title: Erno Rosenberg

text: FJK:n kasvatti Rosenberg pelasi ensimmäisen ottelunsa Hakan edustusjoukkueessa ottelussa AC Allianssia vastaan kaudella 2005. Kauden aikana 180-senttinen keskikenttäpelaaja oli mukana myös Hakan euro-otteluissa Pjunik Jerevania ja Vålerengaa vastaan. Seuraavalla kaudella Rosenberg pelasi 15 liigaottelua ja hänen odotettiin nousevan lähivuosina tärkeään rooliin seurassaan. Rosenberg ja Haka purkivat kuitenkin kauden 2007 jälkeen sopimuksen, joka olisi jatkunut vielä seuraavan vuoden. Osapuolet tulivat siihen tulokseen, että Rosenbergille olisi parempi pelata jossain muussa seurassa runsaammalla peliajalla.


title: Erno Rosenberg

text: Tammikuussa 2008 Rosenberg teki vuoden sopimuksen Ykkösessä pelaavan FC Hämeenlinnan kanssa .


title: Erno Rosenberg

text: Kaudeksi 2009 Rosenberg palasi taas tuttuun ympäristöön Valkeakoskelle Hakaan, jossa Rosenbergin joukkue oli Kolmosessa pelaava reservijoukkue Koskenpojat (Valkeakoskelaisen VaKP:n edustusjoukkue, joka toimi yhteistyössä Hakan kanssa ja osana Hakaa). Rosenberg on pelasi vahvan alkukauden nousua havittelevan Koskenpoikien riveissä, ja näytti siltä ettei Rosenbergin ura olisi missään nimessä vielä lopullisesti ollut hautautumassa alasarjojen syövereihin.


title: Erno Rosenberg

text: Nykyisin Rosenberg asuu Kanta- Hämeessä ja vaikuttaa pankkialalla.


title: Edogawa

text: Edogawa () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee kaupungin itäosassa Tokionlahden rannalla Tokion keisarillisen palatsin itäpuolella Ara- ja Edojokien suulla ja rajautuu Katsushikan, Kōtōn ja Sumidan erillisalueisiin sekä Chiban prefektuurin Ichikawan, Matsudon ja Urayasun kaupunkeihin. Edogawassa on 694 307 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 49,90 neliökilometriä.


title: Edogawa

text:
Edogawan erillisalueella on 46 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 197 osa-alueeseen (). Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä yhdeksään osa-aluetta.
Edogawa on merellinen alue, joka rajautuu etelässä Tokionlahteen, lännessä Ara- ja Nakajokiin sekä idässä Edo- ja Kyū-Edojokiin. Alueen läpi virtaa seitsemän jokea, joiden yhteispituus on 45 kilometriä. Tokionlahden rannalla on Kasain merenrantapuisto, jossa sijaitsee Tokyo Sea Life -akvaario.


title: Röntgenspektroskopia

text: Röntgenspektroskopia on yleisnimitys tutkimusmenetelmille, jossa röntgensäteilyllä aiheutetaan viritystiloja atomeihin ja molekyyleihin. Röntgenspektroskopiamenetelmillä tutkitaan aineessa olevien elektronien energiatiloja.


title: Aiden Ford

text: Aiden Ford on fiktiivinen hahmo scifi-sarjassa "Stargate Atlantis". Hän oli sarjassa vakiohahmona ensimmäisellä tuotantokaudella, mutta toisella tuotantokaudella häntä nähtiin vain satunnaisesti ja kolmannella tuotantokaudella hän ei näyttäytynyt sarjassa. Fordia näyttelee Rainbow Sun Francks.


title: Aiden Ford

text: Luutnantti Ford oli innokas nuori sotilas liittyessään Atlantis-retkikuntaan. Hän oli erikoistunut aseisiin ja räjähteisiin, ja hänestä tuli osa retkikunnan lippulaivajoukkuetta, jossa hän osoittautui taitavaksi ja hyödylliseksi lisäksi. Fordin nuoren iän takia joukkueen muut jäsenet, lähinnä John Sheppard ja Rodney McKay, tekivät hänestä usein leikkimielisesti pilaa.


title: Aiden Ford

text: Wraithien hyökätessä Atlantikseen Ford jäi eräiden muiden sotilaiden kanssa saarroksiin. Wraith alkoi syödä Fordia kädellään, mutta samalla hetkellä tapahtuneen räjähdyksen takia molemmat sinkoutuivat alla olevaan mereen. Myöhemmin Ford löydettiin elossa, vaikka hänen olisi kaiken järjen mukaan täytynyt olla kuollut viruttuaan kylmässä vedessä yli tunnin kasvot alaspäin. Tohtori Beckett sai selville, että kuollessaan wraithin elimistöstä oli siirtynyt Fordiin entsyymiä, jonka avulla wraithit pitävät uhrejaan pidemmän aikaa elossa syömisprosessin aikana. Tämän takia Fordista oli tullut tavallista ihmistä kestävämpi ja voimakkaampi. Sivuvaikutuksena oli kuitenkin, että entsyymi aiheutti Fordille huumeiden käyttöön verrattavia vieroitusoireita ja muutti tämän persoonallisuuden aggressiivisemmaksi. Ford pakeni Atlantiksesta hyökättyään henkilökunnan kimppuun ja katosi.


title: Aiden Ford

text: Myöhemmin Fordin entiset joukkuejäsenet törmäsivät tähän samalla planeetalla, josta löysivät Ronon Dexin. Ford yritti taivuttaa McKayn uskomaan, ettei ollut hullu, mutta Fordin yhä jatkuva aggressiivisuus ja entsyymiriippuvuus kertoivat muuta. Hän pakeni taas ennen kuin Sheppard ehti ottaa hänet kiinni ja viedä tohtori Beckettin hoitoon.


title: Aiden Ford

text: Ford kidnappasi myöhemmin joukkueen ja selvisi, että hän oli kerännyt ympärilleen joukon miehiä, joilla oli kaikilla entsyymiriippuvuus. Miehet uskoivat pystyvänsä taistelemaan paremmin wraitheja vastaan entsyymin alaisena, ja he huumasivat myös McKayn, Teylan ja Rononin yrittäen todistaa näille entsyymin hyödyllisyyden. Fordin aikomuksena oli käyttää entisiä joukkuetovereitaan apuna waithien emoaluksen tuhoamisyityksessä. Yritys ei mennyt sulavasti, ja joukkue pelastui aluksen sisältä viime hetkillä ennen sen räjähtämistä. Ford oli viimeisten tietojen mukaan aluksessa sen räjähtäessä, mutta Sheppard uskoo atlantislaisten näkevän tämän vielä, koska Ford on kekseliäs ja saattoi hyvinkin onnistua pakenemaan.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Japanilaisen miekan valmistus on pitkällinen sepäntaitoa vaativa prosessi.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Japanilaisen miekan (katana, tachi, wakizashi) valmistukseen käytetään perinteisesti pätsissä pelkistettyä rautaa, joka hiilestetään ahjossa teräkseksi. Koska pätsissä rauta ei sula, tuloksena on vähähiilistä ja puhdasta kankirautaa, joka hiilestetään edelleen teräkseksi puuhiilellä ja kasvimateriaaleilla. Yleensä hiilipitoisuus pyritään saamaan noin 0,5–0,75 % tietämille.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Miekka voidaan tehdä useammasta teräslaadusta normannimiekan ja morapuukon tavoin pajahitsaamalla, tai yhdestä teräskappaleesta. Mikäli terä tehdään useammasta teräslaadusta (wari ha kitae), tällöin terän selkä (mune) ja lape (shinogi) pyritään tekemään mahdollisimman joustavasta ja leikkuureuna (ha) mahdollisimman kovasta teräslaadusta. Terä voidaan tehdä myös niin, että pehmeän ja sitkeän sydämen ympärille taotaan kova terä (kobushi kitae, vrt. mora-puukon rakenne).


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Nykypäivänä miekkaa tehtäessä voidaan käyttää suoraan teollisia teräslaatuja, ja jyrsiä aihio muotoon karkaisuvalmiiksi. Seppien konsensus on, että paras terä tulee AISI 1050 -teräslaadusta, jossa on 0,50 % hiiltä. Se on kova ja sitkeä ja pitää teränsä hyvin. Ruostumattomasta teräksestä valmistetut terät murtuvat helposti ja tylsyvät nopeasti.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Japanilaisen miekan valmistuksen kaikkein legendaarisimpana tekniikkana pidetään sen taontaa, eli taittelutaontaa, jossa aihio taotaan muotoon, taitetaan kahtia, uudelleen lämmitetään ja taotaan, jonka jälkeen toimenpide toistetaan. Uskomusten mukaan näin saadaan aikaan miekan legendaariset ominaisuudet.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Tosiasiallisesti taittelutaonnan tehtävä on pelkästään saada aikaan tasalaatuista terästä. Pätsistä tuotetussa raudassa on aina jonkin verran kuonaa ja muita epäpuhtauksia mukana, ja taonnan tarkoitus on mekaanisesti lyödä nämä epäpuhtaudet pois. Taonnalla ei ole vaikutusta teräksen metallurgisiin ominaisuuksiin. Taittelutaonta ei ole myöskään sama tekniikka kuin eurooppalainen damaskointi, jossa taotaan eri laatuisia rauta- ja teräsaihioita yhteen ja näin saadaan ominaisuuksiltaan erilaista terästä. Sen tehtävänä on yksinkertaisesti aikaansaada tasalaatuista terästä.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Joka kerralla, kun taittelutaonta tehdään, teräkseen tulee ohuita kerroksia, joiden määrä kasvaa kahden potensseissa jokaisen taittelukerran jälkeen. Japanilaisten seppien mukaan taitteluita pitäisi tehdä maksimissaan 10 (1024 kerrosta), sillä jokainen kuumennus ja taonta mellottaa terästä jonkin verran polttaen hiiltä pois, ja Sakakibara Kozanin mukaan yli 15 kertaa taiteltu terä menettää ominaisuutensa, sillä se on käytännössä hiilipitoisuudeltaan kankiraudan tasoa (kuzuzeru). Näillä kerroksilla ei ole vaikutusta terän metallurgisiin ominaisuuksiin, mutta ne ovat esteettisesti kauniita muodostaen kuvion (hada).


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Mikäli teräs on ollut alusta saakka tasalaatuista, taittelutaonta voidaan jättää kokonaan pois. Tästä syystä eurooppalainen teräs oli 1600-luvulla Japanissa hyvin haluttua, sillä se oli tasalaatuista ja siitä sai hyviä miekkoja. Mikäli miekan valmistukseen käytetään nykyaikaista valssattua ja mellotettua hiiliterästä, se voidaan jyrsiä muotoon suoraan lattateräksestä.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Kun teräaihio on saatu lopulliseen muotoonsa ja ruotiin tehty kahvan kiinnitysreiät, se on valmis karkaistavaksi.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Japanilaisen miekan liki legendaariset ominaisuudet saadaan aikaan differentiaalikarkaisulla.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Differentiaalikarkaisu tarkoittaa, että terän eri osat karkaistaan samanaikaisesti eri lämpötiloihin ja sen jälkeen päästetään eri kovuusasteisiksi. Tämä tehdään peittämällä terän lape (shinogi) ensin muotoon leikatulla silkkipaperilla, joka peitetään savella. Saveen voidaan sekoittaa booraksia. Leikkuureuna (ha) jätetään paljaaksi. Kun terä kuumennetaan noin 800 °C:een lämpötilaan Curie-pisteen (772 °C) yläpuolelle ja karkaistaan äkisti veteen upottamalla, leikkuureuna karkaistuu lasinkovaksi, martensiittisen kiderakenteen omaavaksi, mutta saven suojaama lape ja selkä pysyvät sitkeinä ja joustavina; savi toimii lämpöeristeenä ja hidastaa lappeen jäähtymistä jolloin lappeeseen muodostuu pehmeämpi ja sitkeämpi kiderakenne. Terä on kuitenkin tässä vaiheessa aivan liian kova käyttöä varten, joten sitä on päästettävä jonkin verran. Nyrkkisääntö on, että mitä lyhyempi terä, sitä kovemmaksi se voidaan karkaista: tantō karkaistaan suunnilleen Rockwell-kovuuteen 60–65; Mora-puukon Rockwell-kovuus on 62. Wakizashilla leikkuureunan kovuus on noin 58, ja katanalla tai tachilla leikkuureunan kovuus on noin 53–55 ja lappeen 40–45.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Vertailun vuoksi: keskiaikaisen eurooppalaisen kaksiteräisen miekan leikkuureunan Rockwell-kovuus on yleensä välillä 49–53, sillä sen karkaisu tehdään eri tavoin. Karkaisun osalta sillä ei ole eroa, onko terä tehty perinteisen metodin mukaisesti takomalla vai lattateräksestä jyrsimällä. Liian kovaksi karkaistu tai päästämätön terä puolestaan murtuu helposti osuessaan esimerkiksi haarniskaan tai vastustajan miekkaan tai siihen tulee kolo.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Oikein karkaistun miekan leikkuureunan ja lappeen välille jää selkeä karkaisulinja ("hamon"). Kyseessä ei siis ole koristelu, vaan kahden teräksen eri kidemuodon välinen raja. "Hamon" syntyy lämpökäsittelystä: karkaisemattomissa koristemiekoissa se tehdään usein hapolla etsaamalla. Ruostumattoman teräksen karkaisuominaisuudet ovat huonot, se voi murtua karkaistaessa, ja siitä valmistetut miekat saadaan yleensä maksimissaan Rockwell-kovuuteen noin 46–48, eli mikäli halutaan miekka, joka leikkaa hyvin ja säilyttää teränsä, sitä ei pidä tehdä ruostumattomasta teräksestä. Ruostumattomaan teräkseen ei myöskään saa kunnollista hamonia.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Oikein karkaistun miekan tunnistaa myös pitämällä kahvasta kiinni ja lyömällä sen lapetta avokämmenellä. Mikäli karkaisu on tehty liian kovaksi, miekka ei värähtele lainkaan, ja se todennäköisesti murtuu, jos se lyönnistä juuttuu johonkin kiinni. Mikäli karkaisu on tehty liian pehmeäksi, värähtely on löysää ja vaappuvaa – koristemiekkoja ei yleensä lämpökäsiteillä lainkaan. Oikein karkaistu miekka värähtelee jousimaisesti, vaimentuen tasaisen terävästi.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Metallurgian muuttuessa taidosta tieteeksi Japanissa alettiin tuottaa armeijan upseereille seremonia- ja paraatimiekkoja teollisesti. Ne yleensä olivat massatuotettuja ja usein joko karkaisemattomia tai puutteellisesti karkaistuja, ja niiden laatu oli heikko. Toisen maailmansodan jälkeen suurin osa niistä sulatettiin romuna.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Kun terä on saatu karkaistua, se teroitetaan. Perinteisesti teroitus on tehty tahkoamalla veden ja hiomakiven kanssa. Teroitusta ei pidä tehdä smirgelillä tai nauhahiomakoneella. Tämä sen vuoksi, että terän lämpötila voi nousta niin korkealle, että se pilaa leikkuureunan lujuusominaisuudet. Perinteisesti terä on riittävän terävä silloin, kun sillä voi lyödä veden pinnalle asetetun riisipaperiarkin kahtia. Elokuvissa nähdyt temput, joissa miekan päälle pudotettu silkkipaperi repeää, eivät ole todellisia.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Viimeistely käsittää tupen, väistin (tsuba) ja kahvan kiinnityksen, signeerauksen ja kiillotuksen. Kahva pyritään tekemään niin pitkäksi, että miekan painopiste tulee suunnilleen tsuban (västilevy) etupuolen kiinnitysholkin (dai-seppa) kohdalle. Koska japanilaisissa miekoissa ei perinteisesti ole pontta mutta niissä on paksu ruoti, tasapainotukseen on kiinnitettävä erityistä huolta. Liian teräpainoinen miekka on väsyttävä, hidas ja hankala käyttää ja aiheuttaa nivelvammoja käyttäjälleen; liian hyvin tasapainotetulla miekalla (painopiste juuri tsuban kohdalla) puolestaan ei iskuun saa riittävää voimaa.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Tasapainotus on miekan käyttökelpoisuuden kannalta vähintään yhtä tärkeä ominaisuus kuin sen karkaisu, sillä sen käytettävyysominaisuudet, kuten nopeus ja liikkuvuus, riippuvat tasapainotuksesta. Miekka voidaan tasapainottaa joko yhden tai kahden käden käyttöä varten; kaksikätiseksi tasapainotetun miekan painopiste on hieman enemmän terän puolella kuin yhden käden käyttöä varten tasapainotettu. Kun tasapainotus on tehty, seppä stanssaa signeerauksensa miekan ruotiin


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Ei ole liioiteltua sanoa, että miekan hankinnan ja käyttäjän kannalta sen tasapainotus on tärkein ominaisuus, paljon tärkeämpi kuin terän lujuusominaisuudet, sillä miekkaa tulee kyetä käyttämään äärimmäisissä olosuhteissa väsymättä. Nykyaikaisissa teollisesti valmistetuissa miekoissa on usein huono tasapainotus ja niissä terä on liian paksu ruotiin nähden, mikä merkitsee että ase on teräpainoinen. Samoin teräpainoinen ase myös murtuu helpommin kuin hyvin tasapainotettu, sillä sen harmonisen värähtelyn piste ("sweet spot") on lähempänä kärkeä kuin kahvapainoisen; riittävän voimakas, esimerkiksi bō- tai jō-sauvan lyönti ("uchi"), osuma sweet spotiin saattaa aseen voimakkaaseen resonanssiin, jossa harmoniset värähtelyt voivat kasvaa niin voimakkaiksi, että terä murtuu.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Miekkaa on perinteisesti kokeiltu tatamikääröihin: tatamikääröjä asetetaan pystyyn ja miekalla lyödään niitä poikki. Tämä tekniikka, tameshi-giri, kuitenkin kertoo enemmän kokeilijan taidoista kuin itse miekasta; taitava testaaja pystyy lyömään jopa matkamuistomiekalla monta tatamikääröä poikki siinä missä taitamaton ei saa ensimmäistäkään. Edo-aikana miekkoja testattiin myös kuolemaantuomittuihin rikollisiin ja ruumiisiin – tai joskus satunnaisiin vastaantulijoihin.


title: Japanilaisen miekan valmistus

text: Japanilainen miekka on yleensä kiillotettu käsin. Vaikka prosessi on hidas ja aikaa vievä koneelliseen kiillotukseen verrattuna, näin kuitenkin saadaan sekä hamon että eri kidemuodot ja takomalla valmistetun miekan kerrokset näkyviin. Mikäli miekka kiillotetaan koneellisesti peilikirkkaaksi, kuten monet teollisesti valmistetut miekat on kiillotettu, näitä ominaisuuksia ei saada näkyviin.


title: Jättiläisalbatrossi

text: Jättiläisalbatrossi ("Diomedea exulans") on albatrossien ("Diomedeidae") heimoon kuuluva suurikokoinen merilintu.


title: Jättiläisalbatrossi

text: Jättiläisalbatrossin siipien kärkiväli on maailman suurin, jopa 3,7 metriä. Keskimääräinen siipien kärkiväli on 3,1 metriä. Vartalo on noin 1,35 metriä pitkä naarailla ja hiukan lyhyempi koirailla. Massa on 6-12 kg. Juuri lentämään lähteneen nuoren linnun massa voi olla 16,1 kg.


title: Jättiläisalbatrossi

text: Jättiläisalbatrossin levinneisyysalue sijaitsee eteläisellä jäämerellä. Maailman kokonaisparimäärä on noin 8 500 paria ja yksilömäärä noin 28 000 aikuista yksilöä. Etelä-Georgian Bird Islandilla ja Crozetsaarten Possession Islandilla pesii noin 30 % maailman jättiläisalbatrosseista ja kanta on ollut kohtalaisen vakaa viime vuosikymmeninä. Näiden lisäksi laji pesii myös Prince Edward Islandilla, Kerquelensaarilla ja Macquarie Islandilla.


title: Jättiläisalbatrossi

text: Jättiläisalbatrossi on ensimmäinen kirjallisesti kuvattu albatrossi, ja sen luultiin pitkään olevan "Diomedea dabbenenan" ja antipodienalbatrossin ("Diomedea antipodensis") kanssa samaa lajia. Osa tutkijoista uskoo yhä näiden olevan saman lajin alalajeja. Jättiläisalbatrossi ja amsterdamsaarenalbatrossi ("Diomedea amsterdamensis") muodostavat jättialbatrossien lajikompleksin. Jättiläisalbatrossi on nimensä mukaisesti "Diomedea"-suvun suurin laji ja yksi maailman parhaimmin tunnetuista ja eniten tutkituista lintulajeista. Jättiläisalbatrossit voivat lentää yli 1000 kilometriä vuorokaudessa etsiessään ravintoa.


title: Jättiläisalbatrossi

text: Ne pesivät mieluiten kivisillä ja meren lähellä olevilla paikoilla saalistaen kaloja poikasilleen. Toisinaan albatrosseja näkyy myös hyvin kaukana sisämaassa.


title: Poskiontelontulehdus

text: Poskiontelontulehdus eli maksillaarisinuiitti on sairaus, jossa poskiontelon limakalvot ovat tulehtuneet.


title: Poskiontelontulehdus

text: Poskiontelontulehdus on yleinen sairaus, jonka kärsii vuosittain noin 100 000–400 000 suomalaista. Yleensä toipuminen sujuu ongelmitta, vaikkakin joskus tulehdus saattaa levitä pansinuiitiksi.


title: Poskiontelontulehdus

text: Poskiontelontulehdus voi ilmetä flunssan jälkitautina tai allergisena reaktiona. Myös tupakansavu ja ylähampaiden tulehdukset lisäävät sairastumisen riskiä. Tulehdus voidaan todeta muun muassa kaikututkimuksen (ultraäänitutkimus) avulla. Tavalliseen flunssaan liittyy poskionteloiden märkäkertymä noin 70 prosentilla aikuisista. Märkäkertymä häviää itsestään noin viikon sisällä yli 90 prosentissa tapauksista.


title: Poskiontelontulehdus

text: Tavallisia poskiontelontulehduksen oireita ovat nenän tukkoisuus, flunssaoireet, hammassärky, paineen tunne poskipäissä, pitkittynyt yskä ja joskus muun muassa kuume ja huimaus.


title: Poskiontelontulehdus

text: Lievemmissä tapauksissa hoidoksi riittävät kipua lievittävät lääkkeet ja nenäsumutteet. Itsehoitona voi käyttää myös nenähuuhtelua, joka saattaa olla nenäsumutteita tehokkaampi keino kroonisiin nenä- ja poskiontelovaivoihin.


title: Poskiontelontulehdus

text: Jos tila pitkittyy, antibiootit, ensisijaisesti amoksisilliini voivat olla tarpeen. Varsinkin jos sairaus toistuu usein, käytetään myös poskiontelopunktiota.


title: Poskiontelontulehdus

text: Poskiontelopunktio on toimenpide, jossa poskiontelot puhdistetaan märkäeritteestä huuhtelemalla. Huuhtelu saa poskiontelossa aikaan tulehduksen aiheuttaville bakteereille haitallisen ympäristönmuutoksen. Vaikeissa tapauksissa huuhtelu saatetaan toistaa päivittäin.


title: Poskiontelontulehdus

text: Poskiontelopunktiossa nenäontelon seinämä ensin puudutetaan, jonka jälkeen nenäontelon ja poskiontelon välinen ohut luuseinämä puhkaistaan sieraimen kautta punktioneulalla, ja neulalla ruiskutetaan poskionteloon huuhtelunestettä, joka on tavallisesti fysiologista keittosuolaa. Neste kiertää poskiontelon oman kanavan (lat. "ostium") kautta ulos tuoden mukanaan ontelossa olevan liman tai märkäeritteen. Tällä niin sanotulla poskiontelon huuhtelulla pyritään nopeuttamaan poskiontelotulehduksen paranemista.


title: Poskiontelontulehdus

text: Poskiontelotulehdus ei tartu helposti.


title: Poskiontelontulehdus

text: Nenähuuhtelun on päivittäin tehtynä havaittu helpottavan poskiontelontulehduksen oireita ja vähentävän lääkkeiden käyttöä henkilöillä, joita poskiontelontulehdus vaivaa usein.


title: Kuopion lääninhallitusrakennus

text: Kuopion lääninhallitusrakennus on rakennus Kuopiossa, Väinölänniemen kaupunginosassa. Rakennus sijaitsee Hallituskadulla Kuopionlahden (vesialue) ja Väinölänniemen puiston välittömässä läheisyydessä. Sen on suunnitellut arkkitehti Konstantin Kiseleff, joka sai rakennussuunnitelman ("Projekt för Guvernörs residens i Kuopio stad") valmiiksi vuonna 1882. Kuopion läänin lääninhallituksen henkilökunta muutti rakennukseen vuonna 1885. Se edustaa uusrenessanssin arkkitehtoonista tyylisuuntaa. Rakennus on täysin suojeltu sekä ulko- että sisäpuolelta. Rakennuksen omistaa valtionyhtiö Senaatti-kiinteistöt, ja siinä toimii Itä-Suomen aluehallintoviraston Kuopion toimipaikka.


title: Kuopion lääninhallitusrakennus

text: Lääninhallitukselle varattiin sen nykyinen paikka Piispanpuiston laidalta vuoden 1860 asemakaavassa. Talon ensimmäiset piirustukset laati arkkitehti E. B. Lohrmann vuonna 1865. Kuitenkin nämä kuten monet muut myöhemmin laaditut suunnitelmat jäivät toteutumatta.


title: Kuopion lääninhallitusrakennus

text: Rakennuksen mahtipontisuus kuvastaa sitä, millainen asema maaherralla oli rakennuksen valmistumisen aikaan. Hulppean päärakennuksen lisäksi kokonaisuuteen kuuluvat sivuille rakennetut yksikerroksiset rakennukset, joita korotettiin ja jatkettiin myöhemmin. Kokonaisuuteen kuului lisäksi suuri puutarha huvimajoineen, joka ulottui Kuopionlahden rantaan saakka.


title: Westerkullan kartano

text: Westerkullan kartano on kartano Itä-Vantaalla, Hakunilan suuralueen Länsimäen kaupunginosassa.


title: Westerkullan kartano

text: Kartano on muodostettu vuonna 1630 neljästä silloisesta tilasta. Kartanolla oli säterivapaus vuodesta 1633 vuoteen 1683, jolloin kartanosta tehtiin säteriratsutila. Tila ostettiin perintötilaksi vuonna 1797.


title: Westerkullan kartano

text: Kartanosta on ensimmäinen maininta asiakirjoissa vuodelta 1587. Mutta varsinaisesti sen historia alkaa vuodesta 1626, jolloin sen sai läänitykseksi liivinmaalainen aatelismies Reinhold Wunsch. Hänen pojanpoikansa Adan Johan Wunschin kerrotaan syyllistyneen tappoon ja olleen muutenkin suvun musta lammas. Hän myi tilan 300 taalerilla hopearahaa Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherralle, paroni Axel Rosenhanelle. Kartano autioitui isonvihan aikana. Sen sai 1791 haltuunsa Gabriel August Hagelberg, jonka jälkeläisten, nimellä Hagelstam, omistuksessa ja hyvässä hoidossa se oli 113 vuotta.


title: Westerkullan kartano

text: Vuonna 1826 kartanon pää- ja talousrakennus paloivat maan tasalle. Samassa yhteydessä räjähti pihan keskellä ollut, kiviharkoista rakennettu nelikulmainen, ruutikellarina toiminut rakennus.


title: Westerkullan kartano

text: Uusi hirsirakenteinen päärakennus valmistui vuosina 1826-27. Rakennuksessa on kahdeksan huonetta, jonka lisäksi mansardikaton alla olevassa yläkerroksessa on kolme huonetta. Sisäänkäynti oli pohjoissivulla.


title: Westerkullan kartano

text: Talo kävi kuitenkin ahtaaksi, joten rakennuksen itäpuolelle nousi vuonna 1875 lyhyempi, mutta leveämpi lisärakennus. Vuonna 1915 rakennusten väliin rakennetiin pieni huone, jolla lisärakennus yhdistettiin päärakennukseen.


title: Westerkullan kartano

text: Tilan pellot ovat edelleen viljelyssä. Nykyiset omistajat ovat Thuringin ja Ackermannin suvut. Kartanon alueella on kulttuurihistoriallista merkitystä, ja se on myös lähiseudun asukkaiden, muun muassa länsimäkeläisten (Västerkulla) ja mellunmäkeläisten virkistysaluetta.


title: Estádio da Luz

text: Estádio da Luz (viralliselta nimeltään Estádio do Sport Lisboa e Benfica) on jalkapallostadion Portugalin pääkaupungissa Lissabonissa. Se toimii Benfican ja Portugalin maajoukkueen kotistadionina. Stadionin kapasiteetti on 65 647 istumapaikkaa. Estádio da Luzilla pelattiin useita otteluita vuoden 2004 EM-kilpailuissa, mukaan lukien loppuottelu.


title: Estádio da Luz

text: Stadionia kutsutaan yleisesti ”Valon stadioniksi”, koska sana "luz" tarkoittaa valoa. Stadionin nimessä Luz tarkoittaa kuitenkin Lissabonin kaupunginosaa, jossa stadion sijaitsee. Benfican kannattajat käyttävät Estádio da Luzista myös nimeä "A Catedral" (”katedraali”).


title: Estádio da Luz

text: Vanha stadion, myös nimeltään Estádio da Luz, rakennettiin vuonna 1954. Se oli aikanaan yksi maailman suurimmista stadioneista. Istumapaikkoja siellä oli noin 120 000, mutta sanotaan että vuoden 1991 nuorten MM-kisojen loppuottelua olisi ollut katsomassa 130 000 katsojaa. Vanha stadion purettiin vuonna 2002, ja nykyinen rakennettiin vuoden 2004 EM-kisoja varten. Sen avajaiset olivat 25. lokakuuta 2003. Stadionin suunnitteli arkkitehti Damon Lavelle. Hän suunnitteli stadionin niin, että sinne pääsisi mahdollisimman paljon luonnonvaloa.


title: Estádio da Luz

text: 20. maaliskuuta 2012 Estádio da Luz valittiin isännöimään jalkapallon Mestarien liigan kauden 2013–2014 finaalia. Kyseessä oli ensimmäinen kerta 47 vuoteen, kun kilpailun finaaliottelu pelattiin Portugalissa.


title: Järvensivun koulu

text: Järvensivun koulu on Tampereen Järvensivussa toimiva pieni ala-aste. Vuonna 1907 perustetussa koulussa on noin 120 oppilasta, jotka ovat pääsääntöisesti Iidesrannan, Järvensivun, Lukonmäen ja Vuohenojan alueilta. Koulu sijaitsee Ala-Järvensivulla Iidesjärven rannalla, ja siihen kuuluu kaksi puurakennusta ja vuonna 1956 valmistunut tiilirakennus.


title: Järvensivun koulu

text: Vuonna 2008 koulun rehtorina toimii Soile Ruusunko.


title: Robert Häggblom

text: Robert Markus Häggblom (s. 9. elokuuta 1982 Vaasa) on suomalainen entinen kuulantyöntäjä. Hän edusti urallaan Vasa Idrottssällskapia. Häggblomin valmentajana toimi hänen isänsä Magnus Häggblom. Häggblomin ennätys on 11. heinäkuuta 2007 työnnetty 20,53.


title: Robert Häggblom

text: Birminghamin EM-hallikisoissa 2007 Häggblom oli neljäs ja Valencian MM-hallikisoissa 2008 hän jäi karsintaan. Osakan MM-kisoissa 2007 Häggblom jäi karsintaan tuloksella 19,29. Pekingin olympialaisissa 2008 hän jäi karsintakilpailussa ilman tulosta, eikä selviytynyt finaaliin.


title: Robert Häggblom

text: Tammikuussa 2013 Häggblom työnsi Vaasassa hallissa 19,06 metriä, mikä oli pisin suomalaistyöntö neljään vuoteen. Häggblom kuitenkin lopetti uransa jo samana vuonna selkävaivojen vuoksi.


title: Håkansbölen kartano

text: Håkansbölen kartano eli Hakunilan kartano sijaitsee Vantaalla Hakunilan suuralueen Ojangon kaupunginosassa, nykyisen Hakunilan itäpuolella. Aiemmin Håkansbölen tilan maat ulottuivat myös nykyisen Hakunilan puolelle.


title: Håkansbölen kartano

text:
Kartanon päärakennus on arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema vuodelta 1908. Päärakennusta ympäröivät lukuisat ulkorakennukset ja kartanonpuisto, joka on kunnostettu vuonna 2011. Vantaan kaupunki osti kartanon Sanmarkin perikunnalta vuonna 2005. Kartanon päärakennuksen kunnostus on kesken, mutta kokonaisuuteen kuuluvaa pehtoorin taloa remontoidaan kahvila-ravintolaksi, joka avautuu kesäksi 2018.
Kartanon puistoalueen halki virtaa Kormuniitynoja, jossa mainitaan olleen
myös mylly.


title: Håkansbölen kartano

text: Lindgrenin suunnittelema kartanon päärakennus on rakennettu hirsirunkoinen, ja on peräisin vuodelta 1905. Nykyinen päärakennus on rakennettu vanhan, vuosina 1842–1844 valmistuneen uusklassista arkkitehtuuria edustaneen päärakennuksen paikalle. Kartanon tilan historia viljelysmaana yltää 1500-luvulle saakka. Kartano on ollut vuodesta 2005 lähtien Vantaan kaupungin omistuksessa.


title: Håkansbölen kartano

text: Kartanon entisöinti valmistui 2011. Puiston entistämisessä oli mallina 1900-luvun alun tyyli. Kartanon pihalla on "mutteritalo", kaksikerroksinen huvimaja. Kartanon 1700-luvulla omistanut kauppias Johan Sederholm rakennutti sen kuningas Kustaa III:n vierailun kunniaksi.


title: Håkansbölen kartano

text: Museovirasto on luokitellut kartanomiljöön valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen joukkoon osana kohdetta "Sotungin kylä ja Håkansböle".


title: Live: Right Here, Right Now

text:
Live: Right Here, Right Now on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye Van Halenin ensimmäinen ja tähän mennessä yhtyeen ainoa live-albumi. Albumista tehtiin samana vuonna myös musiikki-VHS ja myöhemmin myös musiikki-DVD. Live-albumi on myynyt multi-platinaa Yhdysvalloissa eli yli 2 miljoonaa kappaletta.
Billboard (Pohjois-Amerikka)
Billboard (Pohjois-Amerikka)


title: Nyrok City

text: Nyrok City on suomalaisen Mauri Kunnaksen vuosina 1975–1986 piirtämä värillinen sarjakuva, joka ilmestyi nuortenlehdissä "Intro", "Help!" ja "Suosikki". Ensimmäinen Nyrok City -tarina oli "Esittely", joka ilmestyi Intron 11. numerossa marraskuussa 1975. Introa julkaistiin kaksitoista kertaa vuodessa. Viimeinen Nyrok City -tarina nimeltä "One More Time: Nyrok City" ilmestyi Suosikissa heinäkuussa 1986. Kunnas sai Puupäähatun Nyrok City -sarjakuvastaan Sarjakuvaseuralta 4. kesäkuuta 1981.


title: Nyrok City

text: Sarjakuvat käsittelivät populaarikulttuurin maailmaa ja sen ulkomaisia sekä suomalaisia yhtyeitä eri nimiväännöksillä, joita olivat mm.


title: Nyrok City

text:
Nyrok City -sarjakuvat olivat myös parodiaversioita tunnetuista elokuvista, kuten:

Vaikka Nyrok City -sarjakuva julkaistiin alun perin vain lehdissä, löytyy koko Nyrok City -tuotanto myöhemmin julkaistuilta kokoelmilta "Nyrok City Kollektion 1" (1984), "Nyrok City Kollektion 2" (1993) ja "The best & wörst of Nyrok City" (2000). Nyrok Cityn kaltaista sarjakuvaa on julkaistu myös kokoelmilla "Nyrok Daily News Presents: Kotlant Jaarti" (1982 1980-luvullaja "Mac Moose ja Jagge Migreenin tapaus" (1995). Jagge Migreeni on Mick Jagger.


title: Nyrok City

text: Nyrok City -sarjakuvissa oleellisessa asemassa on kieli. Suurin osa sarjakuvien henkilöhahmoista puhuu samaan tapaan. Hahmojen puhe perustuu vahvasti Tyrvään murteeseen, joka on myös Mauri Kunnaksen oma murre. Tyrvään murretta puhutaan Kunnaksen kotikaupungin Vammalan (nyk. osa Sastamalaa) seudulla. Niinpä Nyrok Cityn henkilöhahmot käyttävät useimmiten avartuneita diftongeja (ei "kieli" vaan "kiäli", ei "työ" vaan "tyä"), korvaavat yleiskielen d:n r:llä ("homehrutaan", "rarikaali") ja käyttävät inessiivin päätteessä vain yhtä s:ää ("syrjäsä", "Suamesa", "näisä vanhemmisa naisisa"). Lisäksi sarjakuvissa käytetään runsaasti yleiskielelle vieraita, Tyrvään murteeseen kuuluvia sanoja ("helppeesti", "hoto", "punttu", "pöykky"). Tyrvään murteen lisäksi Kunnas on käyttänyt sarjakuvissa myös aikansa nuorisoslangia ja itse keksimiään uudissanoja. Englanninkieliset sanat kirjoitetaan Nyrokissa tahallisen junttimaisella tavalla huonoa ääntämystä vastaavasti ja vierassanojen pehmeät konsonantit korvataan yleensä kovilla vastineilla (G:stä tulee K, D:stä T, B:stä P jne.).


title: Nyrok City

text: Vaikka "Junttila" eli Suomi ja "koko maailma" asetettiin vastakkain, Kunnas tavallaan puolusti perinteistä suomalaisuutta ja irvi sitä väheksyviä suomalaisia rocktähtiä. Erityisesti kohteeksi joutui monesti Suomen ainut 1980-luvulla kansainvälisesti menestynyttä yhtye, Hanoi Rocks, joka korosti kuinka muu maailma ja erityisesti Tukholma oli parempi kuin suomalaisten "junttisäpinät". Monesti keskeinen juoni Nyrok City -tarinassa oli se, että kansainvälinen rocktähti eksyi keskellä Suomen korppea ja "junttikansaa". Esimerkiksi tarinassa "Malka. Sarjakuva tabuista" (Suosikki 1981/3) "Miki Hiiri" (Michael Monroe) eksyi keskellä suomalaista korpea ja tunki päänsä mieluummin suomalaisen pienviljelijän hikiseen saappaaseen kuin hengitti raikasta suomalaisen maaseudun pakkasilmaa. Tuo hikisen saappaan haju toi kotoisan ja kansainvälisen Tukholman viemäriverkoston ilmapiirin mieleen. Toinen vastaava tarina kertoi siitä, kuinka viskiä juova ET (Keith Richards) eksyi suomalaiseen korpeen ja päästyään takaisin Rolling Stones -yhtyeensä yksityiskoneeseen valitteli yhtyetovereilleen, kuinka Suomi oli kauhea paikka, koska ""siellä ei saanut muuta kuin maitoo"".


title: Nyrok City

text: Eräs virolainen yhtye on ottanut nimekseen "Nyrok City". Samoin Nyrok Cityn pohjalta Mauri Kunnas muodosti yhtyeen Nyrok Dolls. Nyrok city on suomalainen väännös nimestä "New Rock City", joka taas vääntyy New York Citystä. Nyrok Dolls taas on väännös New York Dolls -yhtyeestä.


title: Ahlbackan kartano

text: Ahlbackan kartano on kartano Hattulan kunnan Pekolan kylässä, Kanta-Hämeen maakunnassa. Kartanon päärakennus on peräisin 1800-luvun alusta. Tuolloin kartano siirrettiin nykyiselle alueelleen, joka on Aulangontien varressa. Päärakennusta uudistettiin vuonna 1924 arkkitehti D. Frölander-Ulfin johdolla, jolloin se sai nykyisen uusklassisen ulkomuotonsa. Kartanon historia ulottuu 1500-luvun ensimmäiselle puoliskolle saakka.


title: Amberlan kartano

text: Amberlan kartano on kartano Vehmaan kunnassa, Vakka-Suomen seutukunnassa. Kartanon päärakennus edustaa ruotsalaissävytteistä uusklassista arkkitehtuuria. Se on valmistunut vuonna 1922, kun taas aikaisempi päärakennus on peräisin vuodelta 1838. Amberlan kartanon omistajat tunnetaan vuodesta 1540 lähtien.


title: Marshall Amplification

text: Marshall Amplification on englantilainen yritys, joka tekee soitinvahvistimia ja kaiuttimia. Marshall-vahvistin syntyi kun englantilainen musiikkikaupan pitäjä ja rumpujen soitonopettaja Jim Marshall huomasi, etteivät kitaristit löydä itselleen sopivaa vahvistinta. Niinpä Jim Marshall päätti tehdä kitaristeille sellaisen. Hän pestasi apuun Ken Branin ja Marshall Amplification -yhtiö perustettiin vuonna 1962.


title: Marshall Amplification

text: Ensimmäinen Marshall-vahvistin oli tekniikaltaan kopio amerikkalaisesta Fenderin Bassmanista paitsi että vahvistin ja kaiutin olivat erillisissä koteloissaan. Myöhemmin amerikkalaisperäiset muuntajat ja radioputket vaihdettiin englantilaisiin, jolloin sointiin tuli enemmän aggressiivisuutta.


title: Marshall Amplification

text: Nykyään Marshall Amplification -yhtiö valmistaa monia erilaisia vahvistimia ja kaiuttimia: malleja on minivahvistimista putki- ja transistorilaitteisiin.Legendan mukaan tunnettu rock-kitaristi Eddie Van Halen käytti Marshall-vahvistinta ylijännitteellä. Tarinan mukaan hän kytki tätä varten vahvistimen virransyöttöön säätömuuntajan eli Variacin. Myöhemmän lehtihaastattelun mukaan hän todellisuudessa käytti käytettyä Marshall vahvistinta Variacin avulla alijännitteellä säästääkseen kalliita elektroniputkia.


title: Bastvikin kartano

text: Bastvikin kartano on kartano Espoossa, Saunalahden kaupunginosassa. Se on alueen vanhin tunnetuin tila. Kartanon päärakennuksen nykyinen ulkonäkö on peräisin 1920-luvun lopulta, ja se on arkkitehti Väinö Toivion käsialaa. Itse rakennus on kuitenkin huomattavasti vanhempi, oletettavasti 1800-luvun alusta. Sen tarkkaa ikää ei tiedetä. Vuoden 2005 keväällä aloitettiin kartanon kunnostamistyöt.


title: Villa Billnäs

text: Villa Billnäs eli Billnäsin ruukinkartano on Pinjaisten kylässä Raaseporin kaupungissa sijaitseva kivirakenteinen kartanon päärakennus. Sen on suunnitellut suomalainen arkkitehti Lars Sonck, ja se rakennettiin vuosina 1916–1917 ja on aikansa hienoimpia kartanoarkkitehtuurin edustajia. Rakennuttaja oli Fridolf Leopold Hisinger. Siihen liittyy työväen asuinrakennus ja puutarhaan liittyviä pieniä talousrakennuksia..Villa Billnäs on yksityisessä omistuksessa. Rakennus sijaitsee Mustionjoen ja Billnäsin puistotien välissä.


title: Villa Billnäs

text: Tyylillisesti rakennuksen alakerta ja yläkerran pyörökaari-ikkunat viittaavat italialaiseen renessanssipalatsiin. Samaa tyyliä edustivat monet aikakauden pankkien ja vakuutuslaitosten rakennukset. Sonckin tuotannossa se edustaa siirtymistä pois jugendkaudesta. 2000-luvulla on päärakennuksen sivuille rakennettu Bernhard Wernerin suunnittelemat samantyyliset lisärakennukset.


title: Villa Billnäs

text: Rakennuksen valmistuessa ruukki oli muodostettu 1898 osakeyhtiöksi, ja kartano muodosti erillisen maatilan.


title: Villa Billnäs

text: Aiemmin paikalla ollut Sebastian Gripenbergin suunnittelema puinen ruukinkartanon päärakennus Villa Billnäs tuhoutui tulipalossa vuonna 1915. Kaksikerroksinen, ajan uusrenessanssista huvilatyyliä edustava rakennus valmistui 1884, jolloin aiemmin muualla asunut ruukin omistaja Fridolf Leopold Hisinger muutti paikkakunnalle..


title: Artturi H. Virkkunen

text: Artturi Heikki Virkkunen (vuoteen 1906 Snellman) (19. tammikuuta 1864 Karunki – 17. marraskuuta 1924 Espoo) oli suomalainen historiantutkija. Hän toimi vuodesta 1922 vuoteen 1924 Turun yliopiston professorina ja ensimmäisenä rehtorina.


title: Artturi H. Virkkunen

text: Virkkusen vanhemmat olivat kirkkoherra Gustaf Adolf Snellman ja Hilma Aurora Forsman. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta yksityislyseosta 1883 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1888 ja lisensaatiksi 1894.


title: Artturi H. Virkkunen

text: Virkkunen toimi Suomalaisen normaalilyseon historian kollegana 1891–1899, Helsingin yliopiston Suomen, Venäjän ja Pohjoismaiden historian dosenttina 1895–1902, Suomalaisen reaalilyseon lehtorina 1899–1902, Suomalaisen normaalilyseon historian yliopettajana 1902–1907 sekä kouluhallituksessa historiallisten aineiden ylitarkastajana 1903–1921 ja kouluneuvoksena 1918–1921. Hän oli myös Uuden Suomettaren päätoimittajana 1917–1918, Uuden Suomen päätoimittajana 1919 sekä Turun yliopiston historian professorina ja rehtorina 1921–1924.


title: Artturi H. Virkkunen

text: Virkkunen oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1909 (Kuopion läänin läntinen vaalipiiri), 1910–1911 (Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri), 1914–1917 (Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri) sekä 1917–1922 (Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri). Virkkunen liittyi joulukuussa 1918 kokoomuksen eduskuntaryhmään. Hän sai vapautuksen edustajantoimesta helmikuussa 1922 sairauden takia. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli kokoomuksen Alex Alfthan. Virkkunen toimi eduskunnan valtiovarainvaliokunnan ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtajana 1910.


title: Artturi H. Virkkunen

text: Virkkunen toimi Suomen historiallisen seuran esimiehenä ja sihteerinä.


title: Artturi H. Virkkunen

text: Virkkunen oli naimisissa vuodesta 1898 Helmi Elisabeth Meurmanin kanssa.


title: Artturi H. Virkkunen

text: Nimimerkillä "Suomenmielinen":


title: Stansvikin kartano

text: Stansvikin kartano on kartano Helsingin Laajasalossa. Se on ollut Helsingin kaupungin omistuksessa vuodesta 1938 lähtien. Kartanon päärakennus on nykyisin museokäytössä, ja se on rakennettu vuosina 1803–1804, jolloin se oli kapteeni Fabian Casimir Roswallin omistuksessa. Roswall todennäköisesti myös suunnitteli rakennuksen itse. Kartanoon vievää tietä koristavat 1860-luvulta peräisin olevat tammipuut.


title: Stansvikin kartano

text: Stansvik alkoi toimia itsenäisenä tilana vuonna 1798, mitä ennen se oli Degerön kartanoon tilaan kuulunut torppa. Roswallin jälkeen kartanon omisti vuosina 1805–1817 tunnettu maalari Emanuel Thelning. Sen jälkeen se oli ensin Edelheimin ja vuodesta 1856 Willebrandin suvun omistuksessa. Knut Felix von Willebrand toteutti 1800-luvun puolivälin jälkeen muutoksia päärakennukseen. Helsingin kaupunki osti tuolloin 100 hehtaaria käsittäneen kartanon Willebrandin suvulta vuonna 1938. Kartanon vuokralaisena on ollut vuodesta 1945 kaupungin virkamiesyhdistys (nykyisin Jyty Metropoli ry). Kartanon entisille maille rakennettiin 1950-luvulla kesäasuntoja.


title: Jääleinikki

text: Jääleinikki ("Ranunculus glacialis", syn. "Beckwithia glacialis") on pohjoisten arktisten alueiden ja vuoristojen isokukkainen leinikkikasvi. Suomessa se on harvinainen ja rauhoitettu laji.


title: Jääleinikki

text: Monivuotinen jääleinikki on matala, noin 10–15 senttimetriä korkea kasvi. Sen varsi on tavallisesti pysty, tanakka ja kalju. Kasvin aluslehdet ovat pitkäruotisia ja möyheitä. Aluslehtien lehtilapa on kolmisorminen ja tavallisesti ruodilliset lehdykät ovat syvään moniliuskaisia. Varsilehtien lapa on runsasliuskainen. Jääleinikin kukka on iso ja valkoinen, ja sen väri punertuu kukinnan edistyessä. Pitkään säilyviä kukkia on tavallisesti yksi tai kaksi ja ne ovat leveydeltään yleensä 2–2,5 cm. Kukissa on kaksi kehäkiehkuraa sekä viisi verho- ja terälehteä. Verholehdet ovat alapinnaltaan ruskeakarvaisia. Terälehdet ovat mesikuopallisia. Suomessa jääleinikki kukkii tavallisesti heinä-elokuussa, joskus myös kesäkuun puolella. Hedelmä koostuu 2,5 mm pitkistä kaljuista pähkylöistä, joissa noin 2 mm pitkä, käyrä ota. Pitkään kukkiva jääleinikki tuottaa runsaasti siemeniä.


title: Jääleinikki

text: Jääleinikistä tunnetaan kaksi alalajia, ssp. "glacialis" ja ssp. "chamissonis".


title: Jääleinikki

text: Jääleinikki on arktis-alpiininen laji, jota tavataan toisaalta Euroopassa ja Grönlannissa (ssp. "glacialis") ja toisaalta Aasiassa Koillis-Venäjällä ja Pohjois-Amerikassa Alaskassa (ssp. "chamissonis"). Euroopassa lajin levinneisyysalue on varsin hajanainen. Sitä tavataan Skandinaviassa Kölivuoristossa, Alpeilla, Pyreneillä, Karpaateilla, Espanjan Sierra Nevadassa, Islannissa, Färsaarilla, Jan Mayenilla sekä Huippuvuorilla. Grönlannissa lajia esiintyy saaren itärannikolla. Suomessa jääleinikki on harvinainen laji, jota tavataan ainoastaan Enontekiöllä Kilpisjärven alueen suurtuntureilla.


title: Jääleinikki

text: Jääleinikki on tunturikasvi, joka vaatii kasvupaikaltaan runsasvetisyyttä. Tällaisia paikkoja tuntureilla ovat lumenviipymäpaikat ja tunturipurojen varret. Jääleinikki selviää lumisista kesistäkin hengissä sillä, että 70 prosenttia sen biomassasta on juurissa. Avoimen maan kasvina se ei kuitenkaan siedä kilpailua. Suomessa on enimmillään havaittu kasvavan 10 jääleinikkiä neliömetrillä. Hidaskasvuinen laji elää jopa 27-vuotiaaksi.


title: Jääleinikki

text: Jääleinikki on Euroopan korkeimmalla kasvava putkilokasvi, Alpeilla laji kasvaa jopa 4350 metrin korkeudessa ja Skandeilla 700–2370 metrissä. Ruijassa jääleinikki kasvaa vielä 1630 m korkeudessa ja Itä-Grönlannissa peräti 88. leveyspiirin korkeudella. Suomessa jääleinikkiä kasvaa eniten 850 m korkeudessa, usein yhdessä hapron ("Oxyria digyna") kanssa.


title: Jääleinikki

text: Poroille jääleinikki on mieluisaa ravintoa.


title: Gumbölen kartano

text: Gumbölen kartano () on Espoon kaupungin omistama kartano Espoossa, Gumbölen kaupunginosassa. Sen yläkerta on nykyisin Espoon kaupunginjohtajan virka-asuntona ja alakerta edustustiloina. Kartanon nykyinen päärakennus on peräisin 1840-luvulta, mutta itse kartanoalueen historia ulottuu 1500-luvulle saakka. Kartano käsittää myös muotopuutarhan, jonka nykyinen ulkoasu on J. W. Skogströmin käsialaa, ja peräisin vuodelta 1914.


title: Gumbölen kartano

text: Gumbölen kartano syntyi siten, että Storgårdin ratsutilaan yhdistettiin kaksi muuta tilaa 1600-luvulla. Kartanon 26 nimeä käsittävä omistajien luettelo juontaa sekin alkunsa 1540-luvulta. Pitkäaikaisin omistajasuku oli Brennerit, joiden hallinnassa kartano kasvoi ja kehittyi lähes vuosisadan, vuosina 1625–1713. Espoon kaupungin omistukseen Gumbölen kartano siirtyi vuonna 1969. Kartanon yläkerrassa on virka-asunto, jossa ovat asuneet Espoon kaupunginjohtajat Teppo Tiihonen, Pekka Löyttyniemi, Marketta Kokkonen ja helmikuusta 2012 lähtien Jukka Mäkelä.


title: Teyla Emmagan

text: Teyla Emmagan on fiktiivinen hahmo scifi-sarjassa "Stargate Atlantis". Häntä näyttelee Rachel Luttrell.


title: Teyla Emmagan

text: John Sheppard joukkueineen tutustui Teylaan ensimmäisen kerran tämän kotiplaneetalla Athosilla. Teyla oli athoslaisten johtaja ja hänen kauttaan tau'rit kuulivat myös ensi kerran wraitheista. Wraithit hyökkäsivät Athos-planeetalle, jolloin niin athoslaisia kuin tau'rejakin jäi näiden vangeiksi, näiden joukossa Teyla. Sheppard lähti pelastamaan vankeja uuden joukkueen kanssa, ja he onnistuivatkin palauttamaan lähes kaikki vangit wraithien emoaluksesta Teyla mukaan lukien. Samalla he kuitenkin herättivät aluksessa asuneet wraithit, mistä aiheutuneen ketjureaktion vuoksi wraithit koko Pegasus-galaksissa aktivoituivat. Athoslaiset siirrettiin omalta planeetaltaan Lantia-planeetalle, koska wraithien heräämisen jälkeen Athosissa oli liian vaarallista asua. Samalla Teyla liittyi Sheppardin joukkueeseen.


title: Teyla Emmagan

text: Teyla on lempeä, oikeudenmukainen ja diplomaattinen nainen, joka toimii joukkueessa usein omanatuntona ja järjen äänenä. Toisaalta hän on vahva persoona ja toisinaan itsepäinenkin. Hän on myös erinomainen taistelulajien osaaja.


title: Teyla Emmagan

text: Teylalla on sukuperintönä kulkenut kyky aistia lähellä olevien wraithien läsnäolo. Tohtori Beckett vahvisti tämän johtuvan siitä, että Teylan esi-isä oli joidenkin muiden athoslaisten tavoin otettu muinoin wraithien vangiksi. Wraith oli tehnyt näillä tieteellisiä kokeita korvaten näiden DNA:n osittain wraithien DNA:lla. Tämä aiheutti aluksi kokeiden uhreissa aggressiivista ja skitsofreenista käyttäytymistä, mutta vaikutukset laimenivat sukupolvien myötä, ja Teyla pystyykin elämään ominaisuuden kanssa hyvin.


title: Simon Furman

text: Simon Furman on brittiläinen sarjakuvien käsikirjoittaja. Furmania pidetään yleisesti "Transformers"-universumin tärkeimpänä ja siihen eniten vaikuttaneena käsikirjoittaja. Hän aloitti "Transformersien" käsikirjoittamisen sarjan brittiversiossa, ja siirtyi tämän jälkeen yhdysvaltalaisen Marvelin käsikirjoittajaksi. Furman tunnetaan synkistä maailmankuvistaan, epätoivoisista hahmoista, uskonnillisista teemoista ja hahmojen tapattamisesta. Hän myös kirjoitti alkuperäisen "Transformers"-sarjakuvan loppuun ja on konsultoinut vuonna 2007 julkaistavan "Transformers"-elokuvan käsikirjoittamisessa. Hän myös kirjoitti elokuvan tarinaa ennakoivan esitarinan, joka julkaistaan sarjakuvana.


title: Simon Furman

text: Alkuperäisen sarjakuvan kohdalla Furmania pidetään ehdottomasti kaikista tärkeimpänä henkilönä. Hän loi "Transformerien" historian. Näiden jumalan, Primuksen, sekä mm Autobot johtaja Emirate Xaaronin.


title: Simon Furman

text: Tämän sarjakuvan kohdalla Furman tuli mukaan vasta sarjakuvan ollessa hyvin pitkällä. Dreamwaven julkaisema sarjakuva kärsi umpisurkeasta, lapsellisesta käsikirjoituksesta. Furman palkattiin sarjakuvan uudeksi käsikirjoittajaksi ja hän myös onnistui pelastamaan sarjakuva, tuomalla mukaan synkkiä sävyjä, vanhoja faneja kiinnostavia teemoja ja poisti keskeiset lapsellisuudet ja lapsipäähenkilöt sivuhahmoiksi.


title: Simon Furman

text: "War Within" -sarjakuvaa pidetään yleisesti Furmannin korkeimpana saavutuksena "Transformerien" osalta. Kyseessä on uusi ”alkukertomus” Optimus Primen synnystä ja Autobottien ja Decepticonien väkivaltaisen sodan synkistä hetkistä. Sarjakuva loppui kolmanteen jatkotarinaansa kustannusyhtiö Dreamwaven mentyä konkurssiin.


title: Östersundomin kartano

text: Östersundomin kartano on kartano Helsingin Östersundomissa, aikaisemmin Sipooseen kuuluneella alueella. Se on yksityisessä omistuksessa, ja kartano se on ollut 1600-luvun alusta asti. Se on historiansa aikana muun muassa joutunut venäläisten tuhoamaksi. Kartanon nykyinen, englantilaissävytteinen päärakennus on peräisin vuodelta 1878. Sitä edeltänyt päärakennus oli peräisin vuodelta 1792. Koivuniemi, joka oli Zacharias Topeliuksen koti, oli ennen ollut osa Östersundomin kartanoa. Östersundomin kartano on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.


title: Claribel Alegría

text: Claribel Alegría (12. toukokuuta 1924 – 25. tammikuuta 2018 Managua) oli nicaragualainen kirjailija, jonka tuotantoon kuuluu muun muassa runoja, romaaneja ja lastenkirjallisuutta.


title: Claribel Alegría

text: Alegría muutti vuonna 1943 Yhdysvaltoihin. Hän tuki Nicaraguan sandinistihallitusta ja palasi kotimaahansa 1985. Hänelle myönnettiin vuonna 2006 Neustadtin kansainvälinen kirjallisuuspalkinto.


title: Claribel Alegría

text: Alegrían runotuotantoon kuuluu muun muassa kokoelma "Sobrevivo", jolla hän voitti vuonna 1978 Kuuban hallituksen sponsoroiman Casa de las Américas -palkinnon.


title: Valeriaanahappo

text: Valeriaanahappo on orgaaninen yhdiste (karboksyylihappo), joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava CH(CH)COOH. Valeriaanahaposta käytetään myös nimityksiä "pentaanihappo", "n-pentaanihappo", "propyylietikkahappo" ja "1-butaanikarboksyylihappo".


title: Valeriaanahappo

text: Luonnossa valeriaanahappoa löytyy muun muassa rohtovirmajuuresta ("Valeriana officinalis"), jolta aine on saanut nimensä.


title: Valeriaanahappo

text: Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Valeriaanahappo

text: Valeriaanahappoa valmistetaan hapettamalla hapen avulla pentanolia tai pentanaalia. Yhdistettä käytetään lääkeaineiden ja erityisesti sen estereiden valmistukseen, joita käytetään liuottimina, hajusteina ja muovien pehmentiminä. Valeriaanahapon suoloja voidaan käyttää rikkaruohomyrkkyinä.


title: Valeriaanahappo

text: Ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.


title: Ronon Dex

text: Ronon Dex on kuvitteellinen hahmo scifi-sarjassa "Stargate Atlantis". Häntä esittää Jason Momoa.


title: Ronon Dex

text: John Sheppardin joukkue törmäsi Rononiin planeetalla, jonne he olivat saapuneet etsimään entsyymiriippuvaista luutnantti Aiden Fordia. Ronon vangitsi Sheppardin ja Teylan, ja hän kertoi näille olevansa ”juoksija”: wraithit eivät olleet pystyneet syömään häntä, ja häntä oli tämän takia käytetty vapaana harjoitteluriistana seitsemän vuoden ajan. Hän oli joutunut olemaan jatkuvasti liikkeessä ja wraithit ajoivat häntä takaa apunaan paikannuslaite, joka oli asennettu Rononin selkään. Tohtori Beckett saapui planeetalle ja leikkasi paikannuslaitteen pois, jolloin Ronon päästi vankinsa vapaaksi. Hän myös lupasi auttaa joukkuetta löytämään Fordin. Fordin kiinniottaminen epäonnistui, mutta Ronon saapui muiden mukana Atlantikseen ja liittyi myöhemmin osaksi joukkuetta.


title: Ronon Dex

text: Ronon luuli koko kotiplaneettansa väestön kuolleen wraithien hyökkäyksessä, mutta myöhemmin paljastui, että 300 satedanilaista oli onnistunut pakenemaan harvennuksia eikä Ronon näin ollen ollutkaan heimonsa viimeinen. Ennen juoksijaksi joutumistaan hän oli ollut omalla planeetallaan sotilas, ja hän onkin taitava niin aseiden kuin muidenkin taistelutekniikoiden suhteen. Hän on myös hyvin vahva ja nopea, minkä takia Sheppard puolusti voimakkaasti Rononin liittymistä joukkueeseen Elizabeth Weirin ollessa vielä epävarma asiasta.


title: Ronon Dex

text: Koska Ronon vietti seitsemän vuotta elämästään erakoitunutta, väkivaltaista ja epävarmaa elämää, hänen on toisinaan vaikea hallita hermonsa ja toimia väkivallattomasti. Toisaalta hän onkin usein loppujen lopuksi oikeassa vaistotessaan ympärillään vaaran. Yksi hänen vahvuuksistaan on hänen laajat tietonsa wraitheista ja muista galaksin ilmiöistä, ja koska hän oppii luottamaan muihin ihmisiin hyvin hitaasti ja suhtautuu ympäristöönsä skeptisesti, hänelle on vaikea valehdella. Jason Momoa on muiden "Stargate Atlantiksen" näyttelijöiden ohella kutsunut Rononia sarjan omaksi versioksi Chewbaccasta.


title: Mercedes-Benz W125

text: Mercedes-Benz W125 oli vuodelle 1937 valmistettu saksalainen Grand Prix -auto. Autoa käytettiin voitokkaasti vuonna 1937, jolloin se voitti neljä Euroopan mestaruuden Grand Prix -kilpailua viidestä. Saksalainen Rudolf Caracciola voitti tällä autolla kilpailuista neljä, joista yksi oli epävirallinen Grand Prix. Täten hän otti Euroopan mestaruuden jo toista kertaa urallaan. W125-malli oli kehitetty versio vuosien 1934-1936 Mercedes-Benz W25 -mallista. Autossa oli mekaanisesti ahdettu 5,7-litrainen rivi-8 -moottori joka tuotti jopa 646 hevosvoimaa. Auton huippunopeus oli yli 300 kilometriä tunnissa. W125 vanhentui vuoteen 1938, jolloin moottoritilavuus vähennettiin kolmeen litraan. W125 oli sen ajan tehokkain auto. Se ylitti tuolloisen Auto Union Type C:n jopa 545 hevosvoiman tehot. Mercedeksen teho ylitettiin vasta 80-luvun turboahdetuilla formula 1 -autoilla.


title: A Flock of Seagulls

text: A Flock of Seagulls on brittiläinen synthpop-yhtye, joka perustettiin Liverpoolissa, Englannissa 1970-luvun lopulla.


title: A Flock of Seagulls

text: Yhtye nousi listoille jo esikoisalbumillaan "A Flock of Seagulls" vuonna 1982. Seuraavat studiojulkaisut olivat "Listen" (1983, #16 US) ja "The Story of a Young Heart" (1984, #66 US). Yhtyeen suosio alkoi huveta, eikä "Dream Come True" (1986) enää saanut listasijoituksia.


title: A Flock of Seagulls

text: A Flock of Seagulls on vielä myöhemmin tehnyt esiintymisiä ja julkaissut muun muassa albumin "The Light at the End of the World" (1995).


title: Johannes-passio (Bach)

text: Johannes-passio (saks. "Johannes-Passion") on Johann Sebastian Bachin säveltämä kaksiosainen passio, joka kuvaa pääsiäisen ajan tapahtumat Jeesuksen vangitsemisesta hautaamiseen.


title: Johannes-passio (Bach)

text: Carl Philipp Emanuel Bachin ja Johann Friedrich Agricolan laatiman muistokirjoituksen mukaan J. S. Bach sävelsi elämänsä aikana viisi passiota mutta niistä vain kaksi — "Matteus-passio" (BWV 244) ja "Johannes-passio" (BWV 245) — on säilynyt.


title: Johannes-passio (Bach)

text: "Johannes-passion" ensiesitys oli Leipzigin Nikolainkirkossa pitkänäperjantaina vuonna 1724. Bachin soitinnus Johannes-passiossa saattaa viitata siihen, että ainakin osa musiikista on sävelletty jo säveltäjän asuessa Weimarissa. Bach nimittäin käyttää siinä useita jo silloin vanhanaikaisia soittimia, kuten luuttua, viola d’amorea ja bassogambaa. Passioissa orkesterin kokoonpano on rajoitetumpi kuin esimerkiksi Bachin "Magnificatissa" ja h-molli-messussa. Vaskia tai patarumpuja ei käytetä lainkaan, ja teosten suuret kuoro-osuudet ovat sävyltään hartaita eivätkä mahtipontisia, kuten edellä mainituissa teoksissa.


title: Johannes-passio (Bach)

text: "Johannes-passion" draamasisältö koostuu evankelistan (eli kertojan), Jeesuksen ja muiden Raamatun kertomuksen henkilöiden resitatiiveista. Kuorolle jäävät Raamatusta ne tekstit, joissa on useampia puhujia samanaikaisesti, kuten väkijoukko. Kuoron kohtauksista käytetään nimeä "turba"-kuoro. Näiden kaikkien tekstit ovat suoraan Raamatusta.


title: Johannes-passio (Bach)

text: Aaria-osuudet puolestaan edustavat henkilökohtaisia, pietistisiä reaktioita kärsimyshistorian tapahtumiin. Kuoron koraalit loivat passioihin vielä kolmannen, hartaudenharjoituksellisen, ulottuvuuden, sillä niiden kautta seurakunta pääsi osallistumaan esitettävään liturgiseen seremoniaan. Saattoi olla, että seurakunta myös lauloi koraaliosuuksissa kuoron mukana.


title: Johannes-passio (Bach)

text: "Johannes-passiota" voidaan pitää Bachin ensimmäisenä suurimuotoisena teoksena. Bach muokkasi ja uudisti teostaan noin 25 vuoden aikana useasti. Passio onkin säilynyt viitenä eri versiona, joista viimeistä esitetään nykyään eniten. "Johannes-passiossa" Bach käyttää librettona Raamatun säkeiden lisäksi monien eri kirjailijoiden tekstejä. Kirjoitusten epäyhtenäisyys oli varmasti suurena syynä eri versioiden syntyyn.


title: Johannes-passio (Bach)

text: Suurimman muutoksen Bach teki kantaesitystä seuranneena vuonna, kun hän vaihtoi alku- ja loppukuorojen ("Herr, unser Herrscher" ja "Ruht wohl") tilalle suuret koraalipohjaiset kuoro-osat ("O Mensch, bewein"' ja "Christe, du Lamm Gottes"). Lisäksi hän vaihtoi kaksi aariaa toisiksi ja lisäsi yhden aarian. Passion kolmannessa versiossa Bach jätti pois sellaisia kohtia, joiden teksti perustui Matteuksen evankeliumiin, tästä esimerkkinä maanjäristyskohtaus. Viimeisessä, neljännessä versiossa vuodelta 1739 Bach palaa alkuperäiseen vuoden 1724 versioon. Tämän version Bach jätti kuitenkin kesken.


title: Johannes-passio (Bach)

text: Johannes-passion kuoro-osuuksien tunnusmerkkeinä ovat kiivaat kuudestoistaosakulut, jotka korostavat musiikin kiivautta. Aarioiden säestys ja soolosoitinnukset ovat joka aariassa erilaiset. Johannes-passion aariat ovat myös lyhyempiä verrattuna "Matteus-passioon". Tästä seuraa, että "Johannes-passio" on dramaattisempi ja intensiivisempi kuin "Matteus-passio". Johanneksen evankeliumin passiokertomus jakaantuu useiksi eri kohtauksiksi (Jeesuksen vangitseminen, ylipappien kohtaus, Jeesus ja Pilatus, ristiinnaulitseminen ja hautaus). Bach sävelsi koraalin jokaisen ”kohtauksen” päätteeksi. Bach jakoi teoksensa kahtia, "Parte primaan" ja "Parte secondaan". Osien välissä on tauko pitkänperjantain saarnaa varten. Koraalit näyttäytyvät aarioiden tavoin myös yksittäisinä kohtauksina, joiden tarkoitus on keskeyttää juonen kulku ja pohtia passiotapahtumien merkityksiä.


title: Johannes-passio (Bach)

text: "Johannes-passion" aloittava "Herr, unser Herrscher" ("Herra, valtiaamme") -kuoro on laaja da-capo-rakenteinen alkukuoro, jonka keskiosa kehittelee ensimmäisen osan melodia-aineksia. Passioissa käytetyt koraalit olivat varsin vakiintuneita, joten molemmat Bachin passioista alkavatkin samalla koraalilla "Herzliebster Jesu, was hast du verbrochen".


title: Johannes-passio (Bach)

text: "Johannes-passion" "johtoaiheen" muodostaa koraali "Jesu Kreuz, Leiden und Pein", joka esitetään teoksen aikana kolme kertaa. Loppukuoron "Ruht wohl" jälkeen Bach päättää passionsa poikkeuksellisesti koraaliin. Loppukoraalissa "Ach, Herr, lass dein lieb Engelein" Bach viittaa pitkänperjantain jälkeisiin tapahtumiin.


title: Johannes-passio (Bach)

text:
Solistit:
Orkesteri
Kuoro


title: Johannes-passio (Bach)

text: Noin 120 min.


title: Suomen Esperantoliitto

text: Suomen Esperantoliitto ry () on 28. huhtikuuta 1907 perustettu suomalaisten esperanton harrastajien keskusjärjestö. Liiton ruotsinkielisenä nimenä käytetään Esperantoförbundet i Finland, joka oli vielä 1960-luvulla merkitty myös liiton sääntöihin.


title: Suomen Esperantoliitto

text: Suomen Esperantoliiton tarkoituksena on levittää kansainvälistä kieltä esperantoa ja edistää sen käyttöä, toimia kielellisen tasa-arvon puolesta, kansainvälisen viestinnän kieliongelmien ratkaisemiseksi ja edistää kanssakäymistä kansojen välillä sekä lisätä ymmärtämystä ja kunnioitusta muita kulttuureja ja kansoja kohtaan.


title: Suomen Esperantoliitto

text: Esperantoliitolla on 8 paikallista jäsenjärjestöä. Lisäksi siihen kuuluvat Suomen nuorten esperantoliitto, Suomen opettajien esperantoyhdistys ELFI ja näkövammaisten esperanto-yhdistys Steleto. Liiton toimistoa Helsingin Hakaniemessä ylläpidetään vapaaehtoisvoimin. Jäsenmäärä on noin 400.


title: Suomen Esperantoliitto

text: Esperanto-Asocio de Finnlandon ensimmäinen puheenjohtaja oli Hjalmar Johannes Runeberg eli Nino Runeberg.


title: Suomen Esperantoliitto

text: Suomen Esperantoliitto järjesti vuonna 2007 monia 100-vuotisjuhlatapahtumia, kuten juhlapäivän Helsingissä, kansainvälisen Festivalo Arta Lumo -tapahtuman Kuopion musiikkikeskuksessa sekä juhlasymposiumin "Suomi, esperanto ja käytännön monikielisyys" Vaasassa. Juhlavuoden suojelijana toimi tasavallan presidentti Tarja Halonen.


title: Tuomas Heikkilä

text: Tuomas Mikael Heikkilä (s. 26. tammikuuta 1972 Helsinki) on suomalainen historiantutkija, Helsingin yliopiston yleisen historian dosentti ja kirkkohistorian laitoksen yliopistonlehtori.


title: Tuomas Heikkilä

text: Heikkilä valmistui filosofian maisteriksi 1996 ja filosofian lisensiaatiksi 1997. Hänen jatko-opintoihinsa kuului myös lukuvuosi Vatikaanissa Biblioteca Apostolica Vaticanassa 1996-1997. Filosofian tohtorin arvon hän saavutti 2002. Vuonna 2003 Heikkilä oli filosofisen tiedekunnan promootion "doctor primus". Hän on hoitanut erilaisia virkoja Helsingin yliopiston historian laitoksella vuodesta 1998 lähtien (Euroopan historian assistentti 1998-1999, 2002, yleisen historian yliassistentti 1999-2003, yleisen historian yliopistonlehtori 2003, 2005, yleisen historian professori 2004). Heikkilä on myös toiminut Suomen Rooman-instituutin säätiön asiamiehenä. Vuosina 2013–2017 hän toimi instituutin johtajana.


title: Tuomas Heikkilä

text: Heikkilän tutkimustyössä on korostunut keskiajan historia, tärkeimpinä teemoina pyhimykset (viimeksi Suomen pyhä Henrik), pyhimyskultit ja kanonisaatio, keskiaikaiset käsikirjoitukset, kodikologia ja paleografia, Saksan ja Italian sydänkeskiaika sekä paaviuden historia.


title: Tuomas Heikkilä

text: Historian laitoksen lisäksi Heikkilä on opettanut Helsingin yliopiston avoimessa yliopistossa. Hän on ollut myös mukana useissa keskiaikaisten lähteiden editioprojekteissa (esimerkiksi Kansallisarkiston "Diplomatarium Fennicum" -tietokanta).


title: John Gould

text: John Gould (14. syyskuuta 1804 Lyme Regis, Dorset – 3. helmikuuta 1881 Lontoo) oli englantilainen lintutieteilijä.


title: John Gould

text: John Gouldin isä oli puutarhuri, josta 1818 tuli Windsorin kuninkaallisten puutarhojen esimies ("Royal Gardens of Windsor"). Nuori Gould opetteli puutarhanhoitoa ja eläinten täyttämistä. Hän ei koskaan suorittanut oppiarvoa, vaan koulutti itsensä lintutieteilijäksi käytännön töissä ja harjoituksissa. Oppiarvon puuttumisesta huolimatta hänet äänestettiin Royal Societyn jäseneksi 1843. Vuonna 1824 hän muutti Lontooseen ammattimaiseksi eläinten täyttäjäksi ja hänen taitonsa veivät hänet Zoological Society of Londonin museon konservaattoriksi 1827.


title: John Gould

text: Gouldin asema soi hänelle mahdollisuuden tutustua johtaviin englantilaisiin luonnontieteilijöihin ja hän myös usein ensimmäisenä pääsi tutkimaan museolle saatuja uusia lintukokoelmia. 1830 museo sai Himalajalta lintukokoelman, josta moni laji oli kuvailematta. Gould julkaisi kokoelman linnut kirjassa "A Century of Birds from the Himalayas" (1830–1832), jonka tekstin oli laatinut Nicholas Aylward Vigors ja kuvituksen litografiat Gouldin vaimo Elisabeth Coxen (1804–1841), jonka kanssa hän avioitui tammikuussa 1829. Gouldin perheeseen syntyi kaikkiaan kuusi lasta. Seuraavien seitsemän vuoden aikana julkaistiin vielä neljä kirjaa, joiden teksti oli Gouldin itsensä laatima ja toimitus hänen kirjurinsa Edwin Princen käsialaa. Eräät maalauksista olivat osa Edward Learin teoksen "Illustrations of the Family of Psittacidae" (1832) kuvitusta, jotka Lear rahapulassa myi Gouldille.


title: John Gould

text: John Gould piirsi itse kaikki kuvataulut mutta antoi värityksen, viimeistelyn ja litografioiden teon muiden tehtäväksi.


title: John Gould

text: Charles Darwin esitteli Galápagossaarilta tuomansa lintu- ja nisäkäskokoelman Geological Society of Londonin kokouksessa 4. tammikuuta 1837, ja linnut annettiin Gouldille määritettäviksi. Darwin arveli näytteiden olevan mustarastaita, käpylintuja ja peippoja. Gould esitteli tutkimustuloksensa jo seuraavassa kokouksessa 10. tammikuuta, ja esitti, että linnut olivat sarja maapeippoja, jotka olivat niin eriskummallisia, että ne muodostivat kokonaan uuden 12 lajin linturyhmän ""a series of ground Finches which are so peculiar" ... "an entirely new group, containing 12 species"" (lainaus). Tämä tarina oli sanomalehdissä. Maaliskuussa Darwin tapasi Gouldin uudelleen ja sai kuulla, että hänen Galápagoksen peukaloisensa olikin eräs peippolaji, ja että matkijat, jotka hän oli nimiöinyt saarella, olivatkin eri lajeja ennemmin kuin muunnelmia samasta lajista, ja niillä oli sukulaisia Etelä-Amerikan mantereella. Jälkeenpäin Gould havaitsi, että eräs pienempi eteläinen nandu, joka oli pelastunut jouluaterialta, olikin aivan eri lajia, jolle hän antoi nimen "Rhea darwinii". Darwin ei ollut vaivautunut nimiöimään peippojaan, mutta onneksi retkikunnan muut jäsenet olivat olleet tunnollisempia. Darwin etsi kapteeni Robert FitzRoyn ja miehistön keräämät näytteet ja pystyi näyttämään toteen, että lajit olivat ainutkertaisia Galápagossaarilla, mikä oli tärkeä askel hänen evoluutioteoriansa kehittelyssä. Gouldin työ lintujen parissa julkaistiin Darwinin viisiosaisessa teoksessa "The Zoology of the Voyage of H.M.S. Beagle Under the Command of Captain Fitzroy, R.N., during the Years 1832 to 1836" (1838–1842).


title: John Gould

text: 1838 Gouldin pariskunta, mukanaan vanhin poikansa Henry, purjehti Australiaan tarkoituksenaan tutkia mantereen lintuja ja julkaista ensimmäisenä laaja aihetta käsittelevä teos. Heidän mukanaan seurasi keräilijä John Gilbert. He saapuivat Tasmaniaan syyskuussa, jossa keräsivät näytteitä. Helmikuussa 1839 Gould purjehti Sydneyyn jättäen raskaana olevan vaimonsa kuvernööri Franklinin luokse, ja tutustui Yarrundin ympäristöön. Hän palasi Tasmaniaan huhtikuussa poikansa syntymän aikoihin. Toukokuussa hän purjehti Adelaideen ja tutki Murrayjoen ja Mount Loftyn seutuja. Gouldit palasivat Englantiin 1840.


title: John Gould

text: Australian matkan tuloksena syntyi "The Birds of Australia" (1840–1848). Se sisälsi seitsemässä osassa 600 piirrosta, joista 328 esitti tieteelle uusia lajeja ja jotka Gould nimesi. Hän julkaisi myös nisäkäskirjallisuutta "A Monograph of the Macropodidae, or Family of Kangaroos" (1841–1842) ja "The Mammals of Australia" (1849–1861).


title: John Gould

text: Elisabeth Gould kuoli 1841, minkä jälkeen Gouldin teoksia kuvittivat useat taiteilijat, muun muassa Henry Constantine Richter ja Joseph Wolf.


title: John Gould

text: Koko ammattilaisikänsä Gould oli kiinnostunut kolibreista ja hän keräsi 320 lajin kokoelman, jonka hän toi näytteille 1851. Gould ei ollut vielä koskaan nähnyt elävää kolibria. Toukokuussa 1857 hän matkusti Yhdysvaltoihin, ja Philadelphiassa hän lopulta näki ensimmäisen kolibrinsa, rubiinikurkkukolibrin. Hän jatkoi matkaansa Washington D.C., missä hän havaitsi suuren määrän kolibreja Capitolin puutarhoissa. Gould yritti tuoda eläviä kolibreja Englantiin, mutta ne elivät korkeintaan 2 kuukautta. Hän julkaisi teoksen "Monograph of Trochilidae" 1861.


title: John Gould

text: Gouldin taideteokset olivat käsityötä, ja ne valmistettiin yksi kerrallaan. Tämän vuoksi taulut olivat huomattavan kalliita, ja vain kaikkein rikkaimmilla oli varaa ostaa niitä. Gould myi lintu- ja nisäkäskirjojaan kaikkiaan 12 valtionpäämiehelle, 11 kuninkaallisen perheen jäsenelle, 16 herttualle, 6 markiisille, 30 jaarlille, 5 kreiville, 31 kunnianarvoisalle henkilölle, 61 baronetille, yhdelle piispalle ja 107 kirjastolle, kerholle ja laitokselle. Gouldin töitä onkin tarjolla hyvin rajallinen määrä, ja ne ovat taiteen keräilijöiden keskuudessa erittäin arvostettuja ja arvokkaita. Gouldin töitä pidetään yleisesti hienoimpina, mitä linnuista on koskaan tehty. Kaikkiaan Gouldin tauluja on 41 painotuotteessa yhteensä 2 999 kappaletta, ja ne esittävät yli 2 200 eri lintulajia.


title: John Gould

text: Vuonna 1908 perustettu australialainen Gould League of Bird Lovers, lintujen suojeluyhdistys, on nimetty hänen mukaansa.


title: John Gould

text: Suomessa tavatuista linnuista gobintylli ja taigakuovi ovat John Gouldin nimeämiä. Muita ovat muun muassa punaperätukaani, oahunkiharapyrstö ja pikkuenkelikolibri.


title: John Gould

text: John Gouldin poika Charles oli huomattava geologi.


title: Lapinalppiruusu

text: Lapinalppiruusu ("Rhododendron lapponicum") on matala varpumainen alppiruusulaji. Se on ainoa Suomessa luontainen kasvi, jota on perinteisesti pidetty alppiruusuna. Tosin uuden luokittelun mukaan aiemmin eri sukuun kuulunut suopursukin on alppiruusu. Lapinalppiruusu on rauhoitettu Suomessa.


title: Lapinalppiruusu

text: Lapinalppiruusu on matala, varpumainen kasvi. Se on jäykkä- ja sirottavahaarainen ja kasvaa vain 5–15 cm korkeaksi. Talvehtivat lehdet ovat vastapuikeita ja alta ruskeasuomuisia. Sinipunaisia, suppilomaisia kukkia on haarojen kärjissä korkeitaan kolme yhdessä haarassa. Kukinta kestää vain lyhyen aikaa kesä-heinäkuussa.


title: Lapinalppiruusu

text: Lapinalppiruusun levinneisyysalue on arktis-alpiininen ja katkonaisesti sirkumpolaarinen. Lajin levinneisyysalue on Skandinavian Kölivuoristo, Grönlanti, Koillis-Siperia ja Venäjän Kaukoitä sekä Pohjois-Amerikan pohjoisosat. Suomessa lapinalppiruusua on tavattu vain Käsivarren Lapista Enontekiön luoteisosasta noin kymmenestä paikasta sekä muutamasta paikasta Utsjoelta. Utsjoen esiintymä löydettiin vasta 1948, eikä sen nykytilasta ole tietoa.


title: Lapinalppiruusu

text: Lapinalppiruusu kasvaa Suomessa vain tunturiseuduilla ala- ja keskipaljakalla korkeimmillaan 950 metrissä. Kasvupaikat ovat useimmiten valoisia lapinvuokkokankaita tai kalliohyllyjä. Lapinalppiruusu on kalkinvaatija.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Hiihtolajien Suomen mestaruuksista kaudella 2006-2007 kilpailtiin usealla paikkakunnalla useana eri ajankohtana.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text:
Maastohiihdossa kilpailupaikkoina toimivat Keuruu, Valkeakoski ja Pyhäjärvi.
Mäkihypyssä ja yhdistetyssä kilpailtiin Vuokatissa ja Lahdessa sekä
kesä-Suomen-mestaruuksista Kuopiossa.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 13.1.2007


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 14.1.2007


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 20.1.2007


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text:
Päivämäärä: 21.1.2007
Virpi Kuitunen, Riitta-Liisa Roponen ja Aino-Kaisa Saarinen kilpailivat samaan aikaan maailmancupissa Venäjällä.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 21.1.2007


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text:
Päivämäärä: 29.3.2007
Kilpailu siirrettiin huonojen sääolojen vuoksi Keuruulta 12.1.2007


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text:
Päivämäärä: 31.3.2007
Matka oli alimittainen.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 31.3.2007


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 1.4.2007


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text:
Päivämäärä: 16.9.2006
Kilpailussa hypättiin vain yksi kierros.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 17.9.2006


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text:
Päivämäärä: 17.11.2006
Janne Ahonen kaatui ensimmäisen 100-metrisen hyppynsä.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 14.2.2007


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text: Päivämäärä: 16.9.2006


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2007

text:
Päivämäärä: 17.11.2006 mäkiosuus, 18.11.2006 hiihto-osuus
Hannu Manninen toipui flunssasta eikä kilpaillut.


title: 3e

text: 3e on irlantilainen kaapeli- ja satelliittitelevisioyhtiö. Kanavan lähetykset on aloitettu 30. maaliskuuta 2006, jolloin irlantilainen Michael Murphy perusti sen alkuperäisellä nimellä Channel 6, ja se esittää pääasiassa englanninkielisiä ohjelmia. Kanava ajautui taloudellisiin tappioihin ja vuonna 2008 kilpailevan TV3-kanavan johtaja David McRedmond ilmoitti ostavansa Channel 6:n 10 miljoonalla eurolla sekä lisäävänsä kanavan aikaisempaan amerikkalaispainotteiseen ohjelmavalikoimaan myös irlantilaisia uutissähkeitä ja urheilua. Tammikuussa 2009 kanavan nimi muuttui Channel 6:sta 3e:ksi. Vuosina 2016–17 kanava ylläpiti lapsille tarkoitettua 3Kids-osiota, joka lähetti muun muassa Barney ja ystäviä sekä teletappeja ja joka myöhemmin siirrettiin be3-kanavalle.


title: 3e

text: Kesäkuussa 2018 Virgin Media Ireland ilmoitti uudelleen nimeävänsä hankkimansa TV3:n ja sen sisarkanavat 3e sekä be3 muotoon Virgin Media One, Virgin Media Two ja Virgin Media Three.


title: Repo Man

text: Repo Man on käsikirjoittaja-ohjaaja Alex Coxin esikoiselokuva vuodelta 1984. Teosta on luonnehdittu sekoitukseksi punkia, scifiä ja turhautuneen sukupolven kuvausta, ja se edustaa "indie"-kerrontaa.


title: Repo Man

text: "Repo man" ("reposession man") tarkoittaa takavarikoijaa, joka käy noutamassa tavaraa. Elokuvan päähenkilöt käyvät hakemassa pois autoja, joiden osamaksuja ei ole hoidettu. Emilio Estevezin esittämän päähenkilön työkaveri toteaa, ettei takavarikointi milloinkaan ole tylsää.


title: Repo Man

text: Punkhenkisenä pidetyn Coxin seikkailuelokuvakokeilu sisältää tieteistarinaa ja yhteiskunnallista tarinaa. Viittauksia Latinalaiseen Amerikkaan on paljon, mutta elokuvassa mennään vielä kauemmaksi eli ajan tuolle puolen.


title: Repo Man

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Repo Manin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Stabijhoun

text: Stabijhoun (aiemmin stabyhoun) on harvinainen, Alankomaista kotoisin oleva koirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 7 eli kanakoiriin. Rodun alkuperäinen käyttötarkoitus on seisova lintukoira, mutta nykyään stabijhoun toimii lähes yksinomaan seura- ja harrastuskoirana.


title: Stabijhoun

text: Stabijhoun on ruumiinrakenteeltaan vankka, korkeuttaan pidempi koira. Ihannesäkäkorkeus on uroksilla 53 cm ja nartuilla 50 cm. Karva on pitkää ja suoraa, korkeintaan hieman aaltoilevaa. Karva ei koskaan saisi olla kiharaa erotukseksi muuten samantyyppisestä rodusta wetterhounista. Päässä karva on lyhyempää. Sallittuja pohjavärejä on kolme: musta, oranssi ja ruskea valkoisin merkein. Valkoisessa värissä voi myös olla pisteitä tai pieniä pilkkuja, mutta kolmivärisyys ei ole sallittua.


title: Stabijhoun

text: Koiran korvat ovat päänmyötäisesti riippuvat, melko pitkät ja alas kiinnittyneet. Ne ovat yläosastaan hapsuttuneet, mutta hapsut lyhenevät korvan kärkeä kohti eivätkä ulotu kärjen yli. Häntä on pitkä ja riippuva. Pohjaväriltään mustilla koirilla kirsu on musta, ruskeilla koirilla ruskea. Silmät ovat aina ruskeat, mustilla koirilla tummanruskeat. Stabijhounin purenta on leikkaava.


title: Stabijhoun

text: Rotu on luonteeltaan ystävällinen, rauhallinen ja kärsivällinen. Stabijhoun on myös älykäs ja miellyttämisenhaluinen, joten kouluttaminen on helppoa. Se kiintyy omistajaansa ja on tarvittaessa hyvä vahtikoira. Stabijhoun ei koskaan saisi olla aggressiivinen eikä näykkivä.


title: Stabijhoun

text: Stabijhoun on aktiivinen koira, joka on kuitenkin sisätiloissa rauhallinen kunhan saa päivittäin riittävästi tekemistä. Se sopii monenlaiseen harrastustoimintaan. Turkki on helppohoitoinen ja pysyy hyvin puhtaana.


title: Stabijhoun

text: Rotu polveutuu 1500-luvulla Ranskasta Alankomaihin tuoduista pitkäkarvaisista seisojista. Alankomaissa sitä alettiin kasvattaa Länsi-Friisinmaalla maan pohjoisosissa. Ensimmäiset kirjalliset maininnat rodusta ovat 1800-luvulta. Viralliseksi roduksi se hyväksyttiin kotimaassaan vuonna 1942. Nykyään Alankomaissa on noin 4 000 stabijhounia, mutta muualla maailmassa rotu on harvinainen.


title: Stabijhoun

text: Stabijhounin ensisijainen käyttötarkoitus oli pienriistan ja lintujen metsästys, mutta sitä käytettiin myös monenlaisissa muissa tehtävissä. Stabijhoun oli usein maatilan ainoa koira, joten sen toimenkuva oli laaja vahtikoirasta tuhoeläinten torjujaan. Metsästyskoirana stabijhoun on sekä seisoja että pehmeäsuinen noutaja. Sillä on hyvä hajuaisti, ja se osaa työskennellä myös vedessä.


title: Stabijhoun

text: Suurikokoisilla koirilla yleistä lonkkaniveldysplasiaa esiintyy stabijhouneillakin. Rotu kuuluu perinnöllisten vikojen vastustamisohjelmaan PEVISAan, ja Suomessa stabijhounkannasta on lonkkakuvattu vain pieni osa. Siksi sairauden yleisyyttä ei tarkkaan tunneta. Hollannissa jalostuksessa käytettävien koirien lonkka- ja kyynärnivelten kuntoon kiinnitetään enemmän huomiota. Rodussa on esiintynyt muutama epilepsia- ja kaihitapaus, samoin joitakin PRA-tapauksia eli verkkokalvon surkastumaa. Rodun terveystilanne on kokonaisuudessaan kuitenkin hyvä.


title: Viro Eurovision laulukilpailussa

text: Viro osallistui ensimmäisen kerran Eurovision laulukilpailuun vuonna 1994. Vuonna 2001 järjestetyssä kilpailussa Viro voitti kilpailun ensimmäisenä Baltian maana laululla "Everybody", jonka esittivät Tanel Padar ja Dave Benton. Viron huonoiten menestynyt Euroviisu tähän mennessä on "Play", jonka lauloi Jüri Pootsmann. Se sijoittui ensimmäisen semifinaalin 18. sijalle vuoden 2016 kilpailussa. Parhaimman pistemäärän maalle toi vuoden 2018 edustaja Elina Netšajeva kappaleellaan La forza, joka keräsi loppukilpailussa 245 pistettä. Kaksiosaisen loppukilpailun aikana vuodesta 2004 lähtien Viro on päässyt finaaliin kuusi kertaa, vuosina 2009, 2011, 2012, 2013, 2015 ja 2018.


title: Viro Eurovision laulukilpailussa

text: Viro on esittänyt neljä ensimmäistä kappalettaan viron kielellä. Kielisäännön vapautumisen jälkeen viroksi on laulettu vain vuosina , ja . Vuonna Viro käytti vähemmistökieltään võroa. kuultiin serbiaa, saksaa ja suomea. Vuonna 2018 Viron kappale esitettiin italiaksi.


title: Viro Eurovision laulukilpailussa

text: Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle. Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.


title: Viro Eurovision laulukilpailussa

text: Kilpailu muutettiin vuonna 2004 kaksiosaiseksi. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on viime vuonna kymmenen parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Muut maat kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa ja kymmenen parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.


title: Viro Eurovision laulukilpailussa

text: Vuonna 2008 otettiin käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä. Suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata.


title: Viro Eurovision laulukilpailussa

text:
Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Maa ei osallistunut kilpailuun 1995. Vuosina 2004–2008, 2010, 2014, 2016 ja 2017 Viro ei selviytynyt finaaliin, mutta sai äänestää niissä.
Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Viro ei osallistunut kilpailuun 1995 eikä selviytynyt finaaliin vuosina 2004–2008, 2010, 2014, 2016 ja 2017. Vuodesta 2004 lähtien myös semifinaaleissa karsiutuneet maat ovat voineet äänestää finaalissa.


title: Viro Eurovision laulukilpailussa

text: Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä. Viro osallistui myös vuoden 1993 Eurovision laulukilpailun esikarsintaan "Kvalifikacija za Millstreet", jossa Viron kappaletta johti Peeter Lilje.


title: Roberto Durán

text: Roberto Durán Samaniego (s. 16. kesäkuuta 1951) on panamalainen nyrkkeilijä, joka saavutti maailmanmestaruuden neljässä eri painoluokassa. Hän saavutti kevyen sarjan, välisarjan, ylemmän välisarjan ja keskisarjan maailmanmestaruudet, joista kevyen sarjan mestaruutta hän piti hallussaan kahdesti, ensimmäisellä kerralla lähes seitsemän vuotta. Vuonna 2002 "Ring Magazine" nimesi Duránin viidenneksi parhaaksi nyrkkeilijäksi kuluneen 80 vuoden ajalta.


title: Roberto Durán

text: Durán muistetaan erityisesti vuonna 1980 käymästään uusintaottelusta Sugar Ray Leonardia vastaan, jolta hän oli voittanut välisarjan maailmanmestaruuden aiemmin 20. kesäkuuta samana vuonna. 25. marraskuuta käydyssä kamppailussa hän kesken ottelun kahdeksannen erän yllättäen käänsi selkänsä Leonardille ja luovutti ottelun sanomalla espanjaksi "No más" (suom. "Ei enää"). Ottelu oli luovutushetkeen asti ollut tasainen, eikä hänen perustelujaan vatsakrampista otettu vakavasti.


title: Roberto Durán

text: Durán lopetti ammattilaisuransa tammikuussa 2002, nyrkkeiltyään ammattilaisotteluita viitenä eri vuosikymmenenä.


title: Lykaon

text: Lykaon viittaa kreikkalaisessa mytologiassa kahteen eri henkilöön.


title: Lykaon

text: Lykaon oli Pelasgoksen ja Meliboian poika ja myyttinen Arkadian ensimmäinen kuningas. Hän oli Kalliston isä, ja joidenkin myyttien mukaan kasvatti tämän pojan Arkasin.


title: Lykaon

text: Lykaonin ja Zeuksen kohtaamisesta on kirjoittajasta riippuen olemassa hieman erilaisia versioita.


title: Lykaon

text: Yhden version mukaan Zeus tarkkaili ihmisten oikeamielisyyttä, ja saapui kuolevaiseksi naamioituneena Lykaonin vieraaksi tarkkailemaan oikea- ja väärämielisiä. Lykaon valmistautuneena viihdyttämään jumalaa valmisti tälle uhrin. Läsnäolijat halusivat tietää oliko henkilö heidän keskuudessaan todellakin jumala, minkä selvittääkseen he uhrasivat yhden Lykaonin viidestäkymmenestä pojasta ja sekoittivat tämän lihan uhrilahjan sekaan. Zeus nosti kuitenkin myrskyn ja salamoinnin niin, että kaikki lapsen murhaajat kuolivat. . Toisessa versiossa Zeus saatuaan lihan eteensä raivostui niin, että kaatoi pöydän, tappoi Lykaonin pojat ja muutti Lykaonin itsensä sudeksi. Tässä versiossa Lykaon on kuitenkin oikeamielinen ja onnettomuus on lähinnä hänen jumalattomien poikiensa aiheuttamaa, kun taas toiset versiot vierittävät onnettomuuden kuninkaan omaksi syyksi tämän uhratessa poikansa Nyktimoksen.


title: Lykaon

text: Pausanias esittää kuitenkin vielä yhden erilaisen version. Lykaon uhraa vuorella lapsen alttarilla Zeukselle, ja muuttuu välittömästi sudeksi.


title: Lykaon

text: Zeus saapui jumalattomien Lykaonin ja hänen poikiensa luo naamioituneena, ja Lykaon kyllä otti tämän vieraanvaraisesti vastaan, mutta tarjosi syötäväksi ihmislihaa todistaakseen tämän tavalliseksi kuolevaiseksi. Tästä raivostuneena Zeus joko tappoi heidät kaikki salamoillaan Nyktimosta lukuun ottamatta tai muutti Lykaonin sudeksi.


title: Lykaon

text: Lykantropia juontaa nimensä Lykaonista.


title: Lykaon

text: Lykaon on Priamoksen ja Laothoen poika. Troijan sodan aikana Akhilleus sieppasi tämän ollessa katkomassa oksia puutarhassa, ja myi hänet orjaksi. Hänet kuitenkin ostettiin vapaaksi ja hän pääsi takaisin Troijaan. Kaksitoista päivää myöhemmin hän kohtasi Akhilleuksen taistelussa tämän kostaessa raivoisasti Patrokloksen kuolemaa. Lykaon tarttui Akhilleuksen polviin ja rukoili armoa, joko lunnasvaatimuksen varjolla tai Patrokloksen jalomielisyyteen vedoten, mutta Akhilleus surmasi tämän säälittä. Lykaonilla oli kaksi poikaa, Pandaros ja Iapyks.


title: FMS

text: FMS (Flexible Manufacturing System) tarkoittaa joustavaa valmistusjärjestelmää, joka rakentuu automaattisen varaston ympärille sijoitetuista työstökeskuksista tai muista työlaitteista. Erotukseksi yksittäisestä työstökoneesta, esimerkiksi levytyökeskuksesta, johon on liitetty automaattinen kappaleenkäsittelyjärjestelmä (FMU - Flexible Manufacturing Unit), FMS-järjestelmässä tulisi olla kaksi tai useampia CNC-ohjattuja työstökoneita, joita palvelee sama varastoautomaatio. FMS-järjestelmiä käytetään metalliteollisuudessa useimmiten sorvattavien ja jyrsittävien kappaleiden valmistuksessa, joiden valmistussarjat ovat pienehköjä, mutta toistuvuus suuri. Tällä tavalla FMS tukee JOT-tuotantoa. FMS-järjestelmää pystytään ajamaan miehittämättömänä. Tämä on tärkeää metallikappaleiden työstössä, jossa lastuamisajat ovat pitkiä. FMS:n avulla saadaan tuotantoaikaan mukaan yöt ja viikonloput. FMS-järjestelmiä on rakennettu Suomessa 1980-luvulta alkaen.


title: FMS

text:
FMS on usein rakennettu korkeavaraston ympärille. Automaattinen hyllystö siirtää lavoja, joita tässä kutsutaan palleteiksi, varastoon odottamaan työstöä, työsoluun ja työstön jälkeen takaisin varastoon (tai ulos järjestelmästä). Palletti saattaa kiertää useammalla työstökoneella. Valmiit osat menevät varastosta kokoonpanoon tai joihinkin viimeistelytyövaiheisiin, kuten pintakäsittelyyn. Koko varastoa ohjaa oma tietokone. Valmistusjärjestys perustuu tuotanto-ohjelmaan, joka tehdään tuotannonohjausjärjestelmässä.
Automaattivarasto tuo palletin työstökeskukselle. Palletti saattaa mennä sellaisenaan työstökeskukseen, jolloin osat ovat palletilla valmiiksi kiinnitetty (kiinnikettä kutsutaan usein jigiksi). Toinen mahdollisuus on, että teollisuusrobotti ottaa kappaleen palletilta ja panostaa sen työstökeskukseen. Työstökeskuksissa on automaattiset työkalujen (terien) vaihtamiseen tarkoitetut järjestelmät ja erillinen työkaluvarasto. Työstökeskuksilla on oma ohjauksensa. Palleteissa on usein yksilötunnisteet, esimerkiksi RFID, jota FMS järjestelmissä voidaan kutsua myös saattomuistiksi. Työstökeskus valitsee ajo-ohjelmansa FMS-ohjaukselta saamansa tiedon perusteella. FMS-ohjaus voi tarvittaessa ladata työstökoneeseen myös uusia ajo-ohjelmia, jotka on etukäteen tehty CAM-ohjelmilla kappaleiden CAD-kuvien mukaan.


title: FMS

text: FMS-järjestelmä viritetään yleensä jollekin tunnetulle tuoteperheelle ja siinä on joustavuudelle rajoitteita kappaleiden koon, painon ja muodon suhteen.


title: Entäs nyt, Niskavuori?

text: Entäs nyt, Niskavuori? on Hella Wuolijoen näytelmä vuodelta 1953. Edvin Laine ohjasi siihen perustuvan elokuvan "Niskavuori taistelee" vuonna 1957, eli Wuolijoen kuoleman jälkeen. Näytelmä on viisiosaisen Niskavuori-sarjan viimeinen. Muiden Niskavuori-näytelmien tapaan se kuuluu teatterilavojen kestosuosikkeihin. Näytelmän kantaesitys oli Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa 11. helmikuuta 1953 Edvin Laineen ohjaamana.


title: Entäs nyt, Niskavuori?

text: Niskavuoren isäntä, Aarne, on kuollut sodassa, samoin kuin hänen esikoispoikansa Ville. Näytelmän keskushahmo on Juhani Niskavuoren ja Malviina Multian avioton poika, Juhani Multia. Hän pakoilee virkavaltaa toisen maailmansodan aikaisessa Suomessa. Hän on niin sanottu käpykaartilainen. Niskavuorelta hän löytää turvapaikan. Edvin Laineen elokuvassa Juhani Multian sukunimi on Mattila, ja hän niin ikään pakoilee viranomaisia, muttei ole kuitenkaan käpykaartissa.


title: Entäs nyt, Niskavuori?

text: "Entäs nyt, Niskavuori?" valottaa myös Niskavuoren suurtilan vaiheita sodan päättyessä ja sen jälkeen. Juhani Multian velipuolen, Aarne Niskavuoren ja tämän toisen vaimon, Ilona Ahlgrenin poika, Paavo perii kutistuneen maatilan. Laineen elokuvassa ratkaisu on hieman toisenlainen. Yleisen tiedon mukaan Wuolijoen oli määrä jatkaa "Niskavuori"-sarjaa vielä kuudennella osalla. Se olisi keskittynyt Martta Niskavuori-Vareliukseen, Aarne Niskavuoren ensimmäiseen vaimoon.


title: Entäs nyt, Niskavuori?

text: Kalle Pursiaisen vuonna 1987 ohjaama televisionäytelmä, "Entäs nyt, Niskavuori?" mukailee tarkasti Hella Wuolijoen alkuperäistekstiä. 70-minuuttinen näytelmä sai ensiesityksensä 27. joulukuuta 1987. Pursiainen oli ohjannut samana vuonna myös televisioelokuvat "Niskavuoren nuori emäntä" ja "Niskavuoren Heta". "Entäs nyt, Niskavuori?" -televisionäytelmässä on kuitenkin eri näyttelijät.


title: Entäs nyt, Niskavuori?

text: Televisionäytelmän erikoisuutena on Hella Wuolijokea esittävä kertoja, joka taustoittaa Niskavuori-sarjaa. Kertojaa näyttelee Eriikka Magnusson, joka tekee myös Ilona Ahlgrenin roolin. Juhani Multian roolin tulkitsee Tapani Perttu. Helinä Viitanen nähdään Loviisa Niskavuoren osassa. Ilonan ja Aarnen lapsia, Paavoa ja Lilliä näyttelevät Panu Raipia ja Mari Auresmaa. Seela Sella on Martan roolissa. Martan puolisoa, tohtori Henrik Wareliusta tulkitsee Elis Sella.


title: Entäs nyt, Niskavuori?

text: Loviisan lapsia näyttelevät Matti Nurminen (Kaarlo), Soili Markkanen (Saima), Jaana Oravisto (Anna-Liisa) ja Arto Tuominen (Fredrik). Televisionäytelmän tuottaja on Eero Härkönen.


title: Jacques-Émile Blanche

text: Jacques-Émile Blanche (1861–1942) oli ranskalainen taidemaalari, joka syntyi Pariisissa. Hän sai osakseen hyvin kansainvälisen kasvatuksen, koska hän kasvoi Pariisin vauraimpiin kuuluneessa kaupunginosassa de Lamballen ruhtinattarelle kuuluneessa talossa. Tämä talo oli aina eleganssin ja raffinoidun toiminnan sija jo 1700-luvulla ja tämä kaikki vaikutti herkän taiteilijan työhön ja käsityksiin.


title: Jacques-Émile Blanche

text: Vaikka hän saikin nauttia Henri Gervexin opetusta, niin hän tästä huolimatta voidaan pitää itseoppineena taiteilijana. Hän saavutti suuren maineen eritoten muotokuvamaalarina. Hänen tapaansa kuvata henkilöitä ovat vaikuttaneet sekä ranskalaiset että englantilaiset taiteilijat ja tuo tapa koostuu luonteiden sivistyneestä ja hienostuneesta kuvaamisesta.


title: Jacques-Émile Blanche

text: Hän oli pitkän elämänsä aikana myös surrealistien hyvä ystävä ja näiden ystävyyssuhteiden tuloksena syntyivät muotokuvat hänen hyvistä ystävistään Jacques Rigaut'sta ja René Crevelistä, mutta myös kirjailijoista Jean Cocteau'sta sekä André Gidestä.


title: Jacques-Émile Blanche

text: Hänen parhaitten töidensä joukosta voidaan mainita ainakin isän muotokuva, mutta myös kirjailija Marcel Proustin nuoruudenkuva. Muotokuvissa on ikuistettu myös runoilija Pierre Louÿs, Taidemaalari Thaulow lapsineen, Aubrey Beardsley ja Yvette Guilbert.


title: Moldova Eurovision laulukilpailussa

text: Moldova osallistui ensimmäisen kerran Eurovision laulukilpailuun vuonna 2005, ja sai 148 pistettä laulullaan "Boonika Bate Doba", jonka esitti Zdob și Zdub. Vuoden 2010 Eurovision laulukilpailu esiintyjäryhmän saksofonistista, Sergey Stepanovista, on tullut "internet-ilmiö" hänen 30 sekunnin saksofonisoolollaan. Saksofonistista käytetään kutsumanimeä "The Epic Sax Guy".


title: Moldova Eurovision laulukilpailussa

text: Moldova on käyttänyt kappaleissaan omaa kieltään romaniaa vuosina , ja . Lisäksi vuoden kappaleen nimi oli romaniaa, mutta se oli laulettu englanniksi.


title: Kronovallin linna

text: Kronovallin linna () on linna Tomelillan kunnassa, Skånessa, Ruotsissa. Linnan päärakennus on kaksikerroksinen, ja se rakennettiin alun perin vuonna 1760. Nykyisen ranskalaistyylisen barokki-ulkonäkönsä linna sai kuitenkin 1890-luvulla arkkitehti Isak Gustaf Clasonin johdolla. Linna oli 1800-luvun lopusta vuoden 1991 alkuun saakka Sparre-suvun omistuksessa.


title: Leea Virtanen

text: Lea (Leea) Marketta Virtanen (o.s. Tarvainen; 10. huhtikuuta 1935 Lappee – 18. heinäkuuta 2002 Joensuu) oli suomalainen folkloristiikan tutkija. Virtanen toimi suomalaisen ja vertailevan kansanrunoudentutkimuksen professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1979-1994 eläkkeelle siirtymiseensä saakka. Leea Virtaselle myönnettiin Kalevala-seuran tunnustuspalkinto vuonna 1994.


title: Leea Virtanen

text: Virtanen suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1959 ja filosofian lisensiaatin tutkinnon 1962 Helsingin yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1967 tutkielmalla "Suomalais-virolainen arvoitussarja".


title: Leea Virtanen

text: Virtasen tärkeimpiin tutkimusalueisiin kuuluivat esimerkiksi suomalais-virolainen kansanperinne, lastenperinne, paranormaalit ilmiöt ja nykytarinat. Hänen teoksiinsa kuuluu muun muassa "Antti pantti pakana", joka kertoo koululaisten nykyperinteestä ja "Varastettu isoäiti", joka esittelee aikansa tunnetuimpia suomalaisia ja kansainvälisiä kaupunkitarinoita.


title: Leea Virtanen

text: Virtanen syntyi Lappeessa Edit Hilma Charlotta Eklundin ja teologian tohtori Olavi Kaarlo Tarvaisen tyttäreksi. Lapsuutensa ja nuoruutensa hän vietti Lappeen lisäksi Karunassa ja Iisalmessa. Hän meni naimisiin vuonna 1960 ja sai kolme lasta: Merja (s. 1963), Terhi (s. 1968) ja Martti (s. 1970). Leea Virtanen erosi aviopuolisostaan Mauri Ensio Virtasesta 1985.


title: Roberto Vásquez

text: Roberto Vásquez (s. 26. toukokuuta 1983, Panama City, Panama) on kärpässarjan nyrkkeilijä, joka saavutti WBA-liiton maailmanmestaruuden 29. huhtikuuta 2005. Vásquez puolusti titteliä 25. toukokuuta 2006 saakka.


title: Roberto Vásquez

text: Vásquez hävisi ensimmäisen ammattilaisottelunsa 17. maaliskuuta 2001 Angelo Dottinia vastaan. Seuraavat 22 ottelua Vásquez voitti, saavuttaen WBO:n Latino lightweight -mestaruustittelin 31. lokakuuta 2002, WBC:n vastaavan sijoituksen 15. helmikuuta 2003 ja WBA:n Fedelatin-mestaruuden 26. marraskuuta 2003, ollen ensimmäinen latinalaisen amerikan nyrkkeilijä, joka piti hallussaan näiden kolmen nyrkkeilyliittojen mestaruuksia samanaikaisesti.


title: Roberto Vásquez

text: 29. huhtikuuta 2005 Vásquez voitti WBA:n kärpässarjan maailmanmestaruuden Beibis Mendozalta. Vásquez puolusti mestaruuttaan neljästi voittaen Noel Arambuletin tuomariäänin täysien erien jälkeen, voittamalla Horlan Hamiltonin tuomariäänin, ja voittamalla Takefumi Sakatan tuomariäänin. Vasquez menetti tittelinsä uusintaottelussa Sakataa vastaan, eikä toistaiseksi ole päässyt uudelleen titteliotteluun. Vuoden 2009 maaliskuussa Vásquez hävisi Mexicolaiselle Hugo Fidel Cazaresille kaikin tuomariäänin 11 eräisen kamppailun päätteksi. Kamppailussa oli panoksena väliaikainen WBA Fedelatin Super mestaruusvyö. 3.10.2009 Vásquez otteli Drian Franciscoa vastaan häviten teknisellä tyrmäyksellä 10 erässä.


title: Joonas Ikäläinen

text: Joonas Tapani Ikäläinen (s. 5. tammikuuta 1982 Kemi) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edusti viimeksi Kakkosessa pelannutta PS Kemi Kingsiä, jossa oli pelannut vuodesta 2010 asti.


title: Joonas Ikäläinen

text: Ikäläinen on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Veikkausliigaa Tornion Pallo-47:ssä, Vaasan Palloseurassa ja Rovaniemen Palloseurassa yhteensä kuusi kautta. Pääsarjaotteluita Ikäläinen on pelannut 112 ja tehnyt kahdeksan maalia.


title: Joonas Ikäläinen

text: Joonas Ikäläisen setä on Suomen maajoukkueen entinen päävalmentaja Jukka Ikäläinen.


title: High and Mighty

text: High and Mighty on Uriah Heepin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin kesäkuussa 1976. Albumi poikkesi musiikillisesti yhtyeen aiemmasta tuotannosta, ja se sai kaksijakoiset mielipiteet yhtyeen jäseniltä sekä kriitikoilta. Osa yhtyeen jäsenistä ilmoitti turhautuneisuuden albumia kohtaan jo sen tekovaiheessa. Yhtyeen kitaristi Mick Box onkin todennut, että albumilla yhtyeen musiikki oli ”vähemmän raskasta ja nöyrempää” (viittaus esikoisalbumiin "Very 'eavy... very 'umble").


title: High and Mighty

text: "High and Mighty" on Uriah Heepin albumeista viimeinen, jolla lauloi yhtyeen alkuperäinen solisti David Byron – hänet erotettiin yhtyeestä saman vuoden heinäkuussa yhtyeen soitettua suunnitellut Espanjan keikkansa, ja hänen mukanaan lähti myös basisti John Wetton.


title: High and Mighty

text: Albumi menestyi heikommin kuin edeltäjänsä; esimerkiksi Yhdysvalloissa albumi ylsi listan sijalle 161, kun taas yhtyeen edellinen albumi "Return to Fantasy" ylsi samassa maassa listan sijalle 85.


title: High and Mighty

text: Yhtyeen edellistä albumia "Return to Fantasya" tehtäessä yhtyeen jäsenten välit tuottaja Gerry Broniin olivat huonommat kuin koskaan, ja lisäksi yhtyeen solisti David Byron ja kosketinsoittaja-kitaristi Ken Hensley olivat yhä enemmän riidoissa siitä, kumpi ansaitsi olla yhtyeen valokeilassa. "High and Mightyn" äänitysten aikana yhtyeen toimeentulo-ongelmat pahenivat.


title: High and Mighty

text: Albumin julkaisun jälkeen alkanut kiertue ei sujunut ongelmitta; kitaristi Mick Box putosi lavalta kesken keikan Louisvillessa, Kentuckyn osavaltiossa Yhdysvalloissa, ja mursi oikean kätensä värttinäluun. Tästä huolimatta yhtye ei perunut ainuttakaan keikkaansa, vaikka se olikin Boxille hyvin kivuliasta. Jamaikan-kiertueella yhtye kuitenkin jätti soittamatta osan konsertista. Boxin värttinäluun murtuman lisäksi yhtyeen keikkojen ongelma oli solisti Byronin käytös; eräällä keikalla Yhdysvaltain Clevelandissa solisti Byron vaati 80 000 ihmisen edessä, että jokaisen yhtyeen jäsenen olisi pitänyt olla erillisessä limusiinissa hotellin ja kyseisen tapahtumapaikan välillä. Kosketinsoittaja-kitaristi Hensleylle viimeinen pisara Byronin käytöksessä oli eräällä keikalla Philadelphiassa 20 000 ihmisen edessä tapahtunut välikohtaus, jossa solisti Byron törmäsi mikrofonitelineeseen, jolloin yleisö nauroi hänelle. Tällöin hän käski yleisöä ”suksimaan vittuun”. Tämä oli Hensleylle liikaa, joka lensi kotiinsa kesken kiertueen. Tuottaja Bron suostutteli Hensleyn palaamaan, mutta tämän jälkeen solisti Byronin mukanaolo yhtyeen toiminnassa oli vaakalaudalla.


title: High and Mighty

text: "High and Mightyn" nauhoitukset aloitettiin joulukuussa 1975 ja päätettiin maaliskuussa 1976. Uriah Heepin vakiotuottaja Gerry Bron oli kiireinen muiden projektien parissa, joten yhtye tuotti albumin itse. Vuonna 2004 julkaistulla Expanded De-Luxe Editionilla on julkaistu kappaleiden ”Woman of the World” ja ”Footprints in the Snow” demoversiot, jotka Ken Hensley nauhoitti omassa yksityisessä studiossaan.


title: High and Mighty

text: Albumin teko oli hankalaa, mikä johtui muun muassa solisti David Byronin vaikeasta käytöksestä. Hän oli esimerkiksi kerran purkaessaan suuttumista käskenyt yhtyeen jäsenten ”suksia vittuun”. Mick Box on puolestaan kertonut muistavansa tilanteen, jossa Byron yritti nauhoittaa lauluaan rumpali Lee Kerslaken lattiatomiin kiinnitetyn mikrofonin kautta. Tällöin entinen tuottaja Gerry Bron tuli huoneeseen, haukkui yhtyeen jäsenet ”hulluiksi”, ja käveli välittömästi pois paikalta. Byron erotettiinkin vaikean käytöksensä vuoksi yhtyeestä albumin julkaisun jälkeen.


title: High and Mighty

text: Hensleyn sävellykset hallitsevat levyä; sen kymmenestä kappaleesta kahdeksan on hänen sävellyksiään, ja Hensley onkin myöhemmin todennut, että "High and Mightyn" työstäminen tuntui hänen sooloalbuminsa tekemiseltä. Hensleyn mukaan albumilla oli paljon hänen kappaleitaan yksinkertaisesti siitä syystä, ettei muilla yhtyeen jäsenillä ollut niitä tehtynä. Solisti David Byron on myös kertonut, että yhtyeen kitaristi Mick Box soittikin vain osalla albumin kappaleista kitaraa. Hensley sävelsi ainoastaan kappaleet ”Weep in Silence” ja ”Footprints in the Snow” yhdessä basisti John Wettonin kanssa.


title: High and Mighty

text: Albumin aloittaa sanoituksiltaan dramaattinen hard rock -kappale ”One Way or Another”, joka julkaistiin myös singlenä. Basisti John Wetton laulaa kappaleen, koska solisti David Byron ei ollut kappaleen äänityksessä läsnä sairastumisen vuoksi. ”One Way or Another” -kappaletta seuraa bluesahtava balladi ”Weep in Silence”, joka edustaa hard rockia. Kappaleesta julkaistiin vuoden 2003 uusintapainoksella pidennetty versio, ja Ken Hensley on itse tehnyt oman versionsa kappaleesta. Kolmantena kappaleena toimii akustisen kitaran ja urkujen muodostama popahtava ”Misty Eyes”. Se alkaa kohdalla, jossa on ainoastaan solisti Byronin laulua. Albumin a-puolen päättää progressiivinen balladi ”Midnight”, joka on sanoituksiltaan synkkämielinen.


title: High and Mighty

text: Albumin b-puolen aloittaa vauhdikas rock-kappale ”Can't Keep a Good Band Down”, josta oltiin julkaisemassa singleä yhtyeen kotimaassa. Sitä ei kuitenkaan koskaan julkaistu. Kappaleen sanoituksissa yhtye antaa näkökulmia kriitikoistaan. Kuudentena kappaleena toimii pianovetoinen ”Woman of the World”, josta löytyy hard rock -vivahteita. Kappaleesta julkaistiin single Saksassa. ”Woman of the Worldia” seuraa balladi ”Footprints in the Snow”. Sen sanoituksissa lauletaan rakkausongelmista. Kappaletta seuraa popahtava ja hidastempoinen ”Can't Stop Singing”, joka muistuttaa hieman diskomusiikkia. Kappaletta on verrattu jopa The Beatlesin tuotantoon. Yhdeksäntenä kappaleena toimii ”Make a Little Love”, joka edustaa suoraviivaista rockia. Kappaleen sanoituksissa lauletaan seksistä. Albumin päätöskappaleena toimii pianoballadi ”Confession”. Siinä kuullaankin ainoastaan solisti David Byronin laulua ja kosketinsoittaja Ken Hensleyn pianonsoittoa. Kappaleessa lauletaan sen sanoitusten mukaisesti ”synnintunnustuksesta”.


title: High and Mighty

text: Albumi jakoi yhtyeen jäsenten mielipiteitä; esimerkiksi solisti David Byron kuvaili albumia ”pettymykseksi”. Myös yhtyeen entinen tuottaja Gerry Bron kertoi vihaavansa albumia, kun taas Ken Hensley kuvaili albumia yhdeksi suosikeistaan Uriah Heepiltä.