title: Aleksi Valavuori

text: Manageroinnin ja tv-työn lisäksi Valavuori työskentelee usealle yritykselle sisällöntuottajana sekä mainoskasvona. Vuonna 2011 Valavuori aloitti Kultaranta Resort Oy:n luovana johtajana ja lopetti sen palveluksessa vuonna 2012.


title: Jô

text: João Alves de Assis Silva, joka tunnetaan paremmin nimellä Jô (s. 20. maaliskuuta 1987 São Paulo, São Paulon osavaltio, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa kevätkauden 2010 Turkin Superliigassa pelaavaa Galatasarayta lainasopimuksella Manchester Citystä.


title: Jô

text: Jô pelasi Corinthiansin juniorijoukkueessa vuosina 2000–2003, jonka jälkeen aloitti ammattilaisuransa saman seuran väreissä. Hän edusti Corinthiansia vuoteen 2005 mennessä kansallisessa liigassa yhteensä 82 ottelussa, joissa teki 13 maalia. Tämän jälkeen hän siirtyi Venäjän liigassa pelaavan PFK TsSKA Moskovan riveihin. Taitava ja vahva hyökkääjä nousi nopeasti kannattajien suosikiksi tehtyään ensimmäisissä 18 ottelussaan 14 maalia. Hän teki myös kaksi maalia Mestarien liigan ottelussa Interiä vastaan. Kaikki kilpailut mukaan laskien hän pelasi TsSKA:n riveissä 77 ottelua ja teki 44 maalia.


title: Jô

text: Heinäkuussa 2008 Jô siirtyi Englannin valioliigaan, Manchester Cityn väreihin. Siirtosummaa ei julkaistu, mutta englantilaisten lehtitietojen mukaan se oli noin 24 miljoonaa euroa. Kyseessä oli Cityn kaikkien aikojen kallein pelaajahankinta. Helmikuussa 2009 hän siirtyi loppukaudeksi lainalle Evertoniin. Jô pelasi Evertonissa kahdessatoista ottelussa ja teki viisi maalia. Heinäkuussa 2009 Everton hankki uudelleen Jô:n lainalle Manchester Citystä.


title: Jô

text: Jô valittiin Brasilian maajoukkueeseen ensimmäisen kerran toukokuussa 2007. Hän ei kuitenkaan päässyt kentälle ottelussa Englantia vastaan. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi saman vuoden kesäkuussa Turkkia vastaan. Hän kuului Brasilian joukkueeseen, joka saavutti pronssia Pekingin olympialaisissa 2008 .


title: Ha’il (provinssi)

text: Ha’il () on Saudi-Arabian provinssi maan pohjoisosassa. Provinssin pinta-ala on 103 887 neliökilometriä ja asukasluku 526 882 (vuonna 2004). Provinssin pääkaupunki on Ha’il.


title: Errol Barrow

text: Errol Walton Barrow (21. tammikuuta 1920 – 1. kesäkuuta 1987) oli barbadoslainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1966–1976 ja jälleen vuodesta 1986 kuolemaansa.


title: Errol Barrow

text: Barrow opiskeli Lontoossa ja palveli Royal Air Forcessa toisen maailmansodan aikana. Hän kuului aluksi Barbadoksen Labour-puolueeseen (BLP), mutta perusti vuonna 1955 oman Demokraattisen Labour-puolueensa (DLP).


title: Makkah

text: Makkah () on Saudi-Arabian provinssi maan länsiosassa Punaisenmeren rannalla. Provinssin pinta-ala on 153 128 neliökilometriä ja asukasluku 5 797 184 (vuonna 2004). Provinssin pääkaupunki on pyhä Mekka, mutta suurin kaupunki on Jedda, joka on Saudi-Arabian tärkein satamakaupunki. Provinssin kuvernööri on prinssi Khalid al-Faisal, entisen kuninkaan Faisal ibn Abdilaziz Al Sa’udin poika.


title: Al Hudud ash Shamaliyah

text: Al Hudud ash Shamaliyah () on Saudi-Arabian provinssi maan pohjoisosassa. Sillä on rajaa Irakin kanssa. Provinssin pinta-ala on 111 797 neliökilometriä ja asukasluku 279 971 (vuonna 2004). Provinssin pääkaupunki on Arar.


title: Pirilän Kukkatalo

text: Pirilän Kukkatalo Oy on vuonna 1994 perustettu usealla paikkakunnalla toimiva puutarha-alan kauppaketju. Puutarhakeskusmyymälät sijaitsevat Helsingissä, Raisiossa, Salossa, Riihimäellä ja Tuusulassa. Kukkien lisäksi Pirilän Kukkatalo Oy tuottaa vihanneksia ja hedelmiä ja liikkeissä on tarjolla satoja kasvilajikkeita ja kasveihin liittyviä tarvikkeita. Pirilän Kukkatalo työllistää vuositasolla noin 65-150 työntekijää.


title: Pirilän Kukkatalo

text: Pirilän Kukkatalon myymälät ovat avoinna vuoden jokaisena päivänä.


title: Maureen O’Sullivan

text: Maureen Paula O’Sullivan (17. toukokuuta 1911 Boyle, Roscommonin kreivikunta, Irlanti – 23. kesäkuuta 1998 Scottsdale, Arizona, Yhdysvallat) oli irlantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Maureen O’Sullivan

text: O'Sullivanin vanhemmat olivat Charles Joseph O’Sullivan ja Mary Lovatt (o.s. Fraser). Charles O’Sullivan palveli Britannian armeijassa ja osallistui ensimmäiseen maailmansotaan. Maureen opiskeli ensin luostarikoulussa Dublinissa ja myöhemmin Lontoossa. Eräs hänen luokkatovereistaan oli Vivien Leigh, joka myöhemmin loi uran näyttelijänä. Suoritettuaan opiskelunsa loppuun Ranskassa O’Sullivan palasi Dubliniin ja aloitti työt köyhien parissa.


title: Maureen O’Sullivan

text: O’Sullivanin elokuvaura alkoi hänen tavattuaan ohjaaja Frank Borzagen, joka oli kuvaamassa 20th Century Foxin elokuvaa "Song o’ My Heart". Borzage ehdotti O’Sullivanille koekuvausta, jonka O’Sullivan voitti ja hän sai roolin irlantilaisen tenorin John McCormackin tähdittämään elokuvaan. O’Sullivan matkusti Yhdysvaltoihin kuvaamaan elokuvan loppuun.


title: Maureen O’Sullivan

text:
O’Sullivan näytteli kuudessa 20th Century Foxin elokuvassa ja kolmessa muussa muiden elokuvastudioiden alaisuudessa. Vuonna 1932 hän solmi sopimuksen Metro-Goldwyn-Mayerin kanssa ja näytteli useissa studion elokuvissa. Samana vuonna Irving Thalberg valitsi hänet Jane Parkerin rooliin elokuvassa "Tarzan – viidakon valtias", jonka miespääosaa esitti Johnny Weissmuller. O’Sullivan esitti Jane Parkeria kuudessa Tarzan-elokuvassa vuosina 1932–1942.
Hän näytteli myös William Powellin ja Myrna Loyn kanssa elokuvassa "Pettävä varjo" (1934) ja Greta Garbon ja Basil Rathbonen rinnalla "Anna Kareninassa" (1935). Hän näytteli myös Jane Bennettiä elokuvassa "Ylpeys ja ennakkoluulo" vuonna 1940. Elokuvan "Tarzan suurkaupungissa" jälkeen vuonna 1942 O’Sullivan pyysi studiolta sopimuksensa purkamista, jotta hän voisi hoitaa lavantautiin sairastunutta miestään.


title: Maureen O’Sullivan

text: O’Sullivan avioitui ensin australialaissyntyisen käsikirjoittajan ja myöhemmin Oscar-palkitun ohjaajan John Farrow’n kanssa vuonna 1936. Liitto kesti Farrow’n kuolemaan asti vuonna 1963. Tämän jälkeen O’Sullivan oli leskenä kahdenkymmenen vuoden ajan, kunnes avioitui James Cushingin kanssa vuonna 1983. Ensimmäisestä avioliitosta syntyi seitsemän lasta: Michael Damien, Patrick Joseph, Mia Farrow, John Charles, Stephanie, Prudence ja Theresa Magdalena "Tisa" Farrow.


title: Maureen O’Sullivan

text: O’Sullivan palasi valkokankaalle Paramount Picturesin elokuvassa "Kohtalon kello", jonka ohjasi hänen aviomiehensä John. Hän esiintyi satunnaisesti televisiossa ja miehensä ohjaamissa elokuvissa. Vuonna 1960 hän oli aikaisessa vetäytyä eläkkeelle, mutta näyttelijä Pat O’Brien suostutteli hänet mukaan kesäteatteriin, jonka näytelmä "A Roomful of Roses" esitettiin 1961. Tämän jälkeen O’Sullivan teki Broadway-debyyttinsä Paul Fordin rinnalla näytelmässä "Never Too Late". Pian näytelmän ensi-illan jälkeen John Farrow kuoli sydäninfarktiin.


title: Maureen O’Sullivan

text: Miehensä kuoleman jälkeen O’Sullivan esiintyi harvakseltaan elokuvissa ja televisiossa. Hän esitti vävynsä Woody Allenin ohjaamassa elokuvassa "Hannah ja sisaret" tyttärensä Mia Farrow’n roolihahmon äitiä.


title: Maureen O’Sullivan

text: Maureen O’Sullivan kuoli 87-vuotiaana sydänleikkauksen komplikaatioihin vuonna 1998. Hänet haudattiin Most Holy Redeemer Cemeteryyn, New Yorkiin.


title: Faith Idehen

text: Faith Idehen (s. 5. helmikuuta 1973) on nigerialainen entinen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili pikajuoksussa. Hän voitti pronssia Barcelonan olympialaisissa 1992 4 kertaa 100 metrin viestissä.


title: Fazil Iskander

text: Fazil Iskander (6. maaliskuuta 1929 Suhumi – 31. heinäkuuta 2016) oli abhasialainen kirjailija. Hän kirjoitti pääasiassa venäjäksi ja asui Moskovassa. Iskanderin isä oli iranilainen, joka karkotettiin 1938 Neuvostoliitosta. Iskander jäi asumaan äitinsä sukulaisten luokse.


title: Fazil Iskander

text: Hänelle myönnettiin Puškinin palkinto 1993.


title: Fujiwo Ishimoto

text: Fujiwo Ishimoto (s. 10. maaliskuuta 1941 Ehime, Japani) on japanilaissyntyinen tekstiili- ja keramiikkataiteilija, joka on asunut Suomessa vuodesta 1970. Graafikon koulutuksen saanut Ishimoto näki Maija Isolan Marimekko-kuoseja Tokiossa 1960-luvulla ja päätti matkustaa Suomeen tutustuakseen Marimekkoon ja suomalaiseen suunnitteluun.


title: Fujiwo Ishimoto

text: Ishimoto oli Décembren suunnittelijana 1970–1974 ja Marimekon suunnittelijana 1974–2006. Hän on suunnitellut keramiikkaa Arabialle vuodesta 1989 ja tehnyt puvustuksia ja lavastuksia. Hän on pitänyt näyttelyjä Suomessa ja Japanissa.


title: Verner Gustafsson

text: Gustaf Verner Jeremias Gustafsson (26. kesäkuuta 1890 Vihti – 1. huhtikuuta 1959 Sammatti) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri.


title: Verner Gustafsson

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Gustaf Adolf Gustafsson ja Vilhelmiina Hagman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 oopperalaulaja Annie Margaretha (Greta) von Haartmanin kanssa. Diplomaatti Paul Gustafsson oli heidän poikansa.


title: Verner Gustafsson

text: Hän suoritti yksityisesti viidennen luokan vuosina 1906–1907 ja kahdeksannen luokan vuonna 1927 Helsingin suomalaisessa lyseossa. Hän jatkoi opintojaan Hannoverin Georg Steffen kauppaopistossa vuosina 1907–1908. Hän suoritti opintomatkan Englantiin vuonna 1914. Hän suoritti opintomatkan Saksaan tutustumaan armeijan virkapukujen valmistukseen vuonna 1922 ja Englantiin, Tanskaan ja Ruotsiin perehtymään armeijan pesulaitoksiin, leipomoihin, keittiöihin, intendentuurihenkilökunnan koulutukseen ym. vuonna 1924. Hän suoritti Ranskan intendentuurikorkeakoulussa (Ecole suprieure de Fintendance) Pariisissa valmistavan kurssin vuonna 1925 ja täydellisen kurssin vuosina 1927–1929. Hän teki opinto- ja tutustumismatkan Viroon, Puolaan ja Unkariin vuonna 1934, Kreikkaan vuonna 1935 ja Sveitsiin ja Saksaan vuonna 1937.


title: Verner Gustafsson

text: Opintojensa jälkeen hän toimi Hannoverissa Harke & Co:n rauta- ja koneliikkeen palveluksessa vuonna 1909 ja Helms & Co:n sähköliikkeen palveluksessa vuonna 1910, Suomeen palattuaan hän toimi G. F. Stockmann oy:n palveluksessa Helsingissä vuosina 1911–1913 ja Saksaan palattuaan Kussel & Callertin sähköliikkeessä Hannoverissa vuosina 1914–1915.


title: Verner Gustafsson

text: Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 27. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 10. syyskuuta 1915. Hänet siirrettiin rintamakomennuksensa jälkeen 10. heinäkuuta 1917 pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti vuonna 1917 Libaussa sotakoulun A-kurssin.


title: Verner Gustafsson

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 kapteeniksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet määrättiin Valkoiseen armeijaan komppanianpäälliköksi 5. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 23. maaliskuuta 1918 konekivääriupseeriksi 3. jääkärirykmentin esikuntaa. Hän otti osaa taisteluihin Suomen sisällissodassa Tampereella ja Viipurissa.


title: Verner Gustafsson

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli edelleen 3. Jääkärirykmentissä, jolla myöhemmin on ollut nimet Jääkärirykmentti n:o 3, Savon jääkärirykmentti n:o 3 ja Uudenmaan rykmentti, josta hänet määrättiin 11. toukokuuta 1918 alkaen 3. pataljoonan komentajaksi ja l. heinäkuuta 1919 alkaen rykmentinkomentajan apulaiseksi ja edelleen 1. tammikuuta 1920 rykmentin talouspäälliköksi. Talouspäällikön tehtävistä hänet siirrettiin 12. tammikuuta 1921 puolustusministeriöön, missä hänet määrättiin 1. helmikuuta 1921 vaatetustoimiston ja 13. syyskuuta 1921 alkaen intendenttiosaston päälliköksi. Hän on myös hoitanut Uudenmaan rykmentin komentajan tehtäviä lyhyitä aikoja vuosina 1918 ja 1919. Hän oli erikoiskomennuksella Kreikassa, Turkissa ja Romaniassa vuonna 1935.


title: Verner Gustafsson

text: Talvisodan syttyessä hän palveli edelleen puolustusministeriön Intendenttiosaston päällikkönä ja välirauhan aikana palvelus jatkui edelleen aluksi samassa tehtävässä, mutta hänet siirrettiin myöhemmin Puolustusvoimain Pääesikunnan pääintendentiksi. Jatkosotaan hän osallistui Päämajan pääintendenttinä. Sotavankien kuolleisuus Suomen vankileireillä oli noin 30%, mutta Gustafsson torjui vankien ruoka-annosten suurentamisen, koska ”rintamajoukkojenkin annoksia jouduttiin pienentämään”. Geneven sopimuksen mukaan molemmille olisi tullut tarjota samansuuruiset annokset.


title: Verner Gustafsson

text: Sotien jälkeen hän toimi Puolustusvoimien Pääesikunnan pääintendenttinä vuoteen 1947 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi Vakuutusyhtiö Suomen pääedustajaksi. Mutta seuraavana vuotena hän siirtyi Mensa Oy:n myyntipäälliköksi ja Edustajaksi, missä tehtävässä oli aina vuoteen 1958 saakka.


title: Verner Gustafsson

text: Hän oli tuntiopettajana Sotilashallinnollisilla kursseilla vuosina 1930–1933.


title: Verner Gustafsson

text: Hän toimi 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1919 ja sotatalouskomitean jäsenenä vuonna 1924. Armeijan pukukomitean jäsenenä hän toimi vuosina 1926–1927 ja Taloudellisen puolustusneuvoston jäsenenä vuonna 1929 sekä Valtion viljavaraston johtokunnan jäsen ja varapuheenjohtajana vuonna 1929. Paikkarin torpan isännöitsijänä hän toimi vuonna 1931 ja Upseeriliiton johtokunnan jäsenenä vuonna 1932 sekä Vapaussodan invalidienliiton tilintarkastajana vuonna 1932. Suomalaisen oopperan taloudenhoitajana hän toimi vuosina 1923–1924 ja johtokunnan jäsenenä vuosina 1932 – 1939. Taloudellisen puolustusneuvoston jäsenenä hän toimi vuosina 1929–1939 ja Valtion viljavaraston johtokunnan jäsenenä vuosina 1929–1948. Oy Skohan johtokunnan jäsenenä hän toimi vuonna 1930 ja Valtion margariinitehtaan johtokunnan jäsenenä vuosina 1930–1948. Upseeriliiton johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1932–1950 ja Vapaussodan invalidien liiton tilintarkastajana vuosina 1932–1946 ja kunniajäsenenä vuodesta 1946 alkaen. Valkoisen kenraalin sotavanhusten kotisäätiön varapuheenjohtajana hän toimi vuonna 1932. Suomen punaisen ristin sairaalan johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1932–1958 ja Puolustuslaitoksen leski ja orpokassan valtuutettuna vuosina 1932–1934 ja tilintarkastajana vuosina 1934–1935 Jääkäriliiton johtokunnan varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 1935–1936 ja puheenjohtaja vuosina 1937–1948 ja Jääkäriliiton Helsingin alaosaston puheenjohtajana vuosina 1933–1936. Valtion hankintakeskuksen varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 1940–1947 ja Hacklin säätiön tilintarkastajana vuosina 1947–1958. Jääkärimuistomerkkisäätiön puheenjohtajana hän toimi vuosina 1944–1958. Hänet haudattiin Sammattiin.


title: Verner Gustafsson

text: Hän toimi Sotilashallinnollisen Aikakauslehden päätoimittaja hän toimi vuosina 1930–1947 ja Suomen Vapaussodan toimituskunnan jäsenenä vuonna 1935. Hän on kirjoittanut myös julkaisemattoman tutkimuksen: Suomalaisten jääkärien marssi.


title: Agneta Hobin

text: Agneta Sigrid Hillevi Hobin (s. 24. lokakuuta 1945 Helsinki) on suomalainen tekstiilitaiteilija.


title: Agneta Hobin

text: Hobin syntyi apteekkari Nils Hobinin ja Barbro Mosseén perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1976 on professori Jukka Mikko Seppo Pennanen. Hobin tuli ylioppilaaksi 1964 ja suoritti tekstiilitaiteilijan tutkinnon Taideteollisessa korkeakoulussa 1971. Hän on toiminut tekstiilitaiteilijana Saksassa ja Kööpenhaminassa sekä Finlaysonin ja Marimekon palveluksessa ja vapaana taiteilijana vuodesta 1977. Taiteilijan työnsä ohella Hobin on opettanut ja toiminut opinnäytetöiden ohjaajana ja tarkastajana Taideteollisessa korkeakoulussa 1982-1993.


title: Agneta Hobin

text: Hobin on pitänyt yksityisnäyttelyjä ja osallistunut yhteisnäyttelyihin niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Hän on tehnyt tekstiiliveistoksia, joissa hän käyttää samaa aihetta, kuten kalanpyrstöä, erilaisin yhdistelmin. Hänen teoksissaan yhdistyy metalli usein tekstiiliin. Hobinin teoksia on julkisissa ja yksityisissä kokoelmissa, muun muassa Designmuseossa, Oulun taidemuseossa ja useissa Suomen suurlähetystöissä. Hän on suunnitellut kirkkotekstiilejä muun muassa seuraaviin kohteisiin:


title: Hyvinkään kaupunkisillan maauimala

text: Hyvinkään Kaupunkisillan maauimala on Hyvinkäällä Mustamännistössä sijaitseva maauimala. Se sijaitsee Hyvinkään keskustasta vain noin kilometrin päässä. Maauimala on tarkoitettu pääosin uimista varten, mutta alue on myös tunnettu auringonottopaikastaan. Maauimala on avoin kaikille kävijöille, joten sisäänpääsymaksua ei ole. Maauimalalla on kesäisin uimavalvonta kesäkuun alusta aina elokuun loppuun asti. Kyseisenä aikana valvonta maauimalalla on päivittäin kello 11–19. Valvonta-ajat poikkeavat normaalista ajoituksesta kesän juhlapäivinä juhannusaattona sekä juhannuspäivänä.


title: Hyvinkään kaupunkisillan maauimala

text: Hyvinkään Kaupunkisillan maauimala on "hiekkarantainen". Alueelta löytyy myös pukutilat vaatteiden vaihtamista varten sekä wc-tilat. Alueelta löytyy myös maauimalan pienempien kävijöiden suosima leikkipuisto. Kaupunkisillan maauimala on rakennettu 1900-luvulla. Maauimala on nauttinut suurta suosiota erityisesti sijaintinsa sekä sisäänpääsymaksuttomuuden vuoksi. Nykyään maauimalan suosio on kuitenkin hiipunut erityisesti Hyvinkään Sveitsissä sijaitsevan uuden maauimalan laajentumisen myötä. Kesällä 2008 maauimala suljettiin väliaikaisesti alueella käynnissä olevien työmaatöiden takia ja avattiin uudistettuna kesällä 2009.


title: Gevorg Kasparov

text: Gevorg Kasparov (armenia: Գևորգ Կասպարով; persia: گورگ كسپرو, s. 25. heinäkuuta 1980 Jerevanissa, Neuvostoliitossa) on armenialainen jalkapallomaalivahti, joka pelaa nykyään Jerevanin Gandzasar Kapan -seurassa Armenian jalkapalloliigaa.


title: Gevorg Kasparov

text: Kasparov liittyi Pas Tehran -joukkueeseen 25. tammikuuta 2007 kahden vuoden sopimuksella. Hän teki debyyttinsä 6. maaliskuuta 2007 tasapelissä Malavania vastaan. Pas Tehranin purettua vuonna 2007 sopimuksen virallisesti Kasparov liittyi toiseen teheranilaiseen joukkueeseen, Rah Ahaniin.


title: Gevorg Kasparov

text: Hän on Armenian jalkapallomaajoukkueen jäsen ja oli apuna Armenian vuoden 2008 EM-kilpailujen karsinnoissa.


title: Timo Varpio

text: Timo Varpio (s. 1970) on suomalainen televisiokäsikirjoittaja. Hän on kirjoittanut 2015 Elisa Viihde -palvelussa ensiesityksen saaneen Downshiftaajat -sarjan. Muita Varpion kirjoittamia sarjoja ovat mm. Roba (2012, 2015), Helppo elämä (2009–2010), Uudisraivaaja (2006), Kultakuume.com "(2001)" ja Isänmaan toivot (1998–2002).


title: Timo Varpio

text: Varpio on käsikirjoittanut nuorena myös sarjakuvia.


title: Timo Varpio

text: Varpio on käsikirjoittanut muun muassa seuraavat sarjat:


title: Isak Abrahamsen

text: Isak Abrahamsen (s. 28. huhtikuuta 1891 Bergen – 29. huhtikuuta 1972 Oslo) oli norjalainen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Norjan kultaa voittaneessa joukkueessa Tukholman olympialaisissa 1912 vapaan systeemin joukkuekilpailussa.


title: Akhtar Hussain

text: Akhtar Hussain (23. elokuuta 1926 – 9. marraskuuta 1987) oli maahockeypelaaja ja olympiavoittaja, joka edusti urallaan sekä Intiaa että Pakistania. Edustaessaan Intiaa hän oli mukana voittamassa kultaa Lontoon olympialaisissa 1948. Kahdeksan vuotta myöhemmin Hussain edusti Pakistania, ja oli mukana voittamassa hopeaa.


title: Luisa Cervera

text: Luisa Haydee Cervera Cevedon (s. 4. kesäkuuta 1964 Lima) on perulainen entinen lentopalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana Perun hopeaa voittaneessa joukkueessa Soulin olympialaisissa 1988.


title: Anthony Villanueva

text: Anthony N. Villanueva (18. maaliskuuta 1945 – 13. toukokuuta 2014 Cabuyao, Laguna) oli filippiiniläinen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiahopeaa Tokiossa 1964 alle 57-kiloisten sarjassa.


title: Anthony Villanueva

text: Villanuevan isä José Villanueva oli myös nyrkkeilyn olympiamitalisti. Villanueva kuoli 13. toukokuuta 2014 Cabuyaossa, Lagunan provinssissa 69 vuoden ikäisenä.


title: Organoboraanit

text: Orgaanoboraanit ovat boraanin BH johdannaisia, joissa yksi tai useampi vety on korvautunut jollakin hiiliryhmällä. Organoboraaneilla on tärkeitä tehtäviä orgaanisen kemian reaktioissa, tärkeimpänä hydroboraatio-oksidaatio.


title: Organoboraanit

text: C–B -sidos on lievästi poolinen (elektronegatiivisuusarvot 2,5 ja 2,0) ja alkyyliboraanit ovat yleensä melko pysyviä, mutta hapettuvat helposti Organoboraaneilla on tyypillistä myös kompleksiyhdisteiden muodostuminen.. Vinyyliryhmä ja aryyliryhmä tekevät boorista vähemmät elektrofiilisen ja boorin ja hiilen välinen sidos saa hieman kaksoissidoksen luonnetta. Orgaanoboraanit luokitellaan vahvoiksi elektrofiileiksi, koska boori ei pysty hankkimaan täyttä elektronioktettia. Toisin kuin muut boraanit organoboraanit eivät dimerisoidu.


title: Organoboraanit

text: Yksinkertaisia boraanja kuten trietyyliboraania voidaan valmistaa booritrifluoridista tai jostain muusta boorin ja halogeenialkuaineen yhdisteestä Grignardin reaktiolla. Muita tapoja syntetisoida erilaisia organoboraaneja on esimerkiksi diboraanin ja jonkin alkyyliboraanin välinen reaktio


title: Luettelo Loiret’n kunnista

text: Tämä on luettelo Loiret'n departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 344 kuntaa.


title: Luettelo Lotin kunnista

text: Tämä on luettelo Lotin departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 340 kuntaa.


title: Luettelo Lot-et-Garonnen kunnista

text: Tämä on luettelo Lot-et-Garonnen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 319 kuntaa.


title: Luettelo Lozèren kunnista

text: Tämä on luettelo Lozèren departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 185 kuntaa.


title: Luettelo Maine-et-Loiren kunnista

text: Tämä on luettelo Maine-et-Loiren departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 354 kuntaa.


title: Luettelo Mayennen kunnista

text: Tämä on luettelo Mayennen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 261 kuntaa.


title: Luettelo Meurthe-et-Mosellen kunnista

text: Tämä on luettelo Meurthe-et-Mosellen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 594 kuntaa.


title: Luettelo Meusen kunnista

text: Tämä on luettelo Meusen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 500 kuntaa.


title: Luettelo Morbihanin kunnista

text: Tämä on luettelo Morbihanin departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 261 kuntaa.


title: Dailymotion

text: Dailymotion on ranskalaislähtöinen Internetin videolevityssivusto. Sivusto perustettiin 15. maaliskuuta 2005, kuukausi Internetin suosituimman videolevityssivuston YouTuben perustamisen jälkeen.


title: Dailymotion

text: Uusia videoita lisätään palveluun päivittäin noin 16 000 kappaletta ja videoita katsotaan 26 miljoonaa kertaa päivässä.


title: Dailymotion

text: Palvelun videoissa käytetään nykyaikaista HD-tekniikkaa.


title: Luettelo Mosellen kunnista

text: Tämä on luettelo Mosellen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 730 kuntaa.


title: Luettelo Nièvren kunnista

text: Tämä on luettelo Nièvren departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 312 kuntaa.


title: Luettelo Nordin kunnista

text: Tämä on luettelo Nordin departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 652 kuntaa.


title: Luettelo Oisen kunnista

text: Tämä on luettelo Oisen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 693 kuntaa.


title: Prince of Wales Fort

text: Prince of Wales Fort on Churchillin kaupungissa Manitobassa Kanadassa Hudsoninlahden rannalla sijaitseva linnoitus, jonka rakennustyöt aloitettiin vuonna 1731.


title: Prince of Wales Fort

text: Paikalla on sijainnut aiemmin Churchill River Post -niminen vuonna 1717 rakennettu hirsilinnoitus, jonka rakennutti Hudson's Bay Companyn edustaja James Knight. Linnoite nimettiin Prince of Wales Fortiksi vuonna 1719, mutta siitä käytetään edelleen myös nimeä Fort Prince of Wales. Linnoitus sijaitsi Churchilljoen länsirannalla ja sen tehtävänä oli turvata ja edistää Hudson's Bay Companyn turkiskauppaa alueella.


title: Prince of Wales Fort

text: Nykyisinkin olemassa olevan kivilinnoituksen rakennustyöt aloitettiin 1731, mutta rakennus ei koskaan valmistunut kokonaisuudessaan. Linnoituksessa oli yhteensä 42 tykkiä, ja tulivoimaa oli tarkoitus täydentää Churchilljoen vastarannalla sijaitsevan Cape Merryn kuuden tykin patterin avulla.


title: Prince of Wales Fort

text: Vuonna 1782 ranskalaisten sotalaivojen miehistö valtasi linnoituksen. Linnoitusta puolustaneet 22 miestä antautuivat ampumatta laukaustakaan. Linnoituksen hallinta palautettiin Hudson's Bay Companylle 1783, mutta ranskalaiset miehittäjät olivat tuhonneet osan linnoituksesta. Tämän jälkeen linnoituksen merkitys alkoi vähentyä samalla kun turkiskauppa hiipui.


title: Prince of Wales Fort

text: Kun Hudson Bay Railway valmistui Churchilliin saakka 1929, aloitettiin linnoituksen kunnostustyö käyttäen apuna rautatien rakentajien työpanosta ja työkaluja.


title: Luettelo Pyrénées-Orientalesin kunnista

text: Luettelo Pyrénées-Orientales'n departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 226 kuntaa.


title: The Philosophy of Humanism

text: The Philosophy of Humanism on yhdysvaltalaisen Corliss Lamontin kirja humanistisesta elämänkäsityksestä. Teoksen ensimmäinen painos ilmestyi 1949, ja siitä on julkaistu useita painoksia. Kahdeksas tarkistettu laitos ilmestyi 1997 ja uusintapainoksena 2001.


title: Tapio M. Köykkä

text: Tapio Matti Köykkä (22. huhtikuuta 1911 Jalasjärvi – 12. lokakuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen äänentoistoalan keksijä. Hän kehitti 1960-luvulla Ortoperspekta-stereojärjestelmän ja havaitsi ensimmäisenä TIM-särönä tunnetun ilmiön.


title: Tapio M. Köykkä

text: Köykkä pääsi ylioppilaaksi 1931 Vaasan Suomalaisesta Lyseosta. Seuraavana vuonna hän perusti "Vaasan Radiokonepaja Oy" nimisen yrityksen joka myi radioita ja valmisti äänentoistolaitteita, kauittimia ja ääniprojektoreita. Köykkä aikoi aloittaa myös radioiden valmistuksen ja sitä varten hän rakensi jo muutamia prototyyppejä.


title: Tapio M. Köykkä

text: Vuosina 1937-1939 Köykkä toimi Helsinkiin perustetun "Haapala Oy":n radiotehtaan johtajana ja pääsuunnittelijana. Tämä tehdas valmisti "Wattram"-merkkisiä radioita mutta sen toiminta päättyi talvisodan aikana. Talvisodan jälkeen Köykkä oli AEG:n Telefunken-työpajan päällikkönä.


title: Tapio M. Köykkä

text: Jatkosodan päätyttyä Köykkä toimi vuonna 1943 perustetun "Oy Radioputki Ab":n teknisenä johtajana. Tämä yritys valmisti kotimaisia radioputkia ja sen osakkaina olivat Oy Airam Ab, Suomen Kaapelitehdas Oy, Oy Strömberg Ab sekä suomalaiset radiotehtaat. Kotimaiset radioputket jäivät kuitenkin lopulta hintakilpailussa häviölle ulkomaisten vastaavien tuotteiden kanssa.


title: Tapio M. Köykkä

text: Seuraavaksi Köykkä oli vuosina 1947-1953 Suomen Philips Oy:n mittalaiteosaston päällikkönä ja vuonna 1953 hänestä tuli Helvar Oy:n laboratorion päällikkö ja radioiden suunnittelija. Köykkä keksi 1955 vastavaihevahvistimen. Myöhemmin Köykkä vielä paranteli keksintöään. Tämän keksinnön hyödyntämistä varten hän perusti "Voimaradio Oy" nimisen yrityksen. Köykän vahvistinkeksintö otettiin käyttöön ympäri maailmaa ja amerikkalainen Westinghouse tarjosi hänelle työpaikkaa Yhdysvalloista mutta Köykkä halusi jäädä Suomeen. Köykän yritys Voimaradio Oy valmisti keskusradioita ja muita äänentoistolaitteita ammattikäyttäjille. Voimaradion valmistamien Voima-merkkistenä putkivahvistimien tunnetuin malli oli "Voima OP3".


title: Tapio M. Köykkä

text: Vuonna 1962 Köykkä jätti patenttihakemuksen kehittämälleen Ortoperspekta-stereojärjestelmälle. Hän kävi oikeutta tanskalaista Bang & Olufsenia vastaan koska tämä valmisti Köykän patenttia loukkaavia laitteita. Oikeusjuttu päättyi Köykän voittoon ja Voimaradio Oy sai korvauksia Bang & Olufsenilta ja Oy Lohja Ab:ltä. ASA Radio ja Salora sen sijaan sopivat aikanaan patentin käytöstä Köykän kanssa.


title: Tapio M. Köykkä

text: Vuonna 1969 ilmestyi "ERT (Elektroniikka-Radio-TV)"-lehdessä Köykän artikkeli "Katkoäänien rikkoutuminen äänentoistossa" jossa hän osoitti omien havaintojensa pohjalta että transistorivahvistimia käyttäneiden äänentoistolaitteiden huono äänenlaatu johtui katkoäänien eli transienttien särkymisestä. Myöhemmin vuonna 1974 Matti Otala osoitti TIM-särötutkimuksissaan Köykän havainnot paikkansapitäviksi. Otala kehitti myös teorian siitä miten transistorivahvistimien äänenlaatua voitiin parantaa.


title: Tapio M. Köykkä

text: Muita Köykän keksintöjä olivat 1976 kehitetty puolijohteita käyttävä vahvistin jonka äänentoisto oli yhtä hyvä kuin perinteisillä putkivahvistimilla sekä uusi transienttien toistoa parantava kohinanpoistojärjestelmä jolle Köykkä haki patenttia 1981. Näitä keksintöjä Köykkä käytti "WATTRAM"-stereojärjestelmässään.


title: Tapio M. Köykkä

text: Hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle.


title: Knut Weckman

text: Knut Albert Weckman (2. elokuuta 1861 Hämeenlinna – 10. elokuuta 1930 Luopioinen) oli yksi ensimmäisistä Suomalaisen teatterin näyttelijöistä.


title: Knut Weckman

text: Weckmanin vanhemmat olivat urkuri Gustaf Adolf Weckman ja Charlotta Sofia Schottman. Hän kävi suomalaista normaalilyseota kotikaupungissaan ja opiskeli sitten näyttämötaidetta Kaarola Avellanin johdolla. Weckman näytteli Suomalaisessa teatterissa pitkään, vuosina 1879–1915. Hänet muistettiin merkittävänä koomikkona ja esiintyjänä. Lisäksi Weckman oli yksi aikansa merkittävimmistä näyttelijöistä. Hän oli myös taitava lausuja. Weckmanilla oli merkittäviä rooleja, joista muistettavimmat olivat "Nummisuutareiden" Iivari, "Reviisorin" Hlestakov ja "Pimeyden vallan" Nikita. Yhteensä hän ehti esittää lähes 400 eri osaa. Erottuaan heikentyneen terveytensä takia teatterin palveluksesta hän opetti yliopistossa teologian opiskelijoille lausuntaa. Weckman ehti näytellä myös yhdessä kotimaisessa mykkäelokuvassa, "Rautakylän vanhassa paroonissa" (1923). Siinä hän esitti kreivi Reutercronaa.


title: Knut Weckman

text: Weckmanin puoliso vuodesta 1883 oli Anna Antipin (k. 1942). Heidän tyttärensä oli tanssikoulun johtaja Toini Karto.


title: Juicen tori

text: Juicen tori on Kuopiossa Juankosken keskustaajamassa sijaitseva tori. Tori nimettiin 1980-luvulla Juice Leskisen mukaan, joka oli kotoisin Juankoskelta. Torilla on monumentti, jossa on Leskisen näköispatsas ja kädenjäljet. Näköispatsaan on suunnitellut kuvanveistäjä Villu Jaanisoo. Monumentissa on myös Juankoskelta lähtöisin olevien taiteilijoiden Kaj Chydeniuksen, Eija Ahvon ja Jori Sivosen kädenjäljet. Juicen patsas sijaitsee Juankosken linja-autoaseman (Poikkitie 2) ja torin laidan rakennusten (Juankoskentie 20) välillä.


title: LS-Liikennelinjat

text: LS-Liikennelinjat Oy on turkulainen liikennöitsijä, joka ajaa Turun kaupungin joukkoliikennetoimiston tilaamaa sopimusliikennettä. LS-Liikennelinjoilla ei kuitenkaan ole omaa kalustoa, vaan sen liikennettä hoitavat Turun Citybus Oy, Jalobus Oy, Linjaliikenne Muurinen Oy ja Linjaliikenne V. Nyholm Oy.


title: LS-Liikennelinjat

text: LS-Liikennelinjat hoitaa Turussa linjojen 18, 21, 21A, 21B, 22, 22A, 22B, 22M, 22X, 23, 23A, 23B, 31, 32, 32A, 34, 42, 67, 77, 78, 80, 82, 83, 88, 92, 93, 99, 100 ja 101 liikenteen.


title: Shakin Oscar

text: Shakin Oscar on vuosittain jaettava kansainvälinen palkinto parhaalle shakinpelaajalle.


title: Shakin Oscar

text: Palkinnon perusti 1967 espanjalainen toimittaja Jorge Puig yhdessä silloisen Kansainvälisen shakkitoimittajien liiton AIPE:n kanssa. Puigin kuolema 1988 ja AIPE:n toiminnan hiipuminen lopettivat myös Shakin oscarin jakamisen seuraavaan vuoteen. Vuonna 1995, pääasiassa venäläisen shakkilehden "64:n" vaikutusvaltaisen päätoimittajan Aleksandr Rošalin (1936–2007) ansiosta perinne heräsi henkiin. Eniten oscareita, 11, on kerännyt Garri Kasparov.


title: Shakin Oscar

text: Palkinnon myöntämisen perusteena on "64:n" järjestämä äänestys, jossa shakkiasiantuntijat ympäri maailmaa valitsevat suosikkinsa kymmeneksi edellivuoden parhaaksi pelaajaksi. Kansainvälisen raadin kokoonpano ja pistelasku on vaihdellut, mutta 2001 ääniä antoi yli 300 shakkitoimittajaa, -toimitsijaa ja suurmestaria. 2008 valitsemassa oli yli 220 shakki- ja urheilutoimittajaa.


title: Sopimus Seitsikko

text: Sopimus Seitsikko oli turkulaisten liikennöitsijöitten tarjousyhteenliittymä, joka ajoi Turun kaupungin joukkoliikennetoimiston tilaamaa sopimusliikennettä kevääseen 2010 asti. Sopimus Seitsikkoon kuuluivat viime vaiheessa Turun Citybus Oy, Juha Jalo Oy, Linjaliikenne Muurinen Oy ja Linjaliikenne V. Nyholm Oy. Alun perin Sopimus Seitsikkoon kuului nimensä mukaisesti seitsemän liikennöitsijää, mutta Lasse Julin Oy, Raision Linja Oy ja Raision Turistiauto Oy ovat lopettaneet toimintansa.


title: Sopimus Seitsikko

text: Sopimus Seitsikolla ei enää ole liikennettä Turussa. Samat liikennöitsijät liikennöivät nykyään LS-Liikennelinjojen nimissä.


title: Andersson (liikennöitsijä)

text: Oy Andersson Ab oli Turun seudulla toimiva liikennöitsijä, joka ajoi sekä seutuliikennettä että Turun kaupungin joukkoliikennetoimiston tilaamaa sopimusliikennettä.


title: Andersson (liikennöitsijä)

text:
Andersson ajoi Turun seudullisia linjoja TLO:n osakkaana.
Oy Andersson Ab on Suomen Paikallisliikenneliitto ry:n jäsen.


title: Andersson (liikennöitsijä)

text: Vuonna 2010 Andersson toi 10 kpl kiinalaisia GD-BUS kaupunkibusseja ensimmäisenä Suomeen.


title: Andersson (liikennöitsijä)

text: Pääkaupunkiseudulla Andersson alkoi loppusyksystä 2012 liikennöidä HSL:n linjaa 109 Westendin Linjan jätettyä konkurssihakemuksensa.


title: Andersson (liikennöitsijä)

text: Joulukuussa 2015 Turun kaupunki irtisanoi Anderssonin sopimuksen linjan 2 ajamisesta vedoten liikennöitsijän sopimusrikkeisiin kuten heikkoon luotettavuuteen, kaluston puutteellisuuteen ja puutteisiin työaikalainsäädännön noudattamisessa.


title: Andersson (liikennöitsijä)

text: Huhtikuussa 2016 Oy Andersson Ab ajautui konkurssiin.


title: Lönnrotinkatu

text: Lönnrotinkatu () on noin 1,1 kilometrin mittainen koillis-lounaissuuntainen katu Helsingissä Kampin kaupunginosassa.


title: Lönnrotinkatu

text: Lönnrotinkatu alkaa kaupungin ydinkeskustasta Mannerheimintieltä Riikinkukon ja Pyyn korttelien välistä ja kulkee Kampin halki Ruoholahdenrantaan. Mannerheimintieltä Hietalahdenkadun risteykseen saakka se on yksisuuntainen ja muodostaa alkuosan Helsingin keskustasta Länsiväylälle johtavaa liikenneväylää; vastakkaiseen suuntaan liikenne kulkee etelämpänä olevaa Uudenmaankatua pitkin. Yhdessä Kauppatorin suunnasta tulevan Pohjoisesplanadin kanssa Lönnrotinkatu muodostaa kantakaupungin poikki johtavan moottoriliikenteelle yksisuuntaisen katulinjan, jossa liikenne kulkee länsilounaaseen.


title: Lönnrotinkatu

text: Lönnrotinkadun ajorata on päällystetty asfaltilla, jalkakäytävät ovat niin ikään asfalttipäällysteisiä. Vanhan kirkkopuiston kohdalla on käytetty myös nupukiveystä. Katu on valaistu ylösripustetuin valaisimin. Lönnrotinkadun risteykset ovat valo-ohjattuja Köydenpunojankadun risteystä lukuun ottamatta.


title: Lönnrotinkatu

text: Yrjönkadun ja Annankadun välisellä osuudella sijaitsee Vanha kirkkopuisto ja sen Lönnrotinkadun puoleisella reunalla Carl Ludvig Engelin suunnittelema Vanha kirkko 1820-luvulta. Kirkon kohdalla kadun toisella puolella on pieni Lönnrotinpuistikko, jossa on Lönnrotin patsas ja jonka varrella sijaitsee Ressun lukio.


title: Lönnrotinkatu

text: Lähellä kadun lounaispäätä sijaitsee Hietalahdentori. Torin luoteislaidalla Lönnrotinkadun ja torin välissä on Hietalahden kauppahalli. Hallia vastapäätä kadun toisella puolella, osoitteessa Lönnrotinkatu 37 sijaitsee kadun toiseksi vanhin rakennus, entinen varuskuntasairaala, joka on niin ikään Engelin käsialaa.


title: Lönnrotinkatu

text: Nykyisin torin lounaispuolella oleva Lönnrotinkadun loppupää on suljettu läpiajoliikenteeltä, ja kadun päästä on vain portaat Ruoholahdenrantaan. Aikaisemmin kadun päässä oli Helsingin satamaradan ylittänyt silta, joka purettiin 1990-luvulla.


title: Lönnrotinkatu

text: Vuonna 1820 Lönnrotinkadun nimi oli "St Andre Gatan" apostoli Andreaan ja hänen mukaansa nimetyn venäläisen ritarikunnan mukaan. Vuonna 1836 kadun nimeksi tuli "Andreagatan". Sen suomenkielinen muoto vuoden 1866 kartassa oli "Antreankatu" ja 1880-luvulla "Andreankatu". Nimet "Antreankatu – Andreagatan" virallistettiin 1909. Suomenkieliseksi nimeksi ehdotettiin vuonna 1908 "Antinkatua", joka oli kadun epävirallinen nimi vuoteen 1928 asti. Tuolloin katu nimettiin Elias Lönnrotin mukaan Lönnrotinkaduksi. Satakielen kortteli, jonka kaakkoissivu rajoittuu Lönnrotinkatuun, sai vastaanottaakseen talvisodan ensimmäisen ilmapommiosuman 30. marraskuuta 1939. Lönnrotinkadun ja Abrahaminkadun kulmatalosta sortui kulmaus ja noin 20 ihmistä sai surmansa. Samaisen talon piharakennus ja osa katurakennuksista tuhoutui vuoden 1944 suurpommituksissa. Tällöin surmansa sai kolme ihmistä.


title: Lönnrotinkatu

text: Lönnrotinkadulla on edustettuna useiden aikakausien arkkitehtonisia tyylisuuntauksia. Valtaosa taloista on vuosilta 1880–1973. Lisäksi kadun varrella sijaitsevat edellä mainitut Engelin teokset sekä uusimpana Tapani Leppälän suunnittelema graniittipintainen Lönnrotinkatu 12 vuodelta 1992.


title: Lönnrotinkatu

text: Rakennuksista on lueteltu pariton ja parillinen puoli erikseen koillisesta lähtien, kursiivilla on mainittu poikkikadut sekä Lönnrotinkatuun välittömästi liittyvät puistot ja torit.


title: Al Bahah

text: Al Bahah () on Saudi-Arabian provinssi maan eteläosassa lähellä Mekkaa. Provinssin pinta-ala on 9 921 neliökilometriä ja asukasluku 377 900 (vuonna 2004). Siellä sijaitsee muun muassa Baljurashin kaupunki, joka on kuuluisa ”lauantaitoristaan” (arab. "sooqe as-sabt"). Provinssin pääkaupunki on Al Bahah.


title: L’Abergement-Clémenciat

text: L'Abergement-Clémenciat on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 728 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. L'Abergement-Clémenciatin pinta-ala on 16 neliökilometriä.


title: Al Jawf (Saudi-Arabia)

text: Al Jawf () on Saudi-Arabian provinssi maan pohjoisosassa. Sillä on rajaa Jordanian kanssa. Provinssin pinta-ala on 100 212 neliökilometriä ja asukasluku 361 738 (vuonna 2004). Provinssin pääkaupunki on Sakaka.


title: Natasha Shneider

text: Natasha Shneider (22. toukokuuta 1956 Moskova – 2. heinäkuuta 2008) oli venäläinen näyttelijä ja muusikko. Hänet muistetaan muun muassa Eleven-yhtyeen jäsenenä; lisäksi hän kuului lyhyesti Queens of the Stone Agen kokoonpanoon toisen Elevenin jäsenen, Alain Johanneksen kanssa.


title: Natasha Shneider

text: Shneider esiintyi esimerkiksi elokuvassa "2010" (1984), jossa hänellä oli kosmonautti Irina Jakuninan rooli. Hän kuoli syöpää sairastettuaan.


title: Timo Lindström

text: Timo Lindström on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Heikki Kekoni

text: Kaarle Heikki Kekoni (28. maaliskuuta 1893 Heinolan mlk – 30. maaliskuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri. Hänen vanhempansa olivat kirkkoherra Frans Oskar Kekoni ja Adelina Wilhelmina Forssell. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Lilly Constance Eleonora du Rietzin kanssa.


title: Heikki Kekoni

text: Heikki Kekoni kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1912 ja liittyi Etelä-Pohjalaiseen Osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisessa osastossa vuosina 1912–1914. Ranskan sotakorkeakoulun 1. vuosikurssin hän suoritti vuosina 1919–1920.


title: Heikki Kekoni

text: Kekoni liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 27. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Hänet komennettiin kesäkuussa 1915 etappitehtäviin Haaparantaan ja Karunkiin, josta hän palasi Saksaan 4. joulukuuta 1915 ja hänet sijoitettiin hänen poissa ollessaan muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja sen 2. komppaniaan.


title: Heikki Kekoni

text:
Kevättalvella 1916 hänet komennettiin Ruotsiin Uumajan etappiaseman päälliköksi. Hän hoiti 16. maaliskuuta alkaen tehtävää aina Suomen sisällissodan syttymiseen saakka. Uumajan etappiasemalla hänen tehtävänään oli huolehtia jääkäripataljoonaan pyrkivien miesten vastaanotosta ja edelleen lähettämisestä sekä pitää yllä aktivistien tärkeää yhdysliikennettä Suomen ja Ruotsin välillä. Samoin hän huolehti pakolaisina saapuneista jääkäriliikkeen toimihenkilöistä ja organisoi myöhemmin aseiden hankintaa ja kuljetusta Suomeen.
Suomen sisällissodan alettua Kekoni saapui Tornioon 18. helmikuuta 1918 ja hänet komennettiin lähettiupseeriksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin maaliskuun alussa Päämajaan Ylipäällikkö Mannerheimin adjutantiksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella.


title: Heikki Kekoni

text: Sisällissodan jälkeen Kekoni määrättiin 9. kesäkuuta 1918 yleisesikunnan päällikön adjutantiksi, josta hänet siirrettiin heinäkuussa 1918 ylipäällikön esikuntaan toimistopäälliköksi (II b) ja joulukuussa 1918 valtionhoitajan adjutantiksi ja edelleen 16. huhtikuuta 1919 vanhemmaksi adjutantiksi. Yleisesikunnan sotatoimien osaston toimistoupseeriksi hänet siirrettiin 15. lokakuuta 1919 ja keskusosaston päälliköksi 1. kesäkuuta 1921. Joukko-osastopalvelukseen hänet siirrettiin 3. toukokuuta 1922 ja sijoitettiin päälliköksi Uudenmaan rykmentin 3. konekiväärikomppaniaan, josta hänet komentajaksi 1. pataljoonaan 12. joulukuuta 1923. Hänet komennettiin pataljoonan komentajana ollessaan suojeluskuntajärjestöön 1. lokakuuta 1923 ja sijoitettiin Helsingin suojeluskuntapiirin päälliköksi. Helsingin suojeluskuntapiirin päällikön tehtävää suorittaessaan hän osallistui vuoden 1924 alussa niin sanottuun "upseerikapinaan", jonka tarkoituksena oli painostaa Lauri Igmania ottamaan hallitukseensa puolustusministeriksi Lauri Malmberg tiukkoine ehtoineen, johon vaatimukseen Ingman sitten myöntyikin presidentti Ståhlbergin periaatteellisesta vastustuksesta huolimatta.Takaisin esikuntatehtäviin hänet siirrettiin 18. maaliskuuta 1926 ja sijoitettiin Yleisesikuntaan tasavallan presidentin vanhemmaksi adjutantiksi. Tehtävästä hän erosi 26. helmikuuta 1937 ja siirtyi Strengbergin tupakkatehtaan palvelukseen apulaisjohtajaksi ja 1. elokuuta 1938 alkaen toimitusjohtajaksi.


title: Heikki Kekoni

text: Kekoni osallistui talvisotaan Päämajassa ulkomaalaisten vapaaehtoistentoimiston päällikkönä. Hän toimi sodan aikana myös ylipäällikön määräämissä erikoistehtävissä. Hänen poikansa Klaus palveli talvisodassa tykistössä ja kaatui helmikuussa 1940 Riihimäen ilmapommituksessa. Jatkosotaan Kekoni osallistui aluksi Päämajassa ja sen määräämissä erikoistehtävissä ja myöhemmin Valtioneuvoston tiedotusosaston päällikkönä. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Heikki Kekoni

text: Kekoni toimi Yleisesikunnan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1921 ja 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1922 sekä Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä vuonna 1922. Suomen upseeriliiton johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1922 ja 1927–1928 ja Suomen ratsastusliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1927–1928 sekä Suomen sotilaskotiliiton keskusjohtokunnan jäsenenä vuosina 1928–1929. Suomen yleisen metsästäjäliiton hallituksen puheenjohtajana hän toimi vuosina 1935–1936 ja Suomen tupakkateollisuusyhdistyksen puheenjohtaja vuodesta1938 alkaen. Hän oli National Geopraphic Societyn elinaikainen jäsen ja Societas pro Fauna & Flora Fennican jäsen.


title: Al Jawf (kaupunki)

text: Al-Jawf (, myös Dūmat al-Jandal) on kaupunki ja keidas Saudi-Arabian luoteisosan al-Jawfin provinssissa. Kaupunnki sijaitsee an-Nafūd -aavikon pohjoisreunalla lähellä Wadi as-Sirḥānin alkulähdettä. Keidas katsottiin aiemmin osaksi Jabal Šammarin (Shammar) aluetta. Provinssin pääkaupunki Sakaka on noin 80 kilometriä Al-Jawfin itäpuolella.


title: Al Jawf (kaupunki)

text: Muinainen Välimereltä Intian valtamerelle vievä karavaanireitti kulkee kaupungin kautta. Al-Jawf oli tärkeä levähdyspaikka Syyrian aavikon ja Arabian niemimaan välillä. Kaupunki on maataloustuotantoalueen keskus, alueella viljellään taatelia, leipäviljaa, hedelmiä ja vihanneksia.


title: Al Jawf (kaupunki)

text: Kaupungin väkiluku on kehittynyt Saudi-Arabian väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 26 179 (2004) ja 32 613 (2010).


title: Johann Götz

text: Kreivi Johann Götz (myös Johann von Götzen) (1599 Lüneburg – 6. maaliskuuta 1645 Jankov) oli saksalainen sotilas, joka palveli keisarin ja Baijerin armeijassa kolmikymmenvuotisessa sodassa. Hän sai kreivin arvon 1635, ja 1636 hänestä tuli Baijerin armeijan marsalkka.


title: Johann Götz

text: Götz oli kotoisin Lüneburgista ja alun perin luterilainen. Hän aloitti sotilasuransa Ernst von Mansfeldin alaisuudessa 1621, mutta vaihtoi keisarillisten puolelle Fleurusin taistelun jälkeen 1622 ja nousi everstiksi 1626. Myöhemmin Götz palveli Albrecht von Wallensteinin joukoissa, ja Wallenstein nimitti hänet Rügenin käskynhaltijaksi. Götz ei kyennyt estämään ruotsalaisten maihinnousua saarelle vuonna 1630 ja menetti asemansa. Götz osallistui 1632 Lützenin taisteluun, ja vuonna 1633 hän sai vapaaherran arvon. Wallenstein murhattiin 1634, mutta Götz selvisi murhan jälkeen tehdyistä Wallensteinin mielisten upseerien puhdistuksista. Götz nimitettiin Sleesiassa sotineiden joukkojen komentajaksi, mutta hän hoiti tehtävää niin huonosti, että joutui sotaoikeuteen syynä epäpätevyys ja mahdollinen maanpetturuus.


title: Johann Götz

text: Vuonna 1635 Götz kääntyi katoliseksi ja sai kreivin arvon. Götz vaihtoi 1636 Baijerin palvelukseen, jossa hänet nimitettiin armeijan ylipäälliköksi, ja hän sai marsalkan arvon. Melchior von Hatzfeldtin hävittyä Wittstockin taistelussa ruotsalaisille Götz yhdisti joukkonsa Hatzfeldtin kanssa, mutta joutui silti vetäytymään Johan Banérin johtamien ruotsalaisten edetessä. Vuonna 1637 Götz ja Hatzfeldt saartoivat Banérin Torgaussa, ja tämä joutui vetäytymään takaisin Pommeriin.


title: Johann Götz

text: Götz johti hyvin Westfalenissa toiminutta armeijaa, mutta epäonnistui Breisachin vapauttamisessa 1638. Epäonnistumisen vuoksi Götz joutui toistamiseen sotaoikeuteen. Hänet kuitenkin vapautettiin 1640, ja hän vaihtoi takaisin keisarin palvelukseen, jossa hänestä tuli heti yksi keisarillisen armeijan johtavista kenraaleista. Vuodesta 1641 eteenpäin Götz toimi menestyksekkäästi: hän johti 1641 yhdistynyttä keisarillis-saksilaista armeijaa Görlitzin piirityksessä, ja vuonna 1643 hän toimi Matthias Gallasin kakkosmiehenä. Vuosina 1642 ja 1644 Götz komensi Unkarissa keisarillista armeijaa, joka taisteli Transilvanialaista ruhtinas Sigismund von Rákóczia vastaan.


title: Johann Götz

text: Kun keväällä 1645 Lennart Torstensson tunkeutui Böömiin, kutsuttiin Götz apuun. Hän kohtasi ruotsalaiset yhdessä Hatzfeldtin kanssa 6. maaliskuuta Jankovin taistelussa, mutta taistelu hävittiin ja Götz kaatui.


title: Johann Götz

text: Götz oli niin sanotun "saksalaisen puolueen" johtavia jäseniä ja italialaisten kenraalien Federico Savellin ja Ottavio Piccolominin katkera vihollinen. Tämä ei kuitenkaan estänyt riitautumista myös saksalaisen Hatzfeldtin kanssa.


title: Johann Götz

text: Luonteeltaan Götz oli hyökkäävä, ylimielinen ja uppiniskainen sekä karkea käytöstavoiltaan. Hän ei kyennyt yhteistyöhön vertaistensa tai ylempiensä kanssa, mutta alaistensa kanssa hän tuli hyvin toimeen. Götz luuli liikaa omista kyvyistään ja ajatteli, että kaikki keisarillisen ja Baijerin armeijan kenraalit olivat häntä huonompia. Kenraalina Götz oli varomattoman rohkea, mutta hänellä oli kohtalaiset johtamiskyvyt ja karismaa. Hän kohtasi suhteettoman paljon epäonnistumisia, johtuen joko toistuvasta huonosta onnesta tai vääristä päätöksistä. Hatzfeldt on mustamaalannut Götzin maineen niin pahoin, että hänen menestyksiään on ylenkatsottu.


title: Johann Götz

text: Götz oli naimisissa kahdesti. Ensimmäinen vaimo oli Elisabeth von Falcken ja toinen Apollonia von Hoditz. Ensimmäisen puolison kanssa Götz sai kaksi poikaa:


title: L’Abergement-de-Varey

text: L'Abergement-de-Varey on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 168 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. L'Abergement-de-Varey'n pinta-ala on 9 neliökilometriä.


title: Ambérieu-en-Bugey

text: Ambérieu-en-Bugey on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 11 436 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ambérieu-en-Bugeyn pinta-ala on 25 neliökilometriä.


title: Ambérieux-en-Dombes

text: Ambérieux-en-Dombes on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 1408 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ambérieux-en-Dombesin pinta-ala on 16 neliökilometriä.


title: Ambléon

text: Ambléon on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 86 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ambléonin pinta-ala on 6 neliökilometriä.


title: Ambronay

text: Ambronay on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 2146 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ambronayn pinta-ala on 34 neliökilometriä.


title: Ambutrix

text: Ambutrix on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 586 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ambutrixin pinta-ala on 5 neliökilometriä.


title: Al Madinah

text: Al Madinah () on Saudi-Arabian provinssi maan länsiosassa Punaisenmeren rannalla. Provinssin pinta-ala on 151 990 neliökilometriä ja asukasluku 1 152 724 (vuonna 2004). Provinssin pääkaupunki on pyhä Medina. Provinssin kuvernööri on Abdulaziz ibn Majid, Ibn Sa’udin lapsenlapsi.


title: Andy Leslie

text: Andrew Roy "Andy" Leslie MNZM (s. 10. marraskuuta 1944) on uusiseelantilainen entinen rugbypelaaja. Hän pelasi Uuden-Seelannin All Blacks -maajoukkueessa ja toimi sen kapteenina 1970-luvulla. Peliuransa jälkeen hän työskenteli valmentajan tehtävissä.


title: Andy Leslie

text: Lesliestä tehtiin New Zealand Order of Meritin jäsen vuonna 2001. 26. huhtikuuta 2007 hänet nimitettiin maansa rugbyliiton puheenjohtajaksi.


title: Ar Riyad

text: Ar Riyad () on Saudi-Arabian provinssi maan keskiosassa. Provinssin pinta-ala on 404 240 neliökilometriä ja asukasluku 6 777 146 (vuonna 2010). Provinssin pääkaupunki on Riad.


title: Andert-et-Condon

text: Andert-et-Condon on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 275 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Andert-et-Condonin pinta-ala on 7 neliökilometriä.


title: Anglefort

text: Anglefort on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 769 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Anglefortin pinta-ala on 29 neliökilometriä.


title: Apremont (Ain)

text: Apremont on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 329 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Apremontin pinta-ala on 15 neliökilometriä.


title: Najran (provinssi)

text: Najran () on Saudi-Arabian provinssi maan eteläosassa. Sillä on rajaa Jemenin kanssa. Provinssin pinta-ala on 149 511 neliökilometriä ja asukasluku 420 345 (vuonna 2004). Provinssin pääkaupunki on Najran.


title: Aranc

text: Aranc on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 275 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Arancin pinta-ala on 22 neliökilometriä.


title: Arandas (Ain)

text: Arandas on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 135 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Arandasin pinta-ala on 14 neliökilometriä.


title: Arbent

text: Arbent on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 3610 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Arbentin pinta-ala on 23 neliökilometriä.


title: Arboys-en-Bugey

text: Arboys-en-Bugey on kunta itäisessä Ranskassa Ainin departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin hallintoalueella.


title: Arboys-en-Bugey

text: Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2016 kun kaksi kuntaa Arbignieu ja Saint-Bois yhdistyivät.


title: Arbigny

text: Arbigny on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 332 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Arbignyn pinta-ala on 17 neliökilometriä.


title: Argis

text: Argis on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 390 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Argisin pinta-ala on 8 neliökilometriä. Argis sijaitsee Albarinejoen varrella, jota myötäilee myös rautatie. Lähin asema on naapurikunnassa Tenayssa.


title: Hannah Spearritt

text: Hannah Louise Spearritt (s. 1. huhtikuuta 1981) on brittiläinen popmuusikko ja näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi S Club 7 -kokoonpanon jäsenenä.


title: Hannah Spearritt

text: Näyttelijänä Spearritt on esiintynyt muun muassa televisiosarjassa "Uhka menneisyydestä" ja elokuvassa "Seed of Chucky" (2004). Hänet on nähty myös musikaaleissa.


title: Armix

text: Armix on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 15 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Armixin pinta-ala on 7 neliökilometriä.


title: Ars-sur-Formans

text: Ars-sur-Formans on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 1102 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ars-sur-Formansin pinta-ala on 6 neliökilometriä.


title: Artemare

text: Artemare on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 970 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Artemaren pinta-ala on noin 4 neliökilometriä.


title: Asnières-sur-Saône

text: Asnières-sur-Saône on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 69 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Asnières-sur-Saônen pinta-ala on 5 neliökilometriä.


title: Japaninruusukvitteni

text: Japaninruusukvitteni ("Chaenomeles japonica") on ruusukasveihin kuuluva pensas, joka on kotoisin Japanista. Japaninruusukvitteni kasvaa 0,5–0,8 m:n korkuiseksi. Sen kasvutapa on koheneva, ja se muodostaa juurivesoja. Japaninruusukvitteni kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Sillä on 2,5 cm leveät, tavallisesti punaiset kukat. Japaninruusukvitteni tuottaa kypsinä keltaisia, halkaisijaltaan enintään noin viisisenttisiä hedelmiä. Hedelmissä on miellyttävä tuoksu, ja ne muistuttavat pientä omenaa. Tuoreena ne ovat melko kovia ja happamia. Niitä voidaan käyttää hyytelön ja liköörin valmistukseen.


title: Japaninruusukvitteni

text: Kotiseudullaan japaninruusukvitteni kasvaa ravinteikkaissa, tuoreenpuoleisissa sukkessiovaiheen nuorissa lehtimetsissä. Ilmastollisesti se on temperaattinen-meridionaalinen, lievästi mereinen.


title: Japaninruusukvitteni

text: Suomessa japaninruusukvitteni menestyy vyöhykkeillä I–II, suojaisilla paikoilla myös vyöhykkeellä III. Se menestyy parhaiten aurinkoisessa kasvupaikassa kuivassa, runsasravinteisessa, kalkki-, hiekka- ja sorapitoisessa maaperässä. Sitä voidaan käyttää yksittäis- ja peittopensaana, mutta se ei estä rikkakasvien kasvua.


title: Japaninruusukvitteni

text: Japaninruusukvitteniä voi helposti lisätä siemenistä. Siemenet kylvetään ulos syksyllä. Ne itävät toukokuussa.


title: Varhaismoderni

text: Varhaismoderni aika eli varhainen uusi aika on historian tutkimukseen liittyvä käsite, joka tarkoittaa esimodernin ja modernin maailman välistä siirtymäkautta Euroopan historiassa noin 1400/1500-luvulta 1800-luvun alkuun. Varhaismoderni Eurooppa oli maatalousvaltainen ja uskonnollinen, ja sen yhteiskunnallinen järjestys perustui sääty-yhteiskuntaan. Valtio-organisaatioiden voimistuminen, luonnontieteiden ja filosofian kehitys sekä kapitalismin nousu kuitenkin valmistelivat tietä teollistumiselle, luokkayhteiskunnalle ja muille modernin maailman ilmiöille.


title: Lars Melander

text:
Lars Rafael Melander (7. maaliskuuta 1896 Sipoo – 22. tammikuuta 1962) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Julius Waldemar Melander ja Hilda Victoria Bergström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Saga Aina Lindbergin kanssa.
Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1915 ja liittyi Nylands Nationiin. Hän suoritti ohjaajatutkinnon Ilmailukoulussa vuonna 1923 ja tähystäjäkurssin vuonna 1924. Teknillisessä korkeakoulussa Sotakorkeakoulun matemaattis-luonnontieteellisen ja yleisteknillisen oppijakson hän suoritti vuosina 1927–1929 ja Sotakorkeakoulun sotateknillisen osaston vuosina 1929–1931. Hänet komennettiin opintomatkalle vuonna 1932 Ruotsiin tutustumaan ilmatorjuntaan ja epäsuoraan konekivääriammuntaan sekä Saksaan, Sveitsiin, Ranskaan ja Tanskaan sekä vuonna 1933 Englantiin tutustumaan näiden valtioiden ilmatorjunnan järjestelyihin ja ilmatorjuntateollisuuteen.


title: Lars Melander

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 27. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamapalveluksensa jälkeen hänet siirrettiin 9. heinäkuuta 1917 pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun A-kurssin.


title: Lars Melander

text: Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jääkärien pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan konekivääriupseeriksi ja adjutantiksi 2. Jääkärirykmenttiin. Hän otti osaa taisteluihin Suomen sisällissodassa Kalevankankaalla, Tampereella ja Karjalankannaksella mm. Kuokkalassa ja Raivolassa.


title: Lars Melander

text: Sisällissodan jälkeen hän palveli sodan jälkeen konekivääriupseerina ja adjutanttina edelleen 2. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin ensin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi ja myöhemmin Savon jääkärirykmentiksi. Konekiväärikomppanian päälliköksi hänet määrättiin 28. huhtikuuta 1919 ja edelleen 3. konekiväärikomppanian päälliköksi. Hänet komennettiin 4. elokuuta 1919 alkaen 3. Divisioonan esikuntaan hoitamaan yleisesikuntaupseerin tehtäviä, josta hänet määrättiin 15. joulukuuta 1919 Savon jääkärirykmentin 3. pataljoonan komentajaksi. Hän otti keväällä vuonna 1920 osaa Porajärven puolustukseen.


title: Lars Melander

text: Armeijasta hän erosi 26. tammikuuta 1921 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin sotilastarkastajaksi Suojeluskuntain yliesikuntaan. Hän astui uudelleen armeija palvelukseen 30. marraskuuta 1921 ja hänet sijoitettiin Ilmavoimien esikuntaan taktillisen toimiston päälliköksi. Ilmavoimien esikuntapäällikön tehtäviä hän hoiti 4. maaliskuuta – 30. syyskuuta 1922 välisen ajan. Ilmasotakouluun hänet siirrettiin 1. huhtikuuta 1923 ja Telakkakomppanian päälliköksi 18. kesäkuuta 1923. Ilmailupataljoonan komentajan tehtäviä hän hoiti 24. syyskuuta 1923 – 23. huhtikuuta 1924 välisen ajan, mistä hänet siirrettiin Hävittäjäeskaaderin komentajaksi ja palveli tehtävässä 4. kesäkuuta 1925 saakka. Ilmavoimista hänet siirrettiin kenttätykistön palvelukseen 5. kesäkuuta 1925 ja hänet sijoitettiin Kenttätykistörykmentti 3:n 4. patteriston komentajaksi 5. syyskuuta 1925, mistä hänet siirrettiin 2. patteriston komentajasi 17. huhtikuuta 1926. Rykmentin komentajan apulaiseksi hänet määrättiin 15. kesäkuuta 1928, josta hänet komennettiin 27. elokuuta 1929 samanlaiseen toimeen Kenttätykistörykmentti 1:een. Ilmatorjuntatykistöön hän siirtyi 1. heinäkuuta 1933 ja hänet sijoitettiin komentajaksi Ilmatorjuntapatteristoon, josta hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1934 Ilmatorjuntarykmentin komentajaksi. Esikunta tehtäviin hän palasi 13. elokuuta 1937 ja hänet sijoitettiin Yleisesikunnan tilastollisen ja ulkomaaosaston päälliköksi.


title: Lars Melander

text: Hän toimi Kunnianeuvoston puheenjohtaja Ilmavoimissa vuosina 1922–1923 ja Kenttätykistörykmentti 3:ssa vuosina 1926–1927 sekä Kenttätykistörykmentti 1:ssä vuonna 1932. Kolmannen Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä hän toimi vuosina 1926–1927.


title: Lars Melander

text: Talvisotaan hän osallistui Päämajan järjestelyosaston (Jaosto 2) päällikkönä. Välirauhan aikana hän toimi Puolustusvoimien Pääesikunnan ulkomaanosaston päällikkönä. Jatkosotaan hän osallistui jälleen Päämajan Jaosto 2:n (Tiedusteluosasto) päällikkönä vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet komennettiin Ratsuväkiprikaatin komentajaksi. Prikaatinkomentajana hän osallistui taisteluihin Äänisniemellä ja Karjalankannaksella. Vuonna 1944 hänet määrättiin Ylipäällikön käyttöön Linnoitussuunnitteluesikunnassa tapahtuviin erikoistehtäviin. Vielä ennen rauhan saapumista hän kerkesi olla hetken Ratsuväkiprikaatin v.a. komentajana.


title: Lars Melander

text: Sotien jälkeen hän toimi Lounais-Suomen sotilasläänin komentajana vuoteen 1945 saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi De Jersey & Co (Suomi) LtD:n apulaisjohtajaksi ja oli tehtävässä vuoteen 1952 saakka ja siitä eteenpäin yrityksen toimeenpanevana johtajana. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Ralph Sharon

text: Ralph S. Sharon (17. syyskuuta 1923 Lontoo, Britannia – 31. maaliskuuta 2015 Boulder, Colorado, Yhdysvallat) oli jazzpianisti. Hän syntyi Lontoossa, mutta muutti vuonna 1953 Yhdysvaltoihin ja sai maan kansalaisuuden 1958.


title: Ralph Sharon

text: Sharon esiintyi ja levytti pitkään Tony Bennettin kanssa.


title: Martti Mäkisalo

text:
Martti Paavali Mäkisalo (16. huhtikuuta 1948 Mustasaari – 16. maaliskuuta 2015 Helsinki) oli Helsingin Sanomien kirjallisuuskriitikko, kirjailija, teologian maisteri ja Vartija-lehden päätoimittaja (2002–2008). Hän aloitti Helsingin Sanomissa vuonna 1986 Pekka Tarkan pyynnöstä. Ennen sitä hän on avustanut Kotimaa- ja Kirkko ja kaupunki -lehtiä.
__notoc__


title: Saloisten historia

text: Saloinen eli Salo on yksi Pohjanmaan vanhoista emäpitäjistä. Salo tarkoittaa isoa saarta, ja nimensä pitäjä sai siitä, että seurakunnan perustamisaikoihin vanhimmat kantakylät Salo ja Savolahti sijaitsivat suurella metsäisellä niemellä, jonka kannas yhdisti mantereeseen.


title: Saloisten historia

text: Saloinen alkoi nousta merestä 4000–5000-luvulla eaa., jolloin sen itäosiin ulottui Vihannista pitkä niemi. Saloisten alueella on varsin runsaasti muinaisjäännöksiä. Tähän mennessä on löydetty jo yli 100 kiinteää muinaisjäännöskohdetta. Suurin osa kohteista on noin 60-40 metrin korkeudella merenpinnasta, jossa ranta on ollut kampakeraamisella ajalla, eli 4000−2000 eaa. Tärkeimmät muinaisjäännösalueet ovat Mattilanperän Kettukangas, Leinoperän Tervakangas sekä Laivavaara ympäristöineen.


title: Saloisten historia

text: Itäisen naapurikunnan Vihannin alueelta on tehty Suomusjärven kulttuuriin liittyviä löytöjä, Saloisten alue oli vielä siihen aikaan veden alla. Kampakeraamisen kulttuurin alkuaikoina Saloisten itäisimmät osat nousivat merestä. Kampakeraamiselle ajalle ajoittuvat sekä Mattilanperän Kettukankaan että Laivavaaran alueen löydöt, kuten myös iso osa muista tähän mennessä tehdyistä löydöistä. Ilmasto oli tänä aikana suhteellisen leuto. Kampakeraamisella ajalla alueella harjoitettiin suurimittaista hylkeenpyyntiä. Saloisista löydettyjä kivikauden muinaisjäännöslajeja ovat muun muassa röykkiöt, lapinrauniot, asuinpainanteet, kuopat ja jätinkirkot.


title: Saloisten historia

text: Pohjanmaalle ominainen kivikautinen muinaisjäännöslaji ovat jätinkirkot, suuret suorakaiteen tai soikion muotoiset kivikehät, joissa on yleensä yksi tai useampi aukko. Naapurikunnassa Pattijoella on jätinkirkoista kaikkein suurin Kastelli. Saloisista löytyy neljä tällaista rakennelmaa. Suurin niistä sijaitsee Pirttivaaralla ja se on kooltaan 26×38-metrinen. Kettukankaan jätinkirkolla ja sen ympäristössä tehtyjen kaivausten perusteella kyseinen jätinkirkko ajoittuu vuosien 2000−2500 eaa. paikkeille. Myös Pirttivaaran ja Pirttihaudankankaan jätinkirkot sopivat maankohoamisen (55−60 metrin korkeudella nykyisestä merenpinnasta) perusteella samalle aikakaudelle. Pirttihaudankankaan jätinkirkon liepeiltä on lisäksi löydetty kyseisen aikakauden pienoistaltta. Pikku jakenaron jätinkirkko sijaitsee edellisiä hieman ylempänä eli 79 metriä merenpinnasta, minkä perusteella se voisi olla hieman muita vanhempi, eli rakennettu varhaiskampakeraamisella ajalla. Jätinkirkot liittyvät ilmeisesti alueella kivikaudella harjoitettuun suurisuuntaiseen hylkeenpyyntiin. Tätä oletusta tukee kaivauksissa Kettukankaalta löydetty hylkeen sormiluu.


title: Saloisten historia

text: Saloisista ja sen lähikunnista on tähän mennessä löydetty vain muutama pronssiesine Tervakankaalta. Nekin on ajoitettu rautakauteen. Ilmeisesti siirtyminen pronssin käyttöön tapahtui hyvin hitaasti. Esineellinen kulttuuri säilyi pitkään lähes kivikautisena, sillä pronssi oli kallista tuontitavaraa. Pronssikauteen ajoitettua keramiikkaa ja kiviesineitä on Saloisista kyllä löytynyt, ja niiden perusteella voidaan päätellä asutuksen jatkuneen katkeamattomana kivikauden jälkeenkin.


title: Saloisten historia

text: Varhaisrautakausi on vähälöytöinen Saloisten seudulla, kuten myös muualla Suomessa. Pronssikauden lopulla ilmasto kylmeni, ja ilmeisesti sen seurauksena asutus taantui. Löydösten vähäisyys voi johtua myös siitä, että olisi siirretty käyttämään maatuvia raaka-aineita. Naapurikunnasta Vihannista löydetty noin vuoteen 80 eaa. ajoitettu reenjalas todistaa kuitenkin asutuksen alueella jatkuneen. Myöhemmin rautakauden kuluessa asutus jälleen vahvistui. Saloisten tärkein rautakautinen löytöpaikka on Tervakankaan kalmisto ja asuinpaikka Leinoperällä, josta on löydetty muun muassa kaksi pronssista rannerengasta, jotka on ajoitettu 400−700-luvulle jaa. Tervakankaalta on löydetty myös alueen varhaisimmat viitteet pienimuotoisesta viljanviljelystä. Pääelinkeinona on kuitenkin edelleen ollut metsästys ja kalastus. Rautakaudelle saattaa ajoittua myös Ketunperän Kivirakankankaan pyyntikuoppa-alue, tosin kuoppapyyntiä on harjoitettu myös historiallisella ajalla. Rautakauden lopulta Saloisista ei ole tähän mennessä tehty löytöjä.


title: Saloisten historia

text: Vanhimmat kantakylät Salo ja Savolahti sijaitsivat suurella metsäisellä niemellä, jonka kannas yhdisti mantereeseen. Savolahden kylä oli niemen pohjoisrannalla ja Salonkylä niemen etelärannalla. Salonkylän eteläpuolella työntyi sisämaahan pitkä ja kapea Salonlahti, joka nykyisin on maankohoamisen johdosta kuivunut. Salonlahden rannalla seisoivat pitäjän vanhimmat keskiaikaiset tilat Juusola ja Hannuksela, jotka olivat varhaisimmassa vaiheessa yhtä suurta tilaa ja joista käytettiin eräissä asiakirjoissa nimeä Salo (Salw). Varhaisimman sataman oletetaan olleen jossain Salonlahden pohjoisrannalla. Salo oli tuohon aikaan tunnettu satamastaan ja Olavinpäivän markkinoista.


title: Saloisten historia

text: Keskiajan kuluessa satama siirtyi Salonlahden mataloitumisen vuoksi niemen pohjoisrannalle Satamakankaalle ja Markkinaniemelle. Seurakunnan puinen kirkko oli Salonlahdensuulla sijainneella Kirkkoluodolla. Nykyisin Kirkkoluoto on jo kuivalla maalla, ja valtatie 8 kulkee sen halki. Vanhalla kirkonpaikalla on pieni muistokivi. Salon kappeliseurakunta perustettiin 1320-luvulla Pietarsaaren alaiseksi kappeliseurakunnaksi. Aikaisemmin luultiin, että vanhin Saloa koskeva asiakirja olisi kuningas Maunu Eerikinpojan kymmenyskirje, joka on päivätty 23. elokuuta 1329. Siinä Salon ja Kemin asukkaat määrätään maksamaan kymmenysverot kirkolle. Uudempi tutkimus on osoittanut kirjeen olevan väärennös 1470-luvulta. Keminmaan Valmarinniemen kaivaukset ovat kuitenkin osoittaneet Kemin seurakunnan olleen toiminnassa jo vuonna 1323, joten on todennäköistä että kymmenyskirje myöhäisestä alkuperästään huolimatta osoittaa oikean perustamisvuosikymmenen sekä Salon että Kemin seurakunnille.


title: Saloisten historia

text: Keskiajalla sai alkunsa myös pitäjän eteläinen kantakylä Piehinki, joka sijaitsee Piehinkijoen rannalla. Varakkain talo oli ilmeisesti eräs Maanherra-niminen tila, jota isännöi vuonna 1548 Antti Pietarinpoika. Hänen setänsä Erkki Ollinpoika oli Marjaniemen isäntänä. Muita mahdollisesti jo keskiajalla perustettuja tiloja ovat Rautio, Haapajoki ja Puusti eli nykyinen Ranta-Sippala.


title: Saloisten historia

text: Vuonna 1323 solmittiin Ruotsin ja Novgorodin välillä Pähkinäsaaren rauha. Rauhansopimuksen mukaan raja päättyi Patajokeen (Petajokeen) ja Kainuunmereen. Kainuunmerellä tarkoitetaan Pohjanlahtea. Pata- tai Petajoesta tutkijoilla on kaksi näkemystä. Toisen mukaan se olisi Pattijoki, josta vuoden 1570 maakirjassa käytetään kirjoitusasua Pathajåkij. Toisen näkemyksen mukaan raja olisi päättynyt Pyhäjoen eteläpuolella virtaavaan Petäjäisojaan, joka on ilmeisesti vanhan karjalaisten nautinta-alueen eteläraja. Pohjois-Pohjanmaa oli kuulunut vanhastaan karjalaisten etupiiriin. Se tunnettiin Novgorodissa nimellä "Semidesatskaja Korela", mikä on aiemmin suomennettu Seitsemän kymen Karjalaksi. Valtakunnan rajan kulkeminen pitäjän läpi ei kuitenkaan todellisuudessa liene paljon vaikuttanut asukkaiden jokapäiväiseen elämään, sillä Ruotsi ei käytännössä noudattanut sitä, eikä sitä myöskään merkitty maastoon.


title: Saloisten historia

text: Itsenäinen kirkkopitäjä Salosta tuli vuonna 1407. Salon kirkkopitäjä ulottui etelässä Kalajoen ja Lestijoen välillä olevaan Siiponjokeen asti. Pohjoisessa kirkkopitäjään kuului Siikajoki, tosin Pohjanmaan pappisluetteloissa myös Liminka luetaan Saloon kuuluvaksi. Kyseinen asiakirja on kuitenkin laadittu vasta 1600-luvulla ja osoittautunut epäluotettavaksi. Hallinnollisesti Limingan tiedetään kuuluneen Iin hallintopitäjään, joten on todennäköistä että se kuului siihen myös kirkollisesti. Hailuodon saari luettiin myös Saloon kuuluvaksi. Idässä Salo ulottui pitkälle sisämaahan aina Oulujärvelle asti. Tarkkaa itärajaa ei ollut pitäjälle tässä vaiheessa vielä määritelty. Hallintopitäjänä Salosta käytettiin aluksi nimeä Ranta. Rannan hallintopitäjä perustettiin vuonna 1407. Se käsitti laajat neljänneskunnat, Iin, Limingan, Salon ja Kalajoen. Lisäksi alkuvuosina hallintopitäjään luettiin myös Kemi.


title: Saloisten historia

text: Salon ensimmäisen kirkon tuhosivat venäläiset vanhan vihan aikana 1490-luvulla. Kirkosta onnistuttiin kuitenkin pelastamaan Neitsyt Marian sekä kirkon suojeluspyhimyksen Pyhän Olavin alttarikaapit veistoksineen, jotka ovat nykyisin nähtävillä Saloisten nykyisessä kirkossa. Myös kirkonkello piilotettiin venäläisiltä. Se upotettiin Pitkäjärveen, mutta sitä ei enää myöhemmin löydetty sieltä. Nykyisin ei varmuudella tiedetä, mitä järveä Pitkäjärvellä tarkoitettiin. Uusi kirkko rakennettiin samalle paikalle Kirkkoluodolle ilmeisesti 1490-luvun lopulla. Se oli tyypillinen keskiaikainen puurakenteinen tukipilarikirkko, jonka päädyssä oli korkea terävähuippuinen torni. Keskiajalla Salon seurakunnalla oli vain yksi pappi kerrallaan. Kaksi heistä tunnetaan nimeltä, Pietari Jaakonpoika 1430-luvulta ja Hans Nicolai 1470-luvulta.


title: Saloisten historia

text: Keskiajan lopulla Salon pitäjän mahtisukuna olivat pietarsaarelaislähtöiset Fordellit, joiden omistuksessa oli useita taloja mm. Juusola, Hannuksela ja Tokola. Juusola ja Hannuksela olivat olleet aiemmin jonkin aikaa itsensä valtionhoitaja Sten Sturen omistuksessa yhtenä tilana. Sten herra myi tämän tilan, josta käytettiin tässä yhteydessä nimeä Salo, Pietarsaaren Pirilössä asuvalle Jöns Fordellille. Jönsin vävy Olli Torkkelinpoika asui Juusolaa ollen näin Jönsin palveluksessa. Oletettavasti hän oli tullut Saloon jo Sten Sturen edusmiehenä. Olli Torkkelinpojan pojat Juuso, Olli ja Hannu olivat myöhemmin 1500-luvulla pitäjän mahtimiehiä. Juusola sai nimensä Juuson mukaan ja Juusolasta erotettu Hannuksela Ollin pojan Hannun mukaan. Kolmas veljeksistä Hannu Ollinpoika asui Tokolassa. Juusolan isännät toimivat pitäjän nimismiehinä useamman sukupolven ajan. Ollinpoikien naapureina asuneet Simo ja Olli Fordell olivat ilmeisesti samaa sukua. Muita Salonkylän tuon aikakauden suuria tiloja olivat Honka, Orava, Siniluoto ja Kulju, jotka kaikki perustettiin viimeistään 1500-luvulla. Savolahden merkittävimpiä taloja olivat Pietari Långin eli Lankin talo sekä Niemelä, Junnila, Similä ja Ollinsaari.


title: Saloisten historia

text: Keskiajalla Salossa pellot olivat pieniä. Keskimääräinen peltoala taloa kohti oli noin 0,71 ha. Pääviljalaji oli ohra. Myös ruista viljeltiin. Salolaiset harjoittivat myös kaski- eli huhtaviljelystä, mistä muistona ovat palo-sanan sisältävät paikannimet, kuten Palonkylä. Keskiajalla karjan hoito oli maanviljelyä tärkeämpää. Eränkäynnillä oli tärkeä asema vielä keskiajan salolaisten elämässä. Pyydettiin metsän eläimiä, talvella hylkeitä ja kalastettiin. Tärkeintä varsinaisen Salon rantakylille oli merikalastus. Salo tunnettiin myös markkinapaikkana. Pitäjän nimikkopyhimyksen Pyhän Olavin messun yhteydessä 29. heinäkuuta järjestettiin jokavuotiset Olavinpäivänmarkkinat. Keskiajan salolaiset olivat myös merenkulkijoita purjehtien mm. Tukholmaan.


title: Saloisten historia

text: 1500-luvun tärkein tapahtuma oli uskonpuhdistus, joka kosketti Saloa ensisijaisesti taloudellisesti. Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1527 tehdyllä päätöksellä kirkolliset verot siirrettiin kruunulle. Vuonna 1532 kannettiin Pohjanmaalla ns. kellovero, jossa jokainen seurakunta joutui luovuttamaan kellonsa kruunulle tai lunastamaan sen rahalla. Salo maksoi tätä veroa 60 markkaa, josta tutkijat ovat päätelleet seurakunnan omistaneen enemmän kuin yhden kellon. Keskiaikaiset veistokset ja krusifiksit jäivät edelleen koristamaan kirkkoa. Vanhat papit ja kirkonpalvelijat jatkoivat viroissaan ja uuden opin omaksuneet siirtyivät virkoihin vasta myöhemmin vanhojen vähitellen poistuttua työelämästä.


title: Saloisten historia

text: 1500-luvulla perustettiin Palonkylä, joka oli nuorin Salon maarekisterikylistä. Ensimmäiset palonkyläläiset olivat veljekset Heikki ja Olli Heikinpojat, joiden tilat perustettiin 1540-luvulle mennessä. Heikin tila oli Isoperet ja Ollin tila Ojala. Aiemmin Palo oli ollut savolahtelaisten huhtamaita. Kolmannen talon kylälle perusti 1560-luvulla Heikin poika Jaakko, ja se tunnettiin tietenkin Jaakkolana.


title: Saloisten historia

text: 1500-luvun aikana asutus keskiaikaisen Salon emäpitäjän eteläosien jokilaaksoissa oli voimistunut niin paljon, että nämä erotettiin aluksi kappeliseurakunniksi ja myöhemmin itsenäisiksi pitäjiksi. Kalajoen osalta itsenäistyminen pitäjäksi tapahtui vuonna 1540 ja Pyhäjoen vuonna 1568. Uudenajan alussa Salon kirkkopitäjään kuului näin ollen nykyisen Saloisten ja Siikajoen välinen rannikko mukaan lukien Hailuodon saari, joka itsenäistyi ilmeisesti 1590-luvulla. Idässä pitäjä rajoittui Oulujärven erämaapitäjään eli Paltamoon. 1500-luvun aikana Pohjanmaan suurten jokien latvoille siirtyi savolaisia uudisasukkaita. Salossa tämä koski lähinnä Siikajoen yläjuoksua, jota sen tähden nimitetään myös Siikasavoksi.


title: Saloisten historia

text: 1600-luvulle tultaessa Salonlahti oli maankohoamisen takia kuivunut niin paljon, että kirkkomatkoista oli tullut runsaiden karien takia vaarallisia. Kirkkoveneonnettomuuksien vuoksi kirkko päätettiin siirtää Kirkkoluodolta nykyiselle paikalle Kirkonmäelle. Siirto toteutettiin vuonna 1622. Sen yhteydessä vanhaa keskiaikaista kirkkoa laajennettiin pidentämällä sitä keskeltä noin 2,5 metriä. Vuonna 1641 kirkko koristeltiin runsain seinämaalauksin. Maalarina oli vaasalainen Christian Wilbrandt.


title: Saloisten historia

text: Vuosisadan suurin mullistus Salon alueella oli kaupungin perustaminen. Sen perusti Salon kaupunki -nimisenä kreivi Pietari Brahe vuonna 1649. Vuonna 1652 Salon kaupunki sekä myös pitäjä siirtyivät osaksi Pietari Brahen omistamaa Kajaanin vapaaherrakuntaa. Kaupunki nimettiin tässä yhteydessä perustajansa mukaan Raaheksi (Brahestad). Aluksi kaupungin suunniteltiin sijoitettavaksi Salon silloisen sataman tienoille, mutta koska satama alkoi olla jo liian matala, kaupunki päätettiin sijoittaa nykyiselle paikalleen hieman pohjoisemmaksi. Vuonna 1689 Siikajoesta muodostettiin oma pitäjä, johon kuului koko Siikajokilaakso. Seuraavana vuonna muodostettiin Raahen-Salon seurakunta, jonka emäseurakunnaksi tuli kaupunkiseurakunta sisältäen myös Pattijoen, Olkijoen, Savolahden ja Palon. Kappeliseurakunniksi tulivat Salo ja Vihanti.


title: Saloisten historia

text: 1600-luvun alkupuolella nykyisen Salon alueella oli vain yksi kestikievari, kirkonkylän Juusola. Vuosisadan loppupuolella aloitettiin kievarin pito myös Piehingin Hannilassa. Juusola ja Hannila toimivat kievareina myös myöhempinä aikoina. Niiden ohella kievaria pidettiin myöhemmin myös kirkonkylän Lukkarilan talossa sekä tästä erotetussa Hiitolan talossa.


title: Saloisten historia

text: 1600−1700-lukujen vaihde oli Salon tienoolla vaikeaa aikaa. Ensin tulivat katojen seurauksena vuosien 1696−1697 suuret kuolovuodet, ja niiden jälkeen syttyi vuonna 1700 suuri Pohjan sota, jonka loppuvaiheeseen liittyi venäläismiehitys, isoviha. Venäläisjoukot saapuivat Saloon syksyllä 1714. Miehitys loppui vuonna 1721. Uusi venäläismiehitys eli pikkuviha oli vuosina 1742−1743.


title: Saloisten historia

text: Isonvihan jälkeen Salon asutus levisi vähitellen sisämaahan päin. Tänä aikakautena perustettiin monet pitäjän sisämaan pikkukylistä. Piehingin Ylipään ensimmäinen talo oli Mäntylä vuonna 1730. Samoihin aikoihin perustettiin Leinoperän ensimmäinen talo Leinonen Haapajokivarteen. Salon eteläisin kylä Hurnasperä sai alkunsa Hurnastin tilan perustamisesta vuonna 1750. Peltomaanperän ensimmäinen talo oli Korpela vuonna 1760. Kylän toinen päätila Peltomaa erotettiin Puustista 1780-luvulla. Koskenkorvan talo perustettiin Palon takamaille vuonna 1776. Mattilanperä sai alkunsa vuonna 1781 Haapakankaan ja vuonna 1782 Mattilan talojen perustamisesta Haapajoen yläjuoksulle. Ketunperän ensimmäinen talo Kettukangas perustettiin vuonna 1788 Haapajoen pienen sivujoen Poikajoen rannalle. Piehingin Poikajoen varrelle perustettiin samoihin aikoihin Koskelan talo, jonka ympärille ei kuitenkaan muodostunut kylää. Tällä tavoin asutus eteni rannikolta sisämaahan pääosin Piehinki- ja Haapajokivarsia ja näiden sivuhaaroja poikajokia myöten. Seuraavalla vuosisadalla nyt perustetut kylät saivat uusia taloja ja torppia. Salon kirkonkylän maisemaa muutti 1700-luvulla voimakkaasti maankohoamisesta johtunut Salonlahden lopullinen kuivuminen.


title: Saloisten historia

text: 1700-luvulla Raahen-Salon seurakuntaa vaivasi noin 30 vuotta kestänyt papiston ja Salon talonpoikien välinen suuri kirkkoriita. Salo oli tällöin Raahen-Salon kirkkoherrakunnan kappeli. Salon kappeliseurakuntaan kuuluivat Salon ja Piehingin kylät. Kirkkoherrana oli Gustav Bogman. Riidan aikana Salon talonpoikien johtomieheksi kohosi Siniluodon isäntä Matti Matinpoika Siniluoto. Suuri kirkkoriita alkoi, kun Raahen papisto suureen työmäärään vedoten vähensi Salon kirkossa järjestettäviä jumalanpalveluksia niin, että niitä oli vain joka neljäs tai viides viikko. Aiemmin jumalanpalvelus oli järjestetty joka sunnuntai. Salon asukkaat nousivat vastustamaan tätä ja anoivat lupaa palkata oman papin. He lähettivät edustajansa Matti Siniluodon kaksi kertaa käymään kuninkaissa. Suuri kirkkoriita kärjistyi Thomas Stenbäckin tullessa kirkkoherraksi. Hän vaati Salon kappelin täydellistä lakkauttamista ja salolaisten käymistä Raahen kirkossa. Myöhemmin Stenbäckin mieli kuitenkin muuttui, ja hänen johdollaan Salon pappilaa ja kirkkoa korjattiin. Hän tuli myös tunnetuksi ensimmäisenä Salon historian kirjoittajana. Suuri kirkkoriita päättyi sopuun vuonna 1764. Salo säilytti kirkkonsa ja siellä järjestettiin nyt jumalanpalvelus joka toinen sunnuntai.


title: Saloisten historia

text: 1800-luku alkoi sotaisasti, kun Ruotsi ja Venäjä taistelivat Suomen sodassa vuosina 1808−1809. Huhtikuussa 1808 venäläiset etenivät Saloon ja pieniä kahakoita käytiin Korpelan ja Leinosen talojen nurkilla Haapajokivarressa. Suomalaiset perääntyivät Siikajoelle, jossa käytiin sodan ensimmäinen suuri taistelu. Tässä taistelussa suomalaiset löivät venäläiset. Toukokuussa venäläiset joutuivat perääntymään Salon läpi etelään. Jälleen marraskuussa venäläiset marssivat Salon läpi ajaen suomalaisten joukkoja pohjoiseen. Piehingissä käytiin pieniä taisteluita. Marraskuun 16. päivänä neuvoteltiin Salon pappilassa aselevosta. 19. päivänä neuvotteluja jatkettiin Olkijoella Lassilan talossa, jossa seuraavana päivänä allekirjoitettiin aseleposopimus. Suomi ja sen mukana Salo liitettiin nyt Venäjään.


title: Saloisten historia

text: Vuonna 1865 annettiin kunnallisasetus, jolla kirkollinen ja maallinen hallinto maalaispitäjissä erotettiin toisistaan. Tässä yhteydessä vanha Salon pitäjä jaettiin seuraaviin osiin: Salon kappeliseurakunta, myöhempi Saloinen, joka käsitti aluksi vain Salon ja Piehingin maakirjakylät; Salon emäseurakunnan nimeä kantanut myöhempi Pattijoki, joka käsitti Pattijoen, Savolahden, Palon ja Olkijoen kylät. Vihantiin kuuluivat Vihannin, Alpuan ja Ilveskorven kylät. Seuraavaksi ruvettiin jakamaan Raahen-Salon kirkkoherrakuntaa. Jälleen esitettiin vaatimuksia Salon seurakunnan lakkauttamisesta ja liittämisestä naapureihin, ensin Pattijokisten, sitten Pyhäjokisten taholta ja lopuksi vielä Raahesta. Salolaiset nousivat vastustamaan näitä hankkeita lukkari Jaakko Päivärinnan johdolla ja säilyttivät oman seurakuntansa. Raahen-Salon kirkkoherrakunta päätettiin lopulta jakaa Raahen, Saloisten, Pattijoen ja Vihannin seurakuntiin siten, että Saloisiin liitettiin takaisin Savolahden ja Palon kylät, jotka oli liitetty aikoinaan kaupunkiseurakuntaan. Lopullisesti jako toteutui Raahen-Salon viimeisen kirkkoherran Knut Fredrik Durchmanin nukuttua pois vuonna 1919. Saloinen aloitti toimintansa jälleen itsenäisenä kirkkoherrakuntana vuonna 1921. Kuntaan ja seurakuntaan kuuluivat nyt Salon, Palon, Piehingin ja Savolahden maarekisterikylät.


title: Saloisten historia

text: Savolahden kansakoulu aloitti toimintansa 1.9.1870, ja se oli Oulun läänin ensimmäinen kansakoulu. Koulu oli Salon kappeliseurakunnan ja Salon emäseurakunnan, eli Pattijoen, yhteinen. Koulurakennuksena toimi Öörnin sotilastorppa, jota laajennettiin siirtämällä torpan yhteyteen rakennus Niemelän tilalta. Koulunkäynti oli aluksi vilkasta, varsinkin koska Raahessa ei vielä ollut kansakoulua. Lukuvuonna 1870−1871 oppilaita oli 142. Pian oppilasmäärä väheni, ja vuonna 1877 oppilaita oli enää alun kolmattakymmentä. Savolahden kansakoulu lakkautettiin 1900-luvun alkuvuosina. Samoihin aikoihin perustettiin kansakoulu Piehinkiin ja vähän myöhemmin kirkonkylälle.


title: Saloisten historia

text: Vuoden 1930 loppiaispäivänä tapahtui Saloisten seurakunnassa järkyttävä onnettomuus: kesken jumalanpalveluksen seurakunnan veisatessa Hilariuksen kiitosvirttä suntio Juusola kuuli sakaristosta tulen ritinää. Tuli oli päässyt irti kamiinan rautaisesta savupiipusta. Salon keskiaikainen korvaamattoman arvokas Pyhän Olavin puukirkko, joka yli 400 vuotta oli palvellut seurakuntalaisia, paloi muutamassa tunnissa perustuksiaan myöten. Kirkon keskiaikainen esineistö onnistuttiin kuitenkin pelastamaan. Välittömästi ruvettiin suunnittelemaan uutta kirkkoa, josta päätettiin tehdä mahdollisimman paljon vanhan näköinen. Uuden kirkon suunnitteli rakennusmestari Karvonen. Se tehtiin tiilestä ja rapattiin. Palosta säästynyt keskiaikainen esineistö laitettiin uuteen kirkkoon.


title: Saloisten historia

text: Vuosisadan suurin mullistus Saloisissa oli Rautaruukin terästehtaan rakentaminen 1960-luvulla. 1950-luvulla Otanmäki Oy alkoi suunnitella terästehtaan rakentamista. Sijoitusvaihtoehtoja oli useita niin Etelä- kuin Pohjois-Suomesta. Pitkän väännön jälkeen tehdas päätettiin sijoittaa Saloisten Rojuniemeen, ja tehtaan nimeksi tuli Rautaruukki Oy. Tärkeitä vaikuttajia tänä aikana paikkakunnalla olivat saloistelainen SKDL:n kansanedustaja Antti Kinnunen ja Raahen pitkäaikainen kaupunginjohtaja Yrjö Reinilä. Tehtaan rakentaminen aloitettiin vuonna 1961. Presidentti Urho Kekkonen kävi muuraamassa tehtaan peruskiven 25.8.1962. Ensimmäinen laivalasti terästä lähti Rautaruukin satamasta 5.9.1964. Tehtaan viereen rakennettiin sen rakentamisaikana tehtaan omistama Satamakankaan kerrostaloalue. Rautaruukin perustamisen ansiosta Saloisiin muutti runsaasti uusia asukkaita, ja myöhemmin 1960−1970-luvuilla Saloisiin rakennettiin Tarpion ja Honganpalon kylät sekä Ollinsaaren kerrostaloalue, jonka tieltä purettiin vanha ja arvokas Ollinsaaren kartano.


title: Saloisten historia

text: Toinen suuri mullistus Saloisissa oli kuntaliitos Raaheen vuoden 1973 alussa. Liitoksen taustalla oli Rautaruukin perustaminen Saloisiin. Liitoksesta oli puhuttu jo 1950-luvun lopulta lähtien. Silloin oli kuitenkin Saloisissa päätetty pyrkiä lykkäämään liitosta mahdollisimman pitkälle. Terästehdashankkeen toteuduttua asia tuli uudelleen ajankohtaiseksi. Raahessa kuntaliitosesitys hyväksyttiin vuonna 1972. Saloisissa kunnanvaltuusto samana vuonna tyrmäsi hankkeen. Tämän seurauksena valtioneuvosto päätti siirtää Saloisten alueen pakolla Raahen yhteyteen vuoden 1973 alusta lähtien. Näin loppui Saloisten eli vanhan Salon aika itsenäisenä kuntana ja pitäjänä, jota oli kestänyt jo yli 550 vuotta.


title: Saloisten historia

text: Saloisten seurakunta jatkoi kuntaliitoksen jälkeen toimintaansa edelleen omana kirkkoherrakuntanaan. Talouden hoito oli kuitenkin nyt yhteinen Raahen kanssa, minkä johdosta muodostettiin Raahen seurakuntayhtymä. Pattijoen kunnan liityttyä Raaheen myös Pattijoki tuli mukaan seurakuntayhtymään. Oman kirkkoherran ja kirkkoherrakunnan saloistelaiset menettivät vuonna 2007, jolloin Saloinen ja Pattijoki liitettiin Raahen seurakuntaan. Raahen kirkkoherraksi valittiin liitoksen jälkeen Saloisten viimeinen kirkkoherra Tuomo Matala.


title: John Farrow

text: John Villiers Farrow (10. helmikuuta 1904 Sydney, Australia – 28. tammikuuta 1963 Beverly Hills, Kalifornia) oli Oscar-palkittu australialainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja.


title: John Farrow

text: John Farrow aloitti kirjoitustyönsä työskennellessään merimiehenä 1920-luvun alussa. Hän muutti Hollywoodiin työskennelläkseen elokuvien parissa merenkulun asiantuntijana ja myöhemmin hänestä tuli käsikirjoittaja. Hän käsikirjoitti elokuvia vuosina 1927–1959 ja toimi myös ohjaajana 1934–1959. Farrow kirjoitti myös novelleja, näytelmiä ja elämäkertoja.


title: John Farrow

text: Farrow oli kahdesti Oscar-ehdokkaana. Hän voitti parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon elokuvasta "Maailman ympäri 80 päivässä" vuonna 1957.


title: John Farrow

text: Farrow avioitui näyttelijä Maureen O'Sullivanin kanssa vuonna 1936 ja liitosta syntyi seitsemän lasta, mukaan lukien näyttelijä Mia Farrow. Farrow kuoli sydäninfarktiin 58-vuotiaana 1963 ja hänet haudattiin Holy Crossin hautausmaalle Kaliforniaan.


title: Vaasan Kantarellis

text: Vaasan Kantarellis on entinen vaasalainen kaukalopalloseura. Se on pelannut Suomen pääsarjatasolla eli Kaukalopalloliigassa yhteensä seitsemän kautta ilman suurempaa menestystä. joukkue oli mukana Kaukalopalloliigassa jo sen ensimmäisellä toimintakaudella eli 1990-1991. Viimeisen kerran seura esiintyi pääsarjassa kaudella 1998-1999. Seitsemän kauden aikana Kantarellis kerkesi pelata 157 liigaottelua. Näistä se voitti 40 ja pelasi yhdeksän tasan. Näin pisteitä kertyi kaiken kaikkiaan 89. Kaudella 1999-2000 toiminta jatkui I. divisioonassa putoamisen jälkeen. Tämän jälkeen Kantarelliksen paikalla I divisioonassa jatkoi vaasalainen Team Apache.


title: Vaasan Kantarellis

text: Vaasan Kantarelliksen nimi on peräisin heidän pääsponsorinsa nimestä Hotel Kantarellis.


title: Eren Derdiyok

text: Eren Derdiyok (s. 12. kesäkuuta 1988 Basel, Sveitsi) on Turkin sveitsiläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Bayer 04 Leverkusenia. 190 senttimetriä pitkä Derdiyok on pelipaikaltaan hyökkääjä, mutta hän kykenee kuitenkin tarpeen tulleen pelaamaan myös keskuspuolustajana.


title: Eren Derdiyok

text: Hän aloitti jalkapallouransa vuonna 1994 Old Boysissa, jonka edustusjoukkueeseen hän nousi kaudeksi 2005/06 ja teki 18 sarjaottelussa kymmenen maalia. FC Basel huomasi Derdiyokin taidot maalintekijänä ja hankki hänet vuonna 2006 hänen ollessaan 18-vuotias.


title: Eren Derdiyok

text: Ensimmäisellä kaudellaan Baselissa Derdiyok joutui tyytymään vaihtopelaajan rooliin ja hän pelasi kauden aikana vain yhden kokonaisen ottelun ja yhteensä 220 minuuttia. Kaudeksi 2007/08 Derdiyokin asema joukkueessa parani ja hän sai peliaikaa säännöllisesti. Kausi päättyi juhlaviin tunnelmiin, sillä 2. maaliskuuta 2008 Derdiyok teki ensimmäisen hattutemppunsa vierasottelussa Thunia vastaan, 6. huhtikuuta hän oli voittamassa Sveitsin cupia ja kauden päätteeksi Basel voitti Sveitsin mestaruuden. Lisäksi Derdiyok palkittiin Sveitsin kauden parhaana nuorena pelaajana.


title: Eren Derdiyok

text: 29. kesäkuuta englantilaiset tiedotusvälineet uutisoivat Derdiyokin käyvän neuvotteluja siirrosta Newcastleen.


title: Eren Derdiyok

text: Derdiyok on lukeutunut Sveitsin juniorimaajoukkueiden vakiopelaajistoon viimeisten muutamien vuosien aikana. Alle 19-vuotiaiden joukkueessa hän teki kymmenessä ottelussa seitsemän maalia ja alle 21-vuotiaissa yhtä monta vain viidessä pelissä. Nämä suoritukset yhdessä liigapelien hyvien suoritusten kanssa toivat Derdiyokille kutsun myös A-maajoukkueeseen. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi 19-vuotiaana Wembleyllä Englantia vastaan 6. helmikuuta 2008. Hän tuli peliin mukaan vaihdosta puoliajalla ja teki maalin vain 12 minuuttia myöhemmin ensimmäisellä ottelussa tekemällään laukauksella.


title: Eren Derdiyok

text: Derdiyok oli mukana Sveitsin joukkueessa myös 2008 EM-kotikisoissa koko turnauksen nuorimpana pelaajana.


title: Kestilän kirkko

text: Kestilän kirkko on Siikalatvan seurakunnan kirkko Kestilän taajamassa. Kestilän kirkko on puinen ristikirkko, mutta sen pohjois- ja eteläsakarat on vain hieman yli puolet itä- ja länsisakaroista. Kirkko vihittiin käyttöön 24. elokuuta 1856.


title: Kestilän kirkko

text: Kirkko rakennettiin vuosina 1854–1855. Sen on suunnitellut arkkitehti Ernst Lohrmann, joka toimi tuolloin Yleisten rakennusten intendentinkonttorin intendenttinä.


title: Kestilän kirkko

text: Vanhat 6-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1908. Vanhat urut kunnostettiin 2001 ja ne ovat edelleen käytössä. Samana vuonna kirkkoon saatiin Veikko Virtasen rakentamat uudet 13-äänikertaiset urut. Alttaritaulun "Kristus ristillä" on maalannut taiteilija Paavo Leinonen. Alttaritaulu on vuodelta 1946. Juho Myllyojan vuonna 1895 veistämä vaivaisukko on kirkon eteisessä, jonne se on siirretty turvaan vahinginteoilta.


title: Antti Härmä

text: Antti Härmä (s. 5. tammikuuta 1987 Helsinki) on suomalainen jääkiekkomaalivahti. Härmä pelaa II-divisioona-joukkue Haukiputaan Ahmoissa. Aikaisemmin hän on edustanut muun muassa KooKoota ja Espoon Bluesia. Jokipojissa Härmä vakiinnutti ykkösmaalivahdin paikan kaudella 2010–2011, pelaten 37 ottelua. Hän on myös edustanut Suomea jääkiekon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2007.


title: Espanjan Alankomaat

text: Espanjan Alankomaat (, ) oli nimitys Alankomaiden eteläisille maakunnille, jotka jäivät osaksi Espanjaa, kun kapinalliset hollantilaiset perustivat Yhdistyneet provinssit. Alueeseen kuuluivat nykyiset Luxemburg ja Belgia (lukuun ottamatta Liègen hiippakuntaa).


title: Espanjan Alankomaat

text: Habsburgit saivat Alankomaat haltuunsa vuonna 1482. Vuonna 1556 ne siirtyivät Habsburgien espanjalaiselle haaralle. Vilhelm I Oranialaisen johdolla Alankomaiden pohjoiset protestanttiset maakunnat nousivat kapinaan vuonna 1567 ja kahdeksankymmenvuotinen sota syttyi. Eteläiset, katoliset provinssit vannoivat uskollisuutta Espanjan kuninkaalla ja hänen asettamalleen kuvernöörille. 23. tammikuuta 1579 joukko protestanttisia pohjoisia maakuntia solmi Utrechtin liiton ("Unie van Utrecht"), jossa ne lupautuivat puolustamaan toisiaan Espanjan armeijaa vastaan. Vuonna 1581 maakunnat vetivät valansa Filip II:lta, ja siten virallisesti syrjäyttivät hänet hallitsijan asemasta. Espanjan valtaan jääneitä Alankomaiden eteläisiä maakuntia alettiin kutsua Espanjan Alankomaiksi.


title: Espanjan Alankomaat

text: Espanjan Alankomaat luovutettiin vuonna 1713 Espanjan perimyssodan jälkeen Utrechtin rauhassa Itävallalle, ja Itävallan Alankomaat syntyivät. Ranska valloitti alueen 1795 ja Napoleonin sotien jälkeen Wienin kongressissa 1815 alue liitettiin Yhdistyneiden Alankomaiden kuningaskuntaan. Vuonna 1830 Belgia itsenäistyi.


title: Australian avoin tennisturnaus 2007

text: Vuoden 2007 Australian avoin tennisturnaus pelattiin 15.–28. tammikuuta 2007 Melbournessa. Kaksinpelien mestareiksi pelasivat Sveitsin Roger Federer ja Yhdysvaltain Serena Williams.


title: Joacim Tuuri

text: Joacim Tuuri (s. 16. lokakuuta 1989 Vaasa) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Joacim Tuuri

text: Tuuri on Vaasan Palloseuran kasvatti. Hän pelasi Veikkausliigassa yksitoista ottelua ja teki yhden maalin kausina 2008–2009.


title: Piippolan kirkko

text: Piippolan kirkko on Siikalatvan seurakunnan kirkko, joka sijaitsee Siikalatvalla Piippolan taajamassa. Piippolan kirkko on Oulun hiippakunnan tiekirkko.


title: Piippolan kirkko

text: Piippolasta tehtiin oma saarnahuonekuntansa heinäkuussa 1769. Kirkon rakentaminen oli kuitenkin aloitettu ilman lupaa jo ennen saarnahuonekunnan perustamista. Rakennustöitä johti Simo Jylkkä. Usean vuoden töiden jälkeen puinen ristikirkko valmistui, ja se vihittiin käyttöön uudenvuodenpäivänä 1771. Kirkko nimettiin silloisen kruununprinsessan mukaan Magdalenan kirkoksi.


title: Piippolan kirkko

text: Kirkon peruskorjauksessa 1888 rakennuksen ulkoasua uudenaikaistettiin uusgoottilaiseen tyyliin, minkä vuoksi kirkkoa ei aina pidetä Jylkän suunnittelemana. Samassa korjauksessa hävitettiin kirkkomaalari Mikael Toppeliuksen tekemät seinämaalaukset.


title: Piippolan kirkko

text: 15-äänikertaiset Kangasalan urkutehtaan valmistamat urut ovat vuodelta 1959. Alttaritaulun "Jeesus kolkuttaa ovelle" on maalannut vuonna 1910 Kaarlo Metsävainio, josta myöhemmin tuli Oulun suomalaisen yhteiskoulun rehtori. Vuoden 1999–2000 korjauksissa konservoitiin saarnastuoli maalauksineen vuoden 1779 ulkoasuun.


title: Laura Ramsey

text: Laura Ramsey (s. 14. marraskuuta 1982 Brandon, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt useissa elokuvissa, muun muassa "Venomissa" (2005), "She's the Manissa" (2006) ja "The Covenantissa" (2006).


title: Laura Ramsey

text: Ramsey syntyi Brandonissa, Wisconsinissa, missä hän kävi koulua nimeltä "Laconia High School" ja heti tämän jälkeen muutti Los Angelesiin tavoitteenaan luoda itselleen näyttelijän uraa. Hänet löydettiin Los Angelesin Sunset Boulevardin varrella olevassa ravintolassa, jossa hän oli tarjoilijana.


title: Laura Ramsey

text: Ramseyn ensirooli oli reality-elokuvassa "The Real Cancun" (2003). Hänellä oli pieni rooli Natalie Day -nimisenä tyttönä TV-sarjassa "The Days" vuonna 2004.


title: Laura Ramsey

text: Vuonna 2005 Ramsey oli mukana Catherine Hardwicken ohjaamassa elokuvassa "Lords of Dogtown". Elokuvan on käsikirjoittanut Stacy Peralta, ja elokuvassa nähtiin muita suuria nimiä, kuten Emile Hirsch, Heath Ledger, Nikki Reed, Rebecca De Mornay sekä lukuisia muita. Ramsey esitti elokuvassa Gabrielle-nimistä tyttöä. Samana vuonna hän esiintyi vielä kolmessa eri elokuvassa: "Inside Out", "Cruel World" sekä "Venom".


title: Laura Ramsey

text: Vuonna 2008 Ramsey vieraili TV-sarjassa "Mad Men" roolissa nimeltään Joy. Hän esiintyi yhdessä jaksossa nimeltään "The Jet Set". Seuraavana vuonna hän esiintyi neljässä elokuvassa: "Shrink" "Middle Men", "Street" ja "Catch .44".


title: Petter (rap-artisti)

text: Petter Alexis Askergren eli Petter (s. 24. toukokuuta 1974) on ruotsalainen rap-muusikko.


title: Petter (rap-artisti)

text: Petter aloitti uransa vuonna 1996, ja hänen ensimmäinen studioalbuminsa "Mitt Sjätte Sinne" julkaistiin vuonna 1998. Albumi aloitti hip hop -villityksen Ruotsissa. Petter on tehnyt yhteistyötä norjalaisen rap-tuottaja Tommy Teen kanssa. Hänellä on myös oma levy-yhtiö Bananrepubliken. Petter vieraili räppäri Pee Ween kanssa suomalaisen Fintelligens -yhtyeen "Renesanssi"-albumin ”Stockholm–Helsinki”-kappaleella.


title: Petter (rap-artisti)

text: Petter asuu vaimonsa Mikaelan kanssa, ja heillä kaksi lasta Alfons ja Lexus. Hän on opiskellut taidehistoriaa Uppsalan yliopistossa.


title: Steven Strait

text: Steven A. Strait (s. 23. maaliskuuta 1986 Greenwich Village, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän syntyi New Yorkissa.


title: Steven Strait

text: Strait syntyi ja kasvoi Greenwich Villagessa, New Yorkissa. Hän valmistui vuonna 2004 Xavier High Schoolista. Hän otti näytelmätunteja "Stella Adler Studio"lla. Ollessaan teini-ikäinen Strait toimi malleina joillekin firmoille, muun muassa näille: "L'uomo Vogue", "Spoon"-lehdelle, "Details", "Surface", "Hollister Kalifornia" ja "Pop"-lehdelle. Hän oli yhteistyössä monien valokuvaajien kanssa, kuten Bruce Weberin, Herb Rittsin ja Ellen von Unwerthin kanssa.


title: Steven Strait

text: Strait aloitti näytelmätuntinsa ollessaan yhdentoista. Ollessaan kuudennella luokalla hän alkoi ottaa näytelmätunteja joissa esiinnytään koulussa nimeltä "Village Community School". Hän löysi intohimonsa näyttelemisen suhteen esiinnyttyään ensimmäisen kerran. Hän työskenteli "Stella Adler Acting Studio"lla ja "Black Nexxus Acting Studio"lla New Yorkissa.


title: Steven Strait

text: Vuonna 2004 Strait muutti Kaliforniaan isompaa näyttelijän uraa luoden. Kun hän vuonna 2005 oli käynyt koe-esiintymisessä, hän sai roolin saman vuoden elokuvaan nimeltä "Sky High" missä hän esittää teini-ikäistä supersankaria nimeltä Warren Peace. Hän coveroi laulun "One Thing Leads to Another" kyseisen elokuvan soundtrackiksi The Fixx -yhtyeen kanssa.


title: Steven Strait

text: Hänen seuraava elokuvaprojektinsa tapahtui Ashlee Simpsonin (tämän debyyttielokuvassa) ja Pell Jamesin kanssa elokuvassa "Undiscovered", joka kertoo nuorista näyttelijöistä joista tulee tähtiä. Vuonna 2006 hän tähditti kauhuelokuvaa "The Covenant" roolinaan Caleb Danvers. Vuonna 2008 hän oli mukana esihistoriallisessa elokuvassa nimeltään "10000 BC".


title: Steven Strait

text: Hän esiintyi vuonna 2008 elokuvassa "Stop-Loss" Michael Colsonina.


title: Steven Strait

text: Strait aloitti laulu-uransa eräässä New Yorkin bändissä. Bändiin kuuluivat Riyaad Edoo, Lukasz Gunia, Michael D'Andrilli, ja Geoff Toelocca. Straitia pyydettiin lähtemään bändistä kun hänen vokaalityylinsä ja esiintyminen ei ollut samanlaista kuin muulla bändillä. Myöhemmin Strait kokosi The Tribe -yhtyeen Michaelin kanssa. Strait oli kuitenkin niin kiireinen, että bändi ei toimi enää yhdessä. Stevellä on levytyssopimus "Lakeshore Records"in kanssa ja on julkaissut sooloalbumin.


title: Steven Strait

text: Strait lauloi seitsemän laulua Undiscovered-elokuvan soundtrackilla. Ne ovat:


title: Steven Strait

text: Vuonna 2006 Strait alkoi tapailla Lynn Collinsia. Vuonna 2008, Steven Strait ilmoitti, että he ovat menneet kihloihin. Myohemmin samana vuonna Strait ilmoitti heidän olevan naimisissa.


title: Robert Hoffman

text: Robert James Hoffman III (s. 21. syyskuuta 1980) on yhdysvaltalainen näyttelijä, tanssija ja koreografi.