title: Kubinkan panssarimuseo

text: Kubinkan panssarimuseo on panssarimuseo Kubinkassa Venäjällä, noin 60 km länteen Moskovasta. Museon kokoelmiin kuuluu monia kuuluisia panssarivaunuja ensimmäisestä maailmansodasta, toisesta maailmansodasta sekä kylmän sodan ajalta. Museon kokoelmissa on myös useita ainutlaatuisia ajoneuvoja, kuten Panzer VIII Maus sekä useita prototyyppejä Saksasta ja Venäjältä. Panssarimuseon historia juontaa juurensa alueella sijaitsevaan panssarivaunujen testialueeseen. Suurin osa kokoelmissa olevista länsimaalaisista kylmän sodan aikaisista panssarivaunuista on peräisin Lähi-idän, Afrikan, Vietnamin ja Etelä-Amerikan konflikteista.


title: Kubinkan panssarimuseo

text: Vuonna 2007 museon kotisivut kertoivat muutaman kuukauden ajan, että museo oli suljettuna ulkomaalaisilta vierailijoilta Venäjän armeijan määräyksestä.


title: Vapaakaupunki

text: Vapaakaupunki on kaupunki, jolla on itsehallinnollisia oikeuksia taikka vero- tai tullivapauksia. Suomessa esimerkiksi Tampereella oli 1821–1906 tullivapauksia. Unkarissa on ollut joukko itsehallintoa nauttivia vapaakaupunkeja, mutta niiden lukumäärä alkoi vähetä vuosien 1876 ja 1883 kunnallisuudistusten myötä. Saksassa sanottiin vapaiksi kaupungeiksi piispojen vallan alta vapautuneita kaupunkeja, joiden asema muistutti valtakunnankaupunkeja tai kaupunkivaltioita. Kaupungit menettivät itsenäisyytensä 1800-luvun alkupuolella. Tunnetuin esimerkki vapaakaupungista lienee Danzigin vapaakaupunki (nykyisin Gdańsk), jolla oli tällainen asema maailmansotien välisenä aikana 1920–1939, koska sitä ei rajoja piirrettäessä haluttu antaa Puolan tai Saksan omistukseen. Myös Tanskassa sijaitseva Christiania on laajalti tunnettu. Se on entinen varuskunta-alue, joka muuttui hippiliikkeen valtauksen myötä vapaakaupungiksi 1971.


title: Vasili Maksimov

text: Vasili Maksimovitš Maksimov (; 29. tammikuuta 1844 Lopinonin kylä, Novgorodin kuvermentti – 1. joulukuuta 1911 Pietari) oli venäläinen taidemaalari, merkittävä "peredvižnikkien" eli vaeltajiksi kutsutun, kiertäviä taidenäyttelyitä järjestäneen taiteilijayhdistyksen jäsen.


title: Vasili Maksimov

text: Maksimovin perhe kuului lähellä Uutta Laatokankaupunkia sijaitsevan Lopinonin kylän talonpoikaissäätyyn. Jäätyään nuorena orvoksi hän työskenteli ikonipajassa, jossa sai ensimmäiset maalausoppinsa. Vuonna 1863 hän aloitti opinnot Keisarillisen taideakatemiassa ja liittyi 1864 taiteilijoiden artteliin. Taiteilijoiden epämuodollinen yhteenliittymä vaikutti vain vuoden, jonka jälkeen se hajaantui. Tuona aikana Maksimov maalasi teoksen "Sairas lapsi", josta sai Akatemian kultamitalin.


title: Vasili Maksimov

text: Ateneumin taidemuseon kokoelmissa on Vasili Maksimovin maalaus "Venäläinen tuvansisusta" (1872).


title: Mesoyhdiste

text: Mesoyhdiste (tai mesoisomeeri) on diastereomeeri, joka sisältää 2 tai useampia asymmetrisiä atomeja (stereokeskuksia), mutta on optisesti inaktiivinen (tai akiraalinen). Mesoyhdiste on siis akiraalinen diasteromeeri, jolla ei ole peilikuvaisomeeria. Mesoyhdiste ei ole optisesti aktiivinen, koska sen kiraliakeskukset kumoavat toisensa vaikutuksen.


title: Mesoyhdiste

text: Esimerkiksi viinihapolla (2,3-dihydroksibutaanidihapolla) on kaksi kiraalista hiiliatomia, eli teoriassa sillä on neljä stereoisomeeria: (2R,3R)- ja (2S,3S)- (2R,3S)- ja (2S,3R)-viinihapot. Näistä (2R,3R)- ja (2S,3S)-viinihapot ovat enantiomeerejä. (2R,3S) ja (2S,3R)-isomeerit ovat symmetriatason vuoksi identtisiä yhdisteitä ja optisesti inaktiivisia.Tämä johtuu siitä, että molekyylissä on hiiliatomien 2 ja 3 välissä symmetriataso. Kun molekyyliä käännetään 180°, saadaan sama rakenne kuin peilikuvalla, joten rakenteet ovat identtisiä. Tämä yhdiste on viinihapon mesoyhdiste. Viinihapolla on siis vain kolme stereoisomeeriä - enantiomeeripari ja mesoyhdiste, joka symmetrian vuoksi on akiraalinen.


title: Mesoyhdiste

text: Myös syklisillä yhdisteillä voi esiintyä mesoyhdiste. Esimerkiksi 1,2-substituoidun sykloheksaanin cis-isomeeri on mesoyhdiste, koska siinä on symmetriataso (merkitty kuvaan σ:lla). Vastaavasti sen trans-isomeerit ovat toistensa peilikuvaisomeereja eli enantiomeereja.


title: Edward Natapei

text: Edward Nipake Natapei Tuta Fanua`araki (17. heinäkuuta 1954 – 28. heinäkuuta 2015) oli vanuatulainen poliitikko, joka toimi saarivaltion pääministerinä vuosina 2001–2004 ja jälleen vuodesta 2008. Hän oli myös väliaikainen presidentti maaliskuussa 1999. Hän edusti Vanua'aku Pati -puoluetta.


title: Lega Calcio

text: Lega Nazionale Professionisti eli Lega Calcio oli italialainen jalkapalloliiga. Se toimi Italian jalkapalloliiton alaisuudessa. Liiga perustettiin vuonna 1946. Sen pääkonttori sijaitsi Milanossa.


title: Lega Calcio

text: Liiga vastasi kahden korkeimman sarjatason eli Serie A:n ja Serie B:n järjestämisestä. Se järjesti myös Italian cupin ja Italian supercupin. Kauden 2009–2010 jälkeen liiga jakautui kahtia, mikä johti korkeinta sarjatasoa ja cupkilpailuja hallinnoivan Lega Nazionale Professionisti Serie A:n sekä toiseksi korkeinta sarjatasoa hallinnoivan Lega Nazionale Professionisti Serie B:n perustamiseen.


title: Pentecost

text: Pentecost () on yksi Vanuatun saarista. Vuoristoinen ja etelä–pohjoissuunnassa pitkänomainen Pentecost kuuluu Penaman maakuntaan. Saaren pinta-ala on 489,15 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 16 843 asukasta.


title: Pentecost

text: Pentecost sijaitsee vajaat kaksisataa kilometriä Port Vilasta pohjoiseen. Tärkeä kieli on abma, joka on levinnyt saaren muiden alkuperäiskielten kustannuksellakin. Myös vanuatulaisten yhteistä kieltä bislamaa osataan. Saarella ei ole varsinaista pääkaupunkia, vaan asutus on keskittynyt pienempiin kyläyhteisöihin.


title: Pentecost

text: Eurooppalaiset saapuivat saarelle Louis Antoine de Bougainvillen johdolla 22. toukokuuta 1768.


title: Marjovo

text: Marjovo () on maalaiskunta, sen keskuskylä ja Marjovon piirin hallinnollinen keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Marjovkajoen varrella 234 kilometriä Novgorodista etelään. Kylässä on 2 200 ja kunnassa 2 600 asukasta (vuonna 2010).


title: Marjovo

text: Marjovon kunnan pinta-ala on 200,95 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Marjovon piirin Molvotitsyn kuntaan, etelässä Tverin alueeseen sekä lännessä Moisejevon kuntaan. Pinta-alasta 74,1 % on metsää ja 20,3 % maatalousmaata. Seutu kuuluu Valdain ylängön reuna-alueeseen. Tärkeimmät joet ovat Marjovka, Ozeretšnja, Kamenka, Stabenka ja Olšanka. Hyötykaivannaisia ovat hiekka, sora ja turve.


title: Marjovo

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 24 kylää: Afanosovo, Bolšoje Djomkino, Hvaljovo, Lipje, Lug, Maloje Djomkino, Mantsy, Morozovo, Novoje Gridino, Novoje Lukoškino, Olšanka, Osinovik, Polenovštšina, Popovka, Rudakovo, Šinkovo, Slatino, Smykovo, Star, Staroje Gridino, Staroje Lukoškino, Suhaja Niva, Tatary ja Vladytšno. Marjovon ohella toinen suurempi asutuskeskus on vajaan 300 asukkaan Lipje. Kolmessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Marjovo

text: Marjovo mainitaan ensimmäisen kerran 1100-luvun kronikoissa. 1400-luvulla laaditussa Novgorodin ja Pihkovan kaupunkien luettelossa se esiintyy nimellä Moreva. Novgorodin Derevan viidenneksen kuulunut Morevan volosti kuvataan vuoden 1495 verokirjassa. Metsien ja soiden keskellä sijainneeseen volostiin kuului 209 kylää ja 734 verotettavaa talonpoikaa, jotka harjoittivat muun muassa sepän ammattia ja turkismetsästystä sekä keräsivät hunajaa.


title: Marjovo

text: 1500-luvun lopussa seutu joutui liettualaisten hyökkäysten kohteeksi ja vuosina 1612–1617 se oli liettualaisten ja ruotsalaisten miehittämä. Vuonna 1620 Morevan volosti oli lähes autio, mutta seuraavina vuosina sen asukkaat alkoivat palata koteihinsa. 1800-luvulla seutu kuului Demjanskin kihlakuntaan Moisejevon volostina, jonka keskuspaikkana toimi Marjovon kylä. Ennen maaorjuuden lakkauttamista vuonna 1861 volostin 72 kylässä asui 1477 miespuolista talonpoikaa, jotka kuuluivat 31 tilanomistajalle.


title: Marjovo

text: Maaorjuuden lakkauttamisen jälkeen talonpojat alkoivat hakeutua töihin Pietariin ja muihin kaupunkeihin. 1920-luvulla seudulle syntyi pienteollisuutta ja talonpojat alkoivat muuttaa kylistä huuttoreille. Seudun ensimmäinen kolhoosi perustettiin vuonna 1929.


title: Marjovo

text: Moisejevon volosti liitettiin Demjanskin kihlakunnasta erotettuun Molvotitsyn piirin vuonna 1927. Seuraavana vuonna perustettiin Marjovon kyläneuvosto. Toisen maailmansodan aikana piiri oli saksalaisten miehittämä syyskuusta 1941 helmikuuhun 1943. Piirikeskus siirrettiin Molvotitsysta Marjovoon vuonna 1944. Vuonna 1966 piirin nimeksi tuli Marjovon piiri.


title: Marjovo

text: Marjovosta on maantieyhteydet Demjanskiin, Holmiin ja Ostaškoviin. Lähin rautatieasema on Lytškovossa.


title: Marjovo

text: Seudun pääelinkeinot ovat puunhankinta sekä maidon ja lihan tuotantoon erikoistunut maatalous. Lisäksi on pienimuotoista puunjalostusta ja elintarviketeollisuutta. Sijainniltaan syrjäinen Marjovo on yksi Novgorodin alueen köyhimmistä piireistä, joka on kärsinyt suuresti Neuvostoliiton hajoamista seuranneesta talouden romahduksesta.


title: Marjovo

text: Julkisiin palveluihin kuuluu kaksi lastentarhaa, keskikoulu, lasten harrastuskeskus, piirin kulttuuritalo, kansantaiteen talo, kirjasto, piirisairaala ja vanhainkoti. Kylässä on parikymmentä kauppaa, pieni hotelli, muutama kahvila ja ruokala.


title: Marjovo

text: Marjovo koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista sekä osittain puusta tai kivestä rakennetuista kaksikerroksisista asuintaloista. Maastoltaan hyvin vaihtelevalla kylällä ei ole selkeää asemakaavaa. Palvelut sijaitsevat sen koillisosassa.


title: Marjovo

text: Seudulla on useita muinaisia hautapaikkoja. Marjovon kylän koillislaidalla Marjovkajoen rannalla sijaitsee keskiaikainen muinaislinna. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu 1700-luvulla rakennettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko, jota käytetään alkuperäiseen tarkoitukseensa. Kylässä toimii kotiseutumuseo.


title: Walter Lini

text: Walter Hadye Lini (1942 – 21. helmikuuta 1999) oli vanuatulainen anglikaanipappi ja poliitikko. Hän toimi itsenäistyneen Vanuatun ensimmäisenä pääministerinä vuosina 1980–1991. Hän oli alun perin Vanua'aku Pati -puolueen jäsen, mutta siirtyi välirikon jälkeen National United Partyyn.


title: Walter Lini

text: Lini oli lähtöisin Pentecostin saarelta ja opiskeli papiksi Uudessa-Seelannissa. Hänen veljensä Ham Lini toimi pääministerinä vuosina 2004–2008.


title: Pekka Leimu

text: Pekka Antero Leimu (s. 11. huhtikuuta 1947 Tampere) on entinen suomalainen jääkiekkohyökkääjä. Hän edusti Tampereen Ilvestä ja Hämeenlinnan Pallokerhoa.


title: Pekka Leimu

text: Leimu pelasi Ilveksen edustusjoukkueessa kaudesta 1965–1966 kauteen 1974–1975. Hän voitti tuona aikana kaksi Suomen mestaruutta, kolme hopeaa ja kolme pronssia ja oli SM-sarjan paras maalintekijä 1968, 1969 ja 1972. Ilveksestä Leimu siirtyi kaudeksi 1975–1976 HPK:n I-divisioonajoukkueeseen, jossa hän kiekkoili vielä neljä kautta.


title: Pekka Leimu

text: Leimulla on nimissään SM-sarjan ja liigan yhden ottelun piste-ennätys: ottelussa TuToa vastaan 1.3.1972 hän teki seitsemän maalia ja syötti kaksi.


title: Pekka Leimu

text: Maajoukkueessa Leimu edusti Suomea MM-turnauksessa vuosina 1969 ja 1970 sekä Grenoblen talviolympialaisissa 1968.


title: Allenin piirikunta (Ohio)

text: Allenin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty vuoden 1812 sodassa kaatuneen eversti John Allenin mukaan. Sen suurin kaupunki on Lima.


title: Allenin piirikunta (Ohio)

text: Allenin naapuripiirikuntia ovat Putnam pohjoisessa, Hancock koillisessa, Hardin idässä, Auglaize etelässä ja Van Wert lännessä.


title: Allenin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 106 331 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 84,4%, mustiin (12,1%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,7%).


title: Allenin piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 43 323 ja köyhyysrajan alapuolella oli 18,0% väestöstä vuosina 2007–2011.


title: PGA Tour

text: PGA Tour eli PGA-kiertue on pääosin Yhdysvalloissa pelattava maailman arvostetuin ja korkeatasoisin golfkiertue. Kiertuetta on pelattu virallisesti vuodesta 1916 lähtien, jolloin PGA Tourin järjestäjä PGA perustettiin. Nimi "PGA Tour" tuli viralliseen käyttöön kuitenkin vasta vuonna 1975.


title: PGA Tour

text: Golfin neljä arvostetuinta turnausta, major-turnaukset (The Masters Tournament, US Open, The Open Championship ja PGA Championship) kuuluvat kaikki PGA Tourin ohjelmaan.


title: PGA Tour

text: PGA Tourin pääkonttori sijaitsee Floridassa Ponte Vedra Beachilla.


title: PGA Tour

text: Toisin kuin esimerkiksi ATP-kiertueella PGA Tourille haluava pelaaja tarvitsee pelioikeuden, joka voidaan myöntää aikaisempien saavutusten perusteella. Yleisimmät ponnahduslaudat PGA Tourille ovat Web.com Tour ja European Tour. Vastaavasti kiertueelta voi heikomman menestyksen lisäksi menettää pelioikeutensa ja palata alemmille kiertueille hakemaan lisämenestystä, jolla voi mahdollisesti palata takaisin PGA Tourille.


title: PGA Tour

text: Nationwade Tourin rahalistan 25 parasta saavat automaattisesti pelioikeuden PGA Tourille seuraavaksi kaudeksi. PGA Tourilla vastaavasti rahalistan 125 parasta säilyttävät täyden pelioikeutensa seuraavalle kaudelle, sijoille 126-150 rahalistalla ehtineet saavat puolestaan oikeuden vain yksittäisiin turnauksiin. Jos pelaaja voittaa Nationwide Tourilla kauden aikana kolme turnausta, hän saa pelata loppukauden PGA Tourilla riippumatta, kuinka nopeasti hän ehtii saavuttaa turnausvoittonsa.


title: PGA Tour

text: PGA järjestää syksyisin karsintaturnauksen, jota kutsutaan nimellä Qualifying School. Turnauksessa pelataan kuusi kierrosta. 25 parasta saavat oikeuden pelata PGA Tourilla seuraavalla kaudella. Sijoille 26-100 jäävät pelaajat saavat puolestaan oikeuden Web.com Tourille ensi kaudeksi.


title: PGA Tour

text: Voittamalla PGA-turnauksen voi myös säilyttää pelioikeutensa pidempään. Yksittäisellä turnausvoitolla peliaika pitenee vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta.


title: Pietari Häll

text: Pietari Einar Häll (käytti Saksassa peitenimeä Halle) (29. helmikuuta 1892 Tornio – 10. kesäkuuta 1930) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat taloudenhoitaja Henrik Häll ja Rosa Liljeström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Martta Salmen kanssa.


title: Pietari Häll

text: Häll kävi vajaa viisi luokkaa alkeiskoulua ja Weckmanin yksityisen kauppakoulun Helsingissä vuosina 1911–1912 sekä suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Helsingin suomalaisessa yksityislyseossa vuonna 1930. Hän suoritti suojeluskuntain päällystökoulun kurssin vuonna 1920 ja aktiiviupseerikurssin jääkärialiupseereita varten Kadettikoulussa vuonna 1921 sekä Taistelukoulun joukkueenjohtajakurssin vuonna 1930.


title: Pietari Häll

text: Häll työskenteli vakuutusvirkailijana ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 2. syyskuuta 1915. Sieltä hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksen jälkeen hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Pataljoonan kotiuduttua helmikuussa 1918 hän oli hoidettavana sairaalassa ja ei siten päässyt palaamaan muun jääkärijoukon mukana Suomeen.


title: Pietari Häll

text: Häll palasi Suomeen sisällissodan jälkeen kesäkuussa 1918 ja astui 16. kesäkuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä armeijan palvelukseen Kaartin jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 12. elokuuta 1918 konekiväärikomppaniaan. Armeijasta hän erosi 15. tammikuuta 1919 vain liittyäkseen Viron vapaussotaan lähteviin joukkoihin. Hänet komennettiin Pohjan Poikain rykmenttiin, missä hän toimi aluksi 2. jääkäripataljoonan 5. komppaniassa joukkueenjohtajana ja myöhemmin edellä mainitun pataljoonan adjutanttina. Viron vapaussodassa hän otti osaa taisteluihin Valkassa ja Marienburgissa sekä sotatoimiin Petserin rintamalla. Hän haavoittui Vastseliinan taistelussa 14. maaliskuuta 1919. Virosta palattuaan hän liittyi 15. kesäkuuta 1919 heimosotaa käyvään Länsi-Inkerin rykmentin 1. pataljoonaan, missä hän toimi aluksi nuorempana upseerina ja 15. elokuuta 1919 alkaen 1. komppanian päällikkönä. Hän haavoittui uudelleen 22. lokakuuta 1919.


title: Pietari Häll

text: Länsi-Inkerin rykmentistä hän erosi 10. marraskuuta 1919 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen. Siellä hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Myrskylän suojeluskuntaan, josta hänet siirrettiin 7. syyskuuta 1920 paikallispäälliköksi Vihdin Suojeluskuntaan. Seuraavaksi hänet siirrettiin paikallispäälliköksi Oripään suojeluskuntaan 10. elokuuta 1921. Vuoden 1922 alusta hänet siirrettiin paikallispäälliköksi ensin Pöytyälle ja edelleen Auraan, kunnes 1. tammikuuta 1923 hän astui Salmin rajavartioston palvelukseen ja toimi nuorempana upseerina 3. komppaniassa, josta hänet siirrettiin 1. elokuuta 1926 vastaavaan toimeen 1. komppaniaan.


title: Vaeltajat

text: Vaeltajat eli peredvižnikit () tai kiertävät maalarit olivat Venäjän maalaustaidetta uudistanut realistinen koulukunta 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Liikkeen perustajajäsenet katkaisivat välinsä Venäjän taideakatemiaan ja perustivat akateemisista rajoitteista vapaan koulukunnan. Suuntauksen teoksissa on mukana vahva sosiaalinen ja poliittinen ulottuvuus ja heidän tärkein metodinsa oli kriittinen realismi.


title: Vaeltajat

text: Peredvižnikit eivät saaneet teoksiaan näytteille vakiintuneisiin gallerioihin, tämän vuoksi he lähtivät kansan pariin ja järjestivät maaseudulla kiertäviä näyttelyitä vuosina 1870-1923.


title: Vaeltajat

text: Vaeltajat halusivat tehdä taidetta kansalle eivätkä vain taidetta taiteen vuoksi, he halusivat luoda todenmukaisia kuvia. Isänmaan kasvot ja kauneus nähtiin vaatimattomissakin aiheissa, henkisen elämän ja luonnon välinen yhteys tuotiin esiin maisemamaalauksissa. Henkilökuvien elävä, psykologinen realismi teki vaikutuksen ja kansa otti heidän taiteensa omakseen.


title: Vaeltajat

text: Venäläinen liikemies, taidekerääjä Pavel Tretjakov tuki Vaeltajat-ryhmän taiteilijoita ja osti erityisen paljon juuri heidän teoksiaan. Tretjakov lahjoitti vuonna 1892 kokoelmansa Moskovan kaupungille ja kokoelmasta muodostettiin Tretjakovin galleria. Galleriarakennuksen vanhan päärakennuksen (rak. 1902-04) on suunnitellut Vaeltajat-ryhmän jäsen, taidemaalari Viktor Vasnetsov. Peredvižnikien liike hajosi vuonna 1923.


title: Vaeltajat

text: Taiteilijaluettelo


title: Novgorodin piiri

text: Novgorodin piiri () on paikallinen itsehallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Piirin pinta-ala on 4 597 neliökilometriä ja siellä asui 57 673 henkeä (vuonna 2010).


title: Novgorodin piiri

text: Novgorodin piirin sijaitsee Novgorodin alueen luoteisosassa Novgorodin kaupungin ympärillä. Koillisessa se rajoittuu Tšudovon ja Malaja Višeran piireihin, kaakossa Kresttsyn piiriin, lounaassa Šimskin piiriin, lännessä Batetskin piiriin ja luoteessa Leningradin alueeseen. Seudulla virtaavat Olhavanjoki, Msta ja Višera. Eteläpuolella sijaitsee Ilmajärvi.


title: Novgorodin piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Novgorodin kaupunki, joka ei kuitenkaan kuulu piirin yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Novgorodin piiriin kuuluvat Pankovkan (9 603 as.), Proletarin (6 119 as.), Tjosovo-Netylskin (3 502 as.) ja Tjosovskin kaupunkikunnat (934 as.) sekä 13 maalaiskuntaa: Borki, Bronnitsa, Grigorovo, Jermolino, Lesnaja, Novoselitsy, Podberezje, Rakomo (keskuspaikka Staroje Rakomo), Savino, Syrkovo, Trubitšino, Tšetšulino ja Volotovo (Volhovets).


title: Novgorodin piiri

text: Pankovkan taajamassa on Venäjän armeijan ajoneuvokorjaamo, rakennustarviketehdas Stroidetal ja alkoholijuomatehdas Nikita. Podberezjessa toimii leipomo ja rehutehdas. Uusia tuotantolaitoksia ovat Flaidererin lastulevytehdas Podberezjessa ja Skara-ompelimo Volhovetsissa. Maatalous on erikoistunut lihan ja maidon tuotantoon sekä vihannesten ja perunan viljelyyn.


title: Novgorodin piiri

text: Nähtävyyksiä ovat Nereditsan, Vjažištšin ja Hutynin luostarit, pyhän Lasaruksen kirkko Sergovossa, Kristuksen kirkastumisen kirkko Kovalevossa, Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko Volotovossa, Rjurikovo Gorodištšen muinaislinna ja Zavalin tuulimyllymuseo.


title: Sami Toivonen

text: Sami Toivonen (s. 1971) on suomalainen kuvittaja, lastenkirjailija ja sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan muun muassa Tatu ja Patu -kirjojen tekijänä yhdessä vaimonsa Aino Havukaisen kanssa.


title: Sami Toivonen

text: Toivonen aloitti sarjakuvien piirtämisen 1980-luvulla ja hänet palkittiin sarjakuvistaan Kritiikin Kannuksilla vuonna 1989. Toivonen valmistui graafiseksi suunnittelijaksi Lahden Muotoiluinstituutista 1994 ja ryhtyi freelanceriksi vuonna 1996. Sarjakuvapiirtäjänä Toivonen on tehnyt usein yhteistyötä käsikirjoittaja Pauli Kallion kanssa ja esimerkiksi Kramppeja & nyrjähdyksiä -sarjakuvan piirtäjänä 1990-luvun jälkipuoliskolla.


title: Sami Toivonen

text: Toivonen on yhdessä puolisonsa kuvittaja Aino Havukaisen kanssa kuvittanut muun muassa Sinikka ja Tiina Nopolan kirjoittamat Risto Räppääjä -kirjat kirjaan "Risto Räppääjä saa isän" asti. Havukaisen ja Toivosen omaa tuotantoa ovat Tatu- ja Patu-pojista kertovat lastenkirjat, joista etenkin Tatun ja Patun Suomi (2007) nousi suosituksi ja sai Finlandia Junior -palkinnon. Tatu ja Patu -kirjoja on käännetty monille kielille.


title: Sami Toivonen

text: Havukainen ja Toivonen ovat saaneet useita palkintoja. Vuonna 2001 heidät palkittiin Rudolf Koivu -palkinnolla kuvituksista kirjoissa "Veera ja menopelit" sekä "Risto Räppääjä ja Nuudelipää". Vuonna 2006 he saivat Kaarina Helakisa -palkinnon ja vuonna 2010 Suomen tietokirjailijat ry myönsi Havukaiselle ja Toivoselle Tietopöllö-palkinnon Tatu ja Patu -kirjasarjasta.


title: Punakurkkulurikki

text: Punakurkkulurikki ("Charmosyna amabilis") on Fidžillä Viti Levun, Vanua Levun, Taveunin ja Ovalaun saarilla elävä äärimmäisen uhanalainen melanesianlurikkien sukuun kuuluva kaijalaji .


title: Punakurkkulurikki

text: Kooltaan punakurkkulurikki on noin 18 cm. Laji on pääosin väriltään vihreä. Linnun rinnassa ja kurkussa on punainen alue ja myös koivet ovat punaiset; lisäksi rinnassa ja pyrstössä on ohut keltainen juova. Punakurkkulurikin voi sekoittaa fidžinluriin ("Phigys solitarius"), joka on kuitenkin kooltaan suurempi ja jolla on musta päälaki ja jonka rinnan punainen alue ulottuu laajemmalle kuin punakurkkulurikilla. .


title: Punakurkkulurikki

text: Punakurkkulurikin elinympäristöä ovat metsät yli 500 metrin korkeudessa. Sen elinympäristön laajuus on noin 16 600 neliökilometriä. Ovalaulla lajia on tavattu mangrovemetsistä. Punakurkkulurikki elää pienissä parvissa ja käyttää ravintonaan mettä ja siitepölyä. Linnun lisääntymisekologiaa ei tunneta.


title: Punakurkkulurikki

text: Punakurkkulurikkikannan kooksi arvioidaan alle 50 yksilöä . Suurimmat uhat lajille ovat elinympäristön hakkuut sekä saarelle levinneet mustarotat.


title: São Cristóvão (Rio de Janeiron kaupunginosa)

text: São Cristóvão on Rio de Janeiron pohjoisosassa sijaitseva kaupunginosa.


text: Kun portugalilaiset valtasivat seudun löytöretkien aikaan, sinne asettui asumaan jesuiittoja. Heidät kuitenkin karkotettiin 1700-luvulla, ja maa jaettiin maatiloiksi, joista yksi oli Quinta da Boa Vista. 1800-luvulla Portugalin kuningas Juhana VI otti Quinta da Boa Vistan haltuunsa, ja seudusta kehittyi hienoston asuinaluetta. Maan toinen keisari Pedro II asui siellä koko 50-vuotisen valtakautensa. Hänen aikanaan aluetta nykyaikaistettiin ja perustettiin teollisuuslaitoksia. Erityisesti toisen maailmansodan jälkeinen teollistuminen veti alueelle asukkaita muualta Brasiliasta.


text: Kaupunginosassa on historiallisia rakennuksia ja Quinta da Boa Vistan puistossa on Kansallismuseo ja sen kirjasto sekä eläintarha. Siellä on kaksi kirkkoa, "Igreja de São Cristóvão" ja "Igreja de Santa Edwiges".


text: São Cristóvãon kauppatori on koko Rio de Janeiron suurin.


title: Aino Havukainen

text: Aino-Maria Havukainen (s. 5. joulukuuta 1968 Rauma) on suomalainen lastenkirjailija, kuvittaja ja sarjakuvantekijä. Hänet tunnetaan muun muassa Tatu ja Patu -kirjojen tekijänä yhdessä miehensä Sami Toivosen kanssa.


title: Aino Havukainen

text: Havukainen valmistui graafiseksi suunnittelijaksi Lahden Muotoiluinstituutista vuonna 1992 ja ryhtyi freelanceriksi vuonna 1996.


title: Aino Havukainen

text: Havukainen on kuvittanut Sami Toivosen kanssa muun muassa Sinikka ja Tiina Nopolan kirjoittamat Risto Räppääjä -kirjat.


title: Aino Havukainen

text: Kokonaan Havukaisen ja Toivosen omaa tuotantoa ovat Tatusta ja Patusta kertovat lastenkirjat, joista etenkin "Tatun ja Patun Suomi" (2007) nousi suosituksi ja sai Finlandia Junior -palkinnon vuonna 2007. Tatu ja Patu -kirjoja on käännetty monille kielille. Kahdeskymmenes Tatu ja Patu -kirja, nimeltään "Tatu ja Patu, elämä ja teot", ilmestyi kesällä 2018. Maailmankatsomuksellisista syistä Havukainen ja Toivonen eivät ole teettäneet hahmoistaan oheistuotteita muutamia palapelejä ja lautapelejä lukuun ottamatta.


title: Aino Havukainen

text: He ovat julkaisseet myös teokset "Vauhtiässät Max & Olivia" (1997), "Veera lääkärissä" (1999), "Veera ja menopelit" (2000) sekä "Veera ja maatalon eläimet" (2001).


title: Aino Havukainen

text: Nykyään Havukainen ja Toivonen pitävät "Veera ja maatalon eläimet" -kirjaansa vanhentuneena, koska se antaa maataloudesta aiheettoman idyllisen kuvan.


title: Aino Havukainen

text: Vuonna 2001 Havukainen ja Toivonen saivat Rudolf Koivu -palkinnon kuvituksista kirjoissa "Veera ja menopelit" sekä "Risto Räppääjä ja Nuudelipää". Vuonna 2006 he saivat Kaarina Helakisa -palkinnon. Vuonna 2010 Suomen tietokirjailijat ry myönsi Havukaiselle ja Toivoselle Tietopöllö-palkinnon Tatu ja Patu -kirjasarjasta. Havukainen ja Toivonen ovat olleet ehdolla Astrid Lindgrenin muistopalkinnon saajiksi vuosina 2009, 2010 ja 2016.


title: Aino Havukainen

text: Havukainen ja Toivonen asuvat lastenkirjailija Mauri Kunnaksen lapsuudenkodissa. Heillä on kaksi tytärtä.


title: Dieter Hoeneß

text: Dieter Hoeneß (s. 7. tammikuuta 1953 Ulm, Baden-Württemberg, Saksan ltv.) on saksalainen entinen jalkapalloilija, joka nykyisin toimii bundesliigaseura Hertha Berliinin johtotehtävissä.


title: Dieter Hoeneß

text: Hyökkääjänä pelannut Hoeneß pelasi Ulmin amatööriseuroista VfB:ssä ja SSV:ssä sekä alasarjajoukkue VfR Aalenissa ennen kuin teki ammattilaissopimuksen 2. Bundesliigassa pelanneen ja sittemmin pääsarjaan nousseen VfB Stuttgartin kanssa vuonna 1975. Vuonna 1979 Hoeneß siirtyi Bayern Müncheniin, missä pelasi uransa menestyksekkäimmät vuodet ja pääsi juhlimaan Saksan mestaruutta viidesti. Hän lopetti uransa vuonna 1987.


title: Dieter Hoeneß

text: Länsi-Saksan maajoukkueessa Hoeneß pelasi urallaan kuusi ottelua, joissa hän teki neljä maalia. Hän oli mukana 1986 Meksikon MM-kisoissa, joissa joukkue saavutti hopeaa.


title: Dieter Hoeneß

text: Lopetettuaan pelaajauransa Hoeneß toimi markkinointipäällikkönä tietokonvalmistaja Commodoren palveluksessa, joka noihin aikoihin oli Bayern Münchenin pääsponsori. Vuosina 1990–1995 hän toimi seurajohtanaja VfB Stuttgartissa. 1996 hänet nimettiin Hertha Berliinin varapuheenjohtajaksi ja seuraavana vuonna nykyiseen tehtäväänsä hallintopäälliköksi vastualueenaan strategia, lehdistö ja tiedotusasiat.


title: Dieter Hoeneß

text: Dieter Hoeneßin veli Uli on myös entinen huippualkapalloilija.


title: Landskronan linnoitus

text: Landskronan linnoitus tai Landskronan linna ( tai "Landskrona slott") on Etelä-Ruotsissa Skånen läänissä ja Landskronan kunnassa Juutinrauman itärannalla sijaitseva linna. Linnoitus on yksi Pohjoismaiden parhaiten säilyneistä 1500-luvun vesilinnoituksista, ja siinä on hyvin säilynyt vallihautajärjestelmä. Linna on toiminut myös vankilana 1800-luvulla.


title: Landskronan linnoitus

text: Linnan rakentaminen aloitettiin 1549 ja saatiin valmiiksi 1559. Rakennuttajana toimi Tanskan kuningas Kristian III. Nykyään linnan omistaa Statens Fastighetsverk. Linnaa käytetään juhlatilaisuuksiin ja siellä järjestetään opastettuja kierroksia.


title: Melanesianlurikit

text: Melanesianlurikit ("Charmosyna") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Melanesianlurikit

text: Melanesianlurikit elävät enimmäkseen Papua-Uusi-Guineassa ja sen lähistön saarilla. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi 15 lajia. Eräät tutkijat sijoittavat suvun polynesianlurikkeihin ("Vini"). Joillakin lajeilla on säihkyvän väriset päälaenhöyhenet. Sukupuolidimorfismia esiintyy useilla lajeilla ja nuoret yksilöt muistuttavat höyhenpuvultaan enemmän naarasta.


title: Romanas Arlauskas

text: Romanas Arlauskas (11. kesäkuuta 1917 – 22. syyskuuta 2009) oli australialainen liettualaissyntyinen shakinpelaaja. Hän saavutti kirjeshakin suurmestarin arvonimen vuonna 1965 sijoituttuaan kolmanneksi kirjeshakin maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Romanas Arlauskas

text: Arlauskas muutti Australiaan vuonna 1949. Hän voitti myös shakin australianmestaruuden samana vuonna.


title: Valkoinen armeija, musta paroni

text: Valkoinen armeija, musta paroni (ven. "Белая Армия, чёрный Барон, Belaja Armija, Tšornyi Baron") on puna-armeijan marssi Venäjän sisällissodan ajalta vuodelta 1920. Sen on säveltänyt Samuil Pokrass ja sanoittanut Pavel Grigorjev.


title: Valkoinen armeija, musta paroni

text:
Suomalainen työväenlaulu Nuorison marssi on tehty samalla sävelelle. Sen sanoitus on kuitenkin aivan erilainen.
Myös saksalaisessa Die Arbeiter von Wienissä on sama sävel.


title: Eurytos (filosofi)

text: Eurytos () (n. 400 eaa.) oli antiikin kreikkalainen pythagoralainen filosofi. Iamblikhos sanoo eräässä kohdassa hänen olleen krotonilainen, mutta toisessa kohdassa puolestaan taraslaisia pythagoralaisia.


title: Eurytos (filosofi)

text: Eurytos oli Filolaoksen oppilas. Diogenes Laertios mainitsee hänet Platonin opettajien joukossa, vaikkakin tämän todenperäisyys on hyvin kyseenalaista. Ei tiedetä, kirjoittiko Eurytos yhtään teosta. On kuitenkin mahdollista, että Stobaioksen erään Eurytoksen kirjoittamaksi mainitsema katkelma on peräisin jostain tämän Eurytoksen teoksesta.


title: Eurytos (filosofi)

text: Aristoteles mainitsee Eurytoksen teoksessaan "Metafysiikka" käsitellessään lukuja substanssien ja olemisen syinä ja pisteitä suuruuksien rajoina. Hänen mukaansa ”Eurytos ratkaisi, mikä kunkin olion luku on (esimerkiksi tämä ihmisen ja tämä hevosen) jäljittelemällä elävien olentojen muotoja pikkukivillään — samalla tavalla kuin jotkut järjestävät luvut kolmion ja neliön muotoon”.


title: Luettelo jalkapallon Unkarin-mestareista

text: Tämä on luettelo jalkapallon Unkarin-mestareista.


title: Oulun Etta -palkinto

text: Oulun Etta -palkinto on Oulu-seuran vuosittain myöntämä tunnustus vuoden oululaiselle.


title: Oulun Etta -palkinto

text: Palkinnon saaja voi olla yksityinen henkilö, työryhmä, yritys tai yhteisö. Sen toiminnan tulee liittyä tiiviisti Ouluun ja oululaisuuteen.


title: Oulun Etta -palkinto

text: Palkittavan arvonimeksi päätettiin antaa "Stiiknafuulia" Teuvo Pakkalan novellin innoittamana. Myöhemmin se kuitenkin muutettiin nykyiselle nimelleen.


title: Lev Aronin

text: Lev Solomonovitš Aronin (; 20. heinäkuuta 1920 Samara – 3. lokakuuta 1982 Moskova) oli neuvostoliittolainen shakinpelaaja. Hän oli ammatiltaan insinööri-meteorologi. Aronin saavutti kansainvälisen mestarin arvonimen vuonna 1950. Hän osallistui shakin neuvostoliitonmestaruuskilpailuihin kahdeksan kertaa ja sijoittui neljännellä kerrallaan toiseksi puoli pistettä mestaruuden voittaneesta Paul Keresistä. Aronin jakoi ensimmäisen sijan venäjänmestaruuskilpailuissa vuonna 1952 ja voitti moskovanmestaruuden vuonna 1965.


title: Hippon

text: Hippon () (400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutuva filosofi. Hänen on kuvattu olleen joko rhegionlainen, metapontionlainen, samoslainen tai krotonlainen. Siksi on mahdollista, että tuolloin vaikutti useampi samanniminen filosofi.


title: Hippon

text: Hippon harjoitti muiden esisokraatikkojen lailla ennen kaikkea luonnonfilosofiaa. Aristoteles ei kuitenkaan lukenut häntä suurten esisokraatikkojen joukkoon ”hänen ajattelunsa pinnallisuuden vuoksi”. Hippolytoksen mukaan Hippon katsoi veden ja tulen olevan ensisijaiset alkuaineet. Hän katsoi, että tuli saa alkunsa vedestä, ja näistä kahdesta puolestaan saa alkunsa koko muu kaikkeus. Myös Simplikioksen mukaan Hippon katsoi veden olevan kaiken alkuperusta. Keskiaikainen Aristofaneen "Pilvistä" tehty skolia laittaa Hipponin nimiin näkemyksen, jonka mukaan taivaat ovat kuin uunin () kupu Maan yllä.


title: Hippon

text: Monet kuvaukset Hipponin ajattelusta antavat ymmärtää, että hän oli kiinnostunut biologisista asioista. Hän katsoi, että kaikissa elävissä asioissa oli sopiva määrä kosteutta, ja sairaudet saivat alkunsa siitä, että kosteuden määrä oli epätasapainossa. Sielun hän katsoi saavan alkunsa mielestä ja vedestä.


title: Hippon

text: Jossain vaiheessa Hipponia syytettiin ateismista. Hänen teoksensa ovat kuitenkin kadonneet, joten syytä tähän ei tiedetä. Komediarunoilija Kratinos syytti Hipponia jumalattomuudesta teoksessaan "Panoptai".


title: Sirppikeisarikala

text: Sirppikeisarikala ("Pomacanthus asfur") on keisarikaloihin kuuluva kala, jota pidetään joskus meriakvaarioissa.


title: Sirppikeisarikala

text: Sirppikeisarikala kasvaa 40 cm pitkäksi. Sen kyljessä on tummansinisellä pohjalla iso keltainen kuunsirppikuvio, myös pyrstöevä on keltainen. Poikasen väri poikkeaa aikuisen kalan värityksestä tyystin. Koirasta ja naarasta ei voi erottaa ulkonäön perusteella.


title: Sirppikeisarikala

text: Sirppikeisarikala on kotoisin Punaiseltamereltä ja Intian valtameren länsiosista sekä Adeninlahdelta. Etelässä sen levinneisyysalue ulottuu Sansibarille asti.


title: Sirppikeisarikala

text: Sirppikeisarikala on keisarikalaksi melko arka, mutta reviiritietoisena aggressiivinen oman lajinsa yksilöitä kohtaan.


title: Sirppikeisarikala

text: Sirppikeisarikala syö luonnossa sienieläimiä. Akvaariossa sille annetaan sekä kasvis- että liharuokaa ja keisarikaloille suunniteltua erityisruokaa, joka sisältää sienieläimiä. Riutta-akvaariossa voi tulla ongelmia sen kanssa, että kala alkaa usein näykkiä kivikorallien polyyppejä ja simpukoita, mutta sitä voi pitää pienipolyyppisten kivikorallien ja kitkeränmakuisten pehmytkorallien kanssa.


title: Fontana

text: Fontana voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Alzira Vargas

text: Alzira Vargas do Amaral Peixoto (1914–1992) oli Brasilian diktaattorin Getúlio Vargasin tytär ja neuvonantaja. Hän oli aktiivisesti mukana politiikassa isänsä rinnalla 1930-luvulta lähtien. Isänsä itsemurhan jälkeen hän lahjoitti tämän arkistoa ja muuta aineistoa Museu da Repúblicalle.


title: Alzira Vargas

text: Alzira Vargasin puoliso oli Brasilian Yhdysvaltojen-suurlähettiläs Ernani Amaral Peixoto. Heidän tyttärenäsä on Celina Vargas do Amaral Peixoto.


title: Msida St. Joseph FC

text: Msida St. Joseph FC on vuonna 1906 perustettu jalkapalloseura Maltan Msidasta. Se pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Maltan Valioliigassa.


title: Ring Magazinen vuoden tyrmäys

text: Ring Magazine on vuonna 1922 perustettu painiin erikoistunut aikakauslehti. Vuodesta 1989 lähtien lehti on nimennyt jonkin kuluneena vuonna tapahtuneen merkittävän tyrmäyksen nimellä Knockout of the year, vuoden tyrmäys.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maan säteilytasapaino eli Maan säteilytase tai Maan säteilytalous) on tase Maahan tulevan Auringon säteilyn ja Maasta lähtevän heijastuneen ja lämmöstä syntyvän säteilyn välillä. Auringon säteilyssä on runsaasti lyhytaaltoista valoa. Osa Maan ilmakehään saapuvasta säteilystä heijastuu suoraan pois, osa lämmittää ilmakehää, meriä ja maata. Osa tästä Maahan absorboituneesta lämmöstä poistuu Maasta pitkäaaltoisena lämpösäteilynä. Maan energiataseen muutokset aiheuttavat ilmastonmuutoksen. Jos säteilytase on positiivinen, Maa lämpenee. Jos säteilytase on negatiivinen, Maa kylmenee.


title: Maan säteilytasapaino

text: Aurinko säteilee ilmakehän ulkorajalla neliömetriä kohden noin 1368 W/m². Tätä lukua sanotaan aurinkovakioksi. Se muuttuu hieman Maan kiertäessä radallaan, jolloin se vaihtelee keskiarvoistaan molempiin suuntiin 3.3 % eli välillä 1350-1390 W/m2.


title: Maan säteilytasapaino

text: Koska Maapallo on pyöreä ja ilmakehä absorboi osan auringonsäteilystä, Auringosta maahan saapuva säteilyteho on suurimmillaan noin formula_1, missä formula_2 on zeniitissä olevan Auringon kuivan ja kirkkaan ilmakehän läpäisemän säteilytehon maksimiarvo eli n. 1000 W/m ja formula_3 on Auringon korkeuskulma horisontin yläpuolella, jonka suurin arvo on joko 90° tai kääntöpiirien ulkopuolella [(90° + 23.5°) - |leveysaste|]. Suomessa säteilyteho on suurimmillaan n. 800 W/m² (Etelä-Suomessa keskipäivällä kesäpäivänseisauksen aikaan).. Käytännössä kuitenkin maanpinnalle tuleva säteilymäärä on aina huomattavasti pienempi kuin edellä laskettu maksimiarvo.


title: Maan säteilytasapaino

text: Yhteensä koko Maan alalle saapuu säteilyä 174 petawattia. Yleensä Maan säteilytasapainoa koskevissa laskelmissa tämä säteily jaetaan tasaisesti koko maapallolle, jolloin saadaan noin 342 W/m². Koska maapallo on pallon muotoinen, napa-alueille osuu pinta-alayksikköä kohti vähemmän säteilyä kuin päiväntasaajalle.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maan ilmakehän ulkorajoille tulevasta säteilystä heijastuu pois 30 % eli maan albedon verran. Loppuosa eli noin 70 % menee Maan lämmittämiseen. Tästä 23 % kuluu veden haihtumiseen ja vain 47 % varsinaiseen maan, meren ja ilman lämmittämiseen.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maahan tulevan ja siitä lähtevän säteilyn energian välillä vallitsee tasapaino. Osa Maahan tulevasta Auringon säteilystä heijastuu suoraan pilvistä, ilmakehästä, Maan ja meren pinnasta takaisin avaruuteen. Osa lämmittää ilmakehää, maata ja vesistöjä. Kasvihuoneilmiö on syynä Maan säteilemän lämpösäteilyn varastoitumiseen ilmakehään. Ilman kasvihuoneilmiötä maapallon keskilämpötila olisi noin -18 °C nykyisen +15 °C:een sijasta. Lopulta kasvihuoneilmiön sieppaama säteily karkaa avaruuteen. Osa Auringon säteilyenergiasta muuttaa yhteyttämisen kautta elotonta materiaa biomassaksi sitoen Auringon säteilyenergiaa eloperäisiin molekyyleihin.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maapallolle tuottaa energiaa Auringon säteilyn lisäksi myös maalämpö ja vuorovesivoimien aiheuttama kitkakuumennus. Kasvihuonekaasujen eli esimerkiksi hiilidioksidin, metaanin ja halonien lisääntymisen on arvioitu muuttaneen Maan lämpötaloutta 2,4 W/m². Maa lämpenee kasvihuoneilmiön voimistumisen vuoksi, koska yhä enemmän Maan säteilemästä lämpösäteilystä jää ilmakehään.


title: Maan säteilytasapaino

text: Tuleva Auringon säteily jakautuu seuraavastiLähtevä säteilyToinen kuvausVastaavastiKokonaissäteily G on sama kuin suora säteily D plus hajasäteily H eli


title: Maan säteilytasapaino

text: Lyhytaaltoisen säteilyn taspaino Qs on suora Auringon säteily D, johon lisätään hajasäteily H, ja josta vähennetään Maasta heijastunut osuus R. Se on sama kuin kokonaissäteily G, josta vähennetään Maasta heijastunut säteyly.


title: Maan säteilytasapaino

text: eli


title: Maan säteilytasapaino

text: eli Pitkäaaltoisen säteilyn tasapaino Ql on


title: Maan säteilytasapaino

text:
Kokonaissäteilytasapaino on lyhytaaltoisen säteilyn tasapaino, josta vähennetään pitkäaaltoisen säteilyn tasapaino.
Se on sama kuin kokonaissäteily G, mistä vähennetään heijastunut säteily R, ja pitkäaaltoisen säteilyn tasapaino Ql eli tehollien säteily AE.


title: Maan säteilytasapaino

text: Auringonsäteilyn laskukaava on


title: Maan säteilytasapaino

text: Maan lämpötiloihin vaikuttaa Auringon maata lämmittävä nettosäteily, joka koostuu suorasta säteilystä ja hajasäteilystä, johon vaikuttaa pinna säteilynheijastuskyky albedo. Tästä vähennetään pinnan pitkäaaltoinen ulossäteily, ja lisätään vastasäteily eli kasvihuone-ilmiön vaikutus.


title: Maan säteilytasapaino

text: Pinnan saama nettosäteily Qnetto onKoska Maa lämpiää suhteellisen hitaasti, Maan lämpötilahuippu on noin kuusi tuntua Auringon maksimikorkeuden jälkeen.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maan säteilytasapaino kytkeytyy lämpötilaan Stefanin-Bolzmannin lain kautta. Näin ollen Maan keskilämpötila riippuu aurinkovakiosta, Maan albedosta ja emissiivisyydestä pitkäaaltoiselle lähtösäteilylle.Vakio "πr" voidaan supistaa pois


title: Maan säteilytasapaino

text: Ja lämpötila saadaan tästä yhtälöstä


title: Maan säteilytasapaino

text: Tiedetään, että Maan aurinkovakio vaihtelee 1.4%, albedo 3.3% ja efektiivinen emissiivisyys 1.4%.


title: Maan säteilytasapaino

text: Monien maa-alueiden emissiivisyys on .96 - 0.99  . mutta joillakin pienillä aavikoilla emissiivisyys on niinkin alhainen kuin 0.7.


title: Maan säteilytasapaino

text:
Noin puolet Maan pinnasta on pilvien peitossa. Pilvien emissiivisyys on keskimäärin 0.5 . Käytännössä tämä luku on pienneettävä kertovalla Maan ja pilvien lämpötilojen osamaäärän neljännellä potenssilla eli (Tpilvi/Tmaa)^4
. Pilvien keskilämpötila on 258 K. Kun kaikki ilmiöt otetaan huomioon, Maan keskimääräiseksi pintalämpötilaksi tulee 285 K ja emissiivisyydeksi 0.64.


title: Maan säteilytasapaino

text: Ilmakehän ulkorajoille tulee 1366 W/m², aurinkovakion verran säteilyä, Mikä jaettuna koko pallomaisen maapallon pinta-alalle tuottaa 342 W/m²Maahan imeytynyt 70 % Auringon säteilystä voidaan jakaa näinMittana on tässäkin aina Auringon Maahan tuleva säteily pinta-alayksikköä kohti eli 342 w/m2, joka on 100.


title: Maan säteilytasapaino

text: Vesihöyryyn, otosoniin ja hiilidioksidiin imeytyy 19 %. Kirkas taivas hajottaa avaruuteen 3 % Maahan tulevesta Auringon säteilystä ja Maan pintaan imeytymään toiset 3 %. Pilvet sirottavat 25 % avaruuteen ja 12 % Maahan. Pilviin imeytyy 4 %. Toisaalta pilvien emissio avaruuteen on 8 %. ja kirkkaan taivaan emissio avaruuteen 55 %.


title: Maan säteilytasapaino

text: Kaasukehän pilvistä imeytyy pitkäaaltoista säteilyä pintaan 52 % ja kirkkaan taivaan säteilyn kautta 46 %. Pinnasta menee pitkäaaltoista säteilyä pilvien kautta ilmakehään 57 % ja kirkkaan taivaan kautta 51 %.


title: Maan säteilytasapaino

text: Haihdunta vie pinnasta ilmakehään 25 % Näin pinnan säteilytase on 30 % postitiivinen, kaasukehän 30 % negatiivinen.


title: Maan säteilytasapaino

text: Suorasta säteilystä imeytyy pintaan 31 %. Pintaan saapuu pilvien sirottamasta säteilystä 12 % ja kirkkaan taivaan sirottamasta 3 %. Pinta säteilee suoraan avaruuteen 3 %, haihduttaa latentiksi lämmöksi 25 %, siirtää turbulenssin kautta ilmakehään 5 %, ja pitkäaaltoisen säteilyn puolella pilviin menee 57 % ja kirkkaaseen taivaaseen 51 %.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maapallolle tulee noin 170 000 TW, josta lämmittämiseen menee 70 %, eli 23 % haihduttamiseen ja 47 % ilmakehän, maan ja meren lämmittämiseen. Maasta heijastuu 50 000 terawattia eli 30 %. Tuulet, aallot ja merivirrat kuluttavat 0,2 % eli 400 terawattia. Fotosynteesi kuluttaa 0,002 % eli 40 terawattia.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maa heijastaa noin 100 W/m² saamastaan 342 W/m² säteilystä pois, ja näin ollen Maan albedo on hieman yli 30 %. Albedomuutoksiin vaikuttavat muun muassa pilvet, jää, kasvillisuus ja ilmakehässä leijuva pöly.


title: Maan säteilytasapaino

text: Ilmakehän läpäisy kirkkaalla ilmalla riippuu paikkakunnan leveysasteesta ja korkeudesta merenpinnatsa. Napa-aluaiden lähellä säteet joutuvat auringon paistaessa matatalta kulkemaan pitkän matkan ilmakehässä. Toisaalta korkealla vuoristossa ilma on ohuempaa eikä estä niin tehokkaasti Auringon suoraa säteilyä.


title: Maan säteilytasapaino

text: Pilvisyys vähentää Maan pintaan tulevan suoran auringonsäteilyn määrää, mutta toisaalta lisää ilmakehän vastasäteilyn määrää. Näin ollen täysin pilvisenä päivänä lämpötilan vaihtelut ovat melko tasaisia verrattuna pilvettömään päivään. Kirkkaalla ilmalla noin 80 % Auringon säteilystä saavuttaa Maan pinnan. Ilmakehä sirottaa pois 5-6 % ja ilma ja pöly imevät 14-15 %. Pilvisenä päivänä Maan pinnalle saapuu vain 0–45 % suorasta Auringon säteilystä, koska pilvistä heijastuu pois 30–60 % ja pilviin imeytyy 5–20 %. Pilvisenä päivänä 80% Auringon säteilystä saattaa olla hajasäteilyä, mutta kirkkaana vain 20%. Toisen arvion mukaan hajasäteily on kirkkaalla 30%, puolipilvisellä 70% ja täysin pilvisellä 100%. Tämä tasoittaa huomattavasti vuorokautista lämpötilanvaihtelua.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maa lämmittää ilmakehää alhaalta päin, koska ilmakehä lämpiää suoraan sen läpi kulkevan auringonsäteilyn vaikutuksesta erittäin vähän. Näin napaseudulla Aurinko voi paistaa kirkkaasti, mutta lumen pinnassa on -60 °C. Monesti Auringon maanpintaa lämmittävä vaikutus luo ilmakehään epävakaisuutta. Muun muassa suuri vesihöyrypitoisuus lisää ilmakehän lämpiävyyttä.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maa säteilee ulos säteilymäärän, joka vastaa sen keskimääräistä säteilylämpötilaa, joka on noin -20 °C. Mutta Maan keskilämpötila on noin 15 °C, koska kasvihuonekaasut kuten hiilidioksidi, metaani, otsoni, vesihöyry, halokarbonit ja eräät muut lämmittävät sitä. Ihmisen hiilidioksidi- ja muiden kaasupäästöjen aiheuttama kasvihuoneilmiö on kasvattanut Maan sieppaamaa Auringon säteilyä 2,4 W/m², mikä on noin 1 % auringon Maahan saapuvasta säteilystä.


title: Maan säteilytasapaino

text: Ilmakehän absorptio riippuu sen sisältämistä kaasuista. Lyhytaaltoista UV-säteilyä imee otsoni, pitkäaaltoista infrapunasäteilyä taas vesihöyry ja hiilidioksidi.


title: Maan säteilytasapaino

text: Kun Auringon säteilystä 50% on infrapunaa, siitä suurin osa absorboituu alemmen ilmekehän kasvihuonekassuihin jota ovat hiilidioksidi, vesihöyry jne. ilmekehän imemästä säteilystä noin 60% saapuu maan pinnalle, mikä lämmittää maata yli 30 C.


title: Maan säteilytasapaino

text: Vuorokauden aikana Auringon lähettämä tulosäteily on huipussaan keskipäivällä tai kesäajan mukaan klo 13, mutta lämpötilahuippu on kello 15-16 tai tämän jälkeen.


title: Maan säteilytasapaino

text: Vuoden aikana päiväntasaajalla lähellä Librevillen–Singaporen leveyksillä Auringon tulosäteily vaihtelee pienissä rajoissa suunnilleen 3500-4000 j cm-2 päivää kohden. Säteilyssä näkyy huiput maaliskuun alussa ja syyskuun lopussa. Helsingin–Anchorangen leveyksillä säteilee kesällä melkein 4500 J Cm-2 päivässä, mutta pimeimpinä talvikuukausina auringon säteily pienenee nollaan.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maahan imeytyy vain osa siihen osuneesta Auringon säteilystä. Päiväntasaajalle imeytyy vuosittain keskimäärin noin 300 W/m², mutta se säteilee ulos vain noin 234 W/m². Näin ollen suuri määrä säteilyä kulkee pois konvektion mukana. Runsaasti lämpösäteilyä sitoutuu ilmaan ja meriin. Tällöin tuulet ja merivirrat kuljettavat niinih sitoutunutta Auringon säteilyenergiaa navoille päin lämmittäen korkeampia leveysasteita.


title: Maan säteilytasapaino

text: Navoilla on liian vähän auringon säteilyä suhteessa lämpöön ja päiväntasaajalla toisin päin. Pohjoisnavalle saapuu vain 55 W/m² vuodessa, mutta sieltä säteilee pitkäaaltoista säteilyä ulos noin 145 W/m². Etelänapa imee 55 W/m² ja säteilee ulos 170 W/m². Noin 35. pohjoisella leveysasteella sekä Maahan imeytynyt säteily että ulossäteily ovat samoja, noin 215 W/m². Joidenkin tietojen mukaan taspainoleveysaste olisi 36-37 astetta.


title: Maan säteilytasapaino

text: Helsingin leveysasteila eli 60 pohjoisella leveydellä Maahan saapuu noin 140 W/m² ja säteilee ulos 210 W/m2. Pohjois-Afrikan yllä lämpötila on noin 35 °C ja Etelänavalla noin -50 °C. Lämmön kuljetus tuulten ja merivirtojen avulla on voimakkainta 30-50 leveysasteiden tienoilla. Jos tasoittavia ilmavirtauksia ja meren virtauksia ei olisi, napaseuduilla olisi 25 °C kylmempää kuin nyt, päiväntasaajan seudulla sitä vastoin 15 °C lämpimämpää.


title: Maan säteilytasapaino

text: Joissain lähteissä ilmoitetaan säteily esimerkiksi yksikkönä 1 cal/cm. Radiatiivinen lämpövuo eli Maan pinnan säteilytase "R" on tase pintaan imeytyneestä lyhytaaltoisesta säteilystä ja pinnan ulos säteilemästä säteilystä. "LE" on haihtumiseen kulunut latentti lämpö, eli tuli L:stä ja E:stä. L on veden haihduttamiseen kulunut latentti lämpö massayksikköä kohti E on haihtumisvauhti. P on lämmön siirtyminen pinnasta ilmakehään ilman virtauksen turbulenssiin liittyen. Fo on lämmön siirtyminen johonkin paikkaan sivusta.


title: Maan säteilytasapaino

text: Koko Maan pinnan säteilyenergiasta 84 % eli 66–79 kcal/cm/v menee haihduttamiseen. Merissä haihduttamiseen menee 90 %, mutta maalla vain 54 % eli 27–50 kcal/cm/v. Kuivimmilla alueilla haihtuminen vie vain 15–20 % pinnan säteilyenergiasta. Trooppisessa sademetsässä säteilytasapaino R on 83 cal/cm/v ja haihduttamiseen kuluva L 64 cal/cm/v näiden erotus H on 19. H/L on 0,3 eli haihtumisen osuus lämmön siirtymisessä pinnasta pois on suuri, koska kosteutta on paljon. Albedo a=10. Hieman kuivemmalla savannillakin R=49, L=30 ja H=19 ja a=25 ja H/L=0.6. Aavikolla todellinen haihtuminen on vähäistä. R on 53 L=6 H=47 a=35 %. H/L = 8.0. Merissä suurin osa, noin 90 % meriin imeytyvästä lämmöstä mennee haihtumiseen, ja näin ollen meret ovat hitaita lämpiämään ja viilenemään.


title: Maan säteilytasapaino

text: Maan säteilyvyöhykkeet


title: Maan säteilytasapaino

text: Vyöhyke. leveysasteTaulukossa käytetty yksikkönä kcal/cm, joka on 69.75 W/cm.


title: Maan säteilytasapaino

text: päiväntassajalla maanpinnalle absorboutuu 50% kokonaissäteilystä, mutta 60 leveysasteella vain 30%, koska ilmakehä imee osan säteilystä pois. Kun Aurinko paistaa Suomessa matalampaan, auringon säteet joutuvat kulkemaan pidemmän matkan ja ilmakehä imee säteilyä enemmän.


title: Bathin koulusurmat

text: Bathin koulusurmiksi nimitetään Bath Consolidated Schoolissa Yhdysvaltain Michiganissa 18. toukokuuta 1927 tehtyä joukkomurhaa. Kuolleita oli 45 ja loukkaantuneita 58. Syyllinen oli verotuksesta vimmastunut koululautakunnan jäsen Andrew Kehoe (55), joka itse kuoli verilöylyn yhteydessä.


title: Bathin koulusurmat

text: Kehoe toteutti joukkomurhan kolmella räjähdyksellä, joista ensimmäinen kohdistui hänen omaan maatilaansa. Jo ennen ensimmäistä iskua Kehoe oli surmannut tuberkuloosia sairastaneen vaimonsa Nellien. Toinen isku kohdistui varsinaisesti koulurakennukseen, ja huomio kiinnittyikin Kehoen maatilan sijasta oitis sinne. Kolmannen kerran dynamiittia räjähti Kehoen autossa; surmansa sai silloin muiden muassa ylitarkastaja Emory Huyck, kuten myös Kehoe itse. Tuhoisin isku oli niistä toinen, kouluun kohdistettu pommitus, jossa kuolleista pääosa oli lapsia.


title: Bathin koulusurmat

text: Räjähdykset tapahtuivat aamulla noin puolentoista tunnin aikavälillä. Kehoen viimeisessä viestissä todettiin: "Criminals are made, not born" (rikollisiksi tehdään eikä synnytä). Koululta löydettiin vielä runsaasti räjähtämättä jäänyttä dynamiittia.


title: Kestokorostuminen

text: Kestokorostuminen (engl. "long term potentiaton, LTP") on muistiin painamiseen liittyvä ilmiö hermosoluissa. Kestokorostumisessa tietynlainen sarja hermoimpulsseja lisää pidemmäksi aikaa joidenkin hermosolujen herkkyyttä ottaa vastaan hermoimpulsseja. Vastaavasti toisenlainen sarja hermoimpulsseja voi aiheuttaa kestovaimentumisen, jolloin hermosolujen herkkyys impulssien vastaanottoon vähentyy.


title: Kestokorostuminen

text: Kestokorostumisen tutkimus alkoi 1960-luvun lopulla Per Andersenin laboratoriossa Oslossa työskennelleiden Terje Lømon ja Timothy Blissin havaittua sekuntien kestoisen suuritaajuuksisen sähköisen stimulaation voivan vahvistaa synapsin toimintaa kanin hippokampuksessa päivien ja jopa viikkojen ajaksi. Sittemmin kestokorostumisen tutkimus on keskittynyt erityisesti hippokampusleikkeiden tutkimiseen in vitro.


title: Kestokorostuminen

text: Yksittäinen hermoimpulssi on aina samanvoimakkuuksinen. Stimulaation voimakkuus vaikuttaa hermoimpulssien kulkuun siten, että niitä lähetetään nopeampaan tahtiin, eli ärsytyksen voimakkuuden kasvu nostaa impulssitaajuutta. Kestokorostumiselle on tyypillistä, ettei kauankaan kestävä heikko stimulaatio (matala hermoimpulssitaajuus) yksinään riitä kestokorostumiseen. Suuritaajuuksinen hermoimpulssisykäys voi sen sijaan hyvinkin lyhytaikaisena aikaansaada kestokorostumisen.


title: Kestokorostuminen

text: Kestokorostuminen on nimensä mukaisesti kestävä. Lyhyt, voimakas stimulaatio voi aiheuttaa joissain tapauksissa yli vuodenkin kestävän kestokorostumisen.


title: Kestokorostuminen

text: Synapsiyhteyden vahvistuminen edellyttää synapsia edeltävän eli presynaptisen ja sen jälkeisen eli postsynaptisen hermosolun yhtaikaisen aktivoitumisen (postsynaptisen on hermosolun depolarisoiduttava korkeintaan 100 millisekunnin kuluttua presynaptisen hermosolun depolarisaatiosta).


title: Kestokorostuminen

text: Kestokorostuminen on myös valikoiva synapsin suhteen. Vain aktiivinen synapsiyhteys vahvistuu, eikä kahden hermosolun välisen synapsin aktivoituminen siis aiheuta kyseisten hermosolujen muissa synapseissa kestokorostumista.


title: Kestokorostuminen

text: Vaikka heikko stimulaatio yksinään ei riitä kestokorostumiseen, voi heikkoa stimulaatiota vastaanottava synapsi kuitenkin kestokorostua, jos samassa solussa olevaa läheistä synapsia stimuloidaan samanaikaisesti voimakkaasti. Tätä ominaisuutta kutsutaan assosiatiivisuudeksi.


title: Viktor Vasnetsov

text: Viktor Mihailovitš Vasnetsov (; 15. toukokuuta 1848 Vjatkan läänin Lopjalin kylä – 23. heinäkuuta 1926 Moskova) oli venäläinen taidemaalari, jonka päätyö on Kiovan Vladimirin basilikan suurisuuntainen koristaminen bysanttilaistyylisillä freskoilla. Muita tunnettuja maalauksia ovat muun muassa "Lentävä taikamatto" (1880), "Iivana tsaarinpoika Susihukan selässä" (1889), "Iivana Julma" (1897), "Haikea Aljonuška" (1881), "Mahtipontiset urhot" (1898).


title: Viktor Vasnetsov

text: Viktor Vasnetsov syntyi Lopjalin kylässä Vjatkan kuvernementissä vuonna 1848 toisena kuudesta lapsesta. Hänen isänsä Mihail Vasiljevitš Vasnetsov oli kyläpappi, ja kiinnostunut luonnontieteistä, astronomiasta ja maalauksesta. Vasnetsovin isoisä oli ikonimaalari. Kahdesta Mihail Vasnetsovin pojasta, Viktorista ja Apollinarista, tuli taiteilijoita ja kolmannesta opettaja. Viktor alkoi maalata Lopjalin kylässä, etupäässä maisemia ja kylänäkymiä. Kirjeessään Vladimir Stasoville hän kertoi lapsuudestaan, että hän ”eli talonpoikaislasten kanssa ja piti heistä ystävänä, ei narodnikkina”.


title: Viktor Vasnetsov

text: Kymmenvuotiaana Viktor aloitti opinnot pappisseminaarissa Vjatkassa. Joka kesä hän muutti perheensä kanssa rikkaaseen Rjabovon kauppiaskylään. Seminaarivuosinaan hän työskenteli paikallisen ikonikauppiaan palveluksessa. Hän myös auttoi karkotettua puolalaista taiteilijaa Michał Elwiro Andriollia toteuttamaan Vjatkan Aleksanteri Nevskin katedraalin freskot. Seminaarista valmistuttuaan Viktor päätti muuttaa Pietariin opiskelemaan taidetta. Hän huutokauppasi teoksensa "Elonkorjaajatar" ja "Maitotyttö" (molemmat 1867) saadakseen rahaa matkaansa Venäjän pääkaupunkiin varten.


title: Viktor Vasnetsov

text: Elokuussa 1867 Viktor ilmoittautui Keisarilliseen taidekouluun. Kolme vuotta myöhemmin realististen maalareiden Vaeltajat-ryhmä kapinoi akateemista maalauskoulukuntaa vastaan. Vasnetsov ystävystyi heidän johtajansa Ivan Kramskoin kanssa, jota hän sanoi opettajakseen. Hänestä tuli myös opiskelutoverinsa Ilja Repinin läheinen ystävä.


title: Viktor Vasnetsov

text: 1870-luvun alkupuolella hän teki puupiirroksia modernista elämästä. Kaksi niistä ("Provinssin kirjakauppias", 1870, ja "Poika vodkapullon kanssa", 1872) toivat taiteilijalle pronssimitalin Lontoon maailmannäyttelyssä vuonna 1874. Samoihin aikoihin hän alkoi maalata laatukuvia öljyväreillä. Sellaiset maalaukset kuten, "Talonpoikaislaulaja" ja "Muutto", otettiin lämpimästi vastaan Venäjän demokraattipiireissä.


title: Viktor Vasnetsov

text: Vuonna 1876 Repin kutsui Vasnetsovin liittymään Pariisin Vaeltajien taiteilijasiirtokuntaan. Ranskassa asuessaan Viktor tutki klassisia ja nykyaikaisia maalauksia, kuten myös akateemisia ja impressionistisia. Tänä aikana hän maalasi teoksen "Akrobaatit", teki vedoksia ja asetti näytteille teoksiaan Pariisin salongissa. Pariisissa Vasnetsov kiinnostui satuaiheista ja alkoi maalata teoksia "Iivana tsaarinpoika Susihukan selässä" ja "Tulilintu". Vasnetsov toimi Sadkon mallina Repinille teoksessa "Sadko vedenalaisessa valtakunnassa". Hän palasi Moskovaan vuonna 1877.


title: Viktor Vasnetsov

text: 1870-luvun loppupuolella Vasnetsov keskittyi kuvittamaan venäläisiä satuja ja bylinoita ja teki tuolloin eräitä parhaimmista töistään: "Ritari tienristeyksessä" (1878), "Prinssi Igorin taistelukenttä" (1878), "Maanalaisen valtakunnan kolme valtiatarta" (1879–1881), "Lentävä taikamatto" (1880) ja "Aljonuška" (1881). Työt eivät saaneet osakseen arvostusta valmistumisaikanaan. Monet radikaalit kriitikot sivuuttivat ne, koska ne horjuttivat Vaeltajien realistisia periaatteita. Jopa niinkin huomattava taiteentuntija kuin Pavel Tretjakov kieltäytyi ostamasta niitä. Vasnetsovin maalaukset tulivat muodikkaiksi 1880-luvulla, kun hän kiinnostui uskonnollisista aiheista ja teki ikonisarjan suojelijansa Savva Mamontovin maatilalle Abramtsevoon.


title: Viktor Vasnetsov

text: Vuosina 1884–1889 Vasnetsovilta tilattiin freskot Kiovan Pyhän Vladimirin katedraaliin. Tämä oli haastava työ, joka oli ristiriidassa niin venäläisen kuin länsimaisen uskonnollisen maalauksen traditioiden kanssa. Vaikutusvaltainen taidekriitikko Vladimir Stasov leimasi ne Venäjän kansan uskonnollisia tunteita rienaaviksi. Toinen suosittu kriitikko Dmitri Filosofov katsoi freskojen olevan ”ensimmäinen silta yli 200-vuotisen Venäjän eri yhteiskuntaluokkia erottavan kuilun välillä”. Kiovassa asuessaan Vasnetsov ystävystyi Mihail Vrubelin kanssa, joka myös oli kutsuttu koristelemaan katedraalia. Heidän työskennellessään yhdessä Vasnetsov toimi nuoremman Vrubelin oppimestarina. Kiovassa Vasnetsov sai viimein viimeistellyksi teoksensa "Iivana tsaarinpoika Susihukan selässä" ja aloitti kuuluisimman teoksensa "Bogatyrit". Vuonna 1885 hän matkusti Italiaan. Samana vuonna häneltä tilattiin lavasteet Nikolai Rimski-Korsakovin oopperaan "Lumityttö".


title: Viktor Vasnetsov

text: Seuraavien kahden vuosikymmenen aikana Vasnetsov oli tuottelias taiteilija, mutta useimpia hänen myöhäiskautensa teoksia pidetään vähempiarvoisina. Hän kiinnostui tänä aikana yhä enemmän muista taiteenaloista. Vuonna 1897 hän työskenteli yhdessä veljensä Apollinarin kanssa Rimski-Korsakovin oopperan "Sadkon" lavasteiden kanssa.


title: Viktor Vasnetsov

text: Vuosisadan vaihteessa kehitti tunnusmerkikseen muodostuneen satutyylinsä uusvenäläisessä arkkitehtuurissa. Hänen ensimmäinen kehuttu työnsä oli kirkko Abramtsevossa (1882), jonka hän toteutti yhdessä Vasili Polenovin kanssa vuonna 1898. Lopulta vuonna 1904 Vasnetsov suunnitteli parhaiten tunnetun saturakennuksensa Tretjakovin gallerian.


title: Viktor Vasnetsov

text: Vuosina 1906–1911 Vasnetsov työskenteli Varsovan Aleksanteri Nevskin katedraalin mosaiikkien kanssa ja osallistui myös Moskovan Aleksandr Nevskin katedraalin suunnittelussa. Keisari Nikolai II myönsi hänelle vuonna 1912 aateliarvon. Vuonna 1914 hän suunnitteli leimamerkin, jonka tarkoituksena oli vapaaehtoinen rahankeruu ensimmäisen maailmansodan uhreille.


title: Viktor Vasnetsov

text: Jo ennen Venäjän vallankumousta vuonna 1917 Vasnetsov toimi Tretjakovin gallerian sijaisjohtajana. Hän myös antoi merkittävän osan tuloistaan Valtion historialliselle museolle, jonka kokoelmista iso osa on hankittu juuri Vasnetsovin rahoilla. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän edisti uskonnollisten maalausten (erityisesti Aleksandr Ivanovin) siirtämisessä kirkoista Tretjakovin galleriaan.


title: Viktor Vasnetsov

text: Vuonna 1918 Vasnetsov osallistui vastaperustetun puna-armeijan univormujen suunnittelukilpailuun. Vasnetsovia pidetään budjonnovkan suunnittelijana. Budjonovka on sotilashattu, joka muistuttaa Kiovan rusien kartiomaista kypärää.


title: Kevyesti päällystetty paperi

text: Kevyesti päällystetty paperi (; LWC) tarkoittaa puupitoista paperilaatua. Se eroaa SC-paperista siinä, että LWC-paperi on laadukkaampaa, vaaleampaa ja kiiltävämpää. LWC-paperia käytetään muun muassa lehdissä ja suoramainontatuotteissa. LWC-paperia korkeampitasoinen laatu on MWC-paperi, joka on keskiraskaasti päällystettyä.


title: Evan Ramsey

text: Evan Ramsey (s. 1981) on yhdysvaltalainen rikollinen, joka hyökkäsi 19. helmikuuta 1997 aseistettuna high schooliinsa Bethelissä, Alaskassa surmaten kaksi ja haavoittaen kahta. Kuolonuhrit olivat 15-vuotias oppilas Josh Palacios ja rehtori Ron Edward.


title: Evan Ramsey

text: Ramseyn lapsuudessa isä joutui vankilaan ja äiti alkoholisoitui. Sijaiskodeissa elänyt poika joutui koulukiusaamisen ja seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi. Hän sai murhista pitkän vankilatuomion ja voi hakea armahdusta vasta vuonna 2066, mikäli on elossa 85-vuotiaana.


title: Evan Ramsey

text: Ramsey kärsii rangaistustaan alaskalaisessa vankilassa.


Mitä otat mukaan muistoksi sivistyksestä on Keuhkojen vuonna 1996 levyttämä albumi, jonka julkaisi Bad Vugum. Albumi julkaistiin sekä CD että LP-muodossa. Yhtyeen ainoa jäsen Kake Puhuu äänitti albumin kappaleet kotonaan neliraitanauhurilla ja Islannissa. CD-versio sisältää myös aikaisemmin Keuhkojen EP-levyillä "Lihaa y-akselilla olen oikeassa" (1991) ja "Latistaa totuudenetsinnän sanahelinäksi" (1993) julkaistut kappaleet.


title: Mitä otat mukaan muistoksi sivistyksestä

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kake Puhuu.


title: Ilmar Raag

text: Ilmar Raag (s. 21. toukokuuta 1968) on virolainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan kansainvälisesti koulukiusaamista ja kouluammuskelun taustoja pohtivasta elokuvastaan "Klass" (2007). Hän on myös toiminut Viron television johdossa ja kirjoittanut kolumneja maan johtaviin lehtiin.


title: Ilmar Raag

text: Kuressaaressa syntynyt Raag opiskeli Virossa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa.


title: Bookends

text: Bookends on Simon & Garfunkelin vuonna 1968 julkaistu studioalbumi. Se pysyi Yhdysvaltojen albumilistan sijalla 1 seitsemän viikkoa. Tuottajina olivat Paul Simon, Art Garfunkel ja Roy Halee.


title: Hongkongin jalkapallomaajoukkue

text: Hongkongin jalkapallomaajoukkue on joukkue, joka edustaa Hongkongia jalkapallon maaotteluissa. Joukkuetta hallinnoi Hongkongin jalkapalloliitto.


title: Hongkongin jalkapallomaajoukkue

text: Hongkong ei ole koskaan selviytynyt MM-kisojen lopputurnaukseen. Oman maanosansa mestaruuskisoihin se on selviytynyt kolmesti, parhaana saavutuksena pronssi vuoden 1956 kisoissa. Maajoukkueiden FIFA-rankingissa Hongkong on syyskuussa 2008 sijalla 122. Parhaimmillaan se on ollut sijalla 90 helmikuussa 1996.


title: Hongkongin jalkapallomaajoukkue

text: Hongkongin jalkapalloliitto perustettiin vuonna 1914, mutta FIFA:n jäseneksi se tuli vasta vuonna 1954. Samana vuonna Hongkong pelasi ensimmäisen virallisen maaottelunsa, jonka se hävisi Etelä-Korealle maalein 2-5.


title: Hongkongin jalkapallomaajoukkue

text: Hongkong kuuluu Aasian jalkapalloilun edelläkävijämaihin ja lukeutui maanosan parhaisiin joukkueisiin 1950- ja 1960-luvuilla. Kautta aikain ensimmäisissä Aasian-mestaruusturnauksessa vuonna 1956 se saavutti pronssia. Hongkong selviytyi vielä Aasian mestaruuskilpailuihin 1964 (4. sija), ja 1968, missä sijoittui viidenneksi, mutta tämän jälkeen se on jäänyt joka kerta lopputurnauksen ulkopuolelle.Hongkongin esittely FIFA:n sivuilla


title: Hongkongin jalkapallomaajoukkue

text: MM-karsintoihin Hongkong osallistui ensi kerran 1974 kisojen karsinnoista lähtien, mutta ei ole koskaan selviytynyt lopputurnaukseen. 1960-luvun huippuvuosien jälkeen joukkue onkin lähinnä satunnaisesti kyennyt yksittäisissä otteluissa kiusaamaan isompiaan. Ikimuistettavimpia hetkiä ovat vuonna 1968 saavutetti 2-1-voitto emämaasta Kiinasta 1986 Meksikon MM-kisojen karsinnoissa, mikä vei joukkueen jatkokarsintoihin, ja 2-1-voitto Thaimaasta 2004 Aasian mestaruusturnauksen karsinnoissa.


title: Peter Katin

text: Peter Roy Katin (14. marraskuuta 1930 Lontoo – 19. maaliskuuta 2015) oli brittiläinen pianisti. Hän tulkitsi monipuolisesti useiden eri aikakausien säveltäjien teoksia.


title: Peter Katin

text: Lontoossa syntynyt Katin pääsi Royal Academy of Musiciin jo 12-vuotiaana, vaikka pääsyn virallinen ikäraja oli 16 vuotta. Pianisti debytoi Wigmore Hallissa 13. joulukuuta 1948. Hän julkaisi kymmeniä levytyksiä ja teki pedagogista työtä eri oppilaitoksissa.


title: Peter Katin

text: Eräs säveltäjä, jonka tuotantoa Katin tulkitsi ahkerasti niin konserteissa kuin levylläkin, on Frédéric Chopin (1810–1849). Orkesterien kanssa hän toimi myös kapellimestarina.


title: Aki Seppälä

text: Aki ”Aksu” Seppälä (s. 14. toukokuuta 1979) on suomalainen salibandyn pelaaja, joka edustaa 3. divisioonan Joutsenon Katajaa. Suomen korkeimmalla sarjatasolla Salibandyliigassa nopeajalkaisena ja kovaa laukovana puolustajana tunnettu Seppälä on edustanut NST:tä ja Josbaa. Hän on pelannut myös Suomen maajoukkueessa.


title: Aki Seppälä

text: Seppälä on Joutsenon Katajan kasvatti. B-juniorina hän siirtyi Ruokolahden Rajuun, jonka kanssa hän saavutti ikäluokan SM-pronssia kaudella 1996–1997. Samalla kaudella hän teki ensiesiintymisensä miesten tasolla Rajun 1. divisioonajoukkueessa.


title: Aki Seppälä

text: Rajun pudottua 2. divisioonaan Seppälä siirtyi samaan aikaan 1. divisioonaan nousseen lappeenrantalaisen NST:n riveihin, ja oli kaudella 1997–1998 joukkueen runkopelaajia sen noustessa Salibandyliigaan ensimmäistä kertaa historiassaan. NST pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 5. lokakuuta 1998 Helsingin NMKY:tä vastaan, ja Seppälä vastasi joukkueen ensimmäisestä liigamaalista. NST:ssä Seppälä pelasi liigaa kaksi kautta ennen joukkueen putoamista 1. divisioonaan keväällä 2000. Hän pelasi samaan aikaan vielä myös A-junioreissa ja saavutti ikäluokan SM-hopeaa.


title: Aki Seppälä

text: Vuonna 2000 Seppälä muutti opiskeluiden vuoksi Joensuuhun, jossa hän jatkoi liigapelejä paikallisen Josban joukkueessa. Seuraavan viiden kauden aikana joukkue ylsi mitalipeleihin neljästi ja saavutti SM-hopeaa kausilla 2001–2002, 2002–2003 ja 2003–2004 sekä -pronssia kaudella 2000–2001. Lisäksi joukkue voitti Suomen cupin kaudella 2002–2003 sekä sijoittui cupin toiseksi kausilla 2001–2002 ja 2003–2004. Josba-vuosinaan Seppälä sai myös ensimmäisen kutsunsa Suomen maajoukkueeseen, jossa hän on sittemmin pelannut 25 ottelua ja tehnyt pisteet 5 + 3 = 8.


title: Aki Seppälä

text: Vuonna 2005 Seppälä palasi kotiseudulleen ja NST:n takaisin liigaan nousseeseen joukkueeseen. Hän on pelannut liigan runkosarjassa 276 ottelua pistein 89 + 120 = 209 ja pudotuspeleissä 50 ottelua pistein 11 + 14 = 25. Hän on NST:n ensimmäinen yli 100 liigaottelua pelannut pelaaja. Hänet valittiin liigan kuukauden pelaajaksi marraskuussa 2002 ja helmikuussa 2008. Seppälän toistaiseksi viimeinen liigakausi oli 2008–2009, jonka jälkeen hän siirtyi kasvattajaseuransa Joutsenon Katajan 3. divisioonajoukkueeseen.


title: Aki Seppälä

text: Seppälä on pelannut myös jalkapalloa Kultsun ja NaKan divisioonajoukkueissa. Päälajistaan poiketen hän pelaa jalkapallossa hyökkääjänä.


title: Ruotanen (kylä)

text: Ruotanen on kylä Pyhäjärvellä. Se sijaitsee noin 5 kilometriä keskustaajamasta itään valtatie 27:n varressa. Kylällä sijaitsee muun muassa koulu sekä Pyhäsalmen kaivos.


title: Miki Falls

text: Miki Falls on yhdysvaltalaisen Mark Crilleyn tuottama neliosainen manga-sarjakuva. Tarinan päähenkilö on Miki, joka rakastuu salaiseen ryhmään kuuluvaan Hiroon. Sarjaan kuuluuvat Miki Falls: Spring, Miki Falls: Summer, Miki Falls: Autumn ja Miki Falls: Winter. Crilley on myös tehnyt monia muita manga-tyylisiä sarjakuvia, muun muassa sarjan "Akiko".


title: Vice Vukov

text: Vice Vukov () oli kroatialainen laulaja ja poliitikko. Hän edusti Jugoslaviaa Eurovision laulukilpailuissa vuosina 1963 ja 1965. Hän joutui 1970–1980-luvuilla hallituksen epäsuosioon poliittisena toisinajattelijana, ja hänen muusikonuransa keskeytyi. Hän oli kroatialaisen patriotismin symboli.


title: Vice Vukov

text: Šibenikissä syntynyt Vukov opiskeli Zagrebissa ja Pariisissa.


title: Vice Vukov

text: Kroatian itsenäistyttyä Vukov liittyi sosiaalidemokraatteihin. Hän pääsi parlamentin jäseneksi vuonna 2003. Kaaduttuaan portaissa 17. marraskuuta 2005 Vukov sai vaikean päähän kohdistuneen vamman eikä koskaan toipunut. Hän kuoli Zagrebissa vajaat kolme vuotta myöhemmin.


title: Araset

text: Araset ("Nannopsittaca") on papukaijojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 2 lajia.


title: Ok

text: Ok tarkoittaa seuraavia:


title: Brasilianarat

text: Brasilianarat ("Primolius") on papukaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Meriajokas

text: Meriajokas ("Zostera marina") on merten rannikkoalueilla kasvava putkilokasvilaji, Se on meren pohjassa kasvava uposkasvi, joka muodostaa laajoja vedenalaisia niittyjä hiekkapohjille. Se kiinnittyy juurakollaan hiekkapohjaan, ja sen kukkimattomat versot voivat olla jopa 2 metriä pitkiä. Kukkivat versot ovat lyhyempiä. Meriajokasta tavataan lähes koko Euroopan rannikkoalueilla, ja se on levinnyt lisäksi Pohjois-Amerikan ja Aasian rannikoille. Meriajokkaan laajat niityt ovat ekologisesti tärkeitä, sillä se on tärkeä elinympäristö monille leville, selkärangattomille ja kalanpoikasille.


title: Meriajokas

text: Monivuotinen meriajokas tarrautuu suikertelevalla juurakollaan hiekkapohjaan, josta kasvi ottaa myös ravinteita. Kasvin versot ovat haarovia. Suomessa kukkimattomat versot ovat 20–100 cm pitkiä, mutta muualla lajista on tavattu jopa 200 cm pitkiä yksilöitä. Kukkivat versot ovat kukkimattomia versoja lyhyempiä, 25–50 cm pitkiä. Lehdet ovat tupellisia, tuppi on kooltaan noin 10 cm pitkä. Nauhamaisten lehtien lapa on 20–40 cm pitkä ja 3–5 mm leveä. Muodoltaan lehtilapa on tasasoukka ja pyöreäkärkinen ja siinä 3–9 pääsuonta. Meriajokkaan kukinto sijaitsee kasvulehtimäisen, 5–20 cm pitkän tukilehden hieman pullean tupin suojassa. Hede- ja emikukat ovat kukinnossa vuorotellen, kukintoranka on litteä. Kukat ovat kehättömiä. Heteen ponsi on 4–5 mm pitkä, emin luotti on kooltaan 2 mm. Suomessa meriajokas kukkii heinä-syyskuussa. Hedelmä on ohutseinäinen pähkylä, joka on kooltaan 2 x 0,5 mm.


title: Meriajokas

text: Itämeressä meriajokas kukkii harvoin, ja Suomessa hedelmiä on tavattu ainoastaan Ahvenanmaalta. Se leviääkin tavallisesti suvuttomasti katkeilevista versoistaan. Stressaavissa kasvuoloissa kasvi lisääntyy herkemmin suvullisesti. Hedekukinnoista lähtee runsaasti siitepölyä, joka leviää vedessä samalla tavalla kuin tuulipölytteisten kasvien siitepöly ilmassa.


title: Meriajokas

text: Meriajokasta tavataan Euroopassa lähes koko rannikkoalueella Välimereltä Atlantille aina Pohjois-Norjaan ja Itämerelle Pohjanlahden eteläosiin saakka. Jäämereltä laji puuttuu lukuun ottamatta Vienanmeren esiintymiä. Laji on levinnyt myös suureen osaa Mustanmeren rannikkoalueita. Afrikassa lajia kasvaa Marokon Atlantin puoleisella rannikolla, mutta se puuttuu lähes kokonaan Välimeren etelärannikolta. Erillinen esiintymä sillä on Välimeren itäisessä pohjukassa. Meriajokas on levinnyt myös Pohjois-Amerikan Atlantin ja Tyynenmeren puoleisille rannikoille sekä muutamille alueille Tyynellämerellä Venäjän kaukoidässä, Japanissa ja Kiinassa.


title: Meriajokas

text: Suomen rannikolla meriajokas on alkuperäislaji. Sitä on tavattu Suomenlahden rannikolla sekä Pohjanlahdella Porin korkeudelle saakka. Eniten sitä kasvaa Ahvenanmaan ja Varsinais-Suomen rannikkoalueilla. Meriajokas on Suomessa luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi, vaikka se yleismaailmallisesti ajateltuna on elinvoimainen.


title: Meriajokas

text: Meriajokas kasvaa niin suolaisissa valtamerissä kuin murtovedessä, mutta aivan vähäsuolaisessa vedessä se ei viihdy. Veden vähimmäissuolaisuuden pitää olla viisi promillea. Kasvualustaksi se kelpuuttaa suojaiset hiekka- tai hiesupohjat. Meriajokas on herkkä pohjan muutoksille ja merten rehevöitymiselle. Suolaisissa valtamerissä meriajokasta vaivaa myös "Labyrinthula macrocystis" -sienieläin, jonka aiheuttama tauti tuhoaa kasvin lehtiä ja juuria.


title: Meriajokas

text: Meriajokas muodostaa juurakkojensa välityksellä laajoja vedenalaisia niittyjä vuorovesirajan alapuolelle jopa viiden metrin syvyyteen. Meriajokasniityt ovat tärkeä elinympäristö lukuisille selkärangattomille lajeille sekä kalanpoikasille. Kasvustoissa elää myös monia epifyyttisiä eli kasvien pinnalla kasvavia viher-, puna- ja ruskolevälajeja, joista monet elävät ainoastaan meriajokkaalla. Laji on myös monien vesilintujen suosimaa ravintoa.


title: Meriajokas

text: Tanskassa ja Etelä-Ruotsin Hallandissa meriajokasta on käytetty kattojen katemateriaalina Kalifornianlahden ympäristössä asuneet seri-intiaanit käyttivät espanjalaisten 1600–1700-luvun siirtomaa-asiakirjojen mukaan meriajokasta ravintonaan. He tekivät siitä eräänlaista jauhoa, jota he käyttivät monenlaisiin ruokiin. Euroopasta meriajokkaasta puolestaan kerättiin suolaa polttamalla kasveja. Tapa oli elossa vielä ainakin 1800-luvulla Tanskassa.


title: Kildebert I

text: Kildebert I (noin 497 – 23. joulukuuta 558) oli merovingien kuningashuoneeseen kuulunut frankkien kuningas ja yksi Klodvigin neljästä pojasta. Muut olivat Klotar I, Klodomir ja Teoderik I.


title: Kildebert I

text: Klodvigin kuoltua vuonna 511 frankkien valtakunta jaettiin neljään osaan Klodvigin poikien kesken. Kildebert sai pääkaupungikseen Pariisin, ja hän hallitsi alueita, jotka ulottuivat lännessä Englannin kanaaliin ja pohjoisessa Somme-joelle.


title: Kildebert I

text: Kildebertin valtakausi oli sotaisaa aikaa. Hän osallistui vuonna 523 frankkien Burgundia vastaan suunnatulle sotaretkelle. Seuraavana vuonna Klodomir kaatui Vezeroncen taistelussa ja Klodomirin lapset murhautettiin. Sen jälkeen Kildebert otti haltuunsa Chartresin ja Orléansin. Kildebert osallistui myös vuosina 532 ja 534 uusiin sotaretkiin burgundeja vastaan.


title: Kildebert I

text: Vuonna 531 Kildebert hyökkäsi sisarensa Chrotildan pyynnöstä visigoottien kuningasta Amalarikia vastaan. Amalarik joutui vetäytymään Barcelonaan, jossa hänet murhattiin. Kildebert marssi Espanjaan uudestaan vuonna 542 ja sai tällä retkellä sotasaaliiksi Pyhän Vincentin tunikan. Hän vei pyhäinjäännöksen Pariisiin ja perusti Saint-Germain-des-Prés’n luostarin, jossa tunikaa säilytetään.


title: Kildebert I

text: Kildebert kuoli vuonna 558, ja hänet haudattiin perustamaansa luostariin.


title: Richard Galliano

text: Richard Galliano (s. 12. joulukuuta 1950 Cannes, Ranska) on ranskalais-italialainen harmonikkataiteilija.


title: Richard Galliano

text: Galliano syntyi Cannesissa, Ranskassa. Hänen italialaista sukujuurta oleva isänsä oli itsekin pianisti ja harmonikansoittaja, joka opetti kyseisissä soittimissa Richardia 14-vuotiaaksi saakka. Tämän jälkeen isä ilmoitti Richardin Nizzan konservatorioon, jossa tämä opiskeli kontrapunktia, harmoniaa ja pasuunaa. Samalla Richard osallistui menestyksekkäästi moniin kansainvälisiin harmonikkakilpailuihin soittaen monipuolista ohjelmistoa Tšaikovskista Gershwiniin. Hän valmistui konservatoriosta vuonna 1969 erinomaisin arvosanoin.


title: Richard Galliano

text: Gallianon uraan on antanut paljon vaikutteita yhdysvaltalainen jazz-trumpetisti Clifford Brown. Galliano huomasi harmonikan olevan lähes unohdettu instrumentti jazz-musiikissa ja hän omistautui omalta osaltaan tilanteen muuttamiseen.


title: Richard Galliano

text: 1970-luvulla Galliano vaikutti enimmäkseen Pariisissa, jossa hän saavutti maineen erinomaisena säestäjänä. Hän esiintyi muun muassa Charles Aznavourin, Juliet Grecon, George Moustakiin ja Allain Leprestin kanssa. Hän levytti yhdessä Leprestin kanssa albumin "Voce A Mano", joka voitti "Grand Priz tu Disque" -palkinnon ja loi pohjaa Gallianon laajemmalle suosiolle Ranskassa.


title: Richard Galliano

text: 1980-luvulle tultaessa Galliano oli jo vakiinnuttanut asemansa Ranskan viihdemusiikin kentässä. Nyt hän saattoi omistautua harmonikan esiintuomiseen sooloinstrumenttina etenkin jazz-musiikissa. Hän osallistui myös kansainvälisille kiertueille muun muassa Chet Bakerin, Joe Zawinulin ja Ron Carterin kanssa.


title: Richard Galliano

text: 1990-luvulla Galliano elvytti musette-musiikkia, kutsuen musiikkiaan ”uudeksi musetteksi”. Hänen yhtyeessään vierailivat muun muassa Toots Thielemans sekä Eddy Louiss. 2000-luvulla Galliano on jatkanut aktiivisesti levyttämistä sekä kiertueita, sekoittaen useita musiikkityylejä melodisen jazz-tulkintansa perustalle. Hänen Tangaria Quartet -yhtyeessään ovat soittaneet viulisti Alexis Cardenas, basisti Philippe Aerts sekä perkussionisti Rafael Mejia.


title: Siniaratit

text: Siniaratit ("Pionus") on papukaijojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 7 lajia.


title: Kilperik II

text: Kilperik II ("Chilperic", noin 672–721) oli Neustrian kuningas vuodesta 715 ja kaikkien frankkien kuningas vuodesta 719 kuolemaansa asti. Hän oli viimeinen Merovingien kuningassuvun jäsenistä, jolla oli omaa todellista valtaa. Aluksi hän oli lähinnä Neustrian ("Länsivaltakunnan") major domuksen Ragenfridin ohjailema nukkehallitsija, mutta osoittautui urheaksi soturiksi ja taisteli joukkojensa edessä, kun Ragenfrid ja Kilperik hyökkäsivät yhdessä Austrasiaan ("Itävaltakuntaan"). Sotaonni kuitenkin kääntyi, ja Austrasian major domuksesta Kaarle Martelista tuli 720 koko Frankkien valtakunnan major domus ja tosiasiallinen hallitsija.


title: Kilperik II

text: Kilperik vietti nuoruutensa luostarissa ja käytti munkkinimeä Daniel, mutta muutti nimensä noustessaan Neustrian kuninkaaksi.


title: Kenttätyräkki

text: Kenttätyräkki ("Euphorbia esula", synonyymi "Euphorbia virgata") on monivuotinen, juurakollinen, ruohovartinen tyräkkikasvi. Laji on myrkyllinen kuten muutkin tyräkit.


title: Kenttätyräkki

text: Juurakosta nousee pystyjä, joskus haarovia varsia. Suomessa varret ovat yleensä korkeintaan puolen metrin korkuisia. Varressa on runsaasti ruodittomia, pitkänomaisia, alle senttimetrin levyisiä, ehytlaitaisia lehtiä. Varret ja lehdet ovat kellanvihreitä ja kaljuja. Varren latvaan muodostuu sarjamainen kukinto, jossa on kuudesta yhdeksään haaraa. Latvakukinnon lisäksi alemmas varteen kasvaa usein pienempiä kukintohaaroja. Kukintohaarojen tyvellä on varsilehtiä leveämpiä ja keltaisempia, tyveltään herttamaisia tukilehtiä. Kukintohaarojen kärkeen muodostuu tyräkeille ominainen valekukka ("cyathium"). Siinä on alinna kaksi leveää, lähes puoliympyrän muotoista, kellertävää ylälehteä, niiden keskellä neljä mesiäislevyä, useita hyvin pieniä, kehättömiä, yksiheteisiä hedekukkia ja keskimmäisenä vihreä emikukka. Kenttätyräkillä mesiäislevyt ovat puolikuun muotoiset, ja niiden kärjissä on ulospäin suuntautuvat sarvimaiset ulokkeet. Mesiäislevyt ovat aluksi kellanvihreät, mutta muuttuvat vähitellen ruskeiksi. Emikukka sisältää vain kukkaperän päässä nuokkuvan emiön, jonka pallomaisesta sikiäimestä muodostuu pyöreähkö, kolmilohkoinen kotahedelmä. Kukinnan edistyessä jokaisen valekukan tyveltä kasvaa yleensä kaksi sivuhaaraa, joihin muodostuu samanlaiset valekukat. Kenttätyräkki voi risteytyä tarhatyräkin ("Euphorbia cyparissias") kanssa.


title: Kenttätyräkki

text: Kenttätyräkin alkuperäinen esiintymisalue on ehkä sijainnut alueella, joka ulottuu itäisestä Keski-Euroopasta Kaspianmeren pohjoispuolitse Altaille. Siellä se esiintyy luontaisesti pensaikkoisilla aroilla ja joen rantojen hietikkojen kuivemmissa osissa. Nykyisin se on levinnyt lähes koko Eurooppaan, mutta on harvinaisempi kylmimmillä alueilla pohjoisessa, mereisimmillä rannikkoseuduilla lännessä ja välimerenkasvillisuuden alueella etelässä. Levinneisyysalue ulottuu hajanaisena läpi Siperian Koreaan ja Japaniin asti. Pohjois-Amerikassa kenttätyräkki on levinnyt 1800-luvun alun jälkeen läpi koko mantereen Yhdysvaltain pohjoisosassa ja Kanadan eteläosassa. Voimakkaan leviämisensä takia laji on luokiteltu yhdeksi sadasta haitallisimmasta vieraslajista.


title: Kenttätyräkki

text: Suomessa kenttätyräkki on vakiintunut, mutta ei kovin yleinen uustulokas. Ensimmäiset havainnot siitä eri puolilla Etelä-Suomea ovat 1800-luvun jälkipuoliskolta. Se kasvaa yleensä hiekkaperäisillä paikoilla ja melko avoimessa ympäristössä kuten ahoilla, pientareilla ja ratapenkereillä. Yleisin se on kaakossa, Savossa ja Karjalassa, ja harvinaisin Suomenselän länsipuolella. Pohjanmaalla esiintyminen painottuu satamakaupunkien ympäristöön. Pohjoisimmat havainnot ovat Rovaniemellä ja Kainuussa. Itä-Suomeen se on ilmeisesti levinnyt Venäjältä tuodun huonosti puhdistetun siemenviljan mukana, ja toisaalta kaskiviljely loi siellä sille sopivia kasvupaikkoja vielä 1800-luvulla. Muuten sen varhainen leviäminen Suomessa näyttää liittyneen rautateihin ja satamiin.


title: Viisisädetyräkki

text: Viisisädetyräkki ("Euphorbia helioscopia") on yksivuotinen, pysty- ja tanakkavartinen tyräkkikasvi, joka kasvaa rikkakasvina pelloilla ja puutarhoissa. Laji on myrkyllinen kuten muutkin tyräkit.


title: Viisisädetyräkki

text: Viisisädetyräkin varsi on 15–40 cm korkea. Tyvellä saattaa olla haaroja. Varsilehdet ovat ruodittomia, vastapuikeita ja tylppä- tai lanttokärkisiä. Lehtien kärkipuoli on sahalaitainen. Kasvi on kalju ja väriltään kellanvihreä. Varren latvaan muodostuu sarjamainen kukinto, jossa on lajin nimen mukaisesti viisi haaraa. Kukinnon tyvellä on kiehkurana viisi varsilehtien kaltaista tukilehteä. Kukintohaarojen kärkeen muodostuu tyräkeille ominainen valekukka ("cyathium"). Siinä on alinna kaksi varsilehtien kaltaista, mutta kellertävämpää ylälehteä. Niiden keskellä on neljä pyöreähköä, vaaleanvihreää mesiäislevyä. Näiden välissä ovat valekukkaan kuuluvat varsinaiset kukat: useita hyvin pieniä, kehättömiä, yksiheteisiä hedekukkia ja keskimmäisenä vihreä emikukka. Emikukka sisältää vain kukkaperän päässä olevan emiön, jonka pallomaisesta sikiäimestä muodostuu pyöreähkö, kolmelohkoinen kotahedelmä. Kodan kasvaessa emikukka alkaa nuokkua ja painuu mesiäislevyjen kehän ulkopuolelle. Kukinnan edistyessä jokaisen valekukan tyveltä kasvaa yleensä kolme sivuhaaraa, joihin muodostuu samanlaiset valekukat. Kukinnon haaroittuminen saattaa jatkua samalla tavoin näistä uusista valekukista.


title: Viisisädetyräkki

text: Lähes koko Eurooppa kuuluu viisisädetyräkin levinneisyysalueeseen. Se puuttuu kuitenkin Islannista, Färsaarilta ja Huippuvuorilta. Fennoskandian keski- ja pohjoisosissakin se on harvinainen. Kaakkois-Euroopasta levinneisyysalue jatkuu hajanaisena läpi Aasian lauhkeiden osien Japaniin saakka. Viisisädetyräkin alkuperäinen luontainen esiintymisalue ei ole varmasti tunnettu, sillä nykyisin se esiintyy kaikkialla nimenomaan peltorikkaruohona. Edellä mainittujen alueiden ulkopuolella eli Afrikassa, Australiassa ja Uudessa Seelannissa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa se on kuitenkin uusi tulokas.


title: Viisisädetyräkki

text: Suomessa viisisädetyräkkiä tavataan runsaammin lounaassa Etelä-Satakuntaan, Etelä-Hämeeseen ja Uudellemaalle asti. Yleinen se on kuitenkin vain Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Näillä vanhoilla viljelysseuduilla se on ilmeisesti muinaistulokas. Enemmän tai vähemmän vakiintuneena uustulokkaana viisisädetyräkkiä on esiintynyt Savossa ja Karjalassa sekä Pohjanmaan rannikolla.


title: Laila Jokimo

text: Laila Tellervo Jokimo (ent. Backman; 5. maaliskuuta 1921 Pihlajavesi, Suomi – 31. toukokuuta 1988 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen näyttelijä ja balettitanssija.


title: Laila Jokimo

text: Pihlajavedellä vuonna 1921 syntynyt Laila Jokimo kävi Virroilla kirkonkylän kansakoulua 1930–1932 ja Tampereella keskikoulun iltaopiskelussa. Hän harrasti ratsastusta, kieliä ja maalaustaidetta. Jokimo oli esiintymishaluinen ja haaveili jo lapsena näyttelijän- ja tanssijanurasta.


title: Laila Jokimo

text: Jokimo aloitti tanssimisen 14-vuotiaana. Tampereella esitettiin silloin "Carmenia" ja Jokimo esiintyi siinä espanjalaisittain Ida Tähtisen johdolla. Hän kävi Tampereella Liisi Hallaksen Balettikoulua noin 1934–1937 ja esiintyi Tampereen Teatterissa muun muassa Serpin revyyssä "Lennokki" sekä lukuisissa Hallaksen ohjaamissa tanssikappaleissa.


title: Laila Jokimo

text: Jokimo aloitti syksyllä 1937 Helsingissä Kansallisoopperan balettikoulun, jonka käytyään opiskeli muun muassa Alexander Saxelinin ja myöhemmin vielä Julian Algon oppilaana Tukholmassa. Hän toimi menestyksekkäästi Suomen Kansallisoopperan solistitanssijana 1942–1947. Hän teki sopimuksen Ruotsin Kuninkaallisen Oopperan kanssa, jonka jälkeen hän esiintyi lähinnä Tukholmassa 1947–1949. Hänen tärkeimmistä rooleistaan Suomen Kansallisoopperassa mainittakoon baletit "Onnen linna" (Heilemä), "Näkyjä" (portto), "Joutsenlampi" (pikkujoutsenet; morsian) ja "Musta joutsen" (Lemminkäisen sisar Ainikki). Baletissa "Soirée De Bal" 1945 Jokimo esitti komiikkaa irtonaisesti. Samana vuonna balettituotanto "Näkyjä" suomalaisen baletin toteuttamana saavutti niin suuren menestyksen, että se sittemmin liitettiin oopperan ohjelmistoon Tukholman vierailua varten. Jokimo esitti osansa aistillisen iloisesti.


title: Laila Jokimo

text:
Jokimo kuului Kansallisoopperan baletin kymmenhenkiseen valioryhmään, joka teki Tukholman vierailun jälkeen pitkän kiertueen Tanskaan ja Norjaan 1946. Suurta menestystä saavuttaneella tähtikiertueella Jokimon cakewalk, jonka hän tanssi yhdessä Jaakko Lätin kanssa, herätti hauskalla huumorillaan ansaittua huomiota. Operettiin "Bajadeeri" lisättiin ylimääräisiä tanssikohtauksia ja sooloja kaikille tanssitähdille. Mukana oli poreilevaa pikanttia can-cania, jota johtivat Jokimo, Mary Grönroos ja Hannele Keinänen.
Jokimo muistetaan erityisesti myös operetista "Erämaan laulu", jossa hän näytteli menestyksekkäästi Azurin osan vuonna 1946. Hän piti myös oman menestyksekkään tanssi-iltansa oopperassa keväällä 1947.


title: Laila Jokimo

text: Jokimo hakeutui elokuva-alalle 14-vuotiaana, jolloin hän lähetti valokuvansa eräälle elokuvaohjaajalle ja pääsi sen perusteella koekuvaukseen. Hän kävi Helsingissä SF:n filmikoulun 1940–1943. Koulusta päästyään Jokimo opiskeli säännöllisesti laulua, lausuntaa ja puhetekniikkaa sekä muuta alaan liittyvää. Jokimolla oli lukuisia osia suomalaisissa elokuvissa.


title: Laila Jokimo

text: Hän aloitti filmiuransa tanssijan osassa elokuvassa "Aktivistit" vuonna 1939. Jokimo tuli suurelle yleisölle tutuksi "Kulkurin valssin" myötä, jossa hän näytteli Cleo-nimistä akrobaattia. Filmikoulun aikana kuvaamissaan elokuvissa hän oli useimmiten tanssirooleissa. Vuonna 1944 Jokimo teki ensimmäiset puheroolinsa, jotka olivat hillitty Karin Löfberg draamaelokuvassa "Sylvi" ja pirteä Agnes seurapiirikomediassa "Miesmalli".


title: Laila Jokimo

text: 1940-luvun jälkipuoliskon suomalaisen elokuvan suurin menestys Suomen ulkopuolella lienee ollut vuonna 1946 valmistunut "Houkutuslintu", jossa Jokimolla oli naispääosa. Hän näytteli maalle pakenevaa ilotyttöä Maria Linnoilaa. Etenkin Ranskassa elokuva oli yleisömenestys vuosina 1951 ja 1952. Sitä pidetään ainoana suomalaisena elokuvana, josta on kuvia elokuvan erotiikkaa käsittelevissä ranskalaisissa teoksissa. Rankassa roolissa esiintynyt Jokimo sai arvosteluissa kiitosta filmaattisuudesta ja ehyestä suorituksesta.


title: Laila Jokimo

text: Jokimo näytteli balettitanssijaa vuonna 1949 valmistuneessa Ingmar Bergmanin ruotsalaiselokuvassa "Jano". Hänen viimeiseksi elokuvaroolikseen jäi kreivitär Marinan osa kansanballadissa "Hallin Janne" vuonna 1950. Jokimo olisi halunnut jatkaa elokuvauraansa, mutta hänen aviomiehensä ei hyväksynyt sitä.


title: Laila Jokimo

text: Jokimo esiintyi Helsingissä revyyteatteri Punaisessa Myllyssä sota-aikana ja kesäisin rintamilla viihdytyskiertueilla, joiden aikana hän oppi myös ratsastamaan. Hän esiintyi myös lukuisissa muissa tilaisuuksissa, kuten Jussi-gaalassa. Erään helsinkiläisen ravintolan kabarettiohjelmassa 1949 Jokimo heläytteli "Mustalaisruhtinattaren" lauluja. Hänen kaunista lauluääntään kuultiin lisäksi muun muassa Yleisradion suorissa lähetyksissä. Jokimo olikin yksi 1940-luvun monipuolisimpia suomalaisia esiintyjiä.


title: Laila Jokimo

text: Jokimo avioitui kesällä 1950 Lars Håkan Moliisin kanssa. Heille syntyi neljä lasta. Jokimo sairastui vanhimman poikansa kuoltua vuonna 1961 ja muutti perheineen Tukholmaan vuonna 1969. Jokimo asui Tukholmassa kuolemaansa saakka. Hän menehtyi 67-vuotiaana 31. toukokuuta 1988.


title: Dadá Maravilha

text: Dario José dos Santos (s. 4. maaliskuuta 1946 Rio de Janeiro), tunnetaan myös nimillä Dario ja Dadá Maravilha (Dadá the Wonder) on brasilialainen entinen jalkapalloilija ja maailmanmestari.


title: Kuubanamatsoni

text: Kuubanamatsoni ("Amazona leucocephala") on amatsonien sukuun kuuluva papukaija.


title: Kuubanamatsoni

text: Kuubanamatsoni on keskikokoinen papukaija, pituudeltaan 28-33 cm. Sen pääasiallinen väri on vihreä, jota löytyy niskasta, selästä, vatsasta, pyrstöstä ja osittain siivistä. Siivissä on myös sinistä. Kaula ja posket ovat punaiset, otsa ja silmien ympäristö taas valkoista. Nokka on vaaleanruskeahko.


title: Kuubanamatsoni

text: Kuubanamatsoneja tavataan luonnonvaraisena Kuuban saarella, Isla de la Juventudilla, Bahamassa ja Caymansaarilla Karibialla. Populaation kooksi on laskettu Kuuban saarella noin 10,000 yksilöä, Isla de la Juventudilla 1,100-1,320 yksilöä, Caymansaarilla Crand Caymanilla 3,402 yksilöä, Cayman Bracrella 400-500 yksilöä ja Bahamalla Abacon saarella 3,550 yksilöä sekä Inaguan saarella 6,350 yksilöä vuonna 2006. IUCN:n luokituksen mukaan kuubanamatsoni on silmälläpidettävä laji.


title: Kuubanamatsoni

text: Kuubanamatsonilla on neljä alalajia:


title: Guizzo

text: Guizzo on historiallinen italialainen skootterimerkki. Toiminimi "Palmieri & Gulinelli" valmisti Guizzo-merkkisiä skoottereita ja mopoja Bolognassa 1955–1964 . Guizzossa oli 149 cm³ kaksitahtimoottori, joka oli astinlaudan alla vaakatasossa. Jalkatilassa oli pieni luukku ja avattava kansi, josta huoltokohteisiin päästiin käsiksi. Neliportaisen vaihdelaatikon pykäliä siirrettiin jalkavivulla. Voimansiirto takapyörään tapahtui ketjulla. Renkaat olivat 12-tuumaiset.


title: Neutraalipunainen

text: Neutraalipunainen eli toluyleenipunainen (CHClN) on eurhodiiniväriaine, jota käytetään pH-indikaattorina ja soluja tutkittaessa. Neutraalipunainen vaihtaa väriään punaisesta keltaiseksi pH:n ollessa alueella 6,8–8,0. Aine myydään usein hydrokloridisuolana.


title: Neutraalipunainen

text: Neutraalipunaisen on todettu olevan mutageeninen


title: Ruskea aikakirja

text: Ruskea aikakirja on Keuhkojen vuonna 1998 levyttämä albumi, jonka julkaisi Bad Vugum. Kala Einolle omistetulla levyllä on 13 kappaletta ja se sisältää myös CD-ROM -ohjelman.


title: Ruskea aikakirja

text: Albumin kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Kake Puhuu.


title: Carl Honoré

text: Carl Honoré (s. 1967 Skotlanti) on kanadalainen toimittaja, joka luopui urastaan ja ryhtyi hitausliikkeen esitaistelijaksi.


title: Carl Honoré

text: Honoré suoritti tutkinnon Edinburghin yliopistossa aineinaan historia ja italian kieli. Hän on toiminut katulasten parissa Brasiliassa ja sai työstään virikkeen ryhtyä toimittajaksi. Hän on ollut vapaana toimittajana eri puolilla maailmaa, ja hänen artikkeleitaan on ilmestynyt muun muassa lehdissä The Economist ja Observer.


title: Carl Honoré

text: Honoré asuu Lontoossa vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa. Hän pitää kotikaupunkinaan Kanadan Edmontonia, jossa hän vietti lapsuutensa.


title: Hindustan Ambassador

text:
Hindustan Ambassador (ambassador = suurlähettiläs) on vuodelta 1957 peräisin olevan englantilaisen Morris Oxfordin intialainen muunnos. Se on kotimaassaan hyvässä maineessa
virkamiesten ja hallitusherrojen autona. He ovat kuitenkin joutuneet tyytymään joko 33 hevosvoiman dieselmoottoriin tai 55 hevosvoiman bensiinimoottoriin.


title: Läntinen Pornokatu 25 B 13

text: Läntinen Pornokatu 25 B 13 on Liimanarinan vuonna 1992 levyttämä EP, jonka julkaisi Bad Vugum. EP:llä on kuusi kappaletta ja se on levytetty Tampereella ja Helvetissä joskus vuoden 1991 aikana.


title: Läntinen Pornokatu 25 B 13

text: Kaikki kappaleet ovat Olli "fuck-everyone-else" Paukkeen säveltämiä ja sanoittamia.


title: Hindustan

text: Hindustan voi tarkoittaa seuraavia:


title: Toivo Halonen

text: Halonen syntyi torppari Matti Halosen ja Maria Lovisa Forssin lapsena vuonna 1893 Säämingissä. Hän suoritti kansakoulun, jonka jälkeen Halonen työskenteli metsätyömiehenä sekä kansi- ja ajomiehenä laivoissa ja lotjissa. Vuonna 1918 Suomen sisällissodan päätyttyä hän oli vangittuna poliittisista syistä. Vapauduttuaan hän työskenteli Sosialidemokraattisen nuorisoliiton Savonlinnan piirin puhujana, sekä myöhemmin kunnallisena ammattientarkastajana.


title: Toivo Halonen

text: Kansanedustajana Halonen toimi 1922-1945 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Eduskunnassa hän oli jäsenenä muun muassa Suuressa valiokunnassa, Maatalousvaliokunnassa ja Pankkivaliokunnassa. Lisäksi hän toimi Säämingin kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja viidesti presidentin valitsijamiehenä. Kansanedustajakautensa jälkeen Halonen toimi Säämingissä pienviljelijänä.


title: Toivo Halonen

text: Halonen oli naimisissa vuodesta 1920 lähtien Jenny Lydia Luukkasen kanssa.


title: Vapauden aika

text: Vapauden aika eli säätyvallan aika on Ruotsin ja Suomen yhteisessä historiassa aikakaudesta 1719–1772 käytetty nimitys. Kaarle XII:n vuonna 1718 tapahtuneen kuoleman jälkeen vuoden 1719 valtiopäivät lopettivat kuninkaan yksinvallan ja lähes kaikki valta keskitettiin valtiopäiville. Toimeenpanovaltaa käytti valtaneuvosto, joka oli vastuussa toimistaan valtiopäiville. Valtaneuvostossa kuninkaalla oli kaksi ääntä ja hänen äänensä ratkaisi, jos äänet menivät tasan. Kuninkaalle jäi kuitenkin itsenäistä päätösvaltaa eräissä nimitysasioissa. Vuoden 1720 hallitusmuoto lisäsi valtaneuvoston riippumattomuutta valtiopäivistä. Kustaa III, joka nousi valtaistuimelle 1771, teki 1772 vallankaappauksen, joka päätti vapauden ajan. Kustaa III:n hallintokautta kutsutaan kustavilaiseksi ajaksi. Vapauden aika -nimitystä käytettiin jo aikakauden aikana, painettuna sen ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1755.


title: Taiteilijaeläke

text:
Valtion taiteilijaeläke eli valtion ylimääräinen taiteilijaeläke voidaan myöntää tunnustukseksi ansiokkaasta toiminnasta luovana tai esittävänä taiteilijana taiteilijalle, joka asuu tai on asunut pysyvästi Suomessa. Vuoden 2013 lopussa elinikäistä taiteilijaeläkettä sai 1 056 taiteilijaa.
Eläkettä ei ilman erityistä syytä myönnetä 60 vuotta nuoremmalle henkilölle. Taiteilijaeläke voidaan myöntää valtion talousarvioon tarkoitusta varten otetusta määrärahasta. Eläke on veronalaista tuloa, ja se voidaan myöntää täytenä eläkkeenä tai osaeläkkeenä. Vuonna 2014 täysi eläke oli 1 319,06 euroa kuukaudessa ja osaeläke siitä puolet. Eläkettä myönnettäessä otetaan huomioon hakijan varallisuus sekä hänen toimeentulomahdollisuutensa.


title: Taiteilijaeläke

text: Eläkettä ei myönnetä hakijalle, jonka eläketulot kansaneläketuloa lukuun ottamatta ovat korkeammat kuin kaksi kertaa täysi taiteilijaeläke. Enintään osaeläkettä on myönnetty hakijalle, jonka eläketulot kansaneläketuloa lukuun ottamatta ylittävät täyden taiteilijaeläkkeen tason. Eläkkeen myöntää opetusministeriö hakemuksesta saatuaan asiasta taiteen keskustoimikunnan lausunnon. Eläkettä koskevat hakemukset käsitellään kerran vuodessa.


title: Taiteilijaeläke

text: Suomen valtio myönsi ensimmäisen kerran taiteilijaeläkkeitä 1830-luvulla. Ensimmäisiä saajia olivat muun muassa kirjailija J. L. Runeberg ja taidemaalari Magnus von Wright. Kansallisesti merkittäville taiteilijoille eläkettä (pension) myönnettiin heidän työskentelymahdollisuuksiensa turvaamiseksi. Silloin eläke oli enemmän apurahan kaltainen kuin eläke nykyisessä mielessä, koska saajan ikä tai varallisuus ei vaikuttanut eläkkeen saamiseen. Eläke oli käytännössä elämänikäinen apuraha, jolla valtiovalta halusi turvata lahjakkaan taiteilijan työskentelymahdollisuudet.


title: Taiteilijaeläke

text: Taiteilijaeläkkeiden apurahaluonne säilyi Suomen itsenäisyyden alkuvuosikymmeniin saakka. Eläkettä nauttivat 1920–1940-luvulla monet kansallisesti merkittävät taiteilijat, kuten kirjailija Toivo Pekkanen ja kuvataiteilija Tyko Sallinen. Suomen Taiteilijaseura esitti vuonna 1923 ylimääräisiä taiteilijaeläkkeitä. Silloin kuudesta anotusta eläkkeestä myönnettiin yksi, jonka sai kuvataiteilija Maria Wiik.


title: Taiteilijaeläke

text: Nykyisin voimassa oleva apurahajärjestelmä luotiin pääosin niin sanotun Ahon komitean eli Valtion taidekomitean mietinnön ehdotusten perusteella vuonna 1965. Silloin muutettiin taiteilijaeläkejärjestelmääkin siten, että myönnettävissä olevien eläkkeiden eläkeluonteisuus korostui.


title: Taiteilijaeläke

text: Taiteilijaeläkkeet perustuvat säädöksiin:


title: Alastonsuomi.com

text: Alastonsuomi.com on suomalainen Toyb Oy:n ylläpitämä internet-kuvagalleria, johon internetin käyttäjät voivat lisätä valokuvia ja tietoja itsestään. Sivusto tunnetaan erityisesti siitä, että käyttäjät voivat lisätä itsestään seksuaalisuuteen liittyviä valokuvia, jotka ovat monissa muissa gallerioissa kiellettyjä. Alle 18-vuotiaat eivät saa rekisteröityä sivun käyttäjiksi eivätkä käyttää sivuston palveluja.


title: Alastonsuomi.com

text: Rekisteröityneitä käyttäjiä on yli 68 000 ja lisättyjä kuvia sivustolla yli 437 000 kappaletta. Sivusto ilmoittaa, että sivuilla vieraillaan yli 2 000 000 kertaa kuukaudessa ja sivulatauksia kertyy yli 85 000 000 kappaletta.


title: Alastonsuomi.com

text: "Iltalehti" tiedotti kesäkuussa 2008, että sivuston ylläpitäjä on joutunut tekemisiin poliisin kanssa, koska alaikäiset ovat lisänneet sivustolle valokuvia. "Uusi Suomi" kertoi joulukuussa 2008, että eräs sivuston käyttäjistä oli saanut sakot lisättyään entisen tyttöystävänsä kuvia sivustolle.


title: Washington Mutual

text: Washington Mutual (epävirallisesti WaMu) oli yhdysvaltalainen säästöpankki, joka kaatui syksyllä 2008 subprime-kriisin pyörteissä menetettyään tallettajiensa luottamuksen. Pankin kaatuminen on Yhdysvaltain historian suurin. Aikaisempi ennätys jäi taakse reilulla marginaalilla – WaMulla oli kaatumishetkellään 307 miljardin dollarin varat (talletuksia 188 miljardia dollaria), kun ennätyksen edellisen haltijan, vuonna 1984 kaatuneen Continental Illinoisin varat olivat 40 miljardia.


title: Washington Mutual

text:
Washington Mutual -säästöpankin omisti New Yorkin pörssissä noteerattu yhtiö "Washington Mutual, Inc."
Chapter 11 -velkasaneerauksen myötä terve pankkitoiminta myytiin JPMorgan Chaselle. Myynnistä saatua rahaa suuremmat velat ja vastuut (muun muassa osakkeisiin sitoutunut pääoma) jäivät holdingyhtiö Washington Mutual, Inc:lle, joka päätyi konkurssiin.


title: Washington Mutual

text: Syksyllä 2008 akuutiksi puhjenneen subprime-kriisin tapahtumien ja suurten alaskirjausten myötä Washington Mutual menetti tallettajiensa luottamuksen. 15. syyskuuta alkaen tallettajat nostivat 10 päivän kuluessa pankista 16,7 miljardia dollaria. Seurauksena oli, että pankin likviditeetti laski alle tason, jolla toimintaa olisi voinut jatkaa. Lisärahoitusta ei ollut saatavissa, sillä yrityksen luottoluokitus oli pudotettu roskaluokkaan.