title: Aamu Korhonen

text: Aamu Korhonen on luonteeltaan temperamenttinen, sosiaalinen, sanavalmis ja itsevarma. Sarjaan saapuessaan Aamulla oli keskipitkät vaaleat hiukset, jotka nähtiin hänellä aina siihen asti, kunnes hän poistui kuvioista keväällä 2004. Palatessaan pikaisesti sarjaan syksyllä 2004 hänellä oli punaiset rastat. Aamu on aina pukeutunut kohtalaisen värikkäästi, mutta hän suosii tyylissään myös ruskean eri sävyjä.


title: Aamu Korhonen

text: Aamu on Jaana Niemisen ja Raimo Korhosen tytär. Aamu saapui sarjaan yhdessä äitinsä ja kaksoisveljensä Teemun kanssa, kun Ismo Laitela osti heidän kotinsa Keravalta ja he muuttivat Ismon entiseen asuntoon Pihlajakadulle. Aamulla on myös siskopuoli, Jaanan ensimmäisestä avioliitosta, nimeltään Roosa Kemppainen, jolla on Downin syndrooma. Aamun isää, Raimoa ei ole sarjassa koskaan näytetty, mutta kerran hän kutsui lapsensa lomailemaan kanssaan Teneriffalle. Aamun tärkeimmiksi ihmissuhteiksi perheensä lisäksi Pihlajakadulla muodostuivat edesmennyt hyvä ystävä Miia Laitela, entinen paras ystävä Inka Haapala sekä suuri rakkaus Ken Ojala. Myös Aamun isäpuoleksi myöhemmin ruvennut Ismo Laitela oli isossa roolissa Aamun elämässä, he tulivat vaihtelevasti juttuun.


title: Aamu Korhonen

text: Lähes koko aikansa sarjassa Aamu asui Pihlajakatu 23 B:n kolmannessa kerroksessa, asunnossa B7. Hän myös asui jonkin aikaa yhdessä Ken Ojalan kanssa tämän asunnossa B5 kerrosta alempana ja siellä hän myös oleili palatessaan sarjaan syksyllä 2004.


title: Aamu Korhonen

text: Sarjaan saapuessaan, vuonna 2001, Aamu opiskeli ammattikoulussa maalariksi. Hän onkin yksi harvoista ammattikoulun käyneistä Pihlajakadun nuorista. Valmistuttuaan Aamu ei kyllä ainakaan Pihlajakadulla asuessaan tehnyt alaansa vastaavia töitä, hän nimittäin lähinnä tuurasi joko äitiään tai Ismoa tämän Ismon Valinta-nimisessä kaupassa ja kerran jos toisenkin Kentsua Barbaari-nimisessä kahvilassa. Vaikutuista työtä hän ei saanut Pihlajakadulta.


title: Aamu Korhonen

text: Kevään 2004 jaksoissa Aamu muutti Teemun kanssa Lontooseen heidän isänsä luo Teemun saatua opiskelupaikan lontoolaisesta musiikkikoulusta. Aamu palasi sarjaan kuitenkin vielä syksyllä 2004 tajuttuaan, ettei Lontoo ehkä ollutkaan hänen juttunsa. Aamun paluu osui sopivasti Camillan ja Kenin lähestyvien häiden ajankohtaan. Aamu oli häissä Camillan kaasona. Lopullisesti Aamu poistui sarjasta lokakuussa 2004 esitetyssä jaksossa Camillan ja Kenin pilalle menneiden häiden jälkeen.


title: Aamu Korhonen

text: Pian muutettuaan Pihlajakadulle Aamu tapasi Saku Salinin ja Kalle Laitelan läksiäisbileissä Ken Ojalan, jonka kanssa humaltunut Aamu suuteli. Myöhemmin Ken ja Aamu tapasivat Ismon valinnassa, ja Ken alkoi vietellä Aamua päästäkseen tämän kanssa sänkyyn. Kuultuaan Kenin koulukiusaavan Teemua, päätti Aamu jäädä suojelemaan kaksoisveljeään seurustelemalla Kenin kanssa. Heidän suhteensa päättyi Kenin saatua tietää Aamun juonesta. Aamun ja Kenin välillä oli silti kipinää ja mustasukkaisuutta puolin ja toisin eron jälkeenkin. He päätyivät uudestaan yhteen, mutta suhde rakoili muutamaan otteeseen Aamun kiukuttelun tai Kenin uskottomuuden takia. Syksyllä 2003 Aamu muutti Kenin luokse asumaan, mutta hän muutti takaisin kerrosta ylemmäs Jaanan ja Ismon luo saatuaan tietää Kenin harrastaneen seksiä Aamun koulukaverin Katri Sievisen kanssa toistamiseen. Suhde päättyi lopullisesti Aamun muuttaessa veljensä kanssa Lontooseen. Ken tosin yritti estellä Aamua lähtemästä ja vielä lähtöpäivänä Aamu oli aikeissa jäädä Suomeen, sillä rakasti Kentsua kaikesta huolimatta. Lopulta Aamu päätti kuitenkin lähteä. Elina Ekholmin kutsumana Aamu palasi Pihlajakadulle syksyllä 2004 aikeissa lämmitellä vanhaa suhdettaan Kenin kanssa. Ken oli kuitenkin menossa Camilla Mustavaaran kanssa naimisiin. Ennen häitä Aamu ja Ken harrastivat seksiä eräissä bileissä, josta salaa tietoisena Camilla jätti Kenin alttarille. Ken luuli Aamun kertoneen heidän puuhistaan Camillalle ja suuttui tälle. Aamu yritti vielä sopia heidän välinsä, mutta Ken ei lämmennyt ajatukselle. Aamun osalta viimeisessä kohtauksessa Aamu uskaltautui kuitenkin rapussa suutelemaan Kentsua ja sanoi tälle salaperäisesti "Ehkä me nähään viel joskus" ennen kuin kääntyi ja lähti pois rapusta mennäkseen alhaalla odottavaan taksiin.


title: Ruotsin rataverkko

text: Ruotsin rataverkkoon kuuluu noin 16 500 kilometriä rautatietä, josta noin 14 100 kilometriä on Liikenneviraston hallinnoimaa. Rataverkko on 20. pisin maailmassa. Ensimmäistä rautatietä alettiin rakentaa vuonna 1856.


title: Notepad++

text: Notepad++ on avoimeen lähdekoodiin pohjautuva tekstieditori ja lähdekoodieditori Windowsille ja se perustuu vapaaseen Scintilla-komponenttiin.


title: Notepad++

text: Editori tukee useiden eri ohjelmointikielien syntaksin korostusta, useiden tekstien yhtäaikaista avaamista välilehtiin, hakua ja korvausta avoinna olevista tiedostoista myös säännöllisillä lausekkeilla.


title: Notepad++

text: Notepad++ version 5.9.2 tukemat ohjelmointi-, skripti-, ja merkintäkielet.


title: Enon kirkko

text: Enon kirkko on vuosina 1816–1818 rakennettu puinen kaksoisristikirkko. Siitä tuli neljäs entisen Enon kunnan alueella sijainneista kirkoista.


title: Enon kirkko

text: Eno kuului vuoteen 1858 asti Ilomantsin pitäjään. Ilomantsin ensimmäinen kirkkoherra Gregorius Wendalius asui ilmeisesti Ahvenisella, ja sinne rakennettiin pieni, neliön muotoinen kirkkotupa 1650-luvun alussa. Se oli Ilomantsin ensimmäinen luterilainen kirkko.


title: Enon kirkko

text: 1600-luvun lopulla pitäjään rakennettiin suurempi kirkko.


title: Enon kirkko

text: Vuonna 1763 valmistui kolmas kirkko Kirkkoniemeen. Se oli ristikirkko ja palveli Enon kappeliseurakuntaa Suomen sotaan asti, jolloin se ryöstettiin. Kirkko oli käynyt pieneksi ja sijaitsi muutenkin hieman syrjässä, joten päätettiin rakentaa uusi kirkko Enoon. Uuden kirkon valmistuttua kolmas kirkko jäi käyttämättömäksi ja rappeutui. Lopulta se paloi juhannusyönä 1823. Tapahtumien muistoksi kirkon paikalla on nykyisin taiteilija Eino J. Härkösen suunnittelema muistomerkki, joka paljastettiin vuonna 1938.


title: Enon kirkko

text: Huonojen satovuosien ja hiljattain käydyn sodan vuoksi seurakunta anoi lupaa saada rakentaa uusi kirkko puusta. Vuonna 1813 senaatti myönsi rakennusluvan ja kirkon rakentaminen aloitettiin Anton Wilhelm Arppen piirustusten mukaan vuonna 1816. Kirkko valmistui vuonna 1818 ja sen vihki käyttöön Porvoon piispa Johan Molander 4. lokakuuta 1818.


title: Enon kirkko

text: Kirkko maalattiin ensimmäisen kerran punamullalla vuonna 1821. Nykyisen huipputornin kirkko sai vuonna 1903 ja myöhemmin kirkko maalattiin vaaleaksi. Kirkkoa korjattiin vuosina 1990–1992, jolloin se maalattiin sekä sisältä että ulkoa ja lämmitys uusittiin.


title: Enon kirkko

text: Enon kirkko on nykyisin Joensuun alueen vanhin kirkko Kiihtelysvaaran kirkon tuhouduttua tulipalossa 23.9.2018.


title: Enon kirkko

text: Alkuperäinen kellotapuli valmistui vuonna 1825. Se oli uusklassista tyyliä ja siinä oli kaksi kelloa. Tapuli kuitenkin tuhoutui tulipalossa 3. maaliskuuta 1951.


title: Enon kirkko

text: Uuden, nykyisen kellotapulin suunnitteli arkkitehti K. S. Kallio, ja se valmistui vuonna 1957. Myös uudessa tapulissa on kaksi kelloa, joista toinen on Lavansaaren siirtoseurakunnan lahja ja toinen Lokomon Tampereella valmistama.


title: Enon kirkko

text: Enon kirkon arvokkain osa on sen saarnatuoli. Saarnatuolin valmisti puuseppä Tegman vuonna 1757 Kuopion kolmannen kirkon saarnatuoliksi. Kun Kuopioon vuonna 1815 rakennettiin uusi, isompi kirkko, entinen kirkko purettiin ja puutavara huutokaupattiin. Iisalmelainen rakennusmestari Juhana Karppi oli tuohon aikaan rakentamassa Enon nykyistä kirkkoja ja osti saarnatuolin. Saarnatuoli haettiin Enoon hevosilla ja se maksoi tilityksen mukaan 60 ruplaa.


title: Enon kirkko

text: Saarnatuolin kymmenen kuvaa on maalannut kirkkomaalari Mikael Toppelius vuonna 1760. Toppelius oli 1700-luvun tuotteliain kirkkomaalari.


title: Enon kirkko

text: Ennen alttaritaulua Enon kirkossa sillä paikalla oli puinen risti. Enon seurakunnan kirkkoneuvosto teki 29. syyskuuta 1929 kirkkovaltuustolle aloitteen alttaritaulun hankkimisesta. Neuvosto ehdotti taiteilijaksi enolaista Eino J. Härköstä. Ehdotus hyväksyttiin, alttaritaulutoimikunta perustettiin ja Härkönen ryhtyi töihin.


title: Enon kirkko

text: Härkönen käytti alttaritaulun malleina enolaisia ihmisiä ja maalasi sen pääosin kotonaan. Työ edistyi hitaasti, mikä kuului Härkösen luonteenkuvaan. Taulu viimeisteltiin nykyiseen muotoonsa Enon kirkossa. Alttaritaulu "Jeesus ristillä" paljastettiin 6. heinäkuuta 1930.


title: Enon kirkko

text:
Kirkossa on kahdet urut. Vanhat, jo käytöstä pois jääneet ovat urkulehterillä. Ne valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1912. Uudet, 25-äänikertaiset mekaaniset urut valmisti sotkamolainen urkurakentamo Tuomi vuonna 1974.
Kirkkomaalla sijaitsee sankarihautausmaa ja sankaripatsas on kuvanveistäjä Lauri Leppäsen teos vuodelta 1963.


title: Barabbas

text: Barabbas (Bar-abbâ, "isän poika") on Raamatun Uudessa testamentissa henkilö, joka on tuomittu ristiinnaulittavaksi murhasta. Samaan aikaan Pontius Pilatuksen edessä oli Jeesus, ja pääsiäisenä juutalaisilla oli lupa vapauttaa yksi vanki. Ylipapit kiihottivat kansaa huutamaan Barabbaan vapaaksi, jotta Jeesus jäisi Pilatuksen vangiksi.


title: Barabbas

text: Ilmeisesti hieman ennen kuin Jeesus seuraajineen saapui Jerusalemiin pääsiäisjuhlan viettoon, kaupungissa oli puhjennut jonkinlainen Rooman vastainen kapina. Useita ihmisiä oli pidätetty, muiden muassa ne kaksi ryöväriä, jotka joutuivat Jeesuksen kanssa ristiinnaulittaviksi, ja Barabbas, joka oli tuomittu kapinan aikana tehdystä murhasta. Nimitystä "ryöväri" käytettiin nimenomaan kapinoitsijoista, ei niinkään tavallisista rikollisista. Rooman valtakuntaa vastustettiin kiivaasti ja Barabbas on hyvin saattanut olla paikallisen vastarintaliikkeen sankari. Pontius Pilatus tiesi, ettei Jeesus ollut osallistunut mellakkaan ja arveli kansanjoukon haluavan vapautettavaksi mieluummin lempeän opettajan Jeesuksen kuin kumousmies Barabbaan. Ylipappien yllyttämänä kansa kuitenkin vaati Pilatusta vapauttamaan Barabbaan, minkä hän tekikin.


title: Barabbas

text: Barabbaan tarinalla on erityistä merkitystä osittain siksi, että sitä on käytetty antisemitismin perusteluna ja osoituksena siitä, että Jeesuksen kuolema oli juutalaisten syytä. Kertomus toistuu lähes samanlaisena Matteuksen, Markuksen ja Luukkaan evankeliumeissa, kun taas Johanneksen evankeliumi ja apokryfinen Pietarin evankeliumi poikkeavat näistä yksityiskohdiltaan. Pelkästään Matteuksen evankeliumissa kerrotaan väkijoukon sanoneen ”tulkoon hänen verensä meidän ja meidän lastemme päälle”.


title: Barabbas

text: Ruotsalainen Nobel-kirjailija Pär Lagerkvist julkaisi romaanin "Barabbas" (1950)


title: Barabbas

text: Aulis Sallinen on säveltänyt "Barabbas dialogeja op. 84" viidelle laulajalle, resitantille ja seitsenhenkiselle kamariyhtyeelle.


title: Barabbas

text: Richard Fleischer ohjasi 1961 Lagerkvistin romaanin pohjalta elokuvansa Barabbas.


title: Barabbas

text: Alf Sjöbergin ohjaama elokuva on sekin samanniminen ja vuodelta 1953 "(Barabbas)".


title: Hovhannes Sargsyan

text: Hovhannes "Hovik" Sargsyan (s. 14. marraskuuta 1987 Gjumri, Armenia) on armenialainen maastohiihtäjä. Hän sijoittui Torinon olympialaisissa miesten sprintissä sijalle 79. ja 15 km:n matkalla hän oli 89.


title: Spreadshirt

text: Spreadshirt on verkkoalusta ja verkkokauppa. Yritys tarjoaa käyttäjille mahdollisuuden oman verkkokaupan avaamiseen ja omien valmiiden tuotteiden suunnittelemiseen. Lisäksi yrityksen kotisivuilta on mahdollista tilata t-paitoja ja muita vaatteita omilla painatuksilla tai ilman painatusta.


title: Spreadshirt

text: Yrityksen perustivat ilman alkupääomaa sen entinen toimitusjohtaja Lukasz Gadowski, sekä nykyinen CTO Matthias Spiess vuonna 2002. Michael Petersenistä, nykyisestä Global EVP:stä tehtiin osakas vuonna 2004. Spreadshirt.comin johtaja Jana Eggers nimitettiin koko yrityksen toimitusjohtajaksi elokuussa 2007. Samalla Lukasz Gadowski siirtyi strategiseen rooliin Spreadshirtin presidentiksi. Red Herring ja Business Week nimesivät Spreadshirtin yhdeksi Euroopan lupaavimmista kasvuyrityksistä vuonna 2006. Samana vuonna pääomasijoitusyhtiö Accel Partners päätti sijoittaa yritykseen.


title: Spreadshirt

text: Spreadshirtin kautta on avannut oman verkkokauppansa jo yli 200 000 käyttäjää. Mukaan lukeutuu niin yksityisiä henkilöitä, hyväntekeväisyysorganisaatioita, artisteja kuin yrityksiäkin. Nimekkäimpien partnereiden joukkoon kuuluvat mm. Samsung, MTV, Coca-Cola, Chuck Norris, Spice Girls ja The Guardian. Tunnetuimpiin suomalaisiin partnereihin kuuluvat mm. Klubitus ja Habbo.


title: Spreadshirt

text: Spreadshirtillä on yhteensä noin 250 työntekijää. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Leipzigissa Saksassa. Yrityksen toinen Saksan toimisto sijaitsee Berliinissä. Spreadshirtin muut Euroopan toimipisteet ovat Ranskassa, Englannissa, Irlannissa ja Alankomaissa. Spreadshirtin Euroopan tuotantolaitokset sijaitsevat Tauchassa, Saksassa ja Legnicassa, Puolassa. Spreadshirtin Yhdysvaltojen toiminnat ovat oma yksikkönsä. Spreadshirt.comin toimisto sijaitsee tällä hetkellä Bostonissa ja tuotantolaitos Greensburgissa, USA:ssa. Täysin suomenkielinen Spreadshirt-verkkosivu aloitti Spreadshirt.fi -domainnimen alla vuoden 2006 huhtikuussa.


title: Spreadshirt

text: Spreadshirtillä on kaksi tytäryhtiötä: suuriin tekstiilipainatustilauksiin erikoistunut Deutsche Druckservice (DDS) ja verkkopohjainen design-kilpailu LaFraise.


title: Mourunginjärvi

text: Mourunginjärvi on Kempeleen kunnassa Juurussuon kylässä sijaitseva, kunnan ainoa järvi. Järvi sijaitsee noin 20 kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta. Mourunginjärvi on suo- ja metsäalueiden ympäröimä matala järvi. Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskuksen tekemien mittauksien mukaan järven vesi on keväisin varsin hapanta. Sinilevää järvellä ei ole havaittu. Pohjoisrannalla sijaitsee kunnan ylläpitämä uimaranta, itärannalla on muutamia vapaa-ajan asuntoja.


title: Mourunginjärvi

text: Mourunginjärvelle on tieyhteydet Linnakankaalta Tahkoseläntietä Juurussuontien risteykseen ja siitä noin 2–3 kilometriä Mourungintietä. Toinen tieyhteys on Tyrnävän Murrosta, josta muutama kilometri Pikkaralan suuntaan, Pikkaralantietä ja siitä vasemmalle muutama kilometri kapeaa metsätietä. Kolmas tieyhteys on Kempeleen Metsärinteen asuinalueelta lähtevä metsätie, josta on matkaa järvelle noin viitisen kilometriä, jota tosin ei suositella ajoreittinä sen huonokuntoisuuden vuoksi.


title: Vesa Rantanen (seiväshyppääjä)

text: Vesa Tapani Rantanen (s. 2. joulukuuta 1975 Jalasjärvi) on suomalainen seiväshyppääjä.


title: Vesa Rantanen (seiväshyppääjä)

text: Rantanen voitti ensimmäisen SM-mitalinsa Kalevan kisoissa 1995, jolloin hän sijoittui jaetulle kolmannelle tilalle tuloksella 550. Seuraavana vuonna hän voitti pronssia tuloksella 525. Vuonna 1997 hän voitti SM-kultaa sekä sisäradoilla tuloksella 550 että ulkoradoilla tuloksella 565. Hänet valittiin edustamaan Suomea Ateenan MM-kisoihin, joissa hän karsiutui. Seuraavana vuonna hän hyppäsi Oulun Kalevan kisoissa toiseksi. Budapestin EM-kisoissa hän karsiutui. Rantanen voitti 1999 sisäratojen SM-kisoissa hopeaa ja 2000 kultaa. Myöhemmin samana vuonna hän voitti SM-kultaa Lahden Kalevan kisoissa. Vuonna 2001 hän voitti sisäradoilla seipäässä SM-hopeaa ja seitsenottelussa SM-kultaa. Kalevan kisoissa hän voitti seipään SM-kullan, minkä ansiosta hänet valittiin Edmontonin MM-kisoihin, joissa hän karsiutui.


title: Vesa Rantanen (seiväshyppääjä)

text: Rantanen hyppäsi 2002 sisäratojen SM-kisoissa pronssille. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui Münchenin EM-kisoissa. Seuraavana vuonna hän voitti sisäratojen SM-pronssia. Rantanen voitti Vaasan Kalevan kisoissa 2004 SM-kultaa. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin, mutta karsiutui. Seuraavana vuonna hän voitti sisäratojen SM-hopeaa ja pääsi kilpailemaan sisäratojen EM-kisoihin, joissa hän karsiutui. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui toiseksi Porin Kalevan kisoissa. Vuonna 2006 hän voitti sisäratojen SM-hopeaa ja vuonna 2008 pronssia. 2008 Kalevan kisoissa hän sai niin ikään SM-pronssia. Talvella 2009 hän voitti sisäratojen Suomen mestaruuden sekä seiväshypyssä että seitsenottelussa. Espoon Kalevan kisoissa 2009 hän sijoittui toiseksi. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän karsiutui loppukilpailusta. Saman vuoden Kajaanin Kalevan kisoissa hän oli toinen ja SM-hallikilpailuissa 2011 kolmas. Vaasan Kalevan kisoissa 2013 Rantanen saavutti pronssimitalin tuloksella 530.


title: Vesa Rantanen (seiväshyppääjä)

text: Rantanen on Suomen kaikkien aikojen tilastossa seiväshypyssä jaetulla kolmannella tilalla.


title: Vesa Rantanen (seiväshyppääjä)

text: Rantanen on valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi. Hänet valittiin vuonna 2008 Suomen Urheiluliiton miesten seiväshypyn lajivalmentajaksi.


title: Erika Salumäe

text: Erika Salumäe (s. 11. kesäkuuta 1962 Pärnu) on virolainen entinen ratapyöräilijä, kaksinkertainen olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Erika Salumäe

text: Tallinnalaista VSS Kalev -seuraa edustanut Salumäe voitti eräajon olympiakultaa Soulissa 1988 Neuvostoliittoa edustaen. Barcelonassa 1992 hän uusi voittonsa ottaen uudelleen itsenäistyneen Viron ensimmäisen olympiakullan. Atlantan kisoissa 1996 Salumäe sijoittui kuudenneksi.


title: Erika Salumäe

text: MM-kilpailuissa Salumäe sijoittui eräajossa hopealle vuosina 1984 ja 1986, voitti mestaruuden vuosina 1987 ja 1989 sekä saavutti pronssia vuonna 1995 . Hän teki viisitoista maailmanennätystä vuosina 1982–1989 ja valittiin Viron parhaaksi naisurheilijaksi vuosina 1983, 1984, 1987, 1988, 1989, 1990, 1992, 1995 ja 1996 .


title: Erika Salumäe

text: Salumäe kuului Viron parlamenttiin, riigikoguun vuosina 1999–2003.


title: Erika Salumäe

text: Vuonna 2013 Salumäe myi lontoolaisessa huutokaupassa olympiakultamitalinsa, monia muita mitaleitaan sekä pyörän, jolla hän ajoi Barcelonassa olympiavoittoon. Olympiakultamitaleista maksettiin yhteensä 59 000 euroa. Virolaisten tiedotusvälineiden mukaan selkäleikkauksessa käynyt Salumäe päätyi ratkaisuun saadakseen rahaa sairaanhoitokuluihinsa.


title: Niilo Ikola

text: Niilo Jalmari Ikola (vuoteen 1906 Selin; 25. syyskuuta 1883 Tyrvää – 30. joulukuuta 1971 Turku) oli suomalainen kielitieteilijä (fennisti) ja professori.


title: Niilo Ikola

text: Niilo Ikola tuli ylioppilaaksi Porin klassillisesta lyseosta vuonna 1902 ja aloitti opintonsa Helsingin yliopistossa, josta hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1907. Hän jatkoi opintojaan Turun yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1927 Ala-Satakunnan suomen kielestä.


title: Niilo Ikola

text: Ikola toimi Turun yliopiston suomen ja sen sukukielten professorina vuosina 1931–1933 sekä Turun kauppakorkeakoulun professorina ja rehtorina vuosina 1950–1954 ja kanslerina 1956–1961.


title: Niilo Ikola

text: Myös Niilo Ikolan poika Osmo Ikola oli Turun yliopiston suomen kielen professori.


title: Howard Wilkinson

text: Howard Wilkinson (s. 13. marraskuuta 1943 Sheffield) on entinen englantilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.


title: Howard Wilkinson

text: Wilkinson pelasi urallaan keskikenttäpelaajana Sheffield Wednesdayssa, Brightonissa sekä Boston Unitedissa. Bostonissa hän toimi viimeisinä vuosinaan pelaaja-valmentajana.


title: Howard Wilkinson

text: Notts Countyssa Wilkinson toimi ensin täyspäiväisenä apulaisvalmentajana ja myöhemmin valmentajana.


title: Howard Wilkinson

text: Vuonna 1983 hän siirtyi Sheffield Wednesdayn valmentajaksi ja seura nousikin hänen ensimmäisenä työvuotenaan silloiseen ykkösdivisioonaan.


title: Howard Wilkinson

text: Wilkinsonin menestyksekkäimmät vuodet tulivat hänen toimiessaan Leeds Unitedin valmentajana vuosina 1988–1996. Wilkinsonin pelaajarinkiin tuoma kuri ja järjestys tuotti tuloksia nopeasti ja seura voitti kauden 1988–89 päätteeksi silloisen kakkosdivisioonan. Wilkinsonin hankintoihin kuuluivat muun muassa Gary McAllister, Chris Fairclough, Lee Chapman ja Gordon Strachan sekä nosti nuorista pelaajista ykkösjoukkueeseen nostetut Gary Speed ja David Batty.


title: Howard Wilkinson

text: Myöhemmin Wilkinson osti joukkueen vahvistukseksi Rod Wallacen, Tony Dorigon ja Steve Hodgen. Wilkinson osti joukkueeseen myös Éric Cantonan. Näillä vahvistuksilla Leeds United oli viimeinen entisen ykkösdivisioonan mestarijoukkue vuonna 1992. Myöhemmillä kausilla joukkueen esitykset eivät olleet yhtä hyvät ja Wilkinson erotettiin kauden 1996–97 surkean alun jälkeen.


title: Howard Wilkinson

text: Leedistä erottamisen jälkeen Wilkinson toimi Englannin jalkapalloliiton palveluksessa eräänlaisena teknisenä johtajana vastaten valmennus ja harjoitteluohjelmista. Tässä tehtävässä ollessaan hän myös toimi Englannin jalkapallomaajoukkueen väliaikaisena valmentajana Glenn Hoddlen erottamisen jälkeen. Tämän jälkeen hän toimi Englannin alle 21-vuotiaiden maajoukkueen valmentajana. Kuuden tappiollisen ottelun jälkeen hänet korvattiin tehtävässä David Plattilla. Hän palasi Englannin maajoukkueen väliaikaiseksi valmentajaksi vuonna 2000 Kevin Keeganin jätettyä paikkansa. Wilkinsonin ainoaksi otteluksi jäi maaliton tasapeli Suomea vastaan.


title: Howard Wilkinson

text: Wilkinson jätti jalkapalloliiton tehtävät palatakseen seurajoukkuevalmentajaksi Sunderlandiin. Kausi oli suoranainen katastrofi ja Wilkinson sai potkut ennen kauden 2002–03 päättymistä. Sunderlandin kausi päättyi ennätyksellisen pieneen pistemäärään. Seura sai kauden aikana vain 19 pistettä ja putosi sarjaporrasta alemmas.


title: Howard Wilkinson

text: Hän toimi lyhyen aikaa valmentajana Kiinassa, mutta palasi Englantiin henkilökohtaisiin syihin vedoten. Wilkinson on palannut Notts Countyyn ja toimii seuran johtotehtävissä.


title: Voimavirtaliitin Strömberg

text: Voimavirtaliitin Strömberg eli niin sanottu Romppasen hanska on Strömbergin valmistama silumiinivaluinen voimavirtaliitin, jossa on kolme vaihenapaa ja yksi maadoitusliitin. Liitin poistui laittomana käytöstä 1970–1980-luvuilla, kun 5-napainen asennus otettiin käyttöön. Maadoitus tapahtui kytkemällä runko ja nollatappi saman ruuvin alle. Asennus oli vaarallinen etenkin märillä rakennustyömailla liitosten hapettumisen takia. Nimitys juontuu yleisesti käytössä olleesta Strömbergin kutsumanimestä, mutta myös muotoa Rompan hanska on käytetty. Romppasen hanskaa oli 40- ja 80-ampeerista mallia. Sitä saattaa vielä nähdä vanhoissa kiinteistöissä.


title: Ouluntulli

text: Ouluntulli on Kempeleen Väärälänperällä, lähellä Oulun kaupungin rajaa sijaitseva palvelualue. Alue sijaitsee valtatien 4 Haaransillan ja Haukiputaan välisen moottoritieosuuden varrella noin yhdeksän kilometriä Oulun keskustasta etelään ja noin kolme kilometriä Kempeleen Kauppakeskus Zeppelinin liittymästä pohjoiseen.


title: Ouluntulli

text: Alueella sijaitsee Nesteen huoltoasema, jonka yhteydessä Kotipizza. Aiemmin huoltoasema kuului Kesoil-ketjuun.


title: Ouluntulli

text: Huoltoaseman takana on uimaranta Kalliomonttu, joka on alkujaan ollut vanha kalliolouhosalue. Kalliomonttu on luokiteltu Euroopan Unionin asettamien kriteerien täyttäväksi EU-rannaksi, jolla arvioidaan käyvän kesäkauden aikana lämpimänä kesäpäivänä vähintään sata uimaria päivässä, sekä sieltä löytyy muut tarpeelliset vaatimukset. Talvella uimarannalla voi harrastaa avantouimista. Vesi on paikoin 12 metriä syvää.


title: Ouluntulli

text: Ouluntullista on tieyhteys Linnakankaan asuinalueelle ja Oulun Metsokankaan kaupunginosaan sekä kevyen liikenteen väylä Kokkokankaantielle.


title: Hannu Nurmi

text: Hannu Nurmi (s. 24. elokuuta 1944) on suomalainen politiikan tutkija. Hän toimi vuosina 1995 - 2012 Turun yliopiston valtio-opin professorina. Vuosina 2003–2008 hän toimi Suomen Akatemian akatemiaprofessorina. Vuosina 2008-2011 hän johti Suomen Akatemian rahoittamaa julkisen valinnan huippuyksikköä (Public Choice Research Centre).


title: Christer’s Tivoli

text: Christer’s Tivoli on suomalainen vuonna 1993 perustettu tivoli. Sen omistaa Christer Persson. Christer’s Tivolin laitevalikoimaan kuuluu vain pienille lapsille soveltuvia laitteita, kuten pomppulinnoja ja karuselleja. Tivolissa on myös muun muassa narunvetokoju ja muita onnenpelejä sekä popcorn- ja hattarakoju.


title: Pro Patria Finlandia

text: Pro Patria Finlandia on suomalaisen black metal -yhtye Impaled Nazarenen yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 22. maaliskuuta 2006. Albumi on nauhoitettu Sonic Pump -studiolla välillä marraskuu 2005 – tammikuu 2006.


title: Ufoaalto

text: Ufoaalto on ufologian terminologian mukaan kausi, jolloin ufoja nähdään tavallista enemmän. Ufoaalto kestää tyypillisesti korkeintaan muutaman kuukauden ja rajoittuu monesti tietylle alueelle. Silti on viitteitä ufoaaltojen leviämisestä ajan mukana yhä laajemmalle alueelle. Ensimmäinen ufoaalto alkoi Yhdysvalloissa 1947, kun lentäjä Kenneth Arnold ilmoitti nähneensä veteen heitetyn teelautasen tavoin liikkuvia litteitä lentäviä esineitä. Siitä alkoi valtava ufoaalto, joka kesti kesä-heinäkuun 1947, mutta sitten raporttivirta sammui äkkiä, ja 1948 oli ufoton vuosi.


title: Ufoaalto

text: Epäilijöiden mielestä ufoaallot ovat tiedotusvälineiden synnyttämiä. Kun ufoista kerrotaan lehdissä, radiossa tai televisiossa, ihmiset tarkkailevat taivasta "sillä silmällä" ufoja etsien ja ilmoittelevat kaiken vähänkin ufoja muistuttavan. Toiset taas sepittävät juttuja piloillaan. Kun tiedotusvälineen käsittelevät ufoja aikansa, ihmisten mielenkiinto ufoihin lopahtaa eivätkä he viitsi tarkkailla taivasta ja keksiä piloja..


title: Ufoaalto

text: Todella suuria ufoaaltoja oli 1947, 1950, 1952, 1954, 1957, 1964–1965 jatkuen vuoteen 1969, 1969-1971, 1973–1974, 1978-1979,1980-1981, 1990 ja 1995.


title: Ufoaalto

text: Kun tutkitaan uforaporttien havaintokäyrää, varsinkin Marsin ja myös Venuksen etäisyys korreloivat ufohavaintoraporttien määrän kanssa.


title: Ufoaalto

text: Yhdysvaltain ja maailman ensimmäinen suuri ufoaalto alkoi Kenneth Arnoldin ufohavainnosta 1947. Ufoja nähtiin sinä päivänä jälkikäteen saatujen tietojen mukaan muuallakin, yhteensä 20 kappaletta. Kesäkuun 22. päivään mennessä havaintoja oli tehty 1-4 päivässä. Aalto alkoi nousta 23. keskuuta. Arnoldin jälkeisenä heinäkuun loppupäivinä nähtiin 8-20 ufoa päivässä. Heinäkuun 1. nähtiin 25, heinäkuun 3. 35 ja heinäkuun 4. 90, heinäkuun 5. 77, heinäkuun 6. 155 ja huipussa heinäkuun 7. päivänä tuli 162 raporttia. Aalto loppui nopeammin kuin oli alkanut. Heinäkuun 8. tuli 90, heinäkuun 9. päivänä 24 ja heinäkuun 10. päivänä enää 10 raporttia. Heinäkuun 11-13. päivänä tuli enää 4-6 raporttia päivässä. Aalto oli sammunut heinäkuun 14. päivänä, jolloin tuli 1 raportti, seuraavana päivänä tuli 2 raporttia.


title: Ufoaalto

text:
Ranskan ufoaalto 1954 alkoi kaukohavainnolla 23.8.1954 kello 1.00. Liikemies B. Miset näki tähtikirkkaalla ilmalla valtavan sikarinmuotoisen aluksen, josta irtosi kiekkomaisia aluksia. Ufologien mukaan kyse oli emäaluksesta, josta lähti pienempiä aluksia lennoille. Ilmiön näki eri puolilla kolme muutakin havaitsijaa. Ufot laskeutuivat maahan, ja laskeutumisin liittyi humanoideja, ufojen ohjaajia. 15-23. syyskuuta 1954 tuli lähi- ja laskeutumishavaintoja 3 kappaletta. Lähihavainnossa ufon väitetty etäisyys oli muutamia kymmeniä metrejä tai vähemmän.
Vastaavan pituisena aikana ufoaallon huipulla tuli lähihavaintoja 44 havaintoa viikossa. Ufoaalto lopahti melko jyrkästi pudoten ja värähdellen 13-30. lokakuuta. Marraskuussa tuli enää alle 2 raporttia viikossa.


title: Ufoaalto

text:
Tämän ufoaallon yhteydessä tuli runsaasti raportteja ufojen laskeutumisista ja niiden yhteydessä havaituista humanoideista.
Ranskalainen ufo-ilmiön tutkija Jacques Vallée teki erityisesti näistä havainnoista analyysin, johon tuli 200 havaintoa. Analyysi käsitti mm. havaitsijat itsensä, sijainnit, havainnon ajankohdan jne. Valleée tiivisti johtopäätöksensä siihen, että havaitsijat olivat ""miehiä, naisia ja lapsia. Useimmat kävivät vakituisessa työssä ja olivat monasti vastuunalaisessa yhteiskunnallisessa asemassa ja havaitsivat epätavallisen ilmiön suorittaessaan jokapäiväistä tehtäväänsä tavanomaisessa ympäristössä.""


title: Ufoaalto

text: Ufoaalloissa näkyy joinakin vuosina 2-3 vuoden jakso. On myös hahmotettu 15, 26, 61 kuukauden, 5 ja 7 vuoden jaksoja.


title: Ufoaalto

text: Amerikkalaisen ufojärjestö NICAP:in mukaan seuraavat olivat ufoaaltoja:Yhdysvalloissa mm Socorron ufotapaus 24,4. 1965


title: Ufoaalto

text: Tarkoin salatun U 2 - vakoilukoneen lennot alkoivat Yhdysvalloissa 1955. 1995 CIA julkisti arvionsa, jonka mukaan liikennelentäjien ja lennonjohtajien ilmoittamien ufojen määrä kasvoi tällöin merkittävästi. Mutual Ufo Network (MUFON) - järjestön tutkija, fysiikan tohtori Bruce Maccabee arvioi tiedontantoa.


title: Ufoaalto

text: CIA:n tuolloisen sisäisen arvion mukaan jopa puolet tai enemmän havainnoista olisi ollut U 2 - koneiden lentoja 1960 - luvun alkuun saakka. Edelleen havaintojen määrän selittäisi U2:n tähän aikaan hopeanvärinen maalaus, joka sopivissa olosuhteissa heijasti runsaasti auringonvaloa. Tämä saattoi tapahtua hämärässä Auringon laskettua tai ollessa nousussa sillä kone lensi säännöllisesti n. 20 km:n korkeudessa. Arvio johti harhaanjohtavien ja tahallisesti virheellisten selitysten antamiseen julkisuudessa.


title: Ufoaalto

text: Larry Hatch suoritti 14000:ään, useasta lähteestä kerättyihin havaintoihin perustuvan tietokoneanalyysin, mihin sisältyivät myös Blue Book- projektin keräämät havainnot, jotka olivat jääneet selittämättä. Tilastot eivät ilmaisseet merkittävää nousua havaintojen määrässä U2 - lentojen alettua. Päivänvalossa kone olisi ollut mahdoton havaita käytetyistä lentokorkeuksista, joissa se ei jättänyt paljastavaa tiivistymisjuovaa.


title: Ufoaalto

text: On esitetty, että Blue Book - tutkimusprojekti olisi ollut vakoilukoneiden lentojen peittelyorganisaatio.


title: Ufoaalto

text: Yksin Blue Bookin arkistojen analysointi 1955 Heinä- ja Elokuussa osoittaa ufo-havaintojen määrän laskeneen lentojen alkamisen aikaan. Lentoja edeltävältä 6 kk:n jaksolta tehtiin 316 havaintoa ja 6 kk jälkeen 326 havaintoa. U 2 ainoana kasvua selittävänä tapahtumana kattaisi 3 % havainnoista jälkimmäisessä jaksossa.


title: Ufoaalto

text: CIA:n osuus ufo-ilmiön selvittelyssä on ollut tunnettu vuodesta 1978 jolloin se luovutti oikeudenkäynnin jälkeen tiedonvapauslain nojalla 900 sivua asiakirjoja. 1960 - luvun alusta lähtien koneet alettiin maalata mustiksi ja myös muita naamiovärejä käytettiin.


title: Ufoaalto

text: Etelä-Amerikassa on perinteisesti nähty runsaasti ufoja varsinkin maan vuorisissa osissa.


title: Eva-Mari Aro

text: Eva-Mari Aro (o.s. Niemi; s. 27. elokuuta 1950 Harjavalta) on Turun yliopiston molekulaarisen kasvibiologian professori ja Suomen Akatemian akatemiaprofessori vuosina 1998–2008 ja 2014–2018. Hän on alansa pioneereja Suomessa ja myös kansainvälisesti tunnettu tutkija.


title: Eva-Mari Aro

text: Aro väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1982 Turun yliopistosta. Hänen väitöskirjansa aiheena oli fotosynteesi, jonka parissa hän on jatkanut tutkimusta myöhemminkin.


title: Eva-Mari Aro

text: Vuodesta 1987 alkaen Aro on toiminut kasvifysiologian apulaisprofessorina Turun yliopistossa. Vuodesta 1998 hän on ollut yliopiston kasvitieteen professori, ja hän toimi akatemiaprofessorina ensimmäisen kerran vuosina 1998–2008. Aron toinen akatemiaprofessuuri alkoi vuoden 2014 alussa. Hän johtaa Suomen Akatemian rahoittamaa Integroidun fotosynteesi- ja metaboliittitutkimuksen huippuyksikköä, jossa ovat mukana Turun ja Helsingin yliopisto. Aron johtamassa laboratoriossa tutkitaan fotosynteesin hyödyntämistä puhtaassa energiantuotannossa.


title: Eva-Mari Aro

text: Aro valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2001. Vuonna 2012 Professoriliitto valitsi hänet Vuoden Professoriksi.


title: Eva-Mari Aro

text: Aro nimitettiin 10. maaliskuuta 2017 tieteen akateemikoksi.


title: Mary Joe Fernández

text: Mary Joe Fernández (s. 19. elokuuta 1971 Dominikaanisessa tasavallassa) on yhdysvaltalainen entinen tennispelaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1986 ja vetäytyi kentiltä vuonna 2000. Hän oli parhaimmillaan kaksinpelin maailmanlistalla neljäntenä elokuussa 1991.


title: Mary Joe Fernández

text: Fernández voitti urallaan kaksi nelinpelin Grand Slam -turnausta. Australian avoimet hän voitti vuonna 1991 yhdessä Patty Fendickin kanssa ja Ranskan avoimet vuonna 1996 yhdessä Lindsay Davenportin kanssa. Kaksinpelin Grand Slam -finaalissa hän oli kolmesti häviävänä osapuolena. Australian avoimissa hän hävisi Steffi Grafille vuonna 1990 ja Monica Selesille vuonna 1992. Ranskan avointen finaalissa vuonna 1993 hän hävisi Grafille.


title: Mary Joe Fernández

text: Fernández voitti myös olympiakultaa nelinpelissä kahdesti. Sekä Barcelonassa 1992 että Atlantassa 1996 hänen parinaan pelasi Gigi Fernández. He eivät ole sukua toisilleen.


title: Kinzie Kenner

text: Kinzie Kenner (s. 22. heinäkuuta 1984 Kalifornia) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut pornonäyttelijä. Hän asuu Arizonassa.


title: Kinzie Kenner

text: Kenner on harrastanut pienestä lähtien tanssimista ja pornouransa ohella hän myös opettaa tanssimista. Hän haluaisi tehdä myös tulevaisuudessa töitä tanssin parissa. Kenner aloitti uransa vuonna 2003 ja on esiintynyt hieman yli sadassa pornoelokuvassa. Kenner hankki rintaimplantit vuonna 2005 ja sai AVN Award -ehdokkuuden vuonna 2006.


title: M/S Birka Carrier

text: M/S Birka Carrier () on Birka Cargo Ab:n omistama ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuosina 1997–1998 Romaniassa ja Norjassa. Kuollutta painoa laivalla on 8 853 tonnia ja jääluokitus on 1A Super eli se pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin. "Birka Carrier" on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Maarianhamina. Nykyisin aluksella operoi Finnlines reitillä Helsinki-Immingham.


title: M/S Birka Carrier

text: Birka Carrierin sisaraluksia ovat M/S Birka Express, M/S Birka Trader ja M/S MN Pelican.


title: M/S Birka Carrier

text: Vuonna 1997 aluksen runko laskettiin vesille Galațissa, Romaniassa. Romaniasta alus hinattiin Rissaan, Norjaan, jossa se rakennettiin loppuun. 24. tammikuuta 1998 alus luovutettiin United Shippingin omistukseen, joka rekisteröi aluksen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Maarianhamina. Alus kastettiin "United Carrieriksi". Kastamisen jälkeen Finnlines aloitti liikennöinnin aluksella, reitillä Kemi–Oulu–Antwerpen–Lontoo–Felixstowe.


title: M/S Birka Carrier

text: Vuoden 2002 alussa United Carrier rekisteröitiin Birka Cargo Ab:n omistukseen. Saman vuoden joulukuussa alus nimettiin "Birka Carrieriksi".


title: Kenneth Arnold

text: Kenneth Arnold (14. maaliskuuta 1915 Sebaka, Minnesota – 16. tammikuuta 1984 Bellevue, Washington) oli yhdysvaltalainen liikemies ja lentäjä, joka teki ensimmäisen ufohavainnon. Arnold näki lentäessään Washingtonin osavaltiossa Mount Rainierin lähellä 24. kesäkuuta iltapäivällä 1947 yhdeksän puolikuuta tai lautasta muistuttavaa esinettä, joiden liike muistutti kuin vedestä sinkoavan lautasen (tai tutummin suomalaisille veteen heitetyn litteän leipäkiven) liikettä. Arnold kertoi lehdille tapauksesta. Monet Yhdysvaltain ja Kanadan lehdet julkaisivat tapauksen. Sen jälkeen Yhdysvalloissa alkoi tulvia raportteja lentävistä lautasista. Arnold kirjoitti myöhemmin kirjan ja muutamia lehtiartikkeleita ufoista.


title: Kenneth Arnold

text:
Kenneth Arnold lensi havaintohetkellä Washingtonin osavaltiossa Mineralin lähellä kohti Yakimaa 9200 jalan korkeudessa. 24. kesäkuuta hieman ennen kello 15.00. Näkyvyys oli hyvä, 15 mailin päässä vasemmalla takana ollut DC-4 näkyi selvästi.
Arnold näki alussa kirkkaita valonvälähdyksiä, jotka muistuttivat valon heijastusta peilistä. Ne olivat pohjoiseen Mount Rainierista, 20–25 mailin päässä. Arnold ajatteli alussa niiden olevan heijastuksia omasta lentokoneestaan, ja mutkitteli sen takia lentäessään, mutteivat heijastukset muuttaneet sen takia sijaintiaan. Hyvin litteät, sivulta lähes näkymättömät hyvin nopeasti liikkuvat kohteet olivat tummia, mutta niistä heijastui joskus auringon valo. Kohteet kulkivat pitkässä jonossa. Yksi kohteista oli kuin puolikuu, loput ympyrämäisempiä. Kohteiden koko oli armeijan myöhempien päätelmien mukaan 140–280 jalkaa. Ne sivuuttivat Arnoldin edestä ja lensivät lopulta erään Mount Rainierin sivuhuipun taakse ja katosivat hetkeksi huipun taakse. Kohteet etenivät kohti valtavaa Arnoldin arvioimaa 1200 mailin tuntinopeutta 50 mailin päähän Arnoldista Mount Adamsin lähelle, jossa katosivat näkyvistä.


title: Kenneth Arnold

text: Arnold kertoi tarinansa Yakiman lentokentän väelle. Lentokentän johtaja epäili Arnoldin kertomusta. Sen jälkeen Arnold jatkoi lentonäytökseen, jonne tuntematon Yakimassa ollut lentokenttätyöntekijä soitti. Arnold otti yhteyttä ilmavoimien tiedusteluun, jossa Arnoldin puheille ei naurettu. Ilmavoimat epäilivät Arnoldin ehkä nähneen ohjatun ohjuksen, mutta Arnoldin mielestä tämä selitys ei ollut pätevä. Arnold käveli seuraavana päivänä "Pendleton East Oregonian" -lehden toimitukseen. Lehden toimittajien epäilykset hälvenivät pian. Arnoldin havainnon vahvistivat muut silminnäkijät: eräs tarkastaja näki samoihin aikoihin kuin Arnold Mount Rainierin lähellä kuusi soikeaa kohdetta pienellä kaukoputkella. kohteet häiritsivät magneettikentällään kompassia. Mutta Arnoldin lähellä lentänyt DC-4:n ohjaaja ei havainnut mitään erikoista. Seattlesta länteen Bremertonissa nähtiin samana päivänä nopeasti liikkuvia kohteita ja välähdyksiä, tosin aamulla tai yöllä.


title: Kenneth Arnold

text: Arnoldin ilmoitus julkistettiin 25–26. kesäkuuta monissa sanomalehdissä usein etusivulla. 27. kesäkuuta sanomalehdet alkoivat käyttää termiä "lentävä lautanen" ja "lentävä kiekko", tätä ennen oli käytetty nimitystä "pannu", "teelautanen" ja "kiekko". Arnoldin mielestä kiekkomaisesta muodosta ei olisi kannattaunut puhua, teelautanen kuvasi vain kohteen hyppivää liikettä, joka oli kuin melkein vaakasuoraan lappeellaan heitetyn teelautasen hyppelyä veden pinnassa. Termiä lautanen käytti ensimmäisenä väärinkäsityksen vuoksi lehtimies Bill Bequette 25. kesäkuuta 1947, ja lentäväksi kiekoksi hän sanoi kohteita 28. kesäkuuta. Ihmiset ilmoittivat seuraavina viikkoina satoja havaintoja lentävistä lautasista. Alkoi noin kaksi kuukautta elokuun lopuille kestänyt ufoaalto, jolloin ihmiset ilmoittivat valtavasti ufohavaintoja. Tämän aallon havaintomäärä ylitettiin vasta vuonna 1952.


title: Kenneth Arnold

text: Ensimmäinen ilmoitus lienee ollut 28. kesäkuuta 1947 Rockfieldissä Wisconsinissa Marion Beuschlerin ja hänen veljensä näkemät 7-10 lautasen muotoista kohdetta lentämässä nopeasti pään päällä. Samana päivänä ilmavoimien lentäjä E. B. Armstrong näki 5-6 valkeaa ympyränmuotoista ufoa Nevadassa Lake Meadin lähellä. Ennen kuun loppua tuli 39 raporttia, reilusti alle 20/päivä. 30. heinäkuuta kirjoiteltiin vielä Arnoldin havainnosta, muttei niin laajalti kuin aiemmin.


title: Kenneth Arnold

text: Loma alkoi monilla 4. heinäkuuta. Tuona päivänä yhdysvaltalaiset United Airlinesin liikennelentäjät näkivät matkalla Seattleen Idahon yllä viidestä yhdeksään kiekkomaista kohdetta, mikä tapaus sai enemmän palstatilaa lehdistä kuin Arnoldin tapaus. Tapaus oli Arnoldin mielestä yksi harvoista luotettavista, ja Arnold tapasi koneen ohjaajan E. J. Smithin. Ufojen määrä hypähti äkkiä suureksi, 88 ufoa nähtiin 4. heinäkuuta, 76 5. heinäkuuta, 156 6. heinäkuuta, 159 7. heinäkuuta, huipussaan 8. heinäkuuta raportteja tuli 189. Yhä useammanlaisia tarinoita virtasi lehdille ja viranomaisille. 8. heinäkuuta 1947 väitettiin lentävän lautasen syöksyneen alas Roswellissa. Lentävien lautasten ajateltiin alussa olevan esimerkiksi oudon mallisia sotilaskoneita. Tämän jälkeen ufojen näkemisvauhti putosi nopeasti lukemaan 20 havaintoa/päivä, ja sitten uforaportteja tuli enää muutama päivässä. Heinäkuun lopussa havaintoja tuli vain yksi päivässä, ja elokuussa enää muutama viikossa. Ensimmäinen varsinainen ufoaalto oli ohi viimeistään elokuun lopussa.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Merja Aletta Ranttila (s. 23. toukokuuta 1960 Utsjoki) on tunnettu suomensaamelainen kuvataiteilija, kuvittaja ja taidegraafikko. Inarissa asuva Ranttila on tehnyt saamelaista kulttuuria tunnetuksi erilaisissa näyttelyissä sekä Suomessa että ulkomailla.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Ranttila on opiskellut Lapin taidekoulussa 1980–1982 ja Rovaniemen Taide- ja käsiteollisessa oppilaitoksessa 1982–1986. Uransa alussa Ranttila teki kuvituksia oppi- ja satukirjoihin sekä novellikokoelmiin ja romaaneihin. Hänen ensimmäinen kuvitustyönsä oli 600 kuvaa Davvin oppikirjaan, jotka hän teki vuonna 1980. Hän on piirtänyt myös postikortteja. Häneltä tilattiin erityisesti saamelaisaiheita. 1990-luvun alkupuolella hän otti käyttöön linokaiverrustekniikan.


title: Merja Aletta Ranttila

text:
Tammikuussa 2012 Posti julkaisi Ranttilan kuvittamat tarrapostimerkit.
Ranttila on kertonut tunteneensa tarvetta purkaa lestadiolaisessa ympäristössä vietetyn lapsuutensa traumoja. Teokset ottavat kantaa naisen hankalaan ja lukkiutuneeseen asemaan lestadiolaisuudessa. Hänen teoksensa tunnetaan symboliikasta, unenomaisuudesta, usein toistuvista paholais- ja naishahmoista sekä viitteistä teosten syntyajan dramaattisiin uutistapahtumiin. Hän on kuvannut teoksissaan yksityisiä kriisejään. Mukana kuvissa on usein eläimiä.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Ranttila sai laajalti julkisuutta vuonna 1993, kun papit tulkitsivat hänen teoksiaan "šamanismiksi ja saatananpalvonnaksi". Kyseessä oli Tornion Aineen taidemuseolla pidetty Shamaani-kesä.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Ranttilan taidetta on luokiteltu šamanistiseksi ekspressionismiksi. Hänen taidettaan myös pidetty feministisenä taiteena. Ranttila luokitellaan kuuluvaksi toiseen saamelaiseen kuvataiteilijasukupolveen.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Syksyllä 2002 Ranttila vietti kuukauden suomalais-afrikkalaisen kulttuurikeskuksen Villa Karon taiteilijaresidenssissä Beninissä. Ranttila piti sen seurauksena yhdessä sisarensa, tekstiilitaiteilija Seija Ranttilan kanssa afrikkalaishenkisen näyttelyn Oulussa. Vuonna 2001 Ranttila osallistui suomalaistaiteilijoiden yhteisnäyttelyyn Australiassa.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Vuonna 2015 Ranttila otti kantaa susikeskusteluun osallistumalla pohjoissuomalaisten taiteilijoiden yhteisnäyttelyyn. Suomi 100- teeman aikoihin hän piti näyttelyn Pariisissa.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Ranttila on toiminut myös galleristina.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Ranttila vietti lapsuutensa Lemmenjoella, hän on taustaltaan tunturisaamelainen ja pohjoissaame on hänen äidinkielensä. Hän menetti poikansa isän auto-onnettomuudessa vuonna 1992. Ranttila on kärsinyt alkoholismista. Hän on kokenut perheväkivaltaa. Ranttila on kokenut myös taloudellisia vaikeuksia.


title: Merja Aletta Ranttila

text: Saamelaisneuvoston kulttuurilautakunta myönsi Ranttilalle apurahaa vuonna 2005. Taiteen keskustoimikunta myönsi vuonna 2007 Ranttilalle apurahan. Ranttila sai vuonna 2016 taiteelliseen työskentelyyn 12.000 euron apurahan Suomen kulttuurirahaston Lapin rahastolta. Vuonna 2017 Ranttila sai näyttelykustannuksiin 5 000 euron apurahan Taiteen edistämiskeskukselta (Taike).


title: Absence of War Does Not Mean Peace

text: Absence of War Does Not Mean Peace on suomalaisen black metal -yhtye Impaled Nazarenen seitsemäs studioalbumi. Albumi on nauhoitettu Anssi Kipon Astia-studiolla välillä heinäkuu-elokuu 2001.


title: Absence of War Does Not Mean Peace

text: Pitkäsoiton viidennestä kappaleesta, Hardboiled And Still Hellbound, on tehty musiikkivideo, jossa esiintyy silloinen suomalainen pornonäyttelijä Rakel Liekki.


title: Iijoen rautatiesilta

text: Iijoen rautatiesilta voi tarkoittaa seuraavia siltoja:


title: Diane Kruger

text: Diane Kruger (oik. Diane Heidkrüger s. 15. heinäkuuta 1976 Algermissen, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä ja malli.


title: Diane Kruger

text: Kruger teki elokuvadebyyttinsä vuonna 2002. Kaksi vuotta myöhemmin hän teki kansainvälisen läpimurtonsa Helenan roolissa elokuvassa "Troija" (2004). Elokuva nosti hänet kuuluisaksi ympäri maailman. Sen jälkeen hän on näytellyt niin ranskan- kuin englanninkielisissäkin elokuvissa.


title: Diane Kruger

text: Kruger on ollut naimisissa ranskalaisen näyttelijän Guillaume Canet’n kanssa vuosina 2001–2006. Vuosina 2006–2016 Kruger seurusteli Joshua Jacksonin kanssa. Vuodesta 2016 Kruger on seurustellut näyttelijä Norman Reedusin kanssa.


title: Diane Kruger

text: Kruger toimii luksus-kellomerkki Jaeger-LeCoultren kasvoina sekä meikkivalmistaja L’Oréalin mallina.


title: Ranttila

text: Ranttila on seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:


title: David Vincent

text: David Justin Vincent (s. 22. huhtikuuta 1965) on yhdysvaltalainen laulaja ja basisti. Hän on death metal -yhtye Morbid Angelin laulaja-basisti sekä Genitorturersin basisti.


title: David Vincent

text: Vincent jätti Morbid Angelin vuonna 1995 julkaistun "Domination"-albumin jälkeen, koska hän liittyi vaimonsa industrial metal -yhtye Genitorturersiin. Vincent liittyi Morbid Angeliin uudestaan vuonna 2004.


title: David Vincent

text: Vincent oli myös basistina ja taustalaulajana grindcore-yhtyeessä Terrorizer. Samassa yhtyeessä soitti myös Morbid Angelin jäsen Pete Sandoval ja Napalm Deathin Jesse Pintado. David Vincent luokitellaan usein yhdeksi death metallin kummisedistä ja suurimmista vaikuttajista. Hänen lyriikkansa käsittelevät usein sumerilaisten muinaisia jumalia ja Saatanaa.


title: David Vincent

text: Vincent on Saatanan kirkon jäsen.


title: David Vincent

text: Morbid Angel


title: David Vincent

text: Genitorturers


title: David Vincent

text: Terrorizer


title: David Vincent

text: Soulfly


title: Money for Nothing

text: Money for Nothing voi viitata seuraaviin:


title: Gustav Wiklund

text: Gustav Adolf Fingal Wiklund (s. 26. kesäkuuta 1934 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja taidemaalari.


title: Gustav Wiklund

text: Wiklund työskenteli pitkään Helsingissä Lilla Teaternissa (1960–1979) ja Svenska Teaternissa (1979–1990). Hänen näyttämörooleistaan voidaan mainita Malvolio ("Loppiaisaatto"), nimiosa Tšehovin "Vanja-enossa", kapteeni Edgar ("Kuolemantanssi"), kirjanpainaja Gert ("Mestari Olavi").


title: Gustav Wiklund

text: Wiklund tunnetaan myös taidemaalarina. Hän opiskeli Unto Pusan ja Sam Vannin johdolla Vapaassa taidekoulussa Helsingissä vuosina 1954–1956.


title: Gustav Wiklund

text: Wiklund on naimisissa May-Britt Wiklundin (o.s. Nordberg) kanssa. Heillä on kaksi lasta, Kim Wiklund (s. 1967) ja Nina Wiklund-Kuuranne (s. 1969).


title: Kamppi (kauppakeskus)

text: Kauppakeskus Kamppi on Kampissa, Helsingin ydinkeskustassa sijaitseva kauppakeskus. Yhdessä Helsingin linja-autoaseman kanssa se muodostaa Kampin keskuksen, johon liittyy myös Kampin metroasema. Vuonna 2016 kauppakeskuksessa kävi yli 41 miljoonaa ihmistä, mikä tekee Kampista Suomen vilkkaimman kauppakeskuksen.


title: Kamppi (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksen bruttopinta-ala on 135 000 neliömetriä, mistä liiketilaa on 35 000 neliömetriä. Kauppakeskuksessa toimii tällä hetkellä 150 yritystä, joista 26 on kahviloita ja ravintoloita. Maaliskuusta 2006 joulukuun loppuun 2006 kauppakeskuksen myynti oli 140 miljoonaa euroa ja kävijämäärä 26 miljoonaa asiakasta.


title: Kamppi (kauppakeskus)

text: Kampin kauppakeskuksen avasi torstaina 2. maaliskuuta 2006 kello 9 Helsingin kaupunginjohtaja Jussi Pajunen. Kampin keskuksen maanpäällisten osien suunnittelijat ja toteuttajat palkittiin vuonna 2006 Vuoden teräsrakenne -palkinnolla. Alusta alkaen kauppakeskukseen avattiin muun muassa K-Supermarket, Quick & Tasty -ravintolamaailma ja useita vaatekauppoja.


title: Kamppi (kauppakeskus)

text: Lokakuussa 2007 kauppakeskusta laajennettiin myös Sähkötalon puolelle, jonne avattiin muun muassa Lidl ja apteekki. Aiemmin kauppakeskuksen viides kerros keskittyi nuorille suunnattuihin liikkeisiin, ja siellä toimi myös muun muassa nettikahvila ja Sedu Koskisen yökerho The Tiger. Vuonna 2016 viides kerros uudistettiin ravintolamaailmaksi, joka käyttää nimeä Kortteli.


title: Kamppi (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksen alin myymälätaso on E-taso, joka on viereisen Narinkkatorin korkeudella. Sen pääkäytävältä ovat myös ovet Länsiväylää pitkin Espooseen kulkevien bussien lähtölaitureille. Kauppakeskuksen E-tasossa on kolme ruokakauppaa (K-Supermarket, Alepa ja Lidl), ravintoloita, kukkakauppoja, matkapuhelinliikkeitä, apteekki ja useita muita liikkeitä. Osa liikkeistä on viereisten, Urho Kekkosen kadun varressa sijaitsevien, samassa yhteydessä rakennettujen asuinkerrostalojen alla. E-tasolta on tunneliyhteys kauppakeskus Forumiin.


title: Kamppi (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksen ensimmäinen kerros on E-tason yläpuolella, Annankadun pohjoispään ja Urho Kekkosen kadun korkeudella. Siellä on ravintoloita, jotka sijoittuvat pääosin Tennispalatsinaukion puolelle, mihin niille tulee kesäisin terassi. Ensimmäisessä kerroksessa on lisäksi useita muoti- ja vapaa-ajan liikkeitä. Toisessa kerroksessa on lukuisia, erityisesti vaatetukseen erikoistuneita merkkiliikkeitä. Kolmannessa kerroksessa puolestaan on mm. lastentarvikeliikkeitä ja kodin sisustusta myyviä liikkeitä. Neljännessä kerroksessa on nuorison muotiliikkeitä, pelikauppa ja keilahalli. Viidennessä kerroksessa toimii ravintolamaailma Kortteli. Kuudennessa kerroksessa toimii Ravintola Maxine.


title: Emilia Nyström

text: Emilia Nyström (s. 13. syyskuuta 1983 Muurame) on suomalainen, uransa vuonna 2015 lopettanut entinen rantalentopalloilija. Nyström pelasi läpi uransa identtisen kaksoissisarensa Erika Nyströmin parina. 177-senttinen Emilia on sisaruksista nuorempi. Sisarukset pelasivat yhteensä 157 FIVB:n World Tourin turnausta, mikä on kaikkien aikojen eniten lajin maailmankiertueella.


title: Emilia Nyström

text: Nyströmien uran paras saavutus oli EM-pronssi Berliinissä 2010. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen aikuisten arvokisamitali lentopallossa. Sisarukset voittivat lisäksi junioreiden ja nuorten Euroopan-mestaruuden. He sijoittuivat parhaimmillaan beach volleyn maailmankiertueen osakilpailussa kolme kertaa viidenneksi. Lisäksi he sijoittuivat kerran seitsemänneksi ja kolmetoista kertaa yhdeksänneksi. Nyströmit voittivat haastajakiertueen kilpailun Ranskan Le Lavandou'ssa vuonna 2003 ja sijoittuivat seuraavana vuonna samassa kilpailussa toiseksi. Turun kilpailussa he olivat kolmansia vuonna 2006.


title: Emilia Nyström

text: Nyströmit voittivat naisten beach volleyn Suomen mestaruuden vuosina 2002, 2004, 2005, 2006, 2008 ja 2009. SM-hopeaa he saavuttivat vuosina 2000 ja 2001. Nyströmit ilmoittivat marraskuussa 2015 lopettavansa rantalentopallouransa. Sisarusten viimeinen beach volley -kausi 2015 oli loukkaantumisten sävyttämä, eikä pari kyennyt osallistumaan esimerkiksi SM-finaaleihin. Nyströmit pelasivat Euroopan kisoissa Bakussa kesällä 2015, mutta kisojen jälkeen he eivät enää kentällä esiintyneet Erikan selkävaivojen vuoksi.


title: Emilia Nyström

text: Suomen historian ensimmäinen beach volleyn olympiapaikka oli sisarusten tavoitteena niin Pekingin kesäolympialaisiin 2008 kuin myös Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisiin. Rioon suomalaiset eivät enää tavoitelleet, kun loukkaantumiset sotkivat pelit. Olympiaunelma jäi sisaruksilta molemmilla kerroilla harmittavan lähelle, kun heidät kisoista erotti vain muutama maailmanlistalla korkeammammelle sijoittunut pari.


title: Emilia Nyström

text: Nyström seurustelee jääkiekkovalmentaja Ari-Pekka Siekkisen kanssa ja heille on määrä syntyä lapsi kesäkuussa 2018. Nyström muuttaa Siekkisen luokse Japaniin, jossa tämä toimii jääkiekkovalmentajana.


title: Asta Nielsen

text: Asta Sofie Amalie Nielsen (11. syyskuuta 1881 Kööpenhamina – 25. toukokuuta 1972 Frederiksberg) oli tanskalainen näyttelijä. Nielsen oli yksi eurooppalaisen mykkäelokuvan suurimpia nimiä, ja häntä on kutsuttu ensimmäiseksi kansainväliseksi elokuvatähdeksi.


title: Asta Nielsen

text: Asta Nielsen syntyi köyhään työläisperheeseen. Hän opiskeli Kuninkaallisen teatterin näyttelijäkoulussa ja työskenteli vuosina 1902–1905 Dagmar-teatterissa ja vuosina 1908–1910 Uudessa teatterissa. Vuosina 1905–1907 hän osallistui kiertueisiin Norjassa ja Ruotsissa. Nielsenin teatteriura ei ollut kovin menestyksekäs, ja hänen erikoinen ulkonäkönsä ja puhetapansa rajoittivat hänen repertuaariaan.


title: Asta Nielsen

text: Nielsen oli yksi ensimmäisistä näyttelijöistä, joka keskittyi kokonaan elokuvauraan. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli Urban Gadin vuonna 1910 ohjaama "Kuilu" ("Afgrunden"). Nielsenin hillitty näyttelijäntyöskentely sopi erinomaisesti valkokankaalle, ja hänen eroottinen vetovoimansa sai katsojat haukkomaan henkeään. "Kuilu" oli valtava yleisömenestys ja yksi aikansa elokuvatuotannon merkkiteoksista. Sen jälkeen Nielsen teki Tanskassa elokuvat "Musta uni" ("Den sorte Drøm") ja "Palavat intohimot" ("Balletdanserinden", molemmat 1911), joissa hänen vastanäyttelijänään esiintyi maan toinen suuri tähti Valdemar Psilander.


title: Asta Nielsen

text: Nielsen ja hänen miehensä Urban Gad siirtyivät vuonna 1911 Saksaan, jossa Nielsen teki lähes 70 elokuvaa. Hän näytteli usein intohimoisia ja voimakastahtoisia naisia, joiden rakkaus päättyy onnettomasti. Hän teki myös komedioita, kuten "Pikku enkeli" ("Engelein", 1914), ja näytteli "Hamletin" pääosassa vuonna 1921.


title: Asta Nielsen

text: Aistillisuutensa lisäksi ”Die Asta”, kuten häntä Saksassa kutsuttiin, oli näyttelijänä älykäs, luonnollinen ja moderni. Hänen henkilöhahmonsa olivat luokka- ja sukupuolirajat ylittäviä poikkeusyksilöitä, jotka oli usein tuomittu epäonnistumaan. Elokuvissaan Nielsen saattoi olla seurapiirinainen, siivooja, sirkustaiteilija, malli, naisasianainen, mustalainen, lehtimies, elokuvatähti, lapsi tai maantierosvo. Hänen valtavaa suosiotaan kuvastaa elokuva "Vale Asta Nielsen" ("Die falsche Asta Nielsen", 1915), jossa pikkukaupungin kampaaja tekeytyy elokuvatähdeksi ja oikeaa Nielseniä luullaan huijariksi.


title: Asta Nielsen

text: Vuonna 1920 Nielsen perusti oman tuotantoyhtiön Art-Filmin, joka tuotti kolme elokuvaa. 1920-luvulla häntä ohjasi joukko Saksan parhaita elokuvantekijöitä, kuten Ernst Lubitsch, Robert Wiene ja G. W. Pabst. Näyttelijän alkuaikojen välittömyys oli kuitenkin jo kadonnut. Ikääntyessään Nielsen alkoi saada vain sivuosia, ja hänen ainoa äänielokuvansa "Unmögliche Liebe" (1932) oli pettymys.


title: Asta Nielsen

text: Nielsen palasi Tanskaan vuonna 1936 ja vietti lopun elämäänsä Kööpenhaminan Frederiksbergissä. Vuosina 1945 ja 1946 hän julkaisi omaelämäkerran "Den tiende Muse". Vuonna 1968 Nielsen esiintyi nimeään kantavassa dokumenttielokuvassa, ja vuonna 1998 julkaistiin valikoima hänen kirjeitään.


title: Asta Nielsen

text: Nielsen oli naimisissa kolmesti. Hän avioitui Urban Gadin kanssa vuonna 1912, Freddy Wingårdhin kanssa 1919 ja Christian Theeden kanssa vuonna 1970. Vuodesta 1923 lähtien hänen kumppaninaan oli venäläinen näyttelijä Grigori Hmara.


title: Finyl Vinyl

text: Finyl Vinyl on hard rock -yhtye Rainbow'n vuonna 1986 julkaisema livenauhoituksia ja single-b-puolia sisältävä kokoelma-albumi. Yhtye oli albumin julkaisun aikana ollut jo pari vuotta hajonneena.


title: Finyl Vinyl

text: Albumin kappaleista viisi on peräisin yhtyeen viimeiseltä Japanin kiertueelta maaliskuulta 1984. Kyseiseltä kiertueelta julkaistiin Japanissa myös video ja nämä kappaleet ovat suurimmaksi osaksi peräisin kyseisen videon soundtrackilta. Kappaleessa "Difficult to Cure" joka pohjautuu Beethovenin yhdeksänteen sinfoniaan, yhtyettä säestää japanilainen sinfoniaorkesteri. Yhtyeen johtohahmo ja kitaristi Ritchie Blackmore tiettävästi teki studiokorjauksia joihinkin kappaleisiin jälkeenpäin.


title: Finyl Vinyl

text: "Can't Happen Here" on kannen mukaan Nassau Coliseumilta 1981, mutta todellisuudessa kappale on nauhoitettu Bostonissa samana vuonna.


title: Finyl Vinyl

text: "Tearin' Out My Heart", "Stone Cold" ja "Power" ovat peräisin San Antoniossa vuonna 1982 taltioidusta konsertista, josta on julkaistu myös "Live Between the Eyes"-niminen konserttivideo. "Power" on myös julkaistu "Street of Dreams" 12"-singlen b-puolella.


title: Finyl Vinyl

text: "Since You've Been Gone" on taltioitu ensimmäisessä Doningtonin Monsters of Rock-tapahtumassa, jossa Rainbow oli pääesiintyjänä. Saman kokoonpanon materiaalia ovat myös single-b-puolet "Bad Girl" ja "Weiss Heim". Albumi kreditoi virheellisesti "Weiss Heim"-kappaleen rumpaliksi Bobby Rondinellin vaikka Cozy Powell soittaa kyseisessä kappaleessa. "Jealous Lover" julkaistiin "Can't Happen Here"-singlen b-puolella ja myös omana EP:nä.


title: Finyl Vinyl

text: Ronnie James Dion ajalta mukana ovat vuonna 1978 taltioidut "Man on the Silver Mountain" ja "Long Live Rock 'n' Roll". Albumin miksanneen ja koostaneen Roger Gloverin mukaan käytettävissä ei tuolloin ollut muuta varhaisen Rainbown materiaalia, mistä johtuu Dion aikaisen osuuden vähäisyys tällä albumilla.


title: Finyl Vinyl

text: Albumi julkaistiin tupla-albumina avattavilla kansilla ja sisäkannesta löytyy kuvia yhtyeestä vuosien varrelta. Myös basisti Jimmy Bain ja kosketinsoittaja Tony Carey ovat kuvissa mukana vaikka he eivät tällä albumilla soitakaan. Albumin kasettiversiossa on kappale "Street of Dreams" jota ei vinyyliversiosta löydy. Ensimmäinen CD-painos taas pudottaa "Street of Dreams"in ja "Tearin' Out My Heart"in pois. Remasteroitu CD-versio on tupla-CD ja se sisältää kummankin kappaleen.


title: Finyl Vinyl

text: Myös video nimeltä "The Final Cut" julkaistiin vuonna 1985 ja se sisältää yhtyeen promo-videoita sekä livemateriaalia.


title: Pernisiöösi anemia

text: Pernisiöösi anemia (myös pernisioosi anemia) on anemian muoto, joka syntyy ravinnon B12-vitamiinin vähäisen imeytymisen seurauksena. Anemia tarkoittaa veren alentunutta hemoglobiiniarvoa. Pernisiöösissä anemiassa B12-vitamiinipuutoksen syynä on autoimmuunisairaus, joka tuhoaa mahalaukun parietaalisoluja. Usein kuitenkin termiä "pernisiöösi anemia" käytetään laajassa merkityksessä puhuttaessa mistä tahansa syystä johtuvasta B12-vitamiinin puutteesta.


title: Pernisiöösi anemia

text: Pernisiöösi anemia kuuluu megaloblastisiin anemioihin, joissa veren punasolut ovat normaalia suurempia. Yhdeksän kymmenestä megaloblastisesta anemiasta johtuu B12-vitamiinin puutteesta.


title: Pernisiöösi anemia

text: Pernisiöösi anemia ilmenee yli 30-vuotiailla, ja Suomessa sitä sairastaa tällä hetkellä noin 5 000 ihmistä. Hoitamattomana tauti johtaa kuolemaan.


title: Pernisiöösi anemia

text: Suomalaiset lääkärit ovat jo noin 150 vuoden ajan tutkineet tauteja, joiden nykyään tiedetään johtuvan B12-vitamiinin puutteesta. Sellainen on mm. lapamatoanemia. Myös vitamiinin fysiologiaa ja biokemiaa on Suomessa tutkittu laajasti. Suomalaisten tutkimustulokset ovat maailmalla varsin tunnettuja. Aiheesta on kirjoittanut mm. Arno Forsius


title: BMW Sauber F1.07

text: BMW Sauber F1.07 oli saksalaisen Jörg Zanderin suunnittelema Formula 1 -auto, jota BMW Sauber -talli käytti kaudella 2007. Auton kilpailuissa ajavat saksalainen Nick Heidfeld, puolalainen Robert Kubica ja häntä tuurannut saksalainen Sebastian Vettel.


title: BMW Sauber F1.07

text: Kausi alkoi tallin kannalta erittäin hyvin - Heidfeld ajoi kaikissa kauden kolmessa ensimmäisessä kilpailussa neljänneksi. Kubica pääsi pisteille kauden kolmannessa GP:ssä, Bahrainin GP:ssä. Espanjan GP:ssä Kubica oli autolla puolestaan neljäs. Monacon katuradalla molemmat kuljettajat pääsivät pisteille, kun Kubica ajoi viidenneksi ja Heidfeld kuudenneksi. Kanadan GP:ssä Heidfeld ajoi autolla kauden parhaaksi tulokseksi jääneen toisen sijan. Kanadassa koettiin myös dramaattinen hetki. Kubica menetti autonsa hallinnan sen etusiiven osuttua Toyotalla ajaneen Jarno Trullin autoon, ja törmäsi reunavalliin noin 230 km/h nopeudella. Auto tuhoutui lähes täysin, mutta Kubica säästyi vakavilta vammoilta. Kubica oli pois seuraavasta kilpailusta, Yhdysvaltain GP:stä, jossa Heidfeld keskeytti, mutta Kubicaa tuurannut Vettel ajoi kahdeksanneksi saavuttaen uransa ensimmäisen MM-pisteen.


title: BMW Sauber F1.07

text:
Ranskan GP:ssä Kubica palasi takaisin autonsa rattiin ja ajoi heti neljänneksi. Heidfeld oli puolestaan viides. Britannian GP:ssä Kubica uusi sijoituksensa ja Heidfeld puolestaan ajoi kuudenneksi. Euroopan GP:ssä Heidfeld uusi sijoituksensa ja Kubica ylsi seitsemänneksi. BMW Sauberin kauden paras pistesaldo, kymmenen pistettä, tuli Unkarista, jossa Heidfeld ajoi maaliin kolmantena ja Kubica oli viides.
Heidfeld ajoi neljänneksi kahdessa seuraavassa kilpailussa, Turkin ja Italian GP:ssä. Kubica oli ensimainitussa kilpailussa kahdeksas ja jälkimmäisessä viides. Belgian GP:ssä Heidfeld ylsi viidenneksi ja Japanin GP:ssä Kubica oli vuorostaan seitsemäs. Kauden viimeistä edeltävässä kilpailussa, Kiinan GP:ssä Heidfeld oli seitsemäs. Viimeisessä kilpailussa, Brasilian GP:ssä, molemmat kuljettajat olivat pisteillä, kun Kubica ajoi viidenneksi ja Heidfeld kuudenneksi.


title: BMW Sauber F1.07

text: Kauden päätteeksi autolla oli kerätty 101 pistettä, mitkä oikeuttivat tallin valmistajien MM-sarjassa toiselle sijalle. Ilman McLarenin hylkäystä vakoilujupakassa olisi tallin sijoitus ollut kolmas.


title: BMW Sauber F1.07

text: Palkintosijat


title: Erika Nyström

text: Erika Nyström (s. 13. syyskuuta 1983 Muurame) on entinen suomalainen rantalentopalloilija, joka pelasi identtisen kaksoissisarensa Emilia Nyströmin parina. 178-senttinen Erika on sisaruksista vanhempi.


title: Erika Nyström

text: Nyströmit saavuttivat urallaan EM-pronssia Berliinissä 2010. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen aikuisten arvokisamitali lentopallossa. Sisarukset voittivat lisäksi junioreiden ja nuorten Euroopan-mestaruuden. He sijoittuivat beach volleyn maailmankiertueen osakilpailussa parhaimmillaan kolme kertaa viidenneksi. Lisäksi he olivat kerran seitsemäs ja kolmetoista kertaa yhdeksäs lajin kansainvälisen kiertueen osakilpailussa. Nyströmit voittivat haastajakiertueen kilpailun Ranskan Le Lavandou’ssa vuonna 2003 ja sijoittuivat seuraavana vuonna samassa kilpailussa toiseksi. Turun kilpailussa he olivat kolmansia vuonna 2006.


title: Erika Nyström

text: Nyströmit voittivat naisten beach volleyn Suomen mestaruuden vuosina 2002, 2004, 2005, 2006, 2008 ja 2009. SM-hopeaa he saavuttivat vuosina 2000 ja 2001. Nyströmien ura päättyi kauteen 2015. He osallistuivat päätöskaudellaan Bakun Euroopan kisoihin. Kausi oli loukkaantumisten sävyttämä.


title: Toby Stevenson

text: Toby Stevenson (s. 19. marraskuuta 1976 Odessa, Texas) on yhdysvaltalainen seiväshyppääjä.


title: Toby Stevenson

text: Stevenson voitti vuonna 1998 NCAA-mestaruuden ja sijoittui vuosina 1999 ja 2000 NCAA-mestaruuskilpailuissa toiseksi opiskellessaan Stanfordin yliopistossa. Hän valmistui vuonna 2000 ja jäi kahdeksi vuodeksi töihin kouluun valmentamaan seiväshyppääjiä ja moniottelijoita. Vuonna 2003 hän voitti mestaruuden Pan-Amerikan kisoissa. Seuraavana vuonna hän voitti Yhdysvaltain sisäratojen mestaruuden, mutta karsiutui Budapestin sisäratojen MM-kisoissa. Hän sijoittui maan olympiakarsinnoissa toiseksi, joten hänet valittiin Yhdysvaltain joukkueeseen Ateenan olympialaisiin. Olympialaisissa Stevenson voitti hopeaa tuloksella 590. Kauden lopussa hän oli toinen .


title: Toby Stevenson

text: Stevenson sijoittui seitsemänneksi ja toiseksi. Yhdysvaltojen mestaruuskilpailuissa hän oli kolmas 2005 ja toinen 2006. Hän karsiutui loppukilpailusta Berliinin MM-kilpailuissa 2009. Hänet tunnetaan erityisesti kilpailuissa käyttämästään kypärästä sekä onnistuneiden hyppyjen jälkeisistä villeistä tuuletuksista.


title: Digimon Rumble Arena 2

text: Digimon Rumble Arena 2 on Bandai Gamesin kehittämä ja julkaisema "Digimon"-fantasiamaailmaan sijoittuva tappelupeli. Peli julkaistiin vuonna 2004 Nintendo GameCubelle, Xboxille ja PlayStation 2:lle.


title: Digimon Rumble Arena 2

text: Pelille on julkistettu spirituaallinen jatko-osa vuoden 2014 lopulla; Digimon All-Star Rumble.


title: Digimon Rumble Arena 2

text: "Digimon Rumble Arena" 2 on tappelupeli, jossa esiintyvät yleisimmät digimonit. Yksinpelissä pelaaja etenee tason kerrallaan, kunnes hän kohtaa päävastustajan, jonka kukistuessa pelaaja saa kyseisen vastustajan käytettäväksi. Pelin varsinainen tehtävä on tapella muita digimoneja vastaan, kunnes he putoavat pelistä. Peliä on myös mahdollista pelata enintään neljän pelaajan moninpelinä.


title: Lapin kesä (kappale)

text: Lapin kesä on Eino Leinon runo, joka julkaistiin Leinon runokokoelmassa "Kangastuksia" vuonna 1902. Kaj Chydenius teki runoon sävellyksen, joka julkaistiin vuonna 1966 Chydeniuksen ensimmäisellä albumilla "Lauluja". Albumilla laulun tulkitsee Vesa-Matti Loiri. Myöhemmin Perttu Hietanen ja Taisto Wesslin tekivät runoon sävellyksen, jonka tulkitsi levylle jälleen Vesa-Matti Loiri. Tämä vuonna 1978 "Eino Leino" -teema-albumilla julkaistu sävellys on nykyisin Chydeniuksen versiota tunnetumpi.


title: Lapin kesä (kappale)

text: Loiri on levyttänyt kappaleen myös Robinin kanssa Robinin albumilla "Yhdessä". Hietasen ja Wesslinin version ”Lapin kesä” -kappaleesta ovat levyttäneet myös muun muassa Keijo Minerva, Lasse Hoikka, Reima Helminen, Pentti Matikka, Anja Särkilä, Olli Airaksinen ja Kristian Meurman. Lisäksi Jope Ruonansuu on esittänyt kappaleen viimeisen säkeistön Vesa-Matti Loiria imitoiden vuonna 1988 levyttämällään kappaleella "Matkiva kulkuri".


title: Lapin kesä

text: Lapin kesä voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Seksisymboli

text: Seksisymbolilla tarkoitetaan tunnettua julkisuudenhenkilöä, jota yleisesti pidetään seksuaalisesti vetovoimaisena. Erityisesti elokuvateollisuudessa seksisymboleilla on aina ollut tärkeä rooli.


title: Seksisymboli

text: Ensimmäisinä naispuolisina seksisymboleina pidetään Theda Baraa ja Clara Bow'ta. Miehistä 1920-luvun suuria seksisymboleita oli Rudolph Valentino. Näyttelijät Mae West, Jean Harlow ja Norma Shearer olivat 1930-luvun Hollywoodin suurimpia seksisymboleita. 1950- ja 60-luvun suurimpia seksisymboleja olivat muun muassa elokuvatähti Marilyn Monroe sekä Brigitte Bardot, Jayne Mansfield ja Raquel Welch. Miespuolisista seksisymboleista tunnetuimpia olivat muun muassa laulaja, muusikko ja näyttelijä Elvis Presley ja näyttelijä James Dean. Näyttelijä Ursula Andress oli yksi 1960-luvun suurimmista seksisymboleista. 1980-luvun seksisymboli oli malli ja poptähti Samantha Fox. Myös poplaulaja Madonnaa pidetään seksisymbolina, ja Michael Jackson oli 1980-luvun miespuolinen seksisymboli. Nykyajan julkkismaailman seksisymboleita ovat muun muassa näyttelijät Angelina Jolie, Brad Pitt ja Johnny Depp.


title: Daitō-ryū aiki jūjutsu

text: Daitō-ryū aikijūjutsu () on perinteinen japanilainen kamppailulaji. Daitō-ryū aikijūjutsu tunnetaan parhaiten levittäjästään Sōkaku Takedasta (1859-1943). Kyseisellä tyylisuunnalla saattaa olla pitkäkin historia, mutta kirjattuja tietoja ei koulukunnasta ole ennen Takedaa. On hyvin mahdollista, että Takeda oli Daito-ryûn perustaja.


title: Daitō-ryū aiki jūjutsu

text: Nykyään Daito-ryû voidaan jakaa ainakin kahteen "tyyliin": Daito-ryû aikibudô on Sokakun pojan, Tokimune Takedan, perustama formaali suunta 1950-luvun alussa. Tokimune laati formaalit vyökoetekniikat ja jakoi nämä osiin modernien kyû-dan-vyöarvojen mukaan (Hiden mokuroku a.k.a Shoden)ja otti käyttöön judosta tutun kyû-dan-järjestelmän osoittamaan edistymistä aikibudôssa. Daitô-ryû aikijûjutsu taas noudattelee Sokaku Takedan opetuksia ja epämuodollista opetustapaa. Yleistyksenä voidaan sanoa, että aikibudô on hyvin formaali systeemi, jossa japanilaiset käytöstavat (reihô) näyttelevät suurta osaa ja lopetukset suoritetaan lähinnä käsin, sekä muodollisella miekaniskulla. Vastustaja myös heitetään usein kauaksi itsestä. Aikijûjutsu puolestaan käyttää kolmea periaatetta: Älä seiso vastustajan edessä, heitä/kaada/pudota vastustaja lähelle omia jalkojasi ja käytä lopetuksiin käsiä vahvempia jalkoja. Muodollisuudet eivät myöskään näyttele samanlaista roolia kuin aikibudôssa. Nämä tyylit eroavat käytännössä melko tavalla toisistaan, eikä asiaa tuntemattoman olisi kovin helppoa tunnistaa niitä samaan koulukuntaan kuuluviksi.


title: Daitō-ryū aiki jūjutsu

text: Sodan jälkeisen Japanin voimakas pasifismi toi suuria muutoksia taistelulajien (budô/bujutsu) harjoitteluun. Enää ei ollut kovinkaan hyväksyttävää puhua vastustajan tappamiseen tähtäävistä tekniikoista, vaan luonteen kasvattaminen nousi tärkeimmäksi päämääräksi. Lajit myös muuttuivat entistä enemmän näytöksissä suurta suosiota nauttivien näyttävien liikkeiden ja heittojen suuntaan. Ihmisillä ei ollut turvallisessa Japanissa varsinaista käyttöä tehokkaille, mutta kivuliaammille ja vähemmän näyttäville tekniikoille.


title: Daitō-ryū aiki jūjutsu

text: Edellä kerrottu auttaa selittämään tekniikoiden muuntumisen myös Daitô-koulukunnassa. Suurin osa Daitô-ryûn nimellä kulkevista tyyleistä on käytännössä formaalia ja näyttävyyteen tähtäävää aikibudôa (esim. Katsuyuki Kondon haara ja Seishinkai) tai pääasiassa aiki-tekniikoihin (aikijutsu/aiki no jutsu) perustuvaa "pehmeää" suuntausta (Kôdôkai, Roppôkai etc)tai näiden variaatioita. Sokaku Takedan opettamaa tekniikkaa harjoitellaan sellaisenaan enää hyvin harvassa paikassa.


title: Daitō-ryū aiki jūjutsu

text: Pasi Savoranta (nyk. Sasuga ry.) ja Marko Kempas (nyk. Mudoson ry.) toivat Daitô-ryûn Suomeen (Helsinki) vuonna 1995 harjoiteltuaan Osakassa kolme kuukautta.


title: Daitō-ryū aiki jūjutsu

text:
Suomessa Daitô-ryû aikijûjutsuun keskittyvää linjaa edustaa Sasuga ry.. Tämän seuran pääopettaja on Yutaka Amatsu, joka oli Takuma Hisan paras oppilas ja ainoa, jolle Hisa opetti koko järjestelmän Menkyô kaiden -tekniikoita myöten. Hisa puolestaan sai ainoana todistuksen kaiken tiedon välityksestä (Menkyô kaiden) Sokaku Takedalta.
Fudoshin ry. ja Mudoson ry. opettavat sekä Daitô-ryû aikijûjutsua että Daitô-ryû aikibudôa samaan aikaan. Nämä seurat kuuluvat Takumakaihin , joka on alun perin Takuma Hisan oppilaiden 1970-luvulla perustama järjestö. Takuma Hisan kuoltua vuonna 1980 osa oppilaista toi Takumakain perustekniikoiksi Tokimune Takedan aikibudô-järjestelmän (Hiden mokuroku).


title: Daitō-ryū aiki jūjutsu

text: Pehmeämpää Daitô-ryû aikijutsua edustaa puolestaan Muden Juku-järjestöön kuuluva ryhmä Helsingissä vastuuhenkilönään Markku Kumpulainen.


title: Hontai Yōshin-ryū jūjutsu

text: Hontai Yōshin-ryū jūjutsu () on klassinen japanilainen kamppailutaitojen koulukunta. Sen perusti samurai "Takagi Shigetoshi" noin vuonna 1660. Tyyli tunnetaan parhaiten aseettoman kamppailun kouluna mutta opetukseen kuuluu myös tekniikoita erinäisille aseille.


title: Hontai Yōshin-ryū jūjutsu

text: Hontai Yoshin-ryu -jujutsun tekniikoiden perusta on pareittain harjoiteltavissa muodoissa. Kataa harjoiteltaessa opitaan tekniikan oikea ja toimiva linja, oikea etäisyys vastustajaan sekä oikea asenne taistelutilanteessa. Tyylin tekniikat koostuvat hyökkäyksista kehon hermopisteisiin "ate", nivelten sijoiltaan ottamisesta "gyaku", heitoista "nage", kuristuksista "shime" sekä hoitavista ja elvyttävistä harjoituksista "katsu". Aseettomien tekniikoiden lisäksi harjoitellaan myös perinteisillä japanilaisilla aseilla: pitkällä miekalla, lyhyellä miekalla, veitsellä, pitkällä kepillä ("cho bō") ja lyhyellä kepillä ("hanbō").


title: Hontai Yōshin-ryū jūjutsu

text: Taistelutilanteessa Hontai Yoshin-ryū yhdistää ulkoisen rauhallisuuden sisäiseen päättäväisyyteen ja rohkeuteen. Ihanteena on pyrkiä "fudoshin"iin, mielentilaan joka ei ole ulkoisten vaikutteiden muokattavissa. Tämä ei tarkoita sitä, että tunteet puuttuisivat, vaan että voima, rohkeus ja itseluottamus ovat horjumattomia.


title: Taura Musō-ryū kobudō

text: Taura Musō ryū kobudō () on perinteinen japanilainen kamppailutyyli. Taura Musō ryūssa harjoitellaan runsaasti aseettomia ja asetekniikoita, kuten keppi- ja miekkatekniikoita. Aseettomat tekniikat sisältävät irrottautumis-, kaato-, sitomis- ja kiinniottotekniikoita. Tekniikat ovat hyvin käytännönläheisiä. Tyylille ominaista on oikea-aikainen väistäminen, vastustajan horjuttaminen ja vastustajan voiman käyttö häntä itseään vastaan. Voimantarvetta pyritään minimoimaan oikean väistöliikkeen, tekniikan ja ajoituksen käytöllä.


title: Taura Musō-ryū kobudō

text: Tyylisuunnan nykyinen päämies on Motomu Ikubo. Hän oppi nuorena koulukunnan edelliseltä päämieheltä, omalta isoisältään Otojiro Ikubolta. Ryun nykyinen muoto, koostumus ja katat ovat 29. päämiehen, Motomu Ikubon luomia, mutta tekniset periaatteet ja aseiden käyttötavat hänen isoisältään perittyjä.


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Hokutoryu ju-jutsu on Auvo Niinikedon (10. dan) kehittämä ja vuonna 1992 perustama jujutsun tyylisuunta. Sen tunnuksena on kärjelleen käännetty kolmio. Nimi "Hokutoryu" on japania ja tarkoittaa suomeksi käännettynä pohjoisen tähden tyylisuuntaa. Tyylisuunnan japaninkielisellä nimellä halutaan osoittaa kunnioitusta jujutsun synnyinmaata Japania kohtaan.


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Laji ei vaadi fyysistä voimaa sillä tekniikat perustuvat ennen kaikkea nopeuteen, ajoitukseen ja hyvään "kamppailusilmään". Lajin tekniikkavalikoimaan kuuluvat lyönnit, potkut, heitot, erilaiset hallintaotteet, kaadot, vapautumisotteet, lukot, kuristukset, sidonnat, kaatumistekniikat, mattokamppailu sekä veitsi- ja pampputekniikat. Näiden lisäksi tärkeänä osana harjoitteluun kuuluvat ylemmissä vyöasteissa ottelut ja sovelletut kamppailuharjoitteet niin aseetonta kuin aseellista vastustajaa vastaan.


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Tyylisuunta sopii niin miehille kuin naisille. Harrastajista noin 40 % on naisia.


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Hokutoryu-seuroja on maailmalla noin 50. Tyylisuunta on Suomen lisäksi levinnyt mm. Venäjälle, Valko-venäjälle, Viroon, Iraniin, Ecuadoriin ja Yhdysvaltoihin, Ruotsiin ja Norjaan. Suomessa Hokutoryu ju-jutsuseuroja on Helsingissä, Oulussa, Tampereella, Hämeenlinnassa, Turussa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Mikkelissä, Imatralla, Joensuussa, Kajaanissa, Lohjalla, Mäntässä, Pietarsaaressa, Porissa, Raumalla, Vaasassa, Punkaharjulla, Parikkalassa, Rovaniemellä, Salossa, Varkaudessa, Kouvolassa ja Riihimäellä.


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Hokutoryussa käytettävä vyöjärjestelmä on merkkinä harrastajan teknisestä kehittyneisyydestä. Arvot jaetaan "kyū" [kiu] eli oppilasasteisiin ja "dan" eli opettaja-asteisiin. Junioreiden vyöt ovat kuin kyūt mutta merkitään mon-asteikolla.


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Vyöarvot alimmasta arvosta ylimpään tai vaaleimmasta tummimpaan: "Dan"- eli mestariasteet ovat opettaja-asteita ja vyön väri on yleensä musta. Ylemmät "dan"-arvot voivat kuitenkin käyttää myös punamustaa, punavalkoista tai punaista vyötä. "Dan"-arvon haltijaa kutsutaan yleensä "senseiksi". Ylemmillä "dan"-arvoilla voi olla muitakin nimityksiä kuten esimerkiksi "shihan", "hanshi" tai "kyoshi".


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Hokutoryu-ottelu kuuluu vihreän vyön vyökoe-vaatimuksiin.


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Hokutoryu-ottelun tarkoituksena on kamppailla vastustajan kanssa hyödyntäen ju-jutsun perinteistä kamppailuajatusta ja tekniikoita. Tavoitteena on, että ottelijan tulee osoittaa kamppailussa hyvää jujutsuhenkeä, rohkeutta, paineensietokykyä ja peräänantamattomuutta sekä kykyä käyttää ja soveltaa monipuolisesti ju-jutsutekniikkaa. Otteluissa on kolme osa-aluetta: Pystyottelu, pystypaini sekä mattopaini. Ottelu alkaa aina pystypainista, jonka jälkeen ottelijat voivat ottelun luonteen mukaan siirtyä osa-alueesta toiseen.


title: Hokutoryu ju-jutsu

text: Ottelijat erotetaan toisistaan punaisella (AKA) ja sinisellä (AO) vyöllä. Omien, graduointiarvoa osoittavien vöiden käyttö Hokutoryu-kilpailuissa ei ole sallittua.


title: Sfinkterotomia

text: Sfinkterotomia on lääketieteellinen toimenpide, jossa suoritetaan kehon jonkin sulkijan eli sfinkterin halkaisu. Sulkijalla tarkoitetaan elimistössä olevaa rakennetta, jossa sulkijalihas tai muu lihas sulkee luonnollisen aukon. Termi "sfinkterotomia" tulee sanoista "sfinkteri" () eli sulkija ja "-otomia" eli leikkaus tai halkaisu.


title: Sfinkterotomia

text: Elimistössä on runsaasti sulkijoita muun muassa ruoansulatuskanavan alueella. Ruoansulatuskanavan sulkijat ovat suusta lähtien alempi ruokatorven sulkijalihas ("lower oesophageal sphincter"), mahanportin sulkijalihas ("sphincter pylori"), Oddin sulkijalihas ("sphincter Oddi") ja peräaukon sisempi ja ulompi sulkijalihas ("sphincter anii interna" ja "externa").


title: Sfinkterotomia

text: Esimerkiksi ERCP-toimenpiteessä tehdään Oddin sulkijalihaksen sfinkterotomia, jotta instrumenteilla päästään kulkemaan sappi- ja haimateihin. Peräaukon sulkijalihaksen halkaisu tai venytys on myös eräs anaalifissuuran hoitomuoto.


title: Englantilainen jujutsu

text: Englantilainen jujutsu tarkoittaa Suomen Jujutsuliiton piirissä soke Derroll Connellyn (10. dan) kehittämää ja Suomeen tuomaa jujutsu tyylisuuntaa. Tyylisuunta tunnetaan myös nimellä "Connelly Jujitsu". Sen tunnusomaisena piirteenä on liikkeiden luontevuus ja ki:n hyväksikäyttö. Tyyli on suoraviivaista ja oman fyysisen ja henkisen kehittymisen kautta saavutettu rentous tuo liikkeille niiden räjähtävän voiman. Tyylissä on vaikutteita Juko-ryu jujutsusta sekä Wing Tsun kungfusta. Juko-ryu vaikutteet juontavat Connellyn aiemmasta harjoittelusta soke Richard Morrisin (10. dan) tai soke Robert Clarkin (9. dan) kanssa.


title: Englantilainen jujutsu

text: Kokenut kamppailuohjaaja Kaj Westersund (4. dan) kuvaa Derroll Connellya mahtavaksi taistelijaksi. Hänen mukaansa Connelly pyrkii istuttamaan oikean henkisen asenteen - taistelutahdon - oppilaisiinsa jo alussa. Kaikessa tekemisessä on oltava ”spiritiä”.


title: Englantilainen jujutsu

text:
Englantilaista jujutsua on harrastettu Jujutsuliiton alaisissa seuroissa 1980-luvun alkupuolelta lähtien. Sitä voi harjoittaa Helsingissä Helsingin Yawarassa ja Jokotaissa, Oulussa Oulun Karateseurassa ja Porvoossa Porvoon Yawarassa. Suomen ohella englantilaista jujutsua harjoitellaan Englannissa, Irlannissa ja Saksassa .
Muita tunnettuja englantilaisia jujutsun tyylisuuntia ja jujutsuvaikuttajia ovat esimerkiksi soke Richard Morris (10. dan), "World Ju Jitsu Federation" (WJJF) tyylisuunnan perustanut soke Robert Clark (9. dan), Jukoshin ryu tyylisuunnan perustanut soke Bryan Cheek (10. dan) ja soke James Blundell (9. dan). Englantilaisen jujutsun vaikutus suomeen on vahva, sillä esimerkiksi Hokutoryu ju-jutsu tyylisuunnan perustaja, soke Auvo Niiniketo tekee yhteistyötä Morrisin ja Clarkin kanssa.


title: Farrah Fawcett

text: Farrah Leni Fawcett (ent. Fawcett-Majors (1973–1982), 2. helmikuuta 1947 Corpus Christi, Texas, Yhdysvallat – 25. kesäkuuta 2009 Santa Monica, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Fawcett nousi kuuluisuuteen 1976 televisiosarjan "Charlien enkelit" myötä. Fawcett on saanut ansioistaan tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Farrah Fawcett

text: Fawcett kuoli syöpään 62-vuotiaana.


title: Farrah Fawcett

text: Farrah Fawcettista tuli supertähti ja aikansa suurin seksisymboli, kun hän aloitti vuonna 1976 televisiosarjassa "Charlien enkelit". Fawcett oli sarjassa seksikäs Jill Munroe. Hänestä tuli ilmiö, jonka uimapukujulisteita myytiin miljoonittain, kunnes kuvista saatu tuotto ylitti itse sarjan tuoman palkkion.


title: Farrah Fawcett

text: Fawcett jätti sarjan jo vuonna 1977, mutta vieraili siinä aika ajoin vuoteen 1980 asti. Hänen tilalleen tuli Cheryl Ladd, joka näytteli Jillin nuorempaa sisarta Kris Munroeta. "Charlien enkelien" jälkeen Fawcett ei kuitenkaan yltänyt enää entisenlaiseen suosioon.


title: Farrah Fawcett

text: Fawcett kokeili myös teatteriuraa. Hänellä oli vuonna 1983 päärooli näytelmässä "Extremities" ja sen pohjalta tehdyssä elokuvassa "Naisen kosto" (1986), josta hän sai Golden Globe -palkinnon, joita hänelle myönnettiin uransa aikana kaikkiaan kuusi. Vuonna 2003 hänellä oli rooli Broadwaylla Nancy Hastyn näytelmässä "Bobbi Boland", mutta kuuden ennakkoesityksen saaman huonon vastaanoton vuoksi kappaleen varsinaisia esityksiä ei aloitettu. Hän näytteli menestyksekkäästi televisiossa ja oli kolmasti ehdokkaana Emmyn saajaksi.


title: Farrah Fawcett

text: Fawcettin vanhempi sisar Diane Fawcett Walls kuoli keuhkosyöpään juuri ennen 63:tta syntymäpäiväänsä 16. lokakuuta 2001. Fawcettin Texasissa asuvat vanhemmat James ja Pauline esiteltiin vuonna 2005 televisiosarjassa "Chasing Farrah". Pauline Fawcett menehtyi pian jakson esittämisen jälkeen 91-vuotiaana 4. maaliskuuta 2005.


title: Farrah Fawcett

text: Helmikuussa 2006 Fawcettilta poistettiin syöpäkasvain, joka uusiutui. Helmikuussa 2009 hän ilmoitti kuolevansa sairastamaansa anaalisyöpään. Fawcettin miesystävä Ryan O'Neal kosi häntä 23. kesäkuuta 2009, mutta häät jäivät pitämättä, sillä Fawcett menehtyi kahden päivän kuluttua. Fawcettin ja O'Nealin yhteinen poika Redmond O'Neal ei ehtinyt hyvästellä äitiään; huumeriippuvuudesta kärsinyt ja huumeiden hallussapidosta tuomittu Redmond O'Neal istui tuomiota kalifornialaisessa vankilassa.


title: Iberiantiltaltti

text: Iberiantiltaltti ("Phylloscopus ibericus") on uunilintujen sukuun kuuluva tiltaltin ja pajulinnun näköinen lintu, jonka tuntee lauluäänestään. Vuoteen 2003 asti sitä pidettiin tiltaltin alalajina.


title: Iberiantiltaltti

text: Iberiantiltaltti on päältä vihreänharmaa, vatsapuolelta vaaleampi, vaaleankeltainen juova silmäkulmassa. Sillä on tummat jalat ja lyhyehkö nokka. Iberiantiltaltin erottaa tavallisesta tiltaltista laulun lopussa kuuluvasta pärinästä, ja kutsuäänten alaspäin laskevasta melodiasta.


title: Iberiantiltaltti

text: Iberiantiltaltti pesii Lounais-Ranskassa, Espanjassa ja Portugalissa.


title: Iberiantiltaltti

text: Laji tavattiin hyväksytysti Suomessa Pyhtään Ristisaaressa keväällä 2011. Linnun epäiltiin kuolleen kiinnioton seurauksena. Havainto sai Rariteettikomitean hyväksynnän vuonna 2013. Vuonna 2007 ilmoitettiin kaksi mahdollista havaintoa, mutta kumpikaan ei saanut Rariteettikomitean hyväksyntää.


title: Etyleeni-imiini

text: Etyleeni-imiini on sekundäärinen amiini ja heterosyklinen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on CHN ja rakennekaava CHNHCH. Siitä käytetään myös nimiä "atsiridiini", "atsasyklopropaani" ja "dihydro-1H-atsiriini".


title: Etyleeni-imiini

text: Etyleeni-imiini on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan helposti syttyvää, väritöntä nestettä, jolla on pistävä haju. Etyleeni-imiinin moolimassa on 43,1 g/mol, sulamispiste −74 °C, kiehumispiste 56–57 °C, suhteellinen tiheys 0,8 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste −11 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 322 °C ja CAS-numero 151-56-4. Aine sekoittuu veteen ja on ominaisuuksiltaan keskivahva emäs.


title: Etyleeni-imiini

text: Etyleeni-imiini muodostaa palaessaan myrkyllisiä ja syövyttäviä typen oksideja sekä voi polymeroitua happojen ja hapettavien aineiden vaikutuksesta. Etyleeni-imiinin höyryt voivat polymeroituessaan tukkia venttiilit.


title: Etyleeni-imiini

text: Lyhytaikaisessakin altistumisessa etyleeni-imiini voi syövyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Höyryn hengittäminen voi aiheuttaa keuhkopöhöä ja altistumisesta aineelle voi seurata vaikutuksia keskushermostossa, munuaisissa ja maksassa. Aine on luokiteltu Suomessa syöpäsairauden vaaraa aiheuttavaksi (ryhmä 3) sekä perimälle, sikiölle tai lisääntymiselle vaaraa aiheuttavaksi. Etyleeni-imiini on haitallista vesieliöille.


title: Etyleeni-imiini

text: Etyleeni-imiinin kaupallinen valmistui alkoi vuonna 1938 ja käytetty reaktio oli 2-kloorietyyliamiinin reaktio natriumhydroksidiliuoksen kanssa. 1960-luvulla kehitettiin prosessi, jossa dikloorietaani reagoi ammoniakin kanssa kalsiumoksidin läsnä ollessa etyleeni-imiiniksi. Näiden prosessien haittapuolena on mahdollinen tuotteen kontaminoituminen lähtöaineilla ja korroosiota aiheuttavan kloridijätteen syntyminen. Tämän vuoksi nykyään yleisimmin käytetty menetelmä on monoetanoliamiinin vetysulfaatin reaktio natriumhydroksidin kanssa. Myös monoetanolin katalyyttistä dehydrausta etyleeni-imiiniksi käytetään. Etyleeni-imiiniä käytetään erityisesti polyetyleeni-imiinien, joita käytetään paperinvalmistuksessa, tekstiiliteollisuudessa ja vedenpuhdistuksessa, valmistuksessa sekä eräiden lääkeaineiden valmistuksessa.


title: Hapen kiertokulku

text: Hapen kiertokulku tarkoittaa hapen kiertoa eri prosesseissa maapallolla. Happi kiertää muiden muassa biosfäärin, ilmakehän, maaperän, vesistöjen ja kivikehän välillä.


title: Hapen kiertokulku

text: Planeetan kaikesta hapesta noin 99,5 % on sitoutunut maankuoren mineraaleihin, noin 0,36 % hapesta on ilmakehässä ja 0,01 % biosfäärissä eli eliöissä.


title: Hapen kiertokulku

text:
Keskeisin tapa, jolla happea vapautuu ilmakehään, on kasvien yhteyttäminen eli fotosynteesi. Siinä vesi ja hiilidioksidi reagoivat keskenään sitoen auringonsäteilyn energiaa ja synnyttäen sokeria ja happea. Osa veden ja hiilidioksidin happiatomeista sitoutuu muodostuviin orgaanisiin yhdisteisiin, mutta suurempi osa niistä vapautuu happikaasuna ilmakehään:
Tämä reaktio tuottaa suurimman osan Maan ilmakehän hapesta. Yhteyttävien eliöiden kehittyminen synnytti nykyisen hapekkaan ilmakehän, jossa happea on 20,94 %.
Happea vapautuu myös veden ja typpidioksidin hajotessa auringon säteilyn vaikutuksesta.


title: Hapen kiertokulku

text: Happea sitoutuu muiden muassa eliöiden soluhengityksessä, jossa yhteyttäminen tapahtuu ikään kuin takaperin, sekä myös palamisessa. Lisäksi happea sitoutuu mineraalien hapettumisessa. Monet mineraalit ovat oksideita eli hapen yhdisteitä. Esimerkiksi raudan ruostuessa rauta hapettuu rautaoksidiksi FeO.


title: Tiedekritiikki

text: Tiedekritiikki arvioi tieteellistä menetelmää tiedon hankinnassa sekä tieteen tulosten merkitystä ja hyödyntämistä. Samalla tieteen kritiikki pyrkii arvioimaan ja selventämään tieteen merkitystä todellisuuskäsityksen muodostamisessa. Tiedekritiikki ei ole sama asia kuin tiedevastaisuus.


title: Tiedekritiikki

text: Fenomenologi Edmund Husserl (1859–1938) katsoi tieteellisen tutkimuksen perustuvan niin sanottuun luonnolliseen asenteeseen, joka ei tarkastele. kuinka se itse jäsentää todellisuutta. Husserlin mukaan luonnontieteessä on sisäänrakentuneena pyrkimys pinnallistaa itsensä ja unohtaa oma ontologinen eli olemassaoloa koskeva alkuperänsä. Tämän vuoksi tieteelliset selitysjärjestelmät tehdään ainoiksi oikeutetuiksi käsityksiksi todellisuudesta. Matemaattinen luonnontiede pelkistää hänen mukaansa todellisuuden matemaattiseksi todellisuudeksi ja tuottaa ajattelunsa mukaisia tuloksia ja näin karsii periaatteessa juuri ne kysymykset jotka ovat ihmiselle polttavimpia: kysymykset inhimillisen olemassaolon merkityksestä tai merkityksettömyydestä. Husserlin mukaan ei kuitenkaan ole olemassa yleistä tieteellisen puolueettomuuden arviointiperustetta, vaan ihmiselämän ja tieteen eri alueilla on omat pätevyysvaatimuksensa eli piiriontologiansa.


title: Tiedekritiikki

text: Martin Heidegger (1889–1976) luokitteli tieteellisen ajattelun ”laskevaksi ajatteluksi” erotuksena ”filosofisesta ajattelusta”. Hänen mukaansa laskeva ajattelu ”ei ole mietiskelevää ajattelemista, ei ajattelemista, joka ajattelee mieltä, joka valitsee kaikessa mikä on”. Laskeva eli laskennallinen ajattelu on kuulunut aina länsimaiseen kulttuuriin ja filosofiaan, mutta tieteellisen vallankumouksen jälkeen siitä on tullut kaikenkattavaa ja matemaattisesti puolueettomaksi tekevää. Heideggerin mukaan laskeva ajattelu määrittää jo etukäteen todellisuuden ilmenemisen ihmisille ja yhtä aikaa paljastaa uutta ja piilottaa vanhaa. Heidegger arvosteli teknistyvää maailmaa myös kulutushysteriasta, ydinaseista ja luonnontuhoista, mutta hänen suurin huolenaiheensa on laskevan ajattelun johtaminen todellisuuskäsityksen muuttumiseen ja sitä kautta ahdistukseen. Ihminen ja luonto pelkistyvät hänen mukaansa teknologian ajassa matemaattisesti hallittaviksi resursseiksi ja tehokkuusajattelun kohteiksi, sillä järkiperäisen ajattelun itsetarkoitus on suunnittelu ja järjestäminen. Hänen mukaansa tieteen kehitys on johtanut luontokäsityksen ja ihmiskäsityksen perusteelliseen muuttumiseen ja huoleen juurettomuudesta.


title: Tiedekritiikki

text: Hans-Georg Gadamer pitää teknologiaa yksinomaan tieteen soveltamisena ja katsoo, että mitä pidemmälle yhteiskuntaa järkiperäistetään, sitä vähemmän tilaa jää ihmisen omalle rationaaliselle arvostuksenmuodostukselle. Hän mainitsee tieteen luomiksi uhkiksi myös ydin- ja geeniteknologian sekä ympäristöongelmat mutta arvioi myös, että tieteellisen tiedon kasvu ja erikoistuminen on tehnyt mahdottomaksi tieteellisen yhtenäiskuvan luomisen maailmasta ja haittaa näin tutkimusta itseään. Tämän vuoksi tiedettä toisaalta vastustetaan tunteenomaisin perustein mutta myös ihannoidaan varauksetta ja pyritään soveltamaan alueille, joilla se ei päde. Tiede tulisikin Gadamerin mukaan "purkaa myyteistä". Uhkakuvien vuoksi tiede on hänen mukaansa kuitenkin "joutunut ristiriitaan inhimillisen arvotietoisuutemme kanssa".


title: Tiedekritiikki

text: Frankfurtin koulukunta halusi kriittisessä teoriassaan eli tiedonsosiologiassaan tutkia tiedon ja tieteen yhteiskunnallista määräytymistä. Frankfurtin koulukunta tarkastelee tiedettä sosiaalisen konstruktionismin näkökulmasta. Heidän mukaansa esimerkiksi uuden tieteellisen teorian syntyä ja vanhan kumoutumista ei voi selittää vain sen paremmuudesta johtuvaksi, vaan yhteiskunnalliset tekijät on otettava huomioon. Mikäli tiede ei pysty näkemään yhteiskunnallisia kytkentöjään se jää sokeasti toteuttamaan sen ideologiaa. Herbert Marcusen (1898–1979) mukaan tieteen näennäinen neutraalisuus ja objektiivisuus mahdollistavat sen käytön välineenä yhteiskunnallisessa sorrossa. Hänen mukaansa tieteellä on teknologinen apriorinen intuitio maailmasta ja se tällä tavoin mahdollistaa luonnon ja ihmisten hallitsemisen. Tieteellistä menetelmää Marcuse luonnehtii sisäisesti rajoittuneeksi, ennakkoluuloiseksi ja historiallisesti subjektiiviseksi. Tieteellinen menetelmä tai sen itsekritiikki ei muuta peruskokemusta eli historiallista maailmaa, vaan laajentaa sitä ja säilyttää herruuden vallitsevan muodon. Marcusen mukaan vaihtoehtona voisi olla tieteen liittäminen toisenlaiseen kokemusyhteyteen, jota hän nimittää "rauhoitetun maailman kokemusyhteydeksi".


title: Tiedekritiikki

text: Michel Foucault'n (1926–1984) mukaan tiede ja valta kytkeytyvät aina toisiinsa, ja tämän vuoksi tieteen tuloksetkin heijastelevat yhteiskunnan valtasuhteita. Hän viittaa erityisesti Friedrich Nietzscheen ja kuvaa tieteen kenttää taistelukentäksi. Tieteen ja ei-tieteen eli rajanvedon tunnusmerkkien määrittäminen ja jonkin tiedon julistaminen totuudeksi ovat valtakysymyksiä.


title: Tiedekritiikki

text: Jacques Ellulin (1912–1994) mukaan nykyaikainen teknistynyt ihminen on vaarassa menettää mahdollisuuden arvioida teknologian merkitystä, koska hän on menettänyt sellaiset elämänkatsomukselliset ja arvonäkökulmat, joista tällainen arviointi oli mahdollista. Tällaisena hän mainitsee muun muassa uskonnon. Nykyajan ihminen syntyy sisälle teknistyneeseen maailmaan, eikä pysty enää kuvittelemaan elämää ilman sitä. Tässä tapahtumasarjassa teknistyvästä maailmasta on tullut samalla omien uusien tarpeidensa perusta.


title: Tiedekritiikki

text: Tieteen tulisi olla itse itseään korjaava, itsekriittinen hanke. Tieteenfilosofi Thomas Kuhnin (1922–1996) mukaan tieteen kehitys ei etene tieteenharjoittajien itsekritiikin kautta, vaan tieteellisissä vallankumouksissa ja hyvin usein onnellisten sattumien kautta. ”Normaalitieteen” aikana tieteenharjoittajat pitävät tiukasti kiinni tieteellisistä teorioistaan, estävät niiden arvostelun, eivätkä aseta niitä kyseenalaisiksi. Vasta uuden tutkijasukupolven kautta voi tapahtua ”tieteellinen vallankumous”, joka hetkellisesti asettaa tieteelliset teoriat kyseenalaiseksi, kunnes palaa taas uuteen normaalitieteen vaiheeseen. Tällainen vallankumous on samalla maailmankuvaa koskeva muutos.


title: Tiedekritiikki

text: Metodologinen instrumentalismi on tieteenfilosofinen käsitys, jonka mukaan tieteelliset teoriat ovat kuvauksia maailmasta heikossa mielessä. Tieteellisen teorian keskeisimpiäkään käsitteitä ei aina vastaa mikään ”objektiivisesti todellinen”, vaan käsitteet toimivat teoriassa vain instrumentteina eli välineinä. Tieteellisen teorian tehtävä ei näin ollen ole kuvata maailmaa ”sellaisena kuin se on” vaan sellaisena, että sitä voidaan hyödyntää.


title: Tiedekritiikki

text: Willard Van Orman Quine (1908–2000) esittää artikkelissaan "Ontological Relativity", että tieteelliset teoriat ovat aina empiirisen aineiston alideterminoimia. Tästä seuraa hänen mukaansa, että samaa empiiristä havaintoainestoa voidaan käyttää erilaisten teorioiden tukena, mikäli teorioista vain voidaan johtaa samat havaintoja koskevat hypoteesit. Havaintofaktojen arvo teorian valinnassa on siis suhteellista.


title: Tiedekritiikki

text: Kemian professorin Vincent A. Hamnerin mukaan tieteellisessä tutkimuksessa tapahtuu sekä tahattomia että tahallisia väärinkäytöksiä. Edellisiin kuuluu esimerkiksi Ponsin ja Fleiscmannin kylmäfuusio-tutkimus, jossa testaamatonta tietoa tuotiin julkisuuteen taloudellisia etuja ajatellen. Professori Henry H. Bauerin mukaan tieteellisistä julkaisuista voidaan todeta, että 90 prosenttia tieteellisissä julkaisusarjoissa esitettävistä tutkimuksista on puutteellisia tai virheellisiä, mutta vastaava luku tieteellisten oppikirjojen kohdalla on 10 prosenttia. Tämä johtaa hänen mukaansa vakavaan tieteen kansantajuistamisen ongelmaan, sillä ihmiset ovat kiinnostuneita ensisijaisesti uusista tieteellisistä löydöistä ja sensaatioista. Tahallisina väärinkäytöksinä Hamner mainitsee datan tai tutkimustulosten väärentämisen ja muuntelun, plagioinnin, piratismin sekä petokset. Tällaiseen motivoivat taloudelliset edut, tieteellisen maineen kalastaminen ja tiedeyhteisöissä tapahtuva kilpailu.


title: Tiedekritiikki

text: Hamnerin ja Bauerin mukaan tieteellisen metodin sijasta tulisi puhua tieteellisen metodin myytistä. Tieteen tekemistä ei vie eteenpäin tieteellisen metodin noudattamainen, vaan tieteellinen metodi on ideaalinen tavoite, jota ei voida käytännön tutkimuksessa saavuttaa. Käytännössä tutkijat lähestyvät tieteellisiä ongelmia omilla persoonallisilla tavoillaan.


title: Tiedekritiikki

text: Analyyttisen psykologian perustajan C. G. Jungin (1875–1961) mukaan järjen korostuminen tieteellisessä maailmankäsityksessä on johtanut ihmisen vieraantumiseen alitajuisista ja tiedostamattomista mielen tapahtumista. Tämä on johtanut ihmisen itsetuntemuksen kapenemiseen ja ilmenee hänen mukaansa muun muassa neurooseina ja yhteisöllisinä harhakuvitelmina. Jungin mukaan järkiperäisen todellisuuskäsityksen taistelu myyttejä ja rituaaleja vastaan on johtanut siihen, ettei ihminen pysty saamaan yhteyttä tiedostamattomiin arkkityyppeihinsä ja on vaarassa jäädä kokonaan niiden uhriksi. Tältä voidaan hänen mukaansa välttyä vain tulemalla tietoiseksi tiedostamattomien tapahtumien toiminnasta myyttien tai rituaalien avulla.


title: Tiedekritiikki

text: Jungin mukaan tiede ei voi korvata, eikä selittää myyttiä, sillä arkkityypit eivät ole ihmisen tietoisuuden keksintöjä, vaan numeenisia, tiedostamattomia ja apriorisia mielen rakenteita, joilla on tietoisuudesta riippumaton henkinen energiansa. Myyttiä voidaan hänen mukaansa kuvata jumalallisen elämän itsenäiseksi ilmenemiseksi ihmisissä. Jungin mukaan järkiperäisen tiedon yksipuolisuus etäännyttää myyttisestä maailmasta ja riistää ihmiseltä hänen tuonpuoleisuutensa ja kokemuksen elämän merkityksellisyydestä.


title: Tiedekritiikki

text: Logoterapian kehittäjän Viktor E. Franklin mukaan tieteellinen kehitys ja teollistuminen ovat johtaneet uudentyyppisen neuroosin syntyyn, jota hän kutsuu "eksistentiaaliseksi tyhjiöksi". Siinä ihminen ei pysty tunnistamaan elämälleen mitään tarkoitusta, vaan kokee elämänsä absurdiksi, mikä altistaa muille mielenterveydellisille- ja fyysisille sairauksille. Neuroosin taustalla on Franklin mukaan teollistuneen ajan ihmisen irtaantuminen perinteistä ja vaistonvaraisesta turvallisuudentunteesta, sekä tieteellinen rationalisointi, jolla elämän perustavanlaatuiset reunaehdot pyritään selittämään pois. Samalla tieteellinen reduktionismi on johtanut siihen, ettei ihmisen pyrkimystä psyykkisesti merkitykselliseen elämään ole otettu vakavasti, vaan hänen tilanteensa nähdään lääketieteellisenä ongelmana.


title: Tiedekritiikki

text: Kulttuurifilosofi Oswald Spengler (1880–1936) tarkastelee teoksessaan "Länsimaiden perikato" tiedettä kulttuurin tuotteena ja kyseenalaistaa tällä tavoin tieteellisen objektiivisuuden ajatuksen. Hänen mukaansa moderni länsimainen tiede on faustisen kulttuurin ja sielun ilmentymää ja sen itsetoteutusta ja se kehittyy kulttuurissa vaikuttavien perusmyyttien varassa. Antiikin tiede puolestaan oli apollonista ja arabialainen maagista. Faustisen kulttuurin ja ihmisen perusmyytit eli sielullisuus tai henki liittyvät hänen mukaansa tahtoon, äärettömyyteen ja traagisuuteen ja nämä tulevat esiin kulttuurin kaikilla alueilla. Faustiset perusmyytit eivät hänen mukaansa saaneet samaa asemaa muissa kulttuureissa, mutta mahdollistivat länsi-euroopassa tieteellisten teorioiden – kuvien – uudenlaisen faustisen muodon. Länsimaisessa fysiikassa, erityisesti barokin aikana tulee hänen mukaansa keskeiseksi tämän vuoksi voiman ja tilan käsitteet eli ”dogmit” ja myöhemmin myös "energian" käsite. Spengler pitää myös jo antiikissa syntynyttä atomioppia myyttinä. Uuden ajan tieteessä matematiikka puolestaan kehittyy antiikin geometriasta monimutkaiseksi analyysiksi, jossa äärettömyyden käsitteellä on merkittävä rooli ja luku ”suureena” korvataan ”funktiolla”. Muissa kulttuureissa nämä muutokset eivät olisi olleet mahdollisia, eikä tieteen tekijä välttämättä tiedosta kulttuurisia vaikuttimiaan. Spengler näkeekin tieteen ”kohtalona”.


title: Tiedekritiikki

text: Spenglerin mukaan tieteet kehittyvät kohti loppuaan lopulta ”järjen tyrannian” vaiheen kautta. Tällaiseksi hän nimittää aikakautta, jonka antiikki kohtasi myöhäishellenismissä ja jonka länsimainen kulttuuri kohtasi barokissa. ”Järjen tyrannian” ilmauksia ovat ”eksaktien tieteiden, dialektiikan, todistelun, kokemuksen ja kausaliteetin kultti”. Spengler pitääkin tiedettä vahvasti uskonnon kaltaisena myyttien järjestelmänä. Lopulta hänen mukaansa länsimaiset tieteet eivät kykene enää uusiin mittaviin saavutuksiin kun kulttuurin sisäinen henkinen rakenne on ammennettu tyhjiin ja ne ovat toteuttaneet itsensä ”faustisen sielullisuuden idean” kuvana. Tämän vuoksi länsimaisen tieteen suurten innovaatioiden päivät ovat ohi ja tiede lopulta näivettyy liialliseen hienosteluun ja pikkutarkkuuteen, eikä herätä enää suuria tunteita. Uutena kaikkien absoluuttisuuksien suhteellistamisen vaiheena hän lyhyesti esittelee 1900-luvun alussa syntyneen suhteellisuusteorian ja siihen liittyviä ristiriitoja.


title: Tiedekritiikki

text: Georg Henrik von Wright varoitti ”niistä moraalisista vaaroista, joihin ihminen antautuu, kun hän alkaa luottaa järkensä ratkaisuihin”.