title: Lauri Jäntti

text: Lauri Jäntti (7. elokuuta 1909 Porvoo – 12. elokuuta 2006 Helsinki) oli ekonomi, kustantaja ja kanslianeuvos, joka loi muun muassa Sininen kirja -hakemistoteoksen. Hän syntyi WSOY:n kirjallisen johtajan, sittemmin pitkäaikaisen toimitusjohtajan, Jalmari Jäntin ja Hildur Kaleniuksen perheeseen. WSOY:n pitkäaikainen pääjohtaja Yrjö A. Jäntti oli Lauri Jäntin veli. Jäntti kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon suomalaisessa yhteiskoulussa 1928 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1931.


title: Lauri Jäntti

text: Jäntti toimi Sininen kirja oy:n prokuraattorina ja johtokunnan jäsenenä 1932–1946 ja johtokunnan puheenjohtajana 1946–1953. Yhtyneet Kuvalehdet oy:n apulaisjohtajana hän oli 1934–1960 ja varatoimitusjohtajana 1960–1969. Hänen luottamustoimenaan oli muun muassa WSOY:n hallintoneuvoston jäsenyys 1960–1972 ja 1974–1980. Jäntti oli sotilasarvoltaan majuri ja hän toimi sotien aikana tykistöpatterin päällikkönä Raskas Patteristo 14:ssä, joka kuului aluksi Päämajan tykistöreserviin, sittemmin Panssaridivisioonaan. Puoluekannaltaan hän oli kokoomuslainen.


title: Lauri Jäntti

text: Jäntti perusti nimeään kantavan Lauri Jäntin säätiön suomenkielisen tietokirjallisuuden edistämiseksi 1983, jolloin hän lahjoitti säätiön peruspääomaksi kaikki omistamansa WSOY:n osakkeet ja kirjojensa tekijänpalkkiot. Hän toimi säätiön hallituksen puheenjohtajana 1983–1996, hallituksen jäsenenä 1996–2001 ja sen jälkeen säätiön kunniapuheenjohtajana.


title: Lauri Jäntti

text: Jäntti oli myös intohimoinen keräilijä. Hän innostui vanhojen esineiden keräilystä jo varsin varhain. Ensimmäiset esineet kokoelmiinsa hän hankki jo ennen sotia. Kertomansa mukaan hän jo ensimmäisillä palkkarahoilla osti taidetta ja vanhoja esineitä. Kaupunkilaispoika Lauri Jäntti innostui talonpoikaiskulttuurista ja sen keräilystä toden teolla avioiduttuaan Kuuskosken kartanon tyttären Maija-Leena Kuuskosken kanssa 1934.


title: Lauri Jäntti

text: Hän kertoo kierrelleensä aina vapaa-aikoinaan löytöretkillä vanhain tavaroiden liikkeissä sekä huuto- ja romukaupoissa Helsingissä ja eri puolilla Lounais-Suomea. Liikkuessaan ympäri Suomea hänellä oli kyky löytää kokoelmaan sopivia esineitä yllättävistäkin paikoista.


title: Lauri Jäntti

text: Kokoelma sijoitettiin Kuuskosken pirttirivinä tunnettu rakennukseen. Se oli kartanon palkollisten arkisen aherruksen keskus, kunnes se jäi tyhjilleen pian sotien jälkeen. Siitä lähtien talo sai rapistua käyttämättömänä kunnes Lauri Jäntin puoliso, Leena Jäntti (s. Kuuskoski) lunasti sen veljeltään vuonna 1963. Rakennuksen kunnostaminen – rakennusta oli käytetty välillä jopa kanalana – kesti heiltä vuoteen 1967. Koskipirtti oli alkuvuosina kesäkahvilana. Pihapiirissä sijaitseva entinen meijerirakennus avattiin muutamaa vuotta myöhemmin nykyisenä Museotalona. Nykyisin Lauri Jäntin kokoelman omistaa Koskipirtin museosäätiö. Toiminnasta vastaa Jänttien tytär Marjukka af Heurlin.


title: Fredegunda

text: Fredegunda (noin 545–597) oli Neustrian kuningatar ja Kilperik I:n puoliso.


title: Fredegunda

text: Fredegunda oli alun perin Kilperikin palvelijatar, mutta hänestä tuli kuninkaan rakastajatar ja lopulta myös vaimo sen jälkeen, kun Kilperik oli ensin murhauttanut vaimonsa Galsvintan. Galsvintan kuolema johti merovingien veriseen sukusotaan, sillä Galsvintan sisar oli Austrasian kuningatar Brunhilde, joka vaati kostoa sisarensa surmasta.


title: Fredegunda

text: Brunhilden puoliso, Austrasian kuningas Sigebert I hyökkäsi voitokkaasti Neustriaan, mutta valloitus päättyi, kun salamurhaajat surmasivat Sigebertin vuonna 575. Fredegundan oletettiin olevan salamurhan takana. Fredegunda yritti myös tapattaa Burgundin kuninkaan Guntramin, Kildebert II:n sekä verivihollisensa Brunhilden. Frankkien vaiheista kertovan "Historia Francorum"in kirjoittajan Gregorius Toursilaisen mukaan Fredegunda olikin poikkeuksellisen murhanhimoinen ja julman säälimätön henkilö.


title: Fredegunda

text: Kilperik joutui salamurhan uhriksi vuonna 584, ja Fredegunda pakeni kolmikuisen poikansa Klotar II:n kanssa Pariisiin. He pääsivät Guntramin suojelukseen ja pysyivät turvassa Guntramin kuolemaan asti 592. Sen jälkeen Guntramin valtaistuimen perinyt Kildebert II hyökkäsi Klotaria vastaan, mutta heikolla menestyksellä. Kildebert kuoli vuonna 595, ja sen jälkeen Fredegunda pyrki poikansa kautta ahdistelemaan Brunhildea. Fredegunda kuoli Pariisissa 8. joulukuuta 597.


title: Huronin piirikunta (Ohio)

text: Huronin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Huron-intiaaniheimon mukaan. Sen suurin kaupunki on Norwalk.


title: Huronin piirikunta (Ohio)

text: Huronin naapuripiirikuntia ovat Erie pohjoisessa, Lorain idässä, Ashland kaakossa, Richland etelässä, Crawford lounaassa, Seneca lännessä ja Sandusky luoteessa.


title: Huronin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 59 626 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 96,7%, mustiin (1,3%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,3%).


title: Huronin piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 48 358 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 15,0% väestöstä vuosina 2007–2011.


title: Pikkukaijaset

text: Pikkukaijaset ("Micropsitta") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Pikkukaijaset

text: Pikkukaijaset ovat pienimpiä papukaijalintuja. Niillä on tapana kiivetä puun rungolla pyrstöönsä nojaten, kuten puukiipijät ja tikat. Pyrstösulkien ruoti on pidentynyt pari millimetriä kärkihöytyjen ulkopuolelle. Jalkapöydän luut ("metatarsal") ovat hyvin pitkät ja kynnet pitkät ja kaarevat. Nokka on pituuttaan korkeampi, ja ylänokan kärjessä on pykälä. Kivipiira ja rauhasmaha ovat lihaksikkaat, ja kielen tyven alapuolella olevat sylkirauhaset ovat varsin hyvin kehittyneet.


title: Pikkukaijaset

text: Vaikka pikkukaijaset ovat paikoitellen sangen yleisiä, niitä on kirjallisuudessa usein käsitelty niin kuin ne olisivat myyttisiä olentoja. Viime vuosikymmeninä maasto-ornitologit ovat oppineet paljon uutta näiden pikkuruisten lintujen elämästä, mutta salaperäisyys verhoaa yhä niiden elämää, johtuen varmaankin siitä, että niitä on hankala tutkia luonnossa, koska ne ovat niin pieniä ja niillä on hyvä suojaväri. Kuudesta lajista viisi elää alavilla mailla ja yksi vuoristossa. Kaikki lajit elävät Papua-Uusi-Guineassa ja sen lähisaarilla.


title: Smaragdilurikit

text: Smaragdilurikit ("Neopsittacus") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Poimuhiippo

text: Poimuhiippo ("Mycena galericulata") on kellomainen tai laakea harmaanruskea tai ihonvärinen hiippolaji. Sienen jalka on kiiltävän vaalea. Heltat ovat valkeat ja vanhemmiten punertavat. Sieni kasvaa lahoilla lehtipuilla ja kannoilla yleisenä.


title: Maitohiippo

text: Maitohiippo ("Mycena galopus") on kellomainen vaaleanruskea tai harmaanmusta hiippolaji. Sienen heltat ovat valkeat tai harmaanruskeat. Jalka on lakin värinen, ja siinä on hieman maitiaisnestettä. Sieni kasvaa havumetsien neulasilla koko Suomessa yleisenä. Lajista tavataan myös tummempaa muunnosta, nokimaitohiippoa ("Mycena galopus" var. "nigra").


title: Nokimaitohiippo

text: Nokimaitohiippo ("Mycena galopus" var. "nigra") on kellomainen tummanruskea tai musta maitohiipon muunnos. Sen jalka on lakin värinen ja siinä on valkeaa maitiasnestettä. Sienen malto on harmaata. Heltat ovat valkoiset. Sieni kasvaa melko yleisenä sekametsissä.


title: Verihiippo

text: Verihiippo ("Mycena sanguinolenta") on kellomainen tai laakea ruskean- tai harmaanpunainen hiippolaji. Sienen heltat ovat valkeat. Jalka on harmaanruskea ja punasävyinen ja siinä on viininpunaista maitiaisnestettä. Sieni kasvaa havu- ja lehtimetsissä yleisenä.


title: Hurmehiippo

text: Hurmehiippo ("Mycena haematopus") on kellomainen ruskeanpunainen hiippolaji. Sen heltat ovat vaalean punavivahteiset. Sienen jalka on ruskeanpunainen. Sieni kasvaa tuppaina oksilla ja lehtipuiden rungoilla lehdoissa ja leppämetsissä. Se on Suomessa yleinen.


title: Lipeähiippo

text: Lipeähiippo ("Mycena alcalina") on keilamainen tai kellomainen mustanruskea tai kellanruskea hiippolaji. Sen jalka on lakin värinen tai vaaleampi. Sieni haisee alkaalilta. Se kasvaa yleisenä tiheinä rykelminä havupuiden kannoilla. Laji ei ole ruokasieni.


title: Orkhamos

text: Orkhamos oli kreikkalaisessa mytologiassa Persian kuningas, jolla oli kaksi tytärtä puolisonsa Eurynomen kanssa: Leukothoe ja Klytie.


title: Orkhamos

text: Apollon vietteli Leukothean päästyään ensin tämän kanssa kaksin tämän äidin hahmossa. Klytie, joka olisi halunnut myös olla jumalan rakastettu, tuli mustasukkaiseksi sisarensa saamasta huomiosta ja alkoi levittää sanaa tapahtuneesta huolehtien siitä, että se kantautuisi myös hänen isänsä korviin. Suuttuneena siitä, että hänen tyttärensä oli menettänyt neitsyytensä, Orkhamos antoi haudata Leukothoen elävältä hiekkaan.


title: Orkhamos

text: Klytie ei kuitenkaan saanut Apollonin rakkautta tekonsa jälkeen, vaan riutui surusta tuijottaen vain aurinkoon – Apollon tunnettiin auringon jumalana – kuihtuen lopulta heliotroopiksi, kukaksi, joka nimensä mukaisesti kääntyy aurinkoa kohden.


title: K. A. Wegelius

text: Karl Albert Wegelius (13. syyskuuta 1864 Suoniemi – 1. syyskuuta 1939 Joensuu) oli Joensuun lyseon rehtori ja jääkäriliikkeen historiasta kirjoittanut kirjailija.


title: K. A. Wegelius

text: Wegeliuksen vanhemmat olivat maanviljelijä Adolf David Gabriel Wegelius ja Johanna Fredrika Mustelin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1882 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1889 ja maisteriksi 1890. Wegelius toimi Joensuun lyseon uskonnon, ruotsinkielen ja logiikan vanhempana lehtorina 1893–1927 sekä lyseon rehtorina 1908–1920. Wegelius oli Joensuun kaupunginvaltuuston jäsen 1922–1927 ja kirkolliskokouksen jäsen 1898. Hän oli Jääkäriliiton kunniajäsen vuodesta 1925.


title: K. A. Wegelius

text: Wegeliuksen puoliso oli Aini öhmann. Urkuri ja urkujen suunnittelun ja rakentamisen asiantuntija Aarne Wegelius oli heidän poikansa.


title: Rälssivero

text: Rälssivero on Suomessa ja Ruotsissa aiemmin käytössä ollut vero, joka muodostui 1500-luvulta alkaen kahdella eri tavalla. Verotus saattoi alkaa siten, että valtio luovutti yksityiselle henkilölle, rälssimiehelle, oikeuden kerätä perintötalon eli "verorälssitalon" verot. Toinen tapa rälssiveron syntyyn oli se, että rälssitilan omistaja myydessään maatilan aatelittomalle henkilölle pidätti itsellään oikeuden kantaa tilasta vuotuista veroa. Myytyä maatilaa nimitettiin tällöin "rälssiverotaloksi". Oikeudellisesti tätä julkisoikeudellista maksua pidettiin kiinteänä omaisuutena. Rälssivero perittiin, luovutettiin, lainhuudatettiin ja ulosmitattiin kuten kiinteä omaisuus.


title: Rälssivero

text: Ruotsissa säädettiin 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa useita lakeja ja asetuksia, joilla pyrittiin lakkauttamaan rälssivero. Suomessa valtion kantama rälssivero lakkautettiin vuonna 1925 ja yksityisen kantama vero vuoden 1954 alussa.


title: Olli Hiltunen

text: Olli Hiltunen (15. joulukuuta 1877 Pielisjärvi – 8. heinäkuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen suutari ja isännöitsijä sekä sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Olli Hiltunen

text: Hiltunen syntyi mäkitupalainen Olli Hiltusen ja Kaisa Puumalaisen lapsena vuonna 1877 Pielisjärvellä. Hän suoritti kansakoulun ja kouluttautui suutarin ammattiin. Suutarina hän työskenteli synnyinseudullaan Pielisvedellä vuoteen 1920 asti. Myöhemmin hän työskenteli Helsingissä polttopuukauppiaana ja kioskin pitäjä sekä taloyhtiön isännöitsijänä.


title: Olli Hiltunen

text: Kansanedustajana Hiltunen toimi kahteen eri otteeseen ensin vuonna 1917 ja myöhemmin vuosina 1919-1922 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Eduskunnassa hän oli jäsenenä Lakivaliokunnassa ja Sotilasasiainvaliokunnassa.


title: Olli Hiltunen

text: Hiltunen oli naimisissa vuodesta 1903 lähtien Anna Katarina Gröhnin kanssa.


title: Eibar

text: Eibar () on kaupunki ja kunta Gipuzkoan maakunnassa Espanjan Baskimaalla. Kaupungissa on 27 414 asukasta (2015).


title: Eibar

text: Kastilian kuningas Alfonso XI allekirjoitti kaupungin peruskirjan 1346. 1500-luvulta alkaen kaupungin pääasiallinen elinkeino on ollut aseteollisuus, erityisesti hienosti kaiverrettujen käsiaseiden valmistus. Kaupungissa on myös merkittävää terästeollisuutta.


title: Eibar

text: Kuuluja eibarilaisia ovat muun muassa konkistadori Francisco de Ibarra ja taidemaalari Ignacio Zuloaga.


title: Eibar

text: Eibarin kotijalkapalloseura on Sociedad Deportiva Eibar.


title: Hanna Rauta

text: Hanna Rauta os. Pätiälä (sukunimi vuoteen 1935 Regnell; 29. kesäkuuta 1877 Asikkala – 26. kesäkuuta 1956 Luopioinen) oli suomalainen uskonnollinen kirjailija.


title: Hanna Rauta

text: Raudan vanhemmat olivat muun muassa enimmillään kymmenen eri aateliskartanon omistaja, taloustirehööri Kaarle Kustaa (Karl Gustaf) Pätiälä ja Adolfiina Gustaava Eskola. Perhe muutti Luopioisiin Hannan ollessa 14-vuotias. Hanna Rauta meni naimisiin 29.6.1896 kartanonomistaja Karl William Regnellin kanssa. Hän otti kirjailijanimensä Hanna Rauta myös viralliseksi nimekseen vuonna 1935.


title: Hanna Rauta

text: Rauta erosi yhdessä veljensä pastori Heino Pätiälän (1880-1950) (puoliso Alma von Essen af Zellie) ja muiden evankelisten kanssa Suomen evankelis-luterilaisesta valtiokirkosta 1920-luvulla koska heidän mielestään kirkko ei ollut tarpeeksi sitoutunut luterilaisiin tunnustuskirjoihin. He perustivat evankelisluterilaisia vapaaseurakuntia ensin lokakuussa 1923 Luopioisiin ja sitten 1924 Hämeenlinnaan, Tampereelle, Veteliin ja Marttilaan.


title: Hanna Rauta

text: Rauta kuului "Orpokotiyhdistys Siunaukselan" ja Karkun kansalaisopiston johtokuntaan ja hän oli jäsenenä Suomen Vapaan Evankelis-luterilaisen Seurakuntaliiton hallituksessa vuodesta 1928 aina vuoteen 1956. Rauta teki opintomatkan Tanskaan ja Saksaan 1921 sekä Japaniin ja Yhdysvaltoihin 1925. Hän teki kerran myös kokonaisen maailmanympärysmatkan, ja kertoo siitä esimerkiksi kirjassaan Matkani maan ympäri.


title: Refik Memišević

text: Refik Memišević (14. toukokuuta 1956 Bačko Novo Selo – 4. tammikuuta 2004 Subotica) oli jugoslavialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija yli 100 kilogramman painoluokassa.


title: Refik Memišević

text: Subotican Spartakia edustanut Memišević voitti vuonna 1973 ikäluokkansa Jugoslavian mestaruuden ja seuraavana vuonna vapaapainissa Balkanin kisoissa junioreissa yli 100 kilogramman sarjan. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa, hopeaa, hän saavutti 1977 Göteborgin MM-kisoista 100 kilogramman painoluokassa. Samana vuonna hän voitti ensimmäisen aikuisten Jugoslavian-mestaruutensa. Vuotta myöhemmin Mexico Cityn MM-kisoissa hän sijoittui pronssille. Hän voitti Välimeren kisoissa 100 kilogramman painoluokan vuonna 1979 ja +100 kilogramman painoluokan vuonna 1983.


title: Refik Memišević

text: 1980 Moskovan olympialaisissa Memišević jäi neljänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti MM-kultaa Oslon kisoissa ja 1982 Katowicen MM-kisoissa sijoittui hopealle. 1984 Los Angelesin olympialaisissa Memišević sijoittui hopealle ruotsalaisen Tomas Johanssonin kärähdettyä dopingista. Viimeisissä kansainvälisissä arvokisoissaan 1985 Kolbotnin MM-kisoissa hän jäi neljänneksi 130 kilogramman painoluokassa.


title: Refik Memišević

text: MM- ja olympiamitaleita saavuttanut Memišević osallistui urallaan myös neljiin aikuisten EM-kisoihin, mutta jäi joka kerta mitalisijojen ulkopuolelle.


title: Refik Memišević

text: Hän oli naimisissa Liljanan kanssa. Heillä oli tytär Sanja ja pojan Amir.


title: Richard Ansdell

text: Richard Ansdell (11. toukokuuta 1815, Liverpool – 20. huhtikuuta 1885, Frimley) oli brittiläinen maalari. Hän oli erikoistunut eläin- ja liikunta-aiheisiin öljyvärimaalauksiin.


title: Richard Ansdell

text: Hänen ensimmäinen taidenäyttelynsä oli Liverpoolin akatemiassa vuonna 1835.


title: Singles – The UA Years

text: Singles – The UA Years on Dr. Feelgoodin vuonna 1989 julkaistu kokoelmalevy.


title: Illja Mate

text: Ilja Fjodorovitš Mate (s. 6. lokakuuta 1956 Starognatovka, Telmanovon piiri, Donetskin alue, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen entinen vapaapainija 100 kilogramman painoluokassa. Hänen uransa huippuvuodet ajoittuivat 1970- ja 1980-lukujen vaihteen tienoille, jolloin hän edusti kansainvälisellä tasolla Neuvostoliittoa.


title: Illja Mate

text: Seuratasolla Donetskin Kolos-seuraa edustanut Mate saavutti nuorten MM-hopeaa 90-kiloisissa vuonna 1975. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa, väriltään kultaisen, hän saavutti 1979 Bukarestin EM-kisoista. Myöhemmin samana vuonna hän voitti kultaa myös San Diegon MM-kisoista.


title: Illja Mate

text: 1980 Moskovan olympialaisiin Mate lähti suurena ennakkosuosikkina. Kun amerikkalaiset vielä boikotoivat kisoja, voitti hän helposti kaikki viisi otteluaan ja eteni olympiakultaan. 1981 hän saavutti kultaa maailmancupissa ja opiskelijoiden maailmankisoissa, mutta jäi Skopjen MM-kisoissa pronssille kärsittyään tappion amerikkalaiselle Gregory Gibsonille. Vielä seuraavana vuonna hän voitti uransa toisen MM-kullan Edmontonin kisoissa, jotka jäivät hänen viimeisiksi arvokilpailuikseen.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Aurinkokunnan tulevaisuus ulottuu nykyhetkestä siihen tarkemmin määrittelemättömään aikaan, jolloin aurinkokunta lakkaa olemasta. Auringon energiavarat loppuvat noin viiden miljardin vuoden päästä, mutta Aurinkoa kiertävistä kappaleista osa saattaa säilyä hyvinkin kauan tämän jälkeen.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Tähtitieteilijät arvioivat, että aurinkokunta tulee kiertoratojensa puolesta säilymään lähes järkkymättömänä kymmeniä miljardeja vuosia. Kyseessä on kuitenkin kaaosteorian piiriin kuuluva asia, joten harvinaistenkin tapahtumien todennäköisyys kasvaa pitkällä aikavälillä. Siten esimerkiksi todennäköisyys, että toinen tähti ohittaa Auringon tarpeeksi läheltä ja irrottaa planeetan Aurinkoa kiertävältä radalta, kasvaa biljoonien vuosien kuluessa lähelle yhtä.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text:
Aurinkokunta on kaoottinen järjestelmä, sillä planeettojen kiertoradat ovat alttiita pitkän aikavälin muutoksille. Esimerkiksi Neptunuksen ja Pluton kiertoradat ovat lukkiutuneet 3:2-resonanssiin. Vaikka resonanssi itsessään on vakaa, on mahdotonta ennustaa Pluton sijaintia radallaan pidemmälle kuin 10-20 miljoonan vuoden päähän. Tätä käsitettä kutsutaan Ljapunovin aikaskaalaksi.
Toinen esimerkki on Maan akselin kallistuma, jonka Kuun vetovoima pitää vakaana mutta jota ei silti kyetä ennakoimaan kauemmaksi kuin muutaman vuosimiljardin päähän. Koko aurinkokunnalle Ljapunovin aikaskaala on välillä 2-230 miljoonaa vuotta. Tätä pidemmälle planeettojen sijaintien määrittäminen on pelkkien arvailujen varassa. Siten esimerkiksi kesän ja talven ajoitus on epävarmaa, mutta joissakin tapauksessa myös radat itsessään muuttuvat. Käytännössä niissä vaihtelee ratojen epäkeskisyys, mikä tarkoittaa joidenkin planeettojen ratojen muuttumista huomattavasti nykyistä elliptisemmiksi.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Aurinkokunta on siinä mielessä täysin vakaa, etteivät planeetat tule ainakaan muutamaan vuosimiljardiin törmäämään toisiinsa tai sinkoutumaan ulos tähtienväliseen avaruuteen. Tämän ajanjakson jälkeen todennäköisyys, että Marsin radan eksentrisyys saavuttaa arvon 0,2, kasvaa voimakkaasti. Jos näin tapahtuu, Marsin kiertorata leikkaa Maan rataa aiheuttaen mahdollisen törmäysvaaran. Samalla aikajänteellä Merkuriuksen radan eksentrisyys voi kasvaa vieläkin enemmän, jolloin lähiohitus Venuksen kanssa voisi teoriassa heittää planeetan ulos aurinkokunnasta tai sysätä sen törmäämään Venukseen tai Maahan.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Kuujärjestelmien kehityksessä ratkaisevassa asemassa ovat vuorovesivoimat. Planeettaa kiertävä kuu aiheuttaa planeettaan vuorovesivoiman, koska kuun gravitaatiovoima on erisuuruinen eri kohdissa planeettaa. Tämän seurauksena planeettaan syntyy kaksi pullistumaa, toinen sille puolelle joka on lähimpänä ja toinen sille joka on kauempana satelliitista. Avainasemassa on se, onko satelliitin kiertoaika planeetan ympäri suurempi, pienempi vai yhtä suuri kuin planeetan vuorokausi eli pyörähdysaika oman akselinsa ympäri.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Jos planeetta pyörii nopeammin kuin satelliitti kiertää planeettaa, vuorovesipullistuma laahaa planeetan pinnalla aina hieman satelliitin edellä. Tällöin energiaa siirtyy planeetan pyörimisestä satelliitin rataliikkeeseen, jolloin planeetan pyöriminen hidastuu ja satelliitti loittonee planeetasta hitaasti kasvavalla spiraalin muotoisella radalla. Esimerkkinä tästä ovat Maa ja Kuu. Kuu on vuorovesilukkiutunut Maan suhteen, sillä se kääntää jatkuvasti saman puolen kohti Maata, joten sen pyörähdysaika akselinsa ympäri on yhtä pitkä kuin kiertoaika Maan ympäri eli yksi kuukausi. Tulevaisuudessa Kuu loittonee edelleen hitaasti kauemmas Maasta ja Maan pyöriminen hidastuu. Jos taivaankappaleet selviävät Auringon muuttumisesta punaiseksi jättiläiseksi, koittaa noin 50 miljardin vuoden kuluttua aika jolloin päivä ja kuukausi ovat yhtä pitkät, jolloin kärventyneet ja jäähtyneet Maa ja Kuu ovat molemmat vuorovesilukinneet toisensa.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Tilanne on toinen, jos kuu kiertää planeettaansa nopeammin kuin planeetta pyörii tai mikäli kiertosuunta on planeetan pyörimissuuntaa vastaan. Tällöin vuorovesivoimat nopeuttavat planeetan pyörimistä ja vievät energiaa satelliitin rataliikkeestä. Tällainen kuu on tuhoon tuomittu, sillä se lähestyy jatkuvasti spiraaliradalla emoplaneettaansa. Kun välimatka on pienempi kuin Rochen raja, kuu murskautuu vuorovesivoimien puristuksessa palasiksi, joista ehkä muodostuu planeetan ympärille rengas. Tämä tulee tapahtumaan ainakin suurille kuille, kuten Neptunuksen Tritonille. Pienempi satelliitti, kuten Marsin sisempi kuu Phobos, saattaa säilyä tästä ehjänä ja tuhoutua vasta osuessaan planeettaan.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Kolmas tilanne on erikoistapaus, jossa kuu ja planeetta ovat jo valmiiksi vuorovesilukittuneita toistensa suhteen. Tällöin planeetan pinnan vuorovesipullistuma on täsmälleen planeetan ja kuun välisellä linjalla eikä energiaa siirry kumpaankaan suuntaan. Satelliitin kiertoaika ja etäisyys pysyvät samoina, esimerkkinä Pluto ja Kharon. Plutoa ei kuitenkaan enää pidetä planeettana ja toisillakin transneptunisilla kohteilla ja joillain asteroideilla on omaan kokoonsa verrattavia kuita.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Aurinko tulee ajan mittaan hitaasti kirkkaammaksi ja kuumemmaksi, jolloin Maan pintalämpötila nousee. Miljardin vuoden kuluttua auringon kirkkaus on kasvanut 10 prosenttia nykyisestä. Tällöin Maan pintalämpötila saavuttaa rajan, jossa karkaava kasvihuoneilmiö käynnistyy, jolloin Maa muuttuu elinkelvottomaksi koska se siirtyy pois elinkelpoiselta vyöhykkeeltä. Maan meret höyrystyvät ja vesihöyry hajoaa vedyksi ja hapeksi. Vetyatomit karkaavat avaruuteen happiatomien jäädessä ilmakehään. Ilmanpaine ja pintalämpötila kohoavat samoihin lukemiin kuin Venuksessa.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Samanaikaisesti Marsissa pintalämpötila nousee, jolloin ikiroutaan sitoutuneet vesi ja hiilidioksidi vapautuvat ilmakehään. Planeetan olosuhteet ovat kasvihuoneilmiön ansiosta ehkä tietyn ajan otolliset elämälle. Samoin joissakin Jupiterin ja Saturnuksen kuissa pintalämpötila saattaa nousta lukemiin, joissa jonkinlainen elämä pystyisi selviytymään.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Kun vety loppuu Auringon sisäosista, tähden ytimestä ulospäin kohdistuva säteilypaine ei enää pysty vastustamaan ulompien kerrosten painoa, mikä saa aikaan luhistumisen. Tämä kasvattaa ytimen lämpötilaa niin korkeaksi, että heliumin fuusio käynnistyy. Aurinko laajenee punaiseksi jättiläiseksi, jolloin sen luminositeetti ja läpimitta kasvavat huomattavasti nykyisestä.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Koska Aurinko muuttaa ainettaan säteilyksi, sen massa pienenee ajan myötä, jolloin kaikki planeetat siirtyvät pikkuhiljaa siitä kauemmaksi. Tutkijoiden kesken on epäselvyyttä siitä, kuinka suureksi Aurinko laajenee. Sisemmät planeetat Merkurius ja ehkä myös Venus jäävät laajenevan Auringon sisään ja höyrystyvät. Joidenkin arvioiden mukaan myös Maa joutuu nielaistuksi, kun taas vaihtoehtoisen näkemyksen mukaan se välttyy tältä massan menetyksen takia.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Kun Aurinko on käyttänyt loputkin energiavarastonsa, sen ydinreaktiot lakkaavat. Aurinko puhaltaa ulommat kerroksensa avaruuteen planetaariseksi sumuksi, ja tähden ydin jää jäljelle valkoisena kääpiönä, joka säteilee jäännöslämpöään avaruuteen miljardien vuosien ajan, jäähtyen lopulta mustaksi kääpiöksi.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Maailmankaikkeuden laajenemisen seurauksena galaksit ja galaksijoukot liikkuvat enimmäkseen erilleen toisistaan. Riittävän lähellä toisiaan olevien galaksien kohdalla painovoima kuitenkin voittaa yleisen laajenemisen ja saa galaksit liikkumaan toisiaan kohti. Linnunrataa lähinnä oleva toinen suuri galaksi M31, eli Andromedan galaksi, liikkuu meitä kohti noin 120 kilometrin sekuntinopeudella. Galaksit törmäävät toisiinsa kolmen vuosimiljardin kuluttua.


title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Koska tähdet sijaitsevat keskimäärin useiden valovuosien päässä toisistaan, todennäköisyys, että yksittäiset tähdet törmäävät toisiinsa, on kuitenkin hyvin pieni. Galaksien törmäys, joka tulee tapahtumaan kymmenesosalla valon nopeudesta, tulee heittämään osan tähdistä galaksienväliseen avaruuteen, ja on mahdollista, että Aurinkomme tulee olemaan yksi ulos sysätyistä tähdistä. Lopputuloksena sulautumisesta on elliptinen galaksi, jolla ei ole spiraalihaaroja.


title: Vihtori Huhta

text: Huhta syntyi taloudenhoitaja Wilhelmina Lindroosin lapsena vuonna 1882 Hämeenlinnassa. Hän suoritti kansakoulun sekä käsityöläiskoulun ja työskenteli nuoruudessaan juoksupoikana ja tiilenkantajana. Sanomalehtityönsä hän aloitti latojana "Hämäläinen"- ja "Hämetär"-lehdissä Hämeenlinnassa vuonna 1899. Varsinaisen toimittajantyön hän aloitti 1906 työskennellen ensin "Kansan Lehdessä" ja "Hämeen Voimassa". Vuonna 1914 hänet tuomittiin hallinnollista tietä vankeuteen ja Siperiaan karkotettavaksi. Huhdan onnistui kuitenkin välttää karkotus ja hän jatkoi työtään sanomalehtitoimittajana.


title: Vihtori Huhta

text: Seuraavan kerran Huhta joutui esivallan kanssa vaikeuksiin vuonna 1918 Suomen sisällissodan jälkeen, jolloin hänet vangittiin poliittisista syistä. Vapauduttaan hän jatkoi työtään työväenlehtien parissa työskennellen mm. "Työläisnuorison" päätoimittajana, "Uusmaan Työmiehen" toimittajana sekä "Palkkatyöläinen"-lehden ilmoitusosastolla. 1930-luvulla hän toimi lisäksi Helsingin maalaiskunnan työttömyystoimiston johtajana. 1930-luvun puolivälissä Huhta oli myös elämänsä kolmannen kerran vangittuna poliittisista syistä. Huhta oli kirjoittanut "Tulenkantajat"-lehteen artikkelin, jossa hän kuvasi erästä tsaarinvallan aikaista painokannejuttua, jossa toimittaja Taavi Tainio oli otsikoinut salamaniskun aiheuttaman kirkkopalon: ”Herra poltti huoneensa”. Huhta ja päätoimittaja Erkki Vala saivat artikkelin vuoksi syytteen rikoksen uusimisesta. Huhta tuomittiin sakkoihin ja hän suoritti tuomion muuntorangaistuksena Katajanokan vankilassa.


title: Vihtori Huhta

text: Kansanedustajana Huhta toimi kaikkiaan kolmeen eri otteeseen. Ensin vuosina 1914–1917 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä ja myöhemmin vuosina 1941–1944 sekä 1944–1945 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Eduskunnassa hän oli jäsenenä Sivistysvaliokunnassa, Perustuslakivaliokunnassa ja Suuressa valiokunnassa. Lisäksi hän toimi Helsingin maalaiskunnan kunnanvaltuuston jäsenenä. Vuonna 1957 hän julkaisi omaelämäkerran "Monena mies eläessään: välähdyksiä elämän varrelta".


title: Vihtori Huhta

text: Huhta oli naimisissa kolmesti: 1905–1935 Hulda Maria Weckmanin kanssa, 1938–1946 Elli Elisabet Koskisen kanssa ja vuodesta 1946 lähtien Hilma Tannerin kanssa.


title: Vihtori Huhta

text:
Omalla nimellä:
Nimimerkillä "H. Käpälämäki":


title: Nintendo DSi

text: Nintendo DSi (, Nintendo DSi, lyhennettynä DSi) on Nintendon kehittämä ja julkaisema käsikonsoli. DSi julkaistiin 1. lokakuuta 2008 Japanissa jolloin se tuli kolmanneksi Nintendon konsoliksi DS Liten ja Wiin rinnalle.


title: Nintendo DSi

text: Konsoli tuli markkinoille Japanissa 1. marraskuuta 2008, Euroopassa 3. huhtikuuta 2009 ja Yhdysvalloissa 5. huhtikuuta 2009.


title: Nintendo DSi

text: Muutokset DS Liteen verrattuna:Hinta on noin 140–200 € .


title: Alitsariinikeltainen R

text: Alitsariinikeltainen R (CHNO) on atsoväri. Ainetta on käytetty pH-indikaattorina sekä myös kankaiden värjäykseen. Alitsariinikeltainen R muuttaa väriään keltaisesta punaiseksi, kun liuoksen pH on 10,1–12,0. Ainetta myydään yleensä sen natriumsuolana.


title: Alitsariinikeltainen R

text: Paitsi indikaattorina alitsariinikeltainen R:ää voidaan käyttää myös metallien kuten alumiinin, kuparin ja vanadiinin ionien erottamiseen. Yhdiste on haitallista, jos se joutuu ihokosketukseen. Silmiin joutuessaan aine aiheuttaa vaikean tulehduksen.


title: Disasterpieces

text:
Disasterpiece on metalliyhtye Slipknotin toinen DVD-julkaisu. Julkaisu sisältää konserttitaltioinnin Lontoosta, ja musiikkivideoita.
Live at London Arena


title: Disasterpieces

text: 1. Opening / (515)


title: Disasterpieces

text: 2. People = Shit


title: Disasterpieces

text: 3. Liberate


title: Disasterpieces

text: 4. Left Behind


title: Disasterpieces

text: 5. Eeyore


title: Disasterpieces

text: 6. Set-Up


title: Disasterpieces

text: 7. Disasterpiece


title: Disasterpieces

text: 8. Soundcheck


title: Disasterpieces

text: 9. Purity


title: Disasterpieces

text: 10. Gently


title: Disasterpieces

text: 11. Sid Solo


title: Disasterpieces

text: 12. Eyeless


title: Disasterpieces

text: 13. In-Store (Paris)


title: Disasterpieces

text: 14. Joey Solo


title: Disasterpieces

text: 15. Mask Cams


title: Disasterpieces

text: 16. My Plague


title: Disasterpieces

text: 17. New Abortion


title: Disasterpieces

text: 18. The Heretic Anthem


title: Disasterpieces

text: 19. Spit It Out


title: Disasterpieces

text: 20. Wait And Bleed


title: Disasterpieces

text: 21. It Begins / 742617000027


title: Disasterpieces

text: 22. (Sic)


title: Disasterpieces

text: 23. Surfacing


title: Disasterpieces

text: Musiikkivideot


title: Disasterpieces

text: 1. Spit It Out


title: Disasterpieces

text: 2. Wait And Bleed


title: Disasterpieces

text: 3. Wait And Bleed (Animated)


title: Disasterpieces

text: 4. Left Behind (Director's Cut)


title: Disasterpieces

text: 5. My Plague (New Abuse Mix)


title: Disasterpieces

text: 6. Purity (Audio only)


title: Gréolières

text: Gréolières on kunta Alpes-Maritimesin departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 597 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 52,67 neliökilometriä.


title: Massoins

text: Massoins on kunta Alpes-Maritimesin departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 107 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 12,13 neliökilometriä.


title: Mouans-Sartoux

text: Mouans-Sartoux on kunta Alpes-Maritimesin departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 9 941 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 13,52 neliökilometriä.


title: Vladimir Vojevodski

text: Vladimir Vojevodski (4. kesäkuuta 1966 – 30. syyskuuta 2017) oli venäläinen matemaatikko. Hän kehitteli algebrallisten varistojen homotopiateoriaa, formuloi motiivisen kohomologian ja ansaitsi työstään Fieldsin mitalin vuonna 2002.


title: Vladimir Vojevodski

text: Vojevodski opiskeli Moskovan kansallisessa yliopistossa ja suoritti tohtorin tutkinnon vuonna 1992 David Kazhdanin ohjauksessa. Myöhemmin hän oli professori Princetonin yliopistossa.


title: Vladimir Vojevodski

text: Vojevodskin työ liittyi sekä algebralliseen geometriaan että algebralliseen topologiaan. Voevodsky tutki skeemojen homotopiateoriaa yhdessä Fabien Morelin kanssa. Tätä pidetään nykyään oikeana muotoiluna motiiviselle kohomologialle. Teorian avulla hän todisti Milnorin otaksuman ja sai työstään Fieldsin mitalin vuonna 2002 24:nnessä kansainvälisessä matemaatikkojen kongressissa Pekingissä, Kiinassa. Vojevodski julkaisi Andrei Suslinin ja Eric M. Friedlanderin kanssa teoksen "Cycles, Transfers and Motivic Homology Theories", joka keskittyy motiiviseen kohomologiateoriaan.


title: Les Mujouls

text: Les Mujouls on kunta Alpes-Maritimesin departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 43 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 14,55 neliökilometriä.


title: Malaria Suomessa

text: Malaria eli horkka on Suomessa harvemmin esiintyvä sairaus. Vuosittain Suomessa todetaan 30–40 malariatapausta, joiden alkuperä on ulkomailta. Vielä 1800-luvun lopulla Suomi oli maailman pohjoisin maa, jossa malariaa esiintyi kotoperäisesti. Säännölliset epidemiat ilmenivät pääasiassa Suomenlahden rannikolla. Malarian esiintymisen Suomessa mahdollisti savupirttiasuinkulttuuri ja se oli riippumaton Suomen ilmastosta. Malaria katosi vähitellen asumistottumusten muutosten vuoksi. Tärkeimmät syyt olivat savupiippujen yleistyminen ja erilliset karjasuojat eläimille.


title: Malaria Suomessa

text: Suomessa esiintynyt muoto, "horkka", on suurella todennäköisyydellä ollut viidestä ihmiselle malarian aiheuttavasta loisesta "Plasmodium vivax", koska vain sillä on ominaisuus jäädä lepovaiheeseen ”uinumaan” ihmisen maksaan jopa viideksi vuodeksi. Kyseinen malarian muoto on Suomesta kuitenkin huvennut 1900-luvun alussa yksittäistapauksiksi. Nykyisin "p.vivax"-malarian kotoperäinen muoto lienee hävinnyt Suomesta tyystin. Vuosina 1944–1945 Suomessa esiintyi vielä parintuhannen tapauksen epidemia. Malaria voi tarttua ainoastaan horkkahyttysten eli "Anopheles"-suvun hyttysten kautta. Tästä hyttyssuvusta yleisimpinä Suomessa elää kaksi lajia, "Anopheles messeae" ja "Anopheles beklemishevi" ja lisäksi muita harvalukuisempia lajeja.


title: Malaria Suomessa

text: Malaria-nimitystä alettiin suomessa käyttää vasta 1860-luvulla. Professori Felix von Willebrand oli tiettävästi ensimmäinen, joka mainitsi nimityksen malariasairaus () vuonna 1863 Finska Läkaresällskapetin Notisblad-julkaisussa.


title: Malaria Suomessa

text: Yleisiä nimityksi malarialle olivat 1800-luvulla "frossa", "horkka", "wilutauti", "täristys", "wilutus", "wilutuspolte" ja "kylmätauti". Piirilääkärit raportoivat malarian säännölliset kuumejaksot, joita edelsivät horkkina tunnetut vilutusvaiheet. Tauti osattiin erottaa muista kuumetaudeista, sillä esimerkiksi Lohjan piirilääkäri kuvasi "mahakuumeen" ja vilutaudin esiintyneen samanaikaisesti.


title: Malaria Suomessa

text: Lääketieteellisesti todistettua tapausta malariasta Suomessa ei ole näin varhaisilta ajoilta. Epäsuorien viittausten perusteella se on kuitenkin ollut todennäköistä. Henrich Haeser mainitsee malariasta Pohjois-Suomessa 1870–1880. Itämeren alueella arvellaan olleen laaja malariaepidemia 1678–1680. Samaten mainintoja lääkityksestä horkan eli vilutaudin hoitoon löytyy jo 1400-luvulta Naantalin luostarin yrttikirjassa.


title: Malaria Suomessa

text: 1735 Carl von Linné julkaisi selvityksen "vilutaudista" Ruotsissa. Tällöin mainittiin vilutautia esiintyneen runsaimmin Turun seudulla. Ahvenanmaalle malaria olisi levinnyt vasta 1700-luvun puolivälissä. 1700-luvun ajalta Suomesta on tunnistettu vähintäänkin seitsemän epidemiaa. Muutama näistä epidemioista on ollut koko Euroopan kattava.


title: Malaria Suomessa

text: Malariaa esiintyi yleisesti Ahvenanmaalla ja eteläisellä rannikkoalueella. 1800-luvun alkupuolella malariatartunta on ollut merkittävimpiä Ahvenanmaan paikallisen väestön terveydentilaan vaikuttaneita sairauksia.


title: Malaria Suomessa

text: Malarian taudinkuva on Suomessa ollut yleensä lievä ja menehtyminen kotoperäiseen malariaan on ollut harvinaista. Piirilääkärien mukaan Suomessa kuolleisuus oli 1850-luvulla pahimmillaankin vain pari prosenttia. Näin epidemioidenkin yhteydessä. Vuosina 1853–1862 Suomessa esiintyi voimakas ja laajalle levinnyt epidemia, joka ulottui Oulun korkeudelle asti. Pohjoisin dokumentoitu malarian esiintymispaikka Suomessa on Utsjoelta, eli käytännössä malariaa on esiintynyt koko Suomen alueella. Kuolleisuus on kuitenkin ollut suhteellisen vähäistä. Kuopiosta on olemassa piirilääkärin raportti, jossa noin 550 sairastuneesta henkilöstä kerrotaan neljän kuolleen. Epidemiat ilmaantuivat tavallisesti erityisen kuumien kesien jälkeisten vuosien alkukesästä.


title: Malaria Suomessa

text: Malariaepidemioita esiintyi 1900-luvun alkupuolella Turussa vuonna 1902 sekä Helsingissä ja ympäristökunnissa 1920–1921 (epidemian lähteenä olivat pääkaupunkiseudulla vuonna 1918 oleskelleet venäläiset kasakat). Näiden esiintymien jälkeen satunnainenkin sairastuvuus malariaan väheni Suomessa jyrkästi.


title: Malaria Suomessa

text: Viimeisin malariaepidemia oli Suomessa sotavuosina 1944–1945. Koska tautia ei ollut suuressa mittakaavassa esiintynyt itsenäisyyden ajan Suomessa, vahva oletus on, että epidemian lähteenä ovat olleet malaria-alueelta pohjoiseen siirretyt venäläiset tai saksalaiset sotilaat. Yksittäisiä malariatartuntoja esiintyi Porkkalan sotilastukikohdan ympärillä vuoteen 1956 asti. Tällöin malarian lähteenä olivat venäläiset sotilaat.


title: Malaria Suomessa

text: Suomen kotoperäisen malarian aiheuttaja on ollut "Plasmodium vivax" -itiöeläin. Kotoperäisen malarian muodossa on todennäköisesti tapahtunut muunnos, joka mahdollistaa loisen ”talvehtimisen” ihmisessä. Osa malarialoisista ("P. vivax" ja "P. ovale") kykenee vaipumaan niin sanottuun "hypnotsoiittimuotoon", jolloin ne ovat lepovaiheessa maksan parenkyymisoluissa. Tällöin kesällä tarttunut malarialoisio säilyy hengissä talven lepovaiheessaan palaten aktiiviseksi keväällä, jolloin tauti uusiutuu. Enimmillään edellä mainitut kaksi malarialoislajia voivat uinua maksassa jopa kolmesta viiteen vuotta. Toisaalta Euroopasta levinneiden malariariatyyppien rajut epidemiat 1700–1800-luvuilla lienevät toisentyyppisten malariaparasiittien ("Plasmodium malariae" tai jopa "Plasmodium falciparum") aiheuttamia. Viime vuosikymmeninä malaria-alueille matkanneiden sairastumiset ovat olleet valtaosaltaan "Plasmodium falciparum" ja "Plasmodium vivax" -alkueläinten aiheuttamia.


title: Malaria Suomessa

text: Malaria voi tarttua ainoastaan horkkasääskien eli "Anopheles"-suvun hyttysten kautta. Tästä hyttyssuvusta Suomessa elää yleisenä kaksi lajia, "Anopheles messeae" ja "Anopheles beklemishevi". Vuonna 1900 A. J. Palmen kuvasi "Anopheles"-suvun horkkasääskiä peräti Kittilän korkeudelta asti. Suomen itsenäisyyden alun kartoituksiin perustuen on horkkahyttysen esiintyminen käytännössä mahdollista koko maassa aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Tiedot hyttysten lajistosta Suomessa ennen 1900-lukua ovat kuitenkin puutteellisia. Leutoina syksyinä hyttysiä saattoi esiintyä hyvinkin pitkään. Piirilääkäri Wilenius raportoi vuonna 1858 Ahvenanmaalla hyttysten parveilua joulukuussa, jolloin maassa oli jo lunta. Hän ei kuitenkaan tunnistanut tai kerännyt näytettä myöhempää tunnistamista varten.


title: Malaria Suomessa

text: Malariaa esiintyi Suomessa yleensä vain lämpimien kesien jälkeen, sillä malaria-alkueläimen suvullinen lisääntyminen kestää useita viikkoja. Malarialoisioista "p.vivax" vaatii 30 vuorokauden jatkuvan yli 15–16 °C:n lämpötilan. Lämpimämmässä "sporogonia" nopeutuu, ollen esimerkiksi tasaisella 28 °C:n lämpötilassa "p.vivaxilla" 8–10 päivää. Toisaalta ahtaasti asutuissa savupirteissä oli talvisin Suomessa lähes subtroopinen mikroilmasto huolimatta ulkona paukkuvasta pakkasesta. Täynnä kotieläimiä ja ihmisiä savupirtit olivat kosteita, hämäriä ja lämpimiä läpi talven. Savupirtit tarjosivatkin malariasääskille koko talven kestävän suojaisan ja ravinteikkaan talvehtimispaikan. Talven aikana malarialoisiot pystyivät hyvin kehittymään sukukypsiksi malariasääskien suolistossa ja sääski ehti myös imeä verta useasta pirtissä yöpyvästä ihmisestä.


title: Malaria Suomessa

text: Kotoperäistä malariaa on todettu Suomessa yleisesti aina Oulun korkeudelle asti. Johtopäätöksenä tutkijat pitävät kotoperäisen malarian pesineen 1700–1800-luvuilla eteläisessä saaristossa Porvoosta länteen sekä lounaissaaristossa ja Ahvenanmaalla. Näiltä vahvoilta malaria-alueilta tauti leimahti erityisen suotuisten jaksojen aikana epidemiaksi Oulun ja Sotkamon korkeudelle.


title: Malaria Suomessa

text: Kotoperäisen malarian katoaminen Suomesta on pitkälti seurausta savupirttien katoamisesta ja rakennuskannan kehittymisestä. Karjan ja ihmisten elinetäisyyden kasvu oli tässä myös tärkeässä asemassa kun karjaa alettiin pitää erillisissä suojissa, navetoissa ja talleissa savupirttien sijaan. Samalla savupiipun yleistyminen vei "P.vivaxin" mahdollisuuden jatkaa kiertoaan ja loisia ihmisasumusten suojissa talvehtivissa horkkasääskissä.


title: Opio

text: Opio on kunta Alpes-Maritimesin departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 2 194 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 9,47 neliökilometriä.


title: Anni Huhtinen

text: Huhtinen syntyi seppä Aleksander Räisäsen ja Anna Lisa Halosen lapsena vuonna 1884 Joroisissa. Hän suoritti kansakoulun ja valmistui vuonna 1907 Jyväskylän seminaarista kansakoulunopettajaksi. Opettajana hän toimi ensin vuosina 1907-1909 Pieksämäellä ja myöhemmin vuosina 1909-1944 Juvalla.


title: Anni Huhtinen

text: Kansanedustajana Huhtinen toimi vuonna 1917 noin puolen vuoden ajan edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä ja eduskunnassa hän oli jäsenenä Sivistysvaliokunnassa.


title: Anni Huhtinen

text: Huhtinen oli naimisissa vuodesta 1913 lähtien Emil Huhtisen kanssa.


title: Winter in June

text: Winter in June on Kiuas -yhtyeen EP ja ensimmäinen virallinen julkaisu. EP:n kappaleet julkaistiin myös seuraavalla "The Spirit of Ukko" -albumilla.


title: Seminologi

text: Seminologi on tuotantoeläinten (yleisimmin naudan ja sian) keinosiementäjä. Tehtäviin kuuluu muun muassa siemennys, tiineystarkastukset, alkionsiirrot ja hedelmällisyysneuvonta.


title: 60 metrin juoksu

text: 60 metrin juoksu on normaalisti vain sisäradoilla tai juniorikilpailussa juostava pikajuoksumatka.


title: 60 metrin juoksu

text: Olympiaohjelmassa 60 metrin juoksu oli kahdesti, Pariisissa 1900 ja St. Louisissa 1904. Ensimmäinen olympiavoittaja oli Alvin Kraenzlein ajalla 7,0 sekuntia, toinen ja viimeinen Archie Hahn samalla tuloksella.


title: 60 metrin juoksu

text: Sisäradoilla 60 metrin juoksu korvaa yleensä 100 metrin juoksun, koska vain harvoissa sisähalleissa on mahdollista juosta 100 metriä suoralla. Toisinaan hallikilpailuissa matkana on 50 metriä.


title: 60 metrin juoksu

text: Miesten maailmanennätys on Christian Colemanin 18.2.2018 Albuquerquessa juoksema 6,34 sekuntia, naisilla Irina Privalovan 11.2.1993 Madridissa juoksema 6,92 sekuntia. Suomen ennätykset ovat Markus Pöyhösen 6,58 sekuntia ja Sisko Hanhijoen 7,20 sekuntia.


title: Salsa (musiikki)

text: Salsa on latinalaisen Amerikan ja modernissa Amerikassa mukautunutta samba- ja son-musiikista vaikutteita ottanut musiikkisuuntaus. Salsaorkesterit ovat yleensä big band -tyylisiä, isoja orkestereita.


title: Salsa (musiikki)

text: Musiikkilajin nimi viittaa salsakastikkeeseen ja sen pistävän mausteiseen makuun. Myöhemmin nimellä on myös tarkoitettu assosiaatiota latinalaisamerikkalaisesta musiikkikulttuurista englanninkielisessä maailmassa.


title: Salsa (musiikki)

text: Salsa sisältää useita tyylejä ja variaatioita; termiä voidaan käyttää kuvailemaan kaikenlaisia kuubalaisvaikutteisia musiikkilajeja kuten esimerkiksi cha-cha ja mambo. Tarkkaan ottaen salsalla viitataan musiikkityyliin, joka kehittyi 1960- ja 1970-luvulla kuubalaisten ja puertoricolaisten siirtolaisten keskuudessa New Yorkin alueella. Salsan lähimmät sukulaiset ovat kuubalainen mambo ja 1920-luvun Son-orkesterit sekä latino jazz. 1970-luvulle saakka latino jazz ja salsa olivat lähes synonyymejä.


title: Salsa (musiikki)

text: Tyypilliset soittimet salsassa ovat piano, conga, trumpetti, vetopasuuna, bassokitara, rytmikapulat (), kellot (), timbaalit ja kitara.


title: Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – naisten trap

text: Naisten trap vuoden 2008 kesäolympialaisissa ammuttiin 11. elokuuta Beijing Shooting Range Clay Target Fieldillä. Kilpailun voitti Suomen Satu Mäkelä-Nummela tuloksella 91 (70+21).


text: Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:


title: Seth (muusikko)

text: Seth (s. 9. elokuuta 1972 Hiroshima, Japani) on japanilainen laulaja, joka on laulanut Moi dix Mois -yhtyeessä vuodesta 2005 lähtien. Hän on ollut solistina myös yhtyeissä Brain Hacker (2002–2005), After Image (1992–1996) ja Art Cube (2007–).


title: Polynesianlurikit

text: Polynesianlurikit ("Vini") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Vini

text: Vini voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jaatinen

text: Jaatinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Lords of Decadence

text: Lords of Decadence on vuonna 2000 perustettu saksalainen death metal/thrash metal -yhtye.Studioalbumit


title: Lords of Decadence

text: Demot


title: Siirtolaisuus Portugaliin

text: Portugali on ollut perinteisesti siirtolaisia luovuttava maa. Vuosituhannen vaihteen jälkeen maan siirtolaisväestö on kuitenkin kasvanut nopeasti. Vuonna 2007 Portugalissa asui 10 617 575 asukasta, joista 332 137 oli maassa laillisesti asuvia siirtolaisia (51,7 % naisia, 48,3 % miehiä).


title: Ritva Hyöky

text: Hanni Ritva Soilikki Hyöky (6. toukokuuta 1919 Kajaani – 13. heinäkuuta 1999 Vaasa) oli suomalainen juristi. Hän oli Suomen ensimmäinen nainen hovioikeuden presidenttinä.


title: Ritva Hyöky

text: Ritva Hyökyn vanhemmat olivat Kajaanin pormestari Fredrik Hyöky ja Johanna Maria Lundstedt. Hyöky suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1944 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1947. Tämän jälkeen hän toimi muun muassa oikeusministeriön rikosrekisteritoimiston apulaistoimistopäällikkönä Helsingissä. Vuonna 1949 Hyöky siirtyi Vaasan hovioikeuteen, jossa hän toimi ylimääräisenä virkamiehenä vuosina 1949–1950, viskaalina 1950–1958, sihteerinä 1958–1959 ja hovioikeudenneuvoksena 1959–1975. Marraskuussa 1975 hänestä tuli Vaasan hovioikeuden presidentti, jota virkaa hän hoiti vuoteen 1989.


title: Ritva Hyöky

text: Hyöky osallistui virkansa ohella aktiivisesti kunnallispolitiikkaan. Hän oli Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1960–1972 ja 1975–1976 ja Vaasan kaupungin sosiaalilautakunnan jäsen vuosina 1966–1972. Puoluekannaltaan hän oli kokoomuslainen.


title: Leipien heitto

text: Leipien heitto eli vesileipien tai voileipien heitto on litteän kiven heittämistä viistosti veden pintaan siten, että kivi kimpoaa veden pinnasta ilmaan mahdollisimman moneen kertaan. Näin syntyvästä yksittäisestä pompusta käytetään nimitystä "voileipä", "vesileipä" tai lyhyemmin "leipä".


title: Leipien heitto

text: Kiven hyppääminen veden pinnasta perustuu pitkälti samaan periaatteeseen kuin vesihiihto. Leipien heittoa tutkinut ranskalainen tutkimusryhmä totesi kiven ihanteelliseksi tulokulmaksi vedenpintaan nähden 20 astetta.


title: Leipien heitto

text: Leipien heitto tunnettiin viimeistään antiikin aikana: Minucius Felix kuvaa tekniikan teoksessaan "Octavius" (n. vuodelta 150–200). Leipien heitossa kilpaillaan nykyisin myös maailmanmestaruudesta. Guinnessin ennätysten kirjan mukaan lajin maailmanennätyksen, 51 "leipää" teki Russell Byars 19. heinäkuuta 2007.


title: Herzogtum Lauenburg

text: Herzogtum Lauenburg on Saksan Schleswig-Holsteinin osavaltion eteläisin piirikunta. Alue sisältää useita historiallisesti merkittäviä kaupunkeja, kuten esimerkiksi Lauenburg/Elbe, Mölln ja Ratzeburg.


title: Herzogtum Lauenburg

text: "Amt" ()


title: Viheraraset

text: Viheraraset ("Forpus") on papukaijojen heimoon kuuluva lintusuku. Viheraraset ovat pieniä, 12–15 cm:n pituisia, lyhytpyrstöisiä papukaijoja, jotka elävät Etelä-Amerikassa. Sukupuolet ovat erivärisiä.


title: Arcadi Gaydamak

text: Arcadi Gaydamak (, ; s. 1952, Moskova) on venäjänjuutalainen israelilainen miljonääriliikemies ja poliitikko. Gaydamakilla on lisäksi Ranskan, Kanadan ja Angolan passit.


title: Arcadi Gaydamak

text: Gaydamak syntyi Moskovassa, mutta emigroitui juutalaisena kahdenkymmenen vuoden iässä Israeliin. Hän asui kibbutzilla ja työskenteli myöhemmin laivausyhtiö ZIM:issä ja jäi 1973 Ranskaan. Ranskassa Gaydamak työskenteli aluksi puutarhurina, mutta perusti 1976 yhtiön tarjoamaan käännöspalveluja ja kehittämään Ranskan ja Neuvostoliiton kauppasuhteita. Menestyksen myötä yhtiö laajeni 1980-luvulla Kanadaan. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Gaydamak rakensi suhteita Venäjälle ja Kazakstaniin.


title: Arcadi Gaydamak

text:
Ranskan hallitus palkitsi hänet Kunnialegioonan jäsenyydellä hänen pelastettuaan kaksi ranskalaista lentäjää Bosnian sodan aikana Bosnian serbihallituksen joukoilta.
Gaydamak palveli myös Angolan hallitusta ja häntä syytetään 570 miljoonan euron asekaupoista sisällissotaa käyvään maahan ja veronkierrosta.
Vastineeksi hän sai oikeuden kaivaa timantteja Angolasta.
Gaydamak siirtyi vuoden 2000 tienoilla Israeliin, josta Ranska on yrittänyt saada häntä luovutettua.
Lokakuussa 2009 hänet tuomittiin Ranskassa kuuden vuoden vankeuteen.


title: Arcadi Gaydamak

text: Israelista käsin Gaydamak on siirtynyt urheilun pariin ja media-alalle. Vuonna 2005 hän ryhtyi Hapoel Jerusalem B.C. -koripallojoukkueen sponsoriksi ja lahjoitti 400 000 dollaria Bnei Sakhnin F.C. -jalkapallojoukkueella. Hän hankki omistukseensa Beitar Jerusalem F.C. -joukkueen. Hänen poikansa Alexandre Gaydamak omistaa valioliigan jalkapallojoukkueen Portsmouth FC:n


title: Arcadi Gaydamak

text:
Gaydamak on myös ostanut taantuvan France Soir -lehden, joka muuttui oston jälkeen populistiseksi tabloidiksi. Aiemmin hän oli ostanut venäläisen Moskovskije Novosti -lehden.
Gaydamak on vaikuttanut Venäjän Juutalaisten uskonnollisten yhteisöjen kongressissa (KEROOR) sekä lahjoittanut israelilaisille uskonnollisille sekä avustusjärjestöille, kuten Magen David Adom ja Hatzalah.


title: Arcadi Gaydamak

text: Helmikuussa 2007 hän perusti Tzedek Hevrati (sosiaalinen oikeudenmukaisuus) -järjestön, joka muutettiin pian puolueeksi. Gaydamak ei ole itse ilmoittanut pyrkivänsä knessetiin, vaan Jerusalemin pormestariksi lokakuun 2008 vaaleissa.


title: David Armitage Bannerman

text: David Armitage Bannerman (27. marraskuuta 1886 Manchester–6. huhtikuuta 1979) oli englantilainen lintutieteilijä.


title: David Armitage Bannerman

text: Bannerman valmistui Pembroke Collegessa, Cambridgessa vuonna 1909. Hän matkusteli laajalti Afrikassa, Länsi-Intiassa, Etelä-Amerikassa ja Atlantin saarilla.


title: David Armitage Bannerman

text: Palveltuaan lääkintäjoukoissa Bannerman työskenteli Punaisessa Ristin palveluksessa ambulanssinkuljettajana Ranskan rintamalla ensimmäisessä maailmansodassa, ansaiten Mons Starin. Tämän jälkeen hän työskenteli ajoittain Natural History Museumissa, kunnes vetäytyi eläkkeelle vuonna 1951. Hänet valittiin kahdesti museon johtokuntaan. Bannerman toimi British Ornithologists' Clubin puheenjohtajana 1932–1935 ja toimitti seuran lehteä 1914-1915. Hän oli British Ornithologists Unionin ja Royal Society for the Protection of Birds-seuran varapuheenjohtaja. Hän myös kirjoitti The Ibis lehteen.


title: David Armitage Bannerman

text: Bannerman nimesi muun muassa kanarianmeriharakan ("Haematopus meadewaldoi"), pembanrillin ("Zosterops vaughani") ja pikkutörmäpääskyn alalajin "newtoni". Hänen kunniakseen on nimetty kameruninturako ("Tauraco bannermani"), teräspäämedestäjä ("Cyanomitra bannermani") ja kameruninvuorikutoja ("Ploceus bannermani").


title: Kaijaset

text: Kaijaset, aikaisemmalta nimeltään viherpapukaijat ("Agapornis") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku. Lajeja on 8 tai 9, jotka kaikki ovat lyhytpyrstöisiä ja pienikokoisia, noin 10-senttisiä. Niitä tavataan Kongon ja Etiopian välisellä alueella Afrikan mantereella sekä Madagaskarilla.


title: Holopainen

text: Holopainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: League of Ireland Premier Division

text: League of Ireland Premier Division on Irlannin tasavallan jalkapallon pääsarja. Se kuuluu League of Ireland -liigaan, joka järjestää myös toiseksi korkeimman sarjatason ykkösdivisioonan.


title: League of Ireland Premier Division

text: Liiga perustettiin vuonna 2007, kun vanha Irlannin jalkapalloliitosta erillään ollut jalkapalloliiga yhdistyi jalkapalloliiton kanssa. Tuolloin joukkueet jaettiin kahteen divisioonaan: pääsarjaan "Premier Divisioniin" kaksitoista joukkuetta ja liigan alemmalle sarjatasolle "First Divisioniin" (suom. 1. divisioona) loput kymmenen joukkuetta.Lähde:


title: Lännensavanniorava

text: Lännensavanniorava eli geoffreynsavanniorava ("Xerus erythropus") on oravien heimoon kuuluva jyrsijälaji.


title: Lännensavanniorava

text: Lännensavannioravan turkki on väritykseltään hiekanvärinen, jossa on vaaleita raitoja. Täysikokoisen ruumis on noin 31 cm pitkä ja sen tiheäkarvainen tummanruskea häntä on 28 cm. Nuorilla lännensavannioravilla hännän päässä on vaalea täplä. Oravan massa on 350-650 g.


title: Lännensavanniorava

text: Lännensavannioraan levinneisyys ulottuu Länsi-Afrikasta itään Keniaan saakka. Laji viihtyy avoimella metsämaalla ja savanneilla, mutta sitä esiintyy myös Saharan ja sademetsien reunoilla.


title: Aris FC

text: Aris FC on kreikkalainen jalkapalloseura, joka perustettiin 25.3.1914 Thessalonikissa. Joukkue on osa Aris Thessaloniki -nimistä urheiluseuraa. Aris FC:n kaikkien aikojen paras maalintekijä on kreikkalainen Dinos Kouis, joka pelasi vuosina 1975–1991 ja teki 142 maalia. Kouis on myös kaikkien aikojen eniten pelejä pelannut pelaaja (473 ottelua). Aris FC oli vielä vuonna 2012 sijoitettu UEFAn rankingissa sijalle 90 mutta sen jälkeen joukkueen sijoitus on pudonnut.


title: Eetu A. Alha

text: Edvard (Eetu) Adiel Alha (ent. Ahlman; 8. syyskuuta 1873 Pihlajavesi – 10. maaliskuuta 1926 Tampere) oli suomalainen klassisten kielten maisteri ja "Aamulehden" päätoimittaja.


title: Eetu A. Alha

text: Alhan vanhemmat olivat Pihlajaveden kanttori Konstantin Sebastian Ahlman ja Charlotta Natalia Norrlin. Hän vietti lapsuutensa Vesilahdella ja pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1893. Alha opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1902 sekä maisteriksi 1907. Hän oli "Aamulehden" päätoimittajana vuosina 1913–1926. Ennen "Aamulehteä" hän toimi toimitusharjoittelijana "Uudessa Suomettaressa" ja päätoimittajana "Hämeen Sanomissa". Alha toimi myös jonkin aikaa oppikoulun opettajana.


title: Eetu A. Alha

text: Alha toimi aktiivisesti kunnallispolitiikassa ja kokoomuspuolueessa. Hän oli Pirkanmaan Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1920–1922 ja hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä.


title: Eetu A. Alha

text: Alha oli vuodesta 1904 lähtien naimisissa Olga Reposen kanssa. Heidän lapsiaan olivat:


title: Eetu A. Alha

text: Sanomalehtimies Aatto Edvard (s. 1906) kaatui 23. joulukuuta 1939 Kuolemajärven Hatjalahdella.


title: Silent Despair

text: ”Silent Despair” on Anna Abreun kappale hänen toiselta studioalbumiltaan "Now". Kappale julkaistiin albumin toisena singlenä 13. lokakuuta 2008. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Patric Sarin, Rauli Eskolin ja Abreu itse.


title: Silent Despair

text: Kappaleen musiikkivideo julkaistiin musiikkikanava MTV:n nettisivuilla 14. marraskuuta 2008. Videolla Anna muistelee tapahtumia. Mies lähtee Annan luota ja Anna heittää lasin miehen perään. Videolla tapahtumat kulkevat takaperin siten, että lasi korjaantuu, lentää takaisin Annan käteen ja mies tulee takaisin. Muisteluosuudet ovat kuvattu monta sataa kertaisella hidastuksella.


title: Silent Despair

text: Videon on ohjannut Misko Iho.


title: Nikula

text: Nikula on suomalainen sukunimi, joka esiintyy myös asutusnimenä. Nimi voi viitata muun muassa seuraaviin henkilöihin tai asioihin:


title: Lumimyyrä

text: Lumimyyrä ("Chionomys nivalis" syn. "Microtus nivalis") on myyrälaji. Ruumiin pituus on suurimmillaan 14 cm ja häntä 7,5 cm pitkä. Takajalan pituus on 1,3-1,8 cm. Lumimyyrä painaa noin 40-68 g. Takajalan pohjassa on 6 anturaa. Sen kuonolla on suuria tuntokarvoja, jotka helpottavat kulkua ahtaissa kiven koloissa.


title: Lumimyyrä

text: Lumimyyrä elää Etelä-Euroopan vuoristoseuduilla, Turkissa ja Lähi-idässä. Elinympäristönä ovat ylärinteiden kivikkoiset niityt, joiden kasvillisuutta laji käyttää ravintonaan. Osan kasvisravinnostaan se kuivattaa ja varastoi kivenkoloihin. Lumimyyrä viettää yli talven aktiivista elämää lumikerroksen alla. Lisääntymisaika on huhtikuulta elokuulle. Naaras saa pari poikuetta, joissa poikasmäärä voi olla 1-5. Muista myyristä poiketen lumimyyrä on verrattain pitkäikäinen ja saavuttaa jopa kolmen vuoden iän.


title: Edmund Meade-Waldo

text: Edmund Gustavus Bloomfield Meade-Waldo (8. helmikuuta 1855 Hever, Kent – 24. helmikuuta 1934) oli englantilainen lintutieteilijä ja luonnonsuojelija.


title: Edmund Meade-Waldo

text: Meade-Waldo opiskeli Eton Collegessa ja Cambridgen yliopistossa. Hän keräsi lintuja Atlasvuorilta Marokossa sekä Kanariansaarilta ja Espanjasta. Hän keräsi muun muassa sittemmin todennäköisesti sukupuuttoon kuolleen kanarianmeriharakan ("Haematopus meadewaldoi"), jonka David Armitage Bannerman nimesi hänen kunniakseen. Meade-Waldo nimesi muun muassa pikkutörmäpääskyn alalajin "mauritanica".


title: Edmund Meade-Waldo

text: Meade-Waldo johti isohaarahaukan suojelutoimenpiteitä Walesissa. Hän liittyi British Ornithologists’ Unioniin (BOU) 1883 ja toimi yhdistyksen varapuheenjohtajana 1923. Hän oli Zoological Society of Londonin jäsen.


title: Edmund Meade-Waldo

text: Meade-Waldo kirjoitti useita lintutieteellisiä artikkeleita "The Ibis"-, "Avicultaral Magazine"- ja "Bulletin of the British Ornithologists’ Club" -lehtiin.


title: Öljypalmu

text: Öljypalmu eli afrikanöljypalmu ("Elaeis guineensis") on Länsi-Afrikasta peräisin oleva, öljykasvina viljelty palmulaji. Sen hedelmistä saadaan palmuöljyä ja siemenistä palmuydinöljyä.


title: Öljypalmu

text: Laji on peräisin Länsi-Afrikan rannikolta. Siellä sitä ei kuitenkaan ole otettu viljelykseen, vaan sen hedelmiä on kerätty luonnosta.


title: Öljypalmu

text: Vuonna 1848 neljä öljypalmun tainta istutettiin tuolloin Alankomaiden siirtomaana olleelle Jaavan saarelle perustettuun kasvitieteelliseen puutarhaan. Näiden yksilöiden jälkeläisistä sai 1800-luvun lopulla alkunsa öljypalmun viljelys Kaakkois-Aasiassa. Se on siis maailman uusimpia viljelyskasveja. Viime aikoina sen jalostukseen on käytetty myös läheistä eteläamerikkalaista sukulaislajia "Elaeis oleifera", jonka kanssa öljypalmu risteytyy helposti.


title: Öljypalmu

text: Öljypalmu on trooppinen viljelyskasvi. Sitä viljellään etupäässä Kaakkois-Aasiassa, eniten Malesiassa .


title: Öljypalmu

text: Öljypalmun hedelmä on suunnilleen luumun kokoinen luumarja. Niitä voi olla jopa 7000 kappaletta samassa rypäässä. Hedelmiä voidaan syödä sellaisenaankin, mutta enimmäkseen niitä käytetään kasviöljyjen tuottamiseen. Sekä hedelmämalto että siemen ovat öljypitoisia.


title: Öljypalmu

text: Hedelmämallosta saadaan palmuöljyä, siemenestä palmuydinöljyä. Ne ovat kuitenkin koostumukseltaan erilaisia. Palmuöljyssä eniten esiintyvät rasvahapot ovat tyydytetty palmitiinihappo ja kertatyydyttymätön öljyhappo. Lisäksi siinä on liuenneena huomattavasti beetakaroteenia, minkä vuoksi se on väriltään punertavaa. Palmuydinöljyssä taas on enimmäkseen lauriinihappoa ja myristiinihappoa, jotka molemmat ovat tyydytettyjä, ja koostumukseltaan se näin ollen muistuttaa kookosrasvaa.


title: Öljypalmu

text: Kaikista öljykasveista öljypalmu tuottaa suurimman sadon viljelypinta-alaa kohti.


title: Öljypalmu

text: Sekä palmuöljyä että palmuydinöljyä käytetään ravintorasvoina ja teollisessa ruoanvalmistuksessa. Palmuydinöljyä pidetään kuitenkin arvokkaampana, ja se menee suurimmaksi osin vientiin, kun taas palmuöljyä käytetään ravintoaineena etupäässä tuottajamaissa. Monien muiden kasviöljyjen tavoin palmuöljyäkin käytetään myös teollisuuden raaka-aineena muun muassa saippuan valmistukseen.


title: Öljypalmu

text: Viime aikoina palmuöljyä on suunniteltu käytettäväksi myös moottoripolttoaineen, biodieselin valmistukseen. Tämä edellyttäisi kuitenkin sen viljelyksen niin suurta laajentamista, että sen tieltä olisi laajat osat trooppista sademetsää hävitettävä. Ympäristöjärjestöt kuten Greenpeace ja WWF ovatkin ankarasti arvostelleet tällaisia hankkeita.


title: Erkki Tuomikoski

text: Heino Erkki Tuomikoski (18. lokakuuta 1892 Oulainen – 7. heinäkuuta 1989 Oulu) oli kirjailija, opettaja ja toimittaja.


title: Erkki Tuomikoski

text: Erkki Tuomikoski syntyi Oulaisten Matkanivassa 1892. Hän aloitti opiskelunsa opettajan ammattiin Kajaanin seminaarissa vuonna 1911, mutta oli jo ennen tätä perustamassa Matkanivan nuorisoseuraa saatuaan siihen kipinän opiskellessaan vuoden Limingan kansanopistossa. Tuomikoski meni naimisiin vuonna 1918 käsityönopettaja Hilma Karjalaisen kanssa. Opettajan elämäntyöstään hän sai opetusneuvoksen arvon vuonna 1962.


title: Erkki Tuomikoski

text: Hänen moniin luottamustoimiinsa Oulussa kuuluivat köyhäinhoitohallituksen sihteerin tehtävät, kasvatuslautakunnan ja lastensuojelulautakunnan puheenjohtajuudet sekä kaupunginvaltuuston, Oulun tuomionkirkkoseurakunnan kirkkovaltuuston ja kirkkohallintokunnan jäsenyydet. Hän oli lisäksi Oulun raittiuspiirin ja Oulun opettajayhdistyksen puheenjohtaja sekä jäsen Limingan kansanopiston, Pelastakaa Lapset ry:n Oulun osaston, Nuorten ystävien, Pohjolan poikakodin sekä Aikakauslehtien liiton johtokunnissa. Hän johti Pohjois-Pohjanmaan Nuorisoseurojen Liiton johtokuntaa vuodesta 1944 vuoteen 1952 ja toimi pitkään liiton raittiusvaliokunnan puheenjohtajana.


title: Erkki Tuomikoski

text: Vuonna 1984 Tuomikoskelle luovutettiin Oulu-seuran tuolloin vasta toista kertaa jakama Oulun Etta-palkinto.


title: Erkki Tuomikoski

text: Valmistuttuaan opettajaksi Tuomikoski sai ensimmäisen työpaikan Suomussalmen Juntusrannan Ruhtinansalmen koululta. Hän opetti siellä lukuvuoden 1915 ja 1916, kirjoittaen samalla ensimmäiset artikkelinsa "Kajaanin Lehti" ja "Kaikuja Kajaanista" -nimisiin lehtiin. Tuolloin ilmestyneen kahdeksanosaisen jatkokertomuksen "Rauha Rajalle eli Tarina Kajaanista heimosotien ajoilta" hän oli kirjoittanut jo Kajaanin opiskeluaikana.


title: Erkki Tuomikoski

text: Suomussalmella valmistui Tuomikosken Esko Uura -kirjailijanimellä laatima Kariston vuonna 1916 julkaisema seminaarivuosista kertova teos "Jyskyt". Samalla kirjailijanimellä hän oli turhaan tarjonnut jo vuonna 1912 runokokoelmaansa kustannettavaksi. "Tuulikannel" -niminen teos ilmestyi omakustanteena vasta 68 vuotta myöhemmin.


title: Erkki Tuomikoski

text: Vuonna 1981 Tuomikoski palasi muistoissaan Suomussalmelle julkaisemalla päiväkirjamerkintöihinsä perustuvan kirjan "Taas koulun sauna paloi". Vuonna 1982 julkaistiin samalla tavalla ainutlaatuisiin aikalaismuistiinpanoihin perustuva teos "Rakensimme Baabelin tornia". Se kertoo Tuomikoskesta Itä-Karjalan vepsäläisalueella jatkosodan aikana 1941 ja 1942 toimineena opettajana.


title: Erkki Tuomikoski

text: Kustannusosakeyhtiö Pohjoinen julkaisi 1974 kokoelman Tuomikosken puheita ja esitelmiä nimellä "Elettyä ja ajateltua". Pyhäjokiseudun Kustannus -yhtiön aloitteesta taas koottiin 1987 Tuomikosken 95-vuotismerkkipäiväksi juhlateos "Matkanivasta Kirkkotielle" hänen nimellään, perustuen lähinnä hänen Pyhäjokiseutu -lehteen vuosina 1986 ja 1987 kirjoittamiinsa teksteihin, mutta mukana on myös pari nuoruusvuosien lehtijuttua.


title: Erkki Tuomikoski

text: Erkki Tuomikosken julkaisemat teokset ovat seuraavat:


title: Erkki Tuomikoski

text: Vuodesta 1921 vuoteen 1926 Tuomikoski kuului Sanomalehti Liiton toimituskuntaan. Hän oli viikkolehti Perjantain perustaja ja toimittaja sekä toimi Kirjapaino Oy Kannan perustajana ja kirjallisena johtajana. Vaikka hän oli päätyökseen opettaja, hän osallistui useiden teosten toimittamiseen. Oulaisten Osuuskaupan 50-vuotishistoria julkaistiin 1966, Oulun Opettajayhdistyksen 50-vuotiskertomus 1967 ja samana vuonna Nuorten Ystävät –yhdistyksen 60-vuotisjulkaisu "Sallikaa lasten tulla minun tyköni".


title: Erkki Tuomikoski

text: Tuomikoski osallistui lisäksi peräti 50 vuoden aikana Oulun kansakoulun 50-, 75- ja 100-vuotisjulkaisujen toimittamiseen, eli vuosina 1924, 1949 ja 1974. K. Nordlundin kanssa hän toimitti maakunnallisen nuorisoseurojen liiton 50-vuotisjulkaisun "Nuori Pohjois-Pohjanmaa" vuonna 1946 sekä K. Roustin kanssa vuonna 1959 "Pohjois-Pohjanmaan maakuntalukemisto" -nimisen teoksen.


title: Erkki Tuomikoski

text: Erkki Tuomikosken muuhun kirjalliseen tuotantoon kuuluvat mm. seuraavat toimitetut teokset:


title: Mika Lindberg

text: Mika ”Limppu” Lindberg on suomalainen ohjaaja ja muusikko. Hän on ohjannut musiikkivideoita muun muassa Children of Bodomille, Northerille ja Lordille. Lindberg toimi laulusolistina edesmenneessä Grain-yhtyeessä. Nykyään hän laulaa yhtyeessä Iconofear. Lisäksi hän on vieraillut mm. Cradle of Filth -yhtyeen "Midian"-albumilla sekä Evemasterin albumilla "Wither". Lindberg on suunnitellut yhdessä Mr. Lordin kanssa Lordi-yhtyeen "Songs for the Rockoning Day" -nuottikirjan ulkoasun.


title: Kaijat (suku)

text: Kaijat ("Psittacula") on kaijojen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Gulpen-Wittem

text: Gulpen-Wittem on kunta Limburgin provinssissa Alankomaissa. Asukkaita kunnassa on 14 677 (30.6.2008) ja väestötiheys on 201 as./km². Kunnan pinta-ala on 73,37 neliökilometriä, josta vettä on 0,19 km². Gulpen-Wittemin pormestarina toimii A.R.B. (Bas) van den Tillaar. Kunnan keskuspaikkakunta on Gulpen.


title: Gulpen-Wittem

text: Gulpen-Wittemin naapurikunnat ovat Voerendaal pohjoisessa, Simpelveld koillisessa, Aken (Saksassa) idässä, Vaals kaakossa, Blieberg (Belgiassa) etelässä, Voeren (Belgiassa) lounaassa, Margraten lännessä ja Valkenburg aan de Geul luoteessa. Alankomaiden eteläisin piste sijaitsee Gulpen-Wittemin kunnan Kuttingenin kylässä.


title: Gulpen-Wittem

text: Nykyinen Gulpen-Wittemin kunta syntyi 1. tammikuuta 1999, kun kunnat Gulpen ja Wittem yhdistyivät.


title: Gulpen-Wittem

text: Beertsenhoven, Berghem, Berghof, Beutenaken, Billinghuizen, Bissen, Bommerig, Broek, Cartils, Crapoel, Dal, De Hut, Diependal, Dijk, Elkenrade, Elzet, Epen, Eperheide, Etenaken, Euverem, Eys, Eyserheide, Gracht, Gulpen, Heijenrath, Helle, Hilleshagen, Höfke, Hurpesch, Ingber, Kapolder, Kleeberg, Kosberg, Kuttingen, Landsrade, Mechelen, Mingersberg, Nijswiller, Overeys, Overgeul, Partij, Pesaken, Piepert, Plaat, Reijmerstok, Schilberg, Schweiberg, Sinselbeek, Slenaken, Stokhem, Terlinden, Terpoorten, Terziet, Trintelen, Wahlwiller, Waterop, Wijlre, Wittem.


title: Andrew Cogliano

text: Andrew Cogliano (s. 14. kesäkuuta 1987 Toronto, Ontario) on kanadalainen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän siirtyi heinäkuussa 2011 Anaheim Ducksiin, mitä ennen hän edusti NHL:ssä vuodesta 2007 Edmonton Oilersia.


title: Andrew Cogliano

text: Ennen ammattilaisuraansa Cogliano pelasi vuosina 2003–2005 Ontario Provincial Junior "A" Hockey Leaguen (OPJHL) St. Michael's Buzzersissa ja vuodesta 2005 vuoteen 2007 yliopistojääkiekkoa Michiganin yliopiston joukkueessa. Edmonton Oilers varasi hänet NHL:ään numerolla 25 ensimmäisellä kierroksella.


title: Andrew Cogliano

text: Cogliano aloitti NHL:ssä kaudella 2007–2008. Hän pelasi ensimmäisen runkosarjaottelunsa 4. lokakuuta 2007, jolloin Edmonton Oilers kohtasi kotiottelussa San Jose Sharksin. Cogliano syötti Tom Gilbertin tekemän 1–1-tasoitusmaalin ottelussa, joka päättyi rangaistuslaukauskilpailun jälkeen Oilersin voittoon luvuin 3–2. Ensimmäisen NHL-maalinsa hän teki kolmannessa ottelussaan, 8. lokakuuta 2007 pelatussa vierasottelussa Detroit Red Wingsiä vastaan.


title: Andrew Cogliano

text: Coglianosta tuli 11. maaliskuuta 2008, Oilersin kotiottelussa St. Louis Bluesia vastaan, ensimmäinen NHL-pelaaja, joka on tehnyt kolmessa peräkkäisessä ottelussa jatkoaikamaalin, joka on ratkaissut ottelun. Coglianon ottelussa käyttämät hanskat ja maila lahjoitettiin Hockey Hall of Famelle.


title: Andrew Cogliano

text:
Cogliano pelasi tulokaskaudellaan täydet 82 runkosarjaottelua ja teki 18 maalia sekä antoi 27 maalisyöttöä. Hän oli kaudella 2007–2008 joukkueensa viidenneksi paras pistemies ja neljänneksi paras maalintekijä. NHL:n tulokkaiden pistepörssissä hän sijoittui kuudenneksi joukkuekaveri Sam Gagnerin jälkeen ja tulokkaiden maalipörssissä neljänneksi.
Cogliano edusti Oilersia tulokaskautensa jälkeen vielä kolmella NHL-kaudella, joilla niilläkin pelasi täydet 82 runkosarjaottelua ilman loukkaantumisia. 12. heinäkuuta 2011, muutama kuukausi ennen kauden 2011–2012 alkua, Oilers myi hänet Anaheim Ducksiin vaihdossa toisen kierroksen varausvuoroon .


title: Andrew Cogliano

text: Cogliano pelasi toisella Anaheim -kaudellaan ja kuudennella kaudellaan NHL:ssä ensimmäisen kerran pudotuspelejä. Anaheim tippui Detroit Red Wingsille täydessä seitsemän ottelun sarjassa. Kaudella 2013–2014 Cogliano teki 21 maalia ja ylitti ensimmäisen kerran urallaan 20 maalin rajan.


title: Andrew Cogliano

text: Cogliano edusti Kanadaa kaksissa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa, vuosina 2006 ja 2007. Hän oli voittamassa molempina vuosina nuorten MM-kultaa.


title: Pommi 3 – Perhealbumi

text: Pommi 3 – Perhealbumi (Pommi Vol. 3 tai Pommi 3) on Rähinä Recordsin 23. maaliskuuta 2005 julkaisema albumi, jolla esiintyy kyseisen hip hop -levy-yhtiön artisteja. "Pommi 3" on tunnetumpi kuin kaksi edeltäjäänsä. Levy nousi ilmestymisviikollaan Suomen virallisen albumilistan 11. sijalle, mutta putosi pois jo seuraavalla viikolla.


title: Pommi 3 – Perhealbumi

text: Levyn viimeisessä kappaleessa ”7 veljestä 4”, esiintyvät myös muilta ”7 veljestä” -kappaleilta tutut Elastinen, Iso H, Uniikki, Andu, Tasis, Asa ja Jussi Valuutta. Aikaisemmat osat julkaistiin levyillä "Renesanssi", "Päivästtoiseen" ja "Tän tahtiin".


title: Pommi 3 – Perhealbumi

text: Levyllä esiintyy myös epävirallisia kokoonpanoja:


title: Suomuaratit

text: Suomuaratit ("Pyrrhura") on papukaijojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 23 lajia.


title: Mayumi Azuma

text: Mayumi Azuma (; s. 24. huhtikuuta 1975) on japanilainen sarjakuvataiteilija. Hän julkaisi vuosina 1999–2001 "Star Ocean" -pelisarjaan perustuvaa "Star Ocean: The Second Story" -nimistä mangaa. Vuodesta 2002 hän on työskennellyt uuden sarjansa, "Elemental Geladen" parissa. "Elemental Geladesta" on tehty myös animesarja televisioon.


title: Mayumi Azuma

text: Azuma työskenteli aiemmin toisen mangakan, Kozue Amanon avustajana.


title: Homén

text: Homén on suomalainen pappissuku, jonka jäsenet ovat myöhemmin vaikuttaneet muun muassa oikeuslaitoksessa, yliopistoissa ja politiikassa. Suvun papit toimivat neljän sukupolven ajan Euran seurakunnan kirkkoherran tai pitäjänapulaisen virassa.


title: Homén

text: Suvun vanhin tunnettu jäsen on oletettavasti Kalvolan Kutisten kylässä 1600-luvulla elänyt Hommoisten talollinen Påvel Andersson. Hänen poikansa Tomas Homman († 1708) kirjautui Turun akatemiaan ja toimi Kalvolan pitäjänapulaisena. Euran kirkkoherra Johan Homeen vanhemman († 1725), oletetaan nykyään olevan Tomas Hommanin poika. Aiemmin hänen on muun muassa oletettu olevan sama henkilö kuin turkulainen teini Johannes Jeremiae, "tattari" (eli romani) Jeremias Hommosen poika.


title: Kössi Ojala

text: Kössi Ojala (16. kesäkuuta 1886 – 11. toukokuuta 1922 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Alun perin muurarina työskennellyt Ojala teki lyhyen uransa aikana useita kiitettyjä roolisuorituksia Tampereen Työväen Teatterissa.


title: Kössi Ojala

text: Ojala aloitti näyttelijän uransa harrastajana Tampereen Ulkotyöväen yhdistyksen näytelmäseurassa. Hän kuului muurarien ammattiosastoon. Tampereen Työväen Teatteriin Ojala siirtyi vuonna 1913 Tilda Vuoren johtajakaudella. Hän toimi iltanäyttelijänä. Ammattilainen Ojalasta tuli Kosti Elon johtajakaudella. Häntä pidettiin nerokkaana "luonneroolien" tulkitsijana, jolle oli ominaista syvällinen eläytyminen kulloiseenkin rooliin. Hänen puheääntään kuvattiin "sointuvaksi ja vivahdusrikkaaksi".


title: Kössi Ojala

text: Uransa aikana Kössi Ojala saavutti Tampereen Työväen Teatterin johtavan sankarinäyttelijän aseman. Eino Salmelainen luonnehti häntä erääksi suomalaisen teatterin suurimmista luonnonlahjakkuuksista. Ojalan kiitettyihin roolisuorituksiin kuuluivat muun muassa porvari Möllmark Gustav Wiedin huvinäytelmässä "Kaupungin ylpeys" ja hurjasteleva Dulska Gabriela Zapolskan näytelmässä "Rouva Dulskan moraali". Aleksis Kiven klassikossa "Nummisuutarit" hän näytteli Mikko Vilkastusta. Erityisen arvostettu oli Ojalan tutkielma konsuli Bernickistä näytelmässä "Yhteiskunnan tukipylväät". Vuonna 1920 Ojala esiintyi Pauli Pohjolan kanssa alkoholin vaikutuksen alaisena näytelmässä "Iloinen leski"; molemmat saivat vakavan varoituksen. Ojala kuoli tuberkuloosiin 35-vuotiaana. Näytellessään kuningasta "Hamletissa" hän sai verensyöksyn ja poistui kesken lauseen näyttämöltä.


title: Tanju Çolak

text: Tanju Çolak (s. 10. marraskuuta 1963 Samsun, Turkki) on turkkilainen entinen jalkapalloilija, jonka pelipaikka oli hyökkääjä.


title: Tanju Çolak

text: Çolak edusti urallaan Turkin liigassa Galatasarayta, Samsunsporia, Fenerbahçea ja Istanbulsporia. Hän voitti liigan maalikuninkuuden viidesti, ja vuonna 1988 Çolak voitti myös Euroopan Kultainen kenkä -palkinnon tehtyään Galatasarayssa kauden aikana 39 maalia. Samana vuonna Galatasaray eteni Çolakin johdolla aina Euroopan cupin välieriin saakka. Urallaan Çolak pelasi Turkin liigassa 252 ottelua ja teki niissä 240 maalia, mikä oli liigan ennätys kunnes Hakan Şükür rikkoi sen syksyllä 2007.


title: Tanju Çolak

text: Maajoukkueessa Çolak pelasi 31 ottelua ja teki 10 maalia. Hänen uransa päättyi vuonna 1994, kun Mercedesin loistoauton salakuljetuksesta saatu vankeustuomio pantiin täytäntöön. Alun perin hän sai 9 vuoden vankeustuomion, mutta valitusten jälkeen Çolak lopulta tuomittiin vankeuteen 4 vuodeksi ja 8 kuukaudeksi.


Venäjän teollisuudenharjoittajien ja yrittäjien liitto (venäjäksi "Российский союз промышленников и предпринимателей ") on vaikutusvaltainen Venäjän federaatiossa vaikuttava tuottajaliitto, jolla on vaikutusta mm. Venäjän teollisuuspolitiikan muotoutumiseen.


title: Venäjän teollisuudenharjoittajien ja yrittäjien liitto

text: Se on jäsenenä 120 alueellisessa yhteenliittymässä, jotka edustavat Venäjän kansantalouden merkittäviä teollisuudenaloja. Liitolla on 328 000 jäsentä, jotka edustavat teollisuutta, tiedettä, rahoitusalan organisaatioita, kaupallisia organisaatioita samoin kuin henkilöjäseniä.


text: Liiton tavoitteena on luonnostella lakeihin muutoksia ja vaikuttaa voimassa olevaan lainsäädäntöön. Se ylläpitää yhteyksiä Venäjän aluetason ja liittovaltiotason viranomaisin ja antaa tietoja lainsäädännön tehokkuudesta teollisuudenharjoittajien ja yrittäjien suojelemiseksi. Se myös ylläpitää pyöreän pöydän keskusteluja, foorumeita, konferensseja julkisia keskusteluja ja kehittää suhteita liike-elämän yhteisöjen kesken muiden maiden kanssa sekä kehittää vientikykyä. Lisäksi se pyrkii pitää suuri yleisö tietoisena Venäjän liike-elämän asemasta ja tehtävistä vaurautta tuovista uudistuksista.Puheenjohtaja Zahar Smuškin (Gruppa Ilim), Aleksander Beljakov, Andrei Vološin (OAO Volga), Andrei Dripnyi (Mondi Biznes Paper Syktyvkarski lesopromyšlennyi kombinat), Anatoli Jefremov, Valentin Zverev, Sergei Bondar (OAO Svetogorsk/International Paper), Andrei Prokopov, Vladimir Slavutski (Gruppa Ilim), Isaak Slutsker, Aleksandr Sonin (OAO Volga), Vladimir Tšuiko.


text: Merkittävistä sanomalehtipaperin suurehkoista valmistajista ryhmässä ei ole edustettuna OAO Kondopogaa.


title: Aqsak Maboul

text: Aqsak Maboul oli belgialainen Marc Hollanderin ja Vincent Kenisin vuonna 1977 perustama avantgarde-rock -yhtye. Yhtye julkaisi toimintansa aikana kaksi albumia; Onze Danses Pour Combattre la Migraine (suom. Yksitoista tanssia taisteluun migreeniä vastaan, 1977) ja Un Peu de l'Âme des Bandits (Hieman rosvohenkeä, 1980). Toisen albumin julkaisun jälkeen yhtye yhdistyi Tueurs de la Lune de Miel -yhtyeen kanssa ja jatkoi nimellä The Honeymoon Killers.


title: Konstantin Somov

text: Konstantin Andrejevitš Somov (; 30. lokakuuta 1869 Pietari — 6. toukokuuta 1939 Pariisi) oli venäläinen taidemaalari ja taidegraafikko, joka yhdistetään taiteilijoiden "Mir Iskusstva" -symbolistiliikkeeseen.


title: Konstantin Somov

text: Somov oli Pietarin Eremitaašin kuraattorin poika, ja Eremitaašissa hän tutustui vanhojen mestarien töihin, jotka vaikuttivat hänen taiteeseensa suuresti.


title: Konstantin Somov

text: Somov opiskeli Venäjän taideakatemiassa Ilja Repinin johdolla vuosina 1888–1897. Opiskeluaikanaan hän ystävystyi Alexandre Benoisin kanssa, joka esitteli hänet Sergei Djagileville ja Léon Bakstille. Kun he kolmestaan perustivat "Mir iskusstvan", Somov kirjoitti myös Mir iskusstva -liikkeen samannimiseen lehteen. Somov oli homoseksuaali, kuten monet muutkin "Mir iskusstvan" jäsenistä.


title: Konstantin Somov

text: Vuonna 1923 Somov lähti Venäjältä. Vuonna 1925 hän asettui Pariisiin, ja maalasi viimeisinä vuosinaan toisintoja vanhoista töistään. Hän kuoli 1939. Somov on haudattu Sainte-Geneviève-des-Bois'n hautausmaalle Pariisiin.


title: Konstantin Somov

text: Antoine Watteaun ja Jean-Honoré Fragonardin töistä innoituksensa saanut Somov suosi vesiväri- ja guassimaalauksia. Hän maalasi paljon muotokuvia aikansa merkittävistä kulttuurihenkilöistä kuten Aleksandr Blok ja Sergei Rahmaninov (katso alla), sekä maisemia ja sisäkuvia. Hän oli ihastunut myös Commedia dell'arteen.


title: Konstantin Somov

text: Somovin maisemamaalaus vuodelta 1927 myytiin 14.6.2007 Christie'sin huutokaupassa 7,33 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla, mikä on korkein venäläisestä taideteoksesta huutokaupassa maksettu hinta.


title: Barbara Hepworth

text: Jocelyn Barbara Hepworth, DBE (10. tammikuuta 1903 Wakefield, West Yorkshire – 20. toukokuuta 1975 ) oli brittiläinen kuvanveistäjä ja taidemaalari. Hän oli Henry Mooren aikalainen ja ystävä.


title: Barbara Hepworth

text: Hepworth opiskeli Leedsin taidekoulussa, jossa hän tutustui Mooreen, ja Royal College of Artissa. Myöhemmin hän opiskeli jonkin aikaa Italiassa.


title: Barbara Hepworth

text: Hepworth kuuluu 1900-luvun merkittävimpiin kuvanveistäjiin ja taidemaalareihin. Hänen työnsä ovat esimerkkejä modernismista ja brittiläisten aikalaistensa Ivon Hitchens, Henry Moore, Ben Nicholson, Naum Gabo ynnä muiden tavoin hän kehitti valtavasti nykytaidetta, etenkin kuvanveistoa. Hänen arvostetuimpia teoksiaan on "Single Form" Dag Hammarskjöldin muistolle YK:n rakennuksessa New Yorkissa.


title: Barbara Hepworth

text: Hepworthin ensimmäinen puoliso oli kuvanveistäjä John Skeaping. Toisen kerran hän avioitui taidemaalari Ben Nicholsonin kanssa 1938. He erosivat 1951.


title: Barbara Hepworth

text: Hepworth kuoli tulipalossa työhuoneellaan St Ivesissä Cornwallissa 72-vuotiaana. Työhuone ja hänen kotinsa ovat nykyisin museona.


title: Barbara Hepworth

text: Barbara Hepworthin museon lisäksi hänen töitään on esillä myös rakenteilla olevassa museossa Wakefieldissä.


title: Korporaali

text:
Korporaali on lännen kirkossa messun aikana alttarilla käytettävä neliön muotoinen liina, jolle asetetaan siunattavat ehtoollisaineet, öylätit ja viini, pateenilla ja kalkissa. Siihen on yleensä kirjailtu risti tai jokin muu ehtoolliseen liittyvä symbolinen kuvio. Korporaaliliina osoittaa ne lahjat, jotka erotetaan muista pyhitettäviksi ja
ehtoollisaterialla jaettaviksi. Korporaali symboloi Kristuksen käärinliinaa ja sen käyttö heijastaa uskoa reaalipreesensiin. Korporaalia käytetään katolisessa kirkossa sekä usein luterilaisessa kirkossa ja anglikaanisessa kirkossa.


title: Korporaali

text: korporaalia säilytetään laskostettuna bursan sisällä tai bursan puuttuessa sitä pidetään kalkin päälle asetetun pallan päällä.


title: Hannu Rajaniemi (kirjailija)

text: Hannu Rajaniemi (s. 9. maaliskuuta 1978 Ylivieska) on San Franciscossa asuva suomalainen tieteiskirjailija. Hänen esikoisromaaninsa "Kvanttivaras" () ilmestyi Gollancz-kustantamon julkaisemana syyskuussa 2010. Rajaniemi kirjoittaa englanniksi. Hänen novellejaan on julkaistu muun muassa "Nova Scotia" -antologiassa ja "Interzone"-lehdessä.


title: Hannu Rajaniemi (kirjailija)

text: Rajaniemi on opiskellut matemaattista fysiikkaa Oulun ja Cambridgen yliopistoissa ja väitellyt säieteoriasta filosofian tohtoriksi Edinburghin yliopistossa. Hän on perustajajäsen matematiikan ja tekniikan konsulttiyhtiössä.


title: Hannu Rajaniemi (kirjailija)

text: Rajaniemi solmi vuonna 2008 kustannussopimuksen kolmesta romaanista brittiläisen Gollancz-kustantamon kanssa. Valmiina oli silloin romaanin yksi luku. Hänellä on näiden kolmen romaanin julkaisusopimus yhdysvaltalaisen Tor-kustantamon kanssa.


title: Hannu Rajaniemi (kirjailija)

text: Rajaniemi liittyi Writers' Bloc-ryhmään, johon kuuluu myös muun muassa Charles Stross.


title: Zahar Smuškin

text: Zahar Davidovitš Smuškin (s. 23. tammikuuta 1962) on Gruppa Ilimin hallituksen puheenjohtaja. Hän on Gruppa Ilimin perustaja vuodelta 1992 ja myös Venäjän teollisuudenharjoittajien ja yrittäjien liiton metsäteollisuuskomission puheenjohtaja.


title: Zahar Smuškin

text: Smuškin antoi lausunnon, jonka mukaan hän pitää suomalaista metsäteollisuutta liian konservatiivisena investoimaan Venäjälle.


title: Tobias Enström

text: Ulf Tobias "Toby" Enström (s. 5. marraskuuta 1984 Nordingrå, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja. Hän edustaa NHL:n Winnipeg Jetsiä.


title: Tobias Enström

text: Enströmin ensimmäinen seura oli Höga Kusten Hockey hänen synnyinkaupungistaan Nordingråsta. Myöhemmin hän siirtyi örnsköldsvikiläisseura Modo Hockeyyn, jossa hän pelasi muutaman kauden juniorina. Hän debytoi Modon edustusjoukkueessa kaudella 2002–2003, jonka päätteeksi hänet palkittiin Elitserienin vuoden tulokkaana. Enström pelasi Elitserienin tulokaskaudellaan 42 runkosarjaottelua, kahdeksaa vaille kaikki, joissa hän teki yhden maalin ja antoi viisi maalisyöttöä, sekä kuusi pudotuspeliottelua, joissa hän sai tililleen yhden maalisyötön.


title: Tobias Enström

text: Enström pelasi Modon Elitserien-joukkueessa viisi kautta. Hän pelasi yhteensä 226 runkosarjaottelua, joissa hän teki 17 maalia ja antoi 47 maalisyöttöä. Eniten pisteitä hän teki kaudella 2006–2007, 28 pistettä, seitsemän maalia ja 21 syöttöpistettä, 55:ssä runkosarjaottelussa ja 12 pistettä, maalin ja 11 syöttöpistettä, 20:ssä pudotuspeliottelussa. Hän oli tuolla kaudella joukkueensa eniten pisteitä tehnyt puolustaja sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä. Kauden päätteeksi Enström oli voittamassa Elitserienin mestaruutta, kun Modo löi loppuotteluissa Linköpingin voitoin 4–2.


title: Tobias Enström

text: Atlanta Thrashers varasi Enströmin NHL:ään numerolla 239 kahdeksannella kierroksella ja hän aloitti NHL:ssä kaudella . Hän pelasi ensimmäisen NHL:n runkosarjaottelunsa 5. lokakuuta 2007, jolloin Thrashers kohtasi kotonaan Washington Capitalsin. Toisessa ottelussaan, vierasottelussa Tampa Bay Lightningia vastaan 6. lokakuuta, hän teki ensimmäisen pisteensä, syöttöpisteen, ja ensimmäisen maalinsa hän teki yhdeksännessä ottelussaan, vierasottelussa Toronto Maple Leafsia vastaan 23. lokakuuta.


title: Tobias Enström

text: Enström pelasi NHL:n tulokaskaudellaan täyden 82:n runkosarjaottelun kauden ja teki 38 tehopistettä, viisi maalia ja 33 syöttöpistettä. Hän oli joukkueensa eniten pisteitä tehnyt puolustaja ja joukkueen sisäisen syöttöpörssin kakkosnimi 35 maalisyöttöä antaneen Ilja Kovaltšukin jälkeen. NHL:n tulokkaiden pistepörssissä Enström oli kaudella 2007–2008 kahdeksas ja tulokkaiden syöttöpörssissä neljäs. Hän sai jääaikaa keskimäärin 24 minuuttia ja 28 sekuntia ottelua kohden, eniten NHL-tulokkaista ja joukkueensa pelaajista. Hänet nimettiin kauden jälkeen NHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen (NHL All-Rookie Team).


title: Tobias Enström

text: Enström ylitti kausina ja 50:n tehopisteen rajan ja oli molempina Thrashersin sisäisen syöttöpörssin kärkinimi. Ensiksi mainitulla kaudella hän antoi 44 maalisyöttöä ja jälkimmäisellä 41 maalisyöttöä. Kaudesta alkaen Enström pelaa NHL:n Winnipeg Jetsissä Atlanta Thrashersin muutettua uuden omistajan myötä Winnipegiin.


title: Tobias Enström

text: Enström on edustanut Ruotsia jääkiekon aikuisten arvokilpailuissa kolmesti, MM-kilpailuissa vuosina 2007 ja 2009 sekä Vancouverin olympialaisissa 2010. Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän pelasi kahdesti, vuosina 2003 ja 2004, ja alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa kerran, vuonna 2002.


title: Bertin päiväkirja

text: Bertin päiväkirja () on Anders Jacobssonin ja Sören Olssonin kirjoittama päiväkirjamuotoinen nuortenkirja. Alkuperäisteos on julkaistu vuonna 1987 ja suomennos vuonna 1992.


title: Heikki Jalonen

text: Jalonen syntyi torppari Isak Heikki Heikinpojan ja Johanna Isakintyttären lapsena vuonna 1865 Tyrväällä. Nuoruudessaan hän työskenteli työmiehenä Tyrväällä ja Jääskessä. Myöhemmin hän työskenteli ensin vuosina 1913–1918 Hämeen läänin eteläisen vaalipiirin sosialidemokraattien piirisihteerinä ja sittemmin vuosina 1913–1918 samassa tehtävässä Kuopion läänin itäisessä vaalipiirissä.


title: Heikki Jalonen

text: Kansanedustajana Jalonen toimi kahteen otteeseen. Ensin vuosina 1911–1917 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä ja myöhemmin vuosina 1917–1918 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Eduskunnassa hän oli jäsenenä Rautatievaliokunnassa, Suuressa valiokunnassa ja Valtiovarainvaliokunnassa. Lisäksi hän oli jäsenenä Torpparien keskustoimikunnassa.


title: Heikki Jalonen

text: Suomen sisällissodan taisteluiden tauottua vuonna 1918 Jalonen pakeni valkoista terroria Venäjälle, jossa hän asui loppuelämänsä toimien muun muassa Inkerin Lempaalan kylän vahtimestarina.


title: Heikki Jalonen

text: Jalonen oli naimisissa vuodesta 1899 lähtien Iida Wilhelmina Ahlin kanssa.


title: Mir iskusstva

text: Mir iskusstvan (, "Taiteen maailma") käsite kattaa useita venäläisen kulttuurin ilmiöitä vuosien 1898 ja 1924 välillä. Näitä ovat samanniminen taidelehti (1898-1904), kaksi taideyhdistystä (1900-1903, 1910-1924), Mir iskusstva taidenäyttelyt (1899-1903) sekä ryhmä monipuolisesti lahjakkaita taiteilijoita, johtohahmona Aleksandr Benois. Mir iskusstvan käsitteeseen luetaan myös graafisen taiteen erityinen pietarilainen suuntaus, venäläisen teatterin voittokulku Euroopassa, sekä taiteen filosofia tai lähinnä elämänfilosofia, joka innoitti lukemattomia venäläisiä taiteilijoita kulttuurin eri saroilla.


title: Mir iskusstva

text: 1900-luvun alun venäläinen kuvataide oli monessa suhteessa käänteentekevää eurooppalaisen kuvataiteen historiassa. Venäjän 1800- ja 1900-lukujen vaihteen kuvataide oli kiinteä osa eurooppalaista traditiota, seurasi sen näkemyksiä ja myös uudisti sitä. Kuvataiteen renessanssi oli yhteydessä kirjallisuuteen, musiikkiin, balettiin ja teatteriin. Yhteydet muihin taiteen lajeihin syntyivät erilaisista kokonaistaideteoksen ihanteista, jotka olivat osa modernin taiteen suuria tavoitteita.


title: Mir iskusstva

text: Venäjän kuvataiteessa 1800-luvun jälkipuoliskoa hallitsi realismi, jolloin huomio oli kohdistunut erityisesti venäläisen elämän yhteiskunnallisten piirteiden kuvaamiseen. Ranskalaisen kuvataiteen uusimpien suuntausten vaikutteet alkoivat tulla tunnetuiksi Venäjällä 1880-luvulta lähtien, mutta vasta 1890-luvun lopulla ne saivat selvän jalansijan. Myöhemmin myös yhteydet Saksaan tulivat merkityksellisiksi. Venäläiset realistit paljastivat venäläisen todellisuuden nurjia ja pimeitä puolia. 1870-luvulla maalaustaiteen huippusaavutukset liittyvät "Kiertävien taidenäyttelyjen yhdistykseen" kuuluneiden taiteilijoiden, peredvižnikien eli vaeltajien, toimintaan. Heidän aloitteestaan vuodesta 1871 alettiin järjestää jokavuotisia kiertäviä taidenäyttelyjä. Yhdistyksen perustaminen aloitti Venäjän taiteen kehityksessä uuden aikakauden: taiteen aktiivisen demokratisoinnin kauden, jolloin taide vapautettiin keisarillisen taideakatemian harjoittamasta itsevaltaisesta ja byrokraattisesta valtiollisesta kontrollista.


title: Mir iskusstva

text: 1900-luvun alussa venäläisessä taiteessa tapahtui perusteellisia muutoksia. Venäjän taide-elämä muuttui rakenteeltaan monimutkaiseksi ja menetti eheytensä. 1890-luvun lopulta lähtien Venäjälle muodostui toinen toisensa jälkeen erilaisia taiteellisia ryhmittymiä, jotka joko korvasivat toisensa tai elivät rinnakkain. Mitä lähemmäs 1910-lukua tullaan sitä dynaamisemmaksi ja värikkäämmäksi Venäjän taide-elämä muuttui. 1800-luvun jälkipuoliskolla kunkin taiteilijan yksilöllisyys oli ilmennyt kaikille yhteisen metodin piirissä, periaatteessa sitä hajottamatta, mutta nyt jokaisella taidesuunnalla on oma tunnuslauseensa, minkä lisäksi niissä yhdistyvät aivan erilaiset, joskus jopa vastakkaiset persoonallisuudet, metodit ja tyylikeinot.


title: Mir iskusstva

text: Mir iskusstva liittyi myös symbolismin läpimurtoon venäläisessä taiteessa. Ryhmä julkaisi samannimistä aikakauskirjaa ja asetti tehtäväkseen länsieurooppalaisen, erityisesti ranskalaisen taiteen välittämisen Venäjälle. Sittemmin Mir iskusstva järjesti näyttelyitä myös ulkomailla. Pariisissa ryhmän johtohahmoksi kohonnut Sergei Djagilev esitteli 1910-luvun alun venäläistä taidetta ja samaan aikaan Pariisissa oli myös venäläisen musiikin konsertteja. Suurimman menestyksen saavutti baletti-impressaarioksi ryhtyneen Djagilevin Ballets russes. Siitä tuli myöhemmin maailmankuulu balettiryhmä, jolle aikakauden merkittävät venäläiset säveltäjät loivat teoksiaan. Mir iskusstvan taiteilijat osallistuivat myös balettiesitysten tuottamiseen lavastuksillaan ja puvustuksillaan. Djagilevin ihanteena oli wagneriaaninen "Gesamtkunstwerk", kaikkien alojen taiteet yhdistävä kokonaistaideteos. Mir iskusstvan merkitys oli ennen muuta kokoava, välittävä ja organisoiva. Näyttelyineen, julkaisuineen ja kansainvälisine yhteyksineen, huippuna Djagilevin produktiot, se oli luomassa venäläisen taiteen läpimurtoa Euroopassa. Samalla se toi eurooppalaisen taiteen osaksi uutta venäläistä taidetta ja taide-elämää.


title: Mir iskusstva

text:
Vuonna 1898 Pietarissa järjestettiin suurta huomiota herättänyt venäläisten ja suomalaisten taiteilijoiden ensimmäinen "Mir iskusstvan, Taiteen maailman" taidenäyttely, jonka oli koonnut monilahjakas baletin johtohahmo Sergei Djagilev. Näyttelyssä esittäytyi monia Djagilevin vaikutuspiiriin kuuluneita merkittäviä venäläisiä aikalaistaiteilijoita kuten Aleksandr Benois, joka Djagilevin kanssa oli Mir iskusstva -liikkeen johtohahmoja, taiteilijat Isaak Levitan, Valentin Serov, Konstantin Somov, Léon Bakst, Mihail Nesterov ja Mihail Vrubel sekä Djagilevin Suomen suurruhtinaskunnasta valitsemia taiteilijoita kuten Albert Edelfelt, Akseli Gallen-Kallela, Eero Järnefelt, Pekka Halonen, Ville Vallgren, Väinö Blomstedt ja Magnus Enckell.
Venäläis-suomalainen näyttely antoi vauhtia Pietarissa perustetulle Mir iskusstva -ryhmittymälle, joka järjesti vuosinäyttelyitä ja julkaisi samannimistä taidelehteä. Liikkeen vaikutus kulttuuriin oli laaja ja ilmiön jälkimainingit ulottuivat aina 1920-luvulle.


title: Mir iskusstva

text: Djagilev uskoi kuvataiteen nousukauteen nimenomaan suomalaisten ja venäläisten yhdistetyin voimin. Mir iskusstvan toiminta loi Venäjälle taiteellisesti loisteliaan kukoistuskauden, joka ulottui maalaus- ja veistotaiteesta kirjankuvituksiin ja yhteistyöhön teatterin ja baletin kanssa. Mir iskusstva oli monien, yksilöllisten ilmaisutapojen summa jonka erityisenä piirteenä ovat taiteilijoiden toisistaan maalaamat mestarilliset muotokuvat.


title: Mir iskusstva

text: Ei tiedetä varmasti, alkoiko ryhmän taidelehti ilmestyä vuoden 1898 vai vuoden 1899 aikana, mutta joka tapauksessa se ilmestyi vuoteen 1904 saakka.


title: Mir iskusstva

text: Ateneumin taidemuseon ja Pietarin Venäläisen taiteen museon yhteistyönä esitettiin molemmissa museoissa vuonna 1998 Mir iskusstva - Taiteen maailma -näyttely, jonka tavoitteena oli antaa kokonaiskuva venäläisestä ja suomalaisesta ajan taiteesta sekä juhlistaa Mir iskusstvan syntyaikoja.


title: Mir iskusstva

text: Vuonna 2003 järjestettiin Pietarissa myös "Mir iskusstvan paluu" -taidenäyttely, jonka oli tarkoitus "Mir iskusstvan" hengessä tuoda näkyviin Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen syntyneet Pietari-Suomi -taiteilijayhteydet.


title: Castleford

text: Castleford on yksi niistä viidestä kaupungista, jotka kuuluvat Wakefieldin metropolialueeseen West Yorkshiressa Englannissa. Se on lähellä Pontefractia, ja sen väkiluku on noin 40 000. Pohjoisessa virtaava Calderjoki laskee Airejokeen ja Aire and Calder Navigation kanavaan. Länsi- ja eteläpuolella on moottoritie M62.


title: Castleford

text: Castleford on aikoinaan kuulunut Yorkshiren West Ridingiin, ja sen ympäristössä on arkeologisia viitteitä roomalaisaikaan.


title: Nirvana (elokuva)

text: Nirvana on Gabriele Salvatoresin ohjaama science fiction -elokuva vuodelta 1997. Elokuvan pääosaa näyttelee Christopher Lambert.


title: Nirvana (elokuva)

text: Elokuva edustaa kyberpunk-tyylisuuntaa.


title: Lysianassa

text: Lysianassa oli kreikkalaisessa mytologiassa usean eri naishahmon nimi.


title: Hanna Markkula-Kivisilta

text: Hanna Elina Markkula-Kivisilta (o.s. Markkula, s. 10. helmikuuta 1965 Helsinki) on suomalainen Kansallisen Kokoomuksen entinen kansanedustaja (1991–2003). Hän oli Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–1996, joista kaupunginhallituksessa vuodet 1989–1996. Koulutukseltaan Markkula-Kivisilta on valtiotieteen maisteri Helsingin yliopistosta (1994).


title: Hanna Markkula-Kivisilta

text: Markkula-Kivisilta valittiin ensimmäisen kerran kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 1991 Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Hän toimi eduskunnassa kolme vaalikautta, joiden aikana hän oli varsinaisena jäsenenä hallintovaliokunnassa (1991–1995), ympäristövaliokunnassa (1991–1998, 1999–2003) sekä valtiovarainvaliokunnassa (1999–2003). Markkula-Kivisilta ei asettunut ehdolle enää vuoden 2003 eduskuntavaaleissa.


title: Hanna Markkula-Kivisilta

text: Syyskuussa 2003 Markkula-Kivisilta aloitti Pelastakaa Lapset ry:n pääsihteerinä. Hän toimi Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) hallituksen ja tarkastusvaliokunnan jäsenenä vuodesta 2013 RAY:n lakkauttamiseen asti. Hän on myös Soste ry:n ja Lastensuojelun keskusliiton hallituksen jäsen.


title: Hanna Markkula-Kivisilta

text: Markkula-Kivisilta on ollut vuodesta 1995 naimisissa Ilkka Kivisillan kanssa. Heillä on kaksi lasta. Muusikko Reino Markkula oli Hanna Markkula-Kivisillan isä.


title: Deipyle

text: Deipyle oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuninkaan Adrastoksen ja tämän puolison Amfithean tytär.


title: Deipyle

text: Oraakkeli kertoi Adrastokselle, että tämän tytär menisi naimisiin villikarjun kanssa. Kun Adrastos löysi Tydeuksen, Oineuksen pojan, yöllä taistelemassa palatsissaan Polyneikeen kanssa, hän erottaessaan riitelijöitä toisistaan huomasi Tydeuksen kilvessä villikarjun kuvan. Niin hän antoi Deipylen tälle vaimoksi. Suhteesta syntyi Diomedes.


title: Demonassa

text: Demonassa oli kreikkalaisessa mytologiassa usean eri hahmon nimi.


title: Päivi Varpasuo

text: Päivi Paula Annikki Varpasuo (21. joulukuuta 1945 Vihti – 12. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli Kansallisen Kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1985–1995.


title: Päivi Varpasuo

text: Varpasuo oli ensimmäisen kerran kansanedustajaehdokkaana 1970-luvun alussa. Eduskuntavaalien 1983 jälkeen hän oli kokoomuksen varaedustaja Uudenmaan läänin vaalipiiristä ja helmikuussa 1985, kun Pekka Löyttyniemi siirtyi kesken vaalikauden Espoon kaupunginjohtajaksi, Varpasuosta tuli kansanedustaja. Hänet valittiin jatkamaan kansanedustajana eduskuntavaaleissa 1987 ja eduskuntavaaleissa 1991. Hän oli ehdolla myös 1995 vaaleissa, joissa ei kuitenkaan tullut valituksi.


title: Päivi Varpasuo

text: Varpasuo oli Vihdin kunnanvaltuuston jäsen kahdeksan vaalikauden ajan, vuosina 1969–2000. Hän nousi kunnanvaltuuston puheenjohtajaksi ensimmäisen kerran kunnallisvaalien 1976 jälkeen. Hän toimi tehtävässä kolmeen eri otteeseen, vuosina 1977–1983, 1985–1992 ja 1998. Vihdin kaupunginhallituksen johdossa hän oli vuosina 1993–1996.


title: Päivi Varpasuo

text: Varpasuo oli koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri, joksi hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1970. 1970-luvun alkupuoliskon hän työskenteli tiedotus- ja sihteerintehtävissä Espoon kauppalan ja kaupungin palveluksessa, lopuksi kaupungin tiedotuspäällikkönä 1974–1975. Vuodesta 1975 vuoteen 1993 hän oli tiedotuspäällikkönä Suomen Kunnallisliitossa ja vuodesta 1995 vuoteen 2001 hän oli Kuntaliiton erityisasiantuntijana.


title: Päivi Varpasuo

text: Varpasuo oli Suomen Lottaperinneliiton puheenjohtaja liiton perustamisvuodesta 1992 alkaen. Naisjärjestöjen Keskusliiton puheenjohtajana hän toimi vuodesta 2000 ja Vihti-Seuran puheenjohtajana vuodesta 1983.


title: Päivi Varpasuo

text: Varpasuo kirjoitti kirjan "Kaija Rolig. Kuninkaan kulkuri", joka julkaistiin vuonna 1997, ja oli tekemässä myös kirjoja "Kunnallinen tiedottaminen" (1977) ja "Kunnallishallinnon perusteet" (1980).


title: Päivi Varpasuo

text: Varpasuo menehtyi vaikeaan sairauteen 57 vuoden iässä heinäkuussa 2003.


title: Quentin Blake

text: Quentin Saxby Blake (s. 16. joulukuuta 1932 Sidcup, Kent, Britannia) on brittiläinen piirtäjä ja kuvittaja, joka tunnetaan erityisesti lastenkirjoihin tekemistään kuvituksista, varsinkin Roald Dahlin teosten. Hän on myös itse kirjoittanut lastenkirjoja.


title: Quentin Blake

text: Blake sai ensimmäiset piirroksensa julki Punch-lehdessä 16-vuotiaana. Hän opiskeli englantilaista kirjallisuutta Cambridgen yliopistossa ja pääsi sitten Chelsean taidekouluun. Hän hankki myös opettajanpätevyyden Lontoon yliopistosta. Blakella on useita kunniatohtorin arvoja.


title: Quentin Blake

text: Blakelle myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseerin arvo vuonna 1988 ja komentajan arvo 2005. Hän sai vuonna 2002 Hans Christian Andersen -mitalin. Hän on työskennellyt opettajana Lontoon Royal College of Artissa. Vuonna 1999 hänestä tuli maansa ensimmäinen "Children's Laureate".


title: Eulerin menetelmä

text: Eulerin menetelmällä tarkoitetaan numeerisessa analyysissä Leonhard Eulerin mukaan nimettyä menetelmää differentiaaliyhtälöiden alkuarvo-ongelmien ratkaisuun. Se on yksinkertaisin numeerisista integrointimenetelmistä, mutta siitä huolimatta menetelmä on tärkeä. Sen kautta on johdettu monet paremmista menetelmistä ja sen ymmärtäminen on niiden perusta.


title: Eulerin menetelmä

text: Eulerin menetelmä johdetaan derivaatan määritelmästä


title: Eulerin menetelmä

text: Nyt ei kuitenkaan anneta muuttujan "h" lähestyä nollaa, vaan pidetään se pienenä. Näin saadaan yhtälöstä


title: Eulerin menetelmä

text: jossa "h" tarkoittaa menetelmässä käytettyä askelta. Olkoot alkuarvo-ongelmamme muotoa


title: Eulerin menetelmä

text: Nyt siis funktiolla "F" tarkoitetaan muuttujista "t" ja "y(t)" koostuvaa lauseketta, joka tulee ylläolevan yhtälön oikeaksi puoleksi. Määritetään nyt, että Eulerin menetelmällä askel ajanhetkestä "t" ajanhetkeen "t" voidaan laskea kaavalla


title: Eulerin menetelmä

text: Eulerin menetelmän virhe voidaan laskea selvittämällä Taylorin sarja muuttujalle "y". Tulkitsemalla ylläolevaa tulosta voidaan menetelmä merkitä muodossa


title: Eulerin menetelmä

text: Tässä on kaksi ensimmäistä termiä Taylorin sarjasta


title: Eulerin menetelmä

text: ja yhtälöiden välinen virhe saadaan siis suuruudeltaan vastaamaan termejä