title: Cleveland Rockers

text: Penny Taylor pelasi Rockersissa kolme kautta, kaudesta 2001 kauteen 2003. Kaudella 2002 hänen pistekeskiarvonsa, 13, oli seuran paras. Hän pelasi kaksi ottelua vähemmän kuin kahdeksan pistettä enemmän tehnyt Chasity Melvin (pistekeskiarvo 12,5). Kaudella 2003 hän oli sekä pistemäärän että pistekeskiarvon perusteella toiseksi tehokkain Rockers-pelaaja Melvinin jälkeen.


title: Cleveland Rockers

text: Chasity Melvin oli Rockersin sisäisen levypallotilaston kärjessä monena kautena. Levypallojen kokonaismäärä oli hänellä Rockers-pelaajien paras neljällä kaudella, 1999, 2000, 2002 ja 2003. Eniten levypalloja hän keräsi kaudella 2003, yhteensä 215, joista 133 puolustuspäässä ja 82 hyökkäyspäässä. Melvinin levypallokeskiarvo oli Rockersin paras kausina 2000–2003. Kaudella 2001 hän pelasi kolme ottelua vähemmän kuin kymmenen levypalloa enemmän kerännyt Merlakia Jones; Melvinin levypallokeskiarvo oli 5,7 ja Jonesin 5,5. Kaudella 1999 yhden ottelun Chasity Melviniä vähemmän pelanneen ja kolme levypalloa vähemmän keränneen Alisa Burrasin (levypallokeskiarvo tasan neljä) sekä kuusi ottelua Melviniä vähemmän pelanneen ja 16 levypalloa vähemmän keränneen Janice Braxtonin (levypallokeskiarvo 4,3) levypallokeskiarvot olivat Rockersin parhaat.


title: Cleveland Rockers

text: Rockersin alkukausien johtavia levypallopelaajia olivat Isabelle Fijalkowski ja sentteri Janice Braxton. Kaudella 1997 Braxton keräsi levypalloja yhteensä 189 25:ssä ottelussa, joista 156 puolustuspäässä ja 33 hyökkäyspäässä, ja Fijalkowski 156 28:ssa ottelussa, joista 94 puolustuspäässä ja 62 hyökkäyspäässä. Kaudella 1998 Fijalkowski keräsi 192 levypalloa 28:ssa runkosarjaottelussa (133 puolustuspäässä ja 59 hyökkäyspäässä) ja Braxton 168 30:ssä ottelussa (131 puolustuspäässä ja 37 hyökkäyspäässä).


title: Cleveland Rockers

text: Rockersin omisti alun perin NBA-liiga, joka omisti kaikki WNBA-seurat vuoteen 2002 asti. Seuran omistus siirtyi Gordon Gundille, NBA-seura Cleveland Cavaliersin silloiselle omistajalle. Rockersin toiminta päättyi kauden 2003 jälkeen; seuralle ei löydetty uutta omistajaa vanhan omistajan luovuttua seuran toiminnasta.


title: Cleveland Rockers

text: Cleveland Rockersin toiminnan loputtua järjestettiin tammikuussa 2004 "dispersal draft", varaustilaisuus, jossa muut WNBA-seurat varasivat riveihinsä pelaajia, joiden pelaajaoikeudet olivat kuuluneet Rockersille. Ensimmäisenä varattiin Penny Taylor (Phoenix Mercury), toisena Chasity Melvin (Washington Mystics) ja kolmantena LaToya Thomas (San Antonio Silver Stars). Kuudes varausvuoro oli Seattle Stormilla, joka varasi takamies Betty Lennoxin, joka oli seuraavana kautena merkittävässä roolissa Stormin voittaessa ensimmäisen WNBA-mestaruutensa. Lennox valittiin vuonna 2004 WNBA:n loppuotteluiden arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: Vartiolaiva Tiira

text:
Vartiolaiva Tiira on Länsi-Suomen merivartiostolle kuuluva vartiolaiva. Tiiran kotisatama on Vaasa ja se toimii pääasiassa Pohjanlahdella. Henkilöstöä aluksella on 13. Tiira voi toimia tarpeen vaatiessa öljy- ja kemikaalionnettomuudessa.
VL Tiirasta ja muista Telkkä-luokan aluksista luovutaan vuodesta 2014 alkaen, koska niitä ei voi käyttää talviolosuhteissa, eikä niiden käytölle ole saatu määrärahoja. Ne korvataan yhdellä suuremmalla laivalla, joka rakennetaan STX Finlandin Rauman telakalla.


title: Vartiolaiva Tiira

text:
Tiiran tehtäviin kuuluu muun muassa seuraavia asioita:
Tiira laitettiin julkiseen myyntiin tammikuussa 2013.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: Pälkäneen rauniokirkko eli Pyhän Mikaelin kirkko on Pälkäneen kirkonkylässä Onkkaalassa sijaitseva keskiaikaisen harmaakivikirkon raunio.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: Kirkko suunniteltiin ja rakennettiin todennäköisesti vuosien 1495 ja 1505 välisenä aikana.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: Uskonpuhdistus 1500-luvulla vaikutti niin, että kirkon sisäosia uusittiin. Pyhimysten kuvat poistettiin, ja kirkkoon tuli saarnastuoli, penkit ja parvekkeet. Ulkokuori säilyi pääosin ennallaan. Isonvihan Kostianvirran taistelun aikaan kirkko ryöstettiin lähes kokonaan.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: 1740-luvulla hiekkamaalle perustetun kirkon perustukset alkoivat pettää, seiniin ilmestyi halkeamia ja toisen päädyn alttaritaulu vajosi. Lopulta kirkko hylättiin Pälkäneen uuden kirkon valmistuttua vuonna 1839. Kirkon katto sortui joulukuun 3. päivänä 1890 raivonneessa myrskyssä. Rauniota ja sen ympäristöä on sen jälkeen kunnostettu ja tutkittu useita kertoja. Kirkollisia tilaisuuksia rauniokirkossa on pidetty 1920-luvulta lähtien.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: Kirkossa sijainneet Pyhää Lauria ja Pyhää Olavia esittävät puuveistokset ovat nykyisin Kansallismuseossa.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: Kirkon pihalla sijaitsee vuonna 1949 paljastettu kirjanpainaja Daniel Medelplanin muistomerkki.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: Kirkonraunio todettiin yleisölle vaaralliseksi kesällä 1999. Jumalanpalvelukset ja muut tilaisuudet jouduttiin toimittamaan muurien ulkopuolella.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: Vuonna 2002 perustettiin Pälkäneen Vanhankirkon Suojeluyhdistys tarkoituksena estää kirkon tuhoutuminen ja mahdollisesti kattaa kirkko uudella katolla. Herätteenä oli vuonna 1997 palaneen Tyrvään Pyhän Olavin kirkon jälleenrakennus. Yhdistys aloitti kesällä 2003 alueella arkeologiset kaivaukset ja perustusten vahvistamisen. Tähän tarkoitukseen se sai avustusta Alfred Kordelinin säätiöltä. Perustusten vahvistamisen ja asehuoneen päädyn oikaisun jälkeen käyttökielto poistettiin syksyllä 2004.


title: Pälkäneen rauniokirkko

text: Suojeluyhdistys ja Tampereen teknillisen yliopiston terässtudio järjestivät 2005 oppilaskilpailun, jolla haettiin rauniokirkolle kattamisideoita. Kilpailun voitti Mikko Lahikaisen työ "Viimeinen virsi", jonka periaatteena on suojata muurit koko raunion ylle kohoavalla lasikatteella. Museovirasto oli torjunut raunion kattamisen lausunnossaan 2004, mutta asettui syksyllä 2015 annetussa lausunnossa puoltamaan lasikatetta.


title: Kirsi Valasti

text: Kirsi Eva Marika Valasti (ent. Valasti-Koski, s. 12. marraskuuta 1969 Helsinki) on suomalainen kestävyysjuoksija, joka edustaa seuratasolla Turun Weikkoja.


title: Kirsi Valasti

text: Valasti juoksi vuoden 1988 Kalevan kisoissa 3 000 metrin juoksun kolmanneksi ajalla 9.22,03. Hän osallistui seuraavana vuonna maastojuoksun MM-kisoihin, joissa sijoittui kahdeksanneksikymmenenneksi. Myöhemmin samana vuonna hän voitti SM-hopeaa Kalevan kisoissa 3 000 metrillä ajalla 9.03,74. Vuoden 1990 Kalevan kisoissa hän uusi 3 000 metrin SM-hopeansa. Vuonna 1992 hän voitti 3 000 metrillä pronssia ja 10 000 metrin juoksussa hopeaa ajalla 33.16,07.


title: Kirsi Valasti

text: Valasti palasi kilpakentille vuonna 2000. Kalevan kisoissa 2001 hän voitti SM-kultaa 10 000 metrillä ja hopeaa 5 000 metrin juoksussa. 2002 hän voitti sisäratojen SM-pronssia 3 000 metrillä ja Kalevan kisoissa 2003 SM-kultaa sekä 10 000 että 5 000 metrillä ajalla 15.56,47. Hän voitti Vaasan Kalevan kisoissa 2004 5 000 metrin kilpailun ajalla 15.40,43 ja selvisi Suomen joukkueeseen Ateenan olympialaisiin. Olympiakisoissa Valasti karsiutui alkuerissä.


title: Kirsi Valasti

text: Valasti juoksi vuonna 1991 alle 23-vuotiaiden naisten maratonin Suomen-ennätyksen 2.41.45. Hän on Suomen kaikkien aikojen tilastossa seitsemäs 3 000 metrillä, toinen 5 000 metrillä ja kymmenes 10 000 metrillä.


title: Australiankeuhkokala

text: Australiankeuhkokala eli "käärmekala" ("Neoceratodus forsteri") on Australian Queenslandin Burnett- ja Mary-joissa luonnonvaraisena elävä 100–150 cm pitkä keuhkokala. Sitä on siirretty myös muihin lähijokiin, mm. Brisbane-jokeen.


title: Australiankeuhkokala

text: Australiankeuhkokala on sukunsa, heimonsa ("Ceratodontidae") ja lahkonsa ("Ceratodontiformes") ainoa laji, ainoa australialainen keuhkokalalaji, ja yksi kaikkiaan kuudesta tunnetusta keuhkokalojen alaluokan lajista. Australiankeuhkokala on elävä fossiili, sillä täysin samanlaisina pidettyjen kalojen fossiileita tunnetaan 100 miljoonan vuoden takaa.


title: Australiankeuhkokala

text: Laji elää hitaasti virtaavien jokien syvännepaikoissa muta-, hiekka- tai sorapohjilla. Joen kuivuessa se voi pysytellä hengissä vähähappisissa lammikoissa, kun se 30–60 minuutin välein nousee pintaan hengittämään happea keuhkoillaan. Toisin kuin eräät muut keuhkokalat se ei kuitenkaan kestä koko lammikon kuivumista. − Normaalioloissa se kuitenkin hengittää kiduksilla.


title: Australiankeuhkokala

text: Australiankeuhkokala on pääasiallisesti peto, joka saalistaa sammakoita ja niiden toukkia sekä selkärangattomia eläimiä, mutta ilmeisesti joskus myös syö kasvisravintoa.


title: Aikakone (lehti)

text: Aikakone on vuonna 1981 perustettu tieteis- ja fantasiakirjallisuuslehti, jota julkaisi aluksi Tähtitieteellinen yhdistys Ursa ja vuodesta 1990 Aikakone-yhdistys. Vuonna 1997 lehti siirtyi yksinomaan verkkojulkaisuksi. "Aikakone" on julkaissut alaansa kuuluvia artikkeleita, uutisia, novelleja, kirja-, sarjakuva- ja elokuva-arvosteluja ja tiedeartikkeleita.


title: Aikakone (lehti)

text: 1970-luvun lopulla Ursan piirissä pohdittiin mahdollisuuksia tieteiskirjallisuuden julkaisemiseen. Yhdistyksen lehdessä pyydettiin science fictionista kiinnostuneita ottamaan yhteyttä. Vuonna 1980 yhdistys aloitti Jari Koposen toimittaman Ursa science fiction -taskukirjasarjan. Sarjan teoksia suomensi etupäässä Veikko Rekunen. "Tähdet ja avaruus" -lehdessä alkoi ilmestyä samana vuonna Jari Koposen sf-palsta. Helsingissä perustettiin Ursan sf-klubi ja seuralle alettiin suunnitella omaa valtakunnallista lehteä. Lehden nimeä varten julistettiin Ursan lehdessä kilpailu ja voittanut vastaus oli "Aikakone".Aikakoneen 10-vuotisjuhlanumero 3/1991.


title: Aikakone (lehti)

text: Jari Koposen päätoimittaman lehden ensimmäinen numero julkaistiin lokakuussa 1981. Toimituskunnassa olivat Koposen lisäksi Jyrki Ijäs (elokuvat), Olavi Markkanen (kirjallisuus) ja Tom Ölander (uutiset). Ensimmäisen kansikuvan teki Timo Kokkila ja kuvittajiin kuului muun muassa Jukka Murtosaari.


title: Aikakone (lehti)

text: Lehden ensimmäisinä suomalaisina novellisteina olivat Jouni J. Särkijärvi, Veikko Rekunen ja Eija Elo ja käännösnovellisteina Larry Niven, Robert Heinlein ja Alfred Bester. Asia-artikkelien puolella Jyrki Ijäs kartoitti suomalaisen tieteiskirjallisuuden historiaa (1982) ja Kari Enqvist toimitti tiedepalstaa (1983–1986). Vuodesta 1983 julkaistiin Jyrki Ijäksen, Jari Koposen ja Olavi Markkasen kokoamaa suomalaisen utopia- ja tieteiskirjallisuuden arvostelevaa bibliografiaa. Tämä uraauurtava työ jäi kuitenkin kesken. Kirja-arvosteluja kirjoitti Veikko Rekunen vuosina 1984–1988. Sarjakuvia arvosteli Jyrki Ijäs ja vuodesta 1986 Johanna Sinisalo.


title: Aikakone (lehti)

text: Vuonna 1982 järjestettiin suomalais-ruotsalainen scifikongressi King-Con, josta suomalainen science fiction -fandom lähti varsinaisesti toimimaan. Suomalais-ruotsalaisen kokoontumisen takana oli muun muassa Tom Ölander, jolla oli suomalaisista harrastajista parhaat yhteydet ulkomaille. Osa lehden toimituksesta piti kuitenkin fandomia lähinnä turhanpäiväisenä ilmiönä. Veikko Rekunen alkoi 1983 pitää Aikakoneessa kirjoittajapalstaa, jossa pyrittiin opastamaan aloittelevia kirjoittajia. Parin vuoden päästä palstasta luovuttiin, mutta palsta johti uuden yhdistyksen, Suomen Tieteiskirjoittajien syntyyn.


title: Aikakone (lehti)

text: Jyrki Ijäs toimi taittajana ja toimitussihteerinä ja myös väliaikaisena päätoimittajana vuonna 1984. Ijäs ja Koponen ajautuivat lehden toimittamisesta erimielisyyksiin. Ijäs ryhtyi julkaisemaan omaa "Ikaros"-lehteä, joka syntyi ajatuksesta Aikakoneen novellipainotteiseksi rinnakkaisjulkaisuksi. Jari Koponen luopui päätoimittajuudesta 1986. Hänen väliaikaiseksi seuraajakseen tuli Veikko Rekunen kahden numeron ajaksi. Lehdessä alusta asti mukana ollut Juhani Hinkkanen suostui samana vuonna vakituiseksi päätoimittajaksi. Vuonna 1988 päätoimittajuuden otti haltuunsa Leena Peltonen.


title: Aikakone (lehti)

text: Sf-klubin toiminta päättyi vuoden 1984 lopulla ja Aikakoneesta tuli Ursan science fiction -julkaisu. Ursa oli lähtenyt julkaisemaan lehteä sillä pääajatuksella, että science fiction houkuttelisi etenkin nuoria lukijoita tieteen ja erityisesti tähtitieteen pariin. Lehden 10-vuotisnumerossa Ursan edustaja Seppo Linnaluoto kuvaili lehteä: ”Sisältö oli suurelta osin hieman raskasta, varttuneempia sf-harrastajia kiinnostavaa. Ursaan ei juuri tullut sellaisia uusia jäseniä, jotka olisivat ensin olleet Aikakoneen tilaajia. Sen sijaan Aikakoneella oli merkitystä Ursan kustantamien sf-kirjojen markkinointikanavana.” Lehden levikki vakiintui noin 1 000 tilaajaan ja julkaisu oli välillä tappiollinen. Toimittajat tekivät työtä pienellä palkkiolla tai ilmaiseksi, käännöksiin oli rahaa rajallisesti eikä julkaistuista novelleista voitu maksaa palkkiota.


title: Aikakone (lehti)

text:
Ursa ei ollut enää kiinnostunut lehden julkaisemisesta ja vuoden 1989 lopulla Aikakone siirtyi kauppasopimuksen kautta lehden toimituskunnalle. Uudeksi omistajaksi perustettiin Tampereella Aikakone-yhdistys, myöhempi Aikakone ry.
Leena Peltosen luotsaama lehti muuttui entistä monipuolisemmaksi. Toimitus teki muun muassa kirjailijahaastatteluja kansainvälisissä scifi-kokoontumisissa. Englannin sf-conista tuli ajatus raapaleesta (), täsmälleen sadan sanan mittaisesta pienoisnovellista. Suomenkielisen sanan raapale keksi Johanna Sinisalo. Harrastajakirjoittajien parissa raapale sai suuren suosion ja niiden mestariksi osoittautui Boris Hurtta. Fantasian puolestapuhujana tunnettu Peltonen kirjoitti artikkeleita muun muassa erilaisten taruhahmojen käytöstä kirjallisuudessa. Teemanumeroita julkaistiin muun muassa aurinkokunnan eri planeetoista.


title: Aikakone (lehti)

text: Käännösnovelleja Aikakone julkaisi muun muassa seuraavilta kirjailijoilta: Robert Silverberg, Arthur Conan Doyle, Joe Haldeman, John Varley, Poul Anderson, Olaf Stapledon, Philip José Farmer, Theodore Sturgeon, Isaac Asimov, James Blish, Bob Shaw, John Brunner, Ian Watson, Barrington J. Bayley, Robert Sheckley, Greg Bear, Lucius Shepard, Suzy McKee Charnas, Cordwainer Smith, Stanley G. Weinbaum ja Robert Holdstock. Kustantaja toivoi käännösnovelleiksi perinteistä luonnontieteellistä scifiä. Toisenlaisesta suunnasta on esimerkkinä Veikko Rekusen suomentama Ursula K. Le Guinin tarina ”Jotka Omelasista poistuvat”, joka oli suomentajan mielestä 1900-luvun hienoin novelli minkä tahansa kirjallisuuden mittapuiden mukaan mitattuna.


title: Aikakone (lehti)

text: Pekka Virtasen vuonna 1984 julkaistu novelli ”Perinne” voitti Atorox-palkinnon. Sittemmin lehden novellisteista sai Atoroxin Johanna Sinisalo (1986, 1991 ja 1993), Ari Tervonen (1990) ja Eeva-Liisa Tenhunen (1996). Muita lehden suomalaisia novellisteja olivat muun muassa Pekka Markkula, Kimmo Saneri ja Marko Ahonen. 1987: Kosmoskynä-palkinnon suomalaisen tieteiskirjallisuuden edistämisestä sai Tom Ölander 1987, Veikko Rekunen 1988, Jyrki Ijäs 1991, Leena Peltonen 1991, Juhani Hinkkanen 2000 ja Johanna Sinisalo 2001.


title: Aikakone (lehti)

text: Lehteä ovat kuvittaneet muun muassa Jukka Murtosaari, Hannu Mänttäri, Pekka A. Manninen, Jari Rasi, Kari T. Leppänen ja Anssi Rauhala. Aikakone ilmoittaa olevansa tamperelaisen supersankarin Kapteeni Kuolion suojeluksessa.


title: Speak

text: Speak on yhdysvaltalaisen pop-laulaja Lindsay Lohanin debyyttialbumi. Sen ensimmäinen single oli "Rumors", joka menestyi listoilla hyvin. Toinen single oli "Over", joka menestyi kanssa yhtä hyvin kuin ensimmäinen. Kolmas oli Herbie Fulled Loaded -elokuvaan tehty kappale "First".


title: Aerosani

text: Aerosani () oli neuvostoliittolainen työntöpotkurin voimin liikkuva lumikelkka, myös moottorireeksi, kiitoreeksi ja lentoreeksi sanottu.


title: Aerosani

text: Neuvostoliiton mittaamattomat lakeudet muuttuivat talvisin lähes kulkukelvottomiksi paksujen lumikinosten muutettua kulkureitit upottaviksi tai tukittua ne kokonaan. Myös partiointi muuttui niin hankalaksi, että armeijalle oli luotava erityisesti talvisten olosuhteiden mukainen kulkuväline. Tuo kulkuväline oli erityinen lumikiituri, joka tunnettiin Neuvostoliitossa nimellä "aerosani". Kiiturin voimalähteenä toimi lentokoneen moottori potkureineen. Itse reki oli tehty kevyestä vanerista, mutta keula saatettiin panssaroida sentin vahvuisella teräslevyllä.


title: Aerosani

text: Aerosanien esi-isä oli Igor Sikorski. Hän valmistutti ensimmäisen lumikiiturin 1910-luvun alussa, mutta sotilaskäyttöön tarkoitetut mallit ilmestyivät puna-armeijan arsenaaliin vasta 1920-luvulla. Niitä suunnitteli Sikorskin tapaan etevänä lentokoneiden suunnittelijana tunnettu Andrei Tupolev. Lumikiitureita käytettiin menestyksekkäästi tundralla partioimiseen ja kuljetustehtäviin.


title: Aerosani

text: Aerosanit saivat varsinaisen tulikasteensa Suomea vastaan käydyssä talvisodassa. Niitä ei käytetty varsinaisiin hyökkäyksiin, koska ne olivat liian haavoittuvia. Erityisesti kranaatinheitinten tuli ja sen aiheuttamat sirpaleet olivat Aerosaneille kohtalokkaita. Muutamia raskaammin panssaroituja ja tehokkaimmalla moottoreilla varustettuja malleja käytettiin kyllä antamaan hiihtojoukoilla tulitukea.


title: Aerosani

text: Aerosani toimi samalla hiihtojoukkojen juhtana, joka saattoi hinata miehiä eteenpäin pitkillä taipaleilla ja säästää täten niiden voimia. Talvisodassa rintamalla liikkui pääasiassa malleja KM-5 ja OSAGA-6, mutta myöhemmin venäläiset alkoivat tuottaa huomattavankin erilaisia lumikiiturimalleja, joista osa pysyi palveluksessa vielä pitkään toisen maailmansodan jälkeenkin. Niistä huomattavampia olivat kaksipaikkainen, kevyt RF-8 ja raskaampi, 10 mm panssarilevyllä vahvistettu NKL-26. Molemmat saatettiin aseistaa 7,62 mm DT-konekiväärillä, muusta mahdollisesta raskaammasta aseistuksesta ei ole tietoa.


title: A Little More Personal (Raw)

text: A Little More Personal (Raw) on yhdysvaltalaisen laulaja ja näyttelijä Lindsay Lohanin toinen studioalbumi, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 6. joulukuuta 2005. Levyn tuotti Casablanca Records. Albumi myi yhdysvaltalaisen Billboard 200:n mukaan ensimmäisellä viikolla 82 000 kappaletta. Albumi myi kultaa ja sitä myytiin yhteensä 500 000 kappaletta. Se ei kuitenkaan menestynyt yhtä hyvin kuin edellinen albumi Speak, joka myi platinaa.


title: A Little More Personal (Raw)

text:
"Confessions of a Broken Heart" oli ensimmäinen single A Little More Personal albumilta ja se julkaistiin lokakuussa 2005. Musiikkivideo oli kaikkien suosikki Total Request Live TV -show’ssa.
Videossa Lohan oli perheen riitojen keskellä eikä hänen perheellään mene hyvin. Musiikkivideolla oleva lapsi on Lindsayn pikkusisko Aliana Lohan.


title: Sven Tuuva

text:
Sven Tuuva on Edvin Laineen ohjaama suomalainen historiallinen sotaelokuva vuodelta 1958, joka perustuu
Johan Ludvig Runebergin "Vänrikki Stoolin tarinoiden" runoon "Sven Dufva". Sen syntyä siivitti "Tuntemattoman sotilaan" suurmenestys.


title: Sven Tuuva

text: Elokuvan tapahtumat ovat Suomen sodan ajoilta 1808–1809, ja se kertoo iäkkään kersantin yksinkertaisesta pojasta Sven Tuuvasta, jolla on kova halu armeijaan, vaikka on täysi säheltäjä. Elokuvan lopussa hän tekee Koljonvirran taistelussa suuren sankariteon ja saa kaaduttuaan kaksinkertaiset kunnialaukaukset. Juonta on laajennettu huomattavasti Runebergin runosta, ja siihen on lisätty paljon uusia hahmoja ja tapahtumia, kuten Svenin onneton romanssi. Elokuvassa Sven on kotoisin Ristiinasta ja puhuu savon murretta, vaikka runossa ei tällaista mainita.


title: Sven Tuuva

text: Sven Tuuvaa näyttelee elokuvassa Veikko Sinisalo.


title: Sven Tuuva

text: Aikalaiskriitikoilla oli elokuvan suhteen suuret odotukset, ja siksi pettymys oli suuri. Huomiota kiinnitettiin erityisesti keskeisen päähenkilön ylinäyteltyyn yksinkertaisuuteen. Monet muut osatekijät saavat kyllä kiitosta.


title: Sven Tuuva

text: Erässä myöhemmässä kritiikissä todetaan, että vaikka elokuvassa on onnistuneita jaksoja, varsinkin loppukohtauksissa Koljonvirran sillalla, sankarirunoelman yhdistäminen realismiin ei tuottanut onnistunutta tulosta, vaan syntyi komeasti lavastettu sotilasfarssi, jonka päähenkilön ilmeily on kovin teatraalista. Toisessa arviossa Sinisalon teatraalisuus todetaan, mutta roolisuoritusta pidetään kuitenkin vahvana. Ja vaikka kerronnan tyylilaji keikkuu sotilasfarssin ja isänmaallisen sankaripaatoksen välillä, se kuitenkin monin paikoin tavoittaa ilmaisullista puhuttelevuutta. Kiitosta saavat myös tekninen paneutuminen ja osaaminen.


title: Sven Tuuva

text: Sven Tuuvan ensi-ilta oli Rexissä ja Tuulensuussa 19. joulukuuta 1958. Ensimmäisen kerran se esitettiin televisiossa Tv1:llä 1964. Elokuva julkaistiin dvd:nä 2007. Se esitettiin 107 minuuttiin lyhennettynä Ruotsissa keväällä 1959, ja se edusti Suomea vuoden 1959 Berliinin elokuvajuhlilla.


title: Käsilläseisonta

text: Käsilläseisonta on asento, jossa henkilö seisoo suorana käsiensä varassa, jalat ylöspäin. Yleisimpänä käsilläseisonnan muotona voidaan pitää suoraa seisontaa. Käsilläseisonnassa voi seistä myös yhdellä kädellä. Onnistunut asento edellyttää hyvää tasapainoa ja ylävartalon voimakkuutta. Käsilläseisonnasta voi myös lähteä kävelemään käsillä. Liikettä voi harjoitella seinänkin avulla.


title: Käsilläseisonta

text: Jos käsilläseisonnassa tasapaino pettää ja tekijä on vaarassa kaatua selälleen maahan, voi hän laskeutua kuperkeikalla. Liike on hyvä osata horjahtamisen varalta. Ennen kuperkeikkaa on suositeltavaa katsoa ylös varpaisiin pitäen leukaa rinnassa ja pitää kädet "lukossa". Kun tasapaino pettää eteenpäin, käsillä pitää varovasti laskeutua puoliksi niskalleen pitäen yhä leukaa kiinni rinnassa ja sen jälkeen mennä kerään, joka seuraa hyvään, liukuvaan kuperkeikkaan.


title: Koivisto (kauppala)

text: Koivisto () oli Suomeen kuulunut kauppala Viipurin läänissä Karjalankannaksella. Vuonna 1927 perustettu kauppala sijaitsi Suomenlahden rannalla, Viipurinlahden suulla. Koiviston alue luovutettiin sotien jälkeen Neuvostoliitolle, ja kauppalan alueella sijaitsee nykyään Leningradin alueeseen kuuluva Koiviston eli Primorskin kaupunki (ven. nimi muutettu 1948).


title: Koivisto (kauppala)

text: Koiviston kauppalan pinta-ala oli 24 km² (1936) ja sitä ympäröi joka puolelta Koiviston maalaiskunta, josta kauppala oli lohkottu. Koivisto oli Rannan kihlakunnan keskus. Väkiluku oli noin 2200 henkeä.


title: Koivisto (kauppala)

text: Koiviston kauppalan alueella sijaitsi Koiviston kirkko, sairaala, 5-luokkainen yhteiskoulu, merikylpylä, pankkeja sekä monenlaisia liike- ja teollisuusyrityksiä.


title: Koivisto (kauppala)

text: Lukuvuonna 1937–1938 kauppala oli jaettu 2 koulupiiriin.


title: Koivisto (kauppala)

text: Koivistolla ja Koiviston maalaiskunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta.


title: Koivisto (kauppala)

text:
Koiviston kauppalan alueella Möllikänniemessä oli Itä-Suomen paras merisatamapaikka, joka mainitaan ensimmäisen kerran jo 1268 "Berjozovskoje"-nimellä.
Sataman paikka on ihanteellinen. Mantereen edustan saaristo suojasi sitä tuulilta ja aallokolta ja merivirrat pitivät sen sulana muita Itä-Suomen satamia pitempään ja sinne johti 9 m syvä väylä. Koiviston kauppalan satama muodostikin yhdessä Koiviston maalaiskunnan puolella sijainneen Makslahden sataman kanssa Suomen kuudenneksi suurimman sataman ja viidenneksi suurimman vientisataman vuonna 1933, jolloin vienti ja tuonti olivat yhteensä 387 250 tonnia.


title: Koivisto (kauppala)

text: Koivisto yhdistettiin Suomen rataverkkoon vuonna 1916, jolloin Terijoen–Koiviston-rata valmistui. Vuonna 1925 puolestaan valmistui rataosa Koivistolta Viipuriin


title: Koivisto (kauppala)

text: Syntyperäinen koivistolainen Toivo Tommola (s. 1892) aloitti linja-autoliikenteen harjoittamisen vuonna 1928. Yhtiö muutti vuonna 1940 Lahteen, mutta kotipaikkakunta elää vielä nykyäänkin yhtiön nimessä. Koiviston Auto Oy on nykyisin Suomen suurimpia linja-autoyhtiöitä.


title: Koivisto (kauppala)

text: Koiviston kirkonkylästä ja Kotterlahden kylästä suunniteltiin taajaväkistä yhdyskuntaa jo vuonna 1916. Tuolloin katsottiin, että kyseinen alue oli satamaliikenteen ja tiheän asutuksen johdosta muusta kunnasta taloudellisesti ja sosiaalisesti erillinen, minkä takia sen asioita ei pystytty ratkomaan parhaalla mahdollisella tavalla Koiviston kunnan yhteydessä. Ensimmäinen maailmansota kuitenkin aiheutti suunnitelman toteuttamatta jättämisen. Uudelleen asiaa lähdettiin ajamaan 1920-luvun puolivälissä ja vuonna 1927 Koiviston kirkonkylästä ja Kotterlahden kylästä muodostettiin kauppala.


title: Vuosaaren silta

text: Vuosaaren silta yhdistää Vuosaaren kaupunginosan Vartiokylään (Puotilaan) Helsingissä. Sen pituus on 415,7 metriä ja leveys 18,5 metriä. Valmistuessaan se oli 597-metrisen Lapinlahden sillan ohella Suomen pisimpiä siltoja, Helsingin Kaupunkiympäristön toimialan ylläpitämistä silloista se on pisin. Itäväylältä alkunsa saava Meripellontie johtaa 2+2 kaistaisena sillalle jonka Vuosaaren puoleisessa päässä Meri-Rastilassa tien nimi muuttuu Vuotieksi.


title: Vuosaaren silta

text: Sillan ja metrosillan väliin valmistui vuonna 2018 kevyelle liikenteelle tarkoitettu silta, Raittisilta. Vuosaaren silta peruskorjataan samaan aikaan, kun Raittisiltaa rakennetaan. Peruskorjauksessa sillan pohjoispuolella oleva kävely- ja pyörätie poistetaan ja kaistoja levennetään. Sillan peruskorjauksen on määrä valmistua joulukuussa 2019.


title: Vuosaaren silta

text: Vuosaaren Asuntosäästäjät aloittivat sillan rakennuttamisen huhtikuussa 1965, jolloin Vuosaari kuului vielä Helsingin maalaiskuntaan. Silta avattiin 1. heinäkuuta 1966. Vuosaari oli liitetty 1. tammikuuta samana vuonna Helsinkiin. Helsingin maalaiskunta ja Helsingin kaupunki olivat olleet haluttomia suuriin investointeihin ennen alueliitoksen toteutumista ja Asuntosäästäjät näkivät sillan rakentamisen itse ainoana keinona välttää vuosikausien odottelun siltakysymyksessä. Kaupunki lunasti sillan myöhemmin itselleen.


title: Vuosaaren silta

text: Sillan pohjoispuolelle valmistui 1990-luvulla metroliikenteelle oma siltansa ja niiden väliin kevyenliikenteen silta 2018.


title: Vuosaaren silta

text: Vuosaaren silta toimi erityisesti 1970- ja vielä 1980-luvullakin yöllisten, "laittomien" kiihdytyskilpailujen näyttämönä. Tähän oli vaikuttamassa seikka, että sillan pituus liikuntasaumojen välissä lähes tarkalleen amerikkalaisen varttimailin.


title: Fabrizio Barbazza

text: Fabrizio Barbazza (s. 2. huhtikuuta 1963 Monza, Italia) on entinen italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän starttasi urallaan kahdeksaan kilpailuun saavuttaen niistä kaksi maailmanmestaruuspistettä.


title: Fabrizio Barbazza

text: Barbazza aloitti kilpailu-uransa ajamalla Motocrossia vuoteen 1982 saakka, jonka jälkeen hän vaihtoi kilpa-autoihin. Kaudeksi 1983 hän siirtyi Italian Formula 3 -sarjaan, sijoittuen seuraavana vuonna kuudenneksi. Kaudella 1985 hän voitti neljä kilpailua ja sijoittui lopulta sarjassa kolmanneksi.


title: Fabrizio Barbazza

text: Seuraavaksi kaudeksi Barbazza lähti kilpailemaan Yhdysvaltoihin uuteen American Racing -sarjaan. Neljän osakilpailuvoiton turvin hän saavutti mestaruuden heti ensimmäisella kaudellaan. Kaudeksi 1987 Barbazza siirtyi CART-sarjaan, jossa hänen parhaaksi saavutuksekseen jäi kolmas sija Indianapolisista. Kauden päätteeksi hänet valittiin vuoden tulokkaaksi.


title: Fabrizio Barbazza

text: Kaudella 1990 hänet palkattiin ajamaan Formula 3000 -sarjaan, mikä sai hänet vaihtamaan CART-sarjan Formula ykkösiin. Barbazza debytoi kuninkuusluokassa Imolassa 1991 AGS-tallin autolla. Kausi oli kuitenkin suuri pettymys, sillä hän ei selvittänyt karsintoja kertaakaan, johtuen siitä, että AGS ei pystynyt tarjoamaan kilpailukykyistä kalustoa.


title: Fabrizio Barbazza

text: Barbazza teki paluun CART-sarjaan vuonna 1992, mutta palasi takaisi Eurooppaan heti seuraavana vuonna. Formula 1 -talli Minardi tarjosi hänelle paikan kaudella 1993. Hän saavutti uransa ainoat pisteet sijoittumalla kahdesti kuudenneksi.MM-pisteissä hän oli 19.


title: Fabrizio Barbazza

text: Vuonna 1995 Barbazza kolaroi rajusti Yhdysvalloissa Jeremy Dalen kanssa, joka johti vakaviin pää- ja rintavaurioihin, joiden seurauksena hän oli kriittisessä tilassa ja vaipui koomaan. Hän kuitenkin toipui täysin onnettomuudesta, mutta ei enää palannut kilparadoille. Myöhemmin hän perusti mikroautoradan Monzaan ja alkoi suunnitella törmäysaitoja.


title: Xander Berkeley

text: Xander Berkeley (16. joulukuuta 1955 Brooklyn, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Xander Berkeley

text: Berkeley on esittänyt televisiosarja "24":n ensimmäisellä ja toisella tuotantokaudella CTU:n Los Angelesin paikallisjohtajaa George Masonia. Hän esitti vuosina 2010–2012 Percy Rosea draamasarjassa "Nikita" ja vuosina 2008–2013 Seriffi Thomas MacAllisteria menestyssarjassa "Mentalist". Vuodesta 2016 Berkeley on näytellyt "The Walking Deadissä".


title: Xander Berkeley

text: Berkeley on esiintynyt myös "C.S.I":ssa, lyhytelokuvissa, televisioelokuvissa ja pitkissä elokuvissa. Hän on toiminut myös ääninäyttelijänä monissa animaatiosarjoissa ja -elokuvissa.


title: Xander Berkeley

text: Berkeley on naimisissa näyttelijä Sarah Clarken kanssa.


title: Wabi-sabi

text: Wabi-sabi () on japanilaisen estetiikan käsite. Se yhdistetään läheisesti zenbuddhalaisuuteen, ja kehityksensä alkuaikoina wabi-sabiin yhdistetyt henkilöt olivatkin jossain muodossa zenin harjoittajia. Käsitettä kuvataan monesti epätäydellisyydessä, keskeneräisyydessä ja häviävyydessä olevaksi kauneudeksi sekä yksinkertaisuuden ja vaatimattomuuden ihannoimiseksi. Käsite muodostuu kahdesta erillisestä sanasta, "sabi" ja "wabi", joilla molemmilla on omat merkityksensä. Sanoja voidaan käyttää myös erillään, mutta nykyisin japanilaiset tarkoittavat sanojen muodostamaan kokonaisuutta myös puhuessaan vain toisesta.


title: Wabi-sabi

text: Wabi-sabi liitetään yleensä japanilaiseen teeseremoniaan, jossa se ilmenee sekä itse seremoniassa että siihen liittyvissä osatekijöissä, kuten teeastioissa ja teehuoneessa. Se on kuitenkin olennainen osa myös monia muita Japanin taiteenlajeja, kuten ikebanaa, japanilaista puutarhataidetta sekä keramiikkaa.


title: Trikoo

text: Trikoo (, "kudontatyö") on koneellisesti tai käsin valmistettu tekstiilituote. Se muodostuu toisiinsa kiedotuista lankasilmukoista. Jos langat kulkevat tuotteessa pituussuunnassa, on kyseessä loimitrikoo. Jos langat kulkevat poikkisuunnassa, on kyseessä kudetrikoo.


title: Trikoo

text: Trikoo poikkeaa muista tekstiilikudoksista siinä, että se valmistetaan käyttämällä vain yhtä lankajärjestelmää. Trikookudoksen sidontatapa saa aikaan joustavuutta ja huokoisuutta, minkä takia trikoota käytetään erityisesti alusvaatteiden ja sukkien valmistukseen.


title: Teos (kaupunki)

text:
Teos oli merenkulkuun keskittynyt joonialainen kaupunki.
Siellä toimi kaksi satamaa ennen kuin Kyyros II Suuri valloitti Lyydian ja Joonian noin vuonna 540 eaa.
Menetettyään siihenastisen merkityksensä Teos oli yksi kahdestatoista Joonian liiton kaupungista. Antigonos I otti sataman uudelleen käyttöön. Epikuroksen kerrotaan olleen siellä Demokritoksen opetettavana. Rooman vallan aikana kaupunki tunnettiin viinistään ja Bacchuksen temppelistään. Nykyinen Sığacıkin kaupunki on rakennettu lähelle Teoksen raunioita.


title: Teos (täsmennyssivu)

text: Teos on:


title: Antti Vaheri

text: Antti Ilmari Vaheri (s. 24. syyskuuta 1938 Helsinki) on suomalainen lääketieteen tutkija. Hän toimi vuosina 1986–2003 Helsingin yliopiston virusopin professorina. Vuonna 1980 Vaheri ja Markus Brummer-Korvenkontio löysivät Puumala-viruksen Suomesta. He myös keksivät menetelmän, jolla viruksen aiheuttama sairaus varmistetaan.


title: Antti Vaheri

text: Vaheri valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1963 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1964. Hän on toiminut kliinisen virologian apulaisprofessori vuodesta 1974 ja Suomen Akatemian tutkijaprofessorina vuosina 1979–1984. Hän on myös toiminut monien tieteellisten julkaisusarjojen toimitusneuvostoissa ja seitsemän pohjoismaisen virologian/mikrobiologian professuurin asiantuntijana. Hän on ollut Euroopan Molecular Biology Organizationin jäsen vuodesta 1979 lähtien. Vaheri on toiminut virustautien tutkimussäätiön puheenjohtajana vuodesta 1992 lähtien. Hän on ohjannut lukuisia väitöskirjoja, ja hänellä on myös monia julkaisuja virustutkimuksen, muun muassa hantavirusten, retrovirusten ja virusdiagnostiikan sekä solu- ja syöpätutkimuksen alalta.


title: Antti Vaheri

text: Vaheri sai vuonna 2010 Suomalaisen Tiedeakatemian kunniapalkinnon. Hän sai Matti Äyräpään palkinnon vuonna 1985 ja Medix-palkinnon vuonna 1997.


title: Antti Vaheri

text: Antti Vaherin isä oli korva-, nenä- ja kurkkutautiopin apulaisprofessori Eino Vaheri (1905–1991).


title: Aaveraketit

text: Aaveraketit ( ) tai "aavepommit" olivat toisen maailmansodan jälkeen lähinnä Ruotsissa ja muissa Pohjoismaissa nähtyjä suurta meteoria, ilmalaivaa ja rakettia muistuttavia tunnistamattomia lentäviä kohteita.


title: Aaveraketit

text: Ruotsissa aaveraketteja nähtiin eniten vuoden 1946 touko–elokuussa, mutta havaintoja tuli helmikuusta joulukuuhun. Monet aaveraketit olivat pallomaisia ja kirkkaita oranssia tai vihreää valoa säteileviä, toiset harmaita sikarinmuotoisia. Joissain paikoissa aaveraketin väitettiin syöksyneen maahan, ja toisissa maahansyöksypaikoilta löytyi pistävän hajuista kuonaa. Tieto aaveraketeista levisi kesällä 1946 ulkomaille, missä monet ajan lehdet, muun muassa "The New York Times", kirjoittivat niistä ahkerasti. Syksyä kohti mentäessä havaintoilmoituksia tuli yhä etelämpää Euroopasta.


title: Aaveraketit

text: Ruotsin viranomaiset selittivät monien tapausten johtuvan tavanomaisista syistä, harhanäyillä, joukkosuggestioilla, meteoreilla, ilmapalloilla ja niin edelleen, mutta viranomaiset eivät myöskään täysin kieltäneet aaverakettien olemassaoloa. Ilmiötä ei kyetty täysin selittämään. Jotkut ufotutkijat ovat pitäneet ilmiöitä ufoina, jotka edelsivät ensimmäistä varsinaista Kenneth Arnoldin ufohavainnon aiheuttamaa ufoaaltoa.


title: Aaveraketit

text: Aaveraketteja kutsuttiin Ruotsissa myös nimellä ”aavepommit”, ”aaveprojektiilit” ja ”radio-ohjatut pommit”. Aaveraketteja havaittiin yhteensä 2 000. Touko-joulukuussa 1946 Ruotsin puolustusvoimat rekisteröivät 997 havaintoa. 200 esiintyi tutkassa, ja noin sata syöksyi maahan Ruotsissa. 30 maahansyöksystä saatiin talteen jonkinlaisia paloja puolustusvoimien tutkittaviksi. Puolustusvoimien mielestä ne olivat meteoriitin paloja. Puolustusvoimien mukaan 225 havaintoa oli todellisia. Suomessa aaveraketit näkyivät kesällä 1946 lähinnä Pohjois-Suomessa, mutta havaintoja tehtiin myös Etelä-Suomessa.


title: Aaveraketit

text: Tummanharmaita tai kirkkaan metallin värisiä, sikarin tai torpedon muotoisia kohteita, jotka monesti vetivät perässään tulista vanaa, nähtiin tiheään kesällä 1946. Toiset muistuttivat tulipalloa (bolidia) tai meteoria, ikään kuin komeettaa. Joskus kerrottiin nähdyn lautasiakin. Pallot saattoivat olla harmaita, hohtavia tai vihertäviä. Joskus aavepommit räjähtivät esimerkiksi veden yllä.


title: Aaveraketit

text: Toisen maailmansodan lopussa kehitettiin ensimmäiset suihkukoneet, risteilyohjusten esiaste, lentävä pommi V1 ja V2-ohjus. Ruotsiin putosi saksalainen V1 vuonna 1945, ja tätä ei salailtu, niin kuin aaveraketteja myöhemmin. Mutta vuonna 1946 V-aseita ei enää ammuttu Ruotsin lähialueilla.


title: Aaveraketit

text: Yli taivaan ulottuva kirkas valojuova nähtiin 8. tammikuuta 1946 Skånessa Etelä-Ruotsissa. Se saattoi olla pitkänomainen Auringon valaisema pilvi tai tunnistamaton ilmiö. Tammikuussa 1946 Vetlandassa nähtiin pyrstötähtimäinen pitkä valojuova, joka pillastutti halkokuormaa vetäneen hevosen. Helmikuussa oli Ruotsin lehdissä ensi kertaa kirjoituksia kirkkaista valopalloista. Etelä-Ruotsista aaverakettien painopiste siirtyi pian pohjoisemmaksi Norlantiin, josta tuli niiden varsinainen toiminta-alue. Radat kulkivat itään päin. Västerbottenin rannikolla oli valonheitinvalo, johon liittyi pamahduksia ja ”maanjäristyksiä”, jotka ovat meteoreille tyypillisiä.


title: Aaveraketit

text: Epätavallista meteoriaktiivisuutta nähtiin pohjoisen napapiirin tienoilla 26. helmikuuta 1946, ja kevään edetessä Ruotsista alkoi virrata yhä enemmän tietoja taivaan halki lentävistä nopeista ja myös hitaammista kohteista. Toukokuussa 1946 ilmiöstä kirjoitettiin laajasti Suomen ja Ruotsin lehdissä. Havaintojen määrän kasvaessa havainnot näyttivät muuttuvan tarkemmiksi. Rakettien nähtiin monesti purskauttavan tulta noin kymmenen minuutin välein.


title: Aaveraketit

text: Aaverakettihuhut aloittaneet tapaukset olivat saksalaisen V2-ohjuksen muotoisia, rugby-pallon muotoisia, hopeisia torpedoja, sikarin muotoisia, soikeita ja niin edelleen. Aavepommit lensivät joskus selvästi pilvien alapuolelta, mikä sulki osaltaan pois meteoriselitystä. Meteorithan hehkuvat hyvin korkealla ilmakehässä. Toisaalta selkeällä taivaalla kirkkaiden tulipallojen etäisyydestä ja korkeudesta on tehty virheellisiä arvioita ja suurissa tulipalloissa on kuvailtu raketin kaltaisia piirteitä.


title: Aaveraketit

text: Havaintoja oudoista lentävistä kohteista tehtiin myös Etelä-Suomessa. Kansainväliseen tietoon aaveraketit nousivat viimeistään 9. kesäkuuta, kun hehkuva höyryävä kohde lähestyi Helsinkiä etelän suunnasta, mutta muutti yhtäkkiä kurssiaan. Kaupungissa ollut "Daily Mailin" kirjeenvaihtaja tiedotti asiasta Englantiin ja koko maailmalle. Raportteja virtasi lehdille ja viranomaisille kesällä miltei päivittäin. Havaintohuippu oli 9.–10. heinäkuuta 1946, jolloin valoilmiöitä nähtiin yli tuhat ja ihmiset tukkivat yhteydenotoillaan sanomalehtien, poliisin ja puolustusvoimien puhelinlinjat.


title: Aaveraketit

text: Aaveraketteja nähtiin monesti auringon laskiessa. Heinäkuussa tulipallojen määrä lisääntyi sikarien sijaan, ja monesti lentävien kohteiden sanottiin esiintyvän pareittain. Aaveraketteihin liittyi ääniä, muun muassa rätinää ja paukahduksia, mutta ne saattoivat olla äänettömiäkin. Jotkut loistivat voimakasta sinivalkoista valoa. Yksi valokuva, tappi ilmassa, julkaistiin. Lehtien ja armeijan mukaan jotakin uutta ja todellista oli taivaalla tapahtumassa, ja että vain osa voitiin selittää meteoreilla.


title: Aaveraketit

text: Joissain paikoissa väitettiin heinäkuussa rakettien pudonneen tai pudottaneen jotain maahan, esimerkiksi Njurundan uimarannalle ilmestyi 11. heinäkuuta aaverakettihavainnon yhteydessä tummaa karbidimaista hehkuvaa kevyttä kuonaa, joissa oli kitkerä haju. Tämä oli ensimmäinen tapaus, jossa väitettiin löydetyn aaveraketteihin liittyvää materiaalia. Kalixissa väitettiin surisevan, salamoivan aaveraketin syöksyneen Kolmjärv-järveen 19. heinäkuuta nostattaen kahden metrin korkuisen vesipatsaan. Armeija tutki järveä turhaan miinaharavalla kolme viikkoa, muttei löytänyt muuta kuin suomalmia. Tapauksesta kirjoitettiin lehdissä paljon ja huhuttiin ilman syytä, että jotain olisi löytynyt.


title: Aaveraketit

text: Yhdysvaltain lehdistöstä New York Times kirjoitti ilmiöstä useita kertoja kuten myös Ranskan ja Iso-Britannian lehdistö. Ruotsin asevoimat olivat hälytysvalmiudessa. Aaveraketti-ilmiö aiheutti sen, että 27. heinäkuuta Ruotsin hallitus kielsi lehdistöä kertomasta aaverakettihavaintopaikat, ja niihin viitattiin jatkossa epämääräisesti ”Etelä-Ruotsissa” tyyliin. Saman tekivät parin–kolmen viikon sisään Norja ja Tanska, ja Norja kielsi 31. elokuuta kaiken aaverakettitiedon julkistamisen. Ilmiö aiheutti reaktioita Suomessakin.


title: Aaveraketit

text: Aaverakettien uusi havaintohuippu oli elokuun 9.–11. päivänä, jolloin oli kirkas perseidien tähdenlentoparvi. Elokuun lopulla sanomalehdet alkoivat väsyä aaveraketti-ilmoituksiin ja havaintovirta alkoi ehtyä, mutta jatkui joulukuuhun saakka. 11. joulukuuta Ruotsin puolustusvoimat julkistivat loppuraportin, jonka mukaan 80 prosentin havainnoista olevan pelkkiä valoilmiöitä, jotka olivat erittäin todennäköisesti lähtöisin avaruudesta.


title: Aaveraketit

text: Aaveraketteja epäiltiin muun muassa Neuvostoliiton ohjuskokeiksi, sillä Neuvostoliittohan oli saanut toisen maailmansodan päättyessä Saksalta sotasaaliikseen V2-raketteja. Niinpä elokuun 11. päivän jälkeen Ruotsin lehdistö julkaisi vihaisia Neuvostoliiton vastaisia kirjoituksia.


title: Aaveraketit

text: Aaveraketit levisivät ajan kuluessa etelää kohti Englantiin, Belgiaan, Portugaliin, Italiaan ja aina Intiaan asti. Aaveraketteja nähtiin myös supervalloissa Neuvostoliitossa ja Yhdysvalloissa. Skandinaviassa nähtiin jälleen kerran aaveraketteja talvella vuonna 1948.


title: Varastettu kuolema

text: Varastettu kuolema on vuonna 1938 valmistunut Nyrki Tapiovaaran ohjaama jännityselokuva, jonka pääosissa ovat Tuulikki Paananen, Ilmari Mänty ja Santeri Karilo. Sitä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista suomalaisista elokuvista. "Varastettu kuolema" tunnetaan erityisesti aikaansa edellä olleesta kuvauksestaan sekä Helsingin kaupunkimiljöön hyödyntämisestä. Elokuva innoitti runsaasti myöhempiä ohjaajia, vaikkei se saanutkaan suoranaisia seuraajia.


title: Varastettu kuolema

text: Varastetun kuoleman lähtökohtana oli Runar Schildtin novelli "Lihamylly", mutta lopulliseen käsikirjoitukseen siitä jäi vain alkuasetelma sekä kolme päähenkilöä. Lisäksi novellin tapahtumat siirrettiin sisällissodan ajalta ensimmäisen sortokauden vuosiin 1904–1905. Elokuva kertoo nuorista aktivisteista, jotka käyvät maanalaista taistelua Venäjän viranomaisten harjoittamaa sortovaltaa vastaan. Lisäksi se sisältää kahden päähenkilön välisen rakkaustarinan.


title: Varastettu kuolema

text: "Varastettu kuolema" on talvisodassa kaatuneen Nyrki Tapiovaaran toinen pitkä elokuva. Hän ehti lyhyeksi jääneellä urallaan ohjata ainoastaan viisi elokuvaa, joista viimeinen jäi kesken. "Varastettu kuolema" on kokeellinen elokuva, joka yhdistää ranskalaisen impressionismin ja neuvostoliittolaisen montaasielokuvan vaikutteita tavalliseen seikkailukertomukseen. Pääosiin valittiin suurelle yleisölle tuntemattomia näyttelijöitä, ja myös sivurooleihin kiinnitettiin teatterinäyttelijöitä, jotka eivät olleet juurikaan esiintyneet elokuvissa. Nykyään "Varastettua kuolemaa" pidetään Tapiovaaran kriittisenä kommenttina 1930-luvun poliittiseen tilanteeseen. Hän puki vasemmistolaisen ystäväpiirinsä tuntoja jännityselokuvan muotoon käyttäen avustajina kielletyn Suomen Kommunistisen Puolueen toiminnassa mukana olleita harrastajanäyttelijöitä. Tämän johdosta Etsivä keskuspoliisi seurasi tarkkaan kuvauksia, ja sillä oli jopa oma tiedonantaja soluttautuneena kuvausryhmään.


title: Varastettu kuolema

text: "Jääkärin morsiamesta", "Aktivisteista" ja "Helmikuun manifestista" poiketen "Varastetusta kuolemasta" puuttuu aktivismia käsitteleville elokuville tyypillinen isänmaallinen paatos. Kyseessä on lähinnä historiallinen seikkailuelokuva, jota on pidetty yleisenä kertomuksena vapaustaistelusta ja aatteellisuudesta, sekä myöhempien tulkintojen mukaan myös konkreettisena allegoriana 1930-luvun vasemmiston maanalaisesta toiminnasta. Lisäksi elokuvan keskeisenä teemana on rahaan ja kaupankäyntiin liittyvä petos.


title: Varastettu kuolema

text: "Varastettu kuolema" tuli ensi-iltaan 4. syyskuuta 1938, jolloin se nähtiin Helsingin lisäksi Kotkassa, Kuopiossa, Porissa, Tampereella, Turussa ja Viipurissa. Elokuva keräsi noin 280 000 katsojaa, mikä oli vuoden keskiarvoa vähemmän.


title: Varastettu kuolema

text: "Varastettu kuolema" sai alkunsa, kun kuvaaja Erik Blomberg jäi vaille töitä Teuvo Tulion "Kiusauksen" valmistuttua syksyllä 1937. Se oli Adams Filmin viimeinen tuotanto, jonka jälkeen Blomberg vuokrasi yhtiön tyhjäksi jääneen studion Helsingin Katajanokalta tarkoituksenaan tehdä ensimmäinen oma elokuvansa. Toimittaja Lars Erik Carpelan ehdotti aiheeksi Runar Schildtin 1919 julkaistua novellia "Köttkvarnen", joka ilmestyi suomeksi 1922 nimellä "Lihamylly" kokoelmassa "Kotiinpaluu ja muita novelleja". Sen tapahtumat sijoittuvat sisällissodan ajalle kansanvaltuuskunnan hallitsemaan Helsinkiin, jossa puolalaissyntyinen Manja salakuljettaa venäläisiltä sotilailta hankkimiaan aseita maanalaisesti toimiville valkoisille. Novellin muut päähenkilöt ovat hämäräperäinen asekauppias Johnnie Claesson sekä asekuljetuksia organisoiva ylioppilas Robert Hedman.


title: Varastettu kuolema

text: Blomberg muokkasi novellin elokuvakäsikirjoitukseksi yhdessä kuvaaja Eino Mäkisen kanssa, jonka kautta hän tutustui myös Nyrki Tapiovaaraan. Blombergin tarkoituksena oli ohjata elokuva itse, mutta lopulta hän tarjosi tehtävää Tapiovaaralle, koska ei vielä katsonut olevansa valmis ohjaajaksi. Tapiovaara oli jo vuonna 1937 tehnyt elokuvan "Juha", ja lisäksi hänellä oli pitkä kokemus teatteriohjaajana. Blomberg puolestaan ryhtyi tuottajaksi ja toiseksi kuvaajaksi yhdessä Olavi Gunnarin kanssa. Hän pääsi nyt ensimmäistä kertaa vapaasti toteuttamaan omia kuvauksellisia näkemyksiään.


title: Varastettu kuolema

text: Tapiovaaran tultua mukaan käsikirjoitusta muokattiin edelleen kokonaan uusilla kohtauksilla, joista vastasi hänen ystävänsä Matti Kurjensaari. Tapiovaara tiesi, ettei sensuurimääräysten vuoksi pystyisi käsittelemään sisällissodan tapahtumia haluamallaan tavalla, joten tarina siirrettiin ensimmäiselle sortokaudelle. Käsikirjoitus muuttui lopulta niin paljon, että Schildtin novellista jäi ainoastaan joitakin päähenkilöiden keskinäisiä kohtauksia. Maanalaisesti toimivista valkoisista tuli suomalaisia aktivisteja, joiden vastapuolena olivat venäläiset santarmit ja salainen poliisi ohrana. Myös päähenkilöiden taustoja muokattiin hieman. Esimerkiksi Robert Hedman oli Schildtin novellissa köyhästä perheestä lähtöisin ollut lakitieteen ylioppilas, mutta elokuvassa hänestä tehtiin varakkaan yläluokkaisen perheen poika. Elokuvan Hedmanilla on myös yhtymäkohtia Tapiovaaraan, sillä novellissa hän on kotoisin Tammisaaresta, mutta elokuvassa Tapiovaaran tavoin Hämeenlinnasta.


title: Varastettu kuolema

text: Elokuvantutkija Sakari Toiviaisen mukaan aktivisteista tuli ainoastaan veruke, jolla Tapiovaara pystyi käsittelemään varsinaista aihettaan. Hän lisäsi käsikirjoitukseen oman näkemyksensä mukaisen poliittisen ulottuvuuden, vaikka säilyttikin alkuperäisen rakkaustarinan ja siinä keskeisenä olleen kolmiodraaman asetelman. Filmatisonti on rakenteeltaan päinvastainen Schildtin novelliin nähden. Hänen tarinansa päättyy umpikujaan ja pimeyteen, joka taas on valoon ja vapauteen pyrkivän elokuvan lähtöpiste. Vakavista teemoistaan huolimatta "Varastettu kuolema" sisältää runsaasti myös huumoria ja ironiaa.


title: Varastettu kuolema

text: Nimi ”Varastettu kuolema” viittaa kohtaukseen, jossa konekivääriä salakuljetetaan ruumisarkussa. Schildtin novellin nimi ”Lihamylly” puolestaan tarkoitti juuri konekivääriä, jollaisena elokuvassa nähdään brittiläinen Lewis-pikakivääri. Aseeseen liittyy anakronismi, sillä todellisuudessa se oli käytössä vasta ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Varastettu kuolema

text: "Kuva"-taidelehden Lyyli Ollilalle antamassaan haastattelussa Tapiovaara kertoi halunneensa elokuvaan uusia näyttelijöitä. Hän sanoi etsineensä ”tyyppejä”, jotka soveltuivat rooleihin omana itsenään. Pääosissa ovat Tuulikki Paananen (Manja), Ilmari Mänty (Robert Hedman) ja Santeri Karilo (Johnny Claesson). Heistä ainoastaan Karilo oli ammattinäyttelijä, joka oli esiintynyt muun muassa Viipurin kaupunginteatterissa ja Turun Työväen Teatterissa, sekä tehnyt kaksi elokuvaroolia. Tuulikki Paananen oli amerikansuomalainen tanssija, joka oli mukana jo vuotta aikaisemmin valmistuneessa Tapiovaaran esikoisohjauksessa. Ilmari Mänty oli ulkoministeriön virkamiehenä työskennelleen Ralph Enckellin salanimi. Hän oli aikaisemmin näytellyt Kansallisteatterin tiloissa toimineessa ranskankielisessä harrastajateatterissa, josta Enckell kertomuksensa mukaan löydettiin elokuvaan teatterinjohtaja Eino Kaliman suosituksen perusteella. Blomberg kuitenkin on sanonut nähneensä Enckellin lavalla ja todenneensa Tapiovaaran kanssa hänen olevan juuri sopivan ”herraskakara” roolia varten. Ruotsinkielinen Enckell puhui suomea vieraalla korostuksella, mikä joidenkin kriitikoiden mukaan antoi hänestä kuvan kankeana näyttelijänä.


title: Varastettu kuolema

text: Tapiovaara valitsi suurimman osan sivuosien esittäjistä ja avustajista tuntemiensa harrastelijanäyttelijöiden joukosta. Hän oli vuodesta 1934 lähtien vieraillut ohjaajana Helsingin Työväen Näyttämöllä toimien jonkin aikaa myös sen johtajana. Elonet-tietokanta tuntee 25 näyttelijän nimet rooleineen, joiden lisäksi teatterihistorioitsija Mikko-Olavi Seppälä on selvittänyt kahdeksan mukana olleen harrastelijanäyttelijän henkilöllisyydet vertaamalla heitä Työväen Näyttämön käsiohjelmien valokuviin. Elokuvaan päätyi kaikkiaan neljätoista teatterin jäsentä.


title: Varastettu kuolema

text: Naissivuosiin kiinnitettin kokeneet teatterinäyttelijät Annie Mörk, Bertha Lindberg ja Hertta Jack-Leistén, jotka eivät aikaisemmin olleet juurikaan tehneet elokuvarooleja. Muista sivuroolien esittäjistä ammattimaisia näyttelijöitä olivat ensimmäisessä elokuvaroolissaan nähtävä Jalmari Parikka (alkuteksteissä virheellisesti Ilmari) sekä aikaisemmin kahdessa elokuvassa näytellyt Aku Peltonen. Parikka oli esiintynyt työväenteattereissa eri puolilla maata jo 1910-luvulta lähtien, ja Peltonen oli Hämeenlinnan Työväen Teatterin kokenut näyttelijä. Kumpikin teki myöhemmin urallaan kymmeniä elokuvarooleja. Varakasta ruotsinkielistä aktivistia näyttelee Arne Runeberg. Viisi muuta ovat suomenkielisiä työläisaktivisteja, joiden rooleissa nähdään Viljo Kervinen, Aatos Konst, Paavo Kuoppala, Yrjö Salminen ja Holger Vigrén. Heistä kolme ensin mainittua olivat esittäneet vastaavia hahmoja jo aikaisemmin, kun Työväen Näyttämöllä pyöri sortovuosiin sijoittuva Ere Kolun näytelmä "Voittajat".


title: Varastettu kuolema

text: Myös venäläisiä sotilaita, santarmeja ja ohranan poliiseja esittävillä Työväen Näyttämön jäsenillä oli aikaisempaa kokemusta samankaltaisista rooleista. Emil Kokkonen näyttelee venäläistä sotamiestä humoristisessa kohtauksessa, jonka pohjana on hänen vuonna 1936 Työväen Näyttämölle tekemänsä rooli sotamies Švejkinä. Jaroslav Hašekin romaanista oli vuotta aikaisemmin julkaistu katkelma "Tulenkantajat"-lehdessä. Se aiheutti kansainvälistäkin huomiota herättäneen painokanteen, joka kumoutui vasta korkeimmassa oikeudessa. Teoksella oli suuri symboliarvo, minkä vuoksi Tulenkantajiin kuulunut Tapiovaara ilmeisesti otti Švejkiä muistuttavan hahmon elokuvaansa.


title: Varastettu kuolema

text: Ohranan rooleissa esiintyneet rakennusmies Kössi Leino ja maalari Emil Inkinen olivat molemmat sisällissodan veteraneja, jotka sodan jälkeen olivat aktiivisesti mukana kommunistien maanalaisessa toiminnassa. Leino oli johtanut salaista entisten punakaartilaisten rintamamiesjärjestöä sekä värvännyt vapaaehtoisia Espanjan sisällissotaan. Hän oli ollut vankeudessa kahteen eri otteeseen yhteensä kuuden vuoden ajan. Inkinen oli vuonna 1931 saanut kolmen vuoden tuomion poliittisesta toiminnastaan ja vapautumisensa jälkeen vaikuttanut Työväen Näyttämön hallinnossa. Santarmia esittänyt Pentti Raunio oli Työväen Näyttämön johtaja ja pääohjaaja.


title: Varastettu kuolema

text: Kuvausryhmään soluttautunut Etsivän keskuspoliisin ilmiantaja oli santarmiupseeria esittänyt kokenut harrastajanäyttelijä Kusti Laitinen. Hän oli paennut sisällissodan loppuvaiheessa Neuvosto-Venäjälle piilotellen myöhemmin Ruotsissa, kunnes palasi kotimaahan sodassa kadonneen veljensä henkilöllisyydellä. Ennen kiinnijäämistään Laitinen ehti toimia muun muassa kiertävänä psykoterapeuttina. Armahduksensa jälkeen hän sai vielä vuonna 1932 uuden vankilatuomion kommunistisesta toiminnasta. Kuvausten alkaessa Laitinen työskenteli Työväen Näyttämön ilmoitushankkijana. Häneen oli teatterissa suhtauduttu jo pitkään epäluuloisesti ja vihjailtu olevan poliisin ilmiantaja. Laitinen toimikin vuosina 1937–1940 Etsivän keskuspoliisin tiedonantajana nimellä ”Toivo Kallio”.


title: Varastettu kuolema

text: Muiden avustajien joukossa olivat muun muassa Helsingin Työväen Teatterin pitkäaikainen näyttelijä Lida Salin sekä toimittaja Eino H. Ahti, joka esiintyi taiteilijanimellään Gabriel Tossu. Hän kirjoitti kuvauksista tuoreeltaan pakinan sosialidemokraattiseen "Elanto"-lehteen. Kuvausryhmän kirvesmiehenä työskennellyt Kansallisteatterin eteisvahtimestari Carl Johan Lindström vilahtaa elokuvassa useassa pienessä roolissa.


title: Varastettu kuolema

text: "Varastetun kuoleman" käsikirjoitus sijoittui talveen, mutta kuvaukset tehtiin lumettomana aikana keväällä 1938. Ne alkoivat Katajanokalla Pikku-Satamakatu 6:ssa sijainneessa Adams-Filmin studiossa 13. maaliskuuta ja jatkuivat kesään saakka. Katajanokalla tehtiin myös kaupunkiin sijoittuvat ulkokuvaukset, kun taas päätöskohtaukset kuvattiin Espoon Westendissä ja Otaniemessä sijaitsevan Hagalundin kartanon mailla. Elokuvan budjetti oli noin 680 000 markkaa eli nykyrahassa noin 250 000 euroa. Rahoituksen järjestämisessä auttoi itsekin elokuvatuottajana toiminut Eva-Lisa Viljanen, jonka isä oli vuorineuvos Matti Viljanen.


title: Varastettu kuolema

text: Kuvaajina toimivat Erik Blomberg ja Olavi Gunnari, ja äänittäjänä Lauri Pulkkila. Lavastajina olivat Kaarlo Oksanen ja Ilmari Tapiovaara. Kuvausryhmässä työskentelivät muun muassa naamioitsija Rakel Linnanheimo sekä lavastajan apulaisena toiminut Hans Brückner. Musiikin sävelsi George de Godzinsky, joka myös esittää sen yhdessä orkesterinsa kanssa. Kyseessä oli ensimmäinen elokuva, jossa Godzinsky toimi säveltäjänä. Alkuperäisen elokuvajulisteen suunnitteli Ilmari Tapiovaara ja vuoden 1954 uusintakierroksella käytetyn graafikko Leo Engel.


title: Varastettu kuolema

text: Etsivä keskuspoliisi kuuli elokuvasta 5. huhtikuuta, jolloin tiedonantaja ”F. A.” ilmoitti Tapiovaaran tekevän Katajanokalla ”arkaluontoista filmiä”. Hän oli itse kuullut asiasta Hietalahdessa parturiliikettä pitäneeltä naiselta, joka oli mukana Työväen Näyttämön toiminnassa. Kuvausryhmässä ollut ilmiantaja Kusti Laitinen antoi ensimmäisen raporttinsa kuukautta myöhemmin. Laitinen kertoi muun muassa, että Hedmanin roolia esitti suomea hyvin huonosti puhunut mies, jota hän piti Ranskan suurlähetystön henkilökuntana. Lisäksi Laitinen paljasti, että myöhemmin tunnetuksi tullut ruumisarkkukohtaus kuvattiin Helsingin yliopiston patologian laitoksella professori Väinö Lassilan avustamana. Lassila oli yksi 1930-luvun merkittävimpiä suomalaisia ihmisoikeusaktivisteja.


title: Varastettu kuolema

text: "Varastettu kuolema" sisältää paljon tyylikokeiluja, minkä vuoksi sen yhtenä tehtävänä on pidetty myös erilaisten kuvaus-, kerronta- ja leikkaustekniikoiden testaamista. Tapiovaara oli ennen kuvausten alkua tehnyt opintomatkan Pariisiin, jossa hän tutustui eurooppalaisen elokuvan viimeisimpiin virtauksiin. Ranskalaisia vaikutteita hän otti erityisesti René Clairin tuotannosta. Esimerkiksi hautajaissaattuekohtauksen pitkäpartaiset arkunkantajat on lainattu suoraan Clairin vuoden 1924 elokuvasta "Entr'acte".


title: Varastettu kuolema

text: "Varastetussa kuolemassa" on nähtävissä myös piirteitä aikakauden neuvostoliittolaisista elokuvista. Niihin Tapiovaara oli tutustunut vuonna 1934 toimintansa aloittaneessa elokuvakerho Projektiossa, jossa olivat mukana myös useat muut kuvausryhmän jäsenet. Johannes Takasen "Aino"-veistoksen käyttäminen välikuvina viittaa tutkija Sakari Toiviaisen mukaan ”Kulesovin kokeeksi” kutsuttuun leikkaukseen, jonka venäläinen ohjaaja Lev Kulešov kehitti 1910–1920-luvuilla. Lisäksi "Varastetussa kuolemassa" on vaikutteita Sergei Eisensteinin "Panssarilaiva Potemkinista" sekä Vasiljevin veljesten elokuvasta "Tšapajev". Tutkija Kari Yli-Annalan mukaan Tapiovaaran ekspressionistinen valon ja varjon käyttö sekä diagonaaliset sommittelut ovat samankaltaisia kuin konstruktivististen valokuvaajien Aleksandr Rodtšenkon ja László Moholy-Nagyn töissä.


title: Varastettu kuolema

text: "Varastetussa kuolemassa" puhutaan suomen lisäksi ruotsia, venäjää ja englantia, mutta tekstitystä ei ole. Ratkaisullaan Tapiovaara halusi pyrkiä autenttisuuteen sekä korostaa ihmisten välistä sanatonta yhteyttä ja kehonkielen merkitystä. Lisäksi mukana on runsaasti improvisoituja kohtauksia, joista tunnetuin on Manjan ja Robertin pako naruilla roikkuvaa pyykkiä täynnä olevan sisäpihan halki. Talon asukkaan naruille ripustamia valkoisia vaatteita ei poistettu, vaan kuivumassa olleet pyykit päätettiin jättää kuvaan. Lopun pakokohtaus on toteutettu rinnakkaisleikkauksella, joka ei sisällä lainkaan dialogia.


title: Varastettu kuolema

text: "Varastetun kuoleman" yhtymäkohdat 1930-luvun yhteiskunnalliseen tilanteeseen havaitsivat jo Raimo Kinisjärvi, Jukka Rossi ja Pentti Kejonen vuonna 1979 Oulun Elokuvakeskuksen vuosikirjaan toimittamassaan artikkelissa. Vuonna 1995 elokuvasta tutkielman laatineen Anneli Lehtisalon mukaan tuolloin ei kuitenkaan ollut riittävästi näyttöä aktivistien ja kommunistien rinnastamiseen, vaan Tapiovaaran yhteiskuntakritiikin pystyivät havaitsemaan vain hänen poliittiset näkemyksensä jakaneet. Sen sijaan vuonna 1986 julkaistun Tapiovaaran elämäkerran kirjoittaneen Sakari Toiviaisen mukaan "Varastettu kuolema" toi jo 1970-luvulla enemmän mieleen kommunistit kuin aktivistit.


title: Varastettu kuolema

text: Elokuvaa 2000-luvulla tutkineen teatterihistorioitsija Mikko-Olavi Seppälän mukaan "Varastettu kuolema" on selkeästi poliittinen elokuva. Se voidaan tulkita Tapiovaaran ironiseksi aikalaiskommentiksi repressiivisen hallituspolitiikan synnyttämille jännitteille, joita vasemmistolaisten ja Etsivän keskuspoliisin välillä vallitsi. Koska Tapiovaara ei aikakauden ilmapiirissä pystynyt tekemään suoranaisesti poliittisia elokuvia, hän joutui käyttämään epäsuoraa ja viitteellistä ilmaisua. Seppälän mukaan Tapiovaara rinnastaa sortovuosien aktivistiliikkeen 1930-luvun kansalaisoikeusliikkeeseen, joissa kummassakin sivistyneistö ja työväestö toimivat yhdessä. Tätä alleviivatakseen hän valitsi aktivistien rooleihin sekä ruotsinkielistä porvaristoa että työväenluokkaisia harrastelijanäyttelijöitä. "Varastetussa kuolemassa" rinnastetaan toisiinsa myös Venäjän salainen poliisi ja Suomen Etsivä keskuspoliisi. Seppälän tulkinnan mukaan Työväen Näyttämön jäsenten kiinnittäminen avustajiksi vahvistaa elokuvan luonnetta kritiikkinä, kun vankeustuomioita saaneet ja EK:n seuraamat miehet esittävät ironisesti salaisen poliisin ja santarmien rooleja. Kaikkiaan kuusi elokuvassa esiintynyttä näyttelijää oli kärsinyt vankeustuomioita poliittisen toimintansa vuoksi.


title: Varastettu kuolema

text: Seppälän mukaan elokuvan aktivisteja voidaan verrata myös laajemmin 1930-luvun liberaaleja ja sosialisteja yhdistäneeseen fasismin vastaiseen taisteluun. Tapiovaara ja edistyspuoluetta kannattanut käsikirjoittaja Matti Kurjensaari kuuluivat itsekin Suomen ”kansanrintamaliikkeeseen”, joka kamppaili sananvapauden ja kansalaisoikeuksien puolesta. Teemansa myötä "Varastettu kuolema" vertautuu myös Jean Renoirin elokuvaan "Marseljeesi", jossa vuonna 1937 kaatuneen kansanrintamahallituksen vaiheita käsitellään Ranskan vallankumouksen tapahtumien kautta.


title: Varastettu kuolema

text: "Varastettu kuolema" ei ensi-iltansa jälkeen juurikaan saanut kehuja, vaan sitä moitittiin sekavaksi, juoneltaan hataraksi ja liioiteltujen kuvauksellisten tehokeinojensa johdosta liian taiteelliseksi. Kriitikoiden mielestä elokuva oli pettymys, koska Blombergia ja Tapiovaaraa pidettiin lupaavina elokuvantekijöinä. Sen sanottiin olevan myös amatöörimäinen, ja loppuratkaisua luonnehdittiin pateettiseksi ja sentimentaaliseksi. Myönteisesti elokuvaan suhtautuneet kriitikotkin moittivat sen ”dekadenssia”, kuten selittämättä jääneitä yksityiskohtia, runsasta lavastusta tai äärimmäisiä kuvakulmia. Myöhemmin "Varastettua kuolemaa" on analysoinut muun muassa brittiläinen elokuvahistorioitsija Peter Cowie, joka on kuvannut käsikirjoitusta ”uskomattoman banaaliksi”. Toisaalta hän on kehunut Tapiovaaran kykyä elävöittää jokainen kohtaus omilla mielikuvillaan.


title: Varastettu kuolema

text: Aikalaisarvoissa "Helsingin Sanomien" Eino I. Hukkinen kirjoitti elokuvan olevan kokonaisuutena melko hajanaisen, mutta näki ohjauksessa lukuisia onnistuneita kohtauksia, joissa hänen mukaansa oli ”filmaattista vaistoa”. Hukkinen kehui myös näyttelijöitä lukuun ottamatta Ilmari Mäntyä, jonka roolisuoritusta hän piti laimeana. Muista näyttelijöistä huomiota kiinnitettiin erityisesti pääosan esittäjään Tuulikki Paanaseen sekä sivuroolissa olleeseen Annie Mörkiin. "Hufvudstadsbladetin" kriitikon Hans Kutterin mukaan taiteellinen anti sisältyi alkuosaan, kun taas loppu oli tyypillistä jännityselokuvaa.


title: Varastettu kuolema

text: Elokuvan sisältämiä poliittisia viittauksia eivät huomioineet kuin äärioikeiston lehdet, jotka tyrmäsivät elokuvan täysin. Kansallismielisten hallussa ollut "Ylioppilaslehti" piti "Varastettua kuolemaa" ”kulttuurivasemmistolaisten” esiinmurtona, ja IKL:n äänenkannattaja "Ajan Suunta" kuvasi elokuvaa aatteellisesti ontoksi. Lehti moitti sitä myös isänmaanrakkauden, ”suomalaisen hengen” ja ”Suomen kansan vapaudentahdon” puutteesta, minkä vuoksi elokuvan aktivistit voisivat Ajan Suunnan mukaan yhtä hyvin olla venäläisiä vallankumouksellisia. Esitetyistä huomioista huolimatta keskustelu elokuvan poliittisuudesta ei jatkunut.


title: Varastettu kuolema

text: Vuonna 1952 "Varastettu kuolema" esitettiin ensimmäisenä suomalaisena elokuvana Elokuvakerho Studiossa sekä Akateemisessa Filmikerhossa. Elokuva herätti tuolloin huomiota taiteellisten ansioidensa vuoksi, mutta sitä ei edelleenkään pidetty tyylillisesti eheänä. "Varastettu kuolema" sai kriitikoilta arvostusta vasta vuonna 1954, jolloin Erik Blombergin leikkaama versio tuli teatterilevitykseen. Suhtautuminen oli muuttunut varauksellisesta arvostavaksi ja Tapiovaaran katsottiin ottaneen paikkansa suomalaisessa elokuvassa. "Vapaaseen Sanaan" kirjoittanut Jörn Donner piti uusintaesitystä merkkitapauksena, ja totesi elokuvan olevan edelleen ajankohtainen. "Varastettu kuolema" oli myös Blombergin vuonna 1952 ohjaaman "Valkoisen peuran" ohella harvoja suomalaisia elokuvia, jotka 1950-luvulla herättivät mielenkiintoa ulkomaisilla filmifestivaaleilla.


title: Varastettu kuolema

text: Kun elokuva vuonna 1964 esitettiin ensimmäistä kertaa televisiossa, sitä pidettiin jo yhtenä merkittävimmistä suomalaisista elokuvista. Teemansa vuoksi se nousi myös 1960-luvun vasemmistolaisen kulttuuriliikkeen suosikkielokuvien joukkoon. 1990-luvulla Helsingin Sanomat kutsui "Varastettua kuolemaa" ”klassikoiden klassikoksi” ja "Kansan Uutisten" kriitikko Harri Moilanen ”ehdottomaksi klassikoksi”. "Katso"-lehden Antti Lindqvistin mukaan se oli yksi näkemyksellisimmistä suomalaisista elokuvista. Vuonna 2012 Yleisradion kyselyssä parhaasta suomalaisesta elokuvasta "Varastettu kuolema" sai kolme mainintaa, kun voittajaksi äänestetty "Komisario Palmun erehdys" keräsi asiantuntijoilta 20 mainintaa.


title: Varastettu kuolema

text: Erik Blombergin 15 minuutilla lyhentämä versio tuli elokuvateattereihin keväällä 1954. Hän karsi lukuisia ”pahimmiksi krumeluureiksi” kutsumiaan yksityiskohtia, jolloin elokuvasta tuli perinteisempi ja suoraviivaisempi. "Varastettu kuolema" restauroitiin ensimmäisen kerran vuonna 1996, jolloin sitä esitettiin Suomen ensimmäisen kaupallisen elokuvaesityksen satavuotisjuhlan kunniaksi järjestetyssä Suomen elokuva-arkiston näytäntösarjassa.


title: Varastettu kuolema

text: Vuonna 2017 elokuva restauroitiin uudelleen Kansallisessa audiovisuaalisessa arkistossa. Blombergin leikkaamat 15 minuuttia lisättiin käsikirjoituksen mukaisiin paikkoihin ja samalla elokuvan sävyjä korjattiin. Uudessa kokonaisuudessa korostuvat erityisesti Tapiovaaran tekemät tyylikokeilut. Joulukuussa 2017 se oli yksi Lontoossa esitetyn ”Finland: Independence Day” -sarjan elokuvista.


title: Varastettu kuolema

text: Varastettu kuolema esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran 14. maaliskuuta 1964, jonka jälkeen se on nähty MTV:n ja Yleisradion esittämänä toistakymmentä kertaa. Kun elokuva vuonna 1987 nähtiin televisiossa 16 vuoden tauon jälkeen, seurasi sitä 661 000 katsojaa. Vuonna 2017 digitoitu ja restauroitu versio esitettiin televisiossa ensimmäistä kertaa saman vuoden joulukuussa. "Varastettu kuolema" julkaistiin restauroituna versiona DVD:llä elokuussa 2018.


title: The Motors

text: The Motors oli englantilainen pub rock/punk -yhtye. Se toimi vuosina 1977–1980.


title: The Motors

text: The Motors sai alkunsa vuonna 1977. Perustajana olivat entiset Ducks Deluxe -yhtyeen jäsenet Nick Garvey ja Andy McMaster sekä kitaristi Rob Hendry (joka korvattiin toukokuussa 1977 Bram Tchaikovskylla) ja rumpali Ricky Slaughter. Suurin hitti oli kappale "Airport" joka nousi Englannin singlelistalle sijalle (4) vuonna 1978. Suomenkielisen version siitä teki Tinni vuonna 1979 nimellä "Lentoon" ja kappale löytyy myös Yön versiona "Kuolematon"-albumin platinapainokselta.


title: Zoltán Kővágó

text: Zoltán Kővágó (s. 10. huhtikuuta 1979) on unkarilainen kiekonheittäjä.


title: Zoltán Kővágó

text: Kővágó voitti 1998 Annecyssä nuorten maailmanmestaruuden kiekonheitossa tuloksella 59,36. Hän osallistui Edmontonin MM-kisoihin 2001, mutta karsiutui. Seuraavana vuonna hän heitti seitsemänneksi Münchenin EM-kisoissa tuloksella 63,63. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän karsiutui, mutta seuraavana vuonna Ateenan olympialaisissa hän voitti olympiahopeaa tuloksella 67,04. Kauden lopussa hän oli toinen. Kővágó sijoittui Helsingin MM-kisoissa 2005 kymmenenneksi ja myöhemmin samana vuonna kolmanneksi.


title: Zoltán Kővágó

text: Kővágó sijoittui Osakan MM-kilpailuissa 2007 yhdeksänneksi, mutta karsiutui Pekingin olympialaisissa 2008 loppukilpailusta. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän oli kuudes tuloksella 65,17. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 ja Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui loppukilpailusta. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui alun perin kolmanneksi tuloksella 66,42, mutta hänet hylättiin myöhemmin dopingrikkomuksen takia.


title: Zoltán Kővágó

text: Kővágó kieltäytyi dopingtestistä ennen vuoden 2012 Lontoon olympialaisia, ja sai kahden vuoden kilpailukiellon.


title: Zoltán Kővágó

text: Kővágó karsiutui loppukilpailusta Zürichin EM-kilpailuissa 2014 ja Pekingin MM-kilpailuissa 2015. Hän sijoittui 2016 kuudenneksi Amsterdamin EM-kilpailuissa ja seitsemänneksi Rio de Janeiron olympialaisissa. Hän karsiutui loppukilpailusta Lontoon MM-kilpailuissa 2017.


title: Kummituslentokoneet

text: Kummituslentokoneet () olivat havaintoja lähinnä 1930-luvulla enimmäkseen pohjoisessa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa lentäneistä tunnuksettomista lentokoneista. Havaintoja tehtiin myös muualla maailmassa, muun muassa Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Monesti kummituslentokonehavaintoja pidettiin harhanäkyinä, huhupuheina tai joukkosuggestiona.


title: Kummituslentokoneet

text: Havaintojen mukaiset kummituslentokoneet poikkesivat tehtyjen havaintojen mukaan silloisista lentokoneista. Koneissa oli monesti maahan suunnattuja valonheittäjiä, ne lensivät hyvin vaarallisessa säässä, tekivät uskomattomia lentosuorituksia ja niissä ei ollut tunnuksia. Kummituslentokoneet toimivat usein lumimyrskyssä, mutta myös sumussa. Monesti koneiden ohjaamo oli kirkkaasti valaistu. Koneet havaittiin usein vaarallisen matalalla tai leijailevan ilmassa paikallaan. Koneista saattoi kuulua normaali lentokoneen ääni, tai ne saattoivat olla täysin äänettömiä. Niiden tekemät lentosuoritukset olivat yleisen lentämisen tasolle mahdottomia. Koneille ei tiettävästi koskaan sattunut onnettomuutta. Koneiden laskeutumissuksien jälkiä löydettiin, mutta miehistöä ei yleensä nähty, kerran tosin nähtiin koneen kirkkaasti valaistussa ohjaamossa kaksi valkeaturkkista miestä.


title: Kummituslentokoneet

text: Nykyiset ufotutkijat pitävät niitä ufoina. Aikalaiset taas olettivat niiden olleen salakuljettajien koneita tai venäläisiä, saksalaisia tai jopa japanilaisia vakoilukoneita. Suomen puolustusvoimien vuoden 1937 raportin mukaan ne olivat mielikuvituksen tuotetta.


title: Kummituslentokoneet

text: Kummituslentokonehavaintoja oli erityisesti talvina 1933–1934 ja 1936–1937 Fennoskandian pohjoisosassa. Talvella 1933–1934 tuli Norjasta 234 raporttia, 137 Suomesta ja 96 Ruotsista. Ruotsin ilmavoimat etsivät kummituslentokoneita tuloksetta.


title: Kummituslentokoneet

text: Ensimmäinen runsaasti julkisuutta saanut havainto kummituslentokoneesta tehtiin jouluaattoiltana Pohjois-Ruotsissa Kalixin kaupungin yllä. Pohjanlahdelta saapui kone, jossa oli kirkas valonheittäjä. Se jatkoi lentoaan länteen kello 18.00. Tästä alkoi noin kaksi kuukautta kestänyt jatkuva lehtikirjoittelun ja havaintojen sarja. Alussa kummituslentokoneita nähtiin Ruotsissa ja Norjassa, tammikuun lopusta alkaen myös Suomessa. Eräs Ruotsissa nähty kummituslentokone oli yksimoottorinen, suuri, harmaa ja suksilla varustettu. Ruotsin ilmavoimat etsivät kummituslentokoneita tammikuun alusta lähtien. Paikalliset sanomalehdet saattoivat vastaanottaa jopa sata kummituslentokoneilmoitusta päivässä. Jotkut väittivät nähneensä kummituslentokoneita jo monen kuukauden ajan.


title: Kummituslentokoneet

text: Suomessa ensimmäinen huomiota herättänyt havainto tehtiin Kemissä 23. tammikuuta kello 18.15, jolloin tuntematon lentokone lensi meren yllä. Kone nähtiin säännöllisesti noin kolmen viikon ajan. Kävi ilmi, että kummituslentokoneita oli nähty jo aiemminkin. Suomen ilmavoimat tehostivat valvontaansa, mutta havainnot jatkuivat. Kummituslentokoneista tehtiin eniten havaintoja tammi–helmikuun vaihteessa. Helmikuussa koneita nähtiin yhä etelämpänä, 8. tammikuuta Jyväskylässä ja Pieksämäellä. Helmikuun loppupuolella havainnot vähenivät, ja maaliskuussa koko havaintoaalto alkoi olla ohi. Alavieskassa löydettiin leveät jalasten jäljet, toinen tien vieren pehmeässä hangessa, toinen tiellä.


title: Kummituslentokoneet

text: Norjan kummituslentokoneaalto oli tammi–maaliskuussa 1934. Koneita nähtiin Pohjoismaiden lisäksi Euroopassa ja Amerikassa. Helmikuussa tunnistamattomia lentokoneita nähtiin myös Aasiassa. Kummituslentokonepilojakin tehtiin: Ruotsissa Taalainmaalla putosi ilmapalloon kiinnitetty palava paperinippu, jonka papereissa ei ollut kirjoitusta. Sen väitettiin olevan peräisin kummituslentokoneesta.


title: Kummituslentokoneet

text: Vuoden 1934 jälkeen kummituslentokonehavainnot harvenivat.


title: Kummituslentokoneet

text: Suomen ilmavoimat pyrki ensisijaisesti tutkimaan olivatko havainnot tuntemattomia lentokoneita. Ilmavoimat suoritti 31. tammikuuta 1934 yölennon lentokoneen valojen näkymisen kokeilemiseksi. 1 500 metrissä koneen havaitseminen ei onnistunut harjaantumattomalle moottorin äänen kuuluessa. Puolipimeässä 300 metrin korkeudessa havaittiin keula- ja perävalo, ja purjehdusvalot järjestyksessä vihreä ja punainen. Keula- ja perävalo näkyivät noin 15–20 kilometrin etäisyydeltä. Ne olivat ainoat valot, jotka näkyivät suoraan lennettäessä havaitsijan yli.


title: Kummituslentokoneet

text: Jotkin havainnot on voitu kohtuullisen luotettavasti selittää planeetan tai kirkkaan tähden avulla. Erään yöhavainnon nopeus oli puolestaan havaintokertomusten perusteella tehtyjen laskelmien mukaan 1 500 km/h, mikä oli lentotekniikan tasolle ylivoimaista. Havainnon nopeus selittyisi meteorilla. Selitystä vaikeuttaa että muualla tehtiin samoihin aikoihin riippumattomasti havaintoja samankaltaisista valoista, joiden selittäminen yhdellä kohteella on epäloogista. Ilmavoimat suoritti lentokokeen tämän tapauksen johdosta. Havaintoalueen yli tehtiin yöllinen lento, joka jäljitteli havainto-olosuhteita. Moottorin ääni kuului selkeästi. Lisäksi koneen lentovalot olisivat peittyneet hetkeksi sen lentäessä havaitsijoiden ohi, mitä ei ollut tapahtunut. Lentokokeen avulla myös todettiin havaitun kohteen hyvin suuri nopeus.


title: Kummituslentokoneet

text: Toinen vastaava koe suoritettiin havainnosta, jossa valo oli liikehtinyt pienellä alueella vaihdellen väriään. Ilmiöllä oli toisistaan riippumattomia havaitsijoita, ja saadun kolmion avulla voitiin laskea, että aiheuttajan täytyi olla avaruudessa. Lentokone ei vastannut havaintoa ja lentokoneen liikehdintä pienellä alueella olisi peittänyt sen valoja havaitsijalta. Mahdollinen selitys saattaa olla Sirius-tähti, mutta erilliset havainnot eivät puoltaisi tätä. Sirius on taivaan kirkkain tähti ja voi näkyä eri väreissä vaihtaen niitä ilmakehän taiton vuoksi.


title: Kummituslentokoneet

text: Ilmavoimat tutki Alavieskan kerrottua laskeutumispaikkaa. Paikka todettiin mahdottomaksi laskeutua tai nousta tavanomaisella lentokoneella. Neuvostoliitolla oli autogiroja, mutta niiden toimintasäde olisi ollut liian lyhyt.


title: Kummituslentokoneet

text: Eräs jälki selittyi hevosvetoisen reen jäljeksi, ja se voitiin varmistaa ajamalla reellä uudelleen. Kylän väen suolla havaitsemia kirkkaita valoja tämä ei selittänyt.


title: Kummituslentokoneet

text: Amerikkalainen monipuolisesti paranormaaleja ilmiöitä tutkinut ufotutkija John Keel nosti kummituslentäjät vuonna 1971 ufojen joukkoon.


title: Club de Regatas Vasco da Gama

text: Club de Regatas Vasco da Gama eli Vasco Da Gama eli Vasco on Brasiliassa Rio de Janeirossa toimiva urheiluseura, pääasissa jalkapalloseura.


title: Club de Regatas Vasco da Gama

text:
(1): 1998
(1): 2000


title: Club de Regatas Vasco da Gama

text: (4): 1974, 1989, 1997 ja 2000


title: Club de Regatas Vasco da Gama

text: (1): 2011


title: Club de Regatas Vasco da Gama

text: (3): 1958, 1966 ja 1999


title: Club de Regatas Vasco da Gama

text: (24): 1923, 1924, 1929, 1934, 1936, 1945, 1947, 1949, 1950, 1952, 1956, 1958, 1970, 1977, 1982, 1987, 1988, 1992, 1993, 1994, 1998, 2003, 2015, 2016


title: Komitea

text: Komitea ( ’uskoa jonkun tehtäväksi’) on Suomessa valtionhallinnon asettama väliaikainen toimielin.


title: Komitea

text: Komiteoita ovat muun muassa toimikunta ja neuvottelukunta eli delegaatio, joka on pysyvämpi. Euroopassa niitä on kutsuttu myös komissioiksi.


title: Komitea

text: Komitean perinteinen työn tulos on mietintö. 1990-luvun lopulta alkaen eri maissa on komiteoiden julkisella rahoituksella toteutettavien hankkeiden edistämistöitä on annettu selvitysmiesten ja viisaiden miesten (esimerkiksi EU:n ilmailu- ja avaruustutkimuksessa, mukana muun muassa Carl Bildt) tai ryhmien (esimerkiksi EU:n turvallisuusasioissa, mukana muun muassa Martti Ahtisaari) kirjoitettavaksi.


title: Gustaf Ranin

text: Gustaf Emanuel Ranin, aik. "Kustaa Raninen" (2. syyskuuta 1825 Sääminki – 30. lokakuuta 1896 Kuopio) oli Kuopion ensimmäisiä tukkukauppiaita ja laivanvarustaja.


title: Gustaf Ranin

text: Gustaf Ranin syntyi posteljooni "Lars Ranisen" ja hänen vaimonsa "Henrikan" (toisissa lähteissä "Fredrika") o.s. "Mahlbergin" perheeseen Säämingissä nykyisen Savonlinnan-Punkaharjun alueella.


title: Gustaf Ranin

text: Ranin harjoitti kauppaa aluksi ostaen maaseudun tuotteita – voita, talia ja tervaa – ja kooten niitä tukkueriksi, jotka hän toimitti Viipuriin ja Pietariin, missä ne vaihdettiin maaseudulla tarvittuihin hyödykkeisiin kuten suolaan, sokeriin ja kahviin. Hänen nimeään kantava kauppahuone perustettiin vuonna 1852.


title: Gustaf Ranin

text: Ranin aloitti teollisen viinanpolton 1859. Hänen kumppaninaan siinä oli toinen kauppias, Rurik Kellgren. "Gust. Raninin", kuten hänen nimensä kirjoitettiin liikkeen nimessä, toimialoihin kuuluivat myöhemmin erityisesti myllyt, polttimoteollisuus sekä panimot. Pääomat ja perusta teollisuudelle tulivat maalaistavaran välityksestä ja tukkukaupasta.


title: Gustaf Ranin

text: O. Y. Gust. Ranin oli myös laivanvarustaja. Sen lipun alla purjehtivat Aino, Wellamo, Wipunen, Panu ja Koljonniemi. S/S Wipunen on edelleen yhtiön omistuksessa liikennöintikuntoisena.


title: Gustaf Ranin

text: Gustaf Raninin veli Lars Gustav eli Lassi oli näyttelijä Helge Raninin isä ja Matti Raninin isoisä.


title: Gustaf Ranin

text: Teatterineuvos Matti Ranin kertoo isoisänsä veljen Gustaf Raninin yrityksen tuotteiden joutumisesta savolaisen huumorin kohteeksi: "Raninin olut oli kuuluisaa vähän kauempanakin. Olutpullon etiketissä luki "VALMIST. GUST. RANIN." Murteella puhuvat savolaiset antoivat oluelle sattuvan lempinimen: "VALMIST. KUST.""


title: Willem de Sitter

text: Willem de Sitter (6. toukokuuta 1872 – 20. marraskuuta 1934) oli alankomaalainen astronomi, matemaatikko ja fyysikko.


title: Willem de Sitter

text: Willem de Sitter syntyi vuonna 1872 Friisinmaan provinssissa sijaitsevassa Sneekin kunnassa. De Sitter opiskeli matematiikkaa Groningenin yliopistossa ja liittyi Groningenin astronomiseen laboratorioon. De Sitter työskenteli Etelä-Afrikassa observatoriossa vuosina 1897–1899, jonka jälkeen hänelle tarjottiin työpaikkaa Leidenin yliopistosta. Hän johti Leidenin observatoriota aina kuolemaansa asti.


title: Willem de Sitter

text: De Sitter vaikutti erityisesti kosmologiaan. De Sitter väitteli Albert Einsteinin kanssa siitä, onko olemassa materiaalia, jota ei voida havaita sähkömagneettisella säteilyllä. Nykyään tällainen aine tunnetaan pimeänä aineena. Hän kehitti myös De Sitterin avaruuden, joka on eräs yleisen suhteellisuusteorian ratkaisu. Lopputuloksena on eksponentiaalisesti kasvava maailmankaikkeus.


title: Willem de Sitter

text: De Sitter tutki paljon Jupiteria.


title: Garth Rockett & The Moonshiners Live at the Ritz

text: Ian Gillan kokosi muutaman ystävänsä kanssa Garth Rockett & The Moonshiners -bändin Deep Purplen The House of Blue Light -kiertueen jälkeen ja alkoi tehdä muutamia keikkoja Englannissa. Pian tämän jälkeen Ian Gillan sai kuulla, että hänet on erotettu Deep Purplesta. Tämän jälkeen Garth Rockett & The Moonshiners teki kiertueen Englannissa. Tältä kiertueelta julkaistiin myöhemmin livelevy Garth Rockett & The Moonshiners: Live at the Ritz.


title: Merikanto

text: Merikanto on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Merikantoja ovat:


title: Pamfile

text: Pamfile () (n. 100 jaa.) oli antiikin kreikkalainen historioitsija. Hän oli kotoisin Epidauroksesta ja vaikutti Roomassa. Hän erottuu antiikin aikaisten historioitsijoiden joukosta naispuolisena.


title: Pamfile

text: Pamfilen pääteos on "Muistiinpanot" (, "Hypomnēmata"), joka käsitti 33 kirjaa. Sen lähteenä hän käytti muun muassa Ktesiaan kirjoittamaa Persian historiaa. Diogenes Laertios käytti Pamfilen teosta lähteenä omille filosofielämäkerroilleen. Teoksesta on säilynyt katkelmia myös Fotioksella.


title: Retentioaine

text: Retentioaine on paperikoneen ajettavuutta ja paperin laatua parantava kemiallinen yhdiste. Retentioaineet aikaansaavat täyteaineiden, kemikaalien ja kuitujen sopivan kiinnittymisen paperirainaan. Retentioaineina käytetään muun muassa polyakryyliamideja, joiden moolimassa ja ionisuus on valittu määrätylle paperikoneille ja -laaduille sopivaksi. Paperikoneiden kasvava nopeus ja paperin korkeat laatuvaatimukset asettavat uudet vaatimukset retentioaineille, jotka nykyään ovat lähes yksinomaan monikomponenttijärjestelmiä.


title: Retentioaine

text: Retentioaineena käytetään anionisten ja kationisten retentioaineiden yhdistelmiä, joita kutsutaan Dual-retentiojärjestelmiksi. Tällaisia ovat esimerkiksi kationisoitu tärkkelys yhdistettynä anioniseen piihapposooliin. Neutraalissa ja alkalisessa paperinvalmistuksessa käytetään nykyään polyakryyliamideihin ja mikropartikkeleihin perustuvia retentiojärjestelmiä, joiden avulla saavutetaan hyvä formaatio ja tehokas vedenpoisto rainasta. Mikropartikkelijärjestelmät tehostavat myös paperikoneen märänpään muiden kemikaalien retentiota. Puupitoisten paperilaatujen valmistuksessa käytetään retentiojärjestelmiä, jotka perustuvat kationisen koagulantin käyttöön yhdessä kationisen akryyliamidin kanssa.


title: Rosneft

text: Rosneft () on Venäjän kolmanneksi suurin yhtiö ja yksi maailman suurimmista öljyntuottajista. Rosneft on pääosin Venäjän valtion omistama yritys ja se noteerataan Moskovan pörssissä. Yritys on ostanut runsaasti konkurssiin menneen Jukosin omaisuutta. Myös talouslehti Forbesin kevään 2012 listauksen mukaan Rosneft oli Venäjän 3. suurin; maailman listalla yhtiön sijoitus oli 71.


title: Rosneft

text: Rosneft on ostanut runsaasti konkurssiin menneen Jukosin omaisuutta. Merkittävimpiä ostoksia olivat vuonna 2004 ostettu tuotantoyksikkö "Yuganskneftegaz" ja vuonna 2007 ostettu huoltoasemaverkosto. Yuganskneftegaz on Rosneftin suurin tuotantoyksikkö. Sen öljykentiltä Hanti-Mansiassa pumpattiin vuosina 2008-2010 yli puolet koko Rosneftin öljytuotannosta (vuonna 2010 yhteensä 115,8 miljoonaa tonnia).


title: Rosneft

text: Heinäkuussa 2006 Rosneft listautui Lontoon ja Moskovan pörsseihin, joissa sen osakkeita myytiin 10,4 miljardin dollarin arvosta. Listautuminen oli historian kuudenneksi suurin ja yhtiön arvoksi arvioitiin sen listautuessa 79,8 miljardia dollaria. Tarkoituksena oli yksityistää yritys kolmen vuoden sisällä. Kuitenkin keväällä 2007 yritys luokiteltiin Venäjän kannalta strategiseksi yritykseksi. Tämän arveltiin merkitsevän, että Venäjän valtio ei alenna omistustaan alle 75 prosentin.


title: Rosneft

text: Kesäkuussa 2007 Venäjän teollisuus- ja energiaministeri Viktor Hristenko ilmoitti antavansa itäisen Siperian porausoikeudet valtioenemmistöisille Rosneft ja Gazprom-yhtiöille. Yritykset haluaisivat tutkia erityisesti Sahalinin alueita ja Magadanin alueita.


title: Rosneft

text: Toisaalla Moskovassa Rosneft aloitti neuvottelut Jukosin vanhan pääkonttorirakennuksen ostamisesta Prana-yhtiöltä. Tämä salaperäinen yhtiö oli voittanut rakennuksen huutokaupassa. Venäläinen talouslehti Kommersant epäili kyseessä olleen Rosneftin ja Jukosin velkoihin liittyvä järjestely.


title: Ufojen luokittelu

text:
Ufojen luokittelu on ufohavaintojen lajittelemista havaitsijoiden laatiman raportin ja/tai tutkimuksen aikana koottujen yhteisten piirteiden perusteella.
Tunnetuin lienee yhdysvaltalaisen ufotutkijan J. Allen Hynekin luokittelu yövaloihin, päiväkiekkoihin, tutka- ja näköhavaintoihin, lähihavaintoihin, fyysisiä vaikutuksia aiheuttaviin ja humanoiditapauksiin. Monia ufoluokitteluja on arvosteltu havaintoaineistoon sopimattomiksi. Esimerkiksi Hynekin ufoluokittelussa ei ole luokkaa yöllä nähdylle valottomalle kohteelle. Näin ollen Hynekin ufoluokittelun on väitetty luovan ennakko-oletuksia siitä, millaisia ufot ovat.Hynekin ufoluokittelu on monesti käytetty, mutta melko karkea ufojen luokitus. Luokittelussa esiintyvät "lähituntumat" on usein ollut tapana suomentaa ensimmäisen asteen yhteys, toisen asteen yhteys jne.


title: Ufojen luokittelu

text:
Steven Spielbergin elokuvan Kolmannen asteen yhteys alkuperäinen nimi "Close Encounters of the Third Kind" perustuu Hynekin luokitukseen. Hynek oli elokuvan neuvonantajana ja sen ufo-kohtaukset mukailevat etenkin Levellandin ufotapausta sekä Yhdysvaltain Portagen piirikunnassa
sattunutta apulais-sheriffi Dale Spaurin ja auttamassa olleen Wilbur Neffin Portagen ufo- takaa-ajoa 1966 jolla oli useita todistajia. Tapaus kuuluu muutoin lähituntuman 2.lajiin.


title: Ufojen luokittelu

text: Ufot voidaan luokitella niiden havaintoraporttien arvioidun luotettavuuden ja havaintojen outouden perusteella.


title: Ufojen luokittelu

text:
Luotetettavuusluokitus on arvio sille, miten todennäköisesti ufohavainnon tapahtumasarja oli havaitsijan kuvaaman kaltainen.
Luotettavalla havainnolla on monta, parhaassa tapauksessa toisistaan riippumatonta todistajaa.
Hyvin epäluotettava todistus on esimerkiksi haastattelukerroilla muuttuva tarina, jolla on vain yksi todistaja.


title: Ufojen luokittelu

text: Esimerkiksi kaukana havaittu, havaitsijalle normaalista poikkeava valopiste ei ole kovinkaan outo, mutta maahan laskeutunut alus, josta astuu humanoidi, on hyvinkin outo. Oudot ufotapaukset on hyvin vaikea selittää jollakin luonnon ilmiöllä. Selitykset ovat silloin havaitsijaan liittyviä tai todellisia. Havaitsijaan liittyvä psykologinen selitys voi olla sepite tai hetkellinen nukahtaminen, jonka aikana nähdään unta.


title: Ufojen luokittelu

text: Skeptikko Klassin mielestä Hynekin outous-luotettavuusluokitus on subjektiivinen eli luokittelijasta riippuva, eikä näin kerro mitään ufoista, vaan Hynekistä itsestään.


title: Ufojen luokittelu

text: Outous S StrangenessEsimerkkejä Hynekin outousluokituksestaLuotettavuus P ProbabilityEsimerkkejä Hynekin luotettavuusluokituksestaEsimerkkejä Voidaan käyttää myös kymmenportaista asteikkoa S0-9, P0-9.


title: Ufojen luokittelu

text: Randlensin-Warringtonin raportin ufoluokitus vastaa lähinnä Hynekin luotettavuus-ulottuvuutta.Jonkun tapauksen pistäminen luokkaan riippuu vaikkapa siitä, tarkastelleenko ensimmäistä raporttia vai myöhempiä tutkimuksia. On huomattava, että luokkaan A:kaan kuuluva tapaus ei ole luotettava. Esimerkiksi Kinnulan ufohuijaus kuului luokkaan B koska Tapani Kuningas haastatteli ufojen näkyjöitä. Hän myös kävi havaintopaikalla, mutta melko kauan tapauksen jälkeen. Silloin Kinnulan huijaus olisi kuulunut luokkaan A. mutta alkuperäinen tieto oli sanomalehdessä oleva aprillinpäivänä julkaistu uutinen, ja tapaus kuului sen mukaan luokkaan E.


title: Ufojen luokittelu

text: Jacques Valléen luokitus vastaa lähinnä Hynekin outous-ulottuvuutta. Tyypit jaetaan vielä alaluokkiin, esimerkiksi I-A on lähellä maanpintaa, lähellä puiden latvoja ja I-C on sama kuin Hynekin CE III. Valléen ensimmäine luokitus on jossain määrin epämääräinen, mutta tuo esille joitain ufoilmiön piirteitä.tähdenkaltaisia kauan paikoillaan pysyviä kohteita.


title: Ufojen luokittelu

text: Ranskalaisen Jacques Valléen uusi ufoluokitus sisältää kaksi ulottuvuutta, joista toinen kuvaa tapauksen etäisyyttä ja outoutta, toinen ufon vaikutuksia.. Valléen tarkoituksena on ollut yhdistää hänen aikaisempi oma ufoluokituksensa, ja Hynekin luokitus. Kaukainen, outo paikallaan pysvä valo kuuluu luokkaan AN-1. Vammautumiseen johtava ufon kohtaamine kuuluu luokkaan CE-5.


title: Ufojen luokittelu

text: Ensimmäinen ulottuvuusToinen ulottuvuus, ufoon liittyviä vaikutuksiaHynek esittelee luomansa luokittelujärjestelmän ja niiden tyyppiesimerkit.


title: Ufojen luokittelu

text: Kirjassa on esitelty sekä Hynekin että Valléen luokittelu.


title: Ufojen luokittelu

text: Kaikki Uforaportit esittelevät Suomen ufotutkijoiden käyttämät luokittelut.


title: Ufojen luokittelu

text: UFO-Finland ry: Kerää tietoa UFO-havainnoista viitattu 14.09.2008


title: Hussein Chalayan

text: Hussein Chalayan, MBE (tai Hüseyin Çağlayan, s. 1970 Nikosia) on brittiläis-turkkilais-kyproslainen muotisuunnittelija. Usein minimalistista tyyliä suosiva Chalayan on opiskellut suunnittelua Lontoossa sijaitsevassa Central St. Martin’s School of Artissa. Englantiin hän muutti perheensä kanssa 1982.


title: Hussein Chalayan

text: Chalayan on valittu vuoden brittiläiseksi muotisuunnittelijaksi kaksi kertaa. Lontoon lisäksi hän työskentelee erityisen aktiivisesti İstanbulissa. Vuonna 2006 Chalayanille myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan arvonimi Brittiläisen imperiumin jäsen (MBE).


title: Alexander McCall Smith

text: Alexander (R.A.A.) "Sandy" McCall Smith, CBE, FRSE, (s. 24. elokuuta 1948 Bulawayo, Rhodesia) on skotlantilainen kirjailija ja Edinburghin yliopiston oikeustieteen emeritusprofessori. McCall Smith on arvostettu oikeuslääketieteen ja bioetiikan asiantuntija. Kansainvälisesti hän on kuitenkin tunnettu erityisesti kirjailijana ja Mma Ramotswe tutkii -kirjasarjan kirjoittajana.


title: Alexander McCall Smith

text: Alexander McCall Smith on syntynyt Rhodesiassa, nykyisessä Zimbabwessa. Nuoruutensa hän asui Bulawayossa, lähellä Botswanan rajaa. Myöhemmin hän muutti Skotlantiin, jossa opiskeli oikeustieteen tohtoriksi. Valmistumisensa jälkeen McCall Smith palasi vuosiksi takaisin Afrikkaan ja oli mukana perustamassa oikeustieteen opetusta Botswanan yliopistoon. McCall Smith on luennoinut ympäri maailmaa useissa eri yliopistoissa, esimerkiksi Italiassa ja Yhdysvalloissa. Afrikasta hän palasi takaisin Skotlantiin, jossa toimi Edinburghin yliopistossa oikeustieteen professorina.


title: Alexander McCall Smith

text: McCall Smith on toiminut oman alansa järjestöjen johtotehtävissä. Hän on arvostetun brittiläisen lääketieteellisen julkaisun (British Medical Journal) eettisen komitean entinen puheenjohtaja. Lisäksi McCall Smith on Human Genetics Commission of the United Kingdomin entinen varapuheenjohtaja sekä UNESCO:n kansainvälisen bioeettisen lautakunnan entinen jäsen.


title: Alexander McCall Smith

text: McCall Smith nimitettiin joulukuussa 2006 Brittiläisen imperiumin ritarikuntaan (CBE). Kesäkuussa 2007 hänelle myönnettiin kunniatohtorin arvonimi Edinburghin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan kolmesataavuotisjuhlissa.


title: Alexander McCall Smith

text: Harrastuksenaan McCall Smith soittaa kontrabassoa sekä sousafonia perustamassaan orkesterissa nimeltä The Really Terrible Orchestra. Hänen vaimonsa Elisabeth on orkesterin huilisti.


title: Alexander McCall Smith

text: Alexander McCall Smith on kirjoittanut tai toimittanut yli 60 teosta, joista osa käsittelee hänen erikoisalaansa lääketieteen etiikkaa. Hän on julkaissut myös novellikokoelmia, humoristisia romaaneja sekä lastenkirjoja. Kaiken kaikkiaan McCall Smithin kirjoja on tähän mennessä käännetty 40 kielelle ja myyty yli 14 miljoonaa kappaletta.


title: Alexander McCall Smith

text: McCall Smith aloitti kirjailijan uransa lastenkirjailijana 1980-luvulla. Hänen kansainvälisesti tunnetuimpia kirjojaan ovat Mma Ramotswe -romaanit, joissa McCall Smith tutustuttaa lukijan lämminhenkisesti botswanalaiseen arkipäivään. Ensimmäinen Mma Ramotswe -romaani, "The No.1 Ladies' Detective Agency" (suom. Naisten etsivätoimisto nro 1, 2003), ilmestyi vuonna 1998. Kirja sai kaksi Booker Judges' Special Recommendationia ja valittiin Times Literary Supplementin äänestyksessä yhdeksi vuoden merkittävimmistä kirjoista.


title: Alexander McCall Smith

text: Tähän mennessä Mma Ramotswe -sarjaa on ilmestynyt 18 osaa, joista 16 on julkaistu suomeksi. McCall Smithiltä on ilmestynyt suomeksi myös Akimbo-pojasta kertovia lastenromaaneja.


title: Alexander McCall Smith

text: Mma Ramotswe -sarjan lisäksi McCall Smith on kirjoittanut kolmea muuta romaanisarjaa: Professor Dr. von Igelfeld Entertainments -sarja (2003-), The Sunday Philosophy Club -sarja (2004-) ja The 44 Scotland Street -sarja (2005).


title: Cherkazoo and Other Stories

text: Cherkazoo and Other Stories on Ian Gillanin vuosien 1972–75 soolosessioista koottu levy. Ensimmäiset kahdeksan kappaletta on julkaisemattomalta soundtrackilta Cherkazoo joka oli Gillanin tekemä lastentarina 70-luvun alkupuolelta.


title: Pohjoinen liitto

text: Pohjoinen liitto eli Yhdistynyt islamilainen rintama Afganistanin pelastamiseksi ("Jabha-yi Muttahid-i Islami-yi Milli bara-yi Nijat-i Afghanistan") oli sotilaallis-poliittinen sateenvarjojärjestö, jonka Afganistanin islamilainen valtio loi vuonna 1996.


title: Pohjoinen liitto

text: Järjestö yhdisti useita afganistanilaisia ryhmiä, jotka aiemmin taistelivat keskenään, taistelemaan yhdessä Talibania vastaan. Sen nimellinen johtaja oli syrjäytetty Afganistanin islamilaisen valtion presidentti Burhanuddin Rabbani ja sotajoukkojen komentaja Ahmad Shah Massoud.


title: Pohjoinen liitto

text: Pohjoinen liitto oli ryhmittymä, johon kuului lähinnä muita kansallisuuksia kuin pataaneita eli afgaaneja: tadžikkeja, uzbekkeja ja hazaroita. Heitä yhdisti lähinnä afgaaneja edustaneiden talibanien vastustaminen.


title: Kontakti

text: Kontakti voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Ufokontakti

text: Ufokontaktit ovat tapauksia, joissa yksittäiset ihmiset väittävät matkustaneensa ufojen kyydissä, käyneensä vierailla planeetoilla ja niin edelleen.


title: Ufokontakti

text: Jo 1758 Emanuel Swedenborg väitti saaneensa psyykkisen yhteyden toisiin planeettoihin.


title: Ufokontakti

text: George Adamski julkisti 1952 kirjansa, jonka innoittamana syntyi tyypillinen ufokontaktin muoto, jossa ihmisen näköiset ystävälliset humanoidit liikkuivat emäaluksesta lähtevillä lentävillä lautasilla. Ufojen kyytiin päässeet ihmisvieraat matkustivat Maan kiertoradalla, Kuuhun, Venukseen ja Marsiin.


title: Ufokontakti

text: 1950-luvun lopulla monet kontaktihenkilöt väittivät olleensa avaruusolentojen kanssa psyykkisessä kontaktissa, ”kanavoinnissa”, sen sijaan että olisivat fyysisesti matkustaneet avaruusaluksilla. Tämä yleistyi taas 1960-luvun lopulla.


title: Ufokontakti

text: Suomessa väitetyistä ufokontakteista ovat kertoneet Aino Kassinen, Helge Lindroos, Tapio Kaitaharju, Markus Räsänen, Osmo T. Liene, Toivo Kovanen, Aarno Heinonen, Arvi Saarentaus, Helena Gustafsson, Raili Lehtonen, Sinikka Oinonen, Pauli Aalto ja monet muut.


title: Vadims Vasiļevskis

text: Vadims Vasiļevskis (s. 5. tammikuuta 1982 Riika) on latvialainen keihäänheittäjä.


title: Vadims Vasiļevskis

text: Vasiļevskis karsiutui 1999 Bydgoszczin alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa. Seuraavana vuonna hän heitti Santiago de Chilen nuorten MM-kisoissa kahdeksanneksi tuloksella 68,14. Hän osallistui Münchenin EM-kisoihin 2002, mutta karsiutui heitettyään 78,20. Hän voitti olympiahopeaa Ateenan olympialaisissa 2004 tuloksella 84,95. Myöhemmin samana vuonna hän oli kahdeksas. Seuraavana vuonna hän karsiutui Helsingin MM-kisoissa.


title: Vadims Vasiļevskis

text: Vasiļevskis sijoittui vuonna 2006 neljänneksi Göteborgin EM-kisoissa ja . Kesällä 2007 hän heitti omaksi ennätyksekseen 90,73, ja oli MM-kisoissa jälleen neljäs. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui yhdeksänneksi. Myöhemmin samana vuonna hän voitti tuloksella 86,65. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän heitti karsintakilpailun pisimmän heiton 86,69 m ja sijoittui loppukilpailussa neljänneksi tuloksella 82,37 m. Hän oli neljäs myös . Barcelonan EM-kilpailuissa 2010, Daegun MM-kilpailuissa 2011, Helsingin EM-kisoissa 2012 ja Lontoon olympialaisissa 2012 hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Whitley Strieber

text: Whitley Strieber (s. 1945) on yhdysvaltalainen ufologi ja kirjailija, joka muun muassa kirjoitti vuonna 1987 teoksen "Ne ovat täällä", jossa kertoi mielestään luonaan vierailleista olioista, jotka hänen näkemyksessään saattavat olla ulkoavaruuden humanoideja tai eivät. Strieberillä oli aikaisemmin takana mittava ura fantasia- ja tieteiskirjallisuuden saralla.


title: Whitley Strieber

text: Elokuva "Yhteys tuntemattomaan" pohjautuu Strieberin kirjaan "Communion".


title: Beast Machines

text: Beast Machines on spin-off -sarja "" -animaatiolle, jonka tuotti Mainframe Entertainment. Se on myös samalla viimeinen spin-off -sarja alkuperäisessä "Transformers"-animaatiouniversumissa, jonka aloitti "The Transformers". Sarja kesti kahden tuotantokauden verran, ja siinä oli yhteensä 26 jaksoa.


title: Beast Machines

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Beast Machinesin sijalle 96 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla.


title: Propyleenioksidi

text: Propyleenioksidi kuuluu epoksidien eli oksiraanien aineryhmään ja on heterosyklinen yhdiste. Aineen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava CHCHCHO. Siitä käytetään myös nimiä "1,2-epoksipropaani", "metyylioksiraani", "metyylietyleenioksidi" ja "propeenioksidi".


title: Propyleenioksidi

text: Propyleenioksidi on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan erittäin helposti syttyvää, haihtuvaa, väritöntä nestettä, jolla tunnusomainen haju. Propyleenioksidin moolimassa on 58,08 g/mol, sulamispiste −104 °C, kiehumispiste 34 °C, suhteellinen tiheys 0,8 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste −37 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 449 °C ja CAS-numero 75-56-9. Aine liukenee veteen 40,5 g/100 ml lämpötilan ollessa 20 °C.


title: Propyleenioksidi

text: Propyleenioksidi voi polymeroitua kiivaasti emästen, happojen ja metallikloridien vaikutuksesta aiheuttaen palo- ja räjähdysvaaran.


title: Propyleenioksidi

text: Propyleenioksidia käytetään elektronimikroskooppinäytteiden valussa. Sitä käytetään muun muassa valmistettaessa maissitärkkelyksestä isoglukoosia. Se on nestemäinen polttoaine, jota käytetään aerosolipommeissa.


title: Propyleenioksidi

text: Lyhytaikaisessa altistumisessa propyleenioksidi ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Pidempiaikainen altistuminen voi aiheuttaa ihon herkistymistä. Propyleenioksidi on luokiteltu Suomessa syöpäsairauden vaaraa aiheuttavaksi (ryhmä 3) sekä perimälle, sikiölle tai lisääntymiselle vaaraa aiheuttavaksi aineeksi. Propyleenioksidin LD-arvoksi rotalle ja hiirelle on raportoitu 380–1 140 mg/kg välillä olevia arvoja ja marsulle 660–690 mg/kg (nieltynä).


title: Billy Meier

text: "Billy" Eduard Albert Meier (s. 3. helmikuuta 1937) on sveitsiläinen ufokontaktihenkilö, joka on ottanut 1000 valokuvaa ufoista. Meier väittää tavanneensa säännöllisesti muukalaisia Seulasten tähdistöstä. Meierin tapaus on saanut ufotutkijoilta kovaa kritiikkiä, vaikka hänellä on myös tukijoita. Tunnetun ranskalaisen ufotutkija Jacques Valléen mielestä Meierin ufokuvat olivat väärennöksiä. Monet muutkin avoimet ufotutkijat ovat esittäneet jonkin asteista kritiikkiä Meierin havaintoja kohtaan.


title: Billy Meier

text: Eräs reportteri kertoi löytäneensä negatiivin, joka esittää ufojen pienoismalleja Meierin pöydällä. Meierin mukaan kyse on kokeesta, jolla hän halusi näyttää, ettei ufokuvia pysty tekemään väärentämällä. Meier väitti myös ottaneensa valokuvia ufojen naispuolisista matkustajista nimiltään Asket ja Nera. Myöhemmin kävi ilmi, että valokuvat oli otettu filmikameralla television ruudulta Dean Martin Show’n lähetysaikaan 1970-luvulla. Esimerkiksi Asket Seulasten tähdistöstä olikin todellisuudessa showtanssija- ja laulaja Michelle DellaFave, jolla on muun muassa omat Facebook-sivut internetissä.


title: Gornyin ulus

text: Gornyin ulus (, ) on jakuuttivaltainen piiritason kunnallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Viljuiskin ja Kobjain uluseihin, idässä Namin ulusiin ja Jakutskin kaupunkipiirikuntaan, etelässä Hangalassin ja Oljokminskin uluseihin sekä lännessä Verhneviljuiskin ulusiin (piiriin).


title: Gornyin ulus

text: Gornyin ulus on pääasiassa ylänköä. Tammikuun keskilämpötila on ulusin länsiosassa −36 °C ja itäosassa −40 °C. Heinäkuun keskilämpötila vaihtelee +16 ja +17 °C:n välillä. Vuotuinen sademäärä on 200–250 mm. Alueen suurimaat joet ovat Sinja ja Sitte, jotka molemmat laskevat Lenaan.


title: Gornyin ulus

text: Gornyin ulusin (piirin) hallinnollinen keskus on Berdigestjahin kylä. Piirissä on yhdeksään maalaiskuntaa (naslegia), joissa on yhteensä 16 asutuskeskusta.


title: Gornyin ulus

text: Vuonna 1989 alueella oli 10 034 asukasta, joista 93,5 prosenttia oli jakuutteja, 3,6 prosenttia venäläisiä, 0,3 prosenttia eveenejä, 0,4 prosenttia evenkejä ja muita 2,2 prosenttia. Kaikkiaan väestö koostui tuolloin 28 eri kansallisuudesta. Tärkeimmät elinkeinot alueella ovat maatalous sekä nautakarjan ja hevosten kasvatus.


title: Gornyin ulus

text: Asukasluvun kehitys:


title: Romeo (rap-artisti)

text: Romeo (oik. Percy Romeo Miller, Jr., syntynyt 19. elokuuta 1989, New Orleans, Louisiana) on yhdysvaltalainen rap-artisti, näyttelijä, ja koripallonpelaaja. Hän on viihdemoguli ja yrittäjä Master P:n poika sekä rap-laulaja C-Murderin veljenpoika. Hän on toistaiseksi tehnyt kolme studioalbumia ja kaksi kokoelmalevyä. Hänen viides albuminsa "God's Gift" julkaistiin 12. joulukuuta.2006. Romeo kävi koulua nimeltä Beverly Hills High School Beverly Hillsissä, Kaliforniassa. Hän sai täyden urheilullisen oppineisuuden pelatakseen koripalloa University of Southern Kaliforniassa ja aloitti pelaamisen vuoden 2008–2009 kaudessa. Äskettäin Miller nimitettiin Los Angelesin tiedottajaksi The Los Angeles Earth Day Festivalissa.