title: Luettelo jääkäreistä T

text: (1. elokuuta 1894 Kitee – 25. kesäkuuta 1927) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Juho Tiainen ja Maija Liisa Gröhn. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Selma Ellilän kanssa. Tämä Kiteeläinen nahkateknikko liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 5. maaliskuuta 1916, josta hänet laskettiin siviilitöihin 12. maaliskuuta 1916. Suomeen hän palasi joulukuussa 1918 ja harjoitti sen jälkeen kenkäkauppaa Forssassa. Myöhemmin hän toimi Iin suojeluskuntatalon ravintolanpitäjänä ja sen jälkeen talonomistajana Haapavedellä. Tiainen kuoli keuhkotautiin 25 kesäkuuta 1927, mutta hänen hautapaikastaan ei ole tietoa. Mikkelin maakunta-arkiston mukaan Tiainen muutti Haapajärvelle Viipurin maaseurakunnasta vuonna 1926. Siellä hänen kuolin- ja hautapaikakseen on merkitty Kurkijoki, missä taas ei ole hänestä mitään merkintöjä.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: (26. maaliskuuta 1892 Rautavaara – 17. maaliskuuta 1924 Turku) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Tobias Tiilikainen ja Maria Sofia Lievonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Anna Maria Nousiaisen kanssa. Tämä rautavaalalainen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 18. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 31. maaliskuuta 1916, josta hänet laskettiin myöhemmin siviilitöihin. Hän palasi Suomeen vuonna 1919 ja toimi liikemiehenä Rovaniemellä ja Turussa.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Uuno Vilhelm Tiirikkala


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Yrjö Kustaa Tiitu ja Anna Loviisa Yrjöntytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Elli Katariina Pouttun kanssa. Tiitu työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 12. helmikuuta 1916, josta hänet laskettiin 12. huhtikuuta siviilitöihin Saksaan. Saksasta hän muutti Hollantiin kesällä vuonna 1916, josta hän pestautui merimieheksi ja oli merillä noin kolme vuotta. Meriltä palattuaan hän muutti Tanskaan ja työskenteli siellä maataloustöissä, kunnes palasi takaisin Suomeen helmikuussa vuonna 1920 ja asettui asumaan Lapualle, missä hän työskenteli saha- ja rakennustyöläisenä. Hänet haudattiin Lapualle.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Abel Tikkanen ja Maria Korhonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1933 Aina Mikkosen kanssa. Tikkanen työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 15. heinäkuuta 1916, josta hänet siirrettiin 5. lokakuuta 1916 pataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella, josta hänet lähetettiin Altonan työosastoon 22. helmikuuta 1917 ja laskettiin siviilitöihin Saksaan 4. elokuuta 1917. Takaisin Suomeen Tikkanen palasi 29. marraskuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä eri puolilla maata. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärikersantti. Hänen vanhempansa olivat työmies Juhana Tikkanen ja Anna Sohvi Mykkänen. Tikkanen työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 13. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hänet siirrettiin 18. lokakuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin edelleen siviilitöihin. Takaisin Suomeen hän palasi 24. maaliskuuta 1918 ja astui Suomen Valkoisen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä ja hänet sijoitettiin 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Tikkanen otti osaa sisällissodan taisteluihin Kuokkalassa ja etenemiseen Rajajoelle. Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin 9. heinäkuuta 1918 alkaen Pioneerikoulutuspataljoonan 1. komppaniaan, josta hän erosi 16. huhtikuuta 1919 vain liittyäkseen heimosoturiksi Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä hänet sijoitettiin 1. rykmenttiin ja osallistui sen mukana Aunuksen etelärintaman taisteluihin. Sotaretkeltä palattuaan hän muutti Lapinlahdelle ja myöhemmin Kemiin ja jatkoi töitä työmiehenä. Ylennykset: Aliupseeri 24. maaliskuuta 1918, Kersantti 9. heinäkuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Aadolf Edvard Tikkanen ja Josefina Vilhelmina Brändström. Tikkanen työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 2. joulukuuta 1915, josta hänet laskettiin siviilitöihin Saksaan 26. helmikuuta 1916. Takaisin Suomeen Tikkanen palasi 29. marraskuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä Kuusiluodossa, jossa hän kuoli tapaturmaisesti 6. heinäkuuta 1920. Tikkasen hautauspäiväksi on merkitty Oulaisissa 11. heinäkuuta 1920, mutta hänen hautapaikastaan ei ole tietoa.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Lauri Matias Tilus


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Juho Antti Timonen


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen äitinsä oli Agneta Timonen. Timonen työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 18. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Timonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin 6. jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin rykmentin esikuntaan kuormastopäälliköksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella. Timonen palveli sisällissodan jälkeen 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 6:ssa, jonka senkin nimi muutettiin myöhemmin Kajaanin sissipataljoonaksi. Hänet siirrettiin 16. tammikuuta 1919 Savon jääkärirykmentti 3:een, josta taasen muodostettiin myöhemmin Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina 9. komppaniassa. Hän joutui elokuussa 1919 sairaalaan ja erosi vähän myöhemmin vakinaisesta palveluksesta. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 5. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Antti Ville Tirkkonen ja Tilda Sofia Kuosmanen. Tirkkonen kävi kansakoulun ja työskenteli liikeapulaisena ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 11. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän haavoittui Misse-joella 31. heinäkuuta 1916. Aa-joelta hänet siirrettiin hänen sairautensa vuoksi pataljoonan täydennysjoukkoon 9. tammikuuta 1917. Hän palasi takaisin komppaniaansa 20. toukokuuta 1917, kun komppania oli palannut rintamalta, mutta joutui uudelleen sairaalahoitoon ja siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 12. helmikuuta 1918 ja näin ollen ei päässyt muun pataljoonan mukana takaisin Suomeen sen kotiuduttua. Tirkkonen palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen syyskuussa 1918 ja astui armeijan palvelukseen 6. lokakuuta 1918 varavääpeliksi ylennettynä. Hänet sijoitettiin Savon jääkärirykmentti 3:een, josta muodostettiin myöhemmin Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä esikuntavääpelinä. Hänet komennettiin 5. kesäkuuta – 21. lokakuuta 1919 väliseksi ajaksi hoitamaan 2. Divisioonan aliupseerikoulun vääpelin tehtäviä ja siirrettiin 2. Divisioonan esikuntavääpeliksi 10. joulukuuta 1919 alkaen. Hän hoiti 15. helmikuuta ja 15. kesäkuuta 1920 välisen ajan divisioonan aliupseerikoulun vääpelin tehtäviä ja 12. elokuuta – 20. lokakuuta 1920 armeijan tiedonantoupseerikurssien vääpelin tehtäviä. Hänet siirrettiin 15. marraskuuta 1920 alkaen Autojoukkoihin. Ylennykset: Varavääpeli 6. lokakuuta 1918, Vääpeli 15. tammikuuta 1919. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: (27.3.1889 (Hämeenlinna) – 9.7.1975 (Hämeenlinna) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Edvard Lindeman ja Susanna Toivola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Tyyni Maria Suomen kanssa, josta hän erosi vuonna 1931 ja avioitui uudelleen vuonna 1934 Anna Arvosen kanssa. Toivola työskenteli sanomalehtimiehenä ja oli vuodesta 1911 alkaen Hämeenlinnan raittiuspiirin sihteerinä ja raittiuspuhujana sekä osallistui keväällä vuonna 1916 jääkäreiden värväykseen ennen liittymistään itse vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 6. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoona täydennysjoukkoon 30. toukokuuta 1916, josta hän joutui myöhemmin Altonan työosastoon. Altonasta hänet laskettiin siviilitöihin Saksaan 4. elokuuta 1917. Takaisin Suomeen Toivola palasi sisällissodan jälkeen kesällä 1918 ja matkusti Riihimäelle, missä hän sai töitä Riihimäen Sanomien toimittajana. Vuodesta 1923 alkaen hän toimi asioitsijana Hämeenlinnassa, missä hän hoiti myöhemmin Harald Toivolan asianajotoimistoa. Luottamustoimia Toivolalla oli Hämeenli8nnassa runsaasti, esimerkiksi Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1946 alkaen ja hallituksen jäsen vuosina 1948–1950. Hän oli useiden lautakuntien jäsenenä. Hämeenlinnan Sibelius-seuran puheenjohtajana hän myös toimi ja oli perustamassa yhdessä säveltäjä Tauno Marttisen kanssa Hämeenlinnan Musiikkiopistoa. Toivola toimi myös useissa Hämeenlinnan Suomi-seuroissa muun muassa Suomi–Puola, Suomi–Tšekkoslovakia, Suomi–Italia, Suomi–Unkari, Suomi–DDR ja Suomi–Romania -seuroissa. Hämeenlinnan musiikinystävät ry:n hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana hän myös toimi ja hänet valittiin vuonna 1969 Suomi–Neuvostoliitto-Seura ry:n kunniajäseneksi. Kunniamerkit: Suomen leijonan ritarimerkki, Osuusliike Häme kultainen ansiomerkki, Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kultainen ansiomerkki, DDR-Pohjoismaat Seuran hopeinen ansiomerkki, 2. Internationale Mönzausstellung Im Rostock mitali. Saksan Demokraattisen Tasavallan Weimarin kunniaplaketti. Asessori. Hänet on haudattu Hämeenlinnan Ahveniston hautausmaalle.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Eino Johannes Toivonen


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän Käytti Saksassa peitenimeä Tauen ja vaihtoi sukunimensä Tolamaaksi vuonna 1934. Toivosen vanhemmat olivat koneenkäyttäjä Karl Gustaf Toivonen ja Vilhelmina Solman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Olga Maria Vaiston kanssa. Toivonen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaista normaalilyseosta vuonna 1908 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1908–1918 ja 1920–1922 ja suoritti oikeustutkinnon vuonna 1922.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Toivonen oli harjoittelijana valtionrautateiden varastokonttorissa vuonna 1908 ja työskenteli oikolukijana Uudessa Suomessa vuosina 1909–1910. Hän oli myös Voimaliiton jäsen ennen liittymistään yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder–kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Toivonen ei viihtynyt sotilaallisessa koulutuksessa kovin pitkään, vaan erosi koulutuksesta 5. huhtikuuta 1915 ja palasi elokuussa vuonna 1915 takaisin Suomeen.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Toivonen toimi Suomeen palattuaan konttoriapulaisena valtionrautateiden kontrollikonttorissa vuosina 1916–1918, jonka jälkeen hän siirtyi toimistoapulaiseksi Helsingin poliisilaitokselle, missä hän palveli vuodet 1918–1923. Vuonna 1924 hän siirtyi Puolustusvoimain palvelukseen lainopilliseksi apulaiseksi Yleisesikunnan valvontatoimistoon ja palveli siellä aina jatkosodan päättymiseen saakka, jonka jälkeen hänet siirrettiin Puolustusvoimain Pääesikunnan Sotatalousosastolle ylimääräiseksi reviisoriksi ollen tehtävässä vuoteen 1946 saakka. Vuonna 1946 hän siirtyi toimitusjohtajaksi Asianajo- ja yksityisetsivätoimisto Oy Tolamaa & Sinervä Ab:n palvelukseen ja oli tehtävässä aina vuoteen 1961 saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle. Ylennykset: Reservin vänrikki 1940, Luutnantti 1941, Kapteeni 1944. Kunniamerkit: Vapaudenristi 3. lk; Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera (1940 ja 1943), Talvisodan muistomitali, Jatkosodan muistomitali, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Lauri Adolf Toivonen


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Enok Toivonen ja Josefina Sultan. Toivonen työskenteli koneenkäyttäjänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 6. toukokuuta 1916, josta hänet laskettiin myöhemmin siviilitöihin Saksaan. Saksasta hän palasi takaisin Suomeen ennen sisällissodan puhkeamista ja asettui asumaan Poriin. Hän ei liittynyt valkoiseen armeijaan mutta joutui siitä huolimatta punakaartilaisten surmaamaksi Porissa 11. huhtikuuta 1918. Hänet haudattiin Porin hautausmaahan.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Väinö Armas Tojkander


title: Luettelo jääkäreistä T

text: (Käytti Saksassa nimeä Storholm), (30. tammikuuta 1891 Alahärmä – 28. maaliskuuta 1918 Tampere) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Kustaa Tollo ja Serafia Juhontytär. Tämä Alahärmäläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 20. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 4. komppaniaan 25. joulukuuta 1915 ja edelleen haupitsipatteriin 7. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella, Ekkau-Kekkaussa ja Aa-joella. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 1. patteriin, josta hänet komennettiin edelleen Mäntän pataljoonaan. Hän kaatui Tampereen edustalla 28. maaliskuuta 1918 ja hänet haudattiin Alahärmän sankarihautaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 9. maaliskuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: (Käytti Saksassa peitenimeä Storholm), () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat mäkitupalainen Kustaa Tollo ja Serafia Juhontytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Hilma Juliana Kuusiston kanssa. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli kotitalossaan ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 20. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Suurholma saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 22. maaliskuuta 1918 alkaen 1. jääkäriprikaatin esikuntaan, jossa hän toimi eversti Ausfeldin lähettinä. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Karjalankannaksella. Sisällissodan jälkeen hänet määrättiin 12. heinäkuuta 1918 alkaen lähetiksi Vuoristoprikaatin esikuntaan, josta hänet siirrettiin 17. tammikuuta 1919 alkaen Itä-Suomen jalkaväkirykmentti 5:een, jossa hänet sijoitettiin 1. komppaniaan. Suurholma erosi armeijasta 11. helmikuuta 1919 hänen allekirjoittamansa sitoumusaikansa päätyttyä ja siirtyi poliisin palvelukseen, jossa hän työskenteli konstaapelina Vaasassa. Hän erosi poliisivoimista ja siirtyi 15. lokakuuta 1924 alkaen Kansallis-Osake-Pankin Vaasan konttorin vahtimestariksi. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 30. elokuuta 1917, Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 10. elokuuta 1918, Vääpeli 1918 lopulla. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Matti Aukusti Tolonen


title: Luettelo jääkäreistä T

text: (käytti Saksassa peitenimeä Thorn), (s. 26. marraskuuta 1896 Tampere) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies August Alfred Torn ja Amanda Willberg. Hänet vihittiin avioliittoon ensimmäisen kerran vuonna 1920 Ksenia Aliina Lahelman kanssa, josta hän erosi vuonna 1931 ja avioitui toisen kerran vuonna 1936 Anna Eliina Kokon kanssa. Talviluoto kävi kansakoulun. Hän työskenteli varastomiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 23. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän joutui jäämään Insterburgin sotilassairaalaan hoidettavaksi pataljoonan lähtiessä kotimaahan helmikuussa 1918. Takaisin suomeen hän palasi sisällissodan jälkeen 20. heinäkuuta 1918 ja asettui Tampereelle poliisikonstaapeliksi, josta hän siirtyi samanlaiseen tehtävään Raumalle. Poliisivoimista hän erosi vuonna 1920 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Kiukaisten suojeluskuntaan. Suojeluskunnasta hän erosi ja astui armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1921 ja hänet sijoitettiin koulutusaliupseeriksi Kajaanin sissipataljoonan 1. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 14. lokakuuta 1921 ja siirtyi hoitajaksi ensin Lapinlahden ja myöhemmin Oulun kaupungin mielisairaaloihin. Vuoden 1929 jälkeen hän toimi satunnaisissa töissä ja vaihtoi vuonna 1935 nimensä Talviluodoksi, kunnes vuonna 1936 hän astui Valtionrautateiden palvelukseen ylimääräiseksi asemamieheksi Tampereelle, missä hän palveli talvisodan syttymiseen saakka. Talviluoto osallistui talvisotaan Kuljetus- ja rehuosaston johtajana 5. Armeijakunnan esikunnassa. Välirauhan aikana hän toimi kuljetusryhmän johtajana Kuoreveden Lentovarikolla ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin vääpeliksi 10. Ilmasuojelukomppaniaan Ruovedelle, josta hänet siirrettiin vääpeliksi Liikennekomppaniaan ja edelleen partionjohtajaksi Toimisto 2:een Pirkka-Hämeen suojeluskuntapiiriin. Sotien jälkeen Talviluoto toimi työnjohtajana Keskusvarikko 3:ssa aina vuoteen 1960 saakka. Ylennykset: Vääpeli 6. lokakuuta 1921. Kunniamerkit: Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi, Unkarin maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Vilho Torniainen


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Juhani Toro


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat välittäjä Taneli Torri ja Karoliina Hämäläinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Alma Maria Ikäheimon kanssa, joka kuoli vuonna 1925 ja hän avioitui toisen kerran vielä samana vuonna Elin Natalia Nybäckin kanssa. Torri kävi kansakoulun ja Virolahden kansanopiston ja työskenteli metsätyönjohtajana ja välittäjänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 26. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin. 29. marraskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin Saksaan. Myöhemmin hän joutui Altonan työosastoon, josta hänet laskettiin takaisin siviilitöihin 4. elokuuta 1917.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Torri palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen syyskuussa vuonna 1918 ja astui 1. lokakuuta 1918 Suomen armeijan palvelukseen ja hänet sijoitettiin vääpeliksi Porin jalkaväkirykmentti 2:n 6. komppaniaan. Porin jalkaväkirykmentti 2:n nimi muutettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentiksi. Torri erosi armeijasta 1. lokakuuta 1920 ja työskenteli sen jälkeen kello- ja kultaseppänä Kouvolassa vuoteen 1926 saakka. Kultasepän työt jätettyään hän astui takaisin armeijan palvelukseen 1. toukokuuta 1926 ja hänet sijoitettiin Ilmavoimien alokaskomppaniaan, missä hänet määrättiin komppanian varusmestariksi ja 1. toukokuuta 1927 alkaen vääpeliksi. Alokaskomppaniasta hänet siirrettiin 1. maaliskuuta 1928 Ilmavoimien aliupseerikoulun ja edelleen 1. tammikuuta 1932 alkaen 1. Erillisen merilentolaivueen toimitusjoukkueen vääpeliksi, mistä hänet siirrettiin 1. maaliskuuta 1936 Lentolaivue 44:n esikuntavääpeliksi. Torri suoritti Taistelukoulun kanta–aliupseerikurssin vuosina 1932–1933. Ylennykset: Vääpeli 1. lokakuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 2. lk. mitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärikersantti. Hänen vanhempansa olivat räätäli Jafet Torvikoski ja Greeta Cecilia Kumpumäki. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Iida Häkkisen kanssa. Torvikoski työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 31. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Takaisin Suomeen Torvikoski saapui (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana jefreitteriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi 4. jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin lähettiupseeriksi 1. Jääkäriprikaatin esikuntaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella. Sisällissodan jälkeen Torvikoski siirrettiin 15. kesäkuuta 1918 alkaen Kaartin jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja 11. lokakuuta 1918 alkaen Jääkäriprikaatin miinanheittäjäosastoon, missä hän toimi tallipäällikkönä. Armeijasta hän erosi 8. lokakuuta 1920 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä Pihtiputaalla ja hoiti töidensä ohella Pihtiputaan suojeluskunnan harjoituspäällikön tehtäviä 9. syyskuuta 1921 – 16. toukokuuta 1934 välisen ajan. Torvikoski suoritti Haminan taistelukoulun vuonna 1918. Ylennykset: Jefreitteri 11. helmikuuta 1918, Aliupseeri helmikuussa 1918, Kersantti 24. kesäkuuta 1919. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Ernst Arvid Trontti


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Gösta Alexander Trontti() oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Tukia ja Katri Kesseli. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Bertha Irene Lithin kanssa, joka kuoli vuonna 1924 ja hän avioitui toistamiseen vuonna 1927 Vilhelmina Torikan kanssa. Tukia kävi kansakoulun ja työskenteli räätälinä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 4. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 21. toukokuuta 1916 ja laskettiin myöhemmin siviilitöihin Saksaan. Tukia palasi takaisin Suomeen 22. syyskuuta 1918 ja toimi sen jälkeen Kurkijoen suojeluskunnan harjoituspäällikkönä 2. maaliskuuta – 23. syyskuuta 1919 välisen ajan. Myöhemmin hän toimi 25. syyskuuta 1919 alkaen räätälinä Suomen armeijan upseerien kulutusosuuskunnan palveluksessa, mistä hän siirtyi 20. kesäkuuta 1921 leikkaajaksi ja työnjohtajaksi Helsingin pukutehdas oy:n palvelukseen. Hänet määrättiin 1. syyskuuta 1922 alkaen vaatetusesineiden tarkastajaksi Vaatetusvarikolle ja 2. syyskuuta 1930 alkaen ylityönjohtajaksi Armeijan pukimoon ja palveli tehtävässä vuoteen 1953 saakka. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Suomen Leijonan ritarikunnan ritarimerkki, Vapaudenmitali 1. lk; Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Tukia ja Anna Katariina Kaasalainen. Tukia kävi kansakoulun ja työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 16. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Tukia saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan vääpeliksi 4. jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Raudussa ja rajaseudulla. Tukia palveli sisällissodan jälkeen 2. komppanian vääpelinä 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Pohjolan jääkäripataljoona. Hänet siirrettiin 31. lokakuuta 1918 kenttävartion päälliköksi Terijoen rajavartiopataljoonan 3. komppaniaan. Ylennykset: Vääpeli 11. helmikuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Väinö Robert Tulppala


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Yrjö Tuokkola


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Jakob Emil Tuomaala


title: Luettelo jääkäreistä T

text: (6. lokakuuta 1886 Vimpeli) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maakauppias Juho Tuomaala ja Maija Hongisto. Tämä Vimpeliläinen maalari liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 30. tammikuuta 1916. Hänet laskettiin Ruotsiin lomalle pataljoonasta 29. helmikuuta 1916. Takaisin pataljoonaan hän palasi 7. maaliskuuta 1916 ja laskettiin siviilitöihin. Hänen myöhemmät elämänvaiheensa ovat tuntemattomia.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Adam Tuomikoski ja Alma Lassila. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Betti Jenni Maria Räisäsen kanssa. Tuomikoski kävi kaksi luokkaa kansakoulua ja työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 21. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet 23. marraskuuta 1916 Altonan työosastoon, mistä hänet laskettiin elokuussa vuonna 1917 siviilitöihin Saksaan. Takaisin Suomeen hän palasi 29. marraskuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä eri puutavaraliikkeiden palveluksessa Pohjois–Suomessa. Hän osallistui talvisotaan varastomiehenä Elintarvikevarikko 1:ssä Helsingissä. Tuomikoski on haudattu Oulun hautausmaalle Intiöön, samaan hautaan jääkäri Antti Suomelan kanssa. Hänen veljensä jääkäri Mikko Tuomikoski on puolestaan haudattu Merijärvelle. Kunniamerkit: Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Adam Tuomikoski ja Alma Lassila. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Hilda Hiitolan kanssa. Tuomikoski kävi kansakoulun ja työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 21. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 30. toukokuuta 1916 ja laskettiin siviilitöihin Saksaan. Myöhemmin hänet lähetettiin Altonan työosastoon, josta hän pääsi elokuussa 1917 jälleen siviilitöihin. Takaisin Suomeen Tuomikoski palasi 24. maaliskuuta 1918. Suomen sisällissotaan hän ei osallistunut mutta astui vuonna Oulun poliisilaitoksen palvelukseen. Myöhemmin hän työskenteli suutarina Rovaniemellä ja vuodesta 1928 alkaen pienviljelijänä Merijärvellä. Hänet haudattiin Merijärvelle. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen gruppenführer Saksan armeijassa. Hänen vanhempansa olivat maalari Oskari Tuominen ja Hilma Sabina Villentytär. Tuominen kävi kansakoulun ja työskenteli merimiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 24. syyskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, josta hän karkasi 25. kesäkuuta 1916 yöllä yhdessä hilfsgruppenführer Hjalmar Fritiof Vikströmin kanssa venäläisten puolelle. He paljastivat pataljoonan sijainnin rintamalla, jonka tiedon pohjalta Venäläiset kohdistivat pataljoonan asemiin tykistön rumputulen. Venäläiset toimittivat Tuomisen rintamalta Pietariin Spalernajan vankilaan, mistä hän vapautui 12. maaliskuuta 1917 Venäjän vallankumouksen alkaessa. Vapauduttuaan hän jäi Venäjälle ja kuoli siellä ilmeisesti Pietarissa joulukuussa 1929. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 1. maaliskuuta 1916, Gruppenführer 14. toukokuuta 1916.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Isak Viktor Tuominen


title: Luettelo jääkäreistä T

text:
() oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Jahvet Tuominen ja Eeva Hytönen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1929 Lyydia Johanna Turpeisen kanssa, joka kuoli vuonna 1934. Tuominen työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 31. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella, mistä hänet lähetettiin Altonan työosastoon 11. helmikuuta 1917 ja laskettiin siviilitöihin Saksaan elokuussa 1917. Takaisin Suomeen Tuominen palasi sisällissodan jälkeen 29. marraskuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen sekatyömiehenä pohjois-Suomessa.
Kunniamerkit: Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Johan Tuominen ja Karoliina Oinassilta. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Elma Hietulan kanssa. Tuominen kävi kaksi luokkaa kansakoulua ja työskenteli puutarhurina ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Tuominen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan kuormastoaliupseeriksi 2. jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella ja Kauksamolla, Kivennavalla sekä Raivolassa. Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin 12. heinäkuuta 1918 alkaen Pioneerikoulutuspataljoonaan, missä hän toimi kuormastovääpelinä. Myöhemmin hän toimi niin ikään kuormastovääpelinä Pioneeripataljoona 2:ssa (tunnettiin myöhemmin nimellä Rautatiepataljoona). Hänet siirrettiin 31. toukokuuta 1927 alkaen kuormastovääpeliksi Pohjois–Savon rykmenttiin, missä hänet määrättiin lopulta 1. lokakuuta 1927 alkaen rykmentin rehumestariksi. Hänet haudattiin Nastolaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 24. joulukuuta 1918, Vääpeli 4. helmikuuta 1920. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 2. lk. mitali, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Viljo Einar Tuompo


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Paavo Tuononen


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Hugo Henrik Turunen


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Pekka Turunen ja Kreta Sofia Tapio. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 31. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 18. maaliskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin 12. huhtikuuta 1916 siviilitöihin Saksaan. Turunen palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen vuoden 1919 alussa ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä ja kulkukauppiaana Pohjois-Suomessa. Hän toimi jatkosodan aikana työnjohtaja Linnoitusrakennuspataljoona 333:ssa vuosina 1943–1944. Hänet haudattiin Suomussalmelle.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Turunen ja Agneta Hulkko. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1910 Kaisa Maria Sääskilahden kanssa. Hän työskenteli suutarina ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 3. tammikuuta 1916, josta hänet laskettiin sivälitöihin Saksaan 20. tammikuuta 1916. Takaisin Suomeen Turunen palasi sisällissodan jälkeen kesäkuussa vuonna 1918. Paluusa jälkeen hän työskenteli koneasiamiehenä ja suutarina eri paikkakunnilla.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Antti Turunen ja Maria Honkanen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Ida Maria Sahlssonin kanssa. Hän kävi kansakoulun ja yksityisen kirjanpitokurssin sekä suoritti yksityisesti viidennen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1926. Turunen työskenteli levyseppänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 8. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Turunen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi ensin 2. jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Myöhemmin hän toimi pataljoonan kuormaston päällikkönä. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella sekä Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa. Hän palveli sisällissodan jälkeen 5. komppanian vääpelinä edelleen 2. Jääkärirykmentissä, joka tunnettiin myöhemmin ensin nimellä Porin jalkaväkirykmentti 2 ja myöhemmin Savon jääkärirykmentti. Hänet siirrettiin 1. huhtikuuta 1919 alkaen kuormastovääpeliksi Keski-Suomen rykmenttiin. Armeijasta hän erosi 30. syyskuuta 1920, mutta astui takaisin armeijan palvelukseen 30. huhtikuuta 1922 ja hänet sijoitettiin Karjalan kaartin rykmenttiin, jossa hän toimi aluksi 6. komppanian vääpelinä ja 1. joulukuuta 1926 alkaen komppanian asevarastonhoitajana. Toistamiseen hän erosi armeijasta 30. huhtikuuta 1927, mutta palasi jälleen armeijan palveluskseen 15. elokuuta 1927 ja tällä kertaa hänet sijoitettiin varusmestariksi Karjalan kaartin rykmenttiin 2. komppaniaan. Kolmannen kerran hän erosi armeijasta 15. elokuuta 1928. ja työskenteli sen jälkeen 1. lokakuuta 1930 alkaen yövartijana Muonavarikko 2:ssa. Jalkaväen aliupseerikoulun hän kävi vuosina 1923–1924.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Ylennykset: Hilfsgruppenführer 25. elokuuta 1917, Varavääpeli 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 1. lokakuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 2. lk. mitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Otto Tynkkynen


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Kustaa Tähtinen ja Miina Autio. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Anna Adolfiina Suomelan kanssa. Tähtinen kävi kansakoulun ja työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 27. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Tähtinen siirrettiin pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Tähtinen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan muonitusaliupseeriksi 1. jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Säiniöllä sekä Viipurissa. Sisällissodan jälkeen Tähtinen määrättiin armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä muonitusmestariksi Suomen valkoisen kaartin 3. konekiväärikomppaniaan. Armeijasta hän erosi 6. elokuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä Evijärvellä. Talvisotaan Tähtinen osallistui huoltoaliupseerina Seinäjoen Työkomppaniassa. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Vääpeli kesällä 1918. Kunniamerkit: Vapaussodan muistomitali soljen kera, Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Severin Törmälä ja Maija Stiina Hermannintytär. Hän työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 10. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 18. maaliskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin myöhemmin siviilitöihin Saksaan. Hän palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen 1. joulukuuta 1918. Hänen myöhäisemmät elämänvaiheensa ovat tuntemattomat.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: Johan Alfred Törnqvist


title: Luettelo jääkäreistä U

text: Tämä on luettelo Suomen jääkäriliikkeeseen kuuluneista jääkäreistä. Kaiken kaikkiaan 1 895 vapaaehtoista aloitti jääkärikoulutuksen 1915–1918 Saksassa. Aluksi 200 suomalaista koulutettiin Lockstedtin leirillä Holsteinissä. Vuoden 1915 syksyllä Saksa päätti nostaa suomalaisosaston vahvuuden 2 000 mieheen. Suomessa aloitettiin koko maata kattava salainen värväys. Seuraavana keväänä joukosta muodostettiin Kuninkaallinen Preussin Jääkäripataljoona 27.


title: Luettelo jääkäreistä U

text:
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M
N O P R S T U
V W Y Z Å Ä Ö
() oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat suutari Kustaa Udd ja Paulina Hammaren. Udd kävi kansakoulun ja työskenteli merimiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 24. syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Udd saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ryhmänjohtajaksi 3. jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa. Hän palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin aluksi Savon jääkärirykmentti 3 ja myöhemmin Uudenmaan rykmentti. Tän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina 2. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 1. huhtikuuta 1919 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin harjoituspäälliköksi Reposaaren suojeluskuntaan. Reposaaressa hän palveli 1. huhtikuuta – 1. toukokuuta 1919 välisen ajan. Myöhemmin hän työskenteli merimiehenä vuoteen 1922 saakka, jolloin hän muutti Australiaan ja työskenteli työmiehenä muun muassa Queenslandissa. Toisen maailmansodan aikana hän oli työpalveluksessa vuosina 1942 – 1945, jonka jälkeen hän työskenteli puutarhatöissä Brisbanessa, jonne hänet myös haudattiin. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 2. toukokuuta 1918, Vääpeli 8. elokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä U

text: Herman Uimonen


title: Luettelo jääkäreistä V


title: Luettelo jääkäreistä V

text:
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M
N O P R S T U
V W Y Z Å Ä Ö
(15. marraskuuta 1892 Laitila – 22. elokuuta 1972) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat tilallinen Frans Oskar Vahala ja Maria Kristina Kause. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Tyyne Aleksandra Helanderin kanssa. Tämä kansakoulun käynyt maanviljelijä Raisiosta liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 3. maaliskuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joen asemasodassa ja Riianlahden rannikkoasemissa sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi joukkueenjohtajaksi 2. Krenatöörirykmentin Savon pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Hillosensalmella (Mouhu), Lylyssä, Korkeakoskella ja Lempäälässä sekä Tampereella, missä hän haavoittui 26. maaliskuuta 1918. Sisällissodan jälkeen hän palveli aluksi 2. Krenatöörirykmentin täydennyspataljoonassa ja myöhemmin Suomenlinnan vartiopataljoonassa. Armeijasta hän erosi 15. syyskuuta 1918 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön 1. marraskuuta 1919, missä hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi. Tehtävää hän hoiti 1. toukokuuta 1920 saakka, jonka jälkeen hän astui uudelleen armeijan palvelukseen ja hänet sijoitettiin koulutusaliupseeriksi Porin rykmentin 1. konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1925 alkaen 4. komppaniaan ja edelleen 18. elokuuta 1928 alkaen 2. pataljoonan rehuvarastonhoitajaksi. Radioaliupseeriksi rykmentin viestiosastoon hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1934. Uudelleen hän erosi armeijasta 9. elokuuta 1934 ja ryhtyi maanviljelijäksi omistamalleen pientilalle Raisioon. Rehumestarikurssin hän suoritti vuonna 1930. Ylennykset: Aliupseeri 7. helmikuuta 1918, Vääpeli 15. syyskuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Suomen Valkoisen Ruusun 2. lk. mitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Väinö Heikki Vainio


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Kalle Eemili Eliaanpoika Vainionpää


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (28. lokakuuta 1896 Viipuri – 21. elokuuta 1919) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat työnjohtaja Tuomas Vakkilainen ja Helena Parikka. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 opettaja Fanny Matilda Lassilan kanssa. Juhana Vakkilainen oli neljä luokkaa Viipurin suomalaista yhteiskoulua käynyt liikeapulainen, Hän käytti nimeä Hannes ja liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 12. tammikuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahden rannikkoasemissa sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Hänet siirrettiin pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917 ja osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi). Hän saapui Suomeen 8. joulukuuta 1917 aselaiva S/S Equityn 2. retkellä Aspuskäriin Merikarvialle. Hän matkusti Uuden metsätoimiston määräyksestä Viipuriin, missä toimi suojeluskunnan kouluttajana. Hän osallistui Venäjänsaaren retkelle joukkueenjohtajana 3. komppaniassa ja otti osaa taisteluihin Säiniöllä ja Kämärällä. Venäjänsaaren retken jälkeen hänet komennettiin Karjalan armeijakunnan 1. pataljoonan konekiväärikomppaniaan ja 28. maaliskuuta 1918 lähtien 2. Karjalan rykmentin 2. konekivääriosaston päälliköksi. Hän otti osaa taisteluihin Antrealla, Pullilassa ja Ahvolassa. Sisällissodan jälkeen hän palveli 3. konekiväärikomppanian päällikkönä 2. Karjalan rykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Laatokan jalkaväkirykmentti n:o 6. Armeijasta hän erosi 28. joulukuuta 1918 ja jatkoi lokakuussa 1918 aloittamaansa Joroisten ja Muolaan suojeluskuntien paikallispäällikön tehtävää, kunnes liittyi kevättalvella vuonna 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä toimi 1. rykmentin 2. pataljoonan konekiväärikomppanian päällikkönä. Hän otti osaa mm. Aunuksenkaupungin ja Tuuloksen rintaman taisteluihin. Hänen vaimonsa osallistui Aunuksen retkeen ja sai surmansa Tuuloksessa vahingonlaukauksesta 24.6.1919. Jääkäriluutnantti Hannes Vakkilainen kuoli Sortavalassa 21. elokuuta 1919. Ylennykset: Vänrikki 13. maaliskuuta 1918, Luutnantti 28. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Aunuksen muistomitali, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Johan Albert Valli


title: Luettelo jääkäreistä V

text:
(21. syyskuuta 1892 Parainen – 29. tammikuuta 1940) oli suomalainen reservin luutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Herman Wallin ja Maria Abrahamintytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Jenny Amanda Läikkeen kanssa. Hän kävi kansakoulun ja viisi luokkaa Turun suomalaista lyseota ja toimi tullilaitoksen palveluksessa, kunnes liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 16. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 14. toukokuuta 1916 pataljoonan haupitsipatteriin. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella. Hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 21. marraskuuta 1916. Hän jäi Saksaan pataljoonan kotiuduttua helmikuussa 1918. Suomeen hän palasi 26. marraskuuta 1918 ja astui armeijan palvelukseen vääpelinä 30. kesäkuuta 1919 ja hänet sijoitettiin Porin rykmentin 1. komppaniaan. Hänet määrättiin 30. maaliskuuta 1920 rykmentin rehumestariksi ja siirrettiin 9. marraskuuta 1922 nuoremmaksi upseeriksi Kajaanin sissipataljoonaan ja edelleen 27. tammikuuta 1923 Porin rykmenttiin ja 24. helmikuuta 1926 alkaen 2. Erilliseen konekiväärikomppaniaan, josta hän sai siirron 31. maaliskuuta 1928 Uudenmaan rykmenttiin ja edelleen 5. heinäkuuta 1928 jälleen Porin rykmenttiin, missä toimi nuorempana upseerina ja talouspäällikön apulaisena. Armeijasta hän erosi 28. kesäkuuta 1933.
Reserviupseerikoulu hän suoritti vuonna 1921. Hän kuoli Turun ilmapommituksessa talvisodan aikana ja hänet haudattiin Turun sankarihautaan. Ylennykset: Vääpeli 30. kesäkuuta 1919, Reservin vänrikki 25. lokakuuta 1922, Reservin luutnantti 28. toukokuuta 1926. Kunniamerkit: Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Akseli Aleksanteri Valtimo ent. Puls


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (18. helmikuuta 1895 Sortavalan maalaiskunta – 22. huhtikuuta 1935) oli suomalainen jääkärikersantti. Hänen vanhempansa olivat puutyömies Juho Valtonen ja Greta Häkkinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1930 Olga Väyrysen kanssa. Tämä kansakoulun käynyt puuseppä liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 12. tammikuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahden rannikkoasemissa ja Aa-joen talvitaisteluissa. Hänet komennettiin Altonan työosastoon 22. helmikuuta 1917 ja laskettiin siviilitöihin 4. elokuuta 1917. Hän palasi Suomeen 29. marraskuuta 1918 ja astui Suomen armeijan palvelukseen 12. joulukuutakuuta 1918 korpraalin vakanssilla ja hänet sijoitettiin Laatokan jalkaväkirykmentti n:o 6:n 3. pataljoonan täydennyskomppaniaan, josta hän erosi 1. helmikuuta 1919, jonka jälkeen hän työskenteli puuseppänä Sortavalassa. Hän astui uudelleen armeijan palvelukseen kersanttina 1. kesäkuuta 1926 ja hänet sijoitettiin 2. Erilliseen merilentolaivueeseen, missä hän toimi puuseppänä. Ylennykset: Korpraali 12. joulukuuta 1918, Kersantti 1. kesäkuuta 1926.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Väinö Lahja Rikhard Valve


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (13. elokuuta 1893 Ylivieska – 9. huhtikuuta 1951 Kanada) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Juho Vanha-aho ja Eveliina Pajukoski. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Hilda Maria Tuomaantytär Kallion kanssa. Tämä kaksi luokkaa kansakoulua käynyt ylivieskalainen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 31. lokakuuta 1915, josta hänet laskettiin sotapalvelukseen kelpaamattomana siviilitöihin 5. huhtikuuta 1916. Hän palasi Suomeen syksyllä 1918 ja toimi sen jälkeen työmiehenä Ylivieskassa. Hän muutti Kanadaan vuonna 1926, missä toimi metsätyöniemenä nimellä Henry Aho. Hänet on haudattu Cochraneen Onttarioon Kanadaan.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (käytti Saksassa peitenimeä Johansson), (17. toukokuuta 1897 Kemi – 4. kesäkuuta 1957) oli suomalainen jääkärivääpeli ja Viron armeijan vänrikki. Hänen vanhempansa olivat muurari Juho Jalmari Vanhala ja Sofia Kaisa Elisabet Lummi. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Maria Irene Klippin kanssa. Tämä Tornion kansakoulun käynyt torniolainen tullivartija liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 30. elokuuta 1915.Hänet laskettiin pataljoonasta lomalle ja hän oleskeli sen jälkeen Pohjois - Ruotsissa ja Norjassa. Suomeen hän palasi helmikuun alkupuolella vuonna 1918 ja siirtyi Tornion poliisilaitokselle ylimääräiseksi poliisikonstaapeliksi 18. helmikuuta 1918 ja palveli laitosta 1. toukokuuta 1918 saakka. Armeijan palvelukseen hän astui myöhemmin 2. Jääkärirykmentin Vaasaan sijoitettuun täydennyspataljoonaan, josta hänet siirrettiin 31. toukokuuta 1918 alkaen 2. Jääkärirykmenttiin, josta muodostettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2. Hän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina eri komppanioissa. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja liittyi 31.1.1919 viron vapaussotaan lähteviin joukkoihin. Viron vapaussodassa hän palveli 31. maaliskuuta 1919 saakka. Viron armeijassa hänet oli sijoitettuna aluksi kapteenin vakanssilla Hiukan kenttätykistöpatteriin ja maaliskuusta 1919 alkaen Viron merijalkaväen 2. pataljoonaan. Hän otti osaa Viron vapaussodan taisteluihin Narvassa ja Marienburgissa. Viron vapaussodan jälkeen hän siirtyi vuonna 1921 myymälänhoitajaksi SOK:n osuuskauppaan, ja toimi myöhemmin vuodesta 1930 alkaen itsellisenä kauppiaana ensin Karkkilassa vuoteen 1937 saakka ja myöhemmin Tuusulan Järvenpäässä aina vuoteen 1957 saakka. Talvisotaan Vanhala osallistui komppanianvääpelinä Jalkaväenkoulutuskeskus 4:ssä ja jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin talousaliupseeriksi Kenttätykistörykmentti l:een. Hänet haudattiin Järvenpäähän. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 11. tammikuuta 1916, Aliupseeri 31. toukokuuta 1918, Vääpeli 28. elokuuta 1918, Viron armeijan Vänrikki 31. tammikuuta 1919. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk. (1918 ja 1941), Vapaussodan muistomitali soljen kera, Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Emil Johannes Vanninen


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (3. syyskuuta 1897 Vaasa – 13. helmikuuta 1929) oli suomalainen jääkärivänrikki ja Viron armeijan luutnantti. Hänen vanhempansa olivat työmies Justus Vantunen ja Sanna Maija Välimäki. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Lydia Alina Syväojan kanssa. Tämä neljä luokkaa Vaasan suomalaista reaalilyseota käynyt opiskelija liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 10. joulukuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahden rannikkoasemissa ja Aa-joen talvitaisteluissa. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. Krenatöörirykmentin 3. Seinäjoen pataljoonan 3. komppaniaan. Hän haavoittui Länkipohjan taistelussa 16. maaliskuuta 1918 ja palasi parannuttuaan takaisin pataljoonaan, toimi sen jälkeen 1. komppanian päällikkönä ja otti osaa Lempäälän ja Vesilahden taisteluihin. Sisällissodan jälkeen hän palveli nuorempana upseerina 2. Krenatöörirykmentistä muodostetussa Viipurin vartiopataljoonassa, josta hänet siirrettiin 20. lokakuuta 1918 Terijoen rajavartiopataljoonaan. Armeijasta hän erosi 28. joulukuuta 1918 ja liittyi Viron vapaussotaan, jossa toimi joukkueenjohtajana Ensimmäisen suomalaisen vapaajoukon 5. komppaniassa. Viron vapaussodasta palattuaan hän toimi suojeluskuntajärjestössä paikallispäällikkönä ensin Lempäälässä ja sen jälkeen Jalasjärvellä sekä Uudessakaupungissa, kunnes hänet nimitettiin 1. marraskuuta 1921 Turun suojeluskuntapiirin asemestariksi. Hän erosi suojeluskuntajärjestöstä 15. toukokuuta 1922, mutta liittyi takaisin 23. marraskuuta 1922 ja sai paikan paikallispäällikkönä Kemin maalaiskunnan suojeluskunnassa. Tehtävästä hän erosi 1. helmikuuta 1925. Ylennykset: Aliupseeri 7. helmikuuta 1918, Vänrikki 18. maaliskuuta 1918, Luutnantti Viron armeijassa 28. joulukuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Viron Vapaussodan muistomitali.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (23. maaliskuuta 1897 Pyhäranta – 5. huhtikuuta 1926) oli suomalainen jääkäri. Hänen äitinsä oli Fransiina Varjo, o.s. Sjölund. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Hellä Siviä Toivosen kanssa. Tämä pyhärantalainen merimies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 29. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hänet lähetettiin Altonan työosastoon 1. joulukuuta 1916, mistä hänet laskettiin elokuussa siviilitöihin. Suomeen hän palasi vuonna 1919 ja toimi sen jälkeen työmiehenä Pyhärannassa. Hän hukkui 5. huhtikuuta 1926 ja haudattiin Pyhärantaan. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Aarne Tauno Varonen


title: Luettelo jääkäreistä V

text:
(10. kesäkuuta 1880 Kauhava – 23. lokakuuta 1955) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Iisakki Varpula ja Sanna Maria Orrenmaa.
Varpula kävi kansakoulun ja Ilmajoen kansanopiston vuosina 1898 - 1899. Hän työskenteli maanviljelijänä Kauhavalla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 17. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse - joella ja Riianlahdella sekä Aa – joella. Varpula saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin 3. Jääkärirykmentin 10. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa. Sisällissodan jälkeen Varpula palveli edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti n:o 3. Hän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina 7. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 3. elokuuta 1918 ja siirtyi liikemieheksi, kunnes viimein vuonna 1930 asettui viljelemään maata Kurikkaan. Hän toimi myös Kurikan suojeluskunnan esikunnassa sivutoimenaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 9. heinäkuuta 1918, Vääpeli 3. elokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodanmuistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (6. maaliskuuta 1893 Iisalmen maalaiskunta – 18. heinäkuuta 1965) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat poliisikonstaapeli Johan Vartiainen ja Helena Piippo. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Aina Elina Grönlundin kanssa.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Vartiainen kävi kansakoulun ja työskenteli puuseppänä Helsingissä ennen kuin lähti keväällä vuonna 1916 kolmen ystävänsä kanssa Helsingistä matkaan ja heidän tavoitteensa oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Jääkäripataljoona 27. Tämä matka ei alkanut heidän osaltaan mairittelevasti vaan he joutuivat santarmien pidättämäksi Haukiputaalla ja heidät kuljetettiin suoraan Oulun lääninvankilaan. Oulusta heidät kumminkin tutkimusten jälkeen vapautettiin ja he palasivat takaisin Helsinkiin. Yrittänyttä ei toki laiteta vaan Vartiainen lähti uudelleen matkaan kesällä 1917 ja tavoitteena oli alkuperäinen päämäärä, mutta kesken matkaa hänet komennettiin jääkärietapilta Tukholmasta tiedustelu ja vakoilutehtäviin Helsinkiin. Helsingissä hän toimi vakoilun lisäksi myös jääkärivärvärinä. Vihdoin hän pääsi toteuttamaan aikeensa ja hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 18. elokuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 26. syyskuuta 1917. Vartiainen saapui niin myöhään Saksaan, että hän ei kerinnyt osallistumaan pataljoonan rintamakomennuksiin vaan jäi Saksassa ilman rintamakomennusta.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Vartiainen saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jefreitteriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin ryhmänjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 26. maaliskuuta 1918 alkaen 4. Jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Rotanpesällä ja Viipurissa.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Sisällissodan jälkeen Vartiainen palveli koulutusaliupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, joka tunnettiin myöhemmin ensin nimellä Pohjolan jääkäripataljoona ja myöhemmin Kajaanin sissipataljoona. Hänet siirrettiin 2. marraskuuta 1918 alkaen Terijoen rajavartiopataljoonaan, josta hän siirtyi pataljoonan mukana edelleen 8. helmikuuta 1920 Käkisalmen läänin rykmenttiin ja toimi Terijoen rajavartiopataljoonassa kenttävartion päällikkönä ja kenttävartioiden tarkastajana ja myöhemmin 1. komppaniassa vääpelinä. Armeijasta hän erosi 30. lokakuuta 1920 ja mutta astui uudelleen palvelukseen jo 15. joulukuuta 1920 ja hänet sijoitettiin komppanianvääpeliksi Autopataljoonaan, josta hän siirtyi 1. lokakuuta 1921 alkaen vääpeliksi Hyökkäysvaunurykmentin 1. patteristoon ja 1. heinäkuuta 1923 alkaen asentajaksi samaan patteriin. Armeijasta hän erosi toistamiseen 30. huhtikuuta 1926 ja siirtyi Helsingin lääninvankilaan puuseppäosaston ylimääräiseksi työmestariksi ja oli tehtävässä 1. kesäkuuta 1931 saakka, jonka jälkeen hän työskenteli 2. kesäkuuta 1931 alkaen puuseppänä Valtion lentokonetehtaalla vuoteen 1936 saakka, josta pari viimeistä vuotta hän työskenteli kellukeosaston esimiehenä.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Vartiainen osallistui talvisotaan komppanianvääpelinä Panssarikoulutuskeskuksessa. hänet haudattiin Helsinkiin. Vartiainen kävi Haminan taistelukoulun vuonna 1918 ja monttöörikurssin vuonna 1923. Ylennykset: Jefreitteri 11. helmikuuta 1918, Aliupseeri 26. maaliskuuta 1918, Vääpeli 14. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Suojeluskuntain ansiomitali, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Antti Varvas ja Anna Kaisa Hernesaari. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Laimi Loviisa Perälän kanssa. Varvas työskenteli työmiehenä Kauhavalla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 16. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin pataljoona rintamakomennuksen jälkeen 2. marraskuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin Saksaan. Takaisin Suomeen Varvas palasi 1. maaliskuuta 1918 Tornion, mistä hänet komennettiin sisällissotaa käyvään Suomen Valkoiseen armeijaan aluksi 1. Jääkärirykmentin täydennyspataljoonaan, mistä hänet siirrettiin kuormastoaliupseeriksi 1. Jääkäriprikaatin esikuntaan. Varvas saapui esikunnan mukana Messukylään, mutta joutui sairastuttuaan sairaalahoitoon. Hänet vapautettiin lopullisesti armeijan palveluksesta 18. helmikuuta 1919 hänen sairauden johdosta. Varvas toimi sen jälkeen työmiehenä Kauhavalla. Varvas osallistui talvisotaan varikonpäällikkönä 9. Divisioonan pioneerivarikolla, jonka jälkeen hän siirtyi vartiomieheksi Kokkolan varikolle. Hänet on haudattiin Kauhavan jääkärihautaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Vääpeli keväällä 1918. Kunniamerkit: Talvisodan muistomitali, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Jarl Olof Vegelius


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (20. kesäkuuta 1892 Kirvu – 3. huhtikuuta 1918 Tampere) oli suomalainen jääkärialiupseeri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Veijalainen ja Helena Laalo. Tämä kansakoulun käynyt Kirvulainen maanviljelijä liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 18. joulukuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla asemasotaan Misse-joella, Riianlahden rannikkoasemissa sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan ryhmänjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja otti osaa taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella, missä hän kaatui taistelussa 3. huhtikuuta 1918 ja haudattiin Kirvun sankarihautaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Lahja Veijola


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Aukusti Juho Veikkola ja Maria Sofia Ketola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Maria Ämmälän kanssa. Veikkola kävi kansakoulun ja Ilmajoen kansanopiston vuosina 1910 – 1911. Hän työskenteli maanviljelijänä Lapualla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 23. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Veikkola saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin komppanianvääpeliksi 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella Kuokkalassa. Sisällissodan jälkeen Veikkola palveli edelleenkin 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Kuopion jalkaväkirykmentti 4. Hän toimi rykmentissä vääpelinä 6. komppaniassa. Hänet siirrettiin 19. lokakuuta 1918 alkaen vääpeliksi 2. konekiväärikomppaniaan, mistä hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Lapuan suojeluskuntaan. Lapuan suojeluskunnasta hän erosi ja siirtyi Petsamon rajavartioston palvelukseen 1. maaliskuuta 1922. Rajavartiostossa hän palveli 1. syyskuuta 1922 asti, jolloin hän erosi ja muutti Lapualle ja ryhtyi viljelemään maata. Vuonna 1928 hän haki ja sai töitä asentajana Valtion patruunatehtaalta Lapualta. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli maaliskuussa 1918, Vääpeli 29. heinäkuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Aunuksen vapaussodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.() oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Aukusti Ventelä ja Serafia Hanhilampi. Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 13. joulukuuta 1915, mutta hänet laskettiin takaisin siviiliin jo 26. joulukuuta 1915 sotapalvelukseen kelpaamattomana. Takaisin Suomeen hän palasi vasta sisällissodan jälkeen 29. marraskuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä Kokkolassa.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (17. lokakuuta 1898 Nilsiä – 24. huhtikuuta 1936) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat asianajaja Isak Nikanor Venäläinen ja Eeva Stiina Puustinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Eeva Maria Miettisen kanssa. Hän kävi neljä luokkaa Savonlinnan lyseota ja Helsingin teollisuuskoulun huonerakennusosaston kunnes liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 21. joulukuuta 1915, josta hänet komennettiin maaliskuussa 1916 värväystehtäviin Suomeen, eikä enää palannut pataljoonan yhteyteen Saksaan. Hän oli harjoittelijana valtionrautateiden Kuopion konepajalla vuodesta 1916 alkaen ja veturinlämmittäjänä Pietarin varikolla vuosina 1916–1917. Hän palveli asevelvollisena noin kaksi kuukautta Pohjois-Savon rykmentissä vuonna 1919. Sen jälkeen hän toimi asentajana useissa vesijohtoliikkeissä Helsingissä. Hänet on haudattu Malmille.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (24. syyskuuta 1893 Kortesjärvi - 5. lokakuuta 1965) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Aleksi Vertanen ja Sanna Maija Försti. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Maija Kaisa Tähtisen kanssa. Vertanen työskenteli työmiehenä Kortesjärvellä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 27. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse - joella ja Riianlahdella sekä Aa – joella, josta hänet lähetettiin 11. helmikuuta 1917 Altonan työosastoon ja laskettiin siviilitöihin 4. elokuuta 1917. Takaisin Suomeen Vertanen palasi 29. marraskuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä Kortesjärvellä, kunnes vuonna 1923 muutti Yhdysvaltoihin. Yhdysvalloista hän palasi vuonna 1927 ja asettui maanviljelijäksi Evijärvelle, jonne hänet lopulta myös haudattiin. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Tyko Valfrid Vesa


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Oskari Vesala ja Eva Loviisa Matintytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Aino Aliina Kanniston kanssa. Hän kävi kaksi luokkaa kansakoulua ja työskenteli työmiehenä Tampereella ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 27. heinäkuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan 4. komppaniaan 6. lokakuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella, muun muassa Kuokkalassa ja etenemiseen Rajajoelle. Vasala palveli sisällissodan jälkeen yhä 5. Jääkärirykmentissä, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Kuopion jalkaväkirykmentti 4. Hän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina 1. komppaniassa. Hänet siirrettiin 27. syyskuuta 1918 alkaen 2. Divisioonan miinanheittäjäkomppaniaan. Armeijasta hän erosi 15. helmikuuta 1919 ja astui 1. toukokuuta 1919 Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Suoniemen suojeluskuntaan, missä hän palveli 15. lokakuuta 1919 asti, minkä jälkeen hän työskenteli jalkinetyöntekijänä Tampereella. Vesala osallistui talvisotaan koulutusvääpelinä Jalkaväkirykmentti 13:sta. Hänet on haudattiin Tampereelle Kalevankankaan hautausmaalle. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 13. heinäkuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Yrjö Vilhelm Vesamaa


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkärikersantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Pekka Videll ja Sofia Niska. Videll kävi kansakoulun ja työskenteli merimiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 23. syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin Saksaan. Takaisin täydennysjoukkoon hän palasi 13. elokuuta 1917 ja siirrettiin sieltä 16. elokuuta 1917 alkaen pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan, mutta lähetettiin jo 12. joulukuuta 1917 takaisin täydennysjoukkoon ja laskettiin jälleen siviilitöihin Saksaan. Saksasta hän palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen 11. joulukuuta 1918 ja astui rajavartiolaitoksen palvelukseen 1. tammikuuta 1919 ja hänet sijoitettiin Tornion rajavartiostoon, missä hän palveli vain 31. maaliskuuta 1919 asti. Armeijan palvelukseen hän astui 25. huhtikuuta 1919 kersantiksi ylennettynä ja hänet sijoitettiin Pohjanmaan jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, jonka mukana hän otti vuonna 1920 osaa Petsamon retkeen. Armeijasta hän erosi 31. tammikuuta 1922 ja siirtyi tullin palvelukseen ja hänet sijoitettiin ylimääräiseksi tullivirkailijaksi Tornion tullipiiriin, missä hän toimi kesäisin tullimoottorin koneenkäyttäjänä. Näissä tehtävissä hän toimi vuoteen 1926 saakka, jolloin siirtyi hinaajan lämmittäjäksi Tornioon. Ylennykset: Kersantti 25. huhtikuuta 1919. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Valter Göran Vieska ent. Forsman


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (24. lokakuuta 1895 Keuruu - 27. elokuuta 1961) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja, agronomi Nikodemus Vihinen ja Ida Lehtonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1949 Ida Mäkelän kanssa. Vihinen kävi kansakoulun ja kaksi luokkaa Jämsän yhteiskoulua ja Pohjois-Hämeen maamieskoulun. Hän työskenteli maanviljelijänä Mäntässä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 13. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin 3. marraskuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja vapautettiin sotapalveluksesta. Takasin Suomeen Vihinen palasi 24. maaliskuuta 1918 höyrylaiva S/S Arcturuksen toisella retkellä Vaasaan, mistä hänet komennettiin jefreitterinä sisällissotaa käyvään Valkoiseen Armeijaan ja sen 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Vihinen otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella, muun muassa Kuokkalassa ja Rajajoella. Sisällissodan jälkeen Vihinen palveli koulutusaliupseerina edelleen 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4 ja myöhemmin Tampereen rykmentti. Armeijasta hän erosi 3. huhtikuuta 1919 ja muutti Kangasalle jossa ryhtyi viljelemään vuokraamaansa Mutikan tilaa, jonka hän sitten myöhemmin lunasti itselleen kuten myös Keuruulla sijainneen Leinolan tilan ja vuonna 1936 hän hankki omistukseensa Kangasalla Kormun ja Vilppulassa Kettumäen tilat sekä vuonna 1941 Sillanpään tilan Ähtäristä. Talvisotaan Vihinen osallistui joukkueenjohtaja Jalkaväenkoulutuskeskus 3:ssa. Vihinen kävi Haminan taistelukoulun vuonna 1918. Hänet haudattiin Kangasalle. Ylennykset: Jefreitteri 26. maaliskuuta 1918, Aliupseeri 13. heinäkuuta 1918, Varavääpeli 12. elokuuta 1918, Vääpeli 3. syyskuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Johan (Janne) Edvard Vihu ent. Gröhn() oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Matti Viinamäki ja Leena Kaisa Luoma. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Johanna Harjun kanssa. Hän työskenteli työmiehenä Alajärvellä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 15. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin 29. marraskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja lähetettiin Altonan työosastoon. Altonasta hänet laskettiin siviilitöihin Saksaan 26. elokuuta 1917. Takaisin Suomeen hän palasi 29. marraskuuta 1918 ja ttyöskenteli sen jälkeen työmiehenä Alajärvellä. Talvisodan aikana Viinamäki toimi linnoitus- ja vartiopalveluksessa Taipaleenjoella ja jatkosodan aikana linnoitustöissä Itä-Karjalassa ja Äänislinnassa vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet kotiutettiin. Hänet haudattiin Alajärvelle. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Juho Viinikangas ja Greta Liisa Vähätörmälä. Viinikangas kävi kansakoulun ja työskenteli työmiehenä Kemissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 9. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin 11. lokakuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin Saksaan. Viinikangas palasi takaisin Suomeen 12. joulukuuta 1918 ja liittyi keväällä vuonna 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, millä retkellä hän kuoli Salmissa 17. huhtikuuta 1919. Hänet haudattiin Salmin hautausmaalle. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Gabriel Viitaharju


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Veijo Viitala


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Kaarlo Samuli Viitanen


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Lauri Abram Viitanen


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maalari Matti Viitanen ja Anna Emilia Grip. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1936 Hilja Johanna Syrjäsen kanssa. Viitanen kävi kansakoulun ja työskenteli maalarina Paavolassa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 12. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 21. toukokuuta 1916 ja lähetettiin edelleen Altonan työosastoon 15. marraskuuta 1916. Altonasta hänet laskettiin myöhemmin siviilitöihin Saksaan. Takaisin Suomeen Viitanen palasi sisällissodan jälkeen syyskuussa vuonna 1919 ja toimi sen jälkeen syksyllä 1919 Porajärven ja Klyyssinvaaran suojeIuskuntain järjestäjänä ja harjoituspäällikkönä. Hän oli 13. lokakuuta 1921 - 10. kesäkuuta 1922 välisen ajan Valtion lentokonetehtaan palveluksessa, jonka jälkeen hän työskenteli maalarina ja työnjohtajana sekä lyhyen ajan maalausliikkeen harjoittajana Helsingissä. Vuodesta 1936 alkaen hän toimi urakoitsijana Ylitorniolla, Ivalossa ja Petsamossa. Talvisodan aikana Viitanen toimi vartiotehtävissä Rovaniemellä ja myöhemmin Pioneerikoulutuskeskuksessa. Välirauhan ja jatkosodan aikana hän työskenteli maalarina ja tulkkina Crichton Vulcanin telakalla Turussa. Sotien jälkeen hän työskenteli maalarina ja työnjohtajana Valmet Oy:n telakalla Turussa aina vuoteen 1950 saakka, jonka jälkeen hän toimi urakoitsijana. Hänet haudattiin Turkuun.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Juho Viitanen ja Riika Kekola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Elsa Maria Olinin kanssa. Viitanen kävi kansakoulun ja työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Viitanen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan kuormastonjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa. Viitanen palveli sisällissodan jälkeen kuormastoaliupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, josta muodostettiin myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoona. Armeijasta hän erosi 16. helmikuuta 1919 ja työskenteli sen jälkeen vuosina 1919 - 1929 puutavara-alalla ja myöhemmin lämmittäjänä ja talonmiehenä Tampereella. Vuonna 1936 hän siirtyi Lielahteen J. V. Enqvist oy:n palvelukseen metsästyksen- ja kalastuksenvalvojaksi. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 1. toukokuuta 1918, Vääpeli 7. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Erkki Vilho Viitasalo


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Kaarlo Ilmari Viljanen


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Verner August Viklund myöh. Viikla


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen hilfsgruppenführer Saksan armeijassa. Hänen vanhempansa olivat suutari Abel Vikström ja Maria Lovisa Nord. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1910 Maria Paleniuksen kassa, josta hän erosi vuonna 1920 ja avioitui toisen kerran vuonna 1921 Lydia Jokisen kanssa. Vikström kävi kansakoulun ja työskenteli työmiehenä ja palosotilaana Helsingissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 1. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, mistä hän karkasi kesäkuun 25 päivän vastaisena yönä vuonna 1916 yhdessä gruppenführer Eino Oskari Tuomisen kanssa venäläisten puolelle. He paljastivat pataljoonan sijainnin rintamalla, jonka tiedon pohjalta Venäläiset kohdistivat pataljoonan asemiin tykistön rumputulen. Venäläiset passittivat hänet Pietariin Spalernajan vankilaan, mistä hän vapautui 12. maaliskuuta 1917 Venäjän vallankumouksen alettua ja matkusti Suomeen. Suomessa hän työskenteli sen jälkeen työmiehenä ja myllynhoitajana Viipurissa, Tuusulassa ja Helsingissä. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 1. maaliskuuta 1916.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (Käytti Saksassa peitenimeä Gustafsson), () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Kustaa Vilkman ja Edla Hietala. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 31. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Vilkman saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aliupseeriksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 10. huhtikuuta 1918 lähtien pataljoonan ase- ja ammusvaraston hoitajaksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Raudussa ja rajaseudulla. Vilkman palveli sisällissodan jälkeen koulutusaliupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Pohjolan jääkäripataljoonassa, josta muodostettiin myöhemmin Kajaanin sissipataljoona. Hän toimi pataljoonassa 4:nnen ja 24. tammikuuta 1919 alkaen 2. komppanian Vääpelinä. Hänet siirrettiin 1. helmikuuta 1923 alkaen Hyökkäysvaunurykmentin (myöhemmin Hyökkäysvaunupataljoona) 2. komppanian Vääpeliksi ja 1. marraskuuta 1928 alkaen Parolan leirivartijaksi. Armeijasta hän erosi 30. huhtikuuta 1929 ja työskenteli sen jälkeen Hämeenlinnassa kirvesmiehenä. Hän vaihtoi sukunimensä vuonna 1931 Vuolasvuoksi. Hänet haudattiin Hämeenlinnaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 25. huhtikuuta 1918, Vääpeli 7. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 2. lk. mitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Rikhard Vilkman


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (19. maaliskuuta 1889 Haapajärvi – 30. heinäkuuta 1926) oli suomalainen jääkäri. Hänen äitinsä oli Tilda Villman. Tämä haapajärvinenn työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 31. lokakuuta 1915, josta hänet laskettiin siviilitöihin 14. maaliskuuta 1916. Suomeen hän palasi kesäkuussa 1919 ja toimi sen jälkeen työmiehenä Haapajärvellä ja Åströmin nahkatehtaassa Oulussa ja Paavolassa. Villmanin hautapaikasta ei ole tietoa, mutta Haapajärvellä hänet on merkitty kuolleeksi Paavolassa. Häntä ei ole kuitenkaan koskaan julistettu virallisesti kuolleeksi. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Juho Albert Villman


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Sulo Emil Vireoja ent. Virén


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Frans Virkalevo ja Maria Sofia Mäikkölä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1931 Anna Kyllikki Jylhän kanssa. Virkalevo kävi kansakoulun ja työskenteli merimiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 24. syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet lähetettiin 19. lokakuuta 1916 sairaalahoitoon hänellä todetun keuhkovian vuoksi. Hänet siirrettiin 6. maaliskuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin 13. maaliskuuta 1917 alkaen siviilitöihin Saksaan. Hän työskenteli Saksassa merimiehenä kesän 1918 ja palasi sen jälkeen takaisin Suomeen ja viljeli sen jälkeen kotitilaansa Kauvatsalla. Vuonna 1920 hän sai töitä työnjohtajana W. Rosenlew & co:lta ja työskenteli yrityksessä vuoteen 1923 saakka. Myöhemmin hän siirtyi Turun voima oy:n palvelukseen korkeajännitejohtotöihin ja oli vuodesta 1925 alkaen johtomestarina Imatran voimalaitoksen palveluksessa. Hän toimi talvi- ja jatkosodan aikana paikallisissa kotirintamatehtävissä. Hänet haudattiin Imatralle. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 1. maaliskuuta 1916. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk; Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Väinö Fredrik Virkkunen ent. Snellman


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (11. kesäkuuta 1894 Muolaa - 21. marraskuuta 1957) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Vilhelm Virolainen ja Katri Moisander. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Hilja Paloposkin kanssa. Tämä kansakoulun käynyt maanviljelijä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 27. marraskuuta 1915 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse - joella ja Riianlahden rannikkoasemissa ja Schmardenin hyökkäykseen ja Aa - joen talvitaisteluihin. Pataljoonan kotiuttamisen aikana hän oli sairaalahoidossa, jonka johdosta hän palasi Suomeen vasta sisällissodan päättymisen jälkeen ja astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä 10. kesäkuuta 1918 ja hänet sijoitettiin 2. Jääkärirykmentin 9. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 12. heinäkuuta 1918 koulutusaliupseeriksi Pioneerikoulutuspataljoonan 3. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 27. huhtikuuta 1919 ja siirtyi viljelemän maata Muolaan Vesikkolaan. Talvisotaan hän osallistui linnoitustöissä Karjalankannaksella ja komppanianvääpelinä Pioneerikoulutuskeskuksessa ja Pioneeripataljoona 18:ssa. Talvisodan jälkeen hän toimi työmiehenä Lounaalla, josta hän siirtyi takaisin Muolaalle viljelijäksi. Sotien jälkeen hän osallistui siirtolaisväestön huoltotehtäviin Urjalassa vuoteen 1946 saakka, jonka jälkeen muutti Somerniemen Oinasjärvelle ja ryhtyi viljelemään maata. Somerniemellä hän kuului kunnanhallitukseen ja taksoituslautakuntaan sekä siirtoväen edustajana maanvuokrauslautakuntaan. Hänet haudattiin Somerniemelle. Ylennykset: Aliupseeri 10. kesäkuuta 1918, Kersantti 16. heinäkuuta 1918, Vääpeli 27. huhtikuuta 1919. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (10. helmikuuta 1882 Helsinki) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat muurari Anders Vilhelm ja Emilia Virolainen (Saksassa asianomaisen antama oma ilmoitus). Tämä kansakoulun käynyt helsinkiläinen kirjaltaja liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 27. marraskuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan pioneerikomppaniaan, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 19. tammikuuta 1916. Takaisin pioneerikomppaniaan hänet siirrettiin 21. heinäkuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahden rannikkoasemissa ja Scmardenissa sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Hän joutui 12. tammikuuta 1918 Libaun sotilassairaalaan ja jäi sinne pataljoonan lähtiessä kotimaahan. Hänen myöhemmistä elämänvaiheistaan ei ole tietoa.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat värjäri Ernst Fredrik Roos ja Mary Portin. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1914 Maria Amalia Rätylän kanssa, mutta hän kuoli jo seuraavana vuonna ja Virta avioitui toistamiseen vuonna 1928 Matilda Heinon kanssa. Virta kävi kansakoulun ja työskenteli puuseppänä Oulussa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 7. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin pataljoonan rintamakomennuksen jälkeen 10. heinäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Virta saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan kiväärinjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa. Virta palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti 3. Hän toimi rykmentissä varusmestarina ja komppanianvääpelinä 1. konekiväärikomppaniassa. Armeijasta hän erosi 16. helmikuuta 1919 ja työskenteli armeijasta erottuaan Oulun puuseppätehtaassa vuoteen 1927 saakka, jonka jälkeen hän siirtyi vanginvartijaksi ja nimitettiin 10. toukokuuta 1927 vanginvartijaksi Oulun lääninvankilaan. Hän toimi talvi- ja jatkosodan aikana ilmapuolustustehtävissä Oulun lääninvankilan alueella.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 9. heinäkuuta 1918, Vääpeli 8. elokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Emil Virtanen ent. Wagnström


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (20. joulukuuta 1885 Hartola – 30. heinäkuuta 1925) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Taavetti Virtanen ja Maria Juhontytär. Tämä kemiläinen työmies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 15. maaliskuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahden rannikkoasemissa ja Aa-joen talvitaisteluissa. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän osallistui taisteluihin Suomen sisällissodassa Raudussa ja rajaseudulla. Sisällissodan jälkeen hän palveli koulutusaliupseerina edellä mainitusta rykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:n 3. komppaniassa, jonka nimi muuttui myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoonaksi. Hänet siirrettiin 18. tammikuuta 1919 Viipurin rykmenttiin ja määrättiin koulutusaliupseeriksi 5. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 10. tammikuuta 1921 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä Kymintehtaalla, kunnes matkusti Pohjois-Amerikan Yhdysvaltoihin. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 25. huhtikuuta 1918, Vääpeli 7. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (19. tammikuuta 1896 Pori – 5. kesäkuuta 1919 Nurmoila) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Johannes Virtanen ja Emma Gustava Grönholm. Tämä kansakoulun käynyt merimies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 9. lokakuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahden rannikkoasemissa ja Aa-joen talvitaisteluissa. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan kuormastonjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonaan. Hän otti osaa Suomen sisällissodassa Tampereen saartoon sekä Aittolahden, Lyykylän, Mannikkalan ja Talin taisteluihin. Sisällissodan jälkeen hän palveli edelleen 3. Jääkärirykmentissä, jonka nimi myöhemmin muuttui Savon jääkärirykmentti n:o 3:ksi. Hän oli koulutusaliupseerina 6. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 16. helmikuuta 1919, liittyäkseen keväällä 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä toimi joukkueenjohtajana 2. pataljoonassa ja otti osaa mm. Kuksumäen, Santamäen, Tenhunselän ja Nurmoilan taisteluihin, missä kaatui 5. kesäkuuta 1919 ja haudattiin Porin kaupungin sankarihautaan. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 25. elokuuta 1917, Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 5. huhtikuuta 1918, Vääpeli 3. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Aunuksen muistomitali, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (2. syyskuuta 1893 Nurmes - 12. helmikuuta 1971) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat kelloseppä Kustaa Emil Virtanen ja Anna Henriikka Grönfors. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Aino Elviira Immosen kanssa. Virtanen kävi kaksi luokkaa Nurmeksen yhteiskoulua ja Ilmajoen kansanopiston. Tämä nurmeslainen kelloseppä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 26. tammikuuta 1916 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse - joella ja Riianlahden. Hänet lähetettiin 28. maaliskuuta 1917 Altonan työosastoon, mistä hänet laskettiin siviilitöihin. Takaisin Suomeen hän palasi 10. tammikuuta 1919 ja ryhtyi toimeen kelloseppänä Nurmeksessa. Hänet haudattiin Nurmekseen. Kunniamerkit: Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat torppari Mikko Herman Visamäki ja Tilda Kankaanpää. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Jenny Maria Rikalan kanssa. Visamäki kävi kaksi luokkaa kansakoulua ja työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 16. toukokuuta 1916, josta hänet siirrettiin 4. lokakuuta 1916 pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Visamäki saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi koulutusaliupseeriksi 2. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin ennen rintamalle lähtöä joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 14. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella. Visamäki palveli sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, josta hänet siirrettiin 12. heinäkuuta 1918 alkaen koulutusaliupseeriksi Pioneerikoulutuspataljoonan 1. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 15. helmikuuta 1919 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön, missä hänet sijoitettiin 1. maaliskuuta 1919 alkaen harjoituspäälliköksi Ikaalisten suojeluskuntaan. Ikaalisten suojeluskunnassa hän palveli 1. maaliskuuta 1920 saakka. Myöhemmin hän työskenteli maanviljelijänä Ikaalisissa.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 15. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Suojeluskuntain ansiomitali, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Gunnar Sanfrid Visapuu ent. Wikström


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (20. marraskuuta 1882 Sakkola – 12. lokakuuta 1938) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Yrjö Viskari ja Helena Tiinus. Hän kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Vuokselassa. Vuodet 1909–1914 hän vietti siirtolaisena Kanadassa. Hän liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 16. helmikuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahden rannikkoasemissa. Hänet siirrettiin 20. maaliskuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon hänen sairautensa takia, josta hänet palautettiin takaisin komppaniaansa 18. elokuuta 1917. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan kuormastonjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonaan, jonka riveissä otti osaa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa. Sisällissodan jälkeen hän palveli 3. komppanian vääpelinä edelleen 3. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muuttui ensin Savon jääkärirykmentiksi ja myöhemmin Uudenmaan rykmentiksi. Armeijasta hän erosi 1. huhtikuuta 1919 ja ryhtyi viljelemään maata Viipurin pitäjässä ja palveli aina vuoteen 1927 saakka, kunnes siirtyi siirtolaiseksi Kanadaan, mistä hän palasi vuonna 1929 Räisälään ja toimi siellä työmiehenä. Hän oli myös toiminut Vuokselan suojeluskunnan kasvatuspäällikkönä. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 2. toukokuuta 1918, Vääpeli 8. elokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: (6. marraskuuta 1888 Tervola – 7. tammikuuta 1935) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat räätäli Juho Vittaniemi ja Aleksandra Liimatta. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Julia Valleniuksen kanssa. Tämä kansakoulun käynyt tervolalainen työmies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 15. marraskuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahden rannikkoasemissa. Hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 10. joulukuuta 1916 ja edelleen takaisin komppaniaansa 20. toukokuuta 1917. Hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi). Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 varavääpeliksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueen varajohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, jonka riveissä hän otti osaa taisteluihin Lempäälässä ja Säiniöllä sekä Viipurissa. Sisällissodan jälkeen suoritetun uudelleenjärjestelyn yhteydessä hänet komennettiin Suomen valkoiseen kaartiin, missä hän oli komppanianvääpelinä ja koulutusaliupseerina 9. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 1. toukokuuta 1920 ja toimi sen jälkeen liikemiehenä Helsingissä, kunnes sai paikan vartiopoliisina Tasavallan presidentin linnassa 1. tammikuuta 1921 – 30. kesäkuuta 1922 väliseksi ajaksi. Helsingin keskusvankilan ylimääräisen vartijan paikan hän sai 1. toukokuuta 1923 ja oli tehtävässä 20. syyskuuta 1923 saakka ja uudelleen 1. huhtikuuta 1928 – 18. heinäkuuta 1928. Hän kuoli keuhkotautiin 7. tammikuuta 1935. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 19. syyskuuta 1917, Varavääpeli 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 15. heinäkuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: () oli suomalainen jääkäri Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Klemola ja Anna Eliaksentytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1915 Hilja Sofia Mäkisen kanssa. Voltti kävi kansakoulun ja työskenteli maanviljelijänä Alahärmässä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 5. tammikuuta 1916, josta hänet laskettiin siviilitöihin Saksaan jo 20. tammikuuta 1916. Saksasta hän palasi takaisin Suomeen sisällissodan loppuvaiheilla ja hän palveli hetken palattuaan lokakuussa 1918 Suomen valkoisessa kaartissa. Myöhemmin hän työskenteli jälkeen maanviljelijänä Alahärmässä, Jepualla ja vuodesta 1926 alkaen Ylivieskassa. Hänet on haudattu Ylivieskan uudelle eli Heikkilän hautausmaalle.


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Erik Björn Fredrik Voss


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Aksel Leonard Vuokko


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Gustaf Nikolai (Kustaa) Vuoksi


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Valter Henrik Rafael Vuoksi


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Reino Ilmari Vilhelminpoika Vuolle


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Aku Adam Vuontela ent. Welling


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Väinö Aleksanteri Vuori


title: Luettelo jääkäreistä V

text: Onni Vilhelm Vuorisalo