title: Hauklampi

text: Hauklampi tarjoaa mahdollisuudet niin uinnille kuin kalastuksellekin. Lisäksi ympäristö soveltuu marjastukseen ja sienestykseen. Lammessa tavattavia kalalajeja ovat ahvenet ja hauet, joiden lisäksi sinne on istutettu siikoja ja ankeriaita.


title: Hauklampi

text: Hauklampi yltää yli kymmenen metrin syvyyteen.


title: Arctic National Wildlife Refuge

text: Arctic National Wildlife Refuge (ANWR) on 7 708 952 hehtaarin luonnonsuojelualue Pohjois-Alaskassa Yhdysvalloissa. Lähin paikkakunta on Kaktovik Beaufortinmeren rannikolla.


title: Arctic National Wildlife Refuge

text: Alaskan liityttyä osavaltiona Yhdysvaltoihin 1959 osa alueesta suojeltiin 1960 presidentti Dwight D. Eisenhowerin alaisen sisäministeri Fred Andrew Seatonin määräyksellä. Vuonna 1980 kongressi sääti Alaska National Interest Lands Conservation Actin, joka laajensi aluetta.


title: Arctic National Wildlife Refuge

text: Alueen pohjoisosa Beaufortinmeren rannikolla on puutonta tundraa. Rannikkoalanko ulottuu aina Brooks Rangelle asti. Karibulaumat vaeltavat rannikolle kesä-heinäkuussa poikimaan. Brooks Range toimii myös vedenjakajana, jonka eteläpuolelta vedet virtaavat etelään Yukonjokeen. Eteläisin osa aluetta on havumetsää kasvavaa taigaa.


title: Arctic National Wildlife Refuge

text: Alueella on määritetty olevan 5,7–16,0 miljardin barrelin hyödyntämiskelpoiset öljyvarat, joiden hyödyntämisestä on taisteltu 1970-luvun lopusta lähtien. Porausta oltiin sallimassa 1989, kun Exxon Valdezin öljyonnettomuus kaatoi lakialoitteen. Presidentti Bill Clinton kaatoi veto-oikeudellaan toisen lakialoitteen 1996. 2000-luvulla presidentti George W. Bush ilmoitti tukevansa öljyn- ja kaasunporausta alueelta, ja aloite läpäisi edustajainhuoneen, mutta senaatti hylkäsi sen 2002. Republikaanit tekivät kaksi yritystä sallia öljynporaus muiden lakien kylkiäisenä 2005, jotka molemmat kaadettiin. Joulukuussa 2005 Alaskan senaattori Ted Stevens lisäsi lakialoitteen puolustusmäärärahojen joukkoon, mutta demokraatit kaatoivat sen viivytyspuheillaan.


title: Sorvalampi

text: Sorvalampi () on lampi Espoon pohjoisosassa, Velskolan Pitkäjärven itäpuolella. Sorvalampi on noussut uimarien suosioon, ja sen rannalla on kesämökkejä. Järvi on pieni, sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja rantaa on noin 500 metriä.


title: Sorvalampi

text: Jyrkkään kallioon rajoittuvan lammen itäpuolella on Häkläjärvi.


title: Sorvalampi

text: Lammen nimi johtuu kalannimestä sorva (ruotsiksi "sarv"). Lammen lähellä on samanniminen asuinalue.


title: Michael Ventris

text: Michael George Francis Ventris (12. kesäkuuta 1922 – 6. syyskuuta 1956) oli englantilainen arkkitehti ja muinaistutkija, joka yhdessä John Chadwickin kanssa sai selvitetyksi Kreetassa käytetyn Lineaari-B-kirjoituksen.


title: Michael Ventris

text: Ventris kävi koulua Sveitsissä Stowen koulussa. Hän osasi puhua kuutta eurooppalaista kieltä ja lisäksi lukea latinaa ja klassista kreikkaa. Hän aloitti arkkitehtiopinnot Architectural Association School of Architecturessa vuonna 1940 ja sai tutkintonsa valmiiksi vuonna 1948. Välillä hän oli kuitenkin joutunut keskeyttämään opintonsa, koska hän toimi sodan aikana navigoijana Britannian ilmavoimissa. Muutamaa vuotta sen jälkeen, kun hän vuosina 1951-1953 oli saanut tulkituksi Lineaari-B:n, hän kuoli 34-vuotiaana auto-onnettomuudessa. Hän asui tuolloin Lontoon Hampsteadissa.


title: Michael Ventris

text: 1900-luvun alussa arkeologi Arthur Evans aloitti kaivaukset Knossoksessa, Kreetan saarella sijaitsvassa muinaiskaupungissa. Kaivausten yhteydesä hän löysi monia savitauluja, jotka oli kirjoitettu tuntemattomalla kirjoitusjärjestelmällä. Niissä esiintyi kaksi toisistaan poikkeavaa kirjoitusjärjestelmää, joista vanhempi sai nimen Lineaari-A. Suurin osa oli kuitenkin nuorempaa tyyppiä, joka sai nimen Lineaari-B. Evans yritti vuosikymmenien ajan saada molemmat tulkituiksi, mutta ei onnistunut.


title: Michael Ventris

text: Osittain vaikeudet johtuivat siitäkin, että Evansillä itsellään oli oma varma käsityksensä minolaisesta kulttuurista ja hän oli vakuuttunut siitä, että myös Lineaari B oli "minolaiseksi" kutsuttua kieltä. Koska hänellä oli suuri vaikutusvalta akateemisessa maailmassa, tuskin kukaan uskoi, että tauluissa esiintynyt kieli olisikin kreikkaa, mihin eräät seikat kuitenkin jo tuolloin viittasivat.


title: Michael Ventris

text: Ventris oletti aluksi, että taulujen kieli olisi etruskia ja että etruskit olisivat olleet sukua minolaisille. Ensin hän yrittikin tulkita kieltä tästä olettamuksesta lähtien. Vaikka teoria osoittautui vääräksi, hän jatkoi taulujen tutkimista.


title: Michael Ventris

text: Pian Evansin kuoleman jälkeen Alice Kober kiinnitti huomiota siihen, että eräiden sanojen loppu Lineaari-B-kirjoituksissa vaihteli. Tämä viittasi siihen, että kielessä olisi latinan ja kreikan tapaan esiintynyt useita sijamuotoja. Saatuaan tämän vihjeen Ventris ryhtyi laatimaan taulukkoja siitä, mikä kirjoitusmerkki vastasi mitäkin konsonanttia tai vokaalia. Vaikka asia vielä pysyi ratkaisemattomana, Ventris sai kielen rakenteesta sen verran, että jotakin alkoi jo olla arvattavissa.


title: Michael Ventris

text: Muutamia Lineaari-B-kirjoitustauluja oli löydetty myös manner-Kreikasta, ja oli aihetta olettaa, että ainakin osa kirjoitusmerkkijonoista tarkoittaisi erisnimiä. Kun toiset sanat esiintyivät vain Kreetasta löytyneistä teksteistä, hän arveli niiden olevan saaren kaupunkien nimiä. Tämä arvelu osoittautui oikeaksi. Kun näin saatiin osa kirjoitusmerkeistä tulkituiksi, Ventris sai jo selville suuren osan tekstistä ja totesi sen olevan kreikkaa. Tämä havainto kumosi Evansin teorian ja osoitti, että kreetalainen kulttuuri ainakin myöhäisimmissä vaiheissaan oli osa mykeneläistä kulttuuripiiriä.


title: Michael Ventris

text: Kirjassa havainnollistetaan tapa miten Michael Ventris ratkaisi Lineaari B - kirjoituksen.


title: Daedong

text: Daedong (, hanja 大同江, McCune–Reischauer "Taedong-gang") on Korean demokraattisessa kansantasavallassa virtaava 439 kilometrin mittainen joki. Sen reitillä sijaitsee muun muassa pääkaupunki Pjongjang.


title: Daedong

text: Taedong lähtee vuorilta ja laskee lännessä Keltaisenmeren Koreanlahteen.


title: Kolositsa

text: Kolositsa () on kylä, samanniminen taajama ja maalaiskunta Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee piirin länsiosassa Pietarin ja Narvan välisen maantien varrella, Hatsina–Iivananlinna-radan pohjoispuolella (Moloskovitsan asema). Kunnassa on asukkaita 1 600 henkeä (vuonna 2006).


title: Kolositsa

text: Kunnan hallinnollinen keskus on Kolositsan taajama. Lisäksi kuntaan kuuluu samanniminen kylä ja 8 muuta asutuskeskusta: kylät Hottentsa eli Hotinitsa (), Kutrina (), Moloskovitsa, Rievitsä (), Sakoritsa (), Suuri-Osertsa eli Oseritsa (), Usevitsa () sekä Moloskovitsan taajama.


title: Kolositsa

text: Ennen toista maailmansotaa sedulla asui venäläisten lisäksi virolaisia ja inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Moloskovitsan luterilaiseen seurakuntaan.


title: Kolositsa

text: Paikallisia nähtävyyksiä ovat ortodoksinen Kolositsan ja luterilainen Moloskovitsan kirkko, jotka molemmat ovat nykyään raunioina.


title: Kolositsa

text: Kunnan ja samalla myös kunnanhallinnon päämies on Jelena Kolosova.


title: Moraalitalous

text: Moraalitalous on Ilkka Kauppisen toimittama kirja. Sen on kustantanut Vastapaino. Artikkeleja kirjaan ovat kirjoittaneet Jan Otto Andersson, William J. Booth, Kaj Ilmonen, Vuokko Jarva, Raija Julkunen, Ilkka Kauppinen, Eerik Lagerspetz, Thomas W. Pogge, Andrew Sayer ja Tuomo Takala. Kirja johdattaa lukijan talouden, politiikan ja yhteiskunnan suhteita käsitteleviin peruskysymyksiin.


title: Pohjois-Hwanghae

text: Pohjois-Hwanghaen maakunta (, hanja 黃海北道, McCune‑Reischauer "Hwanghaebuk-to") on yksi Pohjois-Korean maakunnista. Se sijaitsee maan eteläosassa pääkaupunki Pjongjangin etelä- ja Etelä-Korean rajan pohjoispuolella. Pohjois-Hwanghaessa on vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 2 113 672 asukasta ja sen pinta-ala on 9 262 neliökilometriä (mukaan lukien Gaeseongin teollisuusalue). Maakunnan pääkaupunki on Sariwon.


title: Pohjois-Hwanghae

text: Pohjois-Hwanghaen maakunta jakautuu kolmeen kaupunkiin ("si") ja 19 piirikuntaan ("gun").


title: KeKi

text: Lyhenne KeKi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Paul Parry

text: Paul Ian Parry (s. 19. elokuuta 1980 Chepstow, Wales) on walesilainen jalkapalloilija. Hän edusti seuraurallaan Hereford Unitedia, Cardiff Cityä, Preston North Endiä ja Shrewsbury Townia. Hänen pelipaikkansa oli vasen keskikenttä tai hyökkääjä.


title: Paul Parry

text: Parry pelasi Walesin maajoukkueessa 12 ottelua ja teki niissä yhden maalin vuosina 2004–2008.


title: Jacob Hellner

text: Jacob Hellner (s. 1961) on ruotsalainen musiikkituottaja. Hän on työskennellyt muun muassa Rammsteinin, Emigraten, Clawfingerin ja Enter The Huntin parissa. Hellner on tuottanut kaikki Rammsteinin albumit ja työskentelee bändin kanssa edelleen. Rammstein on kuvaillut Hellneriä Völkerball -DVD:llä erittäin tarkaksi, jonka miksaukset ovat aikaa vieviä ja tarkkoja, mutta eivät tulisi hetkeäkään toimeen ilman häntä.


title: Kapteeni Natsi

text: Kapteeni Natsi on kuvitteellinen superroisto DC-universumissa ja Kapteeni Marvelin ja Kapteeni Marvel Jr.:n vihollinen. Kapteeni Natsin loivat William Woolfolk ja Mac Raboy. Hahmo toimi alun perin propagandana Toisen maailmansodan aikaan ja se poistettiin sodan loppupuolella. Hahmo kuitenkin palasi DC Comicsin kustantamana 1970-luvulla.


title: Flann O’Brien

text: Flann O’Brien (oikealta nimeltään Brian O’Nolan, , 5. lokakuuta 1911 – 1. huhtikuuta 1966) oli irlantilainen kirjailija. Hänen ensimmäinen romaaninsa "At Swim-Two-Birds" julkaistiin 1939. O’Brien kirjoitti heti tämän jälkeen toisen romaanin "Kolmas konstaapeli", mutta se julkaistiin vasta postuumisti 1967.


title: Kauas vuorten taa

text: Kauas vuorten taa on suomalaislaulaja Bablon debyyttialbumi. Se julkaistiin vuonna 1993.


title: Onnenpoika (Bablon albumi)

text: Onnenpoika on suomalaislaulaja Bablon kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1997.


title: Oscar-gaala 1931

text: Oscar-gaala 1931 oli 4. kertaa järjestetty Yhdysvaltain elokuva-akatemian palkintogaala, joka pidettiin 10. marraskuuta 1931 Biltmore Hotelissa, Los Angelesissa. Gaalan juontajana toimi näyttelijä Lawrence Grant. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka oli julkaistu 1. elokuuta 1930 ja 31. heinäkuuta 1931 välisenä aikana.


title: Oscar-gaala 1931

text: Äänityslaitteista, jotka vähentävät taustamelua


title: Oscar-gaala 1931

text: Erittäin herkästi punaherkkäfilmistä


title: Rillit huurussa

text: Rillit huurussa (, lyhennettynä "TBBT") on CBS:n tuottama yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, joka kertoo kämppiksinä asuvista fyysikoista Sheldonista ja Leonardista ja heidän ystäväpiiristään.


title: Rillit huurussa

text: Warner Bros. Television on kertonut 12. kauden jäävän sarjan viimeiseksi tuotantokaudeksi.


title: Rillit huurussa

text: Sarjan loivat tuottajat Chuck Lorre ja Bill Prady. Sen ensimmäinen jakso nähtiin Yhdysvalloissa 24. syyskuuta 2007. Sarja jatkuu edelleen ja sen kahdeksas kausi alkoi Yhdysvalloissa syksyllä 2014. Sarjan jatkamisesta on tehty sopimus ainakin vuoteen 2017, joten sarjaa tehdään ainakin 10. kauden loppuun.


title: Rillit huurussa

text: Suomessa sarjaa esittää televisiokanava Sub. Ensimmäinen kausi esitettiin syyskaudella 2008. Toinen kausi alkoi Suomessa lokakuussa 2009 ja päättyi seuraavan vuoden maaliskuussa. Kolmannen kauden esitykset alkoivat marraskuussa 2010, jolloin sarjaa alettiin esittää tuplajaksoin. Lisäksi sarjan uusintoja esitetään MTV3-kanavalla.


title: Rillit huurussa

text: Sarjan pääosissa ovat Johnny Galecki, Jim Parsons, Kaley Cuoco, Simon Helberg ja Kunal Nayyar. Jim Parsons on voittanut roolistaan tri Sheldon Cooperina Golden Globe -palkinnon ja neljästi Primetime Emmy -palkinnon. Sarja on ollut ehdolla useiden muidenkin palkintojen saajaksi.


title: Rillit huurussa

text: "Rillit huurussa" kertoo kahdesta fyysikkonörtistä Leonardista (Johnny Galecki) ja Sheldonista (Jim Parsons), jotka eivät ole kokeneita ihmissuhteissa. Heidän naapuriinsa muuttaa hyvännäköinen nainen nimeltään Penny (Kaley Cuoco). Erityisesti Leonard kiinnostuu Pennystä. Sarjassa ovat tärkeässä osassa myös Leonardin ja Sheldonin ystävät tähtitieteilijä Raj (Kunal Nayyar) ja diplomi-insinööri Howard (Simon Helberg).


title: Rillit huurussa

text: Leonardin kollega Leslie Winkle (Sara Gilbert) kuului sarjan vakituisiin hahmoihin ensimmäisellä ja toisella kaudella. Kolmannella kaudella sarjaan tulivat tarjoilija-mikrobiologi Bernadette (Melissa Rauch) ja Sheldonista kiinnostuva neurotieteilijä Amy (Mayim Bialik). Sarjakuvakaupan pitäjä Stuart (Kevin Sussman) esiintyi sarjassa ensin sivuhenkilönä, kunnes hänestä tuli kuudennella kaudella yksi sarjan vakiohahmoista. Sarjassa käsitellään muun muassa tiedettä, science fictionia, erilaisia elämänkatsomuksia ja ihmissuhdekuvioita.


title: Holmsk

text: Holmsk () on kaupunki Sahalinin alueella Sahalinin saarella Venäjän kaukoidässä. Kaupunki sijaitsee saaren eteläosan länsirannalla, Japaninmerta ja Ohotanmerta erottavan Tatariansalmen äärellä. Alueen pääkaupunkiin Južno-Sahalinskiin on Holmskista matkaa noin 80 kilometriä. Kaupunkeja erottaa matala vuoristo.


title: Holmsk

text: Vuonna 2010 Holmskin kaupunkipiirissä asui 41 925 henkeä, joista 30 937 asui Holmskin kaupungissa. Loput kaupunkipiirin asukkaat olivat maaseutukylistä.


title: Holmsk

text: Holmsk on mannermaalta, Habarovskin aluepiiristä kulkevan junalautan päätesatama. Kaupunki sijaitsee Sahalinin saaren länsirantaa kiemurtelevan, kapearaiteisen rautatien varrella. Suora junayhteys Južno-Sahalinskiin lopetettiin rautatien huonon kunnon vuoksi vuonna 1994. Holmskissa on oma lentokenttä.


title: Holmsk

text: Venäläiset perustivat nykyisen Holmskin alueelle armeijan vartioaseman vuonna 1870. Vuosina 1905–1945 Holmsk kuului Japanin keisarikuntaan Venäjän-Japanin sodan päättäneen Portsmouthin rauhansopimuksen mukaisesti, ja se tunnettiin nimellä "Maoka" (, sananmukaisesti "aito kukkula"). Toisen maailmansodan seurauksena kaupunki palautui Neuvostoliitolle vuonna 1945. Nykyisellä nimellään Holmsk (venäjäksi холм tarkoittaa kukkulaa) sai kaupunkioikeudet vuotta myöhemmin.


title: Holmsk

text: "Merkinnät": * väestönlaskenta ** väestönlaskenta (pyöristetty)


title: Holmsk

text: Holmsk elää laivaliikenteestä ja kalataloudesta, joissa kummassakin kaupungin satama näyttelee tärkeää osaa. Lisäksi kaupungissa toimii yksi paperitehdas sekä pieniä ja keskisuuria rakennusalan ja elintarviketeollisuuden yrityksiä.


title: Flamingo (täsmennyssivu)

text: Flamingo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mies joka ei koskaan tanssi

text: Mies joka ei koskaan tanssi on suomalaislaulaja Bablon viides ja viimeisin studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2004.


title: Portsmouthin rauhansopimus

text: Portsmouthin rauhansopimus solmittiin Venäjän ja Japanin keisarikuntien välillä Portsmouthissa, Yhdysvalloissa käytyjen rauhanneuvottelujen jälkeen 5. syyskuuta 1905. Sopimuksen välittäjänä toimi Yhdysvallat. Sopimus päätti Venäjän–Japanin sodan. Se varmisti Japanin valta-aseman Koreassa ja Mantšuriassa. Venäjä joutui luovuttamaan muun muassa Port Arthurin ja sen hankkeet ylivallan saavuttamiseksi Mantšuriassa ja Koreassa päättyivät.


title: Oha

text: Oha () on noin 23 000 asukkaan kaupunki Sahalinin saarella Venäjän kaukoidässä. Kaupunki on saaren pohjoisin; se sijaitsee lähellä itärannikkoa kahden Ohotanmeren laguunin (Urkt ja Ketu) välisellä kannaksella. Oha on suoraan Sahalinin alueen hallinnon alainen mutta toisaalta myös Ohan piirin hallinnollinen keskus.


title: Oha

text: Sahalinin alueen pääkaupunkiin Južno-Sahalinskiin on Ohasta matkaa lähes 850 kilometriä, ja Oha on Južno-Sahalinskista saaren halki kulkevan maantien päätepiste. Aiemmin Ohaan oli myös rautatieyhteys lännestä saaren poikki Moskalvon satamasta, ja itärannikon eteläisemmästä Noglikista kapearaiteinen rata, mutta jälkimmäinenkin suljettiin 2006.


title: Oha

text: Asutus perustettiin alun perin "Ohe"-nimisenä 1880, pian sen jälkeen, kun alueelta löytyi maaöljyä. Ainun kieleen perustuva nimi tarkoittaa pahaa vettä. Teollinen öljyntuotanto aloitettiin 1923 saaren japanilaismiehityksen aikana (1920-1925). Kaupunkioikeudet Oha sai 1938.


title: Oha

text: Ohan piirin eteläosassa Neftegorskissa tapahtui tuhoisa maanjäristys 28. toukokuuta 1995, jolloin 2000 henkeä menehtyi. Pienempi järistys itse kaupungissa 10. toukokuuta 2005 ei vaatinut uhreja.


title: Oha

text: Oha ja pääkaupunki Južno-Sahalinsk ovat Sahalinin öljyteollisuuden keskuspaikat. Ohasta on öljy- ja kaasuputket mantereelle Komsomolsk-na-Amureen.


title: Oha

text: Kaupungin lähellä on useita öljylähteitä, jotka ovat enimmäkseen Rosneftin hallinnassa.


title: Slow down (ääni)

text: Slow down on ääni, joka saatiin nauhalle 19. toukokuuta 1997 Tyynellä valtamerellä. Ääni nauhoitettiin NOAA-järjestelmällä, joka on kehitetty aikoinaan neuvostoliittolaisten sukellusveneiden etsimiseen. Ääntä saatiin nauhalle seitsemän minuutin ajan. Ääni nauhoitettiin kohdassa . Vuoden 1997 jälkeen ääni on havaittu muutamia kertoja joka vuonna. Ääni syntyy jäävuoren ajaessa karille.


title: Luettelo presidentti Relanderin valtiovierailuista

text: Suomen tasavallan presidentti Lauri Kristian Relander matkusteli edeltäänsä K. J. Ståhlbergiin verrattuna niin paljon että sai kansan suussa lisänimet "Reissu-Lassi" ja "Resander". Relander teki kolme matkaansa Pohjoismaihin ja kaksi Baltian maihin.


text: 21. toukokuuta vuonna 1925  presidentti Relander aloitti ensimmäisen valtiovierailunsa Virossa. Viron presidentti Konstantin Päts otti Relanderin vastaan Tallinnan satamassa. Relander ajoi satamasta Viron riigikogun puhemiehen Jüri Jaaksonin kanssa Toompean linnaan. Presidentin seurueeseen kuului ulkoministeri Gustaf Idman, opetusministeri E. N. Setälä, sotavoimien päällikkö Lauri Malmberg, everstiluutnantti Carl Aejmelaeus-Äimä, merenkulkuhallituksen päällikkö Gustaf Wrede sekä joukko ulkoministeriön virkamiehiä. Ensimmäisenä päivänä oli järjestetty tanssiaiset.


text: Relanderille esiteltiin panssarivaunuja ja lentokoneita myös Suomen ja Viron yhdistymisestä puhuttiin. Relander kävi opetusminiteri Setälän kanssa Tarton yliopistossa.Valtiovierailu päättyi 24. toukokuuta Tartossa.Edistyspuolue ja Maalaisliitto oli tuolloin ulkopoliittisesti kannattanut hyviä lähentymissuhteita eteläiseen naapurimaahamme. Sosiaalidemokraatit karsastivat tuolloin Viron suhteita sen takia, koska Virossa oli kumottu kieltolaki eikä maa suostunut lopettamaan alkoholin salakuljetusta Suomeen.


text: 19. kesäkuuta vuonna 1925 Relander vieraili Ruotsissa, jossa kuningas Kustaa V otti hänet vastaan Tukholman satamassa. Ensimmäisenä päivänä Relander kävi tutustumassa Tukholman nähtävyyksiin sekä kaupungin vastaanotolla. Päivä huipentui juhlapäivällisiin Kaarle XI:n galleriassa, jossa kuningas löi Relanderin Serafiimiritarikunnan ritariksi.


text: Seuraavana päivänä Relander kävi agronomina muun muassa Svean tykistörykmentin kasarmialueella, jossa oli iso siitoseläinnäyttely. Waldemarsuddesta jatkettiin laivalla Drottningholmin linnaan, missä tutustuttiin linnan taidekokoelmaan. Illalla Suomen suurlähettiläs Wilhelm Söderhjelm tarjosi päivällisen Ruotsi-Suomi-seuran illanvietossa Tukholman Grand Hotelissa.


text: Viimeisenä päivänä 26. kesäkuuta oli sunnuntai, joten Relander kävi Suomalaisessa kirkossa jumalanpalveluksessa. Jäähyväislounaan jälkeen Relander kävi Ruotsin ja Saksan välisessä jalkapallo-ottelussa, jonka Ruotsi voitti 1-0. Myös suuri kulttuurinen vaihdos Suomen ja Ruotsin välile allekirjoitettiin.. Relanderin vierailu Ruotsissa filmattiin.


text: 21. kesäkuuta 1925 presidentti Jānis Čakste otti Relanderin vieraakseen Riiassa, jossa kymmenettuhannet ihmiset olivat häntä vastassa satamassa. Presidentti Čakste oli ollut juuri Helsingissä kuukautta aikaisemmin, joten vierailu oli muodollisesti vastavierailu. Ensimmäisenä iltana Relander kävi Kansallisteatterissa katsomassa Artturi Järviluoman näytelmää "Pohjalaisia". Relander osallistui Riian laulujuhlille, joissa 6000 osallistujaa lauloi Relanderille latvialaisia kansanlauluja ja juhla päättyi Maamme-lauluun. Viimeisenä vierailupäivänä 23. kesäkuuta Relander kävi Latvian agronomiyhdistyksen kanssa maaseutukiertueella.


text: 2. lokakuuta 1926 Relanderin otti vastaan Oslon satamassa kuningas Haakon VII. Relander kävi Aasin maatalouskorkeakoulussa, jossa hän oli itsekin opiskellut agronomiksi. Kruununprinssi Olavin kanssa Relander kävi istuttamassa tammipuun Suomen Oslon-suurlähetystön pihalle. Kysyinen tammi seisoo vieläkin Suomen suurlähetystön autotallin vieressä. Kuningas Haakon myönsi Relanderille Pyhän Olavin ritarikunnan suurristin. Valtiovierailu päättyi 6. lokakuuta ja Relander lähti Norjasta Tanskaan.


text:
Oslon Grand-Hotelissa oli Norjan poliisi pidättänyt intialaisen miehen jota epäiltiin suunittelevan Relanderin murhaamista.
Relanderin Tanskan vierailu alkoi 7. lokakuuta 1926 hyvin värikäästi. Kuningas Kristian X oli järjestänyt hänen kunniakseen Kööpenhaminan Kansallisteatteriin näytöksen, jonne saapui myös radikaalikommunisti-aktivisteja. Aktivistit levittelivät lentolehtisiä, jossa viitattiin Relanderin olleen kova lahtari-oikeistoporvari. Kommunistit alkoivat laulaa "Kansainvälistä", mutta teatterin orkesteri reagoi tapaukseen ja alkoi soittaa Tanskan kansallishymniä, johon yleisö yhtyi. Relanderin vierailu päättyi 9. lokakuuta.


title: Sachsenring

text: Sachsenring on moottorirata Hohenstein-Ernstthalissa Saksin osavaltiossa Saksassa noin 15 kilometriä Chemnitzistä länteen. Radalla ajetaan vuosittain ratamoottoripyöräilyn Saksan Grand Prix.


title: Sachsenring

text: Ensimmäinen kilpailu 8,7 kilometriä pitkällä maantieradalla ajettiin 26. toukokuuta 1927. Samalla radalla ajettiin myös moottoripyöräilyn Itä-Saksan Grand Prix vuosina 1961–1972. Vuonna 1973 DDR:n hallinto määräsi, että ainoastaan itäblokin maiden kuljettajat saavat ajaa kilpailuja radalla, joka pysyi voimissaan 1990-luvun alkuun saakka.


title: Sachsenring

text: Rataa lyhennettiin 3,5-kilometriseksi 1990-luvulla moottoripyörien tehojen noustessa, jolloin ajaminen kylän läpi tuli vaaralisemmaksi. Uusi rata rakennettiin entisen eteläosaan. Rataa on sen jälkeen vielä muutettu hieman pidemmäksi ja nopeammaksi.


title: Suotniemen hovi

text: Suotniemen hovi eli Suotniemen kartano (aikaisemmin myös "Sotaniemi") oli kartano Käkisalmen maalaiskunnan länsiosassa Suotniemen kylässä.


title: Suotniemen hovi

text: Suotniemi kuului Räisälän läänitykseen, jonka Ruotsin kuningas antoi sotakomissaari Eerikki Antinpoika Tranalle vuonna 1626. Läänityksen mukaan Eerikki Trana kutsui itseään "Räisälän ja Sotaniemen herraksi". Trana kaatui sodassa vuonna 1634 ja läänitys siirtyi hänen lapsilleen ja sitten vävylleen maaherra Jakob Törnsköldille ja lopulta tämän toisesta avioliitosta eloon jääneelle leskelle Brita Appelgreenille. Suotniemi oli koko Ruotsin vallan ajan Eerikki Tranan ja tämän perillisten hallussa. Siellä sijaitsi Tranan Räisälän hovissa asuneen voudin alainen Suotniemen hovi. Suotniemen hovi oli 1600-luvun loppupuolella vuokrattuna käkisalmelaiselle kauppiaalle Viktor Gröönille.


title: Suotniemen hovi

text: Kun Venäjä valloitti Käkisalmen 1710 siirtyi kaupungin asukkaita asumaan Suotniemen hovin alueelle, josta he vuokrasivat pieniä maatilkkuja tai harjoittivat kalastusta. Vuonna 1728 Suotniemen kartanoa viljeli porvari Henrik Wolter. Vuonna 1818 kartanon omistajiksi mainitaan Schadanovin perilliset ja Artmjevin leski.


title: Suotniemen hovi

text: Vuonna 1841 kuvermentinsihteeri Cristian Wilhelm Löfström ja kauppias Arseni Artmjev perustivat Suotniemen kartanon yhteyteen fajanssitehtaan. Tehdas oli toiminnassa 52 vuotta ja sen tuotanto oli erittäin kysyttyä. Merkittävä markkina-alue oli Pietari, mutta myös kotimaahassa riitti kysyntää laadukkaalle posliinille.


title: Suotniemen hovi

text: Vuonna 1864 kostromalainen kunniaporvari Feodor Artemjeff osti kuvernementinsihteeri Löfströmiltä Suotniemen tehtaan ja pääosan maatilasta. Artemjeff oli mennyt naimisiin käkisalmelaisen neiti Katariina Bojarinoffin kanssa ja asettunut sen vuoksi pysyvästi paikkakunnalle asumaan. Artemjeff siirsi hovin omistusoikeuden vaimollensa vuonna 1866. Vuonna 1871 tilaan kuului maarekisterin mukaan 1404,61 hehtaaria. Vuonna 1883 Katariina Artemjeff myi tilan pojalleen Arseni Artemjeffille 130 000 markan hinnasta. Tilalla toimi tuolloin fajanssitehdas, höyrymylly ja saha. Tehtailija Artemjeffin kuoltua konkurssipesä myi hovin tehdaslaitoksineen huutokaupalla 13. kesäkuuta 1889. Uudeksi omistajaksi tuli kruununnimismies Berndt Söderström, ja kauppahinta oli 79 600 markkaa. Saman vuoden heinäkuun 17. päivänä tilan osti everstiluutnantti Lars Herman Löfström, joka puolestaan myi tilan seuraavana vuonna everstiluutnantti Alarik Jernströmille ja varatuomari Carl Johan Ahlbergille. Vuonna 1904 Jernström osti Ahlbergin omistaman osan tilasta. Samana vuonna tilasta lohkottiin 18 uutta tilaa. Jernströmin kuoleman jälkeen vuonna 1905 konkurssipesä myi tilan kruununvouti Strömstenille. Seuraavana vuonna tilan osti maanviljelijä John Löfgren. Löfgen myi hovin Matilda Asikaiselle vuonna 1908, jonka jälkeen tilan osti henkikirjoittaja A. Bergh vuonna 1911. Bergh myi tilan Käkisalmen maalaiskunnalle vuonna 1912.


title: Linköpingin käräjäoikeus

text: Linköpingin käräjäoikeus () on ruotsalainen käräjäoikeus, jonka on toimipaikka Linköpingissä. Käräjäoikeudella oli vuoden 2008 loppuun saakka toimipaikka myös Motalassa. Käräjäoikeuden viranomaispäällikkö () on Rolf Holmgren.


title: Linköpingin käräjäoikeus

text: Käräjäoikeuden piiriin kuuluvat seuraavat kunnat: Boxholm, Kinda, Linköping, Mjölby, Motala, Vadstena, Ydre, Åtvidaberg ja Ödeshög.


title: Linköpingin käräjäoikeus

text: Vuonna 2002 Mjölbyn käräjäoikeus ja Motalan käräjäoikeus yhdistettiin Linköpingin käräjäoikeuteen.


title: Toinen Kanava

text: Toinen Kanava on suomalainen hip hop -yhtye, jonka ovat perustaneet MC:t Justus (ent. Jotflow) ja Jaise vuonna 2002.


title: Toinen Kanava

text: Toinen Kanava on vaikuttanut muun muassa Urbaanilegendan ja VilleVillen levyillä; se kuuluu samaan 2Fly Entertaiment -levy-yhtiöön. Toinen Kanava myös kuuluu suomalaiseen Rockin da North -yhteisöön. Heidän tunnetuin kappaleensa on YOR123:n kanssa tehdyn ”Katujen ääni” / ”Sun kanssa” RDN-singlen kappale "Katujen ääni". Toinen Kanava on konsertoinut paljon yhdessä Royal Familyn ja Rockin da Northin kanssa.


title: Toinen Kanava

text: Toinen Kanava on julkaissut kaksi street tapea, "Välimerkki" ja "Monnimusiikkia Vol. 1", joista ensimmäisen yhdessä Urbaanilegendan kanssa.


title: Toinen Kanava

text: Jaise on suomalainen rap-artisti. Hän on Toisen Kanavan lisäksi suorittanut vierailuja eri rap-artistien levyillä.


title: Toinen Kanava

text: Justus (ent. Jotflow) on suomalainen rap-artisti. Hän on suorittanut Toisen Kanavan lisäksi vierailuja muun muassa Skandaalin ja Joniveljen levyillä.


title: Voimakenttä

text: Voimakenttä on suomalaisen Mustat Enkelit -yhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin 31. lokakuuta 2008.


title: Voimakenttä

text: Albumin työstäminen tapahtui niin, että koko yhtye oli samaan aikaan studiossa. Kyseessä on siis perinteiseen tapaan tehty yhtyelevy. Albumin 11 kappaletta valittiin noin 30 laulun joukosta. Ohjenuorana oli, että "jokainen biisi voisi olla single".


title: Voimakenttä

text: Lähes kaikki albumin laulut on säveltänyt Markku Petander. Häntä pidetään yhtyeen epävirallisena kuudentena jäsenenä - ulkojäsenenä - joka tekee yhtyeelle biisejä ja on mukana keikoilla kun ehtii.


title: Voimakenttä

text: Singlenä albumilta julkaistiin Petanderin säveltämät "Voimakenttä" ja "Nyt aika on", joista ensin mainitun on sanoittanut Pauli Hanhiniemi ja jälkimmäisen Matti Kalliomäki. "Nyt aika on" -singlen tuotto (7000 €) lahjoitettiin Sotiemme Veteraaneille, ja kappaleesta kuvattiin myös video. Kolmantena singlenä jaettiin radioille tuplasingle "Kaksi maailmaa / Onnen pohjasakkaa", jotka molemmat ovat Petanderin säveltämiä.


title: Voimakenttä

text: Albumin tuottivat yhtyeen lisäksi Markku Petander ja äänittäjä Jani Viitanen.


title: Steven Dean Moore

text: Steven Dean Moore on yhdysvaltalainen animaatio-ohjaaja ja animaattori, joka on kirjoittanut 34 "Simpsonit"-jaksoa. Hän oli ohjaajatiimissä elokuvassa "The Simpsons Movie".


title: Leksaksmuseet

text: Leksaksmuseet on Vadstenassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa sijaitseva lelumuseo. Museossa on esillä leluja 1800- ja 1900-luvulta. Museon tiloissa toimii myös kahvila, lahjatavarakauppa ja huhtikuussa 2007 avattu kameramuseo, jossa on noin 500 kameraa.


title: Leksaksmuseet

text: Leksaksmuseet sijaitsee Vadstenan linnan vieressä.


title: Heloseitikki

text: Heloseitikki ("Cortinarius cinnabarinus") on seitikkeihin kuuluva helttasieni. Se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Suomessa sitä on tavattu Ruissalossa.


title: Ari Helenius

text: Ari Henrik Helenius (s. 3. syyskuuta 1944 Oulu) on kansainvälisen uran tehnyt suomalainen biokemisti.


title: Ari Helenius

text: Helenius opiskeli biokemiaa Helsingin yliopistossa. Hän väitteli 1973 tohtoriksi Kai Simonsin ohjauksessa. Helenius toimi vuosina 1975-1981 European Molecular Biology Laboratoryn tutkijana Heidelbergissä, sen jälkeen Yhdysvaltalaisessa Yalen yliopistossa ensin apulaisprofessorina ja solubiologian varsinaisena professorina vuodesta 1983 ja edelleen vuosina 1992-1997 tiedekunnan dekaanina.


title: Ari Helenius

text: Vuonna 1997 hän siirtyi biokemian professoriksi ETH Zürichiin, jossa hän myös toimi 1999-2004 biokemian tiedekunnan esimiehenä (”Denkan”).


title: Ari Helenius

text: Heleniuksen pääaiheita ovat proteiinien laskostutuminen sekä virusten ja solujen keskinäiset vuorovaikutukset. Hän on saanut maailmanlaajuisesti tunnustusta solumekanismeja koskevistä töistään.


title: Ari Helenius

text: Vuonna 1999 Helenius nimitettiin European Molecular Biology Organizationin jäseneksi ja vuonna 2001 Saksan kansallisen tiedeakatemian, Deutschen Akademie der Naturforscher Leopoldinan biofysiikan ja biokemian jaoston jäseneksi.


title: Kaarlo Kaiharju

text: Kaarlo Kaiharju (e. Hildén; 30. elokuuta 1891 Tervola – 24. kesäkuuta 1960 Tervola) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Isak August Hildén ja Edla Margareeta Holck.


title: Kaarlo Kaiharju

text: Kaiharju kävi kansakoulun ja Peräpohjolan kansanopiston.


title: Kaarlo Kaiharju

text: Tämä kotitilaansa viljellyt maanviljelijä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 18. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Polangenissa vuonna 1917 järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi).


title: Kaarlo Kaiharju

text: Kaiharju saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 15. huhtikuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Hotakassa, Ilveksessä ja Muolaassa ja etenemiseen Viipurin–Pietarin rautatielle.


title: Kaarlo Kaiharju

text: Sisällissodan jälkeen Kaiharju palveli 6. jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 6:ssa, josta muodostettiin myöhemmin Kajaanin sissipataljoona ja edelleen Pohjanmaan jääkäripataljoona. Hän toimi nuorempana upseerina eri komppanioissa. Armeijasta hän erosi 20. joulukuuta 1922 ja siirtyi maanviljelijäksi Tervolaan.


title: Kaarlo Kaiharju

text: Talvisotaan Kaiharju osallistui Ylimääräisten harjoitusten aikana komppanianpäällikkönä Länsi-Lapin Rajavartiostossa, josta hänet siirrettiin joukkueenjohtajaksi Sallan ryhmään. Lopulta hänet sijoitettiin komppanianpäälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 6:een ja edelleen koulutuskeskus 8:aan. Talvisodan jälkeen hän jatkoi viljelijänä Tervolassa. Hänet haudattiin Tervolaan.


title: Tan Jiazhen

text: Tan Jiazhen (, pinyin: Tán Jiāzhēn; 15. syyskuuta 1909 – 1. marraskuuta 2008) oli kiinalainen geneetikko. Hän oli Kiinan tiedeakatemian ja Kolmannen maailman tiedeakatemian jäsen. Hän oli ulkomaalaisjäsenenä Italian ja Yhdysvaltain kansallisissa tiedeakatemioissa.


title: Tan Jiazhen

text: Tan Jiazhen syntyi Ningbossa, Zhejiangin maakunnassa. Suoritettuaan opintoja niin Kiinassa kuin Yhdysvalloissakin hän loi huomattavan akateemisen uran ja kirjoitti tutkimusaiheistaan laajasti.


title: Väinö Kaikkonen

text: Väinö Antero Kaikkonen (7. huhtikuuta 1895 Kemi – 14. kesäkuuta 1946) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Jaakko Kaikkonen ja Ida Maria Pajari. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Ida Maria Suutarin kanssa.


title: Väinö Kaikkonen

text: Kaikkonen kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1921 ja seitsemännen luokan Jämsän yhteiskoulussa vuonna 1932. Reserviupseerikoulun Kaikkonen kävi vuosina 1924–1925 ja Kadettikoulun poikkeuksellisen kurssin vuonna 1934.


title: Väinö Kaikkonen

text: Tämä kemiläinen maanviljelijä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 26. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Myöhemmin hänet siirrettiin pataljoonan ratsuosastoon.


title: Väinö Kaikkonen

text: Kaikkonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ryhmän- ja joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Aittolahdella, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa.


title: Väinö Kaikkonen

text: Kaila toimi sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, joka nimettiin myöhemmin ensin Jääkärirykmentti n:o 3:ksi ja myöhemmin Savon jääkärirykmentti n:o 3:ksi sekä lopuksi Uudenmaan rykmentiksi. Hän toimi rykmentissä 4. komppanian vääpelinä ja 10. helmikuuta 1920 alkaen 2. pataljoonan kuormastoaliupseerina. Hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1922 Hyökkäysvaunurykmenttiin (tunnettiin myöhemmin nimillä Hyökkäysvaunupataljoona ja Erillinen hyökkäysvaunukomppania), missä hän toimi asevaraston hoitajana, komppanianvääpelinä ja nuorempana upseerina. Panssarijoukoista hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 alkaen Huoltopataljoona 2:een ja 30. toukokuuta 1934 alkaen Viestipataljoonaan, mistä hän oli komennettuna takaisin Erilliseen hyökkäysvaunukomppaniaan 1. lokakuuta 1935 saakka, jolloin hän tuli aluksi komennetuksi 20. helmikuuta 1937 nuoremmaksi upseeriksi Huoltopataljoonan autokomppaniaan. Vakinaisesta palveluksesta hänet vapautettiin 10. marraskuuta 1937.


title: Väinö Kaikkonen

text: Kaikkonen osallistui talvisotaan työnjohtajana Työryhmä Kärkkäisessä, missä tehtävässä hän jatkoi aluksi välirauhan solmimisen jälkeen, josta hänet kumminkin siirrettiin myöhemmin Työryhmä 210:een. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin huoltoupseeriksi 4. Armeijakunnan Henkilötäydennyskeskukseen, josta hänet siirrettiin rintamajoukkoihin aluksi joukkueenjohtajaksi ja myöhemmin komppanianpäälliköksi Jalkaväkirykmentti 45:n 3. pataljoonan 9. komppaniaan ja osallistui taisteluihin Viipurinlahden suunnalla ja Itä-Karjalassa. Hän haavoittui Käppäselässä 3. marraskuuta 1941. Haavoista toivuttuaan hänet siirrettiin koulutusupseeriksi Jalkaväenkoulutuskeskus 19:sta, josta hänet siirrettiin yhdysupseeriksi Viipurin Ilmasuojelupiiriin. Vuonna 1942 hänet siirrettiin työnjohtajaksi eri linnoitusyksiköihin, joissa hän toimikin sodan loppuun saakka.


title: Munuaisten vajaatoiminta

text: Munuaisten vajaatoiminta, "insufficientia renalis", on munuaisten sairaus, joka voi ilmaantua äkillisenä vaikean tulehduksen, nestehukan tai elimistöön joutuneen myrkyn vuoksi, tai se voi kehittyä vähitellen, mikä on tavallisempaa. Vähitellen kehittyvän vajaatoiminnan taustalla on yleensä jokin pitkäaikaissairaus, kuten diabetes tai verenpainetauti, mutta sen voivat aiheuttaa myös perinnölliset tekijät. Vaikeaan maksavaurioon liittyvä munuaisten pettäminen tunnetaan nimellä hepatorenaalinen oireyhtymä. Tutkimuksen mukaan nykyisin noin 10 % maailman väestöstä täyttää munuaistaudin kriteerit.


title: Munuaisten vajaatoiminta

text: Taudin oireita ovat muun muassa verenpaineen kohoaminen, väsymys, huimaus, korkea lämpötila. Hoitona ovat ruokavalio ja lääkkeet sekä verenpaineen, kolesterolin ja diabeteksen hoito. Pitkälle edenneen vajaatoiminnan hoitona ovat dialyysi ja munuaisensiirto.


title: Munuaisten vajaatoiminta

text: Lähes kaikilla munuaisten vajaatoimintaa sairastavilla esiintyy anemiaa, koska munuaiset eivät tuota riittävästi erytropoietiinia, joka stimuloi punasolujen toimintaa.


title: Ulf Långbacka

text: Ulf Långbacka (s. 1957) on suomenruotsalainen säveltäjä, kapellimestari ja kuoronjohtaja.


title: Ulf Långbacka

text: Långbacka suoritti kuoronjohdon diplomin Sibelius-Akatemiassa vuonna 1987. Hän on johtanut Cantabile-kamarikuoroa ja toiminut vuodesta 1991 Åbo Akademin musiikin opettajana. Långbacka on Åbo Akademin opiskelijakuorojen Florakörenin ja Brahe Djäknarin johtaja. Hän toimi vuosina 1993–1996 suomenruotsalaisen kuoroliiton (Finlands Svenska Körförbund) liittokapellimestarina. Hän on johtanut myös Key Ensembleä.


title: Ulf Långbacka

text: Långbacka on säveltänyt sekä kuoro- että kamarimusiikkia. Hän kirjoitti teoksen "Det Inre Ljuset" (1998) Åbo Akademin 80-vuotispäiville. Långbacka oli myös kuoronjohdon dosentti Sibelius-Akatemiassa.


title: Manhattan Community District 9

text: Manhattan Community District 9 on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Hamilton Heights, Manhattanville ja Morningside Heights. Alue sijaitsee manhattanin saaren länsilaidalla, Keskuspuiston pohjoispuolella. Columbian yliopisto toimii tällä alueella, samoin Manhattan School of Music ja City college of NY.


title: Manhattan Community District 9

text: Vuonna 2000 alueella asui 111 724 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut. Asukkaista 17,8% laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkoimailla syntyneitä on 35,7% asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Latinalaisesta Amerikasta.


title: Manhattan Community District 8

text: Manhattan Community District 8 on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Upper East Side, Lenox Hill, Yorkville, ja Roosevelt Island. Alue sijaitsee Manhattanin saaren itälaidalla Rooseveltin saaren kohdalla.


title: Manhattan Community District 8

text: Vuonna 2000 alueella asui 217 063 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut hiukan. Asukkaista 82,6% laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkomailla syntyneitä on 21,5% asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Euroopasta.


title: Urmia

text: Urmia tai "Urumie" (, , ; aiemmin myös Reẕāʾīyeh, tai Riẕāiyeh) on suurkaupunki Iranin luoteisosassa lähellä Turkin rajaa, Urmiajärven länsirannalla. Urmia on Āzārbāyjān-e Gharbīn (Länsi-Azerbaidžan) provinssin pääkaupunki.


title: Urmia

text: Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 357 399 (1996), 435 200 (2001), 583 255 (2006) ja 667 499 (2011). Suurin osa Urmian asukkaista on azereita; lisäksi kaupungissa asuu muun muassa kurdeja, persialaisia, assyrialaisia ja armenialaisia.


title: Urmia

text: Kaupungin nimi tulee syyrialais-aramealaisista sanoista "ur" ’kaupunki’ ja "mia" ’vesi’ ja tarkoittaa ”kaupunkia veden äärellä”. Vuosina 1925–1979 kaupungin nimi oli Rezaieh tuolloin hallinneiden šaahien Reza Pahlavin ja Mohammad Reza Pahlavin kunniaksi.


title: Urmia

text: Kaupungissa toimii vuonna 1878 perustettu Urmian yliopisto, sekä erikseen lääketieteellinen korkeakoulu, teknillinen korkeakoulu ja islamilainen yliopisto.


title: Urmia

text:
Urmia sijaitsee ylänköalueella noin 1 300 metrin korkeudessa. Hedelmällisellä seudulla viljellään muun muassa omenia ja tupakkaa.
Zarathustralaisen uskonnon perustajan Zarathustran on oletettu syntyneen Urmian lähistöllä, mutta tieto on kiistanalainen.


title: Urmia

text: Menneinä vuosisatoina kaupunkia hallitsivat useat persialaiset dynastiat, kunnes turkinsukuiset oguusit valtasivat alueen 1000-luvulla. Vuonna 1184 kaupungin puolestaan valtasivat seldžukit. Myös turkkilaiset hallitsivat kaupunkia useaan otteeseen, kun se sijaitsi Osmanien valtakunnan rajalla.


title: Urmia

text: Viimeistään 1100-luvulta Urmiassa on sijainnut kristillinen piispanistuin. Vuonna 1835 paikkakunnalle perustettiin protestanttinen lähetysasema. Sen vaikutuksesta paikallisesta nykysyyrian murteesta tuli kirjakieli. Vuonna 1900 yli 40 % kaupungin asukkaista oli kristittyjä. Ensimmäisen maailmansodan aikana kristityt joutuivat vainojen kohteeksi ja pakenivat kaupungista. Nykyään kaupunki on 95-prosenttisesti islaminuskoinen.


title: Manhattan Community District 6

text: Manhattan Community District 6 on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Stuyvesant Town, Tudor City, Turtle Bay, Peter Cooper Village, Murray Hill, Gramercy Park, Kips Bay, ja Sutton Place. Alue sijaitsee Manhattanin saaren itälaidalla Rooseveltin saaren eteläpuolella. Alueella on Yhdistyneiden kansakuntien päämaja.


title: Manhattan Community District 6

text: Vuonna 2000 alueella asui 136 152 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut hiukan. Asukkaista 76,3 % laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkoimailla syntyneitä on 21,5% asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Aasiasta.


title: Walter Andersin

text: Walter August Andersin (2. marraskuuta 1871 Rantasalmi – 16. marraskuuta 1944 Rantasalmi) oli suomalainen tuomari ja kansanedustaja. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1889, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1893 ja sai varatuomarin arvon 1896. Hän toimi eri viroissa Viipurin hovioikeudessa, kunnes nimitettiin senaatin oikeusosaston jäseneksi vuonna 1909. Kurkijoen tuomiokunnan tuomarina hän oli 1918–1919 ja korkeimman oikeuden jäsen eli oikeusneuvos 1919–1941.


title: Walter Andersin

text: Hänet valittiin kansanedustajaksi Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä vuonna 1909, mutta vapautettiin edustajatoimesta jo saman vuoden aikana, kun hän siirtyi tuolloin ylimpänä oikeusasteena toimineeseen senaatin oikeusosastoon senaattoriksi.


title: Walter Andersin

text: Walter Andersin seurasi työurallaan isäänsä Emil Frithiof Andersinia (1843–1906), joka myös oli varatuomari ja senaattori. Hänen äitinsä oli Selina Aurora Pontán (1846–1914).


title: Walter Andersin

text: Andersin avioitui 30. elokuuta 1902 Kuopiossa Helmi Suomalaisen kanssa.


title: Manhattan Community District 5

text: Manhattan Community District 5 on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), joka käytännössä kattaa Midtownin bisneskeskittymän. Se ulottuu Keskuspuiston eteläreunalle asti.


title: Manhattan Community District 5

text: Vuonna 2000 alueella asui 44 028 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut hiukan. Asukkaista 72.3 % laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkoimailla syntyneitä on 25.3 % asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Aasiasta.


title: Jyväskylän helluntaiseurakunta

text: Jyväskylän helluntaiseurakunta on yksi Suomessa toimivista helluntaiseurakunnista. Vuonna 1926 perustetussa seurakunnassa on noin 1 850 jäsentä (2011). Seurakunnan johtajana on vuodesta 2013 toiminut Jyrki Palmi. Seurakunnan ensimmäinen johtaja oli Aabel Yrjölä. Seurakunnassa työskentelee yhdeksän pastoria sekä muuta henkilökuntaa. Seurakunnalla on myös useita lähetystyöntekijöitä.


title: Jyväskylän helluntaiseurakunta

text: Seurakunnan kirkkorakennus, Siion-temppeli, sijaitsee Jyväskylän keskustassa osoitteessa Lyseonkatu 3. Seurakunnalla on lisäksi Toivonkulma-niminen toimitila Palokan keskustassa sekä leirikeskus Toivakassa, jossa järjestetään vuosittain noin 25 leiriä ja muuta vähintään päivän kestävää tapahtumaa.


title: Jyväskylän helluntaiseurakunta

text: Jyväskylän helluntaiseurakunnalla on monipuolista toimintaa Jyvässeudulla. Toimintamuotoja ovat jumalanpalvelukset, rukousillat, lapsityö, varhaisnuorisotyö, nuorten ja nuorten aikuisten työ, perhe- ja avioliittotyö, eläkeläistyö, aluetyö, evankeliointi, maahanmuuttajatyö, mediatyö, musiikkitoiminta, romanityö, diakonia, päihdetyö ja koulutus. Seurakunta tekee myös aktiivista lyhyt- ja pitkäaikaista lähetystyötä ulkomailla. Monimuotoisen viikko-ohjelman keskeisiä tilaisuuksia ovat muun muassa:Jyväskylän helluntaiseurakunnan tiedotuslehti "Keskipiste" julkaistaan 6 kertaa vuodessa jäsenille tilatun RV-lehden liitteenä.


title: Sairas sinus -oireyhtymä

text: Sairas sinus -oireyhtymä () on sydämen rytmihäiriö, joka johtuu sydäntä tahdistavan sinussolmukkeen toimintahäiriöstä. Termiä käytetään kuvaamaan laajaa ryhmää sydämen sähköisen rytmin poikkeavuuksia. Oireyhtymä voi ilmetä esimerkiksi sinuspysäyksinä (), eteisvärinänä, sydämen bradykardiana eli hidaslyöntisyytenä tai takykardiana eli nopealyöntisyytenä. Oireyhtymän perussyytä ei tunneta, mutta sinussolmukkeen toiminnan heikkeneminen liittyy usein ikääntymiseen. Sairas sinus -oireyhtymän esiintymishuippu on 50-60 vuoden iässä.


title: Sairas sinus -oireyhtymä

text: Sairas sinus -oireyhtymä voi alkuvaiheessa olla oireeton. Yleisimpiä oireita ovat pyörtyminen, huimaus, tykytystuntemukset, muljahdukset, rintakipu ja hengenahdistus. Muita oireita voivat olla esimerkiksi väsymys, ärtyneisyys ja päänsärky. Oireyhtymän hoitona käytetään sydämentahdistimen asentamista. Joskus saatetaan käyttää myös rytmihäiriölääkkeitä.


title: Manhattan Community District 4

text: Manhattan Community District 4 on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Clinton ja Chelsea. Alue sijaitsee Manhattanin saaren länsilaidalla.


title: Manhattan Community District 4

text: Vuonna 2000 alueella asui 136 152 henkeä. Asukkaista 60,3 % laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkomailla syntyneitä on 25,1 % asukkaista,ja heistä noin kolmannes on kotoisin Euroopasta, kolmannes Aasiasta ja kolmannes Latinalaisesta Amerikasta.


title: Manhattan Community District 2

text: Manhattan Community District 2 on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Greenwich Village, NoHo, SoHo, ja Little Italy. Alue sijaitsee Manhattanin saaren länsilaidalla lähellä saaren eteläkärkeä. Sen keskellä sijaitsee Washington Square. New York Universityn kampus on myös tällä alueella.


title: Manhattan Community District 2

text: Vuonna 2000 alueella asui 93 119 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa laskenut hiukan. Asukkaista 74,8 % laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkoimailla syntyneitä on 23,6 % asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Aasiasta.


title: Arno Kaila

text: Arno Ilmari Kaila (1. toukokuuta 1895 Helsinki – 25. elokuuta 1919 Turenki) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat arkkipiispa Erkki Kaila ja Aina Maria Drake. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Elma Johanna Hjelmmanin kanssa.


title: Arno Kaila

text: Kaila kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1913 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1915 ja filosofian maisterin tutkinnon 1919.


title: Arno Kaila

text: Kaila liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 21. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Arno Kaila

text: Kaila astui 11. helmikuuta 1918 Suomen armeijan palvelukseen luutnanttina, mutta hän joutui jäämään tuberkuloosipotilaana hoidettavaksi Saksaan. Hän saapui Suomeen 13. toukokuuta 1918, ja hänet merkittiin armeijan rulliin Suomen valkoiseen kaartiin kuuluvana 16. lokakuuta 1918 alkaen.


title: Kalahuuhkajat

text: Kalahuuhkajat ("Ketupa") on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Pakistanin maahockeyliitto

text: Pakistanin maahockeyliitto ("eng. Pakistan Hockey Federation, PHF") hallinnoi maahockeyta Pakistanissa. Liiton alaisena toimii myös Pakistanin maahockeymaajoukkue. Se on Kansainvälisen Maahockeyliiton jäsen.


title: Pakistanin maahockeyliitto

text: Liiton presidenttinä toimii Pakistanin entinen pääministeri Zafarullah Khan Jamali.


title: Naisylioppilaiden Karjala-Seura

text: Naisylioppilaiden Karjala-Seura (NYKS, vuodesta 1938 Akateemisten Naisten Karjala-Seura, ANKS) oli Akateemisen Karjala-seuran sisarjärjestö, johon kuului akateemisesti koulutettuja naisia. Sillä oli samanlainen kansallismielinen ohjelma kuin AKS:llä ja se aloitti toimintansa AKS:n naisosastona, mutta muutettiin pian erilliseksi sisarjärjestöksi samalla kun varsinainen AKS varattiin ainoastaan miehille. Useat ANKS:n toiminnassa mukana olleet henkilöt toimivat myös IKL:n naisjärjestössä Uudessa Huomenessa.


title: Naisylioppilaiden Karjala-Seura

text: Naisosaston perustamisesta päätettiin AKS:n yleisessä kokouksessa 18.10.1922. Naisosaston perustamisen käytännön järjestelyt annettiin ylioppilas Viena Pantsarin tehtäväksi. Lokakuun 20. päivänä 1922 pidettiin Akateemisen Karjala-seuran naisosaston perustamiskokous Helsingissä Erottajankatu 4:ssä olevassa AKS:n huoneistossa. Perustamiskokouksessa oli 12 jäsentä yliopiston eri osakunnista. Perustamiskokouksessa olivat läsnä puheenjohtaja Viena Pantsar, sihteeri Aino Oksanen sekä jäsenet Inkeri Alroth, Sirkka Alroth, Elvi Eljala, Sirkka-Liisa Hultin, Anna Isoniemi, Anna Karjalainen, Alli Korhonen, Inkeri Paavola, Elsa Pakaslahti ja Katri Sainio.


title: Naisylioppilaiden Karjala-Seura

text: Kevättalvella 1923 AKS ja sen naisosasto päättivät erottaa toimintansa. Naisosaston suhde pääseuraansa oli jäänyt tarkemmin määrittelemättä, eivätkä naisosaston jäsenet kokeneet kuuluvansa täysvaltaisina jäseninä AKS:aan. Naisosaston toiminta päätettiinkin lopettaa ja eriyttää toiminta omaksi itsenäiseksi seurakseen. Joulukuun 7. päivä 1923 pidettiin Naisylioppilaiden Karjala-seuran perustamiskokous, ja seuran nimi ja säännöt vahvistettiin helmikuun 3. päivä 1924. Uuden seuran puheenjohtajana jatkoi Viena Pantsar. NYKS:n tunnus on samankaltainen AKS:n tunnuksen kanssa, mutta NYKS:n tunnuksessa miekkaa pitävän käsivarren tilalla on soihtu. Rintamerkkejä joissa tunnus on painettuna jaettiin jäsenistölle seuran vuosipäivänä 20. lokakuuta sekä Kalevalapäivänä 28. helmikuuta.


title: Naisylioppilaiden Karjala-Seura

text: Naisylioppilaiden Karjala-seura muutti nimensä vuonna 1938 "Akateemisten Naisten Karjala-seuraksi". Akateemisten Naisten Karjala-seura lakkautettiin AKS:n tavoin 23. syyskuuta 1944.


title: Arto Oksanen

text: Arto Oksanen on suomalainen tähtitieteen harrastaja. Hän on aktiivisesti toiminut muuttuvien tähtien, asteroidien etsimisprojektien, gammapurkausten ja CCD-fotometrian sekä uusinta huutoa olevien harrasteobservatorioiden parissa. Oksanen on toiminut pääasiassa Nyrölän observatoriossa.


title: Arto Oksanen

text: Vuonna 2004 Oksaselle myönnettiin American Association of Variable Star Observersin Directors Award hänen töistään muuttuvien tähtien tutkimisen ja havainnoinnin parissa.


title: Arto Oksanen

text: Lokakuussa 2007 Oksanen oli ensimmäinen, joka havaitsi gammapurkaus 071010B:n jälkihehkun, jonka Swift-teleskooppi oli havainnut vain 17 minuuttia aiemmin.


title: Omberg

text: Omberg on Vadstenan ja Ödeshögin kuntien rajalla Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa sijaitseva horsti. Omberg kohoaa tasangolta viettäen jyrkästi Ruotsin toiseksi suurimpaan järveen, Vätterniin. Horstilla on monia kulttuurikohteita sekä kasveja, kuten harvinainen kämmekkälaji tuoksukirkiruoho. Ombergiä kutsutaankin ”kukkavuoreksi”.


title: Omberg

text:
Ombergin korkein kohta Hjässan sijaitsee 264 metriä merenpinnan yläpuolella. Omberg muodostuu graniitti- ja porfyyriperuskalliosta, jolla on ikää 1,7 miljardia vuotta. Horstilla sijaitsee myös Ombergs Naturum, jossa on alueen kulttuuria ja luontoa käsittelevä näyttely. Naturumista lähtee monia vaellusreittejä sekä yksisuuntainen autotie Vadstenan alueella sijaitsevaan Borghamnin taajamaan. Tämän tien varrella sijaitsevat Ombergin alueen nähtävyyksistä muun muassa Storpissanin luonnonsuojelualue ja Västra Väggar. Västra Väggar on näköalapaikka, josta on mahdollista nähdä Vätternin toisella rannalla sijaitsevaan Länsi-Götanmaan lääniin.
Ombergillä sijaitsevat luonnonsuojelualueet ovat Ombergsliden, Bokskogen, Storpissan ja Mörkahålkärret.


title: Augusto Roa Bastos

text: Augusto Roa Bastos (13. kesäkuuta 1917 – 26. huhtikuuta 2005) oli paraguaylainen kirjailija. Hän sai Cervantes-palkinnon vuonna 1989.


title: Augusto Roa Bastos

text: Roa Bastosin tuotantoon kuuluu romaaneja, novelleja, runoutta ja muuta. Romaaneista ensimmäinen, "Hijo de hombre", ilmestyi vuonna 1960. Sitä seurasi historiallisen diktaattori José Gaspar Rodríguez de Francian elämän inspiroima "Yo el supremo" (1974).


title: Augusto Roa Bastos

text: Roa Bastos puhui kaksikielisesti espanjaa ja guarania. Hän vietti huomattavan osan elämästään maanpaossa – ensin Argentiinassa, sitten Ranskassa. Lopulta hän kuitenkin palasi kotimaahansa, jonka pääkaupungissa Asunciónissa kuoli vuonna 2005.


title: Waldemar Erfurth

text: Waldemar Erfurth (4. elokuuta 1879 Berliini, Saksa – 2. toukokuuta 1971 Tübingen, Saksan liittotasavalta) oli saksalainen jalkaväenkenraali toisen maailmansodan aikana. Erfurth oli komennettu Suomeen yhteysupseeriksi Suomen armeijan esikuntaan Mikkelin Päämajaan.


title: Waldemar Erfurth

text: Erfurth liittyi Saksan keisarilliseen armeijaan vuonna 1897. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa hän palveli kapteenin arvoisena XX armeijakunnan päämajassa. Erfurth ehti jäädä eläkkeelle vuonna 1931, ennen kuin kansallissosialistit nousivat valtaan kaksi vuotta myöhemmin.


title: Waldemar Erfurth

text: Syyskuussa 1934 maavoimat kutsuivat Erfurthin armeijan pääesikuntaan, jossa hän pysyi, kunnes sai kesällä 1941 siirron Suomeen Mikkeliin yhteysupseeriksi saksalaisten yhdysesikunta Nordiin. Tehtävänimikkeenä oli "saksalainen kenraali Suomen päämajassa" ("Deutscher General im Finnischen Hauptquartier"). Hän toimi Saksan itärintaman sotatoimien johtamisesta vastaavan Oberkommando des Heeresin (OKH) alaisuudessa päätehtävänään toimia Hitlerin ja Mannerheimin välisenä yhteysupseerina. Hän piti yhteyttä Johtajanpäämajaan (Führerhauptquartier) ja Wehrmachtin operaatioiden suunnittelusta vastaavaan Alfred Jodliin. Hänen välittömiä esimiehiään olivat OKH:n esikuntapäällikkö Franz Halder ja Jodl. Pekka Visurin mukaan Ehrfurt ei missään vaiheessa ollut natsi.


title: Waldemar Erfurth

text: Erfurth pysyi tehtävissään Suomessa syksyyn 1944 asti, jolloin Suomi solmi aselevon Neuvostoliiton kanssa ja aloitti sotatoimet Saksaa vastaan. Erfurth siirrettiin Führer-reserviin. Joulukuusta 1944 sodan loppuun hän oli pääesikunnan käytössä. Yhdysvaltalaiset joukot vangitsivat hänet 6. toukokuuta 1945. Hänet vapautettiin sotavankeudesta kesällä 1947.


title: Waldemar Erfurth

text: Toisen maailmansodan jälkeen Erfurth kirjoitti muun muassa ajastaan Suomessa kertovia kirjoja, kuten suomennetut "Suomi sodan myrskyissä 1941–1944" ja "Muurmannin radan ongelma". Edellistä teosta Visuri pitää käyttökelpoisena, kun haetaan jälkikäteisiä selityksiä Erfurthin ja saksalaisten toiminnalle Suomessa jatkosodan aikana, sen sijaan historiallisena dokumenttina hän ei päiväkirjaan verrattuna näe siinä ansioita, sillä se kuvastaa kylmän sodan aikakautta ja myötäilee amerikkalaisten näkökantoja, ja Erfurth joutui siinä salaamaan Suomen ja Saksan pitkälle menevää yhteistyötä.


title: Waldemar Erfurth

text: Hänen päiväkirjoistaan on julkaistu "Sotapäiväkirja vuodelta 1944" ja teoksessa "Saksan kenraali" sotapäiväkirja vuodelta 1941. Hän aloitti päiväkirjan pitämisen heti saatuaan tehtävän lähteä Suomeen yhteyskenraaliksi. Sodan päätyttyä hän oli yhteistyössä Yhdysvaltoihin siirtyneen Franz Halderin kanssa ja laati muun muassa Saksan yleisesikunnan historian "Die Geschichte des deutschen Generalstabes von 1918 bis 1945"..


title: Waldemar Erfurth

text: Erfurthin koko laajan, 1070-sivuisen päiväkirjan käsikirjoitusta säilytetään Suomen kansallisarkistossa ja toista kappaletta Saksan sota-arkistossa (Bundesarchiv-Militärarchiv) Freiburgissa.


title: Käenkukka

text: Käenkukka ("Lychnis flos-cuculi", syn. "Coccyganthe flos-cuculi") on Euraasiassa kasvava monivuotinen ruohovartinen kasvi.


title: Käenkukka

text: Käenkukka tunnetaan samalla nimellä useilla eri kielillä. Myös tieteellinen nimi tarkoittaa ”käen kukkaa”. Nimen alkuperälle on monia selityksiä. Keski-Euroopassa laji kukkii juuri käen kukunnan aikaan. Toisaalta nimi saattaa juontua siitä, että käenkukan varsissa on usein sylkikaskaiden aiheuttamia sylkipalloja, ”käensylkeä” eli ”käärmeensylkeä”. Suomessa lajin kansanomaisia nimiä on muun muassa käärmeenkukka, silkkikukka ja morsiamenkukka.


title: Käenkukka

text: Monivuotinen käenkukka kasvaa 30–70 senttimetriä korkeaksi. Pystyt varret ovat alaspäisesti lyhyt- ja karkeakarvaisia. Maanrajassa olevat aluslehdet muodostavat lehtiruusukkeen, jonka lehdet ovat kapean vastapuikeita. Varsilehdet ovat kapean tai pitkulaisen suikeita. Harsussa kukinnossa on halkaisikaltaan noin 5 cm leveisiä ruusunpunaisia kukkia. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Ulkoverhiötön verhiö on yhdislehtinen ja väriltään tummanpunaruskeajuovainen. Terälehdet ovat syvään neliliuskaisia, lisäteriöllisiä, kynnellisiä ja kooltaan 12–18 mm pitkiä. Emin vartaloita on viisi kappaletta. Suomessa käenkukka kukki kesä-heinäkuussa. Hedelmä on viisiliuskaisesti aukeava kota. Käenkukka muistuttaa ulkonäöltään ja väriltään samaan sukuun kuuluvaa mäkitervakkoa ("L. viscaria").


title: Käenkukka

text: Käenkukkaa tavataan luonnonvaraisena lähes koko Euroopassa. Pyreneiden niemimaan keski- ja eteläosissa, Islannissa, Fennoskandian pohjoisosissa, Etelä-Ukrainassa ja Pohjois- ja Etelä-Venäjällä laji on kuitenkin satunnaisempi. Euroopasta levinneisyysalue jatkuu Länsi-Siperiaan. Ihmisen mukana käenkukka on levinnyt myös Uuteen-Seelantiin sekä Pohjois-Amerikkaan mantereen itärannikolle. Suomessa käenkukka on Oulun korkeudelle saakka yleinen alkuperäislaji. Pohjoisempana se on harvinaisempi uustulokas. Laji puuttuu aivan pohjoisimmasta Lapista.


title: Käenkukka

text: Käenkukka viihtyy kosteilla kasvupaikoilla niin auringossa kuin varjossakin. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat lähteikköpinnat, lähdekorvet, kosteat rantaniityt, merenrannat, tien- ja pellonojat sekä heinäpellot.


title: Käenkukka

text: Käenkukkaa voi kasvattaa perennana puutarhoissa, jossa se kasvaa usein luonnonvaraista runsaskukkaisemmaksi. Lajista on jalostettu myös puutarhalajikkeita.


title: Ristisorsat

text: Ristisorsat ("Tadorna") on sorsien heimoon kuuluva lintusuku.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: José Gaspar Rodríguez de Francia y Velasco (6. tammikuuta 1766 – 20. syyskuuta 1840) oli itsenäistyneen Paraguayn pitkäaikainen johtaja. Hän hallitsi maata diktaattorina vuodesta 1814 kuolemaansa. Hänen valtakauttaan leimasi yhtäältä yksinvalta ja despotia, toisaalta taloudellinen ja yhteiskunnallinen edistys.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: José de Francia syntyi Yaguarónin kaupungissa keskiluokkaiseen perheeseen. Älykäs ja tiedonhaluinen de Francia opiskeli teologian tohtoriksi ja filosofian maisteriksi. Hän opiskeli maan ainoassa katolilaisessa pappisseminaarissa, mutta päätti kuitenkin olla ottamatta pappisvihkimystä. Tämän sijasta hän sai siviiliviran alueen hallinnossa. Tuon ajan mittakaavassa poikkeuksellisen oppinut de Francia puhui viittä kieltä (guarania, espanjaa, latinaa, ranskaa ja englantia). Hänen yksityiskirjastonsa oli maan laajin ja kattavin.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: Vuonna 1810 de Francia liittyi ryhmään, joka alkoi valmistella Paraguayn vapauttamista Espanjan vallasta ja sen itsenäistymistä. Itsenäistymisen jälkeen de Francia valittiin 1811 ensimmäiseksi maan kahdesta konsulista. Hänen poliittinen menestyksensä perustui ennen muuta hänen muodolliseen pätevyyteensä – Paraguayssa oli hänen lisäkseen vain yksi tohtorintutkinnon suorittanut. Vuonna 1814 maan kongressi julisti de Francian maan johtajaksi eli "caudilloksi". Hän säilytti asemansa kuolemaansa asti.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: De Francian hallinto oli muodostui omalaatuiseksi sekoitukseksi liberalismia ja yksinvaltaa. Hän ihaili ennen muuta Jean-Jacques Rousseaun vapautta ja tasa-arvoa korostavaa yhteiskuntafilosofiaa, myös Maximilien Robespierre ja Napoleon I olivat hänen idoleitaan. De Francia loi maahan tuon ajan mittapuiden mukaan poikkeuksellisen vapaamielisen perustuslain, joka takasi maan kansalaisille melko laajat poliittiset vapaudet ja oikeudet. Esimerkiksi maan kaikilla yli 23-vuotiailla miehillä oli parlamenttivaaleissa yleinen ja yhtäläinen äänioikeus. Toisaalta kongressin osuus maan hallitsemisessa oli täysin muodollinen; käytännössä de Francia hallitsi maata yhdessä kolmen neuvonantajansa kanssa.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: De Francian hallituskautta leimasi ennen muuta voimakas isolationismi ja pyrkimys autarkiaan eli täydelliseen omavaraisuuteen ja riippumattomuuteen muista valtioista. Hän edusti siis samantyyppistä politiikkaa kuin 1900-luvulla Albanian Enver Hoxha ja Korean demokraattisen kansantasavallan Kim Il-Sung. De Francia kielsi maan ulkomaankaupan lähes kokonaan, vain muutamia artikkeleita, kuten aseita ja kirjoja, oli lupa tuoda ulkomailta. Maan vähäinen vienti koostui lähinnä teestä ja jalopuista. Samaten ulkomaalaisten saapuminen Paraguayhin ja paraguaylaisten matkustaminen ulkomaille oli sallittua vain presidentin erikoisluvalla – jonka myöntäminen oli erittäin harvinaista. Maahan luvatta saapuneita ulkomaalaisia samoin kuin ulkomaille yrittäneitä paraguaylaisia uhkasi usean vuoden vankeusrangaistus tai teloitus.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: Koska maa ei käynyt ulkomaankauppaa, de Francia pyrki määrätietoisesti kehittämään maan maanviljelystä ja teollisuutta. Kun heinäsirkkavitsaus tuhosi maan viljasadon vuonna 1820, de Francia määräsi talonpoikia ankaran rangaistuksen uhalla kylvämään heti uuden kylvön. Tätä ei ollut aikaisemmin tehty Paraguayssa, mutta hanke osoittautui menestykseksi. Toisen kylvön tuottama sato oli erittäin runsas, ja maassa siirryttiin pysyvästi kahden satokauden järjestelmään. Tämä toi maaseudun väestölle vaurautta, mikä puolestaan loi menekkiä maahan perustettujen teollisuusyritysten tuotteille. De Francian isolationistinen talouspolitiikka osoittautui siis yllättävän onnistuneeksi.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: De Francia johti valtiontaloutta tiukan säästäväisesti. Hänen mukaansa valtio ei saanut velkaantua eikä tulla riippuvaiseksi ulkomaista. Hän pyrki ennen muuta vähentämään valtion menoja, joskus hyvinkin pikkumaisin keinoin. De Francia esimerkiksi määräsi, että maan rajoilla partioiville sotilaille tuli maksaa palkkio vasta heidän palattuaan takaisin asemapaikkaansa. Mikäli sotilas katosi tai kuoli, palkkiota ei maksettu, vaan se jäi valtion kassaan. De Francia oli myös henkilökohtaisilta tavoiltaan vaatimaton, ja hän palautti usein palkkansa takaisin valtionkonttoriin.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: De Francia suosi myös kansansivistystä, joka hänen mukaansa toi maahan vaurautta ja yritteliäisyyttä. 1828 hän perusti maahan maksuttoman ja kaikille pojille pakollisen kansakoululaitoksen, ja pääkaupunki Asuncióniin perustettiin laaja ja monipuolinen kirjasto, joka oli kaikkien kansalaisten käytössä. Sitä vastoin yksityiskoulut kiellettiin, ja maahan ei saanut perustaa korkeakouluja. De Francian mielestä ne olisivat kuluttaneet liiaksi valtion varoja, joita hänen mukaansa tarvittiin maan armeijan ylläpitämiseen. Vaikka de Francia panostikin armeijaan, se pysyi silti sangen vaatimattomana, sen koko oli noin 1800 miestä. Kaiken lisäksi armeijan koulutustaso oli jokseenkin alhainen. Esimerkiksi miehistön ampumataito oli yleensä kehno, koska de Francia ei suostunut antamaan rahaa ammusten hankkimiseen harjoitusammuntoja varten. Lisäksi de Francia kielsi kaikki kapteenia korkeammat sotilasarvot, koska hän pelkäsi korkeiden upseerien vallankaappausta.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: Roomalaiskatolisen kirkon ja de Francian suhteet muodostuivat huonoiksi. Osittain tämä saattoi johtua de Francian henkilökohtaisista kaunoista hänen pappisseminaariajoiltaan. Hän julistautui itse Paraguayn katolisen kirkon pääksi, mikä sai paavin julistamaan hänet pannaan. Noustuaan kirkon pääksi de Francia lakkautti maan ainoan pappisseminaarin sekä maan luostarit, joiden omaisuuden hän määräsi valtiolle. Samoin hän lakkautti maassa inkvisition. De Francia kielsi myös uskonnolliset kulkueet sekä yölliset jumalanpalvelukset ja hartaushetket, koska hän pelkäsi niissä juoniteltavan itseään vastaan. Kaikkien pappien tuli vannoa uskollisuudenvala de Francialle 1820, samalla kaikki papiston erioikeudet poistettiin.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: Francian isä oli tummaihoinen, ja hän koki nuorena syrjintää syntyperänsä takia. Kenties siksi hän kielsi kahden eurooppalaisen väliset avioliitot, mikä pakotti espanjalaistaustaisen eliitin etsimään puolisonsa paikallisen väestön joukosta.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: Pelko vallan menettämisestä vaivasi vuosien myötä yhä enemmän de Franciaa, mikä sai hänet siirtymään entistä tiukempaan kuriin ja kontrolliin. Hänen salainen poliisinsa vakoili merkkejä mahdollisesta maanpetoksesta, ja pienempiinkin epäilyksiin suhtauduttiin hyvin vakavasti. Vanheneva de Francia alkoi osoittaa yhä enemmän vainoharhaisia piirteitä. Hän määräsi kaikki Asunciónin asukkaat sisätiloihin, ennen kuin hän suostui tulemaan ulos palatsistaan, ja määräsi palatsia ympäröivien puistojen puut hakattaviksi, jotteivät sala-ampujat voisi piileskellä niiden suojissa. Noin vuoden ennen kuolemaansa hän määräsi kaikki Paraguayn koirat lopetettaviksi.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: De Francia kuoli 20. syyskuuta 1840 palatsissaan Asunciónissa.


title: José Gaspar Rodríguez de Francia

text: Rodríguez de Francian elämän inspiroima on Augusto Roa Bastosin romaani "Yo el supremo" (1974).


title: Linpus Linux

text: Linpus Linux on taiwanilaisen Linpus Technologies Inc.:n kehittämä Fedora-projektiin perustuva Linux-käyttöjärjestelmän jakeluversio. Linpus tukee Aasian markkinoilla täysin Unicode-merkistöä kiinan ja japanin kielessä. Erikoisversio Linpus Lite on tarkoitettu toimimaan edullisemmissa laitteistoissa kuten UMPC-tietokoneissa. Uusille käyttäjille tarkoitettu "yksinkertaisuustila" perustuu kuvakkeisiin ja välilehtiin, kun taas perinteinen "PC-tila" on tarkoitettu Microsoft Windowsin kaltaista käyttöliittymää haluaville. Se on tarkoitettu pienillä näytöillä varustetuille kämmentietokoneille ja toimii jopa VGA-tasoisissa näytöissä (640x480).


title: Linpus Linux

text: Linpus Linux tulee esiasennettuna Acer Aspire Onen mukana. Linpus Linuxista on versio myös pöytätietokoneille ja palvelintietokoneille sekä multimediaversio Linpus Media Center. Linpus Media Centerin päivityspaketti tarjoaa laillisen tavan käyttää DVD-, MP3-, WMV- ja muita "ei-vapaita" koodekkeja.


title: 81 Krh/32

text: 81 Krh/32 oli Suomen armeijan käyttämä ensimmäinen Suomessa valmistettu kranaatinheitin, joka perustui Stokes-Brandt -kranaatinheittimeen. Se perustui Ranskan armeijan kapteenin, Hans Otto Brandin Ranskasta malliksi tuomaan kranaatinheittimeen ja oli sen kopio putken, vastalevyn ja suuntaimen osalta, mutta tuen vaakituslaitteen kiinnitys ja rakenne poikkesivat brittiläis-ranskalaisesta mallistaan.


title: 81 Krh/32

text: Koekappaleen jälkeen Suomen puolustusministeriön taisteluvälineosasto tilasi 104 kappaletta, jotka saivat tyyppimerkinnän 81 Krh/33. Seuraava malli, 81 Krh/35, Tampellan esitteiden mukaan 81 Krh/34, poikkesi ranskalaisesta jo merkittävämmin. Vastalevyn muotoilu erosi jo brittiläis-ranskalaisesta ja tuen korotuskoneiston paikka oli muutettu jalkojen yläpuolelta nivelkohdan alapuolelle.


title: Virtus Bologna

text: Virtus Pallacanestro Bologna on bolognalainen koripalloseura, joka pelaa Italian pääsarjassa Serie A:ssa.


title: Virtus Bologna

text: Seura perustettiin jo vuonna 1871, mutta se oli aluksi voimisteluun painottunut. Vasta 1920-luvulla perustettiin ammattimainen koripallojoukkue. Seuran menestysvuodet alkoivat toisen maailmansodan jälkeen ja Virtus voitti neljä Italian mestaruutta perättäin vuosina 1946–1949. Suurta kansainvälistä menestystä Virtus saavutti 2000-luvun taitteessa, jolloin se voitti kaksi kertaa Euroliigan mestaruuden. Kaudella 2002–2003 seuralla oli talousongelmia ja se joutui putomaan niiden takia alemmalle sarjaportaalle. Virtus kuitenkin nousi kaudeksi 2005–2006 takaisin Serie A:han.


title: Jordan (suku)

text: Von Jordan on alkuaan sleesialainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on naturalisoitu Ruotsin ja Suomen ritarihuoneeseen. Suvun ensimmäiset jäsenet saapuivat 1500-luvulla Pommerista Liivinmaalle ja 1600-luvulla Suomeen. Suomalainen sukuhaara naturalisoitiin vuonna 1638 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen samana vuonna sukuna numero 243, nimellä Jordan. Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suomalainen sukuhaara sai numeron 21. Suvun hautakappeli on Rauman kirkossa.


title: Reijo Hirvelä

text: Reijo Hirvelä (s. 1943) on suomalainen iskelmä- ja jazzlaulaja. Hän aloitti uransa 1960-luvun alussa kotikaupungissaan Vaasassa, johon hän oli perustamassa jazzklubi Bohemiaa. Myöhemmin hän perusti Roy Rabben kanssa yhtyeen nimeltä a la Agents. Yhtyeen debyyttialbumilla bassoa soitti Heikki Laurila ja rumpuja Erkki Valaste.


title: Reijo Hirvelä

text: Myöhemmin Hirvelä on asunut ulkomailla, muun muassa Espanjassa ja New Yorkissa.


title: Reijo Hirvelä

text: Hirvelä on esiintynyt myös muutamissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten muun muassa viihdesarjassa "ÄWPK – Älywapaa palokunta".


title: Benedictus Olai

text: Benedictus Olai (1524 Örebro – 1582), alkujaan Bengt Olsson, oli Ruotsin ensimmäinen lääketieteen tohtori. Hän julkaisi Ruotsin ensimmäisen lääkärikirjan "Een Nyttigh Läkere Book" vuonna 1578. Teos julkaistiin vuonna 2008 lääkintöneuvos Sakari Härön suomentama.


title: Benedictus Olai

text: Benedictus Olai valmistui maisteriksi Wittenbergin yliopistoss vuonna 1549 ja opiskeli sen jälkeen lääketiedettä Leipzigin yliopistossa ja mahdollisesti muuallakin Saksassa sekä Italiassa. Hän on valmistunut lääketieteen tohtoriksi todennäköisesti 1552, mutta vuosi ja oppilaitos ovat epävarmat. Hän aloitti lääkärin praktiikan harjoittamisen Tukholmassa viimeistään maaliskuussa 1561, vaikka kuningas oli jo 1554 komentanut hänet ja muutaman muun alan opiskelijan kotimaahan. Hänestä tuli Eerik XIV:n lääkäri.


title: Benedictus Olai

text: Kuninkaalla oli toinenkin lääkäri, hollantilainen Wilhelm Lemnius, ja lääkäreiden välit olivat huonot.


title: Marcel Pronovost

text: Marcel Pronovost (15. kesäkuuta 1930 Lac á la Tortue, Quebec – 26. huhtikuuta 2015 Windsor, Ontario) oli kanadanranskalainen jääkiekkoilija. Puolustajana pelannut Pronovost edusti Detroit Red Wingsiä ja Toronto Maple Leafsia National Hockey Leaguessa.


title: Marcel Pronovost

text: Marcel Pronovost oli aikansa parhaita puolustajapelaajia ja auttoi merkittävällä panoksella Detroitia saavuttamaan Stanley Cupin neljästi 1950-luvulla.


title: Marcel Pronovost

text: Useita kolhuja vastaanottanut Pronovost laski uransa jälkeen murtaneensa yksin nenänsä 14 kertaa.


title: Kaarlo Kaila

text: Kaarlo Johannes Kaila (3. huhtikuuta 1893 Alajärvi − 22. maaliskuuta 1968) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat arkkipiispa Erkki Kaila ja Aina Maria Drake. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Alma Vilhelmiina Niskasen kanssa.


title: Kaarlo Kaila

text: Kaila kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1912 ja liittyi Etelä-Suomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla vuosina 1912–1915. Kapteenikurssin hän suoritti Sotakorkeakoulussa vuonna 1926.


title: Kaarlo Kaila

text: Kaila liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 21. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Kaarlo Kaila

text: Kaila saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi aluksi Kenttälennätinpataljoonaan, mistä hänet siirrettiin 26. maaliskuuta 1918 Mikkelin 2. pataljoonan 5. komppaniaan sekä hetkeä myöhemmin Etelä-Savon rykmentin 6. komppanian päälliköksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Savon rintamalla muun muassa Nurmaalla ja Paljakassa.


title: Kaarlo Kaila

text: Sisällissodan jälkeen Kaila palveli edelleen Etelä-Savon rykmentin 6. komppanian päällikkönä, mistä hänet siirrettiin 4. heinäkuuta 1918 komppanianpäälliköksi Jääkärirykmentti n:o 2:een (tunnettiin myöhemmin nimillä Porin jalkaväkirykmentti n:o 2 ja Savon jääkärirykmentti). Hänet siirrettiin 2. huhtikuuta 1919 alkaen päälliköksi Keski-Suomen rykmentin 8. komppaniaan, josta hän erosi ja samalla koko armeijasta 27. lokakuuta 1920 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön 10. marraskuuta 1920 ja hänet sijoitettiin päälliköksi Mikkelin suojeluskuntapiiriin. Mikkelissä hän palveli 15. syyskuuta 1921 saakka, jolloin muutti Ouluun ja vastaanotti Oulun suojeluskunnan paikallispäällikön tehtävät 1. lokakuuta 1921. Oulussa hän palvelikin aina 31. elokuuta 1925 saakka, minkä jälkeen hän astui uudelleen armeijan palvelukseen ja hänet sijoitettiin Keski-Suomen rykmenttiin, missä hän toimi 7. komppanian päällikkönä. Keski-Suomen rykmentistä hänet siirrettiin 31. elokuuta 1926 alkaen Savon Jääkärirykmentin 1. pataljoonan komentajaksi. Missä hän palvelikin niin kauan kunnes 31. lokakuuta 1927 erosi armeijasta ja siirtyi kaupalliseksi johtajaksi W. Rosenlew & Co ab:lle. Kaupallisen johtajan tehtävät hän jätti 1. heinäkuuta 1931 ja siirtyi siviilivirkamieheksi puolustusministeriön teknilliselle osastolle. Armeijasta hän erosi lopullisesti 30. huhtikuuta 1938.


title: Kaarlo Kaila

text: Kaila osallistui talvisotaan aluksi Jyväskylän sotilaspiirin järjestelytehtävissä ja myöhemmin Jalkaväkirykmentti 63:ssa, josta hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 4:ään. Koulutuskeskuksesta hänet siirrettiin rintamajoukkoihin rykmentin komentajaksi 9. Divisioonan Jalkaväkirykmentti 65:een ja osallistui sen komentajana taisteluihin Kuhmo-Löytövaara akselilla. Välirauhan aikana Kaila harjoitti omia liiketoimiaan. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin aluksi Jalkaväenkoulutuskeskus 5:een ja myöhemmin pataljoonan komentajaksi 10. Divisioonan Henkilötäydennuskeskuksen 4. pataljoonaan. Henkilötäydennyskeskuksesta hänet siirrettiin 2. Armeijakuntaan, missä hän toimi koulutus- ja amppumaupseerina Jalkaväenkoulutuskeskus 2:ssa, jossa hän toimi aina sodan päättymiseen saakka, jolloin siirtyi jälleen hoitamaan omia liiketoimiaan. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Sofija Guljak

text: Sofija Guljak (s. 29. joulukuuta 1979 Kazan, Tatarstan, Neuvostoliitto) on venäläinen pianisti. Hän voitti kansainvälisen Maj Lind -pianokilpailun 2007.


title: Sofija Guljak

text:
Guljak aloitti musiikinopinnot kotikaupungissaan Kazanissa ja myöhemmin Valtion
konservatoriossa. Hän on opiskellut vuosina 2004–2006 Pariisissa École Normale de
musiquessa ja myöhemmin Imolassa Italiassa.


title: Sofija Guljak

text: Guljak on voittanut useita pianokilpailuja, muun muassa pianokilpailun San Marinossa, tullut toiseksi 2002 Kansainvälisen Franz Liszt -pianokilpailun Wrocławissa Puolassa ja voittanut 2007 William Kapell International Piano Competition & Festivalin pianokilpailun 2007


title: Von Jordan

text: Von Jordan oli ruotsalainen aatelissuku. Se on introdusoitu Ruotsin ritarihuoneeseen sukuna numero 914. Suvun kerrotaan olevan alkuaan skotlantilainen. Suku sammui 1700-luvulla.


title: Gagran piiri

text: Gagran piiri (abhasiaksi Гагра араион) on yksi seitsemästä Abhasian tasavallan hallinnollisesta piiristä. Gagran piirin väkiluku on vain 37 002. Gagran piiri sijaitsee Abhasian tasavallan koillisosassa rajoittuen Venäjän federaation Krasnodarin aluepiiriin ja Abhasian tasavallassa Gudautan piiriin.


title: Gagran piiri

text: Gagran piiri ympäröi piiritasoista Gagran kaupunkia (abhasiaksi Гагра; Gagra), jonka väkiluku on ollut Neuvostoliiton väestönlaskennassa 1989 77 709. Gagran piirin toinen piiritasoinen kaupunki on Pitsunda (abhaksiaksi Пиҵунда) .


title: Gagran piiri

text: Kaupunkityyppisiä kyliä ovat Gjatšrypš (abhasiaksi Гьачрыҧшь) ja Tandrypš (abhasiaksi Цандрыҧшь).


title: Gagran piiri

text: Piirissä on myös suurehko Gagran piiriin hallintoon elimellisesti ilman itsenäistä paikallishalinnolista asemaa kuuluva kylä Bzypta.


title: Abhasian historia

text: Abhasian historia tunnettuna alkaa esihistoriassa jo 4000 eaa. – 3000 eaa. Maa on ollut Rooman valtakunnan, osittain Osmanien valtakunnan, Venäjän keisarikunnan, Georgian sekä Neuvostoliiton vaikutuspiirissä.


title: Abhasian historia

text: Varhaisimmat todisteet ihmisasutuksesta Länsi-Kaukasuksella ovat 4000–3000-luvuilta eaa. Nykyiset abhaasinationalistit kutsuvat näitä heimoja ”proto-abhaaseiksi”. 800–600-luvuilla eaa. Abhasian alue kuului Kolkhiksen valtioon, jonka seuraaja oli Egrisin kuningaskunta. Kreikkalaiset kauppiaat perustivat satamia Mustanmeren rannalle, ja yhdestä noista satamista (Dioscurias) kehittyi lopulta Abhasian pääkaupunki Suhumi.


title: Abhasian historia

text: Rooman valtakunta valloitti Egrisin ensimmäisellä vuosisadalla ja hallitsi sitä 300-luvulle asti, jonka jälkeen valtio pysyi Bysantin vaikutuspiirissä. Abhaasit käännytettiin kristinuskoon Bysantin keisari Justinianus I:n valtakaudella 500-luvulla. Abhasiasta tehtiin autonominen Bysantin ruhtinaskunta 600-luvulla, minkä aseman se säilytti 200 vuotta, kunnes se liitettiin georgialaiseen Imeretin kuningaskuntaan. Bysantin vaikutus keskittyi tänä aikana luultavasti lähinnä rannikolle ja heikkeni vuorille noustessa.


title: Abhasian historia

text: 1500-luvulla alueen valloittivat osmanit, ja osa abhaaseista kääntyi islamiin. Georgialaiset karkottivat osmanit ja perustivat alueelle autonomisen Abhasian ruhtinaskunnan (georgiaksi "Abkhazetis Samtavro"), jota hallisti Šarvašidze-dynastia.


title: Abhasian historia

text: 1800-luvulle tultaessa Venäjän keisarikunnan laajentuminen Kaukasiaan johti pienimuotoisiin konflikteihin venäläisten kolonialistien ja alueen alkuperäisen väestön välillä. Useita georgialaisia ruhtinaskuntia liitettiin Venäjään 1801–1864. Venäläiset saivat haltuunsa Abhasian paloittain vuosien 1829 ja 1842 välillä, mutta heidän valtansa ei ollut pysyvää ennen vuotta 1864, kunnes paikallinen ruhtinaskunta lakkautettiin ja alue liitettiin elimellisesti keisarikunnan yleiseen hallintoon. Šervašidzen suvun valta päättyi, kun marraskuussa 1864 Abhasian ruhtinas Mikael pakotettiin luopumaan vallasta ja asettumaan Voronežiin.


title: Abhasian historia

text: Vuonna 1864 Abhasia liitettiin Venäjän keisarikuntaan erikoisena Suhum-Kalen (Suhumin) sotilashallintoalueena, joka vuonna 1883 muutettiin Kutaisin kuvernementin piirikunnaksi.


title: Abhasian historia

text: Venäläisten käyttämät kovat otteet johtivat abhasialaisten muslimien laajaan maastamuuttoon Osmanien valtakuntaan, erityisesti paikallisten osallistuttua vuonna 1877 Kaukasuksen vuoristolaisten aloittamaan kapinaan. Tuloksena suuria alueita Abasiassa jäi lähes asumattomiksi ja maan väkiluku putosi huomattavasti.


title: Abhasian historia

text: Georgialaiset ja abhasialaiset historioitsijat kiistelevät, olivatko abhaasit alueen alkuperäisväestö, josta osan muuttaessa Turkkiin suuria alueita jäi tyhjäksi – vai pohjoisesta muuttaneita ja georgialasiin sekoittuneita pohjoiskaukasialaisten kansojen jälkeläisiä. 1900-luvun alkuun mennessä abhaasit muodostivat joka tapauksessa alueensa väestöstä vähemmistön. Encyclopædia Britannican mukaan vuonna 1911 Suhumin väestöstä kaksi kolmasosaa oli georgialaisia ja yksi kolmasosa abhaaseja.


title: Abhasian historia

text: Venäjän vallankumouksen jälkeen Abhasia tuli kuulumaan juuri itsenäistyneeseen Georgiaan. Abhasiasta tuli Georgian demokraattisen tasavallan (1918–1921) itsehallinnollinen provinssi 1919.


title: Abhasian historia

text: Venäjän sisällissodassa puna-armeija valloitti Abhasian maaliskuussa 1921. Joulukuussa 1921 Abhasian sosialistinen neuvostotasavalta solmi liittosopimuksen Georgian kanssa. Käytännössä kuitenkaan valtiot eivät olleet täysin tasa-arvoiset, vaan Abhasia oli osin alisteisessa asemassa. Georgian SNT:n kautta Abhasiasta tuli osa uutta Transkaukasian sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa 12. maaliskuuta 1922, ja edelleen osa Neuvostoliittoa 30. joulukuuta 1922.


title: Abhasian historia

text: Vuonna 1931 Abhasia muutettiin Abhasian autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi ja näin virallisesti Gruusian (Georgian) SNT:n osaksi. Abhasiassa aloitettiin georgialaistamisohjelma: georgiasta tuli ainoa virallinen kieli, abhaasin kielen käyttö kiellettiin, kulttuurisia oikeuksia vähennettiin ja tuhansia abhaaseja tapettiin Stalinin puhdistuksissa. Lavrenti Berija rohkaisi georgialaisten muuttoa Abhasiaan, ja myöhemmin 1950- ja 1960-luvulla Vazgen I ja Armenian kirkko kehottivat ja rahoittivat armenialaisten muuttoa alueelle. Nykyään armenialaiset ovat Abhasian suurin vähemmistöryhmä.


title: Abhasian historia

text: Abhaasien sorto lopetettiin Stalinin kuoltua 1953, ja abhaaseille annettiin suurempi asema alueensa hallinnossa. Etnisiä kiintiöitä perustettiin tiettyihin virkoihin, mikä antoi abhaaseille väestöosuuteensa nähden jopa suhteetonta valtaa. Joidenkin mielestä tämä edusti ”hajota ja hallitse” -politiikkaa, jossa paikallisille eliiteille annettiin valtaa neuvostojohdolle annetun tuen vastineeksi. Georgialaiset kokivat järjestelmän epäreiluna syrjintänä, mikä lisäsi alueen jakautuneisuutta.


title: Abhasian historia

text: Neuvostoliiton hajotessa Georgia julistutui itsenäiseksi 1991. Abhasian tasavalta julistettiin Georgiasta itsenäiseksi 1992. Itsenäistymisjulistusta seurasi Abhasian sota (1992–1993), jossa Georgia epäonnistui yrityksessään kukistaa itsenäisyyttä tavoitelleet separatistit ja näitä tukeneet pohjoiskaukasialaiset ja venäläiset vapaaehtoisjoukot. Konflikti johti lähes koko georgialaisväestön poistumiseen Abhasiasta. Abhasian itsenäisyys ei kuitenkaan saanut kansainvälistä tunnustusta, ja se pysyi osana Georgiaa.


title: Abhasian historia

text: Kansainvälisesti yleisesti tunnustetuista valtioista ensimmäisenä Abhasian tunnusti Venäjä 26. elokuuta 2008 Georgian-Venäjän sodan taistelujen tulitauon jälkeen. Itsenäisyyden ovat tunnustaneet myös Nicaragua, Venezuela ja Nauru. Kansainvälinen yhteisö ei ole tunnustanut itsenäisyyttä, vaan alue katsotaan yhä osaksi Georgian valtiota.


title: M27 (valtatie)

text: Valtatie M27 () on Venäjän Krasnodarin aluepiirissä Novorossijskista Abhasian (Georgia) rajalle johtava liittovaltiotason päävaltatie ("magistral"). Tie kulkee vuoristossa Mustanmeren rannikon suuntaisesti ja sitten lomarannikkoa pitkin muun muassa Tuapsen, Sotšin ja Adlerin kautta. M27 on osa eurooppatie E97:ää.


title: M27 (valtatie)

text: Neuvostoliiton aikana, vuoteen 1991, M27 jatkui Georgian halki ja kulki Tbilisin kautta edelleen Azerbaidžaniin ja Kaspianmeren rannalle Bakuun. Georgiassa tie kulkee Gorin pohjoispuolelta läheltä Etelä-Ossetiaa ja sen pääkaupunkia Tskhinvalia. Vuonna 2008 kysymys tien hallinnasta muodostui tärkeäksi Etelä-Ossetian taisteluiden aikana, koska se on rautatien ohella toinen merkittävä Georgian poikittaisväylä raskaille kuljetuksille ja siis myös sotilaskuljetuksille.


title: Mäki-Matti

text: Mäki-Matti on Jyväskylän kaupunginosa ja tilastoalue. Siellä on paljon sekä omakotitalo- että kerrostaloasutusta. Se sijaitsee keskustasta katsoen Harjun takana. Mäki-Matin alue syntyi kaupungin rajan ulkopuolella Jyväskylän maalaiskunnassa "Syrjälän" tilan alueella 1800-luvun loppupuolella. Vuonna 1908 kaupunki osti Syrjälän ja Mustamäen tilat, ja vuonna 1914 tilat liitettiin Jyväskylän kaupunkiin.


title: Mäki-Matti

text: Ylen vuonna 2013 tekemän selvityksen mukaan Mäki-Matti on Jyväskylän pienituloisin alue Kortepohjan ohella, minkä taustalla opiskelijoiden ja eläkeläisten suuri määrä.


title: Mäki-Matti

text: Syrjälän tilan muistona Mäki-Matissa on edelleen Syrjälänkatu ja Syrjälän pienalue (alue 010605). Sen rajoina ovat Vesangantie, Nisulankatu, Syrjälänkatu ja Palokunnankatu. Alkuperäisestä Syrjälästä on jäljellä vain muutaman korttelin alue, joka tunnetaan entisen paloaseman vuoksi nimellä "Palokunnanmäki". Syrjälä on virallisen aluejaon mukaan osa Mäki-Matin tilastoaluetta mutta ei kaupunginosaa.


title: Mäki-Matti

text: Mäki-Mattiin kuuluva Rautpohjan pienalue (alue 010603) on pääosin teollisuusaluetta. Alun perin Valtion tykkitehtaan tarpeisiin rakennettu kerrostaloalue edustaa funktionalistista tyyliä. Se on rakennettu 1938–1940 ja sen suunnittelivat Airi Seikkala-Viertokangas ja Märtta Lilius-Tallroth. Alueeseen kuuluu kaikkiaan 14 kaksikerroksista, vaaleaksi rapattua lamellitaloa, johtajan ja insinöörien asuintalot sekä suurehko huoltorakennus. Kerrostaloalue kuuluu museoviraston vuonna 1993 tekemään luetteloon valtakunnallisesti arvokkaista rakennetuista kohteista. Rautpohja muistuttaa suuresti Tukholman Hjorthagenin aluetta. Pienalueella on myös 1940- ja 2010-luvuilla rakennettuja kerrostaloja. Rautpohjan teollisuusalueella sijaitsevat Moventas-yhtiön tehdas, Metson Rautpohjan tehdas ja Savelan voimalaitos.


title: Mäki-Matti

text: Harjun kupeessa, Mäki-Matin pohjoisosassa sijaitseva Nousukadun pienalue (alue 010601) on pääosin kerrostaloaluetta, mutta alueella on myös omakotitaloja, lähinnä sen länsi- ja pohjoislaidassa.


title: Mäki-Matti

text: Mäki-Matin kaakkoisosassa sijaitsevan Hippoksen alueen (pienalue 010602) asuinrakennuskanta koostuu enimmäkseen kerrostaloista, mutta siellä on myös omakotitaloja. Alueella sijaitsee muun muassa K-Market ja R-kioski.


title: Mäki-Matti

text: Mäki-Matissa sijaitsee Jyväskylän suosituimpiin kuuluva leikkipuisto, Suomen vanhin perhepuisto Mäki-Matin perhepuisto. Siellä on myös kouluja: Schildtin lukion Voionmaan toimipiste ja Jyväskylän steinerkoulu, aikaisemmin myös Cygnaeuksen koulu ja nykyään entisissä Cygnaeuksen koulun tiloissa toimii Jyväskylän kristillinen koulu.


title: Mäki-Matti

text: Jyväskylän maakunta-arkisto sijaitsee Mäki-Matissa. Hippoksen alueella on muun muassa jäähalli ja Jyväskylän monitoimitalo.


title: Mäki-Matti

text: Mäki-Matin nimi johtuu "Matti Matinpojasta" (1806-1865), jolla oli paikalla Syrjälän talosta erotettu Paatelan torppa ennen kuin alueelle alkoi muodostua asutusta. Nimi Paatela vaihtui 1840-luvun kirkonkirjoissa Mäki-Matiksi ja laajeni lopulta tarkoittamaan koko Syrjälän aluetta. Kansan suussa nimi oli aikoinaan Mäk´Matti. Huhu jonka mukaan Mäki-Matti olisi nimetty Matti Nykäsen mukaan, joka aikanaan sai lahjaksi Mäki-Matissa sijainneen omakotitalon, on kansanetymologia.


title: Mäki-Matti

text: Jyväskylässä jo vuodesta 1905 toiminut Osuusliike Mäki-Matti oli yksi Suomen ensimmäisistä osuusliikkeistä. Osuusliike otti nimensä Mäki-Matin kaupunginosasta.


title: Mäki-Matti

text: Mäki-Matti on vanhin Jyväskylään liitetty esikaupunkialue. Se liitettiin Jyväskylän kaupunkiin vuonna 1914.


title: Mäki-Matti

text: Mäki-Matin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa valmistunutta rakennuskantaa ei ole enää jäljellä, mikä johtuu pitkälti vuonna 1910 sattuneesta tulipalosta. 1920-luvulla Rautpohjan tuntumaan rakennettiin omakotitaloja, ja jälleenrakennuskaudella 1940- ja 1950-luvuilla Mäki-Mattiin rakennettiin lisää omakotitalokortteleita. Rautpohjaan rakennettiin funktionalistinen pienkerrostaloalue 1930-luvun lopulla ja kaupunginosaan alettiin rakentaa myös kerrostaloasutusta 1940-luvulla. Alueen kerrostaloista iso osa on rakennettu 1950–1970-lukujen aikana, mutta tämän jälkeen on tehty paljon täydennysrakentamista.


title: Mäki-Matti

text: Cygnaeuksen koulu aloitti toimintansa vuonna 1925. Vuonna 1962 Mäki-Mattiin valmistui päiväkoti. Vuonna 1979 avattiin Mäki-Matin perhepuisto, joka on myös Suomen ensimmäinen perhepuisto.


title: Mäki-Matti

text: Seuraavat tilastotiedot perustuvat postialueeseen 40700, joka on suurin piirtein Mäki-Matin rajojen mukainen. Postialue tosin jättää Rautpohjaan kuuluvan Valajankadun pois, ja sisältää lähes koko Savelan ja pienen osan Nisulasta.


title: Mäki-Matti

text: Vuonna 2015 postialueen 40700 väkiluku oli 5 198. Asukkaiden keski-ikä oli 38. Vuonna 2014 asukkaista työllisiä oli 2 039, kun taas työttömiä oli 425. Opiskelijoita oli 844, ja eläkeläisiä 934.


title: Mäki-Matti

text: Talouksia oli postialueella yhteensä 3 236 vuonna 2015. Vuonna 2014 alueella oli 1 308 taloutta, jotka kuuluivat alimpaan tuloluokkaan. Keskimmäiseen tuloluokkaan kuuluvia talouksia oli 1 375, ja ylimpään tuloluokkaan kuului 288 taloutta. Talouksien mediaanitulot olivat 21 426.


title: Mäki-Matti

text: Vuonna 2015 postialueella oli 3 360 kerrostaloasuntoa. Pientaloasuntoja oli 241.


title: Nurmivalmuska

text: Nurmivalmuska ("Lepista luscina") on kupera tai laakeneva harmaanruskea ja pilkullinen valmuskalaji. Sen heltat ovat lakkia vaaleammat ja vanhemmiten harmaanpunaiset. Jalka on lakkia vaaleampi. Sienen malto on harmaanvalkoista ja maku on mieto. Sieni on syötävä. Se kasvaa yksittäin tai sieniympyröinä nurmikoilla, laitumilla, puistoissa jne. Se on Etelä-Suomessa harvinainen.


title: Orvokkivalmuska

text: Orvokkivalmuska ("Lepista sordida") on kupera tai laakealakkinen valmuskalaji. Sen lakki on väriltään ruskeanvioletti tai harmaanruskea ja vaalenee vanhetessaan. Se on alle kymmenen senttimetrin levyinen. Heltat ovat ohuet, sinivioletit tai lihanväriset. Jalka on lakkia vaaleampija noi kolmesta kuuteen senttimetrin mittainen. Sienen malto on harmaanviolettia. Se kasvaa harvinaisena Etelä- ja Keski-Suomessa muun muassa komposteissa, tienvarsilla, puistoissa eli kyseessä ei ole metsäsieni. Sienellä on selkeä erikoinen mieto maku ja haju. Sienen käyttö ruoaksi onnistuu yleensä parhaiten esikypsennyksen avulla eikä laji ole myrkyllinen.


title: Iso Huopalahti

text: Iso Huopalahti () on Laajalahdesta pohjoiseen työntyvä merenlahti Helsingin ja Espoon rajalla. Se on nykyisellään muodoltaan pyöreähkö, noin kilometrin pituinen ja levyinen. Sen erottaa Laajalahdesta Tarvon saari ja sen pohjoisreunaa sivuava Turunväylän maapenger, jonka ali johtaa nykyisin vain kapea vesiväylä. Turunväylän silta ja vieressä olevan kevyen liikenteen väylän sillat ovat niin matalia, että niiden ali ei voi kulkea veneellä. Isoon Huopalahteen laskevat Mätäjoki ja Monikonpuro.


title: Iso Huopalahti

text: Vielä 1900-luvun alussa Iso Huopalahti oli huomattavasti nykyistä laajempi ja ulottui melkein rantaradalle ja Turuntielle saakka. Sen pohjoisosa oli kuitenkin jo hyvää vauhtia mataloitumassa ja muuttumassa kosteikoksi. Se oli myös pääkaupunkiseudun parhaita lintukohteita. Kuitenkin 1960-luvun alussa lahden perukasta täytettiin 27 hehtaaria, ja alueelle perustettiin kaatopaikka, joka oli käytössä vuosina 1963-1980. Sinne kuljetetuista jätteistä ja niiden päälle kasatuista maa-aineksista alueelle muodostui korkea täyttömäki, "Talinhuippu", jonka päälle on istutettu metsää. Täyttömäki sijaitsee Mätäjoen ja Monikonpuron välissä Helsingin ja Espoon rajalla.


title: Iso Huopalahti

text: Kaupunkiasutusta on Ison Huopalahden rannalla vain Talinrannassa. Muilta osin sen rannat ovat rakentamattomia, ja länsirannalla on vielä suotakin. Lahtea ympäröivillä laajoilla viheralueilla sijaitsevat Talin golfkenttä ja Vermon ravirata.


title: Iso Huopalahti

text: Paikannimen Huopalahti alkumuoto on ollut Haapalaksi. Suomen sana "lahti" oli aikaisemmin "laksi", jolloin se taipui samoin kuin lukusanat "yksi" ja "kaksi", siis "lahden", "lahdella" jne. Kun seudun asutus kuitenkin vuosisatojen ajan oli etupäässä ruotsinkielistä, nimi vääntyi ruotsinkieliseen muotoon Hoplax, josta se sittemmin lainautui takaisin suomeen muodossa Huopalahti. Lähempänä Helsingin keskustaa on myös Pikku Huopalahti, ja niiden välinen alue on aikoinaan kuulunut Huopalahden kuntaan.


title: Kalvasvalmuska

text: Kalvasvalmuska ("Lepista irina") on rusomalikoihin toisten "Lepista"-lajien lailla kuuluva valmuskalaji. Sen lakki on kupera tai laakeneva. Heltat ovat vaalean harmaanruskeat. Jalka on säämiskänvärinen. Malto on sienessä likaisenvalkoista. Tuoksu on makea ja sieni on maultaan syötävän mieto. Se kasvaa suurina sieniympyröinä tai kimppuina lehti- ja havumetsäalueilla. Sieni viihtyy usein saarnen seurassa ja sitä tavataan vain Etelä-Suomessa.


title: Syysvalmuska

text: Syysvalmuska ("Lepista personata") on kupera tai laakealakkinen likaisenvalkoinen malikoihin kuuluva valmuskalaji. Sienen heltat ovat lakin väriset. Jalka on violetti. Malto on likaisenvalkoista ja maku on mieto. Sientä voi syödä mutta se saattaa keittämättömänä aiheuttaa pahoinvointa. Se kasvaa myöhäissyksyinä mahdollisesti Etelä-Suomessa, joskin erittäin harvinaisena.


title: Keltareunavalmuska

text: Keltareunavalmuska ("Tricholoma sejunctum") on keskikokoinen, keltainen valmuskalaji. Sen 5-10 cm leveässä lakissa on usein ruskeita säteittäisviiruja, ja se on märkänä hieman tahmea, keskeltä tummempi, usein epätasainen tai halkeillut. Heltat ovat vaaleat ja hieman harmahtavat, paksuhkot. Malto valkeaa, tiivistä. Jalka on vaalea ja siinä on keltaisia täpliä. Jalan tyvessä voi olla punertavaa sävyä. Malto on valkoista. Sieni maistuu miedolta tai hieman karvaalta ja tuoksuu jauholta. Se kasvaa myöhäisenä hiekkaisissa mäntymetsissä koko Suomessa yleisenä.


title: Rengasvalmuska

text: Rengasvalmuska ("Tricholoma cingulatum") on kupera tai laakealakkinen kehnäinen harmaanruskea valmuskalaji. Sienen heltat ovat valkoiset. Jalka on valkoinen tai harmaanvaalea ja yläosassa on pumpulimainen rengas. Malto on valkoista. Sieni kasvaa harvinaisena Etelä-Suomen lehdoissa ja pensaikoissa pajujen seuralaisena.


title: Harmaavalmuska

text: Harmaavalmuska ("Tricholoma terreum") on kellomainen tai laakea harmaa tai harmaanmusta valmuskalaji. Sen heltat ovat harmaanvalkoiset tai harmaat. Jalka on valkoinen ja siinä on harmahtavia säikeitä. Malto on valkoista. Sieni maistuu jauholta ja kelpaa ruokasieneksi muttei ole kovin hyvä. Sieni kasvaa mäntyjen seuralaisena kalkkimailla harvinaisena Suomessa.


title: Champaignin piirikunta (Ohio)

text: Champaignin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, jonka suurin kaupunki on Urbana. Sen väkiluku oli 38 890 vuonna 2000.


title: Champaignin piirikunta (Ohio)

text: Champaignin naapuripiirikuntia ovat Logan pohjoisessa, Union koillisessa, Madison kaakossa, Clark etelässä, Miami lounaassa ja Shelby luoteessa.


title: Champaignin piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 40 097 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 95,0%, mustiin (2,4%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,4%) ja aasialaisiin (0,4%).


title: Champaignin piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 48 335 ja köyhyysrajan alapuolella oli 15,1% väestöstä vuosina 2007–2011.


title: Hugh Syme

text: Hugh Syme on kanadalainen graafinen suunnittelija ja muusikko, joka on suunnitellut eri yhtyeiden ja muusikkojen levyjen kansia. Hän on erityisesti suunnitellut monien rock- ja heavy metal -yhtyeiden, kuten Iron Maidenin ja Megadethin, levyjen kansia. Hän on soittanut kosketinsoittimia Rushin kappaleissa ja suunnitellut kaikki yhtyeen levyjen kannet vuodesta 1975 alkaen. Muihin yhtyeisiin, joiden kanssa Syme on tehnyt taiteellista yhteistyötä, lukeutuvat Klaatu, Extol, Megadeth, Nevermore, Stone Sour, Styx, Fates Warning, Whitesnake, Queensrÿche, Aerosmith ja Dream Theater.


title: Hugh Syme

text: Syme vietti suuren osan lapsuuttaan Sunderlandissa Britanniassa. Hän opiskeli Yorkin yliopistossa ja sen jälkeen New School of Artissa Torontossa.Hän aloitti perinteisenä taidemaalarina, mutta viime vuosina hän on myös käyttänyt digitaalista aineistoa.


title: Emil Åkesson

text: Emil Gerhard Åkesson (24. syyskuuta 1858 Lappee – 5. tammikuuta 1930 Mikkeli) oli mikkeliläinen lyseon lehtori, joka oli nuorsuomalaisten kansanedustajana 1900-luvun alussa.


title: Emil Åkesson

text: Åkessonin vanhemmat olivat oikeusraatimies Karl Gustav Åkesson ja Sofie Leontine Savander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1877, valmistui filosofian kandidaatiksi 1883 ja suoritti kasvatusopin tutkinnon 1884. Åkesson toimi Mikkelin lyseossa luonnonhistorian, maantiedon ja historian kollegana 1885–1919 ja luonnonhistorian, maantiedon ja historian vanhempana lehtorina 1919–1925 sekä vt. lehtorina 1925–1926. Hän omisti vuosina 1886–1889 "Mikkelin Sanomat" ja toimi lehden vastaavana toimittajana. Åkesson oli myös voimistelunopettajana 1888–1898 ja Mikkelin VPK:n päällikkönä 1886–1911.


title: Emil Åkesson

text: Åkesson oli kansanedustajana 1909–1911 Mikkelin läänin vaalipiiristä. Hän toimi myös Mikkelin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana sekä Mikkelin läänin vaalipiirin keskuslautakunnan puheenjohtajana.


title: Sameli Rajala

text: Sameli Nestori (Samuel Nestor) Rajala (sukunimi aik. Snellman; 13. joulukuuta 1858 Teuva – 23. joulukuuta 1948 Kauhajoki) oli kauhajokelainen maanviljelijä ja maallikkosaarnaaja joka toimi suomalaisen puolueen kansanedustajana ensimmäisissä eduskunnissa.


title: Sameli Rajala

text: Rajalan vanhemmat olivat räätäli Samuel Snellman ja Hedvig Sofia Äystö. Hän oli torpparina ensin Teuvalla vuoteen 1882 saakka ja sen jälkeen Kauhajoella vuosina 1882–1910. Rajala oli itsenäinen maanviljelijä vuodesta 1910 alkaen. Hän vei nautakarjaa ja muita tuotteita Ruotsiin 28 vuoden ajan ja hän toimi lisäksi asianajajana ja Kauhajoen kunnan lastenvalvojana. Rajala oli myös lestadiolainen maallikkosaarnaaja.


title: Sameli Rajala

text: Rajala oli kansanedustajana 1907–1910 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä.


title: Sameli Rajala

text: Rajala oli naimisissa vuodesta 1881 Hedvig Sofia Rajalan kanssa.


title: Pietari Kärnä

text: Pietari (Pekka) Kärnä (25. tammikuuta 1859 Nurmes – 16. lokakuuta 1930 Turku) oli turkulainen kansakoulunopettaja ja maallikkosaarnaaja joka toimi suomalaisen puolueen kansanedustajana 1910-luvun alkupuolella.