title: Lapinesikko

text: Lapinesikko kasvaa 5–20 senttimetriä korkeaksi, hedelmäasteella pituus voi olla jopa 35 cm. Lehdet ovat ruusukkeena kasvin tyvellä. Lehtilapa on vastapuikea, suippotyvinen, tavallisesti kärjestä isonirhainen. Lehden ruoti on lyhyt ja siipipalteinen. Lehtien alapinta, vanan latva ja kukkaperät ovat jauheettomia tai niukkajauheisia, verhiö vain sisäpinnaltaan runsasjauheinen. Hennon, pystyn kukkavanan päässä on yleensä 3–5 sinipunaista kukkaa, jotka ovat keskeltä keltaisia. Lapinesikko kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.


title: Lapinesikko

text: Lapinesikkoa tavataan Skandinaviassa Skandien vuoristossa Keski-Ruotsin tasalta pohjoiseen, Kuolan niemimaalla ja sen eteläpuolella Vienan Karjalan pohjoisimmassa osassa. Levinneisyysalue jatkuu hajanaisena tundralla itään Uralin tienoille. Lapinesikkoa esiintyy myös Islannissa ja Grönlannissa. Pohjois-Amerikassa se on levinnyt Kanadan ja Alaskan arktisille rannikoille, Alaskassa myös sisämaan vuoristoihin.


title: Lapinesikko

text: Suomessa lapinesikko on harvinainen. Sitä on tavattu vain Kuusamon-Sallan seudulla, Keski-Lapissa erityisesti Kitisen jokilaaksossa ja laajemmalti Pohjois-Lapissa. Myös Enontekiöllä Kölivuoriston levinneisyysalue sivuaa Suomea. Laji on kuitenkin moninpaikoin taantunut tai kadonnut.


title: Lapinesikko

text: Suomessa lapinesikkoa tavataan pohjoisen rantaniityillä sekä rantakallioilla ja -kivikoissa. Laji on voimakkaasti harvinaistunut.


title: Opri

text: Opri on Edvin Laineen ohjaama suomalainen mustavalkoelokuva vuodelta 1954. Se perustuu Kyllikki Mäntylän näytelmään "Opri" (1953) ja kertoo vanhainkodin asukkaista, joista nimihenkilö on vanhainkotiin joutunut hyväsydäminen karjalaisevakkomummo Opri, joka joutuu kohtaamaan ennakkoluuloja.


title: Opri

text: Elokuvan näyttelijät saivat vuonna 1955 yhteensä kolme Jussi-palkintoa. Rakel Laakso palkittiin parhaasta naispääosasta, Ossi Kostia parhaasta miessivuosasta poikamaisena "huru-ukkona" ja Elsa Turakainen parhaasta naissivuosasta.


title: Opri

text:
Karjalaisevakko, kunnalliskotiin joutuva iloinen mummo, on Rakel Laakson parhaana pidetty tulkinta. "Unennäkijäksi tähän maailmaan pantu" mummo saa kohdata erityisesti äreän Akviliinan ennakkoluuloja mutta hän opettaa tälle, ettei vihanpito yli kuoleman ole hyväksi. Akviliina marisee, että hyvähän Oprin oli, jos oli niin hyvä mies, että puhui tälle kuoleman ylikin, kun hänellä oli ollut sellainen, että aina sai pelätä henkeään, kun mies tuli juovuksissa kotiin. Opri vastaa:
Aikalaisarviossa Juha Nevalaisen (Ilta-Sanomat) toteaa: "... se ei ole tyhjä ja yhdentekevä katsottava, niin kuin elokuvamme useimmiten." Laineen ohjaus sai monelta kiitosta, joskin Bengt Pihström (Nya Pressen) löysi siitä jatkuvuuden puutteen. Paula Talaskivi (Helsingin Sanomat) pitää onnistuneena ratkaisua, että näyttelijät ovat samoja, jotka esittivät roolejaan jo teatterissa.


title: Opri

text: 2010-luvun arvioijankin mielestä Laineen ohjauksesta puuttuu punainen lanka ja tarina ei siksi etene sujuvasti. Näyttelijät vanhusten rooleissa saavat kuitenkin kiitosta ansiokkaasta tulkinnasta.


title: Sukupolvi

text: Sukupolvi tarkoittaa tasoa vanhempien ja heidän jälkeläistensä muodostamassa jatkumossa. Esimerkiksi isovanhemmat, vanhemmat ja lapset muodostavat kaikki oman sukupolvensa.


title: Sukupolvi

text: Toisessa Karl Mannheimin vuonna 1928 esittelemässä merkityksessä sukupolvi on suunnilleen samanikäisten ihmisten ryhmä, joita yhdistää 17–25-vuotiaana koettu avainkokemus. Tapauksesta riippuu, kuvastaako mannheimilainen sukupolvikäsite (kuten "kadotettu sukupolvi" tai "60-lukulaiset") koko ikäluokkaa vai vain pientä "eliittiä" siitä. Mannheimilaiset käyttävät "sukupolvi"-sanaa tässä merkityksessä ja edellistä kutsutaan "ikäpolveksi".


title: Sukupolvi

text: Kuvaannollisessa mielessä sukupolvi voi tarkoittaa paljon muutakin, esimerkiksi jonkin ajankohdan teknisiä laitteita eli teknologiasukupolvea.


title: Sinamore

text: Sinamore oli suomalainen, Haminassa perustettu goottimetalliyhtye, joka oli toiminnassa vuodesta 1998 vuoteen 2009.


title: Teuvo Peltoniemi

text: Teuvo Peltoniemi (s. 1950) on A-klinikkasäätiön entinen viestintäjohtaja ja Tiimi-lehden sekä Päihdelinkin entinen päätoimittaja. Hän on aikaisemmin työskennellyt muun muassa radio- ja tv-toimittajana, videotuottajana sekä tutkijana. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden lisensiaatti. Hän toimii nykyisin Sosiomedia Oy:n toimitusjohtajana ja päätoimittajana.


title: Teuvo Peltoniemi

text: Peltoniemen tärkeimmät pitkäaikaiset työprojektit ovat Suomessa Lasinen lapsuus -toiminta, Päihdelinkki-verkkopalvelu, Promille-tekstiviestipalvelu, päihdetiedotusseminaarit ja psykososiaalisen avun portaali apua.info, sekä EU:ssa päihdetelematiaverkosto Prevnet Network ja päihdeperhetyöverkosto Encare.


title: Teuvo Peltoniemi

text: Peltoniemi on myötävaikuttanut monien päihdekysymysten, perheväkivallan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön, sekä nettiriippuvuuden nousemiseen julkisen keskustelun kohteeksi . Teuvo Peltoniemi ja hänen hankkeensa ovat saaneet merkittäviä tunnustuksia, kuten Valtionpalkinnon 2011 ”esimerkillisestä ja ennakkoluulottomasta tiedonjulkistamistyöstä”, Vuoden tiedetoimittajan palkinnon 2007, Vuoden tiedottajan palkinnon 2006 , sekä Pääministerin Parhaat tietoyhteiskuntakäytännöt 2006 erikoispalkinnon Päihdelinkistä.


title: Teuvo Peltoniemi

text: Tietokirjailijana ja tiedetoimittajana Peltoniemi on kirjoittanut, toimittanut tai kääntänyt 18 kirjaa, jotka käsittelevät alkoholia, huumeita, perheväkivaltaa, lasten seksuaalista hyväksikäyttöä, liikennettä, utopiasiirtolaisuutta ja tietoyhteiskuntaa. Hän on tuottanut lähes 500 kotimaista ja kansainvälistä artikkelia tai esitelmää. Hän on median paljon käyttämä asiantuntija päihde- ja riippuvuusasioissa.


title: Teuvo Peltoniemi

text:
Kirjoittaja
Toimittaja


title: Teuvo Peltoniemi

text: Kääntäjä


title: Comfortably Numb

text: Comfortably Numb on rock-yhtye Pink Floydin kappale vuodelta 1979. Se on yhtyeen "The Wall" -albumilla. Kappale tunnetaan etenkin David Gilmourin kitarasooloista.


title: Comfortably Numb

text: Kappale julkaistiin vuonna 1980 singlenä Australiassa, Kanadassa, Japanissa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa. Se saavutti vuonna 1988 Yhdysvalloissa sijan 24 Mainstream Rock -listalla.


title: Trond Sollied

text: Trond Sollied (s. 20. huhtikuuta 1959 Mo i Rana) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.


title: Trond Sollied

text: Solliedin tavaramerkki on 4–3–3 -tyyppinen hyökkäävä taktiikka, jota hän käyttää lähes poikkeuksetta aina.


title: Trond Sollied

text: Sollied pelasi Norjassa 17 vuotta voittaen Norjan mestaruuden viidesti. Norjan jalkapallomaajoukkueessa Sollied pelasi 15 A-maaottelua ja teki yhden maalin.


title: Trond Sollied

text:
Meriitit pelaajanaSollied aloitti valmennusuransa 1992 FK Bodø/Glimtin pelaajavalmentajana. Hän valmensi seuran ykkösdivisioonan voittoon heti ensimmäisellä valmentajakaudellaan ja seura nousi pääsarjaan. Kausi 1993 oli loistelias ja FK Bodø/Glimt sijoittui liigassa toiseksi sekä voitti Norjan Cupin.
Kauden päätteeksi Sollied lopetti pelaamisen ja ryhtyi täysipainoisesti seuran päävalmentajaksi. 1995 Bodø/Glimt sijoittui liigassa kolmanneksi ja 1996 eteni Norjan Cupin loppuotteluun. Cup-voittoa ei kuitenkaan tullut sillä Tromsø IL oli finaalissa parempi.
Sollied jätti Bodø/Glimtin 1996 riitauduttuaan seuran johdon kanssa ja siirtyi maan suurseuran Rosenborgin valmennusjohtoon.


title: Trond Sollied

text: Sollied työskenteli Nils Arne Eggenin apulaisvalmentajana ja voitti 1997 Norjan mestaruuden. Eggen piti 1998 välivuoden valmennushommasta ja Sollied toimi päävalmentajana. Ensimmäinen pääsarjamestaruus päävalmentajana sekä samana vuonna saavutettu Skandinavian mestaruus nostivat Solliedin arvostusta.


title: Trond Sollied

text: 1999 Sollied päätti lähteä etsimään uusia haasteita Belgiasta. Hän aloitti KAA Gentin päävalmentajana ja 2000 hän siirtyi Club Bruggen päävalmentajaksi. Club Bruggessa Sollied voitti kaiken mitä Belgian kentillä voi voittaa. Kaksi voittoa liigassa, cupissa ja super cupissa nostivat Solliedin seuran legendaaristen valmentajien joukkoon.


title: Trond Sollied

text: 2003 Sollied oli ehdolla Norjan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi Nils Johan Sembin jätettyä tehtävät. Sollied kuitenkin halusi jatkaa työskentelyä myös Club Bruggessa eikä Norjan jalkapalloliitto hyväksynyt sitä, että Sollied olisi hoitanut molempia valmennustehtäviä. Näin ollen Åge Hareide vei maajoukkuevalmentajan tehtävät Solliedin nenän edestä.


title: Trond Sollied

text: Vuonna 2005 Belgiassa aiheutui kohua kun julkisuuteen pääsi videopätkä, jossa Sollied ilmoitti siirtyvänsä kreikkalaisen Olympiakosin päävalmentajaksi. Solliedilla oli tuolloin vuosi sopimusta jäljellä Club Bruggen kanssa ja hän yritti puolustaa itseään sillä, että video oli julkaistu liian aikaisin. Lopulta Club Brugge purki Solliedin sopimuksen ja 2005 norjalainen aloitti Olympiakosin päävalmentajana. Menestys on jatkunut myös Kreikassa kahden liigamestaruuden ja cupvoiton myötä.


title: Trond Sollied

text: Huolimatta loistavasta menestyksestä Kreikassa, Olympiakos päätti 29. joulukuuta 2006 erottaa Solliedin päävalmentajan tehtävistä. Kreikkalaisseura perusteli päätöstä kehnolla menestyksellä Mestarien liigassa, jossa Olympiakos jäi alkulohkonsa viimeiseksi 2006–07. Potkujen antamisen hetkellä Olympiakos piti kärkipaikkaa Kreikan liigassa.


title: Trond Sollied

text: Kauden 2006–07 päätteeksi Sollied valittiin toistamiseen KAA Gentin uudeksi päävalmentajaksi Georges Leekensin jätettyä tehtävät. Solliedin toinen kausi Gentissä jää myös yhteen kauteen. Kesäkuussa 2008 norjalainen siirtyy SC Heerenveenin uudeksi päävalmentajaksi Eredivisiehen Alankomaihin.


title: Trond Sollied

text: Debyyttikaudellaan Heerenveenissä Sollied johdatti seuran hienosti liigassa viidenneksi. Kauden kruunasi KNVB Cupin finaalivoitto FC Twentestä. Solliedin ja Heerenveenin historian ensimmäinen KNVB Cupin mestaruus ratkesi lopulta rangaistuspotkukilpailun jälkeen.


title: Trond Sollied

text: Kausi 2009/10 alkoi Solliedin johtamalta Heerenveeniltä edellistä heikommin. Odotukset olivat edelliskauden vuoksi korkealla ja kun joukkue oli onnistunut voittamaan vain yhden viidestä ensimmäisestä ottelusta Sollied sai potkut syyskuun alussa.


title: Trond Sollied

text: Kesäkuussa 2010 Sollied palasi valmennustehtäviin allekirjoittamalla vuoden sopimuksen Saudi-Arabian liigassa pelaavan Al-Ahlin kanssa. Pesti päättyi kuitenkin lyhyeen Solliedin saatua potkut tehtävistään jo elokuun lopussa. Al-Ahli voitti norjalaisen alaisuudessa yhden ja hävisi kolme ottelua.


title: Trond Sollied

text: Tammikuussa 2011 Sollied palasi valmennustehtäviin Belgiaan, kun liigan hännille juuttunut Lierse SK palkkasi hänet päävalmentajaksi. Sollied nosti Liersen sijalle 14 ja pelasti seuran putoamiselta. Kauden jälkeen hän jätti Liersen palaten kolmannen kerran KAA Gentin päävalmentajaksi. Solliedin johdolla Gent pelasi hyvän kauden 2011/12 ja sijoittui Belgian liigassa neljänneksi. Kauden 2012/13 alku ei sen sijaan tyydyttänyt seurajohtoa ja Sollied sai lokakuun lopussa potkut Gentin ollessa liigassa seitsemäntenä.


title: Trond Sollied

text: Kesäkuussa 2013 Solliedista tuli turkkilaisseura Sanica Boru Elazığsporin päävalmentaja. Joukkueen menestys Solliedin alaisuudessa oli heikkoja ja viiden ottelun tappioputki johti potkuihin lokakuussa 2013.


title: Trond Sollied

text: Marraskuun alussa 2018 Sollied palasi viiden vuoden tauon jälkeen valmennustehtäviin, kun hänestä tuli Belgian liigan KSC Lokerenin päävalmentaja. Pesti päättyi kuitenkin lyhyeen, sillä heikosti menestynyt Lokeren erotti Solliedin tammikuun puolivälissä 2019.


title: Mikko Rimminen

text: Mikko Rimminen (s. 8. toukokuuta 1975 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja runoilija. Häneltä on ilmestynyt kaksi runokokoelmaa, neljä romaania ja yhteisteos "Hämärä luonto" (2001) Kyösti Salokorven kanssa. Hän sai Finlandia-palkinnon vuonna 2010 romaanistaan "Nenäpäivä".


title: Mikko Rimminen

text: Rimmisen esikoisromaani "Pussikaljaromaani" sai Kalevi Jäntin kirjallisuuspalkinnon vuonna 2004 ja oli Finlandia-palkintoehdokkaana. Sen pohjalta tehtiin vuonna 2011 ilmestynyt "Pussikaljaelokuva".


title: Mikko Rimminen

text: Rimmisen kieli on sanastoltaan omaperäistä ja rikasta ja lauseiltaan venyvää ja polveilevaa, mikä on herättänyt epäilyksiä väkinäisestä "kikkailusta" mutta myös innostunutta ihailua uusien ilmaisu- ja kerrontatapojen löytämisestä. Hänen henkilöhahmonsa ovat maan hiljaisia, tavallisia pieniä ihmisiä, jotka elävät elämäänsä yhteiskunnan syrjässä tai laitapuolella. Yhteiskunnallinen kommentointi ja henkilöhahmojen psykologisointi on kirjoissa kuitenkin sivuosassa. Rimminen on luonnehtinut romaanien kirjoittamista uusien kielioppien opiskeluksi: yhden romaanin kaikki henkilöt ovat yhden kieliopin osasia.


title: Mikko Rimminen

text: Rimminen on toiminut kirjoittajakoulun opettajana Kriittisessä korkeakoulussa vuodesta 2000 ja työskennellyt myös kustannustoimittajana.


title: Mikko Rimminen

text: Edesmennyt elokuvaohjaaja Sakari Rimminen oli Mikko Rimmisen isä.


title: Mikko Rimminen

text: Ilmestyessään "Pussikaljaromaani" sai lähes yksinomaan ylistävää kritiikkiä. Sitä on pidetty muun muassa ensimmäisenä kuvauksena entistä jakautuneemmasta Suomen kansasta. Teos on kirjoitettu tajunnanvirtatekniikalla, ja sen tapahtumat sijoittuvat yhteen ainoaan päivään.


title: Mikko Rimminen

text: Päähenkilöt eivät varsinaisesti tee mitään. He keskustelevat loputtomasti, välillä yllättävän sivistyneestikin, etsivät kadonnutta noppaa, hankkivat olutta ja yrittävät hieroa tuttavuutta vastakkaisen sukupuolen kanssa. Päähenkilöiden loputonta jahkailua asioiden kanssa kuvaa seuraava ote: ”Tekis kyllä mieli tehdä jotain, Lihi sanoi- tai ainakin tekis mieli tehdä mieli…”


title: Mikko Rimminen

text: "Pussikaljaromaani" on käännetty saksaksi, ruotsiksi, hollanniksi, latviaksi ja venäjäksi. Teos sovitettiin näytelmäksi kahdesti vuonna 2006 ja siitä tehty elokuva sai ensi-iltansa syyskuussa 2011.


title: Mikko Rimminen

text: Mikko Rimminen on haastatteluissa todennut olevansa hidas kirjoittaja. Niinpä uutta romaania saatiin odottaa kolme vuotta. "Pölkky" ilmestyi vuonna 2007. Teos on sikäli vastakohta edelliselle romaanille, että sen päähenkilö on yksinäinen mies, kun "Pussikaljaromaanissa" oli pääosassa kolmen kaveruksen tiivis miesjoukko.


title: Mikko Rimminen

text: "Pölkyn" päähenkilö saapuu yöjunalla Helsinkiin. On alkutalvi. Rautatieasemalta hän ottaa taksin Kaisaniemen puistoon, missä häntä odottaa tehtävä. Hän asettuu asumaan kentän laidalla olevaan parakkiin, varsin askeettisiin oloihin.


title: Mikko Rimminen

text: Päähenkilö on yksinäinen mies, joka ei juuri puhu. Hänen kerrotaan olevan noin 30–40-vuotias, vaaleahiuksinen, laiha ja huonoryhtinen. Hän kantaa kulunutta siannahkaista matkalaukkua. Lisäksi hän on saamaton nahjus ja vielä epäonninenkin. Kertoja kertoo päähenkilön toimista muistaen kehua välillä omaa erinomaisuuttaan. Kertojan ja päähenkilön lisäksi romaanin henkilöitä ovat Vänätyinen, Raili, taiteilija Perusmäki sekä ihana Anni. Paikalla käy myös muita puistossa aikaansa kuluttavia ihmisiä.


title: Mikko Rimminen

text: "Pölkky" ei sisällä juuri lainkaan dialogia, eivätkä sen tapahtumat ole kovinkaan dramaattisia. Juonen kannalta keskeinen tapahtuma on Vänätyisen syntymäpäiväjuhlat.


title: Mikko Rimminen

text: Yksinäisyyden ohella kirja käsittelee luistinratojen jäädyttämiseen liittyviä ongelmia.


title: Mikko Rimminen

text: Rimmisen kolmas romaani "Nenäpäivä" ilmestyi vuonna 2010. Sille myönnettiin samana vuonna Finlandia-palkinto.


title: Mikko Rimminen

text: "Pölkyn" tavoin "Nenäpäivä" käsittelee yksinäisyyttä. Päähenkilönä on Helsingissä asuva keski-ikäinen Irma, joka päätyy huonekasvia hakiessaan Keravalle ja soittamaan väärää ovikelloa. Kiusallisen tilanteen välttääkseen hän väittää olevansa Taloustutkimuksen kyselytutkija. Hän huomaa sen olevankin hyvä tapa päästä juttusille ihmisten kanssa ja palaa yhä uudelleen Keravalle ja kyselytutkijaksi. Irman kysymykset ja tutkimusmenetelmät alkavat kuitenkin herättää epäilyksiä ja lopulta myös poliisi kiinnostuu hänestä. Irmaa hieman hävettää, ei se, että hän on tekeytynyt kyselytutkijaksi, vaan se, että hänen kysymyksensä ovat noloja ja kömpelöitä. Helsingissä Irma joutuu hämärässä seurassa liikkuvan poikansa asioiden vuoksi hankaliin tilanteisiin.


title: Mikko Rimminen

text: Neljäs romaani "Hippa" ilmestyi vuonna 2013. Romaanin päähenkilöinä ovat veljekset Juha eli Lefa sekä Petteri eli Riuska-Petteri, jotka työskentelevät äitinsä yrityksessä muuttomiehinä. Äiti pitää antikvariaattia, joka on isän kuoleman ja velkojen takia luisunut kulissiyritykseksi hämärähommille.


title: Mikko Rimminen

text: Veljesten työssäkäynti ei juuri tarjoa onnistumisen kokemuksia. Se on lähinnä päihteiden sävyttämää sähläämistä, jossa asiakkaina on liian vaarallisia henkilöitä. Lefa ja Riuska-Petteri elävät jatkuvasti uhan alaisina.


title: Mikko Rimminen

text: Rimmisen käyttämä kieli on jälleen kiemuraista ja kuvailee asioita erikoisilla kielikuvilla. Esimerkiksi lyhyttä miestä kuvaillaan "miehenpökäleeksi" ja hämärämiehiä, stereoidien lihottamia bodareita, kutsutaan "hartikaisiksi".


title: Etelä-Afrikan Grand Prix 1968

text: Etelä-Afrikan Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 1. tammikuuta 1968 Kyalamin radalla. Kilpailu oli kauden ensimmäinen, ja sen voitti Jim Clark, jolle kilpailu oli viimeinen F1-kilpailu. Hän nimittäin kuoli ennen seuraavaa osakilpailua.


title: Espanjan Grand Prix 1968

text: Espanjan Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 12. toukokuuta 1968 Jaraman radalla. Kilpailun voitti Graham Hill, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.


title: Monacon Grand Prix 1968

text: Monacon Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 26. toukokuuta 1968 Monacon katuradalla. Kilpailun voitti Graham Hill, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Belgian Grand Prix 1968

text: Belgian Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 9. kesäkuuta 1968 Spa-Francorchamps'n radalla. Kilpailun voitti Bruce McLaren, jolle voitto oli kauden ensimmäinen, mutta uran viimeinen. Kyseessä oli myös McLaren-tallin historian ensimmäinen voitto.


title: Hollannin Grand Prix 1968

text: Hollannin Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 23. kesäkuuta 1968 Zandvoortin radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.


title: Ranskan Grand Prix 1968

text: Ranskan Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 7. heinäkuuta 1968 Rouen-Les-Essarts -radalla. Kilpailun voitti belgialainen Jacky Ickx, jolle voitto oli kauden ja koko F1-uran ensimmäinen. Ranskalainen Jo Schlesser kuoli kilpailussa.


title: Britannian Grand Prix 1968

text: Britannian Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 20. heinäkuuta 1968 Brands Hatchin radalla. Kilpailun voitti sveitsiläinen Jo Siffert, jolle voitto oli kauden ja uran ensimmäinen.


title: Saksan Grand Prix 1968

text: Saksan Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 4. elokuuta 1968 Nürburgringin radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Italian Grand Prix 1968

text: Italian Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 8. syyskuuta 1968 Monzan radalla. Kilpailun voitti Denny Hulme, jolle voitto oli kauden ensimmäinen. Toiseksi ajoi Johnny Servoz-Gavin, joka jäi hänen ainoaksi palkintosijakseen.


title: Kanadan Grand Prix 1968

text: Kanadan Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 22. syyskuuta 1968 Mont-Tremblant -radalla. Kilpailun voitti Denny Hulme, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 1968

text: Yhdysvaltain Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 6. lokakuuta 1968 Watkins Glenin radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden kolmas.


title: Meksikon Grand Prix 1968

text: Meksikon Grand Prix 1968 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 3. marraskuuta 1968 Autódromo Hermanos Rodríguez -radalla. Kilpailu oli kauden viimeinen, ja sen voitti Graham Hill, jolle voitto oli kauden kolmas. Hill voitti kuljettajien maailmanmestaruuden.


title: Hyakinthos

text: Hyakinthos () oli sankarijumala ja Kleion ja Makedonian kuninkaan Pieroksen poika. Toisaalla hänen vanhemmikseen mainitaan Amyklas ja Diomede tai hänet nimetään Oibaloksen pojaksi. Häntä palveltiin jumalana Amyklaissa jo mykeneläisellä kaudella.


title: Hyakinthos

text: Amyklain ja Spartan merkittävimpiin juhliin kuului Hyakinthokselle omistettu Hyakinthia-juhla. Juhla kesti kolme päivää, joista yhtenä surtiin sankarijumalan kuolemaa ja kahtena muuna juhlittiin hänen uudestaan syntymistään.


title: Hyakinthos

text: Tarinassa Hyakinthos oli kaunis nuorukainen, jota Apollon rakasti. Tarun mukaan he kilpailivat kiekonheitossa. He heittivät vuorotellen kunnes Apollon heitti kiekkoa kaikin voimin tehdäkseen rakastettuunsa vaikutuksen. Hyakinthos riensi ottamaan sitä kiinni tehdäkseen vuorostaan vaikutuksen Apolloniin, ja pudotessaan kiekko osui häneen ja hän kuoli.


title: Hyakinthos

text: Toisen tarinan mukaan Hyakinthoksen kuolemasta oli todellisuudessa vastuussa länsituulen jumala Zefyros. Pojan kauneus aiheutti riitaa Zefyroksen ja Apollonin välille, ja sitä pahensi se, että Hyakinthos suosi jousella ampuvaa Apollon-jumalaa. Mustasukkainen Zefyros puhalsi Apollonin kiekon sivuun niin että se osui Hyakinthokseen, joka kuoli. Kun Hyakinthos kuoli, Apollon ei päästänyt häntä Haadeen luokse vaan teki hänen vuotavasta verestään hyasintti-nimisen kukan. Ovidiuksen kertomuksen mukaan Apollonin kyyneleet jähmettyivät juuri syntyneen kukan terälehdille merkiksi hänen surustaan. Tarun hyasintiksi on kuitenkin tunnistettu hyasintin lisäksi joukko muitakin kasveja, muun muassa iris.


title: Hyakinthos

text: Vaikka tarujen Hyakinthos oli mies, nimi on nykyisin useissa kielissä naisen nimi ja viittaa kukkaan eikä taruhahmoon.


title: Yrjö Weilin

text: Georg (Yrjö) Hugo Karl Weilin, kirjailijanimet Yrjö Veijola tai Weijola ja Juho Aura (12. elokuuta 1875 Jyväskylä – 5. joulukuuta 1930 Helsinki), oli suomalainen liikemies, kirjailija, kustantaja ja suomentaja.


title: Yrjö Weilin

text: Weilinin vanhemmat olivat liikemies ja koulunopettaja Alexander Georg Weilin ja Hanna Elisabet Dorothea von Brandenburg. Hänen puolisonsa vuodesta 1900 oli Helmi Matilda Wilhelmina Mäkelä. Weilin tuli ylioppilaaksi 1893 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1899 ja maisteriksi 1900.


title: Yrjö Weilin

text: Weilin oli Helsingin Sanomien avustaja 1912–1915 ja Kaunokirjailijaliiton sihteeri 1901–1906. Hän toimi Minervan kirjakaupan ja kustannusliikkeen johtajana 1901–1911, autoliike Yrjö Weilin & Kumpp. Oy:n johtajana 1911–1929.


title: Yrjö Weilin

text: Weilin oli ensimmäinen ajokortin Suomessa saanut sen jälkeen, kun autoilijoiden järjestyssäännöt olivat valmistuneet. Eri lähteissä 1980-luvulta lähtien sanotaan, että hän olisi tilannut autoliikettään varten vuoden 1907 Tukholman autonäyttelyyn Akseli Gallen-Kallelalta julisteen "Bil-Bol", josta tuli myöhemmin yksi suomalaisen julistetaiteen kulmakiviä, mutta nämä tiedot on osoitettu kiistanalaisiksi. Tilaaja ei välttämättä ollut Weilin, tai jos olikin, hän mahdollisesti vain välitti ruotsalaisen autokauppiaan tilauksen.


title: Yrjö Weilin

text: Weilin julkaisi runoja ja huvinäytelmiä. Hänen näytelmätuotantonsa koostuu lähinnä komedioista ja kansannäytelmistä. Näytelmästä "Nuori luotsi" (1904) tehtiin kaksi mykkäelokuvaa, joista ensimmäisen ohjasi Kaarle Halme 1913 ja toisen Erkki Karu 1928. Hänen runosuomennoksinaan tunnetaan myös J. L. Runebergin runoja sekä Jean Sibeliuksen säveltämä Viktor Rydbergin "Ateenalaisten laulu" ja hän suomensi myös muun muassa Lars Stenbäckin, Gustaf Frödingin ja Oscar Levertinin runoja. Weijolan tunnetuin suomennos lienee Émile Zolan prostituutiota käsittelevä romaani "Nana" (1930).


title: Pikkupunka

text: Pikkupunka ("Anagallis minima") on euraasialainen, hyvin pienikokoinen yksivuotinen kasvilaji. Suomessa se on harvinainen merenrantojen kasvi ja luokiteltu uhanalaiseksi.


title: Pikkupunka

text: Pikkupunka kasvaa vain 0,5–5 senttimetrin pituiseksi. Sen varret ovat hentoja, rentoja ja usein punertavia. Varsi haaroo tavallisesti tyvestä, haarat ovat kaarevasti kohenevia ja kapealti siipipaltaisia. Pienet lehdet ovat ehytlaitaisia, puikeita ja aivan lyhytruotisia. Alemmat lehdet ovat vastakkain, ylemmät ovat kierteisesti. Vaalean punertavat pienet kukat sijaitsevat ylemmissä lehtihangoissa. Kukan ratasmainen teriö on paljon verhiötä lyhempi. Pikkupunka kukkii Suomessa kesä-elokuussa.


title: Pikkupunka

text: Pikkupunkaa tavataan Euroopassa Espanjasta itään aina Keski-Venäjälle saakka. Eteläisimmät havainnot ovat Keski-Italiasta ja Balkanin niemimaalta, pohjoisessa levinneisyysalue ulottuu Britteinsaarille, Etelä-Norjaan, -Ruotsiin ja -Suomeen sekä Baltiaan. Lisäksi lajia tavataan satunnaisesti Pohjois-Amerikassa. Suomessa pikkupungalla on kolme esiintymisaluetta: Kymenlaaksossa, Varsinais-Suomessa sekä Varsinais-Suomen ja Satakunnan rajamailla. Kaikki esiintymispaikat ovat merenrannoilla tai niiden välittömässä läheisyydessä.


title: Pikkupunka

text: Suomessa pikkupunka kasvaa tyypillisesti avoimilla paikoilla hiekka- ja hiesupohjaisilla merenrantaniityillä. Etelämpänä se on myös sisämaan kasvi, jota tavataan monenlaisilla avoimilla ja kosteilla paikoilla, joissa maan pinta on särkynyt. Suomessa syy lajin harvinaistumiseen on rantaniittyjen umpeenkasvu karjan laidunnuksen lähes loputtua.


title: Vanessa Hudgens

text: Vanessa Anne Hudgens (s. 14. joulukuuta 1988 Salinas, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän tuli tunnetuksi Disneyn "High School Musical" -elokuvista.


title: Vanessa Hudgens

text: Hudgens syntyi Salinasissa, Kaliforniassa ja muutti nuorena pitkin länsirannikkoa. Hänen isänsä Gregory Hudgens työskenteli palomiehenä ja äitinsä Gina (o.s. Guangco) teki toimistotöitä. Vanessalla on myös nuorempi sisko, Stella Hudgens. Saatuaan roolin televisiomainoksesta Hudgens muutti perheensä kanssa Los Angelesiin. Nykyään hän asuu Hollywood Hillsissä.


title: Vanessa Hudgens

text: Hudgens seurusteli "High School Musical" -elokuvien vastanäyttelijänsä Zac Efronin kanssa vuosina 2005–2010. He erosivat vuoden 2010 joulukuussa, mutta ero vahvistettiin vasta helmikuussa 2011. Hudgens on seurustellut näyttelijä Austin Butlerin kanssa vuodesta 2011 lähtien.


title: Vanessa Hudgens

text: Hudgens toimi morsiusneitona Ashley Tisdalen häissä syyskuussa 2014.


title: Vanessa Hudgens

text: Hudgens oli yksi vuonna 2007 tehdyn tietomurtosarjan uhreista, joiden intiimeitä valokuvia julkaistiin internetissä. Elokuussa 2009 julkaistiin lisää Hudgensin alastonkuvia, jonka johdosta hän haastoi kuvien julkaisseen "www.moejackson.com" verkkosivun oikeuteen kuvien luvattomasta jakelusta.


title: Vanessa Hudgens

text: Nuorena Hudgens esiintyi muun muassa teatterimusikaaleissa "Evita", "Carousel" ("Karuselli") ja "Cinderella" ("Tuhkimo"). Vuonna 2003 Hudgens sai pienen roolin elokuvasta "Kolmetoista" ja vuonna 2004 hän näytteli elokuvassa "Myrskylinnut". Ennen läpimurtoaan Hudgens vieraili myös televisiosarjassa "Zackin ja Codyn viiden tähden elämää".


title: Vanessa Hudgens

text: Vuonna 2005 Hudgens sai pääroolin Disney Channelin televisioelokuvasta "High School Musical", josta tuli lukuisia palkintoja. Elokuvan koe-esiintymisessä Hudgens lauloi Robbie Williamsin kappaleen ”Angels”. Vuonna 2007 "High School Musical 2" oli kaikkein katsotuin televisioelokuva Yhdysvalloissa ja seuraavana vuonna "" sai ensi-iltansa valkokankaalla.


title: Vanessa Hudgens

text: Vuonna 2009 Hudgens näytteli sivuosassa elokuvassa "Bandslam", mutta elokuva ei menestynyt odotetusti.


title: Vanessa Hudgens

text: Vuonna 2011 hän näytteli elokuvissa "Beastly" ja "Sucker Punch".


title: Vanessa Hudgens

text: Vuonna 2012 Hudgens oli suuressa osassa hyvin menestyneessä seikkailuelokuvassa, sekä rikos-komediaelokuvassa Spring Breakers.


title: Vanessa Hudgens

text: 2013 julkaistut elokuvat The Frozen Ground, Machete Kills ja Gimme Shelter eivät nousseet suuriksi menestyksiksi.


title: Vanessa Hudgens

text: Hudgensin debyyttialbumi, "V", ilmestyi 26. syyskuuta 2006. Albumilta nousi hittikappaleeksi ”Come Back to Me”, josta on tehty myös musiikkivideo. Zac Efron esiintyi kappaleen "Say OK" musiikkivideolla.


title: Vanessa Hudgens

text: Hudgensin toinen albumi "Identified" ilmestyi 24. kesäkuuta 2008.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Jooseppi Mustakallio (18. heinäkuuta 1857 Säräisniemi – 20. huhtikuuta 1923 Parikkala), alun perin Schwartzberg, oli suomalainen pastori ja Suomen Lähetysseuran neljäs lähetysjohtaja Akseli Hirnin jälkeen. Hän oli myös runoilija ja sanoittaja. Hänen tunnetuin runonsa on "Iltalaulu" (Hiljaa, hiljaa! Ilta on / Taivas tummeneepi).


title: Jooseppi Mustakallio

text: Mustakallion vanhemmat olivat kappalainen Henrik Schwartzberg ja Laura Katariina Stenbäck. Mustakallio pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1878 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1883.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Mustakallio toimi uskonnon ja suomenkielen opettajana Porissa. Vuonna 1889 hänet vihittiin papiksi. Sen jälkeen hän hoiti uskonnon lehtorin virkaa Savonlinnassa ja Kuopiossa.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Hänestä tuli Suomen Lähetysseuran työntekijä 1897. Hän kävi kesällä 1898 Saksassa tutustumassa saksalaisten lähetysseurojen toimintaan.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Mustakallio tuli Lähetysseuran palvelukseen vuonna 1897, aluksi lähetyskoulun opettajana, ja seuraavana vuonna hänestä tuli lähetysjohtaja.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Lähetysseurassa oli kauan suunniteltu tarkastusmatkaa Ambomaalle. Työtä siellä oli tehty 30 vuotta ilman, että Suomesta olisi sitä käyty tarkastamassa. Kotimaassa oli viimeisinä vuosina kritisoitu Ambomaan-lähettejä ja sitä, että kovin paljon tuloksia ei ollut saatu aikaan. Tämän vuoksi myös lähetit olivat toivoneet lähetysjohtajan tarkastusmatkaa luokseen. Kentällä oli tuolloin neljä perheellistä lähetyssaarnaajaa sekä kaksi naimatonta naista.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Mustakallio lähti 31.1.1900 tarkistusmatkalle Ambomaalle, jonne hän saapui 22.6.1900, yhdessä ensimmäiselle työkaudelleen saapuneen Emil Liljebladin kanssa. Mustakallio tutustui Ambomaan lähetystyöhön kuuden viikon ajan. Olukondan lähetysasema oli hänen ensimmäinen tutustumiskohteensa. Siellä hän osallistui lähetystyön 30-vuotisjuhlaan, jossa oli läsnä 600 henkeä. Hän tarkasti kaikki koulut ja Olukondan, Ondangwan ja Oniipan pääasemat sekä Omulongan sivuaseman. Mustakallion oli ollut tarkoitus viettää neljä kuukautta lähetyskentällä, mutta mm. siksi, että hän sairastui malariaan, vierailu lyheni kuuden viikon pituiseksi.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Ennen matkaa lähetyssaarnaajien toimeentulo kentällä oli ollut suuri ongelma, mutta nyt, matkan seurauksena lähetystyöntekijöiden palkkausta parannettiin.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Muiden lähetysseurojen kokemus oli osoittanut, että lähetystyölle oli hyötyä siitä, ettei se rajoittunut vain yhteen työkenttään. Tämän vuoksi johtokunta ryhtyi pohtimaan uuden lähetyskentän avaamista jonnekin, joka olisi lähempänä kotimaata kuin mitä Ambomaa oli. Mustakallio esitti seuran vuosikokouksessa 1899 laajan alustuksen, jossa suositti uuden työkentän valitsemista Pohjois-Kiinasta. Kokous hyväksyi tämän esityksen.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Taustalla oli mm. ajatus siitä, että eri kenttien työntekijöiden vuorovaikutus vaikuttaisi hedelmällisesti koko seuran työhön. Edelleen arveltiin, että uuden kentän myötä kotimainen lähetysinto kasvaisi. Kolmantena tekijänä ajateltiin, että jos seuralla olisi vain yksi kenttä ja siellä ajauduttaisiin vaikeuksiin, niin mitään työmahdollisuuksia ei jäisi jäljelle. Ambomaalla oli ajauduttu jo hieman hankalaan tilanteeseen, kun työ oli rajoittunut Ondongaan, jossa laskettiin olevan asukkaita vain 21 000 henkeä. Näistä syistä uuden työnkentän avaamista pidettiin perusteltuna hankkeena.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Lähetysseura harkitsi aluksi työtä Mantšuriassa, tai ylipäätään Pohjois-Kiinasta, mutta lopulta valinta kohdistui Hunaniin, joka oli kauan ollut suljettuna ulkomaalaisilta ja hiljan avautunut lähetystyölle. Boksarikapinan vaikutusten lakattua lähetettiin sitten ensimmäiset työntekijät, jotka astuivat maihin Shanghaissa lokakuussa 1901. Valinnan työalan paikasta näyttäisi tehneen Hannes Sjöblom paikan päällä konsultoituaan Kiinassa toimineita eri lähetysseuroja.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Lähetysjohtajan virka oli Mustakalliolle raskas ja levoton. Tähän vaikutti osin hänen intensiivinen paneutumisen tehtäviinsä ja malttamaton pyrkimys päästä nopeisiin ratkaisuihin ja tuloksiin. Vuoden 1910 lopulla hän näyttää alkaneen suunnitella siirtymistä rauhallisempaan seurakuntavirkaan. Hän vetosi hermostonsa rasittumiseen ja voimiensa riittämättömyyteen helmikuussa 1911 ja kertoi seuran johtokunnalle hakeneensa Porvoon tuomiorovastin virkaa, jota hän ei kuitenkaan saanut.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Näihin aikoihin Lähetysseurassa suunniteltiin uutta tarkastusmatkaa Ambomaalle, ja Mustakallion tilanteen vuoksi sinne lähetettiin apulaisjohtaja Hannu Haahti. Mustakallio koki nyt joutuneensa syrjäytetyksi lähetystyön johtamistehtävästä, mutta johtokunta ei kuitenkaan muuttanut päätöstään Haahden lähettämisestä matkalle.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Vuonna 1913 Mustakallio haki Viipurin maaseurakunnan kirkkoherraksi, ja saatuaan vaalissa suuren ääntenenemmistön, hän siirtyi tuohon tehtävään lokakuussa samana vuonna. Hänen tilalleen lähetysjohtajaksi valittiin Matti Tarkkanen, joka astui tähän tehtävään helmikuussa 1914.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Mustakallio oli Viipurin maaseurakunnan kirkkoherrana 1913–1919. Hän sai rovastin arvonimen 1915. Hän siirtyi Parikkalan kirkkoherraksi 1919. Lääninrovastiksi hänet valittiin 1920. Savonlinnan tuomiokapitulin asessorina hän toimi 1918–1921.


title: Jooseppi Mustakallio

text: Mustakallio avioitui 1886 Agnes Selma Helena Lampénin kanssa.


title: Kalevi Saukkonen

text: Kalevi Johannes Saukkonen (s. 4. kesäkuuta 1943 Turku) pitää hallussaan maratonien lukumäärän Suomen ennätystä.


title: Kalevi Saukkonen

text: Saukkonen aloitti maratonien juoksemisen 30-vuotiaana, vuonna 1973. Tuona vuonna hän juoksi vain yhden maratonin ja aikaa kului 4.15.03. Sen jälkeen kokonaan väliin on jäänyt vain yksi vuosi ja 2000-luvulla maratoneja on tullut joka vuosi useita kymmeniä. Saukkonen juoksi 1 000. maratoninsa 26.2.2005 Kaskisissa. 2 000 maratonia Saukkoselle tuli täyteen Helsingin Paloheinässä 11.6.2016.


title: Kalevi Saukkonen

text: Saukkosen jälkeen toiseksi eniten maratoneja on suomalaisista elämänsä aikana juossut Hans Mannsten, jolla maratoneja on (8.6.2016 mennessä) 1258.


title: Kalevi Saukkonen

text: Saukkonen edustaa Varsinais-Suomen Veteraaniurheilijoita.


title: Sensuela

text: Sensuela on Teuvo Tulion ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen elokuva vuodelta 1972. Elokuva on melodraama ja se jäi Tulion viimeiseksi. Tekstin on sovittanut Yrjö Norta, ja sen on kääntänyt englanniksi Regina Linnanheimo.


title: Sensuela

text: Lyhentämätön vuonna 1972 valmistunut versio on 110 minuuttia pitkä; lyhennetty versio vuodelta 1974 kestää 105 minuuttia. Kumpikin versio on Suomessa kielletty alle 18-vuotiailta. "Sensuela" oli ensimmäinen suomalainen elokuva, jolle Valtion elokuvatarkastamo määräsi ikärajaksi 18 vuotta. "Sensuelan" musiikki koostuu Pjotr Tšaikovskin sävellyksistä, lähinnä "Joutsenlampi"-baletin osista. Pääosissa näyttelevät Marianne Träskman taiteilijanimellä Marianne Mardi sekä Mauritz Åkerman.


title: Sensuela

text: Saamelaistyttö Laila rakastuu jatkosodan aikana pelastamaansa saksalaissotilaaseen Hansiin, joka on syöksynyt lentokoneellaan maahan. Kun Lapin sota alkaa, Hans karkotetaan, ja lopulta hän päätyy Helsinkiin. Hän tapaa Lailan uudestaan, ja isänsä kielloista huolimatta Laila lähtee mainoskuvaajaksi ryhtyneen Hansin kanssa Helsinkiin. Laila päätyy huonoille teille, mutta kuultuaan isänsä kuolleen hän palaa kotikonnuilleen ja pyytää isänsä haudalla anteeksiantoa. Isänsä jättämän perinnön turvin Laila asettuu aloilleen sinne, minne tuntee kuuluvansa.


title: Sensuela

text: "Sensuelan" kuvaukset alkoivat jo 1964, mutta sitä kuvattiin pääosin vuosina 1967–1968, ja uusintakuvauksia tehtiin vielä 1970-luvulla. Tuliota on kriitikko Harri Römpötin luonnehdinnan mukaan pidetty suomalaisen elokuvan erotiikan perinteen keskeisenä taiturina, mutta "Sensuelassa" hän rikkoi perinteeseen kuuluvat heinälatoromantiikan sopivaisuussäännöt. Elokuvateatteri mainosti filmiä suorasukaisesti: ”Sensuela – nainen kuuma kuin pätsi – upottava, märkä kuin suo – hän suorastaan imee miehet itseensä...”


title: Sensuela

text: "Sensuela" sai ensi-iltansa 1973 Kemissä, ja sitä esitettiin myös Kuopiossa ja Pieksämäellä. Katsojamäärät jäivät minimaalisiksi. Helsingissä elokuvan ensiesitys tapahtui vasta huhtikuussa 2001 Teuvo Tulio -seminaarin yhteydessä Orion-teatterissa, koska Tulio ei hyväksynyt esityspaikaksi elokuvan levittäjän tarjoamaa pornoteatteria.. Hän oli ylipäätään kieltänyt kaikkien elokuviensa esittämisen. "Sensuelan" toinen kertanäytös tapahtui 2003 Tennispalatsissa. "Sensuelan" leikattu versio on esitetty televisiossa vuosina 2005, 2011 ja 2012. Leikkaamaton versio ensiesitettiin televisiossa vuonna 2017. Lisäksi se on esitetty vuoden 2003 Sodankylän elokuvajuhlilla.


title: Sensuela

text: "Sensuela" on jälkiäänitetty suomeksi, koska näyteltiin alun perin englanniksi kansainvälisiä markkinoita varten. Ulkomailla elokuvaa ei kuitenkaan ole esitetty, ja Suomessakin on esitetty vain suomenkielistä versiota. Elokuva on kuvattu 1940-luvulta peräisin olevalla kalustolla. Tulion pyynnöstä Åkerman etsi elokuvan juhlintakohtaukseen näyttelemään nuorta väkeä Helsingin rautatieasemalta ja tarjosi heille alkoholijuomaa tunnelmaan pääsemiseksi.


title: Sensuela

text: Tulio poisti elokuvasta Hampurissa tehdyn bordellijakson, koska sen esittäminen olisi aiheuttanut elokuvalle ylimääräisen veron. Jakso löytyi Kavan arkistosta, ja se on liitetty Tulion elokuvista tehtyyn DVD-sarjaan, jonka on toimittanut Olavi Similä ja jonka viimeiset osat julkaistiin 2007.


title: Sensuela

text: Elokuvan ensimmäinen arvio on vuodelta 1987 "Filmihullun" erikoisnumerossa, jossa Markku Varjola totesi, että läpikaupallinen "Sensuela" muodostui kaupalliseksi katastrofiksi. Hänen mukaansa elokuvasta puuttuu Tuliolle ominainen moraalinen totaliteetti, mutta hän huomaa elokuvan tuliomaiset hurjat kuvat.


title: Sensuela

text: "Helsingin Sanomien" Harri Römpötti kirjoitti 2000-luvun televisioesitysten yhteydessä, että elokuva on suomalaisen elokuvan kuuluisimpia camp-kalkkunoita, kehno ja huvittava elokuva. Teknisesti se on ”järisyttävän huono” dokumentti- ja trikkipätkineen. Musiikki on ylidramaattista ja jälkiäänitys tökerö, sillä eläinten äänet kuulostavat saman ihmisen matkimilta. Parhaana jaksona elokuvassa Römpötti pitää Hansin ja Lailan ensimmäistä rakastelukohtausta, jossa tosin siinäkin on perverssi erikoisuus, sillä leikkauksen vuoksi näyttää siltä kuin huolestunut isä seuraisi kohtausta vierestä.


title: Sensuela

text: Kriitikko Jussi Karjalaisen arvion mukaan muoviväreillä herkutteleva tarina on uskomaton ja täynnä epäloogisuuksia. Tulion tuotannossa sillä on kuitenkin paikkansa, varsinkin versiona, joka sisältää myös lopun poistetun kohtauksen. Mysteeriksi jää hänen mielestään Tulion seksihekumoinnin ja feministisen viestin ristiriita, ja hän pohtii, että elokuva onkin ehkä ohjattu osin kieli poskessa.


title: Aarni Kouta

text: Aarni Kouta (oik. Arnold Elias Candolin, 24. syyskuuta 1884 Vanaja – 24. helmikuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, suomentaja ja sanoittaja. Hän suomensi muun muassa Friedrich Nietzschen, August Strindbergin ja Henrik Ibsenin teoksia.


title: Aarni Kouta

text: Koudan vanhemmat olivat kirkkoherra Kaarlo Adrian Candolin ja tämän ensimmäinen vaimo Dagmar Maria Andersin. Kouta oli naimisissa 1904–1907 Sally Eine Niklanderin kanssa. Avioeron jälkeen hän meni uusiin naimisiin Elisa Cecilia Maria Roschierin kanssa 1908.


title: Ghoti

text: Ghoti on tiettävästi irlantilaissyntyisen näytelmäkirjailija George Bernard Shaw’n luoma keinotekoinen esimerkkisana, jonka tarkoituksena on osoittaa, kuinka epäsäännöllinen englannin oikeinkirjoitus on. Sana lausutaan , aivan kuten kalaa tarkoittava sana "fish".


title: Ghoti

text: Shaw’n esimerkki perustuu siihen, että englannin kielessä sama äänne voidaan kirjoittaa eri tavoin sanasta riippuen. "Ghotissa"  lausutaan kuten sanassa "laugh", ’nauraa’ (, tai ),  lausutaan kuten sanassa "women", ’naiset’ ( tai ) ja  lausutaan kuten sanassa "nation", ’kansakunta’ ().


title: Ghoti

text: Shaw kannatti englannin kielen oikeinkirjoituksen uudistamista muun muassa Charles Darwinin ja Alfred Tennysonin tavoin. Vaikka Shaw käyttikin "ghotia" esimerkkinä tukeakseen uudistamispyrkimyksiä, hänen ei varmuudella voida sanoa keksineen sanaa.


title: Piero Drogo

text: Piero Drogo (8. elokuuta 1926 Vignale Monferrato, Alessandria – 28. huhtikuuta 1973 Bologna) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja ja autokorirakentaja. Hän osallistui vain yhteen Grand Prix -kilpailuun saavuttamatta yhtään MM-pistettä. Drogo oli Italian GP:ssä aika-ajoissa 15. ja kilpailussa kahdeksas. Drogo kuoli auto-onnettomuudessa 46-vuotiaana.


title: Lego Technic

text: Lego Technic on Lego Groupin kehittämä tuotesarja, joka julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1977 nimellä "Technical set" eli "tekninen setti". Myös "Expert Builder" -nimellä tunnettu sarja muutti nimensä virallisesti Lego Techniciksi vuonna 1982. Lego Technic -järjestelmä ei liity Lego Systemiin, joskin jotkut osat voi liittää "nuppi ja putki" -osiin.


title: Lego Technic

text: Perusajatus mekaniikan käyttämisestä Lego-rakennelmissa syntyi jo alkuaikoina. Ensimmäiset mekaaniset osat, erikokoiset hammasrattaat, tulivat markkinoille vuonna 1965 setissä 001 Gears. Sarjaa julkaistiin ensin vain Yhdysvalloissa ja Kanadassa, mutta pian sitä alettiin tuoda myös Euroopan markkinoille.


title: Lego Technic

text: Nämä ensimmäiset rattaat olivat paljon suurempia kuin myöhemmät rattaat pienimmän silloisen osan ollessa kuusi "nuppia" (engl. "stud") leveä. Vastaavasti nykyisin pienin ratas on noin 1,5 nuppia leveä. Myös hampaiden määrät olivat pienemmät eli rattaiden hampaat olivat harvemmassa. Toinen tärkeä Lego Technic -osa, akseli, puuttui. Silloiset rattaat pyörivät renkaiden avulla kiinnitettyinä itse renkaaseen renkaan nuppien avulla. Hampaiden pyöreä muoto mahdollisti voiman siirtämisen rattaiden avulla yhden tason lisäksi myös toisessa tasossa, rattaat voitiin nimittäin asettaa poikittain toisiaan vasten.


title: Lego Technic

text: Aina vuoteen 1970 asti hammasrattaat pysyivät samoina, mutta sitten tuli dramaattinen uudistus. Markkinoille tuotiin ensimmäistä kertaa akseli, tulppa sekä palikka, jonka läpi akseli voitiin asettaa. Tämä oli suuri parannus vanhempaan malliin verrattuna. Nyt voimaa voitiin siirtää erittäin kompaktisti.


title: Lego Technic

text: Tuon aikaiset osat eivät silti olleet täysin samanlaisia kuin myöhempinä aikoina. Akseli oli läpinäkyvä, eikä eri pituuksia ollut yhtä runsaasti kuin myöhemmässä mustassa versiossa. Akselia suurempi ero oli sitä paikallaan pitävillä reiällisillä palikoilla. Vuodesta 1970 vuoteen 1975 asti ainoa tällainen palikka oli kaksi nuppia leveän ja neljä nuppia pitkän peruspalikan (2x4-palikka) erikoismuoto, johon oli lisätty akselin kokoisia reikiä. Vuonna 1975 markkinoille tullut 1x2-palikka, jonka keskellä oli reikä edusti jo tulevaisuuden Technic-palikoita.


title: Lego Technic

text: Myös muita muutoksia oli nähtävissä sarjassa. Vuoden 1974 813 traktori peräkärryn kera oli ensimmäinen setti, joka rakentui vahvasti yhden tai kahden rakennelman rakentamiseen. Aikaisemmat setit olivat koostuneet erilaisista teemoista.


title: Lego Technic

text:
Seuraava suuri muutos tapahtui vuonna 1977, jolloin Technical Set -lisänimellä varustetut setit tulivat markkinoille. Nämä setit olivat hyvin pitkälti nykyaikaisten Technic- ja System-osien välimuotoja, joissa oli nähtävissä piirteitä tulevien Technic-settien osista.
Myös Expert Set-nimellä tunnettu sarja oli suuri harppaus teknisessä mielessä. Sarjan neljä ilmestynyttä settiä rakennettiin nykyaikaisista Technic-osista joiden uusi muoto mahdollisti suurempien taidonnäytteiden rakentamisen paljon kompaktimmassa tilassa. Esimerkkinä voidaan mainita sarjan suursetti, 853 Auton runko, jossa oli kaksipyöräohjaus edessä, moottori sylintereineen, kaksivaihteinen vaihteisto sekä säädettävä kuskin penkki.


title: Lego Technic

text: Vuodesta 1977 lähtien osavalikoimaa laajennettiin aina siihen asti, että miltei kaikki Technic-seteistä tutut osat olivat markkinoilla vuonna 1982. Myös sarjan settien ulkoasu muuttui: vuosi vuodelta lähestyttiin Technic-seteille ominaista palikoiden ja tappien yhteistyötä.


title: Lego Technic

text: Technical Set ja Expert Set -nimitykset väistyivät vuonna 1982 ja sarjan nimeksi tuli Technic. Samana vuonna markkinoille tulivat myös ensimmäiset universaalit rakennussetit (englanniksi Universal Building Sets). Settien idea oli luoda yhteen asiaan perustuva pakkaus, jonka osista voi luoda monia rakennuksia. Tavalliseen Lego-settiin verrattuna palikkamäärällä pystyi rakentamaan paljon parempia kokonaisuuksia, tosin ulkonäöllisesti setit olivat Technic-sarjalle tutun pelkistettyjä. Universaaleja rakennussettejä on ilmestynyt vuodesta 1982 aina vuoteen 1997 asti.


title: Lego Technic

text: Lego Technic -palikat ovat pitkiä, reiällisiä Lego System -palikoita. Näitä palikoita on useita erilaisia pituuksia, aina yksinuppisesta kuusitoistanuppiseen. Niitä liitetään yhteen yleensä kahden perusosan levyisillä putkilla, kiinnikkeillä. Lego Technic -levyt eroavat normaaleista Lego-levyistä sillä, että jälkimmäisissä on Lego Technic -akselin mentävä reikä. Technic-levyä on useita kokoja ja muotoja.


title: Lego Technic

text: Noin vuodesta 1998 lähtien Lego Technic -palikoiden ja -laattojen tilalle ovat tulleet Lego Technic -palkit. Palkit erottaa palikoista siitä, että palikat ovat reiällisiä Lego-peruspalikoita, kun taas palkit ovat lähinnä reiällisiä, pitkiä tankoja. Palkeissa ei ole Lego-palikoille ominaisia "nuppia ja putkea". Vuoden 2000 jälkeen palkit ovat korvanneet palikat Lego Technic -seteissä.


title: Lego Technic

text: Lego Technic -akselit ovat edestä katsottuna plus-merkin muotoisia pitkiä tankoja, jotka mahtuvat muiden Technic-osien lävitse. Akseleiden pituudet vaihtelevat kahdesta nupista kahteentoista nuppiin. Hinausautossa (8285) on peräti 32 nupin akseli.


title: Lego Technic

text: Lego Technicissä on ollut alusta asti hammasrattaita. Ne mahdollistavat esimerkiksi vaihteiston luomisen moottorilliseen autoon. Ne voidaan liittää akseleilla Lego Technic -palkkeihin, -levyihin ja -palikoihin.


title: Lego Technic

text: Lego Technic -sarjaan on kuulunut moottoreita heti julkaisuvuodestaan 1977 asti. "Power Pack" -setti (960) sisälsi 4,5-volttisen moottorin, johdon sekä paristokotelon lisäksi myös Technic-palikoita, joilla moottori voitiin helposti liittää alkuperäisiin setteihin. Jo näistä alkuvuosista lähtien Technic-settien ohjeissa on monesti viimeisillä sivuilla kerrottu, miten moottorin voi lisätä rakennelmaan. Vuonna 1982 4,5 voltin paristo muutettiin suuremmaksi.


title: Lego Technic

text: Vuonna 1979 julkaistiin 4,5-volttisen lisäksi 12 voltin moottori setissä 880. 12 voltin jännitettä oli jo aikaisemmin käytetty Lego Train -seteissä.


title: Lego Technic

text: 1990 4,5 voltin järjestelmä syrjäytettiin uudella 9 voltin järjestelmällä. Tämä Technic-sarjan pitkäikäisin moottorijärjestelmä oli paranneltu versio 4,5 voltin järjestelmästä. Uudet sähköjohtimet, joiden päissä oli nuppi ja putki -järjestelmään liitettävä palikka, helpottivat useita moottoreita sisältävien rakennelmien luomista, sillä johtoja voitiin helposti käyttää myös mallin sisällä.


title: Lego Technic

text: 9 V:n järjestelmään kuuluu viisi moottoria: vuoden 1990 moottori, sen vuoden 1997 korvaaja sekä sen korvaaja vuodelta 2002, vuoden 1993 pienoismoottori ja vuoden 2003 läpinäkyvällä kotelolla varustettu moottori, jonka erikoisuuksiin kuuluu mahdollisuus lisätä akseli moottorin sisään.


title: Lego Technic

text: Vuonna 2007 9 V:n järjestelmä korvattiin Power Functions -järjestelmällä. Merkittävä lisäys uudessa järjestelmässä on sen sisältämä infrapunasäteiden avulla toimiva kauko-ohjain. Kauko-ohjain voi ohjata kahta moottoria neljällä taajuudella, joten yhdellä ohjaimella pystyy ohjaamaan yhteensä kahdeksaa eri moottoria. Kauko-ohjaimia on kaksi erilaista. Toisella voi muuttaa moottorien nopeutta tai LED-valojen kirkkautta ja toisella mallilla ei voi.


title: Lego Technic

text: Power Functions -järjestelmä sisältää M-, L- ja XL-kokoiset moottorit, Servomoottorin, paristokotelon, akkukotelon, kaksi erilaista infrapunavastaanotinta(versio 1 ja versio 2), kaksi erilaista kauko-ohjainta, äänipalikan, valopalikan, vedettävän moottorin, napaisuuden kääntävän kytkimen, LED-valot sekä kaksi eripituista kytkemisen vanhaan 9 V:n järjestelmään mahdollistavan johtoa..


title: Lego Technic

text: Eräät Technic-sarjaan kuuluvat setit sisältävät paineilmalla toimivia erikoisosia, joilla on mahdollista jäljitellä hydraulisten laitteiden toimintaperiaatteita. Paineilmajärjestelmän osia ovat käsipumppu, moottorikäyttöinen kompressori, ilmasäiliö, sylinteri, kolmitieventtiili sekä letkut ja niiden liitoskappaleet.


title: Lego Technic

text: Vuonna 2008 julkaistuissa seteissä on hydrauliikkaa jäljittelemässä paineilman sijasta mekaanisesti toimiva "linear actuator" -sylinteri. Tämä järjestelmä ei korvaa Lego-suunnittelijoiden mukaan pneumaattista järjestelmää.


title: Lego Technic

text: Lego Mindstorms on Lego Groupin valmistama tuotesarja, josta voi rakentaa erilaisia robotteja. Nämä robotit toimivat keskuksena toimivan ohjelmoitavan pienoistietokoneen avulla. Pienoistietokone voi saada tietoa ulkomaailmasta erilaisten anturien avulla. Ensimmäinen versio, RCX, julkaistiin vuonna 1998. Seuraava versio, NXT, tuli kauppoihin vuonna 2006.


title: Luettelo tunnetuista sokeista

text: Tämä on luettelo tunnetuista henkilöistä, jotka joko syntyivät sokeina tai sokeutuivat elämänsä myöhemmässä vaiheessa esimerkiksi jonkin sairauden takia.


title: Innes Ireland

text: Robert McGregor "Innes" Ireland (12. kesäkuuta 1930 – 22. lokakuuta 1993) oli skotlantilainen upseeri, insinööri ja kilpa-ajaja.


title: Innes Ireland

text: Ireland syntyi 12. kesäkuuta 1930 Mytholmroydissa, Yorkshiressa, Englannissa skotlantilaisen eläinkirurgin pojaksi. Hänen perheensä palasi Skotlantiin hänen ollessaan vielä nuori, jossa kouluttautui insinööriksi Rolls-Roycelle ensin Glasgow'ssa ja myöhemmin Lontoossa. Hän aloitti varsinaisen kilpa-ajamisen 27-vuotiaana ajamalla urheiluautoluokissa.


title: Innes Ireland

text: Formula 1 -sarjaan Ireland tuli ensimmäisen kerran vuonna 1959 urheiluautomenestyksensä myötä. Vuosina 1959-60 hän keräsi useita palkintokorokesijoituksia ja voitti vuoden 1961 Yhdysvaltojen osakilpailun. Hän keräsi kaiken kaikkiaan 47 MM-pistettä. Hän osallistui myös sarjan ulkopuolisiin kilpailuihin.


title: Innes Ireland

text: Formula 1:sten lisäksi Ireland ajoi Le Mansin 24 tunnin ajoja, joissa sijoittui parhaimmillaan kuudenneksi vuonna 1964, ja Lontoo-Sydney rallia.


title: Innes Ireland

text: Kilpa-ajamisen lisäksi Ireland toimi "Autocar"-lehden urheilutoimittajana sekä British Racing Drivers' Club -kerhon puheenjohtana. Hänen saavutuksistaan kirjoitettiin kirjoissa "Marathon in the Dust" sekä "All Arms and Elbows". Irelandia pidettiin sanojensa mukaisena miehenä, jota kuvailtiin nopeaksi, lojaaliksi sekä herrasmiesmäiseksi seurapiiri-ihmiseksi. Hänen ajouransa oli täynnä erilaisia ylä- ja alamäkiä. Vuonna 1961 hän loukkaantui Monacon GP:n harjoituksissa ja kärsi kivuista myös saadessaan lääkkeenä morfiinia, jolle oli allerginen. Vaikka Ireland toi autonvalmistaja Lotukselle ensimmäisen Formula 1 -sarjan osakilpailuvoiton kauden lopussa, hänet erotettiin ja korvattiin Jim Clarkilla. Samana vuonna BRM-talli tarjosi Irelandille ajopaikkaa kaudeksi 1962, mutta hän kieltäytyi vedoten Stirling Mossin perheen tallille tekemäänsä sopimukseen. Graham Hill voitti BRM:n autolla vuoden 1962 mestaruuden Irelandin tyytyessä alisuoritteiseen autoon. Loput urastaan hän ajoi vaihtelevalla menestyksellä Lotuksen, BRP:n ja BRM:n autoilla.


title: Innes Ireland

text: Ireland kuoli syöpään 22. lokakuuta 1993 Readingissa, Berkshiressa, Englannissa 63-vuotiaana.


title: Tauno Rautiainen

text: Tauno Ukko Kullervo Rautiainen (31. heinäkuuta 1912 – 29. marraskuuta 1962) oli Yleisradion toimittaja, joka muistetaan suosittuna tietokilpailujen järjestäjänä. Hän perusti Viisasten kerhon vuonna 1945 ja toimi sen puheenjohtajana kuolemaansa saakka. Kerho toimi 50 vuotta ja lopetti toimintansa vuonna 1995. Toinen suosittu radion tietokilpailu oli 1950-luvun alussa alkanut "Ota tai jätä" -visailu.


title: Tauno Rautiainen

text:
"Ota tai jätä" -visailussa radion kuuntelijoilla oli tilaisuus punnita yleistiedon tuntemustaan. Ohjelman muoto oli samantapainen kuin 1999–2007 esitetyssä "Haluatko miljonääriksi?" -ohjelmassa: kilpailijalle esitettiin seitsemän kysymystä, jotka vaikeutuivat loppua kohti.
Oikein vastatun kysymyksen jälkeen oli mahdollisuus ottaa rahat tai saada seuraava kysymys. Päätös oli tehtävä seuraavaa kysymystä tietämättä.


title: Tauno Rautiainen

text:
Palkintosumma oli nykyrahassa katsottuna vaatimaton 100 markkaa ensimmäisestä kysymyksestä (vuoden 1963 rahanuudistuksen jälkeen 1 markka). Summa kaksinkertaistui kysymysten edetessä,
joten kuudennesta kysymyksestä oli tarjolla 3200 markkaa (32 mk) ja viimeisestä 10000 markkaa (100 mk). Väärin vastannut kilpailija joutui lopettamaan tyhjin käsin.


title: Tauno Rautiainen

text:
Rautiaisen kuoleman jälkeen visailu jatkui Timo T. Kaukosen juontamana 1970-luvun puoliväliin. 1960-luvun loppupuolella voitot muuttuivat siten, että aloitettiin markasta ja voitto kolminkertaistui siten, että kuudennesta sai 250 markkaa ja viimeisestä 750 markkaa.
Samalla luotiin lohdutuspalkinto: jos kilpailija vastasi väärin kuudenteen kysymykseen, hän sai 27 markkaa (eli yhtä vähemmän kuin oli jo vastannut oikein) ja väärästä seitsemännestä sai 81 markkaa. Kilpailijan vastattua oikein kuuteen kysymykseen vaihtoehdot olivat siis joko ottaa 250 mk tai ottaa kysymys ja saada joko 750 mk tai 81 mk vastauksesta riippuen. Kysymyksen ottamiseen sisältyi siis aina riski.


title: Tauno Rautiainen

text: Televisiolähetysten aloittamisen jälkeen Rautiainen kehitti "Visailukisailu"-nimisen tietokilpailuohjelman vuonna 1958. Se oli samantapainen kuin radion "Ota tai jätä", mutta väärästä vastauksesta ei pudonnut kisasta, vaan erehdyksen saattoi paikata suorittamalla tehtävän. Tehtävät olivat samanlaisia kuin erilaisissa pantinlunastusleikeissä. Visailukisailu päättyi Rautiaisen kuollessa 1962.


title: Tauno Rautiainen

text: "Ota tai jätä" ja "Visailukisailu" järjestettiin Helsingin kauppakorkeakoulun juhlasalissa. Viisasten kerho toimi Yleisradion studiossa. Helsingissä oli 1950– ja 1960-luvuilla erittäin vähän yleisötilaisuuksiin sopivia tiloja.


title: Tauno Rautiainen

text: Tauno Rautiainen muistetaan myös jokaisen ohjelman päätössanoista: "Palaver on päättynyt". Siitä on tullut suomen kieleen lentävä lause.


title: Tauno Rautiainen

text: Tauno Rautiaisen puoliso Kirsti Rautiainen tuli tunnetuksi televisiossa Tupla tai kuitti-visailun juontajana.


title: Yhdysvaltain vaakuna

text: Yhdysvaltain vaakuna tai Yhdysvaltain suuri sinetti on Yhdysvaltain tunnus lipun, kahden moton ja kansallislaulun ohella. Se koostuu kahdesta osasta, etupuolesta ja kääntöpuolesta. Etupuolella on valkopäämerikotkan kuva ja toisella puolella on keskeneräinen pyramidi jonka päällä on kaikennäkevä silmä ns. "all-seeing-eye". Vaakunaa käytettiin ensi kerran vuonna 1782. Vuodesta 1935 lähtien molempia puolia vaakunasta on käytetty Yhdysvaltain yhden dollarin setelissä.


title: Yhdysvaltain vaakuna

text: Vaakunassa on valkopäämerikotka, joka pitelee 13:a nuolta ja oliivipuun oksia jossa on 13 lehteä ja 13 oliivia. Oliivipuun oksat kuvastavat rauhaa ja nuolet kuvastavat sotaa. Kotkan pää osoittaa kohti rauhaa, eli oliivipuunoksia. Kotkan suussa riippuu liina jossa lukee "E pluribus unum", eli "Monesta yksi". Kotkan pään yläpuolella, sinisellä taustalla, on 13 tähteä jotka muodostavat yhdessä Daavidin tähden. Aikaisemmin kotkalla oli niskatöyhtö, joka kuvasti Feenikslintua


title: Yhdysvaltain vaakuna

text: Kotkan rinnassa riippuu Yhdysvaltain lippua muistuttava kilpi. Kilvessä on kaksi eroavaisuutta Yhdysvaltain lippuun nähden, kilvessä ei ole tähtiä sinisellä taustalla ja ulommaiset raidat ovat valkoiset. Luku 13 symboloi Yhdysvaltain 13 ensimmäistä siirtokuntaa. 13 esiintyy vaakunassa:Vaakunan toisessa puolessa esiintyy keskeneräinen pyramidi jonka päällä katselee kaikennäkevä silmä. Pyramidi koostuu 13 tasanteesta, alimmaisella tasanteella on roomalaisin numeroin kirjoitettu: "MDCCLXXVI", eli 1776 joka on Yhdysvaltain itsenäistymisvuosi. Silmän takana on nouseva aurinko joka kuvastaa uutta maata lännessä. Nouseva aurinko kuvastaa myös uuden maan nousua.


title: Yhdysvaltain vaakuna

text: Vaakunassa on tunnuslauseet: ""Annuit Cœptis"" eli "Hän puoltaa tehtäväämme" ja ""Novus Ordo Seclorum"" eli "Uusi aikakausien järjestys". Ensimmäisen tunnuslauseen "Hänellä" viitataan Jumalaan.


title: Yhdysvaltain vaakuna

text: Kotkalla on yhteensä 65 siipisulkaa ja 9 pyrstösulkaa. Vasemmassa siivessä on 33 sulkaa ja oikeassa 32. Pyramidin juurilla kasvavat kasvit ovat oletettavasti akaasioita. Molemmat vaakunat ovat pyöreitä sekä molempien vaakunoiden reunaa kiertää kolme mustaa viivaa.


title: Severi Nuormaa

text: Severi Nuormaa (15. lokakuuta 1865 Pälkäne – 11. kesäkuuta 1924 Turku), vuoteen 1906 asti Nyman, oli suomalainen runoilija, sanoittaja, toimittaja ja kansansivistäjä.


title: Severi Nuormaa

text: Nuormaa syntyi Pälkäneellä syksyllä 1865 käsityöläisperheeseen. Hänen isänsä Reinhold Nyman oli ammatiltaan seppä. Äiti oli sepän tytär Helena Salomontytär. Heidän poikansa kävi koulua ja valmistui ylioppilaaksi 1888. Hän jatkoi opintoja yliopistossa, josta valmistui filosofian kandidaatiksi 1893. Vuonna 1894 hän avioitui Hilja Dagmar Ernestine Wendellin kanssa ja julkaisi vuotta myöhemmin esikoisrunokokoelmansa "Kotoisilla rannoilla".


title: Severi Nuormaa

text: Nuormaa työskenteli vuosina 1894–1898 johtajana Etelä-Hämeen kansanopistossa (nyk. Päivölän Kansanopisto) ja sen jälkeen neljä vuotta 1899–1903 Tampereen työväenopiston johtajana. Ensimmäisen sortokauden aikana Nuormaata uhkasi karkotus Siperiaan, minkä vuoksi hän asui vuosina 1903–1905 Yhdysvalloissa, jossa hän työskenteli "Päivälehden" (Michigan) ja "Amerikan Kaiun" (Brooklyn) palveluksessa. Sieltä palattuaan hän työskenteli vuoden verran "Tampereen Sanomissa" toimittajana. Hän jatkoi toimittajanuraansa "Helsingin Sanomissa" 1906–1909, vastaavana päätoimittajana "Turun Sanomissa" 1910, "Kodin Kuvastossa" 1911–1914 ja vielä kuolemaansa asti päätoimittajana "Turun Sanomissa" 1919–1924.


title: Severi Nuormaa

text: Sanomalehtityönsä ohessa Nuormaa toimi Turun työväenopiston johtajana vuosina 1909–1918 ja Turun kaupunginvaltuutettuna vuosina 1919 ja 1920 . Tärkeä luottamustehtävä oli myös Suomen Kirjailijaliiton puheenjohtajuus 1906–1908.


title: Severi Nuormaa

text: Nuormaa ehti julkaista elämänsä aikana seitsemän runokokoelmaa sekä koota yhdessä Edvard Reinin kanssa kokoomateoksen "Adolf Ivar Arwidssonin tutkimuksia ja kirjoitelmia". Hän suomensi myös Zacharias Topeliuksen "Lukemisia lapsille" -sarjan runoja ja osallistui sarjan toimituskuntaan. Muut merkittävimmät suomennokset olivat Viktor Rydbergin työväenhenkinen "Uusi Grottelaulu" (1896) ja Sándor Petőfin kokoelma "Runoja" (1892).


title: Severi Nuormaa

text: Nuormaa kuoli keuhkokuumeeseen 11. kesäkuuta 1924 Turussa. Hänen ystävänsä Eino Leino lähetti hänelle postikortin vielä Nuormaan kuoleman jälkeen. Kortin osoitteena oli "Maestro Severi Nuormaa. Turku. Manala." ja itse kortissa Leino kysyi: "Vieläkö helskytät, hei, / tätä suomesi soipoa kieltä: / Veljesi / Eino Leino." Nuormaan viimeinen kirja, "Risti ja Runo" julkaistiin vuonna 1922.


title: Severi Nuormaa

text: Hilja ja Severi Nuormaalla oli kolme lasta, joista Arvi Nuormaa (1895–1956) oli lehtimies ja kääntäjä ja Sirkka Ruotsalainen (1901–1995) toimitti mm. Aku Ankka -lehteä.


title: Pentti Viljanen

text: Pentti Elias Viljanen (30. heinäkuuta 1915 Tampere – 5. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Viljanen esiintyi kaiken kaikkiaan noin 75 elokuvassa, yleensä koomisissa ja pienissä osissa. Kosti Elon näyttelijäkoulun jälkeen Viljanen näytteli Tampereen Teatterissa, Helsingin kaupunginteatterissa, Iloisessa Teatterissa, Punaisessa Myllyssä ja MTV-teatterissa.


title: Pentti Viljanen

text: Viljanen esiintyi useissa sotilasfarsseissa 1950-luvulla ja profiloitui Reino Valkaman kanssa aliupseerirooleihin ollen itse usein kersantin roolissa. Poikkeuksena sotilasfarsseissa oli yli-ikäisen varusmieskorpraali Konstilan osa elokuvassa "Komppanian neropatit" (1952). Hänen ainoa sankariroolinsa oli Väliportin Matin osa Teuvo Tulion esikoisohjauksessa "Taistelu Heikkilän talosta" (1936), joka oli myös Viljasen ensimmäinen elokuva. Viljasen viimeiseksi elokuvaksi jäi Rauni Mollbergin ohjaama televisioelokuva "Siunattu hulluus" (1975). Viljanen sai ainoan Jussi-palkintonsa elokuvasta "Omena putoaa..." (1952).


title: Pentti Viljanen

text: Varsinaisia päärooleiksi luokiteltavia osia Viljasella oli vain muutama. Esimerkkeinä voisi mainita jo mainitut "Taistelu Heikkilän talosta" -elokuvan Väliportin Matti (1936) ja "Komppanian neropatit" -farssin korpraali Konstila (1952) sekä "Pontevien pommaripoikien" Pena (1948), "2 hauskaa vekkulia" -elokuvan toinen miespääosa (1953) ja "Kovanaaman" valokuvaaja Pinsiö (1954).


title: Pentti Viljanen

text: Viljanen kuoli 59-vuotiaana vuonna 1975.


title: Tofan kieli

text: Tofan kieli (aikaisempi nimitys "karagassi"; tofaksi "тоъфа дыл", "tofa dıl") on Venäjällä Irkutskin alueella asuvien tofalarien puhuma turkkilainen kieli.


title: Tofan kieli

text: Tofalarit asuvat Sajanvuoriston itäosassa Tuvan ja Krasnojarskin aluepiirin rajalla Irkutskin alueen Nižneudinskin piirissä. Tofalarien asuttamia taajamia ovat Alygdžer, Nerha ja Verhnjaja Gutara.


title: Tofan kieli

text: Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 722 tofalaria ja 323 tofan kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan tofalareista 42,8 % ilmoitti äidinkielekseen tofan ja 55,5 % venäjän. Vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 837 tofalaria ja 378 tofan puhujaa. Tarkempi tilasto osoittaa, että Irkutskin alueen 723 tofalarista kaikki osaavat venäjää, mutta vain 114 puhuu tofaa.


title: Tofan kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 93 tofan puhujaa.


title: Tofan kieli

text: Perinteisen luokittelun mukaan tofa kuuluu turkkilaisten kielten uiguurilais-oguusilaisen ryhmän uiguurilais-tukyilaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on tuva, jonka murteena sitä voidaan myös pitää. Uudemman näkemyksen mukaan tofa, tuva sekä Mongolian alueella puhuttavat uiguuri-urjanhai ja tsaatan muodostavat sajanilaisen alaryhmän.


title: Tofan kieli

text: Tofan kielessä on säilynyt paljon muinaisturkkilaisia ja muinaisuiguurilaisia piirteitä. Fonetiikassa on havaittavissa kettiläinen substraatti. Sanastossa on vaikutteita mongolista, burjaatista ja venäjästä. Murre-erot ovat vähäisiä.


title: Tofan kieli

text: Ensimmäinen tofan kielen tutkija oli suomalainen M. A. Castrén, jonka kielioppi ja sanasto julkaistiin vuonna 1857.


title: Tofan kieli

text: Vuonna 1989 laadittiin kyrilliseen kirjaimistoon perustuva, lisämerkein täydennetty tofan kirjaimisto. Sen jälkeen tofaksi on julkaistu muutamia äidinkielen oppikirjoja. Kieltä opetetaan aineena kolmessa koulussa.


title: Tofan kieli

text:
"Tofan kirjaimisto"
Elvyttämistoimista huolimatta tofaa voidaan pitää kuolevana kielenä. Sitä käyttävät etupäässä vanhukset. Asiantuntija-arvion mukaan tofaa puhuu sujuvasti alle 2 % tofalareista.


title: Hb

text: Hb tarkoittaa seuraavia:


title: Hc

text: Hc tarkoittaa seuraavia:


title: Gabriel García Moreno

text: Gabriel García Moreno (24. joulukuuta 1821 – 6. elokuuta 1875) oli Ecuadorin presidenttinä vuodet 1861–1865 ja 1868–1875. Presidenttikausiensa välisenä aikana hän toimi diplomaattina. Ensimmäisellä kaudellaan García Moreno lisäsi kirkon vaikutusvaltaa hallinnossa merkittävästi. Toisella kaudellaan hän laajensi presidentin oikeuksia ja mahdollisti loputtoman uudelleenvalinnan. García Moreno loi Ecuadoriin autoritaarisen teokratian, mutta hänen kaudellaan infrastruktuuri kehittyi ja korruptio väheni. Hän perusti Konservatiivipuolueen 1869. Diktatuuria vastustanut nuorisojoukko pieksi hänet kuoliaaksi vuonna 1875.


title: Meksikonkarvatonkoira

text: Meksikonkarvatonkoira ("Xolo", "Xoloitzuintli", "Xoloitzcuintle", "Mexican Hairless Dog") on meksikolainen alkukantainen koirarotu. Sitä pidetään harvinaisena, mutta se ei ole kuolemassa sukupuuttoon. Maailmassa arvioidaan olevan noin 5 000 yksilöä, joista 4 000 elää Meksikossa.


title: Meksikonkarvatonkoira

text:
Rotu eli pitkään ilman tavoitteellista jalostustyötä. Rotua risteytettiin mm. villakoirien, chihuahuoiden ja mäyräkoirien kanssa. 1950-luvulla rotu sai uuden alun eurooppalaisten etsintäjoukkojen avulla, sillä pääasiassa brittiläisistä diplomaateista koottu ryhmä matkusti ympäri Meksikon maaseutuja ja tutkimattomia kyliä etsien jalostuskelpoisia yksilöitä. Eräs tunnetuimmista rodun "pelastajista" oli kreivitär Lascie Premio Real. Yhdessä Lascie Premio Real ja englantilainen armeijan kenraali Norman P. Wright kirjoittivat ensimmäisen rotumääritelmän, joka sittemmin otettiin käyttöön Meksikon kennelliitossa.
Meksikonkarvattomatkoirat jaetaan kokonsa puolesta kolmeen eri kokoluokkaan: pieni (25–35 cm), keskikokoinen (36–45 cm) ja suuri (46–60 cm). Erittäin hienoille yksilöille sallitaan säkäkorkeus 62 cm:iin saakka. Runko on mittasuhteiltaan tasapainoinen, rinta leveä ja rintakehä tilava, raajat ja häntä ovat pitkät.


title: Meksikonkarvatonkoira

text: Rodun erityispiirre on karvapeitteen täydellinen puuttuminen rungosta. Kuitenkin otsassa ja niskassa kasvaa lyhyttä, karkeaa ja tiheää karvaa, joka voi olla minkä väristä tahansa. Tämä karva ei koskaan saa muodostaa pitkää, laadultaan pehmeää päätupsua. Karkeaa karvaa esiintyy usein käpälissä ja hännänpäässä, sen puuttuminen ei kuitenkaan ole virhe. Pitkäkarvaisuus on hylkäävä virhe. Joillain yksilöillä on kokonainen karvapeite.


title: Meksikonkarvatonkoira

text: Yksivärisyys ja tummat värisävyt ovat toivotuimmat. Väri vaihtelee mustasta mustanharmaaseen, liuskeenharmaaseen, tumman harmaaseen, punertavaan, maksanruskeaan, pronssinväriseen tai kullankeltaiseen. Väri voi olla kirjava, johon luetaan myös valkoiset läiskät.


title: Meksikonkarvatonkoira

text: Meksikonkarvattomatkoirat ovat uteliaita ja hellyydenkipeitä. Alkukantaisina koirina ne ovat usein vieraita ihmisiä kohtaan välinpitämättömiä ja varautuneita.


title: Meksikonkarvatonkoira

text: Meksikonkarvattomankoiran historia ulottuu yli 3 000 vuoden taakse muinaiseen Meksikoon. Sitä pidettiin Xolotl-jumalan edustajana, mistä se sai toisen nimensä; itzuintli tarkoittaa puolestaan koiraa. Muinaiset intiaanit pitivätkin meksikonkarvattomia pyhinä koirina, jotka auttoivat omistajiensa sieluja matkalla tuonpuoleisessa.


title: Marc Cherry

text: Marc Cherry (s. 23. maaliskuuta 1962) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten sarjan "Täydelliset naiset" luojana. Hän on ollut myös mukana kirjoittamassa sarjaa "Tyttökullat" sekä heikommin menestynyttä tilannekomediaa "The Crew". Marc Cherry on julkisesti kertonut olevansa homoseksuaali.


title: Marc Cherry

text: Marc Cherry on kertonut saaneensa innoituksen sarjaan "Täydelliset naiset" omasta lapsuudestaan. Cherryn äiti luopui oopperalaulajan urastaan kasvattaakseen lapsia. Perhe asui Cherryn lapsuusvuosina Oklahomassa, josta muutti myöhemmin Kaliforniaan Orangen piirikuntaan, samantapaiseen ympäristöön kuin missä sarja tapahtuu.


title: Kipsilevy

text: Kipsilevy eli kartonkikipsilevy on kipsistä valmistettu rakennuslevy, jonka pinnoissa on kartonkipaperi sidospintana. Kipsileyä käytetään yleisrakennuslevynä eri rakennusosissa; muun muassa lattioissa, seinissä ja katoissa, niin kuivissa kuin kosteissakin tiloissa. Märkätiloissa voidaan vedeneristekerroksen alla käyttää erityistä märkätilakipsilevyä, jonka kosteudenkestävyys on tavanomaista parempi.


title: Kipsilevy

text: Kipsilevyn hyviä puolia ovat helposti aikaan saatava saumaton pinta, sekä työstämisen helppous. Kostuessaan levy pehmenee, joten se ei saa kastua varastoinnin tai asentamisen aikana. Toisaalta tarkoituksella kostutettua kipsilevyä voidaan taivuttaa kaarevien muotojen aikaan saamiseksi.


title: Kipsilevy

text: Normaali kipsilevy painaa noin 9 kg/m2 ja erikoiskova noin 12 kg/m2.Kipsilevy on erinomainen yleisrakennuslevy hyvän palonkestonsa ansiosta. Palotilanteessa levyn kuumentuessa materiaalin kemiallisesti sitoma "kidevesi" vapautuu ja höyrystyy, mikä sitoo lämpöenergiaa. Tarvittaessa voidaan käyttää useampikerroksisia levytyksiä. Kipsilevyvalmistajat ovat tyyppihyväksyttäneet lukuisia valmiita rakennetyyppejä eri palonkestovaatimuksille.


title: Kipsilevy

text: Saumattomana ja suhteellisen raskaana materiaalina kipsilevy on erinomainen erilaisiin ääneneristysrakenteisiin. Myös sauma ympäröiviin rakennosiin saadaan tiiviiksi erilaisilla saumausmassoilla. Kipsilevyvalmistajat ovat tyyppihyväksyttäneet lukuisia valmiita rakennetyyppejä eri ääneneristysvaatimuksille. Levystä on saatavissa myös rei'itettyjä akustointilevyjä, jotka vähentävät tilan jälkikaiunta-aikaa.


title: Kipsilevy

text: Levyt valmistetaan joko luonnonkipsistä tai voimalaitoskaasujen puhdistuksessa syntyvästä kemiallisesti puhtaasta sivuainekipsistä. Pieneltä osin käytetään myös kierrätettyä kipsiä, lähinnä valmistusprosessin hukkaa.


title: Kipsilevy

text: Valmistus aloitetaan jauhamalla raaka-aine tasalaatuiseksi ja kuivaamalla se. Seuraavaksi kipsi "kalsinoidaan", jolloin suurin osa kidevedestä poistuu, ja tulokseksi saadaan "stukkokipsiä". Stukkokipsijauhe puhdistetaan sähköisesti ja siihen lisätään lisäaineita ja vettä. Aikaan saatu massa pursotetaan kahden kartonkipaperin väliin ja puristetaan määräpaksuuteen. Kovettumisen jälkeen levyt katkotaan ja kuivataan. Lopuksi kuivatut levyt katkaistaan määrämittaisiksi.


title: Kipsilevy

text: Runkorakenteet voivat olla puuta tai metallia, esimerkiksi väliseinärakenteissa kertopuu- tai teräsohutlevytolppia. Levyihin tulevat kannatukset, muun muassa vesikalusteet on huomioitava ennalta, ja käytettävä joko taustavahviketta, esimerkiksi vanerilevyä, tai tiheämpää runkojakoa.


title: Kipsilevy

text: Kipsilevyt kiinnitetään rakenteen runkoon yleensä ruuvaamalla. Kuivissa sisärakenteissa käytetään mustaa kipsilevyruuvia, ulko- ja märkätiloissa ruostumattomia ruuveja. Erikoiskovan kipsilevyn kiinnittämiseen käytetään erityistä vastakierteellä varustettua EK-kipsilevyruuvia.


title: Kipsilevy

text: Levyt saumataan toisiinsa saumattomasti käyttämällä sauman kohdalla muutaman millin tasoitekerrosta ja kartonkisaumanauhaa. Lopuksi sauma hiotaan.


title: Kipsilevy

text: Levyn reunamuoto on joko "tasareunainen" tai "reunaohennettu". Reunaohennettua levyä käytettäessä ei levyä tarvitse erikseen urittaa sauman tasoitemassaa varten.


title: Kipsilevy

text: Tasareunaiset, eli päätysaumat, tasoitetaan leveästi yli, jolla pyritään oikaisemaan saumaa siten, ettei sauma jää patille. Reunaohennetut saumat voidaan tasoittaa kapeammin. Ylitasoituksella, jossa seinät tasoitetaan kokonaan yli, päästään varmimmin hyvään lopputulokseen.


title: Kipsilevy

text: Normaalikipsilevyn sisämateriaali on haurasta. Kipsilevyissä on käytettävä erityisiä kipsilevykiinnikkeitä: kevytmetalliruuviholkkeja, erilaisia muovisia tai metallisia levyn taakse avautuvia ankkuriruuveja tai kumimuttereita. Raskaimmat kiinnitykset voidaan kiinnittää runkorakenteeseen levyn läpi.


title: Kipsilevy

text: Valmistajien linkkejä:


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Scorpion on fiktiivinen henkilö Mortal Kombat tappelupelisarjassa.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Scorpion oli Shirai Ryu klaanin parhaimman ninjan, Hanzo Hasashin, koodinimi. Hänen isänsä oli klaanin entinen jäsen ja oli neuvonut poikaansa olemaan liittymättä klaaniin sillä hän ei halunnut poikansa elävän tappajana. Hanzo ei kuitenkaan totellut isäänsä vaan liittyi klaaniin taatakseen vaimolleen ja pojalleen kunnollisen elämän. Tämä ei kuitenkaan toteutunut sillä Quan Chi palkkasi Hanzon etsimään erästä Himalajalle piilotettua karttaa. Hän palkkasi myös Lin Kuei klaanista, Shirai Ryun vihollisilta, Sub-Zeron, jonka lähetti suorittamaan samaa tehtävää.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Sekä Scorpion että Sub-Zero löysivät kartan, mutta joutuivat vastatusten. He taistelivat ja Sub-Zero voitti jättäen Scorpionin ruumiin taakseen. Scorpionin sielu joutui Netherealmiin ja hänestä tuli aave. Palatessaan takaisin maan päälle, hän sai selville, että Lin Kuei oli teurastanut hänen koko klaaninsa ja perheensä hänen ollessa Netherealmissa. Täynnä vihaa hän vannoi tappavansa Sub-Zeron kostona kuolemastaan.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Scorpion tapasi Sub-Zeron seuraavan kerran Netherealmissa tämän ollessa Raidenin määrämällä tehtävällä palauttaa Shinnokin amuletti Quan Chilta. Kaksikko taisteli, mutta Sub-Zero voitti jälleen ja pakeni tämän elävän kuolleen tappajan raivoa. Palattuaan Earthrealmiin, Sub-Zero kutsuttiin osallistumaan Shang Tsungin Mortal Kombat turnaukseen tietämättä, että myös Scorpion oli kutsuttu.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Kaksikko tapasi Shang Tsungin veneellä, missä Scorpion tarttui Sub-Zeron kurkkuun sanoen ""Sinä tapoit minut kylmäverisesti tasan kaksi vuotta sitten, mutta demonit ovat antaneet minun kostaa kuolemani. Voisin tappaa sinut tässä ja nyt, mutten ole murhaaja. Tapaamme turnauksessa ja silloin, Lin Kuei, sinä tulet maksamaan elämälläsi"."


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Scorpion ja Sub-Zero eivät kuitenkaan kohdanneet turnauksessa vaan sen päätöshetkillä. Todistaen olevan liian voimakas Lin Kuein soturille, Scorpion viilsi vihollisensa kuoliaaksi ja näin kosti oman kuolemansa. Tämän tehtyään, hän syttyi liekkeihin ja palasi Netherealmiin.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Vuotta myöhemmin Scorpion sai tietää, että Sub-Zero aikoi osallistua toiseen turnaukseen. Vihoissaan siitä, että hänen murhaajansa oli jostain syystä palannut ja hänen verikostonsa ei ollut onnistunut, Scorpion seurasi Sub-Zeroa Outworldiin, missä Shao Kahn piti toisen turnauksen. Turnauksen ollessa käynnissä, Scorpion näki Sub-Zeron taistelemassa. Scorpion myös näki verivihollisensa säästävän vastustajan hengen ja ihmetteli, miten tästä oli tullut niin armelias. Hän saikin tietää, että tämä Sub-Zero oli alkuperäisen Sub-Zeron pikkuveli, joka oli lähetetty viimeistelemään veljeltään kesken jäänyt tehtävä. Scorpion vannoi ettei vahingoittaisi tätä uutta Sub-Zeroa ja tulisi suojelemaan häntä korvaukseksi siitä, että oli tappanut hänen isoveljensä, joka oli nyt muuttunut Noob Saibotiksi. Tämän luvattuaan hänet kutsuttiin takaisin Netherealmiin tuomittavaksi.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Kun Shao Kahn hyökkäsi Earthrealmiin, hän yritti samalla epäonnistuen vallata Netherealmin ja Scorpion pääsi samalla vapaaksi karaten Earthrealmiin. Hän ei ollut uskollinen kenellekään eikä huolinut ystäviä eikä vihollisia. Shao Kahn kuitenkin tunnisti Scorpionin mahtavat kyvyt ja värväsi hänet joukkoihinsa. Scorpionin uskollisuus Kahnia kohtaan loppui pian, Scorpionin saadessa tietää, että Sub-Zero, jota oli luvannut olla vahingoittamatta, taisteli Kahnia vastaan Earthrealmin joukoissa. Scorpion kääntyi Kahnia vastaan ja liittoutui Earthrealmin sotureiden kanssa, jotka tuhosivat Kahnin joukot, mikä johti Earthrealmin palautumiseen normaaliksi ja Scorpionin joutumiseen takaisin Netherealmiin.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Myöhemmin Scorpion sai tietää, että myös nuorempi Sub-Zero oli ollut osallisena perheensä ja klaaninsa murhassa. Quan Chi lupasi hänelle elämän, mikäli Scorpion auttaisi taistelussa jumalten vanhimpia vastaan. Scorpion suostui ainoastaan saadakseen kohdata Sub-Zeron taistelussa. He lopulta tapasivatkin ja kaksikko aloitti taistelunsa, jonka nuori Sub-Zero veljensä tapaan hävisi. Scorpionin ollessa viimeistelemässä tappoaan, Quan Chi ilmestyi hänen luokse paljastaen, että oli itse vastuussa murhista. Scorpion ei kyennyt sanomaan mitään ja Quan Chi alkoi taikoa häntä takaisin Netherealmiin. Scorpion kuitenkin otti Quan Chistä kiinni ja vei tämän mukanaan.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Quan Chin juututtua Netherealmiin, hän joutui Scorpionin jahtaamaksi ja kiduttamaksi. Quan Chilla ei ollut mahdollisuuksia paeta sillä hänen voimansa olivat heikentyneet Netherealmissa ja Scorpionin puolestaan vahvistuneet. Quan Chi onnistui kuitenkin tehdä sopimuksen oni Drahminin ja Molochin, jotka lupasivat suojella häntä mikäli Quan Chi veisi heidät Netherealmista. Kaksikon pitäessä Scorpionia poissa tieltä, Quan Chi onnistui pääsi pakenemaan portaalin kautta, mutta Scorpion onnistui seuraamaan häntä. He jatkoivat kissa-hiiri leikkiä kunnes Scorpion joutui Drahminin ja Molochin väijytykseen. Kaksikko heitti hänet soulnadoon uskoen, että tämä tappaisi ninjan.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Scorpion kuitenkin pakeni ennen kuin soulnado olisi repinyt hänet kappaleiksi. Hän tapasi jumalten vanhimmat, joihin hän ei ollut koskaan uskonut, ja muuttui henkisesti. Hän myös todisti Raidenin uhrauksen taistelussa Onagaa vastaan. Jumalten vanhimmat olivat tietoisia hänen yliluonnollisista kyvyistään ja tekivät Scorpionista "Jumalten vanhimpien mestarin". He antoivat Scorpionille tehtäväksi etsiä ja tuhota Onaga, ennen kuin hän ehtisi tuhota kaikki maailmat. Hän taistelikin Onagaa vastaan muttei onnistunut tuhoamaan tätä lopullisesti. Mortal Kombat Armageddonissa Scorpion tekee sopimuksen jumalten vanhimpien kanssa palvelevansa heitä, jos he herättäisivät henkiin vaimonsa ja poikansa sekä klaaninsa jäsenet. Näin tapahtuikin, mutta heistä kaikista tulikin kuolemattomia olentoja. Raivoissaan Scorpion etsii keinoa tuhota jumalten vanhimmat mahdollisuutena estää armageddon ottamalla itselleen Blazen voimat, jotka oli alun perin tarkoitettu Tavenille tai Daegonille. Taven kuitenkin kukistaa Scorpionin ja myöhemmin Sub-Zero tappaa Scorpionin taistelussa.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Vuoden 2011 Mortal Kombat pelissä Scorpion toimii Quan Chin palvelijana ollen tietämätön että hän oli syyllinen klaaninsa ja perheensä murhiin Lin Kuein lisäksi. Scorpion taistelee Sub-Zerota vastaan Netherrealmissa voittaen hänet. Huolimatta siitä, että Raiden lupasi elvyttää Scorpionin klaanin jos tämä säästäisi Sub-Zeron hengen, Quan Chi näytti Scorpionille kuvia menneisyydestä, jossa Sub-Zero tappoi hänen klaaninsa jäseniä, jolloin Scorpion raivostui tappaen Sub-Zeron. Myöhemmin Sub-Zeron nuorempi veli kohtaa Scorpionin Mortal Kombat turnauksessa ja voittaa tämän. Sub-Zero nuorempi aikoi tappaa Scorpionin aikeenaan kostaa veljensä kuolema, mutta Sub-Zero vangittiin ja hänet muutettiin kyborgiksi. Myöhemmin Scorpion yritti estää Raidenia puhumasta Quan Chille Netherrealmissa ja taisteli tätä vastaan, mutta Raiden kukisti hänet. Scorpionin kohtalo jäi avoimeksi pelin lopussa, mutta oletettavasti hän jäi Quan Chin orjaksi.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text:
Mortal Kombat X -pelissä Scorpion toimii edelleen Quan Chin palvelijana. Raiden onnistuu Quan Chin loitsua hyväksikäyttäen muuttamaan Scorpionin takaisin ihmiseksi. Scorpion muodostaa uudelleen Shirai Ryu klaanin ja alkaa kouluttamaan Kenshin poikaa Takedaa. Scorpion saa tietää nuoremmalta Sub Zerolta totuuden klaaninsa kuolemasta ja Scorpion tappaa Quan Chin.
Scorpionilla on pieni rooli ensimmäisessä Mortal Kombat -elokuvassa yhtenä Shang Tsungin alaisista, joka kuolee taistelussa Johnny Cagea vastaan. Elokuvassa hänen kädestään lähtevä köyteen sidottu kunai on muutettu eläväksi käärmeen kaltaiseksi olennoksi, joka kykenee lentämään rajatun matkan. Häntä esitti Chris Casamassa ja hänen äänenään toimi Ed Boon.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Vaikka Sub-Zero ja Scorpion taistelevat samalla puolella elokuvassa, Shang Tsung mainitsee heidän vihastaan toisiaan kohtaan.


title: Scorpion (Mortal Kombat)

text: Scorpion esiintyy myös lyhyesti -elokuvassa, jossa häntä näyttelee J. J. Perry. Tässä elokuvassa Scorpion kaappaa Kitanan taisteltuaan ensin nuoremman Sub-Zeron kanssa. Hänen käärmemäinen olentonsa on nyt muutettu kahdeksi pienemmäksi, joiden päät muistuttavat krokotiilia.


title: Humalisto-Satama

text: Humalisto-Satama on Naantalin 12. kaupunginosa keskustan kaakkoispuolella. Kaupunginosaan kuuluu Naantalin satama ja sitä ympäröivä Humaliston teollisuusalue. Teollisuusalueella sijaitsee muun muassa Nesteen Naantalin jalostamo, Fortum Power and Heat Oy:n Naantalin voimalaitos, Mobil Oil Oy Ab:n Naantalin voiteluainetehdas, Suomen Viljavan Naantalin viljasiilot, Finnfeeds Finland (Danisco), Oy FinnLink Ab:n kotipaikka ja KWH-konsernin ahtausliike Stevena Oy. Naantalin satama, joka on perustettu 1940-luvun puolessavälissä, on Suomen kolmanneksi suurin kunnallinen satama.


title: Humalisto-Satama

text: Humalisto-Satama on Naantalin itäisin kaupunginosa, ja sen naapureita ovat kantakaupunki, Luolala ja Raision kaupunki. Alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsee Luolalanjärvi.


title: Peltomaitikka

text: Peltomaitikka ("Melampyrum arvense") on yksivuotinen, puoliloisena elävä kasvi. Suomessa laji on harvinaistunut ja luonnonsuojeluasetuksella rauhoitettu.


title: Peltomaitikka

text: Peltomaitikka kasvaa 15–40 cm korkeaksi ja sen varsi on yleensä haarainen. Lehdet ovat tasasoukan suikeita, ylimpien lehtien lavan tyvessä on liuskamaisia hampaita. Varren ja haarojen latvoissa olevat harsuhkot kukinnot ovat 5–10 cm pitkiä. Kukkien tukilehdet ovat kapeita, pitkähampaisia ja tummanpunaisia. Purppuranpunaiset kukat ovat suuria ja käyrätorvisia. Kukan alahuuli on usein keltainen. Muiden maitikkalajien tapaan peltomaitikan siemeniä levittävät muurahaiset. Peltomaitikka kukkii heinäkuusta elokuuhun. Suomessa tavattavista maitikkalajeista peltomaitikka muituttaa lähinnä tähkämaitikkaa ("Melampyrum cristatum").


title: Peltomaitikka

text: Peltomaitikka on puoliloinen. Kookkaimmillaan kasvi on kun sen lähistöllä on pensaita tai muita monivuotisia kasveja. Se kuitenkin pystyy loisimaan myös yksi- ja kaksivuotisilla kasveilla.


title: Peltomaitikka

text: Peltomaitikkaa tavataan Keski- ja Länsi-Euroopassa sekä Keski- ja Etelä-Venäjällä aina Etelä-Uralille ja Kaukasiaan saakka. Pohjoismaissa laji on tavallinen Tanskassa ja Etelä-Ruotsissa. Pohjoismaissa peltomaitikka on ikivanha kulttuuritulokas, joka lienee levinnyt alueelle viljanviljelyn myötä erityisesti rukiin siemenen mukana. Suomessa peltomaitikka kasvaa levinneisyytensä pohjoisrajoilla. Vakiintuneita kasvupaikkoja sillä on vain lounaissaaristossa Nauvossa, jossa se tunnetaan noin kymmeneltä saarelta. Muualta Etelä-Suomesta laji on tavattu satunnaisena muutaman kerran.


title: Peltomaitikka

text: Peltomaitikka on tyypillinen aurinkoisten ja hiekkaisten rinneketojen kasvi. Nykyään lajia tavataan yleisimmin kylä- ja tienvarsikedoilla. Aikaisemmin sitä tavattiin myös viljelymailta, mutta viljelytapojen muuttuminen ilmeisesti hävitti lajin pelloilta. Perinteisten ketojen umpeenkasvu ja laidunnuksen loppuminen on johtanut lajin kasvupaikkojen umpeenkasvamiseen. Myös tierakennus on vakava uhka lajille.


title: Wounds Wide Open

text: Wounds Wide Open on heavy metal -yhtye To/Die/For:n viides studioalbumi, joka julkaistiin 4. lokakuuta 2006.


title: Hj

text: Hj tarkoittaa seuraavia:


title: Snow Patrol

text:
Snow Patrol on pohjoisirlantilainen ja skotlantilainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1994. Yhtye soittaa pääasiassa melodisia rock-balladeja.
Snow Patrolin musiikkia on käytetty muun muassa Teho-osastossa, Greyn anatomiassa, Entäs Brianissa ja Nelosen mainoksissa. Snow Patrolia kuullaan myös Spider-Man 3 -elokuvassa sekä sen soundtrackillä, kappaleella ”Signal Fire”.


title: Hk

text: Hk tarkoittaa seuraavia:


title: Hk

text: Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Diamagnetismi

text:
Diamagnetismi on kaikilla materiaaleilla esiintyvä magnetismin muoto, joka ilmenee vain, kun materiaaliin vaikuttaa ulkoinen magneettikenttä. Klassisessa fysiikassa ilmiön voidaan selittää johtuvan aineen elektronien liikeratojen muutoksesta ulkoisen magneettikentän vaikutuksesta.
Diamagneettinen aine pyrkii hylkimään ulkoista magneettikenttää.


title: Diamagnetismi

text: Ferromagneettisissa aineissa ja muilla tavoin magneettisissa aineissa diamagneettisuus on useita kertalukuja heikompi ilmiö kuin muiden magnetismin muotojen aiheuttama magneettinen vaste ulkoiseen magneettikenttään. Tästä syystä diamagneettisiksi sanotaankin vain niitä aineita, jotka eivät ole muilla tavoin magneettisia.


title: Diamagnetismi

text: Diamagneettisten aineiden magneettinen suskeptibiliteetti formula_1 on alle nollan ja suhteellinen permeabiliteetti μ alle yhden kaavan formula_1=μ-1 mukaisesti.


title: Diamagnetismi

text: Esimerkiksi veden magneettinen suskeptibiliteetti formula_1 = −9,05 × 10. Pyrolyyttinen hiili on erityisen voimakas diamagneetti ja yhdessä tasossa sen suskeptibiliteetti voi olla jopa formula_1 = −400 × 10.


title: Diamagnetismi

text: Suprajohteiden voidaan katsoa olevan täydellisiä diamagneetteja (formula_1 = −1), sillä ne eivät päästä ulkoista magneettikenttää sisälleen, kuten havaitaan Meissnerin ilmiössä. Suprajohteiden tapauksessa puhutaankin superdiamagnetismista.


title: Boris Guds

text: Boris Guds (1902–2006) oli neuvostoliittolainen vakooja, joka perusti ja organisoi vakoilurenkaan Japaniin 1930-luvun alkuvuosina. Toimi itse vakoojana Japanissa 1934–1936 toimipaikkanaan Tokio, johtaen samalla tätä vakoilurengasta. Tähän hänen johtamaansa vakoilurenkaaseen kuuluivat mm. Richard Sorge, Aino Kuusinen, Max Clauzen ja Ozaki Hozumin. Näistä Aino Kuusinen kutsuttiin takaisin Neuvostoliittoon vuonna 1937. Richard Sorge, Max Clauzen ja Ozaki Hozumi vangittiin 1941. Sorge ja Hozumi tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin vuonna 1944. Clauzen tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen, mutta hänet vapautettiin Japanin antauduttua vuonna 1945.


title: Boris Guds

text: Boris Guds kutsuttiin Japanista takaisin Neuvostoliittoon vuonna 1936. Hän joutui mukaan ns. Stalinin puhdistuksiin ja hänet erotettiin Neuvostoliiton tiedustelupalvelusta 1937, tuomittiin karkotettavaksi ja pakkotyöhön. Myöhemmin hän elätti itsensä toimimalla mm. linja-auton kuljettajana. Eläkkeelle jäätyään Boris Guds on kirjoittanut Neuvostoliiton vakoilu- ja tiedustelutoiminnan historiasta. Boris Guds on myös toiminut useiden agenttielokuvien valmistusvaiheessa neuvonantajana.


title: Kantakaupunki (Naantali)

text: Kantakaupunki on Naantalin 1. kaupunginosa, joka kattaa kaupungin keskustan ja sitä ympäröivän alueen Ailostenniemellä. Kaupunginosassa on 3 246 asukasta (2005), ja se on siten väkiluvultaan Naantalin suurin. Kantakaupungin rajat vastaavat Naantalin kaupungin rajoja ennen vuotta 1964, jolloin Naantalin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin.


title: Kantakaupunki (Naantali)

text: Suurin osa Naantalin nähtävyyksistä, kuten kaupungin vanha luostarikirkko, Muumimaailma sekä Naantalin kylpylä, sijaitsevat kantakaupungin alueella. Naantalin kaupalliset ja kunnalliset palvelut ovat suurimmaksi osaksi keskittyneet keskusta-alueelle (osa-alueet 002, 003 ja 005), jossa sijaitsee mm. terveyskeskus, poliisiasema ja kaupungintalo sekä useita kauppoja.


title: Kantakaupunki (Naantali)

text: Suurin osa Naantalin koulutuspalveluista sijaitsee kantakaupungin pohjoisosassa Maijamäen osa-alueella. Maijamäessä sijaitsee Naantalin lukio, Naantalin kotitalous- ja sosiaalialan oppilaitos, Maijamäen yläaste, Kalevanniemen erityiskoulu sekä Naantalin työväenopisto.


title: Kantakaupunki (Naantali)

text: Kantakaupungin itäosassa oli Naantalin vanha käytöstä poistettu rautatieasema joka purettiin vuonna 2006 ja jonka ympäröivälle alueelle rakennettiin uusi asuinalue sekä päivittäistavarakauppa.


title: Kantakaupunki (Naantali)

text: Museovirasto on määritellyt kantakaupunkiin kuuluvan Naantalin vanhankaupungin yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Hm

text: Hm tarkoittaa seuraavia:


title: Hn

text: Hn tarkoittaa seuraavia:


title: Pikkutervakko

text: Pikkutervakko ("Lychnis alpina" syn. "Silene suecica", "Viscaria alpina") on kohokkikasveihin ("Caryophyllaceae") kuuluva monivuotinen kasvi. Pikkutervakon varsi on 5–40 cm, ja sen kukat ovat vaaleanpunaisia. Lajin ulkonäkö vaihtelee hieman lajin eri muotojen välillä. Pikkutervakko kasvaa lähes koko Euroopassa sen eteläisintä osaa lukuun ottamatta ja Grönlannissa sekä Pohjois-Kanadassa. Laji on yksi harvoista kasveista, jotka pärjäävät erittäin kuparipitoisilla ultraemäksisillä kallioilla.


title: Pikkutervakko

text: Pikkutervakko kasvattaa 5–40 cm pitkän pystyn ja kaljun varren. Aluslehdet vaihtelevat melkein neulasmaisista kapean lusikkamaisiin ja tasasoukan suikeisiin. Toisin kuin lajin lähisukulaisella mäkitervakolla ("L. viscaria"), sen varsi ei ole tahmea. Kukinto on mykerömäinen tai lyhyen terttumainen, tiheähkö tai harsu. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Verhiö on yhdislehtinen, ulkoverhiötön ja kooltaan 4–6 mm. Vaaleanpunaiset terälehdet ovat lisäteriöllisiä, kynnellisiä sekä kaksihalkoisia. Kooltaan terälehtien lapa on 3,5–7 mm pitkä. Emin vartaloita on viisi kappaletta. Joskus osassa kukkia on surkastuneet heteet. Suomessa pikkutervakko kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on viisiliuskaisesti aukeava kota.


title: Pikkutervakko

text: Suomessa tavattavat pikkutervakot jaetaan kahteen muotoon, jotka eroavat toisistaan koon, lehtien ja kukinnon perusteella. Nimimuoto kalliopikkutervakko (var. "alpina") on kooltaan suurempi, aluslehdet vaihtelevat muodoltaan kapean lusikkamaisista tasasoukan suikeisiin ja sen kukinto on tavallisesti tiheähkö. Toinen muoto serpentiinipikkutervakko (var. "serpentinicola") saattaa olla hyvinkin pienikokoinen, aluslehdet ovat lähes neulasmaisia ja kukinto on harsu. Lisäksi kukat ovat tavallisesti pitkäperäisiä ja toisinaan myös terälehdettömiä.


title: Pikkutervakko

text: Pohjoismaista tavataan myös kolmatta pikkutervakon muotoa, öölanninpikkutervakkoa (var. "oelandica"). Muoto on muita pitkävartisempi ja vaaleakukkaisempi.


title: Pikkutervakko

text: Pikkutervakko ja mäkitervakko saattavat risteytyä lajien yhteisillä kasvupaikoilla.


title: Pikkutervakko

text: Pikkutervakkoa tavataan Euroopassa Pyreneillä, Alpeilla, Apenniinien pohjoisosissa, Skotlannissa, Islannissa sekä Fennoskandiassa Tanskaa lukuun ottamatta. Laji on levinnyt myös Pohjois-Kanadaan ja Grönlantiin. Suomessa pikkutervakko on alkuperäislaji, jota kasvaa suurimmassa osassa maata Satakuntaa ja Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Runsaimmillaan laji on Lapissa ja Kaakkois-Suomessa.


title: Pikkutervakko

text: Kasvin Suomessa esiintyvistä muodoista serpentiinipikkutervakko on selkeästi harvinaisempi ja on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi. Sitä tavataan lähinnä Keski-Lapissa sekä Kainuussa serpentiniittialueilla Oulujärven ympäristössä, esimerkiksi Jormuan laatan lähistöllä Paltamossa.


title: Pikkutervakko

text: Pikkutervakkoa tapaa tyypillisesti kallionraoissa, hietikoilla, jokivarsien sora- ja hiekkakentillä varsinkin emäksisellä alustalla, tunturikankaiden sora- ja vuotomailla sekä jäkäläkallioilla. Muodoista serpentiinipikkutervakko esiintyy ultraemäksisillä kallioilla ja soraikoilla. Öölanninpikkutervakko puolestaan kasvaa vain Öölannin alvareilla.


title: Pikkutervakko

text: Serpentiinipikkutervakko kuuluu niihin harvoihin kasvilajeihin, jotka kasvavat erittäin kuparipitoisilla ultraemäksisillä kallioilla. Lajin runsaat esiintymät ovat usein merkki maaperän korkeasta kuparimalmipitoisuudesta. Malmirikkaita serpentiinikallioita ja samalla niillä kasvavia kasvilajeja uhkaakin paikoin kaivostoiminta muun muassa Suomessa.


title: Pikkutervakko

text: Pikkutervakkoa viljellään myös koristekasvina. Lajista on kehitetty jopa eri sävyisiä viljelymuotoja.


title: Kantakieli

text: Kantakieli on historiallis-vertailevassa kielitieteessä sellainen nykykieliä edeltävä historiallinen kielimuoto, joka on päätelty eli rekonstruoitu historiallis-vertailevan metodin avulla eli tietyn toistensa sukukielinä pidettyjen kielten joukon systemaattisia yhtäläisyyksiä vertailemalla. Suomen kielen historiassa lähin kantakieli on myöhäiskantasuomi.


title: Kantakieli

text: Samaan kantakieleen palautuvat kielet (tytärkielet) muodostavat joko kielikunnan tai kielikunnan sisäisen ryhmän. Kantakieli on pelkkä olettamus, jos tytärkielistä ei ole vanhoja kielimuistomerkkejä.


title: Kantakieli

text: Useimmista maailman kantakielistä ei ole säilynyt kirjallisia muistomerkkejä. Tiedot niistä pohjautuvat historiallis-vertailevan kielitieteen metodien avulla tehtyihin rekonstruktioihin.


title: Kantakieli

text: Kantakielen rekonstruktio koskee lähinnä kielen sanastoa ja morfologiaa. Sen sijaan kantakielten rakenteiden ja muun muassa syntaksin rekonstruoiminen on osoittautunut vaikeaksi. Rekonstruktiot ovat yleensä sitä yksityiskohtaisempia, mitä suurempi määrä kieliä kantakieleen voidaan palauttaa ja mitä lähempänä historiassa kantakieltä on puhuttu.


title: Kantakieli

text: Esimerkiksi suomen kielen lähin kantakieli on kantasuomi ja kaukaisin rekonstruoitavissa oleva suomen kielen kantakieli on kantaurali. Kantasuomeen voidaan kielellisen rekonstruktion avulla palauttaa noin kaksituhatta sanavartaloa, minkä lisäksi kantasuomen taivutusjärjestelmä ja johto-oppi voidaan yksityiskohtaisesti rekonstruoida. Kantauraliin taas voidaan palauttaa vain noin kaksisataa sanaa. Sen muoto-oppia koskeva tieto on fragmentaarista.


title: Kantakieli

text: Eräät kantakielet tunnetaan hyvin, koska niitä on käytetty kirjakielinä. Tällaisten kantakielten jakaantumista nykykieliksi on mahdollista seurata historiallisten lähteiden avulla. Esimerkiksi latina on jakaantunut romaanisiksi kieliksi viimeisen kahden vuosituhannen aikana, ja tätä prosessia voidaan seurata kielimuistomerkkien avulla. Muinaiskirkkoslaavi taas on melko lähellä rekonstruoitua kantaslaavia. Pohjoisgermaanisten kielten kantakieli, norräna tungan, tunnetaan riimukivistä.


title: Kantakieli

text: Useimmat historiallisista lähteistä tunnetut kantakielet ovat indoeurooppalaisen kielikunnan niin sanottuja välikantakieliä. Uralilaisesta kielikunnasta tunnetaan ainoastaan muutamia suhteellisen nuoria kantakielivaiheita muistuttavia attestoituja kielimuotoja, merkittävimpinä muinaispermin kieli ja muinaisunkarin kieli.


title: Karvetti

text: Karvetti on Naantalin neljäs kaupunginosa noin kaksi kilometriä kaupungin keskustasta koilliseen. Kaupunginosassa on 1 927 asukasta (2005), ja se on siten väkiluvultaan Naantalin toiseksi suurin. Se rajoittuu pohjoisessa Aurinkotiehen, lännessä Ruonan yhdystiehen, etelässä Luolalan kaupunginosaan ja idässä Raision kaupunkiin. Kaupunginosa on saanut nimensä Karvetin kartanosta, jonka maihin alue ennen kuului.


title: Karvetti

text: Karvetin länsiosa on pääosin 1970–80-luvuilla rakennettua rivi- ja kerrostaloaluetta, joka on suureksi osaksi rauhoitettu henkilöautoliikenteeltä. Itäosassa eli Tammistossa on uudempia kerros- ja rivitaloja, ja se on hieman väljemmin rakennettu. Karvetin etelä- ja lounaisosassa sijaitsee teollisuusalue, jossa on lähinnä varasto-, metalli- ja elektroniikkatiloja, muun muassa Naantalin kaupungin keskusvarikko ja Rautaruukin 22 000 m² terminaalirakennus.


title: Karvetti

text: Kuntavaaleissa 2017 Karvetti–Tammiston äänesystalueella oli 1 494 äänioikeutettua, joista 56,4 % äänesti kuntavaaleissa. Äänistä SDP sai 31,1 %, kokoomus 23,8 %, perussuomalaiset 13 %, vasemmistoliitto 9,8 %, vihreät 13,5 %, keskusta 3,7 % ja kristillisdemokraatit 3,8 %.


title: Karvetti

text: Karvetissa on kolme päiväkotia sekä erilaisia kaupungin kerhotiloja ja pajatoimintaa Karvetin tilan entisessä 1 250 m² rakennuksessa. Alueen länsiosassa sijaitsee noin 200 oppilaan vuonna 1985 valmistunut Karvetin alakoulu. Koulua laajennetiin vuosina 2008–2009. Koulussa on 511 m² liikuntasali, koripallokenttä ja välittömässä läheisyydessä lämmitettävä tekonurmikenttä pääasiassa jalkapallokäyttöön. Se valmistui vuonna 2007 entiselle jalkapallo- ja jääkiekkokentälle. Kenttä on kumirouhepäällysteinen, valaistu ja talvikaudella lämmitettävä. Kentän pelialue on 105 m × 68 m, minkä lisäksi kenttä voidaan jakaa kahteen poikittaiseen pelialueeseen, joiden koko on 68 m × 50 m. Karvetin koulun laajennuksessa rakennetiin tekonurmen käyttäjien pukuhuonetilat.


title: Karvetti

text: Kauppapalvelut ovat keskittyneet Länsi-Karvettiin, missä sijaitsevat Nesteen huoltoasema ja Lidl. Myös K-Supermarket sijaitsee näiden välittömässä läheisyydessä tien toisella puolella Viluluodossa.


title: Karvetti

text: Alueen läpi kulkee Naantalin sisäisen liikenteen palveluliikenne.


title: Karvetti

text: Ensimmäiset asumisen merkit Karvetista ovat peräisin 1150–1300-luvulta. Varhaisimmat viitteet Karvetti-nimeen ovat vuodelta 1390. Karvetin maat omisti 1400–1500-luvuilla Naantalin luostari. Ruotsin kuningas Juhana III teki Karvetista rälssitilan vuonna 1577.


title: Karvetti

text: Robert Leander Karlström (21.1.1836–30.1.1892) osti Karvetin rälssitilan vuonna 1871. Tilan omistus siirtyi 21.1.1891 tehdyllä kauppakirjalla hänen vanhimmalle pojalleen Frans Leander Karlströmille (1.10.1860–16.6.1946) ja jälkimmäisen vaimolle Wendla Josefina Karlströmille (o.s. Wahlstén, 16.5.1866–10.2.1947). Maanviljelysneuvos Einari Karvetin omistukseen tila tuli vuonna 1927 hänen isoveljeltään Niilo Vantolta (6.9.1894–28.7.1939). Tilalla syntyi Einari Karvetin poika, vuorineuvos Mauri Karvetti vuonna 1927. Vuonna 1940 perustettiin 25 hehtaarin tilalle laaja omenatarha, josta on edelleen omenapuita jäljellä pitkin Karvettia. Naantalin kaupungin omistukseen tila tuli vuonna 1971. Karvetin kerrostaloalueen on suunnitellut Reino Lukander.


title: Lapinlahden Linnut (albumi)

text: Lapinlahden Linnut on Lapinlahden Linnut -yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1985. Musiikkilehdistössä huomiota herätti albumin omalaatuinen tyyli jossa kuuluivat monet yhtyeen käyttämät omalaatuiset soittimet, kuten tyhjät arkistomapit. Kaupallisestikin albumi menestyi kohtuullisesti.


title: Lapinlahden Linnut (albumi)

text: Levyltä valikoitui singleksi yhdeksi yhtyeen tunnetuimmaksi kappaleeksi noussut "Lipputangon nuppi". Kappale osallistui myös Levyraatiin, missä se poiki Jörn Donnerilta kommentin: "Kyllä tällainen itsestään kuolee". Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, samoin kuin kappaleista "Ojasta noustaan" ja "Elämässä täytyy kosia".