text: Yleensä ihmiset liikkuivat vuodenaikojen mukaan riistan, kalan ja muiden luonnon antimien perässä. Kanadan pohjoisella subarktisella puistotundra-alueella asuvien na-dene-heimojen piirissä pääasiallinen riista oli karibu, joka vaelteli talvisesta metsästä keväällä puuttomalle tundralle. Kalaa halveksuttiin ainakin eurooppalaisten aikoina. Mutta lännempänä kala saattoi olla pääasiallinen toimeentulon lähde. Pohjoisessa subarktisella alueella ihmiset asuivat pienissä 10–75 ihmisen kokoisissa 2–12 suurperheen ryhmissä pienissä leireissä, ja siirtyilivät omalla alueellaan vuosikierron mukaan. Nämä koostivat noin 100–500 asukkaan heimoja. Molempien heimojen jäsenyys oli muuttuvaa. Suvun arvoasteikko oli ainoa poliittinen rakenne. Kokenut, viisas mies saattoi tehdä päätöksiä joskus toisten puolesta. Eri puolilla hajallaan asuvat ihmiset kokoontuivat esimerkiksi peuran vaellusaikaan suureen jahtiin, jossa peuroja ajettiin muun muassa ansalangoin aidatulle suurelle alueelle. Karibua metsästettiin syystalvella, keskitalvi oli levon aikaa, jolloin elettiin kuivatulla ja savustetulla ravinnolla. Alkukesästä saatettiin nähdä nälkääkin. Keskikesällä perheet kokoontuivat yhteen linnustelemaan ja vaihtamaan kuulumisia.


title: Pohjois-Amerikan subarktisen alueen intiaanit

text: Varsinaista päällikköä ei useinkaan ollut, ihmisillä oli suuri vapaus ja jonkin verran valtaa oli shamaanilla, jolta monesti kysyttiin neuvoja. Metsästys tuotti yleensä riittävän elannon, mutta nälkää nähtiin niinä vuosina, jolloin esimerkiksi jokin sairaus kaatoi eläimiä. Karibunmetsästäjien saalis vaihteli vuosittain myös karibujen ravinnon ja muuttoreittien mukaan.


text: Subarktinen elinkeinokulttuuri oli melko yhtenäinen riippumatta siitä oltiinko athabascoja, algonkineja tai joitain muita. Mutta eri heimot olivat erikoistuneet käyttämään oman seutunsa luonnonvaroja parhaalla tavalla. Pienen riistan, esimerkiksi jäniksen metsästys oli toissijaista siellä missä suurta riistaa, esimerkiksi peuroja, oli. Jänis ja peura olivat pääriista nimenomaan alueen pohjoisosassa. Joillain alueilla kalaa halveksittiin ravinnonlähteenä. Veden lähellä kalastus oli monesti tärkeämpi kuin metsästys, ja asutus oli siellä melko pysyvää. Elatus oli siellä useimmiten varma. Täällä saattoi olla klaanin päällikkönä esimerkiksi kalastuksella rikastunut mies. Täällä päinvastoin kuin muualla suurta omaisuutta arvostettiin.


text: Laajoilla alueilla idässä ei ollut suuria asuinyksiköitä. Siellä asumus oli yleensä helposti siirrettävä kota, joka saatettiin päällystää nahalla tai tuohella. Se saattoi olla myös kupumainen wigwam, tai maalla katettu osin maahan kaivettu maja. Monet heimot tekivät saunoja rituaalista peseytymistä varten.


text: Lännessä yhteisöt olivat yleensä matrilineaarisia, keskialueilla ja idässä patrilineaarisia tai bilateraalisia. Ihmiset elivät yleensä perheinä, joita vetivät mies ja nainen. Moniavioisuus oli harvinaista. Naisen asemassa oli eroja, joillain alueilla se oli erittäin huono, ja he joutuivat tekemään koko ajan raskaita töitä. Toisaalta myös miesten harjoittama metsästys oli raskasta. Monilla alueilla liikuntakyvyttömät vanhukset jätettiin heitteille, koska niukan ravinnon takia heitä ei kyetty elättämään ja he hidastivat joukon liikkumista. Joillain alueilla vanhuksia surmattiin vain nälänhädän vallitessa. Kolmansilla alueilla ketään heimon jäsentä ei surmattu. Vaatteet tehtiin parkitusta nahasta. Tämä aikaavievä prosessi oli naisten työtä, samoin vaatteiden ompelu. Talvella liikuttiin lumikengillä. Jotkut heimot osasivat tehdä hyvin tuohikanootteja.


text: Uskonnossa oli toteemieläimen palvontaa. Eläinten uskottiin olevan ihmistä vahvempia ja maan alkuperäisiä asukkaita. Heimon uskottiin saaneen alkunsa toteemieläimestä joka saattoi olla koira. Eläinten uskottiin halutessaan voivan ottaa ihmisen hahmon.


text: Subarktisen alueen pohjoispuolisella tundralla elivät eskimot, joiden tavoista jotkut subarktiset heimot ottivat joitain vaikutteita, esimerkiksi turpeella peitetyn, osin maahan kaivetun majan. Uskottiin myäs abstraktiin, persoonattomaan voimaan. Eläimillä, kasveilla, ihmisen tekemillä esineillä jne uskottiin olevan hengen. Ennustettiin unista, uskottiin jälleensyntymään. Yleensä ryhmäseremoniat eivät olleet merkittävässä osassa. Shamaanilla oli merkittävä asema sairaan parantajana, kertojana.


text: Noin 13 000 radiohiilivuotta jääkauden mannerjäätikkö peitti suunnilleen koko Kanadan alueen. Aivan ensimmäiset ihmiset saapuivat subarktiselle alueelle ehkä suoraan pohjoisesta niin sanotun Kanadan jääkäytävän kautta, tai etelästä. Kalliovuorten itäpuolella Etelä-Kanadassa oli varhaista paleointiaanien Clovisin kulttuurin asutusta. Itäisessä Kanadassa, Ontariossa oli hieman muuntunutta Clovisin kulttuuria, nimittäin Barneisin ja Crowfieldin kärkiä noin 12000 kalenterivuotta sitten.


text: 11 000 radiohiilivuotta sitten oli jäätöntä leveä alue Kalliovuorten seuduilla, ja 10000–9000 radiohiilivuotta sitten lounainen Kanada suureksi osaksi jäätön, mutta yhä oli suuri jääkenttä Hudsoninlahden yllä ja Labradorin niemimaalla.


text: Mannerjää lienee vetäytynyt alueelta viimeistään 8000 vuotta sitten. Koillis-Siperiasta saapui sinne mikroteriä valmistavia heimoja, luultavasti athabasca-ryhmään kuuluvia. Tätä perinnettä kutsuvat arkeologit englanniksi nimellä "Northwest Microblade Tradition". Se levisi hitaasti itäänpäin, ja ulottui 6000 eaa. Etelä-Yukoniin ja 4500 eaa. MacKenzien altaaseen. Tämän jälkeen noin 6500–4500 eaa. alueella levisi kaksi kulttuuriperinnettä: karibua metsästävä pohjoinen arkaainen pohjoiseen päin jopa Keski-Alaskaan asti, ja pohjoisten tasankojen arkaainen biisoninmetsästyskulttuuri Luoteisterritorioihin asti.. Noin 4500 vuotta sitten ilmasto kylmeni, ja alueen ihmiset siirtyivät pieniä työkaluja valmistavaan kulttuuriin nimeltä "Arctic Small Tool Tradition", joka muistutti eskimojen kulttuuria. 2800 vuotta sitten ei-eskimojen työkaluvalikoima ilmestyi taas alueelle, ja säilyi eurooppalaisten tuloon asti.


text: Subarktinen kulttuurialue ulottui kokonaan tai osin seuravien valtioiden tai territorioiden alueelle


title: Mao Asada

text:
Mao Asada (, s. 25. syyskuuta 1990 Nagoya) on japanilainen taitoluistelija ja olympiamitalisti. Hän oli hopealla vuoden 2007 taitoluistelun MM-kisoissa ja voitti vuoden 2008 MM-kilpailut. Vuonna 2009 hän sijoittui MM-kilpailuissa neljänneksi. Hän on voittanut Japanin mestaruuden kausina 2006–2007, 2007–2008 ja 2008–2009.
Vancouverin talviolympialaisissa 2010 Asada luisteli hopealle yhteispistein 205,50. Saman vuoden maailmanmestaruuskilpailuissa Torinossa hän voitti uransa toisen MM-kullan. Vuosina 2011 ja 2012 Asada jäi MM-kisoissa kuudenneksi mutta palasi mitaleille vuonna 2013 saavuttaessaan MM-pronssia.


title: Mao Asada

text: Asada on yksi maailman viidestä naisesta, jotka ovat onnistuneet tekemään kansainvälisissä kisoissa kolmoisaxelin. Hän on myös ensimmäinen nainen, joka on tehnyt onnistuneen kolmois-kolmois-kolmois-yhdistelmän (kolmois-flippi, kolmois-ritti, kolmois-ritti) kilpailuissa. Asada on nykyään yksi naisten taitoluistelun huomattavimmista nimistä.


title: Mao Asada

text: Asada harjoittelee kaikkia neloishyppyjä.


title: Isabelle Delobel

text: Isabelle Delobel (s. 17. kesäkuuta 1978) on ranskalainen taitoluistelija. Hän on ollut Olivier Schoenfelderin parina vuodesta 1990.


title: Isabelle Delobel

text: Delobel ja Schoenfelder ovat vuoden 2008 maailmanmestarit jäätanssissa. He voittivat myös Euroopan-mestaruuden vuonna 2007. He saivat hopeaa Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2008 ja pronssia 2005. He ovat lisäksi voittaneet kuudesti Ranskan-mestaruuden. He ovat osallistuneet vuosina 2002 ja 2006 talviolympialaisiin, joissa paras saavutus on neljäs sija.


title: Isabelle Delobel

text: Pari ei päässyt osallistumaan vuoden 2009 Euroopan- eikä maailmanmestaruuskilpailuihin, koska Delobel kärsi olkapäävammasta joulukuussa 2008 ja joutui leikkaukseen 5. tammikuuta.


title: Isabelle Delobel

text: Delobel ja Schoenfelder ilmoittivat kilpailu-uran lopettamisesta kauden 2009-10 jälkeen.


title: Isabelle Delobel

text: Delobelin kaksoissisko Veronique Delobel on kilpaillut myös kansainvälisesti jäätanssissa.


title: Isabelle Delobel

text: Delobel avioitui yhdistetyn hiihtäjän Ludovic Rouxin kanssa kesäkuussa 2009. Roux on voittanut pronssia Olympialaisissa yhdistetyn joukkuekilpailussa 1998. Heidän poikansa, Lois, syntyi 2. lokakuuta 2009.


title: Reinhard Bonnke

text: Reinhard Willi Gottfried Bonnke (19. huhtikuuta 1940 Königsberg, Itä-Preussi, Saksa) on taustaltaan helluntailainen saksalainen evankelista ja saarnaaja. Hän on tullut tunnetuksi levittäessään evankeliumia ympäri Afrikan suurtapahtumissa, jossa suuret joukot ihmisiä kääntyvät kristinuskoon. Hänen työnsä järjestön nimi on "Christ For All Nations", jossa hän toimii työtoverinsa Daniel Kolendan kanssa. Vuodesta 2014 lähtien Bonnken työtoverina on toiminut myös Chris Mikkelson mm. Intiassa. Bonnke on toiminut evankelistana ja lähetystyössä Afrikassa vuodesta 1967 lähtien.


title: Reinhard Bonnke

text: Synnyttyään Saksassa toisen maailmansodan ollessa meneillään Bonnke joutui kokemaan lapsena pakolaisleirien kovan todellisuuden. Hänen isänsä oli pastori, ja Bonnken kerrotaan tehneen henkilökohtaisen uskonratkaisun 9-vuotiaana ja kokeneen kutsumusta lähetystyöhön jo teini-ikäisenä. Hän kävi raamattukoulua Walesissa ja toimi pastorina Saksassa seitsemän vuoden ajan, jonka jälkeen hän matkusti Lesothoon lähetystyöhön. Siellä hänen kerrotaan saaneen näyn Afrikan mantereesta, "joka pestiin Jeesuksen kallisarvoisella verellä" ja jossa hänen tulisi julistaa evankeliumia "ihmeiden ja merkkien seuratessa".


title: Reinhard Bonnke

text: Bonnken tullessa Afrikkaan, hän saarnasi aluksi vain viidelle ihmiselle seurakunnassa ja koki Afrikan olevan vaikea paikka lähetystyölle vaikka muut olivat hänelle sanoneet sen olevan helppo kohde. Bonnke aloitti kokousten pitämisen 800 ihmisen suurteltoissa, mutta kävijämäärien kasvaessa vuonna 1984 hän suurensi telttakapasiteettiaan 34 000 hengen telttarakenteeseen, joka hänen organisaationsa sivuilla mainitaan tuolloin olleen lajissaan maailman suurimmaksi. Hänen kokouksiinsa osallistuneiden ihmisten kokonaismäärän on sanottu yltävän miljooniin ja hänen oman organisaationsa tietojen mukaan hänen suurimman yksittäisen kokouksensa osallistujamääräksi on arvioitu 1,6 miljoonaa ihmistä.


title: Reinhard Bonnke

text: Bonnke toimii monikansallisen organisaation "Christ for all Nations" (CfaN) kautta, jolla on toimipisteet Yhdysvalloissa, Kanadassa, Saksassa, Britanniassa, Afrikassa, Singaporessa ja Etelä-Amerikassa. CfaN kertoo jakaneensa noin 178 miljoonaa kirjaa ja lentolehtistä 140 kielellä 53 maassa, josta suuren osan ilmaiseksi useissa kampanjoissa.


title: Reinhard Bonnke

text: Bonnke asuu Frankfurtissa. Hänellä on kolme lasta vaimonsa Annin kanssa.


title: Reinhard Bonnke

text: Eräs huomiota herättänyt tapaus Bonnken uralla sattui loppuvuodesta 2001. Nigerialainen pappi Daniel Ekechukwu joutui auto-onnettomuuteen 30. marraskuuta 2001, ja lääkärin sanotaan vahvistaneen hänen kuolemansa tuona iltana. Väitetään, että 2. joulukuuta Ekechukwu olisi herännyt kuolleista rukoustilassa, jossa Bonnke paraikaa työskenteli. Papin vaimo oli vienyt ruumiin ruumishuoneelta rukoustilaan, koska oli uskonut miehensä vielä heräävän. Ekechukwu väittää käyneensä onnettomuuden jälkeen sekä helvetissä että taivaassa. Hän on puhunut kokemuksistaan useissa maissa, kuten Suomessa ja Itävallassa.


title: Reinhard Bonnke

text: CfaN kertoi vuonna 2014, että yhteensä 73 miljoonan henkilön on dokumentoitu tehneensä uskonratkaisun. Nigeriassa Bonnken kokoussarjoilta, tilastoja kristinuskoon kääntyneistä henkilöistä, jotka ovat allekirjoittaneet ratkaisukortin, jossa he ilmaisevat uskovansa nyt Jeesukseen Kristukseen ja useat heistä saivat myös kirjasen "Now that you are saved".: Bonnke on julkaissut lukuisia hengellisiä kirjoja, äänitteitä ja pamfletteja eri kielillä.


title: Reinhard Bonnke

text: Kirjoista on suomennettu muun muassa:


title: Kenobiitti (Hellraiser)

text: Kenobiitit () ovat demoneja, jotka esiintyvät Clive Barkerin "Hellbound Heart" -kirjoissa sekä "Hellraiser" -elokuvissa.


title: Kenobiitti (Hellraiser)

text: Kaikilla kenobiiteilla on silvotut kehot sekä useita lävistyksiä. Jokaisessa kahdeksassa "Hellraiser" -filmissä esiintyvä "Pinhead" on kenobiiteista tunnetuin. Elokuvissa häntä esittää näyttelijä Doug Bradley. Pinheadin tunnusmerkkinä ovat naulat, jotka on naulattu kiinni ihon läpi ruudukkomaisesti hänen päähänsä. Hänellä on myös kuusi avointa haavaa alavartalossaan. Muut kenobiitit on silvottu pahemmin.


title: Kenobiitti (Hellraiser)

text: Kenobiitit ovat alun perin Leviathanin, Helvetin lordin, käskyläisiä. Kenobiittien tehtävä on noutaa Lemarchandin laatikon avaaja Helvettiin, jossa häntä kohtaa ennennäkemätön nautinnon ja kivun maailma. Kenobiitit ovat vastuussa nautinnon ja kivun tuottamisesta.


title: Denis de Rougemont

text: Denis de Rougemont (1906–1985) oli sveitsiläinen, äidinkieltään ranskaa käyttänyt kirjoittaja.


title: Denis de Rougemont

text: Euroopan sivistyksen perusarvoihin nimeen vannonutta de Rougemontia pidetään yhtenä EU:n perustajaisistä.


title: Hugh Downs

text: Hugh Malcolm Downs (s. 14. helmikuuta 1921) on yhdysvaltalainen uutistenlukija ja televisiojuontaja. Hänet tunnetaan muiden muassa ohjelmista "20/20", "Today", "Concentration", "Over Easy" ja "Not for Women Only".


title: Hugh Downs

text: Downs syntyi Akronissa, Ohiossa, ja opiskeli Shawnee High Schoolissa, Bluffton Collegessa, Wayne State Universityssa, Columbian yliopistossa ja Hunter Collegessa. Hän aloitti uransa radiossa ja debytoi televisiossa syyskuussa 1945. Hän on julkaissut useita kirjoja ja myös säveltänyt. Hänen pitkäaikainen kiinnostuksen kohteensa on tähtitiede, ja hän on opiskellut gerontologiaa.


title: Hugh Downs

text: Downs on voittanut kaksi Emmy-palkintoa vuosina 1981 ja 1991. Hänellä oli kaksi aiempaa ehdokkuutta vuosilta 1969 ja 1970. Hän juonsi vuosina 1990–1996 klassisen musiikin ohjelma "Live from Lincoln Centeriä".


title: Hugh Downs

text: Downs on ollut vuodesta 1944 naimisissa puolisonsa Ruthin kanssa. Hän on värisokea.


title: Puuntyöstö

text: Puuntyöstö on puumateriaalin muokkaamista erilaisiksi tuotteiksi tai tuotteiden aihioiksi joko koneellisesti tai käsityövälinein.


title: Puuntyöstö

text: Tuotetta valmistettaessa yksi lopputuloksen kannalta merkittävä osa-alue on mitoittaminen. Apuvälineinä mitoittamisessa käytetään suorakulmaa, viivainta, mittaa sekä erilaisia piirtimiä.


title: Puuntyöstö

text: Tyypillisimpiä puuntyöstötekniikoita ovat esimerkiksi höylääminen, sahaaminen, sorvaaminen, taivuttaminen, poraaminen ja talttaaminen. Raaka-aine on valittava käyttökohteen mukaan, sillä eri puulajeilla ja eri tavoin työstetyillä puuraaka-aineilla on erilaiset ominaisuudet. Käytettävä puuraaka-aine voi olla esimerkiksi massiivipuuta, vaneria, MDF-levyä tai lastulevyä. Samaan tuotteeseen voidaan yhdistellä eri raaka-aineita ja puulajeja. Puumateriaalin työstössä on huomioitava puun syyrakenne sekä mahdolliset oksakohdat, sillä ne vaikuttavat rakenteen lujuuteen sekä lopputuloksen ulkonäköön.


title: Puuntyöstö

text: Puumateriaaleja voidaan liittää toisiinsa liimaamalla, tapittamalla, ruuvaamalla, naulaamalla tai erityisin sinkkaliitoksin. Liitoksissa on kiinnitettävä erityistä huomiota osien yhteensopivuuteen sekä puun syyrakenteeseen, jotta liitoksesta tulee siisti ja kestävä.


title: Puuntyöstö

text: Puumateriaalia voidaan pintakäsitellä esimerkiksi lakkaamalla, petsaamalla, maalaamalla, vahaamalla, öljyämällä tai tervaamalla. Ennen pintakäsittelyä puupinnan tulee olla sileä ja puhdas, minkä vuoksi varsinaista pintakäsittelyä edeltää huolellinen hionta. Jos käsiteltävässä tuotteessa on jäännöksiä aikaisemmista pintakäsittelyaineista, on ne poistettava huolellisesti.


title: Pelle Miljoona & Avoimet Ovet

text: Pelle Miljoona & Avoimet Ovet oli suomalainen, 1980-luvun alussa toiminnassa ollut Pelle Miljoonan johtama yhtye. Se teki loppuvuodesta 1980 32 paikkakuntaa kiertäneen rauhankiertueen nimeltä "Sienipilven varjossa" ja julkaisi kiertueen jälkeen alkuvuonna 1981 "Rakkaudesta elämään" -LP:n.


title: Humphrey Lyttelton

text: Humphrey Richard Adeane Lyttelton (23. toukokuuta 1921 – 25. huhtikuuta 2008) oli brittiläinen jazzmuusikko, joka tunnettiin myös radiovisailu "I'm Sorry I Haven't a Cluen" juontajana vuodesta 1972. Hän oli varakreivi Charles Lytteltonin serkku ja poliitikko-urheilija Alfred Lytteltonin sisarenpoika.


title: Humphrey Lyttelton

text: Lyttelton syntyi Etonissa, Berkshiressa, ja opiskeli Sunningdale Schoolissa sekä Eton Collegessa. Hän aloitti trumpetinsoiton kuultuaan sellaisia artisteja kuin Louis Armstrongia sekä Nat Gonellaa ja perusti jo teinivuosinaan koulussa oman kvartettinsa.


title: Humphrey Lyttelton

text:
Lyttelton oli toisen maailmansodan jälkeen sarjakuvataiteilijana; hän työskenteli "Daily Mailissa" vuosina 1949–1956 ja avusti muun muassa Wally Fawkesia tämän pitkäaikaisessa stripissä "Flook".
Vuonna 1949 Lyttelton pääsi levyttämään Sidney Bechetin kanssa. Hänen tunnetuin laulunsa on Joe Meekin tuottama "Bad Penny Blues", joka nousi listoille vuonna 1956. 1960-luvun alussa hän levytti Buck Claytonin kanssa, ja vuonna 2001 hän vieraili yhtyeineen Radioheadin laulussa "Life in a Glasshouse" albumilta "Amnesiac".


title: Humphrey Lyttelton

text: Lyttelton sai vuonna 1993 "Sony Gold Award" -palkinnon työstään radion ja television parissa. Lisäksi hänelle myönnettiin elinaikaisesta ansioitumisesta palkinnot "Post Office British Jazz Awards" -tapahtumassa vuonna 2000 ja "BBC Jazz Awards" -tapahtumassa vuonna 2001.


title: Humphrey Lyttelton

text: Lyttelton kuoli Lontoossa 25. huhtikuuta 2008 aortta-aneurysman leikkauksen jälkeen. Hän oli kuollessaan 86-vuotias.


title: Athabasca

text: Athabasca voi tarkoittaa seuraavia asioita:Muita merkityksiä:


title: Vierassieluisuuden ongelma

text: Vierassieluisuuden ongelma on mielenfilosofinen ja tietoteoreettinen ongelma, joka voidaan esittää seuraavasti: koska voin havainnoida muista ihmisistä vain heidän käyttäytymistään, kuinka tiedän, että heillä on mieli (tai ”sielu”)? Kysymyksen taustalla on se ajatus, että vaikka jonkun käyttäytyminen olisi kuinka hienostunutta, se ei itsessään takaa mielen mukanaoloa. Olisi silti mahdollista, että toiset ihmiset olisivat pelkkiä automaatteja.


title: Vierassieluisuuden ongelma

text: Ongelma voidaan esittää myös jakamalla se useisiin osiin:Johtopäätös: Emme voi olla varmoja, että on olemassa muita mieliä kuin omamme. Tämä voi johtaa filosofiseen näkökantaan, jota kutsutaan solipsismiksi.


title: Vierassieluisuuden ongelma

text: Solipsismin mukaan ei todellakaan ole olemassa mitään muita mieliä kuin ihmisen oma mieli, ja siksi muiden mielien olemassaolon todistaminen on turhaa. Tämän näkemyksen kannattajat katsovat, ettei oman mielen ulkopuolista maailmaa voida tuntea, ja se saattaa jopa olla olematon.


title: Vierassieluisuuden ongelma

text: Kenties tunnetuin argumentti, joka on tarjottu muiden mielten automaattiluonnetta vastaan, on analogia-argumentti. Se voidaan löytää muun muassa J. S. Milliltä, A. J. Ayeriltä ja Bertrand Russellilta. Argumentti perustuu siihen, että toiset ihmisolennot ovat hyvin samanlaisia kuin minä itse. He käyttäytyvät samalla tavalla samanlaisissa tilanteissa kuin minä, ja he koostuvat selvästi samanlaisesta aineesta. Kun poltan itseni, se sattuu, ja huudan ja säpsähdän. Kun toiset ihmiset polttavat itsensä, he tekevät samoin. Näin voin päätellä, että myös heihin sattuu. Vastaavia yhtäläisyyksiä on lukemattomia. Yleisemmin, tiedän suoraan, että minulla on uskomuksia, tunteita, aistimuksia yms. Näin voin päätellä, näihin lukemattomiin yhtäläisyyksiin perustuen, että myös muilla ihmisillä on uskomuksia, tunteita, aistimuksia yms. Voin siis päätellä, että muilla ihmisillä on oma sisäinen elämänsä ja että se on samanlaista kuin minulla.


title: Vierassieluisuuden ongelma

text: Myöhemmin on katsottu, että tietoteoreettinen kysymys liittyy metafyysisiin ja käsitteellisiin kysymyksiin. Tämä ilmenee muun muassa tyyppi-identiteettiteoriaa (tyyppi-fysikalismi) ja filosofista behaviorismia tarkasteltaessa. Tyyppi-identiteettiteorian mukaan jonkun ihmisen voidaan tietää olevan jossain henkisessä tilassa silloin kun hänen voidaan havaita olevan jossakin fysikaalisessa (eli aivojen) tilassa. Näin vaikuttaa siltä, että voimme tietää melko helposti, että joku on jossakin henkisessä tilassa. Tällöin tietoteoreettinen ongelma on ratkaistu tekemällä mielen metafysiikkaa koskeva oletus. Behaviorismi puolestaan esittää henkisten käsitteidemme luonnetta koskevan väitteen, jonka mukaan henkisiä ilmiöitä koskevat väitteet voidaan analysoida käyttäytymistä koskeviksi väitteiksi. Tietyssä henkisessä tilassa (esimerkiksi kipu) oleminen tarkoittaa samaa kuin tietyllä tavalla käyttäytyminen. Näin behaviorismi ei näe eroa henkisten tilojen ja käyttäytymisen välillä, mikä poistaa ongelman.


title: Vierassieluisuuden ongelma

text: Ongelmaa (tai ainakin sen ensimmäistä havaintoja koskevaa osaa) voidaan lähestyä myös biologisesti (ja jossain määrin materialistisesti). Tarkastellaan esimerkiksi silmää ja värin aistimista. Verkkokalvon valoa aistivat tappisolut, jotka reagoivat siihen osaan sähkömagneettisesta spektristä jota kutsutaan ”punaiseksi”, toimivat samalla tavalla eri henkilöillä, joten voimme odottaa muiden kokevan punaisen samalla tavalla. Tiedämme kuitenkin, että joiltakin ihmisiltä puuttuu osa (tai kaikki) tietyntyyppisistä tappisoluista, mikä aiheuttaa värisokeutta ja muita poikkeamia näköhavainnoissa. Vastaavasti erot esimerkiksi neuroneiden jakautumisessa ja tuojahaarakkeiden eli dendriittien yhteyksissä voivat saada aikaan sen, että sama ärsyke tuottaa erilaisen henkisen tilan. Eri tavalla aistivat ihmiset tottuvat kuitenkin kutsumaan erilaisia aistimuksia yhteisellä nimellä, esimerkiksi ”punainen”. Vastaavasti eri kulttuureissa elävillä ihmisillä on eri sanoja eri väreille, ja he sopivat muiden kulttuurien kanssa, mitä aallonpituuksia termi ”punainen” parhaiten kuvaa.


title: Vierassieluisuuden ongelma

text: Eliminatiivinen materialismi kieltää mielen olemassaolon erillisenä entiteettinä kokonaan, mikä poistaisi myös vierassieluisuuden ongelman.


title: Rick Rude

text: Rick Erwin Rood (7. joulukuuta 1958 – 20. huhtikuuta 1999), paremmin tunnetaan kehänimellä "Ravishing" Rick Rude, oli yhdysvaltalainen showpainija. Hän on voittanut monta mestaruutta, kuten esimerkiksi WWE-mestaruuden ja World Heavyweight -mestaruuden. Rick Rude oli yksi D-Generation X:n jäsenistä. Rick kuoli lääkkeiden yliannostukseen.


title: Veitsi vedessä

text: Veitsi vedessä ("Nóż w wodzie") on puolalaisen elokuvaohjaajan Roman Polańskin ensimmäinen pitkä elokuva, joka valmistui vuonna 1962. Se on ainoa pitkä elokuva, jonka hän teki Puolassa ennen siirtymistään länteen.


title: Veitsi vedessä

text: Elokuva tehtiin vain kolmen näyttelijän voimin, ja se kuvattiin pääosin Masurian järvialueella.


title: Veitsi vedessä

text:
Tarinassa urheilutoimittaja, hänen vaimonsa ja tuntematon liftari ajautuvat kolmiodraamaan pariskunnan lomaillessa purjeveneellä. Tämä elokuva nosti Polanskin maailmanmaineeseen, mutta käsikirjoittaja Jerzy Skolimowski nousi ohjaajana maineeseen vasta parikymmentä vuotta myöhemmin. Elokuvan musiikki on 1969 kuolleen maineikkaan jazzsäveltäjän Krzysztof Komedan.
Elokuva sai 1962 Venetsian elokuvajulilla Fiprescin palkinnon. Se oli ehdokkaana parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi vuonna 1964.


title: Veitsi vedessä

text: Elokuva on Helsingin Sanomien kriitikon Arto Pajukallion mukaan taitavasti tehty ja voimakas psykologinen trilleri.


title: Veitsi vedessä

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Veitsen vedessä" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Kaarle I (Portugali)

text: Kaarle oli kuningas Ludvig I:n ja kuningatar Maria Pian poika. Hänen äidinisänsä oli Italian kuningas Viktor Emanuel II. Kaarle meni vuonna 1886 naimisiin Marie Amelie Orléansin kanssa, joka oli Ranskan entisen kuninkaan Ludvig Filipin pojanpojan tytär. Kaarle kohosi Portugalin valtaistuimelle isänsä kuoltua 19. lokakuuta 1889. Hänen valtakauttaan hallitsivat poliittinen levottomuus, taloudelliset ongelmat ja monarkian aleneva suosio. Monet ongelmista periytyivät jo hänen edeltäjiensä ajalta. Kaarle harrasti maalausta ja merentutkimusta; toisaalta hänen kyseenalainen yksityiselämänsä voimisti kuningasvallan vastaista mielialaa. Britannian vaadittua Portugalia vetämään joukkonsa pois eräistä Afrikan siirtokunnista Portossa syttyi tasavaltalaismielinen kapina tammikuussa 1891. Myöhemmin Kaarle luovutti toukokuussa 1906 pääministeriksi nimittämälleen João Francolle käytännössä diktatoriset valtuudet, koska toivoi tämän kykenevän ratkaisemaan talouden ja yhteiskunnan ongelmia.


title: Kaarle I (Portugali)

text: Kaarle ja hänen vanhin poikansa Ludvig Filip murhattiin vuonna 1908 heidän ajaessaan vaunuilla Lissabonin Praça do Comércio -aukiolla. Kuninkaaksi nousi Kaarlen nuorempi poika Emanuel II. Kaksi vuotta myöhemmin Portugali julistettiin tasavallaksi.


title: Swimming Pool

text: Swimming Pool on ranskalaisen elokuvaohjaaja François Ozonin ohjaama, vuonna 2003 valmistunut elokuva, jonka pääosia näyttelevät Charlotte Rampling ja Ludivine Sagnier.


title: Luetelmamerkki

text: Luetelmamerkki (bullet-merkki) on merkki, jota käytetään lyhyissä luetteloissa merkitsemässä luettelon jäseniä.


title: Luetelmamerkki

text:
– Perinteisesti luettelomerkkinä on käytetty ranskalaista viivaa, kuten tämän virkkeen alussa.
• Tietokoneohjelmat käyttävät luetelmamerkkinä usein luetelmapalloa tai jotain muuta erikoissymbolia. Tämän kappaleen alussa on kaksinkertaiseksi suurennettu luetelmapallo.


title: Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista

text: Tämä on luettelo Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan jaksoista. Suomessa sarja on nimetty yhdeksi kokonaisuudeksi, "Muumilaakson tarinoita", vaikka kyseessä on tuotannollisesti kaksi eri sarjaa, jotka ovat tuotantojärjestyksessä "Tanoshii Mūmin Ikka" (jaksot 1–78) ja "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki" (jaksot 79–104). Sarjan kaikkiaan 104:stä jaksosta Suomen televisiossa on esitetty 101. Suomessa esittämättömistä kolmesta jaksosta kaksi kuuluu ensimmäiseen ja yksi toiseen sarjaan. Yksi näistä kolmesta jaksosta tiettävästi jopa dubattiin suomeksi, mutta lopulta kaikki todettiin erinäisistä syistä sarjan suomalaiseen versioon sopimattomiksi. Vasta vuonna 2017 nämä kolme jaksoa saivat suomenkielisen äänityksen MTV:n versiossa sarjasta. Näitä jaksoja ei ole kuitenkaan edelleenkään esitetty televisiossa, vaan ne on ainoastaan julkaistu DVD:nä ja C More -palvelussa. Jotkin sarjan kertomukset on jaettu kahteen tai kolmeen peräkkäiseen jaksoon, mutta muuten sarjassa on melko vähän jatkuvaa juonta. MTV on leikellyt jaksoista 3, 4 ja 6 alkua pois sekä jakson 40 "Salaperäistä ilotulitusta" yhdestä kohtauksesta pätkän.


text: Sarjasta on kaksi suomenkielistä versiota; alkuperäinen, Yleisradion 1990-luvulla tuottama ja toinen, MTV:n vuonna 2017 tuottama. Jaksojen nimet ovat yhtä lukuun ottamatta erilaiset näissä kahdessa versiossa. Jaksojen järjestys vastaa alkuperäistä japanilaista järjestystä lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia: "Muumipapan muistelmat I" ja "Noitakävelyä" ovat vaihtaneet paikkaa, kuten myös "Muumipapan muistelmat III" ja "Muumipeikko ja linnut". Tämän menettelyn myötä "Muumipapan muistelmat" -jaksot ovat Suomen esitysjärjestyksessä peräkkäin.


text: Kaikki Suomessa esitetyt jaksot on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä. Yleisradion version VHS- ja DVD-julkaisuissa jaksot eivät ole kronologisessa vaan temaattisessa järjestyksessä. Yksi syy tähän voi olla ruotsinkielisen version saaminen järkevästi julkaisuihin mukaan, koska isoa osaa jaksoista ei ole dubattu ruotsiksi. MTV:n version DVD-julkaisuissa jaksojärjestys on puolestaan pyritty pitämään pääasiassa kronologisena.


text: Jaksot 1–78 kuuluvat Tanoshii Mūmin Ikka -sarjaan.


text:
Muumit heräävät keväällä talviunestaan, ja Muumipeikko ystävineen löytää vuoren huipulta suuren, mustan silinterihatun. Hattu ei olekaan mikä tahansa hattu, vaan se muuttaa kananmunankuoret pilviksi ja Muumipeikon kummituseläimeksi kesken piilosilla olon. Muumit päättävät heittää sen jokeen.
Hattu paljastuu myöhemmin Taikurin hatuksi.


text: Ensimmäisessä jaksossa esiintyvät hahmoista Muumipeikko, Muumipappa, Muumimamma, Pikku Myy, Nuuskamuikkunen, Nipsu ja Niiskuneiti. Myös Niisku ja Hemuli esiintyvät ohimennen.


text: Nuuskamuikkunen löytää jälleen salaperäisen hatun, joka on ajautunut hiekkasärkälle ja tehnyt vedestä vadelmamehua. Nuuskamuikkunen saa selville, että hattu kuuluu Taikurille. Hän tekee Muumipeikon kanssa Muurahaisleijonalle kepposen, minkä jälkeen hattu piilotetaan Muumitalon kellariin. Pikku Myy kuitenkin laittaa uteliaisuudessaan hattuun langanpätkän, joka muuttuu suureksi köynnöskasviksi. Taikuri saapuu paikalle ja pelastaa Muumitalon joka on kokonaan kasvin peitossa.


text: Tämä jakso on ensimmäinen, jossa Taikuri esiintyy. Jakso eroaa muista Taikurin esiintymisistä sarjassa siten, että tässä jaksossa Taikurin pantteri puhuu.


text: Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Muumipeikko näkee unta.


text: Muumipapan kirjoitustyö kangertelee, kuten myös Niiskun lentohärvelin teko. Pian he saavat kuitenkin muuta pohdittavaa, kun Muumipeikko ystävineen löytää rannalta lähes ehjän hylyn ja he ryhtyvät kunnostamaan sitä. Samaan aikaan Hemuli pohtii uutta keräilykohdetta postimerkkien sijaan, ja päättää lopulta kerätä kasveja.


text: Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Niisku ja Hemuli esiintyvät kunnolla.


text: Muumien vene lasketaan vihdoin vesille, ja Muumit ystävineen purjehtivat kaukaiselle saarelle. Myrsky kuitenkin yllättää, ja he joutuvat viettämään yönsä saarella. Saaren pienet asukkaat kiukustuvat, kun Hemuli anastaa heidän ilmapuntarinsa.


text: Myrskyn aikaan hattivatit tulevat hakemaan takaisin ilmapuntariaan, minkä seurauksena Niiskuneidin hiukset kärventyvät. Myrskyn jälkeen aamulla hattivatit lähtevät saarelta pois ja Muumit etsivät rannalta myrskyn tuomaa hylkytavaraa. Muumipeikko ihastuu löytämäänsä laivan keulakuvaan, ja Nuuskamuikkunen löytää jotain kultaa.


text: Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Nipsu ei esiinny. Lisäksi kyseessä on ensimmäinen jakso, jossa ei olla lainkaan Muumilaaksossa.


text: Pikku Myy tekee kepposia Posteljoonille, mutta onneksi Myyn sisko, Mymmeli, tulee vihdoin takaisin Muumilaaksoon hermolomansa jälkeen. Häntä seuraavat Tiuhti ja Viuhti, kaksi pikkuruista, pelokasta vierasta, jotka raahaavat suurta matkalaukkua. He majoittuvat peloissaan Muumitaloon. Muumilaaksoon on tulossa toinenkin yllätysvieras, Mörkö.


text: Tässä jaksossa nähdään ensimmäistä kertaa Tiuhti ja Viuhti, Posteljooni, Poliisimestari, Mymmeli ja Mörkö.


text: Tämä on myös sarjan ensimmäinen jakso jossa Niiskuneiti ei esiinny. Kaksi muuta jaksoa, joissa hän ei esiinny, ovat "Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu" ja "Talven vieraita".


text: Niiskuneiti utelee Tiuhdilta ja Viuhdilta matkalaukun sisältöä, joka näyttäisi kuuluvan Mörölle. Muumit valmistautuvat Mörön paluuseen ja Muumimammalla on suunnitelma sen hätyyttämiseksi. Hän antaa Mörölle Muumipeikon näkinkengän, jonka hän sai lahjaksi Niiskuneidiltä. Myöhemmin Muumipeikko löytää Tiuhdin ja Viuhdin kanssa rannalta toisen samanlaisen, eikä aio paljastaa sitä Niiskuneidille.


text: Muumipeikko etsii rannalta kaunista keulakuvaa tuloksetta. Tiuhti ja Viuhti näyttävät masentuneelle Muumipeikolle matkalaukkunsa sisällön, mistä tämä piristyy jälleen. Muumimamman käsilaukku katoaa ja sen löydyttyä hän järjestää suuret juhlat, joihin saapuu myös yllätysvieras, Taikuri.


text: Useat sarjassa toistuvasti esiintyvistä nimettömistä Muumilaakson asukkaista nähdään ensi kerran tämän jakson juhlakohtauksessa.


text: Eräänä sateisena iltana Tuu-tikki tuo Muumeille näkymättömän Ninni-tytön, joka muuttui näkymättömäksi tätinsä ilkeyden takia. Tuu-tikki uskoo Muumien lempeyden muuttavan hänet jälleen näkyväksi. Hän alkaakin pikkuhiljaa palautua, mutta Haisulin kohtaaminen sienimetsällä ei tiedä hyvää.


text: Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Tuu-tikki ja Haisuli esiintyvät. Tämä on myös ensimmäinen jakso, jossa Nuuskamuikkunen ei esiinny.


text: Näkymätön Ninni on jo päätä vaille näkyvissä, kun Muumipeikko ja muut lähtevät hänen kanssaan leikkimään piilosta metsään. Valitettavasti Haisuli aikoo tehdä Ninnistä pankkirosvon ja telkeää hänet kivenkoloon, jotta hän muuttuisi jälleen näkymättömäksi. Lopussa Ninni muuttuu takaisin näkyväksi ja kaikki on hyvin.


text: Niisku on tehnyt pienoisversion ilma-aluksensa siivistä ja lähtee leijailemaan niillä taivaalle. Niisku lupaa siivet Muumipeikolle ja vastapalveluksena hän auttaa yhdessä muiden muumilaaksolaisten kanssa Niiskua vajan rakentamisessa. Ikävä kyllä Haisulikin havittelee siipiä.


text: Tämä on ensimmäinen jakso, joka ei perustu lainkaan Tove Janssonin teoksiin.


text: Jaksossa Pikku Myy esiintyy vain hetken aikaa vajanrakennuskohtauksessa. Tämä on sarjan ainoa jakso, jossa hän ei puhu lainkaan.


text: Muumipeikko lähtee aamulla sateisen yön jälkeen tutkimaan lammikoita. Hän pyydystää pienen lohikäärmeen, jota hän piilottelee omassa huoneessaan. Lohikäärme kiintyy Nuuskamuikkuseen, mistä Muumipeikko tulee mustasukkaiseksi.


text: Muumilaaksoon on muuttanut hyvätapainen Vilijonkka kolmen lapsensa kanssa. Käynti Muumitalossa saa Vilijonkan tajuamaan, että Muumilaakso on huono paikka hänen kaltaiselleen hienolle rouvalle. Hänen lapsensa puolestaan pitävät hauskaa Muumipeikon ja ystävien kanssa.


text: Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Vilijonkka lapsineen esiintyy. Jakso on myös ensimmäinen, joka perustuu Tove Janssonin Muumipeikko-sarjakuviin.


text: Niiskuneiti putoaa Yksinäisillä vuorilla ja kolauttaa päänsä. Muumipeikko kutsuu häntä leikillään prinsessaksi, mutta muistinsa menettänyt Niiskuneiti luulee oikeasti olevansa prinsessa. Hän kutsuu luokseen kilpakosijoita ja lähtee jakamaan soppaa valtakuntansa köyhille.


text: Jakson kohtaus, jossa Pikku Myy lyö Niiskuneitiä päähän harjalla, on vähän erilainen verrattuna alkuperäiseen versioon. Lyönnistä syntyvä ääniefekti on Yleisradion suomenkielisessä versiossa vaihdettu, jotta lyönti vaikuttaisi miedommalta. MTV:n versiossa on taas alkuperäinen ääniefekti, mutta pienemmällä äänenvoimakkuudella. Ruotsin- ja englanninkielisistä versioista ääniefekti on jätetty kokonaan pois.


text: Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, joka perustuu Lars Janssonin sarjakuviin.


text: Muumilaaksoon saapuu avaruusolio lentävällä lautasella. Muumit piilottavat lampun näköisen olion heidän taloonsa, mutta Poliisimestari on tulossa etsimään sitä. Samalla olion käännöskone tekee Muumimammasta pikkiriikkisen.


text: Alkuperäisessä japaninkielisessä versiossa kohtaus, jossa Muumimamma muutetaan normaaliin kokoonsa on vähän erilainen kuin muiden maiden versiossa. Alun perin Muumimamman pienenemistä Papan sylissä ei näytetä, mutta muiden maiden versiossa kohtausta on muutettu siten, että Mamma näyttää muuttuvan takaisin normaaliksi.


text: Muumipappa kaipaa elämäänsä jonkinlaista vaihtelua, ja Haisuli päättää kepposen avulla piristää häntä. Kun tämäkään ei riitä, Pappa päättää "karata" Mamma mukanaan kokemaan uudestaan nuoruutensa huimia seikkailuja. Muumipeikko tulee surulliseksi huomattuaan vanhempiensa paon. Lopulta he palaavat takaisin kotiin Muumitaloon.


text: Alkuperäisessä japaninkielisessä versiossa Muumipappa tähtää hetken ajan ansakuoppaan pudonnutta Haisulia tussarillaan, mutta muualla esitetyissä versioissa kohtausta on muutettu siten, ettei Muumipappa osoita aseella Haisulia. Silti suomalaisessakin versiossa voi kuulla ääniefektin, kun Muumipappa poistaa varmistimen aseestaan, vaikka pyssy ei ole sillä hetkellä näkyvillä.


text: Eräänä hellepäivänä ajautuu Muumilaakson rantaan salaperäinen laatikko, joka sisältää trooppisten kasvien siemeniä. Muumit kylvävät ne talonsa ympärille ja sade saa siemenet yhdessä yössä kasvamaan viidakoksi. Valitettavasti viidakon mukana tulee myös lihansyöjäkasveja.


text: Kun lihansyöjäkasvit on saatu taltutettua, lupaa Haisuli hankkia viidakkoon villieläimiä. Hän menee kuitenkin liiallisuuksiin ja pian tiikeripariskunta jahtaa muumeja. Myös kaksi krokotiilia, sarvikuono ja jättiläismäinen pytonkäärme aiheuttavat heille päänvaivaa.


text: Muumilaakson eläintarhan väki saa vihiä eläinten olinpaikasta, Muumitaloa ympäröivästä viidakosta. Muumipeikko ystävineen yrittää estää eläintarhan miehiä saamasta eläimiä kiinni. Syksyn ja kylmän ilman tullessa Muumit palauttavat eläinystävät takaisin eläintarhaan, mutta heidät laitetaan häkkiin myös, kun heitä luullaan virtahevoiksi. Lopulta muumit pääsevät taas vapaiksi.


text: Syksy on saapunut Muumilaaksoon, kun Nipsu tuo tätinsä gramofonin, joka saa Muumit tanssin hurmoksiin. Nuuskamuikkunen on lähdössä etelään, mistä Muumipeikko tulee surulliseksi. Niiskuneiti kuitenkin keksii keinon hänen piristämisekseen. Hän näyttää Muumipeikolle Niiskun ilma-aluksen.


text: Jaksossa nähdään ensimmäistä kertaa Niiskun ensimmäinen ilma-alus kokonaisuudessaan, sillä Muumipeikko näkee unta, että lentää Niiskun ilma-aluksella, ja Nuuskamuikkunen on mukana.


text: Muumipeikko herää kesken talviunien ja lähtee kävelylle ulos. Hän törmää matkalla Pikku Myyhyn, joka on laskemassa mäkeä pahvilaatikolla. Heidän lisäkseen Tuu-tikki on hereillä ja tutustuttaa heidät talven saloihin, kuten salaperäiseen Jäärouvaan, joka on tulossa hakemaan lumihevosta, josta myös Mörkö on kiinnostunut.


text: Muumipeikko ja Pikku Myy ovat hereillä talvella. Eräänä päivänä Muumilaaksoon saapuu Reippaileva Hemuli hiihtosuksillaan ja pieni koira Surku, joka aikoo mennä katsomaan susiveljiään Yksinäisille vuorille. Muumipeikko kokeilee hiihtämistä ja Pikku Myy lähtee luistelemaan kevätjäälle. Kevät on kuitenkin jo saapumassa, ja Muumipeikko joutuu pelastamaan Pikku Myyn pettäviltä jäiltä.


text: Muumipeikko on vilustunut, eikä Nuuskamuikkusta vieläkään näy. Muut uskovat Nuuskamuikkusen tulon parantavan Muumipeikon, ja niinpä Niiskuneiti lähtee etsimään häntä. Samaan aikaan myös Haisuli ja Muumipeikko ovat samoilla asioilla. Kaukana Nuuskamuikkunen tapaa puheliaan, nimettömän otuksen, jonka hän nimeää Ti-ti-uuksi ja palaa sitten Muumilaaksoon.


text: Muumipappa näkee unta majakasta ja päättää lähteä matkalle perheensä ja ystävien kanssa. Matkan aikana he saavat todistaa aavelaivan olemassaolon ja tutustuvat saarella asuvaan Kalastajaan ja tämän Tuhto-ystävään. Muumit ovat kuitenkin hämillään, kun eivät ole nähneet vielä majakan valoa.


text: Muumiperhe on majoittunut majakkasaarelle, ja Muumipappa yrittää saada turhaan rikkoutunutta majakanvaloa toimimaan. Samalla hän ihmettelee, minne majakanvartija on kadonnut. Saarella Muumit tutustuvat myös Aaveeseen, joka käy häiritsemässä heidän yöuniaan. Lopulta kalastaja paljastuu majakanvartijaksi ja muumit palaavat kotiin Muumilaaksoon.


text: Tämä on sarjan toinen jakso, jonka tapahtumat sijoittuvat kokonaan Muumilaakson ulkopuolelle.


text: Muumipappa saa kirjeen Jenni-tädiltään, joka on äärettömän rikas. Muumipappa lähtee tätiä pakoon, koska pelkää tämän puhuvan vain raha-asioista. Rikkauksien ystävä Nipsu sen sijaan paljastaa Papan aikeet rahankiilto silmissä. Myös Niiskulla ja Hemulilla olisi rahalle käyttöä.


text: MTV:n versiossa sarjasta Jenni-tädin nimi on Mimmi-täti, jolla tämä tunnetaan myös "Muumiperhe"-sarjakuvan suomennoksessa. Lisäksi tämä on ainoa "Tanoshii Mūmin Ikka" -sarjan jakso, jossa Jenni-täti esiintyy. Jatkosarjassa hän esiintyy kolmessa jaksossa.


text: On lähes juhannus ja Nuuskamuikkunen lähtee suorittamaan salaista tehtävää. Merellä tapahtuu vedenalainen tulivuorenpurkaus, jonka seurauksena maa järisee Muumilaaksossa ja vesi nousee peittäen Muumitalon alleen. Muumiperhe ystävineen hyppää ohi lipuvaan taloon, jota he luulevat autiotaloksi. Talo paljastuu kuitenkin teatteriksi, jonka ainoa asukas on siivooja nimeltä Emma.


text: Muumipeikko ja Niiskuneiti heräävät puusta ja huomaavat teatterin ajelehtineen yön aikana pois. Vettä on enää vyötäisiin asti, joten he lähtevät etsimään teatteria mutta löytävätkin talon, jossa Viljaana viettää yksin juhannusta tätiään odottaen. Teatteri ajaa karille, jolloin Pikku Myy putoaa kyydistä. Myy ajelehtii korissa rantaan, josta hänet löytää Nuuskamuikkunen. He vapauttavat kieltokylttien ympäröimät orpolapset ja heittävät kyltit jokeen. Sitten he lähtevät etsimään teatteria orvot perässään mutta löytävätkin Viljaanan talon. Viljaana, Muumipeikko ja Niiskuneiti vangitaan, kun nämä ovat polttaneet veden mukana tulleet kyltit juhannuskokossa. Teatteriin jääneet Muumipappa, Muumimamma, Nipsu ja siivooja Emma päättävät tehdä teatteriesityksen, jotta lapset löytäisivät takaisin.


text: Tämä on sarjan kolmas ja viimeinen jakso, joka tapahtuu kokonaan Muumilaakson ulkopuolella.


text: Muumipeikko, Niiskuneiti ja heidän uusi ystävänsä Vilijaana viruvat vankilassa, kun taivaalta sataa kutsuja teatteriin. Vanginvartija jättää serkkunsa vahtimaan vankeja ja lähtee itse teatteriin. Muumipapan kirjoittamasta näytelmästä on tulossa suuri menestys. Kun vanginvartija huomaa vankinsa vapaina, hän hermostuu, mutta vanginvartijan serkku kieltäytyy kohtelemasta Muumipeikkoa, Niiskuneitiä ja Vilijaanaa huonosti ja muumiperhe pääsee takaisin yhteen.


text: Muumipeikko näkee unta Niiskun ilma-aluksella lentämisestä, mutta todellisuudessa Niiskulla on vaikeuksia löytää sopiva polttoaine lentohärveliinsä. Muumilaaksoon saapuu Muhveli-niminen keksijä, joka näyttää Niiskulle omaa polttoainettaan. Polttoaine ei toimi ensi yrittämällä, ja Niisku ajaa Muhvelin matkoihinsa luullen tätä vakoojaksi. Muhveli ei kuitenkaan luovuta ja Haisuli on halukas auttamaan.


text: Jaksoa ei ole esitetty Ruotsissa. Syynä on luultavasti ollut pari voimakasta kohtausta, kuten Muhvelin ja Haisulin aiheuttama suuri räjähdys. Lisäksi Niisku kiroilee jaksossa.


text: Hemuli kertoo tarunomaisesta kultakalasta. Muumipeikko innostuu ja haluaa nähdä kalan. Hän päättää lähteä ystäviensä kanssa Yksinäisten vuorten toisella puolella sijaitsevalle järvelle, jossa kultakala asuu. Nuuskamuikkunen tietää oikotien, mutta reitti sattuu kulkemaan läpi pelottavan Noitametsän.


text: Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa nähdään Noidan mökki.


text: Muumipeikko ja Niiskuneiti löytävät uimarannan hiekasta taikalampun, jonka sisällä on henki. Henki pystyy toteuttamaan yhden toiveen viikossa ja toteuttaakin Niiskuneidin toiveen tuomalla hänelle kaulakorun. Sillä välin Muumipappa kirjoittaa näytelmän käsikirjoitusta ja Haisuli kiinnostuu taikalampusta. Nuuskamuikkunen haluaa tavata Taikurin ja antaa taikalampun hänelle.


text:
Syksy on saapunut Muumilaaksoon ja Muumipeikko tulee surulliseksi, kun Nuuskamuikkunen lähtee pian matkalle etelään. Nipsu löytää puusta erikoisen esineen, joka paljastuu leijaksi. Muumit ystävineen korjaavat leijan ja lähtevät lennättämään sitä. Pikku Myy menee salamatkustajaksi leijaan, joka pahaksi onneksi pääsee karkaamaan. Muumiperhe on kovin huolissaan, kun Myy katoaa leijan mukana, mutta onneksi Taikuri tulee pelastamaan hänet. Muumimamma ja Niiskuneiti tulevat Muumitalolle ja näkevät Myyn seisovan ovella.
Muumipeikko ystävineen lähtee viimeiselle retkelle ennen talven saapumista. Matkalla he tapaavat nuoren tytön, Aliisan, joka odottaa mummoaan. Mummo asuu Noitametsässä ja kun Niisku näkee tämän lentävän luudallaan yötaivaalla, päättävät Muumipeikko, Pikku Myy ja Nuuskamuikkunen lähteä Noitametsään selvittämään asian todellisen laidan.


text: Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Aliisa ja Noita esiintyvät.


text: Muumipeikko viittaa eräässä repliikissä jaksoon "Iso jysäys" kertoen pyöreästä ilma-aluksesta tämän unessa. Ruotsinkielisestä versiosta tämä viittaus on jätetty pois, koska kyseistä jaksoa ei esitetty ruotsinkielisessä versiossa.


text: Muumit ovat järjestäneet pienet juhlat ennen, kuin menevät talviunille. Myös Aliisa on mukana juhlimassa, mutta myöhemmin Noita tulee hakemaan hänet kotiin. Muumit alkavat nukkua talviunta, mutta heidät herätetään eräänä päivänä. Muumit saavat tietää, että joulu on tulossa ja valmistelut ovat tekemättä. Muumit ovat nukkuneet aina talviunta ja miettivät, kuka tämä Joulu oikein on. Kukaan ei kerro heille tarkalleen, kuka Joulu on, mutta heille selviää, että Joulu vaatii kuusen, paljon ruokaa ja lahjoja ja lisäksi vielä, että kuusi on puettava kauniiksi.


text: On keskitalvi. Muumipeikko näkee pahaa unta, minkä myötä Niiskuneiti ja Muumipeikko heräävät kesken talviunien. Vain talven pikkuiset olennot, Tuu-tikki sekä Noita ja Aliisa ovat hereillä, samoin kuin hyytävä Mörkö, joka on nyt vaarallisempi kuin koskaan. Muumitalosta on viety polttopuita keskitalven kokkoa varten aivan kuin joku olisi vetänyt niitä säkillä perässään.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Tuu-tikki esiintyy. Lisäksi tämä jakso on jakson "Aikakoneella renessanssiin" ohella ainoa, jossa Muumimamma ja Muumipappa eivät esiinny lainkaan. Muumipappa ei esiinny myöskään jaksossa "Niiskuneiti selvänäkijänä". Muumimamma puolestaan ei puhu lainkaan jaksossa "Muumipeikko ja linnut". Jaksossa "Talven vieraita" Pappa ja Mamma nähdään vain muutaman sekunnin ajan nukkumassa talviunta, ja heistä nähdään vain päät.


text: Pikku Myy, joka esiintyy Muumipeikon ohella ainoana sarjan kaikissa jaksoissa, nähdään tässä jaksossa vain alussa Muumipeikon unessa.


text:
Noita langettaa Muumitalon väen päälle loitsun, minkä seurauksena heidän talviunensa muuttuu ikuiseksi. Nipsu, Pikku Myy ja Nuuskamuikkunen yrittävät ottaa selville, miksi Muumit eivät herää. Lopulta Noita suostuu purkamaan lumouksen, jos Aliisa ei mene enää koskaan Muumilaaksoon.
Sen vuoksi muumit leikkivätkin nyt Noitametsässä.


text: Tämä on viimeinen "Tanoshii Mūmin Ikka" -sarjan jakso, jossa Mörkö esiintyy, mikäli jaksossa "Muumipapan muistelmat I" esiintyvä Mörkö on eri kuin muissa jaksoissa.


text:
Muumilaaksoa vaivaavat öisin kuuluvat jysähdykset. Muumipeikko, Nuuskamuikkunen ja Pikku Myy ryhtyvät selvittämään asiaa ja lähtevät Noidan luokse. Tällä välin Nipsu pelastaa pyörtyneen tytön ja Hemuli odottaa vastausta tiedeakatemiasta saadakseen tietää, onko hän löytänyt uuden kasvin. Muumipeikolle, Nuuskamuikkuselle ja Pikku Myylle selviää, että Noita ei olekaan jysähdysten takana.
Yöllä he näkevät salaperäisen hahmon ampuvan ilotulituksia merellä veneestä.


text: Muumipeikko, Nuuskamuikkunen ja Myy ovat saaneet selville jysähdyksien kuuluvan ilotulitusraketeista ja ovat nähneet myös vilauksen niiden ampujasta. Selviää myös, että Nipsun pelastaman tytön nimi on Nana, ja että hänellä on jotain tekemistä ilotulitteiden kanssa. Hemuli saa vihdoin odottamansa kirjeen.


text: Tämä on viimeinen Tanoshii Mūmin Ikka -sarjan jakso, jossa Posteljooni esiintyy.


text: Rikokset ovat Muumilaaksossa harvinaisia, joten poliisiasema aiotaan lakkauttaa ja Poliisimestari irtisanoa. Pian Muumilaaksoon saapuu kuitenkin häikäilemätön näkymätön murtovaras ja Poliisimestarilla on taas kädet täynnä työtä.


text: Yle lopetti tämän jakson esittämisen vuosien 2011–2012 uusintakierroksesta alkaen ja se nähtiin Ylen suomenkielisenä versiona viimeisen kerran 25. lokakuuta 2010. Jakson ruotsinkielistä versiota kuitenkin esitettiin Yle Fem -kanavalla sen jälkeenkin ja se oli mukana DVD-julkaisuissa. MTV on pitänyt jakson mukana sarjassa.


text: Muumit valmistautuvat katsomaan auringonpimennystä, mutta pilvet ovat huolena. Noita manaa tuulet ajamaan pilviä pois, sillä hän uskoo voimiensa vahvistuvan auringonpimennyksen aikana. Tuuli pudottaa Noidan luudalta pusikkoon ja hänet viedään Muumitaloon toipumaan, mistä hän ei ole ollenkaan mielissään.


text: Vettä sataa viikkotolkulla ja Muumilaakso jää taas tulvan alle. Muumipeikolla ei ole muuta tekemistä kuin lukea romanttisia romaaneja. Tulva on vienyt mukanaan sirkuksen, ja Muumipeikko lähtee pelastamaan sen Primadonnaa. Muumipeikko ihastuu itsekkääseen primadonnaan, mistä Niiskuneiti tulee mustasukkaiseksi.


text: Muumimamman syntymäpäivä on enää viikon päässä, ja Muumipappa menee lupaamaan hänelle erikoisen hauskan syntymäpäivälahjan. Hän ei kuitenkaan keksi, minkä hauskan lahjan hänelle antaisi. Sillä välin Muumipeikko ja muut keksivät antaa Mammalle oman kukkapenkin, joka on Muumimamman muotoinen.


text: Viimeisimmillä Ylen esittämillä uusintakierroksilla (vuosina 2011-2014) jakson nimi oli muutettu muotoon "Hauska syntymäpäivä".


text: Mymmelin ja Pikku Myyn äiti muuttaa Muumitaloon kymmenen villin lapsensa kanssa. Muumipeikko saa pian tarpeekseen pikku riiviöiden kepposista ja Nuuskamuikkusen ehdotuksesta hän päättää rakentaa itselleen talon.


text: Muumipappa perii sukulaisensa kartanon, mutta on vastahakoinen vastaanottamaan sitä, kunnes selviää, että se on kummitustalo. Muumiperhe päättää saman tien muuttaa sinne. Kartanossa Muumipeikko tutustuu yksinäiseen kummitukseen, Mustaan kreivittäreen, joka odottaa itselleen puolisoa.


text: Muumilaaksoon saapuu kolme kuuman lähteen etsijää. He kertovat rakentavansa Muumilaaksoon suuren hotellin, mikäli löytävät kuuman lähteen. Muumit uskovat, ettei Muumilaaksosta löydy kuumaa lähdettä, kunnes Nuuskamuikkunen kertoo löytäneensä sellaisen. Nipsu aikoo rikastua vuokraamalla pyyhkeitä hotellin asiakkaille, mutta muut asukkaat pelkäävät hotellin rikkovan Muumilaakson rauhan ja pyytävät lopulta Noidalta apua.


text: Muumipeikko, Niiskuneiti ja Pikku Myy puhaltavat saippuakuplia. Niiskuneiti keksii lisätä saippuaveteen veljensä Niiskun keksimää ihmenestettä, ja kuplista tulee niin suuria ja kestäviä, että kolmikko liitelee pian taivaalla kuplien sisässä.


text: Muumimamman kasvimaalla kasvaa tänä vuonna vain yksi kurpitsa, mutta se kasvaakin aivan jättimäiseksi. Mamma haluaa pitää jättikurpitsan muilta salassa mutta ei ole kovin hyvä valehtelemaan. Pian siitä tulee oikea näyttelykohde, joka kiinnostaa Haisuliakin.


text: Salamaniskun seurauksena Niiskuneiti pystyy näkemään tulevaisuuteen. Hän pelastaa Nuuskamuikkusen kykynsä avulla, mutta Niisku ei halua tietää, onnistuuko hänen ilma-aluksensa. Nipsu ryhtyy tienaamaan rahaa Niiskuneidin selvänäkijän taidolla.


text: Tämä on Yleisradion versiossa viimeinen jakso, jossa Niiskun suomenkielisenä äänenä on Samuli Edelmann. Jaksoa ei ole dubattu ruotsiksi.


text: Muumilaaksoon saapuu kullankaivaja. Kun hän sairastuu, muumit majoittavat hänet luokseen. Korvaukseksi kullankaivaja antaa heille kultakimpaleen ja aarrekartan, jonka mukaan Muumilaaksoon olisi kätketty aarre. Pian koko Muumilaakso saa asiasta vihiä ja laaksoon tulee oikea kultaryntäys.


text: Nipsu lähtee etsimään kultaa Yksinäisiltä vuorilta ja päätyy lammelle, josta ilmestyy kuvankaunis vedenneito. Vedenneito aiheuttaa riippuvuuden Muumilaakson miehille, minkä takia he menevät aikaisin aamusta lammelle ja saapuvat kotiin illalla väsyneinä.


text: Jaksoa ei ole dubattu ruotsiksi.


text: Mymmeli on löytänyt timanttisormuksen, ja kun kukaan ei ole tullut etsimään sitä, antaa Poliisimestari sen Mymmelille. Vilijonkka saa Mymmelin uskomaan, että timanttisormuksen omistajan täytyy asua ja pukeutua hienosti ja hankkia palvelija. Niinpä Mymmeli ja Myy alkavat elää hienosti, mutta kaikki ei suju niin kuin pitäisi.


text: Tämä on Yleisradion versiossa ensimmäinen jakso, jossa Niiskun suomenkielisenä äänenä on Ilkka Merivaara.


text: Eräänä aamuna Muumipappa lähtee aamukävelylle ja huomaa unohtaneensa silinterihattunsa. Hän epäilee tulevansa vanhaksi ja ryhtyy kuntoilemaan pysyäkseen nuorena. Lopulta hän tekee suuren elämänmuutoksen ja muuttaa yön päiväksi ja toisinpäin.


text: Pikku Myy sanoo kyllästyneensä Muumitalon ruokiin, ja Pappa kertoo syöneensä nuoruudessaan maailman parasta ruokaa. Muumimamma päättää uudistaa keitoksiaan ja lähtee Nuuskamuikkusen kanssa etsimään salaista ruokalajia. Tällä välin muut joutuvat pärjäämään ilman Mammaa Muumitalossa.


text: Niiskuneidillä nousee vauvakuume ja eräänä aamuna Muumitalon portailla makaa kaksi orpoa lasta, jotka hän ottaa hoiviinsa. Lapset osoittautuvat varsinaisiksi riiviöiksi, mutta Niiskuneiti päättää olla suuttumatta kullanmuruilleen, vaikka muut alkavat jo olla heille vihaisia.


text: Muumipappa osallistuu valokuvauskilpailuun. Hän voittaa kilpailun epäonnistuneella kuvalla perheestään. Muumilaaksoon saapuu lukuisia maalareita etsimään Muumipapan kuvauskohdetta, ja pian aiotaan järjestää myös maalauskilpailu.


text: Jakson alkuperäinen versio ja Suomessa nähty versio eroavat hivenen toisistaan kohtauksessa, jossa Muumipappa ottaa perhepotrettia. Kun Muumipappa pyytää Pikku Myytä muuttamaan ilmettään, alkuperäisessä versiossa Myyllä on kauhea irvistys, mutta suomalaisessa versiossa melko tavanomaisen näköinen hymy.


text: Noita opettaa Aliisalle uuden noitatempun, veden päällä kävelemisen, mikä ällistyttää muumeja. Pian Niisku ryhtyy todistamaan, että tieteenkin avulla voi kävellä veden päällä. Sillä välin Nuuskamuikkunen ja Hemuli pyydystävät valtavaa mamelukkikalaa.


text: Pikku Myyllä on levoton päivä. Hän laskee koskea Niiskun leipäkorilla ja sotkee Vilijonkan pyykit. Muumipeikko satuttaa Myyn takia jalkansa. Myy tuntee syyllisyyttä, mutta ei halua pyytää anteeksi, ja asettuu Nuuskamuikkusen telttaan asumaan.


text: Nipsun ehdotuksesta hän ja Muumipeikko ryhtyvät myymään nuorennuslääkettä, mikä ei kuitenkaan osoittaudu kovin menestyksekkääksi. Käynti ennustajan luona saa Nipsun keksimään, että Muumipeikon tulisi ryhtyä ennustajaksi: Muumipeikko "ennustaa" korteista täysin sattumanvaraisesti, ja Nipsu toteuttaa ennustukset ulkona.


text: Sairasvuoteella ollessaan Muumipappa päättää kertoa muille villistä nuoruudestaan. Hän kertoo lapsuutensa orpokodista ja kuinka karkasi sieltä ja lisäksi ystävistään Fredriksonista, Juksusta ja Hosulista sekä Fredriksonin Merenhuiske-laivasta, jolla he lähtivät etsimään seikkailuja.


text: Tämä on viimeinen "Tanoshii Mūmin Ikka" -sarjan jakso, jossa Mörkö esiintyy, mikäli jaksossa esiintyvä Mörkö on sama kuin muissa jaksoissa.


text: Ylen esittämillä viimeisimmillä uusintakierroksilla (vuosina 2011-2014) Muumipapan muistelmat -jaksojen nimissä on arabialaiset numerot (1, 2, 3) roomalaisten numeroiden (I, II, III) sijasta.


text: Rannalla Muumipappa jatkaa tarinaa nuoruutensa seikkailuista. Nyt hän kertoo, kuinka Orpokodin johtajatar saatiin hätyytettyä laivasta, kovasta myrskystä, josta heidät pelasti vaaleanpunainen pilvi, Pikku Myyn äidistä sekä matkasta Kuninkaan juhliin läpi yllätysten puiston.


text: Kahvipöydässä Muumipappa kertoo viimeisistä nuoruusvuosistaan. Niihin kuuluivat viluinen kummitus, Hosulin ja Sosulin häät, matka Fredriksonin maalla, merellä ja ilmassa liikkuvalla amfibilla sekä lopuksi Muumimamman pelastaminen hyisestä merestä.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, joka perustuu Tove Janssonin kirjoihin.


text: Vilijonkka kutsuu muumit naamiaisiin, joissa hän lupaa esitellä Niiskuneidin aatelismiehelle. Muumit ryhtyvätkin etsimään ja korjaamaan naamiaisasujaan juhlaa varten, mistä etenkin Myy ja Niiskuneiti ovat innoissaan. Sillä välin Muumipeikko tekee muilta salassa omaa kanoottia.


text: Jaksoa ei ole dubattu ruotsiksi.


text: Eläintarhasta on kadonnut vampyyri ja pian Poliisimestari kertoo sen olevan tulossa Muumilaaksoon päin. Kohta koko laakso on pelon vallassa, eikä kukaan uskalla mennä ulos ilman valkosipulia. Kaiken kukkuraksi Vilijonkka on vielä järjestämässä hyväntekeväisyysmyyjäisiä. Pian Muumitalon halkopinosta löytyy vampyyria muistuttava olio.


text: Tämä on alkuperäisen "Tanoshii Mūmin Ikka" -sarjan viimeinen jakso, joka perustuu Lars Janssonin sarjakuviin. Jaksoa ei ole dubattu ruotsiksi.


text: Muumipapan kirjoitustuoli menee rikki. Hänelle tuodaan uusia tuoleja, mutta mikään muu tuoli ei kelpaa kirjoittamiseen. Eräänä yönä Muumipeikko tekee kirjoitustuolille uuden nojan ja saa näin korjattua rikkoutuneen tuolin uudenveroiseksi. Tällä välin Pikku Myy pyydystää lintuja.


text: Tämä jakso näyttää Muumipapan muistoissa Muumipeikon vauvana. Tämä on myös "Muumipeikko ja linnut" -jakson ohella sarjan ainoa jakso, joka on esitetty ruotsiksi ennen ensimmäistä suomenkielistä esitystä.


text: Hemuli on innostunut lintujen tutkimisesta. Hän antaa Muumipeikolle, Niiskuneidille, Myylle ja Nipsulle lainaksi luontokirjan, ja he lähtevät tekemään havaintoja. He löytävät linnunpoikasia, joiden emo haavoittuu taistelussa haukkaa vastaan. Poikaset ja emo viedään hoitoon Muumitaloon.


text: Tämä on jakson "Tuoli" ohella sarjan ainoa jakso, joka on esitetty ruotsiksi ennen ensimmäistä suomenkielistä esitystä.


text: Salaperäinen lintu on lentänyt Muumilaaksoon ja yllättäen lintua ammutaan pyssyllä, ja se loukkaantuu. Lintua hoidetaan Muumitalossa, jossa Aliisa saa selville, että lintu on tarunhohtoinen Feeniks-lintu, jonka on määrä syöksyä tulivuoren kraatteriin ja syntyä uudelleen.


text: Jakson piirrostyyli muistuttaa jonkin verran sarjan "uusia jaksoja" 79–104. Jaksoa ei ole dubattu ruotsiksi.


text: Muumipeikko onkii suuren kalan, jopa niin ison, että päätetään järjestää kalajuhlat. Sillä välin Niiskun ihmeliima aiheuttaa hänelle ja siskolleen riidan, ja niinpä Niiskuneiti muuttaa vihoissaan Muumitaloon. Molemmat haluaisivat kuitenkin pyytää toisiltaan anteeksi.


text: Muumipeikko ystävineen tuo sienimetsältä oudon näköisen sienen, jota edes Hemuli ei pysty tunnistamaan. Sieni paljastuu tyrmääjäsieneksi, jonka itiöt aiheuttavat unitautia. Pian kaikki Muumitalossa olevat muuttuvat veltoiksi paitsi heinänuhan takia nenäsuojusta käyttävä Muumipappa.


text: Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen auttavat delfiini Kiiltopään takaisin mereen. Noita opettaa Aliisalle taas uuden noitatempun: veden alla kävelemisen. Vuoden päästä Muumipeikko tapaa jälleen vanhan tuttunsa, joka haluaisi näyttää Muumipeikolle merenalaisen maailman. Noidan loitsun avulla Muumipeikko pystyykin hengittämään veden alla, mutta vain puoli päivää.


text: Muumipeikko ja ystävät lähtevät retkelle pyöreälle saarelle, jonne voi helposti kävellä laskuveden aikaan. Nipsu löytää ametistiluolan ja katoaa porukasta. Sillä aikaa kun muut etsivät häntä, nousuvesi yllättää. Muumipappa, Niisku ja Poliisimestari yrittävät turhaan pelastaa veden saartamia lapsia myrskyssä.


text: Tämä on viimeinen Tanoshii Mūmin Ikka -sarjan jakso, jota ei ole dubattu ruotsiksi.


text: Tiuhti ja Viuhti saapuvat jälleen Muumitaloon ja heillä on mukanaan matkalaukussa ihana lahja Muumeille. Haisuli varastaa sen mutta jättää lahjan rauhaan saatuaan tietää sen olevan vain sipuli. Kyseessä ei kuitenkaan ole mikä tahansa sipuli vaan laulavan kukan sipuli.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Tiuhti ja Viuhti esiintyvät.


text:
Muumipeikko näkee unta, jossa hän menee vesiputouksen takana olevaan luolaan. Pian uni käy toteen, kun hän ja Nuuskamuikkunen lähtevät etsimään luolaa ja löytävät sieltä smaragdin. Seuraavana päivänä Muumilaaksoon tulee hirmuinen raekuuro, joka tuhoaa Hemulin puutarhan ja kasvihuoneen aiheuttaen tälle hermojärkytyksen. Taikuria pyydetään pelastamaan puutarha.
Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen menivät aluksi Noidan pakeille, mutta hän ei kuitenkaan pystynyt auttamaan, koska oli itsekin loukkaantunut raekuurossa.


text: Tämä on koko sarjan viimeinen jakso, jossa Taikuri esiintyy sekä viimeinen "Tanoshii Mūmin Ikka" -sarjan jakso, jossa Haisuli esiintyy.


text: Muumipeikko, Niiskuneiti, Myy ja Nipsu auttavat Hemulia korjaamaan Pikku myyn vahingossa rikkoman katon. He innostuvat korjaustöistä liikaa ja maalaavat Hemulin kodin räikein värein. Hemuli ei saa enää unta värien takia ja lähtee joka yö hortoilemaan yölliseen Muumilaaksoon.


text: Tämä on viimeinen "Tanoshii Mūmin Ikka" -sarjan jakso, jossa Poliisimestari esiintyy.


text: Reippaileva Hemuli tulee jälleen Muumilaaksoon, tällä kertaa kuumailmapallolla. Hän päätyy haastamaan Noidan ja tämän luudan lentokilpailuun Yksinäisille vuorille ja takaisin. Niiskun lentohärveli puolestaan on jo melkein valmis, ja hän lähtee piakkoin koelennolle.


text: Kaikki pääsevät vuorollaan Niiskun lentoaluksen kyytiin, ja Muumipeikko pääsee myös ohjaamaan alusta, kuten Niisku olikin aikaisemmin luvannut. Hän ja Niiskuneiti lentävät katsomaan suurta tulivuorta, mutta lennosta tulee kuitenkin vaarallinen, kun kyytiin kapuaa salamatkustaja. Talvi tekee tuloaan Muumilaaksoon, ja pian laakso peittyy lumivaipan alle. Aliisa, Noita ja Niisku lentävät ja Nuuskamuikkunen kävelee etelään. Muumiperhe nukkuu talviunta.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Niisku, Noita, ja Aliisa esiintyvät. Jakso on myös viimeinen, jossa kuullaan kertojan ääni.


text: Jaksot 79–104 kuuluvat "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki" -sarjaan.


text: Muumipeikko löytää sormuksen ja Niiskuneiti pyytää kosimaan häntä. Sen jälkeen Niiskuneiti julistaa heidän olevan kihloissa, vaikka Muumipeikko luuli, että he vain leikkivät. Elämä "aviomiehenä" ei olekaan niin helppoa kuin Muumipeikko luuli, ja hän lähtee Nuuskamuikkusen kanssa vaellusretkelle.


text: Nipsu rakastuu omituiseen Houskaan, joka on muun muassa laittanut lastan muurahaisen jalkaan ja pannumyssyn linnunpesään. Muumipeikko auttaa Nipsua kertomaan tunteistaan Houskalle, mutta Nipsun tunteet eivät tunnu saavan vastakaikua.


text: Muumilaaksoon saapuu profeetta, joka julistaa vapaan elämän ihanuutta. Pikku Myy, Muumipappa, Niiskuneiti ja Nipsu päättävät aloittaa uuden elämän, kukin omalla tavallaan ja tehdä sitä mitä ovat aina halunneet. Muumipeikko ja Muumimamma ovat tästä ymmällään.


text: Muumipappa ja Muumimamma ovat matkoilla, ja lapset jäävät keskenään taloon. Heitä paimentamaan saapuu yllättäen Hemulin sisko Hemulitäti, mukanaan omat sääntönsä, jotka eivät ole aivan Muumipeikon ja tämän ystävien mieleen. Lapset pääsevät selville Hemulitädin pelosta, minkä ansiosta he keksivät huijata tätiä.


text: Muumipeikko huomaa hännäntupsunsa olevan harventuneen ja pelkää sen kohta kaljuuntuvan kokonaan. Isoäidin reseptikirjasta löytyy apu, mutta resepti toimii liiankin hyvin, sillä sen avulla Muumipeikko saa kultaisen hännän. Nipsu keksii näyttää häntää muumilaaksolaisille maksusta.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso (ja "Uusi elämä" -jakson ohella ainoa "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki" -sarjan jakso), joka perustuu Tove Janssonin sarjakuvaan.


text: Muumipapan keksinnöstä rannalla järjestetään hiekkaveistosten näyttely. Muumit ryhtyvät rakentamaan omia taideteoksiaan, mutta Vilijonkalla tuntuu olevan mielessä vain kilpailu. Myy keksii tehdä hiekasta Mörön muotokuvan, mutta siitä tulee vähän liiankin elävän näköinen.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso sekä jatkosarjan ainoa jakso, jossa Mörkö esiintyy.


text: Uimarannalle saapuu veneellä outo perhe huviretkeilemään. Vieraat väittävät olevansa merirosvoja. Muumipeikko ystävineen haluaa puolustaa rantansa yksityisyyttä ja rauhaa karkottamalla muukalaiset. Se ei kuitenkaan ole aivan helppo tehtävä.


text: Muumilaaksoon on saapunut Poliisimestarin virkaintoinen veljenpoika Launo. Launo onkin niin innokas poliisi, että pian lähes koko Muumilaakson väki joutuu vankilaan. Poliisiylitarkastaja on tulossa Muumilaaksoon ja Launo on saatava pidettyä poissa pahanteosta.


text: Muumipappa on korjaamassa ompelukonetta ja kelloa, mutta osat sekoittuvat ja hän rakentaa vahingossa aikakoneen. Pappa, Muumipeikko, Niiskuneiti ja Myy matkustavat muinaiseen Muumilaaksoon ja tuovat mukanaan nykyisyyteen kolme villiä muumien esi-isää.


text: Juuri kun Muumit ovat käymässä talviunille, tuo Posteljooni heille salaperäisen paketin. Sisältä paljastuu pieni Tahmatassu. Muumit joutuvat talviunien sijasta hoitamaan häntä. Valitettavasti Tahmatassu on kovin utelias ja tietää pian kaikki Muumitalon asukkaiden salaisuudet.


text: Muumipapan rikas Jenni-täti kutsuu kirjeitse muumiperheen ja lapset luokseen. Muumipappa ei haluaisi lähteä mutta lopulta hänkin lähtee mukaan. Matkalla he kohtaavat Lumilohikäärmeen, joka ei ole kuitenkaan yhtä pelottava kuin töitä teettävä ja jotain salaperäisessä kaapissa salaileva Jenni-täti.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Muumilaaksossa on talvi. Jakso on myös viimeinen, jossa Posteljooni esiintyy.


text: Muumipappa löytää astian sirpaleen ja väittää sen kuuluneen muinaisill muumeille. Muumit lähtevät tutkimaan sirpaleen alkuperää aikakoneen avulla, mutta päätyvätkin aavikolle. Kuumuus yllättää heidät, joten Muumipappa, Nipsu ja Muumipeikko lähtevät etsimään vettä. Sillä välin Muumimamma, Niiskuneiti ja Pikku Myy ovat kadonneet.


text: Aikakone ylikuumentuu, eivätkä Muumit pääse takaisin Muumilaaksoon. He joutuvat ensin Egyptiin ja alkavat ratkaista sfinksien ja pyramidien arvoitusta, mikä ei kuitenkaan tuota tulosta. Seuraavaksi aikakone lennättää heidät Kleopatran aikakauteen, missä he yrittävät puolestaan ratkaista tämän kauneuden salaisuuden.


text: Muumipeikko ja Nipsu löytävät hillokellarista vanhan, kellastuneen paperinpalan, joka näyttää kovasti aarrekartalta. He lähtevät oitis Yksinäisille vuorille aarrejahtiin, mutta retki osoittautuu vaaralliseksi. Sillä välin hattivatit tulevat ympäröimään Muumitaloa ja Muumipappa muistaa erään tärkeän asian aarrekartasta.


text: Tämä on sarjan ainoa jakso, jolla on sama nimi sekä Yleisradion että MTV:n versioissa.


text: Nipsu auttaa Muumipappaa kuistin katon korjaamisessa ja huomaa, että auttaminen myös palkitaan. Hän ryhtyykin apuriksi palkkaa vastaan, mutta varsin kehnoin tuloksin. Suurin katastrofi syntyy, kun hän lupautuu vahtimaan Vilijonkan lapsia.


text: Muumipeikko ystävineen valmistautuu tuleviin naamiaisiin. Haisuli varastaa Pikku Myyltä Punahilkan asun ja juoksee karkuun. Muumipeikko lähtee hänen peräänsä, mutta hän kolauttaa Haisulin kanssa päänsä yhteen ja heidän olemuksensa vaihtuvat. Nyt Haisuli pystyy tekemään kepposia Muumipeikon hahmossa, kun taas Muumipeikko tuntee yksinäisyyttä Haisulina.


text: Muumit aikovat matkustaa aikakoneella Villiin länteen. Pikku Myy käynnistää vahingossa aikakoneen ja lapset matkustavat Villiin länteen ilman Muumipappaa ja -mammaa. Muumipeikon karjapaimenleikki saa pian kamalat seuraukset, kun hän joutuu etsintäkuulutetuksi, ja Billy the Kid kidnappaa Niiskuneidin.


text: Suuri itsenäistymisenhalu valtaa Muumipeikon ja luettuaan kirjan Robinson Crusoesta hän saa innolleen lisäpontta. Hän päättää elää kuin oikea haaksirikkoinen autiolla saarella, mutta suunnitelmat mutkistuvat, kun moni muukin tahtoo hänen mukaansa seikkailemaan.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, joka perustuu Lars Janssonin sarjakuvaan.


text: Pikku Myy käyttäytyy kummallisesti, sillä hän ei puhu eikä leiki muiden kanssa. Niiskuneiti arvelee Myyn olevan rakastunut. Todistusaineistoksi Myyn huoneesta löytyy rakkauskirje. Pian Muumipeikko, Niiskuneiti ja Nipsu rupeavat arvailemaan Myyn sulhasehdokkaita. Samaan aikaan Muumipapalla on inspiraatio muistelmiensa kirjoittamisessa.


text:
Yön myrskyssä muumien rannalle ajautuu loukkaantunut merenneito, ja Muumipeikko, Niiskuneiti, Myy ja Nipsu saavat selville, että ainoa parannuskeino on lohikäärmeen kyynel. He menevät Muumimamman ja Muumipapan luokse kysymään, missä päin Muumilaaksoa asuu lohikäärmeitä. Muumipappa saa hyvän ajatuksen: Drontti Edvard, se sama lohikäärme, jonka Muumipappa tapasi nuorena.
Muumit lähtevät etsimään Dronttia Yksinäisiltä vuorilta ja he löytävätkin hänet eräästä luolasta. Sitten he lähtevät rannalle, ja Drontti onnistuu parantamaan merenneidon, vaikka Myy luuli, että tämä ei ole oikea lohikäärme.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Drontti Edvard esiintyy. Drontti on myös huomattavasti pienempi kuin "Muumipapan muistelmissa".


text: Muumipeikko ja ystävät leikkivät piilosta ja Muumipeikolle, Niiskuneidille, Nipsulle ja Pikku Myylle tulee riitaa piilopaikoista. Tappelun tohinassa aikakone käynnistyy ja vie heidät renessanssi-aikaan. He tapaavat kummallisen keksijä Bernardo da Pincin, joka myös maalaa tauluja ja tekee eksperimenttejä.


text: Tämä on jakson "Keskitalven kokko" ohella sarjan ainoa jakso, jossa Muumimamma ja Muumipappa eivät esiinny lainkaan. Muumipappa ei esiinny myöskään jaksossa "Niiskuneiti selvännäkijänä". Muumimamma puolestaan ei puhu lainkaan jaksossa "Muumipeikko ja linnut". Jaksossa "Talven vieraita" Pappa ja Mamma nähdään vain muutaman sekunnin ajan nukkumassa talviunta ja heistä nähdään vain päät.


text: Täysikuu hehkuu punaisena ja Hemuli aikoo istuttaa perinnöksi saamansa onnenpuun siemenen. Haisuli varastaa sen ja Hemuli valehtelee etsintätöiden nopeuttamiseksi Poliisimestarille, että jos siementä ei löydy, kuu putoaa taivaalta Muumilaaksoon. Juoru leviää koko Muumilaaksoon ja pian koko laakson väki on paniikissa.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Vilijonkan lapset esiintyvät.


text: Muumipapan vanha koulukaveri Hömelö on tullut vierailulle, ja pian Pappa ja Hömelö päättävät lähteä katsomaan vanhaa opinahjoaan, jossa he tekivät aikoinaan kepposia opettajille ja rehtorille. Rehtori tuntuu kuitenkin pitävän heitä vieläkin jukuripäisinä pikkupoikina, ja päättää antaa heille opetuksen. Illalla koulussa pidetään tähtijuhla.


text: Tämä jakso on ristiriidassa "Muumipapan muistelmien" ja "Muumipapan urotöiden" kanssa.


text: Jenni-tädille iskee noidannuoli ja hän kertoo ainoan parannuskeinon olevan salainen kimmeltävä tähtilääke. Muumipeikko, Niiskuneiti, Nipsu ja Pikku Myy päättävät auttaa tätiä ja lähtevät aikakoneella etsimään lääkettä. He päätyvät lumiseen vuoristoon, jossa kyläläiset pelkäävät valtavaa lumimiestä. Ystävykset uskovat Lumimiehellä olevan heidän etsimänsä tähtilääke.


text: Muumipeikko ystävineen jatkaa salaisen lääkkeen etsimistä viidakosta. He kohtaavat tutkimusmatkailijan ja pääsevät tämän mukana etsimään kultaista valtakuntaa. Sitä ennen on kuitenkin luvassa paljon vaaroja aina alligaattorista kondorikotkaan. Lopulta ystävykset pääsevät kultaiselle pyramidille kuitenkaan onnistumatta saamaan lääkettä Jenni-tädin vaivaan. Jenni-täti on kuitenkin tällä välin toipunut Muumimamman lääkkeen ansiosta. Tädin parantumisen kunniaksi päätetään pitää suuret juhlat, joihin tulee vieraita eri puolilta Muumilaaksoa.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso.


text: Sarjan alkuperäisestä suomenkielisestä toteutuksesta Ylellä vastanneen Jertta Ratia-Kähösen mukaan eräät jaksot jätettiin Suomessa esittämättä, koska ne olivat "liian outoja" ja "epä-muumimaisia". Myöskään MTV ei ole esittänyt näitä jaksoja, mutta on julkaissut ne DVD:llä. Jaksot ovat myös katsottavissa C More -palvelussa.


text: Muumilaakso on myrskyn kourissa, jonka seurauksena merirosvolaiva haaksirikkoutuu Muumilaakson lähistölle. Laivan merirosvokapteeni Hutikka selviää kuitenkin haaksirikosta ja ottaa Niiskuneidin panttivangikseen Niiskun autioon verstaaseen. Edes poliisi ei mahda merirosvolle mitään, kun kapteeni kiristää häntä vapauttamaan miehistönsä ja hankkimaan heille uuden laivan. Tilanne vaikuttaa epätoivoiselta, mutta lopulta Nuuskamuikkusen ovelan idean ansiosta merirosvo juo lasillisen unilääkkeellä terästettyä mehua, ja hänet saadaan vangittua.


text: Niiskun verstas nähdään jaksossa, mutta Niisku itse ei esiinny.


text: Mahdollisia syitä jakson esittämättä jättämiseen ovat sen sisältämä kiroilu ja poikkeuksellisen väkivaltainen kielenkäyttö, joka ilmenee Poliisimestarin ja merirosvokapteenin uhkauksina. Varsinkin merirosvokapteenin ensiesiintymistä saatettiin pitää liian uhkaavana ja henkilöhahmoa muutenkin sopimattomana Muumien tyyliin, kun hän uhkailee veitsellä mikäli ei saa uutta laivaa. Tilanteesta selvitään, kun Muumipeikko vie merirosvokapteenin pyynnöstä kaksi lasia mehua verstaaseen. Merirosvokapteeni alkaa kuitenkin epäillä toisen mehulasillisen sisältävän unilääkettä, joten hän pakottaa Muumipeikon juomaan sen. Muumipeikko juo mehun ja teskentelee nukkuvansa, minkä jälkeen merirosvokapteeni juo varsinaista unilääkettä sisältävän juoman ja nukahtaa. Muumipeikko herää ja kertoo ettei hänen juomassaan ollut unilääkettä, jonka jälkeen merirosvokapteeni Hutikka kannetaan selliin.


text: Toinen syy jakson esittämättä jättämiseen on luultavasti ollut sen antama hetkellinen kuva päähenkilön kuolemasta. Jaksoa ei myöskään ole esitetty Ruotsissa. Norjassa jaksoa ei ole esitetty televisiossa, mutta se on sisältynyt VHS-julkaisuihin.


text: Alkuperäisessä japaninkielisessä versiossa on kohtaus, jossa Pikku Myy puree raivokkaasti merirosvokapteenia käteen. Tämä kohtaus on leikattu pois muiden maiden versioista, vaikka englanninkielisessä versiossa kapteeni viittaa puremiskohtaukseen yhdessä repliikissä. MTV:n leikkaamattomassa versiossakin purentakohtaus on leikattu pois, kun taas leikatussa on koko kohtaus.


text:
Hemuli etsii jälleen harvinaisia kasveja, ja nyt hän löytääkin sellaisen, mutta Haisuli onnistuu kerta toisensa jälkeen tärvelemään Hemulin löydöksen. Lopulta Nuuskamuikkunen ja Muumipeikko löytävät Hemulin riemuksi metsästä vastaavan kasvin. Tästä Muumipeikko saa idean, että metsähän on mitä parhain paikka leikkiä piilosta, joten Muumipeikko ja kumppanit päättivät tehdä niin. (Ennen tätä Myy sekä Niiskuneiti ovat kuunnelleet Muumipapan kirjoittamaa tarinaa demonista) Pikku Myyn ja Muumipeikon mentyä piiloon vanhan kelon viereiseen puskaan, he kuulevat oudon äänen kelosta, joka paljastui puun sisällä olevaksi demoniksi. Demoni vakuuttaa
olevansa kiltti demoni, joka toteuttaisi toiveita, jos se päästettäisiin vapaaksi. Muumipeikon vastustuksesta huolimatta he päästävät demonin vapaaksi, ja kuten arvata saattoi, demoni ei pidä lupauksiaan vaan aikoo muuttaa heidät eläimiksi. Tilanteen pelastaa lopulta paikalle saapunut Nuuskamuikkunen (Nuuskamuikkunen ja Haisuli seurasivat tilannetta etäämpänä), joka saa puhumalla huijattua demonin takaisin kelon sisälle (Nuuskamuikkunen esittää epäilevänsä demonin kykyjä, ja väittää tämän tulleen kelon takaa eikä sisältä). Myy, Muumipeikko, Muumipappa ja Nuuskamuikkunen laskevat demonin kelon loppujen lopuksi mereen.


text: Suomessa jaksoa ei esitetty, eikä myöskään Ruotsissa. Norjassa jakso esitettiin kerran, mutta on jätetty pois uusintakierroksilta.


text: Jertta Ratia-Kähösen mukaan tätä jaksoa ei voitu näyttää Suomessa, koska siinä esiintyi "ruumiillistunut paholainen", mikä ei olisi sopinut Muumien tyyliin. Demonit eivät ole myöskään juuri tunnettuja suomalaisessa kulttuurissa, toisin kuin Japanissa.


text: On Pikku Myyn syntymäpäivä, mutta kukaan ei tunnu edes muistavan koko asiaa. Kun edes Mymmelikään ei muista Myyn synttäreitä, päättää Pikku Myy pitää juhlat yksinään. Myy leipoo kakun, mutta lopputulos on kaikkea muuta kuin hyvä. Lopulta Myy saa suostuteltua Haisulin juhliinsa, jolle kyllä maistuivat niin Myyn hieman epäonnistuneetkin tekeleet kuin kynttilätkin. Mymmeli ei tosin ole kovin iloinen, kun hän näkee Myyn aiheuttaman sotkun. Koska Myy huijasi hiiren aiheuttaneen sotkun, niin Mymmeli huijaa Myytä kertomalla, että hiiri oli juonut taikajuomaa, joka muuttaisi juojansa karvaiseksi hirviöksi – vähän niin kuin Haisuli. Mymmelin mukaan se ei haitannut, koska hiiret olivat muutenkin karvaisia. Myy ottaa tarinan todesta ja näkee painajaisia hirviöksi muuttumisesta. Herätessään hän näkee peilistä kasvonsa, jotka ovat todellakin muuttuneet hirviön kasvoiksi. Kyseessä on kuitenkin vain naamio, jonka muut olivat laittaneet hänen päähänsä opetukseksi valehtelusta. Lopuksi kaikki viettävät yhdessä Myyn syntymäpäiviä.


text: Tämä on sarjan viimeinen jakso, jossa Vilijonkka esiintyy.


text: Jaksossa esiintyvä talo, jossa Myy ja Mymmeli asuvat, on erilainen kuin Tanoshii Mūmin Ikka -sarjassa.


text: Syyt tämän jakson esittämättä jättämiseen ovat mahdollisesti epäjohdonmukainen tarinankerronta sekä Pikku Myyn näkemä painajainen, jossa Muumit käyttäytyvät epätavallisen pilkkaavasti syntymäpäiväsankaria kohtaan. Jaksoa ei ole esitetty Suomessa eikä Hollannissa. Yleisradion myynnissä olleiden "Pikku Myyn lyhyt romanssi" -nimisten VHS- ja DVD-julkaisujen kansissa on kuitenkin kuva tästä jaksosta.


title: Alfred Lyttelton

text: Alfred Lyttelton (7. helmikuuta 1857 – 5. heinäkuuta 1913) oli brittiläinen poliitikko, kriketinpelaaja ja jalkapalloilija.


title: Alfred Lyttelton

text: Lyttelton opiskeli Eton Collegessa ja Cambridgen yliopiston Trinity Collegessa. Hän kilpaili molemmissa urheilulajeissaan kansainvälisellä tasolla. Poliittisella urallaan hän toimi vuosina 1895–1913 parlamentin jäsenenä ja vuosina 1903–1905 siirtomaaministerinä.


title: Alfred Lyttelton

text: Lytteltonin poika Oliver Lyttelton oli varakreivi ja itsekin huomattava poliitikko. Hänellä on myös tunnettu sisarenpoika, jazzmuusikko Humphrey Lyttelton.


title: Alfred Lyttelton

text: Lyttelton sai kesällä 1913 pahan osuman vatsaansa krikettiottelussa Etelä-Afrikassa. Britanniassa havaittiin, että hänelle oli kehittynyt vatsapaise, ja hän menehtyi 56 vuoden ikäisenä 5. heinäkuuta 1913.


title: Charles Lyttelton

text: Charles John Lyttelton, Cobhamin 10. varakreivi (8. elokuuta 1909 – 20. maaliskuuta 1977), oli brittiläinen poliitikko ja kriketinpelaaja. Hän opiskeli Eton Collegessa ja toimi vuosina 1957–1962 Uuden-Seelannin kenraalikuvernöörinä.


title: Charles Lyttelton

text: Lyttelton aloitti kriketinpeluun ammattitasolla 1930-luvun alussa. Hän kuoli Marylebonessa, Lontoossa 67-vuotiaana.


title: Charles Lyttelton

text: Humphrey Lyttelton on Charlesin serkku.


title: Keri Sable

text: Keri Sable (s. 28. huhtikuuta 1986, Buffalo, New York) on aikuisviihdealalta vetäytynyt yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.


title: Keri Sable

text: Sable syntyi Buffalossa, New Yorkissa, italialaista alkuperää olevaan perheeseen. Valmistumisen jälkeen vuonna 2004 Sable aloitti aikuisviihdeuransa muutettuaan Los Angelesiin.


title: Keri Sable

text: Sable teki sopimuksen "Exotic Star Models"in kanssa. Sablen ensimmäinen aikuisviihdefilmi oli "First Offense 5" Peter Northin kanssa.


title: Keri Sable

text: Huhtikuussa 2005 Sable allekirjoitti opimuksen Wicked Picturesin kanssa. Sablen ensimmäinen rooli Wickedille oli elokuvassa "Sold", jossa hän työskenteli ohjaaja Brad Armstrongin ja vuonna 2005 parhaan naisnäyttelijän AVN Awardin voittaneen Jessica Draken kanssa. Loppuvuodesta 2005 Sable kuitenkin vetäytyi aikuisviihdealalta.


title: Luther Davis

text: Luther Davis (29. elokuuta 1916 – 29. heinäkuuta 2008) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja. Hän opiskeli Yalen yliopistossa, Culver Academiesissa ja eteni Yhdysvaltain ilmavoimissa majuriksi.


title: Luther Davis

text: Davis voitti vuonna 1954 kaksi Tony-palkintoa. Hän oli niin ikään Mystery Writers of American Edgar-palkittu.


title: Luther Davis

text: Davisin tunnetuimpia töitä kirjoittajana Broadwaylla ovat musikaali "Kismet" ja "Timbuktu!". Hän teki työtä myös elokuvien parissa ja televisiossa.


title: Buddy Lewis

text: John Kelly ”Buddy” Lewis (10. elokuuta 1916 – 18. helmikuuta 2011) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Major League -tasolla 16. syyskuuta 1935 ja viimeisensä 30. syyskuuta 1949.


title: Buddy Lewis

text: Lewisin pelasi Washington Senatorsissa vuosina 1935–1941, 1945–1947 ja 1949. Uran katkaisi palvelu toisessa maailmansodassa. Lewis palveli Yhdysvaltain armeijan ilmavoimissa lentäjänä.


title: Buddy Lewis

text: Lewis kuului All-Star-joukkueeseen vuosina 1938 ja 1947.


title: Vancouver (Washington)

text: Vancouver on Yhdysvaltain Washingtonin osavaltion neljänneksi suurin kaupunki. Vuonna 2005 kaupungissa oli 157 493 asukasta.


title: Vancouver (Washington)

text: Kaupunki sijaitsee Columbia-joen pohjoisrannalla. Joen vastarannalla sijaitsee Portland.


title: Vancouver (Washington)

text: Suurempi Vancouver Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa sijaitsee kaupungista noin 490 kilometriä pohjoiseen. Molemmat kaupungit nimettiin merikapteeni George Vancouverin mukaan, mutta Kanadan Vancouver perustettiin vasta vuonna 1886, lähes 30 vuotta Washingtonin Vancouverin jälkeen. Kaupungin edustajat ovat ajoittain ehdottaneet kaupungin nimeämistä Fort Vancouveriksi, Vancouver USA:ksi, tai Old Vancouveriksi sekaannuksien välttämiseksi.


title: Tanhuniitty

text:
Tanhuniitty on Järvenpään Kyrölän pientalokylä (valmistunut 1975–1978) jonka suunnittelussa otettiin huomioon ensimmäisiä kertoja Suomessa erityisesti mahdollisuudet asukkaiden yhteistoiminnalle ja helpolle kanssakäymiselle. Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 1997.
Nykyään Tanhuniityssä järjestetään vuosittain esimerkiksi Tanhuniitty-päivä toukokuun lopussa ja Elojuhla syyskauden alussa. Valojen vaellus on kynttiläkulkue vuoden pimeimpään aikaan, yleensä marraskuussa. Tanhuniityssä julistetaan alueen asukkaille myös joulurauha. Tapahtumat järjestää Tanhuniityn asukasyhdistys.


title: Tanhuniitty

text: Kyrölän kukkulalla voi laskea mäkeä talvisin ja kesäisin kukkulan vieressä voit pelata vaikkapa jalkapalloa


Tanhuniitty


title: Silovalaat

text: Silovalaat ("Balaenidae") ovat yksi neljästä hetulavalaiden heimosta. Silovalaisiin kuuluu nykyään kolme tai neljä lajia kahdessa suvussa. Silovalaiden nimi tulee niiden sileästä, uurteettomasta kurkusta. Ne ovat tukevarakenteisia eläimiä, ja niillä on paksu rasvakerros. Selkäevä puuttuu kokonaan, ja kuperasti kaartuva yläleuka kapenee edestä kuonomaiseksi. Paksu alahuuli peittää osittain ylähuulen, mikä aiheuttaa sen, että suun linja on käyrä. Hetulat ovat paljon pidemmät ja niiden reunasukaset ovat ohuemmat ja tiheämmät kuin uurteisvalailla. Puhallusaukossa on kaksi sierainta, joista uloshengityksessä purkautuu ilmaan kaksi ylösalaisen kartion muotoista höyrysuihkua. Rintaevät ovat lyhyet ja tylpät, pyrstöevä taas on suuri ja laakea. Kaikki seitsemän kaulanikamaa on ovat sulautuneet yhteen, ja erittäin suuren pään pituus voi olla jopa kolmannes kokonaispituudesta. Silovalaat eivät ole yhtä virtaviivaisia kuin uurteisvalaat, ja ne uivat varsin hitaasti.


title: Silovalaat

text: Silovalaiden tärkeintä ravintoa ovat hankajalkaiset, joita ne siivilöivät vedestä uiden hitaasti suu auki. Ne ruokailevat yleensä pinnassa tai sen lähellä. Silovalaat elävät yksin tai pienissä, korkeintaan 3–4 yksilön ryhmissä.


title: Silovalaat

text: Heimon lajit ovat kärsineet kovasti valaanpyynnistä, ja niiden määrä on nykyään pieni. Hitaan uintinsa takia niitä on helppo pyytää, ja ne jäävät kuoltuaan kellumaan.


title: Thomas Magnusson

text: Thomas Magnusson (s. 2. heinäkuuta 1950 Långby, Hudiksvall) on entinen ruotsalainen maastohiihtäjä.


title: Thomas Magnusson

text: Magnusson voitti Falunin MM-kisoissa 1974 30 kilometrin maailmanmestaruuden 53 sekunnin erolla Juha Mietoon. 50 kilometrin kilpailussa Magnusson oli pronssilla Gerhard Grimmerin ja Stanislav Henychin jälkeen.


title: Thomas Magnusson

text: Magnusson voitti Holmenkollenin perinteikkään 50 kilometrin kilpailun vuonna 1977. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän hiihti ankkuriosuuden Ruotsin voittaessa 4x10 kilometrin viestin maailmanmestaruuden runsaan yhdentoista sekunnin erolla Suomeen. Joukkueen muut jäsenet olivat Sven-Åke Lundbäck, Christer Johansson ja Tommy Limby.


title: Stanislav Henych

text: Stanislav Henych (s. 19. helmikuuta 1949 Jilemnice) on entinen tšekkiläinen maastohiihtäjä, joka edusti aktiiviurallaan Tšekkoslovakiaa.


title: Stanislav Henych

text: Henych saavutti hopeaa 50 kilometrin kilpailussa Falunin MM-hiihdoissa 1974. Hän hävisi kultamitalisti Gerhard Grimmerille minuutin ja 50 sekuntia, mutta voitti kolmanneksi sijoittuneen Thomas Magnussonin vajaalla 14 sekunnilla.


title: Luettelo Pyhän istuimen eksterritoriaalisista alueista

text: Tämä on luettelo Pyhän istuimen eksterritoriaalisista alueista. Nämä alueet ovat Vatikaanivaltion ulkopuolella, mutta kuuluvat silti paavin hallinnon alaisuuteen. Suurin osa alueista sijaitsee Roomassa, mutta osa myös Rooman ulkopuolella.


title: Watchman Nee

text: Nee Shu-tsu eli Henry "Watchman" Nee (, 4. marraskuuta 1903 Shantou, Kiina – 30. toukokuuta 1972 Anhuin provinssi, Kiinan kansantasavalta) oli kiinalainen kristitty julistaja ja kirjailija. Hänet pidätettiin vuonna 1952, ja hän eli loppuelämänsä vankilassa.


title: Watchman Nee

text: Nee syntyi toisen sukupolven kristittyyn perheeseen Shantoussa. Hänen isänisänsä oli opiskellut amerkikkalaisessa kongregationaalisessa oppilaitoksessa Fuzhoussa ja hän oli ensimmäinen kongregationaalinen pastori Fujianin maakunnan pohjoisosassa. Neen vanhemmat kertoivat luvanneensa hänet "Jumalan käyttöön" jo ennen hänen syntymäänsä.


title: Watchman Nee

text: Neetä on kuvattu huonokäytöksiseksi ja poikkeuksellisen älykkääksi opiskelijaksi ennen kääntymistään kristinuskoon 17-vuotiaana. Hän oli luokkansa priimus läpi kouluaikansa. Myöhemmin hän otti lisänimen "Watchman" koska piti itseään vartijana, joka oli nostettu antamaan varoitushuuto pimenevässä ajassa. Nee ei käynyt teologisia kouluja tai raamattuopistoja, vaan hankki tietämyksensä lukemalla Raamattua ja etupäässä länsimaisia hengellisiä kirjoja. Hänen tärkein opettajansa oli anglikaaninen entinen lähetystyöntekijä Margaret Barber.


title: Watchman Nee

text: Neen mukaan kirkko Kristuksen ruumiina oli yksinkertaisesti laajennus ja ilmaisu ylösnousseesta Kristuksesta. Tämän ajatuksen mukaan hän palveli ylösnousseessa Kristuksessa mutta myös rakensi Kristuksen ruumista toiminnallaan. Hän korosti, että mikä ei ole ylösnoussutta Kristusta, ei edusta kirkkoakaan ja on vieras elementti Kristuksen ruumiissa. Tämän ajatuksen mukaisesti hän koki kutsumuksessaan olevan kaksi osaa: Jeesuksesta todistaminen ja paikallisten seurakuntien perustaminen.


title: Watchman Nee

text: Neen terveys oli usein huono, ja hän sairasti muun muassa tuberkuloosia. Kolmenkymmenen vuoden iässä vuonna 1934 hän avioitui Charity Changin kanssa. Pariskunnalla ei ollut lapsia. Vanhemmiten hän kärsi kroonisista vatsavaivoista ja angina pectoris -sydänoireista. Nee koki myös eri seurakuntien hengellistä vastustusta, koska hän opetti, että eri suuntaukset ovat pahasta, koska ne hajottavat Kristuksen ruumista eli seurakuntaa kokonaisuutena. Hänen toimintaansa vastustavat tahot levittivät hänestä huhuja, joista hän itse totesi: "Huhujen mukaisen Watchman Neen tuomitsisin itsekin." Häntä rasittivat myös vastakääntyneiden seurakuntalaiset kypsymättömyys ja inhimillinen vajavaisuus. Hän itse piti kärsimyksiään myös lähteenä "syvempään hengelliseen ilmestykseen Jumalasta".


title: Watchman Nee

text: Hän toimi kahdeksalla eri tavalla: julistaen evankeliumia, opettaen Raamattua, matkustaen, tavaten ihmisiä, palvellen ihmisiä, pitäen kokouksia, kouluttaen ihmisiä ja julkaisemalla hengellistä kirjallisuutta.


title: Watchman Nee

text: Neen läheisin työtoveri oli Witness Lee -niminen baptisti. Heidän yhteistyönsä alkoi 1932. Lee muutti Shanghaihin 1934 voidakseen työskennellä enemmän Neen kanssa. Hän muun muassa toimitti Neen julkaisua "The Christian" 1934–1940 ja oli hänen best maninsa tämän avioituessa. Vuonna 1949 Nee lähetti Leen ja ryhmän muita Taiwanille jatkamaan lähetystyötä.


title: Watchman Nee

text: Kommunistinen hallinto pidätti ja vangitsi Watchman Neen maaliskuussa 1952, ja hänet tuomittiin viideksitoista tai kahdeksikymmeneksi vuodeksi vankeuteen 1956 vakoilusta syytettynä. Nee menehtyi vankilassa 30. toukokuuta 1972. Hänen vankeusaikanaan vain hänen vaimonsa sallittiin vierailla hänen luonaan. Vankilan sensuuri ei sallinut hänen mainita Jumalaa kirjeissä ja hän kuoli inhimillisesti katsottuna kurjuudessa ja nöyryytettynä. Hänen kuolemastaan ei tiedotettu heti omaisille ja hänelle ei pidetty hautajaisia, vaan hänen ruumiinsa poltettiin krematoriossa 1. kesäkuuta 1972. Hänen vaimonsa oli kuollut puoli vuotta aiemmin. Neen vanhin sisko vastaanotti Neen tuhkan ja hänet on haudattu yhdessä vaimonsa kautta Kwanchaon kaupunkiin Zhejiangin provinssissa, joka oli heidän kotikaupunkinsa. Toukokuussa 1989 Neen ja hänen vaimonsa tuhka siirrettiin kristitylle hautausmaalle Shiangshaniin Kiangsun provinssiin.


title: Watchman Nee

text: Neen "Pieni lauma" -liikkeen suuruutta on vaikea arvioida, koska Nee itse piti kääntyneiden tilastointia "lihallisena" toimintana, eikä jäsenmääriä laskettu. Hänen perustamansa kirkkoon ei voinut myöskään liittyä muodollisesti.


title: Watchman Nee

text: Vuonna 1949 Neen perustamia seurakuntia arvioitiin olleen noin 500, joissa oli noin 70 000 jäsentä, kun taas erään toisen lähteen mukaan yksinomaan Zhejiangin provinssissa olisi ollut 362 jumalanpalveluspaikkaa, joissa olisi ollut noin 39 000 jäsentä. Lukujen valossa Neen "pieni lauma" olisi kattanut 15–20 % protestanttisista kistityistä maassa ja ollut suurin yksittäinen tunnustuskunta. Vuonna 1956 seurakuntia on arvioitu olleen tuhansia, jolloin "pieni lauma" olisi ollut suurin kristitty ryhmä Kiinassa. Neen vaikutuksen laajuutta Kiinan nykyiseen, kodeissa kokoontuvaan "maanalaiseen" seurakuntaliikehdintään lienee mahdotonta arvioida tarkasti, mutta sen uskotaan olevan huomattava.


title: Jan Staszel

text: Jan Staszel (s. 15. syyskuuta 1950 Dzianisz) on entinen puolalainen maastohiihtäjä, joka kilpaili kansainvälisellä tasolla 1970-luvulla. Hän oli kaikkien aikojen ensimmäinen puolalainen maastohiihdon arvokisamitalisti.


title: Jan Staszel

text: Staszel saavutti Falunin MM-hiihdoissa 1974 pronssia 30 kilometrin kilpailussa. Hän hävisi kultaa voittaneelle Thomas Magnussonille minuutin ja 15 sekuntia sekä hopeamitalisti Juha Miedolle vajaat 22 sekuntia, mutta kukisti neljänneksi sijoittuneen Ivan Garaninin 35 sekunnilla.


title: 27 (luku)

text: 27 (kaksikymmentäseitsemän) on kokonaisluku, jota edeltää 26 ja seuraa 28. Luvun 27 jakajat ovat 1, 3, 9 ja 27.


title: 27 (luku)

text: 27 on kuutioluku (27 = 3).


title: 27 (luku)

text: Se on ensimmäinen yhdistetty luku kymmenjärjestelmässä, joka ei ole jaollinen millään numeroistaan (2,7).


title: 27 (luku)

text:
Luvun 27 käänteisluvulla formula_1 on mielenkiintoinen ominaisuus:
formula_2.
Näin on, koska 27*37=999.


title: Jakaja

text: Jakaja voi tarkoittaa seuraavia:


title: Conrad Hilton

text:
Conrad Nicholson Hilton Sr. (25. joulukuuta 1887 Socorro County, New Mexico – 3. tammikuuta 1979 Santa Monica, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen liikemies ja Hilton-hotelliketjun perustaja.
Conrad Hilton syntyi vuonna 1887 San Antoniossa, nykyisessä New Mexicossa norjalaissyntyisen Augustus Halvorson "Gus" Hiltonin (ent. August Halvorsen Hilton) ja amerikansaksalaisen Mary Genevieve Laufersweilerin lapsena.


title: Conrad Hilton

text: Hän opiskeli New Mexico Military Institutessa St. Michael's Collegessa (nykyinen College of Santa Fe) ja New Mexico School of Minesissa (nykyinen "New Mexico Tech"). Hieman yli kaksikymmentävuotiaana hän oli Yhdysvaltain republikaanipuolueen edustaja ensimmäisessä uudelleen muodostetun New Mexicon osavaltion parlamentissa. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Conrad liittyi armeijaan ja palveli Ranskassa. Hänen yksikkönsä (304th Labor Battalion) ei juuri osallistunut taisteluihin. Helmikuussa 1919 hänen sotilaspalvelunsa päättyi. Armeija-aikana hänen isänsä oli kuollut auto-onnettomuudessa.


title: Conrad Hilton

text: Hilton muutti Texasiin ja aloitti hotelliyrittäjänä ostamalla Mobley Hotellin Ciscosta Texasista vuonna 1919. Ensimmäinen suurempi, monikerroksinen hotelli, jonka hän rakensi, oli 20. marraskuuta 1930 avattu El Paso Hilton (nykyinen Plaza Hotel). Hän muodosti Hilton Hotels Corporationin vuonna 1946. Yritys laajeni luottokorttialalle, autojenvuokraukseen ja muihin matkustuspalveluihin.


title: Conrad Hilton

text: 1930-luvun lamakautena Hilton oli joutua konkurssiin ja menetti useita hotelleitaan. Hän sai kuitenkin työskennellä hotellijohtajana ja lopulta kykeni ostamaan menettämänsä hotellit takaisin.


title: Conrad Hilton

text: Hilton oli kolmesti naimisissa ja hänellä oli neljä lasta:


title: Conrad Hilton

text: Conrad Hilton kuoli 3. tammikuuta 1979 Santa Monicassa Kaliforniassa 91-vuotiaana luonnolliseen kuolemaan. Hänet on haudattu Calvary Hillin katoliselle hautausmaalle Dallasiin Texasiin.


title: Conrad Hilton

text: Hiltonin kuoleman jälkeen perustettu Conrad N. Hilton Humanitarian Prize on suurin humanitaarinen palkinto maailmassa. Conrad N. Hiltonin säätiö jakaa vuosittain tämän 1,5 miljoonan dollarin palkinnon humanitaarista työtä tekevälle organisaatiolle. Suurin osa hänen omaisuudestaan meni testamentin mukaan roomalaiskatoliselle kirkolle ja hyväntekeväisyysjärjestöille. Conradin poika Barron kiisti kuitenkin testamentin ja voitti oikeustaistelun 1988. Barronin ja hänen jälkeläistensä omaisuuden nettoarvo nousi 335 miljoonaan dollariin.


title: Conrad Hilton

text: Conrad Hiltonin omaeläkerta "Be My Guest" julkaistiin vuonna 1957. Jokaisessa Hiltonin hotelliketjun hotellihuoneessa on yksi kappale tätä kirjaa.


title: Conrad Hilton

text: Conrad oli Paris Hiltonin ja Nicky Hiltonin isoisoisä. Hiltonin suvussa on tällä hetkellä kaksi Conrad-nimistä henkilöä: Parisin pikkuveli Conrad Hughes Hilton ja Conrad Nicholson Hilton nuoremman poika Conrad Nicholson Hilton III.


title: Eleanoora Rosenholm

text: Eleanoora Rosenholm on suomalainen kokeellinen pop-yhtye.


title: Eleanoora Rosenholm

text: Yhtyeen taustalla ovat porilaiset Mika Rättö ja Pasi Salmi, jotka ovat yhdessä laulaja Noora Tommilan kanssa säveltäneet ja sanoittaneet yhtyeen kappaleet. Rättö ei esiinny yhtyeen live-kokoonpanossa.


title: Eleanoora Rosenholm

text: Vuoden 2007 joulukuussa ilmestyi Eleanoora Rosenholmin esikoislevy "Vainajan muotokuva". Yhtyeen musiikkia on luonnehdittu mm. "kepeän rytmikkääksi ja alakuloisen laahaavaksi" sekä "taiderockin, konepopin ja perisuomalaisen paatoksen" yhdistelmäksi. Syyskuussa 2008 julkaistiin yhtyeen toinen albumi "Älä kysy kuolleilta, he sanoivat". Yhtyeen kolmas albumi "Hyväile minua pimeä tähti" julkaistiin maaliskuussa 2011. Neljäs albumi, "Talvipalatsin puutarhassa", julkaistiin marraskuussa 2018.


title: Eleanoora Rosenholm

text: Elokuussa 2009 yhtyeen "Ambulanssikuskitar" valittiin vuoden parhaaksi musiikkivideoksi Oulun musiikkivideofestivaaleilla.


title: Enigma (peli)

text: Enigma on ilmainen tietokonepeli, joka pohjautuu aikaisempaan suosittuun kaupalliseen "Oxydiin". Enigman koodin tultua julkiseksi peli on osa GNU-projektia ja se on käännetty useille käyttöjärjestelmille.


title: Enigma (peli)

text: Enigmassa pelaaja liikuttaa hiirellä kuulaa pyrkien ratkaisemaan moninaisia tehtäviä ja selvittämään tasoja, joita Enigmassa on jopa noin tuhat kappaletta. (Enigman omien tasojen lisäksi pelissä on mm. Sokobanista tuttuja sekä Oxydin ja sen edeltäjän "Espritin" vanhoja tasoja.) Useimmat tasot ovat loogisia ongelmia, joissa kuulan tulee avata kohteita tai siirtää objekteja tiettyihin paikkoihin tietyssä järjestyksessä, mutta mukana on myös monia hiirenkäsittelytaitoon ja -nopeuteen perustuvia tehtäviä.


title: Enigma (peli)

text: Enigman tasot on kirjoitettu Lua-ohjelmointikielellä: tasoja on suhteellisen helppo myös kirjoittaa itse.


title: Vähemmistöryhmä

text: Vähemmistöryhmä tai vähemmistö on sosiaalinen ryhmä joka ei kuulu yhteiskunnan hallitsevaan enemmistöön. Sosiaalinen vähemmistö ei välttämättä ole lukumäärältään vähemmistö – se voi olla mikä tahansa ryhmä, joka on sosiaalisesti heikommassa asemassa kuin valtaväestö koulutuksen, työllisyyden, omaisuuden tai poliittisen vallan suhteen. Selvyyden vuoksi näistä ryhmistä voidaan käyttää nimityksiä "alistettu ryhmä" ja "hallitseva ryhmä" "vähemmistön" ja " enemmistön" sijaan. Sosiaalitieteissä "vähemmistö" tyypillisesti viittaa syrjäytymiseen ja alistamiseen suhteessa mielipiteeseen, ympäristöön, kieleen, kansallisuuteen, uskontoon, kulttuuriin, vammaisuuteen, köyhyyteen, työllistymiseen, ikään, ja seksuaaliseen suuntautumiseen.


title: Vähemmistöryhmä

text: Vähemmistöt liitetään usein ihmis- ja kansalaisoikeuksiin. Vähemmistöjen kokema eriarvoisuus on noussut aikakautemme huolenaiheeksi. Syrjintään liittyy usein yksilön arvioiminen vähemmistöön kuuluvana arvostamatta häntä oman toimintansa pohjalta. Syrijintä voi olla myös epäsuoraa ja rakenteellista. Vähemmistöoikeuksien puolesta on noussut kansanliikkeitä joihin on kuulunut mm. kuluttaja oikeudet, maahanmuuttajien oikeudet, maanviljelijäin tuet, työttömyys, vammaisten oikeudet, ympäristön suojelu.


title: Vähemmistöryhmä

text: Sosiologi Louis Wirth on määritellyt vähemmistöt "ryhmäksi ihmisiä, jotka ulkonäkönsä tai kulttuurinsa vuoksi on eristetty muusta yhteiskunnasta, jossa heitä kohdellaan eriarvoisesti, jonka vuoksi he pitävät itseään yhteisen syrjinnän kohteina.. Gad Barzilain määritelmän mukaan vähemmistöryhmiltä puuttuu hallintovalta ja poliittisen vallan resurssit.Tähän määritelmän kuuluu sekä objektiiviset että subjektiiviset kriteerit. Vähemmistöryhmään kuuluminen on yhteiskunnan objektiivisesti antama status, joka pohjautuu henkilön fyysisiin ominaisuuksiin tai käyttäytymiseen. Subjektivisesti se määräytyy ryhmän jäsenen oman identiteetin tai solidaarisuden pohjalta. Joka tapauksessa ryhmän jäsenyys on luonteeltaan kategoriaalinen. Henkilö, joka toimii vähemmistön tavoin ja osoittaa siihen kuuluvia fyysisiä ominaisuuksia luetaan mukaan ryhmään.


title: Vähemmistöryhmä

text: Suomessa vähemmistövaltuutetun tehtävänä on edistää etnisten vähemmistöjen ja ulkomaalaisten asemaa, yhdenvertaisuutta ja oikeusturvaa sekä hyviä etnisiä suhteita Suomessa. Vähemmistövaltuutetun toimivalta ei koske syrjintää pelkästään kielen, sukupuolisen suuntautumisen, maailmankatsomuksen tai vammaisuuden perusteella. Näillä perusteilla tapahtuvan syrjinnän torjunta kuuluu edelleen muille viranomaisille, lähinnä ylimmille laillisuusvalvojille ja työelämässä työsuojeluviranomaisille. Vähemmistöjen ihmisoikeuksien toteutumista valvoo Ihmisoikeusliitto, joka raportoi ihmisoikeuksien toteutumisesta suoraan Euroopan unionille.


title: Giv'at Ze'ev

text: Giv'at Ze'ev on juutalaissiirtokunta Israelin vuoden 1967 jälkeen miehittämällä Länsirannalla. Siirtokunta on perustettu vuonna 1983 ja vuoden 2016 lopussa sen asukasluku oli 16 865. Siirtokuntia Israelin miehittämillä alueilla pidetään kansainvälisesti laittomina.


title: Giv'at Ze'ev

text: Giv'at Ze'ev sijaitsee lähellä el-Jibin palestiinalaiskylää, jonka tutkijat ovat yhdistäneet Vanhan testamentin Gibeonin (hepreaksi Gi'von) kaupunkiin. Ennen Giv'at Ze'evin siirtokunnan perustamista sen nykyisellä paikalla sijaitsi sittemmin hylätty Jordanian armeijan tukikohta. Israel valtasi Länsirannan Jordanialta kuuden päivän sodan aikana vuonna 1967. Israelissa syntyi sodan jälkeen siirtokuntaliike, jonka jäsenet pyrkivät asettumaan miehitetyille alueille. Vuonna 1977 joukko siirtolaisia asettui hylättyyn tukikohtaan Giv'at Ze'eviin, mutta ensimmäiset yritykset asuttaa paikka eivät onnistuneet. Israelin valtio otti paikan haltuunsa vuonna 1981 ja vuonna 1983 paikalle alettiin asuttaa siirtolaisia. Kansainvälisesti Israelin miehitetyille alueille perustamia siirtokuntia pidetään laittomina. Giv'at Ze'ev sai nykyisen nimensä vuonna 2004 ja se nimettiin Betar-liikkeen johtaja Ze'ev Jabotinskyn mukaan.


title: Giv'at Ze'ev

text: Israelissa on ollut esillä ehdotus liittää Giv'at Ze'ev ja muut Jerusalemin lähellä sijaitsevat siirtokunnat yhdeksi suureksi kaupungiksi.


title: Giv'at Ze'ev

text: Giv'at Ze'evin asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 16 865.


title: Agutit

text: Agutit eli kultajänikset ("Dasyproctidae") on pitkäkoipisten jyrsijöiden heimo.


title: Agutit

text: Aikuiset agutit ovat 30–40  cm pitkiä. Niiden häntä on 1,5-senttinen töpö. Takajalassa on kolme varvasta, jotka päättyvät kaviomaiseen kynteen. Väritys vaihtelee tummanruskeasta kullankeltaiseen.


title: Agutit

text: Agutien levinneisyysaluetta ovat Meksiko, Väli-Amerikka, Brasilia ja pienet Antillit. Ne syövät pääasiassa kasviperäistä ravintoa, mutta ravinnoksi kelpaavat myös hyönteiset ja jopa pikkulinnut.