title: Peter Norman

text: Méxicon olympialaisissa amerikkalaiset Tommie Smith ja John Carlos voittivat kulta- ja pronssimitalin. Palkintokorokkeella Smith ja Carlos, molemmat afroamerikkalaisia, nostivat mustaan nahkahansikkaaseen verhotun kätensä protestoidakseen kotimaansa rotusyrjintää Yhdysvaltain kansallislaulun soidessa. Norman tuki protestia pitämällä palkintojenjakoseremoniassa rinnassaan Olympic Project for Human Rightsin (OPHR) kangasmerkkiä. Kotimaassaan häntä rangaistiin teostaan epävirallisesti siten, että hän ei päässyt vuoden 1972 olympialaisiin, vaikka oli ennen kisoja maailmantilaston viides ja alittanut karsintarajan 13 kertaa.


title: Peter Norman

text: Norman kuoli 64-vuotiaana infarktiin. Smith ja Carlos olivat kantamassa arkkua hänen hautajaisissaan.


title: Kovero

text: Kovero on


title: Kovero

text:
Järviä
katso myös


title: Kovero

text: Henkilöitä


title: Deutschland (1931)

text: Deutschland (myöhemmin raskas risteilijä Lützow) oli Saksan laivaston Deutschland-luokan taskutaistelulaiva, joka laskettiin vesille 19. toukokuuta 1931 ja upposi lopulta Neuvostoliiton laivaston maalilaivana Itämerellä 1949.


title: Deutschland (1931)

text: Alus tilattiin Deutsche Werken telakalta Kielistä nimellä "Panzerschiffe A" korvaamaan käytöstä poistuva "SMS Preussen". Köli laskettiin 5. helmikuuta 1929 telakkanumerolla 219, ja aluksen runko laskettiin vesille 19. toukokuuta 1931. Vesillelaskutilaisuudessa oli noin 60 000 katselijaa ja kaikki satamassa olleet sotalaivat ampuivat 21 kunnialaukausta tilaisuuteen saapuneen presidentti von Hindenburgin kunniaksi. Tohtori Brüning piti kastepuheen ja aluksen kastoi von Hindenburg. Tähän mennessä oli kuitenkin poistettu jo liian monta jarrua meren puolelta ja alus laskeutui veteen ennen aikaisesti katkaisten samalla mikrofonien kaapelit.


title: Deutschland (1931)

text: Ensimmäiset hinaajien avustuksella toteutetut koeajot, joissa testattiin aluksen koneita, toteutettiin 5. marraskuuta 1932. Varsinaiset koeajot toteutettiin 18.-19. tammikuuta ja 8. helmikuuta 1933, joiden päätyttyä alus siirrettiin 27.-28. helmikuuta Wilhelmshaveniin viimeisteltäväksi. Onnistuneet vastaanottotestit laivasto suoritti 27. helmikuuta Heligolandin edustalla ja alus otettiin palvelukseen 1. huhtikuuta päällikkönään Hermann von Fischel. Hieman ennen palvelukseenottoa alukselle oli siirretty 474 miestä modernisoitavana olleelta risteilijä "Emdeniltä". Siirron jälkeen aluksella oli täysi 643 hengen miehistö, johon kuului 33 upseeria, 155 aliupseeria ja 440 miehistönjäsentä sekä viisitoista siviiliä. Siviilit olivat kahdeksan kokkia ja tarjoilijaa, parturi, kolme suutaria ja kolme ompelijaa.


title: Deutschland (1931)

text: Toukokuun puolivälissä 1933 alukselle saapui 100 MAN-yhtiön dieselinsinööriä aluksen neitsytmatkaa varten Wilhelmshavenista Skagerrakin läpi Kieliin, missä alus esiteltiin 22. toukokuuta pidetyssä laivastokatselmuksessa yleisölle. Alus ei kuitenkaan osallistunut merisotaharjoitukseen, vaan pysyi laiturissa. Harjoituksen päätyttyä alus jatkoi neitsytmatkaansa vieraillen Norjassa Balholmenilla ja Färsaarilla, läpäisi Tanskansalmen ennen vierailua Islannissa. Aluksella pidettiin Skagerrakissa muistotilaisuus ensimmäisessä maailmansodassa surmansa saaneiden merisotilaiden muistoksi ennen kuin se saapui Wilhelmshaveniin 1. kesäkuuta.


title: Deutschland (1931)

text: Propulsiojärjestelmän testit olivat edenneet hyvin ja aluksen huippunopeudeksi vahvistettiin 25 solmua 377 rpm:llä. Alus kykeni matkaamaan kuudesta kymmeneen tuntia 390 rpm:llä, kolmesta viiteen tuntiin 400 rpm:llä ja tunnin maksimikierroksin, jolloin saavutettaisiin noin 28 solmun huippunopeus. Täten aluksen toimintamatkaksi määritettiin 11 600 merimailia 19 solmun nopeudella.


title: Deutschland (1931)

text: Alus palasi 6. joulukuuta Itämerelle ja Pillaun edustalla järjestetyssä koeajossa alus saavutti 28,2 solmun nopeuden. Alus suoritti koeammunnat 30. kesäkuuta maalilaivanaan "Baden". Ammunnat suoritettiin ensin harjoituskranaatein ja sitten sisäpiipuilla. Lopuksi suoritettiin pimeällä ammunnat kovin ampumatarvikkein. Alus sai 10. joulukuuta päätökseen koeajot ja se liitettiin taistelulaivaston komentajan alaisuuteen.


title: Deutschland (1931)

text:
Vuoden 1934 ensimmäiset kuukaudet "Deutschland" oli miehistöineen koulutettavana erilaisissa harjoituksissa. Alus lähti Kielistä huhtikuussa Norjan rannikolle Sogneen ja Hardangeriin. Valtakunnan kansleri nousi alukselle yhdessä korkeiden puoluevirkailijoiden ja asevoimien esikunnan henkilöstön kanssa. Hitlerin ollessa aluksella matkustajana joka ei halunnut erikoiskohtelua, vaan hän vaelsi aluksella yksin keskustellen miehistön kanssa.
Toukokuussa osallistuttuaan merisotaharjoitukseen Warnemünden ja Sassnitzin edustalla alus lähti Wilhelmshavenista 9. kesäkuuta "Kölnin" saattamana tykistöharjoitukseen Länsi-Atlantille. Matkalla alus vieraili Funchalissa ja palasi Saksaan 23. kesäkuuta.


title: Deutschland (1931)

text: Elokuussa alus vieraili Göteborgissa syksyn merisotaharjoituksen aikana ja 1. lokakuuta alus vastaanotti taistelulaivaosaston komentajan lipun "Schlesieniltä". Vierailtuaan Leithissä Skotlannissa alus siirrettiin huollettavaksi telakalle Wilhelmshavenissa, missä työt alkoivat 13. joulukuuta. Alus palasi 21. helmikuuta 1935 telakalta.


title: Deutschland (1931)

text: Taistelulaivaosaston komentaja nosti 14. maaliskuuta lippunsa aluksella, minkä jälkeen alus lähti Brasiliaan, Trinidadiin ja Aruballe. Matkan tarkoituksena oli propulsiojärjestelmän testaus ja merikelpoisuuden testaaminen. Alus palasi matkalta Saksaan 19. huhtikuuta vietettyään 32 vuorokautta merellä ja matkattuaan 12 286 merimailia 16 solmun keskinopeudella.


title: Deutschland (1931)

text: Alus osallistui elokuussa laivaston tykistöharjoitukseen, jonka aikana Hitler, von Blomberg, Raeder ja Göring vierailivat aluksella. Göring oli tutustumassa alukselle taistelumaston ja savuhormin väliin asennettuun katapulttiin, joiden asentaminen aluksille oli Versailles'n rauhassa kielletty. Syyskuussa Paul Fanger vastaanotti aluksen päällikön tehtävät.


title: Deutschland (1931)

text: Alus lähti 20. lokakuuta "Admiral Scheerin" kanssa Kanariansaarille ja Azoreille tykistöharjoituksiin, etäisyydenmittauskoulutukseen ja hinausharjoitteluun. Hakaristilla varustettu sotalippu nostettiin ensimmäisen kerran salkoon 7. marraskuuta. Kaksi päivää myöhemmin alus siirrettiin telakalle huoltoon, jonka aikana aluksen ilmatorjunta- ja torpedoaseistusta muutettiin.


title: Deutschland (1931)

text: Miehistönkoulutus ja erilaiset harjoitukset jatkuivat vuoden 1936 ensimmäisen puoliskon. Alus oli 29.-31. toukokuuta Kielissä Hitlerin julkistaessa Laboen laivastomonumentin. 6.-19. kesäkuuta alus matkasi Biskajanlahden ja Irlannin meren kautta Kööpenhaminaan. Heinäkuussa tykistö- ja torpedokoulutus jatkui Itämerellä, jona aikana alus vieraili useissa satamissa näyttämässä lippua.


title: Deutschland (1931)

text: Espanjan sisällissota alkoi 18. heinäkuuta ja alus määrättiin palaamaan Wilhelmshaveniin 23. heinäkuuta samoin kuin muut Heligolandin edustalla harjoittelemassa olleet alukset. Wilhelmshavenissa aluksen varastot täytettiin kovin ampumatarvikkein. Seuraavana päivänä alus lähti "Admiral Scheerin" kanssa kohti Espanjaa. Hieman myöhemmin aluksia seurasivat "Köln" ja 2. torpedovenelaivue. Saksan laivaston lähettämän osaston johtajana oli vara-amiraali Carls.


title: Deutschland (1931)

text: Osasto tuki Espanjan rannikolla Francisco Francon kansallismielisiä. "Deutschland" osallistui yhteensä seitsemään operaatioon vuosien 1936 ja 1939 välillä. Aluksen kimppuun hyökkäsi 27. toukokuuta 1937 kaksi Espanjan tasavallan lentokonetta, joiden pudottamat pommit tappoivat 31 ja haavoittivat 105 miestä.


title: Deutschland (1931)

text: Toisen maailmansodan alettua "Deutschland" nimettiin uudelleen "Lützowiksi", sillä Adolf Hitler ei halunnut isänmaan mukaan nimetyn laivan joutuvan vaaraan merellä. Helmikuussa 1940 "Lützow" luokiteltiin sisaralustensa kanssa raskaiksi risteilijöiksi. Huhtikuussa "Lützow" osallistui Norjan valtaukseen, jossa se seurasi "Blücheria" Oslonvuonoon, mutta kääntyi takaisin "Blücherin" upottua. "Lützowiin" osui ennen vetäytymistä kolme Kaholmin rannikkopatterin 280 mm:n kranaattia, joista yksi osui etummaisen tykkitornin keskiputkeen, toinen sairaalatiloihin ja kolmas vasempaan venenosturiin. Paluumatkalla Saksaan 11. huhtikuuta "Lützowin" perään osui Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusveneen "HMS Spearfishin" laukaisema torpedo, joka irroitti molemmat potkurit sekä peräsimen.


title: Deutschland (1931)

text:
"Lützow" oli yksi Britannian pienoissukellusvenein toteuttaman Operaatio Lähteen kohteista syyskuussa 1943. Operaation tärkein kohde oli taistelulaiva "Tirpitz", jota vahingoitettiin vakavasti. "Lützowiin" suunnattu hyökkäys ei sen sijaan onnistunut. Sen kohteekseen saanut pienoissukellusvene "X-8" oli jouduttu upottamaan ennen kohdealueelle saapumista.
Kesästä 1944 alkaen "Lützow" yhdessä risteilijöiden "Prinz Eugenin" ja "Admiral Scheerin" kanssa tuki maavoimien vetäytymistaistelua Itämerellä. Saarenmaan eteläkärjessä olevaa Sõrven kaupunkia evakuoitaessa laivojen suurikaliiperiset tykit olivat merkittävä tuki ahtaalle ajetuille maavoimille ja evakuoivalle laivastolle. Tulenjohtoa vaikeutti se, että maavoimien tulenjohtosanasto oli erilainen kuin laivaston, karttaruudusto poikkesi täysin ja viestityksessä vain morseaakkoset olivat yhteisiä. Merkittävässä asemassa olivat laivaston vesitasolentäjät, jotka toimivat tulenjohdon tähystäjinä .


title: Deutschland (1931)

text: "Lützow" vaurioitui vakavasti kolmesta Royal Air Forcen pudottamasta kuuden tonnin pommista huhtikuussa 1945 ja upposi. Kansirakenteet jäivät kuitenkin pinnan yläpuolelle ja se jatkoi maavoimien tukemista tykeillään, kunnes sen oma miehistö upotti sen 4. toukokuuta 1945.


title: Deutschland (1931)

text: Sodan jälkeen Neuvostoliitto nosti "Lützowin" ja käytti sitä maalilaivanaan, kunnes se upposi Itämerellä vuonna 1949.


title: Enrique Bolaños

text: Enrique José Bolaños Geyer (s. 13. toukokuuta 1928) oli Nicaraguan presidentti vuosina 2002-2007. Hänen seuraajansa on Daniel Ortega.


title: Enrique Bolaños

text: Bolaños vastusti julkisesti 1980-luvulla hallinnutta Sandinistarintamaa ja hänet vangittiin. Suvun SAIMSA-yhtiö takavarikoitiin valtiolle.


title: Enrique Bolaños

text: Bolaños oli edeltäjänsä Arnoldo Alemán Lacayon varapresidenttinä. 4. marraskuuta 2001 vaalissa hän löi sandinistien Daniel Ortegan ja aloitti kautensa 10. tammikuuta 2002.


title: Enrique Bolaños

text: Hän oli Partido Liberal Constitucionalistan jäsen, mutta hajotti sen ja perusti oman APRE-puolueensa. Kautensa alussa hän ajoi korruption vastaista kampanjaa PLC:n johtajaa ja entistä presidenttiä Arnoldo Alemánia vastaa, joka tuomittiin 20 vuoden vankeuteen. PLC:n valta-asema parlamentissa heikensi Bolañosin mahdollisuuksia toteuttaa politiikkaansa.


title: Enrique Bolaños

text: Syys–lokakuussa 2005 puolestaan liberaali- ja sandinistapuolue ajoivat Bolañosin viraltapanoa. Yhdysvallat uhkasi avun peruuttamisella ja presidentinvaltaa heikentävä perustuslain lisäys lykättiin Bolañosin kauden jälkeen.


title: Kognitiivinen dissonanssi

text: Kognitiivinen dissonanssi on psykologian termi, jolla tarkoitetaan kahden ristiriitaisen kognition kokemista. Kognitiolla voidaan tarkoittaa mitä tahansa tajunnan osa-aluetta kuten asennetta, emootiota, käsitystä tai käyttäytymistä. Teorian mukaan kognitiivinen dissonanssi syntyy silloin, kun ihmisen tiedot ja asenteet ovat ristiriidassa. Ihminen pyrkii vähentämään kognitiivista dissonanssia muuttamalla käyttäytymistään. Esimerkiksi verovilppiä paheksunut ihminen lopettaa paheksumisen itse verovilppiä tehtyään. Maallikon termein asiaa voisi kuvata epämiellyttävänä jännitteenä, joka tulee kahdesta keskenään ristiriitaisesta ajatuksesta samaan aikaan.


title: Kognitiivinen dissonanssi

text: Kognitiivisen dissonanssin teorian mukaan ristiriitaiset kognitiot toimivat käyttövoimana, joka pakottaa mielen hankkimaan tai keksimään uusia ajatuksia tai uskomuksia tai muokkaamaan jo olemassa olevia uskomuksia niin että vähennetään kognitiivisen dissonanssin määrää kognitioiden välillä.


title: Kognitiivinen dissonanssi

text: Kognitiivisen dissonanssin teorian on ensimmäisen kerran esittänyt psykologi Leon Festinger vuonna 1956 tarkkailtuaan intuition vastaisten uskomusten sitkeyttä UFO-tuomionpäivälahkon jäsenillä ja heidän lisääntynyttä käännytystyötään johtajan profetian osoittauduttua perättömäksi. Maailmanlopusta kertovasta perättömästä viestistä, jonka ulkoavaruuden oliot olivat lähettäneet keskiluokkaiselle kotirouvalle 1956, tuli täyttymätön toive, joka lisäsi kognitioiden välistä dissonanssia. Tämä sai useimmat improvisoidun lahkon jäsenet vähentämään dissonanssia ottamalla vastaan uuden profetian, jonka mukaan ulkoavaruuden oliot olivat säästäneet planeetan heille itselleen.


title: Kognitiivinen dissonanssi

text: Teorian mukaan asennejärjestelmän elementit saattavat olla konsonansseja, dissonantteja tai irrelevantteja suhteessa toisiinsa.


title: Shikishima

text: Shikishima () oli keisarillisen Japanin laivaston Shikishima-luokan pre-dreadnought-taistelulaiva. Yhdessä viiden muun taistelulaivan ("Yashima", "Fuji", "Hatsuse", "Asahi" ja "Mikasa") kanssa alus muodosti Japanin päätaistelulinjan Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905.


title: Shikishima

text: Vuosien 1894–1895 Kiinan–Japanin sodan jälkimainingeissa Venäjä painosti Japania palauttamaan Liaotungin niemimaan takaisin Kiinalle, minkä seurauksena Japani alkoi kasvattaa omaa sotilasmahtiaan tulevien uhkien varalta. Japani aloitti vuonna 1896 kymmenvuotisen laivastonrakennusprojektin valmistaakseen kuusi taistelulaivaa ja kuusi panssaroitua risteilijää.


title: Shikishima

text: "Shikishima" tilattiin Britanniasta Thames Ironworks and Shipbuilding Companylta Blackwallista vuonna 1897. G. C. Macrow suunnitteli aluksen, joka oli käytännössä Britannian kuninkaallisen laivaston Majestic-luokan aluksen paranneltu versio. Sen köli laskettiin 29. maaliskuuta 1897 ja alus laskettiin vesille 1. marraskuuta 1898. Alus valmistui 26. tammikuuta 1900.


title: Shikishima

text: "Shikishima" osallistui Venäjän–Japanin sotaan ja vaurioitui 9. helmikuuta 1904 Port Arthurin taistelussa. Lisäksi se otti osaa Yalu-joen taisteluun ja Tsushiman salmen taisteluun, jossa alukseen osui kymmenen kranaattia. Alus palveli ensimmäisessä maailmansodassa Japanin kotivesillä ja vuonna 1919 laiva modernisoitiin.


title: Shikishima

text: Alus uudelleenluokiteltiin 1. syyskuuta 1921 ”ensimmäisen luokan rannikkopuolustuslaivaksi”. Samalla se siirrettiin sukellusveneiden koululaivaksi. Laivasta poistettiin vuonna 1923 aseistus ja se poistettiin alusluettelosta Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti. Alus luokiteltiin 1. huhtikuuta kuljetusalukseksi. Se pysyi Sasebossa asunto- ja koululaivana.


title: Shikishima

text: "Shikishima" kellui yhä Tyynenmeren sodan jälkeen ja oli välttänyt yhdysvaltalaisten ilmahyökkäykset. Alus ei kuitenkaan ollut liikkunut omin voimin yli kahteen vuosikymmeneen, ja lopulta se romutettiin vuonna 1948 Sasebossa.


title: Skånemejerier

text: Skånemejerier Ek(onomisk) För(ening) on ruotsalainen meijerialan yritys, jonka tuotteita viedään myös Suomeen, Tanskaan ja Isoon-Britanniaan. Yhtiön kotipaikka on Malmö. Meijerillä on noin 700 työntekijää. Skånemejerier on ranskalaisen Lactalis-meijerijätin tytäryhtiö.


title: Skånemejerier

text: Suomessa Skånemejerier vastaa myös Oatly AB:n kauramaitotuotteiden markkinoinnista.


title: Skånemejerier

text: Päätuotteita ovat ProViva-juomat ja juustot: Fundo Omega-3, Allerum 17 %, Baron, Glimminge, Marsvinsholm ja MiniMi.


title: Elektroninen tanssimusiikki

text: Elektroninen tanssimusiikki (myös dance, klubimusiikki) eli EDM ("Electronic Dance Music") on elektronista musiikkia, jota kuulee yleensä yökerhoissa, radioasemilla ja erilaisissa show-esityksissä. Termillä viitataan useimmiten 1970-luvun lopun disco- ja funk-musiikista kehittyneisiin genreihin. Elektroninen tanssimusiikki jaotellaan kahteen osaan: 4/4-tahtilajissa kulkevat genret (kuten house, tekno, trance ja hard dance) ja rikkobiitti-genret (kuten breakbeat, elektro, drum’n’bass ja dubstep)


title: Elektroninen tanssimusiikki

text: Tunnettuja EDM-kappaleita ovat tehneet muun muassa deadmau5, Alan Walker, Martin Garrix, Calvin Harris, Axwell, Swedish House Mafia, Krewella, Avicii, Bob Sinclar, Lasgo, Ace of Base, Madonna, Pitbull, F(x), Rihanna ja David Guetta, Armin Van Buuren, Diplo, Skrillex ja R3hab.


title: Elektroninen tanssimusiikki

text: Hard dance on ns. "raskasta" elektronista tanssimusiikkia. Hard dancen peruselementti on joka iskulla lyövä bassorumpu ja nopea tempo. Hard dance genrejä on mm. hardcore, hard techno, hard trance, hard house, hard NRG, hardstyle ja niistä kehittyneet tyylilajit ja suuntaukset.


title: Kabus

text: Kabus Oy on Koiviston Auto Oy:n tytäryhtiö, joka on erikoistunut linja-autojen ja linja-autokorien valmistamiseen omistajayhtymäänsä kuuluvien liikenneyhtiöiden tarpeisiin. Nimi Kabus on johdettu sanoista Koiviston Auto Bus.


title: Kabus

text: Omien linja-autojen rakentamishanke sai alkunsa 1970-luvun alussa ja liikkeellepanevana voimana oli Koiviston Auton toimitusjohtajan Martti Tommolan kiinnostus autotekniikkaan. Kabus valmisti ensimmäisen, pikavuorokäyttöön tarkoitetun linja-autonsa vuonna 1977 ja se esiteltiin Linja-autoliiton vuosikokouksen yhteydessä Seinäjoella saman vuoden kesällä pidetyssä linja-autonäyttelyssä. Auto poikkesi huomattavasti muista saman ajan pikavuoroautoista korkeudellaan ja suurilla tavaratiloillaan. Tavoitteena oli, että Kabus kestäisi käytössä ainakin 15 vuotta ja kaksi miljoonaa kilometriä. Auton elinikä ylitti odotukset, sillä ensimmäiset Kabusit poistettiin käytöstä 20 vuoden ikäisinä ja kolme miljoonaa kilometriä ajettuina. Kabus-linja-autojen tuotanto pääsi toden teolla vauhtiin 1980-luvun alussa.


title: Kabus

text: Pikavuoroautot ovat alusta lähtien olleet merkittäviä ja tunnettuja Kabus-tuotteita, mutta paikallisliikennekalustoakin ruvettiin tekemään vuonna 1983 Kuopioon sijoitettujen TD-4/7250-autojen myötä. Myöhemmin Kabus on valmistanut linja-autoja myös Helsingin, Jyväskylän, Lahden, Oulun ja Porvoon kaupunkiliikenteeseen. TC-6Z3/7300-mallinen pikavuoroauto sai osakseen kritiikkiä, kun Ajankohtainen kakkonen toi esiin joitakin sen ongelmia.


title: Kabus

text: Linja-autoja valmistui vaihtelevia määriä, tavallisesti noin 20 kappaletta vuodessa. Välillä tuotannossa on ollut useitakin uusien mallien kehittämisestä aiheutuvia taukoja. Kabuseissa on kokeiltu ennakkoluulottomasti uusia teknisiä ratkaisuja ja Suomessa melko tuntemattomia komponenttien toimittajia. Tuotannon alkuvaiheissa autoissa käytettiin yhdysvaltalaisia Detroit Diesel-, brittiläisiä Gardner- ja ruotsalaisia Scania-moottoreita. Kun uusia Scania-moottoreita ei saatu ostetuksi valmistajalta kohtuulliseen hintaan, hankittiin varaosalähteiksi käytöstä poistettuja linja-autoja toisilta liikennöitsijöiltä. Vanhojen autojen hankinta ja niiden purkaminen sekä niistä hyödynnettävien komponenttien kunnostus olivat kuitenkin aikaa vieviä ja varsinaiseen tuotantoprosessiin kuulumattomia työvaiheita. 1990-luvulla Kabus-autojen moottoriksi vakiintui kaupunkiautoihin saksalainen MAN ja pikavuoroautoihin yhdysvaltalainen Cummins.


title: Kabus

text:
Kabus valmisti tavallisesti sekä alustakehikon että korin itse, mutta 1980–1990-luvuilla rakennettiin myös koreja kunnostetuille Volvo B58 -alustoille. Uusimmat Kabus TC- ja KC-mallit olivat kokonaan alumiinirakenteisia ja niissä pyrittiin mahdollisimman pieneen polttoaineenkulutukseen ja alhaisiin huoltokuluihin.
Kabusin toimitilat ovat Lahdessa, 1980-luvulla osa tuotannosta tapahtui Varkaudessa entisellä Kuopion Liikenne Oy:n koritehtaalla. Henkilöstöä yrityksessä on 40.


title: Kabus

text: Kabus ilmoitti lopettavansa linja-autojen valmistuksen syksyllä 2014. Syyksi ilmoitettiin suunnittelun ja tuotekehityksen vaikeutuminen, minkä seurauksena pienet tuotantomäärät eivät enää kannata. Yhtiöön jää joitakin toimintoja, jotka työllistävät 10–15 henkilöä, mutta lopuille lakkautuspäätös merkitsee irtisanomista.


title: Poronjäkälä

text: Poronjäkälä eli harmaaporonjäkälä ("Cladonia rangiferina", syn. "Cladina rangiferina") on poron tärkeintä ravintoa. Aikaisemmin katsottiin harmaaporonjäkälän ("Cladina rangiferina") olevan oma lajinsa, mutta nykyään ne katsotaan samaksi lajiksi.


title: Poronjäkälä

text: Poronjäkälän korkeus on 5–10 cm. Poronjäkälä kasvaa parhaiten louhikkoisissa kuruissa, minne porot eivät pääse. Eniten poronjäkälää on Lapissa. Poronjäkälä on taantunut Uudellamaalla, Hämeessä ja järvi-Suomessa, mutta eniten se on taantunut Pohjois-Suomessa, syynä metsätalouden harjoittamat maanmuokkaukset, jotka tuhoavat jäkälältä kasvualustan. Myös porojen paikallinen, vuosia kestänyt ylilaiduntaminen on rasittanut jäkälän kasvua, ja varsinkin Ylä-Lapin tunturipaljakoilta poronjäkälä on käytännössä jo hävinnyt - tämä näkyy selvästi Norjaan ja Venäjään rajoittuvien poronhoitoalueiden satelliittikuvista. Poronjäkälä muodostaa myös karukkokankaiden yhtenäisen jäkäläkerroksen.


title: Poronjäkälä

text: Aikaisemmin harmaaporonjäkäläksi nimetty muoto puolestaan on tuhkan- tai sinertävänharmaa ja se muodostaa laajoja kasvustoja mäntykankailla ja kallioilla. Se kasvaa pystyinä ja harvaan haarovina tasaisina tuppaina, joiden kasvukorkeus 5–12 cm.


title: Koherentismi

text: Koherentismi on fundamentalismille vastakkainen tietoteoreettinen uskomusten oikeutusteoria, joka tarjoaa toisenlaisen ratkaisun tiedon oikeutuksen regressioargumenttiin. Koherentismin mukaan ei ole olemassa fundamentaaleja perususkomuksia. Sen sijaan tiedon oikeuttaminen tapahtuu aina viittaamalla muihin uskomuksiin. Oikeutus perustuu siihen, että tieto on yhteensopivaa eli koherenttia muiden uskomusten kanssa.


title: Koherentismi

text: Koherentismi pyrkii ratkaisemaan tietoteorian perustavanlaatuisen ongelman, regressioargumentin: Jokaiselle väitteelle P vaikuttaa sopivalta kysyä sen oikeutusta. Jos oikeutus esitetään toisena väitteenä, P', voidaan edelleen kysyä sen oikeutusta, ja niin edelleen. Tämä voi johtaa yhteen kolmesta lopputuloksesta:Jokainen näistä johtaa skeptisismiin: lopullista oikeutusta ei ole.


title: Koherentismi

text: Voitaisiin katsoa, että täytyy olla joukko perustavanlaatuisia uskomuksia, jotka eivät jostain syystä tarvitse ulkopuolista oikeutusta. Tällaista näkemystä kutsutaan fundamentalismiksi. Muiden muassa sellaiset rationalistit kuin René Descartes ja Baruch Spinoza kehittelivät aksiomaattisia järjestelmiä, jotka riippuivat itsestäänselvinä pidetyistä oletuksista, kuten ""ajattelen, siis olen"". Empiristit puolestaan katsoivat havaintokokemusten muodostavan tällaisen perustan.


title: Koherentismi

text: Fundamentalismi riippuu hankalahkosta väitteestä, jonka mukaan ei ole järkevää epäillä joidenkin uskomusten oikeutusta. Kuitenkin jos joku esimerkiksi esittää väitteen "ulkona sataa", tällöin "on" järkevää kysyä, mistä hän tietää asian — katsoiko hän ulos ikkunasta? Kertoiko joku muu sen? Tulivatko he juuri sisään märän sateenvarjon kanssa? Koherentismi katsoo, että "minkä tahansa" väitteen oikeutuksen perusteita on aina järkevää kysyä. Koherentismi katsoo, että fundamentalismi lopettaa uskomusten oikeutuksen epäilyn satunnaisessa pisteessä eikä tarjoa vastausta sille, miksi jotkut uskomukset eivät vaatisi oikeutusta.


title: Koherentismi

text: Koherentismi kieltää regressioargumentin pätevyyden. Argumentti tekee sen oletuksen, että väitteen oikeutus esitettäisiin toisen väitteen muodossa: P" oikeuttaa P':n, joka puolestaan oikeuttaa P:n. Koherentismille oikeutus on holistinen prosessi. P ei saa oikeutustaan jonkun päättelyketjun osana, vaan siksi, että se on johdonmukainen (koherentti) ja yhteensopiva koko siihen järjestelmään nähden, josta se on osa. Tämä järjestelmä on yleensä henkilön tai ryhmän koko uskomusten joukko, eli heidän teoriansa maailmasta.


title: Koherentismi

text: Koherentismin tulee kuitenkin selittää, mitä se tarkoittaa sillä, että järjestelmä on johdonmukainen. Tähän johdonmukaisuuteen tulee sisältyä ainakin looginen johdonmukaisuus. Yleensä se vaatii myös järjestelmän eri osien välistä eheyttä. Järjestelmä, johon sisältyy useampi kuin yksi toisiinsa liittymätön selitys samalle ilmiölle on vähemmän johdonmukainen kuin järjestelmä, johon sisältyy vain yksi selitys. Samoin järjestelmä joka selittää erillisiä ilmiöitä toisiinsa liittymättömillä selityksillä on vähemmän johdonmukainen kuin järjestelmä joka selittää erilliset ilmiöt samalla selityksellä. Nämä vaatimukset ovat occamin partaveitsen muunnelmia. Lopuksi, mitä enemmän ilmiöitä järjestelmä selittää, sitä johdonmukaisempi se on.


title: Koherentismi

text: Oikeutuksen koherenssiteoriat voidaan jakaa positiivisiin ja negatiivisiin koherenssiteorioihin. Positiivisessa koherenssiteoriassa oikeutus vaatii aina perusteita eli muiden uskomusten tukea. Positiivisessa koherenssiteoriassa koherenssi voidaan jakaa kolmeen osaan: (1) uskomusten looginen ristiriidattomuus, (2) uskomusten väliset loogiset seuraussuhteet, ja (3) uskomusten toisiaan selittävä luonne. Negatiivisessa koherenssiteoriassa kaikki uskomukset ovat oletusarvoisesti oikeutettuja, mutta oikeutus voidaan kumota perustellusti.


title: Koherentismi

text: Positiivisen koherenssiteorian ongelmana on se, ettei mikään kolmesta koherenssin määrittelystä tunnu toimivan. Loogisuusvaatimukset kumoutuvat sillä, että uskomusjoukko voi olla täysin keksitty, mutta silti loogisesti ristiriidaton; uskomukset voivat myös seurata toisistaan loogisesti, mutta aina voidaan muodostaa täysin päinvastainen uskomusten joukko, jossa loogiset seuraussuhteet säilyvät. Selittävä koherenssi kumoutuu puolestaan sillä, että kaikkein selitysvoimaisimmalta vaikuttaa uskomusjoukko, jossa on vain yksi uskomus. Uskomusjärjestelmän kutistuminen yhdeksi uskomukseksi voidaan estää konservatiivisuuden periaatteella, joka pyrkii säilyttämään mahdollisimman paljon olemassa olevia uskomuksia. Tämä alkaa kuitenkin lähestyä negatiivista koherenssiteoriaa, jossa uskomukset ovat oletusarvoisesti oikeutettuja.


title: Koherentismi

text: Negatiivinen koherenssiteoria on ongelmallinen puolestaan siksi, että jos uskomukset ovat oletusarvoisesti oikeutettuja eli "syyttömiä kunnes toisin todistetaan", tällöin henkilöllä joka epäilee uskomuksiaan vähiten on eniten oikeutetuiksi katsottuja uskomuksia eli kaikkein selitysvoimaisin uskomusjärjestelmä; kriittisemmällä henkilöllä on puolestaan vähemmän oikeutetuiksi katsottuja uskomuksia ja hänen uskomusjärjestelmänsä on vähemmän selitysvoimainen. Tämä tuntuu kuitenkin nurinkuriselta.


title: Koherentismi

text: Yhteinen ongelma kummallekin koherenssiteorialle on se, etteivät ne anna tarpeeksi arvoa havainnoille. Uusien havaintojen tullessa ne olisi helpompi hylätä jotta ne eivät horjuta uskomusjärjestelmän koherenssia.


title: Porin yliopistokeskus

text: Porin yliopistokeskus (, "UCPori") on Porissa toimiva yliopistokeskus, joka aloitti toimintansa nykyisessä muodossaan 1.1.2004. Porin yliopistokeskuksen juuret juontavat vuoteen 1983, jolloin Tampereen teknillinen korkeakoulu aloitti täydennyskoulutuksen Porin koulutus- ja tutkimuskeskuksessa.


title: Porin yliopistokeskus

text: Yliopistokeskukset täydentävät Suomen yliopistokenttää niillä alueilla, joilla ei ole omaa yliopistoa ja kokoavat alueillaan toimivan yliopistollisen toiminnan. Yliopistokeskuksia on Porin lisäksi Kajaanissa, Kokkolassa, Lahdessa, Mikkelissä ja Seinäjoella.


title: Porin yliopistokeskus

text: Yliopistokeskuksen toimitilat sijaitsevat arkkitehti August Krookin suunnittelemassa Porin Puuvillassa, entisen Porin puuvillatehtaan tiloissa Pohjoisrannassa Kokemäenjoen rannalla.


title: Porin yliopistokeskus

text: Porin yliopistokeskuksessa toimii yksiköitä neljästä yliopistosta: Pori Urban Platform of Aalto University (PUPA), Tampereen teknillisen yliopiston Porin laitos,Tampereen yliopiston Porin yksikkö sekä Turun yliopiston kauppakorkeakoulun Porin yksikkö, Turun yliopiston Kulttuurituotannon ja maisemantutkimuksen koulutusohjelma, Turun yliopiston Brahea-keskus / Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskus sekä Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan opetusterveyskeskus. Aalto-yliopisto siirsi yliopistokeskuksessa toimineen taiteen ja median laitoksensa Helsinkiin vuonna 2014.


title: Porin yliopistokeskus

text: Porin yliopistokeskuksessa opiskelee noin 2800 opiskelijaa ja työskentelee 180 henkilöä. Vuosittain aloittaa yli 200 uutta tutkinto-opiskelijaa.


title: Porin yliopistokeskus

text: Porin yliopistokeskuksen ylin päättävä elin on rehtorikokous, jonka puheenjohtajana on koordinaatioyliopiston eli Tampereen teknillisen yliopiston rehtori. Porin yliopistokeskuksen johtaja toimii rehtorikokouksessa esittelijänä.


title: Porin yliopistokeskus

text: Porin yliopistokeskuksen johtajana toimi ajalla 1.8.2004 - 31.7.2008 HTT, dosentti, Martti Sinisalmi ja 1.8.2008-30.6.2014 YTM eMBA Harri Peltoniemi. TkTJari Multisilta toimi johtajana 1.11.2014 alkaen elokuuhun 2018 saakka.


title: Porin yliopistokeskus

text:
Porissa voi opiskella tutkinnon seuraavissa koulutusohjelmissa:
Tutkintoon johtavan koulutuksen lisäksi Porin yliopistokeskuksessa on tarjolla avoimen yliopiston opetusta ja täydennyskoulutusta.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Helsingin kuvataidelukio on perustettu vuonna 1925, ja se on Helsingissä, Kallion kaupunginosassa Torkkelinmäellä sijaitseva kuvataiteen erityistehtävälukio. Lukion entiset nimet ovat olleet Helsingin toinen suomalainen lyseo vuosina 1925–49, Helsingin toinen lyseo vuosina 1950–77, Torkkelinkadun lukio vuosina 1977–79, Torkkelin lukio vuosina 1979–91, ja vuodesta 1991 alkaen nimenä on ollut Helsingin kuvataidelukio. Lukion englanninkielinen nimi on Helsinki Upper Secondary School of Visual Arts. Lukion lempinimi on Torkkeli tai Tossu ja sen opiskelijoita kutsutaan torkkelilaisiksi tai tossuiksi. Helsingin kuvataidelukio on Helsingin kaupungin ylläpitämä lukio.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Kesäkuussa 1985 lukiossa alkoi valtioneuvoston päätöksellä kuvataidepainotteiseen opetussuunnitelmaan perustuva erityinen tehtävä. Ennen tätä vuonna 1981 Helsingin kaupunginhallitus oli hyväksynyt lukiolle kuvataidepainotuksen. Opetusministeriö jatkoi lukion kuvataiteen erityistehtävää vuonna 1994 helmikuun 11. päivä.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Lokakuussa 2017 opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen myönsi valtakunnallisessa erityisen koulutustehtävän lupahaussa Helsingin kuvataidelukiolle kuvataiteen erityistehtävän. Päätös tehtiin Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen arvioinnin ja opetus- ja kulttuuriministeriön työryhmän esityksen pohjalta. Arvioinnissa todetaan, että Helsingin kuvataidelukiolla on erinomaiset edellytykset toteuttaa erityistehtäväänsä, sillä on vuosikymmenien vahva kokemus ja erinomainen näyttö aikaisemmastaan toiminnastaan.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Lukio sai oman rakennuksen 1.7.1944 osoitteeseen Torkkelinkatu 6. Päärakennuksessa on lukio-oppiaineiden luokkatilojen lisäksi viisi kuvataideluokkaa, multimedialuokka, eKoelabra-luokka, opiskelijoiden työtiloja, aulagalleria, juhlasali sekä opiskeluhuollon ja hallinnon tiloja. Lukuvuonna 2015–2016 päärakennuksessa tehtiin laaja perusparannus, jolloin päärakennuksen toiminta oli evakossa Mäkipellontien koulurakennuksessa.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Päärakennuksen lisäksi lukiolla on Kalliossa osoitteessa Pengerkatu 5 taidetalo. Taidetalossa on valokuvauksen ja elokuvauksen erityistilat, grafiikan työpaja ja vedostustila, tekstiilitaiteen kuiva- ja märkätilat, keramiikan työpajat, kuvanveiston ja maalauksen ateljeetilan, kuntosali ja muun opetuksen tilat. Lisäksi taidetalon takapihan rakennuksessa on lukion oma galleriatila. Taidetalo remontointiin vuonna 1997 lukiolle Pengerkadun poliisitalon jugend-kiinteistöstä. Taidetalossa on myös omassa kerroksessaan Kallion lukion erityistehtävän opetustiloja.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Kaikki lukion opiskelijat hakevat lukioon pääsykokeilla, ja lukiossa ei ole erillistä yleislinjaa. Pääsykokeisiin kuuluu ennakkotehtävä ja pääsykoepäivän tehtävät. Sisäänpääsypisteet muodostuvat pääsykokeiden taidepisteistä ja peruskoulun päättötodistuksen lukuaineiden keskiarvosta. Peruskoulun lukuaineiden keskiarvo voi olla välillä 7–10. Valituksi tulleiden opiskelijoiden peruskoulun lukuaineiden keskiarvo on yleensä 8–9,5, mutta sisään voi päästä myös yli 7 keskiarvolla ja erinomaisilla taidepisteillä.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Lukio on ottanut pääsykokeet käyttöön vuonna 1992. Vuosina 1995–2015 lukiossa oli erillinen pääsykoe multimedialinjalle, mutta vuoden 2016 opetussuunnitelmauudistuksen yhteydessä siitä luovuttiin. Nykyään lukion kaikki opiskelijat hakevat lukioon opiskelemaan samoilla pääsykokeilla.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Taidekursseja on lukiossa yli 60 erilaista, ja opiskelijan on opiskeltava lukion aikana vähintään 12 seuraavien kuvataideaineiden kursseja:


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Opiskelija voi halutessaan suuntautua taideopinnoissaan yhteen polkuun neljästä eri vaihtoehdosta:


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Lukiossa voi suorittaa seuraavat lukiodiplomit:


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Lukio jakaa vuosittain entiselle opiskelijalleen Vuoden tossu -kunnianimen. Vuoden tossu pitää lukiossa juhlaluennon.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: 2007 lukio aloitti vihreä lippu -ympäristökasvatuksen. Suomen Ympäristökasvatuksen Seura ry on myöntänyt lukiolle pysyvän vihreän lipun 2011 ja kestävän tason vihreän lipun 2013. Vuonna 2010 lukiolle myönnettiin opetus-, kasvatus- ja koulutusalojen OKKA-säätiön kestävän kehityksen sertifikaatti.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Lukio on ollut Unesco-koulu vuodesta 1990 alkaen ja kuuluu ASP-kouluverkostoon (entinen nimi Unesco). Ensimmäisenä lukiona Suomessa lukio julistautui syrjinnästä vapaaksi alueeksi.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Helsingin kuvataidelukio kuuluu samaan kampukseen Kallion lukion, Alppilan lukion ja Helsingin kielilukion kanssa. Helsingin kaupungin lukioiden kampusyhteistyö alkoi 2013, jolloin perustettiin kampusten yhteinen kurssitarjotin. Kuvataidelukiolla oli jo ennen tätä tiivistä yhteistyötä Kallion lukion kanssa. Kampuksen kurssitarjottimen lisäksi opiskelijat voivat valita kursseja Helsingin kaupungin lukioiden yhteiseltä kurssitarjottimelta.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Lisäksi kampustarjottimella ja kaupunkitarjottimella on tarjolla myös muita kieliä, joita lukion opiskelijat voivat opiskella.


title: Helsingin kuvataidelukio

text: Lukion entinen opettaja lehtori Olga Leikola testamenttasi omaisuuttaan tukemaan Helsingin kuvataidelukion matemaattisesti suuntautuneita opiskelijoita. Säätiö jakaa vuosittain stipendejä lukion opiskelijoille.


title: Painajainen ennen joulua

text: Painajainen ennen joulua (myös Tim Burtonin painajainen ennen joulua, ) on vuonna 1993 julkaistu yhdysvaltalainen stop motion -animoitu musikaali- ja fantasiaelokuva. Elokuvan hahmot, tarinan ja maailman on luonut Tim Burton, joka myös toimi toisena tuottajana. Ohjauksesta vastasi Henry Selick. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 25. marraskuuta 1994.


title: Painajainen ennen joulua

text: Elokuva sai kaksi Saturn- (paras fantasiaelokuva ja paras musiikki) ja kaksi Annie-palkintoa. Lisäksi se oli muun muassa Oscar-ehdokkaana erikoistehosteistaan ja Golden Globe -ehdokkaana musiikistaan.


title: Painajainen ennen joulua

text: Elokuvan jälkikätinen 3D-konversio tuli ensi-iltaan vuonna 2006.


title: Painajainen ennen joulua

text: Halloween-kaupunki on unimaailma, jota asuttavat epämuodostuneet hirviöt, kummitukset, ghoulit, maahiset, vampyyrit, ihmissudet ja noidat. ”Kurpitsakuningas” Jack Skellington (puhe Chris Sarandon, laulu Danny Elfman) on joka vuosi johtanut Halloween-kaupungin asukkaat viettämään hirmuista halloweenia, mutta nyt hän on kyllästynyt jo vuosia jatkuneisiin samoihin rutiineihin. Jack lähtee vaeltelemaan yhdessä kummituskoiransa Zeron kanssa kaupungin ulkopuolella sijaitsevaan metsään ja avaa vahingossa portaalin joulumaailmaan. Jack vaikuttuu joulun tyylistä ja tunnelmasta, joten hän esittelee löytönsä sekä (melko rajallisen) ymmärryksensä juhlasta ja sen merkityksestä myös oman kaupunkinsa asukkaille. Kaupungin asukkaat eivät kuitenkaan oikein käsitä Jackin ajatuksia, vaan luulevat jouluperinteiden olevan perimmältään samankaltaisia kuin halloweeninkin. Jack päättää vastahakoisesti antaa asukkaiden pitää omat käsityksensä. Sitten hän julistaa, että he aikovat omia joulun itselleen.


title: Painajainen ennen joulua

text: Jackin pakkomielle joulusta johtaa lopulta siihen, että hän anastaa itselleen joulupukin roolin. Kaupungin jokaiselle asukkaalle annetaan tehtävä samalla, kun kaupungin hullun tiedemiehen (William Hickney) luoma räsynukke Sally (Catherine O’Hara) alkaa tuntea romanttista vetoa Jackiin. Ollessaan yksin Sally saa kuitenkin enteen, jonka mukaan Jackin joulu päättyy katastrofiin. Jack määrää kolme ilkikurista lasta, Lockin, Shockin ja Barrelin (Paul Reubens, Catherine O'Hara ja Danny Elfman), sieppaamaan joulupukin (Ed Ivory) ja tuomaan tämän Halloween-kaupunkiin. Kolmikko päättää kuitenkin viedä joulupukin huvin vuoksi Oogieboogielle (Ken Page), joka on uhkapeliriippuvainen mörkö. Oogie päättää pelata erän rulettia panoksenaan joulupukin henki.


title: Painajainen ennen joulua

text: Jouluaatto koittaa, ja Sally yrittää pysäyttää Jackin nostattamalla kaupungin ylle usvan. Siitä huolimatta Jack onnistuu kuitenkin nousemaan taivaalle luurankoporojen vetämällä, arkun kaltaisella reellä oppaanaan aavekoiransa Zeron loistava nenä. Jack alkaa viedä lahjoja lapsille kaikkialle maailmassa, mutta lahjat (kutistettuja päitä, joulukuusia syöviä käärmeitä jne.) vain kauhistuttavat saajiaan. Jackin uskotaan olevan huijari, joka yrittää naamioitua joulupukiksi, joten armeija hälytetään paikalle. Armeija löytää Jackin taivaalta valonheittimien avulla ja yrittää ampua huijarin alas. Reki saa osuman ja putoaa maahan. Halloween-kaupungin asukkaat uskovat Jackin saaneen surmansa, mutta tämä onnistuu laskeutumaan turvallisesti hautausmaalle. Aluksi epäonnistuminen masentaa Jackia, mutta hän saa pian entisen itseluottamuksensa takaisin keksiessään tempauksensa myötä uusia ideoita seuraavaa halloweenia varten. Hän syöksyy nopeasti takaisin Halloween-kaupunkiin.


title: Painajainen ennen joulua

text: Sillä välin Sally yrittää vapauttaa joulupukin Oogien kynsistä mutta epäonnistuu ja jää itsekin Oogien vangiksi. Jack livahtaa Oogien pesään ja onnistuu välttämään mörön lukuisat ansat. Kun Oogie yrittää paeta, Jack tarttuu tämän ommellusta kehosta riippuvaan langanpätkään ja repii mörön auki paljastaen tämän nahan alla olevat ötökät. Oogien kuoltua joulupukki moittii Jackia joulun varastamisesta ja lähtee sitten jakamaan maailman lapsille näiden oikeita lahjoja. Hän luo Halloween-kaupungin ylle kuitenkin lumisateen osoittaakseen, ettei hänen ja Jackin välille ole jäänyt kaunoja. Ensi alkuun lumi hämmentää kaupunkilaisia, mutta eipä aikaakaan, kun he jo alkavat ilakoida pitkin kaupunkia kasautuvissa kinoksissa. Jack seuraa Sallya hautausmaalle nähtyään, että tohtori on luonut itselleen uuden palvelijan. Jack paljastaa Sallylle, että tämän tunteet saavat vastakaikua. Elokuvan päätteeksi Jack ja Sally suutelevat toisiaan hautausmaan kiharan kukkulan laella Zeron katsellessa heitä kauempaa.


title: Yliopistokeskus

text: Yliopistokeskus on suomalainen opetusministeriön hallinnoima koulutusorganisaatio, joka koordinoi alueellista yliopisto-opetusta paikkakunnilla, joilla ei ole omaa yliopistoa. Suomessa on kuusi yliopistokeskusta. Opetusministeriö perusti vuoden 2004 alusta yliopistokeskukset Kajaaniin, Kokkolaan, Lahteen, Mikkeliin, Poriin ja Seinäjoelle. Yliopistokeskuksissa toimii yleensä yksiköitä useasta yliopistosta ja ne antavat yliopistokoulutusta sijaintipaikkakunnallaan.


title: Susanna Roine

text: Susanna Roine (s. 8. tammikuuta 1971 Tampere) on suomalainen näyttelijä, joka on tuttu useista MTV3:n viihdesarjoista. Näkyvimmät roolinsa hän on tehnyt Elina Halttusen käsikirjoittamissa sarjoissa Parhaat vuodet ja Ihmeidentekijät. Susanna Roineen vanhemmat ovat näyttelijät Esko Roine ja Marjukka Halttunen. Hän esiintyi Suomen Kansallisteatterissa näytelmässä Poltettu oranssi yhdessä äitinsä kanssa. Susanna Roineella on kolme lasta, vuonna 1994 syntyneet kaksostytöt Hilda ja Wilhelmiina yhdessä näyttelijä Kari Väänäsen kanssa sekä vuonna 2003 syntynyt kuopus Helli. Susanna Roine on Epilepsialiiton lähettiläs.


title: Blücher (1937)

text: Blücher oli Saksan laivaston Admiral Hipper -luokan raskas risteilijä, joka valmistui 20. syyskuuta 1939 ja upposi Oslonvuonossa Norjan rannikkotykistön tulituksesta 9. huhtikuuta 1940. Alus oli nimetty preussilaisen kenraalin Gebhard Leberecht von Blücherin mukaan.


title: Blücher (1937)

text: "Blücherin" valmistuminen viivästyi pahoin runsaiden suunnitelmiin tehtyjen muutosten vuoksi. Palvelukseen saamista viivästytti lisäksi vaikea talvi 1939-1940. Alus ei kerennyt varsinaisesti palvelukseen ennen Norjan taisteluita.


title: Blücher (1937)

text: "Blücher" oli Osloa valtaamaan lähetetyn laivasto-osaston lippulaiva. Osastoon kuuluivat sen lisäksi raskas risteilijä "Lützow" ja kevyt risteilijä "Emden". Alus oli lähetetty tehtävään Adolf Hitlerin suorasta käskystä vastoin suuramiraali Erich Raederin kantaa. Aluksen viimeistely oli vielä käynnissä lähtökäskyn tullessa muun muassa päällikön hyttiä tapetoitiin matkalla.


title: Blücher (1937)

text: Yllätysetu menetettiin, kun pieni norjalainen vartiovene "KNM Pol III" (komentajanaan kapteeniluutnantti Welding Olsen) havaitsi Osloa lähestyvän osaston ja ampui hälytysraketit. Vartiovene upotettiin, mutta liian myöhään. Norjan rannikkolinnakkeissa annettiin hälytys ja tykit miehitettiin. Rannikkolinnakkeiden tekninen huolto ja ammushuolto oli rauhan vuosina laiminlyöty ja esimerkiksi suurin 305 mm:n tykki oli ampumakyvytön ja 280 mm:n tykkeihin oli alle kymmenen kranaattia. Myös budjettileikkauksista aiheutunut miesten lukumäärä laski kriittisesti norjalaisten torjuntatehoa. Rahojen puutteen vuoksi myös miinasulut, joihin kuului maista ohjattavia tähysmiinoja, olivat laskematta.


title: Blücher (1937)

text: Järeä rannikkopatteri avasi tulen kello 4.21 paikallista aikaa 1 400–1 800 metrin päästä "Blücherista". Kaksi 280 mm:n kranaattia osui alukseen, joka syttyi tuleen. Seuraavaksi avasi tulen Dröbakin 150 mm:n rannikkopatteri, joka sai monta osumaa saksalaisalukseen. "Blücher" kallistui rajusti ja menetti nyt lopunkin ohjauskykynsä ajautuen vuonna 1901 rakennetun Nessetin torpedopatterin kantamalle. Tämän jälkeen se sai torpedoista kaksi osumaa konehuoneeseensa. Välttääkseen ajautumista maihin "Blücher" laski ankkurin Askholmeniin, kuusi meripeninkulmaa Oslosta etelään. "Blücher" upposi klo 7.32 vieden mukanaan satoja miehiä laivalla olleista 2 202 miehestä. Eri lähteet antavat vaihtelevia tietoja kaatuneiden määrästä. Aluksen uppoamisen seurauksena Oslon valtaaminen viivästyi.


title: Blücher (1937)

text: Hengissä selviytyneet rantautuivat molemmille puolille vuonoa. Merimiesten oli käsketty antaa pelastusliivinsä laivalla olleille sotilaille, mikä pelasti monien sotilaiden hengen.


title: Blücher (1937)

text: Aluksen hylky on edelleen Oslovuonossa. 1980-luvulla aluksen öljysäiliöt tyhjennettiin suurtehopumppujen avulla, koska ne katsottiin ympäristöriskiksi.


title: Kauniit poliisit

text: Kauniit poliisit on suomalainen punkyhtye, joka aloitti toimintansa vuonna 2001 ja hajosi 2005. Aktiivisen toimintakautensa aikana kotimaan keikkailun lisäksi Kauniit Poliisit teki kaksi ulkomaankiertuetta. Ensimmäisen ”Vitun Saksa” -kiertueen Saksaan ja Itävaltaan. Toinen kiertue ”Bombs not food” ulottui Englantiin, Skotlantiin ja Saksaan. Kauniiden poliisien musiikki on 82-Hardcore-vaikutteista nopeaa punkrockia. Yhtyeen paikoin humoristiset sanoitukset kyseenalaistavat ja pilkkaavat valtamediaa, poliitikoita ja punkkareita itseään. Yhtye on myös tunnettu cover-valinnoistaan, joista kuuluisimmaksi on tullut PMMP:n alkuperäiskappale ”Rusketusraidat”.


title: Kauniit poliisit

text: Kauniit poliisit teki comebackin 30. huhtikuuta 2008 Tampereen Vastavirta-klubilla alkuperäisessä kokoonpanossaan.


title: Skandaali (artisti)

text: Skandaali (oikealta nimeltään Joonas Palmgren, s. 19. helmikuuta 1982) on helsinkiläinen rap-artisti ja kehonrakentaja. Hän on julkaissut albumit "Putkaradio" ja "Kultalevy". Skandaali kuului myös Royal Family ja Rockin da North -ryhmiin ja on vieraillut useiden eri artistien levyillä.


title: Skandaali (artisti)

text: Skandaalin esikoisalbumin "Putkaradio" tuotannosta vastasi lähes kokonaan Jonny Bro. Levyltä julkaistiin kolme singleä. Skandaali julkaisi "Kultalevy"-nimisen albumin vuonna 2004. Molemmat albumit julkaisi levy-yhtiö Kingsize.


title: Skandaali (artisti)

text: Vuonna 2005 Skandaali julkaisi yhdessä YOR123:n kanssa levyn "Round The World", jolla vieraili monia tunnettuja ulkomaisia rap-artisteja, muun muassa Royce da 5′9″, Jeru the Dajama, ruotsalainen Ken Ring sekä Wu-Tang Clanin Ghostface Killah.


title: Skandaali (artisti)

text: Skandaalin levy-yhtiö on nykyään Löyly-Viihde, jonka muita artisteja ovat muun muassa Herrasmiesliiga ja Voittajafiilis. Skandaalin kappaleet "Mä voisin" (feat. Janina Frostell) sekä "One World" (feat. GZA & YOR123) olivat radiohittejä.


title: Skandaali (artisti)

text: Vuonna 2006 Skandaali ilmoitti uudeksi taiteilijanimekseen "Markiisi". Tätä nimeä hän käytti vuoteen 2010 asti, jolloin hän käytti Juan Muteniacin levyllä nimeä "Markiisi Skandaali", joka vuoden 2013 comebackin myötä lyhentyi pelkäksi "Skandaaliksi".


title: Skandaali (artisti)

text: Skandaalin MySpace-sivulla on kuunneltavana kappale nimeltä "Puhu sitä 2007". Joulukuussa 2008 YouTubeen ladattiin vuonna 2006 valmistunut "Mä nään" -kappale ja siitä kuvattu musiikkivideo. Skandaalin kolmannen albumin oli tarkoitus ilmestyä syksyllä 2008, jonka jälkeen Löyly-Viihde ilmoitti sen ilmestyvän keväällä 2009. Pian kuitenkin Löyly-Viihde siirtyi levy-yhtiön hommista julkaisemaan pääasiassa videoita, eikä Skandaalin albumista enää tiedotettu.


title: Skandaali (artisti)

text: Skandaali on myös harrastanut thainyrkkeilyä "King of the Ring" (KOTR) seurassa melko vaatimattomalla menestyksellä.


title: Skandaali (artisti)

text: Vuoden 2011 lopulla Skandaali esiintyi kymmenien muiden suomalaisten räppäreiden tapaan Ruger Hauerin "Jokaiselle jotakin" -kappaleen musiikkivideolla. Tämä cameo-esiintyminen oli esimakua Skandaalin paluusta musiikkialalle. Hänen paluukeikkansa nähtiin vuoden 2013 Summer Up -festivaaleilla. Hän oli myös esiintymässä Summer Up -festivaaleilla vuonna 2014. Hän on tekemässä vuonna 2017 ilmestyvää TBA-nimistä kolmatta studioalbumiaan, jonka tuotannosta vastaa pääasiassa MGI.


title: Skandaali (artisti)

text: Vuonna 2014 Skandaali julkisti videopalvelu YouTubessa kaksi uutta kappaletta. Alkuvuodesta ilmestyi kappale nimeltä "Salikissa" ja loppuvuodesta "Parasta räppii".


title: Skandaali (artisti)

text: Skandaali voitti 10. elokuuta 2013 Jyväskylän kehonrakennuksen SM-karsintojen Men's physique -sarjan. Joonas myös kirjoittaa omaa treeniblogia fastin sivuilla.


title: Skandaali (artisti)

text: Vuoden 2016 joulukuussa ilmestyi häneltä single "Panomies", joka on saanut innoituksensa "Kummelin" Panomies-sketseistä. Maaliskuussa 2017 kappaletta on kuunneltu Spotifyssa jo noin 2,2 miljoonaa kertaa.


title: Tihvinänkarjalaiset

text: Tihvinän Karjala on erillinen karjalaisalue Boksitogorskin piirissä Leningradin alueen kaakkoisosissa. Alueella asuvat tihvinänkarjalaiset. Tihvinän Karjalaan kuului parhaimmillaan 14 kylää. Karjalaiskylät sijaitsevat Tšagodajoen yläjuoksun varrella Klimovon kylähallinnon alaisuudessa. Tsaarinvallan aikana karjalaisten asuttama alue kuului Tihvinän kihlakuntaan ja sitä ennen nämä maat olivat Tihvinän luostarin omistuksessa. Tihvinän karjalaiset ovat säilyttäneet kielensä ja jopa alueen vähälukuinen nuoriso taitaa sitä. Tihvinän karjalaisia on myös muuttanut työn ja opiskelun perässä läheisiin Tihvinän ja Pikalevon kaupunkeihin ja Jefimovskin taajamaan. Kielentutkija Vladimir Rjagojevin arvioiden mukaan 1970–luvulla Tihvinän karjalaisia oli kaksi tuhatta henkeä.


title: Tihvinänkarjalaiset

text: Karjalaiset ovat eläneet alueellaan jo 400 vuotta. He muuttivat nykyisille asuinalueilleen 1600-luvun alussa Karjalankannakselta Stolbovan rauhan jälkeen. Kannaksen jouduttua luterilaisen Ruotsin vallan alle, alueelta lähti ortodoksista karjalaisväestöä pakoon keski-Venäjälle. Suurin osa muutti Tverin alueelle, mutta myös Tihvinään ja Novgorodin seuduille muutti karjalaista väkeä. Tihvinän karjalaiset löysivät uuden kotinsa ilmeisesti jo ennestään tutulta vanhalta kauppatieltä. Tšagodajoki nimittäin laskee Tšagodoštšaan, Tšagodoštša Mologaan, joka taas on Volgan sivujoki. Mologan ja Volgan risteyksessä sijaitsi keskiajalla Holopii gorodok -kauppapaikka, jossa kävi myös karjalaisia kauppiaita.


title: Tihvinänkarjalaiset

text: Perimätiedon mukaan tihvinänkarjalaiset asettuivat ensiksi Opokan kylään, josta he sitten levittäytyivät muualle. Nykyisin Opokan kylää ei ole.Miän Karjalua on äijä - Tihvinän Karjalassa


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text: Pohjois-Karjalan prikaati (lyhenne PKarPr, myös P-KPR) oli vuoteen 2013 puolustusvoimien joukko-osasto Kontiolahden Kontiorannassa 19 kilometrin päässä Joensuusta. Prikaati koulutti joukkoja, jotka olivat erikoistuneet toimimaan itäsuomalaisissa olosuhteissa. Prikaati lakkautettiin vuoden 2013 lopussa.


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text: Prikaati koulutti vuosittain n. 1400 varusmiestä sekä järjesti kertausharjoituksia reserviläisille. Prikaatin viimeinen saapumiserä astui palvelukseen tammikuussa 2013.


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text: Prikaatiin kuului myös Karjalan sotilassoittokunta.


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text:
Pohjois-Karjalan prikaatin kunniamarssi oli Karjalan jääkärien marssi.
Varuskunnassa toimi myös Pohjois-Karjalan Aluetoimisto, joka vastasi mm. asevelvollisten valvonnasta Pohjois-Karjalan alueella.


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text: Prikaatin rauhan ajan kokoonpanoon kuuluivat joukkoyksikkönä Karjalan Jääkäripataljoona (KarJP) ja siihen kuuluva Aliupseerikoulu (AuK/PKarPr). Prikaatin viimeisin komentaja oli eversti Jari Kytölä (s. 1958).


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text: Karjalan Jääkäripataljoonan komentajia:


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text: Karjalan Sotilassoittokunnan päällikkönä eli kapellimestarina on vuodesta 2009 toiminut musiikkimajuri Petri Junna.Joukko-osasto soittokuntineen lakkautettiin vuoden 2013 lopussa osana puolustusvoimien helmikuussa 2012 julkistamia säästösuunnitelmia.


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text: Perinteiden jatkamisesta huolehtivat Karjalan Poikien Kilta ja Pohjois-Karjalan Prikaatin perinnekilta. Prikaatin kymmenvuotishistoriikki julkaistiin Matti Turusen laatimana 2000. Perinnejoukkona oli mm. Jalkaväkirykmentti 9.


title: Pohjois-Karjalan prikaati

text: Lisäksi kaikissa perusyksiköissä palveli sotilaskuljettajia, lääkintämiehiä sekä sotilaskeittäjiä (ei sissikomppania).


title: Northport

text: Northport Oy oli Finnairin ja useiden muiden lentoyhtiöiden matkustajapalveluista sekä matkatavaroiden, rahdin ja postin kuormauksesta huolehtiva yhtiö. Toimintavuosinaan yhtiö palveli vuodessa noin 100 000 lentoa ja 8 miljoonaa matkustajaa. Se syntyi Finnair Ground Handling -liiketoimintayksikön toimintojen yhtiöittämisen tuloksena 1. toukokuuta 2004. Sen liikevaihto Suomessa oli tilikautena 2008 64 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa oli Helsingissä noin 800 henkeä. Toimitusjohtajana toimi Jukka Hämäläinen 13.8.2007 alkaen. Northport oli Finnairin alakonserni ja sen kokonaan omistama. Northportin toiminta tuotti vuonna 2006 tappiota.


title: Northport

text: Northport toimi joko itse tai yhteistyökumppaneiden kanssa kaikilla niillä Suomen lentoasemilla, joille Finnair-konsernin lentoyhtiöt lensivät. Lisäksi Northportin tytäryhtiö FinnHandling toimitti maapalveluja Arlandan lentokentällä Tukholmassa ja Northport Norway AS Gardemoenin lentokentällä Oslossa.


title: Northport

text: Maaliskuussa 2007 Northport Oy myi operoimansa lentoasemien maapalvelutoiminnot Suomessa RTG Ground Handling Oy:lle. Marraskuussa 2007 Northport Oy myi loputkin toimintonsa skotlantilaiselle Menzies Aviationille.


title: PEACH-PIT

text: PEACH-PIT on japanilainen naismangaka-duo, johon kuuluvat Banri Sendō () ja Shibuko Ebara (). Heidän kuuluisimmista töistään, Rozen Maidenistä ja DearSistä, on tehty myös animeversiot.


title: Sahara (vuoden 2005 elokuva)

text: Sahara on vuonna 2005 valmistunut seikkailuelokuva, joka perustuu Clive Cusslerin kirjoittamaan saman nimiseen Dirk Pitt -romaaniin.


title: Sahara (vuoden 2005 elokuva)

text: Elokuva sai keskinkertaiset arvostelut, mutta keräsi katsojia ympäri maailmaa. Ensi-iltaviikonloppunaan elokuva tuotti Yhdysvalloissa 18 miljoonaa dollaria. 130 miljoonan dollarin budjetilla valmistunut elokuva keräsi Yhdysvalloissa 69 miljoonan ja maailmalla 119 miljoonan lipputulot. Elokuva on kerännyt myös vuokraus- sekä DVD-myyntituloja tarpeeksi kattaakseen budjettinsa.


title: Sahara (vuoden 2005 elokuva)

text: Meritutkija ja tutkimusmatkailija Dirk Pitt (Matthew McConaughey) matkustaa Maliin etsimään paikallisten "Kuoleman laivaksi" kutsuman Yhdysvaltain sisällissodan aikaisen taistelualus "CSS Texasin" hylkyä. Yhdessä ystävänsä Al Giordinon (Steve Zahn) kanssa Pitt onnistuu tekemään tyhjäksi tohtori Eva Rojasiin (Penélope Cruz) kohdistuvan salamurhayrityksen. Rojas kertoo tutkivansa alueella raivoavaa tappavaa tautia. Taudin aiheuttajaksi paljastuu myrkky, joka uhkaa aiheuttaa globaalin katastrofin. Pitt yhdessä National Underwater and Marine Agencyssa työskentelevien ystäviensä kanssa saa tehtäväkseen etsiä myrkkypäästöjen lähteen ja sulkea sen.


title: Kai Nieminen (kirjailija)

text: Kai Tapani Nieminen (s. 11. toukokuuta 1950 Helsinki) on runoilija ja japanilaisen kirjallisuuden suomentaja. Esikoisrunokokoelma "Joki vie ajatukseni" ilmestyi 1971. Kai Niemiselle on myönnetty useita kirjallisuuspalkintoja sekä käännöstöistä että runoista.


title: Kai Nieminen (kirjailija)

text: Työ japanilaisen runouden parissa on heijastunut varsinkin hänen omaan alkuvaiheen tuotantoonsa.


title: Kai Nieminen (kirjailija)

text: Nieminen toimi kirjailijoiden sananvapausjärjestö Suomen PENin puheenjohtajana vuosina 1991–1994.


title: Kai Nieminen (kirjailija)

text: Niemisen isä on runoilija ja kiinalaisen kirjallisuuden suomentaja Pertti Nieminen.


title: Reliabilismi

text: Reliabilismi (engl. sanasta "reliable", "luotettava") on tietoteoriassa sekä eräs naturalistisen tiedon analyysin muoto että eräs uskomusten oikeutusteoria. Prosessireliabilismia, joka on tietoteoreettisen eksternalismin muoto, on käytetty argumenttina filosofista skeptisismiä vastaan.


title: Reliabilismi

text: Reliabilistisen tiedon analyysin ja oikeutusteorian johtavia kannattajia ovat olleet Alvin Goldman, Marshall Swain ja Alvin Plantinga. Goldmanin artikkelin "A Causal Theory of Knowing" ("Journal of Philosophy", v. 64 (1967), ss. 357-372) katsotaan yleisesti olleen ensimmäinen täysimääräinen käsittely aiheesta. Tärkeänä lähteenä on pidetty myös D. M. Armstrongia, ja Hugh Mellorin mukaan Frank Ramsey oli ensimmäinen, joka esitti teorian.


title: Reliabilismi

text: Tiedon analyysinä reliabilismi voidaan määritellä seuraavasti:


title: Reliabilismi

text: Perinteisessä tiedon analyysissä henkilön tulee olla oikeutettu uskomaan että "p", jotta uskomus muodostaisi tietoa: sen mukaan tieto on lyhyesti sanottuna oikeutettu (tai: hyvin perusteltu) tosi uskomus. Reliabilistiset teoriat esitetään usein vaihtoehtoisena tälle teorialle: oikeutuksen sijasta vaaditaan vain, että uskomus on luotettavan prosessin lopputulos. Reliabilismia ei tarvitse kuitenkaan nähdä vaihtoehtona, vaan perinteisen tiedon analyysin täydentäjänä. Näin reliabilistisen teorian tarjoajien voidaan katsoa analysoivan perinteisen tiedon analyysin oikeutusvaatimusta syvemmältä luotettavan prosessin kautta.


title: Reliabilismi

text: Uskomusten oikeutusteoriana reliabilismi voidaan muotoilla seuraavasti:


title: Reliabilismi

text: Plantingan mukaan oikeutettu uskomus tarkoittaa oleellisesti samaa kuin "tietoteoreettisesti rationaalinen uskomus".


title: Reliabilismi

text: Luotettaviksi prosesseiksi reliabilismissa katsotaan sellaiset, jotka ovat taipuvaisia tuottamaan tosia uskomuksia. Näitä ovat muun muassa havaitseminen, muistaminen, hyväksytty päättely ja introspektio. Huonoja prosesseja ovat puolestaan sellaiset, jotka tuottavat enemmän epätosia kuin tosia uskomuksia. Näitä ovat muun muassa arvaaminen, toiveajattelu, hätäinen yleistäminen ja vastaevidenssin laiminlyöminen.


title: Reliabilismi

text: Lammenrannan mukaan uskomusten oikeutusteoriat voidaan jakaa "synkronisiin" ja "diakronisiin" teorioihin. Ennen reliabilismia suosittuina oikeutusteorioina vaikuttaneet fundamentalismi ja koherentismi ovat synkronisia teorioita, eli niiden oikeutus riippuu täysin siitä, mikä uskomuksen omaavasta henkilöstä pitää paikkansa uskomisen hetkellä. Reliabilismi on esimerkki diakronisesta teoriasta, jossa uskomuksen oikeutus riippuu sen kausaalisesta alkuperästä ja niistä psykologisista prosesseista, jotka ovat saaneet uskomuksen aikaan tai pitävät sitä yllä.


title: Reliabilismi

text: 1900-luvun filosofiassa tietoteoria ja psykologia on yleensä haluttu pitää erillään, mutta reliabilismin myötä psykologinen naturalismi on ollut palaamassa oikeutusteoriaan. Tämä siksi, että on hyvin mahdollista, että kahdella henkilöllä on käytettävissään sama todistusaineisto ja he ovat kummatkin päätyneet samaan uskomukseen, mutta he ovat kuitenkin päätyneet uskomukseensa täysin eri syistä, toinen oikeutetusti todistusaineiston huomioiden ja toinen ilman oikeutusta jostain aivan muusta syystä. Näin oikeutus seuraa uskomuksen synnyttäneestä prosessista. Synkroniset teoriat eivät huomioi tätä.


title: Reliabilismi

text: Jotkut vastustavat reliabilismia tiedon analyysinä, koska he katsovat, että se tekee eksternalismin välttämättömäksi. Eksternalismin mukaan henkilöllä voi olla tietoa, tai oikeutettu uskomus, huolimatta siitä, että hän tietäisi (että hänellä olisi pääsy) todisteet tai muut olosuhteet, jotka tekevät uskomuksen oikeutetuksi. Suurin osa reliabilisteista katsoo, että uskomus voi olla oikeutettu tai voi muodostaa tietoa, "vaikka" uskomuksen omaava henkilö ei tiedä tai ymmärrä prosessia, joka tekee uskomuksesta luotettavan. Tämän näkemyksen puolustamiseksi reliabilistit (ja eksternalistit yleensäkin) ovat alttiita käyttämään esimerkkeinä yksinkertaisia havaintoja: jos joku näkee linnun puussa ikkunan edessä ja saa näin uskomuksen siitä, että puussa on lintu, he eivät välttämättä ymmärrä lainkaan niitä kognitiivisia prosesseja jotka saavat onnistuneen aistihavainnon aikaan. Siitä huolimatta se tosiasia, että prosessit toimivat luotettavasti, takaa sen, että uskomus on oikeutettu. Lyhyesti, he huomaavat omaavansa uskomuksen linnusta, ja että tämä uskomus jos mikään on oikeutettu, mutta he eivät tunne lainkaan niitä prosesseja jotka johtivat uskomukseen ja saivat heidät oikeutetuiksi uskomaan. Internalistit ovat asiasta tietysti toista mieltä.


title: Reliabilismi

text: Oikeutusteoriana reliabilismia on kritisoitu sekä siksi, että uskomuksen aikaansaavan prosessin luotettavuus ei ole välttämätön oikeutukselle, että siksi, että sen luotettavuus ei ole myöskään riittävä oikeutukselle. Kartesiolaisen demonin saadessa aikaan henkilön uskomukset prosessi ei ole luotettava, mutta uskomukset ovat silti oikeutettuja, koska henkilö on käyttänyt kaikkia "mahdollisia" kykyjään. Goldman on vastannut tähän sekä ajatuksella siitä, että oikeutuksen määrää prosessien luotettavuus normaalissa maailmassa, ei mahdollisessa maailmassa; että ajatuksella siitä, että luotettava prosessi voi tarkoittaa heikossa mielessä mitä tahansa moitteetonta ja vastuullista prosessia. Tapauksessa, jossa uskomus on saatu aikaan esimerkiksi täysin luotettavaksi todistetun selvänäkökyvyn avulla, mutta henkilö ei kuitenkaan usko tähän kykyyn, uskomusta ei voida pitää oikeutettuna. Goldman on vastannut tähän laajennoksella, jonka mukaan henkilön kognitiivinen tila ei saa kumota prosessin oikeutusta.


title: Kai Nieminen (muusikko)

text: Kai Nieminen (s. 17. maaliskuuta 1953) on suomalainen kitaristi, säveltäjä ja musiikkipedagogi. Hän on opiskellut Jyväskylän yliopistossa, Keski-Suomen konservatoriossa ja Sibelius-Akatemiassa sekä erilaisilla kesä- ja mestarikursseilla opettajinaan muun muassa Štěpán Rak, Leo Brouwer ja Julian Bream. Nieminen on kuulunut Roomassa pidettävän Fernando Sor -kitarakilpailun tuomaristoon jo vuodesta 1981 ja toiminut mestarikurssiopettajana Karjaan kansainvälisillä kitarafestivaaleilla.


title: Kai Nieminen (muusikko)

text: Hän on säveltänyt musiikkia kitaran lisäksi erilaisille kamarimusiikkikokoonpanoille sekä sinfonia- ja kamariorkesterille. Hänet tunnetaan erityisesti lyyristen konserttojen säveltäjänä (mm. huilukonsertto "Palomar", klarinettikonsertto "Through Shadows I Can Hear Ancient Voices" ja alttoviulukonsertto "La Serenissima"). Niemisen teosluetteloon kuuluu myös lukuisia sooloteoksia. Kai Niemisen musiikkia on levytetty Pilfink- ja Naxos -levymerkeille.


title: Maria-sama ga miteru

text: Maria-sama ga miteru (マリア様がみてる), tunnetaan myös lyhenteellä Marimite (マリみて), on Oyuki Konnon shōjoai -light novel -sarja, josta on tehty myös manga ja anime. Sarjassa seurataan Lillianin katolisen tyttölukion oppilaita ja heidän välilleen kehittyviä ihmissuhteita. Sarjassa keskitytään seuraamaan erityisesti koulun "Yamayurikai"ksi kutsutun oppilaskunnan jäsenten elämää.


title: Maria-sama ga miteru

text: Kevytromaanisarja alkoi japanilaisessa Cobalt-lehdessä vuonna 1997. Tähän mennessä osia on ilmestynyt jo 37. Sarjasta on tehty 8-osainen manga, 4 kautta käsittävä anime sekä live-action -elokuva.


title: Maria-sama ga miteru

text: Maria-sama ga miterun tarina on hyvin henkilöpainotteinen. Se keskittyy kuvaamaan henkilöiden välisiä ihmissuhteita niinkään juonesta välittämättä. Lillianin tyttökoulussa on käytössä "sœur"-järjestelmä, jossa ylempiluokkalainen ("grande sœur", isosisko) voi ottaa alempiluokkalaisen ("petite sœur", pikkusisko) suojatikseen.


title: Maria-sama ga miteru

text: Sarjan alussa lukion ensimmäistä luokkaa käyvä Fukuzawa Yumi törmää Neitsyt Marian patsaan äärellä toisluokkalaiseen Ogasawara Sachikoon, joka suoristaa hänen kaulahuiviaan. Eräs Yumin koulutoveri, Takeshima Tsutako, nappasi tapahtuneesta kuvan ja näyttää sitä myöhemmin Yumille. Hän pyytää saada esittää kuvan muille koulun tulevilla festivaaleilla ja Yumin on saatava sitä varten Sachikon hyväksyntä. Yumi tapaakin Sachikon uudestaan ja tämä ottaa hänet lopulta pikkusisarekseen. Koska Sachiko on koulun oppilaskunnan jäsen, näin ollen myös Yumi pääsee tutustumaan sen muihin jäseniin.


title: Maria-sama ga miteru

text: Lillianin koulun oppilaskunnassa eli Yamayurikaissa ("Vuoristoliljakerho") on kolme ruusujen mukaan nimettyä kuntaa: "Rosa Chinensis", "Rosa Gigantea" ja "Rosa Foetida". Kussakin on korkeintaan kolme jäsentä. Vanhimpiä jäseniä kustutaan Ruusuiksi (Rosa) ja he ovat oppilaskunnan johdossa. Rosan paikka periytyy usein suoraan Rosan pikkusiskolle, jota kutsutaan ranskankielisellä termillä "en bouton", "nupussa".


title: Maria-sama ga miteru

text: Rosien pikkusiskot, en boutonit, joita voidaan puhutella kuntansa mukaan esim. "Rosa Chinesis en bouton", ovat oppilaskunnan epävirallisia jäseniä. He auttavat isosiskojaan ja toteuttavat näiden tekemät päätökset. En boutonien täytyy olla alemmalla luokalla kuin isosiskojensa ja yleensä he perivät kuntansa johtajan paikan oppilaskunnassa.


title: Maria-sama ga miteru

text: Boutonien pikkusiskoja kutsutaan termillä "en bouton petite sœur", pitemmän kaavan mukaan kuntansa mukaan esim. "Rosa Chinesis en bouton petite sœur". Heidän tehtävänsä on auttaa isosiskojaan, siivota oppilaskunnan tiloja ja keittää teetä ja valmistaa välipaloja Yamayurikaille. Kun en boutoneista seuraavana vuonna tulee Rosia, heidän pikkusiskoistaan tulee automaattisesti en boutoneita.


title: Maria-sama ga miteru

text: Yamayurikait kokoontuvat oppilaskunnalle erityisesti tarkoitetussa koulun pihamaalla olevassa rakennuksessa, jota kutsutaan nimellä "Bara no Yakata" (Ruusukartano).


title: Maria-sama ga miteru

text: Yamayurikait ja heidän "petite sœur"insa Yumin eri kouluvuosina:


title: Maria-sama ga miteru

text: Oyuki Konno julkaisi vuonna 1997 Maria-sama ga Miteru -novellin tytöille suunnatussa Cobalt-lehdessä. Novellin menestys sai hänet hänet tekemään Maria-sama ga Miterusta kevytromaanisarjan. Ensimmäinen osa julkaistiin 24. huhtikuuta 1998 ja kuvituksesta vastasi Reine Hibiki. Tähän mennessä kirjoja on julkaistu 37 osaa. Myöhemmin Konno on julkaissut lisää sarjaan liittyviä novelleja, jotka ovat sittemmin päässeet osaksi hänen kevytromaanejaan. Sarjaa on käännetty saksaksi nimellä "Rosen unter Marias Obhut".


title: Maria-sama ga miteru

text: Manga-adaptaation on piirtänyt Satoru Nagasawa ja se julkaistiin tytöille suunnatussa Margaret -mangalehdessä vuosina 2003-2007, jolloin mangaa ehdittiin julkaista 8 osaa. Mangan julkaiseminen aloitettiin kuitenkin uudestaan vuonna 2010. Kuten kevytromaanitkin, myös mangaa on käännetty saksaksi.


title: Maria-sama ga miteru

text: Animea on julkaistu kolme kolmentoista jakson kautta, joiden lisäksi on viiden jakson pituinen OVA. Ensimmäinen kausi alkoi 7.1.2004. Ensimmäinen kausi käsittää kuuden ensimmäisen kevytromaanin tapahtumat ja toinen seitsemännestä osasta yhdenteentoista. Näiden jälkeen julkaistiin OVA, jonka tapahtumat sijoittuvat suoraan toisen kauden jälkeen. Neljäs kausi esitettiin vuonna 2009.


title: Maria-sama ga miteru

text: Mizuno Youko (水野 蓉子, "Mizuno Yōko")


title: Maria-sama ga miteru

text: Ogasawara Sachiko (小笠原 祥子, "Ogasawara Sachiko")


title: Maria-sama ga miteru

text: Fukuzawa Yumi (福沢 祐巳, "Fukuzawa Yumi")


title: Maria-sama ga miteru

text: Satou Sei (佐藤 聖, "Satō Sei")


title: Maria-sama ga miteru

text: Todou Shimako (藤堂 志摩子, "Tōdō Shimako")


title: Maria-sama ga miteru

text: Nijou Noriko (二条 乃梨子, "Nijou Noriko")


title: Maria-sama ga miteru

text: Torii Eriko (鳥居 江利子, "Torii Eriko")


title: Maria-sama ga miteru

text: Hasekura Rei (支倉 令, "Hasekura Rei")


title: Maria-sama ga miteru

text: Shimazu Yoshino (島津 由乃, "Shimazu Yoshino")


title: Aladár Paasonen

text: Aladár Antero Zoltán Béla Gyula Árpád Paasonen (11. joulukuuta 1898, Budapest, Itävalta-Unkari – 6. heinäkuuta 1974 Flourtown, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli suomalainen eversti, joka toimi Päämajan tiedustelujaoston päällikkönä jatkosodan aikana. Ollessaan sodan jälkeen Sveitsissä marsalkka Mannerheimin sihteerinä hän käytti nimeä Herra Bartha.


title: Aladár Paasonen

text: Hänen vanhempansa olivat professori Heikki Paasonen ja Mariska Paskay de Palásth, joten hän oli puoliksi unkarilainen. Paasonen osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella yleten aliluutnantiksi. Kadettikoulun jälkeen hänet ylennettiin luutnantiksi joulukuussa 1920.


title: Aladár Paasonen

text: Kielitaitoinen Paasonen lähetettiin Ranskaan opiskelemaan École Spéciale Militaire -oppilaitokseen vuosiksi 1921–22 ja sen jälkeen hän opiskeli vuosina 1922–24 Ranskan sotakorkeakoulussa École Supérieure de Guerressa, jossa samalla kurssilla opiskeli majuri Charles de Gaulle.


title: Aladár Paasonen

text: Paasonen ylennettiin kapteeniksi vuonna 1923, majuriksi vuonna 1926 ja everstiluutnantiksi vuonna 1929. Paasonen toimi sotilasasiamiehenä Moskovassa vuosina 1931–33 ja Berliinissä vuonna 1933.


title: Aladár Paasonen

text: Vuonna 1937 hänet nimitettiin presidentti Kyösti Kallion vanhemmaksi adjutantiksi ja ylennettiin everstiksi.


title: Aladár Paasonen

text: Paasonen oli Suomen valtuuskunnan jäsenenä talvisotaa edeltäneissä Moskovan neuvotteluissa loka-marraskuussa 1939 yhdessä mm. Paasikiven ja Nykoppin kanssa. Talvisodan aikana Paasonen oli komennettuna Pariisiin, jossa hänen tehtävänsä oli yrittää hankkia aseita ja muuta sotavarustusta puolustusvoimille. Jatkosodan aikana Paasonen oli aluksi Jalkaväkirykmentti 5:n (JR 5) komentajana Karjalankannaksella ja Itä-Karjalassa vuosina 1941–42. Hänestä tuli marsalkka Mannerheimin luotettu apulainen toimiessaan Päämajan tiedustelujaoston päällikkönä vuosina 1942–44. Kun marsalkka presidentin tehtävästä luovuttuaan keväällä 1946 vetäytyi Lausanneen, Sveitsiin eläkkeelle, juuri Paasonen oli hänen uskollisin seuralaisensa siellä.


title: Aladár Paasonen

text: Sodan jälkeen Paasonen lähti Suomesta vapaaehtoiseen maanpakoon yhdessä lähimmän miehensä eversti Reino Hallamaan kanssa keväällä 1945, koska pelkäsi joutuvansa Valpon pidättämäksi mm. Stella Polaris- ja asekätkentäjuttujen takia.


title: Aladár Paasonen

text: Paasonen oli jonkin aikaa Ruotsissa, sen jälkeen Ranskan tiedustelun palveluksessa Saksassa 1945–47 ja Espanjassa 1947–1948, Mannerheimin muistelmien toimitustyössä Sveitsissä 1948–1952, Yhdysvalloissa 1952–1955, CIA:n palveluksessa Länsi-Saksassa 1955–1963 ja vietti viimeiset vuotensa 1963–1974 eläkkeellä Yhdysvalloissa, jossa kuoli luusyöpään vuonna 1974.


title: Aladár Paasonen

text: Paasosen tuhkauurna on haudattu sukuhautaan Hietaniemen hautausmaalla.


title: Aladár Paasonen

text: Vuonna 2012 vihittiin Paasosen patsas Unkarissa, Nagykőrösin kaupungissa, josta hänen vaimonsa, Flóra Berta oli kotoisin.


title: Moneca Stori

text: Moneca Stori (s. Vancouver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen ääninäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Kagome Higurashina "Inuyashan" englanninkielisessä versiossa. Hän käyttää joskus myös nimeä Monica Gemmer.


title: Moneca Stori

text: Sekä "Inuyashassa" että "Hamtarossa" Storin roolihahmona on Cathy Weseluckin roolihahmon tytär.


title: Sankki

text: Sankkipannu on suustaladattavissa tuliaseissa, musketeissa, pistooleissa sekä suustaladattavissa tykeissä piipun peräosan sivuun tai päälle tehty pieni, laakea syvennys. Siihen annosteltu sankkiruuti sytytetään lunttu-, ratas- tai piilukon antamalla kipinällä ja sankkiruudin leimahdus sytyttää sankkireiän välityksellä panoskammioon mitatun ruutipanoksen, jonka palokaasut työntävät ammuksen liikkeelle.


title: Sankki

text: Sankkipannu sijaitsee aseen perässä iskurin ja liipaisimen läheisyydessä. Se täytettiin joko ruutisarvesta lataamisen jälkeen tai paperipatruunasta sen jälkeen, kun suurin osa sisällöstä oli kaadettu piippuun. Sankkipannun idea oli suhteellisen sama kaikissa aseissa, joissa se oli käytössä, mutta sankkiruudin sytytystekniikka vaihteli. Varhaisimmassa suustaladattavassa käsiaseessa, 1400-1500-luvuilla käytössä olleessa muskettityyppisessä hakapyssyssä, ruuti sytytettiin köydenpätkällä eli "luntulla", jonka kytevä pää työntyi iskurin heilahduksesta tai käsin työntämällä sankkipannuun. Rataslukkoaseissa oli iskurina metallinen pieni ratas ja vastakappaleena rikkikiisun palanen. Liipaisimen painalluksesta ratas pyörähti iskien rikkikiisusta kipinäsuihkun, joka lennähti sankkipannuun sytyttäen sankkiruudin. Rataslukkoaseet olivat suhteellisen kalliita ja piilukko syrjäyttikin tämän asetyypin halvempana ratkaisuna 1600-luvulla. Piilukossa iskurissa oli pieni piikivi joka iskeytyessään metalliseen vastakappaleeseen, tulirautaan, iski kipinän sankkipannuun.


title: Sankki

text: 1800-luvun alussa kehitetyn nallin johdosta sytyttimenä toimi ensi kertaa aseesta erillään oleva osa. Nalli räjähti iskurin osuessa siihen sytyttäen näin sankkiruudin. Nallilukko itse asiassa syrjäytti sankkipannun nallitapilla, josta johti tulikanava suoraan ruutikammioon, ilman että sankkiruutia tarvittiin sytyttimenä, mutta todennäköisesti se säilyi ainakin joissain nallikäyttöisiksi modifioiduissa piilukoissa. Sankkipannu oli nykyaikaiseen aseteknologiaan verrattuna kömpelö ratkaisu. Siinä oleva ruuti kastui helposti ja ase oli käyttäjälleen usein vaarallinen mm. ruudin liiallisten määrien takia. Sankkipannu siirtyi pois käytöstä kun nallilukolliset aseet, siis mm. kivääri ja revolveri, korvasivat epätarkat ja kömpelöt, rihlattomat musketit ja pistoolit


title: Venykekirjoitus

text: Venykekirjoitus on Wolmar Schildtin kehittämä kirjoitusjärjestelmä. Siinä suomen kielen pitkiä vokaaleita ei merkitä kahdella kirjaimella vaan yhdellä kirjaimella, jonka päällä on venykemerkki (^) eli sirkumfleksi, myös nimellä "pujo".


title: Venykekirjoitus

text: Schildt esitteli venykekirjoitusjärjestelmän ensimmäisen kerran 1840-luvulla. Hän puolusti uutta merkintätapaa sillä, että venykkeillä eli lyhikkeillä kirjoittaminen on nopeampaa kuin kahdella vokaalilla. Schildt piti venykekirjoitusta esteettisesti kauniimpana ja vetosi myös unkarin kielen samantapaiseen käytäntöön.


title: Venykekirjoitus

text: Schildt haki tukea uudelle käytännölle tanskalaisen kielentutkijan Rasmus Raskin samantapaisista ajatuksista, vaikka Raskin menetelmässä käytettiin venykkeenä merkkiä ´. Schildt piti omaa venykettään parempana, koska erottui kokonsa vuoksi selvemmin eikä sekoittunut korkomerkkiin.


title: Venykekirjoitus

text: Vakiintuneen kirjoituksen muuttamista vastustaville Schildt huomautti, että muidenkin kielten kirjoitustavat ovat muuttuneet aikojen kuluessa, kuten ruotsin vanha "book" muotoon "bok". Saman ilmiön hän nosti esiin suomen kielessäkin, koska Mikael Agricola kirjoitti aikoinaan eri tavalla kuin mitä kirjoitettiin 1800-luvulla.


title: Venykekirjoitus

text: Schildtin venykekirjoituksessa pitkät vokaalit "aa", "ee", "ii", "oo", "uu", ja "yy" kirjoitetaan muodossa "â", "ê", "î", "ô", "û" ja "ŷ". Vokaalit "ä" ja "ö" Schildt suositteli kirjoitettavaksi latinan mallin mukaan "æ" ja "œ" sekä pitkinä vokaaleina "âe" ja "ôe", koska kahden merkin kirjoittaminen kirjaimen yläpuolelle saattaisi vaikuttaa rumalta. Myöhemmin hän otti œ:n tilalle ø:n. Esimerkkikatkelmaksi hän tarjosi "Isä meidän" -rukousta:


title: Venykekirjoitus

text: Schildt pyrki edistämään venykekirjoitusta mm. tarjoamalla Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjoituskilpailuun rahapalkinnon, jonka saamisen ehtona oli, että palkittu kirja on painettava venykekirjaimilla. Kilpailun voitti K. Kiljanderin laatima J. L. Runebergin "Nadeschda"-teoksen suomennos. Teos ilmestyi venykekirjoituspainoksena 1860, mutta 1881 julkaistu toinen painos oli jo vakiintuneen kirjoitustavan mukainen.


title: Venykekirjoitus

text: Schildtin ohella innokkaimpia venykekirjoituksen puolustajia oli Erik Alexander Ingman. Hän julkaisi kreikkalaisen Anakreonin runosuomennoksia venykekirjoituksella painettuina.


title: Venykekirjoitus

text: Venykekirjoitus jäi vain lyhyeksi marginaali-ilmiöksi 1800-luvun suomen kielen kehityksessä. Osmo Ikola on arvellut, että venykekirjoituksen käyttöönotto ei sinänsä ollut huono ehdotus, mutta tehtiin aivan liian myöhään, että suomen ortografia oli jo 1800-luvun puolivälissä sikäli vakiintunut, ettei näin suuri ja syvällekäypä muutos ollut enää mahdollinen. Vaikka Schildt artikkelissaan ”Sananen Suomen kielen ulko-muodosta ja venytys-merkistä” kehuu, että ”jo moni sivistynyt henkilö” pitää hyvänä ”ûtta kirjotus-lâtua”, todellisuudessa venykekirjoitusta käyttivät Schildtin ohella vain harvat kirjoittajat. Schildtin ennustus, että venykekirjoitus ”kerran on oleva yleinen Suomen kielessä”, ei toteutunut. Kuitenkin Schildtin ja hänen vaimonsa hautakiven teksti Jyväskylän vanhalla hautausmaalla on kirjoitettu venykekirjoituksella ja läheisen Puistokadusta haarautuvan pienen kadun nimi on "Venykekuja".


title: Trump Tower

text: Trump Tower on New Yorkin Manhattanilla osoitteessa 725 Fifth Avenue sijaitseva, Donald Trumpin rakennuttama 58-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Rakennus on 202 metriä korkea. Pilvenpiirtäjä toimii Trumpin yrityksen, Trump Organizationin, pääkonttorina. Rakennuksen omistaa Yhdysvaltain presidentti Donald Trump. Sen kattohuoneisto on hänen henkilökohtaisessa käytössään.


title: Trump Tower

text: Rakentaminen aloitettiin vuonna 1979 ja avajaisia vietettiin marraskuussa 1983. Avajaisten aikaan rakennus oli Manhattanin korkein asuinrakennus. Rakennuksen ensimmäisissä kerroksissa on vesiputous ja kauppakeskus. Ylemmissä kerroksissa on toimistotiloja sekä asuntoja. Rakennuksesta on tullut yksi New Yorkin käydyimmistä turistikohteista.


title: Ihmiskoe

text: Ihmiskoe on ihmisen käyttöä tieteellis-teknisessä kokeessa kohdistamalle ihmiseen ärsykkeitä (kemikaaleja, ääniä, informaatiota, lääkkeitä tai muita olosuhteita) ja tarkkailemalla ärsykkeen vaikutuksia.


title: Ihmiskoe

text: Ihmiskokeilla testataan esimerkiksi lääkkeitä ja ravintoaineita. Näitä kokeita säännellään muun muassa lääketieteellistä tutkimusta koskevan lain perusteella.


title: Ihmiskoe

text: Ihmiskokeiden suorittamista säädellään Suomessa muun muassa tutkimuslain ja kudoslain avulla. Ihmisellä tehtävää lääketieteellistä tutkimusta ei saa aloittaa ilman eettisen toimikunnan puoltavaa lausuntoa.


title: Andrea Montermini

text: Andrea Montermini (s. 30. toukokuuta 1964 Sassuolo, Italia) on italialainen entinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui 28 Formula 1 -sarjan osakilpailuun. Hän aloitti uransa korvaten juuri menehtynyttä Roland Ratzenbergeriä. Kuitenkin ensimmäisen kilpailun harjoituksissa hän ajoi kolarin ja loukkasi vasemman jalan kantapäänsä ja oikean jalkansa. Hän palasi formuloihin seuraavalla kaudella ajaen Pacific-tallissa. Vuonna 1996 hän ajoi Forti-tallissa maanmiehensä Luca Badoerin tallikaverina kunnes Forti lopetti formuloissa Ison-Britannian kilpailuun vuonna 1996. Koko uransa aikana hän ei saavuttanut yhtään pistettä, mutta toisaalta ei myöskään koskaan päässyt ajamaan kärkipään talleihin. Montermini osallistui CART-sarjaan vuosina 1994 ja 1999.


title: VTEC

text: VTEC (lyhenne sanoista "Variable Valve Timing and Lift Electronic Control") on Hondan patentoima venttiilien ohjausjärjestelmä. SOHC VTEC -systeemissä imuventtiilien, sekä DOHC VTEC -systeemissä imu- sekä pakoventtiilien aukioloaikaa ja nousua muutetaan erityisellä suuremman venttiilinnoston ja aukiolon aikaansaavalla nokka-akselin nokalla. Hondan VTEC-järjestelmästä on olemassa vastaavanlaisia versioita eri autovalmistajilla, kuten BMW:n Vanos/Valvetronic, Nissanin VVL ja Toyotan VVT-i.


title: VTEC

text: Suuremmilla venttiilienaukioloilla ja -nostoilla saavutetaan moottorin korkeammilla kierrosnopeuksilla parempi sylinterien täytösaste, mikä parantaa moottorista saatavaa tehoa/vääntömomenttia. Toisaalta VTEC-järjestelmä mahdollistaa tasaisemman tyhjäkäynnin ja paremman ala-alueen toiminnan käyttämällä siihen soveltuvia pienemmän venttiilienaukiolon sekä -noston aikaansaavia nokkia matalammilla moottorin kierrosnopeuksilla.


title: VTEC

text: Tämä niin sanottu VTEC-nokka kytkeytyy toimintaan moottorin saavuttaessa tietyn kierrosnopeuden ja myös muiden kriteerien täyttyessä samalla (moottorin riittävä lämpötila ja kuormitustaso). Nokkien toimintaa ohjataan solenoidiventtiilillä, joka säätää öljynpaineen pääsyä venttiilikoneistolle suorittaen VTEC-nokkien kytkeytymistä päälle/pois päältä.


title: Marko Tervaportti

text: Marko Sakari Tervaportti (s. 12. heinäkuuta 1969 Helsinki) on Suomen Katolisen tiedotuskeskuksen johtaja ja "Fides"-lehden päätoimittaja.


title: Marko Tervaportti

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lauttasaaren yhteiskoulusta 1988 ja opiskeli sen jälkeen matematiikkaa, germanistiikkaa ja filosofiaa Helsingin yliopistossa sekä Paavillisessa Angelicum-yliopistossa Roomassa. Hän on työskennellyt muun muassa Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan koulutuspoliittisena sihteerinä sekä suunnittelijana opetusministeriön rahoittamassa Opetusaineistot verkossa -projektissa Helsingin yliopiston opiskelijakirjastossa. Hänen luottamustoimiinsa ovat kuuluneet muun muassa Helsingin yliopiston konsistorin jäsenyys, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsenyys (kansainväliset asiat), Kokoomuksen opiskelijaliitto Tuhatkunnan liittohallituksen jäsenyys ja eurooppalaisen Erasmus Student Network -lehden päätoimittajan virka.


title: Marko Tervaportti

text: Tervaportti on toiminut vuoden 2001 elokuusta alkaen Helsingin katolisen hiippakunnan "Fides"-lehden päätoimittaja sekä Katolisen tiedotuskeskuksen tiedottajana. Vuodesta 2004 alkaen Tervaportti on toiminut myös Katolisen tiedotuskeskuksen johtajana.


title: Marko Tervaportti

text: "Fides"-lehden toukokuun 2006 artikkelissa ”Usko koetuksella?” Tervaportti tuomitsee "Da Vinci -koodi" -kirjan siteeraten uskonopin kongregaation sihteerin, arkkipiispa Angelo Amaton lausuntoa, joka vaati elokuvaa boikottiin ja sanoo että kristittyjen pitäisi olla aktiivisempia ”vihaa ja loukkauksia” vastaan. Tervaportti pitää myös suomeksi käännetyn Juudaksen evankeliumin markkinointia sensaatiohakuisena ja arvostelee saksalaisella musiikkikanavalla esitettyä "Popetown"-sarjaa.


title: Helsingin julistus

text: Maailman lääkäriliiton Helsingin julistus on yksi keskeisiä lääketieteen etiikan perusteita erityisesti ihmisillä tehtävän lääketieteellisen tutkimuksen osalta. Julistus on alun perin hyväksytty Maailman lääkäriliitossa kesäkuussa 1964 ja sitä on muutettu useita kertoja hyväksymisen jälkeen.


title: Helsingin julistus

text: Yksi Helsingin julistuksen keskeinen periaate on, että lääketieteelliseen tutkimukseen osallistuvalta koehenkilöltä täytyy olla hankittuna tietoon perustuva suostumus ennen kuin tutkimukseen voidaan ryhtyä. Lisäksi tutkimukselle tulee laatia ennakkosuunnitelma, joka tulee toimittaa riippumattomalle eettiselle toimikunnalle. Helsingin julistus asettaa yksityiskohtaisia vaatimuksia sille, mitä tietoinen suostumus tarkoittaa - esimerkiksi tutkimuksen rahoitus ja tutkijan mahdolliset eturistiriidat tulee kertoa koehenkilölle.


title: Ferdinand Fabra

text: Ferdinand Fabra (8. lokakuuta 1906 Geseke, Preussi, Saksa – 22. joulukuuta 2007 Hampuri, Saksa) oli saksalainen jalkapallovalmentaja, joka toimi Suomen maajoukkueen ensimmäisenä kokopäiväisenä päävalmentajana. Hänet pestattiin tehtävään Berliinin olympialaisia (1936) varten. Fabra valmensi Suomea kahdeksassa ottelussa, joista Suomen ainoaksi voitoksi jäi 2–0 Norjaa vastaan Oslossa 6. syyskuuta 1936. Olympialaisissa Suomi pelasi vain yhden ottelun, häviten siinä 3–7 Perulle. Myöhemmin Fabra valmensi vuosina 1946–1948 Borussia Dortmundia voittaen Länsi-Saksan mestaruuden. Valmentajauransa jälkeen Fabra toimi vuosina 1957–1978 lukion lehtorina Lippstadtin kaupungissa. Viimeiset vuotensa 101-vuotiaaksi elänyt Fabra asui Hampurissa poikansa luona.


title: Ferdinand Fabra

text: "1 voitto, 1 tasapeli, 7 tappiota. Maaliero 9–30."


title: Rocky Balboa

text: Rocky Balboa on Sylvester Stallonen luoma kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy elokuvissa "Rocky", "Rockyn uusintaottelu", "Tiikerinsilmä – Rocky III", "Rocky IV", "Rocky V", "Rocky Balboa", "" ja "Creed II".


title: Rocky Balboa

text: Rocky Balboa -hahmo on ottanut vaikutteita monista oikeista raskaansarjan nyrkkeilijöistä. Alun perin Chuck Wepnerin ottelu Muhammad Alia vastaan vuonna 1975 inspiroi Stallonea käsikirjoittamaan ensimmäisen "Rocky"-elokuvan. Altavastaajana kamppailuun lähtenyt Wepner löi Alin kanveesiin yhdeksännessä erässä ja kesti maailmanmestaria vastaan aina 15. erään asti, ennen kuin hävisi tyrmäyksellä. Stallone soitti Wepnerille kaksi viikkoa ottelun jälkeen ja kertoi elokuvaideastaan, jolle Wepner antoi siunauksen. Kohtaukset, joissa Rocky Balboa juoksee Philadelphian museon portaita ylös ja hakkaa naudanruhoja teurastamolla, saivat inspiraationsa raskaansarjan maailmanmestari Joe Frazierista, joka oli harjoitellut otteluitaan varten samoin. Porras-kohtauksen käyttämisestä maksettiin Frazierille jopa korvaus.


title: Rocky Balboa

text: Balboa on italialaista syntyperää, josta juontuu hänen lempinimensä "Italian Stallion" (Italialainen Ori). Ensimmäiseen elokuvaan asti hänen nenänsä oli murtumaton, mikä hänen mukaansa on harvinaista nyrkkeilijälle. Rocky on myös vasenkätinen (nyrkkeilytermein "southpaw"), mikä tekee hänestä arvaamattoman ottelijan joillekin vastustajilleen. Balboaa ovat valmentaneet Mickey Goldmill, joka omistaa Philadelphiassa nyrkkeilysalin, nimeltään Mighty-Mick’s, sekä Apollo Creedin entinen valmentaja Tony ”Duke” Evers.


title: Rocky Balboa

text: Ensimmäisen elokuvan tullessa Rocky on jo melkein 30-vuotias, eli vanha nyrkkeilijäksi, joka ei ole vielä tehnyt läpimurtoaan.


title: Rocky Balboa

text: Rockyn persoona muuttuu kahden ensimmäisen elokuvan jälkeen kolmannessa renttumaisesta, mutta sinnikkäästä, rujosta nyrkkeilijästä vastuulliseksi ja tyylikkääksi perheenisäksi. Hän alkaa myös puheliaammaksi ja pitää taiteista. Stallone lisäsi edellisten osien tavoin hahmoon omia kokemuksiaan julkisuudesta ja ihmisenä kasvamisesta. Rockyn nyrkkeilytilastot ovat 57 voittoa (51 tyrmäyksellä), 23 tappiota sekä yksi ratkaisematon.


title: The Alice Cooper Show

text: The Alice Cooper Show on Alice Cooperin albumi vuodelta 1977. Se on nauhoitettu Las Vegasissa Alice Cooperin vuoden 1977 "King of the Silver Screen" -kiertueen aikana ja julkaistu joulukuussa 1977.


title: Keskeneräisten tarujen kirja

text: Keskeneräisten tarujen kirja () on vuonna 1980 julkaistu kokoelma J. R. R. Tolkienin kirjoittamia tarinoita ja esseitä. Sen kokosi ja julkaisi hänen poikansa Christopher Tolkien, joka myös kirjoitti kirjan selittävät johdannot ja loppuviitteet. "Keskeneräisten tarujen kirja" sisältää nimensä mukaisesti enemmän tai vähemmän keskeneräisiksi jääneitä tarinoita Keski-Maasta ja Númenorista. Tarinat eivät liity juuri toisiinsa, joten ne eivät muodosta Christopher Tolkienin aiemmin koostamasta "Silmarillionista" poiketen yhtenäistä kokonaisuutta. Kirja sisältää myös paljon materiaalia, jota missään muualla ei kerrota.


title: Keskeneräisten tarujen kirja

text: Teos voitti vuoden 1981 Mythopoeic-palkinnon.


title: Viuhkasalama

text: Viuhkasalama () on harvinainen yläsalamatyyppi. Viuhkasalama tunnettiin aikaisemmin mm. lentäjien kertomuksista, mutta sen olemassaolo varmistui avaruussukkulasta 21. lokakuuta 1989 kuvatulta videofilmiltä. Viuhkasalama iskee tyypillisesti ukkospilven aktiivisesta keskiosasta, eikä sen iskuilla näytä olevan yhteyttä pilvestä maahan tapahtuvaan salamointiin.


title: Viuhkasalama

text: Viuhkasalaman muodostaa pilvestä ylöspäin, yleensä noin 15 asteen levyisenä kartiona nouseva suihkumainen, sininen valoilmiö. Viuhkasalama etenee noin 100 km/s ja sen isku kestää alle sekunnin. Tänä aikana salama etenee tyypillisesti 40 – 50 kilometrin korkeuteen maan pinnasta. Vuonna 2002 Etelä-Kiinan meren yläpuolella havaittiin valtavia, yli viidenkymmenen kilometrin korkeuteen nousevia puumaisesti haarautuvia jättiläisviuhkasalamoita. Tyypillisessä viuhkasalamaniskussa arvellaan olevan energiaa noin 30 miljoonaa joulea. Viuhkasalaman syntymekanismi on toistaiseksi täysin tuntematon.


title: Viuhkasalama

text: Suomessa viuhkasalama kuvattiin ensimmäisen kerran 23.8.2010 Mikkelissä.


title: Viuhkasalama

text: Viuhkasalama on hitautensa vuoksi helpoimmin paljain silmin nähtävä yläsalamatyyppi, joskin sen havaitsemista vaikeuttaa esiintyminen pilvien keskiosien yläpuolella.


title: Esgaroth

text: Esgaroth on fiktiivinen kaupunki J. R. R. Tolkienin kirjoissa.


title: Esgaroth

text: Esgaroth on rakennettu paalujen päälle Pitkäjärveen Yksinäisen Vuoren Ereborin lähelle. Lohikäärme Smaugin vallattua Ereborin kääpiöiltä Esgarothin asukkaat ovat asuneet jatkuvasti pelon vallassa. Thorinin, Bilbo Reppulin ja kahdentoista muun kääpiön tullessa Ereborille Smaug hyökkää Esgarothiin ja tuhoaa sen. Bard Jousimies tappoi Smaugin ampumalla nuolen ainoaan paljaaseen kohtaan sen iholla. Tämän jälkeen Esgarothin kansalaiset, jotka selvisivät Smaugin hyökkäyksestä, suuntasivat kohti Ereboria, koska he ajattelivat, että kääpiöt olivat lähettäneet Smaugin niiden kylään. He kokosivat myös Synkmetsän metsänhaltiat ja lähtivät taisteluun kääpiöitä vastaan. Myöhemmin kävikin niin, että hiidet olivat kuulleet Smaugin kuolemasta ja olivat tulossa hakemaan kaikki aarteet, jolloin kääpiöt, haltiat ja ihmiset taistelivat niitä vastaan. Kun taisto oli ohi, kääpiöt antoivat aarteista suuren osan Esgarothin kansalle, jotta he pystyisivät rakentamaan kaupunkinsa uudelleen.


title: Comedy Central

text: Comedy Central on yhdysvaltalainen kaapelitelevision maksullinen kanava. Comedy Centralin omistaa MTV Networks Entertainment Group, joka on osa Viacom-konsernia. Nimensä mukaisesti kanava keskittyy komedia- ja huumoriohjelmistoon. Kanava sekä ostaa ohjelmia että tuottaa niitä itse. Comedy Central on vuoden 2006 lopusta alkaen laajentunut eri puolille maailmaa paikallisten kanavien voimin. Comedy Central aloittaa lähetykset Suomessa vuonna 2017. Tarkasta aloituspäivästä ei ole tietoa.


title: Comedy Central

text: Comedy Central teki läpimurron Yhdysvalloissa vuoden 1997 aikana South Park -animaatiosarjan alettua kanavalla. South Parkista tuli kanavan siihen asti kaikkien aikojen katsotuin ohjelma. South Park ei sopinut lapsille ja sarja houkutteli Comedy Centralille mainostajia sekä lisää tilaajia.


title: Comedy Central

text: Comedy Central on kasvanut viime vuosina pienestä kanavasta yhdeksi suosituimmista kaapelikanavista. Esimerkkeinä ohjelmistosta mainittakoon South Park, Chappelle's Show ja "Roast of N.N." -ohjelmat, joissa ohjelman keskipisteenä on julkisuuden henkilö N.N. (esimerkiksi näyttelijä), jota ohjelman muut vierailijat pilkkaavat mitä erilaisin vitsein ja usein lapsille sopimattomalla kielenkäytöllä.Suomen valtioneuvosto myönsi 5. tammikuuta 2017 toimiluvat 6 uudelle kanavalle, ja Comedy Central oli yksi ilmaiskanavista listalla. Lupaehtojen mukaisesti Comedy Centralilla oli toukokuusta lähtien puoli vuotta (6 kuukautta) aikaa aloittaa lähetyksensä, mutta koska lähetyksiä ei 17.11.2017 mennessä ollut aloitettu, kanavan toimilupa raukesi.


title: Tänään (Anita Hirvosen albumi)

text: Tänään on Anita Hirvosen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1976. Albumin on äänittänyt Pekka Nurmikallio.


title: Tänään (Anita Hirvosen albumi)

text: Kaikki kappaleet sovittanut Jörgen Petersen.


title: Myōga

text: Myōga () on hahmo manga- ja animesarja Inuyashassa.


title: Myōga

text: Myōga on kirpunhahmoinen yōkai, joka esiintyy satunnaisesti ja antaa Inuyashalle neuvoja tapahtumista, vihollisista ynnä muuta sellaista. Hän on Inuyashan isän vanha ystävä ja hänen alkuperäinen tehtävänsä oli vahtia Inuyashan isän hautaa. Sesshōmarun saavuttua etsimään Tessaigaa Myōga kuitenkin pakeni ja tapasi Inuyashan ja Kagomen. Kun Myōga ei ole joukon mukana, hän on tavallisesti etsimässä hyödyllistä tietoa tai on Tōtōsain kanssa. Myōga pakenee usein taistelun aikana, mikä ärsyttää Inuyashaa ja muita.


title: Ammoniumnitraatti

text: Ammoniumnitraatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä, hygroskooppista (ilmasta kosteutta helposti imevää), valkoista kiinteää ainetta. Sen kemiallinen kaava on NHNO. Se on typpihapon (HNO) ammoniumsuola.


title: Ammoniumnitraatti

text: Ammoniumnitraatin moolimassa on 80,1 g/mol, sulamispiste 170 °C, hajoaa alle kiehumislämpötilansa noin 210 °C, suhteellinen tiheys 1,7 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukenee veteen 20 °C lämpötilassa 190 g/100 ml ja CAS-numero 6484-52-2. Ammoniumnitraattia käytetään kylmäpusseissa, sillä se reagoi veden kanssa endotermisesti, lämpöä sitoen, jolloin sen lämpötila laskee.


title: Ammoniumnitraatti

text:
Ammoniumnitraatin massasta on 34 % typpeä. Suuren typpipitoisuutensa vuoksi se on erityisen hyvä typpilannoite, ja sitä käytetään erityisesti sellaisilla mailla, joissa on jo entuudestaan fosforia riittävästi tai johon sitä saadaan karjanlantaa levittämällä. Pelkästään lannoitteena sitä käytetään maailmanlaajuisesti
noin 20 miljoonaa tonnia vuodessa.


title: Ammoniumnitraatti

text: Kuumennettaessa ammoniumnitraatti hajoaa kaasumaisiksi aineiksi, jolloin vapautuu myös happea ja typpioksiduulia. Se onkin voimakas hapetin, ja jos se joutuu kosketuksiin palavan orgaanisen aineen kanssa, seurauksena voi olla räjähdys.


title: Ammoniumnitraatti

text: Räjähdysvaaran vuoksi lannoitteena käytettävää ammoniumnitraattia usein laimennetaan sekoittamalla siihen muita aineita, jolloin typpipitoisuus vähenee 28 %:iin. Puhtaalle ammoniumnitraatille Tukes on antanut ankaria varastointimääräyksiä.


title: Ammoniumnitraatti

text: Kuuluisia onnettomuuksia on mm. 1947 tapahtunut Texas Cityn onnettomuus, jossa ammoniumnitraattilastissa ollut laiva räjähti.


title: Laukaisuikkuna

text: Laukaisuikkuna on aikaväli, jonka sisällä avaruusalus on saatava laukaistuksi matkaan, jotta se päätyisi halutulle lentoradalle, joka vie avaruusaluksen kohteeseen rakettitekniikan suorituskyvyn puitteissa. Laukaisuikkunaa rajoittaa periaatteessa kaksi tekijää: kohteen tavoittaminen ja laukaisun turvallisuus. Näistä ensimmäinen on keskeinen esimerkiksi planeettaluotaimia lähetettäessä. Jälkimmäinen rajoitti ennen kaikkea sukkulalaukaisuja.


title: Laukaisuikkuna

text: Nykysillä laukaisimille voidaan kuljettaa matalalle maan kiertoradalle kymmeniä tonneja painavia avaruusaluksia, mutta haluttaessa kiihdyttää avaruusalus interplanetaariselle radalle, rakettien nostokyky on vain muutamia tonneja. Tällöinkin on käytettävä isoja ja kalliita laukaismia - Ariane 5:n laukaisu maksaa noin 170 miljoonaa euroa ja NASAn avaruussukkula luokkaa 1,4 miljardia dollaria laukaisua kohden. Jotta laukaistavan avaruusaluksen massa olisi pienin mahdollinen, avaruusluotaimilla on mukanaan suhteellisen vähän omaa ajoainetta. Avaruusluotaimen massan tulee olla pieni myös tapauksissa, joissa alus siirtyy esim. planeetan kiertoradalle, jolloin alusta voidaan joutua hidastamaan tai kiihdyttämään aluksen rakettimoottoreilla kohteen luona sen kirtoradalle pääsemiksi. Pienempi massa merkitsee tällöin vähempää ajoaineen käytön tarvetta.


title: Laukaisuikkuna

text: Avaruusluotaimen rata Maasta tutkittavan taivaankappaleen luo (planeetta, asteroidi, komeetta) suunnitellaan niin energiataloudellisiksi kuin mahdollista. Kuten planeettojen liikkeestä voidaan huomata, taloudellisin tapa liikkua Auringon painovoimakentässä (siis käytännössä missä tahansa Aurinkokunnassa) on ellipsirata. Erityisen energiatehokkaita radan muutostapoja ovat Hohmannin ratasiirrokset, jotka vastaavat vapaata putoamista Auringon painovoimakentässä Maasta kohdekappaleen luo. Hohmannin siirtoralla kiihdytys tai jarrutus aluksen rakettimoottoreilla tehdään radan periapsiksen kohdalla.


title: Laukaisuikkuna

text: Jotta luotain "putoaisi" tällaista rataa pitkin Maasta kohteeseen, Maan ja kohteen on lähtöhetkellä oltava sopivassa asemassa toistensa suhteen, jotta luotain saavuttaa kohteensa. Tämä rajoittaa mahdollisia laukaisuhetkiä ja aiheuttaa laukaisuikkunat. Avaruustekniikan alkuaikoina, 1960-luvun alussa, avaruusluotaimilla ei ollut lainkaan omaa propulsiota ja esim. Marsin, Kuun ja Venuksen saavuttaminen oli täysin kiinni oikea-aikaisesta laukaisusta. Tällöin onnistumisena pidettiin "riittävän lähellä tapahtuneita" kohteiden ohilentoja.


title: Laukaisuikkuna

text: Kohteen rajoittaman laukaisuikkunan pituus riippuu kohteen liikkeestä Maan suhteen. Se toistuu aina Maan ja kohteen välisen synodisen kiertoajan välein. Esim. Marsin kohdalla hyvä laukaisuikkuna toistuu noin kahden vuoden välein.


title: Laukaisuikkuna

text: Lennon turvallisuus rajoittaa avaruussukkulalla tehtävien lentojen laukaisuajankohtia. Sukkulalla on ympäri maailmaa joukko kutakin lentoa varten ennalta nimettyjä hätälaskupaikkoja (Trans-Atlantic Landing site, TAL), joille sukkulan on voitava laskeutua hätätilanteessa ja päivänvalossa. Se, mitä hätälaskupaikkoja milloinkin käytetään riippuu siitä, millaiselle radalle sukkula on laukaistava, jotta se tavoittaisi kohteensa (esimerkiksi Kansainvälinen avaruusasema) Maata kiertävällä radalla. Koska eri ajanhetkillä haluttu hätälaskupaikka ei ole sukkulan tavoitettavissa, tämä rajoittaa mahdollisia laukaisuhetkiä.


title: Laukaisuikkuna

text: Nämä laukaisuikkunat ovat usein hyvin lyhyitä, muutama tunti parina päivänä jonkin kuukauden aikana. Lyhin laukaisuikkuna oli lennolle STS-71 jonka lento oli mahdollinen vain, jos laukaisu tapahtui viiden minuutin aikana.


title: Monotypia

text: Monotypia on teknisesti yksinkertaisin taidegrafiikan muoto, jossa tasaiselle laatalle tai lasilevylle maalatusta tai telatusta kuvasta saadaan painettua ainoastaan yksi ainutkertainen vedos.


title: Monotypia

text: Tummapohjaisella menetelmällä saadaan aikaan kuva telaamalla väripinta suoraan laatalle, ja poistamalla siitä ylimääräinen väri esimerkiksi rättiä, sivellintä tai puutikkua avuksi käyttäen. Vaaleapohjaisella menetelmällä kuva maalataan suoraan laatalle. Molemmat menetelmät vedostetaan joko prässillä tai käsien hiertäen.


title: Monotypia

text:
Muun muassa William Blake, Paul Gauguin ja Pablo Picasso tekivät monotypioita. Suomalaisista taiteilijoista monotypioita ovat tehneet Ellen Thesleff, Alvar Cawén ja
Visa Norros.


title: Cowper-uuni

text: Cowper-uuni /ˈkuː.pər/- on laite, jolla masuunin huipulta kerättävä runsaasti hiilimonoksidia sisältävä masuunikaasu poltetaan hiilidioksidiksi. Reaktio on eksoterminen, ja samalla vapautuu lämpöä.


title: Cowper-uuni

text: Cowper-uuniin syötettävä masuunikaasu on noin 500 °C:n lämpötilassa. Kaasu kerätään masuunin huipulta ja johdetaan ensin pölynpoistimeen (sykloniin) ja puhdistimeen; tämän jälkeen poltetaan Cowper-uunissa. Tuotteena saadaan kaasua, jonka lämpötila on noin 1000 °C. Se puhalletaan kompressoreilla masuuniin. Kuuma puhallusilma sytyttää koksin. Tällöin kehittyy hiilidioksidia, joka kulkiessaan koksikerroksen jälkeen pelkistyy hiilimonoksidiksi. Koska Cowper-uunista tulevassa kaasussa itsessäänkin on runsaasti hiilidioksidia, tästä saadaan masuuniin lisää hiilidioksidia, joka masuunissa vallitsevassa lämpötilassa pelkistyy "Boudouardin tasapainoreaktio"n mukaisesti hiilimonoksidiksi.


title: Cowper-uuni

text: Näin masuunin koksinkulutus pienenee huomattavasti ja energiatalous paranee merkittävästi.


title: Cowper-uuni

text: Cowper-uuni toimii siis sekä masuunikaasun jälkikäsittelimenä että puhallusilman esilämmittimenä.


title: Cowper-uuni

text: Nimensä Cowper-uuni on saanut keksijänsä Edward Alfred Cowperin (1865) mukaan. Cowper-uunissa on lämpöä varaavia keraamisia harkkoja järjestettyinä shakkilaudan tavoin kerroksittain niin, että harkkojen välinen ilmatila on yhtä suuri kuin harkon tilavuus. Masuunikaasu ja palamisilma syötetään uuniin alapäästä, ja masuunikaasun hiilimonoksidi palaa hiilidioksidiksi. Syntyvä kuuma kaasu palaessaan luovuttaa Cowper-uunin läpi kulkiessaan lämpöenergiaa keraamisiin harkkoihin, ja jäähtyy. Kun masuunia aletaan reaktiokierron alussa puhaltaa, puhallusilma johdetaan Cowper-uuniin, jolloin palokaasujen lämmittämät keraamiset harkot luovuttavat lämpöenergiansa ja kuumentavat kompressoreista tulevan puhallusilman noin 1000 °C:een. Periaate on sama kuin Siemens-Martin -uunin regeneraattorikammiossa.


title: Cowper-uuni

text: Masuuneissa käytetään Cowper-uuneja aina kolmittain niin, että kun yksi on käytössä masuunin puhallukseen, toista lämmitetään ja kolmas on varalla.


title: Eutektinen seos

text: Eutektinen seos tarkoittaa kahden tai useamman metallin tai muun aineen seosta, jonka mooliosuudet ovat sellaiset, että seoksen sulamispiste on mahdollisimman alhainen. Kuvan faasidiagrammissa aineiden "a" ja "b" eutektista seosta vastaa kohta 5.