title: Tadeusz Kościuszko

text: Vuonna 1792 tehdyn Puolan toisen jaon jälkeen maa ajautui yhä huonompaan asemaan. Edellisen vuoden aikana säädetty perustuslaki ei kyennyt pelastamaan maata, vaan Venäjän vaikutusvalta kasvoi entisestään. Vuonna 1794 Kościuszko johti nimeään kantavaa kapinaa, joka kohdistui koko Venäjän keisarikuntaa vastaan. Venäjän keisarinna Katariina II oli niin raivoissaan puolalaisten yrityksistä estää hänen suunnitelmansa, että lupasi Kościuszkosta ”suuren palkkion elävänä tai kuolleena”.


title: Tadeusz Kościuszko

text: Kapinan edetessä Kościuszko pyysi puolalaiskomentaja Adam Poninskilta 4 000 miehen yksikköä avukseen Maciejowicen taistelussa lokakuussa 1794, mutta apu ei saapunut ajoissa. Venäläiset voittivat taistelun, ja haavoittunut Kościuszko joutui venäläisten vangiksi. Hänet teljettiin Pietari-Paavalin linnoitukseen, joka sijaitsee Pietarin Jänissaarella Nevajoen rannalla.


title: Tadeusz Kościuszko

text: Venäläiset pitivät Kościuszkoa vankina yli kaksi vuotta, kunnes poliittiset muutokset sallivat hänen vapauttamisensa. Hallitsija Katariina Suuren poika Paavali I nousi valtaistuimelle äitinsä kuoleman jälkeen ja vapautti Kosciuszkon sillä ehdolla, että puolalainen ei koskaan palaisi Venäjälle (joka silloin käsitti Puola-Liettuan).


title: Tadeusz Kościuszko

text: Kościuszko lähti 19. joulukuuta 1796 Pietarista pienen seurueen kanssa ja suuntasi kulkunsa Pohjois-Eurooppaan. Suomen rannikon asukkaat auttoivat matkalaisia tallaamalla polkuja Pohjanlahdelle. Tukholmassa Kościuszko sai sankarin vastaanoton ja väkijoukot tungeksivat nähdäkseen edes vilahduksen hänestä. Myöhemmin samana vuonna Kościuszko matkusti Englantiin ja purjehti sieltä Yhdysvaltoihin, jossa hänet vastaanotettiin lämpimästi. Hän sai 15 000 dollaria palkaksi palveluksistaan sodassa ja kongressin päätöksellä maapalan Ohiosta. Matkansa aikana Kościuszko halusi ostaa vapaiksi ystävänsä Thomas Jeffersonin mustat orjat. Hän esitti voimakkaita mielipiteitä myös Amerikan alkuperäisväestön oikeuksista omiin maihinsa. Jefferson totesi myöhemmin, että Kościuszko oli innokkain vapausaatteen kannattaja, jonka hän oli tuntenut milloinkaan.


title: Tadeusz Kościuszko

text: Kościuszko palasi 1798 Eurooppaan ja asettui Ranskaan. Ranskalaiset vallankumoukselliset rakastivat Kościuszkoa, josta he olivat tehneet oman maansa kunniakansalaisen, ja pitivät hänen taannoista kapinaansa oman vallankumouksensa sivuhaarana. Kościuszko tapasi myös Napoleon Bonaparten, jonka hän aavisti suunnittelevan vallannousua Ranskan direktoriohallitusta vastaan. Kościuszko kehotti hallitusta pitämään silmällä Napoleonin aikeita. Kolme viikkoa myöhemmin Napoleon teki vallankaappauksen ja otti Ranskan hallintaansa. Kościuszko kieltäytyi liittymästä ”tasavallan haudankaivajiin”, kun puolalaiset joukot auttoivat Napoleonia hyökkäämään Venäjälle. Hyökkäys osoittautui tuhoisaksi Napoleonille.


title: Tadeusz Kościuszko

text: Elämänsä viimeiset vuodet Kościuszko vietti Solothurnissa Sveitsissä, jossa hän kuoli ratsastusonnettomuuden jälkeiseen aivoverenkiertohäiriöön tai vanhojen vammojen ja huonon terveyden seurauksena puhjenneeseen pilkkukuumeeseen 15. lokakuuta 1817.


title: Tadeusz Kościuszko

text: Vuosina 1820–1823 Krakovan laidalle pystytettiin yli 30 metrin korkuinen Kościuszkon kumpu. Miehet, naiset ja lapset matkustivat kaikkialta Puolasta ja kantoivat mukanaan kiviä ja irtomaata taistelukentiltä, joilla Kościuszko oli puolustanut maansa vapautta. Myöhemmin muistomerkki sai tiilikatteen ja sen yhteyteen rakennettiin uusgoottilainen kappeli. 1910-luvulla Kościuszkolle pystytettiin patsas Washingtoniin, Clevelandiin ja Milwaukeehen, 1930-luvun aikana Poznańiin ja Łódźiin.


title: Tadeusz Kościuszko

text: Vuonna 1925 New Yorkissa perustettiin Kościuszko-säätiö, joka on omistautunut kehittämään Puolan ja Yhdysvaltain välisiä suhteita tieteellisten ja kasvatuksellisten opetusohjelmien välityksellä. 1930- ja 1950-luvuilla hänen mukaansa nimettiin kaksi siltaa Albanyssä ja New Yorkissa. Myös Australian korkein vuori Mount Kosciuszko on nimetty Kościuszkon mukaan.


title: Tadeusz Kościuszko

text: Puolan ja Yhdysvaltain kirjallisuudessa Kościuszko on ollut esillä 1800-luvulta eteenpäin. Hänestä on julkaistu useita novelleja, runoja ja historiallisia elämäkertateoksia.


title: Hoffrén

text: Hoffrén (Ruotsissa myös Hofrén) on sukunimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Hoffrén

text: Myös seuraavien henkilöiden sukunimi oli alun perin Hóffrén:


title: Jens Pedersen

text: Jens Pedersen (s. 17. toukokuuta 1976) on suomalais-tanskalainen entinen salibandymaalivahti.


title: Jens Pedersen

text: Pedersenin äidin puolelta oleva isoisä on kotoisin Tanskasta, jonka myötä hän omistaa kaksoiskansalaisuuden.


title: Jens Pedersen

text: Pedersen aloitti uransa heti salibandyliigassa Manse Unitedissa vuonna 1992, jossa hän pelasi neljä kautta. Sittemmin hän pelasi yhden kauden Koo-Veessa, josta matka jatkui Gunnersiin vuonna 1998. Kolmen Gunners-kauden jälkeen Pedersen siirtyi yhdeksän vietetyn vuoden jälkeen Tampereelta Jyväskylään, jossa hän saavutti SM-hopeaa kaudella 2004–2005 Happeen riveissä.


title: Jens Pedersen

text: Kauden päätteeksi Pedersen siirtyi kahdeksi kaudeksi hämeenlinnalaiseen Trackersiin, jossa 7. tammikuuta 2007 hänestä tuli ensimmäinen maalivahti, joka on pelannut 300 ottelua salibandyliigassa.


title: Jens Pedersen

text: Urallaan Pedersen edusti myös Tanskan salibandymaajoukkuetta vuosien 1998 ja 2002 MM-kisoissa.


title: Jens Pedersen

text: Nykyisin Pedersen on ollut muun muassa perustamassa ja suunnittelemassa pelkästään salibandymaalivahdeille suunnattua varustemerkkiä Pedersen Collectionia.


title: Hammersmith Apollo

text: Hammersmith Apollo on Englannissa, Lontoon Hammersmithin kaupunginosassa sijaitseva viihde- ja konserttikeskus. Konserttisali on Art Deco -tyylinen, vuonna 1932 alun perin elokuvateatteriksi rakennettu ja Gaumont Palaceksi nimetty viihdekeskus, jonka on suunnitellut Robert Cromie.


title: Hammersmith Apollo

text: Alkuperäisessä Gaumont Palacessa oli 3 500 istumapaikkaa. Elokuvateatterissa on myös lava Vuonna 2006 tehdyssä perusteellisessa remontissa sisätiloista tehtiin muunneltavat siten, että aiemmin kiinteät istumapaikat voidaan poistaa tarvittaessa. Konserttisalissa on istumapaikkoja 3 719 ja kun salista poistetaan istuimet, tilaa on hieman yli 5 000 kuulijalle.


title: Hammersmith Apollo

text: Ennen maailmansotia elokuvateattereihin oli tapana sijoittaa pilliurut, jolla soitettiin mykkäelokuvanäytösten taustamusiikkia. Urkuja käytettiin myös laulajien säestykseen. Hammersmith Apollon uruissa on neljä koskettimistoa ja 1 200 urkupilliä. Urut olivat ajan kuluessa menneet huonoon kuntoon ja ne poistettiin käytöstä 1990-luvulla ja koskettimisto siirrettiin rakennuksesta pois. Vuonna 2007 Apollon alkuperäiset urut entisöitiin ja palautettiin teatteriin.


title: Hammersmith Apollo

text: Teatterin lämpiössä yläparvella on kahvilaravintola.


title: Hammersmith Apollo

text: Gaumont Palacen nimi säilyi vuoteen 1961 saakka, mutta vuonna 1962 salia alettiin kutsua nimellä Hammersmith Odeon. Sali vakiintui nimekkäiden esiintyjien konserttipaikaksi ja vuosina 1962-1993 Hammersmith Odeonissa esiintyivät muun muassa AC/DC, The Beatles, David Gilmour, Rory Gallagher, Tom Jones, Dire Straits, Bruce Springsteen, Queen, Bob Marley ja The Wailers, Neil Young, Motörhead, Blondie ja Iron Maiden. David Bowie konsertoi viimeisen kerran Ziggy Stardustina Hammersmith Odeonilla heinäkuussa 1973.


title: Hammersmith Apollo

text: Kun vuonna 1993 konserttisali nimettiin uudelleen Hammersmith Apolloksi, auditorio oli myös teatterikäytössä. Vuonna 2002 sali sai jälleen uuden nimen sponsorisopimuksen myötä, kun olutpanimo Carling nimesi keskuksen Carling Apolloksi. Sopimus päättyi vuonna 2006 ja vanha nimi Hammersmith Apollo on ollut siitä asti käytössä. Rakennus vaihtoi omistajaa vuonna 2007, kun MAMA Group osti sen.


title: Hammersmith Apollo

text: Viihdekeskus tunnetaan kenties parhaiten nimellä Hammersmith Odeon Motörheadin vuoden 1981 livealbumin "No Sleep 'til Hammersmith" ansiosta, vaikka albumia ei ole äänitetty Odeonilla. Myös The Whon vuonna 1973 julkaistun "Quadrophenia"-albumin kansilehtisen valokuvissa näkyy Hammersmith Odeon.


title: Hammersmith Apollo

text: Randy Rhoads esiintyi ensimmäisiä kertoja Ozzy Osbournen kanssa Odeonilla vuoden 1980 "Blizzard of Ozz" -kiertueella.


title: Hammersmith Apollo

text: Venom sai vuodeksi porttikiellon Hammersmith Odeonille, kun yhtyeen pyrotekniikka sytytti salin katon tuleen. Onnettomuus taltioitui Venomin konserttivideolle "7 Dates of Hell".


title: Hammersmith Apollo

text: Useat yhtyeet ja artistit ovat taltioineet konserttinsa albumeiksi tai konsertti-DVD:ksi Hammersmith Apollossa. Muun muassa popartistit Sophie Ellis-Bextor, Robbie Williams, Kylie Minogue sekä Girls Aloud ovat julkaisseet Apollossa nauhoitettuja konserttitaltiointeja DVD:nä. DVD-taltiointeja ovat julkaisseet myös progressiivinen rockyhtye Rush, melodista death metalia soittava yhtye In Flames sekä lavakoomikko Eddie Izzard.


title: Hammersmith Apollo

text: Tori Amos julkaisi vuonna 2005 kuuden livealbumin kokoelman, jonka yksi konsertti on nauhoitettu Apollossa.


title: Hammersmith Apollo

text: Bruce Springsteen vuoden 1975 konsertti "Born to Run" -kiertueelta julkaistiin osana vuoden 2005 "Born to Run" 30-vuotisjulkaisua. Samasta konsertista on julkaistu myös live-CD "Hammersmith Odeon London '75".


title: Viisi oppia

text: Viisi oppia muodostavat kiinalaisessa kulttuurissa ammattiryhmän, joka perustuu kiinalaisen kosmologian periaatteisiin. Viisi oppia ovat "shan" (山 shān, vuori), "yi" (醫 yī, lääkintä), "ming" (命 mìng, kohtalo), "bu" (卜 bǔ, ennustaminen) ja "xiang" (相 xiāng, ulkonäkö).


title: Viisi oppia

text: Shan kattaa henkisen opiskelun ja harjoitukset. Ennen vanhaan ihmiset ryhtyivät vuorilla asuviksi erakoiksi harjoitellakseen yksin, eristyksissä ulkomaailmasta.


title: Viisi oppia

text: Ensimmäisessä vaiheessa opiskellaan yleensä daolaisten kirjoja (esimerkiksi Laozi ja Zhuangzi). Seuraavan askelen muodostavat fyysiset ja hengitysharjoitukset (qigong, wushu). Kolmas vaihe on talismaanien laatiminen, pyhien sanojen (mantrojen) ja tekstien lausuminen sekä pitkäikäisyyttä tuovien alkemististen pillereiden käyttö.


title: Viisi oppia

text: Yi on lääketieteellisten menetelmien harjoitus. Siihen sisältyy yrttien, moksibustion ja akupunktion käyttö.


title: Viisi oppia

text: Ming on henkilön syntymäaikaan perustuva kohtalon tutkiminen. Siihen sisältyy viiden tähden astrologia, qizheng siyu, ziping bazi (4 pilarin astrologia) ja ziweidoushu.


title: Viisi oppia

text: Bu tarkoittaa kommunikointia taivaan kanssa, jotta saataisiin kuva tulevaisuuden tapahtumista. Tärkeimmät ennusmenetelmät ovat yijing, meihua, najia yigua sekä kolme oppisuuntaa. Yksi fengshuin esimuoto oli "buzhai" - talon arviointi ennustamalla.


title: Viisi oppia

text: Xiang käsittää kasvojen lukemisen, käsien lukemisen, luiden tunnustelun, fengshuin ja astronomian.


title: Viisi oppia

text: Kaikki viisi oppia liittyvät toisiinsa. Yleensä ihminen erikoistuu yhteen niistä, mutta hänen oletetaan hallitsevan ainakin alkeita muista.


title: Viisi oppia

text: Kun länsimainen tieteellinen näkemys haastoi perinteisen kiinalaisen maailmankatsomuksen, kiinalaiset pyrkivät määrittelemään viiden opin edustamien käytäntöjen kokonaisuutta tavalla, joka luonnehtii sekä niiden keskeistä ajatusta että tapaa, jolla ne eroavat länsimaisesta aineeseen keskittyvästä tutkimuksesta ja käytännöstä. 1900-luvulla luotiin termi "elämän oppi". 2000-luvulla jotkut kiinalaiset ovat alkaneet käyttää termiä "qiologia" eli oppi qistä. Tällöin viisi oppia jaetaan kolmeen ryhmään kiinalaisen "kolmen aarteen" (sancai) mukaan:


title: Suomalaiset historiapäivät

text: Suomalaiset historianpäivät on Lahdessa vuosittain toistuva historianluento tapahtuma, jossa käsitellään istorian aiheita eri näkökulmista. Ensimmäisen kerran päivät järjestettiin 2000.Suomalaisilla historianpäivillä on julkaistu vuodesta 2003 Vuoden historiateoksen voittaja.


title: Suomalaiset historiapäivät

text: Suomalaisilla historiapäivillä ovat luennoineet muun muassa; Max Jakobson, Matti Klinge, Jaan Kaplinski, Jussi T. Lappalainen, Harri Holkeri, Mauno Koivisto, Mart Laar, Panu Rajala, Päiviö Tommila, Martti Turtola, Seppo Zetterberg,  Henrik Meinander,  Heikki Talvitie, Laura Kolbe, Heleena Savela, Päivi Lipponen, Markku Kuisma,Timo Soikkanen,Hannu Soikkanen, Jussi Pakkasvirta, Hannu Juusola, Jaakko Hämeen-Anttila, Jussi Nuorteva, Kustaa H. J. Vilkunan , Seikko Eskola, Erkki Tuomioja, Pekka Visuri, Jarmo Virmavirta, Seppo Zetterberg, Martti Turtola, Mart Laar, Jaan Kaplinski, Jyrki Vesikansa, Laura Kolbe, Tapio Bergholm, Henrika Tandefelt, Seppo Hentilä, Risto Alapuro, Pertti Haapala, Martti Häikiö, Jukka Tarkka, Juhani Suomi, Lasse Lehtinen, Hannu Rautkallio, Juhana Aunesluoma, Markku Jokisipilä, Simo Heininen ja Kimmo Rentola.


title: Suomalaiset historiapäivät

text: Tapahtuma järjestettiin aluksi Asikkalassa Johan Richard Danielson-Kalmarin Suviniemi-huvilalla, tilaisuudet on pääasiassa järjetetty Lahden keskustassa oppimiskeskus Fellmanniassa. Vuoden 2009 historianpäivät aloitettiin Vääksyn seurakuntakeskuksessa. Vuodesta 2011 ne on järjestetty Lahden Sibeliustalossa.


title: Isotopia

text: Isotopia voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sotatieteiden päivät

text: Sotatieteiden päivät on joka toinen vuosi nykyään Maanpuolustuskorkeakoulun tiloissa Helsingissä järjestettävät sotatieteiden päivät, johon yleisö voi vapaasti ilmoittautua etukäteen, koska ne järjestetään sotilasalueella Santahaminassa, jonne järjestetään linja-autokuljetus. Ensimmäisen kerran sotatieteiden päivät järjestettiin 2000. V sotatieteiden päivillä oli ennätysyleisönä 500 osanottajaa.


title: Sotatieteiden päivät

text: Tilaisuudessa käsitellään sodankäyntiä, johtamista ja puolustusvälinetekniikkaa lähinnä Maanpuolustuskorkeakoulun oppiainejaon mukaisesti eri luentotilaisuuksissa toisena päivänä yleisten aiheiden tultua käsitellyiksi ensimmäisenä päivänä. Kansainvälisen ulottuvuutensa vuoksi suuri osa luennoista pidetään englanniksi.


title: Sotatieteiden päivät

text: Varsinaisten sotatieteiden harjoittajien lisäksi alustajissa on myös liiketaloustieteen hallinnon ja politiikan tutkijoiksi katsottavia strategian tutkijoita.


title: Sotatieteiden päivät

text:
Seuraavan kerran Sotatieteiden päivät järjestetään vuonna 2018.
Kaksipäiväisen tilaisuuden järjestävät Maanpuolustuskorkeakoulu, Suomen Sotatieteellinen Seura ry, Asehistorian liitto, Sotilasperinteen Seura, Sotilaspsykologinen Seura, Sotilassosiologinen Seura, Suomen Asehistoriallinen Seura, Suomen Humanitaarisen Oikeuden Seura, Suomen Lääkintäupseeriliitto, Suomen Sotahistoriallinen Seura, Suomen Sotahistorian Komissio.


title: Stefan Batory

text: Stefan Batory eli "Stefan Báthory" (27. syyskuuta 1533 Somlyo, Transilvania – 12. joulukuuta 1586 Hrodna, Liettuan suuriruhtinaskunta) oli Transilvanian ruhtinas 1571–1575 ja sittemmin Puolan kuningas ja Liettuan suuriruhtinas 1576–1586.


title: Stefan Batory

text: Stefan Batory () oli kuuluisaa unkarilaista Báthoryn aatelissukua ja saman nimisen valtiomiehen poika. Stefan Báthorysta tuli János Zsigmond Szapolyain seuraaja Transilvanian voivodina vuonna 1571, mutta hän luovutti 1575 vallan vanhemmalle veljelleen Kristoferille.


title: Stefan Batory

text: Vuonna 1576 Stefan Batory valittiin Puola-Liettuan eli "Rzeczpospolitan" hallitsijaksi. Samalla hän nai perillisettä jääneen Sigismund II:n sisaren Anna Jagellonicain, joka virallisesti toimi hänen kanssahallitsijanaan.


title: Stefan Batory

text: Stefan Batory kunnostautui Liivinmaan sodassa (1558–1583) Venäjää vastaan. Hän löi venäläiset Velikije Lukin luona, valtasi Iivana Julmalta takaisin venäläisten 16 vuotta hallussaan pitämän strategisesti tärkeän Polotskin kaupungin 1579 ja piiritti Pihkovaa 1581. Hän myös antoi jesuiitoille luvan Liettuan historiassa tärkeän Vilnan yliopiston perustamiseen.


title: István Báthory

text: István Báthory voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Solmuteoria

text: Solmuteoria on matematiikan ala, joka keskittyy solmujen tutkimukseen. Klassinen solmuteoria pyrkii vastaamaan kysymykseen: jos on annettu kaksi solmua, mistä voimme päätellä ovatko ne sama solmu vai eri solmuja. Tästä erikoistapauksena kysymys "onko annettu solmu avautuva?" Jos kaksi solmua sattuvat olemaan sama, niin sen osoittamiseen riittää saattaa ne samaan muotoon ja todeta, että ne tosiaan ovat samat. Jos taas solmut ovat eri solmuja, sen osoittamiseksi, että ne ovat eri solmuja tarvitaan invariantteja. Matemaattinen solmuteoria etsii näitä invariantteja.


title: Solmuteoria

text: On vaikea sanoa mihin matematiikan alaan solmuteoria kuuluu. Luonnollisin lähestymistapa on ajatella solmuteorian kuuluvan algebralliseen topologiaan. Solmuteoriaa voi kuitenkin tehdä myös kombinatorisesti tutkimalla solmukaavioita esimerkiksi tasoverkkoina.


title: Solmuteoria

text: Matemaattinen solmujen tutkimus sai ilmeisesti alkunsa 1800-luvulla, kun Karl Friedrich Gauss kiinnostui kytköksistä (link) ja määritteli tavan laskea kietoutumisluvun (linking number) integraalin avulla. Gaussin oppilas J.B. Listing jatkoi solmujen tutkimista. Vähän myöhemmin kiinnostus solmuteoriaa kohtaan kasvoi, kun Lordi Kelvin esitti teorian, että atomit ovat oikeastaan solmuja. Silloin vallitsi eetteriteoria, jonka mukaan maailmankaikkeus on täynnä eetteriä, joka toimii valoaaltojen kantajana. Kelvinin mukaan materia oli vain solmussa olevia eetteripyörteitä. Tämä sai huomiota ja nosti solmuteorian luonnollisesti mielenkiinnon kohteeksi. Aika nopeasti kuitenkin osoittautui, että eetteriä ei olekaan (Michelsonin ja Morleyn koe osoitti valon nopeuden riippumattomuuden koordinaatistosta, mikä on ristiriidassa eetterihypoteesin kanssa), ja fyysikoiden kiinnostus solmuteoriaa kohti laantui. Matemaatikoiden kiinnostus kuitenkin pysyi. Algebrallisen topologian isät Henri Poincaré, Max Dehn, J. W. Alexander ja Kurt Reidemeister tutkivat solmuja, ja pitkään heidän teoriansa olivat ainoat työkalut solmuteoriassa. 1970-luvulla solmuteoria pääsi taas vauhtiin, kun Vaughan Jones keksi Jonesin polynomin. Se avasi monia portteja solmuteoreetikoille. Jones sai työstään Fieldsin mitalin. Viime vuosikymmenillä solmuteorialla on alkanut olla uusia sovelluksia biologiassa ja kemiassa. Bakteerien DNA-molekyylit ovat usen syklimäisiä eli sulkeutuvat itseensä, jolloin ne voivat olla solmussa. Myös pienet molekyylit voivat olla solmussa, ja jos solmu on kiraalinen, niin molekyylin pelikuvalla voi olla erilaisia kemiallisia ominaisuuksia alkuperäiseen solmuun nähden.


title: Solmuteoria

text: Riippumatta siitä tarkastellaanko solmua topologisesti vai kombinatorisesti, täytyy se määritellä topologisesti. Olkoon formula_1 yksikköympyrä. Solmu on upotus formula_2. Tätä määritelmää voi luonnollisesti yleistää ja on tutkittu formula_3-ulotteisen moniston formula_4 avaruuteen formula_5. Klassinen solmuteoria kuitenkin keskittyy mataliin ulottuvuuksiin ja kesyihin solmuihin. Kesy solmu on sileä tai paloittain lineaarinen upotus formula_2. Ideana se, että solmun jokaisella pisteellä on ympäristö, jossa solmu on avautuva. Jos ei vaadita upotukselta mitään muuta, niin solmulla saattaa olla niin kutsuttuja villejä pisteitä.


title: Solmuteoria

text: Topologisesti solmujen ekvivalenssi pitäisi määritellä siten, että tilanne vastaisi jollain tavalla narun venyttämistä ja kuljettamista avaruudessa itseään leikkaamatta. Tästä syntyy määritelmä


title: Solmuteoria

text: Solmut f ja g formula_2 ovat ympäristöisotooppisia, jos on olemassa kuvaus formula_8 (formula_9) siten, että


title: Solmuteoria

text:
Kuvaus F siis vie avaruuden R³ vaiheiden kautta homeomorfisesti itselleen niin, että se samalla vie toisen solmun toiselle.
Se on identtisen kuvauksen ja sellaisen kuvauksen välinen isotopia, joka vie toisen solmun toiselle.


title: Solmuteoria

text: Vaikka tämä määritelmä ei ole ihan yhtä intuitiivinen (vaikka vähemmän tekninen), se on solmujen "virallinen" ekvivalenssi, joskin se antaa saman lopputuloksen kuin ylläoleva (katso lause alla).


title: Solmuteoria

text: Solmut f ja g formula_17 (käytämme helppouden vuoksi formula_18) ovat ekvivalentteja, jos on olemassa suunnan säilyttävä homeomorfismi formula_19, joka vie toisen solmun toiselle: formula_20. Suunnansäilyttävä voidaan määritellä esimerkiksi niin, että se kuvaa homologiaryhmän formula_21 1-alkion 1-alkioksi. Toinen ja helpompi tapa on vaatia, että H on identtinen kuvaus pallon B(0,r) ulkopuolella. Nimittäin jos ajatellaan solmuja taas upotuksina avaruuteen formula_22, niiden kuvajoukot ovat kompakteja ja siten sisältyvät johonkin palloon B(0,r). Vaaditaan nyt, että H on tuon pallon ulkopuolella identtinen kuvaus. Silloin se on väistämättä suunnan säilyttävä. Myös mikä tahansa suunnan säilyttävä homeomorfismi voidaan muuttaa niin, että se on identtinen tarpeeksi kaukana.


title: Solmuteoria

text: Eli paloittain lineaarinen (piecewise linear) isotopia. Tässä liikutaan pl-kategoriassa, eli kaikki ovat äärellisiä simpliittisiä komplekseja. Tällöin tarkastellaan tietenkin vain kesyjä solmuja (ks. yllä). Silloin solmut ovat murtoviivoja avaruudessa, joilla on jotkut päätepisteet formula_23. Sanotaan että nämä pisteet virittävät solmun.


title: Solmuteoria

text: Määritellään että p.l.-solmu formula_24 on saatu formula_25-muunnoksella p.l.-solmusta formula_26 jos formula_24:n virittävät formula_28$, formula_26:n virittävät formula_30 ja on olemassa formula_31, formula_32 tai formula_33 voi muuttaa numerointia sopivasti) siten ettäSolmuun on siis lisätty yksi piste kahden pisteen formula_36 ja formula_37 välille ja muutettu solmun kulkua menemään sen pisteen kautta.


title: Solmuteoria

text: Jos solmuformula_24 on saatu solmusta formula_26 formula_25-muunnoksella, niin sanotaan, että solmu formula_26 on saatu solmusta formula_42-muunnoksella. Jos solmu on saatu toisesta jommallakummalla muunnoksella, niin sanotaan, että se on saatu yksinkertaisesti formula_43-muunnokslla. Sanotaan kombinatorisia solmuja toistensa kanssa p.l.-isotooppisiksi, jos toinen on saatu toisestä äärellisellä määrällä formula_43-muunnoksia, eli on olemassa solmut formula_45 siten että formula_46, formula_47 ja formula_48 on saatu formula_49:stä formula_43-muunnoksella.


title: Solmuteoria

text:
Kesystä solmusta voidaan aina piirtää solmukaavioita, joissa solmu on piirretty tasolle ja alimenokohdat ovat sopivasti merkitty.
Kurt Reidemeister todisti, että kolme Reidemeisterin liikettä ovat riittäviä ja välttämättömiä kahden ekvivalentin solmun
kaaviokuvien saamiseen toinen toisesta. Reidemeister liikkeet ovat esitetty seuraavissa kuvissa:


title: Solmuteoria

text: Lauseen todistus on esimerkiksi kirjassa Knots: Burde, Zieschang.


title: Solmuteoria

text: Lause: Yllä olevat neljä tapaa määritellä solmujen ekvivalenssi ovat kaikki yhtäpitäviä kesyille solmuille.


title: Solmuteoria

text:
Solmu on ympyrän homeomorfinen kuva, joten solmjen erotteleminen niiden sisäisen rakenteen kautta on topologisesti mieletöntä.
Sen sijaan solmun ympäröivän avaruuden muodolla on suuri rooli. Niinpä voidaan tutkia solmun komplementtia. Yksi tunnetuimmista
solmuinvarianteista on solmun komplementin perusryhmä. Tällaisia ryhmiä kutsutaankin solmuryhmiksi (knot group). Esimerkki tällä tavalla saadusta luokittelulauseesta on torussolmujen luokittelulause:


title: Solmuteoria

text: Epätriviaalisolmu, jonka komplementin perusryhmällä on epätriviaali keskus, on torussolmu.


title: Solmuteoria

text: Torussolmu on solmu, jonka saa menemään toruksen pinnalla, katso kuva.


title: Solmuteoria

text: Solmuinvariantteja voi rakentaa myös pelkästään katsomalla solmukaavioita ja tietämättä mitään topologiasta. Se on solmuteorian hieno ja harvinainen ominaisuus topologian alana.


title: Solmuteoria

text: Olkoon meillä jokin solmukaavio, joka on piirretty niin, että viiva aina katkeaa, kun se menee toisen viivan alta. Tällöin kaaviomme koostuu viivoista, jokta alkavat jostan alimenokohdasta ja loppuvat sellaiseen. Jokaisessa risteyksessä täten kohtaa kolme viivaa. Väritetään nämä kolmella eri värillä. Kutsutaan saatua väritystä säännölliseksi, jos jokaisessa risteyksessä joko esiintyy kaikki kolme eri väriä tai vain yksi väri. Solmun eri säännöllisten värityksien määrä on invariantti: se pysyy muuttumattomana, vaikka kaaviota muokataan Reidemeisterin liikkeillä.


title: Solmuteoria

text: Solmuihin voi myös liittää polynomeja. Ensimmäisen polynomin määritteli J. W. Alexander.


title: Valkosalava

text: Valkosalava eli valkopaju ("Salix alba") on pajulaji, joka esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa ja Aasian länsi- ja keskiosissa. Siitä on jalostettu koristekasvikäyttöön useita lajikkeita.


title: Valkosalava

text: Valkosalava on kesävihanta, pitkä- ja vahvarunkoinen puu, jonka latvus on leveän kartiomainen. Lehtilapa on 4–9 cm pitkä, muodoltaan tasasoukan suikea ja ehyt- tai nystylaitainen. Lehdet ovat nuorina molemmin puolin karvaisia, myöhemmin päältä kaljuja. Hopeapajulla lehdet ovat myöhemminkin päältä hopeanharmaan karvoituksen peitossa. Valkosalava kukkii lehtien puhjettua. Kukinto on 2–5 cm pitkä lähes haaran myötäinen norkko.


title: Amerikanaitomahonki

text: Amerikanaitomahonki ("Swietenia macrophylla") on aitomahonkien sukuun ("Swietenia") kuuluva trooppinen puulaji. Se kasvaa 45–60 m korkeaksi. Rungon halkaisija voi olla 80 cm. Lehdet kasvavat 45 cm pitkiksi, ja niissä on parillinen määrä lehdyköitä keskiruodin kahta puolta.


title: Amerikanaitomahonki

text: Se kasvaa luontaisena Belizessä, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Dominicassa, Ecuadorissa, El Salvadorissa, Ranskan Guyanassa, Guadeloupessa, Guatemalassa, Guyanassa, Hondurasissa, Martiniquessa, Meksikossa, Montserratissa, Nicaraguassa, Panamassa, Perussa, Saint Lucia, Saint Vincentissä ja Grenadiineillä ja Venezuelassa. Amerikanaitomahonkia istutetaan puutavaraksi myös Kaakkois-Aasiassa ja Intiassa. Nykyisin amerikasta tuleva amerikanaitomahonki tarvitsee CITES-luvan, mutta Intiasta ja Kaakkois-Aasiasta tuleva ei. IUCN-luokituksen mukaan amerikanaitomahonki on vaarantunut laji.


title: Torpedomalawinahven

text: Torpedomalawinahven ("Pseudotropheus elongatus") on afrikkalaisessa Malawijärvessä elävä endeeminen kirjoahvenlaji, jota pidetään myös akvaariokalana. Kerääminen akvaarioihin ja vesien saastuminen ovat aiheuttaneet sen, että laji luokitellaan vaarantuneeksi.


title: Torpedomalawinahven

text: Torpedomalawinahvenkoiras voi saavuttaa jopa 17 cm pituuden. Torpedomalawinahvenen pohjaväri on tummansininen vaaleamman sinisin pystyraidoin. Naaraiden väritys erityisesti koiraiden läheisyydessä on vaatimattomampi. Yksityiskohdat vaihtelevat eri muunnoksilla, joita on useita.


title: Torpedomalawinahven

text: Koiras voi käyttäytyä häiritsevästi niin oman lajinsa edustajia kuin muitakin kalalajeja kohtaan.


title: Torpedomalawinahven

text: Torpedomalawinahvenet viihtyvät vedessä, jonka lämpötila on 22–25 °C ja pH hieman emäksinen. Ravintonaan laji käyttää levää ja kasveja . Akvaariossa sopivaa ruokaa ovat spirulina-hiutaleet sekä kasvit .


title: Suomen Televisioiden Liitto

text: Suomen Televisioiden Liitto ry (STL) on 4.11.1999 perustettu kaupallista televisiotoimintaa harjoittavien tv-yhtiöiden etujärjestö Suomessa. STL on Medialiiton (entinen Viestinnän Keskusliitto VKL) jäsen.


title: Suomen Televisioiden Liitto

text: STL antaa lausuntoja alan lainsäädäntöä koskevissa asioissa ja on mukana muun muassa tekijänoikeuslautakunnassa sekä mainonnan eettisessä neuvostossa. , mutta muuten sen toiminta on varsin näkymätöntä. Yhdistyksellä ei esimerkiksi ole nettisivuja.


title: Suomen Televisioiden Liitto

text: Liiton jäseninä ovat Nelosen omistava Sanoma Entertainment Oy ja Sanoma Television Oy. MTV Oy vetäytyi 14. tammikuuta 2010 kaikesta yhteistyöstä Nelonen Median kanssa.


title: Anita Doth

text: Anita Daniëlle Dels (taiteilijanimeltään Doth; s. 28. joulukuuta 1971 Amsterdam) on alankomaalainen laulaja, joka on vaikuttanut eurodance-ryhmässä 2 Unlimited.


title: Anita Doth

text: Dothin vanhemmat ovat Rolf ja Lydia Dels. Vuonna 1991 hän lopetti opinnot ja aloitti vakituisen työn hallinnollisessa työssä poliisiasemalla.


title: Anita Doth

text: Yhdessä Ray Slijngaardin, hän esiintyi eurodance-ryhmässä 2 Unlimited. Vuonna 1990 Ray Slijngaard (tuleva 2 Unlimitedin räppäri) oli kysynyt, voisiko hän kirjoittaa yhtyeelle rapsanoituksia, joita olivat sitä ennen tehneet J. P. de Coster ja Phil Wilde. Ray myös halusi kirjoittaa kertosävelmiä Anitalle, minkä takia hän kysyi Dothilta, voiko hän laulaa kertosäkeitä hänelle. Demo toimitettiin de Costerille ja Wildelle, jotka saivat Dothin liittymään 2 Unlimitediin.


title: Anita Doth

text: Koko 2 Unlimitedin ajan Doth lauloi yhtyeelle kertosäkeitä. Yhtye menestyi Euroopassa ja myöhemmin ympäri maailmaa. Menestyskappaleita ovat esimerkiksi "Get Ready For This", "No Limit", "Tribal Dance", "Twilight Zone", "Maximum Overdrive" ja "Workaholic".


title: Anita Doth

text: Vuonna 2009 Anita Doth palasi tekemään musiikkia 2Unlimitedistä tutun Ray Slijngaardin kanssa, nyt nimellä Ray & Anita. Heidän kaksi uusinta singlejulkaisuaan ovat nostaneet duon uudestaan pinnalle ja listoille erityisesti Alankomaissa. Vuonna 2009 Ray ja Anita myönsivät haastattelussa, että he seurustelivat keskenään 2Unlimitedin suurimman menestyksen aikoina. Tammikuussa 2010 julkistettiin uutinen, jonka mukaan Anita Dothilla on todettu rintasyöpä. Hän käy parhaillaan läpi hoitojaksoa, jonka jälkeen duo palaa taas studioon ja esiintymislavoille.


title: Sotilassosiologia

text: Sotilassosiologia tarkastelee armeijan henkilöstöä erilaisissa olosuhteissa (sota, rauha, kriisinhallinta). Tieteenalana sotilassosiologia soveltaa sotilasorganisaation tutkimiseen suuria joukkoja koskevaa organisaatiososiologiaa ja pienryhmiä tutkivaa sosiaalipsykologiaa. Sotilassosiologia on läheisessä vuorovaikutuksessa myös sotilaspsykologian ja johtamisen tieteenalojen kanssa, mutta se erottuu niistä selkeästi omaksi sotatieteiden alakseen.


title: Sotilassosiologia

text: Sotilassosiologiassa tarkastellaan pienryhmiä, suurempia joukkokokonaisuuksia sekä asevoimakokonaisuuksia. Muun Sosiologian tavoin sotilassosiologiassa ollaan kiinnostuneita rakenteen ja toiminnan suhteesta, sekä kulttuurisesti ja sosiaalisesti tuotetuista merkityksistä.


title: Sotilassosiologia

text: Sotilassosiologiassa tutkitaan muun muassa:


title: Sotilassosiologia

text: Sotilassosiologiaa on tutkittu Maanpuolustuskorkeakoulun käyttäytymistieteiden laitoksella. Nykyisin sotilassosiologiaa opetetaan Maanpuolustuskorkeakoulun johtamisen ja sotilaspedagogiikan laitoksella.


title: Sotilassosiologia

text: Lisäksi Suomessa toimii Sotilassosiologinen Seura ry.


title: Punakoivu

text: Punakoivu ("Betula pubescens" f. "rubra") on hieskoivun mutatoitunut erikoismuoto. Ensimmäisen punalehtisen koivun löysi Pohjois-Pohjanmaan Ylikiimingin Vepsänkylästä 1970-luvulla paikallinen biologiopiskelija. Punalehtinen koivu ei lisäänny luonnollisesti. Sen solukkoviljelmät on aloitettu Oulun yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa. Sitä on myytävänä taimitarhoissa.


title: Puolustusvoimien Kuvakeskus

text: Puolustusvoimien Kuvakeskus ("PvKuvaK") on Suomen puolustusvoimien yksikkö, joka vastaa puolustusvoimien valo- ja videokuvaustoiminnasta. Kuvakeskus valokuvaa puolustusvoimien toimintaa, välineistöä ja henkilöstöä. Se myös valmistaa valokuvia, ylläpitää valokuva- ja videoarkistoa sekä antaa puolustusvoimien yksiköille teknistä tukea valokuvausalaa koskevissa asioissa.


title: Puolustusvoimien Kuvakeskus

text: Keskus sulautui Maanpuolustuskorkeakoulun täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskukseen ("TKKK") vuonna 2006.


title: Puolustusvoimien Kuvakeskus

text: Keskus tuottaa myös puolustusvoimille oppi- ja tiedotusmateriaalia sekä mm. opetuselokuvia.


title: Puolustusvoimien Kuvakeskus

text: Sen toiminnot sijaitsevat Tuusulassa Tuusulan Rantatien varrella ns. Taistelukoulun kampuksella sekä Helsingin Pasilassa.


title: Puolustusvoimien Kuvakeskus

text: Keskuksen pitkäaikainen johtaja on ollut mm. kapteeni (myöh. evl) Jyri Paulaharju. Vuonna 2006 johtajana aloitti eversti (Antti) Tapio Myyryläinen.


title: Puolustusvoimien Kuvakeskus

text: Suurelle yleisölle kuvakeskus on tuttu tasavallan presidenttien virallisien valokuvien ottajana.


title: Puolustusvoimien Kuvakeskus

text: Keskuksen ottamat kuvat tunnistaa merkinnöisä "Kuva: SA-kuva" tai "Kuva: Puolustusvoimien Kuvakeskus".


title: Kildebert Adoptivus

text: Kildebert Adoptivus (noin 650–662) oli Austrasian kuningas 656–661. Hän oli Austrasian major domus Grimoald I:n poika.


title: Kildebert Adoptivus

text: Kun Sigebert III kuoli vuonna 656, Grimoald I leikkautti hänen poikansa Dagobertin ylhäisen syntyperän symbolin, pitkät hiukset ja lähetti tämän luostariin Irlantiin. Sen jälkeen Grimoald nosti kuninkaaksi oman poikansa Kildebertin, jonka Sigebert III oli ehtinyt adoptoida ennen Dagobertin syntymää.


title: Kildebert Adoptivus

text: Austrasian ylimystö ei kuitenkaan hyväksynyt vallankaappausta, ja Grimoald ja Kildebert kukistettiin. Grimoald, Kildebert ja Grimoaldin lanko Ansegisel luovutettiin Neustrian kuninkaalle Klodvig II:lle, joka teloitti heidät.


title: David Jones

text: David Jones voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Leppäkosken saviradat

text: Leppäkosken saviradat olivat Janakkalan Leppäkosken kylässä olleet kaksi 600 mm:n raideleveyksistä savenkuljetukseen käytettyä kapearaiteista rataa. Ne olivat käytössä 1970-luvulle saakka. Leppäkosken alueesta kehittyi 1800-luvulla merkittävä tiiliteollisuuden keskus, jossa sijaitsi vuonna 1860 perustettu Leppäkosken kartanon tiilitehdas, vuonna 1862 perustettu Sipilän kartanon tiilitehdas ja vuonna 1874 perustettu Rauhaniemen tiilitehdas. Ensimmäinen tiilitehdas Leppäkoskelle perustettiin jo 1847. Kaikki tiilitehtaat on lopetettu, mutta Rauhaniemen tiilitehtaasta on jäljellä savupiippu ja osa rakennuksista.


title: Leppäkosken saviradat

text: Rata sijaitsi Janakkalassa, Leppäkosken kylän läpi virtaavan Puujoen pohjoispuolella. Rata lähti Leppäkosken aseman lähellä sijainneelta Rauhaniemen tiilitehtaalta länteen tehtaan savenottokuopille. Radalla oli Deutz-, Jung- ja Simplex-moottorivetureita. Rauhaniemen tiilitehtaan toiminta päättyi vuonna 1987.


title: Leppäkosken saviradat

text: Rata sijaitsi Janakkalassa, Puujoen eteläpuolella. Se alitti Helsinki–Tampere-pääradan sekä sen vieressä kulkeneen maantien ja jatkui pääradan itäpuolella olleille savikuopille. Radalla oli käytössä Simplex-moottoriveturi ja savenkuljetukseen kuuppavaunuja. Leppäkosken tiilitehdas toimi vuosina 1860–1977.


title: Vamma

text: Vamma voi tarkoittaa:


title: Helsingin poliisisoittokunta

text:
Helsingin Poliisisoittokunta on helsinkiläinen puhallinorkesteri.
Helsingin poliisisoittokunta on poliisin tärkein suhdetoimintatyökalu ja edustaa poliisia musiikin välityksellä eri tapahtumissa niin valtakunnallisesti kuin kansainvälisestikin.


title: Helsingin poliisisoittokunta

text:
Poliisisoittokunta on jo vuosikymmeniä nauttinut kestävää ja jakamatonta kansansuosiota. Alun perin soittokunta perustettiin vuonna 1947 parantamaan yleisön ja poliisin suhteita. Soittokunnassa on 40 soittajaa, joiden työajasta noin puolet käytetään liikennepoliisin työhön.
Toimintansa alusta lähtien poliisisoittokunta on esiintynyt siellä missä ihmisetkin ovat: suurissa yleisötapahtumissa, lastenklinikalla, vankiloissa, olympiastadionilla maaotteluiden avajaisissa, joulukadun avajaisissa, kirkoissa, paraateissa, konserttisaleissa ja poliisin omissa tilaisuuksissa. Helsingin poliisisoittokunta on esiintynyt myös ulkomailla: Saksassa, Tanskassa, Puolassa, Virossa, Venäjällä ja Ranskassa.


title: Helsingin poliisisoittokunta

text:
Helsingin poliisisoittokunta on konsertoinut lukuisten kuuluisien artistien kanssa - tänä vuonna solisteina ovat muun muassa Saara Aalto, Paula Koivuniemi ja Jorma Hynninen.
Soittokunnalla on tärkeä rooli lasten ja nuorten parissa esiintyessään - musisoinnin ohella puhutaan koulukiusaamisesta, huumeiden ja muiden päihteiden vaaroista sekä liikennekäyttäytymisestä.


title: Helsingin poliisisoittokunta

text: Poliisisoittokunnalla on aina ollut maineikkaita kapellimestareita: Georg Malmstén, Arthur Fuhrmann, Petri Juutilainen, Esko Heikkinen ja marraskuusta 2012 lähtien Sami Ruusuvuori. Uuden kapellimestarin myöstä soittokunta aloitti myös viihdekonserttien sarjan Savoy-teatterissa.


title: Helsingin poliisisoittokunta

text: Koko 40-henkisen puhallinorkesterin lisäksi poliisisoittokunta pitää sisällään pienempiä kokoonpanoja:


title: Helsingin poliisisoittokunta

text: Orkesteri perustettiin vuonna 1946 harrastuspohjalta, mutta jo 1947 sen soittajiksi alettiin hakea puolustusvoimien kouluttamia sotilassoittajia, jotka koulutettiin poliisitehtäviin. Soittokunnan tehtäväksi muodostui järjestää henkilöstölle "kipeästi kaivattuja viihdytys- ja valistustilaisuuksia".


title: Helsingin poliisisoittokunta

text: Ensimmäisessä kokoonpanossa oli 14 soittajaa, ja se soitti muun muassa wieniläisvalsseja, oopperamusiikkia ja suomalaista konserttimusiikkia sekä marsseja.


title: Silver Side Up

text: Silver Side Up on Nickelback yhtyeen kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 2001.


title: Jan Marek

text: Jan Marek (31. joulukuuta 1979 Jindřichův Hradec, Tšekkoslovakia – 7. syyskuuta 2011 Jaroslavl, Venäjä) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. 7. syyskuuta 2011 KHL-seura Lokomotiv Jaroslavlia kuljettanut lentokone syöksyi maahan lähellä Jaroslavlia, ja onnettomuudessa menehtyivät Marekin mukana lähes kaikki lentokoneen kyydissä olleet joukkueen sekä miehistön jäsenet.


title: Solidium

text: Solidium Oy on Suomen valtion omistama sijoitusyhtiö. Sen hallinnoiman omaisuuden arvo on 7,5 miljardia euroa(24.1.2019).


title: Solidium

text: Solidiumin hallintaan siirtyi syksyllä 2008 valtion ei-strategiset osakeomistukset Kemirassa, Metsossa, Outokummussa, Rautaruukissa, Sammossa, Spondassa, Stora Ensossa ja TeliaSonerassa. Kesäkuussa 2009 Solidiumin osakeomistukset täydentyivät, kun valtio luovutti kaikki omistamansa Elisa Oyj:n osakkeet Solidiumille. Solidium on Suomen valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, jonka tehtävänä on vahvistaa ja vakauttaa kotimaista omistusta kansallisesti tärkeissä yrityksissä ja kasvattaa pitkäjänteisesti omistustensa taloudellista arvoa. Solidiumin sijoitustoiminita perustuu taloudelliseen analyysiin. Solidiumin sijoitusstrategian perusta ja keskeisin tavoite on nykyomistusten hyvä hoito ja niiden arvon kasvattaminen. Tarvittaessa Solidium voi hankkia yksin tai yhteistyössä muiden kotimaisten toimijoiden kanssa uutta omistusta joko osinkotuloillaan tai lainarahalla.


title: Solidium

text: Solidium Oy:n toimitusjohtajana toimii Antti Mäkinen. Seitsenhenkisen hallituksen puheenjohtaja oli huhtikuuhun 2015 Pekka Ala-Pietilä. Tämän jälkeen hallituksen puheenjohtajana väliaikaisesti toimi Heikki Bergholm, kunnes Harri Sailas aloitti elokuussa 2016 hallituksen puheenjohtajana.


title: Solidium

text: Solidiumin perusti alun perin Suomen Pankki vuonna 1991 hoitamaan SKOP:ilta haltuunsa saamaansa osakesalkkua.


title: Solidium

text: 2000-luvulla yhtiö toimi kiinteistöalalla. Vuonna 2004 Solidium osti Kapiteeli Oyj:ltä Kruunuasunnot Oy:n. Kruunuasuntojen kiinteistöomaisuus oli peräisin puolustuslaitokselta, jonka kiinteistöjä yhtiöitettiin 1999–2003 osana valtion kiinteistöstrategiaa.


title: Solidium

text: Valtioneuvosto esitti eduskunnalle yleisistunnossaan 21.10.2008, että valtion omistamat osakkeet kahdeksassa ei-strategisessa pörssiyhtiössä siirretään valtion sataprosenttisesti omistamalle erityistehtäväyhtiö Solidium Oy:lle. Ennen valtioneuvoston lokakuista päätöstä Solidium Oy toimi muun muassa kiinteistöliiketoiminnassa.


title: Solidium

text: Osakeomistukset koskivat valtion hallussa olleita Kemira Oyj:n, Metso Oyj:n, Outokumpu Oyj:n, Rautaruukki Oyj:n, Sampo Oyj:n, Sponda Oyj:n, Stora Enso Oyj:n ja TeliaSonera AB:n osakkeita. Valtioneuvoston päätöksen yhteydessä valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Jyri Häkämies määritti Solidiumin tehtäviksi sinivalkoisen omistajapolitiikan vahvistamisen ja vakauttamisen sekä parhaan mahdollisen kokonaistuoton ja osakeomistusten hoidon saavuttamisen. Valtioneuvosto asetti Solidiumin toiminnalle raamit, joiden puitteissa yritys voi tarvittaessa itsenäisesti hankkia uusia osakeomistuksia joko osinkotulo- tai lainarahoituksella.


title: Solidium

text: Solidiumin sijoituspäätösten perustaksi määritettiin ennen kaikkea pitkän aikavälin taloudellisesti ja kansallisesti tärkeät kriteerit.


title: Solidium

text: Valtioneuvoston lokakuussa 2008 tekemän esityksen jälkeen valtion hallussa olleet ei-strategiset osakeomistukset siirrettiin apporttina omaisuutena 11.12.2008 Solidium Oy:n hallintaan. Solidiumin haltuun siirtyi kyseisenä päivänä seuraavat osakeomistukset:Osakeomistusten arvo luovutushetkellä joulukuussa 2008 oli noin 5,28 miljardia euroa.


title: Solidium

text: 12. joulukuuta 2008 pidetyssä Solidium Oy:n yhtiökokouksessa valittiin yritykselle uusi hallitus. Hallitukseen valittiin puheenjohtajaksi Keijo Suila ja varapuheenjohtajaksi Eija Ailasmaa sekä muiksi jäseniksi Jouni Hakala, Antti Herlin, Lauri Ihalainen, Marketta Kokkonen ja Anni Vepsäläinen.


title: Solidium

text: Helmikuun 5. päivänä Solidiumille nimitettiin uusi toimitusjohtaja. Toimitusjohtajaksi valittiin DI, MBA Kari Järvinen.


title: Solidium

text: Sponda Oyj:n hallitus päätti 25.5.2009 ylimääräisen yhtiökokouksen antaman valtuutuksen nojalla 208 miljoonan euron merkintäetuoikeusannin toteuttamisesta. Sponda järjesti osakeannin vahvistaakseen tasettaan ja parantaakseen maksuvalmiuttaan. Solidium Oy, joka ennen osakeantia omisti 34,3 % Spondan osakkeista, oli ennen ylimääräistä yhtiökokousta ilmoittanut yhtiölle, että se tulee tukemaan suunniteltua osakeantia, äänestämään osakeannin järjestämisen puolesta yhtiökokouksessa ja merkitsemään oman osuutensa sille osakeannissa tarjottavista osakkeista.


title: Solidium

text: Spondan merkintäetuoikeusannin merkintäaika päättyi 22.6.2009 ja anti ylimerkittiin. Solidium Oy osallistui täysimääräisesti osakeantiin sijoittamalla 71 miljoonaa euroa. Solidiumin omistusosuus Sponda Oyj:ssa säilyi näin ollen muuttumattomana 34,3 %:ssa.


title: Solidium

text: Suomen valtio luovutti 11. kesäkuuta kaikki omistamansa 16 006 000 Elisa Oyj:n osaketta, noin 9,62 prosenttia Elisa Oyj:n osakekannasta, Solidium Oy:lle apporttina. Elisan osakkeen luovutusarvona oli julkisen kaupankäynnin päätöskurssi 11.6.2009 Helsingin pörssissä, 10,84 euroa/osake. Luovutuksen seurauksena Solidiumin omaa pääomaa korotettiin osakkeiden markkina-arvoa vastaavalla määrällä, 173 505 040 eurolla. Luovutuksen jälkeen Solidium nosti omistusosuutensa 10,0 prosenttiin Elisa Oyj:ssa hankkimalla 625 000 osaketta julkisessa kaupankäynnissä.


title: Solidium

text: Kesällä 2010 Solidium myi 53 miljoonaa kiinteistösijoittaja Spondan osaketta saaden myynnistä 176 miljoonaa euroa ja syksyllä se myi maaliyhtiö Tikkurilan osakkeita 98 miljoonalla eurolla.


title: Solidium

text: Alkuvuodesta Solidium osallistui Talvivaaran Kaivososakeyhtiön merkintäantiin. Solidium käytti merkintäoikeutensa täysimääräisesti, merkiten osakkeita 23 miljoonalla eurolla. Lisäksi Solidium merkitsi toissijaisesta annista osakkeita noin 24 miljoonalla eurolla. Solidium lupautui merkitsemään osakkeita oman omistusosuutensa lisäksi 30 miljoonalla eurolla.


title: Solidium

text: Syyskuussa Solidium myi 68 miljoonaa TeliaSoneran osaketta saaden myynnistä noin 368 miljoonaa euroa. Solidiumin omistus pieneni 11,7 prosentista 10,1 prosenttiin.


title: Solidium

text: Solidium myi 25. helmikuuta 2014 noin 12,6 miljoonaa Sampo Oyj:n A-osaketta kansainvälisille ja pohjoismaisille instituutiosijoittajille noin 450 miljoonan euron kokonaishinnalla. Osakemyynnin seurauksena Solidiumin omistus Sammossa laski 14,2 prosentista noin 11,9 prosenttiin liikkeeseen lasketuista osakkeista. Lisäksi Solidium tarjosi 350 miljoonan euron vakuudettoman joukkovelkakirjalainan, joka on vaihdettavissa Sammon A-osakkeisiin.


title: Solidium

text: Solidium myi 100 miljoonaa TeliaSoneran osaketta marraskuussa 2014. Osakkeiden myyntitulot olivat 5 042 miljoonaa Ruotsin kruunua.


title: Solidium

text: Pekka Ala-Pietilä sai potkut kevään 2015 eduskuntavaalien jälkeen valtataistelun tuloksena, potkujen antajana omistajaohjauksesta vastaava ministeri Sirpa Paatero, mutta taustalla oli pitkäkestoinen valtapeli, jossa toisena osapuolena oli valtion omistajaohjausyksikön osastopäällikkö Eero Heliövaara. Eila Ailasmaa erosi Solidiumin hallituksesta tämän jälkeen, samoin hallituksen sihteeri, laamanni Pekka Merilampi .


title: Solidium

text: Solidium myi 200 miljoonaa TeliaSoneran osaketta 11. helmikuuta 2015. Myyntituotot olivat noin 1 069 miljoonaa euroa. Myynnin seurauksena Solidiumin omistusosuus TeliaSonerassa laski 3,2 prosenttiin. Kevään 2015 aikana Solidium alensi omistusosuuttaa myös Outokummussa myymällä 15,2 miljoonaa osaketta markkinoille 95 miljoonalla eurolla.


title: Solidium

text: Tammi-helmikuun vaihteessa 2018 Solidium myi 37 miljoonaa SSAB:n B-osaketta kansainvälisille ja pohjoismaisille instituutiosijoittajille yli 150 miljoonalla eurolla. Helmikuussa 2018 Solidium myi loputkin omistamansa Telian osakkeet. Maaliskuussa 2018 Solidium myi 10,6 miljoonaa Sammon A-osaketta suomalaisille ja kansainvälisille instituutiosijoittajille 467 miljoonalla eurolla sekä kertoi ostaneensa Nokian osakkeita 840 miljoonalla eurolla alkuvuoden aikana.


title: Solidium

text: Solidiumin hallinnassa olevat osakeomistukset (24.01.2019):


title: Solidium

text: Hallituksen kokoonpano:


title: Paatsamasinisiipi

text: Paatsamasinisiipi ("Celastrina argiolus" synonyymi "Papilio argiolus") on holarktisella alueella esiintyvä vaaleansininen sinisiipilaji. Lentoaikansa puolesta se on Suomessa selvästi aikaisin sinisiipi.


title: Paatsamasinisiipi

text: Vuonna 2017 paatsamasinisiipi valittiin Suomen kansallisperhoseksi.


title: Paatsamasinisiipi

text: Koiras on päältä kokonaan sininen ja siipiä reunustaa hyvin ohut musta juova. Naaraan siivet ovat yläpinnalta siniset, mutta etusiipien ulkoreunat ovat laajalti mustanruskeat, samoin takasiiven etureuna. Naaraalla takasiivissä erottuu lisäksi tummat reunatäplät. Siipiripset ovat molemmilla sukupuolilla valkoiset, siipisuonten kohdilta mustat. Siipien alapinta on hyvin vaalean sinertävänharmaa, tyvestä sinihärmäinen, eikä siipien alapintaa kirjovassa mustassa täplityksessä ole lainkaan punaista väriä. Mustilla täplillä ei ole valkoista reunusta. Toisen sukupolven yksilöillä siipien yläpinnan sinisen sävy on tummempi. Siipiväli 23–32 mm.


title: Paatsamasinisiipi

text: Paatsamasinisiipi on levinnyt lähes koko Eurooppaan, Pohjois-Afrikkaan, Aasian pohjois- ja keskiosien kautta Japaniin sekä läpi Pohjois- ja Keski-Amerikan aina Panamaan saakka. Suomessa paatsamasinisiipi on lähes koko maassa yleinen sinisiipilaji, jonka esiintyminen noudattaa tarkoin toukan pääasiallisen ravintokasvin, korpipaatsaman, esiintymistä. Kuusamon–Rovaniemen seudun pohjoispuolella esiintyminen on hajanaista, mutta perhosia on tavattu Utsjoelta saakka.


title: Paatsamasinisiipi

text: Paatsamasinisiipi lentää useimmiten kahtena sukupolvena, mutta levinneisyysalueen pohjoisosissa toinen sukupolvi on osittainen tai voi puuttua. Suomessa se on lentoaikansa puolesta selvästi varhaisin sinisiipilaji, joka esiintyy keväällä ja alkukesästä sekä joskus harvoin toisena sukupolvena loppukesällä. Ensimmäisen sukupolven lento alkaa jo huhti–toukokuun vaihteessa ja jatkuu kesäkuulle, mahdollinen toinen sukupolvi on lennossa heinäkuulta syyskuulle.


title: Paatsamasinisiipi

text: Lajia esiintyy eniten paatsamapensaiden läheisyydessä, mutta sen elinpiiriä voi olla myös esimerkiksi puutarhan herukkapensaiden ympäristö. Tyypillinen elinympäristö on metsä, pensaikko tai puutarha. Perhoset lentävät melko korkealla ja usein koiraat kerääntyvät yhteen jonkin tietyn pensaan luokse. Laji ei ole erityisen paikkauskollinen ja voi lentää pitempiäkin matkoja.


title: Paatsamasinisiipi

text: Naaras munii munat yksitellen. Toukat kuoriutuvat jo noin neljän päivän kuluttua ja toukkakehityskin kestää vain kolmisen viikkoa. Toukka on myrmekofiili, joka erittää muurahaisia kiinnostavaa eritettä ja saa ne näin suojelemaan ja hoitamaan toukkaa. Kotelo kiinnittyy kasvin lehteen silkkirihmalla. Jos kesän aikana syntyy toinen sukupolvi, kotelovaihe kestää noin kaksi viikkoa, muutoin laji talvehtii kotelona.


title: Paatsamasinisiipi

text: Ainakin keskisessä Euroopassa lajin esiintymismäärissä on viiden vuoden sykli, minkä aiheuttajaksi arvellaan hiukan eri vaiheella esiintyvää "Listrodomus nycthemerus" -loispistiäislajia.


title: Paatsamasinisiipi

text: Toukka käyttää ravinnokseen pääasiassa korpipaatsamaa ("Rhamnus frangula") ja orapaatsamaa ("Rhamnus cathartica"). Sen on havaittu käyttävän myös ainakin kanervaa, musta- ja punaherukkaa, karviaista ja juolukkaa ("Vaccinium uliginosum"), etelämpänä myös muita puutarhakasveja.


title: Ketosinisiipi

text: Ketosinisiipi ("Plebeius idas") on hyvin yleinen sinisiipilaji ja yksi Suomen yleisimmistä päiväperhosista.


title: Ketosinisiipi

text: Koiraan siivet ovat päältä siniset ja niissä on ohut musta reunus. Naaras on päältä ruskea, mutta yleensä sinistä väriä on havaittavissa melko laajalti siipien tyvestä ulospäin ja takasiiven ulkoreunassa on rivi punaisia, kaarevia täpliä. Molemmilla sukupuolilla siipiripset ovat valkoiset. Siipien alapinnat ovat vaalean harmahtavan ruskeat ja niissä on useita valkoreunaisia mustia täpliä. Koiraiden siipien alapinnoilla on siiven tyvessä vihertävää väriä. Takasiipien oranssinväriset täplät ovat sulautuneet yhtenäiseksi oranssinpunaiseksi juovaksi, joka etenkin naaraalla jatkuu selvänä myös etusiipeen. Takasiiven ulkoreunan mustissa täplissä on siniset keskustat. Etummaisen raajaparin säärissä ei ole okaa. Pohjoisimmassa Lapissa ja Norjassa tavattavalla pienikokoisella alalajilla "P. i. lapponica" siipien alapintojen täplät ovat pienempiä ja naaraat yläpinnoiltaan ruskeita, korkeintaan sinikehnäisiä. Aivan pohjoisessa naarailta myös puuttuvat myös takasiipien yläpinnan punaiset täplät. Siipiväli 21–28 mm.


title: Ketosinisiipi

text: Ketosinisiipi muistuttaa erittäin paljon kangassinisiipeä ("Plebeius argus") ja lajit erottaa varmimmin eturaajan säären okan tai sen puuttumisen perusteella. Siipien tuntomerkkierot eivät aina ole luotettavia. Samaan hankalaan lajikompleksiin kuuluu myös rinnesinisiipi ("Plebeius argyrognomon"), jota ei kuitenkaan tavata Suomessa.


title: Ketosinisiipi

text: Ketosinisiiven levinneisyys ulottuu Etelä-Euroopan vuoristoista Keski-Euroopan kautta Skandinavian pohjoisosiin ja idässä Altaivuoristoon. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa Alaskasta Labradorin niemimaalle ja etelässä Coloradoon. Ketosinisiipi on Suomen yleisimpiä sinisiipilajeja ja esiintyy koko Suomessa pohjoisinta Lappia myöten. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta pitkälle elokuuhun.


title: Ketosinisiipi

text: Laji esiintyy hyvin monenlaisilla avoimilla paikoilla, kuten niityillä, hakkuuaukioilla, avoimilla metsäkedoilla ja jokien varsilla. Koiraat etsiskelevät naaraita lentäen ympäriinsä ja molemmat sukupuolet käyvät ahkerasti kukilla. Jopa parittelu tapahtuu yleensä jonkin kasvin kukinnossa. Laji saattaa suosia hieman kosteampia elinympäristöjä kuin kangassinisiipi.


title: Ketosinisiipi

text: Naaras laskee munat ravintokasveille yksitellen. Toukka on myrmekofiili. Se erittää muurahaisia kiinnostavaa nestettä ja muurahaiset vastineeksi suojelevat toukkaa saalistajilta. Koteloituminen tapahtuu muurahaispesään. Ilmeisesti sidos muurahaisiin on niin vahva, että sopivien muurahaislajien puuttuminen on syynä perhosen puuttumiselle suuresta osasta Siperiaa vaikka levinneisyys muutoin ulottuukin Euroopasta Pohjois-Amerikkaan. Toukkavaihe kestää 4–6 viikkoa ja kotelovaihe 2–3 viikkoa. Laji talvehtii munana, alalaji "P. i. lapponicus" toisen kerran kotelona.


title: Ketosinisiipi

text:
Valtakunnallisessa päiväperhosseurannassa 2013 ketosinisiipi oli Suomen 16. eniten havaittu päiväperhonen. Maatalousympäristöjen päiväperhosseurannassa 2013 se oli sijalla 17.
Toukka on polyfagi ja viihtyy useilla kasveilla. Ravintokasveja ovat etenkin hernekasvit, kanerva, juolukka ja tyrni. Pohjoisella alalajilla myös variksenmarja.


title: Lehtosinisiipi

text: Lehtosinisiipi ("Plebeius artaxerxes") on ruskea sinisiipilaji. Se on melko yleinen, mutta esiintyy yksittäin ja viihtyy metsäkurjenpolven seuralaisena metsäniityillä. Se kuuluu samaan vaikeaan lajikompleksiin kuin punatäpläsinisiipi ("Plebeius agestis"), ja lajien erottaminen on huomattavan hankalaa. Suomessa samannäköinen laji on etenkin ruskosinisiipi ("Plebeius eumedon").


title: Lehtosinisiipi

text: Lehtosinisiiven molempien sukupuolten siivet ovat yläpuolelta tummanruskeat, ja siiven ulkoreunassa on vaihtelevasti erottuva rivi oranssinpunaisia reunatäpliä, jotka ovat koiraalla etusiivessä himmeät. Siipien alapinnat ovat harmaat, ja niiden poikki kulkee rivi pieniä mustia, valkoreunaisia täpliä, takasiivessä kahdessa rivissä. Suuret oranssit reunustäplät ovat hyvin selkeitä sekä etu- että takasiivissä, ja takasiivessä niiden muodostaman kaaren sisäpuolella on siiven keskelle suuntautunut valkoinen kiilatäplä. Siipiväli 26–31 mm.


title: Lehtosinisiipi

text: Levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Keski-Aasiaan, Pohjois-Kiinaan, Koreaan ja Sahalinille. Lounais-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa esiintyy ulkonäöltään hieman poikkeava alalaji "P. a. montensis". Suomessa levinneisyys yltää Ahvenanmaalta ja etelärannikolta Lappiin ja jopa Käsivarren Lapin kärkiosaan saakka, mutta Pohjois-Lapista havainnot ovat yksittäisiä. Perhoset lentävät yhtenä hyvin pitkällä aikavälillä lentonsa aloittavana sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuun alkupuolelle.


title: Lehtosinisiipi

text: Lehtosinisiiven elinympäristöjä ovat valoisat lehtometsät sekä kuivat kedot ja aurinkoiset tunturinrinteet. Se suosii etenkin kalkkipitoista maaperää. Perhoset ovat hyvin paikkauskollisia ja käyvät kukilla.


title: Lehtosinisiipi

text: Naaras munii munat yksitellen kukannuppuihin, ja ne kuoriutuvat noin viikon kuluttua. Toukka syö kolmesta viiteen viikkoa ja vetäytyy sitten talvilevolle, joka tapahtuu aina kolmannessa toukkavaiheessa. Keväällä toukka syö vielä noin kuuden viikon ajan ennen koteloitumistaan silkkirihmalla kiinnitettyyn koteloon lehden alapinnalle lähelle maanpintaa. Kotelovaihe kestää 2–3 viikkoa.


title: Lehtosinisiipi

text: Pohjoismaissa toukan ravintokasveja ovat metsäkurjenpolvi ("Geranium sylvaticum"), verikurjenpolvi ("Geranium sanguineum") ja muut kurjenpolvet ("Geranium"). Etelämpänä pääravintokasvi on päivännouto ("Helianthemum nummularium") ja Ruotsissa myös öölanninpäivännouto ("Helianthemum oelandicum").


title: Ruskosinisiipi

text: Ruskosinisiipi ("Plebeius eumedon") on ruskea metsäkurjenpolvilla viihtyvä sinisiipilaji.


title: Ruskosinisiipi

text:
Ruskosinisiiven molempien sukupuolten siivet ovat yläpinnoiltaan tasaisen tummanruskeat. Etusiivissä on himmeänä mustahko keskitäplä ja naaraan takasiivissä saattaa erottua oransseja reunatäpliä. Siipien alapinnat ovat harmaat tai harmaanruskeat, tyvestä vihertävän sinikehnäiset ja niissä on mustia, valkoreunuksisia täpliä. Täplät erottuvat paremmin etusiivissä. Takasiiven keskeltä ulkoreunaan kulkee siivensuuntaisesti melko tasapaksu valkoinen juova. Siipien alapintojen ulkoreunassa on rivi oransseja täpliä, jotka ovat etusiivissä suurempia. Siipiväli 24–27 mm.
Erityisen samannäköinen laji on lehtosinisiipi ("Plebeius artaxerxes").


title: Ruskosinisiipi

text: Levinneisyysalue ulottuu Espanjan ja Italian vuoristoista Euroopan ja Keski-Aasian poikki Itä-Siperiaan ja Pohjois-Kiinaan. Suomessa laji on melko yleinen maan etelä- ja keskiosissa, mutta harvinaistuu pohjoista kohti. Sitä on tavattu kuitenkin Pohjois-Lapissa saakka, joskin Lapin havainnot painottuvat länteen. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun alusta heinäkuun loppupuolelle.


title: Ruskosinisiipi

text: Ruskosinisiipi elää toukan ravintokasveja, kurjenpolvia, kasvavilla aurinkoisilla metsäaukioilla, sähkölinjojen alusilla ja tien pientareilla. Laji on paikkauskollinen eivätkä perhoset liiku kauaksi ravintokasveiltaan. Se voi myös olla paikallisesti runsaslukuinen, mutta yleensä perhosia tavataan yksittäin.


title: Ruskosinisiipi

text: Naaras munii munat yksitellen kukintoihin ja toukat kuoriutuvat noin viikkoa myöhemmin. Nuoret toukat syövät kehittyviä hedelmystöjä, mutta siirtyvät myöhemmin lehdille. Tällöin toukka vioittaa lehteä niin, että se käpertyy toukan suojapaikaksi. Kasvettuaan ensin kahden viikon ajan toukka siirtyy talvilevolle ja syö jälleen keväällä 3–5 viikon ajan ennen koteloitumistaan. Toukka on myrmekofiili ja houkuttelee muurahaisia huolehtimaan siitä. Kotelovaihe kestää 2–3 viikkoa.


title: Ruskosinisiipi

text: Toukan ravintokasveja ovat metsäkurjenpolvi ("Geranium sylvaticum"), verikurjenpolvi ("Geranium sanguineum") ja niittykurjenpolvi ("Geranium pratense").


title: Hohtosinisiipi

text: Hohtosinisiipi ("Polyommatus icarus") on melko kookas sinisiipilaji. Suomessa sitä tavataan koko maassa.


title: Hohtosinisiipi

text: Hohtosinisiiven koiraiden siipien yläpinta on vaalean violetinsininen. Siiven ulkoreuna on kapealti musta. Naaraan siipien yläpinta voi olla suklaanruskea tai sininen ("f. caerula") sinisen värimuodon ollessa sitä yleisempi mitä pohjoisemmaksi siirrytään. Naaraan takasiipien ulkoreunassa on rivi melko kookkaita mustia täpliä, joiden siivenpuoleisella sivulla on oranssia väriä. Usein oransseja täpliä erottuu myös etusiiven reunan tuntumassa. Siipien alapinta on ruskehtavan harmaa, tyvestä sinihohtoinen. Sekä etu- että takasiivessä on kaksi siiven poikki kulkevaa mustien, valkoreunaisten täplien muodostamaa riviä ja näiden väliin jää siiven poikkisuunnassa venynyt musta, valkoreunainen täplä. Takasiiven ulkoreunassa on rivi oransseja täpliä joiden muodostaman kaaren sisäpuolella on selvä valkoinen laikku. Etenkin naarailla oranssien täplien rivi jatkuu myös etusiiven alapinnalle. Siipiväli 21–33 mm.


title: Hohtosinisiipi

text:
Napapiirin pohjoispuolelta Jäämerelle tavattavalla alalajilla "P. i. septentrionalis" on vaaleammat siipien alapinnat, heikompi oranssi kirjailu sekä suurempi siipiväli: 33–38 mm.
Levinneisyysalue ulottuu Kanariansaarilta ja Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Keski-Aasiaan ja Pohjois-Uralille. Pohjoismaissa sitä tavataan Norjan pohjoisosia myöten. Suomesta havaintoja on Utsjoelta saakka, mutta yleisin se on kuitenkin maan etelä- ja keskiosissa. Lajilla on melko usein kesän aikana kaksi päällekkäistä sukupolvea ja jo Ruotsissa sukupolvia voi olla kolme. Suomessa ensimmäinen polvi lentää kesäkuun alkupuoliskolta heinäkuun lopulle ja toinen heinäkuulta jopa syys–lokakuun vaihteeseen. Oulun pohjoispuolella sukupolvia on kuitenkin vain yksi ja se lento alkaa lähes kuukautta etelärannikkoa myöhemmin.


title: Hohtosinisiipi

text: Hohtosinisiipi elää kuivemmilla niityillä, kivikkorannoilla, hiekkamailla, tuntureilla ja monissa kulttuuriympäristöissä, kuten joutomailla. Laji on paikkauskollinen ja koiraat valtaavat reviirin, jonka ympäri ne lentelevät odotellen naaraita.


title: Hohtosinisiipi

text: Naaras munii munat yksitellen ja aina nuorten ravintokasvien kukintoihin. Kasvilajin valinta saattaa vaihdella sukupolvien välillä. Toukka on nopeakasvuinen ollen täysikasvuinen 3–5 viikon kuluttua. Laji on ilmeisesti jonkinasteinen myrmekofiili ja muurahaiset saattavat huolehtia joistakin toukista. Laji talvehtii toukkamuodossa, mutta etenkään levinneisyysalueen pohjoisosissa elinkiertoa ei tarkoin tunneta. Kotelovaihe kestää viikosta kahteen.


title: Hohtosinisiipi

text: Toukkien ravintoa ovat hernekasvit kuten niittynätkelmä, hiirenvirna, puna-apila ja keulankärki.


title: Hopeasinisiipi

text: Hopeasinisiipi ("Polyommatus amandus") on sinisiipiin kuuluva päiväperhoslaji. Se on yksi yleisimmistä heimonsa edustajista Suomessa.


title: Hopeasinisiipi

text: Koiraan siipien yläpinta on kirkkaan taivaansininen, selvästi vaaleampi kuin useilla muilla sinisiipilajeilla. Siipien ulkoreuna on mustahko ja tumma kehnä ulottuu siipisuonten kohdalla hiukan siiven keskiosaa kohti. Joskus harvoin voi erottua myös tummia täpliä lähellä siiven ulkoreunaa. Naaraalla siipien yläpinnat ovat ruskeat ja tyvestä ulospäin laajalta alueelta sinikehnäiset ja takasiiven yläpinnalla voi erottua oransseja reunatäpliä. Siipiripset ovat molemmilla sukupuolilla valkoiset. Siipien alapinnat ovat vaaleanharmaat, tyvestä voimakkaasti sinikehnäiset. Sekä etu- että takasiiven poikki kulkee yksi rivi mustia, valkoreunaisia täpliä ja näiden muodostaman kaaren sisäpuolella on siiven poikkisuunnassa venynyt musta, valkoreunainen täplä. Etusiivessä täplät ovat takasiiven täpliä pienempiä. Takasiiven ulkoreunassa on epäselvät, tummat reunatäplät ja niistä kolmesta neljään takimmaiseen liittyy himmeänoranssi täplä. Hopeasinisiipi on melko kookas laji, jonka siipiväli on 31–36 mm.


title: Hopeasinisiipi

text: Hopeasinisiiven levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Kaukasukselle, Keski-Aasiaan, Pohjois-Kiinaan ja Itä-Siperiaan saakka. Laji on Suomessa yleinen ja sitä tavataan Rovaniemen korkeudelle saakka. Perhoset ovat lennossa yhtenä tai joskus kahtena sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuulle huipun sijoittuessa heinäkuun alkuun.


title: Hopeasinisiipi

text: Laji viihtyy sekä kuivilla että kosteilla niityillä, avoimilla metsänreunuksilla ja rannoilla eikä se vaikuta olevan kovin vaativa elinympäristönsä suhteen. Koiraat liikkuvat ilmeisesti melko laajalla alueella etsien naaraita. Perhoset käyvät kukilla.


title: Hopeasinisiipi

text: Naaras laskee munat yksitellen lehtien yläpinnoille ja toukat kuoriutuvat noin viikon kuluttua. Toukka on myrmekofiili ja saa muurahaiset hoitamaan ja puolustamaan sitä. Toukka kasvaa 2–3 viikkoa ennen siirtymistään talvilevolle. Keväällä se kasvaa vielä 3–8 viikon ajan kunnes koteloituu. Kotelovaihe kestää noin kaksi viikkoa.


title: Hopeasinisiipi

text: Valtakunnallisessa päiväperhosseurannassa 2013 hopeasinisiipi oli Suomen 22. eniten havaittu päiväperhonen. Maatalousympäristöjen päiväperhosseurannassa 2013 se oli sijalla 18.


title: Hopeasinisiipi

text: Toukkien ravintoa ovat etenkin hiirenvirna ja niittynätkelmä, mutta myös muut hernekasvit.


title: Huhtasinisiipi

text: Huhtasinisiipi ("Plebeius nicias") on harvinainen sinisiipilaji. Suomessa se on levinneisyydeltään melko itäinen ja pahoin taantunut.


title: Huhtasinisiipi

text: Koiraan siipien yläpinnat ovat omintakeisen turkoosiin vivahtavan siniset ja siipien reunat ovat leveälti tummat. Naaraan siivet ovat yläpinnoiltaan tasaisen ruskeat, tyvestä aavistuksen sinikehnäiset. Siipien alapinnat ovat vaaleanruskeat ja etusiivessä on melko kookkaita mustia, valkoreunaisia täpliä. Takasiiven alapinnan täplät ovat pieniä ja siiven keskellä on suuri valkoinen kiilatäplä, joka yltää siiven poikki. Aivan ulkoreunassa on muutama himmeä oranssi täplä. Siipiväli 25–28 mm.


title: Huhtasinisiipi

text: Luhtasinisiiven levinneisyys muodostuu erillisistä esiintymistä Pyreneillä, Alpeilla, Fennoskandiassa, Uralilla ja Altailla. Pohjoismaissa sitä tavataan vain Suomessa ja Ruotsissa. Pääasiallinen levinneisyys Suomessa ulottuu erikoisena kaarena Etelä-Savosta Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan ja Kainuun kautta Perämeren pohjukkaan. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on erillinen esiintymä. Yleisin laji vaikuttaa olevan Kainuussa sekä Kemi-Tornio-alueella. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun alusta elokuun alkupuolelle.


title: Huhtasinisiipi

text: Huhtasinisiipi viihtyy toukan ravintokasvia, metsäkurjenpolvea, kasvavilla metsäaukeilla, voimalinjojen alusilla ja rehevillä tienpientareilla. Perhoset käyvät ahkerasti kukilla ja viettävät yöt korkealla kasvien varsilla pää alaspäin.


title: Huhtasinisiipi

text: Pohjoismaissa tavattavan alalajin "P. n. scandicus" elintapoja ei tunneta kovin hyvin. Naaras munii munat yksitellen ja muna on talvehtiva vaihe. Alpeilla laji talvehtii toukkana. Toukka katkaisee ravintokasvin latvan ja piilottelee sen suojissa.


title: Huhtasinisiipi

text: Suomessa laji on taantunut ja vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa se luokiteltiin silmälläpidettäväksi (NT).


title: Huhtasinisiipi

text: Lajin toukat syövät metsäkurjenpolvea ("Geranium sylvaticum").


title: Juolukkasinisiipi

text: Juolukkasinisiipi ("Plebeius optilete") on mustansininen tai tummanruskea sinisiipilaji. Laji on yleinen ja viihtyy etenkin soilla, joissa kasvaa juolukkaa.


title: Juolukkasinisiipi

text: Juolukkasinisiipi on yleisilmeeltään hyvin tumma sinisiipi. Koiraan siipien yläpinnat ovat tumman violetinsiniset ja niissä on ohut, musta reunus. Naaraan siivet ovat päältä tummanruskeat, joskin siipien tyviä kohti niissä on nähtävissä tummansinistä väriä, joskus melko laajaltikin. Siipiripset ovat valkoiset. Siipien alapinnat ovat harmaanruskeat ja mustien, valkoreunaisten täplien kirjomat. Takasiiven ulkoreunassa on kahdesta kolmeen oranssia täplää, joiden ulkopuolella on metallinkiiltoisen siniset täplät. Siipiväli 22–29 mm.


title: Juolukkasinisiipi

text: Levinneisyysalue ulottuu Balkanin niemimaa-Alpit-Alankomaat -linjalta itään aina itäisimpään Siperiaan saakka. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa Alaskasta Kanadan keskiosiin. Laji lentää kesäkuun puolivälistä elokuun alkuun ja on koko Suomessa hyvin yleinen.


title: Juolukkasinisiipi

text: Juolukkasinisiipi elää ennen kaikkea soilla, mutta kelpuuttaa myös muut juolukkaa kasvavat ympäristöt. Varsinkin pohjoisessa se viihtyy myös kangasmetsissä ja tunturikoivikoissa. Se on erittäin yleinen laji ja luultavasti Suomen yleisin sinisiipi. Perhoset ovat paikkauskollisia eikä lajia yleensä tapaa sopivan elinympäristön ulkopuolelta. Koiraat lentelevät ympäriinsä ahkerasti etsien naaraita.


title: Juolukkasinisiipi

text: Naaras munii munat yksitellen ja ne kuoriutuvat noin 10 päivän kuluttua. Toukka kasvaa aluksi 5–7 viikon ajan ja siirtyy talvilevolle. Talvehtimisen jälkeen se kasvaa vielä 3–5 viikkoa ennen koteloitumistaan. Kotelovaihe kestää 2–3 viikkoa. Toisin kuin monet lähisukulaisensa, juolukkasinisiiven toukka ei elä yhdessä muurahaisten kanssa.


title: Juolukkasinisiipi

text: Toukat viihtyvät juolukoissa ("Vaccinium uliginosum") ja suokukalla ("Andromeda polifolia"). Joskus harvemmin ravintokasviksi sattuu mustikka ("Vaccinium myrtillus"), puolukka ("Vaccinium vitis-idaea") tai isokarpalo ("Vaccinium oxycoccos").


title: Virnasinisiipi

text: Virnasinisiipi ("Glaucopsyche alexis") on niityillä viihtyvä, alkukesän sinisiipilaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).


title: Virnasinisiipi

text: Koiraiden siipien yläpinta on kirkkaansininen ja siipien tumma reunus levenee siiven kärkeä kohti. Takasiiven etureuna on leveästi tumma. Myös naaraan siipien yläpinta on sininen, mutta reunoista laajalti tummanruskea. Etusiipien alapinnat ovat harmaat, mutta takasiivet tyvestä ulospäin laajalta alueelta ja voimakkaasti turkoosikehnäiset. Mustia, valkoreunaisia täpliä on vain vähän ja takasiivissä ne ovat selvästi pienempiä tai saattavat puuttua kokonaan. Oranssi väri puuttuu alapinnoilta täysin. Etusiiven alapinnan täplät ovat kookkaita. Siipiväli 27–36 mm.


title: Virnasinisiipi

text: Virnasinisiipi muistuttaa paatsamasinisiipeä, mutta eroaa siitä muun muassa takasiipien alapinnan selvästi etusiivistä eroavan värin ja takasiipien alapinnan vähäisen täplityksen perusteella.


title: Virnasinisiipi

text: Levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Turkin, Kaukasuksen ja Siperian kautta Pohjois-Kiinaan. Virnasinisiipi on Suomessa nykyisin harvinainen ja eteläinen laji, joskin sitä on aikaisemmin tavattu Etelä-Lapissa saakka. Nykyisin virnasinisiipeä esiintyy runsaammin vain lounaisrannikolla, etenkin Turusta Paraisille. Muualla perhosia tavataan pääasiassa yksitellen. Laji on lentoaikansa puolesta ensimmäisiä sinisiipiä ja perhoset lentävät toukokuun loppupuolelta heinäkuun alkuun.


title: Virnasinisiipi

text: Virnasinisiipi viihtyy lämpimillä niityillä, kedoilla ja teiden varsilla, mutta on hyvin paikoittainen ja ilmeisen vaativa elinympäristön suhteen. Elinympäristöltään se vaatii runsasta lajistoa erilaisia hernekasveja, jotka kasvavat valoisalla paikalla. Lisäksi maaperän tulee olla hyvin vettä läpäisevää ja mieluiten kalkkipitoista.


title: Virnasinisiipi

text: Toukan löytää varmimmin hernekasvien kukinnoista tai hedelmystöistä, joihin naaras laskee munat yksitellen. Toukat kuoriutuvat noin viikon kuluttua ja kykenevät vaihtamaan väriään ympäröivän kukinnon värin mukaan. Toukka on myrmekofiili, joka erittää makeaa nestettä ja elää jonkinlaista yhteiselämää muurahaisten kanssa. Toukkakehitys kestää 2–4 viikkoa, mikä päätteeksi koteloituminen tapahtuu kivien tai sammalen alle. Laji talvehtii kotelona ja vanhemmasta kirjallisuudesta löytyvät maininnat toukan talvehtimisesta ovat ilmeisesti virheellisiä.


title: Virnasinisiipi

text: Toukat käyttävät ravinnokseen virnoja ("Vicia") ja nätkelmiä ("Lathyrus").


title: Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Vuoden 2003 jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut olivat neljännet FIFA:n järjestämät naisten maailmanmestaruuskilpailut. Ne pelattiin Yhdysvalloissa 20. syyskuuta – 12. lokakuuta 2003. Alun perin kisat oli määrä järjestää Kiinassa, mutta SARS-epidemian vuoksi FIFA päätti toukokuussa siirtää ne Yhdysvaltoihin, joka oli järjestänyt edellisetkin kisat vuonna 1999.


text: Otteluita pelattiin kuudessa eri kaupungissa: Carsonissa, Columbusissa, Foxborough’ssa, Philadelphiassa, Portlandissa ja Washingtonissa.


title: Lohjan Salibandy

text: Lohjan Salibandy (LoSB) on lohjalainen salibandyn erikoisseura, joka on perustettu vuonna 1991. Lisenssimäärällä mitattuna seura on Suomen 18. suurin salibandyseura reilulla 400:lla jäsenellään. Naisten edustusjoukkue pelaa II-divisioonaa ja miesten edustusjoukkue II-divisioonaa. Lisäksi seuralla on kaksi muuta miesten aikuisjoukkuetta ja kaksi ikämiesten joukkuetta. Juniorijoukkueita on pojissa A:sta F-junioreihin ja tytöissä A:sta E-junioreihin.


title: The Turtles

text: The Turtles on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin Los Angelesissa. Yhtyeen keulakuvat ovat Howard Kaylan ja Mark Volman. Sen tunnetuin kappale on ”Happy Together” vuodelta 1967. Yhtye on ollut toiminnassa vuosina 1965–1970 ja uudelleen vuodesta 1983 eteenpäin.


title: Young Talkmore Nyongani

text: Young Talkmore Nyongani (s. 2. syyskuuta 1983 Makonde, Zimbabwe) on zimbabwelainen yleisurheilija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun.


title: Young Talkmore Nyongani

text: Nyonganin ennätys 400 metrillä on 44,96 s ja 200 metrillä 20,85 s.


title: Young Talkmore Nyongani

text: Nyongani kiertää ahkerasti Euroopan kentillä GP-kisoja ja silloin tällöin on kisoja voittanutkin.


title: Lewis Banda

text: Lewis Banda (s. 16. syyskuuta 1982 Tshabalwa) on zimbabwelainen pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun.


title: Lewis Banda

text: Hänen henkilökohtainen ennätyksensä on 44,58 s vuodelta 2004, ja se on myös nykyinen Zimbabwen ennätys.


title: Tarzanin paluu

text: Tarzanin paluu on Edgar Rice Burroughsin seikkailuromaani. Se on suoranainen jatko-osa kirjalle "Tarzan, apinain kuningas" ja kertoo Tarzanin kasvu- ja avioliittotarinan. Kuten kaikki Burroughsin sankarit, myös Tarzan joutuu käymään pitkän kamppailun ansaitakseen rakkautensa. Tarzanin paluu on Burroughsin toinen Tarzan-kirja. Se julkaistiin ensimmäisen kerran "New Story Magazine" -viihdejulkaisun jatkokertomuksena kesä-joulukuun numeroissa vuonna 1913. A. C. McClurg julkaisi kertomuksen kirjamuodossa vuonna 1915.


title: Tarzanin paluu

text: Valtamerilaivalla venäläissyntyinen, ranskalaisen aatelismiehen vaimo kreivitär Olga de Coude kohtaa nuoren miehen nimeltä Jean C Tarzan.


title: Tarzanin paluu

text: Ystävyys syntyy nopeasti, ja tuota pikaa Tarzan auttaa kreivittären ja sittemmin hänen miehensäkin pulasta, jonka kreivittären umpikiero rikollinen veli Nikolas Rokoff ja hänen apurinsa Aleksis Paulvitsh olivat kehittäneet. Kreivi on nimittäin ulkoministeriön korkea virkamies ja Rokoff tsaarin hallituksen vakooja, joka saisi sekä rahaa että mainetta kaappaamalla jonkun salaisen paperin, jollaisia kreivi usein käsittelee. Rokoff yrittää kaikkensa - mutta lopulta hän menettää lähes henkensä.


title: Tarzanin paluu

text: Tarzan päätyy monimutkaisten vaiheiden jälkeen takaisin Afrikkaan. Matka alkaa Algeriasta, jossa hän tutustuu arabi- ja tuaregiheimoihin. Hän saa vankkumattoman ystävän sheikki Kadour ben Sadenista, jonka ryöstetyn tyttären hän onnistuu vapauttamaan Ouleid Nail -orjuudesta. Myös kahden mahtavan atlasleijonan, berberikielellä "El Adrea"n, kanssa hän ottaa yhteen voitokkaasti, mikä saa arabit ihailemaan häntä erityisesti: he nimittäin pitävät leijonan voittajaa miehistä suurimpana. Erityistä kunniaa Tarzan saa jälkimmäisestä yhteenotosta, jossa hän surmasi leijonan lähitaistelussa veitsellä.


title: Tarzanin paluu

text: Laivamatkalla eteenpäin hän törmää taas Rokoffiin ja varoittaa juonitteluista. Venäläinen onnistuu varastamaan Tarzanin hyttiinsä kätkemät salaiset paperit ja lisäksi pääsee iskemään tätä salavihkaisesti takaa päähän. Tarzan putoaa mereen mutta tulee ajoissa tajuihinsa ja onnistuu uimaan rantaan. Hän on taas rakkaassa viidakossaan ja alkaa kehittää itselleen uusia aseita ja varusteita entisiin tapoihinsa.


title: Tarzanin paluu

text: Hänen oleskelunsa ulkomaailmassa on kuitenkin muuttanut häntä: kun hän näkee puusta mustan soturin, hän ei surmaakaan tätä vaan pelastaa miehen pedon hyökkäykseltä. Mies osoittautuu waziri-soturiksi, suuren ja sivistyneen heimon jäseneksi. Tarzan otetaan vastaan hyvin, ja hän kotiutuu nopeasti. Lopullisesti hänestä tulee waziri, kun arabialaiset orjarosvot ja heidän ihmissyöntiä harjoittavat manyema-orjansa hyökkäävät kylään. Vanha päällikkö ja monta muuta kaatuu, mutta Tarzanin johdolla orjarosvot voitetaan. Nyt hänestä tulee heimon kuningas, ja tästä alkaen uljaat waziri-soturit liittyvät olennaisesti Tarzanin kohtaloon.


title: Tarzanin paluu

text: Sillä välin Tarzanin serkku William Cecil Clayton löytää Tarzanin saaman sähkeen ja käsittää, että on menettänyt pelin. Hän kuitenkin lähtee ystävänsä lordi Tenningtonin järjestämälle pitkälle purjehdukselle huvipursi "Lady Alice"lla, jonne tulee myös Jane Porter. Pursi tekee haaksirikon ja Jane, Clayton sekä onnettomasti myös Nikolas Rokoff nimellä Thuran joutuvat samaan pelastusveneeseen kolmen matruusin kanssa. Nälkäkuolema uhkaa koska muonat olivatkin ruutia ja paloöljyä, mutta lopulta, kun vain Jane, Clayton ja Thuran ovat elossa, tulee sade joka pelastaa ja saman tien vene osuu rantaan.


title: Tarzanin paluu

text: Sillä välin Tarzan on löytänyt Oparin ja tutustunut sen viehättävään, omapäiseen ylipapittareen La´han.


title: Tarzanin paluu

text: Monen mutkan jälkeen Tarzan pelastaa Janen Oparin uhrialttarilta ja he etsivät muun seurueen. He saapuvat juuri sopivasti Claytonin kuolinvuoteelle ja saavat kuulla totuuden. Tarzan sanoo, ettei ollut varma Janen tunteista eikä halunnut astua tämän ja Claytonin väliin.


title: Tarzanin paluu

text:
Jane toteaa että sellaisenko rakkauden hän olisi hyljännyt!
Papiksi kauan sitten vihitty morsiamen isä toimittaa seuraavana päivänä kaksoisvihkimisen, koska myös lordi Tennington ja Janen ystävätär Hazel Strong haluavat naimisiin.


title: Tarzanin paluu

text: Juonittelua ja omaa etuaan tavoitellut Thuran paljastuu Rokoffiksi. Häneltä löytyvät Tarzanin kadonneet paperit koskemattomina, ja kiinni jäänyttä vakoojaa odottaakin pitkä vankeustuomio.


title: Costa Concordia

text: Costa Concordia oli Costa Crocieren omistama risteilyalus. Laiva oli rakennettu vuonna 2006 Italiassa. Se on risteillyt Välimerellä, Atlantilla ja Etelä-Amerikassa. Laivan sisaraluksia ovat "Costa Serena", "Costa Pacifica", "Costa Favolosa", "Costa Fascinosa" ja "Carnival Splendor".


title: Costa Concordia

text: Aluksen normaalimiehistöön kuului 1 090 henkeä, mutta suurimmalla osalla miehistöstä ei ollut varsinaisia merimieskoulutusta, vaan se oli palkattu huolehtimaan matkustajien viihtyvyydestä, kuten huolehtimaan laivan ravintoloista, baareista, uima-altaista, teattereista ja kasinoista sekä puhtaanapidosta. Tätä osaa miehistöstä oli verrattu maalla sijaitsevan hotellin henkilökuntaan. Suuri osa tästä miehistöstä ei osannut puhua italiaa ja englantiakin vain vähän.


title: Costa Concordia

text: Laiva törmäsi laituriin 22. marraskuuta 2008 Palermossa, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.


title: Costa Concordia

text: Laiva ajoi karille 13. tammikuuta 2012 ja kääntyi kyljelleen. Vuonna 2013 tietojen mukaan 32 ihmistä kuoli. Alus oli karille ajettaessa väärässä kurssissa, koska kapteeni halusi tervehtiä saarta epävirallisen käytännön mukaisesti.


title: Costa Concordia

text: Italiassa vaarallisesta lähestymistervehdyksestä käytetään nimitystä "inchino", ’niiaus’, ’kumarrus’. Aluksen päällikkö Francesco Schettino ojensi vastuun onnettomuudesta varustamolle, joka oli hänen mukaansa määrännyt hänen suorittamaan inchinon. Vuonna 2015 oikeus tuomitsi Schettinon 16 vuoden vankeuteen kuolemantuottamuksesta.


title: Costa Concordia

text: Laivan jättämistä paikalleen harkittiin, sillä nosto-operaatio on kallis.


title: Costa Concordia

text: Ennen laivan nostoa aluksesta poistettiin poltto- ja voiteluaineet. Urakan hoitivat tanskalainen Smit Internationale ja italialainen Neri SpA.


title: Costa Concordia

text:
"Costa Concordia" nostettiin ensin kokonaisena kellumaan ja hinattiin sitten romuttamolle. Nosto-operaation hoitivat amerikkalainen Titan Salvage ja italialainen Micoperi. Aluksi noston arveltiin olevan valmis keväällä 2013, mutta tammikuussa 2013 työn ennustettiin olevan valmis ”kesän loppuun mennessä”. Alus saatiin käännettyä pystyasentoon 17. syyskuuta 2013.
Nostaminen kellumaan ja siirto romutettavaksi siirtyi kesään 2014. Heinäkuun lopulla 2014 hylky hinattiin Genovaan, missä se tullaan romuttamaan. Romutustelakalla laivan kahdeksannen kannen hytistä kalusteromun alta löytyi 3. marraskuuta 2014 laivalla työssä olleen intialaisen tarjoilijan Russel Rebellon jäänteet. Hän oli onnettomuuden viimeinen kateissa ollut uhri.


title: Costa Deliziosa

text: Costa Deliziosa on Costa Crocieren omistama risteilyalusalus, joka valmistui vuonna 2010 helmikuun alussa. Alus kuuluu risteilyaluksissa viime vuosina suosittuun Vista-luokkaan, johon kuuluu myös sen sisar Costa Luminosa. Muita Vista-luokan aluksia ovat M/S Queen Victoria, M/S Queen Elizabeth, M/S Eurodam sekä M/S Nieuw Amsterdam.


title: Costa Deliziosa

text: Costa Deliziosa on yksi osa Costa Crocieren suurta laivaston laajennusoperaatiota, joka toteutetaan viiden uudishankinnan voimin vuosina 2009–2012. Tällä hetkellä Costa Deliziosa on Costa Costa Crocieren lippulaiva.


title: Costa Deliziosa

text: Alus kuuluu suosiotaan kasvattaneeseen Vista-risteilyalusluokkaan, johon kuuluu kaikkiaan 11 keskenään hieman erilaista alusta. Costa Deliziosa voi ottaa enintään 2 828 risteilymatkustajaa, joista jokaiselle on omat hyttipaikat. Hyttejä aluksella on kaiken kaikkiaan 1 130, tavallisista sisähyteistä suuriin parvekesviitteihin sekä hytteihin, joista on suora yhteys Samsara Spa -osastolle.


title: Costa Deliziosa

text: Costa Deliziosa luokitellaan yhdessä sisaraluksensa Costa Luminosan kanssa Costan mukaan hybridilaivoiksi. Molemmissa aluksissa on hyödynnetty parhaita ominaisuuksia Helsingissä rakennetuista Costa Mediterraneasta ja Costa Atlanticasta sekä Holland America Line -varustamon Vista-luokan risteilijöistä. Alukset ovat ensimmäisiä koko maailmassa, joissa virtaa laivan toimintojen pyörittämiseen voidaan ottaa satamassa sähköverkosta, jolloin laivan ei tarvitse pyörittää omia generaattoreitaan.


title: Costa Deliziosa

text: Aluksella on neljä ravintolaa ja 11 baaria. 3 500 neliömetrin kokoinen ja kaksikerroksinen Samsara Spa on aluksen hemmottelupalvelujen keskus. Porealtaita on neljä, ja niitä täydentää kolme muuta uima-allasta. Costa Deliziosalla on myös kolme kerrosta kattava teatteri ja erillinen 4D-elokuvateatteri.


title: Costa Deliziosa

text: Costa Deliziosa on 292 metriä pitkä ja 32,3 metriä leveä. Bruttotonneja on 92 720. Neljä suurempaa dieseliä ja kaksi pienempää dieseliä toimivat aluksen virtalähteinä ja kehittävät 23,6 solmun nopeuden, joskin risteilynopeutena käytetään yleensä 21,6 solmua. Alus on rekisteröity Italian Genovaan.


title: Costa Deliziosa

text: Costa Crociere vahvisti optionsa, ja tilasi jo aiemmin tilatulle alukselle sisaren italialaiselta Fincantieri-telakkayhtiöltä 12. joulukuuta 2006. Yli 450 miljoonan euron kauppaan sovittiin aluksen luovutus maaliskuun 2010 tienoille. Costa Deliziosa oli jo neljäs varustamon risteilijätilaus Fincantierilta, joka oli osa yhteensä 2,4 miljardin euron suuruista laivaston laajennusohjelmaa.


title: Costa Deliziosa

text: Risteilijän runko rakennettiin Fincantierin Anconan telakalla, josta se heinäkuussa hinattiin valmisteltavaksi Margheran telakalle. Costa Deliziosa laskettiin vesille 12. maaliskuuta 2009. Alus oli vielä telakka-altaassa, kun sen vesillelasku toteutettiin, joka oli ensimmäinen laatuaan telakan historiassa. Tuolloin luovutusaikaa oli aikaistettu kahdella kuukaudella tammikuuksi 2010. Fincantieri luovutti aluksen Costa Cruisesille Venetsiassa 29. tammikuuta 2010 juhlallisessa luovutusseremoniassa, jossa oli paikalla muun muassa italialainen ministeri Renato Brunetta sekä telakkayhtiön ja varustamon silmäätekeviä henkilöitä.


title: Costa Deliziosa

text: Alus lähti ensimmäiselle risteilylleen 5. helmikuuta varustamon kotisatamasta Savonasta kohti Arabiemiraatteja. Alus kastettiin Dubain Port Rashidissa 23. helmikuuta 2010. Kasteseremoniaa oli todistamassa yli 3 000 henkilöä. Costa Deliziosa teki historiaa olemalla myös ensimmäinen risteilyalus, joka on kastettu arabimaassa. Talvikaudella 2009–2010 Costa Deliziosa yhdessä sisarensa Costa Luminosan kanssa teki viikon mittaisia risteilyjä Dubaista, kiertäen ympäri Persianlahtea sekä Omaninlahtea, samoin kuin myös talvikaudella 2010–2011. Kesäkaudella 2010 alukset tulevat tekemään risteilyjä Pohjois-Euroopassa. Vuonna 2011 Costa Deliziosa tekee myös 100-päiväisen maailmanympäriristeilyn.


title: Costa Magica

text: Costa Magica on Costa Crocieren Italiassa 2004 valmistunut risteilyalus. Alus risteilee Välimerellä, Atlantilla, Etelä-Amerikassa ja Pohjois-Euroopassa.


title: Costa Magica

text: Alus tilattiin Fincantierin Sestri Ponenten telakalta Genovasta Italiasta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 6087 ja alus laskettiin vesille 14. marraskuuta 2003. Marraskuussa 2004 alus luovutettiin Costa Crociere SpA:lle Genovaan.


title: Costa Magica

text: Alus astettiin risteilemään kaikilla merillä. Se ajoi matalikolle 3. kesäkuuta 2011 lähdettyään Kööpenhaminasta. Seuraavana päivänä hinaajat irrottivat aluksen hiekkapohjasta.


title: Costa Fortuna

text: Costa Fortuna on Costa Crocieren vuonna 2003 Italiassa valmistettu risteilyalus. Se risteilee Pohjois-Euroopassa Välimerellä, Atlantilla sekä Karibialla.


title: Costa Fortuna

text: Aluksen keulaosa laskettiin vesille 11. heinäkuuta 2002 Palermossa ja peräosa samana vuonna 11. marraskuuta Genovassa. Aluksella syttyi 14. huhtikuuta 2003 tulipalo sen ollessa viimeisteltävänä Genovassa. Tulipalo saatiin kuitenkin nopeasti hallintaan ja se sammutettiin pian sen jälkeen. Aluksen kastoi 22. marraskuuta italialainen näyttelijätär Maria Grazia Cucinotta "Costa Fortunaksi" Genovan risteilijäterminaalissa. Alus luovutettiin 31. lokakuuta genovalaiselle Costa Crociere SpA:lle.


title: Frederick Schule

text: Frederick William "Fred" Schule (27. syyskuuta 1879 – 4. syyskuuta, 1962) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, 110 metrin aitajuoksun olympiavoittaja St. Louisissa 1904.


title: Frederick Schule

text: Schule syntyi Fairfieldissä, Ohiossa ja opiskeli Michiganin yliopistossa. Hän voitti Yhdysvaltain mestaruuden 120 metrin aidoissa 1903.


title: Frederick Schule

text: Mestaruudestaan huolimatta Schule ei ollut ennakkosuosikki olympialaisissa. Etukäteen parhaina pidettiin vuosien 1903 ja 1904 yliopistomestari Edwin Clappia, joka ei kuitenkaan ilmestynyt paikalle alkueriin, ja Thaddeus Schideleriä, joka oli juossut vain kuukautta ennen olympialaisia 15,0, Alvin Kraenzleinin epävirallista maailmanennätystä 15,2 paremmin. Aika oli epävirallinen, koska se oli otettu vain kahdella kellolla. Olympialaisissa Schule voitti alkueränsä helposti ja voitti finaalissa Schidelerin kahdella metrillä ajalla 16,0. Schule kilpaili myös 200 metrin aitajuoksussa sijoittuen viidenneksi.


title: Frederick Schule

text: Frederick Schule kuoli 82-vuotiaana Poughkeepsiessä, New Yorkin osavaltiossa, jonne hän oli muuttanut kaksi vuotta aiemmin saman osavaltion De Ruyterista.


title: Israelin talous

text: Israelin talous on yksi Lähi-idän kehittyneimmistä. Maan ostovoimakorjattu bruttokansantuote oli vuonna 2006 Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan 195 miljardia dollaria. Bruttokansantuote henkeä kohti arvioitiin olevan 26 600 dollaria vuonna 2007, mikä on lähellä Euroopan Unionin keskiarvoa. Merkittäviä teollisuudenaloja ovat elektroniikka, elintarviketeollisuus, timantinhionta ja tekstiilit. Palvelualoista merkittäviä ovat ohjelmistokehitys ja turismi.


title: Israelin talous

text: Israelilla on vapaakauppasopimus Euroopan Unionin, EFTAn, Yhdysvaltojen, Turkin, Meksikon, Kanadan, Jordanian ja Egyptin kanssa. Israel kutsuttiin OECD:n jäseneksi vuonna 2007.


title: Israelin talous

text: Alun perin maanviljelyyn perustunut talous on kasvanut voimakkaasti erityisesti itsenäistymisen jälkeisinä vuosikymmeninä, ja Israelin talous on nykyaikainen ja monipuolinen. Merkittäviä vientituotteita (yht. lähes 30 miljardia vuonna 2003) ovat mm. raskas koneteollisuus (sisältää myös aseteollisuuden), muistipiirit ja prosessorit, elektro-optiikan tuotteet, tietokoneohjelmistot, lääketieteen tuotteet, hiotut timantit, maataloustuotteet kuten Jaffa-appelsiinit, kemikaalit ja vaatetus.


title: Israelin talous

text: Huipputekniikka on merkittävässä osassa taloudessa. Rajallisten luonnonvarojen vuoksi Israel on painottanut korkeaa koulutusta ja ollut tutkimuksen kärjessä tietotekniikassa, viestinnässä ja biotieteissä. Israelista puhutaan usein Lähi-idän Piilaaksona ja sinne sijoitetaan enemmän riskipääomaa kuin mihinkään Euroopan maahan, ja sen riskipääomasijoituksien osuus bruttokansantuotteesta on maailman korkein. Yhdysvaltojen ja Kanadan ulkopuolella Israelilla on NASDAQ-listautuneita yrityksiä eniten maailmassa. Israel tuottaa enemmän tieteellisiä tutkimuksia väkilukuun nähden kuin mikään muu maa, ja sen patenttiluvut ovat myös maailman korkeimpia.


title: Israelin talous

text: Euroopan unioni on Israelin tärkein kauppakumppani ja vienti unionin alueelle muodostaa 28 prosenttia Israelin kokonaisviennistä. Vuonna 1995 solmittu kauppasopimus, joka korvasi vuonna 1975 solmitun yhteistyösopimuksen, sallii Israelin tuoda EU:n alueelle teollisuustuotteita ilman tuontitulleja ja pyrkii edistämään yhteistyötä investointien ja lainsäädäntöjen yhtenäistämisen osalta. EU:n ja Israelin välillä on ollut erimielisyyksiä Länsirannan ja Gazan siirtokunnissa valmistettujen tuotteiden tuonnista EU:iin israelilaisina tuotteina, mutta kiista sovittiin kesällä 2004. Myös Suomessa on nostettu keskusteluun suomalaisten ja Suomessa toimivien yritysten yhteydet Israelin kiistanalaisiin siirtokuntiin. Usealla yrityksellä on todettu olevan yhteyksiä kiistanalaisiin siirtokuntiin. Suomessa myös myydään miehitetyillä palestiinalaisalueilla tuotettuja tuotteita, joiden alkuperäksi on virheellisesti merkitty Israel. Arabimaiden boikotti on pitänyt arabimaiden kanssa käydyn kaupan vähäisenä, mutta muun muassa Egypti ja Jordania ovat avanneet kaupan.


title: Israelin talous

text: Noin puolet Israelin saamista taloudellisista ja sotilaallisista lainatakauksista ja muusta avusta tulee Yhdysvalloilta ja loput enimmäkseen Euroopan unionilta. Noin puolet Israelin ulkomaan velasta on peräisin Yhdysvalloista, ja huomattava osa kokonaisvelasta on peräisin yksityishenkilöiltä Israelin velkakirjaohjelman kautta. Saksa on antanut Israelille tuntuvia avustuksia ja solminut yhteistyösopimuksia teollisuuden ja asevoimien kehittämiseksi hyvityksenä natsi-Saksan rikoksista juutalaisia kohtaan.


title: Israelin talous

text: Sekä ulkomainen että maan sisäinen matkailu ovat merkittäviä elinkeinoja Israelissa ja muodostavat 3–4 prosenttia maan bruttokansantuotteesta, josta ulkomaisen matkailun osuus on 35–40 prosenttia. Alueen rauhattomuus on jonkin verran vähentänyt matkailua alueelle viime vuosina.


title: Israelin talous

text: Tunnetuimmat matkailukohteet ovat Eilat, Jerusalem, Tel Aviv, Tiberias ja Genesaretinjärvi, Haifa, Zefat (Safed), Kuollutmeri sekä Be'er Sheva ja Negevin autiomaa. Nähtävyydet ovat historiallisia rakennuksia, kaupunkeja ja paikkoja tai luontonähtävyyksiä. Tunnetuimpia nähtävyyksiä Jerusalemissa ovat raamatulliset kohteet vanhassakaupungissa ja sen läheisyydessä kuten myös Genesaretinjärven ympäristössä. Tsefat on uskonnollisten pyhiinvaeltajien kohde, ja korkealla oleva kaupunki tarjoaa hienot näköalat. Tel Aviv ja Haifa ovat suurkaupunkeja. Kuolleellamerellä sijaitsevat suolaisen veden kylpylät ja hotellit, luonnonpuistoja ja Masadan vuorilinnoitus. Negevin autiomaassa, Galileassa ja Golanin ylängöllä on huikeita näköalapaikkoja ja kauniita luonnonpuistoja. Eilatissa on uimarantoja, ja se on parhaita sukelluskohteita maailmassa.


title: Israelin talous

text: Näkyvin osa turvallisuustoimista Israelissa ovat liikkeissä ja kauppakeskuksissa ovilla olevat turvatarkastukset sekä teillä olevat tarkastuspisteet. Vaikka tarkastuspisteet eivät olekaan normaalisti miehitettyjä – tai jos ovatkin, ei autoja pysäytetä – kannattaa aina hiljentää ja varautua pysähtymään. Ajankohtaista tietoa Israelin turvallisuustilanteesta saa esimerkiksi Suomen ulkoministeriön matkustustiedotteista.Vastoin yleistä luuloa maataloustuotteiden osuus Israelin viennistä on vain muutama prosentti.


title: Muurahaisen luontomatkailukeskus

text: Muurahaisen luontomatkailukeskus sijaitsee Kauhajoella Muurahaisen kylässä, aivan kantatie 44:n välittömässä läheisyydessä.


title: Muurahaisen luontomatkailukeskus

text: Se on tarkoitettu taukopaikaksi Lauhanvuoren kansallispuistossa vieraileville matkailijoille. Sieltä voi ostaa erilaisia virvokkeita sekä saada tietoa alueen kulkureiteistä ja nähtävyyksistä.


title: Muurahaisen luontomatkailukeskus

text: Luontomatkailukeskusta voidaan myös vuokrata kokoustilaksi sekä tapahtumien ja juhlien järjestämiseen.


title: Kaczyński

text: Kaczynski tai Kaczyński viittaa:


title: Domptail-en-l’Air

text: Domptail-en-l'Air on kylä ja kunta Meurthe-et-Mosellen departementissa Ranskassa. Kunnan asukasluku on 55 henkeä. Postinumero on 54290.


title: Saukkosuon kapearaiteinen rata

text: Saukkosuon kapearaiteinen rata (yleisemmin vain Saukkosuon rata tai Saukkosuon savirata) oli kapearaiteinen rautatie Sonkajärven kunnassa Pohjois-Savossa. Rata alkoi Sukevan Keskusvankilan tiilitehtaalta, ja jatkui Saukkosuon savenottoalueelle. Radan pituus oli noin 2,5 km ja raideleveys 600 mm.


title: Saukkosuon kapearaiteinen rata

text: Sukevan Keskusvankilan ensimmäinen savirata avattiin 1940-luvulla tiilitehtaan läheisyyteen ja sen pituus oli noin 400–500 m. Uusi savenottoalue avattiin Saukkosuolle 1950-luvun lopulla ja radan pituus Tiilitehtaalta sinne oli noin 2,5 km.


title: Saukkosuon kapearaiteinen rata

text: Aluksi käytettiin vaunujen vetäjinä hevosvetovoimaa, mutta 1950-luvulla hankittiin 2 veturia. Vuonna 1969 liikenne radalla päättyi ja siirryttiin saven kuorma-autokuljetuksiin. Kuorma-autojen käyttö jatkui tiilitehtaan lopettamiseen (1999) saakka. Rata purettiin ja kalusto jätettiin alueelle 1970-luvulla. Ratapohjat löytyvät kuitenkin vielä maastosta. Myös kalusto (veturi, vaunuja, vaihteita jne.) on pääosin radan alueella hylättynä. Ainakin toisesta veturista käytettiin lempinimeä "Pässi".


title: Saukkosuon kapearaiteinen rata

text: Kalustona radalla on ollut parikymmentä vaunua ja kaksi veturia. Vanhempi veturi oli avomalli ja uudempi katettu. Lisäksi Sukevan Keskusvankilalla on ollut noin 300 metrin mittainen rata turvetuotantoalueella. Siellä vaunujen siirtely tapahtui miesvoimin ja vaunut vedettiin vinssillä lastaussillalle. Turvetta tuotettiin vuosina 1946-1949. Vankilan alkuvuosina siellä oli myös lyhyitä tilapäisiä maansiirtoratoja.


title: Adressit.com

text: Adressit.com on suomalainen vuonna 2004 perustettu nettisivusto. Sivustolla on tuhansia suomalaisia nettiadresseja. Sivuston ylläpitäjänä toimii oululainen Samppa Rehu. Sivuston tunnetuin ja allekirjoitetuin nettiadressi on adressi, jossa boikotoitiin 7 päivää-lehteä, koska se julkaisi euroviisuvoittaja Lordi-yhtyeen laulajan Mr. Lordin kuvan ilman naamiota.


title: Adressit.com

text: Adressit.com tai muutkaan vastaavat palvelut eivät nauti mitään sellaista poliittista erityisasemaa, joka velvoittaisi Suomen hallitusta tai eduskuntaa mihinkään. Sivuston tärkein merkitys onkin sen omistajille, jotka keräävät tuloja mainoksilla. Sivusto itse väittää mainostekstissään, että kyseessä on tehokas väline päättäjien huomion saamiseksi. Väitteen tueksi ei kuitenkaan tarjota todisteita. Toisin on esimerkiksi laissa määritellyn kansalaisaloitteen kanssa, joka velvoittaa eduskuntaa käsittelemään 50 000 allekirjoitusta keränneen aloitteen jollain tasolla.


title: Kotingat

text: Kotingat (Cotingidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina Keski- ja Etelä-Amerikasta. Kotingat syövät pääosin hedelmiä, mutta jotkin lajit syövät myös hyönteisiä. Kotingoilla on vahvat jalat ja pyöreäkärkiset siivet, muuten heimon lajit ovat ulkonäöltään hyvin erilaisia. Monien kotingojen koiraat ovat kirkkaan värisiä tai niillä on koristeellisia sulkia tai koristeellinen heltta. Useimpien kotingalajien koirailla on monia naaraita, ja naaraat huolehtivat munista ja poikasista. Pesien koko, muoto, rakennusmateriaali ja rakennustekniikat vaihtelevat suuresti lajeittain.


title: Kotingat

text: Kotingoihin kuuluu 25 sukua ja 65 lajia. Suurin suku on viherkotingojen suku, johon kuuluu 11 lajia.


title: Khaled Ayari

text: Khaled Ayari (, s. 17. tammikuuta 1990) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Ranskan Ligue 2:ssa pelaavaa Angersia.


title: Khaled Ayari

text: Ayari aloitti ammattilaisuransa AS Arianan riveissä kaudella 2007–2008, josta hän siirtyi Tunisian menestyneimpään seuraan Espéranceen tammikuussa 2008.


title: Khaled Ayari

text: 11. tammikuuta 2013 Ayari siirtyi kolmen vuoden sopimuksella Angersiin. Ayari pelasi avauskaudella neljätoista sarjaottelua Ligue 2:ssa, joissa hän onnistui maalinteossa neljästi. Kaudella 2013–2014 Ayari sai enemmän vastuuta ja teki yhdeksän maalia pelaamissaan 32 sarjaottelussa.


title: Seattle Sounders FC

text: Seattle Sounders FC on yhdysvaltalainen jalkapalloseura Seattlesta Washingtonista. Se perustettiin vuonna 2007, ja sen joukkue on pelannut Major League Soccer -sarjassa kaudesta 2009 alkaen.


title: Seattle Sounders FC

text: Soundersin kotistadion on CenturyLink Field, jonka yleisökapasiteetti jalkapallo-otteluissa on 24 500. Seuralla on sponsorisopimus Microsoftin ja sen Xbox 360 -brändin kanssa, jotka näkyvät muun muassa pelipaidoissa ja stadionilla. Seuran pääomistaja on elokuvaohjaaja ja -tuottaja Joe Roth, ja jäsenyhdistyksen puheenjohtajana toimii näyttelijä Drew Carey.


title: Seattle Sounders FC

text: Seattle Sounders -nimellä on aikaisemmin pelattu vuosina 1974–1983 North American Soccer Leaguessa ja vuosina 1994–2008 USL First Divisionissa. Uuden MLS-seuran nimivaihtoehtoina olivat alun perin Seattle Alliance, Seattle FC ja Seattle Republic, mutta yleisön suuren kannatuksen vuoksi seura päätyi lopulta vanhaan perinteikkäämpään nimeen. Seuran tunnuksessa esiintyy Seattlen näkyvin maamerkki, Space Needle -torni. Tunnuksessa seuraa ja sen kannattajia kuvastavat kaksi kilpeä yhdistyvät seuran nimeä kantavan banderollin alle. Värit viittaavat Seattlea ympäröiviin vesiin, metsiin ja vuoristoihin.


title: Seattle Sounders FC

text: Sounders pärjäsi esikoiskaudellaan 2009 hyvin. Joukkue pääsi heti ensimmäisellä yrittämällä MLS:n pudotuspeleihin sijoituttuaan läntisen konferenssin kolmanneksi. Cup-kilpailu Lamar Hunt U.S. Open Cupissa joukkue eteni mestaruuteen asti. Kilpailun loppuottelussa se voitti D.C. Unitedin maalein 2–1. Samaisiin saavutuksiin on MLS:n laajennusjoukkueista yltänyt vain Chicago Fire. Sounders uusi U.S. Open Cupin mestaruuden kaudella 2010, jolloin loppuottelussa kukistui Columbus Crew maalein 2–1, ja kaudella 2011, jolloin se voitti loppuottelussa Chicagon Firen maalein 2–0.


title: Seattle Sounders (täsmennyssivu)

text: Seattle Sounders tarkoittaa seuraavia yhdysvaltalaisia jalkapalloseuroja:


title: Nationalsozialistisches Fliegerkorps

text: Nationalsozialistisches Fliegerkorps ("Kansallissosialistiset lentojoukot", lyhenne NSFK) oli Saksassa 1930-luvulla perustettu puolisotilaallinen organisaatio. Se muodostettiin kansallissosialistien valtaannousua seuranneessa yhdenmukaistamisohjelmassa lakkautettujen entisten ilmailukerhojen tilalle. NSFK oli osa kansallissosialistisen puolueen organisaatiota.


title: Nationalsozialistisches Fliegerkorps

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeinen Versailles’n rauhansopimus oli kieltänyt Saksalta moottorilentämisen. NSFK:n toiminta keskittyi purje- ja liitolentokoulutukseen, joka sellaisenaan ei ollut kiellettyä mutta joka oli sopiva peite tulevien sotilaslentäjien koulutukselle.


title: Nationalsozialistisches Fliegerkorps

text: Saksassa oli Hitler-Jugendin jäsenyys kaikille pojille ja tytöille pakollinen. Palvelus NSFK:ssa oli yksi tapa suorittaa se.


title: Nationalsozialistisches Fliegerkorps

text: Alkeiskoulutukseen käytettiin yleisimmin alkeisliitokonetta Schulgleiter SG-38, joka oli rakenteeltaan yksinkertainen ja suunniteltu nimenomaan koulutuskäyttöön sekä helposti saatavilla olevista materiaaleista rakennettavaksi. Se oli avokone, jossa ei ollut kuomua, mittareita eikä lentojarruja. Korkeusperäsimen liikkumavara oli turvallisuussyistä tehty pieneksi, jotteivät kokemattomat oppilaat saisi konetta vahingossa sakkaamaan.


title: Nationalsozialistisches Fliegerkorps

text: Alkeisliitokoneet laukaistiin lentoon pitkällä kumiköydellä, jonka noin tusinan verran kurssilaisia jännitti kireäksi maahan ja päästi sen irti lennonopettajan antamasta merkistä. Ensimmäiset lennot olivat yleensä vain kymmenien sekuntien pituisia. Jokainen oppilas pääsi lentämään omalla vuorollaan, osoitettuaan ensin riittävää koneen ohjaamisen tuntemusta. Tämäntyyppinen lentotoiminta vaati koko ryhmältä korkeaa kuria ja täsmällisyyttä, mikä oli sopusoinnussa kansallissosialistisen kasvatuksen kanssa.


title: Nationalsozialistisches Fliegerkorps

text: Myöhemmin kurssilaiset saivat lennettäväkseen muitakin, kehittyneempiä purjekonetyyppejä. Lentämisen lisäksi NSFK:n jäsenet myös rakensivat liitokoneita piirustusten pohjalta.


title: Nationalsozialistisches Fliegerkorps

text: Purjelentokoulutus jakautui eritasoisiin luokkiin ja samanlainen järjestelmä oli tuohon aikaan käytössä muuallakin, myös Suomen purjelentokoulutuksessa.