title: Vicente del Bosque

text: Espanjan maajoukkueessa Del Bosque pelasi 18 ottelua ja teki yhden maalin. Hän edusti maataan vuoden 1980 EM-kilpailuissa, jossa Espanjan kohtalona oli karsiutua jo alkulohkovaiheessa.Del Bosquen päätettyä pelaajauransa vuonna 1984 hän jäi Real Madridiin valmentamaan seuran juniorijoukkueita. Hän toimi myös seuran harjoituskeskuksen johtajana. Edustusjoukkuetta hän valmensi viransijaisuuksina 11 ottelun verran kaudella 1993–1994 ja toistamiseen yhden ottelun verran kaudella 1995–1996. Vakituisesti Del Bosque nimitettiin tehtävään kesken kauden 1999–2000 seuran ajauduttua ongelmiin John Toshackin kanssa. Del Bosquen vuodet 1999–2003 olivat Real Madridin lähihistorian menestyksekkäimmät, sillä tuona aikana seura voitti sekä Espanjan pääsarjamestaruuden (2001, 2003) että Mestarien liigan (2000, 2002) kahdesti. Del Bosque tunnettiin nöyrästä ja kärsivällisestä valmennustyylistään sekä kyvystään sovittaa joukkueen lukuisten tähtipelaajien egot yhteen. Jalkapallon historiaa ja tilastoja tutkiva saksalainen IFFHS nimesi Del Bosquen vuoden 2003 seurajoukkuevalmentajaksi.


title: Vicente del Bosque

text: Vain päivää Real Madridin vuoden 2003 liigamestaruuden jälkeen seurajohto ilmoitti yllättäen, että se ei jatka Del Bosquen sopimusta. Seurajohto halusi uudistaa edustusjoukkueen ilmettä, ja samalla ilman jatkosopimusta jäi myös kapteeni Fernando Hierro. Mestaruuksissa mitattuna Del Bosque on Real Madridin menestynein valmentaja Miguel Muñozin jälkeen.


title: Vicente del Bosque

text: Sittemmin Del Bosque valmensi turkkilaista Beşiktaşia, jossa hänet otettiin vastaan suosionosoituksin, mutta erotettiin heikkojen tulosten vuoksi kauden 2004–2005 loppupuolella. Vuonna 2006 hänelle tarjottiin Meksikon maajoukkueen päävalmentajan paikkaa pian joukkueen pudottua MM-kilpailuista, mistä hän kieltäytyi. Del Bosque kertoi tarjouksen olleen ammatillisessa mielessä erittäin kiinnostava, mutta henkilökohtaisten syiden johtaneen päätökseen. Kaudella 2007–2008 Del Bosque toimi muutaman kuukauden ajan Segunda Divisiónissa pelanneen Cádizin urheilutoimenjohtajana.


title: Vicente del Bosque

text: Espanjan kuninkaallinen jalkapalloliitto valitsi Del Bosquen yksimielisesti Espanjan maajoukkueen päävalmentajaksi 15. heinäkuuta 2008. Sopimus oli kestoltaan kaksivuotinen. Del Bosque jatkoi Espanjan EM-kultaan luotsanneen Luis Aragonésin aloittamaa hyvää työtä. Joukkue eteni vuoden 2010 MM-kilpailuihin voittamalla karsinnoissa kaikki kymmenen otteluaan ja teki karsintojen kuluessa myös ennätyksen peräkkäisten voitettujen ja tappiottomien maaotteluiden määrässä. Ainoa tahra Del Bosquen Espanjan kilvessä vuonna 2009 oli Maanosaliittojen cupin tappiollinen välieräottelu Yhdysvaltoja vastaan. Espanja sijoittui kilpailussa lopulta kolmanneksi. Joulukuussa 2009 Del Bosquen sopimusta jatkettiin kahdella vuodella, joten hän valmentaa joukkuetta myös vuoden 2012 EM-kilpailuiden karsinnoissa. MM-lopputunauksessa Del Bosque sai jo kritiikkiä osakseen, kun Espanja hävisi avausottelunsa Sveitsille 1–0. Tahti kuitenkin parani jatkossa ja komeaa syöttöpeliä esittänyt Espanja eteni aina loppuotteluun saakka. Historiallinen ensimmäinen maailmanmestaruus Espanjalle ratkesi lopulta jatkoajalla Andrés Iniestan iskettyä voittomaalin Alankomaiden verkkoon.


title: Vicente del Bosque

text: EM-karsinnoissa 2012 del Bosquen Espanja jatkoi vahvoja esityksiään voittamalla karsintalohkonsa kaikki ottelut huikealla maalierolla 26–6. Lopputurnauksessa mestaruutta puolustanut Espanja aloitti tasapelillä Italiaa vastaan, mutta voitti Irlannin murskaavasti 4–0 ja Kroatian 1–0. Pudotuspeleissä Espanja raivasi tieltään Ranskan 2–0 ja Portugalin rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Loppuottelussa vastaan tuli Italia, joka taipui lopulta murskalukemin 4–0. Espanjasta tuli näin ensimmäinen joukkue, joka pystyi voittamaan kaksi perättäistä Euroopan mestaruutta.


title: Vicente del Bosque

text: MM-karsinnoissa 2014 Espanja oli jälleen vahva, muttei edellisvuosien tapaan suvereeni. Joukkue menetti pisteet tasapeleillä Ranskalle ja Suomelle. Kuusi voittoa riitti kuitenkin lohkovoittoon. MM-kisoihin valmistaneessa Maanosaliittojen cupissa Espanja eteni finaaliin saakka, mutta hävisi sen selvästi Brasilialle 3–0. MM-lopputurnauksessa historiallista toista perättäistä maailmanmestaruutta ja neljättä perättäistä arvoturnausvoittoa jahdannut Espanja romahti heti avausottelussa Alankomaita vastaan häviten 5–1. Toisessa ottelussa vahvasti prässännyt ja aktiivisesit pelannut Chile upotti Espanjan jatkohaaveet 2–0 voitolla. Viimeisessä lohkovaiheen ottelussa Espanja voitti Australian 3–0.


title: Vicente del Bosque

text: Lokakuussa 2014 del Bosque ilmoitti jättävänsä Espanjan maajoukkueen EM-kisojen 2016 jälkeen. Kokenut del Bosque on saanut MM-kisojen fiaskon jälkeen paljon kritiikkiä peluutuksistaan eritoten Espanjan hävittyä EM-karsinnoissa Slovakialle 2–1. Tappio jäi kuitenkin ainoaksi ja Espanja eteni lohkovoittajana lopputurnaukseen. Ranskan kentillä Espanjan pelit sujuivat nihkeämmin. Tšekki kaatui 1–0 ja heikosti pelannut Turkki 3–0, mutta lohkon viimeisessä ottelussa hyvin prässännyt ja aktiivisesti hyökännyt Kroatia kukisti Espanjan syöttömyllyn 2-1. Neljännesvälierissä Espanja sai vastaansa neljän vuoden takaisen finaalivastustajansa Italian, jonka tiivis joukkuepelaaminen toi 2–0 voiton ja päätti Espanjan taistelun kolmannesta perättäisestä Euroopan mestaruudesta. Espanjan pudottua kisoista del Bosque vahvisti 30. kesäkuuta 2016 jättävänsä maajoukkueen päävalmentajan tehtävät.


title: Allas (geomorfologia)

text: Allas on maantieteessä, geologiassa ja geomorfologiassa laakea ja laaja maanpinnan tai merenpohjan painanne, joka rajoittuu ainakin lähestulkoon joka suunnassa rinteisiin. Kaikki suuret järvet ja eräät sisämeret (esimerkiksi Itämeri) ovat muodostuneet altaisiin. Altaalla voidaan tarkoittaa myös joen valuma-aluetta.


title: Quattro

text: Quattro (italiaksi "neljä") voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Henry Tracey Coxwell

text: Henry Tracey Coxwell (2. maaliskuuta 1819 - 4. tammikuuta 1900) oli englantilainen ilmailija. Hänen isänsä oli meriupseeri.


title: Henry Tracey Coxwell

text: Jo pienenä poikana Coxwell tunsi mielenkiintoa ilmapalloja ja erityisesti niillä lentämistä kohtaan. Hän teki ensimmäisen nousunsa 1844. Vuonna 1848 hänestä tuli ammatti-ilmailija tehden useita julkisia nousuja. Vuoteen 1861 mennessä hän oli tehnyt jo yli 400 ilmapallolentoa.


title: Henry Tracey Coxwell

text: Vuonna 1862 hän teki meteorologi James Glaisherin kanssa nousuennätyksen kohoamalla 11 887 metrin korkeuteen. Ennätys oli voimassa pitkään tämän jälkeenkin.


title: Henry Tracey Coxwell

text: Hän teki viimeisen nousunsa vuonna 1885.


title: Henry Tracey Coxwell

text: Hänen elämästään voi lukea kirjasta "My Life and Balloon Experiences".


title: Laurent Schwartz

text: Laurent-Moïse Schwartz (5. maaliskuuta 1915 – 4. heinäkuuta 2002 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko. Hän opetti muun muassa École polytechniquessa vuosina 1959–1980. Hänen huomattava matemaattinen työnsä, erityisesti distribuutioteorian suhteen, tuotti hänelle Fieldsin mitalin vuonna 1950.


title: Laurent Schwartz

text: Tieteellisen työn lisäksi hän oli myös rohkeasanainen intellektuelli. Schwartz oli kommunisti, mutta vastusti kuitenkin Neuvostoliiton stalinismia. Hän kampanjoi Ranskan Algerian sotaa vastaan. Koska Schwartz oli juutalainen, hän joutui toisessa maailmansodan aikana piileskelemään viranomaisia muuan muassa käyttämällä erilaisia salanimiä, kuten "Laurent Sélimartin". Hän kuului Debrén sukuun, joka on ollut merkittävä juutalaissuku Ranskan politiikassa.


title: Connie Stevens

text: Connie Stevens (s. 8. elokuuta 1938) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja.


title: Connie Stevens

text: Stevens oli muusikko Teddy Stevensin (oik. Peter Ingoglia) ja laulaja Eleanor McGinleyn tytär. Hän otti isänsä taiteilijanimi Stevensin oikeaksi sukunimekseen. Hänen vanhempansa olivat tuolloin jo eronneet, ja hän asui isovanhempiensa luona. Kahdeksanvuotiaana hän meni katoliseen sisäoppilaitokseen. Näyttelijä John Menga on hänen velipuolensa.


title: Connie Stevens

text: Stevens perusti lauluryhmän The Foremost. Ryhmän kolme muuta jäsentä ovat myöhemmin tulleet tunnetuisiksi The Lettermenin jäseninä. Vuonna 1953 Stevens muutti isänsä kanssa Los Angelesiin. 16-vuotaana hän perusti toisen lauluryhmän nimeltään The Three Debs. Hän myös aloitti näyttelemisen elokuvissa, ensin pikku rooleissa. Hän on esiintynyt lukuisissa sarjoissa ja elokuvissa. Hän on ollut myös tekemisissä useiden muiden supertähtien kanssa. Hänet muistetaan Elvis Presleyn ystävänä.


title: Connie Stevens

text: Hänellä on koti niin Beverly Hillsissä, Palm Springsissä kuin New Yorkissakin.


title: Manttaali

text: Manttaali (ruotsin sanasta "mantal" ’miesluku’) oli Ruotsin valtakunnassa käytetty veroyksikkö, jonka pohjalta laskettiin maatilojen verotus.


title: Manttaali

text: 1500-luvulla manttaali tarkoitti ensin yhtä normaalikokoista tilaa. Luku mittasi tilan verotusvoimaa, ja se määräsi verosuoritukset, jotka tilan tuli tehdä. Lukua ositettiin murto-osiin tilan koon suhteessa: pieni tila saattoi olla puolen manttaalin tila, vielä pienempi neljännesmanttaalin tila ja niin edelleen. Tilan jakaminen osiin tai sen väkiluvun pieneneminen vaikuttivat lopulta myös tähän yksikköön.


title: Manttaali

text: Myöhemmin, 1600-luvulla, otettiin käyttöön tuotantoarvoon perustuva laskenta. Yksi manttaali ei tämän takia vastannut enää mitään tiettyä pinta-alaa. Kun arvo oli määritetty, manttaalilukua ei enää muutettu tuoton muuttuessa, mutta tilan jakaminen pienempiin pienensi manttaalilukua vieläkin murto-osiin.


title: Manttaali

text: Manttaaliosa oli Suomessa käytössä suurelta osin vielä 1800-luvulle asti, mutta 1900-luvun verotuksessa sillä ei ollut enää käytännön merkitystä. Kiinteistöjen manttaaliluvut kuitenkin edelleen laskettiin kiinteistötoimituksissa, ja tilojen osuudet yhteisistä alueista, esimerkiksi vesialueista, määrättiin yleensä manttaalin perusteella. Vuoden 1906 eduskuntauudistukseen saakka manttaalit toimivat maaseudulla myös valtiollisen äänioikeuden perustana talonpoikaissäädyn edustajia säätyvaltiopäiville valittaessa. Äänioikeutettuja olivat manttaaliin pantua maata omistaneet ja henkilön käytössä olleiden äänien määrä oli manttaalimäärän mukainen.


title: Manttaali

text: Vuodesta 1997 alkaen manttaalia ei enää ole määrätty, ja esimerkiksi osuudet yhteisiin alueisiin jakautuvat yleensä pinta-alojen perusteella. Aiemmin kiinteistörekisterissä olleet tiedot manttaalista ja osaluvusta on kuitenkin säilytettävä edelleen rekisterissä.


title: Immortal (The Rasmuksen kappale)

text: ”Immortal” on suomalaisen rockyhtye The Rasmuksen kappale. Sen tuottivat Mikael Nord Andersson ja Martin Hansen ja se nauhoitettiin Nord Studiosilla Tukholmassa. Kappale löytyy yhtyeen kuudennelta albumilta, "Hide from the Sunilta", ja se on albumin tyylin mukaisesti synkkä. Yhtye teki kappaleelle musiikkivideon, joka julkaistiin "Hide from the Sunin" Yhdysvaltain-painoksen mukana 10. lokakuuta 2006. Video sisältää kuvia neljältä eri esiintymislavalta Etelä-Afrikasta, Etelä-Amerikasta, Japanista ja Suomesta Hide from the Sun -kiertueen aikana, sekä lyhyitä pätkiä yleisöstä ja kiertueen maisemista. Videosta huolimatta kappaleesta ei julkaistu singleä.


title: Immortal (The Rasmuksen kappale)

text: Lauri Ylönen on kertonut haastattelussa, että kappale lähti improvisaationa soundcheckissä ja kaikki lisäsivät siihen jotakin. Hän sanoi sen olevan hänen mielestään paras kappale "Hide from the Sunilla".


title: Immortal (The Rasmuksen kappale)

text: ”Immortal” löytyy yhtyeen aiemmalta "No Fear" -singleltä.


title: Kreivi Nefaria

text: Kreivi Luchino Nefaria on Marvel-kustantamon luoma superroisto, jonka ensiesiintyminen tapahtui "Avengers"-lehden numerossa 13 (helmikuu 1965). Kreivi Nefarian loivat Stan Lee ja Jack Kirby.


title: Kreivi Nefaria

text: Suomessa Kreivi Nefaria ilmestyi "MEGA" -lehden numerossa 2 (2006).


title: Kreivi Nefaria

text: Nefarialla on kaikkien Kuolettavan Legioonan jäsenten yhdistetyt voimat tehostettuna satakertaisiksi. Nefarian fyysinen voima on yliluonnollisen korkea, ja sen tarkka yläraja on tuntematon (Marvel-universumin korkein mitattavissa oleva voimaluokitus on kyky nostaa sata tonnia tai yli).


title: Kreivi Nefaria

text: Nefaria on kuitenkin taistellut tasaväkisesti jopa Thorin kanssa. Saatuaan voimansa Nefaria kykeni hyppäämään jalkalihaksillaan valtavia matkoja (vrt. Hulk). Nyttemmin Nefaria on oppinut lentämään pakonopeden nopeudella.


title: Kreivi Nefaria

text: Kreivi Nefaria kestää erittäin hyvin kaikenlaisia fyysisiä vaurioita. Hän kestää leikiten suurikaliiperisia ammuksia, äärimmäisiä lämpötiloja ja suuria fyysisiä iskuja ilman näkyviä vaurioita.


title: Kreivi Nefaria

text: Nefaria on kuitenkin haavoittuvainen tietyille säteilyaallonpituuksille ja kosmisille energioille - varsinkin ionipohjaisille aseille.


title: Kreivi Nefaria

text: Nefaria kykenee ampumaan optisia säteitä silmistään. Säteiden voiman avulla Nefaria on leikannut jopa titaaniterästä.


title: Kreivi Nefaria

text: Nefarian voimat ovat peräisin hänen ioniolomuodostaan. Säilyttääkseen voimansa Nefarian pitää imeä itseensä säännöllisin väliajoin muita ioniolentoja.


title: Pääministerin morsian

text: Pääministerin morsian on Susan Kurosen kirjoittama muistelmakirja, joka kertoo hänen ja pääministeri Matti Vanhasen yhdeksän kuukautta ja kymmenen päivää kestäneestä seurustelusuhteesta. Kirjan julkaisi Etukeno-pienkustantamo ja siitä otettiin 10 000 kappaleen ensipainos. Pehmeäkantisessa kirjassa on 164 sivua ja se tuli myyntiin noin 25 euron hintaan. Kirjan kannen valokuva on Kurosen itselaukaisijalla ottama. Kuvassa Kuronen ja Vanhanen istuvat vierekkäin sohvalla pääministerin virka-asunnossa Kesärannassa. Kuva on kirjan ainoa.


title: Pääministerin morsian

text: Susan Kuronen antoi syksyllä 2006 useita lehtihaastatteluja, joissa kertoi suhteestaan pääministeri Matti Vanhaseen. Kuronen vahvisti eron Vanhasesta 9. marraskuuta 2006. Kuronen ilmoitti 25. tammikuuta 2007 esitetyssä MTV3:n "Ruben & Joonas" -keskusteluohjelmassa julkaisevansa muistelmakirjan suhteestaan Matti Vanhaseen. Kirjan työnimenä oli "Vuosisadan rakkaustarina" ja Kuronen kertoi sen perustuvan omiin päiväkirjamerkintöihinsä. Muutamaa päivää myöhemmin kirjan nimeksi ilmoitettiin "Pääministerin morsian". Kirjan osalta ensimmäinen lehdistötilaisuus pidettiin 6. helmikuuta 2007, jolloin julkistettiin kirjan kansikuva. Tilaisuuteen ilmaantui paikalle huomattava määrä toimittajia ja kuvaajia. Kustantaja Kari Ojala myönsi, ettei kirjan julkaisuajankohta vaalienalusaikana ole sattumaa. Kirjan tekijät kuvailivat luomustaan ”yhteiskunnalliseksi dokumentiksi” kahden erilaisen ihmisen, espoolaisen yksinhuoltajan ja pääministerin rakkaudesta ja suhteen rakentamisen vaikeuksista.


title: Pääministerin morsian

text: Kirja julkaistiin Helsingissä 19. helmikuuta 2007. Kirjan julkistamistilaisuus veti useita tiedotusvälineiden edustajia paikalle. Julkistamistilaisuudessa Kuronen väitti, että häntä oltiin painostettu olemaan julkaisematta kirja. Kurosen kertoman mukaan häntä oltiin painostettu sekä nimettömänä että nimellä. Kustantaja Kari Ojala kertoi, ettei kirjalla ole poliittisia tarkoitusperiä. Kuronen puolestaan jätti julkistamistilaisuudessa arvioimatta kirjan vaikutukset tuleviin vuoden 2007 eduskuntavaaleihin.


title: Pääministerin morsian

text: "Pääministerin morsian" käsittelee Susan Kurosen ja Matti Vanhasen seurustelusuhdetta ja laajalti myös aiheesta kirjoitettuja lehtijuttuja. Kirja on Kurosen ensimmäinen teos, ja se on kirjoitettu ilman haamukirjoittajia. Kirjassa on mukana sekä muiden kirjoittamia lehtijuttuja että tekstiviestejä.


title: Pääministerin morsian

text: Kolmiosaisen kirjan ensimmäisessä osassa on Susan Kurosen päiväkirjamerkintöjä ja sähköpostiviestejä. Toisessa osassa on pohdittu tarinaa iltapäivälehtien lööppien takana. Kolmas osa koostuu kysymys-vastaus-tyylisestä haastattelusta. Lööpit Kuronen kertoi keränneensä itse talteen ja harrastavansa oman elämänsä dokumentointia.


title: Pääministerin morsian

text: Juuri ennen painoon menoa kirjasta poistettiin noin sata Matti Vanhasen Susan Kuroselle lähettämää tekstiviestiä, koska pelättiin kansan raivostunutta reaktiota. Toisena syynä on saattanut olla oikeusjutun uhka, entisen eduskunnan oikeusasiamiehen Jacob Södermanin suositeltua julkisuudessa Matti Vanhasta oikeustoimiin kirjan julkaisemisen suhteen.


title: Pääministerin morsian

text: Kirjaan jätettiin kuitenkin yli kymmenen Vanhasen Kuroselle lähettämää tekstiviestejä, jotka eivät sisällä kovinkaan arkaluonteista tietoa, vaan ovat jokseenkin hempeitä. Kustantaja Kari Ojala on kuvaillut kirjaan sisällytettyjä tekstiviestejä pieniksi tunnelmapaloiksi. Kirjan oletettavasti kohahduttavimpia kohtia ovat kuvaukset Kurosen ja Vanhasen välisestä seksistä. Kuvaukset eivät kuitenkaan ole yksityiskohtaisia.


title: Pääministerin morsian

text: Kirjan julkistamispäivää seuraavana päivänä "Taloussanomat" kertoi Kurosen ”kohukirjan” myyntimenestyksestä. Akateemisen kirjakaupan johtaja kertoi myynnin olleen hyvin vähäistä, ja eräässä ketjun liikkeessä kirjaa ei ollut myyty yhtään kappaletta puolessatoista päivässä. Kirjakauppaketjun johtaja ei myöskään uskonut, että Kurosen kirjan myynti piristyisi vaan se jäisi vaisuksi, koska esimerkiksi iltapäivälehdet ovat kertoneet oleelliset asiat kirjasta. Myöskään Suomalainen kirjakauppa ei odottanut Kurosen kirjasta myyntimenestystä, ja uutisessa kerrottiin ketjun suhtautuvan siihen varovaisesti. Ketjun liikkeisiin kirjaa oli tilattu melko vähän. Kustantaja Kari Ojala kertoi viikko julkistamispäivän jälkeen, että kirjan 10 000 kappaleen ensipainoksesta on myyty kauppiaille puolet.


title: Pääministerin morsian

text: Pääministeri Vanhanen ilmoitti jättävänsä Etukeno Oy:n julkaisemasta "Pääministerin morsian" -kirjasta tutkintapyynnön. Tutkintapyyntö koski kirjan julkaisijaa ja kustantajaa. Helsingin rikospoliisi ilmoitti aloittaneensa jutun esitutkinnan 3. huhtikuuta. Vanhanen näki, että häntä on loukattu ainakin selostamalla lupaa pyytämättä hänen seksielämäänsä ja muita intiimejä asioita, teksti- ja sähköpostiviestejään, yksityisiä suullisia keskustelujaan sekä kertomalla hänen lapsistaan ja hänen suhtautumisestaan lapsiinsa. Vanhasen mielestä kyse oli periaatteesta ja yksityisyydensuojasta. Tutkintapyyntö ei Vanhasen mukaan koskenut kirjan kirjoittajaa Susan Kurosta. Kirjan kustantaneen Etukeno Oy:n lisäksi poliisi kuitenkin kuulusteli myös Kurosta, koska hän auttoi tiedoillaan kustantamaan kirjan.


title: Pääministerin morsian

text: Pian tutkintapyynnön jälkeen Susan Kuronen ilmoitti vaihtavansa sukunimensä Ruususeksi


title: Pääministerin morsian

text: Esitutkinnan perusteella Helsingin kihlakunnansyyttäjä asetti lokakuun alussa 2007 Susan Ruususen ja kirjan kustantaneen Etukeno Oy:n johtajan Kari Ojalan syytteeseen yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä. Syytettä käsiteltiin Helsingin käräjäoikeudessa 15. helmikuuta 2008, ja tuomio annettiin 4. maaliskuuta 2008. Käräjäoikeus päätti hylätä kaikki syytteet, koska lain mukaan poliitikon yksityiselämästä saa julkaista yksityiselämää koskevia tietoja, jos tiedot voivat vaikuttaa hänen toimintansa arviointiin politiikassa ja julkaiseminen on tarpeen yhteiskunnallisesti merkittävän asian käsittelemiseksi. Käräoikeuden päätökseen tyytymätön pääministeri ilmoitti valittavansa asiasta hovioikeuteen. Helsingin hovioikeus tuomitsi 10. helmikuuta 2009 Ruususen ja Kari Ojalan sakkorangaistukseen yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä. Sakon suuruus oli Ruususelle 20 päiväsakkoa ja Ojalalle 60 päiväsakkoa. Sakkojen lisäksi Ojala määrättiin maksamaan Matti Vanhaselle 1 000 euroa henkisistä kärsimyksistä.


title: Pääministerin morsian

text: Ruusunen ilmoitti 16. helmikuuta 2009 hakevansa valituslupaa korkeimmalta oikeudelta. Myös Ojala ilmoitti 24. maaliskuuta hakevansa valituslupaa. Korkein oikeus myönsi valitusluvan sekä Ruususelle että Ojalalle. Huhtikuussa 2009 Ruusunen, Ojala sekä syyttäjä jättivät jokainen valituslupahakemuksensa korkeimmalle oikeudelle. Kesäkuussa 2010 KKO päätti pitää hovioikeuden antamat sakkotuomiot voimassa.


title: Pääministerin morsian

text: Kirja herätti keskustelua verkkoympäristössä, muun muassa Suomi24-palstalla, minkä lisäksi koottiin adressi: "Susan Kuronen - lopeta se avautuminen", jolla oli 61 889 allekirjoittajaa. Lisäksi Susan Ruususen omat palautesivut kirjasta suljettiin. Jotkut Ruususen saamat viestit sisälsivät tappouhkauksia. Susan Ruusunen teki helmikuussa 2007 tutkintapyynnön loukkaavina pitämistään nettikirjoituksista, joita Espoon rikospoliisi alkoi 3. huhtikuuta 2007 tutkimaan kunnianloukkauksina. Kutsu poliisikuulusteluihin oli odotettavissa kymmenillä nettikirjoittelijoilla, kun oikeus velvoitti keskustelupalstan ylläpitäjän luovuttamaan tunnistetiedot 21 viestistä. 26. lokakuuta poliisi ilmoitti epäilevänsä yhtätoista henkilöä ympäri Suomea Ruususen kunnianloukkauksesta. Epäilyt siirtyivät syyttäjän harkintaan. Espoon kihlakunnansyyttäjä ilmoitti 12. kesäkuuta 2008 nostavansa seitsemän kunnianloukkaussyytettä. Syytteen saavien joukossa oli sekä miehiä että naisia. Herjaaviksi epäillyt viestit kirjoitettiin Suomi24-palstalla. Espoon käräjäoikeus antoi 4. marraskuuta 2008 tuomion, jossa viisi keski-ikäistä suomalaista tuomittiin sakkorangaistuksiin ja korvauksiin henkisistä kärsimyksistä. Tuomiosta ei valitettu hovioikeuteen joten käräjäoikeuden tuomio jäi lopulliseksi.


title: Uuras Saarnivaara

text: Uuras Saarnivaara (17. helmikuuta 1908 Nurmijärvi – 5. toukokuuta 1998 Riihimäki) oli suomalainen filosofian ja teologian tohtori, kristillinen kirjailija ja merkittävä luterilainen hengellinen vaikuttaja.


title: Uuras Saarnivaara

text: Saarnivaara syntyi pastori Emil Edvard Saarnivaaran (1875–1958) ja Olga Maria Saarnivaaran (o.s. Kuusilinna, 1884–1943) perheeseen esikoisena Nurmijärvellä. Kolme ensimmäistä vuotta Uuras asui syntymäseudullaan, mutta isän valmistuttua papiksi 1911 perhe muutti maailman suurimman puukirkon pitäjään, Kerimäelle, jossa olivat vuoden.


title: Uuras Saarnivaara

text: Vuonna 1912 piispa Colliander esitti venäjää taitavalle isälle mahdollisuuden siirtyä Inkerinmaalle. Perhe lähtikin Inkeriin, jossa hänen isänsä toimi Toksovan kirkon kappalaisena. Venäjän vallankumous kuitenkin lopetti Emil Saarnivaaran työn Venäjällä. Levottomuuksien vallitessa häntä tultiin pidättämään vuonna 1919. Isä pakeni kamarin ikkunasta. Kolme viikkoa häntä etsittiin, muttei löydetty. Äitiä ja kolmea lasta ei pidätetty. He selviytyivät hevosajoneuvolla Suomeen. Isäkin pääsi salateitä Suomeen kuukauden pakoiltuaan.


title: Uuras Saarnivaara

text: Uuras Saarnivaara aloitti koulunkäynnin Terijoen lastentarhassa ja jatkoi yhden lukuvuoden venäjänkielisessä kansakoulussa. Koulunkäynti jatkui vuonna 1917 Suomessa. Vuodesta 1921 ylioppilaaksi tuloon 1926 saakka opinahjona oli Raahen lyseo. Siksi Raahessa, koska Raahe-jaksolla 1921–1922 isä toimi latinan ja historian opettajana Raahen keskikoulun jatkoluokilla sekä Raahen porvari- ja kauppakoulussa suomen kielen opettajana. Perhe oli muuttanut 1921 paikkakunnalle.


title: Uuras Saarnivaara

text: Päästyään ylioppilaaksi Saarnivaara aloitti opinnot Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Hänet vihittiin papiksi Viipurissa 1930. Viipurin hiippakunnalta opiskelua varten stipendin saaneena Saarnivaaran oli sitouduttava 2,5 vuodeksi toimimaan Viipurin hiippakunnan papistossa. Alle kolmen vuoden aikana Uuras Saarnivaara työskenteli viidessä seurakunnassa. Merkittävin tapahtuma oli Rantasalmella. Hän tapasi lastenkodin johtajan Sirkka Mirjam Augustintytär Soilanderin keväällä 1932. Alkanut seurustelusuhde johti avioon astumiseen Hausjärvellä joulukuussa 1933. Isä Emil opiskelutoverinsa kanssa vihki parin.


title: Uuras Saarnivaara

text: Vuosina 1932–1939 Saarnivaara oli pappina Säämingissä ja Karstulassa. Erityisesti mainittakoon Karstulan ajasta, että hän aktivoi pyhäkoulutoimintaa ja sai vuosivälillä 1934–1938 pyhäkoululaisten määrän nousemaan yli 70 prosentilla. Pappina ollessaan Saarnivaara oli jatko-opiskelijana 1930–1939 Helsingin yliopistossa. Tiedekuntina olivat historiallis-kielitieteellinen ja teologinen. Filosofian kandidaatiksi (lisensiaatti) hän valmistui 1936 ja teologian kandidaatiksi (lisensiaatti) 1939. Yhden lukuvuoden Saarnivaara oli stipendiaattina Lontoossa The London College of Divinityssä saaden 1937 aikana arvon Bachelor of Divinity. Saarnivaaran kiinnostus englannin kieleen sai käytännön harjoitetta. Kielen alkuopiskelu oli tapahtunut itsenäisesti Suomessa kesällä 1936. Piispa Aleksi Lehtosen kehotuksesta Saarnivaara perehtyi erityisesti pyhäkoulutyöhön. Pontimena olivat myös Sirkka-vaimon suuntautuminen lapsityöhön ja kaksivuotiaan Aila-tyttären herättämä kiinnostus kristilliseen lapsityöhön. Saarnivaaran syttyminen pyhäkouluasialle näkyi kirjassa Pyhäkoulu synnyinmaassaan Englannissa sekä 25:ssä laatimassaan Pyhäkoulu-lehden artikkelissa. Hän piti myös pyhäkoulukursseja saadakseen uusia opettajia ja valmistaakseen heitä tehtäviinsä.


title: Uuras Saarnivaara

text: Saarnivaara lähti Pohjois-Amerikkaan Hancockiin Suomi-synodin teologisen seminaarin opettajaksi, jona hän toimi vuosina 1939–1954. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Chicagon yliopiston teologisessa tiedekunnassa 1945 ja teologian tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1948. Tutkimuksissaan hän käsitteli Martti Lutheria ja hänen reformatorisen murroksensa ajankohtaa. Saarnivaara saavutti tutkimuksillaan mielenkiintoa kansainvälisesti ja erityisesti Pohjois-Amerikassa.


title: Uuras Saarnivaara

text: Saarnivaara palasi Suomeen 1954. Aluksi hän toimi Sana-lehden päätoimittajana ja Kansan Raamattuseuran julistustyössä 1954–1957. Tällöin hän siirtyi perustetun Sisälähetysopiston johtajaksi, Tästä tehtävästä hän erosi 1964. Saarnivaara vaikutti voimakkaasti Kansanlähetysliikkeen syntyyn. Hän opetti lähetyskoulussa sekä toimi lähetyskorkeakoulun dekaanina. Tästä tehtävästä hän jäi eläkkeelle vuonna 1980, jolloin hän edelleen jatkoi kirjoitus- ja julistustöitä. Viimeisenä teoksena valmistui Elämä uskossa vuonna 1996, kaksi vuotta ennen hänen kuolemaansa.


title: Uuras Saarnivaara

text: Toimialueena Saarnivaaralla oli myös Minneapolis, jossa hän oli luterilaisen teologisen seminaarin professorina.


title: Uuras Saarnivaara

text: Hän otti aktiivisesti kantaa ajan teologisiin kiistakysymyksiin ja kritisoi erityisesti liberaaliteologiana pitämäänsä teologista ajattelua, lundilaisuutta, korkeakirkollista sakramentalismia ja Kirkkojen maailmanneuvoston harjoittamaa ekumeniaa. Saarnivaarasta tuli 1960-luvulta alkaen maailmanneuvoston tunnetuin suomalainen arvostelija.


title: Uuras Saarnivaara

text: Saarnivaaraa väitöskirjassaan tutkineen Ari Aurasen mukaan Saarnivaarasta tuli merkittävin suomalainen historiallis-kriittisen raamatuntutkimuksen arvostelija ja häntä voidaan pitää merkittävimpänä perinteisen raamattunäkemyksen puolustajana, joka vaikutti lähinnä uuspietistien keskuudessa.


title: Uuras Saarnivaara

text: Saarnivaara on väitöskirjoissaan käsitellyt Lutherin oppeja ja niiden pohjalta hän on julkaissut kolmiosaisen Luther-tutkimuksen. jotka on julkaistu 1947–1948.


title: Uuras Saarnivaara

text: 1. Luther-tutkimuksen aihe Yhdysvalloissa oli Lutherin tie evankeliseen uskoon (julk. 1947 suomeksi nimellä "Syntisen tie vanhurskauteen ja pyhyyteen Lutherin mukaan l. Aamunhämärä ja päivänkoitto").


title: Uuras Saarnivaara

text: 2. Luther-tutkimuksen aihe Suomessa oli Lutherin pelastusoppi ja vanhurskauttaminen.


title: Uuras Saarnivaara

text: 3. Luther-tutkimuksen osa käsittelee Lutherin pyhitysoppia.


title: Uuras Saarnivaara

text: Saarnivaara on tehnyt vanhaan kirkkoraamattuun pohjautuvia raamatunkäännöksiä "Pyhä Raamattu korjauksin ja selityksin" (1987) ja rajoitetummilla selityksillä varustettu "Jumalan Kansan Pyhä Raamattu" (1993), joissa vuosien 1933 VT:n ja 1938 UT:n käytäntöön ottaman suomennoksen pohjalta ovat käännös ja kieli korjattuna. Hän on korjauksissaan pyrkinyt mahdollisimman alkutekstille uskolliseen käännösasuun. Saarnivaara on myös kirjoittanut tunnetun, 1 052-sivuisen kirjan "Voiko Raamattuun luottaa?" (1982).


title: Ballbreaker Tour

text: Ballbreaker Tour oli rockyhtye AC/DC:n maailmankiertue, joka alkoi 12. tammikuuta vuonna 1996 Yhdysvalloissa, Floridassa ja päättyi samana vuonna Uudessa-Seelannissa 11. marraskuuta. Konsertteja kiertueelle kertyi 150. Ballbreaker Tour oli ensimmäinen kiertue yhtyeeseen palanneelle rumpalille Phil Ruddille sitten For Those About To Rock -kiertueen vuonna 1982.


title: Ballbreaker Tour

text: 23. huhtikuuta 1996 AC/DC esiintyi Helsingin jäähallissa. Lämmittelijöinä olivat The Wildhearts sekä Zero Nine.


title: Ballbreaker Tour

text: Helsingin konsertissa esitetyt kappaleet


title: Buffalo Bills

text: Buffalo Bills on yhdysvaltalainen NFL:ssä pelaava amerikkalaisen jalkapallon seura, joka on ottanut nimensä Buffalo Billin mukaan. Se pelaa American Football Conferencen itäisessä divisioonassa, AFC Eastissa. Seuran kotipaikka on Buffalossa, New Yorkin osavaltiossa.


title: Buffalo Bills

text: Joukkue perustettiin 1959. Joukkue pelaa kotiottelunsa Orchard Parkin lähiössä. Sen kannustusryhmän nimi on "Buffalo Jills".


title: Buffalo Bills

text: Joukkue voitti AFL:n mestaruuden 1964 ja 1965, kun AFL ja NFL olivat vielä erilliset sarjat. Joukkue selvisi 1990-luvun alussa neljä kertaa peräkkäin NFL.n loppuotteluun Super Bowliin, mutta hävisi ne kaikki.


title: Buffalo Bills

text: Entisistä pelaajista tunnetuin on O. J. Simpson. Vaikka Simpsonia pidetään yhtenä kautta aikojen parhaista keskushyökkääjistä, hänet muistetaan myös jalkapallouran jälkeisestä murhaoikeudenkäynnistä ja vuoden 2008 ryöstötuomiosta. Muita tunnettuja entisiä pelaajia ovat mm. Jim Kelly, Thurman Thomas ja Bruce Smith.


title: Timo Laukkio

text: Timo Laukkio (s. 1948) on suomalainen toimittaja. Hän on MTV3:n ajankohtaisohjelmien päätoimittaja ja juontanut aiemmin Huomenta Suomi-ohjelmaa. Hän on ollut Citytv Helsingin päätoimittaja.


title: Timo Laukkio

text: Laukkio on kärsinyt leukemiasta, johon hän sai luuydinsiirron.


title: Timo Laukkio

text: Laukkion puoliso on toimittaja Kristiina Hanhirova.


title: Timo Laukkio

text: Pirkka-Pekka Petelius on esittänyt Laukkiota televisiosarjoissa Ruonansuu & Petelius Co. ja Neurovisio sekä Yömyöhä-radio-ohjelmassa. Televisiosarjoissa hänen nimensä oli muutettu Lima Taukkioksi, radiossa hän esiintyi nimellä E. Taukkio.


Konneveden Moottorikerho/Urheiluautoilijat ry eli KonnMK/UA ry on vuodesta 1966 alkaen toiminut yhdistys, jonka tarkoituksena on ylläpitää ja edistää alansa toimintaa järjestämällä kilpailutapahtumia sekä erilaisia puitteita moottoriurheilun harrastamiseen.


title: Konneveden Moottorikerho/Urheiluautoilijat

text: KonnMK/UA ry on sekä Suomen Moottoriliitto r.y:n (SML) että Autourheilun Keskusjärjestön (AKK-Motorsports r.y.) jäsenkerho.


text: Kerhossa on aktiivisia kilpailijoita eri lajeissa; motocross, jäärata, roadracing, ralli, jokamiehenluokka, moottorikelkkailu, enduro ja supermoto. Kerholla on pitkäaikainen kokemus eri lajien arvokilpailujen järjestämisestä suomenmestaruus tasolta aina MM-tason tapahtumiin.


title: Tărtărian savitaulut

text: Tărtărian savitauluilla tarkoitetaan Tărtăriasta Romaniasta löydettyjä kolmea savitaulua, joissa olevat kuviot saattavat olla jopa 5500-luvulta eaa., eli mahdollisesti maailman vanhimpia tunnettuja kirjoituksia. Iänmääritys on kuitenkin kiistanalainen. Taulut löysi Clujin museon arkeologi Nicolae Vlassa Turdan läheltä. Arkeologi Zsófia Torma oli löytänyt alueelta jo vuonna 1875 muutamia sirpaleita, joissa oli tunnistamattomia merkkejä.


title: Tărtărian savitaulut

text: Löytöalueella kukoisti kyseisellä aikakaudella suhteellisen kehittynyt Vincan kulttuuri. Savitauluissa on eläinten kuvia ja kuvakirjoitusta. Ulkoisesti merkit muistuttavat huomattavasti Mesopotamian Sumerin Uruk-kauden varhaista kirjoitusta.


title: Tărtărian savitaulut

text: Savitaulujen aitoudesta on kiistelty. Mikäli savitaulut ovat aitoja, niiden merkit voivat olla myös muuta kuin kirjoitusta, esimerkiksi satunnaisesti piirrettyjä kuvia. Joidenkin mukaan Vincan savitauluissa oli käytetty ennen indoeurooppalaisia vallinnutta "vanhan Euroopan kirjoitusta", niin sanottua Vinča-Tordos-kirjoitusta (Vincan aakkoset, Vincan kirjoitus).


title: Hamagian kulttuuri

text: Hamagian kulttuuri sijaitsi neoliittisella kivikaudella Luoteis-Bulgariassa, ja Dobrujassa Tonavan oikealla rannalla ja Tonavan jokisuistossa. Kulttuurin päälöytöpaikka on Baia-Hamagia merkittävä myös Durankulak Bulgariassa. Cernavodăn hautausmaalta on löydetty "ajattelijan" ja "istuvan naisen" patsaat.


title: Hamagian kulttuuri

text: Kulttuuri liittyy maanviljelyn saapumiseen tälle alueelle. Ihmiset asuivat suorakaiteen muotoisissa, 1-2 huoneen taloissa useimmiten vesistöjen äärellä, joskus luolissa. Talot olivat joskus ryhmissä , niin että ajan myötä syntyi rauniokumpuja.


title: Hamagian kulttuuri

text:
Se muistuttaa Vinčan, Dudeștin ja Karanovo III:n kulttuureja joiltain osin. Kulttuurille oli ominaista suuri pysyvyys. Kulttuurille on tyypillisiä istuvat naispatsaat, jotka tuovat mieleen Turkin alueen muinaiset löydöt. Maalatussa keramiikassa on spiraaliaiheita ja mutkikkaita geometrisia kuvioita. Kulttuuri kehittyi ilman katastrofeja varhaisen kuparikauden
Gumelnitsan, Boianin ja Varnan kulttuureiksi.


title: Suolistokaasu

text: Suolistokaasu on pääasiassa hajuttomista kaasuista koostuvaa kaasua, jota syntyy luonnollisesti ihmisen tai muun eläimen elimistössä. Suolistossa, etenkin paksusuolessa on runsaasti bakteereja, ulosteen massasta noin puolet onkin bakteereja. Bakteerit muodostavat kaasumaisia aineenvaihduntatuotteita, joista syntyy suolistokaasua. Suolistokaasu sisältää vetyä, hiilivetyjä sekä rikkivetyä, joka antaa suolistokaasulle sen ominaisen hajun. Märehtijöillä syntyy myös metaania. Suurin osa suolistokaasusta imeytyy suolesta verenkiertoon, josta se siirtyy keuhkojen kautta uloshengitysilmaan.


title: Guarulhos

text: Guarulhos on kunta São Paulon osavaltiossa Brasiliassa. Yksi maan päälentoasemista, São Paulo-Guarulhosin kansainvälinen lentoasema, sijaitsee kunnassa. Kunnan asukasluku oli 1 221 979 vuonna 2010.


title: Etukeno

text: Etukeno Oy on vuonna 1988 perustettu pienkustantamo, jonka erityisalat ovat ympäristö, liikenne ja rakentaminen. Yhtiön toimialat ovat tekstituotanto, kustannus- ja julkaisutoiminta, painettu ja sähköinen joukkoviestintä sekä alan konsultointi. Etukenon pääomistaja on DI Kari Ojala. Yhtiö on tullut tunnetuksi suurelle yleisölle julkaistuaan Susan Kurosen kirjan "Pääministerin morsian" 19. helmikuuta 2007.


title: Rolf Schimpf

text:
Rolf Schimpf (s. 14. marraskuuta 1924, Berliini) on saksalainen näyttelijä,
joka näytteli rikoskomisario "Leo Kressiä" pitkäaikaisessa poliisisarjassa "Kettu" ("Der Alte"). Hän asuu Münchenissä yhdessä vaimonsa, näyttelijä Ilse Zielstorffin kanssa. He menivät naimisiin vuonna 1970. Heillä on yksi poika nimeltään Daniel, joka on arkkitehti.


title: Rolf Schimpf

text:
Schimpf näytteli "Ketussa" vuosina 1986–2007, hän teki vierailun sarjaan keväällä 2009. Hän näytteli sarjassa 223 jaksossa. Hänet korvasi Walter Kreye, jonka roolihahmo "Rolf Herzog" otti ohjat murharyhmä kakkosessa "Leo Kressin" jälkeen. Hänen uusin roolinsa on Korbinian Niederbühl televisiosarjassa "Lemmen viemää" ("Sturm der Liebe") (2009).
Rolf Schimpf on 176 senttiä pitkä.


title: Pitkätalo

text: Pitkätalo on eri puolilla maailmaa muinoin ja myöhemminkin käytössä ollut pitkänomainen talotyyppi. Pitkätaloja on rakennettu Euroopassa, Aasiassa ja joillakin Pohjois-Amerikan intiaanialueilla. Pitkätaloissa asui useampi perhekunta samassa rakennuksessa. Samoissa taloissa asuivat sekä ihmiset että kotieläimet.


title: Pitkätalo

text:
Esimerkiksi Norjasta on löydetty arkeologisissa kaivauksissa pronssi- ja rautakaudelta peräisin olevia pitkätalojen jäänteitä. Ne ovat olleet 40–80 metriä pitkiä.
Irokeesit rakensivat pitkätaloja Ontariossa ja New Yorkissa. Nimitys pitkätalo tuli siitä, että talon pituus oli suurempi kuin leveys. Taloissa oli molemmissa päissä oviaukot, jotka voitiin peittää talvella nahoilla, eikä ikkunoita ollut ollenkaan. Myös huronit rakensivat vastaavia taloja. Rakennusmateriaalina he käyttivät puunrunkoja ja päällystivät talot jalavankuorilla. Suurimmillaan heidän talonsa saattoivat olla 30 metriä pitkiä, kahdeksan metriä leveitä ja kuusi metriä korkeita.


title: Tanniinit

text: Tanniinit ovat kasveissa esiintyviä fenolisia uuteaineita, flavonoideja, jotka sitovat ja saostavat proteiineja.


title: Tanniinit

text: Tanniineilla on voimakas värjäävä vaikutus, joka tulee esiin niiden käytössä nahkaa parkitessa. Aineen nimi tuleekin keskiaikaisesta latinasta, jossa parkitsemista merkitsevä "tannāre" johdettiin tammen kaarnaa tarkoittavasta sanasta "tannum" joka puolestaan liittyi muinaisgermaanien tammea tarkoittavaan sanaan. Suomen kielessä tanniineista käytetään myös nimitystä parkkihappo.


title: Tanniinit

text: Tanniineja esiintyy monissa kasveissa, joissa niillä on erilainen funktio kasvin eri osissa. Siemenissä ja juurissa ne tappavat bakteereja ja rungossa osallistuvat myös kasvunsäätelyyn. Lehdille ne antavat kitkerän maun, joka suojaa kasvinsyöjäeläimiltä. Silmuja ne suojaavat jäätymiseltä. Tanniineja esiintyy muun muassa puissa (esimerkiksi tammi, koivu, eukalyptus, mänty, paju), useissa heinäkasveissa, apiloissa sekä monissa ihmisen ravinnoksi kelpaavissa kasveissa (esimerkiksi metsämarjat, greippi, granaattiomena).


title: Tanniinit

text: Teepensaan ("Camellia sinensis") lehdet sisältävät tanniineja. Pitkäänhaudutetussa teessä esiintyvä karvas maku johtuu terveellisistä antioksidanteista. Kupin pohjaan jäävä tumma kerros on flavonoidien ja teeveden tavallisesti sisältämän kalkin yhdessä muodostamaa sakkaa. Se on täysin vaaratonta ja irtoaa helposti sitruunamehulla tai suolalla.


title: Tanniinit

text: Tanniineja on runsaasti viinirypäleiden siemenissä, tertun rangassa ja kuorissa. Ne mahdollistavat hyvin säilyvien ja ikääntyvien punaviinien valmistamisen. Tanniinit jättävät suuhun limakalvoja kuivattavan ja supistavan tunteen. Säilytysvaiheessa viineihin liukenee tanniineja myös tammitynnyreistä.


title: Tanniinit

text: Tanniineihin pääsee tutustumaan esimerkiksi tuhdeissa argentiinalaisissa, australialaisissa ja chileläisissä viineissä. Euroopassa hyviä esimerkkejä voi löytää Italian Barolon ja Ranskan Bordeaux'n alueen viineistä.


title: Tanniinit

text: Tanniineja käytetään perinteiseen nahan parkitsemiseen, koska ne saostavat proteiineja. Samaa ominaisuutta hyödynnetään myös monissa kemianteollisuuden prosesseissa. Puiden tanniinit ovat potentiaalinen vaihtoehto fossiilisille raaka-aineille lastulevyssä käytetyn liima-aineen pohjana. Tanniinien avulla on mahdollista kerätä joitain raskasmetalleja liuoksista. Tanniineja lisätään rehutuotteisiin parantamaan eläinten kykyä hyödyntää ruuan proteiineja.


title: Tacere

text: Tacere oli suomalainen vuonna 2002 perustettu melodista, sinfonista metallia soittava yhtye. Taceren musiikissa on elementtejä eri metallimusiikin tyylilajeista. Yhtyettä on rinnastettu eri medioissa muun muassa Therioniin, Nightwishiin, Dream Theateriin, Sonata Arcticaan, Within Temptation, Lacuna Coiliin ja Sentencediin. Taceren jäsenet ovat kotoisin pääkaupunkiseudulta.


title: Miyanomori

text: Miyanomori () on hyppyrimäki Miyanomori Ski Jump Stadiumilla () Sapporossa Japanissa.


title: Miyanomori

text: Hyppyrimäestä on hypätty viime vuosina enimmäkseen Continental Cupia ja naisten maailmancupia. Mäessä on järjestetty vuoden 1972 talviolympialaisten, vuoden 1991 talviuniversiadien ja vuoden 2007 hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen normaalimäen kilpailut.


title: Miyanomori

text: Miyanomori Ski Jump Stadium rakennettiin vuoden 1972 talviolympialaisia varten. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1968 ja marraskuussa 1970 vietettiin K86 hyppyrimäen virallisia avajaisia.


title: Miyanomori

text: Vuoden 1983 remontissa mäen K-pistettä siirrettiin 86 metristä 90 metriin ja alastulorinteeseen asennettiin muovitus. Vuonna 1990 asennettiin alumiininen vauhdinottolatu jäähdytysjärjestelmällä ja vuonna 1996 latu-ura vaihdettiin keraamiseksi.


title: Miyanomori

text: Vuonna 2005 mäkeä modernisoitiin vuoden 2007 hiihdon maailmanmestaruuskilpailuja varten.


title: Miyanomori

text: Talviolympialaisissa 1972 normaalimäen kilpailussa japanilaiset ottivat kolmoisvoiton Yukio Kasayan voittaessa kilpailun. Talviuniversiadeissa 1991 normaalimäen kilpailun voitti japanilainen Naoto Itō ja joukkuekilpailun Japani. Vuoden 2007 normaalimäen maailmanmestaruuden voitti puolalainen Adam Małysz.


title: Miyanomori

text:
Mäkiennätyksen 102,0 metriä on hypännyt Adam Małysz, epävirallisen mäkiennätyksen 106,0 metriä on hypännyt Eric Frenzel.
Naisten mäkiennätyksen 101,0 metriä on hypännyt Daniela Iraschko-Stolz, epävirallisen mäkiennätyksen 103,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.
Kesämäkiennätyksen 103,5 metriä on hypännyt Taku Takeuchi.
Naisten kesämäkiennätyksen 104,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.


title: Ruotsin ralli 2007

text:
Ruotsin ralli 2007 oli MM-rallikauden 2007 toinen osakilpailu ja
se ajettiin 9.–11. helmikuuta.


title: Keuhkorakkula

text: Keuhkorakkulat eli alveolit ovat keuhkojen pienten ilmateiden päissä sijaitsevia säkkimäisiä anatomisia yksikköjä, joissa elimistön kaasujenvaihto tapahtuu.


title: Keuhkorakkula

text: Keuhkorakkulan halkaisija on noin 0,1 mm ja seinämän paksuus 0,2 µm. Keuhkorakkulan sisäpintaa peittää levyepiteeli, joka koostuu alveolaarisoluista eli pneumosyyteistä. Tyypin I pneumosyytit, joita on epiteelistä noin 95 prosenttia, muodostavat keuhkorakkulan seinämän rakenteen. Tyypin II pneumosyyttien tehtävänä on erittää surfaktanttia. Keuhkorakkulan seinämässä on tiheä hiussuoniverkko, jonka avulla happi siirtyy sisäänhengitetystä ilmasta veren punasolujen hemoglobiiniin.


title: Keuhkorakkula

text: Keuhkorakkuloita on ihmisellä yhteensä noin 300 miljoonasta 500 miljoonaan.


title: Keuhkorakkula

text: Tupakointi muokkaa keuhkorakkulaa siten, että se pyöristyy. Tällöin sen pinta-ala pienenee ja hapenottokyky heikkenee. Keuhkorakkuloiden väliseinät tuhoutuvat ja keuhkojen ilmapitoisuus kasvaa.


title: Campinas

text: Campinas (IPA: ) on kunta São Paulon osavaltiossa Brasiliassa. Kunnan asukasluku oli 1 080 113 vuonna 2010. Campinasin metropolialueella on 19 kaupunkia, joissa oli vuonna 2000 yhteensä 2,3 miljoonaa asukasta. Campinas on osavaltion kolmanneksi suurin kaupunki São Paulon (noin 10 900 000) ja Guarulhosin (noin 1 160 000) jälkeen.


title: 50 Let Pobedy

text: 50 Let Pobedy (, ) on Venäjän federaation Arktika-luokan ydinkäyttöinen jäänmurtaja. Se on hieman muita luokkansa aluksia suurempi ja siten se on maailman suurin ydinkäyttöinen jäänmurtaja. Sen pituus on 159 metriä, leveys 30 metriä, uppouma 25 000 tonnia ja nopeus 21,4 solmua. Jäänmurtaja kykenee murtamaan 2,8 metrin paksuista jäätä. Aluksessa on kaksi ydinreaktoria. Konetehosta 55 900 kW siirtyy alukseen potkureille. Miehistöön kuuluu 138 jäsentä.


title: 50 Let Pobedy

text: Aluksen köli laskettiin Baltijski zavodin telakalla Pietarissa nimellä "Ural" vuonna 1989, ja se laskettiin vesille 1993. Samana vuonna aluksen rakentaminen keskeytyi rahoituksen puutteeseen. Nimi viittaa vuoteen 1995 ja toisen maailmansodan päättymisen 50-vuotispäivään, jolloin aluksen oli määrä valmistua. Rahoituksen loppumisen johdosta se ei kuitenkaan valmistunut, ja sen varustelua jatkettiin vasta 2003. Alus valmistui vuonna 2007 ja sillä ajettiin koeajo Suomenlahdella 12. helmikuuta 2007.


title: 50 Let Pobedy

text: Suomen valtio huomautti koeajosta, koska siitä ei oltu informoitu etukäteen. 1996 tehdyn sopimuksen mukaan Venäjän tulisi ilmoittaa alle 300 km:n päässä Suomen rannikosta liikkuvista ydinkäyttöisistä aluksista.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayojen kirjoitusjärjestelmä eli mayahieroglyfit oli esikolumbiaanisen mayojen korkeakulttuurin käyttämä kirjoitusjärjestelmä. Mayojen kirjoitusjärjestelmä on yhdistelmä logogrammeja ja tavumerkkejä. Erilaisia merkkejä on yhteensä yli tuhat, joista samaan aikaan käytettyjä enintään 500.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Varhaisimmat säilyneet mayojen kirjoitukset ovat peräisin 300-luvulta eaa. Kirjoitusjärjestelmä oli jatkuvassa käytössä aina konkistadorien saapumisen jälkeiseen aikaan saakka 1500-luvulla, ehkä 1600-luvulle asti. Sen jälkeen mayatekstien tulkintataito unohtui vuosisadoiksi, ja kirjoitusta opittiin lukemaan uudelleen vasta 1900-luvun loppupuolella. Mayojen kirjoitusten ymmärtäminen uudisti käsitykset mayojen historiasta.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Kirjoitus Mesoamerikassa syntyi olmeekkien aikana 700–500 eaa. ja erkaantui kahdeksi kirjoitusperinteeksi, toinen Meksikon ylängöillä ja toinen Guatemalan ja Chiapasin ylängöillä. San Bartolosta, Pohjois-Guatemalasta löydettyjen varhaisten mayakirjoitusten aikaan 200-luvulla eaa. Mesoamerikassa oli käytössä ainakin kolme kirjoitusjärjestelmää.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayat joko kehittivät itse kirjoituksensa tai luultavammin omaksuivat sen sapoteekeilta tai olmeekeilta.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Meidän tulkittavissamme oleva yhtenäinen mayakirjoitus alkoi kehittyä 250–300 jaa. mayojen klassisen kauden alussa.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayojen hieroglyfikirjoitus oli kirjoituksena aikanaan Uuden maailman kehittynein. Se oli ainoa intiaanien tuntema kirjoitus, jolla voitiin ilmaista kaikkia ihmisen ajatuksia. Foneettisuutensa ansiosta mayojen kirjoitusjärjestelmällä pystyttiin ilmaisemaan millaisia kielellisiä rakenteita tahansa. Se on kuitenkin muiden kirjoitusjärjestelmien tapaan vaillinainen pyrkimyksessään kirjata ylös puhuttua kieltä.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayakirjoitus oli tarkoituksellisen monimutkaista ja vaikeaselkoista. Vaikka mayakieliä olisikin voitu niiden rakenteen ansiosta kirjoittaa pelkillä tavumerkeillä, lukuisat sanamerkit haluttiin säilyttää. Kirjoitustaito ja siihen liittynyt esoteerinen tiede olivat kapean eliitin yksityisomaisuutta, jota tavallisen kansan ei haluttu ymmärtävän. Kirjoitus oli vallan välikappale, jota mayojen yläluokka käytti valta-asemansa tukemiseen. Näin kirjoituksen monimutkaistamisesta tuli hyve. Käsittämättömän monimutkaiset hieroglyfit viestivät kansalle yliluonnollisesta vallasta ja tiedosta, joka jäi kauas tavallisen ihmisen käsityskyvyn ulkopuolelle. Mielikuvaa täydensivät hieroglyfien muodot, groteskit pääglyyfit ja piirtokirjoituksiin liittyvät fantastiset kuvat.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayahieroglyfeissä esiintyy erinäköisiä ihmisten ja eläinten päitä sekä monenlaisia kuvioita, jotka on niputettu mutkikkaasti yhteen. Kuvioissa on useita toistuvia elementtejä. Erilaisia merkkejä on yhteensä yli tuhat. Osaa merkeistä käytettiin vain yhtenä aikana tai yhdessä paikassa. Samaan aikaan käytettyjä merkkejä oli enintään 500. Monet erinäköiset hieroglyfit ovat yhden ja saman hieroglyfin muunnelmia, joiden erilaisuus johtuu kirjurien käsialoista. Monimuotoisuutta lisää myös se, että mayat kirjoittivat tekstejään 1 500 vuoden aikana, jolloin puhuttu kieli muuttui.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayahieroglyfijärjestelmä on logosyllabinen järjestelmä. Siinä käytetään logogrammeja, joilla merkitään kokonaisia sanoja, sekä tavumerkkejä, joilla merkitään tavuja tai yksittäisiä äänteitä. Tavumerkkejä on noin 200 erilaista. Niistä noin 60 prosenttia on homofonisia, eli ne ääntyvät samoin kuin jokin toinen merkki. Tavumerkit edustavat konsonantti+vokaali-tavuja tai pelkkiä konsonanttitavuja. Sanat loppuvat yleensä konsonanttiin, jolloin viimeisen tavumerkin vokaali ei äänny.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Tyypillisessä mayaglyyfissä on pääglyyfi, jota täydentävät liitteet eli affiksit. Merkissä on usein foneettinen osa, joka antaa vihjeen sen ääntämisestä silloin, kun merkin voi lukea eri tavoin. Merkissä voi myös olla semanttinen osa, joka tarkentaa sen merkityksen silloin, kun merkillä on monta merkitystä. Tunnettu esimerkki semanttisesta osasta on kaikkien päivien nimissä olevat samanlaiset kuviot. Merkkeihin saatettiin liittää myös tarkkeita, kuten kaksi pistettä, jotka ilmaisivat merkin lausumista kaksinkertaisena (esimerkiksi "ka → kak(a)").


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Samaa tarkoittavan sanan tai lauseen pystyi kirjoittamaan useilla tavoilla. Kaksi peräkkäistä hieroglyfiä saatettiin kirjoittaa erilleen, toinen saatettiin osittain piilottaa toisen taakse, toinen saatettiin upottaa toisen sisään, tai hieroglyfit sulautettiin yhteen. Vaihtelun syynä oli joskus tilanpuute, jolloin kirjuri valitsi lyhyimmän muodon, tai taiteellinen pyrkimys välttää grafeemista toistoa.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Homofonian lisäksi mayojen järjestelmässä esiintyy homografiaa, eli sama merkki voidaan lukea eri tavoilla.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Tavut ovat muotoa konsonantti+vokaali. Ylimmällä rivillä ovat yksittäiset vokaalimerkit. Vasemmassa sarakkeessa ovat konsonantit ääntämisohjeineen. Heittomerkki ’ kuvaa glottaaliklusiilia. Taulukkosolussa on saman merkin eri variaatioita. Tyhjät solut ovat tavuja, joiden kirjoitusmerkkejä ei vielä tunneta.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayatekstiä kirjoitettiin pääsääntöisesti vasemmalta oikealle ja pareittain ylhäältä alas. Pienissä esineissä saatettiin joskus käyttää eri kirjoitussuuntaa. Myös peilikuvakirjoitusta on tavattu. Hieroglyfien sisäinen lukusuunta noudattelee muutamin poikkeuksin samaa sääntöä, vasemmalta oikealle ja ylhäältä alas. Jotkin merkit luetaan edellisten sääntöjen vastaisesti edestä taakse, eli merkin päällimmäisinä näkyvät osat ennen niiden taakse jääviä.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayojen numeroissa oli paikkajärjestelmä kuten meilläkin. Heidän lukujärjestelmänsä pohjana oli luku 20, toisin kuin meillä on 10.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayat tunsivat nollan, jonka merkki oli simpukankuorikotilo. Mayat alkoivat käyttää nollaa ehkä noin 350 eaa, aikana, jolloin Euroopassa käytettiin roomalaisia numeroita.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Nykyisen käsityksen mukaan lähes kaikki hieroglyfitekstit on kirjoitettu itäisellä chol-kieliryhmään kuuluvalla kielellä, joka tunnetaan joko nimellä klassinen maya tai klassinen cholti. Sen lisäksi joissakin teksteissä on havaittavissa muutamien muiden kielten vaikutusta, kuten tzeltal-kielten, chontalin varhaismuodon, jukatekin varhaismuodon ja mahdollisesti itza-mopan. Nykyisistä mayakielistä lähimpiä hieroglyfien kielten kanssa ovat alankoalueiden kieliryhmät. Lähin kieli on itäisen Guatemalan ja Hondurasin rajalla puhuttu pieni chorti.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Vanhimmat mayakirjoitukset tunnetaan 300-luvulta eaa. Uusimmat ovat peräisin 1500-luvulta tai jopa 1600-luvulta. Suurin osa teksteistä on kirjoitettu mayojen klassisella kaudella noin 250–900 jaa. Tekstejä sisältäviä esineitä, palasia ja monumentteja tunnettiin 2000-luvun alussa jo noin kymmenentuhatta.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayat kirjoittivat hieroglyfitekstejään etenkin keramiikkaesineisiin, kivimonumentteihin, kuten kivipilareihin eli steeloihin, ja kivisiin ovenkamanoihin sekä myös esimerkiksi koodekseihin, puisiin ovenkamanoihin, stukkofasadeihin, rakennusten sisäseiniin, luolien seinämiin, simpukankuoriin, ihmisten ja eläinten luihin, jadeiittiin, obsidiaaniin ja tiileen. Suurin osa säilyneistä mayakirjoituksista on steeloihin tehtyjä kaiverruksia, jotka kertovat kuninkaiden ja ylimysten sankarillisista teoista. Paperisivuisia kirjoja eli koodekseja on säilynyt vain neljä.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Kun mayojen kirjoitusjärjestelmää opittiin jälleen ymmärtämään 1960-luvulta alkaen, pystyttiin myös mayojen kirjoituksia lukemaan ensi kertaa. Näiden tekstien avulla mayat pystyttiin osoittamaan yllättävän sotaisiksi verrattuna aiempaan käsitykseen mayoista rauhaa rakastavina kansoina.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Mayojen kirjoitusta on opittu lukemaan tyydyttävästi vasta 1900-luvun loppupuolella. Varhaisen yrityksen tulkita mayojen kirjoitusmerkkejä teki Yukatanin piispa Diego de Landa, vaikka oli itse ollut valvomassa satojen viikunankuoriin kirjoitettujen mayakirjoituksen koodeksien polttamista. Hän liitti kertomuksiinsa 27 merkkiä, jotka hänen tulkintansa mukaan olivat aakkoset. Myöhemmät tutkijat totesivat tämän olevan mahdotonta, ja tulkinta jäi sivuun.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Neuvostoliittolainen Juri Knorozov esitti vuonna 1952, että kirjoitusjärjestelmä voisi olla yhdistelmä tavu-, ideografista ja foneettista kirjoitusta, kuten useiden jo tulkittujen muinaiskulttuurien kielten kirjoitus. Knorozov teki päätelmän mayakirjoituksen ja tuntemiensa kirjoitusjärjestelmien yhtäläisyyksien sekä mayahieroglyfien määrän perusteella. Hän vertasi mayakirjoitusta japanin kirjoitusjärjestelmään. Knorozov havaitsi Landan aakkosten "cu"-merkin esiintyvän kalkkunaa kuvaavan merkin yläpuolella eräässä koodeksissa. Koska kalkkunaa tarkoittava sana jukatekin mayakielessä on "cutz", Knorozov päätteli kalkkunamerkin ääntyvän "tzu". Hänen onnistui varmistaa asia toisen tuntemansa sanan avulla, ja sen jälkeen hän selvitti lisää tavumerkkejä. Kylmän sodan, kielimuurin ja tutkijoiden yhteistyön puutteen johdosta Knorozovin löydöt eivät kuitenkaan vaikuttaneet tutkimukseen vielä 20 vuoteen.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Saksalaissyntyinen Heinrich Berlin tunnisti 1950-luvun lopulla tiettyihin kaupunkeihin viittaavia glyyfejä mayakirjoituksista. Yhdysvaltalainen Tatiana Proskouriakoff tulkitsi vuonna 1960 mayojen kivisteelojen oikean merkityksen. Hän osoitti, että toisin kuin aiemmin oli luultu, monumentteihin oli taltioitu historiaa. Proskouriakoff tunnisti muun muassa syntymää merkitsevän glyyfin.


title: Mayojen kirjoitusjärjestelmä

text: Linda Schelen 1973 koollekutsuma tutkijoiden foorumi ”Palenquen pyöreä pöytä” oli menestyksekäs aloitus sarjalle kokouksia, joissa Palenquen merkit saatiin tulkituksi Knorozovin ja Prouskouriakoffin osoittamalla tavalla. Knorozovin keskeinen oivallus kirjoituksen tulkitsemiseksi tunnustettiin 1970-luvun lopulla.


title: Tšerkessit

text: Tšerkessit ovat Venäjällä etupäässä Karatšai-Tšerkessiassa asuva luoteiskaukasialaista kabardin kieltä puhuva kansa. Samaa nimitystä on aikaisemmin käytetty kaikista adygelaisista kansoista: adygeista, kabardeista ja tšerkesseistä. Se esiintyy myös Turkissa ja Lähi-idässä asuvien pohjoiskaukasialaisten kansanryhmien yhteisnimityksenä.


title: Tšerkessit

text: Vuonna 1989 entisessä Neuvostoliitossa oli 52 400 tšerkessiä, joista 40 200 asui Karatšai-Tšerkessiassa. Vuonna 2002 Venäjällä laskettiin olevan 60 500 tšerkessiä. Heistä 49 600 asui kotitasavallassaan, jonka väestöstä he muodostivat 11,3 %.


title: Tšerkessit

text: Vuonna 1989 kansallisuudeltaan tšerkesseistä 91,5 % puhui äidinkielenään kabardia ja 5,2 % venäjää. Toisena kielenään venäjää puhui 77,2 % kansasta. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 94,5 % tšerkesseistä osaa venäjää. Kotitasavallassaan asuvista tšerkesseistä 96,6 % puhuu kabardia ja 4,3 % abazaa.


title: Tšerkessit

text: Adygelaisilla kansoilla on yhteinen historia, perinnekulttuuri ja pitkälti myös sama kieli. Tšerkessit, kabardit ja adyget käyttävät kaikki itsestään nimitystä "adyge". Monet pitävät niitä samana kansana, joka on jakautunut 1800-luvun venäläisvalloituksen seurauksena.


title: Tšerkessit

text: Adyget asuivat nykyään Tšerkessiaksi kutsutulla alueella jo 400–600-luvuilla. He koostuivat 18 eri ryhmästä, joista nykyisten tšerkessien esi-isiä ovat kabardit ja besleneit. Vuonna 1804 venäläiset hävittivät seudun lähes koko adygeväestön. Vuosisadan lopulla adygepakolaisten jälkeläisiä siirrettiin nykyisten Adyge-Hablin ja Habezin piirien alueelle, jossa he muodostivat 12 kylää. 1920-luvulla seudulle palasivat vielä viiden kylän asukkaat.


title: Tšerkessit

text: Perinteisiä elinkeinoja ovat karjanhoito ja käsityöammatit. Asuin- ja talousrakennukset olivat yleensä puisia. Ruokavalio koostui liha, vilja- ja maitotuotteista. Yhteiskuntajärjestyksen perustan muodosti kyläyhteisö. Avioliitto oli tiukasti eksogaminen. Perinteiset suurperheet hajosivat Kaukasian sodan aikana.


title: Tšerkessit

text: Suullinen kansanperinne, muun muassa Nart-eepos, on pääosin yhteinen muiden adygejen kanssa. Huomattava merkitys on kansanmusiikilla ja tanssilla. 900–1100-luvuilla seudulle levisi Bysantista ja Georgiasta kristinusko, joka 1300-luvulta lähtien alkoi väistyä islamin tieltä. Perinteiset uskomukset säilyivät kristinuskon ja myöhemmin islamin rinnalla vahvoina. Neuvostoaikana syntyi tšerkessien kaunokirjallisuus ja ammattitaide.


title: Tšerkessit

text: Nopeasta kaupungistumisesta huolimatta suurin osa tšerkesseistä asuu yhä maaseudulla. Syntyvyys on Kaukasian muihin kansoihin verrattuna alhainen. Elinkeinorakenne on normaali, vaikka palveluammattien osuus on jonkin verran ylikorostunut. Kansallinen itsetunto on vahva, seka-avioliittojen osuus pieni ja äidinkielen asema vakaa. Vuonna 1990 perustettu kansallinen järjestö "Adyge hase" harjoittaa kulttuuri- ja sivistystoimintaa ja kehittää yhteyksiä eri alueilla asuvan adygediasporan välillä. 1990-luvun alussa esiintyneet pyrkimykset erillisen tšerkessiautonomian perustamiseksi ovat laantuneet.


title: Kabba Samura

text: Kabba Samura (s. 26. marraskuuta 1981 Freetown, Sierra Leone) on sierraleonelainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Kaudella 2007 hän pelasi Veikkausliigassa Helsingin Jalkapalloklubin joukkueessa.


title: Kabba Samura

text: Samura aloitti jalkapallon pelaamisen Sierra Leonen suurimpiin kuuluvassa Mighty Blackpoolissa. Hänet toi Ruotsiin ja IFK Ölmeen ruotsalainen valmentaja Roger Palmgren. Kahden Ölmessä pelatun kauden jälkeen ruotsalainen suurseura IFK Göteborg hankki hänet vuonna 1999. Vuonna 2000 hän pääsi göteborgilaisten edustusjoukkueeseen ja teki yhden maalin vierasottelussa AIK:ta vastaan. Hän pelasi useita hyviä otteluita, muttei päässyt lopullisesti murtautumaan avauskokoonpanoon. Hänet vuokrattiin Assyriska FF:n ja hyvien näyttöjen ansiosta Assyriska päätti hankkia Samuran pelaajaoikeudet. Hän pelasi 3 hienoa kautta seurassa ja teki yhteensä 23 sarjamaalia, joista 3 Allsvenskanissa. Kaudella 2004 hän voitti seuran sisäisen maalipörssin 14 maalilla ja Assyriska nousi Superettanista Allsvenskaniin.


title: Kabba Samura

text:
Assyriska putosi sarjasta heti 2005 ja Samura lähti kreikkalaisen liigaseura OFI Gretan riveihin. Tätä ennen hän oli käynyt hollantilaisen Sparta Rotterdamin testissä lokakuussa 2005 . Hän pelasi Kreikassa 6 ottelua ilman maalimerkintöjä ja palasi Ruotsiin. Hän kävi englantilaisen Southend Unitedin ja ruotsalaisen Örebro SK:n testeissä, kunnes norjalainen Aalesund FK teki sopimuksen Samuran kanssa elokuussa 2006. Aalesund FK ei tarjonnut jatkoa sopimukseen ja Samura joutui etsimään uuden seuran kauden 2006 jälkeen. Keväällä 2007 hän kävi englantilaisen Brighton & Hove Albion FC:n testissä, kunnes päätyi testin kautta kirjoittamaan 1+1-vuotisen sopimuksen HJK:n kanssa helmikuussa 2007.
Ruotsissa hänet muistetaan maalistaan nousukarsintaottelussa 2004. Hän nousi pallon kanssa omalta puoliskoltaan ja päätti nousun hienoon laukaukseen ohi Örgryte IS:n maalivahdin ja vei Assyriskan 2-1 voittoon. Kauden 2007 jälkeen HJK jätti käyttämättä optionsa vedoten korkeaan palkkaan.


title: Mona-Liisa Nousiainen

text: Mona-Liisa Nousiainen (o.s. Malvalehto, s. 20. heinäkuuta 1983 Rovaniemi) on suomalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä ja harmonikansoittaja.


title: Mona-Liisa Nousiainen

text: Nousiainen on kolminkertainen hiihdon nuorten maailmanmestari ja viisinkertainen mitalisti. Aikuisten MM-kilpailujen sprintissä hän on sijoittunut seitsemänneksi Oberstdorfissa 2005, 12:nneksi Sapporossa 2007, seitsemänneksi Val di Fiemmessä 2013 ja 22:nneksi Falunissa 2015. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli sprintissä 29:s.


title: Mona-Liisa Nousiainen

text: Maailmancupin osakilpailuissa Nousiainen on sijoittunut 17 kertaa kymmenen parhaan joukkoon ja voittanut yhden osakilpailun, Liberecin perinteisen sprintin tammikuussa 2013. Nousiainen voitti helmikuussa 2013 parisprintin maailmancupin osakilpailun Sotšissa, jossa hänen parinaan hiihti Anne Kyllönen.


title: Mona-Liisa Nousiainen

text: Hiihdossa Nousiainen on edustanut Kouvolan Hiihtoseuraa, Ounasvaaran Hiihtoseuraa ja Lahden Hiihtoseuraa. Nousiaista valmensi uransa aikana muun muassa Ville Nousiainen, Niclas Grön, Reijo Jylhä, Ismo Hämäläinen ja Toni Roponen.


title: Mona-Liisa Nousiainen

text: Nousiainen lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.


title: Mona-Liisa Nousiainen

text: Nousiainen voitti Kultainen Harmonikka -kilpailun vuonna 1999 ja Hopeisen Harmonikan 1992. Yhteensä hänellä on viisi harmonikansoiton Suomen mestaruutta. Hän opiskelee Sibelius-Akatemiassa.


title: Mona-Liisa Nousiainen

text: Keväällä 2011 Nousiainen osallistui Yle TV1:n Maestro – tikusta asiaa -sarjaan, jossa julkisuuden henkilöt opettelivat johtamaan orkesteria. Hän voitti kilpailun.


title: Mona-Liisa Nousiainen

text: Mona-Liisa Nousiaisen puoliso on hiihtäjä Ville Nousiainen. He avioituivat keväällä 2015. Pariskunnalla on vuonna 2010 syntynyt tytär.


title: Evankelisluterilainen Todistajaseura

text: Evankelisluterilainen Todistajaseura ry on Suomen evankelis-luterilaisen kirkkoon kuuluva ja on osa evankelista herätysliikkettä maallikkojohtoisena liikkeenä, joka perustettiin Kurikassa vuonna 1919. Todistajaseuran kannatusaluetta on lähinnä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla. Todistajaseura käyttää laulukirjaa Uusi Veisu.


title: Evankelisluterilainen Todistajaseura

text: Todistajaseura on lojaali luterilaisen ortodoksian opetuksille. Se tunnustaa kasteen uudestisyntymisen pesona eikä hyväksy naispappeutta vaan pitää sitä Raamatun vastaisena. Todistajaseuralla on omaa kustannustoimintaa. Seura on julkaissut muun muassa Svebiliuksen katekismusta sekä kuukausittain ilmestyvää "Todistaja"-lehteä.


title: Les Arts Florissants

text: Les Arts Florissants on barokkimusiikkiin erikoistunut ranskalainen orkesteri.


title: Les Arts Florissants

text: Orkesteri on perustettu vuonna 1979, ja sitä on johtanut ranskalainen, alun perin yhdysvaltalainen, kapellimestari Willian Christie. Orkesteri on saanut nimensä ranskalaisen säveltäjän Marc-Antoine Charpentierin (1643–1704) oopperan mukaan.


title: Les Arts Florissants

text: Orkesterin kokoonpano muodostuu aikakauden eli barokin alkuperäissoittimilla soittavista muusikoista, joista jokainen pystyy myös vuorollaan toimimaan solistisissa tehtävissä. Lisäksi orkesteriin kuuluu kiinteästi pieni vokalistien ryhmä.


title: Les Arts Florissants

text: Les Arts Florissants on yksi keskeisiä niistä orkestereista, jotka käyttävät aikakauden soittimia teosten esittämisessä. Tarkoituksena orkesterilla on noudattaa sävellyksen syntyajan tyyliä ja musiikillista sointia. Se tapahtuu tietenkin rytmillisesti ja musiikin artikuloinnissakin. Orkesterin käyttämät soittimet ovat siksi joko aikakaudella valmistettuja tai tarkkoja jäljennöksiä aikakauden soittimista. Orkesteri ei käytä esimerkiksi jousisoittimissaan muita kuin eläinten suolista valmistettuja kieliä.


title: Les Arts Florissants

text: Sekä yhtye kokonaisuudessaan että sen vokaalinen- ja instrumentaalinen ryhmä tekevät yhteistyötä monin eri tavoin. William Christie käyttää esimerkiksi vokalistiensamblea oopperoissa, joiden esittämiseen vaaditaan kuoroa. Orkesterin äänitetuotanto on kunnioitettavan laaja ja sisältää monipuolisesti barokkimusiikkia.


title: Les Arts Florissants

text: Les Art Florissants orkesterin toimipiste sijaitsee Normandiassa olevassa Caenin kaupungissa.


title: Mjolnir

text: Mjolnir on Marvel-kustantamon sarjakuvasankari Thorin voimallinen vasara, joka perustuu mytologisen Thorin vasaraan, Mjölneriin. Mjolnir muistuttaa suurta vasaraa. Sen takoivat kääpiösepät ihmeellisestä uru-metallista. Itse Odin asetti siihen lumouksia, joista vasaran käytön oikeuttava on kaiverrettu sen pintaan: ""Kuka tätä vasaraa pitääkään, jos on sen arvoinen, saa Thorin voimat"."


title: Mjolnir

text: Mjolnirin synnystä on kaksi erilaista versiota.


title: Mjolnir

text: Toisessa Loki löi vetoa kääpiöiden kanssa ihmeellisten aarteiden valmistuksesta. Kääpiöseppämestari Eitri tarttui haasteeseen ja takoi kultaisen taikasormuksen, kultaisen villisian ja lopulta alkoi työstää mahtavaa sotavasaraa. Loki tajusi häviävänsä nähdessään aarteet ja muuttui hyönteiseksi. Tässä muodossaan Loki kiusasi ahjon palkeiden käyttäjää niin, että tämä lopetti hetkeksi ahjon kuumentamisen. Seurauksena Mjolnirin varresta tuli lyhyempi mitä Eitri oli tarkoittanut. Eitri kuitenkin voitti vetonsa ja ompeli Lokin suun kiinni tämän hävittyä. Odin piti sormuksen ja villisian kaikkien asgardilaisten käytössä, mutta antoi vasaran Thorille.


title: Mjolnir

text: Toisessa versiossa Odin komensi kääpiöseppiä Eitriä, Brokia ja Buria takomaan Mjolnirin käyttäen tähden sydäntä ja lumottua ahjoa prosessissa. Vasaran takominen oli ilmeisesti niin massiivinen projekti, että se tuhosi tähden sekä miltei itse maapallonkin prosessissa (kenties aiheuttaen dinosaurusten massatuhon kaiken ohessa). Odin käytti Mjolniria taistelussa surmaten sillä Lokin isän, Laufeyn. On kuitenkin huomionarvoista, että kaikki lumoukset ovat riippuvaisia Odinin tahdosta. Odinin kuollessa taistelussa celestiaaleja vastaan Mjolnirin kyky palautua heittäjänsä käteen katosi.


title: Mjolnir

text: Mjolnirissa on myös muutamia muita ominaisuuksia, joita harvoin käytetään. Useat muut henkilöt Thorin lisäksi ovat kuitenkin nostaneet Mjolnirin: Vaikka Mjolnir on uskomattoman voimakas ase, se ei ole tuhoutumaton. Useat olennot ovat saaneet sitä voimillaan vahingoitettua.


title: Nadja Sarell

text: Nadja Sarell (s. 1975) on suomalainen kuvittaja.


title: Nadja Sarell

text: Sarell valmistui tanssijaksi Teatterikorkeakoulusta, minkä jälkeen hän opiskeli Walesissa lastenkirjakuvitusta. Hän on toiminut freelancerkuvittajana vuodesta 2004. Kuvitustöiden lisäksi hän opettaa tanssia ja kuvitusta ja kirjoittaa "Kuvittaja"-lehteen.


title: Jari Mäkipää

text: Jari Mäkipää (s. 22. kesäkuuta 1978 Tampere) on suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija ja käsikirjoittaja.


title: Jari Mäkipää

text: Mäkipää kirjoittaa "Etsiväkerho Hurrikaani" -kirjasarjaa, jossa on syksyyn 2016 mennessä julkaistu neljätoista teosta. Lähiaikoina häneltä on ilmestymässä myös uusi, itsenäinen lastenromaani.


title: Jari Mäkipää

text: Etsiväkerho Hurrikaani kerhoa pidettiin ohjelmassa Lasten aamu, jota kerhoa veti Jari Mäkipää.


title: Jari Mäkipää

text: Mäkipää on käsikirjoittanut myös useita tv- ja verkkosisältöjä Ylen lasten- ja nuortenohjelmille, kuten Bofori, Galaxi Play ja R05AN K00D1.


title: Jari Mäkipää

text: Mäkipää on ollut mukana ohjelmissa Hetkinen, kolmasluokkalaisten karkkitietovisassa, ja Syrhämä-seikkailusarjassa.


title: Jari Mäkipää

text: Mäkipää valmistui medianomiksi Tampereen ammattikorkeakoulusta vuonna 2003. Hän suoritti ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon vuonna 2009 ja elokuvakäsikirjoittamisen erikoistumisopinnot vuonna 2010. Vuonna 2011 Mäkipää suoritti käsikirjoituksen MA-tutkinnon brittiläisessä Salfordin yliopistossa.


title: Jari Mäkipää

text: Vuonna 2014 Mäkipää sai Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon teoksesta "Etsiväkerho Hurrikaani ja hämärän majatalo". Hän oli myös Anni Polva -palkintoehdokas vuonna 2011.


title: Jari Mäkipää

text: Vuosina 2002–2011 Mäkipää työskenteli vakituisesti Ylen lastenohjelmien toimituksessa tuottajana, ohjaajana ja toimittajana. Hän juonsi muiden muassa Lasten aamua", Galaxia" ja "Operaatio Hurrikaania", jotka ovat molemmat suosittuja lasten- ja varhaisnuorten ohjelmia. Lokakuussa 2011 Mäkipää siirtyi vapaaksi kirjoittajaksi.


title: Jari Mäkipää

text: Jari Mäkipää aloitti Yle lastenohjelmissa noin 10-vuotiaana Kasmasiini varhais-nuorten ohjelmassa.


title: Jari Mäkipää

text: Lähde


title: Paskakaupunni

text: Paskakaupunni ry on oululainen kulttuurialan yhdistys. Se on perustettu vuonna 2006 ja yhdistysrekisteriin Patentti- ja rekisterihallitus hyväksyi sen helmikuussa 2007. Yhdistyksen nimeä ei hyväksytty ensimmäisellä kerralla, sillä PRH piti sitä hyvän tavan vastaisena, mutta yhdistyksen vastineen ja nimen puolesta järjestetyn adressin jälkeen yhdistyksen nimi hyväksyttiin yhdistysrekisteriin.


title: Paskakaupunni

text: Yhdistyksen tarkoituksena on toteuttaa ja edistää paikallistason toimintaa yhteistyössä muiden oululaisten kulttuuriyhdistysten, oppilaitosten ja kulttuurialan toimijoiden kanssa. Yhdistys järjestää Oulussa erilaisia kulttuuri -ja mediatapahtumia, kuten konsertteja, taide- ja valokuvanäyttelyitä, teatteritapahtumia, työpajoja sekä luentotilaisuuksia ja opintopiirejä.


title: Paskakaupunni

text: Paskakaupunni -nimi yhdistykselle valittiin Oulussa osoitteessa Uusikatu 22 olevan "Paska kaupunni" -graffitin mukaisesti. Graffiti ilmestyi seinään jossain vaiheessa 1980-lukua ja se on syntynyt Kauko Röyhkän "Paska kaupunki" (1986) -laulun innoittamana. Graffiti on tämän jälkeen poistettu lukuisia kertoja, mutta se on aina ilmestynyt uudelleen samalle paikalle. Seinän omistava taloyhtiö on jopa harkinnut graffitin kehystämistä tai suojelemista muilla keinoilla.


title: Europa Galante

text: Europa Galante on kamariorkesteri, joka soittaa barokkimusiikkia. Orkesteri on perustettu vuonna 1990 ja sen perustaja on viulisti Fabio Biondi. Orkesteri soittaa vanhoilla, barokki-instrumenteilla tai niistä tehdyillä tarkoilla kopioilla. Tämä antaa aivan erityisen soinnin musiikin tulkinnassa. Kuten Fabio Biondini, orkesterin johtaja, niin koko muukin orkesteri on erikoistunut italialaiseen barokkimusiikkiin ja eritoten se on tunnettu Vivaldin tulkinnoista.


title: Europa Galante

text: Orkesteri on suosittu vieras erilaisilla festivaaleilla ja konserttisaleissa. Se onkin esiintynyt: Milanon La Scalassa, Rooman Accademia di Santa Ceciliassa, Tokion Suntory Hallissa, Amsterdamin Concertgebouwssa, Lontoon Royal Albert Hallissa, Wienin Musikvereinissa, New Yorkin Lincoln Centerissä sekä Sydneyn Oopperatalossa.


title: Kitilän suurmotti

text: Kitilän suurmotti oli yksi monista moteista Laatokan Karjalassa talvisodassa.


title: Kitilän suurmotti

text: Neuvostoliiton 168. jalkaväkidivisioona oli ollut rintamalla talvisodan alkupäivistä lähtien. Se oli hyökännyt Laatokkaa myötäilevää rantatietä pitkin, mutta pysäytetty noin 60 kilometrin etenemisen jälkeen Ruhtinaanmäelle ja Impilahden kirkonkylän itäpuolelle joulukuun puolivälissä. Divisioona oli jo tähän mennessä kärsinyt tuntuvia tappioita. Erityisesti divisioonan selustaan jäänyt suomalaisten Mantsin linnakkeen Erillinen pataljoona 23 tuotti ongelmia puna-armeijan huollolle iskien välillä rantatielle. Lisäksi joulukuun aikana suomalaiset tekivät useita vastahyökkäyksiä pakottaen divisioonan puolustuskannalle. Joukkojen tilanne tammikuun alussa 1940 oli jo heikko.


title: Kitilän suurmotti

text: Motti syntyi 10. tammikuuta 1940, kun suomalaiset katkaisivat divisioonan yhteydet selustaan Pitkärannan suunnassa. Tämä motti oli ainoa, joka oli tehty Laatokan Karjalassa tarkoituksellisesti. Muut olivat syntyneet enemmänkin tämän motin rakentamisen sivutuotteena. 168. divisioonan osia jäi Kitilän suurmotin lisäksi Rykmenttimottiin ja pari kilometriä alempana olleeseen Konnunkylän alamottiin.


title: Kitilän suurmotti

text: Suomen IV armeijakunnan esikunta tiedotti motitusvaiheen päätyttyä 12. tammikuuta, että jalkaväkirykmentti 64 yhtä pataljoonaa lukuun ottamatta siirrettäisiin everstiluutnantti Uno Fagernäsilta 168. divisioonaa vastaan. Fagernäsille alistettiin vastaisuudessaan Taisteluosasto Ruusuvuoreen kuuluneet kolme pataljoonaa. Apujoukkojen tulon mottiin esti myös Fagernäsin alaisuudessa ollut Taisteluosasto Kilpa viisine pataljoonineen Pitkärannassa. Motin itäsivustasta huolehti Taisteluosasto Autti kolmella pataljoonalla, Vorojenkiven maastossa oli Taisteluosasto Oinaan yksi pataljoona ja pohjoispuolesta vastasi kaksi pataljoonainen Taisteluosasto Tähtinen. Se piti myös motin huoltoyhteyksiä puristuksissaan Laatokan saarista käsin.


title: Kitilän suurmotti

text: Motin ympärillä oli siis tammikuun lopulla yhteensä 13 vajaavahvuista pataljoonaa kuudesta eri rykmentistä. Kaksi pataljoonaa oli reservissä. Mantsin linnakkeesta suomalaiset häiritsivät edelleen puna-armeijan huoltoa räjäyttelemällä rantatien siltoja, murrostaen ja suluttamalla sitä ja tuhoamalla kolonnia. Myös linnakkeen 152 mm:n tykit kykenivät vaikuttamaan tien liikenteeseen.


title: Kitilän suurmotti

text: Jo 11. tammikuuta siepattiin 168. divisioonan radiosanoma, jonka mukaan divisioona olisi hukassa, ellei se nopeasti saisi apua. Komentajalle pyydettiin lentokone Koirinojan lahdelle aamuksi 12. tammikuuta motti näytti olevan kypsä. Divisioona kuitenkin ryhdistäytyi. Sitä alettiin huoltaa jäitse ja ilmateitse. Kitilän yläpuolella todettiin 17. tammikuuta lentäneen 30 lentokonetta joko pudottamassa tavaraa tai suojaamassa kuljetuskoneita. Pian jäälle alettiin aurata myös lentokenttiä.


title: Kitilän suurmotti

text: LVI armeijakunnan komentaja kenraali Tšerepanovkin päätti käydä motissa. Häntä varten tehtiin laskeutumispaikka. Suomalaisten radiotiedustelu selvitti koneen tuloajan, niinpä kenraalin vastaanottokomiteaan kuului myös kaksi suomalaista piiskatykkiä. Kenraali haavoittui jalkaan ja joutui viettämään sodan loppuajan saunassa Koirinojalla.


title: Kitilän suurmotti

text: Huolto kulki mottiin tappioista välittämättä. Hevostappiot kasvoivat tammikuun lopussa venäläisillä noin 610:een. Motti yritettiin avata myös taistelujoukoin, joita keskitettiin lisää Taisteluosasto Kilpaa vastaan. Tammikuun puolivälissä Pitkärantaan todettiin saapuneen 11. divisioona. Se ei vielä riittänyt, joten helmikuun alkuun mennessä olivat saapuneet 72. divisioona, 37. divisioona sekä 25. moottoroidun divisioonan osia. Tähän suuntaan keskitettiin vielä uuden VIII armeijakunnan esikunta, 10. täydennysdivisioona ja 204. maahanlaskuprikaati. Tarkoitus oli iskeä jäätä pitkin Sortavalaan.


title: Kitilän suurmotti

text: Erikoisuutena mainittakoon, että Laatokan saarilla suomalaisia häiritsi ”Suomen kansanarmeijan” Jalkaväkirykmentti 6 komentajanaan majuri Kalle Ahonen. Rykmentissä oli muutama sata miestä suomalaisia kommunisteja, itäkarjalaisia ja vepsäläisiä.


title: Kitilän suurmotti

text: Suomalaisten kannalta oli tärkeää saada motin avustusyritykset estetyiksi Pitkärannan suunnalta ja pitää Laatokan jäiden kautta kulkenut huoltotie katkaistuna. Venäläisten hyökkäykset alkoivat 19. tammikuuta suomalaiset torjuivat hyökkäykset ja venäläisten hyökkäysinto laimeni. Uudet hyökkäykset alkoivat helmikuun lopulla pakottaen suomalaisia perääntymään muutaman kilometrin.


title: Kitilän suurmotti

text: Laatokan rannalla sijainneesta Konnunkylän alamotista käytiin taistelua toista kuukautta. Sinne suunnattiin sekä jalkaväkirykmentti 38:n että jalkaväkirykmentti 39:n II pataljoona. Motti saatiin tuhotuksi 21. helmikuuta mennessä. Osa vihollisista pääsi pakenemaan Pitkärantaan ja sieltä edelleen omille linjoille. Sotasaaliiksi saatiin panssareita, pari tykkiä ynnä muuta.


title: Kitilän suurmotti

text: Puna-armeija valtasi 27. helmikuuta Laatokalla Putkisaaren. Tämän takia Petäjäsaaren ja Paimoin saaren puolustusta piti vahventaa, sillä saarten ja mantereen välissä toimi venäläisten huoltotie. Putkisaaren menetyksestä huolimatta huoltotie oli suomalaisten armoilla, varsinkin valoisan aikaan. Aluetta valvottiin Maksimansaaresta käsin valonheittimellä. Lisäksi jäässä yritettiin pitää railoja, jotka jäätyivät umpeen kovan pakkasen takia. Helmikuun lopulla venäläiset aloittivat yleishyökkäyksen Paimoin- Maksiman- ja Petäjäsaarten valtaamiseksi. Lopulta 6. maaliskuuta suomalaiset joutuivat vetäytymään mantereelle ja huoltotiellä ei enää ollut merkittävää uhkaa tällä alueella.


title: Kitilän suurmotti

text: 168. divisioonalla oli nyt vapaa huoltotie. Lukemattomat kuorma-autot ajoivat nyt jäätä pitkin Kitelään. Sotaa ei kuitenkaan ollut jäljellä kuin viikko. Divisioonan tuhoamiseksi ei enää ollut mahdollisuuksia. Suomen IV armeijakunnan ei onnistunut tuhota 168. divisioonaa, mutta se oli silti täyttänyt tärkeimmän tehtävänsä; estänyt vihollisen pääsyn Kannaksen joukkojen selustaan.


title: Kitilän suurmotti

text: 168. divisioonan on arvioitu menettäneen 2/3 henkilöstöstään. Niistä kaatuneiden osuus on ehkä noin 5 000. Laatokalla hyökänneet joukot menettivät kenties saman verran. Pitkärannan suunnassa kaatui ehkä 3 000 miestä. Näin ollen puna-armeija menetti Kitilän suurmottiin liittyvissä taisteluissa kaatuneina noin 13 000. Suomalaisten tappioita ei pystytä laskemaan Kitilän suurmottiin liittyvissä taisteluissa, sillä monet joukko-osastot taistelivat päällekkäin.Hidas kuolema saartorenkaassa. FT Pasi Tuunaisen arvostelu teoksesta: Gordijenko, Anatoli, Kuoleman divisioona. Gummerus, 2003. (Agricolan kirja-arvostelut 1.10.2007)


title: Hilarius Sorjonen

text:
Heino Hilarius Sorjonen (1908 – 3. huhtikuuta 1954, Ul. Pyhäjärvi) oli suomalainen rikollinen, joka herätti huomiota 1950-luvun alkupuolella tekemillään kassakaappiryöstöillä. Hänet
tunnettiin myös nimellä "Hentomielinen Hilarius".


title: Hilarius Sorjonen

text: Sorjonen varttui Lieksassa kunnan hoidokkina veljensä Viktorin kanssa eräässä maatalossa, jossa heitä kohdeltiin huonosti. Hän oli jonkin aikaa rakennustöissäkin, mutta siirtyi sitten tekemään rikoksia. Sorjonen teki monia aseistettuja ryöstöjä ja karkasi usein vankiloista. Vuonna 1950 hän suunnitteli ja toteutti rikostoveriensa kanssa Helsingin Vuorimiehenkadun postin ryöstön ja keräsi saaliina 2 miljoonaa silloista markkaa (nykyrahassa 64 000 euroa). Tästä ryöstöstä Sorjonen joutui Turun lääninvankilaan, mutta pakeni sieltä taas 1953.


title: Hilarius Sorjonen

text: Illalla 14. tammikuuta 1954 Sorjonen yritti ryöstää Vihdin Säästöpankin konttorin, koska hän oli saanut tietää, että pankin kassaholvissa oli sillä hetkellä useita miljoonia markkoja seuraavana päivänä tapahtuvaa meijeritilien maksua varten. Sorjonen ei kuitenkaan saanut pankkivirkailijoilta kassaholvin avainta ja joutui poistumaan ilman rahoja. Tapauksessa oli huvittaviakin piirteitä ja siitä uutisoitiin laajalti. Pankinjohtaja Saara Forsiuksen rohkeus vaikutti osittain hänen valintaansa kansanedustajaksi vuoden 1954 eduskuntavaaleissa


title: Hilarius Sorjonen

text: Hilarius Sorjonen ampui itsensä huhtikuussa 1954, kun hänen Ul. Pyhäjärven, eli nykyisen Karkkilan, Ahmoolla sijainnut piilopaikkana pitämänsä lato joutui poliisien piirittämäksi.


title: Hilarius Sorjonen

text: Kirjailija Jussi Kylätasku kirjoitti 1974 Sorjosesta radiokuunnelman ""Hentomielinen Hilarius"", josta tehtiin myös 1985 näytelmä (ensi-ilta Tampereen Työväen Teatterissa 3. lokakuuta 1985). Vuonna 1987 ohjasi Taavi Kassila kuunnelman ja näytelmän perusteella elokuvan "Petos", jossa Hilariusta esitti Paavo Pentikäinen. Elokuvaa varten Juice Leskinen sävelsi ja sanoitti kappaleen ""Hilarius Hentomielinen""


title: Gekkeiju Online

text: Gekkeiju Online on suomalaisen Coolhousen ilmaiseksi pelattava MMORPG/3D MUD. Pelissä yhdistyvät ominaisuudet niin vanhoista MUD-pohjaisista tekstipeleistä kuin nykyaikaisista MMORPG:stä.


title: Gekkeiju Online

text: "Gekkeiju Onlinen" maailmassa killat ovat hallitsevia ammatteja. Hahmo voi liittyä yhteen tai useampaan kiltaan, joka hyväksyy pelaajan hahmoluokan omaavia jäseniä.


title: Q-kuume

text: Q-kuume on solunsisäisen "Coxiella burnetii" -bakteerin aiheuttama zoonoosi eli ihmisten ja eläinten yhteinen tartuntatauti. "Coxiella burnetii" -bakteeri on normaalisti märehtijöiden (lehmät, lampaat ja vuohet) infektio, joista se voi siirtyä ihmiseen pisaratartuntana. Tauti ei tartu ihmisestä toiseen.


title: Q-kuume

text: Ranskassa Chamonix'n laaksossa puhkesi kesällä 2006 Q-kuume-epidemia. Kesäkuusta elokuun loppuun tapauksia ilmaantui 79. Suurin osa ihmisen infektioista on vähäoireisia. Kahden viikon itämisajan jälkeen sairastuville ilmaantuu kuumetauti. Varsinkin läppävikaisille ja niille henkilöille, joiden immuunijärjestelmän perussairaus tai lääkehoito on lamauttanut, infektio voi aiheuttaa kroonisen infektion ja endokardiitin. Varhaisraskaudessa Q-kuume voi johtaa keskenmenoon. Riskiryhmiin kuuluvia alueella matkanneita on Ranskassa suositeltu hakeutumaan tutkimuksiin mahdollisen tartunnan toteamiseksi.


title: Jussi Kylätasku

text: Juhani Ilmari (Jussi) Kylätasku (19. kesäkuuta 1943 Tampere – 7. tammikuuta 2005 Porvoo) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti useita näytelmiä, kuunnelmia ja elokuvakäsikirjoituksia.


title: Jussi Kylätasku

text: Kylätasku syntyi työläisperheeseen; hänen isänsä oli portinvartija ja äiti mielisairaanhoitaja. Omien sanojensa mukaan hän oli ”puer proletarii”, työläispoika. Kylätasku valmistui ylioppilaaksi vuonna 1963 ja ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi vuonna 1967.


title: Jussi Kylätasku

text: Kylätaskun kuunnelmat ja näytelmät saivat aiheensa usein tosielämästä. Näytelmän "Runar ja Kyllikki" pohjana olivat Kyllikki Saaren murha (1953) ja Tulilahden kaksoismurha (1959). TV-näytelmä ja kuunnelma "Uuni" perustui Kokemäellä 1970-luvulla paljastuneeseen niin sanottuun Uunisurmaan, jossa mies oli surmannut vaimonsa ja muurannut tämän ruumiin uunin sisään. "Hentomielinen Hilarius" otti aiheensa kassakaappiryöstäjä Hilarius Sorjosen elämänvaiheista ja näytelmässä "Maaria Blomma" päähenkilönä oli saarnaaja Maria Åkerblom. Suomen sodan (1808–1809) tapahtumiin liittynyt Rothin ja Spoofin sissiretki Tampereella antoi aiheen tv-näytelmälle "Kenraali Spoof".


title: Jussi Kylätasku

text: Kylätaskusta tuli ohjaaja Risto Jarvan luottokäsikirjoittaja. Elokuvan "Kun taivas putoaa..." työryhmästä alkanut yhteistyö jatkui ohjaajan kuolemaan asti. Tuon elokuvan ja toisen realistisen ja vahvasti yhteiskunnallisen elokuvan "Yhden miehen sota" menestyttyä lippuluukuilla heikosti Kylätasku kirjoitti inhimillisen komedian "Mies, joka ei osannut sanoa ei". Se ja sitä seurannut "Loma" pelastivat tuolloin Jarvan elokuvayhtiön Filminorin konkurssilta.


title: Jussi Kylätasku

text: Kylätasku luonnehti itseään seuraavasti: "Halusi kirjailijaksi oppiakseen oman käden kautta, mitä elämä on. Ammattikirjailija vuodesta 1974 (Runar ja Kyllikki) vuoteen 2000 (Jalmarin toinen tuleminen). Väliin mahtuu päätoimisesti dramatiikkaa kaikissa muodoissaan, kaikille mahdollisille forumeille, muutama kirja, pakinatkin hän tahtoo mainita. Mitä hän ei tahdo, on erotella ja poimia esille sydämensä lapsia sen mukaan, kuinka kulloinkin ovat maailmalla menestyneet. Henkilökohtainen elämä on mennyt, menetellyt huolineen ja murheineen samassa sekasorrossa kuin työtkin tulleet tehdyiksi. Vaimo ja lapset, velat ja velvoitteet ovat jotensakin kunnialla hoidetut, toistaiseksi. Ystäviä vähän ja hyviä, menestystä ja vaikutusvaltaa ei ensinkään; onnellinen mies. Sallii teatterin ja audiovisuaalisten välineiden esittää tehtyjä töitään. Kaikki hänen kirjoittamansa on saatavilla ja käytettävissä. Hän on myös aina valmis neuvottelemaan tilaustöistä. Mutta rehellistä sen olla pitää. Kirjoittaa edelleen, kuvatakseen, mitä elämä on, kun sen tietää. Toistaiseksi."


title: Jussi Kylätasku

text: Jussi Kylätasku -seura myöntää vuosittain Jussi Kylätasku -palkinnon, joka on joka toinen vuosi myönnettävä dramaturgipalkinto. Palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran 2007, ja sen sai kirjailija, dramaturgi Outi Nyytäjä. Palkinnon suuruus on 3 000 euroa.


title: Suomen Pipliaseura

text: Suomen Pipliaseura on Raamattujen kääntämiseen, painamiseen ja jakeluun keskittynyt suomalainen yhdistys. Se on Suomen vanhin uskonnollinen yhdistys sekä Pohjoismaiden ensimmäinen raamattuseura. Suomen Pipliaseura on myös vanhin Suomessa toimiva kirjankustantaja.


title: Suomen Pipliaseura

text: Skotlantilainen John Paterson oli saapunut Turkuun matkallaan Pietariin ja sai luterilaisen kirkon silloisen arkkipiispan Jacob Tengströmin innostumaan ajatuksesta kustantaa ja levittää Raamattua mahdollisimman edullisesti. Paterson toi mukanaan 500 puntaa seuran perustamista varten. Myös Venäjän keisari Aleksanteri I lahjoitti varoja seuran alkuvaiheissa. Yhdistys perustettiin Turussa vuonna 1812. Vuoden 1548 ensimmäisestä suomenkielisestä Uudesta testamentista lähtien oli 1800-luvun alkuun tultaessa Suomessa levitetty alle 30 000 Raamattua tai Uutta testamenttia. Raamatuista oli kova pula, koska edellinen painos oli ollut jo pitkään loppuunmyyty. Noin kymmenessä vuodessa Raamattujen määrä Suomessa kaksinkertaistui. Raamattujen leviäminen vaikutti osaltaan kansallisuusaatteen syntymiseen ja herätysliikkeiden laajenemiseen.


title: Suomen Pipliaseura

text: Suomen Pipliaseura kuuluu nykyään 142-jäseniseen Yhtyneet Raamattuseurat -järjestöön, joka koordinoi maailmanlaajuisesti varainkäyttöä sekä pitää yllä kattavaa ja tehokasta levitysjärjestöä. Yhtyneet Raamattuseurat on mukana 450 raamatunkäännöshankkeessa eri puolilla maailmaa. Tavoitteena on käännös, joka on uskollinen alkukieliselle tekstille ja välittää Raamatun sanoman.


title: Suomen Pipliaseura

text: Suomen Pipliaseuran tukema suurin yksittäinen hanke on Raamatunkäännösinstituutin käännöstyö 12:lle Venäjän alueella puhuttavalle suomensukuiselle kielelle. Työ on tuottanut tulosta, sillä sen seurauksena on valmistunut kokonainen Raamattu udmurtiksi ja Uusi testamentti seitsemällä muulla kielellä, esimerkiksi vienan- ja aunuksenkarjalaksi sekä vepsäksi. Pipliaseura on lisäksi kääntänyt useita evankeliumeita ja muita tekstejä Suomessa puhuttaville pienimmille saamelaiskielille: inarin- ja koltansaameksi. Vuonna 2019 on tarkoitus julkaista pohjoismaisena yhteistyönä käännettävä nykykielinen koko Raamattu pohjoissaamen kielellä.


title: Suomen Pipliaseura

text: Suomen Pipliaseura toimii ekumeenisesti palvellen kaikkia kristittyjä ja eri kirkkokuntia. Seura on hyväksytty Suomen evankelis-luterilaisen kirkon lähetysjärjestöksi. Pipliaseuran jäseniä ovat myös Suomen ortodoksinen kirkko ja Suomen vapaakristillinen neuvosto. Seuralla on oma Piplia-niminen lehti.


title: Raamatunkäännöskomitea

text: Raamatunkäännöskomitea on kirkolliskokouksen tai muun tahon asettama komitea Raamatun kääntämiseksi.Kirkolliskokouksen asettaman komitean ensimmäinen kokoonpano käsitti Vanhan testamentin ja seemiläisen filologian edustajina professorit Jussi Aron ja Ilmari Soisalon-Soinisen sekä piispa Aarre Lauhan, Uuden testamentin ja kreikkalaisen filologian edustajina professori Aimo T. Nikolaisen, apul.prof. Esko Haavan, professori Heikki Koskenniemen sekä vt. prof. Jukka Thurénin, kirkon opin edustajana apul.prof. Kalevi Toiviaisen sekä suomen kielen ja tyylin edustajina professori Osmo Ikolan ja kirjailija Lassi Nummen. Koko käännöstyön ajan puheenjohtajana työskenteli piispa Nikolainen.


title: Raamatunkäännöskomitea

text: Aloittaessaan vuoden 1974 alussa työskentelynsä komitea päätti – kirkolliskokouksen siviilivaliokunnan mietinnön mukaisesti – pyytää Suomen ortodoksista kirkkoa ja Suomen Vapaitten Kristittyjen Neuvostoa (SVKN) nimeämään komiteaan edustajansa. Ortodoksikirkon Kirkon nimeäminä ovat komitean työskentelyyn osallistuneet teol. lis. Johannes Seppälä, sittemmin arkkipiispa Johannes, sekä vuodesta 1984 lähtien fil. maist. Merja Merras. SVKN:a on komiteassa koko ajan edustanut päätoimittaja, toimitusjohtaja Valtter Luoto varamiehenään Suomen Vapaakirkon pastori, rehtori Väinö A. Hyvönen. Roomalaiskatolinen kirkko on koko työn ajan lähettänyt komitealle palautetta.


title: Míchel

text: José Miguel González Martín del Campo eli Míchel (s. 23. maaliskuuta 1963 Madrid) on espanjalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja edusti lähes koko uransa Real Madridia.


title: Míchel

text: Míchel syntyi Madridissa Miguel Gonzálezin ja Pepita Martín del Campon kolmantena lapsena. Varhaiset jalkapallo-oppinsa hän sai isältään, joka oli itsekin ollut jalkapalloilija, mutta joutunut lopettamaan uransa loukkaannuttuaan auto-onnettomuudessa. Míchel liittyi Real Madridin junioreihin 13-vuotiaana kieltäydyttyään ensin myös Atléticon ja Rayon tarjouksista. Hänen ensimmäinen joukkueensa Real Madridissa oli Infantil B.


title: Míchel

text: Ensimmäisen ottelunsa Realin edustusjoukkueessa Míchel pelasi 11. huhtikuuta 1982 onnistuen heti maalinteossa rangaistuspotkulla, kun Real voitti Castellónin vieraskentällä maalein 1–2. Paikkansa edustusjoukkueessa hän vakiinnutti kaudella 1984–1985, jolloin hän oli kokoonpanossa 26 ottelussa. Välivuodet hän pelasi Real Madridin reservijoukkueessa Castillassa, ja oli mukana kun Amancio Amaron valmentama joukkue voitti Segunda Divisiónin kaudella 1983–1984. Castillan vuosinaan hän muodosti legendaarisen "Quinta del Buitren" () yhdessä Emilio Butragueñon, Miguel Pardezan, Manolo Sanchísin ja Rafael Martín Vázquezin kanssa, joista tuli myöhemmin Real Madridin kantavia voimia. Real Madridissa Míchel voitti liigamestaruuden viidesti peräkkäin vuosina 1986–1990 ja UEFA Cupin kahdesti vuosina 1985–1986. Míchel lähti Real Madridista vuonna 1996 ja siirtyi meksikolaiseen Celayaan, johon myös Butragueño oli vuotta aikaisemmin siirtynyt. Hän päätti pelaajauransa vuonna 1997.


title: Míchel

text: Ensimmäisen maaottelunsa Míchel pelasi Itävaltaa vastaan 20. marraskuuta 1985. Hän edusti Espanjaa vuosien 1986 ja 1990 MM-kilpailuissa sekä vuoden 1988 EM-kilpailuissa. Vuoden 1990 MM-kilpailuissa hän teki hattutempun alkulohkon ottelussa Etelä-Koreaa vastaan. Yhteensä Míchel pelasi 66 maaottelua ja teki 21 maalia.


title: Míchel

text: Pelillisten taitojensa lisäksi Míchel muistetaan myös muutamasta varsinaisten pelitilanteiden ulkopuolisesta sattumuksesta. Vuonna 1988 hän sai osuman katsomosta heitetystä pullosta. Muutama vuosi myöhemmin kaudella 1991–1992 ottelussa Real Valladolidia vastaan hän häiritsi vastustajan kolumbialaispelaajaa Carlos Valderramaa kulmapotkutilanteessa puristamalla tätä genitaalialueelta useita kertoja. Euroopan jalkapalloliitto katsoi teon epäkunnioittavaksi ja toisen pelaajan yksityisyyttä loukkaavaksi, ja sakotti Mícheliä.Pelaajauransa jälkeen Míchel on toiminut kommentaattorina ja valmentajana. Kaudella 2005–2006 hän valmensi Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä pelannutta Rayo Vallecanoa.


title: Míchel

text: Heinäkuussa 2006 Real Madridin vastavalittu puheenjohtaja Ramón Calderón nimitti Míchelin seuran junioritoimenjohtajaksi. Lisäksi hän valmensi kaudella 2006–2007 seuran reservijoukkuetta Castillaa, joka kuitenkin sijoittui Segunda Divisiónin neljänneksi viimeiseksi ja putosi sarjasta. Míchel oli median taholta toistuvasti ehdolla myös Real Madridin edustusjoukkueen valmentajaksi joukkueen esiinnyttyä heikosti Fabio Capellon alaisuudessa. Míchel erosi junioritoimenjohtajan tehtävästä joulukuussa 2008 ajauduttuaan erimielisyyksiin Calderónin kanssa.


title: Míchel

text: Huhtikuussa 2009 Míchelistä tuli ensimmäistä kertaa pääsarjajoukkueen valmentaja, kun Getafe palkkasi hänet vain viisi kierrosta ennen kauden loppua. Getafe oli ajautunut edellisen valmentajan Víctor Muñozin alaisuudessa putoamiskamppailuun, josta Míchel sai tehtäväksi pelastaa joukkueen. Getafessa pelasi myös hänen poikansa Adrián González.


title: Míchel

text: Míchelin johdolla Getafe onnistui niukasti säilyttämään paikkansa La Ligassa kauden 2008–2009 päätteeksi. Joukkueen pelastui vierasmaalisäännön peusteella ennen Real Betisiä. Kehnosta menestyksestä huolimatta Míchel jatkoi seuran peräsimessä myös kaudella 2009–2010. Tällä kertaa sujui paremmin ja Getafe pysytteli 12 parhaan joukossa läpi kauden. Loistavan loppukirin myöt Míchel piiskasi seuran lopulta peräti kuudenneksi. Sijoitus oikeutti paikkaan Eurooppa-liigaan kaudelle 2010/11 ja oli Getafen seurahistorian paras saavutus liigassa.


title: Míchel

text: Kaudella 2010/11 Getafe eteni Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen, josta se ei enää noussut pudotuspeleihin. Rankan syyskauden jälkeen joukkueen peli alkoi takkuilla ja keväällä seura putosi taistelemaan sarjapaikastaan. Lopulta Míchelin valmentama ja huhtikuussa 2011 dubailaisen Emirates Groupin omistukseen siirtynyt Getafe oli liigassa 16:s ja säilytti sarjapaikkansa pisteen erolla. Kauden jälkeen Míchel ilmoitti jättävänsä seuran.


title: Míchel

text: Joulukuun 2011 lopussa kerrottiin, että Míchel korvaisi erotetun Javier Aguirren Primeran jumbojoukkue Real Zaragozan päävalmentajana. Uudenvuodenaattona 2011 Míchel kuitenkin ilmoitti, ettei ole allekirjoittanut sopimusta seuran kanssa. Hän myönsi käyneensä neuvotteluita, joissa oli ilmennyt liikaa näkemyseroja seuran tulevaisuudesta.


title: Míchel

text: 6. helmikuuta 2012 urheilulehti "Marca" ilmoitti Míchelin tehneen loppukautta koskevan sopimuksen Sevillan kanssa. Hän korvaa päävalmentajan tehtävässä potkut saaneen Marcelino García Toralin. Míchelin johdolla sijoittui kauden päätteeksi liigassa yhdeksänneksi ja hän sai jatkaa tehtävässään. Kausi 2012/13 ei kuitenkaan sujunut seuran odotusten mukaisesti ja Sevilla vajosi keskikastiin. Lopulta Míchel sai tammikuussa 2013 potkut tehtävästään.


title: Míchel

text: Helmikuun alussa 2013 Míchelistä tuli Kreikan Superliigaa johtavan Olympiakosin päävalmentaja. Míchelin johdolla Olympiakos varmisti seurahistoriansa 40. Kreikan liigamestaruuden maaliskuun alussa. Kaudella 2014/15 espanjalainen piiskasi Olympiakosin jälleen mestaruustaisteluun. Niukka putoaminen Mestarien liigan pudotuspeleistä oli pettymys ja seurajohto erotti Míchelin tammikuun alussa 2015.


title: Míchel

text: Elokuussa 2015 Míchelistä tuli Ranskan liigassa heikosti kautensa aloittaneen Olympique Marseillen päävalmentaja. Míchel ei onnistunut kääntämään Marseillen surkeasti alkanutta kautta parempaan suuntaan, vaikka joukkue voittikin espanjalaisen debyyttiottelussa ESTAC Troyes'n 6–0. Joukkue ajautui tasapelikierteeseen ja voitti vain kahdeksan pelaamastaan 32 ottelusta Míchelin alaisuudessa. Eurooppa-liigassa OM putosi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Athletic Bilbaoa vastaan. Seura vajosi liigassa sijalle 15 ja lopulta seurajohto erotti hänet 19. huhtikuuta 2016, päivää ennen Ranskan cupin välieräottelua FC Sochaux'ta vastaan.


title: Míchel

text: Maaliskuun alussa 2017 Míchel palasi valmennustehtäviin kotimaahansa, kun hänestä tuli La Ligassa sijalle 15 valahtaneen Málagan päävalmentaja. Míchel onnistui kääntämään Málagan kurssin ja joukkue voitti hänen johdollaan kuusi liigaottelua ja nousi sarjataulukossa lopulta sijalle 11. Kaudella 2017/18 Málaga kulki jälleen tappiosta tappioon ja onnistui voittamaan ensimmäisen liigaottelunsa vasta lokakuun lopussa, kun Celta de Vigo kaatui 10. kierroksen ottelussa 2–1. Kehnojen tulosten myötä Málaga vajosi liigan jumboksi ja Míchel sai lopulta potkut tehtävistään, kun joukkue oli 12. tammikuuta 2018 hävinnyt 14. liigaottelunsa Getafelle.


title: Adulta

text: Adulta oli Järvenpään ja Keravan kaupunkien sekä Tuusulan ja Mäntsälän kuntien omistama Uudellamaalla ja pääkaupunkiseudulla toiminut aikuiskoulutuskeskus, joka perustettiin vuonna 1972. Yhtenä Suomen suurimmista aikuiskoulutuskeskuksista Adulta tarjosi ja järjesti ammatillista aikuiskoulutusta ja täydennyskoulutusta. Yritys hakeutui konkurssiin huhtikuussa 2010.


title: Adulta

text: Adulta tarjosi koulutusta kahdeksalla koulutusalalla: Kielet ja monikulttuurisuus, Rakennus- ja energiatekniikka, Liiketoiminta ja yrittäjyys, Tietotekniikka ja -liikenne, Matkailu- ja ravitsemisala, Kone ja metalli, Logistiikka ja Viestintä. Adultan toimipisteet sijaitsivat Järvenpäässä, Tuusulassa, Keravalla, Vantaalla ja Helsingissä. Adultassa opiskeli vuosittain yli 13 000 opiskelijaa.


title: Adulta

text: Helmikuussa 2009 opetusministeriö päätti periä Adultalta takaisin 3,6 miljoonaa euroa vuosina 2005 ja 2006 maksettuja valtionosuuksia. Ministeriön mukaan Adulta oli menetellyt vastoin oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevia säännöksiä. Se ei ollut muun muassa laatinut koulutettaville henkilökohtaisia opiskeluohjelmia eikä maksanut työnantajille koulutuskorvausta. Lisäksi koulutuksen järjestämisessä ja valvonnassa oli puutteita. Koulutuskeskuksen rehtori irtisanoutui rahoitussotkun vuoksi helmikuussa 2009 ja huhtikuussa 2009 Adulta irtisanoi 40 työntekijää ja lomautti koko henkilöstönsä kahden viikon ajaksi.


title: Adulta

text: Maaliskuussa 2010 opetusministeriö päätti periä takaisin myös vuosina 2007–2008 väärin perustein maksettuja oppisopimuskoulutukseen liittyneitä valtionosuuksia yli 32 miljoonaa euroa. Adulta hakeutui takaisinperinnän vuoksi konkurssiin huhtikuussa 2010. Opetusministeriö jätti tutkintapyynnön poliisille huhtikuussa 2010 ja poliisi ryhtyi selvittämään onko avustusten käytössä tapahtunut rikosta. 26. toukokuuta 2011 uutisoitiin keskusrikospoliisin epäilevän Adultan operatiivista johtoa ja oppisopimusopiskelijoiden hankintaa hoitaneita konsultteja törkeästä avustuspetoksesta. Alkuvuodesta 2012 Adultan konkurssipesä nosti Tuusulan käräjäoikeudessa vahingonkorvauskanteen Adultan entisiä hallituksen jäseniä ja toimitusjohtajaa vastaan, jossa konkurssipesä vaatii kymmenien miljoonien vahingonkorvausta.


title: Mrs. Henderson esittää

text: Mrs. Henderson esittää ("Mrs Henderson Presents") on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut tositapahtumiin perustuva elokuva maailmankuulusta Windmill-teatterista ja sen omistajasta Laura Hendersonista. Pääosia elokuvissa näyttelevät Judi Dench, Bob Hoskins, Will Young, Kelly Reilly, Christopher Guest ja Thelma Barlow.


title: Mrs. Henderson esittää

text: Elokuva sai kaksi Oscar-ehdokkuutta Judi Denchin naispääosasta sekä puvustuksesta.


title: Mrs. Henderson esittää

text: Elokuvan tarina alkaa Englannissa vuonna 1937. Leskeksi jäänyt upporikas Laura Henderson kyllästyy heti miehensä hautajaisten jälkeen leskeyteen ja päättää ystävänsä Lady Margotin neuvosta lähteä tuhlaamaan rahojaan ostoksiin. Ranne- ja korvakorujen sijasta omalaatuinen rouva Henderson päättääkin ostaa teatterin, konkurssiin menneen Windmill Theatren. Hän palkkaa johtajaksi kiivasluonteisen juutalaismiehen, Vivian van Dammin ja hänen avullaan alkaa nostaa Windmilliä maailmanmaineeseen. Van Dammin ehdotuksesta rouva Henderson perustaa jatkuvan esityksen eli non-stop-revyyn, mutta kun tämä ei ota tulta alleen, rouva Henderson keksii kullanarvoisen ajatuksen: laitetaan lavalle alastomia tyttöjä kuin Ranskan Moulin Rougessa konsanaan.


title: Mrs. Henderson esittää

text: Van Dammin mielestä alastomuus on täysin mahdotonta Englannissa, mutta vaikutusvaltainen ja päällekäyvä rouva Henderson raivaa esteet tieltään. Kierrettyään hovimarsalkka Cromerin, jolta tarvitaan lupa alastonrevyyseen, pikkusormensa ympärille, Windmillin lavalle saapuvatkin pian alastomat nuoret naiset. Teatterin päätähdeksi nousee kuvankaunis Maureen, joka laulaja Bertien vanavedessä kerää katsomot täyteen.


title: Mrs. Henderson esittää

text: Toisen maailmansodan alettua Lontoon teatterit sulkevat ovensa, mutta rouva Henderson ja van Damm julistavat: ”Me emme sulje koskaan!” Sota tuo tietysti omat ongelmansa ja ruumiitakin tulee, mutta todellinen ongelma on hallituksen määräys sulkea Windmill. Nyt rouva Henderson joutuu paljastamaan salaisuutensa pitääkseen teatterinsa auki, ja silloin menneisyyden haavat revitään auki.