssia. Hän ei kaihda keinoja päästäkseen näyttelijämaailman huipulle. Sharpay pukeutuu aina hienoihin ja todella kalliisiin vaatteisiin. Sharpay on jokaisen High school -pojan suosikki. Hän on myös hemmoteltu kakara. Sharpay juonittelee jokaisessa High School Musical -elokuvassa jotain ovelaa mikä saa Troyn (Zac Efron) ja Gabriellan (Vanessa Hudgens) eristykseen. Sharpay on Draamakerhon pitkäaikainen puheenjohtaja. Sharpay haluaa aina olla paikan keskipiste.
Hän havittelee myös Gabriella Montezin poikaystävää, Troy Boltonia. Sharpayn pahin vihamies on Gabriella Montez. Sharpay jää East High'in opettamaan teatteri-ilmaisua. Sharpay tarvisee koulussakin ylimääräistä tilaa vaatteilleen.


title: Dikaiarkhos

text: Dikaiarkhos () (n. 350-285 eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi, kartografi, maantieteilijä, matemaatikko ja kirjailija. Hän oli kotoisin Messenestä. Dikaiarkhoksen teoksista on säilynyt ainoastaan osia. Hän kirjoitti ennen kaikkea Kreikan historiasta ja maantieteestä, jolla alalla hänen merkittävin teoksensa oli teos nimeltä "Kreikan elämä". Kartografian alalla Dikaiarkhos oli ensimmäisiä, joka käytti maantieteellisiä koordinaatteja. Hän kirjoitti myös filosofian ja politiikan alan teoksia.


title: Dikaiarkhos

text: Dikaiarkhos oli Feidiaan poika, ja hän syntyi Messenessä, Suur-Kreikkaan kuuluneessa Sisiliassa. Hän vietti kuitenkin suurimman osan elämästään Kreikassa ja erityisesti Peloponnesoksella. Dikaiarkhos oli Aristoteleen oppilas Lykeionin peripateettisessa koulussa. Hän oli muun muassa Theofrastoksen ystävä, ja omisti tälle eräitä teoksistaan. Eräistä hänen teostensa säilyneistä katkelmista voidaan päätellä, että hän olisi elänyt vielä vuonna 296 eaa. ja kuollut noin vuonna 285 eaa.


title: Dikaiarkhos

text: Dikaiarkhos oli antiikin aikana arvostettu sekä filosofina että hyvin monien eri alojen tuntijana. Hän kirjoitti lukuisia teoksia, ja muut kirjailijat viittaavat niihin usein. Teoksista on säilynyt useita katkelmia. Teoksiin kuuluu sekä maantieteen, politiikan, historian, filosofian että matematiikan alan teoksia. Niistä on kuitenkin hankala muodostaa luetteloa, koska monet, joihin viitataan erillisinä teoksina, vaikuttavat lähemmin tarkasteltuna olevan vain osia laajemmista teoksista.


title: Dikaiarkhos

text:
Dikaiarkhoksen kirjoittamiin maantieteen alan teoksiin kuuluvat:Strabonin mukaan Polybios arvosteli Dikaiarkhoksen maantieteen alan teoksia monesta syystä. Strabon itsekin oli tyytymätön siihen, kuinka Dikaiarkhos kuvasi läntistä ja pohjoista Eurooppaa, joilla alueilla hän ei ollut koskaan käynyt.
Teos "Uhrauksesta Ilionissa" () vaikuttaa viitanneen uhrimenoihin, jotka Aleksanteri Suuri toimitti Ilionissa eli Troijassa.


title: Dikaiarkhos

text: Lisäksi tunnetaan eräitä muita teoksia, jotka ovat luonteeltaan kieliopillisia ja joiden on uskottu myös olleen Dikaiarkhoksen kirjoittamia. Näihin kuuluvat "Alkaioksesta" () ja "Yhteenvetoja Euripideen ja Sofokleen juonista" (), Ne ovat kuitenkin saattaneet olla toisen Dikaiarkhoksen, lakedaimonialaisen grammaatikon, kirjoittamia. Sudan mukaan tämä oli Aristarkhos Samothrakelaisen oppilas. Häneen saattaa olla viittauksia Apollonios Dyskoloksen teoksissa.


title: Saint-Julien-Vocance

text: Saint-Julien-Vocance on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 229 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 26,42 neliökilometriä.


title: Iraklis Thessaloniki FC

text: Iraklis Thessaloiniki FC (tavallisesti Iraklis tai Iraklis FC) on kreikkalainen jalkapalloseura Thessalonikin kaupungista. Seura pelaa Beta Ethnikissa. Iraklis on perustettu vuonna 1908 ollen näin yksi vanhimmista jalkapalloseuroista Kreikassa (lempinimi onkin Γηραιός / Gireos, vanhat). Irakliksen nimi juontuu Kreikan mytologian Herakleksesta. Joukkue on voittanut 1976 Kreikka cupin sekä 1985 Balkan cupin. Thessalonikista tulee myös PAOK FC sekä Aris FC.


title: Taantuma (2008–2009)

text: Vuoden 2008–2009 taantuma eli talouden laskusuhdanne johtui monista erilaisista tekijöistä. Taantumaan johtivat korkea öljyn hinta, ruoan hinnan nousu, maailmanlaajuinen inflaatio, asuntojen korkeat hinnat ja lopulta rahoitussektorin kriisi. Yhdysvaltojen asuntolainoitukseen liittynyt subprime-kriisi muuttui finanssikriisiksi. Taantuman jälkeen euroalueella koettiin velkakriisi.


title: Taantuma (2008–2009)

text:
Merkittävä alkusysäyksen taantumalle antoi asuntojen hintojen romahtaminen Yhdysvalloissa ja sitä seuranneet laiminlyödyt asuntolainat. Romahdus johtui asuntojen "hintakuplasta", tilapäisesti keinotekoisen korkeasta hintatasosta. Eräs syy kuplaan oli niin sanottujen korkeariskisten subprime-asuntoluottojen myöntäminen periaatteessa luottokelvottomille henkilöille asunnon ostoa varten. Ihmisille myönnettiin helposti asuntoluottoja, koska pankit halusivat tehdä voittoa asuntojen nousevilla hinnoilla ja koska valtio painosti pankkeja antamaan yhä enemmän asuntoluottoja vähävaraisimmille. Lisäksi puolivaltiolliset Freddie Mac ja Fannie Mae olivat taanneet tai rahoittaneet puolet asuntolainoista. Vuonna 1997 säädetyt asuntolainojen veroedut paisuttivat nekin asuntokuplaa.
Taantuma alkoi näkyä jo vuoden 2007 alkupuolella ja elokuussa 2007 puhuttiin jo vakavasta pankkikriisistä. Pankit kärsivät tappioita myös CDS-luottotakuuhuijauksien takia. Osakkeiden kurssilasku alkoi monissa maailman suurissa pörsseissä touko-kesäkuussa 2008 ja kulminoitui voimakkaaseen romahdukseen Yhdysvaltain New Yorkin Wall Streetin pörsseissä maanantai-iltana 29.9.2008. Välitön syy tähän oli talouden elvytysehdotuksen kaatuminen kongressissa.


title: Taantuma (2008–2009)

text: Talouden elvytyslaki kaatui kongressissa ja Kaukoidässä oli tapahtunut romahdus. Maanantaina 29. syyskuuta S&P 500 -indeksi putosi 9 %, ja Dow Jonesin teollisuusindeksi romahti melkein 778 pistettä eli 6,98 %. Talouskriisi levisi Eurooppaan, ja muun muassa Islannissa valtio otti pankkeja haltuunsa.


title: Taantuma (2008–2009)

text: Taantumassa valtion kansantuote on supistunut kaksi vuosineljännestä peräkkäin.


title: Rūta Paškauskienė

text: Rūta Paškauskienė (s. 29. maaliskuuta 1979 Kaunas) on liettualainen pöytätennispelaaja.


title: Rūta Paškauskienė

text: Paškauskienė pelasi Pekingin olympialaisissa 2008, joissa hän eteni toiselle kierrokselle. Paškauskienė voitti naisten kaksinpelin EM-kisoissa vuonna 2008, ja hänellä on myös sekanelinpelin mestaruus 2007 EM-kisoista.


title: Ludlow Griscom

text: Ludlow Griscom (17. kesäkuuta 1890 New York – 28. toukokuuta 1959) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä, joka tunnetaan maasto-ornitologian pioneerina. Hän tutki ja keräsi myös kasveja.


title: Ludlow Griscom

text: Griscomin vanhemmat olivat Clement Acton Griscom ja Genevieve Sprigg Ludlow. Hän oli Frank Chapmanin suojatti, ja työskenteli myöhemmin Thomas Barbourin alaisena Harvardin yliopiston vertailevan eläintieteen osastolla ja kohosi sittemmin kuraattoriksi. 1920- ja 1930-luvuilla hän suoritti useita lintujen keräysretkiä Etelä- ja Keski-Amerikkaan. Hänen kuvailemiaan ja nimeämiään ovat muun muassa nyttemmin lähes varmuudella sukupuuttoon kuollut atitlaninuikku ("Podilymbus gigas"), ruskorintasieppari ("Xenotriccus callizonus") ja darienintangara ("Chlorospingus tacarcunae").


title: Ludlow Griscom

text: Griscom teki huolelliset muistiinpanot havaitsemistaan linnuista, jopa tavallisilla maastoretkillä kotipuolessa. Hänen retkimuistiinpanonsa ovat nähtävillä Peabody Essex Museumissa. Tutkimustensa pohjalta hän kehitteli nykyään hallitsevan menetelmän määrittää lintu maastossa tuntomerkkien avulla ilman, että sitä tarvitsee ampua. Griscom toimi sekä Allen Morganin että Roger Tory Petersonin ohjaajana. Hän avusti Petersonia tämän kirjoittaessa ensimmäistä määritysopasta.


title: Ludlow Griscom

text: Griscom jäi Harvardista eläkkeelle vuonna 1955. Vuonna 1957 hänelle tarjottiin American Ornithologists' Unionin (AOU) puheenjohtajuutta, mutta hän joutui eroamaan miltei välittömästi heikon terveytensä vuoksi. Hänen seuraajakseen tuli Ernst Mayr. Griscom kuoli Cambridgessa, ja hänet on haudattu Mount Auburnin hautausmaalle.


title: Ludlow Griscom

text: Alan korkein yhdysvaltalainen kunnianosoitus, American Birding Associationin "Ludlow Griscom Award for Outstanding Contributions to Regional Ornithology", nimettiin Griscomin kunniaksi.


title: Ludlow Griscom

text: Griscomin motto oli: ”Lintua ei tarvitse ampua tietääkseen, mikä se on.” (”One need not shoot a bird to know what it was.”)


title: Atanagild

text: Atanagild (k. 567) oli Espanjan visigoottikuningas 555–567.


title: Atanagild

text: Atanagild voitti vuonna 554 Bysantin keisarin Justinianus I:n lähettämien joukkojen tuella edeltäjänsä, kuningas Agila I:n. Bysantin joukot varmistivat Atanagildin aseman kuninkaana, mutta eivät voiton jälkeen suostuneetkaan luovuttamaan hänelle linnoitettuja satamia ja muita alueita. Atanagild yritti ajaa entiset liittolaisensa Iberian niemimaalta, mutta ei onnistunut siinä.


title: Atanagild

text: Bysantin lisäksi Atanagild joutui taistelemaan frankkeja ja sveebejä vastaan sekä Pyreneillä baskeja vastaan. Hän pystyi kuitenkin rakentamaan vahvan valtakunnan, jonka pääkaupunki oli hovinsa loistosta tunnettu Toledo. Atanagild oli naimisissa Goiswinthan kanssa, ja heillä oli kaksi tytärtä, Galsvinta ja Brunhilde. Atanagild naitti Galsvintan Neustrian kuninkaalle Kilperikille ja Brunhilden Austrasian kuninkaalle Sigebertille vähentääkseen frankkien suunnalta tulevaa hyökkäysvaaraa .


title: Atanagild

text: Atanagildia seurasi valtaistuimella hänen veljensä Liuva I.


title: OFI Kreeta

text: OFI Kreeta (kreik.ΟΦΗ - Όμιλος Φιλάθλων Ηρακλείου) on kreikkalainen jalkapalloseura Heraklionin kaupungista. Vuonna 1925 perustettu OFI pelaa Kreikan Superliigassa. OFI on pelasi pitkään yhtäjaksoisesti Kreikan korkeimmalla sarjatasolla vuodesta 1976 ja pudottuaan pääsarjasta palasi sinne vuonna 2018. OFI voitti Kreikan cupin 1987 sekä Balkan cupin kaudella 1988–1989.


title: OFI Kreeta

text: OFI:n mustat ja valkoiset värit juontuvat siitä, että perustamisen aikaan millään toisella kreetalaisella urheiluseuralla ei ollut kyseisiä värejä käytössään.


title: OFI Kreeta

text: OFI pelaa tällä hetkellä siis Kreikan ykkösdivarissa. AC-Milan legenda Gennaro Gattuso OFI:ssa kaudella 2014-2015 kun OFI pelasi vielä Superliigassa, mutta hänen pestinsä päättyi potkuihin.


title: OFI Kreeta

text:
UEFA Intertoto Cup
Balkan cup
Kreikan cup


title: Trista Rehn

text: Trista Nicole Sutter (o.s. Rehn) (s. 28. lokakuuta 1972 Indianapolis, Indiana) on yhdysvaltalainen julkisuuden henkilö. Hän on osallistunut muun muassa tositelevisio-ohjelmiin Unelmien poikamiestyttö (2003), Unelmien poikamies (2002), Tanssii tähtien kanssa (2005) ja Tristan ja Ryanin häät (2003). Hän on myös vieraillut komediasarjoissa Perheen kalleudet ("According to Jim") ja Melkein täydellinen  ("Less than Perfect").


title: Trista Rehn

text: Rehn oli vuonna 2003 "Maxim"-lehden Hot 100 -listan seitsemännellä sijalla.


title: Trista Rehn

text: Trista Rehn ja Ryan Sutter menivät naimisiin 6. joulukuuta 2003. Heillä on kaksi lasta, poika Maxwell (s. 2007) ja tytär Blakesley (s. 2009). Rehn on opiskellut Indianan ja Miamin yliopistoissa.


title: Kottaraiset (suku)

text: Kottaraiset ("Sturnus") on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kottaraisten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 2 lajia.


title: Ivar Hortling

text: Ivar Johannes Hortling (19. maaliskuuta 1876 Oulu – 13. helmikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen lintutieteilijä ja kieltenopettaja, oppiarvoltaan filosofian tohtori.


title: Ivar Hortling

text: Hortlingin vanhemmat olivat lääninkamreeri, kamarineuvos Johan Gustaf Hortling (1839–1899) ja Olga Beata Amalia Ståhlberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1894 Oulun ruotsalaisesta lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1899, maisteriksi 1900, lisensiaatiksi 1908 ja tohtoriksi 1910.


title: Ivar Hortling

text: Hortling toimi ruotsin, saksan ja ranskan kielen opettajana ja myöhemmin rehtorina Brändö Svenska Samskolanissa (1920–1922) ja Helsingin Svenska Lyceumissa. Hän jäi eläkkeelle 1943. Hortling oli perustamassa Suomen Lintutieteellistä Yhdistystä ja sen lehteä "Ornis Fennicaa", jota hän myös toimitti noin seitsemän vuotta. Hortling oli tuottelias kirjoittaja. Pääasiassa hän tutki lintujen muuttoa ja selvitteli muun muassa Oulujärven ja Porin Yyterin merkitystä lintujen muuttokauden aikaisina kokoontumispaikkoina.


title: Ivar Hortling

text: Vuoden 1918 sisällissodan aikana Hortling osallistui Kirkkonummen taisteluihin Länsi-Uudenmaan suojeluskuntalaisista kootun "Sigurdskårenin" mukana ja oli puolitoista kuukautta sotavankina Helsingissä. Hän julkaisi kokemuksistaan muistelmateoksen vielä samana vuonna.


title: Ivar Hortling

text: Hänen poikansa Herman Hortling oli sisätautiopin dosentti, perinnöllisyys- ja kromosomitutkija.


title: Kim Yong-nam

text: Kim Yong-nam (s. 4. helmikuuta 1928) on pohjoiskorealainen poliitikko ja maan parlamentin, Korkeimman kansanneuvoston, puheenjohtaja. Häntä pidetään maan toiseksi vaikutusvaltaisimpana henkilönä.


title: Kim Yong-nam

text: 1950-luvulla Kim opiskeli Neuvostoliitossa. Vuonna 1956 hän alkoi työskennellä Korean työväenpuolueen keskuskomitean ulkopolitiikan osastolla. Vuonna 1961 hänestä tuli Korean työväenpuolueen varakansanedustaja, ja vuonna 1972 hänet valittiin keskuskomitean ulkopolitiikan osaston jäseneksi. Vuodesta 1930 Kim on ollut myös politbyroon jäsen. Ulkoministerinä hän toimi vuosina 1983–1998. Nykyisessä virassaan Kim on ollut vuodesta 1998.


title: Kim Yong-nam

text: Kim Jong-nam oli 1940-, 1980- ja 1990-luvuilla usein presidentti Kim Il-sungin mukana tämän ulkomaanmatkoilla. Nykyään hän on ollut usein edustamassa maataan esimerkiksi valtiovierailuilla ja olympialaisissa. Teoriassa Kim Yong-nam, Kim Jong-un ja pääministeri Choe Yong-rim ovat maan kolmijäseninen valtionjohto, mutta käytännössä kaikki valta oli Kim Jong-Unin käsissä.


title: Ranskan väestö

text: Tämä artikkeli käsittelee Ranskan väestöä ja sen keskeisiä ominaisuuksia, kuten etnisiä ryhmiä, kieltä, uskontoa, väestönkasvua sekä maahan- ja maastamuuttoa.


title: Ranskan väestö

text: Ranskan asukas tai Ranskassa syntynyt ja maan kansalaisuuden omaava henkilö tunnetaan nimellä ranskalainen. Koska Ranskassa kaikki kansalaisuuden saaneet asukkaat luetaan myös etnisesti ranskalaisiksi eikä vähemmistökansoja virallisesti ole, tarkkoja luotettavia tilastoja eri etnisten populaatioiden koosta on hyvin vähän. "Metropolitan"-alueen eli Ranskan Euroopanpuoleisen osan (manner-Ranska saaristoineen sekä Korsika) etninen väestö koostuu "CIA World Factbook"-julkaisun mukaan kuitenkin etupäässä "kelttiläisistä ja latinalaisista kansoista" - käytännössä siis kansoista, joiden historialliset juuret ovat Brittein saarilla ja muinaisessa Rooman valtakunnassa, kuten ranskalaiset ja bretonit. Merkittävimmiksi vähemmistöiksi mainitaan lisäksi "teutooniset kansat" (etupäässä saksalaiset ja hollantilaiset), baskit, pohjoisafrikkalaiset, slaavit sekä indokiinalaiset (etupäässä thait, vietnamilaiset, burmalaiset ja kambodzalaiset). Merentakaisten alueiden väestö on sekin monipuolista koostuen mm. Karibian negrideistä, valkoisista, mulateista, kaakkoisaasialaisista, kiinalaisista ja Amerikan alkuperäiskansoista.


title: Ranskan väestö

text: Bretonit ovat yksi Ranskan alkuperäiskansoista, joka asuu Luoteis-Ranskassa Bretagnen alueella.


title: Ranskan väestö

text: Baskit ovat yksi Ranskan alkuperäisväestöistä, joka asuu Lounais-Ranskassa Espanjan rajan tuntumassa sekä Espanjan puolella Baskimaan maakunnassa.


title: Ranskan väestö

text: Ranskan merkittävimmät arabiryhmät ovat algerialaiset, tunisialaiset ja marokkolaiset, ja valtaosa heistä on islaminuskoisia. Joissain kaupungeissa muslimiväestö saattaa kattaa hyvin huomattavan osuuden väkiluvusta: esimerkiksi Marseillessa joka neljäs asukas on islaminuskoinen.


title: Ranskan väestö

text: Maan ainoa valtakunnallisesti virallinen kieli on ranska, minkä lisäksi metropolitan-alueella tunnetaan paikalliskielet bretoni, Luoteis-Ranskan gallo, Pohjois-Ranskan picardi, Itä-Ranskan arpitaani, Etelä-Ranskan oksitaani, korsika, baski, Pyrénées-Orientales'n katalaani ja Belgian raja-alueen valloni. Eri alueilla on myös useita omia murteita, kuten Alsacen elsassi ja ranskan flaami (hollannin murre). Oksitaanin paikallismurteisiin lukeutuvat provensaali (niçardin, maritimin ja rodanencin alamurteineen), gaskoni (béarnaisin ja aranésin alamurteineen), lengadoucien, limousin, vivaro-alpin ja auvergnat. Metropolitan-alueen kielistä ranskan lisäksi bretonilla, gallolla, baskilla, oksitaanilla, korsikalla, arpitaanilla ja katalaanilla oli virallinen asema niillä alueilla, joilla niitä puhutaan.


title: Ranskan väestö

text: Merentakaisilla alueilla puhutaan lisäksi erilaisia ranskaan pohjautuvia kreolikieliä, kuten Martiniquen, Guadeloupen ja Saint Barthélemyn antillien kreoli, Ranskan Guayanan haiti ja ranskan guayana, saint barthélemyn ranska, réunion sekä Uuden Kaledonian tayo. Kreolikielten lisäksi alueilla tunnetaan muitakin paikallisia kieliä, mm. tahiti, Mayotten maore sekä 30 Uudessa Kaledoniassa tunnettua malaijilais-polynesialaista kanak-kieltä. Merentakaisten alueiden lukuisista kielistä ainoastaan tahitilla ja kanak-kielillä oli alkuperäisalueillaan virallinen asema.


title: Ranskan väestö

text: Paikalliskielet ovat suuresta määrästään huolimatta kuitenkin nopeaa vauhtia katoamassa, mikä johtuu osittain Ranskan valtion kielipolitiikasta ja ranskan tukemista maan ainoana virallisena kielenä. Vuonna 1999 Ranskan kielen kansallisen instituutin johtaja Bernard Cerquiglini nimesi Koulutus- ja teknologiaministeriölle sekä Kulttuuri- ja kommunikaatioministeriölle kirjoittamassa raportissaan "Les Langues de la France" kahdeksan metropolitan-alueen ja peräti 67 merentakaisten alueiden kieltä, jotka tulisi hyväksyä Euroopan alueellisten tai vähemmistökielten peruskirjaan. Kyseisten kielten aseman vahvistamista vähemmistökieliksi vaikeuttaa kuitenkin se, että vaikka Ranska on allekirjoittanut peruskirjan, se ei ole toistaiseksi vahvistanut sitä.


title: Ranskan väestö

text: Metropolitan-alueen suurimmat uskonnolliset ryhmät kokonaisväestöön suhteutettuna ovat seuraavat:


title: Ranskan väestö

text: Merentakaisilla alueilla harjoitetaan pääasiassa roomalaiskatolisuutta, protestantismia, hindulaisuutta, islamia, buddhalaisuutta ja erilaisia pakanauskontoja.


title: Ranskan väestö

text: Vaikka Ranskalla on tunnetusti pitkät perinteet katolisena maana, kirkko ja valtio on virallisesti erotettu toisistaan eikä tavallisissa kouluissa täten ole uskonnon opetusta. Myös burkhan kaltaisten kasvot peittävien huivien pito on kielletty ja osa ihmisistä on kokenut sen uskonnollisena syrjintänä. Asian taustalla vaikuttavat kuitenkin muut kuin uskonnolliset syyt: se liittyy Ranskassa vuonna 2011 voimaan tulleeseen lakiin, jonka mukaan kasvoja ei saa peittää niin ettei voi tulla tunnistetuksi julkisella paikalla.


title: Ranskan väestö

text: Ranskan asukasluku oli 65 951 611 henkeä heinäkuussa 2013, joista 62 814 233 asui metropolitan-alueella ja loput merentakaisilla alueilla. Se on täten maailman 22. väkirikkain valtio. Vuonna 2013 väestönkasvu oli 0,47 % suurempaa edellisvuoteen verrattuna. Samana vuonna kuoli 12,6 ja kuoli 8,96 henkilöä jokaista 1 000 asukasta kohti.


title: Ranskan väestö

text: Ranskalaisia pidetään kelttiläiset ja romaaniset juuret omaavana kansana, ja heidän esi-isänsä ovat kulkeutuneet maahan pääasiassa pohjoisesta ja idästä. Gallialaiset olivat yksi nykyisen Ranskan varhaisimmista yhtenäisistä kansoista, ja heidän jälkeensä saapuneet frankit antoivat maalle sen nykyisen nimen. Sittemmin myös roomalaiset valloittajat ovat vaikuttaneet paikalliseen väestöön ja geeniperimään. Nykyistä Ranskaa vastanneen alueen väkiluku kasvoi noin 2500 eaa. 5 miljoonaan ja noin 400-luvulla jaa. 10 miljoonaan. 0-500-lukujen välillä väkiluku oli noussut jyrkästi, mutta kääntyi sen jälkeen ensikertaa merkittävään laskuun. Laskusuuntaus loppui hieman ennen 1000-lukua ja kääntyi jälleen jyrkkään nousuun. 1350-luvulla väkiluvun äkillisessä jyrkässä putoamisessa näkyy mustan surman vaikutus.


title: Ranskan väestö

text: 1800-luvun alusta lähtien Ranskan väkiluvun kehitys ei ole ollut tyypillinen länsimaille. Toisin kuin monet muut länsimaat, Ranska ei kokenut suurta väkiluvun kasvua 1800-luvulla tai 1900-luvun alussa. Ranskan syntyvyys pieneni huomattavasti aiemmin kuin muulla Euroopalla. Täten väkiluvun kasvu oli hidasta 1800-luvulla ja aallonpohja saavutettiin ennen ensimmäistä maailmansotaa. Samaan aikaan myös Yhdistyneen kuningaskunnan ja Saksan väkiluvut junnasivat paikallaan. Ensimmäisen maailmansodan tappiot selittävät osin Ranskan väkiluvun yhtäkkisen luhistumisen, ja uusi yhtä dramaattinen lasku koettiin myös Toisen maailmansodan myötä. Vuosien 1946-1973 välillä toivuttiin sotien tuhoista ja väestönkasvukin lähti etenemään hieman jyrkempään nousuun kuin mitä se oli ollut sotaa edeltäneinä vuosina. Osittain voimakkaaseen väestönkasvuun vaikutti myös se, että 1950-luvulla Ranskaan alkoi saapua paljon maahanmuuttajia sen entisistä siirtomaista, ensisijaisesti Pohjois-Afrikan arabeja, mutta myös mustia afrikkalaisia kuten senegalilaisia ja kamerunilaisia. Vuonna 1974 koettu talouskriisi kuitenkin jälleen hidasti väestönkasvua, koska laman myötä ihmiset eivät voineet elättää yhtä montaa lasta kuin aiemmin. Vuonna 2010 syntyvyys saavutti yhden kuluneen vuosikymmenen ennätyslukemista 828 000 syntyneen lapsen myötä.


title: Ranskan väestö

text: Vuonna 2013 maan ikäjakauma oli seuraava:


title: Ranskan väestö

text:
Ikäluokan 25-54 suuren koon muihin luokkiin verrattuna selittää ennen vuoden 1974 kriisiä vallinnut taloudellisesti vakaa aika: kansalaisilla oli tuolloin varaa hankkia enemmän lapsia kuin lamavuosina. Vuonna 2013 väestön mediaani-ikä oli kokonaisuudessaan 40,6 vuotta, miehillä 39,1 vuotta ja naisilla 42,1 vuotta. Keskimääräinen eliniänodote oli kokonaisuudessaan 81,56 vuotta (maailman 15. korkein), miehillä 78,45 vuotta ja naisilla 84,82 vuotta.
Vuonna 2013 sukupuolijakauma oli ikäryhmittäin jaoteltuna seuraava:


title: Ranskan väestö

text: Kaiken kaikkiaan ikäluokissa 0-54 miehiä oli melko tasaisesti hieman naisia enemmän, ja vasta 55. ikävuodesta eteenpäin hieman naisia vähemmän. Tästä huolimatta he kattoivat pienemmän osan kokonaisväestöstä: vain 0,96 miestä yhtä naista kohti.


title: Ranskan väestö

text: Katolisuudestaan huolimatta Ranskassa avioliittojen määrä on kääntynyt loivaan laskuun, ja siellä onkin Ruotsin jälkeen maailman toiseksi eniten avoliittoja. Eräs suosittu vaihtoehto naimisiinmenolle on eräänlaista rekisteröityä parisuhdetta vastaava ns. Pacs-sopimus (kumpikin osapuoli mm. saa erotilanteessa pitää omaisuutensa kokonaan), joka on nykyisin lähes yhtä yleinen ratkaisu kuin avioliittokin: vuonna 2010 ensin mainittuja kirjattiin yli 200 000 ja jälkimmäisiä noin 250 000 kappaletta. Samalla Pacs-sopimusten määrä kasvoi 13 %:lla edellisvuoteen verrattuna. Kuten muissakin kehittyneissä maissa, myös Ranskassa ensimmäisen avioliiton solmimisen ikä on merkittävästi noussut viimeisten vuosikymmenien aikana: vuonna 2010 se oli miehillä keskimäärin 31,7 vuotta ja naisilla 29,8 vuotta.


title: Ranskan väestö

text: Homoseksuaalit ovat voineet mennä virallisesti naimisiin toukokuusta 2013 lähtien, mikä on herättänyt myös paljon vastustusta. Uusi laki ei kuitenkaan koske sellaisista maista tulevia henkilöitä joissa saman sukupuolen väliset avioliitot eivät ole sallittuja ja joiden kanssa Ranska on aikanaan allekirjoittanut yhteisen sopimuksen.


title: Ranskan väestö

text: Vuonna 2013 Ranskaan saapui 1,1 maahanmuuttajaa jokaista 1 000 asukasta kohti. Vuonna 2010 kaupunkiväestön osuus kattoi 85 % kokonaisväestöstä ja vuosittainen kaupungistumisaste oli 1 %.


title: Ranskan väestö

text: Suurimmat metropolialueet (suurimmat kaupungit esikaupungit mukaan lukien ja joissain tapauksissa kaksi suurta lähikaupunkia keskenään yhtenäiseksi alueeksi luettuna) vuonna 2009 olivat seuraavat:


title: Ranskan väestö

text: Suurimmat yksittäiset kaupungit vuonna 2010 olivat vastaavasti seuraavat:


title: Ranskan väestö

text: Kokonaisasukasluku kattaa myös ihmiset, jotka asuvat suurosan ajasta muualla, mutta joilla on kuitenkin oma asunto kyseisellä paikkakunnalla.


title: Ranskan väestö

text: Vuonna 2013 Ranskan työvoima käsitti 29,94 henkilöä. Vuonna 2005 työvoimasta 71,8 % oli keskittynyt palvelualan, 24,3 % teollisuuden ja 3,8 % maatalouden sektorille. Vuonna 2013 työttömyysprosentti oli 10 % ja vuonna 2012 9,8 %. Vuonna 2012 nuorisotyöttömyysprosentti (ikäluokat 15-24) oli kokonaisuudessaan peräti 23,8 %: miehillä 23,9 % ja naisilla 23,7 %.


title: Ranskan väestö

text: Vuonna 2004 tulojen ja kulutuksen alimpaan 10 %:iin kuului 3 % kotitalouksista ja korkeimpaan 10 %:iin peräti 24,8 % kotitalouksista. Vuonna 2008 tulojakauma oli valtakunnallisella tasolla 32,7 - mikä on sama lukema kuin jo vuonna 1995 - eivätkä perheiden väliset tuloerot täten ole maassa kovinkaan suuret. Vuonna 2010 kuitenkin 7,8 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Ranskan väestö

text: Vuonna 2010 ensisynnyttäjän keskimääräinen ikä oli Ranskassa 30 vuotta. Vuonna 2013 maan kokonaishedelmällisyysluku oli 2,08, joka on Euroopan unionin suurin luku (mikäli Tanskan erillisalueita Färsaaria ja Grönlantia ei lasketa) ja enemmän kuin mm. Yhdysvaltojen, Kiinan ja Venäjän vastaava luku. Hedelmällisyysluku onkin kasvanut huomattavasti muutamien viimevuosien aikana: vuonna 2010 se oli 2,01, mikä oli kuitenkin tuolloin vastaavasti korkein lukema sitten 1970-lukua edeltäneiden vauvabuumi-vuosien.


title: Futsalin maailmanmestaruuskilpailut 2004

text: Vuoden 2004 futsalin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Kiinan Taipeissa 21. marraskuuta - 5. joulukuuta. Kisat olivat viidennet maailmanmestaruuskilpailut FIFA:n alaisuudessa.


text: Maailmanmestaruuden voitti hallitseva mestari Espanja, joka kukisti finaalissa Italian. Ennakkosuosikki ja kolme ensimmäistä mestaruutta voittanut Brasilia jäi pronssille hävittyään Espanjalle välierässä rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Mestaruus oli Espanjalle toinen.


text: Kisojen parhaaksi pelaajaksi valittiin Brasilian Falcão, joka voitti myös turnauksen maalikuninkuuden.


text: Maailmanmestaruuskilpailujen karsintoihin osallistui yhteensä 84 maata, joiden lisäksi isäntämaa Kiinan Taipei pääsi kisoihin automaattisesti. Isäntämaan ohella Tšekki pääsi ensimmäistä kertaa lopputurnaukseen.


text: Kisoihin päässeet joukkueet olivat:


title: Ilmari Välikangas

text: Ilmari Välikangas, vuoteen 1906 saakka Buddén (5. joulukuuta 1884 Tampere – 2. heinäkuuta 1959 Helsinki), oli suomalainen hydrobiologi ja lintutieteilijä, museomies ja Helsingin yliopiston eläintieteen professori.


title: Ilmari Välikangas

text: Välikangas oli vesieliöstön tuntija, joka teki väitöskirjansa vuonna 1926 Helsingin merialueen planktonista. Välikangas työskenteli Helsingin yliopiston Eläinmuseon kustoksena (museonhoitajana) 1919–1938 ja vuosina 1938–1954 eläintieteen professorina.


title: Ilmari Välikangas

text: Välikankaan lintutieteellisen tutkimuksen pääkohde oli lintujen muuttoreittien selvittäminen rengastuslöytöjen avulla. Merkittävimmät lintutieteelliset julkaisut olivat pikkukajavien Suomeen ajautumista vuonna 1929 käsitellyt kirjoitus, Suursaaren linnuston laaja tutkimus sekä siihen liittyen idänuunilinnun leviämishistorian selvitys.


title: Ilmari Välikangas

text: Sisällissodan aikana 1918 Välikangas osallistui suojeluskuntalaisena Helsingin valtaukseen. Välikangas oli perustamassa Suomen Lintutieteellistä Yhdistystä vuonna 1924 ja toimi yhdistyksen puheenjohtajana 1935–1948. Hän toimi Vanamo-seuran sekä kansainvälisen limnologian varapuheenjohtajana ja oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Uransa alussa hän teki merkittävän työn tietosanakirjan toimittajana, ja lopussa toimi Ylioppilastutkintolautakunnan jäsenenä ja puheenjohtajana.


title: Ilmari Välikangas

text: Ilmari Välikankaan vanhemmat olivat kouluneuvos Emil Johannes Buddén ja Johanna Augusta Granit. Hänen veljiään olivat suurlähettiläs Eino Wälikangas ja arkkitehti Martti Välikangas. Hänen poikansa oli Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Aarne I. Välikangas.


title: Polyteekkarimuseo

text: Polyteekkarimuseo on vuonna 1958 perustettu Suomen vanhin opiskelijoiden kulttuurihistoriaa esittelevä museo. Museota ylläpitää Aalto-yliopiston ylioppilaskunta ja sen tarkoituksena on tallettaa ja esitellä yleisölle teekkarikulttuuriin sekä teknillisen alan opetukseen ja tutkimukseen liittyvää esineistöä ja dokumentteja. Polyteekkarimuseosta vastaa ylioppilaskunnan arkistonhoitaja museonjohtajana ja museon intendentti sekä hänen johtamansa museojaosto. Polyteekkarimuseo on Unescon alaisen Kansainvälisen museoneuvoston (ICOM) jäsen.


title: Naisten jalkapallon maailmanranking

text: Naisten FIFA-ranking on FIFA:n luoma pistejärjestelmä naisten jalkapallomaajoukkueille. Rankingiin vaikuttaa neljän viime vuoden aikana pelatut pelit (painotettuna 100% - 50% - 30 % - 20%). Jotta ranking lasketaan, on joukkueen pelattava vuodessa vähintään viisi peliä.


title: Naisten jalkapallon maailmanranking

text: Tilanne 7. joulukuuta 2018.


title: Hannu Kaiharju

text: Hannu Kaiharju ent. Hildén (4. lokakuuta 1881 Tervola – 28. maaliskuuta 1953) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Isak August Hildén ja Edla Margareeta Holck. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Aino Edit Sihvosen kanssa.


title: Hannu Kaiharju

text: Hildén kirjoitti ylioppilaaksi Kemin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1904 ja liittyi Pohjois-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla ja lääketieteellisessä tiedekunnassa vuosina 1904–1913. Lääketieteen alkututkinnon hän suoritti vuonna 1908. Kaiharju suoritti Tykistön ampumakoulun vuosina 1920–1921 ja Rannikkotykistön ampumakoulun ylemmän kurssin vuonna 1925.


title: Hannu Kaiharju

text: Hildén toimi vuonna 1916 jääkärietapin järjestäjänä Tervolassa ennen liittymistään itsekin vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 14. syyskuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan 1. komppaniaan 3. maaliskuuta 1917. Hän vaihtoi nimensä vuonna 1917 Kaiharjuksi ja osallistui Libaussa samana vuonna järjestetyille sotakoulun B-kursseille.


title: Hannu Kaiharju

text: Kaiharju saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin ensin koulutusaliupseeriksi ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella sekä Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa.


title: Hannu Kaiharju

text: Kaiharju palveli sisällissodan jälkeen edelleen joukkueenjohtajana 2. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2. Rykmentistä hänet siirrettiin 4. syyskuuta 1918 Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4:ään, mikä tunnettiin myöhemmin nimellä Tampereen rykmentti. Rykmentin sisällä hänet siirrettiin rahastonhoitajaksi 2. pataljoonaan 16. syyskuuta 1919. Rannikkotykistöön hänet siirrettiin 5. toukokuuta 1920 ja sijoitettiin ensin jaosjohtajaksi Rannikkotykistörykmentti 2:een ja 20. maaliskuuta 1921 alkaen rykmentin aseupseeriksi sekä 1. elokuuta 1921 alkaen hän toimi päällikkönä eri pattereissa aina vuoteen 1934 saakka, jolloin hänet nimitettiin rykmentin yleisesikuntaupseeriksi. Kaiharju toimi armeija aikanaan aliupseerikoulun johtajana vuosina 1927–1928 ja oli lyhyitä aikoja patteriston komentajan viransijaisena vuosina 1923–1926.


title: Hannu Kaiharju

text: Kaiharju erosi armeijasta säädetyn eroamisiän perusteella 4. lokakuuta 1934 ja siirtyi Helsinkiin Oy Alkoholiliikkeen palvelukseen.


title: Hannu Kaiharju

text: Talvisotaan Kaiharju osallistui aseupseerina Koiviston alalohkolla ja teknisen toimiston päällikkönä Ristiniemen alalohkolla. Välirauhan aikana hänet siirrettiin teknisen toimiston päälliköksi Ryssänkarin alalohkolle. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin talouspäälliköksi ja myöhemmin komppanianpäälliköksi Rannikkoprikaatin 1. pataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin Jalkaväenkoulutuskeskus 19:sta. Vuonna 1941 hänet siirrettiin alaleirin päälliköksi Sotavankileiri 6:een. Armeijasta hän jäi eläkkeelle vuonna 1949. Hänet haudattiin Tervolaan.


title: Hannu Kaiharju

text: Kaiharju toimi Rannikkotykistörykmentti 2:n kunnianeuvoston jäsenenä vuosina 1927 ja 1931–1932.


title: Veen

text: Veen voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Carrefour (Haiti)

text: Carrefour () on Haitin toiseksi suurin kaupunki, jossa on vajaat puoli miljoonaa asukasta. Se kuuluu Haitin pääkaupungin Port-au-Princen yli 2 miljoonan asukkaan metropolialueeseen. Kaupunki sijaitsee vain noin 10 km:n päässä pääkaupungin keskustasta länteen.


title: Carrefour (Haiti)

text: Carrefour on köyhää ja slummiutunutta esikaupunkialuetta, jossa perheet elävät usein vain yhden dollarin päivittäisellä tulotasolla. Kaupunki on kasvanut viime vuosikymmenten aikana nopeasti väen muuttaessa maaseudulta pääkaupunkialueelle, vaikka muuttajille ei ole ollut tiedossa työ- tai koulutuspaikkaa tai edes asuntoa. Monet naiset hankkivat elantoaan esimerkiksi kalaa ja hedelmiä myyvinä katukauppiaina, ja myös lapsien työskentely on yleistä. Vain harvoilla on varaa koulunkäyntiin. Vanhempien miesten joukossa on vielä runsaasti kalastajia, jotka pyydystävät saaliinsa saastuneelta pääkaupungin edustan merialueelta kaduille kaupattavaksi.


title: Carrefour (Haiti)

text: Puhtaan käyttöveden heikko saatavuus on kaupungin suurimpia ongelmia. Nuoriso on jengiytynyttä ja väkivaltaisuudet ovat yleisiä. Köyhyyden ja koulutusmahdollisuuksien puutteen vuoksi monet nuoret ajautuvat rikollisuuden ja prostituution pariin. Pahamaineisella "Feuillesin" slummialueella tapahtui vuonna 1999 Haitin poliisin tekemä yhdentoista nuoren miehen väkivaltainen teloitusmurha, joka sai kansainvälistä huomiota.


title: Carrefour (Haiti)

text: Vuoden 2010 tammikuussa sattuneen maanjäristyksen keskus osui vain noin kymmenen kilometrin päähän Carrefourista lounaaseen. Järistystä alettiin jopa kutsua Carrefourin nimellä. Pian järistyksen jälkeen erään radioaseman arvion mukaan koko Carrefourin kaupunki tuhoutui järistyksessä.


title: NHL-kausi 2008–2009

text: NHL-kausi 2008–2009 oli National Hockey Leaguen 91. kausi. Se alkoi 4. lokakuuta 2008 ja runkosarja päättyi 12. huhtikuuta. Pudotuspelit päättyivät 12. kesäkuuta 2009, jolloin Pittsburgh Penguins varmisti Stanley Cupin voiton Detroit Red Wingsistä 4-3.


title: NHL-kausi 2008–2009

text: Montreal Canadiens isännöi 100-vuotisen historiansa kunniaksi NHL:n All Stars -ottelun 25. tammikuuta Bell Centressä.


title: NHL-kausi 2008–2009

text: Kausi avattiin Tukholmassa ja Prahassa.


title: NHL-kausi 2008–2009

text:
y= divisioonan voittaja
x= varmistanut pudotuspelipaikkansa
z= konferenssin voittaja
* = divisioonan johtaja


title: Sydney Harbour Bridge

text: Sydney Harbour Bridge on teräksinen kaarisilta Sydneyssä Australiassa. Sillan rakennustyöt aloitettiin 28. heinäkuuta 1923 ja se avattiin liikenteelle 19. maaliskuuta 1932. Guinnessin ennätysten kirja listaa sillan maailman leveimmäksi pitkän jännevälin sillaksi. Pituudeltaan se on maailman neljänneksi pisin yhden jännevälin teräskaarisilta.


title: Sydney Harbour Bridge

text: Sydney Harbour Bridgen suunnitteli John Bradfield, jonka mukaan myös sillan yli kulkeva tie, Bradfield Highway on saanut nimensä. Sillan yksityiskohtaisen suunnitelman toteutti Ralph Freeman.


title: Georges-Henri Lévesque

text: Georges-Henri Lévesque C.C., O.Q., (16. helmikuuta 1903 – 15. tammikuuta 2000) oli kanadalainen dominikaani. Hän sai katolisen pappisvihkimyksensä vuonna 1928.


title: Georges-Henri Lévesque

text: Lévesque sai useita huomattavia tunnustuksia, kuten vuonna 1983 Pearsonin rauhanmitalin. Hän oli Royal Society of Canadan jäsen vuodesta 1949 ja Order of Canadan "Companion" vuodesta 1979. Hänestä tuli myös Ordre national du Québecin officer vuonna 1985.


title: Georges-Henri Lévesque

text: Lévesque työskenteli kotimaassaan muun muassa Lavalin yliopistossa, jossa hän oli sosiaalitieteiden tiedekunnan dekaanina vuoteen 1955. Hän oli Ruandan kansallisen yliopiston ensimmäinen rehtori vuosina 1963–1972.


title: Espanjan futsalmaajoukkue

text: Espanjan futsalmaajoukkue edustaa Espanjaa futsalin kansainvälisissä otteluissa. Sitä hallinnoi Espanjan kuninkaallinen jalkapalloliitto.


title: Espanjan futsalmaajoukkue

text: Espanjan maajoukkue on ollut mukana toistaiseksi kaikissa FIFA:n ja UEFA:n järjestämissä futsalin arvokisoissa. Se on voittanut maailmanmestaruuden kahdesti vuosina 2000 ja 2004 sekä Euroopan-mestaruuden kuudesti. Mitalien ulkopuolelle Espanja on jäänyt ainoastaan ensimmäisissä MM-kisoissa 1989.


title: Lucius Anicius Gallus

text: Lucius Anicius Gallus (100-luku eaa.) oli roomalainen sotilas ja poliitikko. Hän toimi preettorina vuonna 168 eaa., jolloin hän kukisti Illyrian kuningas Gentiuksen illyrialaisten pääkaupungissa Skodrassa. Seuraavana vuonna hänen preettorinkauttaan jatkettiin ja hän sai propreettorinviran. Gallus valloitti samana vuonna Epeiroksen ja vietti triumfin voittojensa kunniaksi. Gallus valittiin vuonna 160 eaa. konsuliksi yhdessä Marcus Cornelius Cetheguksen kanssa.


title: Mont-Louis

text: Mont-Louis () on kunta Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Pradesin arrondissementtiin ja Mont-Louisin kantoniin. Kunnassa oli 284 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 728,2 as./km². Mont-Louisin pinta-ala on 0,4 neliökilometriä.


title: Mont-Louis

text: Mont-Louisin naapurikunnat ovat La Llagonne pohjoisessa, Sauto koillisessa sekä La Cabanasse muissa ilmansuunnissa. Mont-Louisista on matkaa La Cabanasseen 1,2 kilometriä, Saint-Pierre-dels-Forcatsiin 1,6 km, La Llagonneen 1,9 km, Planèsiin 2,5 km, Sautoon 2,6 km, Bolquèreen 3,5 km ja Fontpédrouseen 4,9 km.


title: Mont-Louis

text: Vuonna 2008 Mont-Louisin sitadelli ja kaupunginmuurit hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon yhdessä 12 muun Sébastien Le Prestre de Vaubanin suunnitteleman linnoituksen kanssa.


title: Horsmakiitäjä

text: Horsmakiitäjä ("Deilephila elpenor") on suurikokoinen kiitäjäperhoslaji.


title: Horsmakiitäjä

text:
Horsmakiitäjä on hyvin helposti tunnistettava perhonen. Väriltään se on oliivinvihreä ja räikeän vaaleanpunainen. Etusiivet ovat pohjaväriltään oliivinvihreät ja niissä on siiven takareunasta siiven kärkeen suuntautuneita vaaleanpunaisia juovia. Takasiivet ovat vaaleanpunaiset ja niiden tyvessä on mustaa väriä. Ruumis on tukeva ja pohjaväriltään oliivinvihreä. Selkäpuolella, keskiruumissa on selviä vaaleanpunaisia juovia ja takaruumiin keskellä on yksi perhosen vartalon suuntainen vaaleanpunainen raita. Siipiväli on 50–70 mm, naaraat ovat yleensä koiraita kookkaampia.
Horsmakiitäjää muistuttava perhoslaji on pikkukiitäjä ("Deilephila porcellus"), joka on kuitenkin selvästi pienikokoisempi. Myös horsmakiitäjän ja pikkukiitäjän risteymiä tunnetaan.


title: Horsmakiitäjä

text: Lajin toukkia tapaa varmimmin maitohorsmilla. Toukat ovat karvattomia ja väriltään vihreitä tai myöhemmässä vaiheessa ruskeita. Toukan etuosassa on kaksi paria saalistajia harhauttavia mustia silmätäpliä ja peräpäässä selvästi erottuva mustavalkoinen piikki. Piikki erottaa horsmakiitäjän toukan muuten hyvin samantapaisesta pikkukiitäjän toukasta. Täysikasvuinen toukka on 70–80 mm pitkä.


title: Horsmakiitäjä

text:
Laajalti Euroopassa ja Aasiassa tavattava perhoslaji, jonka esiintymisalue ulottuu muutamana ulkonäöltään hieman poikkeavana eri alalajina Iberian niemimaalta Intiaan ja Japaniin. Horsmakiitäjä on levinnyt ihmisen mukana myös Kanadan länsiosiin. Suomessa horsmakiitäjä on yleinen laji, jota tavataan ainakin Oulun korkeudelle asti. Pohjoiseen mennessä laji harvinaistuu. Lentoaika on yhtenä sukupolvena kesäkuun alusta elokuun alkuun, harvoin toisena sukupolvena syyskuussa.
Horsmakiitäjä viihtyy monenlaisissa ympäristöissä metsänreunoista niittyihin ja puutarhoihin. Se on yöaktiivinen perhonen, joka lentää helposti valolle ja joskus myös syötille. Perhonen lähtee lentoon vasta hämärän vaihduttua pimeydeksi ja vierailee ahkerasti kukilla. Naaraat aloittavat lentonsa jonkin verran koiraita aikaisemmin. Molemmat sukupuolet lentävät valolle, koiraat hieman naaraita useammin. Valoisan ajan horsmakiitäjät viettävät leväten kasvillisuuden joukossa.


title: Horsmakiitäjä

text: Naaras munii noin 200 munaa yksittäin tai pareittain ravintokasveille. Muniminen kestää useita öitä ja naaras liikkuu sen aikana ilmeisesti melko laajallakin alueella. Munat kuoriutuvat reilun viikon kuluttua. Myös toukka on aluksi aktiivinen öisin ja piilottelee päivisin maassa tai kasvin vartta vasten painautuneena. Isommat toukat syövät ympäri vuorokauden, eivätkä juuri liiku sijoiltaan. Uhattuna toukka vetää päänsä piiloon ja pullistaa eturuumistaan niin, että silmätäplät leviävät. Toukka on täysikasvuinen elo-syyskuun vaihteessa, jolloin se kaivautuu maan alle ja koteloituu kovan kotelokopan sisään. Kotelo on liikuntakykyinen ja työntyy yleensä ulos kotelokopasta ennen perhosen kuoriutumista. Laji talvehtii kotelona, usein kaksi kertaa.


title: Horsmakiitäjä

text: Kiitäjätoukan ruokavalio koostuu pääasiassa maitohorsmista ("Epilobium angustifolium") tai mataroista ("Galium"), mutta myös monet muut kasvit kelpaavat ravinnoksi. Horsmakiitäjän toukat syövät myös jättipalsamin ("Impatiens glandulifera") lehtiä.


title: Antti Eklund

text: Antti-Mikael Eklund (s. 2. tammikuuta 1960 Turku) on suomalainen muotoilija, joka toimi Taideteollisen korkeakoulun professorina 1998–2003. Vuosina 2004–2006 hän toimi mainostoimisto SEK & Greyn design-johtajana.


title: Antti Eklund

text: Eklund valmistui arkkitehdiksi Teknillisen korkeakoulun arkkitehtuurin osastolta vuonna 1988. Eklundin tuotantoa on Alessin ja Marimekon valikoimissa. Hänen suunnittelemansa VEEN-vesipullo on voittanut useita muotoilupalkintoja.


title: Syreenikiitäjä

text: Syreenikiitäjä ("Sphinx ligustri") on musta- ja vaaleanpunaraitainen kiitäjäperhoslaji. Se on kookkain Suomessa vakituisesti esiintyvä perhonen ja aikuisen yksilön siipiväli saattaa olla jopa 12 cm.


title: Syreenikiitäjä

text: Etusiivet ovat ruskeat ja siiven etureuna on selvästi takareunaa vaaleampi. Etusiipien kuviointi on sumeaa eikä muodosta kovin selviä kuvioita muutamia mustia, siivensuuntaisia juovia ja tummaa reunajuovaa lukuun ottamatta. Takasiivet ovat vaaleanpunaiset ja niissä on kolme tummaa poikkijuovaa. Ruumis on harmaanruskea lukuun ottamatta takaruumista, jonka pohjaväri on vaaleanpunainen ja takaruumiin poikki menee mustia raitoja. Selkäpuolella on lisäksi ruskea, ohuen mustan juovan halkaisema pitkittäisraita. Sukupuolet ovat samanvärisiä, mutta naaraat ovat koiraita kookkaampia. Siipien kärkiväli on koiraalla 85–109 mm ja naaraalla 92–120 mm. Imukärsä on lähes perhosen ruumiin pituinen.


title: Syreenikiitäjä

text: Syreenikiitäjän toukka on kookas ja yleisväritykseltään vaalean vihreä. Toukan sivuilla on vinottaisesti kulkevia valko-violetteja raitoja ja sen peräpäässä on keltamusta piikki. Ennen koteloitumista toukan selkäpuoli muuttuu punertavaksi. Täysikasvuinen toukka voi olla yli 100 mm pitkä ja 30 mm paksu.


title: Syreenikiitäjä

text: Syreenikiitäjällä on useita, ulkonäöltään hieman toisistaan poikkeavia alalajeja. Lisäksi Amerikoissa esiintyy samannäköisiä lähilajeja.


title: Syreenikiitäjä

text: Syreenikiitäjää esiintyy Euroopasta Etelä-Siperian kautta Keski- ja Itä-Aasiaan aina Intiaan ja Japaniin ulottuvalla vyöhykkeellä. Euroopan pohjoisimpien osien lisäksi laji puuttuu Etelä-Balkanilta ja Irlannista. Pohjois-Afrikassa sitä tavataan vain Atlasvuorten pohjoisrinteillä.


title: Syreenikiitäjä

text: Suomessa syreenikiitäjä on suhteellisen harvinainen perhoslaji, mutta eteläisen Suomen kaupunkialueilla kanta on vahvistunut voimakkaasti. Lajin leviämistä on auttanut toukan ravintokasvien suosio puistoistutuksissa. Lentoaika on kesäkuun alusta heinäkuun puoliväliin, jolloin kiitäjän voi tavata hämärän laskeuduttua ruokailemassa mesipitoisilla kukilla. Yksittäisiä perhosia on tavattu vielä syyskuun alkuun asti, muttei ole varmaa ovatko nämä myöhästelijöitä, toisen sukupolven yksilöitä vai etelästä vaeltaneita.


title: Syreenikiitäjä

text: Syreenikiitäjä on yksi ihmisestä hyötyneistä lajeista, sillä sen ravintokasveja ei saarnia lukuun ottamatta luontaisesti kasva Suomessa. Syreenikiitäjäkanta on Suomessa voimakas erityisesti kaupunkien angervo-istutuksissa ja laajoilla pientaloalueilla, joiden puutarhoissa yleensä kasvaa syreenejä ja pensasangervoja. Sen sijaan laajoilla erämaa-alueilla syreenikiitäjää ei Suomessa tavata lainkaan.


title: Syreenikiitäjä

text: Syreenikiitäjä on yöaktiivinen laji, joka lepää päivisin pystysuorilla pinnoilla, kuten seinillä ja puunrungoilla erinomaisen suojavärinsä turvin. Helpoimmin kiitäjän tapaakin toukkana. Perhonen aktivoituu iltahämärässä ja lentää koko yön. Molemmat sukupuolet tulevat valolle, mutta naaraiden lennon painottuessa selvästi iltaan, niitä tapaa valoilla harvemmin. Etelämpänä laji on tyypillisesti avoimien pensaikkomaiden asukki, mutta pohjoisempana sidottu kulttuuriympäristöihin. Syreenikiitäjä on nopea ja voimakas lentäjä, mutta sillä ei ole mainittavaa vaellustaipumusta. Aikuiset perhoset käyvät erityisen mielellään kuusamien ("Lonicera") sekä likusterien ("Ligustrum") mesipitoisilla kukilla.


title: Syreenikiitäjä

text: Syreenikiitäjänaaras munii yleensä saman alueen pensaisiin joissa se itse on toukkana elänyt. Tavallisesti naaras munii noin kymmenenkunta munaa yhteen pensaaseen, mutta toukiksi asti niistä selviytyy yleensä vain muutama. Munia on munittavana jopa pari sataa. Yksi naaras saattaakin munia munansa yli kahteenkymmeneen pensaaseen ja munintalennoilla se käy ahkerasti kukilla juomassa mettä. Muninta kestää viikosta kolmeen.


title: Syreenikiitäjä

text: Toukilla kestää kasvaa täyteen kokoon noin puolitoista kuukautta. Koostaan huolimatta vihreitä toukkia on vaikea huomata pensaista, sillä suojaväri hävittää oksiston alapinnoilla lepäävän toukan hahmon hyvin ja toukat ovat aktiivisia lähinnä öisin. Vasta koteloitumispaikkaa etsiessään elokuun puolenvälin tienoilla tai syyskuun alussa punertavan sävyn saaneita toukkia näkee vaeltelemassa etsien sopivaa talvehtimispaikkaa. Perhonen talvehtii kotelona, noin 10 cm syvyydessä maan alla. Kotelo voi talvehtia kaksikin kertaa.


title: Syreenikiitäjä

text: Toukka käyttää ravinnokseen monia lehtipuita ja pensaita, erityisesti syreeniä ("Syringa"), pensasangervoja ("Spiraea") ja lumimarjaa ("Symphoricarpus albus").


title: Mäntykiitäjä

text: Mäntykiitäjä ("Sphinx pinastri") on mustanharmaa männiköissä viihtyvä kiitäjälaji.


title: Mäntykiitäjä

text: Mäntykiitäjä on huomiota herättävän suurikokoinen perhonen. Väritykseltään se on lähes täysin tasaisen harmaa, mutta värin sävy voi vaihdella jonkin verran. Etusiivissä on kolmesta neljään selvästi erottuvaa mustaa pitkittäisjuovaa. Lisäksi keskiruumiin sivuilla on leveät, mustat juovat. Takaruumiissa on vaaleita poikittaisjuovia ja takasiivet ovat sävyltään hieman etusiipiä ruskeammat ja tyvestään hivenen vaaleammat. Siipiväli 60–90 mm, naaraat ovat yleensä koiraita kookkaampia.


title: Mäntykiitäjä

text: Etelä-Euroopassa laji risteytyy hyvin samannäköisen "Sphinx maurorum" -kiitäjälajin kanssa.


title: Mäntykiitäjä

text: Toukka on vihreä ja sen sivuilla on vaaleankeltaisia pitkittäisjuovia. Myöhemmin toukkaan voi tulla ruskeaa väriä. Useimpien kiitäjälajien tapaan myös mäntykiitäjän toukan peräpäässä on kaareva sarvi. Täysikasvuisena toukka on 65–85 mm pitkä.


title: Mäntykiitäjä

text: Mäntykiitäjä on eurooppalainen laji, jota tavataan jonkin verran myös Lähi-idän pohjoisosissa. Pohjois-Amerikan Kalliovuorilla mäntykiitäjää tavataan paikoittain, mutta ei tiedetä ovatko nämä populaatiot ihmisen mukana kulkeutuneita vai jäänteitä aikaisemmasta, mahdollisesti paljon nykyistä laajemmasta levinneisyydestä.


title: Mäntykiitäjä

text: Mäntykiitäjä on Suomen yleisimpiä kiitäjäperhosia ja viihtyy etelärannikolta ainakin Oulun korkeudelle saakka. Satunnaisesti lajia tavataan pohjoisempanakin. Lentoaika on toukokuun lopulta elokuun puoleenväliin.. Hyvin lämpiminä kesinä elokuun lopulta lokakuun alkuun saattaa olla lennossa toisen sukupolven yksilöitä.


title: Mäntykiitäjä

text: Mäntykiitäjä viihtyy avoimilla paikoilla, kuten soilla ja niityillä, joiden reunoilla kasvaa mäntyjä. Perhonen lepää valoisan ajan puiden, yleensä mäntyjen, rungoilla ja lähtee lentoon hämärän laskeuduttua. Lento jatkuu pitkälle yöhön, lämpimällä säällä selvästi puolenyön jälkeen. Molemmat sukupuolet lentävät valolle, mutta naaraat vain harvoin. Koiraita voi sopivalla paikalla tulla valolle runsaastikin. Perhonen käyttää ravinnokseen kukkien, kuten mäkitervakon, ailakkien ja syreenin mettä. Ruokaillessaan se lentää kiitäjille tyypilliseen tapaan paikoillaan kukinnon edessä. Mäntykiitäjällä ei ole mainittavaa vaellustaipumusta, mutta yksilöitä liikkuu silti pieniä matkoja vakituisen elinalueensa ulkopuolelle.


title: Mäntykiitäjä

text: Naaras munii jopa sata munaa yksitellen mäntyjen neulasille ja munat kuoriutuvat 2–3 viikkoa myöhemmin. Toukat elävät latvustoissa ja liikkuvat hyvin vähän. Täysikasvuinen toukka laskeutuu elo-syyskuun vaihteessa maahan ja kaivautuu sammalikon alle koteloitumaan. Laji talvehtii kotelona ja saattaa viettää kotelossa jopa neljä talvea. Ennen kuoriutumistaan kotelo kaivautuu maanpinnalle.


title: Mäntykiitäjä

text: Toukkana kiitäjän ravintoa ovat pääasiassa männyn ("Pinus sylvestris"), mutta joskus harvoin myös kuusen ("Picea abies") ja katajan ("Juniperus communis") neulaset.


title: Matarakiitäjä

text: Matarakiitäjä ("Hyles gallii") on isokokoinen ja kirjavanvärinen kiitäjälaji.


title: Matarakiitäjä

text: Melko kookas perhonen, jonka siipiväli on 60–80 mm. Naaras on hiukan koirasta kookkaampi. Etusiipien pohjaväri on vaaleankeltainen. Siiven etu- ja takareunassa on leveä, yhtenäinen, ruskea alue ja raja ruskean ja kellertävän värin välillä on melko terävä. Takasiiven poikki kulkee leveä, kellertävä vyö, joka muuttuu punaiseksi siiven takaosaa kohti. Siiven reunassa vyö muuttuu valkoiseksi. Vyön molemmin puolin on selvät, tummat raidat. Perhosen vartalo on tukeva, väritykseltään ruskea ja keskiruumiin ulkolaidoilla on valkoiset raidat. Takaruumiin sivuilla on mustaa ja vaaleanruskeaa raidoitusta.Muistuttaa hyvin paljon viirukiitäjää. Kuivilla paikoilla elävien populaatioiden perhosyksilöt ovat värisävyltään vaaleampia kuin kosteilla tai viileillä paikoilla elävät.


title: Matarakiitäjä

text:
Toukka on nuorena vihreä ja vanhempana likaisen vihreänkirjava tai tummanruskea ja sen sivuilla on rivi kookkaita, vaaleankeltaisia täpliä. Toukan peräpäässä oleva sarvi on ainakin osittain punainen. Täysikasvuinen toukka on 75–85 mm pitkä.
Matarakiitäjä lienee Suomen yleisin kiitäjäperhoslaji ja sitä tavataan ainakin eteläiseen Lappiin saakka. Pohjoisempana sitä tavataan ilmeisesti vaeltajana. Varmimmin perhosen tapaa paikoissa, missä kasvaa mataroita tai horsmaa. Lentoaika on yhtenä sukupolvena kesäkuun alusta heinäkuun puoleenväliin mutta elo-syyskuussa on tavattu joko etelästä vaeltaneita tai täällä kehittyneitä toisen sukupolven yksilöitä. Levinneisyys ulottuu Pohjois-Espanjasta Euroopan poikki Siperiaan, Japaniin ja Kiinaan aina Himalajalle saakka. Lisäksi matarakiitäjää tavataan Pohjois-Amerikassa.


title: Matarakiitäjä

text: Perhosen ravintoa ovat esimerkiksi syreenien ja muiden runsaasti mettä eritävien kukkien mesi. Se viihtyy hyvin monenlaisissa ympäristöissä, mutta tyypillisimmin kuivilla tai kosteilla niityillä, puutarhoissa ja puistoissa. Perhonen lentää useimmiten iltahämärästä keskiyöhön, mutta joskus myös päivänvalossa, silloin tavallisesti aamupäivisin. Häirittynä perhonen lähtee herkästi lentoon ympäri vuorokauden. Monista muista kiitäjistä poiketen matarakiitäjä ei lennä kovin innokkasti valolle ja koiraat tulevat valolle naaraita useammin. Laji on voimakas ja nopea lentäjä ja sillä on jonkin verran vaellustaipumusta. Alpeilla matarakiitäjää tavataan 2000 m:n korkeuteen saakka mutta Keski-Aasiassa se on tiukasti vuoristolaji.


title: Matarakiitäjä

text: Parittelu tapahtuu aamuyön tunteina ja kestää noin kaksi tuntia. Muutamaa päivää myöhemmin naaras aloittaa munimisen ja munii noin 10 päivän aikana 300–400 munaa yksitellen ja munat kuoriutuvat vajaata kahta viikkoa myöhemmin. Naaras jättää munia eniten lämpimillä ja kuivilla paikoilla kasvaviin ravintokasveihin. Pienet toukat syövät sekä päivällä että yöllä ja lepäilevät piilotellen joko lehden alapinnalla tai kasvin vartta vasten painautuneina. Isommat toukat ovat erittäin laiskoja liikkumaan ja liikkuvat vain sen verran että ulottuvat uuteen lehteen. Täysikasvuinen toukka on liikkuvampi ja voi vaeltaa melko pitkänkin matkan ravintokasvin luota koteloitumispaikalle. Sopivan paikan löydettyään se kaivautuu maan alle ja koteloituu harvan kotelokopan sisään. Talven perhonen viettää maan alla koteloituneena, kotelo talvehtii joskus kahdesti.


title: Matarakiitäjä

text: Toukka on polyfagi, jonka ravintoa ovat erityisesti matarat ("Galium") sekä maitohorsma ("Epilobium angustifolium").


title: Levadiakos FC

text: Levadiakos FC on kreikkalainen jalkapallojoukkue Levadiasta. Levadiakos nousi Kreikan Superliigan edeltäjään Alfa Ethnikiin vuonna 2005 ja putosi takaisin Beta Ethnikiin kaudeksi 2006–07 kunnes nousi Superliigaan jälleen 2007.


title: Pyhäjoen lukio

text: Pyhäjoen lukio on Pyhäjoella toimiva lukio. Se on aloittanut toimintansa elokuussa 1987. Pyhäjoen lukion rehtorina toimi pitkään Pekka Viitanen. Nykyisin rehtorin tehtäviä hoitaa Tauno Rajaniemi. Aluksi lukio toimi rivitalorakennuksessa, mutta syksyllä 1999 lukio muutti uuteen koulurakennukseen. Lukiossa opiskelee noin sata opiskelijaa, jotka ovat kotoisin pääosin Pyhäjoelta.


title: Rappa Ternt Sanga

text: Rappa Ternt Sanga on T-Painin esikoisalbumi, joka ilmestyi 6. joulukuuta 2005. Nimi "Rappa Ternt Sanga" tarkoittaa vapaasti käännettynä "Räppäristä tuli laulaja". Levy kertoo T-painin elämästä.


title: Rappa Ternt Sanga

text: Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 33, ja sitä on myyty maailmanlaajuisesti yli miljoona kappaletta.


title: Poppelikiitäjä

text: Poppelikiitäjä ("Laothoe populi") on ruskeanharmaa ja punatäpläinen kiitäjäperhoslaji.


title: Poppelikiitäjä

text: Poppelikiitäjän siipiväli on koiraalla 64–81 mm ja naaraalla 77–92 mm eli naaraat ovat selvästi koiraita kookkaampia ja ruumiiltaan rotevampia. Siipien pohjaväri vaihtelee huomattavan laajasti punertavan ruskeasta harmaanruskeaan ja joskus hyvinkin tummaan. Etusiiven keskiosassa on leveä, tumma poikkivyö ja siipisuonet erottuvat sitä vasten vaaleina. Siivessä on myös selvä, valkoinen diskaalitäplä. Takasiivet ovat etusiipien väriset, mutta niiden tyviosassa on laaja ja selkeästi erottuva punaruskea alue. Molempien siipien reunus on voimakkaan mutkitteleva ja siipien ulkoreunan ohuemmat tummat poikkiviirut ovat myös syvään mutkaisia. Kokoeron lisäksi naaraat ovat yleissävyltään koiraita vaaleampia, etusiiven kärki on terävämpi ja siipien kuviointi vähemmän selkeää. Poppelikiitäjä on helppo tunnistaa erikoisesta lepoasennostaan, jossa etusiivet peittävät kokonaan takasiipien punaruskeat täplät samalla kun takasiiven etureuna ulottuu pitkälle etusiiven etupuolelle. Erikoisen asennon tarkoitus on rikkoa perhosen muoto saalistajien silmissä.


title: Poppelikiitäjä

text: Gynandromorfit yksilöt ovat poppelikiitäjällä yleisiä.


title: Poppelikiitäjä

text:
Toukka on täysikasvuisena 65–75 mm pitkä, väriltään vaaleanvihreä ja sen ihoa peittävät pienet kellertävät nystyt. Toukan sivuilla on vaaleita vinoviiruja ja peräpäässä vihertävä tai kellertävä piikki.
Poppelikiitäjä on palearktisen alueen yleisin kiitäjäperhonen Sitä tavataan Espanjasta Keski- ja Etelä-Euroopan poikki Pohjoismaihin, Baltiaan, Turkkiin, ja edelleen idässä Etelä-Siperiaan ja Luoteis-Kiinaan. Poppelikiitäjä on Suomessa varsin yleinen ja viihtyy Tornion korkeudelle asti. Sitä on tavattu myös Etelä-Lapista. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena kesäkuun alusta elokuun alkuun huipun ollessa heinäkuun alkupuoliskolla. Yksittäisiä yksilöitä on kuitenkin tavattu syyskuulle saakka, eikä ole varmaa, ovatko nämä vähälukuista toista sukupolvea vai ensimmäisen sukupolven myöhästelijöitä.


title: Poppelikiitäjä

text: Poppelikiitäjä on lehtimetsien asukki, joka viihtyy myös niityillä, puistoissa ja puutarhoissa. Perhoset ovat yöaktiivisia ja lentävät pimeän laskeutumisesta myöhään yöhön. Koiraat lentävät valolle, naaraat kuitenkin vain harvoin. Päivisin perhonen lepää puiden rungolla tai oksistossa erikoisen lepoasentonsa turvin näytellen kuivunutta lehteä ja häirittynä se paljastaa nopeasti takasiipien punaruskeat laikut. Aikuisella perhosella ei ole toimivia suuosia. Se ei siis vieraile kukilla imemässä niiden mettä, mutta saattaa juoda vettä lentäessään matalalla vedenpinnan yläpuolella.


title: Poppelikiitäjä

text: Parittelu kestää yöstä seuraavaan iltaan ja muniminen alkaa heti parittelun loputtua Naaras munii jopa 150 munaa ravintokasvien lehtien alapinnoille ja toukat kuoriutuvat parin viikon kuluessa. Ne syövät pääasiassa öisin ja lepäävät päivät lehtien alapinnoilla heimolle tyypillisessä sfinksiä muistuttavassa lepoasennossa. Toukat eivät juuri liiku enempää kuin on tarpeen ja syövät oksan yleensä kokonaan paljaaksi. Täysikasvuinen toukka laskeutuu elo-syyskuun vaihteessa maahan, kaivautuu useiden senttimetrien syvyyteen ja koteloituu harvan kotelokopan sisään. Kotelo talvehtii.


title: Poppelikiitäjä

text: Toukka ruokailee poppeleilla ("Populus"), haavalla ("Populus tremula") ja joskus pajuilla ("Salix"). Poikkeuksellisesti muillakin lehtipuilla tai -pensailla.


title: Pienen pojan haaveet

text: Pienen pojan haaveet on suomalainen country-kappale, jonka Kari Kuuva teki alun perin Jarno Sarjaselle. Sarjanen esitti kappaleen Syksyn Sävel -ohjelmassa vuonna 1971.


title: Hullut mielenterveyden puolesta

text: Hullut mielenterveyden puolesta on toukokuussa 2002 ilmestynyt hyväntekeväisyysalbumi, jolla tuettiin Pelastakaa Lapset ry:n Tiukula-hanketta. Julkaisija oli Helsinki Records (EMI).


title: Hullut mielenterveyden puolesta

text: Tommy Tabermannin esittämä kappale "Kiitti vitusti" oli tarkoitus julkaista kyseisellä kokoelmalla, mutta sitä ei julkaistu kappaleen asiattoman kielenkäytön vuoksi. Kyseinen kappale julkaistiin vuonna 2004 omana singlenä ja Tabermannin albumilla "Mulle kaikki heti nyt".


title: Finn Christian Jagge

text: Finn Christian Jagge (s. 4. huhtikuuta 1966 Stabekk, Bærum, Norja) on norjalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä ja pujottelun olympiavoittaja.


title: Finn Christian Jagge

text: Jagge sijoittui MM-kilpailuissa Bormiossa 1985 pujottelussa viidenneksitoista ja Crans Montanassa 1987 alppiyhdistetyssä seitsemänneksi. Calgaryn olympialaisissa 1988 hän oli yhdistetyssä yhdeksäs. Vailin MM-kilpailujen 1989 pujottelussa hän sijoittui 13:nneksi ja Saalbachissa 1991 kahdeksanneksi.


title: Finn Christian Jagge

text: Jagge voitti pujottelun olympiakultaa Albertvillessä 1992 ennen Alberto Tombaa. Moriokan MM-kisojen 1993 pujottelussa hän oli seitsemäs ja Lillehammerin olympialaisissa 1994 samassa lajissa kuudes. Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 1996 Jagge oli yhdistetyssä kahdeksas, seuraavana vuonna Sestrieressä puolestaan yhdistetyssä kahdeksas ja pujottelussa kolmastoista. Naganon olympialaisissa 1998 hän sijoittui pujottelussa seitsemänneksi ja uransa viimeisissä arvokisoissa, Vailin MM-kilpailuissa 1999 pujottelussa 18:nneksi.


title: Finn Christian Jagge

text: Jagge voitti urallaan seitsemän maailmancup-osakilpailua, oli kolme kertaa toinen ja seitsemän kertaa kolmas. Pujottelun maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi kausilla 1991–1992, 1996–1997 ja 1998–1999.


title: Västäräkit (suku)

text: Västäräkit ("Motacilla") on västäräkkien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Västäräkkien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 12 lajia.


title: Panionios FC

text: Panionios FC (kreik. Πανιώνιος Γυμναστικός Σύλλογος Σμύρνης) on kreikkalainen jalkapallojoukkue Nea Smyrnistä. Panionios pelaa Kreikan Superliigassa. Panionios on perustettu 1890.


title: Panionios FC

text: Saksalaisen Ewald Lienenin tultua seuran peräsimeen kesällä 2006 Panionios on noussut kärjen tuntumaan Kreikan liigassa. Seurajohdon ja saksalaisvalmentajan sukset menivät kuitenkin 2008 ristiin ja lopulta Lienen erosi marraskuussa 2008 tehtävistään. Hänen seuraajakseen nimetty Takis Lemonis jätti tehtävänsä jo pian joulukuun alussa.


title: Epistrofos

text: Epistrofos oli kreikkalaisessa mytologiassa kolmen eri Troijan sotaan osallistuneen miehen nimi, jotka kaikki mainitaan Homeroksen Iliaassa.


title: Epistrofos

text: Tunnetuin Epistrofoksista oli Ifitoksen poika ja Skhedioksen veli. Veljensä tavoin myös hän oli Helenan kosijoiden joukossa. Epistrofos ja Skhedios johtivat yhdessä fokislaiset kymmenellä aluksella Troijan sotaan osana kreikkalaisten joukkoja. Päinvastoin kuin veljensä, Epistrofos palasi sodasta elossa kotiin.


title: Alex Lee

text: Alex Lee (s. 16. maaliskuuta 1970 Bristol, Englanti) on englantilainen muusikko. Hän soitti Suedessa pianoa ja kitaraa sekä toimi taustalaulajana. Sueden hajottua Lee ei liittynyt Brett Andersonin ja Bernand Butlerin kokoamaan uuteen The Tears -yhtyeeseen. Hän on soittanut myös yhtyeissä The Blue Aeroplanes, Strangelove, Placebo ja Goldfrapp.


title: Manoel Tobias

text: Manoel Tobias da Cruz Júnior (s. 19. huhtikuuta 1971, Salgueiro) on brasilialainen futsalpelaaja.


title: Manoel Tobias

text: Manoel Tobias on yksi menestyneimmistä futsalpelaajista maailmassa. Hän on voittanut Brasilian maajoukkueessa maailmanmestaruuden kahdesti vuosina 1992 ja 1996. Mestaruuksien lisäksi hänellä on myös yksi MM-hopea vuodelta 2000 ja MM-pronssi vuodelta 2004. Manoel Tobias voitti MM-kisojen maalikuninkuuden 1996 sekä 2000 ja hänet valittiin näiden turnausten parhaaksi pelaajaksi.


title: Manoel Tobias

text: Manoel Tobiasilla on hallussaan lukuisia MM-kisojen ennätyksiä. Hänellä on muun muassa tilillään 43 maalia 32 ottelussa, jotka ovat molemmat kisaennätyksiä.


title: Manoel Tobias

text: Seurajoukkueessaan Manoel Tobias on voittanut lukuisia Brasilian mestaruuksia. Hän on myös kokeillut jalkapallouraa Grêmiossa, mutta palasi takaisin futsaliin kolmen kuukauden jälkeen.


title: Rafael Kajander

text: Rafael Johannes Kajander (7. kesäkuuta 1893 Tuusula - 19. lokakuuta 1946) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat kirkkoherra Vilhelm Kajander ja Elin Wellenius.


title: Rafael Kajander

text: Kajander kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1911–1914.


title: Rafael Kajander

text: Kajander liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 28. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Rafael Kajander

text: Kajander saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäälliköksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä hän haavoittui 28. maaliskuuta 1918 ja siirrettiin haavoista toivuttuaan 1. huhtikuuta 1918 alkaen 2. ja 5. jääkärirykmentin täydennyspataljoonan komentajaksi.


title: Rafael Kajander

text: Sisällissodan jälkeen Kajander siirrettiin 12. elokuuta 1918 alkaen 7. komppanian päälliköksi Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:een, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti. Rykmentissä hänet määrättiin 1. maaliskuuta 1919 alkaen 3. pataljoonan komentajaksi. Kajander erosi armeijasta 10. joulukuuta 1919 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön, missä hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Porin suojeluskuntaan. Paikallispäällikkönä hän toimi 15. syyskuuta 1920 saakka, jolloin erosi suojeluskunnasta ja astui uudelleen armeijan palvelukseen 15. syyskuuta 1920 ja hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen kaartiin, missä hänet määrättiin päälliköksi 7. komppaniaan. Seuraavaksi hänet siirrettiin 16. huhtikuuta 1921 alkaen Lapuan pataljoonan komentajaksi ja 6. joulukuuta 1923 alkaen Vaasan pataljoonan komentajaksi sekä 29. kesäkuuta 1928 alkaen niin ikään komentajaksi Vöyrin pataljoonaan. Armeijasta hän erosi toistamiseen 15. helmikuuta 1931 ja siirtyi liikemieheksi ja virkailijaksi Mannerheimin-lastensuojeluliiton toimistoon.


title: Rafael Kajander

text: Kajander osallistui talvisotaan täydennyspataljoonan komentajana Ryhmä Talvelaan kuuluvassa Osasto-A:ssa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 1:een pataljoonan komentajaksi ja huoltoupseeriksi, missä tehtävässä hän oli vuoteen 1942 saakka. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Kulttuurin perustekijöitä

text: Kulttuurin perustekijöitä on filosofi Erik Ahlmanin kulttuurifilosofinen teos, jonka julkaisi Gummerus vuonna 1939. Kustantaja otti teoksesta uusintapainoksen vuonna 1976 ja Jyväskylän yliopiston filosofian laitos julkaisi siitä pehmeäkantisen näköispainoksen vuonna 1992.


title: Kulttuurin perustekijöitä

text: Ahlman esittää teoksessa seuraavan arvojen jaottelun.Näihin voidaan Ilkka Niiniluodon mukaan vielä lisätä seuraavat:


title: William John Macquorn Rankine

text: William John Macquorn Rankine (5. heinäkuuta 1820 Edinburgh, Skotlanti – 24. joulukuuta 1872 Glasgow, Skotlanti) oli skotlantilainen insinööri ja fyysikko. Hänen mukaansa on nimetty nykyisin jo pois käytöstä jäänyt termodynaaminen lämpötila-asteikko, Rankine-asteikko. ORC-prosessi ("Organic Rankine Cycle") on nimetty myös henkilön mukaan.


title: Emmanuel Culio

text: Juan Emmanuel Culio (s. 30. elokuuta 1983 Mercedes, Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa turkkilaista Galatasarayta. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Emmanuel Culio

text: Hän siirtyi CFR Clujiin Chilen pääsarjassa pelaavan Club de Deportes La Serenan riveistä. 16. syyskuuta 2008 Culio teki ensimmäiset kaksi maalia Mestarien liigassa Roomaa vastaan pelatussa lohkovaiheen ottelussa. CFR Cluj voitti ottelun lopulta Culion maaleilla 2-1.


title: Emmanuel Culio

text: 6. tammikuuta 2011 Culio teki sopimuksen turkkilaisseura Galatasarayn kanssa. Seuraavina kausina hän pelasi vuokrasopimuksella kahdessa eri turkkilaisessa seurassa. Ensin 2011-2012 Ordusporissa ja sen jälkeen 2012-2013 Mersin Idman Yurdussa.


title: Emmanuel Culio

text: Elokuussa 2014 Culio siirtyi Las Palmasiin.


title: Viidakkoseikkailu

text: Viidakkoseikkailu () on vuonna 1982 tuotettu yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka pääosassa on Bruce Boxleitner. Sarja perustuu löyhästi Frank Buckin samannimiseen kirjaan, ja sen tapahtumapaikkoina ovat Singapore ja Malesia. Kuten elokuva "Kadonneen aarteen metsästäjät" ja toinen sitä seurannut televisiosarja "Kultainen apina", "Viidakkoseikkailu" sijoittuu 1930- tai 1940-luvulle.


title: Guillaume Depardieu

text: Guillaume Jean Maxime Antoine Depardieu (7. huhtikuuta 1971 Pariisi, Ranska – 13. lokakuuta 2008 Garches, Ranska) oli ranskalainen näyttelijä.


title: Guillaume Depardieu

text: Hänet palkittiin 1996 César-palkinnolla lahjakkaimpana nuorena näyttelijänä.


title: Guillaume Depardieu

text:
Lahjakkaaksi näyttelijäksi mainitun Depardieun elämää varjostivat monenlaiset ongelmat, kuten alkoholi ja huumeet. Vuonna 1995 sattuneen moottoripyöräonnettomuuden jälkeen tehdyssä leikkauksessa hän sai stafylokokkitartunnan, jonka vuoksi jalka jouduttiin amputoimaan 2003.
Depardieu kuoli sairaalassa Pariisin lähellä kuvauspaikalla Romaniassa saamaansa keuhkokuumeeseen. Depardieun vanhemmat olivat näyttelijät Gérard Depardieu ja Élisabeth Depardieu. Hänellä oli tytär Louise (s. 2001) avioliitosta näyttelijä Élise Ventren kanssa.


title: Teemahaastattelu

text: Teemahaastattelu on keskustelunomainen haastattelumenetelmä, jota käytetään yhtenä aineistonhankinnan tapana laadullisessa tutkimuksessa. Teemahaastattelua luonnehditaan myös puolistrukturoiduksi haastatteluksi, koska siinä on enemmän ennalta määriteltyä rakennetta kuin avoimessa haastattelussa, mutta väljempi rakenne kuin strukturoidussa eli lomakehaastattelussa. Englanniksi teemahaastattelusta käytetään termejä "focused interview" tai "semi-structured interview".


title: Teemahaastattelu

text: Rubinin ja Rubinin (2005) mukaan "laadulliset haastattelumenetelmät" (approaches to depth qualitative interviewing) eroavat toisistaan siinä, kuinka laajoja haastateltavalle esityt kysymykset ovat. Samassakin haastattelussa voi kuitenkin esiintyä laajuudeltaan erilaisia kysymyksiä, esimerkiksi alussa avoimia ja myöhemmin puolistrukturoituja.


title: Indigokarmiini

text: Indigokarmiini (CHNNaOS) on väriaine. Indigokarmiinia käytetään kankaiden värjäyksessä , elintarvikevärinä (E132) ja pH-indikaattorina. Indigokarmiini muuttaa väriään sinisestä keltaiseksi pH:n ollessa välillä 11,4–13,0 . Indigokarmiinia voidaan käyttää myös redox-indikaattorina.


title: Indigokarmiini

text: Jotkut voivat olla yliherkkiä indigokarmiinille, mikä ilmenee huononolontunteena, oksenteluna sekä ripulina


title: Rye (kaupunki New Yorkin osavaltiossa)

text: Rye on kaupunki Westchesterin piirikunnassa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Ryen kaupunki ja läheinen Ryen kunta, joka on kuntastatuksestaan huolimatta suurempi kuin Ryen kaupunki, ovat eri entiteettejä. Kaupunki, alun perin Ryen kylä, kuului Ryen kuntaan vuoteen 1942 saakka, jolloin se korotettiin kaupungiksi viimeisimpänä New Yorkin osavaltiossa. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 15 720 ihmistä.


title: Rye (kaupunki New Yorkin osavaltiossa)

text: Kaupunkiin on haudattu sen entinen asukas John Jay, Yhdysvaltojen liittovaltion perustaja ja ensimmäinen korkeimman oikeuden puheenjohtaja. Benjamin Franklinin 1763 asettamat kilometripylväät ovat edelleen paikallaan "Boston Post Roadin" varrella mailien 24, 25 ja 26 kohdalla.


title: Rye (kaupunki New Yorkin osavaltiossa)

text: Vuonna 2014 Movoto-kiinteistöyhtiö valitsi Ryen New Yorkin osavaltion kymmenen parhaan asuinpaikan joukkoon. Myös muut kärkikymmenikön paikkakunnat sijaitsevat Westchesterin piirikunnassa.


title: Kempeleen kirjasto

text: Kempeleen kirjasto on Kempeleessä sijaitseva kirjasto, joka kuuluu Oulun ympäristökuntien muodostamaan OUTI-kirjastot-kirjastojärjestelmään. Pääkirjasto sijaitsee Kauppakeskus Zeppelinin tiloissa. Pääkirjaston tiloista löytyvät lasten, nuorten ja aikuisten osasto, lehtisali, musiikkiosasto ja kotiseutukokoelma. Lainattavia teoksia löytyi kirjastosta vuonna 2010 77 648 kappaletta. Pääkirjastosta löytyy myös aineiston etsimiseen ja Internetiin käytettävät tietokoneet sekä lainaus- ja palautusautomaatit. Kirjastossa järjestetään myös taidenäyttelyitä ja satutuokioita lapsille.


title: Kempeleen kirjasto

text: Kempeleen sivukirjasto Tietotori sijaitsee kunnan koulukeskuksen tiloissa. Sivukirjaston palvelut ovat käytössä kaikille. Tietotori toimii sivukirjaston lisäksi koulukeskuksen oppilaille niin sanottuna koulukirjastona, jossa oppilaille opetetaan tiedonhankintaa sekä kirjastossa asioimista. Tietotorilla lainattavia teoksia on noin 10 000 nidettä. Sivukirjaston yhteydessä toimii myös Tietotorin lasten- ja nuortentalo, jossa järjestetään ohjattua vapaa-ajan toimintaa lapsille ja nuorille.


title: Kempeleen kirjasto

text: Kempeleessä ensimmäinen kirjasto avattiin vuonna 1860 kappeliin. Kirjaston perustivat talolliset M. Junttila, S. Ollila, V. Ohukainen ja pastori Hannu Krank.. Aluksi yksityiskirjastona toiminut kokoelma siirtyi kunnan haltuun vuonna 1880, jolloin valittiin erityinen kirjastonhoitaja, talollinen Aabraham Ollila. Vuonna 1882 kirjoja oli noin 200 kappaletta. Vakinaisen paikan kirjasto sai Junttilan talosta. Sittemmin kirjasto toimi muun muassa vuonna 1937 valmistuneessa ensimmäisessä kunnantalossa.


title: Kempeleen kirjasto

text: Vuonna 1976 kirjasto sai ensimmäiset omat tilansa koulukeskuksen tiloihin. Vuonna 1981 avattiin Honkasen monitoimitaloon sivukirjasto.


title: Kempeleen kirjasto

text: Väestönkasvun myötä kirjastotilat alkoivat käydä ahtaaksi. 1990-luvun alussa kunnalla oli suunnitelmissa rakentaa kauppakeskus Zeppelinin eteläpuolelle Kempeletalo-palvelukeskus, jossa olisi uudet kirjastotilat sekä lisäksi uima- ja jäähalli. Suunnitelmat muuttuivat rahoitusongelmien vuoksi, ja kiinteistö joutui Arsenalin haltuun. Kauppakeskus Zeppelinin liike-elämän hiipuessa kolmanteen kerrokseen jäi noin 1 000 neliömetriä tyhjiä toimistotiloja, jolloin kunta alkoi selvittämään pääkirjaston siirtämistä sinne. Lukuisten kokouksien jälkeen lautakunta esitti tilojen vuokraamista, joka Arsenalilta ja kunnanvaltuustossa hyväksyttiin liki yksimielisesti. Pääkirjasto sai entisiin tiloihin nähden kaksi kertaa isommat tilat. Myöhemmin kunta osti kirjastotiloihin oikeuttavat osakkeet. Koulukeskuksessa oleva kirjasto muutettiin sivukirjastoksi, ja sai uuden nimen Tietotori.


title: Kempeleen kirjasto

text: Honkasen monitoimitalossa toiminut sivukirjasto lakkautettiin vuonna 1996 kauppakeskus Zeppelinin läheisyyden takia. Nykyisin tilat ovat Ylikylän yhtenäiskoulun käytössä.


title: Kempeleen kirjasto

text: Kempeleen kirjasto täytti vuonna 2010 150 vuotta.


title: Rye (kunta New Yorkin osavaltiossa)

text: Rye on kunta Westchesterin piirikunnassa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kunnan asukasluku on 43 880 (2000). Ryen kuntaa ei tule sekoittaa läheiseen Ryen kaupunkiin. Ryen kunta koostuu kahdesta taajamasta: Port Chesteristä and Rye Brookista. Siihen kuuluu myös osa Rye Neckin taajamasta, jonka Rye jakaa Mamaroneckin kunnan kanssa.


title: MacAulayn klaani

text: MacAulayn klaani on skotlantilainen klaani. Klaanin historiallinen keskus on ollut Ardincaplea ympäröivät maat, joka nykyään kattaa Rhun kylän ja Helensburghin burghin Argyll ja Butessa. Ardincaplen Macaulayt ovat pääosin sijainneet perinteisessä Dunbartonshiren kreivikunnassa, jonka läpi kulkee 'Ylämaan linja' jakaen sen Ylämaahan ja Alamaahan. MacAulayta on pidetty Ylämaan klaanina ja eri historioitsijat ovat yhdistäneet sen alkuperäisiin Lennoxin jaarleihin ja myöhemmin Gregorin klaaniin. Klaanin päällikköä on kutsuttu arvonimellä Ardincaplen lairdi.


title: MacAulayn klaani

text: On myös muita skotlantilaisia MacAulayn klaaneja, joilla ei ole historiallista yhteyttä tähän klaaniin. Näitä ovat Lewisin MacAulayn klaani ja Ullapoolin ja Loch Broomin MacAulayn klaani sekä mahdollisesti Uistin Macaulayn klaani.


title: MacAulayn klaani

text: Klassisen gaelin henkilönnimi Amhlaoíbh, (nykyään englantilaisittain Aulay), oli yleinen kristitty nimi varhaisissa Lennoxin jaarlien perheissä.


title: Piitetrafluoridi

text: Piitetrafluoridi eli tetrafluorisilaani on myrkyllinen kemiallinen yhdiste, jonka kaava on SiF.


title: Piitetrafluoridi

text: Pitetrafluoridia muodostuu vetyfluoridin reagoidessa piidioksidin kanssa. Tähän perustuu vetyfluoridin kyky syövyttää lasia. Sitä syntyy sivutuotteena fosfaattilannoitteiden valmistuksessa, koska apatiittimalmi sisältää piitä ja malmi liuotetaan vetyfluoridin ja rikkihapon seokseen. Yhdistettä voi päästä ilmaan myös vulkaanisissa purkauksissa.


title: Piitetrafluoridi

text: Piitetrafluoridia käytetään jonkin verran mikroelektroniikassa erittäin puhtaan piin valmistukseen, hienojakoisen ja suuren ominaispinta-alan omaavan piidioksidin valmistukseen, valokuitujen tuotannossa ja eräiden piiyhdisteiden, kuten fluoripiihapon valmistuksessa.


title: Siegfried Knappe

text: Siegfried Knappe (15. tammikuuta 1917 – 1. joulukuuta 2008) oli Saksan armeijan upseeri, joka oli toisen maailmansodan loppuvaiheessa sijoitettuna Berliiniin, missä hän osallistui päivittäisiin tilannekatsauksiin Führerbunkerissa.


title: Siegfried Knappe

text: Sodan aikana Knappe osallistui Ranskan valtaamiseen, jossa hän kunnostautui taistelussa, vaikka olikin pataljoonansa adjutantti. Knappe myös haavoittui luodista käteensä. Knappe oli mukana myös sotatoimissa Italiassa ja itärintamalla sekä Berliinin puolustustaistelussa.


title: Siegfried Knappe

text: Knappe joutui sodan viime päivinä neuvostojoukkojen vangiksi, josta vapautui 1949. Vuonna 1955 hän muutti Yhdysvaltoihin, missä hän julkaisi muistelmateoksen nimeltä "Soldat: Reflections of a German Soldier, 1936–1949".


title: Rye

text: Rye (engl. "ruis") voi tarkoittaa seuraavia:


title: Éole

text: Éole oli ranskalaisen Clément Aderin rakentama höyrykäyttöinen lentokone, joka lensi ensimmäisenä maailmassa ilmaa raskaampana moottorilentokoneena 9. lokakuuta 1890 Chateau d’Armainvilliers’ssä Briessä.


title: Éole

text: "Éole"-nimi tulee kreikkalaisesta tuulenjumalasta Aeolosista.


title: Éole

text: Lentokone oli lepakkomaisen näköinen ja sen voimalaite oli pieni höyrymoottori, joka pyöritti vetävää potkuria. Koneessa ei ollut lennonohjausjärjestelmää eli se oli tehty ainoastaan kokeilemaan, onko mahdollista tehdä tarpeeksi keveä moottorilentokone, joka jaksaisi nousta ilmaan.


title: Éole

text: Lentokorkeus oli 20 cm, ja lennon pituus noin 50 metriä. Myöhemmin, vuonna 1891, Ader esitteli koneen lentoa asevoimille, jolloin lennon pituus oli 100 metriä.


title: Lassâad Ouertani

text: Lassâad Ouertani (, s. 2. toukokuuta 1980 Essen – 4. tammikuuta 2013) oli tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Lassâad Ouertani

text: Ouertani kuoli auto-onnettomuudessa tammikuussa 2013.


title: Lassâad Ouertani

text: Ouertani aloitti uransa JS Kairouanin junioreissa 1990-luvulla, jonka jälkeen hän pelasi yhden kauden kaupungin edustusjoukkueessa ennen siirtymistään Stade Tunisieniin. Uudessa seurassaan hän pelasi viisi kautta ja voitti muun muassa Arabian cup voittajien cupin, sekä Tunisian cupin. Vuonna 2006 Ouertani siirtyi Club Africainiin, jossa hän voitti toisella kaudellaan Tunisian liigamestaruuden. Sittemmin Ouertani edusti Tunisian pääsarjassa ES Zarzista yhden kauden, kunnes siirtyi JS Kairouaniin. Hän vietti seurassa kolme kautta, kunnes menehtyi.


title: Neuendorf-Sachsenbande

text: Neuendorf-Sachsenbande on kunta Saksassa Schleswig-Holsteinin osavaltion Steinburgin piirikunnassa. Asukkaita Neuendorf-Sachsenbandessa oli 31. joulukuuta 2007 489 ja väestötiheys oli 25 as./km². Kunnan pinta-ala on 19,31 km². Neuendorf-Sachsenbanden pormestari on Axel Krohn.


title: Neuendorf-Sachsenbande

text: Neuendorf-Sachsenbandessa sijaitsee Saksan alin piste, 3,539 metriä merenpinnan alapuolella. Kunta muodostuu seuraavista osista (): Achterhörn, Averfleth, Goldbogen, Hackeboe, Hinter-Neuendorf, Krützfleth, Sachsenbande, Vorder-Neuendorf.


title: Neuendorf-Sachsenbande

text: Nykyinen kunta muodostui 1. tammikuuta 2003, kun kunnat Neuendorf bei Wilster ja Sachsenbande yhdistyivät.


title: Floyd Rose

text: Floyd Rose on sähkökitaran vibrakampi. Vibrakampijärjestelmä käsittää kitaran runkoon asennettavan tallan, jossa on jokaiselle kielelle erillinen hienoviritys, sekä lukittavan satulan, jonka avulla kielet lukitaan yläpäästään paikoilleen ennen virityskoneistoa. Soittotilanteessa Floyd Rose mahdollistaa vibrakammen voimakkaan käytön ilman kitaran vireen heikkenemistä ja tämän vuoksi se onkin erityisesti raskasta rock-musiikkia soittavien muusikoiden suosiossa.


title: Floyd Rose

text: Floyd Rose -vibrakampijärjestelmää on saatavilla Floyd Rose -tuotemerkin tuotteina, mutta eri valmistajat ovat tuoneet markkinoille oman kampiversionsa Floyd Rose -lisenssin alaisuudessa. Kitaristien terminologiassa Floyd Rose voi tarkoittaa myös kaikkia Floyd Rose -tyyppisiä vibrakampia valmistajasta riippumatta. Puhekielessä käytetään usein termiä "lukkovibra". Floyd Rose Original on tuotemerkin tunnetuin vibrakampi. Nimestään huolimatta aivan ensimmäiset Floyd Rose -mallit eivät kuitenkaan sisältäneet tallan hienoviritysmekanismia. Floyd Rose -tyyppisten vibrakampien lisäksi markkinoilla on muitakin hienovirityksen mahdollistavia vibrakampijärjestelmiä, kuten esimerkiksi Kahler Tremolo System.


title: Floyd Rose

text: Sähkökitaran kehittämisestä innostunut amatöörikitaristi ja koruseppä Floyd D. Rose kiinnitti 1970-luvulla huomiota sähkökitaran vireongelmiin erityisesti voimakkaan vibrakammen käytön yhteydessä. Hän käytti hienomekaniikan taitojaan uudenlaisen kammen kehittelyssä ja ensimmäinen Floyd Rosen -vibrakampimalli tuli markkinoille 1977. Patentin uusi vibrakampi sai vuonna 1979. Tuona aikana kovassa nosteessa ollut kitaristi Eddie Van Halen otti mallin käyttöönsä ja kehitti sitä edelleen.


title: Floyd Rose

text: 1980-luvulla monet kitaranvalmistajat, kuten yhdysvaltalaiset Kramer, Charvel ja Hamer, sekä japanilainen Ibanez alkoivat tuoda markkinoille niin kutsuttuja superstrat -malleja. Nämä olivat lähinnä Fender Stratocaster -malliin perustuvia kitaroita, jotka oli varustettu Floyd Rose -tyyppisillä vibrakampijärjestelmillä ja niitä markkinoitiin erityisesti raskaan rock -musiikin harrastajille.


title: Floyd Rose

text: Muun muassa Kramer Guitars otti Floyd Rose -vibrakammen osaksi kitaroidensa varustusta vuonna 1982. Suuresta suosiosta huolimatta Kramer ajautui konkurssiin vuonna 1991. Keskeisenä syynä on mainittu juuri Floyd Rose -lisensseihin liittyvät maksuvaikeudet.


title: Floyd Rose

text: Eddie Van Halenin valtava suosio ja aggressiivisen soittotyylin leviäminen kasvatti Floyd Rose -vibrakammella varustettujen kitaroiden kysyntää ja vibrakammen soitannolliset mahdollisuudet otettiin laajasti käyttöön. Perinteisistä vibrakampimalleista poiketen Floyd Rose on mahdollista painaa alas kieliä vasten siten, että kielet hetkellisesti löystyvät täysin. Floyd Rose asennetaan yleensä ns. kelluvaksi, jolloin kieliä voidaan myös kiristää vibrakampea nostamalla. Tällöin talla on perusasennossa vain kielten jännityksen sekä vibrakoneiston jousien pitämänä.


title: Floyd Rose

text:
Floyd Rose -vibrakammen tyypillinen ongelma on yksittäisen kielen katkeaminen. Muut kielet menettävät tällöin vireensä, jos talla on asennettu kelluvaksi koska kielten vetojännitys ja koneiston jousten voima eivät ole enää tasapainossa.
Muita kieliä ei voi lukitun satulan vuoksi virittää nopeasti uudelleen ja samasta syystä kielen vaihtaminen ei onnistu nopeasti. Tästä syystä myös kielten vahvuuksien vaihtaminen vaatii koneiston säätöjen tarkistamisen kielten vedon ja jousien tasapainottamiseksi,


title: Floyd Rose

text: Toinen ongelma on kielten kauttakulkujen kuluminen, joka saattaa aiheuttaa kielten ei-toivottua siirtymistä ja edelleen vireongelmia soiton aikana. Ongelma voi korostua jos kielten tyyppiä halutaan vaihtaa.


title: Oussema Sellami

text: Oussema Sellami (s. 22. kesäkuuta 1979 Tunis, Tunisia) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelaa Stade Tunisienissa.


title: Oussema Sellami

text: Sellami aloitti uransa Stade Tunisienissa, jossa hän neljän kauden aikana voitti Arabian cup voittajien cupin, Tunisian liigacupin ja Tunisian cupin, sekä Tunisian liigan maalikuninkuuden 11 maalilla. Vuonna 2004 Sellami siirtyi Club Africainiin, jossa hän voitti Tunisian liigamestaruuden kaudella 2007–2008.


title: Kunnian miehiä

text: Kunnian miehiä ("A Few Good Men") on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Rob Reiner. Elokuvan pääosissa esiintyvät Tom Cruise, Demi Moore, Jack Nicholson, Kevin Bacon ja Kiefer Sutherland. Cruise esittää nuorta armeijan juristia, joka saa tehtäväkseen puolustaa kahta merisotilasta murhasta.


title: Kunnian miehiä

text: Elokuva perustuu Aaron Sorkinin samannimiseen näytelmään vuodelta 1989.


title: Kunnian miehiä

text: Elokuva muistetaan erityisesti Tom Cruisen ja Jack Nicholsonin roolihamojen, Daniel Kaffeen ja Nathan jessepin eräässä kohtauksessa käymästä vuoropuhelusta, jossa Kaffee vaatii Jesseppiä kertomaan totuuden tapauksesta, johon Jessep vastaa ettei tämä kestäisi totuutta.


title: Kunnian miehiä

text: Guantanamo Bayn laivastotukikohdassa Kuubassa tapahtuu simputus, jonka uhri on sotamies William T. Santiago. Kaksi merisotilasta saa tästä murhasyytteen. Lakimies Daniel Kaffee alkaa tutkia asiaa ja ryhtyy syytettyjen puolustusasianajajaksi. Puolustus uskoo, että tukikohdassa salaillaan asioita, joita ei haluta tuoda julki vaan haluttaisiin haudata koko asia kaikessa hiljaisuudessa. Epäillyt salailusta alkavat saada lisävahvistusta, kun everstiluutnantti Markinson katoaa. Loppuoikeudenkäynnissä eversti Jessep kuitenkin tunnustaa Kaffeen painostaessa häntä, että hän antoi simputuskäskyn kahdelle merisotilaalle. Molemmat merisotilaat vapautetaan lopuksi syytteistä, mutta heidät kuitenkin erotetaan nuhteena merijalkaväestä.


title: Kunnian miehiä

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano piti elokuvaa ammattitaitoisena oikeussalidraamana ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Pensashanhikki

text: Pensashanhikki eli keltapensashanhikki ("Dasiphora fruticosa", syn. "Potentilla fruticosa", syn. "Dasiphora floribunda") on puuvartinen, pensasmainen ruusukasvi. Suomessa sitä kasvaa puistoissa ja tienlaitamilla istutettuna. Siinä on keltaiset kukat, joissa on viisi terälehteä. Lajista on kuitenkin jalostettu erilaisia lajikkeita, joissa on eriväriset kukat. Sen lehdet ovat vihreitä ja soikionmuotoisia. Luonnonvaraisena pensashanhikkia tavataan etenkin Gotlannissa ja Öölannissa.


title: Ukko-Pekan silta

text: Ukko-Pekan silta on vuonna 1934 valmistunut, Naantalissa sijaitseva, kaksiosainen ja -aukkoinen teräsbetoninen holvisilta, jolla on pituutta 211 metriä. Silta on rakennettu Raumakarin päälle, ja se ylittää Naantalinsalmen ja yhdistää Luonnonmaan mantereeseen. Silta on saanut nimensä Suomen tasavallan presidentin P. E. Svinhufvudin lempinimestä "Ukko-Pekka". Vuonna 1986 viereen rakennettiin ajoneuvoliikenteelle uusi Naantalinsalmen silta, jolloin vanha silta jäi kevyen liikenteen käyttöön. Ukko-Pekan sillan vihki käyttöön itse P. E. Svinhufvud ja Naantalinsalmen sillan Mauno Koivisto. Ukko-Pekan silta on suojeltu Turun kaupunkiseudun maakuntakaavassa.


title: Ukko-Pekan silta

text: Naantalinsalmen kalliorannat ovat jyrkät ja salmessa kulkee laivaväylä. Ennen siltaa mantereen ja Luonnonmaan välillä liikennöitiin lautalla. 1920-luvulla Luonnonmaan tiehoitokunta ja kulkuyhteyden takana olevat Merimaskun ja Rymättylän kunnat anoivat valtionapua tieyhteyden ja vesistöjen ylityksen parantamiseksi. Tie- ja vesirakennushallitus päätyi viiteen vaihtoehtoon, joista vain yhdessä lautta olisi korvattu Raumakarin kohdalle rakennettavalla sillalla. Vaihtoehto olisi ollut liikenteellisesti paras, mutta TVH piti sitä liian kalliina liikennemääriin nähden. Eduskunta kuitenkin päätti, että vuonna 1922 tasavallan presidentin kesäasunnoksi hankitun Kultarannan liikenteen takia salmeen pitää rakentaa silta. Valtion vuoden 1930 talousarviossa oli määräraha työn aloitusta varten.


title: Ukko-Pekan silta

text: Laivaväylä siirrettiin salmen kapeampaan osaan, mantereen ja Raumakarin väliin. Naantalin puolelle louhittiin ja pengerrettiin tie. Naantalin puoleisen sillan rakennustyöt alkoivat keväällä 1932. Luonnonmaan puoleisen pidemmän sillan rakentaminen voitiin määrärahojen takia aloittaa vasta seuraavana kesänä. Sillat yhdistää Raumakarille rakennettu 55 metriä pitkä kivipenger.


title: Ukko-Pekan silta

text: Maaston takia rakennustyö oli vaikeaa, erityisesti sillan alapuolisten telineiden rakentaminen epätasaiselle kalliolle. Siltojen ylätelineet eli holvikaarien muotti rakennettiin Raumakarilla lavalla sarjatyönä. Louhinta- ja myöhemmin valutöitä varten rakennettiin köysirata, jota vielä jatkettiin niin, että myös Luonnonmaan puoleinen silta voitiin valaa samalta betoniasemalta, joka oli Naantalin puolella. Betonia valmistettiin kahdella sekoittimella ja sen laatua valvottiin huolellisesti. Holvin, sillan kannen ja sitä tukevien ohuiden seinämien betonit olivat suhteutukseltaan erilaiset.


title: Ukko-Pekan silta

text: Ukko-Pekan silta on rakennettu Turun tie- ja vesirakennuspiirin omana työnä, pääosin tuntityönä. Sillan suunnitteli insinööri E. Lappi-Seppälä TVH:n siltaosastolta.


title: Ukko-Pekan silta

text: Siltojen eristys- ja päällystystyöt sekä viimeistely tehtiin vuoden 1934 alkukesästä ja sillan avajaisia voitiin viettää 14. heinäkuuta 1934. Juhlallisessa tilaisuudessa oli läsnä myös tasavallan presidentti Pehr Evind Svinhufvud, joka oli antanut luvan kutsua siltaa Ukko-Pekan sillaksi. Rouva Ellen Svinhufvud leikkasi poikki sini-valkoisen silkkinauhan.


title: Ukko-Pekan silta

text: Molemmat holvisillat ovat ajoradaltaan viisi metriä leveitä ja niiden kansirakenne on betonia. Betonikansi tukeutuu holvikaariin hoikilla, 20 senttimetriä paksuilla seinämillä, joiden leveys on sama kuin holvikaarten eli neljä metriä. Holvisiltojen kummassakin päässä rannalle johtavista silloista kolme on tyypiltään useampiaukkoisia kehäsiltoja, joiden kaikkien jännemitta on seitsemän metriä. Mantereen puoleinen silta on palkkisilta, jännemitaltaan viisi metriä. Kehäsiltojen jalkoina ovat umpinaiset seinät, joiden päissä on pilarit.


title: Ukko-Pekan silta

text: Naantalin puoleisen sillan holvikaaren jännemitta on 30 metriä, betonikaaren paksuus kannassa on 50 ja laella 34 senttimetriä. Raumakarille johtaa neliaukkoinen kehäsilta. Laivaväylä kulkee tämän holvisillan alta, alituskorkeus on 11 metriä.


title: Ukko-Pekan silta

text: Luonnonmaan puoleisen holvikaaren jänne on 45-metrinen. Kaaren paksuus on kannassa 80 ja laella 50 senttimetriä. Raumakarille ja Luonnonmaalle johtavat kehäsillat ovat molemmat kolmiaukkoiset.


title: Ukko-Pekan silta

text: Ukko-Pekan sillan valmistuttua Raumakarille tien itäpuolelle rakennettiin kahvila. Pyöreä puurakenteinen rakennus oli alkujaan yksikerroksinen ja korotettiin kaksikerroksiseksi vuonna 1937. Kahvila oli auki vain kesäisin. Se purettiin Naantalinsalmen sillan tieltä 1980-luvulla.


title: Baby Boy

text: Baby Boy voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Huhtisen koulu

text: Huhtisen koulu on Porvoossa Huhtisissa sijaitseva alakoulu. Koulurakennuksen ensimmäinen osa valmistui vuonna 1995. Huhtisen koulun rehtorina toimii Minna Sumusalo.


title: Nuorteva

text: Nuorteva on suomalainen sukunimi. Se voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Mount Washington (New Hampshire)

text: Mount Washington tai Agiocochook on Koillis-Yhdysvaltojen ja New Hampshiren osavaltion korkein vuori. Se on 1 917 metriä korkea.


title: Mount Washington (New Hampshire)

text: Vuori on tunnettu nopeasti vaihtelevista sääolosuhteista, ja 12. huhtikuuta 1934 sen huipulla on mitattu maapinnan kovin tuuli 372 km/h.


title: Mount Washington (New Hampshire)

text: Vuoren huipulle johtaa autotie ja 1869 valmistunut hammasratasjuna nimeltään "Mount Washington Cog Railway".


title: Jannik Hansen

text: Jannik Hansen (s. 15. maaliskuuta 1986 Herlev, Tanska) on tanskalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, joka laukoo oikealta puolelta. Hän edustaa NHL:ssä pelaavaa San Jose Sharksia. NHL:n työsulun 2012–2013 ajan hän edusti SM-liigajoukkue Tapparaa. Jannik on NHL:n historian toinen tanskalaispelaaja. Hän debytoi Canucksin paidassa NHL:n pudotuspeleissä kaudella . Ensimmäinen tanskalainen NHL:ssä oli New York Islandersin hyökkääjä Frans Nielsen, joka pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa samana kautena kuin Hansen, mutta runkosarjassa. Vancouver Canucks varasi Hansenin NHL:ään yhdeksännellä kierroksella vuonna 2004. Hansen puki Tanskan maajoukkueenpaidan jo keväällä 2002, hän pelasi 15-vuotiaana poikien MM-kisoissa. A-maajoukkueessa hän on pelannut kolmet maailmanmestaruuskilpailut.