title: Enkelin käsky

text: Kaikki palaavat Veroniin, jossa juhlitaan. Myöhemmin Veronin kreivi ilmoittaa haluavansa adoptoida Dominicin, Karayn ja Benin. Silloin Ben ja Nat lähtevät, onhan heillä Enkelin antamia tehtäviä suoritettavanaan. Rannalla he tapaavat kalastajan, joka osoittautuu papiksi ja Raphael Thuronin veljeksi, Mattieu Thuroniksi. Yhtäkkiä Ben ja Nat huomaavat osan La Petite Marien jollaa, joka on tarkalleen Thuronin aarteen kohdalla. Nat, Ben ja isä Mattieu lähtevät hakemaan aarretta, joka on sen verran iso, että sillä isä Mattieu saa elätettyä seurakuntaansa. Lopussa Ben ja Nat lähtevät kalastajaveneellä merelle.


title: Patricia Arquette

text: Patricia T. Arquette (s. 8. huhtikuuta 1968 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja ohjaaja. Hänet tunnetaan muun muassa Allison DuBoisin roolistaan televisiosarjassa "Näkijä", josta hänet palkittiin parhaan naispääosan Emmyllä vuonna 2005. Arquette on näytellyt myös muun muassa elokuvissa "Painajainen Elm Streetillä 3 – Unien soturit", "True Romance", "Ed Wood", "Lost Highway", "Stigmata", "Bringing Out the Dead" ja "Paahde". Vuonna 2015 Arquette palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla, Golden Globella, Baftalla ja SAG-palkinnolla elokuvasta "Boyhood".


title: Patricia Arquette

text: Patricia Arquetten sisarukset Rosanna, Alexis, Richmond ja David Arquette ovat näyttelijöitä. Heidän isänsä Lewis Arquette oli myös näyttelijä, samoin isoisä Cliff Arquette. Courteney Cox (David Arquetten ex-vaimo) oli Patricia Arquetten käly.


title: Patricia Arquette

text: Patricia Arquette oli naimisissa Nicolas Cagen kanssa 1995–2001. Vuodesta 2006 vuoteen 2011 Arquette oli naimisissa näyttelijä Thomas Janen kanssa. Arquettella ja Janella on yhteinen lapsi, Harlow Olivia Calliope (s. 2003). Arquettella on myös lapsi suhteestaan Paul Rossin kanssa, vuonna 1988 syntynyt Enzo.


title: Uusi Aika

text: Uusi Aika on Porissa ilmestyvä sosiaalidemokraattinen sanomalehti, joka on perustettu vuonna 1906 nimellä "Sosialidemokraatti". Nykyisellä nimellään se on ilmestynyt vuodesta 1919 lähtien. Tammikuussa 2019 ilmoitettiin, että lehti lakkautetaan saman vuoden kesäkuussa taloudellisten syiden vuoksi.


title: Uusi Aika

text: Uuden Ajan toimittajina on työskennellyt lukuisia suomalaisen työväenliikkeen vaikuttajia, kuten lehden perustaja Eetu Salin sekä muun muassa Väinö Tanner. Uuden Ajan levikki oli parhaimmillaan 1980-luvulla yli 17 000 kappaletta, ja vielä 2000-luvun alussakin yli 7 000, mutta viimeisinä vuosina enää noin 2 500.


title: Uusi Aika

text: Uuden Ajan edeltäjä "Sosialidemokraatti" syntyi Porin työväenyhdistyksen aloitteesta suurlakon jälkeen vuonna 1906. Lehteä kustantanut Osuuskunta Kehitys perustettiin helmikuussa 1906, ja säännöllinen ilmestyminen alkoi kahden näytenumeron jälkeen 5. huhtikuuta. Ennen oman kirjapainon perustamista "Sosialidemokraatti" painettiin porilaisen Otto Andersinin kirjapainossa. Merkittävin hahmo lehden syntyvaiheissa oli Eetu Salin, joka oli myös sen ensimmäinen päätoimittaja. Lehteä julkaissut osuuskunta muutettiin osakeyhtiöksi elokuussa 1914.


title: Uusi Aika

text: "Sosialidemokraatti" lakkasi ilmestymästä sisällissodan myötä keväällä 1918. Lehden viimeinen numero julkaistiin 12. huhtikuuta, ja seuraavana päivänä punaiset vetäytyivät Porista. Kaupunkiin jäi pitkäaikainen toimitussihteeri Jussi Rainio, joka joutui valkoisten vangiksi ja surmattiin myöhemmin Porin raatihuoneen vankityrmässä. "Sosialidemokraatin" seuraajana jatkoi "Uusi Aika", jonka ensimmäinen numero ilmestyi elokuussa 1919. Nimi jouduttiin vaihtamaan, kun Helsingissä ilmestyneen "Työmiehen" seuraajaksi perustettu lehti otti nimen "Suomen Sosialidemokraatti".


title: Uusi Aika

text:
"Uusi Aika" ilmestyi pitkään kuudesti viikossa, mutta muuttui myöhemmin viisipäiväiseksi, ja lopulta 1970-luvulla kolmipäiväiseksi tabloidiksi. Vuonna 2010 lehti supistui kaksipäiväiseksi ja vuoden 2011 alusta lähtien se on ilmestynyt ainoastaan kerran viikossa. Levikki oli parhaimmillaan 1970- ja 1980 luvuilla yli 17 000 kappaletta. Lehdellä oli tuolloin jopa 15 toimittajaa ja kolme aluetoimitusta eri puolilla Satakuntaa.
2000-luvulla "Uusi Aika" oli pitkälti SDP:n myöntämän lehdistötuen varassa. Se pieneni olellisesti, kun valtion parlamentaarisin perustein jakama lehdistötuki lopetettiin ja sisällytettiin yleiseen puoluetukeen. Lehden lakkauttaminen oli esillä jo vuosina 2011 ja 2015, mutta lopullinen päätös tehtiin vasta tammikuussa 2019, kun sosialidemokraattiset kunnallisjärjestöt eivät olleet enää halukkaita tukemaan tappiollista lehteä. Viimeiset vuodet lehteä kustansi Ajan Sana Oy.


title: Uusi Aika

text: Kehitys Oy:n kirjapaino toimi pitkään Porin Aittaluodossa. Vuonna 2011 Kehitys Oy myytiin Nelostuote-konserniin kuuluvalle Brand ID:lle, joka puolestaan myi sen helsinkiläiselle sijoitusyhtölle vuonna 2015.


title: Sambian niemimaa

text: Sambian niemimaa () sijaitsee nykyisellä Kaliningradin alueella. Siitä lähtee Kuurinkynnäs. Nimensä se on saanut muinaisesta sambien balttiheimosta. Nimellä ei ole mitään tekemistä Afrikassa sijaitsevan Sambian valtion kanssa.


title: Ritva Siikala

text: Ritva Tuulikki Siikala (s. 13. marraskuuta 1941 Oulu) on suomalainen teatteriohjaaja ja kirjailija.


title: Ritva Siikala

text: Siikala on ohjannut useita näytelmiä Suomessa ja Pohjoismaissa ja perusti Raivoisat Ruusut -naisteatterin sekä Kassandra-yhdistyksen.


title: Ritva Siikala

text: Siikala vietti lapsuutensa Kemissä. Hänen isänsä oli hammaslääkäri ja äiti kotirouva. Teini-iässä Siikala muutti Helsinkiin ja valmistui ylioppilaaksi Helsingin tyttölukiosta Yhdysvalloissa vietetyn vaihto-oppilasvuoden jälkeen vuonna 1962.


title: Ritva Siikala

text: Korkeakouluopintoja Siikala harjoitti monipuolisesti. Hän valmistui Teatterikoulun korkeakouluosastolta vuonna 1966 ja on opiskellut lisäksi Helsingin yliopistossa suomea, englantia, psykologiaa, teatteritiedettä, naistutkimusta ja uskontotiedettä.


title: Ritva Siikala

text: Siikalan puoliso on ollut vuodesta 1968 kirjailija Bengt Ahlfors. Heillä on kaksi lasta.


title: Ritva Siikala

text: Siikala on tehnyt ohjaustöitä Suomen lisäksi Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa. Hän on ohjannut erityisesti klassikkoja kuten Anton Tšehovin, Henrik Ibsenin, August Strindbergin, Federico García Lorcan, Arthur Millerin, Eugene O'Neillin ja Minna Canthin näytelmiä. Hän on myös toiminut sekä näyttelijäntyön että ohjaamisen opettajana ja kääntänyt näytelmiä englannista ja ruotsista suomeksi.


title: Ritva Siikala

text: Radioon Siikala on tehnyt useita dokumenttiohjelmia, muun muassa "Elämäni naiset ja naiskuvat", "Väärä väri", "Väärä sukupuoli", "Timbuktun tuolla puolen", "Etiopia sydämessä", ja "Vietnam mielessäni". Televisioon hän on tehnyt joitakin haastatteluohjelmia, esimerkiksi Anne Friedistä ja Georg Henrik ja Elisabeth von Wrightistä.


title: Ritva Siikala

text: Siikala on johtanut Kirjannäyttämöä,Teatteri Raivoisia Ruusuja ja Kassandraa. Syksyllä 2004 Siikala julkaisi omaelämäkerrallisen esikoisteoksensa "Rauhoitu nyt vihdoinkin" (Like).


title: Ritva Siikala

text: Siikala perusti vuonna 1988 Teatteri Raivoisat Ruusut ja johti sitä 12 vuotta. Raivoisien Ruusujen esityksissä naisnäyttelijät koko Suomesta ja sittemmin myös naapurimaista esittivät länsimaisen kulttuurin klassikkoja.


title: Ritva Siikala

text: Ensimmäisenä Siikala ohjasi Katajanokan konepajalla Helsingissä yhdessä Solja Kievarin kanssa dramatisoimansa "Raivoisat ruusut - kronikka vallasta". Se perustui William Shakespearen kolmiosaiseen Henrik VI -näytelmään. Vuonna 1991 samassa paikassa esitettiin Kievarin, Marja-Kaarina Mykkäsen ja Siikalan dramatisointi muinaiskreikkalaisen Aiskhyloksen "Oresteiasta".


title: Ritva Siikala

text: Vuonna 1994 Siikala johti Raivoisien Ruusujen kansainvälistä teatterifestivaalia "Raamattu 1994" ja ohjasi siihen Rakel ja Heidi Liehun kirjoittaman näytelmän "Eeva". Teatteri Raivoisat Ruusut teki myös yhteistyötä Svenska teaternin ("Sex roller söker en kvinna", 1993) ja Suomen kansallisteatterin ("Onnenseitti",1994) kanssa.


title: Ritva Siikala

text: Teatteri Raivoisien Ruusujen toiminta loppui vuonna 2001 rahoituksen puutteeseen. Vuosina 1998-2000 Raivoisat Ruusut toimi Fredrikintorin näyttämöllä tuottaen sinne joukon eri tahojen pienesityksiä. Marja Kaarina Mykkäsen toimittama kirja "Raivoisat Ruusut -teatteriseikkailu" (Pohjoinen, 1996) dokumentoi kuvin ja tekstein Suomen kuuluisimman naisteatterin siihennastisen historian.


title: Ritva Siikala

text: Vuosina 1998-2000 Siikala johti käynnistämäänsä Taiteen ja tieteen monikulttuurista tutkimushanketta Kassandra 2000, joka oli yksi Helsingin kulttuurikaupunkivuoden suuria projekteja. Se päättyi vuoden 2000 aikana yleisöesityksiin, joista yksi oli Siikalan ohjaama "Sateenkaari" Katajanokan konepajassa.


title: Ritva Siikala

text: Vuonna 2002 Siikala perusti monikulttuurisen taideyhteisön Kassandran, jonka johtajana hän on siitä lähtien toiminut. Monikulttuurisen taidetyön keskukseksi kehittynyt Kassandra järjestää monikulttuurisia taidetyöpajoja lapsille, koululaisille, teinitytöille, naisille sekä isille, äideille ja lapsille sekä tuottaa teatteriesityksiä ja taideohjelmia.


title: Ritva Siikala

text: Siikala on ohjannut Aleksanterin teatteriin Kassandran tuottaman ja Riikka Takalan ja Kaisa Widenojan kirjoittaman "Aina jonkun tytär" (2004) sekä yhdessä miehensä Bengt Ahlforsin kanssa kirjoittamansa "Zambezin", joissa molemmissa on käsitelty kulttuurien kohtaamisia ja joiden molempien näyttelijäkunta on ollut monietninen.


title: Ritva Siikala

text: Toukokuusta 2009 saakka Kassandra on toiminut Kulttuuritehdas Korjaamolla.


title: Vantaan seurakunnat

text: Vantaan seurakunnat on Vantaan kaupungissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä, joka koostuu kuudesta suomenkielisestä seurakunnasta sekä koko alueen kattavasta ruotsinkielisestä seurakunnasta. Seurakuntien yhteenlaskettu jäsenmäärä vuoden 2017 lopussa oli 128 448, joka on 57,6% vantaalaisista. Työntekijöitä seurakuntayhtymällä on 476. Seurakunnat määrittelevät tehtäväkseen olla "rohkeasti armon asialla".


title: Vantaan seurakunnat

text: Vantaan kaikki seitsemän seurakuntaa ovat toiminnallisesti itsenäisiä yksiköitä, joita kutakin johtaa kirkkoherra yhdessä joka neljäs vuosi yleisillä vaaleilla valittavan seurakuntaneuvoston kanssa. Seurakuntayhtymän ylin päättävä elin on yhteinen kirkkovaltuusto, jonka jäsenet edustavat seurakuntia. Jokaisesta seurakunnasta valitaan vaaleissa edustajia suhteessa sen jäsenmäärään. Seurakuntayhtymän yhteisessä kirkkoneuvostossa on puheenjohtaja sekä yhteisen kirkkovaltuuston valitsemat  jäsenet. Yhteinen kirkkoneuvosto on yhteisen kirkkovaltuuston alainen valmistelu-, toimeenpano- ja hallintoelin. Vantaan suomenkieliset seurakunnat sekä seurakuntayhtymä ovat hallinnollisesti Helsingin hiippakunnan alaisuudessa. Ruotsinkielinen seurakunta kuuluu Porvoon hiippakuntaan.


title: Vantaan seurakunnat

text: Vantaan seurakunnat ovat 2000-luvulla kehittäneet useita uusia toiminta- ja tapahtumamuotoja, jotka ovat myöhemmin levinneet muihin Suomen seurakuntiin. Vuonna 2009 ensimmäistä kertaa järjestetyssä hääyötapahtumassa pariskunnat ovat voineet mennä naimisiin suositussa Pyhän Laurin kirkossa ilman ennakkoilmoittautumista. Tapahtuman ajankohta on sittemmin vakiintunut syyskuun kolmannen perjantain iltaan ja alkuyöhön. Hääyön ohelle on syntynyt vastaavantyyppinen Kastepäivä-tapahtuma, jonka tavoitteena on tehdä kristillinen kaste mahdollisimman helpoksi. Kastepäivän ja muiden tapahtumien yhteydessä Vantaan seurakunnat tekevät yhteistyötä Espoon ja Helsingin seurakuntien kanssa.


title: Vantaan seurakunnat

text: Vantaankosken seurakunta hankki vuonna 2013 käyttöönsä siirrettävään konttiin rakennetun kirkko- ja oleskelutilan, joka kiertää Vantaan ja pääkaupunkiseudun tapahtumissa. Konttikirkoksi kutsuttu kohtaamispaikka on vieraillut muun muassa Vantaan asuntomessuilla vuonna 2015 sekä Helsinki Pride -festivaalilla. Tikkurilan ja Vantaankosken seurakunnat saivat Pride-tapahtuman järjestäjiltä sateenkaaridiplomin tunnustuksena toiminnastaan tapahtumassa.


title: Vantaan seurakunnat

text: Euroopan pakolaiskriisin yhteydessä Vantaan seurakunnat tarjosivat tilojaan vastaanottokeskusten perustamiseen. Seurakunnat myös kouluttavat vapaaehtoisia turvapaikanhakijoiden tueksi. Vuonna 2004 Vantaan seurakunnat perusti tuettua vuokra-asumista tarjoavan Laurinkodin Asolan kaupunginosaan. Laurinkoti tekee yhteistyötä Vantaan kaupungin kanssa ja sen asukkaat ovat muun muassa lapsiperheitä ja mielenterveyskuntoutujia. Muiden luterilaisten seurakuntien tapaan Vantaan seurakunnat tarjoavat myös perheneuvontaa.


title: Vantaan seurakunnat

text: Vantaan seurakunnat on yhdessä Vantaan kaupungin kanssa perustanut Suomessa ainutlaatuisen hävikkiruokaverkoston, joka yhdistää ruokahävikin lahjoittajat ja 35 ruoka-apua vastaanottavaa järjestöä ja yhteisöä. Nimellä Yhteinen pöytä kulkeva verkosto tarjoaa järjestöille kylmätiloja ja -kuljetusta sekä hävikkiterminaalin Koivukylässä.


title: Vantaan seurakunnat

text: Kesällä 2016 seurakunnat järjestivät yhdessä körttiläisen herätysliikkeen taustayhteisön Herättäjä-Yhdistyksen kanssa herättäjäjuhlat Myyrmäen stadionilla.


title: Vantaan seurakunnat

text: Vantaan seurakunnat julkaisivat vuoden 2016 loppuun asti kahden viikon välein ilmestyvää Vantaan Lauri -seurakuntalehteä, joka vuonna 2017 yhdistyi Espoon ja Helsingin seurakuntalehtien kanssa uudeksi Kirkko ja kaupunki -lehdeksi. Seurakunnat ovat viestinnässä siirtyneet entistä enemmän sähköiseen mediaan. Seurakuntien omien Facebook-, Twitter- ja Instagram-tilien lisäksi yhtymä toimii sosiaalisessa mediassa Helsingin seurakuntayhtymän Kirkko Helsingissä -mallia seuraten tunnuksella Kirkko Vantaalla. Lisäksi seurakunnat tuottavat yhdessä muiden pääkaupunkiseudun seurakuntien kanssa Jouluradiota.


title: Vantaan seurakunnat

text: Vantaan seurakuntayhtymään kuuluu kuusi suomenkielistä ja yksi ruotsinkielinen seurakunta. Jäsenmäärätiedot ovat vuoden 2015 tilanteen mukaiset.Seutulan kappeli on Seutulassa sijaitseva, alun perin paikallisen rukoushuoneyhdistyksen käyttöön valmistunut pitkäkirkko. Se siirtyi seurakunnille 1960-luvulla ja on nykyään suosittu vihkipaikka.


title: Vantaan seurakunnat

text: Ruskeasannan hautausmaan yhteydessä sijaitsee Ruskeasannan kappeli.


title: Vantaan seurakunnat

text: Helsingin pitäjän kirkonkylään, Vantaan Pyhän Laurin kirkon naapuriin valmistui vuonna 2010 Pyhän Laurin kappeli. Kappelia käytetään siunaustilaisuuksiin, ja siellä pidetään myös konsertteja.


title: The Commodores

text: The Commodores on vuonna 1968 perustettu ja 1970- ja 1980-luvuilla suosittu funk/soul-yhtye. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat soul-balladit kuten ”Easy” ja ”Three Times a Lady”.


title: The Commodores

text: Yhtyeen jäsenet tapasivat Tuskegee Institutessa (nykyisin Tuskegee University) ollessaan siellä vuonna 1968 ensimmäisen vuosikurssin opiskelijoina. He saivat levytyssopimuksen Motownille tehtyään ensin nimeänsä tunnetuksi Jackson 5:n lämmittelijänä.


title: The Commodores

text: Ensilevyn nimiraita, ”Machine Gun”, on instrumentaalikappale, jota on soitettu paljon urheilutapahtumissa ja muutamissa elokuvissa. Toinen tunnettu instrumentaali yhtyeeltä on ”Cebu”. Vuosina 1974 ja 1976 julkaistut neljä levyä edustavat yhtyeen funk-kautta. Näiden jälkeen yhtyeen soundi pehmeni, ja lopulta ajauduttiin lähes puhtaaseen poppiin asti.


title: The Commodores

text: Yhtyeen perustajajäseniä lähti omille teilleen vuosien varrella. Vuonna 1981 Heatwaven laulaja J. D. Nicholas korvasi laulajana toimineen Lionel Richien, joka lähti suureen menestykseen johtaneelle soolouralle. Polydorin vuodesta 1986 alkaen julkaistut Commodores-levyt ovat pääasiassa kokoelmia.


title: The Commodores

text: Vuonna 2007 yhtye toimii edelleen. Vanhat jäsenet Orange, King ja Nicholas ovat yhä mukana menossa.


title: The Old Shit

text: The Old Shit - on Basshunterin toinen internetissä julkaistu albumi. Albumi sisältää Basshunterin varhaisimpia tuotoksia.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: 1952 kesäolympialaisten painissa kilpailtiin kahdeksassa sarjassa sekä kreikkalais-roomalaisessa että vapaapainissa. Paini oli mukana kisalajina yhdettätoista kertaa ja sarjat olivat vain miehille.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Vapaapainiin osallistui 143 kilpailijaa 29 maasta ja kreikkalais-roomalaiseen painiin 121 painijaa 24 maasta. Molempiin lajeihin osallistui 20 urheilijaa. Ottelut käytiin Messuhallissa (nykyinen Töölön kisahalli. Vapaapainin alkukamppailut oli pienemmässä Messuhalli II:sessa ja jatkokamppailut suuremmasa Messuhalli I:sessa, jossa käytiin kaikki kreikkalais-roomalaisen painin otteluista. Vapaapainissa kisailtiin 20.–23. heinäkuuta ja kreikkalais-roomalaisessa painissa 24.–27. heinäkuuta.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Kärpässarjan ratkaisevassa ottelussa painivat neuvostoliittolainen Boris Gurevitš ja italialainen Ignazio Fabra. Kamppailu oli tasainen ja vasta viime minuuttien aikana Gurevitš nousi niskan päälle ja voitti kultamitalin. Hopeaa saanut kuuromykkä Fabra oli tiputtanut mitaleilta ruotsalaisen maailmanmestarin Bengt Johanssonin. Kääpiösarjassa kärkikolmikko oli Imre Hódos Unkarista, Zakaria Chihab Libanonista ja Artjom Terjan Neuvostoliitosta. Hódos voitti Chihabin, joka kaatoi Terjanin, joka puolestaan kukisti Hódosin. Terjan voitti Hódosin 3–0, mutta hävittyään Chihabille hän jäi pronssille, ja Hódos voitti olympiakultaa.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Neuvostoliiton Jakov Punkin oli omaa luokkaansa höyhensarjassa. Hän selätti hopeaa voittaneen Unkarin Imre Polyákin minuutissa ja 26 sekunnissa ja pronssia saaneen Egyptin Abdel Al-Rashidin kolmessa minuutissa ja 28 sekunnissa. Vain Libanonin Safi Taha pysyi kehässä täyden kamppailun verran. Kevyessä sarjassa neuvostoliittolainen Šazam Safin voitti mestaruuden ratkaisseen kamppailun Ruotsin Gustav Freijtä tuomariäänin. Tasainen ottelu ratesi siihen, että Safin oli hyökkäävämpi ja miellytti näin tuomareita enemmän. Freij oli Lontoon kisojen olympiavoittaja.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Välisarjassa kaksi parasta painijaa oli jälleen samat kuin neljä vuotta aiemmin, mutta tällä kertaa käänteisessä järjestyksessä. Lontoossa kultaa voittanut ruotsalainen Gösta Andersson joutui tyytymään tällä kertaa hopeaan, kun unkarilainen Miklós Szilvási voitti Andersson ratkaisuottelussa tuomariäänin 2–1. Keskisarjassa nähtiin ainoa kultamitalinsa uusinut painija, sillä Lontoon ykkönen Ruotsia edustanut Axel Grönberg oli paras Helsingissäkin. Hopealle nousi suomalainen Kalervo Rauhala, joka hävisi ensimmäisen ottelunsa juuri Grönbergiä vastaan, mutta voitti tämän jälkeen kaikki loput ottelunsa.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Raskaassa keskisarjassa Lontoon voittaja Ruotsin Karl-Erik Nilsson jäi pronssille, kun hävisi Suomen Kelpo Gröndahlille sekä Neuvostoliiton Šalva Tšihladzelle. Lontoossa hopealle saanut Gröndahl kirkasti mitalinsa kultaiseksi, kun kaatoi neuvostoliittolaisen kilpakumppaninsa tuomariäänin 2–1. Raskaassa sarjassa nähtiin kisojen ylivoimaisin painija. Neuvostoliittoa edustanut Johannes Kotkas voitti kaikki neljä kamppailuaan 13:34 minuutin yhteisajalla.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Kärpässarjassa Turkin Hasan Gemici voitti kultaa, vaikka oli hävinnyt Iranin Mahmoud Mollaghasemi. Tämä puolestaan hävisi Japanin Yūshū Kitanolle ja jäi pronssille. Kitanon kukistamalla Gemici nousi mestaruuteen ja Kitano voitti hopeaa. Kääpiösarjassa japanilainen Shōhachi Ishii voitti maalleen ensimmäisen painin olympiakullan. Hän oli selvästi sarjansa taitavin painija.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Bayram Şit Turkista oli höyhensarjassa ylivoimainen kultamitalisti, sillä hän voitti jokaisen ottelunsa selätykseen tai selvään pistevoittoon. Yhdysvaltalainen Jay Thomas Evans esitti kevyessä sarjassa taitavinta painia. Tämä ei kuitenkaan riittänyt olympiakultaan, jonka voitti ruotsalainen Olle Anderberg. Lontoon hopeamitalisti Anderberg kaatoi Evansin mestaruuden ratkaisseessa ottelussa 2–1 voimansa ja paremman taktiikkaansa ansiosta.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Ruotsalainen Per Berlin voitti yhdysvaltalaisen William Smith viidennellä kierroksella puhtaasti 3–0. Ottelusta väsyneenä Berlin hävisi kuitenkin seuraavan kamppailunsa iranilaiselle Abdullah Modjtabavi. Smith onnistui voittamaan Modjtabavin ja voitti kultaa ennen Berliniä. Keskisarjassa nähtiin yllätys heti ensimmäisellä kierroksella, kun Ruotsin Bengt Lindblad voitti Neuvostoliiton vahvan David Tsimakuridzen tuomariäänin. Tämän jälkeen Lindbladin ottelut eivät sujuneet enää yhtä hyvin ja hän jäi tilastoissa kahdeksanneksi. Tsimakuridze puolestaan voitti loput kamppailunsa ja otti olympiakultaa. Hopeaa voitti Iranin Gholam Reza Takhti, kun ratkaisukamppailussa Unkarin György Gurics joutui luovuttamaan polvivamman takia.


title: Paini kesäolympialaisissa 1952

text: Yhdysvaltain Henry Wittenberg aloitti raskaassa keskisarjassa vakuuttavasti kaksi ensimmäistä vastustajaansa nopeasti. Kolmannella kierroksella Ruotsin Viking Palm oli kuitenkin liian kova ja Wittenberg joutui lopulta tyytymään hopeaa. Palm voitti loput ottelunsa tuomariäänin ja voitti kultaa. Raskaassa sarjassa voima ratkaisi olympiakullan kohtalon. Arsen Mekokišvili Neuvostoliitosta painoi 130 kiloa. Ratkaisukamppailussa hän voitti 36 kiloa kevyemmän taktisen Bertil Antonssonin Ruotsista 2–1. Antonsson sai kuitenkin hopeaa.


title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text: Shadow the Hedgehog on Sonic the Hedgehog -pelisarjan peli, jonka päähenkilö on Shadow the Hedgehog -siili, Sonicin ollessa sivuroolissa. Pelin on tarkoitus valottaa Shadowin mystistä menneisyyttä ja tarkoitusta. Shadow on esiintynyt aiemmin Sonic Adventure 2, Sonic Heroes ja Sonic Battle-peleissä ennen omaa peliään.


title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text: Shadowin muistellessa menneisyyttään Maapallolle hyökkää muukalaisrotu, nimeltään Black Arms jonka johtaja on nimeltään Black Doom. Doom käskee Shadowta keräämään kaikki Kaaossmaragdit (Chaos Emeralds). Jos Shadow keräisi kyseiset smaragdit, Black Doom kertoisi Shadowille tämän menneisyyden. Niinpä Shadow lähtee etsimään näitä smaragdeja.


title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text: Shadowta auttavat Sonic ystävineen, Black Doom ja jopa Tri. Eggman, jota huolestuttaa se, että tämä muukalaisrotu pilaisi hänen suunnitelmansa rakentaa hänen oma maailmansa, Eggman Imperiumi (EGGMAN EMPIRE). Shadow yrittää nyhtää kaikilta kolmelta taholta tiedonjyväsiä menneisyydestään, mutta huonolla menestyksellä. Black Doom kertoo Shadowlle, kuinka ihmiset kohtelivat tätä ja melkein tappoivat hänet, kun taas G.U.N:n johtaja Commander (Komentaja) kertoo Shadown aiheuttaneen pelkästään tuhoa. Robotnik puolestaan uskottelee, että alkuperäinen Shadow on kuollut ja tämä on vain hänen luomansa Shadow-robotti, Shadow-androidi. Shadow epäilee jokaista tarinaa ja jatkaa matkaansa yhä syvemmälle. Etsiessään smaragdeja hän huomaa, että jokainen Kaaossmaragdi tuo osan hänen muististaan takaisin. Yrittäessään löytää smaragdeja hän matkustaa tuhon silmässä olevista kaupungeista muinaisille raunioille ja huomaakin pian raunioiden olevan Black Doomin ilmalaivasto.


title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text: Hän sinkoilee jopa virtuaalitodellisuudessa tuhoamassa hallituksen tiedostoja, sekä keräämässä tietoja Robotnikin tietoverkosta, unohtamatta Robotnikin tukikohtia, joita löytyy pelistä useampia kappaleita. Viimein hän päätyy avaruusasema ARK:lle, jossa hänen muistonsa palaavat hänen mieleensä; hän muistaa auttaneensa Maria Robotnikia, lähintä ystäväänsä, sekä myös katsovansa avuttomana vierestä tämän tehdessä kuolemaa. Muistojen tulviessa hänen mieleensä, hän yht'äkkiä oivaltaa Black Armsin tukikohdan; Black Cometin, joka ohittaa Maan joka viideskymmenes vuosi. Hän ryntää paikalle, ja vaatii Black Doomin tilille aiheuttamastaan hävityksestä, mutta saadessaan tietää, että hänet on luotu Black Doomin verestä, hänen usko itseensä katoaa ja Black Doom saa hänet valtaansa. Samaan aikaan ARK:issa, Team Chaotix etsii tietoja, ja laukaisee siinä sivussa ohjelman, joka lähettää kuvaa Tri. Geraldista ympäri avaruutta.


title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text: Gerald kertoo luoneensa Shadown Black Doomin kanssa, ja kertoo, että Shadow on ratkaiseva tekijä hänen juonessaan tuhota Black Comet ja sen asukkaat. Yhtäkkiä kuvaan ilmestyy Maria, Geraldin lapsenlapsi. Tämä valaa Shadowhun toivoa ja hän käy taisteluun Black Doomia vastaan apunaan Kaaossmaragdien voima. Shadowin voitettua hän käyttää Chaos Controllia ja siirtää Black Cometin avaruusasema ARK:in eteen. Shadow itse häärii jo ARKissa Eclipse Cannonin kimpussa, ja käyttää tätä asetta tuhotessaan Black Cometin. Videokuvaa tapahtuneesta välittyy kaikkialle, ja kaikki hurraavat Shadowta ja Geraldia, mutta tämä itse pysyy ARKissa jättäen menneisyytensä taakseen.


title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text:
Peli noudattelee pääosin Sonic-pelisarjalle uskollista vauhtipainotteista tasoloikintaa. Uutena elementtinä pelissä ovat aseiden ja ajoneuvojen käyttö ja mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi pelin kulkuun. Lisäksi Shadowlla on käytössään Chaos Controll ja Chaos Blast-liikkeet, molempia liikkeitä varten on oma mittari, joka kasvaa sen mukaan, tekeekö hyviä tekoja (pelastaa tai parantaa ihmisiä) joka lisää Chaos Controll-"mittarin" täyttymistä, tai tekemällä pahoja tekoja (päihittämällä "hyviksiä", tuhoamalla ympäristöä), joka taas kasvattaa Chaos Blast-"mittaria" Kun mittari on täynnä voi voimia hyödyntää omaksi edukseen: Chaos Controllia käyttäen voi kentässä edetä hyvinkin pitkälle silmänräpäyksessä, ja Chaos Blastilla voi tuhota lukuisia vihollisia ympäriltään. Ympäristöä voi myös käyttää hyväkseen vihollisten tuhoamisessa.
Osassa kenttiä on pientä ongelmanratkontaa ja tietyissä kohdissa pääsee etenemään vain kulkuneuvolla, joka voi olla myös vihollisen "ratsu", lentävä Black Arms-olio.
Lisäksi jokaisessa kentässä on piilotettuna 5 avainta. Mikäli nämä kaikki avaimet löytää, saa käyttöönsä erikoisemman aseen tai ajoneuvon kentän loppuun asti. Lisäksi Check Point-tallennuspisteitä pitkin voi siirtyä aikaisemmille saman kentän Check Point-pisteille.


title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text: Pelin liki jokaisessa kentässä on Dark, Normal ja Hero-tavoitteet. Normal-tavoite kuvaillaan kentän alussa, kun taas Dark ja Hero-tehtävänannot tulevat pitkin kenttää Doom's Eyen ja Tri. Robotnikin erikoisen mukana seuraavan valvontalaitteen kautta. Kummallista kyllä, vaikka olisi suorittamassa jompaakumpaa tehtävää, hyökkäävät "omat puolulaiset" kimppuusi.


title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text:
Pelissä on mahdollista saada 10 erilaista loppua, jotka täytyy avata, jotta pääsee käsiksi viimeiseen, oikeaan loppuun Last Storyyn.
Riippuen siitä mitä tehtäviä suorittaa pelin eri lopetuksissa Shadow muun muassa
Pelissä on 326 erilaista läpipeluuvariaatiota.


title: Rahjan saaristo

text: Rahjan saaristo on Perämeren itärannikon keskiosassa sijaitseva saaristo, joka levittäytyy Pohjois-Pohjanmaan maakunnan sekä Kalajoen ja Kokkolan, aiemmin Lohtajan kuntien alueelle. Pinta-alaltaan 84 neliökilometrin laajuinen saaristo on määritelty Natura 2000 -alueeksi vuonna 1998. Aluetta hoitaa Metsähallitus.


title: Rahjan saaristo

text: Saaristo on syntynyt maannousun myötä, ja maannousu on muovannut saarten luonnonpiirteitä. Alue on tämän vuoksi ainutlaatuinen Euroopassa. Saarilla tavataan saariston eri luontotyyppejä sisäsaariston metsistä avomeren luotoihin. Alueella on myös nähtävissä perinteistä saaristolaiskulttuuria, ja maisemaan kuuluvat kalastajakylät, kukkivat niityt sekä laidunmaat.


title: Keskeneräinen sinfonia (albumi)

text: Keskeneräinen sinfonia on Leevi and the Leavingsin vuonna 2004 julkaistu tuplakokoelma-albumi, joka jäi samalla yhtyeen viimeiseksi julkaisuksi. Tuplalevyllä on myös dvd-osio sekä mukana on yksi ennenjulkaisematon kappale vuodelta 1980, ”Haloo!”.


title: Waregem

text: Waregem on belgialainen kunta, joka sijaitsee Flanderin läntisessä maakunnassa. Kunta on flaaminkielinen ja näin ollen se on maan flaaminkielisellä alueella.


title: Waregem

text: Waregemissä asui vuoden 2017 alussa 37 871 asukasta. Kunnan pinta-ala on 44,34 neliökilometriä ja sen asukastiheys 854 asukasta neliökilometrillä. Kunnan asukkaista 23 494 asui keskustaajamassa. Desselgemissä asui 5 276, Beveren-Leiessä 5 270 ja Sint-Eloois-Vijvessä 3 825 asukasta.


title: Waregem

text: Waregemin tunnetuin tapahtuma on vuotuinen ""Wargem Koerse"" joka kestää kaikkinen tapahtumineen ainakin viikon. Se järjestetään elokuun viimeistä sunnuntaita seuraavana torstaina. Kyseessa on hevoskilpailu.


title: Waregem

text: Kaupunki on myös aiemmin toimineen jalkapalloseura KSV Waregemin kotikaupunki, nykyisen seuran nimenä on SV Zuite-Waregem.


title: Waregem

text: Kaupungissa on Yhdysvaltalaisten ensimmäisessä maailmansodassa taistelleiden sotilaiden hautausmaa, Flanders Field American Cemetery and Memorial. Sinne on haudattu 368 amerikkalaissotilaan maalliset jäännökset ja alueen kappelissa on taisteluissa kadonneiden 43 sotilaan nimet.


title: Sompio

text: Sompio eli Sompion lapinkylä oli metsäsaamelaisten asuinalue. Nykyään alue kuuluu Sodankylän kuntaan.


title: Sompio

text: Asukkaat harjoittivat kesäisin metsästystä ja kalastusta "kesäkylistä" käsin, talvisin poronhoitoa asuen kiinteissä "talvikylissä". Sompion alueelle alkoi tulla maanviljelyä harjoittavia uudisasukkaita 1600-luvun lopulla Ruotsin kuninkaan annettua määräyksen näiden alueiden kiinteästä asuttamisesta. Vaikka suomalaisten asettuminen alueelle tapahtui vähitellen, muuttui alueen elinkeinorakenne: siellä alettiin harjoittaa lappalaiselinkeinojen ohella maanviljelyä ja karjanhoitoa.


title: Sompio

text: Sompio tunnetaan Samuli Paulaharjun samannimisestä teoksesta, jonka hän julkaisi vuonna 1939. Paulaharju teki Sompioon useita matkoja; ensimmäisen matkan 1920 ja keruumatkoja kolmena seuraavana vuotena (1937–1939), . Näiltä viimeksi mainituilta matkoilta kerätyn aineiston pohjalta kirjoitettua "Sompio"-kirjaa pidetään hänen pääteoksenaan. Myös taiteilija Andreas Alariesto on kuvannut maalauksissaan, veistoksissaan ja lauluissaankin kotiseutunsa Sompion 1900-luvun alkupuolen elämää. Alariesto oli kotoisin Rieston kylästä. Sompiolainen Lauri Hihnavaara on kirjoittanut sompiolaisista aiheista romaanissaan Luiron laulu, julkaistu 2002.


title: Alf Danning

text: Alf Danning (6. marraskuuta 1893 Kööpenhamina – 8. syyskuuta 1953 Käpylä, Helsinki) oli tanskalais-suomalainen graafikko ja taiteilija. Hän oli koulutukseltaan apteekkari, mutta keskittyi vuoden 1927 jälkeen mainosgraafiseen työhön. Danning teki ainakin yhden sotilasaiheisen postikorttisarjan 1940-luvulla. Hän kuvitti useita kirjoja, muun muassa Schildtin, Kuvataiteen ja WSOY:n kustantamoille. Hän teki myös exlibriksiä. Danningin grafiikkaa on muun muassa Serlachiuksen kokoelmissa.


title: Alf Danning

text: Suolahden kirkossa on Danningin tekemä alttarimaalaus.


title: Tatneft

text:
Tatneft () on venäläinen öljy- ja kaasuyhtiö. Se on vahvasti sidoksissa Tatarstanin tasavallan poliittisiin päättäjiin. Talouslehti Forbesin listalla yhtiö oli keväällä 2012 noussut Venäjän 11. suurimmaksi ja maailmanlistan 529 suurimmaksi yritykseksi.
Tatneftin kotipaikka on Tatarstanin Älmätissä eli Almetjevskissa. Yhtiön osake noteerataan Moskovan pörssissä (MICEX-RTS) rupla- ja dollarimääräisenä (MICEX Index, RTS Index) sekä Lontoon pörssissä (LSE). Hallituksen puheenjohtajana toimii Rustam Minnihanov (, tataariksi Röstäm Miñnexan), joka on myös Tatarstanin pääministeri.


title: Tatneft

text: Tatneftin toiminta tapahtuu erityisesti Tatarstanin alueella, mutta yhtiö on laajentunut syntyseutuaan laajemmalle. Nyttemmin yhtiö poraa tai kehittää tuotantoa myös Libyan ja Syyrian öljykentillä. Öljy siirretään kentiltä pääosin Transneftin siirtoputkistoja käyttäen. Yhtiön öljynjalostamot sijaitsevat Tatarstanissa ja Pietarin lähistöllä.


title: Tatneft

text: Vuonna 2005 yhtiö laajensi jakeluverkostoaan Ukrainan markkinoille. Tatneftin nykyinen huoltamoverkko kattaa osan Venäjää (yhteensä 511 huoltamoa) ja suuren osan Ukrainaa (128 kpl); lisäksi Valko-Venäjällä pari huoltamoa. Tatneft-yhtymään kuuluu myös rengastehdas.


title: Tatneft

text: Tatneft omisti vuosina 1998–2002 Tatneftaero-lentoyhtiön, joka lensi reitti- ja tilauslentoja kolmella lentokoneella ja vastasi lisäksi Tatneftin kahdesta VIP-lentokoneesta.


title: Valkosipuliyö

text: Valkosipuliyö oli vuosina 1990–2007 Oulussa Rotuaarilla ja kauppatorilla vuosittain heinäkuussa järjestetty valkosipulin ystävien ja valkosipuliruokien tapahtuma. Tapahtumaa olivat järjestämässä Oulun kaupungin lisäksi muun muassa Oulun liikekeskustan ravintolat ja kauppiaat. Valkosipuliruokien lisäksi tapahtumassa oli musiikkiesityksiä ja tansseja. Valkosipuliyön järjestivät ensimmäisen kerran vuonna 1990 Hemmo Kuuranhalla ja Oulun Valakolöökiseura ry. Tapahtumassa valittiin vuosittain myös "valkosipulikonossööri" eli -vaikuttaja. Vuosittain tapahtumassa vieraili noin 50 000 kävijää.


title: Valkosipuliyö

text: Valkosipuliyön sijasta järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009 Roviantti, jossa oululainen ruokakulttuuri esittäytyy monenlaisten esitysten lomassa.


title: Kirkon työmarkkinalaitos

text: Kirkon työmarkkinalaitos on kirkon työnantajaviranomainen, joka neuvottelee ja sopii kirkon viranhaltijoiden ja työntekijöiden palvelussuhteen ehdoista. Työmarkkinalaitos edustaa sopimusneuvotteluissa kirkkoa ja seurakuntia työnantajana, ja se on yksi nykyisen tulopoliittisen sopimuksen allekirjoittaneesta viidestä työnantajakeskusjärjestöstä.


title: Kirkon työmarkkinalaitos

text: Kirkon työmarkkinalaitokseen kuuluu 11 kirkolliskokouksen neljän vuoden toimikaudeksi kerrallaan valitsemaa jäsentä, jotka edustavat maan eri osia ja kirkon työmarkkinaolojen tuntemusta. Työmarkkinalaitos valitsee keskuudestaan puheenjohtajan. Työmarkkinalaitoksen toimistona on kirkkohallituksen henkilöstöosasto. Toimistoa johtaa sopimusjohtaja.


title: Kirkon työmarkkinalaitos

text: Kirkon sopimusjärjestelmä perustuu vuoden 1975 alusta voimaan tulleisiin lakeihin kirkon virka- ja työehtosopimuksista sekä työmarkkinalaitoksesta.


title: Compiègne

text: Compiègne on ranskalainen kaupunkikunta, joka sijaitsee Oisen departementissa ja Picardien alueella.


title: Compiègne

text: Compiègnen kaupunki sijaitsee Oise- ja Aisne-jokien yhtymäkohdassa, 65 kilometriä Pariisista pohjoiseen.


title: Compiègne

text: Gallialais-roomalaisella ajalla kaupungin paikalla oli ylikulku Oise-joen (Isara) ylitse. Ylikulkupaikan tarkoituksena oli yhdistää Bellovaquesin (Beauvais) ja Suessionsin (Soissons) alueidenrajaseudut toisiinsa. Kahlaamo sijaitse paikassa nimeltä "ruusutarha".


title: Compiègne

text: Compiègnen latinankielinen nimi oli "Compendium" eli "oikotie". Kaupungin alueella suoritetuista kaivauksista ei ole kuitenkaan löydetty roomalaisaikaisen asumuksen jäänteitä. Ympäristöstä sitä vastoin on löydetty joidenkin villojen jäännöksiä. Kahlaamon kohdalla on joitakin raunioita, joita epäillään sotilaallisiksi rakenteiksi.


title: Compiègne

text: Compiègne liitettiin frankkien valtakuntaan Merovingien valtaannousun myötä. Rainfroi (Ragenfrid), Neustrian major domus voitti austrasialaisten joukot vuonna 715 Cuisen metsässä, lähellä Compiègneä. Baijerin herttua Tassilon III vannoi vasallivalan vuonna 757 Pipin Pienelle.


title: Compiègne

text: Compiègnen sopimus vuonna 868 siirsi useita alueita, esimerkiksi Kanaalisaaret, tulevalle Bretagnen hertualle Salomonille. Vuonna 884 frankkien hallitsija ja viikingit tekivät rauhan. Odo, Pariisin kreivi, kruunattiin frankkien kuninkaaksi helmikuussa vuonna 888.


title: Compiègne

text: Satavuotisen sodan aikana Burgundin herttuan sotilaat vangitsivat Jeanne d'Arcin, kun hän yritti vapauttaa kaupunkia. Burgundilaiset myivät hänet englantilaisille 23. toukokuuta 1430.


title: Compiègne

text: Maria de' Medici aiheutti suuria ongelmia kardinaali Richelieulle, sillä hän oli karkottanut 1630 kuningattaren Compiègneen ja täältä kuningatar pakeni Brysseliin 1631. Ranskan kuningas Ludvig XV ja Dauphin vastaanottivat Maria Antoinetten, kun hän saapui Ranskaan.


title: Compiègne

text: Kaupungissa järjestettiin vuoden 1900 olympialaisten golfkisat.


title: Compiègne

text: Ensimmäisen maailmansodan päättänyt niin sanottu Compiègnen aselepo Saksan ja ympärysvaltojen välillä allekirjoitettiin 11. marraskuuta 1918 Rethondesissä lähellä kaupunkia.


title: Compiègne

text: Hävittyään taistelun Ranskasta maa antautui Adolf Hitlerin johtamalle natsi-Saksalle 21. kesäkuuta 1940. Hitlerin vaatimuksesta aselepo allekirjoitettiin samassa paikassa ja samassa sivuraiteelle ajetussa marsalkka Fochin salonkivaunussa kuin vuoden 1918 aselepokin. Tämän jälkeen saksalaiset räjäyttivät paikalle ensimmäisen sodan jälkeen pystytetyn muistomerkin.


title: Compiègne

text: Saksalaismiehityksen aikana kesäkuussa 1941 natsihallinto perusti Royallieuhun siirtoleirin, joka oli toiminnassa elokuuhun 1944 saakka ja johon eristetyt lähetettiin Auschwitziin tuhottaviksi.


title: Compiègne

text: Vuonna 1968 siirrettiin perinteikkään Paris-Roubaix-pyöräkilpailun lähtöpaikka Pariisista Compiègneen.


title: Compiègne

text: Huhtikuussa 2009 Compiègne keräsi huomiota kun Clairoixin Continentalin tehtaalta erotetut työläiset tuhosivat ja ryöstivät paikallisen aliprefektuurin hallintorakennuksen.


title: Compiègne

text: "Kolme kuningasta ja yksi kruununperillinen" on entisen Saint-Corneillen apottiluostarin seinään kiinnitetyn taulun mukaan haudattu luostariin.


title: Compiègne

text: Saint-Corneillen luostarin kirkko ja hautamausoleumit tuhottiin Ranskan vallankumouksen aikana.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Kristus Vapahtaja () on Jeesusta esittävä, 38 metriä korkea ja 700 tonnin painoinen patsas 710 metrin korkuisen Corcovadovuoren huipulla. Patsaan rakentaminen kesti noin kymmenen vuotta ja se vihittiin vuonna 1931. Patsas on Rio de Janeiron ja koko Brasilian symboli. Patsaan on suunnitellut taiteilija Carlos Oswaldo. Koko maa osallistui yritykseen saada Kristus-patsas nykyajan seitsemän ihmeen listalle, johon se pääsikin vuonna 2007.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Ajatus suuren patsaan pystyttämiseksi Corcovadovuoren laelle oli tullut esiin jo vuonna 1859, kun katolinen pappi Pedro Maria Boss pyysi rahoitusta prinsessa Isabelilta suuren uskonnollisen monumentin rakentamiseksi. Prinsessa Isabel ei innostunut ideasta, ja se hylättiin vuonna 1889, kun Brasiliasta tuli tasavalta ja kirkko erotettiin valtiosta lailla.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Ehdotus suureksi maamerkiksi vuorelle tehtiin toisen kerran vuonna 1921 Rio de Janeiron arkkihiippakunnalle. Tarkoituksena oli juhlistaa Brasilian satavuotista itsenäisyyttä seuraavana vuonna. Arkkihiippakunta organisoi tapahtuman "Semana do Monumento" ("Monumenttiviikko") houkutellakseen lahjoituksia. Kaikkiaan 250 000 dollarin lahjoitukset tulivat maan katolilaisilta. Suunnitelmat, joita oli harkittu "Kristuksen patsasta" varten, sisälsivät esityksen Kristus-rististä, Jeesus-patsaasta käsissään maapallo ja jalustasta symboloimassa maailmaa. Lopulta valittiin taiteilija Carlos Oswaldon ehdotus, jossa oli Kristus-patsas avoimin käsivarsin.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Paikallinen insinööri Heitor da Silva Costa valittiin valvomaan monumentin rakentamista, jonka veistotyön teki ranskalainen monumenttikuvanveistämisen taitaja Paul Landowski. Rakentaminen tapahtui Oswaldon suunnitelman mukaan.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Ryhmä insinöörejä ja teknikkoja tutki Landowskin hahmotelmaa ja päätti tehdä rakenteen teräksen sijaan teräsbetonista (suunnittelijana Albert Caquot), koska se sopi paremmin ristinmuotoiselle patsaalle. Patsaan ulommat kerrokset ovat vuolukiveä, joka valittiin kestävyyden ja helppokäyttöisyyden takia. Vuolukivi tuotiin Malmön Limhamnilta, Ruotsista. Skånelaiset kutsuvatkin patsasta "Limhamnin Jeesukseksi". Patsaan peruskivi muurattiin 4. huhtikuuta 1922.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Monumentti valmistui lähes kymmenen vuoden uurastuksen jälkeen. 12. lokakuuta 1931 oli sadepäivä, mutta yli 250 000 pyhiinvaeltajaa ja lähes kaikki kaupungin asukkaat – noin 1,5 miljoonaa ihmistä – olivat nousseet 710 metriä korkean Corcovadovuoren rinteille. Sateen takia patsaaseen rakennettu valaistus jouduttiin sytyttämään käsin, koska italialainen huipputekniikka petti säätilan takia. Lyhytaaltopioneeri Guglielmo Marconi oli varustanut Napolinlahdella ankkurissa olleen jahtinsa ajan tehokkaimmalla radiolähettimellä, mutta sää esti lamput sytyttävän radiosignaalin perille pääsyn. Kun lamput sitten syttyivät ja valaisivat patsaan, yleisö puhkesi valtaviin riemuhuutoihin.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Katolilaiset olivat huolissaan patsaan toimimisesta pelkkänä turistinähtävyytenä, minkä takia patsaan juurelle rakennettiin kappeli. Patsaan 75. vuosipäivänä lokakuussa 2006 Rio de Janeiron arkkipiispa, kardinaali Eusébio Oscar Scheidin, vihki kappelin, joka on nimetty Brasilian suojelupyhimykselle, Nostra Signora di Aparecidalle. Katolilaiset voivat pitää siellä kastetilaisuuksia ja häitä.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Kristus-patsas valittiin 7. heinäkuuta 2007 yhdeksi uudesta maailman seitsemästä ihmeestä. Äänestys tapahtui Internetissä. Yli 10 miljoonaa brasilialaista äänesti asian puolesta, ja brasilialaiset juhlivat onnistumistaan kuin olisivat voittaneet jalkapallon MM-kisat.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Huhtikuussa 2010 ryhmä vandaaleja maalasi graffiteja patsaan rintaan, päähän ja käsiin. Patsas oli tekohetkellä huollossa, ja vandaalit pääsivät sen huipulle sitä ympäröiviä rakennustelineitä käyttämällä. Rio de Janeiron pormestari Eduardo Paes kutsui tekoa "kansakunnan vastaiseksi rikokseksi".


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Kristus-patsas juhlavalaistiin sini-valkoiseksi Suomen täyttäessä 100 vuotta 6. joulukuuta 2017.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Vuoden 1988 paavin vierailun muistoksi Bolivian Cochabambaan pystytettiin Jeesusta esittävä Cristo de la Concordia -patsas, joka ylittää muutamilla senteillä Rion patsaan korkeuden.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Vuonna 2010 Puolan Świebodzinin pystytettiin Pomnik Chrystusa Króla -niminen Jeesus-patsas, joka on myös 33 metriä korkea, mutta kruunuineen ja kukkulan päälle rakennettuna se kohoaa ympäristöään 52 metriä korkeammalle. Tämä patsas oli valmistuessaan tiettävästi korkein Jeesus-patsas.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Vuonna 2011 Perun Limaan alettiin pystyttää 37-metristä Jeesus-patsasta. Patsas on kopio Rion patsaasta, ja sitä sponsoroi pääasiassa mantereen poikki valtatien rakentanut brasilialainen yhtiö.


title: Rio de Janeiron Kristus-patsas

text: Helmikuussa 2015 patsaasta tehtiin kolmiulotteinen mallinnus. Siinä käytettiin miehittämätömiä ilma-aluksia, joiden avulla veistoksesta otettiin tuhansia hd-kuvia, joista 3D-mallinnus koottiin.


title: Jussi Heino

text: Jussi Heino (s. 8. huhtikuuta 1971) on suomalainen lentopalloilija ja yksi tunnetuimmista suomalaisista lentopalloilijoista ulkomailla. Hänet on valittu muun muassa maailman arvostetuimman seurakilpailun, Mestareiden Liigan parhaimmaksi liberoksi kaudella 2004. Uransa pelaajana Heino päätti vuonna 2009. Vuodesta 2013 Heino on toiminut päävalmentajana Rantaperkiön Iskussa.


title: Jussi Heino

text: Heino aloitti lentopallon juniorina Luolajan Kajastuksen riveissä. Samalla hän harrasti yleisurheilua innokkaasti. Kuusitoistavuotinaana Heino siirtyi Varalan Urheilulukioon opiskelemaan ja harjoittelemaan maan parhaiden poikajunioreiden kanssa. Lukiota käydessään hän pelasi menestyksekkään Tampereen Isku-Volleyn riveissä.


title: Jussi Heino

text: Heino valmistui lukiosta ylioppilaaksi ja muutti samalla pois Tampereelta tehden sopimuksen Perttelin Peikkojen kanssa. Perttelin Peikoissa Heino pelasi aina kauteen 1998 asti, kunnes teki ammattilaiskentille huippusopimuksen. Hänen uusi seuransa oli VfB Friedrichshafen, joka oli yksi Euroopan parhaimmista seurajoukkueista.


title: Jussi Heino

text: VfB Friedrichshafenissa Heino pelasi kauden verran, voittaen Saksan mestaruuden sekä Cup-kullan. Lisäksi hän voitti lentopallon arvostetuimmassa seurajoukkuekilpailussa pronssia, kun VfB Friedrichshafen juhli Mestareiden liigan pronssia. Kauden jälkeen Heino siirtyi belgialaiseen huippujoukkueeseen Noliko Maaseikiin. Noliko Maaseikissa hänmvoitti Belgian mestaruuden kausilla 2000 sekä 2001. Lisäksi hän otti joukkueen riveissä Mestareiden liigan pronssia sekä CEV-Cupin pronssia kaudella 2001. Palkintokaappiin tarttui myös Belgian Cup-mestaruus kaksi kertaa.


title: Jussi Heino

text: Noliko Maaseikista Heino siirtyi itävaltalaiseen huippujoukkueeseen Hot Volleys Wieniin, jossa hän pelasi aina kauteen 2005 asti, voittaen kaksi Itävallan mestaruutta. Kauden 2005 jälkeen Heino palasi kotimaahansa ja alkoi pelata Isku-Volleyn riveissä, voittaen heti SM-kultaa 2006.


title: Jussi Heino

text: Kaudeksi 2008-2009 Heino siirtyi pelaamaan Valkeakosken Isku-Veikkojen paitaan yksivuotisella sopimuksella. Isku-Veikot ylsi Heinon johdolla seurahistoriansa parhaimpaan saavutukseen, pudotuspelipaikkaan. Kauden jälkeen Heino lopetti pelaajauransa siirtyen valmentajaksi Tampereen Isku-Volleyhin.


title: Jussi Heino

text: Isku-Volleyn päävalmentajana avauskaudella Heino valmensi joukkueen SM-liigassa neljänneksi. Pronssiottelusarjan voitti tiukasti Raision Loimu otteluvoitoin 1-2. Heinon sopimus jatkui Iskussa ja lisäksi hänet kiinnitettiin maaliskuussa 2011 Suomen lentopallomaajoukkueen kakkosvalmentajaksi. Isku-Volley voitti SM-pronssia 2010-11 Heinon valmennuksessa.


title: Jussi Heino

text: Välivuoden jälkeen Heino palasi liigavalmentajaksi otettuaan Rantaperkiön Iskun johtoonsa kaudella 2013-14.


title: Jussi Heino

text: Maajoukkueessa Heino pelasi 1990–2004 kausien välillä, kunnes päätti jättäytyä pois nuorten pelaajien tieltä. Hän esiintyi yhteensä 152 A-maaottelussa. Heino toimi kauden myös miesten maajoukkueen kakkosvalmentaja.


title: Jussi Heino

text: Henkilöhkohtaiset:


title: Jussi Heino

text: Joukkueessa:


title: Jussi Savio

text: Jussi Savio (s. 26. kesäkuuta 1980) on suomalainen lentopalloilija, joka pelasi 2007–2008 kaudella Tampereen Isku-Volleyn riveissä, Lentopallon SM-liigassa.


title: Jussi Savio

text: Iskuun 2007 kaudella Tuomas Tihisen paikkaajaksi hankittu Savio on syntynyt 1980 perinteikkäässä lentopallokaupungissa Pieksämäellä. Isku-Volleyn lisäksi hänet on nähty pelannut Keski-Savon Paterissa ja voittanut siellä SM-pronssia ja Suomen cupin hopeaa 2000. Savio on pelannut yli 200 liigaottelua.


title: Jussi Savio

text: Paras sijoitus Saviolla SM-liigassa on vuonna 2007 hankittu neljäs sija juuri Isku-Volleyn riveissä. Savio on myös tuttu näky beach volley-kentille, jossa hän voitti yhdessä parinsa Toni Tuomisen kanssa Suomen mestaruuden vuonna 2004. Lisäksi Savio on pelannut kansainvälisillä kentillä beach volleyta, yhdessä parinsa Toni Tuomisen kanssa.


title: Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto

text: Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto (, lyh. EPA) on terveydestä ja ympäristöstä vastaava valtion virasto Yhdysvalloissa. Virastoa johtaa Yhdysvaltain presidentin nimittämä henkilö. EPA työllistää 17 000 ihmistä 10 toimistossa ja 27 laboratoriossa ympäri Yhdysvaltoja. EPA:n päätoimisto sijaitsee Washingtonissa.


title: Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto

text: EPA:n perusti presidentti Richard Nixon 2. joulukuuta 1970. Perustaminen hyväksyttiin heinäkuussa 1970 kansalaisten vaatiessa yhä voimakkaammin puhtaampaa vettä, ilmaa ja maata ympäristöonnettomuuksien kuten vuonna 1969 tapahtuneen Cuyahogajoen tulipalon johdosta. Ennen EPA:n perustamista Yhdysvaltain hallituksella ei ollut jäsentyneitä välineitä ihmisterveydelle ja ympäristölle vaarallisten saasteiden torjumiseen.


title: EPA

text: EPA tarkoittaa mm. seuraavia asioita:


title: Chymos

text: Chymos Oy oli vuonna 1906 perustettu suomalainen yritys, joka valmisti mehuja, hilloja, viinejä, liköörejä ja makeisia. Vuonna 1993 yrityksen makeistuotanto siirtyi Fazerin omistukseen, ja vuonna 2006 Chymos sulautettiin kokonaan Cloetta Fazeriin.


title: Chymos

text: Nimi Chymos tulee kreikan kielen sanasta ’’khymos’’ (), joka tarkoittaa mehua. Yhtiön henkilöstölehden mukaan nimen oikea lausumistapa oli ”kyymos”, mutta kansan suussa nimi muuttui muotoon ”hyymos”, ”syymos” tai ”tsyymos”.


title: Chymos

text: Vuorineuvos Wäinö Tammenoksa perusti vuonna 1906 Tainionkoskelle ’’Alkoholittomien Juomien Tehdas Chymoksen’’. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Suomen metsämarjoja alettiin jalostaa teollisesti.


title: Chymos

text: Nimi muutettiin vuonna 1918 muotoon ’’Tehdas Chymos’’. Vuonna 1922 yhtiö muutti Lappeenrantaan.


title: Chymos

text: Wäinö Tammenoksan poika Jukka Tammenoksa nimitettiin yhtiön toimitusjohtajaksi vuonna 1929, jolloin hän oli vasta 23-vuotias. Hänen toimitusjohtajakaudellaan, joka päättyi vuonna 1952, oli hyvin vähän normaaliksi katsottavaa aikaa. Ensin oli kieltolaki, minkä jälkeen seurasi 1930-luvun lama, talvi- ja jatkosota sekä vielä sotien jälkeinen pula-aika ostokortteineen ja säännöstelyineen.


title: Chymos

text: Epäluulo teollisesti valmistettuja mehuja kohtaan oli suuri, ja suomalaiset valmistivat mehunsa kotona. Vähitellen tehdasmehujen kauppa alkoi elpyä. Kieltolain kumoamisen jälkeen valikoimaan lisättiin viinit ja liköörit. Alkoholittomia liköörejä oli valmistettu jo aikaisemmin. Tuotantoon tulivat myös hyytelöt, hillot ja marmeladit. Koko 1930-luku oli tasaisen kehityksen aikaa. Tuotevalikoimaan tulivat myös makeiset, joista tunnetuimpia ovat Marianne, Omar, Pantteri ja Lontoo rae.


title: Chymos

text: Ulkomaan myyntiä varten perustettiin vuonna 1934 Yhdysvaltoihin Chymos Company of America. Vuonna 1937 Chymos Tehdas muuttui osakeyhtiö Chymos Oy:ksi, jonka koko osakekanta tuli Tammenoksan suvun omistukseen. Vuonna 1936 tehtaalla työskenteli noin 150 henkilöä.


title: Chymos

text: Yhtiön kehitys jatkui myönteisenä sota-aikanakin elintarviketuotannon tiukasta valvonnasta huolimatta. Tehdasta ja tuotantoa laajennettiin, ja kauppaa käytiin muun muassa Puolustusvoimien kanssa. Sodan aikana osa toiminnasta siirrettiin rintaman läheisyyden vuoksi Toijalaan.


title: Chymos

text: Hyvin menestynyt yhtiö joutui 1950-luvun alussa nopeaan syöksykierteeseen. Tähän vaikuttivat säilöttyjen tuotteiden kysynnän väheneminen sekä henkilöstön määrän ja kustannusten kasvu. Yhtiö oli investoinut myös makaronitehtaaseen, joka osoittautui kannattamattomaksi. Myös toimiminen kahdella paikkakunnalla rasitti taloutta. Toijalan tehdas lakkautettiin vuonna 1952, ja toiminta palasi jälleen Lappeenrantaan. Samalla Jukka Tammenoksa luopui toimitusjohtajan tehtävistä.


title: Chymos

text: Jukka Tammenoksan veli Olavi Tammenoksa toimi hänen seuraajanaan vuoden verran. Tämä oli viimeinen yritys pitää yhtiö Tammenoksan suvulla. Lopulta taloudelliset vaikeudet olivat niin suuria, että rahoittajapankki siirsi Tammenoksat sivuun vuonna 1953 ja nimitti suvun ulkopuolisen toimitusjohtajan.


title: Chymos

text: Tammenoksan suku myi Chymos Oy:n osakkeet 1950-luvun puolivälissä Regulus Oy:lle. Se oli holdingyhtiö, joka oli muodostettu, kun Lääketehdas Orion Oy:n lääketuotanto erotettiin yhtiön muusta toiminnasta.


title: Chymos

text: Lääketehdas Orion oli perustettu vuonna 1917. Siihen oli vuosien mittaan liitetty toimialoja, jotka eivät kuuluneet lääketeollisuuden piiriin. Orion jaettiin 1950-luvun puolivälissä kahteen osaan: perustettiin uusi lääketehdas, joka jatkoi Orion-nimellä. ”Vanha Orion” -yhtiö otti nimekseen Regulus Oy. Sen tytäryhtiöiksi tulivat Oriola Oy ja Noiro Oy. Regulus perusti muitakin tytäryhtiöitä, pelasti vaikeuksiin joutuneita mutta pelastettavissa olevia yhtiöitä ja pyrki elvyttämään niiden toimintaa. Merkittävin tämän periaatteen mukainen osto oli Chymos.


title: Chymos

text: Chymoksella oli hyvä nimi, ajanmukainen koneistus, vankka elintarvikealan tuntemus ja ammattitaitoinen henkilöstö. Vaikeuksien syynä olivat sodanjälkeisen pula-ajan aiheuttamat huonot taloudelliset olosuhteet ja virheelliset ratkaisut. Vuonna 1955 Chymoksen toimitusjohtajaksi tuli Jouko Keränen Huhtamäki-yhtymästä. Hän lähti vuonna 1959 Orionin toimitusjohtajaksi.


title: Chymos

text: Keräsen jälkeen toimitusjohtajaksi nimitettiin diplomi-insinööri Yrjö Ylijoki, joka oli tullut Chymokselle käyttöinsinööriksi vuonna 1945. Hän toimi vuosina 1951–1952 Toijalan tehtaiden isännöitsijänä. Toijalan tehtaat lakkautettiin vuonna 1952, ja tuotanto palasi Lappeenrantaan. Ylijoki seurasi mukana ja työskenteli Lappeenrannan tehtaan teknisenä johtajana. Vuonna 1959 hänet nimitettiin Orioniin siirtyneen Keräsen jälkeen Chymoksen toimitusjohtajaksi.


title: Chymos

text:
Ylijoen johdolla tehdas laajeni ja siitä kehittyi alallaan arvostettu tuotantolaitos. Vuoden 1957 toimintakertomuksesta ilmenee, että Chymos valmisti kolmeakymmentä mehu- ja marmeladilaatua, lähes sataa erilaista makeisvalmistetta ja makaronia. Makaronin valmistus tapahtui Reguluksen Keuruun tehtailla.
Myynnin kehityksessä tapahtui 1960-luvun alussa suuri läpimurto, minkä seurauksena tehdas ajautui toimitusvaikeuksiin, vaikka koneet pyörivät täysillä ja töitä tehtiin kolmessa vuorossa. Tehdasta oli tarpeen laajentaa, mikä toteutui vuonna 1962. Chymos vei tuotteitaan 1970-luvun alussa yli 30 maahan ympäri maailman. Työntekijöiden määrä oli noussut yli neljänsadan, ja yhtiö oli Lappeenrannan kolmanneksi suurin yksityinen työnantaja.


title: Chymos

text: Seuraava laajennusvaihe toteutettiin 1960-luvun puolivälissä. Uudet tilat tulivat enimmäkseen makeisosastojen ja varastojen käyttöön. Vuonna 1969 hyväksyttiin hallinnollisia muutoksia ja omistusjärjestelyjä, joiden seurauksena vuoden 1970 alussa Regulus Oy, Lääketehdas Orion Oy, Chymos Oy ja Noiro Oy lopettivat erillisinä osakeyhtiöinä ja muodostivat Orion-yhtymä Oy:n.


title: Chymos

text: Viimeiset maamerkit Tammenoksan perheyhtiön ajalta katosivat vuonna 1972, jolloin vanha pääkonttorirakennus purettiin ja konttoritilat sijoitettiin vähän aikaisemmin ostettuun entiseen maneesiin. Myöhempää käyttöä varten hankittiin maata muualtakin, jolloin lopulta Chymos omisti 27 hehtaaria teollisuusalueita Lappeenrannassa. Chymoksella työskenteli 1970-luvun alussa 650 henkeä.


title: Chymos

text: Yrjö Ylijoki jäi eläkkeelle vuonna 1975.


title: Chymos

text:
Vuonna 1993 yrityksen makeistuotanto siirtyi Fazerin omistukseen.
Vuonna 2006 Chymos sulautettiin kokonaan Cloetta Fazerin osaksi ja siis itsenäisenä yrityksenä lakkautettiin.


title: Chymos

text: Chymos aloitti makeisten valmistuksen vuonna 1934. Yrityksen tunnetuin tuote on punavalkoraitaiseen paperiin kääritty minttusuklaamakeinen Marianne. Sitä on tehty vuodesta 1949. Muita tunnettuja makeisia olivat Julia, Pantteri, Lontoo rae, Omar ja Merkkarit.


title: Chymos

text: Chymos valmisti lastenruokia, mehuja ja marmeladeja. Yritys valmisti myös alkoholijuomia, kuten Polar-likööriä, Minttu-likööriä, Kavaljeeri-kuohuviiniä ja Lakka-likööriä, jonka valmistus siirtyi V & S Finlandille. Vuonna 2008 sen emoyhtiö, ruotsalainen V&S Group myytiin Pernod Ricardille. Nykyisiä Chymos-alkoholijuomia markkinoi Pernod Ricard Finland Oy.


title: Petroskoin maneetti

text: Petroskoin maneetti oli tuolloisen Neuvostoliiton Pletsetskin avaruuskeskuksesta tehty rakettilaukaisu 03:58 20. syyskuuta 1977. Laukaisusta saatiin Suomessa forssalaisen silminnäkijän ottamia kuvia. Havaintoja tehtiin laajalla alueella ja sitä pidettiin pitkään ufohavaintona.


title: Petroskoin maneetti

text: Tämäntyyppinen laukaisu oli harvinainen, se vei suuressa kulmassa olevalle radalle, ja näkyi normaalia lännempänä.


title: Petroskoin maneetti

text: Uutistoimisto Tassin mukaan ilmiö oli meteoriitti, mutta meteoriitiksi ilmiö oli kuitenkin liian pitkäikäinen. Tass ei voinut uutisissaan mainita Neuvostoliiton salaisen pohjoisen kosmodromin, Plesetskin olemassaoloa.


title: Petroskoin maneetti

text:
Helsingin yliopiston tähtitieteen laitos ehdotti havainnon selitykseksi raketin laukaisua, vaikka täsmällinen laukaisun tyyppi ei vielä ollut tiedossa.
Kyseessä oli Kosmos 955 - satelliitin laukaisu. Jäljet olivat näkyvissä noin kaksi tuntia.


title: Sami Juvonen

text: Sami Juvonen (s. 19. marraskuuta 1966) on suomalainen lentopalloilija, joka lopetti uransa kauteen 2009–2010. Hän pelasi pääsarjassa kaikkiaan 685 ottelua.


title: Sami Juvonen

text: Juvosen pääsarjaura alkoi kaudella 1988–1989 Varkauden Tarmossa ja palkintokaappiin napsahti heti SM-kulta. Hänet valittiin tulokaskaudellaan SM-liigan parhaimmaksi tulokkaaksi. Varkaudessa vierähti yhteensä viisi kautta; neljä Tarmossa ja yksi Paterissa ja mitalisaldo karttui kullan lisäksi kahdella hopealla. Tampereen Isku-Volleyn riveihin Juvonen siirtyi ensimmäistä kertaa kaudeksi 1993–1994 ja viihtyi viisi kautta uudessa seurassa voittaen kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.


title: Sami Juvonen

text: Kaudet 1998–1999 ja 1999–2000 Juvonen pelasi ulkomailla Saksan Bundesliigassa Friedricshafenissa ja voitti molemmilla kausilla maan mestaruudet. Saksan ulkomaan visiittiä seurasi kolme kautta Isku-Volleyssa, suomalaispassarin mitalitilastoon kirjattiin kulta 2001–2002 ja hopea 2002–2003. Kolmannen Juvosen kotimaan ”viisivuotiskauden” täydensi kaksi vuotta Vammalan Lentopallon riveissä.


title: Sami Juvonen

text: Kuudennelletoista SM-liigakaudelleen 2005–2006 Juvonen palasi jälleen Isku-Volleyhin ja johdatti joukkueensa keväällä kultajuhliin. Kaudella 2008–2009 hän esiintyi Valkeakosken Isku-Veikkojen riveissä pelaten uransa viimeisen kokonaisen kauden. Juvonen nähtiin vielä kaudella 2009–2010 Isku-Volleyn riveissä muutaman kerran, mutta joukkueen vakiokokoonpanoon hän ei kuulunut.


title: Sami Juvonen

text: Isku-Volley nosti Sami Juvosen paidan Pyynikin palloiluhallin kattoon joulukuussa 2012 kunnianosoituksena hänelle.


title: Sami Juvonen

text: Sami Juvonen pelasi ulkomaalaisvuosinaan Saksassa ammattilaisena huippujoukkue Friedrichshafenissa. Hän voitti joukkueen mukana Saksan liigan, Saksan cupin, sekä sijoittui Euroopan mestareiden liigassa kolmanneksi kaudella 1999. Kaudella 2000 Juvonen jatkoi huippuotteitaan saksalaisjoukkueessaan voittamalla jälleen Saksan liigan, lisäksi Juvonen hankki palkintokaappiinsa Lentopallon Mestareiden liigan hopean. Friedrichshafen joutui myöntämään Sisley Trevison paremmakseen finaalissa lukemin 3–1.


title: Sami Juvonen

text: Juvonen pelasi 1989–2003 välisenä aikana 150 miesten maajoukkueen A-maaottelua.


title: Sami Juvonen

text: Juvonen pelasi Suomen maajoukkueessa EM-kotikisat 1993 ja Hollannin EM-kisat vuonna 1997. Myös MM- ja olympiakarsintoja hänellä on takanaan lukuisia.


title: Sami Juvonen

text: Juvonen tunnettiin kentällä myös kovana piiskurina, joka ärähti, jos muut pelaajat lepsuilevat. Pelaajat olivat sitä mieltä, että Juvosesta teki niin hyvän pelaajan se, että ”hänellä oli ääretön rohkeus ja itsevarmuus pelata omalla tyylillään – sekä into ja halu voittaa”.


title: Sami Juvonen

text: Henkilökohtaiset:


title: Sami Juvonen

text: Ulkomailla:


title: Sami Juvonen

text: Suomessa:


title: Taikaneliö

text: Taikaneliö on yleensä eriävistä kokonaisluvuista järjestetty neliö, jonka jokaisen rivin, sarakkeen ja lävistäjän summa on sama. Tavallisessa "n":n levyisessä ja pituisessa taikaneliössä on luvut 1–"n"². Taikaneliöksi kutsutaan myös joskus sananeliötä.


title: Taikaneliö

text: Summaa kutsutaan taikavakioksi. Tavallisen taikaneliön taikavakio riippuu "n":stä:


title: Taikaneliö

text: Tavallisille taikaneliöille (n = 3,4...) taikavakio saa arvot


title: Taikaneliö

text: formula_2 (lukujono A006003 OEIS:ssa).


title: Taikaneliö

text: Kiinalaiset kirjoitukset ajalta 650 eaa. kertovat tarinaa Luoshusta eli "Luojoen kääröistä". Muinaisessa Kiinassa oli valtava tulva. Ihmiset yrittivät tarjota uhria tulvivan Luojoen jumalalle lepyttääkseen hänen vihansa. Silloin vedestä nousi kilpikonna, jonka kilvessä oli kuvio. Kuviossa oli pisteillä merkittyjä lukuja, jotka oli lajiteltu 3×3-ruudukkoon, ja jokaisen rivin, sarakkeen ja lävistäjän lukujen summa oli sama: 15. Luku on sama kuin kiinalaisen aurinkokalenterin 24 auringonjaksossa on päiviä. Tätä muotoa käytettiin tietyssä mielessä joen hallitsemiseen.


title: Ilola (Porvoo)

text: Ilola () on kylä ja taajama Porvoon kaupungissa noin yhdeksän kilometrin päässä kaupungin keskustasta koilliseen Vanhan Kuninkaantien tuntumassa. Vuoden 1997 kuntaliitokseen asti Ilola kuului Porvoon maalaiskuntaan. Ilolan taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 316 asukasta.


title: Ilola (Porvoo)

text: Alueen keskus on Postimäki, joka on Suomen parhaiten säilyneitä käsityöläis- ja mäkitupa-asutuksia. Alueen vanhin asuintupa on 1700-luvulta ja pääosa rakennuksista on 1800-luvulta. Rakennukset ovat alkuperäisillä paikoillaan. Nykyisin Postimäki on ulkoilmamuseo. Museovirasto on ottanut Ilolan kylän ja Ilolanjoen kulttuurimaiseman valtakunnallisesti merkittävien kulttuurihistoriallisten ympäristöjen luetteloon. Ilolassa on kuvattu Pölhölä-elokuvaa vuonna 1981.


title: Ilola (Porvoo)

text: Alueella toimiva vapaaehtoinen palokunta "Illby FBK" kuuluu Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokuntiin. Lisäksi lähistöllä sijaitsee "Ilolan koulu" ja kesällä 2009 avattu uusi matkailukohde "Noark-pienoismallimaailma".


title: Ilola (Porvoo)

text: Ilolassa sijaitseva Ilolan kartano on ollut Boije af Gennäs -suvun omistuksessa vuodesta 1850 lähtien. Yksi kartanon isännistä, Constantin Boije af Gennäs, oli 1800-luvun lopussa tuomassa vapaakirkollista toimintaa ja Pelastusarmeijaa Suomeen. 1890-luvulta alkaen hän keskittyi kasvinjalostukseen. Boijen kehittämiä lajikkeita olivat muun muassa "Illby/Ilola"-nimiset kaura ja ruis.


title: Ilola (Porvoo)

text: Ilolan luonto on biodiversiteetiltään hyvin rikasta sijaintiinsa nähden. Tämä johtuu osaltaan maaperän kalkkiperäisyydestä, minkä ansiosta Ilolan metsissä esiintyy rikasta maaperää vaativia lehtipuita, kuten tammia, sekä hyvin runsaasti pylväskatajaa. Alueelle ominaista ovat pellot sekä korkeat, kallioiset mäet, joiden huipulla kasvaa mäntyjä sekä niiden seassa runsaasti tammia ja katajia.


title: Ilola (Porvoo)

text: Ilolan läpi virtaa Suomenlahteen laskeva, noin 40 kilometriä pitkä Ilolanjoki.


title: Ilola (Porvoo)

text: Porvoossa 1800-luvun lopuolelta alkaen toimineen olkihattujen valmistuksen raaka-ainetta eli olkipalmikoita punottiin Ilolassa. Punonta oli lähinnä tilattoman väestön sivuelinkeino. Pentti Virrankoski ajoittaa Ilolan olkikotiteollisuuden käynnistymisen vuoden 1860 tienoille. Vuonna 1887 annetun tiedon mukaan noin 80 ilolalaista naista ja lasta punoi olkipalmikoita porvoolaisten hatuntekijöiden vuotuisen tuotannon eli noin 3 000 hatun tarpeiksi. Vuonna 1888 perustettiin hattutehdasyhtiö, "Halmhatts aktiebolaget i Borgå", jonka tuotanto kasvoi niin suureksi, että raaka-ainetta hankittiin yhä enemmän myös Japanista ja Kiinasta, ja 1900-luvun alussa ilolalaiset palmikot olivat enää pieni osa koko raaka-ainemäärästä. Muissa Porvoon kylissä oljenpalmikoinnista ei innostuttu Porvoon käsiteollisuusyhdistyksen ponnisteluista huolimatta.


title: Ilola (Porvoo)

text: Yhden olkipalmikon pituus oli 50 kyynärää. Valmis palmikko mankeloitiin sileäksi, rullattiin ja sidottiin. Hattutehdas oli todennut parhaaksi raaka-aineeksi hieman ennen juhannusta leikatun syysrukiin, jonka oljenpunoja osti maanviljelijältä. Olkia myös valkaistiin ja värjättiin ennen palmikointia.


title: Ilola (Porvoo)

text: 1910-luvulla oljenpalmikointi Ilolassa väheni nopeasti alhaisten hintojen takia. Hattutehdas lopetti toimintansa vuonna 1924. Olkitöitä tehtiin Ilolassa jonkin verran tämän jälkeenkin. Palmikoista tehtiin esimerkiksi koreja, laukkuja ja pannunalustoja. Lisäksi oljista tehtiin joulukoristeita, kuten olkipukkeja. Olkitöitä tehtiin Ilolassa 1980-luvulle asti.


title: Madeleine

text: Madeleine on naisen etunimi, alkujaan ranskalainen muoto nimestä Magdalena.


title: Madeleine

text: Suomessa nimi Madeleine on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 1 119 henkilölle. Madeleinen nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 22. heinäkuuta, jota on vanhastaan vietetty Maria Magdalenan muistopäivänä.


title: Henningsvær

text: Henningsvær on kalastajakylä Våganin kunnassa Nordlandissa Norjassa. Kylä sijaitsee pienillä Heimøyn ja Hellandsøyn saarilla Lofoottien saaristossa. E10-tiestä erkaneva kapea tieyhteys johtaa kahden sillan kautta kylään. Vuonna 2005 kylän asukasluku oli 409 henkeä. Pääelinkeino on kalastus ja päätuote on kapakala. Pääsaari Austvågøyan puolella sijaitseva korkea vuorimuodostelma Vågakallen on hyvin suosittu kalliokiipeilijöiden keskuudessa. Aikoinaan nuoret kalastajat joutuivat ottamaan lakin päästään ja tekemään vuorelle kunniaa laivan lipuessa sen ohi.


title: Rakennuspeltiseppä

text: Rakennuspeltiseppä on metallialan ammatti, jonka tehtäviä ovat rakennuksien peltityöt. Näihin töihin kuuluvat muun muassa profiiliseinien päällystäminen, ikkunalistojen teko sekä peltikattojen asennus.


title: Rakennuspeltiseppä

text: Rakennuspeltisepän tärkeimmät työkalut ovat peltisakset, peltisepän vasara, listapihdit sekä erilaiset akkupora- ja sähkökoneet kuten kanttauskone, särmäyspuristin, kaareistuskone ja leikkurit.


title: Rakennuspeltiseppä

text: Työtavat ja -paikat vaihtelevat huomattavasti eri rakennuksilla. Peltitöiden ohella työmailla voi olla kittaamista ja joskus jopa hitsausta. Hitsaus tosin edellyttää työntekijältä täysi-ikäisyyttä ja voimassa olevaa tulityökorttia sekä työmaakohtaista lupaa hitsata.


title: Rakennuspeltiseppä

text: Suurin osa ammattiliittoon kuuluvista rakennuspeltisepistä kuuluu SAK:n alaiseen Metallityöväen liittoon.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Képler Laveran Lima Ferreira, joka tunnetaan paremmin nimellä Pepe (s. 26. helmikuuta 1983 Maceió, Alagoasin osavaltio, Brasilia) on portugalilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Puolustajana Pepen vahvuuksia ovat muun muassa tekniikka, sijoittuminen ja pääpeli ja vastaavasti heikkoutena hermokontrolli ja korttiherkkyys. Pepe on syntyjään brasilialainen, mutta hän muutti Portugaliin vuonna 2001, sai maan kansalaisuuden vuonna 2007 ja on samasta vuodesta lähtien pelannut myös Portugalin maajoukkueessa.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Pepe pelasi juniorina synnyinkaupunkinsa seurassa Corinthians Alagoanossa. Vuonna 2001 hän siirtyi Portugaliin madeiralaiseen Marítimoon, jossa hän pelasi seuraavat kolme kautta. Marítimossa Pepen kehitys oli nopeaa ja kauden 2004–2005 alla hän siirtyi Portugalin suurseuraan Portoon. Aikaisemmin hän oli jo siirtyä Sportingiin, mutta seurat eivät lopulta päässeet sopuun ehdoista. Portossa hän nousi yhdeksi joukkueen puolustuksen hahmoista ja oli mukana voittamassa muun muassa Portugalin pääsarjamestaruutta vuosina 2006 ja 2007 sekä Portugalin cupia vuonna 2006.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Real Madrid tiedotti 10. heinäkuuta 2007 hankkineensa Pepen riveihinsä viisivuotisella sopimuksella. Porto ilmoitti siirtosummaksi 30 miljoonaa euroa. Lehtitietojen mukaan myös muun muassa Barcelona oli kiinnostunut pelaajan palveluksista. Espanjan pääsarjassa hän pelasi ensi kerran pääkaupungin paikallisottelussa Atlético Madridia vastaan 25. elokuuta 2007.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Kaudella 2008–2009 hän kärsi paljon loukkaantumisista. 21. huhtikuuta 2009 kotiottelussa Getafea vastaan sattui Pepen uran mustahetki, kun ottelun loppuminuuteilla Javier Casquero karkasi läpiajoon josta tuomittiin rangaistuspotku Pepen rikkeen seurauksena. Pepe ei sulattanut tätä tuomioita, vaan riehaantui kentällä ja muun muassa potkaisi kaksi kertaa maassa maannutta Casqueroa sekä löi kasvoihin tilannetta rauhoittamaan tullutta Juan Albínia. Ottelu oli ennen rangaistuspotkua tilanteessa 2–2. Casquero asettui itse laukomaan rangaistuspotkua, mutta ei onnistunut kuitenkaan maalinteossa. Ottelun lisäajalla Real Madrid onnistui kertaalleen vielä maalinteossa ja näin se voitti ottelun lopulta 3–2. Pepe rikkoi vielä kertaalleen sääntöjä, kun hän tuli kentälle juhlimaan Gonzalo Higuaínin tekemää kolmatta maalia, vaikka hänet oli jo ajettu kentältä. Myöhemmin samalla viikolla Pepe osoitti syvää katumusta ottelun tapahtumista ja puhui jopa ammattilaisuransa päättämisestä. 24. huhtikuuta 2009 Espanjan jalkapalloliitto antoi Pepelle yhteensä 10 ottelun pelikiellon ottelun tapahtumista, täten hän menetti muun muassa pääsarjamestaruuden kannalta tärkein kamppailun Barcelonaa vastaan.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Kaudella 2009–2010 Pepe merkautti ensimmäisen maalinsa Real Madridissa 4. lokakuuta 2009 vierasottelussa Sevillaa vastaan. 12. joulukuuta 2009 ottelussa Valenciaa vastaan Pepe kärsi vakavan polvivamman, joka piti hänet sivussa lähes kauden loppuun saakka. Ensimmäisten arvioiden mukaan hän oli vaarassa menettää osallistumisensa vuoden 2010 MM-kilpailuihin, joihin hän kuitenkin loppujen lopuksi kuntoutui.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Kaudeksi 2010–2011 Pepe sai lisää maanmiehiään joukkueeseen, kun kesän aikana Madridiin tulivat Ricardo Carvalho sekä uudeksi päävalmentajaksi José Mourinho. Hän muodostikin yhdessä Carvalhon kanssa koko alkukauden ajan yhden sarjan parhaimmista puolustuksista. Hieman alkukauden jälkeen loukkaantumiset keskeyttivät kuitenkin jälleen Pepen hyvin alkaneen kauden ja hän joutui olemaan sivussa viikkoja.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: 2. lokakuuta 2010 urheilulehti "AS" julkaisi artikkelin, jossa kerrottiin Pepen mahdollisesta lähdöstä seuraavana kesänä ilmaisella siirrolla. Lehden mukaan Pepe uhrasi osan palkastaan maksaakseen osuuden hänestä maksetusta suuresta siirtokorvauksesta, kun hän kesällä 2007 siirtyi Real Madridiin. Tämä teki hänestä yhden alhaisemmin palkatuista pelaajista joukkueessa, noin 1,8 miljoonan euron vuosituloilla. 21. maaliskuuta 2011 urheilulehti "Marca" ilmoitti Pepen hyväksyneen joukkueen tekemän jatkosopimustarjouksen, joka takasi hänelle 4 miljoonan euron vuositulot. Pituudeltaan jatkosopimus on nelivuotinen ja se ulottuu kesään 2016 asti.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Keväällä 2011 joukkue kohtasi Barcelonan yhteensä neljästi alle kuukauden sisään. Pepe siirrettiin taktisena toimenpiteenä näiden otteluiden ajaksi puolustavan keskikenttäpelaajan paikalle. 27. huhtikuuta 2011 Mestarien liigan välierien ensimmäisessä osaottelussa hänet ajettiin ulos kentältä kyseenalaisesti suoralla punaisella kortilla.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: 12. heinäkuuta 2011 Real Madrid julkaisi Pepen tehneen jatkosopimuksen vuoteen 2016 asti. 6. marraskuuta 2011 hän teki kauden ensimmäisen maalinsa ottelussa Osasunaa vastaan. 18. tammikuuta 2012 pelatussa Copa del Reyn puolivälieräottelussa Barcelonaa vastaan Pepe nousi otsikoihin epäurheilijamaisesta käyttäytymisestään, kun hän astui argentiinalaistähti Lionel Messin käden päälle. Ottelun jälkeen useat eri mediat ottivat kantaa Pepen tempaukseen ja tuomitsivat tämän rankalla kädellä. Seuraavana päivänä portugalilaispelaaja lähetti videon välityksellä virallisen anteeksipyyntönsä Messille ja kiisti tekonsa olleen tahallinen vahingoittamisyritys. 20. tammikuuta 2012 urheilulehti "Marca" uutisoi Pepen joutuneen hyllytetyksi joukkueesta 15 päivän ajaksi tapahtuneen johdosta.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Pepe pelasi 100. sarjaottelunsa Real Madridissa 26. helmikuuta 2012 voittoisassa vierastaistossa paikallisvastustaja Rayo Vallecanoa vastaan. 21. maaliskuuta 2012 Pepe oli jälleen osallisena kyseenalaisessa tapahtumassa, kun Villarrealia vastaan 1–1-tulokseen päättyneen ottelun jälkeen pukuhuonekäytävillä hän haukkui ottelussa erotuomarina toimineen José Luis Paradas Romerosin. Ottelussa Real Madridilta ajettiin kaksi pelaajaa ulos kentältä ja hän sai itse myös kyseenalaisen keltaisen kortin. Kaksi päivää myöhemmin hän sai tapahtuneesta kahden ottelun pelikiellon.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Pepe siirtyi turkkilaiseen Besiktasiin kauden 2016-17 jälkeen jäätyään vapaaksi pelaajaksi ilman sopimusta.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Pepe sai elokuussa 2007 Portugalin kansalaisuuden, jonka myötä hänen on mahdollista edustaa maata kansainvälisissä otteluissa. Päävalmentaja Luiz Felipe Scolari valitsikin hänet maajoukkueen kokoonpanoon elokuun 2007 lopussa, mutta reisivamma esti tuolloin ottelut sekä maa- että seurajoukkueessa. Ensiesiintymisensä maajoukkueessa Pepe teki lopulta 21. marraskuuta 2007 ratkaisevassa EM-karsintaottelussa Suomea vastaan. Ottelun 0–0-tulos merkitsi Portugalin etenemistä EM-lopputurnaukseen ja Suomen putoamista.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Vuoden 2008 EM-kilpailuissa hän teki ensimmäisen maalinsa maajoukkueessa 7. kesäkuuta 2008 lohkovaiheenottelussa Turkkia vastaan, kun hän laittoi pallon verkkoon komean kuljetuksen päätteksi. Portugali eteni lopulta puolivälieriin saakka, jossa se putosi Saksalle.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Pitkän loukkaatumisajanjakson jälkeen Pepe ehti kuntoutua ja pystyi osallistumaan vuoden 2010 MM-kilpailuihin. Hän pelasi turnauksessa suurimman osan ajasta puolustavana keskikenttäpelaajana, vaikka onkin luontaiselta pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa lohkovaiheessa Brasiliaa vastaan ja myöhemmin toisen neljännesvälerissä Espanjaa vastaan, jonne Portugalin tie lopulta myös katkesi.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1983)

text: Pepe osallistui uransa kolmansiin arvokilpailuihin, kun hän kuului päävalmentaja Paulo Benton nimeämään 23-henkiseen miehistöön vuoden 2012 EM-kilpailuihin. Turnauksen ensimmäisessä ottelussa joukkue hävisi Saksalle numeroin 1–0. Ottelussa Pepe oli lähelle maalintekoa, mutta hänen laukauksensa kilpistyi kuitenkin tolppaan. Toisessa ottelussa Tanskaa vastaan hän onnistui maalinteossa ja vei osumallaan joukkueensa tärkeään 1–0-johtoon. Portugali voitti ottelun lopulta 3–2 ja piti näin haaveet jatkopaikasta elossa.


title: Subcomandante Marcos

text: Subcomandante Marcos on Zapatistisen kansallisen vapautuksen armeijan (EZLN) puhehenkilö, jonka tarkkaa roolia organisaatiossa ei tiedetä. Marcosin useat esiintymiset eri tiedotusvälineissä EZLN:n edustajana ovat muodostaneet hänestä lehdistön silmissä eräänlaisen järjestön johtohahmon. Marcos on kuitenkin aina kiistänyt olevansa zapatistien johtohahmo, vaan pelkästään heidän sanansa välittäjä.


title: Subcomandante Marcos

text: Lempinimi Marcos on kunnianosoitus hänen sotilastulessa kuolleelle ystävälleen. Marcosin todellinen henkilöllisyys on hämärän peitossa, Meksikon hallitus uskoo Marcosin olevan Rafael Sebastián Guillén Vicente -niminen Tamaulipasin osavaltiosta kotoisin oleva vuoden 1968 murhatöiden radikalisoima entinen korkeakouluopettaja.


title: Subcomandante Marcos

text: Toukokuun 25. päivänä vuonna 2014 Subcomandante Marcos palasi julkisuuteen viiden vuoden tauon jälkeen ja piti puheen otsikolla "Entre la luz y la sombra". Puheessa hän ilmoitti, ettei Subcomandante Marcosina tunnettua hahmoa kyseisestä päivästä lähtien enää ole olemassa. Jatkossa Marcos sanoi olevansa Subcomandante Insurgente Galeano, kunnianosoituksena toukokuun 2. päivä 2014 murhatulle zapatisti-opettajalle José Luis Solís Lópezille, joka tunnettiin nimellä Galeano. Puheessaan Marcos sanoi, "Ajattelemme, että jonkun meistä täytyy kuolla, jotta Galeano eläisi." Marcos jätti kuitenkin epäselväksi, mikä tulee olemaan Subcomandanten Insurgente Galeanon rooli tulevaisuudessa. Jäähyväispuheessaan Marcos kertoi varsin paljon niistä tekijöistä, jotka saivat zapatistit aikoinaan kehittämään myyttisen Marcos-hahmon. Hän myös kertoi, että monet Marcosiin liitetyt huhut olivat heidän itsensä alulle panemia.


title: Subcomandante Marcos

text: Vuosien 1992 ja 2007 välillä Marcos on kirjoittanut yli 200 poliittiseen ja filosofiseen tematiikkaan keskittyvää esseetä. Marcos kirjoittaa tekstinsä yleensä faabeleina, täynnä epäsuoraa kerrontaa ja symbolismia.


title: Subcomandante Marcos

text: Eräs Marcosin tunnetuimmista teoksista on Maya-intiaanien myytteihin nojaava lastenkirja "La Historia de los Colores". Kirjan keskeisiä teemoja ovat suvaitsevaisuus ja erilaisuuden kunnioitus.


title: Ossi Vesanen

text: Ossi Vesanen (s. 29. kesäkuuta 1983 ) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa 2007–2008 kaudella Isku-Volleyssa, Lentopallon SM-liigassa. Ossi Vesasen veli Anssi Vesanen pelaa myös Isku-Volleyssa 2007–2008 kaudella. Molemmat Vesasen veljakset ovat pelipaikaltaan keskitorjujia.


title: Ossi Vesanen

text: Lentopallon SM-liigassa Vesasella on kausia takana 6 (2008 mennessä). Vesanen aloitti lentopallo uransa kasvattajaseurassaan Lempäälän Jyryssä, josta Isku-Volleyhin on tullut monia pelaajia viime vuosina. Kuten Vesasen veljekset Anssi ja Ossi, sekä Tommi Roininen, joka tosin nykyään pelaa Raision Loimussa.


title: Ossi Vesanen

text: Lempäälässä Vesanen pelasi miesten 1-sarjassa kaksi kautta, jonka jälkeen hän siirtyi Tampereen Isku-Volleyhin. Heti ensimmäisellä kaudellaan Vesanen voitti yhdessä veljensä ja Isku-Volleyn joukkueen kanssa SM-hopeaa. Lopullisesti Vesanen löi itsensä kuitenkin läpi kaudella 2006, kun joukkue voitti suomenmestaruuden tähtisikermällään. Nykyään Vesasta pidetään yhtenä SM-liigan parhaimmista keskitorjujista.


title: Ossi Vesanen

text: A-maajoukkueeseen Vesanen valittiin 2007 kauden päätteeksi. Päävalmentaja Mauro Berruto otti vasenkätisen keskihyökkääjän myös maailmanliigaan peliajasta taistelevaan ryhmään. Vielä kuitenkaan Vesanen ei päässyt pelaamaan uransa ensimmäisiä A-maaotteluita.


title: Kihlasormus

text: Kihlasormus on kihlauksen merkkinä käytettävä sormus Kihla- tai vihkisormusta pidetään yleensä vasemman käden nimettömässä. Ortodoksisessa kristillisessä liitossa kihla- ja vihkisormus pidetään oikeassa nimettömässä. Useimmat kihlasormukset ovat varsin yksinkertaisia, mutta kalleimmat sormukset voivat sisältää myös jalokiviä kuten timantteja.


title: Huutilampi

text: Huutilampi (aiemmin Kärnälampi) on Heikinharjun kaupunginosassa Korvensuoran suuralueella Oulun kaupungissa sijaitseva asemakaavalla suojeltu lampi.


title: Huutilampi

text: Lampi on matala ja umpeenkasvava, sen pinta-ala on noin 20 hehtaaria. Lammen rannat ovat luhta- ja saranevaa, vesialueen keskiosissa on muutamia avovesilampareita. Lampea ja sen suorantoja ympäröivät mäntyvaltaiset kangasmaastot. Lampi laskee kapeaa ojaa pitkin Kalimeenojaan ja edelleen Perämereen.


title: Huutilampi

text: Linnustoltaan Huutilampi ja sitä ympäröivät alueet ovat niukkoja, mutta alueella pesii Oulun seudun suurin naurulokkien yhdyskunta. Lammella on kirjattu jopa viidensadan naurulokkiparin havaintoja. Lisäksi siellä oleskelee runsaasti pesimättömiä yksilöitä, toukokuussa niitä voi olla tuhansittain. Muita muutto- ja pesimälintuja alueella on niukasti.


title: Huutilampi

text: Vesilinnuista lammella tavataan pesimässä taveja ja tukkasotkia, rannoilla taas pajusirkkuja ja rantaniityillä lisäksi isokuoveja. Suokukkoja on nähty soitimella lammen ympäristössä. Lammella on tavattu myös harvinaisia mustakurkku-uikkuja.


title: Huutilampi

text: Lammen rannalle on vuonna 1996 rakennettu 0,7 metrin korkuinen lintulava, johon mahtuu kerrallaan 2–3 henkilöä. Lampea kiertää myös Huutilammen luontopolku, jolla on pituutta noin 1,5 kilometriä. Reitti on merkitty maastoon keltaisin nauhoin ja paaluin. Lisäksi alueella on ympäristöpolku, joka johtaa Huutilammelta Ruskon kaatopaikan sivuitse Kuivasjärven suuntaan. Metsän oppimispolku ylittää Kalimeenojan, lammelta pääsee myös Auran majalle johtavalle ulkoilureitille.


title: Jukka Lehti

text: Jukka Lehti (s. 7. maaliskuuta 1982) on suomalainen SM-tason lentopalloilija ja lentopallovalmentaja. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 2006 Tampereen Isku-Volleyn joukkueessa. Lehti oli pelipaikaltaan passari.


title: Jukka Lehti

text: Lehti on pelannut Isku-Volleyn lisäksi Salon Piivolleyssa ja Valkeakosken Isku-Veikoissa yhteensä yli 300 liigaottelua. SM-mitaleita hänellä on yhteensä kuusi. Suomen-mestaruuden Lehti voitti vuonna 2006, kun Isku-Volley kohtasi hänen entisen seuransa Piivolleyn SM-finaaleissa.


title: Jukka Lehti

text: Lehti voitti TUL:in joukkueen kanssa maailmanmestaruuden Rio de Janeirossa 2006 Brasiliassa. Vuonna 2017 hän siirtyi Hurrikaani-Loimaan kakkosvalmentajaksi.


title: Jukka Lehti

text: Lehti opiskeli Tampereen ammattikorkeakoulussa metsätaloutta sekä valmensi nuoria yleisurheilijoiden alkuja vapaa-ajallaan.


title: Ympäristöjärjestö

text: Ympäristöjärjestöt ovat valtiollisia tai valtioiden välisiä elimiä tai kansalaisjärjestöjä, jotka keskittyvät ympäristöasioihin kuten luontoon ja ilmastoon liittyviin kysymyksiin. Tunnetuimpia hallitustenvälisiä elimiä ovat Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC, Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP ja Euroopan ympäristökeskus EEA. Maailmanlaajuisesti toimivia ympäristöasioihin osallistuvia kansalaisjärjestöjä ovat muun muassa Greenpeace, Maan ystävät, WWF sekä Worldwatch Institute. Suomessa toimivia ympäristöjärjestöjä ovat muun muassa Luonto-Liitto, Suomen luonnonsuojeluliitto ja Dodo.


title: Birger Carlstedt

text: John Birger Jarl Carlstedt (12. heinäkuuta 1907 Helsinki – 3. lokakuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja modernin taiteen edelläkävijä.


title: Birger Carlstedt

text: Carlstedt kuului nuoruudessaan niihin verraten harvalukuisiin suomalaisiin taiteilijoihin, jotka olivat jatkuvasti avoimina uusille vaikutteille ja uskalsivat tehdä valtavirrasta poikkeavia kokeiluja. Hän opiskeli 1920-luvulla Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa (nyk. Kuvataideakatemia) ja Taideteollisessa Keskuskoulussa 1926–1928 (nyk. Taideteollinen korkeakoulu), W. Åströmin johdolla 1928. Jo opiskeluaikana hän kiinnostui eurooppalaisesta avantgardismista. Varakkaiden vanhempiensa tuella Carlstedt saattoi matkustella monia muita taiteilijoita laajemmin. Pariisiin hän meni ensimmäisen kerran jo 16-vuotiaana vuonna 1923 ja palasi sinne monesti myöhemmin. Matkoillaan Carlstedt tutustui muun muassa Bauhaus- ja De Stijl-ryhmiin, jotka tarkastelivat kuvataiteen ja arkkitehtuurin vuorovaikutusta ja yhteensovittamista. Vuonna 1929 hän suunnitteli äitinsä omistamaan Le Chat Doré -ravintolaan ultramodernin sisutuksen, joka oli taiteen ja muotoilun funktionalistis-konstruktivistinen synteesi.


title: Birger Carlstedt

text: Vuodet 1930–32 olivat Carlstedtin tuotteliasta aikaa, jolloin hän maalasi sarjan ekspressionistisia, surrealistisia ja kubistisia teoksia, sekä toteutti myös täysin abstraktin komposition "Ympyröitä ja kolmioita". Hänen ensimmäinen suuri näyttelynsä oli Helsingin Taidehallissa vuonna 1932, ja se käsitti toisaalta luonnoksia sisustuksista, tekstiileistä ja huonekaluista ja toisaalta maalauksia ja piirustuksia. Näyttelyn sai varsin vaisun vastaanoton. Carlstedtiä pidettiin dekadenttina eurooppalaisten muotivirtausten matkijana, jyrkimmissä äänenpainoissa jopa perverssinä. Eniten yleisöä ärsytti Carlstedtin eräs kompositio, jossa nähtiin sen abstraktin geometrisuudesta huolimatta viittauksia naisen sukupuolielimiin.


title: Birger Carlstedt

text: Kun kokeilut ja modernistinen ilmaisu eivät saaneet tuon ajan ilmapiirissä ymmärrystä, Carlstedt kääntyi perinteisempään ilmaisuun ja lopetti radikaalit kokeilunsa. 1930-luvun jälkipuoliskon ja 1940-luvun alkupuoliskon ajan hän maalasi tyylitellyn ekspressionistisia teoksia, jotka pysyivät esittävän maalaustaiteen puolella. Carlstedt myös jatkoi matkustelua Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa, ja kirjoitti ruotsinkieliseen sanomalehdistöön reportaaseja ja taidearvosteluja.


title: Birger Carlstedt

text: Toisen maailmansodan jälkeen Carlstedtin töihin tuli uusi, surrealistinen vaihe. Osa tuon kauden maalauksista oli synkkiä ja painajaismaisia, ja niiden voitiin nähdä kuvastavan menneen maailmansodan kauhuja ja sodan aiheuttamaa henkistä tyhjyyttä Euroopassa. Toiset työt olivat hengeltään rauhallisempia ja pohdiskelevia. Tunnetussa tämän kauden työssään "Sävel kaukaisuudesta" Carlstedt yhdistelee asetelma- ja maisemamaalauksen tyylilajeja ja käyttää elementtejä, jotka muistuttavat Giorgio de Chiricon metafyysistä ilmaisua tai René Magritten paradoksaalisuutta. Esittävän taiteen aikakausi päättyi Carlstedtin töissä vuonna 1949 teokseen "Le Cathédrale engloutie – Uponnut katedraali". Tämä jälkikubistinen kompositio sai nimensä Claude Debussyn pianokappaleesta, johon Carlstedt oli tutustunut vaimonsa, pianisti France Ellegaardin esittämänä. Analogiat musiikin ja kuvataiteen kompositioiden välillä muodostivat tämän jälkeen keskeisen temaattisen elementin hänen teoksissaan.


title: Birger Carlstedt

text: 1950-luvulla Carlstedt matkusti jälleen Pariisiin ja kääntyi lopullisesti perinteisempään abstraktiin ilmaisuun, jota hän kehitti edelleen uransa loppuun saakka. Carlstedtin konkretistinen tyyli perustui formalistisiin peruselementteihin, väriin ja muotoon, sekä värien keskinäisiin suhteisiin. Taiteilija pyrki abstrakteissa, geometrisissä kompositioissaan tasapainoon ja sisäiseen järjestykseen.


title: Birger Carlstedt

text: Carlstedtin ja hänen pianistipuolisonsa kotina oli pitkään Espoon Matinkylän Nuottaniemessä sijaitseva Villa Carlstedt, jonka hänen vanhempansa rakennuttivat alun perin kesähuvilaksi vuosina 1913–15. Huvila on arkkitehti Lars Sonckin piirtämä, ulkoasultaan varsin eksoottinen rakennus, jota ympäröi rehevä puutarha. Birger Carlstedt rakennutti vuonna 1930 huvilan viereen itse suunnittelemansa funktionalistisen ateljeerakennuksen.


title: Birger Carlstedt

text: Birger Carlstedtin vanhemmat olivat ravintoloitsijat Johan Wilhelm Carlstedt ja Amanda Josefina o.s. Lindström.


title: Birger Carlstedt

text: Tasavallan presidentti Urho Kekkonen myönsi Birger Carlstedtille Pro Finlandia -mitalin vuonna 1964. Carlstedtille myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 1972.


title: Kari Lehtola (lentopalloilija)

text: Kari Lehtola (26. syyskuuta 1982) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa nykyään Tampereella, Isku-Volleyn riveissä. Lentopallon SM-liigassa pelaava Isku-Volley hankki Lehtolan joukkueeseensa silloisesta Varalan valtakunnallisesta poikien valmennuskeskuksesta.


title: Kari Lehtola (lentopalloilija)

text: Isku-Volleyn riveissä Lehtola on päässyt juhlimaan Suomenmestaruutta, kuin myös SM-hopeaa ja pronssia. Lisäksi Suomen Cupin voitto on hänellä taskussa. TUL:in joukkueessa Lehtola oli voittamassa Maailmanmestaruuden Rio de Janeirossa 2006. Lisäksi hän opiskelee Tampereen ammattikorkeakoulussa rakennustekniikkaa. Lehtola on pelannut Isku-Volleyn ja Varalan valmennuskeskuksen joukkueen lisäksi kasvattajaseuransa Liperin Taimen riveissä.


title: Anssi Vesanen

text: Anssi Vesanen (s. 21. helmikuuta 1980) on suomalainen lentopalloilija. Hän pelasi kaudella 2013–2014 Lempäälän Kisassa. Aiemmin hän pelasi Tampereen Isku-Volleyssä (2001–2011) ja Vammalan Lentopallossa (2011–2012).


title: Anssi Vesanen

text: Vesanen on kotoisin Lempäälästä ja aloitti uransa juniorina Lempäälän Jyryssä. Vuonna 2001 hän nousi Isku-Volleyn SM-liigajoukkueeseen. Ensimmäisen SM-liigakautensa jälkeen Vesanen kutsuttiin A-maajoukkueeseen.


title: Anssi Vesanen

text: Uransa ensimmäisen SM-mitalin Vesanen voitti kaudella 2001 kun hän juhli Suomen Cupin mestaruutta. Seuraavalla kaudella Vesanen oli voittamassa SM-kultaa ja Suomen Cupia. Kaudella 2003 Isku-Volley jäi toiseksi tiukassa finaalisarjassa. Vesanen pelasi huippukaudet vuosina 2002 sekä 2003, ja hänet valittiin molempina vuosina SM-liigan tähtiseitsikkoon.


title: Anssi Vesanen

text: Kaudella 2005 Vesanen voitti Isku-Volleyssa pronssia. Seuraavana vuonna mitali kirkastui jälleen SM-kullaksi, kun Isku-Volley pelasi historian ylivoimaisimmat pudotuspelit. Vesanen valittiin kauden jälkeen uransa kolmannen kerran tähtiseitsikkoon. Kausilla 2007 sekä 2008 Vesasen joukkue Isku-Volley jäi SM-liigassa tiukasti neljänneksi.


title: Anssi Vesanen

text: Kesällä 2008 Vesanen kirjoitti Isku-Volleyn kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen.


title: Anssi Vesanen

text: SM-liigan parhaimpiin keskitorjujiin kuulunut Vesanen pelasi myös Suomen A-maajoukkueessa kausina 2000–2005. Kokemusta hänellä on 49 A-maaottelusta. Hän pelasi EM- ja MM-karsinnoissa sekä Euroopan liigassa vuonna 2005. Euroopan liigassa maajoukkue saavutti vuonna 2005 hopeaa.


title: Anssi Vesanen

text: Vesanen on toisen polven lentopalloilija, sillä hänen isänsä Juhani Vesanen on pelannut lentopalloa sekä SM-liigassa että miesten A-maajoukkueessa 77 ottelun verran. Hän on toiminut myös Isku-Volleyn managerina. Vesasen veli Ossi Vesanen on myös lentopalloilija ja pelannut Iskussa.


title: Eye of the Beholder (kappale)

text: Eye of the Beholder on thrash/heavy metal -yhtye Metallican järjestyksessään toinen single "...And Justice for All" -studioalbumilta. Se oli viimeisiä kappaleita, joita albumille äänitettiin. Kappaleen sanoitukset kertovat sananvapauden puutteesta. Metallica ei ole esittänyt kappaletta kovinkaan monta kertaa vuosien 1988-1989 Damaged Justice -kiertueen jälkeen. Kappale on tempoltaan selvästi albumin hitain, sekä raskain ja kuten myös edellisten albumien kolmantena raitana "Ride The Lightningin """For Whom the Bell Tolls"" ja "Master Of Puppetsin "The Thing that Should Not Be"" ovat myös hitaita ja raskaita.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Tämä artikkeli käsittelee Neuvostoliiton maataloutta eli vuosia 1922–1991.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Leninin aikana 1918 oli alettu perustaa valtiontiloja eli sovhooseja ja myöhemmin myös yhteisomisteisia osuuskuntia eli kolhooseja.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Stalin aloitti maatalouden pakkokollektivisoinnin elokuussa 1929 ja sosialisoi talonpojilta maan, koneet, karjan ja viljavarastot vuoteen 1937 mennessä, minkä seurauksena arviolta seitsemän miljoonaa ihmistä kuoli nälkään. Kapinoivat talonpojat surmasivat omista eläimistään kaksi kolmannesta ennen pakko-ottoa.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Kolhooseissa viljelijöiden tulot jäivät alhaisemmiksi muun muassa siksi, että ne olivat huonommin varusteltuja ja valtio määräsi niille vähemmän kannattavia tuotantosuuntia. Vuosina 1986–1988 päätettiin kuitenkin vähitellen luopua sovhooseista. Lisäksi 2–3 prosenttia maasta oli yksityisinä tiloina, yleensä yksittäisen perheen puolen hehtaarin omana maana. Nämä kolme prosenttia maasta tuottivat 1980-luvulla yli neljänneksen maataloustuotannosta, jopa 66 prosenttia perunoista ja 30 prosenttia lihasta ja maidosta.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Hyvistä luonnonoloista huolimatta maa joutui tuomaan osan ruoastaan, mutta Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter kielsi 4. tammikuuta 1980 viljan viennin Neuvostoliittoon vastatoimena Neuvostoliiton hyökkäykselle Afganistaniin 1979.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Neuvostoliiton viljavimmat maa-alueet sijaitsivat maan länsiosassa Valko-Venäjällä, Ukrainassa ja Etelä-Venäjällä. Näiden alueiden pohjoispuolella alkoi havumetsävyöhyke, jonka pohjoispuolella oli hedelmätöntä jänkää. Alueen itäpuolella maasto muuttui hiljalleen arosta puoliaavikoksi ja lopulta aavikoksi. Nämä alueet vaativat kastelua maanviljelyn mahdollistamiseksi. Parhaat maatalousmaat sijaitsivat siis lehtimetsävyöhykkeellä ja erityisesti entisillä aroilla, joiden mustamulta oli viljavuudeltaan samaa luokkaa kuin Yhdysvaltojen Keskilännessä. Kaspianmeren ja Mustanmeren rannikoilla oli pieniä nahkealehtisten kasvien alueita, jotka soveltuivat hedelmänviljelyyn.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Neuvostoliiton maatalous toteutui yhteisomisteisilla tiloilla, jotka olivat joko osuuskuntamuotoisia kolhooseja tai valtio-omisteisia sovhooseja. Sovhooseissa maatyöläiset saivat teollisuustyöläisten tapaan palkkaa ja nauttivat samantapaisista sosiaalieduista. Yleensä sovhoosit olivat erikoistuneet tiettyyn tuotantoalaan ja niiden koneet ja lannoitteet olivat parempilaatuisia. Kolhoosit olivat muodollisesti maatyöläisten omistuksessa ja niillä oli oikeus myydä tuotantokiintiöt ylittävä osuus elintarvikemarkkinoilla. Maatyöläisten elintason kolhoosissa määräsi kolhoosin taloudellinen tilanne. Lisäksi jokaisella maatyöläistaloudella oli yleensä noin puolen hehtaarin alue omaa henkilökohtaista viljelyään ja pienkarjaansa varten. Vaikka näiden alueiden pinta-ala oli kokonaisuuteen verrattuna vähäinen, ne tuottivat erittäin suuren osan Neuvostoliiton maataloustuotannosta.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Vuonna 1973 Neuvostoliitossa kaksi prosenttia maatalousmaasta oli yksityisessä käytössä. Tämä tuotti noin 25 prosenttia maataloustuotannosta, yli kymmenen kertaa enemmän kuin ne yhteistiloina (kolhoosi) ja valtiontiloina (sovhoosi) olevat 98 prosenttia, jotka tuottivat 75 prosenttia, Neuvostoliiton omien tilastojen mukaan. Vielä 1980-luvulla yksityisessä käytössä oli kolme prosenttia, joka tuotti yli 25 prosenttia.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Tosin yllä olevat vertailut ovat hyvä esimerkki pettävästä ensivaikutelmasta, sillä niissä sivuutetaan se mitä tuotettiin, miten sosialisoitu sektori tuki yksityisiä ja kuinka paljon työvoimaa eri sektoreilla oli käytössään: esimerkiksi perunantuotannossa vuonna 1988 yksityisillä oli käytössään 46 prosenttia koko maan viljelyalasta ja he tuottivat 50 prosenttia koko sadosta. Maidontuotannossa vastaavat osuudet olivat 31 ja 20 prosenttia, eli sillä alueella yksityinen tuotanto oli itse asiassa tehottomampaa kuin neuvostotuotanto yleensä ottaen.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Valtiontilat ja kolhoosit antoivat yksityisille käytännössä kaiken näiden tarvitseman rehun, ja omia eläimiä sai viedä valtion maille laiduntamaan. Kun kaikki sosialisoidun sektorin suora ja epäsuora tuki lasketaan mukaan, oli lähes 20 prosenttia Neuvostoliiton maatalousmaasta yksityisen tuotannon tavalla tai toisella hyödynnettävissä. Noin 40 prosenttia Neuvostoliiton maataloustyövoimasta osallistui yksityiseen tuotantoon.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Neuvostoviljelijän tuottavuus oli 1980-luvulla kymmenesosa yhdysvaltalaisviljelijän tuottavuudesta, joskin Neuvostoliiton omat luvut väittivät maan tuottavuuden olevan 20–25 prosenttia yhdysvaltalaisviljelijän tuottavuudesta, siitä huolimatta että Neuvostoliitto oli investoinut valtavasti rahaa maatalouteen. Länsi-Eurooppaan verrattuna vastaavaa eroa ei ollut samassa mitassa, esimerksiksi Italiassa tuottavuus oli 1970-luvun alussa alhaisemmalla tasolla kuin Neuvostoliitossa.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Tuotantokustannukset olivat erittäin korkeat, Neuvostoliitto joutui tuomaan ruokaa ja silti sillä oli laajoja ruokapulia, vaikka maalla oli suuri osa maailman parhaasta viljelysmaasta ja lisäksi hyvin paljon maa-alaa kansalaista kohden. Pinta-alasta huolimatta maatalous oli Neuvostoliitossa korkean riskin toimintaa, sillä vain 27 prosenttia valtioalueesta oli maatalousmaata, ja tästä vain 10 prosenttia oli viljelyskelpoista. Alueilla, joilla kasvukausi oli riittävän pitkä, ei useinkaan satanut tarpeeksi: vain yksi prosentti viljelykelpoisesta maasta sai optimaalisen sademäärän vuosittain, kun esimerkiksi Yhdysvalloissa vastaava luku on 60 prosenttia ja Kanadassa 80 prosenttia.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Puuton arktinen tundra peitti 9,3 prosenttia Neuvostoliiton pinta-alasta ja soinen mannerilmastollinen taiga 31 prosenttia. Jeniseistä itään ikirouta oli kaikkialla, vetelä suomaaperä sekä hedelmätön podsoli estivät kaiken maataloustoiminnan lukuun ottamatta poronhoitoa ja taigavyöhykkeen eteläreunan rajallista heinien viljelyä.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Taloustieteen professori Joseph Medley väittää, että Neuvostoliiton maatalous oli kohtalaisen tuottavaa, mutta tehokkuutta olisi voitu parantaa investoimalla koneisiin ja infrastruktuuriin, purkamalla keskusjohtoisuutta ja mitoittamalla palkat paremmin työpanosta vastaaviksi. Maa kykeni kasvattamaan viljaa oman väestönsä käyttöä varten, mutta ennen Hruštšovin aikaa kadot aiheuttivat massateurastuksia, kun rehuvilja jouduttiin varaamaan väestölle. Hruštšovin kaudella käytännöksi muodostui ostaa tarvittava vilja ulkomailta, lähinnä lännestä, mikä rasitti jatkuvasti kansantaloutta. Tärkein vilja oli vehnä, mutta myös ohraa, ruista, kauraa ja riisiä viljeltiin. Maissin viljely-yritykset Hruštšovin kaudella johtivat laajamittaiseen epäonnistumiseen.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: YK:n mukaan elintarvikkeiden vähäinen määrä kauppojen hyllyillä Neuvostoliitossa ei ollut merkki puutteellisesta ravinnosta tai nälkäongelmasta ainakaan enää 1950- ja 1960-luvuilta eteenpäin. Neuvostokansalaisten ruokavalio, kalorien ja proteiinien määrä, oli YK:n mukaan hyvällä tasolla, mutta valtion toteuttama elintarvikkeiden hintojen subventointi (”liian halpa ruoka”) ja muiden kulutusmahdollisuuksien vähäisyys aiheuttivat sen, että kuluttajat ostivat elintarvikkeita enemmän kuin markkinaehtoisen hinnanmuodostuksen vallitessa olisi ostettu. Esimerkiksi vuosina 1964–1966 neuvostokansalaisen saama kalori- ja proteiinimäärä ylitti ruotsalaisen, norjalaisen, länsisaksalaisen ja japanilaisen, mikä tosin saattoi olla haitallista ylipainon ja elintasosairauksien kannalta. Ylituotannosta johtuvaa syötäväksi kelpaavan ruoan polttamista ja kaatopaikoille ajamista ei Neuvostoliitossa esiintynyt.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Juuresten ja vihannesten viljely oli tavanomaista Neuvostoliiton Euroopan puoleisissa osissa. Tärkeitä kasveja olivat peruna, kaali, lanttu, nauris ja sipuli. Maan loppuaikoina kasvihuoneiden laajamittainen rakennustyö mahdollisti sen, että asutuskeskuksissa oli useimmiten saatavilla myös tomaattia ja kurkkua ympäri vuoden. Sokerijuurikasta, puuvillaa, auringonkukkaa ja muita teollisia raaka-ainekasveja viljeltiin puoliaavikoilla keinokastelun turvin. Toisen maailmansodan jälkeen hampun ja pellavan viljely taantui hiljalleen näiden kasvien viljelyalueilla Kaukasuksella ja Baltiassa. Georgia oli teenviljelyn keskus, kun taas Moldova vastasi suurimman osan yleisliittolaisesta hedelmätuotannosta. Tupakkaa kasvatettiin pääosin Etelä-Venäjällä ja Kaukasuksella, mutta Neuvostoliitto joutui silti tuomaan suuren osan kuluttamastaan tupakasta.


title: Neuvostoliiton maatalous

text: Karjatalous oli Neuvostoliitossa erityisen huomion kohteena, sillä lihan, munien ja maidon tuotanto oli näkyvä tapa nostaa väestön elintasoa. Osasta tuotantoa vastasivat kolhoosi–sovhoosi-järjestelmän ulkopuoliset teollisuusmaiset erityislaitokset, jotka tuottivat suurimman osan munista ja kananlihasta. Karjatalous oli myös varsinaisen maatalousalueen ulkopuolella tärkein maatalouden muoto. Se ei kuitenkaan ollut erityisen tuottavaa. Esimerkiksi Suomessa lypsykarjan tuottavuus oli noin kaksinkertainen verrattuna Neuvostoliiton keskiarvoon. Eräänä ongelmana oli väkirehun puute, jota puuvillan- ja auringonkukansiementen syöttäminen ei riittänyt korvaamaan.


title: Eye of the Beholder

text: Eye of the Beholder voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vikramaditya II

text: Vikramaditya II oli intialaisen Chalukya-valtakunnan hallitsija vuosina 733–744. Hän nousi valtaan isänsä, Vijayadityan, kuoleman jälkeen.