title: Latvian vaakuna

text: Neuvostoaikana oli käytössä vaakuna, jossa oli kommunismin symboleja: tähti sekä sirppi ja vasara -kuvio.


title: Votkaturistit

text: 20 suosikkia – Votkaturistit on Juha Vainion kokoelma-albumi vuodelta 1999. Levy on Vainiolta viides ja viimeinen osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjassa.


title: Jokivalkotammi

text: Jokivalkotammi ("Quercus bicolor") on yksi monista pohjoisamerikkalaisista luonnonvaraisista tammilajeista. Sitä kasvaa mantereen itäosassa aina eteläisestä Quebecista Pohjois-Carolinaan saakka.


title: Jokivalkotammi

text: Jokivalkotammi kasvaa 20-25 metriä korkeaksi, mutta korkein tiedetty yksilö on ollut 29 m korkea. Vanhemmiten puulaji kasvaa enimmäkseen paksuutta. Sen lehdet ovat kovat, ja muodoltaan lievästi aaltoilevat. Se kukkii toukokuussa. Terhot kypsyvät 5-6 kuukautta.


title: Jokivalkotammi

text: Jokivalkotammi menestyy piha- ja puistopuuna vain Etelä-Suomen eteläosissa, kasvuvyöhykkeellä 1.


title: Nostalgia (Juha Vainio)

text: Nostalgia – Juha Vainio on Juha Vainion kokoelmalevy vuodelta 2005. Levy on osa "Nostalgia"-kokoelmalevysarjaa.


title: Kabaddi

text: Kabaddi () on Intian niemimaalta lähtöisin oleva joukkueurheilulaji. Laji on suosittu Etelä-Aasiassa, mutta se on levinnyt myös Kaakkois-Aasiaan, Japaniin ja Iraniin. Erityisen suosittu laji on Bangladeshissa, ja Intiassa se on Punjabin ja Andhra Pradeshin maakuntien kansallispeli. Lajin nimi, jota usein toistetaan pelin aikana, tulee hindin kielen hengityksen pidättämistä tarkoittavasta sanasta. Hengityksen pidättäminen on keskeinen osa lajia.


title: Kabaddi

text: Bangladeshin kansallislaji on monelle meille suomalaisille tuntematon Kabaddi. Molemmilla joukkueilla on omat alueet ja vuorotellen joukkueista yksi pelaaja menee toisen alueelle ja yrittää hipan tavoin koskettaa vastapuolen pelaajia, jotka taas yrittävät estää tätä pelaajaa palaamasta omalle alueelle. Aikaa pelaajalla on olla toisen joukkueen alueella niin kauan kuin jaksaa yhteen hengenvetoon laulaa ”kabaddi-kabaddi”.


title: 17 hilpeää ja haikeaa rallia

text: 17 hilpeää ja haikeaa rallia on Juha Vainion kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1989. Albumi on CD-versio albumista "28 hilpeää ja haikeaa rallia".


title: Viiskymppisen viisut

text: Viiskymppisen viisut on Juha Vainion viimeinen albumi. Se julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1991. Lisäksi jotkin kappaleet viimeisteltiin pari päivää hänen kuolemansa jälkeen äänittämällä muun muassa Hyvän Tuulen Laulajat -kuoron lauluosuuksia. Laulun ”Kauan sitten” Vainio oli levyttänyt aiemmin jo vuonna 1971, jolloin se julkaistiin singlenä.


title: Viiskymppisen viisut

text:
A-puoli
B-puoli


title: Kaukasianteeri

text: Kaukasianteeri ("Lyrurus mlokosiewiczi" syn. "Tetrao mlokosiewiczi") on vain Kaukasusvuoristossa ja Mustanmeren kaakkoisrannikolla Turkissa elävä suuri kanalintu. Linnun tieteellinen nimi on annettu puolalaisen biologin Ludwik Młokosiewiczin mukaan. Se elää kesäkaudet puuttomalla vyöhykkeellä 1 500–3 000 m korkeudella, mutta muuttaa talveksi puurajan alapuolelle.


title: Kaukasianteeri

text: Koiras painaa keväällä 820–1 005 g, keskimäärin 865 g, naaras 712–820 g, keskimäärin 766 g. Laji muistuttaa teertä, mutta koiras ei ole kiiltävä vaan mattamusta ja siinä on vähemmän valkoista, pyrstö ei ole yhtä huomattava. Uroksen korkeus voi olla noin 50 cm. Naaras on pienempi ja harmahtava.


title: Kaukasianteeri

text: Lajilla on pitkäkestoinen ja raju soidin keväisin. Naaras munii maassa olevaan pesäkuoppaan 2–10, keskimäärin 6,0 munaa, joita se hautoo 20–25 päivää. Poikaset kuoriutuvat samanaikaisesti ja ne ovat pesäpakoisia, jättäen pesän pian syntymänsä jälkeen. Ne lentävät auttavasti 10–14 päivää vanhoina ja ovat täysikokoisia noin kahden kuukauden iässä.


title: Punatiikeripeippo

text: Punatiikeripeippo ("Amandava amandava") on pienikokoinen loistopeippoihin kuuluva varpuslintu. Lajin nimesi Carolus Linnaeus 1758.


title: Punatiikeripeippo

text: Linnun pituus on 9,5 cm, siipien kärkiväli 13-14,5 cm ja paino noin 10 g. Juhlapukuinen koiras on helppo tuntea: pääosa höyhenpuvusta on karmiininpunainen, siivet ja pyrstö ovat ruskehtavat ja nokka on punainen. Naaras ja nuori lintu ovat päältä harmaanruskeita, alta vaaleita ja niillä on punertava nokka. Nokka on lyhyt ja tukeva siemensyöjälinnun nokka. Laulu on korkeaa visertelyä.


title: Punatiikeripeippo

text: Eteläaasialainen laji, jonka alkuperäinen elinalue ulottuu Pakistanista Bangladeshiin (nimialalaji "amandava"), Burmasta ja Lounais-Kiinasta Timoriin (alalaji "flavidiventris") sekä Kaakkois-Aasiasta Indonesiaan ja Fidžiin (alalaji "punicea"). Laji on yleinen ja sen kanta on elinvoimainen. Laji on enimmäkseen paikkalintu.


title: Punatiikeripeippo

text: Punatiikeripeippo on ollut suosittu häkkilintu jo kauan. Karanneista lemmikeistä on muodostunut luonnossa elinkykyisiä populaatioita muun muassa Eurooppaan, Arabiaan, Egyptiin, Japaniin ja Réunionille. Euroopassa se pesii vieraslajina paikoitellen ainakin Espanjassa ja Italiassa ja mahdollisesti Portugalissa. Egyptissä tavattiin ensimmäinen yksilö luonnossa vuonna 1861 ja se on nykyisin paikallisesti yleinen.


title: Punatiikeripeippo

text: Eurooppalaiset populaatiot elävät ruo'ikoissa ja erilaisissa viljelyhabitaateissa. Aasiassa suosikkihabitaatteja ovat erilaiset pensaikkoiset avomaat ja riisipellot.


title: Punatiikeripeippo

text: Pesä on hyvin piilotettuna tiheässä pensaassa tai ruohovartisten kasvien varassa lähellä maan- tai vedenpintaa. Se on ruohonkorsista rakennettu, hieman litteä ontto pallo, rakennettu tasaiselle alustalle kuten oksan tai lakoontuneen ruohon päälle. Kiinniteaineena on käytetty hämähäkinseittiä. Pesä on sisältä vuorattu höyhenillä tai hienoilla kasvikuiduilla. Tuntemattomasta syystä monissa pesissä on hiiltynyttä puuta. Molemmat puolisot osallistuvat pesän rakentamiseen, mihin kuluu noin 3 päivää. Usein naaras aloittaa muninnan ennen pesän valmistumista, jolloin koiras jatkaa rakennustöitä.


title: Punatiikeripeippo

text: Naaras munii gramman painoisia munia 4-8 kappaletta. Joskus on tavattu jopa 14-munaisia pesyeitä, jolloin todennäköisesti 2 naarasta on muninut samaan pesään. Haudonta-aika on Espanjassa 13-14 päivää, Intiassa ja vankeudessa 10-12 päivää. Molemmat puolisot hautovat, naaras öisin. Molemmat emot ruokkivat ja hoitavat poikasia, jotka ovat lentokykyisiä 17-21 päivää vanhoina. Emot eivät siivoa pesää loppuaikoina, joten se on poikasten ulosteiden tahraama. Poikaset itsenäistyvät noin 5 viikon ikäisinä. Punatiikeripeippo pesii tavallisesti 2 kertaa kesässä.


title: Punatiikeripeippo

text: Heinien ja ruohojen siemenet, pienessä määrin hyönteiset.


title: Karmea totuus -sarja

text: Karmea totuus on lasten tietokirjasarja, jonka on kustantanut Tammi. Sarjan osat ovat suomennoksia kolmesta keskenään samantyylisestä brittiläisestä kirjasarjasta, joiden alkuperäiset nimet ovat "Horrible Histories", "Horrible Science" ja "The Knowledge".


title: Ranskan Grand Prix 1984

text: Ranskan Prix 1984 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 20. toukokuuta 1984 Dijonin radalla Ranskassa. Kilpailun voitti McLarenilla ajanut Niki Lauda, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Ranskan Grand Prix 1984

text: Lauantaina ajetun aika-ajon aikana satoi välillä tihkuen välillä rankemmin. Märällä radalla ja sadekelin renkailla kukaan ei parantanut perjantaina ajamaansa aikaa. Lauantain ajon aikana voitiin vain testata sadekelin renkaita ja autojen säätöjä. Perjantain tulosten mukaan paalupaikan sai Patrick Tambay ajalla 1.02,200. Seuraavat lähtöruudut valtasivat Elio de Angelis, Nelson Piquet, Keijo Rosberg ja Alain Prost.


title: Ranskan Grand Prix 1984

text: Tämä MM-osakilpailu ajettiin pilvipoutaisessa säässä. Patrick Tambay starttasi paalulta johtoon ja pysyi kärkipaikalla kierrokselle 40 saakka, jolloin hän kävi vaihdattamassa renkaat. Johtopaikan sai Niki Lauda kierrokselle 53 asti, jolloin oli hänen vuoronsa käydä varikolla. Tambay otti johdon ja pysyi kärjessä kierrokset 54–62. Niki Laudan taitavuuden ja McLaren-auton hyvyyden ansiosta Lauda meni kärkeen kierroksella 63 ja pysyi johdossa ruutulipulle saakka. Laudan keskinopeus kilpailussa oli 125,535 km/h ja voitto oli hänen uransa 21. GP-voitto.


title: Deinococcus radiodurans

text: Deinococcus radiodurans (aiemmin "Micrococcus radiodurans") on ekstremofiilinen bakteerilaji ja tunnetuista organismeista säteilynsietokykyisin. Bakteeri kestää erityisen hyvin ionisoivaa säteilyä, kuivuutta ja ultraviolettisäteilyä. "D. radiodurans" -bakteerin tiedetään selviytyvän 10 000 grayn säteilyannoksesta. Tappava annos ihmiselle on 5 graytä ja ruoansulatuskanavan alaosassa eläville kolibakteereille 2000 graytä. Bakteerilajista kertoi ensimmäisenä Arthur W. Andersonin johtama tutkijaryhmä vuonna 1956. Bakteerilajia tutkitaan paljon, varsinkin sen käyttö biopuhdistajana kiinnostaa.


title: Deinococcus radiodurans

text: "Deinococcus radiodurans" löydettiin Oregonin Agricultural Experiment Stationissa vuonna 1956. Bakteeri löytyi kokeessa, jossa pakattua ruokaa yritettiin steriloida säteilyttämällä. Kokeen tulos oli, ettei ruokapakkaus steriloitunut, koska bakteeri sieti säteilyä.


title: Deinococcus radiodurans

text: Luonnollinen taustasäteily on maapallolla normaalisti hyvin vähäistä, joten "D. radioduransin" sopeutuma suurien säteilyannoksien kestoon on outo. Tutkijoiden piirissä pohdittiin bakteerilajin alkuperää. Anatoli K. Pavlovin johtaman venäläis-yhdysvaltalainen tutkimusryhmä esitti vuonna 2006 alkuperäksi Marsia ja selitti bakteerin tulleen meteoriitin mukana Maahan. Avaruus selittäisi poikkeuksellisen sopeutuman.


title: Deinococcus radiodurans

text: Venäläis-yhdysvaltalainen tutkimusryhmä sai kuitenkin selville, että "D. radiodurans" on peräisin maapallolta. Tutkimus paljasti, että bakteerin DNA-jaksot ovat hyvin lähellä Maassa elävien bakteerien jaksoja.


title: Unien Angus

text: Unien Angus () on Alexander McCall Smithin kaunokirjallinen teos vuodelta 2007. Se uudelleentulkitsee Irlannin ja Skotlannin kelttiläisen jumaltaruston Angus-hahmoa. Hahmo on komea ja iloluonteinen ja edustaa unia ja nuoruutta.


title: Paino: Atlaksen ja Herkuleen myytti

text: Paino: Atlaksen ja Herkuleen myytti () on Jeanette Wintersonin kirja vuodelta 2006. Myytti-sarjassa ilmestynyt teos käsittelee Atlaksen ja Herkuleen tarua. Kirjailija on sanonut halunneensa tutkia yksinäisyyttä, eristyneisyyttä, vastuuta, taakkaa ja vapautta.


title: Tyykikylään takaisin

text: 20 suosikkia – Tyykikylään takaisin on Mika ja Turkka Mali -duon kokoelma-albumi vuodelta 2002. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Ihmisen ikävä toisen luo

text: 20 suosikkia – Ihmisen ikävä toisen luo on Mikko Alatalon kokoelma-albumi vuodelta 1996. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Myytti-sarja

text: Myytti-sarja () on skotlantilaisen Canongate-kustantamon kansainvälinen sarja myyttien uudelleentulkintoja tunnetuilta nykykirjailijoilta. Suomeksi sarjaa julkaisee Kustannusosakeyhtiö Tammi.


title: Greg Cipes

text: Gregory M. ”Greg” Cipes (s. 4. tammikuuta 1980 Coral Springs, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ääninäyttelijä, laulaja, lauluntekijä ja lainelautailija. Hänet tunnetaan parhaiten ääniroolistaan ”Petopoikana” animaatiosarjassa "Teen Titans".


title: Greg Cipes

text: Etelä-Floridassa syntynyt Cipes kiinnostui näyttelemisestä lapsena isovanhempiensa kautta, jotka olivat myös näyttelijöitä. Cipes esiintyi lapsena usein mainoksissa ja musikaalinäytelmissä, minkä myötä hän ryhtyi näyttelemään ammatikseen.


title: Greg Cipes

text: Cipes on myös lainelautailija ja on kilpaillut kansainvälisissä kilpailuissa junioritasolla.


title: Greg Cipes

text: Cipes esiintyi aluksi vierailevissa rooleissa televisiosarjoissa, kuten "MDs", "Deadwood" ja "Gilmoren tytöt". Hän esiintyi muutaman jakson verran komediasarjassa "One on One". "Teen Titans" -sarjan jälkeen Cipes palasi esiintymään televisiosarjoihin, kuten "House" ja "Ilman johtolankaa". Vuonna 2008 hän oli mukana satiirisessa komediaelokuvassa "The Onion Movie". Hänellä oli myös pieni rooli vuoden 2009 "Fast & Furious" -elokuvassa. Elokuvaroolien jälkeen Cipes vieraili televisiosarjoissa "True Blood", "Bones" ja "General Hospital".


title: Greg Cipes

text: Vuonna 2003 Cipes sai ensimmäisen ääniroolinsa animaatiosarjasta "Teen Titans", jossa hän oli ”Petopojan” äänenä. Cipes kertoi hahmon myös kuvaavan itseään hyvin paljon, sillä he molemmat ovat muun muassa vegaaneja ja eläinrakkaita. Cipes oli hahmonsa roolissa aina vuoteen 2006 asti, jona aikana hän teki kaksi dubbausroolia "Astro Boy"- ja "W.I.T.C.H."-animaatioihin.


title: Greg Cipes

text: Muita äänirooleja hänellä oli piirrossarjoissa "Justice League", "All Grown Up", "Spies-tytöt", "Leijonan elämää" ja "Super Robot Monkey Team Hyperforce Go!". "Teen Titans" -sarjan päätyttyä vuonna 2006 Cipes teki vielä muutamia äänirooleja animaatioelokuviin "Aivan villit" ja "". Vuonna 2008 hänellä oli Yuri Lowenthalin, Ashley Johnsonin ja Dee Bradley Bakerin kanssa pääroolissa "ssa", joka on spin-off-sarja "Ben 10:lle".


title: Greg Cipes

text: Cipes jatkoi roolissaan myös vuosina 2010–2012 "issa". Sarjan jälkeen hänellä oli vuonna 2012 vierailevarooli "Ultimate Spider-Manissa" Rautanyrkin roolissa. Sittemmin Cipes valittiin vuoden 2012 "Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat" sarjassa Michelangelon rooliin.


title: Greg Cipes

text: Näyttelemisen lisäksi Cipes on laulanut 11-vuotiaasta asti eri näytelmissä, mutta vasta vuosina 2006–2007 hän ryhtyi tuottamaan ensilevyään, jossa soitetaan sekaisin elektronista, reggae-, rap- ja popmusiikkia.


title: Uskollisen vaimon kyynelet

text: Uskollisen vaimon kyynelet on Su Tongin kaunokirjallinen teos vuodelta 2007. Se kertoo uudelleen tarinan Binusta, jonka mies on lähetetty kauas kotikylästään rakentamaan Kiinan muuria. Kun talvi on tulossa eikä mies kuulu palaavaksi, Binu tekee lämpimän takin ja lähtee matkustamaan kohti pohjoista viemään sitä puolisolleen. Hänen matkaansa tulee poikaansa etsivä sammakko. Binu pääsee perille, mutta saa kuulla että hänen miehensä on kuollut sortumaonnettomuudessa ja on haudattu muurin alle. Binu istuu vuorenrinteelle itkemään ja saa itkullaan maan järisemään.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddo () on kukkula Israelissa nykyisen Megiddon lähellä. Paikka on tunnettu teologisista, historiallisista ja maantieteellisistä syistä.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddo sijaitsee hedelmällisen Jisreelin tasangon laidalla, ja se oli 3000-luvulta eaa. 600-luvulle eaa. Kanaaninmaan voimakkaimpia kaupunkeja. Megiddo hallitsi Via Marista, joka oli merkittävin tie Egyptistä, Syyriaan, Anatoliaan ja Mesopotamiaan. Monia suuria taisteluita on käyty aivan kaupungin läheisyydessä ja Raamatun mukaan se liittyy viimeiseen Harmageddonin taisteluun.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddo muodostaa kahden muun tellin eli rauniokummun, Tel Hazorin ja Tel Be'er Shevan, kanssa Unescon maailmanperintöluettelon kohteen. Lisäksi Tel Megiddo muodostaa kansallispuiston.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddo sijaitsee noin 29 kilometriä Haifasta kaakkoon Jisreelin tasangon laidalla. Kukkulan lähellä on sola, joka oli merkittävin kulkureitti Karmelvuoren läpi Jisreelin tasangolle. Sitä pitkin kulki muinainen kauppareitti, Via Maris Egyptistä Mesopotamiaan. Toinen Megiddon läheltä kulkenut tie oli luode–kaakko-suuntainen kauppareitti foinikialaisista kaupungeista Jerusalemiin.


title: Tel Megiddo

text: Nykyään kukkulan kaakkoispuolella on Megiddon kibbutz, ja vanhaa Via Marisin kauppareittiä seuraa nykyään moderni valtatie. Kukkulan päällä sijaitseva arkeologinen kaivausalue on noin kuuden hehtaarin laajuinen.


title: Tel Megiddo

text:
Megiddo oli asuttu jo todennäköisesti kalkoliittisellä kaudella. Se nousi merkittävään asemaan jo 3000-luvulla eaa. Megiddo oli huomattava kaupunki Kanaaninmaassa muutaman vuosituhannen ajan. Yhdessä muun Kanaanin kanssa Megiddo kuului Egyptiin 1400-luvulla eaa. Uuden valtakunnan faarao Thutmosis III:n aikana. Thutmosis kukisti kaananilaiset kapinat Megiddon edustalla käydyssä taistelussa. Taistelun piiritysvaihe kesti seitsemän kuukautta, ja se on ensimmäisiä suuria taisteluita, joista on olemassa selostusta. Megiddo oli muutaman vuosisadan ajan Egyptin alaisuudessa, ja kaupunki oli merkittävä hallintokeskus ja tukikohta pohjoiseen johtavan tien varrella. Megiddo mainitaan useasti egyptiläisissä kirjoituksissa 1400-luvulta 1200-luvulle eaa. Lisäksi tuolta ajalta on löytynyt Megiddon kuninkaan Biridiyan kirjeitä Egyptin kuninkaille.
Kaivauksista on löytynyt mm. kaiverrettuja norsunluuesineitä todisteina Megiddon vauraudesta, mikä kuitenkin tuli väliaikaisesti päätökseensä 1100-luvulla eaa., jolloin merikansa tuhosi sen. Israelin kuningas Daavid valloitti Megiddon seuraavaksi ja teki kaupungista paikallisen keskuksen. Salomon aikana 900-luvulla eaa. kaupunki nousi jälleen uuteen vaurauden aikaan kuninkaallisena kaupunkina ja valtakunnan pohjoisosien hallintokeskuksena. Egyptiläiset valloittivat Megiddon kuitenkin uudelleen 925 eaa. Faarao Shoshenk I tuhosikin kaupungin. Omri tai Ahab rakennutti Megiddon uudelleen 800-luvun eaa. puolivälissä. Israelin kuningaskunnan keskeisimpiä kaupunkeja Megiddo oli 800- ja 700-luvuilla eaa., jolloin kaupunki oli myös kukoistuksensa huipulla. Ahabin aikana kaupunkiin rakennettiin mm. uusi 3,5 metriä paksu kaupunginmuuri ja suuret tallit, joita pidettiin aiemmin Salomon aikaisina. Talleissa on todennäköisesti voitu majoittaa noin 450 hevosta. Merkittävä rakennusurakka oli myös vedenottojärjestelmän rakentaminen. Tunnelijärjestelmän ansiosta päästiin jatkossa kukkulan juurella sijainneille lähteille ilman, että vihollinen olisi voinut tätä havaita.


title: Tel Megiddo

text: Megiddo säilyi kuninkaallisena hallintokaupunkina ainakin Jerobeam II:n ajalle asti 700-luvulle eaa.. Assyria valloitti kuningas Tiglatpileser III:n johdolla osan Israelin kuningaskunnasta vuonna 732 eaa. Tämän jälkeen Tel Megiddo toimi vuosia assyrialaisen provinssin pääkaupunkina. Noin vuonna 609 eaa. faarao Nekho II:n joukot kohtasivat Juudan kuningas Josian johtaman armeijan Megiddon taistelussa, jossa Josia sai surmansa. Josia yritti pysäyttää egyptiläisten ja hiipuvan Assyrian valtakunnan liiton voimistuvaa Babyloniaa vastaan. Tämän jälkeen alue joutui jälleen egyptiläisten alaisuuteen ja edelleen babylonialaisille ja persialaisille. Tel Megiddo hylättiin lopullisesti varhain 300-luvulla eaa.


title: Tel Megiddo

text: Modernillakin ajalla Tel Megiddon läheisyydessä on käyty isoja taisteluja. Ensimmäisessä maailmansodassa brittiläisen sotamarsalkka Edmund Allenbyn johtamat joukot kukistivat Megiddon taistelussa turkkilais-saksaiset joukot, jotka olivat Osmanien valtakunnan viimeisiä jäänteitä. Tel Megiddo valittiin myös uskonnollisen merkityksensä takia paikaksi historialliselle kohtaamiselle, jossa Paavali VI tapasi Israelin presidentin Zalman Shazarin ja pääministerin Levi Eshkolin ollen ensimmäinen paavi Pyhällä maalla.


title: Tel Megiddo

text: Ensimmäiset arkeologiset kaivaukset Tel Megiddossa suoritettiin 1903–1905 Gottlieb Schumacherin johdolla. Schumacher keskittyi kaivamaan syvää ojaa, joka ulottuisi kukkulan läpi pohjoisesta etelään. Eräässä kaivannon osassa hän ylettyi peruskallioon asti. Suurin osa Schumacherin löydöistä vietiin Berliinin arkeologiseen museoon. Vuonna 1925 Chicagon yliopiston tutkijat aloittivat laajamittaiset kaivaukset, joita jatkettiin toisen maailmansodan alkuun vuoteen 1939 asti. Näissä kaivauksissa käytiin läpi koko kaupungin historia kerrostumittain. Tarkoituksena oli kaivaa koko tellin alueella, mutta vain pieni osa kerrostumista saatiin kaivettua. Megiddon itäisessä osassa on suurehko alue, jossa Chicagon yliopiston arkeologit pääsivät peruskallioon.


title: Tel Megiddo

text: Yigael Yadin teki muutamia kaivauksia 1960- ja 1970-luvulla Jerusalemin heprealaisen yliopiston alaisuudessa. Hän mm. kaivoi esille Palatsi 6000 -rakennuksen, joka lienee kuningas Salomon aikainen. Kaivaukset Tel Megiddossa ovat luoneet pohjan raamatulliselle arkeologialle. Vuodesta 1994 lähtien Tel Avivin yliopiston tutkijat ovat tehneet kaivauksia vuorovuosina. Tuoreimpien tutkimusten tavoitteena on täsmentää stratigrafisia aika-ajoituksia.


title: Tel Megiddo

text: Megiddo mainitaan Raamatussa yhteensä 12 kertaa, joista yksi maininta on Uudessa ja loput Vanhassa testamentissa. Ensimmäisen kerran Megiddo tulee esille Joosuan kirjassa, jossa se mainitaan muutamia kertoja. Ensin sen kerrotaan olleen yksi niistä kaupungeista, jotka Israelin kuningas Joosua valloitti, ja myöhemmin sen sanotaan olevan Manassen heimon asuinpaikkana. Tuomarien kirjassa Debora ja Barak löivät kanaanilaisten armeijan "Megiddon vesillä".


title: Tel Megiddo

text: Ensimmäisessä kuninkaiden kirjassa Megiddo mainitaan Salomon maaherran Baanan hallintoalueeseen kuuluvana ja yhtenä rakennuskohteena, johon työverosta saatuja rahoja käytettiin. Toisessa kuninkaiden kirjassa ja Toisessa aikakirjassa kerrotaan faarao Nekho II:n sotaretkestä, jossa Juudan kuningas Josia sai surmansa. Toisessa aikakirjassa on pidempi selonteko taistelusta. Josia haavoittui taistelussa egyptiläisistä ampujista ja pyysi palvelijoitaan, että hänet vietäisiin pois. Josia siirrettiin Jerusalemiin, jonne hän kuoli ja haudattiin isiensä hautaan.


title: Tel Megiddo

text: Sana Harmageddon tulee heprealaisesta paikannimestä "Har Megiddo", jossa 'Har' merkitsee vuorta tai kukkulaa. Johanneksen ilmestyksen mukaan Saatana kokoaa paikkaan joukkonsa Harmageddonin taistelua varten.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddo on yksi Israelin suurimmista kaupunkikukkuloista ja arkeologiselta kannalta erittäin merkittävä. Se on mielenkiintoinen tutkimuskohde raamatullisen ajan kulttuurista ja historiasta. Yli 5 000 vuoden aikana paikalle rakennettiin useita kaupunkeja. Paikalta on kaivettu rakennelmia 27 kerroksesta.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddoon kuljetaan nykyään myöhäispronssikautisen portin läpi. Yhteensä kaupungilla on ollut viisi porttia, jotka on rakennettu edellisen päälle tai viereen. Portin lähellä on keski- ja myöhäispronssikautisten palatsien jäänteet, jotka on kaivettu esille lähes kokonaan.


title: Tel Megiddo

text:
Portin itäpuolella on hyvin säilynyt suuri hallintorakennus myöhäispronssikaudelta ja rautakautiset (ns. rautakausi II:lta) hevostallit sekä Salomon palatsi. Tallit on laaja kompleksi, josta on säilynyt vain muutama osasto. Jokainen osasto on jaettu kolmeen osaan, joista keskimmäinen on luultavasti ollut avoin työskentelytila ja reunimmaiset pilttuita. Palatsista on jäljellä perustukset ja koillinen asuinsiipi.
Tellin koilliskulmassa on rautakausi II:sen ajalta jäännökset kaupunginmuurista, jotka assyrikuningas Tiglatpileser III tuhosi valloittaessaan kaupungin. Aivan alueen itäisellä reunalla on kaksi tähystyspaikkaa, joista pohjoisemmalta näkee pyhän alueen, josta on kaivettu viisi temppeliä. Tämän alueen etelälaidalla on 15 metriä syvä arkeologinen leikkaus, josta pystyy näkemään koko Tel Megiddon stratigrafisen profiilin. Tästä on muodostunut myös Megiddon maamerkki, ja leikkaus on ainutlaatuinen koko Levantissa. Myös kukkulan keskiosassa on iso kaivaus. Schumacherin tekemä pitkä ja kapea oja on paljastanut useita rakennuksia, kuten palatseja.


title: Tel Megiddo

text: Kaakkois- ja lounaisosassa aluetta on assyrialaisia ja persialaisia asuintaloja, jotka on järjestetty suorakulmaisen pohjapiirustuksen mukaan. Lähellä tellin kaakkoisreunaa on "Palatsi 338", jota on ainakin osittain käytetty uskonnollisiin menoihin, sillä yhdestä palatsin huoneesta on löydetty useita kulttiesineitä.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddon läntisessä osassa on rautakausi II:sen aikainen asuinalue ja kaupungin suurin palatsi tuolta ajalta. Palatsin edessä on ollut kalkkipäällysteinen laaja piha. Rakennuksen vieressä on iso julkinen viljasiilo. Näiden länsipuolella ovat eteläiset tallit ja assyrialais-persialaisia asuinalueita. Talleilla on iso alue, jossa sotavaunut harjoittelivat. Aivan alueen länsiosassa on sisäänkäynti vedenjohtojärjestelmään. Israelin kuningas Ahab rakennutti 800-luvulla eaa. valtaisan järjestelmän, jossa on 30 metriä syvä kuilu ja 70 metriä pitkä tunneli.


title: Tel Megiddo

text: Raamatuntutkijat ja arkeologit eivät ole löytäneet kunnollisia todisteita Israelin ja Juudan yhdistetyn kuningaskunnan historiasta, sillä alueelta ei ole löytynyt ainoatakaan kronologista ankkuria, joka voisi yhdistää maakerroksen tiettyyn aikaan. Rautakautisten kerrostumien tutkimisessa Tel Megiddo on merkittävässä asemassa sen stratigrafisen profiilin ja historiallisen merkityksensä ansiosta.


title: Tel Megiddo

text: Israelilainen arkeologi Yigael Yadin sijoitti Tel Megiddon kerrostumat Va ja IVb kuningas Salomon ajalle yhdistetyn kuningaskunnan ajalle ja kerrostuman IVa Israelin ensimmäiseen kulta-aikaan Omrin kuningashuoneen ajalle.


title: Tel Megiddo

text: Uusimmat tutkimukset ehdottavat, että vuosien 1000–800 eaa. välisiä kerrostumia tulisi siirtää 50–100 vuotta myöhempään ajankohtaan. Tätä tukevat kaksi erillistä havaintoja. Kaivauksissa Tel Jezreelissä löydettiin ruukkuja, jotka voitiin varmuudella ajoittaa Omrin kuningashuoneen aikaan. Tel Megiddossa on löytynyt samanlaisia esineitä kerrostumista Va ja IVb, jotka on aiemmin sijoitettu Salomon hallintokaudelle. Lisäksi Samariasta löydetyssä palatsissa, joka on 800-luvulta eaa., on käytetty samaa tyyliä ja siinä on samoja muurareitten merkkejä kuin Tel Megiddon palatsissa, jota on aiemmin pidetty Salomon rakennuttamana 900-luvulta eaa. Todennäköisesti palatseissa on käytetty samaa muurariryhmää, ja myös Megiddon palatsi on myös Omrin kuningashuoneen kaudelta.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddon läheisyydessä on monia muitakin arkeologisesti kiinnostavia kohteita. Tellin eteläpuolella ovat juutalaisen kylän, roomalaisen legioonan leirin ja bysanttilaisen kaupungin jäänteet. Roomalainen leiri on tunnistettu kuudennelle legioonalle, ja alueella oli aktiivisuutta ensimmäiseltä vuosisadalta 300-luvulle. Maximianopoliksen roomalais-bysanttilainen kaupunki perustettiin 300-luvun alussa, ja se tuhoutui arabivalloituksen yhteydessä 600-luvulla eaa. Aivan kukkulan itäpuolelta on löydetty todisteita asutuksesta 50 hehtaarin alueelta. Yhdessä kukkulan kanssa Megiddo oli varhaispronssikaudella koko Levantin suurin kaupunki.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddon lähellä sijaitsevan nykyaikaisen vankilan alta on löytynyt 2000-luvun kaivauksissa varhaisen kristillisen kirkon jäänteet. Lattiamosaiikit on koristeltu geometrisin kuvioin ja iktys-kuvalla. Lisäksi lattiassa on kolme kaiverrusta, joissa muistetaan Rooman armeijan upseeria, joka osallistui mosaiikin valmistumiseen, neljää naista ja viidettä naista, joka lahjoitti alttarin. Löydössä on merkittävää se, että kirkko on 200-luvulta, jolloin kristinuskoa ei ollut vielä hyväksytty Rooman valtakunnan uskonnoksi. Silti roomalainen upseeri on ollut mukana kirkon rakennustöissä.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddo on suojeltu Israelin lain alaisuudessa, sillä alue kuuluu Tel Megiddon kansallispuistoon, joka perustettiin 27. tammikuuta 1966. Se on laajuudeltaan 18,6 hehtaaria. Tel Megiddon kansallispuisto oli perustusaikanaan yksi Israelin ensimmäisiä.


title: Tel Megiddo

text: Suurimmat konservointityöt ovat olleet tähän mennessä rautakautisen portin vahvistaminen, siilon yläosan restaurointi ja vesijärjestelmän seinien vahvistaminen. Vuonna 2003 alueella tehtiin laajamittainen tutkimus suojelua varten. Tutkimuksessa listattiin suurimmat kohteet, jotka tarvitsivat huolenpitoa. Ongelmakohteita olivat viemäriverkon riittävyys tulvatilanteissa, maan vakaus (etenkin stratigrafisissa tutkimusalueilla ja rinteessä), muurien vakaus (etenkin kahden ensimmäisen ryhmän kaivamat), kasvillisuuden aiheuttamat ongelmat, eläimet (etenkin jyrsijöiden tekemät kolot) ja vierailijoiden mahdollisesti harjoittama vandalismi.


title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddo on erittäin suosittu matkailukohde. Vuosittain alueella käy keskimäärin noin 170 000 ihmistä. Vierailijoiden määrä on kuitenkin 2000-luvulla laskenut merkittävästi Israelin epävakaan turvallisuustilanteen takia. Vuonna 2001 kävijöitä oli 59 000 ja seuraavana vuonna vain 24 000. Suurin osa turisteista on hartaita kristittyjä, jotka tulevat Megiddoon sen uskonnollisen merkityksen takia. Israelilaisia kävijöistä on noin 20 %, ja niistä suurin osa on koululaisia tai loma-aikana perheitä.


title: Tel Megiddo

text: Turistit saapuvat Tel Megiddoon Chicagon yliopiston arkeologien kivirakennuksista, joita he käyttivät 1900-luvun alun kaivauksissaan. Rakennuksissa on nykyään kansallispuiston sisäänkäynti ja lipunmyynti. Lisäksi rakennuksissa on sali, jossa esitetään 10 minuuttia kestävää videota alueen historiasta, ja näyttelysali, jossa on alueesta tehty interaktiivinen malli, valokuvia, iso Lähi-idän kartta sekä kirjoitustauluja Tel Megiddon historista.


title: Tel Megiddo

text: Matkailijoille on Tel Megiddossa tarjolla myös ravintola, jalokivikauppa ja matkamuistomyymälä. Yöpymismahdollisuutta ei kuitenkaan ole, mutta läheisten Megiddon ja Ramat HaShofetin kibbutzien kanssa Israel Nature and Parks Authority on sopinut maalaismaisen majoituksen mahdollisuudesta. Kibbutzit saavat vastineeksi 25 % lipputuloista.


title: Leijonahunaja

text: Leijonahunaja on David Grossmanin tulkintaa Simsonin tarinasta.


title: Leijonahunaja

text: Kirjassaan Grossman käy läpi Raamatun kertomusta Simsonista ja esittää taustalla olevia motiiveja ja syitä tapahtumiin. Hän sanoo jo heti alussa, että hänen tulkintansa poikkeaa perinteisistä tulkinnoista.


title: Monacon Grand Prix 1984

text: Monacon Prix 1984 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 3. kesäkuuta 1984 Monacon katuradalla. Kilpailun voitti McLarenilla ajanut Alain Prost, jolle voitto oli kauden kolmas.


title: Monacon Grand Prix 1984

text: Aika-ajo ajettiin lämpimässä ja osittain aurinkoisessa säässä. Paalupaikan sai Alain Prost ajalla 1.22,661. Aika-ajon näyttävin tapahtuma oli Martin Brundlen auton kaatuminen: Hän ajoi sivuttain kaiteeseen, ja auto menetti molemmat kaiteen puoleiset pyöränsä. Loppumatkan auto kulki kyljellään. Tapauksen vuoksi aika-ajo keskeytettiin 20 minuutiksi, kun rataa siivottiin romuista.


title: Monacon Grand Prix 1984

text: Aamusta alkaen Monacossa satoi kaatamalla. Märällä radalla oli vaikea ajaa, ja autot pyörähtelivät pienenkin ajovirheen takia. Kilpailuun lähti 20 autoa, joista 11 keskeytti. Pahiten kävi Patrick Tambaylle, joka mursi jalkansa ajettuaan päin ensimmäisessä startin jälkeisessä kaarteessa pyörähdelleen Derek Warwickin auton takaosaa. Kilpailu keskeytettiin tunnin, yhden minuutin ja seitsemän sekunnin kuluttua lähdöstä, Alain Prost pysäytti 31 kierroksen jälkeen kaikessa rauhassa maalisuoralle. Koska kilpailusta oli ajettu alle 75 prosenttia, pisteet puolitettiin.


title: Monacon Grand Prix 1984

text: Kisan kovimmasta näytöstä vastasi nuori Ayrton Senna. Urallaan sadekelin spesialistina tunnettu Senna lähti vasta 13. lähtöruudusta, mutta nousi rauhallisella ajollaan kilpailussa toiseksi kierroksella 19. Tuolloin hän oli jo puoli minuuttia kilpailua johtaneen Prostin perässä, mutta kuroi 12 kierroksessa eron enää 7,4 sekuntiin.


title: Su Tong

text: Su Tong (s. 1963 Suzhou) on kiinalainen kirjailija. Su Tong opiskeli humanistisia tieteitä Pekingissä ja asuu nykyään Nanjingissa. Hän on kirjoittanut novelleja ja romaaneja. Niiden pääosissa on usein naishahmoja Kiinan keisariajalta.


title: Amerikanpiiskujänis

text: Amerikanpiiskujänis eli amerikanpika ("Ochotona princeps") on Pohjois-Amerikan vuoristoalueilla elävä pienikokoinen piiskujänislaji.


title: Amerikanpiiskujänis

text: Amerikanpiiskujäniksen ruumis on pyöreänmuotoinen ja ruskean karvan peittämä. Sen ruumiin pituus on 16-22 cm ja paino noin 170 g. Sillä on suuret pyöreät korvat mutta ei häntää.


title: Amerikanpiiskujänis

text: Amerikanpiiskujäniksen levinneisyysalueeseen kuuluu läntinen Pohjois-Amerikka. Sitä tavataan Kanadassa Brittiläisen Kolumbian alueella ja Yhdysvalloissa Oregonin, Washingtonin, Idahon, Montanan, Wyomingin, Coloradon, Nevadan, Kalifornian ja New Mexicon osavaltioiden alueella.


title: Amerikanpiiskujänis

text: Amerikanpiiskujänis elää kivikkoisilla vuoristoalueilla, yleensä 2400-4000 metrin korkeudella merenpinnasta, puurajan yläpuolella. Se rakentaa pesänsä kivien koloihin.


title: Amerikanpiiskujänis

text: Amerikanpiiskujänisten määrä on viime vuosina vähentynyt ilmastonmuutoksen takia. Ne ovat viileän elinympäristönsä vuoksi erityisen haavoittuvaisia lämpötilan muutoksille ja niiden on lämpötilan noustessa siirryttävä vuorilla yhä korkeammalle. Tutkijat ovat todenneet, että amerikanpiiskujänis voi kuolla 23 celsiusasteen lämpötilassa jo tunnin oleskelun jälkeen.


title: Amerikanpiiskujänis

text: Amerikanpiiskujänis liikkuu päivisin ja käyttää suurimman osan ajastaan ravinnon etsintään ja reviirinsä puolustamiseen samalla varoen saalistajia, kuten haukkoja, kotkia, punailveksiä ja kojootteja.


title: Amerikanpiiskujänis

text: Amerikanpiiskujänis on kasvinsyöjä ja se käyttää ravinnokseen lähinnä ruohoa, sarakasveja ja maitohorsmaa. Löytäessään ruokaa se syö osan ja kuljettaa osan varastoonsa talven varalle. Jos sen ruokavarastot pääsevät talven aikana loppumaan, se saattaa syödä myös jäkälää.


title: Purppuratammi

text: Purppuratammi ("Quercus coccinea") on yksi lukuisista pohjoisamerikkalaisista tammilajeista. Sitä kasvaa Yhdysvaltojen itäosissa, Mainesta Oklahomaan ulottuvalla alueella. Sitä tavataan myös Kanadassa Ontarion provinssin eteläosissa. Purppuratammi menestyy melko kuivilla ja hiekkaisillakin paikoilla, toisin kuin monet muut tammet.


title: Purppuratammi

text: Purppuratammi kasvaa 20–30 metriä korkeaksi. Vanhemmiten se kasvaa kuitenkin muiden tammien tapaan enimmäkseen järeyttä. Puu kukkii toukokuussa. Hedelmänä on terho, kuten kaikilla muilla tammilajeillakin. Se on kypsä myöhään syksyllä. Puun lehdet ovat kesäisin kirkkaan, kiiltävänvihreät ja melko teräväloviset, jos vertaa vaikkapa kotoisen metsätammen lehtiin. Purppuratammen lehdet saavat syksyisin komean purppuranvärisen ruskan.


title: Purppuratammi

text: Suomessa purppuratammi menestyy puistopuuna kohtuullisesti vain etelärannikolla, vyöhykkeillä 1 ja 2.


title: Corrado Fabi

text: Corrado Fabi (s. 12. huhtikuuta 1961 Milano, Italia) on entinen italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui 18 osakilpailuun saavuttamatta ainuttakaan MM-pistettä.


title: Corrado Fabi

text: Fabi aloitti kilpa-ajajan uransa ajamalla kartingia 12-vuotiaana ja voitti vuonna 1973 Torneo Industrie 100-kuutioisten mestaruuden. 14-vuotiaana hänestä tuli Birel-tehtaan kilpakuljettaja ja ajoi 100-kuutioisten maailmanmestaruussarjassa vuonna 1977.


title: Corrado Fabi

text: Vuosina 1979–1980 Fabi ajoi Euroopan ja Italian Formula 3 -sarjoja Marchin autoilla. Hänen parhaaksi tuloksekseen jäi kaksi voittoa ja kolmas sija Euroopan sarjasta vuonna 1980.


title: Corrado Fabi

text:
Fabi siirtyi Formula 2 -sarjaan vuonna 1981 ja voitti seuraavana vuonna Euroopan mestaruuden March-autolla.
Kaudeksi 1983 Fabi sai kilpakuljettajan paikan Osellan F1-tallista, jonka auto osoittautui pettymykseksi ja jolla hän ajoi maaliin asti vain kahdesti. Hän kilpaili vielä kaudella Brabham-tallin autolla kolmessa kilpailussa veljensä Teo Fabin tuuraajana. Hänen uransa parhaaksi sijoitukseksi jäi Yhdysvaltain GP:stä 1984 saavutettu seitsemäs sija.


title: Corrado Fabi

text: Fabi ajoi Formula 1:sten jälkeen Indycaria ja Formula 3000 -sarjaa muutaman kilpailun verran ennen kuin lopetti uransa.


title: Corrado Fabi

text: Fabi siirtyi johtamaan isänsä kuoleman jälkeen sukunsa kaivosyritystä, jonka erityisalana on talkki ja siitä valmistettavat tuotteet.


title: Martti Nissinen

text:
Martti Heikki Nissinen (s. 22. huhtikuuta 1959 Kuopio) on suomalainen teologi ja Vanhan testamentin eksegetiikan professori Helsingin yliopistossa. Nissisen erityisalana on profetian tutkimus muinaisessa Lähi-Idässä. Hän on myös tarkastellut sukupuolisuuteen liittyviä kysymyksiä (rakkausrunous, homoseksuaalisuus, maskuliinisuus).
Nissinen kirjoitti ylioppilaaksi Puijonlaakson lukiossa 1978. Hän valmistui Helsingin yliopistosta teologian kandidaatiksi vuonna 1984. Hän teki jatko-opintoja Saksassa Münsterin yliopistossa 1986–1987. Teologian tohtoriksi hän valmistui vuonna 1992 (HY). Hänen saksankielisen väitöskirjansa (1991) käsitteli Vanhan testamentin Hoosean kirjan profetioita. Työn aiheena oli "Prophetie, Redaktion und Fortschreibung im Hoseabuch: Studien zum Werdegang eines Prophetenbuches im Lichte von Hos 4 und 11". Vanhan testamentin eksegetiikan dosentiksi hänet nimitettiin 1995. Hän valmistui lisäksi Suomen evankelisen kirkon C-kanttoriksi 1984, sai pappisvihkimyksen 1985 ja suoritti ylemmän pastoraalitutkinnon 1995.


title: Martti Nissinen

text: Nissinen on toiminut useissa yliopistotehtävissä, kuten Vanhan testamentin eksegetiikan assistenttina (1985–1994), Suomen Akatemian tutkijana (1994–2002), Raamatun ja muinaisitämaisen kirjallisuuden professorina (2002–2007) sekä nykyisessä virassaan Vanhan testamentin eksegetiikan professorina (2007–). Nissinen on myös ollut Suomen evankelisluterilaisen kirkon Raamatunkäännöskomitean kääntäjänä vuosina 1985–1986 ja 1988–1989. Hän on ollut jäsenenä sekä vierailevana tutkijana Institute for Advanced Study -instituutissa Princetonissa (2008–2009, 2011, 2016). Vuodesta 2014 alkaen Nissinen on johtanut Suomen akatemian huippuyksikköä Pyhät tekstit ja traditiot muutoksessa (Changes in Sacred Texts and Traditions. Yksikössä tutkitaan, millä tavalla muinaisessa Lähi-idässä tapahtuneet isot kulttuurimuutokset ovat vaikuttaneet pyhinä pidettyjen tekstien syntyyn ja muutoksiin − ja päinvastoin. Yksikköön kuuluu useita eksegetiikan, arkeologian ja assyrologian tutkijoita.


title: Martti Nissinen

text: Nissinen on ollut Suomalaisen tiedeakatemian jäsen (vuodesta 2009) sekä Society for Old Testament Study -järjestön kunniajäsen (vuodesta 2013). Nissinen on myös Suomen Lähi-idän instituutin säätiön hallituksen puheenjohtaja ja Helsingin yliopiston Savolaisen osakunnan inspehtori. Teologian ylioppilaiden ainejärjestö (TYT) valitsi Nissisen vuonna 2003 vuoden opettajaksi.


title: Martti Nissinen

text: Nissisen tuotanto käsittää noin 80 vertaisarvioitua artikkelia Raamattua, muinaisen Lähi-idän ja sukupuolen tutkimusta käsittelevissä julkaisuissa sekä noin 160 muuta tieteellistä kirjoitusta. Lisäksi hän on kirjoittanut tai on ollut toimittamassa monia kirjoja, kuten:


title: Otatammi

text: Otatammi ("Quercus palustris") on pohjoisamerikkalainen kesävihanta tammilaji. Sen tieteellinen nimi "palustris" tarkoittaa suota. Lajin nimesi Otto von Münchhausen. Otatammea tavataan Itä-Yhdysvalloissa, Connecticutista Kansasiin ja Oklahomaan saakka ulottuvalla alueella. Sitä kasvaa myös Kanadassa Ontarion eteläosissa saakka.


title: Otatammi

text: Otatammi ei ole kovin pitkäikäinen tammeksi, ja sen elinkaari päättyy yleensä jo 90–120-vuotiaana. Sitä kasvaa kosteilla alavilla mailla. Se kasvaa 25–30 m korkeaksi puuksi. Se kukkii keväällä ja terhot valmistuvat monien tammien tapaan vajaassa puolessa vuodessa. Lehdet ovat vaalean vihreät, ja siinä on pari kaarevaa lovea, sekä muutama terävä lovi. Lehtien aaltomuoto on terävää, mutta paikoin loivaakin. Lehdet puhkeavat puuhun talven jälkeen keväisin.


title: Otatammi

text: Pohjois-Amerikan intiaanit tekivät otatammen kuoresta suolistovaivoja parantavaa juomaa. Otatammen puuainesta kaupataan punatammen nimellä, mutta se on heikompaa ja oksaisempaa kuin tammi. "Bucculatrix domicola" -kovakuoriainen elää ainoastaan otatammella.


title: Otatammi

text: Suomessa otatammea voi kasvattaa vain Etelä-Suomessa pihapuuna. Se ei kestä Pohjois-Suomen ankaria talvia.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Robert Coleman Atkins (17. lokakuuta 1930 Columbus, Ohio – 17. huhtikuuta 2003 New York) oli yhdysvaltalainen lääketieteen tohtori, fysiologi ja sydäntautilääkäri. Hän on parhaiten tunnettu nimeään kantavasta Atkinsin dieetistä.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Atkinsin isä oli ravintoloitsija. Atkins opiskeli lääketieteen kandidaatiksi Michiganin yliopistosta vuonna 1951 ja erikoistui sydäntauteihin Cornell University Medical Schoolissa valmistuen vuonna 1955. Vuonna 1959 Atkins avasi vastaanoton Manhattanille New Yorkiin, missä hän asui elämänsä loppuun asti.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Vuonna 1963 ollessaan 33-vuotias Atkins kärsi ylipainosta ja masennuksesta. Hän ryhtyi noudattamaan "Journal of the American Medical Association" -lehdessä julkaistua, lääkäri Alfred W. Penningtonin kehittämää ruokavaliota, jossa rajoitetaan sokerin ja tärkkelyksen käyttöä. Pudotettuaan kuudessa viikossa omaa painoaan 12 kilogrammaa Atkins ryhtyi hoitamaan vastaanotollaan potilaidensa ylipainoa samoin menetelmin.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Atkins julkaisi ensimmäisen kirjansa "Dr. Atkins' Diet Revolution: The High Calorie Way to Stay Thin Forever" vuonna 1972. Hän esiintyi tuolloin useasti television keskusteluohjelmissa ja lehdissä, ja hänen ruokavaliostaan tuli tunnettu ja suosittu, vaikka terveysviranomaiset ja terveysjärjestöt suhtautuivatkin siihen varoitellen.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: 1970-luvun lopulta lähtien Atkins vähensi julkisia esiintymisiään keskittyen lääkärinvastaanottoonsa ja kirjoittamiseen. Hän menetti väliaikaisesti lääkärinlupansa vuonna 1993 erään hänen syöpäpotilaansa otsonihoidosta saamien haittojen seurauksena.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: 1990-luvulla Atkinsin ruokavalio nousi uudelleen julkisuuteen hänen uuden kirjansa "Dr Atkins' New Diet Revolution" myötä. 2000-luvun alussa antamassaan haastattelussa Atkins kertoi, että kalorien rajoittaminen ei toimi laihdutuksessa, koska ihminen ei voi viettää koko elämäänsä nälässä. Hiilihydraattien rajoittaminen sen sijaan laihduttaa itsestään. Atkins kertoi myös syövänsä enemmän vihanneksia kuin kasvissyöjät.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Atkins perusti Manhattanille Atkins Center for Complementary Medicine -keskuksen, joka hoiti yhteensä 50 000 potilasta, ja vuonna 1998 ravitsemus- ja lisäravinneyrityksen Atkins Nutritionals, joka tuotti yli 100 miljoonaa dollaria.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Vuonna 2002 ollessaan 71-vuotias Atkins sai sydänkohtauksen, joka hänen lääkärinsä mukaan johtui infektion aiheuttamasta kardiomyopatiasta eli sydänlihaksen heikkenemisestä. Keväällä 2003 Atkins liukastui työmatkallaan jäisellä kadulla, löi päänsä ja vaipui koomaan. Hän kuoli yhdeksän päivää myöhemmin sairaalassa. Isku päähän oli aiheuttanut Atkinsille aivoverenvuodon, joka johti koko elimistön vähittäiseen pettämiseen.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Atkinsin kuoltua eläinoikeusjärjestö Physicians for Responsible Medicine vuosi hänen kuolintodistuksensa "Wall Street Journaliin", joka julkaisi siinä olleen tiedon, jonka mukaan Atkins painoi kuolinhetkellään peräti 114 kiloa. Atkinsin edustaja selitti Atkinsin painaneen sairaalaan tuotaessaan alle 88 kiloa ja että painonnousu oli johtunut nesteen kerääntymisestä Atkinsin kehoon kooman aikana. Atkinsin leski Veronica Atkins ilmoitti harkitsevansa kaupungin haastamista oikeuteen yksityisten terveystietojen julkaisemisesta..


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Atkins Physicians Council -ryhmän puheenjohtajan Stuart Tragerin mukaan Atkins ei ollut liikalihava eikä hänellä ollut sydänkohtaushistoriaa. Hän myös kertoi Atkinsin painon nousseen huomattavasti ennen kuolemaa yhdeksänpäiväisen kooman aikana kehoon kerääntyneen nesteen vuoksi. Atkinsin dieettiä painonpudotuksen kannalta toimivana mutta erittäin epäterveellisenä ja vaikeasti seurattavana pitävä sisätautilääkäri John McDougall sanoi, ettei ollut kuullut kenenkään keränneen 60 paunaa (noin 27 kilogrammaa) nestettä yhdeksässä päivässä. McDougall epäili, että Atkins ei ollut kyennyt noudattamaan omaa ruokavaliotaan.


title: Robert Atkins (lääkäri)

text: Veronica Atkins ei halunnut, että hänen edesmenneelle miehelleen tehdään ruumiinavaus, mutta julkisti myöhemmin potilasasiakirjan, jonka mukaan Robert Atkins painoi 195 paunaa eli 88 kiloa, kun hänet punnittiin sairaalaan saapumisen yhteydessä. Atkinsia vuotta ennen hänen kuolemaansa haastatelleen toimittaja William Leithin mukaan mies näytti normaalipainoiselta.


title: Niini

text: Niini on puun nilasta saatavaa kuitua. Sitä voidaan tehdä ainakin metsälehmuksesta eli niinipuusta sekä joistakin palmuista. Parhainta niintä saadaan raffiapalmun lehdistä.


title: Niini

text: Niintä on muinoin käytetty köysien ja jopa verkkojen materiaalina. Japanissa siitä on tehty myös työvaatteita. Nykyisin niinelle on käyttöä lähinnä punontatöiden sitomisessa ja hedelmäpuiden jalostamisessa.


title: Niini

text: Muistona niinipuun esiintymisestä ”Niini-” esiintyy Suomessa yleisenä paikannimien alkuosana.


title: Friedel Jacobsson

text: Martin Friedel Jacobson (Jacobsson) (21. heinäkuuta 1892 Anjala – 6. helmikuuta 1918 Tornio) oli filosofian maisteri ja jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat kansakoulujen tarkastaja, pastori Victor Immanuel Jacobson ja Alma Thauvón.


title: Friedel Jacobsson

text:
Friedel oli sisarusparven neljäs lapsi. Lapsena hän haaveili rovastin ammatista, joka osin toteutui, (sillä Lockstedtin leirillä hän piti joulusaarnan jääkäritovereille ja toistamiseen Riian rintamalla).
Perheen muutettua Joensuuhun, jossa hän aloitti opintonsa ensin Joensuun valmistavassa koulussa ja klassisessa lyseossa, jonka hän aloitti syyskuun 1. päivänä 1903. Opinnoissa häntä avusti hänen enonsa Pudasjärven kirkkoherra Emil Thauvón. Lapsuuden ystävänään hänellä oli Pudasjärven kappalaisen poika Oskar Heikél ja ystävyys säilyi aina molempien sankarikuolemaan asti. Penkinpainajaispäivänään hän kantoi lippua johon oli kirjailtu kultaisin kirjaimin ”viel´ uusi päivä kaikki muuttaa voi”.


title: Friedel Jacobsson

text:
Jacobson kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1912 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys-taloudellisella osastolla vuosina 1912–1914.
Menomatkalla Lockstedtin leirille Jacobson poikkesi Tukholmassa sukulaisperheessä (kaukaisia sukulaisia isän puolelta), jossa hän tapasi tulevan naisystävänsä Kajsen Herlitzin ”jääkärin morsian”. Tämän suhteen puhemiehinä toimivat jääkärit Armas Ståhlberg ja Sven Weckström. Saksasta saamansa rautaristin hän luovutti myöhemmin Kajsenin haltuun.


title: Friedel Jacobsson

text: Tukholmasta Jacobson jatkoi matkaansa yhdessä ystäviensä kanssa ja liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaalliseen Preussin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan. Jacobsson oli yksi niistä viidestä jääkäristä, jotka pääsivät ennen pataljoonan rintamalle siirtymistä tutustumaan majuri Bayerin johdolla itärintaman päämajaan Kovnossa. Tällä vierailulla hän pääsi keskustelemaan kenraaleiden Ludendorffin ja Hindenburgin kanssa. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet lähetettiin Suomeen 14. elokuuta 1916 järjestämään jääkärivärväystä. Hän toimi vuoden loppuun saakka itäisen etapin johtajana peitenimellä ”metsänhoitaja Borg”, missä häntä avustivat jääkärit Oesch, Weckström, M. Wallenius, Ilmoniemi, Sihvonen, Salminen, Sutinen, Viitasalo ja Koivisto (katso kuva).


title: Friedel Jacobsson

text: Etappikomennuksensa jälkeen hän jatkoi toimiaan Ruotsissa, missä hän oli suunnittelemassa muun muassa zugführer Weckströmin vapautusta Oulun lääninvankilasta. Ruotsista hän palasi takaisin pataljoonaan 5. huhtikuuta 1917, mutta komennettiin jo 24. heinäkuuta 1917 jälleen Ruotsiin, missä työskenteli Tukholmassa eversti Nikolaj Mexmontanin toimistossa sisällissodan valmistelutöissä, kunnes saman vuoden syyskuun loppupuolella hänet kutsuttiin takaisin pataljoonaan ja osallistui Polangenissa vuonna 1917 järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi) suomalaisena johtajana. Kurssin tarkoituksena oli antaa koulutus räjähteisiin ja niiden käyttöön. Kurssilta palattuaan hän keskittyi seuraavaksi pataljoonan hoitokomitean virkaa tekeväksi puheenjohtajaksi heinäkuusta 1917 alkaen ja hänen tehtäväkseen tuli laatia säännöt Jääkärikassalle.


title: Friedel Jacobsson

text: Vuoden vaihteessa 1918 hän sai johdettavakseen kahdeksan henkisen jääkärijoukon, missä olivat hänen lisäkseen zugführer Tauno Juvonen, zugführer Aarne Heikinheimo, gruppenführer Osmo Grönroos, gruppenführer Åke Sumelius, gruppenführer Johan Forsman, gruppenführer Mikko Kohonen ja jääkäri Gunnar Wikström. Tämä joukko lähetettiin etujoukkona Suomeen 10. tammikuuta 1918 (samana päivänä Jacobson ylennettiin majuriksi, mikä tieto ei koskaan saavuttanut hänen korviaan).


title: Friedel Jacobsson

text: Suomeen he saapuivat Tornioon 31. tammikuuta 1918 ja liittyi Tervolassa 2. helmikuuta 1918 Peräpohjolan yhtyneisiin suojeluskuntiin ja otti haltuunsa näiden joukkojen johdon ja ryhmitti joukkonsa vielä samana päivänä Kemistä lähestyvää vihollista vastaan. Vihollisen hyökkäys torjuttiin punaisten junaa vastaan tehdyllä yllätyshyökkäyksellä.


title: Friedel Jacobsson

text: Tervolasta Jacobsonin joukot jatkoivat Rovaniemelle täydentämään varusteitaan ja sieltä he siirtyivät hiihtomarssilla erämaiden halki Tornioon, missä hän Jacobson johti Tornion valtausta 5.–6. helmikuuta 1918, hänen kohtalokseen tuli joutua vihollisen yllättämäksi, kun hän oli toteamassa kaatuneen Tauno Juvosen kohtaloa. Kaatuneen ääreltä noustessaan hän sai osuman vihollisen luodista päähänsä. Hänen kaaduttuaan komennon otti luutnantti Kohonen, joka itsekin oli haavoittunut.


title: Friedel Jacobsson

text: Friedel Jacobson kuoli naimattomana ja oli kirjoilla Joensuussa, hänet on haudattu 14. helmikuuta 1918 Ouluun, Heikelin sukuhautaan, josta hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin myöhemmin Oulun sankarihautaan.


title: Friedel Jacobsson

text:
Metsänhoitaja Otto Heikinheimon (Jacobsonin serkku) haettua vainajan Torniosta.
Jääkärikapteeni Friedel Jacobson haudattiin 14. helmikuuta 1918 Oulussa ja häntä olivat saattamassa jääkärit: Sumelius, Wickström, ja Jussi Väisänen, jotka kulkivat saattueessa ensimmäisenä ja heidän takanaan kantoi seppelettä jääkärieverstiluutnantti Aarne Heikinheimo perässään ryhmä Kemin suojeluskuntalaisia.
Oulun tuomiokirkon välittömässä läheisyydessä olevaan hautakiveen on hakattuna ”Anno domini MCMVIII, Pro patria mortui”.


title: Japaninsaha

text: Japaninsaha ("nokogiri") on perinteinen japanilainen sahamalli, ohutteräinen vetämällä sahaava käsisaha. Japaninsaha on kätevä askartelussa ja erityisesti tarkkuutta vaativissa sahauksissa. Terän ohuudesta johtuen materiaalihukka on vähäinen, sahausrailo kapea ja näin esimerkiksi liitoksista saadaan tiiviitä. Terän hammastuksen suunnasta johtuen saha leikkaa ainoastaan vedettäessä, eikä sillä taipuisan ohuen terän vuoksi voisikaan sahata työntämällä. Japaninsahasta on lukuisia erikokoisia ja terältään erilaisia tyyppejä.


title: Tony Clarkin

text: Tony Clarkin (s. 24. marraskuuta 1946) on brittiläinen kitaristi, joka tunnetaan parhaiten hard rock -yhtye Magnumista. Hän on säveltänyt kaikki yhtyeen kappaleet.


title: Tony Clarkin

text: Tony Clarkin eli nuoruutensa ajan Birminghamin lähettyvillä ja kiinnostui musiikista jo varhaisessa vaiheessa. Hän soitti useissa eri yhtyeissä, jotka eivät kuitenkaan saavuttaneet suurta suosiota.


title: Tony Clarkin

text: Tony Clarkinin yhtyeistä pitkäaikaisin ja tunnetuin on Magnum, joka perustettiin vuonna 1972. Se on kokenut vuosien saatossa useita miehistönvaihdoksia, mutta Clarkin ja laulaja Bob Catley ovat olleet yhtyeessä alusta lähtien. 1970- ja 1980-lukujen aikana Magnum julkaisi parhaiten tunnetut albuminsa, jotka ovat "Chase the Dragon", "On a Storyteller’s Night", "Vigilante" ja "Wings of Heaven". Vuonna 1995 Clarkin ilmoitti Magnumin lopettamisesta.


title: Tony Clarkin

text: Tony Clarkin ja Bob Catley perustivat Hard Rainin miltei välittömästi Magnumin hajoamisen jälkeen. Yhtye julkaisi kaksi albumia. Samoihin aikoihin laulaja Bob Catley alkoi kuitenkin suunnitella omaa sooloprojektiaan, johon hän keskittyi pikku hiljaa yhä enemmän ja erosi lopulta Hard Rainista. Tony Clarkin lakkautti yhtyeen lopullisesti muutaman kuukauden hiljaiselon jälkeen.


title: Tony Clarkin

text: Vuonna 2002 Clarkin herätti Magnumin uudelleen henkiin Bob Catleyn kanssa. Tämän jälkeen yhtye julkaisi albumit "Breath of Life" ja "Brand New Morning". Vuonna 2007 ilmestyi Magnumin neljästoista studioalbumi "Princess Alice and the Broken Arrow", joka oli myös yhtyeen parhaiten menestynyt sitten vuoden 1994.


title: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko (gladdeniitit)

text: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko (engl. "Church of Jesus Christ of Latter-day Saints") oli Francis Gladden Bishopin vuonna 1844 perustama, myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuulunut yhteisö. Erotukseksi Brigham Youngin johtamasta Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkosta Gladdenin johtamasta yhteisöstä käytettiin myös nimitystä gladdeniitit (engl. "Gladdenites").


text: Gladden Bishop oli liittynyt profeetta Joseph Smithin johtamaan Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkkoon jo 1832. Hänet oli erotettu kirkosta lyhyeksi ajaksi jo 1835, mutta hänet otettiin uudelleen kirkon jäseneksi. 1842 hän erosi kirkosta lopullisesti kuultuaan Smithin opettavan ja harjoittavan salassa moniavioisuutta. Jo tässä vaiheessa hän sai tuekseen muutamia kannattajia. Smithin kuoltua väkivaltaisen kansanjoukon lynkkaamana 27. kesäkuuta 1844, Gladden Bishop alkoi julkisesti koota ympärilleen seurakuntaa. Hän selitti Smithin kylläkin olleen alussa Jumalan mukainen mies ja Herran profeetta, mutta tämän sittemmin langenneen pois Jumalan yhteydestä ja syyllistyneen moraalittomuuksiin, ennen muuta moniavioisuuteen. Bishop selitti myös, että Smithin kuoleman jälkeen Jeesus Kristus oli ilmestynyt hänelle ja kutsunut hänet kirkon johtoon. Mukanaan Kristuksella oli ollut yksi kolmesta nefiläisestä, siis yksi Jeesuksen Mormonin kirjan mukaan Amerikan mantereella kutsumasta kolmesta apostolista, jolle hän oli lahjoittanut kuolemattomuuden.


text: Bishop kertoi myös, että hän oli saanut Jeesukselta kutsumuksensa todistukseksi joukon pyhiä esineitä. Hän selitti hallussaan olevan Bishop kertoi myös hallussaan olevan ne 116 Smithin ensiksi kääntämää sivua, jotka kirjuri Martin Harrisin vaimo oli ottanut haltuunsa ja joita yleisesti pidettiin kadonneina.


text: Bishop selitti myös, että Joseph Smith oli kylläkin saanut Jumalalta Aaronin pappeuden valtuudet, mutta hänen syntinsä olivat estäneet häntä saamasta Melkisedekin pappeuden valtuutta. Ne Jeesus Kristus oli kuitenkin luovuttanut Bishopille. Täten vasta Bishopin myötä Kristuksen pappeuden täyteys oli palannut maan päälle.


text: Seitsemän päivää tämän jälkeen Jeesuksen Kristus ilmestyi Bishopille tämän kertoman mukaan uudelleen ja pesi, voiteli ja puki tämän. Tämä merkitsi Bishopille hänen kutsumuksensa täyttymistä. Tästä lähtien hän saattoi julistaa myös olevansa "uusi Daavid", Jumalan voitelema Israelin kuningas.


text: Gladden Bishop sai Iowasta ja Illinoisista joitakin kannattajia, jotka pitivät häntä Kristuksen kirkon todellisena johtajana. Bishop kannattajineen muutti 1847 Ohioon, Kirtlandiin, missä Bishopin oli tarkóitus saada haltuunsa myöhempien aikojen pyhien sinne Smithin aikana rakentama temppeli. Bishop kertoi saaneensa Jumalalta asiaa koskevan ilmoituksen, mutta ilmoituksesta huolimatta hän ei kannattajineen saanut temppeliä haltuunsa.


text: Kuultuaan Brigham Youngin johtaman kirkon panneen moniavioisuuden julkisesti voimaan Utahissa, Bishop arveli tämän johtavan laajaan tyytymättömyyden aaltoon ja mahdollisesti jopa MAP-kirkon jakautumiseen. Toive ei ollut aivan vailla perusteita, sillä tähän saakka kirkko oli kieltänyt jyrkästi kaikki moniavioisuutta koskevat huhutkin. Julkinen moniavioisuus oli järkytys ainakin Euroopasta tuleville siirtolaisille, joille asia oli selitetty vain kirkon vihollisten panetteluksi ja pahantahtoiseksi juoruksi. Bishop halusi käyttää hyväkseen sitä tyytymättömyyttä, jonka arveli nousevan Youngia vastaan, ja hankkia lisää jäseniä kirkolleen. Niinpä hän päätti kannattajineen muuttaa Utahiin vastustaakseen Youngia julkisesti.


text: Maaliskuussa 1853 Bishop kannattajineen alkoi saarnata julkisesti Salt Lake Cityn kaduilla, ennen muuta moniavioisuutta vastaan. Kaupungin miliisi kuitenkin hajotti Bishopin kaupungintalon edessä pitämän rauhanomaisen kokouksen, ja seuraavaksi viikoksi suunniteltu kokous estettiin kokonaan.


text: 27. maaliskuuta 1853 profeetta Brigham Young piti Salt Lake Cityn tabernaakkelissa julkisen puheen, jossa hän tuomitsi jyrkin sanoin "luopioiden" saapumisen Utahiin. Hän vaati luopioita lähtemään Utahista, ja lupasi tarpeen tullen vastustaa heitä ja heidän opetuksiaan vaikka veitsi kädessä ja kuolemaan asti. Myös eräs apostoleista, Parley P. Pratt, piti tulisen puheen kaupunkiin luikerrelleita harhaopettajia vastaan. Ainakin osa kuulijoista saattoi ymmärtää Youngin ja Prattin puheet niin, että ne kiihottivat väkivallantekoihin Bishopin kannattajia vastaan. Toisaalta yhtään väkivallantekoa ei tiedetä sattuneen, ja Young itsekin kielsi sellaiset myöhemmissä puheissaan.


text: Vuoteen 1854 mennessä suurin osa gladdenilaista oli muuttanut pois Utahista. Bishop ja useat hänen seuraajistaan muuttivat ensin takaisin Illinoisiin, missä he asettuivat asumaan Crow Creekiin. Bishop alkoi kutsua kirkkoaan nimellä Uuden Jerusalemin Jeesuksen Kristuksen kirkko. Tässä vaiheessa Granville Hedrick, joka myöhemmin perusti Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisön, kuului Bishopin seuraajiin. Jonkin kuluttua Bishop kannattajineen kuitenkin muutti Kanesvilleen, Iowaan. Useat hänen seuraajistaan kuitenkin jäivät Illinoisiin. Heistä suurin osa liittyi myöhemmin Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisöön.


text: Vuoden 1860 paikkeilla Bishop kannattajineen asettui asumaan Nebraskaan, jossa he saarnasivat innokkaasti sekä intiaanien että siirtolaisten parissa, tosin vaatimattomalla menestyksellä. Vuonna 1863 Bishopin seuraajia syytettiin moraalittomuudesta, ja tunnelma kirkkoa kohtaan muuttui vihamieliseksi. Bishopin kirkko hajosi, ja hän itse muutti vähäisine uskollisine kannattajineen Coloradoon.


text: Kesä-, heinäkuussa 1864 Bishop matkusti Salt Lake Cityyn, virallisesti tavatakseen Brigham Youngin ja luovuttaakseen tälle hallussaan olevan pyhät esineet. Tapaamisesta ei kuitenkaan tullut mitään, ja Gladden Bishop kuoli tulirokkoon marraskuun lopussa 1864.


text: Bishopin kuoleman jälkeen hänen perustamansa kirkko hajosi lopullisesti. Bishopin hallusta ei löydetty hänen kertomiaan pyhiä esineitä.


title: Esbo svenska församling

text: Esbo svenska församling kuuluu ruotsinkieliseen Porvoon hiippakuntaan ja Espoon seurakuntayhtymään. Seurakunnassa on yli 15 000 jäsentä, ja se on Suomen suurin ruotsinkielinen seurakunta. Sen kirkkoherra on Roger Rönnberg, joka jää eläkkeelle 1.4.2019. Hänen seuraajansa valitaan 2.10.2018.


title: Esbo svenska församling

text: Seurakunta käyttää pääkirkkonaan Espoon tuomiokirkkoa. Sen lisäksi se pitää jumalanpalveluksia mm. Olarin ja Tapiolan kirkoissa.


title: Esbo svenska församling

text: Espoossa oli yksi kaksikielinen seurakunta vuoteen 1950, jolloin se jaettiin kahtia Espoon suomen- ja ruotsinkieliseen seurakuntaan. Sen jälkeen suomalainen seurakunta on jaettu edelleen, joten nyt Espoossa toimii kuusi seurakuntaa, joista ruotsinkielinen on pienin. Esbo svenska församling huolehtii yhä Espoon kirkonkirjoista, jotka ovat jakamattoman seurakunnan ajalta.


title: Aristoteleen dialogit

text: Aristoteleen dialogit ovat joukko Aristoteleen varhaiskauden dialogimuotoisia teoksia, jotka tämä kirjoitti Platonin kirjoittamien dialogien tyyliin. Varhaisimmat dialogit muistuttivat myös sisällöltään Platonin teoksia. Vähitellen Aristoteles alkoi ottaa enemmän etäisyyttä Platonin ajatuksiin ja myös hänen teoksensa alkoivat muistuttaa enemmän tutkielmia.


title: Aristoteleen dialogit

text: Dialogit ovat kaikki kadonneet, mutta niistä tunnetaan joitakin katkelmia. Tunnetuimpia dialogeista ovat "Kehotus" ("Protreptikos"), "Eudemos" eli "Sielusta", sekä "Filosofiasta".


title: Aristoteleen dialogit

text: Aristoteleen elämäkertojen sisältämien teosluettelojen alussa sekä Diogenes Laertioksella että Hesykhioksella esiintyy 19 teosta, jotka kaikki ovat mitä suurimmalla todennäköisyydellä olleet dialogimuotoisia. Näistä joidenkin tiedetään varmuudella olleen dialogeja: muut antiikin aikaiset kirjailijat mainitsevat sellaisiksi teokset "Filosofiasta", "Runoilijoista" ja "Eudemos". Myös "Eudemoksesta" säilyneet katkelmat osoittavat sen olleen selvästi dialogimuotoinen; tällä perusteella dialogeiksi voidaan havaita myös teokset "Jalosta syntyperästä" ja "Valtiomiehestä". Myös "Kehotus" oli mitä todennäköisimmin dialogi.


title: Aristoteleen dialogit

text: Dialogit toimittaneen David Rossin mukaan Aristoteles vaikuttaa kirjoittaneen alkuvaiheessa lyhyitä dialogeja, joilla oli Platonin dialogien tyyliin yksisanaiset nimet. Kolmella tämän vaiheen dialogeista ("Meneksenos", "Pidot" ja "Sofisti") on jopa samat nimen kuin Platonin dialogeilla. Tämän jälkeen Aristoteleen dialogit muuttuivat vähitellen muistuttamaan enemmän tutkielmia ja lopulta hän alkoi kirjoittaa laajempia teoksia, joissa oli enemmän kuin yksi kirja.


title: Aristoteleen dialogit

text: Tällä perusteella Aristoteleen dialogit voidaan jakaa kolmeen ryhmään: Ensimmäiseen, selvästi platonilaisvaikutteisten dialogien ryhmään kuuluvat "Eudemos", "Kirjoitus rakkaudesta", "Kehotus", "Meneksenos", "Nerinthos", "Pidot", "Puhetaidosta" ja "Sofisti". Toiseen, pidempien dialogien ryhmään kuuluvat "Aleksanteri", "Jalosta syntyperästä", "Kasvatuksesta", "Kuninkuudesta", "Nautinnosta", "Rikkaudesta" ja "Rukouksesta". Kolmanteen, enemmän tutkielmia muistuttaviin useampia kirjoja sisältävien dialogien ryhmään kuuluvat "Filosofiasta", "Oikeudenmukaisuudesta", "Runoilijoista" ja "Valtiomiehestä".


title: Aristoteleen dialogit

text: Aristoteleen dialogit olivat ns. "eksoteerisia" eli suurelle yleisölle ja julkaistaviksi tarkoitettuja teoksia. Ne käsittelevät suosittuja filosofisia aiheita. Dialogit saivat todennäköisesti paitsi ulkoiseen muotoonsa myös sisältöönsä vaikutteita Platonin dialogeista. Ajan mittaan ero Platonin ja Aristoteleen mielipiteiden välillä kuitenkin kasvaa. Muun muassa dialogien "Eudemos" ja "Kehotus" voi katsoa olevan Platonin kannalla, dialogien "Filosofiasta" ja "Ideoista" puolestaan tätä vastaan. Eräs merkittävä ero Platonin ja Aristoteleen dialogien välillä on ainakin se, ettei Platon koskaan sijoittanut itseään keskustelijaksi dialogeihin, kun taas Aristoteles on toiminut keskustelijana ainakin osassa omia dialogejaan.


title: Aristoteleen dialogit

text: Osa dialogeista on kyetty ajoittamaan, minkä perusteella voidaan huomata, että Aristoteles on kirjoittanut dialogeja sekä vaikuttaessaan Platonin Akatemiassa että myös sen jälkeen, muun muassa toimiessaan Makedonian hovissa. Kaikkia dialogeja ei ole kyetty ajoittamaan, mutta on todennäköistä, että suurin osa on kirjoitettu Aristoteleen Akatemian kauden aikana.


title: Aristoteleen dialogit

text: Kaikki Aristoteleen kirjoittamat dialogit ovat kadonneet myöhäisantiikin aikana tai sen jälkeen, samoin kuin suurin osa muistakin Aristoteleen teoksista. Diogenes Laertioksen Aristoteleen elämäkerrassa antama kirjaluettelo – 155 teosta, 445 270 riviä tekstiä – näyttää, että tunnemme hänen tuotannostaan yleensäkin vain pienen osan. B. Lukács on laskenut, että noin yksi neljäsosa teoksista, 110 000 riviä, on säilynyt.


title: Aristoteleen dialogit

text: Muun muassa Cicero, jolla oli hallussaan Aristoteleen dialogeja, ylisti Aristoteleen kirjoittamien dialogien kaunopuheisuutta kutsuen häntä ”vuolaaksi kultavirraksi” ("flumen orationis aureum"), antaen näin välähdyksen muuten lähes kokonaan kadonneisiin dialogeihin. Se seikka, että Aristoteleen varhaiset teokset muistuttavat niin paljon Platonin teoksia, saattaa olla syy siihen, miksi Cicero ei nähnyt Akatemian ja Aristoteleen välillä suurta eroa.


title: Aristoteleen dialogit

text: Tutkijat ovat yrittäneet valottaa sitä, miksi Aristoteleen teoksista juuri julkaistuksi tarkoitetut ovat hävinneet, kun taas pienemmälle piirille tarkoitetut tutkielmat ovat säilyneet. Aiemmin monet tutkijat, kuten Werner Jaeger ja Jean Pépin, ovat katsoneet, että Aristoteleen varhaiskauden dialogit olisivat edustaneet hänen epäkypsempää filosofiaansa, ja myöhemmät teokset olisivat syrjäyttäneet ne ajatuksiltaan. Muun muassa A. P. Bos on katsonut, että Aristoteleen dialogit ja analyyttisemmät teokset ovat kehittyneet rinnakkain, mutta dialogit ovat kadonneet, koska ne ovat sisältäneet Platonin dialogien tavoin myyttisiä kertomuksia, joissa inhimillistä kokemusta on käsitelty transsendenttistä näkökulmasta. Tällainen esitysmuoto ei ole Bosin mukaan ollut suosiossa enää Epikuroksen ajan jälkeen. Bosin mukaan Aristoteleen varhaiset dialogit eivät olleet platonilaisia, vaan sisälsivät jo kaikki hänen kypsän kautensa merkittävät ajatukset.


title: Aristoteleen dialogit

text: Dialogeista tunnetaan kuitenkin joitakin katkelmia, jotka ovat säilyneet myöhäisantiikin aikaisten kirjailijoiden teoksissaan tekemissä lainauksissa. Niiden perusteella on kyetty rekonstruoimaan joidenkin dialogien sisältöä. Osasta dialogeja tunnetaan kuitenkin lähinnä niiden nimi.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Aleksanteri" eli "Siirtokuntien puolesta" (, "Aleksandros ē hyper apoikōn") luetaan usein Aristoteleen dialogeihin, mutta saattaa kuulua ennemmin tämän poliittisten didaktisten teosten joukkoon.


title: Aristoteleen dialogit

text: Teos on nimetty Aleksanteri Suuren mukaan ja se on kirjoitettu Aristoteleen toimiessa Makedonian hovissa tai tämän jälkeen, samoin kuin dialogi "Kuninkuudesta". Aristoteles neuvoi jommassakummassa (tai kummassakin) näistä dialogeista Aleksanteria valtakunnan ja uusien Aasiaan perustettujen siirtokuntien hallitsemisessa. Näin teos on täydytty kirjoittaa sen jälkeen kun Aleksanteri oli alkanut perustaa siirtokuntia Aasiaan noin vuoden 331 eaa. jälkeen. Teoksesta on säilynyt kaksi katkelmaa.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Eudemos" eli "Sielusta" (, "Peri psykhēs") oli Aristoteleen varhaiskauden dialogi, joka on kirjoitettu hyvin Platonille uskolliseen tyyliin. Se on nimetty Aristoteleen akatemialaisen ystävän Eudemoksen mukaan. Tämä oli kuollut n. vuonna 354–353 eaa. Kuolema sai Aristoteleen kirjoittamaan dialogin sielun kuolemattomuudesta. Dialogi on kirjoitettu melko pian tapahtuman jälkeen, noin vuonna 352 eaa., jolloin Aristoteles oli 32-vuotias.


title: Aristoteleen dialogit

text: Dialogista on säilynyt kaksitoista katkelmaa, joista osa on suhteellisen laajoja. Dialogin mukaan ihmisen sielu on platonilaisesti vangittuna ruumiissa, ja voi elää onnellista elämää vain ruumiista vapautuneena. Aristoteleen mukaan kuolleet ovat eläviä onnellisempia, ja parasta olisi olla syntymättä. Kuolema tarkoittaa palaamista kotiin. Dialogi muistuttaakin ajatuksiltaan hyvin paljon Platonin dialogia "Faidon", mutta on täysin erilainen kuin Aristoteleen myöhempi teos "Sielusta", jossa ajatus sielunvaelluksesta on unohdettu ja tuonpuoleinen sysätty syrjään.


title: Aristoteleen dialogit

text: Bosin mukaan dialogi sisälsi mm. myytin nukkuvasta Kronoksesta, joka esiintyy myöhemmin mm. Plutarkhoksella. Hänen mukaansa Aristoteleella oli kaksijakoinen teologia, jossa Zeus edusti transsendenttia liikkumatonta liikuttajaa, ja Kronos taivaan kehiä ja niiden liikuttajaa.


title: Aristoteleen dialogit

text: Katkelmien perusteella vaikuttaa siltä, että Aristoteles toimi dialogissa itse yhtenä keskustelijoista. Aristoteles vaikuttaa viittaavan dialogiin "Sielusta"-teoksessaan.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Filosofiasta" (, "Peri filosofias") oli metafysiikkaa käsittelevä dialogi, jossa Aristoteleen näkemykset alkavat erota Platonin ajatuksista. Aristoteleen on täytynyt kirjoittaa dialogi sen jälkeen kun Platon oli kuollut ja hän itse oli lähtenyt Akatemiasta, ja se on todennäköisesti kirjoitettu samaan aikaan kuin "Metafysiikan" varhaisimmat osat.


title: Aristoteleen dialogit

text: Diogeneen mukaan teos käsitti kolme kirjaa. Dialogista on säilynyt 28 katkelmaa, joista monet ovat suhteellisen pitkiä. Näin se on Aristoteleen parhaiten tunnettuja dialogeja. Aristoteles kuvaa dialogissa ihmiskunnan kehitystä platonilaiseen tyyliin, mutta hän eroaa Platonista siinä, että katsoo maailman olleen olemassa ikuisesti.


title: Aristoteleen dialogit

text: Erityisesti Aristoteles esittää vastustavia näkemyksiä sekä Platonin ideaoppia, lukuteoriaa että tämän kaikkeuden alkuperää koskevaa teoriaa kohtaan. Ideaopista hän sanoo, ettei voi kannattaa sitä, vaikka jotkut opettaisivatkin, että hän vastustaa sitä enemmän kiistelynhaluisuuttaan kuin filosofisin perustein. Platonin lukuteoriasta hän sanoo, etteivät ideat voi olla eräänlaisia ei-matemaattisia lukuja. Kaikkeuden alkuperästä hän sanoo, että kaikkeus on ikuinen eikä sitä ole luotu; päinvastoin kuin Platon, jonka mukaan kaikkeus oli luotu.


title: Aristoteleen dialogit

text: Katkelmien perusteella vaikuttaa siltä, että Aristoteles toimi dialogissa itse yhtenä keskustelijoista. Aristoteles viittaa dialogiin teoksessaan "Fysiikka".


title: Aristoteleen dialogit

text: "Jalosta syntyperästä" (, "Peri eugeneias") oli nimensä perusteella ihmisten hyvää ja vaurasta syntyperää käsitellyt dialogi. Siitä on säilynyt neljä katkelmaa. Eräs katkelma mainitsee Sokrateen toisen vaimon Myrton, joka oli Aristeides Oikeamielisen tytär tai lapsenlapsi. Aristoteles vaikuttaa olevan Myrtoa koskevien tietojen alkuperäinen lähde. Plutarkhos kuitenkin epäili teoksen aitoutta.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Kasvatuksesta" (, "Peri paideias") oli nimensä perusteella kasvatusta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt kaksi katkelmaa Diogenes Laertioksen ja Plutarkhoksen kautta.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Kehotus" (, "Protreptikos") oli kehotus filosofointiin. Se puhuu (spekulatiivisen) filosofian välttämättömyyden puolesta, ja kannustaa filosofian opiskeluun ja harjoittamiseen. Dialogilla on yhteyksiä Isokrateen teokseen "Antidosis", minkä perusteella tutkijat ovat ajoittaneet sen noin vuoteen 353 eaa.


title: Aristoteleen dialogit

text: Dialogista on säilynyt kaksikymmentä katkelmaa useiden myöhäisantiikin kirjailijoiden tekemissä lainauksissa. Niiden perusteella tutkijat ovat rekonstruoineet "Kehotuksen" sisältöä. Tunnetuimmassa katkelmassa Aristoteles argumentoi, että jokaisen tulee filosofoida, koska jopa filosofointia vastaan puhuminen on itsessäänkin filosofoimisen muoto. Paras tapa filosofoida on luonnon kaikkeuden mietiskely. Tätä tarkoitusta varten jumala loi ihmiset ja antoi heille jumalallisen ja kuolemattoman järjen. Kaikki muu, kuten voima, kauneus ja kunnia, ovat sen rinnalla arvotonta ja pelkkää illuusiota. Tämä asketismi on suuressa ristiriidassa hänen myöhempien kirjoitustensa kanssa.


title: Aristoteleen dialogit

text: Pisin tunnettu katkelma teoksesta on peräisin Oksyrhynkhoksesta löydetystä papyruksesta (POxy666), joka sisältää myös Stobaioksen lainaaman kohdan, sekä hieman tekstiä tämän kohdan ympäriltä ja keskeltä. Dialogista on lisäksi säilynyt katkelmia mm. Iamblikhoksen, Aleksanteri Afrodisiaslaisen, Davidin, Eliaan ja Olympiodoroksen kirjoituksissa. Zenon Kitionlaisen mukaan hänen opettajansa kyynikko Krates luki "Kehotusta".


title: Aristoteleen dialogit

text: "Kehotus" toimi mallina Ciceron dialogille "Hortensius". Tämä tukee sitä oletusta, että myös Aristoteleen teos oli muodoltaan dialogi.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Kirjoitus rakkaudesta" (, "Erōtikos") oli nimensä mukaisesti rakkautta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt neljä katkelmaa muun muassa Athenaioksen ja Plutarkhoksen kautta.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Kuninkuudesta" (, "Peri basileias") luetaan usein Aristoteleen dialogeihin, mutta saattaa kuulua ennemmin tämän poliittisten didaktisten teosten joukkoon.


title: Aristoteleen dialogit

text: Samoin kuin "Aleksanteri", teos on mitä ilmeisimmin kirjoitettu Aristoteleen toimiessa Makedonian hovissa, mahdollisesti samoihin aikoihin kuin Aleksanteri peri vallan (336 eaa.) tai ennen sitä. Aristoteles neuvoi jommassakummassa (tai kummassakin) näistä dialogeista Aleksanteria valtakunnan ja uusien Aasiaan perustettujen siirtokuntien hallitsemisessa. Dialogista on säilynyt kaksi katkelmaa.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Meneksenos" () oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla "Meneksenos". Dialogista tiedetään kuitenkin vain vähän, eikä siitä ole säilynyt katkelmia.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Nautinnosta" (, "Peri hēdonēs") oli nimensä perusteella nautintoja käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi; teoksesta on säilynyt vain yksi katkelma Athenaioksen kautta. Katkelmassa esiintyy Filoksenos-niminen nautiskelija, joka mainitaan myös "Eudemoksen etiikassa" ja johon viitataan "Nikomakhoksen etiikassa".


title: Aristoteleen dialogit

text: "Nerinthos" (, "Nērinthos") oli dialogi, josta ei tiedetä juuri muuta kuin sen nimi: siitä on säilynyt vain yksi katkelma Themistioksen kautta.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Oikeudenmukaisuudesta" (, "Peri dikaiosynēs") oli nimensä perusteella oikeudenmukaisuutta käsitellyt dialogi. Diogeneen mukaan teos käsitti neljä kirjaa. Saman seikan mainitsee myös Cicero. Dialogista on säilynyt kuusi katkelmaa.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Pidot" (, "Symposion") oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla "Pidot". Dialogista on säilynyt 12 katkelmaa; niitä tunnetaan erityisesti Athenaioksen ja Plutarkhoksen kautta.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Puhetaidosta" eli "Grylos" (, "Peri rhētorikēs ē Grylos") oli retoriikkaa käsittelevä dialogi, joka kuului Aristoteleen kaikkein varhaisimpiin dialogeihin. Dialogin nimen Grylos viittaa Ksenofonin poikaan, joka kuoli Mantineian taistelussa (362/361 eaa.) ja dialogi on todennäköisesti kirjoitettu melko pian tämän jälkeen. Näin teos saattaa olla jopa varhaisin Aristoteleen teoksista. Aristoteleen mallina dialogille on saattanut toimia Platonin "Gorgias".


title: Aristoteleen dialogit

text: Dialogista on säilynyt kolme katkelmaa, yksi Diogenes Laertioksen ja kaksi Quintilianuksen kautta.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Rikkaudesta" (, "Peri ploutou") oli nimensä perusteella rikkautta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt kolme katkelmaa Plutarhoksen, Ciceron ja Filodemoksen kautta.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Rukouksesta" (, "Peri eukhēs") oli nimensä perusteella rukousta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt vain yksi katkelma Simplikioksen kommentaarissa Aristoteleen teokseen "Taivaasta".


title: Aristoteleen dialogit

text: "Runoilijoista" (, "Peri poiētôn") oli runoutta käsitellyt dialogi. Diogeneen mukaan teos käsitti kolme kirjaa.


title: Aristoteleen dialogit

text: Dialogista on säilynyt kahdeksan katkelmaa muun muassa Diogenes Laertioksen, Prokloksen, Iamblikhoksen ja Pseudo-Plutarkhoksen kautta. Aristoteles mahdollisesti viittaa dialogiin teoksessaan "Runousoppi".


title: Aristoteleen dialogit

text: "Sofisti" (, "Sofistēs") oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla "Sofisti". Dialogista tiedetään vain vähän; siitä on säilynyt kolme katkelmaa Diogenes Laertioksen kautta.


title: Aristoteleen dialogit

text: "Valtiomiehestä" (, "Peri politikou") oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Se muistuttaa myös nimeään myöten Platonin dialogia "Valtiomies".


title: Aristoteleen dialogit

text: Diogeneen mukaan teos käsitti kaksi kirjaa. Dialogista on säilynyt viisi katkelmaa muun muassa Ciceron, Senecan ja Filodemoksen kautta. Ciceron mukaan Aristoteles toimi dialogissa itse yhtenä keskustelijoista.


title: Matthias Akiander

text: Matthias Akiander (17. kesäkuuta 1802 Jääski – 2. elokuuta 1871 Helsinki) oli Helsingin yliopiston venäjän kielen professori. Hän teki merkittävän työn Suomen historiaan ja etenkin kirkkohistoriaan liittyvien aineskokoelmien kerääjänä ja julkaisijana. Hän oli myös Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran perustajajäseniä ja edisti monin tavoin suomen kielen kehitystä.


title: Matthias Akiander

text: Akiander oli jääskeläistä talonpoikaissukua. Varattomuus haittasi hänen opintojaan. Hän hyödynsi kuitenkin tehokkaasti koulussa saamansa venäjän kielen taidon ja eteni vaatimattomasta virkamieskääntäjästä venäjänopettajaksi ensin kouluun ja sitten yliopistoon, jossa hän päätti uransa professorina suorittamatta kuitenkaan koskaan yliopistollista loppututkintoa.


title: Matthias Akiander

text: Akiander oli syntyjään jääskeläinen Matti Akkanen. Jääski oli niin sanotun Vanhan Suomen aluetta, ja Martti Akkanen ja Anna Ollikka (Ollikainen) panivat Matti-poikansa vuonna 1811 kouluun, jotta tätä ei otettaisi Venäjän laivastoon. Koulussa Matti Akkasesta tehtiin Matthias Akiander. Koulukieli oli saksa, ja koulussa Akiander oppi myös venäjää. Varattomuus keskeytti koulunkäynnin 1820 lukion toisella luokalla kolmeksi vuodeksi. Tuon ajan Akiander oli kotiopettajana Tohmajärven kirkkoherran perheessä. Ylioppilaaksi hän kirjoitti vuonna 1822 Turussa ja kirjoittautui yliopiston filosofiseen tiedekuntaan.


title: Matthias Akiander

text: Akiander joutui rahoittamaan opintonsa itse, minkä takia tie professoriksi oli pitkä ja mutkikas. Heti opintojensa alkuvaiheessa hän työskenteli venäjän kielen kielenkääntäjänä Turun lääninhallituksessa ja sai sieltä alikielenkääntäjän viran 1826. Turun palon aikana hän pelasti ystävänsä Gabriel Reinin kanssa pääosan yliopiston arkistoa. Palo kuitenkin keskeytti hänen opintonsa, koska hän ei voinut virkansa takia siirtyä yliopiston mukana Helsinkiin heti vuonna 1828. Helsinkiin hän tuli vasta 1830 saatuaan opettajan toimen Helsingin triviaalikoulussa. Hän toimi koulun venäjänopettajana 1830–1837 ja rehtorina 1835–1839.


title: Matthias Akiander

text: Vuonna 1836 Akiander nimitettiin yliopiston venäjän kielen lehtoriksi. Hän hoiti myös venäjän kielen ja kirjallisuuden professorin virkaa vakituisen professorin virkavapauden aikana 1837–1840. Lehtorin virassa Akiander oli vuoteen 1853, jolloin hänet nimitettiin venäjän kielen ja kirjallisuuden ylimääräiseksi professoriksi. Vakinaisena professorina hän oli 1862–1867. Hän ei koskaan suorittanut yliopistollista loppututkintoa, mutta sai tieteellisistä ansioistaan filosofian kunniatohtorin arvon 1860.


title: Matthias Akiander

text: Akianderin tieteellinen mielenkiinto suuntautui historiaan, etenkin kirkkohistoriaan. Tukea tähän lienee saanut läheiseltä ystävältään Gabriel Reiniltä, joka oli johtava Suomen historian tutkija. Akiander aloitti tutkimuksensa jo toimiessaan opettajana 1830-luvulla. Ensimmäiset julkaistut tulokset historianharrastuksesta olivat kokoomateoksessa "Finlands minnesvärda män" (1853 ja 1855), johon hän oli laatinut Daniel Jusleniuksen, Johan Nylanderin, Petrus Serlachiuksen, Magnus Jakob Alopaeuksen, Pehr Johan Alopaeuksen ja Magnus Alopaeuksen elämäkerrat.


title: Matthias Akiander

text: Akianderin merkittävin panos kirkkohistorian tutkijana on hänen Suomen uskonnollisia liikkeitä eli herätysliikkeitä käsittelevä teoksensa. Seitsenosainen teos "Historiska upplysningar om religiösa rörelserna i Finland" ilmestyi Helsingin yliopiston kustannuksella vuosina 1857–1863. Teos on ruotsinkielinen, mutta suomenkieliset asiakirjat ovat siinä suomeksi.


title: Matthias Akiander

text: Teoksen idea syntyi Akianderin kerätessä tietoja paimenmuistoteosta varten. Sen yhteydessä hän sai käsiinsä tietoja myös erilaisista uskonnollisista liikkeistä ja lahkoista. Näistä hän sai ajatuksen julkaista teoksen, joka antaisi kokonaiskuvan Suomen uskonnollisista liikkeistä. Suuren osan tämänkin teoksen asiakirjoista Akiander etsi ja jäljensi itse tuomiokapitulien, kirkkojen ja tuomiokuntien arkistoista. Osan aineistosta hän hankki pyytämällä tietoja papeilta ja muilta asioista tietäviltä kansalaisilta. Etenkin myöhäisempää herännäisyyttä koskevaa aineistoa hän hankki tällä tavoin. Yliopiston tulo julkaisijaksi sai Akianderin muuttamaan teoksen luonnetta. Hän päätti tehdä teoksesta pääasiallisesti lähdekokoelman, joka sopisi tieteelliseenkin käyttöön. Tästä syystä hän karsi aineistoa vain vähän.


title: Matthias Akiander

text: Akianderin työ herätti myös kritiikkiä. Etenkin herännäisyyden piirissä kitsasteltiin aineiston luovuttamisessa osin arkaluontoisten asioiden peittämiseksi, osin siksi, että epäiltiin Akianderin puolueettomuutta. Kriittistä suhtautumista lisäsi se, että Akianderin teos käsitteli myös aivan äskeisiä tapahtumia.


title: Matthias Akiander

text: Laajempaa lukijakuntaa ajatellen Akiander ryhmitteli aineiston oppisuuntien mukaan ja laati lukuihin johdantoja. Näistä käy ilmi, että hän ei suhtautunut uskonnollisiin liikkeisiin ja niiden piirissä esiintyviin äärimmäisiin ilmiöihin ulkokohtaisesti, vaan katsoi, että liikkeet ja lahkot perustuvat aitoon uskonnolliseen kokemukseen, joka on eräissä tapauksissa saanut kehittyessään äärimmäisiä muotoja. Suomen uskonnollisten liikkeiden alkulähteenä hän pitää Lars Ulstadiuksen separatismia, jota seurasivat Pohjanmaan mystiikka ja varhainen pietismi. Herrnhutilaisuuden hän näki vaikuttaneen laajalti muihin liikkeisiin. Myöhäisemmästä herännäisyydestä hän esitti arvion, että keskenään kiistelevät Paavo Ruotsalaisen, Fredrik Gabriel Hedbergin ja Henrik Renqvistin seuraajat rakentavat riidoista huolimatta yhteiselle perustalle.


title: Matthias Akiander

text: Akianderin teos loi perustan Suomen uskonnollisten kansanliikkeiden tutkimukselle ja sen katsotaan kuuluvan edelleen Suomen kirkkohistorian tutkimuksen perusteoksiin. Teoksen asiakirja-aineistoa pidetään erittäin laajana ja objektiivisesti koottuna, Akianderin kuvauksia liikkeiden vaikuttajista sen sijaan usein puutteellisina ja subjektiivisina.


title: Matthias Akiander

text: Akiander alkoi jo nuorena suunnitella itäisen Suomen papiston matrikkelin eli paimenmuiston kokoamista. Työ kesti vuosikymmeniä. Sen esitöinä Akiander julkaisi herätysliiketutkimustensa pohjalta kirjasen "Muutamia tietoja Inkerinmaan ja Itäsuomen lahkolaisuuksista" (1864) sekä Inkerin seurakuntien vaiheista teoksen "Bidrag till kännedom om Evangelisk-Lutherska församlingarna i Ingermanland" (1865). Matrikkelitiedot Akiander kokosi arkistoista. Lisäksi hän kokosi teokseen painetuista lähteistä Inkerin kirkon ja koululaitoksen kehitystä valaisevia asiakirjoja. Toinen esityö oli Viipurin ja Porvoon hiippakuntien koululaitosta käsittelevä teos "Skolverket inom fordna Wiborgs och nuvarande Borgå stift" (1866), jota Akiander oli alun perin suunnitellut varsinaisen paimenmuistoteoksen osaksi. Teoksen yleinen osa, joka käsittelee kouluorganisaation sekä kasvatus- ja opetusmenetelmien kehitystä, sisältää kokoelman koululaitosta koskevia säädöksiä. Toisen puolen teoksesta muodostaa oppilaitoksia ja niiden opettajakuntaa esittelevä matrikkeli. Pääosa tiedoista on Akianderin itsensä eri tahoilta keräämiä.


title: Matthias Akiander

text: Hankkeen pääteos "Herdaminne öfver fordna Wiborgs och nuvarande Borgå stift" julkaistiin vuosina 1868–1869. Sen suppeassa johdannossa esitellään joitakin itäisen hiippakunnan seurakuntien syntyyn liittyviä asiakirjoja. Teoksen pääosan muodostavat henkilötiedot, joiden yhteydessä on myös asiakirjoin valaistuja tietoja hiippakunnan kehityksestä. Henkilötiedot ovat pääosin Akianderin itsensä arkistoista tai yksityisiltä ihmisiltä keräämiä. Murtorinteen mukaan Akiander loi näillä matrikkelijulkaisuillaan "vankan perustan koko myöhemmälle Suomen itäistä hiippakuntaa koskeneelle tutkimukselle".


title: Matthias Akiander

text: Oman opetustoimintansa ohella Akiander pyrki monin tavoin kehittämään suomalaista koululaitosta. Jo 1840-luvulla hän ehdotti Elias Lönnrotille, että maahan pitäisi perustaa sellainen korkeampi oppilaitos, jossa opetus annettaisiin yksinomaan suomeksi. Professorina ollessaan hän toimi Helsingin koulujen tarkastajana. Hän oli 1860-luvulla kansakoululaitosta koskevan ehdotuksen tarkastuskomiteassa ja alkeisopetuksen järjestämiskomiteassa.


title: Matthias Akiander

text: Oppikirjojen tekemisen Akiander aloitti jo Helsingin triviaalikoulussa. Hän julkaisi muun muassa venäjän kieliopin "Rysk språklärä för skolor" vuonna 1835. Kirjasta julkaistiin useita ruotsinkielisiä painoksia ja suomenkielinen painos "Venäjän kieli-oppi" vuonna 1864. Hän laati myös Venäjän valtakunnan historian ("Ryska rikets historia", 1844) yliopistokäyttöä varten. Akianderin suomen kielen harrastuksen tuloksia olivat "Lukemisen alku-oppi" 1850 ja "Kirjoittamisen alku-oppi" 1851.


title: Matthias Akiander

text: Akianderin kiinnostus suomen kielen kehittämiseen näkyy siinä, että hän oli aktiivisesti mukana Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa sen perustamisesta alkaen. Vuonna 1832 hänet valittiin seuran tarkastusvaliokuntaan, joka antoi lausuntoja julkaistavaksi tarjotuista kirjoista. Seuran varaesimieheksi hänet valittiin 1863 ja esimieheksi 1868.


title: Matthias Akiander

text: Akianderin omia julkaisuja Suomen kielen ja kulttuurin tutkimuksen alalta ovat "Försök till utredning af Finska språkets ljudbildning" (Suomi 5, 1845) ja "Naisen vaateh-parresta Jääskessä" (1852). Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Suomi-sarja vihkoissa hän julkaisi myös kokoelman Suomen rajaan liittyviä asiakirjoja sekä kokoelman Suomea käsitteleviä venäläisiä asiakirjoja ("Utdrag ur Ryska annaler", 1848).


title: Matthias Akiander

text: Myös kirkko hyödynsi Akianderin suomen kielen taitoja. Hän oli katekismuskomitean ja Suomen Pipliaseuran jäsen, ja kun Turun Pipliaseura ryhtyi 1850-luvulla julkaisemaan kielellisesti uudistettua laitosta vuoden 1776 Raamatusta, vastuu sen kieliasusta annettiin Akianderilla ja Gabriel Geitlinille. He laativat käännöstyötä varten oppaan "Anmärkningar till finska Bibelöfversättningen" (1852).


title: Adrian Nicole LeBlanc

text: Adrian Nicole LeBlanc on palkittu yhdysvaltalainen journalisti ja kirjailija, jonka teokset keskittyvät usein marginaalisiin yhteiskunnan jäseniin, kuten prostituoituihin ja naisvankeihin.


title: Adrian Nicole LeBlanc

text: LeBlanc syntyi keskiluokkaiseen perheeseen Leominsterin kaupungissa Massachusettsissä ja opiskeli muun muassa Yalen ja Oxfordin yliopistossa. Opiskelujensa jälkeen hän työskenteli Seventeen Magazinessa.


title: Adrian Nicole LeBlanc

text: Hänen ensimmäinen kirjansa "Random Family: Love, Drugs, Trouble and Coming of Age in the Bronx" (suomennettuna "") julkaistiin vuonna 2003. LeBlanc suoritti kirjaa varten laajaa taustatukimusta yli kymmenen vuoden ajan, keräten lukuisia haastatteluja ja muuta lähdemateriaalia. Hän on kertonut jopa asuneensa toisinaan yhdessä kirjan päähenkilöiden Cocon ja Jessican kanssa.


title: Mongosmaki

text: Mongosmaki ("Eulemur mongoz") on Madagaskarin ja Komorien metsissä tavattava puoliapina. Lajista käytetään Madagaskarissa nimeä "dredrika" tai "gidra" ja Komoreilla "komba".


title: Mongosmaki

text: Mongosmaki on sukunsa pienin laji. Naaraan ja koiraan väritys poikkeavat paljon toisistaan. Mongosmakin ruumiinpituus on 33–37 senttiä ja hännän 47–51 senttiä. Painoa on noin 2 kiloa. Pää on pyöreä ja kuono suippo. Naaraan naama ja otsa ovat mustat, koiraan vaaleahkon harmaat, kuonossa näkyy joskus valkoista. Korvat ovat pyöreät ja karvaiset. Turkki on tiheä ja villainen. Naaraan pää, hartiat ja yläruumis ovat harmaat, mutta selkä, kupeet ja takaraajat ovat ruskehtavampia. Uros on täysin harmaa hartioilla näkyvää ruskeaa lukuun ottamatta. Molempien sukupuolten vatsapuoli on vaalea. Mongosmakilla on tiheä ja hienokarvainen poski- ja leukaparta, joka on koirailla punertavanruskea ja ulottuu myös otsalle. Naaraan parta on valkoinen ja erottuu vahvasti mustasta naamasta.


title: Mongosmaki

text: Mongosmakeja tavataan vain Madagaskarin luoteisosassa ja Mohelin ja Anjouanin saarilla Komoreilla. Komorien kanta on lähtöisin istutuksista. Levinneisyysalueen arvellaan olleen aiemmin nykyistä laajempi. Mongosmakit elävät kahdella erilaisella ympäristötyypillä. Madagaskarin mongosmakit elävät kuivissa lehtimetsissä ja Komorien makit taas elävät kosteammassa ympäristössä.


title: Mongosmaki

text: Mongosmakit elävät pieninä perheryhminä, joihin kuuluvat koiras, naaras ja niiden jälkeläiset. Lauman koko on tällöin noin 3–4 yksilöä. Mohelinsaarella on myös havaittu suurempia ryhmiä, jotka ovat todennäköisesti väliaikaisesti yhdistyneet. Naaraat ovat yleensä uroksia ylemmässä asemassa ja saavat siten paremmin ravintoa, mutta arvojärjestys ei ole yhtä jyrkkä kuin muilla makeilla. Lauman jäsenten suhteet eivät ole kovin kiinteät. Vastavuoroista sukimista mongosmakit harrastavat vain harvoin. Ne korvaavat sen päästelemällä yhteysääniä. Perheryhmä elää melko pienikokoisella reviirillä, joka menee osittain päällekkäin naapuriryhmien kanssa ja sitä puolustetaan melko laiskasti. Rajoja merkitään hajumerkein ja äännähdyksin. Nuoret yksilöt jättävät usein lauman 2,5–3,5-vuotiaina. Mongosmakit liikkuvat öisin ja palaavat lepopaikoilleen auringonnousun aikaan. Ne etsivät ruokaa myös auringonlaskun ja -nousun aikoihin. Ne lepäävät pari kolme tuntia, tavallisesti kello kymmenen ja kolmen välillä. Vain Anjouanin viileillä ja kosteilla ylätasangoilla on nähty päivällä liikkuvia yksilöitä, mikä saattaa olla sopeutuma alueen ilmastoon. Makit oleskelevat mielellään puuston keski- ja latvaosissa 10–15 metrin korkeudessa eivätkä yleensä laskeudu maahan. Elinikää luonnossa ei tiedetä, mutta ne voivat elää vankeudessa 36-vuotiaiksi. Mongosmakien luonnollisia vihollisia ovat etenkin fossa ja petolinnut.


title: Mongosmaki

text: Mongosmakien lisääntyminen on kausittaista. Naaraat ovat kiimassa vain kerran vuodessa kuukauden ajan elo-kesäkuussa. Mongosmakit tulevat sukukypsiksi noin 2 vuoden ikäisinä. Naaras synnyttää noin 128 päivän kanto-ajan jälkeen yleensä yhden, joskus kaksi poikasta. Poikaset ovat syntyessään noin 60–70 gramman painoisia ja emo imettää niitä noin 135 päivää. Poikaset alkavat syödä kiinteää ravintoa jo 5 viikon iässä ja ottavat samoihin aikoihin ensiaskeliaan. Ne maistavat kaikkea mitä aikuisetkin syövät. Emon tehtäviin kuuluu myös sukiminen, leikkiminen ja sosiaalisten suhteiden opettaminen. Koiraan rooli poikasen kasvattamisessa on hämärän peitossa.


title: Mongosmaki

text: Mongosmakit ovat kasvinsyöjiä. Niiden ravinto koostuu medestä, siitepölystä, hedelmistä, lehdistä ja kukista. Ne valikoivat ruokansa melko tarkkaan. Tiettyyn aikaan vuodesta niiden on havaittu syövän vain viittä kasvilajia ja suosivan erityisesti kapokkipuun hedelmiä ja kukkia. Ne syövät kukasta vain tällöin meden nuolemalla kukkaa ja jättävät kukan muuten rauhaan. Mongosmakien arvellaan pölyttävän eräitä kasvilajeja.


title: Mongosmaki

text: Mongosmaki luokitellaan nykyään vaarantuneeksi lajiksi. Sen elinalueet ovat kutistuneet ja makeja tapetaan koska niitä pidetään tuhoeläiminä. Mongosmakeja pyydetään myös niiden lihan vuoksi ja myydään lemmikeiksi. Laji on nykyään rauhoitettu ja niiden tappaminen kiellettiin vuonna 1974. Laji kuuluu CITES-sopimus liitteeseen I, mutta paikalliset eivät aina kunnioita määräyksiä. Mongosmakeja elää myös suojelualueilla. Vankeudessa elää noin 100 mongosmakia ja laji lisääntyy siellä melko helposti.


title: Yrjö Kaijärvi

text: Yrjö Vilhelm Kaijärvi (vuoteen 1936 Törnqvist) (19. huhtikuuta 1896 Juuka – 6. helmikuuta 1971 Rautalampi) oli suomalainen runoilija, kirjailija ja suomentaja.


title: Yrjö Kaijärvi

text: Kaijärven vanhemmat olivat nimismies Vilho Elon Törnqvist ja Lilli Sofia Snellman. Hän tuli ylioppilaaksi vuonna 1915, kävi Lepaan puutarhaopiston vuosina 1915−1919 ja valmistui kansakoulunopettajaksi 1924. Filosofian kandidaatin tutkinnon Kaijärvi suoritti 1933. Kaijärvi toimi kansakoulunopettajana Padasjoella ja Uudellakirkolla vuoteen 1928 saakka.


title: Yrjö Kaijärvi

text: Oman kaunokirjallisen tuotannon ohella Kaijärvi julkaisi tietokirjallisuutta, suomennoksia, sanoituksia ja radiotekstejä, minkä lisäksi hän kirjoitteli lehtiartikkeleita ja esiintyi erilaisissa antologioissa. Hän julkaisi myös teatteri- ja kirjallisuusarvosteluja. Kaijärvi käänsi mm. valikoiman Charles Baudelairen runokokoelmasta "Pahan kukkia" suomeksi. Valtion kirjallisuuspalkinnon Kaijärvi sai 1937 ja Pro Finlandia -mitalilla hänet palkittiin 1967.


title: K. A. Castrén

text: K. A. Castrén voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Tatu Kantomaa

text: Tatu Antero Kantomaa (30. elokuuta 1974, Rovaniemi) on suomalainen harmonikkataiteilija, joka herätti alalla huomiota esiintymällä runsaasti eri konserteissa jo 7-vuotiaasta lähtien ja pitämällä ensimmäisen solistikonserttinsa 10-vuotiaana Hyvinkään harmonikkaviikoilla 1985. Vuodesta 1996 hän on vaikuttanut pääasiassa Reykjavíkissa Islannissa. Häntä on luonnehdittu teknisesti jopa nerokkaaksi instrumenttinsa taitajaksi.Tatu Kantomaa esiintyi Suomessa runsaasti jo seitsemänvuotiaasta alkaen 1980-luvulla, eritoten opettajansa ja mentorinsa Veikko Ahvenaisen suojissa, mikä kulminoitui hänen ensimmäiseen soolokonserttiinsa 1985. Vuosina 1986–1987 hän konsertoi Ahvenaisen mukana kiertueilla Yhdysvalloissa ja Japanissa. He esiintyivät yhdessä myös Moskovan televisiossa sekä Itä-Saksassa.


title: Tatu Kantomaa

text:
Tatu Kantomaa on asunut Islannissa vuodesta 1996, jossa hänet tunnetaan "vaihtoehtoista musiikkia" esittävän "Rússíbanar"-yhtyeen vakituisena jäsenenä. Hän on myös jatkanut soolouraansa levytysten ja konserttiesiintymisten muodossa. Vuosina 1999–2001 Kantomaa opiskeli ja asui Saksassa, jossa hän teki myös konserttikiertueen yhdessä tenori Harri Kaitilan kanssa esittäen suomalaista tangoa vuonna 2001. Palattuaan Islantiin 2002 hänen uransa on jatkunut yhteistyössä lukuisten paikallisten muusikoiden kanssa levytyksinä, teatteriesiintymisinä (esimerkiksi Islannin kansallisteatterissa) ja uuden musiikin kokoonpanoissa, sekä bandoneonistina. Hän on myös esiintynyt aika ajoin Suomessa, muun muassa Ylläs soikoon -festivaaleilla, tehnyt orkesterisovituksia, sekä opettanut islantilaisissa musiikkioppilaitoksissa harmonikansoittoa.
Lisäksi hän on mukana viidellä Rússíbanar-yhtyeen levyllä 1997–2004, Viljo Vesterinen -kilpailun voittajat kokoelmalevyllä 1994, sekä näiden lisäksi 26:llä eri artistin levyllä.


title: Dave Cowens

text: David William "Dave" Cowens (s. 25. lokakuuta 1948) on yhdysvaltalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja.


title: Dave Cowens

text: 2,06-metrinen Cowens syntyi Kentuckyn Newportissa ja menestyi koripallossa jo yliopistoaikoinaan vuosina 1966–1970. Hän pelasi myöhemmällä aktiiviurallaan kymmenen kautta Boston Celticsille ja yhden Milwaukee Bucksille.


title: Dave Cowens

text: Vaikka Cowens ei ole pelannut NBA-tasolla sitten 1980-luvun, hän on menestynyt valmennusuralla, ja 25. toukokuuta 2005 hänet nimitettiin Chicago Skyn päävalmentajaksi. Hänelle myönnettiin vuonna 1991 paikka Basketball Hall of Famessa.


title: Nellyn palmikko

text: 20 suosikkia – Nellyn palmikko on vuonna 1996 julkaistu Anki, Bosse ja Robertin kokoelma-albumi.


title: Azzurro

text: Azzurro on vuonna 1997 julkaistu "20 suosikkia" -sarjaan kuuluva Ossi Ahlapuron kokoelma-albumi.


title: Atlas (kuu)

text: Atlas on Saturnuksen sisimpiä kuita. Sen löysi Richard Terrile vuonna 1980 Voyager 1 -avaruusluotaimien ottamista kuvista ja sille annettiin väliaikainen nimitys S/1980 S 28. Vuonna 1983 kuu nimettiin kreikkalaisen mytologian Atlaksen mukaan. Kuulla on myös nimi Saturn XV.


title: Atlas (kuu)

text: Atlas kiertää lähimpänä Saturnuksen A-renkaan teräväpiirteistä ulkoreunaa ja sitä pidettiin pitkään renkaan paimenkuuna. A-renkaan ulkoreunan ylläpitäjäksi on osoittautunut kuitenkin 7:6 rataresonanssi kauempana kiertävien ja hieman suurempien Janus- ja Epimetheus-kuiden kanssa. Vuonna 2004 samalta kiertoradalta Atlas-kuun kanssa löytyi myös heikko rengas, jolle on annettu väliaikainen nimi R/2004 S 1.


title: Atlas (kuu)

text: Cassini-avaruusluotaimen kesäkuussa 2005 ottamista kuvista paljastui tarkemmin Atlaksen lautasmainen muoto ja päiväntasaajan kohdalla oleva sileä harjanne. Kuun epätavallisen ja silmiinpistävän muodon todennäköisenä aiheuttajana on renkaan aines, jota on kasaantunut voimakkaimmin päiväntasaajan seudulle renkaan ohuuden vuoksi.


title: Atlas (kuu)

text: Atlaksen kiertorataa häiritsee voimakkaasti Prometheus ja vähemmässä määrin myös Pandora.


title: Pettäjän tie (20 suosikkia)

text: 20 suosikkia – Pettäjän tie on vuonna 1996 julkaistu Taisto Ahlgrenin kokoelma-albumi.


title: Christopher Marlowe

text: Christopher "Kit" Marlowe (kastettu 26. helmikuuta 1564 – 30. toukokuuta 1593) oli englantilainen näytelmäkirjailija, runoilija ja kääntäjä. Häntä pidetään Elisabetin ajan suurimpana englantilaisena kirjailijana William Shakespearen jälkeen. Hänet muistetaan vaikuttavasta silosäkeestään, liikaa tavoittelevista päähenkilöistään ja ennenaikaisesta kuolemastaan.


title: Christopher Marlowe

text: Marlowe sai surmansa kapakkatappelussa vain 29-vuotiaana. Hän oli muiden muassa Shakespearen henkilökohtaisesti tuntema ja arvostama. Raymond Chandlerin kuuluisa etsivähahmo Philip Marlowe lienee nimetty Christopher Marlowen mukaan.


title: Marlowe

text: Marlowe voi olla:


title: Pierre-Antoine Lebrun

text: Pierre-Antoine Lebrun (29. joulukuuta 1785 Pariisi – 27. toukokuuta 1873 Pariisi) oli ranskalainen runoilija ja näytelmäkirjailija. Hän oli myös Ranskan akatemian jäsen.


title: Pierre-Antoine Lebrun

text: Hänet valittiin akatemian jäseneksi 12. helmikuuta 1928, ja akateemikon verassa ollessaan hänet valittiin toimiman Ranskan valtion kansallisen kirjapainon johtajana. Hän toimi valtioneuvoksena ja Toisen keisarikunnan senaattorina vuodesta 1853 lähtien.


title: Helmi Kuusi

text: Helmi Martta Kuusi (8. tammikuuta 1913 South Range, Michigan, Yhdysvallat – 21. huhtikuuta 2000 Helsinki, Suomi) oli suomalainen taidegraafikko ja taidemaalari.


title: Helmi Kuusi

text: Helmi Kuusen vanhemmat olivat pastori Mauno Ilmari Kuusi ja Martta Kuusi o.s. Salonheimo. Kuusen perhe asui hänen syntymänsä aikaan Michiganin South Rangessa. Kuusi opiskeli taidetta vuodesta 1931 alkaen Helsingissä, Turussa ja Lontoossa. Sotien jälkeen hän jatkoi opintojaan Ruotsissa ja Pariisissa. Hän toimi myös opettajana.


title: Helmi Kuusi

text: Kuusi aloitti taidegraafikkona ja keskittyi maalaamiseen 1950-luvulla, mutta häntä pidetään ensisijaisesti taidegraafikkona. Hänen työnsä ovat erityisesti kertovia ja henkilökuvia, ja aiheet ovat lähtöisin hänen omasta muististaan. 1960-luvulla alkoivat aiheet tulla luonnosta; tuon vaiheen taiteilijana häntä on luonnehdittu luonnonlyyrikoksi, jonka teoksissa keskeisinä elementteinä olivat pohjoinen valo sekä syksyn ja alkutalven tumma hämäryys.