title: Pakkokeinot Suomessa

text: Suhteellisuus-, hienotunteisuus- ja vähimmän haitan periaatteet ovat käytännössä ainakin osittain päällekkäisiä.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Lainkohdat: pakkokeinolain 2 luvun 6 § ja 13 §Ketään ei saa pidättää, jos pidättäminen olisi kohtuutonta asian laadun taikka rikoksesta epäillyn iän tai muiden henkilökohtaisten olosuhteiden vuoksi.Ketään ei saa vangita tai määrätä pidettäväksi edelleen vangittuna, jos se olisi kohtuutonta asian laadun taikka rikoksesta epäillyn tai tuomitun iän tai muiden henkilökohtaisten olosuhteiden vuoksi.Kaikkia esitutkintalain 4 luvun periaatteita ei sisältönsä tai luonteensa puolesta pidetty tarpeellisena tai perusteltuna sijoittaa uudelleen pakkokeinolain yhteyteen. Nämä periaatteet on kuitenkin otettava huomioon pakkokeinojen käytössä. Näitä periaatteita ovat esimerkiksi tasapuolisuusperiaate, syyttömyysolettama ja oikeus olla myötävaikuttamatta rikoksensa selvittämiseen. (HE 222 / 2010 vp s.72.)


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Lainkohta: pakkokeinolain 1 luvun 2 §


title: Pakkokeinot Suomessa

text: "Suhteellisuusperiaatteen" mukaan pakkokeinoja saadaan käyttää vain, jos pakkokeinon käyttöä voidaan pitää puolustettavana ottaen huomioon tutkittavana olevan rikoksen törkeys, rikoksen selvittämisen tärkeys sekä pakkokeinon käytöstä rikoksesta epäillylle tai muille aiheutuva oikeuksien loukkaaminen ja muut asiaan vaikuttavat seikat. Tämä periaate ilmenee myös kohtuuttoman pidättämisen ja vangitsemisen kielloista silloin, kun pidättäminen tai vangitseminen on kohtuutonta asian laadun taikka rikoksesta epäillyn tai tuomitun iän tai muiden henkilökohtaisten olojen vuoksi. (HE 222 / 2010 vp, sivut 72 & 245.)


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Lainkohta: pakkokeinolain 1 luvun 3 §


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Suhteellisuusperiaatteen lisäksi toinen keskeinen periaate on "vähimmän haitan periaate", jonka mukaan pakkokeinon käytollä ei saa puuttua kenenkäan oikeuksiin enempää kuin on välttämätöntä käytön tarkoituksen saavuttamiseksi. Pakkokeinon käytöllä ei saa myöskään aiheuttaa kenellekaan tarpeettomasti vahinkoa tai haittaa.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Vähimmän haitan periaateeseen Iiittyy se, että rikoksesta epäiltya tai muuta toimenpiteen kohteeksi joutuvaa henkilöä kuullaan toimenpiteen edellytyksiä harkittaessa niissäkin tapauksissa, joissa kuulemisesta ei nimenomaisesti säädetä.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Usein toimenpiteen kohteena olevalla henkilöllä voi olla edellytysten arvioinnin kannalta olennaisia tietoja, jotka liittyvät nimenomaan pakkokeinon käytöstä aiheutuvaan haittaan. Näillä tiedoilla tarkoitetaan muun muassa pakkokeinojen kohteena olevan henkilön terveydentilaan, työhön, perhetilanteeseen tai opiskeluun liittyvia sellaisia olosuhteita, jotka on otettava huomioon harkittaessa esimerkiksi vapaudenmenetyksen kestoa tai vaihtoehtoisten lievempien pakkokeinojen käyttöä. Kuuleminen voi esimerkiksi koskea vapaudenmenetysajan keston kohtuullisuusarviointia. Kohtuullisuutta arvioitaessa voidaan verrata pakkokeinoilla saavutettavia etuja esimerkiksi siihen, että henkilö voi menettää työpaikkansa. (HE 222 / 2010,rp s. 72 ja 2a5.)


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Lainkohta: pakkokeinolain 1 luvun 4 §


title: Pakkokeinot Suomessa

text: "Hienotunteisuusperiaatteella" tarkoitetaan sitä että pakkokeinoja käytettäessä on vältettävä aiheettoman huomion herättämistä ja toimittava muutenkin hienotunteisesti. Pakkokeinojen käytossä on vaarana pakkokeinojen kohteeksi joutuvan henkilön leimautuminen silloin, kun pakkokeinojen käyttäminen saattaa tulla ulkopuolisten tietoon. Pakkokeinojen käytöstä voidaan tehdä johtopäätöksiä niiden kohteena oleviin henkilöihin kohdistuvista rikosepäilyistä. (HE 222 / 2010 vp s.72 ja2a5.) Hienotunteisuusperiaatetta voidaan myös pakkokeinojen käytön puolella pitää itsenäisenä periaatteena siitä huolimatta, että henkilön joutumista epäilyn alaiseksi tulee arvioida samalla myös vähimmän haitan periaatteen näkökulmasta. Huomioon tulee ottaa esimerkiksi henkilön ikään tai terveydentilaan taikka häveliäisyysnäkökohtiin liittyvien seikkojen huomioon ottamista. (HE 222 / 2010 vp s.72 ja 2a5.)


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Itsekriminointikiellon vaikutukset pakkokeinojen käyttöön ovat olleet usein esillä. Oikeuskäytännössä on erotettu todisteet, jotka perustuvat henkilön tahtoon, ja todisteet, jotka ovat olemassa henkilön tahdosta riippumatta. Itsekriminointikielto ei esimerkiksi estä hankkimasta ja käyttämästä rikosasiassa sellaista aineistoa, joka on saatu syytetyltä pakkokeinoin, mutta jonka olemassaolo ei ole riippunut hänen tahdostaan (velvoittamisesta aktiiviseen toimintaan). Tällaisia ovat esimerkiksi etsintämääräyksen nojalla hankitut asiakirjat, puhalluskokeen tulokset, veri-, virtsa-, hius- ja ääninäytteet tai DNA-testiä varten otetut kudosnäytteet. Itsekriminointikielto ei siten vapauta velvollisuudesta alistua laillisten pakkokeinojen käyttöön ja niiden passiiviseen sietämiseen. Sen sijaan aktiivisiin toimiin oman syyllisyyden selvittämiseksi ei voida pakottaa.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Kun tutkintaa ei suoriteta rikoksen johdosta, puhutaan "poliisitutkinnasta". Se on eri asia kuin "esitutkinta", joka suoritetaan aina rikoksen johdosta. Tämän vuoksi poliisitutkinnan pakkokeinojen käyttömahdollisuudet ovat hyvin erilaiset.


title: Pakkokeinot Suomessa

text:
Poliisitutkintaa on siis esimerkiksi
Poliisitutkinnaksi ei voida katsoa rikoksen esitutkintaa niissäkään tapauksissa, joissa tiedetään jo tutkinnan alkaessa, että ketään ei voida asettaa syytteeseen.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Koska poliisitutkinnassa tutkittavana "ei" ole rikosta, "ei" rikosprosessuaalisia pakkokeinoja voi käyttää. Poliisitutkinnankin turvaamiseksi on kuitenkin joitakin pakkokeinoja.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Velvollisuudesta saapua poliisitutkintaan säädetään poliisilain 6 luvun 3 §:ssä. Jos henkilöllä saattaa olla poliisitutkinnassa tarvittavia tietoja, hän on velvollinen kutsusta saapumaan poliisitutkintaan sen poliisilaitoksen toimialueella, jossa hän oleskelee. Jos poliisitutkintaan kutsuttu jättää ilman hyväksyttavää syytä kutsun noudattamatta, hänet voidaan päällystöön kuuluvan poliisimiehen päätöksella noutaa sinne noudattaen, mitä esitutkintalain 6 luvun 2 §:ssä säädetään noudosta esitutkintaan. Jos poliisitutkintaa varten on määrätty tutkinnanjohtaja, hän päättää noutamisesta poliisilain 6 luvun 3 §:n 2 momentin mukaan.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Nouto on mahdollinen vain, jos kutsuttu jättää ilman hyväksyttavaa syytä kutsun noudattamatta. Säännöksessä viitatun uuden esitutkintalain 6 luvun 2 §:n mukaan rikoksesta epäilty voidaan noutaa esitutkintaan tietyissä tapauksissa ilman kutsuakin. Tämä ei kuitenkaan tule kysymykseen sellaisen poliisilain 6 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetun henkilön kohdalla, johon sovelletaan rikoksesta epäiltyä koskevia säännöksiä.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Poliisitutkinnassa voivat tulla sovellettaviksi uuden esitutkintalain 6 luvun säännökset tutkintatoimenpiteiden viivytyksettömästä aloittamisesta (esitutkintalain 6:4), läsnäolon kestosta (esitutkintalain 6:5) ja poistumisen estämisestä (esitutkintalain 6:6). Läsnäolon keston osalta on huomattava se, että poliisitutkinnassa kuultavakin on yleensä velvollinen olemaan läsnä tutkinnassa enintään 6 tuntia kerrallaan. Henkilö, johon nyt kysymyksessä olevan poliisilain 6 luvun 2 §:n 2 momentin mukaisesti sovelletaan rikoksesta epäiltyä koskevia säännöksiä, on kuitenkin velvollinen olemaan läsnä kerrallaan enintään 12 tuntia. Pidättämisen edellytyksiä pelkästään poliisitutkinnan perusteella ei voi syntyä ja siksi henkilöä ei voida velvoittaa olemaan läsnä yli 12 tuntia.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Rikoksesta epäiltyä koskevia säännöksiä sovelletaan sellaiseen henkilöön jota kuulustellaan sen selvittämiseksi, onko hanelle tuomittava tai määrättävä rangaistukseen verrattava seuraamus. Rangaistukseen verrattavaan seuraamukseen liittyvää tutkintaa on esimerkiksi liiketoimintakiellon rikkomista koskeva tutkinta. Rikoksesta epäiltyä koskevien säännösten soveltamisalaan kuuluvan henkilön poistuminen voidaan estää uuden esitutkintalain luvun 6 §:n nojalla.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Poliisimiehellä on oikeus poliisitutkinnan suorittamiseksi päästä paikkaan tai alueelle, missä tutkinnan kohteena oleva tapahtuma on sattunut, tarkastaa esineitä tai asiakirjoja, joilla voi olla merkitystä tutkinnan suorittamiselle, tehdä tutkinnan suorittamiseksi tarvittavia kokeita sekä ottaa tutkimuksia varten tarvittavia näytteitä (poliisilain 6:4.1). Toimenpiteen edellytyksenä on lisäksi, että sillä voidaan perustellusti olettaa olevan suuri merkitys asian selvittämisessä. Pakkokeinolain 7 luvun 3 §:ssä säädetyt takavarikoimis- ja jäljentämiskiellot on poliisilain 6 luvun 4 §:n 1 momentin mukaan soveltuvin osin otettava huomioon asiakirjoja tarkasteltaessa. Vaikka kysymys ei ole rikostutkinnasta, salassapitovelvollisuuteen ja oikeuteen liittyvät näkökohdat on perusteltua ottaa mahdollisuuksien mukaan huomioon myös poliisitutkinnassa. Toimenpiteistä on laadittava pöytäkirja tai tehtävä merkintä muuhun asiakirjaan.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Vakituiseen asumiseen käytettävään tilaan pääseminen poliisitutkinnan suorittamiseksi edellyttää päällystöön kuuluvan poliisimiehen määräystä. Poliisimiehellä on oikeus kieltää tai rajoittaa esineiden siirtämistä taikka määrätä esine siirrettäväksi yleisesti käytetyllä paikalla, jos se on tarpeen poliisitutkinnan turvaamiseksi. Poliisilla on myös oikeus poliisitutkinnan turvaamiseksi eristää, sulkea tai tyhjentää yleisesti käytetty paikka tai alue taikka kieltää tai rajoittaa siellä liikkumista.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Salaisille pakkokeinoille on yhteistä se, että niitä käytetään salassa niiden kohteilta. Esitutkinnan aikana tai viimeistään sen päätyttyä on näistäkin pakkokeinoista ilmoitettava niiden kohteille. Tuomioistuin voi kuitenkin tietyissä tilanteissa myöntää esitutkintaviranomaiselle luvan olla ilmoittamatta pakkokeinon käytöstä.


title: Pakkokeinot Suomessa

text:
Salaisia pakkokeinoja ovat:
Kohdat 7. ja 10-15. ovat ovat tulleet voimaan 1.1.2014 alkaen pakkokeinolain uudistuksen myötä.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Poliisi kirjaa käyttämänsä salaiset pakkokeinot Salpa-tietokantaan.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Salaisia pakkokeinoja saavat käyttää poliisin lisäksi rajavartio-, tulli- ja sotilasviranomaiset sen mukaan kuin siitä laissa erikseen säädetään. Kuitenkin peitetoimintaa, valeostoa ja tietolähteen ohjattua käyttöä saavat käyttää vain poliisi, puolustusvoimien tiedusteluosasto (ent. Viestikoelaitos) sekä sotilaspoliisi..


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Lainkohdat: pakkokeinolain 10 luvun 2 §


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Tässä puhutaan salaisista pakkokeinoista rikosten esitutkinnassa eli rikosten selvittämiseksi. Salaisista pakkokeinoista, joita kaytetään rikosten estämiseksi tai paljastamiseksi, säädetään poliisilaissa.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Salaisten pakkokeinojen käytön yleisenä edellytyksenä on, että käytöllä voidaan olettaa saatavan rikoksen selvittämiseksi tarvittavia tietoja (pakkokeinolain 10 luvun 2.1). Toisena pakkokeinojen käytön yleisenä edellytyksenä on lisäksi, että niillä voidaan olettaa olevan "erittäin tärkeä" merkitys rikoksen selvittämiselle (pakkokeinolain 10 luvun 2.2). Erittäin suuriä merkitystä rikoksen selvittämiselle "ei" kuitenkaan edellytetä televalvonnan, tukiasematietojen hankkimisen, peitellyn tiedonhankinnan, muun teknisen seurannan kuin henkilön teknisen seurannan sekä teleosoitteen tai telepäätelaitteen yksilöintitietojen hankkimisen osalta. Peitetoiminnan, valeoston ja asuntokuuntelun käyttäminen edellyttää lisäksi, että se on ehdottoman välttämätöntä rikoksen selvittämiseksi.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Kaikkia salaisia pakkokeinoja koskee pakkokeinolain 10 luvun 2 §:n 3 momentin säännös, jonka mukaan salaisen pakkokeinon käyttö on lopetettava ennen päätöksessä mainitun mäaraajan päättymistä, jos käytön tarkoitus on saavutettu tai sen edellytyksiä ei enää ole.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Telepakkokeinoissa viitataan usein "viestiin", jolla tarkoitetaan yleisesti lähes kaikenlaisia informaatiomuotoja. "Viestillä" tarkoitetaan myös puhelua, sähköposti-, teksti- tai puheviestiä ja muuta vastaavaa sanomaa. "Viestin"-käsite ei kuitenkaan sisällä viestiin Iiittymätöntä tietokoneiden välistä ohjaus- ja signalointiliikennettä. Suomessa eduskunnan oikeusasiamiehellä on erityistehtävänä valvoa, miten poliisi käyttää telepakkokeinoja.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Telekuuntelulla voidaan kerätä tietoja kuten sähköpostiosoite, ip-osoite, käyttäjätunnus ia salasana, profiili tai muu televerkkoon sisältyvä tieto, jonka avulla tele- tai datayhteyden osapuolet voidaan yksilöidä. Myös puhelimen sarjanumero (IMEI-koodi) taikka muu päätelaitteen suoraan yksilöivä tai sen yksilöimiseen johtava tieto sisältyy telekuuntelun määritelmän piiriin.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Kun viestiä ja siihen liittyviä tunnistamistietoja ei ole enää saatavissa telekuuntelulla, voidaan käyttää "tietojen hankkimista telekuuntelun sijasta". Esitutkintaviranomaisille voidaan tällaisessa tilanteessa antaa lupa takavarikoida tai jäljentää tiedot teleyrityksen tai yhteisötilaajan hallusta. Kysymys on tapauksista, joissa telekuuntelutoimivaltuudella saatava viesti on hävinnyt, mutta se on vielä teknisesti saatavissa teleyritykseltä tai yhteisötilaajalta. Yhteisötilaajia ovat esimerkiksi oppilaitokset tai yritykset, jotka tarjoavat työntekijöille tai oppilaille sähköposti- tai puhelinpalveluita. Näin heilläkin voi olla luottamuksellisia viestejä, tunnistamistietoja ja paikkatietoja.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Sääntelyn tarkoituksena on myös estää telekuuntelun käyttöedellytyksien kiertäminen (HE 222 / 2010 vp s.319). Tämä pakkokeino on poliisilain 5 luvun 6 §:n mukaan käytettävissä myös rikoksen estämiseksi. Pakkokeinolain 10 luvun 4 §:n 2 momentissa on säädetty lisäksi, että jos tietojen hankkiminen kohdistetaan viestin sisällön selvittämiseksi telepäätelaitteeseen välittömästi yhteydessä olevaan viestin lähettämiseen ja vastaanottamiseen soveltuvaan henkilökohtaiseen tekniseen laitteeseen tai tällaisen laitteen ja telepäätelaitteen väliseen yhteyteen, esitutkintaviranomaiselle voidaan antaa lupa tietojen hankkimiseen telekuuntelun sijasta, jos telekuuntelulle säädetyt edellytykset täyttyvät. Säännöksen tarkoituksena on estää se, että telekuuntelun soveltamiskynnys muodostuisi tavanomaista alemmaksi silloin, kun kuuntelu voidaan toteuttaa kohdistamalla esimerkiksi teknistä kuuntelua puhelun välityksessä kaytettävään henkilökohtaiseen apulaitteeseen (esimerkiksi bluetooth-kuuloke). Pakkokeinon kohteena oleva henkilö voi näissä tapauksissa kuitenkin perustellusti olettaa, että viestintä on yhtä luottamuksellista kuin puhuttaessa suoraan matkapuhelimeen (HE 222 / 2010 vp s. 319). Kaiutinpuhelun tai muun kovaäänisen puhelun kuuntelu ei vaadi telekuuntelulupaa, koska tälloin kuuntelu ei kohdistu viestintävälineiden väliseen yhteyteen. Tällainen kuuntelu voi kuitenkin vaatia luvan muiden säännösten perusteella, esimerkiksi teknisen kuuntelun ehtojen perusteella käytettäessä teknistä kuuntelua.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Televalvonnalla selvitetään viestinnän osapuolia, viestinnän lähettäneiden laitteiden sijainnit ja/tai estetään tilapäisesti laitteiden viestintä.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Sähköisen viestinnän tietosuojalain mukaan viesti sekä tunnistamis- ja paikkatiedot ovat luottamuksellisia, jollei kyseisessä tai muussa laissa toisin säädetä. Viesti ei ole luottamuksellinen, jos se on saatettu yleisesti vastaanotettavaksi. Viestiin liittyvät tunnistamistiedot ovat kuitenkin luottamuksellisia. Verkkoviestin eli radioaaltojen, sähköisen viestintäverkon tai muun vastaavan teknisen järjestelyn avulla yleisön saataville toimitetun tiedon, mielipiteen tai muun viestin tunnistamistietojen luovuttamisesta säädetään puolestaan sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä annetun lain (260/2003) 17 §:ssä. Sähköisen viestinnän tietosuojalain 4 §:n momentissa säädetty luottamuksellisuus tarkoittaa sitä, että viestejä sekä tunnistamis- ja paikkatietoja saa käsitellä vain erikseen laissa säädetyssä tarkoituksessa. Säännös antaa suojaa kaikille viestintäverkossa liikkuville viesteille.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Tuomioistuin päättää telekuuntelusta ja tietojen hankkimisesta telekuuntelun sijasta pidättämiseen oikeutetun virkamiehen vaatimuksesta. Lupa voidaan antaa enintään kuukaudeksi kerrallaan.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Televalvonnasta ja sijaintitiedon hankkimisesta päättävästä viranomaisesta on säädetty pakkokeinolain 10 luvun 9 §:ssä. Tuomioistuin päättää perusmuotoisesta televalvonnasta, pakkokeinolain 10 luvun 7 §:n 1 momentin 1,4 ja 5 kohdassa ja 2 momentissa säädetystä suostumukseen perustuvasta televalvonnasta sekä sijaintitietojen hankkimisesta epäillyn ja tuomitun tavoittamiseksi pidättämiseen oikeutetun virkamiehen vaatimuksesta. Jos asia ei siedä viivytystä, pidättämiseen oikeutettu virkamies saa päättää televalvonnasta siihen asti, kunnes tuomioistuin on ratkaissut luvan myöntämistä koskevan vaatimuksen. Asia on saatettava tuomioistuimen ratkaistavaksi heti, kun se on mahdollista, kuitenkin viimeistään 24 tunnin kuluttua pakkokeinon käytön aloittamisesta. Laissa tarkemmin määritelty poliisiviranomainen päättää televalvonnasta, jos sen välitön toteuttaminen on välttämätöntä henkeä tai terveyttä uhkaavan vaaran torjumiseksi (poliisilain 5:10.3). Pidättämiseen oikeutettu virkamies päättää suostumukseen perustuvasta televalvonnasta silloin, kun tutkitaan rikosta, jonka johdosta teleosoite tai telepäätelaite on oikeudettomasti toisen hallussa taikka silloin, kun tutkitaan teleosoitetta tai telepäätelaitetta käyttäen tehtyä lähestymiskiellon rikkomista, ilkivaltaa tai kotirauhan rikkomista ( pakkokeinolain 10:7.1,2 ja 3).


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Pidättämiseen oikeutettu virkamies päättää myös poliisilain 5 luvun 9 §:n 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta televalvonnasta. Lupa televalvontaan voidaan antaa enintään kuukaudeksi kerrallaan ja se voidaan myöntää koskemaan myös päätöstä edeltänyttä määrättyä aikaa, joka voi olla kuukautta pidempi.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Tuomioistuin päättää "tukiasematietojen hankkimisesta" pidattämiseen oikeutetun virkamiehen vaatimuksesta. Jos asia ei siedä viivytystä, pidättämiseen oikeutettu virkamies saa päättää tukiasematietojen hankkimisesta siihen asti, kunnes tuomioistuin on ratkaissut luvan myöntämistä koskevan vaatimuksen. Asia on saatettava tuomioistuimen ratkaistavaksi ratkaistavaksi heti, kun se on mahdollista, kuitenkin viimeistään 24 tunnin kuluttua pakkokeinon käytön aloittamisesta (pakkokeinolain 10:11 ja poliisilain 5:12). Teleosoitteen tai telepäätelaitteen yksilöintitietojen hankkimisesta päättää pidättämiseen oikeutettu virkamies (PKL 10:25.3).


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Lainkohta: pakkokeinolain 10:27.1


title: Pakkokeinot Suomessa

text: "Peitetoiminnalla" tarkoitetaan tiettyyn henkilöön tai hänen toimintaansa kohdistuvaa suunnitelmallista tiedonhankintaa. Tiedon hankkimiseksi käytetään soluttautumista, jossa tiedonhankinnan edellyttämän luottamuksen hankkimiseksi tai tiedonhankinnan paljastumisen estämiseksi käytetään vääriä, harhauttavia tai peiteltyjä tietoja tai rekisterimerkintöjä taikka valmistetaan tai käytetään vääriä asiakirjoja. Peitetoimintaa ei ole siis esimerkiksi nettipoliisin toiminta, kun hän esittäytyy poliisiksi ja koko nimellään.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Toimintaa kuvataan soluttautumiseksi. Puhekielessä tällä tarkoitetaan henkilön liittymistä organisaatioon tai muuhun ryhmään tarkoituksena hankkia tietoja sisältä päin tai vaikuttaa ryhmän toimintaan (HE 34 / 1999 vp). Soluttautuminen salataan kohteelta ja ulkopuolisilta. Soluttautujan on yleensä toimittava tarkkailtavassa kohteessa ja kohteeksi riittää yksikin henkilö.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Lainkohdat: pakkokeinolain 10 luku 2§, 10 luku 3§, ja 10 luku 27§


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Rikoksesta epäiltyyn saa kohdistaa tavallista peitetoimintaa, jos tätä on syytä epäillä lapsipornon "levittämisestä" (Rikoslain 18 luku 17§) tai pakkokeinolain 10 luvun 3 §:ssä tarkoitetusta rikoksesta, paitsi törkeästä tulliselvitysrikoksesta.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Edellytyksenä on lisäksi, että tiedonhankintaa on rikollisen toiminnan suunnitelmallisuuden, järjestäytyneisyyden tai ammattimaisuuden taikka ennakoitavissa olevan jatkuvuuden tai toistuvuuden vuoksi pidettävä tarpeellisena. Peitetoiminnan yleisenä edellytyksenä on lisäksi, että sen käyttäminen on välttämätöntä rikoksen selvittämiseksi.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Peitetoiminta asunnossa on sallittua vain, jos sisäänkäynti tai oleskelu tapahtuu asuntoa käyttävän aktiivisella myötävaikutuksella.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Poliisi saa kohdistaa epäiltyyn peitetoimintaa myös internetissä tai muussa tietoverkossa, jos tätä on syytä epäillä rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kaksi vuotta vankeutta tai kun henkilö pitää "hallussaan" lapsipornoa (Rikoslain 17:19).


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Tiedonhankinnan kohteena olevat henkilö tai henkilöt tulisi pystyä yksilöimään ainakin heidän rooliensa tai tehtäviensä kautta, vaikka he olisivat poliisille vielä henkilöllisyydeltään tuntemattomia. Jokaisen tiedonhankinnan kohteena olevan henkilön osalta tulee erikseen arvioida, onko edellytyksiä kohdistaa peitetoimintaa juuri tähän henkilöön.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Tietoverkoissa tapahtuvan peitetoiminnan alempaa kynnystä on perusteltu lain esitöissä (HE 222 /2010 vp s. 339). Tietoverkossa tapahtuva viestintä on luonteeltaan anonyymiä ja toiminta on jälkikäteen helposti kontrolloitavissa. Tietoverkossa työskentely on myös poliisille turvallisempaa kuin muu peitetoiminta.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Kun peitetoimintaa kohdistetaan ryhmään henkilöitä on kukin tiedonhankinnan kohteeksi tuleva henkilö on yksilöitävä päätöstä tehtäessä. Peitetoiminnan luonteesta johtuu, että poliisimiehen asema on tosiasiallisesti salattava muiltakin kuin rikoksesta epäillyltä. Etenkin rikollisryhmässä peitetoimintaa suorittava poliisimies ei käytännössä voi välttyä vuorovaikutukselta muiden henkilöiden kuin peitetoiminnan kohdehenkilön kanssa. Peitehenkilön on voitava käyttäytyä luontevasti, jotta hänen turvallisuutensa ei vaarantuisi tai tiedonhankinta paljastuisi. Jos tällaisessa tilanteessa muu kuin peitetoiminnan kohde kertoo peitehenkilölle "oma-aloitteisesti" omasta rikoksestaan tai toisen henkilön tekemästä rikoksesta, voi peitehenkilö ottaa tietoja vastaan, vaikka rikoksesta kertonut ei ole peitetoiminnan kohteena (HE 222 / 2010 vp s. 338).


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Lainkohta: pakkokeinolain 10:34.1 ja poliisilain 5:28-44§


title: Pakkokeinot Suomessa

text: "Valeostolla" tarkoitetaan poliisin tekemää esineen, aineen, omaisuuden tai palvelun ostotarjousta tai ostoa. Sen tavoitteena on saada poliisin haltuun tai löytää todiste rikosasiassa, rikoksella saatu hyöty taikka esine, aine tai omaisuus, joka on rikoksella joltakulta viety tai jonka tuomioistuin voi julistaa menetetyksi taikka jonka avulla voidaan muuten saada selvitystä rikosasiassa. Muun kuin näyte-erän ostaminen edellyttää, että ostaminen on välttämätöntä valeoston toteuttamiseksi.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Peitetoiminnasta ja valeostosta rikoksen estämiseksi on säädetty poliisilaissa. Edellytykset vastaavat muutoin sitä, mitä on säädetty näiden keinojen käytostä rikosten esitutkinnassa.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Telekuuntelua, tietojen hankkimista telekuuntelun sijasta, teknistä kuuntelua ja teknistä katselua ei saa koskaan kohdistaa:


title: Pakkokeinot Suomessa

text: ... mutta saa kohdistaa seuraaviin, jos ja vain jos, tutkittavana on niin vakava rikos, että siitä säädetty ankarin rangaistus on vähintään kuusi vuotta vankeutta:


title: Portugalin liikenne

text: Portugalin liikenne sai maassa aikaisempaa suurempaa huomiota 1990-luvulla autoistumisen ja teollistumisen myötä.


title: Portugalin liikenne

text: Tieliikenne oli suosituin tapa liikkua Portugalissa, ja vuonna 2016 teillä kulki noin 479 miljoonaa matkustajaa. Metrolla, pikaraitioteillä ja muilla kaupungin junilla kulki noin 223 miljoonaa ja raskailla rautateillä 134 miljoonaa matkustajaa.


title: Portugalin liikenne

text: Lentoasemilta ja -kentiltä lähti vuonna 2016 ennätykselliset 45,3 miljoonaa matkustajaa. Lissabonin Portelan lentoasema selvästi suurin lentoasemista, sillä sitä kautta kulki 49,6 prosenttia lentomatkustajista ja 47,0 prosenttia lentokoneiden laskuista ja nousuista. Seuraavaksi suurimmat lentoasemat olivat Porton ja Faron lentoasemat. Portossa oli vuonna 2016 noin 9,4 miljoonaa ja Farolla 7,6 miljoonaa matkustajaa. Matkustajista 80,6 prosenttia olivat kansainvälisiä ja 19,4 prosenttia maan sisäisillä lennoilla.


title: Portugalin liikenne

text: Merisatamien välisessä henkilöliikenteessä kulki vuonna 2016 1,7 miljoonaa matkustajaa. Manner-Portugalin merisatamissa on hyvin vähäistä henkilöliikenettä, joten Azorien ja Madeiran satamat vastasivat käytännössä kaikesta henkilöliikenteestä. Jokiliikenteessä kulki 19,4 miljoonaa matkustajaa, joista 82,9 prosenttia Tajojoella.


title: Portugalin liikenne

text: Tavaraliikenteessä teitse kulki vuonna 2016 noin 149 tuhatta tonnia tavaraa. Meriliikenteessä kulki 91 tuhatta tonnia, rautateillä 10 tuhatta tonnia ja lentoteitse 150 tonnia.


title: Portugalin liikenne

text: Meriliikenteen tavaraliikenteen määrä on kasvussa, ja vuonna 2016 kasvua oli 5,1 prosenttia. Sinesin satama oli tärkein satama, sillä sitä kautta kulki 52,6 prosenttia tavarasta. Sitä seurasivat Leixões ja Lissabonin satama.


title: Portugalin liikenne

text: Portugalin mannermaalla oli vuoden 2016 tilastojen perusteella 14 313 kilometriä teitä. Pääteitä on 2 338 kilometriä, niitä tukevia teitä 7 105 kilometriä ja paikallisteitä 4 791 kilometriä. Lissabonin yhdistää Portoon nelikaistainen moottoritie. Lissabonista on moottoritieyhteys myös Espanjan puolelle Madridiin.


title: Portugalin liikenne

text: Lissabonin läheisyydessä sijaitseva Tejojoen ylittävä Vasco da Gama -silta oli valmistuessaan vuonna 1998 Euroopan pisin, yli 17 kilometriä.


title: Portugalin liikenne

text: Moottoriteillä on käytössä Via Verde tienkäyttömaksujärjestelmä.


title: Portugalin liikenne

text: Rautateitä oli vuoden 2016 tilastojen mukaan 2 546 kilometriä. Siitä yli 60 prosenttia on sähköistetty ja lähes 96 prosenttia on leveäraiteista rautatietä. Ratojen ja sähköistettyjen ratojen määrä rippuu paljon alueesta. Lissabonin alueella yli 91 prosenttia radoista on sähköistetty, kun taas Nortessa vain vajaa 38 prosenttia on sähköistetty. Portugalin rautatieinfrastruktuuria hoitaa vuonna 1997 perustettu Rede Ferroviária Nacional.


title: Portugalin liikenne

text: Lissabonin metroa on 1990- ja 2000-luvuilla laajennettu kaupungin rajojen ulkopuolelle. Porton metro puolestaan on osittain maanalla kulkeva pikaraitiotiejärjestelmä.


title: Portugalin liikenne

text: Portugalin manneralueella oli vuonna 2016 neljä lentoasemaa. Yhteensä maassa oli 15 lentoasemaa, sillä Azoreilla ja Madeiralla jokaisella saarella on oma lentoasemansa. Azoreilla on yhdeksän ja Madeiralla kaksi lentoasemaa. Suurin lentoasemista on Lissabonin Portelan lentoasema.


title: Portugalin liikenne

text: Kulkukelpoisia vesireittejä on 820 kilometriä, mutta ne eivät ole olennaisia maan talouden kannalta. Niitä käyttävät kevyet alukset, joissa on tavaratilaa 300 tonnille tavaraa.


title: Portugalin liikenne

text: Tärkeimmät satamat ovat Lissabonin satama, Portoa palveleva Leixões, Setúbalin satama ja Sinesin satama.


title: Portugalin liikenne

text: Raakaöljylle on putkia 22 kilometriä, öljytuotteille 58 kilometriä ja maakaasulle 700 kilometriä. Suunnitteilla on 300 kilometriä toissijaisia maakaasuputkia.


title: Portugalin liikenne

text: Kauppalaivoja, joiden kuljetuskapasiteetti on vähintään 1 000 tonnia, on 151, ja kaikkien kapasiteetti yhteensä on 1 601 267 DWT eli tonnia. Vuonna 1999 irtotavaralaivoja oli 13, rahtilaivoja 80, kemikaalisäiliölaivoja 14, konttilaivoja 8, nestekaasulaivoja 8, usean toiminnon suuria säiliöitä kuljettavia laivoja yksi, maaöljykuljetuslaivoja 10, kylmiölaivoja yksi, ro-ro-aluksia 6, lyhyen matkan matkustajalaivoja 5 ja ajoneuvonkuljetusaluksia 5.


title: Power Macintosh 6400

text: Power Macintosh 6400 (myös Performa 6400 ja muita nimiä, katso alla) on Apple Computerin 7. elokuuta 1996 julkaisema, työasemakäyttöön suunnattu Macintosh-sarjan tietokone. Myöhemmin samana vuonna 180 MHz:n PowerPC 603e -suorittimella varustetusta laitteesta julkaistiin 200 MHz:n kellotaajuudella toimiva malli. Malleilla oli vaihtelevia nimiä markkina-alueen mukaan.


title: Power Macintosh 6400

text: Power Macintosh 6400 käyttää Power Macintosh 5400 -koneen emolevyä, mutta integroidun näytön sijaan laitteen kotelossa on sisäänrakennettu subwoofer. 16 megatavun keskusmuisti päivitettiin myöhemmissä malleissa 32 megatavuun. Koneen hinta oli noin 2300 dollaria. 5400 ja 6400 -sarjan malleja pidetään yleisesti edeltäjiään 5200 ja 6200 -sarjan malleja luotettavimpina, sillä aiemmissa malleissa ilmi tulleet ongelmat on X400-sarjassa ratkaistu.


title: Power Macintosh 6400

text: Laitteiston mukana toimitettiin System 7.5.3 -käyttöjärjestelmä.


title: Risto Palm

text: Risto Palm (s. 10. syyskuuta 1939 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.


title: Risto Palm

text: Palmin ura alkoi 1950-luvulla Kellariteatteri Klitsun riveissä. Palm on enimmäkseen luonut uraansa teattereissa, mutta hänet on nähty myös muutamissa elokuvissa vuosina 1958–2002. Hänen tunnetuimpia elokuvaroolejaan ovat huovi Spede-elokuvassa "Noin 7 veljestä" (1968), Yllön Uolevi elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" (1968), arkuntekijä-Tom elokuvassa "Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika" (1970) ja ylikersantti Makkonen elokuvassa "Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva" (1990).


title: Risto Palm

text: Palmin ensimmäinen elokuva oli "Niskavuoren naiset" (1958). Palmin toistaiseksi viimeinen elokuva on Ere Kokkosen ohjaama elokuva "Kymmenen riivinrautaa" (2002).


title: Pauliina Syvänen

text: Ida Pauliina Syvänen (22. kesäkuuta 1928 Kokkola – 30. maaliskuuta 1983 Kokkola) oli selvänäkijä. Hän ilmoitti havainneensa erikoisia kykyjä jo lapsena, mutta ei käyttänyt niitä aktiivisesti ennen aikuisikää. Hän esiintyi myös henkiparantajana ja ennustajana kuolemaansa saakka.


title: Darmstadt (kappale)

text: "Darmstadt" on industrial metal -yhtye Ruoskan toinen single sen toiselta studioalbumilta "Riisu". Se julkaistiin vuonna 2003.


title: Aurinko ei nouse

text: "Aurinko ei nouse" on industrial metal -yhtye Ruoskan ensimmäinen single sen debyyttialbumilta "Kuori". Se julkaistiin vuonna 2002.


title: Jage

text: Jage on kristillisiä aiheita käsittelevä rap/gospel-artisti. Jagen levyjä julkaisee Majakka-seurakunnan levymerkki Majakkataajuus.


title: Jage

text: Jage esiintyy myös Tea Hiillosteen albumilla Tytöt tykkää. Jagen musiikkia löytyy myös Vapaana laulan -lasten ylistyslevyltä (2003, Päivä Osakeyhtiö).


title: Mies yli laidan (kappale)

text: "Mies yli laidan" on industrial metal -yhtye Ruoskan neljäs single, joka julkaistiin vuonna 2006. Kappaletta varten kuvattiin myös musiikkivideo, joka löytyy Alasin-singleltä.


title: Botoșani

text: Botoșani on kaupunki Koillis-Romaniassa, historiallisessa Moldaviassa. Se on samannimisen piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 2003 siellä oli 115 344 asukasta.


title: Botoșani

text: Botoșani on vanha perinteinen markkinapaikka valtateiden risteyksessä. 1500-luvulla siellä pidettiin Moldavian suurimmat markkinat. Kaupungin nimi on alun perin saanut alkunsa pajari suvusta, Botas. Suvun nimi mainittiin Tapani III Suuren -aikaisissa kirjoituksissa. Alue alkoi kehittyä juutalaisten ja armenialaisten kauppiaiden ansiosta.


title: Botoșani

text:
Viimeisimmän väestönlaskennan (2002) mukaan, kaupungissa asuu 115 070 ihmistä, jolloin Botoşani on 20 Romanian suurimman kaupungin joukossa. Etninen jakauma on seuraava:
Uusin väestönlaskentaa suoritettiin 2011, vuoden 2012 eduskuntavaaleja varten.


title: Botoșani

text: Lähinnä Botoşania oleva kenttä sijaitsee Suceavan kaupungissa, noin 30,5 kilometriä länteen.


title: Botoșani

text: Rautatieasema sijaitsee Botoşanin keskustan liepeillä. Junamatka esimerkiksi Bukarestiin kestää kuudesta kymmeneen tuntia. Junamatkan hinta vaihtelee 40–80 euron välillä.


title: Botoșani

text: Kaupungissa on jalkapallojoukkue FC Botoşani, joka pelaa Romanian divisioona B:ssä. Joukkueen pelipaidan värit ovat valko-oranssi ja sini-valkoinen.


title: Brăila

text: Brăila on kaupunki Itä-Romaniassa, Tonavan varrella. Vuonna 2010 siellä oli 168 389 asukasta.


title: Brăila

text: Brăila oli merkittävä satama 1800- ja 1900-luvuilla; 1900-luvulla suurin osa Romanian ulkomaankaupasta kulki sen kautta. Vuoden 1989 vallankumouksen jälkeen sen talous on kääntynyt alamäkeen.


title: Brăila

text: Kreikkalainen säveltäjä Iannis Xenakis syntyi Brăilassa.


title: Buzău

text:
Buzău on kaupunki Romaniassa. Vuonna 2010 siellä oli 108 384 asukasta.
Buzău on ollut keskiajan loppupuolelta asti merkittävä kauppapaikka sekä Romanian ortodoksikirkon piispanistuimen paikka. Kaupungin väestöstä noin 95 % on etnisiä romanialaisia ja noin 4 % romaneita.


title: Miranda vastaan Arizona

text: Miranda vastaan Arizona () on Yhdysvaltain korkeimman oikeuden ennakkopäätös vuodelta 1966. Tapauksessa vahvistettiin nykyinen käytäntö, jossa rikoksesta epäillylle tulee poikkeuksetta lukea tämän oikeudet (niin sanotut Miranda-oikeudet), joissa kerrotaan oikeus neuvotella asianajajan kanssa ja oikeudesta olla todistamatta itseään vastaan, ennen kuin esitutkinnassa on aloitettu epäillyn kuulustelut.


title: Miranda vastaan Arizona

text: Kyse oli Ernesto Mirandan oikeudenkäynnissä annetusta ratkaisusta. Miranda pidätettiin epäiltynä 18-vuotiaan tytön kidnappauksesta ja raiskauksesta aihetodisteiden perusteella. Kahden tunnin kuulustelun jälkeen Miranda allekirjoitti tunnustuksen. Hänelle ei kuitenkaan oltu missään vaiheessa kerrottu mahdollisuudesta saada oikeudellinen avustaja eikä oikeudesta vaieta eikä että hänen tunnustustaan voitaisiin käyttää häntä vastaan. Oikeudenkäynnin aikana Mirandan asianajaja Alvin Moore esitti, ettei tunnustus tämän takia päde oikeudessa. Mooren vastaväite hylättiin ja Miranda tuomittiin pitkään vankeusrangaistukseen. Myös Arizonan korkein oikeus piti tuomion voimassa.


title: Miranda vastaan Arizona

text: Yhdysvaltain korkein oikeus katsoi äänin 5–4, että perustuslain viidennen ja kuudennen lisäyksen vuoksi yksikään tunnustus ei kelpaa oikeudessa, ellei epäillylle ole kerrottu hänen oikeuksistaan ja ellei epäilty ole luopunut niistä. Viidennen lisäyksen mukaan ketään ei voi pakottaa todistamaan itseään vastaan ja kuudes lisäys turvaa oikeuden asianajajaan. Ernesto Mirandan tuomio kumottiin, mutta hänet tuomittiin myöhemmin vankilaan samasta tapauksesta muun todistusaineiston nojalla.


title: Miranda vastaan Arizona

text: Tapauksen seurauksena rikoselokuvissakin kuullaan usein lause: ”Kaikkea, mitä sanotte, voidaan käyttää todisteena teitä vastaan...”. Tätä kutsutaan joskus Miranda-varoitukseksi tai yksinkertaiseksi Mirandaksi.


title: Miranda vastaan Arizona

text: Varoituksen tarkka sanamuoto on erilainen eri osavaltioissa. Monessa paikassa poliisin pitää lopuksi myös kysyä, ymmärtääkö henkilö oikeutensa.


title: Miranda vastaan Arizona

text: Ernesto Miranda tuomittiin vuonna 1966, ja hän pääsi ehdonalaiseen vuonna 1972. Neljä vuotta myöhemmin hän kuoli baaritappelussa. Häneltä löytyi kortteja, joissa oli Miranda-varoituksen teksti.


title: Miranda vastaan Arizona

text: Suomen esitutkintalaissa on huomioitu vastaavia oikeuksia. Kuulusteltavalle on ennen kuulustelua ilmoitettava hänen asemansa esitutkinnassa. Epäillylle on samalla ilmoitettava, mistä teosta hän on epäilyksen alainen ja aiotaan syyttää. Epäillylle on ennen kuulustelua myös tehtävä selkoa tämän oikeudesta käyttää avustajaa esitutkinnassa sekä siitä, milloin hänelle voidaan määrätä puolustusasianajaja.


title: Pakasaivo

text: Pakasaivo eli "Lapin Helvetti" on noin kilometrin pituinen rotkojärvi Muonion kunnassa noin 15 kilometriä Äkäslompolosta länteen. Järvi sijaitsee hyvin jyrkkäreunaisessa, kapeassa rotkolaaksossa, jonka reunat ovat järven pohjoispäässä jopa 50 metriä vedenpinnan yläpuolella. Järven pohjoispäässä jyrkkä rinne jatkuu veden alla. Eteläpäässä rannat ovat matalat ja loivapiirteiset. Järveä ympäröivä kallioperä on montsoniittia. Pakasaivon syvyydestä on aiemmin esitetty ristiriitaisia tietoja, mutta Geologian tutkimuskeskuksen tekemät kaikuluotaukset ja kairaukset ovat sittemmin osoittaneet järven veden syvyydeksi 60 metriä. Järveen ei laske jokia, vaan sen vesi on peräisin pohjan lähteistä. Järveen laskee myös pieni puro rinteen reunalla olevien näköalapuuportaiden alta.


title: Pakasaivo

text: Pakasaivo on meromiktinen järvi, jossa ei tapahdu lainkaan pinta- ja pohjaveden vuoden kuluessa sekoittavaa kiertoliikettä. Järven vesi on normaalia järvivettä noin 12,5 metrin syvyyteen asti. Tämän jälkeen vesi muuttuu hyvin nopeasti hapettomaksi, ja sen rikkivetypitoisuus kasvaa huomattavaksi. Korkea rikkivetypitoisuus estää lahoamista, minkä vuoksi järveen vuosituhansien kuluessa uponneet veneet, puut yms. säilyvät maatumattomina ja muodostavat järven pohjan peittävän kerroksen.


title: Pakasaivo

text: Pakasaivo on yksi Lapin saivojärvistä, joiden alla on uskottu olevan Saivo, saamelaisen uskomuksen vainajala, kuolleiden asuinpaikka. Saivossa asuvat vainajat olivat saivo-kansa. Saivo sijaitsi yleensä järven pohjassa olevan reiän toisella puolella. Pohjan alla, reiän toisella puolella oli toinen järvi, mutta ylösalaisin. Sen rannoilla asui ja eli saivo-kansa onnellista elämää, eläviin nähden päät alaspäin.


title: Pakasaivo

text: Pakasaivolla on metsähallituksen ylläpitämä taukopaikka, ja sinne pääsee helposti autolla.


title: Kuningas ja satakieli

text: Kuningas ja satakieli (, televisioesityksessä suomeksi myös "Kuningas ja lintu") on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut ranskalainen pitkä animaatioelokuva, jonka on ohjannut Paul Grimault. Grimault’n ja Jacques Prévertin käsikirjoittama elokuva perustuu H. C. Andersenin satuun "Paimentyttö ja nokikolari", ja se on runollinen puheenvuoro totalitarismia vastaan.


title: Kuningas ja satakieli

text: Elokuvan valmistuminen kesti kaikkiaan yli 30 vuotta. Jo vuonna 1952 tuottaja André Sarrut toi ensi-iltaan elokuvan 62-minuuttisen version nimellä "La Bergère et le ramoneur" (Andersenin sadun mukaisesti ”paimentyttö ja nokikolari”). Grimault’n mielestä elokuva oli julkaistu keskeneräisenä, ja pitkään jatkunut yhteistyö Sarrut’n kanssa katkesi. "La Bergère et le ramoneur" vakuutti silti ainakin erään japanilaisen ranskanopiskelijan, Isao Takahatan, joka päätti hakeutua animaatioalalle sen innoittamana. Isao Takahata tunnetaan toisena Studio Ghiblin perustajista.


title: Kuningas ja satakieli

text: Grimault ei luovuttanut, vaan kiisteli seuraavat vuosikymmenet elokuvan oikeuksista ja etsi rahoitusta viimeistelläkseen sen sellaiseksi, kuin hän ja Prévert olivat tarkoittaneet. Lopulta Grimault onnistui: Vuosina 1977−1980 elokuvaan animoitiin 45 minuutin verran lisämateriaalia, ja hän kelpuutti vuoden 1952 materiaalista omaan ”ohjaajan versioonsa” 42 minuuttia. Elokuvan musiikin Grimault tilasi puolalaiselta Wojciech Kilarilta, jolle hän antoi vapaat kädet säveltää mitä tämä halusi.


title: Kuningas ja satakieli

text: Kuningas Kaarle V + III = VIII + VIII = XVI on Takykardian tyranni. Hän on rakastunut maalauksen paimentyttöön, mutta tyttö rakastaa viereisen maalauksen nokikolaria. Yöllä nuoret pakenevat tauluistaan. Heitä auttaa kuninkaan katolla asuva lintu. Elokuva kuvaa rakastavaisten pakomatkaa halki kaupungin, jossa heitä ahdistelevat kuninkaan poliisivoimat ja lopulta valtava mekaaninen robotti.


title: Buddhalainen ajanlasku

text: Buddhalainen ajanlasku on käytössä Kaakkois-Aasian Kambodžassa, Laosissa, Thaimaassa ja Myanmarissa. Se on kuun ja auringon liikkeisiin perustuva kalenteri, jonka kuukausissa on 29 tai 30 päivää, ja karkauspäivän lisäksi ylimääräinen 30-päiväinen karkauskuukausi toistuu säännöllisin väliajoin. Kuukausien nimet ovat sanskritia: Caitra, Vaisakha, Jyestha, Ashadha, Sravan, Bhadrapada, Asvina, Karttika, Maragasirsha, Pausha, Magha ja Phalguna. Vanhat burmalaiset nimet samoille kuukausille ovat Tagu, Kason, Nayon, Wazo, Wagaung, Tawthalin, Thadingyut, Tarzaungmon, Natdaw, Pyatho, Tabodwe ja Tabaung.


title: Frank Lewis Marsh

text: Frank Lewis Marsh (18. lokakuuta 1899 - 1992) oli amerikkalainen biologi ja kreationismin kehittäjä. Hän oli yksi Creation Research Societyn perustajista.


title: Frank Lewis Marsh

text: Marsh oli koulutukseltaan sairaanhoitaja. 1940 hän valmistui kasvitieteen tohtoriksi University of Nebraskassa. Marsh oli ensimmäinen adventisti joka sai biologian tohtorin tutkinnon.


title: Frank Lewis Marsh

text: Marsh julkaisi omakustanteena kirjan "Fundamental Biology" vuonna 1941. Siinä Marsh kuvasti itseään sanoilla "fundamentalist scientist". Hänen keskeisin väitteensä oli että moderni ihminen rotuineen oli rappeutunut (engl. "degeneration") ensimmäisistä luoduista ihmisistä ja varoitti maailmaa kosmisesta sodasta joka käytiin Jumalan ja Saatanan välillä. Marshin keskeinen väite oli että Saatana oli mestari genetiikassa ja kehitteli tältä pohjalta että lajiutuminen ja muut evolutiiviset tapahtumat olivat hänen tapojaan tuhota Jumalan alkuperäinen harmonia.


title: Frank Lewis Marsh

text: Samassa kirjassaan Mars loi termin "baramiini" ja rakensi tämän ympärille tieteenalan "baraminologian". Marsh oli varma että ihmiskunta oli yksi baramiini joka oli erikseen luotu, eikä siksi ollut mitään sukua muille elämänmuodoille. Marsh väitti myös että luominen ja evoluutio olivat molemmat testattavissa ja falsifioitavissa, mutta että Jumala vaatisi vähemmän uskoa kuin evoluutio. Marsh oli myös sitä mieltä, että vedenpaisumus selitti geologiset ilmiöt.


title: Frank Lewis Marsh

text: Kirjassaan ""Evolution or Special Creation?"" (1947) Marsh kehitteli ajatustaan pidemmälle ja päätteli että evoluutio oli kriisissä ja pian olisi aika sille että luominen tulisi normaalitieteeksi. Marsh hylkäsi samalla täysin uniformitarianismin ja tätä kautta myös kaikki laskelmat yli 10 000 vuotta vanhasta maasta.


title: Frank Lewis Marsh

text: Kirjassaan ""Studies in Creationism"" (1950), Marsh päätteli että sairaudet olivat Saatanan aikaansaannoksia ja että ne olivat olemassa vasta syntiinlankeemuksen jälkeen. Marsh kehitteli terveysteemaa eteenpäin kirjassaan "Life, Man and Time" (1957), jossa Marsh ilmoitti että ihmisten elinikä oli dramaattisesti lyhentynyt tulvan jälkeen ja että tämä oli seurausta lihan syönnistä. Tulvaa edeltävä ravinto oli Marshin mukaan ollut terveen tasapainoista ja kasviperäistä.


title: Frank Lewis Marsh

text: Kirjassaan ""Variation and Fixity in Nature"" (1976) Marsh sanoi että kaikki evoluution todisteet olivat todistetta mikroevoluutiosta, ja että baramiinit voivat lajiutua ja sopivat siksi kokonaiskuvaan. Marsh vetosi päättelyssään muun muassa siihen että Raamattu ei sanonut sanaakaan orgaanisesta evoluutiosta, vaan sen sijaan ilmoittaa erityisen luomisen historiallisena tosiasiana.


title: Frank Lewis Marsh

text: Marsh kuoli vuonna 1992.


title: MTV3+

text: MTV3+ oli MTV3:n osittain maksullinen rinnakkaiskanava, joka näkyi digitaalisten vastaanottimien kautta. Kanava toimi vuosina 2002–2006. Kanava luotiin esittelemään television katsojille tuolloin uuden digitaalitelevision hyötyjä ja mahdollisuuksia.


title: MTV3+

text: MTV3+ esitti MTV3:n ohjelmatarjontaa täydentävää ohjelmistoa, kuten urheilulähetyksiä, erityisesti formulaa ja jääkiekkoa, ulkomaisia sarjoja, lastenohjelmia, musiikkiohjelmia, uutisia sekä mobiilipelejä. Kanavaa käytettiin myös, kun MTV3 joutui poikkeamaan ennakolta ilmoitetusta aikataulustaan. Silloin MTV3+ tarjosi lisälähetyksen tai uusinnan. Mobiilipelejä lukuun ottamatta kanavan ohjelmisto oli maksullista ja sen katsomiseen tarvitsi MTV3+ -tv-kortin. Kortin toimivuuden tarkistamiseksi kanava lähetti päivittäin "TV-kortin salaustesti"-ohjelmaa. MTV3+:n logo ja kanavailme olivat hyvin samanlaisia kuin MTV3:n vastaavat.


title: MTV3+

text: Vuonna 2004 MTV3+ lähetti kansanedustaja Tony Halmeen oikeudenkäynnin suorana. Kyseessä oli ensimmäinen kerta Suomessa, kun käräjäoikeuden istunto televisioitiin. Samana vuonna toimi myös MTV3+ Extra -kanava, joka lähetti Hockey Nightin SM-liiga-otteluiden jatkoerät, kun MTV3+:n ohjelmisto oli täynnä.


title: MTV3+

text: MTV3+ lopetti lähetyksensä 1. marraskuuta 2006, kun maksullinen MTV3 Kanavapaketti korvasi kanavan. MTV3+:n kanavapaikalle tuli miehille suunnattu MTV3 MAX.


title: Back to Basics

text: Back to Basics on yhdysvaltalaisen poplaulajan Christina Aguileran viides studioalbumi ja ensimmäinen tuplalevy. Se julkaistiin 15. elokuuta 2006 Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja päivää aiemmin Isossa-Britanniassa ja muualla Euroopassa.


title: Back to Basics

text: Albumin tuottivat Christina Aguilera itse sekä hip hop -tuottajat DJ Premier, Kwamé ja Ronson. Lisäksi toiselle levylle oli tehnyt kappaleita Aguileran edellisen albumin "Strippedin" tuottanut Linda Perry. Albumi sisältää Aguileran mukaan ”paluuta 20-, 30- ja 40-lukujen jazz-, blues ja soul-musiikkiin, mutta yhdistettynä nykyaikaiseen popmusiikkiin”. Albumi vuoti Internetiin noin kaksi viikkoa ennen julkaisuaan.


title: Back to Basics

text: Ensimmäisenä albumin singlenä julkaistiin jazz-vaikutteinen kappale ”Ain’t No Other Man”, joka nousi Billboard Hot 100 -listalla sijalle kuusi. Britanniassa se saavutti parhaimmillaan toisen sijan. Toisena singlenä julkaistaan balladi ”Hurt”. Kolmas single julkaisu oli ”Candyman” ja neljäs ”Slow Down Baby”.


title: Back to Basics

text: "Back to Basics" menestyi hyvin maailman listoilla. Se debytoi ykkösenä Yhdysvaltain Billboard 200 -albumilistalla ja saavutti ykkössijan myös muun muassa Britanniassa, Saksassa, Alankomaissa, Australiassa, Kanadassa, Sveitsissä ja Itävallassa. Suomen virallisella listalla se oli parhaimmillaan kuudentena.


title: Firma (televisiosarja)

text: Firma on Rike Jokelan ja Juha Jokelan ohjaama 11-osainen komediasarja, joka keskittyi filosofisen ja kovan yritysmaailman maailmojen törmäämiseen. Musiikin sarjaan on säveltänyt Kie von Hertzen.


title: Firma (televisiosarja)

text: Sarja keskittyy kuvaamaan yritysmaailmaa ja sen johtamista sekä yrityksen henkilöstöä ja sen taloudellisia vaikeuksia. Cogito Oy on konkurssin partaalla ja firmaa pelastamaan palkataan yrityssaneeraaja ja konsultti Heikki, joka on luonteeltaan ”kivenkova talouselämän ammattilainen”. Cogito Oy:n toimitusjohtaja Arttu ei pidä saneeraamisesta, koska hänestä yrityksen tehtävä ei ole olla ”reduktionistisesti” rahaan nojaava. Hän tukeutuu ajattelussaan mieluummin filosofien ajatuksiin kuin liiketalousajatteluun, jonka hän ilmoittaa olevan ”reduktionistista”. Arttu kuitenkin rakastaa yritystään ja hänellä on eettisesti kunnianhimoisia tavoitteita, jotka eivät kuitenkaan ole taloudellisesti kestäviä.


title: Gabriella Ferri

text: Gabriella Ferri (1942 - 3. huhtikuuta 2004) oli italialainen kabareeartisti. Hän esiintyi muun muassa Radiotelevisione Italianan tuottamassa musiikkikabareessa Mazzabubu vuodelta 1975. Eräs tärkeimmistä levytyksistä on "Ti regalo gli occhi miei", suomeksi "Sulle silmäni annan", jonka Seija Simola lauloi suomeksi. Myös Gabriella Ferrin tulkinta napolilaisesta laulusta Maruzzella on omaperäinen ja edelleen suosittu.


title: Gabriella Ferri

text: Hänen uransa paras aika sijoittui 1970-luvulle. 1990-luku oli lähes kokonaan hiljaiseloa. Mutta vuosituhannen vaihteessa Gabriella palasi, teki uusia levyjä, televisiokeikkoja ja San Remon festivaaleilla duetoi Stevie Wonderin kanssa vuonna 2002.


title: Gabriella Ferri

text: Gabriella Ferri oli musiikkisukua. Hänen isänsä, Vittorio Ferri, on monen Gabriellan kappaleen säveltäjä. Ja serkkunsa Luisa Ferrin kanssa hän julkaisi yhteisen levyn. Hänen ominta ohjelmistoaan olivat kuitenkin Rooman ja Napolin laulut.


title: Onigiri

text: Onigiri () tai omusubi () on japanilainen, riisistä tehty välipala, joka on tavallisesti kolmion tai soikion muotoinen ja "nori"-merilevällä ympäröity. Onigiri on yksi suosituimmista välipaloista Japanissa, ja sen eri muunnoksia myydäänkin useimmissa kaupoissa.


title: Onigiri

text: Onigirin yksinkertaisin muoto sisältää pelkkää suolattua riisiä ("shiomusubi"), mutta siinä voidaan käyttää lukuisia erilaisia täytteitä: usein "umeboshia", suolattua lohta, kanaa, tonnikalaa ja majoneesia, mätiä ("tarako" ja "mentaiko"), soijakastikkeella maustettua "katsuobushia", "konbu"-merilevää, "tsukemono"-pikkelsejä tai jopa juustoa. Myös riisiä voidaan maustaa eri tavoin. Yleinen variantti on azukipavuilla punaiseksi värjätty "sekihan", ruskea riisi ("genmai") ja erilaisia jyviä sisältävä riisi ("zakkokumai"). Riisiin voidaan sekoittaa myös muun muassa "wakame"-merilevää, pieniä "shirasu"-kaloja, "shiso"-yrttiä ja niin edelleen.


title: Onigiri

text: Onigireinä pidettyjen riisipallojen jäänteitä on löydetty jo Yayoi-kaudelta ajanlaskun alun tienoilta, mutta nykyisen kolmiomaisen muotonsa merileväkääreineen ruoka sai Edo-kaudella. Onigiri on Japanissa lohturuokaa, jota syödään usein lounaaksi, piknikeillä ja tapahtumissa. Ruoan nimi tuo mielleyhtymiä läheisyyteen ja ihmisten välisiin yhteyksiin: "nigiru" tarkoittaa ’tarttua’, "musubu" ’sitoa yhteen’, ’yhdistää’.


title: Onigiri

text: Onigireitä valmistetaan usein kotona lounaaksi, mutta niitä voi ostaa myös kaikista ruokakaupoista. Kaupoissa myytävät onigirit on pakattu niin, että merilevä ei koske riisiin ennen pakkauksen avaamista ja säilyy siten rapeana. Suolan ansiosta onigiri säilyy jääkaapin ulkopuolella syömäkelpoisena jopa kuusi tuntia, umeboshilla maustettuna kahdeksan tuntia.


title: Obafemi Martins

text: Obafemi Akinwunmi Martins (s. 28. lokakuuta 1984 Lagos, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelaavan Martinsin seura on kiinalainen Shanghai Shenhua. Martins on tullut tunnetuksi erityisesti tuuletuksistaan, akrobaattisista volttisarjoista.


title: Obafemi Martins

text: Martins siirtyi kotimaastaan Nigeriasta italialaisen Reggianan riveihin vuonna 2000. Vuotta myöhemmin Internazionale osti hänet 750 000 eurolla, joka oli kova hinta 17-vuotiaasta pelaajasta. Martins osoitti olevansa hintansa arvoinen tehden 23 maalia Interin nuorten joukkueessa. Joulukuussa 2002 Martins debytoi edustusjoukkueessa ottelussa Parmaa vastaan.


title: Obafemi Martins

text: Martins pärjäsi kohtalaisesti, ja teki 88:ssa Serie A:n ottelussa 28 maalia sekä muutaman tärkeän maalin Mestarien liigassa, mutta kesällä 2006 Inter hankki Zlatan Ibrahimovićin ja Hernan Crespon, ja Martins sai luvan etsiä uutta seuraa. Elokuussa 2006 hän siirtyi Newcastle Unitediin 10,1 miljoonan punnan siirtosummalla. Ennen lopullista siirtoa mediassa pyöri huhuja siirron mahdollisesta peruuntumisesta, joidenkin lähteiden väittäessä Martinsin olleen kuusi vuotta vanhempi pelattuaan samaan aikaan Celestine Babayaron kanssa Nigerian nuorten maajoukkueessa. Jo vuotta aikaisemmin Italian mediassa oli pyörinyt samanlainen kohu-uutinen, kun journalisti Filippo Ricci oli huomannut Nigerian jalkapalloliiton nettisivuilla Martinsin syntymäajan kohdalla lukeneen 1. toukokuuta 1978. Sittemmin syntymäaika korjattiin liiton sivuilla.


title: Obafemi Martins

text: Martins kantoi Newcastlessa pelipaidassaan numeroa 9 Alan Shearerin lopetettua uransa kauden 2005–2006 päätteeksi. Martinsilla riitti englantilaisseurassa epäilijöitä, koska Newcastlella on tunnetusti ollut huonoa onnea ulkomaalaisten hyökkääjien pestaamisessa. Muun muassa Jon Dahl Tomasson, Stéphane Guivarc'h, Daniel Cordone ja Albert Luque tulivat seuraan suurella kohulla, mutta epäonnistuivat. Martinsin debyyttikausi Englannissa oli kuitenkin menestys ja hänestä tuli nopeasti kannattajien suosikki. Newcastlen pudottua Mestaruussarjaan kaudeksi 2009–2010, Martins siirtyi kesällä 2009 Saksan Bundesliigan VfL Wolfsburgiin.


title: Obafemi Martins

text: Heinäkuussa 2010 Martins siirtyi yhden Saksassa vietetyn kauden jälkeen Venäjälle, solmittuaan kolmivuotisen sopimuksen Rubin Kazanin kanssa. Avauskaudellaan Martins onnistui maalinteossa kahdesti pelaamassaan 12 ottelussa.


title: Obafemi Martins

text: Tammikuun lopulla 2011 Martins siirtyi takaisin Englantiin puolen vuoden lainasopimuksella Birmingham Cityyn. Syyskuussa 2012 hän siirtyi Primera Divisiónissa pelaavaan Levanteen.


title: Obafemi Martins

text: Martins debytoi Nigerian maajoukkueessa 29. toukokuuta 2004. Hän sai pronssia vuosien 2006 ja 2010 Afrikan-mestaruuskilpailuissa. Etelä-Afrikan MM-kilpailuissa 2010 hän pääsi kahdesti vaihdosta kentälle.


title: Kristian X

text: Kristian X, tanskaksi "Christian X", (Christian Carl Frederik Albert Alexander Friedrich Vilhelm, 26. syyskuuta 1870 – 20. huhtikuuta 1947) oli Tanskan kuningas vuodesta 1912 ja Islannin kuningas 1918–1944. Hän oli Tanskan kuninkaan Fredrik VIII:n ja kuningatar Louisen poika. Hänen mottonsa oli ”Min Gud, mit land, min ære” (suom, ”Jumalani, maani, kunniani”).


title: Kristian X

text: Kristian X oli koulutukseltaan ja luonteeltaan sotilas. Valtaan tullessaan hänellä oli jonkin verran vaikeuksia sopeutua parlamentaariseen demokratiaan. Vuonna 1920 kuningas erotti pääministeri Carl Theodor Zahlen hallituksen, kun Zahle kieltäytyi noudattamasta kuninkaan toiveita Schleswigin kysymyksessä. Kuningas nimitti oman toimitushallituksen ilman vaaleja. Seurauksena oli niin sanottu pääsiäiskriisi, kansalaislevottomuuksia ja lähes vallankumouksellinen tunnelma, mikä pakotti kuninkaan perääntymään.


title: Kristian X

text: Kristian X oli kenraali Mannerheimin ystävä. Mannerheimilla oli läheiset suhteet Tanskan kuningashuoneeseen keisari Aleksanteri III:n puolison Maria Fjodorovnan eli Tanskan prinsessa Dagmarin välityksellä. Nuoruudessaan Mannerheim oli palvellut Maria Fjodorovnan Chevalier-kaartissa Pietarissa. Kristian X teki virallisen vierailun Suomeen toukokuussa 1928.


title: Kristian X

text: Saksan miehitettyä Tanskan vuonna 1940 kuninkaasta kehittyi tanskalaisia yhdistävä hahmo ja vastarinnan symboli.


title: Kristian X

text: Kuninkaasta kerrotaan tarinaa, jonka mukaan, kun Saksa miehitti Tanskan ja natsi-Saksan lippu nostettiin Christiansborgin linnan salkoon, kuningas sanoi eräälle vanhemmalle natsikenraalille, että lippu on vedettävä salosta. Kun kenraali kieltäytyi, kuningas sanoi: ”Tanskalainen sotilas kyllä laskee sen.” Tähän saksalainen kenraali: ”Sotilas ammutaan ennen kuin hän tekee sen.” Kuningas: ”Enpä tiedä, sillä sotilas olen minä.” Kenraali määräsi tämän lauseen jälkeen, että Tanskan lippu on vedettävä salkoon ja Saksan lippu on laskettava.


title: Kristian X

text: Kristian X ylenkatsoi avoimesti Adolf Hitleriä. Hitlerin onnittelukirje kuninkaan 72-vuotissyntymäpäivien johdosta syyskuussa 1942 sai lyhyen vastauksen: ”kiitokseni” ("Meinen besten Dank. Chr. Rex"), mitä Hitler piti loukkauksena ja veti pois lähettiläänsä Tanskasta. Tämä niin sanottu sähkekriisi johti Tanskan hallituksen kaatumiseen.


title: Kristian X

text: Kristian X avioitui 26. huhtikuuta 1898 Mecklenburg-Schwerinin Alexandrinen kanssa. Kuningas loukkaantui vakavasti ratsastusonnettomuudessa vuonna 1942 eikä esiintynyt tämän jälkeen enää paljon julkisuudessa. Hän kuoli vuonna 1947.


title: Kristian X

text: Lapset


title: Cognac

text: Cognac on kunta Charenten departementissa Ranskassa ja Cognacin arrondissementin pääkaupunki. Cognac sijaitsee Charentejoella Angoulêmen ja Saintesin kaupunkien välissä. Cognacin mukaan nimensä saanut konjakki valmistetaan kaupungin ympäristössä.


title: Marraskuun 9. päivän 1923 muistomitali

text:
Marraskuun 9. päivän 1923 muistomitali (), myös "Verikunniamerkki" () Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen ylin kunniamerkki. Adolf Hitler perusti mitalisäädyn vuonna 1934. Kuten kunniamerkin nimi kertoo, se säädettiin muistomitaliksi 9. marraskuuta 1923 Münchenissä tapahtuneelle kansallissosialistien oluttupavallankaappaukselle. Hitler myönsi kunniamerkin alun perin niille 1 500 miehelle (ja yhdelle naiselle), jotka olivat olleet mukana vallankaappausyrityksessä.
Toukokuusta 1938 kunniamerkki voitiin myöntää myös ”ansioituneille puoluetovereille”, jotka oli tuomittu kuolemaan puolueen ”taistelun vuosina” 1919-1933, mutta jotka oli armahdettu ja tuomittu elinikäiseen vankeuteen. Kunniamerkki myönnettiin myös puolueen jäsenille, jotka olivat istuneet yli vuoden vankilassa tuomittuina ”taistelun vuosina” rikoksista kansallissosialismin hyväksi tai jotka olivat haavoittuneet vakavasti katutaisteluissa.


title: Marraskuun 9. päivän 1923 muistomitali

text: Viimeinen verikunniamerkki myönnettiin 4. kesäkuuta 1942 postuumisti Reinhard Heydrichille. Kaiken kaikkiaan kunniamerkki myönnettiin 436 sellaiselle, jotka eivät olleet mukana olutkapakan vallankaappausyrityksessä.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Antiikin Rooman tekniikka tarkoittaa Rooman valtakunnassa aikakaudella alkaen noin vuonna 300 ennen ajanlaskun alkua päättyen vuoteen 476, jolloin Länsi-Rooman valloittivat germaanit. Roomalaisia ei pidetä suurina tekniikan kehittäjinä, mutta sitä paremmin he menestyivät tekniikan käyttäjinä. Roomalaiset käyttivät hyväkseen monia hellenistisen maailman ja etruskien keksintöjä. Myöhäisantiikissa ja varhaiskeskiajalla osa kerääntyneestä teknisestä tietämyksestä unohtui.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalainen tekniikka, siltä osin kun sillä ei tarkoiteta heidän käyttämäänsä kreikkalaista tekniikkaa, periytyi suurelta osin etruskien sivilisaatiolta. Etruskit olivat oppineet rakentamaan holvikaaria, joita he käyttivät sekä rakennuksissa että silloissa. Holvikaari oli tunnettu rakenne Mesopotamiassa, mutta kreikkalaiset eivät sitä käyttäneet. Etruskikaupunkien kadut olivat päällystetyt ja niissä oli viemäröinti, toisin kuin useimmissa kreikkalaiskaupungeissa.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Kreikkalaisilta roomalaiset perivät paljon. Muun muassa roomalaiset laivat perustuivat kreikkalaisille kolmisouduille. Myös sotatekniikkaa saatiin paljon, sillä hellenistisessä maailmassa Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen taukoamatta raivonneet sodat olivat johtaneet merkittävään kehitykseen sotateknologian saralla.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Lasinpuhallustaito levisi imperiumiin Syyriasta. Leviäminen kesti noin sukupolven ajan.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalainen yhteiskunta ja roomalaiset tekniikan käyttäjät olivat konservatiivisia. Uusien tekniikoiden käyttöönotto oli hidasta. Nopeinta kehitys oli ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla eaa., jolloin myös Rooman poliittinen valta Välimeren piirissä kasvoi nopeasti. Tähän mennessä kehitettiin tärkeimmät roomalaisina pidetyt teknologiat kuten betoni, vesijohdot, nostokurjet, sadonkorjuulaitteet, kupoli- ja kaarirakenteet, viini- ja öljypuristimet ja lasinpuhallus.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Sementin käyttö sai alkunsa imperiumin itäosista ja sen laajempi käyttöönotto vei yli vuosisadan. Monien muiden teknologioiden käyttö ei ikinä saavuttanut valtakunnan kaikkia kolkkia muun muassa tarvitun pääoman vähäisyyden, sosiaalisten syiden ja vanhan infrastruktuurin takia.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalainen yhteiskunta ei tuntenut tekniikkaa erillisenä oppina vaan tekninen tietämys oli suurelta osin eri alojen käsityöläisten hallussa. Esimerkiksi muurarit ja maanmittarit pitivät ammattitaitonsa omana tietonaan ja sitä siirrettiin eteenpäin oppipoikajärjestelmän avulla. Armeijan palveluksessa oli pieni määrä henkilöitä, joita voitaisiin kutsua insinööreiksi. He vastasivat armeijan teknisistä tarpeista, kuten silloista. Apollodoros Damaskolainen oli ajan merkittävimpiä insinöörejä. Vain harvat kirjoittivat tietonsa muistiin. Huomattava poikkeus on Vitruvius.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text:
Suurin osa roomalaisen tekniikan tuntemuksesta tulee arkeologisesta tutkimuksesta ja arabien säilyttämästä, latinasta käännetystä aineistosta. Myös aikalaisten matkakertomuksissa on säilynyt kuvauksia teknologiasta. Jotkin kirjoittajat kuten Plinius vanhempi ja Strabon olivat riittävän kiinnostuneita teknologiasta mainitakseen siitä kirjoituksissaan. Heidän kuvauksensa ovat kuitenkin usein lyhyitä ja epäselviä.
Roomalaiset hyödynsivät taitavasti standardointia ja organisointia. Perinteisten rakenteiden käytön korostamisella tekninen taito voitiin siirtää eteenpäin. Ensimmäinen tunnettu tekniikkaa käsittelevä kirja on "De Architectura", jonka kirjoitti Marcus Vitruvius Pollo noin vuonna 15. Kirjaa käyttivät vielä renessanssin rakentajat. Kirja perustuu kokemukseen ja on tarkoitettu ihmisille, jotka eivät pohtineet kirjan monien nyrkkisääntöjen fysikaalisia perusteita. Kirja käsittelee myös rakentamisen arvoja ja kauneusihanteita.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalaiset rakensivat paljon siltoja, vesijohtoja ja amfiteattereita. Myös viemäröintiin, teihin ja rakentamisen tekniikkaan yleensä kehittyi monia parannuksia. Roomalainen arkkitehtuuri oli etruskivaikutteista. Sementtiä valmistettiin kvartsipitoisesta kivituhkasta. Rakennuksiin, erityisesti kylpylöihin saatettiin asentaa kaksinkertaiset ikkunat lämmön karkaamisen estämiseksi.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Holvikaaret olivat leimallisia roomalaisten rakennuksissa. Pantheon on hyvä esimerkki roomalaisesta kupolirakenteesta. Sementin käyttö sai alkunsa imperiumin itäosista, ja sen avulla valmistettiin kestäviä akvedukteja ja kaarisiltoja. Roomalaisilla holvikaarirakenteilla oli suuri merkitys länsimaiselle arkkitehtuurille.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalaiset olivat ylpeitä teknisestä taidostaan. Moni keisari tuli tunnetuksi heidän valtakaudella valmistuneista rakennuksista. Claudius (10 eaa.–54) vei Ostian sataman suuret rakennustyöt loppuun, ja niiden ansiosta Roomalle välttämätön viljantuonti toimi paremmin. Trajanuksen forum on vieläkin turistinähtävyys, samoin Caracallan kylpylät. Roomalaisista tuli taitavia suurten rakennusprojektien toteuttajia. Tunnettuja roomalaisia insinöörejä on Frontinus, joka vastasi Rooman vesihuollosta vuosina 97–104. Hän valvoi 400 kilometrin mittaisten vesijohtojen rakentamista. Lisäksi hän kirjoitti "De Aquis" -nimisen vesijärjestelmiä ja omaa teknologista näkemystään käsittelevän kirjan. Roomassa oli käytössä myös viemärijärjestelmä, tunnetuimpana pääviemäri Cloaca Maxima.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalaisten akveduktit olivat sillan kaltaisia vesijohtoja, useiden kilometrien pituisia, kaksi metriä kilometriä kohti laskevia rakennelmia, jotka toivat kaupunkeihin puhdasta vettä vuoristolähteistä, joista ja järvistä. Kaikkiaan vesijohtoja oli valtakunnassa noin 500 kilometriä, ja suurimmat akveduktit kuljettivat vuorokaudessa 190 000 kuutiometriä vettä. Tavallisesti vesi kulki maan pinnalle tai maan alle muuratuissa kouruissa, mutta paikoitellen akveduktit olivat jopa kolmikerroksisia rakennelmia, joita kannattelivat kivestä muuratut kaaret. Betoni oli akveduktien tärkein rakennusmateriaali. Jotkin roomalaisten vesijohtotyöt olivat käytössä vielä 1800-luvulla.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Termit tai roomalainen kylpylä oli lähes jokaisessa Rooman valtakunnan kaupungista sijainnut julkinen kylpylä, jossa valtakunnan asukkaat saattoivat kylpeä, hoitaa terveyttään ja kuntoaan sekä viettää vapaa-aikaansa. Roomalaisten kylpylöiden edeltäjiä olivat kreikkalaisten julkiset kylpylät ("balaneion") sekä henkisiä ja ruumiillisia harjoituksia varten rakennetut gymnasiumit. Kreikkalaiset laitokset perinteiden ja roomalaiset insinööritaidon yhdistelmästä syntyivät viimeistään ensimmäisellä vuosisadalla eaa. syntyivät termit, roomalaiset kylpylät.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Kylpylöitä oli eri kokoisia. Suurimpia roomalaisia kylpylöitä olivat Rooman suuret keisarilliset termit, joista parhaiten tunnetaan hyvinsäilyneet Caracallan termit. Suurin kylpylöistä oli kuitenkin Diocletianuksen termit, jonka pinta-ala oli yli 14 hehtaaria ja johon on arvioitu mahtuneen kerrallaan peräti 3 000 kylpijää. Provinssikaupunkien kylpylät jäivät kauaksi pääkaupungin suurten termien koosta.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Kylpylöiden rakentamisen ja niissä olleiden eri lämpöisten huoneiden ja altaiden käytön edellytyksenä oli kylpylöissä käytetyn hypokausti eli lattialämmityksen kehittäminen. Huoneisiin rakennettiin tiilipylväiden kannattama ontto lattia ("suspensura") ja seiniin putkistojärjestelmä ("tubuli"). Tällöin kylpylän seinässä olevassa tulipesässä ("praefurnium") poltetun tulen palokaasut lämmittivät huoneita ja altaita lattian ja seinien kautta.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalaiset rakensivat teitä ennen muuta sotilastarkoituksiin. Tietä myöten roomalaisia legioonia voitiin siirtää nopeasti kauas. Teiden taloudellinen merkitys lienee ollut myös merkittävä. Kärryliikenne teillä kuitenkin kiellettiin usein, sillä tiet haluttiin säästä sotilaskäyttöön. Roomalaisen tieverkoston pituus lienee ollut laajimmillaan noin 85 000 km. Teiden varsilla oli valtion ylläpitämiä kievareita, joista sai virvokkeita. Erillinen viestinviejien hevostenvaihtojärjestelmä mahdollisti viestien kuljettamisen 800 km päivävauhtia.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Tiet rakennettiin perustettiin poistamalla pintamaata ja kuoppa sitten täytettiin kivillä, soralla tai hiekalla ja lopuksi betonikerroksella. Päällimmäiseksi ladottiin monikulmaisia kivilaattoja. Vesien yli rakennettiin siltoja. Tiet kestivät tulvia ja muita ympäristön paineita. Tiet, esimerkiksi Via Appia, tehtiin kestäviksi. Tieverkostoa rakennettiin valtakunnan kaikkiin osiin ja laajimmillaan pääteitä oli 90 000 kilometriä. Teiden avulla pystyttiin hallitsemaan laajaa valtakuntaa. Imperiumin tuhon jälkeen teitä käytettiin edelleen jopa tuhannen vuoden ajan.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Tietoliikenne on tärkeää suuren valtakunnan hallinnassa. Keisari Augustus perusti hallinnon käyttöön organisoidun postipalvelun, jota kutsuttiin nimellä Cursus publicus. Se perustui säännöllisin välein sijanneisiin asemiin, joissa vaihdettiin hevosia tai voitiin pitää taukoa. Postiverkostosta on olemassa Tabula Peutingeriana tunnettu kartta. Palvelu tarjosi hevosilla toimivaa pikakuljetusta ja härkävetoista hitaampaa kuljetusta. Ensimmäisiä lähettipalveluverkkoja olivat käyttäneet persialaiset. Nopeampaa tiedonvälitystä varten oli käytössä valomerkkeihin perustuva lennätin, josta mainitsee historioitsija Polybios 200 eaa. Järjestelmästä kertoo myös historioitsija Sextus Julius Africanus 200-luvulla, jolloin se oli vielä käytössä. Tässä optisessa lennättimessä kirjaimille oli taulukossa määrätty kahden numeron koodi ja numerot välitettiin joko soihtujen määrällä tai näyttökerroilla. Tällaista viestitystä käytettiin sodassa ja siihen käytettyjä torneja on kuvattu Trajanuksen pylvään reliefeissä.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Pompejista on löytynyt yli 3000 seinille kirjoitettua vaalimainosta. Rooman siirryttyä tasavallasta keisarivaltaan kaupungit yhä valitsivat vaaleille virkamiehiä, kuten ediilin. Kirjoitetut vaalimainokset kertovat lukutaidon yleisyydestä ja kansalaisyhteiskunnasta. Etruskeilta ja kreikkalaisilta saatu aakkosiin perustuva äännekirjoitus oli helposti opittavana kasvattanut luku- ja kirjoitustaidon osaavien joukkoa ja osaltaan edistänyt kansalaisyhteiskunnan syntyä.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text:
Roomalaisaikana yleisin myllytyyppi käytti aasia käyttövoimana. Tämän tyypin etuna oli vesimyllyihin nähden se, että se ei vaatinut juoksevaa vettä. Lisäksi aasit olivat vahvempia, halvempia ja valittivat vähemmän kuin orjat, jotka käyttivät usein pieniä käsimyllyjä.
Laajaa orjatyövoiman käyttöä pidetään syynä siihen, että työvoimaa säästäviä koneita ei kehitetty. Monia roomalaisten käyttämiä teknisiä ratkaisuja, kuten taottu naula ja vesimylly periytyivät keskiajalle, vaikka paljon niistä, kuten sementin käyttö, oli kateissa tai näyttää olleen kateissa varhaisella keskiajalla.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalaisessa maailmassa käytettiin monia työtä helpottavia koneita kuten nostokurkia, vesimyllyjä, erilaisia puristimia, viljamyllyjä, sadonkorjuukoneita, vesipumppuja ja rahtilaivoja. Nostokurkia käytettiin laajalti. Niillä lastattiin laivoja satamissa ja siirrettiin tavaroita rakennuksilla. Nostokurjilla voitiin nostaa useiden tonnien painoja.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalaiset kehittivät roomalaisen helmitaulun, joka perustui aiempiin kreikkalaisiin laskinlevyihin. Se nopeutti huomattavasti aritmeettisia toimituksia ja sitä hyödynsivät niin veronkantajat, kauppiaat, rikkaat koululaiset kuin insinööritkin. Roomalaisen matematiikan pohjana ollut numerojärjestelmä oli johdettu etruskien numerojärjestelmästä. Se oli suhteellisen tehoton eikä sallinut yhtä monipuolisia aritmeettisia toimituksia kuin nykyinen arabialainen järjestelmä.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text:
Galleilta roomalaiset saivat tynnyrit, mutta nämä eivät koskaan syrjäyttäneet amforoita säilytysastioina niiden teknisestä ylivertaisuudesta huolimatta. Tynnyrintekotaidon levitessä kävi ilmi, että sekä kadut että varastot olivat usein niille liian ahtaita. Tynnyreiden käyttö keskittyi ajan kuluessa alueille, joilla puuta oli helposti saatavilla ja kaupunkien kadut riittävän leveät tynnyrien kuljettamiseen. Tynnyrit olivat myös uutta tekniikkaa, johon ei oltu valmiita investoimaan ilman näyttöä sen hyödyllisyydestä. Yleensä saatavilla oli riittävästi orjatyövoimaa amforoiden kuljetukseen kaupungeissa.
Roomasta tuli keisariajalla riippuvainen tuontiviljasta, jota saatiin Egyptistä. Tähän tehtävään tarvittiin suuri kauppalaivasto. Puiset laivat eivät säily hyvin Välimeressä ja niiden hylyissä on säilyt useimmiten vain rahtina olleet amforat, metallit ja kivimateriaalit. Laivojen rakentamisesta vastasivat pitkälti eteläisen Italian kreikkalaiset kaupungit. Kreikkalaisista kauppalaivoista esimerkiksi käy kyrenialainen laiva ja roomalaiset olivat rakenteeltaan vastaavia.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Robert Ballard löysi vuonna 1988 Skerkin matalikolta noin 30 metriä pitkän roomalaisen kauppalaivan 300-luvulta. Näissä oli tyypillisesti kaksi mastoa. Isomastossa laivan keskellä oli neliskulmainen raakapurje ja keulassa eteen kallistuneessa mastossa oli pienempi neliskulmainen purje, josta käytettiin nimeä "artemon". Tällaiset pienet rahtilaivat kuljettivat noin 3000 amforaa, kun suurimmat vetivät jopa 10 000. Ballardin löytämä laiva oli rakennettu tuon ajan tyypilliseen tapaan tekemällä liittämällä ensin tappiliitoksilla laitojen lankut ja lisäämällä lopuksi kaaret ja poikkipuut. Löydetyt puupalat oli suojattu lyijylevyillä, mitä menetelmää roomalaiset alkoivat käyttämään suojatakseen laivojaan laivamadolta. Ballard kutsui laivaansa nimellä Isis, ehkä viitteenä Lukianoksen tuotannossa säilyneeseen viljalaivan matkakuvaukseen osana teosta "Laiva eli Toivomukset" (myös nimellä "Purjehdus eli Inhimillisiä toiveita"). Laivan nimi oli "Isis", ja se lähti Aleksandriasta kohti Roomaa. Laivan kerrotaan olleen 55,5 m pitkä, yli 13,7 m leveä ja sen kannen korkeuden 13,4 m. Aluksen vetoisuus oli noin 1 200 tonnia. Alkutaival sujui lauhassa luodetuulessa Kyprokseen viikossa, joten nopeus oli ollut noin 1,75 solmua, mikä on kohtuullinen nopeus raskaalle alukselle luovissa. Tämän jälkeen nousi länsimyrsky ja alus joutui nykyisen Turkin länsirannikolle. Tämän jälkeen matkan päämäräksi valittiin Ateena.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalaisten sotilaallista ylivoimaa tuki taitava tekniikan hyödyntäminen ja standardointi. Tähän lukeutuu legioonalaisten henkilökohtainen varustus että suuret piirityskoneet. Lorica segmentata oli kevyt panssarityyppi, joka koottiin levyistä. Piiritys- ja heittokoneet eivät olleet roomalainen keksintö, mutta niitä joka tapauksessa hyödynnettiin tehokkaasti.


title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Rooman menestys ei perustunut vahvaan laivastoon. Vahvaa merivaltaa Karthagoa vastaan käytyjä puunilaissotiin rakennettiin laivasto. Toisen puunilaissodan jälkeen laivaston annettiin rappeutua ja laivasto koottiin tarpeen mukaan etelä-Italian kreikkalaisilta kaupungeilta.


title: Teatteritiede

text: Teatteritiede on humanistinen tiede, joka tarkastelee teatterin ja esittämisen eri muotoja ja niiden kytköksiä ympäröivään yhteiskuntaan. Opinnoissa voi perehtyä myös muihin esittävän taiteen alueisiin, kuten tanssiin. Teatteritiedettä opiskelleet voivat työskennellä esimerkiksi tiedottajina, teatterisihteereinä, toimittajina, ohjaajina, tuottajina, sunnittelijoina sekä erilaisissa asiantuntijatehtävissä taideorganisaatioissa ja kulttuurihallinnossa.


title: Teatteritiede

text: Teatteritieteen tutkimuskohteita ovat draamatekstit ja esitykset sekä näiden historia, teoria ja institutionaalinen sijoittuminen.


title: Teatteritiede

text: Teatteritiede on usein erkaantunut kirjallisuustieteen yhteydestä, mikä on vaikuttanut tutkimuksen keskittymiseen draaman tutkimukseen. Nykyisin tutkimus on kuitenkin laajentunut yhä enemmän koskemaan laajemmin nimenomaan esitystä, siihen liittyvää instituutiota ja draamakirjallisuutta sen osana.


title: Teatteritiede

text: Teatteritieteen näkökulmasta voidaan tutkia teatterin lisäksi myös muita esittävän taiteen lajeja, kuten tanssia ja musiikkiteatteria.


title: Teatteritiede

text: Helsingin yliopistossa teatteritiedettä opetetaan humanistisessa tiedekunnassa filosofian, historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitoksella. Pääainekelpoinen oppiaine teatteritiede on ollut vuodesta 1980; sitä ennen draamaa saattoi opiskella yleisen kirjallisuustieteen osana draamakirjallisuuden linjalla.


title: Teatteritiede

text: Timo Tiusanen toimi teatteritieteen professorina vuodesta 1977 vuonna 1985 tapahtuneeseen kuolemaansa saakka, minkä jälkeen professuuri oli pitkään täyttämättä. Vuosina 1995-2008 virkaan oli nimitettynä Pirkko Koski ja vuodesta 2008 lähtien Hanna Korsberg.


title: Teatteritiede

text: Tampereen yliopistossa teatteritiedettä opetetaan viestinnän, median ja teatterin yksikössä teatterin ja draaman tutkimuksen oppiaineessa. Alan opetusta on annettu Tampereen yliopistossa jo 1960-luvulta lähtien yleisen kirjallisuuden draamalinjalla. Draamalinjan nimi muutettiin teatterin ja draaman tutkimukseksi vuonna 1996. Oppiaineen professorina on vuodesta 2005 toiminut nimitettynä Hanna Suutela.


title: Teatteritiede

text: Tampereen yliopistossa tehdään teatteriin liittyvää tutkimusta lisäksi näyttelijäntyön laitoksella sekä Tutkivan teatterityön keskuksessa.


title: Teatteritiede

text:
Teatteriin liittyvää tutkimusta tehdään myös Teatterikorkeakoulussa, jossa tutkimus painottuu taiteelliseen, taiteilijalähtöiseen ja taidepedagogiseen tutkimukseen.
Teatterikorkeakoulun taiteellisen tutkimuksen professorin määräaikaista virkaa hoitaa Esa Kirkkopelto.


title: Cluj-Napoca

text: Cluj-Napoca (, ) on kaupunki Transilvaniassa Luoteis-Romaniassa, noin 330 kilometriä Bukarestista luoteeseen. Vuonna 2002 siellä oli 318 000 asukasta, joista 79,4 prosenttia etnisiä romanialaisia, 19 prosenttia unkarilaisia ja prosentti romaneja. Se on Romanian toiseksi suurin kaupunki. Ensimmäinen maininta kaupungista on vuodelta 1213.


title: Cluj-Napoca

text: Kaupungin nimistä Napoca tulee roomalaisaikaisesta varuskunnasta, Cluj on taas alueen unkarilaisten käyttämä nimi, joka saattaa liittyä ympäröiviin kukkuloihin. Kaksoisnimi on ollut käytössä vuodesta 1974.


title: Cluj-Napoca

text: Kaupungissa on Babeș-Bolyain yliopisto ja sen myötä runsaasti tietoteknistä teollisuutta. Nokialla on siellä tuotekehityskeskus ja tehdas . Nokian lyhytaikaiseksi jäänyt tuotantotehdas (pystytys v 2008 Romanian valtion tuella ja tehtaan alasajo syksyllä 2011) myytiin lyhyen toiminnan jälkeen de Longhi:lle helmikuussa 2012 . Myös Ericsson on neuvotellut oman tehtaan avaamisesta. Yliopisto on ainoa maasta, jossa suomen kielen opetuksella on pitkät ja vahvat perinteet.


title: Cluj-Napoca

text: Transilvanian kansainvälinen elokuvafestivaali järjestetään vuosittain Cluj-Napocassa. Kaupungissa valmistetaan Ursus-olutta.


title: Tekniikan historia

text: Tekniikan historia kuvaa niiden välineiden ja menetelmien kehitystä, joita ihminen on käyttänyt selvitäkseen luonnossa hengissä, puolustaakseen itseään, muokatakseen ympäristöään, viihdyttääkseen itseään ja kommunikoidakseen muiden ihmisten kanssa. Tekniikan käytön aloittivat varhaisemmat ihmislajit, jotka onnistuivat siirtämään osaamista sukupolvelta toiselle. Tiedon karttuminen oli aluksi hidasta ja vasta maatalouden alkamisen jälkeen ihmisryhmät kasvoivat riittävän suuriksi, jotta muodostui laajempaa työnjakoa. Maanviljelyksen ja keinokastelun avulla Lähi-idässä, Amerikan mantereella ja Kiinassa syntyi toisistaan riippumatta muinaisia korkeakulttuureita.


title: Tekniikan historia

text: Laivojen rakentaminen lisäsi kauppaa, ja sitä kautta ideat levisivät nopeammin. Metallien keksimisen jälkeen pystyttiin tekemään kestävämpiä työkaluja ja koneita. Yhteiskunnan mullistuksista, kuten Rooman valtakunnan tuhosta huolimatta teknistä tietoa pystyttiin säilyttämään ja tiedon kartuttamista jatkamaan. Tieteellisen vallankumouksen jälkeen tekniikasta tuli tieteen apuväline, ja tieteestä tekniikan apuväline. Tämän yhdistelmän avulla Eurooppa ja Englanti etunenässä pystyivät luomaan joksikin aikaa teknis-teollisen ylivoiman muuhun maailmaan nähden.


title: Tekniikan historia

text: Koneellistuminen eteni tehtaissa, maataloudessa, kulkuvälineissä ja kodeissa. Aluksi voiman koneiden pyörittämiseen tuottivat höyrykoneet ja sitten polttomoottorit ja sähkö. Tiedonvälityskin tuli reaaliaikaiseksi sähköisenä. Sähkön ja transistorien avulla saatiin toteutettua ohjelmoitava kone, jollaista oli yritetty tehdä niin mekaanisena kuin hieman paremmin onnistuen elektroniputkilla. Tekniikan avulla ympäristöä pystyttiin muuttamaan rajusti. Hyöty ei jakautunut oikeudenmukaisesti ja sivuvaikutukset saattoivat olla vaarallisia, joten yhteiskunta joutui lainsäädännöllä luomaan tekniikan hyödyntämiselle rajoja.


title: Tekniikan historia

text: Ihminen on työkalujensa ja työmenetelmiensä käytöllä, rakentamillaan asumuksillaan sekä hyödyntämänsä yhteistoiminnan avulla luonnut itselleen muusta luonnosta rajatun ja osin suojatun ympäristön. Tätä toimintaa varhaiset ihmiset ovat harrastaneet niin pitkään, yli miljoona vuotta, että se on ehtinyt vaikuttaa ihmisen evoluutioon, mistä esimerkkinä mainitaan usein ihmisen käden taitavuus työkalujen valmistuksessa. Tämän sopeutumisilmiön, josta biologit käyttävät termiä rinnakkaisevoluutio tai yhteisevoluutio, seurauksena ihmisestä on tullut tekniikkansa vanki: hän ei enää selviydy luonnossa ilman tekniikkaansa. Benjamin Franklin määritteli ihmisen olevan työkaluja käyttävä eläin. Biologisen tiedon lisääntyessä nykyisin joudutaan tarkentamaan, että alkaessaan valmistamaan suunnitelmallisesti työkaluja, eläin muuttui ihmiseksi.


title: Tekniikan historia

text:
Tekninen kehitys voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen:
Tiedot esihistoriallisen ajan keksinnöistä perustuvat arkeologiseen aineistoon. Kivikaudelta on säilynyt nimensä mukaan pääasiassa kiviesineitä, mutta todennäköisesti silloin on käytetty enemmän puuta, luuta ja nahkaa tarve-esineiden valmistamiseen. Nämä materiaalit eivät ole säilyneet kuten kiviset. Arkeologisessa aineistossa säilyneet työkalut ovat tärkeitä myös muiden alojen kuin tekniikan ymmärtämisen kannalta, sillä käytetty teknologia kertoo paljon yhteiskunnasta yleensä.


title: Tekniikan historia

text: Esihistoriallisella ajalla Acheulin kulttuurissa, mahdollisesti jo noin 1,5 miljoonaa vuotta sitten, nykyihmistä edeltänyt pystyihminen tai vielä varhaisempi ihmislaji oppi hallitsemaan tulta. Kivityökaluista kuten nyrkki-iskureista on jäänteitä 2,5 miljoonan vuoden takaa. Käteväihmisen työkaluja on löytynyt paikoista, joissa kyseistä kivilajia ei ole lähistölläkään, mistä on päätelty lajin kantaneen kivityökaluja mukanaan. Tämä on merkki suunnitelmallisuudesta, johon eivät nykyiset simpanssit pysty. Tulta on käytetty 400 000 vuotta sitten puisten keihäänkärkien koventamiseen. Koska ihminen alkoi kypsentää ruokaa tulella, ei ole tarkasti tiedossa. Tällä keksinnöllä oli suuri merkitys ravitsemuksen suhteen, sillä kypsennetystä ruoasta pystytään käyttämään hyödyksi suurempi osa. Varhaisella kivikaudella syntynyttä Acheulin tekniikkaa käytettiin hyvin kauan, aina 100 000 eaa. saakka. Acheulin tekniikassa kivestä tehtiin vain muutamia esineitä, nyrkki-iskureiden lisäksi nylkyveitsiä.


title: Tekniikan historia

text: Ihmisen metsästysmenetelmänä on ollut jäljittää eläintä antamatta sille levähdystaukoa niin kauan, että ihminen on päässyt aivan väsähtäneen eläimen lähituntumaan ja tappanut sen iskukeihäällä (seipäällä). Iskukeihäitä käytti heidelberginihminen. Väsytystaktiikkaan pidetään myös syynä ihmisen kykyyn hikoilla ja karvattomuuteen, koska on tarvittu tehokasta jäähdytystä. Kivikirveitä on ollut olemassa yli 200 000 vuotta. Vaatteita ihmiset ovat käyttäneet yli 100 000 vuotta. Risumajoista on 400 000 vuoden taakse ajoitettuja jälkiä. Neanderthalin ihminen osasi jo valmistaa asumuksia eläinten taljoista ja tehdä niistä myös vaatteita, joiden avulla pystyttiin laajentamaan asutusta pohjoiseen.


title: Tekniikan historia

text: Ihmisellä on evoluution tuottama taipumus kielen oppimiseen, mutta kielet ovat kulttuurievoluution eli opittujen taitojen evoluution tulosta. Kivikaudella ihmisen kehitykseen alkoivat vaikuttaa molemmat evoluutiot rinnan. Pystyihmisen kurkunpää on vastannut rakenteeltaan kaksivuotiaan nykyihmisen vastaavaa ja todennäköisesti pystyihminen on kyennyt jollakin tavalla puhumaan. Varhaisemman käteväihmisen kurkunpää oli vielä samankaltainen kuin simpanssilla, joka voi oppia käsimerkkejä, mutta ei puhumaan. Jos pystyihminen on puhunut, laji on todennäköisesti käyttänyt jonkilaista esikieltä (engl. proto-language), kuten pidgin-kieli, ilman selkeää kielioppia. Kielioppia voidaan pitää ihmisen ensimmäisenä tietoteknisenä keksintönä. Se on avannut ihmiselle rajattoman ajatusten ilmaisun maailman. Tämä on tapahtunut ilmeisesti 45 000 vuotta sitten.


title: Tekniikan historia

text: Nykyihminen lähti Afrikan sarvesta noin 80 000 vuotta sitten vaeltamaan kohti Aasiaa. Tulen tekeminen kehittämällä riittävä syttymislämpö sytykkeisiin hankaamalla kahta puuta vastakkain on nerokas keksintö ja tehty todennäköisesti 40-50 tuhatta vuotta sitten. Noin 40 000 vuotta sitten alkoi jonkinlainen kulttuurivallankumous, joka näkyy arkeologisen aineiston huomattavana rikastumisena. Löydetyt esineet on valmistettu taidokkaasti ja niitä on jopa koristeltu, mikä kertoo, että käsityöläisyhteiskunta on alkanut kehittyä. Jousi ja nuoli ovat ainakin 15 000 vuotta vanhoja.


title: Tekniikan historia

text: Jääkauden päättyminen yli 10 000 vuotta sitten aiheutti Lähi-Idän ilmaston muuttumisen kuivemmaksi. Näihin aikoihin alkoivat ensimmäiset ihmisryhmät harjoittaa maanviljelystä, mistä kertoo Tall Abu Hurairan kylän arkeologiset löydöt. Maanviljelijät pysyivät pidempään paikoillaan ja asumuksista tehtiin pitkäikäisempiä. Uusi elämäntapa edellytti parempia ruuan säilytysmenetelmiä. Tämä tarve synnytti savenvalannan taidon, josta vanhimmat merkit ovat 12 000 vanhoja. Alkeellisilla kangaspuilla on tehty kankaita jo 8 000 vuotta sitten. Vanhin säilynyt kalaverkko on Antrean verkko, joka on ajoitettu ajalle noin 8 300 eaa. Kuparimetallin käytöstä on arkeologisia merkkejä ajalta 8 000 eaa. ja aluksi siitä taottiin pieniä koruja. Yhtä vanhoja pieniä kulta- ja hopeaesineitä tunnetaan. Esihistoriallisen ajan loppuvaiheessa syntyi joitakin pysyvämpiä rakennuksia. Ötzin, Alpeilta löytyneen jäätyneen muumion, varusteet ovat hyvä esimerkki yli 5 000 vuotta sitten eläneiden ihmisten taitavuudesta. Esihistoriallisella ajalla kehittyi tekninen perusta varhaisille korkeakulttuureille.


title: Tekniikan historia

text: Varhaisten korkeakulttuurien syntymisen edellytyksenä on ollut tuottava maatalous, joka antoi ihmisille enemmän aikaa kehittää teknisiä ratkaisuja. Maatalouden tuottavuus oli suurinta tulvivien jokien kuten Niilin, Kaksoisvirranmaan jokien, Indusjoen ja Keltaisenjoen rannoilla. Maanviljelyksen tuottama ylijäämä on kasvattanut ihmisyhteisöjen kokoa, kehittänyt työnjakoa ja vilkastuttanut kaupankäyntiä. Vanhimpana korkeakulttuurina pidetään kaksoisvirranmaassa ollutta ubaid-kulttuuria. Auraa alettiin käyttää 3000 eaa. Babyloniassa, mikä nosti sadon määrää, kun rikkakasveja saatiin vähennettyä ja maaperän ravinteet saatiin paremmin kiertoon. Auraa vetämään valjastettiin härkä, joka on märehtijänä helpompi ruokkia kuin hevonen. Kaksoisvirranmaasta teknisiä keksintöjä välittyi Niilin alueelle, jonne syntyi Saharan aavikon suojaamana noin 3 000 vuotta kukoistanut muinaisen Egyptin kulttuuri.


title: Tekniikan historia

text: Kastelujärjestelmä kehittyi jokivarsikulttuureissa ja lisäsi viljelymaanalaa. Tulvavettä opittiin varastoimaan altaisiin ja käyttämään vielä tulvan jälkeen. Egyptiläisten kehittämällä shadufin, vedennoston tarkoitetun vivun avulla vettä pystyttiin nostamaan ylemmille pelloille. Kastelujärjestelmät kehittyivät laajoiksi, ja Mesopotamiassa pisin kanava oli noin 100 kilometriä ja 100 metriä leveä. Kastelujärjestelmien tarvetta Mesopotamiassa lisäsi ilmastonmuutoksesta aiheutunut joidenkin Persianlahteen laskevien jokien kuivuminen noin 3500 eaa. Egyptissä arvioidaan asuneen vuonna 5000 eaa. primitiivisen maatalouden alkaessa noin 100 000 ihmistä. Väkiluku kasvoi nopeasti, ja vuonna 3000 eaa. asukkaita oli jo noin miljoona. Roomalaisaikana asukkaita oli noin 4 miljoonaa, ja väkiluku alkoi kasvaa vasta uudella ajalla.


title: Tekniikan historia

text:
Suuria aluksia alettiin rakentaa niin Niilin kuin Eufratin rannoilla. Riittävän suuret alukset auttoivat kauppaa kehittymään ja laajentamaan hallintoa. Kaupan ja hallinnon tarpeisiin sumerilaiset kehittivät kirjanpidon ja tilien käytön. Luvunpitoa oli aikaisemmin harjoitettu luilla ja tikuilla, joihin koverrettiin koloja ilmoittamaan lukumäärää. Sumerissa alettiin käyttää aluksi pussissa olevia kiviä, sitten savesta tehtyjä merkkipalikoita laskemiseen. Erilaisten merkkikivien, kuten lampaan tai leivän symbolien määrä kasvoi yli tuhannen. Ensimmäinen askel kirjoitustaitoon oli sinettien käyttäminen henkilöiden tunnistamiseen ja sopimusten varmistamiseen noin 4000 eaa. Rullasinetillä tunnus painettiin saveen. Seuraava askel oli merkkikivien korvaaminen piirtämällä terävällä tikulla, "nuolenpäällä" niiden muodot sopimuksena käytettyyn saveen ja kirjoitustaito oli syntynyt. Kirjoitustaidon kehittyminen kuvastaa tiiviissä yhteisössä syntyviä tarpeita oikeudenmukaisuuden suhteen, sillä varhaisimmat tunnetut tekstit ovat veroluetteloita ja anomuksia verovähennyksistä. Tekstejä kirjoitettiin papyrukselle ja niitä voitiin pienellä vaivalla kuljettaa ja arkistoida. Temppelit toimivat kaupankäynnissä aluksi uskottuina miehinä ja sopimusten säilyttäjinä, mutta temppelien asema vahvistui vähitellen ja niistä tuli kaupunkivaltioiden hallintokeskuksia.. Painojen ja mittojen standardit syntyivät, tunnettu on esimerkiksi painon yksikkö talentti. Sumerissa rahaa ei ollut käytössä, mutta hinnoittelu tehtiin hopealla, jonka painon mittayksikkö oli shekeli. Egyptiläisillä oli myös käytössään kalenteri ja aurinkokello.
Fajanssin valmistuksesta on merkkejä noin vuodelta 4000 eaa. Fajanssin valmistamiseksi on jouduttu rakentamaan uuneja, joissa saavutetaan riittävän korkea lämpötila, ja samalla on luotu edellytyksiä metallien erottamiselle malmista. Lapislatsuli-korut ovat olleet suosittuja niin Egyptissä kuin Kaksoisvirranmaassa, joihin tätä materiaalia tuli kaupankäynnin kautta. Lasia valmistettiin ensimmäisen kerran 2000 eaa. Kaksoisvirranmaassa. Pyörän synty liitetään yleensä 4000-luvun eaa. Mesopotamiaan, jossa sitä käytettiin savenvalussa. Se saapui Egyptiin valloittajien mukana, kun nämä hyökkäsivät hevosvaljakoineen.


title: Tekniikan historia

text: Sumerien nuolenpääkirjoitusta pidetään vanhimpana kirjoitusjärjestelmänä. Egyptiläiset hieroglyfit ovat lähes yhtä vanhoja, noin 3000 eaa. syntyneitä. Molemmat kirjoitusjärjestelmät olivat alkujaan sanakirjoitusjärjestelmiä perustuen kuvakirjoitukseen. Kuvat pelkistyivät nopeasti merkeiksi. Nuolenpääkirjoituksesta kehittyi jo 2700 eaa. tavukirjoitusjärjestelmä, mutta sanakirjoitusmerkkejäkin säilyi. Sanakirjoituksessa jokaisella merkillä on vastinesanansa, jolloin kirjoitustaitoisten täytyy osata tuhansia merkkejä. Tavumerkkien määrä on huomattavasti vähemmän kuin sanoja ja kirjoittamisen oppiminen helpompaa. Sanakirjoituksessa voi kieli voi vaihtua merkien muuttumatta. Sumerin valtasi vuonna 2005 eaa. Elamilaiset, jotka perustivat Babylonian. Nuolenpääkirjoitusmerkeillä alettiin nyt kirjoittaa Akkadinkieltä. Samanlainen ilmiö on tapahtunut myös Kiinalaisten kirjoitusmerkkien tultua käyttöön Japanin kielen kirjoittamisessa. Japanin kielessä sanat taipuvat, jolloin sanakirjoitusjärjestelmää on jouduttu täydentämään tavukirjoituksella. Sanakirjoituksesta on vaikea luopua, kun se takaa oppineiden valta-aseman. Hieroglyfeistä, nuolenpääkirjoituksesta tai kiinalaisista kirjoitusmerkeistä ei ole luovuttu, vaikka tavu- tai äännekirjoitusjärjestelmä on huomattavasti helpompi oppia. Askeleen äännekirjoituksen suuntaan tekivät Egyptissä työssä olleet seemiläisiä kieliä puhuneet palkkasotilaat, joiden kirjoitusta on löytynyt Wadi el-Hol-nimisestä paikasta Siinailla. Kirjoitus on noin vuosisadalta 1900 eaa. Äännekirjoitusjärjestelmä välittyi foinikialaisen kirjaimiston kautta 800–500 eaa. kreikkalaiseen kirjaimistoon. Kreikkalaiset lisäsivät alkujaan pelkkiä konsonantteja käsittävän kirjaimistoon vokaaleja. Kreikkalaisten kautta kirjaimet siirtyivät Etruskeille ja heiltä Roomalaisille.


title: Tekniikan historia

text:
Vanhat nimitykset kivikausi, kuparikausi, pronssikausi ja rautakausi perustuvat kultakin aikakaudelta löydettyihin parhaisiin terämateriaaleihin. Siirtyminen eri kaudesta toiseen tapahtui vaiheittain. Vanhimmat korkeakulttuurit syntyivät kivikaudella ja siirtyivät pronssikauteen jo kukoistaessaan. Varhaiset kupariesineet oli tehty takomalla löydetyistä kuparimetallisulkeutumista. Vuoden 4000 eaa. tienoilla opittiin kuparin erottaminen malmista kuumentamalla, ja vuodelta 3500 eaa. ajoilta löytyy jo valumuotteja. Vuoden 3000 eaa. aikaan Kaksoisvirranmaassa keksittiin sekoittaa kupariin sulatusprosessiin tinakiveä ja saatiin aikaiseksi käyttökelpoisempi materiaali, pronssi. Kaivostoimintaa ja metalliteollisuutta harjoitettiin asutuilla alueilla 3000 luvulla eaa. jo runsaasti. Egyptin maaperästä ei löydy kuparia tai tinaa, ja egyptiläisten tiedätään valloittaneen jo varhaisdynastisella ajalla alueita niin Siinailta kuin etelästä Ala-Nubiasta, jossa esiintyy kuparia.
Rauta tunnettiin yhtä varhain varhain kuin kulta ja kupari, esimerkiksi 3000 eaa. egyptiläisistä haudoista on löydetty meteoriittiraudasta tehtyjä helmiä. Raudan valmistuksen keksivät heettiläiset noin 1500 eaa. Raudan valmistus oli vaikeampaa korkeamman lämpötilavaatimuksen vuoksi. Kun opittiin valuraudan lisäksi takoraudan valmistus sekä lämpökäsittelyt kuten karkaisu ja päästöhehkutus, joilla raudasta saatiin sitkeää ja kovaa, raudasta tuli ylivoimainen materiaali aseisiin ja erilaisiin työkaluihin. Raudan yleisyys maaperässä auttoi sen käytön leviämistä. Heettiläiset pystyivät joitakin vuosisatoja pitämään raudan valmistuksen monopolia. Tutankhamonin (1336 eaa.–1327 eaa.) haudasta on löydetty on löydetty rautatikari, joka on aikoinaan ollut hyvin arvokas. Metallien valmistuksen 7 000 vuoden historian tulokset ovat nykyaikaisen tekniikan perusta.
Poltettuja tiiliä tehtiin 3500 eaa. Kaksoisvirranmaassa, ja nämä mahdollistivat kaupunkirakentamisen. Kaupunkien kasvaessa ja väestön lisääntyessä alkoi olla riittävästi resursseja suuriin rakennusprojekteihin, joista erityisesti muinaiset egyptiläiset ovat tunnettuja. Pyramidien rakentamiseen on tarvittu rakentamisen ja projektinjohtamisen ammattilaisia, joista joidenkin nimet jopa tunnetaan, kuten Imhotep. Rakennusten sijoittelussa ilmansuuntien mukaan on tarvittu hyvää maanmittaustaitoa. Yhden ihmisen tekniset taidot ovat tuskin riittäneet koko pyramidin rakentamiseen, vaan se on hallitun yhteistyön tulos. Varsinaisen rakennustyön tekijöitä suuren pyramidin rakentamisessa on ollut paljon, jopa 100 000 henkeä. Kaksoisvirranmaassa kirjoitettiin Hammurabin laki vuoden 2000 tienoilla, ja näissä laeissa jo määritetään tekijän vastuusta, mikäli toiselle tehty talo sortuu. Mesopotamiassa käytettiin holvikaarirakennetta vuoden 3000 eaa. tienoilla. Kreetalla oli käytössä jo 2000 eaa. päällystettyjä katuja sekä viemäreitä.


title: Tekniikan historia

text: Indus-kulttuurilla oli alueella edeltäjiä, kuten Mehrgarh-alueen kaivaukset osoittavat. Varsinainen Induksen kulttuuri syntyi 2600 eaa. Kulttuurin kuuluneet kaupungit Harappa ja Mohenjo-Daro olivat kehittyneitä, ruutukaavaperiaatteella rakennettuja. Useimmissa taloissa oli oma kylpyhuone ja viemäröinti. Indus-kulttuuri kävi kauppaa Kaksoisvirranmaan kansojen kanssa, mistä todistavat löydetyt sinetit. Indus-kulttuuri loi kirjoitusjärjestelmän, jota ei kuitenkaan vielä pystytä lukemaan, koska kieltä ei tunneta. Puuvillasta tehtiin kangaspuiden avulla kangasta ja vaatteita. Vanhin tunnettu yhtenäinen mittajärjestelmä tunnetaan Mohenjo-Darosta. Pohjoisesta tulleet Arjalaiset paimentolaiskansat valloittivat alueen 1800 eaa. Arjalaisten jälkeen kehittyi muinais-Intia, jossa oli ensin Vedalainen kulttuuri, sitten klassisen Intian kukoistusaikana pidetty Gupta-valtakunta, jolloin kehittyivät tähtitiede ja lääketiede. Metallinkäsittelyssä pystyttiin 300-luvulla tekemään terästä, jota vietiin Arabimaihin damaskiteräsmiekkojen valmistukseen. Aryabhatan käyttöön ottama nollakäsite, ja sen merkintätapa ovat periytyneet länteen Intiaan 1000-luvulla tunkeutunaiden Islamilaisten kautta. Nollalla on kaksi merkitystä, se voi ilmaista tuloksen laskutoimituksesta (esimerkiksi 1-1=0) tai se ilmaisee paikkajärjestelmäksi kutsutussa lukujen merkintätavassa tyhjän paikan (esimerkiksi 101). Babylonialaisilla oli jo käytössä nolla paikkajärjestelmässä ja intialainen keksintö oli käyttää nollaa molemmissa merkityksissä.


title: Tekniikan historia

text: Muinais-Kiina kehittyi erillään Euroopasta. Kulttuuri syntyi siellä noin 4000 eaa. Kiinan dynastioiden aika alkoi 2100 eaa. Xia-dynastiasta ja jatkui 1200-luvulle, jolloin mongolit valloittivat alueen. Kirjoitusjärjestelmä kehitettiin 2000-luvulla eaa., ja vanhimmat säilyneet kirjoitukset ovat ajalta 1500–1200 eaa. Mongoliaikana 1300-luvulla Marco Polo kävi Kiinassa ja tietoisuus Kiinan kehittyneestä kulttuurista levisi Eurooppaan. Yhteyksiä länteen Kiinalla oli ollut jo aikaisemmin esimerkiksi 600-luvulla Buddhalaismunkkien, kuten Xuanzangin kautta. Myös kiinalaiset tekivät merimatkoja, ja tunnetuin merenkulkija on Zheng He. Silkkitien kautta kiinalaisia keksintöjä, kuten ruuti ja kompassi, levisi Eurooppaan, mutta tekniikkaa siirtyi myös toiseen suuntaan, esimerkiksi viljelykasveista durra. Rautaa Kiinassa käytettiin valurautana, kun muualla käytettiin takorautaa, mikä johtui ilmeisesti sikäläisen rautaseoksen alhaisemmasta sulamispisteestä ja käytössä olleista palkeista. Keskiajalle asti tekniikkaa siirtyi Kiinasta länteen, mutta jo uudenajan alussa asetelma oli muuttunut, ja länsimaiset ideat, kuten ruuvi siirtyivät Kiinan.


title: Tekniikan historia

text: Tekniikan kehitykseen vaikuttivat muutkin muinaiskulttuurit kuin edellä kuvatut, kuten kreikkalaisia edeltäneet minolainen kulttuuri ja mykeneläinen kulttuuri sekä kaupankäyntinsä vuoksi teknistä tietämystä levittäneet foinikialaiset. Kiinalaisen kulttuurin piirissä kehittyivät Japanin ja Korean kulttuurit.


title: Tekniikan historia

text: Antiikin kreikkalaisten suhtautuminen tekniikkaan oli kaksinainen. Tuotannossa ja kaupankäynnissä tekniikkaa sovellettiin runsaasti. Tunnettuja ovat öljyjen ja viinien kuljetukseen kehitetyt amforat ja erityisen taidokkaasti tehty keramiikka. Maanviljelyssä otettiin käyttöön rautakärjellä varustettu aura. Tästä huolimatta arvostetuimmat kansalaiset olivat teoreetikoita, joita kiehtoi erilaisten ideoiden, teoreemojen ja matematiikan kehitys. Sen sijaan näiden soveltaminen käytäntöön ei heitä juurikaan kiehtonut. Syynä oli paljolti kreikkalaisen yhteiskunnan rakenne, jossa tuotantotyö kuului orjille. Luonnonfilosofia, jota toisinaan pidetään tieteen edeltäjänä, syntyi Kreikassa vuoden 1000 eaa. tienoilla. Silloin alettiin pohtia matematiikkaa, geometriaa ja tulen ominaisuutta. Aristoteles on tästä tunnettu, mutta hänkin hyödynsi Thaleen (600 eaa.) aikaisempia ajatuksia. Pythagoraan (582–500 eaa.) koulukunta kehitti geometrian perusteet, joiden jälkeen tulivat Eukleideen (noin 300 eaa.) työt. Demokritos (noin 470 eaa.) pohti aineen atomaarista olemusta.


title: Tekniikan historia

text: Kreikan ja Egeanmeren alueen kulttuurille ominaista oli merkittävä kaupankäynti niin egyptiläisten kuin Kaksoisvirranmaan kanssa samoin kuin pohjoistenkin kansojen, josta merkkinä ovat Kreikasta löydetyt Itämeren meripihkasta tehdyt korut. Kaupankäyntiä edistämään lyötiin kolikoita. Sotamenestys persialaisia vastaan perustui paljolti laivastoon. Thales opetti merenkulkijoille suunnistusta tähtien avulla, ja Thaleen oppilas Anaksimandros piirsi ensimmäisen silloin tunnetun maailmankartan. 700-luvulla rakennettiin ensimmäiset kolmisoudut. Aleksanteri Suuren valloitusten jälkeen syntyi yhtenäinen helleeninen kulttuuri, jolla oli suoria vaikutuksia myöhempään länsimaiseen kulttuuriin.


title: Tekniikan historia

text: Teknologinen edistys oli nopeimmillaan hellenistisellä ajalla. Heron Aleksandrialainen (noin 10–70) kehitti ensimmäisiä höyrykoneita (pyörivän höyryturbiinin), nostureita, dioptra-nimisen suorakulman mittalaitteen, puristimia, suihkulähteen ja monia muita laitteita. Näistä on säilynyt tietoja Heronin omissa kirjoituksissa, kuten "Pneumatiká", jossa kuvataan muun muassa urut ja paloruisku. "Automatopoietike"-teoksessa (suom. 'Automaattinen valmistus') kerrotaan liikkuvista pienoismalleista ja nukeista. "Mekhaniká"-teoksessa kuvataan pylpyröitä, taljajärjestelyjä, vintturia, ruuvia, vipua ja kiilaa. Kreikkalaiset kehittivät jatkuvan sotimisensa myötä monenlaista sotateknologiaa, joista tunnettu on Arkhimedeen keksimä polttopeili. Arkhimedeen koneista tunnetuin on Arkhimedeen ruuvi. Galenos (130–210) kehitti lääketieteen periaatteet, joita sovellettiin tuhat vuotta. Laskentamenetelmiä käytettiin muun muassa heittokoneiden kaliiberien laskentaa, mutta tämä kaava perustui enemmän kokemukseen kuin fysikaalisten suureiden ymmärtämiseen. Vaikka mekaanisten koneiden kehitys edistyi, näitä ei paljoakaan käytetty ihmisten elintason nostamiseen. Kreikkalaisen tieteen ja tekniikan merkitys myöhemmälle kehitykselle oli kuitenkin merkittävä, kun teoriat ja taidot siirtyivät roomalaisten kautta Eurooppaan.