title: Aselupa

text: Kun määräaikaisen luvan voimassaoloaika on umpeutumassa, on hakijalla mahdollisuus hakea toistaiseksi voimassa olevaa aselupaa. Toistaiseksi voimassa olevaa lupaa haettaessa on pystyttävä osoittamaan, että asetta on oikeasti käytetty siihen tarkoitukseen, johon lupa on haettu. Tämän pystyy todistamaan esimerkiksi ampumapäiväkirjoilla, harrastetodistuksilla tai vaikkapa metsästysseuran todistuksella. Jos käyttötarkoitusta ei pysty osoittamaan, voidaan myöntää joko toinen väliaikainen lupa tai perua lupa kokonaan. Jos aseen hankkimisoikeus/aselupa evätään, on hylkäämisen perusteet selkeästi tultava ilmi hylätystä hakemuksesta. Hakijalla on mahdollisuus valittaa hallinto-oikeuteen luvan hylkäämisestä.


title: Aselupa

text: Jos aseen aseluvan omistaja kadottaa luvan, tai lupa tuhoutuu tms. tulee tästä ilmoittaa lupaviranomaisille.


title: Aselupa

text: Kun lupa on myönnetty, luvanhaltijalla on mahdollisuus laillisesti saada lainaksi ampuma-ase toiselta henkilöltä. Luvan ei tarvitse olla juuri lainattavaan asetyyppiin, vaan ampuma-aselain 87 §:n mukaan aseita voi antaa lainaksi seuraavasti:


title: Aselupa

text: Aseen luovutuksen yhteydessä saa luovuttaa tarpeellisen määrän aseeseen sopivia patruunoita. Ampuma-aselain tarkoittamia erityisen vaarallisia patruunoita ei kuitenkaan saa luovuttaa.


title: Aselupa

text: Se joka on täyttänyt 18 vuotta ja jolla on oikeus ampuma-aseen hallussapitoon, saa antaa ampuma-aseen välittömässä valvonnassaan käytettäväksi, mikäli hän kykenee tehokkaasti valvomaan ja ohjaamaan aseen käyttäjää siten, ettei aseen käyttämisestä aiheudu vaaraa.


title: Aselupa

text: Ampuma-aselain mukaan ampuma-aseen, aseen osan, patruunoiden ja erityisen vaarallisten ammusten haltija on velvollinen pitämään kyseisistä asioista sellaista huolta, ettei aiheudu sellaista vaaraa jossa niitä voisi joutua asiattomien haltuun.


title: Aselupa

text: Vaikka aseluvasta käytetäänkin puhekielessä virheellisesti nimitystä aseenkantolupa, ampuma-asetta ei pääsääntöisesti saa kuljettaa mukanaan liikkuessaan. Ampuma-asetta saa kuljettaa mukanaan yleisellä paikalla sekä tiloissa, joihin yleisöllä on pääsy, vain lataamattomana suojuksessa ja vain hyväksyttävän syyn nojalla. Tällaisia syitä voivat olla esimerkiksi ampumaradalle tai metsästyspaikalle kulkeminen ja aseen kuljetus asesepälle korjattavaksi tai muusta syystä aseliikkeeseen. Moottoriajoneuvossakaan asetta ei saa vapaasti kuljettaa. Ampuma-aselain mukaan aseen kuljettaminen on sallittu vain lataamattomana suojuksessa tai sijoitettuna suojattuun tilaan ja vain hyväksyttävän syyn nojalla. Ampuma-aselaissa ei kuitenkaan eritellä mitä "hyväksyttävät syyt" ovat. Metsästyslaki vielä erikseen kieltää metsästysaseen kuljettamisen maastossa moottorikäyttöisessä ajoneuvossa.


title: Aselupa

text: Jos ampuma-asetta säilytetään väliaikaisesti tulee ampuma-ase tai sen osa pitää lukitussa paikassa, muuten lukittuna taikka siten, että ase tai sen osa on luvanhaltijan tai muun kyseisen aseen hallussapitoon oikeutetun henkilön välittömässä valvonnassa. Kulkuneuvossa ampuma-asetta saa säilyttää vain väliaikaisesti aseen käyttö- tai kuljetustapahtumaan liittyen. Ampuma-aseen tulee tällöin olla lukitussa paikassa tai muuten lukittuna ja säilytettynä siten, että ase ei ole havaittavissa kulkuneuvon ulkopuolelta.


title: Aselupa

text: Ampuma-aseen hallussapitoon työtä varten annettu lupa oikeuttaa kantamaan kyseisessä työtehtävässä vain ampuma-asetta tai sitä ominaisuuksiltaan vastaavaa asetta, jonka hallussapitoon lupa on annettu.


title: Aselupa

text:
Kotonakaan ampuma-asetta ei saa säilyttää miten vain, esimerkiksi ladattuna yöpöydän laatikossa tms. Ampuma-aselain 106 §:n mukaan:
"Kun ampuma-asetta säilytetään muuten kuin tilapäisesti, on se säilytettävä:


title: Aselupa

text: Jos ampuma-asetta säilytetään 1 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetussa paikassa, se on säilytettävä sisäministeriön asetuksessa määritellyssä murtoturvallisessa ja lukitussa turvakaapissa, lukitussa paikassa tai muuten lukittuna siten, että ampuma-ase tai aseen osa ei ole helposti anastettavissa tai otettavissa luvattomasti käyttöön. Ampuma-ase voidaan tällöin säilyttää myös siten, että muu aseen osa kuin äänenvaimennin säilytetään erillään lukittuna edellä mainitulla tavalla ja loput aseen osat siten, etteivät ne ole helposti anastettavissa tai otettavissa luvattomasti käyttöön."


title: Aselupa

text: Ampuma-aselaki määrää lisäksi seuraavaa: "Jos säilytettävänä on erityisen vaarallinen ampuma-ase tai yli viisi ampuma-asetta, on aseet säilytettävä sisäministeriön asetuksessa määritellyssä murtoturvallisessa ja lukitussa turvakaapissa. Turvakaappia ei kuitenkaan edellytetä, jos aseiden säilytyspaikan poliisilaitos on hyväksynyt säilytystilat."


title: Aselupa

text:
Aselaki määrittelee ampuma-aseiden tyypit seuraavasti:
Ampuma-aseiden toimintatavat:
Ampuma-aselaki määrittelee tarpeeksi pienet aseet "taskuaseeksi". Taskuaseella tarkoitetaan revolveria tai pienoisrevolveria, joka mahtuu suorakulmaiseen, sisämitoiltaan 140 x 190 millimetrin suuruiseen laatikkoon, sekä sellaista muuta ampuma-asetta, joka mahtuu suorakulmaiseen, sisämitoiltaan 130 x 180 millimetrin suuruiseen laatikkoon siten asetettuna, että aseen piippu ja perä ovat laatikon pohjan tason suuntaisina. Lupa taskuasetta tai sen osaa varten voidaan antaa museossa tai kokoelmassa pitämiseen, muistoesineenä säilyttämiseen sekä työhön, jossa ase on välttämätön.


title: Aselupa

text: Seuraavat ampuma-aseet luokitellaan "erityisen vaaralliseksi":


title: Aselupa

text: Lupa erityisen vaaralliseen ampuma-aseeseen taikka niiden osaa varten voidaan antaa vain, jos hakijan ilmoittama käyttötarkoitus on näytös, kuvaus tai muu vastaava esitys, museossa tai kokoelmassa pitäminen taikka erityisestä syystä myös työhön, jossa ase on välttämätön.


title: Aselupa

text:
Suomessa oli 19. lokakuuta 2007 lähtien käytössä aselupakäytäntöjen yhtenäistämisohje, jolla pyritiin siihen, että luvanhakuprosessi olisi ollut mahdollisimman samanlainen eri paikkakunnilla. Ohje ei kuitenkaan ollut sitova, eikä ainakaan käytännön tasolla toimivakaan. AYO on vuonna 2013 purettu poliisihallinnon toimesta ja poliisiviranomaisia on ohjeistettu nojaamaan lupapäätöksentekoprosessissa ampuma-aselakiin.
Soveltuvuustesti oli käytössä vuosina 2011-2017. Soveltuvuustestillä arvioitiin henkilön taipumusta muun muassa itsetuhoisuuteen ja väkivaltaisiin tekoihin. Testi ei yksin ratkaissut aseluvan saantia vaan se oli yksi osa aineistoa, jota käytettiin kokonaisharkinnassa. Testi oli tietokonepohjainen 267 kyllä/ei-väittämää sisältävä profilointi. Testi oli voimassa kolme vuotta, jonka aikana sitä ei tarvinnut suorittaa uudelleen. Testi voitiin myös korvata lääkärin tai psykologin antamalla puoltolausunnolla hakijasta, joka ei ollut kuutta kuukautta vanhempi. Jos testiä ei saanut hyväksytysti läpi voi poliisi pyytää lisäselvitystä ja lääkärin- tai psykologintodistusta.


title: Aselupa

text:
Ampuma-aseista säädettiin ensimmäisen kerran vuonna 1903 väliaikaisella "asetuksella ampuma-aseitten ja ampumatarpeiden kuin myöskin räjähdysaineitten myymisestä ja säilyttämisestä sekä maaliinampumisratojen perustamisesta", jonka ensimmäisessä pykälässä määrättiin seuraava:
"Rihlattujen pianampuvain (makasiini- y.m.s.) kiväärien sekä niihin kuuluvain patruunien säilyttäminen, ilman erityistä lupatodistusta Kuvernööriltä, on kielletty."
Asetuksen kolmannessa pykälässä määrättiin lisäksi seuraavaa: "Ampuma-aseista ja ampumatarpeista saadaan rihlattuja pianampuvia (makasiini- y.m.s.) kivääriä, niihin kuuluvia patruuneja sekä dynamiittia myydä ainoastaan henkilöille, jotka esiinnäyttävät ostajan nimelle asetetun lupatodistuksen Kuvernööriltä sellaisten tavarain ostamiseen, eikä kauppa saa käsittää suurempaa määrää kuin minkä lupatodistus osottaa." Asetuksessa ei annettu hakijalle mitään lupaehtoja eikä käyttötarkoituksia. Asetuksessa säädeltiin myös ampuma-aseiden ja räjähteiden kauppaa, sekä ampumaratojen perustamista. Asetus ei koskenut sotilashenkilöitä eikä virkamiehiä jotka säännösten nojalla tarvitsivat ampuma-aseita. Se säädettiin Suomen kenraalikuvernöörin, Nikolai Bobrikovin, ehdotuksesta ja oli voimassa "asetuksen toimenpiteistä valtiollisen järjestyksen ja yleisen rauhan säilyttämiseksi Suomessa" voimassaoloajan, eli kolme vuotta vuoteen 1906.


title: Aselupa

text:
Vuonna 1906 säädettiin väliaikainen asetus jonka voimassa ollessa sai tuoda maahan ainoastaa rihlaamattomia kivääreitä, sekä vielä erikseen kiellettiin tuomasta rihlattuja kivääreitä, kaikenlaisia revolvereita ja pistooleita. Asetus oli kerrallaan voimassa vuoden, laskettuna 1. päivästä syyskuuta. Asetusta jatkettiin vuonna 1907, 1908 ja 1909. Vuonna 1909 lisäksi asetusta muutettiin koskemaan myös erikseen kiellettyjen aseiden ampumatarpeita. Asetuksen voimassaoloaika päättyi vuonna 1910.
"Armollinen asetus ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden ostamisesta ja hallussapidosta sekä ampumaratojen laittamisesta ja kunnossapidosta" oli ensimmäinen pysyväksi tarkoitettu aseasetus. Kyseisen asetuksen ensimmäinen pykälä: "Ampuma-aseiden ynnä niihin kuuluvain ampumatarpeiden ostaminen, hallussapito ja mukanaankantaminen ilman asianomaisen viranomaisen antamaa erityistä lupaa olkoon kielletty." Luvan ikärajaksi annettiin 15 vuotta. Vajaavaltaisille 15 vuotta täyttäneille annettiin myös lupa, mutta vain sileäksi porattuihin kivääreihin ja vanhempiensa tai holhoojiensa läsnä ollessa. Aseenostolupa oli voimassa vain kolme kuukautta antopäivästä ja sen myönsi sen läänin kuvernööri missä hakijan vakituinen asuinpaikka oli. Aseita ja ampumatarpeita sai myydä vain varastoista ja myyntimakasiineista ja vain kuvernöörin antamalla luvalla. Myyjien piti pitää kirjaa myymistään aseista ja ampumatarpeista, sekä kenelle oli myynyt ja mitä oli myynyt.


title: Aselupa

text: Kuvernöörillä oli oikeus pakottaa myyjien luovuttamaan varastoissaan olevat aseensa ja ampumatarpeensa kansallisen turvallisuuden nimissä viranomaisille tai kuvernöörin määräämien henkilöiden huostaan.


title: Aselupa

text: Asetuksessa olevat säännökset jotka koskivat ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden ostoa, hallussapitoa ja mukanaankantamista eivät koskeneet sotapalveluksessa olevia henkilöitä eikä virkamiehiä jotka olivat velvoitettuja lain mukaan pitämään asetta. Nämä henkilöt olivat oikeutettuja ostamaan ampuma-aseita ja ampumatarpeita päällystönsä lupatodistuksella.


title: Aselupa

text: Asetuksessa säädettiin myös ampumaratojen laittamisesta ja kunnossapidosta. 14 pykälä: "Yhdistykset ja yksityiset henkilöt saavat laittaa ampumaratoja ja ampumapaviljonkeja ainoastaan hankittuaan siihen asianomaiselta kuvernööriltä luvan. Lupa ampumaradan laittamiseen annettakoon ainoastaan sellaiselle yhdistykselle, jonka säännöt Keisarillinen Suomen Senaatti on hyväksynyt."


title: Aselupa

text: Kuvernöörin piti tarkastaa oliko paikka yleisen turvallisuuden kannalta sovelias ja määrättävä pisin matka johon sai ampua. Radan omistaja oli velvollinen ilmoittamaan Poliisille hyvissä ajoin kilpailuista ja harjoituksista johon osallistui enemmän kuin kymmenen henkeä.


title: Aselupa

text: Asetus kumottiin suurelta osin vuonna 1918 ja lopullisesti vuonna 2015 kun ampumaratoja koskevat pykälät kumottiin.


title: Aselupa

text: Vuonna 1918 säädetty asetus oli nimeltään "Asetus ampuma-aseista". Kyseisen asetuksen ensimmäinen pykälä: "Ampuma-aseiden ynnä niihin kuuluvain ampumatarpeiden hankkiminen, hallusapito ja kantaminen ilman asianomaisen poliisiviranomaisen antamaa erityistä lupaa on kielletty. Ampuma-aseella käsitetään jokaista sellaista asetta, joka on tarkoitettu ammuksien laukaisemista varten." Lisäksi ote kolmannesta pykälästä: "Jos poliisiviranomainen yleisen järjestyksen ja yhteiskunnallisen turvallisuuden kannalta oman harkintansa mukaan katsoo voivansa anomukseen myöntyä, on hakijalle annettava lupatodistus..." Lupahakemuksessa oli oltava valtion virkamiehen tai kahden luotettavan henkilön antama kirjallinen suositus. Anomuksessa oli lisäksi mainittava pääasiallinen tarkoitus, sekä muita aseeseen liittyviä tietoja. Hakijan oli lisäksi oltava vähintään 15 vuotta vanha, jos henkilö oli vajavaltainen ja 15 vuotta vanhempi oli oltava myös vanhempien tai holhoojien suostumus. Asetus ei koskenut maa- ja merisotaväen, sekä poliisilaitosten palveluksessa olevia henkilöitä, jotka oli oikeutettu hankkimaan, hallussapitämään ja kantamaan ampuma-aseita ja ampumatarpeita päällystönsä lupatodistuksella. Asetus ei myöskään koskenut luvalla toimivien suojeluskuntien ja ampuma-yhdistysten jäseniä. Kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulemisesta jokainen jolla oli ampuma-ase tai ampumatarvikkeita oli velvollinen hakemaan oikeutta niiden hallussapitoon vaikka henkilöllä olisikin ollut aiemmin myönnetty lupa. Asetuksella lisäksi kumottiin mitä ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden hankkimisesta, hallussapidosta ja kantamisesta ennen oli ollut säädetty. Vuonna 1931 asetusta muutettiin siten, että ampuma-aseiksi luokiteltiin myös kaasupistoolit, kaasupanosten laukaisemiseen tarkoitetut laitteet, sekä valopistoolit. Asetus oli voimassa vuoteen 1933.


title: Aselupa

text: "Asetus ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden kaupasta." säädettiin vuonna 1918. Asetuksen ensimmäinen pykälä: "Ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden kauppaa harjoittakoon ainoastaan liike, joka siihen on saanut maaherralta luvan." Hakijan oli jätettävä kirjallinen anomus maaherralle ja todistuksen siitä, että oli Suomen kansalainen ja oikeutettu harjoittamaan ilmoitusvelvollista elinkeinoliikettä. Liikkeen omistajan oli pidettävä kahta kirjaa, joista ensimmäiseen oli kirjattava kaikki liikkeeseen vastaanotetut ampuma-aseet ja ampumatarvikkeet sekä milloin ja mistä ne oli saatu. Toiseen kirjaan oli merkittävä kenelle, koska ja mitä oli myyty sekä ostajan koko nimi, osoite, kuka oli luvan myöntänyt sekä lupanumero. Ampuma-aseita ja ampumatarpeita sai myydä ainoastaan sille kenellä oli ostolupatodistus. Viimeistään kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta oli jokaisen liikkeen haettava maaherralta lupaa, vaikka hakijalla olisi ollut aikaisempien säädösten mukainen lupa. Asetuksella myös kumottiin mitä ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden kaupasta ennen oli ollut säädetty. Asetus oli voimassa vuoteen 1933.


title: Aselupa

text: Vuonna 1918 annettiin myös "Suomen Senaatin päätös jolla kielletään ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden maahantuonti ilman Senaatin lupaa." Päätöksellä kiellettiin ampuma-aseiden sekä ampumatarpeiden maahantuonti ilman Senaatilta hankittua lupaa. Kielto ei koskenut Hallitukselle ja Suomen puolustuslaitoksen Ylipäällikölle lähetettyjä aseita ja ampumatarpeita. Päätös oli voimassa vuoteen 1933.


title: Aselupa

text: Vuonna 1933 säädettiin ensimmäisen kerran ampuma-aseista lailla. Kyseisen "laki ampuma-aseista ja ampumatarpeista" ensimmäinen pykälä: "Ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden valmistus, maahantuonti, kauppa, hankkiminen ja hallussapito on sallittu ainoastaan siihen annetulla luvalla. Annettu lupa voidaan peruuttaa, jos syytä siihen harkitaan olevan." Lisäksi laissa määrättiin lähinnä käytännöistä miten toimitaan jos luvat peruutetaan, sekä erinäisiä rangaistuksia ampuma-aseisiin liittyen. Laissa myös määrättiin hakemaan lupaa, vaikka hänellä olisikin aiempien säädösten mukainen lupa viimeistään kolmen kuukauden kuluttua lain voimaanastumisesta. Kyseistä lakia muutettiin kolme kertaa vuosina 1953, 1982 ja 1986. Laki oli voimassa vuoteen 1998.


title: Aselupa

text:
Vuoden 1933 ampuma-aselain myötä ja nojalla säädettiin myös "asetus ampuma-aseista ja ampumatarpeista", jossa määriteltiin tarkemmin ampuma-aseiden valmistuksesta, maahantuonnista, kaupasta, lupamenettelystä ja rangaistuksista. Kyseisen asetuksen ensimmäinen pykälä: "Ampuma-aseilla tarkoitetaan kaikki sellaisia aseita, joilla räjähdysainetta käyttäen voidaan ampua laukauksia siten, että siitä voi aiheutua hengenvaaraa tai terveydelle vahinkoa. Ampuma-aseiksi luetaan myös kaasupistoolit sekä muut kaasupanosten laukaisemista varten tarkoitetut laitteet ynnä valopistoolit. Aseina ei pidetä vanhoja ampuma-aseita, joita muisto- tai koriste-esineinä säilytetään julkisissa kokoelmissa tai yksityisissä kodeissa." Asetuksessa myös määrättiin, että aseen hankintaan oli haettava lupaa kotikunnan poliisiviranomaiselta kirjallisesti ja hakijan oli oltava tunnetusti luotettava ja huolellinen, sekä oli oltava hyväksyttävä syy aseelle. Jos hakemus koski taskuasetta tai kaasuasetta oli luvan myöntämisessä noudatettava eritystä varovaisuutta ja harkintaa, sekä kiinnitettävä huomiota siihen oliko hakijan luonteenominaisuuksien tai elämäntapojen perusteella aihetta epäillä, että hakija käyttäisi asetta väärin. Hakijan oli lisäksi oltava vähintään 15 vuotta vanha. 15-17-vuotiaalla oli oltava holhoojan suostumus ja lupa voitiin myöntää ainoastaan metsästykseen tai tarkkuusammuntaan. 18-20-vuotiaalle voitiin holhoojan suostumuksella antaa lupa myös muunlaiseen aseeseen. Hankintalupatodistukseen oli merkittävä luvansaajan nimi, ammatti, kotipaikka ja ampuma-aseen laatu ja lukumäärä. Hankintalupa oli voimassa 60 päivää. Ase oli näytettävä poliisille ja samalla haettiin hallussapitolupaa. Hallussapitolupaan oli merkittävä luvansaajan nimi, ammatti ja kotipaikka, aseen laatu, väljyys(kaliiperi), tehtaan merkki, valmistenumero sekä liike josta ase oli ostettu. Hallussapitolupa myönnettiin toistaiseksi voimassa olevana, erityisestä syystä se annettiin määräajaksi. Hallussapitolupa oikeutti myös aseen kantamiseen, mikäli sitä ei jokin toinen säädös erikseen tietyissä tilaisuuksissa kieltänyt. Hallussapitoluvan haltija oli velvollinen pitämään aseesta sekä siihen kuuluvista ampumatarpeista sellaista huolta, etteivät ne joudu lasten tai asiattomien henkilöiden haltuun. Lisäksi oli myös haettava lupa ampumatarpeiden hankkimiseen. Ampuma-aseen sai lainata vain sille, jolla oli oikeus aseen hallussapitoon. Alle 15-vuotias sai holhoojan valvonnan alaisena käyttää ampuma-asetta.
Asetuksessa määrättiin lisäksi, että päätöksestä voi valittaa maaherralle ja maaherran päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Asetuksella myös kumottiin edelliset vuonna 1918 säädetyt ampuma-aseasetukset ja vuonna 1918 säädetty senaatin päätös maahantuonnista. Asetus oli voimassa vuoteen 1998.


title: Aselupa

text: Asetus ei koskenut valtion viranomaisia tai puolustuslaitoksessa palvelevia, jotka virkansa takia käyttivät ampuma-aseita. Asetus ei myöskään koskenut suojeluskuntiin kuuluvia henkilöitä, vaan niistä määrättiin erillisellä asetuksella.


title: Aselupa

text: Asetusta muutettiin seitsemän kertaa vuosina 1946, 1977, 1978, 1979, 1983, 1986 ja 1989. Vuonna 1946 asetukseen lisättiin kohta, jolla taskuaseen tai sotilasaseen sai myöntää vain, jos ase oli viran, toimen tai ammatin vuoksi välttämätön. Asetuksessa muutettiin myös ikärajoja siten, että hakijan oli oltava vähintään 15-vuotias, mutta 15-20-vuotiaalle voitiin myöntää holhoojan suostumuksella lupa vain metsästykseen ja tarkkuusammuntaan. Lisäksi asetuksesta poistettiin kohdat suojeluskunnista. Vuonna 1977 muutettiin lähinnä sanamuotoja ampuma-aseiden maastaviennistä koskevassa pykälässä. Vuonna 1978 lisättiin momentti, jolla lääninhallitus voi hakemuksesta myöntää poikkeuksia ampumaurheilussa tarvittavien ja muidenkin aseiden hankkimisesta annetuista määräyksistä. Vuonna 1979 muutettiin ensimmäistä pykälää, jolloin myös kaasupanosten laukaisemiseen verrattavat laitteet luokiteltiin ampuma-aseiksi. Vuonna 1983 muutettiin lähinnä sanamuotoja ja annettiin lupa hankkia ampumatarpeita hallussapitoluvalla. Vuonna 1986 tuli paljon muutoksia. Kivääriä, haulikkoa ja näiden yhdistelmää pidettiin helposti kätkettävänä, jos sen kokonaispituus oli alle 84 senttimetriä tai piipun pituus alle 45 senttimetriä, ja kaikkiin rajat alittaviin aseisiin, tai jos aseen halusi muokata rajojen alittaviin mittoihin, oli haettava lupa. Poliisin oli lisäksi kaikissa tapauksissa noudatettava erityistä varovaisuutta ja harkintaa sekä kiinnitettävä huomiota myös siihen, onko hakijan luonteenominaisuuksien ja elämäntapojen tai muiden seikkojen perusteella aihetta epäillä, että hakija käyttäisi ampuma-asetta väärin. Ikärajoja muutettiin siten, että hakijan oli oltava vähintään 15-vuotias, mutta 15-17-vuotiaalle voitiin huoltajien suostumuksella antaa lupa vain metsästykseen ja tarkkuusammuntaan. Aseen lainaamista henkilölle, jolla ei ole hallussapitolupaa, koskevaa pykälää muutettiin siten, että 18-vuotias, jolla on hallussapitolupa, voi välittömässä valvonnassaan antaa aseen lainaksi metsästykseen ja maaliinampumiseen myös sille, jolla ei ole hallussapitolupaa, alle 15-vuotiaalle kuitenkin vain huoltajan läsnä ollessa. Lisäksi poistettiin pykälät, joissa määrättiin rangaistukset asetuksen rikkomisesta. Vuoden 1989 muutoksen jälkeen valopistooleita ei enää luokiteltu ampuma-aseiksi.


title: Aselupa

text: Vaikka asetuksessa ei määritelty hyväksyttäviä käyttätarkoituksia, oli niitä kuitenkin käytännössä enemmän kuin vuoden 1998 ampuma-aselaissa. Myönnettyjen hallussapitolupien käyttötarkoitukset osuuksineen vuonna 1995: Metsästys 51,5%; urheiluammunta 21,1%; suojelu 6,5%; keräily 10,9%; muu peruste 5,6%; muihin perusteisiin kuuluu vahinkoeläinten hävittäminen, metsästyskoirien harjoituttaminen, aseiden esittely ja testaus, teurastus, tehostekäyttö teatterissa tai elokuvien kuvaamisen yhteydessä, muistoesineenä säilyttäminen ja maastavienti.


title: Aselupa

text: "Asetus puolustuslaitoksessa palvelevien ja suojeluskuntiin kuuluvien henkilöiden ampuma-aseista ja ampumatarpeista" oli asetus jolla säädeltiin puolustuslaitoksessa palvelevien sekä suojeluskuntiin kuuluvien henkilöiden aseista. Asetuksen ensimmäinen pykälä: "Ampuma-aseita ja ampumatarpeita, joita puolustuslaitoksessa palvelevat henkilöt virkansa takia käyttävät tai suojeluskuntiin kuuluvat henkilöt suojeluskuntatehtäviinsä kuuluvana aseistuksena tarvitsevat, ovat sotilaskivääri, pistooli ja pienoiskivääri sekä näihin tarkoitetut ampumatarpeet. Edellisessä momentissa mainittujen henkilöiden aseistukseen voi sen ohella kuulua ampumataidon kehittämiseksi tarkoitettuja erikoiskiväärejä ja -pistooleja." Luvan kyseisiin aseisiin antoi puolustuslaitoksen virassa tai toimessa olevalle joukko-osaston komentaja, viraston tai laitoksen päällikkö. Suojeluskuntaan kuuluvalle luvan antoi asianomainen paikallis- tai sitä ylempi päällikkö. Vaikka kyseistä asetusta ei koskaan muutettu, niin suojeluskuntaa koskevat kohdat eivät enää olleet vuoden 1946 ampuma-aseasetuksen muutoksen jälkeen pitäviä. Asetus oli voimassa vuoteen 1998.


title: Aselupa

text: Vuoden 1940 asetuksen "sisältävä eräitä poikkeussäännöksiä ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden hallussapidosta" ensimmäinen pykälä: "Poliisiviranomaisen määräyksestä on henkilö, joka ei virkansa, toimensa tai hänelle annetun erikoisen tehtävänsä vuoksi tarvitse ampuma-asetta ja ampumatarpeita, velvollinen kuittia vastaan luovuttamaan hallussaan olevat ampuma-aseet ja ampumatarpeet toistaiseksi viranomaisten haltuun." Asetuksessa lisäksi määrättiin, että Valtioneuvoston määräämällä alueella, jolla erityiset sotilaalliset toimet ovat tarpeen on hallussapitoluvan lisäksi oltava erikoislupa jonka myönsi poliisipiirin päällikkö. Erityisessä tapauksessa erikoisluvan antoi myös oleskelupaikkakunnan poliisiviranomainen. Erikoislupa annettiin määräajaksi ja määrätyin ehdoin. Asetus säädettiin sotatilasta annetun lain nojalla ja se kumottiin vuonna 1945 annetulla asetuksella "sisältävä eräitä poikkeussäännöksiä ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden hallussapidosta sekä räjähdysaineitten käyttämisestä."


title: Aselupa

text: Vuoden 1944 laki "ampuma-aseen hallusapitoluvan hankkimisesta eräissä tapauksissa" oli säädös jolla velvoitettiin jokainen jolla oli ampuma-ase ilman asianomaista hallussapitolupaa hakemaan siihen lupaa viimeistään 30 päivän kuluttua lain voimaanastumisesta. Se joka rikkoi lakia oli tuomittava sakkoon tai vankeuteen taikka jos asianhaarat olivat erittäin raskauttavia, kuritushuoneeseen enintään kolmeksi vuodeksi. Henkilöä ei kuitenkaan saanut tuomita aikaisemmista laiminlyönneistä hankkia hallussapitolupaa jos hän haki lupaa säädetyn ajan aikana.


title: Aselupa

text: Tšekin aselakipolitiikka on hyvin sallivaa. Tšekeissä jokainen voi aseen saadakseen hankkia aseluvan, joka "on myönnettävä" jos ehdot täyttyvät. Niitä ovat asekokeen läpäisy, lääkärintarkastus ja puhdas rikosrekisteri. Myös aseenkanto ase piilotettuna, itsepuolustusta varten on sallittu erillisellä luvalla. Suurin osa aseenomistajista omistaa aseen itsepuolustusta varten.


title: Aselupa

text: Vuonna 2015 oli voimassa 806 895 aselupaa ja 292 022 henkilöllä oli aselupa.


title: Aselupa

text: Aseluvat jaetaan viiteen luokkaan joita ovat ikärajoineen


title: Erwin von Witzleben

text: Job-Wilhelm Georg Erdmann ”Erwin” von Witzleben (4. joulukuuta 1881, Breslau – 8. elokuuta 1944 Berliini) oli saksalainen sotamarsalkka, armeijan komentaja toisessa maailmansodassa ja Adolf Hitleriä vastaan suunnatun heinäkuun 20. päivän salaliiton jäsen.


title: Erwin von Witzleben

text: Witzleben syntyi Breslaussa thüringenilaiseen sotilassukuun 1881. Kahdeksanvuotiaana hänet laitettiin Wahlstattin preussilaiseen kadettikouluun. Hän valmistui Lichterfelden kadettikoulusta. Vuonna 1901 Witzleben liittyi luutnantin arvoisena krenatöörirykmentti nro 7 "König Wilhelm I:n", joka oli sijoitettu Liegnitziin. Vuonna 1910 hän yleni yliluutnantiksi.


title: Erwin von Witzleben

text: Erwin von Witzleben meni naimisiin Else Kleebergin kanssa ja pari sai kaksi lasta, tyttären ja pojan.


title: Erwin von Witzleben

text: Ensimmäisen maailmansodan alussa Witzleben palveli prikaatin adjutantin tehtävissä 19. reservin jalkaväkirykmentissä. Lokakuussa 1914 hänet ylennettiin kapteeniksi ja siirrettiin komppanianpäälliköksi 6. reservin jalkaväkirykmenttiin. Samana vuonna hänet palkittiin muun muassa 1. ja 2. luokan rautaristeillä. Myöhemmin hän nousi pataljoonan komentajaksi samaisessa rykmentissä. Witzlebenin yksikkö osallistui muun muassa Verdunin ja Passchendaelen taisteluihin. Hän haavoittui vakavasti ja toipumisen jälkeen hänet siirrettiin harjoittelemaan esikuntatehtäviä. Sodan lopussa hän toimi 121. divisioonan yleisesikuntaupseerina.


title: Erwin von Witzleben

text: Sodan jälkeen Witzleben sai jäädä Weimarin tasavallan typistettyihin asevoimiin Reichswehriin. Vuonna 1923 hän toimi majurina 4. divisioonan esikunnassa. Hänestä tuli jälleen pataljoonan komentaja 6. jalkaväkirykmenttiin ja hän säilyi tehtävässä seuraavana vuonna saadusta everstiluutnantin ylennyksestä huolimatta. Vuonna 1931 hänestä tuli eversti ja 8. jalkaväkirykmentin komentaja. Natsien vallannousun aikoihin hänet siirrettiin Hannoverin alueen jalkaväkikomentajaksi.


title: Erwin von Witzleben

text: Wehrmachtissa Witzleben ylennettiin kenraalimajuriksi 1. helmikuuta 1934. Ylennystä seurasi siirto Potsdamiin 3. jalkaväkidivisioonan komentajaksi. Kenraali Werner von Fritsch joutui eroamaan natsijohtajien syytettyä häntä homoseksuaalisuudesta 4. helmikuuta 1938. Witzleben nimitettiin Fritschin tilalle Berliinin sotilaspiiri III:n komentajaksi. Tässä virassa hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Syyskuussa 1935 hänestä tuli III armeijakunnan komentaja ja vuonna 1936 hänestä tuli vihdoin jalkaväenkenraali.


title: Erwin von Witzleben

text: Jo vuonna 1934 Witzleben oli asettunut vastakkain Saksan kansallissosialistista työväenpuoluetta kohtaan, kun hän yhdessä kolmen kenraalin Erich von Mansteinin, Wilhelm von Leebin ja Gerd von Rundstedtin kanssa vaati natsien suorittamien pitkien puukkojen yön puhdistusten aikana kuolleiden Weimarin ajan viimeisen pääministerin Kurt von Schleicherin ja tämän hallituksen puolustusministerin Ferdinand von Bredowin tapausten perusteellista tutkimista. Samoin hän arvosteli natseja von Fritschin erottamisesta. Vastahankaisuuden tähden myös Witzleben pakotettiin lähtemään varhaiselle eläkkeelle, joka jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi.


title: Erwin von Witzleben

text: Vuoteen 1938 mennessä Witzleben kuului yhdessä kenraalieversti Ludwig Beckin, kenraalien Erich Hoepner ja Carl-Heinrich von Stülpnagel sekä Abwehrin johtajan Wilhelm Canarisin kanssa natseja vastustavien upseereiden ja virkamiesten ryhmään. Ryhmä suunnitteli sotilasvallankaappausta Tšekkoslovakian sudeettikriisin aikoihin 1938, jolloin sodan puhkeaminen näytti jo mahdolliselta. Suunnitelmassa Witzlebenillä oli tärkeä rooli, mutta siitä luovuttiin, kun Adolf Hitler onnistui kirjoittamaan Münchenin sopimuksen yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Italian kanssa ja Tšekkoslovakian sudeettialueet liitettiin Saksaan. Witzleben piti kuitenkin yhteyksiä yllä muihin vastarintahenkilöihin, kuten Beckiin, Hans Osteriin, Paul von Haseen, and Carl Goerdeleriin.


title: Erwin von Witzleben

text: Witzleben oli mukana myös kenraalieversti Kurt von Hammerstein-Equordin suunnitelmissa 1939. Hammerstein-Equord suunnitteli vallankaappausta eräänlaisen suoran rynnäkön keinoin ja Witzlebenin tehtävänä olisi ollut vallata keskeiset kansallissosialistisen puolueen hallintoelimet. Myös tästä suunnitelmasta luovuttiin.


title: Erwin von Witzleben

text: Marraskuussa 1938 Hitler nimitti hänet armeijaryhmä 2:n komentajaksi Frankfurtiin.


title: Erwin von Witzleben

text:
Sodan syttyessä Witzleben sai komentoonsa länteen sijoitetun 1. armeijan, jonka tehtävänä oli vartioida Ranskan rajaa Maginot-linjan myötäisesti samalla kun Saksa hyökkäsi Puolaan 1. syyskuuta 1939. Saman vuoden marraskuussa seurasi ylennys kenraalieverstiksi. Kun Saksa hyökkäsi Ranskaan 10. toukokuuta 1940, Witzlebenin armeija kuului Armeijaryhmä C:hen. 14. kesäkuuta armeija mursi Maginot-linjan ja kolmen päivän etenemisen aikana pakotti useita ranskalaisdivisioonia antautumaan. Tämän vuoksi Witzleben palkittiin rautaristin ritariristillä 24. kesäkuuta 1940 ja 19. heinäkuuta sotamarsalkan arvolla. Vuonna 1941 hän toimi lännessä olevien joukkojen pääkomentajana, mutta lähti 15. maaliskuuta seuraavana vuonna lomalle vedoten terveydellisiin syihin. On kuitenkin arveltu, että Witzleben saatettiin erottaa hänen arvosteltuaan natsihallintoa operaatio Barbarossan aloittamisen jälkeen.
Vuonna 1944 ”Kreisauerin piiri”, salaliittolaisryhmä joka tunnettiin myöhemmin nimellä heinäkuun 20. päivän salaliitto, valitsi Witzleben keskeiseksi tekijäksi suunnitelmiinsa. Kun kenraalieversti Beckistä suunniteltiin väliaikaishallituksen johtajaa ja kenraalieversti Höpneristä reserviarmeijan johtajaa, Witzlebenin oli tarkoitus ottaa komentoonsa koko Wehrmacht.


title: Erwin von Witzleben

text: Claus von Stauffenbergin tekemä pommi-isku Hitleriä vastaan epäonnistui 20. heinäkuuta 1944. Salaliittolaisia alettiin pidättää välittömästi ja Berliiniin Wehrmachtin johtoa haltuun ottamaan saapunut Witzleben pidätettiin vielä samana päivänä. Salaliiton jälkeen Hitlerille uskolliset upseerit perustivat Ehrenhof der Wehrmachtin (”armeijan kunniaoikeudenistuin”), joka erotti Witzlebenin armeijasta. Ehrenhof der Wehrmacht teki mahdolliseksi tuomita salaliittolaiset kansantuomioistuimessa sota-oikeuden sijasta.


title: Erwin von Witzleben

text: 8. elokuuta 1944 Witzleben kuului ensimmäiseen ryhmään syytettyjä, joita vastaan kansantuomioistuin kävi oikeudenkäyntiä. Toimeenpanevana tuomarina toimi Roland Freisler, joka tuomitsi Witzlebenin kuolemaan jo samana päivänä. Witzleben osoitti Freislerille päätöspuheenvuoronsa:


title: Erwin von Witzleben

text: ”"Voitte tietysti ojentaa meidät hirttäjälle. Kuitenkin kolmen kuukauden sisällä, kyllästynyt ja ahdistunut kansa saattaa teidät tuomiolle ja raahaa teitä pitkin katua!"”


title: Erwin von Witzleben

text: Erwin von Witzleben teloitettiin samana päivänä Plötzenseen vankilassa Berliinissä. Hänet hirtettiin hitaasti lihakoukkuun ripustettuun vaijeriin. Hitler oli antanut käskyn kuvata teloitus filmille myöhempää katselua varten.


title: Matt Thornton

text: Matthew J. ”Matt” Thornton (s. 15. syyskuuta 1976) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja (jatkosyöttäjä). Hän syntyi Three Riversissä, Michiganissa, ja pelasi yliopistotasolla Grand Valley State Universityssa.


title: Matt Thornton

text: Vuonna 1995, Thorntonin opiskellessa Centerville High Schoolissa, hänet varasi Detroit Tigers. Varaus ei kuitenkaan johtanut sopimukseen. Thornton varattiin uudelleen vuoden 1998 MLB:n varaustilaisuudessa, varaajana oli tällä kertaa Seattle Mariners. Hänen Major League -debyyttinsä tapahtui 27. kesäkuuta 2004.


title: Matt Thornton

text: Thornton siirtyi 20. maaliskuuta 2006 Chicago White Soxiin.


title: Afrikansiepot

text: Afrikansiepot ("Platysteiridae") on trooppisessa Afrikassa esiintyvä varpuslintuihin kuuluva lintuheimo. Aikaisemmin afrikansiepot sijoitettiin sieppojen heimoon "Muscicapidae".


title: Afrikansiepot

text: Afrikansiepot ovat pienikokoisia, 8–16 cm:n pituisia, tanakoita, ja niillä on voimakkaan värisiä kuvioita naamassa ja päässä. Ne ovat hyönteissyöjiä ja ottavat saaliinsa lennosta tai nopeasti maasta koukkaamalla. Ne elävät avoimessa metsämaastossa tai pensaikossa. Pesä on kuppimainen rakennelma matalalla puussa tai pensaassa.


title: Afrikansiepot

text: Luettelo perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä.


title: Dean Stone

text: Darrah Dean Stone (1. syyskuuta 1930 – 21. elokuuta 2018) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän syntyi Molinessa, Illinoisissa, ja oli Major League -tason syöttäjänä vuosina 1953–1963.


title: Dean Stone

text: Stonen ammattilaisjoukkueet olivat Minnesota Twins, Boston Red Sox, St. Louis Cardinals, Houston Colt .45s, Chicago White Sox ja Baltimore Orioles. Hän osallistui All-Star-joukkueeseen 1954.


title: Dean Stone

text: Stone syötti 215 pelissä, joissa hän teki kaikkiaan 380 strikeoutia.


title: Töpösiepot

text: Töpösiepot ("Batis") on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku, joka aikaisemmin sijoitettiin sieppojen heimoon "Muscicapidae".


title: Töpösiepot

text: Töpösiepot ovat pienikokoisia ja tanakoita hyönteissyöjiä, jotka sieppaavat saaliinsa lennosta tai maasta. Ne elävät avoimissa kuivissa metsissä ja pensaikoissa Afrikassa Saharan eteläpuolella. Pesä on kuppimainen rakennelma matalalla puussa tai pensaassa.


title: Töpösiepot

text: Töpösiepot ovat melko värikkäitä pikkulintuja, joilla on musta naamari, joka rajoittuu jyrkästi vaaleaan kurkkuun. Sukupuolet ovat yleensä erivärisiä. Laulu on tavallisesti lyhyt kolmiosainen vihellys.


title: Töpösiepot


title: Larkana

text: Larkana eli Larkano (, ) on Pakistanissa Sindhin maakunnan Larkanan alueella sijaitseva, maakunnan neljänneksi suurin kaupunki. Sen väkiluku on 416 261. Elokuussa 2000 Larkana vietti olemassaolonsa satavuotisjuhlaa. Kaupunki sijaitsee Gharin kanaalin etelärannalla, 60 kilometriä Shikarpurin kaupungista etelään ja 55 kilometriä Meharista koilliseen.


title: Margot Benacerraf

text: Margot Benacerraf (s. 14. elokuuta 1926 Caracas) on venezuelalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän syntyi Caracasissa ja opiskeli Institut des hautes études cinématographiquesissa Pariisissa.


title: Margot Benacerraf

text: Benacerraf on saavuttanut arvostusta dokumenteilla "Reverón" (1952) ja "Araya" (1959). Jälkimmäisellä hän oli vuonna 1959 ehdolla Kultaisen palmun saajaksi Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa.


title: Yle Radio Suomi Pori

text: Yle Radio Suomi Pori tai lyhyemmin Yle Pori (aiemmin "Satakunnan Radio") on yksi Yle Radio Suomen aluetoimituksista. Sen kuuluvuusalueena on Satakunta ja sen toimitus sijaitsee Porissa. Radio kuuluu lähes koko alueella taajuudelta 94,8 MHz ja Porissa myös taajuudella 106,9 MHz ja Pohjois-Satakunnassa 97,2 MHz. Digita välittää Ylen FM-radiolähetykset.


title: Hohtohelttasiepot

text: Hohtohelttasiepot ("Dyaphorophyia") on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku, joka aikaisemmin sijoitettiin sieppojen heimoon "Muscicapidae".


title: Hohtohelttasiepot

text: Hohtohelttasiepot ovat pienikokoisia, lyhytpyrstöisiä ja hohtavan värikkäitä hyönteissyöjiä. Ne istuvat pystyasennossa tähystyspaikalla. Ne elävät metsissä Afrikassa Saharan eteläpuolella.


title: Hohtohelttasiepot


title: Yle Radio Suomi Oulu

text: Yle Radio Suomi Oulu (aiemmin "Oulu Radio" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Pohjois-Pohjanmaa toimituksen sijaitessa Oulussa. Maakuntaradion päällikkönä toimii Aki Karjalainen, joka siirtyi tehtävään Eila Honkavaaran siirtyessä eläkkeelle.


title: Yle Radio Suomi Oulu

text: Karjalaisen vastuulla ovat aluetoimitukset Oulussa ja Kajaanissa (Yle Radio Suomi Kajaani).


title: Kristian VI

text: Kristian VI (30. marraskuuta 1699– 6. elokuuta 1746) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuodesta 1730 kuolemaansa saakka. Hänet tunnetaan syvästi uskonnollisena kuninkaana, joka kannatti pietismiä ja vietti hiljaista elämää perheensä parissa. Hän oli yksi Tanskan vähiten suosituista kuninkaista. Tähän vaikutti laki, joka määräsi talonpojat palaamaan torppareiksi samaan kartanoon, missä olivat syntyneet.


title: Kristian VI

text: Kristian VI rakennutti monia rakennuksia, joihin kuuluivat Charlottenlundin linna, Christiansborgin uusi linna ja Eremitagenin metsästyslinna.


title: Yle Radio Suomi Tampere

text: Yle Radio Suomi Tampere (aiemmin "Tampereen Radio" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalue on Pirkanmaa. Toimitus sijaitsee Tampereella Mediapoliksessa. Yle Tampereen päällikkö on Sinikka Tuomi.


title: Yle Radio Suomi Tampere

text: Radiolähetykset lähetetään Kämmenniemessä sijaitsevalta Teiskon radio- ja televisioasemalta.


title: Yle Radio Suomi Tampere

text: Tampereen Radio nimellä tunnettiin myös Tampereen Radioyhdistyksen 1920-luvulta lähtien radiolähetystoimintaa harjoittanut radioasema.


title: Rafael Azcona

text: Rafael Azcona (24. lokakuuta 1926 Logroño – 24. maaliskuuta 2008 Madrid) oli espanjalainen elokuvien käsikirjoittaja. Hän työskenteli useiden kansainvälisesti kuuluisien ohjaajien kuten italialaisen Marco Ferrerin ja espanjalaisen Luis García Berlangan kanssa.


title: Rafael Azcona

text: Azcona voitti viisi Goya-palkintoa ja kunnia-Goyan (1998).


title: Rafael Azcona

text: Azconan varhaistuotantoa ovat elokuvat "El pisito" (1959), "El cochecito" (1960), "Pyöveli" (1963), "Elämää mehiläispesässä" (1963) ja "Viimeinen nainen" (1976). Myöhemmältä uralta ovat "Unelmiesi tyttö" (1998), "Perhosen kieli" (1999) ja "Son de mar" (2001).


title: Yle Radio Suomi Joensuu

text: Yle Radio Suomi Joensuu (aiemmin "Pohjois-Karjalan Radio" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Pohjois-Karjala toimituksen sijaitessa Joensuussa.


title: Yle Radio Suomi Lappeenranta

text:
Yle Radio Suomi Lappeenranta (aiemmin "Etelä-Karjalan Radio" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Etelä-Karjala toimituksen sijaitessa Lappeenrannassa. Yle Radio Suomi Lappeenrannan taajuus Lappeenrannassa ja sen lähiympäristössä on 98,5 ja 89,1 MHz. Imatralla taajuus on myös 98,5 MHz. Savitaipaleella 97,2 ja Parikkalassa 95,1 MHz.
Yleisradion toimitus Lappeenrannassa tuottaa maakuntaradion lisäksi myös Yle Uutiset Lappeenranta -nettisivustoa, Kaakkois-Suomen tv-uutisia, uutisia valtakunnan radio- ja tv-uutisiin sekä ajankohtaisohjelmia Yle TV2:lle.


title: Yle Radio Suomi Lappeenranta

text: Yle Radio Suomi Lappeenrannan historia juontaa vuoteen 1968, jolloin radiotoiminta alkoi alueella. Aluksi radion nimenä oli Saimaan Radio, sen jälkeen Kaakkois-Suomen alueradio ja sittemmin Etelä-Karjalan Radio.


title: Yle Radio Suomi Mikkeli

text: Yle Radio Suomi Mikkeli (aiemmin "Etelä-Savon Radio" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Etelä-Savo toimituksen sijaitessa Mikkelissä. Yle Radio Suomi Mikkeli aloitti toimintansa Ylen maakuntaradiona 1994. Sitä ennen se tunnettiin Radio Mikkeli-nimisenä Yleisradion paikallisradiona. Alueellista radiotoimimintaa Yleisradiolla oli maakunnassa jo 1960-luvulta lähtien.


title: Yle Radio Suomi Mikkeli

text: Yle Etelä-Savon päällikkö on Petri Kosonen 1.1.2011 alkaen. Uutispäällikkö on Riina Ahonen, päivätuottaja Petri Vironen ja aamutuottaja Satu Haapanen. Yle Etelä-Savon ensimmäisenä päällikkönä ollut Kari Toiviainen jäi eläkkeelle 17 päällikkövuoden jälkeen 31. joulukuuta 2010.


title: Yle Radio Suomi Mikkeli

text: Lähetykset lähetetään pääosin Mikkelistä. Lähetysaika on muiden Ylen maakuntaradioiden tapaan arkisin klo 6.30-17.00. Radion lähetystaajuudet ovat 94,6 megahertsiä (Mikkelin seutu), 97,4 MHz (Pieksämäen seutu) ja 99,1 MHz (Savonlinnan seutu).


title: Yle Radio Suomi Mikkeli

text: Maakuntaradiolla on yhdeksän maakunallista uutislähetystä radiossa. Lisäksi Yle Etelä-Savo osallistuu Itä-Suomen Uutisten tuottamiseen Yle TV2:ssa.


title: Yle Radio Suomi Mikkeli

text: Yle Radio Suomi Mikkeli on maakunnan kuunnelluin radiokanava. Sen viikkotavoittavuus on 56 prosenttia alueensa yli yhdeksänvuotiaasta radioyleisöstä (Kansallinen Radiotutkimus joulukuu 2008, Finnpanel Oy).


title: Penegaten torni

text: Penegaten torni (), on nelikulmainen, kolmekerroksinen torni, joka sijaitsee Vila Verdessä, Portugalissa.


title: Penegaten torni

text: Se on rakennettu graniitista 1300-luvulla.


title: Yle Radio Suomi Hämeenlinna

text: Yle Radio Suomi Hämeenlinna (aiemmin "Radio Häme" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Kanta-Häme, ja toimitus sijaitsee Hämeenlinnassa.


title: Radio Itä-Uusimaa

text: Radio Itä-Uusimaa oli yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena oli Itä-Uusimaa ja sen toimitus sijaitsi Porvoossa. Radio Itä-Uusimaan lähetykset päättyivät 19.12.2014.


title: Yle Radio Suomi Kokkola

text: Yle Radio Suomi Kokkola tekee juttuja radion ja internetin lisäksi myös Yle TV2:n Pohjanmaan uutisiin.


title: Yle Radio Suomi Kokkola

text: Yle Radio Suomi Kokkolan lähetysasemat ja vastaavat taajuudet:


title: Yle Radio Suomi Jyväskylä

text: Yle Radio Suomi Jyväskylä (aiemmin "Radio Keski-Suomi" ja vuosina 1986-1988 "Ylen Ysiysi") on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Keski-Suomi toimituksen sijaitessa Jyväskylässä.


title: Yle Radio Suomi Jyväskylä

text: Ylen alueellinen toiminta Keski-Suomessa alkoi jo kaksi vuotta ennen kanavan syntyä, radion Yleisohjelman paikallisia ohjelmia varten perustetun Ylen Ysiysin muodossa. Nimi viittasi Yleisohjelman silloiseen Jyväskylän taajuuteen 99,0 MHz, joka Radio Keski-Suomen aloittaessa siirtyi nykyiselle taajuudelle 99,3 MHz. Maakuntaradion ensimmäinen lähetys kuultiin 29. heinäkuuta 1988 klo 16.10 ja se oli suora ohjelma uimahalli Aalto-Alvarista, Jyväskylän suurmessujen avajaisista.


title: Yle Radio Suomi Jyväskylä

text: Radioaseman kuuluvuusalue käsittää Keski-Suomen maakunnan ja osia ympäröivistä maakunnista. Yle Radio Suomi Jyväskylä kuuluu Jyväskylän seudulla ja eteläisessä Keski-Suomessa taajuudella 99,3 MHz ja pohjoisessa Keski-Suomessa Pihtiputaan lähettimen kautta taajuudella 97,0 MHz. Yle Radio Suomi Jyväskylän päällikkönä toimii Aki Karjalainen. Karjalainen aloitti toimituksen pällikkönä marraskuun 2017 alussa.


title: Yle Radio Suomi Jyväskylä

text: Yle Radio Suomi Jyväskylä on vuosituhannen alusta alkaen tuottanut myös Yle TV2:ssa näkyvät Keski-Suomen uutiset sekä vuodesta 2012 alkaen sosiaalisen median tapahtumiin keskittyvän Yle Uutiset Suora linjan arkisin kello 19. Internetissä kanavalla on oma uutisportaali. Radio Keski-Suomen lähetykset alkoivat kuulua Yle Areenassa syyskuussa 2008, jossa niitä voi kuunnella ympäri maailman. Marraskuussa 2008 Radio Keski-Suomi muutti aiemmasta toimipaikastaan Jyväskylän Tourulasta Jyväskylän Kauppakeskus Tawastiin (Tawastinkulma).


title: Yle Radio Suomi Kotka

text: Yle Radio Suomi Kotka (aiemmin "Kymenlaakson Radio" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Kymenlaakso toimituksen sijaitessa Kotkassa.


title: Yle Radio Suomi Kemi

text: Yle Radio Suomi Kemi (aiemmin "Radio Perämeri" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Kemi-Tornion seutukunta Lapin nykymaakunnassa toimituksen sijaitessa Kemissä. Yksi tunnetuimmista toimittajista on Jari Vesa, joka tekee yhdessä Tommi Reposen kanssa Anonyymit kotikiusatut -nimistä huumoriohjelmaa Radio Suomelle.


title: Yle Radio Suomi Kemi

text: 6.5.2013 lähtien Radio Perämeren toimitilat ovat Kemin Kivikankaalla, Digipoliksessa. Aiemmin Radio Perämeri on toiminut muun muassa Junneliuksen talossa sekä Kauppatorin laidalla Torikadulla.


title: Helttasiepot

text: Helttasiepot ("Platysteira") on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku, joka aikaisemmin sijoitettiin monarkkien heimoon "Monarchidae".


title: Helttasiepot

text: Helttasiepot ovat pienikokoisia, lyhytpyrstöisiä ja tanakoita lintuja. Silmän lähellä niillä on pieni helttamainen paljas ihokaistale. Ne elävät avoimissa metsissä ja pensaikoissa Afrikassa Saharan eteläpuolella.


title: Helttasiepot

text: Luettelo perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä.


title: Marco Ferreri

text: Marco Ferreri (11. toukokuuta 1928 – 9. toukokuuta 1997) oli italialainen elokuvaohjaaja, jonka töiden joukossa on muun muassa "Suuri pamaus" ("La grande bouffe", 1973).


title: Marco Ferreri

text: Ferreri myös käsikirjoitti ja näytteli. Hän voitti vuonna 1991 Kultaisen karhun Berliinin elokuvajuhlilla Saksassa. Hän menestyi myös Cannesin elokuvajuhlilla: hän oli kahdeksan kertaa ehdolla Kultaisen palmun saajaksi ja voitti vuonna 1978 Grand Prix’n elokuvallaan "Alaston serkku" ("Ciao maschio", 1978).


title: Marco Ferreri

text: Ferreri voitti kaksi David di Donatelloa vuonna 1982 ja oli jälleen ehdolla vuonna 1991. Venetsian elokuvajuhlien Kultaisen leijonan saajaksi hän oli ehdolla vuoden 1984 elokuvallaan "Il futuro è donna".


title: Marco Ferreri

text: Milanossa syntynyt Ferreri kuoli sydänkohtaukseen Pariisissa 68 vuoden ikäisenä.


title: Ylen läntinen

text:
Ylen läntinen oli yksi Yle Radio Suomen alueradioista. Sen kuuluvuusalueena oli Uudenmaan länsiosa ja sen toimitus sijaitsi Lohjalla. Ylen läntisen taajuus oli Lohjalla 96,1 MHz ja Fiskarissa 97 MHz.
Lähetykset päättyivät 19.12.2014 jolloin aamuohjelmien juontoja keskitettiin Pasilaan.


title: Andrei Kontšalovski

text: Andrei Sergejevitš Mihalkov-Kontšalovski (; s. 20. elokuuta 1937) on venäläinen elokuvaohjaaja.


title: Andrei Kontšalovski

text: Moskovassa syntynyt Kontšalovski on Sergei Mihalkovin poika ja Nikita Mihalkovin veli. Hän oli lahjakas pianisti ja opiskeli pitkään Moskovan konservatoriossa, mutta muutti urasuunnitelmiaan tavattuaan Andrei Tarkovskin ja käsikirjoitettuaan tämän elokuvan "Andrei Rublev" (1969). Hän pääsi Gerasimovin elokuvainstituuttiin.


title: Andrei Kontšalovski

text: Kontšalovski on saanut Cannesin Grand Prix’n sekä Emmy-palkinnon ja ollut monesti ehdolla muiden arvostettujen elokuvapalkintojen, kuten Venetsian Kultaisen leijonan, Cannesin Kultaisen palmun ja César-palkinnon saajaksi.


title: Andrei Kontšalovski

text: Suomessa Kontšalovski sai elokuvista "Ensimmäinen opettaja", "Aateliskoti" ja "Vanja-eno" parhaan ulkomaisen ohjaajan Jussi-palkinnon vuonna 1973.


title: Parikkalan kirkko

text: Parikkalan kirkko on puinen kaksoisristikirkko eli kahtamoinen. Sen piirustukset, jotka valtionarkkitehti Carlo Bassi oli laatinut, vahvistettiin senaatissa 9. maaliskuuta 1813.


title: Parikkalan kirkko

text: Kirkon rakentaminen annettiin rakennusmestari Matti Salosen tehtäväksi, joka lupasi rakentaa sekä kirkon että tapulin neljässä kuukaudessa, edellyttäen että saa käyttöönsä tarpeeksi rakennusaineita ja työväkeä. Salonen ryhtyi työhön ja hänelle luvattiin maksaa 20 tynnyriä ruista ja 200 ruplaa paperirahaa. 28 kirvesmiehen lisäksi töihin saatiin muita miehiä. Heille ei maksettu palkkaa, mutta heidän ei tarvinnut puolestaan maksaa parijyviä eikä tehdä päivätöitä. Kirvesmiehet saivat palkkana koko rakennusajalta 50 ruplaa rahaa, yhden ruistynnyrin ja puoli tynnyriä ohria. Muu väki työmaalle saatiin velvoittamalla kaikki 17 vuotta täyttäneet tekemään vuorollaan kolme työpäivää rakennuksella. Rakennustyö alkoi syyskuun alussa 1813. Kirkko ei valmistunut neljässä kuukaudessa, mutta siinä voitiin pitää väliaikaisesti jumalanpalveluksia vuodesta 1817 alkaen. Täysin valmiiksi se saatiin kuitenkin vasta parinkymmenen vuoden kuluessa.


title: Parikkalan kirkko

text: Vuonna 1833 seinät päätettiin laudoittaa neljän vuoden kuluessa, yksi seinä vuodessa. Kirkko oli siis alun perin neliseinäinen. Ulkoapäin kirkko maalattiin ensimmäisen kerran vuosina 1838 ja 1839. Maalaus viivästyi, koska kirkon tornissa oli jo lahonneita kohtia, jotka piti korjata. Kirkkoa korjattiin perusteellisesti vuodesta 1858 vuoteen 1860, jolloin se laajennettiin ristikirkoksi. Korjaustyöt teki liperiläinen rakennusmestari Tolpo. Ukkosenjohdatin kirkkoon saatiin 1880. Lämmityslaitteet kirkkoon asennettiin vasta korjauksen yhteydessä 1911.


title: Parikkalan kirkko

text: Kirkon ja sen vieressä olevan pitäjäntuvan ympäristöä siistittiin 1866. Vuonna 1912 puolestaan kirkon ympärillä olevan kiviaidan viereen istutettiin puita. Kirkon vieressä olevalle vanhalle hautausmaalle oli hankittu Varkauden tehtaalta rautaportit jo 1875. Kirkon vieressä olevan sankarihautausmaan muistomerkin suunnitteli Pentti Ahola 1966.


title: Parikkalan kirkko

text: Alttari ja saarnatuoli valmistuivat 1822 ja 1823 leppäpuista, joita oli tuotava yksi kuorma jokaisesta kirkonmiespiiristä. Penkit tehtiin 1830-luvun alkupuolella. Vuonna 1880 valmistui alttaritaulu, jonka lahjoitti nuohoojamestarin leski Anna Tiainen. Taulu, jonka maalaaja on tuntematon, esittää Kristuksen kirkastamista.


title: Parikkalan kirkko

text: Vuonna 1906 asetettiin toimikunta urkujen hankintaa varten. Tulenheimon tehtaalta Kangasalta tilattiin sitten 30-äänikertaiset urut 19 800 markalla. Urkurahastossa oli kuitenkin vain 14 000 markkaa ja siksi senaatilta pyydettiin ja saatiin lupa siirtää viinikassasta urkujen hankintaan 9 000 markkaa. Urut on rakentanut Bror Axel Thulé. Niitä uusittiin vuonna 1971 ja uudestaan 1990-luvulla. Urkupillistön restaurointi aloitettiin toukokuussa 2008 urkujen 100-vuotisjuhlakonserttia 19. heinäkuuta varten. Vuonna 1908 urkujen vihkiäisiin osallistui mm. Oskar Merikanto, vihkiäiskonsertin tuotto meni vuotta aiemmin perustetun yksityisen yhteiskoulun hyväksi. Konserttiin osallistui peräti 5 000 ihmistä. Pillistö ja äänikerrat palautettiin vuonna 2008 Sotkamon urkutehtaalla alkuperäisiin, osin puisiin, korvaamaan aiempien muutosten yhteydessä asennettuja pieniä metallipillejä. Kaikkiaan uruissa on noin 1 500 pilliä. Urkujen palkeet ja venttiilit uusittiin jo 1990-luvulla.


title: Fiskebøl

text: Fiskebøl on kylä ja lauttasatama Hadselin kunnassa Norjan Lofooteilla. Vesterålenin saaristosta Melbusta on Fiskebøliin lauttayhteys joka oli aikaisemmin osa Eurooppatie 10:tä, nykyisin manner-Norjasta on kylään ja muualle Lofooteille suorempi Lofast-tunneliyhteys.


title: Lofast

text: Lofast (lyhenne sanoista "Lofotens fastlandsforbindelse") on tietunneliyhteys Norjassa Hadselin kunnan Fiskebølin kylästä Kvæfjordin kunnan Gullesfjordbotnin kylään. Tieyhteyden kokonaispituus on 51 km. Rakennustyöt alkoivat syksyllä 1993. Työt olivat keskeytyksissä vuodesta 1998 vuoteen 2003. Norjan kuningatar Sonja avasi sen 1. joulukuuta 2007. Tie on osa Eurooppatie 10:tä ja korvaa aiemman Melbun, Stokmarknesin ja Sortlandin kautta kulkeneen reitin.


title: Rod Smallwood

text: Rod Smallwood on brittiläinen musiikkialan vaikuttaja. Hän on toiminut muun muassa äänilevytuottajana ja managerina. Smallwood perusti vuonna 1976 Sanctuary Recordsin. Hän on toiminut myös Iron Maidenin managerina 1970-luvun lopulta lähtien. Vuonna 2006 Smallwood erosi Sanctuary Recordsista ja perusti uuden Phantom Music Management -yrityksen, joka keskittyy Iron Maidenin manageroimiseen.


title: Wilkmanin ryhmä

text: Wilkmanin ryhmä oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva ryhmä Suomen sisällissodassa.


title: Wilkmanin ryhmä

text:
Komentaja: Karl Fredrik Wilkman
Adjutanttina ja jääkäriprikaatin yhdysupseerina jääkäriyliluutnantti Gustaf Helsingius (saapui Wilkmanin ryhmään kenttälennätinpataljoonasta 31. maaliskuuta 1918), lähettiupseerina jääkärivänrikki Heikki Nurmio (21. huhtikuuta alkaen), esikunnan lääkärinä jääkärimajuri Yrjö Salminen (toimi aikaisemmin jääkäriprikaatin esikuntalääkärinä), räjähdyskomennuskunnan päällikkö jääkärivänrikki Yrjö Takkula (siirrettiin 26. maaliskuuta 3. jääkäripatteriin).


title: Wilkmanin ryhmä

text:
Komentaja: Erik Jernström
Komentaja: Karl Mandelin
Komentaja: Nils Gadolin
Komentaja: Maximilian Savonius
Komentaja: Lauri Malmberg
Komentaja: Sven Weckström
Komentaja: Martin Ekström
Komentaja: jääkärimajuri Juho Heiskanen
Päällikkö: Larsson


title: Elokuvavuosi 2000

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 2000 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 2000

text: Nämä elokuvat olivat kaksikymmentä katsotuinta Suomessa vuonna 2000 :


title: Muodonmuutos (Kafka)

text:
Muodonmuutos () on Franz Kafkan ensimmäistä kertaa vuonna 1915 julkaistu teos. Se on luokiteltavissa laajaksi novelliksi tai pienoisromaaniksi.
Tarina kertoo kauppamatkustaja Gregor Samsasta, joka herää eräänä aamuna "suunnattomaksi syöpäläiseksi" muuttuneena. Hänestä pitää alun alkaen huolta 17-vuotias viulunsoittajasisar Grete. Muut päähenkilöt ovat isä ja pahasta astmasta kärsivä heikko äiti. Tarina kuvaa syöpäläisen epätoivoisia yrityksiä ottaa kontaktia perheeseensä. Tarina päättyy syöpäläisen kuolemaan.


title: Bahrainin jalkapallomaajoukkue

text: Bahrainin jalkapallomaajoukkue edustaa Bahrainia kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa ja sitä hallinnoi Bahrainin jalkapalloliitto. Maajoukkue on perustettu vuonna 1951 ja se liittyi FIFA:an vuonna 1966.


title: Bahrainin jalkapallomaajoukkue

text: Bahrain oli lähellä päästä vuoden 2006 MM-kisoihin, mutta joukkue hävisi Trinidadia ja Tobagoa vastaan pelatun kaksiosaisen jatkokarsintaottelun. Vuoden 2010 MM-kisoihin pääsy pysähtyi myös jatkokarsintaotteluun.


title: Leveäsuiset

text: Leveäsuiset kalat ("Elasmobranchii") on rustokalojen alaluokka, johon kuuluvat rauskut ja hait. Se on toinen kahdesta rustokalojen alaluokasta, toinen on koppapäiset ("Holocephali"). Leveäsuiset ovat yleisiä trooppisen ja lauhkean vyöhykkeen vesissä.


title: Leveäsuiset

text: Leveäsuisilla ei ole uimarakkoa. Niillä on viidestä seitsemään paria kidusaukkoja, jäykät selkäevät ja pienet suomut. Hampaita on monessa sarjassa; yläleuka ei ole kiinni kallossa, ja alaleuka kiinnittyy nivelellä yläleukaan.


title: Leveäsuiset

text: Käsitykset leveäsuisten sisäisestä systematiikasta eivät ole vakiintuneet, ja viime vuosinakin on esitetty erilaisia luokituksia. Perinteisesti nykyisten lajien osalta on tehty jako kahteen ylälahkoon: rauskuihin "Batoidea" ja haihin "Selachimorpha". Rakennetuntomerkkien perusteella on kuitenkin esitetty toisenlaista luokitusta, jossa pääjako on ulappaveden haiden ("Galea") ja lähinnä pohjan läheisyydessä elävien lajien ("Squalea") välillä. Jälkimmäinen ryhmä käsittäisi sekä perinteiset rauskuryhmät että joukon perinteisiä hailahkoja. Tässä luokituksessa hait ja rauskut eivät siis olisi rinnakkaisia ryhmiä, eivätkä perinteiset hait olisi luonnollinen (monofyleettinen) taksoni vaan parafyleettinen ryhmä.


title: Leveäsuiset

text: Uusimmat molekyylisystemaattiset tutkimukset kuitenkin tukevat käsitystä, että hait ja rauskut ovat luonnollisia sisarryhmiä, ja haiden parissa erotetaan kaksi ylälahkoa "Galeomorphi" ja "Squalomorphi" (ks. oheinen laatikko).


title: Lihoslavl

text: Lihoslavl (, ) on kaupunki Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Lihoslavlin harjanteen reunalla 41 kilometriä Tveristä luoteeseen. Kaupunki on Lihoslavlin piirin keskus. Sen läpi kulkee Moskovan ja Pietarin välinen päärata (Lihoslavlin asema) ja pieni Tšerjomuška-joki. Asukkaita on 11 800 henkeä (vuonna 2009).


title: Lihoslavl

text: Paikalla sijainnut Ostaškovon kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1624. Vuonna 1849 sen läpi rakennettiin Moskovan ja Pietarin välinen rautatie ja vuonna 1870 avattiin Toržokiin haarautuva rata. Vuonna 1907 rautatieasema sai nimen Lihoslavl lähellä sijainneen samannimisen maatilan mukaan. Nimenmuutoksen taustalla oli halu välttää sekannuksia, koska alueella on myös Ostaškov-niminen kaupunki. Aseman ympärille kehittynyt taajama sai kaupunginoikeudet vuonna 1925. Vuosina 1937–1939 se oli Kalininin alueen Karjalaisen kansallisen piirikunnan keskus.


title: Lihoslavl

text: Tärkeimmät teollisuuden alat ovat kone- ja laite-, kevyt ja elintarviketeollisuus. Kaupungissa toimivat seuraavat teollisuuslaitokset:


title: Lihoslavl

text: Lihoslavlissa toimii kolme keskikoulua, ammattikoulu, opettajaopisto, lasten taidekoulu, urheilukoulu ja lasten luomistyön keskus. Kulttuurilaitoksia ovat kaupungissa syntyneen runoilija Vladimir Sokolovin mukaan nimetty kirjasto, kulttuuritalo ja kotiseutumuseo. Lisäksi julkaistaan piirilehteä "Naša žizn". Paikallinen nähtävyys on vuosina 1885–1887 rakennettu venäläistyylinen Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen kirkko.


title: Lihoslavl

text: Kaupunginhallinnon johtajana toimii Natalja Vinogradova.


title: Kié-Ntemin provinssi

text: Kié-Ntemin provinssi on yksi Päiväntasaajan Guinean seitsemästä provinssista. Se sijaitsee maan manneralueen Río Munin koiliskulmassa, Rio Benito-joen pohjoispuolla Kamerunin ja Gabonin rajoilla. Provinssin pääkaupunki on Ebebiyín. Kié-Ntemin asukasluku oli 167 279 vuonna 2001.


title: Kié-Ntemin provinssi

text: Kié-Ntem jakautuu kuuteen kuntaan, jotka ovat:


title: Elokuvavuosi 1999

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1999 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1999

text:
Luettelo katsotuimmista elokuvista suomessa vuonna 1999.
Kotimaiset


title: Elokuvavuosi 1999

text: TOP-10 Kaikki elokuvat


title: Dalton Trumbo

text: James Dalton Trumbo (9. joulukuuta 1905 – 10. syyskuuta 1976) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija. Hän ei suostunut vastaamaan, kun hänet haastettiin vuonna 1947 epäamerikkalaista toimintaa tutkivaan komiteaan vastaamaan väitteisiin Hollywoodin kommunistiyhteyksistä, ja hän joutui siksi kymmeneksi kuukaudeksi vankilaan ja Hollywoodin mustalle listalle.


title: Dalton Trumbo

text: Trumbon ankarimpiin vainoajiin kuului juorutoimittaja Hedda Hopper. Trumbo muutti mustalle listalle joutumisensa jälkeen joksikin aikaa Meksikoon ja jatkoi työtään salanimellä.


title: Dalton Trumbo

text: Trumbo kirjoitti sodanvastaisen romaanin "Sotilaspoika" ("Johnny Got His Gun", 1939), jonka pohjalta hän itse myöhemmin ohjasi palkitun elokuvan "Sotilaspoika" (1971).


title: Dalton Trumbo

text: Trumbon poika Christopher Trumbo on kirjoittanut isänsä elämään perustuvan näytelmän "Trumbo". Hän on muokannut sen myös käsikirjoitukseksi, joka on kuvattu dokumenttielokuvaksi "Trumbo" (2007), ohjaajana Peter Askin. Dokumentissa ovat merkittävässä osassa Dalton Trumbon kirjeet, joita siinä lukevat monet Hollywood-tähdet. Vuonna 2015 ensi-iltansa saaneessa Jay Roachin ohjaamassa elokuvassa "Trumbo" päähenkilöä näyttelee Bryan Cranston.


title: Dalton Trumbo

text: Trumbo sai Oscar-palkinnon kaksi kertaa ("Loma Roomassa", "Hiljainen sankari"), mutta ei voinut itse osallistua tilaisuuksiin, vaan ensimmäinen palkinto myönnettiin henkilölle, joka antoi nimensä käyttöön, ja toisen, jonka hän kirjoitti salanimellä, otti vastaan hänen edustajansa. Hän oli jo vuonna 1941 ehdolla "Kitty Foylen" käsikirjoituksesta. Kun "Exodus" ja "Spartacus" paljastuivat hänen käsikirjoittamikseen, mustan listan voima alkoi murtua. "Sotilaspojasta" hän sai vuonna 1971 Cannesin Grand Prix’n.


title: Dalton Trumbo

text: Trumbo kuoli sydänkohtaukseen 70-vuotiaana.


title: Ruumisauto

text: Ruumisauto on auto, joka on suunniteltu ruumisarkun kuljettamiseen ruumishuoneelta hautapaikalle.


title: Ruumisauto

text: Suomessa on lakiin tarkasti määritelty termi "ruumisauto" seuraavasti (Ajoneuvolain 3. luku, 23. §): Ruumisauto on kuolleiden henkilöiden kuljetukseen tarkoitettu M-luokan ajoneuvo, jossa on erikoisvarusteita tätä tarkoitusta varten.


title: Ruumisauto

text:
Autoverolaissa säädetään tarvittaessa sellaisen ruumisauton, joka on verovapaa tai
josta suoritetaan alennettua veroa, hallinnasta, rakenteesta,
varusteista ja väristä.


title: Ruumisauto

text: Autoverolaki säätää varusteista ja väristä seuraavasti:


title: Ruumisauto

text: Yleiskielessä nimitystä ruumisauto ei tietenkään ole sidottu yhtä tarkkaan määritelmään auton rakenteesta, vaan ruumisautoja ovat kaikki joskus tässä käytössä olleet ajoneuvot.


title: Ruumisauto

text: Ruumisvaunut olivat alun perin hevosten vetämiä, mutta polttomoottoreiden yleistyttyä varsinaisia ruumisautoja alettiin valmistaa vuonna 1909 Yhdysvalloissa. Ennen myös jotkut ruumisautot toimivat ambulansseina. Joissakin kaupungeissa oli myös suuria autoja ja metroja, joissa kuljetettiin sekä arkku, että surijat, mutta ne eivät olleet kovin suosittuja.


title: Ruumisauto

text: Helsingissä oli käytössä erityinen hautausjuna, joka liikennöi Harjun ruumishuoneen ja Malmin hautausmaan välillä. Sen vaunut olivat tavallisia Ga- tai Gb-umpitavaravaunuja, joiden kylkiin asetettiin pahvipaloilla olevat ristit arkkukuljetuksen ajaksi. Lisäksi junaan kuului yhdestä kolmeen kolmannen luokan matkustajavaunua hautajaisvieraille sekä yksi toisen luokan vaunu papeille ja muille arvoväelle. Junaan liittyi se erikoismääräys, että hautausmaan alueelle piti ajaa mahdollisimman vähillä höyryillä ettei varoventtiili alkaisi puhaltaa hautausmaalla ja siten häiritsisi käynnissä olleita hautajaisia. Samoin viheltimiä ei käytetty hautausmaalla. Malmin hautausmaalla ei ollut omaa suoritusta vaan juna liikennöi Malmin rautatieaseman junanlähettäjän vastuulla. Hautausmaaliikenne lopetettiin vuonna 1954.


title: Ruumisauto

text: Toisin kuin autot yleensä, ruumisautot ovat edelleen pohjimmiltaan erikoistuneiden yritysten käsityönä valmistamia ajoneuvoja.


title: Ruumisauto

text: Yhdysvalloissa perinteiset ruumisautoja valmistava koripajat Eureka, Miller-Meteor, S&S ja Superior ovat nykyisin yhdistyneet ja ne tunnetaan Accubuilt-nimisenä yrityksenä. Yhdysvalloissa toimivat myös muun muassa Federal Coach ja Krystal Enterprises. Eurooppalaisia tunnettuja koripajoja on useassa maassa. Muun muassa Saksassa Binz, Kuhlmann, Pollmann, Rappold ja Stolle, Isossa-Britanniassa esimerkiksi Woodall Nicholson ja Crayford, Italiassa Pilato, Ruotsissa Nilsson sekä Spendex Suomessa.


title: Ruumisauto

text: Nykyään Yhdysvalloissa käytettävät ruumisautot on rakennettu usein Cadillacin ja Lincolnin pohjalta, kun taas Euroopassa suosittuja ovat Mercedes-Benz, Jaguar, Opel, Ford ja Volvo. Myös muita automerkkejä käytetään.


title: Ruumisauto

text: Ruumisauton lähtökohtana on usein autotehtaan tätä tarkoitusta varten toimittama niin sanottu erikoiskori, joka voi olla esimerkiksi riisuttu ja osin epätäydellinen – eli siis valmiina koripajan muokattavaksi. Erikoiskoreista valmistetaan myös muun muassa ambulanssit. Ruumisautoja voidaan valmistaa myös muokkaamalla sedan-korisista autoista. Ruumisautoina käytetään nykyisin myös enenevässä määrin tila-autoja, koska ne eivät vaadi kalliita korimuutoksia. Käytössä on myös täysin massasta erottumattomia pakettiauton tyyppisiä niin sanottuja siirtoautoja tai normaalin farmarimallin näköisiä autoja.


title: Ruumisauto

text: Yhdysvalloissa ja Saksassa on jo pitkään ollut oma erikoisautoihin keskittynyt harrastajakuntansa. Ruumisautot ovat Suomessa olleet harrastuskäytössä vieroksuttuja autoja, mutta viime vuosina myös suomalaiset autoharrastajat ovat löytäneet ruumisautot. Samalla ruumisautoharrastuksesta on tullut yleisesti hyväksytympää, vaikka ennakkoluujoja harrastajia kohtaan tietenkin esiintyy edelleen.


title: Ruumisauto

text: Turkulainen Woodoo-musiikkiyhtye käytti 1970-luvun puolivälissä kuljetusautonaan entistä Liedon kunnan ruumisautoa, jossa hetken ajan oli etuovissa Harro Koskisen sikavaakunat – jotka tosin poistettiin viranomaisten määräyksestä.


title: Ruumisauto

text: Ruumisautoa on käytetty myös mainoskäytössä. Muun muassa Suomen syöpäyhdistys käytti tupakoinnin vastaisessa Coffin Shop -kampanjassaan ruumisautoa muistuttamaan tupakoinnin vaarallisuudesta.


title: Wele-Nzasin provinssi

text: Wele-Nzasin provinssi on yksi Päiväntasaajan Guinean seitsemästä provinssista. Se sijaitsee maan hallinnoiman mannerosan, Río Munin, kaakkoisosassa Rio Benito-joen eteläpuolella Gabonin rajoja vasten. Provinssin asukasluku oli 157 980 vuonna 2001. Sen pääkaupunki on Mongomo.


title: Wele-Nzasin provinssi

text: Wele-Nzasin provinssi jakautuu kuuteen kuntaan, jotka ovat:


title: Elokuvavuosi 1998

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1998 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1998

text:
Nämä elokuvat olivat Suomen kymmenen katsotuinta vuonna 1998:
TOP-10


title: Elokuvavuosi 1998

text: TOP-9 Kotimaiset


title: Stefan Schwarzmann

text: Stefan Schwarzmann (s. 11. marraskuuta 1965, Erlangen) on saksalainen heavy metal -rumpali. Hän on soittanut saksalaisissa heavy metal - yhtyeissä U.D.O.:ssa, Helloweenissä, Acceptissä ja Running Wildissa sekä sveitsiläisessä hard rock -yhtye Krokuksessa.


title: Stefan Schwarzmann

text: Stefanin Schwarzmann sai ensimmäiset rumpunsa isältään, joka oli rumpali. Isä myös opetti häntä soittamaan. Schwarzmann esikuvina toimivat muun muassa Iron Maiden, MSG, Saxon ja Judas Priest. Vuonna 1987 hän liittyi yhtyeeseen Running Wild, josta hän erosi levyn Port Royal nauhoitusten jälkeen.


title: Stefan Schwarzmann

text: Schwarzmann liittyi Acceptista lähteneen Udo Dirkschneiderin perustamaan U.D.O.-yhtyeeseen ennen tämän toista levyä, Mean Machine, joka ilmestyi tammikuussa 1989. Hän oli yhtyeessä vuoteen 1991, jonka jälkeen hän palasi Running Wildiin. Kahden vuoden kuluttua hän lähti yhtyeestä Jens Beckerin ja Axel Morganin kanssa perustaakseen X-Wildin. X-WIld julkaisi Schwarzmannin kanssa kaksi levyä, So What! (1994) ja Monster Effect (1995). Samaan aikaan Schwarzmann auttoi Acceptia nauhoittamaan "Death Row" levylle puuttuvat kappaleet, joita Stefan Kaufmann ei pystynyt soittamaan vanhan selkävaivan palattua.


title: Stefan Schwarzmann

text: U.D.O aktivoitui jälleen 1996 Acceptin hajottua ja Stefan Schwarzmann palasi yhtyeen rumpaliksi. Hän oli yhtyeessä seuraavien kahden levyn, Solid ja No Limits ajan. Tämän jälkeen hän erosi yhtyeestä, koska ei ollut tyytyväinen omiin mahdollisuuksiinsa soittaa yhtyeen levyillä. Eroamisen jälkeen hän työskenteli studiossa eri yhtyeiden kuten esimerkiksi Voicen ja Skew Siskinin kanssa, ja opetti rumpujen soittamista kotikaupungissaan kunnes vuonna 2003 hän sai kutsun tulla rumpaliksi saksalaiseen Helloween yhtyeeseen. Schwarzmann soitti "Rabbits on the Run" -kiertueella mutta ennen seuraavan levyn nauhoituksia, helmikuussa 2005, hän erosi yhtyeestä.


title: Stefan Schwarzmann

text: Kesällä 2005 Schwarzmann liittyi Acceptin festivaalikonsertteja varten perustettuun kokoonpanoon, jossa olivat mukana Udo Dirkschneider, Wolf Hoffmann, Peter Baltes ja Herman Frank. Yhtye esiintyi Suomessa Tuska-festivaalin sunnuntain pääesiintyjänä.


title: Stefan Schwarzmann

text: Krokuseen Schwarzmann liittyi juuri ennen kuin he alkoivat tallentaa vuoden 2006 julkaisua ""Hellraiser"". Hän korvasi yhtyeessä aikaisemmin soittaneen rumpalin, Patrick Aebyn, ja oli ensimmäinen saksalainen muusikko yhtyeen kokoonpanossa. Schwarzmann soitti yhtyeessä "Hellraiser" -kiertueella 2006-2008.


title: Stefan Schwarzmann

text: Vuonna 2009 hän soitti Accptista tutun kitaristin Herman Frankin levyllä ""Loyal to none"" laulaja Jiotis Pacharidiksen (Human Fortress) ja basisti Peter Pichlin (Running Wild) kanssa. Samana vuonna Accept ilmoitti toisesta paluustaan ja Schwarzmann sekä Frank liittyivät yhtyeeseen. Kaksikko oli mukana tekemässä yhtyeen kolmea ensimmäistä paluuta seurannut albumia, Blood of the Nations, Stalingrad sekä Blind Rage.


title: Stefan Schwarzmann

text:
Vuoden 2014 lopussa Accept ilmoitti, että Frank ja Schwarzmann lähtevät yhtyeestä ja aikovat keskittyä omaan yhtyeeseensä Panzeriin. Panzerin debyyttilevy "Send Them All To Hell" ilmestyi marraskuun lopulla vuonna 2014 Nuclear Blastin kautta. Pänzer julkaisi toisen albuminsa "”Fatal Command”" 6.10.2017. Kokoonpanosta poistuneen Frankin korvaajaksi oli tullut HammerFallin Pontus Norgren.
Schwarzmann käyttää Pearl-rummuja, Aquarian drumheadeja, Wincent-rumpuja ja Paiste-symbaaleja:


title: Elokuvavuosi 1997

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1997 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1997

text: Nämä elokuvat olivat Suomen kymmenen katsotuinta vuonna 1997:


title: Pyrstötiaiset

text: Pyrstötiaiset (Aegithalidae) on pienenkokoisten varpuslintujen heimo. Pyrstötiaisten ruokavalio on vaihteleva, mutta se koostuu pääosin hyönteisistä ja siemenistä. Pyrstötiaisten taidokkaasti rakennettu pesä on pussimainen ja riippuu puusta. Pohjoisamerikkalaista pensastiaista lukuun ottamatta pyrstötiaisia elää ainoastaan Aasiassa ja Euroopassa. Suomessa pyrstötiaisista tavataan ainoastaan pyrstötiaista, joka pesii maassa vuosittain.


title: Pyrstötiaiset

text: Pyrstötiaisten heimoon kuuluu 4 sukua ja kaikkiaan 10 lajia. Suurin suku ovat pyrstötiaiset, johon kuuluu 6 lajia.


title: Ennemmin tai myöhemmin

text: Ennemmin tai myöhemmin on Marko Haavisto & The Hanks -yhtyeen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa albumi. Se julkaistiin vuonna 2005.


title: Pessi Levanto

text: Pessi Levanto (s. 1973) on suomalainen muusikko ja säveltäjä. Hän valmistui Sibelius-Akatemian jazzmusiikin osastolta musiikin maisteriksi 1999. Levanto opiskeli lisäksi yksityisesti New Yorkissa ja Tukholmassa sekä klassista sävellystä Markus Fageruddin, Hannu Pohjannoron ja Tapani Länsiön johdolla. Levanto toimi Uudenmaan säveltaiteen läänintaiteilijana vuosina 2000–2004. Hän sai Taiteen Keskustoimikunnan 5-vuotisen taiteilija-apurahan vuonna 2017.


title: Pessi Levanto

text: Pianistina, säveltäjänä, sovittajana ja tuottajana hänellä on ollut työtovereina mm. Manhattan Transfer, UMO Jazz Orchestra, Egotrippi, Irlannin Radion Sinfoniaorkesteri, Helsingin Kaupunginorkesteri, Waltteri Torikka, Jyväskylä Sinfonia, Scandinavian Music Group, Emma Salokoski, Sinfonia Lahti, Ultra Bra, Anneli Saaristo, Vuokko Hovatta, Lauluyhtye Rajaton, Burn!, Jenny Robson, Kerkko Koskinen, Groove Convention, Club for Five, Don Huonot, Anna Eriksson, Lemonator, Jari Sillanpää, Von Hertzen Brothers, Uusinta!-kamariyhtye, How Many Sisters, Manuel Dunkel, Quartet Coyote, XL, Kaartin Soittokunta, Espoo Big Band, Jenni Vartiainen, Stratovarius, Koop Arponen ja Anna Puu.


title: Pessi Levanto

text: Levannon sovitus- ja sävellystuotanto vaihtelee a cappella -sekstetistä sinfoniaorkesterin kautta big bandiin. Hän on ollut tuottajana, sovittajana, säveltäjänä sekä sessiomuusikkona kymmenillä levyillä ja julkaissut seitsemän omaa albumiaan. Hän on ollut kaksi kertaa JazzEmma-palkintoehdokkaana ja neljä kertaa Jussi-palkintoehdokkaana.


title: Pessi Levanto

text: Vuonna 2005 hän voitti ensimmäisen palkinnon Esko Linnavalli -big band sävellyskilpailussa teoksella Golden House of Samarkand.


title: Pessi Levanto

text: Levanto on julkaissut neljä lastenmusiikkilevyä, joista kolmessa viimeisimmässä Julia Vuoren Vuohi-hahmo matkustaa ympäri maailmaa tutustuen vieraisiin kansoihin ja kulttuureihin.


title: Pessi Levanto

text: Hän on kirjoittanut musiikin mm. elokuviin Saattokeikka, Kätilö, Luokkakokous 2, Ruotsalainen Hetki, Armi Elää!, "Rölli ja kultainen avain", "Rakkauden rasvaprosentti", "Havukka-ahon ajattelija", "Sooloilua" "Veijarit", "Käsky", ja "Päätalo".


title: Pessi Levanto

text: Levanto on myös toiminut elokuvamusiikin orkestroijana muille säveltäjille muun muassa elokuvissa "Dark Floors", "Jos rakastat" ja "Rööperi". Hän on kirjoittanut musiikin myös Lauri Nurksen TV-sarjaan "Uutishuone", lyhytelokuviin "Bam", "Neljäs tuoli", "Hetket, jotka jäivät", "Parinvaihto", "Käytösrangaistus", "Siivet ja hampaat" sekä kymmenosaiseen dokumenttisarjaan "Kahdeksan millin katse".


title: Pessi Levanto

text: Tämän lisäksi Levanto on myös säveltänyt musiikkia lukuisiin mainosspotteihin, kanavatunnuksiin, näytelmiin sekä tanssiteoksiin.


title: Pessi Levanto

text: Levanto on myös kirjoittanut pop-kappaleita aasian markkinoille mm. yhtyeille Arashi, Sexy Zone, After School ja Kinki Kids.


title: Pessi Levanto

text: Teattereista hän on työskennellyt Espoon Teatterissa, Vierailuteatterissa, Svenska Teaternissa, KokoTeatterissa, Komediateatteri Arenassa (kapellimestarina) sekä Helsingin kaupunginteatterissa. Levanto on toiminut myös kouluttajana Sibelius-Akatemiassa, Metropoliassa, Teatterikorkeakoulussa sekä Joensuun konservatoriossa.


title: Elokuvavuosi 1996

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1996 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1996

text: Nämä elokuvat olivat Suomen kymmenen katsotuinta vuonna 1996:


title: Fredrik V

text: Fredrik V (31. maaliskuuta 1723– 14. tammikuuta 1766) oli Tanska-Norjan kuningas vuodesta 1746 alkaen. Hän kärsi alkoholismista ja jätti vallan pätevien ministeriensä käsiin. Nämä onnistuivat pitämään Tanskan Euroopassa velloneiden sotien ulkopuolella Fredrikin kaksikymmenvuotisen hallituskauden ajan.


title: Fredrik V

text: Varustautuminen mahdolliseen sotaan Venäjän kanssa, rakennushankkeet sekä liikeyritysten ja yleisyöhyödyllisten laitosten kuten akatemian ja sairaalan tukeminen köyhdyttivät valtion kassaa niin, että hallitus päätti myydä suuren osan kuninkaan tiluksista.


title: Fredrik V

text: Fredrik oli kahdesti naimisissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Englannin prinsessa Louise, Yrjö II:n tytär, ja toinen vaimonsa saksalainen Juliane Marie of Braunschweig-Wolfenbüttel. Hän sai viisi eloon jäänyttä lasta ensimmäisen vaimonsa kanssa ja tämän kuoltua seitsemän lasta toisen vaimonsa kanssa. Lisäksi kuninkaan rakastajatar synnytti viisi lasta.


title: Fredrik V

text: Fredrik V kuoli 42-vuotiaana. Hänet haudattiin Roskilden tuomiokirkkoon.


title: M/S Nordgard

text: M/S Nordgard () on suomalaisen Bore -varustamon omistuksessa oleva kuivarahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1999 Petersin telakalla Kampenissa, Alankomaissa. Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 208 ja puutavarakapasiteetti 5 200 m³. Kuollutta painoa "Nordgardilla" on 3 714 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy kulkemaan useimmissa jääolosuhteissa yksin. Alus on rekisteröity Alankomaiden lipun alle, sen kotisatama on Rotterdam ja aluksella on alankomaalainen miehistö.


title: M/S Nordgard

text: Nordgardin sisaraluksia ovat M/S Ostgard, M/S Sydgard ja M/S Westgard.


title: M/S Nordgard

text: Alus valmistui vuonna 1999 alankomaalaiselta Petersin telakalta. 20. joulukuuta 2006 alus liittyi Boren laivastoon ja samalla nimi muuttui nykyiseen muotoon. Aikaisempi nimi oli "Liamare".


title: M/S Nordgard

text: Lauantainvastaisena yönä 5. tammikuuta 2008, aluksen ollessa puutavaralastissa Skotlannin edustalla Pohjanmerellä, joutui se kovaan myrskyyn. Aallot olivat yli yhdeksänmetrisiä. Myrskyn vuoksi puutavaralasti pääsi liikkumaan, joka aiheutti alukselle kallistuman. Aluksen alankomaalainen miehistö taisteli kallistumaa vastaan päivänsarastukseen asti ja kaatumisen estämiseksi miehistö irrotti osan lastista ja pudotti sen mereen. Myöhemmin samana päivänä tilanne oli ohi ja Nordgard pääsi jatkamaan matkaa.


title: Elokuvavuosi 1995

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1995 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1995

text: Vuonna 1995 Suomen elokuvateattereissa kävijöiden määrä jatkoi laskuaan, ja nyt alkoi vähetä myös ensi-iltaan tuotavien elokuvien määrä. Kun aempina vuosina oli Suomen teattereissa nähty 160–170 uutta elokuvanimikettä, vuonna 1995 teattereihin tuotiin vain 147 elokuvaa.


title: Elokuvavuosi 1995

text: Nämä elokuvat olivat Suomen kymmenen katsotuinta vuonna 1995:Olavi Similä totesi "Elävän kuvan vuosikirjassa 1996" että katsojamäärien valossa suomalaisista ensi-iltaelokuvista merkittäviä olivat vain "Kivenpyörittäjän kylä" (278 500 katsojaa), "Kummeli Stories" (148 000) ja "Pekko ja massahurmaaja" (runsaat 87 000 katsojaa). Ilahduttavana hän piti Kaisa Rastimon esikoisohjausta "Suolaista ja makeaa". Vuoden monien yleisöä tavoittamattomien ”kuriositeettien” joukkoon hän laski Lauri Törhösen ruotsinkielisen "Kasvottoman miehen", Jari Halosen "Lipton Cocktonin", Villealfan tuottaman ranskalaisen Gilles Charmantin camp-potpourrin "Iron Horsemen" sekä Pia Tikan "Yemanján tyttäret". Loput kotimaiset teatteriensi-illat olivat Similän mukaan vieläkin marginaalisempia.


title: Elokuvavuosi 1995

text: Vuonna 1995 tanskalaiset elokuvaohjaajat julkaisivat Dogma 95 -manifestinsa, jonka tavoitteena oli elokuvanteon pelkistäminen puhtaaksi kaikesta kikkailusta ja estetisoinnista, kuten kameran jalustasta tai muista tuista, valaisusta ja lavastuksesta. Dogma-tyyliin kuvattuja elokuvia tehtiin Tanskassa 1990-luvun loppupuolella, esimerkkeinä Thomas Vinterbergin "Juhlat" (1998) ja Lars von Trierin "Idiootit" (1998).


title: Elokuvavuosi 1994

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1994 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1994

text: Nämä elokuvat olivat Suomen kymmenen katsotuinta vuonna 1994:Vuonna 1994 kotimaisen elokuvan osuus Suomen elokuvateattereiden katsojamäärissä laski kaikkien aikojen alhaisimpaan lukemaan, noin neljään prosenttiin. Vuoden katsotuimmat suomalaiselokuvat olivat Timo Koivusalon "Pekko ja poika" (runsaat 60 000 katsojaa) ja Hannu Seikkulan "Uuno Turhapuron veli" (noin 20 000 katsojaa), molemmat Spede-Tuotanto Oy:n tekemiä.Lähde:


title: Elokuvavuosi 1993

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1993 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1993

text:
Nämä elokuvat olivat Suomen kymmenen katsotuinta:
Elokuvasäätiön vuonna 1990 aloittama Sparrausrinki-tukihanke toi vuonna 1993 ensi-iltaan Markku Pölösen "Onnen maan", joka sai erinomaisen vastaanoton. Toisen Sparrausrinki-ohjaajan Christian Lindbladin "Ripa ruostuu" valittiin Suomen edustajaksi Oscar-kilpailuun.


title: Elokuvavuosi 1993

text: Muut suomalaiset ensi-iltaelokuvat vuonna 1993 olivat:


title: Sapajoa

text: Sapajoa ("Sapayoa aenigma") eli aikaisemmanlta nimeltään leveänokkatanssija on varpuslintuihin kuuluva lintu ja sapajoien ("Sapayoaidae") heimon ainoa laji. Sapajoa on elinvoimainen lintu, jota tavataan ainoastaan Etelä-Amerikassa. Lajin kannan tarkkaa määrää ei tiedetä, mutta sen ei odoteta tippuvan alle 10 000 aikuiseen yksilöön kymmenessä vuodessa.


title: Sapajoa

text: Sapajoa on pieni oliivin värinen lintu, ja sillä on kellertävä kurkku. Se muistuttaa naarastanssijaa, mutta on suurempi, pitkäpyrstöisempi ja leveänokkaisempi kuin tanssijat.


title: Sapajoa

text: Lajia on tavattu luonnonvaraisena Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Panamassa. Lajia tavataan noin 100 000 km² alueella, ja niitä oletetaan olevan jäljellä kymmenen vuoden kuluttua ainakin 10 000 aikuisyksilöä. Sapajoat elävät kosteissa metsissä subtrooppisilla ja trooppisilla alangoilla.


title: Elokuvavuosi 1992

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1992 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1992

text:
Nämä elokuvat olivat Suomen kymmenen katsotuinta vuonna 1992:
Suomessa sai vuonna 1992 ensi-iltansa 13 uutta kotimaista pitkää elokuvaa:


title: Scion tC

text: Scion tC on Toyotan valmistama kompakti coupé. Se esiteltiin 2004 konseptiautona esitellyn Scion-merkin alla. Scion tC on suunniteltu erityisesti nuorille. Scion tC:tä pidetään yleisesti seuraajana Toyota Celicalle, jonka tuotanto loppui 2006.


title: Scion tC

text: Scion tC käyttää Toyota Avensis -mallin pohjalevyä, ja Camryn 2,4-litraista 2AZ-FE nelisylinteristä rivimoottoria.


title: Scion tC

text: Nimi "tC" ei ole linjassa Scionin muiden mallien (xA, xB ja xD) kanssa koska nimeä "xC" käytettiin Volvon XC70- ja XC90-malleissa. Scionin mukaan tC on lyhenne sanoista "Touring Coupe".


title: Valtion taidekokoelma

text: Suomen valtion taidekokoelma koostuu kahdesta suuresta taidekokoelmasta. Niistä toinen on valtion taidekokoelma ja toinen on Kansallisgallerian kokoelma.


title: Valtion taidekokoelma

text: Yli 12 000 teosta käsittävä valtion taidekokoelma on sijoitettuna julkisiin rakennuksiin. Sen hoidosta ja kartuttamisesta huolehtii Taiteen keskustoimikunnan yhteydessä toimiva valtion taideteostoimikunta. Valtion taidekokoelman hankkimista suunniteltiin jo vuonna 1939 hieman prosenttitaiteen hengessä, mutta vasta vuonna 1956 tehtiin päätös “julkisten rakennusten kaunistamisesta taideteoksilla”.


title: Valtion taidekokoelma

text: Ensimmäisen taideteostoimikunnan jäseniä olivat muun muassa Unto Pusa ja Aimo Tukiainen virkamiesten ohella. Aluksi teoksia hankittiin niihin rakennuksiin, joihin oli kulunut kustannusarviota vähemmän varoja, ja taidetta ostettiin alijäämällä. Toimikunnalle varattiin kuitenkin oma apuraha vuodesta 1970 alkaen.


title: Valtion taidekokoelma

text: Valtion taidekokoelman teoksia on noin 500 kotimaisessa ja 90 ulkomaisessa kohteessa, ja teosten sijoituspaikkoina on niin valtion virastoja, oikeustaloja kuin Suomen suurlähetystöjä. Kokoelmaan hankitaan aikalaistaidetta.


title: Showtime (täsmennyssivu)

text: Showtime voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Buffy the Vampire Slayer

text: Buffy the Vampire Slayer voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Ilipan taistelu

text: Ilipan taistelu käytiin vuonna 206 eaa. Publius Cornelius Scipion johtama Rooman armeija voitti kaksi kertaa suuremman karthagolaisarmeijan Ilipassa, etelä-Hispaniassa (nykyinen Espanja ja Portugali).


title: Ilipan taistelu

text: Uuden Karthagon valloituksen jälkeen Scipio koulutti uudessa tukikohdassaan armeijaansa perusteellisesti. Kaupunki oli myös hänen tärkein huoltolähteensä.


title: Ilipan taistelu

text: Vuonna 208 eaa. Scipio voitti Hasdrubal Barkan Baeculan taistelussa. Hasdrubal lähti silloin armeijansa kanssa Hispaniasta Italiaan, mutta hänet lyötiin Metauruksen taistelussa vuonna 207 eaa. ja hän itse kuoli taistelussa.


title: Ilipan taistelu

text: Scipio oli sillä välin Hispaniassa saanut muutamia pieniä voittoja, mutta hän ei saanut Hasdrubal Barkan kaimaa Hasdrubal Giscoa ratkaisevaan taisteluun. Hän oli tosin saanut lisää itseluottamusta ja miehiä Mago Barkalta, joten karthagolaisarmeija kasvoi yli 70 000 mieheen.


title: Ilipan taistelu

text: Scipiolla oli vain noin 50 000 miestä, joista vain puolet oli kurinalaisia legioonalaisia. Loput olivat liittolaisia, joihin hän luotti vähiten.


title: Ilipan taistelu

text: Scipio järjesti joukkonsa, niin että sivustoilla oli ratsuväen lisäksi kurinalaiset legioonalaiset. Keskelle hän sijoitti hispanialaiset liittolaisensa.


title: Ilipan taistelu

text: Karthagon joukot olivat varsin tavallisessa taistelumuodossa. Libyalainen jalkaväki, joka oli parhaimmistoa oli sijoitettu keskustaan. Hispanialaiset sivustoilla ja norsujen suojaama ratsuväki vastapäätä vihollisen ratsuväkeä.


title: Ilipan taistelu

text: Kun Roomalaisarmeija alkoi pystyttää leiriä Ilipassa, heidän kimppuunsa hyökkäsi karthagolaisia ratsuväkiyksiköitä. Hyökkäys kuitenkin torjuttiin, koska Scipio oli asettanut oman ratsuväkensä vartioon läheisen metsän katveeseen. Tällaiset yhteenotot alkoivat käydä tavaksi ennen päätaistelua. Aloite oli aina karthagolaisten.


title: Ilipan taistelu

text: Armeijat myös ryhmittivät joukkonsa linjaan ja marssivat taistelukentälle, mutta kumpikaan kenraali ei halunnut käskeä niitä liikkeelle. Armeijat katselivat toisiaan muutaman tunnin ajan ja palasivat takaisin leiriin. Erityistä intoa ei kummallakaan aluksi ollut.


title: Ilipan taistelu

text: Scipio päätti lopulta pakottaa Hasdrubalin taisteluun. Hän käski joukkojen nousta aikaisin ja syödä. Kun hän oli saanut armeijansa ryhmitettyä, hän käski edetä pidemmälle ja rohkeammin kuin aikaisemmin. Scipio käski ratsuväen hyökätä vihollisen etuvartiota vastaan. Karthagolaiset huomasivat tämän nopeasti ja reagoivat järjestämällä joukkojansa taisteluun. Karthagolaiset upseerit eivät tosin tienneet miten Scipion joukot oli järjestetty ja kun tämä lopulta paljastui, he huomasivat, että legioonalaiset olivatkin sivustoilla Karthagon hispanialaisia liittolaisia vastassa.


title: Ilipan taistelu

text: Puunilainen ratsuväki ja kevyt jalkaväki iskivät roomalaisten kimppuun, jonka jälkeen karthagolaisten pääjoukot ryhmittyivät linjaan. Lyhyen kahakoinnin jälkeen syntyi tauko, jona aikana molemmat armeijat katsoivat kilometrin etäisyydeltä toisiaan.


title: Ilipan taistelu

text: Scipio käski pian armeijansa edetä. Tällä kertaa hän käski vasemman sivustan legioonalaisten kaartaa oikealle ja oikean vasemmalle. Keskustan hispanialaisten piti hidastella tahallaan, niin että Rooman armeijan linja oli U-kirjaimen muotoinen. Legioonalaiset saavuttivat karthagolaisten linjaa nopeasti. Roomalaisten heittoaseet ajoivat norsut pakosalle, jolloin osa niistä rynnisti suoraan päin omia linjoja aiheuttaen sekaannusta.


title: Ilipan taistelu

text: Legioonalaiset hyökkäsivät nyt Karthagon hispanialaisten liittolaisten rintamalinjaa vastaan ja saivat sen hitaasti perääntymään. Rooman hispanialaiset liittolaiset keskustassa sitoivat karthagolaisten keskustan, joten se ei voinut tukea sivustoja. Karthagolaisten sivustat pettivät ja koko armeija joutui sekasortoon. Hasdrubal ja hänen upseerinsa yrittivät turhaan estää joukkoja pakenemasta, mutta joutuivat lopulta itse pakenemaan. Suurin osa Karthagon armeijasta tuhottiin.


title: Ilipan taistelu

text: Ilipan tappio käytännössä lopetti Karthagon hallinnan Hispaniassa ja loput puunilaisten tukikohdat valloitettiin. Publius Cornelius Scipio palasi voittoisasti Roomaan, jossa hänet yksimielisesti valittiin konsuliksi.


title: Scion xD

text: Scion xD on Toyotan valmistama pikkuauto, jota myytiin Yhdysvalloissa Scion-merkkisenä mallivuodesta 2008 mallivuoteen 2014 asti. Se on viisiovinen hatchback ja se korvasi xA-mallin.


title: Scion xD

text:
Scion xD ja toisen sukupolven xB esiteltiin yleisölle 8. helmikuuta 2007 Chicagon autonäyttelyssä. Uusi xD tuli myyntiin Scion-liikkeissä kesällä 2007. Elokuussa niitä myytiin 2,664 kappaletta.
Etuvetoisen xD:n voimanlähteenä on 1,8-litrainen 4-sylinterinen 2ZR-FE dual VVT-i-moottori, jossa on tehoa 95 kW (129 hv) ja vääntöä 169 Nm. Moottori voidaan yhdistää joko viisivaihteiseen manuaalivaihteistoon tai nelivaihteiseen automaattiin.


title: Scion xD

text: xD on Toyota ist erilaisella etupäällä ja varusteilla, eli xD on oikeastaan uudelleenmuotoiltu viisiovinen Toyota Yaris. Tämän vuoksi viisiovinen Yaris ei tullut Yhdysvaltain markkinoille samalla kertaa kolmeovisen ja sedanin kanssa. xD:ssä on vakiona sama liukuva ja taittuva takapenkki jonka saa lisävarusteena kolmeoviseen Yarisiin. Yarisista poiketen xD:n mittaristo on ohjauspyörän takana eikä keskellä kojelautaa kuten Yarisissa.


title: Chase This Light

text: Chase This Light on alternative rock -yhtye Jimmy Eat Worldin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 16. lokakuuta 2007. Albumin tuotti Butch Vig, joka on tuottanut aikaisemmin muun muassa Nirvanan, The Smashing Pumpkinsin, Against Me!:n ja Sonic Youthin materiaalia.


title: Chase This Light

text: Osa albumin masteroimattomasta versiosta vuosi internetiin 7. syyskuuta 2007 ja masteroitu koko albumi 29. syyskuuta 2007.


title: Chase This Light

text: Albumi debytoi Yhdysvaltojen Billboard 200 -listalla sijalla viisi myyden ensimmäisellä viikollaan noin 62 000 kopiota. Joulukuun alkuun mennessä albumi oli myynyt 123 000 kopiota Yhdysvalloissa.


title: Richard M. Bishop

text: Richard M. Bishop (4. marraskuuta 1812 – 2. maaliskuuta 1893) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko. Hän toimi Cincinnatin pormestarina vuosina 1859–1861, ja Ohion kuvernöörinä yhden kauden 1878–1880.


title: Leinelän rautatieasema

text: Leinelän rautatieasema (, ) on yksi 1. heinäkuuta 2015 avatun kehäradan neljästä rautatieasemasta. Liikennepaikka sijaitsee Vantaan Koivukylän kaupunginosan Leinelän asuinalueella, Koivukylänväylän eteläpuolella, noin viiden kilometrin etäisyydellä Helsinki-Vantaan lentoaseman rautatieasemalta koilliseen.


title: Leinelän rautatieasema

text: Aseman rakentaminen saatiin valmiiksi yhdessä itäisen avorataosuuden kanssa syksyllä 2013. Aseman Koivukylänväylän puoleisessa tukimuurissa on Tuula Närhisen alumiinilevyistä tehty taideteos "Animaatio".


title: Leinelän rautatieasema

text: Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja lentoasemalle raiteelta 2.


title: Kristian VII

text: Kristian VII (29. tammikuuta 1749 Christiansborg – 13. maaliskuuta 1808) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuodesta 1766 kuolemaansa saakka. Hänen vanhempansa olivat Fredrik V ja tämän ensimmäinen vaimo Louisa, Britannian Yrjö II:n tytär.


title: Kristian VII

text: Isänsä kuoltua Kristian VII nousi kuninkaaksi 14. tammikuuta 1766 vain hieman ennen 17-vuotispäiväänsä. Samana vuonna hän avioitui serkkunsa, Englannin Yrjö III:n sisaren Caroline Matildan kanssa. Pari sai kaksi lasta, Fredrik VI:n ja Louisa Augustan. Avioliitto julistettiin myöhemmin mitättömäksi.


title: Kristian VII

text: Kristian VII kärsi mielenterveysongelmista, kuten paranoiasta, itsetuhoisuudesta, masennuksesta ja mahdollisesti skitsofreniasta. Vuodesta 1772 alkaen maata hallitsivat käytännössä sijaishallitsijat, aluksi Kristianin äitipuoli ja velipuoli ja vuodesta 1784 hänen poikansa, tuleva kuningas Fredrik VI, prinssihallitsijan nimikkeellä. Samanlainen järjestely oli Britanniassa Yrjö IV:n hallitessa isänsä Yrjö III:n sijasta.


title: Kristian VII

text: Kristian kuoli 59-vuotiaana aivoverenvuotoon.


title: Elokuvavuosi 1991

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1991 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1991

text: Yhdysvalloissa elokuvaan liittyvä liiketoiminta kääntyi laskuun vuoden 1990 5,02 miljardista dollarista vuoden 1991 4,85 miljardiin. Suurimpia Hollywood-tuotantoyhtiöitä olivat Warner Bros. 28 elokuvallaan, Disney / Buena Vista 23 elokuvallaan sekä Paramount Pictures 21 elokuvallaan. Metro-Goldwyn-Mayer teki 347 miljoonan dollarin tappiot vuonna 1991, ja toiselle kriisiyhtiölle Orion Picturesille etsittiin uutta omistajaa.


title: Elokuvavuosi 1991

text: Kotimarkkinoiden vaikeuksien vastapainoksi amerikkalaisten elokuvayhtiöiden teatterielokuvien vuosimyynti Pohjoismaihin kasvoi. Suomessa elokuvissa kävijöiden määrä kuitenkin jatkoi laskuaan: vuodesta 1990 laskua tuli 2,58 prosenttia. 12 uuden suomalaiselokuvan ensi-illat nostivat kotimaisen elokuvan markkinaosuuden teatterilipuista 13 prosenttiin.


title: Elokuvavuosi 1991

text: Suomessa oli vuonna 1991 kaikkiaan 333 elokuvasalia 183 paikkakunnalla. Kaupungeista vain Raisio ja Nokia olivat ilman toimivaa elokuvateatteria.


title: Elokuvavuosi 1991

text: Nämä elokuvat oli Suomen kymmenen katsotuinta vuonna 1991:


title: Ruandan jalkapallomaajoukkue

text: Ruandan jalkapallomaajoukkue edustaa Ruandaa kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa ja sitä hallinnoi Ruandan jalkapalloliitto.


title: Elokuvavuosi 1990

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1990 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1990

text: Vuonna 1990 aloittivat Suomen Elokuvasäätiö, Yleisradio, MTV3 ja AVEK kuusi vuotta kestäneen Sparrausrinki-tukiohjelman, jonka tarkoituksena oli vauhdittaa nuorten suomalaisten elokuvantekijöiden pääsyä alalle. Hanke myönsi vuosina 1990–1996 rahoituksen kahdentoista esikoisohjaajan puolipitkään (noin tunnin mittaiseen) elokuvaan. Niistä kahdeksan pääsi teatterilevitykseen, muun muassa Markku Pölösen "Onnen maa" (1993), Kaija Juurikkalan "Rosa Was Here" (1994), Tero Jartin "Aapo" (1994) ja Heikki Kujanpään "Jäänmurtaja" (1997).


title: Elokuvavuosi 1990

text: Toinen vuonna 1990 toteutettu hanke uusien elokuva-aiheiden löytämiseen oli Elokuvasäätiön ”käsikirjoitus-Finlandiaksi” ristitty elokuvakäsikirjoituskilpailu. Sen voitti Juha Lehtovuori tekstillä, josta Kari Paljakka ohjasi elokuvan "Veturimiehet heiluttaa" (1992). Toinen kilpailusta esiin noussut käsikirjoitus oli Iiro Küttnerin "Tuhlaajapoika" (1992).


title: Elokuvavuosi 1990

text: Vuonna 1990 elokuvatallenteiden eli käytännössä videokasettien vuokraus ja myynti ylsi Suomessa ennätyslukuun, noin 300 miljoonaan markkaan. Määrä väheni tulevina lamavuosina.


title: Fredrik VI

text: Fredrik VI (28. tammikuuta 1768– 3. tammikuuta 1839) oli Tanskan kuningas 1808–1839 ja Norjan kuningas 1808–1814. Hän toimi prinssihallitsijana isänsä Kristian VII:n mielisairauden takia 1784–1808. Sijaishallitsijakaudella hän teki liberaaleja päätöksiä, esimerkiksi lakkautti maaorjuuden (1788).


title: Fredrik VI

text: Sen jälkeen kun Tanska menetti Norjan Ruotsille Napoleonin sotiin liittyneessä Kielin rauhansopimuksessa 1814, Fredrik otti konservatiivisemman linjan ja korosti itsevaltiuttaan, jota vastustettiin maassa laajasti. Kuningas yritti rauhoittaa liikehdintää perustamalla neuvoa-antavia elimiä. Entisestä suurvallasta tuli Fredrikin hallituskaudella yksi Euroopan pienistä valtioista.


title: Fredrik VI

text: Fredrik VI:n ja kuningatar Marie Sophien kahdeksasta lapsesta jäi eloon vain kaksi tytärtä. Seuraavaksi Tanskan kuninkaaksi tuli Fredrikin serkku Kristian VIII.


title: Elokuvavuosi 1989

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1989 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Elokuvavuosi 1988

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1988 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Niko Kluuskeri

text: Niko-Petteri Kluuskeri (s. 3. marraskuuta 1989 Heinola) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa kaudella 2014–2015 HA74:ssä Ruotsin II-divisioonassa. Hän on puolustaja, 183 senttimetriä pitkä ja painaa 75 kilogrammaa. Hän on pelannut kolmen kauden (2006–2009) aikana yhdeksän SM-liigaottelua TPS:ssä.


title: Niko Kluuskeri

text: Hänen veljensä Toni on myös jääkiekkoilija.


title: Brooke Anderson

text: Brooke Anderson (s. 15. elokuuta 1981 Sydney) on australialainen näyttelijä, joka on esiintynyt televisiosarjassa "Merenneito" ("Ocean Girl") vuosina 1996–1997. Hänen ensimmäinen roolinsa oli televisiosarjassa "E Street", jossa hän esitti Clare Fieldingiä vuosina 1989–1992. Hän aloitti näyttelijänuransa nelivuotiaana, mutta on nyt siirtymässä tuotantopuolelle perustettuaan oman yrityksen. Hän on tehnyt muutamia lyhytelokuvia.


title: Elokuvavuosi 1987

text: Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1987 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Flossenbürgin keskitysleiri oli keskitysleiri natsi-Saksassa. Se perustettiin toukokuussa 1938 Oberpfalzin hallintoalueelle Baijeriin. Leiri toimi aina vuoden 1945 huhtikuuhun ja sen aikana leirin läpi kulki 96 000 ihmistä, joista 30 000 kuoli.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Ennen toista maailmansotaa leiri toimi miesten leirinä, ja vankeina oli lähinnä nk. ”epäsosiaalisia” tai ”rikollisia” miehiä. Leirin sijainti oli valittu siten, että vankeja voitiin käyttää ilmaistyövoimana louhimaan graniittia läheisiltä kukkuloilta.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Toisen maailmansodan aikana Flossenbürgin keskitysleirille, tai sen sivuleireille joutuneet vangit, olivat pääasiallisesti Saksan valloittamien alueiden itäosasta. Vangit majoitettiin 16:een suureen puiseen parakkiin. Leirin krematorio rakennettiin heti leirin viereen. Syyskuussa 1939 SS siirsi tuhat poliittista vankia Dachausta Flossenbürgiin.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Vuosien 1941–1942 aikana 1 500 puolalaista vankia siirrettiin Flossenbürgiin. Suurin osa heistä oli vastarintaliikkeen jäseniä. Heinäkuussa 1941 SS ampui 40 puolalaista vankia ampumaradalla Flossenbürgin lähistöllä. Vuoden 1941 helmikuun ja syyskuun välisenä aikana SS teloitti noin kolmasosan puolalaista vangeista.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Toisen maailmansodan aikana Saksan armeija toimitti valtavat määrät puna-armeijan sotilaita SS:n teloitettavaksi. Yli tuhat vankia teloitettiin Flossenbürgissa vuoden 1941 loppuun mennessä. SS myös perusti erikoisleirin noin 2 000 puna-armeijan sotavangiksi jääneille sotilaille. Punasotilaiden teloituksia jatkettiin satunnaisesti vuoteen 1944 asti. Punasotilaat nousivat kapinaan ja yrittivät karata eräältä esileiriltä 1. toukokuuta 1944. He sytyttivät parakkinsa tuleen ja tappoivat joitakin leirin kapoista. SS kuitenkin murskasi yrityksen eikä kukaan vangeista päässyt pakenemaan. Lähes 200 vankia kuoli kapinan aikana, suurin osa heistä kuoli palaviin parakkeihin ja loput kapinasta saamiinsa vammoihin. Lisäksi 40 kapinan johtajahenkilöä siirrettiin itse pääleirille, jonka vankiloissa he sitten kuolivat.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Helmikuussa 1943 leirillä oli 4 000 vankia, joista puolet olivat poliittisia vankeja. Leirillä oli myös 800 Saksan kansalaista, joista yli sata oli homoseksuaaleja ja seitsemän Jehovan todistajia.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Sodan jatkuessa orjatyövoimasta tuli Saksalle yhä tärkeämpää. Tämän seurauksena myös Flossenbürgin keskitysleiriä laajennettiin: se käsitti pääleirin lisäksi noin sata sivuleiriä.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Flossenburgissa pidettiin vankeina ja teloitettiin useita Hitlerin vastaisen salaliiton osallisia, lähinnä niitä joita pidettiin enemmän ”sympatisoijina”; näistä merkittävin oli Abwehrin johtaja, amiraali Wilhelm Canaris.


title: Flossenbürgin keskitysleiri

text: Vuoteen 1945 mennessä leirillä oli ”vieraillut” 40 000 ihmistä, joista 11 000 naisia. Vankeja kuoli tiuhaan tahtiin nälkään, ylityöhön, tauteihin, vartioiden julmaan kohteluun ja leiriläisten keskinäisiin riitoihin.


title: Lexus IS

text: Lexus IS on ylemmän keskiluokan automalli, jota valmistaa Toyotan tytäryhtiö Lexus. IS esiteltiin Lexuksen pienimmäksi malliksi ES:n ja GS:n alapuolelle mallistossa. Se on suunnattu erityisesti BMW 3-sarjan ja Mercedes-Benz C-sarjan kilpailijaksi ja on niiden tavoin takavetoinen. IS:ää myytiin Japanissa alun perin nimellä Toyota Altezza, aina toisen sukupolven markkinoilletuloon asti. Lexus-takavalo-nimeä käytetään edelleen joskus, kun puhutaan kromatuista takavaloista, jollaiset oli ensimmäisen sukupolven mallissa.


title: Lexus IS

text: Ensimmäisen sukupolven Altezza (koodinimi XE10) esiteltiin Japanissa lokakuussa 1998, Lexus IS 200 tuli Euroopan markkinoille 1999 ja Pohjois-Amerikassa suuremmalla moottorilla varustettuna IS 300 -mallina vuonna 2000. Ensimmäisen sukupolven malli, jonka moottorina oli rivikuutonen oli saatavina sedan- ja farmari- (SportCross) versioina.


title: Lexus IS

text: Toisen sukupolven IS (XE20) esiteltiin maailmanlaajuisesti 2006 V6-moottorisina IS 250- ja IS 350 -sedan-malleina ja Euroopassa myös nelisylinterisellä dieselmoottorilla varustettuna IS 220d -mallina. Suuritehoinen V8-versio, IS-F, esiteltiin 2007. Lexuksen mukaan IS on lyhenne sanoista Intelligent Sport.


title: Lexus IS

text: Kolmannen sukupolven IS (XE30) esiteltiin maailmanlaajuisesti 2013.