title: Katsu Kaishū

text: Katsu syntyi Edossa (nykyinen Tokio) vuonna 1823. Hänen isänsä Katsu Koichin oli Tokugawan vasalli. Nuorena Katsu opiskeli kenjutsua ja zeniä. Myöhemmin hän tutustui myös hollannin kieleen ja länsimaiseen sodankäyntiin, sekä perusti oman hollanninkielisen koulun. Bakufu palkkasi Katsun hänen osoittamiensa kykyjen vuoksi ja Katsu aloitti opintonsa Nagasakin laivastokoulussa 1855. Palattuaan opintojensa loppuessa Edoon, hänet komennettiin palvelukseen Yhdysvaltoihin purjehtivalle Kanrinmarulle 1860. Katsun komentama alus matkasi San Franciscoon, jossa Katsu vietti kaksi kuukautta ennen palaamistaan takaisin Japaniin.


title: Katsu Kaishū

text: Kaksi vuotta Amerikan matkansa jälkeen Katsu ylennettiin Japanin laivastossa "gunkan-bugyo-narabin" arvoon. Samana vuonna hän tapasi Sakamoto Ryōman, josta tuli hänen avustajansa ja vuotta myöhemmin Katsu perusti yhdessä Ryōman kanssa Kōben laivastokoulun Hyōgoon. Katsu ylennettiin edelleen "gunkan bugyoksi" 1864. Saman vuoden aikana hän kuitenkin joutui vastaamaan syytteisiin Tokugawan vastaisten joukkojen suojelemisesta ja menetti virka-asemansa. Katsu määrättii kotiarestiin ja hänen perustamansa laivastokoulu suljettiin. Tokugawa Yoshinobu kutsui Katsun takaisin palvelukseen 1866. Bakufu oli kokenut nöyryyttävän tappion Chōshūn kapinallisia vastaan ja Katsu komennettiin bakufun ja Chōsūn välisiin neuvotteluihin bakufun edustajaksi.


title: Katsu Kaishū

text: Tokugawa Yoshinobu ilmoitettua luopuvansa asemastaan Japanin poliittinen tilanne kiristyi ja puhkesi lopulta sisällissodaksi 1868. Seuranneessa Boshin-sodassa Katsu kuului Tokugawan vasallina bakufun puoleisiin joukkoihin. Katsu neuvotteli Saigō Takamorin kanssa Edon linnan ehdottoman antautumisen ilman verenvuodatusta.


title: Solferinon taistelu

text: Solferinon taistelu oli toisen Italian itsenäisyyssodan aikana käyty taistelu keskenään liittoutuneen Ranskan ja Sardinian kuningaskunnan joukkojen, sekä Itävallan joukkojen välillä italialisen Solferinon kaupungin ja San Martinon kylän alueella. Verinen taistelu päätyi Napoleon III:n johtamien ranskalais-sardinialaisten joukkojen voittoon. Taistelu oli toisen Italian itsenäisyyssodan viimeinen ja sodan jälkeen Itävaltaan kuulunut Lombardia liitettiin Sardinian kuningaskuntaan.


title: Solferinon taistelu

text: Taistelupaikalla Solferinossa oli myös sveitsiläinen Henri Dunant, joka haavoittuneiden kohtelua kauhistuttuaan alkoi kamppanijoida sodissa haavoittuneiden puolesta. Hänen työnsä lopputulos on nykyinen Punainen Risti.


title: Solferinon taistelu

text: Ennen toisen Italian itsenäisyyssodan syttymistä Itävalta oli lannistanut sen alueella eläneiden italialaisten haaveet yhtenäisestä Italiasta Euroopan hullun vuoden levottomuuksien aikana. Myös tulevan konfliktin taustalla oli ajatus Italian yhdistämsiestä. Viktor Emanuel II oli toteuttanut armeijan uudistuksia Sardinian kuningaskunnassa, mutta maa ei silti voinut ryhtyä toimiin Itävaltaa vastaan yksin. Sardinian pääministeri Camillo Cavour sai kuitenkin puolelleen Ranskan kuningas Napoleon III:n. Napoleon III oli Napoleon Bonaparten veljenpoika ja monet Ranskan armeijan upseeteista olivat palvelleet Bonaparten armeijassa. Napoleonin aikaiset kaunat Itävallan kanssa elivät edelleen heidän mielessään. Ranskan tukemat Sardinialaiset lähettivät armeijansa Itävallan hallitseman Lombardian rajalle ja Itävaltalaiset vaativat vetäytymistä. Kun tähän ei suostuttu, itävaltalaiset julistivat sodan ja ylittivät Sardinian vastaisen rajan 29. huhtikuuta 1859.


title: Solferinon taistelu

text: Itävaltalaisilla oli aluksi yliote sardinialaisiin nähden. Marsalkka Ferenc Gyulain johtama 2. armeija oli kaksi kertaa sardinialaisia suurempi, mutta viivyttelyt strategiaa laadittaessa mahdollistivat ranskalaisvahvistuksien tuomisen toukokuuhun mennessä. Sardinialaiset ja ranskalaiset joukot ottivat voitot itävaltalaisista Montebellossa, Palestrossa ja Magentassa pakottaen Itävallan joukot vetäytymään Peschieran, Veronan, Legnagon ja Mantuan linnoitusten tasalle. Milano menetettiin näin viholiselle ja Gyulai erosi tappioidensa takia. Itävallan keisari Frans Joosef I otti joukkojensa komentajuuden itselleen ja niiden vahvistukseksi tuotiin sotamarsalkka Franz von Wimpffenin 1. armeija. Itävaltalaisilla oli nyt koossa 119 000 jalkaväen sotilasta, 9 500 ratsumiestä ja 429 tykkiä. Joukot keskitettiin Mantuan ja Gardajärven väliselle tasangolle, sekä Solferinon kaupunkiin.


title: Solferinon taistelu

text: Itävaltalaisia vastaan eteni Ranskan Napoleon III:n komentamat ranskalaiset ja sardinialaiset. Ranskalaisilla oli 83 000 jalkaväen sotilasta, 9 000 ratsumiestä ja 240 tykkiä. Ranskalaisten tykit olivat uutta rihlattua tyyppiä, joka teki tykeistä tarkempia ja kasvatti niiden kantamaa. Ranskalaisten tukena oli lisäksi 38 600 sardinialaista. Itävaltalaiset havaittiin 23. kesäkuuta ja Napoleon III päätti edetä heitä vastaan seuraavana yönä.


title: Solferinon taistelu

text: Ranskalaiset etenivät joukkojen etelä- ja keskisiivellä kohti Solferinoa ja Guidizzoloa sardinialaisten edetessä kohti San Martinon kylää pohjoisella siivellä. Taistelut ranskalaisten ja itävaltalaisten välillä alkoivat aamu viideltä 24. kesäkuuta. Kumpikaan osapuoli ei ollut täysin selvillä toistensa liikkeistä ja itävaltaiset uskoivat aluksi hyökkääjien olevan vain ranskalaisten etujoukko, kun taas ranskalaiset luulivat itävaltalaisten käsittävän vain näiden jälkijoukot. Taistelut käytiin kolmella eri paikalla. Sardinialaiset ottivat yhteen Ludwig von Benedekin johtamien joukkojen kanssa San Martinossa, ranskalaisten keskusta eteni Solferinoon Patrice MacMahonin ja Baraguay d’Hilliersin johdolla ja etelässä alivoimaiset ranskalaiset yrittivät saavuttaa Medolen tasangon. Taistelu ratkesi keskustassa, jossa itävaltalaiset pakotettiin perääntymään iltapäivään mennessä. Frans Joosefin komentopaikkana toiminut Cavriana menetettiin ranskalaisille ja keskustan romahtessa itävaltalaisten puolustus myös etelässä ja pohjoisessa mureni. Benedek teki kiivasta vastarintaa San Martinossa, mutta lopulta hänenkin oli vetäydyttävä saarrostuksen uhatessa. Etelässä ranskalaiset olivat neljältä iltapäivällä edenneet aina Guidizzolon liepeille Medolen tasangon liepeillä. Itävaltalaiset vetäytyivät Minciojoen taakse pitkän auringonpaahteen jälkeen puhjenneen ukkosmyrskyn aikana. Taisteluista uupuneet ranskalaiset ja sardinialaiset eivät seuranneet vetäytyviä itävaltalaisia.


title: Solferinon taistelu

text: Taistelut olivat monin paikoon käyty verisinä lähitaisteluina pistimin. Ranskalaiset ja sardinialaiset menettivät 17 000 miestä ja itävaltalaiset 22 000. Solferinon taistelu oli toisen Italian itsenäisyyssodan viimeinen taistelu. Raskaita tappioita kärsinyt Napoleon III halusi nyt somlmia rauhan Itävallan kanssa, mikä johti sodan päättäneeseen Villafrancan konferenssiin. Sodan jälkeen suurin osa Lombardiaa liitettiin Sardinian kuningaskuntaan.


title: Solferinon taistelu

text: Paikan päällä taistelutantereella oli veitsiläinen liikemies Henri Dunant. Hän oli saapunut Napoleon III:lta pyytääkseen tukea liiketoiminnalle Algeriassa ja hän kauhistui haavoittuneiden kohtalosta. Monet heistä lojuivat ilman hoitoa taistelukentällä. Dunant järjesti hoitoa haavoittuneille molemmilta puolilta. Myöhemmin hän hylkäsi ajatuksen liiketoiminnastaan Algeriassa ja alkoi sen sijaan kamppanijoida haavoittuneiden tehokkaamman kenttähoidon puolesta. Neljä vuotta Solferinon taistelun jälkeen Dunant piti kokoontumisen, jonka myötä muotoutui Punainen Risti.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 1991

text: Yhdysvaltain Grand Prix 1991 oli Formula 1 -sarjan 501. osakilpailu. Se ajettiin 10. maaliskuuta 1991 Phoenixissa.


title: Sebringin 12 tunnin ajo

text: Sebringin 12 tunnin ajo on vuotuinen moottoriurheilun kestävyyskilpailu, joka ajetaan Sebring International Racewaylla Sebringissä, Floridassa. Kilpailu kestää nimensä mukaisesti 12 tuntia.


title: Sebringin 12 tunnin ajo

text: Kilpailua on järjestetty vuodesta 1950 lähtien. Kilpailuun on osallistunut lukuisia Formula 1 -kuljettajia sen historian aikana, mm. suomalainen Jyrki Järvilehto on voittanut kilpailun kahdesti. Kilpailua pidetään hyvänä valmistautumisena myöhemmin järjestettävään Le Mansin 24 tunnin ajoon.


title: Puolan perimyssota

text: Puolan perimyssota käytiin vuosina 1733–1735. Sodassa olivat vastakkain Ranskan ja Espanjan sekä Itävallan, Venäjän ja Saksin liittouma. Puolalaisjoukkoja taisteli kummallakin puolella.


title: Puolan perimyssota

text: Sodan sytytti kiista vuonna 1733 kuolleen Puolan kuninkaan August II Väkevän seuraajasta Puolan valtaistuimella. Tärkeimmät kruununtavoittelijat olivat lopulta Stanisław Leszczyński ja Saksin Fredrik August, August Väkevän poika. Rauhassa Puolan kuninkaaksi tunnustettiin August.


title: Puolan perimyssota

text: Ruotsin Kaarle XII nosti Leszczyńskin Puolan kuninkaaksi lyhytaikaisesti suuren Pohjan sodan aikana. Sodan jälkeen kuninkaaksi nousi kuitenkin Pietari Suuren tukema August II Väkevä. Ranska tuki Leszczyńskia August Väkevän seuraajaksi, koska Leszczyński oli Ranskan kuningas Ludvig XV:n appi. Leszczyńskiä tukivat myös Espanja ja Savoiji. Venäjä ja Itävalta tukivat Saksin Fredrik Augustia. August Väkevä kuoli helmikuussa 1733 ja kuninkaan vaali suoritettiin syyskuussa 1733. Vaalissa uudeksi kuninkaaksi valittiin Leszczyński.


title: Puolan perimyssota

text: Venäjän 30 000 miehen armeija tunkeutui Puolaan lokakuussa 1733 ja eteni Varsovaan nostaakseen Augustin kuninkaaksi. Venäläisten lisäksi myös 10 000 saksilaista tunkeutui Puolaan. Puolalla ei käytännössä ollut armeijaa, joten Leszczyński pakeni Danzigiin. Syyskuussa August kruunattiin Puolan kuninkaaksi Krakovassa. Yhdistynyt saksilais-venäläinen armeija ryhtyi piirittämään Danzigia tammikuussa 1734. Vaikka piiritetyn kaupungin avuksi saapui meritse 2 200 miehen ranskalaisarmeija, Danzig antautui kesäkuussa 1734. Leszczyński pakeni kaupungista Preussiin juuri ennen piirityksen loppumista. Hän oli puolalaisten keskuudessa suositumpi vaihtoehto kuninkaaksi kuin August. Leszczyński ei saanut juurikaan apua Ranskalta, koska kardinaali André Hercule de Fleury halusi lopettaa sodan Ranskalle suosiolliseen rauhaan.


title: Puolan perimyssota

text: Sotaa käytiin Reinin laaksossa huhtikuusta syyskuuhun 1734. Sotatoimien ainoa merkittävä seuraus oli Philippsburgin linnoituksen valtaus. Venäjän armeija eteni Reinin laaksoon sodan lopulla, mutta silloin rauhanneuvottelut olivat jo alkaneet.


title: Puolan perimyssota

text: Italiassa Ranska ja Espanja hyökkäsivät Lombardiaan, Napoliin ja Sisiliaan. Itävaltalaiset voittivat Parman taistelun 29. kesäkuuta ja ranskalaiset puolestaan Luzzaran taistelun 19. syyskuuta. Itävaltalaiset voittivat sodan lopulla käydyn Bitonton taistelun 25. toukokuuta 1735.


title: Puolan perimyssota

text: Rauha solmittiin marraskuussa 1738 Wienissä. Sopimuksessa August III tunnustettiin Puolan kuninkaaksi ja Leszczyński luopui vaatimuksistaan kruunuun. Leszczyński sai korvaukseksi Lothringenin herttuakunnan, joka siirtyi vuonna 1766 hänen kuolemansa jälkeen Ranskalle. Espanjan kuninkaan poika Kaarle sai rauhassa Napolin kuningaskunnan ja Sisilian, josta korvauksena hän luovutti kolme herttuakuntaansa Itävallalle.


title: Pii3 Orionis

text: Pii3 Orionis (π Orionis, π Ori) on kellanvalkea pääsarjan tähti Orionin tähtikuviossa.


title: Pragmaattinen sanktio (1713)

text: Pragmaattinen sanktio oli keisari Kaarle VI:n 1713 laatima kruununperimysjärjestys, jonka mukaan Itävallan kruunu ja Habsburgien perintömaat menisivät hänen kuoltuaan hänen tyttärelleen Maria Teresialle. Tämä syrjäytti 1703 määrätyn kruununperimysjärjestyksen.


title: Pragmaattinen sanktio (1713)

text: Kaarle VI sai monen eurooppalaisen valtion suostumaan pragmaattiseen sanktioon. Osa niistä kuitenkin rikkoi lupauksensa keisarin kuoltua 1740, mikä johti Itävallan perimyssotaan.


title: Buggy-klovni

text: Buggy () on merirosvokapteeni ja vihollispäällikkö One Piece -nimisessä manga-anime -sarjassa.


title: Buggy-klovni

text: Buggy yleensä teeskentelee piilottaakseen todellisen kyvyttömyytensä. Hän on itsevarma ja suuttuu, jos hänen suuresta nenästään mainitaan. Joskus Buggy kuulee väärin sen, mitä miehistö hänen korvansa takana puhuu, luullen heidän pilkkaavan hänen nenäänsä. Hän saattaa käyttää Buggy-pommeja kostaakseen pilkan.


title: Buggy-klovni

text: Buggy ei aina keskity kunnolla tekemisiinsä eikä siksi tunnista aina keskustelutoveriaan. Hänellä on kuitenkin todella hyvä onni, sillä hän selvisi Loguetownissa salamaniskusta ja omassa pienoistarinassaan jopa onnistui löytämään miehistönsä suurelta mereltä.


title: Buggy-klovni

text: Buggy kuului merirosvokuningas Gol D. Rogerin miehistöön Shanksin laivalla, mutta erosi siitä Loguetownissa kapteeninsa teloituksen jälkeen. Buggy oli Shanksin ystävä ja tunsi Valkoparran.


title: Metsästyksen kansallisia erikoisuuksia

text: Metsästyksen kansallisia erikoisuuksia tai "Kansallisen metsästyksen erikoisuudet" () on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Aleksandr Rogožkinin ohjaama venäläinen komediaelokuva suomalaisesta kirjailijasta, joka lähtee Venäjälle kirjoittamaan kirjaa aidosta venäläisestä metsästyksestä.


title: Metsästyksen kansallisia erikoisuuksia

text: Elokuva voitti useita palkintoja, muun muassa Sotšin elokuvajuhlien parhaan elokuvan palkinnon -95 (Kinotavr Grand Prix -95), tsekkiläisen Karlovy Varyn elokuvajuhlien erikoispalkinnon (Karlovy Vary Special Prize) sekä monia venäläisiä palkintoja.


title: Metsästyksen kansallisia erikoisuuksia

text: Elokuvan pääosissa ovat muun muassa Aleksei Buldakov ("kenraali Ivolgin"), Viktor Bytškov ("metsästäjä Kuzmitš") ja Ville Haapasalo (roolihahmo "Raivo Haapasalo"). Ville Haapasalolle elokuva ja sen menestys merkitsi nousemista kerralla suuren venäläisyleisön tuntemaksi näyttelijäksi.


title: Metsästyksen kansallisia erikoisuuksia

text: Elokuva on saavuttanut Venäjällä niin valtaisan suosion, että sitä pidetään siellä miltei kansallisaarteena Ville Haapasalon mukaan. Yle on esittänyt elokuvan vuonna 1997 Yle TV1 -kanavalla ja vuosina 2006 ja 2007 Yle Teemalla.


title: Chang Lo

text: Chang Lo eli Sua Lua on intialaisen Chang-heimon tanssi Nagalandin alueelta, joka sijaitsee Intian koillisimmassa kolkassa Myanmarin eli entisen Burman rajalla. Aiemmin tanssia tanssittiin voitontanssina heimon voitettua vihollisensa. Nykyisin se on osa yhteisöllisiä juhlia, kuten Poanglemia, kolmipäiväistä sadonkorjuun aloitusjuhlaa. Perinteiset Naga-sotureiden puvut sekä naisten koristeelliset asut tekevät tanssista visuaalisen elämyksen.


title: Nord-Pas-de-Calais

text: Nord-Pas de Calais tai Nord-Pas-de-Calais on entinen Ranskan hallintoalue Pohjois-Ranskassa. Moderni hallinnollinen suuralue käsittää entiset Nord-Pas-de-Calais ja Picardien hallintoalueet ja se on nimeltään Hauts-de-France. Alue rajoittui pohjoisessa Belgiaan sekä lännestä ja luoteesta Englannin kanaaliin. Nord-Pas de Calais'n pääkaupunki oli Lille, muita merkittäviä kaupunkeja ovat Valenciennes, Lens, Douai, Béthune, Dunkerque, Maubeuge, Calais, Boulogne-sur-Mer, Arras ja Cambrai. Alue koostui Nordin ja Pas-de-Calais'n departementeista, jotka jakautuvat edelleen 13 arrondissementtiin, 156 kantoniin ja 1546 kuntaan.


title: Nord-Pas-de-Calais

text: Alueen väkiluku on yli 4 miljoonaa ja sen pinta-ala on 12 414 km². Väestö on keskittynyt kaupunkeihin. Hallintoalueen nimi juontui departementtien nimistä Nord, pohjoinen, ja Pas-de-Calais, joka on ranskankielinen nimitys Englannin kanaalille.


title: Nord-Pas-de-Calais

text: Nykyinen Nord-Pas de Calais kattaa Artois'n provinssin ja osan entisestä Flanderin kreivikunnasta. Alue siirtyi Ranskan omistukseen suurelta osin Ludvig XIV:n aikana. Nord-Pas de Calais'n väestö on geneettiseltä alkuperältään germaanisempaa kuin muut ranskalaiset.


title: Nord (departementti)

text: Nord on Ranskan departementti numero 59. Se sijaitsee Pohjois-Ranskassa Belgian rajalla Hauts-de-Francen suuralueella. Departementti on pinta-alaltaan 5 740 neliökilometriä ja asukasluvultaan Ranskan väkirikkain 2 565 258 asukkaallaan (vuonna 2006). Nordin pääkaupunki on Lille. Nord on jaettu edelleen kuuteen arrondissementtiin, 79 kantoniin ja 652 kuntaan. Ennen vuotta 2016 departementti kuului Nord-Pas-de-Calais'n hallintoalueeseen.


title: Nord (departementti)

text: Nord oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Alueella puhutaan ranskan paikallismurretta, jota kutsutaan nimellä ch'ti tai chtimi (picardin paikallismurre), ja erityisesti sen pohjoisosassa flaamia. Alueen elämästä ja siihen liittyvistä muiden ranskalaisten ennakkokäsityksistä on tehty tunnettu ranskalainen komedia Bienvenue chez les Ch'tis (2008), joka sijoittuu Berguesin kaupunkiin.


title: Nord

text: Nord ("pohjoinen" useilla kielillä) voi merkitä seuraavia:


title: Luettelo perinteisistä suomalaisista vesiliikennesanoista

text: Tämä on toistaiseksi epätäydellinen luettelo perinteisistä vesillä liikkumiseen liittyvistä sanoista suomen kielessä. Tavallinen rahvas tunsi näitä sanoja ennen 1800- ja 1900-lukujen taitteen suurta kulttuurillista murrosvaihetta, perinteisen kansankulttuurin hajoamista. Osa näistä sanoista on jäänyt käytöstä, osa on käytössä edelleen, ja osan merkitys on muuttunut.


text: Veneisiin, laivoihin ja merenkulkuun liittyvästä suomen kielen sanastosta iso osa on nuorta lainaa indoeurooppalaiselta taholta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että keksinnöt olisi otettu käyttöön vasta silloin, kun niitä tarkoittavat sanat lainattiin. Usein lainasanat kertovat jostakin uudistuksesta aiempaan teknologiaan, esimerkiksi "airo" lienee vain uudentyyppinen "mela", jonka käyttötarkoitus oli kuitenkin jotakuinkin sama kuin melallakin. Sana mela on kuitenkin jäänyt lähinnä vain aluksen kulkua ohjaavan perämelan nimitykseksi. Ikivanhat lainat tai omaperäiset sanat ovat monissa tapauksissa korvautuneet uudemmilla lainasanoilla.


text: Nämä ovat nimityksiä erilaisille veneille ja laivoille


text: Nämä ovat suomessa ja sukulaiskielissä omaperäisiä sanoja:


title: Seulontatutkimus

text: Seulontatutkimus tarkoittaa lääketieteessä strategiaa, jonka avulla löydetään oireettomasta väestöstä tiettyjä sairauksia. Seulonnan toteuttamiseksi järjestetään joukkotarkastuksia, joihin kutsutaan tietty seulottava ihmisryhmä. Seulontatutkimuksiin osallistuminen on kuitenkin vapaaehtoista. Väestön seulontojen tavoitteena on sairauksien varhainen löytäminen ja hoitaminen ja siten kuolleisuuden alentaminen.


title: Seulontatutkimus

text: Seulottavan taudin tulee olla kansanterveydellisesti merkittävä ja sellainen, että se on löytövaiheessa hoidettavissa. Seulontatestin tulisi tunnistaa sairaudesta kärsivät oireettomat henkilöt riittävän suurella herkkyydellä ja tarkkuudella. Seulonnan hinnan täytyy myös pysytellä kohtuullisella tasolla.


title: Seulontatutkimus

text: Rintasyöpää seulotaan mammografiakuvauksella. Mammografia on rinnan röntgenkuvaus. Mammografiaseulonnan tavoitteena on rintasyöpien varhainen löytäminen ja hoitaminen ja siten väestön rintasyöpäkuolleisuuden alentaminen. Mammografiaseulonnan on todettu vähentävän rintasyövästä johtuvia kuolemia 40–74-vuotiailla naisilla


title: Seulontatutkimus

text: Seulontamammografian herkkyys rintasyövän löytämisessä on noin 71–96 prosenttia ja tarkkuus 94–97 prosenttia. Luvut vaihtelevat jonkin verran eri aikoina ja eri maissa tehtyjen tutkimusten välillä. Alle 35-vuotiailla naisilla kuvauksen herkkyys on jonkin verran pienempi, ja heille rinnan ultraäänitutkimus voi olla mammografiaa parempi vaihtoehto. Niistä naisista, joiden seulontamammografiakuvissa näkyy poikkeavia löydöksiä, lopulta ainoastaan viidellä prosentilla todetaan rintasyöpä. Syöpien havaitsemistodennäköisyyden suhteen ei ole huomattu merkittäviä eroja perinteisen filmiä käyttävän kuvauksen ja uudemman digitaalimammografian välillä. Isossa-Britanniassa seulonnan piiriin kuuluvat kaikki 50–64-vuotiaat naiset, ja seulonta tapahtuu kolmen vuoden välein. Nuorille naisille ultraäänitutkimus on turvallisempi ensimmäiseksi tutkimukseksi, sillä ultraääneen ei liity säderasitusta.


title: Seulontatutkimus

text: Kohdunkaulan syöpää seulotaan kohdunkaulasta otettavalla irtosolunäytteellä eli papa-kokeella. Suomessa naiset kutsutaan seulontakokeisiin viiden vuoden välein, tavallisimmin 30 vuoden iästä alkaen. Seulonnan on osoitettu selvästi vähentävän kuolleisuutta kohdunkaulan syöpään.


title: Seulontatutkimus

text: Eturauhasen syöpää voidaan seuloa PSA verikokeen avulla. PSA-testin avulla on mahdollista löytää eturauhasen syövät varhain ennen taudin etenemistä. Ongelmaksi saattaisi muodostua kuitenkin ylidiagnostiikka, jonka voi aiheuttaa mahdollisten pienten, kliinisesti merkityksettömien syöpien löytymisen. Tämä puolestaan voisi johtaa myös ylihoitoon. Seulontamenetelminä käytetään rektaalista eturauhasen tunnustelua ja ultraäänitutkimusta sekä PSA-pitoisuuden määritystä verikokeista. Viimeksi mainittu erilaisine muunnelmineen on tällä hetkellä eniten käytetty ensisijainen seulontamenetelmä.


title: Seulontatutkimus

text: Laajassa eurooppalaisessa seulontatutkimuksessa (European Randomized Study of Screening for Prostate Cancer, ERSPC) seurattiin miehiä 9 vuoden ajan. Tutkimuksessa havaittiin, että seulonnalla voidaan vähentää eturauhassyöpäkuolleisuutta 20–30 prosenttia ja että parantumattomien syöpien osuus vähenee kolmanneksella. Teho on rintasyövässä käytetyn mammografiaseulonnan tasoa. PSA-seulonnan avulla voidaan löytää 41 % luustoon metastoituvaa tautia ennen leviämisvaihetta. Myös paikallisten levinneiden syöpien määrä väheni seulonnan avulla.


title: Seulontatutkimus

text: Oireettoman miehen PSA-testauksen keskeinen ongelma on ylidiagnostiikka ja siitä johtuva ylihoitaminen. Kliinisesti merkityksettömän syövän hoitaminen saattaa vain huonontaa potilaan elämänlaatua. Yksilön kannalta PSA-testaus merkitsee epäilyä vakavaksi mielletystä sairaudesta ja elämänlaadun heikkenemistä, kun terveestä miehestä tulee sairas. Suurin osa PSA-seulonnoissa löydetyistä eturauhasen syövistä on pieniä ja hitaasti eteneviä "kilttejä" syöpiä. Piilevänä tautina se on hyvin yleinen. Tavallinen ihminen arvostaa seulontaa, ja siksi syöpäseulontojen tehoa yliarvioidaan helposti. Työterveyshuollossa PSA-testejä otetaan joskus jopa mieheltä kysymättä. Tämä on epäeettistä, sillä tutkittavalta tulisi aina kysyä, haluaako hän tulla PSA-testatuksi. Seulontatutkimuksen perusteella tiedetään nyt, että yhden miehen pelastamiseksi eturauhassyöpäkuolemalta pitää seuloa tuhat miestä yhdeksän vuoden ajan.


title: Seulontatutkimus

text: Sikiöllä olevien sairauksien tai kehityshäiriöiden seulonta suoritetaan raskauden aikana esimerkiksi ultraäänitutkimuksella, äidiltä otetulla verikokeella tai lapsivesinäytteen avulla.


title: Jan Timman

text: Jan Timman (s. 14. joulukuuta 1951) on hollantilainen shakinpelaaja, jonka parhaat pelivuodet olivat 1970–1980-luvuilla. Hän on voittanut Hollannin shakkimestaruuden yhdeksän kertaa ja ollut useasti maailmanmestaruuden haastajaehdokas. Kun hallitseva maailmanmestari Garri Kasparov ja hänen ykköshaastaja Nigel Short riitautuivat FIDE:n kanssa ja alkoivat pelata vuoden 1993 maailmanmestaruusottelua uuden, oman liittonsa, alaisuudessa, FIDE järjesti oman maailmanmestaruusottelunsa kakkoshaastaja Timmanin ja kolmos-neloshaastaja Anatoli Karpovin kesken. Toinen vaihtoehto olisi ollut Kasparovin ja Shortin ollessa poissa julistaa paras haastaja suoraan mestariksi, kuten tehtiin Bobby Fischerin ja Karpovin tapauksessa vuonna 1975. Näin Timman olisi ansainnut tämän ”varjomestaruuden” ilman ottelua, mutta Karpoville annettiin uusi mahdollisuus, jonka hän käytti sen hyväkseen ja voitti tuon taiston.


title: Jan Timman

text: Timmania pidettiin 1980-luvulla ja 1990-luvun]alkupuolella parhaana ei-neuvostoliittolaisena pelaajana. Hänet tunnettiin ”lännen parhaana” (”The Best of the West”). Timman pelaa yhä aktiivisesti ja FIDE:n rankingissa hän oli maailman sadanneksi paras pelaaja huhtikuussa 2006. Hän voitti Sigeman Tournamentin Malmössä Ruotsissa 2006.


title: Jan Timman

text: Timman on yksi New In Chess -lehden päätoimittajista. Hänen kirjaansa "The Art of Chess Analysis" pidetään yhtenä shakkikirjallisuuden modernina klassikkona.


title: Jan Timman

text: Timman on toisen kerran naimisissa. Hänellä on tytär ensimmäisestä avioliitostaan.


title: Uuno Antti Virranniemi

text: Uuno Antti "U. A." Virranniemi (12. huhtikuuta 1890 Kuusamo – 6. helmikuuta 1976 Kuusamo) oli Maalaisliittoa edustanut kansanedustaja Oulun 1. vaalipiiristä vuosina 1939–1944. Hän toimi myös Kuusamon kunnallispolitiikassa ja oli valtuuston puheenjohtaja ja kunnanhallituksen jäsen.


title: Uuno Antti Virranniemi

text: Virranniemi oli ammatiltaan maanviljelijä ja pankinjohtaja, ja kunnallisneuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1959. Hän oli avioliitossa kahdesti.


title: Uuno Antti Virranniemi

text: Virranniemi toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940, 1943 ja 1956 vaaleissa.


title: APD

text: APD voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Heikki Niskanen

text: Heikki Niskanen (28. elokuuta 1896 Nivala – 16. kesäkuuta 1962 Nivala) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja (1933–1944). Niskanen edusti Kansanpuoluetta 1933–1937, Pienviljelijäin ja maalaiskansan puoluetta 1937–1941 sekä Maalaisliittoa 1941–1945. Hän oli presidentin valitsijamiehenä 1937, 1940 ja 1943. Hän oli valtiopäivämies Paavo Niskasen pojanpoika.


title: Heikki Niskanen

text: Niskanen osallistui sisällissodassa sotamiehenä Tampereen valtaukseen hallituksen joukoissa. Myös talvisotaan ja jatkosotaan hän lähti vapaaehtoisena sotamieheksi, vaikka kansanedustajat oli vapautettu palveluksesta. Muut saman tehneet kansanedustajat olivat Väinö Havas ja Paavo Susitaival.


title: Heikki Niskanen

text: Niskanen tuomittiin pulaliikkeen huomattavimpina johtomiehenä osallisuudesta Nivalan konikapinaan kahdeksi vuodeksi kuritushuoneeseen 20. heinäkuuta 1933 ja oli siksi estynyt osallistumasta vuoden 1933 valtiopäiville. Lukuisten anomusten jälkeen presidentti suostui armahdukseen, ja pulamiehet vapautettiin 22. joulukuuta 1933.


title: Yrjö Hautala

text: Yrjö David Hautala (22. helmikuuta 1903 Kotka – 30. huhtikuuta 1969 Nivala) oli suomalainen poliitikko. Hautala edusti eduskunnassa Kansanpuoluetta 1933–1936, mutta siirtyi Talvisodan jälkeen Maalaisliittoon, jonka listoilta hän nousi eduskuntaan kolmesti sotien jälkeen.


title: Yrjö Hautala

text: Hautala avioitui 1928 Katri Sulkion kanssa.


title: Fairfax

text: Fairfax voi tarkoittaa ainakin seuraavia:Fairfax on myös ainakin seuraavien yhdysvaltalaisten paikkojen nimi:


title: Emma (Alankomaat)

text: Emma () (2. elokuuta 1858 Arolsen – 20. maaliskuuta 1934) oli Hollannin kuninkaan Vilhelm III:n toinen vaimo.


title: Emma (Alankomaat)

text: Prinsessa Emma syntyi Arolsenissa, pienen saksalaisen Waldeck-Pyrmontin ruhtinaskunnan pääkaupungissa. Hän oli ruhtinaan neljäs tytär. Emman vanhimmasta veljestä Fredrikistä tuli ruhtinaskunnan viimeinen hallitsija.


title: Emma (Alankomaat)

text: Emma avioitui itseään 41 vuotta vanhemman kuninkaan kanssa 17. tammikuuta 1879. Pariskunnan ainoa yhteinen lapsi oli vuonna 1880 syntynyt Vilhelmiina. Vilhelmin kuoltua 1890 Emma toimi sijaishallitsijana alaikäiselle Vilhelmiinalle.


title: Emma (Alankomaat)

text: Emma kuoli 75 vuoden ikäisenä keuhkoputkentulehduksen komplikaatioihin Haagissa, ja hänet haudattiin Delftiin.


title: Tero Kinnunen

text: Tero Kinnunen (s. 1. kesäkuuta 1973 Kitee) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Nightwish-yhtyeen tuottajana ja roudarina. Kinnunen soittaa kitaraa sekä bassoa ja on kuulunut Demon, Metoyer sekä Bitch Driven -yhtyeisiin. Kinnunen tunnetaan myös nimillä Tero Cavemann ja Mr. TeeCee. Kinnunen tuotti kappaleen "Eyes That Never Lie", jolla valkovenäläinen laulaja Pjotr Jelfimov edusti kotimaataan vuoden 2009 Eurovision laulukilpailussa.


title: Ike Vil

text: Ike Vil eli Ilkka Salmenpohja on suomalainen muusikko ja kääntäjä. Vil on tunnetuin Babylon Whores -yhtyeen laulajana ja kosketinsoittajana. Vil vieraili Nightwishin Wishmaster-albumin biisillä Kinslayer vuonna 2000. Vuonna 2004 Ike Vil valmistui maisteriksi Helsingin yliopiston Sosiaali- ja kulttuuriantropologian laitokselta. Hänen opinnäytetyönsä, "Babylon. Tutkielma Paholaisesta, saatananpalvonnan myytistä ja rock-musiikista" valmistui vuonna 2000..


title: Ike Vil

text: Vil on suomentanut Liken kustantamia kirjoja, mm. Gary Valentinin "Tajunnan alkemistit" , Gavin Baddeleyn "Gothic chic" ja Legs McNeilin "Please Kill Me"n.


title: Ike Vil

text: Vuonna 2012 Ike Vil perusti Sleep of Monsters (SOM) -nimisen uuden yhtyeen. Yhtyeen debyyttialbumi Produces Reason julkaistiin 2013.


title: Jäämerentie

text: Jäämerentie on Rovaniemen ja Petsamonvuonon länsirannalla sijainneen Liinahamarin sataman yhdistänyt, vuonna 1931 kokonaisuudessaan valmistunut maantie. Jäämerentie oli valmistuessaan 531 kilometriä pitkä ja viisi metriä leveä.


title: Jäämerentie

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Jäämerentiestä tuli osa valtatietä 4, joka nykyäänkin noudattelee pääosin vanhaa Jäämerentien linjausta Rovaniemeltä Ivaloon saakka. Alkuperäisen tien pohjoisin osa jäi vuonna 1944 kuitenkin luovutetulle alueelle, ja nykyisin valtatie 4 johtaa Utsjoelle ja Saamen sillalle, Norjan rajalle.


title: Jäämerentie

text: Ensimmäisen maailmansodan puhkeamisen aikaan elokuussa 1914 Suomen suuriruhtinaskunnan pohjoisin maantie ulottui Rovaniemeltä Maaselän rinteellä olevalle Tankapirtille, josta taas jatkui talvitie Ivaloon.


title: Jäämerentie

text: Suomen teollisuuden tarvitsemien raaka-aineiden läntiset tuontiväylät menivät nopeasti miltei umpeen, koska sotatarvikkeiden kuljetukset sitoivat harvat avoimet tuontiväylät. Kun varsinkin raakapuuvillaa oli vaikea saada Suomeen, ryhtyivät puuvillatehtaiden johtajat tutkimaan kuljetusmahdollisuutta Jäämeren kautta ja antoivat marraskuussa 1915 kuljetuksen järjestämisen Lapin olojen tuntijan, puutavaraliikkeen johtajan Lennart Halleenin tehtäväksi.


title: Jäämerentie

text: Halleen raivautti tieuran Ivalosta pohjoiseen soitten ja metsien halki Paatsjokilaaksoa pitkin Norjan Kirkkoniemeen. Norjankin puoleisen tieosan metsänavaus ja tienteko tapahtuivat niin ripeästi, etteivät Norjan paikalliset viranomaiset ehtineet edes hidastaa tientekoa. Kauttakulku voitiin siten sopia Norjan kanssa "ennen tehtyä tietä" käyttäen kansainvälisten sopimusten mukaisesti. Tälle 520 kilometrin pituiselle etappitielle rakennettiin tarvittavat miehistökämpät ja hevostallit. Tämä vaikeissa olosuhteissa suoritettu "pumpulitalven" kuljetus oli sen ajan mittapuun mukaan huomattava saavutus. Se aloitettiin Kirkkoniemestä 17. tammikuuta 1916 ja päättyi Rovaniemellä 27. huhtikuuta 1916. Hevosia oli ollut ajossa noin 800, poroja noin 1 000 ja miehistöä noin 1 200 henkeä. Hevoskuormassa oli 2–3 paalia, kunkin paino oli keskimäärin 230 kiloa. Porokuormissa oli yksi paali. Kaikkiaan kuljetettiin 5 000 paalia.


title: Jäämerentie

text: Tämä pumpulikuljetus aikaansai sen, että vuoden 1918 valtiopäivillä esitettiin ensi kerran niin kutsutun Jäämeren rautatien rakentamista ympärivuotisten vienti- ja tuontikuljetusten hoitamiseksi Rovaniemeltä joko Petsamonvuonolle tai Norjan Neidemiin.


title: Jäämerentie

text: Uuden tien avaaminen Paatsjokilaakson kautta Jäämerelle herätti siinä määrin yleisempääkin huomiota, että Suomessa olleet venäläiset sotilasviranomaiset panivat heti vireille kysymyksen maantien rakentamisesta Ivalosta Petsamonvuonolle. Jo 22. kesäkuuta 1916 asia esitettiin Nikolai II:lle ja tämä määräsi työt aloitettavaksi Suomen valtion varoilla. Samana syksynä ryhtyikin Suomen tie- ja vesirakennushallitus rakentamaan Ivalon ja Petsamon välille maanteitä, lennätin- ja puhelinjohtoa sekä majataloja. Lennätinlinja vedettiin jo ennen tienrakennusta Rovaniemeltä Ivalon kautta Petsamoon, ja sen kautta saivat venäläiset merikaapelia pitkin uuden yhteyden Britteinsaarille (Pietarin–Lontoon linja nro 509).


title: Jäämerentie

text: Kun suomalaiset ryhtyivät valmistelemaan ensimmäisen Petsamon retkikunnan lähettämistä 1918 Petsamoon, kiinnitettiin myös huomiota Petsamon kulkuyhteyksiin. Kuljetusmahdollisuudet Suomen puolelta Petsamoon olivat tuolloin hyvin alkeelliset. Suomen puolella oli Rovaniemeltä Ivaloon (Kyröön) valmiina maantie, jolle kesän aikana saattoi järjestää kuljetuksen korkeintaan kahden tonnin autoille ja talvella hevosajoneuvoilla. Majoitusmahdollisuudet tällä 302 kilometrin matkalla olivat vähäiset. Ilman erikoistoimenpiteitä saattoi Rovaniemeltä lähettää matkalle Petsamoa kohti vain noin 50 henkeä päivässä. Vain Sodankylään ja Ivaloon voitiin majoittaa enemmän miehiä kerrallaan.


title: Jäämerentie

text: Ivalosta Petsamoon oli olemassa edellä mainittu keskeneräiseksi jäänyt maantie. Suomen puolella oli muutamin kohdin valmiina leveää tietä, mutta välillä oli kokonaan raivaamattomia taipaleita. Rajalta eteenpäin tie oli viitoitettu ja linjalle oli rakennettu tuskin kahden metrin levyinen tie. Puhelin- ja lennätinjohto olivat valmiina Petsamoon saakka.Tien varteen oli rakennettu 18 sotilasparakkia joihin saattoi majoittaa kuhunkin joukkueen verran väkeä. Lisäksi oli noin päivämarssin päässä toisistaan vastarakennettuja majataloja, kaikkiaan kaksitoista. Niissä oli runsaasti tilaa, joten venäläiset olivat suunnitelleet niitä käytettäväksi myös sotilaallisiin tarkoituksiin.


title: Jäämerentie

text: Jäämerentien varrella majataloja oli Virtaniemessä, Nautsissa, Höyhenjärvellä, Pitkäjärvellä, Salmijärvellä, Töllevissä, Petsamon tuntureilla (ns. Tunturimaja), Vuoremissa ja Trifonassa. Talvella voitiin Ivalosta Virtaniemeen (53 km) avata talvitie, ja siitä eteenpäin käyttää Petsamon kapeaa tietä (noin 159 km). Koko matkalla voitiin kuljettaa vain pieniä hevoskuormia. Hevoset ja niiden rehu täytyi tuoda etelästä. Huonolla kelillä voitiin kuljetuksia järjestää vain pororaitoja käyttämällä.


title: Jäämerentie

text: Kesällä voitiin kuljetukset järjestää veneillä Ivalosta Virtaniemeen, siitä Salmijärvelle (noin 100 km) ja täältä edelleen Kuvernöörinkoskelle (vesitse 15 km, maitse 22 km). Mutta loppumatka tunturien yli (noin 35 km) oli suoritettava maitse kuormia kantamalla. Puuttuvat tieosuudet rakennettiin vuoteen 1931 mennessä; viimeisenä valmistui ns. tunturiosuus. Petsamosta (Alaluostarilta) oli 1918 valmiina yhdystie Trifonaan ja uusi tie Liinahamariin valmistui vuonna 1927. Liinahamari korvasi nopeasti Trifonan Petsamonvuonon satamana. Valmistuttuaan 1931 uutta tietä alettiin kutsua Jäänmerentieksi; tämä nimi korvasi aiemmin käytössä olleen Petsamontien.


title: Jäämerentie

text: Rovaniemen ja Liinahamarin välisestä linja-autoliikenteestä huolehtivat Posti- ja Lennätinlaitos, sekä yksityinen Petsamon Sekajunat -linja-autoyhtiö kumpikin omalla vuorollaan. Petsamon Sekajunat hoiti myös linja-autovuorollaan tavaran kuljetusta omalla erillisellä yhdistelyllä henkilö- ja kuorma-autovuoroillaan. Tällä pyrittiin korvaamaan puuttuvaa Petsamon rataa.


title: Jäämerentie

text: Liikenne Petsamoon kasvoi huomattavasti Kolosjoen kaivospaikkakunnan ja Kaulatunturin nikkelikaivoksen rakennustöiden johdosta. Vuonna 1937 liikenne pystyttiin vielä hoitamaan kahdella päivittäisellä linja-autovuorolla, mutta jo kesällä 1938 liikennettä välitti neljä päivittäistä linja-autovuoroa (joista yksi em. seka-autovuoro). Lisäksi Posti- ja Lennätinhallitus järjesti kahdella päivittäisellä linja-autovuorolla liityntäliikenteen Salmijärven kirkonkylän ja Kolttakönkään välille.


title: Jäämerentie

text: Norjan puolella järjestettiin vastaavasti päivittäinen linja-autovuoro Kirkkoniemestä Suomen rajalle siten, että Salmijärveltä lähtevä aamuvuoro kohtasi Kolttakönkäällä rajalla aamulla Kirkkoniemestä lähteneen linja-auton ja toi matkustajat Salmijärvelle. Iltapäivävuoro sen sijaan lähti Salmijärveltä vasta Rovaniemen–Liinahamarin linja-auton saavuttua. Norjalainen linja-auto lähti puolestaan Suomen rajalta Kirkkoniemeen vasta Salmijärven postiauton saavuttua. Tämä näyttääkin olleen Lapin ja Pohjoiskalotin ensimmäinen "kansainvälinen" linja-autoyhteys joka avattiin kesällä 1938.


title: Jäämerentie

text: Yksi yksityinen Rovaniemi–Liinahamari linja-autovuoro alkoi kiertää päivittäin Pitkäjärveltä Kolosjoen asutuksen kautta Salmijärvelle ja edelleen Petsamoon ja Liinahamariin.


title: Jäämerentie

text: Tavaraliikenteen kuljetustilanteen osalta oli koko maan kohdalla välirauhan aikana tilanne erittäin kireä. Autoliikenteen suorituskyky oli huomattavasti alentunut sodan aiheuttamien kalustomenetysten ja bensiinin puutteesta johtuvan puukaasun käytön takia. Rovaniemi muodostui viennin ja tuonnin vilkkaaksi välitysasemaksi, kun ainoa mahdollinen henkireikä valtamerentakaisiin maihin oli Petsamon Liinahamarin satama, jonka Suomi Moskovan rauhanteossa sai pitää.


title: Jäämerentie

text: Tuhansien viljatonnien kuljetus Liinahamarista Rovaniemelle ja samoin tuhansien paperi- ja selluloosatonnien kuljetus Rovaniemeltä Liinahamariin aiheutti Jäämerentielle kuorma-autoliikenteen, jonka vertaista saa hakea mm. Alaskan tien ja Keski-Afrikan tien sota-ajan liikenteestä.


title: Jäämerentie

text: Ensimmäinen laiva rauhanteon jälkeen saapui Liinahamarin satamaan Puna-armeijan poistuttua Petsamosta 14. huhtikuuta 1940. Armeijan Autokomppaniat 42 ja 43 aloittivat kuljetukset Liinahamarista 15. huhtikuuta 1940. Ensimmäisen laivan lastina oli aseita ja elintarvikkeita. Aluksi ainoastaan armeijan autokomppaniat saivat käyttää Jäämerentietä.


title: Jäämerentie

text:
Tavarakuljetusten järjestäminen annettiin vasta perustetulle valtion omistamalle Oy Pohjolan Liikenne Ab:lle, joka sittemmin 1940-luvun lopussa muutettiin Valtionrautateiden apuyhtiöksi. Kesäkuusta 1940 kesäkuun 17. päivään 1941 yhtiö kuljetti tällä 531 kilometrin pituisella matkalla 330 000 tonnia tuontitavaraa, joka käsitti etupäässä elintarvikkeita ja maan elinkeinoelämän tarvitsemia raaka-aineita, sekä 203 000 tonnia vientitavaraa, joka käsitti pääasiassa
puunjalostusteollisuuden valmisteita.


title: Jäämerentie

text: Oy Pohjolan Liikenne Ab suoritti nämä kuljetukset 517 omalla ja noin tuhannella tähän tehtävään vuokraamallaan autolla. Ajon ollessa vilkkaimmillaan maaliskuussa 1941 yhtiöllä oli käytössään 1 517 autoa ja noin 3 000 liikenne-, varasto- ja vartiomiestä huolehtimassa liikenteen sujumisesta.


title: Jäämerentie

text: Jäämerentien hoitoon osallistui samanaikaisesti 75 tiemestaria ja noin 1 400 miestä. Järjestyksen ylläpitoa varten yhtiöllä oli omat poliisivoimat: neljä poliisipäällystöön kuuluvaa ja 32 konstaapelia.


title: Jäämerentie

text: Oman lisänsä Jäämerentien liikenteeseen toivat myös ruotsalaiset, jotka alkoivat hoitaa omia vienti- ja tuontikuljetuksia Pohjois-Ruotsista Liinahamarin kautta noin 400 autolla toukokuusta 1940 alkaen. Kaikkiaan Liinahamarin liikenne työllisti noin 10 000 ihmistä välirauhan aikana. Lisää väriä toivat myös saksalaiset Kirkkoniemeen sijoitetut sotilaat, jotka alkoivat käyttää Jäämerentietä Kirkkoniemen ja Rovaniemen välillä lomalaiskuljetuksissaan Saksan ja Suomen välillä 22. syyskuuta 1940 allekirjoitetun kauttakulkusopimuksen mukaisesti.


title: Jäämerentie

text: Välirauhan solmimisen jälkeen palautettiin Rovaniemen ja Liinahamarin väliset linja-autovuorot toukokuussa 1940 lähes ennalleen. Saksalaiset hoitivat omalla kalustollaan Kirkkoniemen ja Rovaniemen väliset lomalaiskuljetukset. Suomessa nähtiin ensi kerran DKW- ja Tatra-merkkisiä linja-autoja liikennöimässä Suomen tieverkolla.


title: Seulonta

text: Seulonta voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Progesterex

text: Progesterex on fiktiivinen treffihuume. Se on osa huijausta (hoax), joka alkoi kiertää sähköpostitse internetissä vuonna 1999. Ei ole olemassa tämän nimistä lääkeainetta, tai edes lääkettä, jolla olisi tällainen vaikutus, eikä tapahtumaa ole koskaan raportoitu tai vahvistettu. Myös Suomen poliisi tiedotti asiasta marraskuussa 2007.


title: Progesterex

text: Eräs versio huijauskirjeestä kiersi MySpace-sivustolla (heinäkuu 2006) Bebosta se löydettiin elo-syyskuussa 2006. Vuonna 2008 liikkui uusi muunneltu versio suomeksi ainakin Facebookissa, jossa kirjeen lopussa oli yksittäisen poliisin yhteystiedot.


title: Progesterex

text: "Nainen joka vietti iltaa _______ nimisessä yökerhossa lauantai-iltana, pahoinpideltiin viiden miehen toimesta, jotka poliisien ja sairaalan raporttien mukaan joukkoraiskasivat hänet ennen jättämistään. Nainen ei muista tapahtumista mitään, mutta testeissä hänen verestään löytyi Rohypnolia ja Progesterexia, joka on sterilisaatiolääke. Tätä lääkettä on nykyisin käytetty raiskauksissa, tarkoituksena raiskata ja steriloida uhrit. Progesterexia on myytävänä eläinlääkäreillä suurten eläinten sterilointiin. Sitä käytetään yhdessä Rohypnolin kanssa treffihuumeena. Raiskaaja pudottaa lääkkeet naisen juomaan, ja nainen ei muista seuraavana päivänä edellisen illan tapahtumista mitään. Progesterex liukenee juomaan helposti ja aiheuttaa sen, että nainen ei voi tulla raskaaksi raiskauksesta ja raiskaajan ei tarvitse huolehtia DNA-testistä joka saattaisi paljastaa hänet raiskaajaksi myöhemmin. LÄÄKKEEN VAIKUTUS EI OLE OHIMENEVÄÄ, Progesterex on suunniteltu hevosten sterilointiin. Nainen, joka ottaa lääkkeen EI VOI KOSKAAN TULLA RASKAAKSI. Huijarit saavat tätä lääkettä helposti eläinlääkäreiltä, ja siitä on tulossa seuraava yleinen treffihuume. Internetissä on ohjeita siitä, kuinka sitä käytetään.


title: Progesterex

text: Lähetä tämä eteenpäin kaikille jotka tunnet, varsinkin naisille. Ole varovainen ollessasi yökerhossa äläkä koskaan jätä juomaasi vartioimatta. Käytä hieman viitseliäisyyttäsi ja lähetä tämä kaikille jotka tunnet... Miehet, kertokaa kaikille naispuolisille tutuillenne."


title: Progesterex

text: Hevosille ei ole olemassa sterilisaatiopillereitä. Sterilisaatio tehdään orien kuohinnalla, eli niistä tehdään ruunia. Tammoja ei yleensä käsitellä. Viestissä mainittu Rohypnol on kuitenkin todellinen lääkeaine, jota on käytetty tyrmäystippoina.


title: Karl Martin Sinijärv

text: Karl Martin Sinijärv (s. 4. kesäkuuta 1971 Tallinna) on virolainen kirjailija ja Viron kirjailijaliiton (Eesti Kirjanike Liit) puheenjohtaja vuodesta 2007.


title: Karl Martin Sinijärv

text: Sinijärv on opiskellut Tarton yliopistossa viron kieltä, englantilaista filologiaa ja oikeustiedettä.


title: Karl Martin Sinijärv

text: Sinijärveltä on ilmestynyt kahdeksan runokokoelmaa. Ensimmäisen kokoelmansa "Kolmring" hän julkaisi 17-vuotiaana, ja häntä pidettiin jo silloin uuden virolaisen kirjallisuuden ihmelapsena. Hän pitää itseään "etnofuturistina". Hän yhdistelee tuotannossaan arkaaisia aineksia uuteen muotoon. Vuonna 2002 hän sai valtiollisen säätiön "Eesti Kultuurkapitalin" runopalkinnon.


title: Hervé Guibert

text: Hervé Guibert (14. joulukuuta 1955 Saint-Cloud Ranska – 27. joulukuuta 1991 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija, toimittaja ja valokuvaaja.


title: Hervé Guibert

text: Hän syntyi keskiluokkaiseen perheeseen ja vietti varhaisvuotensa Pariisissa. Vuosina 1970–1973 hän asui perheensä kanssa La Rochellessa. Hän kuitenkin palasi Pariisiin heti kun olosuhteet perheessä sen sallivat. Hän ei päässyt Pariisissa opiskelemaan elokuvantekoa ja myös yritti sitten näyttelemistä mutta päätyi kuitenkin lopulta valokuvauksen ja lehtityön pariin.


title: Hervé Guibert

text: Vuonna 1977 ranskalainen kustantaja Régine Deforges julkaisi hänen ensimmäisen teoksensa "La mort propagande". Koska nuori kirjailija ei halunnut menettää ainuttakaan tilaisuutta itsensä markkinoinnissa, hän lähetti kopiot teoksestaan Roland Barthesille ja Michel Foucaultille, koska uskoi olevansa pian Ranskan johtava gay-intellektuelli. Guibertin ystävyys ja kumppanuus tulivat erittäin tärkeiksi filosofi Foucault'lle.


title: Hervé Guibert

text: Seuraavana vuonna Guibert sai kiinnityksen arvovaltaiseen ranskalaisen Le Monde -sanomalehden toimituskuntaan. Samana vuonna (1978) hän julkaisi toisen teoksensa "Les aventures singulières". Hervé Guibert sai yhdessä Patrice Chéreaun kanssa Ranskan elokuva-akatemian César-palkinnon parhaasta käsikirjoituksesta teoksesta "L'homme blessé". Guibert oli tavannut Chéreaun teatterivuosinaan.


title: Hervé Guibert

text: Vuonna 1985 Guibert julkaisi teoksen "Des aveugles", joka on novelli hänen toiminnastaan nuorten kuurojen instituutissa. Siellä hän luki kirjoja sokeille lapsille. Tätä ennen, vuonna 1983 ja vuotta ennen filosofi Foucault'n kuolemaa aidsiin. Myös hänen miesystävällaan Hans Georg Bergerillä oli todettu myös hiv-positiivisuus. Myöskään Guibert ei säästynyt sairauden vitsaukselta. Tästä muodostui nuoren kirjailijan läpimurron perusta. Hänen kirjansa "À l'ami qui ne m'a pas sauvé la vie" (suom. "Ystävälle joka ei pelastanut henkeäni", 1991) julkaistiin vuonna 1990. Tässä teoksessa hän kertoo avoimesti tartunnastaan ja sairaudestaan. Samalla hän paljasti myös Foucault'n sadomasokistiset mieltymyksen. Yhtäkkiä kirjan ilmestymisen jälkeen kirjailija totesi olevansa tiedotusvälineiden huomion keskipisteessä. Hänestä kirjoittivat niin sanomalehdet, aikakauslehdet kuin kirjallisuusjulkaisutkin, ja hän oli läsnä useiden televisiokanavien kulttuuriohjelmissa. Guibert'n seuraava teos "Le protocole compassionnel" ilmestyi vuonna 1991.


title: Hervé Guibert

text: Tämän jälkeen Guibert työskenteli kiivaasti koko sen ajan, mitä hänellä oli elämää vielä jäljellä. Kaksi uutta teosta ilmestyi vuonna 1992 postuumisti: "L'homme au chapeau rouge" ja "Cytomégalovirus", joka ilmestyi tammikuussa 1992. Samassa kuussa Ranskan televisiossa esitettiin "La Pudeur ou l'impudeur", Guibert'n itsensä tekemä filmi viimeisestä kymmenestä elinvuodestaan sekä (porno)grafisia teoksia hänen häviämästään taistelusta aidsia vastaan. Guibert kuoli kuitenkin Pariisin lähellä sijaitsevassa Clamart'ssa yritettyään ensin itsemurhaa aidsin aiheuttamien suurten tuskien tähden. Ennen tätä hän oli kuitenkin avioitunut rakastettunsa Hans Georg Bergerin lapsen äidin kanssa, jotta hänen tekijänoikeuspalkkionsa säilyisivät ”suvussa”.Postuumina julkaistu:


title: Valeri Rjumin

text: Valeri Viktorovitš Rjumin (, s. 16. elokuuta 1939 Komsomolsk-na-Amure, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on neuvostoliittolainen entinen kosmonautti.


title: Valeri Rjumin

text: Rjumin valittiin kosmonauttikoulutukseen 27. maaliskuuta 1973. Hän lensi Sojuz 25 -lennolla vuonna 1977, Sojuz 32 -lennolla vuonna 1979 ja Sojuz 35 -lennolla vuonna 1980 sekä Nasan avaruussukkula Discoveryllä STS-91-lennolla vuonna 1998. Hän vietti 371 vuorokautta 17 tuntia avaruudessa.


title: Valeri Rjumin

text: Rjumin meni vuonna 1985 naimisiin kosmonautti Jelena Kondakovan kanssa.


title: Venla Mäkelä

text: Venla Mäkelä (s. Kotka) on suomalainen elokuva- ja TV-käsikirjoittaja.


title: Venla Mäkelä

text: Mäkelä on opiskellut viestintää Lontoossa, jonka jälkeen hän hakeutui töihin Solar Filmsiin. Siellä hän työskenteli tuotantoapulaisena ja kehitteli samalla käsikirjoitusta, josta lopulta muodostui hänen ensimmäinen televisiosarjansa, nyt jo jonkinlaista kulttimainetta nauttiva "Muodollisesti pätevä" (1999). Tämän jälkeen hän lähti opiskelemaan elokuvakäsikirjoittamista Kanadaan, jossa myös viimeisteli käsikirjoituksen Aleksi Mäkelän ohjaamaan elokuvaan "Lomalla" (2000).


title: Venla Mäkelä

text: Matti Ijäkselle Mäkelä kirjoitti elokuvan "Aita" (2001), joka on koominen tarina keski-ikäisen miehen vaihdevuosista tämän hullaantuessa nuoreen tyttöön. Vuonna 2006 Yle TV1 esitti Mäkelän kirjoittaman ja Kimmo Taavilan ohjaaman "Tikkurila-trilogian", joka on kolmesta itsenäisestä elokuvasta ("Kirkkaalta taivaalta", "Arppa vaan", "Kodit ja kalusteet") koostuva draamakomedia, joka sijoittui keskiluokkaiseen ja keskivertoon lähiöön Vantaan Tikkurilaan. Sarja toi Mäkelälle parhaan käsikirjoituksen Venla-palkinnon. Ensimmäisen hän oli saanut jo "Muodollisesti pätevä" -sarjasta.


title: Lapsityö

text: Lapsityöllä ja lapsityövoimalla tarkoitetaan alaikäisten lasten tekemää työtä, joka on fyysisesti, psyykkisesti, moraalisesti tai sosiaalisesti haitallista, taikka häiritsee tai estää heidän koulunkäyntiään (kansainvälisen työjärjestö ILO:n määritelmä). Lapsia käytetään työvoimana mitä erilaisimmissa työpaikoissa, niin tehtaissa, viljelyksillä kuin kodeissakin.


title: Lapsityö

text: Kaikki lasten tekemä työ ("child work") ei ole lapsityötä ("child labour)." Se, onko jokin työ haitallista, on suhteutettava lapsen ikään, työaikaan ja työoloihin. Ajoittainen muutaman tunnin työ, joka mahdollistaa täysipainoisen koulunkäynnin eikä vaaranna lapsen kehitystä, kuten kesätyö, on eri asia kuin työ aamusta iltaan haitallisissa oloissa.


title: Lapsityö

text: Lapsityövoiman käyttö on yleistä kehitysmaissa, mutta ilmiö on tuttu myös teollisuusmaissa. Varsinkin teollistumisen alkuaikoina 1800-luvulla monissa Euroopan maissakin oli runsaasti lapsia tehdastyössä, toisinaan kaivoksissakin. Nykyään YK:n Lapsen oikeuksien sopimus kieltää lapsityövoiman hyväksikäytön. Pahimmillaan työnteko on orjatyötä. Lapsityövoiman käyttöön liittyy myös lapsikauppaa.


title: Lapsityö

text: ILO:n arvion mukaan maailmassa oli vuonna 2012 168 miljoonaa 5–17-vuotiasta lapsityöntekijää. Näistä noin 140 miljoonaa tekee täyspäiväistä työtä.


title: Lapsityö

text: Yhdysvaltain työministeriön vuonna 2009 julkaiseman raportin mukaan lapsityövoimaa käytetään 58 valtiossa. Vuoden 2012 lapsityövoimaindeksi arvioi ilmitulleiden lapsityötapausten yleisyyttä ja vakavuutta 197 valtiossa. Valtiot, joissa lapsityöongelma oli pahin, olivat autoritäärisiä ja konfliktien runtelemia. Huonoiten indeksissä pärjäsivät 1. Myanmar, 2. Pohjois-Korea, 3. Somalia, 4. Sudan, 5. Kongon dkr. tasa-valta, 6. Zimbabwe, 7. Afganistan, 8. Burundi, 9. Pakistan ja 10. Etiopia.


title: Lapsityö

text: ILO:n sopimus kieltää työnteon kaikilta alle 13-vuotiailta. 13–15-vuotiaat saavat tehdä kevyttä työtä, joka ei haittaa heidän koulunkäyntiään tai muuta kehitystä ja on lyhytkestoista. 15–18-vuotias ei saa tehdä vaaralliseksi luokiteltua työtä.


title: Lapsityö

text: Suomessa on voimassa vuonna 1993 annettu laki nuorista työntekijöistä. Sen mukaan työhön ei saa ottaa henkilöä, joka ei ole täyttänyt 15 vuotta tai ei ole vielä suorittanut oppivelvollisuuttaan loppuun. Sinä vuonna, jolloin henkilö täyttää 14 vuotta, hänet saadaan kuitenkin ottaa enintään puoleksi koulun loma-ajasta tai tilapäisesti kouluvuoden aikanakin kevyeen työhön, joka ei vahingoita hänen terveyttään tai kehitystään eikä haittaa hänen koulunkäyntiään. Alle 18-vuotiaista työntekijöistä on lisäksi erityisiä työaikaa ja työsuojelua koskevia säännöksiä.


title: Lapsityö

text: OECD antanut monikansallisille yrityksille toimintaohjeet, joiden mukaan yritysten tulee ”"osallistua lapsityövoiman käytön tehokkaaseen kitkemiseen ja ryhtyä välittömästi tehokkaisiin toimiin, jotta varmistettaisiin lapsityövoiman käytön pahimpien muotojen kieltäminen ja poistaminen pikaisesti".” Ohjeisto on suositus, mutta sen luoneet 42 valtiota ovat sitoutuneet edistämään sitä.


title: Lapsityö

text: Eniten lapsityövoimaa käytetään maataloudessa, tehdastuotannossa sekä louhos- ja kaivostyössä. Lapsityövoimalla valmistetaan yleisimmin tiiliä, vaatteita, mattoja ja kenkiä. Yleisimmät lapsityövoimalla valmistetut maataloustuotteet ovat puuvilla, sokeriruoko, tupakka, kahvi, riisi ja kaakao.


title: Lapsityö

text: Pornoteollisuus hyväksikäyttää lapsia Venäjällä, Ukrainassa, Filippiineillä ja Thaimaassa.


title: Lapsityö

text: Monet merkkituotteet valmistetaan ns. hikipajoissa, joissa työntekijöinä voi olla lapsia. Italialaisen tutkivan journalismin televisio-ohjelman "Reportin" mukaan laittoman ja järjestäytymättömän työvoiman hyväksikäyttö on yleistä kulutustavaroiden alalla. Voittojen maksimoimiseksi tuotteen valmistus on siirretty alihankkijoiden ketjulle, jonka viimeinen lenkki on halpa, laiton lapsityövoima.


title: Lapsityö

text: Länsimaat vievät elektroniikkajätteensä, kuten tietokoneet, monitorit ja analogiset televisiovastaanottimet kehitysmaihin, joissa niitä lajittelevat lapset. Ympäristöjärjestö Greenpeace vaatii elektroniikkavalmistajia poistamaan myrkyllisen materiaalin tuotteistaan, sillä vastaanottajamaissa jätteitä lajittelevat pienet lapset voivat saada myrkytyksiä.


title: Lapsityö

text: Syitä lapsityövoiman käyttöön on monia, ja ne liittyvät läheisesti toisiinsa. Lasten käyttöön työvoimana vaikuttavat maan väestön köyhyys, väestönkasvu, naisten asema, koulunkäyntimahdollisuudet ja talouden kehitys. Monilla kehitysmaiden perheillä ei ole muita vaihtoehtoja kuin laittaa lapsi töihin, jolloin lapsi tuo rahaa kotiin.


title: Lapsityö

text: Työnantajan kannalta lapsityö on houkuttelevaa. Vaikka lasten työnteko on useimmissa maissa lailla kiellettyä, he ovat silti haluttuja työntekijöitä. Lapset ovat halpoja ja sopeutuvaisia. Lasten kanssa ei yleensä tehdä minkäänlaista työsopimusta, joten heidät voi erottaa koska tahansa. Kun työsuojelulakien valvonta on lisäksi useissa maissa puutteellista ja rangaistukset rikkomuksista olemattomia, ei ole ihme, että lapsityövoimaa käytetään.


title: Lapsityö

text: Myös lasten fyysiset tai muut erityisominaisuudet, kuten pieni koko tai sormien näppäryys, vaikuttavat siihen, että heitä palkataan tiettyihin tehtäviin.


title: Lapsityö

text: Työnteko aiheuttaa lapsille fyysisiä ja henkisiä haittoja. Keskenkasvuinen vartalo ei kestä yhtä suurta rasitusta kuin aikuisten, joten lapsi altistuu helpommin vakaville vaurioille.


title: Lapsityö

text: Henkiset vammat ovat myös yleisiä. Kevyeltä näyttävä työ voi olla hyvin raskasta. Maataloudessa lapset tekevät joskus työtä aamusta iltaan polttavassa auringossa tai kaatosateessa. Lisäksi työntekijät kärsivät muun muassa torjunta-aineiden tuomista terveyshaitoista.


title: Lapsityö

text: Työnteko, joka estää lapsen koulun käynnin, haittaa hänen koko tulevaisuuttaan. Sen lisäksi, että hän menettää oman lapsuutensa, on todennäköistä, ettei hän ilman koulutusta saa aikuisenakaan kunnollista työtä.


title: Lapsityö

text: Lapsityövoiman käyttö on haitallista pitkällä aikavälillä myös yksittäisille maille. Monista lapsityöntekijöistä tulee huonokuntoisia ja kouluttamattomia aikuistyöntekijöitä, mikä ei edistä maan taloudellista kilpailukykyä. Koulutus on tärkein keino vähentää ja ennaltaehkäistä lasten työntekoa. Lisäksi koulun ja koulutarvikkeiden tulee olla ilmaisia.


title: Lapsityö

text: Jos hikipajojen työllistämismahdollisuuksia rajoitetaan, tuloksena voi olla nälkiintyminen. Kun Yhdysvalloissa esiteltiin Child Labour Deterrence Act, arviolta 50 000 lasta erotettiin töistään vaatetusteollisuudesta, ja moni heistä joutui turvautumaan töihin kuten ”kivenmurskaus, katuammatit ja prostituutio”. UNICEFin tutkimus "Maailman lasten tila" vuonna 1997 totesi nämä vaihtoehtoiset työt ”vaarallisemmiksi ja riistävämmiksi kuin vaatetusteollisuuden”.


title: Lapsityö

text: 1990-luvulla on dokumentoitu tapauksia, joissa hikipajoja vastustavat aktivistit ovat tahattomasti lisänneet lapsiprostituutiota köyhissä maissa:


title: Lapsityö

text: Ennen teollista vallankumousta lähes kaikki lapset työskentelivät maataloudessa. Sitten moni siirtyi näistä töistä tehdastöihin. Tästä vähitellen seuranneen palkkatason nousun ansiosta vanhemmilla oli myöhemmin varaa lähettää lapsensa kouluun töiden sijaan. Tämä vähensi lapsityötä sekä ennen että jälkeen lapsityön vastaisten lakien säätämisen.


title: Lapsityö

text: Taloustieteilijä Murray Rothbardin mukaan sekä ennen että jälkeen teollisen vallankumouksen Britannian ja Yhdysvaltain lapset, joille ei ollut tarjolla tehdastyöpaikkoja, olivat paljon huonommissa oloissa kuin ne, joille oli.


title: Lapsityö

text: Lawrence Reedin mukaan pahimmat työolot teollisen vallankumouksen alussa olivat niillä ”oppipojilla”, jotka pakotettiin työhön ja joita valtion/kuntien omistamat köyhäintalot jopa myivät kuin orjia, mikä teki heidän asemansa erilaiseksi kuin nykyisten kehitysmaiden palkkatyössä olevien lasten. Vaikka tuolloin palkkatyössäkin olevien lasten asema oli kaukana ihanteellisesta, pahimpien olojen kuvaukset kuten vaikutusvaltainen ”Sadlerin raportti”, ovat huomattavasti liioiteltuja, minkä jopa sosialisti Friedrich Engels myönsi kirjassaan.


title: Lapsityö

text: Intialainen Kailash Satyarthi sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2014 tehtyään aktiivista työtä lapsityövoiman käytön kitkemiseksi aina 1990-luvulta asti. Hänen perustamansa Bachpan Bachao Andolan -järjestö on vapauttanut yli 80 000 lasta erilaisista, usein jopa orjuuteen vertautuvista oloista. BBA-järjestö auttaa lapsityöläisiä myös pääsemään takaisin kouluun ja normaaliin elämään.


title: Lapsityö

text:
Satyarthin mukaan Nobelpalkinto tarkoittaa sitä, että järjestön työ on lopultakin huomattu.
Hänen mukaansa miljoonat lapset kärsivät edelleen, vaikka elämme modernia aikaa.


Kosmonauttien koulutuskeskus Juri Gagarin (, lyhenne ЦПК eli TsPK) on entinen neuvostoliittolainen ja nykyinen venäläinen miehitettyjen avaruuslentojen koulutuskeskus.


title: Kosmonauttien koulutuskeskus Juri Gagarin

text: Se perustettiin 11. tammikuuta 1960. Se sijaitsee Tähtikaupungissa (Звёздный Городок) Moskovan läheisyydessä. Keskus sai nimensä vuonna 1968 maailman ensimmäisen avaruuslentäjän, Juri Gagarinin mukaan.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Ruotsin sotahistoria keskiajalla käsittää ajanjakson Ruotsin yhtenäistymisestä viikinkiajalla aina Ruotsin lopulliseen irtautumiseen Kalmarin unionista. Keskiajalla Ruotsi soti etupäässä Tanskaa ja Novgorodia vastaan. Ruotsia vaivasivat myös sisäiset kiistat kuninkuutta havittelevien sukujen välillä.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Ruotsin keskiaikaiset sodat voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään:


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Myös Ruotsin ja Norjan väliset kiistat ja Ruotsin laajentumisyritykset Suomenlahden eteläpuolella aiheuttivat sotia. Keskiajalla jopa yli 25 prosenttia Ruotsin käymistä sodista oli sisällissotia.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Ruotsissa oli 1000-luvun puolivälissä kolmentyyppisiä sotilaita. Kuninkailla oli omat ammattisotilaansa, jotka saivat palkkaa suoraan kuninkaalta ja olivat aina valmiita taisteluun. Ledung-järjestelmässä maakunnat asettivat kuninkaan käyttöön laivoja ja miehiä. Joukot oli tarkoitettu hyökkäyssotaan. Yleensä hyökkäykset tehtiin Suomeen tai Baltiaan. Aluksi ledungiin liittyminen oli vapaaehtoista, mutta siitä muodostui velvollisuus. Lisäksi maakuntien asukkaat puolustivat omia kotialueitaan lantvärn-järjestelmässä. Periaatteessa kaikkien kykenevien miesten tuli avustaa kotimaakunnan puolustuksessa. Maakunta oli lantvärnin suurin yksikkö, ja sitä johti yleensä laamanni.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Palkkasoturit ilmaantuivat Ruotsiin 1200-luvulla. Esimerkiksi Filip Knuutinpoika värväsi sotilaita Tanskasta ja Saksasta kapinoidessaan kuningasta vastaan vuonna 1251. Palkkasotilaat näyttelivät suurta osaa koko keskiajan ajan. Esimerkiksi tanskalaiset käyttivät paljon saksalaisia palkkasotilaita. Leidung-organisaatio hävisi 1300-luvulla. Ratsuväki puolestaan sai tuolloin suuremman roolin sodankäynnissä. Viikinkiajalla sotilaat olivat saattaneet ratsastaa taistelukentälle, mutta he taistelivat yleensä jalkaisin. Vuonna 1280 kaikki jotka pystyivät varustamaan ritarin saivat vapautuksen verotuksesta. Näin muodostui rälssi eli aateli. Enimmillään Ruotsissa oli noin 500 ritaria.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Lähdeaineistoa 1000-luvulta on niukasti, mutta joistakin tuon ajan sodista on jäänyt maininta. Sotia käytiin etupäässä kuninkuutta havittelevien ryhmien välillä. Ruotsista sekaannuttiin myös Norjan sisäiseen valtataisteluun. Snorre Sturlassonin "Heimskringla" mainitsee muun muassa että kuningas Stenkil auttoi jaarli Håkon Ivarssonia tämän kapinassa Harald Ankaraa vastaan. Stenkilin kuoleman jälkeen vuonna 1066 alkoi sekasortoinen kausi jonka aikana lähteissä mainitaan monta eri kuningasta. Sisällissotien aikana kuoli monia suurmiehiä. Stenkilin poika Inge vanhempi nousi kuninkaaksi noin vuonna 1080. Ingen aikana kristittyjen ja pakanoiden välinen konflikti kärjistyi ja pakanallinen Uhri-Sven syrjäytti hänet muutaman vuoden ajaksi. Inge murhasi kuitenkin Svenin ja antoi polttaa Uppsalan suuren pakanatemppelin. Ingen aikana sodittiin myös norjalaisia vastaan, jotka hyökkäsivät Länsi-Götanmaalle. Rauha norjalaisten kanssa solmittiin vuonna 1101.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Ingen pojan Inge nuoremman kuoltua noin vuonna 1120 alkoi taas pitkä sisällissota eri kuningasehdokkaiden välillä. Ruotsin naapurimaat käyttivät tilannetta hyväkseen hyökkäämällä Ruotsiin. Norjalaiset tekivät muun muassa sotaretken Smålandiin ja tanskalainen prinssi Maunu Nielsen mainitaan tuohon aikaan Ruotsin kuninkaana. Sekasorto päättyi noin vuonna 1130, kun itägötanmaalainen suurmies Sverker vanhempi sai maan valtansa alle. Sverker vanhemman aikana ruotsalaiset yrittivät vallata Bohuslänin, joka silloin kuului Norjan alaisuuteen, mutta yritys epäonnistui.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Sverkerin seuraajaksi tuli Eerik Pyhä ja seuraavan vuosisadan aikana Ruotsin kuninkuudesta tulivat taistelemaan Eerikistä polveutuva Eerikin suku ja Sverkeristä polveutuva Sverkerin suku. Eerikkiä seurasi Sverkerin poika Kaarle, joka murhattiin vuonna 1167. Kaarlen seuraajan Knuut Eerikinpojan aikana Sverkerin pojat Kol ja Burislev aloittivat kapinan, mutta Knuut kukisti heidät Bjälbon luona käydyssä taistelussa noin vuonna 1170. Knuutin hallituskausi oli tämän jälkeen ilmeisesti melko rauhallinen. Toisaalta Ruotsi menetti Jämtlandin Norjalle ehkä vuonna 1178 ja "idästä tulleet pakanat" polttivat Sigtunan vuonna 1187. Knuutin kuoleman jälkeen noin vuonna 1195 hänen seuraajakseen tuli Sverker Kaarlenpoika


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Sverker kukisti norjalaisten birkebeinaredien tukemat Knuut Eerikinpojan neljä poikaa Älgaråsin taistelussa. Ainoastaan Eerik Knuutinpoika selvisi taistelusta hengissä ja hän pakeni Norjaan, josta hän haki tukea. Eerik palasi vuonna 1208 ja kukisti Sverkerin Lenan taistelussa. Sverker joutui pakenemaan Tanskaan, josta hän palasi, ehkä tanskalaisten joukkojen tukemana, vuonna 1210. Eerik kukisti Sverkerin lopullisesti Gestilrenin taistelussa. Eerikistä tuli myös ensimmäinen Ruotsin kuningas, joka on varmuudella kruunattu. Eerikin kuoleman jälkeen kuninkaaksi nousi Juhana Sverkerinpoika, joka kuoli vuonna 1222. Hänen tilalleen nousi alaikäinen Eerik Knuutinpojan poika Eerik. Hänen aikanaan aateliston valta kasvoi ja kuningasta opastamaan muodostettiin valtioneuvosto jonka johtajana toimi valtakunnan jaarli. Neuvoston johtaja Knuut Pitkä nousi kapinaan Eerikkiä vastaan vuonna 1229. Kapinalliset ja kuninkaan kannattaja kohtasivat Olustran taistelussa jonka Knuut voitti. Eerik pakeni Tanskaan, josta hän palasi kuninkaaksi vuonna 1234, luultavasti Knuutin kuoltua ja ehkä tanskalaisen armeijan kanssa.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Knuutin poika Holmger nousi kuitenkin kapinaan Eerikkiä vastaan vuonna 1247. Holmgeria tuki kuninkaan kasvavaa valtaa vastustavista suurmiehistä koostuva ryhmä, joka tunnettiin nimellä "folkungarna". Eerikin joukot kukistivat kapinalliset Sparrsätran taistelussa.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Eerikin kuoltua lapsettomana hänen siskonsa Ingeborgin ja Birger-jaarlin lapsesta Valdemarista tuli uusi kuningas. Todellinen valta oli kuitenkin Birger-jaarlilla. Folkungit nousivat kapinaan toisen kerran vuonna 1251. Kapinan johtohahmo oli Filip Knuutinpoika, jolla katsottiin olleen yhtä suuri oikeus Ruotsin kruunuun kun Valdemarilla. Värvättyään joukkoja Tanskasta ja Saksasta folkungit hyökkäsivät kuningasta vastaan. Birgerin johtamat joukot tuottivat kuitenkin kapinallisille tappion Värmlannissa Herrevadsbron taistelussa, jossa Filip jäi vangiksi ja hänet teloitettiin.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Birger-jaarlin kuoleman jälkeen Valdemarin veli, herttua Maunu, nousi kapinaan. Valdemaria pidettiin heikkona hallitsijana. Maunu värväsi armeijan Tanskan kuninkaan rahallisella avustuksella ja marssi veljeään vastaan. Valdemar kärsi tappion vuonna 1275 käydyssä Hovan taistelussa. Maunun ja Tanskan kuninkaan Eerik Klippingin veljeily johti kuitenkin pian sotaan kun Maunu ei suostunut maksamaan tanskalaisille velkojaan. Kärsittyään tappion tanskalaiset suostuivat kuitenkin rauhaan.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Folkungit nousivat kapinaa uudelleen vuonna 1278, tällä kertaa heidän tavoitteenaan oli asettaa Valdemar takaisin Ruotsin kuninkaaksi. Kapinalliset saatiin kuitenkin kukistettua vuoteen 1280 mennessä.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: 1200-luvulla myös Suomi joutui Ruotsin kruunun alle. Ensimmäinen niin sanotuista ristiretkistä Suomeen tehtiin legendan mukaan 1155 Eerik Pyhän johdolla. Ruotsin ja Novgorodin välit olivat tähän asti olleet hyvät, mutta nyt kummatkin maat olivat kiinnostuneita laajentumisesta Suomeen. Novgorodilaisessa kronikassa mainitaan jo novgorodilaisten ja ruotsalaisten välinen meritaistelu vuonna 1142 ja ruotsalaisten hyökkäys Laatokalle vuonna 1164. Näiden hyökkäyksien takana saattaa olla yksittäisten suurmiesten hankkeita.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Seuraavien vuosikymmenien ajan ruotsalaiset ja novgorodilaiset tekivät useita sotaretkiä toistensa alueilla. Useasta sotaretkestä on vain maininta vanhoissa kronikoissa. Esimerkiksi vuonna 1187 idästä tulleet pakanat polttivat Sigtunan ja vuonna 1188 Novgorodilaisen kronikan mukaan ruotsalaiset ja "saksalaiset Gotlannista" tekivät hyökkäyksen, joka epäonnistui. Vuonna 1191 novgorodilaiset taas hyökkäsivät länteen karjalaisten kanssa, ehkä ruotsalaiselle alueelle tai Hämeeseen. Ruotsalaiset aikoivat Sverker Kaarlenpojan johdolla tehdä ristiretken Kuurinmaahan saksalaisten ja gotlantilaisten kanssa vuonna 1197, mutta laivat ajautuivatkin Viroon jossa sotajoukko ryöväsi maaseutua kolmen päivän ajan. Vuosina 1206 ja 1217 idästä tulleet sotaretket ulottuivat jopa Mälarenille asti. Vuonna 1220 Juhana Sverkerinpoika johti ristiretkeä Viroon. Se kuitenkin loppui tappioon ruotsalaisille. Taistelussa virolaisia vastaa kaatui muun muassa jaarli Kaarle Kuuro ja Linköpingin piispa Kaarle. Ristiretken taustalla saattoivat olla tanskalaisten valloitukset Virossa.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Myös tanskalaiset tekivät luultavasti ristiretkiä Suomeen vuosina 1190 ja 1210. Nämä retket ovat voineet myös suuntautua Ruotsin hallinnon alaisille alueille. Novgorodin ruhtinas Jaroslav teki sotaretken Hämeeseen vuonna 1227 sen jälkeen kun Turun piispa oli kieltänyt kaupankäynnin venäläisten kanssa. Hämäläiset tekivät seuraavana vuonna kostoretken Novgorodin alueelle. On epävarmaa olivatko hämäläiset tuolloin vielä Ruotsin kruunun alaisia.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Toinen ristiretkeksi lähteissä mainittu sotaretki tehtiin noin vuonna 1238 tai 1249 Hämeeseen. Ruotsin kruunun alaisen alueen raja siirtyi joidenkin teorioiden mukaan Kymijoelle. Toisen käsityksen mukaan mitään tarkasti määriteltyä rajaa ei vielä ollut. Eerikinkronikassa mukaan ristiretki tapahtui vuosina 1249–1250 ja sen johtajaksi mainitaan Birger-jaarli, joka joutui palaamaan Ruotsiin retken aikana saatuaan kuulla että Eerik Eerikinpoika oli kuollut. Jarl Gallén on esittänyt että toinen ristiretki olisi ollut reaktio vuonna 1237 tapahtuneeseen Hämeen kapinaan. Ristiretken ajankohdaksi tulisi näin ollen 1238-39.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Novgorodilainen kronikka kertoo että vuonna 1256 ruotsalaiset, suomalaiset ja hämäläiset yrittivät rakentaa linnoituksen Narvanjoen suistolle, mutta pakenivat kun saivat kuulla novgorodilaisten tulosta. Novgorodilaiset tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Hämeeseen seuraavana talvena. Vuonna 1283–1284 ruotsalaiset tai saksalaiset tekivät sotaretken Nevajokea pitkin Laatokalle. Myös tämäkin retki päättyi hyökkääjien tappioon.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Vuonna 1292 novgorodilaiset tekivät taas sotaretken Hämeeseen. Niin sanottu Kolmas ristiretki vuonna 1293 oli osa Ruotsin tavoitetta laajentua itään päin. Ruotsalaiset tekivät suuren laivaston kanssa Karjalaan marski Torkkeli Knuutinpojan johdolla. Ruotsalaisten tavoitteena oli Suomenvedenpohjan tärkeä markkinapaikka ja satama, jonne rakennettiin Viipurin linna. Paikalla oli jo aikaisemmin saattanut olla linnoitus. Novgorodilaiset iskivät Viipuria vastaan seuraavan vuoden keväällä. Yritys vallata linna rynnäköllä epäonnistui. Huono sää ja ruotsalaiset vahvennukset saivat novgorodilaiset luopumaan piirityksestä. Ruotsalaiset lähtivät puolestaan hyökkäykseen Karjalankannaksen toisella puolella sijaitsevaa Käkisalmea vastaan. Ruotsalaiset valtasivat Käkisalmen linnoituksen rynnäkön jälkeen. Novgorodilaiset valtasivat kuitenkin takaisin Käkisalmen vuoden 1295 talvella.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Ruotsalaiset jatkoivat valtapiirinsä laajentamista 1300-luvulla. Vuonna 1300 Torkkelin Knuutinpojan johtamat joukot hyökkäsivät Nevajoen suistolle ja perustivat Landskronan linnan. Laatokan ympäristön kaupungit reagoivat nopeasti koska ruotsalaisten linna olisi estänyt heidän kauppayhteytensä Itämerelle. Novgorodista tullut armeija valtasi ja tuhosi linnoituksen vuonna 1301. Vuodesta 1304 eteenpäin Ruotsi oli hyvin passiivinen Novgorodia kohtaan. Kuningas Birger Maununpoika joutui kamppailemaan veljiään Valdemaria ja Eerikkiä vastaan maan hallinnasta. Novgorodilaiset käyttivät tilannetta hyväkseen vuonna 1311 hyökkäämällä Hämeeseen. Vuoteen 1312 mennessä Birger oli saanut veljensä taltutettua ja alkoi suunnitella sotaa Novgorodia vastaan. Ruotsalaiset joukot polttivat muun muassa Laatokankaupungin. Vuonna 1318 novgorodilaiset puolestaan hyökkäsivät Turkuun ja polttivat Kuusiston piispanlinna.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Maunu Eerikinpojan tultua kuninkaaksi vuonna 1319 Ruotsi oli taas hyökkäyskannalla Karjalassa. Ruotsalaiset hyökkäsivät Käkisalmeen vuonna 1322 ja novgorodilaiset tekivät omia hyökkäyksiä Viipuria vastaan. Kumpikaan osapuoli ei saanut kuitenkaan suurempaa tuhoa aikaiseksi. Osapuolet olivatkin ensimmäistä kertaa valmiita rauhantekoon. Vuonna 1323 ruotsalaiset solmivat Pähkinäsaaren rauhan venäläisten kanssa. Rauha määritteli ensimmäisen kerran Ruotsin itärajan. Rauhasta ei kuitenkaan tullut pysyvä ja vuonna 1348 Maunu aloitti sodan Novgorodia vastaan. Maunu julisti sodan ristiretkeksi ja pian sota sai myös paavin suostumuksen. Maunu Eerikinpojan ristiretki loppui kuitenkin ilman rajamuutoksia.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Ruotsalaiset avustivat Norjan kapinallisia ribbungeja jotka pakenivat Ruotsin Värmlantiin ja tekivät sieltä käsin retkiä Norjan puolelle. Tästä hyvästä norjalaiset hyökkäsivät Värmlantiin vuonna 1225 Eerik Eerikinpojan ollessa kuningas.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text:
Tanskalaiset sekaantuivat useasti Ruotsin sisäisiin valtataisteluihin.
Vuonna 1332 kuningas Maunu Eerikinpoika osti rahapulaa kärsivältä Tanskalta muun muassa Skånen ja Blekingen maakunnat. Tanskalaiset valtasivat Valdemar Atterdagin johdolla kuitenkin alueet takaisin vuonna 1360.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: 1300-luvun lopulla kuninkaan ja aateliston välinen valtataistelu johti keskusvallan heikkenemiseen. Vuonna 1389 Tanskan ja Norjan hallitsija Margareeta valittiin myös Ruotsin hallitsijaksi syrjäytetyn Albrekt Mecklenburgilaisen tilalle. Varsinainen unioni maiden välille katsotaan alkaneen vasta Eerik Pommerilaisen noustua valtaistuimelle vuonna 1397.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Eerikin valtakausi ei kuitenkaan ollut suosittu Ruotsissa. Ruotsalaiset aateliset paheksuivat että tärkeät virat menivät tanskalaisille aatelisille. Rahvas taas vihasi tanskalaisten korkeaa verotusta. Vuonna 1434 Ruotsissa syttyi vakava kapina Engelbrekt Engelbrektinpojan johdolla Taalainmaalla. Kapinalliset valtasivat pian koko Ruotsin, Tukholmaa ja muutamaa linnaa lukuun ottamatta. Eerik sai kuitenkin solmittua rauhan kapinallisten kanssa vuonna 1435. Kapina syttyi kuitenkin jälleen, mutta tyrehtyi Engelbrektin kuoltua vuonna 1436. Kun Eerikin seuraaja Kristofer Baijerilainen kuoli yllättäen 1448 valitsivat ruotsalaiset uudeksi kuninkaakseen Kaarle Knuutinpoika Bonden. Tanskalaiset valitsivat vuorostaan uudeksi kuninkaakseen Kristian I:n, joka aloitti heti sodan Ruotsia vastaan. Tanskalaiset hyökkäsivät suurin voimin Gotlantia vastaan. Kaarle teki vuorostaan vastahyökkäyksen Skåneen vuonna 1452. Vuonna 1457 Ruotsin aateliset ja kirkko olivat saaneet tarpeekseen loputtomasta sotimisesta ja nousivat kapinaan Kaarlea vastaan. Kristian I:n kovan verotuksen johdosta Ruotsissa noustiin taas kapinaan vuonna 1463. Vuoteen 1464 mennessä Kristian oli periaatteessa menettänyt Ruotsin kruunun ja Kaarle Knuutinpoika Bonde pääsi palaamaan Ruotsiin. 1460-luvulla Ruotsia hallitsivat eri otteisiin Kaarle Knuutinpoika Bonde kuninkaana ja eri valtionhoitajat. Kristian yritti vielä vuosina 1468 ja 1469 asevoimin saada takaisin Ruotsin kruunun itselleen, mutta epäonnistui kummallakin kerralla. Kaarlen kuoleman jälkeen vuonna 1470 Ruotsin hallitsijaksi nousi valtionhoitaja Sten Sture vanhempi. Kristian hyökkäsi vuonna 1471 suoraa Tukholmaa vastaan, mutta hän kärsi raskaan tappion Brunkebergin taistelussa.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Viipurin linnanherra Eerik Akselinpoika Tott rakennutti vuonna 1475 Olavinlinnan, mikä johti sotaan Venäjää vastaan. Novgorod oli tuolloin joutunut Moskovan vallan alle ja Venäjä oli tästä lähtien suurempi uhka kuin aikaisemmin. Ruotsin ja Venäjän välillä käytiin sotia vuosina 1475 ja 1479–1482. Vuosina 1495–1497 käytiin keskiajan suurin sota Venäjän ja Ruotsin välillä. Venäläiset yrittivät vallata Viipurin, mutta epäonnistuivat. Ruotsalaiset tekivät vuorostaan sotaretken vuonna 1492 perustettua Ivangorodia vastaan.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: 1470-luvulla Ruotsi sekaantui myös saksalaisen ritarikunnan ja Riian väliseen konfliktiin. Ruotsi oli jo tuolloin kiinnostunut laajentamaan valtaansa Itämeren itäpuolella.


title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Sten Sture syöstiin vallasta vuonna 1497, mutta palasi valtionhoitajaksi jo vuonna 1501. Sten Sturen kuoleman jälkeen valtionhoitajaksi nousi aluksi Svante Niilonpoika ja myöhemmin Sten Sture nuorempi. Sota Tanskaa vastaan jatkui aina vuoteen 1520 vaihtelevalla menestyksellä. Vuonna 1520 Kristian II kukisti ruotsalaiset ja hänet valittiin Ruotsin kuninkaaksi. Kristianin hallituskausi jää lyhyeksi muun muassa Tukholman verilöylyn takia. Kapina Kristiania vastaan puhkesi jo loppuvuodesta 1520. Kustaa Eerikinpoika Vaasa valittiin Taalainmaalla valtionhoitajaksi tammikuussa 1521. Kuninkaaksi Kustaa Vaasa valittiin vuonna 1523. Samana vuonna kukistuvat myös viimeiset tanskalaiset joukot Ruotsissa.


title: Taideteollisuus

text: Taideteollisuus () on käyttö- ja koriste-esineiden suunnittelua ja valmistusta. Taideteollisuus voi olla käsityötä, mutta materiaalien muokkaamiseen voidaan käyttää myös erilaisia apuvälineitä. Sana viittaa teollistumiseen, jonka seurauksena alettiin tuottaa taiteellisesti suunniteltuja esineitä teollisena sarjatuotantona aikaisemman manufaktuuriteollisuuden sijaan.


title: Taideteollisuus

text: Renessanssi vahvisti käsitystä, jonka mukaan voitaisiin jakaa taiteen tekeminen neron henkisesti painottuneeseen sekä sitä vanhempaan keskiaikaiseen käsityön perinteisiin. Sitä vahvisti myös myöhemmin yleistynyt taidekoulutus, jossa Eurooppaan perustetut taideakatemiat tähdensivät taiteen tekemisen akateemista ja ”käsitteellistä” puolta erottaen sen materiaalien kanssa tekemisissä olleista käsityöstä ja koristetaiteista.


title: Taideteollisuus

text: Reagoidessaan teollistumisen seurauksena syntyneisiin tuotteisiin useat taiteilijat pyrkivät yhdistämään taiteen, käsityön ja teollisuuden. Ensimmäinen merkittävä hanke oli John Ruskinin ja William Morrisin ajatusten pohjalta luotu "Arts and Crafts" liike Englannissa 1800-luvun lopulla. Vastaavia taideteollisuusliikkeinä tunnettuja pyrkimyksiä oli lähes kaikissa anglosaksisissa maissa.


title: Taideteollisuus

text: Taideteollisuusliikkeisiin saattoi liittyä erilaisia painotuksia. Esimerkiksi art nouveau korosti taidekäsityötä, mutta 1900-luvun alkuvuosikymmeninä varsinkin Saksassa tuotiin esille modernismin ja demokratian periaatteiden mukaista joukkotuotantoa. Taideteollisuuteen liittyi usein ajatus yhteiskunnan uudistamisesta – kauneutta kaikille, ei vain yläluokalle.


title: Taideteollisuus

text: Näitä tasavaltalaisia ajatuksia ”korkean” ja ”matalan” taiteen yhdistämisestä viljeli myös Bauhaus-koulu Saksassa vuosina 1919–1933. Venäjällä ja Neuvostoliitossa ajatus taiteen ja teollisuuden liitosta sai vastineen tuotantotaiteeksi kutsutun konstruktivismin piirissä, jota harjoitettiin ennen kuin Josif Stalin määräsi sosialistisen realismin ainoaksi sallituksi taidesuunnaksi.


title: Taideteollisuus

text: Toisen maailmansodan jälkeen taideteollisuudesta tuli useissa maissa, kuten myös Suomessa, kansallinen kilpailuvaltti.


title: Taideteollisuus

text: Taideteollisuus-sanan sijasta on alettu käyttämään yhä useammin sanoja muotoilu tai sen synonyymia "design". Esimerkiksi vuonna 1873 perustettu Helsingissä sijaitseva Taideteollisuusmuseo muutti nimensä Designmuseoksi vuonna 2002.


title: Taideteollisuus

text:
Taideteollinen korkeakoulu Helsingissä määrittelee olevansa ”muotoilun, audiovisuaalisen viestinnän,
taidekasvatuksen ja taiteen kansainvälinen yliopisto”. Koulu yhdistyi vuonna 2009 kahden muun yliopiston kanssa Aalto-yliopistoksi.


title: Rajakreivi

text: Rajakreivi (, suomeksi joskus markkreivi) oli keskiaikainen aatelisarvo, joka annettiin valtakunnan rajaprovinssien hallitsijoille. Rajakreiveillä oli usein valtakunnan muuta maa-aatelia suurempi armeija ja itsenäisempi asema kuninkaaseen nähden, vaikka erot tasoittuivatkin keskiajan loppua kohden. Myös ranskalainen aatelisarvo markiisi tarkoittaa rajakreiviä.


title: Apollodoros Seleukeialainen

text: Apollodoros Seleukeialainen (; n. 140 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Diogenes Babylonialaisen oppilas ja tämän tavoin kotoisin Seleukeiasta.


title: Apollodoros Seleukeialainen

text: Apollodoros tunnetaan ennen kaikkea kyynisen filosofian kuvauksistaan. Hän sanoi kyynisyyden olevan "oikopolku hyveeseen", ja korosti stoalaisuuden ja kyynisyyden sukulaisuutta.


title: Antti Rantamaa

text: Antti Johannes (Antti J.) Rantamaa () oli suomalainen pappi ja pitkäaikainen Maalaisliiton kansanedustaja.


title: Antti Rantamaa

text: Rantamaan vanhemmat olivat maanviljelijä "Kustaa Vilhelm Rantamaa" ja "Amanda Sofia Riutta". Hän pääsi ylioppilaaksi 1925 ja suoritti teologisen erotutkinnon ja vihittiin papiksi 1928. Pastoraalitutkinnon Rantamaa suoritti 1931 ja rovastin arvonimen hän sai 1962.


title: Antti Rantamaa

text: Rantamaa toimi apulaispappina Parkanossa 1928, Vampulassa 1929–1930 ja Karttulassa 1931–1932. Hän oli Joroisten kappalaisena 1932–1968. Rantamaa työskenteli myös uskonnon, historian ja suomen kielen opettajana eri oppikouluissa ja hän oli vapaaehtoisena kenttäpappina talvisodassa Kollaan rintamalla 1939–1940 ja jatkosodassa 1941–1944.


title: Antti Rantamaa

text: Rantamaa oli Maalaisliiton kansanedustajana Mikkelin läänin vaalipiiristä vuosina 1939–1962. Hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1950, 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa Rantamaa toimi Joroisten kunnanvaltuuston jäsenenä. Hänellä oli myös luottamustehtäviä eri järjestöissä.


title: Antti Rantamaa

text: Antti Rantamaan tyttärenpoika on sveitsiläinen taloustieteilijä ja osakeanalyytikko Edgar van Tuyll.


title: Toivo Kauppinen

text: Toivo Kauppinen (21. tammikuuta 1907 Iisalmi – 7. kesäkuuta 1987 Lahti) oli suomalainen kirjailija, näytelmäkirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja. Elokuvakäsikirjoittajana Kauppinen käytti usein nimimerkkiä Topias; toinen hänen pseudonyyminsä oli Lauri Yrjänä.


title: Toivo Kauppinen

text: Kauppinen kirjoitti ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta vuonna 1928 ja suoritti ylemmän oikeustieteen tutkinnon vuonna 1938. Ennen talvisotaa hän toimi avustajana asianajotoimisto Laki & Kiinteistössä (1937–1938) sekä lainopillisena avustajana Lahden huoltolautakunnassa (1940). Talvisodan jälkeen Kauppinen sairastui vakavasti polioon ja menetti liikuntakykynsä lähes kokonaan.


title: Toivo Kauppinen

text: Invalidisoituminen ei kuitenkaan lannistanut Kauppista vaan hän jatkoi kirjoittamista, jonka oli aloittanut 1930-luvun alussa Turussa. Hänen ensimmäinen näytelmänsä "Juristit maaliskuulla" esitettiin Turun Teatterissa vuonna 1932 ja sotilasfarssi "Rykmentin murheenkryyni" vuonna 1934. Kauppinen kirjoitti usein varsin humoristisia romaaneja ja näytelmiä, mutta varsinaisen tuotteliaisuutensa hän esitti elokuvakäsikirjoittajana, kirjoittaen niin draamaa kuin komediaakin.


title: Toivo Kauppinen

text: Kauppinen oli Juha Nevalaisen lisäksi toinen serkkunsa Edvin Laineen ”hovikäsikirjoittajista”. Laineelle hän kirjoitti muun muassa elokuvat "Nokea ja kultaa" (1945), "Kultamitalivaimo" (1947), "Prinsessa Ruusunen" (1949) ja "Vihaan sinua – rakas" (1951). Hieman kärjistäen voisi sanoa, että siinä missä Nevalainen hoiti Laineen ”vakavien” elokuvien käsikirjoittamisen, Kauppinen piti huolen ”kepeämmistä” elokuvista.


title: Toivo Kauppinen

text: Kauppinen kirjoitti käsikirjoituksia myös Aarne Laineen ("Kasarmin tytär", 1954, "Kukonlaulusta kukonlauluun", 1955) Ville Salmisen ("Rion yö", 1951, "Mitäs me taiteilijat", 1952) ja Matti Kassilan ("Professori Masa", 1951) elokuviin.


title: Toivo Kauppinen

text: Koko käsikirjoittajan uransa aikana Kauppinen pysyi Suomen Filmiteollisuuden palveluksessa. Fenno-Filmin tuottama "Kultainen kynttilänjalka" (1946) oli ainoa poikkeus.


title: Toivo Kauppinen

text:
Nimimerkillä "Teppo Kauppo":
Nimimerkillä "Topias":


title: Toto Leonidas

text: Alfredo "Toto" Leonidas (s. 10. lokakuuta 1960, Bacolod City, Filippiinit) on filippiiniläissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen.


title: Toto Leonidas

text: Leonidas on urallaan voittanut yhden World Series of Poker -rannekkeen: hän oli ykkönen vuoden 2003 1 500 dollarin seven card stud -turnauksessa. Voittonsa lisäksi Leonidaksella on useita WSOP-finaalipöytäsijoituksia ja kakkostila 2 000 dollarin limiitti hold'em -turnauksesta vuodelta 2005.


title: Toto Leonidas

text: Syyskuussa 2003 Leonidas voitti Yhdysvaltain pokerimestaruuskilpailujen (United States Poker Championship) 9 800 dollarin no limit hold'em -pääturnauksen. Lopun kaksinpelissä kukistui Erik Seidel. Leonidas ansaitsi voitostaan 388 080 dollaria. Joulukuussa 2005 hän oli toinen FullTilt.net Poker Global Poker Challenge -turnauksessa Paul Dardenin jälkeen.


title: Toto Leonidas

text: Leonidas edustaa Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta. Elokuussa 2007 hänen pokeriuransa turnausansiot ylittivät kaksi miljoonaa dollaria.


title: Georgi Ivanov

text: Georgi Ivanov (alun perin Georgi Kakalov, s. 2. heinäkuuta 1940 Lovetš) oli ensimmäinen bulgarialainen kosmonautti.


title: Georgi Ivanov

text: Ivanov oli Bulgarian ilmavoimien kenraalimajuri, kun hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen SEV-maiden Interkosmos-ohjelman puitteissa. Hänen nimenmuutoksensa liittyi siihen, että nimi olisi ollut ruokoton venäjäksi kirjoitettuna.


title: Georgi Ivanov

text: Hän lensi avaruuteen 10. huhtikuuta 1978 Baikonurin kosmodromilta Sojuz 33 -lennolla. Telakoituminen Saljut 6 -avaruusasemaan epäonnistui ja lento jäi lyhytkestoiseksi (1 vuorokausi ja 23 tuntia).


title: Georgi Ivanov

text: Sotilasuransa jälkeen Ivanov toimi maansa eduskunnassa. Hän on naimisissa ja perheessä on yksi lapsi.


title: Rodolfo Neri Vela

text: Rodolfo Neri Vela (s. 19. helmikuuta 1952 Chilpancingo, Meksiko) on ensimmäinen meksikolainen avaruuslentäjä.


title: Rodolfo Neri Vela

text: Neri Vela opiskeli Universidad Nacional Autónoma de Méxicossa koneenrakennusta ja sähkötekniikkaa valmistuen tekniikan kandidaatiksi vuonna 1975. Hän suoritti maisterin tutkinnon University of Essexissä aiheena tietoliikennetekniikka. Hän väitteli vuonna 1979 University of Birminghamissä aiheena sähkömagneettinen säteily.


title: Rodolfo Neri Vela

text: Neri Vela oli hyötykuorma-asiantuntija vuonna 1985 sukkulalennolla STS-61-B. Hän oli avaruudessa 6 vuorokautta ja 21 tuntia.


title: Aleksandr Viktorenko

text: Aleksandr Stepanovitš Viktorenko (, s. 29. maaliskuuta 1947) on venäläinen kosmonautti.


title: Aleksandr Viktorenko

text: Hän syntyi Olginkassa, Kazakstanin neuvostotasavallassa. Hän on naimisissa ja perheessä on kaksi lasta. Hän on Venäjän ilmavoimien eversti ja koelentäjä.


title: Aleksandr Viktorenko

text: Hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen 23. maaliskuuta 1978 ja siirtyi eläkkeelle kosmonauttijoukoista 30. toukokuuta 1997. Hän lensi avaruudessa neljä kertaa: Sojuz TM-3, Sojuz TM-8, Sojuz TM-14 ja Sojuz TM-20. Hän vietti 489 vuorokautta avaruudessa.


title: Filon Larissalainen

text: Filon Larissalainen (159/158 eaa.–84/83 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Larissasta.


title: Filon Larissalainen

text: Filon jätti Ateenan Mithridateen sotien aikana ja muutti Roomaan. Siellä hän oli Kleitomakhoksen oppilaana. Roomassa Filon luennoi retoriikasta ja filosofiasta, ja keräsi ympärilleen useita merkittäviä oppilaita. Näistä Cicero on tunnetuin. Filon seurasi Kleitomakhosta Kolmannen eli Uuden Akatemian johdossa. Sekstos Empeirikoksen mukaan hän oli Neljännen Akatemian perustaja, mutta muut lähteet kieltäytyvät tunnustamasta useamman kuin kolmen Akatemian olemassaoloa.


title: Filon Larissalainen

text: Filonin teoksia ei ole säilynyt. Tietomme hänen näkemyksistään ovat peräisin Numeniokselta, Sekstokselta ja Cicerolta. Yleisesti ottaen hänen ajattelunsa oli reaktio Keskimmäisen ja Uuden Akatemian skeptisiä ja agnostisia näkemyksiä vastaan. Sen sijaan hän suosi dogmaattisempaa Platon-tulkintaa.


title: Suomen kendoseurojen keskusliitto

text: FKA toimii kendon kattojärjestönä Suomessa ja on Euroopan kendoliiton (, EKF) jäsen. Kendoliiton tehtäviin kuuluvat vyökokeiden ("graduoinnit") hallinnointi, maajoukkueiden (kendō, iaidō ja jōdō) muodostaminen ja valmennus.


title: Suomen kendoseurojen keskusliitto

text: Kendōn, iaidōn ja jōdōn kyū-arvot graduoidaan FKA:n kansallisten vaatimustason mukaan joko seuroissa tai kansallisten leirien tai kilpailujen yhteydessä FKA:n luvalla.


title: Suomen kendoseurojen keskusliitto

text: Kendōn, iaidōn ja jōdōn dan-arvot graduoidaan Euroopan kendoliiton ( ) vaatimustason mukaan kansallisten tai kansainvälisten leirien tai kilpailujen yhteydessä. Dan-graduointitilaisuuden järjestäminen vaatii aina EKF:n luvan. Edellä mainitulla tavalla graduoidut dan-arvot ovat Kansainvälisen kendoliiton ( ) vaatimustasot täyttäviä ja voimassa IKF:n kuuluvissa kendomaissa.


title: Suomen kendoseurojen keskusliitto

text: Ari Lehtinen kutsuttiin Suomen kendoseurojen keskusliiton kunniajäseneksi Porissa kendoliiton kevätkokouksessa 9. huhtikuuta 2011.


title: Leonid Kadenjuk

text: Leonid Kostjantynovytš Kadenjuk (; 28. tammikuuta 1951 Kliškivtsi, Tšernivtsin alue, Ukrainan SNT – 31. tammikuuta 2018 Kiova) oli Ukrainan ensimmäinen astronautti.


title: Leonid Kadenjuk

text: Kadenjuk toimi Neuvostoliiton ilmavoimissa lentäjänä ja toimi Neuvostoliiton kosmonauttijoukoissa vuodesta 1975 alkaen. Ukrainan itsenäistyessä hän valitsi Venäjän kansalaisuuden. Vuonna 1995 hän siirtyi Ukrainaan, lensi sukkulalennon STS-87 ja yleni kenraalimajuriksi Ukrainan ilmavoimissa. Lennon jälkeen hän toimi Ukrainan avaruusjärjestössä.


title: Leonid Kadenjuk

text: Hän osallistui politiikkaan vuoden 2002 vaaleissa, jolloin hän oli Leonid Kutšman kannattaja ja pääsi eduskuntaan. Sittemmin hän siirtyi oligarkkien rahoituksella toimivaan työväenpuolueeseen, ja vuoden 2006 vaaleissa hän oli pienpuolueessa nimeltään Lytvynin kansanrintama, joka jäi alle äänikynnyksen.


title: Simona Dolci

text: Simona Dolci on italialainen taidemaalari ja ohjaaja Florence academy of art taideakatemiassa.


title: Simona Dolci

text: Hän väitteli arkkitehtuurista ja opetti sen jälkeen monta vuotta arkkitehtuurin laitoksella Firenzen yliopistossa. Hän on myös opiskellut geometrista piirustusta, perspektiiviä ja taidehistoriaa. Nerina Simin vaikutuksesta hän lopetti arkkitehtuurin laitoksella, ja omistautui piirtämiselle ja maalaamiselle opiskellen Simin johdolla ja sen jälkeen Studio Cecil-Gravesissa. Opintojensa jälkeen hän on työskennellyt Firenzessä maalarina, tehden figuratiivisia töitä ja muotokuvia.


title: Eddy Hunter

text: Eddy Hunter (s. 1968) on yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän toimii tällä hetkellä Florence Academy of Artin maalausopinto-ohjelman johtajana.


title: Eddy Hunter

text: Hunter syntyi Rutlandissa, Vermontissa, ja päätti valita taiteen urakseen. Hän opiskeli Bostonin Taideinstituutissa ja voitti vuonna 1990 "Exellence in Illustration" -palkinnon. Tämän jälkeen hän työskenteli Aestethics Signage -yhtiöllä ja teki sekalaisia freelance-kuvittajan töitä. Firenzessä hän aloitti opintonsa John Lanzan ja George Gabinin johdolla, opiskellen Boston Visual School of Artin alaisena maisemamaalausta, ja Tom Ouleten ohjauksessa, jossa hän kiinnostui vanhojen mestarien tavasta piirtää ja maalata. 1996 hän aloitti opintonsa Florence Academy of Artinin Daniel Gravesin johdolla, ja 1998 hänestä tuli opinto-ohjelman ohjaaja.


title: Eddy Hunter

text: Hunter on osallistunut lukuisiin ryhmänäyttelyihin ja hänen töitään on useissa yksityiskokoelmissa Italiassa ja Yhdysvalloissa.


title: Agrippa (filosofi)

text: Agrippa (ensimmäinen vuosisata) oli skeptiseen koulukuntaan kuulunut filosofi, joka eli todennäköisesti ensimmäisen vuosisadan loppupuolella. Hänet tunnetaan viiden varman tiedon mahdottomuutta painottavan troopin muotoilijana.


title: Agrippa (filosofi)

text: Agrippan viisi skeptistä trooppia perustuvat ajatukselle, jonka mukaan mikä tahansa tietoväite voidaan kyseenalaistaa. Agrippan johtopäätös oli, että mitään käsityksiämme ei voida perustella hyväksyttävällä tavalla, eli todellista tietoa ei ole.


title: Agrippa (filosofi)

text: Sekstos Empeirikos on esittänyt Agrippan troopit seuraavasti teoksessaan "Pyrrhonismin pääpiirteet". Sekstoksen mukaan ne olivat peräisin "viimeaikaisemmilta skeptikoilta", ja niiden laittaminen Agrippan nimiin on peräisin Diogenes Laertiokselta.


title: Agrippa (filosofi)

text: Troopit ovat:


title: Agrippa (filosofi)

text: Nykyisin Agrippan trooppien ydinajatukset tunnetaan kolmiosaisena "Agrippan trilemmana". Sen mukaan mihin tahansa tietoväitteeseen voidaan vastata kolmella tavalla:Agrippan trilemmaa on käytetty tietoteoreettisen fundamentalismin perusteluna.


title: Olavi Veistäjä

text: Gunnar Olavi Veistäjä, nimimerkit "Olavi Vesistö" ja "Parras", (27. huhtikuuta 1908 Käkisalmi – 27. elokuuta 1988 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja elokuvakäsikirjoittaja.


title: Olavi Veistäjä

text: Veistäjän vanhemmat olivat Albert Verner Vesterdahl ja Karin Theresia Rundqvist. Hänen pikkuveljensä Verneri Vesterdahl syntyi perheeseen vuonna 1913. Veistäjä sai jo kouluvuosinaan toimittajakokemusta ollessaan kesätoimittajana Karjala-lehdessä. Ylioppilaaksi hän kirjoitti vuonna 1929 ja pääsi sen jälkeen opiskelemaan Helsingin yliopistossa kirjallisuutta ja valtio-oppia. Opiskelun ohessa hän toimi muun muassa Karjalan ja Käkisalmen Sanomien Helsingin-kirjeenvaihtajana. Vuonna 1934 hän siirtyi vakituiseksi toimittajaksi Käkisalmen Sanomiin, jonka päätoimittajaksi hänet nimitettiin jo seuraavana vuonna. Irja Johanna Pihljerta-Pajulasta tuli hänen puolisonsa vuonna 1941, jonka jälkeen pari muutti ensin Turkuun ja sitten Tampereelle, jonka Aamulehdestä Veistäjä sai pitkäaikaisen työpaikan aina eläkeikäänsä asti. Vuonna 1947 hän muutti sukunimensä Veistäjäksi.


title: Olavi Veistäjä

text: Veistäjä oli teatterikriitikko ja Aamulehden kulttuuriosaston vastaava toimittaja. Aamulehteen hän kirjoitti myös pakinoita nimimerkillä Parras. Suomen kulttuurirahasto jakaa vuosittain Olavi Veistäjä -palkinnon valtakunnallisesti tuoreesta, merkittävästä ja ajankohtaisesta teatteriteosta.


title: Olavi Veistäjä

text: Elokuvakäsikirjoittajana Veistäjä käytti nimimerkkiä Olavi Vesistö. Hän oli Toivo Kauppisen alias Topiaksen ohella toinen Edvin Laineen alku-uran merkittävimmistä käsikirjoittajista. Hän laati scenarion Laineen toiseen elokuvaan "Ristikon varjossa" (1946), joka oli Suomessa siihen aikaan harvinainen, vankilaoloja ja vankilan jälkeen yhteiskuntaan sopeutumista kuvaava draama. Elokuva sai paljon kiitosta myös Marius Raichin ekspressionistisesta kuvauksesta.


title: Olavi Veistäjä

text: Topiaksen alkuperäiskäsikirjoitukseen perustuva "Nokea ja kultaa" (1945) jatkoi Laineen/Veistäjän yhteiskunnallisten elokuvien sarjaa. Siinä Veli-Matti Kaitala näytteli lastenkotikierteeseen joutunutta orpopoikaa, jonka Laineen näyttelemä satamajätkä ottaa huomaansa. Elokuva sai kiitosta realistisesta laitakaupunkikuvauksestaan. Mutta huumoria ei kuitenkaan elokuvasta täysin unohdettu.


title: Olavi Veistäjä

text: "Laitakaupungin laulu" (1946) oli Laineen/Veistäjän massiivisissa studiolavasteissa kuvattu realistinen elokuva, jonka esikuvia olivat muun muassa ranskalaiset elokuvat Sumujen laituri ja Pepé le Moko sekä osittain myös sen aikaiset amerikkalaiset rikoselokuvat. Elokuvan keskiössä oli´"synnin kujaksi" nimetty katu, jonka varrelta löytyi niin varkaita, porttoja kuin muitakin laitapuolen kulkijoita. Elokuva ei sijoittunut mihinkään tiettyyn Helsingin kaupunginosaan, mutta sen temaattiset yhteydet olivat Sörkassa, jonka pahamaineista alamaailmaa eräs Laineen poliisiystävistä oli hänelle esitellyt.


title: Olavi Veistäjä

text: Yhteiskunnallisten elokuvien lisäksi Veistäjä kirjoitti Laineelle myös niitä hieman kepeämmän musikaalin "Kirkastuva sävel" (1946) sekä muutama vuosi myöhemmin sovitti Kyllikki Mäntylän näytelmän (1953) elokuvaksi "Opri" (1954). 1951 hän sovitti myös Jalmari Finnen näytelmän Wilho Ilmarin ohjaamaksi elokuvaksi "Pitkäjärveläiset". Tämä olikin hänen ainoa elokuvansa ilman Edvin Lainetta.


title: We Cannot Move

text: We Cannot Move on suomalaisen rock-yhtyeen Kingston Wallin vuonna 1993 julkaisema promosingle. Se julkaistiin yhtyeen toisen albumi "Kingston Wall II" markkinoimista varten. Single, kuten muutkin yhtyeen singlet ja studioalbumit, on julkaistu yhtyeen Trinity-levymerkillä. Single on nykyisin suuri keräilyharvinaisuus. Vuonna 2014 Svart Records julkaisi vinyylillä "We Cannot Move / Between the Trees" -singlen.


title: We Cannot Move

text: "We Cannot Move" ja Donna Summer-cover "I Feel Love" ovat myös yhtyeen albumilla "Kingston Wall II", "She's So Fine" ja "Between the Trees" on julkaistu saman albumin remasteroidun rajoitetussa painoksessa.


title: Richard Hell

text: Richard Hell, (oik. Richard Meyers, s. 2. lokakuuta 1949 Lexington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, basisti, lauluntekijä ja kirjailija.


title: Richard Hell

text: Hell oli keskeinen hahmo New Yorkin CBGB's-klubin ympärille syntyneessä punkilmiössä 1970-luvulla. Legendan mukaan hänen lyhyt pystytukkansa ja risaiset vaatteet toimivat punktyylin innoittajina: manageri Malcolm McLaren lainasi Hellin tyylin Sex Pistolsille, minkä jälkeen siitä tuli kansainvälinen ilmiö.


title: Richard Hell

text: Richard Hell oli perustamassa Television- ja Heartbreakers-yhtyeitä, mutta hän erosi molemmista ennen ensimmäisiä albumeja. Tämän jälkeen hän jatkoi oman yhtyeensä kanssa. Richard Hell & the Voidoidsin kuuluisin kappale on "Blank Generation" (v. 1977), joka levytettiin yhtyeen ensimmäiselle albumille. Richard Hell & the Voidoidsin toinen ja viimeinen albumi "Destiny Street" julkaistiin viiden vuoden tauon jälkeen vuonna 1982. Tämän jälkeen Hell jätti musiikin teon ja keskittyi kirjoittamiseen. Merkittävin poikkeus tästä on Dim Stars -yhtye, jossa Hell yhdisti voimansa Sonic Youthin muusikoiden kanssa: yhtye äänitti yhden albumin vuonna 1992.


title: Richard Hell

text: Richard Hellin ensimmäinen romaani "Go Now" julkaistiin vuonna 1996 ja toinen, "Godlike, vuonna" 2005. Hänen runojaan, esseitään ja piirroksiaan on koottu kirjaan "Hot and Cold" (v. 2001). Hell on myös näytellyt Susan Seidelmanin elokuvissa "Smithereens" ja "Missä olet, Susan?".


title: Richard Hell

text:
Richard Hell & the Voidoids:
Dim Stars:


title: Štüldt Håjt

text: Štüldt Håjt on suomalaisen rock-yhtyeen Kingston Wallin vuonna 1994 julkaisema promosingle. Se julkaistiin yhtyeen viimeisen albumin "Tri-Logy" markkinoimista varten. "Štüldt Håjt" on julkaistu yhtyeen Trinity-levymerkillä, kuten muutkin singlet ja albumeiden ensimmäiset julkaisut. Single on nykyisin suuri keräilyharvinaisuus.


title: Štüldt Håjt

text: Heinäkuussa 2016 Svart Records julkaisi singlestä uusintapainoksen 7" vinyylillä.”Štüldt Håjt” ja ”Time” esiintyvät yhtyeen albumilla "Tri-Logy". ”Have You Seen the Pyg-mies?” julkaistiin albumin 1998 remasteroidussa kahden levyn rajoitetussa painoksessa.


title: The Real Thing (kappale)

text: The Real Thing, Radio Edits on suomalaisen rock-yhtyeen Kingston Wall vuonna 1994 julkaisema promootiosingle. Se julkaistiin yhtyeen viimeisen albumin "Tri-Logy" markkinoimista varten. Yhtyeen Trinity-levy-yhtiö julkaisi "The Real Thingin", kuten muutkin yhtyeen singlet. Single on nykyisin suuri keräilyharvinaisuus.


title: The Real Thing (kappale)

text: "The Real Thing", singlen nimikkokappale, on liki 20-minuuttista albumiversiota noin 15 minuuttia lyhyempi. Lisäksi single sisältää albumiversioita pidemmät versiot kappaleista "Take You to Sweet Harmony" ja "I'm the King I'm the Sun".


title: Andrew Ameral

text: Andrew Ameral on yhdysvaltalainen taidemaalari ja opettaa anatomiaa Florence Academy of Artissa.


title: Andrew Ameral

text: Hän valmistua California College of Artsista ja Crafts (CCAC) Oaklandista vuonna 2000. Viimeisenä vuonna CCAC:ssa hän oli turhautunut traditionaalisten koulutuksen puutteesta ja aloittikin pian opinnot Florence Academy of Artissa. Hän kuitenkin palasi vielä hetkeksi Kaliforniaan, ja sitten hän jatkoi 2002 akateemisia opintojaan Firenzessä. Siitä lähtien hän on opettanut anatomia- ja Ecroché-ohjelmissa Florence Academy of Artissa. Hän on voittanut palkintoja figuuripiirustuksistaan, mukaan lukien apurahan Art Renewal Centeriltä ja Stacey rahastolta.


title: Flyball

text: Flyball on Yhdysvalloissa 1970-luvun alussa kehitetty koirien näytös- ja kilpailulaji. Laji sopii kaikille koiraroduille. Flyballissa kaksi joukkuetta kilpailee toisiaan vastaan ja nopeimman hyväksytyn suorituksen tehnyt joukkue pääsee jatkoon. Joukkue koostuu neljästä koiran ja ihmisen muodostamasta kilpailuparista. Samassa joukkueessa voi olla sekä mini- että maksikokoisia koiria.


title: Flyball

text: Joukkueeseen voi kuulua myös kaksi varalla olevaa kilpailuparia. Jokaisessa joukkueessa on myös laatikon lataaja, jonka tehtävänä on ladata laatikko pallolla seuraavaa koiraa varten.


title: Flyball

text: Koira lähtee ohjaajansa luota lähtölinjalta. Koira hyppää neljän esteen yli, minkä jälkeen se painaa tassullaan flyball-laatikkoa. Tassun painallus laukaisee tennispallon ulos laatikosta. Koira ottaa pallosta kopin ja palaa hyppyjen kautta ohjaajansa luokse. Kun koira on ylittänyt maalilinjan, saa joukkueen seuraava koira luvan lähteä.