title: Songilo

text: Laulu ja soitinyhtye Songilon syntysanat lausuttiin kesällä 1974, jolloin Aarre Elo, Apeli Halinen, Jani Uhlenius ja Jukka Virtanen olivat tekemässä Lahdessa suurta Työväen urheiluliiton tapahtumaa. Miehet sattuivat urheilukentällä saman pressun alle pitelemään kesäistä sadetta. "Mehän voisimme perustaa laulu- ja soitinyhtyeen, kisälliryhmän", oli ryhmän yhteinen päätös.


title: Songilo

text: Näin tapahtuikin ja joukkoon viidenneksi jäseneksi saatiin houkuteltua tunnettu uutismies Heikki Kahila, joka myöhemmin siirtyi viihdetoimittajaksi ja -tuottajaksi. Songilo esiintyi ensimmäisen kerran Finlandia-talossa Helsingissä vuonna 1976. Viisikko Elo, Halinen, Kahila, Uhlenius ja Virtanen olivat kaikki suurelle yleisölle jo ennestään tuttuja. Apeli Halinen tunnettiin työväenliikkeen kulttuuripiireissä erittäin hyvin ja hän oli myös toiminut juontajana Yleisradion TV1:n ohjelmissa. Aarre Elo ja Jukka Virtanen tekivät yhdessä Matti Kuuslan kanssa (VEK) lukuisia - joista osa myös kansainvälisesti menestyneitä - televisio-ohjelmia. Sekä Elo että Virtanen ovat - Kahilan ohessa - suomalaisen televisiotoiminnan pioneereja. Jani Uhlenius tunnetaan muusikkona ja muun muassa M. A. Nummisen pitkäaikaisena säestäjänä. Hän on esiintynyt äänilevy- ja studiomuusikon töiden lisäksi myös televisiossa toimien useampienkin ohjelmien kapellimestarina.


title: Songilo

text: Songilo toimi presidentti Mauno Koiviston vaalikiertueen (1981–82) tuottajana ja yhtye myös esiintyi kyseisellä kiertueella. Yhtye teki yrityskeikkoja, suunnitteli ja tuotti monia tapahtumia sekä esiintyi monien järjestöjen (mm. ammattiliittojen) suurtapahtumissa, jos kohta pienemmissäkin. Osa ryhmän jäsenistä harjoitti myös koulutustoimintaa pitämällä esimerkiksi juontajakursseja. Ryhmä teki myös oman televisio-ohjelman "Songilo maassa, merellä ja Ilmalassa" (ohjaajana Heikki Seppälä). Tämän lisäksi ryhmä esiintyi monissa muissa tv-ohjelmissa.


title: Songilo

text: Kyseiseltä LP:ltä radion kautta tulivat tutuksi mm. laulut "Vapauden kaiho", "Sukuvika - suksi ei luista", "Varis ja valtion varatyömies" sekä "Veteraanilaulu". Levyn tuottaja oli Jaakko Salo.


title: Songilo

text: Vapauden kaiho - Songilo stoori (2012, Kellastupa Oy)


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Suomen juustolat ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä, joiden yhteydessä valmistetaan juustoja. Aikaisemmin juustolat toimivat meijereiden yhteydessä, mutta kun maidonjalostus on siirtynyt aikaisempaa suurempiin yksiköihin, paikalliset ja alueelliset meijerit ovat vähentyneet. Erikoisjuustojen valmistus on Suomessa jäänyt pääasiassa pienille yrityksille.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text:
Suomen suurin juustola on Valion Lapinlahden tehdas. Muita konsernin juustoloita ovat muiden muassa Haapavesi, Äänekoski, Toholampi, Kaitsor, Joensuu ja Vantaan Vaaralan kestopakkaamo sekä sulatejuustotehdas. Arla valmistaa juustoja yhteistyömeijereissään, mm. Halkivahassa. Arla ja sen tytäryhtiö Ranuan Meijeri myivät enemmistöosakkuutensa Juusto Kairasta Kuusamon Osuusmeijerille vuonna 2012. Kuusamon Osuusmeijeri perusti Kuusamon Juusto Oy:n 2013.
Arlalla on myös kestopakkaamo ja sulatejuustotehdas Porlammilla. Porlammin Osuusmeijerillä on Etelä-Suomen viimeinen emmentaljuustola. Valion ja Arlan jälkeen Suomen suurimmat juustolat ovat Kuusamon Juusto, Juustoportti, Riitan Herkku ja Vaalan juustola, jotka valmistavat mm. leipäjuustoa sekä muita erikoisjuustoja.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Monien pienjuustoloiden juustonvalmistus on alkanut tuorejuustoilla, koska niiden valmistaminen ei vaadi pitkää kypsytys- ja varastointiaikaa.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Heikkilän tilalla Hämeessä on valmistettu juustoja vuodesta 1995 lähtien. Tila, juustola ja majatalo sijaitsevat Pälkäneen Laitikkalassa.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Herkkujuustola valmistaa juustoja Mouhijärvellä Sastamalassa suomalaisesta lehmän maidosta. Lisäksi juustolassa valmistetaan kartanovoita.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Imporannan juustola sijaitsee Kemijärven Isokylässä, Imporannan tilalla. Juustolan yrittäjänä toimii Aulikki Imporanta. Imporannan juustola valmistaa enimmäkseen leipäjuustoa.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Jokilaakson Juusto toimii Jämsässä. Se valmistaa edamia, goudaa, kermajuustoa, savujuustoa, tuorejuustolevitteitä, juustoraasteita ja hummusta.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Jukkolan Juustola toimii Keski-Pohjanmaalla Lohtajalla. Se on perustettu 1991. Se valmistaa leipä-, edam- ja kermajuustoja. Yritys vaihtoi nimensä 2007 ja toimii nykyisin nimellä Jukkola Food Oy.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Kuusamon Juusto toimii Kuusamossa. Se valmistaa juustoja, kuten emmentalia ja edamia, kermajuustoja, savujuustoja sekä maitojauheita. Kuusamon Juusto on Suomen toiseksi suurin juuston valmistaja.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Juustola Seppo Huhta-Koivisto toimii Kurikassa. Juustola tuottaa luomujuustoja.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Juustoportti valmistaa monia juustolaatuja. Meijerit toimivat Jalasjärvellä, myymälöitä ja kahviloita on Jalasjärvellä valtatie 3:n varrella Etelä-Pohjanmaalla ja Mäntsälässä.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Kolatun Vuohijuustola toimii Someron Pitkäjärvellä. Se valmistaa cheddaria, brietä, vuohenjuustoa-, fetan kaltaista juustoa ja munajuustoa.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text:
Ali-Isotalon tila sijaitsee Kosken kunnassa Paimionjoen varrella. Tila on ollut Saaren suvulla vuodesta 1905. Nykyään sen omistavat Janne ja Pirkko Saari. Lehmien lypsyn lomassa tilalla
tuotetaan maitotuotteita, mm. Suomen Paras -palkinnolla vuonna 2006 palkittua "Tukkijätkä" leipäjuustoa, maitojuustoa, kypsytettyjä erikoisjuustoja ja kotijogurttia.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Miettilän juustola sijaitsee Sulkavan Rahkolassa, Miettilän tilalla, noin 30 km Savonlinnasta länteen. Juustolan yrittäjänä toimii Osmo Miettinen. Miettilän juustola valmistaa päätuotteena leipäjuustoa.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Mäkiahon juustola toimii Leivonmäellä.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Nastolan Kotijuusto toimii Nastolassa ja valmistaa aitoa päijät-hämäläistä kotijuustoa.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Niemitalon Juustola on pudasjärveläinen, vuonna 1976 perustettu yritys, joka valmistaa leipäjuustoa. Sen toimitilat sijaitsevat valtatien 20 ja Hetekyläntien risteyksessä Kipinän kylässä noin 20 kilometrin päässä Pudasjärven keskustasta ja noin 65 kilometrin päässä Oulusta. Tuotantotilojen yhteydessä sijaitsee myös kahvio, jossa on 150 asiakaspaikkaa.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Peltolan Juustola toimii Suonenjoella. Juustojen lisäksi se valmistaa jäätelöä, sorbetteja ja jäädykkeitä. Juustot ovat sekä tuorejuustoja että kypsytettyjä juustoja, myös luomumaidosta. Yritys aloitti jäätelön valmistuksella ja on aloittanut juuston valmistuksen 2007.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Polven Juustola toimii Kouvolan Sippolassa. Se valmistaa päätuotteena luomuleipäjuustoa. Muita tuotteita ovat muun muassa kypsytetty talonpoikaisjuusto, sinihomejuusto ja luomuna tehty jäätelö sekä sorbetit. Kymenlaakson maakunnallisen PRO -maaseutupalkinnon Taina ja Lasse Rainion omistama Polven Juustola ja luomutila sai vuonna 1999.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Riitan Herkku toimii Mustasaaressa. Se valmistaa brietä, camembertia, mozzarellaa, tilsitiä, kermajuustoa, vuohenjuustoja, munajuustoa, raejuustoa, leipäjuustoa ja herajuustoja.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Saloniemen Juustola toimii Laitilassa. Se valmistaa goudaa, rahkajuustoa, vuohenjuustoa ja maitojuustoa.


title: Luettelo Suomen juustoloista

text: Vaalassa toimiva juustola valmistaa juustoleipää, "Erätuli" -tuotesarjaan kuuluvaa savujuustoa, edamia, emmentalia, leipäjuustoa, kermajuustoa, pippurijuustoa, sulatejuustoja sekä tuorejuustoja. Vaalan Juustola palkittiin Suomen Vahvin yritys -palkinnolla vuonna 2011.


title: Omoottiset kielet

text: Omoottiset kielet muodostavat afroaasialaisiin kieliin kuuluvan kieliryhmän, jonka kieliä puhutaan Koillis-Afrikassa. Suurin osa näiden kielten puhujista asuu Lounais-Etiopiassa. Omoottisille kielille on ominaista runsas agglutinatiivisuus.


title: Omoottiset kielet

text: M. Lionel Bender on luokitellut omoottiset kielet kahteen pääryhmään, pohjois- ja eteläomoottisiin kieliin, joilla on lukuisia alaryhmiä:


title: Kuurnan kanava

text: Kuurnan kanava on 400 metriä pitkä kanava Pielisjoessa, Vuoksen vesistössä, Kontiolahden kunnan alueella, Joensuu-Nurmes vesistöreitillä. Sen pudotuskorkeus on 5,6 metriä ja siinä on yksi sulku. Se rakennettiin ensimmäisen kerran vuosina 1874–1876. Kanavaa on uusittu vuosina 1968–1971, kun Kuurnan voimalaitos valmistui (1971).


title: Koivusaari

text: Koivusaari voi olla:


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaari () on pieni saari ja samalla Lauttasaaren kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingissä Lauttasaaren länsipuolella. Saarella sijaitsee kaksi pursiseuraa venesatamineen ja entinen Nokian koulutuskeskus. Nykyinen Koivusaari on muodostettu yhdistämällä varsinainen Koivusaari sen eteläpuoliseen Leppäsaareen ja laajentamalla tätä aluetta. Alueelle on 1990- ja 2000-lukujen vaihteesta alkaen kaavailtu meritäytöllä toteutettavaa uutta asuinaluetta, jota palvelisi Länsimetron vuonna 2017 avattu Koivusaaren asema.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaaren pinta-ala on noin 13 hehtaaria ja rantaviivaa on noin 1,7 kilometriä. Suurilta osin täyttömaasta muodostuva saari on varsin matala, ja sen korkeimmat kohdat ovat vain seitsemän metriä merenpinnan yläpuolella. Koivusaaren paikalla oli alun perin kaksi saarta: pohjoisempi Koivusaari ja sen eteläpuolella sijainnut Leppäsaari (ruots. "Alholmen"). Saarten maaperä on pääsääntöisesti moreenia, ja ne on yhdistetty maatäytöllä, jonka paksuus on saarten välisellä alueella noin 1–3 metriä. Koivusaaren länsiosissa on pieniä silokallioalueita. Koivusaari sijaitsee Lauttasaaren ohella happamien kivilajien alueella, ja sen kallioperä on pääasiassa graniittia.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaaren luonnonvarainen kasvillisuus on tyypiltään tuoreen kankaan mustikkatyypin (MT) kasveja. Saaren puustossa esiintyy tuoreen kangassekametsän lajeja; lähinnä koivuja ja mäntyjä. Koillis- ja luoteiskärkien alueilla on ruovikkoa, minkä lisäksi alueen rakennetuilla osilla on pieniä nurmikkoalueita ja pensasistutuksia. Saaren eteläkärjessä on pienialainen, luonnontilaisena säilynyt somerikko- ja niittyranta, jolla on varsin monipuolinen merenrantakasvillisuus. Alueen luontoarvo huomattiin jo vuonna 1991 tehdyissä tutkimuksissa. Eteläkärjen 0,1 hehtaarin kokoinen merenrantaniitty sai suojelustatuksen vuoden 2001 luonnonsuojelulain nojalla. Eteläkärjen alueen kasvillisuuteen kuuluvat muun muassa meri- ja suolamaltsa, ruokonata, koiran- ja rantavehnät, rannikki, merihanhikki, suomenlahdenkohokki, meriputki, keltamaite, siniheinä, suolasänkiö sekä pikku- ja isorantasapit.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaaren eteläkärjessä oleva pystyasentoinen graniittilohkare on Helsingin suurimpia siirtolohkareita. Lohkareen koko on 5 (korkeus) × 8,5 × 4,5 m (alun perin 6 m, osia lohjennut). Se on luokiteltu näyttäväksi maisemaelementiksi, jolla on luonnonsuojeluarvoa.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Nykyisen Koivusaaren paikalla sijaitsi alun perin kaksi saarta: pohjoisempi Koivusaari ja sen eteläpuolinen Leppäsaari. Koivusaaressa oli vuosina 1902–1911 tehdyssä venäläisessä topografikartassa kalastajien asumuksia. Saaret kuuluivat Lauttasaaren ohella Huopalahden kuntaan, joka liitettiin vuoden 1946 alusta Helsingin kaupunkiin. Koivusaaren itäosaa oli tuolloin jo täytetty, minkä lisäksi se oli yhdistetty Leppäsaareen maapenkereellä. Vuonna 1935 liikenteelle avattu Jorvaksentie rakennettiin kulkemaan Koivusaaren lävitse. Liikenneyhteys johti alueen käyttöön kaatopaikkana Helsingin vuoden 1952 kesäolympialaisiin saakka, jolloin kaatopaikka-alue peitettiin maalla. Jätetäyttöä tehtiin moottoritien eteläpuolisille alueille. Aluetta käyttivät kaatopaikkanaan sekä yritykset että puolustusvoimat, jonka saappaita ja ammuksia löydettiin alueelta sähköjohtotolppien rakennustöiden yhteydessä.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaaren eteläosan omisti Länsiväylän 1960-luvulla tapahtuneeseen leventämiseen saakka Radiator-niminen putkiliike, jolla oli saarella työpaja ja varasto. Yhtiön toiminta-aikana muun muassa Saunaseuran laiturin alueella sijaitsevalle rannalle hävitettiin myrkkyjätettä ja saaren keskikohdalle tyhjennettiin pikitynnyreitä. Helsingin kaupunki täytti saaren aluetta saviliejulla ja sodassa tuhoutuneiden rakennusten purkujätteistä koostuneella täytemaalla. Saarella toimi myös Nikator-rakennusliikkeen maalivarasto, romuliike varastoineen sekä yritykset Huber Oy ja Transporter Oy. A-Elementti Oy:llä oli tilapäinen esittelytila alueella.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Vuonna 2003 saarella toimivat veneliikkeet Selboat Oy ja Flipper Market, Helsingin kaupungin liikuntaviraston merellinen osasto sekä pursiseurat Nyländska Jaktklubben ja Koivusaaren Pursiseura.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaari oli 1990- ja 2000-lukujen vaihteessa kolmen pursiseuran pääasiallisessa käytössä. Kokonaan uuden kaupunginosan toteuttamista alueelle ryhdyttiin selvittämään vuosikymmenen vaihteessa osana Helsingin vuoden 2002 yleiskaavan valmisteluja, minkä lisäksi selvityksen taustalla oli samoihin aikoihin suunnitteluvaiheessa ollut Länsimetro, jonka yksi asema suunniteltiin sijoitettavaksi saarelle kaavaillun asuinalueen yhteyteen. Alueen ensimmäisissä kaavaluonnoksissa nykyistä saarta suunniteltiin laajennettavaksi pinta-alaltaan viisinkertaiseksi, jolloin olisi syntynyt noin Katajanokan kokoinen 50-hehtaarinen alue. Meritäytöllä laajennettu alue suunniteltiin rakennettavaksi yhtä tiheästi kuin läheinen Ruoholahti, jolloin sille olisi tullut uusia kerros- ja rivitaloasuntoja noin 4 000–6 000 henkilölle.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Alueen arvioitiin soveltuvan hyvin meritäyttöön, sillä vedensyvyys on alueella matala ja merenpohja suhteellisen kovaa. Helsingille oli lisäksi kertymässä erilaisten rakennushankkeiden kautta runsaita määriä maamassaa, jota voitaisiin hyödyntää meritäytön toteuttamisessa. Alueen rantatonttien myynnin arveltiin tuovan myös kaupungille tuloja, joilla voitaisiin kattaa metrohankkeen rakentamiskustannuksia.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaaren yleiskaavasuunnitelmia esiteltiin helsinkiläisille kaavan valmisteluvaiheessa. Alueen rantarakentaminen ja meritäytöt saivat merkittävää kritiikkiä kaavaan liittyvillä kuulemiskierroksilla. Koivusaaresta tuli heti kaavan valmisteluvaiheessa yksi uuden yleiskaavan merkittävimmistä kiistakapuloista. Rakennussuunnitelmat ottivat takapakkia vuoden 2000 syksyn ja seuraavan vuoden alulla, kun niille ei löytynyt riittävää poliittista tukea Helsingin kaupunginhallinnossa. Asiaa lykättiin vuoden 2001 kevään yleiskaavakeskusteluihin, ja alueen rakentamisesta toteutettiin uusi selvitys, jossa suojeltu eteläinen rantaniitty säilytettiin. Kiistelty alue pysyi yleiskaavan joulukuussa 2001 valmistuneessa luonnoksessa, jossa asuinaluerakentamiseen varattuja alueita oli supistettu.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Alueen rakentaminen nousi lopulta yhdeksi koko uuden yleiskaavan merkittävimmistä kiistakapuloista. Rakennussuunnitelmat lakaistiin lopulta maton alle helmikuussa 2003, kaupunginvaltuuston poliittisten ryhmien jättäessä Koivusaaren uudessa yleiskaavassa selvitysalueeksi Vartiosaaren ja Kivinokan ohella. Yleiskaava 2002 vahvistettiin lopullisesti saman vuoden lokakuussa.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaaren rakentamissuunnitelmat kaivettiin esiin uudelleen vuoden 2005 keväällä, kun alueelle alettiin valmistella uutta osayleiskaavaa. Suunnittelu sai lisävauhtia syksyllä 2006 Espoon tehtyä päätöksen Länsimetron rakentamisesta. Helsinki otti tavoitteeksi uuden osayleiskaavan luonnosten valmistelusta vuoteen 2008 mennessä, ja suunnittelun lähtökohdiksi muodostuivat alueelle rakennettavaksi päätetty metroasema sekä etelään ja pohjoiseen toteutettavat meritäytöt.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Uudet suunnitelmat alkoivat muotoutua vuoden 2007 kesällä, jolloin alueelle suunniteltiin 2 800–3 800 asukkaan asuinaluetta. Asuntorakentamisen kaavailtiin sijoittuvan aiemmista suunnitelmista poiketen pääasiassa Länsiväylän eteläpuolelle. Vaskilahden venesatama-alue aiottiin säilyttää, mutta saaren länsipuolella sijaitseva Nylands Jaktklubbenin satama siirtyisi meritäyttöjen myötä saaren kärkeen. Rakennussuunnitelmien uudelleenlämmittely sai vastustustusta etenkin Lauttasaari-Seura-asukasyhdistykseltä. Alueen suunnittelusta järjestettiin vuonna 2009 kansainvälinen ideakilpailu, jonka tuloksena kaupunki sai 101 erilaista ehdotusta saaren rakentamiseen liittyen.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Koivusaaren asuinalueen alustava suunnitelma valmistui huhtikuussa 2011, ja se noudatteli pääasiassa ideakilpailun voittanutta ehdotusta, joskin satama-alueiden laajuutta oli jonkin verran kasvatettu. Saaren pinta-alaa suunniteltiin kaksikertaistettavaksi meritäytöillä. Uudessa suunnitelmassa alueelle kaavailtiin asuntoja 4 000 henkilölle ja 1 500 työpaikkaa.


title: Koivusaari (Helsinki)

text:
Asian käsittely venyi jälleen vuosilla, ja rakentamisen arveltiin voivan alkaa vuoden 2013 tilanteessa aikaisintaan vuosina 2016–2017, mutta todennäköisemmin vasta 2020-luvun puolella. Ongelmaksi olivat muodostuneet kaupungin rahakysymykset, sillä täyttömaalle toteutettavan asuinalueen rakentamiskuntoon laittamisesta koituisi arviolta noin 200 miljoonan euron kulut, joiden taustalla olivat etenkin Länsiväylälle suunniteltu uusi eritasoliittymä ja moottoritien ylittäviksi suunnitellut betonirakenteet. Näitä rakenteita karsittiinkin, sillä ne muodostivat alkuperäisessä suunnitelmassa yli puolet alueen rakennuskustannuksista 140 miljoonan euron hintalapullaan.
Alueelle valmistui jälleen uusi yleiskaavaehdotus maaliskuussa 2014, missä Länsiväylän päälle rakennettavaa betonikantta pienennettiin siten, että tunnelista tuli turvallisuusvaatimusten puolesta keveämpi leveä silta. Merkittävimpänä erona oli saaren alan kasvu kolmanneksella aiempaan ehdotukseen nähden. Saaren eteläosaan kaavailtua kanavaa myös lyhennettiin ja muusta rantarakentamisesta säästettiin. Uudessa kaavaehdotuksessa palattiin varhaisten suunnitelmien 5 000 asukkaaseen, minkä lisäksi alueelle kaavailtiin noin 4 000 työpaikkaa. Lisäys saavutettiin pääasiassa rakennusten korkeutta ja rakennustiheyttä kasvattamalla. Uuden yleiskaavaehdotuksen myötä alueen rakentaminen muuttui jälleen kaupungille kannattavaksi, vaikka suurin osa toteutettaisiin täyttömaalle. Rakentamisen viivästymisestä huolimatta alueelle toteutettu uusi metroasema päätettiin vuoden 2014 tilanteessa avata matkustajakäyttöön muun metrolinjan ohessa, vaikka sille odotettiin vain 8 000 päivittäistä kävijää.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Helsingin kaupunki osti myös saman vuoden maaliskuussa saaren pohjoisosassa sijaitsevan Nokian edustushuvilan 2,75 miljoonalla eurolla. Rakennusta kaavaltiin mahdollisesti purettavaksi, jos se helpottaisi toimivan asemakaavan laatimista.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi osayleiskaavan tammikuussa 2015 äänin 76–5. Kaava astui voimaan tosin vasta muutamaa vuotta myöhemmin maaliskuussa 2017, kun korkein hallinto-oikeus hylkäsi siitä tehdyn valituksen.


title: Koivusaari (Helsinki)

text: Alueen asemakaavaluonnoksesta julkistettiin havainnekuvan maaliskuussa 2016 ja itse kaavaluonnos valmistui tammikuussa 2017.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: TAM Linhas Aéreasin lennon 3054 (JJ3054) onnettomuus tapahtui Brasiliassa, kun matkustajalentokone PR-MBK tuhoutui laskeutumisessa sateen kastelemalle Congonhas-São Paulon kansainväliselle lentoasemalle 17. heinäkuuta 2007 kello 18.50 paikallista aikaa (0.50 Suomen aikaa). Kone epäonnistui jarrutuksessa, törmäsi matkatavaraterminaalia sekä tankkausasemaa päin ja syttyi tuleen.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Kaikki koneessa olleet 187 henkilöä kuolivat, ja lisäksi maassa kuoli 12 henkilöä.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: TAM:n lento 3054 kulki Etelä-Brasilian Porto Alegresta São Pauloon. Kaupunkien välimatka on noin 1 100 kilometriä. Onnettomuuskone lähti Porto Alegresta 17. heinäkuuta 2007 kello 17.15 paikallista aikaa (23.15 Suomen aikaa), ja turma tapahtui kello 18.50 (0.50).


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Porto Alegren Salgado Filhon kansainvälinen lentoasema on Brasilian kuudenneksi vilkkain lentoasema, jonka kautta kulkee vuosittain noin 4,5 miljoonaa matkustajaa. Congonhas-São Paulon kansainvälinen lentoasema on puolestaan Brasilian vilkkain, ja se palveli yli 15:tä miljoonaa matkustajaa vuonna 2007. Lentokenttien välillä lentää kolme lentoyhtiötä: TAM, Gol ja Varig, jonka Gol omistaa. TAM:lla ja Golilla on noin kymmenen päivittäistä lentoa ja Varigilla viisi. TAM on maan suurin lentoyhtiö, ja Gol muodostaa Varigin kanssa toiseksi suurimman.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: TAM Linhas Aéreasin lennon 3054 onnettomuus on yksi siviili-ilmailun kolmestakymmenestä eniten kuolonuhreja vaatineista onnettomuuksista – suurin sitten vuoden 2002. Se on myös sekä Latinalaisen Amerikan että kyseisen konetyypin eniten kuolonuhreja vaatinut lento-onnettomuus. Sitä ennen Brasilian pahin lento-onnettomuus tapahtui syyskuussa 2006, jolloin Gol Transportes Aéreosin Boeing 737 törmäsi yksityissuihkukoneeseen Amazonin sademetsän yllä. Turmassa kuolivat kaikki Boeingissa olleet 154 henkilöä, mutta yksityiskone laskeutui turvallisesti.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: TAM Linhas Aéreasin lennon 3054 onnettomuuspaikan tutkijat lopettivat ruumiiden etsinnän 28. heinäkuuta 2007. Siihen mennessä São Paulon kuolinsyyntutkijan virastossa oli tunnistettu 104 onnettomuuspaikalta löydettyä ruumista.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text:
Kaikki koneessa olleet 187 ihmistä kuolivat. Lisäksi rakennuksessa, johon lentokone törmäsi, kuoli vielä 12 ihmistä.
Suurin osa uhreista oli brasilialaisia, mutta joukossa oli myös ainakin kaksi ranskalaista sekä yksi argentiinalainen, portugalilainen ja perulainen.
Pääosa matkustajista oli liikematkalaisia, joten uhreista monet olivat yrittäjiä, keskiportaan johtajia tai ylintä johtoa. Uhreissa oli myös useita asianajajia, insinöörejä, professoreja ja opiskelijoita sekä kymmenisen lasta.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: TAM-lentoyhtiön työntekijöitä tai alihankkijoita kuoli turmassa 36. Rio Grande do Sulin osavaltion Eläkeläisten liitto Sinaper () menetti yhdeksän jäsentä ja pankki ABN AMRO kolme työntekijää. Menehtyneiden joukossa oli myös useita IT- ja ohjelmistoalan asiantuntijoita, kuten Roberto Gavioli, joka oli São Paulon ohjelmistotekniikan tutkimuslaitoksen tutkija ja yksi Brasilian merkittävimmistä ohjelmistokehityksen asiantuntijoista.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Kuolonuhreista nimekkäin oli brasilialainen poliitikko Júlio Redecker. Muita tunnettuja uhreja olivat:Brasilian yleisen turvallisuuden ministeriön marraskuussa 2008 julkaiseman onnettomuustutkimusraportin mukaan turman suurin syyllinen oli ilmailuhallinto (NCAA), jonka olisi pitänyt sulkea kenttä turmailtana voimakkaiden sateiden vuoksi. Myös lentokentän ylläpitäjää (Infraero) pidetään raportissa osasyyllisenä, koska kiitotietä ei ollut rakennettu asianmukaisesti. Siitä puuttuivat sadeveden poisjohtamiseksi tarvittavat urat, mikä myötävaikutti turmaan.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Raportti suomii myös lentokoneen valmistaja Airbusia laiminlyönnistä, jonka johdosta pilotit eivät saaneet minkäänlaista koneellista varoitusta jarrujärjestelmän pettämisestä. Myös lentoyhtiö TAMin koulutuksen kerrotaan olleen puutteellista, sillä pilotit eivät osanneet toimia oikein hätätilanteessa. Raportti johti 10 syytteeseen. Syytettyjen joukossa ovat muun muassa NCAA:n ja Infraeron entiset johtajat sekä TAM Linhas Aéreasin entinen turvallisuusjohtaja. Enimmillään syyte voi johtaa kuuden vuoden vankeusrangaistukseen.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text:
TAM:in mukaan turmakoneen moottorijarrutusjärjestelmässä oli havaittu vika joitakin päiviä ennen onnettomuutta ja sen vuoksi osa järjestelmästä oli kytketty pois käytöstä. Sen ei kuitenkaan olisi pitänyt vaikuttaa koneen laskeutumisen turvallisuuteen, eikä koneessa ilmennyt mitään vakavaa vikaa ennen turmaa.
1930-luvulla rakennettu Congonhasin lentokenttä oli ennen onnettomuutta matkustajamäärältään Brasilian vilkkain. Ylläpitäjäviranomaisen Infraeron mukaan lentoasema palveli 18,5 miljoonaa matkustajaa vuonna 2006, mikä ylitti kentän virallisen matkustajakapasiteetin noin 50 %:lla.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: CNN:n Miles O'Brienin raportin mukaan Congonhasin kenttä on tunnettu lyhyistä ja liukkaista kiitoteistään. Kiitotie oli vastikään pinnoitettu uudelleen, mutta urat, joiden piti johtaa sadevesi pois kiitotieltä, eivät olleet valmiita. The Timesin São Paulon toimittaja Tom Hennigan kertoi, että pääkiitotie oli ollut hieman ennen onnettomuutta suljettu useita viikkoja, jolloin korjattiin ongelmaa, joka johtui veden kertymisestä kiitotielle. Henniganin mukaan oli kuitenkin liian aikaista arvioida, oliko sillä yhteyttä lentoturmaan.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Financial Timesin toimittaja Jonathan Wheatley kertoi, että lentokone ylitti valtatien ja törmäsi suoraan TAM:in lentokonehalliin, jonka vieressä oli tankkausasema. Myös hän mainitsi, että kiitotie oli vasta otettu uudelleen käyttöön ja siihen oli tehty korjauksia kiitotien käyttöön märällä ilmalla liittyvien turvallisuushuolien takia.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Helmikuussa 2007 brasilialainen tuomioistuin kielsi suurten suihkukoneiden Fokker 100:n, Boeing 737-800:n ja 737-700:n käytön kiireisellä Congonhasin lentokentällä turvallisuushuolien takia, kertoi Associated Press. Lentäjät olivat valittaneet veden kertyvän kiitotielle, mikä hankaloitti jarruttamista ja aiheutti joskus hallitsematonta vesiliirtoa. Tuomari vetosi siihen, että kiitotien tulisi olla noin 400 metriä pitempi, jotta kyseiset lentokonemallit voisivat laskeutua turvallisesti.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: AP:n mukaan lentokielto peruutettiin kuitenkin heti valitustuomioistuimessa. Perusteena käytettiin sitä, että kielto haittaisi kohtuuttomasti liiketoimintaa eivätkä esitetyt turvallisuushuolet olleet riittävä peruste lentoliikenteen keskeyttämiselle. Ilmailukonsultti Gianfranco Beting sanoi tv-haastattelussa, että kiitotie avattiin yleisön paineen vuoksi ja tragedia vain odotti tapahtumistaan.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Brasilian kansallisen siviili-ilmailuliiton edustaja kuitenkin väitti, että turvallisuustilanne kiitotiellä ja lentokentällä oli kokonaisuudessaan riittävän hyvä. Brasilian suurimman lentoyhtiön TAM:n edustajan mukaan lentokiellon jatkuminen olisi aiheuttanut täyden kaaoksen. Rio de Janeirossa sijaitsevan Santos Dumontin lentokentän kiitotiet ovat vielä lyhyemmät (1 323 metriä) kuin Congonhasissa, jonka 35L -kiitotie on 1 940 metriä pitkä. Molemmilla lentokentillä on paljon liikennettä.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Päivää ennen onnettomuutta Pantanal Linhas Aéreasin ATR 42, jossa oli 21 matkustajaa, oli liukunut rankkasateessa kiitotieltä ulos nurmikolle ja myös kaksi muuta konetta oli ilmoittanut liukuneensa kiitotiellä. Kukaan ei kuitenkaan ollut loukkaantunut. Congonhasin kenttä suljetaan usein sateiden vuoksi, ja se oli suljettu jo 18 kertaa vuoden 2007 ensimmäisen neljänneksen aikana.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text:
Turmakoneen ohjaimissa oli Kleyber Aguiar Lima, kokenut 54-vuotias lentäjä, jolla oli takanaan 14 744 lentotuntia. Toisella lentäjällä, 52-vuotiaalla Henrique Stephanini Di Saccolla oli samaten yli 20 vuotta kokemusta ja 14 486 lentotuntia.
Brasilialaisen uutislehti Vejan mukaan onnettomuus johtui lentäjän virheestä. Lehti kertoi heinäkuun lopulla, että tutkijoiden mukaan turmaan osasyinä olivat liian lyhyt kiitotie, jolla ei ollut myöskään riittävää varoaluetta, sekä se että uhreilla oli liian vähän tilaa paeta.
Lehden mukaan tutkijoiden merkittävin havainto oli se, ettei kone joutunut luisuun eivätkä sen jarrut olleet epäkunnossa. Sen sijaan laskeutumisen aikana koneen toisen moottorin teho oli vähentynyt, toisen noussut.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Brasilian ilmavoimat kuitenkin kertoi, ettei johtopäätöksiä onnettomuudesta oltu vielä tehty, puhumattakaan niiden vuotamisesta julkisuuteen.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Vejan esittämä syy selittäisi sen, miksi lentokone kaarsi vasemmalle kiitotien päässä. Samankaltainen virhe on aikaisemmin aiheuttanut kaksi onnettomuutta A320-konetyypillä. Maaliskuussa 1998 Phillipine Air Linesin lento 137 jyräsi kolme ihmistä kuoliaaksi Filippiineillä. Lokakuussa 2004 TransAsia Airwaysin lennolla 536 sattui Taipeissa vastaava onnettomuus, joka ei kuitenkaan vaatinut kuolonuhreja.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Onnettomuuden tutkintaa johti brasilialainen Ilmailuonnettomuuksien ennaltaehkäisy- ja tutkintakeskus (Centro de Investigação e Prevenção de Acidentes Aeronáuticos, CENIPA).


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Koneen mustan laatikon sisältämiä lentotietoja ja ohjaamon viestiliikennettä alettiin tutkia brasilialaisten onnettomuustutkijoiden johdolla Yhdysvalloissa Kansallisen liikenneturvallisuuslautakunnan tiloissa 20. ja 23. heinäkuuta alkaen. Alustavien tutkimustulosten pohjalta lentokonevalmistaja Airbus kehotti 25. heinäkuuta A320 -mallin käyttäjiä huolehtimaan siitä, että molemmat moottorien tehovivut on asetettu nollaan laskeutumista edeltävän loivennuksen aikana (flare).


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Mustan laatikon sisältämät tiedot lentäjien keskustelusta julkaistiin 1. elokuuta 2007. Keskustelun perusteella lentäjät tiesivät, että lentokenttä oli märkä ja moottorijarrutusjärjestelmä oli toiselta puolelta epäkunnossa. Ilmeisesti spoilerit eivät toimineet lentäjien odottamalla tavalla, eivätkä he pystyneet hidastamaan lentokonetta. Lentäjien tekemän inhimillisen virheen mahdollisuutta ei pystytty sulkemaan pois.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Mustan laatikon sisältämät instrumenttien tuottamat lentotiedot osoittavat, että hiukan ennen maakosketusta molemmat tehovivut olivat nousuasennossa, jolloin moottoreiden työntövoimaa ohjasi lentotietokoneen automatiikka. Kaksi sekuntia ennen maakosketusta lentotietokone antoi äänivaroituksen, joka kehotti lentäjiä siirtämään tehovivut suositeltuun nollaan tai asentoon, jossa työntö ohjautuisi vastakkaiseen suuntaan. Tämä toimenpide olisi kytkenyt automaattisen tehonsäädön pois päältä, jolloin ainoastaan vivun asento olisi ohjannut moottorien toimintaa.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text:
Maakosketuksen tapahtuessa jarruspoilereita ohjaava vipu oli asennossa, joka kytki spoilerit käyttöön. Jotta spoilerit avautuisivat automaattisesti maakosketuksen yhteydessä, A320:n järjestelmä vaatii lisäksi, että molempien moottorien tehovivut ovat nollassa tai lähes nollassa.
Heti varoituksen jälkeen lentotietokone olikin kirjannut vasemman moottorin tehovivun olevan taaimmaisessa asennossa, jolloin moottorijarrutus kytkeytyy. Oikean moottorin, jonka vastaava jarrujärjestelmä oli suljettu ennen lentoa vian havaitsemisen yhteydessä, tehovipu oli kuitenkin edelleen nousuasennossa, joten sen jarruspoileri ei avautunut.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Onnettomuuden jälkeen oppositio vaati puolustusministerin eroa ja väitti onnettomuuden johtuneen siitä, että remontissa ollut rata avattiin liian aikaisin.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Presidentti Luiz Inácio Lula da Silva vakuutti tekevänsä kaikkensa ilmailuonnettomuuksien estämiseksi. Hän erottikin puolustusministeri Francisco Waldir Pires de Sousan, jonka ministeriön vastuulla on lentoliikenteen valvonta. Erottamisen yhteydessä Piresiä kritisoitiin muun muassa tehottomasta johtamisesta käsillä olleen ilmailukriisin aikana. Häntä oli syytetty myös liikennekaaoksista, joita oli ollut säännöllisesti turmaa edeltävän vuoden aikana. Uudeksi puolustusministeriksi tuli entinen Brasilian Korkeimman oikeuden presidentti Nelson Jobim.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text:
Kun lento-onnettomuus oli varmistunut maan historian pahimmaksi, Brasiliassa harkittiin Congonhasin lentokentän sulkemista pysyvästi.
São Paulon yleisen syyttäjän mukaan lentoliikenne kentällä oli syytä keskeyttää, kunnes kiitotiet saataisiin korjattua.
Turmakentän pääkiitotie suljettiin onnettomuustutkintaa varten. Tämän johdosta useita lentoja, mukaan lukien kaikki OceanAirin ja BRA Transportes Aéreosin lennot, siirrettiin Guarulhosin kansainväliselle lentoasemalle, joka on toinen suuri lentokenttä São Paulossa.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text:
20. heinäkuuta Casa Civilin ministeri Dilma Rousseff julkisti suunnitelmat, joiden mukaan Congonhasille lennettävien lentojen määrää vähennettäisiin huomattavasti. Suunnitelmaan kuului kaiken syöttöliikenteen sekä charter- ja kansainvälisten lentojen kieltäminen 60 päivän varoitusajalla, minkä lisäksi myös yksityislentokoneiden määrää rajoitettaisiin. Kentältä sallittaisiin jatkossa vain suorat lennot tiettyihin brasilialaiskaupunkeihin. Suunnitelmassa vaadittiin myös, että tutkimukset aloitettaisiin kahden São Paulon nykyisen lentokentän laajentamiseksi sekä kolmannen, kokonaan uuden lentoaseman rakentamiseksi.
Brasilian uusi puolustusministeri tarkasti ja avasi Congonhasin pääkiitotien uudelleen kymmenen päivää turman jälkeen, 27. heinäkuuta 2007. Kiitotien käyttö oli kuitenkin edelleen kielletty sadesäällä.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: El País -lehden mukaan São Pauloon haluttiin rakentaa uusi lentokenttä, jotta Congonhasin kentän vaarallisista ruuhkista päästäisiin eroon. Brasilian presidentti lupasi uuden lentokentän puheessa, joka lähetettiin suorana kaikilla maan radio- ja televisiokanavilla. Hän sanoi, että päätös rakentamisesta varmistuisi kolmen kuukauden sisällä. Brasilialaisasiantuntijat arvelivat kuitenkin, että uuden lentokentän rakentaminen olisi epätodennäköistä. Parempana ja todennäköisempänä vaihtoehtona pidettiin sitä, että kauempana sijaitsevaa Guarulhosin lentoasemaa laajennettaisiin ja sen liikenneyhteyksiä parannettaisiin.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: TAM Linhas Aéreasin osake avasi Bovespa – São Paulon pörssissä turmaa seuranneena kaupankäyntipäivänä 7,73 prosentin laskulla. Lentoyhtiö Golin osakekurssi laski puolestaan 3,68% ja lentokonevalmistaja Embraerin 0,57%. Euroopassa Airbusin emoyhtiö EADSin osake laski 1,68%.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Turmaa seuranneena päivänä osavaltion kuvernööri José Serra antoi lausunnon, että on mahdotonta, että yksikään koneessa olleista olisi voinut selvitä törmäyksestä ja sitä seuranneesta tulipalosta, joka nosti lämpötilan koneen sisällä 1 000 asteeseen. Presidentti da Silva julisti 18. heinäkuuta Brasiliaan kolmen päivän suruajan.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Useat maat ja yhteisöt esittivät surunvalittelunsa tapahtuman johdosta: Angola, Argentiina, Bulgaria, Chile, Espanja, Etelä-Afrikka, Euroopan unioni, Irlanti, Israel, Itä-Timor, Kiina, Kuuba, Meksiko, Oman, Pakistan, Peru, Portugali, Ranska, Saksa, Tunisia, Vatikaani, Venezuela, Venäjä sekä Yhdysvallat. Paavi Benedictus XVI piti messun turman uhrien muistolle.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Rio de Janeiron 2007 Pan Amerikan -kisoissa brasilialaiset urheilijat pitivät mustaa surunauhaa käsivarsissaan. Kaikkien osanottajamaiden liput olivat puolitangossa 18. heinäkuuta. Kilpailut, joissa oli mukana brasilialainen urheilija, aloitettiin minuutin hiljaisella hetkellä.


title: TAM Linhas Aéreasin lento 3054

text: Kaikki Brasilian mestaruussarjan jalkapallo-ottelut aloitettiin minuutin hiljaisella hetkellä, ja pelaajat kantoivat mustia surunauhoja. Brasilialaisilla Formula 1-kuljettajilla Felipe Massalla ja Rubens Barrichellolla oli mustat juovat kypäriensä yläosissa Euroopan GP:ssä, ja David Coulthardilla ja Mark Webberillä oli puolestaan pienet Brasilian liput kypärissään.


title: Tallard

text: Tallard on ranskalainen kylä ja kunta, joka sijaitsee Provence-Alpes-Côte d'Azurin alueella ja Hautes-Alpesin departementissa.


title: Tallard

text: Tallard sijaitsee 20 kilometriä etelään alueen suurimmasta kaupungista Gapista ja se sijoittuu Gapista Marseilleen vievän tien varrelle. Moottoritie 5r1 päättyy juuri ennen Tallardin kylää, sen eteäpuolella sijaitsevaan La Saulcen kylään. Tallardin kylä sijaitsee 21 kilometriä La Bâtie-Vieillestä ja siellä sijaitsee Gap-Tallardin lentokenttä.


title: Tallard

text: Kylän asujaimistoa kutsutaan tallardialaisiksi (tallardien). Asukasluvun kehitys on ollut verkkaisaa, mutta kuitenkin kasvuvoittoista.Vuoden 2007 Tour de France valitsi Tallardin kylän toimimaan yhdeksännen etapin lähtöpaikkana. Kilpailu oli pituudeltaan 229,5 kilometriä ja se päättyi Marseilleen.


title: Numero 23

text: Numero 23 ("The Number 23") on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut psykologinen trilleri. Elokuvan on ohjannut Joel Schumacher ja pääosaa näyttelee Jim Carrey. Elokuvan juonessa esiintuleva numeron 23 merkitys tuli tunnetuksi alun perin Illuminatus!−kirjasarjassa.


title: Numero 23

text: Rankkuri ja perheenisä Walter Sparrow saa vaimoltaan lahjaksi kirjan nimeltä "Numero 23". Walteria lukeminen ei kiinnosta paljoakaan, mutta hän aloittaa kuitenkin vaimonsa pyynnöstä. Walterin lukiessa kirjaa hän havaitsee sen muistuttavan hänen omaa elämäänsä. Samalla hän ymmärtää luvun 23 merkityksen. Luku 23 alkaa esiintyä joka paikassa, minne Walter meneekin. Luvusta tulee Walterille pakkomielle ja Walter tulee entistä vainoharhaisemmaksi päivä päivältä. Hän alkaa etsiä tietoa kirjan kirjoittaneesta Topsy Krettsistä, jota ei näytä olevan olemassa. Samalla Walter saa selville asioita, jotka mullistavat koko hänen elämänsä.


title: Numero 23

text: Rotten Tomatoesin keräämistä 186:ta arvostelusta vain 8% oli elokuvalle positiivisia. Elokuva tuotti ensimmäisellä esitysviikollaan 14 602 867 Yhdysvaltain dollaria. Maailmanlaajuisesti elokuva tuotti kaikkiaan 77 566 815 dollaria. Elokuvaa on kuvailtu muun muassa tahattomasti hauskaksi ja komedianäyttelijänä tunnettua Jim Carreytä pidettiin outona elokuvan vakavamielisessä pääosassa.


title: Kribi

text: Kribi on kaupunki Kamerunissa. Se sijaitsee rannikolla noin 250 km Doualasta etelään. Kaupunki on rantakaupunki, jossa on jonkin verran paikallista turismia Doulasta. Kaupungissa on kalastussatama ja kalastus merestä on kohtalaisen iso elinkeino. Sinne rakennetaan syväsatamaa ja kaasuterminaalia.


title: Kribi

text: Kaupungissa on katolinen kirkko, joka on rakennettu 1800-luvulla sekä moskeija. Kribissä on n. 60 000 asukasta (arvio vuodelta 2005).


title: Lionel Tertis

text: Lionel Tertis (29. joulukuuta 1876 – 22. helmikuuta 1975) oli englantilainen alttoviulisti. Hän kuului varhaisimpiin kansainvälistä mainetta niittäneisiin soittimensa taitajiin.


title: Lionel Tertis

text: Tertis syntyi West Hartlepoolissa puolanjuutalaisille maahanmuuttajavanhemmille. Hän opiskeli alun perin viulunsoittoa, mutta siirtyi Alexander Mackenzien rohkaisemana alttoviuluun. Tertis kiersi solistina sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa. Muiden muassa Arnold Bax, Frank Bridge ja William Walton omistivat teoksiaan hänelle.


title: Lionel Tertis

text: Tertis soitti vuonna 1906 tilapäisesti "Böömiläisessä kvartetissa". Hän sovitti Edward Elgarin sellokonserton alttoviululle ja perusti "Chamber Music Players" -kokoonpanon yhdessä William Murdochin, Albert Sammonsin ja Lauri Kennedyn kanssa. Hänen julkaisemaansa musiikkikirjallisuuteen lukeutuvat teokset "Cinderella No More" ja "My Viola and I".


title: Lionel Tertis

text: Tertis kuoli 98-vuotiaana Wimbledonissa.


title: Katri Rautio

text: Katri Rautio, oik. ja o.s. Wendla (Vendla) Katrina Aaltola entinen Bengtsson (10. helmikuuta 1864 Pietari − 31. maaliskuuta 1952) oli Suomalaisen teatterin (nykyisin Kansallisteatteri) näyttelijä. Hän teki monia merkittäviä roolitulkintoja suomalaisen teatterin alkutaipaleella.


title: Katri Rautio

text: Raution vanhemmat olivat mekaanikko Sven Bernhard Bengtsson ja Gustava Karolina Walin.


title: Katri Rautio

text: Ennen teatteriin tuloaan Bengtson oli käynyt Pietarissa kirkkokoulua, Hämeenlinnan ruotsalaista tyttökoulua ja saanut yksityisopetusta. Näyttelijä Niilo Sala opetti Katrille suomen kieltä ja mitä todennäköisimmin tartutti hänen innostuksen näyttelemiseen ja antoi hänelle siihen perusopetusta.


title: Katri Rautio

text: Bengtsson oli vasta 17-vuotias, kun hän sai ensimmäisen kiinnityksensä Suomalaiseen teatteriin vuonna 1880, ja palkkaajana oli suomalaisen teatterin isäksi yleisesti tunnustettu teatterinjohtaja Kaarlo Bergbom.


title: Katri Rautio

text: Bengtsson avioitui 1883 teatterin toisen näyttelijän Alex Raution (1857–1916) kanssa. Avioliitosta syntynyt poika, Markus Rautio eli Markus-setä, oli Yleisradion lastenohjelmien muun muassa Lastentunnin toimittaja.


title: Katri Rautio

text: Jäätyään kansallisteatterista 1917 eläkkeelle Katri Rautio toimi Kansallisteatterin oppilaskoulun ja Helsingin Ruotsalaisen teatterin oppilaskoulun johtajana ja esitti keskeisiä rooleja kolmessa mykkäkauden elokuvassa ja tuberkuloosin valistuselokuvassa..


title: Katri Rautio

text: Rautio oli Suomen näyttelijäliiton kunniajäsen vuodesta 1917. Tasavallan presidentti myönsi Rautiolle Pro Finlandia -mitalin vuonna 1948.


title: Pebble in the Sky

text: Pebble In the Sky on Isaac Asimovin kirjoittama tieteisromaani, joka sijoittuu kaukaiseen tulevaisuuteen, jossa ihmiskunta on levittäytynyt Linnunrataan asuttaen miljoonia maailmoja. Linnunradan kaikki asutut maailmat kuuluvat Galaktiseen Imperiumiin.


title: Pebble in the Sky

text: Tarina sijoittuu vuoteen 827 galaktista aikaa, jota lasketaan siitä lähtien kun Galaktinen Imperiumi yhdisti koko Linnunradan Trantorin alaisuuteen. Tapahtumapaikkana on syrjäinen ja köyhä Maa-niminen planeetta Siriuksen sektorilla, jonka pinta on radioaktiivinen muutamia pieniä maa-alueita lukuun ottamatta.


title: Pebble in the Sky

text: Tarina alkaa kuitenkin vuodesta 1949 kun eläkkeellä oleva räätäli, Joseph Schwartz, on kävelyllä Chicagon kaduilla. Hän on juuri astumassa kadulla makaavan räsynuken yli, kun läheisessä rakennuksessa tapahtuu vahingossa outo ydinreaktio. Salaperäinen säde polttaa tiensä läpi seinän ja osuu suoraan Joseph Schwartziin.


title: Pebble in the Sky

text: Seuraavaksi olemme kymmenien tuhansien vuosien päässä tulevaisuudessa radioaktiivisen Maa-planeetan pinnalla, yhdellä sattumalta radioaktiivisuudelta säästyneellä alueella lähellä Chica-nimistä kaupunkia. Schwartz ilmestyy tyhjästä ilmasta sinne ja kauhukseen huomaa olevansa täysin oudossa paikassa, jossa kukaan ei ymmärrä hänen puhettaan. Schwartz löytää tiensä läheiselle farmille, jossa asuva pariskunta luulee hänen olevan kehitysvammainen. Koska Schwartz on näemmä täysin tuntematon ihminen, niin pariskunta tarjoaa häntä lisätienestien toivossa paikallisen tiedemiehen salaiseen ja laittomaan hengenvaaralliseen kokeeseen joka kiihdyttää nisäkkäiden aivotoimintaa. Kokeen ansiosta Schwartz oppii pian puhumaan ja ymmärtämään galaktista yleiskieltä.


title: Pebble in the Sky

text: Samaan aikaan Maahan saapuu Bel Arvardan -niminen kuuluisa arkeologi, jolla on naurettava teoria, että Maa olisi planeetta, jolla ihmiskunta syntyi ja lähti leviämään Linnunrataan. Hän haluaa suorittaa kaivauksia vaarallisessa radioaktiivisessa Maassa löytääkseen todisteita teorialleen.


title: Pebble in the Sky

text: Maa on syrjäinen ja unohdettu. Vaikka Imperiumi hallitseekin sitä Valtuutettunsa ja sotavoimiensa välityksellä, niin Maan ihmisiä todellisuudessa johtavat uskonnolliset fanaatikot, jotka eivät ole unohtaneet myyttistä aikaa kun Maa oli kaikkien maailmojen herra. He vihaavat Trantorin perustamaa Galaktista Imperiumia ja Maa on kapinoinut muutamaan otteeseen sitä vastaan huonolla menestyksellä. Nyt Maata johtavilla fanaatikoilla on kuitenkin uusi, kauhea suunnitelma, jolla he voivat tuhota Galaktisen Imperiumin kertaheitolla ja Maa nousisi fanaatikkojen mielestä oikeutettuun asemaan Linnunradan johtajana.


title: Gipsy Kings

text: Gipsy Kings on ranskalainen yhtye, jonka jäsenet ovat etniseltä taustaltaan espanjalaisia romaneja. Musiikki edustaa tyyliltään pop-vaikutteista flamencoa.


title: Gipsy Kings

text: Gipsy Kingsin nosti kansainväliseen suosioon albumi "Gipsy Kings" (1988), jolle sisältyivät hitit "Djobi Djoba", "Bamboleo" ja "Un Amor". Tultuaan julkaistuksi Yhdysvalloissa albumi vietti listoilla peräti 40 viikkoa. Yhtyeen muihin kappaleisiin lukeutuvat rumbaversio Domenico Modugnon hitistä "Volare" (alkuperäiseltä nimeltään "Nel blu dipinto di blu") sekä cover Eaglesin "Hotel Californiasta". Vuonna 1991 yhtye esiintyi vierailevana artistina Bananaraman laululla "Long Train Running".


title: Gipsy Kings

text: Gipsy Kings palkittiin vuonna 1993 vuoden parhaan popalbumin Grammyllä. Kunnian toi yhtyeelle samana vuonna julkaistu albumi "Love and Liberté". Vuonna 1995 ilmestyi kokoelma "The Best of the Gipsy Kings". Yhtyeen kitaristi Tonino Baliardo julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa vuonna 2003.


title: Gipsy Kings

text: Gipsy Kings jatkaa uraansa, ja maailmanlaajuinen levymyynti ylittää arvioidut 18 miljoonaa.


title: Sateen jälkeen (elokuva)

text: Sateen jälkeen () on Takashi Koizumin ohjaama ja Akira Kurosawan käsikirjoittama elokuva, joka sijoittuu 1700-luvun Japaniin. Elokuva perustuu Shugoro Yamamoton novelliin.


title: Sateen jälkeen (elokuva)

text:
Elokuvan päähenkilö on samurai Ihei Misawa ("Akira Terao"), joka on isännätön ("rōnin") japanilaisen miekkailun ("kenjutsu") opettaja. Hän vaeltaa feodaaliajan Japanissa etsien alansa töitä yhdessä vaimonsa Tayo Misawan kanssa. Vaikka Ihei Misawa on taidokas miekkamies ja kuuluisan miekkakoulukunnan ("Mugai-ryū") opetusluvan ("Menkyo kaiden") ansainnut miekkailunopettaja, ei hän ole onnistunut saamaan pysyvää työpaikkaa. Hyväluontoinen ja rauhallinen samurai tuntuu ärsyttävän ylempiään ja huono onnikin tuntuu seuraavan tätä hyväsydämistä miestä paikasta toiseen. Vaelluksellaan antisankari Misawa tekee kuitenkin suuren vaikutuksen feodaali-herra Nagai Izumi no kami Shigeakiin (jota esittää japanilaisen näyttelijän Toshirō Mifunen poika Shirō Mifune), joka haluaa tästä vaatimattomasta samuraista klaaninsa uuden miekkailunopettajan. Ajatus roninista klaanin miekkailunopettajana ei kuitenkaan miellytä kaikkia klaanin virkailijoita. Samalla Misawa on hankkinut itselleen vihamiehiä läheisen kaupungin miekkailukoulusta eli kenjutsu-dojolta voittamalla raha-ottelussa kaikki paikalliset miekkailuntaitajat.
Vuodelta 2001 palkittu


title: Sateen jälkeen (elokuva)

text: 'CinemAvvenire' Award 1999


title: Mirjam Salminen

text: Mirjam Salminen (ent. Joutsen, s. 1929, Sortavala) on suomalainen näyttelijä. Salminen toimi myös kuvaussihteerinä 1950-luvulta alkaen.


title: Mirjam Salminen

text: Elokuvarooleja Salmisella on harvakseen, mutta kuitenkin muutamia. Ensimmäinen elokuvarooli oli miehensä Ville Salmisen elokuvassa Evakko ja viimeinen kaksikymmentä vuotta myöhemmin elokuvassa Lottovoittaja UKK Turhapuro (1976).


title: Mirjam Salminen

text: Mirjam Salminen näytteli mm. pakolaisäitiä elokuvassa Täällä Pohjantähden alla. Hän on myös elokuvaaja Timo Salmisen äiti.


title: Springfield (Manitoba)

text: Springfield on vuonna 1873 perustettu maalaiskunta Manitoban provinssissa Kanadassa, provinssin pääkaupunki Winnipegin läheisyydessä. Vuonna 2006 kunnassa oli 12 990 asukasta.


title: Springfield (Manitoba)

text:
Springfieldin tärkein elinkeino on maanviljely, mutta monet asukkaista käyvät töissä Winnipegissä. Winnipegin ja Springfieldin rajalta löytyy myös modernia teollisuusaluetta. Pääosin maakuntaa hallitsee maaseutu peltoineen, ja itärajalla vastassa on Agassizin metsä, joka on suojelualue.
Kunnan hallinnollinen keskus sijaitsee Oakbankin kylässä. Muita taajamia ovat Dugald, Anola, Cook's Creek ja Glass.


title: We Are the Winners

text: We Are the Winners oli Liettuan edustuskappale vuoden 2006 Eurovision laulukilpailussa. Sen esitti kuusihenkinen yhtye LT United. Kappale oli semifinaalissa viides ja pääsi näin finaaliin, jossa se sijoittui kuudenneksi. Kappaleelle buuattiin yleisöstä niin semifinaalissa kuin finaalissakin. Buuausta kuultiin myös, kun selvisi, että kappale oli päässyt finaaliin ja silloin, kun se sai finaalissa korkeita pisteitä (esim. Irlannilta täydet 12 ja Latvialta 10).


title: We Are the Winners

text: Kappaleessa hoetaan toistuvasti lauseita "We are the winners of Eurovision" ja "Vote for the winners". Kappaleessa kuullaan myös viulusoolo, jonka aikana Euroviisu-esityksessä eräs yhtyeen jäsenistä riehuu lavan etuosassa. Kappaleelle ei ennakoitu kummoisempaa menestystä, ja siitä tulikin yksi kisojen yllättäjistä.


title: Heal Me

text: ”Heal Me” on Sunrise Avenuen debyyttialbumin viides single. Kappaleesta on myös video.


title: Seikkailupuisto

text: Seikkailupuisto on Turun Kupittaalla sijaitseva, vuonna 1982 perustettu Turun kaupungin nuorisoasiainkeskuksen alainen lasten ja perheiden toimintakeskus. Puistossa on sekä leikkipuistomaisia leikkivälineitä että ohjattua toimintaa ja esityksiä. Puiston pääasiallisena kohderyhmänä ovat 3–10-vuotiaat lapset. Seikkailupuisto on toiminut koko historiansa ajan lastenkulttuurin tuottajana. Vaihtuvat teatteriesitykset, osallistavat tapahtumat sekä työskentely taidepajoissa ovat toiminnan kulmakiviä.


title: Seikkailupuisto

text: Kesäisin puistoalueen kohteita ovat mm. Suihkusieni ja kahluuallas, puiston halki kiemurteleva puro ja liikennekaupunki sekä sittemmin puretun, lasten ideoiden pohjalta toteutetun Unelmien Leikkipaikan jättiläispatsaat. Talvikaudella sisätiloissa järjestetään ohjattua avointa toimintaa ja harrasteryhmiä, aloina teatteri, musiikki ja kädentaidot. Lapset ovat päässeet pöristelemään liikennekaupungissa polkuautoilla vuodesta 1958 lähtien.


title: Seikkailupuisto

text: Seikkailupuiston teatterissa on lapsille suunnattua ohjelmistoa sekä Helmiteltan että Timantti-teatterin näyttämöillä.


title: Seikkailupuisto

text: Kesäkuun puolivälissä Seikkailupuistossa järjestetään Lasten rockfestivaali Seikkisrock, jossa ovat vuosien varrella esiintyneet esimerkiksi Kengurumeininki, Herra Heinämäen Lato-orkesteri sekä Pommi ja Gommi.


title: This Is Rock N' Roll

text: This Is Rock N' Roll on hard rock -yhtye The Quireboysin paluulevy vuodelta 2001. Se on yhtyeen kolmas studioalbumi. Levyn tuotti ja miksasi CJ Eiriksson, joka on työskennellyt myös mm. Brian Setzerin, Kelly Osbournen sekä laulaja Spiken sooloyhtyeen kanssa.


title: Lauri Haukkamaa

text: Lauri Haukkamaa on suomalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän on toiminut myös elokuvatuottajana. Haukkamaa on ohjannut myös suomalaisten artistien ja yhtyeiden musiikkivideoita.


title: Get A Life – Get Alive

text: Get A Life – Get Alive oli Eric Papilayan esittämä Itävallan edustuskappale vuoden 2007 Eurovision laulukilpailussa. Kappale esitettiin semifinaalissa numerolla 27 eli toiseksi viimeisenä. Se myös sijoittui toiseksi viimeiseksi saatuaan vain neljä pistettä.


title: Timo Hoivala

text: Timo Hoivala on suomalainen urheilukommentaattori sekä entinen lentopallovalmentaja ja -pelaaja. Hoivala pelasi Oriveden Ponnistuksessa 80-luvun puolivälissä ja sen jälkeen KuPS-Volleyssä. Hän niitti mainetta lyhyenä pelaajana, jolla oli valtava ponnistusvoima.


title: Timo Hoivala

text: Hoivala voitti vuonna 2004 päättyneen valmentajauransa aikana yhteensä seitsemän Suomen mestaruutta, joista kuusi peräkkäin vuosina 1991-96 kuopiolaisen KuPS-Volleyn luotsina. Hoivala valmensi Suomen miesten lentopallomaajoukkuetta vuodet 1995-2004. Suomi pelasi Hoivalan alaisuudessa Hollannin EM-kisoissa vuonna 1997.


title: Timo Hoivala

text: Hoivala aloitti valmennusuransa vuonna 1990, kun hänet palkattiin KuPS-Volleyn luotsiksi. Kuuden peräkkäisen Suomen mestaruuden lisäksi hän valmensi KuPS-Volleyn kuudesti Suomen Cupin ykköseksi. Menestyksekäs seuravalmentajaura vaihtui kuudennen peräkkäisen liigamestaruuden jälkeen Suomen miesten lentopallomaajoukkueen päävalmentajan pestiksi. Myöhemmin 2000-luvun alussa Hoivala palasi takaisin seuravalmentajaksi. Hän otti kesken lentopallokauden 2001-02 Pielaveden Sammon ruoriinsa. Hän valmensi Sampoa ja A-maajoukkuetta samanaikaisesti aina Sammon mestaruuskevääseen 2004 asti. Mestaruus oli Sammon seurahistorian ensimmäinen. Sampo voitti Hoivalan opein kahdesti myös SM-pronssia (2002, 2003).


title: Timo Hoivala

text: Keväällä 2004 Hoivala ilmoitti lopettavansa lentopallovalmentajan uransa. Samalla hänen sopimuskautensa päättyi lentopallomaajoukkueen penkin päässä. Hoivalan pitkäaikaisen työn jatkajaksi lentopallomaajoukkueeseen palkattiin sittemmin italialainen Mauro Berruto. Hoivala on toiminut Ylen lentopallokommentaattorina alkaen vuodesa 2007.


title: Timo Hoivala

text: Tällä hetkellä Hoivala toimii Veikkauksen Itä- ja Pohjois-Suomen myyntipäällikkönä ja on Pielaveden Sampon Osakeyhtiön omistajana sekä hallituksen jäsenenä. Hänen poikansa Atte Hoivala on jalkapalloilija. Hänen veljensä Seppo Hoivala muistetaan myös kovapomppuisena lentopalloilijana Oriveden Ponnistuksesta ja sittemmin naisjoukkueiden valmentajana.


title: Kun ystävyyssuhteet solmitaan

text: Kun ystävyyssuhteet solmitaan on Wäinö Aaltosen suunnittelema Turun ja Göteborgin kaupunkien ystävyyspatsas. Ystävyyspatsaita on kaksi; alkuperäisteos Göteborgin Näckrosdammenilla ja kaksoiskappale Turussa Puutorilla osoitteessa Aninkaistenkatu 12.


title: Kun ystävyyssuhteet solmitaan

text: Turun kaupunki tilasi veistoksen Aaltoselta lahjaksi Göteborgille kiitoksena sota-aikana Turkuun saadusta avusta. Veistokset valmistuivat vuonna 1948, ja ne paljastettiin 1955, ensin alkuperäinen patsas Göteborgissa 8. toukokuuta ja kaksoiskappale Turussa 21. toukokuuta. Turkuun sijoitetun kaksoiskappaleen lahjoitti kaupungille kauppaneuvos Leo Wainstein.


title: Kun ystävyyssuhteet solmitaan

text: Kun ystävyyssuhteet solmitaan -veistos on tehty pronssista ja sen korkeus on 2,95 metriä. Veistoksen jalusta on punaista graniittia ja sen korkeus on 1,7 metriä. Veistos esittää toisensa kohtaavia ja ystävystyviä mies- ja naisratsastajia, mikä symboloi kaupunkien välistä ystävyyttä.


title: Lauri Leppänen

text: Lauri Aukusti Leppänen (6. tammikuuta 1895 Huittinen – 8. joulukuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen jääkärikapteeni ja kuvanveistäjä. Kuvanveistäjänä hän aktivoitui myöhemmällä iällä ja toteutti useita jääkäriliikkeeseen liittyviä muistomerkkejä, runsaasti hautausmaiden sankaripatsaita ja muutamia suurmiespatsaita, joista tunnetuin lienee Eino Leinon patsas Helsingissä. Leppänen suosi realistista tyyliä ja isänmaallisia sekä usein myös militaristisia aiheita.


title: Lauri Leppänen

text: Hänen vanhempansa olivat malliveistäjä Kustaa Ferdinand Leppänen, entinen Mörk ja Selma Adolfina West. Leppänen kerkesi olla elämänsä aikana neljä kertaa avioliitossa. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Aune Agda Ahrenbergin kanssa ja hänen kuoltuaan vuonna 1936 hän avioitui toisen kerran vuonna 1937 Hilma Salan kanssa, jonka kuoltua vuonna 1958 hän avioitui kolmannen kerran vuonna 1959 Hertta Granrothin kanssa, josta hän erosi ja avioitui neljännen kerran vuonna 1964 Kerttu Tellervo Kankaan kanssa. Vaikka hänellä oli monta vaimoa, hän sai vain yhden lapsen ensimmäisestä avioliitostaan.


title: Lauri Leppänen

text: Leppänen ehti aloittaa kansakoulun Huittisissa ennen perheen muuttoa työn perässä Helsinkiin vuonna 1908, jossa oli jo ennestään perheen vanhin poika ja äidin veli.. Perheen ja suvun käsityöperinteelle uskollisena Leppänen aikoi valmistua koristepuusepäksi, mutta Akseli Gallen-Kallelan kehotuksesta hän päätti suuntautua kuvanveistäjäksi.. Näin hän suoritti aluksi Taideteollisuuskeskuskoulun vuonna 1913 ja sen jälkeen opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä vuoteen 1915. Leppäsen opettajana toimi myös kuvanveistäjä Gunnar Finne. Leppänen suoritti myös yksityisesti viidennen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1915. Hän suoritti aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1920 Hän teki taideopintomatkan valtion ynnä muiden stipendiaattina Tanskaan ja Ruotsiin vuonna 1914 sekä Saksaan, Itävaltaan ja Italiaan vuosina 1923–1924.


title: Lauri Leppänen

text: Leppänen toimi kuvanveistäjänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 12. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Lauri Leppänen

text: Leppänen astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Raudussa ja itärajalla. Hän johti muun muassa sitä joukkoa jonka ansioksi luetaan 25. huhtikuuta 1918 Grusinan rautatiesillan tuhoaminen vihollisen selustassa.


title: Lauri Leppänen

text: Leppänen palveli sisällissodan jälkeen joukkueenjohtajana ja komppanianvääpelinä 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, josta muodostettiin myöhemmin aluksi Jääkäripataljoona 2 ja myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoona. Hän erosi armeijasta 11. helmikuuta 1919 ja työskenteli sen jälkeen 15. helmikuuta - 30. joulukuuta 1919 välisen ajan opettajana Taideteollisuuskeskuskoulun kuvanveisto-osastolla. Leppänen astui uudelleen armeijan palvelukseen 24. joulukuuta 1919 ja hänet sijoitettiin joukkueenjohtajaksi Suomen valkoisen kaartin 6. komppaniaan. Kuudennesta komppaniasta hänet komennettiin 14. helmikuuta 1920 opettajaksi rykmentin aliupseerikouluun, mistä hän palasi takaisin komppaniaansa 30. kesäkuuta 1920. Armeijasta hän erosi toistamiseen 19. marraskuuta 1920 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 16. helmikuuta 1921 ja hänet komennettiin paikallispäälliköksi Kerimäen suojeluskuntaan, mistä hänet siirrettiin 31. elokuuta 1921 Mikkelin kaupungin suojeluskuntaan. Suojeluskunnasta hän erosi 15. joulukuuta 1921. Hän palveli 1. elokuuta 1933 – 16. marraskuuta 1935 ylimääräisenä topografina Yleisesikunnan topografikunnassa. Hän toimi Taideteollisuuskoulun muovailun opettajana vuonna 1919 ja Suomen Taideakatemian koulun yleisen kuvanveistoluokan opettajana vuosina vuosina 1954 – 1956.


title: Lauri Leppänen

text: Pääosa Leppäsen tekemästä julkisesta taiteesta on Suomen sotahistoriaan liittyviä muistomerkkejä ja sankarivainajien muistomerkkejä, mutta 1950-luvun alussa hän veisti myös muutaman tunnetun niin sanotun suurmiespatsaan. Voitto Eino Leinon patsaan kutsukilpailussa vuonna 1951 oli hänelle mieluinen, sillä hän oli ollut Leinon henkilökohtainen ystävä tämän eläessä. Suurikokoinen patsas valmistui Helsingin Esplanadille 1953. Leppänen pääsi tekemään myös ensimmäisenä paljastetun marsalkka Mannerheimin patsaan Seinäjoelle vuonna 1955.


title: Lauri Leppänen

text: Leppänen toimi Ähtärin suojeluskunnan esikunnan jäsenenä vuosina 1925–1927, Taiteilijaseuran johtokunnan jäsenenä vuosina 1934–1935 sekä Alfred Kordelinin säätiön taidejaoston varajäsenenä vuosina 1933–1936. Hän toimi jäsenenä valtion asiantuntijalautakannassa kuvaamataiteita varten vuonna 1934 ja toimi Suomen kuvanveistäjäliiton varapuheenjohtajana vuodesta 1934 alkaen.Lisäksi Leppänen suunnitteli lukuisia sankaripatsaita Suomen hautausmaille: Kiskoon (1947), Kurikkaan (1949), Sammattiin (1950), Huittisiin kirkonkylään (1950) ja Huhtamoon (1950), Ruovedelle kirkonkylään (1951) ja Muroleeseen (1951), Sysmään (1951), Vammalan Tyrväälle (1953), Laukaaseen (1956), Kangasniemelle (1956) sekä Enoon (1963). Hänen työtään on myös pieni sotilasveistos suomalaisten Waffen-SS-vapaaehtoisten hautamuistomerkissä Hietaniemen hautausmaalla Helsingissä, joka paljastettiin 4.6.1983.


title: Ajan virta

text: Ajan virta on kuvanveistäjä Kain Tapperin suunnittelema Turun Vanhalla Suurtorilla sijaitseva ympäristötaideteos. Teos valmistui vuonna 2000.


title: Ajan virta

text: Teos on matalahko 70 metriä pitkä rautamuuri, jonka harjalla virtaa vettä. Se kulkee paikalla, jossa sijaitsi torin reuna ennen vuoden 1827 Turun paloa. Teoksen materiaaleina ovat corten-teräs ja graniitti.


title: Kylmä Metalli

text: Kylmä Metalli oli suomalainen sarjakuvalehti. Sen perustivat Jari (Jai) Mattila sekä Janne Nevalainen, loppuvuodesta 1984 Kuusankoskella, esikuvinaan lähinnä amerikkalainen "Heavy Metal" -sarjakuvalehti sekä siinä julkaistujen ranskalaisten ja italialaisten tekijöiden työt. Vaikutteita tuli myös underground-sarjakuvan puolelta.


title: Kylmä Metalli

text: Ensimmäinen omakustannenumero ilmestyi keväällä 1985, painos oli vain muutamia kymmeniä kappaleita, myöhemmin KM 1/85 painettiin lisää joitakin kymmeniä kappaleita. Ensimmäinen virallinen myyntipiste oli Kuusankoskella toiminut divari Halpa-Shop. Sisällöstä vastasivat lähinnä Mattila ja Nevalainen. Jai Mattila vastasi graafisesta suunnittelusta, ja Nevalainen keskittyi enemmän liiketoiminnan kehittämiseen.


title: Kylmä Metalli

text: Seuraavaa numeroa varten Mattila ja Nevalainen perustivat "Kylmä Metalli avoin yhtiö":n ja aloittivat yhteistyön Kuusaan Kirjapaino Ky:n kanssa. KM 2/85 painettiin jo kirjapainossa, painos 1100 kpl. Sisältöä tuottivat tähän numeroon mm. Hannu Mänttäri ja Johanna Sinisalo sekä Pekka A. Manninen. Jai Mattilalta julkaistiin myös edelleen hänen omia sarjakuviaan. Lisäksi Janne Nevalainen teki ainoan KM:ssä julkaistun itse kirjoittamansa sekä piirtämänsä sarjakuvan "Tuska" kynäruiskutekniikalla.


title: Kylmä Metalli

text: Loppuvuodesta 1985 Mattila ja Nevalainen alkoivat suunnitella täysverisen sarjakuvalehden julkaisua, ja he perustivat yhteistyössä Kuusaan Kirjapainon kanssa kustannusosakeyhtiön Fantasialehdet Oy. Samalla otettiin yhteyttä Dargaud Editeurin edustajaan, jonka kautta Fantasialehdet Oy sai oikeudet mm. Enki Bilalin, Cazan ja lukuisten muiden ulkolaisten huippunimien töihin.


title: Kylmä Metalli

text: Rautakirja Oy otti KM:n maanlaajuiseen levitykseen. KM 1/86 oli ensimmäinen värillistä aineistoa sisältänyt numero. Se painettiin Hyvinkään Kirjapainossa, painos oli jo 11.000 kpl. Tässä numerossa debytoi Jari Rasi värillisellä sarjakuvallaan. Kotimaisista tekijöistä oli mukana myös Pekka A. Manninen, ja Mattila/Nevalainen omalla sarjakuvallaan.


title: Kylmä Metalli

text: Virkamieslakko 1986 huhti-toukokuussa aiheutti ylitsepääsemättömiä ongelmia lehden teknisessä julkaisussa ja viivästytti seuraavien numeroiden rahoitusta. Levikki asettui noin 3000 kpl paikkeille, ja peitti kustannukset, mutta tekijöiden oli etsittävä muita töitä. Jai Mattila lähti opiskelemaan Taideteolliseen korkeakouluun, ja Nevalainen alkoi ajaa Fantasialehdet Oy:n liiketoimintaa alas. Tämän jälkeen hän siirtyi kirjapainoalalta tietotekniikan pariin yrittäjäksi. Jai Mattila työskentelee edelleen graafisena suunnittelijana. Janne Nevalainen on julkaissut musiikkia taiteilijanimellä NÖE ja on mukana myös COZHE progerockyhtyeessä.


title: Mannerheimin patsas (Turku)

text: Mannerheimin patsas Turussa on kuvanveistäjä Veikko Leppäsen ja arkkitehti Aarne Ehojoen suunnittelema pronssinen rintakuvaveistos, joka esittää C. G. E. Mannerheimia. Se sijaitsee Mannerheiminpuistossa, VII kaupunginosassa. Teoksen virallinen nimi on "Marsalkka C. G. E. Mannerheimin muistomerkki".


title: Mannerheimin patsas (Turku)

text: Rintakuva on Leppäsen tutkielma vuodelta 1959 Helsingin Mannerheimin ratsastajapatsasta varten. Patsaan jalustan ja sille johtavat kiviportaat suunnitteli arkkitehti Aarne Ehojoki. Patsas paljastettiin 4. elokuuta 1994, jolloin tuli kuluneeksi 50 vuotta Mannerheimin valitsemisesta tasavallan presidentiksi.


title: Mannerheimin patsas (Turku)

text: Rintakuva on korkeudeltaan 0,6 metriä ja Oulaisten ruskeasta graniitista valmistettu jalusta 1,4 metriä korkea.


title: Anna Mutanen

text: Anna Mutanen (oik. Mutanen-Liedes, aik. Mutanen-Seppänen; 8. elokuuta 1914 Joensuu – 22. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän kävi Viipurin kirkkomusiikkiopiston vuosina 1930–1934 ja opiskeli laulua Sibelius-Akatemiassa Lahja Lingon johdolla vuosina 1935–1936 ja 1939–1940.


title: Anna Mutanen

text: Anna Mutanen oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperaan vuosina 1939–1961. Hän lopetti julkiset esiintymisensä vuonna 1965, mutta toimi sen jälkeen vielä laulunopettajana. Anna Mutanen sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1955.


title: Anna Mutanen

text: Anna Mutasen tekemien äänilevyjen määrä on varsin pieni, mutta niiden joukossa on kaksi tunnettua kappaletta: ”Karjalan kunnailla” (1959) ja ”Laps' olen Karjalan” (1965). Muita Mutasen levytyksiä ovat ”Sunnuntai” (1965), ”Oi äiti armas” (1959), ”Pieni koti” (1959), ”Tule” (1959), ”Kuuleppas sinä kullannuppu” (1965), ”Tuku tuku lampaitani” (1965), ”Tipu, tipu, kuuleppas” (1959) ja ”Marja-Liisa” (1965). Tässä mainitut laulut löytyvät Helmi-yhtiön albumilta "Unohtumattomat" vuodelta 1994. Sillä esiintyy myös baritoni Matti Lehtinen.


title: Anna Mutanen

text: Anna Mutanen-Liedeksen puoliso, kalastusneuvos Lauri Liedes (1922–2013) oli Kalatalouden Keskusliiton toiminnanjohtaja.


title: Radio Anima Amoris

text: Radio Anima Amoris on pietarilainen radioasema, joka aloitti toimintansa 24. kesäkuuta 1999. Aseman nimi oli tuolloin "radioasema Pilot". 10. kesäkuuta 2002 radioasemasta tuli Radio Anima Amoris.


title: Radio Anima Amoris

text: Koelähetykset suoritettiin taajuudella 93,45 MHz. 15. toukokuuta 2000 radioasema siirtyi taajuudelle 88,3 MHz. 24. kesäkuuta 1999 ja 31. maaliskuuta 2002 välillä se toimi 88,3 MHz, 89,3 MHz , 93,45 MHz, 100,0 MHz, 103,1 MHz, 103,4 MHz , 105,6 MHz sekä 107,4 MHz taajuuksilla. Marraskuussa 2002 asema siirtyi taajuudelle 105,6 MHz sekä 26. kesäkuuta 2003 taajuudelle 89,3 MHz. Marraskuussa 2003 asema palasi taajuudelle 105,6 MHz. 19. toukokuuta 2004 kokeiltiin taajuutta 95,2 MHz. Samalla kokeiltiin kaapeliradion järjestyksessään viidettä taajuutta.


title: Radio Anima Amoris

text: 9. toukokuuta Radio Anima julkaisi "Sogpasuha 1.75"-ohjelman radiokuuntelutulosten keräämisen helpottamiseksi.


title: Radio Anima Amoris

text: 26. maaliskuuta 2007 aloitettiin jatkuva lähettäminen kaapeliverkossa. Paikallisesti asema on kuultavissa maksutta SkyNet-, Dominanta-, RosKom-, PulNet- ja NetForce-verkoissa.


title: Radio Anima Amoris

text: Radioasema avasi kolmannen studionsa 26. joulukuuta 2003. 1. helmikuuta 2004 aloitti radioasema tekstiviestien välityksen. 7. helmikuuta 2004 järjesti Radio Anima Amoris tapaamisen "Planetaariossa" kuulijoiden kanssa.


title: Radio Anima Amoris

text: Radioasema toimii Kupsilassa.


title: Avopelit

text: Avopelit ovat shakissa avauksia, joissa pelataan 1.e4 e5. Avopeleissä on yleensä enemmän tilaa upseerien kehitykselle kuin siirrolla 1.d4 alkavissa suljetuissa avauksissa. Pelejä, joissa musta ei vastaa valkoisen siirtoon 1.e4 siirrolla 1...e5, vaan esimerkiksi 1...e6 (ranskalainen puolustus) tai 1...c5 (sisilialainen puolustus), sanotaan puoliavoimiksi peleiksi.


title: Avopelit

text: Valkean suosituimman avaussiirron 1.e4 (kuningassotilaan kahden askeleen siirron) vahvuutena on, että sillä kontrolloidaan suoraan keskustaa ja mahdollistetaan samalla kahden upseerin (daamin ja lähetin) liikkuminen. Vanhimmat shakkiavaukset, esimerkiksi espanjalainen peli ovat juuri e4-alkuisia. Siirron haittapuolena on, että siirtyvä sotilas on suojaamattomassa ruudussa ja myös ruudut d4 ja f4 heikentyvät.


title: Avopelit

text: Suosituin toinen avopelisiirto valkoiselle on 2. Rf3, joka hyökkää mustan sotilaan kimppuun, valmistelee kuningaspuolen linnoitusta ja tukee valkoisen mahdollista sotilassiirtoa d4. Mustan vastaus 2 ...Rc6 johtaa yleensä:


title: Avopelit

text:
Jos musta haluaa pitäytyä symmetriassa ja tehdä vastahyökkäyksen siirrolla 2...Rf6, tuloksena on venäläinen peli. Philidorin puolustus 2...d6 on vähemmän pelattu nykyään, koska se antaa valkoiselle helpon tilaedun, samalla kun mustan asema on ahdas ja passiivinen, vaikkakin solidi.
Muita vastauksia siirtoon 2.Rf3 nähdään huipputasolla ani harvoin.


title: Avopelit

text: Suosituimmat vaihtoehdot valkoisen siirtoon 2. Rf3 ovat:


title: Avopelit

text: Näillä avauksilla on keskenään joitain yhtäläisyyksiä ja erityisesti lähettipeli usein muuntuu wieniläisen pelin muunnelmaksi. Kuningasgambiitti oli erityisen suosittu 1800-luvulla. Valkoinen uhraa siinä sotilaan kehittääkseen nopeasti upseerinsa ja saadakseen mustan e-sotilaan pois keskustasta. Myös wieniläisessä pelissä hyökätään usein mustan keskustaan siirrolla f2-f4.


title: Avopelit

text: Keskuspelissä (2.d4) valkoinen avaa välittömästi keskustan, mutta jos musta pelaa 2...exd4, valkoisen pitää pelata varhainen daamisiirto 3.Dxd4 saadakseen sotilas takaisin. Vaihtoehtona on myös uhrata yksi tai kaksi sotilasta, kuten esimerkiksi tanskalaisessa gambiitissa.


title: Avopelit

text: Aikaiset daamisiirrot Parhamin hyökkäyksessä näyttävät amatöörimäisiltä, mutta esimerkiksi yhdysvaltalainen suurmestari Hikaru Nakamura on pelannut sitä muutaman kerran turnaustilanteessa. Portugalilainen avaus, Alapinin avaus, Konstantinopolskin avaus ja käänteinen unkarilainen avaus ovat harvinaisempia valkoisen avausyrityksiä.


title: Avopelit

text: Puolustuksista Damianon puolustus on heikko – elefanttigambiitti ja latvialainen gambiitti sisältävät omat riskinsä. Philidorin puolustus on solidi mutta passiivinen puolustus mustalle. Valkoinen saa siinä helposti tilaedun ja siksi sitä käytetäänkin huipputasolla harvoin.


title: Avopelit

text: Esimerkkejä avopeleistä:


title: Ylös pyhään pyörryttävään korkeuteen

text: Ylös pyhään pyörryttävään korkeuteen on Jussi Mäntysen suunnittelema, Turun Tuomiokirkonpuistossa sijaitseva veistos. Sen aiheena on ylös kohoava joutsenpari. Veistos on valmistettu pronssista, se on korkeudeltaan 1,25 metriä, sen punagraniittijalustan korkeus on 1,3 metriä ja veistos on paljastettu elokuussa 1970. Veistoksesta on tehty kaikkiaan kolme valosta.


title: Ylös pyhään pyörryttävään korkeuteen

text: Turun veistos on valettu vuonna 1963. Kuvanveistäjä Mäntynen ja hänen vaimonsa Aune Mäntynen lahjoittivat sen Turun kaupungille vuonna 1970. Mäntyset olivat alun perin suunnitelleet, että valos sijoitettaisiin heidän haudalleen, mutta päätyivät lahjoittamaan sen kaupungille sijoitettavaksi helpommin saavutettavaan paikkaan.


title: Ylös pyhään pyörryttävään korkeuteen

text: Tuomiokirkonpuiston valos on Mäntysen teoksen kolmas valos. Vuonna 1936 tehty veistoksen ensimmäinen valos sijaitsee Turun vanhalla hautausmaalla päätoimittaja Arvo Ketosen ja vuorineuvos Irja Ketosen sukuhaudalla ja toinen, vuonna 1938 tehty valos Kirjastopuistossa Tampereella. Tampereella veistoksen nimenä on "Joutsenet".


title: TimeSplitters (pelisarja)

text: TimeSplitters on Free Radical Designin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli -tyyppinen videopelisarja. Jokaisessa pelisarjan pelissä pelaaja matkustaa ajassa menneisyyteen ja tulevaisuuteen aina villistä lännestä ihmisen asuttamaan Marsiin.


title: TimeSplitters (pelisarja)

text: Pelisarjan ensimmäinen osa, "TimeSplitters" julkaistiin vuonna 2000 PlayStation 2:lle Eidos Interactiven kautta. Pelin tarinamuodossa ei ollut vielä varsinaista juonta, mutta pelattavissa oli yhdeksän kenttää, kolmella eri vaikeustasolla ja sitä voi pelata joko yksin tai yhdessä toisen pelaajan kanssa. Tarinamuodon lisäksi pelissä oli pelattavissa Arcade Mode, jossa pystyi pelaamaan 1–4 henkilöä kuudessa eri pelimuodoissa.


title: TimeSplitters (pelisarja)

text: "TimeSplitters 2" julkaistiin vuonna 2002 PlayStation 2:lle, Nintendo GameCubelle Xboxille myös Eidos Interactiven kautta. Pelissä on pelattavana melkein kaksinkertainen määrä hahmoja verrattuna ensimmäiseen peliin ja 16 pelimuotoa, joista 12 avautuu pelin aikana. Pelin tarinamuodoissa pelattiin jo pelin päähenkilö Cortezin kanssa, joka oli pelisarjan ensimmäisessä osassa vain avattava hahmo.


title: TimeSplitters (pelisarja)

text: Pelisarjan kolmas osa, "", julkaistiin vuonna 2005 samoille konsoleille kuin edeltäjänsä. Julkaisijana toimi EA Games. "Future Perfectissä" on pelattavana 150 hahmoa, joista 83 pitää avata tarinamuodossa, Challenge-muodossa tai Arcade League -muodossa.


title: TimeSplitters (pelisarja)

text: Kesäkuussa 2007 Free Radical Design ilmoitti, että sarjan neljäs osa "TimeSplitters 4" julkaistaisiin PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Julkaisuajankohdasta ei ole tietoa.


title: TimeSplitters (pelisarja)

text:
Vuonna 2009 Free Radical sanoi itsensä irti, koska oli joutunut oman "Haze"-pelinsä takia konkurssiin, jolloin yhtiön osti Crytek.
Free Radical nimettiin uudestaan Crytek UK:ksi.


title: TimeSplitters (pelisarja)

text: Crytekin ostettu Free Radicalin myös pelisarjan oikeudet päätyivät Crytekille.


title: TimeSplitters (pelisarja)

text: Vuonna 2018 THQ Nordic hankki sarjan oikeudet omistukseensa.


title: Cerne Abbasin jättiläinen

text: Cerne Abbasin jättiläinen on rinteen kalkkikiveen kaiverrettu mieshahmo Cerne Abbasin kylän lähettyvillä Englannissa. Hahmoa on pidetty hedelmällisyyssymbolina. Nuijaa heiluttava ja alasti erektion kera oleva hahmo on 55 metriä pitkä ja 51 metriä leveä. Nuija on 36,5 metriä pitkä. Parhaiten kalkkikaiverrus näkyy ilmasta tai laakson vastakkaiselta rinteeltä. Kaiverrusjälki on noin 30 cm leveä ja syvä. Kaivanto ulottuu pinnan maa-aineksen alla olevaan kalkkikerrokseen asti.


title: Cerne Abbasin jättiläinen

text: Historioitsijat eivät ole varmoja kaiverruksen syntyajankohdasta tai sen tarkoituksesta. Teorioiden mukaan kaiverrus voi olla esihistoriallinen tai kelttiläinen hedelmällisyyssymboli, nuijaa heiluttava sankarihahmo Herkules tai 1600-luvulla tehty parodia Oliver Cromwellista, "Englannin Herkuleesta". Varhaisimmat kirjalliset maininnat jättiläisestä ovat 1600-luvun lopulta.


title: Al Jarreau

text: Alwyn Lopez "Al" Jarreau (12. maaliskuuta 1940 – 12. helmikuuta 2017) oli yhdysvaltalainen laulaja ja seitsenkertainen Grammy-voittaja. Hän syntyi Milwaukeessa, Wisconsinissa, ja sai 6. maaliskuuta 2001 tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Saavi

text: Saavi on isohko kaksikorvainen, pyöreä- tai soikeapohjainen astia. Saavi on ämpäriä suurempi ja sen tilavuus on tyypillisesti noin 100–200 litraa. Saaveissa säilytetään ja kuljetetaan tavaroita, elintarvikkeita ja nestettä. Saavin suuren tilavuuden takia sen kokonaispaino voi nousta suureksi. Usein saavia kantaakin kaksi ihmistä kantokahvoista molemmin puolin. Aikaisemmin saavit tehtiin enimmäkseen puusta tai pellistä, nykyisin muovista.


title: Saavi

text: Saaviksi kutsutaan joskus myös soikeapohjaista pesusoikkoa, jonka muita nimiä ovat palju () tai amme. Myös kylpytynnyriä kutsutaan paljuksi. Pienempää pesuastiaa kutsutaan nimellä pesuvati.


title: Onnenhevonen

text: Onnenhevonen on Rafael Saifulinin suunnittelema vuonna 2005 valmistunut, Turun keskustassa Yliopistonkadulla sijaitseva veistos. Pronssisen veistoksen pinta on koristeltu eri maiden kolikoilla, mitaleilla ja kunniamerkeillä.


title: Onnenhevonen

text: Veistos pystytettiin kävelykadulle ensimmäisen kerran vuonna 2006, mutta se vaurioitui ilkivallan seurauksena ja se jouduttiin poistamaan paikaltaan korjattavaksi. Patsasta vahvistettiin ja se palasi kadulle Nostokonepalvelu Oy:n lahjoituksena. Patsaan paljastustilaisuus järjestettiin 31. maaliskuuta 2007.


title: Onnenhevonen

text: Veistos on toinen osa Saifulinin onniveistosten sarjaa. Sarjan ensimmäinen veistos sijaitsee Turun kristillisen opiston pihalla ja kolmas veistos Gmunden kaupungissa Itävallassa.


title: Valentine Lost

text: Valentine Lost () oli Islannin edustuskappale Eurovision laulukilpailussa 2007. Kappaleen on säveltänyt Sveinn Rúnar Sigurðsson ja sanoittanut Kristján Hreinsson. Kappale voitti Islannin alkukarsinnat 27. tammikuuta 2007 ja lopulta kansallisen finaalin 17. helmikuuta. Aiemminkin Euroviisuissa esiintynyt Eiríkur Hauksson esitti kappaleen Euroviisujen semifinaalissa, mutta jäi sijalle 13 eikä päässyt finaaliin asti.


title: Cytinaceae

text: Cytinaceae on kaksi sukua ja yhteensä 7–11 lajia käsittävä loiskasviheimo. Ne ovat endoparasiittejä eli viettävät lähes koko elämänsä isäntäkasvin juuriston ja rungon sisällä sienirihmastoa muistuttavana kasvustona. Ainoastaan kukinnot kasvavat isännän ulkopuolelle.


title: Cytinaceae

text: Heimoon kuuluu kaksi maantieteellisesti täysin erillään olevaa sukua


title: Cytinaceae

text: Kistuksenloisiot loisivat kistuksilla ("Cistus") ja "Bdallophyton" tohtorinpuilla ("Bursera"-suvun puilla).


title: Cytinaceae

text: Kaikki lajit ovat kukinta-aikaa lukuun ottamatta lehtivihreättömiä, varrettomia ja lehdettömiä kasveja. Kukinnot kasvavat joko yksittäin tai terttuina lyhyen varren päähän. Kukat ovat tavallisesti kirkkaan värisiä ja yksineuvoisia. Kukkavarressa on muutamia suomumaisia "lehtiä". Pölyttäjinä toimivat ilmeisesti mettä syövät linnut ja eteläafrikkalaisilla lajeilla muurahaiset. Hedemät ovat marjamaisia.


title: G. A. Petreliuksen suihkukaivo

text: G. A. Petreliuksen suihkukaivo eli Suihkukaivo Leijona on Turussa Vähätorilla vanhan pääkirjaston edustalla sijaitseva suihkukaivo. Gunnar Finnen ja Armas Lindgrenin suunnitteleman suihkukaivon pystytti ja sen lahjoitti Turun kaupungille Gustav Albert Petreliuksen lahjoitusrahasto vuonna 1924.


title: G. A. Petreliuksen suihkukaivo

text: Suihkukaivon huipulla oleva leijonaa esittävä veistos on valettu pronssista, ja se on metrin korkuinen. Suihkukaivon jalusta on punaista migmatiittia, ja se on korkeudeltaan kaksi metriä.


title: G. A. Petreliuksen suihkukaivo

text: Suikukaivoon hankittiin valaistus vuonna 2010.


title: G. A. Petreliuksen suihkukaivo

text: Suihkulähteen perustukset olivat painuneet, kaivo vuoti korjauksista huolimatta ja se oli siksi ollut viime vuosina poissa käytöstä. Suihkukaivon viereisen Vähätorin rakentamisen myötä myös suihkukaivo kunnostettiin vuonna 2010. Kunnostaminen on osa Turun kaupungin "Ihmisille parempi keskusta" -hanketta.


title: Opiskelijaraha

text: Opiskelijaraha on Suomessa joidenkin kuntien noudattama käytäntö, jolla kirjansa kotipaikkakunnallaan säilyttävä opiskelija saa kotipaikkakunnaltaan rahallista tukea.


title: Opiskelijaraha

text: Opiskelijarahaa maksaviin kuntiin Suomessa kuuluvat ainakin Tervo (nimellä "opiskelija-avustus") ja Kurikka (nimellä "opiskeluraha").


title: Harmonia (veistos)

text: Harmonia on Achim Kühnin suunnittelema suihkulähdeveistos. Se sijaitsee Aurajoessa Turussa. Veistos paljastettiin vuonna 1996.


title: Harmonia (veistos)

text: Harmonia-veistos on korkeudeltaan 6,3 metriä ja se on valmistettu haponkestävästä teräksestä. Teos tunnetaan myös nimellä "Valaan pyrstö".


title: Mohamed Zidan

text: Mohamed Abdulla Zidan (, s. 11. joulukuuta 1981 Port Said, Egypti) on egyptiläinen jalkapalloilija, joka edustaa Saksan pääsarjaseura Mainzia.


title: Mohamed Zidan

text: Zidan edusti junioritasolla kotimaassaan Egyptissä El-Masrya vuosien 1989–1999 aikana, jonka jälkeen hän muutti perheensä kanssa Tanskaan. Uudessa maassa Zidan aloitti ammattilaisuransa vuonna 2000 Tanskan pääsarjajoukkue Akademisk Boldklubissa. Siellä hän pelasi 51 peliä tehden 12 maalia. Sen jälkeen vuonna 2003, toinen Tanskan pääsarjajoukkue, FC Midtjylland, tarjoutui ostamaan egyptiläisen. Zidan pelasi yhden kauden siellä tehden 19 maalia 30 ottelussa.


title: Mohamed Zidan

text: Zidan siirtyi vuonna 2004 saksalaisjoukkue Werder Bremeniin. Hän pelasi Bremenissä puolet kaudesta. Siellä hän teki kaksi maalia 10 ottelussa. Kauden 2004–2005 jälkeen Zidan siirtyi lainasopimuksella Saksaan FSV Mainz 05:iin. Siellä hän onnistui maalinteossa yhdeksän kertaa 26 ottelussa. Juuri ennen kauden loppua Bremen osti Zidanin takaisin. Hän ei enää ehtinyt pelata peliäkään Bremenissä kaudella 2005–2006. Kaudella 2006–2007 Zidan pääsi Bremenissä esiintymään viidessä pelissä ja onnistui vain kerran maalinteossa. Talvitauolla Mainz osti hänet ja tällä kertaa Zidan onnistui tekemään 13 maalia 15 pelissä. Zidan päätti kuitenkin vaihtaa seuraa Hamburger SV:hen, sillä Mainz putosi Saksan pääsarjasta.


title: Mohamed Zidan

text: Vuonna 2008 hän siirtyi entisen managerinsa, Mainzissa vaikuttaneen Jürgen Kloppin alaisuuteen Borussia Dortmundiin.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Henrik Gabriel Porthanin patsas on Carl Eneas Sjöstrandin suunnittelema, 9. syyskuuta 1864 paljastettu patsas. Se sijaitsee Turussa Porthaninpuistossa. H. G. Porthania esittävä patsas on Suomen vanhin henkilömonumentti.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Mietteissään istuvan Porthanin representaatio viittaa henkisen mahdin käyttäjien, ajattelijoiden ja filosofien kuvalliseen traditioon.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Sjöstrand muotoili Porthanin patsaan Roomassa ja se valettiin Münchenissä. Pronssisen patsaan korkeus on 2,5 metriä. Patsaan jalusta on harmaata graniittia ja se on korkeudeltaan 2,2 metriä.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Patsaan ympärillä oli alun perin korkea rauta-aita ja sen alla kivijalka. Nämä poistettiin 1800–1900-luvun vaihteessa, ja patsaan juurelle tehtiin laajemmat kukkaistutukset.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Toinen Porthania kuvaava patsas on Viitasaarella Porthanin synnyinkodin paikalla. Siellä on myös vuonna 1884 pystytetty muistokivi.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Patsas koostuu istuvasta henkilöstä, ja graniittijalustasta, jossa on Porthanin elämänhistoriasta kertova kuvaohjelma ja kirjoituksia, joissa kunnioitetaan hänen saavutuksiaan.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Edessä on kulmistaan viistottu suorakaiteen muotoinen pronssilaatta, johon on kuvattu Suomen vaakuna. Sitä kannattelee kaksi enkelihahmoa, joilla on soihdut käsissään. Enkelit tai putot voidaan tulkita Porthanin patsaan yhteydessä valistuksen tai tieteen geniuksiksi.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Jalustan taakse on kirjoitettu Porthanin nimi ja elinvuodet sekä teksti latinaksi ja suomeksi:


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Jalustan oikealla ja vasemmalla puolen on upotettu pyöreät pronssireliefit tai medaljonkit. Porthanin vasemmalla puolella on professori Johan Jakob Tengströmin (1787–1858) ja runoilija, professori Franz Mikael Franzénin (1772–1847) profiilimuotokuvat. Molemmat miehet edistivät suomalaisen kansanrunouden tutkimusta Porthanin jalanjäljissä.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Porthanin oikealla puolella olevissa reliefeissä ovat "Tiede" ja "Historia" allegorisina hahmoina. Vasemmanpuoleisessa kuvassa on tieteen henki Genius, joka valaisee soihdullaan maahan polvistunutta Tiedettä. Hänen edessään on Suomi-neito suremassa Porthanin uurnan vieressä. Tieteen takana on "Rauha" kädessään palmunoksa. Toisessa kuvassa istuu "Historia", joka kirjaa Porthanin elämäntyön ja saavutukset ylös siivekkään "Tieteen" geniuksen valaistessa soihdullaan työskentelyä. Takana näkyy kirjoja ja maapallo Porthanin laajan sivistyksen merkkinä. Etualalla on Minervan pöllö.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Kansallissankareiden patsaiden paljastuksista tuli 1800-luvun lopulla näyttäviä juhlatilaisuuksia. Niiden ilmoituksissa ja lehdistön uutisoinneissa mainittiin tarkasti, millä kielellä puhe tai runo lausuttiin tai soitettiinko musiikkia vai laulettiinko laulu ja missä järjestyksessä. Paljastustilaisuutta seurasi usein juhlapäivällinen seurahuoneella ja muitakin erikoistilaisuuksia.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Kouluissa tapahtumaa juhlistettiin vapaapäivällä. Porthanin patsaan paljastuksessa olivat kutsuvieraina muun muassa Lönnrot, Snellman ja Cygnaeus. Patsasta ympäröivä alue oli koristeltu ja kaupunki oli koristeltu 6 000 lyhdyllä. Turun teatterissa esitettiin elävä sommitelma Porthanin patsaasta kalevalaisten hahmojen ympäröimänä.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Porthanin patsaan kaksipäiväinen paljastusjuhla alkoi vuoden syyskuun yhdeksännen päivän aamuna kello seitsemän. Silloin Wartiawuorella ammuttiin 65 kanuunanlaukausta "osottain sillä H. G. Porthanin ikäwuosia". Paljastustilaisuus aloitettiin kello 10.00, kanslianeuvos Lönnrotin puheella, jonka jälkeen rovasti Hjelt luki professori Brunerin tekemän latinankielisen runoelman. Paljastushetki ilmoitettiin seuraavasti:


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Paljastustilaisuuden jälkeen iltapäivällä syötiin päivällinen kaupungin seurahuoneella ja Tuomiokirkossa järjestettiin "Hengelliset soittajaiset". Kuvapatsaan läheiset puistot valaistiin ja avoimet paikat valaistiin "Ilo-tulilla".


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Seuraavana päivänä pidettiin kokous Juhlasalissa ja paljastettiin H. G. Porthanin hautakivi kirkkotarhassa lyhyine puheineen, virren laulamisineen ja Tuomiokirkon urkusoittoineen. Lauantaina Turun linna, Tuomiokirkko, Lukion kalustot ja Merikoulu olivat avoinna ja yleisön katseltavina.


title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Ensimmäisenä kansallismuistomerkkinä Porthanin patsas oli malli myöhemmille hankkeille myös yleisen rahainkeräyksen, lehdistökampanjoinnin ja työn edistymisen seurannan osalta.


title: PaK 38

text: 5 cm Panzerabwehrkanone 38 (5 cm Pak 38) oli Rheinmetall-Borsigin valmistama saksalainen vedettävä, puoliautomaattisella lukkokoneistolla varustettu panssarintorjuntatykki. Tykin kaliiperi oli 50 millimetriä.


title: PaK 38

text: Tykin suunnittelu alkoi vuonna 1938, mutta rintamakäyttöön tykki ennätti vasta vuoden 1940 lopulla. Tykki osoittautui sinänsä hyväksi aseeksi, mutta erityisesti neuvostoliittolaisten T-34- ja KV-1-panssarivaunujen torjunta tykillä oli hyvin vaikeaa liian vähäisen panssarinläpäisytehon takia. Kevyiden panssarivaunujen ja muiden panssariajoneuvojen torjuntaan sekä jalkaväen tukitehtäviin tykki kuitenkin soveltui hyvin. Tykin valmistus lopetettiin vuoden 1943]lopulla, yli 9 500 Pak 38:n valmistuttua.


title: PaK 38

text: Suomeen tykkejä tilattiin Saksalta 27 kappaletta vuonna 1942. Ensimmäiset 12 tykkiä saapuivat kesällä 1942 ja loput 15 tykkiä tulivat saman vuoden jouluna. Suomessa tykki sai nimen 50 K/38. Sodan jälkeen Suomi säilytti taisteluista selvinneitä 15:tä tykkiä asevarastoissa varauskalustona aina vuoteen 1986 saakka, kunnes tykki poistettiin puolustusvoimien kalustoluetteloista. Tykit luovutettiin deaktivoituina museoille ja myytiin keräilijöille.


title: PaK 38

text: Tykin pääosat ovat putki ja lavetti, jotka jakautuvat edelleen pienempiin osakokonaisuuksiin.


title: PaK 38

text: Tykin putki koostuu varsinaisesta putkesta ja peräkappaleesta. Putki on rakenteeltaan rihlattu, vaipaton ja suujarrulla varustettu. Varsinaisen putken sisässä voidaan erottaa panoskammio, ylimenokartio ja kierreossa. Putken alapinnassa on kehdon luisukappaleisiin vastaavat kahdet luisupalat. Putken takapäähän on liitetty kiristysrenkaalla peräkappale, jossa on lukkopesä sulkukappaletta varten. Peräkappaleeseen kiinnittyvät sulku- ja iskukoneisto sekä kiskurilaite.


title: PaK 38

text: Lukko koostuu seuraavista osista: sulkukoneisto puoliautomaattikoneistoineen, iskukoneisto ja kiskurilaite.


title: PaK 38

text: Sulkukoneistoon kuuluvat sulkukappale, kädensijalla varustettu kääntövarsi, sulkukappaleen siirtovarsi ja puoliautomaattikoneisto. Sulkukappale on tyypiltään vaakasuorassa liikkuva, vasemmalle avautuva kiila. Lukon käsin avaamiseen käytettävä kääntövarsi on suorassa yhteydessä L-muotoiseen siirtokampeen, jonka alaosassa oleva luisupala liikkuu sulkukappaleen yläreunassa olevassa leikkauksessaan liikuttaen sulkukappaletta. Kääntövarressa on kääntövarren ja siirtokammen liityntäkohdan yläpuolella hammaspyörä, joka on yhteydessä puoliautomaattikoneiston hammastankoon. Puoliautomaattikoneiston osia ovat muun muassa puoliautomaattikoneiston kehys ja ohjain, joiden sisällä puoliautomaattikoneisto suurimmaksi osaksi sijaitsee. Kehys ja ohjain ovat samalla puoliautomaattikoneiston suurimmat päällepäin näkyvät osat. Muita puoliautomaattikoneiston osia ovat avaus- ja sulkujouset, jotka ovat kierrejousia, mäntä, hammastanko, sulkujousen holkki sekä vaihdin, jota kääntämällä voidaan tykin puoliautomaattikoneisto voidaan kytkeä päälle tai pois.


title: PaK 38

text: Iskukoneistoon kuuluvat iskuri, iskujousi, vastinpohja, virityslaite, liipasin ja liipasintappi. Virityslaite koostuu viritinakselista, käsivirittimestä kädensijoineen, viritinvarresta ja jousiholkista jousineen. Liipasimen muodostavat varsinainen liipasin liipasinakseleineen, liipasintappi ja liipasinakselin jousiholkki.


title: PaK 38

text: Kiskurilaite muodostuu pystyssä olevasta kiskuriakselista sekä yksiosaisesta U-muotoisesta kiskurista, jossa on kaksi vartta: ala- ja yläkiskurivarsi. Kiskuriakseli kulkee kiskurin läpi kiskurivarsien ollessa 90 asteen kulmassa kiskuriakseliin nähden. Kiskurissa on kiskurin nokat, kiskurin kynnet ja pitokorokkeet. Kiskurin nokat saavat kiskurin kääntymään kiskuriakselin mukana sulkukappaleen avautuessa. Kiskurivarsien päissä olevat kiskurin kynnet jäävät ladattaessa patruunahylsyn kannan etupuolelle. Kiskurin kynnet vetävät tyhjän hylsyn laukauksen jälkeen ulos. Pitokorokkeet vastustavat sulkukappaleen sulkujousen voimaa pitäen sulkukappaleen lukon auki ollessa vasemmalla.


title: PaK 38

text: Lavetti voidaan jakaa ylä- ja alalavettiin, kehtoon ja painontasaimeen. Ylälavetti kääntyy sivu- ja korkeussuunnassa, mahdollistaen tykin suuntaamisen. Alalavetti muodostaa tykin toiminta-alustan, mahdollistaa tykin tukemisen maahan ja toimii tykin kuljetusalustana. Kehto toimii tykinputken alustana ja sen asentoa muuttamalla säädetään tykin korotusta.


title: PaK 38

text: Kehto koostuu kehdon rungosta, jonka yläpinnassa olevien luisukiskojen päällä tykin putki liikkuu luisukappaleidensa varassa. Lisäksi kehdossa on kehdon kannatin, joka kannatintappiensa välityksellä kiinnittyy ylälavettiin. Kehtoon liittyy myös joustolaite, jonka osia ovat putken vasemmalla puolella oleva paineilmapalautin ja oikealla oleva nestehidastin. Kehdossa sijaitsevat myös myös tähtäyslaitteet ja laukaisukoteloon sijoitettu laukaisukoneisto. Tähtäyslaitteisiin kuuluu tähtäyslaitteen jalusta, tähtäyskoneisto, tähtäyskaukoputki, varatähtäin ja valaisinlaite.


title: PaK 38

text: Ylälavetti koostuu ylälavetin rungosta ja korkeussuuntauskoneiston osista. Ylälavetin runkoon liittyvät: kehdon kannatintappien laakeripesät, ylälavetin alalavettiin kiinnittävät kaksi napalaakeripesää, ampujan olansuojus ja kahdesta päällekkäisestä panssarilevystä koostuva yläsuojakilpi kannatinvarsineen. Ylälavetissa olevat korkeussuuntauskoneiston osat ovat: korkeussuuntauskiertopyörä akseleineen ja laukaisunappeineen, korkeussuuntauskierukkapyörä korkeussuuntaushammaskaari, sivusuuntauskiertopyörä akseleineen, sivusuuntauskierukka ja sivusuuntauskierukkapyörä.


title: PaK 38

text: Alalavettiin kuuluvat lavettirunko, ajolaitteet ja lavettihaarat. Lavettirungossa olevaan kahteen napatappiin kiinnittyy laakeroitu ylälavetti. Lavettirungon päällä sijaitsee myös sivusuuntaushammaskaari. Lavettirungon etuosassa on taitettava kaksiosainen alasuojakilpi kannatinvarsineen. Ajolaitteet koostuvat kahdesta pyörästä, kahdesta polviakselista, sauvajousista, kannuspyörästä ja jousituksen tukilaitteista, joilla jousitus voidaan lukita ammunnan ajaksi. Irrallinen kannuspyörä voidaan sijoittaa joissakin raskaissa kenttätykeissä käytetyn edeltäjän tavoin lavettihaarojen päihin helpottamaan miesvoimin tapahtuvaa tykin liikuttelua. Lavettihaaroja on kaksi kappaletta. Niiden tarkoituksena on tukea tykkiä ammunnan aikana.


title: PaK 38

text: Painontasaimen tehtävänä on tasata putken massan korkeussuuntauskoneille eri korotuskulmilla aiheuttama rasitus kevyen suuntaamisen aikaansaamiseksi. Painontasain on hydropneumaattinen sylinteri joka on kiinnitetty toisesta päästään kehtoon ja toisesta ylälavettiin.


title: PaK 38

text: Ammunnan alkaessa lukko on lepotilassa ja puoliautomaattikoneisto kytkettynä pois toiminnasta. Lukko toimii puoliautomaattisena ainoastaan ammuttaessa panssarikranaatteja ja alikaliiperiammuksia. Sirpalekranaattilaukausten pienempi ruutimäärä ei riitä antamaan tarpeeksi pitkää luisua, eikä tarpeeksi nopeata palautumisnopeutta tykinputkelle, jotta puoliautomaattikoneisto toimisi. Myös ammuttaessa panssarikranaatteja uudesta tuliasemasta tai löysällä maaperällä on puoliautomaattikoneisto pidettävä pois päältä. Uudessa tuliasemassa voidaan puoliautomaattikoneisto ottaa käyttöön vasta kun lavetti ei enää muutaman laukauksen jälkeen liiku taaksepäin ammuttaessa, jolloin tarvittava osa rekyylivoimasta saadaan puoliautomaattikoneiston käyttöön.


title: PaK 38

text: Lataaminen alkaa virittämällä tykki käsivirittimestä, jolloin iskuri jää vireeseen. Seuraavaksi avataan lukko käsin, mikä tapahtuu vetämällä kääntövarren kädensijasta taakse oikealle. Kääntövarren kääntyessä se kääntää siirtokampea akselinsa ympäri. Siirtokammen alaosassa oleva luisupala liikuttaa sulkukappaletta, jolloin lukko aukeaa ja sulkujousi jännittyy. Lukko voidaan sulkea joko käsin tai lataustoiminnolla. Käsin sulkeminen tapahtuu pitämällä kääntövarresta kiinni, samalla työntäen kiskuriakselin käsivipua vasemmalle. Lataustoiminnolla lukon sulkeutuminen tapahtuu työntämällä patruunalaukaus voimakkaasti putkeen. Tällöin hylsyn kanta osuessaan kiskurin kynsiin saa kiskurin kääntymään akselinsa ympäri, jolloin pitokorokkeet irtoavat sulkukappaleesta ja sulkukappale pääsee sulkujousen avulla ääriasentoonsa oikealle ja sulkee lukon.


title: PaK 38

text: Laukaiseminen tapahtuu painamalla korkeussuuntauskiertopyörässä olevaa jousikuormitteista laukaisunappia sisäänpäin, jolloin laukaisuvaijeri kolmihaaravivun välityksellä nostaa laukaisukaraa, joka liipasinkaran välityksellä nostaa liipasimen ylös ja liipasinakseli kääntyy. Iskujousi vapautuu, päästäen iskurin lyömään nalliin ja tykki laukeaa.


title: PaK 38

text: Lukon avautuminen tapahtuu kahdella eri tavalla, riippuen siitä, onko puoliautomaattikoneisto käytössä vai ei. Mikäli puoliautomaattikoneisto ei ole käytössä, lukko jää laukauksen jälkeen kiinni, jonka jälkeen se on avattava käsin. Puoliautomaattikoneiston ollessa käytössä, alkaa automaattinen lukonavausmekanismi toimia putken alkaessa palautua kehdossa sijaitsevan palauttimen vaikutuksesta takaisin etuasentoonsa. Puoliautomaattikoneistossa pitkittäin oleva, mäntään liittyvä avausjousi antaa voiman lukon avautumiselle. Puoliautomaattikoneiston ollessa käytössä, sen vasemmasta sivusta on työntyneenä ulos mäntään liitoksissa oleva iskin. Kun iskin osuu putken palautuessa kehdossa olevaan puoliautomaattitelineen takakorokkeeseen, jatkaa putki palautumistaan, mutta koska iskin on kohdannut korokkeen, se ei liiku. Koska iskin on yhteydessä puoliautomaattikoneiston mäntään, joka puolestaan on yhteydessä avausjouseen, alkaa avausjousi puristua kasaan eli jännittyä. Puoliautomaattikoneiston mäntä työntyy hammastangon päälle kytkinvivun kytkiessä männän ja hammastangon yhdeksi kokonaisuudeksi. Palautumisen jatkuttua vielä hetken, iskimen irrotinvipu painaa iskimen männän sisään, jolloin avausjousi pääsee toimimaan, painaen toisiinsa kytkeytyneet männän ja hammastangon eteenpäin. Hammastangon liike saa kääntövarren hammaspyörän pyörähtämään, jolloin kääntövarsi kääntyy, liikuttaen samalla siirtokammen välityksellä sulkukappaletta. Liikkeessä oleva sulkukappale lyö kiskurin nokkiin, jolloin kiskuri kääntyy akselinsa ympäri ja kiskurin kynnet heittävät patruunahylsyn ulos panoskammiosta. Lukon avautuessa sulkujousi jännittyy ja sulkujousen kuormittama sulkukappale jää kiskurin pitokorokkeiden pidättämänä auki.


title: Eugen Bleuler

text: Paul Eugen Bleuler (30. huhtikuuta 1857 Zollikon – 15. heinäkuuta 1939 Zollikon) oli sveitsiläinen psykiatri. Hänen ansiokseen lasketaan skitsofrenian nykyinen nimi; hän alkoi käyttää sitä "dementia praecoxin" ("ennenaikainen dementia") sijasta, koska havaitsi, että kyseessä ei ole dementia ja että sitä ei esiinny aina pelkästään nuorilla ihmisillä. Bleuler keksi myös sanan "autismi", jota hän käytti vuonna 1916 kuvaamaan joissain potilaissaan havaitsemaansa kontaktikyvyttömyyttä, omiin maailmoihin uppoutumista sekä ulkomaailmaa kohtaan tunnettua välinpitämättömyyttä.


title: Eugen Bleuler

text: Bleuler syntyi Zollikonissa ja opiskeli lääketiedettä Zürichissä, Pariisissa, Lontoossa ja Münchenissä ja palasi työskentelemään Zürichiin. Vuonna 1886 hän nousi Rheinaussa sijainneen psykiatrisen klinikan johtoon. Bleulerin tiedetään vastanneen balettitanssija Vatslav Nižinskin hoidosta tämän romahdettua henkisesti pian ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


title: Eugen Bleuler

text: Eräiden lähteiden mukaan Bleuler antoi nimen myös ambivalenssille. Hän menehtyi Sveitsissä 82 vuoden ikäisenä.


title: Alaston aurinko

text: Alaston aurinko (, 1957) on Isaac Asimovin kirjoittama tieteiskirja, joka on samalla hänen kirjoittamansa Robotti-sarjan toinen osa. "Alaston aurinko" on edeltäjänsä "Teräsluolien" tavoin etsivätarina, jonka päähenkilönä jatkaa etsivä Elijah Baley.


title: Alaston aurinko

text: Tarina alkaa siitä kun avaruuslaiset pyytävät Maapallolta apua avaruuslaisten maailmassa, Solariassa, tapahtuneen murhan selvittämiseksi.


title: Alaston aurinko

text: Elijah Baleyn maine on kiirinyt laajalti avaruuslaisten maailmoissa hänen selvitettyään tohtori Sartonin murhan, joten solarialaiset pyytävät nimenomaan Elijah Baleyta tutkimaan murhaa, hänen suureksi kauhukseen, mutta Maapallolla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin hyväksyä mahtavien avaruuslaisten pyyntö. Tämä on myös Maapallolle ainutlaatuinen tilaisuus päästä tutkimaan avaruuslaisten yhteiskuntia ja maailmoja, jonne Maapallon asukkailta on ollut kielletty pääsemästä tuhanteen vuoteen, joten Elijah saa tehtäväkseen tarkkailla ja tehdä huomioita avaruuslaisten maailmoista ja niiden yhteiskunnista. Avaruuslaismaailmoista mahtavin, Aurora, on myös kiinnostunut Solarian tapahtumista ja he epäilevät solarialaisten salailevan jotakin. Tämän vuoksi Aurora hyväksyy Elijah Baleyn lähettämisen Solariaan, mutta vain sillä ehdolla, että Solaria hyväksyy R. Daneel Olivaw'n auttamaan Elijah Baleyta tutkimuksissa.


title: Alaston aurinko

text: Solaria on väkiluvultaan kaikkein pienin avaruuslaisten maailma ja viidestäkymmenestä avaruuslaismaailmasta viimeisenä asutettu. Sen asukkaat säätelevät tarkasti Solarian väkiluvun 20 000 asukkaaksi ja geenimuuntelun ansiosta Solarialaiset, kuten muutkin avaruuslaiset elävät satoja vuosia vanhaksi.