title: Hjalmar Raatikainen

text: Raatikainen toimi Sortavalan suojeluskuntapiirin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1925–1926 ja Karjalan kaartin rykmentin kunnianeuvoston varapuheenjohtajana vuonna 1929 sekä Karjalan kaartin rykmentin sotaoikeuden jäsenenä vuonna 1930. Hän toimi myös Savon sotilasläänin kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1936 ja varajäsenenä vuonna 37 sekä varapuheenjohtajana vuosina 1938–1939. Sotien jälkeen hän toimi muun muassa Joensuun kaupungin urheilulautakunnassa.


title: Snowy

text: Snowy on joki Kaakkois-Australiassa. Se saa alkunsa Snowy Mountainsilta ja virtaa Uuden Etelä-Walesin ja Victorian läpi etelää kohti.


title: Snowy

text: 1950-luvulla toteutetussa Snowy Mountainsin vesivoimahankkeen myötä Snowy-jokeen rakennettiin Jindabyne-pato, jonka avulla 99 % Snowyn vesistä siirrettiin virtaamaan Murray- ja Murrumbidgee-jokiin. Elokuussa 2002 Snowyssä virtaava vesimäärää nostettiin noin 4 % sen alkuperäisestä virtauksesta.


title: Snowy

text: Televisiosarjan Lumisen virran mies nimi viittaa Snowy-jokeen.


title: Paulo Vanzolini

text: Paulo Emílio Vanzolini (s. 25. huhtikuuta 1924, São Paulo – 28. huhtikuuta 2013, São Paulo) oli brasilialainen säveltäjä. Hänet tunnetaan sambojensa ohella tieteellisestä tutkimustyöstään eläintieteen, varsinkin herpetologian parissa.


title: Paulo Vanzolini

text: Vanzolinin kotikaupunki on São Paulo.


title: George Shuba

text: George Shuba (13. joulukuuta 1924 Ohio – 29. syyskuuta 2014 Youngstown, Ohio) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän syntyi Ohiossa slovakialaiseen maahanmuuttajaperheeseen.


title: George Shuba

text: Shuba pelasi Brooklyn Dodgersissa vuosina 1948–1955.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Valhalla Pro Wrestling tai Battleground Valhalla, lyhyemmin VPW oli ensimmäinen suomalainen showpainipromootio, joka toimi vuonna 2003. VPW järjesti kaksi painitapahtumaa, "Culture Shock!" ja "Baltic Brawl", joissa esiintyivät Amerikan riippumattomissa liigoissa esiintyvät painijat, muutamat norjalaispainijat, sekä muutamat omat suomalaispainijat.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: VPW aloitti hakemalla kotisivuillaan painijoita koulutukseen, josta vapaapaini.com ilmoitti 17. maaliskuuta 2003. Pari kuukautta sen jälkeen 28. toukokuuta vapaapaini.com ilmoitti VPW:n järjestävän Baltic Brawl-nimisen tapahtuman Helsingin jäähallissa, johon lupailtiin painijoita RAW'sta ja Smackdown!'sta, sekä sen aikaisesta WWE:n farmiliigasta Ohio Valley Wrestlingistä. 3. heinäkuuta ilmoitettiin Culture Shock! -tapahtumasta, joka järjestettäisiin 30. elokuuta. Reilu viikko siitä 14. heinäkuuta ilmoitettiin entisen moninkertaisen WCW Mestarin, Stingin tulosta Baltic Brawl -tapahtumaan. Vajaa kuukausi Stingin ilmoituksen jälkeen 5. elokuuta ilmoitettiin sen aikaisen TNA-tähden, Shane Douglasin sopimuksesta VPW:iin, joka kesti loppuvuoteen 2003.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: VPW järjesti yhteensä kaksi Showpaini -tapahtumaa. Tapahtumien ottelut ja tulokset olivat seuraavat:


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Culture Shock! oli ensimmäinen VPW:n painitapahtuma, joka nähtiin 30. elokuuta 2003 Kulttuuritalolla. Tapahtumaa oli katsomassa reilut 600 katsojaa paikan päällä, tapahtuma myös televisioitiin ja se nähtiin Urheilukanavalla 23. syyskuuta, sekä 24. syyskuuta kooste-lähetyksenä.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Ottelutyyppi ja voittajan nimi lihavoitu:23. syyskuuta vapaapaini.com uutisoi, että aikaisemmin ilmoitettu Sting oli pakotettu jäämään pois tapahtumasta. Samaan sarjaan kuuluivat myös Jimmy Hart ja "Million Dollar Man" Ted Dibiase.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Baltic Brawl kuitenkin nähtiin Helsingin jäähallissa 28. syyskuuta 2003.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Ottelutyyppi ja voittajan nimi lihavoitu:Baltic Brawlissa loukkaantunut Allan Funk joutui jäämään sairaalahoitoon Helsinkiin. Häneltä murtuivat nenä ja leuka sekä hänen tärykalvonsa rikkoutui. VPW suunnitteli jo seuraavaa Baltic Brawl -tapahtumaa Tukholmaan, sekä Culture Shock -kiertueen jatkoa marraskuuhun. Nämä eivät olleet ainoat suunnitelmat. Seuraavaksi tapahtumaksi oli ilmoitettu Showcase 31. lokakuuta Keravalla, sekä Culture Shock 7. marraskuuta Tampereella. Lisäksi suunnitteilla oli pitää show Pietarissa ja Tallinnassa. 7. marraskuuta vapaapaini.com uutisoi VPW:n suunnittelevan jatkavan Culture Shock -kiertuetta joulukuussa, jolloin paikkakunta saattaisi olla Tampere tai Lahti. 19. marraskuuta Tallinnankin show’n päivämäärä oli "lyöty lukkoon" joulukuun 12. päiväksi. Seuraavia tapahtumia ei kuitenkaan koskaan järjestetty.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: 17. joulukuuta Urheilukanavan chatissa vierailleet suomalaispainijat Amon ja Helraiser kertoivat uudesta promootiosta, Pro Wrestling Finlandiasta, johon VPW:ssa koulutetut painijat ovat menneet.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Lopulta 10. tammikuuta vapaapaini.com ilmoitti Valhalla Pro Wrestling Oy:n hakeneneen konkurssia 7. tammikuuta 2004, mutta että suomalainen paini VPW:n nimellä on saamassa jatkoa. Myöhemmin 12. helmikuuta 2004 VPW:n kotisivujen lakkauttamisesta ilmoitettiin, jossa myös kerrottiin, että uudet sivut aukeavat helmikuun aikana, joita tosin ei koskaan kuulunut.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: VPW kaatui lopulta "huonoon tuuriin ja ripaukseen sitä kuuluisaa suuruudenhulluutta", sanoo itse VPW:n entinen promoottori Patrick Pesola. Sting, Ted Dibiase ja Jimmy Hart eivät olleet ainoita poisjääneitä, joita tapahtumiin oli lupailtu; paikalle luvattiin supertähtiä RAW'sta ja Smackdown!'sta, muun muassa APA (Farooq & Bradshaw), Billy Gunn, Eric Angle (Kurt Anglen veli), Jackie, La Résistance (Sylvain Grenier & Robert Conway), Nick Dinsmore, Rico, Paul London, Though Enough (John Hennigan & Matt Capotelli) ja World's Greatest Tag Team (Shelton Benjamin & Charlie Haas), sekä legendoja ja indypainin huippuja, kuten Jerry Lynn, Jody Fleisch, Justin Credible, Legion of Doom (Animal & Hawk) ja Raven.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Myös Baltic Brawliin oli luvattu "Baltic Brawl" -niminen ottelu, joka olisi tiettävästi ollut jonkinnäköinen häkkiottelu. Tätäkään luvattua ottelua ei loppujen lopuksi nähty.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Uudesta promootiosta ei sen koomin kuulunut, mutta VPW nähtiin kuitenkin PWF:n tapahtumissa, nimittäin VPW:n ex-promoottori Patrick "Patu" Pesolan, sekä muutaman painijan kanssa muodostuneen joukkueen myötä. "Team VPW" kävi feudin PWF:a vastaan koko sen ajan, jolloin PWF oli toiminnassa.


title: Valhalla Pro Wrestling

text: Alkujaan Team VPW:iin kuului uskollinen Bounty Hunter, sekä Seth ja myöhemmin joukkoon liittynyt sen aikainen PWF:n Mestari Amon. Myös norjalainen Bjørn Sem kävi PWF:n MayDay 2 -tapahtumassa avustamassa VPW:iä otellen Stark Adderia vastaan, häviten kuitenkin kamppailun. Ajan myötä Team VPW muuttui "Rat Packiksi", jolloin joukkioon kuuluivat The Saint, Bounty Hunter, Omega, sekä Maveric. Pro Wrestling Finlandian lopetettua ei Rat Packia tai VPW:ia kuulunut uudessa Fight Club Finland -promootiossa missään muodossa. Vuonna 2006 entiset Team VPW:n painijat Amon, Seth ja The Saint, sekä kaksi entistä PWF:n painijaa Pit Dog ja Crome ja kaksi täysin uutta painijaa Judas Kalashnikov ja KKK-Pukki aloittivat S.O.B.-Wrestling -nimisen showpainia tarjoavan ryhmän, joka on sittemmin lopettanut toimintansa. Kyseisellä ryhmällä ei ole ollut mitään viittauksia Valhalla Pro Wrestlingiin.


title: Linda Evans

text: Linda Evans (alk. Linda Evenstad, s. 18. marraskuuta 1942 Hartford, Connecticut) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Linda Evans

text: Evans on näytellyt esimerkiksi televisiosarjoissa "The Big Valley" (1965–1969) ja "Dynastia" (1981–1989). Roolistaan "Dynastian" Krystle Carringtonina hänet palkittiin Golden Globella vuonna 1982. Hän oli ehdolla palkinnon saajaksi myös vuosina 1983–1986.


title: Linda Evans

text: "Dynastian" jälkeen Evans esiintyi minisarjassa "Dynastia – viimeinen luku" (1991) sekä televisioelokuvissa "She’ll Take Romance" (suom. "Kosiokilpa", 1990), "Dazzle" (1995) ja "The Stepsister" (1997). 1990-luvun lopulla hän jätti televisiotyöt ja jäi eläkkeelle. Vuonna 2009 hän osallistui Britannian "Kauhukeittiö"-tositelevisio-ohjelmaan ja voitti kilpailun.


title: Linda Evans

text: Evansilla on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Linda Evans

text: Evansin aviopuoliso vuosina 1968–1974 oli näyttelijä-ohjaaja John Derek. Myöhemmin Evans oli naimisissa kiinteistömoguli Stan Hermanin kanssa.


title: John Derek

text: Derek Delevan Harris eli John Derek (12. elokuuta 1926 – 22. toukokuuta 1998) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja valokuvaaja. Hän esiintyi muun muassa Cecil B. DeMillen elokuvassa "Kymmenen käskyä" (1956). Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: John Derek

text: Derek sai myös kolme Golden Raspberryä. Hän oli neljästi naimisissa; puolisoina olivat Pati Behrs, Ursula Andress, Linda Evans ja Bo Derek.


title: M/S Scandinavia

text: M/S Scandinavia () Polska Żegluga Bałtyckan omistama autolautta. Alus on rakennettu vuonna 1980 Öresundsvarvetin telakalla Landskronan kaupungissa Ruotsissa. Laivan bruttovetoisuus on 23 842 GT ja nettovetoisuus 11 083 NT. "Scandinavia" on rekisteröity Bahaman lipun alle ja sen kotisatama on Nassau. Nykyisin Polferries liikennöi aluksella reitillä Gdańsk–Nynäshamn.


title: M/S Scandinavia

text: Scandinavian sisaralus on M/S SNAV Toscana.


title: M/S Scandinavia

text: 25. tammikuuta 1980 alus laskettiin vesille ruotsalaisella Öresundsvarvetin telakalla. 10. lokakuuta alus luovutettiin Rederi AB Gotlandin omistukseen, joka rekisteröi aluksen Ruotsin lipun alle nimellä "Visby". Kotisatamaksi tuli Gotlannin saarella sijaitseva Visby. Samana päivänä alus lähti Landskronasta Kööpenhaminan kautta kohti Visbytä. 10. lokakuuta alus saapui Visbyhyn ensimmäistä kertaa. Teknisistä ongelmista johtuen alus oli painavampi, kuin mitä oli laskettu. Tämän vuoksi sillä oli vaikeuksia päästä pois Visbyn satamasta. Myös muita pienempiä vikoja havaittiin. Näiden ongelmien vuoksi alus meni takaisin rakennustelakalleen, ja sillä välin Visbyn satamaa ruopattiin. Syksyllä 1980, rakennustelakalta lähdettyään, alus meni Gotlannin Sliteen ruoppaustöiden ajaksi. 31. toukokuuta 1981 alus aloitti liikennöinnin eri reiteillä (katso taulukot alempana).


title: M/S Scandinavia

text: 1. tammikuuta 1988 Visby aikarahdattiin Nordström & Thulinille, joka asetti aluksen Gotlandslinjenin liikenteeseen. 4. syyskuuta alus aikarahdattiin Sealink British Ferriesin liikenteeseen. 30. joulukuuta 1989 alus saapui Visbyhyn viimeistä kertaa Gotlandslinjenin liikenteessä. 1. tammikuuta 1990 alus lähti kohti Göteborgia, jossa alusta sovitettiin uuteen rahtaukseen soveltuvaksi. 10. tammikuuta alus sai nimen "Felicity". 11. tammikuuta alus saapui Tilburyyn, jossa alukseen tehtiin muutostöitä. Tilburystä alus meni Ranskan Dunkerqueen. 5. maaliskuuta Felicity siirtyi Sealink British Ferriesin liikenteeseen reitille Rosslare–Fishguard. Joulukuussa alus sai nimen "Stena Felicity", kun Stena Line UK osti Sealink British Ferriesin. Näin aluksen rahtaus siirtyi Stena Linelle. Vuonna 1996 alus maalattiin Stena Linen väreihin. 3. heinäkuuta 1997 alus oli viimeistä päivää Rosslaren ja Fishguardin välillä. Tämän jälkeen alus lähti kohti Saksan Bremerhavenia. 9. heinäkuuta Stena Felicity saapui Lloyd-Werftin telakalle Bremerhaveniin. 13. joulukuuta alus sai jälleen nimen "Visby" ja se lähti telakalta kohti Visbytä. 1. tammikuuta 1998 alus siirtyi Destination Gotlandin liikenteeseen reitille Visby–Nynäshamn/Oskarshamn. 13. tammikuuta 2003 alus sai nimen "Visborg". 27. maaliskuuta alus teki viimeisen matkansa Nynäshamnista Visbyhyn ja 29. maaliskuuta puolestaan viimeisen matkansa Oskarshamnista Visbyhyn. 31. maaliskuuta alus jäi käyttämättömänä Gotlannin Kappelshamniin. 7. huhtikuuta alus siirrettiin Visbyhyn. 8. toukokuuta Visborg lähti Visbystä Landskronaa, jossa sijaitsevalla telakalla alus kävi tarkistettavana. Tämän jälkeen alus jäi käyttämättömäksi.


title: M/S Scandinavia

text: 4. heinäkuuta 2003 Polska Żegluga Bałtycka osti aluksen ja rekisteröi sen Bahaman lipun alle nimellä "Scandinavia". Kotisatamaksi tuli Nassau. 7. heinäkuuta alus saapui puolalaiselle Remontowa-telakalle Gdańskiin. 16. heinäkuuta alus aloitti Polferriesin Nynäshamnin ja Gdańskin välisessä liikenteessä. Elokuussa 2005 Scandinavia liikennöi Visbyn keskiaikaviikon aikana reitillä Gdańsk–Visby–Nynäshamn.


title: Aaro Rautiainen

text: Aaro Heikki Rautiainen (s. 19. tammikuuta 1891 Nurmes) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Aaro Rautiainen ja Riitta Kotilainen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Saara Visan kanssa. Saara Visa kuoli vuonna 1930 ja Aaro Rautiainen avioitui toisen kerran vuonna 1932 Aino Julia Kaukolahden kanssa.


title: Aaro Rautiainen

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nurmeksen yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Opiskelujaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys-taloudellisella osastolla vuosina 1914–1915. Hän suoritti sotilashallinnollisen kurssin I jakson vuonna 1927 ja kaasusuojelukurssin Helsingissä samana vuonna. Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän kävi vuosina 1929–1931.


title: Aaro Rautiainen

text:
Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 23. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 9. heinäkuuta pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan.
Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen Libaussa vuonna 1917 hänet siirrettiin pataljoonan ratsuosastoon.


title: Aaro Rautiainen

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 kornetiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi Karjalan ratsujääkärirykmentin 3. eskadroonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella ja Viipurissa.


title: Aaro Rautiainen

text: Rautiainen palveli sisällissodan jälkeen edelleen Karjalan ratsujääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Hämeen ratsurykmentti. Rykmentissä hänet määrättiin 12. elokuuta 1919 alkaen päälliköksi konekiväärieskadroonaan. Päällikön tehtävistä hänet siirrettiin 5. heinäkuuta 1924 alkaen talouspäällikön viransijaiseksi, jonka sijaisuus muuttui vakinaiseksi 24. marraskuuta 1924. Ratsuväkiprikaatin intendentiksi hänet nimitettiin 12. lokakuuta 1928. Intendentin tehtävistä hänet komennettiin 1. maaliskuuta 1932 alkaen hoitamaan Satakunta-Hämeen sotilasläänin esikuntapäällikön tehtäviä ja määrättiin 1. heinäkuuta 1933 alkaen Tampereen itäisen sotilaspiirin päälliköksi ja l. helmikuuta 1937 alkaen Tampereen sotilaspiirin päälliköksi.


title: Aaro Rautiainen

text: Rautiainen osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 12:n komentajana ja otti osaa taisteluihin Länsi-Kannaksella, Koiviston saaristossa ja Viipurinlahdella. Välirauhan aikana hän toimi edelleen samassa tehtävässä kunnes hänet siirrettiin Etelä-Kymenlaakson suojeluskuntapiirin päällikkönä. Hänet siirrettiin vielä ennen jatkosotaa pataljoonan komentajaksi 9. Prikaatiin ja edelleen Jalkaväenkoulutuskeskus 13:n komentajaksi. Jatkosodan puhjettua hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes vuonna 1942 hänet nimitettiin Perä-Pohjolan sotilasläänin komentajaksi. Hänet komennettiin rintamajoukkoihin vuonna 1942 ja sijoitettiin komentajaksi Jalkaväkirykmentti 15:een, missä hän palveli aina vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet nimitettiin Keski-Suomen sotilasläänin komentajaksi ja edelleen Ilmasuojelu komentajaksi V Armeijakunnan esikuntaan, missä tehtävässä hän palveli sodan loppuun saakka.


title: Aaro Rautiainen

text: Rautiainen palveli sotien jälkeen Jalkaväenkoulutuskeskus 24:n päällikön viransijaisena, josta hänet siirrettiin myöhemmin päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 29:ään ja edelleen Jalkaväenkoulutuskeskus 12:een. Rautiainen erosi vakinaisesta palveluksesta 1944 ja työskenteli sen jälkeen edustajana Kasvinsuojelu Oy:n palveluksessa vuoteen 1954 saakka.


title: Aaro Rautiainen

text: Rautiainen toimi Hämeen ratsurykmentin kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1923 ja varapuheenjohtajana vuonna 1924 sekä Ratsuprikaatin kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuonna 1924. Hän toimi myös Lappeenrannan kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1928–1929 ja Lappeenrannan teatteriyhdistyksen johtokunnan jäsenenä vuosina 1927–1929 sekä Tampereen ratsastusseuran johtokunnan sihteerinä vuosina 1933–1934 ja varapuheenjohtajana vuosina 1935–1936 sekä puheenjohtajana 1937–1939.


title: Ilmari Relander

text: Ilmari Relander (24. maaliskuuta 1894 Helsinki – 18. marraskuuta 1932) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat seminaarinjohtaja, filosofian tohtori Karl Adolf Oskar Relander ja Bertha Wiiger. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Hilja Karin Montellin kanssa.


title: Ilmari Relander

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1912 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1912–1915 ja suoritti lainopin alkututkinnon. Hän toimi Karjalaisen osakunnan kansanvalistustoimikunnan sihteerinä vuosina 1913–1914. Relander suoritti hyökkäysvaunukurssin Hämeenlinnassa vuonna 1922 ja Sotakorkeakoulun yleisen osaston vuosina 1924–1926 sekä teki opintomatkan Puolaan vuonna 1924.


title: Ilmari Relander

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 10. helmikuuta 1916, josta hänet komennettiin erikoistehtäviin Suomeen 2. toukokuuta 1916. Tällä komennuksellaan hän oli mukana räjäyttämässä Venäläisten sotilastarvikevarastoa Kilpisjärvellä 7. kesäkuuta 1916. Saksaan hän palasi 18. kesäkuuta 1916 ja hänet sijoitettiin pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet siirrettiin 10. elokuuta 1916 takaisin 3. komppaniaan.


title: Ilmari Relander

text: Hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon uudestaan 17. elokuuta 1916 ja hänet komennettiin erikoiskursseille Berliiniin ja Kieliin, josta hänet komennettiin edelleen Suomeen. Hän joutui 2. lokakuuta 1916 Jyväskylässä venäläisten santarmien pidättämäksi ja hänet kuljetettiin Helsinkiin, josta edelleen 19. lokakuuta hänet siirrettiin Pietariin Spalernajan vankilaan. Spalernajasta hän vapautui Venäjän vallankumouksen puhjettua 12. maaliskuuta 1917. Vankilasta vapauduttuaan hän suunnisti kulkunsa takaisin Saksaan, jonne hän saapui 20. toukokuuta 1917 ja hänet sijoitettiin hänelle tuttuun pataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan ratsuosastoon.


title: Ilmari Relander

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan päälliköksi Karjalan ratsujääkärirykmentin 1. eskadroonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Terijoella ja Kaislahden taisteluihin Inossa ja Koivistolla. Hän haavoittui Kaislahdessa.


title: Ilmari Relander

text: Relander toimi sisällissodan jälkeen kesällä 1918 varsinaisen virkansa ohella Terijoen poliisimestarina ja palveli edelleen varsinaisessa toimessaan edelleen päällikkönä Karjalan ratsujääkärirykmentin l. eskadroonassa. Hänet siirrettiin 28. syyskuuta 1918 adjutantiksi Lapin ryhmän 1. pataljoonaan, josta hänet komennettiin 25. tammikuuta 1919 Kadettikoulun johtajan käyttöön ja siirrettiin 11. maaliskuuta 1919 päälliköksi Karjalan ratsujääkärirykmentin 1. eskadroonaan. Hänet siirrettiin 10. tammikuuta 1920 talouspäälliköksi Hämeen ratsurykmenttiin. Ratsuväkiprikaatin intendentiksi hänet komennettiin 12. tammikuuta 1921, josta hänet siirrettiin 3. toukokuuta 1921 Ratsuväen aliupseerikoulun johtajaksi. Aliupseerikoulusta hänet siirrettiin 13. heinäkuuta 1926 Yleisesikuntaan, missä hänet sijoitettiin 28. elokuuta 1926 yleisesikunnan ulkomaantoimiston päälliköksi ja toimi edellä mainitun tehtävän ohella sotilasasiamiehenä Virossa ja Latviassa 14. kesäkuuta 1930 – 1. syyskuuta 1931 välisen ajan. Yleisesikunnassa hän hoiti vuosina 1927–1931 myös osasto 2:n päällikön tehtäviä viransijaisuuksina. Relander siirrettiin l. syyskuuta 1931 komentajaksi Hämeen ratsurykmenttiin.


title: Ilmari Relander

text: Relander toimi 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1919–1920 ja Ratsuväkiprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1921 sekä Yleisesikunnan kunnianeuvoston puheenjohtajana vuonna 1928 ja jäsenenä vuosina 1929–1931. Lappeenrannan kaupunginvaltuuston jäsenenä hän toimi vuonna 1923 ja oli Suomen armeijan edustajana Lundin taistelun 250-vuotisjuhlassa vuonna 1926.


title: Vilho Roininen

text: Vilho Arvid Roininen (10. heinäkuuta 1893 Rautavaara – 25. elokuuta 1960) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Pekka Roininen ja Hanna Korhonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1932 Eeva Maria Viitalan kanssa.


title: Vilho Roininen

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nurmeksen yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1914–1915. Sotilaspedagogisen kurssin hän suoritti vuonna 1925 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1928.


title: Vilho Roininen

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 22. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen Libaussa vuonna 1917 hänet siirrettiin pataljoonan ratsuosastoon.


title: Vilho Roininen

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vääpeliksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan komppanianvääpeliksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Tästä tehtävästä hänet siirrettiin 11. huhtikuuta 1918 joukkueenjohtajaksi 2. jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa.


title: Vilho Roininen

text: Hän palveli sisällissodan jälkeen joukkueenjohtajana edelleen samaisessa 2 Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Hänet siirrettiin 15. maaliskuuta 1919 Keski-Suomen rykmenttiin, jossa toimi nuorempana upseerina, komppanianpäällikkönä ja majoitusmestarina. Keski-Suomen rykmentistä hänet siirrettiin 5. maaliskuuta 1921 Kajaanin rajavartiostoon, jossa hänet sijoitettiin 1. komppanian päälliköksi ja 1. tammikuuta 1927 nuoremmaksi esiupseeriksi rajavartioston esikuntaan. Lapin rajavartiostoon hänet siirrettiin 1. kesäkuuta 1931 ja sijoitettiin esikuntaupseeriksi ja komentajan apulaiseksi.


title: Vilho Roininen

text: Talvisotaan hän osallistui Erillis-Pataljoona 17:n komentajana ja myöhemmin perustetun Osasto Roinisen komentajana. Talvisodassa hän osallistui taisteluihin Alakurtissa, Joutsijärvellä ja Märkäjärvellä sekä Salla–Savukoski-akselin puolustustaisteluihin. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, mutta siirrettiin myöhemmin Jalkaväkirykmentti 33:n komentajaksi ja edelleen Rajavartiosto 5:n komentajaksi.


title: Vilho Roininen

text: Jatkosodan syttyessä hänet komennettiin Sissipataljoona 2:n komentajaksi, jonka mukana osallistui taisteluihin Alalammella, Hämekoskella, Rytyssä, Tohmajoella, Maaselässä ja Krivissä. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Perä-pohjolan sotilasläänin komentajaksi, josta hänet siirrettiin jo seuraavana vuonna Jalkaväenkoulutuskeskus 25:n päälliköksi, missä tehtävässä hän oli aina sodan päättymiseen saakka.


title: Vilho Roininen

text: Sotien jälkeen hän toimi päällikön apulaisena Jalkaväenkoulutuskeskus 1:ssä, josta hänet siirrettiin Rajavartiostojen päällikön apulaiseksi, kunnes hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1944. Hän siirtyi maanviljelijäksi Kuopion maalaiskunnan Haminalahteen.


title: Vilho Roininen

text: Kainuun rajavartioston kunnianeuvoston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1925–1931 ja Lapin rajavartioston kunnianeuvoston puheenjohtajana vuosina 1932–1937 sekä Suomen ja Neuvostoliiton 4. ja 5. paikallisen rajantarkastuskomission suomalaisen valtuuskunnan puheenjohtajana vuosina 1938–1939. Hän toimi myös Suomen ja Neuvostoliiton välisen porosopimuksen edellyttämänä valtuutettuna poroasioissa Lapin läänin rajaosuudella vuonna 1939.


title: John Rosenbröijer

text: John (Jack) William Rosenbröijer (18. tammikuuta 1887 Schuvalovo – 24. kesäkuuta 1955) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat liikennetarkastaja Carl Hjalmar Rosenbröijer ja Sarah Jane Barritt. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Freja Irene Maria Havon kanssa. Marsalkka C G E Mannerheimin adjutantti.


title: John Rosenbröijer

text: Rosenbröijer kirjoitti ylioppilaaksi Kokkolan ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1909 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Hän jatkoi opintoja Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1912–1914. Opintojensa jälkeen hän toimi ensin vuosina 1909–1911 virkamiehenä Suomen pankin Vaasan konttorissa ja vuosina 1913–1914 Pohjoismaiden yhdyspankin Helsingin konttorissa.


title: John Rosenbröijer

text: Rosenbröijer liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään, jossa hänet sijoitettiin 10. syyskuuta 1915 pataljoona 1. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella.


title: John Rosenbröijer

text: Rosenbröijer astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hänet siirrettiin edellä mainitun komppanian päälliköksi 23. maaliskuuta 1918. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Kämärän aseman seudulla ja Viipurissa.


title: John Rosenbröijer

text: Rosenbröijer komennettiin sisällissodan jälkeen Suomen valkoiseen kaartiin, jossa hän toimi 2. konekiväärikomppanian päällikkönä ja samalla rykmentin aseupseerina. Hänet siirrettiin 8. lokakuuta 1919 alkaen silloisen Asevarikko 1:n ja 4. elokuuta 1922 Asevarikko 2:n päälliköksi.


title: John Rosenbröijer

text: Rosenbröijer toimi talvisodan aikana ampumatarvikevarikko 5:n päällikkönä ja lataamon johtajana Jepualla. Välirauhan aikana hän toimi samoissa tehtävissä, mutta siirrettiin myöhemmin senaikaisen Asevarikko 1:n päälliköksi. Jatkosodassa hänet komennettiin Karjalankannakselle keräämään ja toimittamaan kotirintamalle sotasaalista elokuussa 1941, jonka jälkeen hän palasi Asevarikko 1:n päälliköksi. Vuonna 1943 hänet komennettiin Asekoulun johtajaksi, jossa tehtävässä hän oli aina sodan loppuun saakka, jolloin siirtyi viljelemään maata omistamalleen tilalle Porvoon maalaiskuntaan. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Bilbao Athletic

text: Bilbao Athletic on Espanjan pääsarjajoukkue Athletic Bilbaon reservijoukkue. Bilbao Athletic pelaa Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Joukkue pelaa kotiottelunsa Estadio de Lezamalla, johon mahtuu 2 000 katsojaa ja se on rakennettu vuonna 1970.


title: Bilbao Athletic

text: Joukkue on alun perin perustettu vuonna 1938, mutta vasta vuonna 1964 siitä tuli Athleticin reservijoukkue. 1966 joukkue nousi Tercera Divisióniin. Nousu jatkui ja vuonna 1969 joukkue nousi Tercerasta Segunda Divisióniin, sillä Segunda División B tuli takaisin käyttöön vuonna 1977. Siitä eteenpäin joukkue on pelannut joko Segunda Divisiónissa tai Segunda B:ssä.


title: Bilbao Athletic

text: Historiansa aikana Bilbao Athletic on pelannut kaikkiaan 13 kautta Segunda Divisiónissa, 19 kautta Segunda B:ssä ja 10 kautta Tercera Divisiónissa.


title: Ideaali

text: Ideaali voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bradykiniini

text:
Bradykiniini on yhdeksästä aminohaposta koostuva proteiini, jolla on verisuonia laajentava vaikutus. ACE-inhibiittoreiksi kutsutut verenpainelääkkeet inhiboivat bradykiniinin hajoamista elimistössä ja siten alentavat verenpainetta . Bradykiniini vapauttaa prostasykliiniä ja typpimonoksidia, jotka laajentavat verisuonia. Lisäksi bradykiniini on mukana kivun mekanismissa.
Bradykiniinin kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 1060,21 g/mol ja CAS-numero 58-82-2.


title: Bradykiniini

text: Bradykiniini on biologisesti aktiivinen peptidi, joka koostuu yhdeksästä aminohaposta. Aminohappojen järjestys on Arg - Pro - Pro - Gly - Phe - Ser - Pro - Phe - Arg


title: Bradykiniini

text: Bradykiniini on endoteeliriippuvainen aine . Se vaikuttaa sileään lihaskudokseen aiheuttaen sen jännittymistä. Joillakin potilailla bradykiniinin on todettu aiheuttavan kuivaa yskää .


title: Luettelo valkovenäläisistä yhtyeistä

text: Tämä on luettelo valkovenäläisistä yhtyeistä.


title: Wihuritalo

text: Wihuritalo on Helsingin Kulosaaressa Wihurinaukiolla Kulosaaren Casinon lähistöllä oleva iso valkea linnamainen rakennus, joka rakennettiin 1910-luvun lopulla. Nykyään se toimii Wihuri-konsernin pääkonttorina.


title: Wihuritalo

text: Wihuritalo, aikaisemmalta nimeltään Wihurin linna, rakennettiin alun perin Kulosaaren Rantahotelliksi. Sen rakennustyöt alkoivat vuonna 1916, ja linna valmistui vuonna 1917. Arkkitehtina toimi Lars Sonck.


title: Wihuritalo

text: Hotellin tarkoituksena oli tehdä Helsingistä johtava venäläisturismin keskus. Etenkin pietarilaisia rikkaita haluttiin houkutella kaupunkiin. Heistä odotettiin merkittävää asiakaskuntaa uudelle hotellille.


title: Wihuritalo

text: Hotellin rakennutti AB Brändö Villastad, joka oli perustanut silloin asuttamattomalle Kulosaarelle hienon ja uudenaikaisen huvilakaupungin. Yhtiö oli ostanut saaren vapaaherra J. F. A. G. Cronstedtilta vuonna 1907. Arkkitehteina toimivat silloin Armas Lindgren ja Lars Sonck. Brändö Villastadin omistama Kulosaaren ravintola, eli nykyinen Kulosaaren Casino, oli tuottanut hyvin, joten alueelle päätettiin rakentaa hotelli.


title: Wihuritalo

text: Hotelli rakennettiin paljaspintaisesta kalkkihiekkakivestä. Hotellissa oli 40 huonetta ja kaikki sen ajan mukavuudet: keskuslämmitys, juokseva vesi (lämmin ja kylmä) sekä kaukopuhelinyhteys. Myös hissi asennettiin kerrosten väliin. Hotellin ensimmäisessä kerroksessa toimi vastaanotto, ravintola ja lehtihuone. Ulkopuolella oli katettu terassi.


title: Wihuritalo

text: Ensimmäinen maailmansota pilasi hotellia koskevat suunnitelmat, sillä pietarilaismatkailijoita ei saapunut sodan takia. Sotien välillä rakennus toimi täysihoitolatyyppisenä pensionaattina. Talossa asui Ruotsin suurlähettiläs von Heidenstam, kun Ruotsin Helsingin-suurlähetystöä kunnostettiin sekä joitakin valkoisia venäläisiä emigrantteja. 1930-luvulle asti hotellin työntekijät olivat ulkomaalaisia, koska Suomessa ei ollut tuolloin pätevää hotelli- ja ravintola-alan koulutusta.


title: Wihuritalo

text: Toisen maailmansodan aikana rakennus toimi mm. neuvolana. Talo säästyi pommituksista. Sodanjälkeisen asuntopulan vuoksi talosta tehtiin vuokra-asuntola. Talo rapistui sodan aikana ja sen jälkeisen ajan pahasti.


title: Wihuritalo

text: Wihuri-Yhtymä osti talon vuonna 1963 muuttaakseen sen toimistoksi. Myös Wihurin entinen pääkonttori sijaitsi Kulosaaressa, mutta se oli liian pieni suuren yhtiön johtoa varten. Rakennus oli halpa huonon kuntonsa vuoksi.


title: Wihuritalo

text: Museovirasto vaati ettei taloa pureta, vaan se korjataan vanhojen sääntöjen ja kaavojen mukaisesti. Huonokuntoiseen taloon tehtiin mittava remontti, joka valmistui vuonna 1964. Remontin teki rakennusyhtiö "Kallio-Eriksson". Talo oli tarkoitus remontoida Sonckin mallin mukaisesti, mutta osa Sonckin alkuperäisistä piirroksista oli hukassa.


title: Wihuritalo

text: Nykyisin Wihuritalona tunnettu talo on toiminut Wihuri-konsernin pääkonttorina vuodesta 1964. Toimistoon tuli 1970-luvulla ensimmäiset tietokoneet, mikä oli suurin muutos sitten 1960-luvun remontin. Kansallisromantiikan ajalle tyypillisesti Wihuritalon sisäseiniä ja kattoja koristivat värikkäät maalaukset, ja osa taiteilija Bruno Tuukkasen maalauksista on restauroitu talon näyttelytilassa. Rakennuksen toisessa tornissa on merenkulkuhenkinen museo. Talossa on vain yksi hissi.


title: Heikki Syrjä

text: Heikki Johannes Syrjä (s. 4. heinäkuuta 1969 Jyväskylän mlk) on tamperelainen käsikirjoittaja.


title: Heikki Syrjä

text: Syrjä on tehnyt käsikirjoituksen Tampereen työväenteatterin esittämään musikaaliin "Vuonna 85", jolla on ollut 150 000 katsojaa. Hän on käsikirjoittanut myös TV2:ssa esitetyn sarjan "Act!one", jossa hän myös esiintyi.


title: Heikki Syrjä

text: Musikaalista "Vuonna 85" on tehty saman niminen lautapeli, jonka ovat suunnitelleet Syrjä ja Riku Suokas. Hän on käsikirjoittanut myös kännykkäfilmin Tonttuopisto (Elf Academy).


title: Heikki Syrjä

text: Syrjän isä on pilapiirtäjä Seppo Syrjä. Hänen setiään ovat kirjailijat Jaakko ja Juhani Syrjä. Eppu Normaalin Aku Syrjä on Heikin veli, Mikko ja Martti Syrjä serkkuja.


title: Junior Durkin

text: Trent Bernard "Junior" Durkin (2. heinäkuuta 1915 New York – 4. toukokuuta 1935 San Diego) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän aloitti lapsena uransa, johon sisältyvät esimerkiksi elokuvat "Tom Sawyerin seikkailut" (1930), "Huckleberry Finnin seikkailut" (1931) ja "Hell's House" (1932).


title: Junior Durkin

text: Durkinin viimeiseksi elokuvarooliksi jäi suoritus "Chasing Yesterdayssa" (1935).


title: Junior Durkin

text: 19-vuotias näyttelijä kuoli auto-onnettomuudessa, jossa oli hänen lisäkseen mukana muiden muassa ainoana selviytyjänä Jackie Coogan. Durkin haudattiin Forest Lawn Memorial Parkiin, Glendaleen.


title: The March of Time

text: The March of Time oli uutiskatsaus, jota esitettiin yhdysvaltalaisissa elokuvateattereissa vuosien 1935 ja 1951 välisenä aikana. Sen tuotti lehtikustantamo Time Inc., joka on nykyään osa Time Warneria. Parhaimmillaan sarjalla oli 20 miljoonaa katsojaa kuukaudessa 9 000 elokuvateatterissa. Vaikka uutiskatsaus oli suosittu, se oli taloudellisesti tappiollinen, johtuen korkeista tuotantokustannuksista. Uutiskatsaus lakkautettiin television yleistyttyä ja tehtyä formaatin tarpeettomaksi. Kaiken kaikkiaan 16 vuoden aikana ehdittiin tehdä 205 uutiskatsausta.


title: The March of Time

text: The March of Timea esitettiin myös radiossa 1931 – 1945. Alun perin ohjelmassa esitettiin pääasiallisesti dramatisoituja uutisia, esittäjinään muun muassa Agnes Moorehead, Art Carney ja Orson Welles. Myöhemmin dramatisoinnit korvattiin tapahtumapaikoilta radioteitse tulevilla toimittajien raporteilla.


title: The March of Time

text: Vuonna 1937 The March of Time sai Oscar-kunniapalkinnon. Radioversio pääsi Radio Hall of Fameen 1990.


title: Jörg Ahmann

text: Jörg Ahmann (s. 12. helmikuuta 1966 Grevenbroich) on saksalainen rantalentopalloilija ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Sydneyn olympialaisissa 2000 yhdessä parinsa Axel Hagerin kanssa.


title: Kuoreveden koulu

text: Kuoreveden koulu sijaitsee Jämsässä Hallin taajamassa. Oppilaita koulussa on vajaat 200. Koulussa on sekä ylä- että ala-aste, koulu on siis yhtenäiskoulu. Koulun oppilaat ovat pääosin hallilaisia, mutta oppilaita on myös Längelmäeltä, Pihlaistosta, Suinulasta, Lahdenkylästä ja Jämsästä. Koulussa mm. kummioppilastoimintaa ja oppilaskunta. Ennen koulu oli pelkkä yläaste, mutta vuonna 2003 siitä tuli yhtenäiskoulu.


title: Kuoreveden koulu

text: Koulun omat sivut


title: John Cromwell

text: Elwood Dager John Cromwell (23. joulukuuta 1887 – 26. syyskuuta 1979) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän voitti teatterityöstään Tony-palkinnon vuonna 1952.


title: John Cromwell

text: Myös tuotteliaana ohjaajana tunnetuksi tullut Cromwell toimi Screen Directors Guildin puheenjohtajana vuosina 1944–1946. Hän oli naimisissa neljästi. Näyttelijä James Cromwell on hänen poikansa.


title: John Cromwell

text: Cromwell kuoli 91-vuotiaana Santa Barbarassa, Kaliforniassa. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Edward Burne-Jones

text: Sir Edward Burne-Jones (28. elokuuta 1833 – 17. kesäkuuta 1898) oli englantilainen taidemaalari ja kuvittaja. Hän kuului prerafaeliittien lähipiiriin. Burne-Jones teki paljon taiteellista yhteistyötä ystävänsä William Morrisin kanssa.


title: Edward Burne-Jones

text: Burne-Jones syntyi Birminghamissa, ja hänen äitinsä kuoli pian synnytyksen jälkeen. Isä ja ankara taloudenhoitajatar kasvattivat pienen Edwardin. Hän opiskeli Birminghamin taidekoulussa 1848–1852, minkä jälkeen hän pääsi Oxfordiin opiskelemaan teologiaa. Oxfordissa hän tutustui William Morrisiin ja sai vaikutteita John Ruskinilta. Opiskeluaikoinaan Burne-Jones myös ihastui Maloryn kuningas Arthurista ja pyöreän pöydän ritareista kertovaan "Le Morte d'Arthur" -runoelmaan. Teos innoitti Burne-Jonesia hänen loppuelämänsä ajan.


title: Edward Burne-Jones

text: Burne-Jones aikoi alun perin papiksi, mutta Morris innosti hänet ryhtymään taiteilijaksi. Burne-Jones opiskeli Dante Gabriel Rossettin ohjauksessa, mutta kehitti kuitenkin oman tyylinsä, johon vaikuttivat muun muassa Italian-matkat, joilla varsinkin Botticelli ja Mantegna tekivät häneen suuren vaikutuksen.


title: Edward Burne-Jones

text: Burne-Jones oli huomattava lasimaalausten tekijä, ja yhdessä Morrisin kanssa he tekivät lasimaalauksia useisiin kirkkoihin. Burne-Jones teki myös gobeliineja ja kirjankuvituksia. Burne-Jonesin aiheet perustuivat yleensä kirjallisuuteen, lähinnä Chaucerin ja Maloryn teoksiin sekä kreikkalaiseen mytologiaan. Hänen tyylinsä oli romanttista ja unenomaista, ja hän käytti yleensä hillittyjä värisävyjä.


title: Edward Burne-Jones

text: Burne-Jones sai baronetin arvon vuonna 1894.


title: Karl Ruda

text: Karl Evert Ruda (28. tammikuuta 1892 Lohja – 11. marraskuuta 1949) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat rakennusmestari Frans Victor Ruda ja Augusta Adolfina Warelius. Hänet vihittiin ensimmäisen kerran avioliittoon vuonna 1923 Hjördis Coustanec Erikssonin kanssa (kuoli vuonna 1926). Toisen kerran hän avioitui ensimmäisen vaimon kuoltua vuonna 1932, Aini Raatikaisen kanssa.


title: Karl Ruda

text: Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti kuudennen luokan Helsingin uudessa ruotsalaisessa oppikoulussa vuonna 1921. Hän suoritti taktiikan sovoltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1927. Hän suoritti komentajakurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1944.


title: Karl Ruda

text: Tämä helsinkiläinen varastonhoitaja liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 11. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän kuului myös pataljoonan soittokuntaan.


title: Karl Ruda

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan ensin esikuntavääpeliksi ja myöhemmin lähettiupseeriksi 1. Jääkärirykmentin 3. jääkäripataljoonan esikuntaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Kämärän kylässä ja Viipurissa.


title: Karl Ruda

text: Sisällissodan jälkeen hän toimi adjutanttina armeijan uudelleen järjestelyn jälkeen Suomen valkoisen kaartin 1. pataljoonassa, josta hänet siirrettiin 15. heinäkuuta 1919 alkaen 7. komppanian päälliköksi. Hänet siirrettiin 23. tammikuuta 1926 Kaartin Jääkäripataljoonan 1. komppanian päälliköksi. Armeijasta hän erosi 5. joulukuuta 1928 ja siirtyi liikemieheksi Helsinkiin ja vuodesta 1936 Konehuolto oy:n toimitusjohtajaksi.


title: Karl Ruda

text: Hän toimi ylimääräisten harjoitusten aikana Täydennys Jalkaväkirykmentti 2:n pataljoonan komentajana , josta hänet siirrettiin Täydennys Jalkaväkirykmentti 1:een ja edelleen Jalkaväkirykmentti 63:een. Talvisodassa hän osallistui taisteluihin Haparaisissa, Volossulassa, Taipaleessa, Terentilässä ja Vuosalmella. Välirauhan aikana hän toimi samassa tehtävässä ja myöhemmin Pohjois-Satakunnan suojeluskuntapiirin Virtain aluepäällikkönä. Jatkosodan syttyessä hänet komennettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 60:een ja edelleen jalkaväkirykmentti 50:een. Kunnes hänet komennettiin toimistoupseeriksi 17. Divisioonan esikuntaan ja vuonna 1941 pataljoonan komentajaksi 61:een jalkaväkirykmenttiin. Sodan loppupuolella hänet siirrettiin Erillinen Pataljoona 27:n komentajaksi, josta hänet siirrettiin vielä samana vuonna 17. Divisioonan suunnittelu-upseeriksi ja edelleen Henkilötäydennyskomppania 4:n komentajaksi. 2. Divisioonan opaselimen päälliköksi hänet siirrettiin vielä vuonna 1944. Hän osallistui Taisteluihin jatkosodassa Terussa ja Äänislinnassa sekä asemasotaan Shemenskissä sekä Karjalankannaksella Juustilassa ja Lavolassa. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1944.


title: Karl Ruda

text: Hän toimi sotien jälkeen Konehuolto Oy:n toimitusjohtajana. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Axel Hager

text: Axel Hager (s. 14. maaliskuuta 1969 Fehmarn) on saksalainen rantalentopalloilija ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Sydneyn olympialaisissa 2000 yhdessä parinsa Jörg Ahmannin kanssa.


title: Gene Robinson

text: Vicky Gene Robinson (s. 29. toukokuuta 1947) on yhdysvaltalainen episkopaalisen kirkon pappi. Hänet valittiin New Hampshiren yhdeksänneksi piispaksi vuonna 2003, ja hän astui virkaansa 7. maaliskuuta 2004. Historiallisen nimityksestä teki hänen avoin homoseksuaalisuutensa.


title: Gene Robinson

text: Robinson kasvoi uskonnollisessa kodissa. Poika oli syntyessään fyysisesti niin sairaalloinen, että hänen pelättiin menehtyvän.


title: Gene Robinson

text: Robinson on ilmoittanut eroavansa piispan virasta täyttäessään 65 vuotta vuonna 2012 tappouhkausten ja julkisen kiistelyn vuoksi.


title: Rike Jokela

text: Risto ”Rike” Jokela on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Rike Jokela

text: Hän on ohjannut muun muassa seuraavia televisiosarjoja ja elokuvia: "Nahkiaiset" (1998), "Pulkkinen" (1999–2002), "Remontti" (2002), "Itse valtiaat" (2003–2004, 2008), "Saunavuoro" (2004), "Firma" (2005), "Jopet Show" (2005–2006), "Majakka" (2006), "Suojelijat" (2007), "Kallio" (2009) "Jäät" (2010), "Virta" (2011), "Brändärit" (2014), "Kynsin Hampain" (2016), "Kanelia kainaloon", "Tatu ja Patu!" (2016) ja "Karppi" (2018). Myös hänen veljensä Juha Jokela on työskennellyt käsikirjoittajana ja ohjaajana ja veljekset ovat tehneet yhteistyötä useissa projekteissa.


title: Rike Jokela

text: Rike Jokela on sekä Suomen Elokuvaohjaajien Liiton että Suomen Elokuvaajien Yhdistyksen jäsen. Aikaisemmin Jokela toimi päätyökseen elokuvaajana. Hän on kuvannut "Juoppohullun päiväkirja" -elokuvan sekä televisiodraamoja kuten "Tukka auki" (osat 1–3, 2008), minkä lisäksi hän on itse kuvannut osan ohjaamistaan tv-sarjoista. Jokela työskentelee pääasiassa fiktion parissa, mutta on ohjannut ja kuvannut myös mainoksia ja tehnyt valosuunnitteluita useisiin tv-ohjelmiin.


title: Rike Jokela

text: Ennen televisiouralle siirtymistä Rike Jokela toimi valosuunnittelijana Tanssiteatteri Mobitassa ja sitä ennen muusikkona. Hän sävelsi, sanoitti ja soitti kitaraa yhtyeissä Bastards, Riistetyt, Pyhät Nuket ja Nuket.


title: Rike Jokela

text: Jokelan ensimmäinen pitkä elokuva ohjaajana on "Tatu ja Patu" -kirjoihin perustuva lastenelokuva "Kanelia kainaloon, Tatu ja Patu!", joka sai ensi-iltansa loppuvuodesta 2016.


title: Rike Jokela

text: Useat Rike Jokelan ohjaamat tv-sarjat ovat olleet ehdolla tai voittaneet alan palkintoja Suomessa ja ulkomailla.


title: Sergio Kleiner

text: Sergio Kleiner (s. 23. maaliskuuta 1936) on latinalaisamerikkalainen näyttelijä. Hän syntyi Buenos Airesissa, Argentiinassa, mutta loi huomattavimman uransa Meksikossa.


title: Sergio Kleiner

text: Kleiner aloitti työnsä teatterissa, mutta saavutti sittemmin mainetta esiintyjänä telenoveloissa. Hänet tunnetaan myös useista elokuvista.


title: Terhi (nimi)

text: Terhi on suomalainen naisen etunimi, joskin se esiintyy myös hyvin harvinaisena sukunimenä. Etunimi otettiin nimipäiväkalenteriin vuonna 1950 helmikuun 6. päivälle. Pidempi muoto Terhikki on ollut kalenterissa jo vuodesta 1929 lähtien. Ensimmäisen kerran Terhiä ehdotettiin nimivaihtoehdoksi vuonna 1879 yhdessä muodon "Terhe" kanssa.


title: Terhi (nimi)

text: Nimen taustalla on "Kalevalassa" mainittu utua seulova Terhenetär eli Terhenneiti. Sanana "terhen" tarkoittaa utua tai auerta. Terhi on myös lemmikkikasveihin kuuluva kasvilaji. Lounaismurteissa "terhi" voi tarkoittaa yleisemminkin karkealehtisiin kuuluvia kasveja.


title: Terhi (nimi)

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Terhi on annettu noin 8 260 naiselle ja muutamalle miehelle. Nimi Terhikki on annettu 1 557 naiselle ja ainakin seitsemälle miehelle.


title: Araucania

text: Araucania on vanha espanjankielinen nimitys Chilen alueelle, jota asuttivat mapuchet. Vuonna 1598 alueella käytiin Araucon sota, jossa espanjalaiset kärsivät tappion mapucheille. Taistelut jatkuivat kuitenkin vielä vuosia, kunnes espanjalaiset tunnustivat Araucanian riippumattomuuden. Alueella oli myös itsenäinen valtio Araucania ja Patagonia, mutta Chile valloitti sen 1800-luvulla.


title: Sveitsinajokoira

text: Sveitsinajokoira ("Schweizer Laufhund", "Chien Courant Suisse") on Sveitsistä kotoisin oleva koirarotu. Tästä rodusta on neljä muunnosta: berninajokoira ("Chien Courant Suisse Bernois"), juranajokoira ("Chien Courant Suisse Bruno"), luzerninajokoira ("Chien Courant Suisse Lucernois") ja schwyzinajokoira ("Chien Courant Suisse Schwytzois"). Juranajokoirasta on olemassa vielä erikseen kaksi alamuunnosta, bruno ("Bruno du Jura") ja saint hubert ("Bruno St Hubert").


title: Sveitsinajokoira

text: Sveitsinajokoira on keskikokoinen, sileäkarvainen ja sen kropan tulisi ilmentää voimaa ja kestävyyttä. Pään tulisi olla kuiva ja kuonon pitkä. Rodun jokaisesta eri muunnoksesta on olemassa myös pieni versio, jotka FCI lukee erilliseksi roduksi nimeltä pienisveitsinajokoira.


title: Sveitsinajokoira

text: Eri muunnosten suurimmat erot koskevat karvapeitteen ja ihon väriä:


title: Sveitsinajokoira

text: Rotu on oppivainen, herkkä ja uskollinen, ja se kiintyy herkästi omistajaansa. Sillä on kuitenkin voimakas metsästysvietti ja sitä jalostetaan vielä nykyäänkin tätä tarkoitusperää ajatellen, joten se ei sovi pelkäksi seurakoiraksi. Lisäksi aktiivisena ja eloisana koirana se kaipaa virikkeitä ja toimintaa. Työkoirana sveitsinajokoira on erittäin hyvä ajokoira, joka ajaa haukkuen jopa villisikoja.


title: Sveitsinajokoira

text: Sveitsinajokoira on hyvin vanha koirarotu. Voidaan todistaa, että rotu olisi ollut olemassa jo roomalaisajan Sveitsissä, sillä Avenchesista on löydetty mosaiikkeja, joissa on kuvattu sveitsinajokoiran eri muunnoksien näköisiä koiria. Palkkasoturit toivat aikanaan Sveitsiin ulkomaisia ajokoiria, joista sveitsiläiset ajokoirat osittain polveutuvat. Rotua pidettiin arvossa 1400-luvun Italiassa ja 1700-luvun Ranskassa, koska se osasi ajaa jänistä poikkeuksellisen hyvin. Alun perin sveitsiläisiä ajokoiria oli yhteensä viisi, joista jokainen sai vuonna 1882 oman virallisen rotumääritelmänsä.


title: Sveitsinajokoira

text: Jokainen rotu oli nimetty kotikantooninsa mukaan:


title: Sveitsinajokoira

text: Thurgaunajokoira alkoi kuitenkin harvinaistua ja se oli kuollut sukupuuttoon vuoteen 1909 mennessä, jolloin rotumääritelmät uusittiin. Vuonna 1933 neljä jäljellä ollutta rotua päätettiin yhdistää virallisesti saman rotunimen alle, ja nykyisin ne tunnetaankin yhden rodun, sveitsinajokoiran, neljänä eri muunnoksena.


title: Sveitsinajokoira

text: Juranajokoirasta on käytännössä olemassa enää kevytrakenteisempi "bruno-tyyppi", sillä alkuperäinen, vihikoiraa muistuttanut ja sen mukaan nimetty "st. hubert-tyyppi" on kuollut sukupuuttoon. St. hubert -tyyppi oli sveitsinajokoirista kaikkein vankkarakenteisin, voimakasluustoisin, leveäpäisin ja tiheäkarvaisin. Se oli myös muihin muunnoksiin verrattuna liikkeissään melko hidas, myös riistaa ajaessaan. Sen kuvaillaankin olleen työnsä ulkopuolella kotioloissa erittäin rauhallinen ja mukavuudenhaluinen. Lisäksi se tunnettiin erityisesti voimakkaasta haukustaan.


title: Sveitsinajokoira

text: Vaikka aito sveitsiläinen st. hubert-tyypin juranajokoira onkin kuollut sukupuuttoon, ehtivät ranskalaiset jalostaa siitä oman versionsa. Vuonna 2003 Ranskan Kennelliitto Société Centrale Canine tunnusti tämän muunnoksen omaksi rodukseen nimeltä "bruno saint-hubert français" eli "ranskalainen saint-hubert-tyypin juranajokoira", ja määrittelee sen alkuperämaaksi rodun historiasta huolimatta Ranskan. Sen sallittu säkäkorkeus on täsmälleen sama sveitsinajokoiran kanssa. Väriltään se on juranajokoiran tapaan aina parkinruskea, jolla on musta mantteli.


title: Lauri Leander

text: Lauri (Lasse) Leander (18. kesäkuuta 1893 Tampere – 4. lokakuuta 1968) oli suomalainen jääkärieversti ja toimitusjohtaja. Hänen vanhempansa olivat kauppias Kaarlo Anders Leander ja EvaLouise Samuelsson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Annie Concordia Raninin kanssa.


title: Lauri Leander

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Sortavalan reaalilyseosta vuonna 1912 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys-taloudellisella osastolla vuosina 1912–1916. Hän teki maataloudellisen tutkimusmatkan Karjalaisen osakunnan stipendiaattina Raja Karjalaan. Hän oli 14. syyskuuta 1918–1922. tammikuuta 1919 välisen ajan komennettuna oppilaaksi Viipurin upseerikokelaskursseille. Komentajskurssin Sotakorkeakoulussa hän suoritti vuonna 1926 ja Suojeluskuntain päällystökoulussa vuosina 1936–1937. Lisäksi hän suoritti opintomatkan Ruotsiin ja Saksaan tutustumaan näiden maiden puolustusministeriöissä korkeimman sotilasjohdon ja armeijan järjestelykysymyksiin.


title: Lauri Leander

text: Tämä Tampereen Sanomissa jo vuodesta 1914 saakka ollut toimittaja liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 31. elokuuta 1917 ja sijoitettiin pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet siirrettiin pataljoonan 3. komppaniaan 26. syyskuuta 1917.


title: Lauri Leander

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 varavääpeliksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi Kenttälennätinpataljoonaan, josta hänet komennettiin 26. maaliskuuta 1918 joukkueenjohtajaksi 2. Mikkelin pataljoonaan, josta hän sai siirron joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Lauri Leander

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli 5. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin myöhemmin Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4:ksi, missä hän toimi eri komppanioissa joukkueenjohtajana ja ajoittain komppanianpäällikkönä. Armeijasta hän erosi 11. 2´helmikuuta 1919 ja siirtyi sihteeriksi Sotaministeriön alaiseen Jääkäritoimistoon, josta hänet siirrettiin 11. huhtikuuta 1919 Sotaministeriön intendentuuriosastolle, jossa hänet määrättiin 1. kesäkuuta 1919 osaston kanslistiksi ja 1. syyskuuta 1919 varikkojaoston päälliköksi. Edelleen hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1920 Sotaministeriön keskusosaston yleisten asiain toimiston päälliköksi ja l. toukokuuta 1920 alkaen sotaministerin nuoremmaksi adjutantiksi ja 1. tammikuuta 1922 yleisen sota-asiainosaston järjestelytoimiston sihteeriksi. Hänet nimitettiin 1. helmikuuta 1922 Sotaministeriön (myöhemmin puolustusministeriö) sota-asiainosaston järjestelytoimiston päälliköksi ja 21. marraskuuta 1935 Karjalan kaartin rykmentin komentajan apulaiseksi. Hän on hoitanut Hämeen kutsuntapiirin päällikön tehtäviä lyhyitä aikoja vuosina 1927 ja 1930 ja Saimaan kutsuntapiirin päällikön tehtäviä vuonna 1928 ja puolustusministeriön sota-asiainosaston päällikön tehtäviä ajoittain vuosina 1928–1934. Ollut varsinaisen toimensa ohella Puolustusvoimain sanomakeskuksen päällikkönä 1. tammikuuta 1935 19. helmikuuta 1936. Hän on hoitanut Karjalan kaartin rykmentin 1 pataljoonan komentajan tehtäviä 24. huhtikuuta – 9. syyskuuta 1936 ja 2. pataljoonan komentajan tehtäviä 1. lokakuuta 1937 – 23. toukokuuta 1938 väliset ajat. Hän on toiminut myös rykmentin komentajan viransijaisena vuonna 1938. Hän oli vuonna 1936 komennettuna puolustusministeriöön järjestämään sanomalehtimiesten reserviharjoituksia ja menoarvion valmistelutöihin ja Yleisesikuntaan opettajaksi hänet komennettiin vuonna 1937 tiedotushenkilöstön (sanomalehtimiesreserviläisten) kurssille sekä samana vuonna hänet komennettiin erikoistehtäviin Yleisesikuntaan.


title: Lauri Leander

text: Talvisotaan hän osallistui Jalkaväkirykmentti 31:n komentajana (nimi muutettiin myöhemmin Jalkaväkirykmentti 4:ksi), mistä tehtävästä hänet siirrettiin myöhemmin 4. Prikaatin komentajan viransijaiseksi. Talvisodassa hän osallistui taisteluihin Muolaan järvikannaksella ja Vuoksenranassa sekä Sintola-Vitsaari akselilla. Välirauhan aikana hänet komennettiin erikoistehtäviin puolustusministeriöön, josta hänet siirreettiin Jatkosodan sytyttyä samaisiin tehtäviin Puolustusvoimien pääesikuntaan. Hän toimi samalla myös Eduskunnan Puolustusasiain valiokunnan sihteerinä vuosina 1942–1945.


title: Lauri Leander

text: Sotien jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi Liikesivistysrahaston toimitusjohtajaksi, missä tehtävässä oli vuoteen 1963 saakka. Hänet haudattiin Tampereen Kalevankankaan hautausmaalle.


title: Lauri Leander

text: Hän toimi Jääkärien kansallislahjakomitean jäsenenä ja sihteerinä vuonna 1919 ja Sotaministeriön kirjeenvaihtojärjestelmäehdotusta valmistelleen komitean jäsenenä vuonna 1919. Hän suoritti Komennusmatkan vuonna 1920 Norjaan noutamaan Salmijärven taistelun jälkeen sinne peräytyneet ja internoidut suomalaiset sotilaat kotimaahan. Jääkäriliiton sihteerinä ja rahastonhoitajana hän toimi vuosina 1922–1923 ja Puolustusrevisionin sihteerinä vuosina 1923–1926 sekä kutsuntalautakunnan sotilasjäsenen varajäsenenä vuosina 1926–1936. Puolustusministeriön ja Yleisesikunnan välisten henkilö- ym. asiain käsittelemisjärjestysehdotusta valmistelleen neuvottelukunnan jäsenenä hän toimi vuonna 1927 ja kunnostautumis- ja ansiomerkkien käyttöehdotusta suunnitelleen komitean jäsenenä vuosina 1928–1936 ja sihteerinä vuosina 1928–1929 sekä Valtioneuvoston asettamassa komiteassa, joka valmisti armeijan ja maatalouden tarkoitusperiä palvelevan hevossiittolan perustamista sekä armeijan kantaeskadroonien yhdistämistä hevossiittolan yhteyteen koskevan mietinnön, uutta armeijan hevoshuoltoasetusta suunnitelleen toimikunnan jäsenenä ja sihteerinä vuonna 1932. Hän valmisti Valtioneuvoston toimeksiannosta varatuomari E. Louhion kanssa niin sanotun sotainvaliidilaki- ja asetusehdotuksen vuonna 1931. Sotamuseolautakunnan jäsenenä hän toimi vuonna 1932 ja Valtionarkiston ja Sota-arkiston välisiä suhteita käsitelleen ja Sota-arkistolle uuden ohjesäännön laatineen komitean jäsenenä vuonna 1933. Hän valmisti vuosina 1935–1936 puolustusministerin määräyksestä ”Maanpuolustus ja propagandia-aser”-nimisen mietinnön. Sotilashallinnollisen Aikakauslehden toimituskunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1933–1939 ja Suomen ratsastajainliiton hallituksen jäsenenä vuosina 1934–1936 ja liittovaltuuston jäsenenä 1937–1945. Helsingin ratsastajat-seuran johtokunnan jäsenenä hän toimi vuonna 1934 ja puheenjohtajana vuonna 1935 sekä Helsingin ratsastusseurojen yhteistoimintalautakunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuonna 1935. Suomen ratsastajajoukkueen johtajana hän toimi 7. Pohjoismaisissa ratsastuskisoissa Oslossa vuonna 1935. Helsingissä vuonna 1937 pidettyjen 8. Pohjoismaisten ratsastuskisojen järjestelyistä huolehtineen keskustoimikunnan puheenjohtajana hän toimi vuosina 1935–1937 ja kisojen ylijohtajana vuonna 1937. Karjalan kenttäraisastajat-seuran johtokunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana hän toimi vuonna 1936 ja 2. Divisioonan kunniatuontioistuimen jäsenenä vuosona 1937–1939. Hän toimi Finlandia-liiton ja Finlandia-kuvan johtokunnan puheenjohtajana ja Upseerit ei vakinaisessa palveluksessa parustajajäsenenä sekä Karjalan Kaartin Prikaatin Killan perustajana ja varapuheenjohtajana vuosina 1958–1968. Hän toi myös Kuusikodin rakennustoimikunnan jäsenenä ja Puolustusvoimien Sanomakeskuksen parustajana ja päällikkönä.


title: Jack Weil

text: Jack A. Weil (28. maaliskuuta 1901 – 13. elokuuta 2008) oli yhdysvaltalainen liikemies. Hän perusti vuonna 1946 denveriläisen lännentyylisiin vaatteisiin erikoistuneen Rockmount Ranch Wearin.


title: Jack Weil

text: Weil oli maassaan kaupallisten "western-vaatteiden" pioneeri. Hänen vaatteitaan ovat osaltaan tehneet tunnetuiksi lukuisat niitä käyttäneet julkisuuden henkilöt alkaen Elvis Presleystä ja Clark Gablesta. Rockmountin vaatteita nähtiin myös elokuvassa "Brokeback Mountain" (2005).


title: Jack Weil

text: Lisäjulkisuutta Weil sai saavuttamansa hyvin korkean iän ja siitä huolimatta yhä osoittamansa aktiivisuuden ansiosta.


title: Valtteri Tuominen

text: Valtteri Tuominen (s. 2. kesäkuuta 1972 Rautalampi) on suomalainen näyttelijä, sekä ensihoitaja ja sairaanhoitaja. Koulutukseltaan hän on teatteritaiteen maisteri, sekä ensihoitaja AMK. Hän opiskeli Teatterikorkeakoulussa vuosina 1993–1997. Ensihoitajaksi hän valmistui vuonna 2017 Metropolia ammattikorkeakoulusta.


title: Valtteri Tuominen

text: Valtteri Tuomisen työskentely näyttelijänä on painottunut teatteriin ja valtaosa hänen töistään on ollut juuri teatterirooleja. KOM-teatterin "Kirsikkapuiston" Lopahinin rooli oli Tuomisen ensimmäinen vakavasti otettava ammattiteatterityö. Roolityö oli mm. kriitikko Jukka Kajavan mieleen. Sittemmin Tuomisen on nähty tulkitsevan lukuisia Tsehovin kynästä lähteneitä rooleja eri ammattiteattereissa. Näistä viimeisin oli Ryhmäteatterissa nähdyssä "Lokki"-näytelmässä.


title: Valtteri Tuominen

text: Valtteri Tuominen on ollut näyttelijäkiinnityksellä Tampereen Työväen Teatterissa vuosina 1997- 2001, jonka jälkeen hän on ollut freelancer-näyttelijä ja yrittäjä. TTT:stä hänet muistetaan "Mustalaisruhtinatar"-operetin subrettitenoriroolista, roolista Pekka Töpöhäntänä ja Himasen roolista Jouko Turkan "Rakkaita Pettymyksiä Rakkaudessa"- näytelmässä.


title: Valtteri Tuominen

text: Freelance-kaudellaan Valtteri Tuominen on vieraillut mm. Helsingin Kaupunginteatterissa, Turun kaupunginteatterissa, Seinäjoen kaupunginteatterissa, Ryhmäteatterissa, Lilla Teaternissa ja Suomen Kansallisteatterissa.


title: Valtteri Tuominen

text: Vuonna 2001 Tuominen vastaanotti Kansan Sivistysrahaston "Veikko Sinisalo -palkinnon".


title: Valtteri Tuominen

text: Tuomisen "Hamlet —Tanskan Prinssi" -sooloesitys kiersi Suomea vuosina 2007 ja 2008.


title: Valtteri Tuominen

text: Näyttelijäntyön ohella Valtteri Tuominen toimii dokumenttilukijana YLE:ssä, kuten myös sairaanhoitajana ja ensihoitajana.


title: Valtteri Tuominen

text:
Debyyttinsä Suomen Kansallisteatteriin Tuominen teki näytelmässä "Avara on tämä ranta". Vuonna 2010 hänet nähtiin Kansallisteatterissa "Amijima -"näytelmässä, joka sai ensi-iltansa joulukuussa 2009, "Olviretki" -näytelmässä, joka sai ensi-iltansa syyskuussa 2010, sekä "Valpurin Yö" -näytelmässä, jonka ensi-ilta oli joulukuussa 2010. Kesällä 2010 Tuominen nähtiin Reino Helismaan roolissa Tuusulassa, Krapin kesäteatterissa. Kesän 2012 Tuominen esiintyi Akustin roolissa Lappeenrannan Kesäteatterissa "Niskavuoren Heta" -näytelmässä. Helsingin Kaupunginteatterissa hänet on nähty musikaaleissa "Katri-Helena" (2011), sekä "Viulunsoittaja katolla" (2012) ja "Zivago" (2013). Otto Ville Kuusisesta kertovassa näytelmässä "Toveri K" Tuominen oli sekä Hrustsovin, että Stalinin rooleissa.
Tuominen on ns. laulava näyttelijä ja hän on esittänyt operettien ja musikaalien lisäksi kupletteja ja myös Eero Ojasen ja Kaj Chydeniuksen lauluja. Tuomisen säestäjänä on usein toiminut muusikko Jani Uhlenius.


title: Valtteri Tuominen

text:
Valtteri Tuominen on taannoin toiminut Suomen Näyttelijäliiton luottamustehtävissä. Hän aiemmin ollut Järvenpään kaupungin Sivistyslautakunnan jäsen ja Järvenpään keskusvaalilautakunnan varapuheenjohtaja.
Nykyisin hän on Thalia-säätiön (ent. Näyttelijöiden Vanhuudenkotisäätiö) hallituksessa.
Opetustyössä Tuominen on ollut Taideyliopiston Teatterikorkeakoulussa, jossa oli ohjaavana opettajana vuonna 2016.


title: Valtteri Tuominen

text: "Konstan Koukkuja" - sarja (MTV3), "Hovimäki" - sarja (TV2), "Eteenpäin" - tv-elokuva (TV1), "Jepu Neulanen" (TV2, Pikku kakkonen), Donna - sarja (TV1)


title: Valtteri Tuominen

text: Kuunnelmia: "Ruuhkavuosi", "Täällä Pohjantähden alla", "Onnellinen mies", "Lasten ristiretki, Viiri"


title: 4D Sports Boxing

text: 4D Sports Boxing on Distinctive Softwaren (DSI) kehittämä ja Mindscapen kesäkuussa 1991 julkaisema kolmiulotteista grafiikkaa käyttävä nyrkkeilyaiheinen urheilupeli. Peli julkaistiin Amigalle, Atarille, DOSsille ja Macintoshille.


title: 4D Sports Boxing

text: Pelin tekoäly oli aikaisekseen hyvin kehittynyttä: osa vastustajista oli nopeita vastaiskijöitä. Osa puolestaan hyökkäsi raivokkaasti, ja jotkut perääntyivät iskujen tieltä. Pelaaja pystyi luomaan pelihahmon ulkoasun vaikuttamalla esimerkiksi hahmon pituuteen ja massaan.


title: Orelie-Antoine de Tounens

text: Orelie-Antoine de Tounens (1825-1878) oli ranskalainen lakimies ja tutkimusmatkailija.


title: Orelie-Antoine de Tounens

text: De Tounens syntyi Ranskassa 1825 mutta muutti Chileen 1858. Siellä hän opiskeli espanjaa ja loi sosiaalista verkostoa. Vuonna 1860 de Tounens muutti Araucaniaan mapuche-intiaanien pariin asumaan. Araucania oli siihen aikaan "de facto" -itsenäinen. De Tounens allekirjoitti Araucanian itsenäisyysjulistuksen 17. maaliskuuta 1860. Hän loi Araucanialle lipun, kansallislaulun, perustuslain ja nimitti hallituksen ministerit.


title: Orelie-Antoine de Tounens

text: Myöhemmin patagonialainen heimojohtaja kertoi de Tounensille halustaan liittyä uuteen valtioon ja näin hänen kuningaskuntansa alue ulottui Patagoniaan saakka. Chileläiset viranomaiset pidättivät hänet 1862. Chileläiset aikoivat lähettää de Tounensin mielisairaalaan mutta Ranskan lähettiläs sai muutettua rangaistuksen karkotukseksi Ranskaan. Hän yritti kuitenkin paluuta useaan otteeseen mutta siinä onnistumatta. Vuonna 1876 hän sairastui vakavasti ja kuoli 17 heinäkuuta 1878.


title: Halkeenkiven kesäteatteri

text: Halkeenkiven kesäteatteri toimii Korkeaojalla, noin 15 kilometrin päässä Kokemäen keskustasta. Kesällä 2008 siellä esitettiin näytelmä "Emma elvyttää" kahdeksan kertaa kahden viikon sisällä. Näytelmä sai paljon katsojia: kaikki näytökset ensi-illan jälkeen olivat loppuunmyytyjä. Vuonna 2009 Halkeenkiven kesäteatteri esitti maalaiskomedian "Jo valkenee kaukainen ranta".


title: Luettelo suomalaisista amiraaleista Keisarillisessa Venäjän laivastossa

text: Tämä on luettelo suomalaisista ja suomalaista sukujuurta olleista amiraaleista Keisarillisessa Venäjän laivastossa. Nimen perässä on henkilön syntymäaika ja -paikka.


title: Agde

text: Agde [aɡdə] on kunta ja kaupunki Hérault’n departementissa entisellä Languedoc-Roussillonin hallintoalueella (nyk. Occitanie) Ranskassa. Kunnassa oli 19 988 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Agden pinta-ala on 51 neliökilometriä.


title: Agde

text: Agde sijaitsee Välimeren rannalla Béziersin ja Sèten kaupunkien puolessavälissä. Kaupungin eteläpuolen niemi Cap d’Agde on tunnettu vilkkaasta vierasvenesatamastaan ja suuresta naturistien lomakeskuksesta.


title: Gadd

text: Gadd voi tarkoittaa:


title: Béziers

text: Béziers on kunta ja kaupunki Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kaupungissa oli 69 153 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Béziersin pinta-ala on 95 neliökilometriä.


title: Balaruc-les-Bains

text: Balaruc-les-Bains on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 688 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Balaruc-les-Bainsin pinta-ala on 9 neliökilometriä.


title: Näennäisalkuluku

text: Näennäisalkuluku eli pseudoalkuluku on yhdistetty luku, joka toteuttaa jonkin sellaisen ominaisuuden, jonka kaikki alkuluvut toteuttavat. On olemassa useita eri näennäisalkulukutyyppejä riippuen siitä, mitä ominaisuutta tarkastellaan. Kun puhutaan yleisesti näennäisalkuluvuista, tarkoitetaan yleensä Fermat'n näennäisalkulukuja. Näennäisalkulukuluvuilla on merkitystä muun muassa alkulukutestien kehittämisessä, todennäköisyyspohjaiset alkulukutestit perustuvat näennäisalkulukuihin. Niiden avulla voidaan sanoa jonkin suuren kokonaisluvun olevan todennäköisesti alkuluku. Tämä on hyödyllistä, kun kyseessä on niin suuri luku, että sen alkuluvuksi todistaminen vaatisi äärimmäisen suurta laskentatehoa.


title: Näennäisalkuluku

text: Fermat'n pienen lauseen mukaan kaikilla alkuluvuilla "p" ja positiivisilla kokonaisluvuilla "a" jotka eivät ole jaollisia "p":llä on voimassa formula_1.


title: Näennäisalkuluku

text: Kuitenkin on myös yhdistettyjä lukuja, jotka täyttävät saman ehdon kuin alkuluvut Fermat'n pienen lauseen mukaan. Yhdistettyä lukua "n", jolla ei ole "a":n kanssa muita yhteisiä tekijöitä kuin 1, ja jolle formula_2 sanotaan Fermat'n näennäisalkuluvuksi kannan a suhteen.


title: Näennäisalkuluku

text: Esimerkiksi formula_3 ja formula_4, joten 341 on Fermat'n näennäisalkuluku kannan 2 suhteen.


title: Näennäisalkuluku

text: On myös lukuja, jotka ovat Fermat'n näennäisalkulukuja jokaisen kannan suhteen, näitä kutsutaan Carmichaelin luvuiksi tai absoluuttisiksi näennäisalkuluvuiksi.


title: Malmin ala-aste

text: Malmin ala-aste on koulu Ylä-Malmin kaupunginosassa Helsingin Malmilla. Se otettiin käyttöön vuonna 1928.


title: Malmin ala-aste

text: Malmin ala-asteen historia ulottuu vuodelle 1815, jolloin perustettiin Helsingin pitäjän ensimmäinen pitäjänkoulu. Varsinainen kiinteä koulu perustettiin vuonna 1825. Vuonna 1891 perusti Suomalaisen kansakoulun ystävät -yhdistys ensimmäisen suomenkielisen kiertokoulun, ja vuonna 1906 Malmin alueelle perustettiin Tapaninkylän yksityinen koulu. Itse Malmin kansakoulun, nykyisen ala-asteen suunnitteli arkkitehti Toivo Salervo, ja se vihittiin käyttöön 12.3.1928. Se tunnettiin nimellä "Malmin pohjoinen koulu".


title: Malmin ala-aste

text: Malmin ensimmäinen jatkokoulu perustettiin vuonna 1937. Rakennuksen suunnitteli Jalmari Peltonen, ja rakennus on nykyisin Malmin ala-asteen sivurakennus. Kun Malmi liitettiin Helsingin kaupungin kaupunginosaksi 1946, siirtyi myös Malmin pohjoinen kansakoulu Helsingin kaupungin koulutoimen alaisuuteen. Sodanjälkeinen pula-aika ja lisääntyneen väestön lasten kasvanut lukumäärä pakottivat koulun luopumaan eteläisen osan opettajien asunnoista, ja ne muutettiin opetustiloiksi. Tähän aikaan myös koulun irtaimisto ja käytössä olevat koulun materiaalit olivat huonossa kunnossa.


title: Malmin ala-aste

text: Vuonna 1963 koulu saneerattiin, ja samalla purettiin koulun pohjoispäässä ollut "Malmin rikospoliisin" kaksikerroksinen puutalo, jolloin koululle saatiin lisää välituntialuetta sekä liikuntatilaa pihamaalle. Kun vuonna 1977 syksyllä peruskoulujärjestelmä otettiin Helsingissä käyttöön Malmin pohjoinen kansakoulu muuttui "Malmin ala-asteen" kouluksi. Malmin ala-asteen käyttöön otettiin kasvavan oppilasmäärän takia parakkeja muilta opetuslaitoksilta alkaen syksyllä 1984, ja vuonna 1986 koulun käytössä oli kolme parakkia. Lisäksi pieneksi käyneelle liikuntasalille rakennettiin yhdistetty liikunta- ja juhlasali, joka otettiin käyttöön 15.5.1987.


title: Malmin ala-aste

text: Oppilasmäärien yhä kasvaessa tehtiin vuonna 1994 uusi parakki päärakennuksen yhteyteen. Vuonna 1997 oppilasmäärät pienenivät, kun lähistölle rakennettiin Kenttätien parakkikoulun tilalle "Soinisen koulu".


title: Korkeaoja

text: Korkeaoja on kylä Kokemäellä noin 15 kilometrin päässä pohjoiseen Kokemäen keskustaajamasta. Postinumeroalueen 32860 Korkeaoja väkiluku on 163 henkeä (31.12.2015). Korkeaojalla toimii Halkeenkiven kesäteatteri. Korkeaoja valittiin Satakunnan vuoden kyläksi vuonna 1997.


title: Dinah Manoff

text: Dinah Beth Manoff (s. 25. tammikuuta 1958 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän voitti vuonna 1980 Tony-palkinnon.


title: Dinah Manoff

text: Manoff on esiintynyt myös teatterin ulkopuolella niin televisiossa kuin elokuvissakin. Jälkimmäisten joukossa ovat "Grease" (1978), "Tavallisia ihmisiä" (1980) ja "Child's Play" (1988). Manoff on Lee Grantin tytär.


title: Sussexinspanieli

text: Sussexinspanieli on Isosta-Britanniasta kotoisin oleva koirarotu. Se on vankkarakenteinen ja toiminnanhaluinen koira. Sussexinspanieli on yksi rauhallisimmista spanieliroduista.


title: Sussexinspanieli

text: Sussexinspanielin tulisi olla lempeä ja miellyttävä, se ei saa olla yhtään aggressiivinen. Tämä spanielirotu on hyvin helposti haukkuva: se on esimerkiksi ainut spanieli, joka haukkuu jäljestäessään. Sussexinspanielille tyypillisiä piirteitä ovat myös perheelle omistautuminen ja itsenäisyys. Sussexinspanieli on ylösajava ja noutava lintukoira, joka on tarkoitettu pääasiassa maatyöskentelyyn (kuten rodun kotimaassa Englannissa). Hyvän nenänsä ansiosta se tekee tarkkaa työtä, matalana ja vahvana koirana sen on helppo kulkea vaikeakulkuisessakin maastossa ryömien aluskasvillisuuden ali. Tarkan hajuaistinsa vuoksi se soveltuu hyvin jäljestäväksi koiraksi, jos koiraa se touhu vain kiinnostaa.


title: Sussexinspanieli

text:
Sussexinspanieli on vanha englantilainen spanielirotu, joka on tunnettu itsenäisenä rotuna jo vuodesta 1795 lähtien. Tällöin Mr Fuller Sussexin kreivikunnasta aloitti Rosehill Parkissa lähellä Hastingsia rodun määrätietoisen kasvatustyön. Hän jatkoi rodun kasvatusta yli 50 vuotta aina kuolemaansa asti vuoteen 1847. Fullerin koirat ovat nykyisten Berlottan Amadeus sussexien perusta.
Toisen maailmansodan jälkeen sussexien lukumäärä oli pienimmillään. Elossa oli vain 8 koiraa, jotka kaikki olivat Mrs Freerillä Fourelovers kennelissä. Tarkasti suunniteltua sisäsiitosta käyttäen näiden koirien avulla saatiin rotu säilytetyksi.Yksi pentue aina vuosittain. Apunaan hänellä oli rodun eteenpäin viemisessä muutamia muiden rotujen kasvattajia mm. Mrs Munday Sharland kennelistä. Ilman Mrs Freer´in uhrautuvaa omistautumista rodulle, ei rotua enää tänä päivänä olisi olemassa. Mrs Freer kasvatti rotua lähes 50 vuotta aina kuolemaansa asti (1984). Alusta asti tämä kultaisen maksan (Golden liver) värinen spanieli oli useaan otteeseen kuolemassa sukupuuttoon. Se ei ole koskaan ollut suuren yleisön suosiossa hyvistä ominaisuuksistaan huolimatta.


title: Audra McDonald

text: Audra Ann McDonald (s. 3. heinäkuuta 1970 Länsi-Berliini, Saksa) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän syntyi Berliinissä, kasvoi Kaliforniassa ja opiskeli klassista laulua Juilliard Schoolissa.


title: Audra McDonald

text: McDonald on esiintynyt teatterissa, televisiossa ja elokuvissa. Hän on ollut mukana useissa Broadway-näytelmissä ja -musiikaleissa. McDonald on näyttelijänuransa aikana voittanut useita palkintoja, mukaan lukien kuusi Tonya. Nykyisin hän näyttelee tri Naomi Bennettiä "Greyn anatomian" spinoff-sarjassa "Rakkauden anatomia".


title: Audra McDonald

text: McDonald on levyttänyt neljä sooloalbumia. Hän on tehnyt myös musikaalilevytyksiä. Vuonna 2007 hän esiintyi oopperassa "Rise and Fall of the City of Mahagonny". Esityksen levytys voitti kaksi Grammy-palkintoa vuonna 2009.


title: Audra McDonald

text: McDonald on ollut naimisissa basisti Peter Donovanin kanssa vuosina 2000-2009. Hänellä on Donovanin kanssa yksi tytär, Zoe Madeleine (s. 14. helmikuuta 2001).


title: Spinone

text: Spinone on Italiasta kotoisin oleva koirarotu. Se kuuluu FCI:n ryhmään 7. Se on KSN-rotu (karkota, seiso, nouda).


title: Spinone

text: Spinone on suurikokoinen koira, jonka rakennetta voisi kuvailla neliömäiseksi. Sillä on vahva luusto ja hyvin kehittyneet lihakset. Karvapeite on karkea ja viikset sekä parta ovat tuuheat. Spinonen liikkuminen on hyvin vaivatonta. Metsästäessä spinone yleensä ravaa, joskus se saattaa laukatakin. Sillä on hyvin silmiinpistävät kulmakarvat, jotka ovat pidemmät ja kovemmat kuin karva muualla. Poskilla ja ylähuulen ympärillä karva on pehmeämpää. Sen suuret karvaiset tassut auttavat sen työskentelyä suomaastossa.


title: Spinone

text: Spinone on sosiaalinen ja kärsivällinen koira. Se on luotu kestämään monenlaisissa säissä ja maastoissa: hyvin kestävä koirarotu. Tämä rotu tulee hyvin toimeen muiden koirien kanssa ja se on miellyttämishaluinen. Spinone on karski ja sitkeäluonteinen monikäyttöinen koira.


title: Spinone

text: Kuten niin monen muunkin vanhan rodun, myös spinonen historia on hämärän peitossa. Muun muassa Senofonte ja Seneca ovat jo noin 500 eaa. maininneet kirjoituksissaan karkeakarvaisen koiran, joka oli fyysisesti kestävä ja seisoi riistaa. Myöhemmin samantyyppisistä karkeakarvaisista koirista löytyy mainintoja ajalta 100 jaa. Flavio ja Oppiano (200 jaa.) lisäsivät omissa rotukuvauksissaan koiran ominaisuuksiin ”koira, joka ei metsästä itselleen vaan isännälleen”, mikä on mainittu useissa nykypäivänkin lähteissä yhtenä spinonen arvostetuimmista ominaisuuksista. 1400-luvulta lähtien spinonen tyyppisiä koiria on esiintynyt muun muassa Montagnan, Tizianin ja Tiepolon maalauksissa, minkä lisäksi aikakauden kirjallisissa lähteissä kerrotaan arvostetusta metsästyskoirarodusta, jonka ominaisuudet ja ulkonäkö vastasivat nykyistä spinonea.


title: Spinone

text: 1500-luvulla tunnettiin useita eri spinonea muistuttavia paikallismuunnoksia: Lombardiassa tyypillisin oli ruskea-roan variaatio, Marchessa "spinoso "(="piikikäs"), Piemontessa oranssi-valkoinen "cravino" (="vuohenparta"), jota vastaa nykyinen segugio cravin, Laziossa "baffo" (="parta"), Toskanassa "restone" ja Campaniassa "restoso". Kahden jälkimmäisen nimitys johtunee ruohoon viittaavasta sanasta "resto", mitä todennäköisimmin rodulle ominaisten viiksi- ja partakarvojen takia. Nykyinen sana "spinone" on johdettu spinososta ja tarkoittaa vapaasti käännettynä piikikästä, minkä on katsottu viittaavan joko koiran karheaan turkkiin tai vaikeakulkuiseen maastoon, mihin rotu on alkujaan luotu.


title: Ivan Bloch

text: Ivan Stanislavovic Bloch (, ; 24. heinäkuuta 1836 Radom, Puola – 25. joulukuuta 1901 Varsova, Puola) oli puolalainen pankkiiri ja rautateiden rahoittaja, joka omisti elämänsä modernin teollisen sodankäynnin tutkimiselle. Häntä kiehtoi Saksan-Preussin Ranskasta saama musertava voitto, joka hänen mielestään tarkoitti sitä, että diplomaattisten ongelmien ratkaisemisesta sodankäynnillä oli tullut vanhanaikaista. Hänen kuusiosainen teoksensa "La Guerre Future" ilmestyi Pariisissa vuonna 1898.


title: Purenta

text: Purenta eli okkluusio tarkoittaa hampaiden ja ylä- ja alaleukojen asentoa purtaessa. Purennan virheitä hoidetaan oikomishoidolla ja joskus sen lisäksi myös kirurgisesti.


title: Purenta

text: Purentavirheet johtuvat hampaiden tai leukojen virheistä tai molemmista. Purentavirheet voidaan jakaa toiminnallisiin ja esteettisiin.


title: Smoolanninajokoira

text: Smoolanninajokoira on Ruotsista kotoisin oleva koirarotu. Se kuuluu FCI:n ryhmään 6.


title: Smoolanninajokoira

text: Smoolanninajokoira on vankkarakenteinen ja jalo rotu. Rungon tulisi olla neliömäinen. Sen silmät ovat tummanruskeat, mikä tuo koiran ilmeeseen rauhallisuutta.


title: Smoolanninajokoira

text: Smoolanninajokoiran liike on vaivatonta ja yhdensuuntaista.


title: Smoolanninajokoira

text: Smoolanninajokoira on luonteeltaan rauhallinen ja ystävällinen. Se on myös hyvin tarkkaavainen. Tätä rotua käytetään jänisten ja kettujen metsästykseen.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Vuorovaikutteinen televisio on televisiojärjestelmä, joka antaa katsojalle mahdollisuuden osallistua televisio-ohjelmien kulkuun. Sitä voidaan soveltaa muun muassa videoneuvottelussa.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Digi-tv:n luvattiin tuovan vuorovaikutteisen television, jossa katsoja pystyy ohjaamaan näyttelijöitä ja valitsemaan ohjelmalle toivomansa juonen. Vuorovaikutteisuus oli tarkoitus toteuttaa, kun vuonna 1996 päätös lähetysten digitalisoimisesta valtioneuvostossa tehtiin. Vuorovaikutteisuus on kuitenkin jäänyt vaatimattomaksi, eikä toimi ilman paluukanavaa. Vuorovaikutteisuus jäi toteutumatta MHP-standardin mukaisten laitteiden puutteesta johtuen. Vuorovaikutteisuus vaatii nykyään matkapuhelimen kumppanikseen esimerkiksi äänestysten toteuttamiseksi. Tarjolla on muun muassa chat-ohjelmia ja yksinkertaisia tv-pelejä, joita pelataan SMS-viesteillä. Vuorovaikutteisuus on merkinnyt myös rahankulua katsojille ja tuloja niin puhelinoperaattoreille kuin televisioyhtiöille. Tulevaisuuden haasteita ovat mediakentän pirstaloituminen ja ohjelmien tekeminen yhä pienemmille katselijajoukoille sekä teknologiamurros, jossa televisiosta on sulautumassa matkapuhelimeen. Tämä tarjoaa mahdollisuuden tuoda todelliset vuorovaikutteiset televisiopalvelut kaikille matkapuhelimen käyttäjille.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Ensimmäiset vuorovaikutteiset televisiolähetykset toteutettiin 1950–luvun lastenohjelmissa. Niissä ohjelman juontaja saattoi piirtää kameran edessä sormellaan kuviota ja television ääressä lapset piirtävät seuraten sormea. Näin syntyi kuva, joka oli joka kodissa kuitenkin erilainen. Hugo oli vuorovaikutteinen peli, jota pelattiin puhelimen ja tietokoneen avulla 1990-luvulla.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Perinteinen tv:n vuorovaikutteinen ohjelma on äänestykset. Näissä vuorovaikutus ei ole suoraa, eikä valinnoilla ole katsojan kannalta yleensä suurta merkitystä. Äänestys voi koskea vaikkapa henkilön ulosäänestämistä. Vaalivalvojaiset perustuvat myös vuorovaikutukseen. Keskusteluohjelmissa ja chateissä sisältö voi olla katsojan tuottamaa tekstiä ja ääntä. Televisiossa tekstiviesteillä pelattavassa strategiapelissä näyttölaitteena on televisio ja vuorovaikutteisuuteen käytetään matkapuhelinta ohjainlaitteena. Jos kyseessä on vain omassa televisiossa pelattava peli, kyseessä on tietokonepeli. Jos katsojat ja pelaajat voivat seurata toimintaa televisiolähetyksen avulla, on kyseessä vuorovaikutteinen televisiolähetys.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Vuorovaikutteisia televisio-ohjelmia ja elokuvia on kokeiltu tekemällä elokuviin erilaisia juonivaihtoehtoja, joista katsoja saa äänestää mieleisensä. Nykytekniikka ei kuitenkaan salli katsojien täysin vapaasti ohjata tv-ohjelmien juonen kulkua. Ylen myöhäisohjelmistossa esitetty Akvaario (2000) perustui päähenkilöiden hyvin hitaasti muuttuvaan toimintaan katsojien äänestyksen perusteella, samantapaisella logiikalla kuin Tamagotcheissa. Sydän kierroksella puolestaan reagoi katsojien tekstiviestisisältöön välittömällä dialogin muutoksella ja hitaammalla juonen varioinnilla.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text:
Digitaalisen television vuorovaikutteiset palvelut ovat vielä vähäiset. Palveluvalikoiman odotetaan kuitenkin kasvavan nopeasti. Tällaisia ratkaisuja ovat muun muassa erilaiset maksamisjärjestelmät, kauppapaikat, tapahtumien esittely ja lipunvarauspaikat. Vuorovaikutteisten kaupallisten palvelujen edellytyksenä on MHP-laitteet. Maksu-tv-palvelun tarjoajat on panostaneet tv-ohjelmien lisätoimintoihin. Yleisradio Oy aloitti marraskuussa 2003 digitekstitelevisiopalvelunsa. Alkusyksyn 2003 kotimaisten laitteisto- ja sovellusjulkistusten jälkeen digitaalisen television kautta voidaan ladata musiikkitiedostoja, joita voidaan sitten tallentaa ja soittaa digisovittimella, sekä katsoa kamerapuhelinkuvia.
Digitaalinen televisio soveltaa myös alueellisten palvelujen tarjontaa. Tampereen sosiaali- ja terveystoimella on käynnissä Odotushuoneesta olohuoneeksi -kokonaisuus, jossa kehitetään muun muassa terveystoimen ajanvarauspalvelua sekä digitaalisen television hyödyntämistä rutiinikontrollikäyntien ja lääkityksen seurannassa (Ikaalisten terveyskeskuksessa). YIT:n informaatiokanava puolestaan mahdollistaa taloyhtiöille oman televisiokanavan yhteisantenniverkossa. Kanavalla voidaan välittää asukkaille heitä koskevaa tietoa.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Nykyiset television vuorovaikutteiset palvelut pohjautuvat yksisuuntaiseen lähetysverkkoon ja paluukanavaan, joka on tavallisesti tekstiviesti tai puhelinsoitto. Digi-tv:n uskottiin alun perin korvaavan tietokoneen joka kodin tietokeskuksena. Digi-tv:hen asetetut vuorovaikutuksen odotukset eivät ole kuitenkaan vielä toteutuneet. Digi-tv:n maksupalvelut tai elektroninen ohjelmaopas ja superteksti-tv jäävät vielä kovin yksisuuntaisiksi.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Internetin kautta välitettävä IPTV tuo sen, minkä digi-tv lupasi, mutta jätti toteuttamatta: aidon kaksisuuntaisen yhteyden ja palvelut, ja mahdollisuuden parempilaatuiseen kuvaan. DVB-IPTV on internet-protokollan käyttöön perustuva teknologia niin ohjelman jakelussa kuin paluukanavassakin. Tekniikka hyödyntää IP-sovitinta, joka vastaanottaa IP-verkkoon pakatun lähetteen ja siirtää sen tv:lle. IPTV on aina kaksisuuntainen, mikä mahdollistaa myös sovittimeen integroidun Internet-selaimen käytön TV-ruudulta. Myös kaapeli-tv-linjalla on mahdollista käyttää IPTV:tä, koska siinä on saatavilla valmiiksi riittävän nopea kaista vastaanottajalle ja sen paluukanava voidaan toteuttaa normaalin ADSL-liittymän kautta. Toimiakseen IPTV vaatii vähintään kahdeksan megabitin laajakaistayhteyden, mutta silloin välittyy vain nykytasoinen televisiokuva. Teräväpiirto-tv vaatii yleensä 10–20 megabittiä. Kupariyhteydellä on parhaimmillaan saavutettavissa 26 megabitin yhteys. Lähivuosina kuitenkin teräväpiirto ja tilausvideo levittävät IPTV:tä.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Uusi IBM:n, Sonyn ja Toshiban kehittämän Cell-suorittimen pohjalle rakennettu teräväpiirtonäyttötekniikka "Cell Tv" soveltuu erityisen hyvin vuorovaikutteisten ohjelmien toteuttamiseen. Sony käyttää jo tekniikkaa PlayStation 3 -pelikonsolissa ja IBM muun muassa teollisuuden visualisointisovellutuksissa. Uusi tekniikka mahdollistaa muun muassa useiden kanavien ajamisen samassa näytössä, lähetyksessä käytetystä kuvaresoluutiosta riippumatta. Näyttötekniikka on ohjelmoitavaa, ja laitteen suorituskykyä voidaan parantaa tekniikan kehittyessä. Myös laitteen ominaisuuksia ja uusia palveluja, kuten vuorovaikutteisuutta, voidaan ohjelmallisesti myöhemmin lisätä. Näin laite voidaan ottaa käyttöön, vaikka tuleva tekniikka ei olisi vielä valmis, kuten tilanne vuonna 2009 on. Ensimmäiset Toshiban valmistamat Cell Tv -tekniikkaan perustuvat multimedianäytöt tulivat markkinoille syksyllä 2009.


title: Vuorovaikutteinen televisio

text: Aito vuorovaikutteinen televisio toteutuu, kun televisiojärjestelmä pystyy tuottamaan vuorovaikutteisia ohjelmia ilman ulkoisia lisälaitteita, kuten matkapuhelimia. Vuorovaikutteinen televisio voisi syntyä tietokoneen, television ja matkapuhelimen avulla. Ne sulautuisivat yhteen muodostaen kodin viihdekeskuksen, joka toisi interaktiivisuuden televisioon. Nyt näyttää kuitenkin siltä, että olohuoneen nurkasta televisio on muuttumassa kannettavaksi laitteeksi. Mobiiliin viihdematkapuhelimeen voi jo ladata elokuvia yhtä helposti kuin musiikkia. Tällainen laite on muun muassa Applen iPhone.


title: Enteriitti

text: Enteriitti tarkoittaa ruoansulatuskanavan tulehdusta. Yksi esimerkki siitä on gastroenteriitti eli oksennustauti.


title: Charles Fox Parham

text: Charles Fox Parham (4. kesäkuuta 1873 – 29. tammikuuta 1929) oli yhdysvaltalainen saarnaaja. Hän oli keskeinen henkilö nykyisen helluntailaisuuden muodostumisessa, ja häntä on pidetty yhdessä William J. Seymourin kanssa sen perustajanakin.


title: Ille-sur-Têt

text: Ille-sur-Têt on kunta Pyrénées-Orientales'n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 993 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ille-sur-Têtin pinta-ala on 32 neliökilometriä.


title: Ille-sur-Têt

text: Ille-sur-Têt on tunnettu hedelmä- ja vihannestoristaan. Kylän pohjoispuolella on pilarimaisia kalliomuodostelmia, joita kutsutaan ”Ille-sur-Têtin uruiksi” ("Les Orgues d’Ille-sur-Têt").


title: George Uhlenbeck

text: George Eugéne Uhlenbeck (6. joulukuuta 1900 – 31. lokakuuta 1988) oli alankomaalais-yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko, joka esitteli kollegansa Samuel Goudsmitin kanssa spin-käsitteen elektronien vaaka-akselinsuuntaisen pyörimisliikkeen kuvaamiseksi vuonna 1925. Uhlenbeck oli mukana kehittämässä Ornsteinin–Uhlenbeckin prosessin.


title: George Uhlenbeck

text: Uhlenbeck ja Goudsmit palkittiin vuonna 1964 Max Planck -mitalilla spin-käsitteen ansiosta. Elämänsä aikana Uhlenbeck sai vielä Lorentz-mitalin (1970) ja Wolfin fysiikanpalkinnon (1979).


title: William J. Seymour

text: William Joseph Seymour (2. toukokuuta 1870 – 28. syyskuuta 1922) oli afroamerikkalainen saarnaaja. Hän johti vuonna 1906 alkanutta Azusa Streetin herätystä Los Angelesissa. Azusa Streetin herätystä pidetään merkittävänä yksittäisenä tekijänä helluntaiherätyksen leviämisessä.


title: Elne

text: Elne on kunta Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kymmenkunta kilometriä Perpignanista kaakkoon sijaitsevassa kunnassa oli 6 410 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Elnen pinta-ala on 21 neliökilometriä.


title: Elne

text: Roomalaisajalla Elne oli Roussillonin alueen keskus, ja menneestä suuruudesta kertoo 1000-luvulta peräisin oleva Elnen laaja katedraalialue.


title: William Seymour

text: William Seymour -nimisiä henkilöitä:


title: Céret

text: Céret on kunta  Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 7 291 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Céret’n pinta-ala on 38 neliökilometriä.


title: Céret

text: Céret’ssä viihtyivät 1900-luvun alkuvuosikymmeninä monet kuvataiteilijat ja runoilijat, kuten Pablo Picasso 1911–1912, Georges Braque 1911–1912, Georges Badin 1927–2014, Chaim Soutine ja Aristide Maillol. Céret’n Grand Caféssa vierailivat myös muiden muassa Henri Matisse ja Amedeo Modigliani. Myös säveltäjä Déodat de Séverac vetäytyi Pariisista Céret’hen, jossa kuoli 1921.


title: Céret

text: Céret’ssä on barcelonalaisen arkkitehdin Jaime Freixan suunnittelema moderni nykytaiteen museo, jonka kokoelmiin kuuluu taiteilijayhteisön jäsenten töitä, kuten Picasson keramiikkaa.


title: Canet-en-Roussillon

text: Canet-en-Roussillon on kunta  Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Se sijaitsee kymmenisen kilometriä Perpignanista itään Välimeren rannalla.


title: Canet-en-Roussillon

text: Kunnassa oli 10 182 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Canet-en-Roussillonin pinta-ala on 22 neliökilometriä.


title: Canet-en-Roussillon

text: Canet’n eteläosassa sijaitsee 780 hehtaarin laajuinen laguuni Étang de Canet-Saint-Nazaire, josta on kanavayhteys Välimereen. Laguuni muodostaa noin kolmasosan kunnan pinta-alasta. Suojellulla laguunilla elää noin 300 lintulajia.


title: Cabestany

text: Cabestany on kunta  Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Se sijaitsee muutaman kilometrin itään Perpignanista.


title: Cabestany

text: Kunnassa oli 8 259 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Cabestanyn pinta-ala on 10 neliökilometriä.


title: Argelès-sur-Mer

text: Argelès-sur-Mer [aʁʒəles syʁ meʁ] on kunta  Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Vajaat 20 kilometriä Perpignanin eteläpuolella sijaitsevassa kunnassa oli 9 069 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Argelès-sur-Merin pinta-ala on 59 neliökilometriä.


title: Argelès-sur-Mer

text: Kunnassa sijaitsee Euroopan suurimpiin kuuluva leirintäalueiden keskittymä ja lapsille sopiva, viiden kilometrin mittainen hiekkaranta Argelès-Plage, joka on avoinna kesäkuusta syyskuuhun. Argèles on Manner-Ranskan eteläisin rantalomakohde.


title: Argelès-sur-Mer

text: Toisen maailmansodan aikana seudulla toimi keskitysleiri, jonne Ranskan hallitus kokosi kymmeniä tuhansia Espanjan sisällissodan hävinnyttä espanjalaista tasavaltalaista.


title: Ralph Waite

text: Ralph Waite (22. kesäkuuta 1928 White Plains, New York – 13. helmikuuta 2014 Palm Desert, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli 1970-luvulla tunnetuksi roolistaan televisiosarjassa "Waltonin perhe".


title: Ralph Waite

text: Waite syntyi White Plainsissa, New Yorkin osavaltiossa. Hän valmistui Bucknellin ja Yalen yliopistoista. Hänestä tuli presbyteerinen pappi.


title: Ralph Waite

text: Waitella oli "Waltonin perheen" ulkopuolella myös useita elokuvarooleja. Hän oli kahdesti ehdolla Emmyn saajaksi ja pyrki kahdesti liittovaltion kongressiinkin.


title: Sininenpicardienspanieli

text: Sininenpicardienspanieli on Ranskasta, Picardien alueelta kotoisin oleva seisova spanielityyppinen lintukoira. Nimestään huolimatta kyseessä ei ole spanieli, vaan FCI -luokituksessa rotu kuuluu mannermaisten kanakoirien alaryhmään. Kotimaansa rotuyhdistyksen mukaan sininenpicardienspanieli on monipuolinen metsästyskoira erityisesti pienriistan metsästykseen vaihtelevissa ja haastavissa maastoissa. Tyypillinen rodun edustaja on pehmeäluonteinen, oppivainen ja rauhallinen, mutta maastossa intohimoinen ja kontaktihakuinen metsästyskoira.


title: Sininenpicardienspanieli

text: Ranskalaisista spanielityyppisistä metsästyskoirista löytyy mainintoja jo satojen vuosien ajalta. Alueellisista eroista huolimatta tämäntyyppisiä koiria kutsuttiin vielä 1800-luvun lopulle saakka yksinkertaisesti ranskalaisiksi spanieleiksi. Ensimmäinen kuvaus selvästi sinistäpicardienspanielia muistuttavasta mustasta "pohjoisen spanielista" löytyy Henri de Bylandtin teoksesta vuodelta 1897. Pohjois-Ranskan spanieleiden lisäksi rodun taustalta löytyy myös englantilaisia settereitä: 1900-luvun alkuvuosikymmeninä Picardien alueen rikas linnusto houkutteli kanaalin yli vieraaksi runsaasti englantilaisia metsästäjiä koirineen. Alueen spanielikannan ja englantilaisten settereiden sekoittuminen muokkasi sinisenpicardienspanielin piirteitä siinä määrin muista ranskalaisista tämän tyypin koirista poikkeaviksi, että se määriteltiin itsenäiseksi roduksi Ranskassa vuonna 1938.


title: Sininenpicardienspanieli

text: Sininenpicardienspanieli kirjattiin FCI:n rotumääritelmiin ensi kerran vuonna 1954 ja virallinen rotumääritelmä julkaistiin 1987. Suomen Kennelliitto hyväksyi sinisenpicardienspanielin rotumääritelmän 1998.


title: Sininenpicardienspanieli

text: Ranskassa 1921 alkunsa saanut Picardienspanieleiden rotuyhdistys sulautui 1980 Pont-audemerinspanielin rotuyhdistykseen. Tällöin muodostui näitä kolmea rotua kotimaassaan nykyään edustava Club des Epagneuls de Picardie et de Pont Audemer. Suomessa näiden rotujen jalostustyö on järjestäytynyt mannermaisten kanakoirien rotujärjestön, Saksanseisojakerhon piiriin. Rotu on Suomessa erittäin harvalukuinen. Sinisenpicardienspanielin rekisteröintejä Suomen Kennelliittoon on 2000-luvulla tehty yhteensä 19.


title: Sininenpicardienspanieli

text: Rotumääritelmän mukaan siniselläpicardienspanielilla on "melko matala työskentelyasento, johon koiran rakenne hyvin soveltuu". Mustapilkkuinen väritys luo nimensä mukaisen sinertävän vaikutelman, mikä onkin suurin ero rodun ja sitä yleisvaikutelmaltaan suuresti muistuttavan, mutta ruskeavoittoisen picardienspanielin välillä. Silmien tulee olla suuret ja tummat ja katseen rauhallinen. Päätä "kehystävät", silkkiset ja laineikaskarvaiset korvat ovat riippuvat ja melko paksut. Raajat ja pyöreät käpälät ovat runsaskarvaiset. Runsashapsuinen häntä yltää juuri ja juuri kintereiden alapuolelle. Sileä tai hivenen laineikas karvapeite on väriltään harmaapäistärikkö, jossa on mustia laikkuja. Urosten säkäkorkeus on 57-60 cm. Nartut ovat hieman pienempiä.


title: Teotenango

text: Teotenango on muinainen intiaanien rakentama kaupunki Meksikossa 20 kilometriä etelään Tolucan kaupungista. Siellä asui matlatzinca-kansan edustajia. Asteekit valloittivat kaupungin vuonna 1476. Paikka on mahdollisesti ollut suuri seremoniallinen keskus. Jaguaariaukion ympäristössä sijaitsee useita pyramidejä ja muita rakenteita. Nykyään arkeologisen alueen sisäänkäynnin lähellä sijaitsee museo, joka esittelee alueella tehtyjä esinelöytöjä.


title: Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt

text: Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt tarkoittaa ajoneuvon käyttämän polttoaineen palamisen seurauksena syntyvää hiilidioksidimäärää. Hiilidioksidipäästöjä mitataan grammoina kilometrillä (g/km). Ajoneuvon polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen välillä on suora yhteys.


title: Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt

text: Hiilidioksidia syntyy palaneen polttoaineen painoa enemmän, sillä polttoaineen hiili yhdistyy palaessa moottorin ottaman ilman happeen. Hiilidioksidimolekyyli (CO) sisältää yhden hiiliatomin ja kaksi happiatomia. Hiilen atomipaino on 12,0107 ja hapen 15,9994. Hiilidioksidipäästön painosta yli kaksi kolmasosaa on siis peräisin ympäröivän ilman hapesta.


title: Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt

text: EU:n tavoitteena on saada vuoteen 2015 mennessä uusien autojen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt alle 130 g/km, ja vuoteen 2020 alle 95 g/km. Suomessa vuoden 2012 alkupuolella noin puolet ensirekisteröidyistä henkilöautoista pääsi alle 140 g/km hiilidioksidipäästöihin, ja 82 % edes alle 160 g/km päästöihin.


title: Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt

text: Ajoneuvoveron määrä vuoden 2001 jälkeen käyttöönotetuissa autoissa riippuu hiilidioksidipäästöistä.


title: Tietoasema

text: Tietoasema oli suomalainen vuonna 1992 perustettu valtakunnallinen tietotekniikkamyymäläketju, joka myi tietotekniikka-alan laitteita ja palveluita yrityksille. Tietoaseman aikaisempia nimiä olivat Salon sähkö ja data, sekä SSD Computers. Vuonna 2005 SSD Computers yhdistyi LJH Computersin kanssa, josta muodostui Tietoasema. Ketjulla oli viisi omaa ja kolme franchising-toimipistettä eri puolilla Suomea. Koko konsernissa työntekijöitä oli yli 100.


title: Tietoasema

text:
Vuonna 2009 yritys luopui kuluttajalaitekaupasta ja hakeutui yrityssaneeraukseen. ja ajautui lopulta konkurssiin. Turun Tietokeskus osti Tietoaseman Salon ja Helsingin toimipisteet.
Franchising liiketoiminnalla olleet Turun (IT Corner OY) ja Mikkelin (Mavacom Oy) toimipisteet jatkavat toimintaansa omilla nimillään.


title: Bompas

text: Bompas on kunta  Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 6 944 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Bompasin pinta-ala on 6 neliökilometriä.


title: Nancy Lyons

text: Beatrice "Nancy" Lyons (s. 12. huhtikuuta 1930) on entinen australialainen uimari. Hän sai vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa hopeaa 200 metrin rintauinnissa.


title: Nancy Lyons

text: Lyons kilpaili vielä vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä sijoittumatta mitaleille.


title: Argenton-sur-Creuse

text: Argenton-sur-Creuse on kunta Indren departementissa Centren hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 146 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Argenton-sur-Creusen pinta-ala on 29 neliökilometriä.


title: Le Blanc

text: Le Blanc on kunta Indren departementissa Centren hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 6 998 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Le Blancin pinta-ala on 58 neliökilometriä.


title: Buzançais

text: Buzançais on kunta Indren departementissa Centren hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 581 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Buzançaisin pinta-ala on 59 neliökilometriä.


title: Raimonds Pauls

text: Raimonds Pauls (s. 12. tammikuuta 1936 Riika, Iļģuciems, Latvia) on latvialainen säveltäjä ja pianisti. Hän on tunnettu ja arvostettu Latviassa ja entisen Neuvostoliiton alueella.


title: Raimonds Pauls

text: Paulsin isä oli lasinpuhaltaja ja äiti kotirouva.


title: Raimonds Pauls

text: Pauls oli vuosina 1988–1993 Latvian kulttuuriministeri, sittemmin presidentin neuvonantaja ja vuodesta 1998 parlamentin jäsen.


title: Raimonds Pauls

text: Pauls on säveltänyt musikaaleihin, teatteriin, elokuviin, ja häneltä on ilmestynyt cd-levy My Favourite Melodies / So Many Stars, jossa hän soittaa pianolla jazzmusiikkia. Hänen tunnetuimpia sävellyksiään Suomessa on "Miljoona ruusua", jonka on alkujaan tehnyt tunnetuksi Alla Pugatšova, ja jonka suomeksi on levyttänyt Vera Telenius, joka teki siihen myös suomenkieliset sanat.


title: Valtakunnallinen aforismikilpailu

text: Valtakunnallinen aforismikilpailu on järjestetty vuosina 2005 ja 2008. Vuoden 2005 kilpailussa haettiin laajaa aforismisikermää tai itsenäistä aforismikokoelmaa. Vuonna 2008 kilpailtiin sekä aforismikäsikirjoituksilla että suomennoksilla. Kilpailun pääjärjestäjä on Valtakunnalliset aforismipäivät, jonka järjestävät Varsinais-Suomen kansanopisto ja Paimion kaupunki.


title: Valtakunnallinen aforismikilpailu

text: Kunniamaininnalla palkitut: Sami Feiring ja Johannes Ojansuu


title: Valtakunnallinen aforismikilpailu

text: 1. palkinto (1000 euroa): Kari Hongisto


title: Valtakunnallinen aforismikilpailu

text: 2. palkinto (500 euroa): Hannu Hirvonen


title: Valtakunnallinen aforismikilpailu

text: Kunniamaininnalla palkitut: Asko Ahonen ja Olavi Ilén


title: Valtakunnallinen aforismikilpailu

text: 2008 Suomennoskilpailu


title: Valtakunnallinen aforismikilpailu

text: 1. palkinto (1000 euroa): Kari Klemelä (suomentanut sloveenin kielestä Žarko Petanin aforismeja)


title: Valtakunnallinen aforismikilpailu

text: 2. palkinto (500 euroa): Turun yliopiston espanjan kielen aineopintojen käännöskurssin opiskelijat (Annatuulia Aho, Kalle Astala, Heini Ekman, Janina Hamberg, Katri Hanski, Sanna Huhtala, Taina Ikola, Sanna Isomäki, Riitta-Liisa Lajunen, Henna Linna, Laura Malkki, Marja Miettunen, Katja Pirnes, Tiina Pursiainen, Laura Raumanen ja Johanna Silvennoinen; ryhmän vetäjänä toimi espanjan kielen lehtori Sanna Pelttari) (suomentaneet espanjan kielestä Ramón Gómez de la Sernan aforismeja)


title: La Châtre

text: La Châtre on kunta Indren departementissa Centren hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 4 547 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. La Châtren pinta-ala on 6 neliökilometriä.


title: Déols

text: Déols on kunta Indren departementissa Centren hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 8 089 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Déolsin pinta-ala on 32 neliökilometriä. Déols on osa Châteaurouxin kaupunkiseutua. Châteaurouxin lentokenttä ("Aéroport Marcel Dassault Chateauroux-Deols ") sijaitsee Déolsin kunnan alueella.