title: Kuolleiden runoilijoiden seura

text: Pojat palaavat äidinkielenluokkaan, missä heitä opettaa tällä kertaa Nolan itse. Nolan määrää pojat lukemaan oppikirjansa johdannon vain saadakseen huomata, että jokainen heistä on repinyt kyseiset sivut irti. Keating saapuu luokkaan hakemaan muutamia tavaroitaan, ja Todd paljastaa hänelle, että heidät peloteltiin allekirjoittamaan hänen ilmiantonsa. Nolan määrää Toddin olemaan hiljaa ja vaatii Keatingia lähtemään luokasta. Juuri kun Keating on poistumassa ovesta, Todd voittaa pidättyvyytensä ensimmäistä kertaa ja huutaa ”Oi, kapteeni! Minun kapteenini!” nousten samalla pulpetilleen. Nolan varoittaa Toddia ja vaatii tätä istumaan alas erottamisen uhalla. Suurin osa luokasta nousee kuitenkin pulpetilleen ja katsoo Keatingia Nolanin määräyksistä huolimatta. Lopulta Nolan antaa periksi. Keating lähtee luokasta onnellinen ilme kasvoillaan.


title: Santalin kieli

text:
Santalin kieli on mundakieliin kuuluva austroaasialainen kieli Kaakkois-Aasiassa. Sen puhujia on noin kuusi miljoonaa ihmistä Intiassa, Bangladeshissa, Nepalissa ja Bhutanissa. Intiassa santali on yksi Intian 21 kansallisesta kielestä.
Intiassa puhutaan eniten santalia Jharkhandin, Assamin, Biharin, Orissan, Tripuran ja Länsi-Bengalin osavaltioissa. Santalia puhuvat santhalit.


title: Santalin kieli

text: Santalille kehitettiin 1920-luvulla oma ol chiki -niminen aakkosto. Kieltä kirjoitetaan kuitenkin yhä yleisesti myös bengalilaisella, orijalaisella ja latinalaisella kirjaimistolla sekä devanagarilla.


title: Ilmalukko

text: Ilmalukko on kahdella painetiiviillä ovella tai luukulla varustettu tila, jota käytetään eripaineisten tilojen yhdistäjänä.


title: Ilmalukko

text: Useimmat ilmalukot liittyvät painekammioihin; tällaisen avulla voidaan esimerkiksi toimittaa ruokaa, lääkkeitä tai asiakirjoja – tarpeen mukaan – käytössä olevaan painekammioon tai esimerkiksi kammiossa hoidettavan potilaan verinäytteitä analysoitavaksi ulkopuoliseen laboratorioon.


title: Ilmalukko

text: Ilmalukkoon kuuluu kaksi venttiiliä; kun luukut tai ovet ovat kiinni, kammion puoleisesta venttiilistä päästetään lukkoon paine sisään ja kun tarve on päinvastainen, ulommasta ulos. Kulkuaukot on varmistettu niin, etteivät ne aukea yhtaikaisesti jos joko lukossa tai kammiossa on paine päällä. Samoin venttiileissä on varmistus, etteivät ne voi olla yhtaikaisesti auki.


title: Ilmalukko

text: Tämän sovellutuksen lisäksi ilmalukkoja esiintyy mm. avaruuskalustossa.


title: Ilmalukko

text: Laajempi käyttötarkoitus on mm. lääketeollisuudessa, joissa erityissteriilit tuotantotilat on eristetty mm. ilmalukkoa käyttäen. Samoin ns. turvalaboratorioissa, joissa käsitellään vaarallisimpia taudinaiheuttajia, saattaa olla vastaava järjestely. Puhdastilajärjestelyissä on usein käytössä ilmalukkoja, joiden kautta edetään asteittain puhtaampiin tiloihin.


title: Ilmalukko

text: Vastaavasti kuin ilmalukko toimii kuormasulku (eng "loadlock"), jota käytetään muun muassa siirrettäessä tavaroita tyhjiökammioon. Tyhjiökammioita käytetään paljon puolijohdeteollisuudessa, ohutkalvon kasvatuksessa ja pinnoitustekniikoissa. Tarkoituksena on pitää varsinaisen reaktorikammion tyhjiö vakiona ja estää epäpuhtauksien pääsy vakuumikammioon, kun pumppaus tyhjiöön tai paineistus tapahtuu kuormasulussa.


title: Melanie Griffith

text: Melanie Richards Griffith (s. 9. elokuuta 1957 New York City, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Melanie Griffith

text: Hän aloitti uransa mallina 15-vuotiaana. Ensimmäiset elokuvat olivat lupaavia Arthur Pennin ohjaama "Yön siirrot" (Night Moves, 1975) ja Paul Newmanin elokuvana tunnettu "Kasvot vedessä" (The Drowning Pool, 1975). Yksityiselämän murheiden takia hän piti taukoa kymmenkunta vuotta, mutta palasi valkokankaille 1980-luvulla. Elokuvasta "Working Girl – tieni huipulle" ("Working Girl", 1988) Griffith oli Oscar-ehdokkaana.


title: Melanie Griffith

text: Griffith on ollut neljästi naimisissa. Griffithin ensimmäinen avioliitto oli näyttelijä Don Johnsonin kanssa vuonna 1976. Eron jälkeen Griffithillä oli ongelmia huumeiden ja päihteiden kanssa, ja hän joutui auto-onnettomuuteen vuonna 1980. Toinen avioliitto oli näyttelijä Steven Bauerin kanssa vuosina 1981–1987. Kolmas avioliitto oli uudelleen Don Johnsonin kanssa vuosina 1989–1996. Neljännen kerran Griffith oli naimisissa näyttelijä Antonio Banderasin kanssa vuodet 1996–2015.


title: Melanie Griffith

text: Griffithilla on kolme lasta, Alexander (s. 1985, isä Steven Bauer), Dakota (s. 1989, isä Don Johnson) ja Stella (s. 1996, isä Antonio Banderas).


title: Melanie Griffith

text: Griffithin äiti on itsekin tunnettu näyttelijä Tippi Hedren, ja isänsä tämän ensimmäinen aviomies, näyttelijä Peter Griffith.


title: Mokap

text: Mokap on kuvitteellinen henkilö Mortal Kombat -tappelupelisarjassa. Hänet tavattiin ensimmäisen kerran -pelissä salaisena hahmona.


title: Mokap

text: Mokap on entinen taistelulajien opettaja Pohjois-Chicagosta. Eräänä päivänä Johnny Cage kutsui hänet näyttelemään "Mortal Kombat: Deadly Alliance" -elokuvassaan. Hän lensi Hollywoodiin ja kuvauksissa käytti pääasiassa Crane ja Snake Kung Fu -tyylejä (joita hän ei kuitenkaan käytä peleissä).


title: Mokap

text: Ei tiedetä, kuinka Mokap sekaantui taisteluun Deadly Alliancea vastaan. Hänellä ei kuitenkaan vaikuttanut taistelun päätökseen.


title: Mokap

text: Myöhemmin Mokap harhaili Orderealmissa ja Chaosrealmissa tietämättä kuinka oli niihin päätynyt. Siihen aikaan Mokap myös sai joitain telekineettisiä voimia, vaikkakaan näiden lähdettä ei ole paljastettu. Myöhemmin hän liittyi Blazen vastaisessa taistelussa hyvien puolelle.


title: Sammakko (täsmennyssivu)

text: Sammakko voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Kate Hudson

text: Kate Garry Hudson (s. 19. huhtikuuta 1979 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hudson nousi julkisuuteen saatuaan Oscar-ehdokkuuden vuonna 2000 elokuvasta "Melkein julkkis". Hän esiintyy myös nuorten musikaalisarja "Gleessä" neljännellä tuotantokaudella, jossa hänen roolinsa on Cassandra July.


title: Kate Hudson

text: Hudson avioitui muusikko Chris Robinsonin kanssa vuonna 2000. Heillä on yksi lapsi, Ryder Russell (s. 2004). Pari muutti asumuseroon elokuussa 2006 ja Robinson haki avioeroa saman vuoden marraskuussa. Hudson on seurustellut myös näyttelijä Owen Wilsonin ja Dax Shepardin kanssa. Keväästä 2010 Kate on seurustellut Muse-yhtyeen laulajan Matthew Bellamyn kanssa. Tammikuussa parin kerrottiin odottavan ensimmäistä yhteistä lasta. Kate Hudson ja Matthew kihlautuivat 24. huhtikuuta New Yorkissa, mutta kihlaus julkistettiin vasta 27. päivä Katen esiintyessä The Today Show:ssa. Pariskunnan ensimmäinen poika, Bingham Hawn Bellamy syntyi 9. heinäkuuta 2011. Heidän oli määrä muuttaa yhdessä Englantiin. Pari kuitenkin erosi joulukuussa 2014.


title: Kate Hudson

text:
Hudsonin äiti on Oscar-palkittu näyttelijä Goldie Hawn ja isä muusikko ja näyttelijä Bill Hudson.
Hänen kasvatti-isänsä oli kuitenkin Hawnin monivuotinen kumppani, näyttelijä Kurt Russell, jota Hudson pitää myös isänään. Hänellä on isoveli Oliver Hudson sekä velipuoli Wyatt Russell. Hudsonin vanhemmat erosivat muutama kuukausi Katen syntymän jälkeen; Kate ja hänen veljensä kasvoivat Coloradossa ja Kaliforniassa.


title: Kate Hudson

text: InStyle-verkkosivusto valitsi vuonna 2010 Kate Hudsonin vuoden 2003 Oscar-gaalassa kantaman Versacen iltapuvun vuosikymmenen parhaaksi naisten juhlapuvuksi.


title: Kasipallo

text: Kasipallo on biljardipeli ja poolin alalaji.


title: Kasipallo

text: 8-palloa pelataan valkoisella lyöntipallolla, josta käytetään myös nimitystä "kivi", ja 15 numeroidulla kohdepallolla. Pallot nro 1-7 ovat yksivärisiä, numerot 9-15 raidallisia. Pallo nro 8 (musta kasi) on musta, ja se pussitetaan viimeiseksi. Aloituksessa pallot asetetaan kiinni toisiinsa. Kasi on pakan keskellä. Muiden pallojen järjestys on muutoin sattumanvarainen, mutta pakan alalaidan reunoilla on oltava eri palloryhmiin kuuluvat numeropallot.


title: Kasipallo

text: Aloituslyönnin lyö aina edellisen erän voittaja, paitsi ensimmäisessä useimmiten teikkauksen voittanut pelaaja.


title: Kasipallo

text: Jos aloituksesta menee kivi pussiin tai se lentää pois pöydältä, on vuoroon tulevalla pelaajalla käsipallo viivan takaa ja se pitää lyödä eteenpäin. Pussiin menneet pallot jäävät sinne.


title: Kasipallo

text: Jos aloituksessa menee jokin numeropalloista pussiin, saa aloittaja jatkaa.


title: Kasipallo

text: Aloituslyönnin jälkeen on maalattava sekä pallo että pussi. Ensimmäinen laillisesti pussitettu maalattu pallo määrää, minkä ryhmän pallot ovat pelaajan kohdepalloja kyseisessä erässä. Pelaaja jatkaa niin kauan kuin hän pystyy hyväksytysti pussittamaan oman ryhmänsä palloja. Pelin voittaa pelaaja joka on ensin pussittanut kaikki omat pallonsa ja sen jälkeen pussittanut pallon nro 8 maalattuun pussiin eri lyönnillä. Pallon 8 saa maalata mihin tahansa pussiin, eikä maalaus ole pysyvä, eli tässä toimitaan aivan kuin muidenkin pallojen kohdalla.


title: Kasipallo

text: Peli hävitään:


title: Kasipallo

text: Virheistä seuraa vastustajalle "Käsipallo", eli pelaaja saa ottaa valkoisen pallon eli "kiven" käteensä ja sijoittaa sen haluamaansa kohtaan pöydällä. Virhe eli foul syntyy, jos pelaaja:


title: Kasipallo

text:
Mikäli joku numeropalloista laillisella lyönnillä (paitsi 8) lentää pöydältä/menee pussiin tarkoituksettomasti, ei tämä johda mihinkään toimenpiteisiin. Peli jatkuu normaalisti, palloa ei palauteta pöydälle.
Poikkeuksena käsipallon sijoittamisesta on aloituslyönnin jälkeinen tilanne. Jos aloituksessa tapahtuu virhe, käsipallo on lyötävä aloitusviivan takaa.
Tuomarin tai vastapelaajan on ilmoitettava tästä lyöntivuoroon tulevalle, mikäli hän on aikeissa asettaa käsipallon muualle kuin aloitusviivan taakse.
Ellei ilmoitusta tehdä ja lyöntivuoroon tullut lyö käsipallon muualta kuin aloitusviivan takaa, on lyönti hyväksyttävä.
Myöhemmissä pelitilanteissa käsipallon sijoitus on vapaa. Kun jäljellä on enää 8-pallo, ei käsipalloa enää tuomita vaan mahdollisen virheen tehnyt pelaaja häviää pelin.


title: Tuhannen markan seteli

text: Tuhat markkaa on ollut Suomen rahahistoriassa useamman setelin nimellisarvona. Tuhat markkaa on ollut myös kolikoiden nimellisarvona, mutta vain juhlarahoissa vuosina 1960, 1992 ja 1997.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuoden 1909 setelisarja oli viimeinen setelistö ennen Suomen itsenäistymistä. Aiemmissa setelisarjoissa ei ollut ollut tuhannen markan seteliä, vaan suurin seteli oli ollut arvoltaan viisisataa markkaa. Vuoden 1909 sarjan suunnitteli Eliel Saarinen, ja kuva-aiheet esittelivät Suomen elinkeinoja kansallisromanttisen taidesuunnan mukaisesti tyyliteltyinä. Tuhat markkaa oli sarjan suuriarvoisin seteli. Etupuolella on mänty, kaksi muun muassa työkaluja pitelevää mieshahmoa, Venäjän keisarillinen kaksoiskotkavaakuna sekä tekstit suomeksi ja ruotsiksi. Kääntöpuolella on kuusi ja järvimaisema, Suomen leijonavaakuna ja tekstit suomeksi, ruotsiksi ja venäjäksi. Seteli symboloi pääasiassa metsäteollisuutta. Väritys on ruskeansävyinen. Paperissa ei ole vesileimaa.


title: Tuhannen markan seteli

text: Tämä seteli on ainakin ennen euroaikaa ollut Suomen ostovoimaisin seteli, kun sen arvo suhteutetaan elinkustannusindeksillä korjattuna muiden aikojen seteleihin.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuoden 1909 tuhatmarkkasesta tuli vuonna 1918 käyttöön hiukan uusittu malli, josta oli Suomen itsenäistymisen myötä poistettu Venäjän vaakuna ja venäjänkieliset tekstit.


title: Tuhannen markan seteli

text: Sekä vuoden 1909 että 1918 tuhatmarkkaset ovat nykyisin erittäin harvinaisia. Kumpaakin on ilmeisesti jäljellä vain parikymmentä kappaletta, museokokoelmissa olevat mukaan luettuina.


title: Tuhannen markan seteli

text: Myös ensimmäiseen Suomen itsenäistymisen jälkeen suunniteltuun setelisarjaan sisältyi tuhannen markan seteli. Tässä vuoden 1922 setelissä on 13 alastonta ihmistä, jotka kantavat köynnöstä järven rannalla. Oikeassa alareunassa on Suomen vaakuna. Kääntöpuolella on Suomen vaakuna tyylitellyn männynoksiston ympäröimänä. Painatuksen väritys on harmaa, setelipaperi on ruskeaa, ja paperissa on vesileima. Setelin on suunnitellut Eliel Saarinen. Setelin koko on 204 mm x 120 mm. Seteli poistettiin liikkeestä ja lakkasi olemasta laillinen maksuväline 16. helmikuuta 1946.


title: Tuhannen markan seteli

text: Setelistä tuli myöhempinä vuosina käyttöön useita hiukan muutettuja versioita, osa "Litt."-merkinnöillä varustettuja. Näistä viimeisessä, Litt. D -merkinnällä varustetussa, painatuksen väri on sininen.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuonna 1939 tuhannen markan seteli lakkasi tällä erää olemasta setelistön suuriarvoisin, kun käyttöön otettiin 5 000 markan seteli.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuoden 1922 setelimallista on tehty vuosiluvulla 1941 varustettu painos, jota ei ilmeisesti koskaan laskettu virallisesti liikkeeseen. Painoksesta näyttää säilyneen vain alle 20 setelin määrä.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuoden 1946 alussa toteutettiin setelinvaihto, jolloin kaikki aikaisemmat 500 markan ja sitä suuremmat setelit oli leikattava kahtia. Niiden oikea puolisko oli luovutettava valtiolle pakkolainaksi, kun taas vasen puolisko oli voimassa laillisena maksuvälineenä puolesta arvostaan helmikuun 16. päivään saakka, johon mennessä se oli vaihdettava uudenmalliseen seteliin.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuonna 1945 seteleistä laadittiin uudet mallit, ja uudenmalliset setelit laskettiin liikkeeseen seuraavan vuoden alussa setelinvaihdon jälkeen. Tuhatmarkkasestakin tuli uusi versio, joka tosin oli pääosin vuoden 1922 mallia noudatteleva. Väritys muuttui kuitenkin violetiksi ja etusivun vaakunakilpi oli jätetty tyhjäksi; takasivulla leijonavaakuna kuitenkin säilyi. Myös tästä setelistä tehtiin "Litt."-merkinnöillä lisäpainoksia myöhempinä vuosina.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuonna 1955 kaikki Suomen setelit uudistettiin täysin. Setelisarjan suunnitteli Tapio Wirkkala ja siinä kaikkien setelien koko oli 142 mm x 69 mm, minkä vuoksi sarjaa on kutsuttu dollarikokoiseksi (Yhdysvaltain dollarisetelien silloinen ja nykyinenkin koko on 156 mm x 66 mm). Sarja laskettiin liikkeelle vuonna 1956. Sarjaan sisältyi myös tuhannen markan seteli, joka nyt oli nimellisarvoltaan sarjan viidestä setelistä keskimmäinen. Sitä pienempiä olivat 100 ja 500 markan setelit, suurempia 5 000 ja 10 000 markan setelit. Tuhannen markan seteli on sävyltään vihertävänharmaa ja setelin etupuolella on Suomen tasavallan presidentti J. K. Paasikivi. Setelipaperissa on vesileima.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuonna 1963 toteutetussa rahauudistuksessa tämä setelimalli säilyi muotoilultaan pääosin samanlaisena, mutta sen nimellisarvoksi tuli 10 markkaa. Rahauudistuksen tapahduttua käytössä ei vuosina 1963-1985 ollut lainkaan tuhannen markan arvoista seteliä, vaan suurin oli aluksi 100 markan seteli, ja vuodesta 1975 eteenpäin tuolloin käyttöön tullut 500 markan seteli.


title: Tuhannen markan seteli

text: Vuonna 1986 otettiin käyttöön täysin uusi setelisarja, ja muun muassa inflaation vuoksi oli tullut tarpeelliseksi ottaa jälleen käyttöön myös tuhannen markan seteli. Tuhat markkaa oli jälleen suuriarvoisin seteli tässä vuodesta 1986 vuoteen 2002 asti Suomessa käytössä olleessa viimeisessä markkasetelisarjassa ; myös 5000 markan seteliin varauduttiin, mutta sellaista ei enää tullut käytöön ennen euroaikaa. Setelin etupuolen on suunnitellut pääosin Torsten Ekström ja kääntöpuolen Erik Bruun. Setelin etupuolella on Anders Chydeniuksen kasvojen kuva. Kasvojen taustalla näkyy kolmimastoinen purjelaiva. Setelin kääntöpuolella on kuva Suomenlinnan kuninkaanportista.


title: Tuhannen markan seteli

text: Setelistä tuli vuonna 1991 käyttöön "Litt. A"-merkinnällä varustettu, yksityiskohdiltaan ja turvatekijöiltään hiukan uudistettu malli. Siinä vuosilukuna on kuitenkin edelleen 1986. Vuoden 1986 alkuperäinen mallikin pysyi silti markka-ajan loppuun asti käypänä maksuvälineenä.


title: Potero

text: Potero on maahan tai lumeen kaivettu kuoppa, joka antaa suojaa ja toimii yhden tai useamman henkilön tai raskaamman aseistuksen, kuten kranaatinheittimen, tuliasemana. Pikalinnoitettu potero on yleensä avoin, mutta se pyritään peittämään puurakenteen varaan sijoitetulla 20–30 cm maakerroksella jo linnoittautumisen ensimmäisessä vaiheessa. Kattaminen voidaan tehdä myös erityisillä katelevyillä, jotka ovat joko metalli-, komposiitti- tai betonirakenteisia.


title: Potero

text: Avopotero antaa suojan suora-ammuntaa ja epäsuorien aseiden kranaattien maaräjähdyksiä vastaan. Kevyestikin katettu potero antaa suojan ilmassa tai puuston latvuksessa tapahtuvilta räjähdyksiltä. Suomalainen yksikkö kykenee linnoittautumaan avopoteroihin kesällä neljässä, talvella kuudessa tunnissa. Mikäli linnoittamista jatketaan, seuraavana vaiheena rakennetaan miehistökorsut ja poteroita aletaan yhdistää juoksuhaudoilla yhtenäiseksi ampuma-asemaketjuksi. Korsurakennelmat sijoitetaan oletetun uhan suunnasta katsoen poteroiden takamaastoon.


title: Potero

text: Poteroiden alkeellisen majoituskyvyn vuoksi pikalinnoittautunut joukko majoittuukin yleensä teltoissa. Jos paikallaanolo pitkittyy, kaivetaan ensimmäiseksi myös teltat maakuoppiin sirpale- ja näkösuojaan.


title: Potero

text: Jo ennen poteroiden raivausta puolustukseen ryhmittyvä joukko raivaa puolustusasemansa edestä ampuma-alan, mikä tarkoittaa pensaskerroksen kasvillisuuden poistamista häiritsemästä suoran tulen käyttöä. Korsu, joka on katettu, antaa myös hyvän suojan ilmapommituksia vastaan.


title: Academy of St. Martin in the Fields

text: Academy of St. Martin in the Fields on yksi keskeisistä brittiläisistä kamariorkestereista, ja se on tunnettu laajalti ympäri maailmaa.


title: Academy of St. Martin in the Fields

text: Orkesterin perusti Sir Neville Marriner Lontoossa vuonna 1958. Orkesteri soitti ensimmäisen konserttinsa 13. marraskuuta 1959. Se koostui tässä vaiheessa pelkistä jousisoittimista, ja konserttipaikka oli St. Martin in the Fieldsin kirkko Trafalgar Squarella. Myöhemmin Marriner lisäsi orkesteriin myös puhallinsoittimet ja laajensi sen ohjelmistoa niin, että hän on kyennyt tekemään Academyn kanssa yli 500 äänitystä. Academy of St. Martin in the Fields on maailman eniten levyttänyt kamariorkesteri.


title: Academy of St. Martin in the Fields

text: Orkesterilla on ollut keskeinen rooli barokkimusiikin uudelleentulemisessa 1900-luvun jälkipuoliskon aikana. Orkesteri tarjosi kevyttä ja helppotajuista tulkintaa barokkiohjelmistossaan. Lisäksi orkesteri soitti nykyaikaisin soittimin. Orkesterin toiminta edelsi ja edesauttoi barokkimusiikissa tapahtunutta vallankumousta, johon myöhemmin vaikuttivat muun muassa Nikolaus Harnoncourt ja Gustav Leonhardt. Tällöin alkuperäisten soittimien käyttö barokkimusiikin esittämisessä lisääntyi, mihin Marriner ei ole koskaan kuitenkaan suostunut.


title: Academy of St. Martin in the Fields

text: Elinajakseen orkesterin puheenjohtajaksi valittu Neville Marriner johtaa vielä orkesteria, joskin hän on luovuttanut taiteellisen johdon jo vuonna 1970 ensiksi Iona Brownille ja sittemmin Kenneth Sillitolle 1980-luvulla. Nykyisin pianisti Murray Perahia on orkesterin varsinainen kutsuttu kapellimestari.


title: Academy of St. Martin in the Fields

text: Academy of St. Martin in the Fields -orkesterin yhteyteen perustettiin vuonna 1975 kuoro.


title: Academy of St. Martin in the Fields

text: Orkesterin ensimmäinen levytys Händelin "Messias" on muodostunut eräänlaiseksi referenssi-teokseksi orkesterille. Orkesteri on valinnut ja muokannut musiikin myös elokuviin "Amadeus" ja "Titanic" sekä toteuttanut kuorosovituksena jalkapallon Mestarien liigan hymnin.


title: Anu Wartiovaara

text: Anu Elina Suomalainen-Wartiovaara (s. 1966) on Helsingin yliopiston kliinisen molekyylilääketieteen professori ja molekyylineurologian tutkimusryhmän johtaja Helsingin yliopistossa. Hän työskenteli kliinisen molekyylilääketieteen Sigrid Juséliuksen säätiön lahjoittamassa professorin virassa 2007–2016. Kaudelle 2017–2021 hänet on nimitetty Suomen Akatemian akatemiaprofessoriksi. Hän tutkii työryhmineen erityisesti mitokondrioita ja niiden toimintaa sekä mitokondriosairauksia.


title: Anu Wartiovaara

text: Wartiovaara valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1991 ja väitteli Helsingin yliopistossa lääketieteen tohtoriksi 1993. Hänestä tuli Helsingin yliopiston lääketieteellisen molekyyligenetiikan dosentti 1997.


title: Anu Wartiovaara

text: Vuonna 2003 Wartiovaaralle myönnettiin nuorten tutkijoiden Anders Jahren lääketieteen palkinto, ja seuraavana vuonna hän sai ranskalaisen (Inserm) Europe & Medécine Junior -palkinnon. Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2007. Euroopan biotieteitä edustavan EMBO-tutkijaorganisaation jäseneksi hänet valittiin 2013. Kesäkuun 2017 alussa Euroopan molekyylibiologian järjestössä (EMBO) oli 22 jäsentä Suomesta (järjestössä kaikkiaan noin 1 700 tieteilijää).


title: Harmaapapukaija

text: Harmaapapukaija eli jako ("Psittacus erithacus") on papukaijalaji, joka esiintyy Keski-Afrikan länsirannikolta Keniaan ja Tansanian luoteisosiin ulottuvalla alueella. Siitä erotettiin 2010-luvulla omaksi lajikseen "Psittacus timneh". Häkkioloissa harmaapapukaija oppii helposti matkimaan puhumista. Vankeudessa laji saattaa elää yli 60-vuotiaaksi.


title: Harmaapapukaija

text: Harmaapapukaija on yksi älykkäimmistä eläinlajeista, jonka on osoitettu kykenevän muistamaan numerosarjoja, oppimaan sanojen merkityksiä ja tunnistamaan ihmiskasvoja. Harmaapapukaija selviytyy päättelyongelmista joihin kykenevät vain kädelliset ja yli 3-vuotiaat ihmislapset.


title: Harmaapapukaija

text: Harmaapapukaija on 30–33 cm:n pituinen lintu. Se painaa 270–550 grammaa. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Harmaapapukaija

text:
Harmaapapukaijaa tavataan Norsunluurannikon kaakkoisosista itään Victoriajärven ympäristöön Ugandassa, Keniassa ja Tansania. Etelässä sen levinneisyysalue ulottuu Angolan pohjoisosiin. Sitä tavataan myös Príncipen ja Biokon saarilla Guineanlahdessa.
Harmaapapukaijat elävät enimmäkseen syvällä metsissä, mutta myös metsänreunoissa, puistoissa, mangrovesoilla, puustoisilla savanneilla ja jopa puutarhoissa ja viljelysten keskellä olevissa metsiköissä. Laji on hyvin seurallinen ja parvessa voi olla jopa tuhat yksilöä. Ruokailuparvet ovat kuitenkin pienempiä, muutamista yksilöistä muutamiin kymmeniin.


title: Harmaapapukaija

text: Lisääntymisaika vaihtelee alueittain. Ugandassa pesintää tapahtuu heinä-syyskuussa, Kongossa munapesiä on löydetty elokuussa. Itä-Nigeriassa harmaapapukaija lisääntyy kuivalla kaudella ja munapesiä on tavattu tammikuussa. Luonnossa on tehty vain vähän havaintoja pesinnästä. Pesä on puunkolossa tai onkalossa joskus hyvinkin korkealla, jopa 30 metrissä.


title: Harmaapapukaija

text: Vankeudessa naaras munii kahdesta neljään munaa hautoen niitä yksin. Haudonta-aika on noin neljä viikkoa. Vastasyntynyt poikanen painaa 12–14 g. Poikasten ollessa pieniä naaras lämmittää niitä pesässä ja koiras käy ruokkimassa koko perheettä. Poikaset jättävät pesän 11–12 viikon ikäisinä ja itsenäistyvät 3–4 kuukauden ikäisinä. Laji on sukukypsä kolmen tai neljän vuoden ikäisenä ja se on yksiavioinen.


title: Harmaapapukaija

text: Harmaapapukaijaparvet yöpyvät usein parvissa metsänreunan korkeissa puissa tai järvien ja jokien pikkusaarissa. Aamulla ne lentävät pienin parvin hakemaan ruokaa palaten pian samaa reittiä takaisin. Ne ruokailevat enimmäkseen puiden latvustoissa ja hakevat siemeniä, hedelmiä, pähkinöitä ja marjoja kiipeillen oksilta toisille; ne pitävät erityisesti öljypalmun ("Elaeis guinensis") hedelmistä. Ne voivat syödä myös maissia viljelmiltä.


title: Harmaapapukaija

text: Harmaapapukaija on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Pääasiallisin syy lajin vähenemiseen on lemmikkieläinkauppa, sillä se on Euroopan, Yhdysvaltojen ja Lähi-idän suosituimpia lemmikkilintuja, koska ne osaavat matkia ihmisten puhetta ja muita ääniä. Vuosien 1982–2014 aikana harmaapapukaijaa ja siitä erotettua "Psittacus timneh" -lajia pyydystettiin luonnosta yli 1,3 miljoonaa yksilöä. Myös elinympäristöjen tuhoutuminen on paikoin vähentänyt lajille sopivien elinympäristöjen määrää. Maailman populaation kokoa on vaikea arvioida, ja siksi kokonaisarvio vaihtelee 560 000–12 700 000 yksilön rajoissa.


title: Joni Lappalainen

text: Joni Lappalainen (s. 21. maaliskuuta 1984 Savonlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-liigassa.


title: Joni Lappalainen

text: Ennen HPK:hon tuloaan Lappalainen on ehtinyt kiekkoilla Espoon Bluesin juniorijoukkueissa, josta hän siirtyi HPK:hon kaudella 2003–2004. Lappalainen pääsi pelaamaan Hämeenlinnassa 30 SM-liiga-ottelua. Välillä hän kuitenkin kävi hakemassa peliaikaa Mestis-joukkue FPS:stä .


title: Joni Lappalainen

text: Vielä seuraavalla kaudella Lappalainen joutui hakemaan kertaalleen vauhtia Mestiksestä, kun hänet lähetettiin neljäksi otteluksi Järvenpään Haukkoihin . Seuraavat kaksi kautta Lappalainen pysyi HPK:n edustusjoukkueen mukana ja oli mukana voittamassa Suomen mestaruutta kauden 2005–2006 päätteeksi. Samalla kaudella hän teki myös 15 pistettä, joka oli hänen piste-ennätyksensä liigassa. Tätä Lappalainen onnistui sivuamaan myös seuraavalla kaudella.


title: Joni Lappalainen

text: Keväällä 2007 Lappalainen teki kahden vuoden sopimuksen SaiPaan, jossa hän ehti pelata vain seitsemän peliä, ennen kuin joutui jättämään kauden 2007–2008 kesken polvivamman takia. Kauden 2008-2009 kynnyksellä Joni ilmoitti uran päättyvän, koska polvi ei kestä jääkiekon peluuta. Toimii nykyisin Bluesin B-junioreiden 2. valmentajana


title: Borstö

text: Borstö on saari ja kylä Saaristomerellä Nauvossa, Paraisten kaupungissa. Se on Vänön ja Jurmon välissä ja Nötöstä lounaaseen. Saareen liikennöi yhteysalus M/S Nordep. Saaren pinta-ala on noin 48 hehtaaria: se on noin kilometrin pitkä ja puoli kilometriä leveä. Nykyisin vakituisia asukkaita saarella on kaksi. Kesäasukkaita on 32.


title: Borstö

text: Saarella on luontopolku, tuulimylly ja puinen naishahmo, joka lienee ollut vanhan ruotsalaisen laivan keulakuva.


title: Borstö

text: Ensimmäisen talonpojan tiedetään asettuneen Borstölle 1740-luvulla. Pietariin matkalla ollut venäläinen kaljuutti St Mikael upposi saaren eteläpuolella vuonna 1747. Kaljuutin hyväkuntoinen hylky makaa edelleen noin 40 metrin syvyydessä ja hylystä on nostettu suuri määrä arvotavaraa.


title: Stewart SF-3

text: Stewart SF-3 oli Gary Andersonin suunnittelema auto, jolla Stewart-talli kilpaili Formula 1 -kaudella 1999. Autoa ajoivat kolmatta vuotta tallissa ollut Rubens Barrichello ja Sauberilta siirtnyt Johnny Herbert.


title: Stewart SF-3

text: Kahden epäonnistuneen kauden jälkeen kausi 1999 näytti lupaavalta. Kausi olikin tallin paras, sillä kauden aikana saavutettiin peräti yksi voitto ja muutamia palkintosijoja. Kauden kohokohta oli sateinen Euroopan Grand Prix, jossa Herbert voitti ja Barrichello sijoittui kolmanneksi. Talli saavutti myös ensimmäisen paalupaikkansa kauden aikana.


title: Stewart SF-3

text: Kauden päätteeksi tallista tuli Jaguar Racing, joten kausi jäi Stewartin viimeiseksi.


title: Stewart SF-3

text: Talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa neljänneksi ja saavutti 36 MM-pistettä.


title: Kiiltomato.net

text: Kiiltomato.net (ruots. "Lysmasken)" on kirjallisuuskritiikin verkkolehti, joka on perustettu vuonna 2000. Kiiltomatoa ylläpitää Lukukeskus. Sivustolla on julkaistu vuoden 2010 loppuun mennessä runsaat 2 000 kirja-arvostelua. Kaksikielisessä Kiiltomadossa ilmestyy kritiikkejä sekä suomeksi että ruotsiksi. Kerran kuukaudessa julkaistavat pääkirjoitukset ilmestyvät kummallakin kotimaisella kielellä.


title: Kiiltomato.net

text: Kiiltomadon päätoimittaja on Aleksis Salusjärvi. Aiemmin päätoimittajina ovat toimineet Karo Hämäläinen (2007–2014), Kari Levola ja Saara Kesävuori. Verkkolehteä on sen toiminnan aikana avustanut lähes kaksisataa kirjallisuuskriitikkoa.


title: Kiiltomato.net

text: Kiiltomato sai vuonna 2010 joka neljäs vuosi jaettavan Vaaskivi-plaketiksi kutsutun kriitikkopalkinnon.


title: Luettelo tunnetuista kuuroista

text: Tämä on luettelo tunnetuista kuuroista.


title: Prada

text: Prada S.p.A. on italialainen muotitalo, jonka liikkeitä on ympäri maailmaa. Milanossa kotipaikkaansa pitävän Pradan osake noteerataan Hongkongin pörssissä. Tammikuussa 2016 muotitalolla oli 618 omaa myymälää noin 70 eri maassa maailmanlaajuisesti. Lisäksi yhtiön tuotteita myydään franchise-myymälöissä, usean muotibrändin liikkeissä, luksustavarataloissa ja itsenäisten jälleenmyyjien toimesta. Prada S.p.A.:n brändejä ovat Prada, Miu Miu, Church’s ja Car Shoe.


title: Prada

text: Vuonna 2016 muotitalo sijoittui talousjulkaisu "Forbesin" maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla sijalle 1 889. Markkina-arvoltaan 8,6 miljardin dollariin arvostettu Prada oli tällä listalla Italian 26:nneksi suurin julkisesti noteerattu yritys. Yhtiön henkilökuntaan kuului noin 12 400 henkeä (2015).


title: Prada

text: Mario Prada perusti yhtiön vuonna 1913 nimellä "Fratelli Prada" (Pradan veljekset). Vuonna 1978 Miuccia Prada peri yhtiön ja laajensi yhtiön tuotevalikoimaa käsittämään nahka-asusteiden ohella myös vaatteita. Vuonna 1992 Prada esitteli Miu Miu -kokoelman, joka oli suunnattu nuorille ja hinnoiltaan muita Pradan tuotteita halvempi.


title: Prada

text: Prada on käyttänyt tuotteidensa valmistajina laittomia maahantulijoita.


title: Elliptinen integraali

text: Elliptiset integraalit on ovat joukko erikoisfunktioita, jotka tulivat alun perin vastaan laskettaessa ellipsiviivan pituutta. Yleinen elliptinen integraali on muotoa


title: Elliptinen integraali

text: missä formula_2 on rationaalifunktio ja formula_3 polynomi, joka on muuttujan formula_4 suhteen kolmatta tai neljättä astetta, ja jonka kaikki juuret ovat erisuuria. Integraalin alaraja formula_5 on vakio, tavallisesti nolla. Integraalin yläraja voi olla myös kiinnitetty, jolloin elliptisen integraalin sanotaan olevan täydellinen. Elliptisiä integraaleja ei voida lausua alkeisfunktioiden avulla, mutta niiden arvoja on taulukoitu.


title: Elliptinen integraali

text: Elliptiset integraalit voidaan kirjoittaa useammalla yhtäpitävällä tavalla. Tässä käytetyistä muodoista ensimmäinen on tavallisin tapa, ns. Legendren muoto. Sitä seuraa yllä olevaa yleistä määritelmää vastaava polynomimuoto. Elliptisten integraalien käänteisfunktioita ovat trigonometrisiä funktioita muistuttavat Jacobin elliptiset funktiot.


title: Elliptinen integraali

text: Epätäydellinen ensimmäisen lajin elliptinen integraali on muotoa


title: Elliptinen integraali

text: Tässä esiintyvän muuttujan formula_7 sanotaan olevan elliptisen integraalin amplitudi ja merkitään


title: Elliptinen integraali

text: Vakiokerroin formula_9 on puolestaan elliptinen moduuli ja se saa arvoja avoimelta väliltä formula_10. Täydellinen ensimmäisen lajin elliptinen integraali on


title: Elliptinen integraali

text: Epätäydellinen toisen lajin elliptinen integraali on


title: Elliptinen integraali

text: ja vastaavasti täydellinen muoto on


title: Elliptinen integraali

text: Toisen lajin integraali saadaan tuloksena, jos ellipsin reunaviivan pituutta yritetään laskea.


title: Elliptinen integraali

text: Epätäydellinen kolmannen lajin elliptinen integraali on


title: Elliptinen integraali

text: ja täydellinen


title: Elliptinen integraali

text: Tässä integraalissa esiintyvä vakio formula_16 on elliptinen karakteristika.


title: Elliptinen integraali

text: Täydellisiä ensimmäisen ja toisen lajin elliptisiä integraaleja formula_17 ja formula_18 yhdistää nk. Legendren relaatio


title: Jari Sailio

text: Jari Sailio (s. 18. maaliskuuta 1986 Hyvinkää) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Oulun Kärppiä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Elite Prospects -sivuston Matias Strozykin mukaan Sailio on energinen ja työteliäs laitahyökkääjä, joka pelaa aina aktiivisesti ja tykkää pelata fyysisesti. Hänellä on kuitenkin parannettavaa kiekollisissa taidoissa ja laukauksessa.


title: Jari Sailio

text: Sailio on Hyvinkään Ahmojen kasvatti. Hän voitti joukkueessa C-nuorten SM-hopeaa vuonna 2002, jonka jälkeen Sailio siirtyi monen muun Ahmojen kasvatin tapaan kaudeksi 2002–2003 Hämeenlinnan Pallokerhon B-nuoriin. Huhtikuussa 2005 hän teki kolmivuotisen sopimuksen seuran SM-liigajoukkueen kanssa. Sailio murtautui HPK:n liigajoukkueeseen heti debyyttikaudellaan 2005–2006, joka toi hänelle 44 runkosarjaottelussa tehot 4+3=7 sekä 13 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Sailio voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Hän edusti HPK:ta kauden aikana myös Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksessa. Kauden 2006–2007 päätteeksi Sailio voitti SM-pronssia. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kahden Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Jari Sailio

text: Syyskaudella 2007–2008 Sailio kärsi loukkaantumisista ja pelasi runkosarjan aikana vain 39 ottelua, mutta hän yli kolminkertaisti SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä ja teki nykyisen maaliennätyksensä tehoilla 11+13=24. Sailio jakoi muuten heikon kauden pelanneen HPK:n sisäisen maalipörssin voiton Pasi Salosen ja Jonas Anderssonin kanssa sekä sisäisen pistepörssin toisen sijan Anderssonin ja Joonas Vihkon kanssa. Hänet palkittiin SM-liigan tammikuun 2008 kuukauden nuorena pelaajana. Myös HPK:n kannattajat äänestivät Sailion kauden päätteeksi suosikkipelaajakseen ja Vuoden Ritariksi. Tammikuussa 2008 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen HPK:n kanssa.


title: Jari Sailio

text: Kaudella 2008–2009 Sailio teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 10+16=26. Kauden 2009–2010 päätteeksi hän voitti SM-hopeaa. Kaudeksi 2010–2011 Sailio siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Espoo Bluesiin. Hän voitti kevään 2011 pudotuspelien jäähypörssin 75 minuutillaan ja kauden päätteeksi SM-hopeaa. Sailion toinen Blues-kausi 2011–2012 oli kuitenkin edellistä valjumpi, kun hänen roolinsa pieneni ja tehot jäi hieman vähemmälle. Oltuaan alkukauden 2012–2013 vapaana pelaajana Sailio siirtyi syyskuun 2012 puolessavälissä ottelukohtaisella sopimuksella Helsingin IFK:hon. Hän loukkaantui heti ensimmäisessä ottelussaan, mutta sai kuntouduttaan sopimuksen loppukaudeksi. Raimo Summasen tultua HIFK:n päävalmentajaksi Sailio jäi loppukaudella kokoonpanon ulkopuolelle, mutta hän nousi pudotuspeleissä taas joukkueen kokoonpanoon.


title: Jari Sailio

text: Syyskuussa 2013 Sailio siirtyi vapaana pelaajana Kazakstanin mestaruussarjassa pelaavan Aristan Temirtaun joukkueeseen. Hän voitti siellä kauden päätteeksi pronssia. Toukokuussa 2014 Sailio teki Espoo Bluesin kanssa vuoden mittaisen ja elokuun loppuun asti kestäneen try-outin sisältäneen sopimuksen. Hän sai koejaksonsä päätteeksi sopimuksen kaudeksi 2014–2015. Sailio oli joukkueen ainoa kaikki 60 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua pelannut pelaaja. Maaliskuussa 2015 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Bluesin kanssa. Kesken kauden 2015–2016, tammikuussa 2016 Sailio nimettiin talousvaikeuksista kärsineen joukkueen uudeksi kapteeniksi, kun alkukauden kapteeneista Bluesin jätti ensin Kim Hirschovits ja hänen jälkeensä Kalle Kaijomaa. Siirtorajan kynnyksellä helmikuussa 2016 Sailio jätti kuitenkin itsekin Bluesin ja siirtyi loppukauden sopimuksella Oulun Kärppiin. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Elokuussa 2016 Sailio teki Kärppien kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Jari Sailio

text: Marraskuussa 2016 Sailio joutui lähes kolmeksi kuukaudeksi sivuun ylävartalovamman vuoksi, jonka takia hän pelasi kaudella 2016–2017 runkosarjassa vain 36 ottelua. Pudotuspeleissä Sailio oli Kärppien paras syöttäjä kolmella syöttöpisteellään ja hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Miska Humalojan kanssa lukemalla +3. Joulukuussa 2016 Sailio teki Kärppien kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen, kuten taas marraskuussa 2017. Kaudella 2017–2018 hän sijoittui 115 minuutillaan koko SM-liigan jäähypörssissä kymmenenneksi. Kuudennessa finaaliottelussa 26. huhtikuuta 2018 vieraissa Tapparaa vastaan Sailio sai syöttöpisteen Aleksi Mäkelän tekemään 0–1-voittomaaliin, joka ratkaisi lopulta Kärpille Suomenmestaruuden. Joulukuussa 2018 Sailio teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Jari Sailio

text: Sailio pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006, jolloin hän voitti pronssia. Sailio pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004. Hän on pelannut myös neljä A-maaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Sailio teki A-maajoukkuedebyyttinsä Suomen ensimmäisellä MM-leiriviikolla vuoden 2008 turnaukseen 4. huhtikuuta 2008 Riiassa Latviaa vastaan.


title: King of the Ring

text: King of the Ring on World Wrestling Entertainmentin järjestämä turnaus, jossa voittaja saa ykköshaastajan paikan mestaruusotteluun. Turnausta on järjestetty vuodesta 1985 vuoteen 2002 (paitsi vuosina 1990 ja 1992), joista vuosina 1993 - 2002 käytiin myös samanniminen pay-per-view tapahtuma, jossa ratkaistiin turnauksen voittaja, sekä usein myös käytiin muitakin otteluita. Vuoden 2002 jälkeen seuraava King of the Ring-turnaus järjestettiin vuonna 2006, pelkästään Smackdown!-brändin kesken. Sen jälkeen oli taas vuoden tauko, kunnes taas vuonna 2008 käytiin seuraava ja tähän mennessä viimeisin turnaus, tosin vuoden 2008 turnaus oli kaikkien brändien (RAW, Smackdown!, ECW) kesken käytävä.


title: King of the Ring

text: King of the Ring-turnaus käydään yleensä niin, että aluksi painijat (usein 16) "arvotaan" järjestykseen, josta kaksi seuraavaa painivat vastakkain. Tällöin käydään alkusarja, joiden häviäjät putoavat ja voittajat pääsevät jatkoon. Tämän jälkeen tulevat puolivälierät, joissa voittajat painivat järjestyksessä taas seuraavaa vastaan. Vuosien 1997, 2006 ja 2008 turnaukset alkoivat puolivälieristä suoraan. Puolivälien jälkeen semifinaaleissa kohtaavat jälleen järjestyksen mukaan tulevat painijat, joissa ratkaistaan finaalipaikka. Finaalin voittaja kruunataan King of the Ringinksi.


title: King of the Ring

text: Vuosien 1993 ja 2002 välillä King of the Ringiä tuotettiin pay-per-viewinä.


title: King of the Ring

text:
Turnaus pidettiin 8. heinäkuuta, 1985, Sullivan Stadiumilla Foxboroughissa, Massachusettsissa.
Turnaus pidettiin 14. heinäkuuta, 1986, Sullivan Stadiumilla Foxboroughissa, Massachusettsissa
Turnaus pidettiin 4. syyskuuta, 1987, Providence Civic Centerillä Providencessä, Rhode Islandissa.


title: King of the Ring

text:
Turnaus pidettiin 16. lokakuuta, 1988, Providence Civic Centerillä Providencessa, Rhode Islandissa.
Turnaus pidettiin 14. lokakuuta, 1989 Providence Civic Centerillä Providencessa, Rhode Islandissa.


title: King of the Ring

text: Turnaus järjestettiin 7. syyskuuta, 1991 Providence Civic Centerillä Providencessa, Rhode Islandissa.


title: Gaziantep

text: Gaziantep (lyhyesti Antep) on kaupunki Turkin eteläosassa ja samannimisen Gaziantepin maakunnan pääkaupunki. Vuonna 2014 siellä oli arviolta 1 510 270 asukasta. Gaziantep on Kaakkois-Anatolian suurin kaupunki ja sen entiseen nimeen lisättiin etuliite "Gazi" vuonna 1921 – Gazi on turkkia ja tarkoittaa voitokasta soturia.


title: Gaziantep

text: Gaziantep on yksi maailman vanhimmista yhtäjaksoisesti asutuista kaupungeista ja se sijaitsee lähellä Syyrian vastaista rajaa.


title: Exploratorium

text: Exploratorium on tiedekeskus, joka sijaitsee San Franciscossa Yhdysvalloissa. Tiedekeskuksen perusti fysiikan professori Frank Oppenheimer vuonna 1965 Palace of Fine Artsiin. Oppenheimer myös johti tiedekeskusta kuolemaansa eli vuoteen 1985 asti.


title: Exploratorium

text: Faktoja:


title: Jani Hassinen

text: Jani Hassinen (s. 11. toukokuuta 1975) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-liigaa laitahyökkääjän tontilta mm. Hämeenlinnan Pallokerhossa ja Tapparassa. Hän voitti Suomen mestaruuden HPK:ssa kaudella 2005–2006. Hassinen pelasi myös Ruotsin Elitserienin HV71:ssä, jossa voitti myös Ruotsin mestaruuden.


title: Jani Hassinen

text: Hassisen pitkä pelaajaura alkoi toden teolla kaudella 1992–1993, kun mies siirtyi Kuopiosta Hämeenlinnaan ja HPK:n riveihin. Samaisella kaudella 17-vuotias Hassinen pelasi myös uransa ensimmäisen liigaottelun. Vakiopaikkaa kokoonpanosta Hassinen ei kuitenkaan vielä saanut. Seuraavalla kaudella kuitenkin sai, ja 40 ottelussa mies paukutti tehot 4+5.


title: Jani Hassinen

text: Todellisen läpimurron hän rysäytti kaudella 1996–1997 tehden HPK:ssa pelaamissaan 48 ottelussa 49 tehopistettä. Kausi oli Hassiselta niin hyvä, että myös isommat liigaseurat kiinnostuivat kiitävästä laitahyökkääjästä. Niinpä Helsingin Jokerit nappasivatkin miehen riveihinsä kaudeksi 1997–1998. Kausi oli kuitenkin pettymys, niin Hassiselle, kuin Jokereillekin, eikä kumpikaan osapuoli ollut halukas jatkamaan sopimusta. Helsingistä Hassisen matka jatkui Tampereen Tapparan riveihin.


title: Jani Hassinen

text: Pelit eivät kuitenkaan lähteneet sen paremmin käyntiin Tampereellakaan ja hätäisimmät olivat valmiita tuomitsemaan Hassisen vain tähdenlennoksi. Kesän ja syksyn 1999 aikana Hassinen kuitenkin muutti pelityyliään selvästi aggressiivisempaan suuntaan ja alkoi käyttää räjähtävää nopeuttaan hyväksi taklaustilanteissa. Se auttoi, sillä samalla, kun laidat ryskyivät, niin myös pistepussi alkoi karttua samaiseen tahtiin, kuin Pallokerho-aikana ja hän pelasikin Tapparassa kolme seuraavaa kautta ja jokainen niistä oli yli 29 tehopisteen kausi.


title: Jani Hassinen

text: Loistokkaan Tappara-visiitin jälkeen Hassista houkuttelivat myös Elitserienin jääkiekkojoukkueet ja hän saikin värvättyä sopimuksen jönköpingläisen HV71:n kanssa. Hassinen olikin voittamassa seuralle Ruotsin mestaruutta kaudella 2003–2004.


title: Jani Hassinen

text: Ruotsin mestaruuden voitettuaan Hassinen halusi pelata joukkueeseen, josta hänen kiekkouransa oli lähtöisin. Hän palasi siis HPK:n joukkueeseen, mutta kahtena kautena peräkkäin loukkaantumiset sotkivat hänen kauttaan ja otteluita kertyi 2004–2005 ja 2005–2006 vain 35 kappaletta kautta kohti. Hassinen joutui katselemaan katsomosta, kun HPK voitti seurahistorian ensimmäisen Suomen mestaruutensa kaudella 2005–2006. Samaisena keväänä Hassinen teki myös seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen, jonka oli määrä pitää hyökkääjä HPK:ssa kevääseen 2008 asti. Kuitenkin, kesän 2007 lopulla kävi ilmi ettei hän ollut vieläkään toipunut kauden 2006–2007 pudotuspelien HIFK-sarjan viimeisessä ottelussa saamastaan aivotärähdyksestä eikä pystynyt kunnolla harjoittelemaan. Hassinen teki päätöksen lopettaa uransa 32-vuotiaana.


title: Ellen Pompeo

text: Ellen Kathleen Pompeo (s. 10. marraskuuta 1969) on Golden Globe -ehdokkaanakin ollut yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan lääkäri Meredith Greynä ABC:n sairaalamaailmaan sijoittuvassa televisiosarjassa "Greyn anatomia".


title: Ellen Pompeo

text:
Ellen Kathleen Pompeo syntyi Everettissa, Massachusettsissa Josephin, myyjän, ja Kathleenin tyttäreksi. Ellen on perheen kuopus, hänellä on viisi vanhempaa sisarusta, jotka ovat häntä ainakin kahdeksan vuotta vanhempia. Ellen on irlantilaista ja italialaista alkuperää ja hänet kasvatettiin katoliseksi. Hänen isoisänsä syntyi Gesualdossa, joka on kylä Avellin on piirikunnassa, Italiassa. Ellenin äiti kuoli yliannostukseen tämän ollessa neljävuotias, ja pian Ellenin isä menikin uusiin naimisiin. Elleniä kutsuttiin nuorena kynäksi ja Stracciatellaksi, koska hän oli niin pienikokoinen ja kehittyi hitaasti.
Ellenillä oli viisi vuotiaana mielukuvituspoikaystävä joka tuli julkisuuteen Jimmy Kimmelyn haastattelussa Jimmyn kuullessa tästä Ellenin isosiskolta.


title: Ellen Pompeo

text: Yli kaksi vuotta Ellen tarjoili cocktaileja Miamissa, jossa hän tapasi silloisen poikaystävänsä, valokuvaaja Andrew Rosenthalin. Vuonna 1996 Ellen oli tarjoilemassa "SoHo Bar & Grill"issä New Yorkissa, kun agentti huomasi hänet. Sen ansiosta Ellen sai lukuisia rooleja mainoksissa, mm. Citibank ja L'Oréal. Ellen aloitti uransa pienissä rooleissa televisio-ohjelmissa, kuten "Strangers with Cindy" ja Kova laki, sekä monissa elokuvissa.


title: Ellen Pompeo

text: Halutessaan menestyä näyttelijän urallaan, Pompeo muutti Los Angelesiin vuonna 2001. Käännekohta tuli kun hänet valittiin ohjaaja Brad Silberlingin vuoden 2002 elokuvaan "Moonlight Mile", esittäen Jake Gyllenhaalin sympaattista kiinnostuksen kohdetta. Hän esiintyi myös elokuvassa "Daredevil", jossa hän esitti Matt Murdockin (Ben Affleck) kirjanpitäjää, Karen Pagea, mutta suurin osa hänen kohtauksistaan poistettiin elokuvan teatteriversiosta. Vuonna 2002 ja 2003 näytteli elokuvissa Ota kiinni jos saat ja Old School, sekä tv-sarjoissa Kova laki ja Frendit (jaksossa "Itkevä strippari"). Ellen näytteli Jim Carreyn hahmon entistä tyttöystävää, Naomia, vuonna 2004 elokuvassa "Tahraton mieli", mutta kaikki hänen esittämänsä kohtaukset poistettiin lopullisesta elokuvasta. Otokset voidaan kuitenkin nähdä elokuvan kaksiosaisessa DVD-keräilyboxissa.


title: Ellen Pompeo

text: Pompeo sai ensimmäisen ison roolinsa ABC:n sairaalamaailmaan sijoittuvassa sarjassa "Greyn Anatomia", jossa hän näyttelee sarjan päähenkilöä, Meredith Greytä, joka on kirurgiharjoittelija maineikkaassa "Seattle Grace Hospital"-sairaalassa. Ohjelma sai korkeimmat arvostelut viidenneltä kaudeltaan, kuin mikään muu ohjelma samana aikana. Vuonna 2007 Ellen oli Golden Globe-ehdokkaana parhaasta naispääosastaan Greyn anatomiassa. Samana vuonna hän allekirjoitti uuden sopimuksen Greyn anatomiaan, joka nosti tähden palkan 200 000 dollariin per jakso. Ellen on allekirjoittanut sopimukset sarjaan seitsemänteen kauteen asti.


title: Ellen Pompeo

text: 13. lokakuuta 2007 Ellen vastaanotti palkinnon "National Italian American Foundation"ilta menestyksensä viihdealalla ansiosta "black-tie"-gaalassa Washington D.C.:ssä.


title: Ellen Pompeo

text: Ellen Pompeo seurusteli Andrew Rosenthalin kanssa vuodesta 1993 vuoteen 2003. Ellen meni naimisiin musiikkituottaja Christopher "Chris" Iveryn kanssa 9. marraskuuta 2007 Manhattan Marriage Bureaussa lähellä New York's City Hallia, Mayor Michael Bloombergin toimiessa heidän todistajanaan. Pari tapasi vuonna 2003, kun heidän yhteinen ystävänsä esitteli heidät toisilleen Whole Foods Marketissa, Los Angelesissa, ja he alkoivat seurustella puoli vuotta myöhemmin. Myöhemmin he tajusivat kasvaneensa molemmat Bostonissa kymmenen kilometrin päässä toisistaan. Ivery tunsi myös Ellenin isän. Ivery kosi Pompeota hänen 37-vuotissyntymäpäivillään. Nyt pari asuu Los Angelesissa kahden villakoiransa, Valentinon ja Gigin kanssa. Ellen Pompeon entinen vastanäyttelijä Patrick Dempsey asuu pariskunnan naapurissa.


title: Ellen Pompeo

text: Pompeo ja Ivery saivat ensimmäisen lapsensa 15. syyskuuta 2009, kun tytär Stella Luna Pompeo Ivery syntyi.


title: 24: The Game

text: 24: The Game on televisiosarjaan "24" perustuva kolmannen persoonan ammuntapeli. Pelin tapahtumia ei ole poimittu sarjasta, vaan sitä varten on kehitetty oma juoni, joka sijoittuu toisen ja kolmannen tuotantokauden väliin. Muun muassa toimintaa, ajotehtäviä ja hakkerointia sisältävä "24: The Game" on saanut vaikutteita "Grand Theft Auto" ja "James Bond" -pelisarjoista. Pelissä on yli 50 tasoa, ja sen ideana on suorittaa tehtäviä ja avata bonus-ominaisuuksia, kuten trailereita ja mahdollisuus pelata tasoja uudelleen. Peli arvioi pelaajan suorituksen joka tehtävässä asteikolla 0%–100%.


title: 24: The Game

text: Jack Bauer on tiiminsä kanssa valtaamassa laivaa, jossa on todennäköisesti pommi. Tämän jälkeen päivä muuttuu kerta heitolla ja sekaan sotkeutuu muun muassa omaa operaatiotaan suorittava Chase Edmunds. CTU, jossa Jackin tytär Kim aloittaa ensimmäistä työpäiväänsä, joutuu hyökkäyksen kohteeksi, ja hyökkääjien johtajaksi paljastuu Jackin vanha tiimikaveri Peter Madsen. Madsen ja CTU:ssa vankina ollut Joseph Chung ottavat CTU:sta tietoja ja nappaavat Kimin mukaansa. Jack joutuu osalliseksi Madsenin juonia ja joutuu tekemään likaisia töitä tämän puolesta. Jack päättää vapauttaa tyttärensä ja pian hän onnistuukin, mutta Madsenilla on toinenkin ässä hihassaan: Jackin naisystävä Kate Warner. Pian Los Angelesia ravisuttaa Madsenin ja Chungin aiheuttama maanjäristys. Jack ja Chase tekevät yhteistyötä ja asettuvat Madsenia vastaan. Tony Almeida todistaa Mandyn aiheuttaman kuvernööri James Radfordin murhan, mutta lopulta selviääkin, että kaiken takana on mies nimeltään Max. Jack tappaa Madsenin räjäyttämällä tämän moottoriveneeseensä ja pelastaa Katen Maxin huvipurrelta. Jackin ja Maxin ampuessa toisiaan Max kuolee, ja lihashaavan kylkeensä saanut Jack kuljetetaan helikopterilla sairaalaan.


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Jacobin elliptiset funktiot ovat kahdentoista erikoisfunktion joukko. Ne tulevat vastaan etsittäessä käänteisfunktiota ensimmäisen lajin elliptiselle integraalille. Jacobin elliptiset funktiot muistuttavat monilta ominaisuuksiltaan trigonometrisia funktioita ja niiden nimeämisessä on tiettyjä yhtäläisyyksiä. Funktiot otti käyttöön Carl Gustav Jakob Jacobi noin vuonna 1830.


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Olkoon ensimmäisen lajin elliptinen integraali määritelty Legendren muodossa


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: missä formula_2 on elliptisen integraalin amplitudi. Määritellään uusi funktio siten, että


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Vastaavasti toinen funktio saadaan kosinin avulla


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Kolmas funktio on


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Nämä ovat kolme ensimmäistä Jacobin elliptistä funktiota. Viimeistä funktiota kutsutaan joskus myös delta amplitudiksi. Trigonometristen funktioiden tapaan näille on voimassa


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: ja funktion formula_7 määritelmästä nähdään, että


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Lisää Jacobin elliptisiä funktioita saadaan edellisten osamäärinä. Huomaa kuinka uusien funktioiden nimet muodostuvat:


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Kaikille funktioille voidaan kirjoittaa käänteisfunktio periaatteella


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Jacobin elliptisillä funktioilla on yhteys sekä trigonometrisiin funktioihin että hyperbolisiin funktioihin elliptisen modulin formula_13 kautta ja elliptisiä funktioita voidaan pitää näiden alkeisfunktioiden kaksijaksoisina yleistyksinä. Trigonometrisiin funktioihin ovat voimassa relaatiot


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: ja hyperbolisiin funktioihin


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Jacobin elliptiset funktiot ratkaisevat eräitä epälineaarisia differentiaaliyhtälöitä. Näiden yhtälöiden yleinen muoto on


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: missä "A", "B", "C" ja "D" ovat vakioita. Esimerkiksi funktio formula_20 toteuttaa yhtälöt


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: Funktio formula_23 toteuttaa yhtälöt


title: Jacobin elliptiset funktiot

text: ja funktio formula_26 toteuttaa yhtälöt


title: Power Macintosh 5400

text: Power Macintosh 5400 on Apple Computerin 15. huhtikuuta 1996 julkaisema tietokone. Laite sisälsi PCI-liitännän ja Power Macintosh 6300/160:n päivitetyn emolevyn. Euroopassa ja Aasiassa laitteesta myytiin versiota, jossa oli Applelle poikkeuksellisesti musta kotelo. Power Macintosh 5400:n kotelo sisälsi näytön, Power Macintosh 6400 oli käytännössä 5400 ilman koteloon rakennettua näyttöä. Mallin valmistaminen lakkautettiin 1. joulukuuta 1997.


title: Mika Niemi (jääkiekkoilija, 1981)

text: Mika Niemi (s. 26. huhtikuuta 1981 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija.


title: Mika Niemi (jääkiekkoilija, 1981)

text: Niemi aloitti jääkiekon pelaamisen Tapparassa, josta siirtyi B-juniori-ikäisenä ensin KOO-VEEn ja myöhemmin Ilveksen junioreiden kautta Ilveksen liigajoukkueeseen. Ilveksessä hän pelasi SM-liigaa kaksi kautta (2002–2004) ja siirtyi sieltä Ässiin. Niemi pelasi Ässissä yhden kauden ja siirtyi sieltä Mestikseen, Mikkelin Jukureihin kaudeksi 2005–2006. Jukureissa Niemi oli sarjan tehokkaimpia pelaajia saldolla 8+29 ja hän olikin ratkaisemassa Mestiksen mestaruutta joukkueelleen. Loistavan kauden jälkeen Niemi siirtyi Jyväskylään JYPin SM-liigajoukkueeseen kaudeksi 2006–2007, Niemi pelasi tällä kaudella liigan lisäksi 2 lainaottelua Jukureissa. Kaudella 2007–2008 Niemi jatkoi JYP:ssä mutta pelasi kauden aikana myös SM-liigaa HPK:ssa sekä Mestistä SaPKo:ssa ja Sportissa. Kaudeksi 2008-2009 Niemi siirtyi Mestisseura Lempäälän Kisaan, josta siirtyi 19 ottelun jälkeen loppukaudeksi Tapparaan.


title: Mika Niemi (jääkiekkoilija, 1981)

text: Tapparasta Niemi siirtyi Ruotsin I-divisioonan Nynäshamniin, jossa pelasi kaksi kautta (2009–2011). Kummallakin kaudella hän iski yli 40 pistettä. Niemi ei pelannut kaudella 2011–2012 missään joukkueessa, kesällä 2012 hän teki sopimuksen Mestis-joukkue LeKin kanssa.


title: Mika Niemi (jääkiekkoilija, 1981)

text: Kesällä 2014 Niemi siirtyi Suomi-sarja joukkue Nokian Pyryyn.


title: Valmistustekniikka

text: Valmistustekniikka käsittää menetelmät joiden avulla metalleista, puusta, muoveista ja muistakin raaka-aineista, kuten keraameista, tekstiileistä ja luusta valmistetaan esineitä työstämällä, muovaamalla tai yhdistämällä muihin materiaaleihin, kokoamalla, hitsaamalla, kutomalla, ompelemalla, liimalla tai muulla tavalla liittämällä. Valmistusteknisiä apukeinoja ihminen on joutunut käyttämään jo esihistoriassaan esimerkiksi piikirveiden valmistamiseksi. Tieteellisenä alana ja kouluissa opetettava oppina valmistustekniikka syntyi teollisen vallankumouksen myötä 1800-luvulla, kun kisällilaitos murentui. Sepän pajat muuttuivat samalla konepajoiksi. Konepaja-nimityksen rinnalla on alettu käyttää myös sanaa metallituotetehdas.


title: Valmistustekniikka

text: Valmistustekniikan alueeseen kuluvat tuotantolaitokset koostuvat usein monista yksittäisistä, omalla ohjauksella toimivasta tai työntekijän käyttämästä tuotantokoneesta.


title: Ylä-Tuuloma

text: Ylä-Tuuloma () on kaupunkikunta ja sen keskustaajama (kaupunkimainen taajama) Kuolan piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tuulomajoen varrella Ylä-Tuuloman tekojärven itäpäässä, Murmanskista noin 60 km lounaaseen.


title: Ylä-Tuuloma

text: Ylä-Tuuloman asutus syntyi noin vuonna 1961 suuren Ylä-Tuuloman vesivoimalaitoksen ja sen padon rakentamisen yhteydessä. Voimalan rakensi Imatran Voima. Voimalaa oli rakentamassa parhaimmillaan 3000 suomalaista miestä ja 250 suomalaista naista. Suomalaiset rakensivat myös kylän rakennukset yli 2000 asukkaalle: asuintaloja, kauppakeskuksen, koulun sekä kulttuurikeskuksen. Kaupunkimainen taajama paikkakunnasta tuli 1966.


title: Ylä-Tuuloma

text: Ylä-Tuuloman kuntaan kuuluu kuntakeskuksen lisäksi Svetlyin kylä (). Kunnan kolmas asutus Nivankylä () on lakkautettu 2000-luvulla. Kunnan asukasluku vuonna 2010 oli 1822.


title: Ylä-Tuuloma

text: Paikkakunnalla asuu etupäässä venäläisiä, mutta myös pieni määrä kuolansuomalaisia sekä itäsaamelaisia, kolttia, joiden nautinta-alueet jäivät Tarton rauhassa Neuvostoliiton puolelle. Tunnettu ylätuulomalainen oli kirjailija Sven Lokka.


title: Ylä-Tuuloma

text: Nykyisen Ylä-Tuuloman lähellä, Tuulomajoen ja Nuorttijärven yhtymäkohdassa sijaitsi aikanaan kuolansuomalainen Ristikentän () kylä. Kylässä oli myös luterilainen kirkko. Kylä tyhjennettiin lopullisesti vuoden 1940 aikana. Kylän paikka on nykyisin jäänyt Tuuloman tekojärven alle.


title: Ryan White

text: Ryan Wayne White (6. joulukuuta 1971 – 8. huhtikuuta 1990) oli yhdysvaltalainen AIDS-aktivisti Kokomosta, Indianasta.


title: Ryan White

text: White sai HIV-tartunnan varhaislapsuudessaan saamastaan verenvuototautihoidosta. Hänen HI-viruksensa havaittiin sattumalta 17. joulukuuta 1984, kun hänelle oltiin suorittamassa toimenpidettä keuhkokuumeen parantamiseksi. White erotettiin koulusta, koska hänen pelättiin olevan terveysriski muille oppilaille. Perhe muutti väkivallan pelossa naapurikaupunkiin, ja 1987 White pääsi Hamilton Heights School Corporationiin Cicerossa.


title: Ryan White

text: Ennen kuin White kuoli AIDS:in aiheuttamiin komplikaatioihin 1990, hän teki työtä oikean, faktoihin perustuvan AIDS-tietouden levittämiseksi. Yksi syy hänen saamaansa laajaan huomioon oli se, että AIDS:in alkuaikoina sairautta kohtaan oli erilaisia ennakkoluuloja ja monet pitivät sitä pelkästään seksuaalivähemmistöjen ongelmana.


title: Ryan White

text: White haudattiin uuteen kotikaupunkiinsa Ciceroon. Vuonna 1990 Yhdysvalloissa perustettiin Ryan White Care Act, joka on siitä lähtien toiminut HIV-positiivisten ihmisten eduksi.


title: Ryan White

text: Michael Jackson tunsi Whiten henkilökohtaisesti ja omisti albuminsa "Dangerousin" (1991) kappaleen "Gone Too Soon" hänelle. Myös popmuusikko Tiffany muisti Whitea laulullaan "Here in My Heart" (1990). Kappale julkaistiin "New Inside" -albumilla, jonka vihkoseen on kirjoitettu teksti "I just hope that God has plans to bless the world with more people like Ryan White" ("toivon, että Jumala aikoo siunata maailmaa useammilla Ryan Whiten kaltaisilla ihmisillä").


title: Ryan White

text: Whiten tapaukseen perustuen on ohjattu elokuva "The Ryan White Story".


title: Trigonometriset integraalit

text: Trigonometriset integraalit ovat joukko trigonometrisia funktioita sisältäviä integraaleja, joita ei voida lausua alkeisfunktioiden avulla ja siksi niitä pidetään omina funktioinaan.


title: Trigonometriset integraalit

text: Sini-integraali (engl. "sine integral") määritellään


title: Trigonometriset integraalit

text: Tätä funktiota vastaava Taylorin sarjakehitelmä on


title: Trigonometriset integraalit

text: missä formula_3 tarkoittaa kertomaa. Sini-integraali on pariton funktio, sillä


title: Trigonometriset integraalit

text: Kosini-integraali (engl. "cosine integral") muistuttaa jonkin verran edellistä:


title: Trigonometriset integraalit

text: Tämä voidaan kirjoittaa myös integraalina nollasta formula_6:ään


title: Trigonometriset integraalit

text: missä formula_8 on Eulerin–Mascheronin vakio ja arvoltaan likimain 0,57721. Kosini-integraalifunktiota ei vastaa varsinainen Taylorin sarja, mutta jälkimmäisen esitysmuodon integraalille voidaan kirjoittaa sarjakehitelmä


José Joaquín de Olmedon kansainvälinen lentoasema (aiemmin Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema) palvelee Ecuadorin suurinta kaupunkia Guayaquilia. Lentoaseman uusi terminaali otettiin käyttöön kesällä 2006 jolloin lentoaseman nimi muutettiin.


title: José Joaquín de Olmedon kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema sijaitsee viisi kilometriä Guayaquilin keskustasta pohjoiseen. Tärkeimpiä asemalle liikennöiviä lentoyhtiöitä ovat American Airlines (Miami), Delta Air Lines (Atlanta) ja KLM (Amsterdam).


title: Ojakellukka

text: Ojakellukka ("Geum rivale") on Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava hyönteispölytteinen, punertavasävyinen ruusukasvi. Ojakellukkaa tavataan koko Suomessa.


title: Ojakellukka

text: Monivuotinen ojakellukka on ruohovartinen kasvi, joka kasvaa 25–50 cm korkeaksi. Sen punertavansävyinen varsi ja verholehdet ovat pehmeän karvan peitossa. Maanrajassa on ruusukelehtiä, joiden lapa on 2–4-parinen. Päättölehdykät ovat sormijakoisia tai -osaisia ja kolmiliuskaisia. Myös varsilehdet ovat kolmiliuskaisia ja sormijakoisia. Lehtien päättölehdykät ovat paljon muita lehdyköitä isompia. Lehtiruodin tyvessä olevat korvakkeet ovat pieniä. Kukat ovat nuokkuvat. Verhiö on punaruskea ja melkein kellomainen. Verholehtiä hieman pidemmät terälehdet ovat tummasuonisia, kellanvalkoisia tai punertavia. Ojakellukka kukkii Suomessa touko-heinäkuussa. Hedelmistö on pysty ja pallomainen. Kasvi leviää uusille paikoille ihmisiin ja eläimiin tarvien koukkupäisten pähkylöiden avulla.


title: Ojakellukka

text: Ojakellukka voi risteytyä kyläkellukan ("G. urbanum") kanssa lajien yhteisillä kasvupaikoilla.


title: Ojakellukka

text: Ojakellukkaa tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa. Etelä-Euroopassa laji on kuitenkin harvinaisempi tai puuttuu paikoin kokonaan. Euroopan ulkopuolella ojakellukkaa tavataan Kaukasuksen alueella, Turkissa, Keski-Aasiassa sekä laajalla alueella Pohjois-Amerikassa, erityisesti itärannikolla ja Suurten järvien alueella. Suomessa ojakellukkaa tavataan lähes koko maassa. Laji on hyvin yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa. Ainoastaan aivan pohjoisimmasta Lapista laji puuttuu.


title: Ojakellukka

text: Ojakellukka kasvaa kosteilla paikoilla: niityillä, lehdoissa, ojanpientareilla, rehevissä korvissa, letoilla ja lähteiköissä.


title: Ojakellukka

text: Ojakellukka on vanha rohdoskasvi. Sitä kasvatetaan myös koristekasvina ja kerätään kuivakukaksi.


title: Jazz Giants

text: Jazz Giants on neljän LP:n kokoelma, jolla esiintyy jazz-musiikin suuria nimiä. Kappaleet ovat 1950- ja 1960-luvun suosittujen tekijöiden teoksia.


title: Ylänkökiuru

text: Ylänkökiuru ("Melanocorypha bimaculata") on aasialainen kiurujen heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin entinen nimi oli isokiuru.


title: Ylänkökiuru

text: Linnun pituus on 16–18 cm, siipien kärkiväli 33–41 cm ja paino noin 50 g. Paksunokkainen avomailla asustava kiurulaji, jonka vatsa on valkoinen, rinnassa on kapea musta poikkiraita, selkäpuoli harmaanruskean kirjava ja pään kuviot selkeät. Lennossa näkyy pyrstön valkoinen kärkivyö ja siipien alapinnan ruskehtava sävy. Laulaa lennossa kuten kiuru, mutta laulun tempo on nopeampi ja karkeampi ja sisältää myös hiukan matkintoja. Sukupuolet ovat samannäköiset.


title: Ylänkökiuru

text: Sekä vanhat että nuoret ylänkökiurut käyvät läpi täydellisen sulkasadon loppukesällä ja alkusyksyllä.


title: Ylänkökiuru

text: 2 tai 3 alalajia tunnetaan. Nimialalaji "bimaculata" pesii Turkissa, Transkaukaasiassa ja Pohjois-Iranissa, "torquata" Turkmeniassa ja Iranin itäisemmissä osissa. Näiden kahden alalajin statuksesta on kiistaa. "Rufescens" esiintyy Lähi-idässä ja Vähän-Aasian keski– ja eteläosissa. Euroopan populaation koko on 2,1–4,3 miljoonaa yksilöä. Muuttolintu, jonka populaatiot talvehtivat Intiassa, Etelä–Iranissa, Arabian niemimaalla ja Koillis–Afrikassa.


title: Ylänkökiuru

text: Laji on tavattu Suomessa toistaiseksi neljästi: 12.1.–23.01.1960 Porissa, 26.–27.5.1996 Äänekoskella, 31.5.–3.6.1996 Pellossa ja 17.12.2000–17.1.2001 Porvoossa.


title: Ylänkökiuru

text: Pesii karuilla, kivikkoisilla puoliaavikoilla ja vuoristoseuduilla 2 kilometrin korkeudelle. Muuttoaikoina lajia tavataan erilaisilla avomailla, kuten riisipelloilla ja rannoilla, ja se muodostaa suuria, joskus jopa 3 000 yksilön parvia.


title: Ylänkökiuru

text: Pesä on maassa mättään tai pensaan suojassa ja suojassa auringon paisteelta. Munia on tavallisimmin 3 tai 4. Muna painaa 4,04 g. Vain naaras hautoo 12–13 päivää. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka lähtevät pesästä lentokyvyttöminä noin 9 päivää vanhoina. Pesii joskus kahdesti kesässä.


title: Ylänkökiuru

text: Syö siemeniä ja selkärangattomia pikkueläimiä.


title: Damaskoksen kansainvälinen lentoasema

text: Damaskoksen kansainvälinen lentoasema palvelee Syyrian pääkaupunkia Damaskosta. Sitä käytti vuonna 2004 noin 3,2 miljoonaa matkustajaa ja se on maan vilkkain lentoasema. Lentoasema otettiin käyttöön vuonna 1973 kun lähempänä keskustaa sijaitseva Mezzen lentoasema lakkautettiin.


title: Damaskoksen kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema sijaitsee Damaskoksen keskustasta kaakkoon. Sillä on kaksi kiitotietä, joista toinen on varattu sotilaskäyttöön. Matkustajaterminaalissa on useita matkamuistomyymälöitä, ravintoloita sekä internet-kahvila.


title: Damaskoksen kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema toimii Syyrian kansallisen lentoyhtiön Syrian Arab Airlinesin solmukohtana. Alla lista Damaskokseen säännöllisesti liikennöivistä lentoyhtiöistä.


title: Pekka Hako

text: Vesa Pekka Hako (s. 12. helmikuuta 1957 Helsinki) on suomalainen musiikkielämän monipuolinen vaikuttaja. Hän on koulutukseltaan filosofian lisensiaatti (musiikkitiede) ja kasvatustieteen maisteri. Nykyisin Hako työskentelee kirjailijana sekä elokuvien käsikirjoittajana, tuottajana ja ohjaajana. Hän on julkaissut parikymmentä kirjaa, mm. useita säveltäjien, laulajien ja kapellimestarien elämäkertoja ja henkilökuvia.


title: Pekka Hako

text: Vuosina 1989–2000 Hako työskenteli Suomalaisen musiikin tiedotuskeskuksessa tehtävänään musiikkiviennin edistäminen. Hänen johtajakaudellaan suomalainen musiikkiteollisuus integroitui vahvasti kansainväliseen musiikkiteollisuuteen. Kotimaassa Hako toteutti suurhankkeen: hän taltioi ammattikuvaajan kanssa yli 300 tuntia videomateriaalia suomalaista säveltäjistä. Alun perin arkistokäyttöön tarkoitetusta materiaalista Hako käsikirjoitti ja ohjasi 23 televisiodokumenttia (Yleisradio ja MTV3). Yli kolmessakymmenessä dokumentaarisessa televisio-ohjelmassaan ja elokuvassaan Hako on keskittynyt taide- ja musiikkiaiheisiin. Esimerkiksi elokuva "Jäätyneet kyyneleet" kertoo baritoni Jorma Hynnisen vaeltajahahmon ja Schubertin "Winterreise"-laulusarjan kautta sivullisuudesta.


title: Pekka Hako

text: Hako on julkaissut parikymmentä kirjaa, satoja musiikkiaiheisia kirjoituksia, noin 2000 konserttiarvostelua ja äänilevyesittelyä, toimittanut 150 radio-ohjelmaa sekä käsikirjoittanut ja tuottanut ulkomaille useita Suomen musiikkielämää, kulttuuria ja yhteiskuntaa esitteleviä näyttelyitä sekä ollut vaikuttamassa parinkymmenen uuden suomalaisen sävellyksen tilaamiseen. Hako on suomalaisen nykyoopperan asiantuntija ja koordinoi vuosina 2001-2016 yli kolmekymmentä oopperataltiointia, joihin hän myös hankki rahoituksen.


title: Pekka Hako

text: Hako toimi 1980-luvulla musiikin opettajana, orkesterin intendenttinä, kustannustoimittajana, yksityisen musiikkikoulun johtajana, musiikkiarvostelijana, vapaana musiikkitoimittajana ja myöhemmin mm. Suomalaisen musiikin tiedotuskeskuksen (nykyinen Music Finland) produsenttina (1989–1991) ja johtajana (1991–2000) sekä Suomen Washingtonin suurlähetystössä kulttuurineuvoksena vastuualueinaan kulttuuri ja koulutus (2007–2010).


title: Pekka Hako

text: Hakolla on ollut kymmeniä kulttuurielämän luottamustehtäviä. Hän on toiminut mm. Suomen arvostelijain liiton Kritiikin kannukset -palkintolautakunnan puheenjohtajana 1983 ja 1984 sekä liiton varapuheenjohtajana 1988–1989, Luovan Säveltaiteen Edistämissäätiön asiamiehenä 1991–2000, taiteellisen toimikunnan jäsenenä 1989–2003 ja puheenjohtajana 2003–2007, Sibelius-rahaston asiamiehenä 1991–1997, Savonlinnan oopperajuhlien valtuustossa 1994–1997 ja taiteellisessa toimikunnassa 1991–2002, Armas Launis -seuran varapuheenjohtajana 2003 lähtien sekä ollut puheenjohtajana tai jäsenenä monissa musiikki- ja koulutusalan johtokunnissa ja hallituksissa.


title: Pekka Hako

text: Hakolle on myönnetty seuraavat palkinnot ja tunnustukset:


title: Pekka Hako

text: Useita esitelmäsarjoja Yleisradiolle, mm. Islannin musiikki (2 osaa, 1984), Aikamme suomalaista musiikkia (3 osaa, 1984–1985), Suomalaisen oopperasävellyksen vaiheet (5 osaa, 1987), Kesän Merikanto (12 osaa, 1989), Suomalainen musiikki vuosisadan vaihteessa (Kouluradio, 3 osaa, 1989), 30 pisteohjelmaa ja 67 musiikkiraporttia ajankohtaisohjelmiin sekä 26-osainen nuorille tarkoitettu ohjelmasarja Diskantti (1981–1983, yhdessä Anu Jaantilan kanssa).


title: Pyöreälehtikihokki

text: Pyöreälehtikihokki ("Drosera rotundifolia") on lähinnä soilla kasvava kihokkeihin kuuluva lihansyöjäkasvi. Monivuotisen kasvin lehdet kasvavat ruusukkeena, ja niissä on punaisia nystykarvoja, joista erittyy tahmeaa ainetta ja joiden avulla kasvi pyydystää hyönteisiä. Kasvin lehtiä käytetään yskänlääkkeen raaka-aineena.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Monivuotisen pyöreälehtikihokin lehdet kasvavat ruusukkeena maata vasten. Lehtiruoti on 5–45 mm pitkä. Lehtilapa on pyöreähkö tai munuaismainen ja kooltaan 3–12 x 5–15 mm. Vaaleanvihreissä lehdissä on punaisia, nuppineulan muotoisia nystykarvoja, joiden päistä erittyy tahmeaa, hieman hunajalta tuoksuvaa mutta kirkasta, liimamaista ainetta. Lehtien keskeltä nousee 5–20 cm korkea suora kukintovana. Kukinto on vaatimaton, yksihaarainen viuhko. Pienet kukat ovat kaksineuvoisia ja säteittäisiä. Verhiö ja teriö ovat neljä- tai viisilehtisiä. Terälehdet ovat väriltään valkoisia. Kukat avautuvat aamupäivisin vain lyhyeksi aikaa aurinkoisella säällä. Suomessa pyöreälehtikihokki kukkii kesä-heinäkuussa. Siemenkota on sileä. Kota sisältää suuren määrän keveitä, sileitä siemeniä, joita tuuli ja suovedet kuljettavat uusille kasvupaikoille.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Pyöreälehtikihokki voi levitä paitsi siementen avulla, myös kasvullisesti syyskesällä muodostuvista jälkisilmuista. Kasvi talvehtii lehtiruusukkeen kärkisilmun avulla, muiden lehtien lakastuessa.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Pyöreälehtikihokki risteytyy helposti samoilla kasvupaikoilla kasvaessaan toisen kihokkilajin, pitkälehtikihokin ("D. longifolia") kanssa. Risteymä "D. longifolia" x "rotundifolia" on kantalajejaan kookkaampi ja sen lehtilavat ovat vastapuikeita ja pyöreäkärkisiä.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Pyöreälehtikihokkia tavataan Euroopassa Pohjois-Espanjasta itään aina Venäjälle saakka. Esiintymisalueen eteläraja kulkee Etelä-Ranskassa, Pohjois-Italiassa, Balkanin pohjoisosissa, Pohjois-Ukrainassa ja Keski-Venäjällä. Pohjoisessa levinneisyysalue ulottuu Fennoskandian ja Venäjän pohjoisosiin. Lajia kasvaa myös Britteinsaarilla ja Islannissa. Venäjältä levinneisyysalue jatkuu Aasian puolelle läpi Etelä-Siperian Tyynelle valtamerelle asti, jossa sitä tavataan myös Japanissa. Pohjois-Amerikassa pyöreälehtikihokin levinneisyysalue kattaa suurimman osan Alaskaa ja Kanadaa sekä suuren osan Yhdysvaltain itä- ja länsiosia. Kasvia kasvaa harvinaisena myös Grönlannissa, Turkissa, Kaukasuksen alueella ja Uudessa-Guineassa.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Suomessa pyöreälehtikihokki on alkuperäislaji, jota tavataan koko maassa. Runsain laji on maan itäosissa Pohjois-Karjalasta Pohjois-Lappiin.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Pyöreälehtikihokkia tavataan varsinkin soilla, rämeiden ja nevojen kuivahkoilla mätäs- ja välikköpinnoilla. Lajia voi tavata myös rantapalteissa ja kosteissa sorakuopissa.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Lehtiensä tahmeilla karvoilla pyöreälehtikihokki pyydystää hyönteisiä. Hyönteisen jäätyä kiinni karvoihin kietoutuu lehti hitaasti sen ympärille ja lopulta se tukehtuu limaan. Lehden entsyymit sulattavat saaliin kasvin ravinnoksi muutamassa päivässä tai viikossa, hyönteisen koosta riippuen. Pyöreälehtikihokki ottaa ravintoa myös juurillaan, mutta hyönteisravinto on silti arvokas ravinnonlisä muuten niukkaravinteisilla soilla.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Kihokkisulkasen ("Buckleria paludum") toukat käyttävät pyöreälehtikihokkia ravinnokseen.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Monista kihokkilajeista on tehty yskänlääkkeitä. Niitä on käytetty jo kauan kouristuksia laukaisevina rohtoina erityisesti hinkuyskään. Suomessa pyöreälehtikihokkia kerätään edelleen ammattimaisesti lääketeollisuuden tarpeisiin Keski-Eurooppaan. Ulkoisesti kihokeilla on perinteisesti hoidettu myös känsiä ja liikavarpaita. Suomessa kihokeilla on ollut myös potenssirohdon maine, mihin viittaavat monet sen kansanomaisista nimistä, kuten himoheinä ja kiimaruoho.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Alkemistit yrittivät käyttää kihokkeja kullan valmistukseen. Lehtien eritteen uskottiin kestävän kuumintakin auringonpaistetta ja siten olevan hyvä raaka-aine kullan valmistusprosessissa.


title: Pyöreälehtikihokki

text: Kihokkeja on Ruotsissa käytetty myös viilin tapaisen maitotuotteen valmistukseen. Astia hierottiin kihokinlehdillä ja sitten siihen kaadettiin vastalypsettyä maitoa käymään. Kihokkeja on myös käytetty lankojen värjäämiseksi punaisiksi.


title: Jori Lehterä

text: Jori Jonatan Lehterä (s. 23. joulukuuta 1987 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Philadelphia Flyersia. Pelipaikaltaan Lehterä on keskushyökkääjä.


title: Jori Lehterä

text: Lehterän vahvuuksina pidetään pelikäsitystä, syöttötaitoa ja mailatekniikkaa, suurimpana heikkoutena taas luistelua. Iltalehden (2009) mukaan Lehterällä on "”uskomaton kyky lukea peliä, jakaa mielikuvituksellisia syöttöjä ja tarpeen tullen veivata kiekko itse pussiin”".


title: Jori Lehterä

text: Lehterä pelasi aluksi Pitäjänmäen Tarmossa (PiTa), josta hän siirtyi Jokereiden juniorijoukkueeseen kaudella 2002–2003. PiTalla oli muitakin menestyneitä vuonna 1987 syntyneitä pelaajia, Lehterän lisäksi muun muassa alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa pelanneet Jonas Enlund ja Timo Seppänen. Jokereiden A-junioreissa Lehterä teki paljon tehopisteitä samassa ketjussa Kim Strömbergin sekä Jesse Urosen kanssa.


title: Jori Lehterä

text: Ensimmäisen SM-liigapelinsä Lehterä pelasi kaudella . Hän aloitti kauden A-junioreissa, mutta hänet kutsuttiin kesken kauden Doug Sheddenin valmentamaan Jokereiden edustusjoukkueeseen. Vähitellen vastuu miesten joukkueessa kasvoi, ja alkutalvesta Lehterän pelipaikka löytyi jo kolmosketjun keskeltä. Joulutaukoon mennessä otteluita oli kertynyt 16 ja niissä tehot 5 + 3 = 8. Lopulta Lehterä keräsi 28 ottelussa tehopisteet 6 + 6 = 12. Lisäksi hän voitti A-nuorten SM-liigan pistepörssin tehoilla 18 + 48 = 66 vaikka ehti pelata vain 24 ottelua.


title: Jori Lehterä

text: Kauden jälkeen Lehterä teki kolmivuotisen sopimuksen Tapparan kanssa. Tapparassa Lehterä pelasi loistavan kauden ja muodosti Jonas Enlundin kanssa vaarallisen tutkaparin. Lehterä teki kaudella 2007–2008 Tapparassa 42 pistettä 54 ottelussa ja hänet valittiin helmikuun kuukauden nuoreksi pelaajaksi. Tappara voitti kaudella pronssia. Hyvät otteet havaittiin NHL:ssä, ja kesän St. Louis Blues varasi Lehterän kolmannen kierroksen alussa 65:nnellä vuorolla.


title: Jori Lehterä

text: Kaudella 2008–2009 Lehterä oli Tapparan paras pistemies. Hän teki 58 ottelussa tehot 9 + 38 = 47. Tapparan kauden päätyttyä maaliskuussa Lehterä teki kevätsopimuksen St. Louisin farmijoukkueen Peoria Rivermenin kanssa. Hän pelasi AHL:ssä seitsemän ottelua tehden yhden syöttöpisteen.


title: Jori Lehterä

text: Kaudella 2009–2010 Lehterä voitti SM-liigan pistepörssin tehoilla 19 + 50 = 69 ja ansaitsi näin Veli-Pekka Ketola -palkinnon. Hänelle myönnettiin runkosarjakauden päätyttyä myös SM-liigan parhaalle pelaajalle jaettava Lasse Oksanen -palkinto, kauden syöttäjä -palkinto ja Veikkauksen Kultainen kypärä -kilpailun pääpalkinto. Viimeksi mainitun hän sai pelattuaan runkosarjassa eniten otteluita joukkueensa parasta pistemiestä symboloiva kultainen kypärä päässään. Lehterällä näitä otteluita oli tuolla kaudella 54, kuten myös Espoo Bluesin Stefan Öhmanilla, joten palkinnon saaja ratkesi pelaajien pistepörssisijoituksen perusteella. Maaliskuun lopussa hänet palkittiin vielä Suomen jääkiekkoilijat ry:n jakamalla erillisellä Kultainen kypärä -palkinnolla pelaajien valitsemana SM-liigakauden parhaana pelaajana ja toukokuussa hänet nimettiin liigan tähdistökentälliseen.


title: Jori Lehterä

text: Lehterä teki keväällä 2010 kaksivuotisen sopimuksen KHL-seura Lokomotiv Jaroslavlin kanssa. Yhden kauden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2011–2012 samassa liigassa pelaavaan Sibir Novosibirskiin. Hän ehti pelata 25 ottelua ja tehdä tehot 10 + 16 = 26, kunnes nilkkavamma päätti hänen kautensa tammikuussa 2012. Saman vuoden kesäkuussa Lehterä allekirjoitti Sibirin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2012–2013 Lehterä sijoittui KHL:n pistepörssin 5. sijalle pistein 17 + 31 = 48 ja kaudella 2013–2014 kuusi ottelua vajaasta pelimäärästään huolimatta 9. sijalle pistein 12 + 32 = 44 ollen molempina kausina joukkueensa paras pistemies. Pudotuspeleissä Sibir selvisi parhaimmillaan konferenssin semifinaaliin keväällä 2014.


title: Jori Lehterä

text: Lehterä siirtyi KHL:stä NHL:ään kaudeksi 2014–2015 ja keräsi 16 ensimmäisessä runkosarjaottelussaan 17 tehopistettä. Alkukaudella hänet valittiin 16. marraskuuta 2014 päättyneen viikon ykköstähdeksi NHL:ssä. Lehterä teki tuon viikon aikana pelaamissaan kolmessa ottelussa kuusi tehopistettä, joista neljä oli maaleja ja kaksi maaliin johtaneita syöttöjä. Hän keräsi samalla plusmiinustilastoonsa lukeman +5. Edellinen NHL-viikon ykköstähdeksi valittu suomalainen oli Antti Niemi, jolle kyseinen kunniamaininta myönnettiin helmikuussa 2011. Kauden 2014–2015 aikana Lehterä muodosti St. Louis Bluesissa Jaden Schwartzin ja Vladimir Tarasenkon kanssa tehokkaan hyökkäysketjun, joka tunnettiin lyhenteellä STL.


title: Jori Lehterä

text: 2017 NHL:n varaustilaisuuden yhteydessä Lehterä kaupattiin Philadelphia Flyersiin vaihdossa Brayden Schenniin ja varausoikeuksiin.


title: Jori Lehterä

text: Lehterä on kuulunut ikäkausimaajoukkueisiin ja hänet valittiin vuoden 2007 20-vuotiaiden MM-kilpailuihin. Hän ei kuitenkaan pystynyt osallistumaan kisoihin olkapäävamman takia ja hänet korvasi Ville Korhonen.


title: Jori Lehterä

text: Lehterä pelasi Suomen joukkueessa jääkiekon vuoden 2010 MM-kilpailuissa. Hän jäi varsin vähäiselle peliajalle ja istui osan turnauksesta ylimääräisenä 13. hyökkääjänä. Lehterää peluutettiin myös hänelle vieraalla pelipaikalla, laitahyökkääjänä. Suomen turnaus päättyi puolivälierätappioon Tšekille, joka voitti lopulta maailmanmestaruuden.


title: Jori Lehterä

text: Vuonna 2014 Lehterä valittiin Sotšin olympiapronssiin yltäneeseen Suomen joukkueeseen. Sotšissa hän muun muassa syötti kaksi maalia pronssiottelussa Yhdysvaltoja vastaan ja keräsi pelaamissaan kuudessa ottelussa tehot 1 + 3. Saman vuoden hopeaan päättyneissä MM-kilpailuissa Lehterä oli tärkeässä roolissa. Hän oli suomalaisten paras pistemies ja koko turnauksen neljänneksi tehokkain pistein 3 + 9. Pudotuspelivaiheen kolmessa ottelussa Kanadaa, Tšekkiä ja Venäjää vastaan hänen tehonsa olivat 2 + 5, joten Suomen tekemästä kahdeksasta maalista vain yhdessä hän ei ollut mukana maalintekijänä tai -syöttäjänä.


title: Jori Lehterä

text: Lehterä on vuonna 2018 yhtenä epäiltynä Tampereella toimineessa huumeliigassa. Syyttäjän mukaan Lehterä osti kesä–heinäkuussa 2018 kahdeksan grammaa kokaiinia, ja syyttäjä on vaatinut Lehterälle viiden kuukauden vankeustuomiota. Lehterä on kiistänyt epäilyt.


title: Jori Lehterä

text: Jori Lehterän setä on entinen jääkiekkoilija ja vuoden 1995 maailmanmestari Tero Lehterä.


title: Jori Lehterä

text: Jori Lehterä on pelannut myös salibandya Suomen nuorisomaajoukkueessa ja Westend Indiansin juniorijoukkueissa.


title: Jori Lehterä

text: Lehterän epäillään olevan osallinen syyskuussa 2018 julkisuuteen tulleessa kokaiinijutussa. Hän on yksi 23:sta epäillystä.


title: The Sims: Taikaa

text: The Sims: Taikaa () -lisäosa tuo alkuperäiseen "The Sims" -peliin uusia ominaisuuksia, kuten taiat, taikakaupunki ja uudet huonekalut.


title: Tullintori

text: Tullintori on Tampereen keskustassa Tullin alueella sijaitseva monipuolinen kauppakeskus, jonka suurin omistaja on Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo. Tullintorin 0.–2. kerroksissa on yhteensä noin 50 liikettä ja toimijaa, 3.–5. kerroksissa on pääsääntöisesti toimistotiloja. Tullintorin vuosittainen kävijämäärä on noin 2,5 miljoonaa.


title: Tullintori

text: Tullintorille on hyvät kulkuyhteydet julkisilla kulkuvälineillä, autolla, pyörällä tai kävellen. Pysäköintipaikkoja löytyy P-Tullintorilta ja Tullintorin kannelta. Kauppakeskuksesta on suora kulkuyhteys Hotelli Torniin ja Sokos Hotel Villaan.


title: Tullintori

text: Arkkitehtonisesti Tullintori on perinteinen arkadi, eli lasikatteinen ”pylväskäytävä”. Se on muodostettu yhdistämällä vuonna 1930 valmistunut SOK:n funktionalistinen rakennus uuteen laajennusosaan. Kauppakeskus Tullintori valmistui vuonna 1990.


title: Tullintori

text: Kauppakeskus Tullintori kehittyy jatkuvasti urbaanina kaupunkilaisten olohuoneena. Kauppakeskus elää ajan hengen mukaisesti ja salli lemmikit osana kauppakeskuksen päivittäistä elämää 2018. Vuoden 2020 kynnyksellä kauppakeskus Tullintori tulee lunastamaan paikkansa yhtenä Tampereen merkittävimpänä ostos- ja elämyskeskittymänä ympäristön kehityshankkeidenkin myötä.


title: Hefty Load

text: Hefty Load oli suomalainen rockyhtye, jonka levytysyra alkoi, kun se voitti bändikilpailun "Halvåttan - tidens melodi" ja pääsi tekemään singlen. 1983 yhtye julkaisi "Hefty Load" -nimisen albumin. Samana vuonna Hefty Load oli mukana kokoelmalla "The Art of Breeding".


title: Valkosiipikiuru

text: Valkosiipikiuru ("Alauda leucoptera") on aasialainen kiurujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Valkosiipikiuru

text: Linnun pituus on 17–19 cm. Kiurun kokoinen vahvanokkainen lintu, jonka siipi on huomiota herättävän kolmivärinen: etuosa ruskea, käsisiipi ja kyynärsulkien tyvet mustat ja kyynärsiiven ulko-osa valkoinen. Vatsa on valkoinen, rinnassa on tummaa viirutusta, selkäpuoli on harmaanruskea. Seisovalla linulla näkyy siivellä valkea kuvio. Juhlapukuisella koiraalla on punaruskea päälaki ja poski sekä siiven pienet ja keskimmäiset peitinhöyhenet. Naaraalla värit ovat haileat. Laulu muistuttaa kiurun laulua.


title: Valkosiipikiuru

text: Keski-aasialainen laji, joka pesii Kaukasukselta itään Kazakstaniin. Euroopassa pesii 20 000–65 000 paria Venäjän kaakkoisosissa. Se on muuttolintu pesimäalueensa pohjoisosissa ja talvehtii Mustanmeren ja Kaspianmeren ympäristöissä. Lajin kanta on elinvoimainen.


title: Valkosiipikiuru

text: Valkosiipikiuru on tavattu Suomessa toistaiseksi kolmasti: 9.6.1971 Mustasaaressa, 21.–23.6.1999 Kalajoella ja 11.-13.4.2004 Luumäellä.


title: Valkosiipikiuru

text: Viljelysmaat, arot ja muut kuivat seudut. Suosii elinympäristönään korkea- mutta harvakasvuista kasvillisuutta, kutea pujoa. Talvella voi muodostaa suuria parvia, joissa on noin 200 lintua, joskus jopa noin 4 000 yksilöä.


title: Valkosiipikiuru

text: Pesä on hyvin piilotettuna maassa kasvien tai mättään suojassa. Munia on 3–8, tavallisimmin 5 tai 6. Muna painaa 3,23 g. Haudonta-aika on 12–13 päivää ja pääasiassa naaras huolehtii haudonnasta. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka lähtevät pesästä ennen kuin ovat lentokykyisiä.


title: Valkosiipikiuru

text: Valkosiipikiuru syö kesällä siemeniä sekä hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia, talvella siemeniä.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: Kohdunkaulan syöpä on maailmassa toiseksi yleisin, Suomessa enää 18:nneksi yleisin naisten syöpä. Suomessa valtakunnalliset tarkastukset kohdunkaulan syövän ehkäisemiseksi aloitettiin 1960-luvulla. Ennen seulonnan alkua kohdunkaulan syöpä oli vielä kolmanneksi yleisin naisten syöpä.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: Vuonna 2009 arvioitiin, että väestöseulonnan ansiosta Suomessa vältetään neljä viidestä kohdunkaulasyövän aiheuttamasta kuolemasta. Ihmisen papilloomavirus HPV on kohdunkaulan syövän tärkein ja keskeisin taustatekijä. Viruksen DNA:ta löytyy lähes aina syöpäkudoksesta, ja useat väestötutkimuksetkin tukevat papilloomavirusinfektion ja kohdunkaulan syövän välillä olevan yhteyttä.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: HPV-tyyppejä on löydetty useita, yli 80. Osalla niistä on suuri yhteys kohdunkaulan syöpään ja sen esiasteisiin. Suuren riskin papilloomavirusinfektio ei kuitenkaan ole sama asia kuin itse syöpä tai sen esiaste. Vain pienelle osalle suuren riskin HPV-infektioon sairastuneita kehittyy kohdunkaulan syöpä ilman ehkäiseviä toimenpiteitäkin.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: Myös monet muut tekijät vaikuttavat kohdunkaulan syövän puhkeamiseen. Muita tekijöitä ovat esimerkiksi yhdyntöjen varhainen alkamisikä, yhdyntäpartnereiden runsaus sekä se, että partnereillakin on ollut lukuisia partnereita. Myös synnytysten suuri määrä, tupakointi, ylipaino, immuunipuolustusta heikentävä lääkitys tai HIV-infektio ja muut gynekologiset infektiot, kuten klamydia, lisäävät syöpäriskiä. Lisäksi mahdollisesti ehkäisypillereiden pitkäaikainen käyttö saattaa altistaa kohdunkaulan syövälle.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: Kohdunkaulan syövän oireita ovat poikkeava verinen vuoto, erityisesti yhdynnän jälkeinen. Se on yksi kohdunkaulan syövän varhaisoire. Myöhemmässä vaiheessa voi esiintyä alavatsakipua, ristiselkäsärkyä ja virtsaoireita. Useimmiten kohdunkaulan syöpä löytyy rutiinikäynnillä irtosolukokeesta.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: Kohdunkaulan syövän perustutkimuksiin kuuluu gynekologisen tutkimus sekä irtosolunäyte. Lisäksi yleensä kolposkopia ja sen yhteydessä otettavat koepalat varmistavat diagnoosin. Levinneisyystutkimuksina saatetaan tehdä vielä kaikututkimus ja lantion alueen magneettitutkimus.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: Kaikkein paras tapa hoitaa kohdunkaulan syöpä on leikkaus. Leikkauksen laajuuden ratkaisee syövän koko ja levinneisyys. Jo pidemmälle levinneissä tapauksissa tarvitaan leikkauksen lisäksi sädehoitoa ja solusalpaajia.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: Kohdunkaulan syöpä voi uusiutua paikallisesti lantion alueella tai etäpesäkkeinä. Etäpesäkkeitä voi esiintyä vatsaontelon imusolmukkeissa ja vatsakalvossa sekä harvoin maksassa ja keuhkoissa, joskus myös selkärangassa tai lantion luissa.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: Hoito määräytyy usean tekijän perusteella (aiemmin annettu hoito, potilaan yleiskunto ja uusiutumispaikka). Taudin etenemistä voidaan hidastaa ja potilaan oireita, kuten kipuja, pahoinvointia ja suoliston häiriöitä, lievittää sädehoidolla ja solunsalpaajilla sekä oireiden hoitoon tarkoitetuilla lääkkeillä. Tarvittaessa voidaan tehdä oireita lievittäviä leikkauksia.


title: Kohdunkaulan syöpä

text: HPV-rokote otettiin Suomessa käyttöön. Se ehkäisee papilloomavirusinfektion syntyä, mutta kaikkiin HPV-muotoihin rokote ei tehoa. Ensimmäisten julkaistujen tulosten mukaan rokotteella on hyvä teho HPV-infektion ja solumuutosten estossa nuorilla naisilla, joilla ei ole vielä ollut HPV-infektiota. Näyttö HPV-rokotteiden syöpää estävästä vaikutuksesta saadaan vasta vuosikymmenien kuluttua, mutta rokotteet eivät poista seulonnan tarvetta.


title: Jouko Tolonen

text: Jouko Paavo Kalervo Tolonen (2. marraskuuta 1912 Porvoo – 23. heinäkuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, pianisti ja musiikkitieteilijä.


title: Jouko Tolonen

text: Paitsi säveltäjänä ja pianistina Tolonen toimi myös Ylen musiikkipäällikkönä 1946–1955 ja Kansallisoopperan pääjohtajana 1955–1960. Myöhemmin hän työskenteli Sibelius-Akatemiassa lehtorina (1960–1966) ja Turun yliopistossa musiikkitieteen lehtorina ja professorina (1966–1977). Sävellystuotanto jäi näiden tehtävien ohella suppeaksi. Pianistina hän esitti muun muassa Ahti Sonnisen pianokonserttoa.


title: Jouko Tolonen

text: Tolonen oli valmistunut filosofian kandidaatiksi vuonna 1939 ja jatkoi akateemista uraansa 1960-luvulla: hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1969 väitöskirjalla "Mollisoinnun ongelma ja unitaarinen intervalli- ja sointutulkinta". Tolonen pyrki yhdistämään psykologista ja matemaattispohjaista sointuteoreettista näkökulmaa.


title: Jouko Tolonen

text: Jouko Tolosen lapset ensimmäisestä avioliitosta Lidia Soldareffin kanssa ovat konemestari, mus.teorianopettaja Timo Tolonen (s. 1936) ja kanttori-urkuri, mus. teorianopettaja Osmo Tolonen (s. 1943).


title: Jouko Tolonen

text: Jouko Tolosen lapset toisesta avioliitosta Väinö Kunnaksen tyttären Alila Kunnaksen kanssa ovat suunnittelija Tiiti Tolonen, toimittaja Pekka Tolonen, tuottaja Aini Tolonen ja ekonomi Jukka Tolonen.


title: Jouko Tolonen

text: Jouko Tolosen sävellyksenopettajia olivat Ilmari Krohn, Leevi Madetoja ja Nils-Eric Fougstedt. Tolonen kuului neljän säveltäjän ryhmään, jonka muut jäsenet olivat Taneli Kuusisto, Einari Marvia ja Ahti Sonninen; he pitivät yhteisiä sävellyskonsertteja. Tolonen sai jonkin verran vaikutteita Uuno Klamilta, Béla Bartókilta ja Dmitri Šostakovitšilta.


title: Jouko Tolonen

text: Suurimman osan tuotannostaan Tolonen sävelsi 1940- ja 1950-luvulla. Hän sävelsi muun muassa uusklassisisia orkesterimusiikkiteoksia, joista mainittakoon "Andante ja Rondo alla burla" (1948) ja sinfonia (1952); viimeiseksi jäi "Kolme arabeskia" (1953).


title: Jouko Tolonen

text: Tolosen tuotantoon kuuluu myös vokaalimusiikkia, kuten kantaatti "Notku, nuori neitsykäinen" vuodelta 1955 Martti Haavion tekstiin. Kantaatti on aikansa ainoita suomalaissävellyksiä, joista kuuluu Carl Orffin vaikutus ”primitiivisenä” rytmisyytenä.


title: Kira (Mortal Kombat)

text: Kira on fiktiivinen henkilö Mortal Kombat -tappelupelisarjassa. Hänet tavattiin ensimmäisen kerran -pelissä.


title: Kira (Mortal Kombat)

text: Mieheksi naamioitunut Kira työskenteli Afganistanin vuoristossa myyden aseita terroristeille. Hänen sukupuolensa kuitenkin selvisi ja Kiran täytyi taistella tiensä ulos terroristien luolasta.


title: Kira (Mortal Kombat)

text: Näyttävän voittonsa jälkeen, hän tapasi Kabalin, joka oli odottanut häntä ulkopuolella. Hän oli päättänyt entistää Black Dragon klaanin ja halusi värvätä Kiran ensimmäisenä klaaniinsa. Hyväksyttyään ehdotuksen, Kira matkusti yhdessä Kabalin kanssa New Yorkiin värväämään Kobraa.


title: Kira (Mortal Kombat)

text: Kiran vaihtoehtoisessa loppuratkaisussa, hän voitti Blazen imien jumalten voimat. Kira sitten herätti taistelussa kuolleen Kobran henkiin. Kobra kuitenkin tappoi Kiran tahtoen hänen voimansa itselleen.


title: Bengt von Törne

text: Bengt Axel von Törne (22. marraskuuta 1891 Helsinki – 4. toukokuuta 1967 Helsinki) oli suomenruotsalainen säveltäjä ja tietokirjailija.


title: Bengt von Törne

text: Von Törne opiskeli Helsingin musiikkiopistossa Erik Furuhjelmin johdolla vuosina 1910–1916, ja lisäksi hän oli saanut jonkin verran sävellystunteja Jean Sibeliukselta (1916–1917). Von Törnen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa kuusi sinfoniaa, joista viimeinen valmistui 1966. Säveltäjä kirjoitti myös muuta orkesterimusiikkia, kuten sinfonisia runoja ja pianokonserton, sekä kolme jousikvartettoa. Hänen sävellyksensä ovat tyyliltään perinteisen tonaalisia. Sibeliuksen vaikutus ilmenee von Törnen sävellystuotannossa vahvana.


title: Bengt von Törne

text: Vuonna 1937 von Törne julkaisi kokemuksistaan kirjan "Sibelius: A Close-Up" ("Sibelius: Lähikuvia ja keskusteluja"), jossa hän kehui opettajaansa ja vähätteli Gustav Mahleria ja Claude Debussytä. Tämä sai Theodor W. Adornon tuohtumaan ja laatimaan hyvin kielteisen arvostelun, joka vähensi Sibeliuksen arvostusta Manner-Euroopassa 1950-luvulla.


title: Bengt von Törne

text: Von Törne julkaisi lisäksi suuren määrän kulttuurihistoriallisia kirjoituksia, jotka painottuivat renessanssin aikaan.


title: Bengt von Törne

text: Bengt von Törnen veli oli historiantutkija Per Olof von Törne.


title: Rykmenttimotti

text: Rykmenttimotti kuului alkujaan Kitilän suurmottiin, joka syntyi talvisodassa Suomen IV Armeijakunnan suuren vastahyökkäyksen seurauksena 6.–17. tammikuuta 1940 välisenä aikana.


title: Rykmenttimotti

text: Rykmenttimotin alue alkujaan Kitilän suurmotin alueeseen, josta se eräänlaisena ulokkeena tai sarvena työntyi idän kautta lähes suoraan pohjoiseen seuraten Lemettiin johtavaa tieuraa. Jo ennen Rykmenttimotin irrottamista suomalaisjoukot saivat irrotettua ja tuhottua mainitun ulokkeen pohjoisosassa olevan Lemetin tienhaaran motin alueella olevat joukot. Rykmenttimotin alue oli siis ulokkeen keskiosaa.


title: Rykmenttimotti

text: Rykmenttimotti syntyi 9. helmikuuta 1940 Er.P 8:n katkaistua vihollisjoukkojen yhteydet Vorojenkiven lounaispuolella. Syntynyt motti oli noin 1,5 kilometriä pitkä, mutta vain muutamia satoja metrejä leveä.


title: Rykmenttimotti

text: 10. helmikuuta 1940 aamulla Er.P 8 ja I/JR 37 yrittivät motin tuhoamista, mutta hyökkäys tuli torjuttua etenkin mottiin jääneiden lukuisten panssarivaunujen tulella.


title: Rykmenttimotti

text: 15. helmikuuta 1940 aamuyöllä Taisteluosasto Oinas yritti jälleen hyökätä mottia vastaan, mutta jälleen hyökkäysvaunujen tulen aiheuttamien runsaiden tappioiden vuoksi yritys oli keskeytettävä.


title: Rykmenttimotti

text: 16. helmikuuta 1940 Taisteluosasto Oinas sai vahvistuksekseen Uudenmaan Rakuunarykmentin ja Ratsastavan Patterin Rykmenttimotin tuhoamista varten.


title: Rykmenttimotti

text: 17. helmikuuta 1940 Taisteluosasto Oinas aloitti aamuyöllä hyökkäyksen Rykmenttimottia vastaan, joka johti menestykseen ja motin eteläosan valtaukseen aamupäivän aikana. Hyökkäys aloitettiin uudelleen myöhään iltapäivällä.


title: Rykmenttimotti

text: 18. helmikuuta 1940 aamulla motti vihdoin laukesi. Ilmoitusten mukaan vankeja saatiin noin 250 ja kaatuneita neuvostosotilaita laskettiin olleen 1 000–1 200. Myös suomalaisten tappiot olivat huomattavat muun muassa vihollisen lukuisien panssarivaunujen tulen vuoksi.


title: Rykmenttimotti

text: Motista saatu sotasaalis käsitti muun muassa seuraavia taisteluvälineitä:


title: Emma (taidemuseo)

text: Emma – Espoon modernin taiteen museo on Espoon Tapiolassa sijaitseva kotimaiseen ja kansainväliseen modernismiin, nykytaiteeseen sekä designiin keskittyvä taidemuseo. Emman näyttelytilat sijaitsevat professori Aarno Ruusuvuoren suunnittelemassa WeeGee-talossa ja ne ovat pinta-alaltaan Suomen suurimmat. Museon kokoelmiin kuuluvat muun muassa Emman, Saastamoisen säätiön ja Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoelmat. Emman museonjohtaja on Pilvi Kalhama ja Espoon taidemuseosäätiön hallituksen puheenjohtaja on Saija Äikäs.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emma toimii Näyttelykeskus WeeGeessä. Samalla sisäänpääsylipulla pääsee Emman lisäksi Futuro-taloon sekä samassa talossa toimiviin Espoon kaupunginmuseoon, Suomen lelumuseo Hevosenkenkään ja Suomen kellomuseoon. WeeGee-talon vieressä olevaan Helinä Rautavaaran museoon on ilmainen sisäänpääsy.


title: Emma (taidemuseo)

text: WeeGee-talon edessä sijaitseva veistospuisto esittelee taidetta Emman kokoelmista. Esillä on Matti Peltokankaan teos "Kulku" vuodelta 1990, Eero Hiirosen "Pro Aqua" vuosilta 2005-2006. Raimo Utriaisen taidesäätiö teetti veistoksen "Virta I" (1981/2006) sijoitettavaksi Weegeen edustalle. Sen mallina oli Utriaisen 1980-luvun Virta-sarjan veistos "Virta I" vuodelta 1981. Veistos paljastettiin lokakuussa 2006.


title: Emma (taidemuseo)

text: Espoo perusti Espoon taidemuseosäätiön vuonna 2002. Emma avattiin yleisölle 13. lokakuuta 2006 WeeGee-talon kunnostuksen valmistuttua.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emma sijaitsee arkkitehtuuriltaan merkittävässä WeeGee-talossa, joka on Aarno Ruusuvuoren suunnittelema Weilin & Göös -yhtiön kirjapainotalo Tapiolassa. Emman näyttelytilat sijaitsevat toisessa kerroksessa 5000 neliön alun perin painosaliksi rakennetuissa tiloissa. Lisäksi Emma laajentaa vuonna 2017 näyttelytiloja rakennuksen länsisiipeen avaamalla uuden 1 000 neliön näyttelytilan. Emman näyttelytiloissa esitetään Saastamoisen säätiön ja Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoelmien lisäksi vaihtuvia suomalaisia ja kansainvälisiä modernin ja nykytaiteen näyttelyitä sekä muotoiluun keskittyviä näyttelyitä.


title: Emma (taidemuseo)

text: Museossa on pysyvästi esillä Saastamoisen säätiön taidekokoelma, joka täyttää puolet näyttelytilasta. Saastamoisen säätiön taidekokoelma liitettiin Emman kokoelmiin talletuksena taidemuseon perustamisen yhteydessä. Kokoelmassa on yli 2600 teosta, joista kerralla on esillä noin 150. Näyttelytilassa on myös 4K-tekniikalla varustettu mediataiteen tila taidekokoelman mediataideteosten esittelyä varten.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emman oma taidekokoelma, entinen Espoon kaupungin taidekokoelma, sisältää yli 2 600 teosta. Taidekokoelmaan kuuluvat julkiset teokset kaupungin virastoissa, laitoksissa sekä ulkotiloissa. Joitakin on esillä myös Emmassa.


title: Emma (taidemuseo)

text: Vuonna 2003 perustettu Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiö vaalii Rut Brykin ja Tapio Wirkkalan taiteellista perintöä. Säätiön ja Emman kesken solmittiin talletussopimus, jonka perusteella museon hallintaan siirtyi yli 3 000 säätiön omistamaa esinettä. Mukana on taideteoksia, taideteollista esineistöä, prototyyppejä sekä arkistoaineistoa. Marraskuussa 2015 Espoon kaupunki, EMMA – Espoon modernin taiteen museo ja Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiö solmivat sopimuksen säätiön kokoelman sijoittamisesta pysyvästi näyttelykeskus WeeGeen tiloihin. Kansainvälisestikin kiinnostava ja harvinainen kokonaisuus avautuu yleisölle, kun Emman muotoilun esittämiselle omistettu laajennus avautuu marraskuussa 2017.


title: Emma (taidemuseo)

text: Kesällä 2013 Espoon Taide- ja Tietotekniikkakeskus Cartes sulautui Emman toimintoihin. Cartesin olivat perustaneet vuonna 1990 Sibelius-Akatemia, Teknillisen korkeakoulu ja Espoon kaupunki, ja sitä ylläpiti voittoa tavoittelematon Espoon Taide- ja Tietotekniikkasäätiö. Cartes järjesti ja tuotti uutta teknologiaa soveltavia taidetapahtumia ja taideteoksia sekä edisti alan tutkimustoimintaa. Cartesin päätapahtuma viime vuosina oli vuosittain järjestettävä Cartes Flux -uusmediataidefestivaali, joka esitteli kotimaista ja kansainvälistä kokeellista mediataidetta. Cartes oli yksi keväällä 2010 perustetun Suomen Mediataideverkosto ry:n perustajajäsenistä.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emmalle myönnettiin Vuoden museo -palkinto keväällä 2018.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emman toisella puolella vierailevat vaihtuvat näyttelyt, jotka esittelevät kansainvälistä ja kotimaista taidetta ja designea. Näyttelyt esittelevät modernin taiteen klassikoita sekä muistuttavat jo unohtuneista suomalaisista merkittävistä modernin taiteen edustajista.


title: Emma (taidemuseo)

text: Emman taidekokoelma on espoolaisten oma taidekokoelma. Emman kokoelmaa on kerätty 1950-luvulta lähtien, teoksia kokoelmassa on yli 2600. Se on taidemuseon kokoelmista suurin ja vanhin. Alun perin Espoon kaupungin taidekokoelmasta tuli Emman kokoelma vuonna 2002, kun kaupungin kuvataidetoiminnasta ja kokoelmien kartutuksesta huolehtimaan perustettiin Espoon Taidemuseosäätiö, joka hallinnoi vuonna 2006 yleisölle ovensa avannutta taidemuseota. Merkittävä osa Emman kokoelman teoksista on jatkuvasti esillä Espoon kaupunkikuvassa, ulkotiloissa julkisina monumentteina tai koulujen, sairaaloiden, päiväkotien, palvelutalojen, uimahallien aulatiloissa ja käytävillä, kaikkien kaupunkilaisten saavutettavissa.


title: Emma (taidemuseo)

text: Vuonna 2017 Nokia lahjoitti nykytaiteen kokoelman Emmalle Suomen 100-vuotisjuhlavuonna. Museon omistukseen siirtyi kaikkiaan 27 teosta, joiden arvo on yhteensä noin 700 000 euroa. Taidelahjoitus sisältää teoksia sekä kotimaisilta että ulkomaisilta taiteilijoita. Kokoelman teokset ovat nykytaidetta ja edustavat monimuotoisesti eri tekniikoita. Se sisältää merkittävien kansainvälisten taiteilijoiden, kuten Eija-Liisa Ahtilan, Anselm Kieferin, Esko Männikön, Jussi Nivan, Tony Ourslerin ja Bill Violan teoksia. Pääosa teoksista oli esillä EMMAssa Nokian kokoelmanäyttelyssä 6.6.-10.9.2017.


title: Emma (taidemuseo)

text: Saastamoisen säätiön taidekokoelma sai alkunsa, kun itäsuomalaisen teollisuussuvun kotiin hankittiin 1910-luvun taideteoksia muun muassa Ilmari Aallolta ja Tyko Salliselta. Liisa Saastamoinen ja Osmo P. Karttunen perustivat Saastamoisen säätiön vuonna 1968 taidekokoelman säilyttämiseksi. Nykyisin säätiön tehtäviin kuuluu taidekokoelman kehittäminen ja esittäminen. Kokoelma on vaikuttanut sekä Kuopion taidemuseon perustamiseen 1980—luvulla että Espoon modernin taiteen museon perustamiseen vuosituhannen taitteessa. Vuonna 1999 kokoelma talletettiin Espoon kaupungille. Taideteokset ovat säätiön omistuksessa ja kokoelman sijoituspaikka on Emma – Espoon modernin taiteen museo.