title: Dave Ulliott

text: Dave Ulliott kuoli 61-vuotiaana 6. huhtikuuta 2015. Hänellä oli todettu helmikuussa paksusuolen syöpä.


title: Hudson Bay (juna)

text: Hudson Bay on kanadalaisen valtiollisen matkustajajunayhtiö VIA Rail Canadan operoima matkustajajuna, joka liikennöi Manitoban provinssissa Winnipegin ja Churchillin kaupunkien välisellä 1 697 kilometrin pituisella reitillä. Juna liikennöi Canadian Nationalin sekä Hudson Bay Railwayn omistamilla rataosuuksilla.


title: Hudson Bay (juna)

text: Juna liikennöi kahdesti viikossa, ja se lähtee Winnipegistä tiistaisin ja sunnuntaisin. Paluujunat Churchillistä lähtevät torstaisin ja lauantaisin. Matka päätepisteiden välillä kestää noin 36 tuntia.


title: Hudson Bay (juna)

text: Hudson Bay -junayhteys on useiden radan varrella sijaitsevien asutuskeskusten ainoa maaliikenneyhteys muuhun Kanadaan ja se pysähtyy kaikilla asemilla sekä tarvittaessa myös asemien välillä.


title: Laios

text: Laios (kr. Λάϊος / Láïos), Theban kuningas, oli kreikkalaisessa mytologiassa jumalainen sankari ja päähenkilöitä Theban perustamisesta kertovassa tarinassa. Hän oli Labdakoksen poika, jonka kasvatti Theban hallitsija Lykos hänen isänsä kuoltua.


title: Laios

text: Kun Laios oli vielä nuori, Amfion ja Zethos anastivat vallan Thebassa. Eräät thebalaiset, haluten nähdä Kadmoksen sukulinjan jatkuvan, salakuljettivat Laioksen ulos kaupungista ennen hyökkäystä, jossa Lykoksen valtaistuin vietiin ja hänet itsensä surmattiin. Laios päätyi Pelopsin, Pisan kuninkaan huomaan Peloponnesokselle. Laioksen vartuttua kuningas uskoi tälle suosikkipoikansa, Khrysippoksen, pyytäen Laiosta opettamaan tätä ajamaan vaunuilla. Opetuksen edetessä Laios kuitenkin rakastui oppilaaseensa. Hyginus kertoo, että Nemean kisoissa, jossa he olivat kilpailemassa vaunujen ajossa, Laios lopulta sieppasi väkisin Khrysippoksen mukaansa Thebaan, jossa hänet julistetaan kaupungin kuninkaaksi Amfionin ja Zethoksen jo kuoltua. Laios piti Khrysipposta vastoin tämän tahtoa rakastajanaan, ja koko sieppaus lopulta päättyi Khrysippoksen kuolemaan. Tämä sieppaus oli yksi Euripideen hävinneiden tragedioiden aiheista.


title: Laios

text: Khrysippoksen häväistyksen jälkeen Laios nai Iokasten, Menoikeuksen tyttären. Laios otti vastaan Delfoin oraakkelilauseen, joka kertoi hänelle, ettei hänen tulisi tehdä lasta vaimonsa kanssa, tai lapsi tulisi tappamaan hänet. Eräänä iltana Laios kuitenkin oli juopuneena ja siitti Oidipuksen vaimonsa kanssa. Laios määräsi lapsen nilkat lävistettäviksi nauloilla ja toimitti hänet Kithaironin vuorelle kuolemaan. Paikalle saapunut paimen kuitenkin pelasti lapsen antaakseen tämän kuningas Polybokselle ja kuningatar Meropelle (tai Periboialle), jotka kasvattivat tämän.


title: Laios

text: Oidipus halusi vartuttuaan tietää enemmän syntyperästään ja kysyi neuvoa Delfoin oraakkelilta. Vastaukseksi hän sai ainoastaan kehotuksen olla menemättä kotiinsa, tai hän päätyisi tappamaan isänsä ja naimaan äitinsä. Ajatellen olevansa Korintista Oidipus lähti kohti Thebaa välttääkseen kohtalonsa. Matkallaan hän kohtasi Laioksen, joka oli menossa Delfoihin kysyäkseen neuvoa oraakkelilta saatuaan enteitä, jotka viittasivat hänen poikansa mahdollisesti palaavan surmaamaan hänet. Oidipus kieltäytyi väistämästä kuningasta, vaikka tämän palvelijat niin käskivätkin. Tästä suuttuneena Laios joko ajoi vaunujen rattaalla Oidipuksen jalan yli tai löi häntä piiskallaan, jolloin Oidipus tappoi Laioksen ja tämän palvelijat yhtä lukuun ottamatta.


title: Katriina Tavi

text: Katriina Tavi (s. 1993, Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka näytteli pääosaa eli Heinähattua Kaisa Rastimon vuonna 2002 ohjaamassa elokuvassa "Heinähattu ja Vilttitossu." Tavi oli 8-vuotias näytellessään elokuvassa.


title: Katriina Tavi

text: Tavi valittiin Heinähatun rooliin neljä kuukautta kestäneiden koekuvausten jälkeen viidensadan tytön joukosta. Ohjaaja Kaisa Rastimon mukaan Tavin vahvuus oli siinä millä intensiteetillä hän oli läsnä kohtauksissa.


title: Katriina Tavi

text: MTV3:n elokuvakriitikko Minna Karilan mukaan Tavi on sielukas ja läsnä oleva lapsinäyttelijä, joka tekee roolihahmostaan henkevän, hauskan ja suruineen sydäntäsärkevän. Kalevan kriitikko Anssi Juntto piti Tavia aivan mainiona ja Helsingin Sanomien Helena Ylänen näki Tavin ja Vilttitossun esittäjä Tilda Kiianlehdon suorastaan syntyneen filmitähdiksi.


title: Katriina Tavi

text: Vuonna 2005 katsojaennätykset Suomessa rikkonut elokuva markkinoitiin Japaniin ja Tavi vieraili Tokiossa kertomassa lehdistölle elokuvasta ja kokemuksistaan sen teossa.


title: Katriina Tavi

text: Tavi näytteli Kotikadussa Linda Maasalmea.


title: Internet Encyclopedia of Philosophy

text: Internet Encyclopedia of Philosophy (IEP) on ilmainen filosofiaan ja filosofeihin keskittynyt internetissä julkaistava tietosanakirja. Sen perusti James Fieser vuonna 1995. Tietosanakirjan nykyiset toimittajat ovat James Fieser ja Bradley Dowden, ja siihen ovat kirjoittaneet artikkeleita myös monet muut toimittajat ja vapaaehtoiset.


title: Internet Encyclopedia of Philosophy

text: "Internet Encyclopedia of Philosophy" on luonteeltaan johdannonomaisempi kuin "Stanford Encyclopedia of Philosophy", mutta pyrkii samalla tavalla korkeaan akateemiseen laatuun. Artikkelien kirjoittajat ovat alan asiantuntijoita ja artikkelit on vertaisarvioitu. Jotkut artikkelit perustuvat kuitenkin public domain -materiaaliin, kunnes lopulliset artikkelit ovat valmiita. IEP on voittoa tuottamaton organisaatio, jolla ei ole rahoitusta.


title: Koijärvi-liike

text: Koijärvi-liike oli Suomessa keväällä 1979 syntynyt ympäristöliike, jonka tarkoituksena oli estää merkittävänä lintualueena pidetyn Koijärven kuivaaminen. Liike kokosi aikakauden hajanaiset, pienissä piireissä toimineet luontoaktivistit yhdeksi kansanliikkeeksi.


title: Koijärvi-liike

text: Koijärvi on varsin matala, ja jo 1930-luvulla sen odotettiin vähitellen kuivuvan kokonaan. Maarekisteriin se merkittiinkin jo tuolloin kuivaksi maaksi. Kun alueella kuitenkin oli runsas ja monimuotoinen pesimälinnusto, luonnontutkijat luokittelivat sen Suomen arvokkaimpiin lintujärviin kuuluvaksi. Järvi oli 1960-luvun lopulla kasvanut jo suurimmaksi osaksi umpeen.


title: Koijärvi-liike

text:
1970-luvun lopulla käytiin kiistaa siitä, oliko maanomistajilla oikeus kuivata Koijärvi kokonaan. Kun asian ratkaisu vesioikeudessa viivästyi, maanomistajat ryhtyivät huhtikuussa 1979 omavaltaisesti syventämään laskuojaa järven kuivattamiseksi, vaikka asian oikeuskäsittely oli vielä kesken. Kun tieto tuli julkisuuteen, luonnonsuojelijat ryhtyivät välittömästi vastatoimiin. Koijärvi-liikkeen jäsenet kerääntyivät 21. huhtikuuta 1979 Koijärvelle ja rakensivat paikalle omin luvin padon, jolla pyrittiin pitämään järven vedenkorkeus sopivalla tasolla ja estämään järven kuivaushanke. Aktivistit köyttivät itsensä padon purkamista varten tuotuihin puskutraktoreihin kettingeillä ja poliisit joutuivat irrottamaan mielenosoittajat väkisin. Viranomaiset ja urakoitsijat räjäyttivät padon, mutta luonnonsuojelijat rakentelivat laskuojaan yhä uusia esteitä. Koijärven tapahtumat herättivät melkoisesti huomiota tiedotusvälineissä, mitä "virallisten" luonnonsuojelujärjestöjen empimiseen työlästyneet aktivistit käyttivätkin tietoisesti ja tehokkaasti hyväkseen.
Timo Järvikosken tutkimuksen mukaan liikkeen jäsenet kokivat ympäristöongelmat yhteiskunnallisina kysymyksinä ja pyrkivät teoillaan arvostelemaan kulutusyhteiskuntaa. Kansanedustajista vain LKP:n Anneli Kivitie ja Terhi Nieminen antoivat tukensa liikkeelle paikan päällä Koijärvellä.


title: Koijärvi-liike

text: Koijärven tapahtumista nostettiin syyte kahliutuneita vastaan ja oikeudenkäynti Tammelan kihlakunnanoikeudessa alkoi pitkän valmistelun jälkeen toukokuussa 1982. Oikeuteen haastettiin kaikkiaan 112 henkilöä, joista osa oli alaikäisiä. Näiden osalta oikeuden istunnot käytiin suljetuin ovin. Kaikkiaan 101 syytettyinä ollutta luonnonsuojelijaa tuomittiin joulukuussa 1982 sakkoihin niskoittelusta ja haitanteosta viranomaisille. Suurin sakkorangaistus oli yli 2000 markkaa. Alaikäiset syytettyinä olleet jätettiin tuomitsematta. Päätöksestä valitettiin Turun hovioikeuteen, joka kuitenkin määräsi kihlakunnanoikeuden käsittelemään asian uudelleen, koska eräs lautamiehenä toiminut maanviljelijä oli ollut asianosainen ja siten esteellinen. Asia päätyi aikanaan korkeimpaan oikeuteen asti, jonka antaman päätöksen lyhyt tiivistelmä kuuluu seuraavasti:


title: Koijärvi-liike

text: Liikkeen vaikutukset ovat olleet merkittävät. Koijärveä ei kuivattu. Osittain tapahtumien seurauksena Suomeen perustettiin vuonna 1983 ympäristöhallinto. Ensimmäiseksi ympäristöministeriksi valittiin SDP:n Matti Ahde Sorsan neljänteen hallitukseen ja ensimmäiseksi ympäristöministeriön kansliapäälliköksi nimitettiin oikeustieteen lisensiaatti Lauri Tarasti.


title: Koijärvi-liike

text: Koijärven alue lunastettiin myöhemmin pääosin valtiolle. Järvi rauhoitettiin kokonaan vuonna 1992 ja liitettiin Natura 2000 -verkostoon ja valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan. Suojelutoimista huolimatta Koijärven umpeenkasvu on vuosien mittaan jatkunut ja siellä esiintyvä lintulajisto köyhtynyt.


title: Koijärvi-liike

text: Monet Koijärvi-liikkeen johtohahmot kuten Ville Komsi ja Osmo Soininvaara olivat myöhemmin mukana perustamassa Suomen Vihreää liittoa, joka rekisteröityi puolueeksi vuonna 1988. Komsi nousi eduskuntaan toisena vihreän liikkeen kahdesta ensimmäisestä kansanedustajasta (toinen oli Kalle Könkkölä) vuoden 1983 vaaleissa. Soininvaara pääsi eduskuntaan vuoden 1987 vaaleissa ja toimi Vihreän liiton puheenjohtajana vuosina 2001–2005. Kolmas sittemmin valtakunnanpolitiikkaan osallistunut Koijärvi-aktiivi oli Vihreän liiton ensimmäisenä ministerinä – ja samalla koko Euroopan ensimmäisenä vihreänä ministerinä – vuosina 1995–1999 toiminut Pekka Haavisto (ympäristö- ja kehitysyhteistyöministeri Lipposen ensimmäisessä hallituksessa). Kai Vaara perusti Katajamäen ekoyhteisön. Koijärvi-liikkeen 10-vuotisjuhla vietettiin Koijärvellä keväällä 1989.


title: Koijärvi-liike

text: Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkan mukaan Koijärvi-aktiivit edustivat uutta väkivallatonta vastarintaliikettä: he eivät vastustaneet poliiseja, mutta eivät auttaneetkaan. He halusivat vain suojella sitä, mitä pitivät arvossa. Tarkan mukaan Koijärvi-aktiiveja pidettiin näkökulmasta riippuen joko paljon melua tyhjästä pitävinä haihattelijoina tai pyyteettöminä uuden ajan airueina. Koijärven tapahtumat ennakoivat laajemminkin myöhempiä luonto- ja kulttuuriarvoista Suomessa käytyjä suojelukiistoja:


title: Routledge Encyclopedia of Philosophy

text: Routledge Encyclopedia of Philosophy on merkittävä filosofinen tietosanakirja, jonka julkaisi Routledge vuonna 1998. Se käsitti alun perin kymmenen osaa sekä painettuna että CD-ROMilla. Vuonna 2002 tietosanakirjasta tuli saataville internet-versio tilaajille. Internet-versiota päivitetään säännöllisesti uusilla artikkeleilla ja artikkeleihin tehdyillä korjauksilla. "Routledge Encyclopedia of Philosophy" on kattavin viime aikoina julkaistuista filosofian alan tietosanakirjoista. Sen noin 1300 avustajaa ovat kirjoittaneet yli 2000 artikkelia.


title: Routledge Encyclopedia of Philosophy

text: Kymmenosaisesta kirjasarjasta on julkaistu kaksi yksiosaista laitosta, "The Concise Routledge Encyclopedia of Philosophy" ensimmäisen kerran vuonna 1999, ja "The Shorter Routledge Encyclopedia of Philosophy" ensimmäisen kerran vuonna 2005. Ensin mainitussa on sama määrä artikkeleita kuin koko sarjassa, mutta artikkelit ovat vain tiivistelmiä pidemmistä artikkeleista. Jälkimmäisessä on yli 900 artikkelia, joista jokainen on laajempi ja keskeisimmät kymmenosaisen sarjan artikkelit ovat mukana kokonaisuudessaan.


title: Shamattawa First Nation

text: Shamattawa on noin 1 100 asukkaan reservaatti Manitoban provinssin koillisosassa Kanadassa. Kylä on provinssin itäisin asutuskeskus ja se sijaitsee Jumalanjoen rannalla. Kylään ei ole lainkaan kiinteää tie- tai rautatieyhteyttä, yhteydet hoidetaan Shamattawan lentokentän kautta tai talvikuukausina Wapusk Trail -talvitietä pitkin.


title: Kaikilla

text: Kaikilla on Karkkiautomaatti-nimisen suomalaisen indie rock -yhtyeen kokoelma-tupla-albumi, joka ilmestyi vuonna 2006. Levy sisältää kaikki kappaleet yhtyeen aiemmilta levyiltä.


title: Kaikilla

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 15.


title: Kaikilla

text: Suluissa alkuperäinen julkaisu


title: Heer

text: Heer voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pikwitonei

text: Pikwitonei on noin 120 asukkaan kylä Manitoban provinssin pohjoisosassa Kanadassa. Kylä sijaitsee Hudson Bay Railwayn omistaman The Pas'n ja Churchillin välisen rautatien varrella noin 50 kilometrin päässä Thompsonista itään.


title: Pikwitonei

text: Vuonna 2006 kylän asukasluku oli 117 ja siellä oli 43 taloutta. Kylän pinta-ala on 9,5547 neliökilometriä, ja se kuuluu Churchillin vaalipiiriin.


title: Suudelmilla

text: Suudelmilla on suomalaisen Karkkiautomaatti-nimisen indieyhtyeen kolmas levy. Se ilmestyi vuonna 1998.


title: Suudelmilla

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 23.


title: Messelin kaivos

text: Messelin kaivos on entinen louhos Saksassa lähellä Messelin kylää noin 35 kilometriä kaakkoon Frankfurt am Mainista. Messelissä kaivettiin bitumiliusketta. Paikka tunnetaan nykyään runsaasta fossiilimäärästään, jonka ansiosta se on geologisesti merkittävä paikka. Messelin kaivos listattiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1995.


title: Messelin kaivos

text: Kaivos sai tunnettavuutta fossilijäännösten runsaudesta noin vuonna 1900, mutta viralliset tieteelliset kaivaukset alkoivat vasta 1970-luvulla. Esiintymät muodostuivat eoseenikaudella, 50 miljoonaa vuotta sitten, jolloin alue oli kymmenen leveysastetta etelämpänä kuin nykyään. Ilmasto ja ekologia olivat tuolloin hyvin erilaisia. Alueella oli useita järviä, joita reunustivat rehevät subtrooppiset metsät, joissa oli erittäin monimuotoinen eläimistö. Messelin järvi oli luultavasti läheisten jokien ja purojen valuma-alueen keskipiste.


title: Messelin kaivos

text: Messelin kaivoksessa löytyy parhaiten säilyneitä todisteita aikansa kasvistosta ja eläimistöstä. Useissa kohteissa löydetään vain osittaisia luurankoja, mutta Messelissä on erittäin hyvin säilyneitä rakenteita, joista pystyy erottamaan joillakin lajeilla jopa turkkia, sulkia ja "ihon varjoa". Alueen lajiston monimuotoisuus on myös ainutlaatuista. Messelistä on tehty seuraavia löytöjä:


title: Kaivertaminen

text: Kaivertaminen on kuvion tekemistä kovaan, yleensä tasaiseen pintaan työstämällä siihen uria tai muita syvänteitä.


title: Kaivertaminen

text:
Kaivertajat käyttävät karkaistusta teräksestä valmistettua työkalua, kaiverrinta, leikkaamaan kuvion metallin pintaan, yleisimmin jalometalleihin. Kuvio piirretään ensin, ja esine kiinnitetään esimerkiksi puupalikalle sinettilakalla tai suoraan kaiverruskuulaan pienillä leuoilla. Kaivertimissa on valikoima kokoja ja muotoja, jotka tuottavat erityyppisiä uurteita. Kaivertaja valmistaa kaivertimen itse raaka-aihiosta omaan käteen sopivaksi. Kaivertimia on useita eri malleja: viiste-, pyörtö-, taso-, varjostin- ja sormuskaivertimia. Yleensä tekstien tekemiseen käytetään viistekaiverrinta, jonka terän muoto on v-kirjaimen mallinen ja sillä saadaan aikaiseksi hienon hienoa ja myös leveää viivaa.
Käsinkaiverruksella saadaan näyttäviä kiiltäviä kaaria ja kiemuroita sekä suoria viivoja, joita on mahdotonta minkään koneen jäljitellä. Käsinkaiverrus on taitoa ja kokemusta vaativa harvinainen taiteen laji.


title: Kaivertaminen

text: Suurten tasojen mikroskooppiset yksityiskohdat voi saavuttaa vain mestarikaivertaja. Kaiverrettujen muotojen jäljittely on melkein mahdotonta. Nykyaikaiset setelileimasimet ovat melkein aina kaiverrettuja. Monet klassiset postileimat olivat kaiverrettuja, tosin nykyään kaiverruksen harjoittaminen on keskittynyt vain tiettyihin maihin ja käytetty kun halutaan erityisen hienostunutta muotoilua. Suomessa tehtävä taidekaiverrus eli käsinkaiverrus, jota yleisesti tehdään pöytähopeisiin, kummilusikoihin, kynttilänjalkoihin, sormuksiin ja lahjaesineisiin, on Euroopassa harvinaista. Suomalaisilla on myös paljon pelkistetympi tapa tehdä monogrammeja eli kirjainyhdistelmiä kuin muualla Euroopassa. Siellä käsinkaiverrusta käytetään enimmäkseen asekaiverruksiin. Pohjoismaissa kaiverrusopetusta annetaan vain Suomessa. Suurimmat taiteelliset löydöt on tehty tuliaseista tai muista metallisista aseista, koruista ja soittimista. Teollisuudessa kaupallisiin koristeluihin on korvattu työvälineeksi CNC- tai jyrsinkone. Koneellinen kaiverrus ei kuitenkaan ole ulkonäöltään samanlaista kuin käsinkaiverrus. Kone käyttää kuvion tekemiseen usein laseria, käsin vuollaan kappaleesta irti "lastu".


title: Kaivertaminen

text: Uusimpana tulokkaan kaiverruksen saralla on paineilmakaiverrin, jonka jälki on verrattavissa käsin tehtyyn kaiverrukseen, erona on vain työstämisen helppous paineilman antaessa voiman kaivertamiseen. Kaikkein pienimmät ja tarkimmat kaiverrukset kuten Bulino-tekniikka suoritetaan mikroskoopin alla.


title: Lynn Lake

text: Lynn Lake on 714 asukkaan pieni kaupunki Manitoban provinssin luoteisosassa Kanadassa. Se sijaitsee linnuntietä 1 071 kilometriä luoteeseen Winnipegistä. Nimensä paikkakunta on saanut Sherritt Gordon Mines -kaivosyhtiön pääinsinöörin Lynn Smithin mukaan. Lynn Lake perustettiin vuonna 1950, kun alueelta löydettiin nikkelimalmiesiintymä. Nikkelikaivostoiminnan alkaessa alueelta löydettiin myös kultaa.


title: Lynn Lake

text: Useimmat Lynn Laken taloista on tuotu jää- ja talviteitä pitkin Sherridonin kylästä. Rakennusten siirto tapahtui kaivamalla talot perustuksineen irti maaperästä ja kuljettamalla ne traktoreiden ja/tai hevosten vetämillä kelkoilla.


title: Lynn Lake

text: Lynn Laken perustaminen oli seurausta Sherridonin kupariesiintymien ehtymisestä, ja useimmat Lynn Laken asukkaista muuttivat uudelle paikkakunnalle juuri Sherridonista, jossa kaivostoiminta päättyi.


title: Lynn Lake

text: Nikkelintuotannon lisäksi kullankaivu oli alueen toinen tärkeä kaivostoiminnan muoto. Kultakaivos suljettiin ennen vuotta 2000, mutta mikäli kullan ja muiden metallien hinta nousee, saattaa arvomineraalien kaivostoiminta Lynn Lakessa jatkua.


title: Lynn Lake

text: Vuoden 1996 väestönlaskennan mukaan Lynn Lakessa asui 1 038 asukasta, mutta vuoden 2001 väestönlaskennassa väkiluku oli pudonnut 699 asukkaaseen. Vuonna 2006 kaupungin asukasluku oli kasvanut 714 henkeen, joista 208 on West Lynn Heights Schoolin opiskelijoita.


title: Lynn Lake

text: Lynn Lake on myös kanadalaisen rockmuusikko Tom Cochranen syntymäkaupunki. Paikkakunnalla on asunut myös sarjakuvataiteilija Lynn Johnston.


title: Lynn Lake

text: Lynn Lake sijaitsee maanteiden PR 394 sekä PR 396 risteyskohdassa. Kaupungista on päivittäinen bussivuoro Thompsoniin ja Winnipegiin. Paikkakunnalle johtaa myös rautatie The Pas'n kaupungista: rautatieliikennettä hoitavat Keewatin Railway Company ja Hudson Bay Railway. Lynn Laken lentoasema sijaitsee noin kilometrin länteen kaupungin keskustasta, josta on päivittäin yhteys Thompsoniin ja Winnipegiin.


title: Kaksi-nolla

text: Kaksi-nolla on suomalaisen indie rock -yhtye Karkkiautomaatin toinen albumi. Se ilmestyi vuonna 1996.


title: Marek Czakon

text: Marek Czakon (s. 1. joulukuuta 1963 Opole, Puola) on entinen puolalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä. Czakon loi uraa muun muassa Suomessa FC Ilveksessä voittaen Futisliigan maalikuninkuuden kaudella 1990 sekä Saksassa useassa eri seurassa.


title: Marek Czakon

text: Czakon siirtyi Ilvekseen vuonna 1989 Puolasta Olimpia Poznanin joukkueesta, jonne hän oli siirtynyt tammikuussa 1986. Tätä ennen hän oli kotimaassaan edustanut Górnik Zabrzea 1985 ja Odra Opolea 1984–1985. Ilveksessä Czakonin paras kausi oli 1990, jolloin hän voitti liigan maalikuninkuuden 16 maalilla. Kaikkiaan Czakon pelasi Ilveksessä 80 sarjaottelua, joissa hän teki 27 maalia. Ilveksen pelatessa vuonna 1991 Cup-voittajien cupia AS Romaa vastaan, Czakon teki Ilveksen kaikki kolme maalia ottelusarjassa, joka päättyi italialaisjoukkueelle yhteislukemin 6–3.


title: Marek Czakon

text: Ilveksestä Czakon siirtyi Tanskaan BK Fremiin vuoden 1992 tammikuussa. Tanskassa hän pelasi myös Naestved IF:ssä vuonna 1993. Tämän jälkeen Czakon palasi Puolaan Olimpia Poznanin ennen siirtymistään Saksaan Eintracht Trierin riveihin 1994. Seuraavaksi hän pelasi 1. FC Union Berlinissä 1995–1996, Waldhof Mannheimissa 1996 sekä jälleen Eintracht Trierissä vuosina 1997–1999. Czakon edusti vielä SV Elversbergiä 1999–2001 ennen jäähdyttelyään luxemburgilaisseura US Hostertissa vuosina 2001–2004, minkä jälkeen hän lopetti pelaajauransa.


title: Ylikiimingin koulu

text: Ylikiimingin koulu on Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa sijaitseva perusasteen 0.–9. vuosiluokkien yhtenäiskoulu. Se muodostettiin Ylikiimingin ja Oulun kuntaliitokseen liittyen yhdistämällä 1.–6 vuosiluokkien opetusta antava Kirkonkylän koulu ja 7.–9. vuosiluokkien Harjurinteen koulu. Koulun rehtorina toimii syksystä 2014 alkaen Arttu Parkkinen. Lukukaudella 2008–09 koulussa opiskeli 350 oppilasta.


title: Ylikiimingin koulu

text: Koulun yhteydessä sijaitsee myös liikuntasali Harjunkaari. Ylikiimingin kirjaston päätoimipiste sijaitsee samassa rakennuksessa ala-asteen kanssa.


title: Ylikiimingin koulu

text: Nykyinen ala-asteen koulurakennus on otettu käyttöön lukukaudella 1959–60, jolloin Kirkonkylän kansakoulu muutti nykyisiin ala-asteen tiloihin. Rakennuksen pohjoispäässä sijaitseva liikuntahalli muutettiin kirjastoksi 1987 ja uusi liikuntahalli sekä teknisen työn tilat rakennettiin rakennuksen eteläpäähän. Rakennuksen saneeraus käynnistyi syksyllä 2007.


title: Ylikiimingin koulu

text: Yläaste toimii uusissa, vuonna 2003 valmistuneissa tiloissa. Homevaurion vuoksi suljettu vanha yläaste purettiin syksyllä 2006 ja sen paikalle rakennettiin torialue.


title: Billy Lancaster

text: William "Bill" Lancaster (17. marraskuuta 1947 – 4. tammikuuta 1997) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja -näyttelijä. Billy Lancaster oli näyttelijä Burt Lancasterin toiseksi vanhin lapsi tämän toisesta avioliitosta Norma Andersonin kanssa. Billy sairastui nuorena polioon ja sairauden seurauksena toinen jalka jäi lyhyeksi. Hänen tunnetuin työnsä oli käsikirjoitus John Carpenterin kauhuklassikkoon "The Thing". Billy Lancaster kävi 1960-luvulla julkisen koulun yksityisen asemasta. Hän menehtyi 49-vuotiaana sydäninfarktiin.


title: The Prestige

text: The Prestige on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut jännityselokuva, joka kertoo kahden taikurin välisestä mittelöstä. Elokuvan ohjasi Christopher Nolan. Elokuvasovituksen käsikirjoituksen loivat Christopher ja Jonathan Nolan Christopher Priestin saman nimisen romaanin pohjalta.


title: The Prestige

text: Elokuvan pääosissa ovat Hugh Jackman, joka näyttelee taikuri Robert Angier'ia, sekä Christian Bale, joka näyttelee toista taikuria, Alfred Bordenia. Muissa osissa nähdään muun muassa Michael Caine, Scarlett Johansson, Andy Serkis ja Nikola Teslaa esittävä David Bowie.


title: Sidney Holland

text: Sir Sidney George Holland (18. lokakuuta 1893 – 5. elokuuta 1961) oli Uuden-Seelannin 25. pääministeri vuosina 1949–1957.


title: Sidney Holland

text: Holland syntyi Eteläsaarella ja pääsi parlamenttiin 1935. Hän nousi vuonna 1940 Kansallispuolueen johtajaksi ja Uuden-Seelannin pääministeriksi 1949.


title: Sidney Holland

text: Heikenneen terveytensä takia Holland erosi pääministerin virastaan syyskuussa 1957, jolloin häntä seurasi Keith Holyoake. Holland kuoli Wellingtonissa 1961.


title: Stefan Read

text: Stefan Read (s. 7. toukokuuta 1987) on kanadalainen mäkihyppääjä. Hänen valmentajansa on Tadeusz Bafia. Hänen sponsorinsa ovat Elan, Win Air ja Adidas.


title: Stefan Read

text: Torinon 2006 olympialaisissa Read sijoittui suurmäessä 30:nneksi ja normaalimäessä 42:nneksi. Joukkuemäessä Kanada oli viidestoista eli toiseksi viimeinen. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 Read oli normaalimäessä 37:s ja suurmäessä 44:s. Joukkuemäessä hän sijoittui Kanadan joukkueen mukana 12:nneksi eli toiseksi viimeiseksi.


title: Stefan Read

text: Maailmancupin osakilpailuissa Read on sijoittunut pisteille eli 30 parhaan joukkoon kahdesti alkuvuonna 2006 ja kahdesti alkuvuonna 2007.


title: Loispistiäismäiset

text: Loispistiäismäiset eli ahmaspistiäismäiset ("Ichneumonoidea") on pistiäisten ("Hymenoptera") lahkoon kuuluvan alalahkon hoikkatyviset ("Apocrita") yläheimo. Tämä yläheimo jaetaan kahteen heimoon: ahmaspistiäiset ("Ichneumonidae") ja vainopistiäiset ("Braconidae").


title: Caisa

text: Caisa on Helsingin kulttuurikeskuksen toimipaikka Helsingin Kaisaniemessä. Caisan tavoitteena on tukea monimuotoisen kaupungin kehittymistä edistämällä eri maista tulleiden ihmisten vuorovaikutusta, tukemalla etnisten vähemmistöjen omaehtoista kulttuurin harjoittamista ja antamalla tietoa erilaisista kulttuureista ja suomalaisesta yhteiskunnasta.


title: Caisa

text: Caisa järjestää erilaisia luentoja, kursseja sekä taide-esityksiä, joita omat tuottajat suunnittelevat ja toteuttavat. Caisa myös vuokraa tilojaan ja toimii tiiviissä yhteistyössä eri järjestön ja organisaatioitten kanssa. Alkuvuodesta 2007 sen järjestämä Ourvision-laulukilpailu on saanut valtakunnallista huomiota.


title: Caisa

text: Caisa palkittiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla 2008 tiedon tuottamisesta maahanmuuttajille ja maahanmuuttajista.


title: Suomen Ampumaurheiluliitto

text: Suomen Ampumaurheiluliitto (SAL) on perustettu vuonna 1919. Liitto toimii urheiluammuntaseurojen kattojärjestönä Suomessa.


title: Suomen Ampumaurheiluliitto

text: Urheiluammunta on ollut olympialaisten ohjelmassa Ateenan 1896 kisoista lähtien.


title: The English School

text: The English School eli Englantilainen koulu on Helsingin Meilahdessa osoitteessa Mäntytie 14 (esikoulu, luokat 1-6) ja Pitäjänmäellä osoitteessa Valimotie 17-19 (luokat 7-9, lukio) toimiva yksityiskoulu, jossa opetusta annetaan sekä englanniksi että suomeksi. Koulu perustettiin vuonna 1945. Opetushallitus antoi luvan perustamiseen sillä ehdolla, että opetusta tulee olla myös suomen kielellä. Aluksi lupa saatiin kolmiluokkaiselle alakoululle. Lokakuussa 1945 koulun aloitti 18 oppilasta, ja pysyvän luvan koulu sai vuonna 1946.


title: The English School

text: Vuosi 1952 oli tärkeä vuosi koulun historiassa: ensimmäiset viisi oppilasta valmistuivat koulusta, ja samoin valmistui uusi koulurakennus nykyiselle paikalleen Mäntytielle. Koulurakennusta laajennettiin vuonna 1975 lisäämällä siihen voimistelu-/juhlasali, kirjasto, kuvaamataidon luokka, laboratorio ja tekstiilityön luokka.


title: The English School

text: Englantilaisen koulun lukio aloitti vuonna 1995.


title: The English School

text: Englantilainen koulu noudattaa pääasiassa suomalaista koulujärjestelmää, mutta oppilaat voivat suorittaa seuraavat tutkinnot


title: The English School

text: ja saada niitä vastaavat todistukset:


title: The English School

text: Koulu jakautuu seuraaviin osiin:


title: The English School

text:
Suurin osa oppilaista tuntee ainoastaan äidinkielensä, suomen, eikä osaa lainkaan englantia. Kouluun pyrkijät testataan,
jotta nähtäisiin kuinka valmiita he ovat aloittamaan esikoulun. Noin 20% hyväksytään oppilaiksi. Opetuksessa painotetaan
erityisesti englannin kieltä.


title: The English School

text: Esikoulu ja luokat 1-6 sijaitsevat samoissa tiloissa osoitteessa Mäntytie 14. Hiukan yli puolet oppitunneista pidetään


title: The English School

text: englanniksi ja loput opetetaan suomeksi.


title: The English School

text: Luokat 7-9 ja lukio sijaitsevat osoitteessa Valimotie 17-19. Hiukan yli puolet oppitunneista pidetään englanniksi ja loput opetetaan edelleen suomeksi.


title: The English School

text: Luokkia 7-9 opetetaan Helsingin Valimotiellä sijaitsevissa tiloissa.


title: The English School

text:
6. luokan oppilaat tekevät opintomatkan Englantiin. Toinen mainittavampi aktiviteetti on shakkikerho: tässä lajissa koulu
on ollut Suomen kouluista parhain luokkien 1-9 tasolla vuosina 2010-2013.
Vuonna 2013 Englantilaisen koulun lukio voitti Suomalais-Brittiläisten yhdistysten keskusjärjestön englanninkielisen väittelykilpailun.


title: The English School

text: Helsingin englantilaisen koulun on perustanut vuonna 1945 yhdysvaltalainen katolinen nunnajärjestö Sisters of the Most Precious Blood, jonka sisaret tulivat Suomeen jo 1939 mutta koulun perustaminen viivästyi sotien takia. Ensimmäisenä lukuvuonna oppilaita oli 16, seuraavana jo 80. Koulu toimi aluksi Eiran Engelinaukiolla, sitten Meilahden Stenbäckinkadulla ja Mäntytiellä. Ensimmäisinä vuosikymmeninä koulu ei pätevöittänyt korkeakouluopintoihin, vaan lukio piti käydä suomen- tai ruotsinkielisissä kouluissa kunnes oma lukio saatiin 1995. Englantilaisella koululla oli jatkomahdollisuutena oma kaksivuotinen sihteeriopisto, joka kuitenkin lakkautettiin 1970-luvun alussa.


title: Luettelo tunnetuista syömishäiriöisistä

text: Tämä on luettelo tunnetuista henkilöistä, joiden tiedetään kärsineen jossain elämänsä vaiheessa anoreksiasta, bulimiasta tai muusta syömishäiriöstä.


title: Santavuoren taistelu

text: Santavuoren taistelu oli nuijasodan viimeinen taistelu, joka käytiin 24. helmikuuta 1597 Etelä-Pohjanmaalla. Santavuoren taistelu alkoi Flemingin joukkojen kohdatessa Israel Laurinpojan johtamat nuijamiehet Kurikassa Paavolan talon jokipellolla. Paavolan pellolta nuijamiehet sitten vetäytyivät Kurikan ja Ilmajoen Santavuoren suuntaan ja Marski Klaus Flemingin johtamat joukot voittivat pohjalaiskapinalliset. Nuijamiesten ja Flemingin huovien valtavat hautakummut ovat edelleen havaittavissa Paavolan pellolla Kurikassa.


title: Santavuoren taistelu

text: Nuijasodan aiemmista tapahtumista tuohtunut Pohjanmaan väestö nousi uudelleen kapinaan vouti Israel Laurinpojan johdolla. 3 000-4 000 talonpojasta koottu nuijasoturijoukko kokoontui Isonkyrön kirkolle. Nuijamiehillä oli Oulun linnasta kuljetettuja tykkejä vahvistuksena, ja Israel Laurinpoika oli saanut miesten taistelumielen korkealle.


title: Santavuoren taistelu

text: Marski Klaus Fleming kiirehti 1500 miestä käsittävän ratsujoukkonsa kärjessä Etelä-Pohjanmaalle. Joukot asettuivat 23. helmikuuta 1597 Kurikkaan Kurikan talon alapuolella olevan Kurikanlahden jäälle. Paikka oli Kurikan kirkkoa vastapäätä Kyrönkankaan Kesä- ja Talvitien risteyksessä ja joukot odottelivat siinä jäätä pitkin jonossa marssivia Nuijamiehiä, joita vastaan huovit sitten tästä lähtivät kiilana keskellä jokea ja molemmilla rannoilla kohdaten Nuijamiehet 24. helmikuuta Kurikan Paavolan jokirantapellolla. Paavolan pellolta nuijamiehet sitten pakenivat piirtolankankaalle ja Ilmajoen ja Kurikan rajalla vierekkäin oleville pienelle ja suurelle Santavuorelle.


title: Santavuoren taistelu

text:
Nuijamiehet olivat asettuneet Isonkyrön ja Ilmajoen väliseen Kyrönmetsään. Nuijamiehet arvioivat Flemingin joukkojen asemapaikan väärin ja lähtivät yllätyshyökkäykseen. Oletettua pidemmän matkan vuoksi mahdollisuudet yllätyshyökkäykseen raukesivat miesten rasitukseen ja aamun valkenemiseen. Fleming yritti varoitella nuijamiehiä, mutta nämä aloittivat tykkitulen huoveja kohti. Ruotsinkieliset talonpojat pettivät toverinsa siirtymällä taistelun alettua marskin joukkoihin.
Toisin kuin nuijasodan monessa aiemmassa yhteenotossa, aseensa laskeneet kapinalliset otettiin vangiksi. Heidät kuljetettiin ensin Ilmajoelle, jossa asukkaita surmattiin ja ryöstettiin. Ilmajoen kirkkoherra, joka oli pitänyt talonpoikien puolta, surmattiin ja hänen vaimonsa pahoinpideltiin rammaksi. Ilmajoelta vangit vietiin Isoonkyröön, jossa heiltä otettiin väkipakolla uskollisuudenvala. Vielä hengissä säilyneet johtajat vangittiin ja vietiin Turun linnaan.
Kapinallisten tappio Santavuoressa päätti lopullisesti nuijasodan.


title: Frederik Deburghgraeve

text: Frederik ("Fred") Deburghgraeve (s. 1. kesäkuuta 1973, Roeselare) on belgialainen entinen kilpauimari, joka voitti kultamitalin ja rikkoi maailmanennätyksen 100 metrin rintauinnissa vuoden 1996 Atlantan kesäolympialaisissa. Hänen maailmanennätysaikansa oli 1.00,60. Vuoden 1998 MM-kilpailuissa Deburghgraeve voitti kultaa 100 metrin rintauinnissa. Hän lopetti uransa vuonna 1999. Nykyään Deburghgraeve työskentelee kenkäkauppiaana. Hänellä on yksi lapsi.


title: Blackmore’s Night

text: Blackmore's Night on renessanssihenkinen folk rock -yhtye, jonka perusti englantilainen kitaristi Ritchie Blackmore sen jälkeen, kun hän oli lopullisesti hajottanut vanhan hard rock -yhtyeensä Rainbow’n vuonna 1997.


title: Blackmore’s Night

text: Ritchie Blackmorella on ollut taipumus keskiaikaiseen kulttuuriin, joka on näkynyt muun muassa hänen vaatetuksessaan. Hänen kitarasooloissaan on ollut vaikutteita klassisesta musiikista. Vuonna 1997 Blackmore kasasi yhtyeen, jossa hän ilmaisi itseään erilaisella tyylillä kuin aiemmissa yhtyeissään. Blackmore’s Nightin vokalistiksi päätyi Candice Night, ja yhtyeen nimi kehitettiin kaksikon sukunimistä.


title: Blackmore’s Night

text: Yhtyeen ensimmäinen albumi "Shadow of the Moon" julkaistiin perustamisvuonna 1997. Albumi sai paljon huomiota, sillä Blackmoren musiikkityylin muuttaminen herätti mielenkiintoa faneissa ja yhtyeen muusikot olivat tunnettuja. Myöhemmin Blackmore's Night on kuitenkin koonnut melkein täysin oman kuulijakuntansa.


title: Blackmore’s Night

text: Blackmore's Night on esiintynyt Suomessa muutaman kerran.


title: Blackmore’s Night

text:
Studioalbumit:
Livealbumit:
Kokoelmat:


title: Blackmore’s Night

text: Live-DVD:t:


title: Messier 47

text: Messier 47 (M47, NGC 2422) on Peräkeulan tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka Giovanni Batista Hodierna löysi ennen vuotta 1654. Charles Messier löysi sen itsenäisesti ja lisäsi luetteloonsa vuonna 1771. Se on noin 12 valovuoden levyinen ja sijaitsee 1 600 valovuoden päässä Maasta. Se sisältää noin 50 tähteä.


title: Messier 47

text: M47:n suhteellinen kirkkaus on +4.4. Ilman apuvälineitäkin siitä on erotettavissa kirkkaimmat tähdet, kiikarilla ja pienellä kaukoputkella himmeämmätkin jäsenet tulevat näkyviin. Kohteen näennäinen läpimitta on 30 kaariminuuttia, joten taivaalla se kattaa noin Kuun kokoisen alueen.


title: Monitorialus

text: Monitorialus on panssarilaivan varhaistyyppi, jonka elinkaari ulottui Yhdysvaltain sisällissodasta toiseen maailmansotaan. Alusluokka on nimetty USS "Monitorin" mukaan.


title: Monitorialus

text: Monitorialukset, lyhyesti monitorit, jakaantuvat karkeasti kahteen tyyppiin: tykkialukset ja tornialukset.


title: Monitorialus

text: Tykkialuksissa tykit on asennettu yhtenäisen panssarikuoren suojaan ja niitä käytettiin erillisistä tykkiporteista käsin. Tämän tyypin tunnetuin lienee lajissaan ensimmäinen, Konfederaation panssarilaiva CSS "Virginia" (alkujaan USS "Merrimack"). Tässä aluksessa ei aivan luotettu tykkeihin, vaan tärkeimpänä aseena pidettiin keulaan asennettua erityisvahvistettua puskuria, jolla saattoi upottaa muita aluksia. Tiettävästi puskuria käytettiin vain kerran, kun "Virginia" upotti korvetti USS "Cumberlandin". Puskuri kuitenkin juuttui upotettavaan alukseen niin tiukasti, että panssarilaivan yrittäessä irtautua uhristaan puskuri irtosi siitä ja jäi korvetin sisuksiin. "Cumberlandin" saama vuoto oli niin paha, että se upposi noin puolessa tunnissa. Tapausta voitaneen pitää historian ironiana: aivan ensimmäinen panssarilaivan upottama alus tuhottiin kaikkein alkuperäisimmällä upottamismenetelmällä. Konfederaation muut tykkialukset käyttivät puskureitaan vaihtelevassa määrin koko sodan ajan, yleensä huonolla menestyksellä vähäisen konetehon takia.


title: Monitorialus

text: Tykkialustyyppiä rakennettiin lopulta vähän, koska uudempi malli, tornialus, osoittautui huomattavan paljon käytännöllisemmäksi. Tässä aluksessa tykit asennettiin käännettävään tykkitorniin, jonka ansiosta alus saattoi ampua kaikkiin suuntiin – tykkialuksessa ampumakulma oli väkisinkin rajallinen. Ja kun alusten kasvaessa torneja voitiin asentaa useampia, ei ollut enää epäilystäkään uuden järjestelmän paremmuudesta.


title: Monitorialus

text: Monitorit osoittautuivat kuitenkin hitaiksi ja heikoiksi merikelpoisuudeltaan, ja useita niistä tuhoutui myrskyissä. Tuhoutuneita on muun muassa USS "Monitor", josta alustyyppi on saanut nimensä. Suomen vesillä tuhoutui venäläinen monitori "Rusalka".


title: Maksansiirto

text: Maksansiirto on elinsiirtotoimenpide, jossa sairas tai vaurioitunut maksa korvataan uudella.


title: Maksansiirto

text: Maailman ensimmäisen maksansiirron ihmisellä toteutti vuonna 1963 Yhdysvalloissa Thomas Starzl. Potilas eli siirron jälkeen 22 päivää. Suomessa toteutetaan vuosittain noin 50 maksansiirtoa.


title: Maksansiirto

text: Maksansiirrolle perusteita saattavat olla mm. kirroosi, sappitieatresia tai esimerkiksi myrkytyksen aiheuttama akuutti maksan vajaatoiminta. Toimenpide on mahdollinen myös, jos maksasyöpäpotilaalla on maksassa pienikokoinen kasvain eikä lainkaan etäpesäkkeitä.


title: Maksansiirto

text: Maksansiirtoleikkaus kestää yleensä viidestä kahteentoista tuntiin. Maksansiirron jälkeen potilas tarvitsee hyljintää estävää immunosuppressiivista lääkehoitoa. Suomessa maksansiirtopotilaista on vuoden kuluttua elossa 80 % ja viidenkin vuoden kuluttua vielä 73 %.


title: Maksansiirto

text: Ensimmäinen yhdistetty maksan- ja munuaisensiirto tehtiin vuonna 1983. Stormie Jonesille tehtiin kaikkien aikojen ensimmäinen yhdistetty maksan- ja sydämensiirto 14. helmikuuta 1984.


title: Rainbow Arts

text: Rainbow Arts on saksalainen videopelien kehittämiseen ja julkaisemiseen erikoistunut pelitalo, jonka on perustanut Marc Ulrich vuonna 1984.


title: Rainbow Arts

text: Myöhemmin sen osti Softgold/Funsoft, ja lopulta se liittyi THQ-yhtiöön vuonna 1999. 90-luvun alussa suurin osa yhtiön luovasta voimasta lähti perustamaan omia kehitysstudioitaan. Thomas Hertzler on nykyään Blue Byte Softwaren toimitusjohtajana ja Armin Gessert perusti vuonna 1994 Spellboundin.


title: Rainbow Arts

text: Lista peleistä, jotka Rainbow Arts tuotti 1980- ja 1990-luvun aikana:


title: Le Chant des Partisans

text: Le Chant des Partisans oli suosittu laulu Vapaan Ranskan keskuudessa. Joseph Kessel ja Maurice Druon kirjoittivat ranskankieliset sanat venäläisen Anna Marlyn lauluun Lontoossa 1943. Pian sen otti käyttöönsä Ranskan vastarintaliike. Laulu oli niin suosittu, että siitä pyrittiin toisen maailmansodan jälkeen tekemään Ranskan kansallislaulua. Siitä tulikin joksikin aikaa epävirallinen kansallislaulu virallisen "Marseljeesin" rinnalle.


title: Shadow of the Moon

text: Shadow of the Moon on renessanssiyhtye Blackmore’s Nightin ensimmäinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1997.


title: Shadow of the Moon

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sovittanut Ritchie Blackmore ja Candice Night, ellei toisin mainita.


title: Ted Forrest

text: Ted Forrest (s. 24. syyskuuta 1964 Syracuse, New York) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Forrest on urallaan voittanut viisi World Series of Poker (WSOP) -ranneketta ja yhden World Poker Tour -turnauksen. Hän asuu Las Vegasissa, Nevadassa.


title: Ted Forrest

text: Forrest voitti kolme WSOP-turnausta vuoden 1993 aikana. 1990-luvun puolivälin jälkeen Forrest keskittyi käteispeleihin. Hän teki palasi kuitenkin WSOP-voittajaksi vuonna 2004, jolloin hän voitti kaksi turnausta. Sittemmin Forrest on keskittynyt seitsemän kortin avopokerin asemasta texas hold 'emiin, jossa hän on voittanut Professional Poker Tourin mestaruuden ja ollut World Poker Tourin finaalipöydässä neljä kertaa. Forrestia pidetään yleisesti yhtenä maailman parhaista stud-pelaajista maailmassa, mutta hän on viime vuosina voittanut myös useita hold 'em -turnauksia.


title: Ted Forrest

text: Forrest on tunnettu osallistumisestaan korkeiden panosten käteispeleihin. Hän oli mukana ryhmässä pokeriammattilaisia, jotka alkuvuodesta 2006 pelasivat yhdessä texasilaista miljardööri Andy Bealia vastaan 50 000–100 000 dollarin limit hold 'em kaksinpelejä.


title: Ted Forrest

text: Maaliskuussa 2006 Forrest voitti National Heads-Up Poker Championship -turnauksen ja 500 000 dollaria. Maaliskuussa 2007 hän oli ykkönen World Poker Tourin Bay101 Shooting Star -turnauksessa. Kaksinpelissä hän kukisti Joanne "JJ" Liun ja ansaitsi voitostaan 1,1 miljoonaa dollaria.


title: Ted Forrest

text: Forrest on ollut mukana GSN:n pokeriohjelman "High Stakes Poker" kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella.


title: Ted Forrest

text: Tammikuussa 2010 Forrestin pokeriuran turnausansiot ylittivät 5,7 miljoonaa dollaria.


title: Ted Forrest

text: Forrestin kolme ensimmäistä ranneketta varastettiin. Toisen kahdesta jäljellä olevasta hän antoi tyttärelleen.


title: Vilho Heinämies

text: Vilho Johannes Heinämies (sukunimi vuoteen 1935 "Helenius"; 1. helmikuuta 1900 Helsinki – 19. maaliskuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen, Helsingistä kotoisin ollut toimittaja ja kirjailija. Hän kirjoitti myös nimimerkillä "Jussi Hiukia".


title: Vilho Heinämies

text: Heinämies oli sotakirjeenvaihtajana ollessaan panssarilaiva Ilmarisen tuhon silminnäkijänä 13. syyskuuta 1941. Hän otti panssarilaiva Väinämöiseltä käsin viimeisen valokuvan Ilmarisesta noin tuntia ennen sen tuhoa Alus oli ollut pitkään hänen vakituinen asemapaikkansa.


title: Vilho Heinämies

text: Heinämies oli sotavuodet Pääesikunnan tiedotusosaston alaisena TK-miehenä, rauhan aikana hän työskenteli useallekin lehdelle ja uutispalvelulle. Hän kirjoitti Ilmarisen tapauksesta kirjan "Seitsemän minuuttia merellä, kuvaus panssarilaiva Ilmarisen tuhosta" , jossa hän kuvailee Suomen laivaston suurinta tappiota. Kirja on julkaistu myös ruotsiksi nimellä "Sju minuter på havet". Hän seurasi laivaston toimintaa hyvin tarkasti miinanlaskusta Hangon neuvostotukikohdan tulittamiseen ja kirjoitti siitä – sensuurin sallimissa rajoissa – kuvauksia, joita julkaistiin niin lehdissä kuin suositussa "TK-rintamakirjeenvaihtajat etulinjoilla" -kirjasarjassa. Hän teki käsikirjoitukset neljään elokuvaan, "Simo Hurtta" (1940), "Elinan surma" (1938), "Paimen, piika ja emäntä" (1938) ja "Tukkijoella" (1937).


title: Milma Lappala

text: Milma Lappala (15. joulukuuta 1879, Kuopio - joulukuu 1950) oli ensimmäinen suomalainen naispappi. Hänet vihittiin papiksi Minnesotassa 1916 unitaariseurakunnassa.


title: Rule, Britannia!

text: Rule Britannia! on brittiläinen patrioottinen laulu. Se perustuu James Thomsonin runoon "Rule Britannia" ja Thomas Arnen siihen säveltämään musiikkiin 1740.


title: Rule, Britannia!

text:
1
When Britain first at Heav'n's command
Arose from out the azure main;
This was the charter of the land,
And guardian angels sang this strain:
Rule, Britannia! Britannia, rule the waves:
Britons never shall be slaves.


title: Rule, Britannia!

text:
2
The nations not so blest as thee,
Shall in their turns to tyrants fall;
While thou shalt flourish great and free,
The dread and envy of them all.
Rule, Britannia! Britannia, rule the waves:
Britons never shall be slaves.


title: Rule, Britannia!

text:
3
Still more majestic shalt thou rise,
More dreadful from each foreign stroke;
As the loud blast that tears the skies,
Serves but to root thy native oak.
Rule, Britannia! Britannia, rule the waves:
Britons never shall be slaves.


title: Rule, Britannia!

text:
4
Thee haughty tyrants ne'er shall tame,
All their attempts to bend thee down
Will but arouse thy generous flame;
But work their woe, and thy renown.
Rule, Britannia! Britannia, rule the waves:
Britons never shall be slaves.


title: Rule, Britannia!

text:
5
To thee belongs the rural reign;
Thy cities shall with commerce shine;
All thine shall be the subject main,
And every shore it circles thine.
Rule, Britannia! Britannia, rule the waves:
Britons never shall be slaves.


title: Rule, Britannia!

text:
6
The Muses, still with freedom found,
Shall to thy happy coast repair;
O blest Isle! With matchless beauty crowned,
And manly hearts to guide the fair.
Rule, Britannia! Britannia, rule the waves:
Britons never shall be slaves.


title: Landsat

text: Landsat on yhdysvaltalainen sarja kaukokartoitussatelliitteja, jotka ovat kuvanneet Maan pintaa vuodesta 1972.


title: Landsat

text: Landsat oli ensimmäinen ei-sotilaallinen kaukokartoitussatelliitti. Sen toteutuksen on suunnittellut ja rahoittanut NASA. Satelliitteja operoi ja sen dataa hyödyntää US Geological Survey.


title: Landsat

text: Vuonna 2007 taivaalla oli kaksi Landsatia: Landsat 7, joka on noin kahdeksan vuotta vanha, ja Landsat 5, jonka ikä on 25 vuotta. Uusin Landsat-satelliitti, LDCM (Landsat Data Continuity Mission), laukaistiin kiertoradalle helmikuussa 2013. Sadan päivän testivaiheen jälkeen satelliitti nimetään uudelleen Landsat 8:ksi.


title: Landsat

text: Landsat-satelliittien datan käyttö on hyvin yleistä myös Euroopassa, koska kuva-aineisto on ilmaista.


title: Messier 48

text: Messier 48 (M48, NGC 2548) on Vesikäärmeen tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi vuonna 1771. Se on noin 16 valovuoden levyinen ja sijaitsee 2 500 valovuoden päässä Maasta. Se sisältää noin 80 tähteä.


title: Messier 48

text: M48:n on mahdollista erottaa hyvissä olosuhteissa paljaalla silmällä. Kaukoputkella on mahdollista erottaa yksittäisiä tähtiäkin.


title: Osteopatia

text: Osteopatia on manuaalinen hoitomuoto, jonka tarkoituksena on kehon rakenteellisten ja toiminnallisten häiriö- ja kiputilojen tutkiminen, hoito ja ennaltaehkäisy. Osteopaatti on erikoistunut käyttämään mm. nivelten artikulaatio- ja manipulaatiotekniikoita sekä pehmytkudostekniikoita. Osteopaatti on Suomessa Valviran rekisteröimä terveydenhuollon ammattihenkilö.


title: Osteopatia

text: Tyypillisimpiä osteopaatin hoitamia vaivoja ovat erilaiset nivelkivut, iskiasvaivat, päänsäryt ja huimaus.


title: Osteopatia

text: Osteopatian on kehittänyt yhdysvaltalainen lääkäri Andrew Taylor Still (1828–1917).


title: Osteopatia

text: Suomeen osteopatiakoulutuksen toi Christer Pellas (1945-2017), joka opiskeli Lontoossa Andrew Still Collegessa diplomiosteopaatiksi ja myöhemmin täydensi opintojaan Ruotsissa. Suomessa Pellas aloitti v.1988 osteopatia- koulutuksen, joka jatkuu edelleen Luontaislääketieteen Instituutti Kaironissa Helsingissä.


title: Osteopatia

text: Osteopatia kuuluu lääketieteellisten manipulaatiohoitojen piiriin. Osteopatia on vanhin manipulaatiohoitokoulutuksen systemaattisesti aloittanut ammattikunta. Koulutus alkoi 1800-luvulla Yhdysvalloissa, josta se siirtyi Eurooppaan. Alkuperämaassaan Yhdysvalloissa osteopaatit ovat myös lääkäreitä. Euroopassa osteopaatit ovat pitäytyneet erikoisalallaan eli tuki- ja liikuntaelinsairauksien manuaalisessa hoidossa.


title: Osteopatia

text: Suomen Osteopatiayhdistyksen mukaan osteopaattinen hoito auttaa hyvin niska-, hartia- ja selkäkivuissa, huimauksessa, päänsäryissä, leukanivelen alueen kivuissa sekä työ- ja urheiluperäisissä rasitusvammoissa, ja lisäksi sillä on saatu hyviä tuloksia muun hoidon tukena migreenin ja astman hoidossa. Osteopaattinen hoito vähentää yhdistyksen mukaan kipulääkityksen tarvetta ja siten ehkäisee liialliseen lääkkeiden käyttöön liittyviä haittoja.


title: Osteopatia

text:
Vuonna 2010 Britanniassa julkaistun, manuaalisia hoitoja käsittelevän laajan tieteellisen katsauksen mukaan manipulaatio- ja mobilisaatiohoito on vaikuttavaa hoitoa aikuisten akuutissa, subakuutissa ja kroonisessa alaselkäkivussa, migreenissä, niskaperäisessä päänsäryssä ja huimauksessa. Manipulaatio/mobilisaatiohoito todettiin samassa katsauksessa vaikuttavaksi hoidoksi useissa raajojen kiputiloissa ja liikerajoituksissa. Rintarangan manipulaatio/mobilisaatio todettiin vaikuttavaksi hoidoksi akuutissa ja subakuutissa niskakivussa. Katsauksen mukaan pelkän manipulaation tai mobilisation vaikuttavuudelle ei löydetty näyttöä niskakivussa, iskiaskivussa, selän keskiosan kivussa, jännityspäänsäryssä, häntäluun kivuissa, leukanivelen kivuissa, fibromyalgiassa, PMS- oireissa tai keuhkokuumeessa.
Edelleen katsauksessa todettiin, että selkärangan manipulaatio ei ole lumehoitoa tehokkaampaa astman tai kuukautiskipujen hoidossa. Selkärangan manipulaatiolla ei todettu olevan lisähyötyä primäärisen hypertension hoidossa ruokavaliohoidon lisänä. Lasten välikorvan tulehduksen ja yökastelun hoidossa manipulaatiohoidosta ei ole selvää näyttöä. Lasten astman ja koliikin hoidossa manipulaatio/mobilisaatiohoidosta ei ole sen enempää hyötyä kuin lumehoidosta.
Katsauksessa todettiin hieronnan olevan vaikuttavaa hoitoa kroonisen alaselkäkivun ja niskakivun hoidossa. Hieronnan vaikuttavuudesta ei voitu osoittaa selvää näyttöä polven nivelrikossa, myofaskiaalisessa kipuoireyhtymässä, fibromyalgiassa, migreenityyppisessä päänsäryssä tai PMS-oireistossa. Koliikissa ja astmassa lapsilla hieronnan vaikuttavuudesta ei ole selvää näyttöä.


title: Osteopatia

text: Laajempaa tieteellistä näyttöä on osteopatian kaltaisten manipulaatiohoitojen lievästä vaikuttavuudesta vain alaselkäkivun hoidossa. Yhdessä julkaisemattomassa suomalaisessa tutkimuksessa havaittiin viitteitä siitä, että osteopatiahoidolla saattaa olla vaikutusta astman hoidossa, mutta suuremmissa tutkimuskatsauksissa tällaista vaikututusta ei ole havaittu.


title: Osteopatia

text: Selkärangan manipulaatihoidon haittoja ei ole tutkittu systemaattisesti, mutta tapaustutkimusten perusteella on arvioitu, että komplikaatioriski on vähäinen. Niskan alueen manipulaatio voi aiheuttaa vakavia haittoja, ja sitä ei suositella.


title: Osteopatia

text: Osteopatiakoulu Atlas tarjoaa klassisen osteopatian opetusta. Espoossa sijaitsevassa koulussa voi suorittaa niin sanotun sääntelemättömän osteopaatin koulutuksen ja koulutuksen jälkeen hakea nimikesuojattua osteopaatin ammattinimikettä Valvirasta.


title: Osteopatia

text: Opiskelu tapahtuu työn ohessa. Koulussa tarjotaan opetusta sekä kotimaisten että ulkomaalaisten ammattilaisten toimesta. Osteopatiakoulu Atlas tarjoaa mahdollisuuden osallistua myös jatkokursseille. Opiskeluhaku tapahtuu Osteopatiakoulu Atlaksen nettilomakkeen kautta. Opiskelujen aloituksen edellytyksenä on terveydenhuollon ammattilaisen tutkinto kuten fysioterapeutti tai koulutettu hieroja.


title: Osteopatia

text: Osteopatiakoulu Atlas toimii samoissa tiloissa Hierontakoulu Atlaksen kanssa. Hierontakoulu Atlaksessa voi opiskella hierojan ammatin ja jatkaa jälleen opintoja osteopatiakoulussa.


title: Osteopatia

text: Osteopaatti


title: Osteopatia

text: Osteopatian historia ja filosofia


title: Osteopatia

text: Kansainväliset järjestöt


title: Osteopatia

text: Tutkimuksia


title: Pfälzerlied

text: Pfälzerlied on kansanlaulu, joka kantaa myös eräänlaista Pfalzin paikallislaulun arvoa. Laulun tekstin on kirjoittanut oopperalaulaja ja kirjoittaja Eduard Jost 1869 ja siihen luonut sävelmän huilisti Jean Baptiste Sauvlet 1877.


title: Pfälzerlied

text:
Am deutschen Strom, am grünen Rheine ziehst du dich hin, o Pfälzerland!
Wie lächelst du im Frühlingsschmucke, wie winkt des Stromes Silberband!
Da steh' ich auf des Berges Gipfel und schau auf dich in süßer Ruh',
und jubelnd ruft's in meinem Herzen:
O Pfälzerland, wie schön bist du! O Pfälzerland, wie schön bist du!
Es nickt von deinen sanften Hügeln die Rebe mir im Sonnenstrahl,
es lockt das Grün mich deiner Wälder, der Fluren Pracht in jedem Tal.
Von deinen Kirchen und Kapellen tönt mir die Sonntagsglocke zu,
und Andacht und Begeist'rung flüstern:
O Pfälzerland, wie schön bist du! O Pfälzerland, wie schön bist du!
Und deiner Burgen graue Trümmer und deines Domes stolzer Bau,
wie grüßen sie im Sonnengolde vom Berge mich und aus der Au!
Es zieht mich hin zu ihren Räumen, es treibt mich ihren Hallen zu,
und wie ich wandre, tönt es freudig:
O Pfälzerland, wie schön bist du! O Pfälzerland, wie schön bist du!
Ja, schön bist du, o Fleckchen Erde am deutschen Strom, am grünen Rhein,
du Land voll Biederkeit und Treue, du Land im Frühlingssonnenschein!
Und find' ich einst in deinem Schoße, o Pfälzerland, die sel'ge Ruh',
dann ruf' ich mit dem letzten Hauche:
O Pfälzerland, wie schön bist du! O Pfälzerland, wie schön bist du!


title: Cécile Chaminade

text: Cécile Louise Stéphanie Chaminade [šaminad] (8. elokuuta 1857 Pariisi – 13. huhtikuuta 1944 Monte Carlo) oli ranskalainen pianisti ja säveltäjä.


title: Cécile Chaminade

text: Chaminaden musikaalisuus huomattiin hyvin varhain, ja hänen äitinsä alkoi opettaa hänelle pianonsoittoa, vaikka isä vastusti tyttärensä musiikkiopintoja. Chaminade otti pianotunteja Félix Le Coyppeyltä, Auguste Savardilta ja Martin-Pierre Marsickilta ja sävellystunteja Benjamin Godardilta. Camille Saint-Saëns, Emmanuel Chabrier ja Georges Bizet kannustivat häntä jatkamaan uraansa.


title: Cécile Chaminade

text: Varovaisen varhaistyön 1. pianotrion op. 11 (1880) jälkeen mm. seuraavat teokset ovat merkittäviä hänen urallaan: sarja orkesterille (1881), koominen ooppera "La Sévillane" op. 10 (1882), pianotrio nro 2 op. 34 (1887) sekä konservatorion tilaama concertino huilulle ja orkesterille op 107 (1902), joka jäi hänen viimeiseksi sinfoniseksi työkseen.


title: Cécile Chaminade

text: Chaminade sävelsi ensi sijassa pianomusiikkia, mutta hän esitti vuonna 1888 kolme sinfonista teostaan: baletin "Kallirhoe" op 37 Marseillessa, konserttikappaleen pianolle ja orkesterille op. 40 ja draamallisen kuorosinfonian "Amatsonit" op. 26 Anversissa.


title: Cécile Chaminade

text: Cécile Chaminaden tuotanto käsittää yhteensä noin 200 romanttisen tyylin sävellystä ja noin 150 salonkiteosta pianolle. Hänen ensiesiintymisensä Yhdysvalloissa tapahtui Philadelphian orkesterin solistina 7. marraskuuta 1908, kun hän esitti orkesterin kanssa konserttikappaleensa pianolle ja orkesterille. Häntä arvostettiin konserttipianistina erityisesti Ranskassa ja Saksassa.


title: Three Cheers for Sweet Revenge

text: Three Cheers for Sweet Revenge on My Chemical Romancen toinen albumi. Se julkaistiin vuonna 2004. Albumi jatkaa tarinaa I Brought You My Bullets, You Brought Me Your Love -levyltä. Albumilta julkaistiin single-kappaleina "Helena", "The Ghost of You" ja "I'm not okay (I Promise)". Kappale "Helena" kertoo My Chemical Romancen laulajan Gerard Wayn ja basisti Mikey Wayn isoäidistä. Cemetery Drive -kappale kertoo myös heidän itsemurhan tehneestä ystävästä. Levy myi platinaa.


title: Arbeidernes ungdomsfylking

text: Arbeidernes ungdomsfylking (lyhenne AUF) on Norjan työväenpuolueen nuorisojärjestö. Se on Norjan suurin poliittinen nuorisojärjestö yli 10 000 jäsenellään. AUF perustettiin nykyisessä muodossaan vuonna 1927, kun "Venstrekommunistisk Ungdomsfylking" ja "Norges sosialistiske ungdomsforbund" yhdistyivät. Työväenpuolueella oli kuitenkin oma nuorisojärjestö jo vuodesta 1903.


title: Arbeidernes ungdomsfylking

text: Monista AUF:n puheenjohtajista on myöhemmin tullut merkittäviä poliittisia vaikuttajia. Esimerkiksi Norjan entinen pääministeri ja Naton entinen pääsihteeri Jens Stoltenberg toimi AUF:n puheenjohtajana vuosina 1985–1989. AUF:n johdossa on ollut vuodesta 2014 Mani Hussaini.


title: Arbeidernes ungdomsfylking

text: Liikkeen nuorisoleirillä 22. heinäkuuta 2011 Norjan Utøyan saarella kuoli 69 nuorta terrori-iskussa, kun poliisina esiintynyt äärioikeistolainen Anders Behring Breivik ampui leiriläisiä.


title: TB Resuscitation

text: TB Resuscitation on saksalaisen Hardfloor-ryhmän ensimmäinen albumi. Sen julkaisi trance- ja teknomusiikkiin erikoistunut Harthouse-levymerkki vuonna 1993 ja se oli ensimmäinen Harthousen julkaisema albumi. Levy on julkaistu Euroopan lisäksi myös Yhdysvalloissa ja Japanissa.


title: TB Resuscitation

text: Albumi kuuluu acid house -musiikin merkittävimpiin julkaisuihin ja sisältää useita underground-hittejä, kuten "Lost in the Silver Box" sekä "Acperience 1", jotka on julkaistu myös The Best of Hardfloor -kokoelmalevyllä sekä maxi-singleinä.


title: TB Resuscitation

text: Sekä levyn että useiden kappaleiden nimet viittaavat myös Hopealaatikoksi ("silver box") kutsuttuun Roland TB-303 -syntetisaattoriin, jonka käytöstä Hardfloor on tunnettu.Albumin vinyyliversio on kahdella levyllä - kullakin levynpuolella on kaksi kappaletta paitsi D-puolella kolme.


title: Vetyfluoridi

text: Vetyfluoridi eli fluorivety (HF) on vedyn ja fluorin muodostama molekyyliyhdiste. Muista halideista poiketen vetyfluoridin kiehumispiste on hyvin lähellä huoneenlämpötilaa. Vetyfluoridin vesiliuosta kutsutaan fluorivetyhapoksi, joka on vain heikosti hapan, mutta vahvasti korrosoiva. Ainetta käytetään laajasti petrokemianteollisuudessa, ja se on tärkeä yhdiste niin kutsuttujen superhappojen valmistuksessa.


title: Vetyfluoridi

text:
Vetyfluoridikiteet koostuvat siksakmaisista molekyyliketjuista. Molekyylien sisäiset kovalenttiset sidokset ovat noin 95 pikometriä pitkiä. Molekyylit ovat kiinni toisissaan sähköisellä vetovoimalla, vetysidoksilla. (Merkitty kuvaan katkoviivoilla.)
Myös nestemäisessä olomuodossa vetyfluoridimolekyylit muodostavat ketjuja, tosin lyhyempiä, noin viiden tai kuuden molekyylin mittaisia. Vetyfluoridin korkeampi kiehumispiste muihin halideihin verrattuna johtuu pitkälti vahvoista vetysidoksista.


title: Vetyfluoridi

text: Vetyfluoridia käytetään muun muassa polymeerien fluorauksessa, maaöljyn jalostuksessa, lasinvalmistuksessa ja etsauksessa, alumiinin tuotannossa ja uraaniheksafluoridin syntetisoinnissa. Vetyfluoridin vesiliuos myös syövyttää oksideja, joten sitä käytetään teräksen valmistuksessa ja puolijohdeteollisuudessa piin epäpuhtauksien poistossa.


title: Vetyfluoridi

text:
Vetyfluoridia valmistetaan kalsiumfluoridista ja rikkihaposta.
Ainetta myydään yleensä anhydridinä tai 70- tai 49-prosenttisina vesiliuoksina eli fluorivetyhappona. Voimakkaan reaktiivisuutensa ja syövyttävyytensä takia vetyfluoridia ja sen vesiliuosta säilytetään yleensä teflon-astioissa. Fluori ei reagoi teflonin kanssa, joka itse on fluoriyhdiste.


title: Vetyfluoridi

text: Aine on myrkyllistä ja voi olla jopa kuolettavaa pieninäkin annoksina ravinnossa tai ihon läpi imeytyneenä. Iholle joutuessaan aine voi aiheuttaa vakavia vaurioita ja hengitettynä tai nieltynä pahoinvointia.


title: Kosovorotka

text:
Kosovorotka () on perinteinen venäläinen miesten paita.
Se on vinokauluksinen, mistä se on saanut nimensäkin ("koso" - vino, "vorot" - kaulus). Asustetta käyttivät vielä 1900-luvun alkuvuosina talonpojat ja monet kaupunkilaisetkin, mutta bolševikkien suorittaman vallankumouksen myötä alettiin suosia arkipukeutumisessa enemmän länsimaisia vaatteita. Puku tunnetaan myös nimellä "tolstovka", sillä Leo Tolstoi otti tavakseen käyttää vaatetta viimeisinä vuosinaan.
Nykyisin kosovorotka on yleensä matkamuisto, mutta sitä käytetään myös venäläisten kansantanssien yhteydessä.


title: Kiss (radioasema)

text: Kiss on suomalainen radioasema, jonka omistaa Bauer Media Groupin tytäryhtiö Bauer Media Oy. Kiss aloitti lähetykset 14. helmikuuta 2016 The Voicen entisillä taajuuksilla, ja se on suunnattu "hittimusiikista nauttiville nuorekkaille aikuisille". Nimestään huolimatta uudella Kissillä ei ole mitään tekemistä vuosina 1995-2007 toimineen Kiss FM:n kanssa. Kissin juontajat julkistettiin 29. helmikuuta 2016.


title: Kiss (radioasema)

text: Suomen lisäksi Kiss-radiokanavia on myös Isossa-Britanniassa ja Norjassa.


title: Kiss (radioasema)

text: Radioasema The Voice pyöritti perinteistä Suomen Virallinen Kesähitti -äänestystä vuosina 2007-2015. Voicen lopetettua Kesähitti-äänestys jatkui Kissin taajuuksilla. Voittajakappaleet vuodesta 2016 lähtien ovat:


title: Respect (Hardfloorin albumi)

text: Respect on vuonna 1994 julkaistu saksalaisen Hardfloor-ryhmän toinen albumi.


title: Respect (Hardfloorin albumi)

text: Hardfloorin edellinen albumi, TB Resuscitation, keskittyi Roland TB-303 -syntetisaattorin ympärille niin ääniltään kuin teemoiltaankin, Respectin teemana ovat eri ruoka-aineet. Aikaisemmasta tuotannosta tutut acid-äänet ovat kuitenkin läsnä kaikissa kappaleissa.


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Taivasten valtakunnan avaimilla (myös Pyhän Pietarin avaimet) tarkoitetaan kristinuskossa avaimia, jotka Jeesus luovutti Matteuksen evankeliumin mukaan apostoli Simonille tehden tästä Pietarin. Pietari kuvataan usein kyseisten avainten kanssa. Aihetta esittävissä allegorisissa kuvissa avaimia on yleensä kaksi yhteen niputettuina ja ne ovat suurikokoisia. Monesti avainten päähän on kuvattu latinalaisen ristin muotoinen syvennys. Kuvissa molemmat avaimet ovat usein identtisiä.


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Taivasten valtakunnan avaimilla viitataan Jeesuksen Matteuksen evankeliumin 16. luvun 19. ja 20. jakeessa apostoli Pietarille antamaan valtaan syntien anteeksiantamiseen ja anteeksiannon pidättämiseen:


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Matteuksen evankeliumissa Jeesus antaa saman vallan myös muille apostoleilleen, näin myös Johanneksen evankeliumissa. On huomattava, että evankeliumikertomuksissa avainten valtaa ei luovuteta kaikille opetuslapsille, vaan pelkästään apostoleille.


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Valtaa antaa syntejä anteeksi ja pidättää anteeksianto nimitetään usein avainten vallaksi (lat. "potestas clavium"). Teologisessa kielenkäytössä avainten valta ymmärretään joko tarkkana käsitteenä, jolloin se tarkoittaa nimenomaisesti valtaa antaa syntejä anteeksi (lat. "potestas absolutionis", absoluutiovalta), tai laajana käsitteenä, jolloin se tarkoittaa kaikkea kirkollista valtaa. Synninpäästöön liittyy erityisesti kysymys jurisdiktiosta eli hallintovallasta (lat. "potestas iurisdictionis"). Tämä tulkinta on yhteinen sekä roomalaiskatoliselle että luterilaiselle kirkolle.


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Katolisen kirkon näkemyksen mukaan Pietarista tuli kaikkien apostolien johtaja Jeesuksen luovuttaessa tälle avaimet. Samalla katolinen kirkko katsoo, että Pietarista tuli ensimmäinen paavi. Pietarinkirkon kupolin sisäreunaan onkin kirjoitettu: "Tu es Petrus et super hanc petram aedificabo ecclesiam meam et tibi dabo claves regni caelorum" (suomeksi "Sinä olet Pietari, ja tälle kalliolle minä rakennan kirkkoni. Minä olen antava sinulle taivasten valtakunnan avaimet").


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Katolinen kirkko katsoo paavin Pietarin seuraajana olevan ylin kirkollinen auktoriteetti maan päällä ja siten kantavansa avainten vallan korkeinta muotoa. Paavin valtaan kuuluu oikeus julistaa jokin asia tai henkilö pannaan. Taivasten valtakunnan avaimet ovatkin yksi paavin tunnuksista. Vatikaanin vaakunassa on tämän merkkinä kaksi avainta. Vaakunan osana avaimet ovat mukana myös Vatikaanivaltion lipussa.


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Kirkollisen vallan päätyypit ovat opetusvalta (ks. magisterium), papillinen tai sakramentaalinen valta (lat. "potestas sacerdotalis", "sacramentalis") ja hallintovalta. Paavin lisäksi katolisessa kirkossa jurisdiktio- eli hallintovaltaa käyttävät piispat. Papillista valtaa käyttävät paavi, piispat ja papit ja opetusvaltaa ensisijaisesti piispa. Vallan päätyyppien alla voidaan, erityisesti papillisessa vallassa, nähdä alaluokitteluja kuten esim. valta antaa syntejä anteeksi (absoluutiovalta) ja valta vihkiä papiksi (lat. "potestas ordinis").


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Avainten valta tarkkana käsitteenä koskee ennen kaikkea absoluutiovaltaa eli valtaa antaa syntejä anteeksi. Katolisen kirkon opin mukaan tämä valta on ensisijaisesti piispalla ja toissijaisesti papilla. Valtaa käytetään ripin sakramentilla. Pappi tarvitsee luvan toimia hiippakunnassa, jotta hän voi laillisesti toimittaa ripin sakramenttia. Luterilainen kirkko kuuluu samaan teologiseen traditioon ja pitää absoluutiovallan sekä muunkin hengellisen vallan piispoilla ja papeilla: "avainten valta eli piispojen valta merkitsee evankeliumin mukaisesti valtaa ja Jumalan käskyä saarnata evankeliumia, antaa anteeksi ja pidättää synnit sekä toimittaa sakramentit" (Augsburgin tunnustus XXVIII, 5). Luterilaiset tunnustuskirjat pitävät osin rippiä jopa sakramenttina. Vaikka myöhempi luterilaisuus on luopunut nimittämästä rippiä sakramentiksi, sitä edelleen pidetään syntien anteeksiannon todellisena paikkana.


title: Taivasten valtakunnan avaimet

text: Luterilaisuudessa on eriäviä mielipiteitä siitä, tuleeko rippiä pitää yleisen pappeuden piiriin kuuluvana tehtävänä vai onko se selkeästi erityiselle pappisviralle kuuluva tehtävä. Maallikkojen asemaa korostava herätysliikekristillisyys on usein pitänyt rippiä tehtävänä, jonka maallikkokin voi toimittaa. Suomessa avainten valtaa korostetaan erityisesti lestadiolaisessa herätysliikkeessä. Teologisessa kielenkäytössä erotetaan toisistaan rippi ja armonvakuutus; rippiä pidetään lähes sakramentaalisena armonvälineenä, joka julistaa synnit anteeksi tässä ja nyt, kun taas armonvakuutus muistuttaa ja vakuuttaa Kristuksen jokaiseen hetkeen ja paikkaan ulottuvasta syntejä anteeksiantavan uhrin voimasta, jonka uskomalla synnit saa anteeksi. Suomen evankelisluterilainen kirkko on säätänyt yksityisen ripin nimellä kulkevan kirkollisen toimituksen, jonka "voi ottaa vastaan pappi, muu seurakunnan työntekijä tai seurakuntalainen." Yksityistä rippiä ei ole siis kirkon toimituksena rajattu vain pappien tehtäväksi. Salassapitovelvollisuus on kuitenkin säädetty papille ja lehtorille ehdottomana, eikä heitä tuomioistuin voi pakottaa kertomaan ripissä paljastettua - eikä sitä voida käyttää todisteena, vaikka pappi sen paljastaisikin. Jonkun muun, kuten muun seurakunnan työntekijän tai seurakuntalaisen tuomioistuin voi kuitenkin pakottaa paljastamaan ripissä kerrotun.


title: Wilho Sjöström

text: Frans Wilhelm (Wilho) Sjöström (22. huhtikuuta 1873 Iisalmi – 16. marraskuuta 1944 Viitasaari) oli suomalainen taidemaalari ja professori. Hän oli elinaikanaan Suomen tunnetuimpia taidemaalareita ja monien luottamustehtävien kautta myös taide-elämän vaikuttaja.


title: Wilho Sjöström

text: Sjöström opiskeli Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1891–1893 sekä oli taiteilija Akseli Gallen-Kallelan oppilaana Sääksmäellä. Hän opiskeli myös Pariisissa Académie Julianissa, Kööpenhaminassa Statens Studieskolorissa ja Firenzessä Scuola du Nudossa sekä harjoitti opintoja myös Roomassa ja Lontoossa. Sjöströmin töitä oli ensimmäisen kerran esillä Pariisissa 1897 ja seuraavana vuonna Helsingissä.


title: Wilho Sjöström

text: Realistisella tyylillä maalannut Wilho Sjöström suosi maisema- ja henkilökuvausta. Virtaavaan veteen keskittyvät maisemat kuvaavat usein järvi- ja jokinäkymiä. Monista vaikuttajista maalattujen muotokuvien ohella hänen tuotannossaan on vapaampia henkilökuvia ihmisistä työssään. Hänen huomattavimpia nuoruuden töitään on maalaus "Pilvinen päivä" vuodelta 1902, jolla hän voitti valtion maalauskilpailun. Hieman myöhemmässä maalauksessa "Hiekkakuoppa" vuodelta 1907 tyyli on jo impressionistinen, samoin kuin maalauksessa "Onkivia poikia" (1913). 1920- ja 1930-luvulla Sjöströmin tyyli muuttui uudelleen, mikä näkyy mm. maisemamaalauksessa "St. Paul" (1925). Viime vuosinaan Sjöström maalasi muotokuvia liikemiehistä, taiteilijoista, tiedemiehistä ja poliitikoista, muun muassa Carl Gustaf Emil Mannerheimista.


title: Wilho Sjöström

text: Sjöström toimi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulujen tarkastajana vuosina 1927–1933 sekä valtion taidelautakunnan puheenjohtajan vuodesta 1936. Arkkitehti Einar Sjöström oli hänen veljensä.


title: Wilho Sjöström

text: Wilho Sjöströmin ensimmäinen puoliso vuosina 1903–1918 oli taidemaalari Tyra Malmström (1875–1928) ja toinen puoliso vuodesta 1918 hammaslääkäri Vieno Kalima (1883–1975).


title: Sundanlasimonni

text: Sundanlasimonni ("Kryptopterus bicirrhis") on indonesialainen parvikala. Vuoteen 1989 asti laji käsitti myös pienemmän "Kryptopterus vitreoluksen". Sundanlasimonnin nimeä käytetään edelleen "K. vitreoluksesta". Suurempaa, varsinaista sundanlasimonnia on harvoin, jos koskaan, käytetty akvaariokalana.


title: Sundanlasimonni

text: Sundanlasimonni on noin 15 senttimetrin pituiseksi kasvava parvikala.


title: Sundanlasimonni

text: Sundanlasimonni elää luonnonvaraisena Indonesian joissa Sumatralla, Jaavalla ja Borneolla sekä Thaimaassa.


title: The Best of Hardfloor

text: The Best of Hardfloor on saksalaisen Hardfloor-ryhmän vuonna 1997 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää ryhmän merkittävimpiä acid house -kappaleita, muiden tekemiä remixejä Hardfloorin kappaleista sekä kokoelman muiden esittäjien kappaleita, joista Hardfloor on tuottanut remixejä.


title: The Best of Hardfloor

text: Albumin kappaleet keskittyvät äänimaailmaltaan Roland TB-303 -syntetisaattorin ympärille liikkuen acid housen ja teknon välillä.


title: The Best of Hardfloor

text: Hardfloorin huomiota herättäneet remixit tunnetuista tanssihiteistä ovat toisella levyllä. Yhtyeet ja esittäjät kuten Mory Kante, New Order ja Depeche Mode ovat antaneet materiaaliaan Hardfloorin miksattavaksi.


title: John Love

text: John Love (s. 7. joulukuuta 1924, Bulawayo, Zimbabwe - k. 25. huhtikuuta 2005) oli Rhodesiaa edustanut entinen kilpa-autoilija. Love ajoi F1-luokassa 10 MM-sarjan kilpailua vuosina 1962-65 ja 1967-72. Hän saavutti urallaan yhden palkintopallipaikan ja 6 MM-pistettä. Love on ainoa zimbabwelainen F1-kuljettaja, joka on ajanut pisteille.


title: Shaivismi

text: Shaivismi tai shivalaisuus on yksi hindulaisuuden päähaaroista, jonka edustajat keskittyvät tuhon ja uusien alkujen jumalan, Shivan ja hänen perheensä (Parvati, Ganesha) palvontaan.


title: Shaivismi

text: Hartaimmat shaiviitit piirtävät tuhkalla otsaansa kolme poikittaista viivaa jotka symboloivat tietoisuuden eri tasoja ("guna"). Askeesin, mietiskelyn ja joogan jumalana Shiva on esikuva monille sadhuille, pyhille miehille ja naisille (joiden vanhempi nimitys on arabialaisperäinen "fakiiri"). Shivan tavoin sadhut saattavat pukeutua pelkästään tuhkaan ja rukousnauhoihin.


title: Shaivismi

text: Shivan palvonnassa hänen energiaansa symboloivalla, alun perin fallossymbolismista juurensa juontavalla lingam-pilarilla on tärkeä osa. Lingamia pidetään kasvottomana, anikonisena jumalan symbolina samalla tavalla kuin islamilaisen taiteen arabeskeja. Lingamia palvotaan mm. kaatamalla sen ylle maitoa, Gangesin vettä, kirkastettua voita ("ghee") ja muita pyhiksi katsottuja aineita.


title: Koloratuurisopraano

text: Koloratuurisopraano on taidemusiikissa käytetty termi, jolla tarkoitetaan erityisen korkealta laulavaa sopraanolaulajaa. Koloratuurisopraanon äänialassa on notkeutta erityisesti korkeassa äänirekisterissä. Koloratuurisopraanorooleja on lähes ainoastaan oopperamusiikissa. Koloratuurisopraanolle sävelletyt aariat ovat usein hyvin virtuoottisia – tunnetuin näistä on "Yön kuningattaren aaria" Wolfgang Amadeus Mozartin "Taikahuilu"sta ja vaikeimpia "Glitter and be Gay" Leonard Bernsteinin operetista Candide.


title: Koloratuurisopraano

text: Koloratuurisopraanon lisäksi on olemassa matalampi ja tummasävyinen koloratuurimezzosopraano.


title: Koloratuurisopraano

text: Tunnettuja koloratuurisopraanoja


title: Koloratuurisopraano

text: • June Anderson (s. 1952)


title: Koloratuurisopraano

text: • Kristin Chenoweth (s. 1968)


title: Koloratuurisopraano

text: Miliza Korjus (s.1909)


title: Home Run

text: Home Run on saksalaisen Hardfloor-ryhmän kolmas albumi ja sen julkaisi Harthouse vuonna 1996.


title: Home Run

text: Levyn teema on baseball, mikä näkyy lajin termien mukaan nimetyissä kappaleissa ja levyn kansitaiteessa.


title: Siipisimppu

text: Siipisimppu ("Pterois volitans") kuuluu skorpionisimppujen heimoon ja sillä, kuten muillakin heimon lajeilla on selkä- ja sivuevissään myrkkypiikit, joiden sisältämä myrkky on ihmisellekin vaarallista ja voi ilman asianmukaista hoitoa aiheuttaa jopa kuoleman. Siipisimpun koko on noin 40 cm.


title: Siipisimppu

text: Siipisimput elävät Intian ja Tyynen valtameren trooppisten alueiden koralliriutoilla saalistaen pieniä kaloja. Nykyään ne ovat myös levinneet vieraslajina Atlantille ja vahingoittavat riuttoja, koska niillä ei ole siellä luonnollisia vihollisia. Ne eivät saalista väijyksistä, kuten esimerkiksi kivikala ("Synanceia verrucosa"), vaan odottavat, että varomattomat kalat tulevat sopivalle etäisyydelle, ja imaisevat ne suuhunsa. Myrkkypiikkejään ne käyttävät vain puolustukseen.


title: Siipisimppu

text: Siipisimppua voi pitää merivedessä varsinkin riutta-akvaariossa. Sitä ei voi pitää pienten kalojen tai rapujen kanssa, sillä se syö ne.


title: Harthouse

text: Harthouse on saksalainen itsenäinen levymerkki, joka on erikoistunut trance- ja teknomusiikkiin. Harthousella oli merkittävä vaikutus 1990-luvun alussa teknon ja trancen lyödessä läpi.


title: Harthouse

text: Sven Väth perusti Harthousen ja Eye Q:n 1990-luvun alussa. Harthouselle levyttäneitä artisteja ovat Väthin lisäksi muun muassa Hardfloor, Oliver Lieb, Koxbox,Spicelab ja Braincell.


title: Montana (Bulgaria)

text: Montana () on kaupunki Luoteis-Bulgariassa lähellä Serbian rajaa. Montana on myös Montanan alueen pääkaupunki. Se sijaitsee 50 kilometriä Tonavasta ja 40 kilometriä Vratsasta. Montanan asukasluku on 53 381 (2011).


title: Montana (Bulgaria)

text: Montana sijaitsee Ogostajoen rannalla, pohjoiseen Balkanvuorilta.


title: Alailmakehän otsoni

text: Alailmakehän otsoni on Maan ilmakehän alimmassa kerroksessa eli troposfäärissä sijaitsevaa otsonia (O). Kymmenesosa ilmakehän otsonista sijaitsee alailmakehässä. Otsonia syntyy alailmakehässä valokemiallisissa reaktioissa.


title: Alailmakehän otsoni

text: Ihmisen toiminta on lisännyt alailmakehän otsonin määrää. Tätä pidetään ongelmana, koska otsoni on voimakas hapetin ja siksi vahingollista kasveille, eläimille ja materiaaleille. Alailmakehän otsoni toimii myös kasvihuonekaasuna voimistaen merkittävästi ilmaston lämpenemistä.


title: Alailmakehän otsoni

text: Alailmakehän otsoni ärsyttää limakalvoja ja haittaa hengityselimistön toimintaa. Kasveilla se alentaa vastustuskykyä ja vaikeuttaa yhteyttämistä. Yhdysvalloissa otsonin aiheuttamien satotappioiden on arveltu olevan 500 miljoonaa dollaria vuodessa. Alatroposfäärin otsonipitoisuuden on arvioitu lisääntyneen pohjoisella pallonpuoliskolla viimeisen sadan vuoden aikana noin 20–100 %, mutta tulos on aikaisempien mittausten puuttuessa epävarma.


title: Alailmakehän otsoni

text: Suurin osa troposfäärin otsonista syntyy, kun typen oksidit (NO), häkä eli hiilimonoksidi (CO), metaani (CH) ja haihtuvat orgaaniset yhdisteet (ns. VOC-yhdisteet, "Volatile organic compounds") reagoivat auringon säteilyn vaikutuksesta. Autojen pakokaasut ja teollisuuden päästöt ovat näiden kemikaalien suurimmat ihmisperäiset lähteet. Niitä esiintyy yleensä kaupunkialueilla, mutta tuulet voivat kuljettaa typen oksideja satojen kilometrien päähän. Siksi otsonia muodostuu myös asutuskeskusten ulkopuolella. Lisäksi troposfääriin kulkeutuu otsonia stratosfääristä.


title: Alailmakehän otsoni

text: Alailmakehän otsonia syntyy monimutkaisissa kemiallisissa reaktioissa, joissa hiilimonoksidi ja haihtuvat orgaaniset yhdisteet hapettuvat typen oksidien vaikutuksesta. Esimerkiksi hiilimonoksidi reagoi ensin hydroksyyliradikaalin OH kanssa. Näin syntynyt vetyatomi reagoi nopeasti happimolekyylin kanssa, jolloin syntyy vetyperoksidiradikaali HO


title: Alailmakehän otsoni

text: Tämä radikaali reagoi sitten typpimonoksidin NO kanssa, jolloin syntyy typpidioksidia NO. Typpidioksidi hajoaa auringon säteilyn vaikutuksesta, ja syntynyt vapaa happiatomi reagoi happimolekyylin kanssa muodostaen otsonia:


title: Alailmakehän otsoni

text: Nettoreaktio on


title: Alailmakehän otsoni

text: Metaanin otsonia synnyttävät reaktiot ovat samankaltaiset.


title: Alailmakehän otsoni

text: Typen oksidien päästöt ovat keskeisessä asemassa otsonin muodostumisessa. Ihmisperäisistä typpioksidipäästöistä noin 40 % aiheutuu fossiilisten polttoaineiden käytöstä. Toisaalta typpimonoksidi reagoi myös otsonin kanssa tuhoten sitä: kaupungeissa otsonipitoisuudet voivat paikoin olla ympäröivää aluetta pienempiä, koska pakokaasujen typpimonoksidi myös vähentää otsonia.


title: Alailmakehän otsoni

text: Tutkimuksissa on osoitettu, että otsonin muodostusnopeus on pääosin verrannollinen hydroksyyliradikaalien (OH) tuottoon. Ilmakehän valokemiallisissa reaktioissa syntyy näiden lisäksi HO2- ja RO2-radikaaleja, ja radikaalien suhteelliset määrät riippuvat typenoksidien, orgaanisten yhdisteiden ja UV-säteilyn määristä. Runsaasti radikaaleja sisältävässä typenoksidien saastuttamassa ilmamassassa typenoksidit ja OH-radikaalit muodostavat kaasumaista typpihappoa, ja OH-radikaalien tuotosta vastaavat orgaaniset RO2-radikaalit niiden reagoidessa typpimonoksidin kanssa. Vähemmän saastuneessa ilmassa peroksidien (H2O2, ROOH) muodostuminen vähentää OH-, HO2- ja RO2-radikaalien määrää, mutta HO2- ja RO2-radikaalien reaktiot typpimonoksidin kanssa puolestaan lisäävät OH-radikaalien muodostusta. OH-radikaalien määrä eli otsonin muodostumisnopeus on siten matalammilla ilmansaastetasoilla verrannollinen typenoksidien kokonaispitoisuuteen ilmassa. Suomen olosuhteissa sekä typpimonoksidi- että typpidioksidipäästöjen onkin havaittu lisäävän otsoninmuodostusta selvästi. Sopivissa sääolosuhteissa otsonia muodostuu runsaasti ja pitoisuudet kaupungeissa voivat nousta hälyttävän korkeiksi.


title: Alailmakehän otsoni

text: Toinen otsonipitoisuuksiin suuresti vaikuttava päästöryhmä ovat VOC-yhdisteet. Niitä vapautuu ilmakehään muun muassa liikenteestä, energiantuotannosta, bensiinistä haihtumalla, teollisuusprosesseista ja jätteiden hävityksestä. VOC-yhdisteiden merkitys on suuri etenkin saastuneessa kaupunki-ilmassa: puhtaammilla alueilla otsonia syntyy metaanin ja hiilimonoksidin reaktioissa. Hiilimonoksidia vapautuu samoin liikenteestä, energiantuotannosta ja jätteenpoltosta, metaania puolestaan fossiilisten polttoaineiden käytöstä, riisipelloista, kaatopaikoilta ja kotieläimistä.


title: Alailmakehän otsoni

text: Otsoni voi liian suurina pitoisuuksina aiheuttaa monenlaisia terveysongelmia. Jo 160µg/m³ voi ilmetä keuhkojen ärsytyksenä. Pitkäaikainen altistuminen voi aiheuttaa pysyviä vaurioita keuhkokudokseen, äkilliset haitat sen sijaan häviävät yleensä altistuksen loputtua. Otsonin haittavaikutukset perustuvat sen kykyyn reagoida lähes kaikkien aineiden kanssa. Elimistössä se kykenee hapettamaan entsyymejä, proteiineja ja rasvahappoja. Otsoni tehostaa muiden ilmansaasteiden kuten karsinogeenien haittavaikutuksia ja voi myös itse aiheuttaa syöpää. Fyysinen rasitus lisää haittavaikutuksia, sillä tällöin hengitetyn ilman määrä on suurempi. Erityisen herkkiä otsonin terveyshaitoille ovat ihmiset, joiden keuhkojen toiminta on heikentynyt. Tällaisia ovat muun muassa astmaatikot, vanhukset, hengityselinsairauksia potevat ja lapset. Otsoni saattaa pahentaa astmaoireita.


title: Alailmakehän otsoni

text: Ensimmäisenä ilmeneviä oireita ovat muutokset keuhkojen toiminnassa sekä tulehdustyyppiset reaktiot keuhkokudoksessa. Suurempi pitoisuus (200µg/m³) aiheuttaa silmien kirvelyä, vuotamista ja punoitusta sekä päänsärkyä, huonovointisuutta ja hengitysvaikeuksia. 240µg/m³ pitoisuuden on havaittu vaikuttavan fyysiseen suorituskykyyn heikentävästi. Tyypillisiä oireita ovat myös esimerkiksi astman ja siitepölyallergian paheneminen sekä hengitysteiden ärsytys.


title: Alailmakehän otsoni

text: Otsonipitoisuuksille asetetut raja-arvot ylittyvät usein suurkaupungeissa erityisesti aurinkoisella ja lämpimällä säällä, jolloin sääolosuhteet ovat suotuisat otsonin muodostumiselle. Suomessa Ilmatieteen laitos seuraa hengitysilman otsonipitoisuuksia kymmenellä mittausasemalla eri puolilla Suomea. Se antaa otsonivaroituksen, jos pitoisuus ylittää EU:n määrittelemän kynnysarvon 180 µg/m. Suomeen tulee otsonipitoista ilmaa usein kaukokulkeumana muualta Euroopasta.


title: Alailmakehän otsoni

text: Jo huomattavasti alemmat otsonipitoisuudet, kuin ihmisille haittaa aiheuttavat, vaurioittavat kasvien solukkoa ja haittaavat fotosynteesiä.


title: All Targets Down

text: All Targets Down on vuonna 1998 julkaistu saksalaisen Hardfloor-ryhmän viides albumi. Sen julkaisi saksalainen Harthouse. Albumin teemana on flipperi, ja kappaleiden nimet ovat eri flipperitermejä.


title: All Targets Down

text: "Hardfloor Will Survive" -kappale tehtiin yhteistyössä acid house -musiikin alkuaikojen vaikuttajan Phuture 303:n kanssa. "Multiball Challenge" on julkaistu myös ReBirth RB-338 -softasyntetisaattorin esimerkkikappaleena.


title: Epolettihai

text: Epolettihai eli sokkopartahai ("Hemiscyllium ocellatum") on pienehkö hailaji, jota tavataan Länsi-Australian ja Uuden-Guinean rannikkovesissä noin 1–10 metrin syvyydessä hiekkapohjilla. Sen selkäpuolella on mustia pisteitä ja molemmissa kyljissä iso musta täplä. Molemmat selkäevät ovat suunnilleen samankokoisia.


title: Epolettihai

text: Epolettihailla, kuten monilla muillakin pohjassa elävillä petokaloilla on herkät viiksisäikeet, joilla se etsii hiekasta simpukoita, matoja ja rapuja ravinnokseen.


title: Oman Air

text: Oman Air (arab. الطيران العماني) on omanilainen lentoyhtiö, joka lentää henkilö- ja rahtiliikennettä. Yhtiön kotipaikka ja -kenttä on Masqatin kansainvälinen lentoasema, Masqat. Yhtiö on perustettu vuonna 1981 ja operatiivisen toiminnan se aloitti vuonna 1993. Yhtiöllä on noin 6 300 työntekijää. Kesällä 2015 Omanin sultaanikunta omisti 99,825 prosenttia lentoyhtiöstä.


title: Oman Air

text: Oman Air on Arab Air Carriers Organizationin jäsen.


title: Oman Air

text: Oman Airilla on code sharing -sopimus Royal Jordanianin kanssa, jossa Oman Air operoi seitsemästi viikossa yhtiöiden yhdessä markkinoimaa Ammanin ja Masqatin välistä reittiä.


title: Oman Air

text: Heinäkuussa 2015:


title: So What?!

text: So What?! on saksalaisen Hardfloor-ryhmän vuonna 2000 julkaisema acid house -albumi.


title: Mikko Kulhia

text: Mikko Olavi Kulhia (1. marraskuuta 1908 Hattula - 31. joulukuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen ilmailupioneeri ja lentokonerakentaja. Hänen isänsä oli maanmittausyli-insinööri Hugo Pertti Kulhia ja äitinsä kansakoulunopettaja Aino Loviisa o.s. Ikonen. He käynnistävät Mikon lentoinnostuksen jo varhaislapsuudessa, kun hän sai joululahjaksi metallista valmistetun Blériot-leikkilentokoneen. Kulhia rakensi 11-vuotiaana kahden veljensä (Yrjö, joka eli 1912-1970 ja Sakari, joka eli 1913-1995) kanssa puulaatikoista ensimmäisen "lentokoneensa", jonka liito päättyi sikalan katolta lyhyeen. Pikkusisko Kirsti (1917-) tyytyi vain ihmettelemään veljesten touhuja.


title: Mikko Kulhia

text: Kulhian perhe asui ensin Hugo-isän synnyinpitäjässä Hattulassa, muutti sitten Hämeenlinnaan ja lopulta Helsinkiin. Jos Mikko Kulhia eläisi, hän voisi liittyä Merven Keisarin sukuseuraan, johon kuuluvat hänen isänsä ja tämän sisarusten jälkeläiset.


title: Mikko Kulhia

text: Vuonna 1926 aloitettu Kulhia MK 1a oli Kulhian veljesten ensimmäinen vakavasti otettava moottoroitu lentokonekonstruktio. Hieman Karhumäen veljesten Karhu 3 -lentokoneen valmistumisen jälkeen 20. joulukuuta 1928 Kulhia otti ensimmäisen ilmahyppynsä, joka päätyi lentokoulutuksen olemattomuuden takia lepikkoon.


title: Mikko Kulhia

text: Vuonna 1929 Kulhia valmistautui ylioppilaskirjoituksiin, eikä täten voinut olla lentoharrastuksessa paljonkaan mukana. Helmikuun 1930 lopulla Kulhia aloitti uudella siivellä varustetun Kulhia MK 1b:n koelennot ja saavutti jopa 30 metrin korkeuden ja satojen metrien pituuksia.


title: Mikko Kulhia

text: Vuoden 1931 alussa Kulhia MK 2 tuhoutui ensilennollaan niin, ettei se enää korjattuna päässyt ilmaan.


title: Mikko Kulhia

text: Kulhia kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1929. Hän jatkoi opiskeluaan Teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla ja valmistui sieltä diplomi-insinööriksi 1934. Tämän jälkeen Kulhia opiskeli vapaa-aikanaan kauppakorkeakoulussa ja valmistui sieltä ekonomiksi 1938. Hän teki useita opintomatkoja ulkomaille, mm. 1935 Darmstadin teknilliseen korkeakouluun opiskellen siellä. Ensimmäinen työpaikka oli suunnittelijan pesti Lokomo Oy:ssä 1936 ja 1936-1937 hän toimi Instrumentarium Oy:n apulaisjohtajana. Vuonna 1937 hän perusti oman insinööritoimistonsa. Sota-aikana Kulhia toimi Koolhoven-tehtaan edustajana ja maahantuojana sekä harjoitti tutkimusta ja kirjallista tuotantoa lähinnä moottoreiden kaasutintekniikoiden osa-alueella. Sodan jälkeen Kulhia työskenteli insinööritoimistossaan hankkien useita patentteja.


title: Mikko Kulhia

text: Seuraava teksti on suora lainaus Diplomi-insinöörit ja arkkitehdit 1982 -matrikkelista. "Ent päätoimet Oy Lokomo suunn 36, Oy Instrumentarium apul joht 37, Merivartiolaitos esik apul ins ja tekn tston vt pääll 37-44, Ins tsto M Kulhia 44-49, Patenttiasiam 48-62, Kulutusok Keskusl rak os hank hoit 49-51, Ins tsto Voima-Kone joht 51-. Sivutoimet Teoll oik suoja- ja patenttitoim. Julk ja pat Kaasutinkäsikirja 41, n 100 kirj tekn lehd, 6 eri al pat. Luott toimet Suomen Ilm Liitto, Ilmailumus ry, perustava ja neuv k jäs 69-."


title: Mikko Kulhia

text: Mikko Kulhia ei siis palvellut isänmaata rintamalla vaan Merivartiolaitoksen esikunnassa,insinöörikapteeniluutnantin arvoisena sotilasvirkamiehenä.


title: Mikko Kulhia

text: Työuransa hän viimeisteli Patentti- ja rekisterihallituksen teknillisellä osastolla 1970-75.


title: Mikko Kulhia

text: Kulhian nuoruus oli täynnä ilmailua ja tekniikan alan opiskelua. Sota-aikana ja sen jälkeen hän työskenteli insinööritöissä koneteknologian alueella. Kulhia oli avioliitossa Ulla Christina o.s. Tallbergin kanssa vuosina 1939-1948 ja liitosta syntyi yksi poika, joka ei käytä isänsä sukunimeä. 1950-luvun alussa Kulhia innostui uudelleen ilmailusta ottaen lentotunteja ja sai lentokoneohjaajan todistuksen n:o 1380, lentäen uudelleen kunnostetulla Kulhia MK 2 -koneella muutamia lentoja.


title: Mikko Kulhia

text: Vapaa-aikaansa Mikko Kulhia vietti Hattulan huvilallaan, jonka hän oli saanut ennakkoperintönä isältään. Siellä hän säilytti rakentamiensa lentokoneiden osia autotallissa. Mikko Kulhia kuoli yksinäisenä ja pitkään sairastettuaan 1980-luvun lopussa. Hänet haudattiin Hattulan uuden kirkon hautausmaalle Yrjö-veljen haudan lähelle rinteeseen, josta näkee Vanajaveden yli rakkaalle huvilalle.


title: Mikko Kulhia

text: Viimeisen julkisen puheensa hän piti nuorimman veljenpoikansa häissä joulukuussa 1986 ja silloin, kuten aina, hän korosti suvun merkitystä. Lähimmät sukulaiset, poika perheineen, Sakari-veli ja Yrjö-veljen nuorin tytär Tytti Kulhia (nyk. Kulhia-Tarvainen) pitivät yhteyttä Mikko Kulhiaan loppuun asti.


title: Mikko Kulhia

text: Yksityishenkilönä Mikko Kulhia oli ristiriitainen ja vaikea. Toisaalta hän halusi pitää yhteyttä sukulaisiinsa ja auttaakin heitä, mutta toisaalta hän saattoi sanoa töksäyttää jyrkät mielipiteensä suoraan. Opintomatkat 1930-luvun Saksaan kuuluivat hänen mielipiteissään. Joulukorttiinkin piti kirjoittaa titteliksi dipl.ins. tai muuten hän soitti kiukkuisen puhelun.


title: So What

text: So What voi tarkoittaa:


title: Stefan Aartsen

text: Stefan Remco Aartsen (s. 13. maaliskuuta 1975 's-Gravenzande, Etelä-Hollanti) on alankomaalainen entinen uimari, joka edusti kotimaataan kaksi kertaa olympialaisissa; vuosina 1996 ja 2000. Hänen ensimmäinen arvokisamitalinsa oli 200 metrin vapaauinnin junioreiden EM-kulta vuonna 1992. Vuonna 1998 lyhyen radan EM-kilpailuissa Aartsen voitti kultaa Alankomaiden 4 × 50 metrin vapaauintiviestijoukkueen jäsenenä. Vuotta myöhemmin hän voitti pitkän radan EM-kilpailuissa kultaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä Klaas-Erik Zweringin, Marcel Woudan ja Pieter van den Hoogenbandin kanssa. Hänen parhaaksi sijoituksekseen olympialaisissa jäi 13. sija 200 metrin perhosuinnissa vuonna 1996. Hän ei päässyt kesäolympialaisiin 2004 ja päätti lopettaa uransa.


title: Kuisma Taipale

text: Kuisma Taipale (s. 15. helmikuuta 1970 Veteli) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Vetelin Urheilijoita. Taipale on edustanut urallaan myös Kalajoen Junkkareita ja Lapuan Virkiää. Hän on ammatiltaan maanviljelijä.


title: Kuisma Taipale

text: Taipale osallistui nuorten hiihdon maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 1990. Falunin MM-kisoissa 1993 hän sijoittui 30 kilometrin perinteisellä 16. sijalle. Ramsaun MM-kisoissa 1999 hän oli 30 kilometrin vapaalla 31. ja osallistui myös 50 kilometrin perinteisen kilpailuun, joka päättyi keskeytykseen. Val Di Fiemmen MM-kisoissa 2003 hän oli 10 kilometrin perinteisen + 10 kilometrin vapaan yhdistelmäkilpailun 26. ja 30 kilometrin perinteisen yhteislähdön 33. Taipale valittiin myös Suomen 4 x 10 kilometrin viestijoukkueeseen hiihtäen toisen perinteisen osuuden 6. sijaan päättyneessä kilpailussa. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hän oli 15 kilometrin perinteisellä 30. ja 50 kilometrin perinteisellä 48. Hän oli myös avausosuuden perinteisen hiihtäjä 4 x 10 kilometrin viestissä, joka päättyi Suomen osalta 11. sijaan.


title: Kuisma Taipale

text: Taipale sijoittui maailmancupissa seuraavasti: 1993 52., 1994 71., 1996 56., 1997 83., 1999 109., 2000 109., 2003 90. Hän on voittanut vuosien 1993–2007 välillä kahdeksan mitalia SM–kilpailuissa. Kuisma Taipale kilpailee nykyisin veteraanisarjoissa.


title: Kuisma Taipale

text: Myös Kuisma Taipaleen isä Hannu Taipale on entinen huippuhiihtäjä.


title: Kuisma Taipale

text: Kuisma Taipale -niminen hahmo esiintyi viihdeohjelmassa Vintiöt. Henkilöhahmo oli hiihtäjä, joka ei koskaan menestynyt.


title: Jugurthan sota

text: Jugurthan sota käytiin vuosina 112 – 105 eaa. Rooman tasavallan ja kuningas Jugurthan johtaman Numidian välillä.


title: Jugurthan sota

text: Numidian kuningas Micipsa kuoli vuonna 118 eaa.. Micipsa halusi että hänen poikansa Adherbal ja Hiempsal sekä hänen veljenpoikansa Jugurtha, jonka hän oli adoptoinut, hallitsisivat Numidiaa yhdessä. Jugurtha osoittautui kuitenkin julmaksi ja häikäilemättömäksi hallitsijaksi. Hän antoi teloittaa Hiempsalin, jonka jälkeen Adherbal pakeni Roomaan. Roomalaiset lähettivät neuvottelijoita sopimaan kiistan, mutta Jugurtha lahjoi heidät ja sai Numidian parhaimmat osat. Vuonna 113 eaa. Jugurtha aloitti sodan Adherbalia vastaan. Jugurtha valtasi vihollisensa pääkaupungin ja antoi teloittaa Adherbal ja kaikki tätä avustaneet roomalaiset. Rooman senaatti julisti tämän jälkeen sodan vuonna 111 eaa.


title: Jugurthan sota

text: Jugurtha antautui kun konsuli Lucius Calpurnius Bestian johtama armeija saapui Numidiaan. Rauhanehdot olivat epätavallisen lievät ja luultavasti Jugurtha oli lahjonut Bestian. Jugurtha kutsuttiin Roomaan jossa hän lahjoi kaksi kansantribuunia jotka puolustivat häntä. Jugurtha karkotettiin Roomasta sen jälkeen kun hän yritti antaa salamurhata mahdollisen rivaalinsa, serkkunsa Massivan, joka asui Roomassa. Vuoden 110 eaa. lopulla tai vuoden 109 eaa. alussa Jugurtha kukisti Aulus Postumus Albinuksen johtaman armeijsa.


title: Jugurthan sota

text: Seuraavaksi konsuli Quintus Caecilius Metellus lähetettiin armeijan kanssa Numidiaan. Vaikka Metellus ei saanut aikaan mitään merkittävää Numidiassa, hänelle myönnettiin myöhemmin arvonimi "Numidicus". Metellus riitaantui pian legaattinsa Mariuksen kanssa. Marius palasi pian Roomaan, jossa hän sai kansankokouksen avulla Metelluksen armeijan johdon itselleen.


title: Jugurthan sota

text: Kun Marius palasi Afrikkaan oli Jugurtha liittoutunut Mauretanian kuninkaan Bocchuksen kanssa. Marius jatkoi Metelluksen suunnitelmaa, ja saavutti useita voittoja. Pian kävi kuitenkin ilmeiseksi etteivät roomalaiset pystyisi lyömään Jugurthaa sotilaallisesti. Roomalaiset solmivat rauhan Bocchuksen kanssa sillä ehdolla että tämä luovuttaisi Jugurthan heille. Vastalahjaksi Bocchus sai osan Jugurthan valtakunnasta.


title: Jugurthan sota

text: Sodan päätteeksi Jugurtha jäi Mariuksen ja Sullan vangiksi ja hänet teloitettiin Roomassa. Sotaa on kuvaillut historioitsija Sallustius.


title: Tineke Hofland

text: Martina ("Tineke") Maria Hofland (s. 14. tammikuuta 1954 Haag, Etelä-Hollanti) on entinen alankomaalainen uimari, joka edusti kotimaataan kesäolympialaisissa 1972. Siellä hän karsiutui alkuerissä 100 metrin rintauinnissa ajalla 1.19,38.


title: Vaasan marssi

text: Vaasan marssi () on kahden nykymaakunnan eli Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnan maakuntalaulu. Sen ruotsinkieliset sanat on kirjoittanut Zacharias Topelius ja laulun säveltänyt Karl Collan. Suomenkieliset sanat on tehnyt Alpo Noponen.


title: Vaasan marssi

text: Vaasan marssi kirjoitettiin ja sävellettiin tilaustyönä Vaasan ruotsinkielisen lukion, Wasa Gymnasietin oppilaiden pyynnöstä, ja sen nimikin oli alun perin "Wasa Gymnasisters Sång". Kun vanha koulurakennus paloi Vaasan palossa vuonna 1852, koulu joutui toimimaan useita vuosia kaupungin ulkopuolella, kunnes uusi koulutalo valmistui vuonna 1863. Uuden koulutalon avajaisiin oppilaat aikoivat tilata juhlarunon ensin Runebergiltä, joka kuitenkaan hän ei mielellään kirjoittanut runoja tilaustöinä, ja niinpä hänen ehdotuksestaan runo tilattiin Topeliukselta. Samana vuonna lukiolaiset pyysivät Karl Collania säveltämään laulun. Laulun sanat julkaistiin Pohjalaisen Osakunnan "Joukahainen" -julkaisussa vuonna 1864, ja myös sävelmä julkaistiin samana vuonna nimellä "Wasa Marcsh". Seuraavina vuosina marssi tuli varsin suosituksi, ja se esiintyi muun muassa monissa kvartettilaulukokoelmissa. Sitä laulettiin vain ruotsiksi, kunnes Alpo Noponen suomensi sen vuonna 1898. Tämän jälkeen sitä alettiin laulaa myös suomenkielisissä kouluissa, ja vähitellen se vakiintui Etelä-Pohjanmaan maakuntalauluksi.


title: Vaasan marssi

text:
1. Miss' laaja aukee Pohjanmaa,
veet merten virtain vaahtoaa,
me siellä maassa hallojen
niin kasvoimme kuin kuuset sen:
Ei niitä sää voi säikyttää,
ei kuihtumaan saa talvetkaan
ei kuihtumaan saa talvetkaan
ei puute kurjuus korpimaan.


title: Vaasan marssi

text:
2. Kuin aallot järvein tuhanten
käy rannoillamme yhtehen,
niin liittohon myös meidät saa
sun nimes', kallis synnyinmaa.
Jos vainomies sun sulkis ties,
niin kuolemaan me taistellaan
niin kuolemaan me taistellaan
kuin Vaasan urhot ainiaan.


title: Vaasan marssi

text:
3. Et turvatta, sa Suomi jää,
on vankka pohjas ranta tää,
ja muuris meidän olla suo,
jot' eivät myrskyt maahan luo.
Pois unteluus ja hervakkuus!
Niin onnehen maan pohjoisen
niin onnehen maan pohjoisen
vie kunto työ sen poikien.


title: Pertti Ström

text: Pertti "Pertsa" Ström on yksi Leena Lehtolaisen Maria Kallio -kirjojen poliiseista.


title: Pertti Ström

text: Vammalassa syntynyt Ström kuvataan alkoholiongelmaiseksi ja ennakkoluuloiseksi etnisiä vähemmistöjä kohtaan, esimerkiksi vietnamilaissyntyistä kollegaansa Anu Wangia hän saattaa nimittää mm. "vinosilmäksi". Hän suhtautuu kielteisesti myös seksuaalisiin vähemmistöihin ja esimerkiksi kieltäytyy kättelemästä pahoinpitelyn uhriksi joutunutta homoparia (Petri Ilveskivi & Tommi Laitinen, "Ennen lähtöä") ja romaanissa "Kuolemanspiraali" kauhistelee Kalliolle, kuinka hänen homoseksuaaliksi epäilemänsä Rami Luoto oli kätellyt häntä poliisiasemalla.


title: Pertti Ström

text: Ström erosi vaimostaan, jonka kanssa hänellä oli lapset Jani ja Jenna. Kirjassa "Tuulen puolella" Ström intoutuu pahoinpitelemään kuulusteltavansa, vaimonsa toistuvasti hakanneen ja jopa lapsiaan uhkailleen Ari Väätäisen. Tämän seurauksena hänet pidätetään virasta ja soitettuaan työtoverilleen ja kirjoitettuaan omaisilleen ja kollegoilleen itsemurhaviestin, hän ampuu itsensä kotonaan Espoon Olarissa.


title: Pertti Ström

text: Kirjasarjassa käy ilmi, että Ström oli ollut samalla kurssilla poliisikoulussa kuin Kallio. Kurssilla ollessaan Ström myös pyysi Kalliota treffeille, ja tämän kieltäytyminen on osasyy näiden kahden osin vihamielisiinkin väleihin.


title: Pertti Ström

text: Hahmo on saanut nimensä Eppu Normaalin albumin "Aknepop" kappaleesta "Kuka ön Pertti Ström" (1978), joka viittaa Epe Heleniuksen käyttämään salanimeen.


title: Gent–Wevelgem

text: Gent–Wevelgem on Belgiassa vuosittain järjestettävä yksipäiväinen maantiepyöräilyn ammattilaiskilpailu. Kilpailu kuuluu kevään klassikoihin. Se on ajettu perinteisesti huhtikuun alussa Flanderin ympäriajon ja Pariisi–Roubaix-kilpailun välissä. Vuodesta 2010 ajankohta on ollut kuitenkin maaliskuun lopulla, viikko ennen Flanderin ympäriajoa. Gent–Wevelgem järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1934 ja sitä nimitetään usein sprinttereiden klassikoksi kilpailun tasaisen lopun johdosta.


title: Gent–Wevelgem

text: Nimestään huolimatta kilpailu ei ole alkanut Gentistä vuoden 2004 jälkeen. Lähtö tapahtuu yleensä Deinzen torilta, josta reitti kulkee länteen kohti Belgian rannikkoa. Tämän jälkeen reitti kääntyy etelään kohti Ranskan rajaa ja Montebergiä ja Kemmelbergiä, ennen kuin reitti kääntyy kohti Wevelgemiä.


title: Gent–Wevelgem

text: Gent–Wevelgemin sijoittuminen alkukauteen tarkoittaa usein ajajien kannalta vaativia olosuhteita, ja kilpailun aikaan onkin usein sateinen ja tuulinen sää. Kilpailu kuuluu UCI World Touriin.


title: Gent–Wevelgem

text: Eniten voittoja kilpailussa on belgialaisilla ajajilla, yhteensä 47. Eniten voittoja yksittäisistä ajajista ovat saaneet Robert Van Eenaeme, Rik Van Looy, Eddy Merckx, Mario Cipollini, Tom Boonen ja Peter Sagan, jotka kukin ovat voittaneet kilpailun kolmesti.


title: Gent–Wevelgem

text: Vuodesta 2012 alkaen on ajettu myös naisten Gent–Wevelgem samana päivänä miesten kilpailun kanssa. Kilpailu ajetaan noin 115 kilometrin reitillä Ieperistä Wevelgemiin. Se on kuulunut naisten World Touriin vuodesta 2016 alkaen. Suomen Lotta Lepistö voitti kilpailun 2017.


title: Gent–Wevelgem

text: Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1934, ja se oli aluksi tarkoitettu junioreille. Myös seuraavana vuonna kilpailu oli nuorille, ja sen reitti kulki Flaamin Ardennien läpi Kwaremontin, Kluisbergin ja Tiegembergin nousujen kautta. Vuosina 1936–1939 kilpailu avattiin amatööreille, ja se kulki Gentistä Kortrijkiin ja kierteli paikallisia teitä.


title: Gent–Wevelgem

text: Toisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1945, Gent–Wevelgemistä tuli ammattilaiskilpailu. Kilpailun reitti uudistettiin täysin, ja se kulki Flaamin Arddennien läpi Vewelgemiin, jonka jälkeen se teki lenkin Flaamin mäkien kautta. Edelareberg, Hoppenberg, Kwaremont, Zwarteberg ja Rodeberg olivat reitin varrella sijainneita nousuja. Vuosina 1947 ja 1948 reitti seurasi rannikkoa.


title: Gent–Wevelgem

text: Vuosina 1949–1954 Flaamin Ardennit (Calvarieberg ja Kwaremont) olivat jälleen mukana reitillä. Lisäksi reittiin kuuluivat Hevellandin nousut (Rodeberg, Vidaigneberg ja Mesenin nousu). Vuonna 1955 reitille lisättiin Kluisberg ja Kemmelberg. Tie Kemmelbergille oli vielä päällystämätön. Vuonna 1956 lisättiin Eikenberg.


title: Gent–Wevelgem

text: Vuonna 1957 Flanderin ympäriajo, Omloop Het Nieuwsblad ja Gent–Wevelgem yhdistettiin, ja kilpailijat kamppailivat kokonaiskilpailusta. Reitille lisättiin Ranskan Flanderin nousut (Musta vuori, Catsberg, Kite Mountain ja Kasselberg) Kemmelbergin nousun edelle. Vuonna 1958 Ranskan puoleisia nousuja ei ollut mukana, sillä rajan ylittämiseen liittyi liian paljon hallinnollista työtä.


title: Gent–Wevelgem

text: Yhdistelmäkilpailu lopetettiin vuonna 1960 kilpailujen ajoittamista koskevien erimielisyyksien vuoksi. Seuraavana vuonna kilpailu järjestettiin kaksipäiväisenä.


title: Gent–Wevelgem

text: Vuosina 1962–1976 reitti kulki pitkin rannikkoa kohti mäkisempää aluetta. Kilpailun reitti vaihteli hieman vuosittain, mutta Rodenbergin, Vidaignebergin ja Kemmelbergin nousut olivat aina mukana.


title: Gent–Wevelgem

text: Vuonna 1977 kilpailun reitti muuttui jälleen merkittävästi, ja siihen sisällytettiin yhteensä 11 isoa nousua. Vuonna 1996 kilpailun reitti palautettiin vuotta 1977 edeltäneeksi.


title: Gent–Wevelgem

text: Lähde: Cycling Archives