title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Insinööri Ossi Oikarinen on työskennellyt eri F1-talleissa vuodesta 1997 lähtien. Hänen ensimmäinen työnantajansa F1:ssä oli Arrows-talli, missä hän toimi datainsinöörinä kaudesta 1997 kauteen 2000. Kaudeksi 2001 hän siirtyi Toyota-talliin, jossa hän työskenteli muun muassa Jarno Trullin kilpailuinsinöörinä. Vuoden 2006 syyskuussa Oikarinen kertoi lähtevänsä Toyotalta ja siirtyvänsä johonkin toiseen talliin seuraavaksi kaudeksi. Vuoden 2007 alussa talliksi varmistui BMW Sauber, jossa hän aloitti huhtikuun alussa tallin päätesti-insinöörinä. Samalla kaudella hän toimi lisäksi Yhdysvaltain GP:ssa Sebastian Vettelin kilpailuinsinöörinä, ja sijaisjärjestelyjen vuoksi hän oli BMW-tallin pääinsinöörinä Japanin GP:n ajan.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text:
McLaren-tallissa työskenteli suomalainen lääkäri Aki Hintsa.
Tommi Pärmäkoski on toiminut Sebastian Vettelin kuntovalmentajana. Antti Kontsas toimii Sebastian Buemin kuntovalmentajana ja Ville Vihola Lewis Hamiltonin kuntovalmentajana.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Formula 1 -sarjaan on osallistunut yksi suomalainen talli, AAW Racing Team, jolla Leo Kinnunen osallistui kaikkiin kuuteen kilpailuunsa kaudella 1974. Tallin nimi on muodostettu Antti Aarnio-Wihurin nimikirjaimista. Talli käytti Surtees-tallin TS16-autoa. 1950–1970-luvuilla oli nimittäin tavallista, että Formula 1-sarjassa oli pieniä yksityistalleja, jotka käyttivät jonkun muun valmistajan autoja. AAW:n autossa oli Ford Cosworthin moottori ja Firestonen renkaat.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kinnunen osti käyttämänsä auton itselleen, ja nykyään se on Turun Sanomien museossa.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Suomalaiset yritykset ovat tukeneet F1-talleja silloin, kun niillä on ollut suomalainen kuljettaja. Leo Kinnusta sponsoroi kaudella 1974 elektroniikkalaiteyritys Salora. Kinnusen F1-kaudella 1974 myös tupakkamerkki Colt sponsoroi Kinnusta. Keke Rosbergiä ja Williams-tallia sponsoroi kaudella 1985 huoltoasemaketju Neste. Neste oli sponsoroinut Rosbergia kaudesta 1982, jolloin hän oli voittanut maailmanmestaruuden. Sittemmin Neste sponsoroi niin Jyrki Järvilehtoa kuin Mika Häkkistäkin kaudella 1991. Rosbergia sponsoroi tämän huippuvuosien aikana myös matkapuhelinvalmistaja Mobira. Vuosina 1978-1981 Rosbergin pääsponsori oli ollut aikakauslehti Seuralla, joka ei kuitenkaan ollut uusinut sopimustaan Rosbergin kanssa kaudeksi 1982. Tämä johti vuorostaan sittemmin oikeustaistoon lehden kanssa ns. Seura-ihmisen asemasta, sillä Rosbergin kuvaa käytettiin lehden televisiomainoksessa. Kaudella 1995, jolloin Mika Salo ajoi Tyrrell-tallissa, tallin pääsponsorina oli matkapuhelinvalmistaja Nokia. Suomalaisella matkapuhelinvalmistajalle sopimus f1:siin oli ensimmäinen, mutta neuvottelut liittymisestä mukaan sponsoroimaan f1-tallia tai useampia talleja ei ollut ensimmäinen. Vuonna 1989 Nokia oli neuvotellut alustavasti liittyvänsä mukaan Keke Rosbergin ja hänen silloisen managerinsa Ortwin Podlechin suunnittelemaan suomalaisen f1-tallin eli Kansallis Banking Racingin sponsorointiin. Kun suunnitelma oli rauennut SKOP:in silloisen pääjohtajan Jaakko Lassilan kielteiseen kantaan ei Nokia kuitenkaan ollut luovuttanut f1:n suhteen. Vuoden 1989 osalta Keke Rosbergin tavoitteena oli saada silloinen Englannin F3-sarjan tuore mestari Jyrki Järvilehto mukaan f1:siin. Nokialla mahdollistui tarjous tukea Järvilehdon f1-uraa tai hänen tavoittelemaansa kuljettajapaikkaa. Nokia katsoi läpi Rosbergin asettaman sponsoritarjouksen, mutta lopulta muutti mielensä viime hetkellä. Valitettavasti muutaman miljoonan markan sponsorisijoitus Järvilehtoon nähtiin liian kalliina ja Nokia pysytteli purjehduksessa ja muiden perinteisten urheilulajien tukemisessa. Nokian logo oli näyttävästi esillä Tyrrell-autojen reunoilla. Finlandia Vodka sponsoroi McLarenia kausilla 1999–2001 yhteensä 50 kilpailussa. Sama alkoholimerkki nähtiin myös ruotsalaisen f1-kuljettaja Stefan Johanssonin sponsorina pienin panoksin kaudella 1983 ruotsalaisen ajaessa englantilaisen Spirit-tallin kuljettajana. Kausilla 2006–2007 energiajuomayhtiö Battery sponsoroi Williams-tallia, kun Nico Rosberg oli tallin toinen kuljettaja. Kaudesta 2007 lähtien suomalainen hitsauskoneita valmistava yritys Kemppi on sponsoroinut Spyker-tallia.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: F1-autoja ovat ajaneet muutkin suomalaiset kuin F1-kuljettajat. Joukossa on ollut muiden luokkien kuljettajia, toimittajia ja yleisökilpailuvoittajia. Tässä on mainittu muutamia:


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Suomi on saanut suhteessa asukaslukuun eniten F1-mestaruuksia. Kun Suomen menestykselle F1:ssä ja autourheilussa yleensäkin on yritetty löytää selityksiä, syynä on usein pidetty vaikeita ajo-olosuhteita varsinkin talvella.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Andrew Benson on kirjoittanut The Guardian -lehteen artikkelin, jossa pohditaan suomalaisten menestyksen syitä ja haastatellaan suomalaiskuljettaja. Jyrki Järvilehto, Mika Salo ja Heikki Kovalainen kertoivat ajaneensa autoa jo varsin nuorina kotinsa läheisyydessä. Salon mukaan hän ei ollut kuin vasta 13-vuotias, kun hän jo ajeli ystäviensä kanssa autolla. Bensonin mielestä liukkaat tiet kehittävät ajotaitoa jo varhain.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Mika Salon mukaan menestyksen takana on suomalaisten luonne:


title: Formula 1 ja suomalaiset

text:
Formula 1:n alkuaikoina 1950-luvulla lajista ei juurikaan uutisoitu edes suomalaisissa sanomalehdissä. Karjalainen-lehdessä oli kuitenkin pieni uutinen, jossa kerrottiin Giuseppe Farinan voittaneen mestaruuden kauden 1950 päätteeksi. Helsingin Sanomissa oli joskus mainintoja kuuluisimmista kuljettajista. Tietämättömyys ja kiinnostuksen puute johtivat kuitenkin varsin erikoisiin otsikoihin, kuten ”Hawthorn voitti Fangion jännittävässä Ranskan GB:ssä”, missä Grand Prix -sanan p-kirjain oli muuttunut b:ksi. Kotkalainen Etelä-Suomi julkaisi ajoittain kuvia kilpailuista, mutta kuvateksteissä ei kerrottu juuri mitään mielekästä.
1950-luvun kuluessa f1-ajoista alkoi pikkuhiljaa tulla erilaisia filmikatsauksia ja Fangion lopettaessa uransa vuonna 1958 ja vuonna 1959 molempien vuosien f1-kausista tuli myös kausikooste filmikatsauksena. Paavo Nurmi (selostaja) selosti f1-kilpailuja 50-luvulla ja vuosien 1958-1959 kausikoosteet. Eräs ensimmäisistä Suomessa nähdyistä filmikatsauksista oli vuoden 1954 Nürburgringin kilpailu jonka Nurmi selosti.. Lehtipuolella myös Juhani Melart aloitti 50-luvun lopulla kilpailujen raportoimisen. Kuitenkin f1:n kiinnostus Pohjolassa oli erittäin vähäistä ja niin kuskien, kansallisuuksien kuin kilpailujenkin nimet saattoivat mennä usein ristiin keskenään.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: F1:n uutisointi ei 1960-luvullakaan ollut Suomessa erityisen monipuolista. Helsingin Sanomat kirjoitti kuitenkin edelleen melko aktiivisesti, joskin kiinnostus ehkä hieman heikkeni. Samalla jotkin muutkin lehdet alkoivat silloin tällöin julkaista uutisia lajista. Kilpailevien tallien nimet saattoivat edelleen mennä sekaisin kuljettajien tavoin, mutta 1950-lukuun verrattuna tilanne alkoi parantua vuosikymmenen loppua kohden. 1960-luvulla muun muassa Lotus-tallia kutsuttiin lehtijutuissa virheellisesti usein Lootus-talliksi. Eräs aikakauden raportoiduin persoona Graham Hillin ohella oli Jim Clark. Jim Clarkin kuolema Hockenheimin F2-kilpailussa vuonna 1968 sai paljon palstatilaa eri lehdissä. Vastaavaa kiinnostusta ei pienemmissä lehdissä toistunut ennen Ronnie Petersonin kuolemaan johtanutta onnettomuutta noin vuosikymmentä myöhemmin. Seppo Pitkänen kommentoi Suomen Sosialidemokraatti -lehden palstoilla F1-tapahtumia ja -uutisia. Lehden katsaus F1:een oli aikaansa edellä, sillä monet muut lehdet julkaisivat vastaavia vasta 1980-luvulla.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Vuonna 1965 Vauhdin Maailma -lehti alkoi kirjoitella moottoriurheilusta, Formula 1 mukaan lukien.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Vuonna 1970 Jochen Rindtin kuolema sai paljon uutistilaa. Rindtin vaimo oli suomalainen, mikä toi F1:ä jonkin verran lähemmäs suomalaisia. Lajin uutisointi olikin 1970-luvulla Suomessa jo eri luokkaa kuin 1960-luvulla. Nyt suuret nimet, kuten Niki Lauda ja Emerson Fittipaldi, olivat monen ison sanomalehden uutisissa.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kun Leo Kinnunen pääsi ensimmäistä kertaa karsinnoista lähtöruudukkoon, Suomen media ei juuri riemuinnut. Lehdetkin mainitsivat hänet vain ohimennen – jos edes sitäkään. TV:ssä laji alkoi tuolloin kehittyä paremmaksi kuin aiemmin. Monacon kilpailua näytettiin usein vuosittain TV2:n Urheilutunnilla tai omana ohjelmanaan. Pikkuhiljaa muitakin kilpailuja alkoi näkytä televisiossa. Muun muassa Anderstorpin kisa kaudelta 1975 tuli TV1:llä koosteena selostajana Juha Jokinen. Kun Mikko Kozarowitzky yritti päästä vuonna 1977 mukaan F1-kilpailuihin, Helsingin Sanomat kirjoitti hänestä kesä-heinäkuussa jonkin verran, mutta otsikoi muun muassa seuraavasti: ”Kozarowitzky romutti autonsa” ja ”Kozarowitzky jäi rannalle”. Kauteen 1978 mennessä tv:ssä ei lajista juuri paljoa puhuttu vaikka kilpailuja oli kuitenkin näytetty ja myös kilpailujen pätkälähetyksiä. Radiossa kilpailuja oli selostettu myös noina vuosina yleensä 1-2 kisaa kauteen. Ruotsin kilpailut Anderstorpissa olivat usein radioituja lähetyksiä.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Keke Rosbergin väitettiin 3. maaliskuuta 1978 päässeen ensimmäisenä suomalaisena mukaan F1 MM-osakilpailuun. Tieto oli väärä, mutta myöhemmin Rosberg osoittautui ensimmäiseksi menestyneeksi suomalaiseksi F1-kuljettajaksi. Kaksi viikkoa ensimmäisen kilpailunsa jälkeen Rosberg voitti Silverstonessa ajetun MM-sarjan ulkopuolisen kilpailun Theodore-tallin autolla. Suomen lehdistö oli voitosta riemuissaan ja uskoi kaiken olevan enää Rosbergista itsestään kiinni, vaikka tallin auto oli yhtä heikko kuin aikaisemminkin. Kausi 1978 oli Suomessa siihen mennessä seuratuin. TV:stä tuli jopa Monacon F1-kisa TV2:lta. Osin Monacosta alkanut televisiointi johtui myös siitä, että Silverstonen ulkopuolisen kilpailun jälkeen ajettiin Long Beachissa. Long Beachin kisa jäi myöhäisen ajankohdan vuoksi näyttämättä ja Monaco näytettiin myös ajankohdan sopivuuden takia. Monacon kilpailu oli myös ennen vuotta 1978 usein televisioitu kilpailu. Kauden aikana televisioitiin myös Anderstorpin kilpailu. Aluksi Anderstorpin kilpailun piti tulla suorana radiosta, mutta lopulta kilpailu Ruotsista lähetettiin yllätyskisana televisiosta. Syy siihen oli kilpailun ajankohdalla. Kisa ajettiin lauantaina ja siten radiossa ei tullut lähetystä. Yleensä f1:sten radiolähetykset ajoittuivat Tänään Sunnuntaina-ohjelmiin. Lisäksi Urheiluruutu ryhtyi säännöllisesti lähettämään raportteja Euroopassa ajetuista kilpailuista. Ennen vuotta 1978 Urheiluruudun f1-lähetykset rajoittuivat lähinnä Monacoon, Anderstorpiin tai muuhun kuuluisaan kilpailuun. Lisäksi Urheiluruutuun pääsivät usein myös erilaiset kuljettajien suuret onnettomuudet ja kuolonkolarit. Kuitenkin suuret lehdet kuten Helsingin Sanomat ja Kansan Uutiset olivat tärkeämpiä tiedonlähteitä. Kilpailuista uutisoitiin jopa värikuvien kera, mutta tallien nimet puuttuivat usein kokonaan. Laji oli vieläkin varsin tuntematon Suomessa. Kilpailujen radioinnit olivat yleistyneet kaudella 1978 lähtien jonkin verran ja televisiolähetyksiä ryhtyi lähettämään myös HTV. Lehdistössä ei kuitenkaan riemuittu lisääntyneestä f1:n tiedoista Silverstonen voiton jälkeen. Esimerkiksi Kansan Uutiset ei monen muun lehden tavoin juurikaan uutisoinut Rosbergistä. Paljon huomiota Suomessa sai myös ruotsalaisen Ronnie Petersonin menehtyminen kilpailuonnettomuuden jälkeen. Kuolemasta kirjoitettiin eräissä lehdissä laajoja artikkeleita, joissa oli myös runsaasti kuvia. Kaudella 1979 tiedotus oli alkukaudesta niukkaa, koska Rosberg ajoi Amerikassa. Huhtikuun puolivälissä 1979 Helsingin Sanomissa kerrottiin entisen f1-kuljettaja Keijo Rosbergin siirtyneen ajamaan Can-Am-sarjaa Yhdysvaltoihin. Monacon jälkeen Rosberg pääsi Wolfille James Huntin lopetettua uransa. Kausi oli vaikea ja pisteitä ei tullut. Keken ajettua Ranskassa yhdeksänneksi Helsingin Sanomissa oli laaja katsaus Keken ajoon. Sen jälkeen otsikot vähenivät keskeytysten myötä ja uutisointi edelliseen kauteen verrattuna oli vähäisempää.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Suomen media piti Rosbergiä pitkään ikuisena keskeyttäjänä ja selittäjänä, mikä Rosbergin mukaan johtui siitä, ettei tekniikan tärkeyttä lajissa ymmärretty.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Käsitys ikuisesta keskeyttäjästä oli syntynyt kauden 1980 aikana. Kauden alussa Keke oli päässyt Fittipaldille kun talli osti Keken entisen työnantajan Wolf-tallin kaluston. Kauden alussa uuden tiimin piti olla läpimurron paikka ja näin näytti myös olevan Argentiinan kolmannen sijan myötä. Urheiluruutukin näytti Rosbergille menestyksekkäästä kilpailusta välähdyksen lähetyksessään vaikka kaukokisoista ei usein näkynytkään yhtään mitään. Yleensä Urheiluruudussa näkyi vain Euroopan puolen kilpailuista materiaalia Rosbergin heikoimpien vuosien kilpailuissa. Suomen lehdistö teki kuitenkin saman virheen kuin kaksi vuotta aiemmin. Se ei ymmärtänyt tekniikan puolta lajissa ja arveli asian olevan kuljettajasta itsestään kiinni. Lehdistö hehkutti pian mahdollisesti odotettavissa olevista voittouutisistakin. Näin ei kuitenkaan käynyt ja Monacosta eteenpäin Suomen lehdistössä otettiin pilkkaava asenne käyttöön. Tärkein syy oli kyllästyminen Keken jatkuviin keskeytyksiin tai riittämättömiin suorituksiin. Lopullisesti asian ratkaisi Keken karsiutuminen. Kausien 1978-1981 Monacon kilpailuista Keke oli karsitunut. Lehtien palstoilla alkoi esiintyä sana taas ja muitakin nimityksiä käytettiin. Loppuvuodesta Keke ajoi vielä Imolassa pisteille ja se oli edes hieman parantavaa suhteessa kirjoituksiin. Loppuvuodesta myös Fittipaldin oletettiin parantavan suorituksiaan ensi kaudelle. Optimismi tarttui jälleen uudestaan. Kekellä oli kuitenkin vasta ensimmäinen täysi kausi Formula 1:ssä ja Argentiinan kolmas sija oli kaikesta huolimatta tuolloin vielä merkityksellinen. Loppuvuodesta 1980 Helsingin Sanomissa kerrottiin Keke Rosbergin oleva suurten otsikoiden mies Formula 1:ssä kaudella 1981.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Hymy-lehtikin valitsi Rosbergin ”vuoden roskakuskiksi” keskeytysten takia. Kausi 1981 oli Suomessa F1:sten kannalta huonoin ja sitä oli myös Keken oma kilpailukausi. Ainoat pisteet kaudelta tulivat Kyalamista 1981 joka ajettiin kuitenkin FISA:n ja FOCA:n riitojen takia Formula Libre-kilpailuna. Siellä Keke oli neljäs. Lehdistössä ajoa pidettiin onnistuneena, mutta tekniikkaa ei taaskaan ymmärretty ja kauden muista kisoista tuli enimmäkseen keskeytyksiä ja karsiutumisia. Vain kolmesti Keke pääsi maaliin kaudella. Siitä syystä yleinen mielipide Suomessa oli Keken pilkkaamisen kannalla. Ulkomaisissakin lehdissä alettiin epäillä Keken kykyjä. Kilpailuita kuitenkin näytettiin kaudella 1981 Suomessa televisiosta. HTV:llä sinne avautuneen BBC:n jakeluverkon kautta ja YLE näytti satunnaisia koosteita kilpailuista kuten esimerkiksi Emerson Fittipaldin uran päättäjäisjuhlakilpailun Brasiliasta.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kauden päätteeksi Keke Rosbergille avautui pääsy Williams-talliin kun Fittipaldi ei kyennyt maksamaan jo valmiiksi myöhässä olevaa palkkaa. Sen jälkeen alkoi matka kohti maailmanmestaruutta. Suomessa ei alkukaudesta 1982 uskottu Keken menestykseen paremmasta tallista huolimatta. Keke Rosberg ei mahtunut edes ulkomaisissakaan veikkailuissa kovinkaan korkealle mestaruutta ajatellen. Turboa ajaville kuljettajille oletettiin mestaruuden tulevan ja mikäli joku Cosworth-kuljettaja voittaisi mestaruuden niin se olisi ollut Carlos Reutemann. Kyalamin viides sija lupasi hyvää ja Rio de Janeiron kakkossija vahvistivat odotuksia. Carlos Reutemannin lähdettyä Keke Rosbergista tuli tallin ykköskuljettaja. Vasta Long Beachin ja kahden peräkkäisen kakkossijan ansiosta tilanne alkoi muuttua parempaan ja pilkkaaminen väheni. Suomessa oltiin innoissaan, kun Rosberg ylsi kolmatta kertaa kaudella Belgian GP:ssa toiseksi. Seuraava kilpailu Monacossa televisioitiin. Rosbergin päästyä menestyneeseen Williams-talliin kaudella 1982 ajatukset muuttuivat, ja yhtäkkiä häntä pidettiinkin Suomessa loistavana kuljettajana. Käsitystä tukivat Rosbergin ensimmäinen voitto ja kauden päätteeksi saavutettu maailmanmestaruus. Loppukaudella tv:ssä näytettiin myös Monzan ja mestaruuden ratkaiseva kilpailu Las Vegasista. Molemmista kilpailuista tuli myös radiolähetykset joista toinen Rinnakkaisella ja toinen Yleisohjelmassa. Keken mestaruuskaudella ensimmäistä kertaa myös Urheiluruutu näytti kauden jokaisesta kilpailusta materiaalia.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Rosberg, hänen mestaruutensa ja F1 yleensäkin herättivät Suomessa paljon keskustelua. Lehdissä pohdittiinkin, oliko F1 urheilua ja voitaisiinko Rosberg siten valita vuoden urheilijaksi. Mielipiteitä oli monenlaisia: jotkut pitivät F1:tä vain "ratinkääntämisenä". Rosbergiä ja hänen saavutuksiaan ivailtiin jonkin verran lehtien palstoilla, mutta tämäntyylisten tekstien kirjoittajat eivät tienneet lajista juuri mitään. Lopulta Rosberg voitti vuoden urheilija -tittelin ennen mäkihyppääjä Matti Nykästä, minkä jälkeen moottoriurheilua alettiin pitää urheiluna. Lisäksi Rosbergille myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ensimmäisen luokan ritarimerkki ja hänet kutsuttiin linnan juhliin; tosin hän ei ehtinyt niihin. Syksyllä 1982 ja keväällä 1983 suomalaiset lehdet julkaisivat ennennäkemättömän paljon F1-aiheista materiaalia. Suomeksi selostettuja F1-kilpailuja oli aiemminkin näytetty televisiosta, mutta vasta Keken mestaruuskaudella 1982 alettiin panostaa lähetyksiin enemmän. Vapailla kanavilla kisojen näkyminen oli satunnaista ja ohjelmamuutokset olivat yleisiä vielä Keken mestaruuden jälkeisinäkin vuosina. Ennen kautta 1982 televisiolähetykset olivat vapailla kanavilla satunnaisia ja lähetyksiä selostivat useimmiten Juha Jokinen ja Seppo Kannas. Satunnaisina vierailijoina toimivat muun muassa Matti Tuomi ja Urpo Vihervaara. Vuotta ennen Keken mestaruutta kilpailuja nähtiin usein HTV:n verkossa. Seppo Kannas toimitti Urheiluruutuun usein F1-aiheisia juttuja. Suomessa F1:n televisioinnin laajamittainen aloitusvuosi ajoittuu vuosien 1981-1983 väliselle ajalle. Formula 1 kuului noina vuosina myös radiossa. Radiosta f1-lähetyksiä oli tullut aiemminkin, mutta Keken mestaruuskaudella radiolähetyksiä alettiin lähettää enemmän. Keken ratkaisukilpailua Las Vegasista selostivat Matti Lammi ja Raimo Häyrinen.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Suomen media seurasi Formula 1:tä runsaasti, vaikka Rosberg ei aina menestynytkään. Keskeytyksiä ja lajia ylipäänsä oli opittu ymmärtämään paremmin. Tietämys lajista oli myös kasvanut ajan myötä runsaasti, ja muun muassa Kansan Uutisissa protestoitiin lajin pistelaskujärjestelmää vastaan. Kun Rosberg lopetti F1-uransa kauden 1986 päätteeksi, Helsingin Sanomat julkaisi hänestä koko sivun artikkelin. Adelaiden 1986 kilpailu oli Rosbergin päätöskilpailu ja se lähetettiin radiossa selostajana Raimo Häyrinen ja televisiossa selostajana Matti Kyllönen. Rosbergistä julkaistiin 1980-luvulla kolme kirjaa.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kun Jyrki Järvilehto osallistui ensimmäistä kertaa kilpailuun, suomalaislehdet osasivat jo syyttää autoa huonosta menestyksestä ja pitivät Järvilehtoa lupaavana kuljettajana.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Yleisradio ja sen yhdessä MTV:n kanssa omistama Kolmoskanava näyttivät 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alkupuolella F1-kilpailuja vuorotellen. Kolmoskanava oli saanut vuonna 1987 oikeudet näyttää kilpailuja, mutta tv-oikeuksien hinnat kiristyivät ja vuoteen 1990 mennessä Kolmosen panostus oli hiipumassa YLE:n vastaavan panostuksen suhteen. Radiolähetykset muuttuivat Keken lopetettua uransa kaudesta 1987 eteenpäin vain koostelähetyksiksi. Tänään Sunnuntaina-ohjelmassa f1-kilpailuja usein kuultiin vuosien 1987-1990 aikana. Aluksi kilpailuja selosti Raimo Häyrinen ja myöhemmin säännöllisemmin Juhani Sipilä. Vuonna 1991 kaksi kuljettajaa nimiltään Mika Häkkinen ja JJ Lehto pääsivät mukaan vakituisiin tiimeihin Dallaralle ja Lotukselle. Panostus lisääntyi merkittävästi kaudelle 1991. Niinpä YLE näytti muun muassa Mika Häkkisen ensimmäisen kilpailun suomeksi selostettuna. Selostajana toimi Markku Pentikäinen YLE TV1:n puolella. Vuonna 1992 näytettiin viimeistä kertaa Suomen televisiossa kolmella kanavalla Formula 1-kilpailuja. TV1:n viimeisen lähetyksen Magny-Coursilta Ranskasta selosti Tapio Suominen.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Vuonna 1992 YLE näytti viimeistä kertaa myös lyhyempiä tai tavallisen mittaisia koostekilpailuja. Lyhyistä koostekilpailuista viimeinen oli Portugalin Grand Prix 1992 Estorilin radalla joka televisioitiin TV2:ssa koosteena. Sitä selostivat Markku Pentikäinen ja Mika Sohlberg. Kilpailulähetyksen aikana kommentaattorina toiminut Sohlberg kiroili vahingossa tv-yleisön kuullen. Kilpailu Portugalista 1992 jäi myös Pentikäisen viimeiseksi selostamaksi F1-kilpailuksi.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Vuonna 1993 MTV3 televisioi 11 kilpailua kaudessa ja YLE televisioi TV2:n välityksellä viisi kilpailua kaudelta. Yleisradion kilpailuista vuonna 1993 kolme kilpailua eli Monaco, Englannin Grand Prix Silverstonesta ja Saksan Grand Prix Hockenheimista olivat suoria lähetyksiä ja yksi kilpailu oli pitkä koostekilpailu ja yksi kokonainen jälkilähetys. Kaikki kauden kilpailut olivat Tapio Suomisen ja Mika Sohlbergin selostamia. Vuonna 1993 YLE näytti viimeistä kertaa pitkän koostekilpailun jossa aivan loppu oli tosin muutaman edellisen kauden MTV3:n tai Kolmostelevision televisioiman Brasilian kilpailun tapaan aivan loppuosaltaan suora pidentyneen kilpailun ajoajan takia.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Euroopan Grand Prix 1993 oli viimeinen YLE:n pitkä koostekilpailu joka televisioitiin TV2:ssa. Kilpailu ajettiin Englannissa sijaitsevalla Doningtonin radalla ja sen voitti Segan sponsoroimassa kilpailussa Brasilian Ayrton Senna. MTV3 lähetti Brasiliaa lukuun ottamatta kilpailuja säännöllisesti suorina lähetyksinä. Vuoden 1993 päätteeksi YLE ei uusinut sopimustaan kausille 1994 ja 1995 F1:n televisioinnista joten MTV3 hankki vuosiksi 1994-1996 yksinoikeudet F1-kilpailuihin. YLE:n viimeiseksi kilpailuksi jäi Portugalin kilpailu kokonaisena jälkilähetyksenä TV2:lta vuodelta 1993. Sitä selostivat Tapio Suominen ja Mika Sohlberg. Vuodesta 1994 MTV3-kanava on televisioinut lähes kaikki F1-kilpailut suorina lähetyksinä.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kaudella 1994 Formula 1:n suosio kasvoi dramatiikan myötä, kun kauden 1994 San Marinon GP vaati kaksi kuolonuhria. Kauden huippuna oli Kanadan GP, jota seurasi enimmillään lähes miljoona suomalaista.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Lajin suosio oli Suomessa korkealla, kun Häkkinen voitti kaksi mestaruutta. MTV3:n F1-selostaja Matti Kyllösen mukaan Mika Häkkisen mestaruuden ratkaisevaa Suzukan kilpailua kaudella 1998 jännitti parhaimmillaan 1,6 miljoonaa suomalaista. Hänet valittiin vuonna 1998 vuoden urheilijaksi maailmanmestaruuden ansiosta, aivan kuten Rosberg 16 vuotta aikaisemmin.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Suomessa Formula 1 -kilpailujen katsojaluvut nousivat usein miljoonaan ja suurimmillaan kohosivat lähelle kahta miljoonaa: kauden 2003 Yhdysvaltain GP:n lähtöä seurasi 1 911 000 katsojaa, mikä oli vain pari tuhatta katsojaa vähemmän kuin vuoden 2000 Brasilian GP:n lähdössä. Vuonna 2003 uutisoitiin, että F1-kilpailuilla oli Suomessa eniten televisiokatsojia suhteessa väkilukuun. MTV3:n lähettämiä kilpailuja seurasi kyseisenä vuonna keskimäärin noin miljoona suomalaista eli noin viidennes koko väestöstä. Saman selvityksen mukaan suurissa, noin 60 miljoonan asukkaan Euroopan maissa, katsojia oli suhteessa väkilukuun huomattavasti vähemmän kuin Suomessa: Ranskassa keskimäärin 3,6 miljoonaa, Italiassa 9,7 miljoonaa ja Isossa-Britanniassa 3,2 miljoonaa.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Suomalaisia oli paljon myös paikan päällä seuraamassa kilpailuja. Erityisesti suomalaisia on ollut seuraamassa Hungaroringillä Unkarin GP:tä, jota on jopa nimitetty "suomalaisten kotikilpailuksi". Radalla onkin nähty neljä suomalaisvoittoa: Mika Häkkinen kausilla 1999 ja 2000, Kimi Räikkönen kaudella 2005 ja Heikki Kovalainen kaudella 2008.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kaudesta 2007 lähtien suorat kilpailulähetykset ovat tulleet maksulliselta MTV3 MAX -kanavalta, eikä niissä ole enää ollut mainoskatkoja. Lisäksi MTV3 on näyttänyt ilmaisella pääkanavalla kilpailuista jälkikäteen koostelähetykset.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: MTV3 MAX:n suosio kasvoi, ja kanava alkoi kauden 2007 jälkeen näyttämään uusintalähetyksinä vanhoja kilpailuja, joista osan katsojat äänestivät. Suurin osa uudelleen näytetyistä kilpailuista valittiin siksi, että ne ovat mieleenpainuvia erityisesti suomalaisten kannalta. Kilpailuja mainostettiin lauseella ”Formulat ei lopu koskaan” (kts. kuvaa). Jotkin niistä on selostettu uudelleen vanhalle kuvanauhalle.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kimi Räikkönen ei mestaruudestaan huolimatta saanut vuoden urheilijan titteliä 2007, vaan hän jäi kolmannelle sijalle.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: YLE:n aikaan selostajina toimivat useimmiten Seppo Kannas ja Juha Jokinen. Myöhemmin 70-luvun lopulla ja 80-luvun alussa yksinomaan Juha Jokinen. Kausilla 1979-1981 f1-kisoissa oli myös satunnaisempia selostajia kuten Urpo Vihervaara. Lisäksi f1:n Urheilutunnilla oli usein kertojaselostajana muitakin satunnaisia nimiä 70-luvun edetessä. Muun muassa Antero Karapalo ja Jorma Pulkkinen ehtivät toimia selostajana. Useimmiten raportoiduin kisa oli Monacosta. Kausilla 1983 ja 1984 aiemmin radioon kisoja selostanut Matti Lammi siirtyi selostamaan myös satunnaisia tv-kisoja Juha Jokisen kanssa TV2:lla. Juha Jokinen selosti usein TV1:llä. Radiossa kisoja selosti kaudesta 1983 eteenpäin yksinomaan Raimo Höyry Häyrinen. Vuodesta 1985 Monacon kilpailusta eteenpäin TV2:n puolella selosti satunnaisesti Matti Kyllönen aina kauden 1986 Adelaiden kilpailuun saakka. Kommentaattorina vuosina 1985-1986 hänellä oli Juha Varjosaari. Vuodesta 1987 eteenpäin Kyllösen kommentaattorina Yleisradion kanavilla TV2:ssa aina kauden 1988 Hungaroringin kilpailuun asti toimi Keke Rosberg. Juha Jokinen oli jatkanut myös kausien 1987-1988 aikana f1-kilpailujen selostamista enimmäkseen TV1:n puolella ja satunnaisesti TV2:n puolella. Tämän pestin ohella Kyllönen ja Rosberg alkoivat selostaa f1-kilpailuja myös uudelle Kolmostelevisiolle. Kaudella 1987 Kolmostelevisio hankki myös oikeudet näyttää F1-kilpailuja. Selostajina toimivat hyvin usein Matti Kyllönen ja Keke Rosberg ja satunnaisesti Erkki Vanhanen.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: 1990-luvun alkupuolella kilpailujen selostajina oli muun muassa Markku Pentikäinen. Lisäksi urheilutoimittaja Tapio Suominen selosti kilpailuja yhdessä Mika Sohlbergin kanssa. Aikaisemmin Yleisradion F1-lähetyksiä kommentoinut Matti Kyllönen selosti myös Kolmoskanavan lähetyksiä, ja Keke Rosberg toimi usein kommentaattorina. Kausilla 1987-1988 parivaljakko Kyllönen-Rosberg työskentelivät myös YLE:n puolella f1-kisoissa hoitaessaan samalla Kolmostelevision lähetyksiä. Vuosina 1989-1991 YLE:n vakioselostajina Juha Jokisen lisäksi toimivat Markku Pentikäinen ja Juha Varjosaari. Jokinen selosti kisoja enimmäkseen TV1:n puolella ja parivaljakko Pentikäinen-Varjosaari TV2:n puolella. Vuonna 1992 YLE:n kisoja selostivat suurimmaksi osaksi Markku Pentikäinen ja Mika Sohlberg. Myös Tapio Suominen selosti kilpailuja ja vierailevana kommentaattorina toimi toisinaan Vauhdin Maailman Peter Geitel.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Vuodesta 1994 vuoteen 2000 MTV3:n selostajakaksikkona toimivat Matti Kyllönen ja Erkki Mustakari ja niin sanottuna varikkokommentaattorina oli Olli Koivusalo. Kommentoimassa oli silloin tällöin myös Keke Rosberg ja muutaman kerran Jukka Mildh ja Erkki Vanhanen.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: MTV3:n selostajaksi vaihtui vuonna 2001 Tomi Tuominen, ja kommentaattorina oli Jyrki Järvilehto ja välillä myös Mika Arpiainen. Tuominen selosti muun muassa Mika Häkkisen viimeisen ja Kimi Räikkösen ensimmäisen voiton. Varikkokommentaattorin työ siirtyi kaudeksi 2001 aluksi Antti Haajaselle ja myöhemmin Timo Pulkkiselle.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kaudesta 2004 eteenpäin kilpailuja on selostanut urheilutoimittaja Oskari Saari, jonka kanssa kilpailuja ovat kommentoineet varikkotoimittaja Timo Pulkkinen ja silloin tällöin Keke Rosberg, Jyrki Järvilehto ja Mika Salo. Erkki Mustakari on ollut mukana selostamassa vapaita harjoituksia ja aika-ajoja. Vuonna 2007 koostelähetyksiä ovat selostaneet Kyllönen, Mustakari ja välillä myös Järvilehto. Kaudesta 2008 eteenpäin Järvilehto kommentoi MTV3 Maxilla suoria lähetyksiä, kunnes joutui pahaan veneonnettomuuteen kesällä 2010. Tämän jälkeen hänen paikkansa kommentaattorina otti Mustakari. Kaudella 2011 Mika Salo toimii kommentaattorina kuudessa kisassa. Kaudella 2012 Bahrainin Grand Prix selostettiin Suomesta käsin sillä MTV3:n selostajahenkilökunnan turvallisuutta ei kyetty takaamaan riittävästi. Kaudella 2012 ja 2013 Mika Salo hoiti suurimman osan kommentaattorin virastaan yhdessä f1-selostaja Oskari Saaren kanssa. Kauden 2013 lopulla Mika Salo jäi sivuun suurilta osin f1-kommentoinneistaan ja hänen paikkansa on tullut enimmäkseen täyttämään kaudesta 2014 eteenpäin Toni Vilander. Bahrainin Grand Prixin jälkeen vuonna 2012 Erkki Mustakarin rooli kommentoinneissa alkoi vähentyä kun taas Mika Salon vuorostaan alkoi kasvamaan. Vuonna 2013 eli viimeisellä kaudellaan Mustakari oli paikalla vain osassa kauden kilpailuja. Erkki Mustakarin viimeiseksi kommentoimaksi kilpailuksi jäi 2013 Italian Grand Prix. Vuonna 2014 Toni Vilander oli kommentaattorina tuttuun tapaan ja ensimmäistä kertaa säännöllisemmin kaudella. Hänen lisäkseen kommentaattorina oli kauden aikana Mika Salo. Teknisenä asiantuntijana ja silloin tällöin kommentaattorina esiintyi myös Ossi Oikarinen. Erkki Mustakari keskittyi vuorostaan Radio Novan formulalähetyksiin silloin tällöin ja tämän lisäksi kävi Espanjan Grand Prixissä 2014 paikan päällä. Timo Pulkkinen jatkoi myös varikkotoimittajana ja Vapaiden Harjoitusten selostajana.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Vuodesta 2015 eteenpäin Emma Kimiläinen aloitti Malesian Grand Prixistä eteenpäin F1-kommentaattorin työt Vapaissa Harjoituksissa. Tätä ennen Kimiläinen toimi Radio Novan formulalähetyksissä Erkki Mustakarin jatkaessa satunnaisesti myös selostajana Radio Novan puolella. Toni Vilanderin kommentoinnit vähenivät vuonna 2015 kun taas Mika Salon vastaavasti nousivat hieman. Timo Pulkkinen joutui pois MTV3:n selostuksista ennen vuoden 2016 alkua ja siten nykyään kommentaattorina ovat vaihtelevasti Salo ja Vilander yhdessä Emma Kimiläisen kanssa Oskari Saaren jatkaessa selostuksia ja Ossi Oikarisen ollessa asiantuntijana. MTV3:n F1-tiimiin ovat kuuluneet vuosina 2014-2016 muun muassa varaselostajana toiminut Miiro Koivula, Heidi Suomi ja uusimpana jäsenenä Mervi Kallio joka aiemmin on tehnyt Monacon F1-reportaaseja ja toiminut Tulosruudussa tai MTV Sport Uutisissa toimittajana. Vuoden 2016 päätteeksi Oskari Saari päätti lopettaa F1:n selostajan työnsä toistaiseksi selostettuaan yhtäjaksoisesti kilpailuja vuodesta 2004 alkaen. Vuodesta 2017 eteenpäin uutena selostajana F1-lähetyksissä nähdään ja kuullaan Niki Juuselaa joka on aikaisemmin toiminut selostajana Yleisradiolle.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Formula 1:n maailmanmestaruussarjan osakilpailua ei ole koskaan ajettu Suomessa. F1-autoilla on silti Suomessakin ajettu muissa kilpailuissa ja näytösajoissa.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Suomessa on ajettu 1950-luvulla kaksi Formula 1 -kilpailua, joista kumpikaan ei kuulunut MM-sarjaan, eli niistä ei jaettu pisteitä. Kilpailut ajettiin Helsingin Eläintarhassa, ja niiden viralliset nimet olivat XIV Eläintarhanajot ja XV Eläintarhanajot. Kilpailut olivat 11. toukokuuta 1952 ja 10. toukokuuta 1953. Vuoden 1952 kilpailun voitti belgialainen Roger Laurent ja vuoden 1953 kilpailun britti Rodney Nuckey. Vuoden 1953 kilpailussa oli mukana myös Formula 2 -autoja. Kilpailut olivat vain noin 50 kilometrin pituisia, ja ne kestivät noin puoli tuntia.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Toyota-talli järjesti 12. elokuuta 2006 Helsinki City Grand Prix'ksi nimetyn näytösajon Helsingin keskustassa Rautatientorin tuntumassa. Toyotan autoa ajoi tallin kuljettaja Jarno Trulli, ja mukana oli myös hänen silloinen kilpailuinsinöörinsä Ossi Oikarinen. Ratana oli 730 metriä pitkä rata, joka oli rakennettu kiertämään Fennia-kortteli Helsingin keskustassa. Radassa oli muun muassa ”Casinon mutka”, jonka jälkeen käännyttiin Rautatientorille päin.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Näytösajoa seuraamassa oli noin 50 000 ihmistä, mikä oli tuplasti niin paljon kuin mitä Toyota oli toukokuussa odottanut paikalle. Paikalla oli myös pieni mielenosoitus, jossa vastustettiin F1:n aiheuttamia ympäristöhaittoja.


title: Formula 1 ja suomalaiset

text:
Kauden 1991 Yhdysvaltain Grand Prix'sta lähtien suomalainen kuljettaja on osallistunut kahta lukuun ottamatta jokaiseen F1:n Grand Prix -viikonloppuun. Poikkeuksena olivat Unkarin GP 1994, jossa Mika Häkkinen ei voinut ajaa saatuaan kilpailukiellon Saksan GP:n lähtökolarista sekä Yhdysvaltain GP:hen 2005, johon ei startannut yksikään suomalainen, koska kaikki Michelin-renkaita käyttäneet tallit – myös Räikkösen McLaren – vetäytyivät kilpailusta.
Kausien 1993–2009 välillä suomalainen sijoittui joka kaudella vähintään kerran palkintosijalle ja kausien 1991–2009 välillä pisteille. Putki katkesi kaudella 2010 kun Kovalainen ei onnistunut Lotuksella nousemaan edes pistesijoille.
Palkintojenjaossa on nähty kaksi Suomen lippua vuosina 2007 (JPN), 2008 (MAL, HUN), 2017 (RUS, GBR, HUN, MEX, BRA) ja 2018 (CHN, GER, ITA).
* Pistejärjestelmä vuosina 1961–1990: 9–6–4–3–2–1, vuosina 1991–2002: 10–6–4–3–2–1, vuosina 2003–2009: 10–8–6–5–4–3–2–1 sekä vuodesta 2010 eteenpäin 25–18–15–12–10–8–6–4–2–1. Lisäksi joinain vuosina vain osa pisteistä laskettiin mukaan lopullisiin MM-pisteisiin. Tässä taulukossa on mukana kaikki pisteet. Pistelaskujärjestelmän erojen takia eri kuljettajien pistetilastoja ei voi täysin vertailla keskenään. Eniten suomalaisvoittoja, viisi, on tullut Espanjan GP:stä (1998, 1999, 2000, 2005, 2008) ja Belgian GP:stä (2000, 2004, 2005, 2007, 2009). Kolme eri suomalaista on voittanut arvostetun Monacon GP:n. Monacossa Keijo 'Keke' Rosberg voitti vuonna 1983, Mika Häkkinen vuonna 1998 ja Kimi Räikkönen vuonna 2005. Myös Keijo Rosbergin poika, Suomen kansalaisuuden omaava Nico Rosberg, on voittanut Monacon GP:n. Hän teki sen kolme kertaa peräkkäin vuosina 2013-2015. Näin Rosbergeista tuli ensimmäinen, ja toistaiseksi myös ainoa, isä-poika-pari, joka on kyennyt tuon legendaarisen kilpailun voittamaan.


Äkillinen kylmeneminen 8 200 vuotta sitten oli paleoklimatologinen tapahtuma, jolloin ilmasto kylmeni äkillisesti noin sadan vuoden ajaksi. Se johtui todennäköisesti mannerjään sulamisvaiheessa Pohjois-Amerikassa sijainneiden jään patoamien järvien äkillisestä purkautumisesta, jolloin suuri määrä makeaa vettä tulvi Pohjois-Atlanttiin. Tämä heikensi Golf-virtaa ja termohaliinikiertoa. Ilmasto viileni ja kuivui monilla maapallon alueilla. Varsinkin Lähi-Idässä ja Balkanilla tuli kuivaa.


title: Äkillinen kylmeneminen 8 200 vuotta sitten

text: Lämpötila laski eri alueilla noin 1–5 °C holoseenin lämpötilaoptimiin verrattuna, jolloin oli yleisesti nykyistä lämpimämpää. Tapahtuma vaikutti eniten Pohjois-Atlantin ympäristössä. Lämpotilan lasku oli noin puolet nuoremman dryaskauden jäähtymisestä.


text: Äkilliseen kylmenemiseen selvästi liittyviä havaintoja on tehty Grönlannissa, Pohjois-Atlantilla, Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Pohjois-Afrikassa ja Venezuelassa. Grönlannissa lämpötilan nousu oli viiden asteen luokkaa. Indonesian koralliriuttoja kairaamalla on löytynyt merkkejä kolmen asteen lämpenemisestä suunnilleen samoihin aikoihin, mutta sen ajoitus on epävarmempi.


text: Ensimmäiset merkit tuohon aikaan tapahtuneesta kylmenemisestä löydettiin Sveitsistä Misoxin eli Mesolcinan laaksosta. Myöhemmät tutkimukset ovat kyseenalaistaneet näiden tapahtumien välisen yhteyden.


text: Norjan jäätiköissä näkyy samanaikainen kasvu, jota on kutsuttu Finse-tapahtumaksi. Sedimentti- ja siitepölytutkimukset viittaavat siihen, että silloinen Norjan jäätiköiden kasvu ei liittyisi kesien kylmenemiseen vaan talvien lauhtumiseen ja sitä kautta lumisateen määrän lisääntymiseen.


text: Vuonna 2009 tehdyt tutkimukset osoittavat samanaikaista viilenemistä myös Newfoundlandissa.


text: Viilenemisen aiheutti luultavasti Pohjois-Amerikassa Kanadan yllä olleesta kutistuvasta Laurentian jääkilvestä alkunsa saanut sulamisvesipulssi. Jäätikön sulamisvedet koversivat jäätikköä, joka lähti äkkiä liukuun kohti Atlanttia. Toisen näkemyksen mukaan ehkä Ojibway-jääjärven ja/tai Agassiz-jääjärven tyhjeneminen Atlanttiin. Luultavasti tällöin Laurentian jääkilpi katkesi kahtia sulamalla Hudsonin lahden kohdalla.


text: Vesipulssi muutti merivirtoja, jotka tuovat lämmintä vettä Pohjois-Atlantin pohjoisosiin, ja näin viilensi Eurooppaa ja Grönlantia. Suunnilleen samoihin aikoihin on havaittu myös kaukana Pohjois-Atlantilta lyhyitä kylmiä, kuivia tai tuulisia jaksoja. Ne on liitetty muutoksiin termohaliinikierrossa.


title: Pateros

text: Pateros on kunta Filippiineillä. Se on Filippiinien pääkaupunkialueen Metro Manilan muodostavista kaupungista tai kunnista. Pateros on nykyisin Metro Manilan ainut ilman kaupunkistatusta oleva hallintoyksikkö San Juanin ja Navotasin saadessa kaupunkistatuksen vuonna 2007. Kunnan pinta-ala on 2,25 km², väkiluku on 64 147 asukasta (2010) ja väestötiheys 28 510 as/km². Kunta on jaettu 10 alueeseen ("Barangay"). Pateros on Metro Manilan pienin hallintoyksikkö niin pinta-alaltaan kuin väkiluvultaankin.


title: Napakotilo

text: Napakotilo ("Discus ruderatus") on pienikokoinen maakotilo, jota tavataan myös Suomessa. Sen kiekkomainen kuori on tasaisen punaruskea, halkaisijaltaan noin seitsemän millimetriä. Levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Euroopasta Alpeille ja Karpaateille. Napakotilo syö lahopuuta ja viihtyy metsissä.


title: Sublime

text: Sublime oli yhdysvaltalainen yhtye, joka perustettiin Kalifornian Long Beachissa vuonna 1988. Yhtyeen jäseniä olivat Bradley Nowell (laulu ja kitara), Bud Gaugh (rummut) ja Eric Wilson (basso). Se otti vaikutteita erilaisista musiikkigenreistä kuten punkista, reggaesta, skasta, vaihtoehtorockista, rapista ja dubista. Maailmanlaajuisesti Sublimen albumeja on myyty 17 miljoonaa kappaletta.


title: Sublime

text: Yhtyeen vuonna 1996 julkaistu kolmas albumi "Sublime" saavutti suuren suosion. Se oli myös yhtyeen ensimmäinen julkaisu isolla levymerkillä (MCA), sillä aikaisemmat julkaisut olivat julkaistu Skunk Recordsin kautta. Albumilta nousivat hiteiksi muun muassa kappaleet ”What I Got” ja ”Seed”. Laulaja-kitaristi Nowellin kuoltua heroiinin yliannostukseen jo hieman ennen kolmannen albumin julkaisua yhtye kuitenkin hajosi samana vuonna.


title: Sublime

text: Tunnetuiksi kappaleiksi ovat vuosien varrella nousseet muun muassa ”Date Rape”, ”Smoke Two Joints”, ”40 Oz. to Freedom”, ”Saw Red”, ”Santeria”, ”What I Got”, ”Wrong Way”, ”Seed” ja ”Doin’ Time”.


title: Lemun taistelu

text: Lemun taistelu oli kaksipäiväinen Suomen sodan taistelu, joka alkoi kenraalimajuri Ernst von Vegesackin johtamien ruotsalaisjoukkojen maihinnousulla Kaarinan Lemunniemeen 19. kesäkuuta 1808 (J: 7. kesäkuuta) klo 19.00 illalla. Venäläisiä joukkoja johti kenraaliluutnantti Karl Gustav Baggovut. Taisteluun osallistui noin 2 800 ruotsalaista ja suurin osa Turun lähiympäristössä olleista 3 600 venäläissotilaasta. Tappiot olivat ruotsalaisilla 217 miestä ja venäläisillä 298 miestä.


title: Lemun taistelu

text: Kenraalimajuri von Vegesack oli saanut 25. toukokuuta 1808 kuningas Kustaa IV Aadolfilta käskyn maihinnousuoperaatiosta Lounais-Suomeen. Ennen maihinnousua tuli von Vegesackin nimissä levittää kansannostatusvetoomusta pitkin rannikkoa. Kuningas oletti suomalaisten nousevan venäläisiä vastaan ruotsalaisen sotaväen noustessa maihin.


title: Lemun taistelu

text: Maihinnousujoukkojen komentajana von Vegesackilla oli neljä adjutanttia, joista yksi oli majuri Anders Wilhelm Ramsay. Von Vegesack jakoi ruotsalaisen maihinnousujoukon prikaateiksi, ja kokoinaisvahvuus oli 2 620 miestä. Everstiluutnantti Önnert Jönssonin johtama saaristolaivasto kuljetti maihinnousujoukon Lemunniemelle noin 70 aluksella. Suurin osa aluksista oli 20-metrisiä tykkisluuppeja. Maihinnousujoukkoihin liittyi 108 miestä antautuneesta Viaporista ja noin 200 talonpoikaa lähialueilta.


title: Lemun taistelu

text: Ennen varsinaista maihinnousua von Vegesack sijoitti 3. maihinnousuprikaatin pataljoonat Kuusistoon ja Kakskertaan ja määräsi maihinnousualueen linnoitettavaksi. Puolustuslinja ryhmitettiin linjalle Ala-Lemun kartanon pohjoispuolella oleva kallio – itse kartano – Sovinnonmäki – Tuulimyllykukkula (nykyisin Kasarminmäki) – Yli-Lemun kartano – Härkähaka. Rannan linnoitustyöt tekivät pääsääntöisesti talonpojat. Tykit sijoitettiin asemiin Ala-Lemun kartanon eteen. Ruotsalaisten etuvartioasemat etenivät Uusihakaan. Tykkisluupit sijoitettiin asemiin Pitkäsalmeen Viperinlahteen ja Kuusistonlahdelle. Niiden tehtävä oli sulkea salmet ja tukea maataistelua.


title: Lemun taistelu

text: Venäläisten joukot olivat pieninä yksikköinä pitkin Turun–Viipurin tietä. Grodnon husaarirykmentti () oli Turun hautausmaan luona, Libaun () ja Brestin () rykmenttien osia tienristeyksessä nykyisen Kaarningon pumppuaseman kohdalla sekä Suomenmaalainen rakuunarykmentti () oli sijoitettuna Ladjakoskelle.


title: Lemun taistelu

text: Maihinnousulaivaston tullessa näkyviin rannalla olleet kasakat lähtivät suorittamaan hälytyksen. Von Vegesack nousi maihin noin klo 19.00 ensimmäisten joukossa Ala-Lemun kartanon venelaiturin luona. Koko maihinnousujoukko oli rantautuneena klo 20.30.


title: Lemun taistelu

text: Baggovut toimi divisioonan komentajana kenraaliluutnantti Pjotr Bagrationin sijaisena. Ensimmäisenä venäläisjoukkona lähetettiin eversti Vadkovskin johtama Libaun jalkaväkirykmentin yksi pataljoona yhden tykin kanssa. Turussa hälytettiin myös 15. saaristolaivasto.


title: Lemun taistelu

text:
Libaun jalkaväkirykmenti työnsi ruotsalaisten etuvartiot takaisin. Ruotsalaiset yrittivät saarrostaa venäläisten sivustan onnistumatta siinä. Venäläiset olivat saaneet vahvistuksena Grodnon husaarirykmentin eskadroonan tykkeineen paikalle. Venäläiset ajoivat edellään ruotsalaiset Yli-Lemun kartanolle ja tuulimyllykukkulalle. Kaksi venäläiskomppaniaa hyökkäsi ruotsalaisia vastaan, ensimmäinen pistimin tien oikealla puolella Ala-Lemun kallioille ja toinen pistimin tuulimyllykukkulalle tykin kartessitulen tukemana.
Luutnantti von Vegesack (kenraalin poika) huomasi venäläisten avoimen vasemman (ruotsalaisista oikealla) sivustan. Hän hyökkäsi tuloksekkaasti Libaun rykmentin kylkeen, ja venäläisten oli peräännyttävä nykyisen Piispanlähteen koulun takana olevaan metsikköön.
Ruotsalaisten etuvartiot tulivat metsänreunaan Sauhuvuoren tasalle ja rajalinjana oli pellolla kulkeva puro. Puolen yön aikoihin tulitus lakkasi.


title: Lemun taistelu

text: Kenraalimajuri Nikolai Borozdin oli koonnut Baggovutille reservejä Kaarningon pumppuaseman luona olevaan tienristeykseen. Baggovut sai Brestin rykmentistä 300 miestä, kaksi tykkiä ja Suomenmaalaisesta rakuunarykmentistä yhden eskadroonan. Von Vegesack vahvisti myös joukkojaan. Hän siirrätti ammuksia ja tykkejä laivoista sekä määräsi 3. maihinnousprikaatin joukot Kuusistosta ja Kakskerrasta taistelukentälle. Vahtiin saarille jäi vain 100 miestä.


title: Lemun taistelu

text: Aamuyöllä kahden aikaan Libaun rykmentti hyökkäsi ruotsalaisten Sauhuvuoren metsänreuna-asemaa vastaan. Ruotsalaiset vetäytyivät Yli-Lemun kartanon maastoon ja linnoittautuivat Ala-Lemun kallio – Ala-Lemun kartano – Tuulimyllykukkula – Yli-Lemun kartano – Härkähaka -maastoon kallioiden ja rakennusten suojiin. Venäläiset ryhmittivät tykit tuulimyllykukkulan pohjoispuolelle ja Libaun ja Brestin rykmentit molemmin puolin tietä. Molemminpuolinen kivääri- ja tykistötulitus kesti tunteja.


title: Lemun taistelu

text: Puoli viiden aikaan aamulla saapui 3. maihinnousuprikaati Kuusistosta ja Kakskerrasta taistelukentälle ja meni asemiin kalliolle luoteeseen noin kilometri Ala-Lemun kartanosta.


title: Lemun taistelu

text:
Baggovut sai vielä lisää vahvistuksia; puoli pataljoonaa ja neljä tykkiä. Venäläisten tykistö ampui Ala-Lemun kartanon palamaan ja Pärnun krenatöörirykmentin () 2. komppania hyökkäsi oikealta sivustalta (venäläisistä katsoen) Ala-Lemun kalliolle ja työnsi ruotsalaisia takaisinpäin. Puoli yksitoista aamupäivällä venäläiset tekivät koko rintaman levyisen pistinhyökkäyksen; Pärnun krenatöörit oikealla, Libaun rykmentti keskellä tuulimyllykukkulalle ja vasemmalla sivustalla Brestin rykmentti Yli-Lemun kartanoon ja Härkähakaan.
Von Vegesack komensi vetäytymisen. Vetäytymistä suojasivat aiemmin rakennetut rantalinnoitteet ja saaristolaivaston tykkisluupit. Laivaus alkoi puolelta päivin ja se onnistuttiin tekemään hyvässä järjestyksessä. Haavoittuneet ja osa kaatuneista saatiin mukaan. Vetäytymisen yhteydessä kaatui majuri Anders Henrik Ramsay. Vapaaehtoisten seppä Grönlund sai urheudesta kersantin arvon .


title: Lemun taistelu

text: Kahden aikaan iltapäivällä ruotsalaisten kuljetuslaivasto pääsi lähtemään suojaan Kuusiston taakse. Tykkisluupit jäivät vielä varmistamaan vetäytymistä ja nekin poistuivat kuuden aikaan. Tykistötaistelun aikana ruotsalaiset menettivät yhden aluksen. Venäläisten saaristolaivasto ei ehtinyt taisteluun mutta yritti tuloksetta löytää vetäytyvät ruotsalaiset saariston suojasta. Venäjän armeijan ylipäällikkö kreivi Friedrich Wilhelm von Buxhoevden antoi maihinnousun johdosta julistuksen, joka on osiossa ”aiheesta muualla”.


title: Lemun taistelu

text: Taistelun jälkeen venäläiset jättivät Yli-Lemun kartanoon reserviksi Nevskin rykmentistä () kaksi komppaniaa, yhden tykin sekä Suomenmaalaisesta rakuunarykmentistä puoli eskadroonaa.


title: Lemun taistelu

text: Yli-Lemun kartanon pihalla olleessa Swedenborgin kappelissa siunattiin taistelussa kaatuneita uhreja, osa muualle kuljetettavista ruumiista myös säilytettiin kappelin kellarissa, kunnes ne saatettiin haudan lepoon. Kartanon maille pystytettiin 2008 kesällä kuvanveistäjä Heidi Limnellin veistämä muistomerkki "Kuoleva Soturi" taistelussa kaatuneiden muistoksi. Teos perustuu Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoiden samannimiseen runoon.


title: Lemun taistelu

text: Suomen sodasta muistuttaa mm. Yli-Lemun kartanon meijeriä vastapäätä kallioon kiinnitetty Upseeriliiton vuonna 1958 lahjoittama muistolaatta, sekä Suomen sodan ajoilta oleva muistokivi, jossa luku 180. Kivessä oleva risti sekä miekat ristikkäin viittaavat sotilaiden hautapaikkaan. Myös Ala-Lemun kartanon mailla on nähtävissä merkkejä taistelusta, mm. rannassa olevat hautavallit. On myös puhuttu Ramsayn tammesta, joka olisi istutettu taistelussa kaatuneen majuri Anders Wilhelm Ramsayn kuolinpaikalle, mutta varsinaisesta kuolinpaikasta on liikkeellä kahdenlaista tietoa.


title: Johanna Wolf

text: Johanna Wolf (1. kesäkuuta 1900, München, Saksan keisarikunta – 5. kesäkuuta 1985, München, Länsi-Saksa) oli yksi Adolf Hitlerin sihteereistä.


title: Johanna Wolf

text: Wolf liittyi Hitlerin henkilökohtaiseen sihteeristöön 1929 konekirjoittajana. Samoihin aikoihin hän liittyi myös kansallissosialistiseen puolueeseen. Natsien valtaannousun jälkeen tammikuussa 1933 hänestä tuli Hitlerin yksityiskanslian vanhempi sihteeri ja Hitleriä seuranneen sisäpiirin jäsen.


title: Johanna Wolf

text: Kun Kolmas valtakunta oli luhistumassa, Hitler päätti pysyä Berliinissä viimeiseen saakka. Hän lähetti Wolfin ja Christa Schöderin Berchtesgadenin asuntoonsa Baijeriin. Siellä heidän tuli hävittää hänen henkilökohtaiset paperinsa, ennen kuin liittoutuneet valtaisivat alueen.


title: Johanna Wolf

text: Yhdysvaltalaisten vallattua Berchtesgadenin Wolf jäi vangiksi 23. toukokuuta Bad Tölzissa. Hän pysyi vankina Schröderin kanssa aina vapauttamiseensa 14. tammikuuta 1948 saakka. Wolf muutti Kaufbeureniin ja kuoli Münchenissä 1985.


title: Johanna Wolf

text: Wolf pysyi lojaalina eikä muiden Hitlerin sihteereiden lailla paljastanut mitään uraansa tai Hitleriin liittyvää tietoa. Hänelle tarjottiin suurta rahasummaa muistelmiensa kirjoittamisesta 1970-luvulla, mutta Wolf kieltäytyi. Hän sanoi olleensa nimenomaan yksityissihteeri ja hänen velvollisuudentajunsa kielsi entistä työnantajaansa koskevat paljastukset.


title: Kapteeni Qwark

text: Kapteeni Qwark (oikealta nimeltään Copernicus Leslie Qwark) on Ratchet & Clank -pelisarjassa seikkaileva itsepäinen supersankari. Kun Qwark oli pieni, hänen vanhempansa, jotka olivat myös supersankareita, eliminoidaan pieleen menneellä teknomiittien kokeilulla ja pieni vauva joutuu apinoiden kasvatettavaksi planeetta Floranalle. Ensimmäisen kerran Ratchet & Clank -sarjassa Qwark nähdään ensimmäisessä osassa melko alussa, kun hän komeilee Ratchetin pajan seinällä olevassa julisteessa.


title: Kapteeni Qwark

text: Ratchet sekä Clank tapaavat Qwarkin ensimmäistä kertaa planeetta Rilgar:lla, Black Water Cityssä. Myöhemmin sen jälkeen blarg-rotuun kuuluva ilkeä Chairman Dreck pakottaa Qwarkin tuhoamaan Ratchetin ja Clankin. Kakkososassa Qwark joutuu vankilaan, myytyään viallista laitetta nimeltä Personal Hygieanator. Hän kuitenkin pakenee vankilasta vetämällä itsensä vessanpöntöstä. Erityisesti kolmannessa Ratchet & Clank -seikkailussa Qwark varastaa koko ajan kunnian Ratchetin tekemistä urotöistä, kuten Thyrranoidien emon tuhoamisesta. Qwarkilla on myös viisi omaa "vid-comic"-videopeliä Ratchet & Clank 3:ssa, joissa tulee ilmi, että Qwarkilla on ollut menneisyyttä pääpahiksen Dr. Nefariouksen kanssa. Qwark on myös mukana pelisarjan ensimmäisessä PS3 -pelissä Ratchet & Clank Future: Tools of Destructionissa ja Ratchet & Clank Future: A Crack In Timessä.


title: Hans Arnold

text: Hans Arnold (22. huhtikuuta 1925 – 25. lokakuuta 2010) oli sveitsiläissyntyinen, vuodesta 1948 lähtien Ruotsissa asunut taiteilija ja kuvittaja.


title: Hans Arnold

text: Arnold sai tiukan katolisen kasvatuksen ja harrasti lapsena viulunsoittoa. Hänen ensimmäinen julkinen näyttelynsä Ruotsissa pidettiin vuonna 1959.


title: Hans Arnold

text: Arnold meni vuonna 1955 naimisiin Vera Nordinin kanssa. Parille syntyivät vuonna 1956 kaksoset Ylva ja Björn. Arnold teki kuvituksia muun muassa lehtiin ja lastenkirjoihin.


title: Mickey Baker

text: Mickey Baker (15. lokakuuta 1925 – 27. marraskuuta 2012) oli yhdysvaltalainen kitaristi. Hän loi pitkän ja monipuolisen uran; hän kuului muun muassa duoon Mickey & Sylvia, joka levytti vuonna 1957 hitin ”Love Is Strange”. Baker sai mainetta myös kitarapedagogina. Hän kuului vuonna 2003 "Rolling Stone" -lehden kaikkien aikojen sadan merkittävimmän kitaristin listan 53:nnelle sijalle.


title: Juan Carreño de Miranda

text: Juan Carreño de Miranda (maaliskuu 1614 Avilés Asturias – syyskuu 1685) oli espanjalainen barokin aikakauden taidemaalari.


title: Juan Carreño de Miranda

text: Carreño de Mirandan isä oli samanniminen taiteilija Juan Carreño de Miranda. Perhe muutti Madridiin 1623, ja nuorempi Carreño de Miranda opiskeli Madridissa 1620-luvun loppupuolella Pedro de Las Cuevasin ja Bartolomé Romanin oppilaana. Hän kiinnitti Velazquezin huomiota teoksillaan Doña María de Aragónin luostarissa ja El Rosarion kirkossa. Carreño palkattiin 1658 kuninkaallisella toimeksiannolla avustajaksi maalaamaan freskoja Alcázarin palatsiin, jonka paikalla nykyisin on Madridin kuninkaallinen palatsi. Sebastian de Herreran kuoltua hän sai 1671 nimityksen kuningattaren hovimaalariksi (pintor de cámara) ja hän alkoi maalata ensisijaisesti muotokuvia. Hän kieltäytyi vastaanottamasta Santiagon ritarin arvoa sanoen: "Maalaaminen ei tarvitse kunnianosoituksia, sillä se antaa niitä koko maailmalle". Hänet muistetaan ensisijaisesti muotokuvamaalarina. Hänen merkittävimpiä oppilaitaan olivat Mateo Cerezo, Cabezalero, Donoso, Ledesma y Sotomayor. Hän kuoli Madridissa.


title: Juan Carreño de Miranda

text: Carreño de Miranda oli ylhäistä syntyperää, joten hän ymmärsi hovin toimintaa ja psykologiaa paremmin kuin häntä edeltäneet hovimaalarit, ja näin hänen maalaamansa Espanjan kuninkaallisen perheen muotokuvat olivat aivan uudenlaista dokumentointia. Hänen maalauksensa ovat lähinnä kuninkaallisen perheen ja hovin muotokuvia, joskin hän teki uransa alkuvaiheissa muutamia lähinnä kirkon tilaamia alttaritauluja.


title: Preboreaalin kylmä heilahdus

text:
Preboreaalin kylmä heilahdus () oli kylmeneminen jääkauden jälkeisessä hyvin viileässä preboreaalisessa ilmastossa. Tämä tilapäinen kylmeneminen tapahtui
11 300–11 150 vuotta sitten. Muitakin kylmiä heilahduksia oli juuri alkaneen holoseenikauden alussa.


title: Preboreaalin kylmä heilahdus

text:
Tutkimuksissa on havaittu yhteyksiä preboreaalin kylmän heilahduksen
ja Euroopassa tapahtuneiden ilmastonmuutosten välillä: läntisessä Keski-Euroopassa oli ajanjakson aikana kosteampi ilmasto ja pohjoisen Italian sisämaassa kuivempi ilmasto.


title: Preboreaalin kylmä heilahdus

text: Suomeen syntyivät jäätikön sektorin vetäytymisen pysähtyessä Sisä-Suomen reunamuodostumat 11000–10900 kalenterivuotta sitten. Jään reuna oli silloin Jyväskylän tienoilla ja Lapissa Inarinjärven pohjoispuolella. Noin 11400 vuotta sitten koivumetsien eteneminen kohti pohjoista pysähtyi laajoilla alueilla kuivaan, kylmään avoimen ruohomaaston vaiheeseen. 11250 kalenterivuotta sitten ilmasto vaihtui äkkiä kosteaan.


title: Preboreaalin kylmä heilahdus

text:
11 550 vuotta sitten ilmasto lämpeni jääkausilämpötilasta esiboreaalisessa lämpenemisessä, jota kutsutaan englanninkielisessä kirjallisuudessa nimellä PBW. 11 100 kalenterivuotta sitten oli Norjan Jostedalsbreen-jäätiköllä kylmä Jondal-tapahtuma 1, jota vastaa laajemmin PBC, esiboreaalinen jäähtyminen tai Misox.
Sitten jäätikkö eteni taas Jondal-tapahtuma 2:ssa 10 550–10 450 vuotta sitten, ja taas tuli kylmä Erdalen-tapahtuma 10 000 vuotta sitten.


title: PBO

text: PBO (IUPAC: poly("p"-fenyleeni-2,6-bentsobisoksatsoli)) on synteettinen kuitu, jota valmistetaan tuotenimellä Zylon. Tämän synteettisen polymeerin keksi ja kehitti Kaliforniassa toimiva SRI International 1980-luvulla. Nykyään sitä valmistaa japanilainen Toyobo Corporation.


title: PBO

text: PBO:n vetolujuus on 5.8 GPa, mikä on 1,6 kertaa Kevlaria suurempi. Millimetrin vahvuinen kuitu kestää 80 kg painon katkeamatta.


title: Itke vaan jos helpottaa

text: Itke vaan jos helpottaa on vuonna 1997 julkaistu "20 suosikkia" -sarjaan kuuluva Anita Hirvosen kokoelmalevy.


title: Maailman valot

text: 20 suosikkia – Maailman valot on vuonna 1997 julkaistu Pekka Himangan kokoelmalevy.


title: Kihlautuneet

text: Kihlautuneet () on Alessandro Manzonin (1785–1873) pääteoksiin lukeutuva italiankielinen historiallinen romaani. Se kuuluu italialaisen kirjallisuuden klassikoihin, ja sen täydellinen versio julkaistiin vuonna 1842. Sen suomensi ensimmäisenä Jalmari Hahl 1909. Romaanista on tehty ooppera (Amilcare Ponchielli, 1856) ja useita elokuvaversioita.


title: Kihlautuneet

text: "Kihlautuneet" on tarina kahdesta rakastavaisesta 1600-luvun Milanossa. Sitä kuvataan ironiseksi, luonnekuvaukseltaan väkeväksi ja psykologisesti tarkkanäköiseksi.


title: Zygmunt Krasiński

text: Zygmunt Napoleon Krasiński (19. helmikuuta 1812 Pariisi – 23. helmikuuta 1859 Pariisi) oli puolalainen romantiikan ajan runoilija ja näytelmäkirjailija. Hän on yhdessä Adam Mickiewiczin ja Juliusz Słowackin kanssa yksi maan kansallisrunoilijoista, "Kolmesta bardista".


title: I’m Alive

text: I’m Alive voi tarkoittaa seuraavia:


title: Juliusz Słowacki

text: Juliusz Słowacki (4. syyskuuta 1809 Kremenets, Venäjän keisarikunta – 3. huhtikuuta 1849 Pariisi, Ranska) oli puolalainen näytelmäkirjailija ja runoilija. Hän muodostaa yhdessä Adam Mickiewiczin ja Zygmunt Krasińskin maan kolmen kansallisrunoilijan, "Kolmen bardin" ryhmän.


title: Julian Grimau (20 suosikkia)

text: Julian Grimau on vuonna 1997 julkaistu "20 suosikkia" -sarjaan kuuluva Tapio Heinosen kokoelmalevy.


title: Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2007

text: Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2007 11. kertaa. Kilpailut pidettiin Unkarin Debrecenissä 13.–16. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Suomesta kilpailuihin osallistui 14 uimaria. Ensikertalaisia EM-joukkueessa olivat Tatu Waltari (Cetus) sekä Marlene Niemi (HSS).


text: Isäntämaa


title: Sorsanmetsästys

text: 20 suosikkia – Sorsanmetsästys on vuonna 2000 julkaistu Reino Helismaan kokoelmalevy. Albumi sisältää hänen levylle laulamiaan kupletteja.


Räyhähenki muistelee – Kokoelma 1980–2000 on Kauko Röyhkän järjestyksessään 9. kokoelmalevy, ja ensimmäinen tuplakokoelma. Se julkaistiin vuonna 2000. Kokoelma sisältää Röyhkän tunnetuimpia kappaleita nimensä mukaisesti vuosilta 1980–2000.


title: Oscar Tengström

text: Oscar Tengström (ent. Oskari Tukiainen, s. 8. marraskuuta 1887, Helsinki – k. 18. heinäkuuta 1960, Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Tengström oli naimisissa näyttelijä Eja Tengströmin kanssa.


title: Oscar Tengström

text: Tengström näytteli pitkäaikaisesti Svenska Teaternissa eli Ruotsalaisessa teatterissa. Vuonna 1940 Tengström perusti vaimonsa Ejan kanssa ammattiteatteri Lilla Teaternin. Tengström on näytellyt myös noin kymmenessä elokuvassa, joista tunnetuimmat lienevät Wilho Ilmarin Seitsemän veljestä (1939), missä hän esitti rovastia ja T.J. Särkän Kulkurin valssi (1941), jossa hän näytteli Helenan (Ansa Ikonen) isää. Tengström kuului myös Teuvo Tulion elokuvien vakiokaartiin.


title: Oscar Tengström

text: Ennen elokuvanäyttelijäuraansa Tengström myös ohjasi yhden elokuvan. Kyllä kaikki selviää (myös nimellä Öinen seikkailu Degerössä eli Kaikki kyllä järjestyy) on vuonna 1926 valmistunut suomalainen mykkäelokuva.


title: Oscar Tengström

text: Tengströmille myönnettiin Pro Finlandia -tunnustus vuonna 1952. Tengström kuoli vuonna 1960. Hän toimi myös Turun Ruotsalaisen Teatterin johtajana.


title: Sinä

text: Sinä on persoonapronomini, joka viittaa henkilöön, jolle puhe kohdistetaan. Sana "sinä" on yksikön toista persoonaa vastaava pronomini. Yleensä suomen kielessä voidaan jättää subjektina olevat persoonapronominit pois lukuun ottamatta kolmansia persoonia, mikä onkin tavallisinta varsinkin kirjakielessä. Poikkeustapaus on silloin, kun halutaan saada sopiva sananpaino virkkeelle tai lauseelle.


title: Sinä

text: Vieraille henkilöille puhuttaessa sinä-sanan sijasta käytetään tavallisesti sanaa "te" ja sen mukaisia monikon toisen persoonan verbimuotoja. Tätä tapaa sanotaan teitittelyksi, sinä-sanan käyttöä taas "sinutteluksi".


title: Otto E. A. Hjelt

text: Otto Edvard August Hjelt (18. huhtikuuta 1823 Turku – 13. kesäkuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, professori ja arkkiatri.


title: Otto E. A. Hjelt

text: Otto August Hjeltin vanhemmat olivat kirjanpainon omistaja ja kustantaja Christian Ludvig Hjelt sekä Hedvig Lovisa Chytraeus. Hän solmi avioliiton vuonna 1850 Yolanda Aurora Thunebergin kanssa.


title: Otto E. A. Hjelt

text: Otto August Hjelt teki monipuolisen ja loistavan akateemisen elämäntyön. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1839 ja filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi vuonna 1844. Filosofian lisensiaatiksi hän valmistui 1846 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1847. Myöhemmin hän valmistui vielä lääketieteen kandidaatiksi 1852, lääketieteen lisensiaatiksi 1855 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1860.


title: Otto E. A. Hjelt

text: Aikakaudella olivat opintomatkat tärkeitä akateemisen yksilön kehitykselle, ja niitä Hjelt teki sekä Skandinaviaan että myös Keski-Eurooppaan.


title: Otto E. A. Hjelt

text: Hän toimi Helsingin yliopiston anatomian dosenttina 1852–1856, anatomian prosektorina 1856–1860, patologisen anatomian professorina 1860–1885 ja tämän ohessa myös lääketieteen tiedekunnan dekaanina 1883–1884 ja Helsingin yliopiston vararehtorina 1881–1882. Tieteellisen uransa ohella Otto Hjelt toimi myös Helsingin Diakonissalaitoksen ensimmäisenä ylilääkärinä. Hänet nimitettiin arkkiatriksi vuonna 1885. Hän sai Uppsalan yliopiston kunniatohtorin arvon vuonna 1907.


title: Otto E. A. Hjelt

text: Otto E. A. Hjeltin poikia olivat kemisti ja senaattori Edvard Hjelt, tilastomies ja sosiaalipoliitikko August Hjelt, teologi Arthur Hjelt ja pankinjohtaja Otto Hjelt. Hänen veljenpoikansa oli kasvitieteilijä Hjalmar Hjelt.


title: Pohjoinen taivas Osa 2

text: Pohjoinen taivas Osa 2 on Kauko Röyhkän järjestyksessään 10. kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 2000. Kokoelma on jatkoa vuonna 1997 julkaistulle "Pohjoinen taivas" -kokoelmalle.


title: Pohjoinen taivas Osa 2

text: Säv. ja san. Kauko Röyhkä, paitsi 12-säv. Kauko Röyhkä / Petri Saarela, san. Kauko Röyhkä, 15-säv. ja san. Kevin Coyne, suom. san. Kauko Röyhkä, 16-säv. ja san. Kari Peitsamo. Kaikki sovitukset Kling / Röyhkä / Vaahtera / Vikkula.


title: Valtteri Virmajoki

text: Valtteri Virmajoki (aik. Valtteri Vuokko, s. 19. maaliskuuta 1901 Artjärvi – 23. toukokuuta 1961) oli suomalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Minä jätän sinut" (1944), "Ruusu ja kulkuri" (1948) ja "Omena putoaa..." (1952). Virmajoki näytteli myös paljon teatterissa. Virmajoki palkittiin vuonna 1957 Pro Finlandia -mitalilla.


title: Valtteri Virmajoki

text: Virmajoki kuoli 60-vuotiaana 23. toukokuuta 1961.


title: Miss Farkku-Suomi (albumi)

text: Miss Farkku-Suomi on Kauko Röyhkän järjestyksessään 20. albumi. Se julkaistiin vuonna 2001.


title: Miss Farkku-Suomi (albumi)

text: Vuonna 2003 Like-kustantamo julkaisi Röyhkän samannimisen romaanin. Romaanin päähenkilö on aloitteleva oululainen muusikko, ja siinä kerrotaan monen levyllä julkaistun kappaleen tekemisestä.


title: Miss Farkku-Suomi (albumi)

text:
Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä.
Sovitukset Röyhkä / Vikkula / Huldén / Kling.


title: SS Erie Belle

text: SS Erie Belle oli Pohjois-Amerikan Suurilla järvillä liikennöinyt höyryalus. Alus valmistui vuonna 1864 ja laskettiin vesille nimellä "Hector", ja se palveli aluksi Yhdysvaltain itärannikon liikenteessä sisällissodan aikana.


title: SS Erie Belle

text: Sodan jälkeen alus siirrettiin Eriejärvelle, jossa se toimi henkilö- ja rahtiliikenteessä niin kutsuttuna pakettilaivana, kunnes se upposi vuonna 1879 törmättyään vedenalaiseen esteeseen. Alus nostettiin myöhemmin ja muutettiin hinaajaksi.


title: SS Erie Belle

text: Marraskuun 1883 myrskyssä "Erie Belle" lähetettiin pelastamaan Ontarion Kincardinen edustalla merihätään joutunutta kuunari "J. M. Carteria". Tämä pelastustehtävä jäi aluksen viimeiseksi, sillä aluksen ollessa lähellä rantaa sen höyrykattila pääsi kiehumaan kuiviin. Kun kattilaan lisättiin vettä, se muuttui höyryksi silmänräpäyksessä. Äkillisesti noussut paine aiheutti höyrykattilan räjähdyksen, joka upotti aluksen. Neljä merimiestä menehtyi turmassa.


title: SS Erie Belle

text: Ironista kyllä, ainoa jäljellä ole "Erie Bellen" hylyn jäänne on laivan räjähtänyt höyrykattila. Kattilan jäänteet ovat osittain vedenpinnan yläpuolella noin kolmen kilometrin päässä Kincardinen kylän eteläpuolella Boiler Beachiksi eli Höyrykattilarannaksi kutsutussa paikassa.


title: Etsijät (albumi)

text: Etsijät on Kauko Röyhkän järjestyksessään 21. albumi. Se julkaistiin vuonna 2002.


title: Etsijät (albumi)

text: Sävellykset ja sanoitukset: Kauko Röyhkä paitsi 4, 9, 11 - säv. Röyhkä / Vikkula.


title: Etsijät (albumi)

text: Sovitukset: Röyhkä / Vikkula / Huldén / Kling, (1) puhaltimet sov. Antero Priha.


title: Etsijät (albumi)

text: Kallio Horns (1):


title: Abbey Lincoln

text: Anna Marie Wooldridge eli Abbey Lincoln (6. elokuuta 1930 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – 14. elokuuta 2010) oli yhdysvaltalainen jazzlaulaja ja näyttelijä. Hän aloitti pitkäaikaisen levytysuransa 1950-luvulla ja oli vuosina 1962–1970 naimisissa Max Roachin kanssa. Elokuvien joukkoon lukeutuvat "Minkäpä tyttö sille voi" (1956), "Nothing But a Man" (1964) ja "Sulhasta etsitään" (1968).


title: Abbey Lincoln

text: Billie Holidaylta musiikillisia vaikutteita saanut Abbey Lincoln julkaisi viimeisen albuminsa ("Abbey Sings Abbey") Verve Records -levy-yhtiön kautta vuonna 2007.


title: Abbey Lincoln

text: Lincoln oli vuonna 1969 ehdolla parhaan naissivuosan Golden Globen saajaksi roolistaan elokuvassa "Sulhasta etsitään".


title: SS Asia

text: SS Asia oli Pohjois-Amerikan Suurilla järvillä liikennöinyt höyrylaiva, joka upposi Huronjärvellä 14. syyskuuta 1882. Haaksirikossa menehtyi 123 henkeä, ainoastaan 17-vuotias Duncan A. Tinkiss ja 18-vuotias Christy Ann Morrison pelastuivat. Turma on edelleen eräs pahimpia yksittäisiä onnettomuuksia Suurten järvien historiassa.


title: SS Asia

text: "Asia" oli tasapohjainen alus, joka oli alun perin rakennettu Wellandin kanaalin liikenteeseen. Sen oli rakentanut J. C. Grahamin yhtiölle Melancthon Simpson St. Catharinesissä vuonna 1873, ja aluksen pituus oli 41,45 metriä.


title: SS Asia

text: Kokeneiden merenkulkijoiden mukaan alus ei soveltunut Suurten järvien liikenteeseen. Viimeisellä matkallaan alus oli myös raskaassa lastissa: 125 matkustajan ja miehistönjäsenen lisäksi laiva kuljetti raskasta koneistolastia, hevosia ja elintarvikkeita. Lisäksi alueella puhalsi myrskylukemiin yltänyt voimakas tuuli.


title: SS Asia

text: Aluksella ei myöskään ollut riittävästi pelastusveneitä tai pelastusliivejä kaikille laivalla olijoille. Pelastusvenepaikkoja ei ollut riittävästi edes koko aluksen miehistölle. Aluksella oli lisäksi 97 matkustajaa, kun se olisi säännösten mukaan saanut kuljettaa vain 40 matkustajaa.


title: SS Asia

text: Eloonjääneet kertoivat matkan alkaneen epämiellyttävästi, koska laiva oli ylikuormattu ja täynnä matkustajia. Yläpainoinen alus keinui voimakkaassa aallokossa myrskyn yltyessä, ja nuoren Tinkissin mukaan tuoleja ja astioita lenteli ilmassa aluksen keinuessa voimakkaasti.


title: SS Asia

text: Aamuun mennessä päällikkö Savage tajusi aluksen olevan pahassa pulassa. Aallot löivät aluksen ylitse, ja se oli saanut vuodon. Christy Morrison kertoi miehistön ajaneen hevosia veteen ja keventäneen laivaa heittämällä lastia veteen. Morrison tapasi aluksella ensimmäisenä perämiehenä työskennelleen serkkunsa John McDonaldin, ja tiedusteltuaan tältä tilannetta hän sai vastaukseksi vain, että miehistö teki parhaansa.


title: SS Asia

text:
"Asia" upposi pian tämän jälkeen noin puoli kahdentoista aikaan päivällä. Morrison onnistui siirtymään pelastusveneeseen kapteenin ja ensimmäisen perämiehen avustuksella. Laivalla olijat yrittivät epätoivoisesti päästä pelastusveneeseen, josta epätoivoiset ihmiset vetivät Tinkissin veteen. Tinkiss kuitenkin onnistui uimaan toiseen pelastusveneeseen, joka tosin kaatui aallokossa.
Iltapäivällä eloonjääneitä oli enää seitsemän. Tinkissin ja Morrisonin lisäksi veneessä olivat päällikkö Savage ja perämies McDonald sekä kolme muuta. Veden täyttämä vene kaatui myrskyssä useaan kertaan, ja siinä olijat olivat kylmän ja nälän väsyttämiä. Morrison onnistui pitämään itsensä veneessä kietomalla käsivartensa veneen laitaa kiertävän köyden ympärille. Pimeän tullen veneessä oli enää viisi henkeä. Perämies McDonald ja päällikkö Savage menehtyivät suunnilleen keskiyön aikaan.


title: SS Asia

text: Aamulla veneessä olivat elossa enää Tinkiss ja Morrison. Vene ajautui rantaan Pointe au Barrien lähellä keskellä erämaata auringon noustessa. Paikka oli autio lukuun ottamatta öljynporaustornia. Nuoret jäivät tornin luokse yhdeksi vuorokaudeksi, ja seuraavana päivänä metsästysmatkalla ollut intiaani löysi heidät.


title: Koutammakou

text: Koutammakou eli Batammariban maa on 50 000 hehtaarin perinnemaisema Togon pohjoisosassa. Siellä eletään edelleen savimajoissa. Osa majoista on kaksikerroksisia, joissakin on tasakatto, toisissa kartion muotoinen ruokokatto. Alue on UNESCOn kulttuuriperintökohde.


title: Reiji Okazaki

text: Reiji Okazaki (; 1930 – 1. elokuuta 1975) oli japanilainen molekyylibiologi. Hän löysi vuonna 1968 vaimonsa, tutkija Tsuneko Okazakin kanssa DNA:n niin kutsutut Okazakin fragmentit.


title: Reiji Okazaki

text: Okazaki syntyi Hiroshimassa. Hän valmistui vuonna 1953 Nagoyan yliopistosta, jossa hän itse myöhemmin työskenteli professorina.


title: Reiji Okazaki

text: Okazakin varhaisen kuoleman vuonna 1975 aiheutti leukemia.


title: Selkäranka 1996–2004

text: Selkäranka 1996–2004 on Kauko Röyhkän järjestyksessään 12. kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 2004. Kokoelma sisältää Röyhkän Ranka-levymerkille levyttämiä kappaleita.


title: Selkäranka 1996–2004

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kauko Röyhkä sekä sovittanut Vikkula, Huldén, Kling ja Röyhkä, ellei toisin mainittu. paitsi 5, 14, 15, 17 Vikkula / Vaahtera / Kling / Röyhkä.


title: Viivakaava

text: Viivakaava on yksinkertaisin tapa mallintaa orgaanisten yhdisteiden rakenteita. Siinä atomien välisiä sidoksia kuvataan viivoilla. Viivakaavassa hiiliatomit jätetään merkitsemättä – niiden oletetaan olevan sidosviivojen kulmissa, haarautumiskohdissa ja päätepisteissä. Hiili voidaan kuitenkin toisinaan piirtää selkeyden tai painotuksen vuoksi. Vetyatomit, jotka ovat sitoutuneet hiiliatomeihin, jätetään sidoksineen piirtämättä. Koska hiilen valenssi on neljä, voidaan vedyt helposti kuitenkin mieltää yhdisteeseen: jos hiiliatomia esittävästä kohdasta kaaviossa lähtee eri suuntiin yhteensä vähemmän kuin neljä viivaa, siihen oletetaan liittyvän niin monta vetyatomia kuin tarvitaan, jotta hiiliatomilla olisi kaikkiaan neljä sidosta. Muiden alkuaineiden kuin hiilen ja vedyn atomit merkitään kemiallisilla merkeillään, samoin sellaiset vetyatomit, jotka ovat sitoutuneet muuhun kuin hiiliatomiin.


title: Viivakaava

text: Viivakaavalla voidaan kuvata osittain molekyylien avaruusrakennetta, tason alapuolelle osoittava sidos kuvataan poikkiviivoituksella ja tason yläpuolelle osoittava sidos paksunnetaan.


title: Hitausliike

text: Hitausliike (), tai hidastaminen, on ajattelutapa, jossa tavoitellaan asioiden tekemistä mahdollisuuksien mukaan rauhallisella ja hitaalla tahdilla. Sen suosio lisääntyi maailmalla varsinkin 2000-luvulla. Melu, jatkuva tavoitettavissa oleminen ja niiden kaltaiset ilmiöt ovat asioita, joille liikkeen on arvioitu toimivan vastakkaisena voimana. Tavoitteena on asioiden tekeminen oikealla nopeudella.


title: Hitausliike

text: Muun muassa hidas ruokailu, hidas seksi sekä vapaa-ajan vietto ja matkustaminen kiireettä edustavat hitausliikkeen ideologiaa. Carl Honorén mukaan se, että nopeutta pidetään liian suuressa arvossa, johtaa aggressiiviseen käyttäytymiseen ja turhautumiseen. Kiireinen ihminen saattaa nimittäin pitää itseään hidastavia henkilöitä eräänlaisina vihollisinaan ja raivostua pienimmästäkin vaikeudesta esimerkiksi paikasta toiseen liikkuessaan. Honoré myös arvelee, että nopeudesta saatava suhteellinen etu häviää, jos kaikki kiitävät "samalla radalla".


title: Elämä ja kuolema

text: Elämä ja kuolema on Kauko Röyhkän järjestyksessään 22. albumi. Se julkaistiin vuonna 2005.


title: Elämä ja kuolema

text: Albumi nousi kahdeksi viikoksi Suomen virallisen listan sijalle 29.


title: Elämä ja kuolema

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kauko Röyhkä sekä sovittanut Röyhkä, Timo Vikkula, Mats Huldén ja Tero Kling.


title: Meripihkakotilo

text: Meripihkakotilo ("Succinea putris") on ohutkuorinen maalla elävä kotilo, jota tavataan myös Suomessa. Sen kokonaislevinneisyys ulottuu Euroopasta Länsi- ja Pohjois-Aasiaan.


title: Meripihkakotilo

text: Meripihkakotilo kasvaa noin 16-22 millimetriä pitkäksi. Se elää kosteissa ympäristöissä kuten makeiden vesien rantakasvillisuudessa. Etenkin kostealla säällä niitä näkee useimmiten ryömimässä lehdillä vesirajassa. Kuivempina kausina ne voivat oleskella jopa kelluvilla kasveilla. Meripihkakotilo elää kaksi tai kolme vuotta.


title: Meripihkakotilo

text: Meripihkakotilo on linnuissa loisivan "Leucochloridium macrostomum" -tiehytmadon väli-isäntä. Se saa kotilon tuntosarvet paisumaan huomattavasti. Silloin linnut saattavat iskeä tuntosarviin luullen niitä ilmeisesti madoiksi. Näin mato siirtyy taas linnun suolistoon.


title: The Rolling Stones (albumi)

text: The Rolling Stones on samannimisen brittiläisen rock-yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin keväällä 1964. Tyylillisesti albumi edustaa rhythm and bluesia ja rock and rollia. Lähes kaikki sen laulut ovat lainakappaleita. Levyn Ison-Britannian ja Yhdysvaltain-versiot eroavat toisistaan yhden kappaleen ja kappalejärjestyksen osalta.


title: The Rolling Stones (albumi)

text: "The Rolling Stones" -albumi nousi Britanniassa listaykköseksi kahdentoista viikon ajaksi, ja oli siellä yksi vuoden 1964 myydyimpiä albumeita. Yhdysvalloissa albumi myi kultalevyyn oikeuttavan määrän, ja oli korkeimmillaan Billboard -listan sijalla 11.A-puoli


title: The Rolling Stones (albumi)

text:
B-puoli
A-puoli


title: The Rolling Stones (albumi)

text: B-puoli


title: Cathy Cavadini

text: Catherine Cavadini (s. 21. huhtikuuta 1961) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Papun äänenä Tehotytöissä.


title: Cathy Cavadini

text: Cavadini opiskeli Millikanin high schoolissa Long Beachilla, josta hän valmistui vuonna 1979. Cavadini teki ensimmäisen ääniroolinsa 1980-luvulla animaatiosarjaan "Mr. T". Hän teki myös elokuvaan "Tappajahain kosto" sivuääniä. Cavadini jatkoikin sivuäänien tekemistä niin animaatioihin kuin näytelmäelokuviin, kuten "Isäni on kummitus", "Roskakuskit", "Varjoankka", "Vaaleanpunainen pantteri" ja "Leijonakuningas". Ensimmäinen merkittävä äänirooli hänellä oli animaatioelokuvassa "Fievel matkalla villiin länteen", jossa hän näytteli Tanya Mousekewitziä. Muutamaa vuotta myöhemmin Cavadini sai uransa merkittävimmän roolin animaatiosarjasta "Tehotytöt", joka kesti aina vuoteen 2005 asti.


title: Cathy Cavadini

text: Sittemmin Cavadini on tehnyt äänirooleja videopeleihin, kuten Final Fantasy X, Gun ja Happy Feet. "Tehotyttöjen" jälkeen Cavadini on ääninäytellyt muun muassa animaatiosarjoissa "Teen Titans", "Batman", "My Life as a Teenage Robot" ja "Justice League".


title: SS Islander

text: SS Islander oli brittiläinen höyrylaiva, joka purjehti henkilö- ja tavaraliikenteessä Pohjois-Amerikan Tyynenmeren rannikon laivareiteillä 1900-luvun alussa. Aluksen kotisatama oli Victoria Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa, ja sen omisti Canadian Pacific Steam Navigation Company. Alus oli rakennettu Skotlannissa vuonna 1888, ja se oli 71 metrin pituinen, teräsrunkoinen ja kaksipotkurinen höyryalus.


title: SS Islander

text: Alus upposi Douglasin- ja Admiraltynsaarten välillä Lynnin kanavassa Juneaun eteläpuolella 15. syyskuuta 1901 törmättyään ahtojäihin. Törmäys vaurioitti aluksen keulan vasenta puolta, ja alus upposi noin 15 minuuttia törmäyksen jälkeen noin kello 02.30. Turmassa menehtyi 18 miehistön jäsentä ja 22 matkustajaa.


title: SS Islander

text: Hylky nostettiin ja siirrettiin rantaan vuonna 1934. Se romutettiin vuonna 1952.


title: Lektionen in Finsternis

text: Lektionen in Finsternis (saksaa, vapaasti suomennettuna ”pimeyden oppitunteja”) on vuonna 1992 ilmestynyt Werner Herzogin ohjaama ja käsikirjoittama dokumenttielokuva Kuwaitin palavista öljykentistä Persianlahden sodan jälkeen. Vaikka tilanteet eivät ole lavastettuja, Herzog on sanonut pitävänsä elokuvaa ennemmin tieteis- kuin dokumenttielokuvana.


title: Lektionen in Finsternis

text: Elokuvan alussa esitetään sitaatti, jonka sanojaksi kerrotaan Blaise Pascal. Sitaatti on kuitenkin Herzogin itse keksimä, ja hän kertoi esittäjäksi Pascalin vain, jotta sitaatti saisi tietynlaista arvovaltaa. Elokuvassa soivat kappaleet ovat Edvard Griegin "Peer Gynt", Gustav Mahlerin toinen sinfonia, Arvo Pärtin "Stabat Mater", Sergei Prokofievin sonaatti numero 2, opus 56, Franz Schubertin "Notturno", opus 148, Giuseppe Verdin "Requiem" ja Richard Wagnerin sävellykset "Reininkulta", "Parsifal" ja "Gotterdammerung".


title: Lektionen in Finsternis

text: Lektionen in Finsternisin kuvaajat olivat Paul Berriff ja Rainer Klausmann, leikkaaja Rainer Standke ja tuottajat Paul Berriff ja Werner Herzog. Elokuvan äänittäjänä toimi John Pearson ja ilmakuvauksissa käytetyn helikopterin pilotti oli Jerry Grayson.


title: Lektionen in Finsternis

text: Lektionen in Finsternisin ensi-ilta oli Berliinin elokuvajuhlilla 21. helmikuuta 1992. Elokuva on esitetty Suomessa 19. tammikuuta 1993 FST1-televisiokanavalla sekä Rakkautta ja Anarkiaa -elokuvajuhlien ja Suomen ulkoasiainministeriön yhteisessä Yhdestoista hetki -elokuvatapahtumassa marras-joulukuussa 2007.


title: Lektionen in Finsternis

text: Lektionen in Finsternis voitti Melbournen elokuvajuhlien vuoden 1993 Grand Prix -palkinnon. Saksassa elokuvalle on myönnetty Adolf Grimme -palkinto.


title: Lieksan Lehti

text: Lieksan Lehti on puolueeton paikallislehti, joka ilmestyy Lieksassa. Lehden levikkialue on Lieksaa. Tarkastettu levikki vuonna 2014 oli 6 108 kappaletta. Lehti ilmestyy kolme kertaa viikossa ja se alkoi ilmestyä vuonna 1954.


title: Lieksan Lehti

text: Lehti kuuluu joensuulaiseen Pohjois-Karjalan Kirjapaino -konserniin, joka julkaisee muun muassa Karjalaista sekä Karjalan Heili, Outokummun Seutua, Parikkalan-Rautjärven Sanomia, Pielisjokiseutua, Pogostan Sanomia ja Ylä-Karjalaa.


title: Jennifer Martin

text: Jennifer Martin on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Sara Bellumin ääniroolista "Tehotytöissä".


title: Jennifer Martin

text: Martin aloitti ääninäyttelemisen "Tehotytöt-"animaatiosarjassa, ja se on hänen tunnetuin ja pitkäaikaisin ääniroolinsa. Martin on myös tehnyt äänirooleja animaatioihin ja videopeleihin, kuten "Johnny Bravo", "Men in Black", "Samurai Jack", "Cow & Chicken" ja "God of War II". Hän aloitti uransa näyttelijänä, mutta tyytyi tekemään televisiossa cameon tasoisia rooleja sarjoissa, kuten "Beyond Reality", "Side Effects" ja "Pulmuset". Hänellä oli myös rooli kuuluttajaäänenä "Kauniissa ja rohkeissa" vuonna 2008.


title: Yliopistonkatu (Turku)

text: Yliopistonkatu () on Turun ruutukaava-alueella sijaitseva, Aurajoen suuntaisesti kulkeva 1,5 kilometriä pitkä katu, joka alkaa Kutomonkadulta ja päättyy Koulukatuun.


title: Yliopistonkatu (Turku)

text: Vuodesta 2001 lähtien Yliopistonkadun Aurakadun ja Humalistonkadun välinen noin neljänsadan metrin pituinen osa on ollut kävelykatua. Nykyisen kävelykadun alue on toiminut Turun joulukatuna vuodesta 1948 lähtien. Yliopistonkadun varrella sijaitsee myös Turun Kauppatori.


title: Yliopistonkatu (Turku)

text: Yliopistonkatu on yksi Carl Ludvig Engelin Turun palon jälkeen suunnitteleman asemakaavan kaduista. Katu tunnettiin aiemmin nimellä Venäjän Kirkkokatu sen varrella sijaitsevan Pyhän marttyyrikeisarinna Aleksandran kirkon mukaan. Helmikuussa 1924 katu nimettiin Yliopistonkaduksi sen varrella sijaitsevassa entisen Hotelli Phoenixin rakennuksessa vuodesta 1922 toimineen Turun yliopiston mukaan. Muita vaihtoehtoja kadun nimeksi olivat Kustaa Aadolfin katu ja Vapaudenkatu, mutta Yliopistonkatu vei voiton. Yliopiston muutettua Ryssänmäelle vuonna 1955 nimistötoimikunnalle on tehty aloitteita Yliopistonkadun muuttamiseksi muun muassa Mannerheiminkaduksi, Leningradinkaduksi tai Göteborginkaduksi. Nimi on kuitenkin säilynyt ennallaan.


title: Yliopistonkatu (Turku)

text: Yliopistonkadun varrella sijaitsevat muiden muassa seuraavat rakennukset:


title: Yliopistonkatu (Turku)

text: Turun kaupunkikuvassa näkyy useita taideteoksia, patsaita ja muistomerkkejä. Yliopistonkadulla sijaitsevat seuraavat julkiset taideteokset:


title: Streptokokit

text: Streptokokit ovat "Streptococcus"-sukuun kuuluvia grampositiivisia bakteereja. Ne ovat pallonmuotoisia mikrobeja, jotka kasvavat tyypillisesti ketjuina. Monet niistä kuuluvat ihmisen suun ja nielun normaalikasvustoon, ja ne ovat myös merkittäviä taudinaiheuttajia.


title: Streptokokit

text: Streptokokit jaetaan ryhmiin sen mukaan, mikä on laboratorio-oloissa niiden kyky saada aikaan hemolyysia eli punasolujen hajoamista. Näistä beetahemolyyttiset streptokokit jaetaan vielä alaryhmiin niiden soluseinämän antigeenin perusteella.A-ryhmä


title: Streptokokit

text: B-ryhmä


title: Streptokokit

text: C-ryhmä


title: Petter Morottaja

text: Petter Jori Andaras Morottaja (s. 11. heinäkuuta 1982 Inari) on inarisaamelainen kirjailija, toimittaja ja opettaja. 17-vuotiaana hänen ensimmäinen kirjansa "Suábi maainâs" julkaistiin ja 25-vuotiaana hän pyrki Suomen saamelaiskäräjiin tuloksetta. Anarâškielâ servin aktiivisena jäsenenä hänet nimitettiin yhdistyksen verkkolehden Kierâšin päätoimittajaksi. Tämän lisäksi hän opettaa inarinsaamea monessa paikassa, muun muassa Helsingin yliopistossa. Hänen isänsä on Matti Morottaja ja pikkuveljensä rap-artisti Amocina tunnettu Mikkâl Morottaja.


title: Petter Morottaja

text: Morottajan ensimmäinen kirja "Suábi maainâs" oli ensimmäinen inarinsaamen kielellä julkaistu fantasiakirja. Vuotta myöhemmin julkaistiin hänen seuraava kirjansa, lastenromaani "Riävskánieidâ". Molemmat kirjat on julkaissut Anarâškielâ servi, ja ne on kuvittanut Martti Rikkonen.


title: Linnankatu (Turku)

text: Linnankatu () on yksi Turun ruutukaavakeskustan pääkaduista. Katu alkaa Aninkaistenkadulta ja päättyy Turun satamaan. Linnankadun alkupää on nykyisin kevyen liikenteen aluetta Aninkaistenkadulta Vähätorille eli Brahenkadun kulmaan asti. Yksi kaupungin tunnetuimmista nähtävyyksistä, Turun linna, sijaitsee Linnankadun varrella. Katu on 3 717 m pitkä, ja se on Turun pisin katu.


title: Linnankatu (Turku)

text: Linnankatu suunniteltiin 1600-luvulla linnalle kulkevaksi pääkaduksi. Tuolloin kadun alkupää nimettiin Kuningattarenkaduksi.


title: Linnankatu (Turku)

text: Vuoden 1827 tuhoisan Turun palon jälkeen Carl Ludvig Engel laati Turulle uuden asemakaavan, joka suurimmalta osaltaan oli tyypillinen ruutukaava. Siinä Linnankatu valittiin perussuunnaksi, jonka mukaan muut kadut rakennettiin joko sen kanssa yhdensuuntaisiksi tai sitä vastaan kohtisuoriksi.


title: Maailman Ympäri

text: Maailman Ympäri oli Turun ensimmäinen elokuvateatteri. Rohdoskauppias Wilhelm Willbergin vuonna 1905 perustama elokuvateatteri toimi nykyisen Yliopistonkadun ja Aurakadun kulmassa sijainneessa Priman talossa vain kaksi ja puoli vuotta, minkä jälkeen se joutui antamaan tilaa suuremmille ja uudenaikaisemmille elokuvateattereille. Maailman Ympäri suljettiin vuoden 1908 keväällä.


title: Maailman Ympäri

text: Turun ensimmäinen varsinainen elokuvateatteri Maailman Ympäri avattiin 17. marraskuuta 1905 Venäjän Kirkkokadun (nykyinen Yliopistonkatu) ja Aurakadun kulmassa sijaitsevaan Priman taloon. Elokuvateatterin perusti rohdoskauppias Wilhelm Willberg, joka myös omisti Priman talon. Willbergin teatteri oli suhteellisen vaatimaton, sillä siellä oli tilaa vain sadalle katsojalle, istumapenkit oli rakennettu lankuista eikä eteistiloja ollut lainkaan. Liput myytiin oven vieressä olleesta luukusta kadulle, ja konehuone sijaitsi sisäänkäynnin yläpuolella.


title: Maailman Ympäri

text: Willberg myi elokuvateatterin vain puoli vuotta sen perustamisen jälkeen tamperelaiselle Maat ja Kansat Oy:lle. Hän ei kuitenkaan jättänyt elokuva-alaa, vaan perusti Turun Humalistonkadulle suuremman ja uudenaikaisemman Biografi teatterin. Maailman Ympäri -elokuvateatteri jäi pian Biografi teatterin varjoon, ja niinpä Maat ja Kansat Oy päätti myös rakennuttaa uudenaikaisemman Metropol-elokuvateatterin Hamburger Börsin sisäpihalle. Tämän uuden elokuvateatterin myötä Maailman ympäri -teatteri päätettiin lopettaa vuoden 1908 keväällä. Se ehti olla toiminnassa vain kaksi ja puoli vuotta.


title: M/S Strada Corsa

text: M/S "Strada Corsa" () on italialaisen Stradevlue Of Italyn omistama ro-ro-matkustajarahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1978 Ulsanissa Etelä-Koreassa. "Strada Corsa" on rekisteröity Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alle, ja sen kotipaikka on Lontoo.


title: M/S Strada Corsa

text: "Strada Corsan" sisaraluksia ovat M/S "Stena Transfer", M/S "Stena Partner", M/S "Tor Baltica", M/S "Pelagitis", M/S "Kilmore", M/S "Diplomat", M/S "Global Carrier", M/S "Global Freighter", M/S "Finnforest" sekä uponnut M/S "Finnbirch". Aluksista yhdessä käytetään nimitystä "Stena Searunner" -sarja ja kaikki alukset ovat tanskalaisen Knud E. Hansen A/S:n suunnittelemia.


title: M/S Strada Corsa

text: Alus laskettiin 20. maaliskuuta 1978 vesille, ja 31. heinäkuuta se luovutettiin Stena Container Linen omistukseen, joka rekisteröi aluksen "Merzario Espania" -nimisenä Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alle. Kotisatamaksi tuli Lontoo. Elokuussa laiva aikarahdattiin eli vuokrattiin italialaisen Merzario Lines -varustamon liikenteeseen. Samalla alus myös sai nimen "Merzario Hispania". Tammikuussa 1980 laiva aikarahdattiin Townsend Thoresen European Ferriesin Felixstowen ja Europoortin väliseen liikenteeseen. Rahtaaja antoi laivalle nimen "Nordic Ferry". "Nordic Ferry" oli kunnostettavana Hapag Lloyd Werftin telakalla Bremerhavenissa Saksassa 16. joulukuuta 1980 ja 7. helmikuuta 1981 välisen ajan. Alus sai muun muassa ylimääräisen sääkannen ja lisää matkustajapaikkoja. Huhtikuussa 1982, Falklandin sodan aikana, Britannian puolustusvoimat tilasi "Nordic Ferryn" kuljettamaan tavaraa Falklandinsaarille. Alus palasi jälleen Felixstowen ja Europoortin välille 25. elokuuta 1982. Joulukuussa 1984 "Nordic Ferry" myytiin Monarch Steamshipille. Kotipaikkana säilyi Lontoo. Maaliskuussa 1986 laiva meni Wilton Feyenoord B.V:n telakalle Alankomaihin, jossa siitä tehtiin matkustaja-autolautta. Kesäkuussa laiva aloitti liikennöinnin Felixstowen ja Zeebruggen välillä. "Nordic Ferry" törmäsi 4. helmikuuta 1987 yhteen "San Salvador" -nimisen rahtilaivan kanssa Harwichin lähistöllä. Laiva rekisteröitiin 31. joulukuuta 1987 P&O European Ferriesin omistukseen kotipaikkanaan Felixstowe. Luovutus uudelle omistajalle tapahtui kuitenkin vasta vuonna 1989. Maaliskuussa 1991 Natwest Finance osti laivan ja vuokrasi sen P&O European Ferriesin liikenteeseen.


title: M/S Strada Corsa

text: Helmikuussa 1992 alus nimen "Pride of Flanders". Laiva asetettiin 22. lokakuuta 1995 Felixstowen ja Zeebruggen väliseen matkustajaliikenteeseen. Jo seuraavana päivänä reitti muuttui, kun Europoort korvasi Zeebruggen reitillä. Marraskuussa 1995 "Pride of Flanders" meni Harland and Wolffin telakalle Belfastiin, jossa siitä tehtiin jälleen rahtilaiva. Telakalta päästyään alus jatkoi vanhalla reitillään.


title: M/S Strada Corsa

text: Heinäkuussa 2002 ruotsalainen Stena Line -varustamo osti aluksen ja rekisteröi sen Yhdistyneen kuningaskunnan alusrekisteriin "Flanders"-nimisenä. Alus aloitti 15. syyskuuta Harwichin ja Europoortin välisessä liikenteessä. Myöhemmin syyskuussa Scandlines vuokrasi "Flandersin" muutamaksi viikoksi Travemünden ja Trelleborgin välille. Marraskuussa 2002 laiva sai nimen "Stena Transporter". Vuoden 2003 alussa "Stena Transporter" oli muutaman viikon Killingholmen ja Hoek van Hollandin välisessä liikenteessä. Huhtikuusta heinäkuuhun alus kulki Irlannin Dublinin ja Britannian Holyheadin välillä. Heinäkuussa alus siirtyi jälleen Harwichin ja Rotterdamin välille.


title: M/S Strada Corsa

text: Alus liikennöi 23. syyskuuta ja 6. lokakuuta 2007 välisen ajan Dublinin ja Holyheadin välillä, jonka jälkeen palasi takaisin aiemmalle reitilleen. Alus poistettiin 1. maaliskuuta 2009 liikenteestä. Kesäkuussa 2009 italialainen Stradevlue Of Italy osti aluksen ja nimesi sen "Strada Corsaksi".


title: Yrjö Nahi

text: Yrjö Ilmari Nikolai Nahi () oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä. Hän kului myös niin sanottuihin kalterijääkäreihin.


title: Yrjö Nahi

text: Nahin vanhemmat olivat kirjakauppias Frans Fredrik Nahi ja Hulda Wilhelmiina Grönholm. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Mary Elisabet Valtamon kanssa.


title: Yrjö Nahi

text: Nahi kävi kolme luokkaa Forssan yhteiskoulua ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Turun suomalaisessa lyseossa vuonna 1929. Hän suoritti hyökkäysvaunukurssin Hämeenlinnassa vuonna 1922 ja kävi Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1928 ja majurikurssin vuonna 1931 sekä suoritti konekivääri- ja kranaatinheitinkurssin vuonna 1935.


title: Yrjö Nahi

text: Nahi työskenteli autonkuljettajana, kun hän sai tiedon jääkäriliikkeestä maanviljelijä Pieltä syksyllä vuonna 1915. Asiasta innostuneena päätti hän värväytyä Saksaan jääkäripataljoona 27:ään. Matkaan hän lähti ns. Lapuan reittiä, jonka varrella hän joutui vangituksi Seinäjoella 28. helmikuuta 1916. Mukanaan hänellä oli neljä neljä muuta miestä, jotka hänen oli määrä saattaa Jääkäripataljoona 27:n alokasryhmään Saksaan.


title: Yrjö Nahi

text: Seinäjoelta heidät siirrettiin edelleen Helsinkiin Katajanokan tutkintavankilaan. Häntä syytettiin jääkärivärväyksestä. Tätä vankeutta kesti 7 viikkoa, jonka ajan Yrjö Nahi kuvailee elämänsä raskaimmaksi. Katajanokalta matka jatkui Venäjälle Pietariin Spalernajan vankilaan. Koppikaverikseen Yrjö Nahi sai Vilho Mäen, mutta ei aikaakaan, kun Nahi huomasi olevansa sellissään yksin, sillä poliittisesti arveluttavien vankien ei ollut suotavaa olla samoissa selleissä. Hänen naapureinaan Spalernajassa olivat seinänaapurina G. Salonius ja yläkerran naapurina yliloikkari Niskanen, "petturi ja maankavaltaja" (näitä sanoja käyttää S-W. Pekkola kirjassaan Kalterijääkärit). Sellikavereina Nahilla vieraili pikkurikollisista murhamiehiin.


title: Yrjö Nahi

text: Venäjän vallankumous oli vapauttava Spalernajan vangit 12. maaliskuuta 1917. Vankilasta vapauduttuaan Yrjö Nahi yritti uudemman kerran lähtöä Saksaan jääkärioppiin. Tällä kertaa hän käytti ns. Nurmeksen etappia. Matka eteni Hyrynsalmelle "Hallan Ukon" luokse, josta hän sai matkakaverikseen Aarne Sihvon, joka johdatti hänet jääkäripataljoona 27:ään Lockstedtin leirille, missä hänet sijoitettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 13. toukokuuta 1917. Täydennysjoukosta hänet siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 7. elokuuta 1917.


title: Yrjö Nahi

text: Nahi astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä. Takaisin Suomeen hän saapui 18. helmikuuta 1918 aselaivoja saattaneen komennuskunnan mukana Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin 21. helmikuuta 1918 alkaen komppanianpäälliköksi Porin rykmentin I pataljoonan 4. komppaniaan, jonka päällikkönä hän toimi Porin valtaukseen saakka. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Pomarkussa ja Noormarkussa sekä Porin valtaukseen.


title: Yrjö Nahi

text: Nahi palveli sisällissodan jälkeen komppanianpäällikkönä Porin rykmentistä muodostetussa Tammisaaren vartiopataljoonan 2. komppaniassa, josta hänet siirrettiin hänen anomuksestaan 6. syyskuuta 1918 alkaen Itämeren jalkaväkirykmentti 1:een, josta muodostettiin myöhemmin Porin rykmentti. Rykmentissä hän toimi nuorempana upseerina 3. konekiväärikomppaniassa. Komppaniassa hän toimi myös komppanianpäällikkönä 27. tammikuuta - 8. marraskuuta 1920 välisen ajan. Toisen konekiväärikomppanian päälliköksi hänet nimitettiin 15. huhtikuuta 1921 ja toisen pataljoonan komentajaksi 8. lokakuuta 1931. Seuraavaksi hänet nimitettiin 29. joulukuuta 1930 aliupseerikoulun johtajaksi. Aliupseerikoulusta hänet siirrettiin 5. joulukuuta 1937 yleisesikuntaupseeriksi Turun pohjoisen sotilaspiirin esikuntaan.


title: Yrjö Nahi

text: Nahi osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 15:ssä ja osallistui taisteluihin Summassa, Näykkijärvellä ja Viipurissa. Välirauhan aikana hän toimi edelleen samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin päälliköksi ja myöhemmin komentajaksi.


title: Yrjö Nahi

text: Jatkosodan puhjettua Nahi komennettiin Jalkaväkirykmentti 50:n komentajaksi ja hän osallistui sen komentajana taisteluihin Laatokan Karjalassa. Ilmeisesti Yrjö Nahilla oli huonot välit IV armeijakunnan komentajaan Paavo Talvelaan, kun hänet siirrettiin päällikön paikalta jo ensimmäisenä sotavuonna VI Armeijakunnan Henkilötäydennyskeskuksen päälliköksi. Paavo Talvelan elämäkerrasta saa käsityksen, että siirron takana olisi jääkärieversti Kaarlo Heiskanen, jonka Talvela sanojensa mukaan siunasi. Nahia seurasi rykmentin komentajana majuri Martti Aho. Henkilötäydennyskeskuksesta hänet siirrettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 3:een. Koulutuskeskuksesta hänet siirrettiin vuonna 1942 komentajaksi Sisä-Suomen suojeluskuntapiiriin ja hän hoiti samalla myös Keski-Pohjanmaan sotilasläänin komentajan tehtäviä, kunnes erosi sotien jälkeen vakinaisesta palveluksesta ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä Turun Hirvensalossa. Hänet haudattiin Turkuun.


title: Yrjö Nahi

text: Nahi toimi 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuosina 1930–1935 ja jäsenenä vuosina 1936–1937 sekä toimi Porin rykmentin kunnianeuvoston puheenjohtajana vuosina 1933–1936.


title: Marketta Viitala

text: Marketta Viitala (s. 1935) on suomalainen tanssitaiteilija, koreografi, pedagogi ja opetusneuvos, joka tunnetaan erityisesti elämäntyöstään lasten ja nuorten tanssiharrastuksen edistämiseksi.


title: Marketta Viitala

text: Viitala muutti Pyhäjärvelle, Pohjois-Pohjanmaalle 1960-luvulla Honkajoelta, Satakunnasta.


title: Marketta Viitala

text: Viitala aloitti pedagogin uransa 1950-luvulla lasten ja nuorten tanssin edistämiseksi. Hän erikoistui 1960-luvulla esittävään liikuntaan ja erityisesti lasten ja nuorten tanssiin.


title: Marketta Viitala

text: Hänen työtään suomalaisen nykytanssin parissa pidetään hyvin kokonaisvaltaisena. Pedagogin ja koreografin uransa lisäksi hän on toiminut valtakunnallisissa luottamustehtävissä tanssin ja lastenkulttuurin parissa. Hän on ollut myös useiden tanssitapahtumien alkuunpanija ja koordinaattori. Esimerkkeinä hänen ideoimistaan tapahtumista ovat muun muassa valtakunnallinen lasten ja nuorten tapahtuma "Arktiset Askeleet" Oulussa ja "Täydenkuun Tanssit" -festivaali Pyhäjärvellä. Viitalan työn ansiosta hänen kotikunnastaan Pyhäjärvestä on tullut merkittävä nykytanssin keskus.


title: Marketta Viitala

text: Viitala toimi ohjaavana Oulun läänin tanssin läänintaiteilijana 1984–1989 ja onnistui luomaan Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan laajan tanssin harrastajakunnan, mikä loi edelleen perustaa ammattitanssille. Viitala on vieraillut ja opiskellut laajalti eri mantereilla ja myös kiertänyt tanssiryhmiensä kanssa esiintymässä ja opintomatkoilla eri puolilla maailmaa.


title: Marketta Viitala

text: Viitala lopetti aktiivisen uransa yhdessä miehensä Mauno Viitalan kanssa tammikuussa 2007.


title: Estradilla Paula Koivuniemi

text: Estradilla Paula Koivuniemi on Paula Koivuniemen vuonna 2007 julkaistu konserttitaltiointi, joka sisältää 23 kappaletta hänen 40-vuotisen uransa varrelta. Konsertti on taltioitu 11. marraskuuta 2006 Tampere-talolla Koivuniemen 40-vuotisjuhlakiertueen päätöskonsertissa.


title: Eerikinkatu (Turku)

text: Eerikinkatu () on yksi Turun ruutukaavakeskustan pääkaduista. Se kulkee Aurajoen suuntaisena Multavierunkadulta Sairashuoneenkadulle. Kauppiaskadun ja Kristiinankadun välillä Eerikinkatu on sallittu ainoastaan joukkoliikenteelle.


title: Eerikinkatu (Turku)

text: Eerikinkatu tunnettiin aiemmin nimellä Pyhän Eerikin katu (). Vuonna 1890 asetettu nimitoimikunta lyhensi kadun nimen Eerikinkaduksi.


title: Eerikinkatu (Turku)

text: Eerikinkadun varrella sijaitsevat muiden muassa:


title: Holodomor

text: Holodomor () oli Ukrainassa vuosina 1932–1933 raivonnut Neuvostoliiton aiheuttama nälänhätä, jossa kuoli eri arvioiden mukaan 3–14 miljoonaa ukrainalaista. Erilaisia lukuja on esitetty muun muassa joukkotiedotusvälineissä ja julkisissa väittelyissä. Uhrien määrästä ei ole päästy yksimielisyyteen, ei myöskään siitä, oliko kyse kansanmurhasta, joksi muun muassa Ukrainan kansallismieliset poliitikot sitä vaativat nimitettävän. Kansanmurhaksi tapahtuman on tunnustanut parikymmentä valtiota.


title: Holodomor

text: Vaikka ukrainalaisen diasporan ja kansallismielisen älymystön edustajien mukaan kyse oli nimenomaan Ukrainan kansallisuutta ja ukrainalaista nationalismia vastaan suunnatusta hyökkäyksestä, esiintyi samanaikaisesti nälänhätää myös muualla Neuvostoliitossa. Siksi nimitys holodomor, ’nälällä tappaminen’, on kiistanalainen. Vuosien 1932–1933 nälänhädästä vaiettiin Neuvostoliitossa perestroikaan saakka. Neuvostoliitossa vierailleet läntiset toimittajat eivät myöskään kertoneet tapahtuneesta länsimaissa.


title: Holodomor

text: Josif Stalin ja muu neuvostojohto saattoi kokea ukrainalaisen nationalismin uhaksi, sillä Ukraina oli väkiluvultaan ja luonnonvaroiltaan Neuvostoliiton toiseksi tärkein neuvostotasavalta Venäjän jälkeen. Holodomor aiheutui, kun kommunistit varastivat maatalousväestön siemenviljan. Holodomorin aikana esiintyi kannibalismia, ja vähäisenkin ruokamäärän varastaminen vastaperustetuilta kollektiivimaatiloilta merkitsi kuolemanrangaistusta.


title: Holodomor

text: Kun ukrainalaisten siemenvilja otettiin holodomorin aikana valtion haltuun, Neuvostoliiton viljanvienti länsimaihin moninkertaistui.


title: Holodomor

text: Syynä holodomoriin ja nälänhätään koko Neuvostoliitossa voidaan nähdä myös yritys kerätä väkivalloin mahdollisimman paljon maaseudun resursseja samaan aikaan käynnistyneeseen teollistamisohjelmaan. Olihan Jevgeni Preobraženski julkaissut ohjelman, jossa vaadittiin taloudellisten resurssien siirtoa maaseudulta teollisuuteen eli "primitiivistä sosialistista kasaantumista", jonka mallina oli Karl Marxin kuvaus teollisen kapitalismin synnystä Englannissa.


title: Holodomor

text: Virallisen neuvostoliittolaisen historiankirjoituksen mukaan rikkaat talonpojat eli kulakit ”sabotoivat” maatalouden kollektivisointia.


title: Holodomor

text: Monille Ukrainassa asuville ukrainalaisille tieto nälänhätäkatastrofista tuli vasta Ukrainan itsenäistyttyä 1991. Erityisesti kansallismielinen presidentti Viktor Juštšenko nosti asian esille ja pyrki hankkimaan sille kansainvälistä tunnustusta kansanmurhana. Lisäksi Ukrainassa säädettiin laki, joka kielsi asian kyseenalaistamisen. Kysymys hiersi myös Venäjän federaation ja Ukrainan tasavallan välejä.


title: Holodomor

text: Juštšenkon seuraaja, erottamisensa jälkeen vuonna 2014 Venäjälle paennut Viktor Janukovytš ei myönnä, että kyse oli kansanmurhasta, vaan hän on nimittänyt sitä neuvostokansan yhteiseksi tragediaksi.


title: Holodomor

text: Euroopan parlamentti hyväksyi lokakuussa 2008 päätöslauselman, jossa se ”tunnustaa holodomorin (Ukrainan vuosien 1932–1933 keinotekoisen nälänhädän) järkyttäväksi rikokseksi Ukrainan kansaa ja ihmisyyttä vastaan”.


title: Holodomor

text: Neuvostoliittolainen poliitikko Lazar Kaganovitš ehdotti Stalinille maatalouden kollektivisoinnin ja ukrainalaisten kansanmurhan yhdistämistä, jotta paikallisten kommunismin vastustus saataisiin murskattua. Kaganovitš oli itse syntynyt Ukrainassa.


title: Holodomor

text: Läntiset mediat jättivät holodomorin raportoimatta. "The New York Timesin" Moskovan-toimituksen päällikkö Walter Duranty jätti holodomorin raportoimatta. Duranty tarjosi lännelle vääristellyn lausunnon:


title: Holodomor

text: Vuonna 1933 nälänhädän ollessa pahimmillaan Yhdysvallat virallisesti tunnusti Neuvostoliiton valtion. Vuonna 1934 Neuvostoliitosta tuli Kansainliiton jäsen.