title: Suomen pienkustantajat

text: Yhdistyksen kotisivut


title: Musa

text: Musa voi tarkoittaa:


title: Pilot-kustannus

text: Pilot-kustannus Oy oli vuosina 2000-2008 toiminut tamperelainen yleiskustantamo. Se julkaisi kirjoja palvelukustanteina, omakustanteina ja täyskustanteina. Palvelukustanteita julkaistiin vuosittain noin 150 nimikettä. Kustantamolla oli oma digipaino ja kirjansitomo.


title: Pilot-kustannus

text: Pilot-kustannus oli Suomen pienkustantajat ry:n ja Suomen Kustannusyhdistyksen jäsen.


title: Pilot-kustannus

text: Kustannusyhtiö hakeutui konkurssiin kesäkuussa 2008. Se ehti ilmoituksensa mukaan julkaista kahdeksan vuoden aikana liki tuhat teosta.


title: Pilot-kustannus

text: Pilotin toimitusjohtaja oli Juhani Vesikko, joka konkurssin jälkeen perusti Mediapinta Oy:n, joka nojautuu samaan toimintaperiaatteeseen.


title: Monniset

text:
Monniset ("Corydoradinae") ovat panssarimonneihin kuuluvia kaloja. Ne ovat suosittuja akvaarion pohjakaloja.
Monniset jaetaan kolmeen sukuun:


title: Monniset

text:
Sukuryhmä (tribus) "Aspidoradini"
Sukuryhmä (tribus) "Corydoradini"


title: Monniset

text: Aiemmin omana sukunaan olleet vihermonniset ("Brochis") on yhdistetty Corydoras-sukuun.


title: Monniset

text: Tyypillisiä monnislajeja ovat mm. Korumonninen ("Corydoras elegans"), Kuparimonninen ("Corydoras aeneus"), Täplämonninen ("Corydoras paleatus"), pandamonninen ("corydoras panda"), kaarimonninen ("corydoras arcuatus") ja Vihermonninen ("Corydoras splendens"). Pieniä lajeja edustavat kääpiömonninen ja pikkumonninen("Corydoras habrosus").


title: Monniset

text:
Monnisilla ei ole muille kaloille tyypillisiä suomuja vaan luulevyistä muodostunut panssari.
Monniset jäävät pieniksi. Pääosa monnislajeista on 4-7 cm:n mittaisia, lähes kaikki alle 10-senttisiä.


title: Monniset

text: Monniset ovat kotoisin Etelä-Amerikasta ja ovat levinneet ylhäältä maanosan pohjoisosasta alas Argentiinan pohjoisosaan saakka.


title: Monniset

text: Monniset oleskelevat mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja. Suurin tavallisimmista monnislajeista on 8-senttiseksi kasvava vihermonninen, jonka allas saisi olla ainakin 150 litrainen. Tavallisimpien 5-7 cm:n pituisten monnislajien, kuten täplämonnisten, kuparimonnisten ja pandamonnisten altaan olisi hyvä olla vähintään 100 litrainen. Pienempien 3-4-senttisiksi kasvavien lajien, kuten kääpiömonnisten, nuolimonnisten ja pikkumonnisten altaaksi riittää jo 50 litrainen akvaario. Kaikki monniset viihtyvät vain parvessa, johon tulisi kuulua vähintään 6 yksilöä.


title: Monniset

text: Monniset tyytyvät tavanomaisiin vesioloihin ja syövät peruskuivaruokaa. Ne tonkivat ruokaa hiekan joukosta, jonne ruoka helposti muuten jäisi pilaantumaan, ja ovat näin ollen hyviä "roskisdyykkareita".. Monnisten altaan pohjamateriaalin tulisi olla pyöreää tai hienojakoista.


title: Turpa kii tai tulee penalty

text: Turpa kii tai tulee penalty on Referee All Starsin single. Singlen koko nimi on "Referee All Stars Presents Seppo Mäkelä feat. Pentti Lindegren - Turpa kii tai tulee penalty". Kappaleeseen on miksattu Seppo Mäkelän ja Pentti Lindegrenin puhetta musiikin tahtiin.


title: Macintosh LC III

text: Macintosh LC III on Apple Computerin 10. helmikuuta 1993 julkaisema, Macintosh LC -sarjaan kuuluva tietokone. Macintosh LC III päivitti LC-mallistoa tehokkaampaan suuntaan, pitäen hinnan edelleen matalana. Näytön resoluutio saavutti 640x480 pikselin rajan, jolla useimmat sen ajan sovellukset toimivat, ilman erillistä päivitystä. LC III :sta julkaistiin päivitetty versio Macintosh LC III+ 18. lokakuuta 1993. LC III -mallien tuotanto lakkautettiin 14. helmikuuta 1994. LC III :sta myytiin myös nimellä Performa 450 ja LC III+ :aa nimillä Performa 460, 466 ja 467.


title: Anita O’Day

text: Anita O’Day (oikeasti Anita Belle Colton, 18. lokakuuta 1919 Chicago, Yhdysvallat – 23. marraskuuta 2006 Los Angeles Kalifornia Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen jazzlaulaja.


title: Anita O’Day

text: Ilman varsinaista laulajan koulutusta uransa 15-vuotiaana 1934 aloittanut O’Day teki läpimurtonsa 1941 liittyessään Gene Krupan orkesteriin, vaikka hän oli jo sitä ennen saanut mainetta chicagolaisilla klubeilla. Krupan kanssa hän levytti 34 laulua. Yhteistyön vuodet Gene Krupan kanssa vuodesta 1941 alkaen ja vuodet 1955–1962 olivat ammatillisesti hyvää aikaa. 1940-luvun puolivälin jälkeinen aika oli alaspäin menoa paitsi ammatillisesti myös muuten, sillä hänen huumeongelmansa tulivat julki 1947. Ammatillinen nousu alkoi taas ennen vuosikymmenen vaihdetta. Musiikillisesti parasta aikaa olivat kuitenkin vuodet 1955–1962. Noina vuosina hän levytti Vervelle seitsemäntoista albumia, joista ensimmäinen oli "This is Anita".


title: Anita O’Day

text: Hänet huomattiin paitsi laulajana, myös muuten poikkeuksellisen asenteensa vuoksi: hän ei suostunut perinteiseen naislaulajan rooliin perinteisine esiintymisasuineen, vaan käytti samanlaisia vaatteita kuin muu orkesteri. Vuosien mittaan hän esiintyi ajoittain suurten jazzorkestereiden kanssa mutta teki välillä pitkiä aikoja myös soolouraa. O’Dayn ihanteita ja esikuvia laulajana olivat varsinkin Martha Raye mutta myös Mildred Bailey, Ella Fitzgerald ja Billie Holiday. Viimeinen albumi "Indestructible!" ilmestyi 2006. Sitä ennen hän oli pitänyt 13 vuoden levytystauon. Albumia ei pidetä erityisen korkeatasoisena.


title: Anita O’Day

text: Robbie Cavolinan ja Ian McCruddenin ohjaama dokumenttielokuva "Anita O’Day: The Life of A Jazz Singer" tuli ensi-iltaan 2007.


title: Anita O’Day

text: Huumeet ja alkoholi aiheuttivat O’Dayn elämässä toistuvia ongelmia, ja hän kertoi niistä avoimesti muistelmissaan "High Times, Hard Times". Vuonna 1967 hän oli vähällä kuolla yliannostukseen. Huumeet hän jätti, mutta kokonaan ilman päihteitä hän eli vasta elämänsä viimeiset kymmenen vuotta kaaduttuaan portaissa 1996.


title: Anita O’Day

text: O’Day solmi ensimmäisen avioliiton 1937 rumpali Don Carterin kanssa, toisen avioliittonsa hän solmi 1942 golfammattilaisen Carl Hoffin kanssa. Hänellä ei ollut lapsia eikä muita lähiomaisia, vaan läheisin ihminen hänelle hänen kuollessaan oli manageri Robbie Cavolina.


title: Anita O’Day

text: O’Day kävi Suomessa kolmeen otteeseen, 1963 ja 1964 Linnanmäellä ja 1975 Porin Jazzissa.


title: Kaarniemenlahti

text:
Kaarniemenlahti eli Salminlahti on pitkälle sisämaahan ulottuva matala merenlahti Suomenlahdessa Kotkan ja Haminan rajalla. Lahden pohjukkaan laskee Nummenjoki (Tavastilanjoki), joka on aikanaan toiminut Kymijoen itäisimpänä purkautumisväylänä.
Kaarniemenlahden länsirannalla Kotkan puolella sijaitsee Kaarniemen kylä ja itärannalla Haminan puolella Salmin kylä. Suuren osan itärannasta käsittää kookas Hevossaari, joka on kasvamassa mantereeseen kiinni.


title: Kaarniemenlahti

text: Kotkan ja Haminan välillä moottoritieksi uudistettu ja uudelleen linjattu valtatie 7 rakennettiin 1990-luvulla Kaarniemenlahden pohjukan yli Rantahaassa.


title: Kaarniemenlahti

text: Kaarniemenlahti on merkittävä lintujen pesimä- ja levähdysalue, minkä vuoksi osa siitä on otettu Suomen Natura-ohjelmaan. Esimerkiksi kesällä 2007 siellä tavattiin Suomen ensimmäinen siperiansirri. Alueella on tavattu myös harvinaista hukkariisiä ja täplälampikorentoa. Kaarniemenlahdella on merkitystä myös kalojen kutualueena.


title: Jukka Tammi

text: Jukka Tammi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Olipa kerran elämä

text: Olipa kerran elämä () on Albert Barillén ohjaama ranskalainen animaatiosarja, joka valmistui vuonna 1986. Olipa kerran... -sarjan kolmannessa osassa käydään ihmiskeho perusteellisesti läpi. Tutuksi tulevat muun muassa solujen, aivojen sekä sydämen toiminta.


title: Olipa kerran elämä

text: Sarja muistuttaa paljon edeltäjäänsä "Olipa kerran avaruus" -sarjaa. Esimerkiksi lymfosyyttipoliisien Pikku-Lassin ja Psin univormut ja sotilasarvot ovat samat kuin edeltäjäsarjankin lopussa. Lisäksi viimeisen jakson lopussa on viittaus "Suureen tietokoneeseen".


title: Olipa kerran elämä

text: Suomenkielisen version on tuottanut Yle Import vuonna 1988, ja se esitettiin ensimmäisen kerran samana vuonna. Sarjassa on 26 jaksoa, joiden yhteiskesto on 13 tuntia. Yksi jakso kestää noin 26 minuuttia. Vuonna 2004 jaksot julkaistiin DVD-versiona. Suomenkielisessä versiossa äänenä ovat Jarmo Heikkinen, Seppo Kolehmainen ja Maria Salo. Suomessa sarjan jaksoja on julkaistu myös suomeksi puhutuilla VHS-kaseteilla. Näiden julkaisujen dubbauksista vastasi Golden Voice Oy.


title: Olipa kerran elämä

text: Sarjan tunnusmusiikki on Sandra Kimin kappale ”La vie”.


title: Macintosh LC 520

text: Macintosh LC 520 on Apple Computerin 28. kesäkuuta 1993 julkaisema Macintosh LC 500 -sarjan tietokone. LC 520 oli ensimmäinen edullisen LC-sarjan malli, jonka kotelo sisälsi monitorin. Laitteisto perustui Macintosh LC III -tietokoneeseen, kompaktin koon lisäksi 14" värinäyttö ja sisäänrakennettu mikrofoni teki laitteesta suositun oppilaitoskäytössä. Kuluttajille tietokonetta myytiin nimellä Performa 520. LC 520:n tuotanto lakkautettiin 2. helmikuuta 1994.


title: Eemil Halonen

text: Eemil Halonen (21. toukokuuta 1875 Lapinlahti – 5. marraskuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen realistinen kuvanveistäjä. Minna Canthin patsas Kuopiossa on Halosen teos. Hän veisti paljon muotokuvia ja hautamuistomerkkejä, kuten Eero Erkolle, Ernst Nevanlinnalle, Jaakko Häklille ja Sulevi Manniselle pystytetyt sekä myös Peuran sukuhauta-alueen muistomerkin.


title: Eemil Halonen

text: Halonen aloitti puuseppänä. Hän sai taidekoulutusta Emil Wikströmin johdolla 1895–1897 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1896–1898. Halosen alkuvaiheen veistokset on veistetty puusta, mutta Lallukan liiketaloon Viipuriin tekemiensä veistosten myötä hän siirtyi graniittiin. Hän perusti Suomen ensimmäisen taidevalimon kotipitäjäänsä Lapinlahdelle, jossa on nykyisin Eemil Halosen nimikkomuseo.


title: Eemil Halonen

text: Eemil Halonen kuului Halosten taiteilijasukuun. Halosen vanhemmat olivat maanviljelijä Jussi Halonen ja Anna-Liisa o.s. Puurunen. Hänen sisaruksiaan olivat taidevalaja Arttu Halonen, kutomoyrittäjä Anna Halonen sekä taidemaalari Kalle Halonen. Halosen puoliso oli Alli o.s. Leinonen. Hän ja taidemaalari Pekka Halonen olivat serkuksia.Huomattava osa Eemil Halosen julkisista veistoksista on jälkivaloksia. Luettelossa veistokset ovat alkuperäisen valoksen valmistumisvuoden mukaisessa järjestyksessä.


title: Bernie Parent

text: Bernard Marcel Parent (s. 3. huhtikuuta 1945 Montreal, Quebec, Kanada) on entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi ammattimaalivahtina NHL:ssä vuosina 1965–1979 seuroinaan Boston Bruins, Philadelphia Flyers ja Toronto Maple Leafs. Kauden 1972–73 hän pelasi WHA-liigan Philadelphia Blazersissa.


title: Bernie Parent

text: Kaudella 1973–74 hän saavutti NHL-maalivahdille ennätykselliset 47 voittoa, jonka Martin Brodeur ylitti vasta 33 vuotta myöhemmin.


title: Macintosh TV

text: Macintosh TV on Apple Computerin 25. lokakuuta 1993 julkaisema, Macintosh LC -tietokonesarjaan pohjautuva tietokone, jossa on vakiovarusteena TV-viritinkortti. Tietokoneen kotelo sisälsi sekä keskusyksikön että 14" Sony Trinitron CRT-näytön ja laitteiston mukana toimitettiin kaukosäädin. TV-viritin tuki vain NTSC-videostandardia, joten sen markkina-alueeksi rajautui Pohjois-Amerikka. Laitetta valmistettiin 10 000 kappaletta ja sen tuotanto lakkautettiin 1. marraskuuta 1995.


title: Macintosh TV

text: Mustaan koteloon pakattu laite sisälsi Macintosh LC 520:een perustuvat, päivitetyt komponentit. Monitori toisti TV-lähetyksen 16-bittisesti, mutta tietokoneen käyttöön oli vain 8-bittinen tila. Televisiolähetystä ei voinut katsoa samanaikaisesti normaalin tietokoneen käytön kanssa. Päivitettävyys oli olematon ja nopeammasta suorittimesta huolimatta emolevyn kapea väylä hidasti laitteiston toimintaa, laskien Macintosh TV:n suorituskyvyn 85% prosenttiin Macintosh LC III:n suorituskyvystä.


title: Völkerball

text: Völkerball () on saksalaisen industrial metal -yhtyeen Rammsteinin konserttitallenne. Se julkaistiin CD- ja DVD-formaatissa 17. marraskuuta 2006.


title: Völkerball

text: Kannen kuvio Rammstein-logon alapuolella on samanlainen, kuin Moskovassa 1980 järjestettyjen kesäolympialaisten tunnus (kesäolympialaiset 1980). Logon käytön syy saattaa olla, että yhtyeen laulajan Till Lindemannin piti osallistua kyseisiin olympialaisiin uimarina, muttei lopulta osallistunut.


title: Go (täsmennyssivu)

text: Go tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:


title: Piehinki

text: Piehinki on kylä ja taajama entisen Saloisten kunnan alueella Raahessa, se on maarekisterikylä. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 388 ja pinta-ala 5,7 km², josta vettä 0,2 km². Kylässä on ollut joskus muun muassa kaksi kauppaa, kioski, posti ja koulu. Piehingin läpi virtaa Piehinkijoki.


title: Piehinki

text: Piehinki on yksi Saloisten eli vanhan Salon pitäjän keskiaikaisista rantakylistä. Vanhin tieto kylän talojen lukumäärästä on vuodelta 1548, jolloin taloja oli seitsemän. Vuonna 1543 tiedetään kylällä asuneen kolme veljestä Erkki, Lauri ja Pietari Ollinpojat, joista ensimmäinen lienee ollut Marjaniemen isäntä. Kolmen veljeksen asuminen saman kylän eri taloissa antaa aiheen olettaa heidän olleen myös syntyisin tältä kylältä, myös isännimi Olli on keskiajan Salon alueelle hyvin tavallinen, olihan Pyhä Olavi pitäjän suojeluspyhimys. Alueen varakkain talo keskiajalla oli Maanherra niminen talo, jota isännöi vuonna 1548 Antti Pietarinpoika, todennäköisesti Pietari Ollinpojan poika. Muita todennäköisesti jo keskiajalla perustettuja taloja ovat Rautio, Haapajoki ja Puusti eli myöhempi Ranta-Sippala.


title: Piehinki

text:
1600-luvulta lähtien kylän suurimpana talona on ollut Hannila, joka on toiminut myös kievarina 1600-luvun lopulta lähtien. Nykyisin talo on autioitunut ja päärakennus tuhopoltettu. 1700-luvun jälkipuoliskolla ja 1800-luvulla kylälle perustettiin runsaasti uusia tiloja ja vanhoja jaettiin.
Vuonna 1923 Piehinkiin perustettiin kansakoulu, joka toimi Nurkkalassa. Uusi koulu valmistui vuonna 1956, sen yhteydessä toimii myös kirjasto, koulua on myöhemmin laajennettu. Piehingissä on toiminut 1900-luvun puolivälissä parhaimmillaan kolme kyläkauppaa, nykyisin ei ole koulua eikä ainuttakaan kauppaa. Vuonna 1948 rakennettiin kylälle nuorisoseurantalo, nykyisin talossa toimii Janssonin galleria. Kylällä on ollut myös työväentalo, joka on kuitenkin purettu. Piehingissä on edelleen, ainoana Saloisissa, toimintakuntoinen vesimylly. Sen rakensi Erkki Sippala, joka pyöritti sitä aina vuoteen 1976 saakka, jolloin se siirtyi uudelle omistajalle. 1990-luvulta 2000-luvun alkuun Piehingissä oli myös grilli ja kahvila valtatie 8:n varrella. Piehinki tunnetaan myös tyrnistään, jota viljelee ja tyrnituotteita valmistaa Piehingin marjat oy.


title: Landjäger

text: Landjäger on eteläsaksalainen kestomakkara. Nimitys – kirjaimellisesti "maalaismetsästäjä(t)" – tulee entisajan ratsastavasta poliisista. Se on valmistettu naudan- ja/tai sianlihasta, jonka lisäksi on käytetty ihraa, sokeria ja muita mausteita. Landjäger kuivataan muotissa, joka antaa sille sen tyypillisen neliön tai suorakaiteen muotoisen poikkileikkauksen. Tyypillisesti yksi makkara on 15-20 cm pitkä, ja niitä on myyntipakkauksissa yleensä yksi tai useampi "paria". Landjäger on hyvän säilyvyytensä, sopivan kokonsa, energiasisältönsä ja makunsa ansiosta suosittu välipalaruoka erityisesti erämiesten ja vaeltajien keskuudessa.


title: Different World (kappale)

text: Different World on Iron Maidenin kappale, joka julkaistiin singlenä 26. joulukuuta 2006. Se on toinen single, joka on julkaistu albumilta "A Matter of Life and Death". Different World on albumin ensimmäinen kappale. Se on sanottu olevan kunnianosoitus Thin Lizzy -yhteelle Bruce Dickinsonin mataline laulumelodioine, jotka tuovat mieleen Thin Lizzyn Phil Lynottin.


title: Different World (kappale)

text: Kappaleen soolon soittaa Adrian Smith.


title: Billy Hartman

text: Billy Hartman (s. 1957) on skotlantilainen näyttelijä, joka näytteli "Terry Woodsia" Emmerdale-saippuasarjassa vuodesta 1995 vuoteen 2011, jolloin hahmo poistui sarjasta. Hän on näytellyt lähinnä televisiosarjoissa mutta myös muutamissa musikaaleissa.


title: Billy Hartman

text: Hartman on toiminut laulajana ja kitaristina yhtyeessä The Woolpackers. Yhtyeen kappale nousi vuonna 1996 Britannian top-10-listalle.


title: The X Factour

text: The X Factour oli Iron Maidenin ensimmäinen kiertue, jolla laulajana toimi Blaze Bayley. Kiertue alkoi syyskuussa 1995 ja kesti noin vuoden. Kiertue jäi kuitenkin kesken Blazen ongelmien takia, yhtye ehti kuitenkin esiintyä Helsingin kulttuuritalossa ennen kuin kiertue jäi kesken.


title: Kanava 2 (Iran)

text: Channel 2 (suom. Kanava 2, persiaksi شبكه دو) on yksi Iranin viidestä maanlaajuisesta televisiokanavasta. Kanava perustettiin vuonna 1979 täydentämään Channel 1:n ohjelmistoa maan väkiluvun kasvaessa.


title: Kanava 2 (Iran)

text: Channel 2:n ohjelmistoon kuuluu Channel 1:n tapaan muun muassa komediaa, elokuvia, lastenohjelmia, minisarjoja, keskusteluohjelmia ja uutisia, vaikkakin Iranin hallitus sensuroi televisiolähetyksiä.


title: Uimaharjun rautatieasema

text: Uimaharjun rautatieasema () on rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla . Se sijaitsee Uimaharjun taajamassa, Joensuun kaupungissa entisen Enon kunnan alueella.


title: Uimaharjun rautatieasema

text: Uimaharjun rautatieaseman jugendtyylisen asemarakennuksen suunnitteli Thure Hellström. Se rakennettiin Kontiolahden rautatieaseman piirustusten mukaan, mutta peilikuvana ja hieman pienempänä. Aseman seutu ja sitä ympäröivä puisto ovat Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rautatieasema-alueiden luettelossa ja asema on myös yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Lipunmyynti asemalla on lopetettu kesällä 2005. Asemarakennus ja ulkorakennukset ovat nykyään yksityisomistuksessa ja asemarakennus on asuinkäytössä.


title: Uimaharjun rautatieasema

text: VR:n taajamajunat pysähtyvät Uimaharjun asemalla. Radalla liikennöi joka päivä kaksi vuoroa Nurmekseen ja kaksi Joensuuhun.


title: Suomen kannabisyhdistys

text: Suomen kannabisyhdistys ry (lyhenne SKY) on yhdistys, jonka keskeinen tavoite on laillistaa kannabiksen yksityinen käyttö, saatavuus ja kasvatus Suomessa jokaiselle 18 vuotta täyttäneelle henkilölle. SKY:n näkyvintä toimintaa ovat vuosittain toukokuun alussa järjestettävät hamppumarssit. Yhdistys oli pitkään rekisteröimätön, koska Korkein hallinto-oikeus piti vuonna 1994 antamassaan päätöksessä kannabiksen käytön edistämistä ”hyvien tapojen vastaisena”. Se merkittiin lopulta yhdistysrekisteriin maaliskuussa 2014, 23 vuotta kestäneen prosessin jälkeen.


title: Suomen kannabisyhdistys

text: Suomen kannabisyhdistyksen toiminta alkoi vuonna 1990 ja se perustettiin seuraavana vuonna. Marraskuussa 1992 Suomen maaseudun puolueen kansanedustajat Tina Mäkelä ja Hannu Suhonen tekivät eduskunnassa kirjallisen kysymyksen SKY:n toiminnasta. Kansanedustajat tahtoivat tietää vastasivatko yhdistyksen ”arveluttavat toimintatavat” lain henkeä. Sisäasiainministeri Mauri Pekkarinen lupasi asiasta selvityksen, jonka perusteella mahdollisista jatkotoimenpiteistä päätettäisiin.


title: Suomen kannabisyhdistys

text: Vuonna 1994 Korkein hallinto-oikeus epäsi SKY:ltä rekisteröinnin, koska ”yhdistyksen tarkoituksena oli vaikuttaa päihdepolitiikkaan ja lainsäädäntöön siten, että huumausaineen käyttö, saatavuus ja kotikasvatus tulisi lailliseksi”. Päätöksen perusteluiden mukaan kannabikseen liittyvien väitettyjen terveyshaittojen ja käytön rangaistavuuden vuoksi KHO piti pyrkimystä edistää kannabiksen käyttöä hyvien tapojen vastaisena. Tuolloin voimassa olleen Suomen hallitusmuodon mukaan yhdistyksen tarkoitus ei saanut olla ”vastoin lakia tai hyviä tapoja”. Vuoden 1995 perusoikeusuudistuksessa tämä kohta jätettiin pois perustuslaista, mutta se sisältyy edelleen Suomen yhdistyslakiin.


title: Suomen kannabisyhdistys

text: Vuonna 1997 sisäasiainministeriö ja poliisi vaativat SKY:n nimen poistamista HPY:n puhelinluettelosta.


title: Suomen kannabisyhdistys

text: Vuonna 2010 patentti- ja rekisterihallitus sekä sen valituslautakunta hylkäsi SKY:n rekisteröitymisilmoituksen uudestaan mutta korkein hallinto-oikeus linjasi 2014:1 vuosikirjapäätöksessään että yhdistys ei ole laissa tarkoitetulla tavalla hyvän tavan vastainen ja että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan yhdistyksen rekisteröinnin epääminen on vakava yhdistysvapauden rajoitus ja rekisteröinti voidaan estää vain painavilla yhteiskunnallisilla perusteilla.


title: Suomen kannabisyhdistys

text: Yhdistys rekisteröitiin yhdistysrekisteriin 25. maaliskuuta 2014.


title: Suomen kannabisyhdistys

text: Yhdistyksen varsinainen kotipaikka on Helsinki, mutta sen toiminta levittäytyy koko maahan. Yhdistys pitää luetteloa jäsenistään. Se julkaisi 1990-luvun alkupuolella omaa lehteään "Hamppua". Yhdistys on osallistunut kirjojen "Kahta mieltä kannabiksesta" (1998) ja "Pyhä huumesota" (2001) kirjoittamiseen. Yhdistykseen kuuluu noin parisataa maksavaa jäsentä. Yhdistys myös toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä Hamppu.net-sivuston kanssa.


title: SKY

text: SKY tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luise Rainer

text: Luise Rainer (12. tammikuuta 1910 Düsseldorf, Saksa – 30. joulukuuta 2014 Lontoo, Britannia) oli saksalaissyntyinen näyttelijä, joka voitti kahdesti Oscar-palkinnon. Hän aloitti uransa teatterissa Itävallassa ja Saksassa, ja MGM löysi hänet Wienin näyttämöltä. Rainer aloitti Hollywood-uransa 1935 elokuvassa "Harha-askel". Hän sai seuraavista elokuvistaan "Ziegfeld, naisten kuningas" ja "Hyvä maa" Oscar-palkinnot. Rainerin elokuvaura hiipui tämän jälkeen nopeasti, eikä hän näytellyt 1930-luvun jälkeen enää kuin kahdessa elokuvassa. Hän esiintyi kuitenkin harvakseltaan teatterissa ja televisiossa.


title: Luise Rainer

text: Luisa Rainer syntyi Düsseldorfissa 12. tammikuuta 1910; tosin jotkin lähteet väittävät hänen syntyneen Wienissä, missä hän asui osan lapsuudestaan. Hänen vanhempansa olivat varakkaita: isä Heinz Rainer oli saksalais-yhdysvaltalainen liikemies ja äiti Emmy yläluokkaisen saksanjuutalaisen perheen pianistitytär.


title: Luise Rainer

text: Rainer ei kokenut oloaan kotoisaksi porvarillisessa ympäristössä ja haki tukea taiteesta. Hän ryhtyi omien sanojensa mukaan 16-vuotiaana näyttelijäksi, koska tarvitsi tunteillensa jonkin ulospääsytien. Rainerin isä piti perheessään kovaa kuria, eikä hän hyväksynyt tyttärensä pyrkimystä näyttelijänuralle.


title: Luise Rainer

text: Rainerin ensimmäinen koe-esiintyminen oli Düsseldorfissa Frank Wedekindin näytelmään "Pandoran lipas". Sen jälkeen hän näytteli Wedekindin näytelmässä "Kevään herääminen". Pahamaineisen seksuaalisessa näytelmässä hän oli niin vakuuttava, että Max Reinhardt kutsui hänet Wieniin. Reinhardtin seurueessa Rainer näytteli muun muassa Luigi Pirandellon ja William Shakespearen näytelmissä. Pirandellon näytelmässä "Kuusi henkilöä etsii tekijää" hän oli niin erinomainen, että häntä kutsuttiin sanomalehdissä ”draaman ihmelapseksi”.


title: Luise Rainer

text: Rainer teki vuosien 1930–1933 aikana joitakin saksalaisia elokuvia. Niistä ensimmäinen oli lyhytelokuva "Ja, der Himmel über Wien" (1930). Sen jälkeen hän esiintyi elokuvissa "Naimatoimisto" (1932) ja "Heut’ kommt’s drauf an" (1933). MGM:n kykyjenetsijä löysi Rainerin vuonna 1934 wieniläisestä "Amerikkalaisen murhenäytelmän" tuotannosta. Rainer solmi välittömästi seitsenvuotisen sopimuksen MGM:n kanssa.


title: Luise Rainer

text: Rainerin ensimmäinen elokuva Yhdysvalloissa oli vuoden 1935 elokuva "Harha-askel". Hän sai roolin, kun Myrna Loy vetäytyi tuotannosta. Louis B. Mayer ei alkuun olisi halunnut antaa osaa Rainerille, joka sai roolin elokuvan pääosanesittäjä William Powellin painostettua Mayeria. "Harha-askel" teki Rainerista tunnetun, mutta sen jälkeen hän ajautui ensimmäiseen riitaansa MGM:n johtajan Mayerin kanssa. Mayer olisi halunnut lainata hänet 20th Century Foxin elokuvaan "Mies, joka räjäytti Monte Carlon pankin". Rainer puhui kuitenkin itselleen pienen roolin Powellin seuraavasta elokuvasta "Ziegfeld, naisten kuningas" (1936). Rainer näytteli siinä vain lyhyen tunteikkaan puhelinkohtauksen, jonka hän omien sanojensa mukaan kirjoitti itse Jean Cocteaun "Ihmisäänen" ("La voix humaine") pohjalta. Vaikka Rainerin rooli oli lyhyt, hän voitti siitä parhaan naisnäyttelijän Oscar-palkinnon.


title: Luise Rainer

text: Elokuvan "Ziegfeld, naisten kuningas" menestyksen jälkeen Rainer näytteli elokuvassa "Hyvä maa" (1937), josta hän voitti toisen Oscarinsa. Rainer esitti elokuvassa sorrettua kiinalaista talonpoikaisnaista. Rainerin toinen Oscar tuli yllätyksenä, sillä Greta Garbo oli ollut suosikkina elokuvasta "Kamelianainen". Palkinnon myötä Rainerista tuli ensimmäinen näyttelijä, joka voitti Oscarin perättäisinä vuosina.


title: Luise Rainer

text: "Hyvän maan" jälkeen MGM ei onnistunut löytämään Rainerille sopivia rooleja. Vuonna 1937 ensi-iltansa saaneet "Keisarin nimessä" ja "Suurkaupungin vallassa" eivät menestyneet. Rainer teki seuraavana vuonna kolme elokuvaa. Niistä vain "Unohtumatonta valssia" voidaan pitää onnistuneena elokuvana. Siinä hän esitti fiktiivisessä kuvauksessa Johann Strauss nuoremman vaimoa. Samana vuonna Rainer näytteli myös elokuvissa "Frou-Frou" ja "".


title: Luise Rainer

text: Rainer otti elokuvan "Tyttöjä alle 20:n" jälkeen puolen vuoden virkavapaan, jonka aikana hän yritti korjata avioliittonsa Clifford Odetsin kanssa. Rainerin huhuttiin lopettavan uransa, eikä MGM uusinut enää hänen sopimustaan. Hän näytteli vuonna 1939 lavalla sekä Lontoossa että Broadwayllä. Tämän jälkeen hän yritti paluuta Hollywoodiin, mutta kukaan ei halunnut palkata MGM:n hylkäämää näyttelijää. Lopulta vuonna 1943 Rainer sai roolin Paramount Picturesin elokuvasta "Hostages", joka floppasi pahoin. Tämän jälkeen hän jätti elokuvaroolit useiksi vuosikymmeniksi.


title: Luise Rainer

text: Rainer jättäytyi Hollywood-uransa jälkeen sivuun laajemman yleisön tietoisuudesta. Hän muutti 1945 Sveitsiin ja näytteli joissakin näytelmissä, kuten Maxwell Andersonin "Joan of Lorrainessa", Henrik Ibsenin "Merenneidossa" ja Anton Tšehovin "Lokissa".


title: Luise Rainer

text: Rainer muutti 1950-luvun lopulla Britanniaan, missä hän näytteli muutamissa BBC:n televisionäytelmissä. Sen lisäksi hän jatkoi satunnaista teatteriuraansa, näytteli muun muassa Wienissä Theater in der Josefstadtissa ja teki kertojan roolin Arthur Honeggerin oratoriossa "Judith". Elokuvauransa ansiosta Rainer sai 1960 tähden Hollywood Walk of Famelle. Vuosina 1981–1983 hän teki kiertueen, jossa hän luki Alfred Tennysonin 900-säkeistä runoa ”Enoch Arden”.


title: Luise Rainer

text: Elokuviin Rainer palasi vuonna 1997, kun hänet suostuteltiin valkokankaalle Károly Makkin Fjodor Dostojevski -sovituksessa "The Gambler". Vaikka itse elokuvaan suhtauduttiin penseästi, Rainer sai laajaa ylistystä roolistaan.


title: Luise Rainer

text: Rainer oli naimisissa kaksi kertaa, näytelmäkirjailija Clifford Odetsin kanssa 1937−1940 ja kustantaja Robert Knittelin kanssa vuodesta 1945 aina tämän kuolemaan 1989. Rainerin ensimmäinen liitto oli myrskyisä, ja Odetsin turmiollinen vaikutus osaltaan johti Rainerin Hollywood-uran päättymiseen. Knittelin kanssa hän sai Francesca-nimisen tyttären. Rainer kuoli 104-vuotiaana keuhkokuumeeseen kotonaan Lontoossa.


title: Portland Trail Blazers

text: Portland Trail Blazers on yhdysvaltalainen koripalloseura, joka pelaa NBA:n läntisessä konferenssissa, luoteisessa divisioonassa. Joukkueen kotihallina toimii Moda Center. Seura on voittanut NBA:n mestaruuden yhden kerran kaudella 1976–1977, jolloin se kukisti loppuottelusarjassa Philadelphia 76ersin kuuden ottelun jälkeen voitoin 4–2. Finaalien arvokkaimmaksi pelaajaksi (MVP, Most Valuable Player) valittiin Bill Walton, joka oli voittanut samalla kaudella runkosarjan levypallo- ja torjuntatilastot. Sittemmin Portland on päässyt finaaleihin kahdesti mutta hävisi molemmilla kerroilla; ensin kaudella 1989–1990, jolloin se kärsi 4–1 tappion Detroit Pistonsille, ja toisen kerran kaksi vuotta myöhemmin, kaudella 1991–1992, jolloin voiton vei Chicago Bulls ottelun 4–2. Molemmilla kerroilla Portlandin finaaleihin johdatti Clyde Drexler, jonka Trail Blazers varasi numerolla 14 . Drexler on uransa jälkeen valittu NBA:n kautta aikain 50 parhaan pelaajan joukkoon.


title: Portland Trail Blazers

text: 2000-luvun vaihteessa Portlandilla oli yksi aikansa kovimmista joukkueista, mutta kun menestystä ei tullut, aloitettiin Blazersissa uuden joukkueen rakentaminen. Kaikki kallispalkkaiset tähtipelaajat (muun muassa Rasheed Wallace, Ben Wallace ja Scottie Pippen) lähtivät joukkueesta yksitellen ja Portland varasi nuoria pelaajia joukkueeseensa. Nykyjoukkueesta Portlandia ovat pisimpään edustaneet Meyers Leonard ja Damian Lillard vuodesta 2012 sekä C. J. McCollum vuodesta 2013.


title: Maamme (Vårt land)

text: Maamme (Vårt land) – 37 laulua Suomesta ja suomalaisista on Juice Leskisen kokoelma-albumi. Kokoelmalle on koottu Leskisen Suomesta ja suomalaisista kertovia kappaleita.


title: Maamme (Vårt land)

text: Sävellykset ja sanoitukset Juice Leskinen, ellei toisin mainittu.


title: The Streets of Cairo

text: The Streets of Cairo on Yhdysvalloissa hyvin tunnettu laulu, johon on olemassa lukuisia eri sanoituksia. Toiseksi tunnetuin nimitys on The Poor Little Country Maid ja lastenlauluna kappaleen tunnetuin nimi on Hootchy Kootchy Dance. Melodiaa on käytetty etenkin 1900-luvun alkupuolella populaarimusiikissa. Sävel esiintyy esimerkiksi monissa piirrossarjoissa aina kun esitetään jotain aavikkoon, Arabiaan, Egyptiin, vatsatanssiin, käärmeen lumoamiseen tai muslimeihin liittyvää.


title: The Streets of Cairo

text: Business-mies Sol Bloom väitti keksineensä melodian "A Street of Cairo" nimiseen näyttelyn osastoon vuonna 1893 Amerikan mantereen 400-vuotisjuhlien yhteydessä pidetyssä maailmannäyttelyssä Chicagossa. 1900-luvun alkupuolella melodiaa julkaistiin eri sanoitusten yhteydessä, tunnetuimpia näistä oli "The Streets of Cairo". Sävelmän tekijänoikeuksia ei ole kenelläkään. Kappaleen viisi ensimmäistä nuottia ovat samat kuin ranskalaisessa laulussa "Echos du Temps Passé" (1857). Ranskalainen laulu taas perustuu algerialaiseen tai arabialaiseen lauluun nimeltä "Kradoutja", joka oli suosittu Ranskassa 1600-luvulla. Jazz-yhtyeet ovat esittäneet kappaletta jazz-sovituksena.


title: The Streets of Cairo

text: Kappale yhdistetään usein vatsatanssiin, mutta autenttiset vatsatanssijat Lähi-idässä eivät käytä sitä.


title: The Streets of Cairo

text: Sävelmä on kulkenut ainakin seuraavilla nimillä, aina eri sanoituksilla:


title: The Streets of Cairo

text:
Kappaletta myös lainataan Irving Berlinin sävellyksessä "Harem Nights" (toiselta nimeltään "In the Harem") ja Funkadelicin kappaleessa "You Scared the Lovin' Outta Me" (1977)
Esimerkki kappaleen sanoituksena lastenlauluna:


title: The Streets of Cairo

text: Myös lastenlauluna kappaleeseen on lukuisia erilaisia vaihtoehtoisia sanoituksia


title: Israelin vaakuna

text: Israelin vaakunassa on oliivinoksien ympäröimä menora, jonka alla lukee hepreaksi ישראל (Israel). Kuva perustuu Raamatun Sakarjan kirjan neljänteen lukuun:


title: Israelin vaakuna

text: Menora on ollut juutalaisuuden symboli lähes 3 000 vuoden ajan. Oliivinoksat vuorostaan symboloivat rauhaa, kussakin oksassa on 13 lehteä. Israelin valtio otti vaakunan käyttöön vuonna 1948 pidetyn suunnittelukilpailun jälkeen. Voittaneen ehdotuksen teki Willie Wind. Vaakunaa käytetään myös Israelin passeissa.


title: Annemarie Groen

text: Annemarie Groen (s. 16. lokakuuta 1955, Naarden, Pohjois-Hollanti), on entinen alankomaalainen uimari, joka osallistui kotimaansa riveissä kesäolympialaisiin 1972. Siellä hän karsiutui finaaleista sekä 100 metrin selkäuinnissa (21. sija, aika 1.09,55) ja 200 metrin selkäuinnissa (23. sija, aika 2.29,17).


title: Harry Melling

text: Harry Edward Melling (s. 13. maaliskuuta 1989, Lontoo) on englantilainen näyttelijä.


title: Harry Melling

text: Hän näyttelee Dudley Dursleytä Harry Potter -elokuvissa. Hän on Patrick Troughtonin pojanpoika. Mellingillä on veli nimeltä Jack.


title: Indian Railways

text: Indian Railways (IR) on Intian valtion rautatieyhtiö. Sen kotipaikka on New Delhi. IR:llä oli monopoli maan rautatieliikenteessä viime vuosiin asti. Yhtiö hoitaa 65 806 kilometrin mittaista (2013–14) eli maailman neljänneksi laajinta rautatieverkkoa ja kuljettaa 19 000 junaa päivittäin. Päivittäin 12 000 matkustajajunaa kuljettaa yli 23 miljoonaa matkustajaa Intian noin 8 000 rautatieaseman välillä. Yhtiön yli 7 000 rahtijunaa kuljettaa yli kolme miljoonaa rahtitonnia päivittäin; vuonna 2013-2014 yhtiö kuljetti yhteensä 1,05 miljardia tonnia rahtia. Yhtiön talouden merkitys on suuri, sillä rautatieliikenteen osuuden katsotaan muodostavan 0,9 prosenttia Intian bruttokansantuotteesta (2012–13).


title: Indian Railways

text: IR on maailman suurimpia julkisen alan työllistäjä – se työllistää noin 1,3 miljoonaa henkilöä (kaudella 2012–13). Indian Railways operoi sekä pitkän matkan linjoja että kaupunkien sisäisiä liikenneverkkoja.Indian railwaysillä on useita luokkia junissaan: Ilmastoitu ja siisti 1.luokka, 1.luokan makuuhytit, 2.luokan makuusali, 2. Luokan istuinpaikat, 3.luokan makuusalit ja varaamattomat paikat. Juna lippu 1.luokassa välillä Delhi-Mumbai maksaa noin 50€. 2.luokan maluupaikka taas maksaa samalla välillä n.6.50€.


title: Joshua Treen kansallispuisto

text: Joshua Tree National Park on kansallispuisto Kaakkois-Kaliforniassa 225 kilometriä Los Angelesista ja 280 kilometriä San Diegosta. Se perustettiin vuonna 1994. Puisto on nimetty parsakasveihin kuuluvan joosuanpuun ("Yucca brevifolia") mukaan – joosuanpuun englanninkielinen nimi on "Joshua tree". Mormonien mielestä joosuanpuu muistutti Joosuaa kädet ojossa johdattamassa heitä kohti luvattua maata. Kansallispuiston esitteen mukaan puistossa on havaittu 240 eri lintulajia ja 700 putkilokasvilajia. Keväällä kukat ja joosuanjukat kukkivat. Kukkimisaika vaihtelee ilmaston ja kasvupaikan sijainnin mukaan (laaksossa vai vuortenrinteillä).


title: Joshua Treen kansallispuisto

text: Puisto on yksi suurimmista Yhdysvaltojen kansallispuistoista, käsittäen alueen kooltaan 800 000 eekkeriä (3 196 km²). Se jakautuu kahteen osaan sisältäen myös osan Coloradon ja Mojaven aavikoista. Nimistön mukaisesti alue on autiomaata tai aavikkoa. Kansallispuisto on avoinna ympäri vuoden ja sinne on kolme sisäänkäyntiä. Koska kesällä lämpötila kohoaa 38 °C:een, paras vierailuaika on keväällä ja syksyllä. Mojaven aavikolla on Coloradon aavikkoa kosteampaa ja siten joosuanjukka kasvaa siellä. Puistossa on vain viisi keidasta, joissa on vettä.


title: Joshua Treen kansallispuisto

text: Yhtenä kansallispuiston uhkana ovat maastopalot, joiden määrä ja laajuus on lisääntynyt 1960-luvulta asti. Kolmasosa niistä syttyy salamasta ja loput ihmisten aiheuttamina. Kansallispuiston mukaan palot eivät ole alueen kasvillisuudelle tarpeellisia ja ilmeisesti maastopalojen määrä ylittää jo kasvien uusitumisnopeuden. Kansallispuiston tiedotteiden mukaan kesällä kiellettiin avotulen teko. 40 prosenttia männyistä ja katajista on palanut. Joosuanjukka kasvaa satoja vuosia, mutta sen uusiutuminen palon jälkeen vie sata vuotta.


title: Joshua Treen kansallispuisto

text: Toinen ongelma kansallispuistossa on Los Angelesin ja San Diegon kaupungeista ajoittain leijaileva savusumu.


title: Fiona Shaw

text: Fiona Shaw (o.s. Fiona Mary Wilson, s. 10. heinäkuuta 1958 Corkin kreivikunta, Irlanti) on irlantilainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä, joka on tullut tunnetuksi Petunia Dursleyna Harry Potter -elokuvasarjassa.


title: American Pie Presents: Band Camp

text: American Pie Presents: Band Camp on yhdysvaltalainen suoraan videolla julkaistu elokuva. Se on American Pie -elokuvalla alkaneen trilogian spinoff. Elokuvan on ohjannut Steve Rash ja käsikirjoittanut Brad Riddell.


title: American Pie Presents: Band Camp

text: Elokuva julkaistiin alun perin DVD:llä Isossa-Britanniassa 31. lokakuuta 2005 Yhdysvalloissa 26. joulukuuta 2005. Ensimmäisen viikon aikana sitä myytiin Yhdysvalloissa miljoona kappaletta.


title: American Pie Presents: Band Camp

text: Elokuva keskittyy alkuperäisissä elokuvissa esiintyneen Steve Stiflerin pikkuveljen Matt Stiflerin ympärille. Matt Tekee kepposen ystävineen koulun yhtyeelle ja löytyy sitten lavan takaa liruttamasta. Rangaistuksen hän saa koulun uudelta oppilaan ohjaajalta "Sherminaattorilta", joka määrää hänet yhtyeleirille. Matt saa päähänsä asettaa Spy-cameran tyttöjen suihkuhuoneeseen ja tehdä siitä elokuvan, jonka avulla hän pääsisi tekemään rahaa isoveljensä Steve Stiflerin kanssa.


title: Lasse Saxelin

text: Lasse Saxelin (28. maaliskuuta 1922 Helsinki – 10. lokakuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Saxelin tunnettiin kuitenkin paremmin järjestäjänä Pekka Puupää -elokuvissa. Saxelin näytteli vielä sen jälkeen muutamassa elokuvassa. Saxelin omisti myös lyhytelokuvafirman kollegansa Armand Lohikosken kanssa. Saxelin oli myös mukana lyhytpiirretyissä.


title: Justin Melvey

text: Justin Melvey (s. 7. toukokuuta 1969, Sydney, Australia) on australialainen näyttelijä. Melvey tunnetaan parhaiten työstään televisio-ohjelmassa "Päivien viemää", jossa hän näytteli tohtori Colin Murphyä elokuusta 2001 tammikuuhun 2003.


title: Justin Melvey

text: Vuodesta 1999 vuoteen 2001 Justin näytteli Harry Reynoldsia televisio-ohjelmassa "Home and Away". Roolistaan hän voitti Logie-palkinnon sarjassa Suosituin uusi kyky Australian televisiossa.


title: Justin Melvey

text: Vuonna 2005 Melvey osallistui Australian "Tanssii Tähtien Kanssa" -ohjelmaan. Hänellä oli myös pieni rooli ohjelmassa "General Hospital". Vuonna 2006 Melvey osallistui Australian Celebrity Survivorsiin.


title: Justin Melvey

text: Melvey valmistui Waverley Collegesta vuonna 1986.


title: Mari Puoskari

text: Mari Hannele Puoskari (s. 2. heinäkuuta 1979 Juuka) on suomalainen poliitikko ja diplomi-insinööri.


title: Mari Puoskari

text: Hän on ollut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 2005-2016 ja puheenjohtaja 2013-2016. Vuosina 2007–2011 hän oli vihreiden varapuheenjohtaja. Hän on ollut myös Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton ja Vihreiden naisten puheenjohtaja. Puoskari jätti kokonaan politiikan siirtyessään vuoden 2017 alussa johtotehtäviin konsulttiyhtiö Pöyrylle.


title: Mari Puoskari

text: Puoskari on valmistunut diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta. Aiemmin hän työskenteli Ekokemin yhteiskuntasuhteiden ja strategisen suunnittelun johtajana.


title: Mari Puoskari

text: Puoskari on kotoisin Juuasta Pohjois-Karjalasta. Hän oli nuorena Kuopion Sisu-Veikkojen piirinmestaruustason aitajuoksija. 16-vuotiaana Puoskari muutti Kuopioon ja suoritti englanninkielisen IB-tutkinnon Kuopion Lyseon lukiossa (1998). Puoskari opiskeli kemiaa ja ympäristötekniikkaa Teknillisessä korkeakoulussa ja valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 2003.


title: Mari Puoskari

text: Puoskari on työskennellyt TKK:n tutkijana, Suomen luonnonsuojeluliiton ekoenergiavastaavana, konsulttina Bearingpointilla sekä strategiakonsulttina ja myöhemmin kestävän kehityksen yksikön johtajana CGI:ssä (ent. Logica). Vuonna 2014 Puoskari aloitti Ekokemin yhteiskuntasuhteiden ja strategisen suunnittelun johtajana.


title: Mari Puoskari

text: Puoskari jätti kokonaan politiikan siirtyessään vuoden 2017 alussa johtotehtäviin konsulttiyhtiö Pöyrylle.


title: Mari Puoskari

text: Mari Puoskari toimi vuonna 2002 Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan hallituksen sosiaalipolitiikasta vastaavana jäsenenä. Puoskari valittiin 2003 yhdeksi Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden kolmesta puheenjohtajasta. Loppuvuodesta 2003 järjestö muuttui liittomuotoiseksi (Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liitto) ja Puoskari valittiin jatkamaan sen ainoana puheenjohtajana vuoden 2004.


title: Mari Puoskari

text: Puoskari valittiin kunnallisvaaleissa 2004 Helsingin kaupunginvaltuustoon 810 äänellä. Hän oli tuolloin valtuuston nuorin jäsen. Kaudella 2005–2008 hän oli kaupunkisuunnittelulautakunnan jäsen ja vihreän valtuustoryhmän varapuheenjohtaja.


title: Mari Puoskari

text: Kunnallisvaaleissa 2008 Puoskari sai 2 188 ääntä. Hänet valittiin vihreän valtuustoryhmän puheenjohtajaksi ja kaupunginhallituksen toiseksi varapuheenjohtajaksi. Syksyllä 2011 hän kuitenkin jätti puheenjohtajatehtävät keskittyäkseen työuraansa.


title: Mari Puoskari

text: Kunnallisvaaleissa 2012 Puoskarin äänimäärä oli 1 700. Vuoden 2013 alusta hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi. Hän on tehtävässä 33-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin.


title: Mari Puoskari

text: Tärkeimpinä saavutuksinaan kunnallispolitiikassa Puoskari pitää joukkoliikenteen lipun hinnan laskemista, joukkoliikenteen ja kevyen liikenteen investointien rahoitusta, arvokkaiden viheralueiden suojelemista, päivähoitopaikkojen määrän lisäämistä ja koulujen tuntikehyksen väljentämistä sekä Helsingin tuottavuutta parantavia ja verotuloja lisääviä uudistuksia. Puoskari oli tyytyväinen myös vuonna 2008 hyväksyttyihin kaupungin energiapoliittisiin linjauksiin, mutta on sittemmin vaatinut tiukempia päästötavoitteita.


title: Mari Puoskari

text: Puoskari oli vihreiden puoluevaltuuskunnan jäsen vuosina 2003–2005. Vihreiden puoluehallituksen jäsen hän oli 2005–2007. Vuosina 2007–2011 Puoskari toimi vihreiden varapuheenjohtajana. Varapuheenjohtajana hän muun muassa veti vihreiden strategiatyötä ja vastasi puoluejohdossa vaalitaktiikasta ja ympäristöpolitiikasta. Puoluevaltuuskunnan puheenjohtajana Puoskari on ollut vuodesta 2013.


title: Mari Puoskari

text: Mari Puoskari on myös toiminut Vihreiden Naisten puheenjohtajana vuodet 2006–2007.


title: Mari Puoskari

text: Puoskari on ollut ehdolla eurovaaleissa 2004 ja 2009 sekä eduskuntavaaleissa 2007 ja 2011.


title: Mari Puoskari

text: Puoskari valittiin Paavalin seurakuntaneuvoston jäseneksi seurakuntavaaleissa 2006 ja 2008. Vaaleissa 2010 ja 2012 hänet valittiin Helsingin yhteiseen kirkkovaltuustoon Kallion seurakunnasta. Vuonna 2011 hän toimi "Kirkko ja kaupunki" -lehden kolumnistina.


title: Mari Puoskari

text: Tekniikan akateemisten valtuuston jäsen Puoskari on ollut vuodesta 2008. Hän on ollut myös HOK-Elannon edustajiston ja Kemijoki Oy:n hallintoneuvoston jäsen.


title: Mari Puoskari

text: Kuopion Lyseon lukio valitsi Puoskarin Vuoden lyseolaiseksi 2008. Vuonna 2013 Pohjois-Karjalan maakuntaliitto, Joensuun kaupunki, Itä-Suomen yliopisto ja sanomalehti "Karjalainen" valitsivat hänet Vuoden ulkopohjoiskarjalaiseksi.


title: Mari Puoskari

text: Mari Puoskari on ollut naimisissa vuodesta 2004. Hänellä on kaksi lasta.


title: Positiivi

text: Positiivi eli perusaste on adjektiivin tai adverbin vertailuaste. Se ei esitä vertailua vaan ilmaisee, että käsiteltävänä oleva ominaisuus ilmenee sellaisenaan. Suomen kielessä positiivi ei vaikuta taivutukseen eikä sillä ole tunnusta. Adjektiivin vertailumuotoja ovat suomen kielessä positiivin lisäksi komparatiivi ja superlatiivi.


title: Villi lintu

text: Villi lintu on Jukka Kuoppamäen vuonna 1983 julkaistu albumi. Se äänitettiin livenä Mikko Kuoppamäen järjestämässä konsertissa studio Juliuksessa. Pieni sali oli täynnä yleisöä, eikä yhtye ollut juurikaan ehtinyt harjoitella materiaalia. Siihen nähden Jukka Kuoppamäki on pitänyt lopputulosta erinomaisena. Konsertissa Kuoppamäen yhtyeessä soittivat huilisti Paroni Paakkunainen, kitaristi Taisto Wesslin, kontrabasisti Eerik Siikasaari sekä lyömäsoittaja Mikko Kuoppamäki. Jukka Kuoppamäki vastasi laulun lisäksi kitaran soitosta.


title: Villi lintu

text: Konsertin jälkeen Kuoppamäki otti yhteyttä Bluebird Musicin Osmo Ruuskaseen, jolloin kyseinen levy-yhtiö julkaisi konsertin levyllä nimeltä "Villi lintu". Albumin myyntiluvut jäivät kuitenkin vaatimattomiksi.


title: Villi lintu

text: Sanat ja sävellykset ovat Jukka Kuoppamäen.


title: Villi lintu

text: A-puoli


title: Villi lintu

text: B-puoli


title: Mihail Nikolajev

text: Mihail Jefimovitš Nikolajev (Михаил Ефимович Николаев, s. 13. marraskuuta 1937 Öktöm, Jakuuttien ASNT) on sahalainen poliitikko ja Sahan tasavallan ensimmäinen presidentti.


title: Mihail Nikolajev

text: Nikolajev valmistui Omskin valtiollisesta eläinlääketieteellisestä instituutista vuonna 1961 ja työskenteli tämän jälkeen eläinlääkärinä Žiganskin raionin alueella (nykyinen Edjigeenin uluus. Vuosina 1961-1975 hän työskenteli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen nuorisojärjestössä Komsomolissa. Vuosina 1975-1979 hän toimi Jakuuttien ASNT:n ministerineuvoston varapuheenjohtajana. Tämän jälkeen hän toimi Jakuuttien ASNT:n maatalousministerinä vuoteen 1985 asti. Sen jälkeen hän toimi maatalousteollisen kompleksin asioista vastaavana Neuvostoliiton kommunistisen puolueen Jakutian aluekomitean sihteerinä vuoteen 1989 asti. Joulukuussa 1989 Nikolajev valittiin Jakutian korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtajaksi ja huhtikuussa 1990 tasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi.


title: Mihail Nikolajev

text: Nikolajev valittiin Sahan tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi 20. joulukuuta 1990. Hänet valittiin toiselle presidenttikaudelle vuonna 1996, jonka jälkeen vuonna 2002 hänen seuraajakseen valittiin Vjatšeslav Štyrov. Toisen presidenttikautensa jälkeen Nikolajev on toiminut Venäjän liittoneuvoston varapuheenjohtajana ja Sahan tasavallan edustajana siellä.


title: Brett Gurewitz

text: Brett Gurewitz (s. 12. toukokuuta 1962), joka tunnetaan myös nimillä Mr. Brett ja Brett Religion, on punk-yhtye Bad Religionin kitaristi sekä lauluntekijä. Hän on myös perustanut ja omistaa levy-yhtiö Epitaph Recordsin.


title: Brett Gurewitz

text: Bad Religionin perustivat Gurewitzin lisäksi Greg Graffin, Jay Ziskrout ja Jay Bentley vuonna 1979. Ensimmäinen albumi julkaistiin vuonna 1981. Gurewitz on tuottanut albumeja Bad Religionin lisäksi muillekin Epitaph Recordsin yhtyeille, kuten NOFX, Rancid ja Pennywise. Brian Baker korvasi hänet Bad Religionissa vuonna 1994 "Stranger Than Fiction" kiertueen aikana. Vähän aikaisemmin Bad Religion oli tehnyt levytyssopimuksen Atlantic Recordsin kanssa ja näin ollen jättänyt Epitaphin taakseen. Brett aloitti uuden yhtyeen nimeltä Daredevils, mutta palasi jo vuonna 2001 takaisin Bad Religioniin. Seuraava Bad Religion -albumi julkaistiinkin taas Epitaphin kautta.


title: Brett Gurewitz

text: Vuonna 2003 Gurewitz perusti uuden yhtyeen nimeltä Error Atticus Rossin kanssa, mutta jatkaa samalla Bad Religionissa.


title: Brett Gurewitz

text: Juutalainen Gurewitz asuu Hollywoodissa, Kaliforniassa, vaimonsa Ginan ja kahden lapsensa Maxin ja Fridan kanssa.


title: Cowboy Bebop

text: Cowboy Bebop () on japanilainen Sunrise-yhtiön luoma animesarja, jonka on ohjannut Shinichirō Watanabe. Sarjasta tehtiin myös elokuva ja mangaversio.


title: Cowboy Bebop

text: Sarja kertoo avaruusalus Bebopilla asuvista neljästä palkkionmetsästäjästä eli ”cowboysta” jotka matkustavat läpi aurinkokunnan vuonna 2071 metsästäen etsintäkuulutettuja rikollisia. Sarjan päähenkilöjä ovat entinen palkkamurhaaja Spike Spiegel, entinen poliisi Jet Black, salaperäinen nainen Faye Valentine ja hakkeri François ”Edward Wong Hau Pepelu Tivrusky IV” Appledelhi. Hahmojen taustoja valotetaan sarjan aikana lukuisina takaumina. Joskin jokainen jakso on yleensä itsenäinen tarina, sarjan pääjuonen kantavana teemana toimii Spiken menneisyys Red Dragon Klaanin palkkamurhaajana.


title: Cowboy Bebop

text: Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan Cowboy Bebop oli sijalla 14.


title: Isänmaallinen liitto

text: Isänmaallinen liitto () on liberaali-konservatiivinen puolue ja toinen Liechtensteinin kahdesta suuresta puolueesta. Puolueella on 10 paikkaa 25-paikkaisilla maapäivillä.


title: Isänmaallinen liitto

text: Puolue perustettiin vuonna 1918 kristillis-sosiaalisena "Liechtensteinin Kansanpuolueena" ("Liechtensteiner Volkspartei") . Vuonna 1936 se muodosti pienen ja voimakkaan kansallissosialistisen puolueen "Liechtensteiner Heimatdienstin" kanssa "Isänmaallisen liiton" ("Vaterländische Union"). Isänmaallinen liitto ja sitä edeltävä Kansanpuolue toimivat 1900-luvun alkupuolella Liechtensteinin poliittista ja sosiaalista reformia ajanavana puolueena. Puolue aluksi piti itseään työväenpuolueena, sittemmin demokraattisena kansan oikeistopuolueena. Puolue on ajanut sosiaalista tasa-arvoisuutta ja solidaarista yhteiskuntaa.


title: Isänmaallinen liitto

text: Puolue on ollut vallassa vuosina absoluuttisena enemmistönä 1970–1974, 1978–1993 ja 1993–2001. Vuoden 2005 vaaleissa Isänmaallinen liitto sai 10 paikkaa ja rikkoi Edistyksellisen kansanpuolueen absoluuttisen enemmistön. Puoluetta viisipaikkaisessa hallituksessa edustavat varapääministeri Klaus Tschütscher ja ministeri Hugo Quaderer.


title: Blue and White

text: Blue and White, joka on julkaistu vuonna 1973, sisältää Jukka Kuoppamäen englannin kielellä laulamia lauluja.


title: Blue and White

text: A-puoliB-puoli"Käännökset:"LP-levy SATLP 1001


title: Knock Nevis

text: Knock Nevis (, aikaisempia nimiä muun muassa Seawise Giant ja Jahre Viking) oli ”Ultra Large Crude Carrier” eli ULCC-koon supertankkeri. Alus oli muun muassa norjalaisessa omistuksessa. Se valmistui alun perin vuonna 1979, ja sitä jatkettiin heti valmistumisen jälkeen. "Knock Nevisin" pituus oli 458 metriä, mikä teki siitä pisimmän koskaan rakennetun laivan. Myös sen uppouma 647 955 tonnia oli maailman suurin. Viimeiset viisi vuottaan alus toimi raakaöljyn uivana välivarastona Persianlahdella ennen kuin se romutettiin vuonna 2010.


title: Knock Nevis

text: Kreikkalainen laivanvarustaja tilasi vuonna 1975 "Portokseksi" nimeämänsä, kantavuudeltaan 400 000 tonnin ("dead weight tonnage," DWT) supertankkerin japanilaiselta Sumitomo Heavy Industriesin Oppaman telakalta, joka toimi Yokosukassa. Varustamoyhtiö teki kuitenkin konkurssin jo ennen laivan valmistumista. Sumitomon telakka jatkoi laivan rakentamista ja tarjosi sitä hongkongilaiselle ostajalle. Alus valmistui vuonna 1979.Telakka nimesi laivan uudelleen "Oppamaksi".


title: Knock Nevis

text: Laivan osti hongkongilainen C. Y. Tung, joka on Orient Overseas Container Linen (OOCL) perustaja. Kaupan ehtona oli, että laivaa vielä pidennettäisiin. Niinpä 68,86 metriä leveään ja 376,7 metriä pitkään tankkeriin lisättiin japanilaisella Nippon Kokanin telakalla Tsussa jatko-osa, joka kasvatti aluksen pituuden 458,5 metriin, kantavuuden 564 763 tonniin (DWT) ja uppouman ennätykselliseen 647 955 metriseen tonniin. Uudistustyö oli valmis vuonna 1981, ja alus nimettiin "Seawise Giantiksi". Aluksen syväys oli täydessä lastissa 24,6 metriä, eikä sillä ollut täydellä kuormalla menemistä sen paremmin Panaman kuin Suezin kanaviin. Jopa Englannin kanaali oli sille sopimaton, koska alus oli kokonsa, painonsa ja ohjailuominaisuuksiensa puolesta liian jäykkäliikkeinen. "Seawise Giantin" täysi lasti oli noin 4,1 miljoonaa barrelia raakaöljyä, joka vastasi koko maailman runsaan kahden vuorokauden öljynkulutusta. Se purjehti ensin Meksikonlahdella ja Karibianmerellä ja siirtyi myöhemmin Persianlahdelle kuljettamaan öljyä Iranista Yhdysvaltoihin.


title: Knock Nevis

text: "Seawise Giantissa" oli 46 säiliötä, ja sen kansi oli kooltaan 31 541 m, joka vastaa esimerkiksi yli neljää Helsingin olympiastadionin jalkapallokenttää peräkkäin aseteltuna. Tankkerilla oli noin 40 hengen miehistö. Purjehdusnopeus oli noin 15 solmua.


title: Knock Nevis

text: Irakin–Iranin sodan aikana 14. toukokuuta 1988 "Seawise Giant" oli Hormuzinsalmessa, kun Irakin ilmavoimat pommittivat sitä ja useaa muuta tankkeria. Supertankkeri vaurioitui hävittäjien hyökkäyksestä ja upposi matalikkoon Iranille kuuluvan Larakin saaren edustalle. Aluksen omistajat pitivät sitä täysin menetettynä ja kirjasivat sen romuksi.


title: Knock Nevis

text: Sodan päätyttyä norjalainen konsortio päätti tarjota maailman suurimmalle hylylle uuden mahdollisuuden, osti sen vuonna 1989 ja hinasi Singaporeen, missä nyt "Happy Giantiksi" nimetty alus kunnostettiin perustellisesti ja laskettiin uudestaan vesille kahden vuoden kuluttua vuonna 1991 nimellä "Jahre Viking". Tankkerin ostaja oli norjalainen suurliikemies Jørgen Jahre.


title: Knock Nevis

text: "Jahre Viking" purjehti Norjan lipun alla yli kymmenen vuotta aina vuoteen 2004 asti. Jättitankkereiden aika öljyn kuljetuksessa oli jo ohi, mutta "Jahre Vikingille" oli vielä käyttöä. Vuonna 2004 laiva suuntasi Dubaihin Drydocksin telakalle, jossa se muunnettiin varastointialukseksi, ja se sai uuden nimen "Knock Nevis".


title: Knock Nevis

text: "Knock Nevis" toimi vuodesta 2004 lähtien öljyn välivarastona (FSO) Persianlahdella lähellä Qataria Mærskin operoimalla Al Shaheenin öljykentällä.


title: Knock Nevis

text: Vuoden 2009 lopussa uutisoitiin, että alus on tarkoitus romuttaa Intiassa Alangin laivaromuttamolla. Sen viimeiseksi nimeksi romuttamomatkalle vaihdettiin "Mont," ja lippuvaltioksi tuli Singapore. "Knock Nevis" romutettiin vuonna 2010.


title: Knock Nevis

text: Taulukossa on esitetty laivan kulloinenkin nimi vuosilukuineen, suurin pituus (LOA ) metreinä ja bruttovetoisuus (GT ).


title: Luuppi

text: Luuppi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Grand Canyonin kansallispuisto

text: Grand Canyonin kansallispuisto sijaitsee Luoteis-Arizonassa Yhdysvalloissa. Grand Canyon on yksi maailman luonnonihmeistä. Se on yksi vanhimmista Yhdysvaltojen kansallispuistoista. Puisto perustettiin 1893 ja siitä tuli kansallispuisto 26. helmikuuta 1919. Kansallispuiston pinta-ala on 4 927 km². Grand Canyon on yksi UNESCOn maailmanperintöluettelon kohde arvokkaan luonnonperinnön säilymiselle.


title: Grand Canyonin kansallispuisto

text: Grand Canyon on leveä kanjoni, joka on muodostunut Coloradojoen virtauksesta. Grand Canyon on 446 km ja Coloradojoki 2 330 kilometriä pitkä. Joki virtaa Kalliovuorilta Kalifornian lahteen. Kanjonin leveys ja syvyys vaihtelee sijainnin mukaan. Lähellä Grand Canyon kylää kanjonin leveys on 16 km. Leveimmillään kanjoni on 29 km leveä. Jalan tai muulilla matka kanjonin pohjalle ja takaisin kestää kaksi päivää. Vanhimmat kivet ovat 2000 miljoonaa vuotta vanhoja, mutta itse kanjoni on muodostunut 5-6 miljoonaa vuotta sitten. Vanhimmat arkeologiset ihmisasutuksen löydöt Grand Canyonista ovat 12 000 vuotta vanhoja paleo-intialaiselta ajalta. Grand Canyonin historiasta kerrotaan lisää artikkelissa Grand Canyon.


title: Grand Canyonin kansallispuisto

text: Kansallispuiston kohteita ovat South Rim, North Rim, Desert View ja Tuweep. Puistossa käy vuosittain viisi miljoonaa vierailijaa, joista 17 % on ulkomaalaisia. Avioparit ovat tyypillisiä vierailijoita. 30 %:ssa ryhmistä on mukana lapsia. Vierailijoiden keski-ikä on 48 vuotta.


title: Grand Canyonin kansallispuisto

text: Kanjonin eleläreunalla sijaitseva ”South Rim” on yleisin vierailukohde. Sinne sisäänpääsy on avoinna ympäri vuoden. Kesäkuukausina autojono portille ja rinteen reunan pysäköintipaikoille voi olla pitkä. Pohjoisreuna ”North Rim” suljetaan talvella säästä riippuen lumien saapuessa noin marraskuulta toukokuun puoliväliin. ”Tuweep” sijaitsee koillisrinteillä ja siellä ei ole palveluita. ”Desert View”:n pääsee puiston itäisen sisäänpääsyreitin kautta. Vuonna 2006 sisäänpääsymaksu kansallispuistoon oli 25 USD autolta tai 12 dollaria henkilöltä (jalan, pyörällä tai moottoripyörällä) ja se oikeutti viikon vierailuun alueella. Telttailu on sallittua vain siihen osoitetuilla paikoilla. Sesongin aikana kannattaa varata paikka etukäteen. Alueella voi vierailla esimerkiksi omalla autolla, bussilla, vuokraamalla polkupyörän, osallistumalla organisoidulle retkelle tai vaeltamalla jalan. Vaeltaminen Grand Canyonin rinteillä vaatii hyvää kuntoa. Vaellusreitti kannattaa suunnitella ennakkoon ja varata riittävästi aikaa, juomaa ja ruokaa.


title: Grand Canyonin kansallispuisto

text: Sää vaihtelee merkittävästi puiston eri kohteissa samanaikaisesti. Joen rannassa lämpötila voi olla yli 15 °C korkeampi kuin kanjonin reunalla. Kesällä korkeimmat keskilämpötilat kanjonin pohjoisrinteillä ovat 28 °C, etelärinteillä 24 °C ja kanjonin pohjalla 40 °C. Vastaavat alimmat keskilämpötilat kesällä ovat 10 °C, 7 °C ja 25 °C. Heinä-elokuussa ja syyskuun alussa ukkoskuurot ovat mahdollisia. Talvella lumikuurot ovat mahdollisia. North Rim suljetaan lumen saapuessa noin marraskuussa. Etenkin nuoret miehet saattavat yliarvioida kuntonsa näissä vaativissa olosuhteissa.


title: Grand Canyonin kansallispuisto

text: Kesällä vaeltamista ei suositella klo 10–14 välisenä aikana kuumuuden vuoksi. Rinteen ylösnousu kestää yleensä kaksi kertaa niin kauan kuin laskeutuminen. Retkeen suositellaan kaksi päivää. Kesäkuukausina suositellaan kantamaan ja juomaan 4 litraa vettä päivässä. Vesi täytyy kantaa itse mukana, sillä rinteiltä löytyvät muutamat vesipisteet saattavat rikkoutua. Vastaavasti ruokaa on varattava riittävästi.


title: A Sixth Sense of Darkness

text: A Sixth Sense Of Darkness on kuuden black metal -yhtyeen split -albumi. Levy julkaistiin vuonna 2006. Levymerkki on BBSA.


title: A Sixth Sense of Darkness

text: Albumilla on 19 raitaa, joilla esiintyvät Bloodshed Nihil (Ruotsi) kappaleet 1-4, Vordr (Suomi) kappleet 5-9, Arkha Sva (Japani) kappaleet 10-12, Noctifer (Italia) kappaleet 13-14, Wrath (Ruotsi) kappaleet 15-17 ja Impious Havoc (Suomi) kappaleet 18-19.


title: Lola

text: Lola on naisen etunimi. Se voi olla lyhennetty muoto monista eri nimistä, kuten Charlotasta, Doloreksesta ja Karolasta. Nimestä on olemassa myös pidempi muoto, Lolita, joka saavutti tunnettavuutta varsinkin Vladimir Nabokovin "Lolita"-romaanin (1959) ja siihen perustuvan elokuvan myötä.


title: Lola

text: Suomessa nimi Lolita on 1900-luvun alusta vuoden 2012 loppuun mennessä annettu 187 henkilölle. Lolita on ollut nimenä alle 80 naisella.


title: Yli-Utos

text: Yli-Utos on kylä Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla.


title: Yli-Utos

text: Kylä sijaitsee Utosjoen varrella noin 26 kilometriä koilliseen kunnan keskustaajamasta. Yli-Utos on tyypillinen jokivarteen levittäytynyt kylä, rakennusryhmät ja viljelysmaat ovat levittäytyneet Utosjoen varsille noin viiden kilometrin matkalle. Yli-Utoksen tie erkanee seututie 837:ltä Sanginkylän Järvenpään kohdalla ja siitä lähtee Aution ja Potkun suuntaan sivutie noin kilometrin päästä. Yli-Utoksen tien päästä on yhteys metsäautotietä Puokiolle seututie 800:lle.


title: Yli-Utos

text: Kylä asutettiin varhain, mutta vasta 1936 siellä aloitti ensimmäinen, 18-viikkoinen alakoulu. Se toimi viiden vuoden ajan Vuohengin talossa ja sitten viiden vuoden ajan Kinnulan tilalla, kunnes se 1946 muutettiin supistetuksi kansakouluksi. Koulu toimi vielä Rauhalassa, Niemelässä sekä Kinnusessa, ennen kuin koulurakennus valmistui 1957. Koulupiiri lakkautettiin 31. heinäkuuta 1966 ja kylä liitettiin ensin Aution ja siten Sanginkylän koulupiiriin.


title: Yli-Utos

text: Jo 1970-luvulla kylän nuoret miehet kokoontuivat kesäiltaisin pelaamaan jalkapalloa Yli-Utoksen koulun hiekkakentälle, milloin isommalla milloin pienemmällä joukolla. Aika-ajoin ottelut "ylikylän" ja "alakylän" välillä olivat melkoisen kiihkeitä, mutta silti pelaajia riitti. Myös kesäasukkaat olivat tervetulleita pelaamaan. Sanginkylän joukkuetta vastaan pelattiinkin sitten kootuin voimin kovalla taistelu- ja yhteishengellä. Otteluita, puulaakitoimintaa ja yhteisharjoituksia tuli vetämään silloinen Utajärven kunnan liikunnanohjaaja, olympiahiihtäjä Esko Lähtevänoja. Seuran kotikenttä Yli-Utoksella kunnostettiin nurmikentäksi 2006-2007 ja uudistetun kentän avajaisottelu pelattiin 29.8.2007 AC Oulua vastaan. FC Yli-Utos on saavuttanut umpihankifutiksessa kaksi maailmanmestaruutta: vuosina 2007 ja 2008. Jalkapallon halliturnaus Tervareitti-cupin seura voitti vuonna 1992.


title: Yli-Utos

text: Kylällä toimii urheiluseura FC Yli-Utos, päälajeina jalkapallo ja futsal. Seura perustettiin virallisesti Utajärvellä 2.3.2005 pidetyssä perustamiskokouksessa. Jalkapallotoiminnan lisäksi seura on osallistunut useana vuonna suopotkupallon, umpihankifutiksen ja beachfutiksen SM- ja MM-kisoihin. Seura järjestää olosuhteisiin nähden laajaa junioritoimintaa, joka ulottuu jalkapallon ja futsalin lisäksi nuorisotoimintaan. Seuran toiminta perustuu erilaisiin avustuksiin ja talkootoimintaan. Seura järjestää vuosittain Utajärvellä pelattavan Mutafutis SM-turnauksen.


title: In Beat

text: In Beat (Parlophone 062-1384911) on Topi Sorsakosken & Agentsin ensimmäinen yhteinen albumi vuodelta 1986. Levy myi tupla-platinaa (125 225 kappaletta) ja on yksi Suomen myydyimmistä kotimaisista äänitteistä. Levyn hittejä ovat muun muassa "Surujen kitara", "Salattu suru", "Eeva" sekä "Olen yksin". Levystä on myös kasetti (262-1384914) sekä cd-versio (062-1384911).


title: In Beat

text: Kaikki kappaleet sovittanut Esa Pulliainen.


title: Julie Walters

text: Julia Mary Walters (s. 22. helmikuuta 1950 Smethwick, West Midlands, Englanti) on englantilainen näyttelijä.


title: Julie Walters

text: Walters syntyi Smethwickissä kolmilapsisen perheen nuorimmaiseksi ja ainoaksi tytöksi. Hänen vanhempansa olivat irlantilaisia katolisia. Waltersin äiti Mary Bridget O'Brien oli postiapulainen ja isä Thomas Walters oli rakentaja ja sisustaja. Julie Waltersilla ja hänen miehellään Grant Roffeylla on tytär Maisie.


title: Julie Walters

text: Ennen ensiesiintymistään elokuvassa "Educating Rita" Walters työskenteli Liverpoolin paikallisteatterissa. Hän on näytellyt muun muassa Molly Weasleyta seitsemässä Harry Potter -elokuvassa. Lisäksi Walters on näytellyt esimerkiksi elokuvissa "Mamma Mia!", Jane Austenin jalanjäljillä, Billy Elliot ja Kalenteritytöt.


title: Stephen Carpenter

text: Stephen Carpenter (s. 3. elokuuta 1970) on yhdysvaltalainen muusikko ja Deftones-yhtyeen soolokitaristi. Hän on myös jäsenenä yhtyeissä "Sol Invicto" ja "Kush".


title: Stephen Carpenter

text: Suurimmat vaikutteet Carpenterin soittoon tulevat klassisilta metalliyhtyeiltä, kuten Metallica, Slayer, Anthrax, Led Zeppelin sekä Faith No More. Led Zeppeliniltä sekä jopa Depeche Modelta imetyt vaikutteet kuuluvat Deftonesin rauhallisemmissa kappaleissa.


title: Stephen Carpenter

text: Carpenter käyttää ESP:n 6, 7 ja 8-kielisiä kitaroita, Marshallin vahvistimia, Line 6:en tuotteita sekä BOSS:in efektipedaaleja.


title: Fabre d’Églantine

text: Philippe François Nazaire Fabre d’Églantine (28. heinäkuuta 1750 Carcassonne – 5. huhtikuuta 1794 Pariisi) oli ranskalainen vallankumousmies ja näytelmäkirjailija, jonka kuuluisin teos on "Le Philinte de Molière".


title: Fabre d’Églantine

text: Fabre d’Églantine oli konventin jäsen, ja hän laati vallankumouskalenterin nimistön. Hän myös osallistui Lyonin piiritykseen sekä oli Jacques Hébertin ja hänen kannattajiensa, hebertistien, pääsyyttäjä.


title: Fabre d’Églantine

text: Fabre d’Églantine mestattiin yhdessä Georges Dantonin kanssa. Octave Aubryn mukaan d'Eglantine meni kuolemaan pää pystyssä kuten ystävänsä Dantonkin - eniten d’Eglantine murehti kuollessaan sitä, että vuoripuoluelaisten johtajiin kuuluva Collot d’Herbois jolla myös oli kirjallisia harrastuksia, omisi hänen näytelmänsä omiin nimiinsä. Näin ei kuitenkaan tapahtunut.


title: Fabre d’Églantine

text: Hänen yksityistä esineistöään, muun muassa tyylikäs käsin tehty salkku, on säilynyt yksityisissä kokoelmissa.


title: Liberation (albumi)

text: Liberation on norjalaisen black metal -yhtyeen 1349:n ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Samana vuonna siitä julkaistiin myös vinyyliversio, joita painettiin 2000 kappaletta. Syyskuussa 2005 Apocalyptic Empire Records julkaisi LP-version uudestaan.


title: Liberation (albumi)

text: Albumilta löytyy myös Mayhem-cover "Buried by Time and Dust"


title: Yukio Mishima

text: Yukio Mishima (, 14. tammikuuta 1925 – 25. marraskuuta 1970), oikealta nimeltään Kimitake Hiraoka, oli japanilainen kirjailija, joka kirjoitti erityisesti vieraantumisesta ja toiseudesta.


title: Yukio Mishima

text: Mishiman merkittäviä vaikutteita olivat Markiisi de Sade ja Jean Genet. Henkilökohtaisessa elämässään Mishima arvosti suuresti Japanin keisarillista menneisyyttä sekä Bushidoon kuuluvaa samurai-etiikkaa. Mishima kirjoitti kommentaarin Yamamoto Tsunetomon samuraiopin klassikkoon "Hagakure". Hän koki hyvin henkilökohtaisesti häpeällisenä moraalisen alennustilan, johon Japanin omanarvontunto hänen mielestään oli joutunut sen jouduttua antautumaan toisessa maailmansodassa. Hän kuoli suorittamalla seppukun Japanin itsepuolustusvoimien päämajassa yhdessä seuraajansa Masakatsu Moritan kanssa yritettyään surkeasti epäonnistunutta sotilasvallankaappausta konservatiivisen yhteiskuntajärjestyksen palauttamiseksi.


title: Sharja (emiraatti)

text: Sharja () on yksi seitsemästä emiraatista, jotka muodostavat Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Emiraatilla on noin 16 kilometriä Persianlahden rantaviivaa, josta se ulottuu 80 kilometriä sisämaahan päin. Vuonna 2003 emiraatissa oli 636 000 asukasta, joista 519 000 pääkaupungissa Sharjassa. Maan muihin emiraateihin verrattuna Sharjalla on vähän öljyä ja se joutuukin keskittymään kaupankäyntiin ja muuhun taloudelliseen toimintaan.


title: Sharja (emiraatti)

text: Sharja poikkeaa muista emiraateista siten, että siellä ei myydä eikä tarjoilla alkoholia, ei edes hotelleissa. Taustalla on sopimus Saudi-Arabian kanssa – Sharja sai tukea Saudi-Arabiasta sillä ehdolla, että alkoholi kiellettäisiin.


title: Asan

text: Asan on kaupunki Etelä-Chungcheongin provinssissa Etelä-Koreassa, vajaat sata kilometriä Soulista etelään. Kaupunki tunnetaan kuumista lähteistään. Sillä on naapurikaupunki Cheonanin kanssa yhteinen suurnopeusjuna-asema, Cheonan-Asanin rautatieasema.


title: Asan

text: Vuonna 2011 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 285 411.


title: Demo (musiikki)

text: Demo on musiikissa termi, joka voi tarkoittaa joko artistin tai yhtyeen näytettä esittämästään musiikista tai varhaista versiota, jolla esitetään kappaleen pääpiirteet tai keskeinen idea, jonka ympärille kappale rakentuu. Demon laatu voi vaihdella ammattimaisessa studiossa tehdystä nopeaan, saatavilla olevaan välineeseen tehtyyn tallenukseen idean saamiseksi talteen.


title: Demo (musiikki)

text: Demon tarkoitus voi olla oman musiikillisen tyylin esittely, jonka tarkoitus on antaa mahdollisimman hyvä kuva yhtyeestä tai artistista uran edistämiseksi. Demoja käytetään yhtyeissä sävellyksien esittelemiseen jäsenille, ja niiden avulla voi myös luonnostella kappaleita yhdessä ilman, että jokaisen täytyy kokoontua samaan harjoittelutilaan. Demot mahdollistavat kappaleiden opettelemisen ilman varsinaista nuotinlukutaitoa.


title: Demo (musiikki)

text:
Lauluntekijöiden ja kustantajien heiltä tilaamat demot sisältävät usein vain vähän soittimia, yleensä vain akustista kitaraa tai pianoa sekä laulajan, joka voi olla säveltäjä itse tai demoja varten palkattu laulaja. Muun muassa Elton John hankki studiokokemusta uransa aikaisessa vaiheessa nauhoittamalla demoja muille artisteille. Tällainen sävellys on usein jo rakenteellisesti valmis, ja lopullisen tuloksen muodostaa sovitus sekä tuotanto. Esimerkiksi The Police yhtyeen laulu
"Every Little Thing She Does Is Magic" oli olemassa akustisella kitaralla ja bongorummuilla säestettynä vuodesta 1976.. Hittiversio julkaistiin yhtyeelle ominaiseen tyyliin soitettuna ja sovitettuna 1981.


title: Demo (musiikki)

text:
Yhtyeiden sisäiset demot voivat sisältää vain riffin ja melodiapätkän sekä jonkinlaisen idean sanoituksesta, joita lähdetään kehittämään. Tunnettu esimerkki tällaisesta on The Rolling Stones - yhtyeen (I Can't Get No) Satisfaction. Demona voidaan myös pitää ensimmäisiä valmiin kappaleen läpisoittoja, joissa on raakaversio sanoituksesta melodiaa varten.
Hurriganes-yhtyeen Get On on esimerkki kappaleesta, jossa valmiin taustan päälle laulettu tekstin raakaversio julkaistiin sellaisenaan.


title: Cheonan

text: Cheonan on kaupunki Etelä-Chungcheongin provinssissa Etelä-Koreassa, noin 50 kilometriä Soulista etelään. Se on Asanin naapurikaupunki ja sillä on yhteinen suurnopeusjuna-asema Asanin kanssa, Cheonan-Asanin rautatieasema. Myös Soulin metro ulottuu Cheonaniin.


title: Cheonan

text: Vuonna 2011 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 585 588.


title: Cheonan

text: Cheonanin keskusta sijaitsee pienellä alueella suurten kukkuloiden keskellä. Se tunnetaan maataloustuotteistaan, lähinnä hedelmistään. Kaupungissa on myös Japanin vastaisen taistelun muistomerkki.


title: Rajkot

text: Rajkot on kaupunki Gujaratin osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa asui 967 476 ihmistä vuonna 2001 väestönlaskennan mukaan. Kaupunki sijaitsee Aji-joen varrella, jossa virtaa vettä vain monsuunisateiden aikaan.


title: Rajkot

text: Rajkot on perustettu 1610. Kaupungissa on tekstiiliteollisuutta ja yliopisto, Saurashtran yliopisto. Mahatma Gandhi vietti lapsuusvuotensa Rajkotissa, ja hänen silloinen kotinsa on nyt museona.


title: Loistokääpiöahven

text: Loistokääpiöahven ("Apistogramma agassizii") on kirjoahveniin kuuluva kala.


title: Loistokääpiöahven

text: Koiras on kooltaan noin kahdeksan sentin pituinen, naaras on puolestaan noin viisisenttinen.


title: Loistokääpiöahven

text: Loistokääpiöahven on kotoisin Etelä-Amerikasta, Amazonasista.


title: Loistokääpiöahven

text: Loistokääpiöahvenia voi pitää pareittain tai haaremissa, jossa on yksi koiras ja vähintään kaksi naarasta. Loistokääpiöahvenet kutevat suhteellisen helposti. Kutu tapahtuu luolaan, jossa naaras hoitaa poikasiaan, tällöin tulee varmistaa sen ruoan saanti tiputtamalla ruokaa lähelle luolan suuta.


title: Loistokääpiöahven

text: Kaloja valittaessa tulee kiinnittää huomioita kalan silmiin, eviin ja vatsaan. Silmien pitää olla kirkkaat, evien ehjät ja vatsan sopusuhtainen tai hiukan pyöreä, ei lommolla. Ahvenet ovat usein sisäloisten riivaamia ja ne tulisikin aina loislääkitä, ennen kuin ne laitetaan muiden kalojen sekaan.


title: Loistokääpiöahven

text: Loistokääpiöahvenen seuraan soveltuvat samoissa vesiarvoissa viihtyvä pienet tai keskisuuret kalat, kuten tetrat, barbit, rasborat, monniset, plekot, imumonnit, nuoliaiset ja rihmakalat. Muiden ahventen, rihmakalojen ja pohjakalojen yhdistämisessä tulee huomioida tilan tarve, jotta reviirikiistoilta vältyttäisiin.


title: Loistokääpiöahven

text: Sopivan veden pH on 5,5-7,0, lämpötila 25-28 astetta ja kovuus: alle 10 dGH.


title: Loistokääpiöahven

text: Loistokääpiöahvenen ruokavalioon kuuluvat sekä hiutaleet että pohjatabletit. Kuivatut tai pakastetut pikkuötökät ovat myös tärkeä osa ruokavaliota ja niitä tulisi antaa vähintään kerran viikossa.


title: Loistokääpiöahven

text: Akvaarion minimikoko on noin 80 litraa ja siellä tulee olla runsaasti kasvillisuutta, kiviä ja kantoja luomassa piilopaikkoja. Jos samaan altaaseen haluaa lisäksi muita pohjalla eläviä asukkaita tulee altaan olla vähintään 120 litraa, mieluummin 200 litraa, koska kutuaikana loistokääpiöahvenet ovat reviiritietoisia ja silloin muut asukkaat saavat kyytiä.


Kirjastotieteellis-bibliografinen luokittelu () on venäläinen kirjastoaineiston luokittelujärjestelmä. Se sisältää seuraavat luokat:


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Suomen mesoliittinen kausi oli kalenterivuosina noin 8700–5100 eaa., mikä vastaa 7400–4300 eaa. radiohiilivuosina. Asutus saapui Suomeen Venäjän alueelta tai Baltiasta. Kulttuuri pohjautui metsästykseen, kalastukseen sekä kasvien, sienten ja marjojen keräilyyn. Hirveä, majavaa ja hyljettä pyydettiin eniten. Koira oli Suomen ensiasuttajien ainoa tunnettu kotieläin. Asutus sijaitsi muinaisilla rannoilla. Ihmiset liikkuivat saaliseläinten perässä vuodenaikojen mukaan sinne, missä saalistus oli helpointa. Suomen alueella asui mesoliittisella kaudella tuhansia tai kymmeniä tuhansia ihmisiä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Mesoliittisen kauden irtaimia muinaisjäännöksiä ovat olleet muun muassa pallonuijat, liuskekiviset keihäänkärjet, eläinpääveistokset ja kvartsiittiset mikroliittiesineet. Löytämättä ovat jääneet puiset ja luiset esineet, sillä ne ovat harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta lahonneet. Hautoja ja asumusten pohjia tunnetaan tältä ajalta vain muutama.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Holoseenin alussa varhaisella mesoliittisella kaudella ilmasto muuttui rajusti. Vielä 11000 eaa. mannerjää peitti koko Suomen nykyisen alueen. Ilmaston keskilämpötila kohosi kuitenkin jopa 10 astetta lyhyessä ajassa. Tämän seurauksena jäätikkö suli eteläisestä ja kaakkoisesta Suomesta. Koska jäljellä oleva mannerjäätikkö viilensi lähiseudun ilmaa, vallitsi alueella arktinen preboreaalinen ilmasto. Lyhyet kesät olivat kuivia ja viileitä, mutta talvet ankaria ja vähälumisia.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Jäätiköltä paljastuneet maat 9500 eaa. jäivät Etelä-Suomessa suoraan Yoldiameren veden alle ja vain korkeimmat kohdat muodostivat pienen saariston. Ajalta 8800 eaa. tunnetaan jo norpan luulöytöjä. Yoldiameren yhteys valtamereen katkesi ja siitä tuli Ancylusjärvi Ilmasto muuttui tehden lyhyistä kesistä sateisia ja talvista kylmiä ja lumisia.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Ancylusjärven saaristossa viihtyivät muun muassa variksenmarjat, mutta mantereella, Pohjois-Karjalassa ja Kannaksella, oli pioneerikasvillisuudelle tarjolla ravinteikasta maata. Kasvillisuusvyöhykkeet kulkivat mannerjäätikön suuntaisina etelästä pohjoiseen, joten kasvit levisivät Suomeen idästä päin. Ensin tulivat heinät, sarat, marunat, savikat, lapinvuokot, napa- ja vaivaispajut, vaivaiskoivut, keväthanhikit, pihatattaret ja vihvilät. Nämä peittivät puuttoman ja arktisen maan ja pian niitä seurasivat puuvartiset kasvit tyrni, kataja, pihlaja, haapa sekä erilaiset pajut.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Boreaaliseen ilmastoon sopeutuneet lajit levisivät vauhdilla Suomeen 8500 eaa. Erilaiset kangasmaiden varvut ja koivut, kuten tunturi-, hies- ja rauduskoivu, syrjäyttivät arimmat pioneerilajit. Syntyneet koivun ja haavan sekametsät olivat avoimia ja valoisia, mutta pian näiden joukkoon levisi mänty, joka valtasi itselleen valta-aseman koivun rinnalla. Vuotuinen keskilämpötila oli 8000 eaa. noin 1,5 astetta. Lehtimetsien myötä saapuivat monet tutut nisäkkäät: metsäjänis, kettu, majava ja hirvi. Mäntymetsissä viihtyivät ainakin karhu, orava ja näätä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Kasvillisuus voisi tarjota runsaan ravinnon linnuille, joista ei kuitenkaan ole näin vanhoja luulöytöjä. Joutsenen luu ajalta 8000 eaa. löydettiin Karjalankannakselta, mutta suden, naalin, ilveksen sekä ahman luulöydöt puuttuvat. Tunturipeuraa on tavattu Pohjois-Norjassa jo 11500 eaa., mutta vanhin Suomesta löydetty luu ajoitetaan vasta 6600 eaa., vaikka se on todennäköisesti noin 2 000 vuotta vanhempi.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Ensimmäiset Suomeen saapuneet asukkaat saapuivat lähiympäristöstä ja toivat tullessaan omat taidot ja tapansa. Varhaisten arkeologisten löytöjen valossa on aiemmin ollut vaikeaa kytkeä tulijat tunnettuihin kulttuureihin. Samaan aikaan ihmisiä eli Norjan länsirannikon nuoremmassa Fosnan kulttuurissa ja vanhemmassa Pohjois-Norjan Komsan kulttuurissa. Toisaalta Venäjällä vaikuttivat Swidryn kulttuurin mesoliittiset seuraajat, vanhempi Butovon kulttuuri ja nuorempi Veretjen kulttuuri, molemmat Äänisen itäpuolella. Etelässä Baltiassa tunnetaan Kundan kulttuuri. Etelä-Ruotsin mesoliittiset ryhmät, kuten esimerkiksi Maglemosen kulttuuri, on pohdinnoissa jätetty huomiotta, sillä Pohjois-Ruotsissa ollut laaja jääkenttä esti siirtymisen Suomen puolelle.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Eteläisen- ja kaakkoisen Suomen varhaiset mesoliittiset asuinpaikkojen löydöt muistuttavat Kundan kulttuurissa tehtyjä löytöjä. Kundan kulttuurin laajin vaikutusalue ulottuu siten Etelä-Suomeen asti, mutta sen pääalue jää Suomenlahden eteläpuolelle. Lahden pohjoispuolella esinekulttuuri muuttuu pian omintakeiseksi ja sitä vaihetta kutsutaan Suomusjärven kulttuuriksi.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Joidenkin tietojen mukaan Karjalankannaksella ja Lahden seuduilla saatettiin asua jo 8900 eaa.. Pioneeriasukkaat, jotka saapuivat Suomeen alkaen noin 8600 eaa., olivat ensin vähälukuisia ja jättivät vain harvoja jälkiä arkeologien löydettäviksi. Siksi onkin tarkoituksenmukaista esitellä aikajärjestyksessä ne harvat varhaisen mesoliittisen kauden asuinpaikat, joista on tietoa saatavilla. Suomen ensiasutusta on aiemmin kutsuttu "Askolan kulttuuriksi", mutta käsitettä ei enää käytetä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Joutsenossa Kuurmanpohjan Saarenojan varhaismesoliittisella asuinpaikalla on suoritettu kaivauksia vuodesta 2000 lähtien. Materiaalia on löytynyt runsaasti. Saarenoja 2 -asuinpaikkaa voidaan pitää yhtenä Suomen merkittävimmästä varhaismesoliittisesta kohteesta jo ikänsäkin puolesta. Löytömateriaaliin kuuluu myös palanutta luuta, jonka varhaisin ajoitus on 8600 eaa.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Lahden Ristolassa on varhainen asuinpaikka 10 400 vuoden takaa. Jos asuinpaikka, joka sijaitsee nykyään noin 73 metriä merenpinnan yläpuolella, oli muinaisen Ancylusjärven rannalla, ajoittuu se karkeasti vuosiin 8600–8200 eaa. Asuinpaikalta löytyneet iskoksien piimateriaalit ovat peräisin kahdelta kaukaiselta, venäläiseltä ja balttilaiselta, piivyöhykkeeltä. Piiesineiden työstötapa ja muotoilu viittaa siihen, että asuttajat olivat lähtöisin Kundan kulttuurin piiristä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Utsjoen Vetsijärven Sujalan asuinpaikka löydettiin 2002 ja se edustaa pohjoisen Lapin varhaista asuttamista. Kyseessä on pieni Vetsijärven muinaisessa saaressa oleva leiri, jossa Jäämereltä tulleet metsästäjät viipyivät suotuisan sesongin ajan. Asuinpaikka ajoitetaan 8300–8200 eaa. ja kaivauksissa havaitut esinelöydöt vaikuttavat tulevan Kundan kulttuurin piiristä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Muita varhaisia asuinpaikkoja on löydetty muun muassa Orimattilan Myllykoskelta (8800 eaa.), Enosta (8700 eaa.), Antreasta (Karjalankannakselta), Mäntsälästä, Hyrynsalmelta, Suomussalmelta, Askolasta ja Anteran Kelpojärveltä Karjalankannakselta.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Edellä kuvatulla ajanjaksolla jäätiköt olivat 8000 eaa. poistuneet Suomesta. Ruotsiin asti kutistuneet jäätiköt eivät enää vaikuttaneet Itä- ja Keski-Suomen ilmastoon ja vuotuinen keskilämpötila jatkoi nousuaan. Ilmasto oli kuitenkin 1 000 vuotta kuivaa. Kasvillisuusvyöhykkeet kulkivat nyt idästä länteen, joten kasvillisuus levisi pääosin etelästä pohjoiseen. Harmaaleppä, joka on tärkeä laji ekosysteemille, levisi Inarinjärven korkeudelle saakka, mutta tervaleppä kykeni nousemaan vain Kainuun korkeudelle.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Lintujen luut ovat yleensä hävinneet vanhoista jätetunkioista ja ensimmäiset merkit eri lajeista havaitaan vasta kampakeraamiselta kaudelta. Silti on varmaa, että linnut muuttivat hyvinkin pohjoiseen pian jääkauden jälkeen.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Noin 7000 eaa. oli vuotuinen keskilämpötila noussut 3,5 asteeseen. Ilmasto oli nykyistä lämpimämpi ja kosteampi. Ympäri vuoden satoi enemmän ja järvien vedet olivat nykytasoa korkeammalla. Nyt saapuivat hitaasti leviävät lajit, jotka myös tarvitsivat sekä lämpöä että kosteutta. Näitä ovat pähkinäpensas, kynäjalava, vuorijalava, tammi ja saarni. Nämä eivät koskaan ehtineet levitä pohjoisimpaan Lappiin saakka, vaan niiden levinneisyyden pohjoisraja kulki poikittain maan poikki eri leveysasteilla. Lehdoissa viihtyivät muun muassa humala ja nokkonen, jota saatettiin käyttää hyötykasvina.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Kylmä jakso 6200 eaa. näkyy siitepölyanalyysissä siitepölyn vähenemisenä. Jos puusto kärsi tänä aikana, on se voinut lamauttaa aikansa ekosysteemin ja haitata ihmisten selviämistä eteläisessä Suomessa, missä vaikutukset olivat suurimmat. Ilmaston viileneminen johtui Amerikan jääjärven purkautumisesta Atlanttiin.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text:
Noin 6000 eaa. jääkauden jälkeinen ilmasto saavutti lämpömaksiminsa. Tuolloin vuotuinen keskilämpötila oli 5–5,5 astetta (nykyään 4 astetta). Lämpökausi jatkui tasaisena 4000 eaa. asti, jolloin ilmasto alkoi hitaasti jäähtyä kohti nykylämpötiloja. Tammi kasvoi koko Etelä-Suomessa, vuorijalava ja metsälehmus levisivät Kainuun korkeudelle ja pähkinäpensas Keskipohjanmaalle asti. Valtapuuna oli mänty, mutta koivu ja haapa olivat myös yleisiä. Muita mainittuja lehtipuita kasvoi suotuisissa paikoissa muodostaen monilajisia lehtoja. Myös pensaita kasvoi paljon enemmän kuin nykyään.
Vesipähkinä kasvaa vedessä Baltiassa ja Euroopassa. Sen hedelmä maistuu kastanjalle ja arvellaan, että ihmiset levittivät sitä kaikkiin Järvi-Suomen lammikoihin omaksi ravinnokseen. Lämpökaudella se levisi Kuopion korkeudelle asti.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Itämeren Ancylus-vaihe loppui Tanskan salmien auettua Pohjanmerelle 6000 eaa. Suolaista merivettä alkoi virrata Itämeren altaaseen ja suolapitoisuus alkoi varovasti nousta (Mastogloiameri). Tanskan salmien aukeaminen johtui valtamerten pinnan noususta jääkauden viimeisten jäätiköiden sulaessa. Merenpinnan nousu jatkui ja Itämeren suolapitoisuus lisääntyi edelleen. Tätä vaihetta kesti 5 000–6 000 vuotta. Muinaista suolaista Itämerta kutsutaan yleisesti Litorinamereksi.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Ilmasto säilyi melko samanlaisena mesoliittisen kauden loppuajan 5000 eaa. saakka


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Varhaisen mesoliittisen kauden uudet tulijat tutustuivat luontoon ja alkoivat sopeutua alueella elämiseen monilla tavoilla. Kun maa kohosi ja ilmasto lämpeni lisää, kasvimaailma monipuolistui ja riistan määrä kasvoi. Yhä useampi ryhmä jäi kiertelemään pääasiassa Suomen alueella ja näin voidaan katsoa väen asettuneen tänne.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Suomen alueen geologia poikkesi mannermaisesta siinä, ettei aiemmin suosittua piikiveä löytynyt. Piin korvasi kvartsi, joka oli kovaa ja lohkesi samalla tavalla teräväreunaisiksi mikroliiteiksi. Myös liuskekivet, kuten viher-, sädekivi- ja punaliuske, tulivat suosituiksi ja jopa pehmeää vuolukiveä käytettiin satunnaisesti. Niistä oli helppo muotoilla työ- ja metsästyskalujen teriksi sekä muiksi esineiksi. Näiden esineiden muotokieli poikkeaa aikaisemmasta suuresti ja toimii siksi alueella syntyneen kulttuurin tunnusmerkkinä. Tähän kului aikaa noin 600–1 000 vuotta.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Mesoliittinen kulttuuri vakiintui Suomeen noin 6500 radiohiilivuotta eaa. eli noin 7500 eaa. Kulttuurin ajoitus vaihtelee eri lähteissä ja sen sanotaan myös alkavan 8000 eaa..


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Mesoliittisen kauden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen vakiintunutta vaihetta kutsutaan ensimmäisen merkittävän löytöpaikan mukaan Suomusjärven kulttuuriksi. Vaikka alkuajoitukset vaihtelevatkin, voidaan pioneerivaiheen katsoa muuttuneen Suomusjärven kulttuuriksi, kun sen tunnusomaiset esineet löytyvät asuinpaikalta. Kulttuurin katsotaan päättyneen saviastioiden käyttöönoton yhteydessä kampakeraamisen kulttuurin alkaessa 5100 eaa., vaikka muuten esineistö säilyi vielä mesoliittisena.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Suomessa alettiin viljellä tattaria viimeistään 5300 eaa. Löydös tehtiin 2010-luvun alussa Kouvolan Huhdasjärvellä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Suomusjärven kulttuurin asuinpaikat ja pääosa esinelöydöistä on tehty mesoliittisen kauden merenrannikolta. Alue alkaa Laatokan seuduilta ja seuraa Etelä-Suomen muinaisia rannikoita länteen ja sitten pohjoiseen Perämerelle saakka. Pohjois-raja vedetään Oulun ja Rovaniemen korkeudelle. Löytöalue on leveä, koska asutus seurasi maan kohoamisen vuoksi vetäytyvää rantaviivaa. Sisämaassa on löytöjä tehty vähän.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Suomusjärven kulttuuria pidetään melko yhtenäisenä, vaikka pieniä alueellisia eroja tunnetaankin. Ainoa käytetty jaottelu on ajallinen: kulttuuri jaetaan Ancylus- ja Litorinamesoliittisiin vaiheisiin.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Eräitä alueellisia piirteitä kuitenkin voidaan havaita. Itä-Suomessa kulttuurikuva oli hieman toisenlainen kuin Etelä- ja Länsi-Suomessa. Esinetyypit, kuten esimerkiksi Ilomantsin kirveet, poikkesivat materiaalinsa ja muotoilunsa puolesta muiden esineistä. Alueen raja kulki lännessä Karjalankannakselta Pohjois-Karjalaan ja sen keskus on sijainnut mahdollisesti Aunuksessa. Karjalan alueen kulttuuria, jonka kiistaton keskus on Äänisjärven ympäristö, ei pidetä osana Suomusjärven kulttuuria.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Länsi-Suomessa voidaan havaita eroja Etelä-Suomen ja Perämeren seudun välillä. Etelän omat esinemuodot ja pohjoisen tapa hyödyntää liuskeita ovat esinekulttuurin eroja. Syy tällaiselle kehitykselle voi olla väestölisän saaminen Kundan kulttuurista Virosta. Pohjoisessa on myös huomioitava Ruotsin kulttuurien vaikutus eräissä esinetyypeissä ja koko pohjoisen alueen väestön vaikutus.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Oulun ja Rovaniemen pohjoispuolen alueet ja Ruotsin alueet eivät kuuluneet Suomusjärven kulttuurin piiriin. Ruotsissa vaikutti toinen kulttuuri ja pohjoisessa sisämaassa varmasti jokin muu kulttuuri. Myös Suomen sisämaassa, josta on tehty vähän esinelöytöjä, oli varmasti jonkinlaista asutusta. Muun orgaanisen esineistön puuttuminen vaikeuttaa sekä kulttuurin alkuperän ja sisäisen eriytymisen havaitsemista. Siksi alueellisia eroja ja niiden maantieteellisiä rajoja ei voida luotettavasti määrittää.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Mesoliittisen kauden kielestä ei voida kertoa paljoakaan. Koska Suomea asutettiin useasta suunnasta yhtä aikaa, on myös kieliä voinut olla useita. Christopher Moseley, joka kirjoitti teoksen Atlas of Worlds Languages, on tutkinut luonnonkansojen kielten tiheyttä eri maanosissa. Hänen arvionsa mukaan kielten määrä saavutti huippunsa 15 000 vuotta sitten juuri ennen maanviljelyn keksimistä. Kieliä oli hänen mukaansa arviolta 10 000–15 000, joten kieliryhmän puhujia oli keskimäärin 600 henkeä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Pohjoismaiden kivikauden väestötiheydeksi on arvioitu vain 0,01–0,02 asukasta neliökilometrille. Suomen alueella, jonka pinta-ala on 338 430 km², tämä tarkoittaisi noin 3 500–7 000 asukasta mesoliittisen kauden lopussa. Onkin mahdollista, että Suomen alueella puhuttiin useita kieliä tai murteita. Näiden keskuksia olisivat voineet olla ne heikosti havaittavat kulttuurikeskukset, joita esinetyyppien levintäkartat esittävät.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Arkeologit ja kielitieteilijät ovat pitkään keskustelleet kysymyksestä, milloin Suomen alueella puhuttiin suomea tai edes suomalais-ugrilaista kieltä. Toiset sijoittavat ensimmäiset suomalais-ugrilaiset puhujat Suomen alueelle jo kampakeraamisella ajalla, mutta yleensä ehdotukset ovat olleet myöhempiä. Suomen alueella puhuttiin siten mesoliittisella kaudella suomalais-ugrilaisille vieraita kieliä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Varhaisen mesoliittisen kauden asuinpaikoista on vaikea löytää esimerkkejä. Utsjoen Sujalan asuinpaikalta noin 8200 eaa. on löydetty viitteitä asumuksen sijainnista sekä oviaukon suunnasta iskosten ja nokimaan sijainnin perusteella. Muita merkkejä, kuten pylvään jälkiä tai pohjan painaumaa, asumuksesta ei ole, joten se on todennäköisesti ollut kevytrakenteinen kota. Asuinpaikka on kuitenkin varhaismesoliittinen eikä sitä lueta vielä Suomusjärven kulttuuriin kuuluvaksi.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Mesoliittisen kauden asumusten rakenteita ei ole kaivauksilla pystytty selvittämään. Esimerkiksi "Sudenkopinharjun asuinpaikalla" Kymenlaakson Pyhtäällä havaittiin 1985 maastossa useita loivia painanteita, joita epäiltiin asumuksen pohjaksi raivatuiksi alueiksi. Paikalla suoritettiin pelastuskaivaukset, jossa neljä asumuksen painannetta seitsemästä tutkittiin ja yksi painanne tutkittiin perusteellisesti. Asumuksen alkuperäinen muoto jäi kaivauksissa epäselväksi, mutta oviaukko löydettiin ja se osoitti itään päin. Alueelta tavattiin vain yksi kivillä reunustettu liesi. Löytömateriaalina saatiin talteen muun muassa kvartsi- ja kivi-iskoksia sekä kvartsi- ja kiviesineitä. Piimateriaalia ei asuinpaikalta löydetty. Löytömateriaalista ei teetetty ajoituksia, mutta asuinpaikka ajoittunee mesoliittiselle kaudelle. Asumuksen arvellaan olleen pohjakuvioltaan pyöreä, mikä viittaa kota- tai majamaiseen rakennelmaan. Myöhemmin havaittiin lisää pyöreähköjä painanteita (10 metriä halkaisijaltaan). Asuinpaikan painanteita on arvioitu olleen vähintään 120 metrin matkalla lähellä muinaista merenrantaa.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Mesoliittisia asuinpaikkoja tunnetaan runsaasti, mutta niillä ei yleensä ole havaittu asumuksien painanteita. Asumukset ovat saattaneet olla kevytrakenteisia ja vaatineet vain vähäisiä tukirakennelmia, jolloin niistä ei ole jäänyt jälkiä. Asumuksen mahdollinen sijainti voidaan joskus havaita kivien ja iskosten hajonnasta sekä kivetyn nuotion sijainnista. Asuinpaikat sijaitsivat järvien tai meren rantahietikoilla. Ranta aukesi eteläiseen suuntaan, jotta auringon lämmöstä saatiin suurin hyöty. Maan kohoamisen vuoksi asuinpaikka saattaa nykyään jopa sadan kilometrin päässä rannasta.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Varhaisella mesoliittisella kaudella asuinpaikalla viivyttiin lyhyitä aikoja, koska elämä oli hyvin liikkuvaista. Samaan paikkaan kuitenkin palattiin myöhemmin, kun olosuhteet olivat suotuisat. Myöhemmin matkat mahdollisesti lyhenivät ja asuinpaikalla viivyttiin pidempään.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Ihmiset haudattiin yleensä asuinpaikan läheisyyteen hiekkamaahan. Vainajat ja hautaan mahdollisesti haudatut antimet ovat maatuneet. Vainajan ylle ripoteltiin punamultaa, jota löytyy luonnosta sellaisista kohdista, missä rautapitoinen vesi värjää hiesumaata punaiseksi. Mesoliittisella kaudella arvokkaita kiviesineitä ei laskettu hautaan vainajan mukana (joskus kyllä luonnonkiviä), joten haudan paikka paljastuu vain punaisen värinsä ansiosta. Mainittakoon, että Vantaan Myyrmäen Jönsaksen asuinpaikan yhteydessä löytyi 23 punamultahautaa, jossa yhdessä oli hauta-antimena kivikirveenterä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Mesoliittisia hautoja on tutkittu myös Kajaanissa, Kuortaneella, Kuusamossa ja Taipalsaaressa. On huomattu, että joissakin haudoissa on poltettu nuotiota. Taipalsaaren Vaaterannan haudasta ja Kaukolan Kyöstälänharjun (Karjalankannaksella) haudasta on löytynyt palanut ihmisluun palanen. Tämä voi viitata rituaaliseen kannibalismiin..


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Kirves keksittiin etelän suunnalla jo paleoliittisen kauden lopulla, kun metsät yleistyvät. Myös Baltiaan suunnanneet ihmiset alkoivat käyttää kirvestä ja se oli pioneeriasuttajillakin mukana. Ensimmäiset kirveet olivat varsin yksinkertaisia, mutta ne kehittyivät kauden loppuun mennessä varsin paljon. Kirveellä oli paljon töitä ja varmasti siksi niitä oli monenlaisia. Osa kirveistä oli suuria ja karkeatekoisia. Niitä käytettiin voimaa vaativiin töihin. Kourutaltat hiottiin siistiksi ja sileiksi, joten niillä ilmeisesti veistettiin puuta. Pienimmät taltat hiottiin tarkkaan ja istutettiin luun reikään. Niillä tehtiin varmaan hienoimmat puutyöt.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Terä kiinnitettiin varteen joko pitkittäin tai poikittain käyttötarkoituksen mukaan. Oikokirveet vartettiin varren suuntaisesti eli pitkittäin niin kuin nykykirveskin. Sillä veistettiin puuta sivustapäin. Poikkikirves vartettiin varteen nähden kohtisuoraan ja sillä veistettiin puuta päältäpäin. Suomusjärven kulttuurissa itäiset kirveet vartettiin tavallisemmin poikkiteräiseksi ja lännessä taas oikoteräiseksi. Varttamisesta ei ole Suomessa löytynyt esimerkkejä saatikka edes varsia. Esimerkkejä varttamisesta on löydetty muun muassa Virosta ja Tanskasta.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Alkeellinen kirves valmistettiin iskemällä kolmiomaiseen muotoonsa, mutta vain kirveen terä hiottiin suoraksi. Sillä voitiin karsia oksia, halkaista ohuita puita ja kaataa puita (Kuvia ja lisätietoa). Tätä kirvestyyppiä käytettiin koko mesoliittisen kauden ajan.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Pohjalainen kirves on levinnyt Etelä-Lapista ja Pohjois-Pohjanmaalta muualle Suomeen. Se on valmistettu sädekiviliuskeesta, joka on kovaa ja tiivistä kiveä. Se on muodoltaan pulleahko ja pyöreäteräinen, mutta paremmin viimeistelty kuin alkeellinen kirves. Kirves vartettiin pitkittäin. Se ajoitetaan kauden loppupuoliskolle (Kuvia ja lisätietoa).


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Käyräselkäinen kourutaltta on kourutalttojen vanhin tyyppi ja sitä esiintyy kauden loppupuoliskolla. Se on usein valmistettu vihreäliuskeesta ja se oli huolellisesti hiottu. Hionnassa kopioitiin luutalttaa, joka valmistettiin suuren eläimen putkiluusta. Sen levinnän painopiste on idässä, vaikka sitä löytyy koko maasta. Arvostettua työkalua käytettiin ilmeisesti veistelyyn ja kovertamiseen (Kuvia ja lisätietoa


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Käyräselkäinen kirves eli Ilomantsin kirves tehtiin viherliuskeesta ja löytyy yleensä Itä-Suomesta ja Karjalasta. Se on pitkänomainen ja pyöreäksi muotoiltu, mutta saattaa olla hieman kaarevakin. Varttaminen onnistui kauempaakin terästä, joten tilaa työskennellä oli runsaasti. Sitä käytettiin koko mesoliittisen ajan (Kuvia ja lisätietoa).


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Pohjalainen kourutaltta kehittyi vasta Suomusjärven kulttuurin loppuvaiheessa. Sitä käytettiin veistelyyn ja oli tasataltan rinnalla puutöiden perusvälineistöä. Kourussa kiven terävyys korostui ja sillä osalla pystyi veistämään puuta hyvin. Se valmistettiin sädekiviliuskeestä, joka oli kova ja kestävä kivilaji. Kourutaltan esiintymisen painopiste oli Pohjois-Suomessa (Kuvia ja lisätietoa).


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Pyörökirves oli pyöreäkärkinen ja pulleahko massiivinen kirves, jonka levinneisyys ulottui Skandinaviasta Venäjälle. Suomessa sitä käytettiin lähinnä mesoliittisella kaudella (Kuvia ja lisätietoa).


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Eteläsuomalainen taltta oli ulkonäöltään geometrisen muotoinen ja sen materiaali oli diabaasia. Taltan poikkileikkaus oli suorakaiteen muotoinen ja suora terä hiottiin viistoksi taltan toiselta puolelta. Talttaa käytettiin poikkiteräisesti. Talttojen hamaralla on joskus jälkiä iskuista, aivan kuin talttaa olisi käytetty ilman vartta. Taltan jälki on ollut siisti ja tasainen. Sillä on voitu valmistaa esimerkiksi sukset. Esineiden leviämisalue keskittyi Suomenlahden alueelle ja Satakuntaan. Näitä valmistettiin kauden loppupuolella (Kuvia ja lisätietoa).


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Pohjalainen tasataltta oli pohjoinen vastine eteläsuomalaiselle tasataltalle. Sen esiintymisaika alkoi kauden lopussa ja päättyi keraamisella kaudella. Se valmistettiin sädekiviliuskeesta ja ulkonäkö oli pyöreämpi eikä niin viimeistelty kuin eteläsuomalaisella taltalla. Talttoja on tavattu koko maasta Karjalaa myöten (Kuvia ja lisätietoa).


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Kulttiesineet eivät vaikuta työkaluilta tai aseilta. Niillä on voinut olla muinaisuskoon liittyvä käyttötarkoitus. Huittisten hirvenpää oli kulttiesine. Siihen oli porattu reikä varttamista varten, mutta vuolukivisenä sillä ei voinut hakata esimerkiksi kiveä. Myös Rovaniemen puinen hirvenpää on kulttiesine, vaikka sen ensisijainen tehtävä oli koristaa veneen keulaa. Sen muu varsinainen tarkoitus liittynee magiaan.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Kulkuvälineet on yleensä valmistettu puusta, joka lahoaa luonnossa nopeasti. Puu voi säilyä nykypäivään asti vain hapettomissa olosuhteissa kuten esimerkiksi suon kosteassa turpeessa tai jokiliejussa. Suonpohjia ei Suomessa ole vielä tutkittu johdonmukaisesti ja niinpä Suomesta tunnetaan vain yksi kulkemiseen liittyvä mesoliittinen puuesine. Se on Heinolan reenjalas, joka on ajoitettu vuoteen 6800 eaa. Mesoliittisia muinaissuksia tai veneitä tai meloja ei Suomesta ole löydetty.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Pallonuijat ovat Suomusjärven kulttuurissa esinetyyppi, jota ei tavata muissa samanaikaisissa kulttuureissa. Ne valmistettiin usein pehmeästä kivilaadusta, kuten hiekka- tai vuolukivestä, hakkaamalla ne pyöreiksi ja poraamalla niihin suppilon muotoinen reikä. Lopuksi pallot viimeisteltiin tikkaamalla ja hiomalla. Pallon pinnalle tikattiin usein sahalaita- tai kuusenhavukuvioita. Ne ajoitetaan Suomusjärven kulttuurin alkuun.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Pallonuijien käyttötarkoitus on jäänyt arvoitukseksi, sillä Suomen maanperässä ei ole säilynyt pallonuijan puuvartta tai muutakaan orgaanista jäännettä. Varren muoto olisi voinut vihjaista käyttötarkoituksesta paremmin. Yleensä uskotaan, että ne olisivat kulttiesineitä tai lisäpainoja. Pallonuijat on koristeltu viivoin ja ne on voitu varttaa reiästään. Pallo on voinut symbolisoida aurinkoa tai kuuta samalla tavalla kuin hirven- tai karhunpääaseet symbolisoivat eläinten haltijaa tai ainakin saaliseläintä itseään. Jos pallon varttaa esimerkiksi jäätuuran lisäpainoksi, voi sillä hakata jäätä puhki, vaikka teränä olisi luutuura. Paino antaa iskulle lisäpontta (Kuvia ja lisätietoa). On myös ehdotettu, että pallonuijia olisi käytetty lyöntivälineinä hylkeen metsästyksessä.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Tähden muotoinen nuija vaikuttaa ennemmin aseelta kuin työkalulta. Siinä on keskellä reikä varttamiseen, joka on ollut helppo porata pehmeään liuskekiveen. Pehmeä kivilaatu viittaa pehmeään kohteeseen eli sillä on mahdollisesti isketty eläintä tai ihmistä. Nuijia esiintyi Pohjanlahden länsirannikolla ja niitä tehtiin koko mesoliittinen kauden ajan (Kuvia ja lisätietoa).


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Ristihakku on myöhäisempi esinetyyppi, joka saattoi jatkaa tähden muotoisen nuijan perinnettä. Nuija muistuttaa hakkua, jossa on varren kiinnityskohdan sivuilla korvakkeet tai tapit. On arveltu, että sen muoto johtuu luisesta aseesta, mikä selittäisi sen pitkulaisen muodon. Hakun epäkäytännöllisyys on silmiinpistävää ja hakun reikä onkin sen heikoin kohta. Siksi sen on arveltu olleen kulttiesine. Hakkuja on löydetty koko Etelä- ja Keskisuomen leveydeltä (Kuvia ja lisätietoa). Esineen käyttö lisääntyi kampakeraamisella kaudella.


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Tuuraa käytettiin jään rikkomiseen, puun halkaisuun, kovertamiseen tai vaikkapa reikien tekoon kovaan maahan. Se valmistettiin sarvesta, luusta tai kivestä. Luutuuria ei ole löydetty paljon, koska ne ovat maatuneet, mutta Kirkkonummelta on löytynyt Kirkkonummen luutuura, joka valmistettiin hirven sääriluusta. Luutuuria käytettiin myös Kundan kulttuurissa (Kuvia ja lisätietoa).


title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Kivikärkiset tuurat valmistettiin sädekiviliuskeesta pilstomalla ne pitkänomaisiksi ja ne hiottiin päästänsä teräviksi. Varteen sidottuna niillä saattoi työstää iskemällä kohdettaan alaspäin. Kivikärkisiä tuuria on käytetty Pohjanlahden rannikoilla, Lapin suurien jokien varsilla, Pohjois-Ruotsissa ja Pohjois-Norjassa (Kuvia ja lisätietoa).


title: SAS (tietotekniikka)

text: SAS () eli sarjaankytketty SCSI on tietokoneväylä, jota käytetään pääasiassa palvelinympäristöissä kiintolevyjen liittämiseksi järjestelmään. SAS on suunniteltu korvaamaan SCSI, ja se onkin suorituskyvyltään ja skaalautuvuudeltaan edeltäjiään parempi. Toisin kuin vanhat SCSI väylät, SAS siirtää datan sarjamuodossa rinnakkaismuodon sijaan.


title: SAS (tietotekniikka)

text: SAS-protokollaa kehittää ja ylläpitää T10-komitea.