title: Halal

text: Halal-liha tulee teurastaa leikkaamalla eläimen kaulavaltimo auki terävällä veitsellä. Jotta liha olisi halal, tulee teurastajan olla muslimi. Muut eläimet eivät saa nähdä lajitoverinsa teurastusta, vaan teurastamisen on tapahduttava eri paikassa kuin teurastusta odottavat eläimet ovat. Eli siipikarjaakaan ei saa laittaa jaloista köytettynä liukuhihnalle, vaan lintu kerrallaan on otettava erilleen muista teurastettavaksi. Välittömästi sen jälkeen eläimen veri valutetaan ulos. Tällainen teurastustapa poistaa eläimen veren nopeasti sen elimistöstä, jolloin sen liha säilyy syömäkelpoisena. Perinteisessä halal-teurastuksessa eläimen pää käännetään teurastuksen ajaksi kohti Mekkaa ja teurastuksen aikana lausutaan rukous. Šaria-laki ei varsinaisesti kiellä eläimen tainnuttamista ennen teurastusta, mutta tainnutuskäytäntöä sovelletaan muslimiyhteisöissä vaihtelevasti. Eläimen teurastaminen ilman tainnutusta on kielletty Suomen eläinsuojelulaissa. Laissa sallitaan tähän kuitenkin poikkeuksena teurastus, jossa uskonnollisista syistä verenlasku aloitetaan yhtä aikaa tainnutuksen kanssa tarkastuseläinlääkärin läsnä ollessa. Suomessa eläimen tainnutus tehdään käyttäen pulttipistoolia (pultin isku päähän). Eviran sääntöjen mukaan pulttipistoolin käyttäminen on pelkkä tainnutusmenetelmä ja vaatii mahdollisimman pian kuoleman varmistavan menettelyn. Poikkeuskäytäntö on sallittu vain teurastamoissa, jolloin toimenpidettä valvoo teurastamon tarkastuseläinlääkäri.


title: Halal

text: Islamissa kiellettyjä ruokia ovat esimerkiksi:


title: Halal

text: Kaikkia näitä voi kuitenkin nauttia viimeisenä keinona hengenhädässä.


title: Shinai

text: Shinai () on harjoittelumiekka, jota käytetään pääasiassa kendossa.


title: Shinai

text: Shinai koostuu neljästä bambusäleestä, jotka on saatu halkaisemalla bambu pitkittäin. Nämä on liitetty yhteen nahkasuikaleilla (kärjessä eli "saki-gawa"ssa yksi ja kahvassa "tsuka-gawa"ssa toinen). Shinaissa on usein metallista tehty "chigiri", joka auttaa oikeassa asettumisessa. Shinaita pitää kasassa myös kärjestä kahvaan jännitetty siima eli "tsuru". Shinaita valmistetaan myös hiilikuidusta.Shinain huolto-ohjeita


title: Möllärimestarikilpailu

text: Möllärimestarikilpailu on Päätalo-instituutin vuosittain järjestämä kirjallisuuskilpailu, jossa palkitaan parhaat kilpailuun lähetetyt omakustanteet. Voittaja nimetään vuoden möllärimestariksi. Kilpailu on järjestetty vuodesta 1996 alkaen, ja tulokset julkistetaan Kalle Päätalo -seuran järjestämillä Päätalopäivillä. Kilpailun avulla pyritään lähinnä saamaan omakustanteille enemmän julkisuutta, lisäämään niiden arvostusta sekä kannustamaan kirjoittamiseen. Nimitys tulee Hermanni Päätalon käyttämästä romaania tai yleisemmin kaunokirjallista teosta tarkoittaneesta "mölläri"-nimityksestä.


title: Auto Bild Suomi

text:
Auto Bild Suomi on Suomen useimmin ilmestyvä autolehti. Julkaisu pohjautuu Euroopan suurimpaan autolehteen, saksalaiseen Auto Bildiin, mutta se ei kuitenkaan ole saksankielisen lehden suomennettu versio, vaan lehdellä on oma suomalainen toimitus, joka tuottaa Auto Bildin muiden eurooppalaisten versioiden kanssa yhteisen aineiston lisäksi myös Suomen oloihin sopivaa maakohtaista sisältöä.
Auto Bild Suomi ilmestyy 16 kertaa vuodessa, ja sitä kustantaa Fokus Media. Lehden vastaava päätoimittaja on Jarmo Markkanen, joka on myös saman yhtiön harrasteautolehtien V8-Magazinen ja GTi-Magazinen päätoimittaja.


title: Auto Bild Suomi

text: Auto Bild Suomen levikki vuonna 2013 oli 45 623 (LT 2013).


title: Auto Bild Suomi

text: Auto Bild Suomi on suomalaisen autoilijan hyötylehti, joka kertoo tuoreimmat autouutiset joka toinen viikko. Auto Bild Suomi kertoo tarjoavansa luotettavaa testitietoa sekä ajankohtaista asiaa, vinkkejä ja neuvoja auton hankintaan ja käyttöön.


title: Lävistäjä

text: Lävistäjä tai diagonaali voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Patriot Act

text:
Patriot Act eli The Uniting and Strengthening America by Providing Appropriate Tools Required to Intercept and Obstruct Terrorism Act of 2001 on Yhdysvaltojen laki, joka säädettiin 45 päivän kuluttua syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen. Se laajensi Yhdysvaltain viranomaisten valtuuksia taistella terrorismia vastaan sekä kotimaassa että ulkomailla.
Osa lain määräyksistä tuli pysyvästi voimaan, osa taas täytyy uudistaa tietyin väliajoin, koska huolena oli, että määräykset loukkaavat yksityisyydensuojaa.


title: Patriot Act

text: Laki hyväksyttiin senaatissa äänin 98–1 ja edustajainhuoneessa 357–66. Yhdysvaltain presidentti George W. Bush allekirjoitti esityksen laiksi 26. lokakuuta 2001.


title: Patriot Act

text:
Toukokuussa 2011 presidentti Barack Obama jatkoi lain voimassaoloaikaa neljällä vuodella, muutamia minuutteja ennen kuin se ehti raueta.
Lain soveltaminen käytäntöön pidetään pääosin salassa. Muutamat senaatin tiedustelukomitean jäsenet ovat varoittaneet että yleisö ei pitäisi hallituksen tulkinnasta ja lain soveltamisesta, jos siitä tiedettäisiin.


title: Patriot Act

text: Laki antaa viranomaisille luvan saada tietoja kirjastoista lainatuista ja kirjakauppiailta ostetuista kirjoista sekä Internetin käytöstä.


title: Bavel-kausi

text: Bavel-kausi tai Bavel-kompleksi () oli pleistoseenin ajanjakso Luoteis-Euroopassa 1,07-0,85 miljoonaa vuotta sitten. Se oli varhaispleistoseenin vaihe, jolloin ensimmäiset suuret, hyvin kylmät 100 000 vuotta kestävät jääkausijaksot alkoivat 0,97 miljoonaa vuotta sitten. Kauden lopussa Dorst-jäätiköityminen levitti jäätikön laajalle. Kauden alkupuolella lämpimällä Bavel-interglasiaalilla Pohjois-Saksan ja Alankomaiden tasalla kasvoi vielä hemlokkia ("Tsuga").


title: Bavel-kausi

text: Kaudella kehiin ilmestyi alkukarhu "Ursus deningeri" noin miljoona vuotta sitten, aromammutti ("Mammuthus trogontherii") ja mäyrä ("Meles meles") sekä täplähyeena ("Crocuta crocuta"). Norsulaji "Elephas antiquus" ilmestyi noin miljoona vuotta sitten.


title: Bavel-kausi

text: Bavel-kautta edelsi Menap-jääkausi. Kauden jälkeen tuli ilmastoltaan hyvin vaihteleva Cromer-kausi jonka aloitti lämmin Cromer-kauden interglasiaali I.


title: Bavel-kausi

text: Bavel-kautta vastaa Ukrainan Shirokino loppuvaihetta lukuun ottamatta, Valko-Venäjän Rogachev sen 3. kautta lukuun ottamatta sekä Puolan Podlas (Pre-Augustow ja Augustow muttei Augustow 2). Merenpohjan kerrostumissa Bavel vastaa happi-isotooppivaiheita MIS31 - MIS22. Bavel-ajanjaksoon osuu Cromerin metsämuodostuma ja tällä kaudella vallitsi Bihari-nisäkäsfauna.


title: Bavel-kausi

text: Kauden aloitti lämmin Bavel-interglasiaali, joka osui paleomagneettisen Jaramillo-tapahtuman aikaan. Jaramillo oli 0,99-1,07 miljoonaa vuotta sitten, tuolloin Maan magneettikenttä oli väliaikaisesti nykyisen suuntainen. Interglasiaali oli sama kuin MIS 27. Kaudella vaelsi pieniä nisäkkäitä Euraasiasta Länsi-Eurooppaan, mm. hiiriä.. Tämä lienee ollut viimeinen kausi, jolloin Pohjois-Saksassa kasvoi hemlokkia ("Tsuga"), johon liittyivät myös valkopyökit ("Carpinus") ja pihdat ("Abies"). Ilmasto lämpeni vaiheen alussa ja viileni loppua kohti. Kauden lopuilla Pohjois-Saksassa kasvoi lähinnä kuusta ja mäntyä. Seuraavassa kylmässä Linge-vaiheessa kasvillisuus oli vaihtunut ruohomaisiin kasveihin, mäntyyn, koivuun ja katajaan, ja lämpötila suunnilleen sama kuin Veikselin kylmässä vaiheessa..


title: Bavel-kausi

text:
Bavel-kauden lopussa ollut Dorst-jääkausi oli ensimmäinen hyvin kylmä ja pitkä pleistoseenin jääkausijakso pohjoisella pallonpuoliskolla, noin 0,92 - 0,85 miljoonaa vuotta sitten, se aloitti pitkät suurjäätiköitymiset. Se alkoi happi-isotooppivaiheessa MIS 24 ja huipentui hyvin kylmään vaiheeseen MIS 22. Se oli ilmeisesti sama kuin Amerikan Pre-Illinois G-jääkausi tai Euroopan "Jäätikkö G10". Kaudella MIS 24 ajelehti noin 900 tuhatta vuotta sitten Atlantilla runsaasti jäätä.
Kylmässä vaiheessa Alankomaiden lämpimimmän kuukauden keskilämpötila laski noin +10 °C:hen ja lämpimänä se oli noin 17 °C. Alankomaiden ja Pohjois-Saksan tasalla kasvoi ruohomaista kasvillisuutta ja oli kylmää


title: Lok Nayak Jayaprakashin lentoasema

text: Lok Nayak Jayaprakashin lentoasema (tai Patnan lentoasema sijaitsee Patnan kaupungissa Biharin osavaltiossa Intiassa. Lentoaseman ylläpitäjä Airports Authority of India on luokitellut sen rajoitetuksi kansainväliseksi lentoasemaksi.


title: Lok Nayak Jayaprakashin lentoasema

text: Lentoaseman kautta kulki noin kolme miljoonaa matkustajaa huhtikuun 2017 ja maaliskuun 2018 välisenä aikana.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: III/JR 37 eli Jalkaväkirykmentti 37:n kolmas pataljoona oli talvisodan numeroinniltaan ehkä erikoisin yksikkö. Alun perin III/JR 37 perustettiin Sortavalan pohjoispuolisten pitäjien reserviläisistä siten, että yksikkö oli keskitettynä tulevalle toiminta-alueelleen jo ns. suojajoukkovaiheessa ennen YH:n julistamista. Sittemmin pataljoona nimettiin uudelleen Er.P 112:ksi, joka myöhemmin jälleen vaihtui alkuperäiseksi pataljoonanumeroksi ja sen jälkeen palasi takaisin uuteen numerointiin.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: Tämä artikkeli käsittelee varsinaisena III/JR 37:nä pidettävää yksikköä, joka perustettiin Mikkelissa YH:n julistamisen jälkeen korvaamaan JR 37:stä "puuttuvaa" pataljoonaa eli Ryhmä Talvelaan liitettyä Er.P 112:ta.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: III/JR 37 pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: kapteeni Aarre Karhama JR 37:n muiden osien ja esikunnan saavuttua tulevalle toiminta-alueelleen (22.10.1939 mennessä) alistus päättyi ja III/JR 37 toimi täst'edes oman rykmenttinsä alaisuudessa sodan alkuvaiheisiin asti. Tämän jälkeen pataljoona oli tilapäisesti alistettuna useallekin eri tilapäisorganisaatiolle.


title: III/JR 37 (talvisota)

text:
3.12.1939 iltapäivällä III/JR 37 sai tehtäväkseen edetä Uusikylästä kohti Tulemajoki-linjaa, josta suomalaisjoukot olivat irtaantuneet virheellisen saarrostusmahdollisuudesta kertovan ilmoituksen vuoksi. Tavoitteena oli saada mainittu linja uudelleen suomalaisjoukkojen hallintaan.
III/JR 37 sai tulikasteensa hyökätessään mainittuna päivänä Jaamalaisen kylän eteläpuolelle. Hyökkäys epäonnistui. Yleistilanteen johdosta IV Armeijakunnan esikunta päätti muiden alueella olevien joukkojen vetäytymisestä taemmalle Uuksunjoki-linjalle. Pataljoona jäi kuitenkin viivyttämään vihollisjoukkoja. Sotatieteen laitos: "Talvisodan historia" osa 3 s.29


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 4.12.1939 aamulla puna-armeijan 168.Divisioonan kärkijoukot saivat kosketuksen III/JR 37 joukkoihin Jaamalaisissa, jossa alkoi taistelu. Iltapäivällä vihollisjoukot aloittivat saarrostamiseen tähtäävään puolustusaseman kierron sen pohjoispuolitse. III/JR 37 irtautui asemastaan ja vetäytyi Uuksunjoki-linjan yli ilman kosketusta neuvostojoukkoihin.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 5.-8.12.1939 välisenä aikana taisteltiin Uuksujoki-linjasta. III/JR 37 oli alkuun reservinä, mutta osallistui myös taisteluihin. 8.12.1939 linjasta oli kuitenkin luovuttava.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 9.-11.1.1939 välisenä aikana III/JR 37 vetäytyi ajoittain viivytystaisteluita käyden Lemetin ja Ruhtinaanmäen kautta Syskyjärvelle IV Armeijakunnan uudelle puolustuslinjalle.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 11.12.1939 III/JR 37 oli Syskyjärven-lohkolla sen reservinä.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 12.12.1939 III/JR 37 kuului Ryhmä Oinakseen. Mainittuna päivänä puna-armeijan joukot olivat edenneet IV Armeijakunnan puolustuslinjalle myös Syskyjärven alueella. Alueella käytiin ankaria taisteluita, joihin myös reservinä ollut III/JR 37 joutui osallistumaan tehden vastahyökkäyksen Sulkulammen alueella asemiin tunkeutuneiden vihollisjoukkojen lyömiseksi.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 13.12.1939 Ryhmä Oinaan puolustustaistelut jatkuivat.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 14.12.1939 Ryhmä Oinas hyökkäsi kohti etelässä olevaa Ruhtinaanmäkeä tukeakseen idästä tehtyä varsinaista iskua. Hyökkäys ei tuottanut tulosta. III/JR 37 osallistui mainittuun hyökkykseen. Hyökkäyksen kuivuttua kokoon III/JR 37 jäi rintamavastuuseen Syskyjärven länsipuolelle.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 16.-19.12.1939 III/JR 37 oli rintamassa muiden pataljoonien hyökkäillessä kohti Ruhtinaanmäkeä idästä ja pohjoisesta.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 22.12.1939 III/JR 37 (pl. yksi komppania) irrotettiin lepoon. 7./JR 37 jäi II/JR 38:lle alistettuna rintamaan.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: Vaikka Syskyjärven alueella tehdyt vastahyökkäykset eivät johtaneetkaan alueella olevan vihollisen JR 208:n lyömiseen oli niillä kuitenkin se seuraus, että myös neuvostojoukkojen suurimmat hyökkäyshalut alkoivat taittua ja ne alkoivatkin kaivautua puolustusasemiin.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: Joulun seutu oli alueella sangen rauhallinen.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 26.12.1939 antoi IV Armeijakunnan esikunta määräyksen valmistautua erillisellä käskyllä aloitettavaan hyökkäykseen Syskyjärven länsipuolitse kohti Mitroa.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 27.-28.12.1939 käytettiin valmistautumiseen. Näinä päivinä IV Armeijakunnan joukot (lähinnä JR 36 yritti idempänä katkaista vihollisen 18.Divisioonan huoltotien.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 29.12.1939 aamulla hyökkäsi III/JR 37 käskyn mukaisesti Jänismäestä kohti Ruhtinaanmäkeä. Edettävää matkaa olisi ollut vajaa kilometri, mutta neuvostojoukkojen ankaran vastarinnan vuoksi hyökkäys tyrehtyi lähes alkuunsa (joukot etenivät vain noin 300 metriä). Naapuriyksiköiden alueella saavutettiin myös vähäistä menestystä.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 30.12.1939 III/JR 37 sai lähinnä sitomistehtävän vastahyökkäyksen painopisteen ollessa muualla. Muuallakaan ei saavutettu mainittavaa menestystä lähinnä vähäisen valmistautumisajan ja osin siitäkin johtuneen väsymyksen vuoksi. IV Armeijakunnan esikunta määräsi hyökkäyksen keskeytettäväksi.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 31.12.1939 II/JR 37 hyökkäsi yhdessä 7./JR 37:n kanssa Syskyänjoen itäpuolitse etelää kohti ilman menestystä.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 1.1.1940 Osasto Patojärvi (7./JR 37 ja 4./JR 38) hyökkäsi Ruhtinaanmäen länsipuolelta ja pääsikin etenemään R:mäki - Juttuselkä tielle. Muu osa pataljoonasta edelleen rintamavastuussa Ruhtimaanmäen pohjoispuolella.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 2.1.1940 Ryhmä Oinas sai iltayöstä käskyn sitoa alueellaan olevat vihollisjoukot aktiivisela toiminnallaan. Samanaikaisesti yritettiin jälleen pohjoisesta hyökäten ja idästä kiertäen vallata R:mäen tienhaaraa. Eri suunnista edenneet joukot pääsivätkin kosketukseen toistensa kanssa ja näin vihollisjoukot olivat käytännössä saarroksissa.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 3.1.1940 mennessä III/JR 37 oli päässyt etenemään vielä parisen sataa metriä aivan Ruhtinaanmäen kyläaukean laitaan.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 4.-6.1.1940 IV Armeijakunnan joukot käyttivät uuteen vastahyökkäykseen valmistautumiseen ja joukkojen uudelleenryhmittämiseen. III/JR 37 alistettiin Tst.Os Mehiläiselle, jonka reserviksi pataljoona siirtyi.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: 6.1.1940 aloitetun IV Armeijakunnan vastahyökkäyksen alkaessa III/JR 37 kuului Tst.Os. Mehiläiseen, jonka reservinä se oli.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: Pataljoona vetäytyi koko muun IV Armeijakunnan mukana uudelle valtakunnanrajalle tehdyn rauhansopimuksen mukaisesti 15. maaliskuuta klo 10 ja 25. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään 7 kilometriä vuorokaudessa.


title: III/JR 37 (talvisota)

text: Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin mm. maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta vaan lomauttamisesta, jotta miehien nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.


title: Martín Méndez

text: Martín Méndez (s. 6. huhtikuuta 1978 Uruguay) on ruotsalaisen progressiivisen metalliyhtye Opethin basisti. Hän on kuulunut uransa aikana myös muihin, selvästi pienempiin yhtyeisiin, kuten Fifth to Infinity, Proxima, Vinterkrig ja Requiem Aeternam. Hänen ystävänsä sekä entinen Opethin rumpali Martin Lopez oli myös mukana joidenkin näiden yhtyeiden kokoonpanossa.


title: Martín Méndez

text: Méndez käyttää soittaessaan Fenderin bassoja sekä Ampegin vahvistimia ja kaappeja.


title: Martín Méndez

text: Méndez siirtyi Opethiin vuonna 1997 korvatakseen siinä edeltäjänsä, yhtyeen laulaja-kitaristi Mikael Åkerfeldtin erottaman Johan DeFarfallan. Opeth oli ennen hänen liittymistään ehtinyt julkaista kaksi albumia, "Orchidin" (1995) ja "Morningrisen" (1996). Yhtyeen jäsenet olivat epäileväisiä Méndezin palkkaamisesta, koska he pelkäsivät sen johtavan yhtyeen jakautumista eri leireihin. Méndezin ystävä Martin Lopez oli nimittäin juuri ennen häntä liittynyt Opethiin rumpaliksi, ja Åkerfeldt sekä toinen kitaristi Peter Lindgren pelkäsivät yhtyeen jakautuvan kahtia, koska heillä kahdella oli takanaan pitkä yhteistyö yhtyeensä kanssa, kuten oli myös Mendezillä ja Lopezilla omien vanhojen yhtyeidensä kanssa. Méndez kuitenkin päätettiin palkata Opethiin.


title: Martín Méndez

text: Vaikka Méndez oli jo mukana yhtyeessä nauhoitusten aikaan, hän ei soita yhtyeen kolmannella albumilla "My Arms, Your Hearsella" (1997), koska hän ei ehtinyt opetella kaikkia albumin bassolinjoja ennen sen nauhoituksia. Tästä syystä Mikael Åkerfeldt on soittanut kaikki levyn bassokuviot. Ensimmäinen albumi, jossa Méndez soittaa, on vuonna 1999 julkaistu "Still Life".


title: Martín Méndez

text: Opeth


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalainen Osakunta (EPO) syntyi vuonna 1908 vanhan Pohjalaisen Osakunnan jakauduttua vuonna 1907 kahtia Etelä- ja Pohjois-Pohjalaiseen osakuntaan ja ruotsinkielisen Vasa nationin irrottauduttua seuraavana vuonna EPO:sta omaksi osakunnakseen. Nimestään poiketen kanta-alueena ovat Etelä-Pohjanmaan maakunnan lisäksi Keski-Pohjanmaa ja Rannikko-Pohjanmaa eli lähes sama kuin Pohjanmaan historiallisen maakunnan lounaisosa. Osakunnan varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä yliopiston kirjoissa oleva opiskelija, jolla on maakunnallisia tai sukulaissiteitä osakuntaan, tai joka muuten osoittaa kiinnostusta osakunnan kanta-aluetta kohtaan. Muun korkeakoulun kuin Helsingin yliopiston opiskelija voidaan samoilla ehdoilla valita ulkojäseneksi.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnan tilat ovat pohjalaisosakuntien yhteisesti omistamassa Ostrobotnia-talossa (tuttavallisemmin "Bottalla"), joka valmistui vuonna 1912.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Vaikka nykyiset pohjalaiset osakunnat on perustettu vasta 1900-luvun alkupuolella, pohjalaisten osakuntien historian katostaan ulottuvan aina vuoteen 1643 Turun Akatemian aikoihin. Tällöin perustettiin yhteispohjalainen Pohjalainen Osakunta (Natio Ostrobotniensis). Osakunnan inspehtorina ja kuraattorina toimi muun muassa Henrik Gabriel Porthan, jonka kunniaksi vietetään edelleen vuosittaista yhteispohjalaista Porthan-juhlaa.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Turun Akatemian palon jälkeen vuonna 1828 pohjalaisosakunta muutti Helsinkiin. Osakunnan sisäisten riitaisuuksien takia se jakautui vuonna 1907 kahtia ja vuotta myöhemmin vielä uudestaan. Nykyisin saman katon alla toimivat tiiviissä yhteistyössä kolme pohjalaista osakuntaa, Etelä-Pohjalainen ja Pohjois-Pohjalainen Osakunta sekä Vasa Nation.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Ostrobotnia-talon valmistuttua vuonna 1912 rakennuksen katutasolta on vuokrattu tiloja mm. ravintoloille, mistä osakunnat ovat saaneet taloudellista voittoa.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Vuonna 1914 Ostrobotnian tiloissa pidettiin jääkäriliikkeen perustanut kokous, johon osallistui aktiiveja useista osakunnista. Nykyisin kyseisen huoneen nimi onkin Jääkärihuone.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Etelä-Pohjalaisen Osakunnan perinteisiä juhlia ovat erilaiset pöytäjuhlat, maaliskuussa pidettävä vuosijuhla, syksyllä pidettävä sadonkorjuujuhla parttenkoliaaset, vuoden alun virkailijavaihtokaronkka, nuorsenioripäivälliset, stipendiaattipäivälliset, kevään hiirenkorvajuhla, itsenäisyyspäivän juhla, joulupäivälliset sekä yhteispohjalainen Porthan-juhla. Näissä juhlissa osakuntalaiset perinteisesti laulavat paljon.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnan tunnuksista näkyvin ja arvokkain on osakunnan lippu. Lippua käytetään yleensä osakunnan ja yliopiston virallisissa tilaisuuksissa sekä kunnianosoituksissa, ja siihen suhtaudutaan yhtä kunnioittavasti kuin muihinkin virallisiin lippuihin. Etelä-Pohjalaisen Osakunnan lipussa on valkoinen pohjaväri. Keskellä on Pohjanmaan vanhan maakunnan historiallinen vaakuna, jota ympäröivät tähkäseppele, kauran korret ja tähkät. Keskustakuvion molemmin puolin kulkevat kultaiset aaltoviivat, ja lipun kärkikoristeena on kirves.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Etelä-Pohjalaisen Osakunnan osakuntanauha on väriltään vaaleansini-valko-vaaleansininen. Osakuntanauhaa käytetään osakuntien juhlissa ja muissa akateemisissa juhlatilaisuuksissa.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnassa aktiivisesti toimiville jäsenille voidaan myöntää osakunnan kunnia-, ansio- tai harrastusmerkki.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: EPO järjestää jäsenilleen toimintaa raskaan opiskeluelämän vastapainoksi. Useimmiten tapahtumat järjestetään Ostrobotnia-talolla. Tapahtumien järjestäminen perustuu suurelta osien vapaaehtoisten virkailijoiden tekemään työhön.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Etelä-Pohjalaisessa Osakunnassa toimii aktiivinen käsityökerho, Kapaloseura.


title: Etelä-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnalla on myös muiden pohjalaisosakuntien kanssa useita yleispohjalaisia kerhoja:Lisäksi osakunnalla on 4 valiokuntaa. Ne tukevat osakunnan perustoimintoja:


title: William McCrum

text:
William McCrum oli pohjoisirlantilainen pellavakankaan tuottaja ja urheilija. Erityisesti hänet tunnetaan jalkapallon rangaistuspotkun keksijänä. McCrum asui Milfordin kaupungissa ja oli mukana monen urheiluseuran toiminnassa. Hän muun muassa pelasi useita vuosia maalivahtina Milford Everton FC -joukkueessa.
Hän kuoli pitkän sairauden jälkeen joulukuussa 1932.


title: William McCrum

text: Pohjois-Irlannin jalkapalloliiton jäsenenä McCrum esitti ajatuksen rangaistuspotkusta. Tarkoituksena oli vähentää puolustajien sääntöjen vastaisia yrityksiä estää maalintekoa. Pohjoisirlantilaiset esittivät McCrumin sääntöehdotuksen kesäkuussa 1890 International Football Association Boardille (IFAB).


title: William McCrum

text:
Alkuperäinen sääntöehdotus (vapaasti suomennettuna) oli: "Jos kuka tahansa pelaaja tarkoituksellisesti kaataa vastapuolen pelaajan tai estää tätä taikka tahallaan koskettaa palloa kädellä enintään kahdentoista jaardin päässä omasta maaliviivastaan, erotuomarin tulee pyynnöstä tuomita vastapuolelle rangaistuspotku suoritettavaksi mistä tahansa kohdasta 12 jaardin päästä maaliviivasta seuraavin ehdoin: Kaikkien pelaajien, lukuun ottamatta rangaistuspotkun suorittavaa pelaajaa ja maalivahtia, tulee seisoa pallon takana ja vähintään kuuden jaardin päässä siitä; pallo on pelissä, kun potku suoritetaan. Maali voidaan tehdä rangaistuspotkulla."
Ehdotus hyväksyttiin vuoden väittelyn ja keskustelun jälkeen 2. kesäkuuta 1891.


title: Verenvuoto

text: Verenvuoto on verenhukkaa verenkierrosta. Verenvuotoa voi tapahtua sisäisesti, jolloin verisuonista tai elimistä vuotaa verta kehon sisällä tai ulkoisesti joko luonnollisen aukon, kuten vaginan tai suun, tai ihoon tulleen haavan kautta.


title: Verenvuoto

text: Verenvuodon tyrehdyttäminen on osa haavojen hoitoa. Ensiapuna runsaasti vuotaviin haavoihin suositellaan verenvuodon tyrehdyttämistä painamalla vuotokohtaa sormilla, minkä jälkeen vuotokohtaan sidotaan paineside.


title: Svenska kulturfonden

text: Svenska kulturfonden on suomalainen säätiö, jonka tarkoitus on tukea suomenruotsalaista kulttuuria ja koulutusta, ruotsin kieltä sekä suomenruotsalaista toimintaa Suomessa. Säätiön virallinen nimi on Stiftelsen för utbildning och kultur på svenska i Finland sr.


title: Svenska kulturfonden

text: Svenska kulturfonden perustettiin vuonna 1908. Nykyään siihen kuuluu yli 480 rahastoa. Vuosittain hakemuksia saapuu n. 8 000 kpl. Vuonna 2017 jaettiin varoja kaikkiaan noin 37 milj. €. .


title: Svenska kulturfonden

text: Svenska kulturfondenin omistaja on Svenska litteratursällskapet i Finland.


title: Svenska kulturfonden

text: Säätiön hallituksen ja valtuuskunnan jäsenet valitsee Ruotsalainen Kansanpuolue. Vuosina 2018 säätiötä johtaa Sören Lillkung.


title: Svenska kulturfonden

text: Vuonna 2010 Svenska Kulturfonden perusti 30 miljoonan euron rahaston avustamaan Ruotsalaisen kansanpuoluetta.


title: Svenska kulturfonden

text: Suurimmat rahoituksen saajat vuonna 2017:Vuonna 2017 alueelliseen kehittämiseen jaettiin kaikkiaan 3,5 milj euroa. Tuki jakaantui seuraavasti:Vuonna 2017 suomenruotsalainen fantasiakirjailija ja freelance-toimittaja Maria Turtschaninoff sai suurimman yksittäisen palkinnon 20.000 eur. Muita palkinnon saajia olivat:


title: 2D-grafiikka

text: 2D-grafiikalla (engl. 2-dimensional) tarkoitetaan kaksiulotteista digitaalista kuvaa tai tekstiä, sekä niiden tuottamiseen tarkoitettua tekniikkaa. 2D-grafiikka sisältää kaksi ulottuvuutta, eli pituuden ja leveyden. Yleisimpiä esimerkkejä 2D-kuvasta ovat tietokoneen kuvaruudulla näkyvä kuva ja paperille tulostettu teksti. Myös 3D-grafiikka joudutaan muuttamaan 2D-kuvaksi, jotta se voidaan esittää kuvaruudulla. Tätä kutsutaan kuvan renderoinniksi.


title: 2D-grafiikka

text: 2D-grafiikkaa käytetään yleensä perinteisiin julkaisutapoihin liittyvissä tekniikoissa, kuten tulostamisessa ja piirtämisessä, esimerkiksi kartografiassa, typografiassa, teknisessä piirustuksessa ja mainonnassa. Tunnetuimpia sovelluksia 2D-grafiikan kehityksessä ovat olleet muun muassa PostScript ja X Window System.


title: Euroopan unionin puheenjohtajuus

text: EU-puheenjohtajuus eli Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuus on Euroopan unionin jäsenmaan velvollisuus.


title: Euroopan unionin puheenjohtajuus

text: Kukin EU-maa on vuorollaan kuuden kuukauden ajan (1. tammikuuta – 30. kesäkuuta tai 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta) EU:n puheenjohtajamaana. Puheenjohtajavaltion ministeri johtaa puhetta ministerineuvoston kokouksissa ja valmistelee viranhaltijoidensa avulla kokousten työjärjestyksen.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Salpausselän hyppyrimäet on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Lahdessa, Lahden urheilukeskuksessa.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Hyppyrimäkien kriittiset pisteet ovat nykyään K116 metriä HS130 metriä, K90 metriä HS100 metriä ja K64 metriä HS70 metriä. Lisäksi Lahden urheilukeskuksen alueella sijaitsevat Karpalon hyppyrimäet, joiden kriittiset pisteet ovat K38 metriä, K25 metriä, K15 metriä, K8 metriä ja K6 metriä.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Vuonna 1923 ensimmäisiä Salpausselän kisoja varten rakennettiin K40-hyppyrimäki. Siitä hyppyrimäestä hypättiin vuoden 1926 MM-kilpailut. Seuraavia vuoden 1938 MM-kilpailuita varten hyppyrimäki ja katsomo suurennettiin ja mäkihyppykilpailua seurasi 100 000 katsojaa.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Seuraava remontti oli vuonna 1957 vuoden 1958 MM-kilpailuita varten. Vuonna 1964 Salpausselän kisojen yhteydessä järjestettiin ensimmäinen mäkihypyn joukkuekilpailu, jonka voitti Itä-Saksan joukkue.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Vuonna 1970 alkoi kokonaan uuden kolmen hyppyrimäen muodostaman mäkihyppystadionin rakentaminen nykyiselle paikalleen. Ensimmäisenä niistä rakennettiin korkein, Lahden suurmäki, korvaamaan entistä stadionille ulottunutta puista suurmäkeä. Betoninen suurmäki valmistui vuonna 1972. Se sai Vuoden betonirakenteen palkinnon 1971. Suurmäen suunnittelivat arkkitehdit Sulo Järvinen ja Erik Liljeblad, sekä DI Pertti Piirto.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Mäkihyppystadion avajaisia vietettiin vuonna 1977 ja seuraavana vuonna järjestettiin MM-kilpailut. MM-kilpailuissa K-pisteet sijaitsivat 90 metrissä ja 70 metrissä. MM-kilpailuiden jälkeen K-pisteet siirrettiin 113 metriin ja 88 metriin. Mäkihypyn maailmancupin alusta alkaen Salpausselällä on hypätty vuosittain maailmancupin osakilpailuita, poikkeuksena MM-kilpailu vuodet. Vuonna 1985 hyppyrimäet remontoitiin vuoden 1989 MM-kilpailuita varten K114 ja K90 kokoisiksi. Vuoden 2001 MM-kilpailuita varten suurmäen K-pistettä siirrettiin 116 metriin.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Vuoden 2017 MM-kilpailuita varten suur- ja normaalimäki remontoitiin nykyajan vaatimuksien tasolle. Keskimmäisen hyppyrimäen, eli normaalimäen saneeraus alkoi keväällä 2013 ja ensimmäiset hypyt hypättiin 4. joulukuuta 2013. Saneerauksen yhteydessä muun muassa rakennettiin nykyvaatimuksien mukainen jäädytettävä jäälatu, torniin hissi ja hyppääjälämpiö, sekä loivennettiin vauhtimäkeä ja alastulorinnettä, jonka seurauksena HS-piste siirtyi 97 metristä 100 metriin. Suurmäen saneeraus alkoi toukokuussa 2015 ja se valmistui joulukuussa 2015. Saneerauksen yhteydessä muun muassa tuomaritorni uusittiin kokonaan.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Suurmäen tornissa on kesäisin yleisölle avoin näköalapaikka ja alastulorinteen notkossa toimii kesäisin Lahden maauimala. Lahden Salpausselkä sijaitsee uloimmalla kolmesta geologisesta salpausselkämuodostelmasta.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Mäkihypyn maailmanmestaruuden vuonna 1926 voitti norjalainen Jacob Tullin Thams, vuonna 1938 norjalainen Asbjørn Ruud ja vuonna 1958 suomalainen Juhani Kärkinen.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: MM-kilpailuissa 1978 suurmäen maailmanmestaruuden voitti suomalainen Tapio Räisänen ja normaalimäen maailmanmestaruuden voitti itäsaksalainen Matthias Buse.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: MM-kilpailuissa 1989 suurmäen maailmanmestaruuden voitti suomalainen Jari Puikkonen, suurmäen joukkuekilpailun voitti Suomi joukkueella Ari-Pekka Nikkola, Jari Puikkonen, Matti Nykänen ja Risto Laakkonen ja normaalimäen maailmanmestaruuden voitti itäsaksalainen Jens Weißflog.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: MM-kilpailuissa 2001 suurmäen maailmanmestaruuden voitti saksalainen Martin Schmitt, suurmäen joukkuekilpailun voitti Saksa joukkueella Sven Hannawald, Michael Uhrmann, Alexander Herr ja Martin Schmitt, normaalimäen maailmanmestaruuden voitti puolalainen Adam Małysz ja normaalimäen joukkuekilpailun voitti Itävalta joukkueella Wolfgang Loitzl, Andreas Goldberger, Stefan Horngacher ja Martin Höllwarth.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: MM-kilpailuissa 2017 suurmäen maailmanmestaruuden voitti itävaltalainen Stefan Kraft, suurmäen joukkuekilpailun voitti Puola joukkueella Piotr Żyła, Dawid Kubacki, Maciej Kot ja Kamil Stoch, miesten normaalimäen maailmanmestaruuden voitti itävaltalainen Stefan Kraft, naisten normaalimäen maailmanmestaruuden voitti saksalainen Carina Vogt ja normaalimäen sekajoukkuekilpailun voitti Saksa joukkueella Carina Vogt, Markus Eisenbichler, Svenja Würth ja Andreas Wellinger.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text:
Virallisen mäkiennätyksen 138,0 metriä on hypännyt Johann André Forfang Lahden MM-kilpailuissa 2017.
Kesämäkiennätyksen 130,0 metriä on hypännyt Andreas Widhölzl.
Virallisen mäkiennätyksen 103,5 metriä on hypännyt Kamil Stoch.
Naisten virallisen mäkiennätyksen 99,5 metriä ovat hypänneet Sara Takanashi ja Maren Lundby.
Mäkiennätyksen 72,5 metriä on hypännyt Jarkko Määttä.
Naisten mäkiennätyksen 65,5 metriä on hypännyt Jenny Rautionaho.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: Karpalon hyppyrimäet (K38, K25, K15, K8, K6 HS7) ovat junioreiden harjoitusmäkiä. Kaikissa mäissä on muovitus.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: K38-mäen mäkiennätyksen 39,5 metriä on hypännyt Sami Niemi 13. tammikuuta 2002 Minisalpausselkäkilpailussa. Naisten mäkiennätyksen 38,0 metriä on hypännyt Alva Thors 20. tammikuuta 2018 Minisalpausselkäkilpailussa. Kesämäkiennätyksen 37,5 metriä ovat hypänneet Kasperi Valto 19. lokakuuta 2014 Aluekilpailussa ja venäläinen Makar Gaass 16. syyskuuta 2018 Leirikilpailussa. Naisten kesämäkiennätyksen 34,0 metriä on hypännyt Sofia Mattila 19. elokuuta 2018 Karpalo Cupissa.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: K25-mäen mäkiennätyksen 24,5 metriä on hypännyt Tuomas Kinnunen 17. tammikuuta 2015 Minisalpausselkäkilpailussa. Naisten mäkiennätyksen 23,5 metriä on hypännyt Alva Thors 14. tammikuuta 2017 Minisalpausselkäkilpailussa. Kesämäkiennätyksen 22,0 metriä ovat hypänneet Pyry Keskinen 22. heinäkuuta 2018 ja Henrik Reimari 18. marraskuuta 2018 Karpalo Cupissa. Naisten kesämäkiennätyksen 22,0 metriä on hypännyt Emilia Vidgren 22. heinäkuuta ja kaksi kertaa 19. elokuuta 2018 Karpalo Cupissa.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: K15-mäen mäkiennätyksen 15,5 metriä on hypännyt Eetu-Pekka Heiskanen 13. tammikuuta 2002 Minisalpausselkäkilpailussa. Naisten mäkiennätyksen 15,5 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto 26. tammikuuta 2014 Kansallisessa kilpailussa. Kesämäkiennätyksen 14,0 metriä ovat hypänneet Arttu Ryökäs, Jere Löytäinen ja Matias Niemelä 5. kesäkuuta 2004 Karnevaalikisassa ja Tuomas Meis 19. lokakuuta 2014 Aluekilpailussa. Naisten kesämäkiennätyksen 14,0 metriä on hypännyt Julia Kykkänen 5. kesäkuuta 2004 Karnevaalikisassa.


title: Salpausselän hyppyrimäet

text: K6-mäen mäkiennätyksen 5,5 metriä ovat hypänneet Aapi Mannerkivi kaksi kertaa ja Olavi Meis 20. tammikuuta 2018 Minisalpausselkäkilpailussa ja venäläinen Timofei Tihonov 21. helmikuuta 2018 Mäkipäivänä. Naisten mäkiennätyksen 5,0 metriä on hypännyt Nanni Paajanen 20. tammikuuta 2018 Minisalpausselkäkilpailussa. Kesämäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Jani Mattila kaksi kertaa 2. heinäkuuta 2017 Leirikilpailussa. Naisten kesämäkiennätyksen 3,5 metriä on hypännyt Iida Ylimäki kaksi kertaa 16. syyskuuta 2018 Leirikilpailussa.


title: Kaakkois-Suomen Kokoomus

text: Kaakkois-Suomen Kokoomus on Kaakkois-Suomen vaalipiirin alueella toimiva Kansallinen Kokoomus rp:n piirijärjestö. Kaakkois-Suomen Kokoomus toimii kolmessa maakunnassa: Etelä-Karjalassa, Etelä-Savossa ja Kymenlaaksossa. Paikallisyhdistyksiä, kunnallisjärjestöjä, jäsenpiirejä ja näiden jäseniä palvelevat piiritoimistot sijaitsevat Kouvolassa ja Mikkelissä.


title: Yrkeshögskolan Sydväst

text:
Sydväst oli yksi Suomen pienimpiä ammattikorkeakouluja. Opetuskielenä oli
ruotsi.


title: Yrkeshögskolan Sydväst

text: Sydväst ja Svenska yrkeshögskolan yhdistyivät 1.8.2008 Ammattikorkeakoulu Noviaksi.


title: Yrkeshögskolan Sydväst

text: Ennen lakkautusta:


title: Yrkeshögskolan Arcada

text: Yrkeshögskolan Arcada (31.12.2013 saakka "Arcada - Nylands svenska yrkeshögskola") on ruotsinkielinen, noin 2 400 opiskelijan ja 190 työntekijän ammattikorkeakoulu Helsingin Arabianrannassa.


title: Yrkeshögskolan Arcada

text: Arcada tarjoaa koulutusta ruotsiksi ja englanniksi: 17 ammattikorkeakoulututkintoa (bachelor/AMK) ja neljä ylempää ammattikorkeakoulututkintoa (master/YAMK). Arcadan koulutusaloihin kuuluu liiketalous, liikunta, media, kulttuuri, tekniikka ja sosiaali- ja terveysala. Koulutustoiminta on jaettu neljään yksikköön.


title: Yrkeshögskolan Arcada

text: Arcada tarjoaa täydennyskoulutusta aikuisopiskelijoille aloilla liiketalous, tekniikka, media, matkailu, liikunta tai sosiaali- ja terveysalalla.


title: Yrkeshögskolan Arcada

text: Arcadan tutkimus- ja kehitystoiminta keskitetty neljään alueeseen:


title: Yrkeshögskolan Arcada

text: Korkeakoulu perustettiin 1996 kun Helsingfors svenska sjukvårdsinstitut (Sjukis), Svenska handelsläroverket (Lilla Hanken), Tekniska läroverket i Helsingfors (Verket) ja Folkhälsans socialläroanstalt yhdistyivät. Arcada sai vakituisen ammattikorkeakoulutoimiluvan 1998. Vuonna 2004 korkeakoulu jätti tilansa Alppilassa, Lauttasaaressa ja Tapiolassa ja siirtyi yhteen toimipisteeseen Helsingin Arabianrantaan.


title: Yrkeshögskolan Arcada

text: Marraskuussa 2004 Majstrandenin (alue Helsingin Arabianrannassa) rakennustyöt aloitettiin, tavoitteena luoda uusi kampuskortteli Ammattikorkeakoulu Arcadan ja Ammatti-instituutti Prakticumin ympärille sisältäen 227 opiskelija-asuntoa ja koulutustiloja. Ensimmäiset asunnot olivat muuttovalmiita 2006 ja seuraavat asunnot valmistuivat vuoden 2012 lopussa. Tällä hetkellä Arcadan kampuksella on yhteensä lähes 500 opiskelija-asuntoa ja rakenteilla lisää yhdessä urheiluhallin kanssa.


title: Yrkeshögskolan Arcada

text: Opiskelijakunta perustettiin 1997 ja on Arcadan opiskelijoiden etujärjestö. Opiskelijakunta työskentelee sekä paikallisella-, että kansallisella tasolla SAMOK (Suomen opiskelijakuntien liitto) -jäsenyyden kautta ja on edustettuna Arcadan eri organisaatioryhmissä. Arcadan opiskelijakunnan ASK:in lisäksi Arcadalla löytyy viisi ainejärjestöä: Commedia, HanSe Sf, HOSK, TLK ja Kult.


title: Svenska yrkeshögskolan

text: Svenska yrkeshögskolan (SYH) oli ruotsinkielinen ammattikorkeakoulu, joka tarjosi muun muassa tekniikan (Vaasassa) ja kulttuurin (Uusikaarlepyyssä, Pietarsaaressa) tutkintoja.


title: Svenska yrkeshögskolan

text: Svenska yrkeshögskolan ja ammattikorkeakoulu Sydväst yhdistyivät 1.8.2008 Yrkeshögskolan Noviaksi, jolloin kummatkin lakkautettiin.


title: Ahvenanmaan ammattikorkeakoulu

text: Ahvenanmaan ammattikorkeakoulu () on Ahvenanmaalla toimiva pieni ruotsinkielinen ammattikorkeakoulu, joka tarjoaa merenkulun, tekniikan alan, hallinnon sekä sosiaali- ja terveysalan tutkintoja. Tutkintolinjoja on seitsemän.


title: Ahvenanmaan ammattikorkeakoulu

text: Ahvenanmaan ammattikorkeakoulu on Poliisiammattikorkeakoulun ohella toinen Suomen 27:stä ammattikorkeakoulusta, jotka eivät ole Suomen opetusministeriön hallinnon alaisia. Ensin mainittu toimii Ahvenanmaan maakuntahallinnon alaisuudessa ja jälkimmäinen sisäasiainministeriön.


title: Ahvenanmaan ammattikorkeakoulu

text: Ahvenanmaan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta on nimeltään Skåhla (Studerandekåren vid Högskolan på Åland).


title: Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu

text: Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu (KTAMK) oli vuoteen 2013 asti toiminut ammattikorkeakoulu. KTAMK:ssa oli 2400 opiskelijaa, joista 650 oli aikuisopiskelijoita. Työntekijöitä KTAMK:ssa oli 250. Toimipisteitä oli sekä Kemissä että Torniossa. Kemi-Tornion ja Rovaniemen ammattikorkeakoulut molemmat lakkautettiin 31.12.2013 ja ne perustivat yhdessä 1. tammikuuta 2014 alkaen uuden Lapin ammattikorkeakoulun.


title: Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu

text: KETOAKKU oli Kemi-Tornion ammattikorkeakoulussa opiskelevien yhteinen opiskelijakunta.


title: Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu

text: Koulutusaloilla oli lisäksi omia opiskelijayhdistyksiä: KeIO ry. (Kemin insinöörioppilaat), TOKKO ry. (Tornion kaupan ja kulttuurin opiskelijat), KETOTERVE ry. (terveysalan opiskelijat), Kemin kauppaopiskelijat ry. ja KeToSok (sosiaalialan opiskelijat).


title: Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu

text: Koulun lakkauttamisen myötä opiskelijakunta KETOAKKU lakkautettiin. Lapin Ammattikorkeakoulussa opiskelijoiden lakisääteisenä edunvalvojana toimii opiskelijakunta ROTKO.


title: Meksikon peso

text: Peso Mexicano tai Peso on Meksikon nykyinen rahayksikkö. Sen symbolina käytetään merkkiä "$". Toisinaan käytetään myös lyhennettä Mex$ erotuksena Yhdysvaltain dollarista. Peso jakautuu sataan "centavoon", jonka tunnuksena on "¢". Nykyinen ISO 4217-lyhenne Meksikon pesolle on MXN . Ennen vuoden 1993 rahauudistusta käytettiin lyhennettä "MXP".


title: Meksikon peso

text: Meksikon peso oli virallisena valuuttana suurimmassa osassa Pohjois-Amerikkaa ennen kuin Yhdysvaltain dollaria alettiin painaa vuonna 1785.


title: Meksikon peso

text: Voimakkaan inflaation vuoksi vuoden 1993 alussa otettiin käyttöön uusi peso, joka on 1000 vanhaa pesoa.


title: Åland Post

text: Åland Post (maaliskuuhun 2016 Posten Åland) on Ahvenanmaan oma postilaitos. Normaalin postinjakelun lisäksi se myös julkaisee itse omat postimerkkinsä.


title: Åland Post

text: Posti on ollut itsenäinen vuoden 1993 alusta lähtien. Nykyään se on Ahvenanmaan maakuntahallituksen alainen liikelaitos. Postikonttoreita Ahvenanmaalla on 19 ja pääposti sijaitsee Maarianhaminassa. Työntekijöitä on 280.


title: Rikos Records

text: Rikos Records on jyväskyläläinen itsenäinen levy-yhtiö, joka julkaisee lähinnä suomalaista elektronista musiikkia. Rikos Recordsin perustivat vuonna 1999 tuottajat DJ CMOS (Janne Granberg) ja DJ KKP (Heikki Halme). Rikos tunnetaan myös Jyväskylässä järjestämistään klubitapahtumista.


title: Rikos Records

text: Suuri osa Rikoksen julkaisusta on vinyylilevyjä. Tunnetuimpiin Rikokselle levyttäneisiin artisteihin kuuluvat Itäväylä, Tero, Dr. Robotnik sekä Puola.


title: Torhamn

text: Torhamn on taajama ja entinen kunta Etelä-Ruotsissa. Se kuuluu nykyään Karlskronan kuntaan ja sijaitsee lähellä Jämjötä. Torhamn on kaakkoisin paikkakunta Blekingen läänissä alueella ja koko Ruotsissa. Taajamassa oli 423 asukasta vuoden 2010 lopussa.


title: Torhamn

text: Torshamnissa sijaitsee pieni Torhallen-niminen ICA-kauppa ja rannassa vierasvenesatama. Torhamnista on bussiyhteys 11 km:n päähän Jämjöön. Torhamnin keskustasta 1 km kaakkoon sijaitsee kalasatama, josta myös muutama suomalainen kalastusalus kalastaa lohta ja turskaa. Kalasatamassa käy vuosittain myös useita suomalaisia huviveneilijöitä. Torhamnissa sijaitsee myös lintuhavaintoasema.


title: Torhamn

text: Torhamn muodosti aikaisemmin oman kunnan, mutta se liitettiin Jämjön kuntaan jo vuonna 1952. Karlskronan kuntaan alue on kuulunut vuodesta 1974 lähtien.


title: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

text: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö (lyh. YTHS) on säätiö, joka tarjoaa terveydenhoitopalveluja yliopistojen sekä tiede- ja taidekorkeakoulujen opiskelijoille. Säätiön ruotsinkielinen nimi on Studenternas hälsovårdsstiftelse (lyh. SHVS) ja englanninkielinen nimi Finnish Student Health Service (lyh. FSHS).


title: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

text: Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) perusti YTHS:n vuonna 1954.


title: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

text: 1930-luvulla Suomen terveydenhuollon taso oli muuhun Eurooppaan verrattaessa jälkeenjäänyttä. Ylioppilaiden keuhkotarkastukset laitettiin vireille Severi Salosen ja Göta Tingvaldin toimesta Helsingin yliopiston osakuntien kannattaessa aloitetta yksimielisesti. Keuhkotarkastukset aloitettiin 29. tammikuuta 1932 Hämäläisten talolla. Vuonna 1938 Suomen ylioppilaskuntien liitto asetti terveydenhuoltokomitean laatimaan ehdotusta opiskelijoiden terveyden- ja sairaanhoidon järjestämiseksi. Mietinnön valmistuessa vuonna 1941 ehdotettiin, että Helsingin korkeakoulut ja ylioppilaskunnat perustaisivat oman terveydenhuoltotoimiston. Toteuttaminen keskeytyi kuitenkin jatkosodan vuoksi.


title: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

text: Sodan jälkeen SYL asetti uuden terveydenhuolto komitean suunnittelemaan toteuttamista aiempien ehdotusten pohjalta. Ensimmäinen terveydenhoitotoimisto perustettiin Helsingissä Kivelän sairaalaan. Vuonna 1948 toiminta Domus Academica laajentui sairastupahoitoon ja vastaavaan aikaan Turun lääninsairaalan poliklinikalla aloitettiin opiskelijoiden sairasvastaanotot.


title: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

text: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö syntyi, kun Helsingissä toiminut terveydenhoitosäätiö laajentui SYL:n toimesta valtakunnalliseksi. Säädekirja YTHS:lle allekirjoitettiin 13. helmikuuta 1954. YTHS:n toiminnan rahoitus laajentui vuonna 1966, kun Kansaneläkelaitos alkoi rahoittamaan toimintaa sairasvakuutusrahoista. Rahoituspohja on sittemmin laajentunut vuonna 1988, kun korkeakoulukaupungit tulivat mukaan toiminnan rahoitukseen ja terveydenhoitoasemien johtokuntiin.


title: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

text:
Säätiön valtuuskuntaan kuuluu 24–30 jäsentä. Opetus- ja kulttuuriministeriö, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Kela, Suomen Kuntaliitto ja YTHS:n henkilöstö voivat nimetä valtuuskuntaan jokainen yhden jäsenen. SYL voi nimetä 18 jäsentä.
YTHS:n hallitukseen kuuluu 6–12 valtuuskunnan valitsemaa jäsentä. Hallituspaikat on jyvitetty siten, että Kela, Kuntaliitto ja YTHS:n henkilöstö voivat nimittää yhden jäsenen ja SYL kolme jäsentä. Näiden lisäksi valtuuskunta voi nimittää 6 lisäjäsentä.


title: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

text: YTHS:n toiminnan rahoituksesta 63 % järjestyy Kelan maksamalla korvauksella, 23 % opiskelijoiden maksamilla terveydenhoito- ja käyntimaksuilla ja 14 % yliopistokaupunkien maksamilla yleisavustuksilla. Opiskelijat maksavat terveydenhoitomaksun osana ylioppilaskunnan vuosittaista jäsenmaksua.


title: Yksikköoperaatio

text: Yksikköoperaatiot ovat kemianteollisuuden operaatioita, joissa ei tapahdu kemiallista reaktiota, mutta joissa voi tapahtua fysikaalinen reaktio, kuten faasinmuutos. Kaikissa samantyyppisissä yksikköoperaatioissa voidaan käyttää samoja fysikaalisia yhtälöitä ja kaavoja, ja niitä voidaan soveltaa eri aineille.


title: Yksikköoperaatio

text: Yksikköoperaatiot jaetaan viiteen pääluokkaan:Kemian yksikköoperaatiot voidaan jakaa myös kolmeen kategoriaan:Yhdessä kemiallisten reaktioiden kanssa yksikköoperaatiot muodostavat kemianteollisuuden perustan, ja niitä käytetään kemiantehtaiden, laitteistojen ja menetelmien suunnittelussa. Yksikköoperaatioista käytetään myös nimitystä kemian laitetekniikka.


title: Pentti Kokkonen

text: Pentti Juhani Kokkonen (s. 15. joulukuuta 1955 Jämsä) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja nykyinen mäkihyppyvalmentaja. Koulutukseltaan Kokkonen on liikunnanohjaaja. Hän toimii kaudesta 2008 lähtien Suomen A-maajoukkueen kakkosvalmentajana.


title: Pentti Kokkonen

text: Kokkonen voitti Keski-Euroopan mäkiviikon kaudella 1978–1979. Tällöin hän oli mäkiviikon kahdessa ensimmäisessä osakilpailussa kolmas, mutta voitti kaksi seuraavaa osakilpailua. Kokkonen oli voittamassa joukkuemäen MM-kultaa vuosina 1984 ja 1985. Oslon MM-kisoista 1982 tuli joukkuepronssia. Henkilökohtaisissa kilpailuissa Kokkonen oli MM-tasolla parhaimmillaan viides Lahden MM-kisojen 1978 normaalimäessä. Kokkonen osallistui kaksiin olympialaisiin (1980 ja 1984). Paras sijoitus oli Lake Placidin 1980 normaalimäen viides tila. SM-tasolta Kokkosella on kaksi mestaruutta suurmäestä (1978 ja 1979) ja yksi normaalimäestä (1985).


title: Pentti Kokkonen

text: Seuratasolla Kokkonen edusti Lahden Hiihtoseuraa.


title: Pentti Kokkonen

text: Vuodesta 1987 Kokkonen on toiminut mäkihyppyvalmentajana.


title: Jäähdytin

text: Jäähdytin on lämmönsiirrin, jossa virtaava fluidi luovuttaa lämpöenergiaansa toiselle, joko vastavirtaan tai jäähdyttimen läpi ristiin, kulkevalle fluidille eli jäähdytysaineelle, jolloin virtaavan fluidin lämpötila laskee. Yleisimmin virtaavana fluidina on neste (vesi, tisle, glykoli jne) ja jäähdyttävänä fluidina joko kylmä vesi tai kaasu (ilma). Jäähdytyksessä siirtyvän lämpöenergian määrä riippuu mm. ainepintojen välisestä pinta-alasta, fluidien ominaislämpökapasiteetista, jäähdytinmateriaalin lämmönsiirtokertoimesta sekä lämmönsiirtyvyydestä virtaavien aineiden ja lämmönsiirtopinnan välillä. Lämmönsiirtoa kuvataan tavallisesti ensimmäisen kertaluvun differentiaaliyhtälöillä.


title: Jäähdytin

text: Nestejäähdytteisissä polttomoottoreissa jäähdyttimenä eli kansanomaisesti syylarina toimii yleensä metalliputkikehikko, johon on kiinnitetty tiheä ohuiden metalliripojen muodostama kennosto, jonka läpi puhalletaan ilmaa. Jäähdytysnesteen (yleensä vesi-glykoliseosta) lämpöenergia siirtyy virtaavaan ilmaan. Ilmajäähdytteisissä polttomoottoreissa lämpö johdetaan suoraan sylinterin ulkopinnalla oleviin, pinta-alaltaan suuriin, jäähdytysripoihin, joiden läpi ilma virtaa. Polttomoottorien öljynjäähdyttimestä käytetään usein virheellisesti termiä "öljynlauhdutin".


title: Jäähdytin

text: Kemian laboratorioissa yleisimmin käytetty jäähdytin on Liebig-jäähdytin, jossa kaksi sisäkkäistä putkea muodostaa annuluksen. Kuuma fluidi virtaa sisemmän putken läpi, ja luovuttaa entalpiansa putkien välisessä annuluksessa vastavirtaan kulkevalle kylmälle fluidille.


title: Kolvi

text: Kolvi on kemian laboratoriotöissä käytettävä borosilikaattilasista valmistettu astia, jossa voidaan säilyttää, kuumentaa ja lämmittää erilaisia aineita, ja jossa myös voidaan tehdä kemiallisia reaktioita. Yleisimmät kolvin tyypit ovat "pyörökolvi" eli keittopullo, joka on nimensä mukaisesti pyöreä, "kolmikaulakolvi", joka on pyörökolvi, jossa on kolme kaulaa, tyypillisesti aineen lisäykselle, sekoittimelle ja lämpömittarille sekä kartion muotoinen ja tasapohjainen "erlenmeyerkolvi" eli "erla".


title: Binäärioperaatio

text: Joukon "A" binäärioperaatio tai binäärinen operaatio on funktio formula_1 Pohjimmiltaan se on abstrakti laskutoimitus.


title: Binäärioperaatio

text: Alkion formula_2 kuva-alkiolle on yleinen merkintätapa formula_3. Koska relaatio formula_4 on funktio, täytyy päteä, että alkio formula_5 on yksikäsitteinen.


title: Binäärioperaatio

text: Joukon "A" binäärioperaatio formula_6 on


title: Binäärioperaatio

text: Viimeisessä kohdassa merkintä formula_14 tarkoittaa parin formula_15 kuva-alkiota.


title: Binäärioperaatio

text: Kokonaislukujen yhteenlasku (+) ja kertolasku ovat kommutatiivisia ja assosiatiivisia binäärioperaatiota. Yhteenlaskun neutraalialkio on 0 ja kertolaskun neutraalialkio on 1. Vastaavasti myös esimerkiksi rationaalilukujen ja reaalilukujen yhteen- ja kertolaskut ovat binäärioperaatioita.


title: Binäärioperaatio

text: Nollasta eroavien kokonaislukujen jakolasku (/) ei ole binäärioperaatio, koska esimerkiksi parin formula_16 kuva formula_17 ei kuulu kokonaislukuihin. Toisaalta nollasta eroavien rationaalilukujen jakolasku on binäärioperaatio, joka ei ole kommutatiivinen, koska esimerkiksi formula_18


title: Binäärioperaatio

text: Binäärioperaatiolla on merkittävä osa useassa abstraktin algebran rakenteessa. Esimerkiksi magma on pari formula_19, missä "A" on joukko ja formula_20 on joukon "A" binäärioperaatio. Magman johdannaisissa rakenteissa binäärioperaatiolta vaaditaan lisää ominaisuuksia. Esimerkiksi puoliryhmä on magma, jonka binäärioperaatio on assosiatiivinen. Muita magmasta lähteviä rakenteita ovat esimerkiksi monoidi, kvasiryhmä, luuppi ja ryhmä. Rengas, kokonaisalue ja kunta ovat taas kolmikkoja formula_21, missä "A" on joukko sekä formula_22 ja formula_20 ovat joukon "A" binäärioperaatiota tietyin lisäehdoin.


title: Chandragupta Maurya

text: Chandragupta Maurya (noin 340 eaa. – 293 eaa., , ) oli Maurya-dynastian perustaja. Maurya sai miltei koko Intian valtansa alle. Hän soti Seleukos I:a vastaan ja sai vallattua tältä Indus-laakson.


title: Kolonni

text: Kolonni on kemianteollisuuden aineensiirron yksikköoperaatioissa käytetty laite, jota käytetään aineiden erottamiseen toisistaan. Kolonni on pohjimmiltaan pystysuora putki, jossa tapahtuu kahden fluidin vastavirtaus. Aine siirtyy fluidista toiseen jakaumakertoimen sekä Rauoltin lain mukaisesti. Kolonnissa oletetaan tapahtuvan täydellinen sekoittuminen. Ainakin toinen kolonnin läpi kulkevista fluideista on nestefaasissa toisen voidessa olla joko neste- tai kaasufaasi.


title: Kolonni

text: Kolonneja käytetään erityisesti uuttamisessa ja tislauksessa. Kolonni rakennetaan hyötysuhteen parantamiseksi yleensä joko "pohjakolonniksi" tai "täytekappalekolonniksi". Laboratorioissa käytetään myös Vigreux-kolonneja, jossa lasiputken sisään on tehty sen pinta-alaa suurentavia nystermiä. Kolonnin toiminta perustuu "ideaaliaskeliin"; jokainen ideaaliaskel vastaa yhtä tislaus- tai virtauskertaa täysin tyhjän putken läpi. Kolonnin ideaaliaskelten määrä voidaan laskea Rauoltin lain mukaisesti siirtyvien aineiden faasitasapainokäyrän sekä kolonnin käyttöviivan mukaisesti konsentraatioiden logaritmien avulla, tai graafisesti McCabe-Thiele-menetelmällä. Kun ideaaliaskelten määrä kerrotaan kolonnin kokonaishyötysuhteella (laskettavissa paikallis- ja Murphree-hyötysuhteen kautta), saadaan tarvittavien reaaliaskelten määrä.


title: Kolonni

text: Pohjakolonnissa jokainen reaaliaskel vastaa yhtä pohjaa (seula- tai nousuputkipohjaa); täytekappalekolonnissa reaaliaskel vastaa HETP-lukemaa ("Height Equivalent of Theoretical Plate"), joka voidaan laskea ensimmäisen kertaluvun differentiaaliyhtälöllä. Kertomalla HETP-lukema reaaliaskelten määrällä saadaan tarvittava täytekappalekerroksen korkeus.


title: Kolonni

text: Täytekappalekolonnien täytekappaleina käytetään kappaleita, joilla on toisaalta suuri pinta-ala, mutta joiden tilavuudesta suuri osa on tyhjää ilmaa, sillä fluidi virtaa niiden läpi. Yleisimmin käytetyt täytekappaleet ovat Raschig-renkaat, Pall-renkaat, Berl-satulat ja Intalox-satulat. Täytekappaleina on käytetty myös teräsvillaa, ruostumattomasta teräksestä valmistettuja muttereita tai jousialuslevyjä, lasimurskaa tai lasikuulia.


title: Kvasiryhmä

text: Kvasiryhmä (quasigroup) on algebrallinen rakenne, joka koostuu joukosta G ja siinä määritellystä binäärioperaatiosta *. Magmasta poiketen kvasiryhmässä jakaminen on aina mahdollista. Useimmat kvasiryhmät eivät ole assosiatiivisia. Yksikköalkiollisia kvasiryhmiä kutsutaan luupeiksi (loop).


title: Kvasiryhmä

text: Kvasiryhmälle on käytössä kaksi formaalia määritelmää. Toinen määrittelee kvasiryhmän yhdellä binäärioperaatiolla ja toinen kolmella.


title: Kvasiryhmä

text: Kvasiryhmä (Q, *) tarkoittaa joukkoa Q ja sellaista siinä määriteltyä *, jolle jokaista joukon Q alkiota a ja b kohti on olemassa yksikäsitteiset joukon Q alkiot x ja y, joille päteeNäiden yhtälöiden yksikäsitteiset ratkaisut kirjoitetaan usein x = a \ b ja y = b / a. Operaatiota \ ja / kutsutaan vasemmalta ja oikealta jakamiseksi (vrt. matriiseilla vasemmalta ja oikealta kertominen).


title: Kvasiryhmä

text:
Universaalissa algebrassa kvasiryhmä (Q, *, \, /) on joukko ja siinä määritellyt kolme binäärioperaatiota, jotka toteuttavat seuraavat ehdot:Perustelu:
Kun a ja b ovat kokonaislukuja, a - x = b ja y - a = b, kun x = a - b ja y = b - (-a). Tämä kvasiryhmä ei ole luuppi: nolla on yksikköalkio vain oikealta, mutta yleisesti 0-a ei ole a.


title: Terveydenhuollon oikeusturvakeskus

text: Terveydenhuollon oikeusturvakeskus (lyhenne TEO) oli aikaisemmin Suomen sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla toimiva viranomainen. 1. tammikuuta 2009 TEO ja Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (STTV) yhdistyivät muodostaen uuden Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran.


title: Terveydenhuollon oikeusturvakeskus

text:
TEO:n valvontaan kuuluivat terveydenhuollon toimintayksiköt kuten sairaalat, terveyskeskukset ja yksityiset lääkäriasemat. Ennen vuotta 2006 TEO ohjasi ja valvoi vain yksittäisiä terveydenhuollon ammattihenkilöitä.
Valtiontalouden tarkastusvirasto arvosteli jälkeenpäin TEO:n hankintoja. Vuosina 2006–2008 virasto maksoi konsulttiyritys Accenturelle yhteensä 727 000 euroa. Accenture sai TEO:n verkkosivujen uudistuksen kilpailuttamatta ja se tuli maksamaan 220 000 euroa. Lopulta sivuista tuli niin hankalat käyttää, ettei henkilökunta osannut lisätä niille sisältöä, vaan tähän oli käytettävä konsulttipalveluja.


title: Tero (muusikko)

text: Tero Mäyränen (s. 1976) on suomalainen elektronisen musiikin säveltäjä ja esittäjä. Hänet tunnetaan parhaiten taiteilijanimellä Tero, jolla hän on julkaissut useita levyjä käyttäen Commodore 64 -kotitietokonetta syntetisaattorina.


title: Tero (muusikko)

text: Ennen sooloprojektiaan Mäyränen on ollut osana ".jRM"-ryhmää ja tuottanut musiikkia ja ohjelmoinut Amiga-tietokoneella ja C64:llä "dA JoRMaS" -demoryhmälle (nimellä Pekka Pou) sekä "Panic"-, "Dual Crew Shining"- ja "Orange" -demoryhmille (nimellä Deetsay).


title: Tero (muusikko)

text: Vuodesta 2000 lähtien Tero on esiintynyt demopartyilla, teknojuhlissa sekä tietotekniikka-alan tapahtumissa – myös Commodore 64:n nostalgia-arvon takia. Rikos Records on julkaissut kaksi Teron albumia sekä yhden EP:n. Näiden lisäksi Tero on uudelleenmiksannut eri muusikoiden kappaleita, esiintynyt eri kokoelmilla ja myös soittanut levyjä nimellä "DJ Lupaus".


title: Tero (muusikko)

text: Huolimatta Commodore 64:n vahvasta maineesta pelikoneena, Teron musiikki muistuttaa enemmän 1990-luvun elektroa acid-vaikutteilla ja se on esimerkiksi pelimusiikkiin verrattuna huomattavan monotonista ja kokeilevaa. Se on myös suunniteltu tanssittavaksi ja hän onkin ollut suosittu live-esiintyjä teknojuhlissa, joita hän on myös .jRM-ryhmän kanssa kiertänyt.


title: Tero (muusikko)

text: Mäyränen on elektroniikan harrastaja ja keräilee Commodore 64 -tietokoneita, joita hänellä on kymmenen kappaletta.


title: AberMUD

text: AberMUD on ensimmäinen laajempaa suosiota saanut MUD-pelien lajityyppi. Alkuperäisen AberMUDin kirjoitti pääasiassa Alan Cox (myöhemmin merkittävä Linux-kehittäjä) Honeywell L66 -suurtietokoneelle Walesin yliopistolla, Aberystwythissa vuonna 1987. Peli julkaistiin yleiseen levitykseen seuraavana vuonna, ja se on sittemmin inspiroinut ainakin DikuMUDia ja LPMudia sekä luultavasti myös jossain määrin TinyMUDia.


title: AberMUD

text: AberMUDeja ei ole verkossa enää kovinkaan paljoa. Olemassa olevista peleistä suurin osa perustuu Aberin Dirt-muunnelmaan.


title: Talara

text: Talara on kaupunki Piuran alueella Perussa. Kaupungissa arvioitiin asuvan 90 800 ihmistä vuonna 2015. Kaupunki tunnetaan erityisesti öljyvaroistansa ja se tuottaa noin 70 prosenttia Perun öljytuotannosta. Toisen maailmansodan aikana kaupunki toimi Yhdysvaltojen ilmavoimien tukikohtana.


title: Piura

text: Piura on kaupunki Perussa. Se on Piuran maakunnan ja Piuran alueen pääkaupunki. Vuonna 2007 Piurassa asui 377 496 asukasta ja se on vanhin espanjalaisten perustama kaupunki Etelä-Amerikassa. Piura on perustettu vuonna 1532.


title: Piura

text: Piura, kuten valtaosa Pohjois-Perua, on ollut ollut tallanit- ja yungat-nimisten alkuperäisasukkaiden asuttama. Alkuperäisasukkaat asuivat järjestäytymättöminä ilman selvää johtajaa, kunnes mochet ottivat alueen hallintaansa. Vuosisatoja myöhemmin, noin 40 vuotta ennen espanjalaisten tuloa, alue siirtyi inkojen haltuun.


title: Piura

text: Espanjalaiset saapuivat Piuran alueelle vuonna 1532, mikä johti voimakkaiden mestitsi- ja kreolikulttuureiden syntyyn. Mestitsikulttuuriin on tullut vaikutteita Etelä-Espanjasta, madagaskarilaisilta orjilta, Kiinasta tulleilta siirtolaisilta ja romaneilta, jotka ovat tulleet alueelle merirosvoina tai espanjalaisten mukana.


title: Piura

text: Konkistadori Francisco Pizarro julisti Piuran paikalla olleen asutuskeskuksen kaupungiksi, ja näin ollen ”perusti” sen vuonna 1532. Piurasta tuli ensimmäinen espanjalainen kaupunki Etelä-Amerikassa, ja se oli myös ensimmäinen kaupunki, josta lähetettiin inkojen kultaa takaisin Espanjaan. Piuran sijaintipaikka on kuitenkin muuttunut kolmesti ennen sen vakiintumista nykyiselle paikalleen. Piuran katedraali on rakennettu vuonna 1588.


title: Piura

text: Piurassa toimii Piuran yliopisto, joka on yksityinen. Kaupungissa on myös lentokenttä.


title: Juliaca

text: Juliaca on Perussa Punon alueella sijaitseva kaupunki, jossa asuu noin 216 716 asukasta (2007). Juliaca sijaitsee 3 824 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Tacna

text: Tacna on vuonna 1572 perustettu eteläisessä Perussa sijaitseva kaupunki ja Tacnan alueen pääkaupunki. Se sijaitsee Atacaman autiomaassa 35 kilometrin päässä Chilen rajasta. Vuonna 2007 kaupungissa asui 242 451 henkilöä. Tyynenmeren sodan seurauksena Tacna oli osa Chileä vuosina 1880–1929.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Sterilointi eli (par.) sterilisaatio (myös steriloiminen, sterilisoiminen) on kirurginen toimenpide, jonka ensisijainen ja ihmisillä pääasiallinen tarkoitus on aiheuttaa pysyvä hedelmättömyys. Eläimillä sterilointia käytetään muun muassa helpottamaan urosten, harvemmin myös naaraiden käsittelyä, vähentämään lisääntymistoimintaan liittyvää stressiä ja riskejä, ja ehkäisemään sukupuolielinten sairauksia kuten syöpiä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Ihmisillä sterilointia käytetään raskaudenehkäisymenetelmänä. Mies steriloidaan tavallisesti vasektomialla eli siemenjohtimien katkaisulla, ja naisen sterilointi suoritetaan tukkimalla tai katkaisemalla munanjohtimet. Steriloinnin purku on merkittävästi suurempi toimenpide kuin itse sterilointi, ja johtaa hedelmällisyyden palaamiseen vain noin puolella miehistä ja naisista. Sterilointeja on suoritettu Suomessa huomattavasti useammin naisille kuin miehille, mutta viime vuosiena ero on kääntynyt toisinpäin, koska naisten steriloinnit ovat vähentyneet ja miesten lisääntyneet. Muualla Euroopassa miesten sterilointi on tavallisempaa. Sterilointi on yksi luotettavimmista raskaudenehkäisykeinoista.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Naisen sterilointi suoritetaan katkaisemalla tai tukkimalla mekaanisesti munanjohtimet, jolloin siittiöt eivät pääse hedelmöittämään munasolua. Toimenpide suoritetaan tavallisesti yleisanestesiassa tähystysleikkauksena eli laparoskopiana. Suomessa munanjohtimiin laitetaan yleisimmin metalliset klipsit, mutta munanjohtimet voidaan myös sitoa tai polttaa kiinni, tai leikata niistä pala pois. Toimenpiteen teho alkaa välittömästi. Sterilointi on mahdollista naisen niin halutessa suorittaa heti synnytyksen jälkeen tai keisarileikkauksen yhteydessä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Vaihtoehtoisesti munanjohtimet voitiin tukkia alakautta tähystämällä Essure-menetelmällä, jossa munanjohtimiin asetetaan pienet ja joustavat mikroimplantit. Kolmen kuukauden sisällä kehon muodostaa implanttien ympärille sidekudosta, joka tukkii munanjohtimet. Essuren myynti Suomessa päättyi 25.6.2017 valmistajan mukaan vähäisen kysynnän takia. Essure on peruuttamaton menetelmä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Sterilisaatio on tehokas ehkäisykeino. "Naisen sterilisaatio pettää noin 0,4 prosentissa tapauksista ja tämä tapahtuu useimmiten ensimmäisen vuoden aikana" . Jos sterilisaatio pettää, alkanut raskaus on kohdunulkoinen noin puolessa tapauksista.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Perinteisen sitomis- tai klipsisterilisaation riskejä ovat leikkaus- ja nukutuskomplikaatiot. Essure-implanttisterilisaation riskeinä on, että implanttien nikkeliosat lävistävät kohdun, munanjohtimet tai vatsakalvon taikka aiheuttavat vakavia allergia- tai yliherkkyysreaktoita.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: On osoitettu, että naisen sterilisaatio vähentää merkittävästi riskiä sairastua munasarjasyöpään, mutta syytä tähän vaikutukseen ei täysin tiedetä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Naisen sterilisaatio voidaan saada aikaan myös kohdunpoistolla (hysterektomia) tai molemminpuolisella munasarjojen ja munanjohtimien poistolla (salpingo-oophorektomia). Jos toimenpide tehdään sairauden vuoksi, siihen ei sovelleta Suomessa steriloimislakia.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Miehen sterilointi tehdään vasektomia-nimisellä toimenpiteellä, jossa katkaistaan tai tukitaan siemenjohtimet siten, että spermassa ei enää ole siittiöitä. Ejakuloituvan sperman määrä pysyy lähes ennallaan, koska yli 90 prosenttia nesteestä erittyy katkaisukohdan yläpuolelta eturauhasesta ja rakkularauhasista. Toisin kuin naisen sterilisaatio, miehellä toimenpide ei ole välittömästi tehokas, koska siittiöitä on jäljellä siemenjohtimissa. Toimenpiteen jälkeen ehkäisy on hoidettava muilla keinoilla noin kolmen kuukauden ajan, jonka jälkeen siittiöiden lopullinen poistuminen spermasta varmistetaan siemennestetutkimuksella.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Vasektomiaan liittyy pieni, noin 0,15 prosentin mahdollisuus, että siemenjohtimen päät kasvavat uudelleen yhteen . Sperman tihkuminen siemenjohdinten katkaistuista päistä ympäröiviin kudoksiin voi aiheuttaa ns. spermagranulooman, joka on yleensä harmiton ilmiö. Sterilointi ei vaikuta miehen sukupuolielämään eikä siitä aiheudu terveydellisiä haittoja.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Sterilisaation purku on itse sterilointia huomattavasti suurempi toimenpide, joka ei palauta hedelmällisyyttä läheskään kaikille sitä haluaville. Sterilointia tulisikin pitää pysyvänä ehkäisymenetelmänä. Naisille, jotka eivät ole varmoja lapsenhankintasuunnitelmistaan, on tarjolla muita pitkäaikaisia ja helppokäyttöisiä ehkäisymenetelmiä, kuten kierukka. Sterilisaation jälkeen toimenpidettä katuu pohjoismaisten tutkimusten mukaan noin 3-6 prosenttia henkilöistä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Naisen steriloinnin purkua ei tehdä julkisessa terveydenhoidossa. Toimenpide suoritetaan yleisanestesiassa leikkauksella, jossa pyritään liittämään katkaistut munanjohdinten päät yhteen. Raskaus onnistuu purun jälkeen noin 50–80 prosentilla, ja sitä varmemmin, mitä nuorempi nainen on. Steriloinnin jälkeen raskaus voi alkaa myös koeputkihedelmöityksen avulla, jossa munasolut otetaan suoraan munasarjoista, hedelmöitetään maljalla ja siirretään kohtuun.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Miehen sterilointi puretaan liittämällä siemenjohdinten katkaistut päät kirurgisesti takaisin yhteen. Vaikka toimenpide ei ole teknisesti vaikea, hedelmällisyys ei kaikilla palaa. Syy huonoon tulokseen on se, että noin puolelle steriloiduista miehistä kehittyy vasta-aineita omia siittiöitä vastaan. Siittiövasta-aineet aiheuttavat siittiöiden kasaantumista ja huonontavat niiden liikettä. Jos purku tehdään alle kolmen vuoden kuluttua sterilisaatiosta, raskaus alkaa noin 70 prosentilla, mutta jos purkuun ryhdytään yli 15 vuoden jälkeen, raskauden todennäköisyys on vain 30 prosenttia. Nykytekniikalla pystytään kuitenkin imemään siittiöitä neulalla suoraan miehen kiveskudoksesta keinohedelmöitystä varten. Mies voi myös tallettaa siemennestettä spermapankkiin ennen sterilisaatiota.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Kansaneläkelaitos ei korvaa sairausvakuutuksesta sterilisaation jälkeisiä lapsettomuushoitoja, mukaan lukien sterilisaation purku ja sen jälkeiset mahdolliset keinohedelmöityshoidot. Poikkeuksena on tilanne, jossa sterilisaatio on tehty sairauden vuoksi.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Suomessa ihmisen sterilointia säädellään Steriloimislailla (1970/283). Sterilisaatiota hakevan tulee täyttää jokin seuraavista kriteereistä:


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 1) hän on synnyttänyt kolme lasta tai hänellä on yksin tai aviopuolisonsa kanssa yhteensä kolme alaikäistä lasta;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 2) hän on täyttänyt kolmekymmentä vuotta;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 3) raskaus vaarantaisi hänen henkensä tai terveytensä;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 4) hänen mahdollisuutensa muulla tavoin ehkäistä raskaus ovat epätavallisen huonot;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 5) on syytä otaksua, että hänen jälkeläisillään olisi tai heille kehittyisi vaikea sairaus tai ruumiinvika;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 6) hänen sairautensa tai muu siihen verrattava syy vakavasti rajoittaa hänen kykyään hoitaa lapsia;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 7) hän pysyvästi kokee kuuluvansa vastakkaiseen sukupuoleen ja elää tämän sukupuolen mukaisessa roolissa.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Sterilisaatio voidaan suorittaa:


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa steriloimisen suorittavan lääkärin päätöksellä;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 3 ja 4 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa kahden lääkärin päätöksellä;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 5 ja 6 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen, eli nykyisen Valviran luvalla;


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 7 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa kahden lääkärin päätöksellä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Alle 18-vuotiasta ei saa steriloida, jolleivät erittäin painavat syyt puolla toimenpidettä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Sterilisaatioon ei vaadita puolison suostumusta. Mikäli hakija on avioliitossa, pariskunnalle järjestetään tarvittaessa yhteinen neuvontatilaisuus ja selvitettävä, kumman steriloiminen on tarkoituksenmukaisempaa.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Steriloimislaissa on säädetty rangaistuksista:


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 10 § Se, joka on suorittanut luvalliseksi todettavan steriloimisen tai sitä yrittänyt tämän lain säännöksiä noudattamatta, tuomittakoon sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: 11 § Joka antaa viranomaiselle tai lääkärille oikeudellisesti merkityksellisen totuudenvastaisen tiedon steriloimista koskevassa asiassa, on tuomittava sakkoon, jollei teko ole rangaistava rikoslain 16 luvun 8 §:n mukaan.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Sterilisaation teettämistä ei ole kriminalisoitu, eli vaikka Suomen lain mukaan ei ole oikeutta sterilisaatioon, sen voi hankkia laillisesti ulkomailla. Lainsäädäntö sallii hakeutumisen ulkomaille hoitoon Kelan sairaanhoitokorvauksien turvin, joten sterilisaatioita teetetään ulkomailla.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Sterilisaation yleinen ikäraja Suomessa, 30 vuotta, on korkein itsemääräämisoikeutta koskeva alaikäraja Suomessa. Kritiikin mukaan ikärajaa voidaan pitää kohtuuttoman korkeana verrattuna moniin muihin oikeuksiin. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa yleinen ikäraja on 25 vuotta, paitsi Tanskassa vuodesta 2014 on voinut saada sterilisaation 18-24-vuotiaana kuuden kuukauden harkinta-ajan jälkeen.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Ikärajan laskemista ajaa Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry, joka on 2012 perustettu yhdistys. Vapaaehtoisesti lapsettomat pitävät steriloimislain ikärajaa vanhanaikaisena ja itsemääräämisoikeutta loukkaavana. Yhdistyksen mukaan lääkärit ovat usein tietämättömiä steriloimislain sisällöstä tai saattavat tahallaan vaikeuttaa sterilisaatioon pääsyä katumisriskin vuoksi.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Vihreä liitto kirjasi 2014 tavoiteohjelmaan sterilisaation ikärajan laskun 25 vuoteen, kun puoluekokoukselle esitettiin ikärajan laskemista 18 vuoteen. Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liitto (ViNO) esitti 18 vuoden ikää jo vuonna 2009, mutta Vihreiden tasa-arvotyöryhmä nosti kannanotossaan tavoiteikää 25 vuoteen.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Myös Vasemmistonuorten poliittinen ohjelma 2011 esittää ikärajaa laskettavaksi 25 vuoteen.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Tavoitteen hyväksymisen jälkeen Vasemmistonuoret ja Vihreä liitto eivät ole kuitenkaan enempää kampanjoineet lainmuutoksen puolesta.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Kokoomus hyväksyi puoluekokouksessa 2018 aloitteen, jossa vaaditaan sterilisaation saamista jo 25-vuotiaana, ja poistettaisiin vaatimus puolison kuulemisesta sekä synnytysten että lasten lukumäärästä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Piraattipuolue hyväksyi tavoitteeksi 18 vuoden ikärajan vuonna 2017.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Liberaalipuolue – Vapaus valita (entinen Viskipuolue) määritteli ohjelmaan 2017 tavoitteeksi sterilisaation ikärajan laskemisen 30 vuodesta.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Perussuomalaisten kansanedustaja Anne Louhelainen teki eduskunnassa 2013 kirjallisen kysymyksen hallitukselle sterilisaation ikärajan laskemisesta 25 vuoteen. Vastauksessa Peruspalveluministeri Maria Guzenina-Richardson ei pitänyt Steriloimislain muuttamista ajankohtaisena.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Steriloimislain muuttamisesta aloitettiin kansalaisaloite "Steriloimislain ikäraja pohjoismaiseksi eli 25 vuotta ja lapsiluvuksi kaksi lasta" 20.03.2017. Se ei saanut paljoa julkisuutta mediassa ja kannatusilmoituksia kertyi vain 2723 puolen vuoden aikana. Vihreä Liitto ja Vasemmistonuoret eivät antaneet julkisesti tukea kansalaisaloitteelle, vaikka ikärajan alentaminen on niiden ohjelmassa. Iso osa kansasta, poliitikoista ja mediasta näyttää olevan välinpitämättömiä asialle.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Vuonna 2018 yhdenvertaisuusvaltuutettu ei halunnut ottaa kantaa steriloimislain syrjivyyteen – lain uudistamista ei pidetä kiireellisenä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Steriloimislain mukaan on oikeus sterilisaatioon, jos pysyvästi kokee kuuluvansa vastakkaiseen sukupuoleen ja elää tämän sukupuolen mukaisessa roolissa. Suomessa laki transsukupuolisen henkilön sukupuolen vahvistamisesta ei vaadi sukuelinkirurgiaa, mutta edellyttää, että transsukupuolinen henkilö kykenee todistamaan olevansa lisääntymiskyvytön, jotta hänen kokemansa sukupuoli voidaan juridisesti vahvistaa. Useimmiten transsukupuolisen henkilön kehon muokkaamiseen käyttämä hormonihoito aiheuttaa lisääntymiskyvyttömyyden. Muussa tapauksessa hänen on annettava steriloida itsensä saadakseen viralliseksi kokemansa sukupuolen. Sterilisaation saadakseen transsukupuolinen tarvitsee kahden lääkärin päätöksen. Transjärjestöt pitävät lakia pakkosterilisaationa.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Translakia ovat kritisoineet mm. Amnesty International ja YK:n kidutuksen vastainen erityisraportoija. Tämä kritiikki ei liity suoranaisesti sterilointilakiin, vaan translakiin.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Eugeniikan, sosiaalihuollon kulujen säästämisen ja väestönkasvun rajoittamisen vuoksi on eri maissa harjoitettu ihmisten pakkosterilointia. Vaikka pakkosteriloinnit usein yhdistetäänkin natsi-Saksaan, 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa eugeniikka oli suosittua ympäri läntistä Eurooppaa. Niin ikään 1930-luvulta alkaen pakkosterilointi oli mukana myös muiden maiden käytännöissä. Esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa 1930-luvulla omaksutusta pakkosterilointilainsäädännöstä luovuttiin (Suomen osalta pääosin) 1970-luvulla. Vuosina 1935–1970 Suomessa steriloitiin noin 43 000 ihmistä lääketieteellisten, yli 7 500 rotuhygieenisten, yli 3 000 sosiaalisten ja parisataa muiden syiden perusteella. Valtaosa sosiaalisin perustein pakkosteriloiduista oli aviottomien lapsien äitejä, koska kunnat eivät halunneet lisää köyhäinhoidon hoidettavia. Lääketieteellisistä syistä pakkosteriloidut olivat esimerkiksi mielenterveyspotilaita, kehitysvammaisia tai "moraalittomina" pidettyjä ihmisiä.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Pakkosterilisoinneilla on pyritty mm. Intiassa 1970- ja Perussa 1990-luvulla rajoittamaan väestönkasvua.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Suomessa on mahdollista suorittaa sterilointi vajaavaltaiselle ihmiselle. Jos henkilö on pysyvästi kykenemätön ymmärtämään steriloinnin merkityksen, lain mukaan toimenpide voidaan suorittaa painavista syistä yllä olevan listan kohtien 3, 5 tai 6 perusteella. Tällaisessa tapauksessa henkilön laillinen edustaja hakee lupaa sterilointiin Terveydenhuollon oikeusturvakeskukselta eli nykyiseltä Valviralta.


title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Nykyään pakkosterilointia pidetään ihmisoikeusrikoksena.


title: Samosata

text: Samosata oli muinainen kaupunki Turkissa, Eufratin yläjuoksulla. Sofenen kuningas Sames perusti kaupungin joka hallitsi tärkeää Eufratin ylityspaikan. Kaupunkia kutsuttiin nimellä Kommagenen Antiokia kun se oli osa Kommagenea 100-luvulla eaa. Rooman valtakunta valtasi kaupungin vuonna 72. Samosata oli muun muassa Lukianoksen syntymäkaupunki.


title: Hannu Touru

text: Hannu Touru (s. 1. helmikuuta 1952 Turku) on suomalainen jalkapallovalmentaja. Tourun suosimat pelityylit ovat yleensä kurinalaisia, suoraviivaisia ja puolustusvoittoisia.


title: Hannu Touru

text: Touru on ollut valmentaja vuodesta 1981 ja ammattivalmentaja vuodesta 1989. Ennen ammattivalmentajaksi ryhtymistään Touru toimi sähköasentajana. Hän toimi Hirvensalon Heiton valmentajana 1981–1985 ja Turun Toverien 1986–1988. Rauman Palloa Touru valmensi vuonna 1989.


title: Hannu Touru

text: Vuonna 1990 Touru aloitti pietarsaarelaisen Jaron peräsimessä, minkä hän nosti heti liigaan karsintapeleissä Kokkolan Palloveikkoja vastaan. Kausi 1991 oli Jarolle menestys. Se sijoittui hieman yllättäen neljänneksi ja Touru valittiin vuoden valmentajaksi. Seuraavalla kaudella Touru johdatti Jaron viidenneksi sekä Suomen cupin loppuotteluun, jossa Myllykosken Pallo oli kuitenkin vahvempi. Kausi 1993 ei ollut enää niin menestyksekäs vaan Jaro joutui putoamissarjaan, jonka se kuitenkin selvitti. Tämän jälkeen Touru ei enää jatkanut Jarossa.


title: Hannu Touru

text: Kaudella 1995 Touru aloitti Mikkelin Palloilijoiden päävalmentajana. Hänet kuitenkin erotettiin kesken kauden. Seuraavalla kaudella Tourun työnantaja oli Vaasan Palloseura, joka Tourun ensimmäisenä vuotena sijoittui seitsemänneksi. Kaudet 1997 ja 1998 olivat päättyä jymymenestyksiin. Tuloksena oli kuitenkin hopeamitalit molempina vuosina.


title: Hannu Touru

text: Vaasasta Touru siirtyi Kotkan TP:n valmentajaksi. Ensimmäinen kausi 1999 päättyi vielä seitsemänteen sijaan, mutta seuraavalla kaudella asiat eivät enää sujuneet seuran pudotessa Veikkausliigasta. Touru oli kuitenkin johdattanut joukkueen Suomen cupin loppuotteluun, mutta hänet korvattiin ennen tuota ottelua Jouko Alilalla. Tämän lisäksi Kotkan TP Oy meni konkurssiin. Touru haastoi seuran oikeuteen palkkasaataviensa takia, mutta hävisi jutut.


title: Hannu Touru

text: Kotkalaisseuran jälkeen Touru aloitti uuden projektin FC Hämeenlinnan kanssa vuonna 2001. Hän nosti sen heti ensimmäisellä kaudellaan Ykkösestä Veikkausliigaan. FC Hämeenlinnan ensimmäisenä liigakautena se joutui putoamissarjaan, jossa se kuitenkin säilytti sarjapaikkansa.


title: Hannu Touru

text: Tämän jälkeen Touru piti sapattivapaata valmentamisesta ennen kuin vuonna 2004 hän palasi Jaroon erotetun Sixten Boströmin tilalle. Jaro vältti putoamisen sekä kaudella 2004 ja 2005, jolloin Touru oli joukkueen peräsimessä. Hänen sopimustaan ei kuitenkaan vuodeksi 2006 uusittu vaan tilalle tuli Keijo Paananen. Kesken kauden Paananen puolestaan erotettiin ja tilalle tuli Niklas Widjeskog. Kauden viimeiseen otteluun Touru palkattiin taktiseksi valmentajaksi. Jaro oli tuolloin sarjan viimeisenä pisteen päässä Kuopion Palloseurasta, joka kuitenkin oli jo päättänyt kautensa. Jaron paremman maalieron turvin sille riitti ottelusta tasapeli. Touru vastasi käytännössä joukkueen valmentamisesta kyseisessä ottelussa. Lopputulos 0–0 riitti Jarolle sarjassa säilymiseen.


title: Hannu Touru

text: Vuonna 2007 Touru aloitti Kokkolan Pallo-Veikkojen päävalmentajana. Hän ei kuitenkaan saanut joukkuetta menestymään haluttuun malliin, joten hänet erotettiin elokuussa 2007. KPV oli erottamisajankohtana 14 joukkueen Ykkösessä sijalla 11.


title: Hannu Touru

text: Syksyllä 2013 Tourun ilmoitettiin tehneen kolmivuotisen sopimuksen Rauman Pallo-Iirojen päävalmentajuudesta.


title: Hannu Touru

text: Tourun perheeseen kuuluvat puoliso ja kaksi aikuista tytärtä.


title: Hernesaaren helikopterikenttä

text: Hernesaaren helikopterikenttä (, ) sijaitsee Helsingin Hernesaaressa, osoitteessa Hernematalankatu 2. Kenttää ylläpitää Helikopterikeskus.


title: Hernesaaren helikopterikenttä

text: Helikopteriyhtiö Copterline käytti kenttää Tallinnaan suuntautuviin kaupallisiin lentoihin. Liikennöinti aloitettiin syyskuussa 2011 ja lähtöjä oli päivittäin seitsemän. Käytettävän helikopterin omisti ja huolsi suomalainen Fast Class Oy; lentotoimintaa hoiti virolainen Copterline Oü.


title: Hernesaaren helikopterikenttä

text: Copterline on käyttänyt kenttää myös aiemmin 2000-luvulla, kunnes vuoden 2005 onnettomuuden johdosta se joutui talousvaikeuksiin ja yhtiö asetettiin konkurssiin 2010.


title: Hernesaaren helikopterikenttä

text: Hernesaareen suunniteltiin uutta helikopterikenttää meritäytölle. Kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi uuden helikopterikentän sisältävän osayleiskaavaluonnoksen joulukuussa 2009. Vuonna 2013 kaupunginhallituksen enemmistö kuitenkin poisti helikopterikentän osayleiskaavasta. Ympäristölupa on voimassa vuoteen 2020 asti.


title: Grand Rapids Griffins

text: Grand Rapids Griffins on jääkiekkoseura Grand Rapidsissa, Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Seura perustettiin vuonna 1996, ja kaudella 1996–1997 se aloitti pelit IHL-liigassa. Kun IHL lopetti toimintansa kauden 2000–2001 päätteeksi, Griffins liittyi viiden muun seuran ohella AHL-liigaan. Seuran paras saavutus on runkosarjan voitto kausilla 2000–2001 ja 2005–2006.


title: Grand Rapids Griffins

text: Grand Grapids Griffins toimii nykyään NHL-seura Detroit Red Wingsin farmijoukkueena, ja sillä on yhteistyösopimus myös ECHL-seura Toledo Stormin ja UHL-seura Muskegon Furyn kanssa. Griffinsin kokoonpanoon kuuluneista pelaajista NHL:ssä ovat parhaiten menestyneet Stanley Cup -mestarit Kevyn Adams, Dmitri Afanasenkov ja Darren Rumble sekä Lady Byng -palkinnon voittanut Pavol Demitra ja tähdistöjoukkueeseen valittu Patrick Lalime.


title: Grand Rapids Griffins

text: Grand Rapids Griffins pelaa kotiottelunsa 10 834 paikkaa sisältävällä Van Andel Arenalla. Seuran tunnusvärit ovat punainen, sininen ja kulta, ja sen logossa esiintyy aarnikotka ().


title: Grand Rapids Griffins

text: "(Tilanne 28. joulukuuta 2018)"


title: Kansanterveys

text: Kansanterveys tarkoittaa koko väestön terveyttä. Kansanterveystiede tutkii väestön terveydentilaa ja siihen vaikuttavia syitä sekä tutkii mahdollisuuksia parantaa kansanterveyttä. Kansanterveystyö ja terveyspolitiikka pyrkivät edistämään väestön terveyttä sairauksia ennalta ehkäisevillä toimilla ja vaikuttamalla terveydenhuoltojärjestelmään.


title: Kansanterveys

text: Suomessa kansanterveyslain mukaan "Kansanterveystyöllä tarkoitetaan yksilöön, väestöön ja elinympäristöön kohdistuvaa terveyden edistämistä sairauksien ja tapaturmien ehkäisy mukaan lukien sekä yksilön sairaanhoitoa." Kansanterveystyön tarkoituksena on ehkäistä sairauksia ja tapaturmia seurannalla ja terveellisten elämäntapojen edistämisellä. Kansanterveystyöksi luetaan esimerkiksi rokotusohjelmat, ehkäisyvalistus ja ravitsemusvalistus.


title: Kansanterveys

text: Kansanterveystyöhön kuuluu olennaisena osana terveyspolitiikka. Kansanterveystyön yleinen suunnittelu, ohjaus ja valvonta kuuluu sosiaali- ja terveysministeriölle. Kansanterveystyötä läänin alueella ohjaa ja valvoo lääninhallitus. Valvira ohjaa sosiaali- ja terveysministeriön alaisena lääninhallitusten toimintaa. Terveydenhuollon oikeusturvakeskus ohjaa ja valvoo kansanterveystyötä, kun työ on erityisen tärkeä tai laajakantoinen, se koskee useampaa lääniä tai koko maata, lääninhallitus on esteellinen, tai kyse on ammattihenkilön valvonta-asiasta.


title: Kansanterveys

text: Kansanterveystyön asiantuntijalaitoksina toimivat Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus (Stakes), Kansanterveyslaitos, Työterveyslaitos ja Säteilyturvakeskus. Kansanterveyden laaja-alaista kehittämistä varten toimii ministeriön yhteydessä kansanterveyden neuvottelukunta.


title: Kansanterveys

text:
Kansanterveystyöhön kuuluvina tehtävinä kunnan tulee:
Valtioneuvosto hyväksyi 17.5.2001 periaatepäätöksen Terveys 2015 -kansanterveysohjelmasta. Ohjelman valmisteli valtioneuvoston asettama Kansanterveyden neuvottelukunta.


title: Kansanterveys

text:
Terveys 2015 on yhteistyöohjelma, joka toimii kehyksenä yhteiskunnan eri osa-alueilla terveyden edistämiselle. Ohjelma linjaa kansallista terveyspolitiikkaa 15 vuoden aikavälillä. Pääpaino on terveyden edistämisessä, ei niinkään terveyspalvelujärjestelmän kehittämisessä. Periaatepäätöksessä esitetään kahdeksan kansanterveyttä koskevaa tavoitetta ja tehdään 36 toimintaa linjaavaa kannanottoa.
Ikäryhmittäiset tavoitteet:


title: Kansanterveys

text: 1. Lasten hyvinvointi lisääntyy, terveydentila paranee ja turvattomuuteen liittyvät oireet ja sairaudet vähenevät merkittävästi.


title: Kansanterveys

text: 2. Nuorten tupakointi vähenee siten, että 16-18-vuotiaista alle 15 % tupakoi; nuorten alkoholin ja huumeiden käyttöön liittyvät terveysongelmat kyetään hoitamaan asiantuntevasti eivätkä ne ole yleisempiä kuin 1990-luvun alussa.


title: Kansanterveys

text: 3. Nuorten aikuisten miesten tapaturmainen ja väkivaltainen kuolleisuus alenee kolmanneksella 1990-luvun lopun tasosta.


title: Kansanterveys

text: 4. Työikäisten työ- ja toimintakyky ja työelämän olosuhteet kehittyvät siten, että ne osaltaan mahdollistavat työelämässä jaksamisen pidempään ja työstä luopumisen noin kolme vuotta vuoden 2000 tasoa myöhemmin.


title: Kansanterveys

text: 5. Yli 75-vuotiaiden keskimääräisen toimintakyvyn paraneminen jatkuu samansuuntaisena kuin viimeisten 20 vuoden ajan.


title: Kansanterveys

text: Kaikille yhteiset tavoitteet:


title: Kansanterveys

text: 6. Suomalainen voi odottaa elävänsä terveenä keskimäärin kaksi vuotta kauemmin kuin vuonna 2000.


title: Kansanterveys

text: 7. Suomalaisten tyytyväisyys terveyspalvelujen saatavuuteen ja toimivuuteen sekä koettu oma terveydentila ja kokemukset ympäristön vaikutuksesta omaan terveyteen säilyvät vähintään nykyisellä tasolla.


title: Kansanterveys

text: 8. Tavoitteisiin pyritään myös siten, että eriarvoisuus vähenee ja heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien hyvinvointi ja suhteellinen asema paranevat. Tällöin tavoitteena on sukupuolten, eri koulutusryhmien ja ammattiryhmien välisten kuolleisuuserojen pienentyminen viidenneksellä.


title: Kansanterveys

text: Euroopan komission ohjelma hyväksyttiin 23.9.2002 ja sen toteuttamiskausi on 1.1.2003 – 31.12.2008. Ohjelma on siis jo lähellä loppuaan ja uutta ohjelmaa ollaan valmistelemassa. Kansanterveysohjelmalla on kolme ensisijaista tavoitetta:


title: Juhani Meriläinen

text: Pentti Juhani Meriläinen (s. 19. joulukuuta 1946 Kajaani) oli Joensuun kaupunginjohtaja vuosina 1995–2010. Vuoden 2009 lopulla tasavallan presidentti myönsi Meriläiselle kaupunkineuvoksen arvonimen.


title: Juhani Meriläinen

text: Koulutukseltaan Meriläinen yhteiskuntatieteiden maisteri ja oikeustieteen kandidaatti. Ennen siirtymistään Joensuun kaupunginjohtajaksi Meriläinen toimi Suolahden kaupunginjohtajana (1978–1981), Äänekosken kaupunginjohtajana (1981–1988) ja Jyväskylän maalaiskunnan kunnanjohtajana (1988–1995). Lisäksi hän on työskennellyt Kesko Oy:n työsuhdeasiainhoitajana, Helsingin sähkölaitoksen koulutuspäällikkönä ja Iisalmen kaupungin elinkeinoasiamiehenä. Vuonna 2006 Meriläiselle myönnettiin kuntaliiton kultainen ansiomerkki.


title: Juhani Meriläinen

text: Meriläisellä on olut useita yhteiskunnallisia luottamustoimia. Hän toimii muun muassa jäsenenä Kunnallisalan kehittämissäätiön hallituksessa, Pohjois-Karjalan kauppakamarin hallintoneuvostossa ja Joensuun yliopiston hallituksessa. Lisäksi hän on JOSEK Oy:n hallituksen puheenjohtaja.


title: Juhani Meriläinen

text: Puoluekannaltaan Meriläinen on sosiaalidemokraatti ja sotilasarvoltaan yliluutnantti. Vuonna 1982 hän toimi Mauno Koiviston valitsijamiehenä.


title: Juhani Meriläinen

text: Meriläinen on naimisissa psykologi Anna Meriläisen kanssa ja heillä on kolme lasta.


title: Juhani Meriläinen

text: Meriläinen harrastaa musiikkia, kirjallisuutta, teatteria, hiihtoa, avantouintia, suunnistusta ja penkkiurheilua. Hän on myös näytellyt Joensuun kaupunginteatterin näytelmässä Romeo ja Julia vuonna 2004.


title: Haroun Tazieff

text: Haroun Tazieff (11. toukokuuta 1914 – 2. helmikuuta 1998) oli ranskalainen vulkanologisti ja geologi.


title: Haroun Tazieff

text: Tazieff syntyi Varsovassa, Puolassa, hänen isänsä oli tataari muslimilääkäri ja äiti oli puolalainen kemisti. Ensimmäisen maailmansodan aikana Haroun menetti vanhempansa ja hänestä tuli maaton. Vuonna 1936 hän sai Belgian kansalaisuuden, hän asui tuohon aikaan Brysselissä. Haroun opiskeli Venäjällä, Ranskassa ja Belgiassa, jossa hän valmistui agronomiksi vuonna 1938 ja geologiksi vuonna 1944.


title: Haroun Tazieff

text: Haroun oli mukana Ranskan ydinkokeessa Tyynellämerellä. Haroun Tazieff on haudattu Cimetière de Passyn hautausmaalle.


title: Pohjois-Karjalan Kirjapaino

text: Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oyj on suomalainen viestintäalan konsernin, jonka päätoimipaikkana on Joensuu. Yhtiön osake noteerataan Helsingin pörssissä.


title: Pohjois-Karjalan Kirjapaino

text: Konserniin kuuluu Pohjois-Karjalan maakuntalehti Karjalaista kustantava Sanomalehti Karjalainen Oy. PunaMusta Oy on vientiin ja kotimaisiin suurasiakkaisiin keskittyvä kirjapaino. Painopalveluja täydentää pakkaus- ja merkintätuotteita valmistava Paperityö Oy Helsingissä.


title: Pohjois-Karjalan Kirjapaino

text:
Paikallislehtiä julkaisevat tytäryhtiöt Keski-Karjalan Kustannus Oy, Lieksan Lehti Oy, Pogostan Sanomat Oy, Ylä-Karjala Oy, Pohjois-Karjalan Paikallislehdet Oy ja Karelia Viestintä Oy. Ne julkaisevat Karjalan Heiliä (Joensuu), Lieksan Lehteä, Outokummun Seutua, Parikkalan-Rautjärven Sanomia, Pielisjokiseutua, Pogostan Sanomia ja Ylä-Karjalaa.
Konsernin lehtitoimialaan kuuluu myös Pohjois-Karjalan Ilmoitusvalmistus Oy, joka valmistaa ilmoituksia konsernin lehtiin.


title: Pohjois-Karjalan Kirjapaino

text: Sanomalehti Karjalainen on yksi Väli-Suomen Media Oy:n omistaja (25 prosenttia). Yhtiö julkaisee yhdessä Savon Sanomien, Keskisuomalaisen, Ilkan ja Pohjalaisen ja Etelä-Suomen Sanomien kanssa Sunnuntaisuomalaista, ja lehdillä on yhteinen Helsingin toimitus.


title: Pohjois-Karjalan Kirjapaino

text: Pääosa yhtiön osakkeista on Laakkosen suvulla henkilökohtaisesti ja Laakkonen-yhtiöiden kautta.


title: Pohjois-Karjalan Kirjapaino

text: Yritys tuki vuoden 2012 presidentinvaaleissa kokoomuksen Sauli Niinistön presidenttikampanjaa 10000 eurolla , keskustan Paavo Väyrysen presidenttikampanjaa 5000 eurolla ja SDP:n Paavo Lipposen kampanjaa 5000 eurolla


title: Renderointi

text: Renderointi (tai sanotaan myös "renderöinti") tarkoittaa kuvan luomista mallista tietokoneohjelman avulla. Malli on datasta muodostuva ohjelmallinen kuvaus usein kolmiulotteisesta objektista. Se voi sisältää tiedot mm. geometriasta, katselukulmasta, tekstuurista sekä valaistuksesta. Tuloksena oleva renderoitu kuva on bittikarttagrafiikkaa. Sanaa 'renderointi' käytetään myös videoeditoinnissa, kun halutaan tuottaa efektejä videokuvaan.


title: Renderointi

text: Renderointi on yksi suurimmista 3D-grafiikan alalajeista, ja tällä hetkellä se käytännössä kytkeytyy aina muihin. Se antaa animaatioille ja malleille viimeisen ulkoasun. Tietokonegrafiikan kehityksessä se on viimeisin suuri askel, ja sen 1970-luvulta lähtien tapahtuneessa kehittymisessä ja tarkentumisessa renderoinnista on tullut yhä enemmän erillinen osansa.


title: Renderointi

text: Renderointia käytetään tietokone- ja videopeleissä, simulaattoreissa, elokuvien ja television erikoistehosteissa ja muotoilun apuna. Renderointiohjelmia on markkinoilla useita. Jotkut on integroitu osaksi laajempia mallinnus- ja animaatio-ohjelmia, jotkut ovat itsenäisiä ohjelmia ja jotkut vapaasti muokattavia projekteja (open-source).


title: Renderointi

text: Renderointiohjelmat voidaan jakaa myös "reaaliaikasiin" (mm. tietokone- ja videopelit) ja ei-reaaliaikaisiin (elokuvateollisuus). Renderöintimenetelmiin kuuluvat muun muassa rasterointi (), säteensuuntaus () ja säteenseuranta ().


title: Daniil Markov

text: Daniil ”Danny” Jevgenjevitš Markov (, s. 30. heinäkuuta 1976 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, joka siirtyi tammikuussa 2013 KHL-joukkue TsSKA Moskovaan. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Markov tunnetaan erittäin fyysisenä ja uhrautuvana pelaajana, joka ei pelkää kovia taklauksia eikä heittäytymistä kiekon eteen.


title: Daniil Markov

text: Markov aloitti ammattilaisuransa Spartak Moskovassa vuonna 1993. NHL-seura Toronto Maple Leafs varasi hänet vuoden yhdeksännellä kierroksella numerolla 223, ja kesken kauden 1996–1997 Markov siirtyi Pohjois-Amerikkaan pelaamaan AHL-seura St. John's Maple Leafsiin. NHL:ään hän nousi kauden lopulla. Neljän Torontossa viettämänsä kauden jälkeen Markov siirtyi Phoenix Coyotesiin vaihdossa Travis Greeniin, Robert Reicheliin ja Craig Millsiin.


title: Daniil Markov

text: Ensimmäisellä Coyotes-kaudellaan Markov teki piste-ennätyksensä: 6 maalia ja 30 syöttöä 72 ottelussa. Coyotesia hän edusti kaksi kautta ennen siirtymistään Carolina Hurricanesiin kaudeksi vaihdossa David Tanabeen ja Igor Knjazeviin. Hurricanesista hänet kaupattiin kesken kauden Philadelphia Flyersiin vaihdossa Justin Williamsiin. Ennen kauden alkua Flyers huomasi olevansa ongelmissa lähestyvän palkkakaton kanssa, joten he myivät Markovin Nashville Predatorsiin vaihdossa kolmannen kierroksen varausoikeuteen. 26. heinäkuuta 2006 Markov teki vapaana pelaajana yksivuotisen Detroit Red Wingsin kanssa.


title: Daniil Markov

text: Pelattuaan kauden Red Wingsissä Markov palasi Venäjälle. Hän pelasi kaudet 2007–2010 Dynamo Moskovassa. Kauden 2010–2011 Markov aloitti Vitjaz Tšehovissa, mutta siirtyi loppukaudeksi SKA Pietariiin. Kesällä 2011 Markov palasi Tšehoviin. Hän oli Tšehovin kapteeni kaudella 2011–2012 ja pelasi joukkueessa tammikuulle 2012, jolloin hänet myytiin Metallurg Magnitogorskiin. Hän palasi Tšehoviin kaudeksi 2012–2013, mutta siirtyi jälleen joukkueesta kesken kauden, tällä kertaa TsSKA Moskovaan.


title: Daniil Markov

text: Kansainvälisellä tasolla Markov edusti Venäjää ensimmäisen kerran MM-kilpailuissa 1998. Vuoden 2002 talviolympialaisissa Markov oli mukana pronssia voittaneessa joukkueessa. Toistamiseen Markov pelasi olympialaisissa neljä vuotta myöhemmin Torinon kisoissa. Toisen arvokisamitalinsa Markov sai toisista MM-kilpailuistaan. Hän edusti Venäjää maailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa vuonna 2008.


title: Pontus Hultén

text: Karl Gunnar Vougt Pontus Hultén (21. kesäkuuta 1924 Tukholma – 26. lokakuuta 2006) oli ruotsalainen museojohtaja, taidekeräilijä ja 1960- ja 1970-lukujen nimekkäimpiä eurooppalaisia taidemuseovaikuttajia. Hultén toimi Tukholman Moderna museetin johtajana vuosina 1959–1973. Vuonna 1973 Hultén kutsuttiin Pariisin Pompidou-keskuksen ensimmäiseksi johtajaksi. Museo avattiin vuonna 1977 ja Hultén johti sitä vuoteen 1981.


title: Pontus Hultén

text: Hultén oli suunnittelemassa muun muassa Los Angelesin nykytaiteen museota (MoCA) ja toimi Palazzo Grassin ja Bonnin Taidehallin taiteellisena johtajana sekä Baselin Jean Tinguely -museon johtajana.


title: Pontus Hultén

text: Hultén opiskeli taidehistoriaa ja oli merkittävä nykytaiteen keräilijä. Hänen henkilökohtainen kokoelmansa karttui samojen taiteilijoiden teoksilla, joiden näyttelyitä hän järjesti ja joiden teoksia hän hankki johtamiensa museoiden kokoelmiin. Vuonna 2005 hän lahjoitti 700 teoksen kokoelmansa Tukholman modernin taiteen museolle.


title: Housemarque

text: Housemarque on suomalainen videopelejä kehittävä yritys, joka syntyi Bloodhousen ja Terramarquen yhdistyessä vuonna 1995. Sen kotipaikka on Helsinki. Housemarque on vanhin toiminnassa oleva suomalainen pelitalo, ja se on kehittänyt muun muassa ensimmäisen suomalaisen konsolipelin ja ensimmäisen yli miljoona kappaletta myyneen suomalaispelin. Yhtiön menestynein peli on ollut "Supreme Snowboarding" (1999), jota on myyty ympäri maailman noin 1,4 miljoonaa kappaletta.


title: Housemarque

text: Housemarque on erityisesti tunnettu "Stardust"-ammuntapelisarjasta, joka on myös pitkäikäisin suomalainen videopelisarja. Yritys aloitti 2006 yhteistyön Sonyn kanssa, ja se julkaisi seuraavana vuonna verkkopalvelussaan ladattavana pelinä "Super Stardust HD:n". Housemarque on sen jälkeen kehittänyt Sonyn ja Microsoftin konsolien verkkopalveluihin useita pelejä, kuten "Dead Nationin", "Outlandin" ja "Resogunin".


title: Housemarque

text: Vuonna 2016 yhtiö on julkaissut "Alienation" -pelin PlayStation 4:lle. Vuonna 2017 yhtiö on julkaissut "Nex Machina" -pelin PlayStation 4:lle ja Windowsille.


title: Housemarque

text: Yksi Housemarquen perustajajäsenistä, Harri Tikkanen, päätyi demoskeneen 17-vuotiaana vuonna 1989. Demoskenessä luotiin koodaamalla visuaalisesti näyttäviä, ei-pelattavia ohjelmia eli demoja. Hän kävi Iisalmessa demopartyissa, joiden kautta hän pääsi mukaan Bloodsuckers-nimiseen demoryhmään. Ryhmä tapasi säännöllisesti ja teki muutaman vuoden ajan demoja. Tapaamisille oli konkreettinen syy, sillä sähköinen tiedonsiirto ja yhteydenpito oli kallista ja hidasta. Levykkeiden lähettämisen sijaan tekijät tapasivat toisensa säännöllisesti.


title: Housemarque

text: Tikkanen lopetteli demojen tekemistä siinä vaiheessa, kun ensimmäinen Assembly-demotapahtuma järjestettiin 1992. Hän oli muuttanut Helsinkiin ja ystävystyi lähemmin joidenkin demoryhmäläistensä kanssa. Hän alkoi miettiä pelin tekemistä ja kokosi Bloodsuckersin jäsenistä neljän hengen tiimin. Bloodhouse-niminen ryhmä alkoi kehittää "Stardust"-peliä, joka oli yksi ensimmäisistä 3D-mallinnusohjelmalla tehdyistä peleistä. Sitä tehtiin yhteensä puolitoista vuotta, ja se julkaistiin vuonna 1993 Amigalle. Peli sai hyvän vastaanoton kriitikoilta, mutta se ei menestynyt kaupallisesti. Toisaalta suosituimmatkaan Amiga-pelit eivät myyneet kuin muutamia kymmeniä tuhansia kappaleita.


title: Housemarque

text: Samaan aikaan kun Tikkasen perustama tiimi kehitti "Stardustia", Ilari Kuittinen ja Stavros Fasoulas perustivat Terramarque-nimisen pelitalon vuonna 1993. Kuittinen ei itse osannut koodata, mutta kotiseudulta Joensuusta tuttu Fasoulas oli silti pyytänyt hänen apuaan yrityksen perustamiseen. Terramarquen ainoaksi peliksi jäi vuonna 1994 julkaistu "Elfmania", joka ei menestynyt kaupallisesti.


title: Housemarque

text: Sekä Terramarquen että Bloodhousen työntekijöillä ei ollut virallisia työsuhteita saati kuukausipalkkoja. Rahaa maksettiin freelancer-palkkioina. Tikkanen käytti elämiseen siviilipalveluksen päivärahaa ja Kuittinen puolestaan opintolainaa sekä muita ansioita. Molemmilla pelitaloilla oli edessään uusi tilanne, kun Amigaa valmistanut Commodore oli mennyt konkurssiin ja IBM PC alkoi korvata muita tietokoneita. Koska Suomen peliala oli erittäin pieni, Tikkanen ja Kuittinen tunsivat toisensa. Kummallakin heistä oli ideoita PC-pelin kehittämiseksi, ja he päättivätkin yhdistää Bloodhousen ja Terramarquen. Vuonna 1995 he perustivat Housemarque-nimisen pelitalon.


title: Housemarque

text: Housemarque sai heti julkaisusopimukset "Muukalaisten yöhön" ja "Super Stardustiin". Seuraavana vuonna Team 17 julkaisi "Super Stardustin" Amiga 1200:lle, ja peli käännettiin myös Amigan CD32-konsolille – näin siitä tuli samalla ensimmäinen suomalainen konsolipeli. "Muukalaisten yön" (englanniksi "Alien Incident") kansainväliset julkaisuoikeudet osti Gametek ja Suomessa pelin levitti Toptronics.


title: Housemarque

text: Seuraavaksi Housemarque kehitti "The Reap" -avaruusräiskinnän, joka oli saanut vaikutteita Segan julkaisemasta "Zaxxonista". Näiden kolikkopeleistä ammentavien räiskintöjen jälkeen pelitalo kehitti todellisen läpimurtonsa, lumilautailupeli "Supreme Snowboardingin". Ranskalainen Infogrames tarttui Housemarquen lumilautailupelikonseptiin, ja vuonna 1999 julkaistusta pelistä tuli ensimmäinen yli miljoona kappaletta myynyt suomalainen videopeli. Kaksi vuotta myöhemmin Housemarquelta julkaistiin "Transworld Snowboarding" Xboxille. Pelin julkaisija Atari oli hankkinut lisenssit huippulaskijoiden nimien käyttöön ja pelin musiikkina oli muun muassa Apulannan englanninkielisiä kappaleita.