title: Emil Cioran

text: Cioran eli vaatimattomissa oloissa Pariisin latinalaiskorttelissa elämänsä loppuun saakka ja pysytteli Pariisin yliopisto- ja kirjallisuuspiirien ulkopuolella. Elantonsa hän ansaitsi lähinnä käännöksillä ja toimimalla kustantajien lukijana. Hänellä oli kuitenkin älymystössä joitakin läheisiä ystäviä: Mircea Eliade, Eugène Ionesco, Samuel Beckett, Gabriel Matzneff, Frédérick Tristan, Henri Michaux, Gabriel Marcel ja Roland Jaccard. Vuonna 1942 hän tapasi englanninopettaja Simone Bouén, josta tuli hänen elämänkumppaninsa.


title: Emil Cioran

text: Viimeisinä vuosinaan Cioran vetäytyi lähes täydellisesti sosiaalisesta elämästä. Aikaansa hän vietti enimmäkseen puistoissa ja hautausmailla. Viimeinen teos ilmestyi vuonna 1987. Ranskan akatemia myönsi Cioranille vuonna 1988 korkean kunnianosoituksen "Grand Prix Morandin", jota kirjailija ei kuitenkaan ottanut vastaan. Cioran kuoli Alzheimerin tautiin 1995, Simone Boué kuoli 1997. Molemmat on haudattu Pariisiin Montparnassen hautausmaalle.


title: Emil Cioran

text: Cioranin mielestä ihmisen on tärkeää valita paikka, jossa hän haluaa epäonnistua elämässään. Hänelle itselleen Pariisi oli paras mahdollinen paikka siihen: ”S’il faut rater sa vie, c’est mieux de la rater à Paris qu’ailleurs. Il faut choisir l’endroit où on veut rater sa vie.”


title: Emil Cioran

text: Cioran julkaisi ensimmäisen teoksensa "Pe culmile disperării" (”Epätoivon huipulla”) 22-vuotiaana vuonna 1934. Teos sai Romaniassa innostuneen vastaanoton, ja Ciorania alettiin nuoresta iästään huolimatta pitää yhtenä tärkeimmistä romanialaisista kirjailijoista. Myös "Cartea amăgirilor" (”Harhojen kirja”, 1935), "Schimbarea la față a României" (”Romanian kirkastus”, 1936) ja "Lacrimi și Sfinți" (”Kyyneleitä ja pyhimyksiä”, 1937) julkaistiin Romaniassa. Viimeinen kirja aiheutti Romaniassa skandaalin.


title: Emil Cioran

text: Pariisissa Cioran kirjoitti kaksi kirjaa romaniaksi. "Amurgul gândurílor" ("Aamunkoiton ajatuksia") valmistui vuonna 1938 ja ilmestyi Sibiussa 1940. Teosta "Îndreptar pătimaș" ("Intohimoinen käsikirja") hän alkoi kirjoittaa Pariisissa 1940 ja sai sen valmiiksi 1945. Tämän jälkeen ilmestyneet kirjansa hän kirjoitti ranskaksi. "Îndreptar pătimaș" julkaistiin Bukarestissa 1991 ja ranskankielisenä laitoksena "Bréviaire des vaincus" ("Voitettujen käsikirja") Pariisissa 1990. Kommunistien valtakaudella Cioranin kirjat olivat Romaniassa kiellettyjä.


title: Emil Cioran

text: Gallimard julkaisi Cioranin ensimmäisen ranskankielisen teoksen "Hajoamisen käsikirjan" ("Précis de décomposition") vuonna 1949, ja teos herätti huomiota sekä sisältönsä että lyyrisen, hiotun kielensä ansiosta. Gallimard julkaisi myös suurimman osan Cioranin myöhemmistä teoksista. Cioran sai 1950 "Hajoamisen käsikirjasta" Ranskan valtion myöntämän arvostetun Rivarol-palkinnon, jonka hän sanoi ottaneensa vastaan, koska tarvitsi rahaa. Myöhemmin hän kieltäytyi kaikista hänelle myönnetyistä kirjallisuuspalkinnoista. Vuonna 1952 julkaistu "Katkeruuden syllogismeja" ("Syllogismes de l'amertume") on Cioranin luetuimpia teoksia, ja sen ansiosta hänestä tuli tunnettu Ranskassa ja koko maailmassa etenkin sen jälkeen, kun se oli julkaistu pehmeäkantisena taskupainoksena. Cioranin kenties merkittävin teos on vuonna 1973 ilmestynyt "De l'inconvénient d'être né" (”Syntymisen harmillisuudesta”). Vuonna 1987 ilmestyi hänen viimeinen teoksensa "Aveux et anathèmes" (”Kirouksia ja tunnustuksia”). Suomeksi Cioranin teoksista ovat ilmestyneet "Hajoamisen käsikirja" ja "Katkeruuden syllogismeja".


title: Emil Cioran

text: Cioran sai kyllikseen konservatiivisesta filosofiasta jo nuoruudessaan ja hylkäsi systemaattisen ajattelun ja abstraktin spekulaation. Sen sijaan hän keskittyi henkilökohtaiseen pohdintaan ja intohimoiseen lyyrisyyteen, sillä kaikki tavat saada tietoa olivat hänen mielestään yhtä arvokkaita. Myöhemmin hän totesikin: ”En ole keksinyt mitään, olen vain ollut tuntemusteni sihteeri”. Cioranin mielestä kaikki filosofiset järjestelmät ovat virheellisiä, koska ihminen on kykenemätön luomaan vapaita ideoita. Cioranin tuotanto rakentuukin pikemmin ristiriitaisuuteen kuin pyrkimykseen rakentaa monimutkaisuudessaan vakaa ja kestävä ajatusrakennelma; ristiriitaisuuksia on Cioranin tuotannossa jopa saman tekstin sisällä. Cioranin mukaan onkin olennaista oppia elämään omien ristiriitaisuuksiensa kanssa ja hyväksyä ne, niin vaikeaa kuin se onkin.


title: Emil Cioran

text: Cioran osasi hyvin saksaa. Nuoruudessaan hän opiskeli erityisesti Kantia, Schopenhaueria ja varsinkin Nietzscheä. Hänestä tuli agnostikko, ja hän otti tunnuslauseekseen ”olemassaolon harmillisuuden”. Nuoruudessa Cioraniin vaikuttivat suuresti myös Georg Simmel, Philipp Mainländer, Martin Heidegger, Wilhelm Dilthey ja Søren Kierkegaard sekä Lev Šestov, jonka ansiosta usko elämään sattumanvaraisuuteen tuli keskeiseksi osaksi Cioranin ajattelua. Cioran lopputyö yliopistossa käsitteli Henri Bergsonia (myöhemmin hän kuitenkin hylkäsi Bergsonin ajattelun ja oli sitä mieltä, ettei tämä ollut ymmärtänyt elämän traagisuutta).


title: Emil Cioran

text: Antiikin filosofeista Ciorania kiehtoivat skeptikot ja kyynikot, erityisesti Diogenes Sinopelainen.


title: Emil Cioran

text: Kaunokirjallisista teksteistä Cioran luki varsinkin Fjodor Dostojevskia ja Marcel Proustia sekä elämäkertoja. Pyhimyselämäkerrat ja mystikkofilosofit (varsinkin Pyhän Teresa Ávilalaisen tuotanto) olivat Cioranille erityisen rakkaita ja vaikuttivat merkittävästi hänen omiin teksteihinsä, varsinkin mystiseen käsitykseen ikävän luonteesta Cioran suhtautui historiaan intohimoisesti ja oli erityisen perehtynyt rappiokausien kirjailijoihin ja rappion teoreetikkoihin, kuten Oswald Spengleriin, jonka gnostilainen näkökulma ihmiskunnan kohtaloon ja sivilisaatioon vaikutti voimakkaasti Cioranin poliittiseen filosofiaan. Cioranin mukaan ihminen on voinut vastustaa rappiota niin kauan, kuin hän on pysynyt yhteydessä lähtökohtiinsa eikä ole irrottanut itseään omasta itsestään ja on ollut tekemättä mitään. Nyt ihmiskunta on matkalla kohti omaa tuhoaan, koska se on tehnyt itsestään objektin ja analysoi itseään loputtomiin. Cioran halveksi edistyksen ajatusta ja kuvitelmaa, että historia kuljettaisi ihmiskuntaa kohti suurempaa täydellisyyttä; siten Cioran myös vieroksui Hegeliä. Cioran oli tutustunut myös buddhalaiseen filosofiaan. Cioran tunsi suurta läheisyyttä Venäjää ja Espanjaa kohtaan, koska molemmat kansakunnat ovat menettäneet muinaisen mahtinsa ja koska uskonnollisella hurmoksella ja sen vastapainolla ateismilla on molemmissa maissa ollut niin suuri merkitys.


title: Emil Cioran

text: Koko Cioranin tuotannolle on ominaista pessimismi, jonka juuret monien kriitikoiden mielestä juontavat jo hänen lapsuuteensa (vuonna 1935 Cioranin äiti sanoi hänelle, että olisi tehnyt abortin, jos olisi tiennyt, kuinka onneton hänen lapsestaan tulisi). Cioranin pessimismi, tai oikeastaan hänen skeptisisminsä tai jopa hänen nihilisminsä, on kuitenkin ehtymätöntä ja omalla tavallaan jopa iloista; sille ei voi osoittaa yhtä selkeää alkuperää. Cioran itse ei pitänyt itseään pessimistinä ja katsoi skeptisyytensä liittyvän voimakkaasti mystiikkaan. Cioran onkin sanonut, ettei hänen äitinsä puhe abortista häirinnyt häntä, vaan teki häneen suuren vaikutuksen ja johti hänet voimakkaaseen oivallukseen olemassaolon luonteesta: ”Olen vain sattuman oikku. Miksi suhtautua siihen niin vakavasti?”


title: Emil Cioran

text: Haastatteluissa ja teksteissään Cioran puhuu paljon unettomuudesta, josta hän kärsi nuorena ja jonka ansiosta hän menetti uskonsa filosofiaan ja jonka aiheuttaman yksinäisyyden ansiosta hän koki voivansa nähdä olemassaolon todellisen luonnon selkeämmin. Kuoleman ja kärsimyksen ongelma vaivasi Ciorania, ja häntä kiehtoi ajatus itsemurhasta, koska hänen mielestään mahdollisuus tehdä itsemurha tekee myös elämisen jatkamisen mahdolliseksi. Synkistä teksteistä huolimatta Cioran oli yksityiselämässään seurallinen ja iloinen; Cioran onkin sanonut kirjoittaneensa itsemurhan puolesta mutta puhuneensa sitä vastaan, sillä itsemurhasta kirjoittaminen kuuluu ideoiden maailmaan, kun taas siitä puhuttaessa on vastassa oikea ihminen. Ideat saavat kuitenkin aina alkunsa kärsimyksestä, joka on useimmiten salattua. Niinpä vain optimistit kykenevät itsemurhaan. Cioranin mielestä elämä on joka tapauksessa kuolemaa vahvempi siinä mielessä, että epävarmuus on olennainen osa sitä. Elämä, suuri tuntematon, ei perustu mihinkään ymmärrettävissä olevaan eikä siinä ole järjen häivääkään, kuolema taas on varma ja selkeä – vain elämän mysteeri tekee elämästä elämisen arvoisen.


title: Emil Cioran

text: Muita Cioranin tuotannolle ominaisia teemoja ovat muun muassa perisynti, historian traagisuus, sivilisaation loppu, uskon tuomasta lohdutuksesta kieltäytyminen, absoluutin pakkomielle ja elämä ihmisen metafyysisenä karkotuspaikkana. Jumalasta Cioran on sanonut, että Hän olisi täysin toisarvoinen, ellei Johann Sebastian Bachia olisi olemassa, ja että vain Bachin musiikki antaa oikeutuksen olla pitämättä maailmaa täysin epäonnistuneena. Toisaalta maailma ilman Jumalaa olisi pelkää olemattomuutta (tai tyhjyyttä), ja Jumala itse on ylin olemattomuus.


title: Emil Cioran

text: William H. Gass on kuvaillut Cioranin tekstejä filosofiseksi romanssiksi, jossa toistuvat nykyajan teemat vieraantuminen, absurdius, ikävä, turhuus, rappio, historian hirmuvalta, muutoksen rahvaanomaisuus, tietoisuus kärsimyksestä ja järki sairauden muotona. Tuotannon pääosa koostuu ironisista, skeptisistä ja ytimekkäistä aforismeista tai vähän pidemmistä fragmenteista. Mieltymys fragmentteihin liittyy sekä systemaattisia järjestelmiä kaihtavaan ajatteluun että tuskalliseen kielen vaihtamiseen romaniasta ranskaksi ja jopa laiskuuteen. Cioran piti fragmenttejaan ajatteluprosessin yhteenvetona, josta on jätetty pois lopputulokseen johtanut päättelyketju Cioranin ranskankieliset tekstit ovat äärimmäisen hiottuja ja klassisten kielinormien mukaisia; klassinen tyyli perustuu osittain myös pyrkimykseen kirjoittaa vähintään yhtä hyvin kuin ranskalaiset kirjailijat; Cioran pitikin tyyliään ainoana vahvuutenaan, joskin vahvuus ei ollut hänen mielestään luontaista vaan kovan työn tulos. Cioran on usein puhunut traumaattisesta kielen vaihtamisesta, johon hän päätyi kääntäessään Stéphane Mallarmén runoja romaniaksi ja todettuaan, ettei ollut mitään järkeä kirjoittaa kielellä, jota kukaan ei ymmärtänyt. Hän sanoo kirjoittaneensa "Hajoamisen käsikirjan" neljä kertaa, ennen kuin siitä tuli niin hiottu, ettei jälkeä muukalaisuudesta ("métèque") enää ollut. Vaikka romaniaksi kirjoitetuissa teksteissä esiintyvät teemat ovat pääosin samoja kuin myöhemmin ranskaksi kirjoitetuissa, ei Cioran itse pitänyt niitä tyylillisesti yhtä korkeatasoisina kuin ranskaksi kirjoittamiaan tekstejä. Hän suhtautui erityisen varauksellisesti romaniankielisistä teksteistä tehtyihin käännöksiin, varsinkin ranskannoksiin: hän ei kokenut pitkällisen kirjallisen perinteen ja kielenhuollon pysähdyttämän ja jäykistämän ranskan kielen voivan ilmaista asioita samalla tavalla kuin slaavilaisuuden ja latinalaisuuden sekoituksessaan joustavan romanian kielen. Romaniaksi Cioran kirjoitti vaistonvaraisesti, ranska oli hänelle kuin pakkopaita.


title: Emil Cioran

text: Cioranin tekstejä niin usein luonnehtiva lohduttomuus liittyy mahdottomuuteen ymmärtää maailmaa ja ihmistä, toisaalta myös maailman ja ihmiskunnan liiankin selkeäjärkiseen ymmärtämiseen. Ihmiskunta jakaantuukin karkeasti niihin, jotka ovat ymmärtäneet, ja niihin, jotka eivät ole ymmärtäneet. Selkeäjärkisyyttä ja jatkuvaa kieltäymystä Cioran pakenee estetiikkaan ja onkin selkeästi Friedrich Nietzschen linjoilla sikäli, että elämä on ymmärrettävissä lähinnä esteettisenä ilmiönä. Proosassaan ja aforismeissaan Cioran osoittaa elinvoimaansa ja etääntyy tekstissään ideoista eksyttäen lukijansa tai pikemminkin pakottaen tämän olemaan ymmärtämättä kaikkea. Kirjoittaminen on taakan ravistamista harteilta, sisäinen pakko ja lääke itsemurhaa vastaan. Cioran itse ei pidäkään kirjojaan masentavina. Cioranin proosa on lyyristä ja lähentelee usein runoudelle tavanomaisia ilmaisukeinoja. Proosaruno toimiikin yhtäältä keinona ilmaista ajatuksia, toisaalta väliaikaisena lääkkeenä liiallista ymmärtämistä vastaan, sillä runouden ei tarvitse todistaa mitään, niin kuin elämänkään ei tarvitse todistaa mitään. Runous on kaikista tekstilajeista ylivertaisin. Teksteissään Cioran hakee myös vilpittömyyttä ja pyrkii sovittamaan yhteen tekstinsä ja oman elämänsä ja elämään tekstiensä mukaisesti. Toisaalta hän halusi säilyttää salaisuutena yksityiselämänsä, joka oli hänen olemassaolonsa onnellinen ja optimistinen osa – onni ei hänen mielestään kuulunut kirjoihin.


title: Emil Cioran

text: Suuren yleisön mielestä Cioranin ajattelu on pessimististä ja jopa sairaalloista. Cioranin äärimmäistä tyylittelyä ja pyrkimystä klassistiseen ilmaisuun on joskus arvosteltu, koska tyylin on katsottu hämärtävän tekstin varsinaista sanomaa. Toisaalta Cioranin filosofista ajattelua on arvosteltu myös siksi, että siitä puuttuu syvällisyys esimerkiksi silloin, kun hän käyttää Nietzschen ajatuksia vain antamalla niistä esimerkkejä.


title: Emil Cioran

text: Cioranin ja Mircea Eliaden yhteydet Romanian 1930- ja 1940-luvun äärioikeistolaisiin liikkeisiin ovat herättäneet paljon keskustelua, ja niistä kerrotaan seikkaperäisesti esimerkiksi Marta Petreun teoksessa "An Infamous Past: E. M. Cioran and the Rise of Fascism in Romania".


title: Emil Cioran

text: Cioranin kirjailijanuran alkukaudelta ja kirjeenvaihdosta löytyy paljon äärioikeistolaisuutta myötäileviä ajatuksia. Muun muassa Cioranin vuonna 1936 ilmestynyt teos "Schimbarea la față a României" sisälsi muukalaisvastaisia ja antisemitistisiä ajatuksia sekä totalitaristisen valtiojärjestelmän ihannointia. Cioran poistatti kaikkein juutalaisvastaisimmat kohdat kirjan ranskankielisestä laitoksesta 1990-luvulla. Berliinissä 1933–1935 Cioran oli kiinnostunut natsihallinnon toimista ja kirjoitti romanialaiseen "Vremea"-lehteen kolumnin, jossa hän puhui ihailevaan sävyyn muun muassa Adolf Hitleristä ja pitkien puukkojen yöstä. Hän suhtautui ihailevasti myös Italian fasistiseen liikkeeseen.


title: Emil Cioran

text: Cioran ei kuitenkaan koskaan ollut fasistisen Rautakaartin (Garda de Fier) jäsen, vaikka hän kannattikin liikkeen nationalistista ideologiaa toisen maailmansodan ensi vuosiin saakka; tosin hän ei oletettavasti hyväksynyt ryhmän väkivaltaisia metodeja. Toisaalta jotkut historioitsijat pitävät Cioranin nuoruuden kiinnostusta äärioikeistolaisuuteen lähinnä teoreettisena. Pariisiin asetuttuaan Cioran hylkäsi täysin ideologian ja keskittyi kirjoittamiseen. Myöhemmin Cioran on useissa haastatteluissa syvästi katunut nuoruudenaikaista innostustaan äärioikeistolaisuuteen. Esimerkiksi vuonna 1972 antamassaan haastattelussa hän tuomitsi Rautakaartin ”sekalaiseksi ryhmittymäksi tai pikemminkin mielipuoliseksi lahkoksi ja puolueeksi” ja sanoi: ”Silloin tajusin – – mitä tarkoittaa, kun joutuu aallon mukaan ilman vähäisintäkään vakaumusta. –  – Nyt olen sille immuuni.”


title: Ranskan senaatti

text: Ranskan senaatti on Ranskan parlamentin ylähuone. Sille kuuluu lainsäädäntövalta yhteistyössä kansalliskokouksen kanssa. Viidennen tasavallan perustuslain 24. artiklan mukaisesti senaatti edustaa Ranskan valtion alueen kollektiiveja sekä myös Ranskan valtion rajojen ulkopuolella asuvia sen kansalaisia.


title: Ranskan senaatti

text: Senaattorit valitaan kuuden vuoden mittaiseksi toimikaudeksi. Heidät valitaan yleisillä, yhtäläisillä ja salaisilla vaaleille, jotka kuitenkin ovat välilliset, sillä valitsijakunta koostuu itsekin äänestyksellä valituista.


title: Ranskan senaatti

text: Ranskan senaatti koostuu 331 (vuonna 2007) senaattorista:


title: Ranskan senaatti

text:
"Suuri valitsijamieskunta", joka valitsee senaattorit, koostuu seuraavasti:
Tämä vaalijärjestelmä aiheutti maaseutupaikkakuntien huomattavan yliedustuksen senaatissa. Alle 1500 asukkaan kuntayksiköiden edustajien hallussa oli 53 % vaalikokousten äänistä, kun näiden kuntien asukkaiden prosenttiosuus kansasta oli vain 33 %.


title: Ranskan senaatti

text: Vuoteen 2004 saakka senaattorit valittiinkin yhdeksän vuoden toimikaudeksi, ja heistä aina kolmasosa tuli erovuoroon kolmen vuoden välein. Kuitenkin perustuslain muutoksella on päätetty, että senaattoreiden vaalikautta lyhennetään kuuden vuoden mittaiseksi. Tällöin valitaan puolet senaattoreista aina kolmen vuoden kuluttua. Näin osa vuonna 2004 valituista senaattoreita valittiin kuudeksi ja osa yhdeksäksi vuodeksi.


title: Ranskan senaatti

text:
Vuoden 2008 jälkeen kaikki senaattorit valitaan vain kuuden vuoden mittaiselle kaudelle. Vaalit ovat joko enemmistövaalit tai suhteelliset vaalit, kuitenkin departementin asukasluku määrää kumpaa vaalitapaa käytetään. Kokonaisuudessaan perustuslain uudistus tulee voimaan siis vuonna 2011. Samassa lainmuutoksessa päätettiin alentaa myös senaattoreiden vaali-ikäraja 35 vuodesta 30 vuoteen.
Myös senaatin jäsenten lukumääriä muutettiin: vuoden 2004 lukumäärä 343 kohoaa vuoteen 2008 mennessä lukuun 348. Nämä paikat jakautuvat seuraavasti:Viidennen tasavallan aikana senaatin puhemiehinä, heitä on ollut vain viisi, ovat toimineet:Senaatti valmistelee ja tarvittaessa äänestää Ranskan valtion budjetista kuin myös laeista: hallituksen esittämistä lakialoitteita tai yksittäisten tai useampien kansanedustajien tekemistä lakialoitteista. Näin useampi senaattori voi tehdä aloitteen ja jättää sen senaatin toimistoon sekä sen jälkeiseen käsittelyyn. Kuitenkaan senaatilla ei ole mitään mahdollisuutta vakuuttaa toimenpanovaltaan, sillä kaikki se valta on keskitetty kansalliskokoukselle.


title: Ranskan senaatti

text: Vuodesta 1958 lähtien senaattorin tehtävä ei ollut sovitettavissa yhteen ministerin tehtävien kanssa. Kun senaattori nimitetään hallituksen jäseneksi, niin hänellä on kuukausi aikaa harkita kumman tehtävän hän valitsee. Sama pätee myös ministereihin, jotka on valittu ministeriksi tulon jälkeen senaatin jäseniksi. Tämän kuukauden harkinta-ajan aikana ministeri/senaattori ei voi osallistua senaatissa pidettäviin äänestyksiin.


title: Ranskan senaatti

text: Vuoden 1958 viidennen tasavallan perustuslaki antaa senaatin puhemiehelle oikeuden ja velvollisuuden hoitaa Ranskan tasavallan presidentin tehtävää, milloin hän itse ei sitä perustuslakineuvoston mukaan pysty tilapäisesti tai lopullisesti hoitamaan. Tällaisina tapauksina perustuslaki näkee kuoleman, sairauden, tehtävästä luopumisen ja muut syyt.


title: Ranskan senaatti

text: Senaatin puhemies Alain Poher on kutsuttu kahdesti Élysee-palatsiin presidentin tehtävään. Ensimmäisen kerran kun kenraali Charles de Gaulle erosi vuonna 1969 ja toisen kerran kun presidentti Georges Pompidou oli kuollut virkaa hoitaessaan.


title: Ranskan senaatti

text: Ranskan perustuslaki (1958) toteaa artiklassa 89 kaksi eri tapaa perustuslain muuttamiseen:Ainoastaan ensimmäinen perustuslakiin tehty muutos poikkesi joltisesti myöhemmin toteutetuista. Vuonna 1962 oli kyse perustuslain 6 artiklan muuttamisesta. Se käsittelee Tasavallan presidentin valintaan. Muutoksen tarkoituksena oli muuttaa suuren vaalikollegion, 80 000 jäsentä tekemä vaali suoraksi kansanvaaliksi. Kenraali de Gaulle, joka tiesi senaatin häntä kohtaan osoittaman vihamielisyyden käytti hyväksi perustuslain 11. artiklaa, joka salli presidentin määritellä kansanäänestyksen pidettäväksi. Tämä ei kuitenkaan ollut perustuslain mukaista, mutta perustuslakineuvosto ei katsonut itseään kykeneväksi päättämään asiasta, sillä se koki kansan, kaiken vallan omistan, sanoneen asiasta kantansa.


title: Ranskan senaatti

text: Myöhemmät perustuslain muutokset ovat seuranneet perustuslain 89. artiklan mukaista järjestystä. Näin myös presidentin vaalikausi lyhennettiin viiteen vuoteen kansanäänestyksellä, joka pidettiin vuonna 2000.


title: Ranskan senaatti

text: Perustuslain 28. artiklan mukaan senaattorit kuten kansalliskokouksen jäsenet nauttivat edustajakautensa aikana parlamentaarista koskemattomuutta.


title: Ranskan senaatti

text: Saman perustuslain 24. artiklan mukaan senaatti edustaa Ranskan tasavallan alueellisia kollektiiveja.


title: Scott Stapp

text: Scott Flippen Stapp (syntynyt Anthony Scott Flippen 8. elokuuta 1973 Orlando, Florida) on yhdysvaltalainen muusikko. Hän tuli tutuksi 1990-luvun ja 2000-luvun vaihteessa amerikkalaisesta rock-yhtyeestä Creed, joss hän toimii laulajana. Yhtyeen hajottua 2004 hän aloitti soolouransa ja julkaisi vuonna 2005 ensimmäisen sooloalbuminsa "The Great Divide".


title: Gauteng

text: Gauteng (sesothoa, ) on vuonna 1994 perustettu Etelä-Afrikan provinssi, jonka alue kuului aikaisemmin Transvaalin provinssiin. Gauteng on maan pienin ja vaurain provinssi. Siellä on arviolta 13 399 724 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 18 178 neliökilometriä.


title: Gauteng

text: Pretorian, Witwatersrandin ja Vaalin muodostama kolmio on eteläisen pallonpuoliskon merkittävimpiä teollisuusalueita. Alueen vauraus perustuu alun perin vuonna 1886 Johannesburgin kaupungin alueelta löytyneeseen kultaan.


title: Gauteng

text: Gauteng on jaettu hallinnollisesti kuuteen piirikuntaan, joista kolmella on metropolikunnan asema. Muut piirikunnat on jaettu kahdeksaan kuntaan. Piirikunnat ovat:


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Vuoristorata on perinteinen vuoristorata Linnanmäen huvipuistossa Helsingissä. Vuoristorata on valmistettu puusta, kuten kaikki muutkin tuon aikakauden vuoristoradat. Vuoristorata esiintyi myös Linnanmäen edellisessä logossa. Logon kaareva muoto esitti Vuoristoradan pudotusta ja mäkeä. Kesässä Vuoristorata kierretään noin 47 000 kertaa.


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Vuoristoradan rakensi talvella 1950 Linnanmäen henkilökunta tanskalaisen Valdemar Lebeckin piirustusten pohjalta. Rakennustyötä johti tanskalainen tivolimies Svend Jarlström, joka tuohon aikaan omisti suurimman osan Linnanmäen laitteista. Lebeckin piirustusten pohjalta oli rakennettu myös lähes identtinen rata Bakkenin huvipuistoon Tanskan Dyrehavsbakkeniin. Radan nimi on Rutschebanen. Vuoristorata avattiin 13. heinäkuuta 1951. Avajaisissa tarjottiin pilsneriä ja voileipiä. Vuoristorata oli valmistuessaan Pohjoismaiden suurin vuoristorata.


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Vuoristorata päätettiin rakentaa, että Linnanmäki vetäisi enemmän turisteja, jotka olivat tulleet katsomaan Helsingin olympialaisia. Linnanmäellä oli ennen Vuoristorataa vain muutama laite, joten se tarvitsi ison vuoristoradan vetääkseen turisteja.


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Alkujaan oletettiin, että rata kestäisi käytössä korkeintaan muutaman vuoden, mutta jatkuvalla kunnostuksella ja puuosien uudistamisella rata on toiminnassa tänäkin päivänä. Vuoristoradan kaikki puuosat on uusittu kaikkiaan viisi kertaa. Vanhimpia puuosia vaihdetaan uusiin jatkuvasti. Vuoristoradan junissa on alkuperäiset tammirungot 50-luvulta.


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Vuoristoradalla jarrutuksesta matkan aikana huolehtii jarrumies, joka seisoo junan takaosassa. Tällaisia jarrumiesten ohjaamia ratoja on ennen vanhaan ollut monia, mutta esimerkiksi samanlaiseen vuoristorataan Tanskassa on myöhemmin asennettu automaattiset jarrut. 1940- ja 1950-luvuilla samoilla piirustuksilla valmistettiin kahdeksan rataa eri puolille Eurooppaa. Linnanmäen Vuoristorata on myös ns. sivukitkarata, eli radan käännöksissä ei ole lainkaan kallistuksia. Monissa nykyisissä radoissa on myös radan alla kulkevat apupyörät, jotka estävät junan hyppäämisen radalta. Vuoristoradassa ei näitä apupyöriä ole, joten periaatteessa Vuoristorata oli vanhentunutta tekniikkaa alusta asti.


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Etuna jarrumiehen käytössä on puolestaan se, että radalle voidaan lähettää useampia junia yhtä aikaa, koska vaunut voidaan pysäyttää koska tahansa. Se lisää tuntuvasti radan kapasiteettia ja lyhentää jonoja. Vuoristoradalla on yhteensä 20 jarrumiestä. Linnanmäen toimitusjohtaja Risto Räikkönen on myös yksi jarrumiehistä. Hän suoritti jarrumiehen koulutuksen 50-vuotispäivänsä kunniaksi.


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Heinäkuussa 2012 Linnanmäen jarrumies numero 1 Toivo "Topi" Lipponen jäi eläkkeelle 37 ajokesän jälkeen. Lipposen eläkkeelle jäämisen kunniaksi numero 1 jäädytettiin ja hänen paitansa sijoitettiin kunniatauluun vuoristoradan seinälle.


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Vuoristoradan juna saattaa jäädä jumiin mäkeen. Kyse on tällöin jarrumiehen jarrutusvirheestä, jolloin junalla ei riitä vauhtia, että se pääsisi ylämäen huipulle. Linnanmäen Vuoristoradalla on vuosikymmenien saatossa kuollut kaksi henkilöä. Vuonna 1953 sai surmansa kuljettaja, joka istui ensimmäiseen vaunuun päivän ensimmäisellä ajolla eikä kiinnittänyt turvapuomia. Mies putosi ja jäi junan alle. Vuonna 1985 kuoli poika, joka istui niin ikään ensimmäisessä vaunussa. Poika avasi matkan aikana turvapuomin lukituksen, putosi junasta ja jäi sen alle.


title: Vuoristorata (Linnanmäki)

text: Yhdysvaltalainen vuoristoratakerho ACE (American Coaster Enthusiasts) on julistanut Vuoristoradan "klassikoksi". Vaatimukset täyttää vain yksitoista rataa Euroopassa ja 33 rataa maailmassa. Radan täytyy olla puurakenteinen, vaunujen turvapuomi on yksiosainen ja yhteinen molemmille matkustajille sekä vain yhteen asentoon lukittuva, kuppi-istuimia tai istuimien välisiä jakajia liukumisen estämiseksi ei saa olla ja matkustajien pitää saada vapaasti valita paikkansa vaunuissa.


title: Vaal

text: Vaal on Oranjejoen pohjoinen sivujoki, joka saa alkunsa Drakensberg-vuoristosta läheltä Breyteniä Mpumalanga provinssista ja virtaa 1 210 km yhtyen Oranjeen lähellä Douglasia. Vaal muodostaa Vapaavaltion provinssin pohjoisrajan.


title: Vaal

text: Vaal on valjastettu sähköntuotantoon ja se tuottaa merkittävän osan Witwatersrandin alueen teollisuuden tarvitsemasta energiasta. Vaalin pato Vereenigingin lähellä on Etelä-Afrikan suurin.


title: Vaaljoki

text: Vaaljoki voi tarkoittaa:


title: Oranjejoki

text: Oranjejoki on Etelä-Afrikan suurin joki. Sen pituus on 2 090 km. Joki saa alkunsa Maluti-vuoristosta Pohjois-Lesothosta ja virtaa Lesothon ja Etelä-Afrikan keskiosien läpi sekä Namibian rajaa myöten laskien Atlantin valtamereen Oranjemundissa. Oranjejoen tärkein sivujoki on Vaal.


title: Oranjejoki

text: Oranjejoki virtaa Kalaharin ja Namibin autiomaiden läpi ja kuivina vuosina sen vesi on haihtunut kokonaan ennen merta.


title: Hawklords

text: Hawklords on nimi, jota Hawkwind-yhtye käytti vuosina 1978–1979 koska Hawkwind-nimen laillisesta omistajuudesta oli tuolloin oikeudellista kiistaa. Yhtye koottiin uudelleen vuonna 2008, tosin kyseessä ei ole suora jatkumo vanhalle Hawklords-yhtyeelle.


title: Hawklords

text: Hawkwindin hajottua kevään 1978 Amerikan-kiertueen jälkeen Robert Calvert ja Dave Brock perustivat Hawklords-yhtyeen ottamalla mukaan devonilaisesta Ark-yhtyeestä basisti Harvey Bainbridgen ja rumpali Martin Griffinin sekä sooloartistina toimineen kosketinsoittaja Steve Swindellsin. Bainbridge ja Griffin olivat olleet mukana Brockin ja Calvertin vuoden 1977 Sonic Assassins -projektissa.


title: Hawklords

text: Hawklords levytti new wave -vaikutteisen albumin "25 Years On", joka julkaistiin samana vuonna (1978). Syksyllä yhtye teki Britanniassa kiertueen, jolta on julkaistu "Hawklords Live" -niminen CD. Kiertue oli kuitenkin vaikea lähinnä Robert Calvertin henkilökohtaisten ongelmien takia, ja kiertueen jälkeen sekä Calvert että rumpali Martin Griffin, jonka kanssa Calvert oli joutunut riitoihin, poistuivat yhtyeestä. Calvert oli halunnut Simon Kingin takaisin rumpuihin Griffinin tilalle. Avioerosta ja henkisistä ongelmista kärsinyt Calvert joutui kuitenkin myös itse lähtemään yhtyeestä.


title: Hawklords

text: Vuoden 1979 alkupuolella jäljelle jääneet Brock, Bainbridge ja Swindells aloittivat uusien kappaleiden teon rumpaleinaan Mick Smith sekä paluun yhtyeeseen tehnyt Simon King. Kappaleita ei kuitenkaan saatu aikaan kovin monta, ja Swindells lähti kesällä 1979 soolouralle. Samoihin aikoihin nimikiistojen ratkettua Brock, Bainbridge ja King jatkoivat toimintaa jälleen Hawkwind-nimellä. Yhtye nousi NWOBHM-buumin myötä uuteen kukoistukseen.


title: Hawklords

text: Vuoden 1979 Hawklords-studiosessioista seuraavat kappaleet ovat olleet erilaisilla kokoelmilla sekä viisi ensinmainittua "Levitation"-albumin remasteroidulla painoksella (2009): "Valium Ten", "Time Of", "British Tribal Music", "Douglas In The Jungle", "Who's Gonna Win The War" ja "Motorway City". Levy-yhtiö kuvasi Hawklordsin konsertin Plymouth Polytechnicillä 23. marraskuuta 1978, mutta vain pieniä osia siitä on näytetty televisiossa.


title: Hawklords

text: Entinen Hawkwind-mies Nik Turner järjesti syksyllä 2008 muistokonsertin Robert Calvertille keräten ympärilleen muusikkoja, jotka olivat aiemmin olleet myös Hawkwindin jäseniä. Mukana olivat muun muassa alkuperäisestä Hawklordsista Harvey Bainbridge, Martin Griffin ja Steve Swindells sekä Hawkwindista tutut Alan Davey, Adrian Shaw, Ron Tree, Jerry Richards ja Danny Thompson. Lähes sama kokoonpano esiintyi vuotta myöhemmin taiteilija Barney Bubblesin muistokonsertissa ja hyvän vastaanoton jälkeen yhtye lähti kiertueelle Hawklordsin nimellä. Kiertuekokoonpanoon kuuluivat Ron Tree, Nik Turner, Jerry Richards, Adrian Shaw, Harvey Bainbridge, Steve Swindells, Meurig Griffiths sekä joillain keikoilla Alan Davey. Osa kokoonpanon jäsenistä, kuten Nik Turner, jättivät yhtyeen kiertueen jälkeen ja jäljelle jääneet jatkoivat yhtyettä levyttämällä tuoretta studiomateriaalia. Vuoteen 2018 mennessä yhtye on julkaissut kuusi studioalbumia ja seitsemäs, "Brave New World" julkaistaan lokakuussa 2018.


title: Mpumalanga

text: Mpumalanga (swazia, merkitys ’auringonnousun paikka’, aikaisemmin "Itä-Transvaal") on Etelä-Afrikan provinssi. Sen pääkaupunki on Nelspruit. Mpumalanga sijaitsee maan itäosassa KwaZulu-Natalin pohjoispuolella ja rajoittuu Swazimaahan ja Mosambikiin. Provinssi muodostaa 6,5 % Etelä-Afrikan pinta-alasta. Ennen vuotta 1994 Mpumalanga oli osa Transvaalin provinssia.


title: Mpumalanga

text: Provinssissa on arviolta 4 335 964 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 76 495 neliökilometriä.


title: Mpumalanga

text: Mpumalanga on jaettu hallinnollisesti kolmeen piirikuntaan, jotka on jaettu edelleen 17 kuntaan. Piirikunnat ovat Gert Sibande, Nkangala ja Ehlanzeni. Kunnat ovat:


title: Oranje

text: Oranje voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Rapsiöljy

text: Rapsiöljy on rapsin ("Brassica napus L.") siemenistä puristettua kasviöljyä, jonka rasvahappokoostumus on samankaltainen kuin rypsiöljyssä . Rapsiöljyä käytetään ruokaöljynä, margariinin raaka-aineena ja voiteluöljynä. Sitä on käytetty aiemmin myös öljylamppujen polttoaineena.


title: Lasse Riitesuo

text: Lasse Riitesuo (s. 24. heinäkuuta 1977) on suomalainen kaukalopallon, salibandyn ja jääkiekon pelaaja. Hän aloitti Salibandyliigauransa Jyväskylän Happeessa vuonna 2001 24-vuotiaana. Riitesuo pelaa numerolla 97.


title: Lasse Riitesuo

text: Riitesuo jakaa Salibandyliigan yhden ottelun piste-ennätyksen (9+1=10) ja yhden ottelun maaliennätyksen (9) Henri Johanssonin kanssa. Hän siirtyi syksyllä 2007 Sveitsin mestarijoukkue Wiler-Ersigeniin, jossa hän pelasi 14 ottelua tehden niissä tehot 11+9=20.


title: Lasse Riitesuo

text:
Riitesuo on edustanut Salibandyliigassa myö Seinäjoen Peliveljiä sekä Espoon Oilersia.
Riitesuo sai "Karkkipistooli"-lempinimen kymmenen pisteen ennätysottelunsa vuoksi. "Karkkipistooli"-nimitys kuultiin ensimmäisenä Urheilukanavan salibandyselostajien suusta suorassa lähetyksessä, mutta alkujaan se on lähtöisin Riitesuon entiseltä pelikaverilta Jaakko "Kyy" Fredriksonilta.


title: Lasse Riitesuo

text: Riitesuon Salibandyliigaura päättyi kauteen 2011-2012 jonka jälkeen hän jatkoi joukkueen managerina, (Hirviteatterin tirehtööri) mestaruuskauteen 2014 saakka jossa Happee kukisti Tampereen Classicin täpötäydellä Synergia-areenalla. Happeesta tuli Riitesuon managerivuosien aikana maailman seuratuin salibandyseura suuresti livestream lähetysten sekä aktiivisen sosiaalisen median hyödyntämisen vuoksi.


title: Lasse Riitesuo

text:
Ennen salibandyuraa Riitesuo pelasi Kaukisliigassa 4 kautta ja 105 ottelua (1997-2001) (Trio ja GB) tehopistein 93+28. Kaudella 98-99 Trio saavutti SM-pronssia kukistettuaan Oulun Bandy-84:n lukemin 8-7. Riitesuo teki ottelussa 3 maalia.
Salibandyuran jälkeen Riitesuo edusti Jyväskylän D-Kiekkoa jääkiekon II-divisioonassa 2013-2014 sekä Suomisarjassa 2015-2016.


title: Lasse Riitesuo

text:
Riitesuo työskentelee Brande Oy:ssa bisnesmuotoilijana. Aiemmin hän työskenteli JYP Jyväskylä Oy:ssa, (kehityspäällikkö) sekä Sanomalehti Keskisuomalaisen, (asiakkuuspäällikkö) palveluksessa. Riitesuo on toiminut aiemmin yrittäjäosakkaana Zeropoint Finland Oy:ssa. Koulutukseltaan Riitesuo on tradenomi, Jyväskylän ammattikorkeakoulu.
Riitesuo on aiemmin pelannut kaksi maaottelua Tšekkiä vastaan keväällä 2005, tehden otteluissa yhden maalin. Riitesuo kutsuttiin takaisin maajoukkueeseen 7. helmikuuta 2009 pelattavaa Ruotsi-maaottelua varten. Maaottelut saivat jatkoa Tšekin Brnossa pelatussa neljän maan turnauksessa 6-9.11.2009. Riitesuo pelasi turnauksessa kaikki kolme ottelua tehoin 3+1=4. Pelattuja maaotteluita on tällä hetkellä siis seitsemän ja niissä on syntynyt yhteensä 5+1=6 tehopistettä.


title: Sami Paavola

text: Sami Paavola on espoolainen taikuri. Hän on ravintolataikuuden Suomen mestari vuodelta 2013. Paavola on nuorten lähitaikuuden Suomen mestari vuodelta 2004 ja sai Lasse Tiilikainen -kiertopalkinnon viihteellisimmästä ohjelmasta samana vuonna. Hän on myös Suomen Taikurit ry:n hallituksen jäsen.


title: Höytiä

text: Höytiä on kylä Keski-Suomessa, Uuraisten kunnassa. Höytiällä toimii muun muassa koulu (luokat 1–4 sekä esikoulu) ja kyläyhdistys. Kyläkauppa sieltä on lopetettu. Suurin jokavuotinen tapahtuma Höytiällä on Höytiänpäivä heinäkuussa.


title: Tehlo

text: Tehlo on kylä Keski-Suomessa, Uuraisten kunnassa. Tehlolla on aikaisemmin ollut sekä kauppa että koulu. Nykyisin Tehlolla asuu vakituisesti noin 200 ihmistä, ja asutus on nauhamaisesti Höytiän–Uuraisten tien varressa ja Tehlojärven rannassa. Tehlon hajanaisen kyläkunnan läheisyydessä sijaitsee samanniminen järvi, joka kuuluu Kyynämöisten järviryhmään. Sen järviä ovat Kyynämöinen, Pieni-Sääkspää, Sääkspää, Tehlo, Kiijanen, Muikkulampi, Kukkaroinen, Pieni-Kukkaroinen). Näistä Tehlo on suosittu järvi virkistyskalastajien keskuudessa, koska järven kalakanta on runsas.


title: Belladonna

text: Belladonna, myös myrkkykoiso ja lemmonmarja ("Atropa belladonna") on erittäin myrkyllinen koisokasvi, joka on melko yleinen Keski- ja Etelä-Euroopassa ja tavattu myös Vähässä-Aasiassa. Belladonnalla on pitkä lääkekäyttöhistoria muun muassa anestesia-aineena, ja sitä on käytetty myös maagisissa tarkoituksissa.


title: Belladonna

text: Myrkkykoiso on monivuotinen, 50–150 cm korkeaksi kasvava kasvi. Sen varsi on pysty, tylppäsärmäinen, hienokarvainen ja yläosasta pensasmaisesti haarova. Lehdet ovat 8–20 cm pitkiä, soikeita tai puikeita, suippoja ja kaljuja tai harvakarvaisia. Ruskeanvioletit, riippuvat kukat ovat yksittäin. Verhiö on kellomainen ja syvään liuskainen. Teriö on kellomainen ja matalaan liuskainen. Kukan tuoksu on epämiellyttävä. Myrkkykoiso kukkii heinä-elokuussa. Pallomainen, aluksi vihreä mutta kypsänä kiiltävän musta marja on halkaisijaltaan noin kaksi senttiä. Koko kasvi on erittäin myrkyllinen.


title: Belladonna

text: Myrkkykoiso on melko yleinen kasvi Keski- ja Etelä-Euroopassa. Sitä tavataan myös Vähässä-Aasiassa. Suomessa myrkkykoiso ei kasva luonnonvaraisena. Lajista tunnetaan ainoastaan yksi satunnaishavainto Uudeltamaalta.


title: Belladonna

text: Myrkkykoiso kasvaa luonnonvaraisena metsänreunoissa, pientareilla, pelloilla ja joutomailla. Laji on kalkinsuosija.


title: Belladonna

text: Myrkkykoiso sisältää belladonna-alkaloideiksi nimitettyjä muskariinireseptoria salpaavia, antikolinergisiä aineita, atropiinia ja skopolamiinia. Myrkkykoiso on yksi eniten myrkytyksiä aiheuttavista kasveista Keski-Euroopassa. Sen myrkky aiheuttaa sydänvaivoja, voimakkaita hallusinaatioita ja suurilla annoksilla sekavuustilan. Myrkytys voi pahimmillaan johtaa kuolemaan.


title: Belladonna

text: Myrkyllisyydestään huolimatta myrkkykoiso on tärkeä lääkekasvi. Erään kasvista saatavan aineen nimi on atropiini. Sitä käytetään silmätutkimuksissa koska se laajentaa silmäterää. Muilla kasvista saatavilla valmisteilla hoidetaan vatsa- ja suolistosairauksia sekä astmaa.


title: Belladonna

text: Myrkkykoiso oli Rooman valtakunnassa yleinen myrkytysaine henkirikoksissa; 5–10 marjasta tehty uute tai 14 grammaa juurta riitti tappamaan aikuisen ihmisen. Myrkkykoisolla on uskottu olevan myös maagisia ominaisuuksia, minkä takia sitä on käytetty noitamenoissa. Noitavainojen aikaan kasvista valmistettua voidetta hierottiin syytettyjen ihoon, minkä uskottiin saavan syytetyn tunnustamaan.


title: Belladonna

text: Myrkkykoisoa käytettiin ennen Italiassa kosmeettisissa tarkoituksissa laajentamaan silmäterää. Se on saanut nimensä kreikkalaisen taruston "Atropoksesta" (torjumaton) ja italian kielen sanoista "bella donna", joka tarkoittaa kaunista naista.


title: Katynin joukkomurha

text: Katynin joukkomurha (, Katynin rikos) oli Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun NKVD:n toteuttama puolalaisten joukkomurha, joka tapahtui vuonna 1940. Teloitetut olivat sotavangeiksi otettuja Puolan armeijan upseereita, korkeasti koulutettuja ammattilaisia kuten opettajia, lääkäreitä, professoreita, tutkijoita sekä poliiseja ja valtion virkamiehiä.


title: Katynin joukkomurha

text: Puolan pakolaishallitus alkoi tiedustella Neuvostoliiton vangeiksi ottamien upseerien kohtaloa sen jälkeen, kun NL oli syksyllä 1939 hyökännyt Puolaan. Vuonna 1941 Neuvostoliitto ja Puola solmivat yhteistyösopimuksen, jonka mukaan upseereista oli tarkoitus kouluttaa Neuvostoliitossa uuden Puolan upseeriston ydin. Puolalaisupseerit kuitenkin olivat ja säilyivät kadoksissa Neuvostoliitossa, jonne heidät oli siirretty uudelleen koulutettaviksi, kunnes saksalaiset ilmoittivat julkisuuteen löytämistään joukkohaudoista huhtikuussa 1943. Saksan sotamenestyksen heikentyessä natsijohto ryhtyi käyttämään hautoja Neuvostoliiton vastaisessa propagandassa, osoittaakseen länsivalloille NL:n todellisen olemuksen. Haudat oli löydetty jo aikaisemmin vuonna 1942.


title: Katynin joukkomurha

text: Joukkohaudat kaivettiin Katynin kylän metsään. Metsä on yksi kolmesta paikasta, missä puolalaisuhrit ammuttiin ilman oikeudenkäyntiä. Uhrien määräksi arvioidaan 21 857; arvio perustuu Venäjän federaation presidentti Boris Jeltsinin Puolan presidentti Lech Wałęsalle 1990-luvun alussa luovuttamiin asiakirjoihin.


title: Katynin joukkomurha

text: Katynin joukkomurhaa käsiteltiin Nürnbergin oikeudenkäynnissä venäläisen tutkimusaineiston pohjalta, mutta minkäänlaista selvyyttä asiassa ei saatu. Vakavia syytöksiä Neuvostoliittoa vastaan ei ole koskaan pystytty osoittamaan perättömiksi. Joukkomurha on vuodesta 1943 lähtien vaikeuttanut Neuvostoliiton suhteita Puolaan ja länteen.


title: Katynin joukkomurha

text: 13. huhtikuuta 1943 saksalaiset ilmoittivat puolalaisten upseerien joukkohautojen löytymisestä Katynista, Smolenskin läheltä. Heidät oli ilmoituksen mukaan surmattu alkuvuodesta 1940. Tutkimuksesta on sodanaikaisessa saksalaisessa Signal-lehdessä laaja kuvareportaasi. Natsipropaganda esitteli näyttävästi murhapaikan ja kutsui paikalle kansainvälisen patologian lääkärijoukon. Paikalla oli lääkäreitä Belgiasta, Bulgariasta, Tanskasta, Suomesta, Ranskasta, Italiasta, Kroatiasta, Alankomaista, Romaniasta, Ruotsista, Slovakiasta ja Unkarista. Suomea edusti professori Arno Saxén.


title: Katynin joukkomurha

text: Neuvostoliitto syytti joukkomurhasta natsi-Saksaa. Lontoosta käsin toiminut Puolan pakolaishallitus reagoi löytöön voimakkaasti protestoiden ja vaatien Punaisen Ristin suorittamaa puolueetonta tutkimusta asiasta. Neuvostoliitto vastasi katkaisemalla suhteet pakolaishallitukseen pysyvästi.


title: Katynin joukkomurha

text: Puolalaisten upseerien joukkomurha alettiin tuntea nimellä "Katynin joukkomurha". Neuvostoliitossa tapausta pyrittiin peittelemään luomalla saksalaisten suorittamasta läheisen Hatynin kylän tuhoamisesta symboli natsien siviiliväestöön kohdistamille julmuuksille nimellä "Hatynin joukkomurha". Neuvostoliitto esitteli Hatyniin rakentamaansa muistomerkkiä ulkomaisille vieraille peittääkseen Katynin tapauksen.


title: Katynin joukkomurha

text: Eräissä yhteyksissä on esitetty että Katynin teloitukset olivat kosto venäläisten vankien kohtelusta Puolan leireillä Puolan–Neuvosto-Venäjän sodan yhteydessä 1920.


title: Katynin joukkomurha

text: Verityö eli surmaamiset toteutettiin kuulustelun ja henkilötietojen tarkistuksen jälkeen erityisessä ja äänieristetyssä teloitussellissä suurelta osin. Kuulusteluselliä sanottiin Punaiseksi selliksi ja Lenin-selliksi. Uhreja ammuttiin lähietäisyydeltä päähän, joko niskaan tai ohimoon saksalaisvalmisteisella 7,65 mm Walther-taskuaseella. Venäläisiä pistoolimalleja ei juurikaan käytetty, sillä ne eivät olleet yhtä toimintavarmoja ja ne olivat raskaampia käsitellä. Eräs merkittävimmistä teloittajista oli Vasili Blohin.


title: Katynin joukkomurha

text:
Katynin teloituksilla on myös yhteys talvisotaan: Venäjän tiedeakatemian historioitsija Natalia Lebedeva on esittänyt, että teloituksia Katynissa aikaistettiin, koska vankileireille haluttiin saada tilaa mahdollisia suomalaisia ja Baltian maista saatavia sotavankeja varten. Lebedeva oli tärkeässä asemassa Katyniin liittyviä neuvostodokumentteja tutkineessa komissiossa. Muun muassa Ostaškovin leirin johtaja Grigori Korytov mainitsi raportissaan vankileirien tyhjentämistä käsitelleestä NKVD:n kokouksesta, jonka kirjoitti ennen maaliskuun neljättä 1940, että huhun mukaan Ostaškovin vankileiri olisi mahdollisesti tyhjennettävä maaliskuun aikana, jotta sille voitaisiin sijoittaa suomalaisia.
Lebedeva uskoo myös, ettei tapauksessa ollut niinkään kyse etnisestä vihasta, vaan Puolan kuuluneessa nykyisessä Länsi-Ukrainassa ja Valko-Venäjällä bolševikkien luokkavihollisina teloittama hyvin toimeentuleva väki oli puolalaista, kun taas ukrainalaiset ja valkovenäläiset köyhälistöä.


title: Katynin joukkomurha

text: Katynin uhrien omaiset ovat nostaneet Strasbourgissa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa kanteen Venäjää vastaan. Heitä edustaa asianajaja Roman Nowosielski. Venäjällä jutun tutkinnasta luovuttiin 2004, koska sen katsottiin olevan vanhentunut. Puolalaiset puolestaan pitävät juttua rikoksena ihmisyyttä vastaan. Tämän rikostyypin syyteoikeus ei vanhene koskaan.


title: Katynin joukkomurha

text: Puolan presidentti Lech Kaczynski ja kymmeniä Puolan korkeimpia virkamiehiä kuoli lento-onnettomuudessa 10. huhtikuuta 2010 Länsi-Venäjällä, kun puolalainen delegaatio oli matkalla Katynin joukkomurhan 70-vuotismuistojuhlaan.


title: Katynin joukkomurha

text: Marraskuussa 2010 Venäjän duuma antoi julkilausuman, jonka mukaan Stalin antoi henkilökohtaisesti määräyksen Katynin joukkomurhaan. Kommunistipuolue vastusti julkilausumaa ja väitti joukkomurhaa myytiksi. Duuman mukaan julkilausuma voi aloittaa uuden demokraattisiin arvoihin perustuvan suhteen Puolan kanssa. Puolan sejmin puhemies Grzegorz Schetyna kommentoi päätöksen olevan ”askel oikeaan suuntaan ja tärkeä merkki”. Päätös oli osa vuoden 2011 presidentti Dmitri Medvedevin de-stalinisointia, jonka tarkoituksena oli julkistaa Neuvostoliiton aikaisia ihmisoikeusrikkomuksia.


title: Kovero (kylä)

text: Kovero on entisen Tuupovaaran kunnan toiseksi suurin taajama ja yksi nykyisen Joensuun kaupungin maaseututaajamista. Kylän asukasluku on noin 350, ja siellä toimii mm. koulu ja huoltoasema. Kylällä on myös Herman Alaskalaisen tsasouna ja siellä toimii Koveron nuorisoseura.


title: Kovero (kylä)

text: Koveron maarekisterikylään kuuluvat Koveron, Herajärven ja Heinäahon kylätoiminnalliset kylät.


title: Kovero (kylä)

text: Koverossa on ollut asutusta jo yli 500 vuotta ja se mainitaankin vuoden 1500 Vatjan viidenneksen verokirjassa yhtenä Ilomantsin pogostan suurimmista kylistä. Kylällä on sijainnut myös mm. kievari ja tiilitehdas.


title: Kovero (kylä)

text: Tuupovaaran kunta ja rautatieasema tunnettiin aiemmin nimellä Kovero.


title: Eteläsothon kieli

text: Eteläsotho on bantukieliin kuuluva kieli, joka on yksi Etelä-Afrikan 11 virallisesta kielestä ja Lesothon kansalliskieli. Se on tswanan ja pohjoissothon lähisukulaiskieli.


title: Eteläsothon kieli

text: Eteläsothoa kirjoitti ensimmäisenä ranskalainen lähetyssaarnaaja Eugene Casalis vuonna 1833, ja hän myös julkaisi ensimmäisen kielen kieliopin "Études sur la Langue Sechuanan" vuonna 1841.


title: Sotho

text: Sotho voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pohjoissothon kieli

text: Pohjoissothon kieli on bantukieliin kuuluva kieli, joka on yksi Etelä-Afrikan 11 virallisesta kielestä. Se on tswanan ja eteläsothon lähisukulaiskieli.


title: Sinikka Svärd

text: Sinikka Soili Svärd (s. 19. maaliskuuta 1960 Turku) on suomalainen sanoittaja, joka tunnetaan erityisesti säveltäjä Esa Niemisen työparina. Svärd työskenteli aiemmin kehitysvammahoitajana, mutta on vuodesta 2003 toiminut yhtenä Suomen harvoista päätoimisista sanoittajista. Valtaosa hänen sanoittamistaan lauluista ovat iskelmiä.


title: Paul Vieille

text: Paul Marie Eugène Vieille (2. syyskuuta 1854 – 14. tammikuuta 1934) oli ranskalainen kemisti, joka kehitti savuttoman ruudin vuonna 1886. Se tunnettiin nimellä la Poudre B tai Poudre Blanche (valkoinen ruuti).


title: Paul Vieille

text: Ruutien ja rakettien kiinteiden ajoaineiden palamisnopeutta säätelee Vieillen laki.


title: Kansainvälinen journalistiliitto

text: Kansainvälinen journalistiliitto () on laajin sanomalehtimiesten kansainvälinen ammattiliittojen keskusliitto. Se pyrkii maailmanlaajuisesti suojelemaan ja vahvistamaan sanomalehtimiesten vapauksia.


title: Kansainvälinen journalistiliitto

text: Liitto perustettiin nykyisessä muodossaan vuonna 1952.


title: Kansainvälinen journalistiliitto

text: IFJ:n suomalainen jäsenliitto on vuodesta 1956 ollut Suomen Journalistiliitto.


title: H. M. J. Relander

text: Hugo Magnus Johannes Relander (8. huhtikuuta 1865 Viipuri – 27. maaliskuuta 1947) oli suomalainen koulumies, vakuutusmatemaatikko, toimitusjohtaja ja ministeri. Hän oli useasti Suomen valtiovarainministerinä 1920- ja 1930-luvuilla.


title: H. M. J. Relander

text: Relanderin vanhemmat olivat rehtori Johan Richard Relander ja Johanna Katarina Alopaeus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1883 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1885, lisensiaatiksi 1888 ja tohtoriksi 1890.


title: H. M. J. Relander

text: Relander toimi Tampereen Reaalilyseon matematiikan, kemian ja fysiikan lehtorina 1889–1907 ja rehtorina 1892–1907. Hän oli Suomi-yhtiön päämatemaatikkona 1908–1913, Suomen teollisuuden harjoittajien palovakuutusyhtiön toimitusjohtajana 1913–1935 sekä Suomen teollisuuden hypoteekkipankin toimitusjohtajana 1924–1932 ja pankin hallituksen jäsenenä vuodesta 1937.


title: H. M. J. Relander

text: Relander oli valtiovarainministerinä Cajanderin II hallituksessa 1924, Tulenheimon hallituksessa 1925, Mantereen hallituksessa 1928–1929 ja Kivimäen hallituksessa 1932–1936. Hän oli kaikissa hallituksissa ammattiministerinä.


title: H. M. J. Relander

text: Kunnallispolitiikassa Relander oli mukana Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1898–1907 ja puheenjohtajana 1900–1901 ja 1906 sekä Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1911–1916.


title: H. M. J. Relander

text: Relanderin puoliso oli Olga Mathilda Lindroos. Heidän pojastaan Einar Magnus Helanderista (s. 1898) tuli sisätauteihin ja keuhkosairauksiin erikoistunut lääkäri, joka yleni sodissa lääkintäeverstiluutnantiksi (1944). Korkeimman oikeuden kansliapäällikkö Erik Julius Relander oli heidän toinen poikansa.


title: Roy Mayorga

text: Roy "Maurice" Mayorga (s. 6. huhtikuuta 1970 New York City, New York) on Stone Sour -yhtyeen rumpali. Hän liittyi virallisesti Stone Souriin 10. toukokuuta 2006 korvatessaan Joel Ekmanin paikan rumpalina. Hän on soittanut myös metallibändi Soulflyssa sekä hardcorebändi Shelterissä ja crustibändi Nauseassa.


title: Investituura

text: Investituura tarkoittaa viran tai maaomaisuuteen kohdistuvan hallintoikeuden antamista sekä läänittämistä. Keskiaikaisessa kirkko-oikeudessa investituura tarkoitti hallitsijan oikeutta nimittää piispat ja apotit tai vahvistaa virkanimitys sauvan ja sormuksen antamisella. Ns. investituurariita syntyi 1000-luvulla Saksan, Ranskan ja Englannin hallitsijoiden ja paavin välillä, kun paavit eivät halunneet ruhtinaiden antavan vallanmerkkiä kirkollisille henkilöille. Kiista päättyi 1100-luvulla.


title: Oiva Huttunen

text: Oiva Juho Aatami Huttunen (20. heinäkuuta 1887 Nurmes – 22. tammikuuta 1945) oli oikeusministeri Mantereen hallituksessa 1929. Hän oli hallituksessa ammattiministeri. Hän toimi valtioneuvoston oikeuskanslerina vuosina 1933–1944.


title: Robert Korzeniowski

text: Robert Korzeniowski (s. 30. heinäkuuta 1968, Lubaczów, Puola) on puolalainen kävelijä ja nelinkertainen olympiavoittaja sekä kolminkertainen maailmanmestari.


title: Robert Korzeniowski

text: Korzeniowski sijoittui 1989 kävelyn maailmancupissa 20 kilometrin kävelyssä neljänneksikymmenenneksi ajalla 1.26.53. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti Universiadit sekä sijoittui kävelyn maailmancupissa seitsemänneksi ajalla 1.21.19 ja Tokion MM-kisoissa kymmenenneksi. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän keskeytti 20 kilometrin kävelyssä ja hylättiin 50 kilometrin kävelyssä 45 kilometrin jälkeen hänen ollessaan kilpailussa kolmantena. Vuonna 1993 Korzeniowski voitti hopeaa Toronton sisäratojen MM-kisoissa 5 000 metrin ratakävelyssä ajalla 18.35,91. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Universiadit sekä oli kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä neljäs.


title: Robert Korzeniowski

text: Korzeniowski käveli 1995 kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä yhdeksänneksi. Samana vuonna hän voitti pronssia Göteborgin MM-kisoissa 50 kilometrillä ajalla 3.45.57. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan cupin 20 kilometrillä. Atlantan olympialaisissa hän oli 20 kilometrillä kahdeksas ajalla 1.21.13, mutta voitti 50 kilometrillä olympiakultaa ajalla 3.43.30. Hän voitti MM-kultaa Ateenan MM-kisoissa 1997 50 kilometrillä. Seuraavana vuonna hän oli toinen Euroopan cupissa, mutta voitti Budapestin EM-kisoissa kultaa 50 kilometrillä. Vuonna 1999 hän käveli neljänneksi kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä ajalla 1.20.52. Sydneyn olympialaisissa 2000 Korzeniowski voitti olympiakultaa sekä 20 kilometrillä ajalla 1.18.59 että 50 kilometrillä ajalla 3.42.22.


title: Robert Korzeniowski

text: Korzeniowski voitti MM-kultaa Edmontonin MM-kisoissa 2001 50 kilometrillä ajalla 3.42.08. Seuraavana vuonna hän voitti EM-kultaa Münchenin EM-kisoissa ajalla 3.36.39. Hän uusi maailmanmestaruutensa Pariisin MM-kisoissa 2003 voittamalla 50 kilometrin kilpailun ajalla 3.36.03. Seuraavana vuonna hän käveli toiseksi 20 kilometrillä kävelyn maailmancupissa ja voitti olympiakultaa Ateenan olympialaisissa 50 kilometrillä.


title: Robert Korzeniowski

text: Korzeniowski teki urallaan maailmanennätykset 5 kilometrin maantiekävelyssä sekä 5 000 metrin ratakävelyssä. Hän voitti uransa aikana 15 maansa mestaruutta 20 kilometrin kävelyssä vuosina 1990–2004. Lisäksi hän voitti Puolan-mestaruuden 50 kilometrin kävelyssä vuonna 1993 sekä maansa sisäratojen mestaruuden 5 000 metrin ratakävelyssä vuonna 2004.


title: Erik Koskenmaa

text: Erik Johan Koskenmaa (1. lokakuuta 1878 Hausjärvi – 8. maaliskuuta 1957) oli Kivimäen hallituksessa kulkulaitosten ja yleisten töiden apulaisministerinä 1932–1936 ja kahden viikon ajan kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä syksyllä 1936. Hän oli hallituksessa ammattiministerinä.


title: Kim Larsen

text: Kim Larsen (23. lokakuuta 1945 Kööpenhamina – 30. syyskuuta 2018 Odense) oli tanskalainen rockmuusikko.


title: Kim Larsen

text: Larsen tapasi vuonna 1969 Franz Beckerleen ja Willi Jønssonin. Kolmikko perusti Gasolin'-yhtyeen, jonka kokoonpanoon myöhemmin liitettiin rumpali Søren Berlev. Yhtye oli hyvin suosittu 1970-luvulla, mutta hajosi sen lopulla.


title: Kim Larsen

text: Larsen julkaisi lukuisia sooloalbumeita, osan omalla nimellään, loput yhtyenimillä "Kim Larsen & Bellami" ja "Kim Larsen & Kjukken". Hänen myydyimpiin levytyksiinsä kuuluu "Midt om natten" (1983).


title: Kim Larsen

text: Larsen kuoli 72-vuotiaana eturauhassyöpään.


title: Simo-Pekka Olli

text: Simo-Pekka Olli (s. 13. marraskuuta 1985) on suomalainen lentopalloilija, joka kaudella 2011–2012 pelaa Italian A2-liigassa Isernian riveissä. Varkauslähtöinen Olli on kotimaan liigan lisäksi pelannut vuosina 2005-2008 kolme kautta Italian A1- ja A2-liigassa, joista kaksi kautta Padovassa ja yhden Bergamossa. Kaudella 2011-12 Olli esiintyi Kreikan pääsarjassa. Vammat ovat ikävästi haitanneet Ollin peliuran edistymistä viime vuosina.


title: Simo-Pekka Olli

text: Simo-Pekka Olli aloitti lentopallo uransa 14-vuotiaana Varkaudessa, Varkauden Tarmossa. Tuolloin Olli pelasi vielä keskitorjujan pelipaikkaa. Nuorten maajoukkueen valmentajat huomasivat nuoren lentopallolahjakkuuden ja Olli valittiin maajoukkueeseen pian. Hänen tiensä vei Kuortaneen Urheiluopistolle opiskelemaan ja harjoittelemaan maan parhaiden ikäistensä lentopalloilijoiden kanssa 2004. Kuortaneella Ollista tuli lopulta passari, kun maajoukkuevalmentajat huomasivat hänen poikkeuksellisen hyvän sormilyöntinsä.


title: Simo-Pekka Olli

text: Viimeisenä lukiovuotenaan Kuortaneen Urheilulukiossa Olli pelasi 1-sarjan pudotuspelejä Joensuun Riennon riveissä. Hän oli joukkueen johtavia pelaajia, kun seura nousi historiansa ensimmäisen kerran SM-liigaan kauden 2004 päätteeksi.


title: Simo-Pekka Olli

text: Lukiosta valmistuttuaan 204-senttiä pitkä oleva Olli lähti pelaamaan Lentopallon SM-liigaan, Raision Loimun väreihin 2005. Olli pelasi loistavan kauden SM-liigassa ja johdatti nuoren Loimun joukkueen Suomen Cupin kultaan ja 4. sijalle SM-liigassa. Loistava kausi SM-liigan loputtua sai jatkoa kun Suomen lentopallomaajoukkueen uusi huippuvalmentaja, italialainen Mauro Berruto valitsi hänet miesten maajoukkueeseen. Maajoukkueessa Olli pelasi uransa ensimmäiset pelinsä Euroopan Liigassa, jossa Suomi sijoittui lopulta hopealle nuorella joukkueellaan. Euroopan Liigan lopputurnauksessa Olli oli Suomen pelin johtajana läpi turnauksen ja hänet valittiin lopulta lopputurnauksen parhaimmaksi passariksi.


title: Simo-Pekka Olli

text: SM-liigan tulokaskautensa jälkeen Olli teki sopimuksen maailman arvostetuimpaan lentopalloliigaan, Italian A1-liigaan. Sempre Volley Padovan kanssa allekirjoitettu sopimus oli kolmivuotinen. Aluksi Olli oli menossa pelaamaan 1-sarjaan Kempeleen Lentopalloon, joka oli tarjonnut hänelle suurta rahasummaa pelaamisestaan joukkueessa. Olli teki sopimuksen, mutta sopimuksessa oli myös ulkomaalaispykälä jonka avulla hän siirtyi Italiaan.


title: Simo-Pekka Olli

text: Italian A1-liigaan Ollin kanssa samaan joukkueeseen siirtyi samalla myös maajoukkuepassari Mikko Esko ja maajoukkuehakkuri Matti Hietanen 2006 kaudeksi. Ollin ensimmäinen kausi Italiassa oli vaihteleva. Välillä Olli pelasi kentällä koko ajan ja välillä Mikko Esko oli passarin paikalla kentällä. Kauden loputtua Olli päätti etsiä uutta joukkuetta Padovalta saamallaan luvallaan. Joukkue löytyi läheltä, Italiasta. Olli teki A2-liigassa pelaavan Bergamon kanssa vuoden vuokrasopimuksen. Bergamossa joukkueen ainut tähtipelaaja oli Olli, mutta sekään riittänyt pelastamaan Bergamoa putoamiselta liigasta. Simo-Pekka Olli pelasi kuitenkin hyvän ehjän kauden Bergamossa.


title: Simo-Pekka Olli

text: Hyvän kauden jälkeen Olli palasi A1-liigaan Padovaan 2008 kaudeksi jälleen. Padovassa kuitenkin passihommia hoiti edelleen Suomen lentopallomaajoukkueen ykköspassari Mikko Esko, ja peliaika jäi vähäiselle. Olli päätti tehdä kauden lopussa sopimuksen Raision Loimun kanssa, ja palasi näin kaudeksi 2008–2009 SM-liigaan. Suurin syy Suomeen palaamiseen oli suorittamatta jäänyt armeija, jonka Olli suoritti Lahden Urheilujoukoissa kauden aikana. Tavoitteena oli palata heti kauden jälkeen takaisin ulkomaille pelaamaan. Kauden 2009–2010 Olli pelasi kuitenkin Loimussa ja voitti joukkueessa SM-pronssia. Kausi oli erittäin onnistunut passarilta.


title: Simo-Pekka Olli

text: Kaudeksi 2010-11 Olli tavoitteli paikkaa ulkomaankentille. Paikka ei kuitenkaan auennut ennen Euroopan sarjojen alkamista, joten Olli pelasi alkukaudella muutaman ottelun ottelukohtaisella sopimuksella Raision Loimussa. Vuodenvaihteen jälkeen Olli löysi seurakseen Epikourosin, joka pelasi Kreikan pääsarjassa. Olli ei pystynyt nostamaan Epikourosia tippumisviivan yläpuolelle, ja seura tippui lopulta kauden päätteeksi Kreikan pääsarjasta.


title: Simo-Pekka Olli

text: Kaudeksi 2011-12 Olli aloitti Italian A2-liigan Iserniassa, mutta vaihtoi seuraa marraskuun alussa Italian A1-pääsarjaan, Vibo Valentiaan.


title: Simo-Pekka Olli

text: A-maajoukkueessa Olli on esiintynyt jo yli neljässäkymmenessä A-maaottelussa. Parhaimpia saavutuksia hänellä on maajoukkueen mukana ollut Euroopan mestaruuskilpailuissa 2007 neljäs sija, joka on suomalaista palloiluhistoriaa kautta aikojen. Muita saavutuksia on muun muassa Euroopan Liigan toinen sija vuodelta 2005, jolloin Olli valittiin myös liigan parhaimmaksi passariksi. Hän on esiintynyt maajoukkueen mukana EM-kilpailuissa, maailmanliigassa, MM-karsinnoissa ja Olympiakarsinnoissa.


title: Simo-Pekka Olli

text: Olli on tällä hetkellä Suomen pisin passari (204 cm) ja hänellä on todella hyvä pallokosketus, joka oli yksi peruste kun hänet valittiin 2003–2004 vuoden parhaimmaksi poikajunioriksi. Olli on myös opiskellut Kuortaneella Kuortaneen urheilulukiossa.


title: Gasolin’

text: Gasolin' oli tanskalainen rock-yhtye.


title: Gasolin’

text: Gasolin' perustettiin vuonna 1969, ja se oli suosionsa huipulla 1970-luvulla. Varhaisimmat singlet olivat englanninkielisiä, mutta pian yhtye otti pääasialliseksi laulukielekseen tanskan.


title: Gasolin’

text: Gasolin'in viimeinen studioalbumi ilmestyi marraskuussa 1977. Yhtyeen entiset jäsenet ovat jatkaneet uriaan, menestyneimmin Kim Larsen, jonka albumia "Midt om natten" myytiin Tanskassa yli 532 000 kappaletta.


title: Gasolin’

text: Gasolin'in tunnetuimpia albumeita ovat "Gasolin' 3" (1973), "Gas 5" (1975) ja "Efter endnu en dag" (1976).


title: The Amityville Horror (elokuva)

text: The Amityville Horror on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, jonka on ohjannut Andrew Douglas. Elokuva on uudelleenfilmatisointi vuoden 1979 elokuvasta "Luojan tähden, paetkaa!" ("The Amityville Horror").


title: The Amityville Horror (elokuva)

text: Elokuva kertoo Lutzin perheestä, joka löytää ihastuttavan talon ja päättää muuttaa siihen. Vasta oston jälkeen he saavat kuulla, että talossa aiemmin asuneen perheen yksi pojista murhasi siellä julmasti koko perheensä. Pitkän pohdinnan jälkeen Lutzit päättävät kuitenkin muuttaa asumaan taloon. Kaikki alkaa hyvin, mutta pian talon synkkä menneisyys alkaa piinata sen uusia asukkaita.


title: Emilio Q. Daddario

text: Emilio Quincy Daddario (s. 24. syyskuuta 1918 – 7. heinäkuuta 2010) oli lakimies ja yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.


title: Emilio Q. Daddario

text: Daddario istui Yhdysvaltain edustajainhuoneessa 86. ja viiden sitä seuranneen kongressin ajan 3. tammikuuta 1959 – 3. tammikuuta 1971. Hän ei ollut uudelleen ehdolla vuonna 1970, mutta pyrki sen sijaan epäonnistuneesti Connecticutin kuvernööriksi.


title: Emilio Q. Daddario

text: Daddario syntyi Massachusettsissa ja valmistui Connecticutin yliopistosta vuonna 1942. Hän asui Washingtonissa.


title: Transmodernismi

text: Transmodernismi on ajattelutapa, jonka sen kannattajat sanovat seuraavan postmodernismia. Transmodernismi vastustaa postmodernismin kehityspessimismiä, täydellistä relativismia ja tieteenvastaisuutta ja kannattaa optimismia, absoluuttisia arvoja ja tiedettä, siirtyen tässä suhteessa takaisin modernismin suuntaan. Toisaalta transmodernismi huomioi jälkiteollisen yhteiskunnan ominaispiirteet, kuten yhteiskunnan pirstaloitumisen samoin kuin kehitykseen liittyvät ympäristö- ym. ongelmat ja eroaa siten postmodernia kritisoivasta (uus)modernismista. Toisin kuin jotkut modernismin muodot, transmodernismi ei aja yhteiskunnan täyttä sekularisaatiota, vaan hyväksyy perinteiset filosofiat ja uskonnot aatteina muiden joukossa.


title: Transmodernismi

text: Transmodernismi on yritys korvata sekä modernismi että postmodernismi sulauttamalla ajattelutapoja molemmista.


title: Se (minisarja)

text: Se ("It") on vuonna 1990 tehty minisarja. Se perustuu kirjailija Stephen Kingin samannimiseen teokseen. Minisarjan on ohjannut Tommy Lee Wallace. "Se" esitettiin kahdessa osassa, 18. marraskuuta ja 20. marraskuuta 1990 ABC-televisiokanavalla.


title: Se (minisarja)

text: Elokuva on hyvin tunnettu teos erityisesti elokuvan pahiksen, Pennywise-klovnin takia, jota elokuvassa tulkitsee näyttelijä Tim Curry. Pennywise antoi uuden käsitteen koulrofobialle eli klovnikammolle, sillä monen 90-luvulla elokuvan nähneistä väitetään saaneen traumoja kyseisestä hahmosta ja moni onkin sanonut Pennywisen olevan yksi pelottavimmista elokuvissa esiintyvistä fiktiivisistä hahmoista.


title: Se (minisarja)

text: Elokuva kertoo joukosta nuoria joille ilmestyy Pennywise-niminen demoni, usein ulkomuotonaan klovni. Pennywise toteuttaa nuorten pahimmat pelot. Lähes toivonsa menettäneet 7 nuorta tekevät suunnitelman tämän ilkeän klovnin tuhoamiseksi ja päättävät toimia tehdäkseen lopun Sen ilkeistä teoista.


title: Se (minisarja)

text:
30 vuotta myöhemmin ainut seitsikosta Derryyn jäänyt huomaa yhteyksiä katoamisien ja kuolemien välillä ja on siten varma että Se on palannut. Hän päättää muistuttaa muita seitsikon jäseniä 30 vuoden takaisesta sopimuksesta, jonka he antoivat mikäli Se palaisi.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano valittaa pitkän minisarjan latistuvan loppua kohti ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Mikko Kosonen (muusikko)

text: Mikko Johannes Kosonen (s. 17. toukokuuta 1977 Geneve) on suomalainen kitaristi. Hän aloitti kitaransoiton 13-vuotiaana. Kosonen on opiskellut kitaransoittoa muun muassa Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa.


title: Mikko Kosonen (muusikko)

text: Kosonen soittaa muun muassa Samuli Putron kokoonpanossa, Maija Vilkkumaan yhtyeessä sekä Emma Salokoski Ensemblessä. Kosonen on yksi Ensembleä edeltäneen Emma Salokoski Trion perustajajäsenistä. Vilkkumaan yhtyeessä Kosonen on soittanut vuodesta 2001 alkaen. Kosonen soitti myös Ari Koivusen debyyttilevyllä. Lisäksi hän on soittanut muun muassa Raskasta joulua -kiertueilla (2006–2007) ja Vesa-Matti Loirin keikoilla. Kosonen oli myös soittamassa televisio-ohjelma K-70:n ensiesityksessä.


title: Mikko Kosonen (muusikko)

text: Kosonen on toiminut myös säveltäjänä muutamille artisteille etenkin Maija Vilkkumaan kanssa säveltänyt kappaleen Mä haluun naimisiin, joka soi myös elokuvassa Toinen jalka haudasta.


title: Mikko Kosonen (muusikko)

text: Kosonen tunnetaan intohimoisena ruokaharrastajana. Hän toimi uutena vakiotuomarina Top Chef Suomi -televisiokilpailun kolmannella tuotantokaudella keväällä 2013.


title: Mikko Kosonen (muusikko)

text: Kosonen ja Maija Vilkkumaa avioituivat huhtikuussa 2007. Heillä on kaksi tytärtä, joista ensimmäinen syntyi vuonna 2007 ja toinen vuonna 2011.


title: Volga (auto)

text: Volga () on neuvostoliittolaisen, myöhemmin venäläisen Gazin autotehtaan vuodesta 1956 käyttämä automerkki. Se korvasi vuodesta 1946 lähtien tuotannossa olleen Pobedan.


title: Volga (auto)

text: Volgaa arvostettiin. Se oli neuvostoeliitin ja virkamiesten auto. Siitä käytettiin lempinimeä "Volžanka". Volgan nokkakoristeena alkuaikoina ollutta hyppyyn ponnahtavaa hirveä pidettiin hyvin tyylikkäänä.


title: Volga (auto)

text: Volgaa on valmistettu kolmena mallisukupolvena:Volgan kaarreajo-ominaisuudet eivät ole kovin hyvät ja istuimissa ei ole tarpeeksi sivutukea. Volga kiihtyi 0-100 km/h 29,8 sekunnissa. Huippunopeus on 126,8 km/h. Jarrut ovat melko tehottomat ja raskaskäyttöiset. Työkaluja on runsaasti vakiovarusteena.


title: Volga (auto)

text: Volga painaa 1550 kiloa. Vaihteisto on kolmivaihteinen, ja vaihteista ykkönen on synkronoimaton, 2-3 ovat synkronoituja.


title: Volga (auto)

text: Ulkonäkö oli vanhanaikainen jo vuonna 1966 (TM 5/1966). Hallintalaitteet ovat jäykät, ja ohjaus on hidas ja raskas. Ohjaustehostinta ei ole. Iso maavara auttaa lumessa liikkumista. Auton sisäistä turvallisuutta moitittiin.


title: Volga (auto)

text: Volga M-21 S kiihtyi 0-100 km/h 26,0 sekunnissa. Huippunopeus on 130,4 km/h. Volga M-21 S maksoi Suomessa 9 380 markkaa vuonna 1966.


title: Volga (auto)

text: Volga oli Suomessa 1960-luvulla yleinen taksiautona. Edeltäjänsä Pobedan tavoin Volga saavutti hyvän maineen etenkin talviominaisuuksiensa ansiosta. Auto kulutti kokoonsa nähden vähän polttoainetta, sen moottori käynnistyi helposti kovillakin pakkasilla ja siinä oli tehokas lämmityslaite. "Tekniikan Maailma" -lehti koeajoi Volgan alkuvuonna 1959 ja koeajajat kehuivat edellisten lisäksi auton monipuolista varustelua sekä runsasta ja käyttökelpoista työkalusarjaa. Toisaalta auto sai moitteita melko raskaasta ohjauksesta ja suuresta kääntösäteestä sekä heikkotehoisista jarruista. Yhteenvetona TM totesi kuitenkin Volgan olevan hyvä käyttöauto Suomen silloin vielä varsin kehnoille maanteille. Tuontisäännöstelyn vuosina, jolloin länsieurooppalaisia ja yhdysvaltalaisia autoja joutui jonottamaan usein hyvinkin kauan, Volga oli ns. itäautona nopeasti saatavissa. Henkilöautojen tuontisäännöstely purettiin vuonna 1962, mutta Volga säilytti suosionsa taksiautoilijoiden keskuudessa sen jälkeenkin vielä useiden vuosien ajan. Toisen sukupolven Volga tuli Suomessa myyntiin vuonna 1970.


title: Volga (auto)

text: Vuonna 1965 oli taksina Suomessa 1 521 Volgaa. Suomeen tuotuihin, varsinkin taksiksi myytyihin autoihin, vaihdettiin usein bensiinimoottorin tilalle dieselmoottori. 1960-luvulla Volgan dieselmoottori oli useimmiten brittiläisvalmisteinen, mutta 1970-luvulla käyttöön tuli ranskalaisen Peugeot'n Indenor - moottori. Suomessa myytiin myös Fordin V6-bensiinimoottorilla varustettuja Volgia, mutta nämä jäivät harvinaisiksi. Korkean maavaran ansiosta Volga soveltui myös huonokuntoisille teille. Volgan farmarimalli oli rekisteröity henkilöautona kahdeksalle hengelle, mutta sitä rekisteröitiin myös pakettiautoiksi ns. piilofarmareina vajaat sata autoa vuosina 1967–1971.


title: Volga (auto)

text: Toisen sukupolven Volga ei saavuttanut enää edeltäjänsä suosiota, vaikka se maksoi dieselmoottorilla varustettuna vain hieman yli puolet vastaavankokoisen Mercedes-Benzin hinnasta. Volgan pahin haastaja oli vain vähän kalliimpi, mutta huomattavasti viimeistellympi Toyota Crown. Koko 1970-luvun aikana myytiin noin 1 300 Volgaa, mutta niitä oli rekisterissä vuoden 1979 lopussa vain 1 057 autoa. Vuonna 1983 Volga 24 Diesel maksoi 70 950 markkaa (vuoden 2005 rahassa 21 995 euroa), kun sen samankokoisista kilpailijoista Datsun 280 Dieselin hinta oli 114 480 markkaa (35 489 €), Toyota Crown Dieselin hinta 112 900 markkaa (34 999 €) ja Mercedes-Benz 200D:n hinta 141 500 markkaa (43 865 €). Volgan maahantuonti päättyi 1983. Suomessa sitä, kuten muitakin neuvostovalmisteisia autoja, edusti Oy Konela Ab.


title: Volga (auto)

text: 2000-luvulla Volga Gaz-21-malliin perustuvia koreja on valmistanut venäläinen . Kyseisten autojen alusta ja tekniikka perustuvat länsimaisiin automerkkeihin.


title: Otto Nieminen

text: Otto Iivari Nieminen (s. 8. toukokuuta 1996 Somero) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Otto Nieminen

text: Nieminen on Someron Pallon kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin TuToon, josta Nieminen siirtyi puolestaan 14-vuotiaana Turun Palloseuran C-nuoriin kaudeksi 2010–2011. Kaudella 2011–2012 hän oli yhdeksällä osumallaan joukkueen paras maalintekijä SM-karsinnoissa. Nieminen pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin TPS:n B-nuorissa, joiden paras maalintekijä hän oli kevään 2012 pudotuspeleissä Oskari Siikin kanssa viidellä osumallaan. Nieminen voitti kauden päätteeksi B-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2012–2013 hän oli runkosarjassa joukkueen paras maalintekijä 25 osumallaan.


title: Otto Nieminen

text: Atlant varasi Niemisen 83. pelaajana . Hän debytoi TPS:n SM-liigajoukkueessa kaudella 2014–2015. Nieminen teki liigadebyyttinsä 27. joulukuuta 2014 Rauman Lukkoa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 14.59 minuuttia. Nieminen teki liigauransa avausmaalin 30. tammikuuta 2015 vieraissa Pelicansia vastaan. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana SM-liigassa 19 runkosarjaottelua tehden kaksi maalia. Nieminen pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin TPS:n A-nuorissa, jossa hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Maaliskuussa 2015 Nieminen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa.


title: Otto Nieminen

text: Toukokuussa 2015 Atlant kauppasi Niemisen KHL-oikeudet useiden pelaajien kaupassa SKA Pietariin. Kaudella 2015–2016 Nieminen pelasi TPS:ssä 19 runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3, kahdeksan playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen sekä kaksi Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi miesten pelejä myös kuuden ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa. Nieminen pelasi ison osan kaudestaan vielä myös TPS:n A-nuorissa, joiden sisäisen tehotilaston hän voitti lukemalla +8. Toukokuussa 2016 Nieminen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa.


title: Otto Nieminen

text: Kaudella 2016–2017 Nieminen teki SM-liigassa 33 runkosarjaottelussa tehot 5+3=8 ja kuudessa playoff-ottelussa kaksi maalia. Hän pelasi kauden aikana myös neljä ottelua lainalla Mestis-joukkue TuTossa. Kaudella 2017–2018 Nieminen jäi TPS:ssä varsin pieneen rooliin, sillä hän ei mahtunut joukkueen kokoonpanoon pudotuspeleissä. Nieminen teki runkosarjassa 39 ottelussa viisi tehopistettä ja hän pelasi myös yhden ottelun lainalla TuTossa marraskuussa 2017. Tammikuussa 2018 Nieminen teki TPS:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Otto Nieminen

text: Nieminen pelasi alle 16-vuotiaiden maajoukkueessa nuorten olympiakisoissa Innsbruckissa 2012, jolloin hän voitti kultaa sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2013 voittaen kultaa. Yhteensä Nieminen on pelannut seitsemän nuorten ja 28 poikien maaottelua.


title: Otto Nieminen

text: Nuorempana Otto Nieminen harrasti yleisurheilua edustaen Someron Esaa. Hän juoksi vuonna 2010 SM-pronssia P14-sarjan 300 metrillä ajalla 38,07 ja oli viides 100 metrillä ajalla 11,94.


title: Magnum (jäätelö)

text: Magnum on Unileverin jäätelö, jota myy ja markkinoi Suomessa Ingman. Se tuli maailmalla myyntiin vuonna 1989 ja on nykyään myynnissä yli 40 maassa.


title: Magnum (jäätelö)

text: Magnumin kaksi perusmakua ovat maitosuklaakuorrutteinen Classic ja valkosulkaakuorrutteinen White. Muita myynnissä olevia Magnum-tuotteita ovat muun muassa Almond, Mint, Gold, Infinity Caramel ja Strawberry White. Magnumilla on vuosien aikana ollut myynnissä myös useita muita makuja.


title: Magnum (jäätelö)

text: Unilever kehitti vuonna 2003 rajallisen painoksen Magnum Seitsemän kuolemansyntiä jäätelöitä: Kateuden, Koston, Mässäilyn, Laiskuuden, Turhamaisuuden, Himon ja Ahneuden. Jäätelöt oli kääritty paperiin, jossa oli kuva sarvipäisestä pirusta tulinen hanko kädessä. Jäätelöt olivat myynnissä Suomessa rajallisen ajan. Seitsemän kuolemansynnin australialainen mainos voitti palkinnon Cannesissa pidetyssä kansainvälisessä mainoskilpailussa.


title: Magnum (jäätelö)

text: Vuonna 2005 julkaistiin rajallinen painos Magnum 5 Aistia -jäätelöitä: Tuoksu, Tunto, Näkö, Kuulo ja Maku. Jäätelöt olivat myynnissä kesäsesongin 2005. Sarjaan kuului myös erikoisjäätelö Magnum 6. Aisti, jota myytiin ainoastaan Stockmannilla 8.6.–31.8.2005 välisenä aikana. Sarjan mauista valikoimiin jäi Magnum Näkö, jota myydään uudella nimellä Magnum Strawberry White.


title: Magnum (jäätelö)

text: Vuoden 2007 keväällä Unilever julkaisi Magnum-jäätelöitä, joiden tarkoituksena oli tuoda makuja maailmalta. Esimerkiksi Magnum Ecuador Dark oli kuorrutettu ecuadorilaisella suklaalla, Magnum Java puolestaan jaavalaisella maitosuklaakuorrutuksella ja Magnum Colombia Aroma sisälsi kolumbialaisesta Arabica-kahvijauheesta valmistettua kahvikastiketta.


title: Magnum (jäätelö)

text: Keväällä 2013 Magnum toi myyntiin 5 Kisses -sarjan, jonka makuja olivat Crème brûlée, Meringue et fruits rouges (marenki ja punaiset hedelmät), Tiramisù, Gâteau au Chocolat (suklaakakku) ja Tarte aux Pommes (omenapiirakka).


title: Magnum (jäätelö)

text:
Magnum-jäätelön mallina on toiminut näyttelijä ja valokuvamalli Eva Longoria.
Unilever on sitoutunut hankkimaan kaiken Magnumeissa käytettävän kaakon Rainforest Alliance sertifioiduilta tiloilta vuoteen 2015 mennessä. Yritys aloitti hankkimalla Magnum Ghana ja Ecuador jäätelöissä käytetyn kaakaon sertifioiduilta tiloilta vuonna 2011. Vuoden 2011 loppuun mennessä 37 % Magnumeista käytetystä kaakosta hankittiin sertifioiduilta tiloilta.


title: Holli

text: Holli voi tarkoittaa:


title: Buddy Rich

text: Bernard ”Buddy” Rich (30. syyskuuta 1917 – 2. huhtikuuta 1987) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko, jota usein pidetään edelleen maailman parhaana rumpalina. Hänen vaikutuksensa rumpujen soittoon ja soittajiin on kiistaton. Richin ura alkoi vain 18-kuukautisena, ja jatkui hänen kuolemaansa saakka. Rich pystyi soittamaan äärettömän monimutkaisia sovituksia tarkasti, esiintyen tuntikausia big bandin kanssa – vaikka ei koskaan oppinut lukemaan nuotteja kuin auttavasti – ja kieltäytyi harjoittelemasta, soittaen vain esiintyessään. Erityisesti virvelityöskentely oli omaa luokkaansa.


title: Buddy Rich

text: Vuonna 1948 Rich mursi urheillessaan vasemman kätensä, ja joutui pitämään kipsiä kuusi viikkoa. Koska hän oli sopinut kahden viikon keikan New Yorkin Paramount Theatreen ja lukuisia muita esiintymisiä, hän soitti kaikki keikat vasen käsi kipsissä. Rumpali Jo Jones totesi, että jos Richin käsi paranee tulisi jonkun murtaa se uudelleen.


title: Buddy Rich

text: Vuonna 1949 Rich – hyvin tietoisena omista taidoistaan – suivaantui Louie Bellsonin kehittämästä ideasta käyttää kahta bassorumpua rumpusetissä. Bellson esitti 20 minuuttia pitkän soolon kahdella bassorummulla Paramount Theatressa, jolle yleisö hurrasi kymmenen minuuttia. Tähän Rich totesi kuivasti, että Belssonin tulisi opetella soittamaan ensin yhtä bassorumpua kunnolla, ennen kuin lisäisi toista settiinsä.


title: Buddy Rich

text: Heinäkuussa 1965 Rich esiintyi mestarirumpaleiden Elvin Jonesin, Art Blakeyn ja Louie Bellsonin kanssa. Konsertin viimeisenä esiintyjänä oli Rich, joka paikalla olleiden kriitikoiden ja yleisön mukaan todisti olevansa mestareiden mestari.


title: Buddy Rich

text: Rich esiintyi ja levytti lukemattomien jazzin supertähtien kanssa, kuten Dizzy Gillespie, Louis Armstrong, Art Tatum, Tommy Dorsey, Duke Ellington, Artie Shaw, Charlie Parker, Miles Davis, Frank Sinatra, Gene Krupa, Lionel Hampton, Mel Tormé, Harry James ja Charlie Ventura. Hänet tunnettiin erittäin kriittisenä ja vaativana muusikkona, joka ei hyväksynyt keskinkertaisuutta tai ammattitaidottomuutta. Toisaalta hän oli myös huumorintajuinen ja hauska persoona, jonka vuoksi hän esiintyi useasti Johnny Carsonin "The Tonight Show’ssa" ja lukuisissa muissa televisio-ohjelmissa.


title: Buddy Rich

text: Richillä todettiin aivokasvain 1987 ja hän menehtyi sydänkohtaukseen vaativan aivoleikkauksen jälkeen.


title: Buddy Rich

text: Tämän päivän huippurumpaleista muun muassa Neil Peart, Charlie Watts, Steve Smith, Steve Gadd, Phil Collins, Carl Palmer, Dave Weckl, Vinnie Colaiuta ja Ed Shaughnessy pitävät Richiä esikuvanaan. Myös edesmennyt Led Zeppelinin rumpali John Bonham aloitti uransa kopiomalla Richin soittoa. Rich piti Bonhamin tyylistä, ja nimesi hänet yhdeksi rumpaleista, jolta hän voisi oppia jotain uutta.


title: Buddy Rich

text: Richille on myönnetty useita arvostettuja palkintoja, kuten "Down Beat" ja "The Modern Drummer" -lehtien Hall of Fame -palkinnot sekä The Jazz Unlimited Immortals of Jazz Award.


title: Lauri Pohjala

text: Lauri Pohjala (22. heinäkuuta 1870 Isokyrö – 30. tammikuuta 1947 Helsinki) oli oppikoulun opettaja, joka oli 1920-luvulla kokoomuksen kansanedustaja ja ministeri.


title: Lauri Pohjala

text: Pohjalan vanhemmat olivat kirkkoherra "Gustaf Frederik Pohjala" ja "Ida Josefina Stenbäck". Hän valmistui ylioppilaaksi 1888, suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1890 ja teologian kandidaatin tutkinnon 1898. Pohjala oli Helsingin suomalaisen reaalilyseon uskonnon opettajana 1898–1900, jumaluusopin esikäsitteiden apulaisopettajana Helsingin yliopistossa 1899–1900 ja Viipurin suomalaisen reaalilyseon uskonnon lehtorina 1900–1919. Hän oli Viipurin suomalaisen reaalilyseon rehtorina 1903–1919 ja Viipurin suomalaisen tyttökoulun jatkoluokkien opettajana 1902–1905. Viimeksi Pohjala oli Helsingin suomalaisen normaalilyseon uskonnon yliopettajana 1919–1938 ja Helsingin kaupunginkirjaston avustavana kirjastonhoitajana 1921–1939.


title: Lauri Pohjala

text: Pohjala oli kokoomuksen kansanedustajana 1924–1926 valittuna Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä. Hän oli sosiaaliministerinä Ingmanin II hallituksessa 1924–1925. Kunnallispolitiikassa Pohjala oli mukana Viipurin kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana.


title: Bernhard Weimar

text: Bernhard Weimar (oikeastaan Bernhard Saksi-Weimar ) (16. elokuuta 1604 Weimar – 18. heinäkuuta 1639 Neuenburg am Rhein) oli saksalainen kenraali ja palkkasoturi kolmikymmenvuotisen sodan aikana. Hän taisteli protestanttien, Alankomaiden, Ruotsin ja Ranskan palveluksessa vuosina 1621–1639. Hän komensi Ruotsin armeijaa yhdessä Kustaa Hornin kanssa vuosina 1632–34 ja itsenäistä, Ranskan rahoittamaa armeijaa Reinillä 1635–1639. Hän oli Saksi-Weimarin herttuan Juhana III:n yhdestoista ja nuorin poika.


title: Bernhard Weimar

text: Sotilasuransa Weimar aloitti kolmikymmenvuotisen sodan alussa palvelemalla vuosina 1621–23 ja 1625–27 protestanttien armeijassa. Hollannin armeijan palveluksessa hän oli vuosina 1623–25 ja 1627–30. Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfin liittyessä kolmikymmenvuotiseen sotaan, Weimar siirtyi hänen palvelukseensa 1630.


title: Bernhard Weimar

text: Ruotsalaisten armeijassa Weimar yleni nopeasti, ollen mukana muun muassa Alte Vesten taistelussa. Jo Lützenin taistelussa 1632 hän oli ratkaisevassa roolissa voittaen taistelun, kun hän otti Ruotsin armeijan komentoonsa Kustaa II Aadolfin kaaduttua.


title: Bernhard Weimar

text: Weimar johti yhdessä Kustaa Hornin kanssa ruotsalaisten armeijaa Nördlingenin taistelussa 1634, jossa katoliset murskasivat ruotsalaiset.


title: Bernhard Weimar

text: Nördlingenin taistelun jälkeen Weimar johdatti protestanttisen armeijan rippeet Elsassiin ja siirtyi Ranskan palvelukseen vuonna 1635. Hän johti menestyksekkäästi Ranskan rahoittamaa, mutta itsenäistä armeijaa sotien Reinillä katolisia vastaan. Vuosina 1637-1638 Weimar saattoi toimia suhteellisen vapaasti Etelä-Saksassa, koska Matthias Gallasin johtama keisarillinen pääarmeija keskittyi Johan Banérin johtamien ruotsalaisten ahdisteluun Pohjois-Saksassa.


title: Bernhard Weimar

text: Kesällä 1637 Weimar taisteli menestyksekkäästi Franche-Comtéssa. Sotaretken jälkeen hän ylitti Reinin elokuun alussa Rheinaussa ja kohtasi Johann von Werthin johtamat keisarilliset taistelussa, jonka Weimar voitti. Syyskuussa Weimarin oli kuitenkin pakko vetäytyä takaisin Reinin länsirannalle, minkä jälkeen hän siirtyi talvimajoitukseen Baselin hiippakuntaan. Weimar ei ollut saanut Ranskan lupaamaa rahallista tukea, minkä vuoksi hänen armeijansa oli kutistunut alle 4 000 mieheen.


title: Bernhard Weimar

text: Talvella 1637–1638 Weimar teki onnistuneen sotaretken Korkea-Reinillä. Ensimmäinen menestys tuli, kun Hohentwielin linnoituksen komentaja siirtyi varuskuntansa kanssa Württembergin herttuan Eberhardin puolelta Weimarin puolelle. Tämän jälkeen Weimar otti haltuunsa Itävallan Waldstädten valtaamalla Reinin varrella olevat Säckingenin, Laufenburgin, Waldshutin. Hän voitti baijerilaiset Rheinfeldenissä, jonka jälkeen valtasi Rheinfeldenin, Neuenburgin ja Freiburgin. Tämän jälkeen hän piiritti Breisachia (elokuusta–joulukuuhun 1638) ja valtasi kaupungin katolisten auttamisyrityksistä huolimatta. Breisach oli tärkeä tukikohta espanjalaisen tien varrella.


title: Bernhard Weimar

text: Weimarin tavoitteena oli luoda valtauksistaan Elsassissa ja Reinillä oma herttuakunta, mutta hän kuoli isorokkoon ennen kuin pääsi sopimukseen kardinaali Richelieun kanssa. Tämän jälkeen Weimarin alainen myi vallatut linnoitukset Ranskalle, mikä johti Ranskan vaikutusvallan huomattavaan kasvuun alueella.


title: Gunnar Sahlstein

text: Georg Karl Gunnar Sahlstein (3. tammikuuta 1879 Kuopio – 10. tammikuuta 1935 Helsinki) oli kihlakunnantuomari ja kokoomuksen kansanedustaja ja ministeri.


title: Gunnar Sahlstein

text: Sahlsteinin vanhemmat olivat lääninrahastonhoitaja "Herman Werner Sahlstein" ja "Hulda Sofia von Fieandt". Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 ja suoritti oikeustutkinnon 1902 ja sai varatuomarin arvon 1905. Sahlstein oli senaatin oikeusosaston ylimääräisenä kopistina 1907–1911, avustajana asianajokonttorissa Helsingissä 1907–1911 sekä Halikon tuomiokunnan vt. tuomarina 1911–1914. Hän palveli Turun hovioikeudessa ylimääräisenä virkamiehenä 1914, kanslistina 1914–1917, kirjaajana 1917, notaarina 1917–1918, viskaalina 1918, taloudenhoitajana 1917–1919 sekä asessorina 1918–1928. Viimeksi Sahlstein oli Euran tuomiokunnan tuomarina Raumalla 1928–1935.


title: Gunnar Sahlstein

text: Sahlstein oli kokoomuksen kansanedustajana Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 1927–1932. Hän toimi eduskunnan lakivaliokunnan puheenjohtajana 1927–1930, sekä pankkivaliokunnan puheenjohtajana 1931 ja 1932. Sahlstein oli sisäasiainministerinä Ingmanin II hallituksessa 1924–1925.


title: Gunnar Sahlstein

text: Kunnallispolitiikassa Sahlstein oli mukana Turun kaupunginvaltuuston jäsenenä ja rahatoimikamarin puheenjohtajana sekä Rauman kaupunginvaltuuston jäsenenä. Hän oli myös Kuopion läänin läntisen vaalipiirin ja Turun läänin eteläisen vaalipiirin keskuslautakunnan sihteerinä.


title: Leonard Hjelmman

text: Alexander Leonard Hjelmman (22. kesäkuuta 1869 Rantasalmi – 7. huhtikuuta 1952 Helsinki) oli matemaatikko, joka toimi puolustusministerinä Kallion II hallituksessa 1925–1926 Kokoomuksen edustajana.


title: Leonard Hjelmman

text: Hjelmmanin isä oli henkikirjoittaja Alexander Johan Hjelmman ja äiti Hilda Sofia Lindeberg. Hän valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1890 ja filosofian kandidaatiksi 1900 Helsingin yliopistosta. Opistoon hän tuli insinööritieteiden apuopettajaksi 1894, täydentäen matematiikan opintojaan Göttingenissä, Berliinissä ja Pariisissa 1897–1898. Opiston deskriptiivisen ja projektiivisen geometrian nuoremmaksi opettajaksi Hjelmman tuli 1901 ja toimi sitten opiston muututtua Teknilliseksi korkeakouluksi matematiikan professorina vuodesta 1908 aina vuoteen 1937 saakka. Hän oli korkeakoulun yleisen osaston esimies 1911–1919 ja korkeakoulun rehtori 1919–1937.


title: Leonard Hjelmman

text: Hjelmman julkaisi matemaattisia ja teknisiä tutkimustuloksia, oli Suomalaisten teknikkojen seuran perustajajäsen, puheenjohtaja kahteen otteeseen ja kunniajäsen vuodesta 1926. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän oli 1917–1934, toimien pitkään valtuuston varapuheenjohtajana. Hän oli myös jäsen Helsingin kaupunginhallituksessa ja useissa eri komiteoissa. Hjelmman oli Tarton yliopiston kunniatohtori, ja vuonna 1949 hän sai tekniikan kunniatohtorin arvon.


title: Leonard Hjelmman

text: Kokoomuksen ministerinä Hjelmman muun muassa edisti armeijan hankintasuunnitelmien toteuttamista.


title: Leonard Hjelmman

text: Hjelmmanin oli puoliso vuodesta 1901 Elsa Katarina Lindeberg (1875–1924).


title: Vuodeosasto

text: Vuodeosastoilla sairaaloissa ja terveyskeskuksissa hoidetaan potilaita, jotka jäävät vähintään yön yli hoidettaviksi tai tarkkailtaviksi. Vuodeosastoille voidaan ottaa potilaita esimerkiksi ensiavun kautta, leikkausten jälkeen tai toisista sairaaloista lähetettyinä. Varsinkin suurissa sairaaloissa vuodeosastot on jaettu erikoisalojen tai osaston käyttötarkoituksen mukaan: sairaalassa voi olla esimerkiksi sisätautien, keuhkotautien ja lastentautien osastot, kirurginen vuodeosasto ja kuntoutusosastoja. Erikoistuneita vuodeosastoja ovat myös teho-osastot.


title: Vuodeosasto

text: Vuodeosastoilla on yleensä jatkuvasti paikalla terveydenhuollon ammattihenkilöitä, tavallisimmin sairaanhoitajia tai lähihoitajia, sekä etenkin arkipäivisin lääkäreitä ja muita vuodeosaston käyttötarkoituksen mukaan määräytyviä ammattilaisia. Vuodeosastolla voidaan esimerkiksi tehdä erilaisia laboratorio- ja röntgentutkimuksia, järjestää kuntoutusta, fysioterapiaa ja toimintaterapiaa, valmistella potilas leikkaukseen tai muuhun toimenpiteeseen ja järjestää saattohoitoa.


title: Vuodeosasto

text: Lapsilla ja aikuisilla on yleensä erilliset vuodeosastot. Vuodeosastoilla on yleensä vierailuajat.


title: Vuodeosasto

text: Vuodeosastojen henkilöresurssit pitää mitoittaa potilasmäärän mukaan, jotta hoito onnistuisi tarkoituksenmukaisesti. Vuodeosastojen ylikuormittuneisuus lisää potilashaittoja ja vähentää potilastyytyväisyyttä. Samalla se kasvattaa työntekijöiden masennuksen riskiä ja lisää hoitohenkilöstön masennuslääkkeiden käyttöä. Lääkkeiden käytön on todettu kasvavan, kun potilaiden määrä ylittää selvästi osaston kapasiteetin.


title: Sigurd Mattsson

text: Kaarle Sigurd Mattsson (19. kesäkuuta 1892 Helsinki – 26. kesäkuuta 1970 Hämeenlinna) oli suomalainen agronomi, maaherra ja ministeri.


title: Sigurd Mattsson

text: Mattsson toimi kansanopiston opettajana vuosina 1915–1919 ja oli Valion palveluksessa vuosina 1919–1921. Vuosina 1921–1930 hän toimi MTK:n sihteerinä ja vuosina 1930–1959 Hämeen läänin maaherrana. Mattsson sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1942.


title: Sigurd Mattsson

text: Sigurd Mattsson on haudattu Hämeenlinnaan Ahveniston hautausmaalle.


title: Sigurd Mattsson

text: Maalaisliittoa edustanut Mattsson oli maatalousministerinä Sunilan I hallituksessa 1927–1928 ja Sunilan II hallituksessa 1931–1932.


title: Luettelo Suomen ministereistä

text: Tämä on luettelo Suomen valtioneuvostossa toimineista ministereistä. Ministereitä on ollut yhteensä 595.


title: Luettelo Suomen ministereistä

text: Taulukossa sinertävällä taustavärillä on korostettu nykyisen hallituksen ministerit (tilanne 12.2.2018).


title: Eemil Hynninen

text: Eemil Hynninen (15. maaliskuuta 1882 Joroinen – 9. lokakuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen maatalous- ja sosiaalipoliitikko, joka toimi Oy Alkoholiliike Ab:n pääjohtajana.


title: Eemil Hynninen

text: Hynnisen vanhemmat olivat maanviljelijä Aapeli Hynninen ja Fredrika Halonen. Hynnisen puoliso vuodesta 1912 oli Beda Johanna Málen. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1907, toimi Pellervo-seuran kirjallisena sihteerinä 1911-1916 ja samaan aikaan Helsingin maanviljelyslyseon opettajana sekä Maataloustuottajain keskusliiton sihteerinä ja tutkimustoiminnan johtajana 1918-1923. Lisensiaatiksi Hynninen valmistui 1924 (väitöskirja "Ulkotyöväen palkkasuhteen kehitys Suomen suurimmissa kaupungeissa 19. vuosisadalla ennen elinkeinovapautta"). Hän toimi Suomen edustajana Rooman kansainvälisessä maatalousinstituutissa 1924-1927, Pellervo-seuran toimitusjohtajana 1928-1936 sekä Oy Alkoholiliike Ab:n sosiaalijohtajana 1937-1939, kunnes hänestä tuli sen pääjohtaja 1940. Hynninen oli myös muun muassa Pienviljelijäin keskusliiton varapuheenjohtaja sekä Suomen Yleisradion ja Henkivakuutusyhtiö Salaman johtokunnan jäsen, samoin kuin Osuuskassojen keskuslainarahaston hallintoneuvoston jäsen.


title: Eemil Hynninen

text: Hynninen toimi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Sunilan I hallituksessa 1927–1928 ja sosiaaliministerinä Kivimäen hallituksessa 1932–1935, edustaen Maalaisliittoa.


title: Eemil Hynninen

text: Hynninen julkaisi maaseudun oloja, maataloutta ja maatalouteen liittyvää osuustoimintaa koskevia teoksia sekä monta vuotta kestäneen työn tuloksena laajan kriittisen tutkielman "Uskontomme historiallisena ilmiönä ja sen perusarvot" (1945).


title: E. A. Tuomivaara

text: Eino Aarne (E.A.) Tuomivaara (sukunimi vuoteen 1906 Hägglund) (13. helmikuuta 1887 Säkkijärvi – 17. kesäkuuta 1975 Ikaalinen) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Maalaisliiton ja IKL:n kansanedustajana sekä ministerinä. Koulutukseltaan hän oli agronomi.


title: E. A. Tuomivaara

text: Tuomivaaran vanhemmat olivat kauppalaivuri "Karl Teodor Hägglund" ja "Alina Ahonen". Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 ja suoritti agronomin tutkinnon 1912. Tuomivaara oli Alhaisten kartanon tilanhoitajana Hattulassa 1908– 1910, Marlebäckin tilanhoitajana 1912– 1916 Iitissä ja Lahden kansanopiston maatalousaineiden opettajana 1913– 1919. Vuosina 1919– 1940 Tuomivaara toimi Viipurin läänin Uudenkirkon maamieskoulun johtajana ja maatalousaineiden opettajana. Hän oli myös Itä-Hämeen ja Viipurin läänin maanviljelysseurojen kesäkonsulenttina 1914–1918 ja 1920– 1924, Itä-Hämeen maanviljelysseuran vs. sihteerinä 1918, Lahden kasvitarha- ja talouskoulun johtajana 1918 ja Uudenkirkon kotitalouskoulun johtajana 1929–1933.


title: E. A. Tuomivaara

text: Talvisodan jälkeen Tuomivaara toimi Loimaan maamieskoulun johtajana ja opettajana 1940–1952 sekä Loimaan kotitalouskoulun johtajana 1950–1952. Tämän ohella Tuomivaara oli sotavuosina pika-asutustoimikunnan jäsenenä 1940–1941 ja Tuomolan koulutilan va. hoitajana 1941–1944. Vuodesta 1953 lähtien hän eli talonomistajana Ikaalisissa elämänsä loppuun saakka.


title: E. A. Tuomivaara

text: Politiikassa Tuomivaara oli Maalaisliiton kansanedustajana Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä 1924–1930 ja IKL:n kansanedustajana Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä 1933 ja Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä 1933–1939 ja 1941–1945. Hän tuli edustaja Aleksanteri Koskenheimon tilalle 25. helmikuuta 1933 ja edustaja Paavo Susitaipaleen tilalle 3. tammikuuta 1941. Maalaisliittoon kuuluessaan Tuomivaara oli sosiaaliministerinä Svinhufvudin II hallituksessa 1930–1931. Tuomivaara oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa.


title: Erkki Paavolainen

text: Erkki Paavolainen (17. toukokuuta 1890 Kivennapa – 18. maaliskuuta 1960 Helsinki) oli kouluneuvos ja kansanopiston johtaja joka toimi kokoomuksen kansanedustajana ja ministerinä.


title: Erkki Paavolainen

text: Paavolaisen vanhemmat olivat maakauppias "Pietari Paavolainen" ja "Maria Kääpä". Hän pääsi ylioppilaaksi 1908 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1915 ja kauppakoulunopettajan tutkinnon 1916. Paavolainen oli Karjala-lehden päätoimittajana 1917–1920, 1944–1952 ja 1954–1955 sekä lehden avustavana toimittajana 1953–1960. Hän oli Viipurin työväenopiston vt. johtajana 1919–1920, kokoomuksen Viipurin läänin piirisihteerinä 1919 sekä Uudenkirkon, myöhemmin Kanneljärven kansanopiston johtajana ja yhteiskunnallisten aineiden opettajana vuosina 1920–1953.


title: Erkki Paavolainen

text: Paavolainen toimi Karjalan kulttuurirahaston sihteerinä ja asiamiehenä 1923–1960 sekä Karjalan liiton toiminnanjohtajana 1940–1942 ja liiton sanomalehtisihteerinä 1942–1944. Paavolainen oli päätoimittajana Nuorisoseura-lehdessä vuodesta 1917 lähtien, Karjalan Aamu -lehdessä 1942–1960, ja Kansanopistolehdessä 1955–1960. Hän oli myös Palautetun alueen neuvottelukunnan sihteerinä ja Suomenlahden rannikon huoltoalueen, Karjalan asiain ja Siirtoväenasiain neuvottelukunnan jäsenenä.


title: Erkki Paavolainen

text: Paavolainen oli kokoomuksen kansanedustajana Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä vuosina 1924–1926, 1929–1932 ja 1936–1944 sekä Kymen läänin itäisestä vaalipiiristä 1945–1948 ja Kymen läänin vaalipiiristä 1948–1950. Hän oli sosiaaliministerinä Sunilan II hallituksessa 1932. Paavolainen oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Viipurin läänin Uudenkirkon kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana ja Kanneljärven kunnanvaltuuston jäsenenä.


title: Erkki Paavolainen

text: Paavolainen sai kouluneuvoksen arvonimen 1950.


title: Erkki Paavolainen

text: Erkki Paavolaisen poika oli Turun yliopiston poliittisen historian professori Jaakko Paavolainen. Kansanedustaja Pekka Paavolainen oli Erkki Paavolaisen veli.


title: Freedom (wlan)

text: Freedom on kuuden kunnan tietotekniikkaprojektin Alavudelle, Kuortaneelle, Lehtimäelle, Soiniin, Töysään, Ähtäriin perustama avoin langaton verkko. Verkkoa operoi Anvian avustuksella Kuusiokuntien Seutuverkko.


title: Mikko Haapakoski

text:
Mikko Haapakoski (s. 19. tammikuuta 1967 Oulu) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkopuolustaja. Rightin puolelta pelannut puolustaja pelasi jääkiekon SM-liigassa 455 ottelua tehoin 80+146=226. Jäähyminuutteja tuli 274. Kaudella 2014–15 hän toimi SM-liigajoukkue Turun Palloseuran apuvalmentajana sekä TPS:n A-nuorten päävalmentajana.
Haapakoski on Oulun Kärppien kasvatti ja aloitti myös ammattilaisuransa Kärpissä kaudella 1985–86. Hän oli voittanut keväällä 1985 A-nuorten Suomen mestaruuden. Haapakoski voitti Kärppien SM-liigajoukkueessa hopeaa 1987 ja pronssia 1986. Kärpät putosivat keväällä 1989 SM-liigasta. Haapakoski oli kausina 1986–87 ja 1988–89 Kärppien tehokkain puolustaja. Detroit Red Wings varasi hänet numerolla #179 kesällä , mutta Haapakoski ei pelannut koskaan Pohjois-Amerikassa.


title: Mikko Haapakoski

text: Kaudeksi 1989–90 Haapakoski siirtyi TPS:ään, jossa hän pelasi kevääseen 1993 saakka. Turussa ollessaan Haapakoski voitti Suomen mestaruuden keväinä 1990, 1991 ja 1993.


title: Mikko Haapakoski

text: Vuodet 1993–1996 Haapakoski vietti Sveitsissä SC Bernissä, Nationalliga A:ssa. Kauden 1994–95 lopun hän pelasi Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan Wiener EV:ssä. Haapakoski oli kaudella 1993–94 Nationalliga A:n puolustajien pistepörssin kolmas tehoilla 14+19=33. Hän oli Bernin tehokkain puolustaja, kuten myös kaudella 1995–96.


title: Mikko Haapakoski

text: Haapakoski palasi kaudeksi 1996–97 SM-liigaan ja siirtyi Tampereen Ilvekseen. Hän voitti Ilveksessä SM-hopeaa keväällä 1998. Haapakoski oli kaudella 1996–97 Ilveksen tehokkain puolustaja Allan Measuresin kanssa. Kaudella 1997–98 hän teki henkilökohtaisen yhden kauden piste-ennätyksensä SM-liigassa tehoilla 10+21=31. Haapakoski oli puolustajien pistepörssin kolmas yhdessä joukkuetoverinsa Håkan Åhlundin kanssa.


title: Mikko Haapakoski

text: Haapakoski palasi kaudeksi 1999–00 Kärppiin, jotka pelasivat I-divisioonassa. Hän oli nostamassa kasvattajaseuraansa takaisin SM-liigaan keväällä 2000. Haapakoski kuului nousijajoukkueen avainpelaajiin ja hänet valittiin I-divisioonan tähdistökentälliseen. Haapakoski pelasi vielä kauden 2000–01 SM-liigassa, kunnes hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2001.


title: Mikko Haapakoski

text: Ikäkausimaajoukkueet ovat tulleet Haapakoskelle tutuiksi. Hän pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1986 ja 1987. Vuonna 1987 tuli nuorten maailmanmestaruus. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1985.


title: Mikko Haapakoski

text: Haapakoski pelasi myös yhdet miesten MM-kilpailut vuonna 1993, mutta jäi ilman mitalia.


title: Mikko Haapakoski

text: Peliuran jälkeen Haapakoski siirtyi valmentamaan Kärppien junioreita. Hänestä tuli kaudella 2002–03 A-nuorten päävalmentaja. A-junioreiden valmennuksen jälkeen Haapakoski nousi aikuisten edustusjoukkueen kakkosvalmentajaksi Kari Jalosen rinnalle kaudeksi 2004–05. Haapakoski voitti Kärppien kakkosvalmentajana Suomen mestaruuden vuosina 2005, 2007 ja 2008. Hopeaa tuli vuonna 2009 sekä pronssia vuonna 2006.


title: Mikko Haapakoski

text: Haapakoskesta oli määrä tulla Kärppien edustusjoukkueen päävalmentaja kaudella , mutta siirtyi päävalmentajan tehtäviin jo kauden lopussa Matti Alatalon saatua potkut joukkueen vaisun menestyksen vuoksi. Marraskuussa 2010 Haapakoski sai potkut joukkueen huonon menestyksen vuoksi ja hänet korvasi Hannu Aravirta. Maaliskuussa 2011 Haapakoski teki vuoden mittaisen sopimuksen Mestiksessä pelaavan Joensuun Jokipoikien päävalmentajan pestistä. Jokipojat tiedotti maaliskuussa 2012 jatkosopimuksesta, jonka myötä hän jatkoi joukkueen peräsimessä kaksivuotisella sopimuksella aina kevääseen 2014 asti. Keväällä 2015 Haapakoski voitti A-nuorten Suomen mestaruuden TPS:n päävalmentajana.


title: Mikko Haapakoski

text: Jääkiekkoilija Lasse Pirjetä on Haapakosken serkku.


title: Clara Bow

text: Clara Gordon Bow () oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja yksi historian kuuluisimmista ja valovoimaisimmista mykkäelokuvan aikakauden tähdistä. Clara Bow nousi supertähteyteen 1920-luvulla, jolloin myös oli johtavia flapper-tyttöjä Colleen Mooren ja Louise Brooksin rinnalla. Termi ”flapper” viittaa 1900-luvun alussa uudenaikaisena pidettyyn naistyyppiin: koulutettuun, naimattomaan ja taloudellisesti omillaan toimeentulevaan nuoreen naiseen.


title: Clara Bow

text: Bow näytteli 46:ssä mykkä- ja 11:ssä äänielokuvassa vuosien 1922–1933 välillä. Monet hänen varhaisista elokuvistaan ovat kuitenkin kadonneet. Bow’ta pidetään ensimmäisenä amerikkalaisena ja 1920-luvun johtavana seksisymbolina, joka hänestä tuli vuoden 1927 elokuvan "Jokin" jälkeen. Sama elokuva loi myös termin ”The "It" Girl”, joka tarkoittaa hetken suosituinta seksikästä naistähteä, joista Bow oli alkuperäinen ja ensimmäinen. Bow oli Hollywood-näyttelijä, jonka jokainen elokuvastudio yritti saada tuotantoihinsa ja jonka elokuvia yleisö palvoi ja halusi nähdä lisää. Hän oli myös median suosikki. Tähteytensä huipulla Bow sai parhaimmillaan yli 45 000 ihailijakirjettä kuukaudessa.


title: Clara Bow

text: Bow vetäytyi hetkeksi elokuva-alalta avioiduttuaan vuonna 1931. Pari osti maatilan Nevadasta, jonne he muuttivat ja perustivat perheen. Bow’n viimeinen elokuva "Hoop-La" julkaistiin vuonna 1933. 1940-luvun lopussa hänellä todettiin skitsofrenia, jolloin hän joutui psykiatriseen hoitoon. Bow kuoli 60-vuotiaana syyskuussa 1965 sydänkohtaukseen unohdettuna suuruutena. Hänellä on elokuvaurastaan tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Clara Bow

text: Clara Bow oli naimisissa näyttelijä Rex Bellin kanssa vuodesta 1931, ja he saivat kaksi poikaa. Avioliitto päättyi Bellin kuolemaan vuonna 1962.