title: Rietveld-Schröder-talo

text: Rietveld-Schröder-talo on arkkitehtonisesti merkittävä entinen yksityisperheen asuintalo Utrechtissä, Alankomaissa. Sen piirsi vuonna 1924 arkkitehti Gerrit Rietveld Schröderin perheen kodiksi. Rouva Schröder tilasi talon ”mieluiten ilman seiniä”. Talo on yksi parhaista säilyneistä De Stijl -arkkitehtuurin mallikappaleista.


title: Rietveld-Schröder-talo

text:
Kaksikerroksinen rakennus on tehty talorivin päähän, mutta se ei millään lailla yritä sitoutua naapureihinsa. Ulkopinta muodostuu valkoisista, harmaista ja värillisistä sekä lasisista suorakaiteista, jotka näyttävät liukuvan toistensa päälle. Vaikutelma on saatu aikaan muun muassa tekemällä useita parvekkeita.
Alakerran tilajako on varsin perinteinen: portaikko keskellä ja sen ympärillä keittiö ja kolme asuinhuonetta, joita voi käyttää joko makuu- tai olohuoneina. Yläkerran arkkitehti halusi jättää vessaa ja kylpyhuonetta lukuun ottamatta yhtenäiseksi tilaksi, mutta rouva Schröder halusi liikuteltavat väliseinät. Paneeleita liu’uttamalla yläkerta voi saada lukemattomia erilaisia muotoja, joita perhe toteutti lasten muuttaessa yksi toisensa jälkeen kotoa. Rouva Schröder asui talossa kuolemaansa vuonna 1985 asti. Sen jälkeen talo on ollut museona. Talo on Unescon maailmanperintökohde.


title: Karhijärvi

text: Karhijärvi on järvi Porin kaupungissa, entisessä Lavian kunnassa. Karhijärven pinta-ala on 33,35 neliökilometriä, joten se on pinta-alaltaan Suomen 105. suurin järvi ja Satakunnan maakunnan kolmanneksi suurin järvi. Karhijärvi kuuluu Karvianjoen vesistöalueeseen. Karhijärvi on tunnettu myös suomalaisista eurokolikoista. Yhden euron kolikon kansallisella puolella on kuvattuna Karhijärvi ja sen viereinen Lavijärvi, joiden yli lentää kaksi laulujoutsenta.


title: Karhijärvi

text: Vedenpinnan korkeustaso Karhijärvessä on 52,1 m. Korkeustason vaihteluväli on 51,20–52,35 m. Säännöstelypato sijaitsee Lavian Myöntäjässä. Karhijärven suurin pituus itä–länsisuunnassa on noin 14 kilometriä. Järvessä on useita pieniä saaria, mutta sen vesialue on kuitenkin varsin avointa. Rantaviivaa järvellä on noin 75 kilometriä.


title: Karhijärvi

text: Huomattavin Karhijärveen laskeva vesistö on sen koilliskulmaan tuleva, Kankaanpään Kuninkaanlähteestä alkava vesireitti. Siihen laskee myös muutamia pienempiä pohjoisesta ja idästä tulevia jokia ja puroja. Karhijärvi laskee länsipäästään Myöntäjän- eli Lassilanjokea myöten Noormarkun Lassilassa sijaitsevaan Inhottujärveen, joka puolestaan laskee Selkämereen kahta reittiä, eteläisempää Noormarkunjokea ja pohjoisempaa Pomarkunjokea myöten.


title: Tuurin rautatieasema

text: Tuurin rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Tuurin kylässä Alavuden kaupungissa rataosalla . Liikennepaikka sijaitsee Tuurin kyläkaupan pysäköintialueen vieressä, ja siellä pysähtyvät kaikki rataosalla liikennöivät taajamajunat. Nykyisin liikennepaikka luokitellaan seisakkeeksi, sillä pysähtymispaikka on siirretty vanhan asemarakennuksen kohdalta puolisen kilometriä Alavuden suuntaan.


title: Tuurin rautatieasema

text: Vanhan asemarakennuksen eteen on tuotu höyryveturi ja kaksi vanhaa junanvaunua, joihin on tehty motelli. Museovirasto on luokitellut Tuurin rautatieaseman Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Karjalan Sanomat

text: Karjalan Sanomat on Petroskoissa yhtenä päivänä viikossa ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti. Se on ainoa Venäjällä ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti. Lehti on perustettu vuonna 1920.


title: Karjalan Sanomat

text: Lehti on historiansa aikana ilmestynyt nimillä "Karjalan Kommuuni" (1920–1923), "Punainen Karjala" (1923–1937), "Sovetskoi Karelija" (1938–1940), "Totuus" (1940–1955), "Leniniläinen totuus" (1955–1957) ja "Neuvosto-Karjala" (1957–1991). Muuten lehti on ollut aina suomenkielinen, mutta vuosina 1938–1940 ilmestynyt "Sovetskoi Karelija" painettiin tuolloin käytössä olleella karjalan kirjakielellä (ns. bubrihinkarjala), jota kirjoitettiin kyrillisin aakkosin.


title: Karjalan Sanomat

text: Nykyinen päätoimittaja on Mikko Nesvitski. Toimitus sijaitsee Petroskoin keskustassa Titovinkadulla samassa rakennuksessa karjalankielisten Oma Mua ja Vienan Karjala -lehtien, vepsänkielisen Kodima-lehden ja lastenlehti Kipinän kanssa. Lehteä kustantaa Periodika-kustantamo.


title: Karjalan Sanomat

text: Lehti ilmestyy kerran viikossa 16-sivuisena ja tabloid-kokoisena.


title: Beemster

text: Beemster on kunta ja polderi Pohjois-Hollannissa. Pinta-alaa kunnalla on 72,08 neliökilometriä, josta vettä on 1,55 km². Kunnassa oli vuoden 2011 alussa 8 573 asukasta.


title: Beemster

text: Se oli Alankomaiden ensimmäinen polderi: alue, joka vallattiin järven alta viljelykäyttöön pumppaamalla vesi pois tuulimyllyjen pyörittämillä pumpuilla. Beemsterin polderi kuivattiin vuosien 1609 ja 1612 välillä. Sen maankäyttö on säilynyt noilta ajoilta: pellot, kanavat, tiet ja asutus on aseteltu renessanssin parhaiden suunnitteluperinteiden mukaan. Alue on Unescon maailmanperintökohde. Se valittiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1999.


title: Mulgin rata

text: Mulgin rata () on vuosina 1897–1973 käytössä ollut kapearaiteinen Viron rataverkon rautatie. Sitä kutsutaan myös pääteasemien mukaisesti Viljandi–Mõisaküla-radaksi (). Rata oli 45,8 kilometriä pitkä.


title: Telč

text: Telč () on kaupunki Määrissä Tšekin tasavallassa. Vuonna 2009 siellä oli 5 714 asukasta. Kaupungissa on linna ja joukko hyvin säilyneitä kaupunkitaloja renessanssiajalta; sen keskusta on Unescon maailmanperintökohde.


title: Telč

text: Telč perustettiin legendan mukaan 1100-luvun vaihteessa, mutta laajentua kaupunki alkoi 1300-luvun puolivälissä paikalle jossa oli varhaisempaa asutusta. Kaupungin muurit ja Neitsyt Marian ylösnousemuksen kirkko ovat goottilaista tyyliä. Vuoteen 1945 pääosa kaupungin väestöstä oli saksankielisiä.


title: Telč

text: Vuonna 1979 Werner Herzog kuvasi elokuvan "Woyzeck" Telčissä.


title: Riivaajat

text: Riivaajat () on Fjodor Dostojevskin romaani vuodelta 1872. Se on filosofis-poliittinen romaani, jossa Dostojevski kritisoi vallankumouksellisia utopisteja ja heidän toimintamallejaan.


title: Riivaajat

text: Romaani kuvaa elämää Venäjän keisarikunnassa 1800-luvun lopulla. Vallankumousmielialan noustessa Venäjällä vastakkaiset ideologiat törmäävät toisiinsa. Dostojevski kritisoi sekä vasemmistolaisia demonisista ideoistaan että konservatiiveja kyvyttömyydestään käsitellä muita ajatuksia ja näiden sosiaalisia vaikutuksia.


title: Riivaajat

text: Kirjassa on neljä päähenkilöä, joiden avulla Dostojevski kuvaa Venäjän poliittista kaaosta 1800-luvun loppupuolella. Nämä henkilöt ovat Verhovenski, Šatov, Stavrogin ja Kirilov.


title: Riivaajat

text: Suom. Lea Pyykkö 1982, Karisto.


title: Emma Salokoski

text: Emma Salokoski (s. 28. lokakuuta 1976 Helsinki) on suomalainen laulaja. Hän laulaa Emma Salokoski Ensemblessa (jatkoa Emma Salokoski Trio -kokoonpanolle) ja Quintessencessä sekä on aktiivinen jäsenen funkyhtye Q-Continuumissa. Hän myös säveltää ja sanoittaa itse kappaleita, esimerkiksi Kiellettyjä asioita -albumin kappaleista kaikki olivat Salokosken sanoittamia ja suurin osa hänen säveltämiään.


title: Emma Salokoski

text: Salokoski syntyi Helsingissä vuonna 1976. Hänen äitinsä on antropologi Märta Salokoski, joka on tutkinut Namibian ovambojen kulttuuria muun muassa Emil Liljebladin kokoelman pohjalta. Märta Salokoski on suomenruotsalainen ja Emma Salokoski puhuu äidinkielenään ruotsia. Hänellä on kaksi veljeä. Salokosken ollessa kolmevuotias hänen perheensä muutti Moskovaan, jossa hänen isänsä työskenteli pankissa. Perhe muutti takaisin Suomeen kolme vuotta myöhemmin. Salokoski kävi ruotsinkielistä koulua yhdeksänteen luokkaan asti, jolloin hän siirtyi suomenkieliselle musiikkiluokalle.


title: Emma Salokoski

text: Salokoski aloitti musiikin harrastamisen 11-vuotiaana viulunsoitolla, mutta siirtyi nopeasti alttoviuluun. Opiskellessaan Sibelius-lukiossa 18-vuotiaana hän kuitenkin alkoi keskittyä laulamiseen. Ensimmäinen yhtye, jossa hän lauloi, oli hänen pikkuveljensä progeyhtye. Pidettyään lukion jälkeen välivuoden Salokoski muutti Tukholmaan opiskelemaan musiikkiteatteria esittävän taiteen korkeakoulu Kulturamaan. Sieltä hän valmistui vuonna 1998 ja oli vuoden töissä Tampereen Teatterissa musikaalissa "Rent" ja Helsingin Kaupunginteatterissa musikaalissa "Les Misérables". Tämän jälkeen hän siirtyi opiskelemaan Helsingin Pop & Jazz Konservatorioon, jonne hän oli pyrkinyt kolme kertaa. Vuonna 2001 hän vaihtoi Sibelius-Akatemiaan jazzmusiikin osastolle. Nämä kaksi linjaa Salokoski on jättänyt kesken.


title: Emma Salokoski

text: Vuonna 2006 Salokoski kiinnostui Complete vocal technique -laulutekniikasta. Hän kävi muutamalla laulutunnilla Tanskassa ja osallistui myöhemmin Suomessa järjestetylle vuoden mittaiselle kurssille. Hän valmistui laulutekniikan opettajaksi Kööpenhaminassa vuoden 2009 lopulla.


title: Emma Salokoski

text: Salokoski on ollut Quintessencen jäsen sen perustamisesta, vuodesta 1999, lähtien. Vuonna 2001 julkaistiin yhtyeen ensimmäinen EP-levy "White Light", ja seuraavana vuonna Texicalli Records julkaisi yhtyeen debyyttialbumin "Talk Less Listen More". Yhtyeen toinen albumi "5 am" julkaistiin vuonna 2004.


title: Emma Salokoski

text: Salokoski esiintyi ensimmäisen kerran sooloartistina keväällä 2000. Syksyllä 2003 Emma Salokoski Trio, johon kuuluivat hänen lisäkseen kitaristi Mikko Kosonen sekä Stratovariuksen basistina paremmin tunnettu Lauri Porra, julkaisi EP:n "Puutarhassa". EP oli Suomen virallisella singlelistalla seitsemän viikkoa, ja kävi parhaimmillaan sijalla 12. Levy sisälsi kaksi suomenkielistä kappaletta sekä kaksi brasilialaista bossa nova -klassikkoa.


title: Emma Salokoski

text: Myöhemmin yhtyeeseen liittyi vielä kosketinsoittaja Tuomo Prättälä, joka oli vieraillut jo trion EP:llä, sekä lyömäsoittaja ja rumpali Marko Timonen. Tällöin yhtye vaihtoi nimensä Emma Salokoski Triosta Emma Salokoski Ensembleksi. Joulukuussa 2005 kvintetti julkaisi albumin "Kaksi mannerta", joka sai nimensä Aulikki Oksasen runoon sävelletyltä levyn nimikappaleelta. Albumi oli Salokosken ensimmäinen kokonaan suomenkielinen julkaisu. Hän on sanoittanut muun muassa levyn kappaleet ”Mina Maneira”, ”Näkymätön” (suom. sanat) ja ”Ilmaa”, sekä säveltänyt ja sanoittanut kappaleen ”Sua jos aattelen”. Albumi nousi Suomen albumilistan neljänneksi, ja levyltä julkaistu single ”Miksi sä meet” Radio Suomen soittolistalla toiseksi. Albumi ylitti Suomessa kultalevyyn vaadittavan 15 000 myydyn levyn rajan tammikuussa 2008.


title: Emma Salokoski

text: Emma Salokoski Ensemblen toinen albumi "Veden alla" julkaistiin 27. elokuuta 2008. Albumilla on yhtyeen oman tuotannon lisäksi kappaleita J. Karjalaiselta, Dave Lindholmilta ja Tuomari Nurmiolta. Albumilla yhtyeen musiikkityyli on ensimmäisten julkaisujen bossa nova -rytmien sijaan saanut vaikutteita jazz- ja folkmusiikista. Albumi äänitettiin marras- ja joulukuun aikana Finnvox-studiossa Helsingissä. Albumi meni julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan toiselle sijalle ja pysyi toisena kolme viikkoa. Albumilta julkaistu single "Rakkaus polttaa" oli kesäkuussa Radio Helsingin soittolistan kärjessä sekä Radio Suomessa toisena. Levyn julkaisun jälkeen yhtye aloitti kymmenen konserttia käsittäneen kiertueen 11. syyskuuta Järvenpäästä, ja kiertue päättyi 1. lokakuuta Helsinkiin, Tavastialle.


title: Emma Salokoski

text: Salokoski on tehnyt useita vierailuja eri artistien levyillä (Don Johnson Big Band, Husky Rescue, Tuomo, Sami Saari) sekä esiintynyt monien kuuluisien suomalaisten jazzmuusikoiden ja -yhtyeiden kanssa (esimerkiksi Jukka Perko, Severi Pyysalo ja Sakari Kukko). Salokoski ja Ilmiliekki Quartet aikovat julkaista ruotsalaisia lauluja sisältävän albumin, ja maaliskuussa 2009 äänitettiin Salokosken ja Maria Ylipään albumi, jonka kappaleet on sävelletty suomalaisiin runoihin. Salokoski on lisäksi tehnyt jonkin verran kappaleita myös muille artisteille kuten V-Chipsille ja Husky Rescuelle.


title: Emma Salokoski

text: Salokoski näytteli Liisa-tarjoilijaa ensi-iltansa vuonna 2004 saaneessa "Keisarikunta"-elokuvassa. Vuoden 2006 Emma-gaalassa Salokoski palkittiin vuoden naissolistina. Hän oli mukana "Kuorosota"-tv-ohjelman kolmannella tuotantokaudella 2010–2011.


title: Emma Salokoski

text: Salokoski on naimisissa jazzrumpali Olavi Louhivuoren kanssa, ja heillä on helmikuussa 2008 syntynyt poika.


title: Emma Salokoski

text: Salokosken isä on suomalaisen laulajan Pekka Strengin serkku.


title: Škocjanin luolat

text: Škocjanin luolat ovat karstimaahan syntyneitä luolia Sloveniassa, noin 20 km Triestestä. Luolaketju on viisi kilometriä pitkä ja kokonaissyvyydeltään 200 metriä. Siihen kuuluu useita maanalaisia vesiputouksia, tippukiviä, yksi maailman suurimmista yhtenäisistä luolista ja useita doliineita eli luolia, joiden katto on romahtanut. Škocjanin luolasto on Unescon maailmanperintökohde.


title: Škocjanin luolat

text: Arkeologiset löydöt osoittavat että luolissa on asuttu kivikauden keskivaiheilta asti. Luolista on merkintöjä myös antiikin kreikkalaisten kirjoituksissa.


title: Grand Rapids

text: Grand Rapids voi tarkoittaa seuraavia paikkakuntia:


title: Songs

text: Songs on Regina Spektorin toinen albumi. Se on, kuten edeltäjänsäkin, Spektorin omakustannelevy, joka on nauhoitettu yhtenä päivänä. Spektor ja ystävänsä Joe Mendelson (Antenna Studios, NYC) nauhoittivat 17 laulua, joista kaksitoista päätyi tälle levylle. Spektor sanookin levynsä kansilehdellä, ettei levyn nauhoittaminen ja julkaiseminen omakustanteena olisikaan ollut mahdollista ilman Mendelsonia. Levyä on saatavilla ainoastaan Spektorin keikoilta sekä yhdysvaltalaisesta Internet-kaupasta.


title: Songs

text: Spektor neuvoo kuuntelijaansa levyn kansilehdellä: "When you are listening to this disk, try to think you are in on a secret..."


title: Songs

text: Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut, soittanut ja laulanut Regina Spektor.


title: Avantasia

text: Avantasia on Edguyn laulajan Tobias Sammetin sinfoniseksi power metaliksi luokiteltu musiikkiprojekti.


title: Avantasia

text: Keväällä 1999 Tobias Sammet alkoi kirjoittaa ylös ideoitaan useiden vierailevien muusikoiden tähdittämästä metallioopperasta. Saatuaan Edguyn "Theater of Salvation" -kiertueen päätökseen hän ryhtyi toteuttamaan suunnitelmaansa ja värväsi mukaan tunnettuja muusikoita kuten Kai Hansenin (Gamma Ray) ja entisen Helloween-laulaja Michael Kisken. Esimakua saatiin EP:n "Avantasia" muodossa vuonna 2000. Projektin ensimmäinen täyspitkä albumi, "The Metal Opera", julkaistiin vuonna 2001 ja sitä seurasi "The Metal Opera Part II" vuotta myöhemmin. Albumit kertovat tarinan 1600-luvun dominikaanimunkista Gabrielista.


title: Avantasia

text: Joulukuussa 2006 Sammet ilmoitti työstävänsä uutta tarinaa. 16. marraskuuta 2007 julkaistiin kaksiosainen EP "Lost in Space" ja kokopitkä albumi "The Scarecrow" ilmestyi tammikuussa 2008. Rocklegenda Alice Cooper vierailee levyllä kappaleessa ”The Toy Master”. Vuonna 2010 ilmestyivät samanaikaisesti albumit "The Wicked Symphony" ja "Angel of Babylon", jotka ovat jatkoa "The Scarecrow’n" tarinalle.


title: Avantasia

text: Yhtye oli vuonna 2016 ehdokkaana edustamaan Saksaa Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan Mystery of a Blood Red Rose.


title: Avantasia

text: Avantasia esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa Tuska-festivaaleilla perjantain pääesiintyjänä 1.7.2016.


Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories on Regina Spektorin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 16. tammikuuta 2006. Se sisältää musiikkia hänen kolmelta aikaisemmalta levyltään. Levy on julkaistu alun perin Isossa-Britanniassa, koska Spektorin kahta ensimmäistä levyä ei ole koskaan ollut siellä saatavilla. Spektor kiittääkin levyn kansilehdellä juuri englantilaisia ystäviään.


Kyseessä on CD-DVD-yhdistelmälevy, jonka tekee lisäksi omalaatuiseksi kansivihko. Sen on kuvittanut Julie Morstad, ja jokaisen sivun kuvaan on liitetty lainaus Spektorin sanoituksista. Kansivihko itsessään on siis fanille näkemisen arvoinen.Kansivihko sisältää Julie Morstadin kuvittamia sivuja, joihin on liitetty Spektorin kappaleiden lainauksia. Kuvitus on mustavalkoista ja ohutviivainen kynänjälki sopii hienosti levyn tunnelmaa. Seuraavassa otteita kansivihko lainauksista:
Sanoituksia voisi kuvailla jopa runollisiksi ja yhdistettäessä ne Morstadin omintakeiseen kuvitusjälkeen, kansilehti todella on mielenkiintoinen.
Spektor itse kertoo kansilehden "esipuheessa" hieman levyn historiasta. Osa tämän levyn kappaleista on tehty hänen ollessaan 18-vuotias, osa hieman myöhemmin. Hänen mukaansa tuntuu kuin näiden kappaleiden tekemisestä olisi valtavan kauan aikaa, mutta hän on onnellinen, että nämä nuoren Reginan tekemät kappaleet ovat olemassa. Hän vertaa kappaleiden olemassaoloa vanhoihin valokuviin, kirjeisiin tai päiväkirjoihin, joiden pariin voi vanhempana palata. Näin ollen hän sanookin ""So this record is for you and me both. Maybe sometimes we will liket it, and sometimes not, but it's being offered with the best intentions..."" (Regina Spektor, Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories -levyn kansivihkossa).


title: My Story

text: My Story on Ayumi Hamasakin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 15. joulukuuta 2004.


title: My Story

text: "My Story" nousi Oriconin albumilistan ensimmäiselle sijalle ja pysyi listalla 43 viikkoa. Albumia on myyty yli miljoona kappaletta.


title: My Story

text: Albumilta on julkaistu singlet ”Moments”, ”Inspire” ja ”Carols”.


title: My Story

text: Albumista on julkaistu kaksi eri versiota, pelkkä CD sekä CD:n ja DVD:n sisältävä versio. Molempien versioiden CD:llä on samat kappaleet, mutta jälkimmäisessä versiossa on mukana myös DVD, jolla on sekä musiikkivideoita että "näin tehtiin" -videoita albumin kappaleista.


title: My Story

text:
Kaikki kappaleet sanoittanut Ayumi Hamasaki
Kappaleen 1 on säveltänyt CMJK. Kappaleet 2 ja 15 on säveltänyt Kazuhito Kikuchi (). Kappaleet 3, 4 ja 14 on säveltänyt BOUNCEBACK. Kappaleet 5, 16 ja 17 on säveltänyt CREA. Kappaleen 6 on säveltänyt Raita Ikemoto. Kappaleet 7, 8, 9, 10 ja 13 on säveltänyt Tetsuya Yukumi. Kappaleen 11 on säveltänyt Tomoya Kinoshita ja kappaleen 12 HΛL.


title: My Story

text: Kappaleet 1, 7, 8 ja 11 on sovittanut CMJK. Kappaleen 2 on sovittanut Tasuku. Kappaleet 3, 4, 12, 13, 14 ja 15 on sovittanut HΛL. Kappaleen 5 on sovittanut CREA. Kappaleen 6 ovat sovittaneet CMJK ja Takahito Izutani. Kappaleet 9, 10 ja 16 on sovittanut HIKARI. Kappaleen 17 on sovittanut Kotaro Kubota.


title: Rob Blake

text: Rob Bowlby Blake (s. 10. joulukuuta 1969 Simcoe, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija. Viimeisen kautensa 2009–2010 hän pelasi NHL:ssä San Jose Sharksin puolustajana.


title: Rob Blake

text: Rob Blake aloitti vuonna 1990 Los Angeles Kings -joukkueessa, jossa hän pelasi 12 kautta. Sinä aikana hän pääsi Stanley Cup -finaaliin vuonna 1993, häviten Montreal Canadiensille. Hänen paras NHL-kautensa oli 1993–1994, jolloin hän teki 68 pistettä. Blakesta tuli yllättäen Kingsien kapteeni, kun St. Louis Blues osti Wayne Gretzkyn. Vuonna 2001 Blake siirtyi Colorado Avalancheen ja voitti Stanley Cupin samana vuonna.


title: Rob Blake

text: 20. lokakuuta 2005 Rob Blake sai tietää, että Colorado ei käytä optiota häneen 2006–2007 NHL-kaudella, jolloin hän pääsi vapaille markkinoille kesällä 2006. Hän liittyi takaisin entiseen joukkueeseensa Los Angeles Kingsiin kahdeksi vuodeksi 1. heinäkuuta 2006. Blake siirtyi vapaana agentti San Jose Sharksiin heinäkuussa 2008.


title: Rob Blake

text: Blake valittiin Kanadan jääkiekkojoukkueeseen talviolympialaisissa 1998 ja 2002, jossa Kanada voitti kultaa. Hänet valittiin pelaamaan Kanadalle myös 2006 talviolympialaisissa.


title: Rob Blake

text: Blakella ja hänen vaimollaan Brandyllä on kaksi lasta, Jack ja Brooke. Vuonna 2014 Blake valittiin Hockey Hall of Fameen. Los Angeles Kings jäädytti hänen numeronsa tammikuussa 2015.


title: Rob Blake

text: Blake on pelannut Kanadan joukkueessa:


title: Passages

text: Passages on saksalaisen psytrance/tekno-tuottajakaksikko Midi Milizin toinen studioalbumi. Se julkaistiin joulukuussa 2002.


title: Antistat

text: Antistat on saksalaisen teknoyhtyeen Midi Milizin esikoisalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2001.


title: Koripallo olympialaisissa

text: Koripallo on ollut mukana kesäolympialaisten kilpailuohjelmassa virallisena lajina vuoden 1936 Berliinin olympialaisista lähtien. Näytöslajina se oli ollut jo vuoden 1904 St. Louisin kisoissa. Naisten sarja oli ensi kertaa mukana 1976 Montrealissa. Menestynein maa olympialaisten koripallotapahtumissa on Yhdysvallat.


title: Davor Šuker

text: Davor Šuker (s. 1. tammikuuta 1968 Osijek, Jugoslavia) on kroatialainen pelaajauransa lopettanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Häntä pidetään yleisesti yhtenä Kroatian kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Vuodesta 2012 lähtien hän on toiminut Kroatian jalkapalloliiton puheenjohtajana.


title: Davor Šuker

text: Šuker johdatti Kroatian pronssille vuoden 1998 MM-kisoissa. Hän voitti kisojen maalikuninkuuden kuudella maalillaan. Šuker valittiin myös turnauksen toiseksi parhaaksi pelaajaksi. Samana vuonna hän sijoittui Fifan vuoden pelaaja -äänestyksessä kolmanneksi ja Kultainen pallo -äänestyksessä toiseksi.


title: Davor Šuker

text: Vuonna 2012 Šuker nimitettiin Kroatian jalkapalloliiton (HNK) puheenjohtajaksi. Hänet valittiin neljän vuoden jatkokaudelle huhtikuussa 2014.


title: Davor Šuker

text: Šuker edusti vuosina 1984–1991 silloisessa Jugoslaviassa Osijekia ja Dinamo Zagrebia. Vuonna 1991 Šuker siirtyi Espanjaan Sevillaan ja sieltä vuonna 1996 Real Madridiin. Šuker saavutti Real Madridin riveissä Espanjan-mestaruuden vuonna 1997 sekä Mestarien liigan voiton ja Intercontinental Cupin voiton vuonna 1998. Vuosina 1999–2003 hän edusti vielä englantilaisia Arsenalia ja West Hamia sekä saksalaista 1860 Müncheniä.


title: Davor Šuker

text: Šuker pelasi Jugoslavian maajoukkueessa vuonna 1991 kaksi ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän edusti Jugoslaviaa vuoden 1990 MM-kisoissa. Šuker oli myös mukana Jugoslavian nuorten maailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa vuonna 1987. Kroatian maajoukkueessa hän pelasi vuosina 1990–2002 69 ottelua ja teki niissä 45 maalia. Šuker on Kroatian maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä. Hän edusti Kroatiaa vuoden 1998 MM-kisojen lisäksi vuoden 1996 EM-kisoissa ja vuoden 2002 MM-kisoissa.


title: Proomu

text: Proomu on tasapohjainen, raskaan tavaran kuljetukseen rakennettu laiva. Proomuja käytetään pääasiassa joki- ja kanavareiteillä. Useimmat proomut eivät ole omalla käyttövoimalla liikkuvia, vaan niitä liikutetaan joko hinaajalla työntämällä tai vetämällä. Kanavissa kulkevat proomut kamppailivat teollisen vallankumouksen alussa rautateiden kanssa arvolastien kuljetuksessa, mutta hävisivät nopeuden, kulujen ja reittien joustavuuden vuoksi. Nykyaikana proomuja käytetään irtotavaran kuljetukseen, sillä proomujen kustannukset ovat hyvin alhaiset. Proomuja käytetään myös hyvin painavien ja massiivisten kuormien kuljetuksessa. New Yorkissa proomuja käytetään jätteiden kuljetukseen niiden pienempien hiilidioksidipäästöjen vuoksi ja niillä pyritään vähentämään tieliikennettä.


title: Proomu

text: Proomutyyppejä:


title: Bud Grant

text: Harry Peter ”Bud” Grant (s. 20. toukokuuta 1927 Superior, Wisconsin) on yhdysvaltalainen Pro Football Hall of Fameen päässyt entinen amerikkalaisen jalkapallon päävalmentaja. Hän valmensi NFL:ssa Minnesota Vikings -joukkuetta sen toisena (1967–1983) ja neljäntenä (1985) päävalmentajana.


title: Bud Grant

text: Bud Grantia pidetään yhtenä urheilullisesti monipuolisimmista valmentajista, jotka ovat toimineet päävelmentajana NFL:ssa. Grant pelasi Minnesotan yliopiston joukkueessa amerikkalaista jalkapalloa, koripalloa ja baseballia. Lähdettyään yliopistosta Grant siirtyi vuonna 1949 pelaamaan ammattilaisena koripalloa Minneapolis Lakers -joukkueessa NBA:ssa. Kahden kauden aikana hän pelasi 2,6 pisteen per peli keskiarvolla.


title: Bud Grant

text: Philadelphia Eagles varasi Grantin 1950 NFL:n värväystilaisuudessa ensimmäisellä kierroksella. Sílloista "end"-pelipaikkaa pelannut Grant oli kauden 1952 aikana toisena liigan syöttöjen vastaanottotilastossa. Hän vastaanotti 56 syöttöä, edeten 996 yardia ja tehden seitsemän touchdownia. Huippukauden jälkeen Grant siirtyi pelaamaan Canadian Football Leagueen Winnipeg Blue Bombersissa Kanadassa. Kolmasti liigan all star -miehistöön valitusta Bud Grantista tuli vuonna 1956 joukkueen päävalmentaja. Hän valmensi Blue Bombersin yhdentoista vuoden aikana kuusi kertaa liigan loppuotteluun ja voitti Grey Cupin neljästi.


title: Bud Grant

text: Vuonna 1967 Grant siirtyi rajan toiselle puolelle valmentamaan NFL:n Minnesota Vikings -joukkuetta. Vuonna 1969 Grant vei joukkueen sen ensimmäiseen National Football Conferencen mestaruuteen ja Super Bowl -esiintymiseen, jonka joukkue hävisi Kansas City Chiefsiä vastaan. Vikings pääsi hänen alaisuudessa vielä kolmeen Super Bowliin, mutta joukkue hävisi joka kerta. Joka tapauksessa Grant oli ensimmäinen päävalmentaja, joka on esiintynyt neljästi Super Bowlissa. Grant lopetti valmentamisen kauden 1983 jälkeen, mutta palasi kaudeksi 1985 valmentamaan vielä yhden kauden. Lopettaessaan Bud Grant oli saavuttanut NFL:ssa 168 voittoa, mukaan lukien kymmenen playoffseissa, ja hänen voittoprosenttinsa runkosarjassa oli 62 %.


title: Bud Grant

text: Bud Grant nimettiin Pro Football Hall of Fameen vuonna 1994. Lisäksi hänet on nimetty vuonna 1983 Canadian Football Hall of Fameen. Grant on edelleen tunnustettu ja kunnioitettu hahmo Minnesotan amerikkalaisen jalkapallon piireissä.


title: The Madcap Laughs

text: The Madcap Laughs on ensimmäinen Pink Floyd -yhtyeessä tunnetuksi tulleen Syd Barrettin sooloalbumeista. Vuonna 1970 julkaistu albumi koostuu kahtena edeltävänä vuotena työstetyistä kappaleista.


title: The Madcap Laughs

text: Vaikka Barrettin mahdollisesti huumeiden käytöstä johtunut käyttäytyminen ajoi muut Pink Floydin jäsenet erottamaan hänet yhtyeestä, toimivat vanhat soittajakumppanit Roger Waters ja David Gilmour "The Madcap Laughsin" tuottajina. Levyn tekeminen oli hankalaa, sillä Barrettilla oli vaikeuksia pysyä rytmissä ja toimia yhteistyössä muiden albumilla esiintyvien muusikkojen kanssa. Monet albumilla kuultavista lauluista nauhoitettiin etukäteen pelkällä Barrett ja kitara -yhdistelmällä.


title: The Madcap Laughs

text: "The Madcap Laughsilla" kuultava "Octopus" julkaistiin singlenä vuoden 1969 lopulla. Albumin kappaleita pidettiin yleisesti melko hyvinä, vaikka kriitikot kiinnittivätkin huomiota niiden nk. paljauteen. Kuten albumin nimikin viestii, sen sisältö käsittelee osaksi Barrettin tuolloista omaa henkistä tilaa.


title: Erakkoravut

text: Erakkoravut (Paguroidea) on kymmenjalkaisten lahkoon (Decapoda) kuuluva äyriäisten yläheimo. Joitakin erakkorapulajeja tavataan merten lisäksi myös kuivalla maalla. Kaiken kaikkiaan luonnossa esiintyy yli 550 erakkorapulajia, enimmäkseen maapallon lämpimillä alueilla.


title: Erakkoravut

text: Erakkorapu käyttää tunnusomaisesti pehmeän takaruumiinsa suojana jonkin toisen eläimen, kuten kotilon, kuorta. Toisinaan erakkorapu saattaa valita takaruumiinsa suojaksi myös jonkin muun kovapintaisen elementin, esimerkiksi tyhjän tölkin. Kasvaessaan rapu vaihtaa kuorta ajoittain isompaan. Jotkut meressä elävät erakkoravut kuten Välimeren "Pagurus prideaux" keräävät kuorensa päälle lisäsuojaksi merivuokkoja. Nämä kaksi elävät symbioosissa: merivuokko polttiaiselimineen lisää erakkoravun puolustuskykyä, ja toisaalta merivuokko saa osansa äyriäisen aterioista ja onnistuu liikkumaan. Toisten erakkorapulajien kuorta taas peittävät sienieläimet.


title: Erakkoravut

text: Erakkoravuilla on neljä kävelyraajaa, neljä pikkuraajaa, joilla kuori pysyy paikallaan, pieni saksi, iso saksi ja neljä tuntosarvea. Erakkorapujen silmät ovat pienten tappien päässä.


title: Erakkoravut

text: Jos erakkorapu tuntee itsensä uhatuksi, se vetäytyy kuoreensa niin, että kuoren suun sulkee ravun iso saksi.


title: Erakkoravut

text: Erakkorapuja pidetään myös lemmikkeinä. Vedessä elävät lajit pitävät akvaariota puhtaana. Sekä maalla että vedessä elävät lemmikkierakkoravut ovat yleensä pienikokoisia lajeja (2–6 cm).


title: Erakkoravut

text: Suurimmat erakkorapulajit saattavat kuitenkin kasvaa 30 senttimetrin mittaan. Pohjanmeressä yleinen bernhardinerakkorapu on noin 15-senttinen.


title: Dirk Benedict

text: Dirk Benedict (s. 1. maaliskuuta 1945 Helena, Montana) on yhdysvaltalainen elokuva- ja televisionäyttelijä sekä ohjaaja. Benedict tunnetaan muun muassa roolistaan alkuperäisen "Taisteluplaneetta Galactica" -tieteissarjan luutnantti Starbuckina ja "A-Team"-sarjan Templeton ”Faceman” Peckinä.


title: Some Kind of Monster

text: Some Kind of Monster on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Metallican EP, joka julkaistiin vuonna 2004 yhdessä dokumenttielokuva "in" kanssa. EP:stä julkaistiin myös erikoisversio, joka sisälsi t-paidan.


title: Some Kind of Monster

text: Nimiraita on Metallican studioalbumilta "St. Anger".


title: Some Kind of Monster

text: Albumit


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2004

text: Ateenan vuoden 2004 kesäolympialaisissa järjestettiin yleisurheilussa 46 kilpailutapahtumaa. Kilpailut käytiin pääasiassa vuonna 1982 valmistuneella Olympiastadionilla lukuun ottamatta kuulantyöntökilpailuita, jotka käytiin antiikin perinteitä kunnioittaen Olympian lehdossa, sekä katureiteillä käytyjä kävely- ja maratonjuoksukilpailuita. Maratonin lähtöpaikkana oli Maratonin kaupungissa ja maalintulo Panathinaiko-stadionilla, vuoden 1896 kesäolympialaisten päänäyttämöllä.


title: Tobias Linderoth

text: Tobias Linderoth (s. 21. huhtikuuta 1979, Marseille, Ranska) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Tobias Linderoth

text: Linderoth aloitti ammattilaisuransa kotimaassaan Elfsborgin riveissä vuonna 1996. Vuonna 1999 hän siirtyi norjalaiseen Stabækiin ja sieltä vuonna 2002 englantilaiseen Evertoniin. Vuonna 2004 Linderoth siirtyi Kööpenhaminan riveihin Tanskaan. Hän toimi joukkueen kapteenina seuran voittaessa kaksi Tanskan-mestaruutta ja selviytyessä Mestarien liigan lohkovaiheeseen. Galatasarayn riveihin Turkkiin Linderoth siirtyi vuonna 2007. Ura Turkissa ei kuitenkaan ottanut sujuakseen ja Linderoth jäi vähälle peliajalle. Tammikuussa 2010 seura ilmoittikin purkaneensa sopimuksen Linderothin kanssa. Helmikuussa 2010 hän ilmoitti pitävänsä toistaiseksi taukoa jalkapallosta.


title: Tobias Linderoth

text: Ruotsin maajoukkueessa Linderoth debytoi vuonna 1999. Hän on edustanut Ruotsia MM-kisoissa vuosina 2002 ja 2006 sekä EM-kisoissa vuonna 2004.


title: Tobias Linderoth

text: Linderothin isä Anders on entinen huippupelaaja ja nykyinen valmentaja.


title: Perry Como

text: Perry Como (18. toukokuuta 1912 Canonsburg, Pennsylvania, Yhdysvallat – 12. toukokuuta 2001 Jupiter Inlet Colony, Florida) oli amerikanitalialainen laulaja. Como tuli tunnetuksi myös omasta televisioshow'staan.


title: Perry Como

text: Como, joka levytti pääasiassa RCA-levy-yhtiölle, teki uransa aikana muun muassa hitit "Prisoner Of Love" (1946), "No Other Love" (1953) ja "Hot Diggity (Dog Ziggity Boom)" (1956). Comoa on äänen ja laulutavan vuoksi verrattu Bing Crosbyyn, sillä heillä molemmilla oli matala ja hyvin joustava ääni. Hän levytti enemmän kuin puoli vuosisataa RCA-levy-yhtiössä solmittuaan levytyssopimuksen 1943. Hän myi miljoonia levyjä RCA-yhtiössä ja oli myös viikoittaisten musikaalivarietee televisio-ohjelmien uranuurtaja. Hän yhdisti menestyksellisesti televisiouran ja pop-musiikin levyttämisen. Como oli suosittu televisioesiintyjä ja levyttävä artisti. Perry Como teki lukuisia menestyskappaleita. Hänen viikoittaiset televisioshownsa lähetettiin ympäri maailman ja suosiolla ei näyttänyt olevan maantieteellisiä tai kielellisiä rajoja. Virallisessa RCA Records Billboard Magazinen muistelmissa hänen elämäänsä oli kuvattu näillä muutamilla sanoilla: "50 vuotta musiikkia ja elämää hyvin elettynä. Siinä esimerkkiä kaikille." Perry Como vastaanotti Kennedy Centerin kunniajäsenyyden vuonna 1989 ja valittiin Long Island Music Hall of Fame vuonna 2006. Suomessa hänen muun muassa lauantain toivotuissa suosituin laulunsa oli "Caterina" (1962), jonka myös Lasse Mårtenson teki suomeksi.


title: Perry Como

text: Amerikanitalialainen Como syntyi Canonsburgissa, Pennsylvaniassa 20 mailia kaakkoon Pittsburghista, 13 lapsen perheen keskimmäiseksi lapseksi. Vaikkakin hän oli aina pitänyt laulamisesta, hänen ensimmäinen haaveensa oli tulla parhaaksi parturiksi Canonsburgissa. Valmistuttuaan peruskoulusta, hän avasi oman parturiliikkeen. Hän avioitui teini-ikäisenä Roselle Bellinen kanssa. He pysyivät avioliitossa Rosellen kuolemaan 84 vuoden ikäisenä asti.


title: Perry Como

text: Como liittyi Freddy Corlenen yhtyeeseen Ohiossa vuonna 1933, kolme vuotta myöhemmin hän siirtyi Ted Weemsin orkesteriin ja levytti ensimmäisen kerran. Heidän ensimmäinen oli "You Can't Pull the Wood Over my Eyes", levytys tapahtui Decca Records -yhtiössä. Weemsin hajottua 1942, Como siirtyi CBS-yhtiöön, missä hän lauloi muutamia vuosia ilman merkittävää menestystä. Tänä aikana hän päätti siirtyä takaisin parturiksi Canonsburgiin. Juuri ennen kuin hän oli lopettamassa laulajan uraansa, kaksi NBC:n tuottajaa tulivat ja houkuttelivat häntä jäämään showbisneksen pariin, NBC radio-ohjelmaan Chesterfield Supper Club, joka oli suosittu TV-ohjelma. Comosta tuli myöhemmin menestyksekäs esiintyjä teatterissa ja yökerho esiintymisissä.


title: Perry Como

text: Comon Chopinin poloneesiin perustuvan popballadin "Till the End of Time" levytys merkitsi hänen uransa alkua. Como oli ensimmäinen artisti, jonka kymmentä levyä myytiin yli miljoona kappaletta. Lisäksi hänen televisioshownsa saavuttivat enemmän katsojia kuin yhdenkään toisen vokalistin esiintyminen.


title: Perry Como

text: Como oli listattuna Joel Whiburnin kokoamissa Yhdysvaltain poplistoilla 14 kappaleen ykkössingleinä: "Till The End Of Time" (1945); Prisoner of Love" (1946); " Surrender" (1946); "Chi-Baba" (1947); "A-You're Adorable" (1949); "Hop-De-Doo" (1950); "If"(1951); Wanted (1954); "Hot Diggity (Dog Ziggity Boom)" (1956); "Round And Round "(1959) ja "Catch A Falling Star" (1958).


title: Perry Como

text: RIAA sertifioi Comon menestyskappaleen,"Catch a Falling Star" ensimmäiseksi kultalevyksi. Como voitti Grammy-palkinnon parhaana mies vokaaliesiintyjänä. Hänen viimeinen TOP 40 hitti oli Don McLeanin levyllä "And I love you so" vuonna 1973. Hän levytti monia laulualbumeja RCA-levy-yhtiössä vuosien 1952–1987 välisenä aikana ja teki lukuisia kultalevyjä.


title: Perry Como

text: 1980-luvulla, levytysten ilmapiiri oli muuttunut huomattavasti RCA-levy-yhtiön aikaisemmista vuosista. Como oli levyttänyt kuuluisan joululaulun "Santa Claus is Coming to Town" vuonna 1959, kuuntelijat saattoivat kuunnella korvakuulokkeilla hänen nauruaan orkesterin soiton aikana. Myöhemmin levytystilaisuudet tulivat enemmän virallisiksi. Tästä syystä Como poistui studiolevytyksistä 1980-luvun alkupuolella. Hän palasi levyttämään albumin loppuun RCA-yhtiössä luotettavien ystävien ja Nick Perriton kanssa vuonna 1987. Hänen levytyksensä of "The Wind Beneath My Wings" oli ainakin elämäkerrallinen, päättäen pitkän ja menestyksekkään levytysuran. Como tuli levyttämään vielä kerran, vuonna 1994, yksityisesti, hänen tunnetussa joulukonsertissa Irlannissa. Como vastaanotti Grammy-palkinnon Elämänaikaisista saavutuksistaan vuonna 2001.


title: Perry Como

text: Perry siirtyi tekemään elokuvia televisioon, kun NBC televisioi Chesterfield Supper Club radio-ohjelman 24. joulukuuta 1948. Hän siirtyi CBS:lle ja show’n nimi vaihtui Perry Como Show’ksi. Como juonsi tätä 15 minuutin musikaali varietee sarjaa maanantaisin, keskiviikkoisin, välittömästi seurasivat CBS Televisiouutiset. Comon 15 minuutin televisio show jatkui läpi 1950-luvun alun. Vuonna 1955, The Perry Como Show siirtyi lauantai-illaksi ja pidentyi tunnin mittaiseksi. Vuonna 1959, Como siirtyi keskiviikko illalle, muuttuen nimelle Perry Comon Kraft Music Hall seuraavan viiden vuoden ajalle.


title: Perry Como

text: Comosta tuli suuripalkkaisin esiintyjä televisiohistoriassa siihen aikaan, tuloista mainittiin Guinnesin ennätysten kirjassa. Tässä Como kilpaili Jackie Gleasonin kanssa jota kutsuttiin "Jättiläisten taistoksi". Como voitti. Comolla oli lukuisia joulun televisio-ohjelmia, alkaen jouluaatosta 1948 ja jatkuen vuoteen 1994 saakka, kun viimeinen jouluohjelma oli nauhoitettu Irlannissa. Hänen viikoittaiset TV-sarjansa loppuivat 1963. Sitten Comon televisio-ohjelmat tulivat kahdesti kuussa, kuukausittain ja lopulta rajoitetusti erilaisina juhlapäivinä pääsiäisenä, kesäisin, kiitospäivänä ja jouluna loppuen vuonna 1987. Niitä oli nauhoitettu eri puolilla maailmaa, mm: Isossa-Britanniassa, Roomassa, Ranskassa, Pohjois-Amerikassa. Comon joulukonsertti 1994 Irlannissa oli hänen viimeinen jouluohjelmansa ja yleinen nauhoituksensa.


title: Perry Como

text: Como kuoli 12. toukokuuta 2001 kotonaan Jupiter Inlet Colonyssa Floridassa kuusi päivää ennen 89-vuotispäiväänsä. Hän kärsi viimeisinä elinvuosinaan Alzheimerin taudista.


title: Siltavuori

text: Siltavuori () on Helsingin Kruununhaassa sijaitseva kalliopenger ja näköalapaikka. Paikka sai nimensä jo 1650-luvulla, kun sen läheisyyteen rakennettiin Helsingistä pohjoiseen johtavan maantien silta, nykyisen Pitkänsillan edeltäjä.. Siitä ovat saaneet nimensä myös viereinen Siltavuorensalmi, joka on osa Töölönlahden avomereen yhdistävää salmea, ja sen rantaa pitkin kulkeva katu, Siltavuorenranta.


title: Siltavuori

text: Siltavuoren jyrkät kalliot olivat rakentamatta vielä 1900-luvun alkaessa. Gustaf Nyström suunnitteli vuosisadan alussa Keisarilliselle Aleksanterin yliopistolle fysiologian laitoksen rakennuksen. Piirustukset hyväksyttiin 1902, ja työt alkoivat 1903. Rakennus valmistui kesäkuussa 1905. Nyström suunnitteli myös fysiikan laitoksen, joka valmistui 1911.


title: Siltavuori

text: 1900-luvun lopulla yliopiston fysiikan laitos siirtyi Kumpulan uudelle yliopistoalueelle ja lääketieteelliset laitokset Meilahteen. Siltavuoren rakennukset on nykyisin Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan käytössä.


title: Theódoros Zagorákis

text: Theódoros ”Thodorís” Zagorákis (, s. 27. lokakuuta 1971 Kavála, Kreikka) on kreikkalainen entinen jalkapalloilija. Nykyisin hän toimii PAOK:in puheenjohtajana.


title: Theódoros Zagorákis

text: Zagorákis oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi yleensä puolustavassa roolissa.


title: Theódoros Zagorákis

text: Zagorákis johti kapteenina Kreikan mestaruuteen 2004 EM-kilpailuissa. Hänet valittiin myös turnauksen parhaaksi pelaajaksi.


title: Theódoros Zagorákis

text: Zagorákis pelasi ammattilaisena seuratasolla vuosina 1988–2007. Hän edusti kotimaassaan Kavalaa, PAOK:ia ja AEK:ta sekä kotimaansa ulkopuolella englantilaista Leicester Cityä ja italialaista Bolognaa.


title: Theódoros Zagorákis

text: Zagorákis pitää hallussaan Kreikan maaotteluennätystä pelattuaan vuosina 1994–2007 120 maaottelua ja tehtyään niissä 3 maalia. Hän edusti Kreikkaa 2004 EM-kilpailujen lisäksi 2005 Maanosaliittojen cupissa.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Tikkurilan kirjasto on Vantaan kaupunginkirjaston pääkirjasto. Kirjasto on lainausmääriltään suurin Vantaan kirjastoista. Se sijaitsee keskeisellä paikalla Vantaan Tikkurilan kaupunginosassa lähellä Tikkurilan rautatieasemaa osoitteessa Lummetie 4.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Kirjastossa on aikuistenosasto, lastenosasto sekä musiikki- ja mediaosasto. Rakennuksessa sijaitsevat myös Vantaan kirjastoautopalvelujen työtilat ja kirjastoautojen tallit sekä kirjastopalvelujen hallinnon, logistiikan ja sekä hankinta- ja luettelointikeskuksen tilat. Kirjastotalossa toimii lisäksi osa Vantaan musiikkiopistosta ja Vantaan aikuisopistosta.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Aikuisten osastolla on laaja kirja-aineisto ja lehtivalikoima. Vantaaseen liittyvästä aineistosta on koottu erillinen Vantaa-kokoelma. Jatkuvasti karttuvaan e-aineistoon (kirjoja, lehtiä, elokuvia) voi tutustua kirjastossa henkilökunnan opastuksella tai omatoimisesti.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Musiikki- ja mediaosastolla osastolla on lainattavissa laaja valikoima musiikkiaineistoa, dvd-elokuvia ja pelejä. Osastolla on asiakkaiden käytettävissä erilaisia digitointilaitteita (esim. vhs-dvd, vinyyli-cd, kasetti-cd), joita voi varata.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Kirjaston aineiston saatavuustiedot löytyvät HelMet-aineistohausta.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Nykyinen Tikkurilan kirjastotalo on vihitty käyttöön vuonna 1984. Sen suunnittelukilpailun voitti ehdotus "Heijastuksia". Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1982. Arkkitehtisuunnittelun on tehnyt Arkkitehtitoimisto Perko & Rautamäki ja sisustussuunnittelun Sisustus- ja tuotesuunnittelu Sistergo Oy. Kirjastotalo oli Vantaan ensimmäinen suuri kulttuurin monitoimitalo. Sen kokonaishyötypinta-ala on 4 933 neliömetriä. Tikkurilan kirjaston käsikirjaston Vantaa-kokoelmassa on julkaisu "Vantaan kirjastotalo", josta löytyvät perustiedot Tikkurilan kirjaston rakennuksesta.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Tikkurilan kirjaston ensimmäisessä kerroksessa sijaitsevat lastenosasto, musiikki- ja mediaosasto, kokous- ja opetustila Aleksis-sali, Lumme-sali sekä kahvila. Toisessa kerroksessa ovat aikuisten osasto, käsikirjasto, Vantaa-kokoelma, lehtialue, galleriaseinä, lukusali, tutkijanhuoneet ja kopiokone ja skanneri. Vuokrattava kokoushuone sijaitsee alimmassa kerroksessa ja sinne on käynti Vehkapolun puolelta.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Asiakkaiden käytettävissä on useita tietokoneita. Lehtialueella on suurilla näytöillä varustettuja koneita, joilla voi lukea laajaa valikoimaa verkkolehtiä. Kirjastossa on myös vuokrattava galleriaseinä tauluja varten toisessa kerroksessa. Tutkijanhuoneita on asiakkaiden käytettävissä erillisellä hakemuksella, joka löytyy kirjaston verkkosivuilta.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Tikkurilan kirjastossa tapahtuu monenlaista. Osan tapahtumista järjestää kirjasto. Suurin osa tapahtumista järjestetään yhteistyökumppaneiden kanssa. Kirjasto myös vuokraa kokoushuonetta asiakkaiden omia tilaisuuksia varten.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Runsaasti myönteistä julkisuutta ovat saaneet Tikkurilan kirjaston lastenosaston lukukoirat. Toiminta perustuu yhteistyöhön näkövammaisten kanssa.


title: Tikkurilan kirjasto

text: Tikkurilan kirjaston toimintaa ohjaa Vantaan kirjastopalvelujen vuonna 2014 laadittu visio: Rikasta arkea kirjastossa.


title: Pursi

text:
Pursi on pienehkö purjealus. Polttomoottorien aikakaudella lähes kaikki purret ovat käyttötarkoitukseltaan huvipursia. Maapallolla on kuitenkin alueita, joissa pienehköjä purjealuksia käytetään edelleen ammatinharjoittamisessa esimerkiksi kalastuksessa, liikkumisessa ja tavaran siirtämisessä paikasta toiseen.
Pursisanan johdannaisia ovat muun muassa huvipursi, päiväpursi, matkapursi, pursilippu ja pursiseura.


title: The Beatles (albumi)

text: The Beatles on The Beatlesin vuonna 1968 julkaistu kaksoisalbumi, joka on yhtyeen menestyneimpiä ja arvostetuimpia. Albumi tunnetaan epävirallisesti myös nimellä The White Album ("Valkoinen albumi") tai The White Double ("Valkoinen tupla"), koska sille ei annettu mitään varsinaista nimeä, ja sen etukansi on täysin valkoinen lukuun ottamatta pientä "The Beatles" -tekstiä. Vanhoissa LP:issä ja varhaisissa CD-painoksissa oli lisäksi painosnumero.


title: The Beatles (albumi)

text: Albumille on enemmän kuin millekään muulle The Beatlesin albumille ominaista musiikillisten tyylilajien suuri vaihtelevuus. Kappaleiden tyylit vaihtelevat raskaista rockmelodioista akustisiin balladeihin, kantrimusiikista bluesiin ja jazzpastisseista kokeelliseen avantgardeen. Albumia on myös kritisoitu neljän muusikon sooloalbumiksi.


title: The Beatles (albumi)

text: Albumi sisältää useita Beatles-klassikoita, kuten "Back in the U.S.S.R.", "Dear Prudence", "Ob-La-Di, Ob-La-Da", "While My Guitar Gently Weeps", "Birthday", "Happiness Is a Warm Gun" ja "Blackbird". George Harrisonin säveltämä "While My Guitar Gently Weeps" on tunnettu myös siitä, että kappaleen kitarasoolot soitti Harrisonin pyynnöstä Eric Clapton. Paul McCartneyn "Helter Skelter" puolestaan on varhainen heavytyylinen kappale ja lajityyppinsä ensimmäisiä levytyksiä.


title: The Beatles (albumi)

text: Beatlesin tuottaja George Martin ei pitänyt tupla-albumikonseptista, vaan olisi toivonut yhtyeen tekevän tiiviin "Revolver"-levyn kaltaisen albumin. Anthology-dokumenttisarjassa Ringo Starr kertoi olevansa samaa mieltä, ja että hänen mielestään kappaleet olisi pitänyt julkaista kahdella erillisellä albumilla. Albumi julkaistiin kuitenkin tuplana, ja syynä tähän lienee yhtyeen aikaisemmin vuonna 1968 Intiassa viettämä kevät, jonka aikana uutta materiaalia syntyi runsaasti. George Harrisonilta mukana on neljä kappaletta, joka on Harrisonin suurin määrä yhdellä julkaisulla. Levyllä on myös yksi Ringo Starrin sävellys "Don't Pass Me By", joka on ensimmäinen kahdesta Beatles-levyllä koskaan julkaistusta Ringo Starrin sävellyksistä (toinen on "Abbey Road" -albumin kappale "Octopus's Garden").


title: The Beatles (albumi)

text: Albumin levytyssessioiden aikana jäsenten väliset jännitteet kärjistyivät, eikä John Lennonin uuden naisystävän Yoko Onon jatkuva läsnäolo helpottanut tilannetta. Albumilla on huomattava määrä raitoja, joihin koko yhtye ei osallistu. Esimerkiksi kappaleet "Wild Honey Pie", "Martha My Dear", "Blackbird" ja "Mother Nature's Son" Paul McCartney levytti yksin ilman kenenkään muun yhtyeen jäsenen apua. John Lennon toimi vastaavalla tavalla kappaleessa "Julia". Ringo puolestaan jätti yhtyeen kesken sessioiden kyllästyttyään ilmapiirin kireyteen. Tänä aikana yhtye levytti kappaleet "Back in the U.S.S.R." ja "Dear Prudence". Rummutuksesta vastasi Paul McCartney. Ringo palasi kahden viikon tauon jälkeen studioon löytäen rumpusettinsä tervetulotoivotuksella ja kukilla koristeltuna. Albumin päätösraidan "Good Night", jonka John Lennon sävelsi pojalleen Julianille hyvänyöntoivotukseksi, lauloi Ringo ilman muita, säestyksestä vastasi George Martinin johtama viihdeorkesteri.


title: The Beatles (albumi)

text: Albumin sessioiden lomassa nauhoitettiin myös muita kappaleita, jotka jätettiin pois albumilta. Osa niistä, kuten Lennonin "What's the New Mary Jane" tai Harrisonin "Not Guilty" julkaistiin myöhemmin "Anthology"-sarjan osina. Beatlesin kaikkien aikojen menestynein single "Hey Jude/Revolution" (raskaampi ja nopeatempoisempi versio albumin kappaleesta "Revolution 1") levytettiin "White Albumin" tekemisen lomassa. "Hey Judea" ei kuitenkaan missään vaiheessa suunniteltu "White Albumille".


title: The Beatles (albumi)

text: Albumi on kerännyt myös negatiivista julkisuutta kulttijohtaja Charles Mansonin väitettyä saaneensa levystä inspiraatiota.


title: The Beatles (albumi)

text: Kaikkien kappaleiden tekijät ovat Lennon/McCartney, ellei toisin mainittu.


title: Tobias Sammet

text: Tobias Sammet (s. 21. marraskuuta 1977 Fulda, Länsi-Saksa) on saksalainen laulaja. Hän on power metalia soittavan Edguyn keulahahmo ja pääasiallinen laulunkirjoittaja sekä Avantasia-projektin kehittäjä.


title: Tobias Sammet

text: Sammetin musiikkiharrastus alkoi seitsemänvuotiaana, kun hän oppi soittamaan urkuja. Edguyn hän perusti 1992 yhdessä koulukavereidensa kanssa, joista Jens Ludwig ja Dirk Sauer ovat edelleen mukana yhtyeessä. Yhtyeen ensimmäiset demot, "Children of Steel" ja "Evil Mind", julkaistiin 1994 ja ensimmäinen täyspitkä albumi "Savage Poetry" 1995.


title: Tobias Sammet

text: Vuonna 1999 Sammet ryhtyi suunnittelemaan monien vierailevien muusikoiden tähdittämää metallioopperaa. Avantasia-projekti käsitti kaksi konseptialbumia ja se sai jatkoa vuonna 2008 kolmannen albumin myötä.


title: Komma

text: Musiikinteoriassa komma on pieni tai hyvin pieni virityksessä käytetty intervalli kahden liki saman korkuisen sävelen välillä.


title: Komma

text: Tärkeimmät eri viritysjärjestelmissä esiintyvät kommat ovat:


title: Ilja Musin

text: Ilja Musin (1904–1999) oli venäläinen kapellimestari ja pedagogi. Useat merkittävät kapellimestarit opiskelivat hänen johdollaan Leningradin (Pietarin) konservatoriossa, mukaan lukien Valeri Gergiev, Juri Temirkanov, Semjon Bitshkov, Vasili Sinaiski ja Leonid Kortshmar sekä nuoremmasta polvesta Sian Edwards ja Tugan Sohiev. Suomalaisista kapellimestareista hänen johdollaan Pietarissa opiskeli Tuomas Ollila, minkä lisäksi Musin piti joitakin mestarikursseja myös Sibelius-Akatemiassa.


title: Ilja Musin

text: Ilja Musin opetti Pietarin konservatoriossa vuosina 1933–1999. Hän teki kansainvälisen läpimurtonsa vasta 92-vuotiaana Lontoon Royal Philharmonic Orchestran kanssa. Musin kirjoitti kolme teosta orkesterinjohtamisesta: Johtamisen tekniikka, Kapellimestarin koulutus ja Elämän oppitunnit.


title: Thompson (Kanada)

text: Thompson on Manitoban provinssin pohjoisosan suurin kaupunki Kanadassa. Se sijaitsee 739 kilometriä pohjoiseen Winnipegistä ja 396 kilometriä koilliseen Flin Flonista. Vuoden 2009 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 12 829.


title: Thompson (Kanada)

text: Kaupungin moderni historia alkoi 4. helmikuuta 1956, kun kaupungin läheltä löydettiin rikas malmiesiintymä. Esiintymän löytymistä seurasi kymmenen vuoden ajan kestänyt kaivostoiminta. Inco Limited allekirjoitti Manitoban hallituksen kanssa sopimuksen, jonka mukaan yhtiö rakentaisi kaivoksen, tehtaan, sulattamon ja jalostamon kaupungin palveluiden ohella. Sopimuksessa määriteltiin myös, että yhtiö oli velvollinen avustamaan rahallisesti Kelseyn sähkövoimalaa sekä Thompsoniin rakennettavaa rautatieosuutta. Kaupunki on nimetty kaivosyhtiön hallituksen puheenjohtajan, John F. Thompsonin mukaan. Kaupunki siitä tuli virallisesti 1970, kun sen asukasluku ylitti 20 000 henkeä, ja kaupunkioikeudet se sai kuningatar Elisabet toisen läsnä ollessa. Kaivostoiminnan hiipumisen myötä väkiluku laski, tasaantuen noin 14 000 henkeen. Kaupungista tuli kuitenkin alueen kaupan ja politiikan keskus, ja se sai lempinimekseen The Hub of the North.


title: Thompson (Kanada)

text: Tärkein teollisuuden ala on kaivosteollisuus, tärkeimpänä kaivannaisena nikkeli. Kaupungissa on useita kansallisten, paikallishallinnollisten sekä alkuperäiskansojen asianhoitajien toimipisteitä. Siellä on myös useita suuria kauppaliikkeitä.


title: Thompson (Kanada)

text: Thompsonin lentoasema on Manitoban kolmanneksi vilkkain lentoasema. Kaupunkiin johtaa sivurata The Pas'n ja Churchillin väliseltä Hudson Bay Railwayn omistamalta rataosalta. Sivuradan pituus on noin 50 kilometriä, ja sillä on sekä tavara- että henkilöliikennettä. Henkilöliikenteestä vastaa VIA Rail Canada. Kaupunkiin johtaa myös Winnipegistä alkava Manitoba Provincial Highway 6 -maantie.


title: Thompson (Kanada)

text: Paikallinen Mystery Laken koulupiiri käsittää kuusi peruskoulua sekä yhden high schoolin. Kaupungissa on tarjolla koulutusta myös ranskan sekä creen kielillä. Creenkielinen opetus alkaa peruskoulun ensimmäiseltä luokalta, ja sitä on tarjolla aina high school -tasolle saakka.


title: Thompson (Kanada)

text: Thompsonissa sijaitsee myös kaksi University College of the Northin pääkampusta, sekä Manitoban yliopiston sosiaalityön paikallisosasto.


title: Thompson

text: Thompson voi tarkoittaa:


title: Dr15

text: Dr15 oli Valtionrautateiden raskaan dieselveturisarjan koeveturi. Koeveturi muutettiin tammikuussa 1980 Dr12-veturista numero 2239. Veturi hylättiin 1984. Veturista on käytetty lempinimeä Rahtilaiva sekä Super-Huru.


title: Dr15

text: 1978 Valtionrautatiet katsoi, että Dr12-veturien käytön jatkaminen vaatisi niiden uudistamista. Vuonna 1978 tehtiin VR:n, Oy Wärtsilä Ab:n ja Oy Strömberg Ab:n kesken sopimus Dr12 2239:n modernisoinnista. Veturin koneistoa uusittiin ja tilalle vaihdettiin laivadieselmoottori. Veturin suurin nopeus nostettiin 140 km/h:iin. Ohjaamoiden ergonomiaa parannettiin ja myös veturin etupää rakennettiin ohjaamon osalta uudelleen, joka aiheutti veturin turvanokan lyhentymisen.


title: Dr15

text: Dr15 osoittautui tehokkaaksi veturiksi, mutta sen vanhat ratamoottorit eivät kestäneet uuden dieselmoottorin tuottamaa tehoa. Ratalinjojen sähköistys oli myös käynnissä, ja dieselveturien tarve pikajunavetureina vähenemään päin, joten Dr15-vetureita ei valmistettu lisää. VR halusi myös modernimpia ja yleiskäyttöisempiä vetureja, joten hankinnoissa päädyttiin keskiohjaamoisiin Dr16-vetureihin. Päätyohjaamollinen linjaveturi ei tarjonnut samoja ominaisuuksia vaihtotyökäyttöön, joita hankinnoista päätettäessä pidettiin tärkeinä.


title: Dr15

text: Kun veturi oli hylätty, siitä riisuttiin osa tekniikasta pois. Veturin rungon museoinnista puhuttiin sen sijaitessa Hyvinkään konepajalla, mutta lopulta se romutettiin 1990-luvun puolivälissä.


title: Bauer

text: Bauer voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pyynikin kesäteatteri

text: Pyynikin kesäteatteri on Tampereen Pyynikillä toimiva ulkoilmateatteri, joka tunnetaan erityisesti pyörivästä katsomostaan. Se on yksi Suomen suurimpia kesäteattereita ja Suomessa pisimpään yhtäjaksoisesti toiminut ulkoilmateatteri.


title: Pyynikin kesäteatteri

text: Teatterin perustivat näyttelijät Yrjö Kostermaa ja Toivo Mäkelä. Se aloitti toimintansa vuonna 1948 Tampereen Kesäteatterin nimellä Joselininniemessä Pyhäjärven rannalla, missä näytännöt järjestetään vielä nykyisinkin. Vuonna 1955 vetovastuu siirtyi Tampereen Teatterikerholle, jolloin myös teatterin nimi muuttui Pyynikin kesäteatteriksi.


title: Pyynikin kesäteatteri

text: Pyynikin kesäteatteri kasvatti katsojalukujaan koko 1950-luvun loppupuoliskon ajan. Sisustusarkkitehti Reijo Ojasen suunnittelema 800-paikkainen pyörivä katsomo valmistui vuonna 1959. Todellisen läpimurtonsa teatteri teki 1960-luvulla, jolloin näytelmäsovitus Väinö Linnan kirjasta "Tuntematon sotilas" saavutti siellä valtavan suosion ja pysyi ohjelmistossa lähes koko vuosikymmenen. Vuonna 1972 Pyynikin kesäteatteri siirtyi esittämään kesän aikana vain yhden näytelmän. Lähes kaikkina aikaisempina toimintavuosina ensi-iltoja oli ollut kaksi kesässä.


title: Pyynikin kesäteatteri

text: 1980- ja 1990-lukujen taitteessa teatterissa elettiin murroskautta Tampereen Teatterikerhossa pitkään vaikuttaneiden Olavi Veistäjän ja Veli Sandellin poismenojen johdosta. Uutena vetäjänä toimi alkuun teatterineuvos Rauli Lehtonen. Häntä seurasivat tehtävässä professori Panu Rajala ja hallintojohtaja Reima Jokinen.


title: Pyynikin kesäteatteri

text: Pyörivä katsomo peruskorjattiin 1990-luvun puolivälissä, jolloin paikkamäärä nousi 836:een. Pyynikin kesäteatterin toiminnanjohtajaksi tuli elokuussa 2000 Jari Nieminen, ja vuoden 2001 alusta teatterin toimintaa on ylläpitänyt Pyynikin Kesäteatterisäätiö. Vuonna 2005 valmistui katsomon katos, joka pidentää teatterin käyttöaikaa sekä keväällä että syksyllä.


title: Pyynikin kesäteatteri

text: Teatteria ennen säätiömuotoa vetänyt Tampereen Teatterikerho on ollut tärkeä vaikuttaja Tampereen kulttuurielämässä, sillä sen tuella käynnistettiin Tampereen Teatterikesän toiminta vuonna 1969 sekä lasten ja nuorten ohjelmistoon keskittyvän Teatteri 2000:n toiminta vuonna 1985.


title: Pyynikin kesäteatteri

text:
Pyynikin kesäteatterin ohjelmistovalinnat ovat alusta asti muodostuneet pääasiassa kotimaisesta draamasta ja komediasta. Pyynikillä on nähty muun muassa Aleksis Kiven, Minna Canthin, Johannes Linnankosken, Joel Lehtosen, Maiju Lassilan, Maria Jotunin, Jalmari Finnen, Väinö Linnan, Kalle Päätalon ja Hella Wuolijoen teoksia. Ulkomaisista klassikoista esitetyimpiä ovat olleet William Shakespearen näytelmät.
Pyynikin kesäteatterin tunnetuin ja menestynein näytelmä on ollut Edvin Laineen ohjaus Väinö Linnan "Tuntemattomasta sotilaasta". Se sai ensi-iltansa vuonna 1961 ja pysyi ohjelmistossa yhdeksän kesän ajan. Esitys keräsi kaikkiaan 348 854 katsojaa. 1970-luvulla katsotuimpia olivat Kalle Päätalon "Ihmisiä kairassa" Edvin Laineen ohjauksena (1977) ja Rauli Lehtosen ohjaama F. E. Sillanpään "Ihmisiä suviyössä" (1978). 1980-luvun suurimmiksi yleisömenestyksiksi Pyynikillä nousivat Jiří Menzelin ohjaus William Shakespearen näytelmästä "Kesäyön unelma" (1983) ja Simo Hämäläisen "Kätkäläinen" (1984), jonka ohjasi Markku Onttonen. Pyynikin kesäteatterista tuli jälkimmäisen myötä Suomen seitsemänneksi suurin teatteri.


title: Pyynikin kesäteatteri

text: 1990-luvun ohjelmiston selkärangan muodostivat Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla" -romaanitrilogiaan perustuneet "Akseli ja Elina" ja "Täällä Pohjantähden alla" sekä uusi versio "Tuntemattomasta sotilaasta". Kaikki olivat Kalle Holmbergin ohjauksia. 2000-luvulla Pyynikin kesäteatterin ohjelmisto on painottunut komedioihin ja musiikkinäytelmiin.


title: Pankkiautomaatti

text: Pankkiautomaatti on käteisrahan nostoon tai laskujen tilisiirtona maksamiseen tarkoitettu automaatti. Pankkiautomaatit toimivat useimmiten ympäri vuorokauden lukuun ottamatta huoltotaukoja, jotka ovat usein aamuyöllä. Pankkiautomaatteja on aikaisemmin kutsuttu nimillä "seteliautomaatti" ja "pikapankki". Uudempi termi on "käteisautomaatti".


title: Pankkiautomaatti

text: Pankkiautomaatin käyttöä varten asiakkalla on pankkiautomaattikortti, pankkikortti, luottokortti tai prepaid-kortti.


title: Pankkiautomaatti

text: Suomessa pankkiautomaateista yleisimpiä ovat "Automatia Pankkiautomaatit Oy:n" ylläpitämät Ottopiste-automaatit. Vuonna 2017 Suomessa oli noin 1 400 "Ottopistettä" ja noin 60 "Nokas CSM Oy:n" Nosto-automaattia. Nokas aikoo kasvattaa Nosto-automaattien lukumäärää noin viiteensataan.


title: Pankkiautomaatti

text: Ottopiste-automaateista voi nostaa 20 ja 50 euron seteleitä. Nosto-automaateista nostettavat setelit ovat 10, 20 ja 50 euroa.


title: Pankkiautomaatti

text: Vuodesta 2013 alkaen on TalletusOtto-automaateissa voinut noston lisäksi myös tallettaa kolikoita ja seteleitä pankkitilille.


title: Pankkiautomaatti

text: Käteisnostojen määrä on vähentynyt selvästi. Automaattien käytön huippuvuosi oli Suomessa 2001. Tuolloin käteistä nostettiin yli 240 miljoonaa kertaa. Vuonna 2017 nostokerrat jäivät alle 110 miljoonan. Pankkiautomaattien määrä on ollut laskussa, sillä käteisen käyttö on vähentynyt. Käteistä voi nostaa yhä useammasta kaupasta ja pankkiautomaattien ylläpidon on haluttu olevan kannattavampaa. Kaikissa Suomen kunnissa ei ole enää pankkiautomaatteja, koska vähäisen käytön vuoksi niitä on suljettu.


title: Pankkiautomaatti

text: Pankkiautomaatin kannattavuusraja on Automatian mukaan 8 000–9 000 nostoa kuukaudessa. Kannattavuusrajan alittava automaatti voidaan säilyttää, jos sille saadaan tukija, joka maksaa automaatista korvausta Automatialle. Tällaisia tuettuja automaatteja on Suomessa noin 150. Automaatin tukija on esimerkiksi kauppa tai pankki, joissain harvinaisissa tapauksissa myös kunta. Kunnan tukemien automaattien määrä on vähentynyt. Korvaussumma riippuu tapahtumamäärästä ja on enintään tuhatkunta euroa kuussa. Automaatti voidaan säilyttää myös, jos välimatkaa lähimmälle automaatille on yli 20 kilometriä. Nosto-automaateilla käyttäjäraja on Ottopisteitä matalampi, joten Nosto-automaatteja on sijoitettu Ottopistettä hiljaisempiinkin paikkoihin.


title: Pankkiautomaatti

text: Automaatin käytöstä voi periä kuluttajalta maksun. Noston hinnan on 2017 alusta oltava pankin asiakkaalle sama kaikissa EU:n alueella sijaitsevissa automaateissa. Nosto-automaattien käytöstä perittiin aiemmin erillinen maksu, mutta maksu poistui vuoden 2017 alusta.


title: Pankkiautomaatti

text: Vuoden 2017 lehtitietojen mukaan Automatia on laskuttanut pankkeja automaatin käytöstä alle 20 senttiä/nosto, kun taas Nokas on voinut periä pankeilta noin 80–90 senttiä/nosto.


title: Pankkiautomaatti

text: Maailman ensimmäinen pankkiautomaatti asennettiin Lontoon Enfieldiin 27. kesäkuuta 1967.


title: Pankkiautomaatti

text: Seteliautomaatit edelsivät Suomessa varsinaisia pankkiautomaatteja. Ensimmäiset 8 seteliautomaattia hankittiin koekäyttöön 1971. Seteliautomaatit eivät olleet yhteydessä pankkijärjestelmiin, eikä automaatilla asioiminen saanut suoraan aikaan tilitapahtumaa pankissa.


title: Pankkiautomaatti

text: Seteliautomaatista sai rahaa mihin aikaan vuorokaudesta tahansa, mutta rahaa se ei vaihtanut. Konetta sai käyttää minkä tahansa pankin asiakas, joka osti pankiltaan tunnuskortin ja tunnusnumeron. Automaatti antoi 50 markan seteleitä ja määräksi sai valita korkeintaan viisi. Oton pystyi tekemään vain kerran päivässä eikä automaatti tehnyt saldotarkistusta.


title: Pankkiautomaatti

text: Ensimmäinen seteliautomaatti avattiin Helsingissä 24. marraskuuta 1971. Helsingissä oli aluksi kolme seteliautomaattia: rautatieasemalla, Hakaniemessä ja Kontulan ostoskeskuksessa. Myös Espoon Tapiolassa Heikintorilla oli automaatti. Suomessa oli lisäksi neljä muutakin automaattia: Kuopiossa, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Sittemmin automaatteja asennettiin muillekin paikkakunnille.


title: Pankkiautomaatti

text: Seteliautomaatit olivat pankkiryhmien yhteisen "seteliautomaattitoimikunnan" hanke. Laitteistona käytettiin ruotsalaista Bankomat-seteliautomaattia. Seteliautomaateista ei tullut suosittuja. Ensimmäisen vuoden aikana laitteissa oli toimintahäiriöitä. Koekäyttöä jatkettiin harvalukuisen automaattiverkoston avulla.


title: Pankkiautomaatti

text: Pankkiautomaatit, jotka olivat "on line" -yhteydessä pankkijärjestelmään, tulivat Suomeen 1970- ja 1980-lukujen taitteessa. Automaateista tuli nopeasti suosittuja. Ensimmäisen vuosikymmenen aikana pankkiautomaateista sai käteistä rahaa ja saldotietoja.


title: Pankkiautomaatti

text: Suomen Yhdyspankki avasi ensimmäisen reaaliaikaisen MiniSyp-pankkiautomaatin Tampereella 4.5.1978. Samana vuonna SYP avasi automaatin myös Turussa, Heinolassa, Porissa ja Varkaudessa. Keväällä 1980 MiniSyp-automaatteja oli jo 49, ja vuoden 1981 lopussa yllettiin 80:een. Automaateilla tehtiin tuossa vaiheessa 170 000 tapahtumaa kuussa.


title: Pankkiautomaatti

text: Kansallis-Osake-Pankin eli KOP:n vastaava Roope-automaatti avattiin 1980.


title: Pankkiautomaatti

text: Suomen Työväen Säästöpankki (STS) avasi pankkiautomaatinsa vuonna 1981. STS käytti automaateistaan nimitystä pikapankki. Syksyllä 1985 STS:llä oli 163 pankkiautomaattia, mikä oli yli 10 % Suomen kaikista pankkiautomaateista. Samana vuonna STS:n automaatit liitettiin yhteiskäyttöön: STS:n asiakkaat saattoivat käyttää toisten pankkien automaatteja ja päinvastoin. Automaatin käyttöön tarvittavia kortteja eli STS:n ”pankkiavaimia” oli yli 100 000 vuonna 1986.


title: Pankkiautomaatti

text: Ottopiste-automaatit avattiin vuonna 1994.


title: Pankkiautomaatti

text: Pankkiautomaatit olivat pankeille tapa säästää työvoimakustannuksissa. SYP arvioi 1978, että viisi pankkiautomaattia säästi 6,5 pankkivirkailijan kustannukset. Aikaa myöten automaateista tuli kuitenkin kustannusrasite, sillä niidenkin ylläpito ja huolto vaativat henkilötyötä. Liian tiheäksi kasvaneen automaattiverkoston karsimiseksi ja huollon keskittämiseksi pankit perustivat 1994 yhteisen yhtiön, joka hallinnoi käteisrahaa jakavia pankkiautomaatteja. Kustannusten karsimista joudutti Suomessa ollut pankkikriisi.


title: Pankkiautomaatti

text: Laskunmaksuautomaatti, laskuautomaatti eli maksuautomaatti on pankkiautomaatti, jolla asiakas voi maksaa laskunsa tilisiirtona.


title: Pankkiautomaatti

text: Laskujen maksu on käteisrahan nostoa ja saldotarkistusta teknisesti vaativampaa. Kustannus- ja käytettävyyssyistä laskunmaksua ei Suomessa yhdistetty käteisen jakoon, vaan sitä varten rakennettiin erilliset laskunmaksuautomaatit.


title: Pankkiautomaatti

text: SYP avasi ensimmäiset laskunmaksuautomaattinsa vuoden 1990 jälkipuoliskolla. Ensimmäinen hankintaerä oli 100 automaattia. Vuonna 1991 automaatit nimettiin Solo-tuotemerkin alle.


title: Pankkiautomaatti

text: Vuonna 2017 on maksuautomaatteja Suomessa ainakin Nordealla. Muut pankit ovat poistaneet maksuautomaattejaan. Osuuspankki on perustellut laitteista luopumista niiden vähällä käytöllä ja uusien laitteiden hinnalla.


title: Uppsalan keskusrautatieasema

text: Uppsalan keskusrautatieasema (, ) on rautatieasema Ruotsin rataverkolla Uppsalan kaupungissa. Asemarakennus on valmistunut vuonna 1866 ja sen on suunnitellut Adolf W. Edelsvärd, ja se rakennettiin rataosan Tukholma–Uppsala rakennustöiden yhteydessä.


title: Uppsalan keskusrautatieasema

text: Vuosina 2005–2011 asema-alueen rakennuksia remontoitiin ja alueelle rakennettiin matkakeskus. Myös koko Uppsalan ratapiha remontoidaan, ja ratapihan tasoylikäytävät korvataan alikulkutunnelilla. Remontin yhteydessä myös museorautatien Upsala–Lenna Jernväg asema, Uppsala Östra, muuttaa uudelle paikalle. Keskusrautatieaseman päärakennus entistetään, ja työn valmistuttua suurin osa aseman jalankulkuliikenteestä siirtyi pois asemahallista, kun kulkuyhteys asemalaitureille tunnelin kautta valmistui.


title: Pursiseura

text:
Pursiseura on kansankielinen synonyymi sanalle purjehdusseura. Ensimmäiset purjehdusseurat perustettiin 1800-luvun puolessa välissä edistämään harrastusmahdollisuuksia, purrenrakentamista ja merenkulkutaitoja. Merenkulkutaitojen harjoittamisen keskeisimmäksi osaksi muodostui kilpapurjehdus. Lähes poikkeuksetta ensimmäiset purjehdusseurat olivat lähinnä urheiluseuroja, ja samalla paikkakuntansa sekä Suomen vanhimpia urheiluseuroja. Tästä historiasta seuraa, että lähes kaikki pursiseurat ovat yhdistyksinä rekisteröityneet urheiluseuroiksi. Nykyisin purjehdusseurojen toimintaan liittyy keskeisesti myös matkapurjehdus ja eet. Purjehtiessaan seurojen jäsenet käyttävät katsastetun veneensä perässä seuransa pursilippua jolla on oma erikoinen historiansa. Muualla maailmassa käytetään veneissä pääsääntöisesti maan virallista lippua. Seuroihin kuulumattomat veneet käyttävät Suomessakin Suomen lippua.
Vuonna 2005 valmistuneessa Veneilyraportissa veneiden määräksi Suomessa ilmoitetaan yli 737 000, joista moottorittomia soutuveneitä runsas kolmasosa. Pursiseuroihin kuulu Suomessa n. 60 000 jäsentä ja niihin on rekisteröity rekisteröity noin 14 000 venettä ja 40 purjeveneiden luokkaliittoa. Puriseurojen kattojärjestys on SPV r.y.


title: Pursiseura

text: Suomen ensimmäinen purjehdusseura Segelföreningen i Björneborg perustettiin vuonna 1856 Porissa. Ensimmäisten purjehdusseurojen alkuaikoina elettiin Venäjän vallan alla, jolloin vallanpitäjät suhtautuivat yleensä kielteisesti yhdistystoimintaan ja yhdistysten perustaminen oli lähes mahdotonta. Vallanpitäjät pelkäsivät yhdistystoiminnan lisäävän itsenäistymispyrkimyksiä. Pursiseurojen autonomian ajalla käyttämästä siniristilipusta tuli myöhemmin Suomen lipun esikuva. Purjehdusseurat olivat yleensä urheiluseuroja, jotka perustettiin mahdollistamaan purjehduskilpailujen järjestäminen. 1800-luvun kilpapurjehdus oli herrasmieslaji, jossa oli hyvin tarkat säännöt.


title: Pursiseura

text:
1800-luvun lopulla purjehdusseurojen määrän kasvaessa huomattiin tarvetta kansalliselle kattojärjestölle. Suomen Purjehtijaliitto perustettiin vuonna 1906 edistämään kansallisesti kilpapurjehdusta. SPL:n tehtäväksi tuli muun muassa kansainvälisten suhteiden luominen ja ylläpitäminen sekä kansallisten kilpapurjehdussääntöjen laatiminen.
Suomen Purjehtijaliitto osallistui Kansainvälisen Purjehtijaliiton (ISAF) perustamiskokoukseen 1907. Yhteistyö Kansainvälisen Purjehtijaliiton kanssa edesauttoi kilpapurjehdussääntöjen ja veneluokkien kehittymistä. Suomi sai omat kilpapurjehdusedustajansa Tukholman olympialaisiin vuonna 1912.
Suomen suurimmat pursiseurat ovat Nyländska jaktklubben, 2600 jäsentä 2011 HSK 1650 jäsentä, TPS 1550 jäsentä ja Helsingfors Segelsällskap 1450 jäsentä.
Yhteensä Suomessa on veneilyseuroja noin 360 joista pursiseuroja 320. Yhteensä seuroilla on 60 000 jäsentä. Pursiseuroilla on ollut jäsenkuntansa uusimisella haasteita viime vuosikymmeninä. Monen seuran ikärakenne on vanha ja aktiivinen toiminta, varsinkin kilpapurjehdustoiminta on vähäistä. Kaikkein kriittisin alue seuroille on junioritoiminta. Suomessa on arviolta vain 400 aktiivisesti harjoittelevaa junioripurjehtijaa ikäluokissa 7–15. Tämä tekee lajin niin pieneksi ettei se esimerkiksi näy nuorten lajina Suomen Kansallisessa liikuntatukimuksessa.
Junioritoimintaa harrastetaan vuonna 2011 arviolta vain 12–13 pursiseurassa. Viime vuosina junioritoiminta on osoittanut elpymisen merkkejä seuroissa kuten HSS joka on rakentanut 150 harjoittelevan junioreiden ohjelman josta on suora jatko olympialuokkiin.


title: Pursiseura

text: Suurin osa pursiseuroista on yhdistyksiä. Yhdistys on luonnollisten henkilöiden, oikeuskelpoisten yhteisöjen tai molempien jotakin tarkoitusta varten perustama organisaatio. Eli pursiseuroissa jäsenet voivat yhdessä edistää harrastusmahdollisuuksiaan.


title: Pursiseura

text: Merimiestaitojen edistämisen lisäksi kilpapurjehdus on myös urheiluharrastus ja jopa osalle suomalaisille kilpapurjehtijoille ammatti. Osallistuakseen purjehduskilpailuihin ja noudattaakseen Kansainvälisen Purjehtijaliiton sääntöjä kipparin on oltava jonkin Suomen Purjehtijaliiton hyväksymän pursiseuran jäsen. Edistääkseen kaikkien ikäryhmien kilpapurjehduksen harrastusmahdollisuuksia suomalaiset pursiseurat järjestävät säännöllisesti harjoituksia ja purjehduskilpailuja. Taatakseen jäsentensä turvallisen omatoimiharjoittelun osa suomalaisista pursiseuroista on merkinnyt kiinteitä harjoitusratoja kotisatamien läheisille vesialueille.


title: Pursiseura

text: Seurat opettavat jolla-kursseilla lapsille ja nuorisolle veneilyn ja kilpapurjehduksen alkeita. Seurojen aktiivinen nuorisotyö sekä kasvattaa lapsista vastuullisia veneilijöitä että seuloo lahjakkaammat kilpapurjehduksen valtakunnallisiin valmennusryhmiin.


title: Pursiseura

text:
Veneiden katsastus on saanut alkunsa kilpapurjehduksesta. Saatujen kokemusten perusteella se on laajennettu koskemaan veneitä, jotka eivät osallistu kilpailuihin. Katsastusta varten on laadittu katsastussäännöt. Katsastus toteutetaan pursiseurojen katsastajaorganisaation avulla. Seuroissa katsastuksesta vastaavat siihen valitut katsastajat, jotka ovat suorittaneet katsastajakurssin ja joilla on Suomen Veneilyliiton tai Suomen Purjehtijaliiton myöntämä lupa. Katsastustoiminta on organisoitu valtakunnalliseksi, ja se on yhdenmukaista ja samantasoista ympäri Suomessa.
Pursiseurojen katsastajat katsastavat veneet vuosittain ja pursiseurat pitävät katsastetuista veneistä rekisteriä. Katsastettu vene on oikeutettu seuran pursilipun käyttöön. Pursilipun käytöstä katsastetuissa ja pursiseurojen rekisteriin rekisteröidyssä veneissä on mainittu asetuksessa huvialusten lipusta (292/1983).


title: FedEx

text: FedEx on vuonna 1971 perustettu kuljetus- ja kuriiripalveluja maailmanlaajuisesti tarjoava yhdysvaltalainen yhtiö. Se tarjoaa yön yli lentoja, maakuljetuksia, painavan tavaran kuljetusta, dokumenttien kopiointia ja logistiikkapalveluita. Nimi FedEx muodostuu yhtiön alkuperäisestä nimestä "Federal Express".


title: FedEx

text: FedExin lentokuljetuksia hoitaa sen oma rahtilentoyhtiö FedEx Express.


title: FedEx

text: Yhtiön perusti vuonna 1971 entinen merijalkaväen sotilas Frederick W. Smith Little Rockissa Arkansasin osavaltiossa. Vuonna 1973 yhtiö siirsi toimintansa Memphisiin Tennesseen osavaltioon. Yritys aloitti virallisesti toimintansa 17. huhtikuuta 1973 käytössään 14 Dassault Falcon 20 -konetta. Reitit yhdistivät 25 Yhdysvaltojen kaupunkia.


title: FedEx

text: Huhtikuussa 2015 FedEx ilmoitti tehneensä kilpailevasta kuljetusyrityksestä, hollantilaisesta TNT:stä, 4,4 miljardin euron ostotarjouksen.


title: FedEx

text: Elokuva "Cast Away – tuuliajolla" kertoo kuvitteellisesta FedExin työntekijästä Chuck Nolandista, joka päätyy lento-onnettomuuden seurauksena autiolle saarelle. Elokuvassa esiintyi paljon FedExin tuotesijoittelua, josta yritys ei maksanut.


title: 11:11 (albumi)

text: 11:11 on Regina Spektorin omakustanteinen debyyttialbumi. Sitä ei pysty ostamaan levynä enää edes Yhdysvalloissa, mutta sen sisältö on ostettavissa digitaalisina laulajan virallisilla kotisivuilla sekä iTunesissa. Joitakin levyn kappaleita voi kuulla myös Spektorin Isossa-Britanniassa julkaisemalla kokoelmalevyllä "Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories".


title: Eurooppatie E70

text: Eurooppatie E70 on eurooppatie, joka alkaa Atlantin valtameren rannalta La Coruñan kaupungista Espanjasta. Tie kulkee Ranskan, Italian ja Balkanin halki Mustanmeren länsirannalle Varnaan Bulgariaan. Mustanmeren etelärannan Samsunin kaupungista Turkista tie jatkuu pitkin rannikkoa päättyen Georgiaan Potin kaupunkiin.


title: Eurooppatie E70

text:
Varnan ja Samsunin välille Mustanmeren yli on suunniteltu avattavaksi lauttayhteys.
A Coruña – Oviedo – Bilbao – San Sebastián – Bordeaux – Clermont-Ferrand – Lyon – Chambéry – Susa – Torino – Alessandria – Tortona – Ventesia – Palmanova – Trieste – Ljubljana – Zagreb – Djakovo – Belgrad – Vršac – Timișoara – Caransebeș – Bukarest – Giurgiu – Ruse – Razgrad – Shoumen – Varna ... Samsun – Ordu – Giresun – Trabzon – Batumi – Poti


title: Soviet Kitsch

text: Soviet Kitsch on Regina Spektorin vuonna 2004 julkaistu kolmas albumi ja ensimmäinen, joka ei ollut omakustanne. Levyn nimi tulee Milan Kunderan käyttämästä ilmauksesta, jolla hän kuvasi epäkäytännöllistä ja romanttista kommunismi-ideologiaa. Se on yksi Kunderan romaanin "Olemisen sietämätön keveys" teemoista.


title: Soviet Kitsch

text: Kappale 7 on lyhyt puhuttu/kuiskattu kohtaus, jossa Spektor ja hänen pikkuveljensä Barry (”Bear”) keskustelevat seuraavasta kappaleesta 8. ”Your Honor” -kappaleessa Spektorin taustalla soittaa Kill Kenada -yhtye. Spektor on tehnyt levyn jousisovitukset itse.


title: Soviet Kitsch

text: Yksi painos albumista julkaistiin DVD:n kera. DVD sisältää promovideon "The Survival Guide to Soviet Kitsch" ja musiikkivideon "Us". Sama DVD tulee Spektorin kokoelmalevyn "Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories" mukana.


title: Live at Bull Moose EP

text: Live at Bull Moose EP on Regina Spektorin EP-levy. Levy on nauhoitettu Bull Moose -levykaupassa Portlandissa, Mainessa kesäkuussa 2005. Levyä on myyty itsenäisissä levykaupoissa Yhdysvalloissa.


title: Live at Bull Moose EP

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Regina Spektor, ellei toisin mainittu.


title: Påvalskär

text: Påvalskär on keskikokoinen, 12,5 hehtaarin kalliosaari keskellä Saaristomeren kansallispuistoa. Alueella on vähän asutusta, sekin lähes poikkeuksetta rakennettu ennen v.1983, jolloin kansallispuisto perustettiin. Påvalskärin saari on yksityisomistuksessa.


title: Påvalskär

text: Karusta ensivaikutelmasta huolimatta saaren luonto on monipuolinen. Rantojen puusto koostuu tervalepästä, saarnesta sekä harvakseltaan koivusta. Aluskasvillisuus koostuu matalasta katajikosta, pietaryrtistä, kanervasta, variksenmarjasta, rantakukasta, mesiangervosta ja ranta-alpista sekä puiden taimista.


title: Påvalskär

text: Länsipuolen puusto koostuu tervalepästä, koivusta ja männystä. Alueella on myös runsaasti kallioita, joilla kasvaa vain kanervaa ja variksenmarjaa. Saaren luoteinen kallioniemi on tuulinen, tyrskyinen ja katajainen. Kuitenkin niemen ulkopuolella kallioita peittää laaja variksenmarjapensaikko. Rannasta lähtee myös riutta, joka on pitkä ja tarjoaa hienoja matalikkoja sekä simpukkaesiintymiä, ollen täten kutsuva snorklauskohde.


title: Påvalskär

text: Saaren pohjoispuolelle on aallonmurtajan yhteyteen rakennettu laituri, jonka ansiosta lahti on varsin suojaisa. Pohja ei ole tavallista karkeaa hiekkaa, vaan erittäin hienoa santaa. Saaren koillisosan niemi on sekin hyvin tuulinen. Niemen kasvillisuus koostuu suurelta osin vadelmasta ja eri ruohoista, joista jotkut edustavat peräti tundrakasvillisuutta. Niemen pituus auttaa tekemään itäpuolesta lännenpuolisilla tuulilla suhteellisen suojaisan. Niemen vieressä nousee suoraan rannasta noin 15 metriä korkea kallio, jota pitkin pääsee rakennetulle alueelle. Itäpuolella varomaton veneilijä saa varoa toista riuttaa, jonka kallio pysäyttää minkä tahansa aluksen matkanteon.


title: Påvalskär

text: Saaressa on laajahko saarnimetsä, jossa on metsämansikkaesiintymiä. Saaren pohjoisosan puusto koostuu pääosin koivusta, pihlajasta, tervalepästä, aluskasvillisuuden ollessa jo aiemmin mainittua.


title: Påvalskär

text: Saaren keskiosan puusto koostuu pääosin männystä, saarnesta, koivusta ja haavasta. Eteläänpäin mentäessä kasvillisuus käsittää katajikkoa sekä laajoja jäkäläpeitteisiä kallioita, puuston ollessa koivua ja tervaleppää. Kuusi on saarella hyvin harvinainen, ja saarella kasvavat yksilöt ovat niin sanottuja mattokuusia. Maassa olevista oksista juurtuu uusia yksilöitä.


title: Påvalskär

text: Påvalskäriin kuuluvat myös eteläpuolella sijaitseva pieni luoto, joka rajaa kolme metriä syvän salmen Påvalskärin kanssa. Samoin kuin 1,2 km länsilounaaseen sijaitseva Påvalskärs Ören. Karun, 1,1 hehtaarin kokoisen pääsaaren pohjoispuolella on kaksi pienehköä luotoa. Sekä 1,2km luoteeseen sijaitseva pieni puuton luoto, Trutgrund, joka on rauhoitettu lintujen pesimisaikana.


title: Påvalskär

text: Ilmasto on Påvalskärissä Saaristomerelle ominaista, mutta kaikilta puolilta ympäröivien avointen vesialueiden johdosta harvinaisen tuulinen. Talvet ovat leutoja, lunta sataa harvoin ja kesät ovat hyvin pilvettömiä, sademäärän ollessa pieni ja Saaristomeren keskiosa onkin kutakuinkin Suomen aurinkoisin alue.


title: Typpitetraoksidi

text: Typpitetraoksidi (eli "dityppitetraoksidi") on kemiallinen yhdiste, NO. Se on voimakas hapetin. Sitä on käytetty mm. rakettien ajoaineessa hapettimena. Rakettipolttoaineena siitä käytetään termiä 'Nitrogen Tetroxide', josta oma lyhenteensä 'NTO'.


title: Typpitetraoksidi

text: Ulkomuodoltaan se on ruskeaa nestettä. Typpitetraoksidi on kemiallisessa tasapainossa typpidioksidin kanssa. Tasapainotila riippuu lämpötilasta ja paineesta.


title: Tasolukko

text: Tasolukko on elektroninen kytkentä, joka lukitsee vaihtojännitesignaalin matalimman tai korkeimman jännitteen halutulle tasolle vääristämättä merkittävästi signaalin aaltomuotoa. Tasolukkoa voidaan käyttää esimerkiksi videonauhurissa, kun halutaan säätää kuvasignaalin tummin taso nollaksi eli täysin mustaksi. Joskus tasolukko on tarpeen laitteissa, jotka kykenevät toimimaan ainoastaan jonkin tietyn jännitetason ylä- tai alapuolella olevalla signaalilla.


title: Tasolukko

text: Dioditasolukko, joka lukitsee tulojännitteen positiivisen huipun jännitteeseen -U. Lähdön jännite ei siis voi koskaan olla jännitettä -U positiivisempi. Vastus on tarpeen, jotta kytkentä voi sopeutua tulosignaalin muutoksiin. Vastuksen tulee olla riittävän suuri, jotta RC-aikavakio ei vaimenna signaalin matalimpia taajuuksia eikä jännitelähteen U virta kasva niin suureksi, että se vaurioittaisi diodia tai vastusta.


title: Tasolukko

text: Superdiodilla (diodi+operaatiovahvistin) toteutettu tasolukko, joka lukitsee tulojännitteen negatiivisimman huipun jännitteeseen U. Lähdön jännite ei voi siis koskaan olla negatiivisempi kuin U. R1 on tarpeen, jotta operaatiovahvistimien biasvirrat pääsevät kulkemaan. Se myös mahdollistaa tasolukon sopeutumisen tulon amplitudimuutoksiin. Oikeanpuoleinen operaatiovahvistin toimii puskurivahvistimena, jolloin muu kytkentä ei kuormitu liikaa ja signaali säilyy vääristymättömänä.


title: Margherita Zilliacus

text: Harriet Margherita Henrica (Lolo) Zilliacus (1971–1979 von Wright, s. 10. maaliskuuta 1949 Helsinki) on suomalainen feministi, joka on perehtynyt erityisesti länsiafrikkalaisten naisten asemaan. Hän toimi 1970-luvulla feministisessä ryhmittymässä Puna-akat/Rödkärringarna ja vuosina 1974–1976 trotskilaisessa järjestössä Vallankumoukselliset kommunistit/Revolutionära kommunisterna (VK/RK). Zilliacus valittiin lokakuun 1980 kunnallisvaaleissa Tammisaaren kaupunginvaltuustoon SKDL:n listalta.


title: Margherita Zilliacus

text: Zilliacuksen isä on professori Johan Henrik Zilliacus (1908–1992). Zilliacuksella on kaksi 1980-luvulla syntynyttä poikaa kirjailija Tommy Tabermannin kanssa. Maaliskuusta 2004 lähtien Zilliacus on ollut kirjoilla Tammisaaressa.


title: Ford Torino

text: Ford Torino on Ford Motor Companyn Pohjois-Amerikan markkinoille vuosina 1968–1976 valmistama keskikokoinen automalli, joka suunniteltiin korvaamaan suosittu Ford Fairlane. Vaikka Fairlane-mallinimeä käytettiinkin vuoteen 1971 asti, useimmissa, aivan uutta ostajakuntaa silmällä pitäen suunnitelluissa korimalleissa käytettiin Torino-nimeä.


title: Ford Torino

text: Torino luokiteltiin Yhdysvalloissa valmistusaikanaan keskikokoiseksi (mid-size) autoksi. Se oli pienempi kuin esimerkiksi Ford Galaxie, mutta kuitenkin yli 5 metriä pitkä ja noin 2 metriä leveä. Torinoa valmistettiin useita malleja 2-ovisista sportsroofeista (vrt. viistoperä) 4-ovisiin sedaneihin, farmareihin ja huipputehokkaisiin malliversioihin. Torino valittiinkin pohjaksi Fordin NASCAR-sarjan kilpa-autoihin.


title: Ford Torino

text: Torinon kehityksessä on nähtävissä viisi eri sukupolvea. Ensimmäistä edustivat vuosien 1968 ja 1969 mallit, jotka olivat hyvin lähellä Ford Fairlanea. Toiseen sukupolveen kuuluivat vuosimallit 1970 ja 1971, jotka olivat jo selkeästi hakeneet oman linjansa. Tämän sukupolven autot tunnettiin pääasiassa suorituskyvystään. Kolmannessa sukupolvessa tapahtui iso teknillinen muutos: itsekantavasta korirakenteesta siirryttiin rungolliseen. Sukupolvea edusti vuosimalli 1972. Neljänteen sukupolveen voidaan laskea vuosimalli 1973, jossa oli uudelleen suunniteltu maski ja isommat turvapuskurit. Vuosimallit 1974–1976 lasketaan viimeiseen, viidenteen sukupolveen, jossa oli taas uudenlainen maski, takana isommat turvapuskurit ja uudelleensuunnitellut perävalot.


title: Ford Torino

text: Ford Torino -mallistossa oli monia vaihtoehtoja perheautosta rajuihin Cobran huipputehoisiin malleihin. Se säilynee autoharrastajien muistoissa luonteenomaisesta tyylistään. Muskeliautomarkkinoilla se ei yltänyt suosiossa 1968–1972 Chevrolet Chevellen lukuihin, mutta oli hinnaltaan edullisempi kuin esimerkiksi vastaavat Dodge Charger, Plymouth Roadrunner ja Plymouth Superbird


title: Ford Torino

text: Ensimmäinen Torino oli kooltaan isompi kuin edellisen vuoden Fairlane, esitellen uuden kattolinjauksen viistoperä-mallissa sekä uuden 2-ovisen hardtopin (2D HT), jota Ford kutsui formal roofiksi erotuksena viistoperästä, joka Fordin termistössä tunnettiin sportsroofina. Torino rakennettiin alusta lähtien tehokkaaksi ja mukavaksi sport sedaniksi vakiovarusteena V8-moottorit 302:sta isolohko 390:een asti. Vuonna 1969 esiteltiin vielä kuuluisa 428 Cobra Jet


title: Ford Torino

text: Vuoden 1968 Torinoa sai useina malleina: 2-ovinen viistoperä, 2- ja 4-oviset hardtopit, station wagon -farmarimalli ja 2-ovinen avomalli. Myös Ford Ranchero -avolavan etupäänä käytettiin Torinon peltiosia. Fairlane-nimeä käytettiin Torinon halvimmasta mallista. Nämä Fairlanet erosivat Torinoista paitsi ulkonäöltään, myös varustetasoltaan ja sisustukseltaan. Torino GT oli Torinon deluxe-malli vakiovarusteina muun muassa kylkien vauhtiviivat, erikoisvanteet, erikoisrenkaat ja V8-moottori 302:sta pikkulohkosta FE-sarjan 390:een. Lisävarusteena oli saatavana myös 4-vaihteinen lattiakäsivaihteisto. 1968 Torino GT:tä toimitettiin myös mallivuoden aikana julkistetulla FE-sarjan 428 Cobra Jetillä. Kirjallisuudessa mainitaan myös yksittäisiä yksilöitä 427 cid Cobra -moottorilla, 4-kurkkuisella kaasuttimella ja hydraulisilla venttiilinnostimilla. Malli lienee äärimmäisen harvinainen.


title: Ford Torino

text: 1969 Torinossa oli samat korimuodot ja mallimääritelmät kuin edellisenä vuonnakin. Muiden mallien lisäksi esiteltiin Torino Cobra, joka oli suunniteltu nopeaan ajoon yhdellä tehokkaimmista koskaan rakennetuista moottoreista. Saatavana joko 2-ovisena hardtopina tai viistoperänä, Cobrassa oli vakiona isolohko 428 Cobra Jet, josta saatiin 335 hevosvoimaa 440 paunan väännöllä (3400 rpm). Kaasuttimena oli 735 cfm. Vakiovaihteistona oli myös 4-vaihteinen Toploader-lattiakäsivaihteisto, kaksoispakoputket, jäykistetty alusta ja tehtaan kuppi-istuimet. Optiona sai vielä ram air -ilmanottosysteemin konepeltiin ja Traction-Lok-lukkoperän.


title: Ford Torino

text:
Oma lukunsa Fordin kilpailuhistoriassa on Ford Torino Talladega, jota valmistettiin vain vuonna 1969. Auto rakennettiin virtaviivaiseksi muun muassa pidentämällä keulaa ja rata-ajo-ominaisuuksia haettiin madaltamalla alustaa tuumalla. Torino Talladega olikin NASCAR-sarjan hallitsija kuuluisan "Aero Wars" -kauden aikana, jolloin kilpailuetu haettiin nimenomaan aerodynamiikalla, moottoreiden ollessa eri valmistajilla suunnilleen samantasoisia.
Vuosien 1970 ja 1971 Torinoissa nähtiin aivan uusi aerodynaamisempi, matalampi, pidempi ja leveämpi kori. Vuonna 1970 esiteltiin sekä uusi 351 Cleveland -moottori että myös uudet 429 Thunder Jet, 429 Cobra Jet ja 429 Super Cobra Jet -moottorioptiot. 429 Cobra Jetistä irtosi tehdasvireisenä 360 hv ja 5 lisähevosvoimaa ram air -optiolla. Muita moottorivaihtoehtoja olivat edelleen 302, 351W ("Windsor"). Kuuluisa "shaker hood" -ilmanotto oli saatavilla 351C:hen sekä kumpaankin Cobra Jetiin.


title: Ford Torino

text: GT ja Cobra olivat saatavilla myös Hurstin 4-vaihteisella manuaalivaihteistolla, takaikkunaritilällä, erikoismuotoillulla kierroslukumittarilla, 3-puolaratilla, korkeilla kuppipenkeillä, 15” Magnum 500 -kromivanteilla ja Traction-Lok-perällä. Hyvin suosittu optio oli automaattisesti koneen alipaineella esiintulevat ajovalot, jotka myös automaattisesti sulkeutuivat sammutettaessa kone. Piilovalot löytyivät vakiona Torino Brougham -mallista, GT:hen ne sai lisävarusteena. GT:ssä oli myös konepeltiin muovattu valeskooppi. Torino GT ja Ranchero GT olivat myös saatavissa laser-kylkiviivoilla.


title: Ford Torino

text: Ford Falconin viimeinen vuosimalli oli 1969. Vuoden 1970 alussa Ford myi halvempaa 1969-mallista Ford Falconia maaliskuun loppuun saakka, jolloin myyntiin tuli 1970 ½ Falcon Torinon hardtop-korilla. Auton tunnisti hyvin esimerkiksi karmista etuikkunoiden ympärillä ja B-pilareiden olemassaolosta. Vakiovoimanlähteenä oli suora kuutonen, mutta optiona siihen sai kaikki muutkin moottorivaihtoehdot. Korimalleja oli saatavana 2D Sedan sekä 4D Sedan.


title: Ford Torino

text: Torino Falconista oli myös harvinainen 4D STW -versio, johon oli saatavilla kaikki Torino-mallisarjan lisävarusteet aina 429 CJ -moottoriin asti.


title: Ford Torino

text: Ford Fairlane käytti myös samaa 1970–1971-koria, ja viimeinen (USA) Fairlane valmistettiin vuonna 1970.


title: Ford Torino

text: Vuoden 1971 Torinoissa ei ollut juurikaan muutoksia edelliseen vuosimalliin. Moottoritehot laskivat hieman vuodesta 1970 ja Cobra-mallin tekniikka vaihtui 351C:n vahvistettuun ja paranneltuun Cobra Jet -versioon.


title: Ford Torino

text: Vuosien 1970 ja 1971 Torinot tarjosivat laajan valikoiman ostajille. Perheellisille tai ylellisyyttä haluaville Torino Brougham tarjosi tilaa ja mukavuutta urheiluauton muotoilulla. Vuoden 1970 Torino äänestettiinkin Motor Trend Magazinen vuoden autoksi.


title: Ford Torino

text: Vuoden 1972 Torino oli jälleen täysin uusi muotoilultaan, varsinkin maskuliininen “kalansuu”–maski herätti yleistä kiinnostusta. Paljon edeltäjiään isommaksi ja turvallisemmaksi rakennetussa Torinossa oli enemmän metallia kuin aiemmin. Teknillisesti suurin muutos oli siirtyminen itsekantavasta korirakenteesta rungolliseen.


title: Ford Torino

text: Vuonna 1972 Torino Convertible putosi mallistosta ja saatavilla oli 2-oviset hardtop- ja viistoperäiset mallit sekä 4-oviset ja farmarimallit. Lisäksi uutena mallinimenä tulivat ”Gran Torino” ja ”Gran Torino Sport” korvaamaan edeltävän ”GT”:n. Torino Convertible ja Torino Cobra -malleja ei sen sijaan enää vuonna 1972 tehty. Nämä Torinot olivat edelleen huipputehokkaita autoja, mutta päästömääräykset olivat pienentäneet konetehoja. Konevaihtoehdot muodostuivat 250 suorasta kuutosesta (muissa kuin farmari- ja Sport-malleissa, joissa perusmoottori oli 302 V8) ja useista 335-sarjan moottoreista, kuten 351 Cleveland, 351 Cleveland Cobra Jet ja 400, isoimpana 385-sarjan 429. Nyt tehokkain kokoonpano oli 351 Cleveland Cobra Jet 4-pulttisella alakerralla, ram airilla ja optiona saatavalla 4-pykäläisellä Hurst-käsivaihteella. 400 ja 429 moottorivaihtoehdot olivat saatavilla ainoastaan automaattivaihteistolla varustettuna.


title: Ford Torino

text: Omaleimainen muotoilu takasi Torinolle erinomaiset arvostelut. Vaikkakaan eivät aivan yltäneet edellisten vuosien huipputehoihin, nämä Torinot olivat silti erittäin suorituskykyisiä.


title: Ford Torino

text:
Vuoden 1973 mallissa oli samat korilinjat ja optiot kuin edellisvuoden mallissa, vain keula oli muuttunut vastaamaan uusia törmäysvaatimuksia ja näkyi maskin kantikkaampana muotoiluna.
Vuonna 1974 Torinon ulkomuoto muuttui taas. Korin linjat olivat hyvin samantapaiset kuin 1972/–1973 malleissa, maski oli kuitenkin muotoiltu uudelleen, samoin takavalot. Uusien määräysten mukaiset massiiviset turvapuskurit leimasivat auton olemusta. Painopiste oli siirtymässä enemmän turvallisuuteen ja mukavuuteen suorituskykyoptioiden karsiutuessa vuoteen 1976 mennessä. Sportsroof-mallia ei enää ollut, ja 1974 oli viimeinen vuosi, jolloin 351 Celeveland Cobra Jetiä oli saatavilla 4-vaihteisen käsivaihteiston kanssa. 429-moottorivaihtoehto korvautui 460:llä, jossa oli vakiona kaksoispakoputket ja jonka sai ainoastaan automaattivaihteistolla.


title: Ford Torino

text: Vuoden 1975 ja 1976 malleissa oli hyvin vähän muutoksia edelliseen.


title: Ford Torino

text: Vuoden 1976 puna-valkovärityksellä varustettu Gran Torino nähtiin suositussa televisiosarjassa "Starsky ja Hutch". Autoa kysyttiin Fordilta siinä määrin, että televisiosarjan lisävarustein ja väritykselläTorinoita valmistettiin 1 000 kappaleen sarja. Vuoden 1976 Torino oli viimeinen Torino-mallisarjasta. Sen jälkeen sen korvasi vielä kolme vuotta LTD-nimi ja -mallisarja. Myös 1977 Ford Thunderbird pohjautui Torinon koriin.


title: Mario Castoldi

text: Mario Castoldi (6. helmikuuta, 1888, Zibido San Giacomo, Milano, Italia - 31. toukokuuta, 1968, Trezzano sul Naviglio, Milano, Italia) oli italialainen lentokonesuunnittelija.


title: Mario Castoldi

text: Castoldi työskenteli Italian sotilasilmailun tutkimuskeskuksessa Guidonia Monteceliossa, lähellä Roomaa.


title: Mario Castoldi

text: Vuonna 1922 hän siirtyi Nieuport-Macchille, jossa suunnitteli muutamia nopeita vesilentokoneita, esimerkiksi Macchi-Castoldi M.C.72. 1930-luvulla hän suunnitteli Italian ilmavoimille MC.200, MC.202 ja Macchi MC.205 hävittäjät.


title: Mario Castoldi

text: Vuonna 1945 Castoldi siirtyi eläkkeelle.


title: Umkhonto we Sizwe

text: Umkhonto we Sizwe (lempinimi MK) () oli ANC:n ja Etelä-Afrikan kommunistisen puolueen yhteinen aseellinen siipi, joka perustettiin 16. joulukuuta 1961. Järjestön tarkoituksena oli käydä sissisotaa Etelä-Afrikan apartheid-hallintoa vastaan. Umkhonto we Sizwe lopetti aseellisen vastarinnan 1. elokuuta 1990 ja liitettiin sittemmin osaksi Etelä-Afrikan puolustusvoimia.


title: Umkhonto we Sizwe

text: Totuuskomission loppuraportin mukaan Etelä-Afrikan konfliktin osapuolista ainoastaan ANC oli sitoutunut noudattamaan Geneven sopimusta ja pääsääntöisesti toteutti aseellista vastarintaa kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti. Komissio myös huomioi ANC:n pidättyvyyden sotilaallisten iskujen kohteiden valinnassa. Komissio totesi kuitenkin, että ANC oli taistelun aikana myös rikkonut Geneven sopimusta ja syyllistynyt vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin.


title: Umkhonto we Sizwe

text: Umkhonto we Sizwe perustettiin maaliskuussa 1960 tapahtuneen Sharpevillen verilöylyn jälkeen tarkoituksena rakentaa nykyaikainen sissiarmeija toimimaan osana laajempaa Etelä-Afrikan vapautusliikettä ja tukemaan ANC:n ajamaa poliittista ohjelmaa. Etelä-Afrikan hallituksen julistettua hätätilan ja kiellettyä muun muassa ANC:n ja PAC:n toiminnan ANC:ssä käytiin laaja keskustelu aseellisen taistelun mahdollisuudesta ja väkivallan moraalisesta oikeutuksesta. Umkhonto we Sizweä ei tämän vuoksi aluksi liitetty suoraan ANC:hen vaan se esitettiin Etelä-Afrikan väestöä edustavana Kansanarmeijana. 16. joulukuuta se järjesti ensimmäiset sabotaašitekonsa räjäyttämällä lukuisia pommeja kaikissa maan suurissa kaupungeissa. Yksinkertaisilla pommeilla toteutetut iskut eivät aiheuttaneet ihmisvahinkoja ja aineellisetkin vahingot jäivät pieniksi.


title: Umkhonto we Sizwe

text: Pommi-iskut jatkuivat yli vuoden MK:n perustamisen jälkeen muun muassa poliisiasemiin ja sähkölinjoihin. Umkhonto we Sizwen taistelijoilla ei kuitenkaan ollut juurikaan taistelukokemusta tai sotilaskoulutusta ja kampanja oli amatöörimäinen. Alkuhämmennyksen jälkeen myös hallitus vastasi terrorikampanjaan uudella lainsäädännöllä, joka muun muassa mahdollisti epäiltyjen vangitsemisen määräämättömäksi ajaksi ilman oikeudenkäyntiä. ANC reagoi tähän lähettämällä Oliver Tambon ja Nelson Mandelan ulkomaille hankkimaan liikkeelle ulkovaltojen tukea ja sotilaskoulutusmahdollisuuksia.


title: Umkhonto we Sizwe

text: Kesäkuussa 1963 hallituksen onnistui saada kiinni seitsemäntoista ANC:n ja Umkhonto we Sizwen johtajaa maatilalta Rivoniassa, läheltä Johannesburgia. Vuonna 1964 niin kutsutussa Rivonian oikeudenkäynnissä heitä ja Mandelaa, joka oli jo vankilassa muista syytteistä, syytettiin maanpetoksesta ja kahdeksan, mukaan lukien Sisulu ja Mandela, tuomittiin elinkautiseen vankeuteen. Oliver Tambo pakeni Etelä-Afrikasta ja valittiin maanpaossa olleen ANC:n puheenjohtajaksi. Hallitus oli näin onnistunut hävittämään käytännössä "Umkhonto we Sizwen" koko komentorakenteen ja aseellinen toiminta Etelä-Afrikan apartheid-järjestelmää vastaan taukosikin yli vuosikymmeneksi.


title: Umkhonto we Sizwe

text: Rivonian oikeudenkäynnin jälkeen ANC keskittyi luomaan edellytyksiä sotilastoimintaan ja -koulutukseen Etelä-Afrikan naapurimaista. Aluksi "Umkhonto we Sizwen" sotilaita koulutettiin Algeriassa, Tansaniassa ja Neuvostoliitossa, mutta ajan mittaan koulutuskeskuksia perustettiin melkein kaikkiin sosialistisiin- ja useisiin Afrikan valtioihin. Vuonna 1964 MK:lla oli satoja koulutettuja sotilaita.


title: Umkhonto we Sizwe

text: 1965 ANC liittoutui zimbabwelaisen ZAPU-puolueen ja sen sotilaallisen siiven ZIRPA:n kanssa. MK ja ZIRPA suorittivat yhdessä lukuisia tiedusteluretkiä Rhodesiaan tarkoituksenaan suorittaa laaja sotilasoffensiivi. John Vorsterin hallitus puolestaan tuki Ian Smithin hallitusta sotilaallisesti kapinallisia vastaan.


title: Umkhonto we Sizwe

text: 1970-luvun puolivälissä MK:n toimintamahdollisuudet Etelä-Afrikassa paranivat huomattavasti. Mosambikin ja Angolan itsenäistymisen myötä MK:n onnistui perustaa koulutus- ja sotilastukikohtia lähelle maan rajaa ja erityisesti Soweton mellakoiden jälkeen tuhannet mustat opiskelijat pakenivat Etelä-Afrikasta liittyäkseen aseelliseen taisteluun. Vuosina 1977–80 MK aloitti laajan sotilasoperaatioiden sarjan. Se iski useisiin poliisiasemiin ja maaseudulla MK:n taistelijat ottivat yhteen maan poliisijoukkojen kanssa. Toisaalta MK:n taistelijoiden pidätykset lisääntyivät ja Etelä-Afrikan ilmavoimat pommittivat useita kertoja Angolassa olleita "Umkhonto we Sizwen" tukikohtia.


title: Umkhonto we Sizwe

text: 1980-luvulla "Umkhonto we Sizwe" suoritti jo vaativia sabotaašeja strategisesti merkittäviin kohteisiin. Kesäkuussa 1980 se toteutti pommi-iskun Sasolin öljynjalostamoon aiheuttaen arviolta 66 miljoonan randin vahingot. Vuonna 1981 se iski ESCOMin sähkölaitokseen Transvaalissa sekä lukuisiin sotilastukikohtiin maaseudulla. 9. elokuuta MK:n erityisyksikkö suoritti iskun "Voortrekkerhoogten" sotilaskeskukseen Pretorian laidalla ampuen siihen viisi 122 mm rakettia. Huolimatta vuoden 1984 osittaisesta ja vuoden 1985 koko maata kattavasta hätätilalaista ja kymmenien tuhansien apartheidia vastustaneiden aktivistien pidätyksistä, MK:n onnistui toteuttaa tasaisesti operaatioita sekä maaseutu-, että kaupunkialueilla. 1980-luvun lopulla "Umkhonto we Sizwe" pystyi myös luomaan tehokkaan tiedusteluorganisaation MKIZA:n. Vuonna 1989 MK:n erityisyksikön sotilaat toteuttivat pitkän kranaatinheitinhyökkäyksen maan puolustusvoimien salaiseen tutka-asemaan Klippanissa, Transvaalissa, joka kärsi pahoja vaurioita.


title: Umkhonto we Sizwe

text: 20.5.1983 "Umkhonto we Sizwe" räjäytti autopommin Pretoriassa Etelä-Afrikan ilmavoimien toimiston edessä. Tässä Church Streetin iskussa kuoli 21 ihmistä ja 217 loukkaantui. Kuolleista 11 oli toimiston työntekijöitä, kaksi MK:n jäseniä ja muut 8 kuollutta olivat sivullisia. Autopommi-isku tehtiin ruuhka-aikaan noin kello 16:30, mistä johtuen iskussa kuoli paljon kadulla kävelleitä sivullisia.


title: Umkhonto we Sizwe

text: 1980-luvulla MK laajensi operaatioitaan valkoisia maanviljelijöitä vastaan muun muassa maamiinoilla. Maanviljelijöitä pidettiin laillisina kohteina, koska he tukivat apartheidia ja muodostivat maan turvallisuusjoukkoihin kuuluvia kommando-osastoja syrjäseuduilla. Maamiinaiskuja tehtiin erityisesti rajaseuduilla, mikä helpotti siirtymistä naapurimaihin. Maamiinakampanja alkoi loppuvuodesta 1985, johon ajoittuu myös yksi tuhoisimmista iskuista. Joulukuussa 1985 maatilalla Messinassa tapahtuneessa miinaiskussa kuoli 5 ihmistä ja 5 loukkaantui. Kuolleista kolme oli lapsia iältään 10, 8 ja 2 vuotta. Kaikkiaan miinaräjähdyksiä oli 30-57, kuolleita 23-25 ja loukkaantuneita useita kymmeniä. Miinakampanja jatkui vuoden 1987 puoliväliin, jolloin ANC:n mukaan siviilien, erityisesti mustien maatyöläisten, kuolemat saivat MK:n lopettamaan maamiinahyökkäykset.


title: Umkhonto we Sizwe

text: 23. joulukuuta 1985 MK räjäytti roskakoriin piilotetun pommin ostoskeskuksessa Amanzimtotissa Natalin provinssissa. Pommi-iskussa kuoli 5 ihmistä ja yli 40 loukkaantui. Kuolleista kaksi oli keski-ikäisiä naisia ja loput kolme lapsia, joista Willem Arie Van Wyk oli 2-vuotias kuollessaan. Iskun tehnyt MK:n jäsen, 19-vuotias Andrew Zondo jäi kiinni ja kertoi aikoneensa varoittaa puhelimella ostoskeskusta pommista, mutta ei löytänyt vapaata puhelinta. Hän pyysi tekoaan anteeksi ennen tuomion julistamista oikeudenkäynnissä. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin. Vuonna 2008 ANC päätti nimetä Amanzimtotin koulun Zondon ja läheisen lastentarhan iskussa kuolleen Willem Arie Van Wyk mukaan. Etelä-Afrikan hallitus perusteli päätöstä sovinnon edistämisellä, mutta pääoppositiopuoleen Demokraattisen allianssin mielestä koulua ei pitäisi nimetä siviilejä tappaneen pommi-iskun tekijän mukaan.


title: Umkhonto we Sizwe

text: 14. kesäkuuta 1986 MK teki autopommi-iskun Magoo's Bar-nimisen ravintolan edessä Durbanissa. Iskussa kuoli kolme nuorta naista ja 70 ihmistä loukkaantui. Iskun suunnitteli ja toteutti "Umkhonto we Sizwen" erityisyksikön johtaja, ANC:n jäsen Robert McBride. McBride haki ja sai armahduksen teosta myöhemmin Totuuskomissiolta ja on myöhemmin toiminut korkeassa virassa ulkoministeriöstä ja poliisipäällikkönä.


title: Umkhonto we Sizwe

text: 2. heinäkuuta 1988 "Umkhonto we Sizwen" erityisyksikkö tappoi kaksi rugby-ottelun katsojaa Johannesburgissa stadionin ulkopuolelle sijoitetulla pommilla. Pommin räjäyttäjä Lester Dumakude oli saanut räjähdekoulutusta Kuubassa ja Neuvostoliitossa. Dumakude on ylennetty eversti-luutnantiksi Etelä-Afrikan puolustusvoimissa ANC:n päästyä valtaan.