title: William Stanley Jevons

text: William Stanley Jevons (1. syyskuuta 1835 Liverpool – 13. elokuuta 1882 Hastings) oli englantilainen ekonomisti ja loogikko. Hän selvitti teoksessaan "The Theory of Political Economy" (1871) marginalismia eli marginaalista arvoteoriaa. Hänen työnsä, yhdessä Carl Mengerin (1871) ja Léon Walrasin (1874) samankaltaisten löytöjen kanssa, merkitsivät uutta käännettä taloustieteellisessä ajattelussa. Jevons kirjoitti myös logiikasta ja tieteellisestä menetelmästä.


title: William Stanley Jevons

text: Jevons opiskeli luonnontieteitä University College Londonissa vuoteen 1854, jolloin siirtyi työskentelemään Sydneyyn, Australiaan. Siellä hän kiinnostui poliittisesta taloustieteestä. Palattuaan Lontooseen vuonna 1859 Jevons kirjoitti merkittävät artikkelit "General Mathematical Theory of Political Economy" (1862) ja "A Serious Fall in the Value of Gold" (1863). Vuonna 1865 ilmestyi Jevonsin teos "The Coal Question", joka käsitteli Britannian hiilivarojen huventumista.


title: William Stanley Jevons

text: Vuonna 1866 Jevons nimitettiin Manchesterin Owens Collegen poliittisen taloustieteen virkaan. Hän palasi University Collegeen vuonna 1876. Jevonsin logiikkaa ja tieteellisiä menetelmiä koskevista julkaisuista tärkeimpänä on pidetty teosta "Principles of Science" (1874).


title: Elv

text: ELV voi tarkoittaa:


title: Perunan mukulan tärkkelyspitoisuus

text: Perunan mukulan tärkkelyspitoisuudella tarkoitetaan solujen tärkkelysjyvästen osuutta mukulan koko tuorepainosta. Tärkkelys muodostaa pääosan, noin 70-80 %, perunan kuiva-aineesta.


title: Perunan mukulan tärkkelyspitoisuus

text: Eri perunalajikkeiden tärkkelyspitoisuus vaihtelee suuresti, Suomessa 10 ja 20 prosentin välillä, ja vaikuttaa ratkaisevasti perunan keittolaatuun. Matalatärkkelyksiset lajikkeet ovat keitettyinä vetisiä/kiinteitä, korkeatärkkelyksiset jauhoisia/rikkikiehuvia.


title: Perunan mukulan tärkkelyspitoisuus

text: Tärkkelyspitoisuus ja kuiva-ainepitoisuus, mitataan laskemalla veteen upottamalla perunan ominaispaino (ominaispaino=paino ilmassa/(paino ilmassa-paino vedessä)), jota vastaava tärkkelyspitoisuus saadaan muuntokaavalla: tärkkelyspitoisuus = 214,53 * (ominaispaino – 217,76).


title: Derrick Green

text: Derrick Leon Green (s. 20. tammikuuta 1971 Cleveland, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko. Hän on brasilialaisen thrash metal -yhtye Sepulturan nykyinen laulaja ja rytmikitaristi. Hänet valittiin yhtyeeseen vuonna 1997 silloisen laulajan ja rytmikitaristin Max Cavaleran lähdettyä yhtyeestä. Vaikka hänen äidinkielensä on englanti, hän puhuu sujuvasti myös portugalia.


title: Derrick Green

text: Ennen liittymistään Sepulturaan Green lauloi muun muassa Outfacessä, Krop Acidissa ja viimeisimpänä Alpha Jerkissä. Hän on myös vieraillut muutamilla albumeilla, kuten hardcore punk -yhtye Integrityn "Integrity 2000" -albumilla, Biohazardin "Uncivilizationilla" ja laulanut brasilialaisen elokuvan "Lisbela e o Prisioneiron" soundtrackilla.


title: Belgian Grand Prix 2002

text: Belgian Grand Prix 2002 oli Formula 1 -sarjan kauden 14. osakilpailu, joka ajettiin Belgian Spa-Francorchampsilla 1. syyskuuta 2002. Kimi Räikkönen otti aika-ajoissa uransa ensimmäisen eturivin paikan oltuaan toinen Michael Schumacherin jälkeen. Schumacher ajoi paalupaikalta voittoon, joka oli hänelle jo kauden kymmenes. Näin Schumacher teki uuden yhden kauden voittoennätyksen. Entistä ennätystä (9 voittoa) olivat pitäneet hallussaan Schumacher itse sekä Nigel Mansell. Kisa oli harvinaisen kaksijakoinen kahdeksan kierrosta ennen maalia kisassa oli mukana vielä 17 autoa mutta maaliin selvisi vain 11 autoaBelgian GP 2002 - F1-ruutu


title: Carl Scarborough

text: Carl Scarborough (3. heinäkuuta 1914 Benton, Illinois - 30. toukokuuta 1953 Indianapolis, Indiana) oli yhdysvaltalainen kilpa-ajaja. Hän osallistui kahdesti Indianapolis 500 -kilpailuun (1951 ja 1953), joka oli tuolloin osana Formula 1 -sarjaa, joten Scarborough kuuluu F1-ajajiin.


title: Carl Scarborough

text: Hänen toinen Indianapolis 500 -kilpailunsa jäi hänen viimeisekseen, sillä hän keskeytti kuumuuden aiheuttaman uupumuksen takia kahdenneltatoista sijalta kun kilpailua oli ajamatta enää kymmenen kierrosta, ja kuoli samana päivänä sairaalassa lämpöhalvaukseen.


title: Sulo Hostila

text: Sulo Armas Hostila (27. elokuuta 1920 Pietari – 2. joulukuuta 2002) oli Raha-automaattiyhdistyksen toimitusjohtaja ja sosiaalidemokraattinen kansanedustaja ja ministeri.


title: Sulo Hostila

text: Hostilan vanhemmat olivat rautatieläinen "Albin Hostila" ja "Martta Malin". Hän kävi kansakoulun ja 1934 ammattikoulun ja 1955 urheiluopiston. Hostila työskenteli Ahlströmin konepajalla Karhulassa mallipuuseppänä 1936–1939 sekä mallipuuseppänä ja mallisuunnittelijana 1944–1950. Hän oli myös osaston luottamusmiehenä ja pääluottamusmiehenä.


title: Sulo Hostila

text: Urheilu-urallaan Hostila edusti TUL:n vahvaa painiseuraa kotkalaista Popinniemen Ponnistusta. Sulo Hostila osallistui Suomi-Ruotsi - painimaaotteluun jo välirauhan kesänä 1940. Jatkosodan rintamaoloissa hän osallistui myös painikisoihin ja voitti sarjansa Itä-Karjalan mestaruuden. Oman urheilu-uran huippu oli painin Suomen mestaruus 1945. Painiuransa päätetyään Hostila oli Työväen Urheiluliiton TUL:n koulutusohjaaja ja valmentaja 1950–1955 ja Pajulahden urheiluopiston tuntiopettaja 1949–1955.


title: Sulo Hostila

text: Työväen Urheiluliikkeen hajottua 1950-luvun lopulla Sulo Hostila oli rakentamassa uutta keskusjärjestöä Työväen Urheiluseurojen Keskusliittoa eli TUK:ta, jonka puheenjohtajana hän toimi vuodesta 1962 aina 1970-luvulle asti.


title: Sulo Hostila

text: Urheiluansioistaan Sulo Hostila sai Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin vuonna 1989.


title: Sulo Hostila

text: Hostila oli SDP:n kansanedustajana Kymen läänin vaalipiiristä 1956–1975. Hän tuli alun perin edustaja Penna Tervon tilalle 6. maaliskuuta 1956 tämän kuoltua liikenneonnettomuudessa. Hostila oli eduskunnan sosiaalivaliokunnan puheenjohtaja 1970–1971 ja Kansaneläkelaitoksen valtuutettujen puheenjohtaja. Hän oli puolustusministerinä Paasion II sos.dem. vähemmistöhallituksessa 1972. Hostila oli presidentin valitsijamies vuosien 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa ja oli mukana kunnallispolitiikassa Karhulan kauppalanvaltuuston jäsenenä.


title: Sulo Hostila

text: Viimeksi hän toimi Raha-automaattiyhdistyksen toimitusjohtajana 1974–1982. Hostila sai sosiaalineuvoksen arvonimen 1980.


title: Ahti Fredriksson

text: Ahti Vilhelm Fredriksson (9. toukokuuta 1923 Dragsfjärd – 10. kesäkuuta 1994) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja. Hän edusti SDP:tä ja toimi toisena sosiaali- ja terveysministerinä Paasion II hallituksessa vuonna 1972.


title: Ahti Fredriksson

text: Fredriksson lähti 14-vuotiaana kotoaan työnhakuun. Jatkosodan jälkeen hän työskenteli tarjoilijana Helsingissä 1944–1953 ja päätyi sitä kautta ammattiyhdistystehtäviin. Fredriksson kävi Työväen Akatemian vuosina 1949–1950 ja vietti kesällä 1950 kaksi kuukautta Genevessä Työväen Sivistysliiton ja sen skandinaavisten veljesjärjestöjen järjestämällä pohjoismaisen kansankorkeakoulun kurssilla. Siellä hän tutustui muun muassa Kansainvälisen työjärjestön toimintaan.


title: Ahti Fredriksson

text: Vuosina 1951–1953 Fredriksson toimi Hotelli- ja ravintolahenkilökunnan liiton Helsingin piirin toimitsijana ja vuodesta 1953 liiton sihteerinä. Vuonna 1957 hän siirtyi Suomen paperiteollisuudentyöntekijäin liiton toimitsijaksi vastuullaan erityisesti liiton opintoasiat ja kansainväliset suhteet. Vuosina 1967–1972 Fredriksson työskenteli SAK:n sihteerinä. Hänen tärkeimpiä tehtäviään olivat työsuojelu ja ay-liikkeen eheytyksen valmistelu.


title: Ahti Fredriksson

text: Tammikuussa 1972 pidettiin ennenaikaisen eduskuntavaalit. Helmikuussa 1972 nimitettiin Rafael Paasion sosiaalidemokraattinen vähemmistöhallitus. Paasio halusi hallitukseen ay-liikkeen edustajan ja ehdotti ministerin tehtävää alun perin SAK:n puheenjohtaja Niilo Hämäläiselle, joka kieltäytyi tarjouksesta. Ministeriksi nimitettiin lopulta Ahti Fredriksson, joka sai toisen sosiaaliministerin salkun. Ministeripäiviä hänelle kertyi 195. Syyskuussa 1972 valtaan astui Sorsan I hallitus.


title: Ahti Fredriksson

text: Tammikuussa 1973 Kelaan perustettiin kaksi uutta johtajan virkaa työntekijä- ja työnantajaosapuolille. Fredriksson valittiin työntekijäpuolen edustajaksi ja hän aloitti johtajan tehtävässä toukokuussa 1973 hoitaen erityisesti kuntoutusasioita. 60-vuotispäivänsä kunniaksi hän perusti nimeään kantavan säätiön, joka avusti muun tuen ulkopuolelle jääneitä vammaisia nuoria. Fredriksson oli myös Kuntoutussäätiön puheenjohtaja 1980–1984. Hän jäi Kelasta eläkkeelle vuonna 1984.


title: Leo Happonen

text: Leo Albert Happonen (25. elokuuta 1922 Tuusniemi – 17. huhtikuuta 2010 Kouvola) oli suomalainen agronomi ja maanviljelysneuvos. Hän toimi maa- ja metsätalousministerinä vuonna 1972.


title: Leo Happonen

text: Happonen toimi monissa luottamustehtävissä Kymenlaaksossa. Hän urakoi kunnallisissa ja maakunnallisissa tehtävissä vuodesta 1957. Happonen teki pitkän päivätyön (1957–1986) Kymenlaakson maatalousoppilaitoksen johtajana. Hänen yli 30-vuotinen vaikutus eri tehtävissä on ollut merkittävä Anjalan maatalousalan koulutuksen historiassa. Hän toimi erilaisissa valtiollisissa luottamustehtävissä. Lisäksi hän kirjoitti useita oppikirjoja. Hän aloitti alueellisen vaikuttamisen Kymenlaakson maakuntaliiton valtuuskunnan jäsenenä. Valtuutettuna hän toimi vuosina 1969–1980, ensin Anjalan kunnassa ja sitten Anjalankosken kauppalassa/kaupungissa. Happonen oli Suomen Kunnallisliiton hallituksen jäsen vuosina 1973–1984 ja varapuheenjohtaja 1975–1984.


title: Leo Happonen

text: Sosiaalidemokraatteja edustanut Happonen oli maa- ja metsätalousministerinä Paasion II sosiaalidemokraattisessa vähemmistöhallituksessa 1972.


title: Margit Eskman

text: Margit Marjatta Margareetta Eskman (os. Helin) (29. huhtikuuta 1925 Hattula – 19. syyskuuta 1990) oli sosionomi, Kansaneläkelaitoksen johtaja ja sosiaalihallituksen pääjohtaja. Eskman oli SDP:n kansanedustajana ja ministerinä 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Margit Eskman

text: Eskmanin vanhemmat olivat autonkuljettaja "Väinö Johannes Helin" ja "Ida Judit Lylynperä". Hän kävi kansakoulun ja 1945 Työväen Akatemian. Hän suoritti Yhteiskunnallisen korkeakoulun kunnallistutkinnon 1947 ja Tampereen yliopiston verovirkamiestutkinnon 1962. Eskman toimi Hämeenkyrön kunnan kirjanpitäjänä 1947–1949, Mellilän kunnansihteerinä 1949–1951, Helsingin maalaiskunnan kirjanpitäjänä 1951–1952 ja Kalvolan kunnansihteerinä 1952–1963.


title: Margit Eskman

text: Eskman oli Porin työvoimatoimiston neuvojana 1963, Aitolahden kunnansihteerinä 1963–1964 ja Porin kaupungin sosiaalisihteerinä 1964–1972. 1970-luvulla Eskman oli Kansaneläkelaitoksen johtajana vuosina 1972–1976 ja sosiaalihallituksen pääjohtajana vuodesta 1976.


title: Margit Eskman

text: Eskman oli SDP:n kansanedustajana Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1966–1975. Hän toimi kansliaministerinä Koiviston I hallituksessa 1970 ja II valtiovarainministerinä Paasion II sos.dem. vähemmistöhallituksessa 1972. Eskman oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1968 ja 1982 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Porin kaupunginvaltuuston jäsenenä. Hän oli myös Kehitysalueiden neuvottelukunnan varapuheenjohtaja ja SDP:n II varapuheenjohtaja.


title: Margit Eskman

text: Eskman oli naimisissa "Martti Aukusti Eskmanin" kanssa vuodesta 1956 lähtien.


title: Varma Kallio

text: Varma Voitto Kallio (3. huhtikuuta 1920 Helsinki – 25. lokakuuta 2003) oli suomalainen hallitusneuvos ja poliitikko.


title: Varma Kallio

text: Sosiaalidemokraatteja edustanut Kallio oli opetusministerinä Sorsan I hallituksessa 1974.


title: Lasse Äikäs

text: Lasse Taisto Äikäs (26. tammikuuta 1932 Kuolemajärvi – 12. kesäkuuta 1988 Jokioinen) oli suomalainen juristi ja Keskustapuoluetta edustanut poliitikko. Hän toimi kansanedustajana ja ministerinä 1970- ja 1980-luvuilla. Tätä ennen hän oli 1960–1970-luvuilla nimismiehenä eri pitäjissä Hämeessä.


title: Lasse Äikäs

text: Äikkään vanhemmat olivat poliisikonstaapeli "Viktor Vilhelm Äikäs" ja "Aino Paija". Hän pääsi ylioppilaaksi 1953, suoritti lainopin kandidaatin tutkinnon 1960 ja sai varatuomarin arvon 1963. Äikäs toimi Asutushallituksen esittelijänä 1960–1964 ja nimismiehenä Hauholla 1964–1968, Lammilla 1965–1966 ja Jokioisissa vuodesta 1968.


title: Lasse Äikäs

text: Äikäs oli keskustapuolueen kansanedustajana Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä 1975–1983. Hän oli puolustusministerinä Koiviston II hallituksessa 1979–1982. Äikäs oli presidentin valitsijamies vuoden 1978 presidentinvaaleissa ja toimi valtakunnallisen poliisiasiain neuvottelukunnan puheenjohtajana.


title: Abasia

text: Abasia on keskushermostossa oleva häiriö, joka aiheuttaa häiriöitä lihastoiminnassa vaikeuttaen, ellei jopa estäen näin kävelemisen. Abasia yhdistetään usein astasiaan, joka on seisomiskyvyttömyys.


title: Abasia

text: Abasian eri tyypit määritellään seuraavasti:


title: Toivo Yläjärvi

text: Toivo Juhani Yläjärvi (30. toukokuuta 1941 Ruovesi – 3. heinäkuuta 2014 Kuopio) oli agronomi ja toimitusjohtaja, joka toimi keskustapuolueen kansanedustajana ja ministerinä 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Toivo Yläjärvi

text: Yläjärven vanhemmat olivat maanviljelijä "Oiva Johannes Yläjärvi" ja emäntä "Saimi Vilhelmiina Taipale". Hän pääsi ylioppilaaksi 1960 Mäntän yhteiskoulusta ja suoritti agronomin tutkinnon 1967. Yläjärvi oli Maataloustuottajien Keskusliiton MTK:n Pohjois-Savon toiminnanjohtajana Kuopiossa 1968–1971, Lihakunnan tiedotuspäällikkönä Kuopiossa 1971–1975 ja Lihakunnan hankintajohtajana 1987–1990. 1990-luvulla Yläjärvi toimi Savon Sanomat Oy:n toimitusjohtajana 1990–1998 ja "Savon Mediat Oy":n kustannusjohtajana vuodesta 1999. Yläjärven puoliso vuodesta 1976 oli Sirkka Elisa Nieminen. Heillä on kaksi lasta, Erja (s. 1977) ja Mikko (s. 1979).


title: Toivo Yläjärvi

text: Yläjärvi oli Keskustapuolueen kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä 1975–1987. Hän tuli edustaja Pentti Pekkarisen tilalle 27. tammikuuta 1975 tämän kuoltua liikenneonnettomuudessa. Yläjärvi toimi eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 1979–1982 ja maa- ja metsätalousministerinä Sorsan IV hallituksessa 1983–1987. Yläjärvi oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaaleissa ja oli mukana kunnallispolitiikassa Kuopion kaupunginvaltuuston jäsenenä 1973–2008. Hän oli myös Valtion urheiluneuvoston jäsen 1978–1983, Maatalouspoliittisen neuvottelukunnan jäsen sekä Maatilatalouden kehittämisrahaston neuvottelukunnan puheenjohtaja 1980.


title: Toivo Yläjärvi

text: Yläjärvi kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen Kuopiossa 3. heinäkuuta 2014.


title: Wiljam Sarjala

text: Vihtori Wiljam Sarjala (vuoteen 1935 Sulo; 18. joulukuuta 1901 Laitila – 6. toukokuuta 1977 Espoo) oli agrologi ja Maalaisliitto/Keskustapuolueen kansanedustaja ja ministeri.


title: Wiljam Sarjala

text: Sarjalan vanhemmat olivat maanviljelijä Herman Sulo ja Liisa Särkijärvi. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1924 ja maamiesopiston 1927 valmistuen agrologiksi. Sarjala oli maataloustyönjohtajana Lohjalla 1925, maatalousneuvojana Kangasniemellä vuosina 1928–1941, alueneuvojana Kangasniemellä 1941–1948 ja Kangasniemen asutuskassan rahastonhoitajana 1934–1952. Sotavuosina Sarjala toimi työvoimapäällikkönä 1941–1944 ja Mikkelin työvoimapiirin tarkastajana 1944.


title: Wiljam Sarjala

text: Sarjala oli Maalaisliiton kansanedustajana 1948–1965 ja Keskustapuolueen kansanedustajana 1965–1969. Hän edusti Mikkelin läänin vaalipiiriä. Sarjala toimi eduskunnan I varapuhemiehenä 1966 ja verolakivaliokunnan puheenjohtajana 1968. Hän oli II valtiovarainministeri ja sen jälkeen kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Sukselaisen I hallituksessa 1957. Sukselaisen II hallituksessa 1959–1961 ja Miettusen I hallituksessa 1961–1962 Sarjala oli valtiovarainministerinä.


title: Wiljam Sarjala

text: Presidentin valitsijamiehenä Sarjala oli vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Kangasniemen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän oli myös jäsenenä muun muassa hinta- ja palkkaneuvostossa, Maalaisliiton keskushallituksessa ja Kunnallisliiton hallituksessa.


title: Wiljam Sarjala

text: Sarjala sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1962. Hänen poikansa oli professori ja opetushallituksen pääjohtaja Jukka Sarjala.


title: Friedrich Hasenöhrl

text: Friedrich Hasenöhrl (30. marraskuuta 1874 – 7. lokakuuta 1915) oli itävaltalainen fyysikko. Hänet tunnetaan erityisesti energian ja massan yhdistävästä E=mc² kaavasta, jonka hän johti ensimmäisenä. Hasenhörl teki kuitenkin laskuvirheen ja sai tulokseksi "m=(4/3)E/c²".


title: Friedrich Hasenöhrl

text: Friedrich Hasenöhrl syntyi Wienissä vuonna 1874. Hänen isänsä oli ammatiltaan asianajaja ja hänen äitinsä kuului ylimistöperheeseen. Peruskoulun jälkeen hän opiskeli Ludwig Boltzmannin ja Joseph Stefanin oppilaana luonnontieteitä ja matematiikkaa Wienin yliopistossa. Hän työskenteli vuosina 1898 ja 1899 Hendrik Lorentzin kylmälaboratoriossa Leidenissä.


title: Friedrich Hasenöhrl

text: Hasenöhrlistä tuli vuonna 1907 Boltzmannin seuraaja Wienin yliopiston teoreettisen fysiikan laitoksen johdossa. Hasenhörlillä oli joukko maineikkaita oppilaita opetettavana ja erityisesti hän vaikutti Erwin Schrödingeriin, josta tuli Nobel-palkittu.


title: Friedrich Hasenöhrl

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä vuonna 1914, Hasenöhrl ilmoittautui vapaaehtoisena Itävalta-Unkarin armeijaan. Hasenöhrl oli sotilasarvoltaan yliluutnantti ("Oberleutnant") ja soti italialaisia vastaan Etelä-Tirolissa. Hasenöhrl haavoittui taistelussa ja toivuttuaan hän palasi rintamalle, jossa hän kuitenkin kuoli kranaatin räjähdykseen. Hasenöhrl oli kuollessaan 40-vuotias.


title: Friedrich Hasenöhrl

text: Hasenöhrl julkaisi vuosina 1904 ja 1905 kaksi artikkelia. Ensimmäisessä artikkelissa Hasenöhrl yhdisti massan ja energian inertian avulla. Hän tuli lopputulokseen, että massan ja energian välillä pätee kaava "m=(8/3)E/c²". Hasenöhrlin artikkelin nimi, jossa hän esittelee kaavan on suomennettuna "Liikkuvien kappaleiden säteilystä", kun taas Albert Einsteinin artikkeli, jossa hän esittelee nykymuodossa tunnetun kaavan on "Liikkuvien kappaleiden sähködynamiikasta".


title: Friedrich Hasenöhrl

text: Toisessa artikkelissa Hasenöhrl teki laskelmat uudelleen ja sai lopputulokseksi "m=(4/3)E/c²". Ebenezer Cunningham osoitti vuonna 1914 Hasenöhrlin tehneen laskelmissaan pienen mutta ratkaisevan virheen. Jos Hasenöhrl ei olisi tehnyt tätä virhettä, olisi hän saanut energian kertoimeksi 1 eli kaava olisi ollut muotoa "m=E/c²".


title: Friedrich Hasenöhrl

text: Phillip Lenard vaati kaiken kunnian kuuluisasta kaavasta Hasenöhrille koska hän oli arjalainen, ja silloin kaava olisi arjalaisten löytämä.


title: Aino Malkamäki

text: Aino Elin Malkamäki (os. Sommarberg) () oli kansakoulunopettaja ja SDP:n ja TPSL:n kansanedustaja ja ministeri.


title: Aino Malkamäki

text: Malkamäen vanhemmat olivat paperinpakkaaja "Otto Emil Sommarberg" ja "Hulda Karoliina Jaakkola". Hän pääsi ylioppilaaksi 1915 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Helsingin ylioppilasseminaarista 1918. Malkamäki suoritti myös maalaiskuntien kirjastonhoitajan tutkinnon 1930.


title: Aino Malkamäki

text: Malkamäki oli kotiopettajana ja sittemmin kansakoulunopettajana Rantasalmella 1918–1919 ja 1921–1922, Säämingissä 1919–1920, Pyhtäällä 1920–1921 ja Janakkalassa 1923–1958. Hän oli Työläisnaisten urheilulehden toimitussihteerinä 1923 ja toimi Turengin kirjastonhoitajana 1930–1939.


title: Aino Malkamäki

text: SDP:n kansanedustajana Malkamäki oli vuosina 1922–1929 Mikkelin läänin vaalipiiristä ja 1933–1957 Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Malkamäki tuli TPSL:n kansanedustajaksi edustaja Valdemar Liljeströmin tilalle 18. marraskuuta 1960 ja oli edustajana kuolemaansa saakka 1961. TPSL:n kansanedustajana Malkamäki edusti Helsingin kaupungin vaalipiiriä. TPSL:ään kuuluessaan Malkamäki ol sosiaaliministerinä Sukselaisen I hallituksessa 1957. 36 valtiopäivät istunut Aino Malkamäki on Suomen toiseksi pitkäaikaisin naiskansanedustaja Miina Sillanpään jälkeen.


title: Aino Malkamäki

text: Malkamäki oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnalispolitiikassa Janakkalan kunnanvaltuuston jäsenenä. Malkamäki toimi myös "Sos.dem. naisliiton" varapuheenjohtajana.


title: Aino Malkamäki

text: Malkamäki sai kouluneuvoksen arvonimen 1955.


title: Hannes Tiainen

text: Johannes (Hannes) Tiainen (9. helmikuuta 1914 Sortavala – 8. huhtikuuta 2001) oli suomalainen poliitikko.


title: Hannes Tiainen

text: SDP:tä edustanut Tiainen oli II maatalousministeri Kekkosen III hallituksessa 1952–1953 ja Törngrenin hallituksessa 1954. Hän oli II kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri ja II sosiaaliministeri Kekkosen V hallituksessa 1954–1956 sekä Fagerholmin II hallituksessa 1956–1957.


title: Ablaatio

text: Ablaatio tarkoittaa jonkin materiaalin haihtumista tai sulamista. Termiä käytetään etenkin glasiologiassa, avaruustutkimuksessa, fysiikassa ja lääketieteessä.


title: Ablaatio

text: Glasiologiassa seurataan jäätiköiden ablaatiota eli sitä, kuinka jää sulaa ja haihtuu jäätiköiltä. Viime aikoina kiihtynyt ablaatio on huolestuttanut tutkijoita. Geomorfologiassa ablaatiomoreeniksi eli pintamoreeniksi nimitetään jäätikön sulaessa sen pinnalle rikastunutta, löyhää ja raekoostumukseltaan vaihtelevaa moreeniainesta.


title: Ablaatio

text: Avaruustutkimuksessa pyritään estämään eri aineiden ablaatio, kun ne palaavat Maan ilmakehään. Tämä on elintärkeää esimerkiksi astronauteille, jottei heidän sukkulansa tuhoutuisi matkalla.


title: Ablaatio

text: Ablaatiolla tarkoitetaan lääketieteessä kudoksen poistamista tai tuhoamista niin, että tuhottu kudos jää elimistöön. Tällöin sen poistaa immuunipuolustus. Esimerkkinä ablaatiosta lääketieteen saralla käytetään yleisesti katetriablaatiota, jossa kudosta tuhotaan joko kryostaatin avulla jäädyttämällä tai hehkuvan kuuman vastuslangan avulla. Tätä operaatiota käytetään muun muassa sydämen ylimääräisten johtoratojen katkaisuun ja vuotavan maha- tai pohjukaissuolihaavan kauterisaatioon.


title: Ablaatio

text: Biologiassa ablaatiota tarkastellaan solutasolla. Kun jokin solu sulkee jonkin geenin, kyseessä on ablaatio.


title: Kuvataiteen keskusarkisto

text: Kuvataiteen keskusarkisto on Suomen Kansallisgallerian arkisto- ja kirjastotoiminnasta vastaava yksikkö. Sen kokoelmat muodostuvat taidehistoriallisista asiakirja-, lehtileike-, kuva-, video- ja äänitearkistoista ja kirjastosta. Keskusarkiston kansalliset kokoelmat sisältävät dokumenttiaineistoa 1800-luvulta nykypäivään. Arkiston toiminta tukee Valtion taidemuseon eri museoyksiköiden työskentelyä ja kehittää Suomen taidemuseoiden arkistointitointa.


title: Kuvataiteen keskusarkisto

text: Kuvataiteen keskusarkisto harjoittaa taidehistoriallista tutkimusta sekä julkaisutoimintaa. Kuvataiteen keskusarkisto seuraa taide-elämän tapahtumia sekä taiteen määrittelyyn ja tulkintaan liittyvää keskustelua. Dokumentointityön sekä erityisprojektien tarkoituksena on tallentaa kuva-, teksti- ja äänitemuotoista aineistoa Suomen kuvataiteesta, taiteilijoista, taide-elämästä ja sen instituutioista. Kokoelmat karttuvat lähinnä lahjoitusten ja oman dokumentointitoiminnan tuloksena. Kuvataiteen keskusarkiston osastot palvelevat pääasiassa tutkijoita, mutta sen tietovarannot ovat myös opiskelijoiden ja kaikkien muiden kiinnostuneiden käytettävissä.


title: Kuvataiteen keskusarkisto

text: Kansallisgallerian kirjaston tietokanta on Kirjav@. Arkiston aineistoihin voi tutustua Lähteillä-verkkosivustossa.


title: Kuvataiteen keskusarkisto

text: Kuvataiteen keskusarkisto ottaa mielellään vastaan kuvataiteen historiaan ja nykytaiteeseen liittyvää dokumenttiaineistoa.


title: Kuvataiteen keskusarkisto

text: Kuvataiteen keskusarkiston toimitilat sijaitsevat Helsingissä Ateneumissa ja Kiasmassa.


title: Toivo T. Pohjala

text: Toivo Topias Pohjala (27. heinäkuuta 1931 Harjavalta – 12. marraskuuta 2018 Harjavalta) oli suomalainen poliitikko, joka oli kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1975–1987 ja maa- ja metsätalousministeri 1987–1991. Pohjala toimi myös Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n vt. puheenjohtajana 1993–1994. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli maanviljelijä.


title: Toivo T. Pohjala

text: Pohjalan vanhemmat olivat maanviljelijä Toivo Pohjala ja Aino Lyydi Kangasniemi. Hän pääsi ylioppilaaksi 1950 ja suoritti agronomin tutkinnon 1956. Vodesta 1955 lähtien Pohjala viljeli Harjavallan Torttilassa sijaitsevaa sukutilaansa ja toimi myös Rikkihappo Oy:n Harjavallan tehtaiden valtiontarkastajana 1956–1975.


title: Toivo T. Pohjala

text: Kokoomuksen kansanedustajana Pohjala oli vuosina 1975–1987 edustaen Turun läänin pohjoisesta vaalipiiriä. Maa- ja metsätalousministerinä hän toimi Holkerin hallituksessa 1987–1991. Pohjala oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosien 1978 ja 1982 presidentinvaaleissa. Lisäksi hän oli mukana kunnallispolitiikassa Harjavallan kunnan-, kauppalan- ja kaupunginvaltuuston jäsenenä 1961–1972 ja 1977–1986. Vuosina 1965–1972 Pohjala oli valtuuston varapuheenjohtaja.


title: Toivo T. Pohjala

text: Vuosina 1993–1994 Pohjala toimi MTK:n vt. puheenjohtajana tehtävää hoitaneen Heikki Haaviston siirryttyä maa- ja metsätalousministeriksi. Ministerin arvonimen hän sai vuonna 2001.


title: Toivo T. Pohjala

text: Pohjala oli naimisissa Maija-Liisa Martinantin kanssa 1956–1980. Erottuaan hän avioitui kansanedustaja Sinikka Linkomiehen kanssa vuonna 1983. Pohjalalla oli kolme lasta ensimmäisestä avioliitostaan.


title: Tuulikki Hämäläinen

text: Tuulikki Katriina Hämäläinen (o.s. Ojala) (s. 25. marraskuuta 1940 Helsinki) on toimittaja ja SDP:n entinen kansanedustaja ja ministeri.


title: Tuulikki Hämäläinen

text: Hämäläisen vanhemmat olivat laitosmies Jaakko Kustaa Ojala ja kutoja Alma Anna-Liisa Hellberg. Hämäläinen pääsi ylioppilaaksi 1959 ja suoritti ekonomin tutkinnon 1964. Hän oli Valtion tietokonekeskuksessa sihteerinä 1963–1964, Radion uutistoimituksessa politiikan ja työmarkkina-asioiden erikoistoimittajana 1965–1983 sekä sosiaali- ja terveysministerin poliittisena sihteerinä 1979–1980.


title: Tuulikki Hämäläinen

text: Hämäläinen oli SDP:n kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1983–1999. Hän oli eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan varapuheenjohtajana 1983–1986, talousvaliokunnan puheenjohtajana 1995–1998 ja valtiovarainvaliokunnan varapuheenjohtajana 1995. Hämäläinen toimi II sosiaaliministerinä Holkerin hallituksessa 1990–1991 alanaan sosiaali-, alkoholi- ja tasa-arvoasiat.


title: Tuulikki Hämäläinen

text: Hämäläinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1982 ja 1988 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Hyvinkään kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1977, valtuuston puheenjohtajana 1984–1987 sekä kaupunginhallituksen puheenjohtajana 1981–1984.


title: Olavi Salonen

text: Olavi Oskar Salonen (28. elokuuta 1914 Helsinki – 27. tammikuuta 1998 Helsinki), oli suomalainen talousmies ja kahdesti valtioneuvoston jäsen. Hän toimi myös aktiivisti valtakunnallisessa politiikassa.


title: Olavi Salonen

text: Olavi Salosen oli lähtöisin hyvin vaatimattomista oloista ja hänen vanhempansa olivat porari Oskar Salonen ja Hilma Pekkala. Vuodesta 1939 lähtien hän oli avoliitossa Paula Orvokki Oterman kanssa ja heillä oli kolme lasta.


title: Olavi Salonen

text: Koulunsa käytyään Salonen jatkoi opiskelua Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja valmistui sieltä yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi vuonna 1938 ja maisterin arvon hän sai vuonna 1956.


title: Olavi Salonen

text: Salonen palveli koko varsinaisen työhistoriansa saman työnantajan palveluksessa. Hän tuli Osuustukkukaupan palvelukseen vuonna 1934 ja jäi vuonna 1971 nimekseen muuttaneesta Keskusosuusliike OTK:sta eläkkeelle vuonna 1978.


title: Olavi Salonen

text:
Urallaan OTK:ssa hän kohosi melko nopeasti sillä hän jäi eläkkeelle konsernin varapääjohtajan tehtävästä, jossa hän oli vuodet 1968–1978, hän oli myös johtokunnan jäsen vuosina 1962–1978.
OTK:n tehtävän johdosta hän joutui toimimaan useiden yritysten hallituksissa, tällaisia olivat mm. Kontio & Kontio Oy:n johtokunnan puheenjohtajuus 1959–1978, Kustannus Oy Kansanvallan johtokunnan puheenjohtajuus 1965–1968.


title: Olavi Salonen

text: Olavia Salonen toimi pitkään SDP:n asiantuntijana eri tehtävissä, mutta hänen toimintansa puolueen parissa kohosi korkeimmilleen kaksinkertaisena ministerinä. Rafael Paasion hallituksessa hän toimi Kauppa- ja teollisuusministerinä sekä pohjoismaisena yhteistyöministerinä ajalla 27. toukokuuta 1966 ja 22. maaliskuuta 1968. Ahti Karjalaisen toisessa hallituksessa hän toimi myös kauppa- ja teollisuusministerinä ajalla 26. maaliskuuta – 29. lokakuuta 1971.


title: Olavi Salonen

text: Puolueen mandaateilla on toimi esimerkiksi Suomen Pankin pankkivaltuusmiehenä, joka tehtävä on yleensä varattu vain istuville kansanedustajille, vuosina 1966–1971. Lisäksi ministeriyden myötä tuli runsaasti eri yritysten johtokunta ja hallituksia, joiden jäsen tai puheenjohtaja hän oli.


title: Harri Hyttinen

text: Harri Tapani Hyttinen (13. helmikuuta 1952 Hyvinkää – 9. toukokuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.


title: Harri Hyttinen

text: Hyttinen muutti Helsinkiin pikkupoikana vanhempiensa Osmon ja Mairen (o.s. Turunen) kanssa. Perhe oli lähtöisin Pohjois-Karjalasta Lieksan Pankakoskelta. Isä työskenteli autonkuljettajana ja talonmiehenä, äiti hoiti nelilapsista perhettä. Hyttiset asuivat Kruununhaassa, josta Harri kävi koulua Helsingin Normaalilyseossa. Alun perin hän tuli tunnetuksi lapsinäyttelijänä "Naapurilähiö"-televisiosarjan Matti Sarpamaana ja rooleistaan Radioteatterissa ja Helsingin kaupunginteatterissa, jossa hän esiintyi menestysmusikaalissa "Viulunsoittaja katolla". Nuorena Hyttinen pelasi myös aktiivisesti jalkapalloa HJK:ssa.


title: Harri Hyttinen

text: Hyttinen valmistui Suomen Teatterikoulusta näyttelijäksi vuonna 1977. Hän oli mukana lähinnä kurssitovereistaan koostuneessa ensemblessa Suomen Kansan Teatterissa, joka tuotti Koiton talon näyttämölle 1970-luvun lopun teatteritapauksen, Arto af Hällströmin ohjauksen "Pete Q". Ammattilaisuransa alussa hän teki lastenteatteria muutaman vuoden kiinnityksellä Penniteatterissa, mutta toimi koko loppuelämänsä freelancerina. Hyttinen oli opiskellut pantomiimiä Tšekkoslovakiassa Ladislav Fialkan johdolla. Hän valmisti ja esitti miehen ja viinan tiestä kertovan yhden miehen "Paras ystäväni" -pantomiiminäytelmän (ohjaus Helena Anttonen, musiikki Matti Rantanen), jota hän kiersi esittämässä satoja kertoja ympäri Suomea 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Myöhemmin häntä työllistivät varsinkin elokuvat ja kuunnelmat sekä dubbaukset. Lasten suursuosikki oli hänen roolinsa tallitonttu Rämäkkänä television "Histamiinin joulukalenterissa" (1980, uusittu 1984). Hän esiintyi muun muassa videopelihahmon Hugon ja "Matka maailman ympäri" -piirrossarjan Tikon ja Fixin ääninäyttelijänä sekä "Alfred J. Kwak" -piirrossarjassa monen hahmon ääninäyttelijänä, muun muassa Alfredin isän.


title: Harri Hyttinen

text: Hyttinen oli myös musiikillisesti lahjakas näyttelijä, lauloi nuorempana Koiton Laulun kuorossa, soitti kitaraa Teatterikoulun kurssitovereista koostuneessa yhtyeessä Johan Lewis & Korjaa Bois (albumi "Jätenauhaa.. eli rakkautta koko kansalle", Love Records 1978) ja yhtenä viimeisistä töistään valmisti lauluillan otsikolla "Meriluu" (ensi-ilta Tampereen Teatterikesässä 9. elokuuta 2001).


title: Harri Hyttinen

text: Hyttinen sai Jussi-palkinnon parhaasta miessivuosasta vuonna 1989 roolistaan Dynamiitti-Lahtena elokuvassa "Petos".


title: Harri Hyttinen

text: Hyttinen oli vuodesta 1980 avoliitossa ja 1985–1990 avioliitossa tutkija Helena Saarikosken kanssa. Hyttisellä on kaksi lasta, näyttelijä Elsa Saisio (s. 1981), jonka äiti on kirjailija Pirkko Saisio, ja Otso Hyttinen (s. 1987), jonka äiti on Helena Saarikoski. Viimeiset viisitoista vuotta hän asui avoliitossa Helena Kuosmasen kanssa.


title: Harri Hyttinen

text: Hyttisen nuorempi veli Jarmo Hyttinen on myös näyttelijä helsinkiläisessä improvisaatioteatterissa Stella Polariksessa.


title: Harri Hyttinen

text: Harri Hyttinen kuoli toukokuussa 2006 54-vuotiaana Meilahden sairaalassa, sairastettuaan lyhyen aikaa. Hänen tuhkansa on siroteltu mereen Harmajan luona.


title: Eemil Partanen

text: Juho Eemil (J. E.) Partanen (28. marraskuuta 1906 Sotkamo – 7. huhtikuuta 1996 Sotkamo) oli agrologi ja Maalaisliiton–Keskustapuolueen kansanedustaja ja ministeri.


title: Eemil Partanen

text: Partasen vanhemmat olivat pienviljelijä Kusti Partanen ja Anna Kustaava o.s. Hiljanen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1934 ja pienviljelysneuvojaopiston 1937. Partanen työskenteli aluksi uitto-, rakennus- ja maatyöläisenä ja sen jälkeen Itä-Karjalan maanviljelysseuran maatalousneuvojana Ruskealassa 1938–1940, Kajaanin maanviljelysseuran pika-asutusneuvojana Sotkamossa 1940–1945 ja maatalous- ja asutusneuvojana 1945–1952. Sotavuosina hän oli työvoimapäällikkönä Ruskealassa 1939–1940 ja Sotkamossa 1941–1950.


title: Eemil Partanen

text: Partanen oli maalaisliiton kansanedustajana 1954–1965 ja keskustapuolueen kansanedustajana 1965–1972 edustaen Oulun läänin vaalipiiriä. Hän toimi II sosiaali- ja terveysministerinä Koiviston I hallituksessa 1968–1970. Partanen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Sotkamon kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnanhallituksen jäsenenä. Partanen oli Maalaisliiton–Keskustapuolueen keskushallituksen jäsen ja Keskustapuolueen Kainuun piirijärjestön puheenjohtaja.


title: Eemil Partanen

text: Partanen oli naimisissa Helvi Maria Mustosen kanssa 1939–1940. Jäätyään leskeksi hän meni uusiin naimisiin Taimi Edit Lempiäisen kanssa 1940. Liitosta syntyi kuusi lasta.


title: Eemil Partanen

text: Partanen sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1970.


title: Valto Käkelä

text: Valde (Valto) Edvard Käkelä (19. huhtikuuta 1908 Lappee – 30. tammikuuta 1977 Nuijamaa) oli suomalainen liikemies ja poliitikko. Käkelä oli SDP:n kansanedustaja vuosina 1945–1972 sekä sisäasiainministeri 1955−1956.


title: Valto Käkelä

text: Käkelän vanhemmat olivat pienviljelijä, kansanedustaja Elias Käkelä ja Maria Partanen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti 1928 Työväen Akatemian. Käkelä oli Viipurin sosialidemokraattisen nuorisopiirin järjestäjä ja Kansan Työ -lehden palveluksessa Lappeenrannassa ja Viipurissa. Hän toimi Itä-Suomen Urheiluvälineitä -yhtiön liikkeenhoitajana Viipurissa vuoteen 1944 saakka ja sen jälkeen liikkeen osakkaana Lappeenrannassa.


title: Valto Käkelä

text: Käkelä oli SDP:n kansanedustajana Kymen läänin läntisestä vaalipiiristä vuosina 1945–1948 ja Kymen läänin vaalipiiristä 1948–1972. Hän oli eduskunnan suuren valiokunnan puheenjohtaja 1957 ja valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja 1968–1969. Käkelä toimi sisäasiainministerinä Kekkosen V hallituksessa 1955–1956 ja toisena valtiovarainministerinä Karjalaisen II hallituksessa 1970–1971.


title: Valto Käkelä

text: Presidentin valitsijamiehenä Käkelä toimi vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa. Hän osallistui kunnallispolitiikkaan Lappeen, Viipurin ja Lappeenrannan valtuustoissa. Käkelä oli Lappeenrannan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.


title: Valto Käkelä

text: Käkelällä on nimikkokatu Lappeenrannassa, "Valto Käkelän katu", jonka varrella sijaitsee muun muassa Etelä-Karjalan keskussairaala.


title: Valto Käkelä

text: Käkelä oli naimisissa Gunnel Maria Lundmarkin kanssa vuodesta 1957. Käkelän tytär Anneli Kiljunen on ollut SDP:n kansanedustajana vuodesta 2003 alkaen.


title: Eino Palovesi

text: Eino Oskari Palovesi (vuoteen 1947 Möttönen; 19. toukokuuta 1904 Perho – 25. helmikuuta 1980 Jyväskylä) oli keskisuomalainen maanviljelijä, Keski-Suomen läänin maaherra ja maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri.


title: Eino Palovesi

text: Paloveden vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Möttönen ja Alma Emilia Oksakoski. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maanviljelyskoulun 1923. Palovesi oli Pienviljelijäin keskusliiton maatalousneuvojana Keski-Suomessa ja Pohjois-Savossa 1926–1939, maanviljelijänä 1926–1939 ja maanviljelijänä Karstulassa 1932–1980. Hän oli Keski-Suomen läänin maaherrana 1960–1971.


title: Eino Palovesi

text: Palovesi oli maalaisliiton kansanedustajana 1939–1960 ja edusti Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän toimi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Fagerholmin II hallituksessa 1956–1957 ja sisäasiainministerinä Sukselaisen II hallituksessa 1959–1960.


title: Eino Palovesi

text: Palovesi oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Karstulan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnallislautakunnan varapuheenjohtajana. Palovesi oli myös Maalaisliiton keskushallituksen jäsen ja Keski-Suomen piirin puheenjohtaja.


title: Eino Palovesi

text: Palovesi oli naimisissa Alma Humpin kanssa 1930–1968. Jäätyään leskeksi hän meni uusiin naimisiin Leena Hellin Pekkasen (ent. Tennilä) kanssa 1970.


title: Eino Palovesi

text: Palovesi sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1954.


title: Lahden kansainvälinen urkuviikko

text: Lahden kansainvälinen urkuviikko on kansainvälinen Lahdessa järjestettävä urkumusiikkiin keskittyvä tapahtuma.


title: Lahden kansainvälinen urkuviikko

text:
Ensimmäinen Lahden kansainvälinen urkuviikko pidettiin vuonna 1973, tuolloin vielä nykyistä Ristinkirkkoa edeltäneessä puukirkossa, ja se oli jatkoa perinteiselle kesäkonserttien sarjalle. Ensimmäisinä vuosina ohjelmisto keskittyi puhtaasti urkumusiikkiin ja sisälsi teemaan liittyviä konsertteja, seminaareja, paneelikeskusteluja sekä näyttelyjä. Ensimmäisten kesien jälkeen alun perin urkumusiikkiin keskittynyt ohjelmisto laajentui nopeasti. Vaikka urut ovatkin laaja soitinkokonaisuus ja niiden ympärille rakentuu laaja kehä rakennetta, soittamista, sävellystä ja taiteellista tulkintaa, urkujen rinnalle ovat tulleet koti- ja ulkomaiset kuorot, orkesterit, soitinyhtyeet sekä soitin- ja laulusolistit.
Lahden kansainvälinen urkuviikko on myös pyrkinyt uudistumaan ja tuonut vuosittain ohjelmistoonsa jotakin ennennäkemätöntä: vuonna 1994 esitettiin Ristinkirkossa mykkäelokuva Notre Damen kellonsoittaja sveitsiläisen Guy Bovet’n säestäessä uruilla. Vuonna 1995 olivat vuorossa Venäjän valtionsirkuksen ryhmän esitykset teltassa Lahden kauppatorilla Hannes Meyerin säestyksellä. Vuodesta 1996 vuoteen 2000 järjestettiin konsertteja ja tanssiesityksiä Lahden keskustan vierellä sijaitsevassa, 400 metriä pitkässä Mustankallion autotunnelissa. Tunneliin rakennettiin esiintymistilat sekä 600-paikkainen ravintola.


title: Lahden kansainvälinen urkuviikko

text: Lahden kansainvälinen urkuviikko on ollut luovan ja esittävän urkumusiikin tukijana myös monin kilpailuin: sävellyskilpailuja on järjestetty kahdesti ja urkukilpailu viisi kertaa. Vuonna 1980 järjestettiin kansallinen urkukilpailu, vuonna 1984 pohjoismainen ja vuosina 1989, 1993 ja 1997 kansainvälinen urkukilpailu. Kansainvälinen urkukilpailu järjestetään neljän vuoden periodeissa.


title: Lahden kansainvälinen urkuviikko

text: Urkutaidetta edistääkseen urkuviikko on valinnut joinain vuosina Vuoden nuoren taiteilijan. Hänet valitaan tunnetuimpien nuorten urkutaiteilijoiden joukosta ja hänellä on oma konsertti festivaalin aikana.


title: Lahden kansainvälinen urkuviikko

text: Urkuviikon aikana on esitetty myös suomalaista nykymusiikkia, ja lisäksi suomalaisilta säveltäjiltä on tilattu urkusävellyksiä. Kahden sävellyskilpailun parhaimmisto on esitetty urkuviikon konserteissa.


title: Lahden kansainvälinen urkuviikko

text: Lahden kansainvälinen urkuviikko hyväksyttiin vuonna 1978 Finland Festivals -järjestöön yhdessä Savonlinnan oopperajuhlien, Kuhmon kamarimusiikkijuhlien ja Helsingin juhlaviikkojen kanssa. Kansainvälisyyttä urkuviikolla edustavat näyttävimmin ulkomaiset taiteilijavieraat, mutta myös sen konsertit leviävät Yleisradion konserteista tekemien nauhoitusten myötä ympäri maailmaa miljoonien kuultaviksi.


title: Lahden kansainvälinen urkuviikko

text: Urkuviikon pääkonserttipaikkana on aiemmin ollut Lahden keskustassa sijaitseva Ristinkirkko. Vuonna 1978 valmistuneen Ristinkirkon on suunnitellut Alvar Aalto ja 52-äänikertaiset urut ovat urkurakentamo Veikko Virtasen rakentamat. Konsertteja järjestetään vuosittain myös Lahden ympäristökunnissa. Lahden Sibeliustaloon vuonna 2007 valmistuneiden urkujen myötä urkuviikon pääkonsertit on siirretty Lahden Sibeliustaloon.


title: Kanslia

text: Kanslia (lat. "cancellaria", sa. "kanzlei", fr. "chancellerie", eng. "chancery") on valtionhallinnon tai kunnallishallinnon viraston tai laitoksen organisaatioyksikkö, joka hoitaa hallinnollisia asioita. Nimitystä alettiin käyttää keskiajalla virkamiehistä, jotka hoitivat kuninkaan tai ruhtinaan hovissa hallintoasioita hänen apunaan ja valtuutuksellaan.


title: Kanslia

text: Nykyään kanslia on vanhahtava nimitys, joka viittaa byrokratiaan sen kielteisissä merkityksissä. Sen on korvannutkin usein asiakaspalveluun viittaavat nimitykset. Nimitys on kuitenkin säilynyt esimerkiksi ministeriöiden ynnä muiden virastojen korkeimpien virkamiesten nimikkeessä ""kansliapäällikkö"". Nimitystä käytetään kuitenkin edelleen monien instituutioiden ja virastojen sihteeriasioita hoitavista toimistoista (esim. valtioneuvoston kanslia, tasavallan presidentin kanslia, yliopiston tiedekunnan kanslia jne.).


title: Begriffsschrift

text: Begriffsschrift: eine der arithmetischen nachgebildete Formelsprache des reinen Denkens (”Käsitekirjoitus: aritmetiikan mukaan rakennettu puhtaan ajattelun formaalinen kieli”) on Gottlob Fregen vuonna 1879 julkaisema lyhyt logiikan alan teos. "Begriffsschrift", joka käännetään yleensä ”käsitekirjoitukseksi”, on kirjassa esitetyn formaalin logiikan järjestelmän nimi.


title: Begriffsschrift

text: "Begriffsschriftin" voi hyvin katsoa olleen logiikan alan merkittävin teos sen jälkeen kun Aristoteles perusti alan. Fregen motivaatio kehittää oma formaalinen lähestymistapansa logiikkaan muistutti Gottfried Leibnizin motivaatiota kehittää omaa "calculus ratiocinatoriaan". Frege hyödynsi loogista kalkyyliään tutkiessaan matematiikan perustaa seuranneen neljännesvuosisadan aikana.


title: Begriffsschrift

text: Fregen järjestelmä vastaa nykyaikaista toisen kertaluvun logiikkaa, ja se esitteli kvantifioidut muuttujat ja kvanttorit logiikkaan ensimmäisen kerran. Fregen käyttämä notaatio poikkesi kuitenkin nykyisestä huomattavasti: hän käytti hyvin idiosynkraattista kaksiulotteista merkintätapaa, jossa konnektiivit ja kvanttorit on piirretty kaavoja yhdistävillä viivoilla, kun nykyään ne merkitään puolestaan sellaisilla symboleilla kuin ¬, ∧, ∨, ∃ ja ∀. Esimerkiksi implikaatio ”B implikoi A:n” eli formula_1 merkittiin Fregen notaatiossa .


title: Begriffsschrift

text: Ensimmäisessä luvussa Frege määritteli perusajatukset ja merkintätavat, kuten väittämä, universaalikvanttori, konditionaali, negaatio ja "merkki sisällön identiteettisyydelle" eli ekvivalenssi formula_2.


title: Begriffsschrift

text: Esimerkiksi konditionaalin Frege määritteli seuraavasti (luku I, §5):


title: Begriffsschrift

text: Toisessa luvussa Frege määritteli yhdeksän väittämistään, väittämät 1, 2, 8, 28, 31, 41, 52, 54 ja 58, aksioomiksi, sanomalla niiden — sellaisina kuin ne on tarkoitettu ymmärrettäviksi — ilmaisevan totuuksia. Nykyaikaisella merkintätavalla ilmaistuna hänen aksioomansa olivat:Aksioomat (1)-(3) määrittävät implikaation. (4)-(6) määrittävät negaation. (7) ja (8) määrittävät identiteetin; (7) on Leibnizin laki; (8) sanoo, että identiteetti on refleksiivinen. (9) määrittää universaalikvanttorin. Kaikki muut väittämät todistettiin dedusoimalla näistä aksioomista.


title: Begriffsschrift

text: "Begriffschrifft" käytti kolmea päättelysääntöä. Kaksi niistä, modus ponens ja yleistyssääntö, ovat eksplisiittisiä, kun taas korvaussääntöä ei ole määritelty eksplisiittisesti. Modus ponensin avulla voidaan johtaa formula_12 lauseista formula_13 ja formula_14. Yleistyssäännön avulla voidaan johtaa formula_15 lauseesta formula_16, jos muuttuja 'x' ei esiinny 'P':ssä. Korvaussääntö on paljon monimutkaisempi, ja Frege käyttää sitä tavoilla, joiden pätevyys ei ole ilmiselvää.


title: Begriffsschrift

text: Kolmas luku käsittelee sarjateoriaa. Sen tulokset ovat selvästi tarkoitettuja käytettäväksi Fregen myöhemmässä aritmetiikan perusteiden tutkimustyössä.


title: Begriffsschrift

text: "Begriffsschriftissä" esitetty toisen kertaluvun logiikan muotoilu oli ensimmäinen muotoilu mistään logiikasta, joka pystyi käsittelemään merkityksellistä osaa matematiikasta tai inhimillisestä kielestä. Kaikki myöhempi työ formaalin logiikan alalla on enemmän tai vähemmän velkaa teokselle.


title: Begriffsschrift

text: Pieni jäänne Fregen notaatiosta on säilynyt todistuksissa käytetyssä symbolissa formula_17, joka on johdettu Fregen symboleista ”Inhaltsstrich” ── ja ”Urteilsstrich” │. Frege käytti niitä teoksessaan yhdistetyssä muodossa ├─ esittämään, että väittämä on tautologisesti tosi. Hän käytti merkintää ”Definitionsdoppelstrich” │├─ esittämään, että väittämä on määritelmä.


title: Begriffsschrift

text: Ludwig Wittgenstein kunnioitti Fregeä teoksessaan "Tractatus logico-philosophicus" käyttämällä termiä "Begriffsschrift" synonyyminä loogiselle formalismille.


title: Huuhteluaine

text: Huuhteluainetta käytetään pyykinpesussa, jotta pesty pyykki tuntuisi pehmeämmältä, tuoksuisi paremmalta eikä sähköistyisi. Sähköistyneet vaatteet vetävät itseensä enemmän likaa. Huuhteluaineessa olevat molekyylit vähentävät hankauskitkaa ja siten hankaussähkön muodostumista kankaaseen. Lisäksi aineen molekyylit ja niiden sitomat vesimolekyylit kiinnittyvät kankaaseen, jolloin pinta tuntuu pehmeämmältä.


title: Huuhteluaine

text: Huuhteluainetta riittää usein pienempi määrä kuin ohjeessa väitetään. Vajaaseen koneelliseen tulee muutenkin laittaa vajaa annos huuhteluainetta. Jotkin kankaat voivat pysyä pehmeinä, vaikka ainetta ei käyttäisi joka kerta.


title: Huuhteluaine

text: Erityisen hyvin huuhteluaine sopii sähköistyville kankaille kuten polyesteri, polyamidi ja akryyli, etenkin talvella. Sen väitetään parantavan näiden käyttömukavuutta ja käyttöikää.


title: Huuhteluaine

text: Työtehoseuran tutkija Tarja Marjomaa sanoo, että huuhteluaine sopii myös puuvilla- ja villavaatteille muttei pidennä vaatteiden käyttöikää.


title: Huuhteluaine

text: Jos huuhteluaine ei sovi tekstiilille, siinä on yleensä huuhteluaineen kieltomerkki.


title: Huuhteluaine

text: Pyyhkeiden kyky imeä vettä kärsii huuhteluaineesta, samoin mikrokuituisten siivousliinojen kyky imeä likaa ja pölyä.


title: Huuhteluaine

text: Huuhteluaine voi vahingoittaa elastaanikuituja. Se ei siis sovi vaatteille, joiden tuoteselosteessa lukee "elastaani" tai sen tuotenimi Lycra, Dorlastan tai Spandex. Elastaania on erityisen usein uimapuvuissa ja alushousuissa sekä muissa joustavissa vaatteissa.


title: Huuhteluaine

text: Huuhteluaine voi heikentää ulkoiluvaatteen vedenhylkivyyttä. Se ei siis sovi vettä hylkiville ulkoiluvaatteille (esim. dry/dri-fit ja goretex).


title: Huuhteluaine

text: Untuvavaatteillekaan huuhteluaine ei sovi, koska se vähentää niiden ilmavuutta.


title: Huuhteluaine

text: Huuhteluaine kuormittaa ympäristöä eikä välttämättä sovi herkälle iholle.


title: Huuhteluaine

text: Hyvin harvat saavat huuhteluaineiden hajusteista tai säilöntäaineista allergiaoireita. Allergisille tarkoitetut "Sensitive"-huuhteluaineet ovat yleensä hajusteettomia, mutta niissäkin voi olla säilöntäaineita.


title: Huuhteluaine

text: Jotkut pitävät huuhteluainetta turhana eivätkä käytä sitä lainkaan.


title: Huuhteluaine

text: Huuhteluainetta kertyy helposti vaatteisiin, jos sitä käyttää suositellun määrän joka pesussa.


title: Huuhteluaine

text:
Silittäminen, rumpukuivaus, mankelointi ja kädellä hierominen ovat vaihtoehtoisia keinoja tehdä vaate pehmeäksi.
Huuhteluaineen sijaan voidaan käyttää myös etikkaa, joka samalla raikastaa pyykinpesukoneen.


title: Risto Juhani

text: Risto Yrjö Juhani, aik. "Pulliainen" (s. 25. huhtikuuta 1934 Suonenjoki) on suomalainen keramiikkataiteilija, teatteriohjaaja ja kirjailija.


title: Risto Juhani

text: Juhanin vanhemmat olivat asemapäällikkö Yrjö Juhani Pulliainen ja emäntä Rauha Malm. Hän kävi Tampereen yliopiston draamastudion ohjaajalinjan 1958-1960.


title: Risto Juhani

text: Juhani oli perustamassa Jyväskylän Huoneteatteria vuonna 1958. Hän toimi myös 1960-luvun alussa teatterinjohtajana Uudessakaupungissa ja Raumalla sekä ohjaajana ja lavastajana Porin Teatterissa.


title: Risto Juhani

text: Juhani on käsikirjoittanut lukuisia lyhytelokuvia sekä Matti Kassilan "Päämaja"-elokuvan, jossa myös näytteli tiedusteluosaston päällikköä.


title: Liisa Nevalainen

text: Liisa Nevalainen (oikea nimi Anna-Liisa Häyrinen, ent. Högdahl, 2. toukokuuta 1916, Oulu – 10. joulukuuta 1987, Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja salapoliisikirjailija.


title: Liisa Nevalainen

text: Liisa Nevalainen aloitti uransa Oulun näyttämöllä ja Kotkan Teatterissa. Vuonna 1939 hän solmi näyttelijä Hannes "Hanski" Häyrisen kanssa avioliiton, joka päättyi vasta Nevalaisen kuolemaan.


title: Liisa Nevalainen

text: Nevalainen esiintyi myös Jyväskylän ja Tampereen Työväen Teatterissa, mistä hänet löydettiin Helsingin kaupunginteatteriin ja myöhemmin Intimiteatteriin. Pitkän teatteriuran lisäksi Nevalainen esiintyi 23 elokuvassa vuosina 1934−1962. Elokuvassa "Skandaali tyttökoulussa" (1960) hänellä oli pääosa ja "Punaisessa viivassa" (1959) naispääosa. Hänen ehkä tunnetuin roolinsa on elokuvassa "Pojat" (1962) Jaken äitinä.


title: Liisa Nevalainen

text: Nevalainen siirtyi 1960-luvun puolivälillä televisioon, missä hän alkoi kirjoittaa ja näytellä televisiosarjassa "Hanski", jossa hänen miehensä oli nimiosassa. Hän esiintyi myös suositussa televisiosarjassa "Me Tammelat", jossa hän esitti äiti Tammelaa. Hän toimi myös "Me Tammeloiden" ohjaajana.


title: Liisa Nevalainen

text: Televisiouran jälkeen Nevalainen alkoi kirjoittaa salapoliisiromaaneja. Häneltä ilmestyi yhteensä kahdeksan dekkaria, joissa kerrotaan rikoskomisario Antti Karpalon tutkimuksista. Viimeinen dekkari ilmestyi vuosi ennen Nevalaisen kuolemaa.


title: Liisa Nevalainen

text: Liisa Nevalaisen veli oli palkittu elokuvaaja Esko Nevalainen.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Koulupojan päiväkirjat ovat päiväkirjamuotoinen sarja kertomuksia suomalaissyntyisen taiteilija-kirjailija-kasvatustieteilijä Aleksanteri Ahola-Valon (1900–1997) elämästä, hänen lapsuus- ja nuoruusvuosistaan kansainvälisessä ja taiteelle ja valistustyölle suopeassa ympäristössä, joka oli nuoren Alikin kehitykselle ratkaisevaa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Aleksanteri Ahola-Valo aloitti päiväkirjojen kirjoittamisen ja piirtämisen jo 7-vuotiaana yksityisopettajansa kannustamana. Koulupojan päiväkirjat kertovat varhaiskypsän, monilahjakkaan, päämäärätietoisen, systemaattisen, sosiaalisen ja empaattisen lapsen ja nuoren kehityksen lapsuuden ja varhaisnuoruuden eri vaiheet hyvin yksityiskohtaisesti nähtynä ja eloisasti tulkittuna.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Päiväkirja monivuotisena sarjana on poikkeuksellinen dokumentti Inkerin pienestä huvilayhdyskunnasta Vyiritsasta ja siitä yhteiskunnallisesta tilanteesta, jossa lasten oikeuksia jo silloin puolustava ainutlaatuinen Lasten omatoimikoulu syntyi.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Päiväkirjasarjasta julkaistiin ensimmäiset käännökset 1990-luvulla. Ahola-Valo käänsi itse ensimmäiset kolme osaa ennen kuolemaansa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Päiväkirjojen pohjalta on vuonna 2005 ilmestynyt Kaija Juurikkalan ohjaama elokuva Valo.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Päiväkirjan kirjoittamiseen nuorta Alikia kannusti hänen yksityisopettajansa Lydmila Kužmina eli LyM, jota lyhennettä Alik käytti opettajastaan säästääkseen aikaa muistiin kirjoittaessaan. Myös isä kannusti poikaa päiväkirjan kirjoittamiseen, mutta äitipuoli piti sitä ja piirustamista turhanaikaisena ajan tuhlauksena. Kaikki pöydillä lojuvat paperit joutuivat armotta uunin sytykkeiksi, ja siksi Ali joutui piilottelemaan sekä kirjoituksiaan että piirroksiaan.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Päiväkirjoissa ei ole varsinaista juonta. Alik on kuitenkin rakentanut henkilöhistoriallisesta aineksesta ja muistiinpanoistaan draamallisen kokonaisuuden, joka toimii kuten juonellinen kertomussarja. Vuosikymmenen mittaan kertyneistä päiväkirjavihkosista koostuu yhtenäinen kertomus yhden ihmisen kehittymisestä, kasvamisesta ja ajattelusta lapsesta aikuisuuden kynnykselle.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Päiväkirjat ovat henkilökohtaisia ja dokumentaarisia aikalais- ja henkilökuvauksia, joilla on voimakas paikallinen ja historiallinen henki. Niissä ja niiden kautta elää koko kylä vielä sata vuotta myöhemmin.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Niistä astuu esiin pieni kapinallinen, epäilijä ja vaihtoehtoisten ajatusmallien kehittäjä, joka ei suoraa päätä hyväksy ja omaksu vallitsevia vakiintuneita käsityksiä, normeja ja ajattelutapoja, vaan kyseenalaistaa niin kirkollisen kuin maallisenkin vallankäytön. Päiväkirjoissa on myös tunnustuskirjojen, eettisten ja filosofisten pohdintojen piirteitä. Erityisesti nuori Alik pohtii uskontoa ja uskonnollisuutta, oikean ja väärän problematiikkaa sekä sitä, mitä aito kristillisyys on.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Pikkuvanha poika opettaa koulutovereitaankin ajattelemaan omin aivoin ja sydämellä. Tätä ei ympäristö aina hyväksy, sillä ajan hengen mukaan lasten tottelevaisuutta ja kuuliaisuutta arvostettiin yli kaiken.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Fiktion ja faktan osuutta päiväkirjoissa on vaikea määritellä – siis sitä, kuinka paljon kirjoittaja käyttää mielikuvitustaan ja kirjallisia tyylikeinoja itsensä ilmaisussa. Paikoin teksti ja kuvaus tuntuvat paisutelluilta, yliampuvilta tai liioittelulta, hyvän ja pahan dramaattinen skaala vaikuttaa toisinaan enemmänkin tyylikeinolta kuin autenttiselta dokumentaatiolta. Nuori kirjoittaja terävöittää tekstiään stereotypistämällä henkilöitä ja näiden piirteitä.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Aivan varmaa kuitenkin on, että päiväkirjat ovat sinällään totta, kertojaminä Alikin totuus ja todenmukainen kuvaus hänen kokemusmaailmastaan ja ajattelumaailmastaan. Kirjat kertovat nuoresta, joka kykenee vaivalloisen päiväkirjojen – ja siten ajatustensa – salailun ohella raivaamaan itsellensä elintilan ja kasvualustan ja toimimaan hyvin varhaiskypsästi ja vastuullisesti asioissa, joissa sitä ei hänen ikäryhmältään ainakaan nykymittapuiden mukaan odottaisi.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ali vastustaa ankarasti kaikkea väkivaltaa lasten ja aikuisten suhteissa. Kukaan ei voi oppia silloin kun pelkää, opettaa Alik ja kehittelee jo varhain oppiaan viisaasta rakkaudesta. Opettajan ja kasvattajan ammatti on hänen unelma-ammattinsa heti ensimmäisestä koulupäivästä alkaen.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alik osallistuu osaltaan vastuuntuntoisesti perheen toimeentulon hankkimiseen. Hän nuohoaa työkseen ja kaupustelee marjoja, sieniä tai puutarhatuotteita rautatieasemalla ohikulkeville matkalaisille. Jossain vaiheessa hän käy vaihtokauppaa koulutovereidensa kanssa kuvistaan ja keksii lopulta käyttää kirjoitus- ja piirustustaitojaan mainoskilpien (ven. vuiveskojen) tekemiseen. Lisäksi hän suunnitteli koulun sisustusta pulpeteista kaappeihin, näyttämöön ja lopulta uuden koulun rakennukseen asti.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ali teki, sitoi ja viivoitti ensimmäiset pienet vihkoset itse mistä tahansa paperista, jonka käsiinsä sai ja paneutui päiväkirjojen ylläpitoon tunnollisesti ja kaikella tarmollaan.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Päiväkirja oli Aleksanteri Ahola-Valolle itsekasvatuskeino, muistitekniikan ja kirjoitustekniikan kehittäjä ja oppimisen motivoinnin väline. Hän suositteli leikkikoulussa pitämällään valistustunnilla päiväkirjan pitämistä keinona, jonka avulla "näkee saavutukset", kehittää "omakäsitystä" ja "oppii puhumaan asiat selkeämmin".Ali piilotteli päiväkirjojaan paitsi äitipuolensa siivousvimmalta, myös kaikkialla urkkivilta viranomaisilta. Vasta 10-vuotiaana hän tajusi, että hänen alkoholinvastainen päiväkirjakirjoittelunsa saattaisi johtaa vapauden tai peräti hengen menettämiseen. "Se on puoli onnettomuuttasi, jos päiväkirjasi joutuvat salaisten santarmien käsiin", varoitteli LyM. Aikakausi ei suosinut yksinajattelijoita tai yhteiskunnallista vastahankaisuutta ja kriittisyyttä. Myös leikkikoulun oli suojauduttava ja "ruvettava näyttämään ulospäin keisarille uskolliselta ja koulu tehtävä vallankumouksellisia auttavaksi. Urkinta ulottui siis myös lapsiin, sillä koulutuksen mukanaan tuoma lasten ja nuorten kapinointi ja kriittisyys nähtiin perherakenteiden, perhearvojen ja yhteiskuntarakenteiden höltymisenä ja oli siksi pelottavaa ja tuomittavaa. Toisaalta lapset saattoivat viattomuuksissaan paljastaa aikuisten salaisuuksia.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alin päiväkirjojen piilopaikat olivat mitä kekseliäimpiä. Hän piilotteli niitä kellareiden kivijaloissa, vinteissä, jopa naapureiden rakennuksissa ja metsässä puun juurella – lasipurkissa sateen ja kosteuden suojassa. Metsä oli hankalin paikka, sillä lumen tultua ja maan jäädyttyä päiväkirjojen kuntoa ei päässyt tarkistamaan. Päiväkirjoja hän onnistui kuitenkin kuljettamaan mukanaan läpi vaiheikkaan elämän. Paettuaan Suomeen 1930-luvulla hän käytti lapsena oppimaansa piilottelumenetelmää eli säilytti niitä Helsingin Ruskeasuolla maitotonkissa muun tärkeän omaisuutensa joukossa. Vuonna 1984 ne löytyivät hänen laajasta arkistostaan.


title: Koulupojan päiväkirjat

text:
Taiteilija Aleksanteri Ahola-Valo vietti lapsuutensa Pietarissa ja Viiritsan () huvilayhdyskunnassa Koprinan seurakunnassa Inkerinmaalla Pietarin eteläpuolella. Huvilayhteisön väestö oli suurimmaksi osaksi Pietarin älymystöä ja varakasta väestöä, jotka olivat alttiita uusille aatteille ja kokeiluille.
Aleksanteri Ahola-Valon päiväkirjamuistiinpanot liittyvät tämän huvilayhteisön elämään ja vaiheisiin yhteiskunnallisen murroksen aikana. Viiritsa oli vain 50 km junamatkan päässä Pietarin kansainvälisestä kaupungista ja siis sanomalehtien ja myöhemmin puhelimen kautta muiden yhteiskunnallisten vaikutteiden lähellä.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ahola-Valon kasvuaika Inkerissä sijoittui voimakkaaseen 1900-luvun alun valistusliikkeen aikaan, poliittisen ja sosiaalisen sekä uskonnollisen liikehdinnän murros- ja muutosvaiheeseen sekä Venäjällä että Suomessa. Näitä liikkeitä olivat muun muassa naisasialiike, partioliike, raittiusliike, hygienialiike, työväenliike, marxismi, leninismi sekä herännäisliike ja laestadiolaisliike, jotka vaikuttivat sekä luterilaisissa että ortodoksisissa kirkoissa ja seurakunnissa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Pekka Ahola avioitui kolme kertaa ja perheen vaiheet pienten lasten kanssa olivat vaikeat. Perhe hajosi ensimmäistä kertaa Ida-Mariannan, poikien äidin kuoltua. Alik oli silloin vain 2-vuotias, mutta jo omien sanojensa mukaan jo ”itsetajuinen” eli hän muistaa joitakin tuon ajan tapahtumia hyvin selkeästi.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alikin viiritsalainen koti oli lähes keskiluokkainen, ainakin hyvin toimeentuleva. Kodissa oli luettavana sanomalehtiä ja kirjoja ja siellä seurattiin maailmantapahtumia hyvin tarkoin. Nälästä Ali ei ainakaan jatkuvasti kerro päiväkirjoissaan, vaan nurisee Anna kakkosen "raskaita" ruokia, jotka heikentävät ajattelukykyä. Isä ansaitsi nuohoojana kohtuullisesti, mutta ajan tavan mukaan Ali joutui jo lapsena tuomaan oman osansa perheen elatukseen.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: He asuivat ainakin alkuvuosina melko väljästi. Alilla oli jopa oma huone, mikä ei ollut kovinkaan yleistä tavallisissa perheissä siihen aikaan. Koti oli siisti.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Varhaislapsuuden kokemukset ja usein vaihtuvat elinympäristöt vaikuttivat Ahola-Valon monilahjakkaan persoonan ja ajattelun kehittymiseen ja elämän valintoihin. Hän oli herkkä ja hänen lapsen maailmansa kehittyi hyvin musta-valkoiseksi. Alikilla oli päiväkirjojen perusteella taipumus nähdä sekä asiat että ihmiset äärimuodoissaan: joko hyvänä tai pahana, tyhmänä tai viisaana, halveksittavana tai ihannoituna, vihattuna tai rakastettuna. Hänestä tuli varhain "pikku vanhus" ja kapinallinen, joka kantoi huolta sekä perheestään, lähimmäisistään, kylän elämänmenosta ja maailman tulevaisuudesta.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Kokemukset eivät kuitenkaan murtaneet hänen itseluottamustaan, vaan hän pyrki murtamaan vähäisenkin väkivallan ilmenemisen ainoalla lapselle mahdollisella tavalla: uhmaten ja kieltäytyen hyväksymästä sitä ja lähtemällä karkumatkalle! Aholoiden kodissa riideltiin ja taisteltiin, mutta kyettiin myös sopimaan ja keskustelemaan.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Tiedonhaluisena poikana Alik kerran laski, kuinka paljon turhaa aikaa menee riitelyyn vuodessa. Hän sai tulokseksi, että jos on viikossa 3–4 riitaa ja joka riitaan menee häiriöaikaa 4 tuntia niin vuodessa se tekee 52×4 eli 208 tuntia häiriöaikaa, jonka voisi käyttää tuottoisamminkin.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Kahdeksanvuotias järjestyksenkaipuinen ja tunnollinen Alik purki tuskaansa elämän vaikeuksissa päiväkirjan lisäksi sekä kuvin että runoin.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Pekka Ahola-Valo oli nuohooja. Hän oli sivistynyt ja valistunut ihminen sekä vallankumouksellinen sosialisti, joka ymmärsi koulutuksen ja sivistyksen merkityksen. Hän luki ja kirjoitti lehtiin valistusaiheisia artikkeleita erityisesti alkoholismista ja yhteiskunnallisista epäkohdista, perheväkivallasta, köyhyyden syistä ja koulutuksen tarpeesta.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Isän aatteellisen työn takia koko perhe joutui Pietarista maan sisäiseen karkotukseen Viiritsan (ven. Vyiritsa) huvilayhdyskuntaan Inkerinmaan Koprinan seurakuntaan. Maan sisäinen karkotus merkitsi yleensä muuttoa Siperiaan kauas sivistyksestä ja koulutusmahdollisuuksista. Alikin kehityksen kannalta karkotus vain 50 kilometrin päähän Pietarista sivistyneistön asuttamaan huvilayhdyskuntaan oli tavallaan onnenpotku.Isä tuki poikansa tiedonhalua palkkaamalla yksityisopettajan. Hän tuki myös pojan paneutumista uudenlaisen lasten koulun perustamistyöhön.


title: Koulupojan päiväkirjat

text:
Vaikka Aholat olivat hyvin toimeentulevia kansalaisia, pakottivat käytännön olosuhteet lähettämään perheen vanhimman lapsen töihin isänsä nuohoojanammattiin koulunkäynnin ja muun opiskelun ohessa.Lasten työssäkäynti ei tuona aikana ollut mitenkään harvinaista ja usein se oli este esimerkiksi koulunkäynnille. Alik totteli, mutta tilanne katkeroitti lahjakkuudestaan tietoista Alikia. Isälleen hän selitti että mitä enemmän hänelle tehdään kiusaa, sitä enemmän hän hautoo mielessään pakoa. Hän kysyy isältään, pitääkö tämä kiusana "vain ruumiillista kiusantekoa" eikä "henkistä kiusantekoa". Alikin mielestä sekin on kiusantekoa, jos "ihminen otetaan pois kutsumuksellisesta tehtävästä vangitsemalla pakkotöihin mikä hänelle ei sovi". Hänen mielestään nuohoojan työ liiaksi hänen aikaansa opinnoilta ja leikkikoulun kasvatustehtävältä, johon hän koki olevansa pätevämpi kuin joku muu. Toiset taas saattoivat hänen mielestään olla omiaan tekemään nuohoojan raskasta, vaativaa, mutta yksitoikkoista työtä.
Isään nuori Alik saattoi ensimmäisinä kouluvuosinaan tukeutua, mutta myöhemmin isä menettää auktoriteettinsa kodista irtautuvan nuoren esikuvana. Alin suhtautuminen isää kohtaan vaihtui vähitellen lapsuuden suunnattomasta ihailusta ja palvonnasta varhaispuberteetin ja puberteetin epäilykseen ja lopulta vihaan tämän ”tyhmyyttä”, alistuneisuutta ja vähitellen kehittyvää väkivaltaista käytöstä kohtaan. Jonkinlaisen luottamuksen tai ymmärtämyksen isäänsä ja isän elintapoja ja valintoja kohtaan hän tavoitti vasta varhaisina nuoruusvuosina Pietarissa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Anna-Sofia Nousiainen oli Pekka Aholan toinen vaimo, jonka kanssa solmitun avioliiton piti ratkaista perheen lasten hoitotilanne. Avioliitto ehti kestää vajaan vuoden; toinen vaimo kuoli synnytykseen samoin kuin lapsi.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ida-Äidin kuolemasta oli seurannut alituinen muutos ja edestakainen huoltajalta toiselle siirtely. Äidin ja isän läsnäolon puute leimasivat vaikutusalttiin ja herkän Alin lapsuuden varhaisvuosia. Kokemukset perheväkivallasta ja yhteiskunnallisesta väkivallasta synnyttivät jo pienessä lapsessa väkivallattomuuden ajatuksen. Alikin kirjoitusten mukaan hänen ”itsetajuisuutensa” eli ensimmäinen muistijälkiä jättänyt kokemuksensa sijoittuu vuoteen 1902, jolloin hän oli vain parivuotias sekä viisivuotiaana koettuun Pietarin veriseen sunnuntaihin (1905), poliittiseen joukkomurhaan, jotka kokemuksina heijastuivat hänen myöhemmässäkin kriisitilanteiden tai stressin aiheuttamissa sairastumisissaan. Hänestä tuli yliherkkä. Lapsen mieleen piirtyivät voimakkaasti myös moraalista rappiota kuvastavat aikuisten teot, juopottelu, alkoholismi, perheväkivalta. Epävarmuus, luottamuksen puute ja väkivallan pelko tulivat hänen elämäänsä jo tällöin ja vahvistui helmikuun vallankumouksen 1905 kokemisen myötä.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alikia kaksi vuotta nuorempi Felix Ahola oli ulkonaisesti piirteineen ja punaisine hiuksineen kuin äitinsä Ida-Mariannan kuva.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Mummolan aikanaan hän mielellään onki kaloja "mirrille" samaan aikaan kun Alik hakeutui jo mäelle "melskaamaan" naapurin lasten kanssa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Uudessa perheessä hän oli äitipuolensa Anna kakkosen suosikki, jota aluksi kasvatettiin Alin päiväkirjamerkintöjen mukaan kaikkien kristillisten kuuliaisuusperiaatteiden mukaan tottelevaiseksi lapseksi.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Hänen ei katsottu tarvitsevan sellaista ylimääräistä koulutusta kuin veli Alik yksityisopettajineen sai. Eikä hän osannut sitä itselleen vaatiakaan. Alik kritisoi isäänsä ja äitipuoltaan tästä. Myöhemmin Felix osallistui kyllä lasten koulun opetukseen ja myös valtion virallisen koulun työhön.


title: Koulupojan päiväkirjat

text:
Alin muistiinpanoissa Felix on pikkuveli, josta hän tunsi vastuuta, josta huolehti, jota pyrki ohjaamaan ja jopa elätti taloudellisesti. Alikin johdolla myös Felix muuttui vähitellen kapinoivammaksi; yhdessä he lähtivät pitkälle karkumatkalle, hakeutuivat orpokotiin ja myöhemmin Pietariin ansiotyöhön.
Alin, mutta erityisesti Felixin turvana lähes viisi-kuusivuotiaaksi saakka olivat suurimman osan varhaislapsuutta Impilahden Helena-mimmo ja Ukko. Ukko oli luonnonparantaja ja hieroja, jolta Alik jo lapsena oppi luonnonlääketieteen alkeita.


title: Koulupojan päiväkirjat

text:
Helena-mummolta riitti ymmärtämystä, tukea ja lohtua myöhemminkin Pekan ja poikien elämän vaikeuksissa. Hän riensi usein paikalle, kun perheen kriisit kävivät ylivoimaisiksi. Hän on Ida-Mariannan lisäksi toinen madonnamainen äitihahmo ja positiivinen, juureva naishahmo Alin elämässä.
Äidin puoleista Kultalahden mummoaan Alik ja Felix eivät oppineet tuntemaan.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Sen sijaan äitipuoli Anna kakkosen äiti Annastiina-mummo siirtyi asumaan Aholoiden talouteen ja vaikutti yltiökristillisyydellään ja äärettömän aggressiivisella ja kovalla kielenkäytöllään ja tavoillaan pyörremyrskyn lailla perheessä. Kärjistyneimmillään pojat pakenivat kuritusta naapureiden luo. Annastiina sai tyttärensäkin vakuuttuneeksi siitä, että Alik ei ole aivan mieleltään terve ja että vain ankaralla kurilla hänestä ja Felixistä kasvaisi kelpo miehiä. Pyhäkoulun käyminen riitti, kaikki muu koulutus (paitsi lääkärin) olisi turhaa. Vävyään Pekka hän ei arvostanut.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alikin mielestä taas Annan ja Annastiinan fyysiset ja henkiset väkivaltaiset otteet tuhosivat niin hänen isänsä luonteen kuin perheyhteydenkin.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Semstvossa toimi valtion virallinen kaksivuotinen koulu, kun Ali hakeutui sinne opiskelemaan. Ensimmäisten vuosien kokemukset muokkasivat voimakkaasti sekä pojan käsitystä kasvattajista, opettajista että uskonnosta.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ensimmäinen opettaja – Vera-opettaja – toimi vain yhden vuoden; tällöinkin hänen sairaalloisuutensa vuoksi lapset saivat usein tulla keskenään toimeen miten kykenivät. Alik osasi lukea jo ennen kouluun menoaan ja hänet oli siirretty yhden luokan yli toiselle luokalle.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Iso-Mariksi kutsuttu opettaja ehti hänkin opettaa vain lukuvuoden verran, mutta jätti lempeällä, valitushenkisellä, virikkeellisellä ja epäautoritaarisella opetustavallaan lähtemättömän positiivisen mielikuvan sekä Alikin että kylän muiden lasten mieliin.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Hän oli ottanut koulun ylimääräiseen opetusohjelmaan muun muassa välituntiliikunnan ja ennen varsinaisia tunteja pidettävän valistustunnin, joilla käsiteltiin asioita terveydenhoidosta tähtitieteeseen. Hän kohteli lapsia kuin vertaisiaan, ystävällisesti, toverillisesti ja lapsen kykyjä arvostaen.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Opinhaluisen Alekin lukuhaluja Iso-Mari tuki antamalla ylimääräistä luettavaa. Iso-Marin tilalle tulleet opettajat sen sijaan pitäytyivät virallisessa opetusohjelmassa. Virallinen Semstvon koulu tarjosi opinahjon lukemisen, kirjoittamisen ja laskennon lisäksi vain uskonnollista tietoa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Erityisen vaikuttava on ollut Alikin ensikosketus uskonnolliseen opetukseen. Lempeän Iso-Marin hyväntahtoisuuden vastakohtana Alik kertoo autoritäärisestä ja suvaitsemattomasta papista, joka vaati uskontunnustusten ja muiden tekstien ulkoa opettelua kirkkoslaavin kielellä, jota kieltä Alik ei tietenkään osannut. Pappi siirsi hänet kirkkoslaavin osamaattomuudesta takaisin alemmalle luokalle, mikä loukkasi syvästi opille ahneen pojan itsetuntoa. Pohja uskovaisuuden arvostelulle oli syntynyt. Tästä lähtien papisto edusti hänelle ”ulkokullaisuutta” ja teennäistä kristillisyyttä.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ensimmäisestä miespuolisesta pappis-opettajastaan Alille jäi elinikäinen kammo tai trauma. Papilla oli tapana rangaista oppimattomuudesta varta vasten kasvattamillaan kynsipihdeillä, jotka lapsen silmissä tietenkin olivat valtavat!


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Iso-Marin haavekuva opettajasta säilyy päiväkirjoissa läpi Alikin lapsuuden ja nuoruuden kannustavana voimana. Iso-Marin vaikutteista syntyi lasten piirissä tarve perustaa uudenlainen koulu, jonka opetus olisi laaja-alaisempaa kuin virallisen koulun ja ottaisi huomioon lapsen. Opettajan ammatti kangasteli Alikin silmissä unelma-ammattina ja opettajan työ tärkeimpänä mahdollisena tehtävänä yhteiskunnassa. Hän halusi ”isona” opettajaksi.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Virallisen koulun opetusohjelmaan tuntui olevan mahdotonta sijoittaa ohjelmasta poikkeavia opetustapoja tai opetusaineita ja niin syntyi Alikin mielessä ajatus uudenlaisen koulun perustamisesta. Hänen isänsä ja vähitellen myös muut kyläläiset tukivat ajatusta.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Aleksanteri Ahola-Valon aloitteesta ja hänen johdollaan perustivat Viiritsan suomalaiskylän lapset vuonna 1908 omatoimikoulun, joka nimettiin lasten leikkikouluksi. Koulun kehitys oli pitkälti Alin varassa vuosina 1908–1916 siitäkin huolimatta että koulu toimi demokraattisin periaattein järjestäytyneenä Alik ideoi, kehitti, suunnitteli, keräsi rahaa ja valvoi muun muassa uuden koulunrakennuksen rakentamista vain teini-ikäisenä.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Oppilaat toimivat itse koulun opettajina suunnitellen toiminnan, talouden ja opetusohjelman itse, mitä virkavallan oli vaikea uskoa. Koulun opetusta saivat seurata myös aikuiset, koska Alik piti tärkeänä myös aikuisten valistamista ja kasvattamista hyvään. Kylän virallisen koulun opetusohjelma oli suppea ja kirkkoslaavilaisen kulttuurin leimaama. Se sijaitsi myös joillekin lapsille liian kaukana ja opetus tapahtui arkipäivinä ja työnteon kannalta muuten hankalina aikoina.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Koulu toimi alusta alkaen demokraattisten periaatteiden mukaan: sillä oli johtokunta, joka kokoontui pienemmissä piireissä ja yleiskokous, joka hyväksyi suurimman osan johtokunnan esittämistä asioista. Eli lapset tekivät kaikki pienimmätkin päätökset yhteistyössä äänestysten perusteella, mutta hoitivat myös työn. Vanhemmilla oli kuuntelu- mutta ei päätöksentekovaltaa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Lasten koulun tavoitteena oli mahdollistaa koulunkäynti niillekin vähävaraisille lapsille, jotka eivät käytännön syistä (puuttuvat jalkineet, työnteko) voineet arkipäivinä osallistua virallisen koulun opetukseen. Koulu toimi virallisen koulun rinnalla. Alik itse osallistui myös sen opetukseen samanaikaisesti Lasten koulun opetuksen, hallinnoinnin ja opintojen kanssa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Lasten koulun tavoitteena oli oppia sellaisia tietoja ja taitoja, joita virallisen koulun opetukseen ei hyväksytty tai otettu. Koulun tuli Alikin mielestä opettaa lapsille, kuinka tulee elää.Säännöllinen valistustyö sisältyi Viiritsan leikkikoulun opetusohjelmaan viikoittaisilla oppitunneilla. Aiheet liikkuivat henkilökohtaisen hygienian hoidosta vaatteiden huoltoon ja valmistamiseen, hyvien elämän- ja käytöstapojen omaksumiseen, vanhempien ja lasten suhteisiin, puutarhanhoitoon, maailmankaikkeuden rakenteeseen ja uskonnosta lääketieteeseen ja opetukseen, siis kaikkea sellaista, mikä antaisi valmiuksia kohdata muuttuva maailma.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Aluksi koulu toimi lahjoitusvaroin; koululaiset itse keräsivät varat niin koulukirjoihin, vihkoihin kuin vähävaraisimpien lasten vaatetukseenkin. Koulutilat saatiin aluksi Alin kotipiiristä; myöhemmin ne laajentuivat luokkien määrän kasvaessa muualle kylässä ja lopulta omiin koulutiloihin, jotka 13-vuotias Ali oli suunnitellut ja joiden rakentamista hän itse valvoi.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Koulu herätti aikanaan sekä ihastusta että vihastusta. Lasten omatoimisuus toisaalta hämmästytti, toisaalta aiheutti epävarmuutta, pelkoa ja viranomaisten ja aikuisten vihamielisyyttä. Viranomaiset tekivät useita tarkastuksia kouluun ja yrittivät saada sen lakkautettua. Ei täysin uskottu, ettei se ollut vallankumouksellisten tai muiden kapinallisten järjestämää toimintaa. Koulu oli kuitenkin kaukaa viisaasti nimetty ”leikkikouluksi”, joten se sai jatkaa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ajan mittaan pelko laantui. Oppimistulokset todettiin todellisiksi ja oppimismotivaatio korkeaksi. Lasten käyttäytyminen sekä toisiaan että aikuisia kohtaan muuttui ja yhteiskunnallinen vastuuntunto kehittyi. Jopa perheiden elämää pahoin vaivannut juopottelu ja perheväkivalta vähenivät.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Koulu hyväksyttiin eli rekisteröitiin vuonna 1914, jolloin siitä tuli valtion virallinen eksperimentaalinen eli kokeellinen koulu.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alin toiminta koulun parissa päättyi vuonna 1916 kun hän muutti Pietariin jatkamaan opintojaan ja työskentelemään.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Tärkeä henkilö Aleksanteri Ahola-Valon kasvuaikana oli opettaja Ljudmila Dmitrijevna Kužmina. Alik lyhensi hänen nimensä LyMiksi säästääkseen aikaa päiväkirjaa kirjoittaessaan.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Lydmila Kužmina oli lääkäri ja kuului vuosisadan vaihteen venäläisiin intellektuelleihin, laajalti oppineeseen ja sivistyneeseen polveen, joka joutui Alin isän tavoin elämään maansisäisessä karkotuksessa. Alikin isä johdatti tiedonhaluisen poikansa LyMin oppiin.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: AIik perehtyi hänen johdollaan ajan uusimpaan kirjallisuuteen ja tieteen virtauksiin. Ali sai perehtyä niin kehitysoppiin kuin myös kehitysoptimistiseen ajattelutapaan. Alik perehtyi kasvitieteeseen, maantietoon, uskontojen syntyyn, ihmisen ja maapallon varhaishistoriaan ja erinäisiin kieliin kuin myös kasvatustieteeseen, psykologiaan ja lääketieteeseen, joka erityisesti kiinnosti Alikia LyMin opetuksessa hän luki Rousseaun, Pestalozzin, Baden-Powellin kasvatusideologiasta ja tolstoilaisesta yhteiskuntanäkemyksestä ja positivismin kehitysideologiasta.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Kužminoilla Ali perehtyi myös hyviin käytöstapoihin ja oppi keskustelemaan hienostuneesti. Näistä tavoista hänelle oli myöhemmin hyvin paljon hyötyä. LyM keskusteli Alikin kaikista hankkeista, kannusti ja opasti opintojen lisäksi lasten koulun toiminnan suunnittelussa, orpokodin perustamisessa. Kužminoiden kiintymyksestä Aliin kertoo se, että heillä oli aina "Alin oma huone" valmiina odottamassa joko opiskelemaan tai yöpymään.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Päiväkirjat vilisevät kuvauksia kylän erilaisista henkilöhahmoista. On lapsia, aikuisia, äitejä, isiä ja isoäitejä, santarmeja, pappeja, talollisia, kartanonisäntiä ja kerjäläisiä, joiden luonteenpiirteet ja tavat Alik kuvaa niin tarkkanäköisesti, että havainnoilla on kansatieteellis-historiallista arvoa..


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Lapsiystäviä Alilla oli myös erityisesti lasten koulun piiristä. Miehistä Alik ei löydä esikuvaksi kelpaavaa kohdetta. He ovat lähes poikkeuksetta turmeltuneita, tahdottomia, ryhdittömiä juoppoja ja harhailijoita, jotka pysyvät vain pieksemään vaimojaan ja lapsiaan. Isäänsä hän kuitenkin rakastaa tämän heikkouksista huolimatta ja oppii vanhemmiten ymmärtämäänkin tämän riippuvuutta riitaisesta vaimosta.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ulkokultaisiksi Alik kuvasi myös erinäiset kristillisyyttään uhkuvat virkamiehet, perheenisät ja muut kyläläiset, jotka hänen mukaansa esittivät edessäpäin hurskasta, mutta takanapäin tekivät kaikkea pahaa: joivat, löivät perheitään, pelasivat ja käyttivät väärin vähäistäkin valtaansa.


title: Koulupojan päiväkirjat

text:
Yksi poikkeuskin joukossa on: pappi "batjuska" Filampij, joka oli viisas, kaukonäköinen,
hyväntahtoinen, suurisydäminen ja ihmisrakas ihminen, joka tuki monin tavoin sekä arvovallallaan että työllään Leikkikoulun toimintaa. Kun hän koulun tarkastustilaisuudessa pyytää puheenvuoroa ja saa sen kaikin mokomin "olkaa hyvä, meidän arvokas sielunpaimenemme"- kehotuksella, hän sanoo:


title: Koulupojan päiväkirjat

text: "Jumalanpalvelijana minä iloitsen näistä lapsista. Hehän tekevät kaiken Jumalalle suotuisasti eivätkä tee syntiä. Jumala heidät siitä palkitkoon ja antakoon heille ikuisen elämän. Minä tunnen heidät Z(emstvon) koululta ja täältä Leikkikoululta, joka on koko Venäjän maan autuus ja ylpeys. Nämä lapset ansioituvat ensimmäisinä, he näyttävät tiedoillaan ja taidoillaan ja luovuudellaan tietä Jumalalle otolliseen totuuteen...Totisesti, totisesti".


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Orpokoti syntyi ikään kuin Leikkikoulun sivutuotteena. Perheväkivalta ja alkoholismi olivat yleistä. Lapsityövoiman käyttö enemmän sääntö kuin poikkeus. Koulutyön ohessa ilmi käy muutaman toverin rankka pahoinpitely, johon leikkikoulun lapset halusivat aikuisten puuttuvan.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alik vastustaa kaikkinaista väkivaltaa. Hänen käsityksensä mukaan ei yhdenkään lapsen tarvitse kokea ”tyhmyyttä” tai ”pahuutta”, jolla hän tarkoitti aikuisten väkivaltaisia kasvatustapoja ja vakuutti koulun tarkkailijoille, että lapset "tahtovat itse tulla kilteiksi ilman vitsoja ja lyöntivälineitä". Alikillakin oli esimerkkejä lähipiiristä: Anna kakkosen ja Annastiina-mummon kasvatusperiaatteet kurituksineen ja kylillä yleinen perheväkivalta.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Pelätessään ei kukaan voinut oppia mitään oli Alin mielipide. Väkivaltaa tai pakotteita käyttävät aikuiset eivät hänen käsityksensä mukaan olleet saaneet "valistusta" tai sivistystä tai koulutusta – ja eivät osanneet tehdä hyvää ja kasvattaa hyvällä. Siksi aikuisillakin oli lupa käydä seuraamassa Leikkikoulun opetusta.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alik tekee aloitteen paikkakunnalla leikkikoulun perustamisen lisäksi orpokodin perustamisesta kaikkein kurjimmista oloista peräisin oleville lapsille.


title: Koulupojan päiväkirjat

text:
Tähän tarvittiin jo aikuisten apua. LyMin johdolla orpokoti perustettiinkin. Alik koulutovereineen puolestaan tarkkaili väkivaltaisia perheitä ja auttoi lapsia hakeutumaan suojaan orpokotiin.]
Anna kakkosen vaativa uskonnollisuus pakollisine virrenveisuineen ja muotokristillisine tapoineen tuntui Alikista ahdistavalta. Isä oli uskonnollisesti sallivampi kuin äitipuoli, mutta ei tarpeeksi läsnä perheen elämässä. Hän oli jatkuvasti poissa nuohous-, puhe- ja muilla matkoilla. Anna kakkosella ja hänen samassa taloudessa elävällä äidillään oli vastuu kodista ja kasvatuksesta. He eivät arvostaneet isän lailla koulutusta ja opiskelua, vaan kantoivat käytännön huolta perheen toimeentulosta. Tämän koulunkäyntiä ja lapsen ajankäyttöä kohtaan osoitetun "tyhmän" asenteen vuoksi Ali koki kodin olosuhteet painostavina, kiusaantui ja kapinoi eli käyttäytyi huonosti. Pelkästään satunnaiset kuritoimenpiteet tukistuksineen tuntuivat herkästä lapsesta kohtuuttomilta puhumattakaan ravistuksista tai lyönneistä. Konflikti oli valmis.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Aholan kodin ilmapiiri muuttui siinä määrin ahdistavaksi ja ristiriitaiseksi, että kasvava Alik hakeutuu orpokotiin veljensä Felixin kanssa. Orpokodin johtajasta Elena Antonovnasta hän löytää LyMin rinnalle uuden madonnamaisen äitihahmon, joka tukee häntä henkisesti ja antaa positiivisen naisen mallin. Hän antoi pojille ja heidän perheelleen rauhoittumis- ja toipumisaikaa. Alik kaipaa koko orpokotiaikansa isäänsä, mutta ei tinkinyt periaatteesta, että perheen sisäiseen väkivaltaan oli puututtava.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Siihen aikaan oli myös tapana, että lapset lähetettiin työelämään ansaitsemaan elatuksensa tai tuomaan lisärahaa tai jopa elättämään perhettä heti kun vain ikä ja koko riittivät. Ei ollut harvinaista, että alle kymmenvuotiaat lapset tekivät täyttä työpäivää. Aikaa koulun käymiseen ei annettu. Anna kakkonen vaati tätä myös Alikilta jo alle 10-vuotiaana.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Ali sanoi, että mitä enemmän hänelle tehdään kiusaa, sitä enemmän hän hautoo mielessään pakoa. Isä ei oikein ymmärtänyt, millä tavoin lapset kokivat itsensä kiusatuiksi. Pitääkö pappa kiusana vain ruumiillista kiusantekoa, hän kysyy ja on sitä mieltä, että henkinen kiusanteko on samanlaista. Ja se, että ihminen pakotetaan tekemään töitä, joihin hän ei sovi. Alilla oli vankka kutsumus ja päämäärä kouluttautua kasvattajaksi. Hän piti raskaaseen nuohoojantyöhön – "orjatyöhön" – kulunutta aikaa tuhlauksena, koska hänen mielestään sitä työtä teki paremmin joku vähemmän lahjakas, jolla ei puolestaan ollut kykyjä kouluttautua.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alikin kielellinen ja taiteellinen lahjakkuus ilmenivät jo lapsuus- ja nuoruusvuosina. Hän näki jo silloin lukemisen, kirjoittamisen, musiikin ja piirustuksen olennaisena osana valistusta ja valistuvaa ihmistä.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Kirjoittamisen lisäksi lastenkoulun ohjelmaan otettiin jo heti alkuvaiheissa ylimääräisinä taito- ja ilmaisuaineina piirustuksen, musiikin ja baletin opetus – taitoaineita, joita valtion kouluissa ei arvostettu. Lapset järjestivät vuosittain koulun kevät- ja joulujuhlia, joihin myös aikuiset saivat osallistua. Lapset kirjoittivat niitä varten pienimuotoisia näytelmiä. Rakensivat lavasteet koulun pihalle neljän männyn varaan, tekivät mainokset ja esiintymisasut itse. Nämä olivat päiväkirjojen mukaan usein Alikin suunnittelemana ja toteutettiin hänen johdollaan. Tästä kehittyi sitten aikaa myöten oikeata teatteritoimintaa, jonka toimintaan koko kylä osallistui. Syntyi "Neljän männyn teatteri". Se oli uudelleenkoottava ”näyttämö”. Kun koulua sitten 1913 alettiin laajentaa uudisrakennuksin, päätyi Ali suunnittelemaan sille myös teatteritilat.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alia teatterityö innosti kirjoittamaan näytelmän "Aikuiset ja lapset kasvatuksen pyörteissä".


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alik on sitä mieltä, että


title: Raymond Hecht

text: Raymond Hecht (s. 11. marraskuuta 1968 Gardelegen, Itä-Saksa) on saksalainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on 92,60 metriä, joka on heitetty vuonna 1995 Oslossa. Heitto oli vuoteen 2017 asti Saksan ennätys, jolloin sen rikkoi Thomas Röhler tuloksella 93,90. Keihäänheiton maailmantilastossa Hecht on kuudennella sijalla (toukokuu 2017). Hecht saavutti pitkällä urallaan yhden aikuisten arvokisamitalin, Euroopan-mestaruuskilpailujen pronssia Budapestissa 1998. Olympialaisissa Hecht sijoittui kahdesti neljänneksi, vuosina 1996 ja 2000. Atlantassa 1996 hän hävisi kolmanneksi sijoittuneelle Seppo Rädylle kymmenen senttimetriä.


title: Raymond Hecht

text: Lisäksi Raymond Hecht voitti nuorten Euroopan-mestaruuskilpailuissa pronssia vuonna 1987 Birminghamissa.


title: NAPc2

text: NAPc2 ("Nematode Anticoagulant Protein c2") on 85 aminohaposta koostuva veren hyytymistä estävä proteiini. Se on eristetty hakamatoihin kuuluvasta koiran hakamadosta ("Ancylostoma caninum").


Yleisvenäläinen valtion televisio- ja radioyhtiö (, lyh. VGTRK) on Venäjän federaation omistama, vuonna 1990 perustettu mediayritys, joka omistaa radio- ja televisioasemia, uutistoimiston ja julkaisee uutispalvelusivustoja internetissä. Yhtiömuodoltaan mediatalo on federatiivinen valtion unitaarinen yritys (FGUP).


title: Yleisvenäläinen valtion televisio- ja radioyhtiö

text: RBK Reiting- luokitusyrityksen vertailun mukaan VGTRK oli vuonna 2013 liikevaihdoltaan toiseksi suurin joukkoviestintään keskittynyt yrityskonserni IVY-alueella, edellään vain Gazprom Media.


text: VGTRK:n omistuksessa olevat mediat:


text: Osa aiemmin VGTRK:hon kuuluneista joukkoviestimistä siirrettiin vuoden 2013 lopulla valtionjohdon tiiviimmän kontrollin alaisuuteen, uuteen Rossija segodnja -mediayhtiöön. Mediayhtiön johtoon asetettiin Venäjän presidentinhallinnolle uskollinen mies. Päätoimittaja uuteen yhtiöön löydettiin valtiolliselta Russia Today -tv-kanavalta. Uuteen yhtiöön siirtyi tätä ennen varsin itsenäisenä pidetty RIA Novosti -uutistoimisto samoin kuin neuvostovuosien viestintäperinnettä jatkava, vuodesta 1922 ulkomaille Moskaovan näkemyksiä levittänyt radiokanava Venäjän Ääni (Golos Rossii) verkkosivustoineen.


text: Venäjän vuoden 2014 budjetissa VGTRK:lle myönnettiin 18,45 miljardin ruplan (noin 407 milj. euron) valtiontuki sekä 3,2 miljardin ruplan (71 milj. EUR) erillistuki digitaalisiin lähetyksiin siirtymiseksi (hankeaika 2013-2015). Tämän ohella yhtiö sai esimerkiksi 6,621 miljardin ruplan (146 milj. EUR) valtiontuen keskeisten venäläisten (ei ainoastaan yhtiön omien) tv-kanavien näkyvyyden turvaamiseen syrjäseuduilla. Jakelutukea myönnettiin kanaville Pervyi kanal, NTV, "Viitonen" (Пятый), lastenkanava Karusel ja "TV-tsentr".


title: Outlawz

text: Outlawz (tunnetaan myös nimellä Outlaw Immortalz) on yhdysvaltalainen rap-ryhmä New Yorkista ja New Jerseystä. Ryhmän perusti Tupac Shakur vuonna 1995. Tha Outlawz -ryhmä tuli tunnetuksi ehkä parhaiten Tupacin "Hit 'Em Up" -videosta.


title: Outlawz

text: Outlaw on kirjainsana Operating Under Thug Laws As Warriors. Alkujaan Outlawz vaikutti nimellä Dramacydal, jonka ensiesiintyminen tapahtui 2Pacin Me Against the World -levyllä. Ryhmä esiintyi kahdessa kappaleessa; "Me Against the World" ja "Outlaw". Dramacydal koostui seuraavista jäsenistä:Kun Tupac meni Death Row:lle vankilasta päästyään, hän värväsi ryhmään velipuolensa Mopreme Shakurin ja Big Syken. Dirty Bruce niin ikään oli otettu mukaan, he yhdessä tekivät kappaleen "When We Ride" joka on mukana 2Pacin multiplatinaa myynneellä albumilla All Eyez on Me. Myöhemmin mukaan tulivat E.D.I., Kastro ja Napoleon ryhmästä "Dramacydal", Hussein ja Kadafi "Fatal-N-Felony" -ryhmästä sekä Mussolini ja Komani yhä voimissaan olevasta "Thug Life" -ryhmästä.


title: Outlawz

text: Tha Outlawz on julkaissut kuusi studioalbumia ilman 2Pacia ja yhden 2Pacin kanssa. Stormey liittyi ryhmään vuonna 2005. Hussein Fatal liittyi ryhmään uudestaan vuonna 2006.


title: Outlawz

text: Vuoden 2008 lokakuussa The Outlawz perusti levy-yhtiön Outlaw Recordz Australia. Levy-yhtiön tarkoituksena on auttaa australialaisia artisteja Rukasia ja Young Bleezyä. Rukas toimii kyseisen yhtiön johtajana ja Bleezy toimii tuottajana.


title: Palosammutin

text: Palosammutin eli käsisammutin on laite, jonka tarkoituksena on rajoittaa ja sammuttaa tulipaloja. Sammuttimia käytetään alkusammutukseen tilanteissa, joissa palon laajeneminen on mahdollista estää nopealla toiminnalla. Siksi palosammuttimia on hajasijoitettuina useaan paikkaan esimerkiksi kaupoissa ja teollisuudessa, jotta alkava palo voitaisiin saada omin toimin sammutetuksi tai sen laajeneminen estetyksi ennen palokunnan saapumista.


title: Palosammutin

text: Palosammuttimia on useita erilaisia. Tyyppi valitaan itse oletetun tarpeen tai palomääräysten edellyttämällä tavalla. Suomessa rakennuksen palosammuttimien ja pikapalopostien sekä muiden tarpeellisten sammuttimien määräystenmukaisuutta valvovat palotarkastajat.


title: Palosammutin

text: Palosammuttimien väri on Suomessa punainen SFS-EN 3 standardin mukaisesti.


title: Palosammutin

text: Tulipalot on jaettu Suomessa SFS-EN 2 -standardin mukaan "paloluokkiin" palavan aineen perusteella:


title: Palosammutin

text: Sammuttimeen merkittyjen "sammutinluokkien" kirjaimet kertovat millaisten aineiden (joista kerrotaan tarkemmin yllä paloluokat-osiossa) sammuttamiseen sammutin sopii. Kirjaimiin A ja B liitetyt luvut kertovat sammuttimen palonsammutustehosta. Mitä suurempia luvut ovat, sitä tehokkaampi sammutin on A- tai B-luokan palojen sammutuksessa. Siten 55A merkitty sammutin sammuttaa kiinteitä paloja tehokkaammin kuin 43A merkitty. Sammutinluokille C, D ja F ei ole Suomessa pakollisesti käytettäviä sammutustehoa osoittavia lukuja, sillä näiden palotyyppien sammumistehon mittauksille ei ole pakollisia standardeja. Sammutinta ostettaessa on huomioitava että sammutusaineen painolla tai tilavuudella ei ole sammuttimen tehonumeron kaltaista suoraa yhteyttä sammuttimen sammutustehoon.


title: Palosammutin

text: Alla on kerrottu EN 3-7 (2004) standardin mukaisista sammutinluokista tarkemmin, joihin sammutinluokat Suomessa pohjautuvat.


title: Palosammutin

text: A-sammutinluokat ovat 5A, 8A, 13A, 21A, 27A, 34A, 43A ja 55A, joista 55A omaa parhaimman palavien kiinteiden aineiden sammutustehon.


title: Palosammutin

text: A-luokan koepalossa sammuttimen pitää sammuttaa tietynkorkuiselle metallipöydälle koottu "puutapuli", jonka pituus vaihtelee testin mukaan. Tapuli koostuu noin 500 x 39 x 39 mm särmiömäisistä puukalikoista, jotka on asetettu pöydälle ilmavasti tietyin tasaisin välimatkoin toisistaan. Kalikat pinotaan kerroksittain ja seuraavan kerroksen kalikat on aseteltu ristikkäin suoraan kulmaan suhteessa tätä alempaan kerrokseen. Kerroksia on 14, joten tapulin korkeus on noin 546 mm (39 x 14 mm).


title: Palosammutin

text: Tapulin alle laitetaan sen sytyttävä palava heptaaniallas. 2 min jälkeen allas vedetään pois. Tapulin annetaan vielä palaa 6 min, minkä jälkeen alkaa sammutus. Sammuttaja liikkuu ja sammuttaa tulen taitonsa mukaan ja yrittää saada mahdollisimman hyvän sammutustuloksen. Sammutusaika ei saa olla pitempi kuin 5 min testitulikoolle 21A tai sitä pienemmille. Suuremmille testitulille 7 min on suurin sammutusaika. Kokeen läpäisemiseksi liekit on sammutettu enimmäisaikarajan sisällä eivätkä ne ilmesty uudelleen 3 min jälkeen. Tietyn kokoisen ja tyyppisen sammuttimen tulee myös toimia tyhjentymättä tietty vähimmäisaika.


title: Palosammutin

text: Luku A:n edessä on palavan puutapulin "pituus desimetreinä" (dm). Tapuli on 5 dm leveä ja 5.46 dm korkea. Siten esimerkiksi merkintä 5A tarkoittaa, että sammutin kykenee sammuttamaan 5 x 5.46 x 5 dm tapulin – sen tilavuus on siis 136.5 dm eli 0.1365 m. 55A tarkoittaa sitä, että sammutin kykenee sammuttamaan 55 x 5.46 x 5 dm tapulin – sen tilavuus on siis 1501.5 dm eli 1.5015 m.


title: Palosammutin

text: B-sammutinluokat ovat 21B, 34B, 55B, 70B, 89B, 113B, 144B, 183B ja 233B, joista 233B omaa parhaimman palavien nesteiden tai nestemäisten aineiden sammutustehon.


title: Palosammutin

text: B-luokan testitulet tehdään erikokoisissa lieriömäisissä metallilevystä tehdyissä altaissa. Allas täytetään 1/3 vedellä ja 2/3 heptaanilla tilavuusosuuksina. Liuos sytytetään ja sen annetaan palaa 1 min, jonka jälkeen sammutus aloitetaan 10 sekunnin aikana. Kokeen läpäisemiseksi sammuttimen tulee sammuttaa allas ja sammuttimen tulee toimia sammutinaineesta riippuen tietty minimiaika.


title: Palosammutin

text: Luku B:n edessä on vesi-heptaaniliuoksen "tilavuus litroina". Esimerkiksi 21B altaassa tulen pinta-ala on 0.66 m ja liuosta on 21 l. 233B altaassa pinta-ala on 7.32 m ja liuosta on 233 l.


title: Palosammutin

text: Hiilidioksidisammuttimet sammuttavat nestepaloja ("B-luokka"). Ne sopivat muun muassa joihinkin laboratorio- ja hienomekaanisen teollisuuden palojen sammuttamiseen koska hiilidioksidi ei sotke paloa mahdollisesti ympäröiviä herkkiä laitteita toisin kuin esimerkiksi jauhesammuttimet. Hiilidioksidi sopii myös sähköpalojen sammutukseen esimerkiksi konesaleissa ja sähkötiloissa. Hiilidioksidi ei johda sähköä, ja sammuttimilla voi usein sammuttaa enimmillään 1000 voltin jännitteen omaavia kohteita 1 metrin päästä saamatta sähköiskua. Sammuttimia voi säilyttää kylmässä. Suurin toimiva sammutusetäisyys on usein 1 m.


title: Palosammutin

text: Hiilidioksidi ei sovi sammutukseen ulkona muun muassa tuulen kaasua hälventävän vaikutuksen vuoksi tai elintarvikerasvapalojen sammuttamiseen. Hiilidioksidin sammutusvaikutus on hyvin lyhytkestoinen. Siten se ei yleensä estä rasvapalojen uudelleensyttymistä.


title: Palosammutin

text: Sammuttimien ilmaa raskaampi hiilidioksidi tukahduttaa palon syrjäyttämällä siitä hapen. Laajentuva hiilidioksidikaasu on myös kylmää (-75 °C) ja laskee siten palon lämpötilaa alle paloreaktioihin riittävän lämpötilan. Kylmän vuoksi hiilidioksidia ei pidä käyttää ihmisen sammuttamiseen.


title: Palosammutin

text: Suomessa hiilidioksidisammuttimien yläosan/kaulan tulee olla väriltään harmaa.


title: Palosammutin

text: Neste- tai vaahtosammuttimet sammuttavat kiinteitä ja nestepaloja ("AB-luokka"). Toinen näistä sammutintyypeistä toimii vaahdolla ja toinen nesteellä. Sammuttimet sopivat erityisesti asuntoihin, toimistoihin ja julkisiin paikkoihin, koska ne sotkevat paljon vähemmän kuin jauhesammuttimet. Jälkisiivous on siten jauhesammuttimia helpompaa, myös ilkivaltatapauksissa joissa sammutinta käytetään sotkemiseen. Sammutinta voi ehkä käyttää sähköpaloihin, mutta sähköturvallisuus tulee tarkistaa sammuttimen käyttöohjeista. Suurin toimiva sammutusetäisyys on usein 3 m.


title: Palosammutin

text: Neste- tai vaahtosammuttimia ei voi yleensä säilyttää kylmässä eli alle 0 °C:n, mutta erityisiä jopa -30 °C kylmäsäilytystä kestäviä sammuttimia on saatavilla. Neste- ja vaahtosammuttimet ovat jauhesammuttimia kalliimpia.


title: Palosammutin

text: A-luokan vaahtosammuttimissa sammutusaineena on vesi, johon on lisätty veden pintajännitystä alentavia aineita. Tällöin vesi voi paremmin tunkeutua huokoiseen palavaan aineeseen tulta tukahduttaen. B-luokan sammutinaineet pystyvät lisäksi kellumaan palavan nesteen pinnalla muodostaen kalvon, joka eristää tulta ruokkivan ilman ja palavien aineiden yhteyden toisiinsa.


title: Palosammutin

text: Nesteiden ja vaahtojen koostumuksen ovat moninaisia ja ovat usein osin tuotesalaisuuksia. Yhdessä B-luokan vaahtoseoksessa ainesosia ovat hydrolysoitu proteiini, glykolipohjaiset liuottimet, pinta-aktiivinen fluoriyhdiste, epäorgaaniset suolat ja vesi (yli 70 %), heksyleeniglykoli (17 %), etyleeniglykoli (13 %) ja diklorofeeni (0.02 %). Tässä esimerkissä jäätymispistettä laskevat suolat ja hyvin kylmässäkin jäätymättömät glykolit mahdollistavat seosta sisältävän sammuttimen säilytyksen alimmillaan -28 °C:ssa, joka on nestesammuttimille poikkeuksellista. Eräässä nesteseoksessa ainesosia ovat kaliumkarbonaatti (yli 30 %), kaliumasetaatti (18 %) vesi (52 %).


title: Palosammutin

text: Ponnekaasuna neste- ja vaahtosammuttimissa, mutta myös lähes kaikissa muissa sammutintyypeissä käytetään typpeä.


title: Palosammutin

text: Jauhesammuttimet sammuttavat useimmiten kiinteitä, neste- ja kaasupaloja ("ABC-luokka"). Harvat sammuttimista eivät tosin sovi kiinteille ja kuuluvat "BC-luokkaan". Jauheet ovat turvallisia sähköpalojen sammutuksessa. ABC-jauheet sopivat erityisesti teollisuuteen, tulityöpaikkoihin, korjaamoihin ja palavien nesteiden/kaasujen varastoihin, mutta myös koteihin ja kokoontumis- tai liiketiloihin sekä joihinkin sokkeloisiin tiloihin kuten moottoreihin (autot, veneet). Sammuttimia voidaan varastoida kylmässä. Suurin toimiva sammutusetäisyys on usein 3 m.


title: Palosammutin

text: Jauhesammuttimet sotkevat runsaasti, joten tämä tulee huomioida julkisissa tiloissa joissa voi esiintyä ilkivaltaista sotkemista. Jauhe on usein myös syövyttävää ja voi vaurioittaa esimerkiksi huoneessa helposti pölypilvenä levitessään elektroniikkaa. Jauhepöly voi myös haitata näkemistä palavassa huoneistossa. Jauhe kannattaa imuroida jälkisiivouksessa pois, veden kanssa se voi muodostaa syövyttäviä aineita.


title: Palosammutin

text: Jauheet sammuttavat palon lähinnä hajoamalla kuumassa lämpöä sitovin (endotermisin) reaktioin jäähdyttäen siten paloa: tämä on merkittävin vaikutus B- ja C-luokan palojen sammutuksessa. Sulfaatti- ja fosfaattijauheet myös tukahduttavat paloa muodostamalla paloalueelle epäorgaanisten yhdisteiden polymerisaation kautta muodostuneen kalvon: tämä on merkittävin vaikutus A-luokan palojen sammutuksessa. Jotkin jauheet myös hajoavat paloa tukahduttavaksi typeksi, vedeksi ja hiilidioksidiksi.


title: Palosammutin

text: "ABC-luokan" sammuttimissa pääainesosina on usein ammoniumdivetyfosfaattia ja ammoniumsulfaattia. Ammoniumsulfaatti hajoaa 336–339 °C:ssa, ja 355–357 °C:ssa muuntuu ammoniakiksi ja ammoniumvetyfosfaatiksi. Lämpötilan noustessa lisää vapautuu typpeä, vettä, rikkidioksidia ja rikkitrioksidia. Muodostuvat ammoniakki, typen oksidit ja fosforin oksidit ovat syövyttäviä ja voivat ärsyttää keuhkoja. Typpiyhdisteiden, kuten muodostuvien nitraattien, palaessa on myös mahdollista, että syntyy myrkyllistä syaanivetyä.


title: Palosammutin

text: "BC-luokan" sammuttimissa pääainesosina on usein natriumvetykarbonaattia ja kalsiumkarbonaattia. Natriumvetykarbonaatti hajoaa lämpötilassa 100–200 °C natriumkarbonaatiksi, vedeksi ja hiilidioksidiksi. Natriumkarbonaatti hajoaa natriumoksidiksi ja hiilidioksidiksi noin 660 °C:ssa. Kalsiumkarbonaatti puolestaan hajoaa kalsiumoksidiksi ja hiilidioksidiksi lämpötilassa 600–900 °C jauheen raekoosta riippuen. Toisissa BC-sammuttimissa on kaliumvetykarbonaattia, joka hajoaa 100–200 °C:ssa vedeksi, hiilidioksidiksi ja kaliumkarbonaatiksi. Kaliumkarbonaatti hajoaa hiljalleen kaliumoksidiksi ja hiilidioksidiksi. Eri karbonaattiyhdisteiden palaessa voi muodostua häkää.


title: Palosammutin

text: Jauheissa on myös sammutteen ulosvirtausnopeutta lisääviä liukasteita ja koostumusta parantavia paakkuuntumisenestoaineita.


title: Palosammutin

text: Elintarvikerasvapalosammuttimet sammuttavat kasvi- ja eläinrasvapaloja, mutta myös palavia nesteitä ja kiinteitä aineita ("ABF-luokka"). Ne sopivat erityisesti keittiöihin, joissa on rasvakeitin.