title: Anders Jacobsen

text: Sapporon MM-kilpailuissa 2007 Jacobsen voitti suurmäen joukkuekilpailussa hopeaa yhdessä Roar Ljøkelsøyn, Tom Hilden ja Anders Bardalin kanssa.


title: Anders Jacobsen

text: Jacobsen myös valittiin Norjan urheilugaalassa vuoden 2006 tulokkaaksi. Samassa kategoriassa kilpaili muun muassa maastohiihtäjä Petter Northug.


title: Anders Jacobsen

text: Seuraava kausi ei mennyt Jacobsenilta aivan yhtä hyvin kuin hänen läpimurtokautensa, mutta Jacobsen voitti kuitenkin yhden maailmancupin osakilpailun Tšekin Liberecissä ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi. Norja voitti kauden kaikki kolme maailmancupin joukkuekilpailua, ja Jacobsen oli mukana joukkueessa joka kerta. Lisäksi Jacobsen oli mukana voittamassa Norjalle joukkuepronssia lentomäen MM-kilpailuissa Oberstdorfissa.


title: Anders Jacobsen

text: Kauden alku oli hankala Jacobsenille ja koko Norjan joukkueelle. Jacobsenin alkukauden paras sijoitus oli Trondheimin osakilpailun kolmas sija. Mäkiviikolla Jacobsenin hyppyvire alkoi kuitenkin taas löytyä ja hän sijoittui mäkiviikon kokonaiskilpailussa kuudenneksi. Mäkiviikon jälkeisissä maailmancupin osakilpailuissa Jacobsen oli lähes joka kerta kymmenen parheen joukossa, ja kahdessa juuri ennen Liberecin MM-kisoja hypätyissä maailmancupin kilpailussa hän sijoittui toiseksi.


title: Anders Jacobsen

text: MM-kilpailut Liberecissä alkoivat Jacobsenin osalta huonosti, kun normaalimäen kilpailussa hän putosi toisella kierroksella kolmannelta sijalta 17:nneksi 86,5 metriä kantaneella hypyllään. Suurmäen yhden kierroksen mittaiseksi typistyneessä kilpailussa Jacobsen kuitenkin sijoittui pronssille 132,5 metriä kantaneen hyppynsä ansiosta.


title: Anders Jacobsen

text: Jacobsen palasi lähes kahden vuoden odottelun jälkeen korkeimmalle palkintokorokkeelle Oberstdorfin lentomäen kilpailussa 31. tammikuuta 2010. Menestys juuri ennen Vancouverin olympialaisia nostikin Jacobsenin yhdeksi ennakkosuosikeista sekä normaali- että suurmäen kilpailuissa. Myös harjoitus- ja karsintahypyt olympiamäestä lupasivat hyvää. Jacobsen ei kuitenkaan onnistunut hyppäämään kummassakaan kilpailussa kahta onnistunutta hyppyä, vaan sijoittui normaalimäen kilpailussa yhdeksänneksi ja suurmäen kilpailussa sijalle 12. Joukkuekilpailussa ankkurina hypännyt Jacobsen onnistui kuitenkin täyttämään häneen kohdistuneet odotukset. Toisella kierroksella Jacobsenin hyppy kantoi 140,5 metriä, ja Norjan joukkue sijoittui kilpailussa pronssille.


title: Anders Jacobsen

text: Slovenian Planicassa hypätyissä lentomäen MM-kilpailuissa Jacobsen voitti joukkuekilpailussa hopeaa.


title: Anders Jacobsen

text: Oslon MM-kisoissa Jacobsen oli mukana voittamassa Norjalle hopeaa sekä normaali- että suurmäen joukkuekilpailuissa. Normaalimäen joukkuekilpailussa Norjan joukkueessa hyppäsivät Jacobsenin lisäksi myös Bjørn Einar Romøren, Anders Bardal ja Tom Hilde. Suurmäen kilpailua varten joukkuetta muutettiin siten, että Romørenin tilalle valittiin hyvistä lentotaidoistaan tunnettu Johan Remen Evensen. Kummassakin joukkuekilpailussa voiton vei Itävalta.


title: Anders Jacobsen

text: Kauden lopussa Jacobsen päätti motivaation puutteeseen vedoten olla ottamatta vastaan hänelle seuraavaksi kaudeksi tarjottua maajoukkuepaikkaa.


title: Anders Jacobsen

text: Kaudella 2011–2012 Jacobsen toimi Norjan yleisradioyhtiö NRK:n mäkihyppylähetyksissä asiantuntijakommentaattorina. Hän palasi hyppäämisen pariin Norjan mestaruuskilpailuissa vuonna 2012, joissa hän sijoittui kuudenneksi.


title: Anders Jacobsen

text: Kun itävaltalainen Alexander Stöckl valittiin Norjan maajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi päätti Jacobsen alkaa jälleen panostaa hyppäämiseen. Norjan kansallisissa mestaruuskilpailuissa Jacobsen voitti pronssia niin normaali-, suur- kuin joukkuemäen kilpailussakin. Kansainvälisiin kilpailuihin Jacobsen palasi mäkiviikolla ja onnistui voittamaan kaksi ensimmäistä osakilpailua. Innsbruckin osakilpailussa hän sijoittui seitsemänneksi ja Bischofshofenissa toiseksi. Mäkiviikon kokonaispisteissä Jacobsen sijoittui kahdesta osakilpailuvoitostaan huolimatta vasta toiseksi.


title: Anders Jacobsen

text: Hyvä hyppyvire ei kuitenkaan jatkunut välittömästi mäkiviikon jälkeen hypätyssä Wisłan osakilpailussa, jossa Jacobsenin hypyt riittivät vasta 15. sijaan. Kolme päivää myöhemmin Zakopanessa Jacobsen kuitenkin nousi jälleen korkeimmalle palkintokorokkeelle.


title: Anders Jacobsen

text: Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Jacobsen sijoittui suurmäen kilpailussa pronssille Puolan Kamil Stochin voittaessa kultaa ja Slovenian Peter Prevcin sijoittuessa toiseksi. Muutamaa päivää aikaisemmin Jacobsen oli normaalimäen kilpailussa ollut vasta sijalla 19.


title: Anders Jacobsen

text: Maailmancup-kaudella 2013–2014 Jacobsen sijoittui parhaimmillaan 11:nneksi Bischofshofenin osakilpailussa. Sotšin olympialaisissa hän oli normaalimäessä 27:s, suurmäessä 38:s ja joukkuekilpailussa kuudes.


title: Anders Jacobsen

text: Maailmancup-kaudella 2014–2015 Jacobsen voitti Garmisch-Partenkirchenin uudenvuodenkilpailun. Mäkiviikon kokonaispisteissä hän oli viides. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2015 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa ja oli yhdeksästoista normaalimäessä.


title: Anders Jacobsen

text: Jacobsen päätti urheilu-uransa vuonna 2015.


title: Anders Jacobsen

text: Syksyllä 2011 Jacobsen osallistui Norjan TV2:n Tanssii tähtien kanssa (Skal vi danse) -kilpailuun. Jacobsen joutui kuitenkin jättämään hyvin alkaneen kilpailun kesken jouduttuaan umpilisäkeleikkaukseen.


title: Anders Jacobsen

text: Jacobsenin henkilökohtainen pituusennätys on 230,5 metriä, jonka hän hyppäsi Planican lentomäestä vuonna 2010.


title: Elina Vettenranta

text: Elina Vettenranta (o.s. Aaltonen, s. 17. lokakuuta 1969 Pori) on suomalainen iskelmälaulaja. Hänet valittiin vuoden 2006 Tangokuningattareksi.


title: Elina Vettenranta

text: Ennen voittoaan Vettenranta työskenteli mm. opettajana, mutta ammatiltaan hän on vaatesuunnittelija.


title: Egyptiläisten evankeliumi

text: Egyptiläisten evankeliumi on kahdelle täysin erilliselle apokryfiselle evankeliumille annettu nimitys:


title: Matala (kylä)

text: Matala on kylä Simojoen länsirannalla Simon kunnan liikekeskustan koillispuolella Lapin maakunnassa. Se sijaitsee noin 16 kilometriä koilliseen kunnan keskustaajamasta Jokikylän ja Alaniemen välillä. Joen toisella rannalla sijaitsee Soikon kylä.


title: Matala (kylä)

text: Matalan kylän maisemaa hallitsevat Simojoen Lappalaisenkoski, jokirantojen pellot sekä Martimoaavan suoalueet.


title: Manna

text: Manna on Toorassa, "Šemoth"-osan "Bešalakh"-viikkojaksossa, sekä vastaavasti Raamatussa toisessa Mooseksen kirjassa mainittu ruoka, jolla Jumala pitää Egyptistä pakoon lähteneet israelilaiset hengissä näiden vaeltaessa erämaassa neljänkymmenen vuoden ajan. Mannasta kerrotaan toisen Mooseksen kirjan 16. luvussa.


title: Manna

text: Muualla Raamatussa todetaan, että manna satoi taivaasta.


title: Manna

text: Manna mainitaan myös kolme kertaa Koraanissa, israelilaisten Egyptistä paosta, Mooseksen johdolla kertovassa kohdassa, sekä muissakin osissa (2:57, 7:160 ja 20:80). Koraanissa kerrotaan olleen osa mannaa.


title: Manna

text: On esitetty, että manna on voinut olla mannatamariskin (tai jonkin toisen kasvin) öisin tihkuvaa sokerieritettä, mannajäkälää tai kilpikirvojen mesikastetta.


title: Manna

text: Mannalla voidaan tarkoittaa myös Välimeren alueella kasvavan mannasaarnen ja sen lähisukulaisten kovettuvaa mahlaa, jossa on runsaasti mannitolia eli heksoosisokerista syntynyttä sokerialkoholia.


title: Koptilainen egyptiläisten evankeliumi

text: Koptilainen egyptiläisten evankeliumi on setiläinen gnostilainen kirjoitus, josta tunnetaan kaksi versiota Nag Hammadin kirjastosta. Koptilaista egyptiläisten evankeliumia ei tule sekoittaa Kreikkalaiseen egyptiläisten evankeliumiin.


title: Koptilainen egyptiläisten evankeliumi

text: Alaotsikon mukaan kirja on "Suuren Näkymättömän Hengen pyhä kirja". Kirjoitus käsittelee setiläisen gnostilaisuuden näkemystä siitä, kuinka maailma on tullut olevaksi, ja kuinka Set, Aadamin ja Eevan kolmas poika, on gnostilaisen näkemyksen mukaan inkarnoitunut Jeesukseksi vapauttaakseen ihmisten sielut luomisen synnyttämästä pahasta materiaalisesta vankilasta.


title: Koptilainen egyptiläisten evankeliumi

text: Kirjoitukseen kuuluu myös hymni, josta osa koostuu pelkästään vokaalijaksoista, joiden merkitys ei käy ilmi. Näiden osien on ajateltu olevan varhaiskristillistä glossolaliaa eli kielilläpuhumista, vaikkakin viimeisen osan vokaalit ("u aei eis aei ei o ei ei os ei") voidaan lukea kreikankielisenä tekstinä, jossa lukee "[joka on olemassa] Poikana ikuisesti ja ikuisesti. Sinä olet mitä olet, sinä olet kuka olet".


title: Sieskarit

text: Sieskarit on saariryhmä Uudenkaupungin edustalla Kivikarinaukon pohjoisosassa Selkämerellä. Se käsittää kuusi matalaa, asumatonta ja karikoiden ympäröimää, pääosin kallioista saarta, jotka sijaitsevat noin 13 kilometriä länsilounaaseen Uudenkaupungin keskustasta.


title: Sieskarit

text: Saariston suurin saari on Haminakari. Sen pohjoispuolella sijaitsee maannousun vuoksi yhteenkasvanut Matalan–Räiskän saari, ja itäpuolella sijaitsevat Keskikari sekä Kraakkloppi. Saariston toiseksi pienin saari, Kloppi, sijaitsee pääsaaren länsipuolella. Pienin saari on nimetön luoto.


title: Marttisen miehet

text:
Marttisen miehillä tarkoitetaan suomalaisten asekätkijöiden ryhmää, joka pakeni Suomesta Ruotsin kautta Yhdysvaltoihin ja liittyi aikanaan Yhdysvaltain armeijaan. Ryhmää kutsutaan "Marttisen miehiksi" johtajansa, Mannerheim-ristin ritarin sekä Suomen ja myöhemmin myös Yhdysvaltain armeijan everstin Alpo Marttisen mukaan. Viimeinen elossa ollut ryhmän jäsen Antero Aakkula kuoli 11. joulukuuta 2006.
Asekätkentä eli Päämajan organisoima aseiden ja materiaalin hajavarastointi mahdollista sissisotaa varten alkoi paljastua kevään 1945 kuluessa. Keskeistä oli Oulussa tapahtunut kuljetusorganisaatioon kuuluneen miehen tekemä ilmianto valtiolliselle poliisille eli ns. Punaiselle Valpolle. 8. toukokuuta annettiin Oulun sotilaspiirin 2. ye-upseeria Aito Keravuorta koskeva etsintäkuulutus. Asekätkentäoperaation johtoon kuulunut Usko Sakari Haahti antoi Keravuorelle käskyn poistua maasta, minkä tämä 12. toukokuuta tekikin suunnaten kalastajaveneen viemänä Ruotsiin. Rantautuminen tapahtui Piitimessä. Keravuoren maasta poistumisen tarkoitus oli rajata paljastunut asekätkentä yhden sijaiskärsijän vastuulle.


title: Marttisen miehet

text: Tämä ei kuitenkaan onnistunut, pidätyksiä seurasi ja asekätkentäorganisaation avainhenkilöille annettiin eri keinoin kehotuksia poistua maasta. Osa ehdittiin pidättää ja heidän pakomatkaansa sisältyikin esimerkiksi karkaamisia vankikuljetuksista.


title: Marttisen miehet

text: Alkuperäiseen ryhmään kuuluivat seuraavat Suomen armeijan upseerit:


title: Marttisen miehet

text: Myöhemmin ryhmään liittyivät:


title: Lahden kaupungintalo

text: Lahden kaupungintalo on arkkitehti Eliel Saarisen suunnittelema rakennus. Se valmistui vuonna 1912.


title: Lahden kaupungintalo

text: Kaupungintalo edustaa tyyliltään myöhäisjugendia. Rakennuksessa on käytetty tummaa punatiiltä ja sisätiloissa vahvoja värejä ja kasviornamentteja. Rakennuksen tunnistaa myös sen korkeasta kellotornista.


title: Lahden kaupungintalo

text: Museovirasto on määritellyt Lahden kaupungintalon, kauppatorin ja Mariankadun seremonia-akselin valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Asemakaavalla kaupungintalo suojeltiin vuonna 1967.


title: Lahden kaupungintalo

text: Lahti sai kaupunginoikeudet vuonna 1905, ja jo seuraavana vuonna ehdotettiin ensimmäisen kerran kaupungintalon rakennuttamista. Kaupunkiin tarvittiin erityisesti rakennus palokunnalle, koska Lahti oli tuolloin 4000 asukkaan puutalokaupunki. Rakennuspäätös tehtiin kuitenkin vasta vuonna 1910. Kaupungintalon suunnittelusta järjestettiin samana vuonna kutsukilpailu, jonka voitti arkkitehti Eliel Saarinen. Rakennustöihin kului rahaa enemmän kuin kaupungin tuolloinen vuosibudjetti.


title: Lahden kaupungintalo

text: Kaupungintalon paikaksi suunniteltiin aluksi nykyistä alatoria. Arkkitehti Armas Lindgreniltä pyydettiin kuitenkin sijaintipaikasta lausuntoa. Hän kannatti Mariankadun puiston jatkeena olevaa paikkaa, johon myös kaupungintalon rakentamista valmistellut valiokunta päätyi. Sijaintia pidettiin hyvänä erityisesti siksi, että mäeltä kaupungintalon torni näkyi kaikkiin neljään ilmansuuntaan.


title: Lahden kaupungintalo

text: Eliel Saarinen suunnitteli kaupungintalon kokonaistaideteokseksi, mikä oli tuon ajan arkkitehtuurikäsitykselle tyypillistä. Sisätilojen piti siis vastata ulkoarkkitehtuurin muotokieltä. Sisustuksessa korostuivat tummat värit ja ornamentit. Kaupungintalon materiaalina käytetty tummaksi poltettu tiili tuotiin Ruotsista.


title: Lahden kaupungintalo

text: Valmistuessaan kaupungintaloon sijoittui kaupungin yleishallinto: maistraatti, sen kanslia, julkinen notaari, raastuvanoikeus, kaupunginviskaali, rahatoimikamari, kaupunginvouti, pastorinkanslia, kaupunginvaltuusto, lautakunnat ja palolaitos. Pohjakerroksessa eli kivijalassa olivat lisäksi myös poliisilaitos, lukusali ja kirjasto.


title: Lahden kaupungintalo

text: Vuonna 1934 kaupunginarkkitehti Kaarlo Könönen suunnitteli laajennuksen kaupungintaloon. Laajennusosa valmistui 1935 ja sen myötä avoimesta pihasta tuli sisäpiha.


title: Lahden kaupungintalo

text: Rakennus joutui ilmapommituksen kohteeksi 27. joulukuuta 1939, jolloin se kärsi huomattavia palovahinkoja. Pommitusten jälkeen virastot ja poliisilaitos siirrettiin Lahden yhteiskouluun.


title: Lahden kaupungintalo

text: Kaupungintalon ullakko paloi 21. syyskuuta 1981. Sen jälkeen talo korjattiin sekä saneerattiin. Töiden vuonna valmistuttua vuonna 1985 on kaupungintalon kokonaiskerrosala 5 160 m² ja tilavuus 19 950 m³.


title: Krassinletto

text: Krassinletto eli Kraasinletto on saari Iin kunnan vesialueella Perämerellä. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä pohjoisluoteeseen Krunnien saaristoon kuuluvalta Maakrunnin saarelta, noin viisi kilometriä kaakkoon Leipäreiden saariryhmästä ja noin 12 kilometriä lounaaseen Vatungista.


title: Krassinletto

text: Kaakko–luode-suuntainen pitkänomainen saari on matala ja karikoiden ympäröimä. Myös saaren rannat ovat laajan kivikon peitossa. Saari on asumaton, mutta sen koillisrannalla sijaitsee kaksi kalastajamökkiä.


title: Rudolf Mössbauer

text: Rudolf Ludwig Mössbauer (, 31. tammikuuta 1929 – 14. syyskuuta 2011) oli saksalainen fyysikko. Hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1961 atomiydinten gammasäteilyn resonantin absorption tutkimuksista ja Mössbauerin ilmiön löytämisestä.


title: Rudolf Mössbauer

text: Mössbauer teki väitöstyötään vuosina 1955–1957 Max Planck -instituutissa Heidelbergissa. Tehdessään kokeita gammasäteilyllä hän havaitsi gammasäteiden rekyylittömän ydinresonanssiabsorption. Ilmiö nimettiin löytäjänsä mukaan Mössbauerin ilmiöksi. Myöhemmin ilmiötä on sovellettu Mössbauer-spektroskopiassa.


title: Rudolf Mössbauer

text: Vuonna 1958 Mössbauer valmistui tohtoriksi Münchenin teknillisestä yliopistosta. Yhtenä nuorimmista Nobel-palkituista hän vastaanotti Nobelin fysiikan palkinnon 1961. Vuotta myöhemmin hänet nimitettiin professoriksi Caltechiin, minne hän oli saapunut 1961 Richard Feynmanin houkuttelemana.


title: Vatunki (Ii)

text: Vatunki on niemi ja pieni kyläalue Perämeren rannikolla Iin kunnassa, Pohjois-Pohjanmaalla, entisen Kuivaniemen alueella. Niemen uloimmassa kärjessä sijaitsee Vatungin palvelusatama, jossa on muun muassa polttoaineiden jakelupiste, matkailuvaunualue, huoltorakennus sekä kesäravintola Pooki. Satamassa on laituripaikkoja sekä kalastusaluksille että huviveneille. Satamassa järjestetään vuosittain elokuussa Elo- ja kalamarkkinat.


title: Vatunki (Ii)

text: Vatungin niemellä ja Kuivamatalan saarella sijaitsee yhteensä kahdeksan Vapon Tuulivoima Oy:n omistamaa tuulivoimalaa. Tuulivoimaloiden yhteenlaskettu vuosituotanto on 15 000 MWh. Tuulipuisto on rakennettu vuosina 1995–2002.


title: Vatunki (Ii)

text: Vatunki-nimi johtuu ruotsin kielen sanasta "vatungen", joka merkitsee merestä esiin pistäviä kiviä.


title: Vatunki (Ii)

text: Vatungissa on Krimin sodan tapahtumiin liittyvä muistomerkki, joka kertoo englantilaisten maihinnousuyrityksestä. Maihinnousu lyötiin paikallisin siviilivoimin takaisin.


title: Meteor (satelliitti)

text: Meteor-satelliitit olivat Neuvostoliiton sääsatelliitteja. Venäjä käyttää niiden modernisoituja versioita. Kyseessä on naparadan kaukokartoitussatelliitti.


title: Meteor (satelliitti)

text: Meteorit tarkkailevat ilmakehää (muun muassa kosteus, lämpötila), meren pintalämpötilaa, lämpösäteilyä, merijäätä, pilviä.Neuvostoliitto aloitti Meteor-sääsatelliittien kehitystyön 1960-luvun alkupuoliskolla. Projektin tavoitteena oli laukaista matalalle Maata kiertävälle (LEO, Low Earth Orbit) polaariradalle, joukko maapallon sääilmiöitä tarkkailevia satelliitteja. Sarjan ensimmäinen prototyyppi oli elokuussa 1964 avaruuteen laukaistu Kosmos 44. Ensimmäinen Meteor-satelliitin laukaisu tehtiin tammikuussa 1969. Laukaisu kuitenkin epäonnistui ja ensimmäinen varsinainen Meteor-satelliitti pääsi radalleen kahta kuukautta myöhemmin maaliskuun 26. päivänä vuonna 1969.


title: Meteor (satelliitti)

text: Ensimmäisen sukupolven Meteor-satelliitteja laukaistiin radalleen 32 kpl. Satelliitissa oli mukana näkyvän valon aallonpituudella toimiva TV-kamera ja infrapunakamera, jotka kuvasivat 1000 km:n levyisen alueen kerrallaan. Kuvien erottelukyky oli parhaimmillaan muutamien kilometrien luokkaa. TV-kameraa käytettiin päivisin ja yöllä kuvaukset tehtiin infrapunakameralla. Satelliitissa on lisäksi maanpinnan lämpötilaa mittaava laite, joka kykeni havaitsemaan kerrallaan 2500 km:n levyisen alueen.


title: Meteor (satelliitti)

text: Meteor 1-5 -satelliitti, kesäkuun 23. päivänä vuonna 1970, laukaistiin normaalia korkeammalle kiertoradalle noin 900 km:n korkeuteen. Etäisemmän radan ansiosta satelliitti kykeni havaitsemaan laajempia alueita. Tällaista rataa hyödynnettiinkin seuraavissa Meteor-sarjan satelliiteissa.


title: Meteor (satelliitti)

text: Meteor 1-10 -satelliitista, joulukuun 29. päivänä vuonna 1971, tuli ensimmäinen neuvostoliittolainen sääsatelliitti, joka alkoi hyödyntää automaattista signaalinvälitystä Maahan eli ns. APT-lähetettä (Automatic Picture Transmission). Kyse oli analogisesta taajuusmoduloidusta signaalista, joka oli helppo vastaanottaa maa-asemilla 137 MHz:n alueella ja muuntaa kuvaksi.


title: Meteor (satelliitti)

text: Viimeinen ensimmäisen sukupolven Meteor-satelliitti, Meteor 1-31, laukaistiin avaruuteen heinäkuun 10. päivänä vuonna 1981. Tämä satelliitti tunnetaan myös nimellä Meteor-Priroda.


title: Meteor (satelliitti)

text: Uuden sääsatelliittisukupolven kehitystyö alkoi jo vuonna 1967, kaksi vuotta ennen ensimmäisen sukupolven Meteor-satelliitin laukaisua. Tavoitteena oli suunnitella satelliitti, jonka toimintaikä olisi vuoden mittainen kuuden kuukauden sijaan ja muutenkin kehittää satelliitin mittalaitteistoa tarkemmaksi ja samalla automaattiseksi. Useiden viivästysten jälkeen ensimmäinen toisen sukupolven Meteor-sääsatelliitti saatiin radalleen heinäkuussa 1975.


title: Meteor (satelliitti)

text: Meteor 2 -satelliitti kykeni tarkkailemaan maapallon sääilmiöitä useilla aallonpituuksilla. Sen kartoitusalueen leveys oli 2100–2800 km. Parhaimmillaan kuvien erottelukyky ylsi 1 km saakka. Lisäksi satelliitissa oli mittalaite ilmakehän yläosien sähkökenttien tutkimiseen sekä mittalaite ilmakehän lämpötilajakauman kartoittamiseen. Meteor 2 -satelliitin havaintojen avulla voitiin tehdä tarkkoja mittauksia muun muassa kosteudesta, merenpinnan lämpötiloista ja maapallon napaseutujen jääpeitteestä.


title: Meteor (satelliitti)

text: Noin 1300 kg:n painoinen Meteor 2 -sarjan sääsatelliitit laukaistiin noin 850 km:n korkeuteen radalle, jolta ne ylittivät myös maapallon napa-alueet (inklinaatio 81,2 astetta). Kolmen satelliitin avulla kyettiin kartoittamaan sama maapallon alue 6–12 tunnin välein. Jokainen satelliitti kykeni kartoittamaan 30 000 neliökilometrin suuruisen alueen maapallolta.


title: Meteor (satelliitti)

text: Meteor 2-8 -satelliitti, maaliskuun 25. päivänä vuonna 1983, edusti hieman paranneltua versiota edeltäjistään. Satelliitti nostettiin hieman korkeammalle radalle (960 x 940 km) ja ratatasoa muutettiin hieman (inklinaatio 82,5 astetta), jolloin satelliitti kykeni kartoittamaan myös päiväntasaajan seutuja. Satelliitti varustettiin myös mikroaaltotunnistimilla pilvien kosteuden ja maanpinnan jääpeitteen tarkkailua varten sekä kehittyneemmillä infrapunamittalaitteilla.


title: Meteor (satelliitti)

text: Satelliittien välittämät tiedot käsiteltiin Neuvostoliiton ilmatieteen laitoksissa Moskovassa, Novosibirskissä ja Khabarovskissa. Neuvostoliitossa oli tuolloin 50 maa-asemaa satelliittien signaalin vastaanottoon. Kuvien välityksessä käytettiin APT-lähetettä 137,300 MHz, 137,400 MHz ja 137,850 MHz radiotaajuuksilla, jossa kaistaleveys oli 50 kHz.


title: Meteor (satelliitti)

text: Viimeinen Meteor 2 -sukupolven sääsatelliitti Meteor 2-21 laukaistiin radalleen elokuun 31. päivänä vuonna 1993. Näin Meteor 2 -sukupolveen kuului 21 satelliittia.


title: Meteor (satelliitti)

text: Kolmannen sukupolven Meteor-sääsatelliittien suunnittelutyö alkoi jo vuonna 1972. Varsinaisen rahoituksen hanke sai vasta kesäkuussa 1983. Uuden satelliittisukupolven prototyyppi Kosmos 1612 laukaistiin Plesetskin avaruuskeskuksesta 27. marraskuuta vuonna 1984. Laukaisu kuitenkin epäonnistui ja satelliitti jäi osittain käyttökelvottomaksi. Ensimmäinen kolmannen sukupolven Meteor-satelliitti, Meteor 3-1, laukaistiin radalleen lokakuun 24. päivänä vuonna 1985.


title: Meteor (satelliitti)

text: Meteor 3 -sukupolven satelliitit laukaistiin 250 km korkeammalle. Satelliitit kiersivät Maata noin 1200 km:n korkeudessa (1251 x 1227 km) radoilla, joiden inklinaatio oli 82,5 astetta. Satelliitin kiertoaika oli maapallon ympäri noin 110 minuuttia. Uudentyyppisen radan ansiosta satelliitti kykeni edeltäjiään paremmin tarkkailemaan päiväntasaajan alueita ja kartoittamaan maantieteellistä sijaintia kahdesti päivässä.


title: Meteor (satelliitti)

text: Elokuun 15. päivänä vuonna 1991 laukaistu Meteor 3-5 oli varustettu maapallon otsonikerrosta tutkivalla amerikkalaisella TOMS-spektrometrillä (Total Ozone Mapping Spectrometer). Mittalaite oli toiminnassa aina vuoden 1994 lopulle, kunnes se vioittui.


title: Meteor (satelliitti)

text: Tammikuun 25. päivänä vuonna 1994 laukaistu Meteor 3-6 oli varustettu ranskalaisella SCARAB-radiometrillä (Scanner for Radiation Budget) ja saksalaisella PRARE-mittalaitteella (Precision Range and Range Rate Experiment). SCARAB-mittalaitteella tutkittiin maapallon säteilytasapainoa ja sen kautta muun muassa kasvihuoneilmiötä. Meteor 3-6 oli viimeinen kolmannen sukupolven perinteinen satelliitti.


title: Maajussille morsian

text: Maajussille morsian on suomalainen "Farmer Wants A Wife" -formaattiin perustuvat tositelevisio-ohjelma, jossa maataloudesta elantonsa saavat miehet tai naiset yrittävät löytää elämänsä rakkauden useiden heille vastanneiden ihmisten joukosta. MTV3-kanava esitti ohjelman ensimmäisen tuotantokauden syksyllä 2006.


title: Maajussille morsian

text: Ohjelmaa juonsi ensimmäisellä tuotantokaudella Mia Halonen. Syksyllä 2007 esitetyllä toisella tuotantokaudella juontajaksi vaihtui Miia Nuutila. Nuutila on juonsi myös tulevat kaudet aina kymmenennen kauden loppuun asti. Keväällä 2017 alkavalla kaudella juontajaksi tulee Vappu Pimiä. Ohjelman on myös kerrottu uudistuvan vuoden 2017 jaksoissa.


title: Maajussille morsian

text: Ohjelma on saavuttanut Suomessa suuren suosion. Ensimmäisellä tuotantokaudella sarja keräsi parhaimmillaan lähes 1,5 miljoonaa katsojaa. Toisella tuotantokaudella finaalilähetystä seurasi keskimäärin lähes 1,1 miljoonaa katsojaa ja koko kautta keskimäärin 928 000 katsojaa. Kolmannella kaudella sarjan katsojaluvut lähtivät laskuun, mutta neljännellä tuotantokaudella sarja onnistui jälleen saavuttamaan parhaimmillaan lähes miljoonayleisön ja oli kevään 2010 katsotuin viihdeohjelma.


title: Maajussille morsian

text: Keväällä 2006 Maajussille morsian -ohjelmassa esiteltiin kymmenen maaseudun poikamiestä, jotka etsivät itselleen seuraa tositarkoituksella. Esittelyjakson jälkeen naiset ottivat yhteyttä mieleiseensä "maajussiin", ja syksyllä 2006 seurattiin viittä eniten kiinnostusta herättänyttä miestä.


title: Maajussille morsian

text: Maajussit valitsivat yhteydenottojen perusteella viisi itselleen sopivimmantuntuista morsianehdokasta, joita he sen jälkeen pääsivät tapaamaan. Maajussit ja morsianehdokkaat kohtasivat pikadeiteillä, joiden perusteella miehet valitsivat kolme kiinnostavinta ehdokasta, joiden kanssa miehet kävivät pidemmillä treffeillä.


title: Maajussille morsian

text: Pidempien treffejen jälkeen maajussit kutsuivat kaksi naista tutustumaan omaan maatilaansa viikon ajaksi ja kokeilemaan, millaista elämä maaseudulla todellisuudessa on. Kaksi morsianehdokasta vietti viikon maajussin tilalla, jonka jälkeen maajussi valitsi heistä toisen ja lähti hänen kanssaan kaupunkilomalle. Viimeisessä jaksossa seurattiin, miltä näyttää maajussien ja morsianehdokkaiden suhteiden tulevaisuus, eroavatko polut vai jatketaanko yhdessä eteenpäin. Viimeisessä jaksossa seurattiin myös mitä tapahtui viidelle muulle maajussille, joita esiteltiin kevään ensimmäisessä jaksossa.


title: Maajussille morsian

text: Viimeisessä 17. joulukuuta esitetyssä jaksossa Teemu kohtasi Katin, Anssi Miian, Risto Hannan, Harri Susannan ja Jussi Anun. Jaksossa Harri kosi Susannaa, Anu jätti Jussin, Risto halusi jatkaa Hannan kanssa ystävyyspohjalta ja katsoa mitä eteen tulee, Miia kertoi muuttavansa Eurajoelle muttei kuitenkaan Anssin luokse. Anssi ja Miia kuitenkin vakuuttivat pitävänsä yhtä myös ohjelman jälkeen.


title: Maajussille morsian

text:
MTV3 esitti erikoisjakson 25. joulukuuta 2006, jossa seurattiin, mitä maajusseille kuuluu puoli vuotta kuvausten jälkeen. Harri seurusteli edelleen Susannan kanssa ja Teemu Katin kanssa. Anssi, Risto ja Jussi eivät saaneet ohjelman kautta itselleen morsianta.
Lisäksi keväällä tutustuttiin viiteen muuhun maajussiin, jotka eivät päässeet syksyllä ohjelmaan mukaan kirjeiden vähäisyyden takia. Nämä maajussit olivat:


title: Maajussille morsian

text: Toisella tuotantokaudella mukana oli miesten lisäksi myös naisia.Lisäksi keväällä tutustuttiin viiteen muuhun maajussiin, jotka eivät päässeet syksyllä ohjelmaan mukaan kirjeiden vähäisyyden takia. Nämä maajussit olivat:Lisäksi keväällä tutustuttiin viiteen muuhun maajussiin, jotka eivät päässeet syksyllä ohjelmaan mukaan:Sarjan neljäs tuotantokausi alkoi 29. tammikuuta 2010, jolloin esitettiin uusintana elokuussa 2009 esitetty maajussien esittelyjakso. Kausi päättyi 27. huhtikuuta 2010 esitettyyn jaksoon "Jälleennäkeminen", jossa selvisi, mitä maajusseille kuuluu sarjan päättymisen jälkeen. Neljännen kauden juonsi Miia Nuutila.


title: Maajussille morsian

text: 11. tammikuuta 2011 esitettiin erikoisjakso Maajussit - peräkammareista päiväuniin, jossa kerrattiin edellisten kausien maajussien kuulumisia.


title: Maajussille morsian

text: Sarjan viidennen tuotantokauden osallistujien haku suoritettiin alkuvuodesta 2011. Kaikkiaan 315 "maajussia" haki ohjelmaan mukaan. Maajussien esittelyjakso esitettiin 22. huhtikuuta 2011, varsinaisesti sarjan esittäminen alkoi 15. syyskuuta 2011. Juontajana toimi Miia Nuutila.


title: Maajussille morsian

text: Sarjan esittelyjakso esitettiin 11. elokuuta 2013. Sarjan jaksot alkoivat 9. tammikuuta 2014 MTV3:lla. Juontajana toimi edelleen Miia Nuutila.


title: Maajussille morsian

text: Maaliskuun puolivälissä 2015 käynnistyi kahdeksas tuotantokausi. Juontajana jatkoi edelleen Miia Nuutila. Ohjelmasarjan ollessa käynnissä on uutisoitu sekä aikaisempien tuotantokausien parien avioliitoista että -eroista.


title: Maajussille morsian

text: Esittelyjakso nähtiin keväällä 2016 ja jaksoja alettiin nähdä televisiosta saman vuoden syksynä. Ohjelman juontajana toimi Miia Nuutila.Esittelyjaksossa nähtiin neljä muutakin maajussia, joiden rakkautta ei kuitenkaan seurattu televisiossa kirjeenavausjaksoa lukuun ottamatta. Myös lapinlahtelainen Anne-Mari nähtiin kevään esittelyjaksossa, mutta ennen kauden alkua hän löysi puolison ohjelman ulkopuolelta eikä näin ollen osallistunut kauden jaksoihin.


title: Maajussille morsian

text: Sarjan kerrottiin uudistuvan juhlavuotenaan ja juontajaksi ohjelmaa toisesta tuotantokaudesta yhdeksänteen juontaneen Miia Nuutilan tilalle vaihtuikin Vappu Pimiä. Myös ohjelman tunnus uusittiin. Esittelyjakso nähtiin 20. maaliskuuta 2017 ja mukana esittelyssä oli kahdeksan maajussia.


Maajussille morsian


title: Marttisen miehet: asekätkijäveljet

text: Marttisen miehet : asekätkijäveljet on Paavo A. Kairisen kirjoittama muistelmateos eräiden jatkosodan jälkeiseen asekätkentään osallistuneiden miesten vaiheista. Ryhmä kokoontui aluksi Ruotsiin ja tultuaan karkotetuksi sieltä päätyi Yhdysvaltoihin. Suurin osa ryhmän jäsenistä palveli pitkään upseereina Yhdysvaltain armeijassa kehittäen ja kouluttaen etenkin talvitaistelutoimintaa.


title: Marttisen miehet: asekätkijäveljet

text: Marttisen miehet


title: Trans-Siberian Orchestra

text: Trans-Siberian Orchestra (usein lyhennetty TSO) on yhdysvaltalainen mahtipontista ja sinfonista neoklassista metallia soittava kokoonpano. Se perustettiin New Yorkissa vuonna 1996.


title: Trans-Siberian Orchestra

text: Studiossa Trans-Siberian Orchestra käyttää täyttä 60-jäsenistä orkesteria sekä kuoroa ja livenäkin useiden vokalistien lisäksi suurta määrää soittajia.


title: Kuunnelma

text: Kuunnelma on näytelmästä kehittynyt pelkästä äänestä koostuva taidemuoto, jossa näyttelijöiden esittämällä vuoropuhelulla kerrotaan jokin tarina. Ihmisäänen lisäksi kuunnelmassa voidaan käyttää myös äänitehosteita tai musiikkia. Kuunnelman historia alkoi radiossa ja se on yhä kuunnelmien pääasiallinen lähetyskanava, mutta kuunnelmia voidaan levittää myös tallenteina tai internetistä ladattavina äänitiedoistoina. Nykyisin kuunnelmia tekevät pääasiassa julkisen palvelun radioyhtiöt, tallennemyynnillä rahoituksensa saavat ”audioteatterit” tai vapaaehtoisvoimin työskentelevät harrastelijat.


title: Kuunnelma

text: Kuunnelman merkittävin ominaisuus on se, että paljon on kuuntelijoiden mielikuvituksen varassa. Tämä antaa kuunnelmakäsikirjoituksille paljon vapauksia, sillä niiden tapahtumilla, henkilöillä ja tapahtumapaikoilla ei ole juurikaan rajoituksia, kunhan ne voidaan esittää ja kuvailla pelkällä äänellä. Näyttelijän ääni on ainoa, joka rajoittaa hänen roolihahmoaan. Merkityksellisintä kuunnelmassa on se, onnistuuko se johdattamaan kuuntelijoiden mielikuvitukset haluttuun suuntaan.


title: Kuunnelma

text: Kuunnelma syntyy kirjailijan kirjoittamana käsikirjoituksena. Kun se päätetään tuottaa, palkataan näyttelijät, ohjaaja ja äänittäjä ja mahdollisesti äänisuunnittelja ja säveltäjä luomaan musiikkia kuunnelmaan. Kuunnelmassa näyttelijöiden ei tarvitse opetella vuorosanojaan ulkoa, sillä he voivat lukea ne suoraan käsikirjoituksesta äänitettäessä. Näyttelijöiden vuorosanat äänitetään ohjaajan ohjeiden mukaan. Yleisemmin tämä tehdään studiossa kaikkien näyttelijöiden ollessa paikalla, mutta nykyisin on myös mahdollista, että näyttelijöiden vuorosanat äänitetään erikseen ja leikataan yhteen. Studiossakaan ei ole pakko työskennellä kannettavien nauhoituslaitteiden myötä, vaan voidaan tehdä kenttä-äänityksiä, jotta saadaan oikea äänimaisema. Lopuksi kuunnelma leikataan valmiiksi ja mukaan liitetään äänitehosteita, musiikkia, ja ääntä voidaan mahdollisesti jotenkin muokata.


title: Kuunnelma

text: Kuunnelmassa kieli on keskeisessä asemassa. Sanoilla ohjataan kuuntelijan tulkintoja ja tarinan tapahtumien etenemistä. Koska kuunnelmassa kieltä ei voi tukea eleillä tai kirjoitetun kielen menetelmillä, niin silloin se esiintyy paljaaltaan. Siksi erityistä huomiota täytyy keskittää sävyyn, luontevuuteen, pelkistykseen ja keskitykseen.


title: Kuunnelma

text: Kuunnelman kohtauksissa yhtä aikaa esiintyvien henkilöiden määrän on oltava vähäinen ihmiskorvan rajallisesta kyvystä erottaa erilaisia ihmisääniä toisistaan.


title: Kuunnelma

text: Kuunnelma on kehityksensä aikana muuttunut paljon. Alkuaikoina siinä oli paljon piirteitä näytelmästä, kuten näytöksiin jakautuva rakenne ja esityksellinen luonne. Merkittävä tekijä kuunnelmalle on ollut teknologian kehittyminen, joka on mahdollistanut sen, että kuunnelmia ei tarvinnut esittää suorana, ja tuonut leikkaamisen ja paremman äänenlaadun mahdolliseksi.


title: Kuunnelma

text: Ennen varsinaisia kuunnelmia radiossa oli lähetetty näytelmien radiotaltiointeja tavallisista teattereista tai studiossa esitettyjä näytelmien radiosovituksia. Jyrki Mäntylän mukaan kuunnelman historia alkaa vuonna 1924, kun englantilainen Richard Hughes kirjoitti radiolle näytelmän "A Comedy of Dangers", jossa lähetysvälineen visuaalisuuden puute oli ratkaistu sijoittamalla tapahtumat pimeään kaivokseen, jonne näytelmän henkilöt olivat eksyneet. Tämän jälkeen suoraan radiota varten kirjoitut näytelmät, eli kuunnelmat, alkoivat yleistyä. Aluksi kuunnelmien esitykset olivat suoria, ennen kuin tallennusmenetelmiä keksittiin 1930-luvun puolivälissä.


title: Kuunnelma

text: Ennen toista maailmansotaa, ja ennen televisiota, kuunnelmat olivat suosittua viihdettä radion ollessa ainoa sähköinen viestin. Erityisesti Yhdysvalloissa tuotettiin ja kuunneltiin paljon kuunnelmia. Tunnetuimpia tekijöitä oli Orson Wellesin Mercury Theatre -teatteri, joka esiintyi teatterilavojen lisäksi radiossa. Amerikkalainen ilmiö olivat myös sarjakuunnelmat, jotka sarjaelokuvien periaatteen mukaisesti esittivät jatkokertomuksen, jonka osat esitettiin säännöllisin väliajoin. Monia suosittuja sarjakuvien tai kioskikirjallisuuden hahmoja sovitettiin myös sarjakuunnelmien sankareiksi. Usein amerikkalaisilla kuunnelmilla oli tuohon aikaan jokin sponsori, jonka tuotteita mainostettiin ennen varsinaista kuunnelmaa.


title: Kuunnelma

text: Nykyään radiossa esitettävät kuunnelmat ovat saaneet seurakseen suoraan tallenteilla julkaistaviksi tehdyt kuunnelmat, ja tallenteilla on julkaistu myös radiossa esitettyjä kuunnelmia. Internet on tuonut uutena ilmiönä äänitiedostoina jaettavat kuunnelmat, jotka ovat usein harrastelijoiden ilmaiseksi tekemiä ja julkaisemia. Japanissa nk. "draama CD" on suosittu kuunnelman muoto, jossa esimerkiksi animen pohjalta esitettyä tarinaa laajennetaan ja julkaistaan CD-levyllä. Harrastajat ovat tehneet englanninkielisiä versioita muun muassa Steins;Gate visual novelin draama CD:stä.


title: Kuunnelma

text: Kuunnelmia on esitetty Suomessa heti Yleisradion aloitettua toimintansa. Alkuvaiheessa olivat kaytössä myös nimitykset "kuulelma" ja "kuulonäytelmä". Nykyään kuunnelmia esittää Suomessa Yle Radio 1, jolle niitä tuottaa muun muassa Radioteatteri. Yle Radio Vega esittää ruotsinkielisiä kuunnelmia, mutta ilman vakiintuneita aikoja. Yksi Yleisradion tunnetuimmista kuunnelmasarjoista on "Knalli ja sateenvarjo". Yleisradion arkistoista löytyy kuunnelmatallenteita vuodelta 1938. Yleisradiossa kuunnelmien alkuperäinen esityspäivä oli maanantai. Koska lähetykset olivat suoria, näyttelijöiden tuli olla paikalla, ja maanantai on perinteisesti teattereissa vapaapäivä.


title: Kuunnelma

text: Kaupallisista radioista The Voice otti ensimmäisenä kuunnelman ohjelmistoonsa, kun syksyllä 2013 kanavalla esitettiin kolmen kuukauden mittainen uudenajan radiokuunnelmasarja Pikku Naisia 2.0. Viikoittain vaihtunut, neljä kertaa päivässä toistettu, muutaman minuutin mittaisia jaksoja sisältänyt jatkokertomus maalasi tarinaa kolmesta kaupunkilaisnaisesta, Annasta, Marista ja Kristasta, joista jokainen katseli maailmaa omasta näkökulmastaan. Radiokuunnelman käsikirjoittaja Eeva-Maria Lisko on aikaisemmin julkaissut novelleita ja lyhytproosaa eri lehdissä.


title: Kuunnelma

text: Radioteatterin kuuluisia ohjaajia olivat muun muassa Markus Rautio, Urpo Lauri, Eero Leväluoma sekä Olavi Paavolainen. Useat tunnetut suomalaiset kirjailijat ja elokuvakäsikirjoittajat ovat kirjoittaneet uransa varrella kuunnelmia, mm. Paavo Haavikko, Jussi Kylätasku, Pekka Lounela, Veijo Meri, Outi Nyytäjä, Mauri Sariola, Eila Pennanen, Paavo Rintala, Juha Siltanen, Antti Tuuri ja Hella Wuolijoki. Erityisesti kuunnelmakirjailijana profiloituneisiin kirjailijoihin kuuluu muun muassa Pirkko Jaakola.


title: Kreikkalainen egyptiläisten evankeliumi

text: Kreikkalainen egyptiläisten evankeliumi on apokryfisiin kirjoihin lukeutuva evankeliumi, josta on säilynyt ainoastaan katkelmia. Sitä ei tule sekoittaa selvemmin gnostilaiseen Koptilaiseen egyptiläisten evankeliumiin.


title: Kreikkalainen egyptiläisten evankeliumi

text: Egyptiläisten evankeliumia luettiin ilmeisesti egyptiläisissä kirkoissa toisella ja kolmannella vuosisadalla. Evankeliumi on kirjoitettu toisen vuosisadan toisella neljänneksellä. Jo Klemens Aleksandrialainen lainaa sitä teoksessaan "Stromata". Hänen lisäkseen evankeliumin mainitsi Hippolytos, joka viittasi "näihin erilaisiin sielun muutoksiin, jotka on esitetty egyptiläisten nimiin laitetussa evankeliumissa" ja kytki kirjoituksen harhaoppiseen naasene-lahkoon. Myöhemmin Epifanios kirjoitti, että sabellianistit käyttivät evankeliumia. Vaikka hänellä tuskin oli ensi käden tietoa Sabelliuksesta, joka opetty Roomassa toisen vuosisadan puolessa välissä, tämä kytkentä evankeliumin ja sabellianistien välillä vahvistaisi evankeliumin olevan peräisin toisen vuosisadan alkupuolelta. Sanan "logos" käyttö Vapahtajaan viitatessa viittaisi siihen, että evankeliumi on saanut vaikutteita Johanneksen evankeliumista, jolloin evankeliumi olisi kirjoitettu noin vuosien 120–150 välisenä aikana.


title: Kreikkalainen egyptiläisten evankeliumi

text: Evankeliumista ei tunneta katkelmia näiden mainintojen ulkopuolelta. Katkelmista ei voi päätellä, kuinka laaja evankeliumi niiden lisäksi oli tai mitä muuta evankeliumi käsitteli, vai kuvaavatko katkelmat evankeliumin sisällön oleellisilta osiltaan. Ei voida myöskään sanoa, perustuuko se johonkin toiseen tekstiin. Katkelmien perusteella evankeliumi vaikuttaa olevan Jeesuksen sanoja sisältävä evankeliumi, joka on kirjoitettu dialogimuotoon.


title: Kreikkalainen egyptiläisten evankeliumi

text: Tunnetuissa katkelmissa Jeesus keskustelee opetuslapsensa Salomen kanssa. Jeesus kannattaa puheissaan selibaattia. Cameronin mukaan ""jokainen katkelma kannattaa seksuaalista asketismia keinona katkaista syntymän kuolettava kiertokulku ja voittaa väitetyt synnilliset erot mies- ja naissukupuolen välillä, mahdollistaen sen, että kaikki ihmiset voivat palata tilaan joka ymmärrettiin heidän alkuperäiseksi androgyyniseksi tilakseen"" (Cameron 1982).


title: Kreikkalainen egyptiläisten evankeliumi

text: Salome kysyy Jeesukselta mm.: ""Kuinka kauan kuolema vallitsee?"", johon Jeesus vastaa: ""Niin kauan kuin naiset kantavat lapsia"". Tällä on yhteyksiä useisiin muihin toisen ja kolmannen vuosisadan apokryfeihin, ja Theodotos Bysanttilainen esitti sen seuraavasti: ""Kun vapahtaja sanoo Salomelle, että kuolemaa on oleva niin kauan kuin naiset kantavat lapsia, hän ei sanonut sitä parjatakseen syntymää, sillä se on tarpeellinen uskovien pelastukseksi"" (67). Opetus ei sopinut yhteen kanonisten evankeliumien kanssa, ja muun muassa Paavalin opetuksissa paluu alkuperäiseen yhteyteen tapahtuu kasteen kautta, mutta opetus vaikuttaa silti levinneen laajalle. Samanlainen näkemys ruumiista sielun vankilana oli tyypillistä gnostilaisuudelle. Enkratiitit puolestaan kannattivat avioliiton hylkäämistä, ja monet muut kristilliset suuntaukset ylistivät selibaattia. Tämän vuoksi on hankala sanoa, minkälaiselta ryhmältä opetus on alkujaan peräisin.


title: Kreikkalainen egyptiläisten evankeliumi

text: Opetuksesta löytyy yhtäläisyys mm. "Tuomaan evankeliumiin", jossa sanotaan:


title: Williams FW19

text: Williams FW19 oli Adrian Neweyn ja Patrick Headin suunnittelema auto, jolla Williams-talli kilpaili Formula 1 -sarjassa kaudella . Autoa ajoivat viime vuoden MM-kakkonen Jacques Villeneuve ja Heinz-Harald Frentzen, joka siirtyi talliin Sauber-tallista.


title: Williams FW19

text:
Auto oli kehitetty versio menestyksekkäästä FW18-autosta, jolla voitettiin ylivoimaisesti sekä kuljettajien että valmistajien mestaruus kaudella . Auto oli viimeinen Williams-auto, jota Adrian Newey oli suunnittellut. Newey lähti Williamsilta kesken kauden McLarenille. Myös auton käyttämät Renault-moottorit olivat viimeistä kertaa mukana ennen väliaikaista vetäytymistä sarjasta. Kausi 1997 oli Williamsille paljon vaikeampi kuin edellinen kausi, sillä he kohtasivat kovan koko kauden kestäneen vastuksen Michael Schumacherilta ja Ferrarilta. Williams-talli varmisti tallimestaruuden itselleen jo kauden toiseksi viimeisessä kilpailussa, Japanin Grand Prix'ssa. Kuljettajien mestaruus ratkesi Villeneuven hyväksi kauden päättävässä Euroopan Grand Prix'ssa. FW19-autolla voitettiin kahdeksan kertaa: Villeneuve 7 kertaa ja Frentzen kerran.
(lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja "kursivointi" kilpailun nopeinta kierrosta.)


title: Paavo Kairinen

text: Paavo A. Kairinen (5. maaliskuuta 1912 Yläne – 12. elokuuta 2000 Turku) oli suomalainen upseeri ja asekätkijä, joka pakeni vuonna 1945 perheineen Ruotsiin sekä vuonna 1947 edelleen Yhdysvaltoihin, jonka armeijassa hän palveli 21 vuotta. Kairinen on kirjoittanut omista ja toisten Marttisen miesten kokemuksista teoksen "". Sotavuosista hän kertoi kirjassa "JR 35 sotatiellä". Hänet palkittiin kolmella erilaisella Vapaudenristillä.


title: Paavo Kairinen

text: Kairinen pääsi ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1931. Vuosina 1934–1936 hän kävi Kadettikoulun 18. kurssin.


title: Paavo Kairinen

text: Talvisodassa Kairinen toimi kranaatinheitinkomppanian päällikkönä Jalkaväkirykmentti 15:ssä ja jatkosodan alussa samassa tehtävässä Jalkaväkirykmentti 35:ssä. Hänet ylennettiin kapteeniksi elokuussa 1941 ja nimitettiin rykmentin ensimmäisen pataljoonan komentajaksi vuonna 1942.


title: Paavo Kairinen

text: Jatkosodan loputtua majuri Paavo A. Kairinen sai komennuksen päämajaan. Siellä everstiluutnantti Usko Sakari Haahti kysyi hänen halukkuuttaan osallistua aseiden hajavarastoinnin järjestämiseen. Hajavarastointi, joka tultiin myöhemmin tuntemaan asekätkentänä, oli tarkoitettu sissisodankäyntiä varten, mikäli Suomi joutuisi Neuvostoliiton miehittämäksi. Kairinen suostui hänelle kaavailtuun tehtävään aseiden ja ampumatarvikkeiden hankinnassa.


title: Paavo Kairinen

text: Ollessaan kranaatinheitinkoulutuksen suunnittelijana puolustusvoimien pääesikunnassa Kairinen sai upseeritoveriltaan varoituksen suunnitteilla olevasta pidätyksestä. Hän erosi Suomen puolustusvoimien palveluksesta ja siirtyi Ruotsiin 14. syyskuuta 1945.


title: Paavo Kairinen

text: Kairinen saapui perheineen New Yorkiin 14. tammikuuta 1947 muiden Marttisen miesten jälkeen. Vastaanotosta huolehti Suomalaiset Aseveljet Amerikassa -yhdistys. Yhdysvalloissa ryhmän jäsenet olivat aluksi pakolaisen asemassa. Sen jälkeen he työskentelivät sekalaisissa töissä sillä välin kun heidän asiaansa käsiteltiin Yhdysvaltain puolustushallinnossa. Kairinen työskenteli muun muassa toisen asekätkijän, Erkki Lahdenperän, kanssa kodinhoitotehtävissä.


title: Paavo Kairinen

text: Marttisen miehet saattoivat värväytyä sotamiehinä Yhdysvaltain armeijaan 3. tammikuuta 1948. Typistetyn alokasvaiheen ja kielenopiskelun jälkeen joukosta tuli ensin talvisodankäynnin kouluttajia ja sitten aliupseereita. Koulutusvastuut laajenivat ja monipuolistuivat vähitellen ja ryhmä hajaantui eri yksiköihin. Suomalaisista tuli reservin upseereita 16. maaliskuuta 1950.


title: Paavo Kairinen

text: Korean sodan vuoksi suomalaisupseerit kutsuttiin takaisin Yhdysvaltain armeijan palvelukseen toukokuussa 1951. Kairinen aloitti laskuvarjojääkärien kouluttajana Pohjois-Carolinassa. Syksyllä 1953 hänet komennettiin Saksaan erikoissodankäyntiryhmän kouluttajaksi. Hän organisoi vapaaehtoisesti Unkarin kansannousun pakolaisten avustustoiminnan ja tämän johdosta hänet kutsuttiin vuonna 1992 Vitez-ritarikunnan jäseneksi. Vuodesta 1959 Kairinen työskenteli Okinawalla, Etelä-Koreassa ja Taiwanissa. Vuonna 1963 hänet ylennettiin everstiluutnantiksi ja komennettiin Saksan Bad Tölziin, jossa hän suunnitteli ja johti Nato-maiden kanssa pidettyjä harjoituksia.


title: Paavo Kairinen

text: Kairinen suoritti Fort Leavenworthissa sotakorkeakoulun ja ylennettiin vuonna 1968 everstiksi. Hän sai muun muassa The Legion of Merit -kunniamerkin. Kesäkuun alussa 1972 hän siirtyi eläkkeelle.


title: Paavo Kairinen

text: Paavo A. Kairinen muutti takaisin Suomeen vuonna 1982 ja asettui Turkuun. Hän kuoli 88-vuotiaana elokuussa 2000.


title: Paksusuolen syöpä

text: Paksusuolen syöpä () on ruoansulatuskanavan loppuosassa, umpisuolen (caecum), koolonin tai peräsuolen alueella esiintyvä pahanlaatuinen kasvain. Tavallisin muoto on limakalvosta kehittyvä rauhassolusyöpä eli adenokarsinooma (). Harvinaisia paksusuolisyövän muotoja ovat pahanlaatuinen (maligni) karsinoidikasvain ja lymfooma. Paksusuolen karsinooma on länsimaissa kolmanneksi yleisin ja toiseksi eniten kuolemia aiheuttava syöpä. Suomessa siihen sairastuu 2 000–2 500 henkilöä ja kuolee noin 1 000 henkilöä joka vuosi. Sen ajatellaan useimmiten syntyvän ruoansulatuskanavan seinämässä olevista niin sanotuista adenoomapolyypeistä. Ne ovat hyvänlaatuisia, nyppylämäisiä, varrellisia tai sienimäisiä muodostumia, jotka kuitenkin voivat vuosien kuluessa muuttua syöväksi. Tyypillinen paksusuolisyövän hoito on leikkaus, jossa osa paksusuolta poistetaan. Peräsuolen alaosan syövän leikkauksessa voidaan joutua uhraamaan peräaukko ja tekemään suoliavanne. Tietyissä tapauksissa hoitoa jatketaan kemoterapian keinoin.


title: Paksusuolen syöpä

text: Usein paksusuolen syöpä voi olla melko pitkään oireeton, ja siksi väestöseulontojen suorittamiselle voidaan katsoa olevan perusteita. Kun oireita esiintyy, ne riippuvat kasvaimen sijainnista paksu- tai peräsuolessa. Tyypillisiä oireita ovat muun muassa muutokset ulostamistiheydessä (ummetus tai ripuli) tai ulosteiden koostumuksessa. Lisäksi äkillistä painonlaskua, anemiaa ja muita yleisiä heikkousoireita saattaa esiintyä. Metastaasien yhteydessä näkyy myös etäispesäkkeen paikan mukaisia oireita, kuten hengenahdistusta keuhkometastaasien yhteydessä.


title: Paksusuolen syöpä

text: Vaikka paksusuolen syövästä tunnetaan joitakin periytyviä muotoja, kuten perinnöllinen ei-polypoottinen paksusuolisyöpä (HNPCC), Peutz–Jeghersin oireyhtymä (PJS) ja familiaalinen adenomatoottinen polypoosi (FAP), valtaosa syöpätapauksista on seurausta elintapoihin liittyvistä riskitekijöistä. Viikoittain yli kahdeksan alkoholiannosta juovilla on 2,5-kertainen riski saada suolisyöpä tai sen esiaste.


title: Paksusuolen syöpä

text: Muita riskitekijöitä ovat esimerkiksi tupakointi, prosessoituja lihavalmisteita kuten makkaraa ja vähän tuoreita kasviksia sisältävä ruokavalio sekä liikuntaharrastusten puute tai vähäisyys. Vuonna 2015 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että kalansyönti yhdistettynä maaeläinten lihan syömisestä pidättäytymiseen vähentää suolistosyövän riskiä 43 prosenttia ja maitotuotteiden tai kananmunien syönti yhdistettynä kalan ja lihan syömisestä pidättäytymiseen vähentää riskiä vastaavalla tavalla 18 prosenttia. Kaikkein eläinkunnan tuotteiden syömisestä pidättäytyminen vähentää riskiä 16 prosenttia.


title: Paksusuolen syöpä

text: B-vitamiinien kohtalainenkin puute näyttää lisäävän paksusuolen syövän riskiä ja kääntäen, niiden käyttö ravintolisänä näyttää vähentävän sairastumisen riskiä noin 20 prosenttia.


title: Paksusuolen syöpä

text: Liikuntaa harrastavien sairastumisvaara on neljänneksen pienempi kuin ikätoverien, jotka eivät liiku paljoa.


title: Paksusuolen syöpä

text: Sairauden alueellinen esiintyvyys on sitä korkeampi, mitä parempi alueen elintaso on.


title: Paksusuolen syöpä

text: Riski sairastua paksusuolen syöpään kasvaa iän myötä, sillä valtaosa syövistä todetaan 60–70-vuotiailla. Myös pitkään jatkuvat tulehdukselliset suolistosairaudet, kuten Crohnin tauti ja ulseratiivinen koliitti, lisäävät sairastumisriskiä.


title: Paksusuolen syöpä

text: Sairastuneiden mediaani-ikä paksusuolen syövän toteamisen hetkellä oli vuosina 2000–2003 Yhdysvalloissa 71 vuotta. Paksusuolisyöpään kuolleiden mediaani-ikä oli 75 vuotta. Vain 0,9 % sairastuneista oli diagnoosihetkellä 20–34-vuotiaita. Vielä nuorempia oli sairastuneista 0,0 %. Tästä huolimatta tapauksia on kuvattu myös alle 20-vuotiailla.


title: Paksusuolen syöpä

text: Yhdysvalloissa kolorektaalisyöpä on yleisesti ottaen harvinaistumassa, mutta alle 50-vuotiailla insidenssi on kasvussa. Alle 50-vuotiaista potilaista 73 % on 40–49-vuotiaita.


title: Paksusuolen syöpä

text: Useimmissa tapauksissa paksusuolen syöpä diagnosoidaan kolonoskopian avulla. Tässä tutkimusmenetelmässä henkilön paksu- ja peräsuoli kuvataan viemällä suoleen peräaukon kautta valaiseva kamera. Kuvatusta materiaalista voidaan tunnistaa polyypit ja muut epänormaalit muutokset suolen seinämässä, ja lisäksi on mahdollisuus ottaa seinämästä koepaloja lisätutkimuksia varten. Kolonoskopian ohella diagnosoinnissa voidaan käyttää ulostenäytteen tutkimista veren läsnäolon varalta sekä peräsuolen alueen tunnustelemista käsin.


title: Paksusuolen syöpä

text:
Hoidon valitsemista ja ennusteen muodostamista varten diagnosoitu paksusuolen karsinooma luokitellaan kuuluvaksi tiettyyn levinneisyysluokkaan sen mukaan, miten laajalle kasvain on diagnosointihetkeen mennessä levinnyt. Käytössä on useita hieman toisistaan poikkeavia luokitusjärjestelmiä; näistä ns. Dukesin luokitus on perustana useimmille muille. Dukesin järjestelmän mukaiset luokat ovat:
luokka A: kasvain on levinnyt suolen seinämään mutta ei läpäise seroosaa eli suolen seinämää ympäröivää sidekudoskalvoa.
luokka B: kasvain läpäisee seroosan.
luokka C: kasvain on levinnyt suolen seinämästä seroosan läpi ja lähistöllä oleviin imusolmukkeisiin.
luokka D: Kasvain on metastasoinut eli lähettänyt etäpesäkkeitä myös kauempana oleviin elimiin.


title: Paksusuolen syöpä

text: Paksusuolen syövän hoidossa käytettävät menetelmät valitaan sen mukaan mihin vaiheeseen syöpä on kehittynyt diagnosointiin mennessä. Tavanomaisimpia hoitokeinoja ovat syöpäkirurgia ja kemoterapia.


title: Paksusuolen syöpä

text: Syöpäkirurgiassa tavoitteena on poistaa kasvain leikkaamalla; käytännössä kasvaimen ympäriltä poistetaan myös ns. marginaali eli tervettä kudosta sen varmistamiseksi että kaikki pahanlaatuiset solut saadaan poistettua. Suolen seinämän lisäksi voidaan poistaa paikallisia imusolmukkeita jos on syytä epäillä kasvaimen lähettäneen niihin etäpesäkkeitä. Kirurgisesti voidaan luonnollisesti poistaa vain tunnistetut kasvaimet, ja laajalle levinnen syövän täydellinen poistaminen ei aina ole mahdollista. Pahimmassa tapauksessa kasvain on voinut levitä niin laajalle, että leikkaaminen ainoastaan pahentaisi henkilön vointia ja ennustetta; tällaisissa tapauksissa leikkaava lääkäri joutuu sulkemaan leikkaushaavan kasvainta poistamatta.


title: Paksusuolen syöpä

text: Kemoterapian eli sytostaatteihin perustuvan lääkehoidon tavoitteena on eliminoida leikkauksesta mahdollisesti jääneet pahanlaatuiset solut, pienentää kasvaimen kokoa tai hidastaa syövän etenemistä. Kemoterapiaa käytetään useimmiten leikkaushoidon jälkeen, ja siinä käytettävät lääkeaineet riippuvat syövän levinneisyydestä. Kemoterapiassa käytetään tyypillisesti useamman lääkeaineen yhdistelmää; yhteistä useimpien käytettyjen lääkeaineiden vaikutusmekanismille on se, että ne estävät tavalla tai toisella syöpäsolujen jakautumista.


title: Paksusuolen syöpä

text: Sädehoitoa ei rutiininomaisesti käytetä paksusuolensyövän hoidossa, sillä sen kohdentaminen oikeaan kohtaan on melko vaikeaa, ja siksi sen aiheuttamat haitat ovat useimmissa tapauksissa hyötyjä suuremmat. Poikkeuksena ovat kuitenkin peräsuolen alueella olevat kasvaimet sekä kasvaimet, joissa leikkauksesta ei ole apua suuren koon tai voimakkaan kiinnittymisen vuoksi; tällaisissa tapauksissa paikallista sädehoitoa voidaan hyödyntää.


title: Paksusuolen syöpä

text: D3-vitamiinin käyttö ravintolisänä parantaa 40 % eloonjäämisen mahdollisuutta, osoittavat amerikkalaisten sairaanhoitajien ja lääkäreiden terveystutkimukset.


title: Paksusuolen syöpä

text: Paksusuolen syövän kehittyminen kestää tyypillisesti useita vuosia ja hoidon onnistumismahdollisuudet ovat sitä paremmat mitä varhaisemmassa vaiheessa syöpä todetaan. Siksi useissa maissa asiantuntijat suosittelevat kohonneen riskin piiriin kuuluvien ihmisryhmien seulontatutkimuksia paksusuolen syöpien varhaiseksi löytämiseksi. Suomessa suolistosyöpien seulonnat aloitettiin kokeiluna vuonna 2004 ja seulontoja laajennettiin yhteensä noin 150 kuntaan vuonna 2005. Seulonnassa 60–68-vuotiaat tutkimushenkilöt toimittavat tutkittavaksi kolmena peräkkäisenä ulostuskertana kotioloissa ottamansa ulostenäytteet, ja mikäli näytteistä löytyy piilevää verta, henkilö kutsutaan suoliston tähystykseen oman kuntansa järjestämän terveyspalvelun kautta. Seulonnan valtakunnallinen vastuukeskus on Pirkanmaan syöpäyhdistys ry.


title: Sideerinen astrologia

text: Sideerinen astrologia on astrologinen suuntaus, jossa tähtikartan osat, etenkin Eläinradan merkit lasketaan vastaavien tähdistöjen ja kiintotähtien sijainnin mukaan. Tässä suhteessa se eroaa "trooppisesta astrologiasta", jossa merkit on pysyvästi sidottu määräetäisyydelle kevättasauspisteestä.


title: Sideerinen astrologia

text: Alun perin Eläinradan merkit on nimetty niiden tähdistöjen mukaan, joiden suunnalla Aurinko on eri vuodenaikoina. Myöhemmin syntynyt ero sideeristen ja trooppisten merkkien välillä johtuu maapallon prekessiosta. Sillä tarkoitetaan maan akselin hidasta siirtymistä avaruuden tasojen suhteen. Kun maapallo kiertää vuoden aikana auringon ympäri, akselin suunta pysyy lähes muuttumattomana ja osoittaa nykyisin kaikkina vuodenaikoina suunnilleen Pohjantähden suuntaan. Pidemmän ajan kuluessa akselin suunta kuitenkin muuttuu, suunnilleen yhden kaariasteen 72:n vuoden aikana, ja vasta noin 26 000 vuoden kuluttua se osoittaa jälleen samaan suuntaan. Tämän vuoksi myöskään kevättasauspiste ei sijaitse pysysvästi samassa tähdistössä. Kaksituhatta vuotta sitten se sijaitsi lähellä Kalojen ja Oinaan tähdistöjen rajaa, mutta nykyisin Kalojen tähdistön alueella lähempänä Vesimiehen tähdistön rajaa Trooppisessa astrologiassa kevättasauspistettä pidetään kuitenkin edelleen Kalojen ja Oinaan "merkkien" rajana, mutta sideerisessä astrologiassa sen katsotaan olevan lähellä Vesimiehen ja Kalojen merkkien rajaa. Vastaavasti muutkin trooppiset ja sideeriset merkit poikkeavat nykyään suunnilleen kuukauden verran toisistaan.


title: Sideerinen astrologia

text: Sideeristä astrologiaa on vanhastaan harrastettu varsinkin Intiassa, trooppista länsimaissa.


title: Feng-Yun

text:
Feng-Yun on Kiinan kansantasavallan sääsatelliitti, jollaisia on ollut käytössä vuodesta 1988. Ne kiertävät Maata polaariradalla tai geosynkronisella radalla.
FY-1-sarjan satelliitit kiertävät polaariradalla ja FY-2-sarjan GEO-radalla. FY-3-sarja kiertää aurinkosynkronisella radalla. FY-4-sarja on GEO-radalla. Satelliitteja laukaistaan luultavasti lisää ennen vuoden 2008 Pekingin olympialaisia. Seuraava FY-4-satelliitti laukaistaan vuonna 2013 .


title: Feng-Yun

text: Kiina tuhosi FY-1C:n 11. tammikuuta 2007 satelliittientorjuntakokeessaan. NASAn mukaan satelliitin tuhoutuminen tuotti kiertoradalle 2 841 avaruusromun kappaletta, mikä on toistaiseksi suurin yksittäisestä tapahtumasta syntynyt määrä avaruusromua.


title: Davide Facchin

text: Davide Facchin (s. 29. huhtikuuta 1987 San Donà di Piave, Italia) on italialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Serie C2:ssa pelaavaa Olbia Calciota.


title: Davide Facchin

text: Facchin edusti aiemmin Serie A-joukkue AC Milania, ja hänet nostettiin ensimmäistä kertaa pelaavaan kokoonpanoon 25. marraskuuta 2006, kun ykkösmaalivahti Dida loukkaantui. Hän toimi Milanin kolmosmaalivahtina tammikuuhun 2007 saakka.


title: Roskilde Festival

text: Roskilde Rock Festival on Tanskan Roskildessa vuosittain pidettävä musiikkifestivaali. Se on yksi Euroopan suurimmista rockfestivaaleista. Ensimmäisen tapahtuman järjestivät kaksi tanskalaista lukiolaista sekä promoottori Carl Fischer vuonna 1971. Vuodesta 1973 lähtien tapahtumaa on pyörittänyt voittoa tavoittelematon Roskilde Foundation -säätiö.


title: Roskilde Festival

text: Tapahtuma-alue jakautuu varsinaiseen festivaalialueeseen, jossa kaikki konsertit järjestetään, ja leirintäalueeseen, jossa on mahdollisuus yöpyä. Vuonna 2009 koko tapahtuman energia saatiin tuulivoimasta.


title: Bullterrieri

text: Bullterrieri () on alun perin taistelukoiraksi jalostettu englantilainen koirarotu, voimakasrakenteinen terrieri. Rodun pienempi muunnos kääpiöbullterrieri on kokoaan lukuun ottamatta täysin bullterrierin kaltainen.


title: Bullterrieri

text: Bullterrieri on vankkarakenteinen ja lihaksikas terrieri, jolla on lyhyt, tiheä turkki. Ruumiinrakenne on vankka ja pyöreä, hartiat ovat lihaksikkaat ja rintakehä leveä. Mitään korkeus- ja painorajoja rodulla ei ole, mutta keskimääräinen korkeus on 50–60 cm ja paino 20–40 kg. Kääpiöbullterrierin säkäkorkeus on alle 35,5 cm, mutta muutaman sentin ylitys ei haittaa suppean geenipohjan vuoksi.


title: Bullterrieri

text: Rodun tunnusomaisin piirre on sen pää, joka on edestä katsottuna munanmuotoinen. Sivulta katsottuna bullterrierin otsa kaartuu tasaisesti kuonoa kohti. Päälaki on miltei tasainen. Myös silmät ovat erikoiset: pienet, tummat ja kolmionmuotoiset. Lyhyttä ja tyvestä paksua häntää bullterrieri kantaa vaakasuorassa.


title: Bullterrieri

text: Bullterrierille hyväksytään varsin monenlaiset väriyhdistelmät. Täysin valkoinen on ehkäpä tunnetuin väri, mutta valkoisillakin koirilla saa olla päässä laikkuja. Kirjavilla koirilla valkoista pitäisi olla vähemmän kuin värillisiä alueita. Värejä ovat esimerkiksi juovikas (brindle), kolmivärinen (tricolor), punainen ja fawn eli kellertävän ruskea. Sinistä ja maksanväriä ei hyväksytä. Yhdysvaltalainen American Kennel Club asettaa kahdesta muuten samanveroisesta yksilöstä etusijalle brindlen koiran, samoin FCI:n ja siten myös Suomen Kennelliiton rotumääritelmä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa sen sijaan suositaan valkoista vastaavassa tilanteessa.


title: Bullterrieri

text: Bullterrierit ovat ystävällisiä ja iloisia mutta usein itsepäisiä koiria. Ne ovat fyysisesti vahvoja ja niillä on vahva puruvoima. Ne ovat myös älykkäitä, joten ne tarvitsevat monipuolisesti virikkeitä. Härkätaistelukoirataustansa vuoksi bullterrieri on kehitetty todella rohkeaksi ja päättäväiseksi roduksi. Samasta syystä se saattaa vastata sille esitettyyn haasteeseen, vaikka on yleensä rauhallinen. Bullterrierit rakastavat ihmisten seuraa, eikä niitä pitäisi jättää pitkiksi ajoiksi yksin.


title: Bullterrieri

text:
Bullterrieri ei ole erityisen miellyttämishaluinen rotu, joten sen kouluttaminen ei ole aina ihan yksinkertaista. Omistajalta vaaditaan kärsivällisyyttä ja päättäväisyyttä: kouluttaminen onnistuu vahvistamalla toivottua käyttäytymistä palkitsemisen avulla. Bullterrieri sietää kipua hyvin.
Bullterrierit eivät välttämättä pidä muista koirista, mutta ihmisiä kohtaan ne ovat hyvin ystävällisiä.


title: Bullterrieri

text: Rotu kehittyi Englannissa alun perin taistelukoiriksi jalostetuista roduista. Bullterrierin kantarotu on sukupuuttoon kuollut mutta sittemmin uudelleen luotu vanhaenglanninbulldoggi ("Old English Bulldog"), jota risteytettiin eri terrierirotuihin. Näin luotiin uusi rotu, jota kutsuttiin nimellä Bull and Terrier. Valkoisen bullterrierin luoja oli irlantilaissyntyinen James Hinks, joka alkoi määrätietoisesti jalostaa Bull and Terrier -tyyppisistä koirista valkoista, ruumiinrakenteeltaan symmetrisempää rotua. Hän kutsui valkoisia koiriaan bullterriereiksi erotukseksi Bull and Terrier -rodusta.


title: Bullterrieri

text: Bullterrierin jalostuksessa käytettiin todennäköisesti useita koirarotuja, muun muassa dalmatiankoiraa. Vuoden 1860 tienoilla rotu oli hajonnut kahteen haaraan: puhtaanvalkoiseksi bullterrieriksi ja värillisiksi muodoiksi, joista myöhemmin kehittyi staffordshirenbullterrieri. Bullterrierille ominainen pään muoto kehittyi vasta 1900-luvulla, eikä tiedetä, mitä rotuja jalostuksessa käytettiin sen aikaansaamiseksi.


title: Bullterrieri

text: Bullterrierit suorittavat Suomessa nykyisin lähinnä seurakoiran virkaa, ja jonkin verran rodun harrastajat osallistuvat bulleillaan myös koiranäyttelyihin. Koirataistelut ovat nykyisin useimmissa maissa laittomia ja yleisesti epäeettisinä pidettyjä, joten alkuperäistä tarkoitustaan bullterrierin ei enää tarvitse täyttää.


title: Bullterrieri

text: Jonkin verran bullterriereitä näkyy myös agility- ja tokokentillä, mutta ominaisuuksiltaan bullterrieri ei ehkä ole paras mahdollinen harrastuskoira vaativalle harrastajalle.


title: Bullterrieri

text: Bullterrierin yleisimpiin perinnöllisiin sairauksiin kuuluvat munuaissairaudet, sydänviat, polvien luksaatiot ja kuurous. Kuuroutta esiintyy etenkin täysin valkoisilla koirilla. Ihoallergiat ovat melko yleinen ongelma: allergisen reaktion voi laukaista esimerkiksi hyönteisen purema. Bullterrieri vaatii liikuntaa ja tekemistä, mutta kasvuvaiheessa sitä ei saisi rasittaa liiaksi. Rotu on myös ahne ruualle, joten ylipainoa voi kertyä ellei koiran syömistä tarkkailla.


title: Bartolomeuksen evankeliumi

text: Bartolomeuksen evankeliumi on eräs apokryfisiin kirjoihin kuuluvista evankeliumeista. Se on mahdollisesti sama kirjoitus kuin "Bartolomeuksen kysymykset" ja "Jeesuksen Kristuksen ylösnousemus Bartolomeuksen mukaan", tai ei kumpikaan.


title: Bartolomeuksen evankeliumi

text: Kirjoitus on kirjoitettu noin vuonna 200. Se tunnetaan vain Hieronymuksen ja muiden varhaisten lähteiden maininnoista. Hieronymus mainitsee sen johdannossaan Matteuksen evankeliumin kommentaariinsa, mahdollisesti tukeutuen Origeneeseen. Sen lisäksi se mainitaan paavi Gelasius I:n harhaoppisia teoksia luettelevassa "Decretum Gelasianumissa", Pseudo-Dionysioksella sekä "Hierotheuksen kirjassa".


title: Bartolomeuksen evankeliumi

text: Evankeliumi koostuu Bartolomeuksen Jeesukselle esittämistä kysymyksistä. Se jakaantuu viiteen osaan:


title: Pathogenic Ocular Dissonance

text: Pathogenic Ocular Dissonance on kalifornialaisen thrash metal -yhtye Tourniquetin kolmas albumi vuodelta 1993. Albumin julkaisi Intense Records, ja Metal Blade Records jakeli albumia yleisille markkinoille. Albumi tunnetaan yhtyeen maineikkaimpana, aggressiivisimpana ja teknisimpänä. HM Magazinen lukijat äänestivät "Pathogenic Ocular Dissonancen" 1990-luvun suosikkialbumiksi. Vuonna 2010 saman lehden toimitus sijoitti albumin 23. sijalle 100 kaikkien aikojen parasta kristillistä metallialbumia -listallaan.


title: Pathogenic Ocular Dissonance

text: "Pathogenic Ocular Dissonancea" äänitettiin monella studiolla Mixing Lab A & B:n lisäksi, ja tuottajana toimi Bill Metoyer. Laulaja Guy Ritter ei itse pitänyt albumin aggressiivisesta suunnasta. Hän kertoi myöhemmin HM-lehden haastattelussa, että toivoi Tourniquetin siirtyvän enemmän kaupallisempaan suuntaan, mutta rumpali Ted Kirkpatrick taas oli ehdoton yhtyeen raskaammasta suunnasta. Tyytymättömänä tähän Ritter erosi yhtyeestä äänitysten jälkeen. Hän laulaa pääasiassa nimikappaleella, "Phantom Limbilla", "Exoskeletonsilla" ja "Theodicy on Trialilla". Kitaristi Gary Lenaire vastasikin suuresta osasta albumin huutolauluista. Guy Ritterin sanotaan lähteneen yhtyeestä kesken albumin nauhoitusten, mutta hän tarkensi HM-lehden haastattelussa:


title: Pathogenic Ocular Dissonance

text: Syiksi yhtyeestä lähtemiseen Ritter kertoi samassa lehdessä:


title: Pathogenic Ocular Dissonance

text: Ritterin mukaan levy-yhtiön kanssa oli myös joitain epäkohtia:


title: Pathogenic Ocular Dissonance

text: Kappaleet ovat sekä monimutkaisia että teknisiä ja sisältävät kokeiluja eri tyylien kuten jazzin ja bluesin kanssa "Phantom Limb" -kappaleella. Yhtyeen omaleimainen tapa yhdistää klassista musiikkia kitarariffeihin käy ilmi albumilla varsinkin nimikappaleen alussa.


title: Pathogenic Ocular Dissonance

text: Sanoitukset vietiin "Psychosurgerystä" astetta eteenpäin, eivätkä monet niitä välttämättä ymmärrä ilman sanakirjan apua: sanoituksissa käytetään hyvin erikoisia lääketieteellisiä termejä, ihmisen syndroomia ja tiloja kuvaannollisesti. Albumin nimi viittaa värisokeus-puutostilaan. Kappale "Gelatinous Tubercles of Purulent Ossification" taas kertoo nikotiiniaddiktiosta ja siitä seuranneesta kurkunpään rappeutumisesta. Eräät kappaleen ääninäytteet on tuotettu Western Electic 5000 -puhesyntetisaattorilla.


title: Pathogenic Ocular Dissonance

text: Kymmenminuuttinen "The Skeezix Dilemma" käyttää kantaa ottavasti yhdysvaltalaisen "Uncle Wiggily" -lautapelin (myös Howard Roger Garisin lastenkirjasarja) konseptia allegoriana lapsen kaltoinkohtelulle. Kappaleen alussa on minuutin verran sirkusmusiikkia, jota seuraa hermostuneen lapsen lukema pätkä lautapelin johdantoa. Heavy metal -kappale "Exoskeletons" taas on tribuutti Black Sabbathille: kappaleen lopussa on lyhyt osa "Supernautin" kitarariffiä. "The Tempter" on Metal Blade Records -version lisäkappale. Kappale on Trouble-coveri, joka julkaistiin myös Tourniquetin "Intense Live Vol. 2" EP:llä.


title: Pathogenic Ocular Dissonance

text: Albumi julkaistiin uudelleen vuonna 2001 remasteroituna ja uusitulla ulkoasulla. Lisäraitoina ovat live-äänitteet vuodelta 2000 nimikappaleesta sekä "Bearing Gruesome Cargo" -kappaleesta, joka on alun perin "Vanishing Lessons" -albumilta.


title: Aatto Sirén

text: Adolf Johan (Aatto) Sirén (23. joulukuuta 1873 Orimattila – 14. maaliskuuta 1955 Orimattila) oli Suomen sosialidemokraattisen puolueen (SDP) kansanedustaja (1907–1913, 1917, 1929–1930, 1933–1935) ja torppariaktivisti. Sirén kuului puolueensa siltasaarelaisen suuntauksen ydinjoukkoon. Hän oli myös Orimattilan kunnanvaltuutettu ja kuntansa hätäaputöiden johtaja (1914–1916).


title: Aatto Sirén

text: 1918 Sirénistä tuli työväen pääneuvoston ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja ja kansanvaltuuskunnan maatalousosaston jäsen. Suomen sisällissodan jälkeen Sirén siirtyi muutamaksi vuodeksi Neuvosto-Venäjälle. Palattuaan hän kirjoitti kokemuksistaan kirjan "Hajamuistelmia pakolaiselämästä" (Työväen sanomalehti 1923).


title: Gene Vincent

text: Gene Vincent (oik. Eugene Vincent Craddock, 11. helmikuuta 1935 Norfolk, Virginia, Yhdysvallat – 12. lokakuuta 1971) oli yhdysvaltalainen rock and roll -laulaja, jonka ainoa suuri hitti oli "Be-Bop-A-Lula".


title: Gene Vincent

text: Gene Vincentin musiikkiura alkoi kantriyhtyeissä soitellessa. Vuonna 1956 hän kirjoitti suurimman hittinsä "Be-Bop-A-Lula" ja teki julkaisusopimuksen Bill Loweryn The Lowery Group -yhtiön kanssa. Lowery äänitti Vincentin laulaman "Be-Bop-A-Lulan", ja Loweryn avulla Vincent sai levytyssopimuksen Capitol Records -yhtiön kanssa. Vincentin taustayhtyeenä oli tuolloin The Blue Caps. "Be-Bop-A-Lulasta" tuli suuri hitti, ja se oli 20 viikkoa Billboard Pop -listalla ollen parhaimmillaan seitsemäntenä. Yhtä suurta hittiä Vincent ei enää tehnyt, mutta muita tunnettuja kappaleita olivat "Bluejean Bop", "Lotta Lovin", "Dance To The Bop", "Say Mama".


title: Gene Vincent

text: Vincent kävi kiertueella Australiassa Little Richardin ja Eddie Cochranin kanssa jo 1957. Lisäksi hän oli yksi ensimmäisistä elokuvassa esiintyneistä rock-tähdistä esiintyessään elokuvassa "The Girl Can't Help It", yhdessä Jayne Mansfieldin kanssa. 1950-luvun lopulla Vincentin ura Yhdysvalloissa oli pahoissa vaikeuksissa, mutta Euroopassa menestys vielä jatkui. Hän oli suosittu live-esiintyjä varsinkin 1960-luvun alkuvuosina Ranskassa ja Britanniassa, jossa asuikin useita vuosia. Hän vieraili myös Suomessa lokakuussa 1964, esiintyen Helsingin Työväentalolla ja Lahden Kansantalolla, taustallaan The Esquires.


title: Gene Vincent

text: Vincentin vuonna 1955 ajaman moottoripyöräkolarin seurauksena hänen vasen jalkansa oli vioittunut lähes amputointikuntoon, ja hänen tavaramerkikseen muodostuikin 1960-luvulla mustan, nahkaisen esiintymisasun ohella voimakas ontuminen (havaittavissa kaikilla kuvatallenteilla joita on tuolta ajalta). Hän käytti (ainakin vuoden -64 Helsingin konsertissaan) toisessa jalassaan kengän alle ulottuvaa metallitukea, joka yhdessä nahkaisen asun kanssa lisäsi Vincentin karskiin olemukseen tietynlaista traagisuutta.


title: Gene Vincent

text: Krooniset kivut pahenivat vuonna 1960 sattuneen toisen pahan kolarin jälkeen, jossa menehtyi muusikko-ystävä Eddie Cochran. Levytyssopimus Capitol-yhtiön kanssa päättyi v. 1962 eikä Columbia Recordsilla jatkunut ura enää tuottanut listamenestyksiä. Vammautuneen jalan hoidon toistuva laiminlyönti ja runsas alkoholin käyttö tekivät tehtävänsä, ja Vincent oli 1960-luvun puoliväliin tultaessa, vain kolmekymppisenä, jo parhaat päivänsä nähnyt.


title: Gene Vincent

text: Levytykset 1965-1971 eivät menestyneet kaupallisesti, ja levy-yhtiö vaihtui usein. Vincent esiintyi kuitenkin loppuun saakka, kunnes kuoli mahahaavaan vuonna 1971 Los Angelesissa.


title: Gamalielin evankeliumi

text: Gamalielin evankeliumi on nimitys apokryfiselle kirjoitukselle, joka kertoo Pontius Pilatuksen vaiheista Jeesuksen noustua kuolleista. Evankeliumi on laitettu farisealaisen Gamalielin nimiin. Hänet mainitaan Apostolien teoissa kahdesti.


title: Gamalielin evankeliumi

text: Nimityksen "Gamalielin evankeliumi" on antanut A. Baumstark, joka havaitsi tiettyjä yhtäläisyyksiä joukossa koptilaisia tekstikatkelmia. Myös Lacau piti osia omana evankeliuminaan. Reveillout oli otaksunut näiden olevan osa "Kahdentoista apostolin evankeliumia". Baumstarkin mukaan evankeliumi on kirjoitettu 400-luvulla.


title: Gamalielin evankeliumi

text: Evankeliumi on riippuvainen Johanneksen evankeliumista ja lainaa siitä usein. Tämän lisäksi evankeliumiin on todennäköisesti vaikuttanut kirjoitus "Pilatuksen teot", joka on osa "Nikodeemuksen evankeliumia".


title: Turengin junaturma

text: Turengin junaturma, joskus myös Harvialan junaturma, tapahtui rataosalla Riihimäki–Tampere talvisodan aikana 12. maaliskuuta 1940, ja se on eniten uhreja vaatinut junaturma Suomessa.


title: Turengin junaturma

text: Turmassa pohjoisesta tullut Loimaalta Viipuriin matkaavia 71. kuormastokomppanian sotilaita ja hevosia kuljettanut sotilasjuna törmäsi aamulla kello 5.28 yhteen etelästä tulleen tavarajunan numero 53 kanssa Harvialan ja Turengin välillä paikassa, joka oli 95. kilometripylväästä pohjoiseen noin sata metriä nykyisen pellettitehtaan kohdalla. Turmassa kuoli 39 ihmistä ja loukkaantui 69, minkä lisäksi useita sotilasjunassa olleita hevosia kuoli tai jouduttiin ampumaan niiden vauhkoonnuttua. Eräs onnettomuudesta hengissä selvinnyt muisteli "Laitilan Sanomien" haastattelussa vuonna 1990, että miehet ja hevoset jäivät murskaantuneisiin vaunuihin puristuksiin "kuin hiirenloukkuun". Surmansa saaneet sotilaat olivat kotoisin Etelä-Satakunnasta ja Vakka-Suomesta; yksinomaan laitilalaisia oli 15, mikä oli viidesosa Laitilan kunnan koko talvisodan uhrimäärästä.


title: Turengin junaturma

text: Onnettomuuden uhrien lukumäärä kasvoi suureksi, sillä sotilasjunan miehistönkuljetusvaunut oli Toijalassa siirretty heti veturin perään, vaikka ne Loimaalta lähtiessä olivat junan loppuosassa. Törmäyksessä miehistönkuljetusvaunut, joita oli kolme (yksi III luokan matkustajavaunu ja kaksi niin sanottua härkävaunua), murskautuivat täysin, ja vaunujen kamiinat sytyttivät myös tulipaloja vaunujen jäännöksissä. Myös pelastustoimet onnettomuuden jälkeen viivästyivät.


title: Turengin junaturma

text: Onnettomuuden syynä oli Harvialan rautatieasemalla junanlähettäjänä toimineen rautatievirkamiesharjoittelijan virhe: hän antoi lähtöluvan Turengista päin tulossa olleelle tavarajunalle, vaikka sotilasjuna oli jo ohittanut Harvialan aseman. Alun perin junien oli tarkoitus kohdata Harvialan asemalla. Harjoittelijan kerrotaan ennen onnettomuutta olleen valveilla jo 36 tuntia yhteen menoon. Harjoittelija tuomittiin myöhemmin oikeudessa kahden vuoden, yhden kuukauden ja kymmenen päivän vankeusrangaistukseen sekä vahingonkorvauksiin.


title: Turengin junaturma

text: Voimassa olleen sotasensuurin vuoksi onnettomuudesta ei kerrottu sen tapahduttua julkisuudessa mitään. Sen sijaan seuraavan päivän sanomalehtien pääuutisaiheena oli juuri allekirjoitettu ja voimaan astunut Moskovan rauhansopimus.


title: Turengin junaturma

text: Onnettomuuden uhrien muistoksi paljastettiin vuonna 2000 muistomerkki Turengin rautatieasemalla.


title: Metsänemä

text: Metsänemä ("Epipogium aphyllum") on Euroopassa ja Aasiassa kasvava kämmekkälaji. Se on lehtivihreätön kasvi, joka elää yhteyttämisen sijaan sienijuuren varassa. Metsänemän tieteellinen sukunimi "Epipogium" (, "parran päällä") viittaa kukan muotoon, sen huulen alapuolelle kääntyneisiin kehälehtiin, ja lajinimi "aphyllum" viittaa varren lehdettömyyteen.


title: Metsänemä

text: Metsänemässä ei ole lainkaan lehtivihreää, vaan se on läpikuultavan kellertävä tai rusehtava kasvi. Juurakko on korallimaisen haarova ja vailla juuria. Kasvin juurakko elääkin maan sisässä sienirihmaston varassa. Metsänemä leviää juurakosta kasvavien maarönsyjen avulla, ja kukkaversot nousevat niistä loppukesästä. Kukkavarret kasvavat 10–30 cm korkeiksi. Kasvin vähäiset lehdet ovat suomumaisia. Kellertäviä, punasävyisiä kukkia on 1–5 kappaletta. Kukat ovat yli senttimetrin leveitä, kukan huuli on kääntynyt ylöspäinen kehälehtien yläpuolelle. Kannus on paksu ja tylppä. Kukat tuoksuvat lievästi banaanille. Metsänemä kukkii Suomessa elo-syyskuussa, mutta ei kuitenkaan joka vuosi. Kasvin on havaittu myös kukkineen maan alla. Kukista kehittyy kotia vain harvoin.


title: Metsänemä

text: Metsänemä lienee hyönteispölytteinen. Kukkien rakenne viittaa kimalaispölytykseen, mutta toisaalta kimalaiset harvoin eksyvät lajin suosimiin kasvupaikkoihin.


title: Metsänemä

text: Metsänemä on pohjoinen ja mantereinen kasvi. Sen levinneisyysalue on varsin laaja ja ulottuu Britteinsaarilta ja Keski-Euroopasta itään Aasian havumetsävyöhykkeen kautta Japaniin saakka. Pohjoismaissa metsänemää tavataan Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Suomessa lajia on tavattu harvinaisena koko maassa etelärannikolta Pohjois-Lappiin ja sen havaintoja on kaikista eliömaankunnista. Suuri osa Etelä- ja Keski-Suomen havainnoista on kuitenkin vanhoja. Epäsäännöllinen ja lyhyt kukinta vaikeuttaa metsänemän havainnointia, joten lajin nykytilaa Suomessa on vaikea arvioida.


title: Metsänemä

text: Metsänemä viihtyy vanhoissa, varjoisissa, multavissa lehti- ja sekametsissä, puronvarsissa, lähteikköjen äärellä sekä lehto- ja lettokorvissa. Pohjoisessa lajia tavataan myös tunturikoivikoissa.


title: Metsänemä

text: Suomessa metsänemä on uhanalaisuudeltaan vaarantunut. Metsänemän elinympäristöjä uhkaavat erityisesti raskaat metsänhoitotoimet kuten avohakkuu ja auraus. Myös metsänojitus voi kuivattaa kasvupaikkoja liikaa. Aikaisemmin laji kärsi pellonraivauksesta.


title: Metsänemä

text: Metsänemä on Suomessa rauhoitettu laji Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Myös Ruotsissa se on rauhoitettu.


title: Pako Alcatrazista

text: Pako Alcatrazista ("Escape from Alcatraz") on Don Siegelin ohjaama, vuonna 1979 ensi-iltansa saanut tositapahtumiin perustuva elokuva, jonka pääosaa esittää Clint Eastwood Frank Morrisin roolissa. Elokuva kuvaa neljän vangin suunnitelmaa paeta pahamaineisesta Alcatrazin vankilasta. Vangeista kaksi olivat veljeksiä – John ja Clarence Anglin. Paossa mukana olleen Allen Westin nimi on tuntemattomasta syystä muutettu Charley Buttsiksi.


title: Pako Alcatrazista

text: Kriitikko Arto Pajukallion mielestä ohjauksessa pakosuunnitelman toteuttamista seurataan hyvin kihelmöivästi, mutta itse päähenkilö jää hahmottumatta. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen pitää elokuvaa jäntevästi ohjattuna ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Paneurooppa-liike

text: Paneurooppa-liike (alun perin suomeksi Pan-Eurooppa -liike) on Richard Coudenhove-Kalergin ajatuksille perustuva, 1920-luvulla muodostunut liike, jonka tavoitteena oli järjestää Länsi-Eurooppa kristilliseksi valtioliitoksi, jotta se saavuttaisi keskinäisen rauhan ja toisaalta pystyisi taloudellisesti kilpailemaan Neuvostoliiton kanssa. Aatteen keskeisenä perustana oli kristillisen elämänkatsomuksen vastaisten aatteiden kuten ateismin, nihilismin ja konsumerismin karkoittaminen eurooppalaisista yhteiskunnista.


title: Paneurooppa-liike

text: 1930-luvun alussa Eino Kaila kannatti Paneurooppa-liikettä.


title: Paneurooppa-liike

text: Paavo Väyrynen on kirjoittanut kommentaarin Coudenhove-Kalergin ajatuksista.


title: Paneurooppa-liike

text: Suomessa paneurooppalaisuutta on käytetty perusteluna niin Euroopan unionin pidättämiseen jäsenvaltioiden välisenä valtioliittona kuin myös eurooppalaisen yhteistyön pidemmälle viemisenä liittovaltioon saakka.


title: Paneurooppa-liike

text: Turun kauppakorkeakoulun yhteyteen on perustettu Pan-Eurooppa-instituutti.


title: Esikot

text: Esikot ("Primula") on esikkokasvien heimoon kuuluva suku, jossa on 400–500 lajia. Lisäksi koristekasveina käytetään hybrideitä. Esikkoja kasvaa villeinä pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä, Etelä-Amerikan vastaavassa ilmastossa sekä korkealla Etiopian, Indonesian ja Uuden Guinean vuorilla. Monia esikkoja kasvatetaan koristekasveina; joitakin käytetään rohtoina. Esimerkiksi kultaesikosta ("Primula auricula") on kehitetty erilaisia lajikkeita ja hybridimuotoja koristekasveiksi yli 350 vuoden ajan.


title: Esikot

text: Esikot kasvavat kosteassa, ravinteikkaassa maassa yleensä varsin varjoisissa paikoissa.


title: Esikot

text: Monivuotiset esikot kukkivat varhain keväällä. Suvun tieteellinen nimi ("Primula") tulee sanasta ensimmäinen () ja viittaa kasvin aikaiseen kukkimiseen.


title: Kevätesikko

text: Kevätesikko ("Primula veris") on keväällä kukkiva esikkolaji.


title: Kevätesikko

text: Kevätesikon lusikanmuotoiset, noin 5–15 cm pitkät lehdet kasvavat ruusukkeena maata vasten. Niiden keskeltä nousee 5–30 cm korkeita kukkavarsia, joiden päässä on 10–20 keltaista kukkaa. Kevätesikko kukkii touko-kesäkuussa. Kevätesikon voi sekoittaa helposti etelänkevätesikkoon ("Primula elatior").


title: Kevätesikko

text: Kevätesikkoa tavataan Euroopan ja Länsi-Siperian lauhkealla vyöhykkeellä, lähinnä sen eteläosassa eli lehtimetsävyöhykkeellä. Etelässä se esiintyy harvinaisena välimerenilmaston alueella lähinnä vuoristoissa ja puuttuu Unkarin pustalta ja Kaakkois-Euroopan aroilta.


title: Kevätesikko

text: Suomessa kevätesikkoa esiintyy lähinnä Ahvenanmaalla ja Etelä-Suomessa, mutta suotuisilla paikoilla niitä tavataan jopa Lapissa asti. Vakiintunut alkuperäinen kasvi tai muinaistulokas se on vain Lounais-Suomessa. Pohjoisempana sen satunnaiset esiintymät lienevät peräisin koristekasvina viljellyistä esikoista.


title: Kevätesikko

text: Kevätesikko on Ahvenanmaan maakuntakasvi.


title: Kevätesikko

text: Kevätesikkoa tavataan lehtoniityillä ja lehdoissa, sekä asutuksen läheisyydessä puutarhakarkulaisena.


title: Kevätesikko

text: Kevätesikon kukkia on aikaisemmin käytetty paloviinan ja nuuskan värjäämiseen. Kukista on tehty myös viiniä ja tuoreita lehtiä syöty salaattina.


title: Amatööriporno

text: Amatööriporno on yksi pornografian alalajeista, jossa päähenkilöt, toisin kuin ammattimaisissa pornoelokuvissa, ovat harrastelijoita eli eivät saa palkkaa työstään vaan kuvaavat elokuvansa itse. Amatööripornon tuottaminen on halpaa, koska se ei vaadi minkäänlaista teknistä tietämystä toisin kuin ammattimaisen elokuvan tuottaminen. Amatööripornoa on kutsuttu yhdeksi kannattavammista ja pitkäaikaisemmista pornografian tyylilajeista.


title: Satu Rasila

text: Satu Rasila (o.s. Laiho, s. 1972 Tampere) on suomalainen näytelmäkirjailija, dramaturgi ja teatteriohjaaja. Rasila aloitti vuoden 2012 alussa Turun kaupunginteatterin dramaturgina. Hän toimi samassa tehtävässä myös vuosina 1998–1999.


title: Satu Rasila

text: Rasila on kirjoittanut Turun Linnateatterin suosituimman teoksen, "Mieletön Turun historia" -nimisen komedian. Kesällä 2007 Rasila osallistui Uuden Iloisen Teatterin revyyn "Da Lintsi -koodin" työryhmään. Näytäntökaudella 2015–2016 Rasila oli yksin tai muiden kanssa kirjoittamilla näytelmillään kirjoittajakohtaisen katsojatilaston ykkönen Suomessa. Hänen kirjoittamansa näytelmät "Tamara", "Katoava maa", "Hockey Night" (Miska Kaukosen kanssa) ja "Linnan juhlat" (Tuomas Parkkisen kanssa) keräsivät vuoden aikana yhteensä 52 663 katsojaa.


title: Satu Rasila

text: Rasila valmistui Teatterikorkeakoulusta dramaturgiksi vuonna 1998 ja teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2002. Hänen opinnäytetyönsä käsitteli dramaturgin työnkuvaa laitosteatteriyhteisössä. Rasila on toiminut Suomen Näytelmäkirjailijaliiton puheenjohtajana.


title: Satu Rasila

text: Satu Rasila on naimisissa näyttelijä Kimmo Rasilan kanssa.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeena ("Crocuta crocuta") on hyeenalaji. Se on suurin nykyisin elävistä hyeenoista ja Afrikan runsaslukuisin suurpeto. Sitä kutsutaan myös nauravaksi hyeenaksi sen ääntelyn vuoksi. Raadonsyöjän maineestaan huolimatta se yleensä pyydystää saaliinsa itse. Täplähyeena on hyvin äänekäs, ja sen sosiaalinen järjestelmä on pitkälle kehittynyt. Lajia tavattiin pleistoseenikaudella myös Euraasiassa.


title: Täplähyeena

text: Usein kun puhutaan hyeenasta, tarkoitetaan juuri täplähyeenaa.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeenan kuvasi virallisesti kansainväliselle tiedeyhteisölle saksalainen luonnontieteilijä Johann Christian Polycarp Erxleben vuonna 1777. Tieteellinen nimi tulee muinaiskreikan sanoista "krokoutas" ja "krokos", joka viittaa krookukseen eli sahramiin. Nimellä viitataan ”sahraminkeltaiseen”. Latinaksi käännettynä siitä saadaan sana "Crocuta". "Krokoutas" nimitys on peräisin roomalaiselta Gaius Plinius Secundukselta, joka käytti nimeä Etiopiassa elävästä, tuntemattomasta villieläimestä, joka saattoi olla hyeena.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeena on yksi hyeenojen heimon neljästä nykyisestä lajista, ja muodostaa heimossa oman "Crocuta" sukunsa. Kaikki nykyään elävät täplähyeenat luetaan "Crocuta crocuta crocuta" -alalajiin. Lajin fossiileja on kuitenkin löytynyt Euroopasta ja Aasiasta. Varhaisimmat löydetyt "Crocuta"-suvun fossiilit ovat plioseenikaudelta noin 3,7 miljoonan vuoden takaa. Suku kehittyi Afrikassa, mutta levisi jo varhain sen ulkopuolelle. Täplähyeenojen levinneisyys oli laajimmillaan pleistoseenikaudella, jolloin sukua tavattiin laajalti Euraasiassa. Euroopassa ja Länsi-Aasiassa elänyt luolahyeena ("C. c. spelaea") oli täplähyeenan alalaji, joka eli vielä viime jääkauden aikana.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeena on muita hyeenoja raskasrakenteisempi, ja sillä on muista poiketen täplikäs turkki. Etuvartalo on erityisen vahvarakenteinen, ja sitä korostavat takajalkoja paljon pidemmät etujalat. Ruumiinrakenteensa ansiosta se jaksaa juostessaan kantaa suuriakin lihakimpaleita . Matala ja pyöreähkö takaruumis on huono kohde mahdollisille vihollisille. Lisäksi takaruumiin muodon takia hyeenojen juoksutyyli on laukkamainen, mutta koomisuudestaan huolimatta tyyli kuluttaa vain vähän energiaa ja mahdollistaa pitkät ruoanhakumatkat. Useimmista nisäkkäistä poiketen täplähyeenanaaraat ovat koiraita kookkaampia; täplähyeenanaaras painaa yleensä noin 55–70 kiloa, koiras 45–60 kiloa. Suurimmat naaraat voivat olla jopa yli 80 kilon painoisia. Täplähyeenan ruumiinpituus on kuonosta hännänpäähän 95–160 senttiä ja säkäkorkeus on 80–90 senttimetriä. Mustaan hännänpäähän päättyvä häntä on tuuhea, ja sen pituus on 30–36 senttiä. Hännän pituudesta 2/3 muodostuu hännän luista, loppuosa koostuu pelkistä karvoista.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeenanaarailla on erikoinen klitoris, joka muistuttaa muodoltaan ja pituudeltaan erittäin paljon koiraan penistä. Lisäksi naaraan häpyhuulet ovat kivespussien muotoiset. Koiraan lailla myös virtsaputki kulkee klitoriksessa, joka toimii myös ahtaana synnytyskanavana. Koiraan ja naaraan erottaa toisistaan parhaiten naaraan suuremman koon ja nisien perusteella.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeenan laaja levinneisyys ulottuu lähes kaikkialle Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan lukuun ottamatta sademetsiä ja mantereen eteläisintä osaa.. Erityisen tiheästi lajia esiintyy Ngorongoron kraatterialueelta Tansaniasta sekä Guinean ja Sudanin savannialueilta. Vielä pleistoseenikaudella täplähyeenaa tavattiin myös Euraasiassa, mutta sittemmin se hävisi alueelta.


title: Täplähyeena

text: Nykyään lajia esiintyy savanneilla, puoliaavikoilla sekä erilaisissa metsissä: avoimilla metsämailla, tiheissä metsissä ja vuoristometsissä jopa 4 000 metrin korkeuteen saakka. Hyeenan esiintyminen on varsin laikuttaista ja erityisesti läntisessä Afrikassa sen esiintyminen on keskittynyt suojelualueille. Laji ei tule toimeen yhtä kuivassa ympäristössä kuin juova- ja ruskohyeena, mutta lajien levinneisyys menee silti monilla alueilla päällekkäin.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeenojen reviirien koko vaihtelee suuresti. Erityisesti elinalueen kokoon vaikuttaa alueella olevan ravinnon määrä. Yleensä täplähyeenat kuitenkin etsivät ravintonsa pienemmältä alueelta kuin rusko- tai juovahyeenat.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeenat viettävät noin 20 tuntia päivästä vain leväten ja ovat aktiivisia pääasiassa öisin. Päivänsä ne viettävät mieluusti maakoloissa. Reviirin koko on 40–1 000 neliökilometriä. Ne tekevät usein pitkiäkin saalistusmatkoja kauas varsinaisen reviirin ulkopuolelle ja seuraavat vaeltavia eläinlaumoja jopa yli 80 kilometrin päähän. Täplähyeenat pärjäävät useita päiviä ilman vettä, mutta reviirin täytyy silti aina sisältää juomapaikka ja yhteinen pesäluola-alue, joka on klaanin keskus. Reviirillä voi keskuspesän lisäksi olla myös muita vähemmän tärkeitä lepoluolia. Vaelluksista huolimatta täplähyeenat ovat hyvin reviiritietoisia. Etenkin silloin, kun ravintoa on paljon saatavilla, reviiristä saatetaan pitää hyvää huolta. Ne partioivat säännöllisesti reviirinsä rajoja. Partioivat täplähyeenat viestittävät läsnäolostaan jättämällä hajumerkkejä reviirin rajoille peräaukon yläpuolella sijaitsevan anaalipussista, jonka sisäpinnan rasvakudos erittää paksua ja pistävän hajuista tahnaa. Ne viestivät myös äänekkäällä ja matalalla ’uuuuu-uuu’-ulvonnalla, joka kantaa jopa viiden kilometrin päähän. Tällöin ne laskevat päänsä alas, jolloin ääni kulkee maata pitkin. Jokaisella täplähyeenayksilöllä on omanlaisensa ääni. Yksi tunnetuimmista äänistä on matalalta korkeammaksi ääntyvä oooooo-up tai esimerkiksi yleisessä hälinässä saalista syödessä kiljuvat, vinkuvat ja hihittävät äänet. Täplähyeenat käyttävät hajumerkkeinä myös vakiintuneita käymälöitään ja varpaanvälien rauhasia. Mikäli hyeenaryhmä kohtaa reviirin rajalla toisen klaanin, ne voivat ryhmittyä riveittäin toisiaan vastakkain. Tällöin ne ryntäävät toisiaan kohti ulvoen ja muristen. Loukkaantumisia sattuu silti hyvin harvoin ja kohtaamiset jäävät uhkailuun, jopa silloinkin, kun kilpaileva ryhmä ylittää reviirin rajan.


title: Täplähyeena

text: Täplähyeenat elävät noin 3–80 yksilön laumoissa eli klaaneissa. Niiden koko riippuu saaliseläinten määrästä ja elinalueen sijainnista. Klaanien koko on Itä-Afrikassa keskimäärin 45 eläintä, mutta Etelä-Afrikassa vain 12. Klaanien sosiaalinen arvojärjestys on hyvin pitkälle kehittynyt. Naaraat ovat aina koiraita korkeammassa asemassa, iästä riippumatta. Johtavat naaraat tönivät ja purevat muita lauman jäseniä ja vievät alempiarvoisilta tilaisuuden tullen myös ruuan ja koiras luovuttaa makuupaikkansa aina naaraalle. Arimmat koiraat jopa piileskelevät naaraiden selkien takana. Eri hyeenayksilöiden väliset liittoumat ja suhteet ovat tärkeitä ja niitä vahvistetaan jatkuvasti. Ne esimerkiksi voivat saalistaa pääsääntöisesti vain tiettyjen klaanin yksilöiden kanssa. Ne myös makoilevat ja nukkuvat yhdessä ja asettavat toisensa aina etusijalle. Hallitsevat naaraat viettävät suurimman osan ajastaan keskuspesällä, vaikka niillä ei olisi pentuja. Alempiarvoisille yksilöille keskuspesällä on vähemmän merkitystä aikana, jolloin niillä ei ole pentuja. Se on silti tärkeä kokoontumispaikka, jossa klaanin mahdolliset alaryhmät kokoontuvat muutaman päivän tai viikon välein.


title: Täplähyeena

text: Naaraat pysyvät synnyinlaumassa koko ikänsä, mutta koiraat jättävät sen 2–5-vuotiaina ja yrittävät saada paikan toisessa laumassa. Uusi tulokas joutuu usein odottamaan kuukausia ennen kuin se hyväksytään. Tällöin se joutuu aloittamaan klaanin arvoasteikon alhaisimpana jäsenenä. Se nousee vähitellen ylöspäin vanhojen koiraiden kuollessa ja uusien tullessa ryhmään. Ne yrittävät parantaa asemaansa vain satunnaisesti taistelemalla, ja urosten väliset tappelut ovatkin erittäin harvinaisia. Koiraat käyttävät paljon aikaansa luomalla suhteita naaraisiin. Pääosan ajasta täplähyeenat viettävät yksikseen tai pieninä ryhminä, ja kokoontuvat yhteen vain pesällä, saaliilla tai reviirin puolustuksen aikana. Naaraat antavat vain kaikkein kiltimpien koiraiden paritella ja varmistavat näin pysyvänsä lauman johdossa. Ne perivät asemansa jo syntyessään, ja arvoasema voi säilyä koko niiden elämän ajan.


title: Täplähyeena

text:
Klaanin jäsenillä on tiettyjä tervehdysrituaaleja. Yleensä hierarkian alempiarvoinen jäsen tekee aloitteen. Ylempiarvoinen hyeena kiertelee tervehtijää ja lähestyy tätä sivulta. Ne myös nuuhkivat toistensa kuonoa, suuta ja kasvoja. Sen jälkeen ne asettuvat rinnakkain kuono häntäpäätä kohti ja nuuhkivat toistensa sukuelimiä. Toisinaan vain hallitseva naaras nuuhkii alempiarvoisen elimiä, koska se ei anna lupaa omiensa tarkasteluun.
Vastoin yleistä luuloa täplähyeena saalistaa useammin itse kuin käy haaskalla. Ravinnostaan ne saavat keskimäärin vain noin kolmanneksen raadoista. Joillain alueilla, kuten Ngorongoron kraatterissa Tansaniassa, ne saalistavat 90 prosenttia saaliistaan. Raatoja ne etsivät lähinnä päivisin ja yksikseen. Tällöin ne pystyvät suunnistamaan haaskan luo korppikotkien opastamina. Täplähyeenat saalistavat lähinnä öisin, mutta joskus myös päivällä. Hyeena voi saalistaa paljon itseään kookkaampia saaliseläimiä. Eteläisessä Afrikassa tärkeimpiä saaliseläimiä ovat impalat ja gasellit, kun taas Itä-Afrikassa gnuut ja seeprat ovat yleisimpiä. Näiden kaltaisia eläimiä ne saalistavat yleensä laumoina. Saalisvalikoima on kuitenkin erittäin monipuolinen sisältäen nisäkkäitä, matelijoita, lintuja ja kaloja lajista ja koosta riippumatta. Suurimmat saaliit ovat kafferipuhveleita, ja ne saalistavat myös kirahvien, sarvikuonojen ja virtahepojen poikasia. Ne syövät myös ihmisten jätteitä ja kotieläimiä ja jopa kasvisainesta ja kasvinsyöjien lantaa. Täplähyeenat voivat syödä myös kuolleen lajitoverinsa. Täplähyeenoille vaarallisia saaliita ovat etenkin aikuiset puhvelit, mutta myös suhteellisen pienet pahkasiat ovat ongelmallisia hyeenoille niiden tehokkaiden puolustuskeinojen takia, eivätkä ne voi kissaeläimistä poiketen käyttää kuin hampaitaan saalistuksessa. Lihantarve on pari kiloa päivässä, mutta täplähyeena voi syödä kerralla jopa 15 kiloa lihaa ja luuta.


title: Täplähyeena

text:
Täplähyeenojen saalistusryhmät ovat yleensä pieniä, 2–5 yksilöä. Usein ne saalistavat yksinkin. Korkean eturuumiin ansiosta täplähyeenat ovat kestäviä juoksijoita. Täplähyeena pystyy juoksemaan jopa 60 kilometrin tuntivauhtia. Hyeenat juoksevat suoraan saaliseläinten laumaan ja yrittävät saada eläimet pakenemaan hajottamalla saaliseläinten lauman ja valitsevat sitten siitä itsekseen sopivan kohteen. Ne valitsevat yleensä heikon, sairaan tai nuoren uhrin. Sopivaa uhria ajetaan takaa niin kauan kunnes se lopulta väsyy jatkuviin pakopyrähdyksiin. Hyeena puolestaan pystyy jatkamaan tasaista jolkotustaan useita kilometrejä, mutta tavallisesti 3–4 kilometriä riittää. Kun saalis on saatu kiinni, täplähyeena pureutuu erityisesti uhrin arkoihin paikkoihin, kuten vatsaan ja sukuelimiin sekä raajoihin ja häntään. Uhri menee šokkiin, ja etenkin isot saaliit tulevat syödyksi elävältä. Muita klaanin hyeenoja tulee paikalle jopa kilometrien päästä, niiden kuullessa ja nähdessä saalistuksen. Hyeenojen meluisa riitely parhaista paloista houkuttelee lisää klaanin yksilöitä paikalle.
Saalistusyrityksistä noin 35 prosenttia onnistuu. Gnut ja seeprat osaavat tulkita hyeenojen ruumiinkieltä ja päästävät ne kymmenen metrin päähän hyeenojen runsaan määrän takia, jotta laidunnusaikaa ei menisi hukkaan. Ne kuitenkin pystyvät havaitsemaan jahdin alkamisen, kun hyeenojen liikkeet nopeutuvat. Hyökkäystä edeltää pitkä juoksentelu lauman ympärillä niiden etsiessä sopivaa saalista. Hyeenojen tappama saalis joutuu usein leijonille, jotka saapuvat haaskalle hyeenojen iloiselta kuulostavan ääntelyn houkuttelemina. Täplähyeena pystyy käyttämään lähes kaiken raadosta. Voimakkaat leuat murskaavat kovimmankin luun. Lisäksi sen voimakkaiden vatsahappojen ansiosta ruuansulatusjärjestelmä on tehokas. Ne voivat syödä ja sulattaa myös luut, sarvet, sorkat ja hampaat. Ruuansulatus imee ravinteita kuivuneesta raadostakin. Ravinnon sulamattomat osat ne oksentavat pois, ja uloste sisältää lähinnä ylimääräistä valkoista kalkkia.
Täplähyeenalla on tapana kätkeä ruokaa veteen. Siellä saalis on turvassa leijonilta, korppikotkilta ja toisilta hyeenoilta, sillä ne eivät voi nähdä tai haistaa saalista. Hyeena muistaa kätköpaikan, josta se voi sen sukeltaa hakemaan.


title: Täplähyeena

text: Suurimmassa osassa Afrikkaa täplähyeenat lisääntyvät ympäri vuoden. Naaraat suosivat rauhallisia ja hyväkäytöksisiä koiraita eivätkä suostu parittelemaan purevien tai väkisin parittelemaan yrittävien koiraiden kanssa. Naaraat voivat estää parittelun valepeniksellään, jos koiras ei ole mieleinen. Sen sijaan nuolevat ja nuuhkivat koiraat ovat naaraiden mieleen. Isäksi pääsee yleensä korkea-arvoisin koiras, ja parittelu tapahtuu yleensä yöllä. Naaraan kantoaika kestää noin 110 päivää.


title: Täplähyeena

text: Naaras synnyttää poikaset maasian tekemään luolaan, johon se on tehnyt pesän. Ensimmäinen synnytys on naaraille vaikea ja vaarallinen, sillä niiden synnytyskanava on 60 senttiä pitkä eli noin kaksi kertaa pidempi kuin muilla samankokoisilla nisäkkäillä. Sen sijaan napanuora on vain 12–18 senttiä pitkä, joten poikanen kuolee, jos se ei synny pian sen jälkeen, kun se on poistunut kohdusta. Lisäksi poikaset ovat suurempia kuin muiden samankokoisten eläinten. Esimerkiksi pelkästään pennun pään läpimitta on 7 senttiä. Koska poikanen syntyy penismäisen klitoriksen läpi, jonka aukko on vain 2,5 senttiä poikanen voi jäädä jumiin jopa puoleksi tunniksi. Ensisynnytykseen kuolee joka kymmenes naaras, ja sitäkin useampi poikanen kuolee hapenpuutteeseen synnytyksen aikana. Koska klitoris repeää ensisynnytyksessä, seuraavat kerrat sujuvat jo helpommin. Poikasia syntyy kerralla 1–4, yleensä kaksi. Pesästä emo tekee sen verran suuren, että pystyy imettämään poikasiaan, mutta sen verran pienen, etteivät suuremmat petoeläimet pääse pesään.


title: Täplähyeena

text: Poikasten hampaat ovat puhjenneet jo syntyessä. Myös silmät ovat jo tuolloin auenneet. Ne painavat syntyessään 1–1,6 kiloa ja ovat täysin mustia. Sisarukset tappelevat paljon keskenään, etenkin jos pennut ovat samaa sukupuolta. Arviolta neljänneksen poikasista tappavat niiden omat sisarukset. Vaikka poikasia ei kuolisikaan tappeluihin, vahvin poikanen saa etuoikeuden emon tuomaan ravintoon ja saa siten parhaat mahdollisuudet vahvistua. Aggressiivisen käytöksen aiheuttaa emon kantoajan viimeisinä viikkoina tuottama androgeeni, joka siirtyy kohdusta poikasiin. Sen eritys on erityisen voimakasta hierarkian yläpään naarailla. Pennut ovat kuitenkin myös hyvin leikkisiä. Leikin ja tappelujen avulla pennut valmentautuvat saalistamiseen ja pariutumiseen. Täplähyeenaemon maito on erittäin proteiini- ja rasvapitoista. Maidon proteiinipitoisuus on 14,9 prosenttia ja rasvapitoisuus 14,1 prosenttia, joten se vetää vertoja merinisäkkäiden maidolle. Ravinteikas maito mahdollistaa emon päiviäkin kestävät ruuanhakumatkat. Muutoin emo hoitaa pentujaan hyvin ja on hyvin suojelevainen. Se vie pennut takaisin pesään, jos ne lähtevät seikkailemaan. Poikaset siirretään lauman yhteispesään 2–6 viikon ikäisinä. Yhteispesästä huolimatta naaraat eivät kuitenkaan imetä kuin omia poikasiaan. Ne puolustavat poikasia muilta pedoilta, etenkin leijonilta, jotka tappavat pentuja enemmän kuin mitkään muut pedot. Myös oman lajin koiraat voivat tappaa pentuja, mikä on yksi syy naaraiden suuremmalle koolle. Myös hallitsevien naaraiden tiedetään satunnaisesti tappaneen alempiarvoisten pentuja. Poikaset aloittavat asteittaisen lihansyöntiin siirtymisen puolen vuoden ikäisinä. Ne syövät alkuun emon niille kantamaa lihaa, sillä emo ei voi koiraeläinten tapaan oksentaa niille ruokaa. Pennut oppivat tervehdysrituaalin kuusiviikkoisina. Ne alkavat tuolloin tehdä myös hajumerkkejä.


title: Täplähyeena

text: Pentujen syntyperä vaikuttaa hyvin ratkaisevasti niiden tulevaisuuteen. Pennut perivät emonsa aseman, joten naaraat elävät sen mukaan yleensä koko elämänsä. Korkea-arvoisimmat naaraat saavat enemmän urospentuja kuin naaraspentuja. Vain johtajanaaras saa tuoda pesään kiinteää ravintoa, joten sen poikaset saavat parempaa ravintoa ja suotuisammat lähtökohdat. Korkea-arvoiset poikaset kasvavat nopeasti, ja emo vieroittaa ne jo seitsemän kuukauden ikäisinä, kun taas alempiarvoisia pentuja saatetaan imettää jopa 21 kuukauden ikään saakka. Niiden pennut selviytyvät puolet todennäköisemmin kuin alempiarvoisten naaraiden. Lisäksi korkea-arvoisten jälkeläiset saavuttavat sukukypsyyden aiemmin ja synnyttävät tiuhemmin kuin muut naaraat. Kuolleisuus on paljon pienempi kuin esimerkiksi leijonilla. Lähes puolet kaikista poikasista elää vuoden ikäiseksi, ja yli kolmannes saavuttaa sukukypsyyden Korkeahkoon selviytymisasteeseen vaikuttaa erityisesti niiden elo luolissa ja arkuus, sillä poikaset tulevat alkuun maan pinnalle lähinnä vain imemään ja säntäävät koloon pienestäkin äänestä tai häiriöstä. Pennut saattavat osallistua aikuisten saalistusretkille vasta vuoden ikäisinä. Täplähyeenat itsenäistyvät keskimäärin 1,5-vuotiaina. Urokset tulevat sukukypsiksi noin 2–3-vuotiaina, naaraat keskimäärin myöhemmin, 3–4-vuotiaina. Täplähyeenat elävät luonnossa tavallisesti noin 12 vuotta, ja korkeimmillaan 20 vuotta, vankeudessa jopa 40 vuotta.