title: Anders Allardt

text: Anders Allardt (26. huhtikuuta 1855 Lapinjärvi – 9. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomenruotsalainen lehtori, historiantutkija ja kirjailija. Allardt kirjoitti useita ruotsinkielisiä pitäjänhistorioita, kohteena olivat mm. Ruotsinpyhtää, Porvoo, Liljendal ja Lapinjärvi, samoin kuin kaunokirjallisia teoksia. Hän käytti nimimerkkejä "A.A." ja "A. Henrici".


title: Anders Allardt

text: Allardtin vanhemmat olivat renki Henrik Allardt ja Elisabet Lill-Kolfus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1876 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1881 sekä lisensiaatiksi 1898. Allardt oli Haminan tyttökoulun opettajana 1877–1878 ja 1882–1884. Hän toimi Porvoon ruotsalainen lyseon historian, maantieteen ja ruotsinkielen kollegana 1885–1915 sekä lyseon rehtorina 1910–1915. Hän oli myös Porvoon tyttökoulun opettaja 1884–1898 ja koulun johtaja 1901–1912. Näiden toimien ohella hän oli Porvoon kansanopiston opettaja 1889–1897, opiston johtokunnan puheenjohtaja 1901–1908 sekä Porvoon kaupungin kansakoulujen tarkastaja 1892–1903.


title: Anders Allardt

text: Allardtin vaimo vuodesta 1886 oli Johanna Elisabeth Strömborg (k. 1948), heidän pojanpoikansa on sosiologi ja akateemikko Erik Allardt.


title: Sophie Brahe

text: Sophie Brahe (24. elokuuta 1556 Knudstrup Skåne silloinen Tanska – 1643 Helsingør), oli tanskalainen puutarhuri ja astronomi. Hän opiskeli astronomiaa, kemiaa ja lääketiedettä. Hänet tunnetaan erityisesti isoveljensä Tyko Brahen avustajana astronomisten havaintojen teossa. Lääketiedekin kiinnosti häntä.


title: Sophie Brahe

text: Brahen isä oli valtaneuvos Otto Brahe, ja äiti oli kuningatar Sophien taloudenhoitaja Beate Bille Brahe. Astronomi Tyko Brahe oli hänen vanhin veljensä. Sophie Brahe oli kymmenestä lapsesta nuorin. Hän ryhtyi veljensä avustajaksi tämän astronomisten havaintojen teossa vuonna 1573 ja auttoi tätä työssä, josta tuli nykyaikaisten planeettojen kiertoratojen kuvaamisen perusta. Hän kävi usein veljensä observatoriossa Uraniborgissa ja Hveenin saarella. Tyko kirjoitti, että hän oli opettanut sisarelleen puutarhanhoitoa ja kemiaa, mutta oli kieltäytynyt opettamasta astronomiaa. Hän sanoi kuitenkin ylpeänä, että sisar oli opiskellut astronomiaa omatoimisesti, tutkinut saksankielisiä kirjoja ja käännättänyt latinankielisiä kirjoja omilla varoillaan voidakseen opiskella niitäkin.. Sisaruksia yhdisti tieteen lisäksi se, ettei perhe hyväksynyt astronomiaa sopivaksi toiminnaksi aateliselle. Tyko käytti sisarestaan ihaillen nimitystä 'animus invictus', 'sisukas mieli'.


title: Sophie Brahe

text: Sophie Brahe avioitui Otto Thottin kanssa 1576, jolloin hän oli 19- tai 20-vuotias ja puoliso 33. He saivat yhden lapsen Tagen (1580) ennen Otto Thottin kuolemaa 1588. Miehensä kuoltua Sophie huolehti tämän maatilasta Ericksholmissa pitääkseen sen tuottoisana siihen asti kunnes poika olisi täysi-ikäinen. Tuona aikana hänestä tuli puutarhuri sen lisäksi, että hän opiskeli kemiaa ja lääketiedettä. Hänen Ericksholmiin luomaansa puutarhaa on pidetty poikkeuksellisena. Sophie oli erityisen kiinnostunut Paracelsuksen oppien mukaisesta kemiasta ja lääketieteestä, joissa pieni myrkkyannos voisi toimia voimakkaana lääkkeenä. Hän auttoi veljeään horoskooppien teossa aina vuoteen 1597.


title: Sophie Brahe

text: 21. heinäkuuta 1587 kuningas Fredrik II allekirjoitti asiakirjan, jolla Sophie Brahe sai nykyisessä Ruotsissa sijaitsevan Årupin maatilan omistusoikeuden.


title: Sophie Brahe

text: Uraniborgissa käydessään hän tutustui alkemiaa opiskelevaan aatelismieheen Erik Langeen. Vuodelta 1590 on merkintöjä, että Sophie Brahe kävi Uraniborgissa 13 kertaa, ja sinä vuonna he kihlautuivat. Lange menetti alkemian tutkimuksissa lähes koko omaisuutensa, joten avioliiton solmiminen lykkääntyi muutamalla vuodella, kun Lange pakoili velkojiaan ja matkusti Saksaan etsimään rahoittajaa työlleen. Heidän ollessaan erossa Tyko Brahe kirjoitti runon Urania Titani kirjeeksi sisareltaan Sophielta sulhaselle vuonna 1594. Vuonna 1599 Sophie kävi tapaamassa Langea Hampurissa, mutta he menivät naimisiin vasta 1602 Eckenfördessä, jossa he asuivat hyvin köyhissä oloissa. Sophien sisarelleen Margrethe Brahelle kirjoittama kirje on säilynyt. Siinä Sophie kertoo joutuneensa käyttämään häissään reikäisiä sukkia. Langen vihkiäisasu jouduttiin häiden jälkeen palauttamaan panttilainaamoon, sillä heillä ei ollut varaa pitää sitä. Kirjeen sanotaan ilmaisevan suuttumusta siitä, ettei perhe hyväksynyt hänen tieteellisiä opintojaan ja ettei hän saanut hänelle kuuluvia rahoja. Kirjettä on sanottu hyvin henkilökohtaiseksi, tunnepitoiseksi mutta myös huumorin sävyttämäksi. Vuonna 1608 Erik Lange asui Prahassa ja kuoli siellä..


title: Sophie Brahe

text: Sophie Brahe rahoitti paikallisen kirkon Ivetofta kyrkan kunnostuksen. Hän oli suunnitellut, että hänet haudattaisiin sinne, ja kirkon asehuoneessa on yhä hänen käyttämätön sarkofaginsa. Hän oli kuitenkin vuonna 1616 muuttanut pysyvästi Tanskaan ja asettunut asumaan Helsingøriin. Viimeisinä vuosinaan hän kirjoitti Tanskan aateliston sukupuun ja julkaisi siitä ensimmäisen version 1626 mutta teki siihen myöhemmin lisäyksiä. Hänen teostaan pidetään edelleen Tanskan aateliston varhaisen historian merkittävimpänä lähteenä. Hän kuoli Helsingørissä 1643, ja hänet haudattiin Kristianstadin Kolminaisuuden kirkkoon Thottin suvun hautaan.


title: Herman Avellan

text: Herman Avellan (28. heinäkuuta 1820 Turku – 20. kesäkuuta 1912 Viipuri) oli suomalainen kamarineuvos, tullinhoitaja ja ruotsiksi julkaissut kirjailija.


title: Herman Avellan

text: Avellanin vanhemmat olivat historian professori Johan Henrik Avellan ja Christina Eleonora Almqvist. Hän pääsi ylioppilaaksi 1838 ja suoritti kameraalitutkinnon 1846. Avellan palveli junkkarina 1. suomalaisessa meriekipaasissa 1839–1844 ja toimi Sortavalan kihlakunnan henkikirjoittajana 1847–1850. Hän oli luotsiosaston päällikkönä Vaasassa 1850–1853, Oulussa 1853–1857 ja Tammisaaressa 1857–1862 sekä tullinhoitajana ensin Porvoossa 1862–1867 ja sitten Viipurissa 1867–1897. Avellanista tuli luutnantti 1844, luotsilaitoksen alikapteeni 1850, kapteeni 1853, majuri 1862 sekä hovineuvos 1878 ja kamarineuvos 1889.


title: Herman Avellan

text: Avellan oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäinen puoliso vuodesta 1848 oli Sofia Grotenfelt (k. 1858) ja toinen vuodesta 1860 vapaaherratar Eva Lovisa Mathilda Lybecker (k. 1897).


title: Herman Avellan

text: Avellan julkaisi novelleja ja näytelmiä, joissa oli uskonnollisia, suomalais-kansallisia ja romanttisia piirteitä, käyttäen myös nimimerkkiä "En Finne":


title: Pikku ponit (1980-luvun sarja)

text: Pikku ponit (alkuperäiseltä nimeltään engl. "My Little Pony" tai "My Little Pony 'n Friends") on yhdysvaltalainen vuosina 1986–1987 ilmestynyt piirrossarja. Piirrossarja perustuu Hasbron tunnetun lelusarjan My Little Ponyn hahmoihin.


title: Pikku ponit (1980-luvun sarja)

text: Suomessa 1980-luvun sarjaa on esitetty televisiossa Kolmoskanavalla ja MTV3:llä. Sarjasta on tehty myös VHS-julkaisuja, muun muassa Golden Voicen ja Agapio Racing Teamin jälkiäänittämänä. Sarjasta tehtiin jatkoa vuonna 1992 nimellä "My Little Pony Tales".


title: Michelle Ryan

text: Michelle Claire Ryan (s. 22. huhtikuuta 1984) on englantilainen näyttelijä.


title: Michelle Ryan

text: Ryan näytteli syksystä 2000 kesään 2005 BBC:n "EastEnders"-saippuasarjassa Zoe Slateria. Sen jälkeen hän on näytellyt muun muassa pääosaa kesken ensimmäisen tuotantokauden lopetetussa yhdysvaltalaisessa toimintasarjassa "Bionic Woman" (2007), televisioelokuvassa "Mansfield Park – kasvattitytön tarina" (2007) ja vieraillut neljän jakson mittaisessa roolissa velhotar Nimuehina fantasiasarjassa "Merlin" (2008).


title: Silvia Neid

text: Silvia Neid (s. 2. toukokuuta 1964 Walldürn) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän on toiminut Saksan naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana vuodesta 2005 lähtien.


title: Silvia Neid

text: Pelaajana Neid on voittanut Saksan mestaruuden seitsemän kertaa ja Saksan cupin kuudesti. Hän oli mukana vuosina 1989, 1991 ja 1995 Euroopan-mestaruuden voittaneissa joukkueissa sekä 1995 MM-kisoissa hopealle sijoittuneessa joukkueessa. Kaikkiaan Neid pelasi urallaan 111 maaottelua.


title: Silvia Neid

text: Neidin valmennusura alkoi tyttöjen maajoukkueen valmentajana vuonna 1996. Hän toimi samalla A-maajoukkueen apuvalmentajana Tina Theune-Meyerin alaisuudessa. Heinäkuussa 2005 Neid siirtyi Theune-Meyerin tilalle päävalmentajaksi. Nuorisomaajoukkueen valmentajana Neidillä on useita Euroopan- ja maailmanmestaruuksia. Naisten maajoukkueen valmentajana hän on voittanut maailmanmestaruuden 2007, olympiapronssia Pekingistä 2008 sekä Euroopan-mestaruuden 2009 ja 2013.


title: Silvia Neid

text: Neid valittiin vuonna 2010 FIFAn vuoden valmentajaksi.


title: Jacob Tegengren

text: Jacob August Tegengren (28. elokuuta 1875 Vaasa – 25. marraskuuta 1956 Vöyri) oli suomenruotsalainen kirjailija, filosofian tohtori h.c. Hän julkaisi parikymmentä runokokoelmaa ja lisäksi novelleja ja esseitä. Hän oli harrastelija-arkeologi.


title: Jacob Tegengren

text: Jacob Tegengrenin vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Ernst Wilhelm Tegengren ja Aline Irene Boy. Kirjailija K. V. Tegengren ja kouluneuvos Gustav Tegengren olivat hänen veljiään. Jacob Tegengren pääsi ylioppilaaksi 1896 ja valmistui agronomiksi Mustialan maanviljelysopistosta 1899. Tegegren toimi Ahvenanmaan kansanopiston johtajana 1900–1901 ja Närpiön kansanopiston johtajana 1901–1915. Hän oli sitten Pohjoismaiden Yhdyspankin Vöyrin konttorin esimiehenä 1915–1940. Tegengren oli ruotsinkielisen virsikirjakomitean jäsenenä 1923–1927 ja hänestä tuli Suomen muinaismuistoyhdistyksen kunniajäsen 1946 sekä Åbo Akademin filosofian kunniatohtori 1948. Tegengren suoritti 1920- ja 1930-luvuilla rautakautisten löytöpaikkojen arkeologisia kaivauksia ruotsinkielisen Etelä-Pohjanmaan pitäjissä.


title: Jacob Tegengren

text: Tegengren julkaisi useita runokokoelmia joissa korostuvat luontoaiheet ja uskonnollisuus.


title: Bench (vaatemerkki)

text: Bench on englantilainen vaatealan yritys, joka on perustettu 1980-luvun lopulla. Sen pääkonttori sijaitsee Manchesterissä.


title: Bench (vaatemerkki)

text: Benchillä on omia myymälöitä seitsemän, kaikki Isossa-Britanniassa. Myymälät sijaitsevat Bristolissa, Greenhithessa, Liverpoolissa, Lontoossa, Manchesterissä, Sheffieldissä ja Glasgowssa. Benchin tuotteita myydään myös muualla Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Australiassa.


title: Henry Biaudet

text: Louis Alfred Henry Biaudet (5. huhtikuuta 1869 Heidelberg – 17. syyskuuta 1915 Rooma) oli suomalainen katolisen kirkon historiaan erikoistunut historiantutkija ja sortovuosien aktivisti. Hänen johdollaan käynnistyi 1900-luvun alussa Vatikaanin arkiston Suomea koskevien asiakirjojen julkaiseminen.


title: Henry Biaudet

text: Biaudet’n kansainvälisen taustan vuoksi hänen identiteettinsä vaihteli kosmopolitismin ja suomalaisen nationalismin välillä. Myös tutkijana hänen työssään yhdistyi Suomen kansallinen historiankirjoitus ja laajempi eurooppalaisen historiankirjoituksen konteksti. Kielikiistassa Biaudet oli kiivas suomenmielinen, vaikka puhuikin itse suomea hieman kankeasti.. Henry Biaudet on kansanedustaja Eva Biaudet'n isosetä.


title: Henry Biaudet

text: Biaudet oli sveitsiläis-ranskalaista sukua ja syntyi Saksassa. Hänen vanhempansa olivat yliopistonlehtori Léon Gabriel Biaudet ja Marie Louise Gerber. Perhe muutti Sveitsistä Suomeen vuonna 1873. Ranskalaissyntyinen isä perusti tuolloin Helsinkiin ranskankielisen tyttökoulun ja sai 1880 viran Keisarillisesta Aleksanterin-Yliopistosta ranskan kielen lehtorina, jona toimi kuolemaansa 1898 saakka. Henry Biaudet kävi koulunsa osin Suomessa ja osin Ranskassa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Genevessä vuonna 1887 ja aloitti samana vuonna sotilasuran Suomessa vapaaehtoisena aliupseerina Uudenmaan tarkk’ampujapataljoonassa. Biaudet kävi Moskovan junkkarikoulua 1890–1892 ja valmistui 1892 upseeriksi Haminan kadettikoulusta. Hän palveli aliluutnanttina aluksi 50. Belostokin jalkaväkirykmentissä Sevastopolissa ja vuodesta 1894 Suomessa Hämeen tarkk’ampujapataljoonassa. Hän yleni luutnantiksi 1895. Biaudet kuitenkin erotettiin Suomen sotaväestä vuonna 1899, koska hän oli osallistunut helmikuun manifestia vastustaneeseen poliittisen toimintaan. Hän menetti myös sotilaseläkkeensä, mutta sai eron yhteydessä ylennyksen alikapteeniksi.


title: Henry Biaudet

text: Sotilasuran päätyttyä Biaudet aloitti Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa huippuvauhdilla edenneet historian opinnot ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1901 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1906. Vailla vakituista virkaa hän elätti itsensä toimimalla ranskan kielen opettajana helsinkiläisissä kouluissa sekä lehtimiehenä. Vuonna 1900 hän työskenteli "Aftonpostenin" toimittajana ja "Nya Pressenin" ulkomaankirjeenvaihtajana.


title: Henry Biaudet

text: Sortokauden aikana Biaudet liittyi aktivistien salaiseen organisaatioon ja toimi sen johtajana ulkomailla. Hän oli Venäjällä palvellessaan solminut suhteita venäläisiin sosialistivallankumouksellisiin (”eserrät”). Kyseisen puolueen taistelujärjestön salamurhattua Venäjän sisäministeri Dmitri Sipjaginin vuonna 1902 Biaudet’ta epäiltiin osalliseksi ja hänestä tehtiin Suomessa salainen etsintäkuulutus. Hän oli tuolloin valmistelemassa E. G. Palménin ohjauksessa väitöskirjaa katolisuuden ja reformaation suhteesta Juhana III:n ajan Ruotsissa ja oleskeli pääasiallisesti ulkomailla tekemässä arkistotyötä, etenkin Vatikaanin kirjastossa Roomassa. Biaudet oli työskentellyt vuodesta 1902 Keski- ja Etelä-Euroopan arkistoissa, pääasiassa Vatikaanissa. Hän halusi kirjoittaa uusiksi Ruotsin vastauskonpuhdistuksen historian katolisten lähteiden avulla, kun aiempi tutkimus oli turvautunut lähinnä traditioon perustuneisiin ruotsalaisiin lähteisiin. Työnsä myötä hän hakeutui yhteistyöhön eurooppalaisten katolisen kirkon historian tutkijoiden kanssa ja pääsi yhteyksiensä avulla käyttämään muun muassa jesuiittajärjestön salaisia arkistoja.


title: Henry Biaudet

text: Kuultuaan vuonna 1903 olevansa Suomessa etsintäkuulutettu Biaudet päätti jäädä pysyvästi ulkomaille. Etsintäkuulutuksen vuoksi yliopisto joutui katkaisemaan hänen stipendinsä ja Suomen Historiallinen Seura rahoituksen hänen suunnittelemaltaan lähdejulkaisutyöltä. Jälkimmäinen hanke suunniteltiin siirrettäväksi sen jatkumisen varmistamiseksi ensin Herman Gummerukselle ja tämän jouduttua vangituksi Per Olof von Törnelle. Biaudet sai kuitenkin järjestettyä suomalaisilta kollegoiltaan salaista taloudellista tukea, mikä mahdollisti hänen tieteellisen työnsä jatkamisen. Von Törne jäi hänen avukseen Roomaan. Heidän ja Vatikaanin arkistossa samaan aikaan työskennelleiden ruotsalaisten tutkijoiden välille syntyi kilpailuasetelma ja kiista oikeudesta eräiden kokoelmien käyttöön. Seurauksena Vatikaanin arkistonhoitaja peruutti välillä Biaudet’n luvat asiakirjojen valokuvaamiseen, minkä vuoksi lähdejulkaisuhanke oli keskeytettävä. Tämä kuitenkin mahdollisti Biaudet’lle ja von Törnelle omiin väitöskirjatöhinsä keskittymisen. Samanaikaisesti Biaudet jatkoi mukana Suomen aktivistien toiminnassa, suunnitteli Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhaa ja pyrki vuonna 1905 järjestämään Venäjän vallankumouksellisille aseita ulkomailta. Hänen vastuullaan oli myös Suomen asiaa koskevan propagandan levittäminen romaanisen kielialueen lehtiin Euroopassa.


title: Henry Biaudet

text: Vuoden 1905 suurlakko muutti Suomen poliittisia oloja ja pidätysuhan väistyttyä Biaudet saattoi palata kotimaahan väittelemään. Hän väitteli tohtoriksi 1906 tutkimuksellaan "Le Saint-Siège et la Suède durant la seconde moitié du XVIe siècle". Väitöskirjassaan Biaudet esitti vallitsevasta tulkinnasta poiketen, että Juhana III:n kirkkopoliitiikkaa motivoivat myös taloudelliset ja valtapoliittiset intressit eikä vain tämän oma uskonnollinen vakaumus. Muut tutkijat tyrmäsivät ajatuksen, mutta myöhempi historiantutkimus on päätynyt pitkälti samaan johtopäätökseen. Biaudet korosti muiden fennomaanitutkijoiden tavoin myös 1500-luvun Suomen itsenäisyyttä suhteessa Ruotsiin ja Ruotsin vallan ajan kielteistä vaikutusta Suomessa. Nämä värittyneet tulkinnat herättivät vastustusta varsinkin suomenruotsalaisten tutkijoiden keskuudessa, ja M. G. Schybergson leimasi Biaudet’n tutkimukset poliittiseksi propagandaksi. Etelä-Euroopassa tutkimus kuitenkin otettiin positiivisesti vastaan.


title: Henry Biaudet

text: Samoihin aikoihin väitöskirjan kanssa ilmestyi ensimmäinen osa Biaudet’n kokoamasta merkittävästä lähdejulkaisusarjasta. Hän sai myös yliopiston suurimman stipendin Herman Rosenbergin rahastosta ja palasi jatkamaan työtään Roomaan. Vuodesta 1909 Biaudet johti Suomalaisen Tiedeakatemian rahoittamaa "Expédition historique finlandaise de Rome" -nimistä suomalaista tutkijaryhmää, jonka tehtävänä oli etsiä ja julkaista Suomea koskevia historiallisia asiakirjoja Vatikaanin arkistosta. Ryhmän keskeisiä tutkijoita olivat sisarukset Kaarlo ja Liisi Karttunen. Biaudet’n ohjauksessa ehti valmistua neljä väitöskirjaa sekä neljä osaa "Études romaines" -nimistä julkaisua. Kaarlo ja Liisi Karttunen sekä August Pärnänen väittelivät kaikki vuonna 1910 ranskaksi. Biaudet’n kansainvälisesti merkittävin tieteellinen saavutus oli yhdessä Liisi Karttusen kanssa tehty kaksiosainen biografinen luettelo nuntiuksista eli paavin lähettiläistä vuoteen 1800 saakka. Biaudet’n nimissä julkaistu ensimmäinen osa ulottui vuoteen 1648 ja ilmestyi vuonna 1910. E. G. Palménin kuoltua vuonna 1911 Biaudet haki häneltä vapautunutta Suomen ja Skandinavian historian professorin virkaa, mutta hävisi riitaisassa haussa Carl von Bonsdorffille. Suomalaisen Tiedeakatemian rahoitus Biaudet’n tutkijaryhmälle päättyi 1914 ja seuraavana vuonna hän kuoli lavantautiin. Tämä johti ryhmän hajoamiseen.


title: Henry Biaudet

text: Biaudet tutustui Italiassa vierailleeseen kirjailija Joel Lehtoseen ja auttoi häntä Boccaccion "Decameronen" suomentamisessa. Lehtonen puolestaan oli Biaudet’n yhdyshenkilönä suomalaisiin lehtiin.


title: Jurjev-Polski

text: Jurjev-Polski () on kaupunki Vladimirin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kljazman sivujoen Kolokšan yläjuoksulla 68 kilometriä Vladimirista luoteeseen. Kaupunki on Jurjev-Polskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Kinešman välinen rautatie sekä Vladimirin ja Pereslavl-Zalesskin välinen maantie. Asukkaita on 19 600 henkeä (vuonna 2010).


title: Jurjev-Polski

text: Jurjev-Polskin on perustanut ruhtinas Juri Dolgoruki vuonna 1152 Vladimir-Suzdalin rajalinnoitukseksi. Vuodesta 1212 se oli lääniruhtinaskunnan keskus. Vuosina 1238, 1382 ja 1408 mongolivalloittajat hävittivät kaupungin. Vuonna 1612 sen polttivat puolalaiset maahantunkeutujat.


title: Jurjev-Polski

text: 1600-luvun puolivälissä Jurjev-Polskista tuli huomattava kaupan keskus, jonka kehitystä edisti sen sijainti Suzdalin ja Moskovan välisen maantien varrella. Vuonna 1778 siitä tuli Vladimirin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1700-luvulla kaupunkiin syntyi tekstiiliteollisuutta.


title: Jurjev-Polski

text: Nykyään Jurjev-Polski on maatalousalueen keskus, jossa on elintarviketeollisuutta, kutomo ja konepaja. Rotkojen halkomilla kukkuloilla sijaitsevassa kaupungissa on säilynyt jäänteitä 1100-luvun kremlistä. Koillisosassa sijaitsee 1200-luvulla perustettu Arkkienkeli Mikaelin luostari. Sen lähellä on vuosina 1230–1234 rakennettu Pyhän Yrjön katedraali, joka on yksi huomattavimmista Vladimir-Suzdalin rakennustaiteen muistomerkeistä. Keskustassa on säilynyt vanha kauppahalli ja 1800–1900-luvun kivisiä ja puisia asuinrakennuksia.


title: Jurjev-Polski

text: Jurjev-Polski on yksi Venäjän kultaisen renkaan matkailukohteista. Kaupungissa toimii vuonna 1920 perustettu museo.


title: Sörnäisten satama

text: Sörnäisten satama oli Helsingin Sörnäisissä Kruunuvuorenselän rannalla vuosina 1863–2008 toiminut satama. Se jäi pois käytöstä 24. marraskuuta 2008, jolloin sen toiminnot siirrettiin Vuosaaren satamaan. Alueelle jää ainoastaan Hanasaaren voimalaitoksen hiilisatama.


title: Sörnäisten satama

text: Sataman käyttöönotosta lähtien sinne johti Pasilasta Suomen ensimmäinen satamarata, joka alkujaan kulki nykyisen Teollisuuskadun vartta ja Junatietä pitkin. 1960-luvulla satamarata siirrettiin kulkemaan Vallilan pohjoispuolitse ja Itä-Pasilan ali tunnelissa. Näin tehtiin ennen kaikkea liikennejärjestelyjen vuoksi, koska satama-alueen reunaa pitkin kulkee Itäväylä. Kulosaaren sillan länsipää kulkee osittain satama-alueen yli.


title: Sörnäisten satama

text: Alkuaikoinaan Sörnäisten satama toimi ennen kaikkea puutavaran vientisatamana. Vuonna 1889 sinne perustettiin myös öljysatama, joka kuitenkin paloturvallisuussyistä siirrettiin Herttoniemeen vuonna 1938. Myöhemmin satama on toiminut etupäässä tuontisatamana, mutta sen alueella on myös kalastussatama ja sen läheisyydessä kalasäilyketehtaita. Alueella sijaitsevaa Hansaterminaalia käyttivät laivat, jotka kuljettivat myös matkustajia.


title: Sörnäisten satama

text: 1950-luvulta lähtien satama-aluetta laajennettiin huomattavasti täyttämällä merialueita. Tällöin muun muassa Sompasaari ja Hanasaari liitettiin mantereeseen. Tämän jälkeen on Sompasaaren nimeä joissakin yhteyksissä käytetty koko Sörnäisten satamastakin, ja nimi esiintyy myös sinne ohjaavissa tienviitoissa. Sompasaari toimi jonkin aikaa myös autolauttasatamana.


title: Sörnäisten satama

text: Sataman lakkauttamisen jälkeen alueelle rakennetaan uusi asunalue, josta käytetään nimeä Kalasatama. Siellä sijaitsee myös suuri kauppakeskus Redi.


title: Vapausrangaistus

text: Vapausrangaistus on yksilölle tavallisesti rikoksen vuoksi määrätty rangaistus, jonka pääasiallinen sisältö on vapauden menettäminen. Nimitystä käytettiin Suomessa aiemmin kuritushuone- ja vankeusrangaistuksen yhteisnimityksenä.


title: Vapausrangaistus

text: Rooman valtakunnan keisarien aikana laajasti käytettyä orjuuttamista voidaan pitää yhtenä vapausrangaistuksen muotona, mutta muitakin vapausrangaistuksia on historian saatossa käytetty. Nykyisen merkityksensä vapausrangaistus sai kuitenkin vasta 1500-luvulla, jonka jälkeen se levisi yleisempään käyttöön 1700- ja 1800-luvuilla. Vapausrangaistukset yleistyivät, kun kuoleman- ja ruumiinrangaistuksien käyttöä alettiin rajoittaa. Aiemmin pelkän vapauden menettämisen ei katsottu olevan riittävä rangaistus, vaan vapausrangaistuksen lisänä käytettiin usein ruumiinrangaistusta.


title: Vapausrangaistus

text: Eri maissa on ollut käytössä useita erilaisia vapausrangaistuksen muotoja. Suomessa vuoden 1734 laki toi mukanaan vapausrangaistuksina paitsi vankeuden myös työrangaistuksen. Vuoden 1889 rikoslaki tunsi vankeusrangaistuksen ohella kuritushuoneen. Kuritushuonerangaistuksen käyttö lopetettiin Suomessa 1975.


title: Vapausrangaistus

text: Kovennettu vapausrangaistus tarkoitti sitä, että rangaistuksen tehostamiseksi vangeille annettiin ravinnoksi ainoastaan vettä, leipää ja suolaa. Vankimäärien pienentämiseksi Suomessa otettiin 1930 käyttöön vapaaehtoinen vesileipärangaistus, jossa tuomitulla oli mahdollisuus lyhentää vankilassa oloaikaansa elämällä pelkällä vedellä ja leivällä. Yksi päivä tätä kovennettua rangaistusta vastasi viittä päivää tavallista vankeutta. Huonosti käyttäytyville vangeille saatettiin määrätä kurinpitorangaistuksena pimeään koppiin sulkeminen, ravinnon määrän vähentäminen tai kova makuualusta.


title: Vapausrangaistus

text: Ruotsissa vuoden 1864 rikoslaki tunsi kaksi vapausrangaistusta, pakkotyön ja vankeuden. Pakkotyö oli ankarampi rangaistusmuoto ja se saatettiin tuomita elinajaksi. Vain pakkotyöhön oli yhdistetty työvelvollisuus. Vuonna 1965 voimaan astuneen rikoskaaren mukaan ainoa Ruotsissa käytössä oleva vapausrangaistuksen muoto on vankeus.


title: Vanna

text: Vanna voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Sammio

text: Sammio on suurikokoinen, avoin, soikean tai pyöreän muotoinen säilytysastia. Yleensä sammiot valmistetaan puusta, metallista tai betonista. Viinin- ja oluentuotannossa sammioita käytetään tynnyrien ohella juomatuotteiden käyttämiseen ja säilyttämiseen.


title: Sammio

text: Kansanperinteessä sammio tarkoittaa korvatonta puuastiaa, niin sanottua tiinua. Tiinussa säilöttiin ja kuljetettiin elintarvikkeita ja vettä.


title: Diomansy Kamara

text: Diomansy Mehdi "Joe" Kamara (s. 8. marraskuuta 1980 Pariisi, Ranska) on senegalilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Kamaran syntymätodistukseen tehdyn kirjoitusvirheen johdosta sukunimi kirjoitetaan Kamara, eikä Camara, joka on pyhä nimi Senegalissa.


title: J. Huimapää

text: Jonni Aromaa eli J. Huimapää (s. 1962 Tuusula) on laulaja, joka aloitti uransa 1980-luvun lopulla 1950–1960-lukujen käännösiskelmillä. Taiteilijanimi on lainattu Jonni Huimapää (Johnny Hazard) -sarjakuvasta. Aromaa on Yleisradion kulttuuritoimittaja.


title: J. Huimapää

text: Ensilevyn "Kun kasvosi näin" julkaisi Musiikki-Fazer vuonna 1989. Levyn tuotti Jaakko Salo. Yhtye hajosi, kun Aromaa lähti opiskelemaan ulkomaille.


title: J. Huimapää

text: Palattuaan Suomeen hän jatkoi iskelmälaulajana Sonora-orkesterin solistina ja esiintyi yhteisillä keikoilla muun muassa Brita Koivusen ja Pirkko Mannolan kanssa. J. Huimapää & Sonora-orkesteri on mukana "Onnellisten kotimaa" -teemalevyllä (1992). Orkesteria johti Hepa Halme.


title: J. Huimapää

text: Iskelmät vaihtuivat laulelmiin 1990-luvun puolivälissä, ja J. Huimapää alkoi esittää muun muassa Kaj Chydeniuksen sävellyksiä Vaaralliset jouset -jousikvartetin solistina. Kokoonpano esiintyi muun muassa Helsingin juhlaviikoilla.


title: J. Huimapää

text: J. Huimapää oli mukana kirjallisen laululiikkeen hengessä toteutetussa Vorwärts!-konserttisarjassa. Se poiki vuonna 1994 "Saa uskaltaa" -levyn, jolla J. Huimapää laulaa kappaleen ”"Puhu minulle rakkaudesta"” Riku Niemen johtaman Avanti!-orkesterin solistina. Oululainen Jeata Juustinen ohjasi siitä 2000-luvun alussa videon, joka oli mukana Oulun musiikkivideofestivaaleilla. Samoihin aikoihin teatterinjohtaja Pekka Milonoff houkutteli J. Huimapään vielä kerran parrasvaloihin. Tuloksena syntyi KOM-ravintolaan tehty ohjelmallinen lauluilta ”Jotain jäi kertomatta”. Esityksen kappaleet, käännösiskelmät ja laulelmat, sovitti kahdelle kitaralle Sibelius-Akatemian jazzlinjan kasvatti Kalle Kalima.


title: J. Huimapää

text: J. Huimapää ja Tanssiorkesteri koottiin uudelleen Karkkilan Sunset Beach Partyn lavatansseihin Hotelli Oivaan vuonna 2003. Yhtye teki alkuperäiskokoonpanossa seuraavan keikan elokuussa 2014 Helsingin Satakuntatalolla. Silloin tuli kuluneeksi 25 vuotta "Kun kasvosi näin" -levystä.


title: J. Huimapää

text: Aromaa alkoi esiintyä uudestaan laulajana vuonna 2018. Hän konsertoi yhdessä säveltäjä-muusikko Jussi Tuurnan kanssa (piano) .


title: Detomidiini

text:
Detomidiini on imidatsoli-rakenteinen alfa2-adrenerginen agonisti, jolla sedatiivisia ja rauhoittavia vaikutuksia. Detomidiini vaikuttaa
keskushermostossa estämällä noradrenaliini-välitteisten hermoimpulssien kulkua. Detomidiinia käytetään erityisesti isojen eläinten, kuten hevosten nukutusaineena. Detomidiini on lääketehdas Orionin 1980-luvulla kehittämä alkuperälääke ja se on käytössä HCl-suolana kauppanimellä Domosedan.
Detomidiinin vaikutuksen voi poistaa käyttämällä atipametsolia.


title: Jurjevets

text: Jurjevets () on kaupunki Ivanovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan (Gorkin tekoallas) rannalla 168 kilometriä Ivanovosta koilliseen. Asukkaita on 10 200 henkeä (vuonna 2010).


title: Jurjevets

text: Vuonna 1225 Vladimirin ruhtinas Juri Vsevolodovitš perusti Volgan rannalle, vastapäätä Unža-joen suuta linnoituksen, joka kantoi hänen mukaansa nimiä Jurjev-Povolski ja Georgijevsk. Linnoituksen viereen kasvoi esikaupunki, jonka Kultaisen ordan kaanin Batun joukot polttivat vuonna 1237. Vuodesta 1405 lähtien kaupunki kuului Gorodetsin ruhtinaskuntaan, vuodesta 1448 Moskovaan, vuodesta 1451 Suzdaliin ja sitten taas Moskovan ruhtinaskuntaan. 1600-luvun alussa puolalaiset hävittivät kaupunkia useaan kertaan. 1650-luvun alussa siellä toimi vanhauskoisten johtaja Avvakum. Vuosina 1661–1663 Jurjevetsiin rakennettiin kivinen linnoitus, joka purettiin 1700-luvun lopussa. Vuonna 1708 kaupunki liitettiin Kazanin lääniin ja vuonna 1778 siitä tuli Kostroman lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus.


title: Jurjevets

text: Jurjevetsin keskustassa on vanha (1806) ja uusi (1825–1833) Jerusalemiin saapumisen katedraali kellotorneineen, 1700-luvun alussa rakennettu Jumalan ilmestyksen kirkko ja Kristuksen syntymän kirkko vuodelta 1840. Vanha kaupunki koostuu etupäässä yksikerroksisista puutaloista. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo, Vesninin arkkitehtiveljeksien museo sekä Jurjevetsissa syntyneelle elokuvaohjaaja Andrei Tarkovskille omistettu museo.


title: Ahti Karppinen

text: Ahti Johannes Karppinen () oli suomalainen jääkärivänrikki Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Antti Karppinen ja Maria Niemelä.


title: Ahti Karppinen

text: Karppinen kävi kansakoulun ja Limingan kansanopiston vuosina 1913–1914 sekä Oulaisten maamieskoulun vuosina 1915–1916.


title: Ahti Karppinen

text: Karppinen työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 2. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Ahti Karppinen

text: Karppinen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, missä joukossa hän osallistui sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Vuohiniemellä ja Kämärän asemalla sekä Viipurissa. Hänen kohtalokseen tuli kaatua Viipurissa Kolikkoinmäellä käydyssä taistelussa 28. huhtikuuta 1918. Hänet haudattiin Kempeleen sankarihautaan.


title: Säiliö

text: Säiliö on esine, jonka sisällä voidaan säilyttää ulkomaailmasta erillään mitä tahansa nestemäistä, kaasumaista tai kiinteää ainetta. Sanan läheinen johdos on säilö, joka tarkoittaa varsinaista säilytyspaikkaa ja -tilaa (vertaa "pitää säilössä"). Sitä käytetään joskus säiliön synonyymina, varsinkin yleisluontoisemmista asioista puhuttaessa (esimerkiksi "datasäilö", "turvasäilö").


title: Jurga

text: Jurga () on kaupunki Kemerovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tomjoen varrella 143 kilometriä Kemerovosta luoteeseen. Kaupungissa haarautuvat Novosibirskiin, Krasnojarskiin ja Novokuznetskiin johtavat rautatiet. Asukkaita on 83 800 henkeä (vuonna 2008).


title: Jurga

text: Jurgan asutus on syntynyt vuonna 1886. Vuonna 1906 rakennettiin samanniminen Siperian radan asema. Vuonna 1942 Jurgasta tuli kaupunkimainen taajama ja vuonna 1949 kaupunki. Kaupungissa on suuri konepaja, alumiinivenetehdas ja hiomavälinetehdas.


title: Chrysomelinae

text: Chrysomelinae on kovakuoriaisiin ("Coleoptera") lehtikuoriaisten ("Chrysomelidae") heimoon kuuluva alaheimo. Alaheimoon kuuluu 16 sukua ja maailmanlaajuisesti noin 3000 lajia, joiden koko vaihtelee 3-14 mm.


title: Južnouralsk

text: Južnouralsk () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Uralin itärinteellä Uvelka-joen rannalla 88 kilometriä Tšeljabinskista etelään. Asukkaita siellä oli 37 877 henkeä (vuonna 2010), koko kaupunkipiirissä 38 030.


title: Južnouralsk

text: Paikkakunta on syntynyt 1950-luvulla rakennetun sähkövoimalan yhteyteen. Južnouralskin kaupunki perustettiin vuonna 1961. Voimalaitoksen lisäksi kaupungissa on mm. koneenrakennus-, keramiikka- ja elintarviketeollisuutta.


title: Mrs. Robinson

text: Mrs. Robinson on Paul Simonin kirjoittama laulu, jonka ensimmäisenä esitti yhtye Simon & Garfunkel. Kappale nousi singlenä Yhdysvaltain listaykköseksi ja oli siellä heidän toinen ykköshittinsä ”The Sound of Silencen” jälkeen. Varhainen versio kappaleesta soi elokuvassa "Miehuuskoe" (1967) ja sen jälkeenpäin julkaistulla soundtrackilla samalla kun valmis versio sai esikoisjulkaisunsa levyllä "Bookends". Kaksikko vastaanotti laulusta vuoden levytyksen Grammy-palkinnon vuonna 1969.


title: Mrs. Robinson

text: Elokuvassa "Miehuuskoe" Benjamin Braddock (Dustin Hoffman) on yliopistosta juuri valmistunut tarmoton nuori mies, joka alkaa suhteen vanhemman naisen, rouva Robinsonin (Anne Bancroft) kanssa. Laulu ei ollut valmis, kun se laitettiin elokuvaan; siitä kuullaan ainoastaan palasia taustamusiikkina. Kun elokuva tuli tunnetummaksi, Paul Simon laittoi palaset yhteen kokonaiseksi kappaleeksi.


title: Mrs. Robinson

text: Tämän kappaleen ovat coveroineet ainakin Frank Sinatra, The Lemonheads ja Bon Jovi. Sinatran versio sisältää lähes täysin erilaiset sanat, mutta sävel ja tempo ovat alkuperäisen kaltaisia.


title: Chrysomelini

text: Chrysomelini on lehtikuoriaisiin ("Chrysomelidae") kuuluva kovakuoriaisten ("Coleoptera") tribus.


title: Jessica Savitch

text: Jessica Beth Savitch (1. helmikuuta 1947 – 23. lokakuuta 1983) oli amerikkalainen televisio-journalisti ja uutistoimittaja. Hän oli televisiosarja "The Tomorrow Show:n" sijaisjuontaja vuosina 1977–1982. Hän oli vuosina 1980–1981 naimisissa Mel Kornin kanssa, jonka jälkeen hän meni pian uusiin naimisiin Donald Paynen kanssa. Avioliitto päättyi nopeasti Paynen kuolemaan elokuussa 1981.


title: Jessica Savitch

text: Jessica Savitch kuoli 36-vuotiaana auto-onnettomuudessa 23. lokakuuta 1983.


title: Jessica Savitch

text: Hän oli aktiivisena 1960-luvun lopusta aina kuolemaansa 1980-luvun alkupuolelle saakka.


Kuninkaallisen draamateatterin oppilaskoulu () eli Dramatenin oppilaskoulu () oli vuosina 1787–1964 toiminut Ruotsin korkeinta teatterikoulutusta antanut oppilaitos. Koulu oli Tukholmassa kiinteässä yhteydessä kansalliseen pääteatteriin Kuninkaalliseen draamateatteriin eli Dramateniin.


Kuninkaallisen draamateatterin oppilaskoulun perusti taiteita harrastanut kuningas Kustaa III vuonna 1787. Tätä ennen näyttelijäksi oli kouluttauduttu oppipoikaperiaatteella vanhemman kollegan ohjauksessa. Koulun opetus kytkeytyi voimakkaasti ranskalaiseen traditioon 1793, kun koulun johtoon nimitettiin ranskalaislähtöinen aviopari Anne Marie Milan Desguillons ja Joseph Sauze Desguillons. Kuninkaallisen draamateatterin uudisrakennuksen valmistuttua 1907 koulu siirtyi samaan rakennukseen. Koulun käytössä ollut näyttämö toimii nykyään yhtenä Dramatenin kuudesta näyttämöstä nimellä Tornrummet.


title: Kuninkaallisen draamateatterin oppilaskoulu

text: Aluksi yhden lukuvuoden kestänyt koulutus laajennettiin kaksivuotiseksi 1910-luvulla. 1930-luvulta lähtien tuli pakolliseksi kolmas vuosi, jonka aikana oppilas harjoitteli Dramatenissa. 1940-luvun lopussa käynnistyi Alf Sjöbergin johdolla ohjaajalinja. Koulun tarjoama, klassisiin metodeihin nojaava ja vahvasti emoteatteri Dramatenin arkeen nivoutuva teatteriopetus arvioitiin Euroopan laadukkaimpiin kuuluvaksi.


text: Vuosikymmenien aikana suuri osa Ruotsin merkittävimmistä näyttelijöistä hankki oppinsa oppilaskoulusta. Greta Garbo aloitti kaksivuotisen koulutuksensa 16-vuotiaana 1922. Myös Ingrid Bergman ja monet Bergman-näyttelijät, kuten Gunnar Björnstrand ja Max von Sydow, opiskelivat laitoksessa.


text: 1960-luvulla valtio päätti erottaa teatterikoulutuksen teatterin yhteydestä ja ottaa sen omaan hallintaansa ("Statens scenskola"). Taustalla vaikutti muun muassa virinnyt perinteisten opetusmetodien arvostelu ja kiinnostus modernimpaan metodinäyttelemiseen, mutta myös rakennuksen tilanpuute oli ilmeinen. Lopullisen ratkaisun oppilaskoulun lakkauttamisesta teki vuonna 1964 Dramatenin silloinen johtaja Ingmar Bergman, joka oli kyllästynyt näyttelijäharjoittelijoiden vaatimaan huomioon. Dramatenin oppilaskoulun aseman peri Tukholman teatterikorkeakoulu, ja myöhemmin teatterikorkeakoulu on perustettu myös Malmöhön, Göteborgiin ja Luulajaan.


title: Rory Delap

text: Rory John Delap (s. 6. heinäkuuta 1976 Sutton Coldfield, Englanti) on irlantilainen jalkapalloilija. Hän on syntynyt Englannissa, mutta hänen vanhempansa ovat irlantilaisia ja hän edustaa Irlannin maajoukkuetta. Delapin seurajoukkue on Stoke City FC.


title: Rory Delap

text: Delap aloitti ammattilaisuransa kotikaupunkinsa Carlisle United FC:ssä vuonna 1994. Delap pelasi seurassa vuoteen 1998 asti ja oli nostamassa sitä kahdesti 2. divisioonaan. Carlislesta Delap siirtyi Valioliigassa pelanneeseen Derbyyn, jossa hän pelasi kolme seuraavaa kautta. Kesällä 2001 Delap vaihtoi Valioliigan Southamptoniin. Southampton putosi Valioliigasta keväällä 2005 ja pian Delap siirtyi Sunderlandiin, jossa hän loukkaantumisen jälkeen ei kuitenkaan saanut juurikaan peliaikaa. Sunderland lainasi Delapin mestaruussarjan Stoke Cityyn lokakuussa 2006, mutta hän loukkasi jalkansa pahoin jo toisessa ottelussaan. Loukkaantumisesta huolimatta Stoken manageri Tony Pulis hankki Delapin seuraan pysyvästi tammikuussa lupauksensa mukaisesti.


title: Rory Delap

text: Delap tunnetaan poikkeuksellisen pitkistä ja vaarallisista rajaheitoista. Delapin heitot olivat tärkeä tekijä Stoken noustua kaudella 2007–2008 ja Valioliiga-kaudella 2008–2009 hänen heitoistaan syntyi seitsemän Stoken kauden 13 ensimmäisestä maalista. Syksyllä 2008 Valioliigaottelussa Arsenalia vastaan Stoken molemmat maalit syntyivät Delapin pitkän rajaheiton seurauksena. Pitkien heittojen taustalla on hänen nuoruudessaan harrastama keihäänheitto, jonka hän jätti 14-vuotiaana päätettyään keskittyä vain jalkapalloon. Delapia on jopa houkuteltu edustamaan Irlantia keihäänheitossa Lontoon olympialaisissa 2012.


title: Rory Delap

text: Irlannin maajoukkueessa Delap on pelannut 11 maaottelua.


title: Leptinotarsa

text: Leptinotarsa on lehtikuoriaisiin ("Chrysomelidae") kuuluva kovakuoriais ("Coleoptera") suku.


title: Juža

text: Juža () on kaupunki Ivanovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Vazal-järven rannalla 95 kilometriä Ivanovosta kaakkoon. Kaupunki on Južan piirin keskus. Asukkaita on 14 800 henkeä (vuonna 2008).


title: Juža

text: 1800-luvulla Južan kylään perustettiin kutomo. Vuonna 1925 siitä tuli kaupunki. Južassa on tekstiili- ja puunjalostusteollisuutta.


title: Transitoliikenne

text: Transito- eli kauttakulkuliikenne on tavaroiden ja raaka-aineiden kuljetuksia toisen maan kautta kolmansiin maihin. Transitotavaroita ei osteta kauttakulkumaahan, niitä ei selvitetä kauttakulkumaan tullissa eikä niitä tilastoida sen ulkomaankaupaksi.


title: Transitoliikenne

text: Joulukuussa 2005 Suomen satamien kautta kuljetettiin transitotavaraa itään (lähinnä Venäjälle) 221 944 tonnia ja länteen 155 345 tonnia. Transitokuljetusten määrä itään lisääntyi 8 prosenttia ja länteen väheni 30 prosenttia verrattuna edellisen vuoden vastaavaan kuukauteen. Luvut perustuvat Tilastokeskuksen Merenkulkulaitokselta, VR:ltä ja Itäiseltä tullipiiriltä keräämiin tietoihin.


title: Transitoliikenne

text: Transitotavaraa kuljetettiin joulukuussa rautateitse 256 332 tonnia ja maanteitse 277 923 tonnia. Rautateiden transitokuljetukset vähenivät 6 prosenttia ja maanteiden transitokuljetukset lisääntyivät 17 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna.


title: Transitoliikenne

text: Pääosa Suomen kautta kulkevasta transitoliikenteestä saapuu Suomeen ja lähtee Suomesta satamien kautta merikuljetuksina. Näin ollen meritransiton määrä on toistaiseksi ollut lähellä transitokuljetusten kokonaismäärää.


title: Ertil

text: Ertil () on kaupunki Voronežin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Donin vesistöön kuuluvan Ertil-joen rannalla 225 kilometriä Voronežista itään. Kaupunki on Ertilin piirin keskus. Sen läpi kulkee Grjazin ja Povorinon väliseltä rautatieltä Oboronan asemalla haarautuva sivurata. Asukkaita on 11 900 henkeä (vuonna 2008).


title: Ertil

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1897 rakennetun sokeritehtaan yhteyteen. Kaupungissa on elintarvike- ja metalliteollisuutta. Kotiseutumuseon kokoelmissa on paikallisen käsityötaiteen tuotteita.


title: Štšutšje

text: Štšutšje () on kaupunki Kurganin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tšeljabinskin ja Kurganin välisen rautatien varrella (Štšutšjen asema) 170 kilometriä Kurganista länteen. Kaupunki on Štšutšjen piirin keskus. Asukkaita on 10 018 (tammikuussa 2016).


title: Štšutšje

text: Paikkakunta on syntynyt 1800-luvun lopussa. Kaupunki siitä tuli vuonna 1945. Štšutšjessa on elintarviketeollisuutta ja konepaja.


title: Natalie Horler

text: Natalie Christine Horler (s. 23. syyskuuta 1981 Bonn, Saksa) on saksalaisen eurodance-ryhmä Cascadan laulaja. Hän on sekä Saksan että Englannin kansalainen. Natalien musiikkiura alkoi 1990-luvulla, ja hän liittyi Cascadaan vuonna 2003.


title: Natalie Horler

text: Horler aloitti laulajanuransa laulamalla baareissa ja kasinoilla. 18 vuotta täytettyään hän pääsi työskentelemään eri DJ:den kanssa ja levytti useita kappaleita studiossa. Tämän myötä hän sattumalta tutustui tuleviin bändijäseniinsä DJ Manianin ja Yanouhin. Natalie on myös hakenut Saksalaiseen musiikkiohjelmaan Star Search vuonna 2004, jossa hän esitti Mariah Careyn kappaleen Hero.


title: Štšigry

text: Štšigry () on kaupunki Kurskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kurskin ja Kastornajan välisen rautatien varrella (Štšigryn asema) 61 kilometriä Kurskista itäkoilliseen. Kaupunki on Štšigryn piirin (11 994 as., vuonna 2010) keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asukkaita on 17 040 henkeä (2010).


title: Štšigry

text: 1600-luvulta lähtien tunnetaan Troitskoje na Štšigrah -niminen kylä, josta vuonna 1779 tuli Štšigryn kaupunki ja Kurskin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Asukkaiden pääelinkeinona oli maatalous. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli saksalaisten miehittämä. Nykyään Štšigryssa on koneenrakennus-, muovi-, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.


title: Liikenneinsinööri

text: Liikenneinsinööri on teknisen alan ammatti. Liikenneinsinöörejä koulutetaan Suomessa Teknillisessä korkeakoulussa liikennetekniikan osastolla (diplomi-insinööri) ja ammattikorkeakoulutasolla Hämeen ammattikorkeakoulussa Riihimäellä (insinööri (AMK), syksystä 2008 alkaen). Aikaisemmin alan koulutusta järjestettiin myös opistoasteella.


title: Liikenneinsinööri

text: Liikenneinsinöörin työtehtävät voivat liittyä esimerkiksi yleiseen liikennesuunnitteluun, joukkoliikenteeseen, kuljetuksiin tai liikennetelematiikkaan. Mahdollisia työnantajia ovat valtio, kunnat ja suunnittelutoimistot sekä erilaiset liikennealan yksityiset yritykset.


title: Hyvää yötä ja huomenta (kappale)

text: Hyvää yötä ja huomenta on Don Huonojen vuonna 1997 julkaistun samannimisen albumin toinen single. Idols-semifinalistit tekivät kappaleesta oman versionsa vuonna 2008.


title: Trouble (Akonin albumi)

text: Trouble on hip hop ja R&B -laulaja Akonin esikoisalbumi, joka julkaistiin 29. kesäkuuta 2004. Levyä myytiin noin kolme miljoonaa kappaletta.


title: Kolme kuningasta (elokuva)

text: Kolme kuningasta on yhdysvaltalainen toimintadraamaelokuva vuodelta 1999. Sen tapahtumat sijoittuvat Irakiin vuonna 1991, kun kansa kapinoi Saddam Husseinia vastaan Persianlahden sodan jälkeen. Voimakkaasti sodanvastainen elokuva kertoo kolmesta amerikkalaisesta sotilaasta jotka etsivät aarretta vapautetusta Kuwaitista sen jälkeen kun sota on julistettu päättyneeksi.


title: Armstrong (Brittiläinen Kolumbia)

text: Armstrong on Kanadassa, Brittiläisen Kolumbian provinssissa Okanagan alueella sijaitseva kaupunki. Vuonna 2016 sen väkiluku oli noin 5 100.


title: Štšokino

text: Štšokino () on kaupunki Tulan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Keski-Venäjän ylängöllä 25 kilometriä Tulasta etelään. Kaupunki on Štšokinon piirin keskus. Sen läpi kulkee Tulan ja Orjolin välinen rautatie (Štšokinon asema) sekä Moskovan ja Simferopolin välinen valtatie. Asukkaita on 60 700 henkeä (vuonna 2005).


title: Štšokino

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1870 perustetun ruskohiilikaivoksen yhteyteen. Vuonna 1938 Štšokinosta tuli kaupunki. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehittämä.


title: Štšokino

text: Nykyisin kaupungissa on lannoite- ja kemian teollisuutta sekä TGK-4-tuotantoyhtiöön kuuluva sähkövoimala. Piirin alueella sijaitsee Leo Tolstoin kartanomuseo Jasnaja Poljana.


title: Charles Brown

text: Charles Brown -nimisiä ovat:


title: Charles Brown

text: Henkilöitä:Fiktiivisiä hahmoja:


title: Rosie the Riveter

text: Rosie the Riveter () on henkilösymboli, joka kuvaa miljoonien yhdysvaltalaisten naisten työtä toisen maailmansodan aikana. Sodan aikana Rosie the Riveter oli propagandahahmo, jonka avulla kannustettiin naisia osallistumaan Yhdysvaltojen sotaponnistukseen. Sittemmin hahmo on toiminut erilaisten tasa-arvo- ja feminististen liikkeiden ikonina.


title: Rosie the Riveter

text: Noin kuusi miljoonaa yhdysvaltalaista naista siirtyi töihin teollisuuteen korvaamaan armeijaan siirtyneitä miehiä. Monet naisista työskentelivät tehtaissa, jotka tuottivat sodankäyntiin tarvittavia välineitä, kuten ammuksia, aseita ja varusteita.


title: Rosie the Riveter

text: Rosie the Riveter liitetään usein yhteen tosielämän esikuvistaan, Rose Will Monroeen, joka työskenteli niittaajana B-29- ja B-24-pommikoneita tuottaneessa Willow Run-lentokonetehtaassa Michiganissa. Monroe esiintyi sotaponnistuksen tärkeyttä esittelevässä promootioelokuvassa ja toimi mallina vastaavassa julistekampanjassa. Kun alkuvuodesta 1943 julkaistiin lisäksi laulu "Rosie the Riveter", Monroesta tuli yksi aikansa tunnetuimmista hahmoista maassaan.


title: Rosie the Riveter

text: Rosie-hahmo liitetään usein myös J. Howard Millerin 1942 toteuttamaan "We Can Do It!" -julisteeseen, mutta Millerin mallina oli eri nainen, mahdollisesti Geraldine Doyle. Myös Norman Rockwell maalasi Rosie-aiheisen taulun, josta "Saturday Evening Post" -lehti teki kansikuvan. Rockwellin mallina toimi Mary Doyle Keefe.


title: Rosie the Riveter

text: Rosie the Riveter-hahmon edeltäjä oli kanadalainen aseteollisuuden työntekijä Veronica Foster, jolle annettiin lempinimi "Ronnie the Bren Gun Girl".


title: Karl Storch

text: Karl Storch (21. elokuuta 1913 – 19. elokuuta 1992) oli saksalainen moukarinheittäjä ja olympiamitalisti.


title: Karl Storch

text: Storch heitti moukaria huipputuloksiin jo 1930-luvun lopulla, mutta koska kahdet olympialaiset peruuntuivat sodan takia ja Saksa suljettiin Lontoon 1948 olympialaisten ulkopuolelle, pääsi Storch olympialaisiin vasta 38-vuotiaana Helsingissä 1952. Tuolloin hän saavutti olympiahopeaa tuloksella 58,86 m. Vajaa kuukausi aiemmin hän oli heittänyt Saksan ennätyksen 59,44 m.


title: Goma

text: Goma on kaupunki Kongon demokraattisessa tasavallan itäosassa Kivujärven pohjoisrannalla. Se on Pohjois-Kivun maakunnan pääkaupunki, jossa oli vuonna 2012 noin miljoona ihmistä: 300 000 kanta-asukasta ja satojatuhansia pakolaisia.


title: Goma

text: Gomassa on strategisesti merkittävä lentokenttä.


title: Goma

text: Vuonna 2012 Ruandasta tukea saava kapinallisryhmä M23 taisteli kaupungista ja sai sen haltuunsa marraskuun lopulla. Noin 50 000 kaupungin asukkaan arveltiin paenneen. Kapinalliset vetäytyivät kaupungista joulukuun alussa.


title: Heikki Ala-Mäyry

text: Heikki Ala-Mäyry (21. lokakuuta 1893 Kuortane – 31. lokakuuta 1960 Kuortane) oli maanviljelijä, pankinjohtaja, kirjakauppias ja kokoomuksen kansanedustaja.


title: Heikki Ala-Mäyry

text: Ala-Mäyry valittiin eduskuntaan Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä vuoden 1948 vaaleissa. Hän istui eduskunnassa yhden kauden, heinäkuuhun 1951 saakka. Hän kuului kulkulaitosvaliokuntaan ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950 ja 1956. Hän kuului kokoomuksen puoluevaltuuskuntaan ja toimi Kuortaneen kunnanvaltuuston puheenjohtajana.


title: Šuja

text:
Šuja () on kaupunki Ivanovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kljazman sivujoen Tezan rannalla 32 kilometriä Ivanovosta kaakkoon. Kaupunki on Šujan piirin keskus, mutta ei itse kuuluu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Šujan läpi kulkee Vladimirin ja Ivanovon välinen rautatie (Šujan asema). Asukkaita on 58 900 henkeä (vuonna 2008).
Šuja mainitaan ensimmäisen kerran Nižni Novgorodin ruhtinaskuntaan kuuluneena huomattavana asutuskeskuksena vuonna 1393/1394. Kaupunki on saanut alkunsa Šuiskin ruhtinassuvun omistamasta kylästä. 1500-luvulla sen nimenä oli myös Borisoglebskaja sloboda. Vuonna 1539 sen hävittivät Kazanin kaanin Safagäräyn joukot, vuonna 1609 puolalaiset ja vuonna 1619 se kärsi liettualaisten, kasakoiden ym. hyökkäyksistä. 1500–1600-luvulla Šuja oli vilkas kauppapaikka ja käsityöläiskeskus. 1700-luvulla alkoi kehittyä tekstiiliteollisuus.


title: Šuja

text: Vuonna 1708 Šuja liitettiin Moskovan lääniin ja vuonna 1778 siitä tuli Vladimirin lääniin kuulunut kihlakuntakaupunki. 1800-luvulla Šuja oli huomattava tekstiili- ja nahkateollisuuden keskus. Nykyisin kaupungissa on tekstiiliteollisuuden lisäksi mm. puunjalostus- ja konepajateollisuutta.


title: Šuja

text: Kaupungissa toimii pedagoginen yliopisto, kotiseutumuseo ja Mihail Frunzelle omistettu museo.


title: John Holland

text: John Holland (20. joulukuuta 1926 – 9. kesäkuuta 1990) oli uusiseelantilainen 400 metrin aitajuoksija ja olympiamitalisti.


title: John Holland

text: Holland saavutti 400 metrin aitajuoksussa olympiapronssia Helsingissä 1952 ajalla 52,2 sekuntia. Erot olivat selvät, sillä hän hävisi hopeamitalisti Juri Litujeville 0,9 sekunnilla mutta voitti neljänneksi jääneen Anatoli Julinin 0,6 sekunnilla. Vuoden 1950 Kansainyhteisön kisoissa hän saavutti hopeaa 440 jaardin aitajuoksussa ajalla 52,7 s sekä pronssia 4 × 440 jaardin viestijuoksussa.


title: Kokkelipiimä

text: Kokkelipiimä on itäsuomalainen hapatettu maitotuote – piimää, jonka sekaan on sekoitettu kokkelia. Kokkeli on hyytelömäinen, heraton aine, joka muodostuu lämpimässä paikassa seisotetusta ja juoksettuneesta maidosta.


title: Kokkelipiimä

text: Kokkelia saadaan seisottamalla kuorittua maitoa lämpimässä paikassa noin kaksi vuorokautta. Piimimistä eli maidon juoksettumista voidaan nopeuttaa pitämällä maito miedossa lämmössä uunissa. Maito kiinteytyy maitohappobakteerien vaikutuksesta itsekseen, ja siitä erottuu hera. Kiinteä kokkeli poimitaan eri astiaan, johon lisätään vettä, ja sitä säilytetään viileässä. Kokkeli muistuttaa koostumukseltaan raejuustoa tai rahkaa. Kokkelista voi säilytyksessä vielä irrota heraa, joten vesi vaihdetaan puhtaaseen. Kokkelia voidaan syödä sellaisenaan, tai sitä sekoitetaan maitoon, kirnupiimään tai veteen.


title: Vyökirjoahven

text: Vyökirjoahven ("Tropheus duboisi") on yksi afrikkalaisen Tanganjikajärven endeemisistä kirjoahvenlajeista. Lajia pidetään myös akvaariokalana. Vyökirjoahven luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi sen akvaariokalaksi pyytämisen seurauksena.


title: Vyökirjoahven

text: Vyökirjoahvenkoiras kasvaa noin 12 cm pitkäksi, naaras jää hieman pienikokoisemmaksi. Nuoret vyökirjoahvenyksilöt ovat väriltään mustia tihein valkoisin pistein. Kalan kasvaessa sen pää muuttuu siniseksi ja kehoon kehittyy leveä keltainen tai valkoinen pystyraita.


title: Vyökirjoahven

text: Vyökirjoahvenenkoiraat ovat tarkkoja alueistaan ja voivat käyttäytyä aggressiivisestikin alueelleen tunkeutuvia kaloja kohtaan. Vyökirjoahvennaaraita tulisi olla akvaariossa enemmän kuin saman lajin koiraita. Naaraat hautovat mätiään suussaan.


title: Vyökirjoahven

text: Vyökirjoahvenet viihtyvät parhaiten vedessä, jonka lämpötila on 24–26 °C ja pH 8,5–9,0. Ravintonaan laji käyttää pääasiassa leviä, joita se raaputtaa kivien pinnoilta. Akvaariossa sitä voi ruokkia salaatilla ja pinaatilla.


title: Gran Turismo 4

text: Gran Turismo 4 (lyhenne GT4) on Polyphony Digitalin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin vuonna 2004 julkaisema "Gran Turismo" -pelisarjaan kuuluva ajopeli PlayStation 2:lle.


title: Gran Turismo 4

text: Peli julkaistiin pahasti myöhässä, mutta se myi Japanissa miljoona kappaletta yhdessä viikossa. Eurooppalaisessa versiossa on 721 eri automallia ja 51 kilparataa pelattavana. Ajofysiikka oli realistinen ja mukana oli monta eri pelimuotoa, kuten ”Endurance”-luokassa kolme 24 tunnin kilpailua. Grafiikan laatu parani hieman "istä".


title: William Miller (keihäänheittäjä)

text: William Preston Miller (22. helmikuuta 1930 Lawnside, New Jersey – 27. lokakuuta 2016 Apache Junction, Arizona) oli yhdysvaltalainen keihäänheittäjä ja olympiamitalisti.


title: William Miller (keihäänheittäjä)

text: Miller saavutti keihäänheitossa olympiahopeaa Helsingissä 1952 tuloksella 72,46 m. Hän hävisi parikymmentä senttimetriä pidemmälle maanmiehelleen Cyrus Youngille 1,32 metriä.


title: William Miller

text: William Miller -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Eco-Drive

text: Eco-Drive on japanilaisen kellovalmistaja Citizenin valmistama kellosarja, joka toimii aurinkovoimalla. Ensimmäinen Eco-Drive kello julkaistiin myyntiin vuonna 1995.


title: Freedom (Akonin albumi)

text: Freedom on hip hop R&B -laulaja Akonin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 2. joulukuuta 2008. Albumi on Akonin ensimmäinen, joka ei sisällä Parental Advisory -merkkiä. Albumi sjoittui Billboard 200 -listan 7. sijalle myytyään 110 000 kappaletta ensimmäisellä viikolla. Nyt albumia on myyty 600 000 kappaletta ja se on ylittänyt kultarajan.


title: Dick Whittinghill

text: Dick Whittinghill (3. maaliskuuta 1913 Helena, Montana – 24. tammikuuta 2001 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, muusikko ja radio-DJ.


title: Dick Whittinghill

text: Whittinghill toimi Tommy Dorseyn big bandin solistina 1930-luvulla. Toisen maailmansodan aikana hän palveli luutnanttina Yhdysvaltain puolustusvoimien radioverkossa tiskijukkana. Sodan jälkeen hän työskenteli ensin helenalaisella KPFA-asemalla, jolta siirtyi Los Angelesiin, aluksi KIEV- ja sittemmin KGFJ-asemalle. Vuonna 1950 Whittinghall siirtyi KMPC:lle, jolla ollessaan hänestä tuli Los Angelesin merkittävin radiopersoona aina eläkkeelle jäämiseensä vuoteen 1979 asti. Vuonna 1982 Whittinghall palasi radioon KPRZ-asemalle, mutta ei enää pystynyt saavuttamaan entistä suosiotaan takaisin.


title: Dick Whittinghill

text: Dick Whittinghill on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle ja hänet on nimetty Radio Hall of Fameen.


title: Mazda 323 (BJ)

text:
Mazda 323 BJ on Mazda 323:n viimeinen sukupolvi, joka tuli myyntiin vuonna 1998. Siitä oli saatavana neliovinen sedan sekä viisiovinen hatchback.
323 BJ on saatavana kolmella eri varustelutasolla: Comfort, Exclusive ja Sportive.


title: LV 241

text: LV 241 on digitaalinen, hyppivätaajuuksinen, Suomen puolustusvoimien käytössä oleva pataljoonaradio, jonka teholähteenä on ladattava NiCd-akku. Radio toimii 30–107,975 MHz:n taajuudella sekä salaamattomana että salattuna. Salaamattomana se toimii kaikkien VHF -radioiden, kuten LV 217 ja LV 217M:n kanssa analogisena, mutta kun se asetetaan salattuun, taajuushypintä-tilaan, voi dataa/puhetta vastaanottaa/lähettää vain toinen, samalle taajuudelle ja asetuksille säädetty radio. Lähetysteho on joko 0,25 tai 5 Wattia. Radion valmistaja on israelilainen Elbit systems, Radio tunnetaan tuotenimellä Tadiran CNR-900(tuoteperhe).


title: LV 241

text: Ruotsin taistelunhallintajärjestelmä Telesystem 9000:ssa on vastaavana kenttäradiona Radio 180.


title: James Dillion

text: James Dillion (2. toukokuuta 1929 – 16. syyskuuta 2010) oli yhdysvaltalainen kiekonheittäjä ja olympiamitalisti.


title: James Dillion

text: Dillion saavutti kiekonheitossa olympiapronssia Helsingissä 1952 tuloksella 53,28 m. Hän jätti maailmanennätystä hallussaan pitäneen maanmiehensä Fortune Gordienin neljänneksi 62 senttimetrin erolla.


title: Pyörre (kirja)

text: Pyörre on suomalaisen kirjailijan Ilkka Remeksen kirjoittama kirja, joka ilmestyi vuonna 2008. Kirja oli vuonna 2008 Suomen toiseksi myydyin (82 500 kpl) kotimainen kaunokirja "Puhdistuksen" jälkeen.


title: Pyörre (kirja)

text: Kirjan alussa viisikymmentävuotias Tero Airas on katsomassa F1-tallipaikkaa kärkkyvän 19-vuotiaan poikansa Ronin koeajoja Monzassa. Kohtaus päättyy erään saksalaiskuskin loukkaantumiseen koeajoissa.


title: Pyörre (kirja)

text: Viikon kuluttua Ronin vanha tyttöystävä, 17-vuotias Julia Leivo, löydetään kuolleena metsästä. Tytön isä Kimmo Leivo hautoo omakätistä kostoa Julian enon Toomas Ehaverin kanssa. Ronista tulee tytön kuolemaan pääepäilty. Myöhemmin Toomas tulee heidän kotinsa ovelle ja näyttää heille kännykästään viestin, jossa Julia kertoo tapaavansa Ronin sinä iltana, kun hänet surmattiin. Toomas uhkaa näyttää viestin poliisille, elleivät he tuo hänelle Ronin ruotsalaisen rahoittajan Marcus Grotenfeltin sveitsiläisen tallelokeron sisältöä. Grotenfeltin on huhuiltu työskennelleen Ruotsin sotilastiedustelun MUST:in palveluksessa.


title: Kenneth Wiesner

text: Kenneth Wiesner (s. 17. helmikuuta 1925) on entinen yhdysvaltalainen korkeushyppääjä ja olympiamitalisti.


title: Kenneth Wiesner

text: Wiesner saavutti korkeushypyssä olympiahopeaa Helsingissä 1952 tuloksella 201 cm. Hänen lisäkseen vain hänen maanmiehensä Walter Davis ylitti kaksi metriä päästen vielä kolme senttimetriä Wiesneriä korkeammalta.


title: André Vingt-Trois

text: André Armand Vingt-Trois (s. 7. marraskuuta 1942) on ranskalainen katolisen kirkon kardinaali ja Pariisin arkkihiippakunnan emeritusarkkipiispa. Hän sai vihkimyksensä papiksi 28. kesäkuuta 1969 ja piispaksi 14. lokakuuta 1988.


title: André Vingt-Trois

text: Hän toimi vuosina 1999-2005 Toursin ja 2005-2017 Pariisin arkkipiispana. Pariisissa häntä edelsi Jean-Marie Lustiger ja hänen seuraajakseen valittiin aikaisemmin Nanterren piispana toiminut Michel Aupetit.


title: André Vingt-Trois

text: Vingt-Trois yleni kardinaaliksi konsistoriossa 24. marraskuuta 2007 S. Luigi dei Francesin kardinaalipappina.


title: Meredith Gourdine

text: Meredith Gourdine (26. syyskuuta 1929 – 20. marraskuuta 1998) oli yhdysvaltalainen pituushyppääjä ja olympiamitalisti.


title: Meredith Gourdine

text: Gourdine saavutti pituushypyssä olympiahopeaa Helsingissä 1952 tuloksella 753 cm. Hän hävisi vain neljä senttimetriä maanmiehelleen Jerome Bifflelle.


title: Neljäntoista kohdan ohjelma

text: Neljäntoista kohdan ohjelma on osa Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonin puheesta Yhdysvaltain kongressille 8. tammikuuta 1918. Puheen piti vakuuttaa paitsi kongressi, myös amerikkalainen kansa valtion osallistumisen sotaan olevan moraalisesti oikeutettua, tavoitteenaan rauha Euroopassa.


title: Neljäntoista kohdan ohjelma

text: Wilson piti puheen yli 10 kuukautta ennen Saksan antautumista, mutta se muodosti paljolti pohjan Saksan antautumisesta neuvotellulle rauhansopimukselle. Neljäntoista kohdan ohjelmaa sävytti Yhdysvaltain sisäpolitiikkaa ohjanneen progressivismin siirtyminen myös osaksi ulkopolitiikkaa. Wilson kannatti vapaakauppaa, demokratiaa, avoimia sopimuksia ja kansojen itsemääräämisoikeutta. On tosin huomattava, että Wilsonin 14 kohdan ohjelma oli suunnattu Eurooppaan; kansan itsemääräämisoikeuden tunnustaminen ei koskenut ei-eurooppalaisperäisiä kansoja Afrikassa, Aasiassa tai Oseaniassa, joskin siinä vaadittiin otettaviksi myös siirtomaiden alkuperäisväestön edut huomioon.


title: Neljäntoista kohdan ohjelma

text: Neljäntoista kohdan ohjelma oli ainoa sotaan osallistuneen valtion eksplisiittinen tunnustus sen sotapyrkimyksistä. Tavallinen kansa Euroopassa piti Wilsonia sankarina, ympärysvaltojen johtajakollegat eivät. Clemenceau, Lloyd George ja Orlando olivat skeptisiä Wilsonin idealismin käytäntöön soveltamisesta.


title: Sininen ämpäri

text: Sininen ämpäri on suomalaisen ekspressionistisen taidemaalarin Vilho Lammen (1898–1936) öljyvärimaalaus vanerille vuodelta 1931. Maalaus esittää talonpoikaistuolilla olevaa sinistä emaliämpäriä kauhoineen.


title: Sininen ämpäri

text: Maalaus on kooltaan noin 69,5 × 56 cm, ja siinä esiintyvät Lammen Limingassa sijaitsevan kotitalon Matinlaurin arkiesineet. Teos kuuluu Lammen vuosien 1931–1936 välille sijoittuneeseen kauteen, joka sisältää runsaasti asetelmia ja henkilöaiheita. Siinä on nähty yhteyksiä toisaalta Vincent van Goghin kuuluisaan tuoliteokseen ja toisaalta värienkäytössä Paul Cézanneen.


title: Sininen ämpäri

text: Paavo Rintala kuvasi teoksen syntyprosessin Lammen elämästä aineksensa saaneessa fiktiivisessä romaanissaan "Jumala on kauneus", ja teki siten maalauksesta kulttityön, jota on jälkeenpäin pidetty avaimena Vilho Lammen tuotantoon. Rintalan romaanissa maalauksessa näkyvä ruokakomeron ovi aukeaa maalarin omaan kauneuden maailmaan, jossa kaikki on kaunista ja josta kauneus valuu pirttiin, jossa ämpäri ja tuoli ovat.


title: Sininen ämpäri

text: Maalaus kuuluu nykyään sanomalehti Kalevan kokoelmiin.


title: Arnoldo Devonish

text: Arnoldo Devonish (15. kesäkuuta 1932 – 1. tammikuuta 1997) oli venezuelalainen kolmiloikkaaja ja maansa ensimmäinen olympiamitalisti.


title: Arnoldo Devonish

text: Devonish saavutti kolmiloikassa olympiapronssia Helsingissä 1952 tuloksella 15,52 m. Hän jätti Yhdysvaltain Walter Ashbaughin neljänneksi 13 senttimetrin erolla. Vuonna 1955 Devonish saavutti Méxicossa käydyissä Pan-Amerikan kisoissa hopeaa tuloksella 16,13 m ylittäen 16 metrin rajan kaikkien aikojen neljäntenä kolmiloikkaajana. Etelä-Amerikan mestaruuden hän voitti vuosina 1961 ja 1963 brasilialaisten Adhemar Ferreira da Silvan ja Nelson Prudêncion menestyksekkäiden urheiluvuosien välissä.


title: José da Conceição

text: José Telles da Conceição (23. toukokuuta 1931 – 18. lokakuuta 1974) oli brasilialainen yleisurheilija ja olympiamitalisti. Parhaiten hän menestyi korkeushypyssä ja 200 metrin juoksussa.


title: José da Conceição

text: José Telles da Conceição saavutti korkeushypyssä olympiapronssia Helsingissä 1952 tuloksella 198 cm. Neljä vuotta myöhemmin Melbournen olympialaisissa hän selviytyi 200 metrin juoksun loppukilpailuun, jossa hän jäi viimeiseksi eli kuudenneksi ajalla 21,3 s. Vuonna 1955 hän sijoittui Méxicossa käydyissä Pan-Amerikan kisoissa kolmanneksi sekä 200 metrin juoksussa että korkeushypyssä. Etelä-Amerikan mestaruuden hän voitti 100 metrin juoksussa vuonna 1958, 200 metrillä vuosina 1954 ja 1958 sekä korkeushypyssä vuosina 1952, 1954 ja 1958.


title: Vitold Kreer

text: Vitold Kreer (s. 12. lokakuuta 1932) on neuvostoliittolainen kolmiloikkaaja ja kaksinkertainen olympiamitalisti.


title: Vitold Kreer

text: Kreer saavutti kolmiloikassa olympiapronssia Melbournessa 1956 tuloksella 16,02 m sekä Roomassa 1960 tuloksella 16,43 m. Molemmilla kerroilla paras yhdysvaltalainen jäi neljänneksi: Melbournessa William Sharpe hävisi Kreerille neljätoista ja Roomassa Ira Davis kaksi senttimetriä.


title: Margaret Beaufort

text: Margaret Beaufort voi tarkoittaa:


title: Eero Nero

text: Eero Veikko Nero (8. lokakuuta 1916 Rovaniemi – 17. heinäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen upseeri ja jatkosodan aikana sotavankileirin komentaja, joka tuomittiin myöhemmin tässä tehtävässä tekemistään rikoksista vankeuteen.


title: Eero Nero

text: Nero, ammatiltaan rakennusmestari ja sotilasarvoltaan luutnantti, toimi IV armeijakunnassa Jalkalan sotavankileirin komentajana. Armeijakuntaa johti kenraaliluutnantti Lennart Oesch. Tutkija Antti Kujalan mukaan armeijakunnassa komentaja Oesch, pioneerikomentaja Matti Oinonen ja sotavankileirien johtaja P. Simelius lietsoivat käskyillään ryssävihaa ja antoivat esimerkiksi 19. marraskuuta 1941 selvästi lainvastaisen käskyn sotavankien kohtelusta, jonka mukaan muun muassa niskuroivat vangit oli heti teloitettava.


title: Eero Nero

text: Jo aikaisemmin syksyllä kaksi vankia ampunut ja yhden ammututtanut Nero lähetti vuodenvaihteessa 1941–1942 työpalvelussaan 14 pahoja paleltumia saanutta sotavankia miinoja polkemaan. Loput paleltuneet, kaikkiaan 13 miestä Nero ampui itse tai ammututti. Esikunnan linnoitustoimisto määräsi tammikuussa Neron sotavankikomppanioiden valvojaksi. Ampumiset jatkuivat, keväällä 1942 ammuttiin esimerkiksi karanneiden sotavankien toverit varoitukseksi muille.


title: Eero Nero

text: Jatkosodan jälkeen Nero pakeni Ruotsiin, mutta palautettiin vuonna 1946 puolentoista vuoden luovutustaistelun jälkeen. Asiasta nousseessa oikeudenkäynnissä muun muassa Neroa syytettiin kaikkiaan 51 sotavangin surmasta. Luvussa eivät olleet mukana esimerkiksi miinanraivaukseen lähetetyt. Nero tuomittiin yhteensä 33 taposta aluksi 12 vuodeksi kuritushuoneeseen, mutta Korkein oikeus nosti rangaistuksen elinkautiseksi vankeudeksi, jota hänet lähetettiin suorittaman Riihimäen vankilaan. Myöhemmin rangaistus aleni jälleen 12 vuodeksi ja Nero vapautui vankilasta 1950-luvun alussa. Sen jälkeen hän työskenteli Suomen sementtiyhdistyksen palveluksessa.


title: Two International Finance Centre

text:
Two International Finance Centre (lyhennetään usein 2 IFC) on pilvenpiirtäjä Hongkongin saarella Hongkongissa, Kiinassa. Rakennuksen korkeus antennin huippuun on 416 metriä. Katto taas on 413 metrin korkeudella. Rakennuksessa on 90 kerrosta, joista kuusi sijaitsee maan alla. Two International Finance Centre on Hongkongin korkein rakennus ja maailman seitsemänneksi korkein pilvenpiirtäjä.
Two International Finance Centren suunnittelusta vastasi arkkitehtitoimistot Rocco Design Ltd. ja César Pelli & Association Architects. Pilvenpiirtäjä valmistui vuonna 2003 ja sen rakentaminen aloitettiin jo vuonna 1997. Rakennus on varattu pääosin toimistotiloille ja se on postmodernia tyyliä, jota monet nykyiset pilvenpiirtäjät ovat.
Hissejä pilvenpiirtäjässä on 62 ja lattipinta-alaa 185 805 m².


title: Two International Finance Centre

text: Rakennuksen alla sijaitsee Hongkongin metron Airport Express -linjan metroasema.


title: Merja Kuusisto (hiihtäjä)

text: Merja Päivikki Kuusisto (o.s. Lahtinen s. 30. kesäkuuta 1968 Laihia) on suomalainen, 1990-luvulla arvokilpailuihin osallistunut maastohiihtäjä.


title: Merja Kuusisto (hiihtäjä)

text: Kuusisto sijoittui Falunin 1993 MM-kilpailuissa 32:nneksi 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän oli 15 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa kuudestoista ja 30 kilometrin perinteisellä viidestoista. 4 × 5 kilometrin viestissä hän hiihti kolmannen osuuden Suomen joukkueessa, joka sijoittui neljänneksi runsaat puoli minuuttia pronssista jääneenä.


title: Merja Kuusisto (hiihtäjä)

text: Kuusisto sijoittui Thunder Bayn 1995 MM-kilpailuissa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kymmenenneksi. 5 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa hän oli sijalla 29. Viestissä hän toi Suomen maaliin kuudentena. Maailmancupin osakilpailussa hän sijoittui parhaimmillaan kaksi kertaa yhdenneksitoista.


title: Merja Kuusisto (hiihtäjä)

text: Kuusisto voitti Suomen-mestaruuden vapaan hiihtotavan 5 kilometrillä 1994 sekä perinteisen hiihtotavan 5 kilometrillä ja takaa-ajossa 1995


title: Merja Kuusisto (hiihtäjä)

text: Kuusisto saavutti SM-mitalin myös maastojuoksussa oltuaan kolmas kuuden kilometrin matkalla vuonna 1998.


title: Merja Kuusisto (hiihtäjä)

text: Merja Kuusisto on naimisissa entisen maastohiihtäjän Mika Kuusiston kanssa.


title: Aarne Karvo

text: Aarne Johannes Karvo () oli suomalainen reservinvänrikki. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Aukusti Ollitervo 1. Karvo ja Kaisa Matilda Karvo. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Eveliina Toivosen kanssa.


title: Aarne Karvo

text: Karvo kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1922. Hän kävi Reserviupseerikoulu vuosina 1925–1926.


title: Aarne Karvo

text: Karvo työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 12. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Aarne Karvo

text: Karvo saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianvääpeliksi ja joukkueenjohtajaksi 12. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä hän haavoittui pahasti 28. maaliskuuta 1918.


title: Aarne Karvo

text: Karvo määrättiin sisällissodan jälkeen 20. kesäkuuta 1918 alkaen koulutusaliupseeriksi Kaartin jääkäripataljoonan l. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 12. heinäkuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonaan, missä hän toimi koulutusaliupseerina ja 3. komppanian vääpelinä. Radiokoulun vääpeliksi hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1921, mistä hänet siirrettiin edelleen 1. huhtikuuta 1925 Uudenmaan rykmenttiin, missä hän toimi 1. pataljoonan adjutanttina ja nuorempana upseerina. Karvo kuoli työtapaturmassa Suomenlinnassa 22. joulukuuta 1927. Hänet haudattiin Tervolaan.


title: Paavali Kaski

text: Paavali Alarik Kaski ent. Kask () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen äitinsä oli Ida Maria Kask.


title: Paavali Kaski

text: Kaski kävi kansakoulun ja Haminan taistelukoulu vuonna 1918.


title: Paavali Kaski

text: Kaski työskenteli palosotilaana Viipurissa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 20. syyskuuta 1916, josta hänet siirrettiin 1. maaliskuuta 1917 alkaen pataljoonan 3. komppaniaan. Hän suoritti Polangenissa vuonna 1917 järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi).


title: Paavali Kaski

text: Kaski astui Suomen armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1918 Saksassa vannottuaan ensin sotilasvalan ja kirjoitettuaan sitoutumissopimuksen. Tämän jälkeen hänet ylennettiin Suomen armeijan aliupseeriksi. Takaisin suomeen hän palasi 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan, josta hänet määrättiin Satakunnan rintamalle, missä hän sai 23. helmikuuta 1918 tehtäväkseen aseiden toimittamisen Parkanoon, missä hänen tuli kouluttaa paikallisia vapaaehtois- ja asevelvollisjoukkoja.


title: Paavali Kaski

text: Maaliskuun toinen päivä vuonna 1918 hän sai käskyn, joka määräsi hänet lähtemään vapaaehtoisista Jalasjärveläisistä kootun 110 miehisen joukon johtajana Ikaalisiin, missä hän johdatti joukkonsa Ikaalisten ympäristön taisteluihin. Kun kymmenen päivää oli taisteltu Kaski palasi joukkoineen takasin Parkanoon. Seuraavaksi hän sai tehtäväksi marssittaa joukkonsa Parkanosta 21. maaliskuuta 1918 Osaraan, matkalla hänen joukkoihinsa yhdistettiin vielä Karvian nostoväki. Osaralle saavuttuaan hänen tuomansa joukko yhdistettiin Turun pataljoonaan, missä se määrättiin pataljoonan 3. komppaniaksi. Huhtikuussa vuonna 1918 Hänet siirrettiin Porin rykmentin 3. pataljoonaan 2. komppaniaan. Kaski toimi edellä mainittujen komppanioiden päällikkönä ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Kyröskoskella, Epilän-Tampereen akselilla, Karkussa, Kauvatsalla, Laitikkalassa ja Alvettulassa.


title: Paavali Kaski

text: Kaski palveli sisällissodan jälkeen komppanianpäällikkönä Varsinais-Suomen rykmentin 3. pataljoonan 2. komppaniassa ja hetken myös Lappeenrannan vartiopataljoonassa. Hänet siirrettiin 17. lokakuuta 1918 nuoremmaksi upseeriksi Karjalan kaartin rykmentin 5. komppaniaan.


title: Väinö Kaski

text: Väinö Valdemar Kaski () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat puuseppä Jaakko Kaski ja Maria Gustava Lindroos. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1914 Franziska Koblischken kanssa, joka kuoli vuonna 1925 ja hän avioitui toisen kerran vuonna 1938 Aino Astin kanssa.


title: Väinö Kaski

text: Kaski kävi kahdeksan luokkaa Helsingin suomalaisesta reaalilyseota ja jatkoi opintojaan Saksassa vuosina 1913–1914 Mittweidan teknillisessä ja Zwickaun insinööriopistossa.


title: Väinö Kaski

text: Kaski liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 19. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 19. helmikuuta 1916 alkaen pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella. Kaski perusti pataljoonan rintamalle lähdön koittaessa pataljoonan lääkintäkoiraosaston ja toimi pataljoonan rintamalla olo ajan sen johtajana vuoden 1917 alkuun saakka. Rintamalta palattua edellä mainittu osasto lakkautettiin.


title: Väinö Kaski

text: Kaski saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi 5. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 9. huhtikuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 16. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Säiniöllä ja Viipurissa.


title: Väinö Kaski

text: Kaski siirrettiin sisällissodan jälkeen 25. kesäkuuta 1918 Kaartin jääkäripataljoonan 3. komppanian ja 2. joulukuuta 1918 Jääkäriprikaatin polkupyöräosaston päälliköksi. Armeijasta hän erosi 21. tammikuuta 1920 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin sotilasohjaajaksi Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiin 1. huhtikuuta 1920 alkaen ja hän palveli sotilasohjaajana 15. maaliskuuta 1922 saakka, jolloin hän siirtyi Rajavartioston sotakoiratarhan johtajaksi ja oli sen palveluksessa 15. helmikuuta 1925 saakka. Seuraavaksi hän toimi johtajana Valtion koiratarhan poliisikoirakertauskursseilla. Myöhemmissä elämän vaiheissaan hän toimi sanoma- ja aikakauslehtien tilapäisavustajana sekä vuodesta 1937 alkaen ylimääräisenä virkailijana Rajavartiostojen esikunnassa talvisodan syttymiseen saakka.


title: Väinö Kaski

text: Kaski osallistui talvisotaan komendanttina 1. Armeijakunnan esikunnassa. Armeijakunnasta hänet siirrettiin esikuntakomppanianpäälliköksi Karjalan armeijan esikuntaan. Vuonna 1941 hänet siirrettiin päälliköksi ensin Jalkaväenkoulutuskeskus 2:een ja edelleen Sotavankileiri 10:n Suojärven alaleirille. Suojärveltä hänet siirrettiin vuonna 1943 apulaispäälliköksi Sotavankileiri 16:sta, josta hänet siirrettiin edelleen komendantiksi 65. Sotasairaalaan.


title: Alfred Kastari

text: Alfred Kastarinen myöh. Kastari () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat pienviljelijä Fredrik Kastarinen ja Stiina Pennanen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Helmi Kaarin Amanda Tiilin kanssa.


title: Alfred Kastari

text: Kastarinen kävi kansakoulun ja suoritti viidennen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1926. Asemestarikurssin hän suoritti vuonna 1920 ja Bergmann-konepistoolikurssin vuonna 1922 sekä ampumatoimintakurssin vuonna 1924. Kastarinen teki vuonna 1925 vuoden mittaisen opintomatkan Viipuriin hoitaen samalla asemestarin tehtäviä. Suojeluskuntaupseerikurssin hän kävi vuonna 1926 ja sotilasohjaajien aseteknillisen kurssin vuonna 1927. Reserviupseerikoulun hän kävi vuonna 1928 ja konekiväärikomppanianpäällikkökurssin vuonna 1929 sekä talvikokeilukurssin vuonna 1930. Luutnanttikurssi hän suoritti vuonna 1936 ja tykistöasekurssin vuonna 1937.


title: Alfred Kastari

text: Kastarinen työskenteli kauppa-apulaisena ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 23. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 22. marraskuuta 1917 alkaen pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet laskettiin siviilitöihin Saksaan 18. joulukuuta 1917 ja toimi pioneeritöissä Vogeeseilla ensimmäisen maailmansodan päättymiseen saakka.


title: Alfred Kastari

text: Kastarinen palasi takasin Suomeen 10. tammikuuta 1919 ja astui Suomen armeijan palvelukseen Pohjois-Savon rykmenttiin 1. huhtikuuta 1919. Armeijasta hän erosi 25. helmikuuta 1920 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen, missä hänet sijoitettiin 1. heinäkuuta 1920 alkaen Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin asemestariksi, mistä tehtävästä hänet siirrettiin 1. huhtikuuta 1924 alkaen 2. sotilasohjaajaksi ja edelleen 16. huhtikuuta 1926 alkaen uudelleen asemestariksi ja 1. lokakuuta 1926 jälleen takaisin 2. sotilasohjaajaksi, missä tehtävässä hän viihtyi aina talvisotaan saakka. Kastarinen vaihtoi nimensä Kastariksi vuonna 1927.


title: Alfred Kastari

text:
Talvisotaan Kastari osallistui aseupseerina Jalkaväkirykmentti 12:ssa ja otti osaa taisteluihin Länsi-Kannaksella ja Viipurinlahdella. Välirauhan aikana hän oli edelleen samassa tehtävässä lisäksi hän toimi myös rykmentin huoltopäällikkönä, kunnes hänet siirrettiin aseupseeriksi Tuusulan Sotilaspiirin esikuntaan. Jatkosodan puhjettua Kastari komennettiin Tuusulan Sotilaspiirin esikuntaan päälliköksi Komento- ja Järjestelytoimistoon, missä tehtävässä hän oli vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet siirrettiin Sotilaspiirin aseupseeriksi. Kastari sai sotien jälkeen vuonna 1949 syytteen osallisuudesta asekätkentään.
Kastari toimi sotien jälkeen aluksi samassa tehtävässä, mutta siirrettiin myöhemmin Asetoimiston päälliköksi Keskus Varikko 2:een. Armeijasta hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1945 ja siirtyi Kansallis Osakepankin (KOP) palvelukseen Keravalle, josta hänet nimitettiin vuonna 1946 saman pankin Kiukaisten haarakonttorin johtajaksi ja hän toimi johtajana aina vuoteen 1953 saakka. Luottamustehtävässä hän toimi Uudenmaan ampumapiirin johtokunnan jäsenenä vuosina 1933–1946.


title: Onni Kaukoranta

text: Onni Ilmari Kaukoranta () oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Gabriel Kaukoranta ja Anna Sofia Hirvonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 filosofian maisteri Sylvia Anna Maria Taxellin kanssa.


title: Onni Kaukoranta

text: Kaukoranta kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1912 ja liittyi Hämäläis-osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1912–1915 ja suoritti juridis-filosofisen tutkinnon vuonna 1913. Sotilashallinnollisten kurssien 1. jakson hän kävi vuonna 1929 ja 2. jakson vuonna 1931.


title: Onni Kaukoranta

text: Kaukoranta liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 11. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Onni Kaukoranta

text: Kaukoranta saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä Vuohiniemellä, missä hän haavoittui pahasti 1. huhtikuuta 1918 ja kuljetettiin hoitoon sotilassairaalaan.


title: Onni Kaukoranta

text: Kaukoranta kotiutui sisällissodan jälkeen sotilassairaalasta vuoden 1918 lopulla ja hänelle järjestettiin armeijasta kansliatehtäviä 16. joulukuuta 1918 - 15. helmikuuta 1919 väliseksi ajaksi Jääkäritoimistosta. Hänet merkittiin armeijan rulliin 18. helmikuuta 1919 alkaen Itämeren jalkaväkirykmentti n:o l:een, josta hänet kumminkin siirrettiin 1. lokakuuta 1919 alkaen Kadettikouluun, missä toimi aluksi koulutusupseerina ja 4. syyskuuta 1919 alkaen talouspäällikkönä. Kadettikoulusta hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1928 alkaen talouspäälliköksi Meripuolustuksen esikuntaan ja 13. toukokuuta 1929 Rannikkolaivastoon.


title: Onni Kaukoranta

text: Kaukoranta osallistui talvisotaan aluksi rauhanaikaisessa tehtävässään Meripuolustuksen esikunnassa, kunnes hänet siirrettiin Helsingin Laivastoaseman talouspäälliköksi, josta hänet siirrettiin myöhemmin Turun Laivastoaseman taloustoimiston päälliköksi. Jatkosodan puhjettua hän jatkoi samassa tehtävässä kunnes sotien päätyttyä hänet talouspäälliköksi Maasotakouluun. Armeijasta hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1944 ja siirtyi Helsingin kaupungin Kaasulaitoksen palvelukseen. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Hideo Itokawa

text: Hideo Itokawa (糸川英夫, 20. heinäkuuta 1912 – 21. helmikuuta 1999) oli Japanin avaruustekniikan pioneeri, joka kehitti raketti- ja satelliittitekniikkaa. Japanissa häntä kutsuttiin elinaikanaan "Tohtori Raketiksi". Häntä pidetään Japanin avaruustoiminnan isänä.


title: Hideo Itokawa

text: Hideo Itokawa syntyi Tokiossa vuonna 1912. Kouluaikanaan hän pystyi japanilaisessakin koulujärjestelmässä ohittamaan joitakin luokkia. Hän valmistui Tokion keisarillisesta yliopistosta vuonna 1935 lentokoneinsinööriksi.


title: Hideo Itokawa

text: Toisen maailmansodan ajan Itokawa työskenteli Nakajiman lentokonetehtaassa. Hän oli Nakajima Ki-43 Hayabusan pääsuunnittelija.


title: Hideo Itokawa

text: Vuonna 1941 hänestä tuli Tokion yliopiston apulaisprofessori. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvallat kielsi Japanilta lentokoneiden suunnittelun ja valmistuksen useiksi vuosiksi. Vuonna 1948 Itokawasta tuli Tokion yliopiston professori, josta virasta hän siirtyi eläkkeelle vuonna 1967. Hän perusti tämän jälkeen oman avaruustekniikan instituutin.


title: Hideo Itokawa

text: Japani ei ollut sodan aikana tehnyt merkittävää rakettitekniikan kehitystä. Se kuitenkin sai 1944–1945 teknologiansiirtoa kolmannesta valtakunnasta. Vuonna 1955 Itokawa alkoi kehittää pieniä "Pencil Rocket" -nimisiä luotainraketteja.


title: Hideo Itokawa

text: Itokawa tutki monia asioita ja kirjoitti kaikkiaan 49 kirjaa. Osa kirjoita oli aikanaan hyvin suosittuja Japanissa suuren yleisön parissa. Hän piti useista urheilunlajeista ja eri soittimien soittamisesta. Asteroidi 25143 Itokawa on nimetty hänen kunniakseen, se on JAXAn Hayabusa-avaruusluotaimen pääkohteita.


title: Pilluana

text: Pilluana on yksi Picotan provinssin kymmenestä piirikunnasta San Martínin alueella Perussa. Piirikunnan pinta-ala on 239,27 km². Pilluanan väkiluku on 1 001 (2005) ja väestötiheys 4,2 as./km². Piirikunnan pääkaupunki on Pilluana.


title: Pilluana

text: Piirikunta on perustettu 31. tammikuuta 1944.


title: Kaikki mitä mä annoin 2003–2008

text: Kaikki mitä mä annoin 2003–2008 on Uniklubin 17. syyskuuta 2008 ilmestynyt kokoelma-albumi. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen albumilistan yhdeksänneksi.


title: Kaikki mitä mä annoin 2003–2008

text: Albumi sisältää yhtyeen tunnetuimpien kappaleiden lisäksi uudet kappaleet ”Rakkaudesta hulluuteen” ja ”Liian lähellä”. Myös akustinen versio kappaleesta ”Kiveen” oli ennenjulkaisematon. Albumin erikoispainoksen mukana tulevalla DVD:llä on "Irti potilaasta" -dokumentti ja yhtyeen musiikkivideoita.


title: Timo Kuorelahti

text: Timo Kuorelahti (s. 1964) on entinen suomalainen maastohiihtäjä.


title: Timo Kuorelahti

text: Kuorelahti sijoittui Lahden MM-kilpailuissa 1989 kuudenneksi 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa ja oli lisäksi viidestoista 15 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 1991 hän sijoittui 15 kilometrin vapaan kilpailussa 18:nneksi . Hän voitti uransa aikana myös Suomen mestaruuden .


title: Timo Kuorelahti

text: Oman aktiiviuransa jälkeen Kuorelahti on toiminut Suomen Hiihtoliiton palveluksessa yhdistetyn kilpailijoiden suksihuoltajana sekä valmentanut hiihtoa harrastavaa poikaansa Topia.


title: Keravan taidemuseo

text: Keravan taidemuseo on Keravalla sijaitseva taidemuseo, joka on keskittynyt suomalaiseen ja kansainväliseen nykytaiteeseen. Museon perustaja on Taiteen kerääjä Aune Laaksonen, joka toimi sen ensimmäisen johtajana.


title: Keravan taidemuseo

text: Keravan Taidesäätiön ylläpitämä museo on perustettu vuonna 1990, ja se toimi aluksi vuokratiloissa Klondyke-talossa. Taidemuseo järjestää vuosittain 8-14 vaihtuvaa näyttelyä. Museon omiin kokoelmiin kuuluu arviolta 1 300 teosta, joista 517 on Keravan kaupungin ja 158 Keravan Taide- ja Kulttuuriyhdistyksen lahjoittamia.


title: Keravan taidemuseo

text: Keravan taidemuseo on Suomen museoliiton jäsenmuseo.


title: Keravan taidemuseo

text: Museossa on myös kahvila ja museokauppa.


title: Datsun 240Z

text: Datsun 240Z, 260Z ja 280Z ovat Nissanin vuosina 1969–1978 valmistamia urheiluautomalleja. Datsun 240Z korvasi markkinoille tullessaan edeltäneen Datsun Sportsin. Japanissa kaikkia kolmea mallia myytiin nimellä Nissan Fairlady Z. Mallisarjan päättäneen Datsun 280Z:n seuraajaksi tuli Datsun 280ZX.


title: Datsun 240Z

text: Vuonna 1969 Datsun Sportsin seuraajaksi esitelty Datsun 240Z oli ensimmäinen Nissanin Z-mallisarjan auto.


title: Datsun 240Z

text: Autossa oli moottorina kuusisylinterinen 2,0- tai 2,4-litrainen kuusisylinterinen rivimoottori, joista pienempää myytiin vain lähinnä Japanin kotimarkkinoilla.


title: Datsun 240Z

text: Datsun 240Z sai vuoden 1971 alussa pieniä uudistuksia, jolloin ilmanottoaukot siirtyivät takaluukun kannesta C-pilariin ja tarjolle tuli kolmiportainen automaattivaihteisto.


title: Datsun 240Z

text: Datsun 260Z syntyi, kun moottorin iskutilavuutta nostettiin 2,6 litraan, lähinnä Yhdysvaltain päästörajoitusten vuoksi. 260Z:sta oli saatavana kaksipaikkaisen lisäksi myös 2+2-paikkainen malli.


title: Datsun 240Z

text: Yhdysvaltain markkinoita varten moottorin iskutilavuutta nostettiin edelleen 2,8 litraan vuonna 1975, jolloin syntyi Datsun 280Z. Myös kaasutin vaihtui Bosch L-Jetronic -polttoaineruiskuun. Datsun 260Z pysyi kuitenkin tuotannossa aina vuoteen 1978 saakka, mutta sitä ei enää viety Yhdysvaltoihin.


title: Näkki (maalaus)

text: Näkki on ruotsalaisen taidemaalari Ernst Josephsonin (1851–1906) tuotannon päämotiivi ja hänen tunnetuimman maalauksensa nimi.


title: Näkki (maalaus)

text: Nuori ylioppilas, tuleva taidemaalari Ernst Josephson matkusti kesällä 1872 opiskelutoverinsa kanssa Norjaan, jossa he vaelsivat jalan. Eggedalin kylässä taiteilija maalasi sisäkuvia kirkoista, pirteistä ja ensimmäistä kertaa hänelle tuli kansansatujen maailma eläväksi. Samaisessa kylässä, avarassa luonnossa ryöppyvän kosken partaalla, hän kuvitteli näkevänsä vedenhaltijan, joka viulunsoitollaan loi ilmoille laulun suunnattomasta, polttavasta kaipuusta.


title: Näkki (maalaus)

text: Josephson kypsytteli aihetta mielessään vuosikymmenen, ja vuonna 1882 hän loi suuren teoksensa "Näkin", joka on suomenkielisessä kirjallisuudessa tunnettu myös nimellä "Ahti". Kuvasta tuli hänen taiteellisen tuotantonsa johtomotiivi. Josephson maalasi teoksen ensimmäisen luonnoksen öljyväreillä. Suomalainen taidekriitikko Einar Reuter piti aikanaan Näkki -teosta ehkä Ruotsin taiteen suurimpana taideteoksena.


title: Näkki (maalaus)

text: Josephson käytti työssään meheviä värejä, joiden käyttöön hän oli harjaantunut Espanjassa. Värien piti itsessään kertoa kaikki, niiden tuli sisältää itsessään kaiken ydin. Teoksessa taiteilijan näkemys on kokonaisempi kuin valmiissa maalauksessa. Tässä ensimmäisessä luonnoksessa kalliot kohoavat yksinäisempinä ja autiompina vedestä kuin valmiissa maalauksessa. Siveltimen vedot ovat herkkiä, leveitä ja tietoisen rohkeita.


title: Näkki (maalaus)

text:
Pontus Fürstenberg, ruotsalainen kauppias ja taiteensuosija, piti maalausta niin "modernina", että hän säilytti sitä vaatehuoneessa. Fürstenberg testamenttasi maalauksen muun taidekokoelmansa kanssa Göteborgin taidemuseolle, jonka merkkiteos "Näkki I" nykyisin on.
Ensimmäisen luonnoksen mukaan Josephson maalasi samana vuonna 1882 temperavärein varsinaisen teoksensa. Maalauksessa paistaa kuun sirppi repalaisella taivaalla, joka on särkynyt, kuten kivikkoon särkynyt koskikin. Maalauksen etuala on yksityiskohtaisempi kuin ensimmäisessä maalauksessa.


title: Näkki (maalaus)

text: Teoksen valmistumisen jälkeen Josephson odotti saavansa myönteistä palautetta, mutta toisin kävi. Koko hänen toveripiirinsä tuomitsi työn sen vuoksi, että se oli maalattu ateljeessa. Ajan taiteilijoiden tunnuslausehan oli: Ulos luontoon! Siksi kaikki oli kuvattava tapahtumapaikalla. Taiteilijapiirien vaatimus oli sitäkin kohtuuttomampi ja järjettömämpi, kun maalauksen "Näkki" soittaa viuluaan hämärässä yössä. Teos on nykyisin Ruotsin kansallismuseossa, Tukholmassa. Ruotsin kansallismuseon verkkosivuilla on nähtävänä teoksen "Näkki II" kuva


title: Näkki (maalaus)

text: Josephson matkusti takaisin Eggedaliin ja maalasi kosken kivelle asetetun mallinsa kirkkain värein kirkkaassa päivänpaisteessa. Josephson rakasti koskea ja kirjoitti siitä eräälle ystävälleen seuraavasti:


title: Näkki (maalaus)

text:
Josephsonin sydämen särkyneisyys on aistittavissa kirjeen riveistä. Kolmannesta teoksesta tulikin toisenlainen, hillitympi ja enemmän ajan maalaustavan mukainen. Vaikka teos noudatti ajan naturalistista muotisuuntaa, sekään ei saanut taiteilijapiirien tunnustusta, vaan taiteilijaa jopa sääliteltiin siitä, että hän prostituoi itsensä saavuttaakseen vähemmän mairittelevaa julkisuutta.
Teoksella on kuitenkin keskeinen paikkansa Ruotsin uudemman maalaustaiteen historiassa. Teosta tarjottiin aikoinaan turhaan Ruotsin taidemuseolle, joka ei huolinut sitä ilmaiseksikaan. Teos on prinssi Eugenin kokoelmissa Waldemarsuddessa Ruotsissa. Waldemarsuddenin verkkosivuilla on nähtävänä teoksen "Näkki III" (Vedenhaltija) kuva


title: Lapionapparit

text: Lapionapparit ("Tolmomyias") on napsijoiden heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 5 lajia.


title: Nummi (Rauma)

text: Nummi on kaupunginosa Raumalla. Se sijaitsee lähellä Rauman keskustaa. Ydinkeskustasta matkaa Nummen alueelle on alle kilometri. Pohjoisrajana kulkee Eteläkatu, lännessä Nortamonkatu, idässä Nummenkatu ja etelässä Töyryntie. Nummella sijaitsee mm. Nummen päiväkoti sekä Rauman vesitorni.


title: Nummi (Rauma)

text: Nummen alueen pohjoispuolella sijaitsee Unescon maailman perintökohde  Vanha Rauma. Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Nummen asuinalueen yhdessä viereisen Onnelan asuinalueen ja kaupungin pohjoisosassa sijaitsevien III kaupunginosan ja Asevelikylän kanssa valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Polar Mining

text: Polar Mining Oy on kaivostoimintaa Suomessa harjoittava yritys. Sen emoyhtiö on australialainen Dragon Mining -kaivosyhtiö. Se osti kaivostoiminnasta luopuneelta Outokumpu Oy:ltä vuonna 2003 Oriveden kaivoksen, Sastamalan rikastamon ja muutamia etsintäkohteita. Louhimisen se aloitti ensimmäiseksi Pirkanmaalla. Huittisissa sijaitseva Jokisivun kultakaivos avattiin 2009. Loppuvuodesta 2018 avattiin Kaapelinkulman kaivos. Kritiikki ympäristöongelmista on kohdistunut yritykseen mediassa.


title: Polar Mining

text: Polar Miningin omistavalla Dragon Miningilla on suomalaiskaivosten ohella Svartlidenin kultakaivos Ruotsissa. Malminetsintää Dragon Mining harjoittaa muutamassa muussakin maassa.


title: Visual Prolog

text: Visual Prolog on ohjelmistokehitin, jossa yhdistyy logiikkaohjelmointi ja olio-ohjelmointi. Se on tyypitetty ohjelmointikieli, Prolog, jossa jokaiselle rakenteelle on määriteltävä oma tyyppinsä. Tyypityksen ansiosta Visual Prolog tuottaa tehokasta ja nopeaa koodia.


title: Tampereen nykytaiteen museo

text: Tampereen nykytaiteen museo on Tampereella toimiva museoyksikkö, joka kuuluu nykyään Tampereen taidemuseon alaisuuteen. Se osallistuu Tampereen taidemuseon näyttelytoimintaan sekä vastaa kaupungin taidekokoelman sijoituksesta ja huollosta. Lisäksi museo järjestää taideprojekteja vaihtuvissa tiloissa ympäri kaupunkia.


title: Tampereen nykytaiteen museo

text: Tampereen nykytaiteen museo on Suomen museoliiton jäsenmuseo.


title: Tampereen nykytaiteen museo

text: Museon oma kokoelma käsittää taidetta 1910–1990-luvuilta, mutta sen pääpaino on vuoden 1960 jälkeen hankitussa suomalaisessa taiteessa. Kokoelman pohjana on vuonna 1964 perustettu Tampereen nykytaiteen kokoelma sekä kaupungin hankkima Wäinö Aaltosen 70 teoksen kokoelma. Vuonna 1972 kokoelma laajeni lahjoituksena saadulla Jussi Mäntysen kipsiveistosten kokoelmalla. Nykytaiteen museoon kokoelmaan kuuluu yhteensä 916 teosta, joista viimeisin on hankittu vuonna 1999.


title: Tampereen nykytaiteen museo

text:
Museo huolehtii oman kokoelmansa lisäksi Tampereen kaupungin yleisen taidekokoelman sekä siihen kuuluvien julkisten veistosten ja monumenttien hoitamisesta. Vuoden 2012 alussa kaupungin kokoelmaan kuului noin 5 500 teosta, jotka edustavat pääosin kotimaista taidetta 1900-luvun alusta nykypäiviin asti. Tamperelaisen taiteen osuus on lähes 75 prosenttia. Taideteoksia on sijoitettu nähtäville kaupungin omistamiin tiloihin, kuten virastoihin, kouluihin, päiväkoteihin ja sairaaloihin. Kokoelmaa kartutetaan jatkuvasti uusilla hankinnoilla, joista päättää kaupungin kulttuuri- ja vapaa-aikapalvelujen johtokunta. Nykytaiteen museo valmistelee ja toimeenpanee taidehankintapäätökset.
Nykytaiteen museo aloitti toimintansa Pyynikinrinteellä Palomäentiellä helmikuussa 1966. Se avasi näyttelytilat palatsimaiseen huvilaan, joka oli rakennettu vuonna 1929 apteekkari Severi Haapasen yksityiskodiksi. Tampereen kaupunki oli ostanut kiinteistön vuonna 1945, jonka jälkeen se oli toiminut asuntolana. Museon avautuessa huvilasta tuli Tampereen ensimmäinen kunnallinen taidemuseo ja ensimmäinen nykytaiteen museo Suomessa.


title: Tampereen nykytaiteen museo

text: Nykytaiteen museo muutti pois Haapasen huvilasta vuonna 1993, jolloin sen hallinto ja varasto siirrettiin Hatanpään sairaalalta vuokrattuihin tiloihin. Samalla päättyi museon säännöllinen näyttelytoiminta omissa tiloissa. Näyttelyitä järjestettiin silti aika ajoin eri puolilla kaupunkia. Vuonna 1998 Nykytaiteen museo liitettiin kaupungin museotoimeen, ja se sai uudet toimitilat museokeskus Vapriikista. Museo osallistui Vapriikin näyttelytoimintaan, kunnes se vuonna 2005 siirtyi Tampereen taidemuseon alaisuuteen.


title: Gaétan Soucy

text: Gaétan Soucy (21. lokakuuta 1958 − 9. heinäkuuta 2013) oli kanadalainen kirjailija ja professori. Hän on kirjoittanut neljä romaania, joista kolmas, "Tulitikkutyttö" (2000), aiheutti sensaation Quebecissä ja käännettiin heti yli kymmenelle eri kielelle.


title: Gaétan Soucy

text: Montrealissa syntynyt Soucy opiskeli Montrealin yliopistossa fysiikkaa ja filosofiaa, sekä McGill-yliopistossa japanin kieltä ja kirjallisuutta.


title: Naapureita ja ystäviä

text: Naapureita ja ystäviä () on englantilainen BBC:n tuottama draamasarja.


title: Naapureita ja ystäviä

text: Sarja sijoittuu 1950-luvun Britanniaan, kuvitteelliseen Ormstonin lancashirelaiseen maaseutukylään. Kylän lääkäriasemaa hoidetaan Gilderin perheen voimin jo toisessa polvessa.


title: Naapureita ja ystäviä

text: Sarjaa kuvattiin 36 tunnin pituista jaksoa vuosina 2002–2005. Sarjan loivat Chris Chibnall ja Nigel McCrery. Päärooleissa esiintyvät James Bolam ja Michael French esittävät lääkäriaseman lääkäri-isää ja -poikaa. Myöhemmin heidän tilalleen tulivat Richard Wilsonin ja Oliver Milburnin esittämät hahmot.


title: Naapureita ja ystäviä

text: Suomessa sarjaa esittää Yle TV1.


title: Naapureita ja ystäviä

text: YLE ulkomaiset tv-sarjat/ Naapureita ja ystäviä


title: Rauhantekijä

text: Rauhantekijä ("The Peacemaker") on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1997. Se on toimintaelokuva, jonka tapahtumat sijoittuvat eri puolille maailmaa. Sitä kuvattiin Makedoniassa, New Yorkissa, Philadelphiassa ja Bratislavassa. Se kertoo terroristeista, jotka sieppaavat ydinkärkiä, ja heidän jäljittämisestään.


title: Isojoen kirkko

text: Isojoen kirkko on vuonna 1833 valmistunut puurakenteinen ristikirkko Isojoella. Kirkko edustaa empiretyyliä. Kirkon suunnitteli saksalainen arkkitehti Carl Ludvig Engel ja rakennusmestarina toimi kirkonrakentaja Erik Kuorikoski. Istumapaikkoja kirkossa on 900. Kirkko on vanhan hautausmaan ympäröimä.


title: Isojoen kirkko

text: Kirkko noudattaa Engelin Lapualle ja Alajärvelle suunnittelemaa kirkkotyyppiä. Kirkossa on suuri ristikeskusta korostava keskikupoli ja kupolin laella sijaitsee lanterniini. Kirkon sisäkulmat ovat viistettyjä ja puuholvit kattavat ristivarsia.


title: Isojoen kirkko

text: Kirkon alttaritaulun maalaaja ei ole tiedossa. Saarnatuolin katossa olevat koristeet ja vanha virsitaulu ovat isojokisen Ananias Anderssonin 1800-luvun lopulla tekemiä. Vuonna 1970 urkurakentaja Veikko Virtanen uusi kirkkoon 21-äänikertaiset urut.


title: Isojoen kirkko

text: Isojoen kirkon vieressä sijaitsee vuodelta 1854 peräisin oleva Mats ja Karl Hannuksen rakentaman kellotapuli, jossa on vuosina 1756 ja 1765 hankitut kaksi kelloa. Kellotapulin seinällä nykyisinkin olevan vaivaispojan on tehnyt Ananias Andersson. Lähellä sijaitsee myös pappila, jonka päärakennuksesta osia on rakennettu 1700-luvun lopulla sekä 1850- ja 1890-luvuilla.


title: Isojoen kirkko

text: Isojoki kuului yhdessä Lapväärtin kanssa Närpiön suurseurakuntaan vuoteen 1594 saakka, jolloin muodostettiin Lapväärtin seurakunta. Isojoen asukkaat kokivat aikoinaan tarvetta omalle kirkolle, koska paikkakunnalta oli Lapväärtin kirkkoon pitkä matka eli yli kolme peninkulmaa. Pitäjässä oli 1700-luvun alkupuolella noin 200 asukasta. Nykyistä edellinen kirkko oli alun perin tarkoitus rakentaa Vanhaankylään ja sen jälkeen nykyisen kirkon paikalle eli Pökän mäkeen. Isojoen tuonaikainen mahtimies Luukas Svartti halusi pystyttää kirkon nykyiselle vanhalle hautausmaalle. Sovintoa ei tullut, jonka jälkeen Svartti lähti miehineen ja hevosineen metsään kaatamaan hirsiä kirkkorakennusta varten. Svartilla oli 15 hevosta. Hirret ajettiin Svartin talon läheisyyteen, johon alkoi vähitellen nousta rukoushuone. Svartti rakensi rukoushuoneen tasakertaan saakka yksin, jonka jälkeen muut tulivat apuun, kun huomasivat, että oli tosi kyseessä. Isojokisten lisäksi rukoushuonetta olivat rakentamassa Ikaalisten pastoraattiin eli kirkkoherrakuntaan kuuluvan Honkajoen asukkaat. Honkajokiset olivat saaneet tähän luvan. Rukoushuoneen sakaristolla oli pituutta 12 kyynärää, leveyttä 11 kyynärää ja korkeutta seitsemän kyynärää. Sakariston alle rakennettiin viinikellari ja itse sakaristossa pidettiin kirkolliskokoukset. Perimätiedon mukaan sakaristo oli myös lämmitettävä. Rukoushuone valmistui vuonna 1710 ja vuonna 1716 se vihittiin käyttöönsä, kun oli ensin saatu lupa sille. Vuosikymmenten ajan tätä rukoushuonetta nimitettiin sitten Luukkaan kirkoksi.


title: Isojoen kirkko

text: Rukoushuoneen valmistuttua Isojoen asukkaat pyrkivät vapautumaan emäkirkon eli Lapväärtin kirkon kustannuksiin osallistumisesta, vaikka useasti oli määrätty, että kappeliseurakuntienkin tuli osallistua näihin kustannuksiin. Tästä yritettiin kuitenkin monissa tapauksissa vapautua. Syksyn 1711 aikana nimismies Jonas Falck kertoi isojokisten kieltäytymisestä koskien Lapväärtin kirkon ja pappilan ylläpitoa. Isojoen asukkaat puolustautuivat, että heillä oli muitakin töitä ja, että he olivat varattomia. Eli he eivät ylläpitäneet emäkirkkoa sen vuoksi, että olisivat olleet vastahakoisia. Joidenkin vuosien kuluttua Lapväärttiin valmistui uusi pappila ja jumalanpalveluksen jälkeen rahvasta kehotettiin korjaamaan piispan tupaa, sillä piispantarkastus lähestyi. Eräs juopunut isojokinen kuitenkin sanoi mielipiteensä asiasta hieman säädyttömästi, minkä vuoksi nimismies haastoi hänet käräjille.