title: Massive

text: Massive-ohjelmiston kehitti Stephen Regelous erikoistehosteteollisuutta varten. Sen lippulaivaominaisuutena on kyky luoda tuhansia - tai miljoonia agentteja, joista jokainen toimii itsenäisesti. Sumea logiikka mahdollistaa sen, että jokainen agentti reagoi ympäristöönsä yksilöllisesti. Nämä ulkoiset muuttujat vaikuttavat agentin käytökseen ja kontrolloivat liikkeentunnistusanimaatioita luoden realistisen näköisiä hahmoja.


title: Massive

text: Massive sisältää keinoälyominaisuuksien lisäksi vaatesimulaation, räsynukkefysiikan ja GPU-pohjaisen laitteistotason renderoinnin. Massive-ohjelmistolla voi luoda esirakennettuja agentteja, jotka suorittavat tiettyjä tehtäviä, kuten stadium-yleisöagentit, katumellakka-agentit ja yksinkertaiset agentit, jotka kävelevät ympäriinsä ja puhuvat toisillensa.


title: Massive

text: Massive kehitettiin alun perin Wellingtonissa, Uudessa-Seelannissa. Peter Jackson vaati ohjelmistoa, joka mahdollistaisi satojen tuhansien sotilaiden yhtäaikaisen taistelun. Ongelmaa ei ollut ratkaistu elokuvateollisuudessa ennen tätä. Regelous loi Massiven sallien Weta Digitalin luoda erikoisefektejä, erityisesti taistelukohtauksia "Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogiaan."


title: Massive

text: Massivea on käytetty useissa tuotannoissa, niin kaupallisissa kuin lyhytelokuvissakin, niin pienen kuin suuren skaalan tuotannoissakin.


title: Massive

text:
Joitakin merkittäviä esimerkkejä:
Amerikka
Ringling School Of Art & Design - Sarasota, FL http://www.ringling.edu/


title: Massive

text: Savannah College Of Art & Design - Savannah, GA http://www.scad.edu/


title: Massive

text: Gnomon School Of Visual Effects - Hollywood, CA http://www.gnomonschool.com/


title: Massive

text: USC School of Cinematic Arts - Los Angeles, CA http://www-cntv.usc.edu/


title: Massive

text: Coastal Carolina University - Conway, SC http://www.coastal.edu/


title: Massive

text: Drexel University - Philadelphia, PA http://www.drexel.edu/


title: Massive

text: Eurooppa


title: Massive

text: Bournemouth University - Dorset, United Kingdom National Centre for Computer Animation http://ncca.bournemouth.ac.uk/


title: Massive

text: University of Teesside - Middlesbrough, United Kingdom School of Computing http://www-scm.tees.ac.uk/


title: Massive

text: Kaakkois Aasia


title: Massive

text: Media Design School - Auckland, New Zealand http://www.mediadesign.school.nz/


title: Massive

text: Kasetsart University - Chatuchak, Bangkok http://www.ku.ac.th/aboutku/english/


title: James Jones

text: James Ramon Jones (6. marraskuuta 1921 – 9. toukokuuta 1977) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti teoksistaan "Täältä ikuisuuteen" ja "Ohut punainen viiva".


title: James Jones

text: Jones syntyi 1921 Robinsonissa, Illinoisin osavaltiossa. Hän värväytyi armeijaan 1939 ja palveli Yhdysvaltain 25. jalkaväkidivisioonassa ennen toista maailmansotaa ja sen aikana. Sodan alkaessa hänet oli sijoitettu Havaijille ja hän osallistui Guadalcanalin valtaamiseen haavoittuen taistelussa.


title: James Jones

text: Jonesin kokemukset sodasta toimivat pohjana hänen kuuluisimmille teoksilleen. Hän koki japanilaisten hyökkäyksen Pearl Harboriin, josta kerrotaan hänen esikoisteoksessaan "Täältä ikuisuuteen". Romaani "Ohut punainen viiva" on eksistentialistinen sotakirja, jonka tapahtumat sijoittuvat Guadalcanalin taisteluun. Viimeinen teos "Whistle" perustuu hänen kokemuksiinsa sotasairaalassa.


title: James Jones

text: Fred Zinneman ohjasi Jonesin kirjaan perustuvan elokuvan Täältä ikuisuuteen (1953). Myös "Ohuesta punaisesta viivasta" tehtiin elokuva, Veteen piirretty viiva (1998), jonka ohjasi Terrence Malick.


title: Heroes of the Imagination

text: Heroes of the Imagination on psytrancea tuottavan 1200 Micrograms -yhtyeen toinen studioalbumi. Levy julkaistiin vuonna 2003. Albumi on omistettu merkittäville keksijöille.


title: Superskrulli

text: Superskrulli, oikealta nimeltään Kl'rt on Marvel-kustantamon luoma superroisto. Hän kuuluu sotaisaan skrullien rotuun. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran amerikkalaisessa "Fantastic Four" -lehden numerossa 18 (1963). Superskrullin loivat Stan Lee ja Jack Kirby.


title: Superskrulli

text: Kl'rt, paremmin tunnettu Superskrullina, on syntyjään skrulli, muodonmuutoksiin kykenevän rodun jäsen. Hän syntyi skrullien valtaistuinmaailmassa Tarnax IV:llä, jonka sittemmin tuhosi Galactus. Skrullien keisari Dorrek janosi kostoa Ihmenelosille, jotka romuttivat tämän maailmanvalloitussuunnitelmat. Tästä syystä Dorrek valitsi Kl'rtin kostonsa välikappaleeksi. Skrullien tiedemiehet loivat Kl'rtistä keinotekoisesti supervoimaisen olennon, joka hallitsi Ihmenelosten kaikkia kykyjä. Superskrulliksi nimitetty superroisto kuitenkin hallitsi Ihmenelosten kykyjä moninkertaisina, hän oli voimakkaampi kuin Möykky, kykeni lentämään ja hallitsemaan luomaansa tulta paremmin kuin Liekki, harjoitti paremmin voimakenttiään ja näkymättömyyttään kuin Näkymätön nainen ja venyi pidemmälle kuin Herra Fantastinen. Samalla Superskrulli myös säilytti rotunsa myötäsyntyisen kyvyn muodonmuutoksiin. Lopulta hänet lähetettiin maapallolle raivaamaan Ihmeneloset tieltään ja valmistelemaan skrullien invaasiota.


title: Superskrulli

text: Ensimmäisen kohtaamisensa aikana Superskrulli piti Ihmeneloset loitommalla voimiensa avulla. Herra Fantastinen kuitenkin tajusi, että Superskrullin voimien lähde oli hänen kotiplaneetaltaan lähetetty säde. Herra Fantastisen onnistui pysäyttää säteen saapuminen maapallolle ja niin voimansa menettänyt Superskrulli palaa nöyryytettynä kotiplaneetalleen. Hänet lähetetään kuitenkin useasti uudelleen matkaan taistelemaan muita sankareita, kuten Thoria, Kapteeni Ihmettä, Hämähäkkimiestä ja Neiti Ihmettä vastaan. Viimeinen kohtaaminen Neiti Ihmeen kanssa jättää Superskrullin vangiksi Van Allenin vyöhykkeelle.


title: Superskrulli

text: Vuosia myöhemmin kanadalainen tutkijaryhmä vapauttaa Superskrullin tahattomasti avaruudesta maapallolle ja Superskrulli tappaa tutkijat tylysti. Superskrullin järkytykseksi Van Allenin vyöhykkeen säteily on jättänyt hänelle syövän. Lopulta kanadalainen supersankari Sasquath onnistuu hajottamaan Superskrullin atomit takaisin avaruuteen. Superskrullin vapauttaa myöhemmin Hopeasurffari, joka havaitsee että tämän syöpä on hävinnyt atomien hajauttamisen jäljiltä.


title: Superskrulli

text: Superskrullin vankeus avaruudessa säästi hänet myös Zabyk-onnettomuudelta, jonka myötä kaikki skrullit menettivät kykynsä muuttaa muotoaan. Myöhemmin Superskrulli liittoutuu S'Byll-nimisen skrullin kanssa, joka vaatii skrullien valtaistuinta itselleen. Superskrullin geneettisen aineiston avulla kyetään myös palauttamaan skrullien kyky muuttaa muotoaan. Pian tämän jälkeen S'Byll nousee skrullien keisarinnaksi ja Superskrullia juhlitaan rotunsa pelastajana. Valtakunnan kaatuessa myöhemmin anarkiaan Superskrulli pakenee maapallolle, missä taistelee jälleen Ihmenelosia vastaan, mutta YPKVV vangitsee tämän.


title: Superskrulli

text: Superskrulli pakenee pian vankilasta ja uudistaa suhteensa skrulleihin. Hän lähtee etsimään Nuoriin Kostajiin kuuluvaa Hulkkiota, joka on äitinsä puolelta skrulli. Superskrulli tappaa pojan ottoäidin ja vaatii Hulkkiota lähtemään skrullien valtaistuinmaailmaan suojeltavaksi. Hulkkio ei kuitenkaan ihastu ajatuksesta poistua maapallolta rakkaan Wiccaninsa seurasta ja niin Superskrulli naamioituu pojaksi ja lähtee paikalle saapuneiden kriiden mukana näiden maailmaan aikomuksenaan vakoilla vihaamaansa rotua.


title: Superskrulli

text: Negatiivisen vyöhykkeen yliherra Annihiluksen lähtiessä sotimaan koko tunnettua universumia vastaan, Superskrulli nousee yhtenä ensimmäisistä tätä vastaan. Hän uhraa itsensä tuhoten samalla satoja skrullimaailmoja tuhonneen valtaisan orgaanisen avaruusaluksen. Jälleen kerran Superskrullia halveksinut keisarikunta kohottaa hänet sankarikseen. Myöhemmin, luultavasti Tulilordin Kosmisen voiman ansiosta Superskrulli herää jälleen henkiin. Tapahtumien jälkeen Superskrulli liittoutuu arkkivihollisensa Ronanin kanssa taistellakseen tämän kanssa kriiden valtaistuinmaailman herrudesta kapinallisia vastaan. Taistelun jälkeen Ronan lahjoittaa Superskrullille yhden kriiden hallitsemista planeetoista kiitokseksi tämän avusta.


title: Superskrulli

text: Superskrulli omaa yhtä suuret kuin Möykky tämän ollessa vielä heikompi kuin mitä nykyään. Siksi Superskrulli nostaa noin 5 tonnia, mutta on epävarmaa ovatko hänen voimansa nousseet ajan myötä imettyään kosmista säteilyä itseensä.


title: Superskrulli

text: Superskrullin bioninen fysiologian käsittely lisäsi kuitenkin myös hänen muita voimiaan. Hän omaa kaikkien Ihmenelosten yhteenlasketut voimat ja kykenee siis hallitsemaan tulta Liekin tapaan, omaa Möykyn fyysiset voimat, kykenee luomaan voimakenttiä kuten Näkymätön nainen ja pystyy venyttämään itseään Herra Fantastisen lailla. Hän pystyy käyttämään voimiaan yhtäaikaisesti ja kykenee esimerkiksi luomaan kivisen liekehtivän nyrkin, jonka hän iskee venytetyllä kädellään maaliinsa.


title: Superskrulli

text: Superskrullilla on myös kyky hypnotisoida vastustajiaan ja hänellä on laaja tietämys skrullien sotataidoista ja lähitaistelumenetelmistä. Koska Superskrulli on sotilas, hän käyttää voimiaan häikäilemättömämmin kuin Ihmeneloset koskaan. Yhteenotossaan Annihiluksen joukkoja vastaan Superskrulli venytti kätensä ohueksi vaijeriksi ja katkoi tämän avulla vastustajiaan kappaleiksi.


title: Superskrulli

text: Superskrullin kehoon on kirurgisesti asennettu lukuisia eri voimavastaanottimia, jotka kykenevät imemään samaa kosmista energiaa mikä antoi Ihmenelosillekin näiden voimat. On kuitenkin huomattava, että koska kosminen energia ei ole yhtä voimakasta kaikkialla, Superkrulli voi ajoittain olla heikompi kuin mitä hänen pitäisi yleensä olla. Superskrulli on myös altis fyysisille rasituksille ja hän kykenee sairastumaan ja haavoittumaan. Superskrulli kykenee käyttämään voimiaan tunnin maksimiteholla ja väsyy sitten.


title: Superskrulli

text: Ultimate Marvel-jatkumossa skrullien valtakunnan keisarina ja kaikkein vanhimpana rotunsa jäsenistä. Hänen iäkseen todettiin "useita miljardeja vuosia".


title: Polyyppi (eläintiede)

text:
Polyyppi on toinen polttiaiseläinten ("Cnidaria") kahdesta erilaisesta yksilötyypistä tai elämänvaiheesta. Toinen yksilötyyppi on meduusa. Polyyppi on alustaan kiinnittynyt (sessiili), kun taas usein sen kanssa elinkierrossa vuorotteleva meduusa on pelaginen, toisin sanottuna vapaana uiva. Tämän lisäksi elinkierrossa voi olla uivia toukkavaiheita (planula-toukka).
Polyypin perusmuoto on yksinkertainen: ontelovatsaa ympäröivä liereä runko-osa, joka on toisesta päästään kiinnittynyt alustaan jalka- eli tyvilevyllä, ja joka toisessa päässä päättyy suuaukkoon, jota reunustaa säteittäisten pyyntilonkeroiden kehä. Runko voi olla pitkä ja kapea tai se voi olla lyhyt ja leveä (kuten merivuokolla). Lonkerot voivat olla lyhyitä tai pitkiä, niitä voi olla lukuisia tai vain muutama. Lonkerot toimivat tunto- ja pyyntieliminä. Niissä olevat polttiaissolut lamauttavat saaliin.


title: Polyyppi (eläintiede)

text: Polyypeilla (ja meduusoilla) on kaksi solukerrosta, ulkoinen ektodermi ja sisäinen endodermi, sekä niiden välinen hyytelömäinen "mesoglea", joka sisältää muun muassa kollageenisäikeitä.


title: Polyyppi (eläintiede)

text: Tietyissä eläinryhmissä polyypit esiintyvät erillisinä yksilöinä (esimerkiksi "Hydra", merivuokot), toisissa ne taas muodostavat runkokuntia jossa polyypit kasvavat toistensa päällä, putkimaisilla stoloni-varsilla toisiinsa kiinnittyneinä (esimerkiksi runkopolyyppi "Cordylophora", korallit). Yksilöiden ruoansulatusontelot yhdistyvät toisiinsa "keenosarkki"-putkistolla. Runkokunnan polyypit voivat olla erilaistuneet eri tehtäviin kuten ravinnonottoon, puolustukseen ja lisääntymiseen.


title: Polyyppi (eläintiede)

text: Polttiaiseläinten pääjaksossa on neljä luokkaa, joista polyyppi- ja meduusavaiheiden vuorottelua elinkierrossa esiintyy varsinaisilla meduusoilla ("Scyphozoa"), kuutiomeduusoilla ("Cubozoa") sekä polyyppieläimillä ("Hydrozoa"). Monilta polyyppieläimiltä meduusavaihe kuitenkin puuttuu tyystin. Näin on esimerkiksi yleisellä lampipolyypillä ("Hydra"). Myös korallieläimiltä ("Anthozoa"), joihin myös merivuokot ("Actiniaria") kuuluvat, meduusavaihe puuttuu.


title: Polyyppi (eläintiede)

text: Eläimillä, jotka esiintyvät sekä polyyppeina että meduusoina, polyyppi on suvuttomasti lisääntyvä vaihe, meduusa taas suvullisesti lisääntyvä vaihe. Polyyppi tuottaa silmikoimalla (strobiloimalla) uivia meduusoja, joiden rakenne muistuttaa nurin käännettyä polyyppia. Meduusoilla on sukurauhaset, ja hedelmöityksen tuloksena syntyy vapaasti uivia toukkia, jotka lopulta kiinnittyvät pohjaan ja kehittyvät uusiksi polyypeiksi.


title: The Time Machine (1200 Microgramsin albumi)

text: The Time Machine on psytrancea tuottavan 1200 Micrograms-yhtyeen kolmas studioalbumi. Levy julkaistiin vuonna 2004.


title: Breathless (Camelin albumi)

text: Breathless on britannialaisen progeyhtye Camelin kuudes studioalbumi vuodelta 1978. Albumi on Camelin viimeinen, jolla soittaa alkuperäinen kosketinsoittaja Peter Bardens, sillä hän erosi yhtyeestä ennen albumin kiertueen alkua. Hänet korvattiin kiertueella kahdella kosketinsoittajalla; Dave Sinclairilla (basisti Richard Sinclairin serkku) ja Jan Schelhaasilla.


title: Breathless (Camelin albumi)

text: Albumin materiaali on hieman kaupallisempaa kuin yhtyeeltä oltiin totuttu, sillä yhtye pyrki saamaan itselleen enemmän radiosoittoa. Esimerkiksi kappale ”Summer Lightning” sisältää vaikutteita diskomusiikista, joka oli tuolloin erittäin suosittua. "Breathless" sisältää kuitenkin myös perinteisemmän kuuloisia Camel-kappaleita, kuten ”The Sleeper” ja ”Echoes”.


title: Breathless (Camelin albumi)

text:
A-puoli
B-puoli


title: Berliinin taivaan alla

text: Berliinin taivaan alla ("Der Himmel über Berlin") on Wim Wendersin ohjaama saksalais-ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1987. Elokuva kertoo enkeleistä, jotka tarkkailevat elämää Berliinissä kylmän sodan päättyessä, filmitähdestä (komisario Columbona tunnettu Peter Falk), joka vierailee kaupungissa, ja kaukana kotoaan olevasta trapetsitaiteilijanaisesta.


title: Berliinin taivaan alla

text: Elokuvassa toistuu Peter Handken runo ”Lied Vom Kindsein”. Elokuvan alkuosa on mustavalkoinen ja ”realistisempi” loppuosa värillinen.


title: Berliinin taivaan alla

text: Enkeleitä vaeltaa Berliinissä tarkkaillen ihmisiä sekä auttaen yksinäisiä ja masentuneita sieluja. Vain lasten silmät voivat nähdä nämä aikojen alusta paikalla olleet ihmisten aineettomat kumppanit. Enkeleiden keskeinen tehtävä on auttaa ihmisiä näiden henkisissä ponnisteluissa. Niinpä kirjasto on todellinen enkelten risteysasema. Aivan erityisen tärkeä enkelien velvoite on estää ihmisiä riistämästä henkeä itseltään.


title: Berliinin taivaan alla

text: Bruno Ganzin esittämä enkeli Damiel ihastuu trapetsitaiteilijaan (Solveig Dommartin) ja haluaa tulla ihmiseksi. Berliinin muurin tienoilla tapahtuukin ihme ja Ganzin enkelihahmo alkaa jättää jalanjälkiä maankamaraan.


title: Berliinin taivaan alla

text: Sivujuonena on amerikkalainen filmitähti (Peter Falk enemmän tai vähemmän itsenään), joka on Berliinissä elokuvaa tekemässä ja lasten tavoin näkee enkelit ja juttelee heille. Paljastuu, että hänkin oli aiemmin enkeli. ”Meitä on monta”, hän sanoo.


title: Berliinin taivaan alla

text: Nick Cave and the Bad Seeds esiintyy elokuvan avainkohtauksessa.


title: Berliinin taivaan alla

text: Wenders omisti elokuvansa ”enkeleille” Yasujiro Ozu, François Truffaut ja Andrei Tarkovski.


title: Berliinin taivaan alla

text: Elokuva palkittiin Cannesin elokuvafestivaaleilla 1987.


title: Berliinin taivaan alla

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 50 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Berliinin taivaan alla

text: Wenders ohjasi elokuvalle myös jatko-osan "Niin kaukana, niin lähellä" (In weiter Ferne, so nah!, 1993). Siinä toinenkin alkuperäisen tarinan enkeleistä, Cassiel (Otto Sander), muuttuu ihmiseksi ja seikkailee 1990-luvun yhdistyneessä Berliinissä yhdessä Damielin (Ganz) kanssa. Elokuvan muita näyttelijöitä ovat Nastassja Kinski, Willem Dafoe, Solveig Dommartin ja Peter Falk. Cameoroolit omana itsenään tekevät Lou Reed ja Mihail Gorbatšov.


title: Zarya

text: Zarya (, ) on Kansainvälisen avaruusaseman ensimmäinen kiertoradalle viety moduuli.


title: Zarya

text: Zaryassa on kolme telakoitumiskohtaa, yksi kummassakin päässä ja yksi keskellä. Siinä on kaksi 10,67 m kertaa 3,35 m aurinkopaneelia ja kuusi nikkeli-kadmiumparistoa. Näillä saadaan 3 kilowatin keskimääräinen teho. Zaryan 16 polttoainetankissa on tilaa 6 tonnille polttoainetta. Siinä on 24 isoa ohjausmoottoria, 12 pientä ohjausmoottoria ja kaksi suurta moottoria suuremmille kiertoradanmuutoksille.Zarya laukaistiin Proton-raketilla Baikonurin avaruuskeskuksesta 20. marraskuuta 1998 400 km:n korkuiselle kiertoradalle.


title: SIG Sauer Mosquito

text: SIG Sauer Mosquito on sveitsiläisen Swiss Armsin (ent. Schweizerische Industrie Gesellschaftin omistama SIG Arms) valmistama .22 LR -kaliiperinen massasulkuinen, itselataava pistooli. Asetta voidaan käyttää joko yksi- tai kaksitoimisena. Ase ei ole tarkkuusase, vaan soveltuu lähinnä ampumisen harjoitteluun tai loukkuaseeksi metsästäjille. Ase muistuttaa ulkoisesti SIG Sauerin mallia P226, ja on valmistajan ilmoituksen mukaan mitoitukseltaan 90 % mallista P226.


title: SIG Sauer Mosquito

text: Aseessa on polymeerirunko ja piipun alapuolella on kiinteä picatinny-kisko, johon voi erillisen sovitteen avulla kiinnittää vaikkapa kiikaritähtäimen tai punapistetähtäimen. Aseessa on sivuttaissuunnassa säädettävä takatähtäin. Korkeussäätöä takatähtäimessä ei ole. Aseessa on vireestäpäästömekanismi ja ase on varmistimen lisäksi lukittavissa kiinteän, sisäänrakennetun lapsilukon avulla. Aseessa on myös lipasvarmistin, joka estää aseen laukeamisen mikäli lipas ei ole paikallaan. Aseen laukaisuvastus on yksitoimisena 1,8 kg ja kaksitoimisena 5,5 kg.


title: SIG Sauer Mosquito

text: Ase toimitetaan Sigin logolla varustetussa kovassa, muotoon puristetussa muovilaukussa, kahdella lippaalla, toisella luistin palautusjousella, lukitusavaimella ja kahdella vaihtojyvällä varustettuna.


title: SIG Sauer Mosquito

text: Aseen kenttäpurku ei vaadi työkaluja, vaan tapahtuu kääntämällä aseen vasemmalla puolella oleva salpa alakautta 180 astetta etuasentoon. Tämän jälkeen vedetään luisti taakse samalla nostaen luistia takapäästään. Kun luisti työnnetään takaisin eteen, se irtoaa. Tämän jälkeen myös palautusjousi ja ohjain irtoavat ja ase on kenttäpurettu.


title: SIG Sauer Mosquito

text: Ase kootaan kenttäpurun jälkeen asentamalla palautusjousi paikalleen asennettuine ohjaimineen runkoon, laittamalla luisti paikoilleen taaksepäin vetämällä samalla luistia painaen ja sitten työntämällä luisti johteita myöten eteen. Tämän jälkeen käännetään luistin lukitussalpa alakautta takaisin purkua edeltäneeseen asentoonsa.


title: SIG Sauer Mosquito

text: Ase on tehtaalla valmiiksi kohdistettu 25 metrille niin, että tähtäyspiste on taulun mustan alueen alareuna.


title: SIG Sauer Mosquito

text: Korkeuskohdistus tehdään jyvää vaihtamalla. Aseen mukana tulee aseessa paikallaan olevan lisäksi kaksi erikorkuista vaihtojyvää, jolla ase kohdistetaan eri matkoille. Jyvä irtoaa nostamalla sitä ylöspäin.


title: SIG Sauer Mosquito

text: Sivuttaiskohdistus tehdään takatähtäimen säätöruuvia kiertämällä. Kaiken kaikkiaan osumapistettä voidaan siirtää 8 cm 25 metrin matkalla. Jos osumat ovat oikealla, säätöruuvia kierretään myötäpäivään. Jos osumat ovat vasemmalla, säätöruuvia kierretään vastapäivään.


title: SIG Sauer Mosquito

text: Koska aseen runko on tehty polymeerimuovista, tulee tämä ottaa huomioon puhdistamisessa. Esimerkiksi liuottimia ei saa käyttää, koska aseen runko saattaa vahingoittua. Muuten kyseisen aseen puhdistukseen pätevät tavanomaiset puhdistusrutiinit.


title: Ohut punainen viiva (kirja)

text: Ohut punainen viiva ("The Thin Red Line") on James Jonesin kirjoittama sotaromaani, joka julkaistiin vuonna 1962. Sen tapahtumat sijoittuvat Guadalcanalin taisteluun, joka käytiin toisen maailmansodan aikana yhdysvaltalaisten ja japanilaisten joukkojen välillä. Kirjailija itse oli osallistunut taisteluun Yhdysvaltain 25. jalkaväkidivisioonan mukana ja haavoittunut.


title: Ohut punainen viiva (kirja)

text: Termi ”ohut punainen viiva” viittaa alun perin Krimin sodassa vuonna 1854 käytyyn Balaklavan taisteluun, jossa brittien 93. jalkaväkirykmentti kukisti venäläisen husaariyksikön kahdella yhteislaukauksella. Punaisia univormuja käyttäneet britit asettuivat leveään, mutta ohueen linjaan käskynään pitää asemat tai kuolla. Ensimmäisen rivin yhteislaukaus ammuttiin kohti lähestyviä venäläisiä vähän kauempaa, mutta toisen rivin yhteislaukaus ammuttiin vasta vastustajien ehdittyä alle 50 metrin päähän. Venäläiset menettivät puolet yksiköstään, noin 200 sotilasta, ja paikaltaan hievahtamattomat britit selvisivät ilman tappioita.


title: Ohut punainen viiva (kirja)

text: Rudyard Kipling kirjoitti brittisotilaiden kunniaksi runon ”Tommy”, joka sisältää kohdan: "”Then it’s Tommy this, an’ Tommy that, an’ Tommy, ’ow’s yer soul? / But it’s ”Thin red line of ’eroes” when the drums begin to roll.”" Ohuesta punaisesta viivasta tuli käsite Brittiläisessä imperiumissa. Jonesin kirjan ensimmäisellä sivulla annetaan nimelle myös toinen merkitys. Jonesin ilmoittaman vanhan keskilännen sananparren mukaan ”vain ohut punainen viiva erottaa terveet mielettömistä”.


title: Ohut punainen viiva (kirja)

text: Kirjan suomentaja Oiva Oksanen tavoitti käännöksessään kirjan nimen sisältävän käsitteen, kuten myös siitä vuonna 1964 ensi-iltansa saaneen ensimmäisen elokuvaversion "Ohuen punaisen viivan" suomentaja. Vuonna 1998 ensi-iltansa saaneen Terrence Malickin ohjaaman elokuvan nimi on käännetty aivan toisen käsitteen mukaan: "Veteen piirretty viiva".


title: Ohut punainen viiva (kirja)

text: Viitaten kenraali George S. Pattonin lausahdukseen rauhanajan saavutusten kalpenemisesta sodan mahtavuuden rinnalla James Jones omisti teoksen sodalle ja sodankäynnille. Omistus tavoittaa yhden kirjan elementeistä ja selventää kirjailijan näkökulmaa:


title: Ohut punainen viiva (kirja)

text: Tekijän huomautuksessa Jones kertoo kirjan olevan tapahtumineen, henkilöineen ja taistelukuvauksineen täysin kuvitteellinen.


title: Ohut punainen viiva (kirja)

text: Kuten Jonesin kahdessa muussa sotakirjassa, myös "Ohuessa punaisessa viivassa" tarkkaillaan useita henkilöitä ja heidän erilaisia reaktioitaan ja suhtautumisiaan taisteluun ja sotaan. Kolme keskeistä hahmoa ovat kuitenkin samat kaikissa kolmessa kirjassa. Teoksen "Täältä ikuisuuteen" henkilöt Prewitt, Warden ja Stark ovat "Ohuessa punaisessa viivassa" nimillä Witt, Welsh ja Storm. Vaikka hahmoja ei esitellä helpon samaistumisen kohteina, Jones pystyy vakuuttavasti ilmaisemaan yhdysvaltalaisten sotilaiden kokeman vieraantumisen ja kauhun tunteen.


title: Ohut punainen viiva (kirja)

text: Perinteisen sotaseikkailun sijasta Jonesin taistelujen ja sodan kuvaus on realistisempi. Sodassa toimivat tavalliset ihmiset, jotka kokevat sekoituksen tunteita kuten pelkoa, avuttomuutta, ilkeyttä, kauhua, homoseksuaalisuutta ja tyhjyyttä. Kirjassa on vastenmielisiä kuvauksia sodan julmuudesta ja kauhuista, mutta Jones varoo tuomitsemasta ketään. Julmuudet näytetään luonnollisena seurauksena sodan muovaamalle todellisuudelle.


title: Ohut punainen viiva (täsmennyssivu)

text: Ohut punainen viiva voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Basaari

text: Basaari, persiaksi "bāzār", on persialaisperäinen sana kauppakadulle tai paikalle. Sana tarkoittaa "paikkaa jossa voi kuljeskella". Basaari voi olla avoin tai katettu, esimerkiksi Istanbulin Suuri basaari on katettu katu tai tori.


title: Basaari

text: Basaarit kuuluvat erityisesti islamilaiseen kaupunkirakentamisperinteeseen. Basaareissa on usein suljettavia myyntipaikkoja, jotka ovat pysyviä kaikenlaisen tavaran myyntipaikkoja ja jotka perinteisesti muodostavat kaupungin liike-elämän keskuksen.


title: Manifesti

text: Manifesti ( ’julistus’ < "manus" ’käsi’ + "festus" ’kosketeltava’) on julkinen periaatteiden ja aikomuksien kirjallinen ilmoitus, joka usein käsittelee poliittisia aiheita, mutta manifesti voi myös ilmaista kirjoittajansa elämänkatsomusta tai taiteellisia periaatteita. Uskonnollisista asioista kertovaa manifestia sanotaan uskontunnustukseksi. Myös tiettyjä historiallisia säädöksiä on nimitetty Suomessa manifesteiksi.


title: Manifesti

text: Sana "manifesti" on tullut suomeen todennäköisesti ruotsista, mutta alkujaan sana on latinaa ("manifestum"). Sana "manifesto" on esiintynyt englannin kielessä ensimmäistä kertaa vuonna 1620 ja "manifest" ruotsin kielessä 1644. Suomen kirjakielessä sana on ensimmäistä kertaa mainittu vuonna 1742.


title: Manifesti

text: Poliittisia manifesteja ovat muun muassa Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus (1776), Karl Marxin ja Friedrich Engelsin Kommunistinen manifesti (1848) ja Francis Shaefferin "A Christian Manifesto" (1982).


title: Manifesti

text: Joissain parlamentaarisissa demokratioissa poliittiset tekijät valmistavat vaalimanifesteja joilla he asettavat tietyn suunnan vaalituelle. Vaalivoittajalla, jonka manifesti sisältää lakisääteisiä ehdotuksia, on yliarvoinen päättämisvalta uusien lakiehdotusten asettamisessa. Vaalimanifestien asema on heikentynyt viime vuosikymmenien aikana, usein sen vuoksi, että vaalivoittaja on joko jättänyt manifestin huomiotta, lykännyt manifestin toimeenpanoa tai ollut kokonaan toteuttamatta manifestitoimintaperiaatetta.


title: Manifesti

text: Toinen nimitys manifestille on puolueperiaate, jota on käytetty varsinkin Pohjois-Amerikassa.


title: Manifesti

text: Suomen suuriruhtinaskunnassa tiettyjen säädösten ruotsinkielisenä otsikkona oli "manifest" ja suomenkielisenä otsikkona "julistuskirja".


title: Manifesti

text: Taiteessa manifesti liittyy avantgarden toimintastrategiaan, jossa taiteen etujoukoksi julistautunut ryhmä ilmaisee suunnan tai liikkeen taiteellisia ideoita tai aikomuksia. Taiteellisia manifesteja ovat muun muassa Jean Moreasin "Symbolistinen manifesti" (1886), Luigi Russolon "Hälyjen taide" (1913), Filippo Tommaso Marinettin "Futuristinen manifesti" (1915) ja André Bretonin "Surrealismin manifesti" (1924).


title: Manifesti

text: Teknologisia manifesteja ovat muun muassa Donna Harawayn "A Cyborg Manifesto" (1985), Theodore Kaczynskin "Teollinen yhteiskunta ja sen tulevaisuus" (1995), Eric S. Raymondin "The Cathedral And The Bazaar" ja 17 ammattilaisohjelmoijan "The Agile Manifesto" (2001).


title: Agents Is Allright

text: Agents Is Allright on Agentsin & Jorma Kääriäisen seitsemäs ja toistaiseksi viimeisin studioalbumi, joka julkaistiin 2006.


title: Agents Is Allright

text: Kaikki kappaleet sovittanut Esa Pulliainen.


title: Agents Is... Tonight

text: Agents Is... Tonight on vuonna 2003 julkaistu Agents & Jorma Kääriäisen kuudes studioalbumi.


title: Agents Is... Tonight

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan toisella sijalla.


title: Agents Is... Rock!

text: Agents Is... Rock! on vuonna 2001 julkaistu Agents & Jorma Kääriäisen viides studioalbumi.


title: Agents Is... Rock!

text: Albumi ylsi toisella listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 11 viikkoa.


title: Agents Is... Here!

text: Agents Is... Here! on vuonna 2001 julkaistu Agents & Jorma Kääriäisen neljäs studioalbumi.


title: Agents Is... Here!

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla, jolla se pysyi neljä ensimmäistä listaviikkoaan. Yhteensä albumi vietti listalla 16 viikkoa. Levy sai Emma-gaalassa "Iskelmäalbumi"-palkinnon vuonna 2001..


title: Agents Is Best!

text: Agents Is Best! on Agentsin ja Jorma Kääriäisen kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1998.


title: Agents Is Best!

text: Albumi ylsi kolmannella listaviikollaan Suomen virallisen listan yhdeksännelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 30 viikkoa.


title: Agents Is Best!

text: Kaikki kappaleet sovittanut Esa Pulliainen, ellei toisin mainittu.


title: In memoriam (Agents)

text: In memoriam on vuonna 1992 julkaistu Topi Sorsakosken & Agentsin kokoelmalevy.


title: Sveitsin historia

text: Tämä artikkeli käsittelee Sveitsin historiaa.


title: Sveitsin historia

text: Vanhimmat ihmisasutuksen merkit Sveitsissä ovat 150 000 vuoden takaa, ja vanhin sieltä löytynyt piikivinen työkalu on arvioitu sadantuhannen vuoden ikäiseksi. Tunnetuin esihistoriallinen löytöpaikka on luola Cotencherissa, jonne neanderthalin ihmiset jättivät kivisiä työkaluja 60 000 vuotta sitten. Vanhimmat jäänteet maataloudesta on ajoitettu 5300-luvulle eaa. Kupari otettiin käyttöön noin 3800 eaa, pronssi 1500 vuotta myöhemmin ja rautakausi alkoi Sveitsissä noin 800 eaa.


title: Sveitsin historia

text: Roomalaiset kutsuivat nykyistä Sveitsin aluetta nimellä Helvetia. Siellä asuivat kaksi kelttiheimoa, helvetialaiset ja raetialaiset. Roomalaiset valloittivat alueen gallialaissodissa 15 eaa ja hallitsivat sitä 400-luvulle asti. Rooman vallan luhistuttua alueen itäosan valtasivat alemannit, länsiosan burgundit. Myöhemmin sen valloittivat frankit, ja vuonna 800 siitä tuli osa Kaarle Suuren valtakuntaa. Kun hänen pojanpoikansa vuonna 843 jakoivat valtakunnan Verdunin sopimuksella, Sveitsin itäosa joutui Saksalle, länsiosa aluksi Lotharille, mutta myöhemmin sekin tuli osaksi Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa. Sen keisarit alkoivat kiinnittää alueeseen huomiota 1200-luvulla, kun Alppien poikki kulkeva reitti avattiin.


title: Sveitsin historia

text: Vuonna 1291 kolme metsäseutua, Uri, Schwyz ja Unterwalden solmivat valaliiton ja yhdistivät voimansa taistelussa Habsburg-sukua vastaan. Vuonna 1319 keisari Henrik VII vahvisti heidän valtakunnanvapautensa, mutta kun ne sittemmin asettuivat Ludvig Baijerilaisen puolelle hänen taistelussaan Habsburg-sukuista Fredrik Itävaltalaista vastaan, yritti Fredrikin veli, herttua Leopold kukistaa heidät.. Morgartenin taistelussa 1315 ja Sempachin taistelussa 1375 liittolaiset löivät Habsburgien joukot.


title: Sveitsin historia

text: Liitto sinällään oli yksi lukuisista tuonaikaista kaupunkien ja muiden alueiden muodostamista liitoista, eikä sen tavoitteena ollut yhtenäinen valtio, vaan turvata alueen asema epävakaana aikana Saksan kuningas Rudolf I Habsburgilaisen kuoltua. Ajatus yhtenäisestä Sveitsistä alkoi syntyä huomattavasti myöhemmin. Laajempaan tietoisuuteen legenda levisi vasta Friedrich Schillerin näytelmän "Wilhelm Tell" (1804) myötä.


title: Sveitsin historia

text: 1300-luvulla liitto alkoi laajentua, kun Luzern liittyi siihen 1322. Zürich liittyi vuonna 1351, Zug vuonna 1352 ja Bern vuonna 1353. Glarus otettiin mukaan vähäisemmin oikeuksin vuonna 1352. Kyse oli siis kaupunkien ja laaksojen muodostamasta liitosta. Se ei ollut yhtenäinen, vaan koostui joukosta erillisiä liittosopimuksia yksittäisten osallisten välillä. Tästä liitosta, joka eri muodoissaan ja alueellisesti eri aikoina hieman eri laajuisena kesti vuoteen 1798, käytettiin nimeä Sveitsin vanha valaliitto.


title: Sveitsin historia

text: Myöhäiskeskiajalla liittolaiset joutuivat uusiin konflikteihin Habsburgien kanssa: itävaltalaiset voitettiin Sempachin taistelussa 1386. Lisäksi valaliiton sisällä käytiin Vanha Zürichinsota 1449–1450 ja 1474–1478 valaliittolaiset osallistuivat burgundilaissotiin. Svaabilaissodan (1499) myötä valaliittolaiset ('Yläsaksan liitto') saavuttivat Baselin rauhassa "de facto" itsenäisen aseman keisarikunnasta.


title: Sveitsin historia

text: Reformaation aikana liitto rakoili osan kantoneista liityttyä Ulrich Zwinglin ja Jean Calvinin johtamaan reformaatioon toisten pysyttyä katolilaisina. Uskonriita johti sisällissotaan ja vuoden 1531 rauhassa päädyttiin kompromissiin: Zürich, Bern, Basel, Schaffhausen ja osia Graubündenistä reformoitiin; Luzern, Zug, Solothurn ja Freiburg pysyivät katolisina.


title: Sveitsin historia

text: Kolmikymmenvuotisen sodan päättäneen Westfalenin rauhan yhteydessä 1648 muut eurooppalaiset valtiot tunnustivat Sveitsin itsenäisyyden keisarikunnasta ja sen suvereniteetin.


title: Sveitsin historia

text: Ranskan vallankumouksen sotien yhteydessä Sveitsin vanha valaliitto jäi Ranskan ja Itävallan armeijoiden väliin ja joutui valloitetuksi. Siitä tehtiin Helvetian tasavalta (1798). Vuonna 1803 vahvistettiin Napoleon I:n määräyksestä uusi hallitusmuoto, "mediaatiokirja". Sveitsi muutettiin valtioliitoksi, johon kuului 19 kantonia, niistä kaksi ranskan- ja yksi italiankielinen.


title: Sveitsin historia

text: Napoleonin kukistuttua vuonna 1815 mediaatiokirja kumottiin ja Sveitsille laadittiin uusi liittosopimus, joka vahvistettiin Wienin kongressissa. Sveitsiin liitettiin myös Geneve, joka oli vuodesta 1797 lähtien oli kuulunut Ranskalle oltuaan sitä ennen itsenäinen valtio. Myös Neuchâtel ja Wallis palautettiin Sveitsille, jolla nyt oli 22 kantonia. Wienin kongressissa myös Euroopan suurvallat tunnustivat maan puolueettomuuden ja takasivat sen alueellisen koskemattomuuden.


title: Sveitsin historia

text: Vuonna 1847 sisällissota puhkesi jälleen katolisten ja protestanttisten kantonien välillä ("Sonderbundskrieg"). Se kesti kuitenkin vain kuukauden ja kuolonuhrien määrä jäi alle sataan. Sveitsi välttyi mullistuksilta "Euroopan hulluna vuonna" 1848, mutta sääti kuitenkin perustuslain, joka otti käyttöön kansanäänestykset tärkeimmistä laeista ja siirsi puolustuksen, kaupan ja lakiasiat liittovaltiolle, jättäen muut asiat kantonien omaan päätäntävaltaan. 1874 perustuslaki uudistettiin täysin, minkä jälkeen se pysyi pienin muutoksin voimassa vuoteen 1999 saakka.


title: Sveitsin historia

text: 1900-luvun kuluessa Sveitsissä tapahtui suuria muutoksia sekä sisä- että ulkopolitiikassa. Siitä kehittyi monipuoluejärjestelmä, talous kasvoi ja elintaso nousi.


title: Sveitsin historia

text: Sveitsin talouskasvu alkoi 1900-luvun alussa. Tekstiileitä valmistettiin lähinnä kotiteollisuuden keinoin. Toisen maailmansodan jälkeen talous kasvoi voimakkaasti. 1970-luvulle asti tärkein sektori oli teollisuus, etenkin kellojen ja koneen osien valmistus. Maahan tuli vierastyöläisiä etenkin Italiasta. 1970-luvulla palvelusektori ohitti teollisuuden merkityksen.


title: Sveitsin historia

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Sveitsi pysyi puolueettomana. Miehet komennettiin puolustamaan rajoja, ja rintamamiehet olivat tyytymättömiä ansionmenetyksiin. Sodan eri osapuoliin samaistuneiden saksan- ja ranskankielisten sveitsiläisten väliset suhteet kiristyivät.


title: Sveitsin historia

text: Vuonna 1918 yleislakko toi työläisille oikeuksia kuten työviikon rajoittamisen 48 tuntiin.


title: Sveitsin historia

text: Maailmansotien välissä Sveitsi liittyi Kansainliittoon. Se ei tunnustanut Neuvostoliittoa eikä tuominnut Italian hyökkäystä Abessiniaan eikä Natsi-Saksan Itävallan valtausta.


title: Sveitsin historia

text: Toisessa maailmansodassa Sveitsi pyrki suojelemaan itsenäisyyttään.


title: Sveitsin historia

text: Sveitsi liittyi EFTAan vuonna 1959 ja Euroopan neuvostoon 1963, ja vuonna 1972 se solmi vapaakauppasopimuksen EEC:n kanssa. YK:n jäsenyyttä harkittiin toisen maailmansodan aikana ja vuonna 1986, mutta vasta vuoden 2002 täpärän kansanäänestyksen jälkeen Sveitsi liittyi YK:hon.


title: Sveitsin historia

text: Vuonna 1979 Bernin Jura jakautui kahtia ja pääosin ranskankielinen Juran kantoni erkaantui pääosin saksankielisestä Bernin kantonista kansanäänestysten jälkeen.


title: Sveitsin historia

text: Vuonna 2011 maa ilmoitti, että frangi tullaan sitomaan euroon.


title: Trans Am

text: Trans Am on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin Marylandissa vuonna 1990. Trans Am oli yksi alkuperäisiltä "post-rock" yhtyeistä 90-luvun puolivälissä. Yhtyeen musiikki on robottimaista instrumentaalia, semi-tanssittavaa, minimalistisessa formaatissa, jossa on vaikutteita myös: krautrock, heavy metal, hardcore punk, synthpop, elektroninen musiikki ja kansanmusiikki -tyyleistä. Yhtye on tehnyt kiertueita suomalaisen Pan Sonicin kanssa.


title: Antologia

text: Antologia (< , 'kukkakokoelma', 'kukkakimppu' tai 'kukkaseppele') on teos, johon on koottu eri tekijöiden teoksia, alun perin runoja. Tietyn kirjallisuuden lajin piirissä, esimerkiksi science fictionissa, antologiaksi sanotaan kokoelmaa, johon on koottu julkaistavaksi novelleja tai pienoisromaaneja.


title: Antologia

text: Aikoinaan antologiaan pääsy oikeassa seurassa oli runoilijoiden piirissä tavoiteltua, sillä se nosti mainetta.


title: Tuko

text: Tuko Oy oli suomalainen kaupan alan keskusliike, jolla oli tukkuliikkeitä ja teollisuutta. Se oli aikoinaan yksi neljästä merkittävästä kaupan ryhmittymästä Suomessa (muut olivat E-liike sekä K- ja S-ryhmät), Keskon ohella toinen yksityinen. Vähittäiskauppatoimintaan kuuluivat itsenäisten kauppiaiden omistamat T-kaupat ja niiden lisäksi muun muassa Anttilat, Rautiat ja Carrolsit.


title: Tuko

text: Tukkukauppojen Oy eli Tuko ("Tukku-Konttori") aloitti toimintansa vuonna 1942. Liikeideana oli tuolloin yhdistää suhteellisen pienten tukkuliikkeiden toiminta keskusliikkeeseen. Kolmiportaisessa markkinointijärjestelmässä olivat mukana keskusliike, tukkuliikkeet ja näiden asiakasliikkeet. Osakkaiksi kelpuutettiin tukkukauppaa harjoittavat yritykset.


title: Tuko

text: 1950- ja 1960-luvuilla tukolaiset vähittäiskauppiaat koettivat vastata kiristyvään kilpailuun perustamalla ketjuja. Markkinointi keskitettiin kolmen ketjun alle: A & O, Spar ja TR. Tuko liittyi kansainväliseen Spar-yhteistyöhön vuonna 1962, ja 1970-luvun alkuun asti Suomessa oli noin 500 Spar-kauppaa.


title: Tuko

text: Usean eri ketjun ja tunnuksen käyttö hankaloitti markkinointia. Vuonna 1973 Tukon kaupat yhdistettiin yhtenäisen T-liikemerkin alle, mutta se säilyi käytössä vanhojen liikemerkkien rinnalla vuoteen 1977. Toiminta jaettiin lähikauppoihin ja marketeihin. 1970-luvun puolivälissä T-ryhmään kuului monia paikallisia lähikauppaketjuja, kuten franchising-periaatteella toiminut "Kukkurakauppa", Oy Hallmanin "Hallvax", Pajusen "Alepa", Pohjanmaa Oy:n "Prima", Saastamoinen-Yhtymän "Pops", Stockmannin "Sesto", Talous-Osakekaupan "Halpis" ja Wihurin "Hansa".


title: Tuko

text: Tuko laajeni 1970-luvulla uusille toiminta-alueille. Vuonna 1975 perustettiin Carrols-hampurilaisravintolaketju. Vuonna 1976 ostettiin tavarataloyritys Anttila. Seuraavana vuonna ostettiin Saastamoinen Oy:n Heps-tavaratalot, jotka liitettiin Anttila-ketjuun. Tuko hoiti näitä toimintoja suoraan eikä kauppiaidensa kautta.


title: Tuko

text: T-kaupan tunnuslause oli "Hyvän ruoan puolesta". Sen televisiomainokset tulivat tutuksi 1980- ja 1990-luvun televisionkatsojille. T-kaupoilla oli myös oma merkkinsä, "Sinivalkoiset", ja lisäksi pohjoismaisten tuontielintarvikkeiden merkkinä käytettiin "Eldoradoa".


title: Tuko

text: Vuonna 1987 Tuko osti itselleen Rautakonttori Oy:n, minkä yhteydessä sille tuli muun muassa Rautia-rautakauppaketju.


title: Tuko

text: Tuko ajautui taloudellisiin vaikeuksiin vuonna 1992. Syinä olivat valtauksia vastaan tehdyt yritysjärjestelyt, hallitsematon laajentuminen ja raskas kolmiportainen yhteistyöjärjestelmä. Tuko ryhtyi uudistamaan itseään, ja organisaatiorakennetta yksinkertaistettiin. Konsernin emoyhtiönä aloitti Tuko Oy.


title: Tuko

text: Vuonna 1992 tuotiin Spar-tuotteet takaisin markkinoille. Näkyvin uudistus oli T-kauppojen muuttaminen Spar-kaupoiksi vuoden 1993 lopusta lähtien. Ne kauppiaat, jotka eivät halunneet siirtyä Spar-ketjun alle, saivat käyttää Lähikauppias-tunnusta.


title: Tuko

text: Kesko osti Tukosta osake-enemmistön vuonna 1996. EU:n komissio ei kuitenkaan hyväksynyt kauppaa sellaisenaan, koska se olisi tuonut Keskolle kohtuuttoman vahvan markkina-aseman. Tämän johdosta Tuko pilkottiin useaan eri osaan. Keskolle jäivät Tukosta Anttila Oy ja Rautia Oy. Tukkuliiketoimintaa hoitava Tukospar, nykyinen Tuko Logistics, sai useita eri omistajia. Vähittäiskauppa siirtyi Suomen Spar Oyj:lle, jonka suurimpana omistajana oli ruotsalainen Axfood.


title: Crusade (albumi)

text: Crusade on vuonna 1987 julkaistu suomalaisen QQ Blue-yhtyeen ainoa studioalbumi. Finnlevy julkaisi albumin vinyylinä ja kasettina sen alkuperäisenä ilmestysvuonna eikä albumista ole otettu uusintapainosta.


title: Jaakko Paavolainen

text: Jaakko Paavolainen (23. heinäkuuta 1927 Kanneljärvi, Viipuri – 30. lokakuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen poliittisen historian tutkija ja professori. Hän toimi 1970-luvun lopulla Helsingin yliopiston poliittisen historian vs. professorina ja vuosina 1986–1989 Turun yliopiston poliittisen historian professorina.


title: Jaakko Paavolainen

text: Paavolainen julkaisi 1960-luvulla teokset "Valkoinen terrori" ja "Punainen terrori", joita seurasivat teokset "Vankileirit Suomessa 1918" ja kaikkien edellisten pohjalta laadittu "Kansallinen murhenäytelmä". Hän kirjoitti myös Väinö Tannerin moniosaisen elämäkerran sekä serkkunsa Olavi Paavolaisen elämäkerran.


title: Jaakko Paavolainen

text: Jaakko Paavolaisen isä oli kansanedustaja ja ministeri Erkki Paavolainen.


title: Kaleva Travel

text: CWT Kaleva Travel on suomalainen matkatoimisto.


title: Kaleva Travel

text: John Nurminen tuli matkatoimiston osakkaaksi 1930-luvulla, ja Kalevasta tuli vuonna 1954 John Nurmisen tytäryhtiö. Kohdematkat Oy osti Kalevan Nurmiselta vuonna 2001.


title: Kaleva Travel

text: Carlson Wagonlit Travel osti jo aiemmin sen yhteistyökumppanina toimineen Kaleva Travelin vuoden 2011 alussa. Kauppahintaa ei kerrottu julkisuuteen.


title: Kaleva Travel

text: Kaleva Travel sai ensimmäisenä matkatoimistona Suomessa Maailman luonnonsäätiön WWF:n myöntämän Green Office -merkin.


title: Kangastusta

text: 20 suosikkia – Kangastusta on Pedro's Heavy Gentlemenin kokoelma-albumi vuodelta 1997. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Ystävän laulu (Jaakko Ryhäsen albumi)

text: 20 suosikkia – Ystävän laulu on Jaakko Ryhäsen kokoelma-albumi vuodelta 1996. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Lokki (Mauno Kuusiston albumi)

text: 20 suosikkia – Lokki on Mauno Kuusiston kokoelma-albumi vuodelta 1995. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: On jossakin

text: 20 suosikkia – On jossakin on Mauno Kuusiston kokoelma-albumi vuodelta 1999. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Tyttö lilla nakkikioskilla

text: 20 suosikkia – Tyttö lilla nakkikioskilla on Hullujussi -yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 1995. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Kyrillos Jerusalemilainen

text: Kyrillos Jerusalemilainen (, s. noin 315 – k. 386 Jerusalem) oli arvostettu varhaisen kirkon teologi ja Jerusalemin patriarkka vuosina 350–386. Sekä katolisessa kirkossa että ortodoksisissa kirkoissa häntä pidetään pyhänä. Hänen muistopäivänsä molemmissa kirkoissa on 18. maaliskuuta.


title: Kyrillos Jerusalemilainen

text: Kyrillos syntyi Jerusalemissa tai sen lähiympäristössä ehkä vuonna 313 tai 315. Piispa Maksimos II vihki hänet papiksi vuonna 343. Hänet valittiin Jerusalemin piispaksi joko vuonna 349 tai 350. Kyrillos osallistui Konstantinopolin ensimmäiseen ekumeeniseen kirkolliskokoukseen vuonna 381.


title: Kyrillos Jerusalemilainen

text: Kyrillos piti kaksikymmentäkolme katekeettista luentoa eli "Katekeesia" (kreik. , "Katēkhēseis") ollessaan presbyteeri vuonna 347 tai 348. Ne sisälsivät yleistä ohjeistusta kristillisen uskon ja käytännön pääkohdista. Viimeisistä viidestä katekeesista käytetään nimitystä "Mystagogiset katekeesit" eli mystagogiat (, "mystagōgikai"), koska ne käsittelevät kirkon mysteerioita (, "mystēria"), eli kasteen, konfirmaation ja eukaristian sakramenttejä. Tekstit ovat ainutlaatuisen tärkeitä 300-luvun jerusalemilaisen kristillisyyden liturgisen elämän kuvauksia.


title: Kyrillos Jerusalemilainen

text: Pyhä istuin julisti Kyrilloksen kirkonopettajaksi vuonna 1883.


title: Novgorodin ruusu

text: 20 suosikkia – Novgorodin ruusu on Seija Karpiomaan kokoelma-albumi vuodelta 2000. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Kaihon kultamaa

text: 20 suosikkia – Kaihon kultamaa on Sakari Kuosmasen kokoelma-albumi vuodelta 2002. Levy on osa "20 suosikkia" -kokoelmalevysarjaa.


title: Muumit ja näkymätön lapsi

text: Muumit ja näkymätön lapsi on neljäs Muumi-tietokonepeli. Se ilmestyi vuonna 1999, ja on ensimmäinen, ja myös ainoa Muumi-tietokonepeli, jossa pelaaja pääsee itse ohjaamaan hahmoa (Ninniä). Ninni on pelin alussa näkymätön, ja pelaajan tehtävänä on erilaisia tehtäviä suorittamalla saada Ninni vähitellen näkyväksi.


title: Muumit ja näkymätön lapsi

text: Erilaisia tehtäviä on seitsemän erilaista:


title: Muumit ja näkymätön lapsi

text: Jokaisen tehtävän jälkeen Ninni tulee hieman lisää näkyväksi. Muumimamma on mukana jokaisessa tehtävässä, ja antaa neuvoja niihin kaikkiin. Kaikkiin tehtäviin, yhtä lukuun ottamatta, pääsee Muumitalon sisällä olevasta valikosta, ei Muumilaakson yleiskuvasta, kuten edellisessä ja seuraavissa Muumi-tietokonepeleissä. Muumilaakso nähdään pelin alkuvideossa ja erillisessä kertomuksessa, joka kertoo "Perhepäivästä".


title: Muumit ja näkymätön lapsi

text: Pelin hahmoista vain Muumimamma puhuu, äänenään "Muumilaakson tarinoista" tuttu Ulla Tapaninen. Pelin juoni ja sisältö viittaavat hyvin löyhästi Tove Janssonin novelliin "Näkymätön lapsi".


title: Larry Wallis

text: Larry Wallis on englantilainen kitaristi, joka parhaiten muistetaan Pink Fairiesin kitaristi-laulajana sekä Motörheadin alkuperäisenä kitaristina.


title: Larry Wallis

text: Wallis aloitti uransa 1960-luvulla ja hänen ensimmäinen tunnetumpi yhtyeensä oli underground-hahmojen Steve Peregrin Tookin ja Mick Farrenin Shagrat. Tämän jälkeen hän vaikutti lyhyen aikaa Blodwyn Pigissä kunnes liittyi UFO-yhtyeeseen vuonna 1972. UFO-pesti jäi kuitenkin lyhyeksi Wallisin riitaannuttua laulaja Phil Moggin kanssa.


title: Larry Wallis

text: Vuonna 1973 Larry Wallis liittyi Pink Fairiesiin kitaristi-laulajaksi. Hän oli työskennellyt jo aiemmin Fairies-jäsenten kanssa eri projekteissa. Yhtye julkaisi hyvin vastaanotetun albumin "Kings of Oblivion". Bändi ei ollut kuitenkaan pitkäikäinen Wallisin ja muiden jäsenten erimielisyyksien takia. Fairies on kuitenkin aktivoitunut vuosien mittaan muutaman kerran ja tehnyt levytyksiäkin.


title: Larry Wallis

text: Vuonna 1975 Lemmy Kilmisterin saatua potkut Hawkwindista, hän päätti perustaa oman yhtyeen, Motörheadin. Kitaristiksi hän kutsui Larry Wallisin ja rumpaliksi tuli Lucas Fox, jonka korvasi pian kuitenkin Phil Taylor. Tämä versio levytti albumillisen musiikkia, jonka levy-yhtiö kuitenkin hylkäsi. Pian Kilmister otti mukaan toiseksi kitaristiksi Eddie Clarken, jonka jälkeen Wallis erosi yhtyeestä. Hänen ja Kilmisterin välit olivat tiettävästi kireät ja levy-yhtiön huono kohtelu vaikutti myös Wallisin päätökseen. Wallisin kanssa tehty albumi, "On Parole", julkaistiin vuonna 1979.


title: Larry Wallis

text: Motörheadin jälkeen Wallis meni Stiff Records-yhtiöön tuottajaksi ja muusikoksi. Hän soitti myös Mick Farrenin projekteissa sekä myös Steve Peregrin Tookin kanssa. 1980-luvulla hänellä oli omia yhtyeitä sekä projekteja Pink Fairiesin kanssa. Jonkin aikaa hän soitti myös MC5-yhtyeestä tutun Wayne Kramerin yhtyeessä. 1990-luvulla hänellä oli yhtye Dr. Feelgoodin jäsenten kanssa.


title: Larry Wallis

text: Vuonna 2002 Wallis julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Death in the Guitarfternoon". Myös Pink Fairiesin uudesta tulemisesta on liikkunut huhuja. Helmikuussa 2007 Pink Fairiesin oli tarkoitus esiintyä Lontoon Roundhousessa, mutta keikka peruuntui Wallisin sairastuttua.


title: Larry Wallis

text: Larry Wallisin kotisivut


title: Desperado (elokuva)

text: Desperado on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, jonka ohjasi Robert Rodriguez ja pääosissa ovat Antonio Banderas ja Salma Hayek. Elokuva on jatko-osa vuonna 1992 ilmestyneeseen "El Mariachiin", jonka budjetti oli kuitenkin huomattavasti pienempi.


title: Desperado (elokuva)

text: Elokuvassa El Mariachi (Antonio Banderas), jonka edellisessä elokuvassa ammuttu käsi edelleenkin vaikeuttaa soittamista, on muuttunut huumeparoneja metsästäväksi kostajaksi, joka haluaa näin kostaa edellisessä elokuvassa kuolleen rakastajansa kohtalon. Mariachilla on edelleenkin mukanaan Azulilta varastamansa kitarakotelo, joka on täynnä aseita, ja se on hänen kostonsa välikappale.


title: Desperado (elokuva)

text: Mariachin kohteena on tunnettu huumeparoni Bucho, joka on kuullut Mariachista liikkuvia huhuja ja valmistautunut tämän kohtaamiseen. Ennen kostoaan Mariachi kuitenkin kohtaa kirjakaupan omistavan Carolinan (Salma Hayek) ja saa tietää koko kaupungin olevan osallisena suuressa huumeiden piilotuksessa.


title: Oluttupavallankaappaus

text: Oluttupavallankaappaus (, "Hitler-Ludendorff-Putsch" ja "Bierhalleputsch") oli Adolf Hitlerin johtaman kansallissosialistisen puolueen vallankaappausyritys 8.–9. marraskuuta 1923 Münchenissä, Saksassa.


title: Oluttupavallankaappaus

text: Baijerin pääkaupungissa Münchenissä oli ollut poliittisesti vilkasta aina ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheista asti. Ääriliikkeiden voimistuessa tasavaltaa kannattaneen kansanosan ääni jäi pimentoon. Kaupungissa oli separatisteja, jotka kannattivat Baijerin erottamista Saksasta ja jotkut jopa halusivat liittää osavaltion Itävaltaan. Kommunistit halusivat Baijerin yhtyvän maailmanvallankumoukseen. Myös äärioikeisto oli muodostanut omia ryhmiään, joista 1920-luvun alussa Adolf Hitlerin johtama kansallissosialistinen puolue keräsi nopeimmin kannatusta.


title: Oluttupavallankaappaus

text: Baijerin pääministeri Eugen Ritter von Knilling nimitti Gustav Ritter von Kahrin valtionkomissaariksi diktaattorin valtaoikeuksilla vuonna 1923. Kahr muodosti triumviraatin yhdessä Baijerin valtionpoliisin päällikön eversti Hans von Seisserin ja armeijan kenraalin Otto von Lossowin kanssa. Triumviraatti vastusti natseja periaatteessa, mutta käytännössä joutui ottamaan heidät huomioon poliittisena tekijänä. Triumviraatti kaavaili yhdessä Adolf Hitlerin ja kenraali Erich Ludendorffin johtamien natsien kanssa vallankaappausta ja uuden hallituksen muodostamista. Hitler ei ollut kuitenkaan tyytyväinen triumviraatin ehdotuksiin kaappauksen jälkeisestä vallanjaosta. Triumviraatti riitaantui Berliinin kanssa ja alkoi suunnitella vallankaappausta koko maassa. Uusissa suunnitelmissa natseille jäi vähemmän sijaa ja Kahrin johtama triumviraatti otti etäisyyttä Hitleriin.


title: Oluttupavallankaappaus

text: Hitlerin suuresti ihailema fasistijohtaja Benito Mussolini kaappasi vallan Italiassa vuonna 1922. Inspiroituneena Mussolinin menestyksestä hän päätti ottaa vallankaappauksen johdon omiin käsiinsä. Hänen luonteeseensa kuului päätöksenteon venyttäminen, mutta tällä kertaa hän pani kaiken impulsiivisesti yhden kortin varaan.


title: Oluttupavallankaappaus

text: Osavaltiohallinnon johtajan Gustav Ritter von Kahrin pitäessä suurta kokousta müncheniläisessä oluttuvassa Bürgerbräukellerissä Hitler hälytti SA:n piirittämään talon ja keskeytti kokouksen tarkoituksenaan pakottaa triumviraatti toimimaan natsijohtoisen vallankaappauksen puolesta.


title: Oluttupavallankaappaus

text: Hitlerin poistuessa vartijaksi jäi kenraali Erich Ludendorff, jonka hyväuskoisuuden vuoksi triumviraatti pääsi pakenemaan ja hälyttämään armeijan vallankaappaajia vastaan. Natsit kokoontuivat mielenosoituskulkueeseen, jonka marssin aseistautunut poliisi keskeytti. Seuranneessa tulituksessa Hitler loukkaantui henkivartijansa vetäessä hänen käsivartensa sijoiltaan. 16 SA-miestä kuoli ja suuri osa natsijohtajista pakeni maasta tai pidätettiin seuraavina päivinä. Hitler pakeni Ernst ja Helene Hanfstaenglin huvilaan, jossa Helene kertomansa mukaan esti Hitleriä ampumasta itseään.


title: Oluttupavallankaappaus

text: Hitlerin oikeudenkäynti venyi pitkäksi, mutta natsit saivat heitä sympatisoineelta tuomarilta rikoksen laatuun nähden vain vähäiset tuomiot. Hitler sai lisäksi tuoda poliittisia ajatuksiaan julki ulkomaisen lehdistön seuratessa aitiopaikalta. Huhtikuussa 1924 hänet tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen, mutta ehdonalaisuutta hän saattoi hakea jo puolen vuoden kuluttua.


title: Oluttupavallankaappaus

text: Myöhemmin Kahr toimi Baijerin oikeusistuimen puheenjohtajana muutaman vuoden, kunnes vetäytyi eläkkeelle. Pitkien puukkojen yönä 30. kesäkuuta 1934 SS-miehet kaappasivat ja murhasivat Kahrin kostoksi hänen toiminnastaan natseja vastaan oluttupavallankaappauksen yhteydessä.


title: Almu

text: Almu (vanhassa suomessa almusa) on varsinkin uskonnollisissa yhteyksissä käytetty termi, jolla tarkoitetaan lähimmäisten auttamista jonkin ruumiillisen laupeudentyön, tavallisesti rahalahjoituksen avulla. Monet uskonnot kehottavat tunnustajiaan antamaan köyhille almuja tai katsovat sen suorastaan uskonnolliseksi velvollisuudeksi.


title: Almu

text: Katolisen uskon mukaan "almujen antaminen köyhille on todistus veljellisestä rakkaudesta ja Jumalalle mieluinen oikeudenmukainen teko". Kristityt voivat myös almujen antamisen avulla auttaa kiirastulessa olevia sieluja pääsemään taivaaseen.


title: Almu

text: Almujen antaminen, samoin kuin paasto ja rukous, on tapa tehdä parannusta. Kaikki ne ilmentävät kääntymystä suhteessa omaan itseen, Jumalaan ja lähimmäiseen. Varsinkin ne liittyvät katumuksen harjoittamiseen adventin ja paaston ajalla sekä perjantaisin, jolloin kirkko muistelee Kristuksen kärsimystä ja kuolemaa.


title: Almu

text: Almujen antaminen uskonnollisena velvollisuutena on myös yksi islamin viidestä peruspilarista. Koska niiden antamisesta on tarkat ohjeet, niiden suorittaminen on rinnastettavissa veroihin, ja niitä tarkoittava termi zakat onkin toisinaan suomennettu "almuveroksi".


title: Jevgeni Belošeikin

text: Jevgeni Vladimirovitš Belošeikin (, 17. huhtikuuta 1966 Sahalin, Neuvostoliitto – 18. marraskuuta 1999 Pietari, Venäjä) oli venäläinen jääkiekkomaalivahti. Belošeikin pelasi SKA Pietarin ja TsSKA Moskovan joukkueissa Neuvostoliiton jääkiekkoliigassa ja voitti kolme Neuvostoliiton-mestaruutta. Neuvostoliiton maajoukkueessa hän voitti nuorten maailmanmestaruuden vuonna 1984, maailmanmestaruuden vuosina 1985 ja 1986 sekä Kanada-cupin toisen sijan vuonna 1987.


title: Jevgeni Belošeikin

text: Edmonton Oilers varasi Belošeikinin NHL:ään vuoden 11. kierroksella varausnumerolla 232. Kaudella 1991–1992 hän pelasi muutamia AHL-liigan otteluita Edmontonin farmiseurassa Cape Breton Oilersissa.


title: Jevgeni Belošeikin

text: Belošeikin kärsi uransa aikana alkoholiongelmista, ja muutama kuukausi vuoden 1987 Kanada-cupin jälkeen hänet huumattiin ja ryöstettiin erään kostean illan päätteeksi. Huumausaine jätti pysyviä vaurioita Belošeikinin maksaan ja näköaistiin, joka pilasi hänen uransa. Hän teki itsemurhan hirttäytymällä 18. marraskuuta 1999.


title: Neljä huonetta

text: Neljä huonetta ("Four Rooms") on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Elokuva sisältää neljä tarinaa, jotka on ohjanneet Allison Anders, Alexandre Rockwell, Quentin Tarantino ja Robert Rodriguez. Pääosassa on hotellin pikkoloa esittävä Tim Roth.


title: Neljä huonetta

text: Elokuva kertoo eräässä hotellissa työskentelevästä pikkolosta, Tedistä. On uudenvuoden aatto joka joutuu hoitamaan hotellia yksin, sillä omistaja on juhlimassa kotona. Lopulta Tedin työkaverikin lähtee, mutta muistuttaa häntä: "Muista pitää kalusi kurissa, tai joudut vaikeuksiin"...


title: Neljä huonetta

text: Ensimmäisen tarinan Puuttuva aine ("The Missing Ingredient") on ohjannut Allison Anders. Joukko noitia aikovat herättää palvomansa naisen henkiin, joka kuoli samaisessa hääsviitissä 1950-luvulla. Naisilla on kaikki aineosat paitsi yksi, sperma. Ted kutsutaan apuun hoitamaan velvollisuutensa.


title: Neljä huonetta

text: Toisen tarinan Väärä mies ("The Wrong Man") on ohjannut Alexandre Rockwell. Ted saa tehtäväksi tuoda jäitä huoneeseen numero 404. Tedin astuessa huoneeseen, mies osoittaa häntä aseella ja tämän kaunis vaimo Angela on sidottu tuoliin kiinni. Mies syyttää Angelaa ja Tediä hänen pettämisestään, ja taas Tediä viedään...


title: Neljä huonetta

text: Kolmannen tarinan Häiriköt ("The Misbehavers") on ohjannut Robert Rodriguez. Eräs aviopari palkkaa Tedin hoitamaan heidän lapsiaan, sillä kaksikko lähtee juhlistamaan uutta vuotta. Mutta homma ei ole niinkään helppo, sillä nämä vekarat eivät ole siitä rauhallisimmasta päästä.


title: Neljä huonetta

text: Neljännen ja viimeisen tarinan The Man from Hollywood on ohjannut Quentin Tarantino. Viimeisessä tarinassa Ted saapuu huoneeseen, jossa oleskelevat Chester Rush ystävineen juhlii "Rankkuri"-elokuvan menestystä. Porukka on koko ajan lyömässä jostakin vetoa ja menoa sekoittaa samppanja ja veitset.


title: Sylvi Palo

text: Sylvi Sanelma Palo (ent. Brännäs, vuoteen 1934 Sakki, 26. maaliskuuta 1911 Myllykoski – 25. toukokuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hänet muistetaan avioliitosta näyttelijälegenda Tauno Palon kanssa.


title: Sylvi Palo

text: Sylvi Sakki tutustui Tauno Paloon molempien toimiessa näyttelijöinä Sörnäisten Työväen Näyttämöllä 1920-luvun lopulla. Vuonna 1934 he menivät naimisiin, ja pian syntyikin jo pariskunnan esikoinen, näyttelijä Pertti Palo. Vuonna 1943 Tauno ja Sylvi Palon toinen lapsi, näyttelijä Martti Palo näki päivänvalon. Avioliitto päättyi eroon.


title: Sylvi Palo

text: Sylvi Palo muistetaan etenkin Suomen Kansallisteatterin pitkäaikaisena näyttelijänä. Teatteriuran lisäksi Sylvi Palo oli mukana kaikkiaan 14 suomalaisessa elokuvassa. Palolla oli myös muutamia isompia rooleja, joista mainittakoon "Suurin voitto" (1944). Hän näytteli myös elokuvissa "Ja alla oli tulinen järvi" (1937) sekä "Laulu tulipunaisesta kukasta" (1938). Palon viimeinen elokuva oli "Silmät hämärässä" vuodelta 1952.


title: Sylvi Palo

text: Sylvi Palo kuoli 76-vuotiaana Helsingissä 25. toukokuuta 1987.


title: Sremski Karlovci

text: Sremski Karlovci (, , tai "Carlowitz") on kaupunki Vojvodinassa Serbiassa. Se sijaitsee Tonavan rannalla kahdeksan kilometriä Novi Sadista ja 40 kilometriä Belgradista. Kunnan asukasluku oli 8 839 vuonna 2002.


title: Sremski Karlovci

text: Kaupunki on mainittu lähteissä vuonna 1308 nimellä Karom. Linnoitus rakennettiin roomalaisen linnoituksen raunioille. Vuoteen 1521 se kuului unkarilaisille, kunnes turkkilainen Bali-beg valloitti sen. Paikkakunnalla solmittiin vuonna 1699 Osmanien valtakunnan ja Pyhän liiton välillä Karlowitzin rauha, jossa Osmanien valtakunta menetti Unkarin ja Transilvanian.


title: Sremski Karlovci

text: 1920-luvulla kaupungista tuli kenraali Pjotr Wrangelin Venäjän valkoisten pakolaisten tukikohta. Toisen maailmansodan aikana se kuului Itsenäiseen Kroatian valtioon.


title: .22 LR

text: .22 LR (Long Rifle) (5,6×15mmR) on pienoiskivääreissä, sekä pienoispistooleissa ja pienoisrevolvereissa käytettävä patruuna. Kaliiperi on ollut hyvin suosittu useiden vuosikymmenten ajan. Se on yksi harvoista laajasti sekä kivääreihin että pistooleihin sopivista ampumatarvikkeista. Lähes jokaisella asevalmistajalla on tuotannossaan ainakin yksi sitä käyttävä malli.


title: .22 LR

text: .22 LR-kaliiperiset patruunat ovat reunasytytteisiä. Luodin halkaisija on 5,72 mm, hylsyn halkaisijan ollessa samansuuruinen kuin luodin. Reunasytytteisessä patruunassa nallimassa on sijoitettu messinki- tai teräshylsyn sisälle kantaan, sen takaosan levennyksen uraan. Näin iskusytytteistä nallimassaa on koko kannan alueella. .22 luodit ovat useiten lyijy- tai lyijyseoksesta valmistettu, mutta myös erilaisia seosluodilla ja pienillä hauleilla varustettuja patruunoita on saatavilla. Osa patruunoiden valmistajista kuparoi tai vahaa luodin, tällä estetään luodin hapettumista ja niin sanottua "leading" -efektiä, jossa luodista tarttuu ohuita lyijylastuja aseen piippuun luodin ottaessa rihlaukseen. Luodin vahaamisella myös saavutetaan tiukempi luodin ja piipun välinen kontakti, jolla tarkkuus paranee. Osa valmistajista saattaa myös öljytä luodin, mikä taas aiheuttaa aseen likaantumista, vaikkakin Pienoiskiväärin patruuna aiheuttaa nopeaa likaantumista aseissa nallimassan ja ruudin palojäännöksen seurauksena. .22 LR luodin standardi paino on 2,6 grammaa. Pienoiskiväärin patruunoita saa 1,3–3,9 gramman luodilla varustettuina. Markkinoiden nopein pienoiskiväärin patruuna on tällä hetkellä CCI Copper-22. Nopea luoti saattaa kuitenkin käydä epätarkasti joissakin pienoiskivääreissä pidemmiltä matkoilta ja siksi yleensä ottaen ihanteellinen lähtönopeus on tyypillisesti noin 300-350 m/s. Toinen ongelma .22 LR patruunoissa on niin sanottu "klikki", jossa patruunan kannassa oleva nallimassa ei syty iskuripiikin iskusta. Tämä yleensä johtuu nallimassa osittaisesta irtoamisesta hylsyn sisällä tai nallimassan vähäisestä tiheydestä iskukohdan kohdassa hylsyssä.


title: .22 LR

text: Vahapeitteiset luodit saattavat kuitenkin aiheuttaa puoliautomaattiaseissa häiriöitä hylsyä ulosvedettäessä, tämä on kuitenkin marginaalista tarkkojen laadunvalvonta seulontojen yhteydessä patruunavalmistajien tehtailla. Hylsyä ulosvetävä hammas saattaa olla myös liian loivassa kulmassa tai joissakin tapauksissa kulunut liiaksi. Tämä on ongelma on pultti-, ja puoliautomaattiaseissa, sekä suoravetolukkoaseissa.


title: .22 LR

text: Olemassa olevia .22 EX LR (Extra Long) patruunoita ei voi välttämättä käyttää kaikissa pienoiskivääreissä, jossa on tarkkuuspiippu, sillä hylsy menee pidemmälle kammioon ja voi aiheuttaa painepiikin, joka voi johtaa hylsyn repeytymiseen tiukemmin valmistetuissa patruunapesissä.


title: .22 LR

text: .22 LR-kaliiperin patruuna on käyttökelpoinen maksimissaan noin 150 metrin etäisyyteen saakka. Tämän jälkeen lentorata alkaa nopeasti kaareutua alas, josta syystä tähtäimien säätäminen kohteeseen vaikeutuu huomattavasti. Patruunoiden ominaisuudet vaihtelevat huomattavasti lähtönopeuden ja luodin painon takia. Lähtönopeus saattaa vaihdella välillä 110–560 m/s. Tehokkaimpien patruunoiden vaarallinen etäisyys saattaa siksi olla jopa yli 1 500 metriä. .22 LR patruuna on myös ominaisuuksiltaan helposti vaimennettavissa vähäisten palokaasujen määrän vuoksi. Tehokkaimmin vaimennettavissa on aliäänipatruunat, joiden luodin nopeus ei ylitä äänivallia. Äänennopeus on 343 m/s 20 °C, kun taas 331.3 m/s 0 °C ja siksi äänivalli saattaa ylittyä alemmissa ulkolämpötiloissa, vaikka olisikin aliäänipatruunoita käytössä.


title: .22 LR

text:
.22 LR-kaliiperisia aseita käytetään pääasiassa pienriistan ja rauhoittamattomien lintujen, kuten varisten ampumiseen. Suomessa metsästyskäyttöön kelpaavat vain patruunat, joiden luodin osumaenergia piipun suulla on vähintään 100 joulea, tai riippumatta luodin massasta on piipunsuusta mitattuna osumaenergia vähintään 300 joulea.
Aiemmin tuo raja oli 150 joulea, mutta tähän rajaan ylettyviä aliäänisiä patruunoita ei käytännössä ole saatavilla.


title: .22 LR

text: Tärkeä käyttökohde .22 LR kaliiperille on myös elävänä pyytävillä loukuilla tapahtuva metsästys, sekä luolapyynti joiden yhteydessä 22 kaliiperisella asella suoritetaan elävänä kiinni saadun saaliin lopetus. Näissä metsästysmuodoissa voidaan käyttää ja usein käytetäänkin myös pistooli- ja revolverimallisia aseita.


title: .22 LR

text: .22 LR-kaliiperin patruunoita käytetään laajalti tarkkuusammunnassa, esimerkiksi pienoispistooliammunnassa, urheilukivääriammunnassa ja pienoiskivääriammunnassa. Myös tarkkuusammunnan harjoittelussa käytetään usein kyseistä kaliiperia, vaikka harjoiteltaisiin isompaa kaliiperia silmällä pitäen, johtuen siitä, että patruunoiden hinta on yleensä vain murto-osa isompikaliiperisten patruunoiden hinnasta. Esimerkiksi isopistoolissa käytettävät aseet ovat tästä syystä usein vaihtokaliiperiaseita, kuten esimerkiksi Walther GSP.


title: .22 LR

text: Tunnettuja .22 LR-kaliiperin patruunavalmistajia ovat muun muassa:


title: Hietamäen rautatieasema

text: Hietamäen rautatieasema () on Mietoisten Ravean kylässä sijaitseva, Uudenkaupungin radan varressa sijaitseva lakkautettu rautatieasema.


title: Hietamäen rautatieasema

text:
Hietamäen rautatieasema on valmistunut vuonna 1924, yhtä aikaa koko Uudenkaupungin radan valmistumisen kanssa.
Neljänkymmenen toimintavuoden jälkeen asema alennettiin seisakevaihteeksi 1.10.1963, jolloin myös lipunmyynti asemalla lopetettiin. Vuonna 1970 liikennepaikka muutettiin seisakkeeksi, jolloin myös tavaraliikenne asemalla loppui. Tämän jälkeen asema oli vuosia asuinkäytössä. Aseman tiloissa kokoontui myös paikallinen partiolippukunta.


title: Hietamäen rautatieasema

text: Liikennepaikalla pysähtyi aseman sulkemisen jälkeenkin tarvittaessa osa rataosalla liikennöineistä henkilöjunista, aina vuonna 1990 tapahtuneeseen liikennepaikan lopulliseen lakkautukseen asti. Lakkautusta edeltävän viimeisen aikataulukauden aikana liikennepaikalla pysähtyi tarvittaessa ainoastaan yksi työläisliikenteeseen tarkoitettu junapari päivässä, juna 373 aamulla ja juna 378 iltapäivällä.


title: Hietamäen rautatieasema

text: Asema sivurakennuksineen on ollut toukokuusta 2008 lähtien yksityisomistuksessa oltuaan useiden muiden lakkautettujen suomalaisten rautateiden liikennepaikkojen tavoin Senaatti-kiinteistöjen myyntilistalla. Ennen kauppaa huonoon kuntoon päässeen aseman tiloissa oli vuokralla paikallinen partiolippukunta.


title: Hietamäen rautatieasema

text: Mallipiirustusten mukaan tehdyn asemarakennuksen on suunnitellut rautatiehallituksen arkkitehti Jarl Ungern Aseman itäpäädyssä sijaitsi alun perin iso varasto ja lastauslaituri ja länsipäädyssä puolestaan oli puuvaja ja pienempi varasto. Kaksikerroksisen keskiosan alakerrassa sijaitsi yhdistetty porraskomero ja eteinen, niiden perässä lipunmyynti- ja odotussali sekä kaksi toimistohuonetta. Yläkerrassa sijaitsi alun perin asemamiehen keittiön ja kahden huoneen asunto. Tilaan on kuulunut myös noin viisi hehtaaria peltomaata asemamiehen viljeltäväksi. Asemarakennus on perustettu harkkoperustukselle, se on vuorattu pystyllä lomalaudoituksella ja sen ikkunat ovat ristipuitteiset. Asemarakennuksen lisäksi tontilla on myös suunnilleen samanikäiset kellari ja sauna. Alun perin tontilla sijaitsi myös vesitorni, josta höyryveturit ottivat vesitäydennystä. Torni kuitenkin purettiin vuonna 1987.


title: Hietamäen rautatieasema

text: Aseman kanssa samaan aikaan sen välittömään läheisyyteen rakennettiin myös Koppelin talo, jonka alakerrassa toimi kauppa ja kahvila aseman perustamisesta aina 1930-luvun lopulle asti. Nykyään myös Koppelin tila on kokonaan asuinkäytössä.


title: Substituutio (kielitiede)

text: Substituutio on kielitieteessä niin sanottu korvaustesti, jonka avulla kielellisen ilmauksen merkitysvivahteita voidaan tarkkailla. Strukturalistien kehittelemän konstituenttianalyysin ydinideana oli löytää lauseista se osa tai aines, yleensä lauseke tai lausekkeet, joiden korvaaminen ei ole mahdollista enää millään muulla ilmauksella ilman, että lausuma menettäisi merkityksensä tai että äidinkielinen kielenpuhuja tulkitsisi lauseen virheelliseksi tai vajaaksi.


title: Substituutio (kielitiede)

text: Korvaustestin avulla voidaan muun muassa todeta, että lauseessa "Pieni poika | pelaa jalkapalloa pihalla" ("|" merkitsee nominaali- ja verbikonstituentin rajaa) molemmat lausekkeet voidaan supistaa yhteen yksikköön, jolloin lauseeksi jää "Poika | pelaa". Tämän lauseen pääsisältö on täysin sama kuin alkuperäisen pitkän lausuman eli substituutio on sovellettavissa. Lauseen karsiminen on luontevasti lopetettava tähän, sillä kumpaakaan lauseen osista ei voi enää poistaa lauseesta tai korvata jollain muulla ilmauksella ilman merkityksen muutosta. Näin voidaan todeta subjektin ja predikaatin neksuksen muodostavan lauseen ytimen, minkä jälkeen lauseenjäsenten analyysi on helpompaa ja mielekkäämpää aloittaa.


title: Substituutio (kemia)

text:
Substituutio on kemiallinen reaktio, jossa atomi tai atomiryhmä korvautuu toisella atomilla tai atomiryhmällä. Reaktiossa syntyy myös sivutuote. Ensimmäisiä tutkittuja substituutioreaktioita olivat alkaanien halogenoinnit. Substituutioreaktiota esiintyy alkaaneilla, sykloalkaaneilla ja aromaattisilla hiilivedyillä. Esimerkiksi etaanin vetyatomi korvautuu klooriatomilla radikaalisubstituutiossa:
CHCH + Cl formula_1 CHCHCl + HCl.


title: Substituutio (kemia)

text: Radikaalisubstituution lisäksi orgaanisessa kemiassa tunnetaan nukleofiiliset ja elektrofiiliset substituutiot.


title: Substituutio (kemia)

text:
Nukleofiilisessa substituutioreaktiossa nukleofiili
hyökkää positiivisesti varautuneeseen atomiin (elektrofiiliin) syrjäyttäen samalla siihen sitoutuneen funktionaalisen ryhmän.


title: Substituutio (kemia)

text: Nukleofiilisen substituution tärkeimmät reaktiomekanismit ovat S1 ja S2. Näillä mekanismeilla reagoivat usein esimerkiksi alkyylihalidit. Alkyylihalidien reaktioissa halogeeni (X) toimii lähtevänä ryhmänä ja se voidaan korvata lähes millä tahansa nukleofiilisella ryhmällä. Jos nukleofiili on neutraali (Nu:), silloin tuote on positiivisesti varautunut. Vastaavasti jos taas nukleofiili (Nu: ) on negatiivisesti varautunut, tuote on neutraali.


title: Substituutio (kemia)

text: Nu: + R-X → R-Nu+ + X:


title: Substituutio (kemia)

text: Nu: + R-X → R-Nu + X:


title: Substituutio (kemia)

text: Nukleofiilisella substituutiolla voidaan valmistaa lukuisia reaktiotuotteita, mm. nitriilejä, amiineja, eettereitä, estereitä, alkoholeja ja sulfideja.


title: Substituutio (kemia)

text: CN- + R-X → R-CN + X:


title: Substituutio (kemia)

text: NH + R-X → R-NH X:


title: Substituutio (kemia)

text: R'O + R-X → R-OR' + X:


title: Substituutio (kemia)

text: R'COO + R-X → R-OOCR' + X:


title: Substituutio (kemia)

text: OH + R-X → R-OH + X:


title: Substituutio (kemia)

text: SH + R-X → R-SH + X:


title: Substituutio (kemia)

text: Karboksyylihappojen johdokset reagoivat nukleofiilien kanssa, jolloin kysymyksessä on nukleofiilinen asyylisubstituutio.


title: Substituutio (kemia)

text: Elektrofiilinen aromaattinen substituutio on yleinen aromaattisilla yhdisteillä. Aromaattisessa elektrofiilisessa substituutioreaktiossa elektrofiili, korvaa yhden aromaattisen renkaan vetyatomeista. Reaktion välituotteena syntyy delokalisoitunut karbokationi, josta irtoaa protoni ja C-H sidoksen elektronipari siirtyy aromaattiseen renkaaseen, jolloin lopputuotteessa aromaattinen rakenne säilyy.


title: Substituutio (kemia)

text: Elektrofiilisen aromaattisen substituution lisäksi aromaattiset yhdisteet voivat reagoida myös nukleofiilisella aromaattisella substituutiolla, joka tapahtuu additio-eliminaatioreaktiolla. Näin tapahtuakseen korvautuva ryhmä on tyypillisesti halogeeniatomi ja aromaattisessa renkaassa on korvautuvaan ryhmään nähden para-asemassa elektroneja voimakkaasti puoleensa vetävä ryhmä kuten nitroryhmä. Elektroneja puoleensa vetävä ryhmä stabiloi välituotteen positiivista varausta.


title: Ekaterina Dafovska

text: Ekaterina Dafovska (, s. 28. marraskuuta 1975) on bulgarialainen entinen ampumahiihtäjä, joka voitti olympiakultaa 15 kilometriltä Naganossa 1998. Dafovskan voitto on Bulgarian ainoa kultamitali talviolympialaisista. Hän on voittanut myös kaksi MM-pronssia, Euroopan mestaruuden, maailmancupin kaudella 2002-2003 sekä viisi maailmancupin osakilpailua.


title: Ekaterina Dafovska

text: Dafovska ilmoitti toukokuussa 2007 päättävänsä uransa pitkäaikaisen olkapäävamman vuoksi.


title: Markus Similä

text: Markus Similä (7. toukokuuta 1937 Helsinki – 17. heinäkuuta 2018) oli suomalainen toimittaja, lehtimies ja kirjailija. Hän juonsi lukuisia viihdeohjelmia sekä radiossa että televisiossa. Hän oli muun muassa "Napakympin" alkuperäinen juontaja ennen Kari Salmelaista.


title: Markus Similä

text: Similä on kirjoittanut lukuisia elokuvakäsikirjoituksia, satu- ja jännityskuunnelmia, näytelmiä, sketsejä ja muuta viihdettä. Hän kirjoitti myös useita yrityshistoriikkeja ja elämäkertoja sekä omat muistelmansa "Takki auki" (1993).


title: Markus Similä

text: Kapellimestari Martti Similän poika Markus Similä pääsi 17-vuotiaana 1950-luvun keskivaiheilla töihin "Helsingin Sanomiin" ja jätti koulun kesken. Hän oli kiinnostunut myös teatteriurasta näyteltyään sivuosaa muun muassa vuoden 1957 elokuvassa "Nummisuutarit". Hänen ensimmäinen radio-ohjelmansa oli nimellä ”Masi” tehty Nuorten radion lähetys vuonna 1956. Televisiossa hän esiintyi ensi kerran vuonna 1958. 20-vuotiaana Similä haki kesätoimittajaksi Leo Mellerin vetämään radion ajankohtaisohjelmaan "Päivän peiliin" ja sai paikan, vaikka ohjelmaa tekemään ei yleensä otettu alle 25-vuotiaita. Pian Similä ryhtyi toimittamaan kuudesti viikossa lähetettyä "Päivätarjotinta", ja samoihin aikoihin Ylen kuulutuskäytäntö muuttui niin, että ohjelmien tekijät kerrottiin. Näin Markus Similästä tuli nopeasti yksi ensimmäisistä yleisön nimeltä tuntemista radiotoimittajista. Siirtyminen tekemään sunnuntaiaamujen viihteellistä haastatteluohjelmaa "Nimipäiväkahvit" vuorotellen Jaakko Jahnukaisen kanssa. Tämä ja muut sunnuntaiaamujen viihdeohjelmat lisäsivät Similän tunnettuutta entisestään.


title: Markus Similä

text: 1960-luvulta 1970-luvun alkuun Similä toimi 11 vuotta freelancerina ja teki paljon ohjelmia sekä radioon että televisioon ja kirjoituksia lehtiin.


title: Markus Similä

text: Kaupallisen paikallisradiotoiminnan alkaessa vuonna 1985 Similä oli yhdessä Markku Veijalaisen kanssa aloittamassa helsinkiläisen Radio Ykkösen ohjelmatoimintaa ja mukana radioaseman konkurssiin 1995 saakka. Vuosina 1985–1992 hän toimi radioaseman uutis- ja ajankohtaispäällikkönä ja 1992–1995 tuottajana. Hän jatkoi radio- ja TV-työtä vielä Radio Stadissa ja MTV:n lauantaiaamujen "Huomenta Suomessa" mutta keskittyi 1990-luvun puolestavälistä etupäässä yrityshistoriikkien ja elämäkertojen kirjoittamiseen.


title: Markus Similä

text: Markus Similä kirjoitti pakinoita "Uuteen Suomeen" vuosina 1977–1985 ja "Nykypäivään" vuodesta 1992 alkaen.


title: Joseph Lanner

text: Joseph Franz Karl Lanner (s. 12. huhtikuuta 1801 Wien – k. 14. huhtikuuta 1843 Oberdeubling, Wienin lähellä) oli itävaltalainen muusikko ja säveltäjä, joka yhdessä Johann Strauss vanhemman kanssa loi aidon wienervalssin. Lannerin tyyli oli kuitenkin pehmeämpi ja surumielisempi kuin Straussin tanssillinen ja temperamenttinen tyyli.


title: Joseph Lanner

text: Lanner alkoi säveltää tansseja amatöörikvartetille, jossa hän itse soitti viulua ja Johann Strauss vanhempi alttoviulua ja josta sitten kehittyi kokonainen orkesteri, joka ihastutti Wieniä ja itävallan maakuntakaupunkeja valsseillaan, polkillaan, ländlereillään ja galopeillaan. Lanner on aidon wienervalssin oikea luoja. Strauss astui hänen jalanjäljissään. Lannerin valsseista ilmestyi koottu julkaisu 1889. Hän sävelsi runsaasti, jopa satoja sävellyksiä. Lanner kuoli lavantautiin 42-vuotiaana. Hänen elämäkertojaan ovat kirjoittaneet muun muassa H. Sachs (1889), Rebay ja Keller (1901).


title: Joseph Lanner

text: Hän avioitui 1828 Franziska Jahnsin kanssa. Lapsista Katharina Lanner oli tanssija, August Lanner säveltäjä. Lanner erosi vaimostaan ja eli vuodesta 1838 yhdessä Marie Krausin kanssa, joka synnytti Lannerin kuoleman jälkeen pojan.


title: Dean Acheson

text: Dean Gooderham Acheson (11. huhtikuuta 1893 Middletown, Connecticut, Yhdysvallat – 12. lokakuuta 1971 Sandy Spring, Maryland, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko. Hän toimi Presidentti Harry S. Trumanin ulkoministerinä vuosina 1949–1953. Hänellä oli keskeinen rooli Lend Leasen, Trumanin opin, Marshall-avun, NATO:n, Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin luomisessa.


title: Dean Acheson

text: Acheson toimi opiskeluaikoinaan 1919–1921 Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomarin Louis Brandeisin sihteerinä. Vuonna 1933 hän toimi kansainvälisten lakiasioiden parissa lakitoimistossa Washingtonissa, kun Truman kutsui hänet alivaltiosihteeriksi rahaministeriöön, vaikka hänellä ei ollut kokemusta raha-asioista. Hän erosi kuitenkin pian erimielisyyksien vuoksi, mutta vuonna 1941 valitsi hänet ulkoministeriöön. Apulaisulkoministeriksi hänet nimitettiin 1945 ja ulkoministeriksi 1949.


title: Dean Acheson

text: Acheson neuvotteli toukokuussa 1950 eurooppalaisten ulkoministerien kanssa. Hän saapuui 7. toukokuuta Pariisiin ja neuvotteli Ranskan ulkoministeri Robert Schumanin kanssa. Seuraavana päivänä hän ilmoitti, että Yhdysvallat tukee Ranskaa Indokiinan sodassa. 9. toukokuuta Acheson neuvotteli Lontoossa Ernest Bevinin kanssa ja 11.–13. toukokuuta Schumanin ja Bevinin kanssa Lontoon ulkoministerikonferenssissa.


title: Kolumbiankerttulitangara

text: Kolumbiankerttulitangara ("Dacnis hartlaubi"), myös "Pseudodacnis hartlaubi", on kotoperäinen varpuslintulaji Kolumbiassa. Laji on nimetty Gustav Hartlaubin kunniaksi. "Dacnis"-sukuun (Georges Cuvier, 1816) kuuluu 9 lajia.


title: Kolumbiankerttulitangara

text: Linnun pituus on 11 cm. Pienikokoinen, koiras on turkoosin ja mustan kuvioima. Naaras on ruskea ja sen kurkussa ja rinnassa on keltaista.


title: Kolumbiankerttulitangara

text: Laji on kotoperäinen kolumbialainen tangara, jonka esiintyminen huonosti tunnettu. 1980-luvun jälkeen se on havaittu ainoastaan Bogotájoen valuma-alueella, 2 paikassa Támesiksessa, Antioquiassa ja Risaraldassa. Laji on harvinainen ja näyttää olevan vähenemässä. Vähenemisen syynä saattaa olla rinnemetsien kaskeaminen ja muokkaaminen pelloiksi.


title: Kolumbiankerttulitangara

text: Kosteat vuoristojen rinnemetsät etupäässä 1 350–2 200 metrin korkeudella sekä istutusmetsiköt.


title: Kolumbiankerttulitangara

text: Lajin lisääntymisbiologia on huonosti tunnettu. Naaras munii 3-5 munaa, joita se hautoo yksin. Molemmat puolisot hoitavat poikasia.


title: Kolumbiankerttulitangara

text: Hedelmät ja hyönteiset. Myös kukat ja mesi.


title: Klaani – tarina Sammakoitten suvusta

text: Klaani – tarina Sammakoitten suvusta on suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Mika Kaurismäki vuonna 1984. Elokuvan juoni perustuu Tauno Kaukosen romaaniin "Klaani". Pääosaa "Aleksanteri Suuri Sammakko" esittää Markku Halme. Anssi Tikanmäki palkittiin parhaasta musiikista sekä Juhani Niemelä parhaasta miessivuosasta Jussi-palkinnolla vuonna 1985.


title: Klaani – tarina Sammakoitten suvusta

text: Elokuvassa esittää Päivi Portaankorva kappaleen "Balladi",


title: We’ll Meet Again

text: ”We’ll Meet Again” on vuonna 1939 tehty musiikkikappale, jonka esitti brittiläinen laulajatar Vera Lynn. Kappaleen sävelsi Ross Parker ja sanoitti Hughie Charles. "We’ll Meet Again" vetosi aikalaisyleisöön, koska se sopi haikeisiin eron tunnelmiin, kun sotilat jättivät rakkaansa ja perheensä taakseen palvellaakseen toisen maailmansodan armeijoissa.


title: We’ll Meet Again

text: Laulussa esitetyt saatesanat ”Me tapaamme taas” ovat optimistiset, koska useat sotilaat eivät palanneet rintamilta, mutta kappaletta voi tulkita niinkin, että eroavat tapaavat viimeistään taivaassa tai kuoleman jälkeisessä elämässä. Laulu antoi nimensä vuonna 1943 tehtyyn musikaalielokuvaan, jossa Vera Lynn näytteli pääosaa.


title: We’ll Meet Again

text: Kylmän sodan aikana Isossa-Britanniassa Vera Lynnin levytys kuului maanalaisten radioasemien musiikkivalikoimiin. BBC:n sota-ajan lähetyspalvelun tarkoitus oli käyttää kappaletta yleisön mielialan kohottamisessa, mikäli ydinsota syttyisi.


title: We’ll Meet Again

text: Stanley Kubrickin ohjaaman elokuvan "" loppuhuipennuksessa maailma tuhoutuu lukuisten ydinräjähdysten seurauksena Vera Lynnin esittämän kappaleen soidessa taustalla.


title: We’ll Meet Again

text: Kappaleesta ovat tehneet versioita muun muassa Johnny Cash, The Turtles ja The Byrds.


title: Jessye Norman

text: Jessye Norman (s. 15. syyskuuta 1945) on yhdysvaltalainen sopraanolaulaja. Hän syntyi Augustassa, Georgiassa harrastelijamuusikkojen tyttäreksi.


title: Jessye Norman

text: Norman pääsi stipendillä Howardin yliopistoon, josta hän valmistui vuonna 1967. Hän sai maisterinarvon Michiganin yliopistosta vuonna 1968. Hän esiintyi vuonna 1969 Berliinin Staatsoper Unter den Lindenissä, ja voitti ARD-kilpailun Münchenissä.


title: Jessye Norman

text: Normanin Metropolitan-debyytti tapahtui roolilla Hector Berlioz’n "Troijalaiset"-oopperassa vuonna 1983. Hän ei ole pelkästään oopperalaulaja, vaan myös tunnettu resitalisti.


title: Jessye Norman

text: Normanille myönnettiin vuonna 1990 Juilliard School of Musicin kunniatohtorinarvo ja vuonna 2006 elämäntyön Grammy-palkinto.


title: Queen Mary

text: Queen Mary tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Osmar Barbosa dos Santos

text: Osmar Barbosa dos Santos (s. 20. lokakuuta 1968, Marília, Brasilia) on brasilialainen 800 metrin juoksija.


title: Osmar Barbosa dos Santos

text: Dos Santos karsiutui Sydneyn olympialaisissa 2000 800 metrin välierissä ajalla 1.47,68. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti matkan Brasilian-mestaruuden ja sijoittui yleisurheilun maailmancupissa kuudenneksi ajalla 1.46,01. Hän karsiutui Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 2003 välierissä ja juoksi samana vuonna Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa kahdeksanneksi. Seuraavana vuonna hän voitti MM-pronssia Budapestin sisäratojen MM-kisoissa. Ateenan olympialaisissa hän karsiutui välierissä.


title: Osmar Barbosa dos Santos

text: Dos Santos karsiutui Helsingin MM-kisoissa 2005 alkuerissä, kuten myös seuraavana vuonna Moskovan sisäratojen MM-kisoissa. Hän voitti myöhemmin samana vuonna kultaa Ibero-Amerikan mestaruuskisoissa.


title: Please Hammer Don’t Hurt ’Em

text: Please Hammer Don't Hurt 'Em on MC Hammerin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1990. Albumi pysyi sijalla #1 21 viikon ajan Yhdysvalloissa, ja siltä julkaistiin myös hittisingle "U Can't Touch This". Albumi sisältää tunnettujen artistien sämplejä, ja antoi näille artisteille myös lisää suosiota. Esimerkiksi "U Can't Touch This" sisälsi sämplen kappaleesta "Super Freak" (Rick James). Tämä albumi nosti rap-musiikin uudelle suosion tasolle. Se oli ensimmäinen hip-hop-albumi joka sertifioitiin RIAA:n asteikolla timantiksi, joka tarkoittaa että sitä on myyty yli 10 miljoonaa kappaletta.


title: Brooke Adams

text: Brooke Adams (s. 8. helmikuuta 1949) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Brooke Adams

text: Adams sai yhden tunnetuimmista rooleistaan elokuvassa "Ihmispaholaiset" vuonna 1978. Muita ovat muiden muassa "" (1983) ja "Päätepysäkki New Mexico" (1992). Adams on lisäksi tehnyt työtä televisiossa eikä pelkästään näyttelijänä, vaan myös tuottajana.


title: Brooke Adams

text: Adams opiskeli High School for the Performing Artsissa ja School of American Balletissa. Hän on ollut vuodesta 1992 naimisissa kollegansa Tony Shalhoubin kanssa.


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoitejohtaminen (Management by Objectives, MBO) on johtamista tavoitteiden ja omakohtaisen tarkkailun avulla. Tavoitejohtamisen keskeinen idea oli parantaa organisaation suorituskykyä kytkemällä organisaation jäsenet laajasti kehittämiseen ja johtamiseen. Tämä toteutettiin tulosvastuun laajentamisella. Tavoitejohtaminen voidaankin tunnistaa hajautetun tulosvastuun toteuttamiseen kehitetyistä johtamisen välineistä


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoite- ja tulosjohtaminen tarkoittavat samaa asiaa. Tavoite on tulevaisuudessa määritelty haluttu tila kun taas tulos tarkoittaa sitä, miten tämä haluttu tila on todellisuudessa toteutunut. Kysymys on siis saman asian tavoitellusta ja toteutuneesta ilmaisusta. Tavoitejohtaminen on ilmaisuna vanhempi kuin tulosjohtaminen,mutta niitä voidaan pitää toistensa synonyymeina.


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoitejohtamisen periaatteet omaksuttiin laajasti suomalaisissa yrityksissä 1970-luvulla.


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoitejohtamisen lähtökohta on taylorismin kritiikki. Peter Drucker, jota pidetään tavoitejohtamisen viitekehyksen luojana (1954), arvosteli taylorismissa sitä, että organisaatiossa toimivaa ihmistä pidetään lähinnä huonosti suunniteltuna ja epävarmana koneena. Vaille huomiota jäivät ihmisen vahvat ominaisuudet kuten kyky tehdä monia asioita, päätellä loogisesti, harkita ja arvioida asioita. Drucker arvosteli vanhaa organisaatioajattelua erityisesti siitä, että organisaation perusrakenteet, toiminnot oli määritelty toisilleen läheisten taitojen kokonaisuuksiksi. Drucker suositteli tavoitteisiin perustuvaa työnjakoa. Käytännössä se tarkoittaa ihmisten järjestämistä sellaisiin yksiköihin, että yhteen kootaan se, mitä tarvitaan tavoitteiden toteuttamiseksi. Tavoitejohtamisen kantava ajatus on antaa tehtävän hoitajalle vapaus valita työliikkeensä eli keinot sovittuihin tavoitteisiin pääsemiseksi. Tavoitejohtamista voi kutsua myös työnjaoksi tavoitteiden mukaan.


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoitejohtamisen keskeinen ajatus on johtaminen tavoitteiden ja omakohtaisen tarkkailun avulla. Tavoitteiden avulla johtamisen tärkeä etu olisi siinä, että henkilö voisi itse tarkkailla suorituksiaan ja tuloksiaan. Omakohtainen tarkkailu merkitsee voimakasta kannustinta. Palkkaa voidaan maksaa tulosten mukaan. Se johtaa korkeammalle asetettuihin tavoitteisiin ja laajempaan näkemykseen. Jotta omakohtainen tarkkailu olisi mahdollista, tarvitaan selviä ja yhtäpitäviä mittareita. Mittareiden ei tarvitse olla ehdottoman kvantitatiivisia eikä myöskään ehdottoman tarkkoja. Niiden on oltava selviä, yksinkertaisia ja järkeviä. Koska ne eivät voi olla ehdottoman tarkkoja, on niiden virhemarginaali tunnettava. Niiden on ohjattava huomio ja ponnistukset oikeisiin kohtiin.


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoitejohtamisen idea voidaan kiteyttää seuraavaan kolmeen keskeiseen periaatteeseen.


title: Tavoitejohtaminen

text: Suomalaisissa yrityksissä omaksuttiin laajasti tavoitejohtamisen periaatteet. Oleellista muutosta ei tapahtunut käsitteen nimen muutoksessa tavoitejohtamisesta tulosjohtamiseen. Tulosjohtamisen lähtökohta on, että organisaation perusyksiköksi valitaan yhden henkilön hoitama tehtävä, toimi. Tätä määrittelyä on kutsutaan suomalaisessa tulosjohtamiskirjallisuudessa yksilön tulostoimenkuvaksi (Santalainen ym. 1984). Kullekin yksilölle määritellään täsmällinen tehtävä ja siihen liittyvät tavoitteet. Työnjako suoritetaan tavoitteiden mukaan ja keinovalinnat ja niiden yhteensovittaminen jätetään organisaation jäsenille. Yksilön tavoitteet johdetaan tavoite-keinohierarkian avulla laajemmista tavoitteista.


title: Tavoitejohtaminen

text: Hierarkia on tässä ajattelussa kokonaisuutta koossa pitävä voima ja esimies-alaissuhde toteuttamisen väline. Hierarkian avulla on tarkoitus koota erikoistuneet osaset mielekkäiksi ja toimiviksi kokonaisuuksiksi ja ohjata niitä.


title: Tavoitejohtaminen

text:
Tavoitejohtamisprosessin päävaiheet noudattavat johtamisen perinteistä vaihejakoa, jonka mukaan johtaminen onSuunnittelu tarkoittaa yritystoiminnan päämäärien hahmottamista, tavoitteiden määrittelyä, tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien toimenpiteiden arviointia ja valintaa sekä tarvittavien resurssien suunnittelua. Toimeenpano on päätöksentekoa, joka vie yritystä kohti haluttuja tavoitteita. Valvonta on vertailevaa halutun suunnan ja toteutuneen välillä sekä toiminnallista, asioihin reagoivaa. Suomalaisessa tulosjohtamismallissa nämä vaiheet on nimetty hieman toisin (Santalainen jne. 1984) seuraavasti.Tulosjohtamisen leviämisen aikaan uskottiin suunnitelmallisuuteen enemmän kuin tänään. Usko systemaattisen suunnittelun voimaan oli vahva ja se näkyi yksityiskohtaisina suunnitteluprosessien kuvauksina. Vähitellen alettiin oppia, että suunnitelmat eivät aina olleet kovin hyödyllisiä muuttuneissa olosuhteissa, mutta suunnittelu sinänsä mentaalisena prosessina oli hyödyllinen.
Oheinen taulukko kuvaa tyypillistä tulosjohtamisen suunnittelusystematiikkaa, jossa suunnittelukohteet eli avainalueet ja suunnitteluprosessi muodostavat taulukon. Taulukko toimii suunnitteluohjeen sisällysluettelona siten, että avainalueet, suunnitteluprosessin vaiheet ja niiden yhtymäkohdat eli taulukossa olevat ruudut on ohjeistettu suunnitteluohjeissa. Systemaattista suunnittelua opettelevalle organisaatiolle avainalueluettelon kaltainen yleisten menestystekijöiden luettelo oli suureksi avuksi. Koko organisaation suunnittelulle syntyi yhteiset puitteet, joissa kehityksen myötä tapahtuva eriytyminen voitiin hallita.


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoitteita tarvitaan kaikilla niillä alueilla, joiden suoritukset ja tulokset suoranaisesti ja ratkaisevasti vaikuttavat yrityksen olemassaoloon ja menestykseen. Tavoitejohtamisessa näitä alueita kutsutaan avainalueiksi. Tavoitejohtamisajattelun mukaan avainalueet ovat samat riippumatta yrityksen toimialasta, sen taloudellisista edellytyksistä, sen suuruudesta tai kehitysvaiheesta. Avainalueiden tärkeysjärjestys voi kuitenkin vaihdella yrityksen kehitysvaiheen mukaan. Näitä avainalueita ovat seuraavat kahdeksan.Asema markkinoilla tarkoittaa nykyisten tuotteiden markkinaosuuksia sekä tuotelajitelman että -valikoiman muutoksia. Uudistukset tarkoittavat uudistuksia tuotteissa ja asiakaspalvelussa sekä yleensä toiminnoissa, tiedoissa ja palveluissa. Tuottavuuteen sisältyy yrityksen koko työpanos, ja sen ulkopuolelle jäävät kaikki yrityksen vaikutuspiiriin kuulumattomat seikat. Tuottavuuden mittaaminen on ainoa keino liikkeenjohdon pätevyyden arvostelemiseksi sekä saman yrityksen eri yksikköjen ja eri liikeyritysten keskinäiseksi vertailemiseksi. Avainalueet 4, 6 ja 7 koskevat yrityksen resursseja ja niiden kehittämistä. Omistajan intressi tulee mitatuksi kannattavuuden avulla. Yhteiskunta sidosryhmänä on korostetusti esillä omana tavoitealueena.


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoite- ja tulosjohtamisen keskeinen idea on nähdä ja kuvata toiminta myös toiminnan tavoitteiden ja tulosten avulla. Ennen tavoite- ja tulosjohtamista organisaatioissa suunniteltiin tekemisiä ja toimintoja, mutta puuttui kieli ja kulttuuri niiden tulosten ilmaisemiseen. Organisaatioissa vallitsi taylorilainen henki kuitenkin siten muuttuneena, että suunnittelun kohteina olivat työliikkeiden sijasta ihmisten tekemiset ja toiminnot. Tavoite- ja tulosjohtamisessa korostetaan, että tekemisten ja toimintojen suunnittelu ei yksin riitä. Niitä on kuvattava ja ymmärrettävä myös tavoitteiden ja tulosten kannalta.


title: Tavoitejohtaminen

text:
Se melko täsmällinen tavoite- ja tuloskieli, joka nykyään koetaan yrityksissä itsestäänselvyytenä, syntyi tosiasiassa tavoite- ja tulosjohtamisen seurauksena. Tavoitteet ja tulokset ovat johtamisessa kokonaisuuden ja yhteistoiminnan hallinnan välineitä. Taylorilaiseen johtamisperintöön ei kuulunut kokonaisuuksien vaan yksityiskohtien hallinnan välineitä.
Tavoitteiden määrittelyn keskeinen väline tavoitejohtamisessa on tavoite-keinohierarkia, jonka avulla pienemmän yksikön tai toimen tavoitteet johdetaan laajemman kokonaisuuden tavoitteista. Tavoiteasetanta voidaan kuvata lyhyesti muutamilla lauseilla niin että periaate ja tekniikka käyvät ilmi.


title: Tavoitejohtaminen

text:
Tulosjohtamisen mukainen vuosisuunnittelu alkaa organisaation avaintulosten määrittämisellä. Avaintulosten nimeämisen ja tärkeysjärjestyksen määrityksen jälkeen niille tulee määrittää tietoisesti valitut tavoitetason mukaisesti yksityiskohtaiset tavoitteet. Jokaiselle esimiehelle tulee määritellä avaintulokset ja tulostavoitteet seuraavaksi vuodeksi siten, että sovitut koko organisaation avaintulokset ja tavoitteet tulevat saavutetuiksi. Yksikön liiketoiminnalliset avaintulokset tulee tehokkaasti ”soljuttaa” henkilötasolle. Yksiköiden avaintulokset ja tulostavoitteet täsmennetään lopullisesti esimiehen ja alaisen välisessä tuloskeskustelussa. Tulostoimenkuvan laatiminen ja käyttö on olennainen osa toimivaa tulosjohtamisjärjestelmää, koska yksilötason sisäistetyt tulostavoitteet asianmukaisina vallan ja vastuun määrittelyineen luovat vaikutustehoa johtamiseen. (Santalainen ym. 1984, 100-107).
Tavoitekeinohierarkian yksinkertainen periaate liittyy siihen havaintoon, että sama asia on samanaikaisesti ylemmän tason keino ja alemman tason tavoite kuten oheisessa kuvassa on havainnollistettu. Kun näin menetellen tarkastellaan kaikki organisaatiotasot, syntyy organisaatiolle hierarkkinen tavoitteisto.
Tulosjohtamisen keskeiseen käsitteistöön kuuluu tavoitteiden jako suoritustavoitteisiin ja kehitystavoitteisiin. Seuraava määrittely kuvaa tätä käytäntöä:


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoitteet voidaan jakaa seuraavasti. 1) Jatkuvaan toimintaan liittyvät suoritustavoitteet, jotka kuvaavat toiminnan tulosta (esimerkiksi tuotantomäärä), panoksen ja tuotoksen välistä suhdetta (esimerkiksi tuotanto/h) tai resurssiin kohdistuvaa rajoitusta. 2) Kehittämistavoitteet, jotka tähtäävät tavoitetason nostamiseen kuluvalla tai myöhemmillä kausilla. Kehittämistavoitteen toteutuminen edellyttää yleensä kehittämispanosta (Saari 1975).


title: Tavoitejohtaminen

text: Oheinen tavoitteiden asettamisen mallia levisi Suomessa 1970-luvulta lähtien. Malli tunnettiin nimellä YTA-prosessi (Yrityksen Tavoitteiden Asettaminen) ja sen kehittäjä oli johdon konsulttina toiminut Tero Turkki. Siinä esitetään vastuuyksikön päätavoitteet mahdollisuuksien mukaan määrällisenä ja aikaan sidottuna. Päätavoitteiden lukumääräksi suositeltiin 4–8 tavoitetta. Hyvin pian tavoitejohtamisen alkutaipaleella jo havaittiin tärkeäksi keskittyä muutamiin tavoitteisiin, joissa tosimielessä saataisiin aikaan muutoksia. Tavoitteiden asettamissa käytetään sekä taloudellisia että reaaliprosessin fyysisiä suureita.


title: Tavoitejohtaminen

text: Päätavoitteiden toteuttamisen keinot esitetään hankkeina tai muunlaisina operaatioina. Yhteenvedoissa hankkeet ja operaatiot esiintyivät vain niiden nimillä, mutta luonnollisesti niistä oli olemassa yksityiskohtaisemmat suunnitelmat. Hankkeille ja suorituksille pyritään mahdollisuuksien mukaan valitsemaan niiden edistymistä kuvaava mittari sekä nykyinen ja tavoiteltu tunnusluku. Tavoitearvojen aikaväli oli vaihteleva sen mukaan oliko kysymys kehityshankkeesta tai suoritustavoitteesta. Nämä hankkeet ja operaatiot olivat siis päätavoitteiden saavuttamisen keinoja. Ajattelu noudattaa klassista tavoite/keinohierarkiaa, joka oli tulosjohtamisen keskeinen ajattelumalli. Jokaiselle hankkeelle ja suoritukselle nimetään myös päävastuullinen, jonka tehtävä oli vastata hankkeen edistymisestä ja raportoinnista seurantakokouksissa.


title: Tavoitejohtaminen

text: Taulukko kuvaa pitkän aikavälin tavoitteita. Samaa menettelyä noudattaen laaditaan ja sovitaan toimintavuotta koskevat tavoitteet. Suosituksen mukaan tavoitteiden lukumäärä pidetään pienenä, jotta syntyisi keskitetty panostus näiden harvojen tavoitteiden toteuttamiseksi.


title: Tavoitejohtaminen

text: Tavoite- ja tulosjohtamisen arvokkainta perintöä ovat tavoitteen ja tuloksen käsitteet ja systemaattinen suunnittelu. Tavoitteet ja tulokset ovat johtamisessa kokonaisuuden ja yhteistoiminnan hallinnan välineitä. Nykyajan monimutkaisia ja vaativia liiketoimintoja ei voitaisi hallita ilman hajautettua vastuuta, joka perustuu tavoitteiden ja tulosten käsitteille. Organisaation kyky operoida tavoitteiden ja tulosten käsitteillä on suuri askel johtamisen välineiden kehityksessä. Tavoitteiden avulla johtaminen omaksuttiin hierarkkisessa esimiesorganisaatiossa, mutta sen soveltaminen oli helppoa myöhemmin prosessiorganisaatiossa. Tavoite- ja tulosjohtamisen perintö on myös puutteellinen. Suomalaisessa tavoitejohtamisessa ymmärrettiin 1980-luvun alussa, että siitä puuttui ohjausvoima, joka kohdentuisi oikein tulosvastuualueelle. Tavoitejohtamisen ongelmat ja ohjausvoiman puute voidaan kiteyttää seuraaviin tavoitejohtamisen ominaisuuksiin.Prosessijohtaminen ja tuloksista palkitsemisen järjestelmät ovat tuoneet ratkaisuja näihin tavoitejohtamisen ongelmiin. Tulospalkkaus ja prosessijohtaminen ovat tavoitejohtamisen edelleenkehittymisen tärkeimmät uudistukset. Prosessijohtamisessa johtamisen ja ohjaamisen kohteeksi otettiin työprosessi ja siitä vastaava tiimi yksilön ja hänen hoitamansa toimen sijaan. Tulospalkkauksella saatiin lisää ohjausvoimaa tavoitejohtamisjärjestelmään, kun tulospalkkausta alettiin kytkeä tavoitejohtamiseen 1980-luvulla


title: Richard Hamilton (kuvataiteilija)

text: Richard Hamilton (24. helmikuuta 1922 – 13. syyskuuta 2011) oli brittiläinen kuvataiteilija. Hänen nykyisin Tübingenissä näytteillä oleva kollaasinsa "Just What Is It that Makes Today's Homes So Different, So Appealing?" (1956) kuuluu poptaiteen varhaisiin mestariteoksiin. Alun alkaen se tehtiin "This Is Tomorrow" -näyttelyä varten Lontooseen.


title: Richard Hamilton

text: Richard Hamilton voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Ejektori

text: Ejektori on virtauksella toimiva imupumppu.


title: Ejektori

text: Ejektori on yksinkertaisimmillaan kaksi sisäkkäistä putkea, joista sisempi, lyhyempi putki kapenee tasaisesti kohti loppuaan; ulomman putken kyljessä on erillinen imuputki.


title: Ejektori

text: Kun yhdistelmään lasketaan esimerkiksi vettä tai höyryä, virtausnopeus kasvaa; tästä seuraa se, että se pyrkii imemään ulommassa putkessa olevaa ilmaa mukaansa ja muodostamaan putkeen tyhjiötä. Ja koska ulomman putken kyljessä on imuputki, syntyy virtauksen voimakkuudesta riippuva imuilmiö.


title: Ejektori

text: Ejektoreita käytetään esimerkiksi laboratorioissa, kun jostain koeyksiköstä on poistettava ilmaa.


title: Ejektori

text: Samoin höyryveturien vetopuhallin, apulietsoin ja injektori toimivat samalla periaatteella.


title: Richard Hamilton (koripalloilija)

text: Richard ”Rip” Hamilton (s. 14. helmikuuta 1978 Coatesville, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. 201-senttinen Hamilton varattiin NBA:han vuonna .


title: Richard Hamilton (koripalloilija)

text: Hamilton syntyi Coatesvillessä, Pennsylvaniassa, ja pelasi yliopistokoripalloa Connecticutissa vuodesta 1996. Hän pelasi vuosina 1999–2002 Washington Wizardsissa ja vuosina 2002–2011 Detroit Pistonsissa, jossa myös voitti mestaruuden vuonna 2004. Vuosina 2011–2013 Hamilton pelasi Chicago Bullsissa.


title: Richard Hamilton (koripalloilija)

text: Hamilton tunnettiin persoonallisesta maskistaan, jota hän käytti kaudesta 2003–2004 useasti murtuneen nenänsä suojana.


title: Kesport

text:
Kesport on K-ryhmään kuuluva urheiluliikeketju. Ketjun myymälöitä sijaitsee ympäri Suomea. Kesportin valikoimiin kuuluu muun muassa merkkituotteet niin harrastuksiin, kilpaurheiluun, liikuntaan, ulkoiluun, metsästykseen kuin kalastukseenkin.
Kesport-myymälät toimivat pienemmillä paikkakunnilla ja isommilla toimivat Keskon Intersport- ja Budget Sport -myymälät.


title: Sämpy

text: Sämpy oli vuosina 1974–1976 ja 1979 Mainostelevisiossa esitetty suomalainen tilannekomediasarja. Sarja luotiin näyttelijä Seppo ”Sämpy” Laineen ympärille, joka oli noussut suosituksi esiinnyttyään aiemmin vuonna 1974 "Spede Show’ssa" ja Spede Pasasen tuottamassa elokuvassa "Viu-hah hah-taja", joissa molemmissa hän näytteli Tossavainen-nimistä hahmoa. Sämpy-sarjassa hänelle kehiteltiin uusi hahmo, joka oli myös nimeltään Sämpy. Muita rooleja näyttelivät Laineen parina Spede-tuotannoissa toiminut Jyrki Kovaleff sekä Kauko Helovirta, Pekka Autiovuori, Marjukka Halttunen ja myöhemmin myös Elli Castrén ja Liisa Paatso. Laine käsikirjoitti sarjan yhdessä toimittaja Markku Veijalaisen kanssa. "Sämpyllä" ehti olla useita ohjaajia, muun muassa Ere Kokkonen ja Inkeri Pilkama.