title: Toivo Veistaro

text: Winqvist kävi viisi luokkaa Helsingin reaalilyseota ja opiskeli Tampereen teknillisessä opistossa vuosina 1915–1916 sekä suoritti seitsemännen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1922. Winqvist suoritti Sotakorkeakoulun erikoiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925 ja suojeluskuntajärjestön komentajakurssin vuonna 1926 sekä Sotakorkeakoulun yleinen osaston vuosina 1927–1928. Winqvist seurasi myös Ruotsin maanpuolustusyhdistyksen keskusjärjestön upseerikurssin opetusta maaliskuussa vuonna 1927.


title: Toivo Veistaro

text: Winqvist liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 1. toukokuuta 1916, josta hänet siirrettiin 23. heinäkuuta 1916 alkaen pataljoonan 1. komppaniaan ja edelleen 12. joulukuuta 1916 pataljoonan haupitsipatteriin, mistä hän palasi 1. komppaniaan 18. huhtikuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Toivo Veistaro

text: Winqvist saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin Viipurissa.


title: Toivo Veistaro

text: Winqvist palveli sisällissodan jälkeen joukkueenjohtajana, lähettiupseerina ja adjutanttina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, joka tunnettiin myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoona. Jääkäripataljoonasta hänet komennettiin 13. tammikuuta – 18. huhtikuuta 1919 väliseksi ajaksi opetusupseeriksi Viipurin upseerikokelaskursseille. Pohjolan jääkäripataljoonasta hänet siirrettiin 11. maaliskuuta 1919 alkaen komppanianpäälliköksi Karjalan kaartin rykmenttiin 6. komppaniaan, josta hänet siirrettiin rykmentin talouspäälliköksi 1. heinäkuuta 1921 alkaen.


title: Toivo Veistaro

text: Winqvist erosi armeijasta 17. lokakuuta 1923 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet nimitettiin 1. marraskuuta 1923 sotilastarkastajaksi Suojeluskuntain yliesikuntaan ja toimi Mikkelin suojeluskuntapiirin päällikön viransijaisena 15. elokuuta – 30. lokakuuta 1926 välisen ajan. Yliesikunnasta hänet siirrettiin 20. elokuuta 1928 alkaen takaisin armeijan rulliin ja hänet sijoitettiin pataljoonan komentajaksi Viipurin rykmentin I pataljoonaan. Pataljoonasta hänet siirrettiin 15. tammikuuta 1929 alkaen rykmentinkomentajan apulaiseksi. Viipurin rykmentistä hänet siirrettiin 27. elokuuta 1929 esikuntapäälliköksi Savon prikaatiin. Armeijasta hän erosi toistamiseen 7. heinäkuuta 1932, koska oli jo aloittanut aikaisemmin 23. helmikuuta 1932 työt Alkoholiliike oy:n prokuristina. Hän toimi 1. kesäkuuta 1935 alkaen myös samalla Alkon kansanravintola oy:n toimitusjohtajana. Winqvist vaihtoi vuonna 1935 sukunimensä Veistaroksi.


title: Toivo Veistaro

text: Veistaro osallistui talvisotaan IV Armeijakunnan huoltopäällikkönä, missä tehtävässä hän jatkoi myös jatkosodan alussa, kunnes hänet siirrettiin ilmasuojelukomentajaksi Karjalan Armeijaan (myöh. Aunuksen Ryhmä), josta hänet siirrettiin IV Armeijakunnan ilmasuojelu komentajaksi vuonna 1942. Vuonna 1944 hänet siirrettiin Päämajaan, missä hän toimi ensin huoltotehtävissä ja myöhemmin rikostutkimusosaston tutkijaupseerina. Sotien jälkeen hän siirtyi sosiaalijohtajaksi Oy Alkoholiliike Ab:n palvelukseen, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1947 saakka, jolloin hänet nimitettiin Alkon pääjohtajaksi ja toimi pääjohtajana vuoteen 1952 saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Toivo Veistaro

text: Winqvist oli 2. Divisioonan aliupseerikoulun johtajana 26. tammikuuta – 22. kesäkuuta 1920 ja 8. tammikuuta – 27. huhtikuuta 1921 väliset ajat. Suojeluskuntainpäällystökoulun väliaikaisena johtajana hän toimi 16. joulukuuta 1924 – 10. syyskuuta 1925 välisen ajan ja toimi huoltopalveluksen tuntiopettajana Reserviupseerikoulussa vuosina 1928–1929.


title: Toivo Veistaro

text: Winqvist toimi ohjesääntökomitean jäsenenä vuosina 1919–1920 ja talousohjesääntökomitean jäsenenä vuosina 1922–1923. Oy ALKO Ab:n johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1940–1947 ja varapuheenjohtajana vuosina 1942–1947 sekä puheenjohtajana vuosina 1947–1952. Helsingin kansanteatterin johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1935–1940, 1950–1960 ja 1960. Alkoholikomitean jäsenenä hän toimi vuosina 1937–1944 ja Suomen hotelli- ja ravintolakoulun hallituksen puheenjohtajana vuosina 1940 – 1949 sekä puolustusrevision varapuheenjohtajana vuosina 1945–1948 ja puheenjohtajana vuodesta 1948 alkaen. Valtion matkailukomitean jäsenenä hän toimi vuonna 1945 ja Oy Finish Foreign Trading Co Ltd:n johtokunnan jäsenenä vuosina 1947–1952 ja Turengin sokeritehdas Oy:n johtokunnan jäsenenä vuosina 1948–1950 sekä puheenjohtajana vuosina 1951–1952. Leivonsuo Oy:n johtokunnan puheenjohtajana hän taasen toimi vuosina 1949–1952 ja Suomen messujen hallituksen jäsenenä vuosina 1949–1962 sekä oli Suomen ulkomaankauppaliiton hallituksen jäsenenä vuosina 1949–1952.


title: Steinbach

text: Steinbach on kaupunki Manitoban provinssin kaakkoisosassa, Kanadassa. Kaupungissa on 11 000 asukasta. Vuosien 2001 ja 2006 välillä kaupungin asukasluku kohosi 19,9 %. Tämän vuoksi Steinbach on provinssin nopeimmin kasvava kaupunki. Steinbach on Manitoban 5. suurin asutusalue (2006).


title: Steinbach

text: Saksan kieltä puhuvat venäläiset mennoniitat perustivat vuonna 1874 Steinbachin (joka tarkoittaa Saksaksi kivikkoista puroa). Kaupungissa sijaitsee Mennonite Heritage Village -museo, joka esittelee varhaisten siirtolaisten arkea, työkaluja, rakennuksia ja jossa on uudelleen rakennettu kopio tuulimyllystä, joka on kaupungin tunnus. Edellinen kopio vuodelta 1972 tyylimyllystä tuhoutui 2001 tuhopoltossa. Steinbach tunnetaan myös autokaupunkina (), sillä vuonna 1914 kaupunkiin perustettiin läntisen Kanadan ensimmäinen Ford autoliike.


title: Steinbach

text:
Vuoteen 2003 saakka kaupungin alueella oli voimassa kieltolaki. Tuolloin laki kaatui täpärästi kansanäänestyksessä.
Steinbach on kaakkoisen Manitoban taloudellinen keskus. Palvelut ja vähittäiskauppa työllistävät suurimman osan kaupungin väestä. Kaupungissa sijaitsee myös suuria teollisuusyrityksiä, kuten lääketehdas Biovail, ikkunoita valmistava Loewen Windows ja veneitä valmistava Lund. Maatalous, joka on alueen alkuperäinen elikeino työllistää edelleen monia.


title: Steinbach

text: Steinbach sijaitsee noin 50 km kaakkoon provinssin pääkaupungista Winnipegistä. Kaupungin maantieyhteydet muodostavat Trans-Kanadan valtatie itään ja länteen sekä Highway 12 etelään ja pohjoiseen. Highway 12 Steinbachista etelään yhdistää kaupungin Spraguen kautta Yhdysvaltoihin. Kaupungista on myös säännöllinen Grey Goose -linja-autoyhteys muualle Manitobaan.


title: Steinbach

text: Kaupunki omistaa ja ylläpitää virallista Steinbachin lentoasemaa kaupungin pohjoispuolella. Sen asfalttipintainen pääkiitotie on 914 m pitkä ja 23 m leveä. Yölaskeutumista varten kiitotie on varustettu valaistuksella ja majakalla. Polttoainetankkaus ja huoltotoiminnoista vastaa Steinbach Flying Club. Kentällä on myös ympärivuotinen levähdystila.


title: Steinbach

text: Steinbachin toinen lentokenttä on kaupungin eteläpuolella sijaitseva yksityinen Steinbach (South) Airport, jota ylläpitää Harv's Air Service. Asfaltti ja ruohopinnotteisen pääkiitotien pituus on 945 m ja leveys 30 m. Toinen ruohopinnotteinen kiitotie on 559 m pitkä ja 30 m leveä. Se risteää pääkiitotien kanssa.


title: Steinbach

text: Steinbachista on noin tunnin ajomatka Winnipegin kansainväliselle lentoasemalle.


title: Beatles VI

text:
Beatles VI on The Beatlesin kesäkuussa 1965 Yhdysvaltojen markkinoille julkaistu albumi.A-puoli
B-puoli


title: Koop

text: Koop on ruotsalainen elektronista jazzia soittava duo, jonka perustivat uppsalalaiset Magnus Zingmark ja Oscar Simonsson vuonna 1995.


title: Lykke Li

text: Lykke Li (oik. Li Lykke Timotej Svensson Zachrisson, s. 18. maaliskuuta 1986 Ystad, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja-lauluntekijä, joka yhdistelee musiikissaan useita eri tyylilajeja. Hän on julkaissut neljä albumia: "Youth Novels" (2008), "Wounded Rhymes" (2011), "I Never Learn" (2014) ja "So Sad So Sexy" (2018).


title: Lykke Li

text: Lykke Li syntyi Ruotsissa Ystadin Skånessa 1986. Hänen äitinsä on valokuvaaja ja isä muusikko. Perhe muutti pian Tukholmaan ja viideksi vuodeksi Portugaliin Lin ollessaan kuusivuotias. Perhe vietti aikaa myös Lissabonissa ja Marokossa sekä talvisin Nepalissa ja Intiassa. 19-vuotiaana Lykke Li muutti Brooklyniin, New Yorkiin. Ruotsiin hän palasi 21-vuotiaana levyttämään esikoisalbumiaan.


title: Lykke Li

text: Lykke Lin toinen albumi "Wounded Rhymes" julkaistiin vuonna 2011. Hän on myös tehnyt kappaleen ”Possibility” "Twilight – Uusikuu" -elokuvan soundtrackille ja televisiosarjassa "Valehtelevat viettelijät" on soitettu hänen kappalettaan ”Get Some”.


title: Lykke Li

text: Kesällä 2011 Lykke Lin oli määrä esiintyä Helsingissä Flow Festivalilla, mutta esiintyminen peruttiin viime hetkellä sairaustapauksen vuoksi. Hän esiintyi festivalilla seuraavana vuonna. Hän on esiintynyt myös Tavastia-klubilla 7. huhtikuuta 2008 ja loppuvuodesta 2007 The Magic Numbers -yhtyeen lämmittelijänä.


title: Shay Astar

text: Shay Astar (s. 29. syyskuuta 1981) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko, joka tunnetaan erityisesti August Lefflerin roolista tilannekomediasarjassa "Kolmas kivi auringosta".


title: SmoothWall

text: SmoothWall on Linux-jakelu, joka on suunniteltu palomuurikoneisiin. SmoothWallia ohjataan selainpohjaisella käyttöliittymällä eikä aiempaa Linux-kokemusta tarvita. SmoothWallin takana on kaupallinen yhtiö, jolla on valikoimissaan myös maksullisia palomuuri- ja web-suodatusohjelmistoja.


title: SmoothWall

text: SmoothWallin ensimmäinen ilmaisversio julkaistiin vuonna 2000, ja maksullinen versio vuonna 2001


title: Bent Madsen

text: Bent Madsen on tanskalainen sosiaalipedagogi. Hänen näkemyksensä mukaan modernissa yhteiskunnassa on havaittavissa integraatioprobleema. Madsen katsoo sosiaalipedagogiikan olevan erityinen strategia, joka edistää yhteiskunnan integraatiota.


title: Bent Madsen

text: Bent Madsen on kehittänyt nk. Madsenin kukan, jonka avulla kuvataan sosiaalipedagogisesti orientoituneen ammattilaisen osaamisaluetta. Näitä alueita voidaan kuvata seuraavalla tavalla:Tätä mallia voidaan soveltaa niin sosiaalialan työntekijöiden toimintaan, kuin sosionomi (AMK) -tutkinnon tutkintorakenteeseen.


title: Herman Nohl

text: Herman Nohl (7. lokakuuta 1879 Berliini – 27. syyskuuta 1960 Göttingen) oli 1920-luvulla henkitieteellis-hermeneuttisen sosiaalipedagogiikan merkittävimpiä saksalaisia teoreetikoita. Koulutukseltaan Nohl oli filosofi ja hän toimitti muun muassa vuonna 1928 Pedagogiikan käsikirjan.


title: Herman Nohl

text: Nohlin mukaan sosiaalipedagogiikan tehtävänä oli ottaa vastuuta lasten ja nuorten kasvatuksesta tapauksissa, joissa kodin ja koulun antama kasvatus oli riittämätöntä. Nohl kehitti sosiaalipedagogiikkaa arkipäivän pedagogiikan suuntaan, hän oli myös ajattelussaan hyvin yksilökeskeinen. Nohl piti pedagogisessa toiminnassa tärkeimpänä kasvattajan ja kasvatettavan persoonallista suhdetta. Hän näki sosiaalipedagogiikan autonomisena nuortenhuollon teoriana, jonka keskeisenä tavoitteena oli yksilön tahdon herättäminen itseapuun sekä vastuullisuuteen itsestä ja yhteiskunnasta.


title: Herman Nohl

text: Nohlin henkitieteellis-hermeneuttisen sosiaalipedagogiikan tulkinnan lähtökohtana oli sosiaalipedagoginen käytäntö ja tavoitteena tämän käytännön ymmärtäminen sitä muovanneiden historiallisten, yhteiskunnallisten, kulttuuristen ja psyykkisten tekijöiden kautta. Hänen pyrkimyksenä oli herättää pedagoginen henki elämän kaikilla alueilla, joilla ihmisten välille muodostuu kasvatuksellinen suhde. Nohlin näkemys pedagogiikasta kattaa näin ihmisen elämänkaaren imeväisestä aikuisuuteen.


title: Herman Nohl

text: Nohl kehitti henkitieteelliseltä pohjalta ajatusta autonomisesta sosiaalipedagogiikkatieteestä. Sosiaalipedagogiikka saattoi kehittyä itsenäisenä tieteenä ja oppialana autonomisen pedagogiikkatieteen kautta. Hänen tähtäyspisteenä oli ihmisen siveellinen kohottaminen yhä ihmisarvoisempaan elämään. Itsenäisen sosiaalipedagogiikkatieteen ohjelmassa lähtökohtana oli ajatus tieteen ja toiminnan, teorian ja käytännön vastavuoroisuudesta.


title: Herman Nohl

text: Henkitieteellisen sosiaalipedagogiikan tuli olla käytännön toimintaa ymmärtävä tiede, joka palvelee sosiaalipedagogista käytäntöä ja on olemassa sitä varten. Tällä sosiaalipedagogiikalla oli kaksi kohdealuetta: toisaalta yksilön materiaalinen, taloudellinen, siveellinen ja oikeudellinen hätä ja toisaalta yhteiskunnan laajat mittasuhteet saavuttanut sosiaalinen ja kulttuurinen kriisi. Nohlin mukaan olen-naista henkitieteellisessä sosiaalipedagogisessa suhteessa on joustavuus ja herkkyys, subjektiuden mahdollistava vastavuoroisuus sekä huomion kiinnittäminen ihmisen yksilöllisiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin. Tässä työotteessa on siis kyse spontaaniudesta, luovuudesta ja ainutkertaisuutta korostavan inhimillisen vuorovaikutuksen periaatteesta. Pedagogisen suhteen ydin ja samalla kaiken pedagogisen vaikutuksen edellytys on pedagogiseen rakkauteen perustuva luottamus.


title: Adolph Diesterweg

text: Adolph Diesterweg (1790-1866) oli saksalainen kasvatusajattelija, joka ansioitui Saksan kansakoululaitoksen järjestämisessä ja opettajasivistyksen kohottamisessa. Hän toimi sveitsiläisen pedagogi Johann Heinrich Pestalozzin (1746-1827) hengessä.


title: Adolph Diesterweg

text: Adolph Diesterweg ja Karl Mager ottivat ensimmäisinä sosiaalipedagogiikan käsitteen käyttöön ja tulkitsivat sen sisältöä. Diesterweg korosti tulkinnassaan pedagogista näkökulmaa huono-osaisten auttamiseen ja sosiaalipedagogiikan läheistä yhteyttä sosiaalipolitiikkaan.


title: Adolph Diesterweg

text: Diesterwegille sosiaalipedagogiikka tarkoitti yhteiskunnan huono-osaisten auttamiseen suuntautuvaa pedagogiikkaa. Se oli keino vastata sosiaalisiin ongelmiin kasvatuksellisilla keinoilla. Sosiaalipedagogiikka oli hänelle pikemminkin yhteiskunnallinen ja poliittinen käsite kuin pedagoginen käsite. Se merkitsi hänelle pyrkimystä sosiaalisen kysymyksen pedagogiseen kohtaamiseen mutta sen lisäksi hän kannatti myös huono-osaisten materiaalista auttamista.


title: Adolph Diesterweg

text: Diesterweg tähtäsi myös huono-osaisuuden ennaltaehkäisyyn. Hän piti tärkeänä opettajien tietoisuutta sosiaalipoliittisten toimenpiteiden välttämättömyydestä köyhyyden lievittämisessä ja poistamisessa, siksi hän suositteli opettajien koulutukseen myös sosiaalipoliittista kirjallisuutta.


title: Aron Kangeqilainen

text: Aron Kangeqilainen (syntyi Kangeqissa 9. huhtikuuta 1822; kuoli 12. maaliskuuta 1869) oli grönlantilainen inuitti-metsästäjä, taiteilija ja suullisen perinteen osaaja. Hänen maalauksensa kuvailivat inuitien kulttuuria ja historiaa. Hänen tarinansa ovat tunnettuja grönlantilaisessa lastenkirjallisuudessa.


title: José María Quintana Cabanas

text: José María Quintana Cabanas (s. 1930) on espanjalainen sosiaalipedagogi. Hän syntyi pienessä Bagan kylässä Kataloniassa Pyreneiden vuoristossa. Quintana pääsi sisällissodasta johtuen säännöllisen koulunkäynnin piiriin vasta 11-vuotiaana, mutta hän sai opetusta vain vaikeimmissa aineissa, muutoin hän joutui opiskelemaan itse. Nämä kokemukset vaikuttivat hänen pedagogisiin näkemyksiinsä siitä, että menestyksekäs opetus ei riipu hyvistä välineistä vaan ennen kaikkea opettajan ja oppilaan ponnisteluista ja tahdosta oppia ja opettaa.


title: José María Quintana Cabanas

text: Quintana valmistui alun perin opettajaksi ja on hänestä tehtyjen tutkimusten mukaan kirjoittanut pedagogiikan, filosofian, psykologian ja sosiologian alalta yli 30 kirjaa yksin ja tusinan verran yhdessä muiden kanssa.


title: José María Quintana Cabanas

text: Quintana on modernin espanjalaisen sosiaalipedagogiikan pioneeri, ajattelijapedagogi ja kirjoittaja. Sosiaalipedagogisesti Quintana tuntee erityisesti Johann Heinrich Pestalozzin itselleen läheiseksi. Quintana puolustaa kolmea klassista arvoa: totuutta, hyvyyttä ja kauneutta. Lisäksi hän puolustaa oikeuksien ja velvollisuuksien sekä vapauden ja vastuun liittoa, klassisen kulttuurin ja teknologisen innovaation kädenlyöntiä ja rationaalista käyttäytymistä yhdistyneenä persoonalliseen luovuuteen. Quintana puolustaa siis humanistista pedagogiikkaa, ja on pitkälti hänen ansiotaan, että nykyajan espanjalainen sosiaalipedagogiikka rakentuu vahvalle monitieteelliselle humanistiselle perustalle.


title: José María Quintana Cabanas

text: Quintanan mukaan kirjallisuudesta on löydettävissä viisi erilaista sosiaalipedagogiikan määritelmää:Näiden näkemysten juuret löytyvät Paul Natorpilta. Quintana hyväksyy määritelmistä vain ensimmäisen ja neljännen. Ensimmäinen kohta on ajankohtainen ja välttämätön, neljäs määritelmistä on aitoa ja puhdasta sosiaalipedagogiikkaa. Quintanan näkemyksen mukaan sosiaalipedagogiikka on sosiaalityön pedagoginen tiede.


title: Sosiokulttuurinen innostaminen

text: Sosiokulttuurinen innostaminen on Ranskasta toisen maailmansodan jälkeen, vapaaehtoistyön pohjalta lähtenyt yhteiskunnan uudelleenrakentamiseen pyrkivä sosiaalipedagoginen toiminta.


title: Sosiokulttuurinen innostaminen

text: Sosiokulttuurinen innostaminen on ihmisten välistä vuorovaikutusta toisiin, esim. vapaa-ajantoiminnan järjestämiseen tähtäävä muoto. Toisille puolestaan sosialistava ja kasvattava pedagoginen työmuoto.


title: Sosiokulttuurinen innostaminen

text: Innostamisen tarkoituksena on luoda yksilölle sosiaalisia verkostoja, esimerkiksi harrastustoiminnan kautta. Tarkoituksena on lisäksi herätellä erilaisia tunteita sekä avata innostettavan maailmankuvaa ja lisätä kiinnostuksen kohteita ympäristöstään. Lisäksi innostaminen tavoittelee ihmisten välistä kommunikaatiota lisäämällä antamaan tukea oppimiseen.


title: Sosiokulttuurinen innostaminen

text: Siinä lisäksi halutaan opettaa yksilöä tekemään päätöksiä sekä olemaan dialogissa muiden ihmisten kanssa.


title: Sosiokulttuurinen innostaminen

text: Sosiokulttuurisella innostamisella on kolme muotoa: sosiaalinen, joka pyrkii esimerkiksi luomaan uusia ystävyyssuhteita, pedagoginen, joka pyrkii opettamaan uutta ja keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi sekä kulttuurinen, jonka tarkoitus on tuoda erilaisia mahdollisuuksia yhteiskunnastamme esille.


title: Sosiokulttuurinen innostaminen

text: J-C Gillet'ä mukaillen.


title: Lorenzo Luzuriaga

text: Lorenzo Luzuriaga (1889-1959) on Ramón Ruiz Amadon lisäksi espanjalaisen sosiaalipedagogiikan toinen tienraivaaja, joka eli suuren osan elämästään maanpaossa Argentiinassa. Hän edusti vahvasti vasemmistolaiseen liikehdintään yhteydessä olevaa liberaalista pedagogiikkaa. Hän näki sosiaalipedagogiikan olevan kiinteässä yhteydessä politiikkaan. Hänen mielestään kasvatus ei ole mikään passiivinen elementti, joka vain ottaa vaikutteita yhteiskunnasta, vaan se on myös dynaaminen tekijä, joka muokkaa ja muuttaa yhteiskuntaa.


title: Lorenzo Luzuriaga

text: Luzuriaga on kuitenkin espanjalaisessa sosiaalipedagogiikassa kiistelty hahmo. Esimerkiksi José María Quintana Cabanas on sitä mieltä, että Luzuriagan yhteydessä ei voida puhua sosiaalipedagogiikasta vaan täytyy tyytyä puhumaan sosiologiasta.


title: Jalkaväkirykmentti 6 (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 6 (JR 6) eli Kannaksen kahlaajat oli 18. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 6. prikaatin yksiköt täydennettynä Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla yksiköillä.Jalkaväkirykmentti 6 sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.


title: Jalkaväkirykmentti 6 (jatkosota)

text: Rykmentin II pataljoona oli saanut perustamisen päätökseen 10. kesäkuuta kello 18. Jalkaväkirykmentti 6 jaettiin kahteen osaan: Puumalan ja Sulkavan ryhmään. Kumpikin osa sai käskyn marssia rajalle ja rykmentinkomentajaksi määrättiin eversti T. E. Ekman.


title: Jalkaväkirykmentti 6 (jatkosota)

text: Rauhaniemestä lähti II pataljoona marssille perustamisen jälkeisenä aamuna kello kuusi. Iltaan mennessä pataljoona oli Pajasalmen ja Vekarasalmen lossit ylitettyään saapunut Lohikosken-Särkilahden tienhaaraan, jossa se majoittui. Pataljoona saavutti tavoitteensa Särkijärvellä seuraavana päivänä. Marssia jatkettiin 14. kesäkuuta Ruokolahden Pohjalankilaan, jonka kansakoululle perustettiin pataljoonan esikunta.


title: Jalkaväkirykmentti 6 (jatkosota)

text: Puumalan kasarmialueelta 11. kesäkuuta kello 11 lähtenyt I pataljoona Inkilänmäen tukikohtaan Ruokolahdelle, jonne se saapui seuraavana päivänä kello 18.30 yövyttyään Vuolteella ja Syyspohjassa. Pataljoona sai III armeijakunnalta käskyn siirtyä puolustukseen Ruokolahti-Kärinkijärvi-Tarkkola linjalle ja se siirtyi 15. kesäkuuta.


title: Jalkaväkirykmentti 5 (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 5 (JR 5) eli Aaverykmentti oli 4. divisioonan yksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 5. prikaatin yksiköt täydennettynä Salpausselän sotilasläänin perustamilla yksiköillä.Jalkaväkirykmentti 5 sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.


title: Jalkaväkirykmentti 2 (jatkosota)

text:
Jalkaväkirykmentti 2 (JR 2) oli Suomen maavoimien joukko-osasto jatkosodassa. Se liitettiin perustettaessa 10. divisioonan, jonka muodostui välirauhan aikaisesta 2. prikaatista täydennettynä Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla reserviyksiköillä. Joulukuussa 1941 rykmentti liitettiin 5. divisioonaan, johon se kuului lakkauttamiseensa saakka.Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.
Hyökkäysvaiheessa se kuului 10. divisioonaan Karjalankannaksella. Vuoden 1942 vaihteessa rykmentti siirrettiin Syvärille 5. divisioonan osaksi ja palveli siinä aina rauhan tuloon ja kotiuttamiseen asti 1944.


title: Jalkaväkirykmentti 4 (jatkosota)

text:
Jalkaväkirykmentti 4 (JR 4) eli Punamustarykmentti oli 8. divisioonan yksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 4. prikaatin yksiköt täydennettynä Suomenlahden sotilasläänin perustamilla yksiköillä.
__notoc__Jalkaväkirykmentti 4 sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.Jalkaväkirykmentti 4:stä muodostettiin Kevyt prikaati T 26. elokuuta 1941 - 5. syyskuuta 1941


title: Karl Mager

text: Karl Mager (1. tammikuuta 1810 – 10. kesäkuuta 1858) oli saksalainen kasvatustieteilijä ja kirjailija. Mager otti ensimmäisenä käyttöön käsitteen sosiaalipedagogiikka yhdessä Adolph Diesterwegin kanssa. Mager ja Diesterweg ovat Saksassa olleet sosiaalipedagogiikan käsitteeseen nojaavan keskusteluperinteen ja teoriamuodostuksen alullepanijoita. Sosiaalipedagogiikan käsitteen kehityksessä erottui 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kaksi kehityslinjaa, joista toinen versoo Diesterwegistä ja toinen Magerista.


title: Karl Mager

text: Magerilaisessa kehityslinjassa käsitettä on tulkittu pedagogiikan ja ihmisen yhteisöllisyyden sisällöllisestä yhteenkuuluvuudesta käsin. Tällöin sen pohjalta on luotu kasvatuskeskeisiä yhteiskuntafilosofisia ja sosiologisia teorioita, joissa sen alaan on sisällytetty: sosiaalisaatiota koskevat pedagogiset toimenpiteet, yhteiskunnalliselle kehitykselle välttämätön kasvatus ja siihen liittyvä lasten- ja nuortenhuolto, ajatus kasvatuksen yhteiskunnallisia kytkentöjä tutkivasta tieteestä, tulkinta, jossa sosiaalipedagogiikka on käsitetty opiksi kasvatuksesta yhteisyyteen ja elämään yhteiskunnassa.


title: Karl Mager

text: Mager käytti sosiaalipedagogiikan käsitettä eri merkityksissä. Hänen käyttötavassa korostui ajatus kasvatuksen ja yhteiskunnan kiinteästä yhteenkuuluvuudesta. Magerin mukaan pedagogiikan kantava elementti on yhteiskunnallinen tai yhteiskuntaan kasvatus, jonka tulisi lähteä kunkin kulttuurin ja yhteiskunnan sisäisistä tarpeista.


title: Karl Mager

text: Magerin sosiaalipedagogiikka merkitsi lähinnä kasvatuksen yhteiskunnallisia kytkentöjä tutkivaa pedagogiikan aluetta. Mager käsitti kasvatuksella "kasvatusta yhteiskunnassa, yhteiskunnan kautta ja yhteiskuntaa varten." Hänelle individuaali- ja kollektiivipedagogiikka olivat teesi ja antiteesi; synteesiä hän kutsui sosiaalipedagogiikaksi. Hän jakoi kasvatustieteen kolmeen osa-alueeseen: yleiseen kasvatusoppiin, koulukasvatusoppiin ja sosiaalipedagogiikkaan. Sosiaalipedagogiikan käsitteen lähtökohta oli kasvatuksen yhteiskunnallisessa luonteessa. Sosiaalipedagogiikka merkitsi kasvatuksen tutkimusta ja opetusta olemassa olevassa yhteiskunnassa. Magerin sosiaalipedagogiikkaan sisältyi myös pyrkimys kehittää yleisen siveellisen rappion lievittämiseen suuntautuvaa pedagogiikkaa. Sosiaalipedagogiikan käytännöllisenä tehtävänä oli siveellisen yhteiskuntaelämän edistäminen ja kontrollointi.


title: Hammaslahden rautatieasema

text: Hammaslahden rautatieasema (, ratakm 602+199) on liikennepaikka Karjalan radalla, Hammaslahden taajamassa Joensuussa, entisen Pyhäselän kunnan alueella. Joensuun keskustaan on matkaa 25 kilometriä. Asemalta ei ole enää henkilöliikennettä, mutta puutavaraa kuormataan säännöllisesti. Paikallisliikennettä asemalle oli vielä 1980-luvulla jolloin Joensuusta liikennöitiin Niiralaan kiskobussilla. Tämän jälkeen muutamat pikajunavuorot, lopulta vain yksi päivittäinen Helsinki–Joensuu junavuoropari pysähtyi Hammaslahdessa 4. kesäkuuta 2005 saakka.


title: Hammaslahden rautatieasema

text: Rautatieaseman pihapiirissä olevassa rakennuksessa on Karjalan radan museopiste, joka on auki kesäisin.


title: Voimaantuminen

text: Voimaantuminen (valtaistuminen, empowerment) tarkoitti alun perin alistetussa asemassa olevien ihmisryhmien itsetunnon, rohkeuden, yhteiskunnallisen aktiivisuuden ja vaikutusvallan lisääntymistä. Voimaantumisessa alistettu ihmisryhmä nousee ajamaan itse omaa asiaansa. Voimaantumisen prosessiin liittyy usein ulkoapäin annettujen, usein vieraiksi ja negatiivisiksi koettujen määritelmien korvaamista neutraalimmilla tai positiivisemmilla. Voimaantumisesta on puhuttu esimerkiksi etnisten vähemmistöjen, naisten, sukupuolivähemmistöjen ja vammaisten kohdalla.


title: Voimaantuminen

text: Myöhemmin termiä voimaantuminen on käytetty myös synonyymina ihmisen sisäiselle voimantunteelle, jolloin sana ei viittaa enää millään tavoin alistetussa yhteiskunnallisessa asemassa olevien ihmisryhmien tilanteeseen. Esimerkiksi Juha Siitonen käytti voimaantumis-termiä tällä tavoin grounded theory -menetelmällä toteuttamassaan luokanopettajaksi opiskelevien ammatillista kasvua koskevassa kasvatustieteiden väitöskirjassaan Voimaantumisessa korostuu Siitosen mukaan oma sisäinen vahvistuminen ja se, että ihminen kokee olevansa sisäisesti vahva sekä tasapainossa itsensä ja ympäristönsä kanssa. Voimaantumisen seurauksena hän kykenee asettamaan ja saavuttamaan päämääriä, tuntee oman elämänsä olevan hallinnassa sekä itsetuntonsa parantuneen. Lisäksi hänen toiveikkuutensa tulevaisuutta kohtaan kasvaa. Voimaantuminen voidaan määritellä yksilön valintojen ja sosiaalisen ympäristön väliseksi ihannetilaksi.


title: Voimaantuminen

text: Voimaantuminen on henkilökohtainen prosessi, joka on yhteydessä yksilön omaan haluun ja päämäärien asettamiseen, omiin mahdollisuuksiin luottamiseen sekä näkemykseen itsestään ja tehokkuudestaan. (Siitonen 117.) Siihen liittyy vahva vastuullisuus omasta kehittymisestä sekä halu ja kyky toimia tavalla, jonka itse tietää ja katsoo oikeaksi. Tärkeää voimaantumisessa on muilta saatu kannustava palaute ja reflektiota tukeva vuorovaikutuksellisuus. Lisäksi edellytyksenä ovat luottamus ja kunnioitus, tuki, osallistuminen ja sitoutuminen. Voimaantumisen käsite tuli suosituksi 1980-luvun puolivälissä ihmisten hyvinvointia edistävien hankkeiden kautta. 1990-luvulla sen käyttö lisääntyi huomattavasti myös kasvatustieteen tutkijoiden keskuudessa.


title: Voimaantuminen

text: Voimaantuminen on yhteydessä yksilön hyvinvointiin. Hyvinvoinnin taas ajatellaan olevan yhteydessä ryhmän muiden jäsenten voimaantumisen ja hyvinvoinnin kokemiseen. Jossain tietyssä ympäristössä voimaantuminen voi olla todennäköisempää kuin toisessa. Toimintaympäristön olosuhteet kuten esimerkiksi valinnanvapaus, ilmapiiri, arvostus tai turvallisuus voivat olla enemmän tukevia ja näin merkityksellisempiä tämän prosessin kannalta. Voimaantumisen ominaisuudet ilmenevät eri ihmisillä erilaisena käyttäytymisenä ja taitoina. Koska ihmiset ovat erilaisia, he kykenevät eri tavoin hyödyntämään niitä sosiaalisia kenttiä, joissa he toimivat. Tämän takia voimaantumisprosessi on eri ihmisillä erilainen myös samassa kontekstissa.


title: Voimaantuminen

text: Voimavarakeskeistä muutostyötä voivat tehdä esimerkiksi sosiaalityöntekijät. Siihen sovellettavat periaatteet ovat asiakkaan vahvistumista tukevien puitteiden luominen, asiakkaan sosiaalisten suhteiden ja yhteenkuuluvuuden tunteen lisääminen, itseparantuminen, yhteistyössä lisääntyvä voima (synergia), antautuminen keskusteluun (dialogi) ja asiakkaaseen uskominen. Voimaantumisella on tärkeä asema muun muassa liike-elämän organisaatioissa, koulutusorganisaatioissa, työyhteisöjen kehitämishankkeissa, kansalaisten oikeuksia ja aktiivisuutta sekä etnisten vähemmistöjen itsemääräämisoikeuden laajentamista ajavissa liikkeissä.


title: Bertta Tammelin

text: Bertta Tammelin (21. kesäkuuta 1907 Suoniemi – helmikuu 1988) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pitkän uran Tampereen Työväen Teatterissa. Vahvimmillaan hän oli tiukkojen ja johdonmukaisten luonteiden tulkitsijana.


title: Bertta Tammelin

text: Bertta Tammelinin vanhemmat olivat kivityömies Vihtori Tammelin ja Hilja Niittynen. Hän kävi kansakoulun synnyinpaikkakunnallaan Suoniemellä. Syksyllä 1924 hän aloitti näyttelijänä Tampereen Työväen Teatterissa. Hän suoritti myös lauluopintoja. Hänen ankara työkurinsa kiinnitti TTT:n johtajan Kosti Elon huomion. Tammelinin uran alkuvuosien töihin kuuluivat muun muassa Agnes (näytelmässä "Synti"), Aino Zink ("Miehen kylkiluu") ja Kaarin ("Kaksi kuningatarta"). Myöhemmin hän tulkitsi Hella Wuolijoen suosittujen Niskavuori-näytelmien hahmoja, kuten Ilonaa ("Niskavuoren leipä") ja Malviinaa ("Niskavuoren nuori emäntä"). Hänen tulkintansa Niskavuoren Hetasta oli erityisen vaikuttava.


title: Bertta Tammelin

text:
Jatkosodan aikana Tammelin oli mukana sotamiesten viihdytyskiertueilla. 20-vuotisnäyttelijäjuhlassaan hän tulkitsi "Conwayn perheen" Maddea. Itse hän nimenomaan halusi puhua näyttelijäjuhlasta taiteilijajuhlan sijaan. Tammelin jäi Tampereen Työväen Teatterista eläkkeelle 1952. Hänen jäähyväisroolinsa oli rouva Maret Alfred Gehrin näytelmässä "Kuudes kerros".
Tammelinin näyttelijäntyölle oli ominaista intensiivinen eläytyminen. Haastatteluissa hän painotti näyttelijäntyön rehellisyyttä. Hän näyttäytyi pienessä sivuosassa Edvin Laineen elokuvassa "Yrjänän emännän synti" (1943).


title: Abisares

text: Abisares (300-luku eaa.) oli kuningas, jonka valtakunta sijaitsi Hydaspes- ja Akesines-jokien välissä. Abisares lähetti turhaan joukkoja Oraan vastustamaan Aleksanteri Suurta. Aornoksen piirityksen jälkeen vuonna 326 paikalliset pakenivat Abisareen luokse. Abisares solmi tämän jälkeen liiton erään toisen hallitsijan Poroksen kanssa. Poros ja Abisares olivat aikaisemmin sotineet yhdessä Oksydrakai-heimoa vastaan. Abisareen armeijan kerrottiin olleen samaa luokkaa Poroksen armeijan kanssa. Aleksanteri päätti kukistaa Poroksen ennen kuin Abisares kerkesi yhdistämään armeijansa liittolaisensa kanssa. Abisares ei kuitenkaan toiminut ajoissa auttaakseen liittolaistaan. Poroksen tappion jälkeen Hydaspesjoen taistelussa Aleksanteri vaati Abisareen tulemaan luokseen. Abisares lähetti kuitenkin veljensä Aleksanterin luokse toimittamaan hänen antautumisensa.


title: Länsi-Sulawesi

text: Länsi-Sulawesi, , lyh. "Sulbar", on Indonesian provinssi, joka muodostettiin 2004 irrottamalla alue Etelä-Sulawesin provinssista. Länsi-Sulawesi sijaitsee Sulawesin saarella Makassarinsalmen rannalla. Länsi-Sulawesin pinta-ala on 16 796,19 km² ja väkiluku vuonna 2010 oli 1,1 miljoonaa. Provinssin pääkaupunki on Mamuju.. Talous perustuu lähinnä kaivostoimintaan, maanviljelykseen ja kalastukseen.


title: Väinö Saikko

text: Väinö Gabriel Saikko (20. joulukuuta 1893 Viipuri – 8. marraskuuta 1952) oli suomalainen taidemaalari.


title: Väinö Saikko

text: Saikon vanhemmat olivat järjestelymestari Gabriel Saikko ja Anna Kajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1916 ja valmistui agronomiksi 1924. Saikko opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalilla 1916–1917 ja Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1918–1920. Hän teki opintomatkat 1928 Tallinnaan, Berliiniin ja Pariisiin sekä 1931–1932 Tukholmaan ja Lontooseen.


title: Väinö Saikko

text: Saikko oli Hankkijan siemenosaston hoitajana vuodesta 1922 ja OTK:n maatalousosaston hoitajana 1924–1926. Vuodesta 1927 hän toimi vapaana taiteilijana. Saikko osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1926, 1928, 1933 ja 1946. Hän maalasi muotokuvia, maisemia ja asetelmia.


title: Bertha Tammelin

text: Bertha Carolina Mathilda Tammelin (o.s. Bock; 21. maaliskuuta 1836 Tukholma – 1915) oli ruotsalainen näyttelijä, muusikko ja näyttämötyön opettaja.


title: Bertha Tammelin

text: Bertha Tammelin oli balettitanssija Karolina Bockin ja muusikko C. F. Bockin tytär. Hän suoritti Dramatenin oppilaskoulun vuosina 1853–1855 ja työskenteli Kuninkaallisessa teatterissa näyttelijänä ja laulajana vuodesta 1856 vuoteen 1887. Hänellä oli satoja puhe- ja laulurooleja. Alati heikkenevän näön takia hän joutui jättämään näyttämötyönsä verraten varhain. Viimeisen kerran Tammelin nähtiin teatterilavalla maaliskuussa 1884.


title: Bertha Tammelin

text: Tammelinin tunnetuimpiin puherooleihin kuului kaksi Ingrid-nimistä hahmoa. Toinen oli näytelmässä "Bröllopet på Ulvåsa" ja toinen näytelmässä "Engelbrekt och hans dalkarlar". "Daniel Hjortissa" hän tulkitsi Ebba Flemingiä. Hänen muita näyttämötaiteellisia tulkintojaan olivat muun muassa kuningatar "Hamletissa", Debora teoksessa "Qvinnans sanna styrka" sekä Ulrika teoksessa "Slägtingar". Oopperalaulajana hänen tulkintojaan olivat muun muassa Puck oopperassa "Oberon" ja Karin oopperassa "Elfjungfrun". Tammelinin mezzosopraanoa luonnehdittiin hienostuneeksi, muttei erityisen vahvaksi. Hän sävelsi yhden laulun ja soitti näytelmiin musiikkia. Konserttipianistina hän esiintyi ensi kerran jo 1850.


title: Bertha Tammelin

text: Vuodesta 1879 Tammelin opetti laulua Kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa. Vuonna 1889 hän aloitti opettajana Dramatenin oppilaskoulussa. Hänen oppilainaan olivat lukuisat aikansa tunnetut ruotsalaistaiteilijat, kuten näyttelijä Ellen Hartman-Cederström.


title: Bertha Tammelin

text: Bertha Tammelin sai Litteris et Artibus -mitalin 1885. Hänen puolisonsa oli reviisori Filip Tammelin vuodesta 1873.


title: Juho Salminen

text: Juho Albert Salminen (1. lokakuuta 1892 Nurmijärvi – 24. joulukuuta 1945) oli suomalainen taidemaalari.


title: Juho Salminen

text: Salmisen vanhemmat olivat talollinen Kaarlo Viktor Salminen ja Matilda Haago. Hän kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1920–1924 ja teki opintomatka Ranskaan ja Saksaan 1928 sekä uudelleen Ranskaan 1930. Salminen työskenteli pakkamestarina Valtion rautateillä.


title: Juho Salminen

text: Salminen osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1921–1943 välillä. Hänen töitään oli esillä 1930-luvulla ulkomaisissa näyttelyissä Ruotsissa, Norjassa, Virossa, Hollannissa, Belgiassa ja Saksassa.


title: Jalkaväkirykmentti 1 (jatkosota)

text:
Jalkaväkirykmentti 1 (JR 1) oli 10. divisioonan yksikkö jatkosodassa. Sen rungon muodostivat välirauhan aikaisen 1. prikaatin yksiköt täydennettynä Päijänteen sotilasläänin ja Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla yksiköillä.
__notoc__


title: Jalkaväkirykmentti 1 (jatkosota)

text: Perustamisvaiheessa rykmentin kokoonpanoon kuuluivat:


title: Jalkaväkirykmentti 1 (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 1 sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.


title: Kaakkois-Sulawesi

text: Kaakkois-Sulawesi, , on Sulawesin saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Sen pääkaupunki on Kendari, joka sijaitsee maakunnan muodostavan niemimaan itärannikolla. Niemimaata ympäröivät Bandanmeri idässä ja etelässä ja Boninlahti lännessä. Provinssin väkiluku on 2,2 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 38 068 km. Suurin osa asukkaista on keskittynyt Sulawesin etelärannikolla sijaitsevalle Butonin, sekä Kendariin ja sen ympäristöön.


title: Kaakkois-Sulawesi

text: Kaakkois-Sulawesi on Sulawesin saaren syrjäisimpiä seutuja. Sen kaupungeista ei ole maantieyhteyttä muualle saareen, joten pääasiallisia kulkuyhteyksiä ovat lautat, jotka liikennöivät Boninlahden poikki Watamponesta (Bone) Etelä-Sulawesista Kolakan satamaan.


title: Kaakkois-Sulawesi

text: 1600-luvulta 1900-luvun alkupuolelle alue muodosti Butonin sulttaanikunnan (Butung).


title: Kaakkois-Sulawesi

text: Kaakkois-Sulawesin runsaslukuisimmat etniset ryhmät ovat tolakit, bugisit, butonit, munat.


title: Kaakkois-Sulawesi

text: Kaakkois-Sulawesi jakautuu hallinnollisesti kahteen kaupunkiin ja useisiin hallintoalueisiin:


title: Vaasan ylioppilaskuoro

text: Vaasan ylioppilaskuoro eli VYK on neliääninen sekakuoro, jonka riveissä laulaa noin 15-30 laulajaa, joista suuri osa on vaasalaisia korkeakouluopiskelijoita. Vaasan ylioppilaskuoroon on pääasiallisesti tarkoitettu nuorille aikuisille, jotka ovat kiinnostuneet kuorotoiminnasta. VYK esittää sekä kotimaista että ulkomaista taidemusiikkia keskiajalta nykypäivään.


title: Vaasan ylioppilaskuoro

text: Vaasan ylioppilaskuoro perustettiin vuonna 2000, jolloin Vaasan yliopiston ylioppilaskunta ja Onkilahdenkoulun entiset musiikkiluokkalaiset päättivät yhdistää voimansa musiikillisen toiminnan saralla. Johtajana on siitä lähtien toiminut Juri Kadar sekä varajohtajana ja myös kuoron säestäjänä toimiva Anne Tienhaara.


title: Jalkaväkirykmentti 3 (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 3 (JR 3) oli Suomen puolustusvoimien 12. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 3. prikaatin yksiköt täydennettynä Helsingin sotilasläänin perustamilla yksiköillä.Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.Rykmentistä muodostettiin 3. prikaati 16. tammikuuta 1942.


title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: Moniytimellisyydellä () tarkoitetaan tietotekniikassa prosessorissa olevia useampia ytimiä, jotka on pakattu samaan koteloon, usein samalle piisirulle. Esim. "Dual-core" tarkoittaa kahta, "quad-core" neljää, "hexa-core" kuutta ja "octa-core" kahdeksaa ydintä.


title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: Moniytimelliset prosessorit voivat jakaa välimuistia keskenään sekä sisältää erillistä välimuistia. Suorittimissa voi olla ytimillä oma L1-tason välimuistinsa sekä ytimien välillä jaettu L2-tason välimuisti.


title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: Monisäikeisessä ohjelmassa prosessorin ytimet voivat kaikki suorittaa eri säikeitä tai ne voivat suorittaa niitä yhdessä. Säikeistysteknologia on käytössä laajalti muun muassa verkko- ja digitaalisten signaaliprosessoreiden ohjelmoinnissa.


title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: Yleisesti moniytimelliset prosessorit ovat tehokkaampia kuin yksiytimelliset prosessorit, sillä ne voivat suorittaa useita ohjelmia rinnakkain, suoritinytimien määrästä riippuen. Tietyn ohjelman käyttöön saatava suorituskyky ei kuitenkaan riipu pelkästään ytimien lukumäärästä: jos ohjelma on suunniteltu toimimaan tehokkaasti vain yhdellä ytimellä se on hitaampi tilanteessa, jossa tietyn arkkitehtuurin prosessori on moniytiminen ja käy alhaisella kellotaajuudella kuin tilanteessa, jossa rakenteeltaan samanlainen yksiytiminen prosessori toimii korkealla kellotaajuudella.


title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: Moniytimelliset prosessorit ovat moniprosessointiin perustuvia, joissa erilliset suorittimet ovat integroitu samalle suoritinkannalle. Kellotaajuuksien kasvattamisen sijaan suoritettavien komentojen määrää voidaan nostaa lisäämällä ytimiä samanaikaiseen suorittamiseen. Suoritettavat komennot ovat ohjelmissa usein erillisinä säikeinä.


title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: Moniytimelliset prosessorit voivat myös sisältää tuen monisäikeistykselle jokaisessa ytimessä.


title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: AMD markkinoi moniytimellisiä prosessoreita Phenom-nimellä, jossa esimerkiksi X2-loppu kertoo prosessorin olevan kaksoisytiminen. AMD on kehittänyt myös harvinaisempia triplaydin (X3) prosessoreita, jotka kuitenkin vastaavat hinnaltaan kaksoisydinprosesseita. Intel valmistaa kaksiydinprosessoreita E-alkuisella suoritinnimellä, ja suosittuja Intelin nykypäivän kaksoisydinsuorittimia ovat muun muassa E7400, E8400 ja E8500. Neliydinmalleja ovat Q-alkuiset prosessorit, kuten Q8400 (2,66 GHz), Q9550, ja Q9650 (2,83 GHz ja 3,00 GHz).


title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: Erityisesti sulautetuissa järjestelmissä kuten puhelinverkkojen solmuissa ja tukiasemissa moniytimelliset prosessorit ovat jo tavallisia, kuten Caviumin 1-48 -ytimiset Octeon-prosessorit tai Texas Instrumentsin älypuhelimiin tarkoitetut OMAP-prosessorit sekä ARM-ytimiin perustuvat piirit.


title: Jalkaväkirykmentti 10 (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 10 (JR 10) oli Suomen puolustusvoimien 14. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 10. prikaatin yksiköt täydennettynä Maaselän sotilasläänin perustamilla yksiköillä.Rykmentti sai perustettaessa lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.


title: Varakreivi

text: Varakreivi (tai "viskontti") oli keskiajalla hallinnollinen virkamies, joka edusti hallitsijaa paikkakunnalla. Hän saattoi esimerkiksi olla kaupungin hallinnossa toiminut henkilö, joka edusti hallitsevaa ruhtinasta. Myöhemmällä ajalla varakreivi oli Espanjassa, Italiassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kreivin tai jaarlin ja paronin väliin sijoittuva aatelisarvo.


title: Heikki Tandefelt

text: Karl Henrik Magnus (Heikki) Tandefelt (27. huhtikuuta 1882 Sysmä – 12. tammikuuta 1943) oli suomalainen taidemaalari ja Suomenlinnan museon intendentti.


title: Heikki Tandefelt

text: Tandefeltin vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Magnus Otto Tandefelt ja Anna Maria Renqvist. Käytyään reaalilyseota hän opiskeli sitten Taideteollisessa keskuskoulussa 1899 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1900–1901. Tandefelt jatkoi vielä taideopintojaan Italiassa 1902–1904 sekä Ranskassa 1904–1907 ja 1909–1910.


title: Heikki Tandefelt

text: Tandefelt oli opettajana Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1911–1918 sekä jojtajaopettajana Taideteollisessa keskuskoulussa 1917–1918 ja hän toimi myös taidearvostelijana Dagens Tidning-lehdessä 1912–1913 ja Uudessa Suomettaressa 1914. Vuodesta 1918 aina kuolemaansa saakka Tandefelt toimi Suomenlinnan museon intendenttinä. Hän oli myös Ehrensvärd-seuran sihteerinä 1921–1943.


title: Heikki Tandefelt

text: Tandefelt osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1902–1907 sekä vielä viisi kertaa vuosien 1916 ja 1937 välillä. Hänen taidegrafiikkaansa oli esillä 1930-luvulla näyttelyissä Tšekkoslovakiassa, Saksassa, Tanskassa, Unkarissa, Itävallassa ja Englannissa. Tandefelt kirjoitti myös "Hyvät ja huonot taiteilijat" nimisen esteettis-taidehistoriallisen esseekokoelman (Otava, 1915). Kirjassa Tandefelt arvosteli Akseli Gallen-Kallelaa mainitsematta häntä kuitenkaan suoraan nimeltä.


title: Heikki Tandefelt

text: Luutnanttina sodassa palvellut Tandefelt kuoli sotasairaalassa 12. tammikuuta 1943.


title: Ny Framtid

text: Ny Framtid () on ruotsalainen, rekisteröity poliittinen puolue.


title: Ny Framtid

text: Puolue muodostettiin valtiopäivävaaleihin 1994, tarkoituksena vastustaa Ruotsin EU-jäsenyyttä. EU-positiivisen kansanäänestyksen jälkeen, puolue aikoi tehdä työtä saadakseen Ruotsin pois EU:sta. Vaihtoehdoksi EU:lle, oli ajatuksena EU:n tyylinen yhteistyö Norjan ja Suomen kanssa. Puolue kannattaa nordismia, mutta Tanskaa ei usein mainita asiayhteydessä. Ny Framtidin mukaan nämä maat ovat soveltuvaisimpia yhteistyöhön Ruotsin kanssa. Puolue sai 1 171 ääntä valtiopäivävaaleissa 2006. Sune Lyxell on puolueen johtaja.


title: Maata meren alla

text: Maata meren alla on Lenka Hellstedtin ohjaama ja käsikirjoittama draamaelokuva aikuistumisesta, perhesiteistä, rakkauden kaipuusta ja hyväksytyksi tulemisesta. Elokuva perustuu kirjailija Riikka Ala-Harjan samannimiseen romaaniin. Elokuvan ensi-ilta oli 23. tammikuuta 2009. Hellstedtin edellinen ohjaustyö oli vuonna 2001 ilmestynyt "Minä ja Morrison".


title: Maata meren alla

text: Näyttelijä Amira Khalifalle rooli "Maata meren alla" -elokuvan Idana on ensimmäinen pääosa pitkässä elokuvassa. Tarinan muissa keskeisissä osissa nähdään Marja Packalén, Leena Uotila, Matti Ristinen, Jarkko Niemi ja saksalaiset näyttelijät Annika Ernst ja Ismail Sahin. Elokuva sijoittuu Suomen lisäksi Berliiniin, missä sitä kuvattiin alkukesästä 2008. Elokuvan trailerin tunnusmusiikkina on Maija Vilkkumaan kappale ”Superpallo”. Elokuvan tunnuskappaleen ”Maata meren alla” laulaa Emma Salokoski.


title: Maata meren alla

text: "Maata meren alla" kertoo Idasta (Amira Khalifa), joka on adoptoitu kolmivuotiaana Afrikasta Suomeen. Äitinsä Katin (Marja Packalén) kanssa suomalaisessa pikkukylässä yhä asuva Ida on kouluttautunut ompelijaksi, mutta työnhaku ei näytä tuottavan tulosta. Ex-aktivistiäidin yritykset puuttua tyttärensä elämään suorapuheinen Ida tyrmää. Ystävänsä Villen (Matti Ristinen) rohkaisemana Ida löytää itsestään halun ja voiman lähteä liikkeelle – Berliiniin – ja todistaa äidilleen, että pärjää myös omillaan. Ida haluaa itsenäistyä, ihastua ja löytää oman paikkansa maailmassa.


title: Jalkaväkirykmentti 13

text: Jalkaväkirykmentti 13 voi tarkoittaa:


title: Harpalyke

text: Harpalyke viittaa seuraaviin asioihin:


title: Glasvegas (albumi)

text: Glasvegas on skotlantilaisen vaihtoehtorockyhtye Glasvegasin eponyymi debyttialbumi. Se ilmestyi Columbia Recordsin julkaisemana Britanniassa 8. syyskuuta 2008. Ilmestymisviikollaan albumia myytiin Britanniassa 56 000 kappaletta ja se nousi albumilistan kakkoseksi Metallican "Death Magneticin" jälkeen. Suomessa levy nousi Rumban albumilistalla sijalle kahdeksan viikolla 45/2008.


title: Glasvegas (albumi)

text: Levystä julkaistiin myös rajoitettu painos, jossa on mukana DVD. DVD:llä on viisi kappaletta yhtyeen esiintymisestä Glasgowissa, akustinen sooloversio ”Flowers and Football Topsista” sekä ”Geraldinen” ja ”Daddy’s Gonen” musiikkivideot.


title: Glasvegas (albumi)

text: Kaikkie kappaleet on sanoittanut ja säveltänyt James Allan. ”Flowers and Football Topsilla” on otteita Mitchell/Davis-laulusta ”You Are My Sunshine”.


title: Gorgias (sotilas)

text: Gorgias oli makedonialainen sotilas. Gorgiaan taustasta ei tiedetä mitään, mutta hän kuului Aleksanteri Suuren lähipiiriin, joten hän tuli luultavasti hyvästä makedonialaisesta perheestä. Gorgias mainitaan vuonna 328 eaa. taksiarkkina, eli jalkaväkiosaston ("takseis") komentajana. Gorgias johti tuolloin jalkaväkiosastoa jota Krateros aikaisemmin oli komentanut. Intian sotaretken aikana Gorgiaan, Kleitos "Valkoisen" ja Meleagroksen jalkaväkiosastot muodostivat armeijan esijoukon jota johtivat Hefaistion ja Perdikkas. Hydaspesjoen taistelussa Gorgias, Meleagros ja Attalos johtivat joukkoja jotka olivat sijoitettu puoliväliin leirin ja Aleksanterin joukkojen väliin. Vuonna 324 eaa. Gorgias lähetettiin Makedoniaan Krateroksen kanssa. Gorgias häviää tämän jälkeen historiallisista lähteistä. Hän on ehkä sama Gorgias joka Plutarkhoksen mukaan tunnisti Krateroksen ruumiin Krannonin taistelun jälkeen.


title: Mekaaninen energia

text: Fysiikassa mekaanisella energialla tarkoitetaan mekaanisen systeemin osien potentiaali- ja liike-energiaa.


title: Mekaaninen energia

text: Mekaanisen systeemin käyttäytymisen laskemiseksi joudutaan useimmiten tekemään joitakin yksinkertaistavia oletuksia. Esimerkiksi sen sijaan, että laskettaisiin erikseen jonkin kappaleen jokaisen molekyylin mekaaninen energia, on helpompaa käsitellä koko kappaletta yhtenä kokonaisuutena. Tällöin kutakin ulottuvuutta kohti tarvitaan vain kaksi lukua osoittamaan kappaleen energiaa; niistä toinen tarkoittaa potentiaali- ja toinen liike-energiaa.


title: Mekaaninen energia

text: Ilman tällaisia yksinkertaistuksia systeemin energian määrittäminen vaatisi jokaisen siinä olevan alkeishiukkasen ja kaikkien neljän perusvaikutuksen huomioon ottamista. Näin yleensä tehdään vain tutkittaessa hyvin pieniä systeemejä, joita käsitellään hiukkasfysiikassa.


title: Mekaaninen energia

text: Energian muotojen jakaminen eri tyyppeihin vastaa pitkälti fysiikan ja muiden luonnontieteiden jakoa eri aloihin. Sellaisia ovat esimerkiksi:Rajat näiden tyyppien välillä eivät kaikissa tapauksissa ole aivan selviä. Ei esimerkiksi voida yksikäsitteisesti sanoa, onko aineen kiderakenteeseen varastoitunut potentiaalienergia mekaanista vai kemiallista energiaa. Tätä jaottelua voidaan kuitenkin yleisesti käyttää ilmiöiden luokitteluun. Moniin ilmiöihin liittyy kuitenkin useita erilaisia energian muotoja. Esimerkiksi kahden atomin sitoutuessa esiintyy atomien värähdysliikkeeseen, kiertoliikkeeseen, ydinten sähkövarauksiin, elektronien energiatasoihin sekä myös Van der Waalsin voimiin liittyvää energiaa


title: Mekaaninen energia

text:
Kun kappale, jonka massa on "m", liikkuu nopeudella "v", sen etenemisliikkeen liike-energia on
Pyörivässä liikkeessä olevan kappaleen pyörimiseen liittyvä liike-energia lasketaan vastaavasti sen hitausmomentin "J" ja kulmanopeuden formula_2 avulla:


title: Mekaaninen energia

text:
Mekaniikassa useimmin esiintyvä potentiaalienergian muoto on gravitaation potentiaalienergia. Kun kappale sijaitsee korkeudella "h" tietystä perustasosta, sen potentiaalienergia on
missä "g" on painovoiman kiihtyvyys.


title: Päiväkauppa

text: Päiväkauppa () on rahoitusinstrumenttien ostoa ja myyntiä tavoitteena hyötyä instrumentin päivänsisäisestä kurssivaihtelusta.


title: Päiväkauppa

text: Päiväkauppaa tekevä sijoittaja pyrkii ennustamaan esimerkiksi teknisen analyysin avulla instrumentin päivän alimman hinnan, ja ostamaan instrumentin tällöin itselleen. Ostotapahtuman jälkeen sijoittaja pyrkii myymään ostamansa instrumentin pois päivän korkeimpaan hintaan, mutta kuitenkin viimeistään ennen markkinoiden sulkeutumista.


title: Päiväkauppa

text: Tyypillisiä päiväkaupan kohteita ovat osakkeet, johdannaiset ja valuutat.


title: Päiväkauppa

text: Päiväkauppa on taloudellinen spekulaatio, jota on pidetty negatiivisena sekä henkilökohtaisena käyttäytymisenä että siksi, että se aiheuttaa merkittäviä vahinkoja reaalitaloudelle.


title: Herman Grönbärj

text: Herman Viktor Grönbärj (6. helmikuuta 1875 Helsinki – 10. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen maisema- ja symbolistimaalarina tunnettu taidemaalari, arkkitehti, teosofi ja kirjailija.


title: Herman Grönbärj

text: Grönbärjin vanhemmat olivat räätälimestari Victor Valfrid Grönberg ja Adolfina Karolina o.s. Nordström. Kuten nimien kirjoitustavoista näkyy, otti Grönbärj "taiteilijanimekseen" hieman muunnetun nimen.


title: Herman Grönbärj

text: Puoliso 1901: Mathilda af Hällström s. 5.3.1868 Vihdin Olkkalasta. Lapset: Manus (s. 1905), Susan (s. 1906) ja Rari-Lill (s. 1907). Herman Grönbärjin pojantytär arkkitehti Urda Ranta on tehnyt diplomityönsä alla mainitusta Sunnanlidistä.


title: Herman Grönbärj

text: Grönbärj opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1892-95 sekä Helsingin yliopiston piirustussalissa 1899–1900.


title: Herman Grönbärj

text: Teosofia ja tolstoilaisuus vaikuttivat voimakkaasti Grönbärjin maailmankatsomukseen. Jo nuorena hän osallistui radikaaleihin maailmaaparantaviin keskustelupiireihin. Hän toimi aktiivisesti teosofian parissa ollen myös perustamassa Helsingin teosofista kirjastoa ja seuraa. Tätä kautta toteutui myös vilkasta matkustelua ulkomaille. Olipa hän hengenheimolaisineen lähdössä Intiaankin, mutta matka keskeytyi Lontooseen. Kasvissyönti liittyi myös tähän aatemaailmaan.


title: Herman Grönbärj

text: Arkkitehtuuriuransa nuori rakennusmestari aloitti 1895 (ja lopetti) Lars Sonck'in arkkitehtitoimistossa Helsingissä, joka edusti vahvasti uusia aatteita. Sittemmin freelancerina Grönbärj suunnitteli Sunnanlidin lisäksi mm. Virkkalan työväentalon, Tietolan ja usealle sukulaiselle huviloita. Kaikissa näissä kohteissa toistuivat toiminnalliset pohjaratkaisut ja pelkistetyt pinnat à la shingle style.


title: Herman Grönbärj

text: Grönbärj rakensi 1902-03 itselleen ja perheelleen puisen, kaksikerroksisen ateljeehuvilan Lohjalle Vohloisiin. Rakennuksen tyylilliset lähtökohdat perustuivat 1800-luvun lopun englantilaisiin aatteisiin (shingle style). Samoihin aikoihin rakennetut Gallen-Kallelan Kalela ja Saarisen Hvitträsk edustivat samaa suuntausta. Sunnanlidin sisustus noudatti samaa tyyliä: rohkeita mutta sopusuhtaisia värejä, uuden ja vanhan yhdistämistä sekä pyrkimys esteettisesti nautittavaan elinympäristöön. Rakentamisessa käytettiin mahdollisimman luonnonmukaisia ja paikallisia rakennusaineita. Tilalle perustettiin myös suuri puutarha, jonka kasvihuoneessa kasvoi jopa viinirypäleitä. Täällä perhe asui vuoteen 1920 asti, jolloin muutettiin Helsinkiin. Tämän jälkeen Sunnanlid toimi lähinnä vapaa-ajan paikkana. Sunnanlid tuhoutui tulipalossa lokakuussa 2006. Palossa tuhoutui myös lähes sata Grönbärjin teosta sekä mm. alkuperäiset uniikkihuonekalut ja Iris-posliinia.


title: Herman Grönbärj

text: Lohjalla Grönbärjit ystävystyivät toisen tolstoilaisen, Arvid Järnefeltiin ja hänen perheeseensä. Täällä vahvistui usko sosialismiin ja oikeudenmukaiseen yhteiskuntaan.


title: Herman Grönbärj

text: Vuosisadan vaihteessa Grönbärjin kokema hengellinen kriisi etäännytti hänet teosofiasta ja loi pohjan hänen mystillis-uskonnolliselle suuntautumiselleen. Tämä näkyi myös hänen symbolisissa maalauksissaan ja runoissaan. Hänen varsinainen taidemaalariuransa alkoi myös tästä ja kesti noin 30 vuotta. Hänen opettajinaan toimi mm. Väinö Blomstedt. Opettajistaan huolimatta hän toteutti hyvin persoonallista ja itsenäistä linjaa. Hän oli ensimmäisiä kun käytti Suomessa uusimpressionistista tekniikkaa kirkkaine ja puhtaine väreineen. Maalausten aiheet olivat luontoaiheisia Sunanlidin ympäristöstä, aatteellisia henkilösommitelmia sekä kansantaruihin ja mytologiaan perustuvia. Näyttelyitä Grönbärj piti 1915, 1917, 1922, 1938 ja 1955.


title: Herman Grönbärj

text: Vanhoilla päivillä Grönbärj siirtyi kirjallisten harrastustensa pariin. Teosofikauden ansiosta hän oli saanut monipuolisen kielikylvyn. Tätä osaamista hän hyödynsi syventyessään etymologiaan.


title: Ali Munsterhjelm

text: Alarik Gustaf Waldemar (Ali) Munsterhjelm (12. maaliskuuta 1873 Tuulos – 17. maaliskuuta 1944 Hämeenlinna) oli suomalainen taidemaalari joka tunnettiin Turku-aiheisista maalauksistaan. Hänen setänsä oli taidemaalari Hjalmar Munsterhjelm ja poikansa kirjailija Erik Munsterhjelm.


title: Ali Munsterhjelm

text: Munsterhjelmin vanhemmat olivat tilanomistaja Rudolf Waldemar Munsterhjelm ja tämän 1. vaimo Julia Mathilda Elisabeth Dahlberg. Munsterhjelm kävi Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulua vuosina 1888 ja 1890–1893. Munsterhjelm opiskeli sitten Pariisissa Académie Julianissa, Académie Colarossissa ja Académie Deléclusessa vuosien 1893–1903 välillä ja hän teki myös opintomatkoja Italiaan ja muihin Välimeren maihin sekä Englantiin. Näyttelyjä hän alkoi pitää vuodesta 1891 alkaen aina vuoteen 1943 saakka.


title: Ali Munsterhjelm

text: Vuodesta 1907 Munsterhjelm asui Turussa ja muutti sieltä Helsinkiin 1926. Munstehjelm, joka tunnettiin ”pitkän-Alin” nimellä, maalasi maisemakuviaan paljolti ulkona; Turussa Aurajoen rannoilla ja Helsingissä meren rannoilla ja satamissa. Hän joutui luopumaan tästä työskentelytavasta 1930-luvun lopulla sairastuttuaan nivelreumaan.


title: Ali Munsterhjelm

text: Koloristisella kaudellaan 1910-luvulla Munsterhjelm käytti maalauksissaan puhtaita ja voimakkaita värejä. Myöhemmin hänen värien käyttönsä muuttui hillitympään suuntaan. Parhaiten hänet tunnetaan Turun Aurajokea ja sen lähiympäristöä sekä Turun tuomiokirkkoa kuvaavista maalauksistaan.


Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2004 olivat ensimmäiset nuorten tyttöjen MM-kilpailut. Ne pelattiin Suomessa Tampereella.


title: Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2004

text: Sijat 7–8


text: Sijat 5–6


text:
Välierät
Pronssiottelu


text: Loppuottelu


Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2006 olivat järjestykessään toiset nuorten tyttöjen MM-kilpailut. Ne pelattiin Saksassa Naunhofissa ja Leipzigissä.


title: Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2006

text: Sijat 9–10


text: Sijat 7–8


text: Sijat 5–6


text:
Välierät
Pronssiottelu


text: Loppuottelu


title: Basso (täsmennyssivu)

text: Basso voi tarkoittaa:


title: Hovinsaaren koulu

text: Hovinsaaren koulu on Kotkassa Hovinsaaren kaupunginosassa sijaitseva peruskoulu, jossa toimivat vuosiluokat 1–5. Koulurakennuksen on suunnitellut Valter Thomé.


title: Hovinsaaren koulu

text: Hovinsaaren koulu valmistui vuonna 1908. Kansakoulun perustamiseen Hovinsaarelle vaikutti alueen teollistuminen ja sen seurauksena syntynyt työläiskaupunginosa ja asukasluvun nousu sekä Kotkansaaren koulutilojen puute. Koulurakennuksesta järjestetyn arkkitehtikilpailun voitti Thomén jugendtyylinen ehdotus. Hovinsaaren koulua ovat käyneet muun muassa Toivo Pekkanen ja Veikko Lavi.


title: Hovinsaaren koulu

text: Koulun oppilasmäärä oli noin 80 vuonna 2008, jolloin koulussa toimivat vuosiluokat 1–6.


title: Johann Heinrich Alsted

text: Johann Heinrich Alsted (maaliskuu 1588 – 9. marraskuuta 1638) oli saksalainen protestanttinen teologi, filosofi ja ensyklopedisti. Hän toimi jonkin aikaa filosofian ja teologian professorina Herbornissa, Nassaussa, ja myöhemmin Weissenburgissa (nykyisessä Alba Iuliassa) Transilvaniassa, jossa hän pysyi kuolemaansa saakka.


title: Johann Heinrich Alsted

text: Alsted oli kalvinisti, joka kannatti ramismia sekä Ramon Llullin metodia. Alstedin tunnetuimpia teoksia on "Encyclopaedia" eli "Encyclopaedia Cursus Philosophici" (1630), jonka ansiosta häntä on pidetty yhtenä merkittävimmistä ensyklopedisteista. Alstedin, Clemens Timplerin ja Bartolomaeus Keckermannin ensyklopedisissa teoksissa ontologian tehtävänä oli asettaa kukin tiede omalle paikalleen.


title: Euroopanvalkopyökki

text: Euroopanvalkopyökki ("Carpinus betulus") on koivukasvien heimoon kuuluva puu, joka kasvaa Keski-Euroopassa. Nimestään huolimatta se ei kuulu pyökkeihin, vaan on läheisempää sukua esimerkiksi pähkinäpensaille.


title: Euroopanvalkopyökki

text: Valkopyökki saavuttaa noin 20 m:n korkeuden parhaimmillaan. Elinalueillaan ne muodostavat sekametsiä yhdessä tammen ja pähkinäpensaan kanssa. Huonommilla kasvupaikoilla valkopyökki voi olla myös pensastava. Valkopyökki kukkii keväisin jo reilusti ennen lehteen tuloa, elinalueillaan usein jo helmi–maaliskuussa. Hedelmät ovat vaatimattomia ja ne ovat kypsiä loppukesästä. Hedelmillä on lenninsiivet. Puun lehdet muistuttavat vuorijalavan lehtiä.


title: Euroopanvalkopyökki

text:
Euroopanvalkopyökki on tyypillinen keskieurooppalaisen lehtimetsän puulaji.
Kasvusijoiltaan se on melko rajoittunut. Se kasvaa mieluiten meri- ja väli-ilmaston rajamailla, tai lievässä meri-ilmastossa eikä viihdy kuivemmissa Itä-Euroopan, esimerkiksi Venäjän metsissä, toisaalta ei myöskään sille liian merellisillä Britteinsaarilla. Laajimmat esiintymisalueet ovat Saksa, Puola, Ranska, ja Balkanin ylängöt. Pohjoisimmillaan euroopanvalkopyökki kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Ruotsissa, eteläisimmillään Italiassa ja itäisimmillään Puolan ja Valko-Venäjän rajamailla ja Liettuassa.


title: Euroopanvalkopyökki

text: Suomessa euroopanvalkopyökki menestyy koristekasvina vain lounaassa ja etelärannikolla.


title: Proton Tiara

text: Proton Tiara on Protonin vuosina 1996–2000 valmistama pieni henkilöautomalli.


title: Proton Tiara

text:
Tiaran syntyhistoria juontaa juurensa 1990-luvun puolivälissä tehtyyn sopimukseen, joka solmittiin Protonin silloisen toimitusjohtajan Tan Sri Yahaya Ahmadin ja PSA Peugeot Citroënin välillä. Yahaya oli ilmaissut toivonsa, että Proton ei käyttäisi Mitsubishin alustoja, vaan saisi käyttää PSA:n dieselmoottoreita.
Yahaya kuoli vuonna 1997 helikopteriturmassa, ja Proton palasi käyttämään Mitsubishi-pohjaisia alustoja ja päätti kehittää sisäiset mallinsa myöhemmin.
Tiaran tuotanto lopetettiin vuonna 2000 sen vähäisten myyntimäärien vuoksi. Vuonna 2005 aloitettiin Proton Savvyn tuotanto Tiaran seuraajaksi.


title: Proton Tiara

text: Tiaran ulkonäkö jäljitteli Citroën AX:ää, mutta sen etumaski oli muutettu vastaamaan Saga- ja Wira-malleja. Muita ulkonäöllisiä eroja olivat erilaiset puskurit ja takavalot. Tiaraa oli saatavana vain 1,1-litraisena 60 hevosvoiman (45 kW) moottorilla.


title: Proton Tiara

text: Tiaraa myytiin vain Malesian markkinoilla, johtuen sen samanlaisista piirteistä Citroën Saxon kanssa.


title: Grimmin sadut

text: Grimmin sadut () ovat saksalaisten Grimmin veljesten keräämä satukokoelma, jonka tunnetuimpia kertomuksia ovat "Hannu ja Kerttu", "Lumikki", "Prinsessa Ruusunen", "Tuhkimo", "Punahilkka" ja "Bremenin soittoniekat". Satukokoelman ensimmäinen laitos julkaistiin vuonna 1812 ja seitsemäs laitos vuonna 1857.


title: Grimmin sadut

text: Sadut eivät ole veljesten kirjoittamia, vaan he ovat muokanneet niitä kansantarinoiden pohjalta. Alkuperäiset tarinat oli tarkoitettu aikuisille, ja ne olivat sisällöltään karkeita ja raakoja. Grimmin sadut ovat kuitenkin nykyään hyväksyttyä lasten kirjallisuutta laajasti eri kulttuureissa.


title: Grimmin sadut

text: Grimmin satuja on tulkittu niin psykoanalyyttisesta, psykologisesta kuin yhteiskunnallisestakin näkökulmasta.


title: Grimmin sadut

text: Veljekset Jacob (1785–1863) ja Wilhelm (1786–1859) Grimm kokosivat useita satukokoelmia aikansa kansansaduista. Grimmit keräsivät satuja pääosin sivistyneistön keskuudesta, jolloin niistä olivat jo hieman karsiutuneet karkeimmat kansansatujen piirteet. Alkuperäiset sadut käsittelivät muun muassa insestiä, seksiä ja väkivaltaa, ja ne oli suunnattu aikuisille lasten sijaan. Oletetaan, että Grimmin veljekset eivät muokanneet satuja moralismin tai säädyllisyyden vuoksi vaan saadakseen saduille laajemman yleisön. Ensimmäisen painoksen jälkeen satuja muutettiinkin palautteen perusteella. Lopullinen seitsemäs painos ilmestyi 1857.


title: Grimmin sadut

text: Wilhelm Grimm karsi ja muokkasi saduista erityisesti seksuaalisuuteen viittaavia kohtauksia. Muokkauksesta huolimatta saduissa esiintyy kuitenkin runsaasti väkivaltaa lapsia kohtaan, kuten nälkään näännyttämistä, julmia rangaistuksia tai suoranaista hyväksikäyttöä. Esimerkiksi tuntemattomammaksi jääneessä "Kädetön tyttö" -sadussa mylläri myy vahingossa tyttärensä paholaiselle ja joutuu leikkaamaan tytön kädet estääkseen paholaista saamasta tyttöä haltuunsa. Tämä on ilmeisesti muokattu versiosta, jossa mylläri-isä haluaakin naida tyttärensä. Tyttö kuitenkin kieltäytyy, ja paholaismainen isä rankaisee tyttöä leikkaamalla tämän kädet ja rinnat irti. Grimmien versio erottelee isän ja paholaisen toisistaan, mutta sadussa on edelleen havaittavissa insesti-teemaa kuten myllärin ja tyttären keskustelussa:


title: Grimmin sadut

text: Seksuaalisuus on esillä myös "Tähkäpäässä", jossa noita vangitsee tytön ovettomaan torniin ja kiipeää tämän luo tytön hiuksia pitkin samoin kuin paikalle sattunut prinssikin. Sadun lopussa prinssi saa lopulta tytön vaimokseen, mutta tälle on jostain ilmaantunut kaksoslapset. Grimmin viimeisessä versiossa lapsia ei aluksi ole eikä heidän ilmaantumista selvitetä. Ensimmäisessä painoksessa kuitenkin Tähkäpää tiedustelee viattomasti noidalta, miksi hänen vaatteensa ovat yhtäkkiä käyneet niin tiukoiksi, ja noita karkottaa tästä syystä paheellisen tytön tornista kauas metsään. Lapsien isä on siis ilmeisesti kuitenkin prinssi.


title: Grimmin sadut

text: Grimmin veljekset huomasivat myös, että lasten oli helpompi hyväksyä ajatus pahasta äitipuolesta kuin julmasta äidistä, ja siksi satujen alkuperäiset äitihahmot onkin muutettu äitipuoliksi. Aikuiset saattoivat vielä hyväksyä sen, että Lumikilla oli karmea äiti tai että Hannun ja Kertun äiti tietoisesti vei heidät noidan uhreiksi. Vielä ensimmäisessä painoksessa nämä hahmot olivat äitejä, mutta uudempien painosten myötä heistä tuli äitipuolia.


title: Grimmin sadut

text: Suomalaisen satujen tutkijan Hilkka Ylösen mukaan satujen ensisijainen tehtävä on ilahduttaa lukijaa. Ne voivat olla keino kohdata ahdistavia asioita, mutta ennen kaikkea ne rohkaisevat, lohduttavat ja antavat aihetta iloon. Hänen mukaansa satujen vertauskuvallisuus tekee niiden sanomasta erilaista lukijansa mukaan.Yksinäiselle lapselle Tuhkimo voi tuoda toivoa ystävistä, kun taas toiselle lapselle se puhuu erilaisesta kauneuskäsitteestä. Satu on loputtoman monitahoinen kuvitteellinen maailma hyvin eri-ikäisille ja -oloisille lukijoille lapsista aikuisiin.


title: Grimmin sadut

text: Sigmund Freudin kehittämän psykoanalyysin vaikutuksesta myös satuja alettiin tulkita syvyyspsykologisesti. Freud itse tarkasteli Tittelintuure-aiheen esiintymistä erään potilaansa unessa. Satuja tutkinut Bruno Bettelheim (kirjassaan "Satujen lumous, merkitys ja arvo") kuuluu Freudin seuraajiin. Hänen mukaansa satujen merkitys on juuri niiden seksuaalisissa vivahteissa, ja niiden avulla lapsi voi käsitellä peniskateutta, oidipaalisuutta tai tiedostumattomia sukurutsausyllykkeitä. Siinä missä Grimmin veljekset pyrkivät karsimaan saduista seksuaalisuutta, on Bettelheim koettanut paljastaa symbolisia seksuaalisia merkityksiä esiin pienistäkin yksityiskohdista. Esimerkiksi kun Prinsessa Ruususen sormesta valuu värttinän piston vuoksi verta, sillä on yhteys menstruaatioon. "Punahilkka" taas kertoo Bettelheimin mukaan symbolisesti siitä, kuinka murrosikä saattaa tytöt oidipaalisten ristiriitojen vaaraan. Satu toimisi siis seksuaalisen kehityksen ja sen ongelmien ratkaisuavaimena. Bettelheimia on kritisoitu näistä tulkinnoista ja on todettu, että pienet lapset tuskin ymmärtävät kertomusten seksuaalista pohjavirettä, vaikka aikuiset sen tunnistaisivat.


title: Grimmin sadut

text: Psykologista näkökulmaa edustavat tulkinnat (mm. Sheldon Cashdan) korostavat satujen merkitystä lapsen itsetunnon kehittymiselle. Saduissa käydään läpi erilaisia heikkouksia ja sitä, kuinka näiden heikkouksien valtaan joutuneiden käy. Esimerkiksi "Lumikissa" sekä Lumikin että pahan äitipuolen heikkoutena on turhamaisuus, ja Tuhkimon sisarpuolten heikkous taas on pahansuopuus ja kateus. Sadut ovat varoittavia tarinoita, mutta ne auttavat myös käymään läpi pelkoja, kuten hylkäämisen pelkoa. Lasten hylkääminen esiintyy eri muodoissa useissa Grimmin saduissa, kuten "Hannussa ja Kertussa" ja "Lumikissa".


title: Grimmin sadut

text: Grimmin veljesten keräämät sadut kertovat myös aikansa yhteiskunnasta, vaikka jälkikäteen ne ovatkin saaneet huonon maineen väkivaltansa ja pornografian johdosta. Veljesten muokkaukset tukivat kuitenkin myös yhteiskunnallisia tavoitteita. "Punahilkan" aiemmissa muodoissa tyttö syö isoäitinsä lihaa vahingossa, riisuutuu sitten houkuttelevasti suden edessä ja pakenee lopulta paikalta nokkeluutensa ansiosta. Grimmit muokkasivat sadusta kuitenkin opettavaisen version, jossa Punahilkka ei kuuntele vanhempiensa hyviä neuvoja vaan puhuu vieraalle sudelle ja asettaa siten itsensä vaaraan, josta lopulta selviää puunhakkaajan avulla. 1800-luvun yhteiskunnassa nuoret naiset pyrittiin kasvattamaan alistuviksi eikä omapäisiksi tai nokkeliksi. Aikansa kriitikoita sadut eivät silti aina miellyttäneet. Luokkayhteiskuntaa vastaan soti muun muassa se, että Grimmin saduissa alemman luokan edustaja, kuten talonpoika tai piikatyttö, saattoi saada puolisokseen prinssin tai prinsessan.


title: Grimmin sadut

text: Nykyäänkin useiden lastenkirjojen ja satujen taustalla on ajatus poliittisesta korrektiudesta. Uutta kirjallisuutta tuotetaan ja vanhoja tarinoita muokataan, jotta ne vastaisivat aikamme yhteiskunnallisia tarpeita. Nyt kirjat ja sadut ajavat esimerkiksi naisten ja miesten välistä tasa-arvoa.


title: Ebba Masalin

text: Ebba Masalin (29. elokuuta 1873 Mikkeli – 31. maaliskuuta 1942) oli suomalainen taidemaalari, piirtäjä ja kuvittaja.


title: Ebba Masalin

text: Masalinin vanhemmat olivat Oulun läänin kuvernööri Gabriel Johan Masalin ja Emilia Masalin. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1892–1898. Masalin osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1898 ja 1905 välillä. Hän työskenteli kuvittajana ja piirsi kuvatauluja kouluja varten. Näistä Masalinin piirtämistä kuvatauluista tunnetuimmat olivat John Lindénin suunnitteleman ja kustannusosakeyhtiö Otavan julkaiseman kasvitaulusarjan mustapohjaiset kasveja esittävät opetustaulut.


title: B-segmentti

text: B-segmentti on keskiluokkaa eli C-segmenttiä pienempi kokoluokka autojen eurooppalaisessa kokoluokituksessa. B-segmentti tunnetaan myös usein arkikielessä nimellä ”pieni auto”, englanniksi ”supermini car”.


title: B-segmentti

text: B-segmenttiin kuuluvia autoja ovat esimerkiksi Ford Fiesta ja Opel Corsa.


title: Tukimuuri

text: Tukimuuri on rakenne, jolla pyritään voittamaan maanpinnan korkeuseroja sellaisissa tapauksissa, kun tavanomaisia maaluiskia ei tilanahtauden tai muun syyn vuoksi voida käyttää. Ne ovat maanpaineen ja toisinaan myös vedenpaineen rasittamia muureja, jotka esiintyvät osittain joko itsenäisinä tai muiden rakenteiden yhteydessä. Ne voidaan rakentaa esimerkiksi betonista, luonnonkivistä tai kivikorista. Toimintatapansa mukaan tukimuurit voidaan jakaa massiivisiin tukimuureihin, kulmatukimuureihin ja laippa- sekä siipitukimuureihin.


title: Tukimuuri

text: Massiiviset tukimuurit saavat riittävän vakavuuden huomattavan omanpainonsa vaikutuksesta. Niiden muoto vaihtelee: etusivu saattaa olla pystysuora ja takasivu vino tai päinvastoin. Myös molemmat sivut saattavat olla vinoja. Massiivisen tukimuurin etuna on yksinkertainen ja helppo rakennustapa, eivätkä ne ole erityisen alttiita halkeamisvaaralle.


title: Tukimuuri

text: Kulmatukimuureissa on teräsbetonista tehty pystysuora rintamuuri ja sen alla leveähkö pohjalaatta. Rintamuurin takana maamassa lepää osittain pohjalaatan päällä vakauttaen rakennetta. Kun pohjalaatta on leveä, voidaan kulmatukimuuri tehdä huomattavasti massiivista tukimuuria kevyemmäksi. Mikäli maapohja on hyvin luja, voidaan pohjalaatta tehdä vain toispuoliseksi, mutta pohjarasitusten vähentämiseksi pohjalaattaa yleensä jatketaan myös rintamuurin etupuolelle. Kulmatukimuuri on taloudellisesti edullinen rakentaa, vaikka vaatiikin enemmän kunnossapitoa.


title: Tukimuuri

text: Laippa- ja siipitukimuurit ovat laipoilla ja siivillä vahvistettuja kulmatukimuureja. Laippojen ja siipien avulla saadaan pienemmät taivutusmomentit kuin jäykistämättömissä kulmatukimuureissa.


title: Christian August Crusius

text: Christian August Crusius (10. tammikuuta 1715 Leuna, Saksi – 18. lokakuuta 1775) oli saksalainen filosofi ja teologi. Crusius opiskeli Leipzigin yliopistossa, ja hänestä tuli yliopiston teologian professori vuonna 1750 ja rehtori vuonna 1773.


title: Christian August Crusius

text: Crusius kritisoi Gottfried Leibnizin ja Christian Wolffin filosofioita uskonnollisen puhdasoppisuuden näkökulmasta. Hänen mukaansa mikä tahansa deterministinen järjestelmä johtaa moraalin rappeutumiseen. Crusius itse korosti tahdon vapautta. Wolffia vastaan suunnattu kritiikki vaikutti Immanuel Kantiin tämän järjestelmän ollessa muotoutumassa, ja Kant mainitsee hänen eettiset oppinsa "Käytännöllisen järjen kritiikissään".


title: Christian August Crusius

text: Myöhemmän elämänsä Crusius omisti teologialle. Hän johti yliopistossa ”crusiaaneiksi” kutsuttua puoluetta ”ernestiaaneja” eli Johann August Ernestin kannattajia vastaan. Nämä kaksi professoria olivat omaksuneet vastakkaiset eksegeettiset menetelmät. Ernesti halusi tutkia Raamattua samalla tavalla kuin muitakin antiikin aikaisia tekstejä, kun taas Crusius halusi pitäytyä tulkinnassa kirkollisessa perinteessä. Crusiuksen näkemykset ovat vaikuttaneet muun muassa E. W. Hengstenbergiin ja Franz Delitzschiin.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus on yksi vanhimpia kirjallisuudentutkimuksen suuntauksia. Se pohjaa tutkimuksensa yhtä lailla tai enemmänkin kirjailijaan kuin teokseen. Viime vuosikymmeninä se on herättänyt ankaraa arvostelua, ja voimakkaita mielipiteitä esiintyy niin sitä vastaan kuin sen puolestakin.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text:
Kirjallisuudentutkimus eriytyi omaksi tieteenalakseen 1800-luvulla, ja elämäkerrallinen eli biografinen menetelmä on ollut siinä mukana lähes alusta asti. Elämäkerrallista kirjallisuudentutkimusta voidaan pitää 1800-luvulla vallinneen ajatustavan, positivismin, jälkeläisenä. Positivismin mukaan tärkeää ja huomioon otettavaa ovat ainoastaan havaittavat tosiasiat. Ranskalainen filosofi Hippolyte Taine sovelsi positivismin periaatteita kirjallisuudentutkimukseen teoksessaan "Histoire de la littérature anglaise" (1863). Tainen ajatuksista syntyi vähitellen positivistinen biografismi.
Positivismin mukaisesti Taine katsoi, että ainoastaan näkyvä ja aineellinen sopi tarkastelun kohteeksi. Kirjallisuudentutkimuksessa tämä johtaa siihen, että tutkijoiden tulee pyrkiä tuntemaan kirjailijoiden sielu ja siihen vaikuttaneet olosuhteet. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että tutkijan on selvitettävä kaikki mahdolliset tosiasiat kirjailijasta ja hänen ympäristöstään. Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus perustuu kuitenkin myös käsitykseen siitä, että kirjailija on aina luova poikkeusyksilö. Tällöin biografistinen menetelmä juontuu yhtä aikaa sekä empirismistä että idealismista, mikä tekee siitä sisäisesti ristiriitaisen.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text: Laajemmin tunnetuksi elämäkerrallisen kirjallisuudentutkimuksen teki Wilhelm Scherer. Hän myös siirsi tutkimuksen painopistettä kohti kirjailijan psykologiaa. Hänen mukaansa teoksen syntyyn vaikuttavat kirjailijan sukuperintö, oppisivistys ja elämänkokemus. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa psykologia sai entistä enemmän painoarvoa. Se näytti ratkaisevan empirismin ja idealismin välisen ristiriidan. Tainen ajatukset ulkopuolisista seikoista jäivät syrjään: kirjailija ja hänen mielensä riittivät tutkimuksen kohteeksi. Näihin aikoihin vakiintui ajatus, jonka mukaan kirjallisuus on kirjailijan yksilöllistä itseilmaisua ja näin ollen aina jotenkin elämäkerrallista. Tämän ajatuksen mukaan teokset ovat vain välineitä päästä tutustumaan kirjailijaan ja hänen persoonallisuuteensa.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text: Biografinen kirjallisuudentutkimus on kohdannut ankaraa arvostelua 1960-luvulta lähtien. Sen vastapainoksi on syntynyt suuntia, jotka hylkäävät kirjailijan kokonaan. On kuitenkin myös muita suuntauksia, jotka ottavat huomioon kirjailijan ja tekijyyden esimerkiksi elämäkerrallisen tiedon valossa.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text:
Biografinen kirjallisuudentutkimus on pohjautunut ajatukseen, että kirjailija on poikkeusyksilö, joka pystyy tavoittamaan jotain sellaista, mitä tavalliset ihmiset eivät. Parhaimmillaan kirjailija pystyy paljastamaan kansan sielun ominaisuudet. Tämän takia kirjallisuuden merkitys palautuu kirjailijaan ja hänen elämäänsä. Elämäkerrallisessa kirjallisuudentutkimuksessa kaunokirjallisia teoksia selitetäänkin kirjailijan elämänvaiheiden ja hänen persoonallisuutensa kautta.
Toinen puoli elämäkerrallista kirjallisuudentutkimusta on taas se, että kaunokirjallisia teoksia käytetään kirjailijan persoonan selvittämiseen. Tämä on kuitenkin väittelyn alla. Kysymys kuuluukin: mihin tutkimustyö on kohdistettava, itse kaunokirjallisiin teoksiin vai myös niiden synnyinolosuhteisiin? Jälkimmäisessä vaihtoehdossa väittelyn kohteena on lisäksi se, kuinka paljon painoarvoa on annettava kirjailijan henkilökohtaisisille olosuhteille.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus voidaan myös jakaa kolmeen eri asioita painottavaan suuntaukseen. Positivistinen biografismi näkee kaunokirjallisen teoksen historiallisen taustan ja olosuhteiden kautta. Siinä päämäärä on teoksen ulkopuolella, toisin kuin strukturalistisessa biografiassa, jossa ne ovat teoksensisäisiä tai teostenvälisiä. Strukturalistinen biografismi näkee tekijän vain yhtenä mahdollisena subtekstinä, johon teoksella voi olla kytkentöjä. Nämä molemmat suuntaukset kuitenkin pyrkivät periaatteessa yleistyksiin.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text: Kolmas suuntauksista on psykologinen biografismi, joka pyrkii tutkimaan kirjailijan mieltä. Siinä teos ja tekijä sidotaan erottamattomaksi kokonaisuudeksi, jota ei voi palauttaa taustan tosiasioihin. Kuten strukturalistinenkin elämäkerta, se erottaa tutkimuskohteensa sen historiallisesta taustasta.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text:
Suhtautumisessa elämäkerralliseen kirjallisuudentutkimukseen on nähtävissä kaksi ääriasennetta. Toiset kieltävät kaunokirjallisuuden elämäkerrallisena lähteenä ehdottomasti, kun taas toinen ääripää on niin sanottu hyväuskoisuus, joka sallii teoksen ja kirjailijan täyden samaistamisen. Harva tutkija kuitenkaan edustaa kumpaakaan ääripäätä, vaikkakin suurta vaihtelua käytetyissä menetelmissä esiintyykin.
Kaikista jyrkin ratkaisu pitää teos ja kirjailija kokonaan erillään karsisi varmasti väärien johtopäätösten mahdollisuuden, mutta samalla voitaisiin menettää kiintoisia tulkintoja. Nykyään näin jyrkkää ratkaisua ei juurikaan käytetä, mutta johtopäätöksiä ei myöskään tehdä suin päin. Useimmiten tuotannosta etsitään vahvistusta sille, mikä jo tiedetään uuden informaation sijaan.
Jyrki Nummi esittelee artikkelissaan "Alussa oli tekijä" (1988) erilaisia elämäkerrallisia menetelmiä käyttäen kolmea suomalaista tutkielmaa esimerkkeinä. Pentti Lylyn tutkielma "Otto Mannisen Musa Lapidaria ja sen kaksi muusaa" (1960) edustaa tosiasiapohjaista elämäkertaa. Tutkimuksessaan Lyly pyrkii samalla osoittamaan elämäkerrallisen tutkimuksen hyödyllisyyttä. Hän ottaa lähtökohdakseen runon luomisajankohdan ja sen julkaisemattoman version. Positivistisen biografian mukaisesti aikaisemmat tosiasiat johtavat myöhempien syntyyn, mikä taas tarkoittaa Lylyn tutkielman kohdalla sitä, että se rakentuu henkilöhistoriallisten seikkojen etsimisestä, tutkimuksellisten oletusten luomisesta ja niiden todistamisesta.
Psykologista elämäkertaa Nummen artikkelissa edustaa Maunu Niinistön "Elämä ja runous" (1976). Psykologisen elämäkertatutkijan ensisijainen kiinnostuksen kohde on taiteilijan henkilö luomishetkellä ja näin ollen yksittäisen kokemuksen alkuperä. Niinistön tutkielmassa tämä kokemus dokumentoidaan tarkoin päivämäärin elämäkerrallisin tiedoin. Tässä tarkastelussa runon merkitys sitoutuu kirjailijan alkuelämykseen ja sen arvo kyseisen elämyksen aitouteen.
Kolmantena Nummi esittelee Maria-Liisa Nevalan tutkimuksen "Ilmari Kianto. Anarkisti ja ihmisyyden puolustaja" (1986). Tämän tutkimuksen ajatukset perustuvat pitkälti strukturalistisiin periaatteisiin. Strukturalisteilla suhtautuminen tekijään on olennaisesti erilainen kun perinteisemmissä elämäkerrallisissa kirjallisuudentutkimuksissa. Tekijä ei ole enää historiallinen olento, joka elää teostensa takana, vaan jotain, joka on olemassa itse teoksissa. Strukturalisteilla pääpaino onkin teoksissa itsessään.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text:
Elämäkerrallisen kirjallisuudentutkimuksen eräs piirre käyttää kaunokirjallisuutta lähdeaineistona selvittäessään kirjailijan persoonallisuutta. Perusteluita tälle on muutamia. Selkeä ja helposti havaittava syy voi olla se, että kaunokirjallinen teos voi olla hyvinkin yhtenevä muista lähteistä saatujen tietojen kanssa. Selkeäksi tapauksen tekee myös, jos kirjailija itse toteaa jonkun teoksensa olevan omaelämäkerrallinen.
Vaikeammin määriteltävä ja tulkinnasta riippuva peruste taas on se, että kirjailijan tuotannossa esiintyy toistuvasti sama motiivi, tai jos motiivi on kuvattu erityisen painokkaasti. Joskus kirjailija myös tuntuu sanovan enemmän kuin itse on tiedostanut.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text:
Vaikka kirjailija usein käyttääkin oman elämänsä aineistoa teoksissaan, hän muotoilee sen uudelleen, korostaa sitä ja ehkä lisäilee jotain, mikä ei ole hänen omia kokemuksiaan. Tämä tekee vaaralliseksi tehdä suoria johtopäätöksiä teoksen ja kirjailijan oman elämän välillä, sillä eihän ole kovin helppo päätellä, mikä on kirjailijan omaa kokemusta ja mikä muualta haettua.
Vaikka kirjailija sanoisikin itse teoksen olevan omaelämäkerrallinen, se ei silti tee siitä täysin luotettavaa tietolähdettä. Omaelämäkerrallistakin teosta tehdessään kirjailija pyrkii luomaan ehyen taideteoksen. Jo se, että teos on taiteellisesti hahmotettu, saa aikaan sen, että se ei enää ole suoraa henkilökohtaista ilmaisua.
Toisaalta teksti voi antaa virheellistä tietoa historiallisista henkilöistä tai väärän kuvan kirjailijan elämän kulusta, mutta se voi antaa erittäin pätevää tietoa siitä, miten kirjailija itse on kokenut jotain, esimerkiksi menestymisen paineet. Samoin toistuva motiivi kirjailijan teoksissa antaa epäilemättä tietoa hänen mielenliikkeidensä yhdestä puolesta, mutta ulkoisesta elämästä se ei välttämättä kerro mitään.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus suuntauksena levisi Suomeen 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Suomessa tämän alan klassikoksi on noussut Viljo Tarkiaisen tutkimus "Aleksis Kivi" (1915), joka sisältää lähes kaikki mahdolliset tosiasiat Aleksis Kivestä, mutta välttelee vielä psykologista pohdintaa. Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus pysyi Suomessa kirjallisuudentutkimuksen johtavana suuntana yli puoli vuosisataa. Suomessa koettiin luonnolliseksi tavaksi lähestyä kirjallisuutta. Tämä saattaa johtua siitäkin, että Suomessa elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus liittyy läheisesti kirjallisuudentutkimuksen eriytymiseen omaksi alakseen.


title: Tukiviittoma

text: Tukiviittomat ovat viittomia, joita käytetään kielenkehityshäiriöisten lasten puheen kehittymisen tukena. Suomessa käytetyt tukiviittomat on lainattu suomalaisesta viittomakielestä selkeinä selkoviittomina. Tukiviittomia käytettäessä puhutaan samanaikaisesti kun lauseen avainsana viitotaan. Tukiviittomia ei siis pidä sekoittaa viittomakieleen, joka on itsenäinen kieli kielioppeineen, sanajärjestyksineen, kulttuureineen ja muine kielelle ominaisine piirteineen. Käsitettä viitottu puhe käytetään, kun tarkoitetaan puheen sanatarkkaa kääntämistä viittomiksi. Tätä menetelmää käyttävät yleensä kuuroutuneet tai puheen oppimisen jälkeen kuulonsa menettäneet.


title: Tukiviittoma

text: Puheen kehityksen häiriön taustalla on usein vaikeus hahmottaa puhetta. Puheen järjestys äänteineen ja sanoineen saattaa mennä sekaisin. Jos käsitteille (kuten "surullinen" tai "vihainen") ei ole merkityssisältöä, niitä ei voi tunnistaa, käsitellä eikä jakaa toisten kanssa. Ne eivät näin ollen synnytä jaettua merkitystä, jolloin tunnetilat leviävät ja jäävät epämääräisiksi. Viittomien käyttö perustuu näköhavaintoon, ja niiden hahmottaminen voi olla kuulohavaintoa helpompaa. Kuviin nähden viittomien etu on se, että ne ovat aina mukana. Viittomat auttavat synnyttämään sisäistä kieltä ja hahmottamaan maailmaa, koska niillä voidaan antaa nimiä asioille, luokitella ja käsitteellistää tapahtuvaa. Näin puhutulle kielelle annetaan mahdollisuus rakentua. Ilman sisäistä kieltä puhutun kielen sanat jäävät tyhjiksi, ekolalisiksi toistoiksi.


title: Tukiviittoma

text: Viittominen ei vähennä lapsen puhetta, kuten usein aiheettomasti pelätään, eikä se vaaranna kuulevan ihmisen puheen kehitystä. Viittominen päinvastoin lisää puhetta kuulevilla puhevammaisilla, joskin puhe voi väliaikaisesti vähetä, kunnes se palaa sitten entistä parempana. Kommunikaatiohäiriöisen lapsen on opittava tietty määrä viittomia, ennen kuin viittomisen voi odottaa muuttuvan puheeksi.


title: Tukiviittoma

text: Jos kommunikaatio on haasteellista, keskustelijoiden yhteys on uhanalainen. Tästä seuraa yleensä katseen välttely ja pako vuorovaikutuksesta. Näköön perustuva viestintä, kuten viittominen, pakottaa kommunikoijan katseyhteyteen. Kielen merkitys lapsen henkiselle kehitykselle, havaintojen teolle, tiedon hankkimiselle ja muistille on ratkaisevan tärkeä. Kielen avulla lapsi kykenee ilmaisemaan itseään, oppimaan uusia asioita ja olemaan luontevassa vuorovaikutuksessa ympäristönsä kanssa. Kun lapselle alkaa kehittyä omaa tahtoa, aktiivisen toimimisen tarvetta ja halua vaikuttaa ympäristöönsä, onkin koko perheen tasapainon ja lapsen itsenäistymisen kannalta hyvin oleellista, että perheellä on yhteinen toimiva kommunikaatiokeino.


title: Tukiviittoma

text: Kommunikaatiokeinon puuttuminen voi aiheuttaa lapsessa turhautumista, ja siksi tukiviittomien käyttö olisi aloitettava mahdollisimman varhain. Symbolien ja merkkien ymmärtäminen ja käyttö voivat tulla harjoittelun mielekkäiksi tavoitteiksi viidennessä sensomotorisessa vaiheessa eli lapsen ollessa 12−18 kuukauden ikäinen.


title: Tukiviittoma

text: Jos puhehäiriö on leimannut minäkuvan epäonnistujaksi, puheyritykset lisäävät onnistumisen painetta. Epäusko alkaa kaventaa olemassa olevia valmiuksia. Tällöin jo vähäisetkin viittomataidot antavat tarvittavan onnistumisen kokemuksen. Etenkin dysfaattisten lasten nopea edistyminen puheen syntymisessä muutaman kymmenen viittoman omaksumisen jälkeen saattaa vaikuttaa jopa ihmeparantumiselta.


title: Tukiviittoma

text: Tukiviittomien käytössä puhuttu kieli on johtava koodijärjestelmä ja pyrkimyksenä on usein viittoa lauseesta vain avainviittomat eli ne viittomat, joita halutaan painottaa. Viitottaessa puhutaan siis samaan aikaan normaalisti puhutun kielen mukaisesti eikä käytetä esimerkiksi viittomakielen sanajärjestystä. Viittomien muodostaminen usein kuitenkin hidastaa normaalia puherytmiä ja näin ollen selkeyttää ja segmentoi samalla puhetta, jolloin sitä on helpompi ymmärtää. Tuottaminen on aluksi yksiviittomista, mutta kielellisten taitojen kehittyessä voidaan viittomia kuitenkin siirtyä käyttämään todellisen kielen järjestelmän tavoin.


title: Tukiviittoma

text: Viittominen integroi näkemisen (visuaalis-spatiaalisen), lihastunnon (kinesteettisen), kosketuksen (taktiilisen) sekä mahdollisen tunnetekijän (emotionaalisen). Aistikokemukset yhdessä auttavat viittoman tallentamista muistiin ja sen palauttamisen sieltä. Tämä selittää viittomien oppimisen tietynlaisen helppouden verrattuna puheeseen. Viittomisesta opittavaa rytmiä ja aisti-integraatiota tarvitaan myös puheenoppimisessa, ja näitä mekanismeja viittomien käyttö voi vahvistaa.


title: Tukiviittoma

text: Esimerkiksi Downin syndroomaa sairastavien lasten kanssa tehdyssä tutkimuksessa on huomattu, että jo vauvat kiinnittävät huomionsa paremmin viittomin tuettuihin leikkeihin kuin tavanomaiseen kommunikaatioon. Kahden kolmen vuoden iässä lapset osasivat ilmaista itseään usein viittomin, ja neljän viiden vuoden ikäisinä monet käyttivät sujuvaa puhetta.


title: Tukiviittoma

text: Viittomia ei voi opetella pelkästään kuvista, vaan opettajaa tarvitaan ilmentämään esimerkiksi liikkeiden nopeutta tai ruumiinkielen merkitystä. Viittomakuvat voivat toimia kyllä muistin apuvälineenä, mutta opeteltaessa niistä on hankala nähdä, kuinka viittomat tuotetaan, ellei sitä ole koskaan aikaisemmin nähnyt. Kuvia voi käyttää myös virikkeinä liimaamalla niitä esineisiin tai tekemällä niistä päivän lukujärjestyksiä, kuvakirjoja, pelejä jne. Näin voi aktivoida koko työyhteisön tai muun ympäristön oppimaan viittomia. Oppimisessa kannattaa tarkentaa vuorottelua ja samankaltaisten tilanteiden toistamista. Jotta viittomat tulisivat osaksi sujuvaa kommunikointia, toistojen määrä on ratkaiseva.


title: Tukiviittoma

text: Useimmat puhehäiriöiset ymmärtävät puhetta, eikä heille sen takia muisteta viittoa riittävästi. Ei riitä, että esimerkiksi äiti tai opettaja viittoo vaan koko elinympäristön on oltava mukana. Emme opi puhumaan, ellei meille puhuta, eikä lapsikaan opi viittomaan, ellei hänelle viitota. Läheisen ihmisen viittomistaidon tulisi olla aina lapsen viittomatasoa edellä. Mitä johdonmukaisemmin lapselta vaaditaan tai hänelle sallitaan tiettyjä asioita, sitä selkeämmiksi säännöt hänelle muodostuvat. Johdonmukaisella tavalla aikuinen auttaa lasta ymmärtämään asioita, kun niitä on kielellisesti vaikeaa hänelle perustella. Viittomistilanteiden systemaattinen hyödyntäminen vaikuttaakin oleellisesti ja jopa ratkaisevasti viittomien oppimiseen. Aikuisen rooli kommunikaatiovälineen käyttämisessä on siis tärkeä.


title: Tukiviittoma

text: Jos normaaliviittomien tuottaminen on motorisista tai semanttisista syistä hankalaa, voidaan hyväksyä viittojan muunnokset. Esimerkiksi jokin käsimuoto voidaan muuttaa helpommaksi, jos sen tuottaminen on motorisista syistä ylivoimaista. Tehdyistä muutoksista on oleellista ilmoittaa tukiviittomia käyttävän kaikille kommunikaatiokumppaneille, kuten opettajille, hoitajille ja isovanhemmille. Tärkeää on myös muistaa, että mallin antaja viittoo kuitenkin normaaliviittomilla.


title: Tukiviittoma

text: Dysfaatikon puheenkehitys näkyy usein pääsevän vauhtiin viittomien avulla. Viittomat toimivat tässä siltana puhumiseen, ja varsin usein voimistuva puhe syrjäyttää viittomisen vuoden tai kahden aikana. Jos puhetta ei ala syntyä, jää kommunikaatiokeinoksi viittominen. Näin lapselle siis jää kuitenkin jokin keino itsensä ilmaisuun.


title: Tukiviittoma

text: Autistit käyttävät usein käsiään ärsykesuojana, ja viittominen voi lisätä käsien tarkoituksellista käyttöä rituaalinomaisenakin suoritteena. Autistisen henkilön katsekontaktin heikkous kuitenkin usein estää viittomakommunikaation. Autististen on kuitenkin havaittu ymmärtävän viittomia, vaikka eivät ole niitä itse tuottaneet. Näkökentän reunoilta he siis voivat kuitenkin ikään kuin salaa omaksua viittomia.


title: Tukiviittoma

text: Puhekykynsä menettäneen afaattisen henkilön viittomisen este on usein hyväksymisen vaikeus. Elehtiminen saattaa tuntua lapselliselta. Sujuvissa (omista sana- ja päätemuodoista koostuvissa) afasian muodoissa luontevat eleet voivat kuitenkin pysäyttää puhetta ja liittää ajatuksia tilanteeseen. Sujumattomissa afasiamuodoissa tilanne on vaihteleva. Paras ennuste on afasiamuodoissa, joissa kielellinen symbolijärjestelmä on suhteellisen hyvin säilynyt ja vaikeutena on lähinnä dyspraktisen puheen liikemallien muodostus.


title: Tukiviittoma

text: Kehitysvammaisten on todettu oppivan viittoman ja sanan välisen yhteyden. Heidän kehityksensä spontaanista viittomisesta spontaaniin puheeseen osoittaa, että samanaikainen viittominen ja puhuminen tarjoaa luonnollisen välittäjän luovan viittomisen ja puhumisen välille. Yksilölliset erot ovat kuitenkin suuria. On myös muistettava, että yksilölliset liikeradat on aina selvitettävä, jotta tuotetut viestit tulevat ymmärretyiksi. Liikuntavammaisilla on muistettava ottaa huomioon fysioterapeuttinen kuntoutus, sillä esimerkiksi istumatasapaino on viittomisessa oleellista.


title: Marika Makaroff

text: Katja Marika Makaroff (s.1973) on tuotantoyhtiö Gutsy:n toimitusjohtaja ja entinen radio- ja televisiotoimittaja. Radiossa hän on työskennellyt Radio Cityssä ja Radio Ykkösessä, ja televisiossa hän tuli tunnetuksi ohjelmista "Jyrki", "Hurja joukko", "Makaroff & Modig" ja "Talo". Toimittajan uransa jälkeen hän työskenteli kahdeksan vuotta FremantleMedia Finland Oy:n johdossa – ensin toimitusjohtajana 2005–2011 ja sitten luovana johtajana 2011–2013. Hän aloitti ruotsalaisen Friday TV:n toimitusjohtajana Tukholmassa huhtikuussa 2014. Friday TV:n jälkeen Makaroff siirtyi Filmlance Internationalin luovaksi johtajaksi.


title: Marika Makaroff

text: Vuonna 2016 Makaroff perusti yhdessä Aram Aflatunin kanssa tuotantoyhtiöt Gutsy Media ja Gutsy Animations, joka tuottaa vuonna 2019 ensi-iltansa saavaa Muumi-televisiosarjaa.


title: Marika Makaroff

text: Makaroff on ollut aktiivinen Yllätetään Yhteiskunta -yhteisössä, ja hän on Suomen Purjelaivasäätion hallituksessa. Hän on opiskellut musiikkia Vantaan musiikkiopistossa ja Pop- & Jazz konservatoriossa, ja hän on toiminut laulajana yhtyeissä Babajaga, Gnomus, Bubble Inc.


title: Heikosti positiivinen

text: Heikosti positiivinen (2001) on Anna-Leena Härkösen viides romaani ja ensimmäinen omaelämäkerrallinen teos. Teoksessaan hän käsittelee todella henkilökohtaisesti äitiyttä ja äidiksi tulemisen haasteita. Kirjassaan Härkönen puhuu omista ongelmistaan sekä sellaisesta raskaudesta ja äitiydestä, jonka olemassaoloa ei muuten uskalleta tai haluta myöntää.


title: Heikosti positiivinen

text: Kirjan päähenkilö on kirjailija itse, Anna-Leena Härkönen. Hän luo itsestään hyvin koreilemattoman kuvan: hän huutaa, nauraa, itkee ja kiroilee. Härkönen ei tyydy olemaan tyypillinen nainen eikä etenkään perinteinen odottava äiti. Kirjan alussa Härkönen ei halua kuullakaan lasten hankkimisesta. Pian hän kuitenkin kääntää kelkkansa ja alkaa haluta lasta, ehkä palavammin kuin olisi uskonutkaan. Härkönen tuntuu kehittyvän kirjan edetessä ja onkin niin sanotusti täyteläinen henkilöhahmo. Tämä saattaa johtua siitä, että aluksi reippaan ja iloisen oloinen Härkönen muuttuu kirjan edetessä surullisemmaksi ja masentuneemmaksi, ja näin lukija pääsee lähemmäs päähenkilöä. Tämä lähentyminen tapahtuu osittain, koska Härkönen osaa hyvin kuvata omaa sisäistä elämäänsä..


title: Heikosti positiivinen

text: "Heikosti positiivinen" sisältää monia mielenkiintoisia sivuhenkilöhahmoja. Tärkeimmäksi näistä nousee Härkösen silloinen aviomies Olli Turunen, joka on luonnollisesti tiukasti mukana tarinan edetessä. Yhdessä Anna-Leenan kanssa he käyvät läpi niin ilon kuin surunkin tunteet. Kirjan edetessä Ollin rooli muuttuu. Hän joutuu hoitamaan asioita yksin, kun päähenkilön mietteet alkavat synkistyä ja synnytyksen jälkeinen masennus puhkeaa. Olli hoitaa kaiken – vauvan, kodin ja parisuhteen.


title: Heikosti positiivinen

text: Muita merkittäviä sivuhenkilöitä Heikosti positiivisessa ovat Härkösen ystävät, mm. Mallu, Päivi ja pikkusisko Killi, jotka pitävät hänet elämän syrjässä kiinni hädänkin hetkellä. He kaikki ovat omalla tavallaan räiskyviä ja värikkäitä persoonia – aivan kuten Härkönenkin.


title: Heikosti positiivinen

text: Lisäksi tärkeän roolin kirjassa saa Härkösen omahoitaja, joka aiheuttaa hermojen kiristystä niin Härkösessä itsessään kuin lukijassakin. Tiina on selkeäsanainen ja joskus turhan ankarakin sairaanhoitaja, jonka takia Härkönen itkee ja tuskastelee kerran jos toisenkin.


title: Heikosti positiivinen

text: "Heikosti positiivinen" alkaa Härkösen ideasta kirjoittaa lapsettomuudesta. Hän aloittaa uuden työn, jonka seurauksena alkaakin yllättäen haluta lasta. Onnistunut raskaus antaa odottaa itseään, sillä ennen esikoisensa syntymää Anna-Leena Härkönen joutuu käymään läpi keskenmenoja ja turhia toiveita. Samaan aikaan hän kirjoittaa lapsettomuudesta ja sen vaikutuksesta parisuhteeseen.


title: Heikosti positiivinen

text: Sitten alkaa onnistunut raskaus. Anna-Leena ja Olli ovat luonnollisesti iloisia, mutta eivät voi aavistaa, mitä on tulossa. Ensin paineita aiheuttaa epäily lapsen kehitysvammaisuudesta ja myöhemmin Härkösen sairaus, joka vaikuttaa myös raskauteen.


title: Heikosti positiivinen

text: Kun kaikista näistä ongelmista on selvitty ja lapsi syntyy, alkaa päähenkilön tuskainen taival äitiyden onnessa. Hän sairastuu synnytysmasennukseen eikä uskalla edes hoitaa omaa lastaan. Hän pelkää satuttavansa vauvaa ja turvautuu psykiatrin apuun taistelussaan onnellisen äitiyden puolesta.


title: Heikosti positiivinen

text:
Hiljalleen elämä muuttuu valoisammaksi, ja Anna-Leena alkaa luottaa itseensä niin naisena kuin äitinäkin. Huonot kokemukset epäonnistuneesta lastenhoidosta vaihtuvat onnistumisen elämyksiin, ja Härkönen saa elämänsä ja huumorintajunsa takaisin. Vihdoinkin Härkönen uskaltaa jatkaa aloittamaansa kirjaa, joka sittemmin tehdään elokuvaksi "Onnen varjot".
"Heikosti positiivisen" kerronnassa näkyy selkeästi, omaelämänkerrallisuudelle tyypillisellä tavalla, kirjoittajan läsnäolo, ja hänen omat kokemuksensa – niitä kaunistelematta. Mielenkiintoisen asetelman kerronnan tarkasteluun luovat kirjoittajan monet roolit teoksessa: hän on samalla kertaa romaanin päähenkilö, kertoja ja sivuhenkilöiden kuvaaja. Minäkertojana Härkönen onnistuu kertomaan tarinaansa monipuolisesti ja esimerkiksi muiden henkilöiden reaktioita selittäen, säilyttäen kuitenkin oman näkökulmansa. Näin ollen kaikki tapahtumat ja henkilöt ”suodattuvat” Härkösen oman perspektiivin läpi. Päähenkilön näkökulmat ovat kuitenkin subjektiivisia, juuri sen vuoksi, että kyseessä ovat hänen omat, todelliset kokemuksensa, joista hän myös kirjailijan roolissa kertoo.
Pääpaino romaanin kerronnan rakenteessa on suorassa, kuvailevassa kerronnassa. Dialogi päähenkilön ja muiden henkilöiden välillä on melko vähäistä, mutta tärkeimmät, hauskimmat ja merkittävimmät keskustelut Härkönen on kuitenkin kirjoittanut dialogin ja vapaan epäsuoran kerronnan muotoon. Välillä Härkönen käy myös keskustelua itsensä kanssa. Nämä lyhyet puoliääneen puhutut jaksot päästävät lukijan paremmin ja yhä syvemmälle hänen ajatuksiinsa ja tunteisiinsa.
Anna-Leena Härkösen teos on osittain myös metateksti, koska joissakin kohdissa romaani kertoo hänen työstään kirjoittamisen parissa. "Heikosti positiivisen" alussa Härkönen aloittaa uuden käsikirjoituksen, "Juhannuslapsen", jota hän työstää romaanin edetessä. Kirjan muun sisällön lisäksi "Heikosti positiivinen" on myös kuvausta luomisen tuskasta ja kirjoittamisen vaikeudesta. Tämä metatekstisyys tuo kerrontaan vaihtelevuutta, joka katkaisee välillä reippaastikin etenevän päätarinan kulun.


title: Heikosti positiivinen

text: "Heikosti positiivinen" on Härkösen muidenkin teosten tavoin uskalias kirja. Monissa kirjoissaan Härkönen kirjoittaa aiheista, jotka ovat kipeitä tai jollain tapaa kiellettyjä joko hänelle itselleen tai koko yhteiskunnalle. Puheeksi nostetaan tabuja, joista monet muut eivät uskalla tai halua kirjoittaa. Myöskään omaelämänkerrallisuutensa puolesta "Heikosti positiivinen" ei ole Härkösen ainoa teos. "Loppuunkäsitelty" on niin ikään teos Anna-Leena Härkösen omasta elämästä. Hän ei siis pelkää kertoa muille oman elämänsä kipupisteistä.


title: Heikosti positiivinen

text: "Heikosti positiivinen" on saanut palautetta molemmista ääripäistä. Joillekin kirjan suorasanainen ja ronski ote ovat liikaa. Se avaa puhuttavaksi liian arkoja aiheita, eikä joidenkin mielestä sovi esimerkiksi esikoistaan odottaville. Toisten mielestä teos taas on kiinnostava ja vapauttava. Se uskaltaa tarttua monille arkaan aiheeseen ja on samalla kertaa sekä hauska että vakava. Rohkea teos saa kiitosta myös esitellessään tarpeellisia elämästä selviytymisen konsteja – mustaa huumoria ja ironiaa.