title: Eino Säisä

text: Eino Julius Säisä (15. joulukuuta 1935 Iisalmen maalaiskunta – 30. lokakuuta 1988 Iisalmi) oli suomalainen kirjailija ja kansakoulunopettaja. Hänet muistetaan parhaiten 1970-luvulla ilmestyneestä romaanisarjastaan "Kukkivat roudan maat", joka kuvaa elämää suomalaisessa maalaiskylässä. Siitä tehtiin myös samanniminen televisiosarja.


title: Eino Säisä

text: Säisä oli lähtöisin maanviljelijäperheestä Iisalmen Kurenpolven kylästä. Karu ja ankea lapsuus näkyi hänen myöhemmässä tuotannossaan. Hän kävi keskikoulun ja valmistui sen jälkeen kansakoulunopettajaksi Kajaanin seminaarista 1958. Hän toimi kansankoulunopettajana Kontiolahdella 1958–1959, Iisalmen maalaiskunnassa 1959–1960 ja 1961–1964, Lapinlahdella 1964–1965 sekä Nurmijärvellä 1966. Välissä hän oli 1960–1961 kuvaamataidonopettajana Pielavedellä. Säisä ei viihtynyt opettajan työssä ja haluttuaan ensin taidemaalariksi hän ryhtyi kirjoittamaan. Esikoisromaani "Tummat" ilmestyi vuonna 1963. Seuraavana vuonna hän muutti Savosta pääkaupunkiseudulle ja luopui lopullisesti opettajantyöstä vuonna 1966.


title: Eino Säisä

text: Säisän pääteos, kuusiosainen romaanisarja "Kukkivat roudan maat" ilmestyi vuosina 1971–1980. Se kuvaa pohjoissavolaisen kyläyhteisön vaiheita sodanjälkeisestä jälleenrakennuksen ajasta aina kirjoittamisajankohtaan ja maaseudun tyhjentymiseen. Säisä asui itse vuosia Espoon Soukassa, mutta tuskastui elämään kerrostalossa. Viimeisenä pisarana olivat talon yhteissaunan käyttöön liittyneet ongelmat. Säisä muutti 1974 takaisin Iisalmeen ja vietti myöhempinä vuosinaan yhä suuremman osan ajastaan saaressa sijainneella kesäasunnollaan Iisalmen Haapajärvellä. Hän hukkui lokakuussa 1988 ollessaan paluumatkalla saarelta mantereelle.


title: Eino Säisä

text: Säisän mukaan on nimetty Iisalmen kulttuurikeskuksen Eino Säisä -sali.


title: Matti Pulkkinen

text: Matti Hermanni Pulkkinen (1. toukokuuta 1944 Nurmes – 16. toukokuuta 2011 Lapinlahti) oli suomalainen kirjailija.


title: Matti Pulkkinen

text: Pulkkisen esikoisromaani "Ja pesäpuu itki" (1977) kuvaa pohjoiskarjalaista maaseutuyhteisöä. Sen päähenkilö on Pulkkisen omakuva, juuriltaan irronnut nuorukainen. Pulkkinen synnytti kohua ruotiessaan kehitysapupolitiikkaa ja Suomen suhdetta Neuvostoliittoon postmodernissa teoksessaan "Romaanihenkilön kuolema" (1985).


title: Matti Pulkkinen

text: Pulkkinen sai keväällä 1988 aivohalvauksen ja menetti joksikin aikaa työkykynsä. Olon kohentuessa hän kirjoitti kirjan "Ehdotus rakkausromaaniksi" (1992), jossa hän käsitteli näitä vaiheita romaanin keinoin.


title: Matti Pulkkinen

text: Pulkkisen lapsuuden koti oli maalaiskylässä. Isä Hermanni oli maanviljelijä ja kustannusasiamies, äiti Tilda emäntä, joka kirjoitti sanomalehtipakinoita. Pulkkinen kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun normaalilyseosta 1963 ja opiskeli Helsingin yliopistossa kotimaista kirjallisuutta sekä venäjän kieltä. Hän avioitui teologian kandidaatti Vuokko Rissasen kanssa vuonna 1971. Perheeseen syntyi kaksi lasta, Antti ja Tuuli.


title: Matti Pulkkinen

text: Ennen kirjailijanuraansa Pulkkinen työskenteli mielisairaanhoitajana, ryhmäterapeuttina Länsi-Saksassa ja Sveitsissä, puutarhurin apulaisena ja keskiaikaisen kirkon katonpaikkaajana. 1980-luvun lopulla Pulkkinen oli myös freelance-toimittajana ja erään kustantajan palveluksessa uusien kirjoittajalahjakkuuksien etsijänä.


title: Matti Pulkkinen

text: Pulkkinen herätti keskustelua myös elokuussa 1988 "Helsingin Sanomissa" ilmestyneellä Lähi-itää koskevalla mielipidekirjoituksellaan ”Kuinka länsilehdistö meni PLO:n ansaan”, jossa puolusti Israelin toimia turvallisuutensa takaamiseksi.


title: Matti Pulkkinen

text: Nurmeksessa on Matti Pulkkisen syntymäpaikan kertova muistolaatta Matti Pulkkisen muistoseura on perustettu vuonna 2015.


title: Matti Kurjensaari

text: Kaarlo Matti Kurjensaari (vuoteen 1939 saakka Salonen, 4. toukokuuta 1907 Hämeenlinna – 10. maaliskuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja toimittaja sekä poliittinen taustavaikuttaja.


title: Matti Kurjensaari

text: Kurjensaari pääsi ylioppilaaksi vuonna 1927 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1932. Hän työskenteli aluksi kustannusvirkailija K.J.Gummerus Oy:ssä vuosina 1932–1935 ja sen jälkeen päätoimittajana Kansallisen Edistyspuolueen Nykypäivä-viikkolehdessä 1936–1937 ja osuusliike Elannon "Elanto"-lehden toimittajana 1938–1940. Välirauhan aikana 1940–1941 Kurjensaari oli Suomi-Filmi Oy:n kirjallisen osaston palveluksessa.


title: Matti Kurjensaari

text: Esikoisromaaninsa "Tie Helsinkiin" Kurjensaari julkaisi vuonna 1937. Ensimmäisistä teoksistaan alkaen Kurjensaari kuvasi Suomen ja Euroopan menneisyyttä ja senhetkistä nykyisyyttä. 1960-luvulla hän kiinnostui politiikan, tieteen ja kulttuurin suurhenkilöistä. Kirjailijan nuoruuden idoli Olavi Paavolainen oli yksi heistä. Samalla Kurjensaari kirjoitti myös päiväkirjamaisia poliittissävyisiä ajankuvia. Hän otti muutenkin reippaasti kantaa poliittisiin kysymyksiin.


title: Matti Kurjensaari

text: Sodan jälkeen Kurjensaari toimi Yleisradion teatteriosaston päällikkönä 1945-1947 ja SDP:n skogilaisen opposition lehden Päivän Sanomain päätoimittajana 1957–1959. Kurjensaari sai professorin arvonimen vuonna 1972.


title: Matti Kurjensaari

text: Kurjensaari kuului presidentti Urho Kekkosen lähipiiriin ja oli aktiivinen toimija Paasikivi-seurassa sen perustamisesta lähtien.


title: Matti Kurjensaari

text: Kurjensaari tunnettiin ennen kaikkea ajankohtaisista aiheista kirjoittavana esseistinä, toimittajana ja kolumnistina. Hän otti käyttöön termit ”ensimmäinen ja toinen tasavalta”, joiden välisenä taitekohtana hän piti vuoden 1945 eduskuntavaaleja.


title: Matti Kurjensaari

text: Nimimerkillä "Saku Harkko":


title: Kulmahammas

text: Kulmahammas (), C, on useimmilla eläinlajeilla oleva hammas etu- ja poskihampaiden välissä. Kulmahampaan tehtävänä on petoeläimillä pitää saaliista kiinni sekä lajinsisäisten kamppailujen käyminen. Kasvinsyöjillä kulmahampaat voivat olla myös taisteluhampaina, esimerkiksi oreilla ja karjuilla. Karjujen kulmahampaita kutsutaankin usein syöksyhampaiksi tai torahampaiksi ja ne ovat yleensä alaleukaluussa suurempia kuin yläleukaluussa. Myös mursujen kulmahampaat ovat pidentyneet syöksyhampaiksi. Norsujen syöksyhampaat sen sijaan eivät ole kulmahampaita vaan etuhampaita. Märehtijöillä kulmahampaat ovat muuntuneet etuhampaiksi.


title: Kulmahammas

text: Koiran maitokulmahampaat puhkeavat 3–5 viikon iässä ja vaihtuvat pysyviin 5–7 kuukauden iässä. Kissalla vastaavat iät ovat 3–4 viikkoa ja 5–6 kuukautta. Hevosilla kulmahampaat saattavat puuttua kokonaan, mutta jos ne puhkeavat, ne puhkeavat 4–5 vuoden iässä. Joskus hevosilla saattaa olla maitokulmahampaatkin. Märehtijöillä alakulmahampaat muistuttavat etuhampaita ja ovat näiden kanssa rivissä. Maitohampaat puhkeavat syntymän aikoihin tai parin ensimmäisen elinviikon aikana. Lehmillä kulmahampaat vaihtuvat pysyviin 32–42 kuukauden iässä, lampailla 36–48 kuukauden, ja vuohilla 36 kuukauden iässä. Poron alakulmahampaat vaihtuvat pysyviin 12–14 kuukauden iässä. Muista märehtijöistä poiketen poroilla on pienet yläkulmahampaat. Maitohampaat puhkeavat syntymän aikoihin ja vaihtuvat pysyviin 12–14 kuukauden iässä. Sikojen kulmahampaat puhkeavat syntymän aikoihin ja vaihtuvat pysyviin 8–12 kuukauden iässä. Karjujen kulmahampaat ovat erittäin vaaralliset aseet. Hampaiden vaihtumisia käytetään yleisesti eläinten iän määrittämiseen. Sanonta ”Ei lahjahevosen suuhun katsota” viittaa juuri tällaiseen iänmääritykseen.Hevosen ja muiden eläinten tunnistus ja iänmääritys, ISBN 952-90-5922-1, ell Heikki Sirkkola


title: El Lute

text: Eleuterio Sánchez Rodríguez eli El Lute (s. 1942) on espanjalainen kirjailija ja entinen lainsuojaton. Hän syntyi köyhään perheeseen isänsä ollessa vankilassa. El Lute sai ensimmäisen vankeustuomionsa varastettuaan kaksi hanhea. Vuonna 1965 hänet tuomittiin kuolemaan Madridissa tapahtuneesta jalokiviliikkeen ryöstöstä, jonka yhteydessä vartija sai surmansa. El Lute vakuutti syyttömyyttään, mutta tuomio pysyi voimassa ainakin osittain hänen köyhyytensä takia. Myöhemmin tuomio muutettiin 30 vuoden vankeusrangaistukseksi. Hän pakeni vankilasta useita kertoja ja oli Espanjan etsityin mies. Viimein hänet armahdettiin kesäkuussa 1981. Hän opiskeli vankilassa lakimieheksi ja kirjoitti kaikkiaan viisi kirjaa. Hänestä on tehty useita elokuvia, ja Boney M. -yhtyeen hittisingle ”El Lute” vuodelta 1979 kertoo hänestä.


title: Laivasto-osasto K

text: Laivasto-osasto K oli jatkosodan aikana syksyllä 1942 Laatokalla toiminut suomalais-saksalais-italialainen sotatoimiyhtymä.


title: Laivasto-osasto K

text: Laatokan Rannikkoprikaatin komentaja eversti Eino Järvinen laati keväällä 1942 muistion, jossa kaavailtiin laivastoyksiköiden siirtämistä Laatokalle. Kenraaliluutnantti Paavo Talvela vei idean eteenpäin Saksaan OKW:ssä yhteysupseerina ollessaan. Ajatus sopi saksalaisille, jotka suunnittelivat syyskuulle ”Pietarin motin” purkamiseen tähtäävää hyökkäystä.


title: Laivasto-osasto K

text: 17. toukokuuta 1942 muodostettiin ylipäällikkö Mannerheimin käskyllä "Laivasto-osasto K", jonka komentajaksi määrättiin komentajakapteeni Kalervo Kijanen. Osasto alistettiin operatiivisesti Laatokan Rannikkoprikaatin komentajalle, ja sen vahvuuteen kuului neljä saksalaista KM-rannikkomiinavenettä, neljä italialaista MAS-moottoritorpedovenettä ja suomalainen moottoritorpedovene Sisu. Lisäksi Laatokalle tuotiin 21 Saksan ilmavoimien Luftwaffen raskasta Siebel-taistelulauttaa ja yhdeksän keveämpää alusta, sekä 2 323 miestä, joista muodostettiin "Einsatzstab Fähre Ost" (EFO) johtajanaan everstiluutnantti Fritz Siebel. Operatiivisen toiminnan osalta yksikkö oli alistettu Laatokan Rannikkoprikaatin komentajan johtoon.


title: Laivasto-osasto K

text: Partiointi suomalaisista tukikohdista aloitettiin Etelä-Laatokalla 14. elokuuta 1942. Syksyn aikana alukset upottivat venäläisiä sota-aluksia ja yhden huoltoproomun sekä miinoittivat kahdesti Leningradin saattuereittiä. Lähestyvä talvi lopetti Laatokan operaatiot kokonaan, Italia myi moottoritorpedoveneet Suomelle ja ne siirrettiin Suomenlahdelle, ja myös saksalaiset lautat kuljetettiin pois Laatokalta.


title: Söderkulla

text: Söderkulla on taajama Etelä-Sipoossa Uudellamaalla. Söderkulla on Etelä-Sipoon asutuskeskus uuden Porvoontien ja Porvoonväylän varrella. Söderkullasta noin 10 kilometriä pohjoiseen sijaitsee Sipoon kunnan keskustaajama Nikkilä. Helsingin keskustaan Söderkullasta on matkaa noin 30 kilometriä.


title: Söderkulla

text: Söderkulla on yksi Sipoon keskeisistä kasvukeskuksista Nikkilän ohella. Asukkaita Söderkullassa oli vuoden 2017 lopussa 3 782. Kaavoituksessa kunnan rakentamista on painotettu tulevaisuudessakin näille alueille. Söderkullan keskustan tuntumaan on hyväksytty muun muassa 3 000 neliömetrin liikekeskuksen rakentaminen.


title: Söderkulla

text: Söderkullassa on kattavat peruspalvelut. Muutaman sadan metrin päässä toisistaan sijaitsevat terveysasema, hammashoitola, Alko, apteekki, vanhusten palvelukeskus Linda, R-kioski, kirjasto, kaksi päivittäistavarakauppaa, päiväkoti sekä Etelä-Sipoon ala-aste. Ala-asteen yhteydessä on myös ruotsinkielinen Söderkulla skolan.


title: Söderkulla

text: Kolmen kilometrin päässä Söderkullasta sijaitsee Pilvijärven suosittu uimaranta. Vuonna 2003 valmistui Söderkullaan Ingman Areena -salibandyhalli.


title: Söderkulla

text: Söderkullassa sijaitsee Söderkullan kartano, joka on perustettu vuonna 1557. Kartanon omistaa Sipoon kunta, ja sen päärakennus on aiemmin ollut vuokrattu tilausravintolayrittäjälle. Kunta kaavaili keväällä 2011 kartanon myyntiä, mitä paheksuttiin. Myyntiaikeet peruttiin, ja kartanosta tulee kulttuuripalvelujen keskus, johon suunnitellaan nyt piharakennuksissa toimivia kunnan toimintoja.


title: Söderkulla

text: Helsingin Itäkeskuksesta kulkee HSL:n liityntälinja 841 Östersundomin kautta Söderkullaan. U-linja 848 kulkee Söderkullaan suoraan Helsingistä, Pasilan ja Porvoonväylän kautta.


title: Mikko Rautee

text: Mikko Rautee (s. 13. toukokuuta 1979 Kaarina) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Rautee pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 428 runkosarjaottelua tehopistein 63+88=151 ja keräten 195 jäähyminuuttia sekä 73 playoff-ottelua tehopistein 6+17=23 ja keräten 51 jäähyminuuttia. Hänet tunnettiin puolustavana hyökkääjänä, joka osasi pelata kohtalaisen hyvin myös hyökkäyspäähän ja monipuolisesti eri rooleissa. Rauteen muihin vahvuuksiin kuului myös aloittaminen ja alivoimapelaaminen. Nykyään Rautee toimii Turun Kisa-Veikkojen B-nuorten Suomi-sarjajoukkueen vastuuvalmentajana.


title: Mikko Rautee

text: Rautee oli Turun kisaveikkojen kasvatti. Hän debytoi Tuton miesten joukkueessa 17-vuotiaana I-divisioonassa kaudella 1996–1997, jolloin Rautee pelasi siellä 16 runkosarjaottelua tehopistein 5+3=8. Samalla kaudella hän oli nostamassa TuTon A-nuoria I-divisioonasta A-nuorten SM-liigaan. Kaudella 1997–1998 Rautee pelasi TuTon I-divisioonajoukkueessa 42 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua tehopistein 7+18=25. Kaudeksi 1998–1999 hän siirtyi Turun Palloseuraan, jossa Rautee teki SM-liigadebyyttinsä ja pelasi kauden aikana 11 SM-liigaottelua tehden kolme syöttöpistettä. Kesken kauden Rautee palasi kuitenkin loppukaudeksi TuTon vahvuuteen. Hän oli kevään 1999 pudotuspeleissä joukkueen paras maalintekijä neljällä osumallaan.


title: Mikko Rautee

text: Kaudella 1999–2000 Rautee pelasi TPS:ssä varsinaisen tulokaskautensa SM-liigassa ja teki 53 runkosarjaottelussa 8+9=17 sekä 11 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden, johon päättyi myös seuraava kausi 2000–2001. Kaudella 2001–2002 Rautee teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 10+16=26. Hän voitti myös TPS:n sisäisen tehotilaston lukemalla +21. Kauden 2003–2004 päätteeksi hän voitti SM-hopeaa.


title: Mikko Rautee

text: Rautee siirtyi kaudeksi 2004–2005 Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Leksands IF:n riveihin. Rautee voitti TPS:ssa kolme mestaruutta ja yhden hopean. Hän ei kuitenkaan vastannut häneen kohdistuneisiin odotuksiin ja Rautee palasi siirtotakarajalla, tammikuun 2005 lopulla loppukaudeksi TPS:ään. Kaudeksi 2005–2006 Rautee siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Porin Ässiin, joka oli yrittänyt saada hänet riveihinsä jo vuotta aiemmin. Rautee voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Mikko Rautee

text: Kaudeksi 2006–2007 Rautee palasi taas vuoden mittaisella sopimuksella TPS:än. Kaudella 2007–2008 hän jatkoi joukkueessa ja saavutti uudelleen SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 9+17=26, joilla Rautee jakoi TPS:n sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Marko Kiprusoffin kanssa. Kesällä 2008 hän teki sopimuksen Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 2. Bundesligassa pelanneen Lausitzer Füchsen kanssa. Sopimus kuitenkin purkautui ennen kuin kauden alkua, koska hän ei läpäissyt seuran lääkärintarkastusta. Lokakuussa 2008 Rautee siirtyi loppukauden 2008–2009 kattaneella sopimuksella Mestis-joukkue KooKoon riveihin. Hän joutui kuitenkin jo neljännessä ottelussaan sivuun polvivamman vuoksi ja palasi kaukaloihin vasta runkosarjan lopulla. Rautee pelasi runkosarjassa lopulta vain 12 ottelua.


title: Mikko Rautee

text: Kesällä 2009 Rautee kävi harjoittelemassa kasvattajaseurassaan TuTossa. Saman vuoden lokakuussa hän siirtyi loppukauden 2009–2010 kattaneella sopimuksella II-divisioonajoukkue Kuusamon Pallo-Karhuihin, kun seuran taustaorganisaatioon kuulunut Jukka-Pekka Tahkola käytti hyväkseen kontaktejaan Turkuun. PaKa ja Rauteen hankintaa tukeneet sponsorit olivat järjestäneet hänelle myös työpaikan Kuusamosta ja sekä kauden jälkeen Turusta. Hän päätti jo siirtyessään lopettaa pelaajauransa kevääseen 2010 ja lähteä kauden jälkeen opiskelemaan Turkuun.


title: Mikko Rautee

text: Pelaajauransa jälkeen Rautee toimi vuodet 2010–2011 II-divisioonajoukkue Turun Kisa-Veikkojen päävalmentajana. Kauden 2012–2013 hän aloitti TuTon A-nuorten Mestis -joukkueen päävalmentajana, mutta Rautee ja apuvalmentaja Ville Aarnio päätettiin kuitenkin vapauttaa tehtävistään marraskuussa 2012, kun joukkue ei saavuttanut odotettuja urheilullisia tavoitteita. Rauteen tehtävässä korvasi Ilkka Saarela. Kaudesta 2013–2014 hän on valmentanut TuKV:n B-nuorten Suomi-sarjajoukkuetta.


title: Mikko Rautee

text: Rautee oli toisen polven liigakiekkoilija, sillä sekä hänen isänsä Pekka ja setänsä Matti pelasivat TPS:ssä 1970-luvulla ja voittivat kaksi Suomen-mestaruutta.


title: Gustaf Adolf Reuterholm

text: Vapaaherra Gustaf Adolf Reuterholm (7. heinäkuuta 1756 Siuntio – 27. joulukuuta 1813 Slesvig) oli suomalainen valtiomies, joka johti Ruotsin politiikkaa Kustaa IV:n Aadolfin holhoojahallituksen aikana 1792–1796.


title: Gustaf Adolf Reuterholm

text: Reuterholm oli innokas okkultismin ja mystiikan harrastaja. Tämä harrastus johti läheiseen ystävyyteen kuningas Kustaa III:n veljen Kaarle-herttuan kanssa, joka oli Reuterholmin tavoin kiinnostunut henkimaailman asioista. Reuterholmia ja Kaarle-herttuaa yhdisti myös vapaamuurariveljeys. Kun Kustaa III murhattiin maaliskuussa 1792, valta siirtyi hänen poikansa Kustaa IV Aadolfin alaikäisyyden vuoksi Kaarle-herttualle, joka puolestaan delegoi vallan ystävälleen Reuterholmille.


title: Gustaf Adolf Reuterholm

text: Reuterholm noudatti aluksi hyvin vapaamielistä politiikkaa. Hän muun muassa poisti kokonaan lehdistösensuurin. Hyvin pian hän alkoi kuitenkin vallankumouksen pelossa tiukentaa otettaan vallasta: sensuuri palautettiin ja opposition toimintaa alettiin valvoa hyvin tehokkaasti. Erityisen epäluuloisesti Reuterholm suhtautui entisiin Kustaa III:n suosikkeihin Gustaf Mauritz Armfeltiin ja Johan Christopher Tolliin. Ulkomailla oleskelevaa Armfeltia vastaan nostettiin syyte maanpetoksesta, ja hänet tuomittiin kuolemaan. Armfelt ei kuitenkaan noudattanut käskyä palata Ruotsiin tuomion täytäntöön panemiseksi.


title: Gustaf Adolf Reuterholm

text: Reuterholmin ulkopolitiikka suuntautui aluksi Venäjää vastaan. Vuonna 1794 Ruotsi kuitenkin päätti solmia puolueettomuusliiton Venäjän ja Tanskan kanssa. Suunnitteilla oli myös Kustaa IV Aadolfin naittaminen jollekin venäläiselle prinsessalle, mutta tämä hanke kaatui nuoren kuninkaan tuntemaan vastenmielisyyteen venäläisten ortodoksista uskoa kohtaan.


title: Gustaf Adolf Reuterholm

text: Kun Kustaa IV Aadolf tuli täysi-ikäiseksi vuonna 1796, hän nuhteli Reuterholmia huonosta viran hoitamisesta. Reuterholm katsoi menettäneensä kuninkaan luottamuksen ja erosi virastaan. Hänestä oli tullut hyvin epäsuosittu kansan keskuudessa, ja niinpä hän päätti viettää loppuikänsä vapaaehtoisessa maanpaossa Saksassa, Hollannissa ja Italiassa.


title: Gustaf Adolf Reuterholm

text: Reuterholmin isä oli valtaneuvos Esbjörn Christian Reuterholm (k. 1773). Hänen veljensä Axel Christian Reuterholm (1753–1811) oli Vaasan hovioikeuden presidentti ja Charlotta Malm-Reuterholmin puoliso.


title: Gustaf Adolf Reuterholm

text: Reuterholmin kuoli lapsettomana Kielissä vuonna 1813. Hän omisti Siuntiossa Pikkalan (Pickala) ja Suitian kartanot. Testamentissaan hän määräsi omaisuutensa veljenpojalleen Axel Reuterholmille, ehdolla, että tämä myy kaiken omaisuuden Suomessa, muuttaa Ruotsiin ja ostaa rahoilla sieltä maata, sekä rakennutta uuden kotikuntansa kirkkoon sukuhaudan, johon siirtää kaikkien Siuntioon haudattujen Reuterholmien arkut. Vuonna 1815 arkut päätyivät Strängnäsin tuomiokirkkoon Olivecrantz-suvun hautaholviin, joka nyttemmin tunnetaan Reuterholmin hautaholvina. Myös Gustaf Adolf Reuterholm on haudattu tänne.


title: Pääskynen-palkinto

text: Pääskynen-palkinto on Suomen Nuorisokirjailijoiden vuodesta 1981 joka toinen tai kolmas vuosi myöntämä tunnustuspalkinto ansioituneelle lastenkirjallisuuden tunnetuksi tekijälle tai tutkimuksen edistäjälle. Se voidaan jakaa yksittäiselle henkilölle tai yhteisölle.


title: Pääskynen-palkinto

text: Lähde


title: Dōjō

text: Budōn peruskirjan neljäs artikla määrittelee dōjōn suraavasti:


title: Dōjō

text: Hieno esimerkki perinteisestä dōjōsta oli Tokiossa sijainnut Noma kendō dōjō (), jossa pidettiin aamuharjoitukset ("asa-geiko") 365 päivänä vuodessa. Noma dōjōn omistanut Japanin suurin kustantamo Kodansha purki rakennuksen vuonna 2007.


title: Dōjō

text:
Muita kuuluisia japanilaisia dōjōja ovat
Kōdōkan () on judon kansainvälinen päämaja, josta hallinnoidaan kansainvälistä judo-toimintaa. Sen on perustanut judon kehittäjä Jigorō Kanō vuonna 1882. Nykyisin Kōdōkan sijaitsee 8-kerroksisessa rakennuksessa Tokiossa, Japanissa.
Hanjiro Shiraishi (1842–1927) oli japanilainen taistelulajien opettaja. Häntä pidetään Shintō Musō-ryūn 24. päämiehenä ("shihan"). Shiraishi oli ainut läpi koko Meiji-kauden opettanut yhdistyneen Shintō Musō-ryūn opettaja. Hänen dojonsa Hakatassa oli pystytetty majatalon seinän varaan. Shiraishi opetti oman talonsa verannalta, joka oli sopivasti dojon avonaista sivua kohti. Shiraishin dōjōlla oli lukuisia oppilaita. Heistä kolme ovat historian valossa tärkeitä: Takayama Kiroku, Takaji Shimizu ja Ichizō Otofuji. Shiraishin kuoltua tämän oppilas Takayama Kiroku, perusti uuden dojon 1929 nimeten sen Fukuoka dojoksi.Myös Zen-buddhalaisesta meditaatiohalli () mielletään "dōjō" kaltaiseksi opiskelupaikaksi.


title: Suomen vesiliikenteen historia

text: Tämä artikkeli käsittelee vesillä liikkumisen historiaa alueella, jolla nykyisin sijaitsee Suomen valtio. Veiksel-jääkauden jälkeen Etelässä ja lännessä alue rajoittuu Itämereen. Lisäksi sisämaassa on runsaasti vesistöjä.


title: Suomen vesiliikenteen historia

text: Vesillä liikkuminen on ollut vuosituhansia tärkeää suomalaisten esivanhemmille. Vesistöt ovat aina olleet osa suomalais-ugrilaisten elämää. Suomalais-ugrilaisten kielten alkukodin sijainti on kiistanalainen, mutta varmuudella ainakin kantasuomalaisen kielimuodon puhujat olivat kiinteästi merten piirissä ja myös liikkuivat merillä. Itämerensuomalaiset kehittyivät Itämeren piirissä, ja tunsivat myös varhain Vienanmeren. Saamelaiset ovat olleet yhteydessä Jäämereen ja Norjanmereen.


title: Suomen vesiliikenteen historia

text: Vesireitit ovat olleet kautta historian, 1800-luvulle asti, tärkein liikenneväylä Suomessa ja monin paikoin muualla Itämeren piirissä.


title: Suomen vesiliikenteen historia

text: Kalastus on ollut tärkeä elinkeino kivikaudelta teollistuneeseen aikaan saakka, eikä jo varhain omaksuttu maanviljely syrjäyttänyt sitä.


title: Suomen vesiliikenteen historia

text: Aivan ensimmäinen vesillä liikkumisen keino on ollut kopukka, sopivista puista kokoon kyhätty lautta. Kivikaudella käytettiin ruuhia, puunrungosta koverrettuja veneitä. Ruuhi ei sopinut avomerimatkoihin, sillä sen laidat olivat erittäin matalat. Ruuhilla luultavasti kalasteltiin järvillä ja rannikon lähellä.


title: Suomen vesiliikenteen historia

text: Jo kivikauden lopulla ruuhi alkoi syrjäytyä, kun Itämeren ja luultavasti Suomenkin vesistöissä tulivat käyttöön nahkapohjaiset veneet. Nahkapohjaista venettä piti koossa puukehikko. Veneen pohjassa oli suksen muotoinen puuesine, joka suojasi herkkää nahkapohjaa vaurioilta, kun vene osui pohjaan, kiville tai rantaan. Joistain hyvin vanhoista sukseksi nimetyistä löydöistä onkin arveltu, että ne voisivatkin olla näitä veneen osia. Rautakaudella tulivat käyttöön varsinaiset puuveneet, jotka mahdollistivat pitkätkin merimatkat. Puuveneissa on puukehikko, jonka varaan laidat on tehty lankuista. Kiinnikkeinä käytettiin nauloja tai niittejä. Puuveneitä oli erikokoisia, pienimmät yhden soudettavia pienille järville, isoimmat suuria "pitkäveneitä" merimatkoihin. Ruuhia on silti satunnaisesti käytetty sisävesistöissä vielä historiallisellakin ajalla. Lautarakenteisia ruuhia on käytetty vielä 1960-luvulla Hämeen pienillä järvillä. Niitä melottiin yksilapaisilla meloilla, vain harvassa ruuhessa oli airot.


title: Suomen vesiliikenteen historia

text: Suomen ensimmäinen lujitemuovivene valmistettiin vuonna 1955. Tämän "lasimuoviveneen" suunnitteli ja sen valmistusta johti Merivoimien Esikunnan laivanrakennustoimiston päällikkö insinöörikomentajakapteeni Teuvo Ilmari Riki. Tämän 4,27 metriä pitkän 60-kilogrammaisen veneen laidat olivat 3–4 millimetriä paksut. Veneeseen voitiin asentaa 1,1–2,2 kilowattinen (1,5–3 hevosvoimaa) perämoottori, joka antoi sille 11 km/h:n (6 solmun) nopeuden.


title: Teiniagentti Luna

text: Teiniagentti Luna ("Amazing Agent Luna") on yhdysvaltalainen, Nunzio deFilippisin ja Christina Weirin käsikirjoittama ja Carmela Donezan eli Shiein piirtämä mangatyylinen, tytöille suunnattu sarjakuva. Sarjan ensimmäinen pokkari ilmestyi ensi kerran 15. maaliskuuta 2005, kustantajanaan amerikkalainen Seven Seas Entertainment. Suomeksi sarjaa kustantaa Egmont Kustannus.


title: Teiniagentti Luna

text: Teiniagentti Lunaa on ilmestynyt viisi osaa, ja viimeinen osa päättyi siten, että tarina voisi jatkua vielä tulevaisuudessa.


title: Teiniagentti Luna

text: 15-vuotias geenimuunneltu salainen agentti Luna saa tehtäväkseen ottaa selvää kreivi Heinrich Von Bruckenin uusimmasta hankkeesta, scion-projektista. Luna murtautuu Pariisin lähetystöön ja pääsee käsiksi kyseisiin tietoihin, jotka kaikki viittaavat YK:n ylläpitämään rikkaiden lasten lukioon, Nobeliin.


title: Teiniagentti Luna

text: Luna lähetetään lukioon muka-tavallisena tyttöoppilaana, Luna Collinsina. Tähän tehtävään osallistuvat myös Lunan valvoja-agentti, Jennifer Kajiwara, hänen äitinään ja valtion alaisena toimiva psykiatri Andrew Collins hänen isänään.


title: Teiniagentti Luna

text: Luna ei pääse mukaan porukoihin ja hänestä tunnutaan juoruavan joka suunnasta. Luna tapaa Oliver Riggsin, mukavan ja pikkupoikamaisen skeittaajapojan, joka ihastuu kauniiseen Lunaan ensisilmäyksellä. Luna tutustuu myös Francesca Aldanaan, joka kuului koulun suosituimpaan tyttöjengiin.


title: Teiniagentti Luna

text: Lunan tehtävää hankaluuttaa ihastuminen kouluun saapuvaa kreivi Von Bruckenin poikaan, Jonahiin. Luna tapasi Jonahin ensimmäistä kertaa Pariisissa murtauduttuaan lähetystöön, ja Jonah muistelee tavanneensa Lunan Pariisissa. Lunan henkilöllisyys on vaarassa paljastua! Jonah tuntuu olevan kiinnostunut Lunasta, mutta väliin tunkee koulun kermaan kuuluva kaunis ja pinnallinen Elizabeth Westbrook.


title: Teiniagentti Luna

text: Tarina on täynnä ihmissuhdekiemuroita sekä toimintaa, josta vastaa kaunis, geenimuunneltu agentti Luna.


title: Viritin-vahvistin

text: Viritin-vahvistin on laite, joka sisältää radion, esivahvistimen ja päätevahvistimen toiminnot. Tyypillisesti laitteissa on liitin myös antennille. Esivahvistinosassa on liitäntöjä ulkoisesti liitettäville äänilähteille, kuten CD-soitin, levysoitin, nauhuri, televisio tai äänikortti. Esivahvistinosassa suoritetaan äänilähteen valinta virittimen ja muiden laitteeseen liitettyjen lähteiden välillä ja päätevahvistin vahvistaa signaalia, jonka jälkeen se toistetaan kaiuttimista. Nykyaikaisen viritinvahvistimen toimintoja voidaan ohjata kaukosäätimellä.


title: Taiwaninkoira

text: Taiwaninkoira ("Taiwan Dog"), joka tunnetaan myös nimillä "taiwan native dog", "formosanvuoristokoira" eli "formosan" ja "tugou" on taiwanilainen koirarotu.


title: Taiwaninkoira

text: Taiwaninkoira luokitellaan fyysisten ominaisuuksiensa perusteella eri muunnoksiin, joita ovat "taiya", "bunon" ja "plain". Se on keskikokoinen ja sillä on voimakkaat leuat ja kolmiomainen pää, jossa on pystyt tai puolipystyt korvat. Häntä on suora tai kaareva ja tuuheakarvainen, mutta vatsassa ei ole juurikaan karvoja; häntä lämmittää vatsaa ja voi jopa olla riittävän pitkä karkottamaan hyönteiset kuonosta.


title: Taiwaninkoira

text:
Taiwanin alkuperäisasukkaat käyttivät alun perin taiwan dogia metsästykseen, mutta nykyään puhdasrotuiset yksilöt ovat erittäin harvinaisia, jopa siinä määrin että eräältä taiwanilaiselta kasvattajalta, Chen Ming-nanilta, meni 10 vuotta löytää neljä jalostukseen sopivaa koiraa. Chenillä oli ollut lapsena taiwan dog ja 1980-luvulla hän aloitti liiketoiminnan, jonka tarkoituksena oli luoda puhdasrotuinen taiwaninkoira. Hän aloitti yksittäisestä pennusta, jonka hän osti alkuasukkaalta 1000 Yhdysvaltain dollarilla.
Chenin mukaan Taiwanissa on todella paljon katukoiria, joita voi erehtyä luulemaan puhdasrotuiseksi taiwaninkoiraksi, mutta puhdasrotuisella on yleensä vahva suuntavaisto ja hyvä haju-, näkö- ja kuuloaisti. Hänen löytämillään puhdasrotuisilla tehdyt geenitutkimukset osoittivat, että ne olivat sukua eteläjapanilaisille koirille ja ne polveutuivat eteläaasialaisesta metsästyskoirasta.


title: Taiwaninkoira

text: Taiwaninkoira on melko tuntematon kotimaansa ulkopuolella ja se on rekisteröity sekä Taiwan Kennel Clubiin että International Canine Organizationiin. FCI:n viimein hyväksyttyä sen listoilleen muutama vuosi sitten kansainvälinen tunnustus on kuitenkin tuonut uutta toivoa rodun tulevaisuuden suhteen. Se on sopeutunut Taiwanin epätasaiseen ja tiheämetsäiseen maastoon ja se eli puolivillinä ennen hollantilaisten uudisasukkaiden tuloa. Tästä huolimatta se on mahdollista kouluttaa ja sitä käytetään nykyään metsästys-, vahti- ja seurakoirana ja erilaisten temppujen tekemiseen.


title: Sähkön hinta

text: Sähkön hinta perustuu kilpaillussa avoimessa sähköverkossa kysynnän ja tarjonnan tasapainoon. Monesta muusta hyödykkeestä poiketen sähkön kysynnän ja tarjonnan jatkuva hetkittäinen tasapaino on välttämätön jo sähköverkon teknisen toimivuuden kannalta. Usein loppukuluttajan sähkön hinta on vakioitu jollakin tavalla, ja sähkön todellinen nopeasti vaihtuva hinta koskettaa suoraan vain sähköpörssin toimijoita.


title: Sähkön hinta

text: Sähkön pörssihinnan määräytyminen Pohjoismaissa perustuu neljällä markkina-alueella (Suomi, Norja, Ruotsi, Tanska) tapahtuvaan energianlähteiden (vesivoima, ydinvoima sekä voimapolttoaineet kivihiili, öljy, maakaasu) tuotantoon ja niihin liittyvien päästöoikeuksien sääntelyyn (päästökauppa), sähkönkulutukseen sekä markkinapsykologiaan. Sähkön pörssihinta ei kuitenkaan ole sama kuin sähkön loppukuluttajan sähköstään maksama hinta.


title: Sähkön hinta

text: Pohjoismaissa suurin vaikutus hinnanmuodostumiseen on Nord Pool -sähköpörssillä. Historiallisesti katsottuna normaalina vesivuotena (vesivarannot) Pohjoismaissa on riittävästi tuotantokapasiteettia kattamaan kysyntää, mutta hetkittäin kulutuksen kasvaessa joudutaan ottamaan käyttöön järjestyksessä marginaalikustannuksiltaan ja päästöoikeuksiltaan kalliimpaa tuotantokapasiteettia voimapolttoaineiden kivihiilen, öljyn ja maakaasun käyttämisen lisäämistä sähköntuotannossa ja siitä seuraten aiheutuu sähkön hinnan nousemista. Hinnan nousua on ajanut myös kulutuksen voimakas kasvu viime vuosina. Toinen merkittävä selittäjä hinnan nousulle on, että tuotantokapasiteetti ei ole kasvanut kysynnän mukaisesti.


title: Sähkön hinta

text: Vesivoiman vaikutus sähkön spot-hinnan (Nord Pool) muodostumiseen on rajallinen. Se korreloi jonkun verran hintamuutoksien kanssa ja on yksittäinen tekijä selittämään volatiliteettia markkinoilla. Vuotuiset vesivarannot voivat heilahdella peräti ±60 TWh:a vuosittain.


title: Sähkön hinta

text: Sähkön markkinahinta määräytyy kunkin hetken kalleimman tarvittavan varavoimalaitoksen rajakustannuksen mukaan.


title: Sähkön hinta

text: Sähkön tukkuhinta on toistaiseksi laskenut Pohjoismaissa runsassateisina aikoina. Kauppalehden mukaan jatkossa sähkön hinnan ja vesitilanteen välinen yhteys heikkenee. Kesällä 2009 pohjoismainen sähköpörssi Nord Pool ja Saksan sähköpörssi EEX liittyvät yhdeksi markkina-alueeksi. Kalliimman eurooppalaisen sähkön pelätään nostavan hintoja Pohjolassa. Ainakin pidemmällä aikavälillä hintatason ennustetaan yhdentyvän Euroopan kanssa.


title: Sähkön hinta

text: Ruotsin kilpailuviraston mukaan sähköntuotanto on Pohjoismaissa keskittynyt liian harvoille tuottajille, jotka omistavat yhdessä suuria voimaloita. Yhteisomistus mahdollistaa tuotantomäärien ja markkinahintojen ohjailun. Kun kilpailun puuttuessa hinta määräytyy kalleimman tuotantomuodon mukaan, tuotantojärjestelyillä voidaan varmistaa markkinahinnaksi maksimi. Tähän perustuu sähköyhtiöiden suuret voitot. Koska fossiilisten polttoaineiden päästöoikeudet nostavat kivihiilen tuotantohintaa, tässä järjestelmässä ne samalla nostavat siis yritysten voittoja kaikista energiamuodoista. Suomessa Matti Purasjoki teki KTM:lle selvityksen syyskuussa 2006. Sen sanoma oli sama kuin Ruotsin kilpailuviraston. Purasjoki ehdotti Fortumin hallitsevan markkina-aseman rajaamista. Hän ehdotti uutta valtion yhtiötä ja suurten voimaloiden yhteisomistuksen kieltämistä. Fortum omistaa yhdessä ruotsalaisen Vattenfallin ja saksalaisen E.ONin kanssa ydinvoimaloita Ruotsissa ja venäläisten kanssa ydinvoimaa Venäjällä. Ruotsin kilpailuvirasto pitää harkinnan arvoisena myös Vattenfallsin pilkkomista useiksi yhtiöiksi, jolloin tuotanto, sähkön siirto ja myynti eriytettäisiin.


title: Sähkön hinta

text: Kilpailuviraston selvityksen mukaan energia-alalle tarvitaan lisää kilpailua ja kapasiteettia. Pohjoismaiset sähkömarkkinat ovat oligopoliset; niillä toimii vain kourallinen muita selvästi suurempia yrityksiä. Viraston mukaan kilpailijoiden markkinoille pääsyä on helpotettava, ja jotta sähkön hinta pysyisi kohtuullisena on tärkeää varmistaa, että markkinat ovat mahdollisimman kilpailulliset.


title: Yläneen kartano

text:
__notoc__
Yläneen kartano eli Vanhakartano on keskiajalta lähtien tunnettu kartano entisessä Yläneen kunnassa Pöytyällä. Suurin osa Yläneen alueesta on ollut kartanon alusmaita.


title: Yläneen kartano

text: Vuosisatojen kuluessa kartano on ollut useiden tunnettujen aatelissukujen, kuten Fleming-, Creutz-, Lybecker- ja Jägerhorn af Spurila-suvun omistuksessa.


title: Yläneen kartano

text:
1800-luvun alussa Yläneen kartanon maat käsittivät noin 25 000 hehtaaria. Puolet kartanosta myytiin vuonna 1807 Carl Reinhold Sahlbergille. Sahlbergien osaa alettiin kutsua Yläneen Uusikartanoksi ja toista osaa Vanhakartanoksi.
Euralainen Frans Fredrik Björni osti 14. toukokuuta 1890 Yläneen kartanon Uusikartanon leskirouva Walter Reinhold Sahlbergin perikunnalta. Björni osti 10. elokuuta 1892 Yläneen kartanon Vanhakartanon irtaimistoineen sen viimeiseltä aatelissäätyiseltä omistajalta nimituomari (varatuomari) Reinhold Jägerhornilta.


title: Yläneen kartano

text: Björni möi 8. huhtikuuta 1905 Vanhakartanon irtaimistoineen vanhimmalle pojalleen Onni Björnille (myöhemmin Rantasalo). Uudenkartanon hän möi 24. toukokuuta 1913 nuorimmalle pojalleen Sulho Björnille (Rantasalo).


title: Yläneen kartano

text: Vuodesta 1905 lähtien kartanon omisti maanviljelysneuvos, kansanedustaja Onni Rantasalo (1884–1977), jonka suvulla kartano on edelleen.


title: Yläneen kartano

text: Kartanon puinen, kaksikerroksinen päärakennus on 1790-luvulta. Pihamaata rajaavat siipirakennukset ovat 1600-luvulta.


title: Yläneen kartano

text: Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Yläneen Vanhakartanon ja ympäröivän viljelysmaiseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Vuonna 2010 Turun AMK selvitti yhä maanviljelystilana toimivan kartanon rakennusten kunnostamismahdollisuuksia yhdessä omistajan kanssa tavoitteena toteuttaa kunnostus EU-hankkeena.


title: Jukka L. Mäkelä

text: Jukka Mäkelä, oikealta nimeltään Lauri Juhani Mäkelä, (5. helmikuuta 1917 Oulu – 3. syyskuuta 1977 Espoo) oli suomalainen sotakirjailija, joka toimi sotien aikana tiedustelu-upseerina ja käytti näitä kokemuksia pohjana useissa kirjoissaan.


title: Jukka L. Mäkelä

text: Mäkelän vanhemmat olivat sahanisännöitsijä Viktor Emil Mäkelä ja Anna Rauha Johanna Manner. Hän pääsi ylioppilaaksi 1938 Kuopion yhteiskoulusta.


title: Vaivio

text: Vaivio on noin 600 asukkaan kylä Liperin kunnassa, Pohjois-Karjalassa. Se sijaitsee aivan Liperin pohjoisosassa 23 kilometrin päässä kuntakeskuksesta. Joensuuhun Vaiviosta on matkaa noin 20 kilometriä. Kylä jakautuu kahteen keskukseen: Vaivioon ja Härkinvaaraan. Härkinvaaralaiset ovat ehdottaneet vuonna 2007 alueensa siirtämistä Polvijärven kuntaan, koska yhteys Polvijärven kirkonkylään on lyhyempi kuin Liperiin. Vaivion asukasluku kaksinkertaistuu kesäisin, kun kesämökkiläiset saapuvat alueelle.


title: Vaivio

text: Valviossa sijaitsi alakoulu. Vaivion ensimmäinen koulu perustettiin 1908. Koulun Nykyinen rakennus valmistui vuonna 1963. Koulu on syksystä 2010 alkaen kaksiopettajainen. Sen oppilasmäärä lukukaudella 2009–2010 oli 40. Koulu oli lakkautusuhan alla, mutta Liperin kunnanvaltuusto päätti säilyttää sen 2010. Vuonna 2013 Valvion koulu kuitenkin suljettiin. Nykyään entisen koulun tiloissa toimii ravintolabaari.


title: Vaivio

text: Joensuun luterilaisella seurakunnalla on Vaiviossa leiri- ja kurssikeskus. Vaiviossa oleva Harila oli 2000-luvulle asti Joensuun kaupungin leirikeskus; nyt tila on yksityisomistuksessa.


title: Vaivio

text: Vaivion itälaidalla on Pärnävaaran urheilukeskus. Kylän urheiluseura on vuonna 1931 perustettu Vaivion Tarmo.


title: Lämpökemia

text: Lämpö- eli termokemia on yksi fysikaalisen kemian osa-alue, jossa tutkitaan lämpöenergian vapautumista tai absorboitumista kemiallisissa reaktioissa. Lämpökemia käsittelee lämmön vaihtelua, joka liittyy erilaisiin muutoksiin kuten faasimuutoksiin ja kemiallisiin reaktioihin. Laskut liittyvät usein lämpökapasiteettiin, palamislämpöön ja muodostumislämpöön


title: Lämpökemia

text: Kaikki lämpökemian lait nojaavat kahteen toteamukseen:


title: Lämpökemia

text: Vuonna 1782 Antoine Lavoisier ja Pierre-Simon Laplace asettivat lämpökemian perustan osoittamalla, että se lämpö, joka vapautuu reaktiossa on yhtä suuri kuin se lämpöenergian määrä, joka sitoutuu käänteisreaktiossa. He myös tutkivat lukuisten aineiden ominaislämpökapasiteettia ja latenttilämpöä sekä palamisessa vapautuvan lämmön määrää. Vuonna 1840 sveitsiläinen kemisti Germain Hess muotoili periaatteen, jonka mukaan reaktiossa muodostuvan lämmön määrä on sama tapahtuipa reaktio kerralla tai useammassa välivaiheessa. Tämä periaate tunnetaan Hessin lain nimellä.


title: Lämpökemia

text:
Lämpöenergiaa, joka sitoutuu tai vapautuu reaktiossa reagoivien aineiden moolimääriä kohti kutsutaan reaktiolämmöksi. Reaktiolämpö vakiopaineessa systeemille lasketaan:
missä


title: Lämpökemia

text:
Moolinen reaktioentalpia saadaan laskemalla yhteen reaktion lähtöaineiden moolientalpiat:
missä:
Mikäli entalpian muutos on negatiivinen vapautuu lämpöä ja reaktiota kutsutaan eksotermiseksi reaktioksi. Entalpiamuutoksen ollessa positiivinen energiaa sitoutuu ja reaktiota nimitetään endotermiseksi.


title: Ali Alava

text: Ali Johannes Alava () palveli etsivänä 1930-luvulta lähtien Etsivä keskuspoliisi/Valpossa. Kokemuksiinsa perustuen hän kirjoitti 1970-luvulla muutamia kirjoja jotka käsittelivät Suomessa toisen maailmansodan aikana ja sitä ennen harjoitettua tiedustelutoimintaa.


title: Tapetum lucidum

text: Tapetum lucidum on heijastava kerros silmän verkkokalvolla. Erityisen selvästi se on kehittynyt kissalla, kuhalla, koiralla, hevosella ja märehtijöillä. Verkkokalvon sauva- ja tappireseptorit reagoivat pupillin ja mykiön läpi tulleeseen valoon ja kuvaan kerran ja toisen kerran kun sama valo heijastuu tapetum lucidumin peilipinnasta takaisin. Heijastava pinta koostuu pääasiassa guaniinikiteistä ja niitä sitovista kollageenisäikeistä. Jos silmiin osuu voimakas valo ja joku katselee samasta suunnasta, hän näkee usein heijastuvan valon.


title: Tapetum lucidum

text: Nykyaikaisissa kameroissa pyritään välttämään verkkokalvolta takaisin heijastuvan valon aikaansaamaa punasilmäisyyttä väläyttämällä salamavaloa kahdesti, jolloin värikalvo supistuu ennen toista, varsinaisen kuvan ottamiseen käytettävää salamaa, mikä vähentää ei-toivottavaa efektiä.


title: An Tran

text: An Tran (s. 29. heinäkuuta 1952, Saigon) on vietnamilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Tran tunnetaan lempinimellä "The Boss" ("pomo").


title: An Tran

text: Tran aloitti pokerin 1970-luvun puolivälissä ja sijoittui rahoille World Series of Poker -turnauksessa ensimmäisen kerran vuonna 1989. Samana vuonna hän oli WSOP:n pääturnauksessa 24.. Sen jälkeen Tran on ollut WSOP:n finaalipöydässä useita kertoja ja vuonna 1991 hän voitti toistaiseksi ainoa WSOP-rannekkeensa 1 500 dollarin pot limit omaha -turnauksessa. Siinä hän voitti lopun kaksinpelissä Chris Björinin.


title: An Tran

text: WSOP:n pääturnauksessa Tran on parhaimmillaan ollut viides vuonna 1996. Sijoitus toi palkintorahoina 128 700 dollaria. Tran oli lähellä voittaa toisen rannekkeensa vuonna 2004, jolloin hän hävisi lopussa John "World" Henniganille 5 000 euron limiitti hold'em -turnauksessa.


title: An Tran

text: Tran on voittanut urallaan useissa turnauksia kuten Hall of Fame Poker Classicissa vuonna 1992, Queens Poker Classicissa vuonna 1993, LA Poker Classicissa vuonna 1994, 10th Annual Diamond Jim Bradyssa vuonna 1994, Legends of Pokerissa vuonna 1996 ja Four Queens Poker Classicissa vuosina 2002 ja 2003. World Poker Tourilla Tran on selvinnyt kerran finaalipöytään: Gold Strike World Poker Openissa tammikuussa 2006 hän oli viides ja ansaitsi tästä 125 856 dollaria.


title: An Tran

text: Elokuussa 2007 Tranin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,5 miljoonaa dollaria.


title: Sari Peltoniemi

text: Sari Päivikki Peltoniemi (s. 24. kesäkuuta 1963 Kauhava) on lasten- ja nuortenkirjailija sekä äidinkielenopettaja. Hänen fantasiaromaaninsa "Hirvi" (2001) ja lastenromaani "Kukka Kaalinen koulutiellä" (2002) olivat Finlandia Junior -ehdokkaina.


title: Sari Peltoniemi

text: Peltoniemi on koulutukseltaan filosofian maisteri Jyväskylän yliopistosta. Hän toimi 1980- ja 1990-luvuilla Noitalinna huraa! -yhtyeen laulajana ja sanoittajana. Nykyään hän toimii sanoittajana Musta köksä -yhtyeelle ja lisäksi hän on toiminut sanoittajana myös Los Jacopablosille ja Maaseudun tulevaisuus -yhtyeelle. Sari on myös säveltänyt Toinen luokka -kappaleen Noitalinna huraa! -yhtyeen samannimiselle singlelle ja kappale löytyy myös Hulalalaa-levyn CD-painokselta.


title: Sari Peltoniemi

text: Helmikuussa 2007 Peltoniemi sai Suomen Kulttuurirahaston myöntämän Olli Arrakosken 8 000 euron muistoapurahan. Vuonna 2009 hän sai toista kertaa myönnetyn Anni Polva -palkinnon teoksesta "Soita minulle, Kukka Kaalinen". Keväällä 2014 hän sai nuortenkirjailijalle vuosittain myönnettävän Laivakello-palkinnon.


title: Sari Peltoniemi

text: Johanna Sinisalon brittiläiselle Dedalus-kustantamolle toimittamassa kokoomateoksessa "The Dedalus Book of Finnish Fantasy" (2006) on mukana käännös Peltoniemen novellista ”Kultainen omena”.


title: (55565) 2002 AW197

text: (55565) 2002 AW on Transneptuninen kohde. Michael E. Brown löysi sen 10. tammikuuta 2002 yhdessä viiden kollegansa kanssa. Sen kierto Auringon ympäri kestää 325,15 Maan vuotta.


title: Moottoripyöräilyn Australian Grand Prix 2007

text: Australian Grand Prix 2007 oli MotoGP-kauden 2007 16. osakilpailu, joka käytiin 14. lokakuuta 2007 Phillip Island Grand Prix Circuitilla Victorian osavaltiossa Australiassa.


title: Slåttmossen

text: Slåttmossen on suo ja luonnonsuojelualue Helsingin Jakomäessä. Se on Helsingin ainut tyypillinen keidassuo. Alue rauhoitettiin 13. joulukuuta 1995. Suojelualueen pinta-ala on 7,4 hehtaaria, joka on täysin Helsingin puolella. Itse suo jatkuu suojelemattomana Vantaan puolelle Vaaralaan. Suo on Helsingin suojelluista soista laajin ja edustavin.


title: Slåttmossen

text: Suolle rakennettiin 700 metriä pitkä luontopolku rasteineen ja pitkospuineen vuonna 1998. Rauhoitusalueen pinta-alasta on luonnontilaista keidasrämettä 2,8 hehtaaria, isovarpurämettä 2,8 hehtaaria, nevakorpea 0,1 hehtaaria ja turvekangasta 1,7 hehtaaria. Suon keskiosa on aukeata ja muodostunut kuivahkoista rahkarämejänteistä eli kermeistä ja niiden välistä vetisistä nevapainanteista eli kuljuista. Suon reunaosat ovat isovarpuista rämettä.


title: Slåttmossen

text: Suolla kasvaa sellaisia karuimpien räme- ja nevatyyppien tunnuskasveja, joita ei muualta Helsingistä tapaa. Kasvillisuutta edustavat muun muassa tupasvilla, karpalo, suokukka ja pyöreälehtikihokki. Alkukesällä tupasvillan valkoiset kukkatähkät täplittävät suota, myöhemmin kesän mittaan kukillaan väriä ja tuoksuja antavat myös suopursu ja kanerva. Suon perhos- ja hyönteislajisto on myös edustava.


title: Myra Nicholson

text: Myra Nicholson (14. joulukuuta 1894 – 20. syyskuuta 2007) oli ennen kuolemaansa vanhin elossa ollut australialainen. Hän kuului myös maailman vanhimpien elossa olleiden ihmisten joukkoon, sillä vuosina 1893–1894 syntyneitä oli vuonna 2007 elossa varsin vähän.


title: Myra Nicholson

text: Nicholson oli kotoisin Blackburnista. Hän kertoi nauttineensa elämästään vielä sadan vuoden iässä ja kuvaili 100-vuotispäiväänsä "ihanaksi".


title: Myra Nicholson

text: Nicholson asui itsenäisesti 102-vuotiaaksi. Hän vietti 110-vuotispäiväänsä joulukuussa 2004 ja kuoli keuhkoputkentulehdukseen 112 vuoden ikäisenä. Hänen kuoltuaan Australian vanhimmaksi eläväksi henkilöksi tuli E. Beatrice Riley.


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Bahrainin Grand Prix 2007 (virallisesti 2007 Formula 1 Gulf Air Bahrain Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2007 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 15. huhtikuuta Bahrain International Circuitin moottoriradalla Sakhirissa Bahrainissa. Kilpailun voitti paalupaikalta lähtenyt Felipe Massa, joka ajoi samalla kilpailun nopeimman kierroksen.


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Ennen kilpailun alkua tuuli aika paljon. Moottorinvaihtoja ei ollut tapahtunut, eli kaikki pääsivät lähtemään niiltä sijoilta, joille he sijoittuivat aika-ajoissa.


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Paalupaikalta lähtenyt Massa piti paikkansa lähdössä, samoin kuin kakkosruudusta lähtenyt Lewis Hamilton. Neljännestä ruudusta lähtenyt Fernando Alonso kuitenkin ohitti lähdössä kolmantena olleen Kimi Räikkösen. Parhaimman lähdön sai kenties Heikki Kovalainen, joka nousi 12. ruudusta yhdeksänneksi. Heti ensimmäisellä kierroksella joutuivat keskeyttämään Jenson Button sekä Scott Speed. Button osui David Coulthardin autoon ja pyörähti, mitä väistäessä Scott Speedin perään ajoi Adrian Sutil. Sutil joutui käymään varikolla vaihtamassa autonsa keulaosan. Speedin ja Buttonin autot sammuivat hankalaan paikkaan, joten tuomaristo päätti ottaa radalle turva-auton, ensi kertaa tällä kaudella.


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Massa ja Hamilton painoivat kärjessä muita karkuun, kun Räikkönen oli juuttunut neljänneksi Alonson taakse. Viidennestä lähtöruudusta lähtenyt Nick Heidfeld seurasi parivaljakkoa noin sekunnin perässä. Toisella kierroksella Vitantonio Liuzzi kävi varikolla korjauttamassa vaurioitunutta autoaan. Kolmannella kierroksella turva-auto poistui, ja Massa kärjessä alkoi tehdä lisää eroa Hamiltoniin. Räikkönen epäonnistui hieman uusintastartissa ja jäi Alonsosta heti toista sekuntia, mutta otti eron kiinni parin seuraavan kierroksen aikana. Suomalaisista Kovalainen oli pudonnut kymmenenneksi ja raskaalla bensakuormalla kilpailuun lähtenyt Nico Rosberg oli sijalla 13.


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Kilpailun mielenkiintoisimpia taistelupareja kilpailun alussa oli ehdottomasti Jarno Trulli-Alexander Wurz. Wurz hiillosti koko kilpailun alun ajan Trullia. Yhden sijan ylöspäin noussut Rosberg yritti haastaa tallikaveriaan Wurzia yhdeksännellä kierroksella, mutta ajautui mutkassa leveäksi ja putosi takaisin sijalle 13. Seuraavalla kierroksella Liuzzi sai varikonläpiajorangaistuksen.


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Kierroksella 17 tapahtuivat ensimmäiset suunnitellut varikkopysähdykset, kun Coulthard, Wurz ja Ralf Schumacher tulivat varikolle. Seuraavalla kierroksella varikolle tuli Mark Webber ja kierrosta myöhemmin Hamilton, jolle laitettiin varsin paljon polttoainetta. Samalla kierroksella myös Giancarlo Fisichella teki pysähdyksensä. Kierroksen 19 näyttävin tilanne oli kuitenkin Nico Rosbergin ohitus Heikki Kovalaiselta. Autot osuivat hieman toisiinsa ja molemmat ajautuivat ulos radalta, mutta pääsivät jatkamaan matkaansa. Varikkoruljanssi jatkui kun johdossa ollut Massa tuli varikolle kierroksella 20 ja onnistui pysähdyksensä jälkeenkin pysymään Hamiltonin edellä. Kierrosta myöhemmin myös Jarno Trulli ja kierroksella 22 myös johtoon siirtynyt Alonso tulivat varikolle. Liuzzi keskeytti samalla kierroksella ajamalla varikkopilttuuseensa. Tämän jälkeen, kierroksella 23 sijoilla yksi ja kaksi olleet Räikkönen ja Heidfeld tekivät ensimmäiset varikkostoppinsa. Räikkönen onnistui pysähdyksen ansoista ohittamaan Alonson ja repi kahdessa kierroksessa hallitsevaan maailmanmestariin yli kahden sekunnin raon. Kierroksella 25 varikolla kävivät vielä Kovalainen ja Rosberg. Kun vielä Anthony Davidson tuli tekemään kierroksella 28 pysähdyksensä, olivat kaikki kuljettajat käyneet vähintään kerran varikolla.


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Kierroksien 27–31 välissä tapahtuivat kilpailun mielenkiintoisimmat ohitukset. Niihin lukeutui muun muassa Coulthardin ohitus tallikaveristaan Webberistä (kierros 27) ja myöhemmin Fisichellasta (30) sekä Heidfeldin ohitus Alonsosta (31). Heidfeld pysyi Alonson edellä kilpailun loppuun asti. Kolmantena ollut Räikkönen ryhtyi ajamaan suunnilleen näillä kierroksilla takaa toisena ollutta Hamiltonia (aivan niin kuin edellisen kilpailun, Malesian GP:n lopussa).


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Wurz aloitti kilpailun toiset varikkopysähdykset kierroksella 34. Samalla kierroksella Super Aguri -tallin Takuma Satōn moottori hajosi pääsuoralla niin rajulla tavalla, että siitä seurannut savupilvi peitti TV-katsojilta koko varikon. Kierrosta myöhemmin Coulthard saapui varikolle seitsemänneltä sijalta. Skotti oli ajamassa erinomaista kisaa lähdettyään ruudusta 21, mutta kaksi kierrosta myöhemmin hän joutui jälleen keskeyttämään - ainoana kuljettajana kauden jokaisessa kisassa. Kierrosta myöhemmin Webberin Red Bullista irtosi tuntematon osa. Kierroksella 40 jälleen kilpailun kärjessä ollut Massa tuli tekemään toisen varikkopysähdyksensä, jolloin Lewis Hamilton nousi kilpailun johtoon. Kierrosta myöhemmin Massan pysähdyksen jälkeen Räikkönen ja Heidfeld tekivät molemmat toisen pysähdyksensä. Kierroksella 42 Kovalainen tuli toisen kerran varikolle ja kierrosta myöhemmin myös Alonso. Alonso jäi kuitenkin pysähdyksensä jälkeen niin Räikkösen kuin Heidfeldin taakse. Kierrosta 43 väritti myös Webberin keskeytys, minkä vuoksi hän oli ajanut radan sivuun. Johdossa ollut Hamilton tuli kierroksella 44 varikolle ja palasi radalle johtoon nousseen Massan ja kolmantena olleen Räikkösen väliin. Viimeisenä varikolla kävi sijalla 13 ollut Rubens Barrichello, jonka stoppi tapahtui kierroksella 47.


title: Bahrainin Grand Prix 2007

text: Kierroksella 53 myös Super Agurin Davidsonin Honda-moottori hajosi. Moottorin pamahduksesta huolimatta brittikuski ajoi vielä pitkään radalla, ennen kuin pysähtyi sen varteen. Samalla radalle valui paljon öljyä, josta ei kuitenkaan koitunut merkittävää haittaa muille kilpailijoille. Fisichellan tallipäällikkö Flavio Briatore vaati radion kautta italialaista ohittamaan edellään olleen maanmiehensä Trullin. Ohituspaikkaa ei kuitenkaan koskaan löytynyt. Hamilton onnistui tavoittamaan lopussa kilpailun johtanutta Massaa ja lopulta eroksi jäi vain 2,4 sekuntia. Lopputulokset kymmenen ensimmäisen osalta: Massa, Hamilton, Räikkönen, Heidfeld, Alonso, Robert Kubica, Trulli, Fisichella, Kovalainen ja Rosberg. Kilpailun jälkeen tilanne MM-sarjassa kiristyi kun sekä Alonso, Räikkönen että Hamilton olivat tasapisteissä MM-sarjan johdossa 22 pisteellään, Massa neljäntenä 17:llä ja Heidfeld viidentenä 15:llä pisteellä. Tasapisteissä sijat määräytyvät parhaiden kisasijoitusten perusteella. Tallien MM-sarjassa McLarenin etumatka Ferrariin kaveni, nyt pisteet 44–39.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympia () oli antiikin aikainen Zeuksen pyhäkköalue Eliin maakunnassa Kreikassa. Se oli varhaisin ja yksi merkittävimmistä panhelleenisistä eli yleiskreikkalaisista kulttipaikoista, ja tunnetaan muun muassa suuresta Zeuksen temppelistä ja kuvapatsaasta sekä Olympian kisoista ja stadionista.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympian kisoja alueella järjestettiin joka neljäs vuosi vuodesta 776 eaa. ainakin vuoteen 393 jaa. saakka. Kisojen lisäksi pyhäkköalue oli jatkuvassa käytössä, sillä sen temppeleissä suoritettiin päivittäisiä uhreja. Alueelle rakennettiin uusia rakennuksia ja sitä koristeltiin monin tavoin koko sen historian ajan. Temppelien ja merkittävimpien kisapaikkojen stadionin ja hippodromin lisäksi alueella oli lukuisia muita temppeleitä ja pyhäkköjä, gymnasion ja muita harjoittelutiloja, prytaneion, buleuterion, aarrekammioita, kylpylöitä sekä majoitustiloja. Alue oli koristeltu lukuisin alttarein, patsain ja muin votiivilahjoin.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympian arkeologinen alue sijaitsee nykyisessä Archaía Olympían kunnassa lähellä samannimistä kylää. Alue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1989. Alueen yhteydessä toimivat Olympian arkeologinen museo, Olympian kaivausten historian museo sekä Olympian kisojen historian museo. Olympialla ei ole mitään yhteyttä toisaalla Kreikassa sijaitsevaan Olymposvuoreen nimien samankaltaisuudesta huolimatta.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympia sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa noin 18 kilometriä Joonianmerestä sisämaahan. Alue on Alfeios- ja Kladeosjokien yhtymäkohdassa lehdossa, jonka nimi oli "Altis". Tämä nimi, jota käytettiin myös varsinaisen pyhäkköalueen nimenä, oli peräisin kreikan lehtoa tarkoittavasta sanasta "alsos". Alfeiosjoki virtaa alueen eteläpuolella ja Kladeos länsipuolella.


title: Olympia (Kreikka)

text: Lehdossa kasvoi plataanipuita, villejä oliivipuita, poppeleita, tammia ja havupuita. Lehtomaisuus näkyy paikassa edelleen, verrattuna moniin muihin kreikkalaisiin arkeologisiin alueisiin. Lehtoa ympäröivät vuoret, joista merkittävin on heti alueen pohjoispuolella sijaitseva Kronios (noin 123 metriä). Olympian ja Eliksen satamana toimi Kyllene, jonka kautta suuri osa kisavieraista saapui paikalle.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympian alue on ollut asuttu viimeistään varhaisella pronssikaudella noin 2800 eaa. Varhaisimmat rakennuslöydöt alueelta ovat Kroniosvuoren eteläpuolelta. Näihin kuuluu muun muassa hautatumulus noin ajalta 2800–2300 eaa. sekä apsis-taloja ajalta 2150–2000 eaa. Paikka on toiminut kulttikeskuksena viimeistään mykeneläiseltä kaudelta lähtien. Kreikkalaisen perinteen mukaan Olympian lehto oli alun perin Gen eli Gaian, Kronoksen, Themiksen ja Eileithyian sekä paikallisen heeros Pelopsin ja Hippodameian kulttipaikka.


title: Olympia (Kreikka)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Olympia oli sama paikka, jossa sijaitsi Pisan kuninkaan Oinomaoksen palatsi. Siellä käytiin myös Oinomaoksen ja Pelopsin kilpa-ajot, jotka johtivat ensin mainitun kuolemaan tämän tyttären Hippodameian avustuksella. Myöhemmin Zeus tuhosi palatsin salamalla, ja sen megaronista jäi jäljelle vain yksi pylväs. Pausanias kertoi vielä 100-luvulla jaa. nähneensä kyseisen pylvään. Alueella oli myös villi oliivipuu, jonka Herakles oli myytin mukaan istuttanut tuotuaan sen hyperborealaisten maasta. Paikalla järjestettyjen kisojen alkuna nähtiin Herakleen järjestämät Pelopsin hautajaiskisat.


title: Olympia (Kreikka)

text: Zeuksen kulttikeskus Olympian lehdosta tuli joskus mykeneläisen kauden ja arkaaisen kauden välisenä aikana. Alun perin Olympia kuului Pisan hallitsemaan Pisatiksen alueeseen. Elis valtasi Pisan ja muun muassa Olympian noin 900 eaa., mikä vaikuttaa olleen osa doorilaisten tuloa alueelle. Zeuksen kultti paikalla saattoi saada alkunsa juuri tuolloin. Samoihin aikoihin rakennettiin myös ensimmäinen aidattu pyhäkköalue eli temenos. Paikan kehittymisestä merkittäväksi kulttipaikaksi todistavat myös runsaat geometrisen kauden esinelöydöt 800- ja 700-luvuilta eaa. 700-luvulle eaa. saakka pyhäkkö pysyi kuitenkin lähinnä Eliksen ja sen lähialueen paikallisena kulttikeskuksena.


title: Olympia (Kreikka)

text: Zeuksen kunniaksi järjestetyt Olympian kisat saivat alkunsa vuonna 776 eaa., kun paikalla aiemmin järjestetyt kisat uudelleenorganisoitiin panhelleenisiksi kisoiksi. Tästä katsotaan alkaneen koko historiallisen ajan länsimaisessa historiankirjoituksessa. Kisat järjestettiin kesällä joka neljäs vuosi ja tätä neljän vuoden jaksoa alettiin kutsua olympiadiksi. Koska olympiadit olivat kaikille kreikan kaupunkivaltioille yhteisiä, niistä tuli kreikkalaisen ajanlaskun perusta. Kisoja järjesti alun perin Elis. Noin vuonna 676 eaa. Pisa sai itsenäisyytensä takaisin ja samalla Olympian jälleen hallintaansa. Elis valtasi Pisan ja Olympian uudelleen noin vuonna 580 eaa. Tästä lähtien kisat kuuluivat yleensä sen hallintaan.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympian ensimmäinen temppeli, myöhempi Heran temppeli, rakennettiin noin vuonna 600 eaa. Alun perin se oli omistettu Zeukselle ja tämän puolisolle Heralle yhdessä. Olympia sai nopeasti mainetta arkaaisen kauden kuluessa. Paikkaa kunnioitettiin suuresti kautta koko kreikkalaisen maailman, ja kisoihin osallistui paljon ihmisiä sekä Manner-Kreikasta että kaukaisemmista siirtokunnista eri puolelta Välimeren aluetta. Olympian kisojen ajaksi julistettua aselepoa rikottiin vain harvoin kisojen historian aikana.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympian stadion muodostui alun perin yksinkertaisesta juoksuradasta, joka sai alkunsa Zeuksen alttarilta. Kun kisaohjelmiin liitettiin hevoskisoja, rakennettiin Hippodromi. Ajan kuluessa pyhäkköaluetta laajennettiin ja sinne pystytettiin yhä uusia rakennuksia. Heran temppelin ohella ensimmäisiin suuriin rakennuksiin kuuluivat muun muassa Prytaneion sekä Buleuterionin ensimmäinen vaihe. Lisäksi alueelle rakennettiin paljon eri kaupunkivaltioiden pystyttämiä votiivilahjoille tarkoitettuja aarrekammioita erityisesti 500-luvulla ja 400-luvun alussa eaa.


title: Olympia (Kreikka)

text: Huippukautensa Olympia saavutti klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Suuri Zeuksen temppeli rakennettiin noin vuosina 470–456 eaa. Feidias veisti temppeliin suuren istuvaa Zeusta esittävän kuvapatsaan, joka luettiin myöhemmin yhdeksi maailman seitsemästä ihmeestä. Suurtyötä varten alueen laidalle rakennettiin ensin niin kutsuttu Feidiaan työpaja. Stadionia laajennettiin ja sitä siirrettiin pyhäkköalueen kasvaessa kahdesti itään päin 400- ja 300-luvuilla eaa. 400-luvulla alueelle rakennettiin myös muun muassa uusi Prytaneion sekä ensimmäinen kylpylä. Alueella toimi parhaimmillaan jopa neljä eri oraakkelia.


title: Olympia (Kreikka)

text: Vuosina 364–362 Olympia oli sotien seurauksena Arkadian hallinnassa. Sodan aikana elisläiset rikkoivat itse kisojen aselepoa sotimalla pisalaisia vastaan pyhäkköalueella. Sodan vuoksi Pisa järjesti 104. olympiadin kisat Eliksen sijasta vuonna 364 eaa. Tämän jälkeen kisojen hallinta palautui jälleen Elikselle. Hellenistisellä kaudella varsinaiselle pyhäkköalueelle ei enää rakennettu uusia rakennuksia, mutta sen ympärille rakennettiin erilaisia tiloja vierailijoiden käyttöön. Näihin kuuluvat muun muassa urheilijoiden harjoittelupaikkoina toimineet Gymnasion ja Palaistra, arvovieraiden hotellina toiminut Leonidaion sekä Kaikuhallina tunnettu stoa, joka sai nimensä kaiustaan.


title: Olympia (Kreikka)

text: Vuonna 85 eaa. Sulla ryösti Olympian. Hän myös vei kaikki 175. olympiadin kisojen eli vuoden 80 eaa. kisojen osallistujat Roomaan, missä näiden tuli esittää olympialaiset eräänlaisena uusintana roomalaisille. Sulla suunnitteli myös kisojen pysyvää siirtämistä Roomaan, mutta suunnitelma peruuntui hänen kuoltuaan vuonna 78 eaa. Kisojen maine ja arvostus palautui Augustuksen aikana vuodesta 31 eaa. Vuonna 65 jaa. normaaliin olympiadikiertoon tuli jälleen katkos, koska keisari Nero halusi osallistua kisoihin. Hänelle kuitenkin sopi tulla paikalle vasta vuonna 67, joten kisat siirrettiin tuohon vuoteen.


title: Olympia (Kreikka)

text: Pausaniaan kuvauksen perusteella Olympia eli ainakin arkkitehtoonista kukoistuskauttaan vielä 100-luvulla jaa. roomalaisten rahallisella tuella. 200-luvulla Olympian rakennukset kärsivät suuria vaurioita maanjäristyksessä. Samalla vuosisadalla osa pyhäkköalueen rakennuksista purettiin linnoitusmuurin rakentamiseksi herulien hyökkäyksen pelossa. Muurin tarkoitus oli suojata erityisesti Zeuksen temppeliä ja sen kuvapatsasta. Herulit eivät kuitenkaan koskaan edenneet Olympiaan saakka.


title: Olympia (Kreikka)

text: Tämän jälkeen kisat toimivat taantuneina vielä yli sata vuotta. Vielä keisari Diocletianuksen aikana vuosina 285–305 alueella tehtiin joitakin korjauksia. Olympian kisat kiellettiin muiden pakanallisten kulttimenojen ohella osana Theodosius I:n asetusta vuonna 393, ja siksi viimeisiksi kisoiksi mainitaan yleensä vuoden 393 kisat. Voittajien luettelon perusteella kisat vaikuttaisivat jatkuneen kuitenkin vielä ainakin vuoteen 401 asti.


title: Olympia (Kreikka)

text: Vuonna 426 keisari Theodosius II määräsi Olympian temppelit tuhottaviksi, minkä seurauksena ne poltettiin. Tämän jälkeen alueella toimi kristillinen yhteisö, joka käytti Feidiaan työpajarakennusta kirkkona. Alueen tuhon viimeistelivät maanjäristykset, joista pahimmat sattuivat vuosina 522 ja 551.


title: Olympia (Kreikka)

text: Keskiajan kuluessa Olympia peittyi Alfeios- ja Kladeosjokien kuljettaman maa-aineksen ja Kroniosvuoren maanvyörymien seurauksena mutaan ja hiekkaan noin seitsemän metrin paksuudelta. Joet ovat myös pyyhkineet osan rakennelmista pois, sillä niiden reitti on vuosisatojen aikana muuttunut. Pyhäkköalueen tarkka paikka unohtui. Aluetta alettiin kutsua nimellä "Antílalos".


title: Olympia (Kreikka)

text: Pyhäkköalueen paikansi englantilainen arkeologi Richard Chandler vuonna 1766. Ensimmäiset suunnitelmat alueen kaivauksista teki samoihin aikoihin saksalainen Johann Joachim Winckelmann. Paksun maakerroksen vuoksi varhaiset arkeologiset kaivaukset eivät olleet kovin tuottoisia. Ranskalaiset tekivät pyhäkköalueella ensimmäisiä laajempia kaivauksia ja löydöksiä vuonna 1829 osana "Expédition Scientifique de Morée" -retkikunnan toimintaa, ja veivät muun muassa joitakin Zeuksen temppelin koristeosia Louvreen.


title: Olympia (Kreikka)

text: Alueen järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alkoivat saksalaisten suorittamina vuosina 1875–1881. Kaivauksia johti Ernst Curtius, joka oli suunnitellut koko Olympian kaivamista vuodesta 1851 lähtien. Kaivauksia jatkettiin vuosina 1936–1941 sekä vuodesta 1952 eteenpäin. Niitä on suorittanut Saksan arkeologinen instituutti Ateenassa.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympian arkeologinen alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1989. Osa alueen muistomerkeistä on restauroitu tai konservoitu, ja työ jatkuu edelleen.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympian pyhäkköalueen ydin oli "Altis" eli temenos-alue, jonka koko oli laajimmassa vaiheessa noin 200 x 175 metriä. Sen sisäpuolella sijaitsivat Heran ja Zeuksen temppelit sekä Pelopeion, Metroon ja alttarialue, jossa kaikki uhritoimituksen suoritettiin. Temenoksen koillislaidalla sijaitsivat lisäksi viranomaisten toimipaikka Prytaneion sekä Filippos II:n muistomerkki Filippeion. Temenosta ympäröi kivinen peribolosmuuri, jossa oli laajimmassa vaiheessa kolme porttia sen länsiosassa ja kaksi eteläosassa. Itälaidalla sen rajana toimi pitkä Kaikuhalli.


title: Olympia (Kreikka)

text: Temenoksen pohjoispuolella sijaitsi rivi pieniä aarrekammioita, joissa jokainen kaupunkivaltio pystyi pitämään jumalille antamiaan votiivilahjoja. Temenoksen itäpuolella sijaitsivat urheilukilpailujen tapahtumapaikat Stadion ja Hippodromi, ja länsipuolella harjoittelupaikat Gymnasion ja Palaistra. Eteläpuolella sijaitsivat Buleuterion sekä alueen eteläisenä sisäänkäyntinä toiminut Etelästoa. Lounaisosassa on myöhemmällä ajalla rakennettuja majoitustiloja, kylpylöitä ja muita rakennuksia. Lisäksi alueella oli muun muassa kuvanveistäjä Feidiaan työpaja.


title: Olympia (Kreikka)

text: Alueen merkittävimmät kohteet ovat (numerot viittaavat kaavakuvaan):


title: Olympia (Kreikka)

text: Arkeologisen alueen pohjoispuolella sijaitsee Olympian arkeologinen museo. Museossa on esillä alueen rakennusten koristeosia sekä alueelta tehtyjä veistos-, votiiviesine- ja muita esinelöytöjä. Alueen luoteispuolella sijaitsevat Olympian kaivausten historian museo, joka esittelee alueen laajamittaisten ja pitkäkestoisten arkeologisten kaivausten historiaa, sekä Olympian kisojen historian museo, joka keskittyy Olympian kisoihin liittyvään esineistöön.


title: Olympia (Kreikka)

text:
Zeuksen temppeli ja alttari
Zeukselle omistettu temppeli sijaitsi temenos-alueen keskellä. Se rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 470–456 eaa. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli 6 x 13 pylvästä. Sen stylobaatin koko oli noin 27,7 x 64,1 metriä. Temppelissä oli Feidiaan veistämä suurikokoinen, kullasta ja norsunluusta tehty Zeuksen kulttipatsas, joka luettiin yhdeksi maailman seitsemästä ihmeestä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Zeuksen alttari sijaitsi temppelin pohjoispuolella lähempänä alueen vanhempia pyhäkköjä Heran temppeliä ja Pelopeionia. Alttari kasvoi vuosisatojen kuluessa lähes seitsemän metriä korkeaksi tuhkakasaksi, koska sillä poltettiin uhreja ja sille tuotiin jatkuvasti votiivilahjoja. Nykyisin siitä ei kuitenkaan ole jäljellä mitään.


title: Olympia (Kreikka)

text:
Heran temppeli ja alttari
Heran temppeli eli Heraion sijaitsi temenoksen luoteisosassa. Se rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 600 eaa. Se oli pyhäkköalueen ensimmäinen varsinainen temppeli ja varhaisin kaikista kreikkalaisista monumentaalitemppeleistä. Alun perin se oli omistettu Zeukselle ja ja tämän puolisolle Heralle yhdessä. Erillisen Zeuksen temppelin valmistuttua temppeli jäi Heran temppeliksi. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli 6 x 16 pylvästä. Sen stylobaatin koko oli noin 18.8 x 50,0 metriä. Heran alttari sijaitsi temppelin itäpuolella.


title: Olympia (Kreikka)

text: Pelopeion


title: Olympia (Kreikka)

text: Pelopeion oli heeros Pelopsin hautamuistomerkki, joka sijaitsi temenoksen keskellä Heran temppelin eteläpuolella Olympian kaikkein vanhimman, esihistoriallisen asutuksen paikalla. Se oli alueen vanhimpia pyhäkköjä. Pelopeion uusittiin 500-luvulla eaa., jonka jälkeen se oli ympäröity viisikulmaisella peribolosmuurilla. Sen lounaiskulmassa oli propylon-porttirakennus.


title: Olympia (Kreikka)

text:
Metroon
Metroon oli Kybelelle eli Jumalten Äidille omistettu temppeli, joka sijaitsi Heran temppelin itäpuolella. Se rakennettiin 300-luvun eaa. alussa. Roomalaisella ajalla se oli keisarikultin käytössä. Myös tämä temppeli edusti doorilaista tyyliä. Sen stylobaatin koko oli noin 10,6 x 20,7 metriä ja siinä oli 6 x 11 pylvästä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Filippeion


title: Olympia (Kreikka)

text: Filippeion oli tholos eli pyörötemppeli, joka sijaitsi temenoksen luoteiskulmassa Prytaneionin eteläpuolella. Se rakennettiin 300-luvulla eaa. kunnioittamaan Makedonian hallitsijasukua. Sen rakentamisen aloitti Filippos II Khaironeian taistelun jälkeen, ja työn saattoi loppuun hänen poikansa Aleksanteri Suuri. Tholos edusti joonialaista tyyliä. Sen halkaisija oli noin 15,2 metriä ja sen julkisivussa oli kehässä 18 pylvästä. Sisällä oli viisi patsasta, jotka esittivät Aleksanteria sekä tämän vanhempia ja isoisiä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Muut pyhäköt


title: Olympia (Kreikka)

text: Temenoksen kaakkoispuolella sijaitsivat klassisella ajalla rakennetut niin kutsutun Kaakkoistalon Hestian pyhäkkö sekä Artemiin alttari.


title: Olympia (Kreikka)

text: Prytaneion


title: Olympia (Kreikka)

text: Prytaneion sijaitsi temenoksen luoteiskulmassa. Se oli Olympian uhritoimituksia valvoneiden viranomaisten kokoontumispaikka. Kisojen aikana siellä järjestettiin muun muassa juhlapidot voittajien kunniaksi. Rakennukseen kuului myös hestia-tulen alttari ikuisine tulineen. Prytaneion rakennettiin 500-luvulla eaa.


title: Olympia (Kreikka)

text:
Buleuterion
Buleuterion sijaitsi temenoksen eteläpuolella. Se oli rakennettu 500-luvun eaa. puolessa välissä. Se toimi kisoja järjestäneiden viranomaisten toimitilana sekä eräänlaisena kisatoimistona. Urheilijat ja tuomarit ("hellanodikai") muun muassa vannoivat siellä valansa ("horkos") ennen kisoja. Rakennuksen koko oli laajimmassa vaiheessa noin 33 x 42 metriä ja se koostui tuolloin kahdesta osasta, joiden kummankin länsipää oli puolikaarenmuotoinen apsis. Osien välissä oli suorakulmainen huone, jossa oli Zeus Horkioksen eli valoja suojelevan Zeuksen patsas.


title: Olympia (Kreikka)

text: Theokoleon


title: Olympia (Kreikka)

text: Theokoleon oli Olympian pappien ("theokoloi") kokoontumis- ja asuinpaikka. Se sijaitsi Zeuksen temppelin länsipuolella heti Feidiaan työpajan vieressä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Stadion


title: Olympia (Kreikka)

text: Stadionilla järjestettiin hevosurheilua lukuun ottamatta Olympian kisojen kaikkien lajien kilpailut, mukaan lukien stadionjuoksu, viisiottelu, paini, nyrkkeily ja pankration. Stadion sijaitsi alueen itälaidalla. Alun perin arkaaisella kaudella se oli vielä temenoksen sisäpuolella, ja sai alkunsa Zeuksen alttarilta ja suuntautui siitä itään päin ohi aarrekammioiden rivistön. Myöhemmin pyhäkköalueen kasvaessa stadionia siirrettiin kahdesti idemmäksi. Nykyiselle paikalleen temenoksen ulkopuolelle se sijoitettiin klassisella kaudella 300-luvulla eaa. Koko stadionin pituus oli noin 215 metriä ja leveys noin 30 metriä, ja sen juoksuradan pituus oli 192,27 metriä, mikä oli stadionjuoksun matka kisoissa. Lähtöviiva oli länsipäässä ja maaliviiva itäpäässä. Stadionin katsomoon mahtui noin 45 000 katsojaa. Etelälaidalla oli tuomarien koroke.


title: Olympia (Kreikka)

text: Hippodromi


title: Olympia (Kreikka)

text: Hippodromilla järjestettiin kisojen hevosurheilulajien kilpailut, mukaan lukien pari- ja nelivaljakkoajot ja laukkakisat. Hippodromi sijaitsi hieman kaueampana pyhäkköalueesta jossakin stadionin eteläpuolella. Siitä ei ole löydetty jälkiä ja Alfeiosjoki lienee pyyhkinyt sen suurimmaksi osaksi pois vuosisatojen kuluessa. Hippodromin pituuden tiedetään olleen neljä stadionmittaa eli noin 780 metriä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Palaistra


title: Olympia (Kreikka)

text: Palaistra sijaitsi temenoksen länsipuolella. Se rakennettiin 300-luvulla eaa. ja toimi painin, nyrkkeilyn ja pituushypyn harjoittelupaikkana. Palaistra muodostui peristyylirakennuksesta, jonka koko oli noin 66,4 x 66,8 metriä. Sen keskellä oli piha, jonka ympärillä oli tilat pukeutumiselle ja öljyämiselle. Rakennus edusti doorilaista ja joonialaista tyyliä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Gymnasion


title: Olympia (Kreikka)

text: Gymnasion sijaitsi palaistran pohjoispuolella. Se rakennettiin 100-luvun eaa. alkupuolella ja toimi tilaa vaativien lajien, kuten keihään- ja kiekonheiton sekä juoksulajien harjoittelupaikkana. Gymnasion muodostui pylväikköpihasta, jonka koko oli noin 120 x 220 metriä, ja jonka rakennukset edustivat myös sekä doorilaista että joonialaista tyyliä. Itälaidalla oli stadionin pituinen stoa eli pylväshalli, jonka sisällä voi harjoitella juoksua.


title: Olympia (Kreikka)

text:
Aarrekammiot
Pyhäkköalueen pohjoislaidalla Kroniosvuoren etelärinteessä sijaitsi rivissä joukko aarrekammioita, jotka rakennettiin 500–400-luvuilla eaa. Ne olivat kreikkalaisten kaupunkivaltioiden omia votiivilahjojaan varten rakennuttamia, vaikkakin niillä on saattanut olla alun perin myös muu uskonnollinen tehtävä. Suurin osa aarrekammioista oli Manner-Kreikan ulkopuolisten kaupunkien pystyttämiä. Aarrekammioita on tunnistettu ainakin 15, mutta osasta on säilynyt vain vähän jäänteitä. Vanhin oli Sikyonilaisten aarrekammio, joka rakennettiin noin vuonna 550 eaa. Pausaniaan mukaan paikalla oli Sikyonin lisäksi aarrekammiot ainakin seuraavilta kaupungeilta: Karthago, Epidamnos, Byzantion, Sybaris, Kyrene, Selinus, Metapontion, Megara ja Gela.


title: Olympia (Kreikka)

text:
Feidiaan työpaja
Niin kutsuttu Feidiaan työpaja sijaitsi temenoksen länsipuolella. Se rakennettiin kuvanveistäjä Feidiaan työskentelytilaksi 400-luvulla eaa. tämän veistäessä Zeuksen temppelin suurta Zeuksen kuvapatsasta. Varhaiskristillisellä ajalla rakennusta käytettiin kirkkona.


title: Olympia (Kreikka)

text: Leonidaion


title: Olympia (Kreikka)

text: Leonidaion oli hotelli, joka sijaitsi temenoksen lounaispuolella. Se rakennettiin vuonna 330 eaa. ja sai nimensä sen lahjoittajasta ja suunnittelijasta Leonidas Naksoslaisesta. Se oli tarkoitettu alun perin arvovieraiden majoittamiseen, mutta myöhemmin se oli roomalaisten viranomaisten käytössä. Rakennuksen koko oli noin 74,8 x 81,1 metriä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Neron huvila


title: Olympia (Kreikka)

text: Neron huvila sijaitsi temenoksen kaakkoispuolella ja Hestian pyhäkkökokonaisuuden itäpuolella. Se rakennettiin keisari Neron käyttöön noin vuonna 65–67 tämän osallistuttua Olympian kisoihin vuonna 67.


title: Olympia (Kreikka)

text: Nymfaion


title: Olympia (Kreikka)

text:
Nymfaion eli Eksedra oli nymfeille omistettu lähdekaivo, joka sijaitsi pyhäkköalueen pohjoislaidalla. Se rakennettiin 100-luvulla Herodes Atticuksen rahoituksella. Se oli puolikaaren muotoinen ja sen leveys oli noin 33 metriä.
Stoat


title: Olympia (Kreikka)

text: Temenoksen itälaidalla sijaitsi niin kutsuttu Kaikuhalli (Ekho-stoa) eli Maalattu pylväshalli ("Stoa poikile"). Se oli rakennettu 300-luvulla eaa. ja erotti temenos-alueen stadionalueesta. Sen pituus oli 98 metriä ja se sai nimensä kaikuilmiöstään.


title: Olympia (Kreikka)

text: Alueen eteläosassa buleuterionin eteläpuolella sijaitsi niin kutsuttu Etelästoa, jonka pituus oli noin 80,6 metriä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Kylpylät


title: Olympia (Kreikka)

text: Niin kutsuttu Läntinen eli Kreikkalainen kylpylä sijaitsi aivan alueen länsilaidalla lähellä Kladeos-jokea. Kylpylän ("loutra") koko oli noin 5,8 x 21,6 metriä. Siihen kuului myös uima-allas ("kolymbētērion"). Kylpylä oli rakennettu 400-luvulla eaa. ja sitä laajennettiin sekä 300- että 100-luvuilla eaa.


title: Olympia (Kreikka)

text: Kreikkalainen kylpylä ei ollut enää käytössä roomalaisella ajalla, jolloin alueelle rakennettiin useita muita kylpylöitä, muun muassa niin kutsuttu Kladeoksen kylpylä Kladeosjoen varrelle läntisen kylpylän viereen, Pohjoinen eli Kronioksen kylpylä Prytaneionin pohjoispuolelle, Eteläinen kylpylä Buleuterionin länsipuolelle sekä Itäinen kylpylä lähelle Neron huvilaa.


title: Olympia (Kreikka)

text: Pyhäkköalueella oli tuhansia alttareita ja patsaita jumalista, puolijumalista, heeroksista, olympiavoittajista, hallitsijoista ja sotapäälliköistä. Monet kisavoittajien patsaista olivat kuuluisien kuvanveistäjien, kuten Polykleitoksen tai Myronin, tekemiä. Niitä oli ryhmitelty urheilulajien ja kotipaikkojen mukaan. Lisäksi stadionin lähellä oli suuri joukko Zeusta esittäneitä Zanes-patsaita, jotka oli pystytetty vilpistä kiinni jääneiden sakkorahoilla varoitukseksi muille. Patsaista on säilynyt yleensä vain niiden jalusta.


title: Olympia (Kreikka)

text: Tunnettuja alueelta löydettyjä veistoksia ovat muun muassa Heran temppelistä löydetty Praksiteleen Hermes sekä voitonjumalatarta esittävä Paionioksen Nike. Löydökset ovat Olympian arkeologisessa museossa.


title: Olympia (Kreikka)

text: Olympia oli nykyaikaisten olympialaisten esikuvana toimineiden Olympian kisojen synnyinpaikka ja kisojen järjestämispaikka koko niiden historian ajan. Antiikin kreikkalaisille Olympian kisat olivat uskonnollinen juhla ja Python kisojen ohella merkittävimmät panhelleenisistä kisoista. Ne järjestettiin vain ajoittaisin keskeytyksin joka neljäs vuosi vuodesta 776 eaa. ainakin vuoteen 393 jaa. saakka. Kisat järjestettiin kesäpäivänseisausta seuraavan täydenkuun aikaan eli suunnilleen nykyisen heinäkuun puolessa välissä.


title: Olympia (Kreikka)

text: Kisojen ajaksi julistettiin aselepo ("ekekheiria"), jonka mukaan Olympia oli pyhä paikka, eikä sinne eikä koko Elikseen saanut hyökätä. Aselepo myös suojasi kisoihin matkaavia ja sieltä palaavia. Kisoihin saivat osallistua alun perin vain kreikkalaiset. Makedonian vallan kasvaessa kiisteltiin siitä, sallitaanko näiden osallistua; lopulta tämä sallittiin. Roomalaisella ajalla jouduttiin puolestaan sallimaan roomalaisten osallistuminen.


title: Olympia (Kreikka)

text: Aluksi kisat kestivät yhden päivän ja niihin kuului vain yksi urheilulaji, stadionjuoksu eli yhden stadionin (192,27 metriä) mittaisen matkan juokseminen. 14. olympiadin kisoissa vuonna 724 eaa. kisaohjelmaan lisättiin diaulos eli kahden stadionin juoksu, 15. olympiadin kisoissa vuonna 720 eaa. dolikhos eli 24 stadionin (noin 4,6 kilometriä) juoksu ja 18. olympiadin kisoissa vuonna 708 eaa. paini ja viisiottelu. 600-luvulla eaa. lisättiin nyrkkeily, pankration, nelivaljakkoajot ja muita hevoskilpailuita sekä poikien kisat. 500-luvulla eaa. lisättiin muun muassa hopliittijuoksu. Lopulta kisat kestivät viisi päivää. Voittajat palkittiin villioliivipuun oksalla, punaisella otsanauhalla ja juhlapidoilla. Kotipaikkakunnillaan he saivat suurta kunniaa.


title: Olympia (Kreikka)

text: Aina ennen miesten kisoja Olympiassa järjestettiin naisille tarkoitetut Heraian kisat.


title: Espanjan Grand Prix 2007

text: Espanjan Grand Prix 2007 (virallisesti Formula 1 Gran Premio de España Telefónica 2007) oli Formula 1 -kauden neljäs osakilpailu, joka ajettiin 13. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa. Kilpailun voitti paalupaikalta startannut Ferrarin Felipe Massa, joka ajoi samalla nopeimman kierroksen.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Kanadan Grand Prix 2007 (virallisesti Formula 1 Grand Prix du Canada 2007) oli Formula 1 -kauden kuudes osakilpailu, joka ajettiin 10. kesäkuuta Circuit Gilles Villeneuven katuradalla Kanadassa. Kilpailu oli yksi F1-historian tapahtumarikkaimmista. Kilpailu muistetaan erityisesti Lewis Hamiltonin uran ensimmäisestä voitosta, Robert Kubican hurjasta ulosajosta sekä lukuisista rangaistuksista ja turva-autosessioista.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Koko kilpailun ajan taivas oli kirkas. Suurin osa kuljettajista aloitti kilpailun kovalla rengasseoksella (sääntöjen mukaan piti käyttää sekä kovaa että pehmeää seosta). Christijan Albers starttasi kilpailuun poikkeuksellisesti varikolta, jolloin hänen takaa lähteneelle, viimeisestä ruudusta moottorinvaihdon takia startanneelle Heikki Kovalaiselle jäi eteen tyhjä tila.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Yksikään auto ei hyytynyt lämmittelykierrokselle ja startissakin vältyttiin pahimmilta kolareilta, mutta Jenson Buttonin Honda hyytyi startissa ja lopulta keskeytti. Paalupaikkamies Lewis Hamilton piti paikkansa lähdössä, mutta toisesta ruudusta lähteneen Fernando Alonson ajettua nurmikon puolelle, pääsi kolmannesta ruudusta lähtenyt Nick Heidfeld ohittamaan hänet ja nousemaan toiseksi. Neljännestä ruudusta lähtenyt Kimi Räikkönen putosi lähdössä kuudenneksi, Felipe Massan ja Nico Rosbergin taakse. Takaa lähtenyt Kovalainen nousi sijalle 18.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Hamilton alkoi heti tehdä eroa toisena olleeseen Heidfeldiin. Kolmannella kierroksella Mark Webber pyörähti yhdeksänneltä sijalta pudoten 14:nneksi. Tilanne kolmen kierroksen jälkeen: Hamilton, Heidfeld, Alonso, Massa, Rosberg, Räikkönen. Varikolta lähtenyt Albers ajoi viidennellä kierroksella seinään, mutta pystyi jatkamaan kisaa. Kahdeksan kierroksen jälkeen Hamilton ajoi jopa yli sekunnin parempia kierroksia kuin toisena ollut Heidfeld, johon ero oli tuon jälkeen 5,5 sekuntia. Kierrosta myöhemmin Scott Speed yritti ohittaa Alexander Wurzin, mutta rikkoi ripustuksensa ja joutui keskeyttämään. Muutama kierros myöhemmin Kovalainen pääsi kuittamaan Wurzin, jonka takasiipi oli kärsinyt ohitusyrityksestä. Hamilton jatkoi edelleen huimaa tahtiaan kärjessä. Kymmenen kierroksen jälkeen ero toisena olleeseen Heidfeldiin oli jo 7,7 sekuntia.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Kuudentena ajanut Räikkönen ajoi kierroksella 11 nurmikon puolelle, kuten kolme kierrosta myöhemmin kolmantena ollut Alonso. Hamilton jatkoi johdossa. Kierroksella 19 Alonso ajoi jälleen nurmikolle, ja neljäntenä ollut Massa pääsi edelle. Heidfeld aloitti varikkoruljanssin kierroksella 20 ja palasi radalle seitsemänneksi.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Adrian Sutilin ajettua seinävalliin kierroksella 21, turva-auto tuli radalle ensi kertaa. Samalla kierroksella Alonso ja Rosberg tulivat tekemään sääntöjen vastaisesti varikkopysähdyksensä juuri turva-auton tultua radalle, jonka takia he saivat tapahtuneesta 10 sekunnin stop & go -rangaistuksen. Myös Hamilton tuli varikolle, mutta ennen turva-autosessiota. Ferrari-kuljettajat Massa ja Räikkönen varikolla perätysten järjestyksessä, mutta putosivat sijoille 12 ja 16.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Kierroksella 26 turva-auto poistui ja Hamilton onnistui uusintalähdössä. Mutta ei aikaakaan kuin jo samalla kierroksella tapahtui ensimmäinen hengenvaarallinen onnettomuus F1-sarjassa vuosiin. Robert Kubica ajoi lähes hengenvaarallisesti päin reunavallia noin 230 km:n tuntinopeudella. Auto romuttui täysin ja lensi toiselle puolelle rataa jääden kyljelleen. Kubica menetti hetkeksi tajunsa onnettomuudessa. Hänet saatiin ulos autosta ja kuljetettiin sairaalaan, josta ilmoitettiin hänen tilansa olleen vakaa, myöhemmin ilmoitettiin että hän selvisi nyrjähteneellä nilkalla ja lievällä aivotärähdyksellä.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Turva-auto tuli taas radalle, jota ennen Kovalainen ehti tulla toisen kerran varikkopysähdykselle, mutta putosi viimeiseksi. Muiden varikkopysähdysten ansiosta Kovalainen pystyi nousemaan ylöspäin. Hamilton jatkoi kärjessä, kun turva-auto poistui kierroksella 33.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Kierros 34 alkoi Räikkösen tehtyä virheen, jolloin takaa tullut Takuma Satō pääsi hänestä ohi nousten sijalle 10, Räikkönen 11. Hamilton jatkoi kärjessä, Heidfeld toisena ja Kovalainen sijalla 13. Sijoilla 3 ja 4 olleet Alonso ja Rosberg tulivat suorittamaan stop & go -rangaistustaan kierroksella 36 pudoten sijoille 14 ja 17. Kolmanneksi nousi yllättäen Super Aguri -tallin Anthony Davidson, joka tuli kuitenkin seuraavalla kierroksella varikolle, vaikkakin liian aikaisin, joutuen odottamaan ennen kuin huoltojoukot tulivat ulos pilttuusta.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Rosbergin kilpailu meni piloille rangaistuksensa myötä, mutta lopullinen notkahdus tuli hänen pyörähdettyään kierroksella 38 yrittäessään ohitusta Jarno Trullista. Seuraavalla kierroksella David Coulthard keskeytti kilpailun. Kierroksella 40 kolmanneksi noussut Ralf Schumacher teki ensimmäisen varikkopysähdyksensä. Tämän myötä Webber nousi kolmanneksi ja Massa oli noussut takaisin neljänneksi. Sijoilla 1 ja 2 jatkoivat edelleen Hamilton ja Heidfeld. Alonso jatkoi takaa-ajoaan nousten pistesijalle kahdeksanneksi ohitettuaan Kovalaisen, joka tuli kahta kierrosta myöhemmin toiselle varikkopysähdykselleen, pudoten sijalle 15. Kierroksella 47 Heidfeld teki toisen varikkopysähdyksensä ja kierrosta myöhemmin myös kärkimies Hamilton ja 7 sijalla ollut Fisichella tulivat varikolle. Kierroksella 50 Rosberg tuli toiselle pysähdykselleen.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Kierroksella 48 Albers ajoi shikaanin suoraksi niin että hänen Spykerinsa etusiipi irtosi. Hän kävi hakemassa varikolta uuden sellaisen, mutta vanha jäi radalle, niin että taas jouduttiin ottamaan turva-auto radalle, jo kolmannen kerran.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Kierroksella 51 tuli tietoon että niin Massa kuin Fisichella oli hylätty ajettuaan varikolta ulos punaisen valon palaessa. Sijalle 4. nousseen Räikkösen etusiivessä havaittiin tuolloin ongelmia, mutta hän selvisi lopulta kisan loppuun asti.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Kierroksella 52 varikolle tulivat niin Räikkönen (sijalta 4.), Alonso (5.), Schumacher (7.) ja Satō (10.) Räikkönen joutui taipumaan varikolta ulos tultaessa niukasti Alonsolle. Kilpailun järjestys oli Hamilton, Webber ja Heidfeld, mutta Webberin tultua tekemään toisen varikkopysähdyksensä, Heidfeld nousi takaisin toiseksi. Molemmat pysähdyksensä tehnyt Kovalainen nousi 7:neksi, takana olivat sijoilla 8 ja 9 Alonso ja Räikkönen.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Alonson kisa ei välttynyt virheiltä, sillä kierroksella 55 hän ajoi jälleen nurmikon puolelle, jolloin Räikkönen ja Schumacher pääsivät hänestä ohitse. Kummatkin nousivat entistä ylöspäin Vitantonio Liuzzi joutui keskeyttämään sijalta 5. törmättyään seinään. Turva-auto jouduttiin ottamaan jo neljännen kerran radalle.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Turva-auton takana tapahtui kierroksella 58 kun sijalla 6 ollut Jarno Trulli joutui keskeyttämään ajettuaan ulos. Viidentenä olleen Kovalaisen edellä oli kaksi kuljettajaa, joilla molemmilla oli tehtynä vain yksi pysähdys: Rubens Barrichello ja Wurz. Näistä Barrichello tuli vielä varikolle, mutta kahta eri rengasseosta käyttäneellä Wurzilla oli tarpeeksi bensaa jäljellä kilpailuun loppuun saakka.


title: Kanadan Grand Prix 2007

text: Kierroksella 59 turva-auto poistui radalta ja kilpailu jatkui. Pari kierrosta myöhemmin alkoi totinen taistelu kun Kovalainen yritti hiillostaa edellään kolmantena ajanutta Wurzia ja Alonso edellään viidentenä ajanutta Räikköstä. Satō puolestaan ohitti kierroksella 66 seitsemännessä sijassa kiinni olleen Schumacherin. Vain kaksi kierrosta myöhemmin Satō ohitti myös ongelmista kärsineen maailmanmestari Alonson tyylikkäästi shikaanissa nousten kuudenneksi. Kaksi kierrosta myöhemmin kilpailu päättyi Lewis Hamiltonin voittoon, Nick Heidfeldin ollessa toinen ja F1-debyyttinsä 10-vuotispäiviään juhlineen Alexander Wurzin ollessa kolmas. Suomalaisittain Heikki Kovalainen ylsi uransa siihen asti parhaaseen tulokseen oltuaan neljäs, Kimi Räikkönen oli viides, Takuma Satō kuudes, Fernando Alonso seitsemäs ja Ralf Schumacher oli kahdeksas. Voitollaan Hamilton nousi yksin MM-sarjan johtoon kahdeksan pisteen erolla Alonsoon


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Yhdysvaltain Grand Prix 2007 (virallisesti 2007 Formula 1 United States Grand Prix) oli Formula 1 -kauden seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 17. kesäkuuta Indianapolis Motor Speedwayn moottoriradalla Yhdysvalloissa. Kilpailun voittoon ajoi McLaren-kuljettaja Lewis Hamilton, jolle voitto oli kauden toinen.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Koko viikonloppu Indianapolisissa oli aurinkoinen, kuten myös kilpailussa. Neljännestä ruudusta lähtenyttä Kimi Räikköstä lukuun ottamatta kaikki muut kärkipään kuljettajat lähtivät pehmeillä renkailla itse kilpailuun. Kilpailun alkaessa Lewis Hamilton, Fernando Alonso ja Felipe Massa pitivät lähdössä sijat 1, 2 ja 3. Nick Heidfeld ja Heikki Kovalainen puolestaan nousivat lähdössä ohi Räikkösen. Letkan keskivaiheilla tapahtui kolareita, kun sekä Ralf Schumacher, David Coulthard että Rubens Barrichello joutuivat keskeyttämään. Muun muassa Nick Heidfeld ja debyyttikilpailuuan ajanut Sebastian Vettel joutuivat ajamaan shikaanin suoraksi.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Toisella kierroksella Giancarlo Fisichella ajoi ulos pyörähtäen, mutta pääsi radalle palaten viimeisellä sijallä. Tässä vaiheessa kuuden kärki pysyi muuttumattomana: Hamilton, Alonso, Massa, Heidfeld, Kovalainen, Räikkönen.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Räikkönen roikkui Kovalaisen perässä aina esimmäisiin varikkokäynteihin asti. Kierroksella 9 letkan perälle pudonnut Fisichella taisteli sijasta 16 Jenson Buttonin kanssa, rengas rengasta vasten. Button näytti pitävän sijoituksensa, mutta Fisichella nousi lopulta ohitse. Kaksi kierrosta myöhemmin Alexander Wurz ja Vitantonio Liuzzi kävivät lähes vastaavaa taistelua, mutta edellä ollut Liuzzi piti sijoituksensa.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksella 13 Takuma Satō yritti ohi Adrian Sutilista. Japanilainen pääsi lopulta ohi, mutta ajautui hiekalle ja joutui keskeyttämään. Tilanne jatkui kärjessä samanlaisena: Hamilton, Alonso, Massa, Heidfeld, Kovalainen, Räikkönen.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksella 20 neljäntenä ollut Heidfeld ajoi reilusti leveäksi, jolloin Kovalainen pääsi kuittaamaan, mutta Räikkönen jäi taakse. Seuraavalla kierroksella Hamilton tuli tekemään ensimmäinen varikkopysähdyksensä, samoin kuin Massa ja Heidfeld. Alonso nousi kilpailun johtoon, mutta hänellä oli pysähdys tekemättä. Alonso tuli kuitenkin jo seuraavalla kierroksella varikolle. Kovalainen nousi kilpailun johtoon, ensimmäistä kertaa urallaan. Räikkösen täydennettyä toista sijaa, oli kaksoisjohto suomalaisten ensimmäinen sitten vuoden 1999. Alonso putosi viidenneksi, mutta ohitti Jarno Trullin ja nousi neljänneksi. Hamilton oli kolmantena.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Räikkönen tuli tekemään ensimmäisen pysähdyksensä kierroksella 24. Sillä aikaa taakse pudonnut Fisichella oli noussut jo 12:nneksi. Räikkönen palasi radalle sijalla 9.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kovalainen tuli tekemään kärkipaikalta ensimmäisen pysähdyksensä kierroksella 27 Räikkönen oli juuri sillä hetkellä ohittamassa edellään ollutta Heidfeldiä, ja molemmat pääsivät Kovalaisen edelle juuri ja juuri tämän tultua varikolta. Heidfeldin kierrosajat olivat koko ajan hitaita, kuten myös johdossa olleen Hamiltonin, jota toisena ollut Alonso ajoi koko ajan takaa.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksella 31 Trulli ja Mark Webber tulivat ainoaan varikkopysähdykseensä. Tilanne palasi lähes ennalleen.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksella 37 Räikkönen ajoi koko kilpailun nopeimpana kuljettajana, lähestyen koko ajan edellään ollutta tallikaveri Massaa. Hamilton ja Alonso jatkoivat taisteluaan kärjessä. Alonso ehti tulla kierroksella 38 jo rinnalle, mutta ei päässyt ohi.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksella 40 Rosberg tuli ainoaan varikkopysähdykseensä. Bensaletku juuttui kuitenkin harmittavasti Rosbergin Williamsiin vieden aikaa muutaman sekunnin verran. Kierroksella 41 viimeisenä kilpailussa ajanut Christijan Albers ajoi vielä leveäksi. Räikkönen ajoi Massaa edelleen takaa. Kierroksella 43. ero brasilialaiseen oli enää 4,2 sekuntia. Wurz ja Button tulivat kierroksella 44 ainoaan varikkopysähdykseensä. Massan ja Räikkösen ero oli enää 3,5 sekuntia.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksella 47 Hamilton jatkoi edelleen järjessä ja Alonso toisena. Samalla kierroksella Kovalainen tuli toiseen pysähdykseensä sijalta 6 ja palasi radalle sijalla 9. Kierrosta myöhemmin Heidfeld tuli toiselle pysähdykselleen sijalta 5 ja palasi radalle 7:tenä.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksella 50 Alonso tuli varikolle sijalta 2. ja palasi radalle sijalla 4. Hamilton tuli myös johtopaikalta varikolle seuraavalla kierroksella pudoten sijalle 3. Räikkönen tuli myös samalla kierroksella varikolle sijalta 3 ja putosi sijalle 4. Massan käytyä seuraavalla kierroksella myös varikolla palasi hän radalle Räikkösen edelle.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksilla 55-56 Heidfeldin BMW aliohjasi pahasti, jolloin takana olleet Kovalainen ja Rosberg pääsivät ohitse. Jälkimmäisellä kierroksella hänen kilpailunsa päätyi radan varteen ja tuloksena keskeytys. Samalla Räikkönen oli saavuttanut Massan täysin, kun taempana Rosberg pääsi ohi Trullista.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Kierroksella 59 Webber tuli toiselle pysähdykselleen sijalta 5. Palattuaan varikolle Webber joutui heti Trullin ohittamaksi. Tilanne oli seuraavanlainen: Hamilton, Alonso, Massa, Räikkönen, Kovalainen, Rosberg.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Takana käytiin taisteluja mm. Trulli ja Webber sekä Button ja Davidson. Trulli onnistui pitämään paikkansa, mutta Davidson ohitti Buttonin. Kierroksella 69 Rosbergin hyvältä näyttänyt kilpailu sai huonon lopun moottoririkon muodossa. Auto sammui lopullisesti varikkosuoran päähän. Myös Liuzzi joutui keskeyttämään samalla kierroksella, mutta sai pysäköityä autonsa varikolle.


title: Yhdysvaltain Grand Prix 2007

text: Tilanteet eivät muuttuneet. Alonso ei päässyt ohi Hamiltonista eikä Räikkönen Massasta. Hamilton ajoi toiseen peräkkäiseen voittoon. Palkintokorokkeella hänelle tekivät seuraa Alonso ja Massa. Räikkönen, Kovalainen, Trulli, Webber ja Vettel nappasivat loput pistesijat.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Ranskan Grand Prix 2007 (virallisesti Formula 1 Grand Prix de France 2007) oli Formula 1 -kauden 2007 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 29. kesäkuuta.–1. heinäkuuta Magny-Coursin moottoriradalla Ranskassa. Kilpailun voitti Ferrarin suomalaiskuljettaja Kimi Räikkönen, jolle voitto oli kauden toinen ja uran 11:s. Kyseessä oli samalla ensimmäinen suomalaisvoitto Ranskassa.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Kanadan GP:ssä rajusti ulos ajanut BMW Sauberin Robert Kubica sai torstaina lääkäreiltä ajoluvan osallistua Ranskan GP viikonloppuun.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Ensimmäiset vapaat harjoitukset ajettiin perjantaina kello 10 paikallista aikaa (kello 11 Suomen aikaa). Harjoitusten aluksi McLarenin Lewis Hamiltonin jäi radan varteen, kun auton varojärjestelmä sammutti moottorin sen lämpötilan ollessa liian alhainen. Hamilton pääsi myöhemmin takaisin radalle ajaen kuudenneksi nopeimman ajan. Nopeinta vauhtia piti yllä Ferrarin Kimi Räikkönen ennen tallikaveri Felipe Massaa.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Toiset vapaat harjoitukset ajettiin perjantaina kello 14 paikallista aikaa (kello 15 Suomen aikaa). Harjoitusten aluksi nähtiin erikoinen yhteenajo kun Super Agurin Anthony Davidson törmäsi varikkosuoralla Toro Rosson Vitantonio Liuzzin auton vasempaan takarenkaaseen menettäen etusiiven. Red Bullin Mark Webber jäi radan varteen auton vaihdelaatikkovian takia. Ferrarit olivat jälleen kärjessä, tällä kertaa Massa nopeampana, ennen kolmanneksi ajanutta yllättäjää Toro Rosson Scott Speediä.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Kolmannet vapaat harjoitukset ajettiin lauantaina kello 11 paikallista aikaa (kello 12 Suomen aikaa). McLarenin Fernando Alonso kärsi ongelmia auton jousituksen ja hydrauliikan kanssa. Harjoitukset keskeytettiin hetkeksi, kun rataa reunustava keinonurmimatto alkoi repsottaa. Nopein oli Hamilton ennen Ferrareita. Kovalainen oli neljäs.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Aika-ajot ajettiin lauantaina kello 14 paikallista aikaa (kello 15 Suomen aikaa). Paalupaikalla ajoi Massa ennen Hamiltonia ja Räikköstä. Ohjaustehostin ongelmista kärsinyt Renaultin Heikki Kovalainen oli kuudes, ja vaihdelaatikko ongelmista puolestaan kärsinyt Williamsin Nico Rosberg yhdeksäs.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Aika-ajojen jälkeen tapahtui helikopterionnettomuus Magny-Coursin radan lähettyvillä, kun helikopteri oli poistumassa illalla rata-alueelta. Turmassa kuoli yhteensä kolme henkilöä, joista yksi oli Alonson hyvä ystävä Emmanuel Longobardi.Kilpailu alkoi sunnuntaina klo 14 paikallista aikaa (kello 15 Suomen aikaa). Kilpailusta luvattiin sateista ja ennen kilpailua rata oli märkä, mutta kuivui ennen lämmittelykierroksen alkua. Radalle jouduttiin laittamaan myös hiekoitushiekkaa Porsche Supercup -kilpailussa sattuneen öljyvuodon takia.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Ennen kilpailun starttia Adrian Sutilin auto hyytyi lähtöruudukkoon sähkövian takia, jonka vuoksi hän joutui vaihtamaan vara-autoon. Startissa Felipe Massa piti paikkansa, mutta Kimi Räikkönen ohitti Lewis Hamiltonin, joka joutui ensimmäistä kertaa ohitetuksi lyhyellä F1-urallaan. Letkan keskivaiheilla tapahtui paljon kolarointia, muun muassa Jarno Trulli ajoi hiusneulamutkassa Heikki Kovalaisen perään. Trulli joutui keskeyttämään varikolle, mutta Kovalainen pääsi jatkamaan kilpailua, vaikka se olikin täysin pilalla. Hieman taempana myös Anthony Davidson ja Vitantonio Liuzzi joutuivat keskeyttämään edellä mainitun ajettua Liuzzin perään. Ruudusta 10 vaihdelaatikko-ongelmien vuoksi lähtenyt Fernando Alonso nousi lähdössä kahdeksanneksi.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Ennen ensimmäisiä varikkokäyntejä paras kaksintaistelu nähtiin sijasta seitsemän kamppailevien Nick Heidfeldin ja Alonson välillä. Selkävaivoista kärsinyt Heidfeld piti sitkeästi paikkansa, vaikka Alonso oli mutkissa vähällä tulla ohi, mutta leveäksiajo tuhosi kuitenkin espanjalaisen ohitusmahdollisuuden.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Massa jatkoi kärjessä ensimmäiseen varikkopysähdyksensä, kierrokselle 19 asti. Kierroksella 15 ero hänen ja toisena olleen Räikkösen välillä oli jäänyt viiteen sekuntiin. Molemmat McLarenit (Hamilton ja Alonso) kävivät kahta kierrosta aikaisemmin varikolla palaten radalle sijoille seitsemän ja yhdeksän Massan kanssa samalla kierroksella varikolle tulivat myös sijoilla kolme ja neljä olleet Robert Kubica ja Giancarlo Fisichella. Nico Rosberg teki pysähdyksensä kierrosta myöhemmin. Kilpailun johtoon noussut Räikkönen teki stoppinsa kierroksella 22 palaten radalle toisena, Massan noustua takaisin kärkeen. Varikkopysähdyksien ansiosta kolmanneksi noussut Heidfeld tuli myös varikolle. Alonso puolestaan nousi samalla kierroksella seitsemännelle sijalle ohitettuaan Fisichellan.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Ferrari jatkoi tukevassa kaksoisjohdossa. Kolmantena ollut Hamilton oli jäänyt toisena olleesta Räikkösestä 8,3 sekuntia. Kierroksella 27 Kovalainen tuli tekemään toisen, ja ensimmäisen suunnitellun pysähdyksensä. Alonso joutui taas yrittämään ohitusta edelleen sattuneesta Heidfeldistä, mutta edelleen onnistumatta. Kierroksella 29 varikkopysähdystään tehnyt Spykerin Christijan Albers lähti liikkeelle varikolta liian aikaisin, bensaletkun jäädessä kiinni hänen autoonsa. Matka päättyi kuitenkin jo varikkosuoralta lähdettäessä nurmikolle. Albers sai tilanteesta 6 800 dollarin (eli noin 5 100 euron) sakot. Alonson yrittäessä edelleen ohitusta Heidfeldistä, viidenneksi noussut Jenson Button tuli ensimmäiselle stopilleen, kun Adrian Sutil sai varikonläpiajorangaistuksen ajettua ylinopeutta varikolla.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Räikkösen kutistaessa eron Massaan 1,4 sekuntiin, pääsi kierroksella 33 Alonso viimein ohi Heidfeldistä eräässä radan shikaaneista.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Toinen varikkoruljanssi alkoi kierroksella 37 kun kolmantena ollut Hamilton tuli tekemään pysähdyksensä, samoin kuin Alonso. Palattuaan radalle, Hamilton joutui taistelemaan kolmossijastaan Kubican kanssa, onnistuen lopulta voittamaan niukasti. Alonson epäonninen viikonloppu jatkui hänen ajettuaan leveäksi kierroksella 39 päästen kuitenkin palaamaan radalle.


title: Ranskan Grand Prix 2007

text: Kierroksella 42 kilpailua johtanut Massa lähti tekemään eroa toisena olleeseen Räikköseen kasvattaen sen vajaasta kahdesta sekunnista 3,3 sekuntiin. Varikkokäynti koitti kuitenkin brasilialaiselle jo seuraavalla kierroksella, mutta hän pääsi palaamaan radalle toisella sijalla. Räikkönen alkoi takoa kärjessä huippukierroksia olleen parhaimmillaan sekunnin nopeampi pelkästään radan ensimmäisellä sektorilla. Kierroksella 45 Kubica tuli varikolle ja kierrosta myöhemmin myös Räikkönen, joka oli tehnyt eron Massaan 25 sekuntiin. Varikkokäynnillään suomalainen piti paikkansa pysyen kilpailun kärjessä kun molemmilla oli takana kaksi varikkopysähdystä. Kierroksella 46 myös Rosberg tuli varikolle sijalta kuusi ja kierrosta myöhemmin myös neljäntenä ollut Heidfeld samoin. Kierroksella 50 varikolle tulivat sekä Fisichella (sijalta neljä) ja Button (sijalta viisi) ja kierrosta myöhemmin Hamilton tuli kolmannelle pysähdykselleen.