title: Aavasaksan rautatieasema

text: Liikennepaikka otettiin uudelleen käyttöön 11. toukokuuta 2009 linjavaihteena. Aiemmin purkamatta jätetty sivuraide yhdistettiin pääraiteeseen vaihtein, jotka asennettiin toukokuun alussa.


title: Aavasaksan rautatieasema

text: Rautatieasema on rakennettu 1927, jolloin rautatie Aavasaksaan valmistui. Liikennepaikalla on edelleen käytöstä poistettu kaksipilttuinen veturitalli vesitorneineen.


title: Paikallistie

text: Paikallistie (ruots. "bygdeväg") on aiemmin käytössä ollut nimitys niille nykyisille Suomen tieverkon yhdysteille, jotka palvelevat paikallista liikennettä ylemmäntasoisten yhdysteiden ohella. Vuoden 2006 alussa voimaan tullut uusi maantielaki ei enää tunne paikallistien käsitettä, vaan paikallistiet ovat nykyisin yhdysteiksi luokiteltuja maanteitä. Tienumerointijärjestelmässä entisille paikallisteille on varattu numerot 11000–19999. Numerointi on hallinnollinen, eikä näiden teiden numeroita merkitä maastoon.


title: Paikallistie

text: Entisten paikallisteiden laajempi liikenteellinen merkitys on yleensä melko pieni, mutta maaseudun ja haja-asutusalueiden asukkaille, kesämökkiläisille sekä puutavarakuljetuksille merkitys voi olla hyvinkin suuri. Monet teistä ovat vanhoja kulkureittejä asutustaajamien eri kylien välillä.


title: Tornio-Pohjoinen

text: Tornio-Pohjoinen (, ) oli rautatieseisake Tornion rautatieasemaan kuuluvalla Tornion kolmioraiteella. Seisake ja kolmioraide sijaitsevat Tornion aseman pohjoispuolella paikassa, jossa rataosuudet Ouluun ja Kolariin erkanevat toisistaan.


title: Tornio-Pohjoinen

text: Liikennepaikka avatiin henkilöliikenteelle 21. tammikuuta 1986. Se käsitti vaatimattoman pysäkkikatoksen sekä lyhyen henkilölaiturin. Seisakkeella pysähtyivät kaikki Kolarin suunnan henkilöjunat aina 3. toukokuuta 2004 saakka, jonka jälkeen pysähdykset lakkautettiin. Syynä lakkautukseen olivat vähäiset käyttäjämäärät, lyhyt laituripituus sekä vaarallinen sijainti kaarteessa. Liikennepaikka lakkautettiin virallisesti 9. tammikuuta 2005.


title: Tornio-Pohjoinen

text: 2. lokakuuta 2008 Ratahallintokeskus kuitenkin perusti uuden Tornio-Itäisen seisakkeen Kolarin pikajunien pysähdystä varten kolmioraiteen itäpuolelle.


title: Neulainen Jerkunen

text: Neulainen Jerkunen on Absoluuttisen Nollapisteen vuonna 1994 ilmestynyt debyyttialbumi. Levy julkaistiin uusintapainoksena vuonna 1998. Albumilta ei julkaistu yhtään singleä.


title: Neulainen Jerkunen

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Tommi Liimatta, ellei toisin mainittu.


title: Peter Žonta

text: Peter Žonta (s. 9. tammikuuta 1979 Ljubljana) on slovenialainen entinen mäkihyppääjä.


title: Peter Žonta

text: Žontan parhaat saavutukset ovat olympiapronssi joukkuemäestä Salt Lake Cityn kisoista sekä yksi maailmancupin osakilpailuvoitto mäkiviikolta 2004 Innsbruckin osakilpailusta.


title: Peter Žonta

text: Ammatiltaan Žonta on poliisi.


title: Damjan Fras

text: Damjan Fras (s. 21. helmikuuta 1973) on slovenialainen entinen mäkihyppääjä.


title: Damjan Fras

text: Hän kuului olympiapronssia voittaneeseen Slovenian joukkueeseen Salt Lake Cityn kisojen joukkuemäessä. Fras on saavuttanut myös normaalimäen pronssia junioreiden MM-kisoissa. Maailmancupin kilpailussa hän on esiintynyt viimeksi tammikuussa 2004. Kahtena seuraavana talvena hän kilpaili vielä Continental Cupissa.


title: Muovi antaa periksi

text: Muovi antaa periksi on Absoluuttisen Nollapisteen vuonna 1995 ilmestynyt toinen studioalbumi.


title: Muovi antaa periksi

text: Albumin tyylilajia on kuvailtu suomirockilla väritetyksi progressiiviseksi fuusiopopiksi. Levyllä pääosaan nousevat Tommi Liimatan absurdien sanoitusten epätavanomaiset aiheet ja yksityiskohdat. Levyn keskivaiheilla on esimerkiksi lintuaiheinen trilogia, ja sanoituksissa on epätavallisia huomioita ja vitsejä:


title: Muovi antaa periksi

text: Albumilta julkastiin singlen lisäksi promosingle ”Sivulla jatkuu”, joka sisälsi nimikkokappaleen lisäksi kappaleet ”Saatteeksi”, ”Liittymä” sekä ”Kuvitus kirjoittajan”.


title: Muovi antaa periksi

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Tommi Liimatta ellei toisin mainittu.


title: Simpukka-amppeli

text: Simpukka-amppeli on Absoluuttisen Nollapisteen vuonna 1998 ilmestynyt kolmas studioalbumi. Albumi on yhtyeen tuotannosta ainoa, jolla on vieraileva sanoittaja.


title: Simpukka-amppeli


title: Juhana Torkki

text: Juhana Torkki (s. 1977) on suomalainen puhetaidon kouluttaja, kirjailija ja teologian tohtori. Häneltä ovat ilmestyneet teokset "Puhevalta" (2006), "Neuvotteluvalta" (2008) "Tarinan valta" (2014), "Puhevalta käyttöön" (2015) sekä latinasta suomennettu kokoelma roomalaisen filosofin Senecan tekstejä ("Elämän lyhyydestä", 2018).


title: Juhana Torkki

text: Torkki varttui Keski-Suomessa ja kirjoitti ylioppilaaksi Korpilahden lukiosta 1996. Hänen isänsä oli ammatiltaan uskonnonopettaja ja äiti on lääkäri. Vuosina 1996-2005 Torkki opiskeli Helsingin yliopistossa teologiaa ja matematiikkaa ja Sibelius-Akatemiassa musiikkia. Hän väitteli teologian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2005.


title: Juhana Torkki

text: Vuonna 2006 Torkilta ilmestyi tietokirja "Puhevalta", jossa hän arvosteli suomalaista puhekulttuuria ja esitti oman antiikkiin perustuvan mallinsa hyvästä puheesta. Kirja sisältää monia aikalaisarvioita muun muassa eturivin suomalaisista poliitikoista ja heidän esiintymisistään. Dosentti ja puheviestinnän yliopistonopettaja Jukka-Pekka Puro luonnehti Puhevaltaa "läpimurtoteokseksi" ja vertaa sitä retoriikan klassikoihin. Kirja herättikin heti ilmestyttyään runsaasti huomiota ja käynnisti keskustelun suomalaisen retoriikan tilasta. Samaan aikaan käytiin vuoden 2006 presidentinvaali, jonka edellä Torkki arvioi "Helsingin Sanomien" pyynnöstä ehdokkaiden kuvitteelliset kriisipuheet.


title: Juhana Torkki

text: Vuonna 2008 Torkki ja Sami Miettinen julkaisivat teoksen "Neuvotteluvalta", jota muun muassa "Helsingin Sanomat" käytti huippupolitiikkojen neuvottelutaitojen arviointiin. Kirja sisältää neuvottelutaitojen nelijaon valtaan, analyyttisyyteen, sosiaalisuuteen ja periaatteellisuuten. Kehikkoa täydentävät kymmenet selkeät käytännön esimerkit yksityishenkilön basaarineuvotteluista politiikan huippuneuvotteluihin.


title: Juhana Torkki

text: Alkuvuonna 2014 Torkilta ilmestyi teos "Tarinan valta". Huhtikuussa 2014 Torkki sai Otavan kirjasäätiön jakaman 15 000 euron arvoisen Tietokirjapalkinnon. Tarinan valta sai myös Lauri Jäntin säätiön kunniamaininnan.


title: Juhana Torkki

text: Vuonna 2015 ilmestyi Torkin dialogimuotoinen "Puhevalta käyttöön", jossa esitetään 9-kohtainen malli hyvän puheen rakentamiseksi.


title: Juhana Torkki

text: Vuonna 2018 Torkki suomensi latinasta kolme filosofi Senecan elämäntaidollista tekstiä. Kokoelma "Elämän lyhyydestä" nousi heti ilmestyttyään myyntitilastojen kärkipaikoille ja herätti huomiota mediassa.


title: Juhana Torkki

text: Torkki on ollut tekemässä myös Otavan lukion äidinkielen "Särmä"-oppikirjasarjaa.


title: Tuparilaiset kielet

text: Tuparilaiset kielet muodostavat viiden kielen tupi-kieliin kuuluvan kieliryhmän, jonka kieliä puhutaan Brasiliassa. Yksi kielistä on jo sammunut.


title: New Romantic

text: New Romantic eli uusromantiikka oli 1980-luvulla suosittu popmusiikin tyylisuunta. Suurinta suosiotaan se nautti 1970-luvun lopun ja 1980-luvun puolivälin välisenä aikana. New Romantic -tyylisuunnan tunnusmerkkeihin kuului räväkkä pukeutuminen, voimakkaat meikit sekä syntetisaattorien käyttö musiikissa. Suomen suosituin ja tärkein New Romantic -yhtye oli Dingo.


title: Saukkojärvi

text: Saukkojärvi on kylä Ranualla. Se sijaitsee noin 20 kilometriä pohjoiseen Ranuan kirkonkylältä Simojokeen kuuluvan samannimisen järvilaajentuman länsirannalla. Kylässä sijaitsee Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo.


title: Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo

text: Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo sijaitsee Saukkojärven kylässä Ranuan kunnassa Lapin läänissä, noin 20 kilometrin päässä Ranuan kirkonkylältä pohjoiseen. Museo on kulttuurihistoriallinen erikoismuseo, ja se on avoinna kesä–elokuussa. Koulu on Ranuan kunnan vanhin koulurakennus.


title: Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo

text: Museoon kuuluvat Saukkojärven vanhan kansakoulun päärakennus vuodelta 1898, asuntola, liiteri sekä rantasauna. Kansakoulun kahden luokkahuoneen sekä opettajan asunnon sisustus on peräisin vuosilta 1930–1956. Koulun vintillä ovat kotiseutumuseon näyttelytilat.


title: Halikon Sulkis

text: Halikon Sulkis ry (HalSu) on Halikossa Varsinais-Suomessa toimiva sulkapalloseura. Seura aloitti toimintansa yleisseura Halikon Hakoniskojen alajaostona 24.3.1994. Itsenäinen seura perustettiin 1.11.1995 ja se mahdollistaa Salon talousalueen asukkaiden, niin aikuisten kuin junioreidenkin, sulkapalloharrastuksen sekä kilpa- että harrastetasolla. Seuralla on kaudella 2017-2018 pelaajia Suomen Sulkapalloliiton määrittelemissä tasoluokissa V-C. Jäsenmäärältään seura oli vuonna 2014 Suomen Sulkapalloliiton jäsenseuroista 33. suurin. Seura on järjestänyt vuosittain vuodesta 2004 vuoteen 2008 asti SSuL:n alaiset kansalliset kilpailut, joissa on pelattu luokat A, B, C ja D. Vuosina 2009-2013 kilpailuissa oli mukana myös SM-tason pelaajat (Valio-luokka). Tästä eteenpäin vain luokat A, B ja C.


title: Halikon Sulkis

text: Seuran johdossa vuonna 2018 toimii Marjaana Sorokin.


title: Halikon Sulkis

text: 6 seuran pelaajaa on seuran historian aikana selvittänyt tiensä SM-tasolle (valio) asti. He ovat (suluissa lajit) Jouni Junnila (nelin- ja sekanelinpeli), David Powney (nelin- ja sekanelinpeli), Riina Mäkelä (kaksinpeli), Minna Färm (sekanelinpeli), Marjaana Sorokin (sekanelinpeli) ja Sanna Mikkola (sekanelinpeli).


title: Halikon Sulkis

text: Parhaimpia saavutuksia ovat parin Junnila/Powney eteneminen miesten nelinpelissä puolivälieriin sijoille 5-8 vuoden 2005 Suomen mestaruuskilpailuissa, parin Junnila/Ulrika Syrjävaara, ESB eteneminen sekanelinpelissä samoille sijoille vuosien 2006 ja 2008 SM-kilpailuissa ja parin Sanna Mikkola/Jesper von Hertzen, HBC eteneminen sekanelinpelissä samoille sijoille vuoden 2018 SM-kilpailuissa.


title: Protestilista

text: Protestilista on julkinen koonti viranomaisen luona protestoiduista asiakirjoista. Asiakirjat ovat yleensä velkojien asettamia trattoja, joita ei ole maksettu määräajan kuluessa ja jotka on tämän jälkeen protestoitu. Talouslehdet, kuten Kauppalehti ja Taloussanomat, julkaisevat Suomen Asiakastieto Oy:n kokoamaa listaa protestoiduista asiakirjoista.


title: Mondelaiset kielet

text: Mondelaiset kielet muodostavat tupi-kieliin kuuluvan kieliryhmän, jonka kuutta kieltä puhutaan ainoastaan Brasiliassa. Yhden kielistä uskottiin olevan sammunut, mutta se ja kaksi jäljellä olevista kielistä ovat vaarassa sammua.


title: K. J. Lång

text: Karl Johan Lång (30. toukokuuta 1934 Pirttikylä – 24. syyskuuta 1998 Helsinki) oli oikeustieteen kandidaatti, joka toimi vankeinhoitolaitoksen ylijohtajana ja oikeusministeriön vankeinhoito-osaston osastopäällikkönä vuodesta 1970 alkaen. Hän oli myös lyhytaikaisen Teuvo Auran II virkamieshallituksen oikeusministeri vuosina 1971–1972.


title: K. J. Lång

text: Lång toimi vuosina 1989–1992 perusoikeuskomitean puheenjohtajana. Komitea valmisteli perusoikeusuudistusta, joka toteutui vuonna 1995.


title: K. J. Lång

text: Hän toimi Suomen Demokraattisten Lakimiesten puheenjohtajana samaan aikaan kuin ollessaan oikeusministeri 1971–1972 sekä kuului kansainvälisen kattojärjestön Kansainvälisen demokraattisten lakimiesten liiton IADL:n varapuheenjohtajistoon 1970–1975.


title: K. J. Lång

text: Lång toimi myös vuonna 1996 Sosiaali- ja terveysministeriön asettaman huumausainepoliittisen toimikunnan puheenjohtajana sekä Ihmisoikeusliitto ry:n puheenjohtajana vuosina 1988–1995.


title: K. J. Lång

text: Lång jäi eläkkeelle vuoden 1997 lopussa ja kuoli seuraavana vuonna syöpään 64 vuoden ikäisenä. K. J Långin katsotaan vaikuttaneen johtajakaudellaan rangaistusten täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön uudistamiseen ja vankien aseman parantamiseen merkittävästi. Hän oli profiloitunut rangaistuspolitiikassa "korostetun liberaaliksi".


title: Disinformaatio

text: Disinformaatio () tarkoittaa tarkoituksellista harhaanjohtavaa tietoa tai tiedotusta.


title: Disinformaatio

text: Sana 'disinformaatio' on lainasana vuonna 1949 ensimmäisen kerran esiintyneestä venäjän kielen sanasta "dezinformatsija" (Дезинформация), josta sana edelleen on omaksuttu esimerkiksi englannin kieleen vuonna 1955. Sanan alkuperän sanotaan olevan ranskan kielessä (des+information). Tarkoituksella ulkomaalaisperäiseltä kuullostavan sanan kehitti Josef Stalin.


title: Disinformaatio

text: Disinformaation käyttö on voimistunut erityisesti 2000-luvulla Venäjällä, jossa kerrotaan olevan tähän tarkoitukseen perustettuja ”trollitehtaita”. Euroopan unioni on käynyt taisteluun Venäjän disinformaatiota vastaan julkaisemalla säännöllisesti katsausta venäläisestä disinformaatiosta.


title: Spengler Cup

text: Spengler Cup on vuosittain Sveitsin Davosissa järjestettävä kansainvälinen jääkiekkoturnaus. Ensimmäisen kerran vuonna 1923 järjestetty turnaus on samalla lajissaan maailman vanhin. Turnauksen isäntäjoukkueena on läpi turnauksen historian toiminut paikallinen HC Davos, joka myös kutsuu turnauksen muut osallistujat. Spengler Cup pelataan perinteisesti joulun ja uudenvuoden välisenä aikana.


title: Spengler Cup

text: Turnauksen alkuperäinen, vuonna 1923 lausuttu sanoma oli "ensimmäisen maailmansodan vihollisuuksien erottaman nuorison palauttaminen yhteen urheilullisen yhteistyön kautta". Turnauksen oli siten tarkoitus antaa nuorisolle mahdollisuus ystävällismielisiin, keskinäistä luottamusta rakentaviin voimankoitoksiin. Nimensä turnaus sai alkuperäisen rahoittajansa, paikallisen kirurgin ja tiedemiehen Carl Spenglerin mukaan.


title: Spengler Cup

text: Menestynein joukkue turnauksen historiassa on ollut isäntäjoukkue HC Davos toistaiseksi neljällätoista turnausvoitollaan. Ensimmäinen voitto meni kuitenkin englantilaiselle, kanadalaisten opiskelijoiden miehittämälle Oxfordin yliopiston joukkueelle. Turnausta hallitsivatkin sen ensimmäiset vuodet Davosin ja Oxfordin joukkueet, sekä saksalainen Berliner SC.


title: Spengler Cup

text: Toisen maailmansodan muodostaman tauon molemmin puolin turnausvoitot päätyivät pääasiassa tšekkoslovakialaisen LTC Prahan haltuun, toisen maailmansodan aikana turnausta pelattiin muutamana vuonna typistetyssä muodossa eri sveitsiläisseurojen kesken. Viisikymmenluvulla voittajien hajonta oli jossain määrin aikaisempaa suurempaa, mutta kuusikymmenluvun alusta alkaen turnaus muuttui tšekkoslovakialaisten ja neuvostoliittolaisten seurojen keskinäiseksi kilvoitteluksi - vuosina 1965–1983 turnausvoitto kulki joko Tšekkoslovakiaan tai Neuvostoliittoon. Kahden itäblokin maan hallintaan löi lopulta railon Kanadan maajoukkue osallistumisellaan vuodesta 1984 alkaen, ja itäblokin kadottua myös urheilupoliittiselta kartalta on Kanada useimpina vuosina kilvoitellut turnauksen voitosta isännöivän HC Davosin kanssa.


title: Spengler Cup

text: Nykyään Spengler Cupista on muodostunut Sveitsin toiseksi suurin urheilutapahtuma (tenniksen ATP-turnauksen jälkeen) vuosittaisella 8,5 miljoonan Sveitsin frangin budjetillaan. Turnaus televisioidaan suorana viiteen maahan ja paikalla on turnauksen aikana noin 80 000 katsojan lisäksi myös 200 median edustajaa.


title: Spengler Cup

text: Turnauksessa kaikki osallistujat pelaavat ensin toisiaan vastaan yksinkertaisella runkosarjakierroksella, jonka jälkeen kaksi eniten pisteitä kerännyttä joukkuetta pelaavat uudenvuodenaattona finaaliottelun turnauksen voitosta. Finaali on järjestetty vuodesta 1986 alkaen.


title: Spengler Cup

text: Nykyjärjestelmässä ei tunneta tasapelejä, vaan myös runkosarjakierroksella ottelut viedään tarvittaessa viiden minuutin jatkoajalle, ja sen jälkeen rangaistuslaukauskilpailuun. Voittanut joukkue saa ottelusta kaksi pistettä, rangaistuslaukauksilla hävinnyt palkitaan yhdellä pisteellä.


title: Spengler Cup

text: Myös Suomesta on ollut Spengler Cupissa useasti joukkue mukana. Näin oli ensimmäisen kerran vuonna 1967, kun Suomen B-maajoukkue pelasi cupissa. Ensimmäinen suomalainen seurajoukkue Spengler Cupissa oli Tampereen Ilves, joka pelasi turnauksessa vuonna 1972. Viimeksi suomalaisjoukkueista Spengler Cupissa oli mukana HPK vuonna 2017. Vaikka suomalaisjoukkueet ovat osallistuneet turnaukseen pitkälti yli toista kymmentä kertaa, ei millään kerralla sijoitus ole ollut kolmatta parempi. KalPa selvitti tiensä finaaliin vuonna 2018 ensimmäisenä suomalaisena seurajoukkueena, kun kuopiolaiset kaatoivat välierässä isäntäkaupungin HC Davosin 2–1-lukemin. Finaalissa vastaan asettui Kanadan jääkiekkomaajoukkue. Finaali päättyi Kalpalle voittolaukausten jälkeen 2-1. Useimmin suomalaisjoukkueista turnaukseen on osallistunut Helsingin Jokerit.


title: Klonoa

text: Klonoa ( tai 風のクロノア, "Kaze no Klonoa") on antropomorfistinen videopelihahmo josta Namco ja Klonoa Works julkaisivat ensimmäisen pelinsä vuonna 1997. Ulkonäöltään Klonoa muistuttaa joko jänistä, koiraa tai kissaa, mutta se usein mielletään pitkäkorvaiseksi kissaksi. Klonoalla on oma uniikki kielensä; hänen tunnusomaisin repliikkinsä ""wahoo"" omaa saman merkityksen kuin pirtsakka "jahuu". Klonoan tavaramerkeiksi ovat muodostuneet myös esimerkiksi huudahdukset "Magya!" (Klonoan vahingoittuessa), "Rupurudu!" (Suunnilleen "Mennään", "anti mennä"). Vaikka Klonoan kieli vaikuttaa epämääräiseltä japaniin pohjautuvalta mongerrukselta, siinä voi havaita myös tiettyjä kaavoja. Esimerkiksi, useimmiten Klonoa ei äännä kirjainta N, ja lausuu oman nimensä "Klo-oa". Klonoan ääninäyttelijänä toimii Kumiko Watanabe.


title: Klonoa

text: Klonoa toimii unimatkaajana (""Dream Traveller"") seikkaillen unissa maailmoista toiseen, mutta koskaan ei ole paljastettu, minne hän lopulta palaa. Ensimmäisessä pelissään ("Klonoa: Door to Phantomile") Klonoa asui isoisänsä luona tuulimyllyjen täyttämässä kylässä, "Breezegalessa". Seikkailunsa alussa hän löytää tuulisormuksen ja saa sen sisällä asustavasta pikkuhengestä, Huepow'sta, itselleen tosiystävän.


title: Klonoa

text: Klonoasta heijastuu hyvin japanilaisille perinteinen tapa siitä, kuinka hahmot vanhenevat. Ensimmäisessä pelissään Klonoan silmissä oli suuret keltaiset pupillit. Suuta koristi huomattavan terävät kulmahampaat. Hän piti yllään ruskehtavia lenkkareita, punaisia shortseja ja jättimäistä punaista kaulapantaa. Päässään hänellä oli nyt jo logoksi muodostunut lippalakki, jonka kyljessä oli Pacmanin kuva. Myöhemmin pelissä "Klonoa: Moonlight Museum" Klonoan ulkonäköä oli muutettu pupilleja kaventamalla, mikä teki hänestä jo hieman vanhemman näköisen. Nykyisen ulkonäkönsä Klonoa sai pelissä Klonoa 2 Lunatea's Veil jolloin hänen ulkonäkönsä oli muuttunut rankasti edellisestä: kaulapanta oli vaihtunut T-paitaan, jossa oli suuri vetoketjun lukko, punaiset shortsit olivat vaihtuneet sinisiin, ruskehtavat kengät punaisiin lenkkareihin ja lippalakki oli käännetty nurin, lisäksi edestä sojotti otsatukkaa. Kulmahampaat loistivat sentään yhä muuttumattomina suussa.


title: Klonoa

text: Ei ole yleisesti tiedossa, edustaako Klonoa kissaa, koiraa vai jänistä. Ulkonäöllisesti, varsinkin kasvoista, voisi todeta Klonoan olevan kissa: keltaiset viirusilmät ja muutenkin kissamainen olemus ovat hyvä peruste sille, eikä Klonoa myöskään osaa uida. Tosin harvat jäniksetkään osaavat uida, ja Klonoan luppakorvat voisivat viitata joko jänikseen tai koiraan. Klonoan tunnusomainen loikkiminen voisi viitata enemmän jänikseen kuin koiraan, joten vahvimpina vaihtoehtoina ovat yleensäkin kissa ja jänis. Pelissä Klonoa: Empire of Dreams Klonoa käy ravintolassa tilaamassa hampurilaista ja saakin raakaa porkkanaa. Klonoahan ei syö porkkanaa. Terävät hampaat viittaavat muutenkin lihansyöjään. Koska fanit eivät ole päässeet asiasta yksimielisyyteen, englanninkielisissä yhteisöissä häntä kutsutaan kompromissina kissan ja jäniksen risteytymäksi: ""a cabbit"".


title: Klonoa

text: Tuuliluoti


title: Klonoa

text:
Jos Kirby pystyy matkimaan vihollisiaan varastamalla niiden kykyjä, Klonoa pystyy käyttämään hirviöitä itse aseenaan! Ampumalla sormuksestaan "tuuliluodin" Klonoa pystyy vangitsemaan vihollisen, jonka voi paiskata eteen tai alas, jolloin Klonoa hyppää tuplaloikan.
Klonoa-pelit perustuvatkin lähinnä siihen, kuinka hirviöitä käyttää hyödykseen.


title: Klonoa

text: Leijuminen


title: Klonoa

text: Klonoa pystyy korviaan räpyttelemällä lentämään eteenpäin parisen metriä. Kätevä pelastuskeino, jos hyppy ei riitä.


title: Klonoa

text: Lautailu


title: Klonoa

text: Klonoa on hyvin sporttinen persoona. Pitkäkorva osaa sekä surffata, skeitata että lumilautailla, pari temppuakin hän osaa ilmassa taiteilla.


title: Klonoa

text: Tornadohyökkäys (Tornado Attack)


title: Klonoa

text: Tämä hyökkäys esiintyy vain Japanissa julkaistussa "Klonoa Heroes: Legend of the Star Medal" -pelissä, jossa Klonoa leijuu räjäyttäen ympärilleen massiivisia tornadoja.


title: Klonoa

text: Ukkostornado (Thunder Tornado)


title: Klonoa

text: Klonoan tehdessä piruetteja tämän ympärille lankeaa ukkosmyrsky.


title: Klonoa

text: Klonoa Door to Phantomile ilmestyttyä Japanissa 1997 PlayStationille huomattiin, ettei kyseessä ole vain tavallinen tasohyppely, sillä Klonoa toi mukanaan jotakin uutta: vaikka kamera kuvasi Klonoaa mariomaisesti sivuprofiilista, grafiikka oli silti 3D-muodossa ja kamerakulma saattoi tilanteen mukaan vaihdella - pääasiallisesta sivuprofiilista huolimatta - Klonoan eteen ja taakse. 2D-ulottuvuus oli liitetty yhteen 3D-grafiikan kanssa.


title: Klonoa

text: Seuraavan kerran Klonoa seikkaili Bandain WonderSwan-käsikonsolilla vuonna 1999. Se julkaistiin ainoastaan Japanissa. "Moonlight Museum" oli ensimmäinen täysin kaksiulotteinen Klonoa. Se perustui lähinnä aivojumppaan ja pulmanratkontaan.


title: Klonoa

text: Vuonna 2001 Klonoa 2 Lunatea's Veil ilmestyi PlayStation 2:lle. Grafiikka seurasi uskollisesti ensimmäisen Klonoan 2- ja 3D-yhdistelmää. Uusia hahmoja mm. papitarkokelas Lolo ja pikkuinen Popka.


title: Klonoa

text: Samana vuonna Game Boy Advancelle julkaistiin "Klonoa Empire of Dreams" -puzzlepeli.


title: Klonoa

text: Viides peli, "Klonoa Dream Champ Tournament" ilmestyi GBA:lle Japanissa vuonna 2002. Se julkaistiin Pohjois-Amerikassa kuitenkin vasta kolme vuotta myöhemmin. Peli toimi samanlaisena puzzlena kuin vanhempi Moonlight Museum.


title: Klonoa

text: Samaten vuonna 2002 sporttisempi "Klonoa Beach Volleyball" julkaistiin Japanissa ja Euroopassa PSOne:lle. Peli oli aiemmista osista poiketen yksinkertaista lentopalloilua.


title: Klonoa

text: Vielä samana vuonna toiminnallinen roolipeli "Klonoa Heroes: Legend of the Star Medal" julkaistiin GBA:lle ainoastaan Japanissa. Pelissä oli mahdollista pelata kolmella eri hahmolla: Klonoalla, Guntzilla ja Pangolla. Koiramainen palkkionmetsästäjä Guntz oli ilmestynyt pyssyineen jo Dream Champ Tournamentissa. Pango taas on suuri toverillinen vyötiäinen, joka kykenee luomaan käsistään pommeja.


title: Klonoa

text: NamcoBandai on julkistanut, että japanissa 4. joulukuuta 2008 julkaistaan Klonoa Door to Phantomilesta remake-versio Wiille.


title: Klonoa

text: Sen lisäksi että Klonoalla on oma sarjansa, voit bongata häntä myös muualta!


title: Klonoa

text: - Namcon ja Capcomin yhteistyönä tehdyssä Namco x Capcomissa, voit pelata sekä Klonoalla että Guntzilla!


title: Klonoa

text: - Moto GP ykkösessä, voit saada Klonoan bonushahmona!


title: Klonoa

text: - Tales of Symphoniassa, Presean salainen asustus Klonoan tyylillä.


title: Klonoa

text: - Klonoan virallisessa (???) mangassa!


title: Klonoa

text: Klonoaa verrataan tyyliltään usein Sonic-sarjaan. Muistuttaahan Klonoa ulkoisesta hieman Segan kuuluista sinistä siiliä, yksi Sonicin kenttäsuunnittelijoistakin toimi Klonoa 2:n toteuttamisessa, mutta siihen se yhteys jääkin.


title: Guns for Hire

text: Guns for Hire on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n kappale, joka julkaistiin vuonna 1983 kuudentena kappaleena albumilla "Flick of the Switch" ja singlenä se julkaistiin samana vuonna. Kappaleen on tehnyt kitaristit Angus Young ja Malcolm Young sekä laulaja Brian Johnson. Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo.


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Lineaarinen riippumattomuus on eräs matematiikan ja erityisesti lineaarialgebran keskeisimpiä teemoja. Tärkeytensä vuoksi se tulee käsitteenä vastaan myös puhtaan matematiikan ulkopuolella, esimerkiksi kvanttimekaniikassa, jossa kantafunktioilla on keskeinen merkitys.


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Olkoon formula_1 joukko vektoreita ja formula_2 joukko jonkin kerroinkunnan alkioita, tavallisesti reaalilukuja. Sanotaan, että vektorit formula_3 ovat lineaarisesti riippumattomia, jos lauseke


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: pätee jos ja vain jos "kaikki" kertoimet formula_5 ovat nollia. Jos jokin tai jotkin kertoimista eivät ole nollia, sanotaan vektoreiden olevan lineaarisesti riippuvia. Käytännössä lineaarinen riippumattomuus tarkoittaa sitä, ettei yksikään vektoreista ole joukon muiden vektoreiden monikertojen summa eli lineaarikombinaatio. Esimerkiksi vektorit


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: ovat selvästi lineaarisesti riippumattomia, sillä


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: on mahdollista vain silloin, kun formula_9. Jos kuitenkin otetaan mukaan kolmas vektori


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: saadaan lineaarikombinaatio


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: joka toteutuu silloin, kun formula_12 ja formula_13, joten vektorit eivät ole lineaarisesti riippumattomia. Kaikkien annetussa vektoriavaruudessa lineaarisesti riippumattomien vektoreiden joukko määrittelee vektoriavaruuden kannan. Vaikka kanta ei olekaan yksikäsitteinen (sillä jos esimerkiksi formula_14 on kanta, myös formula_15 on kanta), kantavektoreiden lukumäärä avaruudessa on vakio, ja se määrää tutkittavan vektoriavaruuden dimension. Edellisessä esimerkissä avaruuden dimensio on kaksi.


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Samaan tapaan kuin vektoreille lineaarinen riippumattomuus voidaan määritellä yleisemminkin funktioille. Olkoot formula_16 joukossa formula_17 määriteltyjä funktioita ja formula_2 kerroinkunnan alkioita. Vektoreiden tapaan funktiot ovat lineaarisesti riippumattomia, jos


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: kaikilla formula_20, vain silloin, kun kaikki kertoimet ovat nollia. Funktioiden lineaarinen riippumattomuus on olennaista, jos halutaan tietää, muodostavatko ne funktioavaruuden kannan. Funktioavaruuden dimensio määräytyy niin ikään lineaarisesti riippumattomien funktioiden lukumäärästä. Erotuksena vektoriavaruuteen on kuitenkin se, että on helppoa määritellä ääretöndimensioisia funktioavaruuksia käyttämällä kantana esimerkiksi ortogonaalisia polynomeja.


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Lineaarialgebrassa usein tulee vastaan tilanne, jossa annettujen olioiden, vektorien tai muiden sellaisten lineaarinen riippuvuus tai riippumattomuus on todettava. Tyypillisesti tämä palautuu kysymykseen yhtälöryhmän ratkaisemisesta. Esimerkiksi, jos halutaan tietää, ovatko vektorit


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: lineaarisesti riippumattomia, on ratkaistava yhtälöpari


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Tämän tulokseksi saadaan formula_24 ja formula_25, joten vektorit ovat lineaarisesti riippumattomia. Mikä tahansa nollasta eroava arvo "x":lle tai "y":lle olisi puolestaan merkinnyt lineaarista riippuvuutta. Matriisilaskennasta on tunnettua, että yhtälöparin ratkaisun olemassaolon kertoo myös yhtälöryhmästä kirjoitettu determinantti. Niinpä voidaan kirjoittaa determinantti sellaiselle matriisille, jonka pystyriveinä ovat tutkittavat vektorit


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Koska determinantti "ei ole" nolla, vektorit eivät ole toistensa lineaarikombinaatioita ja ne ovat siis lineaarisesti riippumattomia.


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Jatkuvien funktioiden lineaarisen riippumattomuuden toteamiseen voidaan käyttää Wronskin determinanttia. Joukolle funktioita formula_27 se määritellään funktioista ja niiden derivaatoista muodostuvaksi determinantiksi


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Funktiot ovat lineaarisesti riippumattomia kaikilla niillä "x":n arvoilla, joilla determinantti ei ole nolla. Wronskin determinantti on tärkeä differentiaaliyhtälöiden teoriassa. Jos formula_29 on "N" funktiota sisältävä joukko diskreettejä funktioita, niiden lineaarista riippuvuutta testaa Casoratin determinantti


title: Lineaarinen riippumattomuus

text: Koska Casoratin determinantin kahden vaakarivin erotus on derivaatan diskreetti analogia, kyseessä on Wronskin determinantin suora yleistys. Myös tässä tapauksessa funktiot formula_31 ovat lineaarisesti riippumattomia, jos determinantti eroaa nollasta.


title: Viktor Dyk

text: Viktor Dyk (31. joulukuuta 1877 Pšovka u Mělníka – 14. toukokuuta 1931 Lopud) oli tšekkiläinen runoilija, romaani- ja näytelmäkirjailija, poliitikko, poliittinen kirjoittaja ja lakimies.


title: Viktor Dyk

text: Dyk vangittiin ensimmäisen maailmansodan aikana Itävalta-Unkarin vastaisesta aktivismista. Hänen poliittiset kantansa olivat konservatiivisia ja kansallismielisiä. Tšekkoslovakian ensimmäisen tasavallan aikana hän oli vasemmistolaisen presidentin Tomáš Masarykin vaikutusvaltaisimpia vastustajia.


title: Tha Blue Carpet Treatment

text: Tha Blue Carpet Treatment on Snoop Doggin kahdeksas sooloalbumi, joka julkaistiin 21. marraskuuta 2006. Albumin väitetään olevan yhteydessä Snoop Doggin Crips-yhteyksiin, koska albumin kannen sininen väri yhdistetään Crips-jengiin.


title: Tha Blue Carpet Treatment

text: Tha Blue Carpet Treatmentilla vierailee paljon muita artisteja, esimerkiksi Akon, R. Kelly, Ice Cube, B-Real, Stevie Wonder, The Game ja Dr. Dre. Tuottajina toimivat muun muassa Dr. Dre, Akon ja Pharrell Williams. Snoop Dogg on kertonut MTV:lle, että pop- ja R&B-kappaleiden tekemisen jälkeen hän haluaa palata takaisin "gangsta"-juurilleen synnyinpaikkaansa Long Beachiin ja että albumin musiikki on luotu tunnetilojen inspiroimana.


title: Yhdystie 8791

text: Yhdystie 8791 on Suomen tieverkon yhdystieosuus Vaalan ja Vaalan Järvikylän välillä. Tie haarautuu Vaalan kirkonkylän pohjoispuolella valtatieltä 22 ja päättyy Vaalan kirkonkylän liikenneympyrässä seututien 800 risteykseen. Tien pituus on 2,5 kilometriä.


title: Neretva

text: Neretva on joki Bosnia ja Hertsegovinassa. Neretvan alkulähteet sijaitsevat Dinaarisilla Alpeilla, josta joki virtaa etelään päätyen Adrianmereen. Joen kokonaispituus on 225 kilometriä, joista 203 kilometriä on Bosnia-Hertsegovinan ja viimeiset 22 kilometriä Kroatian alueella.


title: Neretva

text: Neretvajoki ja sen muovaama laakso ovat olleet historiassa merkittävä kulkureitti Dalmatian rannikon ja Hertsegovinan maakunnan välillä. Hertsegovinan nykyinen valtaväylä, Adrianmeren rannikolta Mostariin ja edelleen Sarajevoon menevä E73-tie kulkee suurimman osan matkastaan Neretvan itärantaa myöten. Suurin Neretvan varrella sijaitsevista kaupungeista on Hertsegovinan maakunnan pääkaupunki Mostar.


title: Neretva

text: Toisessa maailmansodassa Jugoslavian partisaanit kävivät Neretvan varsilla merkittäviä taisteluja saksalaisia miehittäjiä vastaan. Mostarin taisteluissa vuosina 1992–1993 kaupungissa tuhottiin kaikki Neretvan yli johtavat sillat, viimeisenä symboliselta ja kulttuurihistorialliselta arvoltaan merkittävä Stari most. Taistelujen päätyttyä sillat on jälleenrakennettu.


title: Neretva

text: Muita Neretvan varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat Bosnia-Hertsegovinan puolella mm. Jablanica, Čapljina ja turkkilaisarkkitehtuuristaan kuuluisa Počitelj, Kroatian puolella mm. Metković.


title: Ou nou!

text: Ou nou! on suomalainen 15-osainen komediasarja, jossa miehet ja naiset ovat ikään kuin vaihtaneet rooleja keskenään. Sarja perustuu Kaverille ei jätetä -sarjan jaksoon "Jorma löytää tyylinsä". Sarja on julkaistu kokonaisuudessaan DVD:llä.


title: Ou nou!

text: Sarjaa on esitetty uusintana Nelosella ainakin vuosina 2010, 2015 ja 2017.


title: Ou nou!

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat nykyaikaan kertoen toimitusjohtaja Suvi Kurkelan ja urakoitsija Milja Rautakouran perheiden edesottamuksista. Näitä tapahtumia tarkastellaan aviopuolisoiden, sairaanhoitaja Reino Kurkelan ja pankkivirkailija Tapio Rautakouran näkökulmasta. Reinolla ja Tapiolla on yhteinen ystävä, sosiologi Jorma Härmälä, joka taas seurustelee Mariannen kanssa, joka on ammatiltaan yliluutnantti.


title: Peter Doak

text: Peter Doak (s. 17. kesäkuuta 1943) on entinen australialainen lyhyiden matkojen vapaauimari, joka voitti pronssia Tokion olympialaisissa 1964.


title: Peter Doak

text: Vapaauintiviestijoukkueessa uivat hänen lisäkseensä Bob Windle, David Dickson sekä John Ryan. He hävisivät Yhdysvaltojen sekä Saksan joukkueille.


title: Peter Doak

text: Doak voitti myös 4 × 110 jaardin vapaauintiviestin 1962 kansainyhteisön kisoissa.


title: Peter Doak

text: Doak aloitti uinnin harrastamisen pääasiassa astmansa takia, ja hän liittyi uintiseuraan yhdeksän vuoden iässä. Hän harrasti uintia noin 20 vuotta, ja suurimman osan ajasta hän kuului Geelong Swimming Club:n valmennettaviin. Doak oli 23-vuotias kun hän osallistui olympialaisiin. Hänen valmistautumisensa kilpailuihin oli raskasta ja ahkeraa, hän saattoi uida 50 kilometriä viikossa, ja kävi usein kuntosalilla uintiharjoitustensa lisäksi.


title: Taiza Thomsen

text: Taiza Thomsen Severina on brasilialainen missi. Hän voitti Miss Brasilia -kilpailun 2002 ja edusti maataan saman vuoden Miss Maailmassa. Hän on kotoisin Santa Catarinan osavaltiosta.


title: Taiza Thomsen

text: Thomsen suunnitteli journalistin ja TV-juontajan uraa. Hän mainitsi harrastuksikseen tenniksen, uimisen, lukemisen, laulun, samban ja vatsatanssin. Alun perin Miss Brasilian 2002 voitti Josiane Oliveira, joka kuitenkin riisuttiin kruunustaan, koska hän oli sääntöjen vastaisesti naimisissa.


title: Taiza Thomsen

text: Thomsen on missiksi valintansa jälkeen työskennellyt valokuvamallina São Paulossa ja siirtyi sittemmin Eurooppaan.


title: Taiza Thomsen

text: Thomsen pääsi otsikoihin helmikuussa 2007, kun hänen perheensä ilmoitti hänen kadonneen Lontoossa syyskuussa 2006. Hän oli lopettanut puhelunsa vanhemmilleen äkillisesti, eikö ollut ottanut yhteyttä tämän jälkeen. Brasilialaisviranomaiset ilmoittivat katoamisesta Interpolille 25. tammikuuta, jonka jälkeen Thomsen soitti perheelleen 5. helmikuuta.


title: Dreamgirls (elokuva)

text: Dreamgirls on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen musikaalielokuva, jonka tuotti yhdessä DreamWorks Pictures ja Paramount Pictures. Elokuva julkaistiin kolmessa erikoisnäytöksessä alkaen 15. joulukuuta 2006. Kansainväliseen levitykseen elokuva julkaistiin 12. tammikuuta 2007.


title: Dreamgirls (elokuva)

text: Elokuvan on ohjannut Bill Condon ja käsikirjoittanut Condon sekä Tom Eyen. Se perustuu samannimiseen vuoden 1981 Broadway-musikaaliin.


title: Dreamgirls (elokuva)

text: Elokuva sai kahdeksan Oscar-ehdokkuutta vuoden 2007 Oscar-gaalaan ja voitti kaksi: paras naissivuosa (Jennifer Hudson) ja paras äänitys. Hudson voitti lisäksi sivuosaroolistaan BAFTAn, Golden Globen ja SAGin. Kahdella viimeksi mainitulla palkittiin lisäksi Eddie Murphy ja elokuva voitti kokonaisuudessa myös parhaan musikaali- tai komediaelokuvan Golden Globen.


title: Dreamgirls (elokuva)

text: Elokuva alkaa vuodesta 1962, kun The Dreamettes -trio yrittää tulla kuuluisaksi. Trion jäsenet ovat päälaulaja Effie White ja hänen ystävänsä, taustalaulajat Lorrell Robinson ja Deena Jones. He osallistuvat Detroitin teatterin amatöörikykyjenetsintäkilpailuun, mutta häviävät. Takahuoneessa he tapaavat Cadillac-kauppiaan nimeltään Curtis Taylor Jr, joka ryhtyy tyttöjen manageriksi. Sanoittaja on Effien veli C.C. Pian tytöistä tulee soul-laulaja James Thunder Earlyn taustalaulajia ja Curtis aloittaa oman levy-yhtiönsä nimeltä Rainbow Records. Kun heidän ensimmäinen singlensä ei menesty, Curtis lahjoo DJ:t soittamaan heidän kappaleitaan. Myöhemmin Jimmyn vanha manageri Marty lähtee riideltyään Curtisin kanssa. Curtis järjestää Jimmylle ja Dreametteseille esiintymisen Miamissa. Sitten hän erottaa Jimmyn ja Dreamettes saa oman show’n. Curtisin mielestä Effien vahva ääni ei vetoa valkoiseen yleisöön, joten Curtis tekee Deenasta ryhmän päälaulajan ja vaihtaa ryhmän nimeksi The Dreams. Kun Deenasta tulee päälaulaja, Effie kokee jäävänsä varjoon. Myöhemmin Effie saa ryhmästä potkut ja hänen tilalleen otetaan Michelle Morris ja nimi muutetaan Deena Jones and The Dreamsiksi.


title: Dreamgirls (elokuva)

text: Seitsemän vuotta myöhemmin Effie elää yksinhuoltajana ja hänellä on tytär nimeltä Magic. Curtis ja Deena ovat menneet naimisiin. Lorrell ja Jimmy ovat yhdessä ja C.C. ja Michelle seurustelevat. Effie tapaa Martyn ja aloittaa jälleen uransa laulajana. Myöhemmin Jimmy löytyy hotellihuoneesta kuolleena ja kuolinsyyksi todetaan heroiinin yliannostus. Kun Curtis reagoi Jimmyn kuolemaan kylmästi, C.C. menee Effien luo ja he julkaisevat Effien comeback-singlen One Night Only. Curtis suuttuu ja tekee Deenan levytettäväksi One Night Onlyn discoversion. Kun Effie, C.C. ja Marty vievät asian oikeuteen, Deena saa tietää millainen mies Curtis todella on. Deena jättää Curtisin ja alkaa elää omaa elämäänsä. Myöhemmin The Dreams hajoaa ja Effie tulee esiintymään Deenan, Lorrelin ja Michellen kanssa ollen ryhmän päälaulaja. Lopussa selviää, että Curtis on Effien Magic-tyttären isä.


title: Kaverille ei jätetä

text: Kaverille ei jätetä on suomalainen draama-komediasarja, jota on tehty kolme tuotantokautta. Sarjan on tuottanut Tuotanto Oy Säihky. Jokainen sarjan jakso on oma tarinansa. Sarjan nimi on myös yleinen nykypuhekielen sanonta. Se on ironinen muunnelma sota-ajoilta peräisin olevasta sanonnasta "Kaveria ei jätetä", joka viittaa taistelijoiden jaloon tapaan auttaa toisiaan kaikkein vaikeimmissakin tilanteissa.


title: Kaverille ei jätetä

text: Useimmat sarjan jaksot käsikirjoitti Pirkka-Pekka Petelius ja Taneli Mäkelä, jotka myös näyttelivät monissa sarjan jaksoissa. Muita kirjoittajia olivat muun muassa Mikko Kivinen, Jaakko Ojanne, Jukka Halttunen, Juuso Räsänen, Rabbe Sandelin, Martin Ilmoni ja Janne Suutarinen. Ohjaajina toimivat Taneli Mäkelä, Mikko Kivinen ja Mikko Mattila.


title: Kaverille ei jätetä

text: Sarjan jaksoissa vieraili pääosia esittäneiden Mäkelän, Peteliuksen, Jukka Rasilan ja Vesa Vierikon lisäksi lukuisia suosittuja näyttelijöitä kuten Antti Litja, Ritva Valkama, Pentti Siimes, Pirkko Hämäläinen, Kristiina Elstelä, Leena Uotila, Heikki Kinnunen, Irina Björklund, Martti Suosalo, Janne Reinikainen ja Jani Volanen.


title: Kaverille ei jätetä

text: Sarja on voittanut Media & Message -palkinnon vuosina 2000 ja 2002. Sarjan jakso "Candy Fellows" oli neloskanavan vuoden 1999 katsotuin kotimainen viihdeohjelma. Sarjan jaksoja on esitetty Suomen televisiossa viimeksi Nelonen-kanavalla joulukuussa 2012. Lisäksi jaksoa ”Pikkujoulu” on esitetty useina vuosina joulunaikaan muusta sarjasta erillään.


title: Kaverille ei jätetä

text: Jaksoista "Jorma löytää tyylinsä" ja "Mirri" tehtiin myös omat tv-sarjat, "Ou nou!" ja "Handu pumpulla".


title: Kaverille ei jätetä

text: Kaverille ei jätetä -sarja julkaistiin kokonaisuudessaan kuuden DVD:n sarjana. Jokainen DVD sisältää viisi jaksoa sekä Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Taneli Mäkelän kommentit jaksoista. Jaksot eivät ole DVD:illä alkuperäisessä esitysjärjestyksessä. Ensimmäiset kolme dvd:tä julkaistiin 2006–2007, loput kolme DVD:tä jäivät odottamaan myöhempää julkaisua. Tuotanto Oy Säihky ja Pan Vision julkaisivat kaikki kuusi DVD:tä yhdellä kerralla 26. marraskuuta 2009.


title: Mikko Hovi

text: Mikko Hovi (11. lokakuuta 1879, Koivisto – 10. heinäkuuta 1962, Helsinki) oli suomalainen taiteilija ja kuvanveistäjä.


title: Mikko Hovi

text: Mikko Hovin vanhemmat olivat maanviljelijä Abram Hovi sekä Judit Pönni. Hovi avioitui kahdesti. Yhdessä vaimonsa kanssa tehdyn jälkisäädöksen mukaisesti Mikko Hovin taiteellisen tuotannon sai perintönä taiteilijan kuoleman jälkeen Hämeenlinnan taidemuseo, jonka kokoelmissa on näin ollen runsaasti Hovin teoksia. Hänen teoksiaan on nähtävillä myös Ateneumin kokoelmissa, Amos Andersonin taidemuseossa, Lahden taidemuseossa sekä Kemin taidemuseossa.


title: Mikko Hovi

text: Hovi opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1907–1911 sekä 1916. Hän suoritti ensimmäisen esiintymisensä kuvanveistäjänä vuonna 1915. Hovi osallistui pitkän elämäntyönsä aikana melko harvoin julkisiin näyttelyihin Suomessa ja tällöinkin vain yhteisnäyttelyihin. Hän asetti töitään näytteille Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1930-1950-luvulla.Lisäksi hän on tehnyt lukuisia puuveistoksia Suomen maaseudulla sijaitseviin kirkkoihin.


title: Blood Ceremony Films

text: Blood Ceremony Films on riippumaton pääkaupunkiseudulla toimiva, lähinnä kauhueroottisia elokuvia tuottava ryhmä. Elokuvien ohjaajana ja tuottajana toimii Sami Haavisto. Ryhmä koostuu kokonaan vapaaehtoisista henkilöistä, eikä kenellekään heistä makseta palkkaa. Ryhmässä on noin 150 jäsentä (50 aktiivista) ja jäsenistö koostuu harrastajista alan ammattilaisiin.


title: Blood Ceremony Films

text: Ryhmän elokuvista on ollut arvosteluja useissa elokuva-alan lehdissä ja sitä on myös haastateltu Subtv:lla lokakuussa 2004.


title: Blood Ceremony Films

text: Vuonna 2008 ryhmä alkoi julkaista neljä kertaa vuodessa ilmestyvää Blood Ceremony Magazine -lehteä, joka käsittelee muun muassa kauhu-, gore-, roska- ja independent-elokuvia. Samana vuonna ryhmä allekirjoitti levityssopimuksen englantilaisen Redemption Filmsin kanssa Blood Ceremonyn kolmen ensimmäisen elokuvan julkaisemisesta DVD:llä kansainvälisesti.


title: Kenian vaakuna

text: Kenian vaakuna on Kenian tunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Siihen on kuvattu kaksi leijonaa, jotka pitävät kiinni maasaiden keihäistä ja kannattelevat perinteistä afrikkalaista kilpeä, jossa on värit musta, punainen, vihreä ja valkoinen. Kilven värit symboloivat kenialaisia (musta), maataloutta ja luonnonvaroja (vihreä), taistelua vapauden puolesta (punainen) ja rauhaa sekä yhtenäisyyttä (valkoinen). Kilvessä kuvatulla vasemmalle katsovalla kukolla on kirves, joka paikallisen tavan mukaan symboloi uutta elämää ja menestystä. Kilpi ja leijonat seisovat Mount Kenyan silhuetilla. Sen päälle on kuvattu Kenian tärkeitä maataloustuotteita: kahvi, kamomilla, tee, sisal, ananas ja maissi. Vaakunan alapuolella punaisessa nauhassa lukee Kenian motto "HARAMBEE".


title: Harold Holt

text: Harold Edward Holt (5. elokuuta 1908 – 17. joulukuuta 1967) oli australialainen poliitikko ja maansa 17. pääministeri vuodesta 1966 katoamiseensa asti.


title: Harold Holt

text: Holt syntyi Sydneyssä. Hänen vanhempansa erosivat 1918. Holt opiskeli yliopistossa ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1930. Holt meni 1940-luvun lopussa naimisiin jo yliopistoaikoinaan tapaamansa Zara Baten kanssa.


title: Harold Holt

text: Holt aloitti poliittisen uransa 1930-luvulla. Hänet valittiin Australian parlamenttiin 17. elokuuta 1935. Pääministeriksi noustuaan 1966 hänellä oli takanaan jo useita ministeriyksiä. Joulukuussa 1958 Arthur Fadden vetäytyi ja Holt nimitettiin valtion varainhoitajaksi.


title: Harold Holt

text: Holt nimitettiin pääministeriksi vuonna 1966. Hän tuki avoimesti Yhdysvaltain toimintaa Vietnamin sodassa.


title: Harold Holt

text: Holt oli 17. joulukuuta 1967 ystäviensä kanssa rannalla katsomassa englantilaisen Alec Rosen purjehdusta. Hän väitti tuntevansa rannan hyvin, mutta aallokko oli hänen lähtiessään uimaan merta kohti hyvin voimakasta ja hän katosi pian veden alle. Paikalle hälytettiin apua ja iltaan mennessä pelastusoperaatiossa oli mukana 190 henkeä. Etsinnät lopetettiin virallisesti 5. tammikuuta. Holtin ruumista ei koskaan löydetty.


title: Harold Holt

text: Muistotilaisuuteen osallistui kaksi tuhatta kutsuvierasta. Jotkut epäilivät hänen tehneen itsemurhan.


title: Taistelu Norjasta

text: Taistelu Norjasta, Norjan taistelu tai Norjan miehitys oli konflikti, jossa Saksa valloitti Norjan toisessa maailmansodassa huhti–kesäkuussa 1940. Operaation päätavoitteena oli varmistaa Saksan sotateollisuudelle tärkeän rautamalmin saanti Ruotsista. Operaatio eteni nopeasti ja Norja yllätettiin pahasti. Liittoutuneet saapuivat norjalaisten avuksi, ja vaikka vastaiskut maan eteläosissa jäivät tuloksettomiksi, Pohjois-Norjassa saksalaiset kokivat koko sodan ensimmäisen tappionsa Narvikin taistelussa. Saksan hyökkäys Ranskaan toukokuussa 1940 kuitenkin sai liittoutuneet vetäytymään Norjasta, jonka jälkeen maan oli antauduttava saksalaisille, ja sen hallitus lähti maanpakoon Lontooseen. Norja pysyi miehitettynä toukokuuhun 1945, jolloin brittijoukot saapuivat maahan, ja saksalaisjoukot antautuivat ilman vastarintaa.


title: Taistelu Norjasta

text: Toinen maailmansota oli alkanut 1. syyskuuta 1939 Saksan hyökätessä Puolaan. Iso-Britannia ja Ranska julistivat hyökkäyksen johdosta sodan Saksalle 3. syyskuuta, mutta eivät ryhtyneet mihinkään suuriin sotatoimiin. 17. syyskuuta myös Neuvostoliitto hyökkäsi Puolaan ja valtasi sen itäosat, jotka Saksa oli sille luvannut Molotov-Ribbentrop-sopimuksessa. Puola kukistui reilussa kuukaudessa, ja tämän jälkeen alkoi niin sanottu valesota, jonka aikana liittoutuneet ja Saksa olivat sodassa keskenään, mutta eivät käyneet suuria sotatoimia. Sen sijaan Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen, joka oli myös Molotovin-Ribbentropin sopimuksessa asetettu sen etupiiriin, 30. marraskuuta. Neuvostoliiton hyökkäys sujui kuitenkin huonosti, ja joulukuussa sen päähyökkäys pysähtyi suomalaisten Mannerheim-linjalle.


title: Taistelu Norjasta

text: Neuvostoliiton hyökkäys Suomeen herätti närkästystä kaikkialla maailmalla. Liittoutuneiden johto oli asenteellisesti selkeästi suomalaisten puolella, mutta varsinaista apua Suomi ei saanut. Suomeen lähetettiin jonkin verran aseapua, mutta ei vapaaehtoisten lisäksi sotajoukkoja. 5. helmikuuta 1940 liittoutuneet päättivät kuitenkin lähettää joukkoja Norjaan ja edetä sieltä Suomen avuksi. Päätöksen taustalla oli todennäköisesti liittoutuneiden halu estää Saksan pääsy Ruotsin malmivaroihin, joita kuljetettiin Norjan kautta Saksaan. 28. maaliskuuta Iso-Britannia ja Ranska sopivat miinoittavansa Norjan vedet pakottaakseen rautamalmia kuljettavat saksalaislaivat avomerelle ja liittoutuneiden maaleiksi. Tätä ei kuitenkaan ehditty toteuttaa ennen 9. huhtikuuta. Myöskään liitoutuneiden Suomen avuksi tarkoitettu siirtoarmeija ei koskaan osallistunut talvisotaan, sillä se ehti päättyä 13. maaliskuuta Moskovan rauhaan.


title: Taistelu Norjasta

text: Samaan aikaan saksalaisilla oli oma suunnitelmansa Norjan varalle. Adolf Hitler aikoi vallata Norjan, jotta Ruotsin malmi pääsisi jatkossakin saksalaisten käyttöön. Hyökkäyksessä aiottiin käyttää Puolan offensiivissa hyväksi todettua salamasotaa. Operaatio sai nimekseen "Weserübung". Eräs tärkeä syy hyökkäykselle oli myös tapaus, jossa brittilaivasto kaappasi saksalaisen rahtialus "Altmarkin" Norjan Jössinfjoridssa. Tämä sai Hitlerin raivostumaan, ja antoi hänelle kuvan ettei Norja aikonutkaan pysyä puolueettomana.


title: Taistelu Norjasta

text: Norja oli muiden Pohjoismaiden tapaan päättänyt pysytellä maailmansodassa puolueettomina. Maassa toimi pieni mutta äänekäs äärioikeistolainen puolue "Nasjonal Samling", jonka puheenjohtajana toimi Vidkun Quisling. Puolue oli erittäin myötämielinen natseja kohtaan, ja Quisling tapasi Hitlerin henkilökohtaisesti kahdesti. Hitler kertoi Quislingille pitävänsä Norjan puolueettomuutta parhaana vaihtoehtona, mutta puuttuvansa tilanteeseen aseellisesti heti, jos britit osoittaisivat mitään aikeita nousta maihin Norjaan.


title: Taistelu Norjasta

text: Norjan asevoimat olivat toisen maailmansodan alkaessa pienet ja erittäin puutteellisesti aseistetut. Panssarivoimia ei ollut lainkaan, ei myöskään raskasta tykistöä. Panssarintorjunta- ja ilmatorjuntakalusto oli aivan riittämätöntä. Maavoimien, laivaston ja ilmavoimien vähäinen kalustus oli sekin vanhentunutta. Norjalaiset myös reagoivat saksalaisten hyökkäyksen lisääntyvään uhkaan hitaasti - Norjan armeijan yleisesikunnan päällikkö kenraali Hatledal oli vaatinut armeijan täyttä liikekannallepanoa jo 5. huhtikuuta, mutta tähän ei annettu lupaa. Norjalaiset olivatkin saksalaisten hyökätessä täysin valmistautumattomia taisteluun.


title: Taistelu Norjasta

text: Saksalaiset joukot tukenaan noin 1 000 lentokonetta hyökkäsivät Tanskaan ja Norjaan aikaisin yöllä 9. huhtikuuta 1940. Tanska vallattiin muutamassa tunnissa. Kaikkien aikojen ensimmäinen maahanlaskuhyökkäys tehtiin Oslon ja Stavangerin lentokentille Norjassa. Laivat laskivat sotilaita kuuteen eri kohteeseen. Norjan kuudella divisioonalla ei ollut panssarijoukkoja eikä tehokasta tykistöä, ja maan rannikkopuolustus oli huonosti varustettu. Kun Norjan armeijan ylipäällikkö Kristian Laake sai tiedon että saksalaiset sotalaivat liikkuivat Oslonvuonoa pitkin kohti Norjan pääkaupunkia Osloa, hän ei aluksi suhtautunut tähän kovin vakavissaan. Useimmat Oslonvuonon linnakkeet (jotka olivat vanhoja ja puutteellisesti aseistettuja) antautuivat ilman vastarintaa tai vallattiin nopeasti, mutta ikivanha linnake Oscarsborg onnistui tykistötulella ja torpedoilla upottamaan raskaan risteilijä Blücherin, joka vei mukanaan satoja sotilaita, jotkut arviot ovat puhuneet jopa tuhannesta saksalaisesta. Henkiinjääneet saksalaiset uivat rantaan, missä norjalaiset vangitsivat heidät hetkeksi. Vangiksi joutui myös Oslon hyökkäystä komentava kenraali Erich Engelbrecht. Tämä viivästytti hieman saksalaisten Oslon valtausta, ja Norjan kuningas Haakon pystyi tämän seurauksena pakenemaan Elverumiin hallituksensa kanssa. Saksalaisia laskuvarjojääkäreitä lähetettiin Elverumia kohti vangitsemaan kuningas ja maan tärkeimmät poliitikot, mutta he joutuivat norjalaisten väijytykseen ja pakenivat sekasorrossa, menettäen komentajansa, kapteeni Eberhard Spillerin.


title: Taistelu Norjasta

text: Narvikin edustalla kaksi vanhaa norjalaista rannikkopuolustusalusta, "Eidsvold" ja "Norge", tekivät vastarintaa kolmelle saksalaislaivalle, joka kuljetti kenraali Eduard Dietlin joukkoja Narvikiin. "Eidsvold" ampui varoituslaukauksen saksalaista "Heidkampia" kohti. Saksalaissaattuetta komentava Friedrich Bonte lähetti norjalaisalukseen neuvottelijan. Norjalaiset kieltäytyivät päästämästä saksalaisia satamaan. Saksalaisten neuvottelija lähti "Eidsvoldista", ja tämän jälkeen "Heidkamp" upotti aluksen ampumalla siihen kolme torpedoa. "Norge" alkoi tämän jälkeen tulittaa toista saksalaisalusta, "Arminia", mutta tuloksettomasti. "Armin" laukaisi torpedoja, jotka upottivat myös "Norgen". Taistelussa kuoli satoja norjalaisia uppoavien laivojen mukana. Tämän jälkeen saksalaiset ajoivat Narvikin satamaan. Narvikissa oli vain heikko maapuolustus, ja kaupungin oli antauduttava ilman taistelua. Seuraavina päivinä Kuninkaallinen laivasto teki Narvikin edustalla yllätyshyökkäyksiä Saksan laivasto-osastoja vastaan (Narvikin ensimmäinen taistelu 10. huhtikuuta ja Narvikin toinen taistelu 13. huhtikuuta).


title: Taistelu Norjasta

text: Varmistettuaan ensimmäiset sillanpääasemansa saksalaiset käynnistivät varsinaisen Norjan valloituksen. Norjalaiset puolustautuivat sitkeästi Mjøsajärvellä ja Glomman laaksossa.


title: Taistelu Norjasta

text:
Norjan hallitus neuvotteli, pitäisikö heidän lähteä maasta Ruotsiin. Pääministeri kannatti tätä, mutta kuningas Haakon kieltäytyi ehdottomasti. Norjan hallitus siirtyikin väliaikaisesti Lillehammeriin ja päätti jatkaa taistelua. Laake oli murtunut henkisesti, mutta hänen tilalleen Norjan armeijan ylipäälliköksi nimitettiin kenraali Otto Ruge jota pidettiin edeltäjäänsä tarmokkaampana. Kun Norjan armeija pantiin liikekannalle, kutsuun vastasi noin 40 000 miestä. Armeijan aseistus oli erittäin huono, mutta taisteluhenki sitä vastoin hyvä - aseisiin saapuneet olivat pääosin intohimoisia patriootteja.
14. huhtikuuta varsinainen liittoutuneiden siirtoarmeija, noin 10 000 miestä, joka muodostettiin alun perin auttamaan Suomea, nousi maihin Namsoksessa (operaatiot Henry ja Maurice), Åndalsnesissa, Ålesundissa ja Moldessa (operaatiot Primrose ja Sickle) sekä Narvikissa (operaatio Rupert). Tarkoitus oli vallata takaisin Trondheim, jotta Norjaan saataisiin suuri sillanpääasema. Joukot olivat huonosti valmistautuneet taisteluun eivätkä yhteydet norjalaisiin toimineet. Liittoutuneiden joukot eivät kyenneet yhteistoimintaan, eikä niitä oltu koulutettu sodankäyntiin pohjoisessa.


title: Taistelu Norjasta

text: Operaatio Henryn eli Namsoksen maihinnousu alueen varmistaminen Trondheimin pohjoispuolella tapahtui 14. huhtikuuta, kun etukomennuskunta nousi maihin Namsoksessa. Kuninkaallisen merijalkaväen kapteenin Eddin komentama 350 merimiehen ja merijalkaväen sotilaan joukko varmisti alueelle tulevan tien sillan ja miinoitti sataman laitteet.


title: Taistelu Norjasta

text: Varsinainen maihinnousu eli operaatio Maurice tehtiin 16.–17.huhtikuuta. Pääjoukkona oli brittiläinen 146. Prikaati (Pataljoonat Lincolnshiren, King’s Own Yorkshire Light Infantry-, York- ja Lancaster-rykmenteistä) komentajanaan kenraali Carton de Wiart, joka saapui paikalle lentoveneellä. Lisäjoukkoina alueelle toimitettiin ranskalaisia alppijääkäreitä sekä jonkin verran kevyttä tykistöä sekä ilmatorjuntatykkejä.


title: Taistelu Norjasta

text:
Hyökkäys Trondheimiin alkoi 20. huhtikuuta. Saksalaiset pitivät asemansa ja odottivat lisäjoukkoja. Saksan ilmavoimat tuki puolustajia. Lopulta 30. huhtikuuta raskaita tappioita kärsineet liittoutuneet perääntyivät.
Trondheimin operaation epäonnistuttua liittoutuneet evakuoivat Namsoksen ja Åndalsnesin 1.–2. toukokuuta. Yli puolet Norjasta oli nyt saksalaisten käsissä ja toukokuun alussa tilanne vakiintui asemasodaksi Narvikin eteläpuolelle.


title: Taistelu Norjasta

text:
Vaikka liittoutuneiden vastarinta oli murtunut eteläisessä Norjassa, pohjoisessa tilanne oli erilainen. Koko operaation tärkeimpiä tavoitteita oli ollut Narvik ja sen malmisatama, jonka kautta tuleva ruotsalainen malmi oli elintärkeää Saksan sotateollisuudelle. Saksalaiset olivat miehittäneet Narvikin jo heti operaation alussa, mutta heidän puolustuslinjansa kaupungin ympärillä olivat hyvin heikot, ja toukokuun alussa kenraali Eduard Dietlin komentamien saksalaisjoukkojen tilanne alkoi olla Narvikissa todella tukala. Heitä vastassa oleva kenraali Fleischerin komentama Norjan 6. divisioona oli norjalaisten ainoa mobilisoitu divisioona, ja sitä tukivat brittijoukot.
Norjalaiset olivat koetelleet saksalaisten puolustuskykyä jo toukokuun alusta lähtien, jolloin he alkoivat edetä kohti Narvikia. Hitler oli eräässä vaiheessa paniikissa Narvikin tilanteen vuoksi ja ehdotti, että kenraali Dietlin joukot haettaisiin lentoteitse turvaan Narvikista. Operaatio olisi kuitenkin ollut mahdoton toteuttaa.
Saksan suurhyökkäyksen lännessä alkaessa molemmat osapuolet keskittivät joukkojaan Ranskaan. Norja oli nyt ”piikki lihassa” liittoutuneille, koska se sitoi heidän voimiaan. Churchill antoi käskyn vallata Narvik, mutta vain hämäykseksi, jonka jälkeen liittoutuneet saatettaisiin evakuoida Norjasta turvallisesti. Norjalaisille ei kerrottu suunnitelmasta, sillä heidän pelättiin antautuvan heti, jos kuulisivat liittoutuneiden aikomuksesta, eikä evakuointi tällöin välttämättä onnistuisi. Rugelle tosin kerrottiin asiasta, mistä hän aluksi raivostui mutta hyväksyi lopulta liittoutuneiden suunnitelman.


title: Taistelu Norjasta

text: Toukokuun alussa liittoutuneet saivat Narvikin rintamalle ensimmäiset panssarivaununsa ja maihinnousukalustonsa, ja Narvikia alettiin saartaa. 7. toukokuuta norjalaiset valtasivat strategisesti tärkeän ylängön, josta oli jo näköala Narvikiin. Ranskan muukalaislegioona nousi maihin 12. toukokuuta ja valtasi Bjerkvikin. Bjerkvikissä saksalaiset tekivät vastarintaa. Kylä kärsi taistelussa pahoja vaurioita ja lukuisia siviilejä kuoli. Øyjordin liittoutuneet sen sijaan saivat haltuunsa ilman vastarintaa, sillä saksalaiset olivat paenneet. Tämän jälkeen Narvikin saksalaisjoukot oli saarrettu. Etelämpänä kenraali Feuersteinin saksalainen 2. vuoristodivisioona lähti etenemään kohti pohjoista, tarkoituksenaan auttaa eristyksissä olevaa kenraali Dietliä. Saksalaisten hyökkäys etenikin, ja pakotti liittoutuneet kiirehtimään Narvikin valtausta. Britit ja norjalaiset hidastivat Feuersteinia räjäyttämällä siltoja ja käyden viivytystaisteluja.


title: Taistelu Norjasta

text: Kenraali Feuerstein ei ehtinyt ajoissa Dietlin avuksi, vaan kenraalien Fleischer ja Auchinleckin johtamat norjalaiset, ranskalaiset, puolalaiset ja britit valtasivat Narvikin ja pakottivat saksalaiset perääntymään kaupungista kohti Ruotsin rajaa. Taistelu Narvikista oli ensimmäinen suuri maataistelu toisessa maailmansodassa, jonka liittoutuneet voittivat. Dietlin joukkojen rippeet ajettiin pienelle alueelle Bjørnefjellin ympärille, lähelle Ruotsin rajaa. Norjan 6. divisioona lähestyi niitä vääjäämättä, kun Hitler antoi Dietlille luvan vetäytyä rajan yli Ruotsiin. Sieltä heidät oli määrä evakuoida junilla.


title: Taistelu Norjasta

text: Tämä ei kuitenkaan koskaan tapahtunut, sillä liittoutuneet toteuttivat suunnitelmansa ja norjalaisten yllätykseksi alkoivat vetäytyä rannikolta. Norjan armeija ei olisi pystynyt jatkamaan taistelua ilman täydennyksiä liittoutuneilta, ja sen olikin voitostaan huolimatta antauduttava, suojattuaan ensin liittoutuneiden evakuoinnin.


title: Taistelu Norjasta

text: Liittoutuneiden joukkojen evakuoinnin suunnittelu eli Operaatio Alphabet oli alkanut toukokuun puolivälissä. Evakuointi oli tarkoitus toteuttaa pääosin Narvikin ja Harstedin satamien kautta 4.–10. kesäkuuta ja siihen oli tarkoitus käyttää useita suuria joukkojenkuljetukseen soveltuvia aluksia, jotka oli koottu eri satamiin. Laivoja olivat muun muassa "Atlantis", "Arandora Star", "Duchess of York", "Franconia", "Georgic", "Lancastria", "Monarch of Bermuda", "Orama", "Ormonde", "Oronsay", "Royal Ulsterman", "Ulster Prince" sekä puolalaiset "Batory" ja "Sobieski". Näiden alusten lisäksi oli laivaston tukialuksia sekä aseistettu maihinnousualus "Van Dyck". Huolto- ja tankkilaivoina operaatiossa olivat "Acrity", "Blackheath", "Cotswold", "Couch", "Cromarty Firth", "Glenaffaric", "Glengarry", "Harmattan", "Oil Pioneer", "Oligarch" ja "Theseus". Viiden vuorokauden aikana evakuoitiin noin 25 000 miestä ja heidän kalustoaan.


title: Taistelu Norjasta

text: Vetäytymisen yhteydessä myös Narvikin malmisatama tuhottiin, jotta estettäisiin rautamalmikuljetukset Saksalle pitkäksi aikaa. Kuningas Haakon VII ja hänen hallituksensa lähtivät Isoon-Britanniaan 7. kesäkuuta samaan aikaan, kun viimeiset liittoutuneet evakuoitiin Norjasta. Norjalaisten ylipäällikkö Ruge oli kieltäytynyt lähtemästä maasta ja vaati saada jäädä miestensä kanssa sotavangiksi. Suuri määrä norjalaisia sotilaita lähti maasta osallistuakseen sotaan liittoutuneiden joukoissa.


title: Taistelu Norjasta

text: "Admiral Hipper" upotti 8. kesäkuuta tykkitulella ja laukaisemalla lopuksi torpedon Orient Linen "Oraman" (19 840 t). Aluksen upotessa hukkui 19 merimiestä ja 280 miestä vangittiin yhtenä "Oraman" päällikkö Sherburne. Samana päivänä upotettiin British Oil Shipping Company Limitedin tankkerin "Oil Pioneerin" (5 666 t) Narvikin ulkopuolella ().


title: Taistelu Norjasta

text: Lisäksi alueella upotettiin lentotukialus "HMS Glorious" ja sen saattajana olleet hävittäjät "HMS Acasta" ja "HMS Ardent". Ja toisaalla vielä aseistettu maihinnousualus "Van Dyck" upotettiin.


title: Taistelu Norjasta

text: 9. kesäkuuta kuningas käski norjalaisia lopettamaan taistelun. Taistelu Norjasta oli ohi ja saksalaiset valtasivat pian myös pohjoisimman Norjan. Kuitenkin tämänkin jälkeen, Norjan vastarintaliike toimi aktiivisena.


title: Taistelu Norjasta

text: Verraten vähäisten miestappioiden takia konfliktia kutsutaan joskus ”Norjan miehitykseksi”, mutta taistelujen paikoittaisen rajuuden vuoksi sitä kutsutaan myös nimellä ”taistelu Norjasta”.


title: Taistelu Norjasta

text: Vaikka saksalaisten tappiot olivatkin pienet maataisteluissa, meritaisteluissa ne olivat kuitenkin paljon tuntuvammat. Saksan laivasto ei toisen maailmansodan aikana enää toipunut kunnolla Norjassa kärsimistään tappioista, eikä kyennyt missään vaiheessa haastamaan Iso-Britannian Kuninkaallista laivastoa. Brittien laivastotappiot olivat suunnilleen yhtä suuret, mutta he kestivät ne paremmin. Myös Luftwaffe oli menettänyt paljon arvokasta kuljetuskalustoa.


title: Taistelu Norjasta

text: Norjan valtauksen myötä Saksa sai varmistettua malmin saannin Ruotsista. Lisäksi he saivat Norjasta käyttöönsä runsaasti rannikkotukikohtia, joilla mm. häirittiin brittien mahdollisuuksia valvoa Atlantin laivaliikennettä. Nämä tukikohdat tulivat erityisen tärkeiksi Operaatio Barbarossan alkaessa, kun liittoutuneiden saattueet alkoivat kulkea Neuvostoliittoon, kuljettaen tälle sota-apua. Norjan strateginen merkitys pieneni, kun saksalaiset saivat haltuunsa myös Ranskan länsirannikon, jonka tukikohdista oli suora pääsy Atlantille.


title: Taistelu Norjasta

text: Norjan miehitys kuitenkin nieli Saksan sotilaallisia voimavaroja melkoisesti. Hitler oli vakuuttunut, että Norja oli erittäin tärkeä sodan kannalta ja maa olikin erittäin vahvasti miehitetty, siellä oli parhaimmillaan 400 000 saksalaista sotilasta - yksi saksalainen kymmentä asukasta kohti.


title: Taistelu Norjasta

text: Osana Natsi-Saksan ydinohjelmaa Norjassa toimi myös raskasvesitehdas. Tehdas kärsi kovia vaurioita liittoutuneiden sabotaasi-iskussa helmikuussa 1943 (Operaatio Gunnerside), jossa SOE:n kouluttamat norjalaiskommandot tuhosivat räjäyttämällä suuria osia tehtaasta. Iskun jälkeen saksalaiset päättivät siirtää loput raskaasta vedestä sekä tehtaan Saksaan. Tämä suunnitelma kuitenkin epäonnistui, kun Norjan vastarintaliike upotti kuljetusaluksen.


title: Luettelo Suomen sodan joukoista

text: Luettelo Suomen sodan joukoista listaa Suomen sodassa 1808–1809 taistelleet Ruotsi-Suomen ja Venäjän keisarikunnan maa- ja merivoimien joukot.


title: Jade Puget

text: Jade Errol Puget (s. 28. marraskuuta 1973) on yhdysvaltalaisen AFI-yhtyeen kitaristi. Hän liittyi yhtyeeseen vuonna 1998. Ennen AFI:n liittymistä Puget soitti useissa yhtyeissä, merkittävimpänä Loose Change.


title: Jade Puget

text: Jade Pugetin äänitykset AFI:N kanssa ovat mukaan lukien EP:t "Black Sails" (1999), "All Hallows" (1999), "The Days of the Phoenix" (2001) ja "336" (2002) sekä Cd:t "Black Sails in the Sunset" (1999), "The Art of Drowning" (2000), "Sing the Sorrow" (2003), "Decemberunderground" (2006) ja Crash Love (2009).


title: Saviselkä–Piippola-tie

text: Saviselkä–Piippola-tie on museotie Kärsämäen ja Siikalatvan kuntien alueella. Museotieosuus käsittää lähes koko yhdystien 8000, joka on Suomen tieverkon osuus Kärsämäen Saviselän kylän ja Siikalatvan Piippolan taajaman välillä.


title: Saviselkä–Piippola-tie

text: Tie haarautuu Saviselässä valtatieltä 28 ja päättyy Piippolan taajamassa seututien 800 risteykseen. Tien pituus on 23,8 kilometriä.


title: Saviselkä–Piippola-tie

text: Saviselkä–Piippola-tiestä tuli museotie vuonna 1982. Tie rakentui historiaselvityksen mukaan 1700-luvulla poluista ja kyläteistä. Senaatin päätöksellä siitä tehtiin pitäjien yhdystie vuonna 1825. Valtion hoitoon tie siirtyi vuonna 1920. Vuoteen 1953 saakka tie oli osa valtatietä 4.


title: Saviselkä–Piippola-tie

text: Tie kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin kulttuurihistoriallisiin ympäristöihin.


title: Saviselkä–Piippola-tie

text: Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto ja Pentti Haanpään koulu sijaitsevat yhdystie 8000:n varrella lähellä Piippolan taajaman keskustaa.


title: Swazimaan lippu

text: Swazimaan lippu on Swazimaan kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se on otettu käyttöön 6. lokakuuta 1968.


title: Swazimaan lippu

text: Punainen väri symboloi Swazimaan menneisyyttä, sininen puolestaan rauhaa ja tasapainoisuutta. Keltainen väri symboloi maan varoja. Lipun keskellä symboloivat kilpi ja kaksi keihästä maan turvaa vihollisilta. Kilven värit kuvaavat rauhaa mustien ja valkoihoisten välillä.


title: Hermann Tilke

text: Hermann Tilke (s. 31. joulukuuta 1954 Olpe, Länsi-Saksa) on saksalainen arkkitehti, joka on tunnettu uusien moottoriratojen ja olemassa olevien ratojen muokkausten suunnittelijana.


title: Hermann Tilke

text: 1980-luvulta lähtien Tilke on ajanut vakioautoilla, pääasiassa Nürburgring Nordschleifella VLN-kestävyysajosarjassa ja Nürburgringin 24 tunnin ajoissa. Hän ja Dirk Adorf voittivat 2003 ja 2004 joitakin VLN-kisoja V8Starilla.


title: Hermann Tilke

text: Hermann Tilken suunnittelemia Formula 1 -ratoja tai niiden muokkauksia:Hermann Tilken suunnittelemia moottori-, katu- ja kartingratoja:


title: Mihrab

text: Mihrab () on moskeijan seinään rakennettu syvennys, joka osoittaa rukoussuunnan eli qiblan () Mekkaan päin.


title: Mihrab

text: Useimmat mihrabit on arkkitehtuurisesti suunniteltu ja koristeltu siten, että ne antavat mielikuvan ovesta tai tiestä Mekkaan.


title: Maarja

text: Maarja on melko yleinen virolainen naisen etunimi.


title: Pie Geelen

text: Pieke (Pie) Geelen (s. 20. lokakuuta 1972, Nijmegen, Gelderland) on entinen alankomaalainen uimari, joka edusti kotimaataan kesäolympialaisissa 1996. Siellä hän sijoittui viidenneksi 4x100 metrin vapaauintiviestissä, yhdessä Mark Veensin, Martin van der Spoelin, ja Pieter van den Hoogenbandin kanssa.


title: Joakim Terentjef

text: Joakim Terentjef (Jaakkima Terentinpoika) oli 1600-luvulla Karjalassa vaikuttanut ortodoksipappi, joka siirtyi opettamaan luterilaista oppia.


title: Joakim Terentjef

text: Ruotsin sai Stolbovan rauhassa 1617 haltuunsa muun muassa Käkisalmen läänin, jonka väestö oli lähes kokonaan ortodoksista. Väestöä pyrittiin luterilaistamaan muun muassa kansanvalistuksen avulla, ja tärkein muoto oli Lutherin katekismuksen opettaminen. Opetustyötä varten pyrittiin palkkaamaan ortodoksipappeja, jokseenkin kehnolla menestyksellä. Vuonna 1644 pappeja oli neljä, ja lisäksi kuusi ortodoksitiakkaa. Kuuluisin työhön suostuneista papeista oli Joakim Terentjef.


title: Joakim Terentjef

text: Novgorodin metropoliitta oli vihkinyt Terentjefin ortodoksipapiksi vuonna 1623, ja hänet oli määrätty papiksi Suistamolle. Hän osoitti kiinnostusta luterilaisuutta kohtaan siinä määrin, että maaherra Magnus Nieroth kutsui hänet Uukuniemen ortodoksiseurakunnan papiksi, ja sieltä 1638 edelleen Kurkijoen seurakunnan kirkkoherraksi. Kurkijoella oli kuitenkin jo ortodoksipappi, rovasti Osip Kuisma.


title: Joakim Terentjef

text: Nieroth suunnitteli Kurkijoelle koulua ortodokseja varten. Terentjefin piti opettaa pari ensimmäistä vuotta, ja sitten voitaisiin vielä palkata toinen, luterilainen opettaja..


title: Joakim Terentjef

text: Seurakuntalaiset eivät hyväksyneet Terentjefiä, vaan tukivat entistä pappiaan. Pietari Brahen vieraillessa Kurkijoella 1639 hän syrjäytti Osipin ja nimitti Joakim Terentjefin Kurkijoen ortodoksien rovastiksi, jolloin hänestä tuli ortodoksipappien esipaimen. Toimenpide oli Brahelle poikkeuksellinen, sillä hän oli useaan otteeseen tähdentänyt luterilaistamisen perustuvan vapaaehtoisuuteen.


title: Joakim Terentjef

text: Tilanne kärjistyi erään seurakuntalaisen, vouti Jefim Simonoffin syyttäessä Terenjefiä noituudesta. Simonoffin mukaan Terentjef olisi tarjoutunut opettamaan taikakeinoja hänen pojalleen, ja Simonoffin kieltäydyttyä oli sokeuttanut pojan. Asian johdosta Terentjef haastettiin 1642 Kurkijoen talvikäräjille. Hän puolustautui väittämällä, että koko syyte johtui hänen opetustyöstään ja kääntymyksestään luterilaiseen uskoon. Väite ei herättänyt lautamiehissä toivottua vastakaikua: Terentjef tuomittiin kuolemaan noituudesta.


title: Joakim Terentjef

text: Kaikki kuolemantuomiot oli alistettava hovioikeuden ratkaistavaksi. Hovioikeudessa Terentjef puolustautui menestyksellisesti. Lisäksi Pietari Brahe pyrki vaikuttamaan tuomion kumoamisen puolesta ja lähetti hovioikeudelle kirjeen. Hovioikeudesta Terentjef määrättiin kuultavaksi Turun tuomiokapituliin asti, missä tarkistettiin asian uskonopilliset kysymykset. Vuonna 1643 hovioikeus kumosi tuomion ja palautti Terentjefin virkaansa, jota hän hoiti vuoteen 1652.


title: Kestilän laskiaishiihdot

text: Kestilän laskiaishiihdot (myös "Kestilän kansalliset laskiaishiihdot") on maailman vanhin keskeytyksettä joka vuosi järjestetty hiihtokilpailu. Hiihdot järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1891.


title: Kestilän laskiaishiihdot

text: Aiemmin laskiaishiihdot järjestettiin Siikajoen jäällä. Nykyisin järjestämispaikkana on Maksinharjun hiihtostadion. Vuonna 2015 laskiaishiihdot järjestettiin 125. kerran. Sarjoja oli miehille ja naisille yhteensä 24 kpl, ja reittien pituudet olivat 2–15 km.


title: Bruselloosi

text: Bruselloosi ("brusellosis") on "Brucella"-bakteerien aiheuttama infektiotauti. Useat "Brucella"-bakteerit voivat tarttua ihmiseen suoraan kotieläimistä tai näiden maidosta.


title: Bruselloosi

text: Tautia on tavattu Suomessa vain ulkomailta tulleina yksittäistapauksina; Euroopassa sitä kuitenkin esiintyy ainakin Espanjassa, Turkissa ja Kreikassa.


title: Bruselloosi

text: Eläinlääketieteessä eläinten bruselloosista käytetään yleensä nimityksiä luomistauti ja luomatauti, koska se johtaa elinkelvottoman sikiön syntymiseen ennenaikaisesti. Suomessa luomistautia todettiin viimeksi vuonna 1960.


title: Bruselloosi

text: Ihmisen bruselloosin aiheuttaa "Brucella abortus". Bakteeri aiheuttaa elimistöön päästyään voimakasta kuumeilua, imusolmukkeiden, pernan ja maksan laajenemista sekä luusto-, keskushermosto-, sydän- keuhko- ja virtsaoireita.


title: Bruselloosi

text: Bruselloosi itää 5–35 vuorokautta, minkä jälkeen sen oireina ovat eri puolilla kehoa suurentuneet imusolmukkeet, selkä- ja päänsärky sekä pahoinvointi. Hoitamattomana tauti voi kroonistua tai johtaa jopa kuolemaan.


title: Bruselloosi

text: Bruselloosia on syytä epäillä, kun potilaalla on selittämätön kuumetauti ja hän on ulkomailla ollessaan nauttinut pastöroimatonta maitoa tai juustoa taikka koskenut eläimeen. Diagnoosi tehdään viljelemällä verestä tai määrittämällä seerumista brusellan vasta-aineet.


title: Bruselloosi

text: Bruselloosia hoidetaan mikrobilääkkeillä. Aikuisilla käytetään doksisykliinin rinnalla joko gentamysiiniä, streptomysiiniä, siprofloksasiinia tai rifampisiinia, lapsilla sulfatrimetopriimia ja gentamysiiniä. Epäilytapauksissa yleislääkärin on aina syytä konsultoida infektiolääkäriä.


title: Bruselloosi

text: "Brucella"-bakteerilla on useita, eri eläimiin tarttuvia serotyyppejä. Luomistautia esiintyy naudoilla ("B. abortus", ihmisillä bangintauti), lampailla ja vuohilla ("B. melitensis", ihmisillä maltankuume), sioilla ("B. suis", tarttuu myös ihmiseen) ja koirilla ("B. canis", tarttuu myös ihmiseen). Lampailla esiintyvä "B. ovis" aiheuttaa pässin lisäkivestulehdusta.


title: Bruselloosi

text: "Brucellan" leviämistä voidaan torjua maidon pastöroinnilla ja tartuntavaaran olemassa ollessa desinfiointiaineiden käyttämisellä.


title: GrimneMUD

text: GrimneMUD on yksi vanhimmista edelleen pyörivistä DikuMUD-peleistä. Teemaltaan se on tyypillistä fantasiamaailmaan sijoittuvaa hack and slashia; "vakavaa" roolipelaamista pelissä ei juurikaan ole. Grimne on perustettu huhtikuussa 1991, ja fyysisesti se on käytännössä aina sijainnut Norjassa.


title: Alaraajahalvaus

text: Alaraajahalvaus (myös paraplegia) on vamma, jossa molemmat alaraajat ovat täysin halvaantuneet ja myös virtsarakko sekä suolisto ovat lamaantuneet. Vamman syynä on selkäytimen vaurioituminen onnettomuuden tai sairauden seurauksena. Paraplegia on vaikea-asteisempi kuin parapareesi.


title: Rysä

text: Rysä on katiskan sukua oleva kalanpyydys, joka on Suomessa ollut käytössä jo 1500-luvulla. Rysän malli on pysynyt perinteisenä vuosisadasta toiseen. Rysässä oli alun perin puiset kaaret eli vanteet. Näiden vanteiden ympärille pingotettiin verkko. Rysässä on vaihteleva määrä nieluja ja myös malli on vaihdellut kalastusolosuhteiden mukaan. Ns. isorysien suuaukko, uloin vanne, on yli 1,5 metriä, pienemmät rysät ovat yleensä n. metrin vanteella varustettuja.


title: Rysä

text: Rysiä käytettiin yleensä patorakennelmien yhteydessä. Suuaukko kiinnitetään pohjaan pystyseipäillä. Isorysä on Kustaa Vilkunan mukaan suomalainen kalastusneuvo, alkuaan Pohjanlahden rannikolta, Oulun ja Kemin alueelta.


title: Rysä

text: Sisävesien rysät voidaan jakaa kahteen ryhmään, pienemmät luokki- eli vemmelrysät, sekä isommat ns. potkurysät. Potku eli siipi on suuaukosta lähtevä verkkoaita, joka ohjaa kalat rysään. Hauen ja mateen pyyntiin käytetään luokkisrysiä, samoin joissa nousukalojen pyyntiin. Suomukalojen pyynnissä käytetään potkurysiä. Erikoisemmat pystyrysät mateiden pyyntiin ja pienet ankeriasrysät lisäävät rysätyyppien määrää. Merellä silakanpyynnissä käytetään ns. paunetti- eli avorysää, jonka avoimeen peräosaan mahtuu suurikin saalis ehjänä. Lohiloukku on Merenkurkun alueella käyttöönotettu avorysä lohenpyyntiin. Ponttonirysä eli push up -rysä on hylkeenkestävä rysätyyppi, joka suunniteltiin alun perin lohen kalastukseen.


title: Rysä

text: Paras rysäkalastuksen aika on viileiden vesien aikaan alkukesästä. Myöhemmin vesien lämmettyä rysät likaantuvat ja saalismäärät laskevat.


title: Rysä

text: Rysäpyynti ei vahingoita kaloja ja rysästä on helppo päästää alimittaiset kalat takaisin kasvamaan.


title: Jiří Hunkes

text: Jiří Hunkes (s. 31. heinäkuuta 1984 Brno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja, joka siirtyi kaudeksi 2014–2015 Tšekin pääsarjassa pelaavan tšekkiseura HC Libereciin.


title: Jiří Hunkes

text: Tšekin Extraliigan HC Třinecissä pelannut Hunkes siirtyi kaudeksi 2006–2007 Rauman Lukkoon kaksivuotisella sopimuksella. Hunkesilta odotettiin paljon Raumalla, sillä edellinen kausi oli ollut ns. läpimurtokausi, jonka aikana hänet valittiin Tšekin maajoukkueeseen. Lopulliseen MM-kisajoukkueeseen valintaa ei kuitenkaan tullut. Hunkes kuitenkin osoittautui pettymykseksi kiekollisen puolustajan roolissa, mikä hänestä oli kaavailtu. Kiekolliselle puolustajalle hyvin tärkeä laukaus oli heikohko ja kesken kauden tapahtunut loukkaantuminen vaikeutti kokoonpanoon mahtumista. Lukko päästikin miehen menemään ja 25.1.2007 Hunkes sopi loppukauden kestävän sopimuksen Lahden Pelicansin kanssa. Loppukauden kestävään sopimukseen tehtiin myös optio kaudesta 2007–2008.


title: Jiří Hunkes

text: Hunkes jätti Suomen yhden kauden jälkeen ja palasi kotimaahansa, kun hän teki neljän vuoden sopimuksen HC Liberecin kanssa. Neljän Liberec-kauden jälkeen Hunkes teki sopimuksen KHL:ssä aloittavan Lev Popradin kanssa. Hän pelasi kauden Popradissa ja vaihtoi seuraavaksi kaudeksi joukkueen KHL:ssä korvanneeseen Lev Prahaan.


title: Jiří Hunkes

text: Hunkes pelasi alkukauden 2012–2013 Lev Prahassa, mutta siirtyi kesken kauden lainalle Extraliigassa pelanneeseen HC Sparta Prahaan. Hänen sopimuksensa Lev Prahaan olisi jatkunut vielä kaudelle 2013–2014, mutta hänen sopimuksensa purettiin. Hunkes siirtyi tämän jälkeen Extraliigaseura HC Libereciin.


title: Bergstraße

text: Bergstraße [ˈbɛʁkʃtʁaːsə] on vanha tie, joka johtaa Saksassa Hessenin ja Baden-Württembergin osavaltioiden halki Darmstadtista Wieslochiin. Bergstraßen nimi merkitsee sananmukaisesti "vuoritietä", viitaten reitin kulkuun Odenwald-vuoriston länsireunaa pitkin. Myös tien varrella olevaa seutua kutsutaan Begrstraßeksi. Hessenin osavaltiossa on myös Kreis Bergstraße -niminen piirikunta ja viininviljeilyalue nimeltä Hessische Bergstraße.


title: Bergstraße

text: Bergstraßen reitillä kulki jo roomalaisten aikana kauppiaiden ja sotaväen käyttämä tie. Nimi Bergstraße esiintyy ensi kertaa vuonna 1165. Reitin varrella on lukuisia keskiaikaisia linnoja sekä historiallisia vanhojakaupunkeja, minkä ansiosta Bergstraße on suosittu matkailutie.


title: Bergstraße

text: Suojaisa sijainti Odenwaldin reunalla tekee Bergstraßen seudusta yhden saksan lämpimimmistä alueista. Keisari Joosef II:n sanotaankin lausahtaneen vierailtuaan keväällä 1764 Bergstaßella: "Täällä Saksa alkaa olla Italiaa". Suopean ilmaston ansiosta seudulla kasvaa joitakin Keski-Euroopan oloihin eksoottisia kasveja kuten manteli-, persikka- ja aprikoosipuita. Myös viiniä viljeillään Bergstaßen varrella. Viininviljeilyalueen kokonaispintaala on noin 840 hehtaaria ja se jakautuu Hessische Bergstraßen viininviljeilyalueeseen ja Badenin viininviljeilyalueeseen kuuluvaan Badische Bergstraßeen.


title: Bergstraße

text: Bergstraßen reitti kulkee noin 67 kilometrin matkan pohjois-etelä-suuntaan Reinin laakson ja Odenwald-vuorijonon reunaa pitkin. Valtatie B 3 seuraa Bergstraßen kulkua. Darmstadtin jälkeen reitti jakautuu kahteen haaraan, niin sanottuun vanhaan ja uuteen Bergstraßeen, jotka yhtyvät taas Zwingenbergin kaupungissa. Bergstraßen varrella sijaitsevat kaupungit ja kunnat ovat:


title: Reinhard Schwarzenberger

text: Reinhard Schwarzenberger (s. 7. tammikuuta 1977 Saalfelden) on entinen itävaltalainen mäkihyppääjä.


title: Reinhard Schwarzenberger

text: Hän kuului pronssia joukkuemäessä voittaneeseen Itävallan joukkueeseen Naganon olympialaisissa 1998. Seuraavana vuonna Ramsaun MM-kisoista tuli pronssia niin ikään joukkuemäestä.


title: Reinhard Schwarzenberger

text: Ensimmäisen kerran Schwarzenberger kilpaili arvokisoissa Thunder Bayn MM-kilpailuissa 1995, joissa hän sijoittui suurmäessä seitsemänneksi, normaalimäessä 22:nneksi ja joukkuemäessä kuudenneksi. Naganon olympialaisissa hän oli suurmäessä seitsemäs ja normaalimäessä 12:s. Arvokisaura päättyi Ramsaun MM-kisoihin, joista saaliina oli joukkuepronssin lisäksi normaalimäen kymmenes ja suurmäen 13. sija.


title: Reinhard Schwarzenberger

text: Lentomäen MM-kilpailuissa Schwarzenberger oli 13:s Kulmissa 1996 ja 21:s Oberstdorfissa 1998. Maailmancupissa hän kilpaili 203 kertaa. Ainoat cupin voittonsa hän saavutti Keski-Euroopan mäkiviikolla oltuaan ykkönen Oberstdorfissa joulukuussa 1994 ensimmäisessä maailmancupin kilpailussaan sekä Garmisch-Partenkirchenissä tammikuussa 1996. Voittaessaan Oberstdorfin kisan hän oli vasta 17-vuotias ja sillä hetkellä kaikkien aikojen toiseksi nuorin mäkiviikon osakilpailuvoittaja (vain Toni Nieminen oli ollut nuorempi). Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän sijoittui talvella 1995–1996 kolmanneksi Jens Weißflogin ja Ari-Pekka Nikkolan jälkeen.


title: Merta

text: Merta on kalastuspyydys, jota käytetään sekä kalojen että rapujen pyyntiin. Se on nykyisin yleensä muovisen, kankaisen tai metallisen verkon muodostama kori, jonka muoto pyrkii ohjaamaan ravut tai kalat sisään niin että ne eivät löydä enää ulos. Aiemmin rapumertoja tehtiin myös päreistä ja oksista. Nahkiaisen pyynnissä pajun oksista tehtyjä mertoja tehdään ja käytetään vielä nykyisinkin.


title: Ed Wynne

text: Ed Wynne on englantilainen muusikko ja säveltäjä. Hän on Ozric Tentaclesin keulahahmo ja soittaa yhtyeessä pääasiassa kitaraa ja koskettimia. Etnisestä musiikista kiinnostunut Wynne on lisäksi tehnyt musiikkia muun muassa joihinkin muinaisista sivilisaatioista kertoviin TV-dokumentteihin.


title: Niilo Ryhtä

text: Niilo Mikael Ryhtä (alk. Knuutila; 26. syyskuuta 1906 Tammela – 10. elokuuta 1995 Tampere) oli suomalainen vaikutusvaltainen poliitikko, ministeri ja Oulun läänin maaherra. Hänen puoluekantansa oli Maalaisliitto.


title: Niilo Ryhtä

text: Niilo Ryhtä oli lapsuudessaan urheilija, ja hän osallistui syntymäpitäjässään Tammelassa urheiluseuran perustamiseen. Hän valmistui agrologiksi vuonna 1933 ja siirtyi Pohjois-Suomeen. Siellä hän kiinnostui paikallisen maalaisväestön oloista. Hänet valittiin eduskuntaan 1948, ja hän oli ministerinä Karjalaisen, Rafael Paasion sekä Virolaisen hallituksissa vuosina 1963–1967. Hän vaikutti Pohjois-Suomen tieyhteyksien parantamiseen ja erityisesti Kuusamon puhelinverkoston luomiseen. Hänet nimitettiin Oulun läänin maaherraksi vuonna 1967, missä virassa hän oli eläkkeelle asti vuoteen 1973.


title: Shadowgate

text: Shadowgate on ICOM Simulationsin kehittämä ja MindScapen vuonna 1987 alun perin Macintoshille julkaisema pelihahmon näkökulmasta kuvattu seikkailupeli.


title: Shadowgate

text: Peli on saanut nimensä tapahtumapaikkansa mukaan; peli sijoittuu Castle Shadowgateen, pahan Warlock Lordin asuinpaikkaan. Pelaaja, "sankarikuninkaiden suuren suvun viimeinen", joka tunnetaan sarjan myöhemmissä osissa nimellä Lord Jair, on velvoitettu pelastamaan maailma kukistamalla Warlock Lordin, joka yrittää kutsua demoni Behemothin Helvetistä.


title: Shadowgate

text: Peli on MacVenture-sarjan suosituin osa. Peli julkaistiin Macintoshin lisäksi monelle muullekin alustalle, kuten Nintendo Entertainment Systemille, jolle julkaistusta versiosta tuli pienimuotoinen menestys. NES:ille pelin julkaisi Kemco. Jatko-osat ovat TurboGrafx 16:lle julkaistu "Beyond Shadowgate" ja Nintendo 64:lle julkaistu "".


title: Shadowgate

text: Pelistä on vuonna 2014 julkaistu Zojoin kehittämä uusintaversio ("remake") Linux, Mac OS X ja Windows -alustoille.


title: Shadowgate

text: Pelaajan täytyy ratkaista joukko arvoituksia järjestyksessä edetäkseen linnan läpi Warlock Lordin huoneeseen. Linnan vaarallisuuden vuoksi pelaajalla täytyy olla koko ajan vähintään yksi palava soihtu hallussaan. Soihdun sammutessa pelaaja kompastuu, murtaa niskansa ja joutuu aloittamaan pelin viimeksi tallentamastaan paikasta. Koska pelin aikana on mahdollista kerätä vain rajoitettu määrä soihtuja, ne ovat tavallaan pelin aikarajoituksena.


title: Shadowgate

text: Peli on tunnettu siitä, että siinä on useita tapoja kuolla. Lohikäärmeen henkäys polttaa pelaajan, kykloopit hyökkäävät tämän kimppuun, rikkoutunut peili imaisee ulkoavaruuteen, maksun saanut peikko vetääkin sillan alta, hapokas lima liuottaa, väärästä aukosta kulkeminen pudottaa pohjattomaan kuiluun, väärin asetettu täydennysesine aiheuttaa kuolemaniskun, mutanttikoira tai ihmissusinainen raatelee, hait syövät kulkijan - unohtamatta itsemurhaa ja monia muita tapoja.


title: Shadowgate

text: Itse asiassa jokainen pelaajan suorittama toiminto, joka ei ole oikea kunkin arvoituksen ratkaisemiseksi, aiheuttaa pelihahmolle kuoleman. Nämä kuolemat kuvaillaan usein graafisesti pelin tekstikentässä, jopa NES-versiossa, huolimatta Nintendon tuon aikaisesta sensuuripolitiikasta. Lisäksi monet ratkaisevat valinnat ovat täysin epäloogisia.


title: Shadowgate

text: Monet pelin arvoituksista voi ratkaista vain yritys ja erehdys -menetelmällä. Kirjoista ja pelin teksteistä voi löytää hyviä vihjeitä pelissä etenemiseen. NES-versiossa nämä on korvattu epämääräisillä vihjauksilla siitä, mitä on otettava huomioon kussakin linnan huoneessa.


title: Hyperion (kirjasarja)

text:
Hyperion on Dan Simmonsin kirjoittama neliosainen tieteisromaanisarja, jossa sekoitetaan useita eri tyylilajeja. Sarjaan viitataan myös nimellä "Hyperion Cantos": nimeä on aluksi käytetty vain sarjan kahdesta ensimmäisestä teoksesta mutta on käytössä myös koko neliosaisesta sarjasta. Lisäksi samaa nimeä käytetään kirjan hahmon tekemälle runolle.Romaanisarjan kaksi ensimmäistä osaa keskittyy pyhiinvaeltajien matkaan "aikahaudoille". Pyhiinvaeltajien joukko muodostuu erilaisista uskonnoista ja sosiaalisesta asemasta peräisin olevista ihmisistä. Ensimmäisessä kirjassa pyhiinvaeltajat ja heidän syynsä pyhiinvaellusmatkalle selvitetään "Canterburyn tarinoiden" tapaan siten, että jokainen kertoo itsestään tarinan.
Toisessa osassa taas keskitytään enemmän tapahtumiin itse aikahaudoilla.Kolmas ja neljännessä osassa siirrytään ajallisesti eteenpäin, ja keskeiseen rooliin nostetaan uudet henkilöt, joskin monet Hyperionin hahmot vilahtavat sivuosissa.


title: Messier 54

text: Messier 54 (M54, NGC 6715) on Jousimiehen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi ja luetteloi vuonna 1778.


title: Messier 54

text: Joukon uskottiin aikaisemmin sijaitsevan noin 50 000 valovuoden päässä, mutta nykyisen tiedon mukaan se sijaitseekin Linnunradan ulkopuolella noin 87 000 valovuoden päässä Jousimiehen elliptisessä kääpiögalaksissa.


title: Messier 54

text: M54 erottuu kiikareilla pistemäisenä tähden ζ Sgr tuntumasta, mutta sen yksittäisten tähtien erottaminen on vaikeaa suurellakin kaukoputkella. Suomessa kohde ei nouse horisontin yläpuolelle.


title: SEAT Toledo

text: SEAT Toledo on SEATin vuodesta 1991 lähtien valmistama keskiluokan automalli, joka alun perin korvasi SEAT Málagan. Mallin nimi viittaa espanjalaiseen Toledon kaupunkiin ja maakuntaan.


title: SEAT Toledo

text: SEAT Toledo oli ensimmäinen malli, jonka SEAT suunnitteli kokonaan Volkswagen-konsernin alaisuudessa. Tekniikaltaan auto perustui toisen sukupolven Volkswagen Golfiin, ja se oli merkittävä kehitysaskel verrattuna edeltäneeseen Málagaan, jonka laatu ei kestänyt vertailua. Toledo oli koriltaan sedania muistuttanut viisiovinen hatchback, jonka linjat piirsi Giorgetto Giugiaro. Pituutta autolla oli hieman yli 4,3 metriä, joten saman konsernin malleista se oli Volkswagen Ventoa hieman alle 10 senttimetriä lyhyempi. Toledon vahvuutena oli suuri 550-litrainen tavaratila.


title: SEAT Toledo

text: Vuoden 1995 lopulla Toledo koki pienen kasvojenkohotuksen, jossa se sai pehmeämmin muotoillut puskurit ja uudenlaisen etusäleikön.


title: SEAT Toledo

text: Toisen sukupolven Toledo esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 1998. Auto oli nyt korimalliltaan neliovinen sedan, ja sen hatchback-korinen sisarmalli oli SEAT León. Autot perustuivat samalle Volkswagen-konsernin A4-pohjalevylle kuin muun muassa Volkswagen Golf IV, Audi A3 ja Škoda Octavia. Toledon ja Leónin kojelauta oli jopa suoraan A3:sta lainattu.


title: SEAT Toledo

text: Bensiinimoottoreina olivat alun perin nelisylinteriset 1,4- (75 hv), 1,6- (100 hv) ja 1,8-litraiset (125 hv) sekä 2,3-litrainen V5 (150 hv). Dieselmoottorina oli 1,9-litrainen TDI (90/110 hv).


title: SEAT Toledo

text: Vuonna 2000 valikoimaa täydennettiin 16-venttiilisellä 1,6-litraisella (105 hv) sekä dieselin 150-hevosvoimaisella pumppusuutinversiolla, jonka yhteydessä vaihteisto oli kuusivaihteinen. Seuraavan vuoden uutuus oli turboahdettu 1,8-litrainen (180 hv), jossa oli myös kuusivaihteinen vaihteisto. Samaan aikaan V5-moottorin teho nousi 170 hevosvoimaan.


title: SEAT Toledo

text: Vuonna 2003 pumppusuutindieselistä esiteltiin pienitehoisempi 130-hevosvoimainen versio.


title: SEAT Toledo

text: Kolmannen sukupolven Toledo esiteltiin syksyllä 2004 Pariisin autonäyttelyssä. Auto muuttui radikaalisti korimalliltaan sedanista tila-automaiseksi viisioviseksi hatchbackiksi. Muodoiltaan Toledo oli hyvin samankaltainen kuin lyhyempi Altea-malli. Pohjalevynä Toledossa oli Volkswagen-konsernin A5, jolle perustuu myös muun muassa Volkswagen Golf V.


title: SEAT Toledo

text: Alkuperäisessä moottorivalikoimassa oli 1,6- (100 hv) ja 2,0-litraiset (150 hv) bensiinimoottorit sekä 1,9- (105 hv) ja 2,0-litraiset (140 hv) TDI-dieselmoottorit. Suurempi bensiinimoottori oli suorasuihkutteinen ja varustettu kuusivaihteisella manuaali- tai automaattivaihteistolla. Kuusivaihteinen manuaalivaihteisto oli myös 2,0-litraisen dieselin yhteydessä, ja lisävarusteena kyseisen moottorin sai myös kuusiportaisella DSG-kaksoiskytkinvaihteistolla.


title: SEAT Toledo

text: Loppuvuodesta 2005 esiteltiin turboahdettu 2,0-litrainen TSI (200 hv), jonka kuusivaihteisella manuaali- tai DSG-vaihteistolla varustettuna. Dieselvalikoimaan lisättiin hiukkassuodattimella varustettu 2,0-litrainen (140 hv), joka oli OHC-tyyppinen. Vuoden 2006 alussa joissain maissa tarjolle tuli myös DOHC-versio, jossa tehoa oli 170 hevosvoimaa. Samana keväänä pienimmäksi bensiinimoottoriksi tuli 1,4-litrainen (85 hv).


title: SEAT Toledo

text: Alkuvuoden 2007 uutuus oli turboahdettu 1,8-litrainen TSI (160 hv).


title: SEAT Toledo

text: Vuonna 2012 SEAT otti Toledo-mallinimen uudelleen käyttöön uudessa mallissaan, joka on jälleen perinteisesti muotoiltu sedania muistuttava viisiovinen hatchback. Toledon lähes identtinen sisarmalli on Škoda Rapid, ja molempia autoja valmistetaan Škodan tehtaalla Tšekissä. Škoda Rapidista on kuitenkin saatavana SEATista poiketen myös pystyperäinen korimalli. Toledon suunnittelussa on pyritty luomaan suuret sisätilat, ja sen akseliväli onkin 24 millimetriä pidempi kuin Leónissa. Myös auton 550-litrainen tavaratila on luokassaan suuri.


title: SEAT Toledo

text: Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä SEAT Toledo sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Pistepunahai

text: Pistepunahai ("Scyliorhinus canicula") on noin metrin pituinen hai, jonka selkäpuoli on täynnä ruskeita ja keltaisia pisteitä. Selkäevät ovat lähellä pyrstöä ja pyrstön alalohko on pieni. Se on kissahaiden heimon yleisimpiä lajeja.


title: Pistepunahai

text: Pistepunahaita tavataan Pohjois-Atlantilla ja Välimerellä. Se viihtyy n. 100 metrin syvyydessä, vaikka havaintoja on myös 400 metrin syvyydessä. Ne oleilevat yleensä rannikon tuntumassa. Pistepunahai on pohjakala joka viihtyy sora- ja hiekkapohjilla.


title: Pistepunahai

text: Pistepunahait syövät kaloja sekä matoja, rapuja ja simpukoita.


title: Pistepunahai

text: Eteläiset populaatiot lisääntyvät vuoden ympäri, mutta pohjoisessa elävät marras-heinäkuussa. Munakotelon päissä on nuudelimaiset rihmat, joilla naaras kiinnittää ne vesikasveihin. Munat kehittyvät 5–11 kuukauden aikana. Poikaset ovat kuoriutuessaan n. 10 sentin pituisia ja sukukypsiä n. puolimetrisinä.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalinen ahdistuneisuus on pelon, huolen tai epäilyksen kokemus sosiaalisissa tilanteissa ja muiden arvosteltavaksi joutumisen pelkoa. On yksilöllistä, kuinka usein tai millaisissa tilanteissa tällaista ahdistusta koetaan. Julkiseen puhetilanteeseen, esiintymiseen tai haastatteluun liittyvä ahdistus tai pelko on yleistä. Sosiaalinen ahdistus voi liittyä ujouteen. Kokemukseen kuvataan usein liittyvän fysiologisia ilmiöitä (esimerkiksi hikoilua, punastumista), kognitiivisia tai havaintotoimintoja (pelko, että joutuu kielteisen arvostelun kohteeksi; hyväksymättömyyden merkkien etsiminen) ja käytöksellisiä piirteitä (esimerkiksi jonkin tilanteen vältteleminen).


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalisten tilanteiden pelko eli sosiaalinen fobia (ICD-10-luokittelussa F40.1) on psykiatrian ja muiden mielenterveysammattien diagnoosi, joka viittaa voimakkaaseen pitkäaikaiseen sosiaaliseen ahdistuneisuuteen ja joka aiheuttaa voimakasta ahdistusta ja toimintakyvyn heikentymistä ainakin eräissä arkielämän alueissa. Diagnoosi voi olla ”täsmällinen” pelko (jolloin vain tietyt tilanteet ovat pelättyjä) tai yleinen pelko. Yleinen sosiaalisten tilanteiden pelko yleensä sisältää itsepintaista, intensiivistä ja kroonista pelkoa, että muut tuomitsevat tai nolaavat ja nöyryyttävät joidenkin tekojen vuoksi. Nämä pelot saattaa laukaista muiden ihmisten todellinen tai kuviteltu tarkkailu. Vaikka ihminen saattaa tiedostaa oman kanssakäymispelkonsa olevan liiallista tai kohtuutonta, sen voittaminen on usein erittäin vaikeaa. Erään kyselyarvion mukaan arviolta jopa 33 prosenttia ihmisistä saattaa jossain elämänsä vaiheessa täyttää joitain sosiaalisten tilanteiden pelon kriteereitä, miesten ja naisten suhteen ollessa noin 1:1,5.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalisten tilanteiden pelkoon liittyviin fysiologisiin oireisiin kuuluu usein punastelua, hikoilua, vapinaa, pahoinvointia ja änkyttämistä. Voimakkaan pelon ja kurjan olon aikana saattaa myös esiintyä paniikkikohtauksia. Ajoissa tehty diagnoosi voi auttaa vähentämään oireita ja uusien ongelmien, kuten masennuksen kehittymistä.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: DSM:n mukaan sosiaalifobia on jatkuva yhden tai useamman sellaisen tilanteen pelko, jossa henkilö voi altistua muiden tarkkailulle ja pelkää, että hän saattaa tehdä jotain tai toimia tavalla, joka on noloa tai nöyryyttävää. Jotta joku olisi sosiaalifoobikko, altistumisen pelätylle tilanteelle täytyy aiheuttaa ahdistusta ja henkilön täytyy tunnistaa tämä pelko kohtuuttomaksi (tosin tämä saattaa puuttua lapsilta). Jos henkilöllä on joku muu sairaus, sosiaalisten tilanteiden pelko ei liity siihen. Esimerkiksi, jos henkilöllä on aiempia kokemuksia paniikkikohtauksista, paniikkikohtaus ei saa olla potilaan pelko. Potilaat ovat yleensä muita ihmisiä epävarmempia ja tarkkailevat itseään tavallista enemmän. Seurauksena on, että sosiaalifoobikot yleensä välttelevät tai suorastaan karttavat tilanteita, joissa he saattaisivat olla huomion kohteina. Potilaat usein tunnistavat pelkonsa liiallisiksi tai kohtuuttomiksi, mutta eivät tunnu pääsevän irti kierteestä. Näin ollen sosiaalifobian diagnoosi tehdään vain, kun pelko johtaa ammatillisten toimien, sosiaalisten tilanteiden, tai ihmissuhteiden välttelemiseen.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Mielenterveyden ammattilaiset usein erottavat laaja-alaisen ja tarkan sosiaalisten tilanteiden pelon. Henkilöillä, joilla on laaja-alainen sosiaalisten tilanteiden pelko, on suurta ahdistuneisuutta useimmissa tai kaikissa sosiaalisissa tilanteissa. Stanfordin yliopiston tutkimus osoitti, että ahdistuneisuus on todennäköisempää, kun sosiaaliset kohtaamiset eivät ole tuttuja, sisältävät valta- tai statuseroja, sisältävät sukupuolieroja tai läsnä on ihmisiä. Täsmentyneeseen sosiaaliseen tilanteeseen kohdistuvasta pelosta kärsivä saattaa kokea ahdistuneisuutta vain joissakin tilanteissa. Esimerkiksi kaikkein yleisin tarkka sosiaalisten tilanteiden pelko on glossofobia, julkisen puhumisen ja esiintymisen pelko, tunnettu myös nimellä ramppikuume. Muita esimerkkejä tarkasta sosiaalisten tilanteiden pelosta on kirjoittaminen julkisesti (skriptofobia) ja julkisten käymälöiden käytön pelko (paruresis).


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalifobian ja ujouden välisestä suhteesta käydään paljon keskusteluja. Ujous ei ole sosiaalisten tilanteiden pelon kriteeri. Henkilöt, joilla on sosiaalisten tilanteiden pelko, saattavat tuntea olonsa melko mukavaksi joidenkin tiettyjen tai monenkin ihmisen seurassa, mutta silti tuntea itsensä hyvin ahdistuneeksi tietyissä sosiaalisissa tilanteissa. Lapsipsykologi Samuel Turner on tehnyt yhteenvedon ujouden ja sosiaalisten tilanteiden pelon yhteisistä tekijöistä ja niiden välisistä eroista. Molemmissa on useita piirteitä:


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Kielteiset ajatukset sisältävät:


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalisten tilanteiden pelko eroaa ujoudessa siinä, että se:


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Tällaisissa vertailuissa on ongelmansa. Voi olla, että nämä erot ovat enemmän määrällisiä kuin laadullisia. Jotkut väittävät, että ujoutta hoidetaan sosiaalifobiaan tarkoitetuilla lääkkeillä määrittämällä ujous psyykkiseksi sairaudeksi.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalisten tilanteiden pelkoa ei tule sekoittaa paniikkihäiriöön. Paniikkihäiriöstä kärsivä on varma, että hänen paniikkinsa johtuu jostain elimellisestä viasta. Paniikkihäiriöinen usein menee sairaalaan tai soittaa ambulanssin kohtausten aikana tai niiden jälkeen. Sosiaalifoobikko saattaa myös saada paniikkikohtauksen. Hän on kuitenkin tietoinen siitä, että hänen tuntemansa äärimmäisen ahdistuneisuuden taustalla on kohtuuton pelko. Sosiaalifoobikot menevät harvoin tilanteessa vapaaehtoisesti sairaalaan, sillä he pelkäävät auktoriteettiasemassa olevien (kuten sairaalatyöntekijöiden) torjuntaa ja tuomitsemista. Laaja-alaista sosiaalisten tilanteiden pelon muotoa kutsutaan joskus virheellisesti yleistetyksi ahdistuneisuushäiriöksi. Pääero näiden kahden välillä on se, että sosiaalifoobikko kokee ahdistuneisuutta sosiaalisissa tilanteissa, kun taas yleistetty ahdistuneisuushäiriö on voimakasta ahdistuneisuutta kaikissa tilanteissa (työ, koulu, jne.), eikä se välttämättä liity muihin ihmisiin.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalisten tilanteiden kognitiivisessa muodossa sosiaalifoobikot pelkäävät muiden ihmisten heistä saamaa negatiivista kuvaa. He saattavat olla liiallisen epävarmoja, esimerkiksi kiinnittävät itseensä liikaa huomiota tekojensa jälkeen, tai heillä saattaa olla liian suuret vaatimukset itselleen. Sosiaalipsykologian itsepresentaatio-teorian mukaan potilas yrittää luoda hyvätapaisen vaikutelman muille, mutta uskoo, ettei pysty sitä tekemään. Monta kertaa ennen ahdistuneisuutta aiheuttavaa sosiaalista tilannetta potilaat saattavat kuvitella, mikä kaikki saattaa mennä pieleen ja kuinka he voisivat toimia jokaisessa odottamattomassa tilanteessa. Tapahtuman jälkeen heillä saattaa olla tunne, ettei tilanne mennyt hyvin. Tämän seurauksena he saattavat keksiä mitä tahansa, missä he mahdollisesti olivat jollain tavalla epätavallisia tai noloja. Nämä ajatukset eivät pääty vain pian tapahtuman jälkeen, vaan saattavat jatkua jopa viikkoja.. Sosiaalisten tilanteiden pelosta kärsivä tulkitsee helposti neutraaleja tai epäselviä tilanteita kielteisesti, ja – vaikka ei vielä sitovat – tutkimukset sanovat, että sosiaalisesti ahdistuneilla on enemmän kielteisiä muistoja kuin vähemmän ahdistuneilla. Esimerkki tällaisesta tilanteesta voi olla työntekijä, joka esiintyy työtovereilleen. Esiintymisen aikana henkilö ehkä änkyttää yhden sanan ja pelkää, että kollegat panivat juuri sen sanan selvästi merkille ja kuvittelevat hänen olevan huono esiintyjä. Tämä kognitiivinen ajattelu lisää ahdistusta, mikä voi vuorostaan lisätä änkyttämistä ja hikoilua ja aiheuttaa jopa paniikkikohtauksen.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Sosiaalisten tilanteiden pelko on yhden tai useamman tilanteen pysyvä pelko, jossa henkilö altistuu muiden ihmisten tarkkailulle, ja pelko siitä, että hän saattaa tehdä jotain tai tavalla, joka on noloa tai nöyryyttävää. Se ylittää normaalin ujouden aiheuttaessaan liiallista sosiaalista välttelyä ja huomattavaa sosiaalista tai ammatillista kyvyttömyyttä. Pelätyt aktiviteetit saattavat sisältää lähes minkälaista sosiaalista toimintaa tahansa, etenkin pienissä ryhmissä, seurustelussa, juhlissa, puhuttaessa vieraille, ravintoloissa, jne. Fyysisiin oireisiin kuuluvat ”pään tyhjeneminen”, nopea syke, punastuminen, vatsakivut. Kognitiiviset vääristymät ovat tuntomerkki. Ajatukset ovat usein vahingollisia eivätkä vastaa totuutta.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text: Psykologi B.F. Skinnerin mukaan fobioita hallitsee pakenemis- ja välttelykäyttäytymiset. Esimerkiksi opiskelija saattaa lähteä luokkahuoneesta joutuessaan puhumaan luokan edessä (pakeneminen) ja kieltäytyä tekemästä suullisia esitelmiä aiemman paniikkikohtauksen vuoksi (välttely). Pienet välttelykäyttäytymiset syntyvät, kun henkilö välttelee katsekontaktia ja ristii kätensä välttääkseen näkyvää vapinaa. Taistele-tai-pakene laukeaa vastauksena tällaisille tapahtumille. Näiden automaattisten reaktioiden ennalta ehkäiseminen on sosiaalifobian hoidon pohjana.


title: Sosiaalisten tilanteiden pelko

text:
Sosiaalifobiaan kuuluu samanlaisia fysiologisia reaktioita kuin muissakin ahdistuneisuushäiriöissä. Kun edessä on hankala tilanne, sosiaalisesta pelosta kärsivä lapsi voi
Aikuinen taas voi
Punastuminen liitetään usein sosiaalifobiasta kärsiviin henkilöihin. Nämä näkyvät oireet pahentavat ahdistuneisuutta muiden seurassa. Tutkimus vuodelta 2006 osoitti, että aivojen alue nimeltä amygdala, osa Limbistä järjestelmää, on yliaktiivinen, kun potilaille näytetään uhkaavia kasvoja tai kun heidät altistetaan pelottavalle tilanteelle. Heille selvisi, että potilailla, jotka kärsivät vakavasta sosiaalifobiasta, näkyi yhteys kasvaneen reaktion ja amygdalan välillä.