title: Pavel Rosa

text: Pavel Rosa (s. 7. kesäkuuta 1977 Most, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan 36 NHL-ottelua Los Angeles Kingsissa tehopistein 5+13=18. Rosa pelasi suurimman osan urastaan kuitenkin ympäri Eurooppaa Suomen, Venäjän, Ruotsin ja Sveitsin sarjoissa sekä viimeisimpänä Itävallan EBEL-liigassa kaudella 2014–2015. Eliteprospects.com -sivuston mukaan hänen vahvuuksiinsa kuuluu hyökkäyspään pelaaminen, maalintekotaidot, laukaus, pelisilmä ja luistelu. Rosan heikkouksiin kuuluu puolustaminen. Hän laukoo oikealta.


title: Pavel Rosa

text: Rosa on HC Litvínovin kasvatti. Hän debytoi seuran Extraliga-joukkueessa kaudella 1994–1995, jolloin Rosa sai tililleen kaksi runkosarja- ja yhden playoff-ottelun. Los Angeles Kings varasi hänet toisella kierroksella 50. pelaajana . Samana keseänä Rosan varasi myös QMJHL-joukkue Hull Olympiques koko .


title: Pavel Rosa

text: Siirryttyään QMJHL:ään Rosa voitti heti tulokaskaudellaan 1995–1996 sarjassa vuoden hyökkäävän pelaajan tulokkuuden, josta hän sai Michel Bergeron Trophyn keväällä 1996. Tehoisteitä hänelle kertyi runkosarjassa 116 (46+70) 61 ottelussa. Kaudella 1996–1997 Rosa pelasi huippukauden QMJHL:ssä. Hän voitti liigan (Jean Beliveau Trophy) ja koko katto-organisaation CHL:n (CHL Top Scorer Award) pistepörssin 153 pistellään sekä valittiin myös ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Rosa voitti kauden päätteeksi QMJHL:n mestaruuden, President's Cupin. Hän voitti myös koko CHL:n mestaruuden, Memorial Cupin. Rosa valittiin lopputurnauksen tähdistökentälliseen.


title: Pavel Rosa

text: Vuodet 1997–2000 Rosa pelasi hänet varanneen Los Angeles Kingsin organisaatiossa. Syksyn 1997 harjoitusleirillä Rosa sai päävamman, joka piti hänet sivussa lähes koko ensimmäisen sopimuskauden 1997–1998. Rosa pelasi sen aikana vain kaksi runkosarja- ja yhden playoff-ottelun IHL-joukkue Long Beach Ice Dogsissa sekä yhden AHL-ottelun Fredericton Canadiensissa. Hän debytoi NHL:ssä toisella sopimuskaudellaan 1998–1999, jolloin Rosa sai tililleen 29 NHL-ottelua tehden niissä tehot 4+12=16. Hän teki NHL-debyyttinsä 17. joulukuuta 1998 New York Islandersia vastaan. Rosa sai ottelussa jääaikaa 18.32 minuuttia. Hän avasi ottelussa myös maalitilinsä NHL:ssä heti kahdella osumalla. Seuraavalla kaudella 1999–2000 Rosa sai tililleen vain kolme NHL-ottelua.


title: Pavel Rosa

text: Kaudeksi 2000–2001 Rosa siirtyi Suomen SM-liigassa pelaavan Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 25+26=51, joilla Rosa sijoittui liigan maalipörssissä kahdeksanneksi ja jakoi pistepörssin kymmenennen sijan Bluesin Frank Banhamin kanssa. Kaudeksi 2001–2002 hän vaihtoi SM-liigaseuraa ja siirtyi Jokereihin. Kausi jäi Rosalle 46 ottelun mittaiseksi, mutta hän oli siitä huolimatta SM-liigan parhaimpia pelaajia. Rosa johti syyskaudella pitkään SM-liigan pistepörssiä ja Jatkoaika.com valitsi hänet viikon 38 parhaaksi pelaajaksi. Hieman lyhyempään kauteen sisältyi myös neljän ottelun pelikielto, jonka Rosa sai tammikuussa 2002 sivallettuaan TPS:n Pasi Petriläistä mailalla pohkeeseen ja huitoen Rob Sheareria käsille samassa ottelussa. Hän teki runkosarjassa kaikkiaan tehot 21+22=43 ja Rosa oli Jokereiden toiseksi paras pistemies. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.


title: Pavel Rosa

text: Kaudeksi 2002–2003 Rosa oli siirtymässä vuoden mittaisella sopimuksella Sveitsin Nationalliga A:n HC Ambrì-Piottaan. Heinäkuussa 2012 hän teki kuitenkin uuden, kaksivuotisen NHL-sopimuksen Los Angeles Kingsin kanssa. Rosa pelasi kauden 2002–2003 AHL-joukkue Manchester Monarchsissa, jonka toiseksi paras pistemies hän oli tehoilla 28+35=63. Pudotuspeleissä Rosa oli joukkueen paras maalintekijä ja hän jakoi sisäisen pistepörssin voiton Jared Aulinin kanssa. Kaudella 2003–2004 Rosa voitti koko AHL:n pistepörssin tehdessään 77 runkosarjaottelussa tehot 39+49=88. Hänet valittiin myös liigan toiseen tähdistökentälliseen.


title: Pavel Rosa

text: Rosa siirtyi kaudeksi 2004–2005 Venäjän Superliigassa pelanneen Dinamo Moskovan riveihin. Hän voitti kauden päätteeksi Venäjän-mestaruuden ja osallistui seuraavalla kaudella Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnaukseen, joka päättyi joukkueen voittoon. Kesken kauden 2005–2006 Rosa kuitenkin siirtyi Ruotsin Elitserieniin Timrå IK:n riveihin siirtorajan kynnyksellä. Rosa palasi Venäjälle kaudeksi 2006–2007, jolloin hänen edustama Avangard Omsk voitti pronssia. Rosa viihtyi joukkueessa vielä vajaat kaksi kautta. Kaudella 2008–2009 Rosa joutui jättämään Omskin ja hän pelasi kevään 2009 Elitserien-joukkue Rögle BK:ssa, joka taisteli sarjapaikan säilyttämisestä onnistuen siinä.


title: Pavel Rosa

text: Rosa palasi kaudeksi 2009–2010 SM-liigaan ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Oulun Kärppiin. Pavel Rosa sijoittui kolmanneksi pelaajien tekemässä valinnassa SM-liigan runkosarjan parhaaksi pelaajaksi keväällä 2010. Ykkönen oli Tapparan Jori Lehterä ja toinen Pelicansin Juhamatti Aaltonen. Hän oli kolmas myös runkosarjan pistepörssissä edellään vain Lehterä ja JYPin Juha-Pekka Hytönen. Rosa jakoi pistepörssin kolmannen sijan sekä ulkomaalaisten pistepörssin voiton Lukon Justin Morrisonin kanssa.


title: Pavel Rosa

text: Heikon kauden pelanneiden Kärppien Rosa oli joukkueen valopilkkuja ja paras pistemies tehoilla 19+32=51. Hän oli koko SM-liigankin pistepörssin kärkinimiä, vaikka pelasi vain 45 ottelua runkosarjassa. Rosa valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen. Pavel Rosan huhuttiin siirtyvän kauden jälkeen KHL:ään, mutta hän päätti lopulta jatkaa Kärpissä myös kauden 2010–2011. Rosa kuitenkin saapui Kärppiin vasta lokakuussa 2010 verotussyistä. Hänellä oli 22. lokakuuta asti kestävä lainasopimus Sveitsin National League A:ssa pelaavan Fribourg-Gottéronin kanssa.


title: Pavel Rosa

text: Rosa pelasi Sveitsissä hyvän alkukauden ja hän teki siellä 11 ottelussa tehot 6+11=17. Rosa johti välillä myös National League A:n pistepörssiäkin. Mediassa liikkui huhuja, että hän olisi ollut halukas jäämään Fribourgiin, mutta Kärpät kiistivät ne. Rosaa ei kuitenkaan nähty kärppäpaidassa vielä heti verorajan jälkeen, sillä hän loukkaantui pelatesaan Sveitsissä. Selkävaivoista kärsinyt Rosa palasi Kärppien kokoonpanoon lopulta Karjala-turnauksen jälkeen 16. marraskuuta 2010 otteluun Tapparaa vastaan. Hän teki lopulta 37 runkosarjaottelussa tehot 6+24=30, joilla Rosa oli Kärppien paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies maanmiehensä Petr Tenkrátin jälkeen.


title: Pavel Rosa

text: Kärpissä pelatessaan Rosa keräsi myös kyseenalaista mainetta. Kevään 2010 pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella hänen epäillään filmanneen jouduttuaan Bluesin puolustaja Joonas Rönnbergin taklaamaksi. Rosa talutettiin pois kaukalosta ja Rönnberg sai tilanteesta pelirangaistuksen, mutta Rosa palasi kuitenkin erätauon jälkeen kaukaloon ja teki ottelun 2–2 -tasoitusmaalin. Vuotta myöhemmin, kevään 2011 pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Rosa näytti ottelusarjan toisessa ottelussa rivoja käsimerkkejä Bluesin vaihtoaitioon ja hän sai tilanteesta ottelurangaistuksen. SM-liigan kurinpitäjä Sampo Liusjärvi tuomitsi Rosan yhden ottelun pelikieltoon. Rosan kausi päättyi tuohon Kärppien kauden toiseksi viimeiseen otteluun, mutta hän keräsi siinä myös tehot 2+1=3 ja palkittiin "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Rosa oli kahdella osumallaan Kärppien paras maalintekijä pudotuspeleissä.


title: Pavel Rosa

text: Kevään 2010 pudotuspeleissä Rosa teki historiallisen jatkoaikamaalin ratkaistessaan 3-4-voittomaalin ajassa 118.05 puolivälierien viidennessä ottelussa JYPiä vastaan. Ottelusta tuli SM-liigan kaikkien aikojen toiseksi pisin. Ainoastaan kevään 2001 pudotuspeleissä pelattu 124.41 minuuttia kestänyt HIFK – Ilves-ottelu oli kestänyt pidempään. Myöhemmin ennätys rikkoutui 15. maaliskuuta 2015 Lomarengas-kierroksella pelatussa ottelussa Ilves – HIFK, joka kesti peräti 134.14 minuuttia.


title: Pavel Rosa

text: Tammikuussa 2011 Rosa teki kaksivuotisen sopimuksen Fribourg-Gottéronin kanssa kaudeksi 2011–2012. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä 16 osumallaan. Kesken kauden 2012–2013, joulukuussa 2012 Rosa jätti Fribourgin yhteisymmärryksessä joukkueen kanssa. Hän teki viikkoa myöhemmin sopimuksen samassa liigassa pelaavan HC Luganon kanssa.


title: Pavel Rosa

text: Rosa palasi kaudeksi 2013–2014 kasvattajaseuraansa HC Litvínoviin marraskuun loppupuolelle asti ulottuneella sopimuksella. Tämän jälkeen hän siirtyi loppukaudeksi SM-liigajoukkue Pelicansiin. Joukkuetta valmensi Rosalle Kärpistä tuttu Hannu Aravirta. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan tšekkiläisjoukkue Orli Znojmoon. Rosan kausi jäi loukkaantumisen vuoksi kuitenkin vain 16 ottelun mittaiseksi. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2015.


title: Pavel Rosa

text: Rosa pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1996 sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1995, jolloin hän voitti turnauksen piste- ja maalipörssin tehoilla 8+3=11.


title: Pavel Rosa

text: Tšekin A-maajoukkueessa Rosa pelasi 26 ottelua tehopistein 7+7=14. Hän pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa Karjala-turnauksessa 6. marraskuuta 2001 Suomea vastaan ja teki ottelussa tehot 2+1=3.


title: Pavel Rosa

text: Kaudeksi 2016–2017 Rosa nimettiin Fribourg-Gottéronin apuvalmentajaksi Sveitsin A-nuorten sarjaan Elite Junior A:han.


title: Pavel Rosa

text: Rosalla on vaimo ja kaksi lasta. Hänen isoveljensä Stanislav on pelannut myös jääkiekkoa ammattilaisena.


title: Draudakon

text: Draudakon ("Draudacum") oli muinainen linnoitus antiikin Illyriassa, nykyisen Albanian alueella. Se oli yksi illyrialaisen "Penestae"-heimon keskuksista. Roomalainen historioitsija Livius kertoo makedonialaisten valloittaneen sen kolmannessa makedonialaissodassa talvella 169 eaa.


title: Martti Metsäketo

text: Martti Metsäketo (17. joulukuuta 1940 Iitti – 23. syyskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja laulaja. Hän on eräs eniten levyttäneistä suomalaisista studiomuusikoista.


title: Martti Metsäketo

text: Ensimmäiset keikkansa Metsäketo teki vuonna 1957 opiskellessaan puolustusvoimien soitto-oppilaskoulussa. Tanssimuusikkona hän työskenteli vuodesta 1958 lähtien tehden yhteistyötä muun muassa Rauno Lehtisen, Antti Hyvärisen, Pentti Lasasen, Kalevi Nyqvistin, Eila Pienimäen, Marion Rungin, Anita Hirvosen, Jari Sillanpään ja Eino Grönin kanssa.


title: Martti Metsäketo

text: Metsäketo esiintyi televisio- ja radio-orkestereissa 1960-luvulta lähtien. Hän oli multi-instrumentalisti, joka oli mukana levytyksillä laulajana sekä soittiminaan muun muassa saksofoni, bassokitara, huilu ja congarummut. Gramexin tilastojen mukaan Metsäketo oli mukana yli 4 000 levytyksellä, mikä tekee hänestä erään Suomen eniten levyttäneistä studiomuusikoista.


title: Martti Metsäketo

text: Metsäketo oli mukana myös lauluyhtyeissä Silhuetit, Fantastic Four ja Four Cats, Savonlinnan Oopperakuorossa 1992–1993, sekä Helsingin kaupunginteatterin musikaaleissa Cats ja My Fair Lady.


title: Martti Metsäketo

text:
Metsäketo oli vuodesta 1967 naimisissa puolisonsa Maija-Liisan kanssa. Heillä on kaksi lasta, Annika (s. 1971) ja Tomi (s. 1974).
Vuonna 2015 Metsäketo kertoi sairastavansa imusolmukesyöpää. Metsäketo on haudattu Malmin hautausmaalle.


title: Kari Töyrylä

text: Kari Töyrylä (s. 17. elokuuta 1956) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti Espoon Voittajia ja häntä valmensi Bo Grahn.


title: Kari Töyrylä

text: Töyrylä sijoittui kymmenenneksi sisäratojen MM-kilpailuissa Pariisissa 1985 tuloksella 17,93 m. Hän voitti urallaan kolme aikuisten maaottelukilpailua. Pohjoismaiden hallimestaruuskilpailuissa hän sai pronssia 1986 .


title: Kari Töyrylä

text: Kalevan kisoissa Töyrylä sai hopeaa Porissa 1983 ja Kajaanissa 1984. SM-pronssia hän sai Vaasassa 1986. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti vuosina 1978 ja 1985 .


title: Kari Töyrylä

text: Töyrylä liittyi yhdeksäntenä urheilijana 20 metrin kerhoon työnnettyään ennätyksensä 20,05 m Kauhajoella 2. heinäkuuta 1986.


title: Jarkko Haukijärvi

text: Jarkko Antero Haukijärvi (s. 10. kesäkuuta 1977 Tampere) on entinen suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti Tampereen Pyrintöä ja häntä valmensivat Paavo Hankala ja Matti Yrjölä.


title: Jarkko Haukijärvi

text: Haukijärvi sijoittui seitsemänneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sydneyssä 1996. Hän sai pronssia 22-vuotiaiden EM-kilpailuissa Göteborgissa 1999 tuloksella 19,15 m.


title: Jarkko Haukijärvi

text: Haukijärvi liittyi 16:ntena urheilijana 20 metrin kerhoon työnnettyään 20,20 m Eurajoella heinäkuussa 2000. Ennätyksensä 20,31 hän työnsi Suodenniemellä 26. elokuuta 2000. Kalevan kisoissa hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi Lahdessa 2000.


title: Jaroslav Balaštík

text: Jaroslav Balaštík (s. 28. marraskuuta 1979 Gottwaldov, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa Tšekin Extraligassa pelaavaa HC Zlíniä.


title: Jaroslav Balaštík

text: Balaštík aloitti uransa pääsarjatasolla Extraligassa kaudella 1997–98, HC Zlínissä, jossa hän pelasi kuuden kauden ajan, kunnes siirtyi kaudeksi 2002–2003 Jääkiekon SM-liigaan HPK:hon. Seuraaviksi kahdeksi kaudeksi Balaštík palasi taas tuttuun seuraan. Kaudella 2003–2004 hän voitti Zlínissä Tšekin-mestaruuden ja oli Extraligan paras maalintekijä sekä runkosarjassa (29 maalia) että pudotuspeleissä (9 maalia). Seuraavalla kaudella hän teki 30 maalia ja voitti maalintekijätilaston toistamiseen.


title: Jaroslav Balaštík

text: Kaudet 2005–2006 ja 2006–2007 Balaštík aloitti Pohjois-Amerikassa ja pelasi NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsissa kahden kauden aikana yhteensä 74 ottelua ja AHL-joukkue Syracuse Crunchissa 20 ottelua. Pelipaikkaa NHL:ssä ei löytynyt, joten Balaštík päätti siirtyä kesken kauden Ruotsin Elitserieniin HV71:n joukkueeseen. Yhden Ruotsin-kauden jälkeen Balaštík palasi taas HC Zlíniin. Palattuaan Zlíniin hän voitti jälleen maalitilaston tehtyään 29 maalia. Lopulta Balaštík edusti Zlíniä neljä kautta, ja kauden 2010–2011 hänet lainattiin toiseen tšekkiläisjoukkueeseen, BK Mladá Boleslaviin.


title: Alvesta

text: Alvesta on Alvestan kunnan keskustaajama Smålandin maakunnassa, Kronobergin läänissä. Vuoden 2010 lopussa Alvestassa oli 8 017 asukasta. Alvestassa kohtaavat Tukholma−Malmö- ja Göteborg−Kalmar/Karlskrona-rautatiet.


title: Alvesta

text: Rautateiden rakentamisen jälkeen Aringsåsin ja Alfvestan kylistä tuli tärkeä solmukohta. Sittemmin Aringsåsin maalaiskuntaan perustettiin taajaväkinen yhdyskunta (ruots. "municipalsamhälle"). Aringsåsin maalaiskunta muutettiin kauppalaksi 1.1.1945 ja sille annettiin asemapaikan perusteella nimeksi Alvesta. Vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä otettiin käyttöön yhtenäinen kuntamuoto ja muodostettiin nykyinen Alvestan kunta. Alvestan kunnan nykyinen vaakuna on vanha Alvestan kauppalan vaakuna.


title: Aneby

text: Aneby on samannimisen Anebyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 367 asukasta.


title: Arboga

text: Arboga on samannimisen Arbogan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västmanlandin läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 330 asukasta.


title: Arboga

text: Arboga oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki. Arbogan kaupunki oli yksi Ruotsin vanhimmista, sillä sen tiedetään olleen olemassa jo 1200-luvulla. Keskiajalla se oli yksi Ruotsin kuningaskunnan tärkeimmistä kaupungeista, ja siellä pidettiin myös maan ensimmäiset valtiopäivät (ruots. "riksdag").


title: Arboga

text: Arbogan kaupungin vaakuna on nykyään Arbogan kunnan vaakunana. Vaakunasta on olemassa myös vanhempi versio ilman tähtiä.


title: Arvika

text: Arvika on samannimisen Arvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 244 asukasta.


title: Arvika

text: Arvika oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Arvika

text: Arvika tunnetaan parhaiten vuosittain järjestettävästä Arvika Festivalista, jossa esiintyy kansainvälisiä artisteja.


title: Arvika

text: Rautatien rakentaminen 1871 sai aikaan kaupungin muuttumisen teollisuuskaupungiksi ja sijainti radan varrella on tärkeää nykyäänkin. Kaupunginoikeudet kunta sai 1911, vaikka aikaisemmin oli ollut käytössä jo jonkin aikaa nimi "Oscarsstad". Vuoden 1971 kuntauudistuksessa syntyi nykyinen Arvikan kunta, kun Arvikan kaupunki yhdistettiin maalaiskuntiin Brunskog, Stavnäs, Glava, Älgå ja Gunnarskog.


title: Bengtsfors

text: Bengtsfors on samannimisen Bengtsforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 080 asukasta.


title: Bengtsfors

text: Bengtsfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Bjurholm

text: Bjurholm on samannimisen Bjurholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 968 asukasta.


title: Bjuv

text: Bjuv on samannimisen Bjuvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 832 asukasta.


title: Bjuv

text: Bjuv oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Boden

text: Boden voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Bollebygd

text: Bollebygd on samannimisen Bollebygdin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 566 asukasta.


title: Bollnäs

text: Bollnäs on samannimisen Bollnäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 842 asukasta.


title: Bollnäs

text: Bollnäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Borlänge

text: Borlänge on samannimisen Borlängen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 41 734 asukasta.


title: Borlänge

text: Borlänge oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Borlänge

text: Borlänge on teollisuuskaupunki, jossa sijaitsivat Stora Kopparberg Bergslags AB:n (vuodesta 1985 Stora AB) terästehdas ja paperitehdas. Vuonna 1974 terästehdas siirtyi Wallenbergien hallitseman Storan omistuksesta osaksi tuolloin muodostettua valtiollista terästeollisuusyhtiötä SSAB Svenskt Stål AB. Stora jatkoi metsäteollisuusyhtiönä ja yhdistyi vuonna 1998 suomalaisen Enso Oy:n kanssa Stora Enso Oyj:ksi. Borlängessä sijaitseva paperitehdas (Kvarnsvedens pappersbruk) on nykyään Stora Enson suurimpia tuotantoyksiköitä. Borlängen terästehdas (Domnarvets Jernverk) kuuluu nykyään SSAB Tunnplåt AB -yhtiölle.


title: Borlänge

text:
Borlängen terästehtaaseen tuli vielä 1970-luvulla Suomesta runsaasti nuoria miehiä töihin.
Kunnassa asuu paljon suomalaisten siirtolaisten jälkeläisiä. Pakolaistaustaiset somalit sivuuttivat suomalaiset Borlängen suurimpana ulkomaalaisryhmänä vuonna 2009.


title: Borlänge

text: Borlängen vanhin urheiluseura on vuonna 1906 perustettu Domnarvets GoIF.


title: Boxholm

text: Boxholm on samannimisen Boxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 194 asukasta.


title: Boxholm

text: Boxholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Taajamassa on sijainnut Boxholmin ruukki ja nykyisin myös Boxholmin ruukkimuseo.


title: Bräcke

text: Bräcke on samannimisen Bräcken kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jämtlandin läänissä ja Jämtlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 651 asukasta.


title: Avista

text: Avista on tietovisamainen korttipeli, jonka valmistus lopetettiin 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Pelaajia voi olla kahdesta noin kymmeneen. Peli on alun perin julkaistu 1930-luvulla Yhdysvalloissa nimellä Quick Wit ja Ruotsissa nimellä Kvick. Peli julkaistiin myös Suomessa jo tuolloin.


title: Avista

text: Avista-korteissa on keskellä iso kirjain, esimerkiksi K. Kortin yläreunassa on kolme eri aihepiiriä. Pelissä on myös kolme eri vaikeusastetta, joiden mukaan aihepiiri määräytyy. Helpoimman vaikeusasteen aihepiiri on kirjoitettu sinisellä, keskivaikean mustalla ja vaikeimman punaisella. Ennen peliä valitaan vaikeusaste yhdessä pelaajien kesken.


title: Avista

text: Pelin alussa käännetään korttipakan päällimmäinen kortti kuvapuoli ylöspäin korttipakan viereen. Oletetaan, että ensimmäisessä kortissa vaikeutaso on helppo ja aihe vaikka huonekalu. Yksi pelaajista kääntää nopeasti pakasta kortin ja laittaa sen nykyisen päälle. Tässä juuri käännetyssä kortissa on keskellä iso L. Nyt pelaajat yrittävät nopeasti keksiä huonekalun, joka alkaa L-kirjaimella. Nopein arvaaja saa palkinnoksi kortin, josta aihe määräytyi (tässä tapauksessa ensimmäinen kortti). Seuraavaksi katsotaan aihe kortista, jonka keskellä oli L ja jatketaan kuten edellä. Korttipakan loputtua eniten kortteja kerännyt pelaaja voittaa.


title: Båstad

text: Båstad on samannimisen Båstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä Skånen ja Hallandin historiallisten maakuntien rajalla Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 961 asukasta.


title: Båstad

text: Båstad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Båstad on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon.


title: Dorotea

text: Dorotea on samannimisen Dorotean kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 543 asukasta.


title: Dorotea

text: Taajamassa sijaitsee Dorotean kirkko.


title: Eda

text: Eda on pientaajama, joka sijaitsee Ruotsissa Edan kunnassa Värmlannin läänissä. Vuoden 2010 lopussa siellä oli 74 asukasta. Paikkakunnalla sijaitsee Edan kirkko. Nimestään huolimatta Eda ei kuitenkaan ole kuntansa keskustaajama, vaan keskustaajamana toimii Charlottenberg. Kunnassa on myös Eda glasbruk -niminen taajama.


title: Ekerö

text: Ekerö on samannimisen Ekerön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 907 asukasta.


title: Enköping

text: Enköping on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Enköpingin kunnan keskustaajama. Enköping sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 21 121 asukasta vuoden 2010 lopussa.


title: Enköping

text: Enköping oli ennen tärkeä kauppapaikka ja satamakaupunki. Varhaisin maininta kauppapaikasta on vuodelta 1164, mutta jo pronssikaudella seudulla oli asutusta. Kirkoista päätellen Enköping on ollut jo keskiajalla merkittävä; kolmesta keskiaikaisesta kirkosta kaksi purettiin uskonpuhdistuksen jälkeen, jäljellä on yhä Vårfrukyrkan eli Mariankirkko. Muita huomattavia vanhoja rakennuksia ovat raatihuone vuodelta 1783, vanha pappila sekä Ekbergska gården. Torin suikulähde vuodelta 1958 on nimeltään "Neljä alkuainetta" ja sen on suunnitellut Nils Sjögren.


title: Enköping

text: Enköping tunnettiin pitkään piparjuuren viljelemisestään.


title: Enköping

text: Kaupungista käytetään usein slogania "Enköping - Sveriges närmaste stad" (Enköping - Ruotsin lähin kaupunki). Ilmaisu syntyi vuonna 1965, kun huomattiin, ettei millään muulla ruotsalaisella kaupungilla ole yhtä monta kaupunkia lähistöllään alle 120 kilometrin säteellä. Tukholmasta pääsee kaupunkiin 37 minuutissa, Västeråsista ja Uppsalasta alle 45 minuutissa. Lisäksi alle tunnin matkan päässä on kolme kansainvälistä lentokenttää.


title: Enköping

text: Enköping on Ruotsin poliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.


title: AS Marsa

text: Avenir Sportif de la Marsa () on tunisialainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1939. Sen kotistadion on Stade Abdelaziz Chtioui, joka sijaitsee La Marsassa. Alun perin joukkue tunnettiin perustamisen jälkeen nimellä Club Musulman.


title: AS Marsa

text: AS Marsalla on joukkue myös lentopallossa ja koripallossa.1980-luku


AS Marsa


title: Falkenberg

text: Falkenberg on samannimisen Falkenbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 20 035 asukasta.


title: Falkenberg

text: Falkenberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Falkenberg

text: Falkenberg sai kaupunkioikeudet vuonna 1432, mutta siihen aikaan sen nimi oli "Ätraby". Nimi Falkenberg tuli linnasta, joka rakennettiin Ätran-joen etelärannalle 1200-luvulla tanskalaisten hallitessa Hallandia.


title: Falkenberg

text: Falkenbergin Falkagård on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.


title: Filipstad

text: Filipstad on samannimisen Filipstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 022 asukasta.


title: Filipstad

text: Filipstadista tuli ensimmäisen kerran kaupunki vuonna 1611, mutta se menetti kaupunginoikeutensa vuoden 1694 tulipalon jälkeen. Toiset kaupunginoikeutensa Filipstad menetti 1970-luvun alun kuntauudistukseen myötä.


title: Flen

text: Flen on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Flenin kunnan keskustaajama. Flen sijaitsee Södermanlandin läänissä ja samannimisessä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 6 229 asukasta vuoden 2010 lopussa.


title: Flen

text: Kaupunkitaajama on kasvanut vuonna 1862 avatun rautatieaseman ympärille. Vuonna 1901 perustettiin Flenin taajaväkinen yhdyskunta, josta tuli kaupunki vuonna 1949.


title: Flanderin Brabant

text: Flanderin Brabantin naapuriprovinssit ovat Antwerpenin provinssi pohjoisessa, Limburg idässä, Liègen provinssi kaakossa, Vallonian Brabant etelässä, Hainaut'n provinssi lounaassa ja Itä-Flanderi lännessä. Lisäksi Brysselin pääkaupunkialue sijaitsee sijaitsee enklaavina Flanderin Brabantin sisällä.


title: Flanderin Brabant

text: Flanderin Brabant syntyi vuonna 1995, kun Brabantin maakunta jaettiin kolmeen osaan. Kaksi muuta osaa ovat Vallonian Brabant ja Brysselin pääkaupunkialue.


title: Flanderin Brabant

text: Flanderin Brabant, kuten koko Flanderi on virallisesti hollanninkielinen, mutta joissakin kunnissa asukkailla on oikeus saada kunnan palveluita ranskaksi. Näiden nk. fasiliteettikuntien asema ja tulevaisuus on keskeisiä kysymyksiä Belgiaa jakavassa kielikiistassa. Brysseliä ympäröivissä kuudessa fasiliteettikunnassa (Kraainem, Wezembeek-Oppem, Rhode-Saint-Genese, Wemmel, Linkebeek ja Drogenbos) ranskaa puhuu väestön enemmistö. Myös muissa Brysselin ympäryskunnissa asuu paljon ranskankielisiä ja ulkomaalaisia.


title: Flanderin Brabant

text: Flanderin Brabantissa on 65 kuntaa. Halle-Vilvoorden arrondissementissa sijaitsee niistä 35 ja Leuvenin arrondissementissa puolestaan 30.


title: Hippolyte Prévost

text: Hippolyte Prévost (1808 Toulouse – 1873 Pariisi) oli ranskalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.


title: Hippolyte Prévost

text: Prévost julkaisi kehittämänsä pikakirjoitusjärjestelmän vuonna 1827 teoksessa "Nouveau Système de Sténographie, ou Art d'écrire aussi vite que la parole". Hän toimi pikakirjoittajana ja vuodesta 1853 Ranskan parlamentin ylähuoneen pikakirjoituskanslian päällikkönä.


title: Hippolyte Prévost

text: Prévostin järjestelmä perustui Théodore Pierre Bertinin tekemään ranskankieliseen käännökseen Samuel Taylorin englantilaisesta järjestelmästä. Prévost pyrki kehittämään järjestelmää siten, että se sopisi paremmin ammattipikakirjoittajille.


title: Gävle

text: Gävle (aiemmin "Gefle") on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Gävlen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänin eteläosassa historiallisessa Gästriklandin maakunnassa. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Gävle sijaitsee Gävlejoen suulla Selkämeren länsirannikolla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 71 033 asukasta.


title: Gävle

text: Gävle on tärkeä satamakaupunki ja rautatieristeys sekä monipuolinen teollisuuskeskus. Teollisuuskeskus Sandviken kuuluu samaan talousalueesen. Gävlen keskustassa sijaitsee kahvipaahtimo, jonka Gevalia-merkkinen kahvi on Pohjoismaiden eniten myyty tonneissa mitattuna.


title: Gävle

text: Gävle on Norlannin vanhin kaupunki 1400-luvulta. Historiallisia rakennuksia ovat Gävlejoen pohjoisrannalla mm. Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1654) ja raatihuone (1780-luvulta), joen etelärannalla Gävlen linna (1583) ja Vasa-suvun linna.


title: Gävle

text: Gävle tunnetaan muun muassa joka vuosi ensimmäisenä adventtina pystytettävästä 13 metriä korkeasta olkipukista. Pukki on useana vuonna poltettu tai muuten tuhottu ilkivaltaisesti. Vuonna 2006 pukkia päätettiin varjella käsittelemällä se palonestoaineilla.


title: Gävle

text: Gävleläinen jääkiekkoseura Brynäs IF pelaa Ruotsin pääsarjassa SHL:ssä. Gävlessä toimii myös jalkapallon ja yleisurheilun mahtiseura Gefle IF. Seuran jalkapallojaosto Gefle IF Fotboll pelaa Allsvenskanissa.


title: Jällivaara

text: Jällivaara (, , ) on samannimisen Jällivaaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 449 asukasta.


title: Habo

text: Habo on samannimisen Habon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 883 asukasta.


title: Hallsberg

text: Hallsberg on samannimisen Hallsbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 122 asukasta.


title: Hallsberg

text: Taajama kuuluu Hallsbergin kunnan lisäksi pieniltä osin myös Kumlan kuntaan. Hallsberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Hedemora

text: Hedemora on samannimisen Hedemoran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 273 asukasta.


title: Hedemora

text: Hedemora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Hedemora

text: Hedemora sai kaupunkioikeudet 1446 ja se oli jo varhain Bergslagenin yksi tärkeimpiä kauppakeskuksia. Vuosina 1587–1902 Hedemorassa pidettiin valtakunnallisesti merkittävät Paavalinmessumarkkinat tammikuussa. Kaupunki kukoisti kupari- ja rautateollisuuden kulta-ajalla. Vuonna 1754 ja 1849 kaupungissa oli suuri tulipalo. Palosta säilyneitä merkittäviä rakennuksia ovat 1200-luvulla rakennettu Hedermoran kirkko sekä raatihuone, kaupunginhotelli ja Kustaa Vaasan apteekki 1700-luvulta. Paikkakunnalla on myös 1800-luvun alussa viljamakasiiniksi rakennettu teatterilato, jonka yläkerrassa on alusta asti ollut ja on edelleen toimivat teatteritilat. Teatterilato entisöitiin perusteellisesti 1940-luvulla.


title: Hofors

text: Hofors on samannimisen Hoforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 681 asukasta.


title: Hofors

text: Hoforsin väkiluku on ollut laskussa vuosikymmeniä. Enimmillään taajamassa oli yli 12 000 asukasta 1960-luvulla.


title: Härnösand

text: Härnösand on Härnösandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 556 asukasta.


title: Härnösand

text: Härnösand sai kaupunginoikeudet vuonna 1585 ja oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki. Härnösand on Västernorrlandin läänin pääkaupunki sekä merkittävä koulu- ja varuskuntakaupunki. Härnösand on Ruotsin pienin läänin pääkaupunki. Kaupungissa on syväsatama ja öljysatama. Sundsvall-Härnösandin lentoasema (Midlanda) sijaitsee Indalinjoen suussa.


title: Härnösand

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat raatihuone (1791), tuomiokirkko (1843), lääninmuseo Murberget ja Västanån ruukki. Luontokohteita ovat Västanån vesiputous (90 m) ja Vårdkasen vuori.


title: Hässleholm

text: Hässleholm on samannimisen Hässleholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 500 asukasta.


title: Hässleholm

text: Hässleholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Pohjois-Chungcheong

text: Pohjois-Chungcheong (, hanja 忠清北道) on yksi Etelä-Korean maakunnista. Se sijaitsee maan keskiosassa pääkaupunki Soulin eteläpuolella ja on Etelä-Korean maakunnista ainoa, jolla ei ole merenrantaa. Maakunta rajautuu lännessä Etelä-Chungcheongin maakuntaan ja Daejeonin metropolikaupunkiin, etelässä Pohjois-Jeollan, idässä Pohjois-Gyeongsangin sekä pohjoisessa Gangwonin ja Gyeonggin maakuntiin. Maakunnan asukasluku on 1 412 869 (vuonna 2010) ja pinta-ala 7 433,36 neliökilometriä. Sen pääkaupunkina toimii Cheongju.


title: Jokimukka

text: Jokimukka (luulajansaameksi "Jåhkåmåhkke", pohjoissaameksi "Johkamohkki", ) on samannimisen Jokimukan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 786 asukasta.


title: Jönköping

text: Jönköping on samannimisen Jönköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 89 396 asukasta.


title: Jönköping

text: Jönköpingin kaupunki perustettiin 18. toukokuuta 1284, ja se oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Jönköpingissä sijaitsee vuonna 1634 perustettu Götan hovioikeus. Jönköping on Kuopion ystävyyskaupunki. HV71 on Jönköpingissä toimiva jääkiekkoseura ja Jönköpings Södra IF vuodeksi 2006 Superettaniin ja 2016 Allsvenskaniin noussut jalkapallojoukkue.


title: Jönköping

text: Kaupunki tunnetaan lempinimellä "Smålandin Jerusalem" ().


title: Jönköping

text: Seuraavassa on lueteltu Jönköpingin ja Huskvarnan kaupunginosat:


title: Kungälv

text: Kungälv on samannimisen Kungälvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 768 asukasta.


title: Kungälv

text: Kungälvin kaupunki perustettiin vuonna 1612. Ruotsissa siirryttiin 1970-luvun alun kuntauudistuksessa yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin kaupungit virallisesti lakkautettiin.


title: Kumla

text: Kumla on samannimisen Kumlan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 062 asukasta.


title: Kumla

text: Kumla oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Kristinehamn

text: Kristinehamn on samannimisen Kristinehamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 839 asukasta.


title: Kristinehamn

text: Kristinehamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Kristinehamn

text: Kristinehamnissa on Picasson suunnittelema veistos, joka pystytettiin sinne 1965. Veistos on betonia ja 15 metriä korkea. Veistoksen taustalla oli Picasson ajatus, että joka maanosassa pitäisi olla pari hänen suurta veistostaan. Ensimmäinen tuli Kristinehamniin, sattumalta. Paikallinen taiteilija Bengt Olson oli Picasson ihailija. Hän tapasi Ranskassa Picasson kanssa työskentelevän norjalaistaiteilijan Carl Nesjarin ja vaati veistossuunnitelman nähtyään, että se pystytetään hänen kotikaupunkiinsa. Samaa veistosta havitteli New York, mutta Picasso suostui nähtyään kuvat sijoituspaikasta.


title: Kristinehamn

text: Ruotsalaisen kirjailijan Marcus Grahnin esikoisteos "Picasso valde också Kristinehamn" ei varsinaisesti kerro Picassosta eikä Kristinehamnista, vaan avioparista, jonka mies kadottaa vaimonsa ja yrittää löytää hänet. Kiintopiste on kuitenkin Kristinehamn.


title: Kungsbacka

text: Kungsbacka on samannimisen Kungsbackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 19 057 asukasta.


title: Kungsbacka

text: Kungsbacka oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Esa Viitasalo

text: Esa Viitasalo (s. 19. toukokuuta 1960) on entinen suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Karijoen Tapparaa ja häntä valmensi Mikko Paananen.


title: Esa Viitasalo

text: Viitasalo jäi karsintaan 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Bydgoszczissa 1979. Hän putosi loppukilpailusta myös Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hypättyään 16,03 m. Hän voitti kolme aikuisten maaottelukilpailua. Vuonna 1984 hän sai pronssia sotilaiden MM-kilpailuissa . Nuorempana Viitasalo kilpaili myös kymmenottelussa saavuttaen 20-vuotiaiden PM-hopeaa 1979 ja 1980.


title: Esa Viitasalo

text: Viitasalo voitti ulkoratojen aikuisten Suomen mestaruuden Porissa 1983 tuulituloksella 16,74, Kajaanissa 1984 (tulos 16,53), Lahdessa 1985 (15,72) ja Hämeenlinnassa 1988 ennätyksellään 16,62. SM-hopeaa hän saavutti Kuopiossa 1987 ja pronssia Vaasassa 1986.


title: Esa Viitasalo

text: Nykyään hän on liikunnanopettaja Variskan koulussa, Vaasassa.


title: Esa Viitasalo

text: w = myötätuulitulos


title: Huiskukertut

text: Huiskukertut ("Macrosphenus") on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttujen heimoon. Huiskukerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia.


title: UEFA-cupin kauden 2008–2009 lohkovaihe

text: UEFA Cupin kauden 2008–2009 lohkovaiheen arvonta suoritettiin 7. lokakuuta 2008. Ottelut alkoivat 23. lokakuuta ja loppuivat 18. joulukuuta 2008.


title: UEFA-cupin kauden 2008–2009 lohkovaihe

text: Joukkueet jaetaan kahdeksaan viiden joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan vain kerran. Jokaisen lohkon kolme parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon neljänneksi ja viidenneksi sijoittuvat putoavat pois.


title: UEFA-cupin kauden 2008–2009 lohkovaihe

text: Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:


title: UEFA-cupin kauden 2008–2009 lohkovaihe

text: "Pelien alkamisajat on Suomenajassa GMT+2"


title: Kustaa Kantelinen

text:
Kustaa Kantelinen (taiteilijanimi) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä.
Hän on vieraillut monella äänitteellä kitaristina ja sovittanut monia lauluja Kikka Laitiselle.
Kantelinen on ollut myös ääninäyttelijänä animaatiosarjoissa He-Man ja .


title: Laholm

text: Laholm on samannimisen Laholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 150 asukasta.


title: Laholm

text: Laholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Laholm

text: Laholm on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja Hallannin vanhin. Laholm perustettiin kaupungiksi 1200-luvulla, kun alue vielä kuului Tanskalle. Ruotsin ja Tanskan välisissä sodissa 1500- ja 1600-luvulla Laholm kärsi ja paloi useasti. Siltä ajalta on peräisin mm. Skottorpin linna. Laholmin tieverkosto on säilynyt keskiajalta, kuten myös vuonna 1225 rakennettu Laholmin kirkko.


title: Laholm

text: Laholm on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.


title: Landskrona

text: Landskrona on samannimisen Landskronan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 30 499 asukasta.


title: Landskrona

text: Landskrona oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Landskrona

text: Landskronan kaupunki perustettiin Skånen parhaaseen luonnonsatamaan poliittisesti tärkeälle paikalle, josta käsin Eerik Pommerilainen saattoi taistella Hansaliittoa vastaan. Paikalle perustettiin karmeliittaluostari 1410, englantilaiset saivat sen yhteyteen kauppaoikeudet 1412 ja varsinainen kaupunki sai kaupunkioikeudet 1413. Hansaliitto poltti Landskronan 1428.


title: Landskrona

text: Tyko Brahe asui Venin saarella nykyisen Landskronan kunnan alueella vuosina 1576-1597. Paikalla on hänelle omistettu museo ja rekonstruoitu observatorio.


title: Landskrona

text: Kaupunki teollistui varhain, mutta sen teollisuus on näivettynyt 1900-luvulla. Kaupungissa perustettiin Ruotsin ensimmäinen lentokonetehdas Thulin. Vuonna 1982 telakalta irtisanottiin 1 900 henkeä yhdellä kertaa Ruotsin historian suurimmassa joukkoirtisanomisessa. Landskrona yrittää houkutella asukkaikseen Helsingborgissa ja Malmössä työskenteleviä ihmisiä hyvien liikenneyhteyksien avulla.


title: Landskrona

text: Landskronan kaupunkikuvaa arvostetaan niin, että esimerkiksi vuonna 2017 kaupunki oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.


title: Laxå

text: Laxå on samannimisen Laxån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 064 asukasta.


title: Laxå

text: Laxå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Leksand

text: Leksand on samannimisen Leksandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 934 asukasta.


title: Lerum

text: Lerum on samannimisen Lerumin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 16 855 asukasta.


title: Lidingö

text: Lidingö on samannimisen Lidingön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 31 561 asukasta.


title: Lidingö

text: Lidingön kunnassa ja saarella sijaitsevat Lidingön lisäksi myös Brevikin ja Sticklinge udden taajamat. Koko Lidingön kunta oli aikaisemmin kaupunki.


title: Lidköping

text: Lidköping on samannimisen Lidköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 25 644 asukasta.


title: Lidköping

text: Lidköping sai kaupunginoikeudet vuonna 1446 Ruotsin silloiselta kuninkaalta Kristoffer Baijerilaiselta. Oikeudet säilyivät vuoteen 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Kuntaliitos toteutettiin kyseisessä "kuntablokissa" jo 1969, joten parin vuoden ajan koko Lidköpingin kuntaa pidettiin kaupunkina.


title: Ljusdal

text: Ljusdal on samannimisen Ljusdalin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 230 asukasta.


title: Ljusdal

text: Ljusdal oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Ljusdal

text: Kunnassa on Färilan lentotukikohta, ICAO: ESNF.


title: Ljusdal

text: Ruotsin heinäkuun 2018 suurten maastopalojen aikana Ljusdalissa oli Eskogenissa, Nötbergetissä ja Ängrassa paloalueita sekä pienpaikkakunta Kårbölessä, jossa on kuusikymmentä puolalaista palomiestä palon rajoituslinjalla. Kuusikymmentä ranskalaista majoittuivat Farilan koululle. Osaston varajohtana toimi Stephane Nisslé Maastotulipaloja sammutettiin lentokoneella ja helikoptereilla. 20. heinäkuuta 2018 Ljusdalissa paloja sammutti kaikkiaan 168 henkilöä.


title: Ljusdal

text: Kahdeksan päivän pyytämisen jälkeen lääninhallitus ilmoitti, että johtovastuu palon sammuttamisesta Ljusdalissa otti kunnalta valtio maanantaina 23. heinäkuuta 2018. Niin kunnan kuin Gävlestä tulleen lääninhallituksenkin pelastusjohdon johtopaikaksi muodostui Farilan koulu. Johtovastuun siirtymistä kunnalta valtiolle pidettiin tärkeänä mm. siksi, että Ljusdalissa ajauduttiin asukkaiden evakuoimiseen muualle kodeistaan, mikä edellyttää huollon kannalta pelkkää sammuttamista suurempia voimavaroja. t Maanantaina kunnassa vieraili myös Ruotsin puolustusministeri Peter Hulqvist Ruotsin puolustusvoimien avustusjohtajan, prikaatikenraali Urban Molinin kanssa. Ruotsin puolustusvoimilla oli yhteensä 500 henkeä avustamassa pelatustointa kaikissa kymmenissä maastopaloissa yhteensä.


title: Ludvika

text: Ludvika on samannimisen Ludvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 498 asukasta.


title: Ludvika

text: Ludvika oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Ludvikan taajama kuuluu pieniltä osin myös Smedjebackenin kuntaan.


title: Água viva, ajatuksen takana

text: Água viva, ajatuksen takana () on Clarice Lispectorin merkittävimpiin kuuluva, joskus jopa hienoimpana pidetty teos. Se ilmestyi 1973. Suomeksi teos ilmestyi vuonna 2000, ja sen suomentaja on Tarja Härkönen.


title: Água viva, ajatuksen takana

text: Kun kirja ilmestyi, se julistettiin heti mestariteokseksi. Brasilialainen kriitikko kirjoitti: ”Tällä teoksella Clarice Lispector herättää Brasiliassa parhaillaan julkaistavan kirjallisuuden masentavasta ja halventavasta horrostilasta ja nostaa sen universaalille kestävälle ja loistavalle tasolle.”


title: Água viva, ajatuksen takana

text: Entinen nunna Olga Borelli, joka noihin aikoihin astui Lispectorin elämään ja josta tuli hänen uskollinen avustajansa ja ystävänsä, muisteli:


title: Água viva, ajatuksen takana

text: Kriitikko Helena Sinervon mukaan Lispector pohtii kirjassa ”filosofisesti kirjoitusprosessia ja ilmaisee suoraan naisen ruumiillisuuteen vertautuvia esteettisiä pyrkimyksiä”. Lispector ja ehkä erityisesti tämä teos on vaikuttanut syvästi ranskalaisen filosofin Hélène Cixousin ajatteluun ja hänen käyttämiinsä käsitteisiin sukupuolieron poetiikka ja naiskirjoitus.


title: Água viva, ajatuksen takana

text: Teoksen päähenkilö on taiteilija, joka on luopunut maalaamisesta ja on ryhtynyt kirjoittamaan. Hän kirjoittaa entiselle rakastetulleen, mutta kirjoittaessaan hän etsii nyt-hetkeä, sitä mikä on rivien välissä, ei sitä mikä on näennäisesti sanottu. Kirjoittaminen on kirjan ”minän” mielestä kuin rakastelua, täydellistä, tarinaksi alistamatonta nyt-hetken kokemista. Teos on abstrakti ja filosofinen, ja se jää Sinervolle etäiseksi, sillä hän pohtii tehoaisivatko ”sortaviin rakenteisiin ja naisten ongelmiin [...] pikemminkin juuri naiskirjoituksen torjumat konstit: hyvin kerrotut tarinat”.


title: Lycksele

text: Lycksele (uumajansaameksi "Likssjuo", eteläsaameksi "Liksjoe") on samannimisen Lyckselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 513 asukasta.


title: Lycksele

text: Lycksele oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Malå

text: Malå on samannimisen Malån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 050 asukasta.


title: Malung

text: Malung on Malung-Sälenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 126 asukasta.


title: Malung

text: Maastohiihtäjä Stina Nilsson on syntynyt Malungissa.


title: Mariestad

text: Mariestad on samannimisen Mariestadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Vänernin itärannalla Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 15 591 asukasta.


title: Mariestad

text: Mariestad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Mariestadiin liitettiin Leksbergin maalaiskunta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin laajempi Mariestadin kunta, jonka keskustaajamana entinen Mariestadin kaupunki on siitä lähtien toiminut. Kaupungin entinen vaakuna on nykyään Mariestadin kunnan käytössä.


title: Mariestad

text: Entisen kaupungin aluetta vastaa Mariestadin seurakunta, johon liitettiin vuonna 2006 Leksbergin ja Torsön seurakunnat. Seurakunnan pääkirkko on Mariestadin tuomiokirkko, vaikka Mariestad kuuluukin Skaran hiippakuntaan.


title: Mariestad

text: Mariestadin halki kulkee Kinnekullebanan-niminen rautatie.


title: Mariestad

text: Kustaa Vaasan poika Kaarle-herttua eli myöhempi kuningas Kaarle IX perusti kaupungin vuonna 1583. Nimensä kaupunki sai herttuan vaimon Maria av Pfalzin mukaan. Kaupungin ja sittemmin Mariestadin kunnan vaakunassa esiintyy vesistöstä nouseva härkä. Vaakunan katsotaan viittaavan tapaukseen, jossa Maria av Pfalz näki härän nousevan Tidan-joesta Mariestadin kohdalla.


title: Mariestad

text: Mariestad on Kalmarin ohella toinen niistä Ruotsin kaupungeista, joissa on tuomiokirkko, mutta ei piispaa. Vuonna 1583 Värmlannin maakunnasta sekä Länsi-Götanmaan maakuntaan kuuluneista Vadsbon ja Vallen kihlakunnista muodostettiin niin sanottu superintendentuuri, jota johti superintendentiksi kutsuttu pappi. Superintendentin istuin sijoitettiin Mariestadiin. Järjestely päättyi vuonna 1647, jolloin Mariestadin superintendentuurin tilalle perustettiin Karlstadin superintendentuuri sekä Vallen ja Vadsnom kihlakunnat liitettiin takaisin Skaran hiippakuntaan. Vuonna 1772 Karlstadin superintendentuurista tuli Karlstadin hiippakunta.


title: Mariestad

text: Mariestad on ollut pitkään hallintokaupunki, jossa ovat sijainneet niin lääninhallitus kuin maakäräjäkunnan keskushallinto. Länsi-Götanmaan läänin muodostamisen yhteydessä huomattava osa niin valtion kuin maakäräjäkunnankin hallinnosta katosi Mariestadista.


title: Mariestad

text: Toisen maailmansodan jälkeen kaupungissa on ollut monta suurta teollisuusyritystä, kuten tulitikkujen valmistusta ja panimo. Kaupungin panimotausta elää vielä "Mariestads"-nimisessä olutmerkissä. Sitä valmistaa Spendrupin panimo, joka ei kuitenkaan sijaitse Mariestadissa.


title: Mjölby

text: Mjölby on samannimisen Mjölbyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 245 asukasta.


title: Mjölby

text: Mjölby oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Motala

text: Motala on samannimisen Motalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 29 823 asukasta.


title: Motala

text: Motala oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Motala

text: Kun Götan kanava rakennettiin 1810–1822, kasvoi kanavan varrelle useita pieniä yhdyskuntia. Kun Baltzar von Platen vuonna 1822 perusti Motalaan mekaanisen konepajan, AB Motala Verkstadin, alkoi taajama kasvaa voimakkaasti. Vuonna 1881 sai Motala täydet kaupunkioikeudet.


title: Motala

text: Tärkeitä työllistäjiä julkisen sektorin lisäksi ovat Electrolux, Dometic, Autoliv AB, AB Motala Verkstad, ContiTech Hycop ja Saab Underwater Systems.


title: Motala

text: Motalan radioasema valmistui vuonna 1927. Tämä asema oli suomalaisille tuttu, sillä se aloitti suomenkieliset lähetykset talvisodan alla. Suomenkielistä yleisradiotoimintaa Ruotsissa jatkaa nykyään Sisuradio. Nimi Motala on tuttu monelle vanhojen putkiradioiden taajuusvirittimen asemaluettelosta.


title: Saaren kansanpuisto

text: Saaren kansanpuisto on kansanpuisto Tammelassa Kanta-Hämeessä. Sen pinta-ala on 48 hehtaaria, ja vuodesta 1980 sen omistajina ovat olleet Tammelan kunta ja Forssan kaupunki. Kansanpuiston perusti yleiseksi virkistys- ja vapaa-ajanviettopaikaksi vuonna 1932 Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys Tammelan Saaren kartanolta vuokratulle maalle. Puistossa on järjestetty juhannusjuhlia vuodesta 1934.


title: Saaren kansanpuisto

text: Saaren Kansanpuisto sijaitsee Tammelan Saarensalmen rannalla Pyhä- ja Kuivajärvien välissä ja rajoittuu Kaukolanharjun maisemallisesti merkittävään, luonnonsuojelualueena suojeltuun harjujaksoon. Harjulla on kansanpuiston toimintaan läheisesti liittyvä Kaukolanharjun näkötorni, joka valmistui vuonna 1926.


title: Saaren kansanpuisto

text: Kansanpuiston omiin rakenteisiin kuuluvat Suujärven rantaan vuonna 1933 rakennettu ulkoilmateatteri ja vuonna 1948 valmistunut kesäisin ravintolana toimiva hirsirakenteinen kotiseututalo Lounais-Hämeen pirtti. Pirtin on suunnitellut arkkitehti Veikko Kyander, ja sen lasimaalaukset on tehnyt Tapani Lemminkäinen vuonna 1948. Kuivajärven ja Suujärven rannoissa ovat uimarannat. Puistoon liittyy myös Pyhä- ja Kuivajärvien välisen Saarensalmen ylittävä, vuonna 1923 valmistunut Saaren maantiesilta.


title: Saaren kansanpuisto

text: Saaren kartano ja kansanpuisto on Museoviraston vuonna 2009 julkistamassa inventoinnissa määritelty yhdeksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäroistöistä Suomessa.


title: Korpraalikertut

text: Korpraalikertut (Hyliotidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aiemmin heimon lajit on sijoitettu vaihtelevasti kerttujen, monarkkien, sieppojen tai afrikansieppojen heimoihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten perusteella ne muodostavat oman heimonsa. Korpraalikerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan vain yksi suku korpraalikertut ("Hyliota") ja kolme lajia.


title: Korpraalikertut

text: Korpraalikerttuja tavataan Saharan eteläpuoleisen alueen metsistä. Selästään ne ovat väriltään usein tummia ja vatsastaan vaaleita. Lajien ravintoa ovat hyönteiset.


title: Sprague Cleghorn

text: Sprague Horace "Peg" Cleghorn (11. maaliskuuta 1890 – 12. heinäkuuta 1956) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi 10 kautta National Hockey Leaguessa seuroinaan Montreal Wanderers, Toronto St. Pats, Montreal Canadiens, Boston Bruins ja Ottawa Senators. Cleghornin NHL-ura sisälsi 251 ottelua, joissa hän teki 84 maalia ja antoi 39 maalisyöttöä (123 tehopistettä). Rangaistusminuutteja hän keräsi peräti 489; varhaisen NHL:n mittapuullakin väkivaltainen Cleghorn voitti useana kautena jäähykuninkuuden.


title: Sprague Cleghorn

text: Kaikkiaan hänen ammattilaisuransa kattoi vuodet 1909 – 1929.


title: Per Olov Enquist

text: Per Olov Enquist (s. 23. syyskuuta 1934 Bureå, Skellefteå) on ruotsalainen kirjailija. Hän on yksi menestyneimmistä ruotsalaiskirjailijoista maailmalla, mm. Saksassa ja Ranskassa. Enquist on saanut tuotannostaan lukuisia palkintoja, muun muassa August-palkinnon kaksi kertaa, 1999 ja 2008.


title: Per Olov Enquist

text: Enquistin tunnetuimpia teoksia ovat "Livläkarens besök" ja "Boken om Blanche och Marie". Itävallan kirjallisuuspalkinnon myöntämisen yhteydessä kulttuuriministeri Claudia Schmied luonnehti hänen tuotantoaan:


title: Per Olov Enquist

text: Enquist kirjoitti kirjan Bureån synnytyssairaalassa vaihtuneiden lapsien tarinan teoksessaan "Kapteeni Nemon kirjasto". TV1 esitti dokumentin "Vaihtuneet vauvat", jossa myös Enquist kertoo oman tarinansa, koska yksi vaihtuneista lapsista oli hänen serkkunsa.


title: Vapaus johtaa kansaa (kappale)

text: Vapaus johtaa kansaa on CMX:n, Kotiteollisuuden ja 51koodia-yhtyeen Tuuliajolla 2006 -kiertueen yhteydessä julkaistu kappale ja single. Se oli neljä viikkoa Suomen virallisen singlelistan ensimmäisenä.


title: Vapaus johtaa kansaa (kappale)

text: Kappaletta ei esitetty kiertueella, mutta CMX on sittemmin esittänyt sitä omilla keikoillaan. Kappaleen sävelsi, sanoitti ja sovitti A. W. Yrjänä.


title: Nacka

text: Nacka on samannimisen Nackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa.


title: Nacka

text: Nacka ei varsinaisesti muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Nacka oli aikaisemmin kaupunki, kunnes 1970-luvun alun kuntauudistuksessa kaupunkinimitys otettiin pois käytöstä. Samalla aiempaan Nackan kaupunkiin liitettiin Boon maalaiskunta ja Saltsjöbadenin kauppala, jolloin muodostui nykyinen Nackan kunta.


title: Nordmaling

text: Nordmaling on samannimisen Nordmalingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 546 asukasta.


title: Nordmaling

text: Taajamassa sijaitsee Nordmalingin kirkko.


title: Norrtälje

text: Norrtälje on entinen kaupunki ja nykyinen Norrtäljen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Uplannin maakunnassa Tukholman läänin pohjoisosassa. Norrtälje on Tukholman läänin kaupungeista pohjoisin ja sijaitsee Roslagenissa, jonka pääkaupungiksi sitä joskus kutsutaan. Norrtälje sijaitsee noin 68 kilometriä Tukholmasta koilliseen ja on 72 kilometrin päässä Uppsalasta.


title: Norrtälje

text: Norrtäljenlahden luona on ollut kauppapaikka jo 1200-luvulla. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1622. Venäläiset polttivat kaupungin Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1719. 1700- ja 1800-lukujen matala puutaloasutus laittaa oman leimansa kaupunkiin nykyisin.


title: Norrtälje

text: Vuonna 1971 kaupungista tuli ympäröivien maalaiskuntien kanssa osa Norrtäljen kuntaa. Norrtäljessä sijaitsee yksi Ruotsin isoimmista vankiloista ja aiemmin myös eräs ilmatorjunnan suurimmista rykmenteistä.


title: Norsjö

text: Norsjö on samannimisen Norsjön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 051 asukasta.


title: Nykvarn

text: Nykvarn on samannimisen Nykvarnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 497 asukasta.


title: Nynäshamn

text: Nynäshamn on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Nynäshamnin kunnan keskustaajama. Nynäshamn sijaitsee Tukholman läänin eteläosassa Södermanlandin maakunnassa. Kaupunkitaajama sijaitsee Södertörnin niemimaalla Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 510 asukasta.


title: Orsa

text: Orsa on samannimisen Orsan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 308 asukasta.


title: Orsa

text: Taajamassa sijaitsee Orsan kirkko.


title: Oskarshamn

text: Oskarshamn on samannimisen Oskarshamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 258 asukasta.


title: Oskarshamn

text: Oskarshamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Oskarshamnissa on tärkeä satama, josta on muun muassa lauttayhteys Visbyhyn Gotlannin saarelle.


title: Piitime

text: Piitime () on samannimisen Piitimen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 913 asukasta.


title: Piitime

text: Piitime oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Piitime

text: Piitime on teollisuuskaupunki, jossa on säilynyt historiallista puutaloasutusta. Piitime onkin tunnettu kesä- ja matkailukaupunki. Siellä järjestetään mm. Piteå dansar och ler -festivaali ja Piteå Summer Games -niminen jalkapalloturnaus.


title: Piitime

text: Piitime on vanha kauppa- ja merenkulkupaikkakunta. Alueelta on löydetty kivi- ja pronssikautisia asuinpaikkoja. Ensimmäiset asukkaat olivat ilmeisesti saamelaisia ja kainulaisia. Myöhemmin 1200-luvulla alueelle saapuivat pirkkalaiset, joiden peruja ovat alueen suomalaisperäiset paikannimet. Ruotsalainen asutus on peräisin 1500–1600-luvuilta. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1621.


title: Piitime

text: Piitimen nähtävyyksiä ovat Öjebyn kivikirkko (alkujaan 1400-luvulta), puukirkko (1686), Strömnäskyrkan (1968), Infjärdenkyrkan (1973) ja Furubergskyrkan (1976) ja raatihuone (1830).


title: Pajala (taajama)

text: Pajala on samannimisen Pajalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 958 asukasta.


title: Pajala (taajama)

text: Talvisodan aikana 21. helmikuuta 1940 kello 12.46 ja 12.55 välisenä aikana Neuvostoliitto pommitti Pajalaa seitsemällä pommikoneella. Kylään pudotettiin 34 räjähdys- ja 100 palopommia, jotka aiheuttivat mittavaa tuhoa tiheään asutussa kylässä. Neljäsosa kylästä syttyi palamaan, mutta henkilövahingoilta säästyttiin. Kirkon ympäristöön putosi useita pommeja, mutta itse kirkko säästyi tuhoilta. Koulun liikuntasalin katon lävisti pommi, joka jäi kuitenkin suutariksi. Kylässä tuhoutui saha, josta ihmiset onnistuivat poistumaan ennen sen katon romahtamista. Pommitus tuhosi kokonaan yhden asuinrakennuksen ja navetan. Irtaimisto saatiin pääosin pelastettua palavista rakennuksista.


title: Pajala (taajama)

text: Pajalan apulaislääninviskaali raportoi pommituksesta kello 13.00 Luulajaan Norrbottenin läänin maaherralle ja vahvisti ylilentäneiden seitsemän koneen olleen venäläisiä. Ruotsin hallitus esitti illalla Neuvostoliitolle jyrkän vastalauseen Pajalan pommittamisesta. Edellisen kerran Neuvostoliitto oli pommittanut Pohjois-Ruotsia 14. tammikuuta 1940. Myöhemmin Neuvostoliitto selitti pommituksen syyksi suunnistusvirhettä ja pyysi anteeksi tapahtunutta.


title: Robertsfors

text: Robertsfors on samannimisen Robertsforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 004 asukasta.


title: Robertsfors

text: Taajamassa sijaitsee Robertsforsin ruukki.


title: Ronneby

text: Ronneby on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Ronnebyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itämeren rannalla Blekingen läänissä ja Blekingen maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 12 029 asukasta. Kooltaan Ronneby on Blekingen läänin kolmanneksi suurin taajama Karlskronan ja Karlshamnin jälkeen. Ronnebyn pohjoispuolella sijaitsee sitä pienempi Kallingen taajama, joka ei kuitenkaan ole kasvanut yhteen Ronnebyn kanssa.


title: Ronneby

text: Ronnebyn kaupunki oli myöhäiskeskiajalla Blekingen tärkein kaupunki ja 1800-luvulla suosittu kylpyläpaikka. Ronneby oli alun perin tanskalainen kaupunki, mutta se siirtyi Ruotsille Roskilden rauhassa vuonna 1658. Kuningas perui kaupunginoikeudet, ja määräsi asukkaat muuttamaan Karlskronaan perustettuaan sinne laivastotukikohdan. Kaupunginoikeudet palasivat vuonna 1882. Vuosien 1952 ja 1967 kuntauudistuksissa Ronnebyhyn liitettiin ympäröiviä maalaiskuntia, ja vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ronneby muuttui jälleen kunnaksi.


title: Rättvik

text: Rättvik on samannimisen Rättvikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 686 asukasta.


title: Sandviken

text: Sandviken on samannimisen Sandvikenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 965 asukasta.


title: Sandviken

text: Sandviken oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Sigtuna

text: Sigtuna on Ruotsin vanhin kaupunki ja yli 8 000 asukkaan taajama. Sigtuna sijaitsee Mälarenin lahden Sigtunafjärdenin rannalla Tukholman läänissä Keski-Ruotsissa. Aikaisemmin Sigtuna oli itsenäinen kaupunki, mutta nykyisin se kuuluu Sigtunan kuntaan. Vaikka Sigtuna onkin antanut nimensä koko kunnalle, niin kunnan keskustaajama on Sigtunaa huomattavasti suurempi Märsta.


title: Sigtuna

text: Sigtunan perusti Eerik Voittoisa 970-luvulla. Huomattavia rakennuksia ovat Pyhän Pietarin kirkon (piispankirkon) ja Pyhän Olavin kirkon rauniot (1100-luvulta) sekä vuonna 1237 perustetun dominikaaniluostarin yhteyteen vuonna 1255 valmistunut Pyhän Marian kirkko. Ruotsin (Sveanmaan) ensimmäinen piispanistuin oli Sigtunassa noin vuosina 1060–1130. Myöhemmin se siirrettiin Uppsalaan. Kaupungissa ja sen läheisyydessä on merkittäviä muinaisjäännöksiä ja museoita. Myöhempiä rakennuksia ovat muun muassa Venngarnin linna (1600-luvulta) ja raatihuone (1745). 1910-luvulla perustettiin nykyään hotelli- ja konferenssikeskusta ja kirjailijaresidenssiä tiloissaan ylläpitävä, arvopohjaltaan kristillinen Sigtuna-säätiö.


title: Skara

text: Skara on samannimisen Skaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 841 asukasta.


title: Skara

text: Skara on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja säilytti kaupunginoikeutensa 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Skarassa on sijainnut Skaran hiippakunnan piispanistuin vuodesta 1014. Skaran tuomiokirkko on Ruotsin suurimpia kirkkoja. Sen vanhimmat osat lienevät 1000-luvulta, mutta sen goottilainen perusasu juontaa 1300-luvulle. Nykymuotoonsa kirkko restauroitiin 1800-luvun lopulla.


title: Sollentuna

text: Sollentuna on samannimisen Sollentunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa.


title: Sollentuna

text: Sollentuna muodosti aikaisemmin oman taajamansa, mutta on sittemmin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa. Koko Sollentunan kunta oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Sorsele

text: Sorsele on samannimisen Sorselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 277 asukasta.


title: Sollefteå

text: Sollefteå on samannimisen Sollefteån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 562 asukasta.


title: Sollefteå

text: Sollefteå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Storfors

text: Storfors on samannimisen Storforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 337 asukasta.


title: Storfors

text: Storfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Storuman (täsmennyssivu)

text: Storuman voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Marsaxlokk

text: Marsaxlokk on yli 3 500 asukkaan kalastajakylä Maltan saaren kaakkoisosassa. Kylän nimi on muodostunut sisilian kielen satamaa tarkoittavasta sanasta "marsa" ja sirocco-tuulen paikallisesta nimityksestä "xlokk".


title: Marsaxlokk

text: Suuri osa Maltan kalastustoiminnasta on keskittynyt Marsaxlokkiin. Tyypillisiä saaliskaloja ovat tonnikala, kultamakrilli ja miekkakala. Nykyisin myös turismi on merkittävä elinkeino kalastuksen lisäksi.


title: Marsaxlokk

text: Marsaxlokkin alueella sijaitsee Maltan tärkein voimalaitos. Myös saaren suurin satama, Maltan vapaasatama, on kylän välittömässä läheisyydessä.


title: Harry Caray

text: Harry Caray (synt. Harry Christopher Carabina 1. maaliskuuta 1914 St. Louis, Missouri – 18. helmikuuta 1998 Rancho Mirage, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen urheiluselostaja, joka muistetaan erityisesti baseball -selostuksistaan.


title: Harry Caray

text:
Ennen uraansa radiossa Caray pelasi baseballia puoliammattilaisena. Työskenneltyään aluksi pienillä asemilla hän siirtyi St. Louisiin KMOX:lle, jolla hän toimi St. Louis Cardinalsien otteluiden selostajana 1945–1969. Riitaannuttuaan joukkueen omistajan kanssa Carey siirtyi Oaklandin kautta Chicagoon vuonna 1970, jossa hän selosti Chicago White Soxien ottelut seuraavan runsaan kymmenen vuoden ajan. Vuonna 1982 Carey siirtyi selostamaan Chicago Cubsien otteluita.
Harry Carey kuoli helmikuussa 1998. Huhtikuussa 1999 häntä esittävä patsas pystytettiin Chicago Cubsien kotistadionin edustalle.


title: Harry Caray

text: Harry Caray nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1989.


title: Olarin koulu ja lukio

text: Olarin koulu ja lukio on Espoon Olarissa sijaitseva matemaattis-luonnontieteellisesti painottunut noin 600 oppilaan ja opiskelijan oppilaitos. Koulun tiloissa toimii noin 250 oppilaan peruskoulun yläasteen koulu ja noin 370 opiskelijan lukio. Olarin koulu on erityisen tunnettu matemaatti-luonnontieteellisesistä luokistaan (LuMa). Olarin koulu ja Olarin lukio erosivat vuonna 2017 ja niistä tuli erilliset yksiköt.


title: Olarin koulu ja lukio

text: Olarin lukio perustettiin vuonna 1990 ja se siirtyi omaan rakennukseensa 1993, jolloin siellä aloitti lukion lisäksi myös yläkoulu. Matinkylän Iso Omenan lähelle oli suunnitteilla Suomen suurin lukio Meri-Matti, johon Olarin lukio siirtyisi. Meri-Matti oli tarkoitus rakentaa vuosina 2017–2019. Projekti laitettiin kuitenkin jäihin ja Olarin lukio aiotaan nyt siirtää Otaniemen Tietokylään vuoden 2019 syksyllä.


title: Olarin koulu ja lukio

text: Lukio sijoittui STT:n lukiovertailussa, jossa huomioidaan opiskelijoiden lähtötaso, keväällä 2013 sijalle 97 ja keväällä 2014 sijalle 170.. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) teki vuosina 2002–2013 tutkimuksen, jossa arvioitiin lukioiden laatua. Tutkimuksen mukaan julkisuudessa esitetyt erilaiset lukiovertailut ovat harhaanjohtavia, eikä lukioita voida luotettavasti asettaa paremmuusjärjestykseen niiden laadun perusteella.


title: Timrå

text: Timrå on samannimisen Timrån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Medelpadin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 443 asukasta.


title: Timrå

text: Timrå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Timrån taajama sijaitsee 13 kilometriä Sundsvallin kaupungista pohjoiseen, ja se on käytännössä Sundsvallin esikaupunki. Joskus keskustaajamasta käytetään nimeä "Vivsta centrum".


title: Timrå

text: Timrå on ollut Ruotsin suurimpia puuteollisuuspaikkakuntia. Indalinjoessa on Bergeforsen vesivoimala (teho 150 MW). Timrån kirkko on vuodelta 1796. Timrålainen jääkiekkojoukkue Timrå IK pelaa Elitserienissä eli Ruotsin korkeimmassa jääkiekkosarjassa.


title: Uumaja

text: Uumaja (, ) on Västerbottenin läänin pääkaupunki ja Uumajan kunnan keskustaajama. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 79 594 asukasta. Uumaja oli vuoden 2014 Euroopan kulttuuripääkaupunki yhdessä Riian kanssa.


title: Uumaja

text: Uumajan lentoasema sijaitsee noin viisi kilometriä keskustasta etelään, ja sieltä on useita lentoyhteyksiä muualle maahan. Uumajassa on oma jokisatama sekä ulkosatama (Holmsund). Lauttaliikenne Vaasaan lähtee Holmsundin satamasta, joka sijaitsee noin 15 kilometriä keskustasta etelään. Autolla noin 20km E12 tietä.


title: Uumaja

text: Uumaja on saanut nimensä Uumajanjoen mukaan, jossa sana "uuma" tarkoittaa jylisevää jokea. Uumaja sai kaupunginoikeudet vuonna 1622. Venäläiset polttivat kaupungin vuonna 1714 isonvihan aikana. Uudelleen se paloi 1888.


title: Uumaja

text: Keskustassa on raatihuonetta ympäröivä Raatihuoneentori (Rådhustorget). Torilta lähtevän Storgatanin varrella ovat muun muassa tiilikirkko (1894) ja lääninhallitus (1894). Muita nähtävyyksiä ovat maaseurakunnan kirkko (1508) ja Västerbottenin museo Gammlia. Uumajan lähistöllä on Arboretum Norr, Holmö-saaren luonnonsuojelualue ja Stornorrforsin kalliopiirrokset. Kaupungissa sijaitsee myös Volvo kuorma-autojen hyttitehdas sekä maailmankuulu kitaramuseo.


title: Uumaja

text: Kesäisin kaupungissa pidetään kamarimusiikki- ja jazzfestivaalit.


title: Uumaja

text: Uumajassa toimii kaksi yliopistoa: vuonna 1963 perustettu Uumajan yliopisto ("Umeå universitet") sekä Ruotsin maataloustieteellisen yliopiston kampus.


title: Uumaja

text: Uumajasta tulee maailman parhaisiin naisten jalkapalloseuroihin kuuluva Umeå IK, jonka riveissä pelasi muun muassa vuosina 2004–2008 Brasilian Marta. Kaupungista on kotoisin myös jääkiekkoseura IF Björklöven, joka on voittanut jopa Ruotsin-mestaruuden. Vuoden vaihteessa 2000 kaupungissa järjestettiin jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut.


title: Uumaja

text: Uumajan väestönkasvusta suuri osa selittyy muualta Ruotsista tulleilla Uumajan yliopiston opiskelijoilla. Kaupungin asukkaista merkittävä osa on opiskelijoita. Osa opiskelijoista jää Uumajaan.


title: Uumaja

text: Uumajan lentoasema sijaitsee Alvikissä. Öbackan Strandin alue on vasta rakenteilla.


title: Upplands Väsby

text: Upplands Väsby (aiemmin muodossa "Upplands-Väsby") on samannimisen Upplands Väsbyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 37 594 asukasta.


title: Vallentuna

text: Vallentuna on samannimisen Vallentunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 29 519 asukasta.


title: Vallentuna

text: Taajama kuuluu osittain myös Täbyn kuntaan.


title: Vansbro

text: Vansbro on samannimisen Vansbron kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 026 asukasta.


title: Vara

text: Vara on samannimisen Varan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 889 asukasta.


title: Vara

text: Vara oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Laura Cerón

text: Laura Ceron (s. 28. syyskuuta 1964 México, Meksiko) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten hoitaja Chuny Marquezina Teho-osasto-televisiosarjasta.


title: Vaxholm

text: Vaxholm on samannimisen Vaxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 857 asukasta.


title: Vaxholm

text: Taajama sijaitsee Vaxönin saarella. Vaxholm oli aikaisemmin kaupunki, kunnes Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon 1970-luvun alussa.


title: Vellinge

text: Vellinge on samannimisen Vellingen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 304 asukasta.


title: Vilhelmina (täsmennyssivu)

text: Vilhelmina voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vänersborg

text: Vänersborg on samannimisen Vänersborgin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 699 asukasta.


title: Vänersborg

text: Suurimpia työnantajia on Holmen paper -konserniin kuuluva Wargöns Bruk. Vänersborgin kaupunki sijaitsee Vänern-järven rannalla, ja se on perustettu 1641. Ruotsissa kaupungit lakkautettiin virallisesti 1970-luvun alun kuntauudistuksessa.


title: Vännäs

text: Vännäs on samannimisen Vännäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 118 asukasta.


title: Vännäs

text: Vännäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Vindeln

text: Vindeln on Ruotsin Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa sijaitsevan Vindelnin kunnan keskustaajama. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 333 asukasta.


title: Värmdö

text: Värmdö on saari ja entinen kunta Ruotsissa Tukholman läänissä ja Uplannin maakunnassa. Nykyään saari kuuluu pääosin laajempaan, mutta samannimiseen Värmdön kuntaan. Saaren länsiosa kuuluu Nackan kuntaan.


title: Värmdö

text: Värmdön entisen kunnan alueella sijaitsevia taajamia ovat Hemmesta, Skeppsdalsström, Kopparmora, Ängsvik, Värmdö-Evlinge ja Torsby. Alueella sijaitsee myös Värmdön kirkko.


title: Värmdö

text: Värmdö lähisaarineen on aikaisemmin muodostanut Värmdön pitäjän, josta on erotettu useita muita pitäjiä. Södra Ljusterö erotettiin vuonna 1631, Boo vuonna 1635, Möja vuonna 1638, Djurö vuonna 1683 ja Ingarö vuonna 1792. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjän kirkolliset tehtävät siirrettiin Värmdön seurakunnalle ja maalliset tehtävät Värmdön maalaiskunnalle. Vuonna 1902 Värmdöstä erotettiin vielä Gustavsberg, joka muodosti oman maalaiskunnan ja seurakunnan. Vindö lähisaarineen liitettiin Djurön kuntaan vuonna 1926. Vaxholmin kaupunkiin puolestaan liitettiin vuonna 1913 Rindö lähisaarineen sekä vuonna 1950 Tynningö ja Skarpö. Maalaiskunta muutettiin vuonna 1971 Värmdön kunnaksi ilman rajamuutoksia. Vuonna 1974 tehdyssä kuntaliitoksessa muodostettiin nykyinen Värmdön kunta, joka on huomattavasti aiempaa kuntaa laajempi.


title: Västervik

text: Västervik on samannimisen Västervikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 140 asukasta.


title: Västervik

text: Västervik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Ystad

text: Ystad on samannimisen Ystadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 350 asukasta.


title: Ystad

text: Ystad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Ystad

text: Ystadin nimi tulee sanasta "Viistatha" (myöhemmin "Ystathae"), joka on muinaispohjoismainen nimi uhripaikalle. Vanhimmat viitteet Ystadin kaupunginoikeuksista on 1200-luvun puolivälistä. Vuonna 1267 perustettiin Ystadiin fransiskaaniluostari, jonka yhteyteen rakennettiin Pyhälle Pietarille omistettu kirkko.


title: Ystad

text: Ystad on perinteisesti ollut Pohjoismaiden yksi tärkeimmistä yhdyskaupungeista Manner-Eurooppaan. Jo Tanskan vallan aikana yhteydet olivat vilkkaat, mutta erityisesti Ruotsin suurvaltakauden aikaan Ystad oli tärkeä linkki Ruotsin alusmaihin Pommerissa. Aina 1800-luvulle saakka Ystad oli yksi Ruotsin tärkeimmistä satamista, mutta kun rautatie "Södra Stambanan" vedettiinkin Ystadin sijaan Malmöhön, menetti Ystad nopeasti merkitystään. Toisaalta tämä kehitys merkitsi sitä, että ajanjaksona, jolloin usein vanhat rakennukset kaupunkien keskustoista hävitettiin uusien tieltä, Ystad ei kasvanut, eikä tämä kehitys päässyt kaupungissa vauhtiin. Siksi Ystadin keskustassa on edelleen suuri määrä hyvin vanhaa rakennuskantaa, joka juontaa juurensa aina keskiajalle saakka. Ystadin kaupunkikuvaa ristikkotaloineen arvostetaan niin, että esimerkiksi vuonna 2017 kaupunki oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista..


title: Ystad

text: Nykyään Ystad on satamakaupunki, josta on säännölliset matkustajayhteydet Bornholmille ja Puolaan.


title: Ystad

text: Henning Mankellin Kurt Wallander -sarjan romaanit tapahtuvat pääasiassa Ystadissa tai sen lähiympäristössä.


title: Åmål

text: Åmål on samannimisen Åmålin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9 065 asukasta.


title: Åmål

text: Åmål oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Kaupunginoikeudet sille myönsi 1. huhtikuuta 1643 kuningatar Kristiinan holhoojahallitus.


title: Åmål

text: Kaupunki alkoi kasvaa, kun sen kautta rakennettiin 1879 rautatie Bergslageniin. Taajaman vanhin rakennus on kirkko vuodelta 1669, jota käytettiin varastona, kun uusi kirkko valmistui 1809, 1960-luvulle saakka, kunne kunta osti rakennuksen ja kunnosti sen 1968. Se ei kuitenkaan ole enää kirkko, sillä siltä poistettiin kirkon status jo 1800-luvulla ja siellä järjestetään musiikkitapahtumia.


title: Åmål

text: Åmålissa on taidehalli ja vuosittain siellä järjestetään bluesfestivaali.


title: Åmål

text: Loimaa on Åmålin ystävyyskaupunki Suomessa.


title: Åre

text: Åre on taajama, joka sijaitsee Åren kunnassa Ruotsissa. Se sijaitsee Åreskutan-tunturin juurella ja on suosittu talviurheilupaikka. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 1 417 asukasta.


title: Åre

text: Åre on myös samannimisen entisen kunnan kirkonkylä. Entiset Åren pitäjä (vuoteen 1862), Åren maalaiskunta (1863–1970) ja Åren kunta (1971–1973) olivat kooltaan pienempiä kuin nykyinen Åren kunta, joka muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä Hallen, Kall, Mörsil, Undersåker ja Åre. Laajemman kunnan nimeksi tuli myös Åren kunta, mutta sen keskustaajamaksi päätyi Åren taajaman sijaan Järpen.


title: Åsele

text: Åsele on samannimisen Åselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 798 asukasta.


title: Åsele

text: Åsele oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Älmhult

text: Älmhult on samannimisen Älmhultin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kronobergin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 955 asukasta.


title: Älmhult

text: Älmhult oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppalana.


title: Älvdalen

text: Älvdalen on samannimisen Älvdalenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 810 asukasta.


title: Älvsbyn

text: Älvsbyn on samannimisen Älvsbynin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 967 asukasta.


title: Älvsbyn

text: Älvsbyn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Kyseessä oli Ruotsin pohjoisin ja Norrbottenin läänin ainoa kauppala. Taajama sijaitsee Piitimenjoen varrella.


title: Öckerö

text: Öckerö on samannimisen Öckerön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 488 asukasta.


title: Öckerö

text: Öckerön taajama sijaitsee samannimisellä Öckerön saarella, joka kuuluu Göteborgin pohjoiseen saaristoon.


title: Ödeshög

text: Ödeshög on samannimisen Ödeshögin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 572 asukasta.


title: Örebro

text: Örebro on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Örebron kunnan keskustaajama. Keskustaajama-aseman lisäksi Örebro on myös Örebron läänin pääkaupunki. Örebro sijaitsee Hjälmarenin länsipäässä kuuluen Örebron lääniin ja Närken historialliseen maakuntaan. Vuoden 2015 lopussa Örebron taajamassa oli 115 765 asukasta.


title: Örebro

text: Örebron kaupunki tunnetaan teksteistä jo 1200-luvulta, mutta kaupungin perustamiskirja on vasta vuodelta 1404. Alueella on kuitenkin asuttu jo ennen ajanlaskun alkua.


title: Örebro

text: Kaupunki on tärkeä kauppa- ja teollisuuskeskus. Kaupunki oli tärkeä kauppapaikka jo keskiajalla. Nykyään Örebrossa on paperi-, kone-, metalli-, kumi- ja elintarviketeollisuutta sekä tukkuliikkeitä. Örebrossa on muun muassa sisävesisatama,lentoasema sekä yliopisto. Örebron yliopistossa opiskelee noin 17000 opiskelijaa.


title: Örebro

text: Örebrossa on 41 kunnallista peruskoulua ja useita lukioita. Tämän lisäksi kunnassa on useita yksityisiä oppilaitoksia. Örebron kunnassa on kolme sairaalaa: Lindesbergin sairaala, Karlskogan sairaala sekä Örebron yliopistollinen sairaala (USÖ).


title: Örebro

text: Örebro kuuluu suomen kielen hallintoalueeseen. Suomenkielisillä on oikeus käyttää suomea asioidessaan Örebron kunnan virastoissa. Örebron Ruotsinsuomalainen Kielikoulu aloitti toimintansa syyslukukaudella 1994. Kunta tarjoaa myös muun muassa suomenkielisiä vanhustenhoitopalveluita. Örebrossa toimii myös Örebron Suomalainen seura.


title: Örebro

text: Kulttuurin harrastamiseen Örebrossa on runsaasti mahdollisuuksia: kunnassa on muun muassa kirjasto, teatteri, museoita ja konserttitalo. Ruotsin kamarinorkesteri on perustettu Örebrossa vuonna 1995.


title: Örebro

text: Kaupungin keskellä sijaitsee Örebron linna. Sen iästä ei ole varmaa tietoa, mutta jo 1300-luvulla on nykyisen linnan paikalla Svartån saarella ollut jonkinlainen suurempi linnoitus. Linna on saanut nykyisen ulkomuotonsa historiallisromanttisessa uudistuksessa 1800-luvun loppupuolella.


title: Örebro

text: Tunnettuja kaupunkilaisia ovat kirjailija Hjalmar Bergman (1883–1931) ja runoilija Lars Wivallius (1605–1669), joka kirjoitti kuuluisimmat runonsa myös vankilana toimineessa Kajaanin linnassa.


title: Örebro

text: Eräs Örebron merkittävimmistä nähtävyyksistä on vuonna 1958 valmistunut vesitorni Svampen (sieni). Kuten monet muutkin vesitornit, Svampen on samalla näköalapaikka, ja sen huipulla palvelee ravintola. Kun torni oli uusi, vieraili Saudiarabialainen prinssi kaupungissa ja näki vesitornin. Hänen käskystään Riadissa on Örebron Svampenin kopio.


title: Örebro

text: Toinen merkittävä nähtävyys on Wadköpingin ulkoilmamuseo, johon on kerätty puutaloajan taloja. Kun eteläistä keskustaa rakennettiin kivestä, purettavat puutalot siirrettiin Svartån rannalle Kaupunginpuistoon. Wadköping on saanut nimensä Hjalmar Bergmanin näytelmän mukaan.


title: Örebro

text: Örebron kaupunkitaajama on jaettu kuuteen Ruotsin kirkon evankelis-luterilaiseen seurakuntaan:


title: Örebro

text: Örebrosta on kotoisin urheiluseura Örebro SK, jolla on toimintaa useassa eri lajissa. Örebro SK Fotboll pelaa jalkapalloa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla ja Örebro SK Bandy jääpalloa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Naisten jalkapallossa Örebrosta on kotoisin naisjalkapalloseura KIF Örebro. Jääkiekossa kaupunkia edustaa Örebro HK.


title: Örnsköldsvik

text: Örnsköldsvik on samannimisen Örnsköldsvikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 28 991 asukasta.


title: Örnsköldsvik

text: Örnsköldsvik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Örnsköldsvik

text: Örnsköldsvikin kaupunki perustettiin kauppalana 1842 ja siitä tuli kaupunki 1894. Nimensä se on saanut maaherra Per Abraham Örnsköldiltä (1762–1769). Kaupunkitaajama sijaitsee noin 100 kilometriä Uumajasta lounaaseen. Kaupungin historiaan liittyy läheisesti "Mo och Domsjö AB" metsäteollisuuskonserni (nykyisin Metsä Board).


title: Örnsköldsvik

text: Kaupungissa on jääkiekkojoukkue "MODO Hockey" ja jalkapalloseura "Friska Viljor FC". MODO Hockey on tunnettu loistavana pelaajien kasvattajaseurana. Seuran kasvateista suurimmat tähdet ovat NHL-pelaajat Peter Forsberg, Markus Näslund, Samuel Påhlsson sekä kaksoset Daniel ja Henrik Sedin.


title: Östhammar

text: Östhammar on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Östhammarin kunnan keskustaajama. Östhammar sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin maakunnassa Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 534 asukasta.


title: Östhammar

text: Asiakirjoissa Östhammarin kaupunki on mainittu nimeltä ensi kertaa vuonna 1368. Jo tätä ennen se oli toiminut kauppapaikkana. Menneinä vuosisatoina silakanpyynti oli merkittävässä asemassa.


title: Ylikainuu

text: Ylikainuu () on samannimisen Ylikainuun kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 975 asukasta.


title: Khalkodon

text: Khalkodon oli kreikkalaisessa mytologiassa Abanteen kuningas, Elefenorin isä ja Alkyonen puoliso.


title: Khalkodon

text: Khalkodon taisteli ateenalaisia vastaan. Hänet surmasi Amfitryon Thebassa. Toisen tradition mukaan Khalkodon auttoi Heraklesta hyökkäyksessä Elistä vastaan ja sai surmansa taistelussa.


title: Riot (suomalainen yhtye)

text: Riot on suomalainen yhtye. Yhtye teki yhden pitkäsoiton vuonna 1996 ja vietti levytysrintamalla hiljaiseloa kunnes vuonna 2007 teki singlen "Rakkauden ruhtinaat".


title: Sinikoiratilapia

text: Sinikoiratilapia ("Cynotilapia afra") on afrikkalaisessa Malawijärvessä endeemisenä elävä kirjoahvenlaji. Lajia kasvatetaan myös akvaariossa ja siitä on lukuisia värimuunnoksia.


title: Sinikoiratilapia

text: Sinikoiratilapiat kasvavat noin 10 cm pitkiksi. Lajista on useita värimuunnoksia, joista yleisimmät ovat niin sanotut "Cobue", "Mbweca" ja Thumbin saaren muunnos. Cobue-muotoinen sinikoiratilapia on tyypillisesti vatsastaan hopeanharmaa ja selästään keltainen. Koko ruumiin alueella kulkee pystyjä sinisiä tai mustia viiruja. Toisinaan tavataan myös albiinoyksilöitä.. Mbweca-muotoinen kala on väriltään rusehtavan keltainen ja pystyviirut ovat mustat. Naaras voi olla jopa lähes täysin musta.. Thumbin saaren lähellä elävät yksilöt ovat pohjaväriltään mustia ja viirut ovat kirkkaansinisiä.


title: Sinikoiratilapia

text: Sinikoiratilapia käyttäytyy monia muita kirjoahvenlajeja rauhallisemmin muita kaloja kohtaan. Kalat saattavat kuitenkin olla aggressiivisia oman lajinsa edustajia kohtaan kutuaikanaan tai puolustaessaan reviiriään, joka on erityisesti koiraille tärkeä.


title: Sinikoiratilapia

text: Sinikoiratilapiat viihtyvät parhaiten vedessä, jonka lämpötila on noin 23–27 °C ja pH noin 8,0–8,5. Lajin luonnollinen elinympäristö on kivikkopohjainen, joten akvaarionkin olisi hyvä sisältää kiviä. Ravintonaan laji käyttää eläinplanktonia.


title: Tööt-Filmi

text:
Tööt-Filmi Oy oli suomalainen animaatioita tuottanut elokuvayhtiö. Yhtiön johtohahmo oli animaattori ja leikkaaja Antti Kari. Tööt-Filmi oli 1980-luvulla tietokoneanimaation pioneeri Suomessa. Yhtiö teki muun muassa Eino Leinon Helkavirsiin pohjautuvan kolmen lyhytelokuvan sarjan. Elokuvista tunnetuin on "Mennyt manner", joka palkittiin Valtion elokuvapalkinnolla vuonna 1982
. Se sai samana vuonna kunniamaininnan Tampereen elokuvajuhlilla sekä palkittiin sarjansa pääpalkinnolla Zagrebin kansainvälisillä animaatioelokuvan festivaaleilla.Elokuvaa varten tehtiin kolmiulotteinen linnan sali, joka oli aikanaan uraauurtava. Lyhyemmistä animaatioista tunnetuin lienee Ylen Tv-uutisten tunnusanimaatio, joka oli käytössä 1982–85.
Yhtiö teki myös erikoistehosteita pitkiin elokuviin, muun muassa Päivi Hartzellin vuonna 1986 ohjaamaan lastenelokuvaan "Lumikuningatar".


title: Heikki Vääräniemi

text: Heikki Vääräniemi (s. 21. joulukuuta 1969 Oulu) on entinen suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja häntä valmensivat Aulis Kairento ja Teemu Vääräniemi.


title: Heikki Vääräniemi

text: Vääräniemi sijoittui kahdeksanneksi Budapestin EM-kilpailuissa 1998 tuloksella 550 cm. Hän osallistui lisäksi Atlantan olympialaisiin 1996, Stuttgartin 1993, Göteborgin 1995 ja Sevillan 1999 MM-kilpailuihin sekä Helsingin EM-kilpailuihin 1994 pudoten joka kerta karsinnassa. Samoin kävi sisäratojen MM-kisoissa Torontossa 1993. Maaottelun seivashyppykilpailun hän voitti kaksi kertaa.


title: Heikki Vääräniemi

text: Vääräniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Lapualla 1995 (tulos 560 cm), Tampereella 1996 (550) ja Oulussa 1998 (561). SM-hopeaa hän sai Lappeenrannassa 1997 ja Seinäjoella 1999 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1992, Mikkelissä 1993 ja Tuusulassa 1994. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti Kuopiossa 1996 (tulos 560), Tampereella 1998 (546) ja Jyväskylässä 1999 (545) . SM-hopeaa hän sai Kuopiossa 1993.


title: Heikki Vääräniemi

text: Vääräniemi hyppäsi ennätyksensä 577 cm Helsingissä 24. elokuuta 1996.


title: Säkkijärvi (kylä)

text: Säkkijärvi eli Kontdratjevo () on Tienhaaran eli Seleznjovon maalaiskuntaan kuuluva maaseututaajama Venäjän Leningradin alueen Viipurin piirissä. Se sijaitsee noin 15 km Suomen nykyrajasta itään E18-valtatien pohjoispuolella. Asukkaita on noin tuhat.


title: Säkkijärvi (kylä)

text: Vuoteen 1940 Säkkijärvi oli Suomen Säkkijärven kunnan kirkonkylä Viipurin läänissä. Moskovan rauhansopimuksessa 1940 alue jäi rajan taakse. Jatkosodan jälkeen uudet vallanpitäjät nimesivät sen uudelleen 1948 ensin Uljanovkaksi, sitten Kondratjevoksi hävittäjälentorykmentin komentajan kaartineversti Pjotr Vasiljevitš Kondratjevin (1909–1943) mukaan.


title: Savannihemppo

text: Savannihemppo ("Crithagra citrinipectus") on eteläisessä Afrikassa elävä varpuslintulaji.


title: Savannihemppo

text: Linnun pituus on noin 11 cm. Koiraalla on sitruunankeltainen rinta ja otsa, naaraalta puuttuu keltainen väri ja sen siivellä erottuu kaksi kapeaa valkoista juovaa.


title: Savannihemppo

text: Savannihemppo on eteläisen Afrikan, Malawin, Mosambikin, Etelä-Afrikan, Sambian ja Zimbabwen pesimälaji. Eteläisen Mosambikin kannaksi arvioidaan 50 000 yksilöä. Pesimäajan ulkopuolella savannihempot kiertelevät parvina etsimässä ravintokasveja, usein yhdessä viiksihemppojen ("Serinus mozambicus") kanssa. Laji on suuresti riippuvainen erään palmun ("Hyphaene natalensis") esiintymisestä.


title: Savannihemppo

text: Savannihempot elävät etupäässä kuivilla savanneilla ja "Brachystegia"pensaikkomailla sekä puutarhoissa ja kylien reunamilla.


title: Savannihemppo

text: Pesintä tunnetaan puutteellisesti. Pesä voi olla palmun latvassa.


title: Savannihemppo

text: Savannihempot ovat pääasiassa siemensyöjiä kuten muutkin keltahempot.


title: Petri Peltoniemi

text: Petri Tapio Peltoniemi (s. 6. maaliskuuta 1970 Raahe) on entinen suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Raahen Vesaa ja häntä valmensivat Auvo Pehkoranta ja Rauli Pudas.


title: Petri Peltoniemi

text: Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sudburyssa 1988. Saman ikäluokan EM-kilpailuissa Varazdinissa 1989 hän oli viides. Splitin EM-kilpailuissa 1990 Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 540 cm. Helsingin EM-kisoissa 1994 hän oli kahdestoista ylitettyään 560. Barcelonan sisäratojen MM-kilpailuissa 1995 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 550. Tokion 1991 ja Stuttgartin 1993 MM-kilpailuissa hän putosi karsinnassa.


title: Petri Peltoniemi

text: Peltoniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Oulussa 1990 tuloksella 545 cm ja Helsingissä 1991 ylitettyään 535. SM-hopeaa hän sai Turussa 1989, Mikkelissä 1993, Tuusulassa 1994 ja Tampereella 1996 sekä pronssia Lapualla 1995 ja Lappeenrannassa 1997. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti Jyväskylässä 1994 tuloksella 538 ja Tampereella 1995 (tulos 550). SM-hopeaa hän sai Rovaniemellä 1997 ja Tampereella 1998 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1999.


title: Petri Peltoniemi

text: Peltoniemi hyppäsi ennätyksensä 571 cm Raahessa 20. heinäkuuta 1994.


title: Laura (televisiosarja)

text: Laura on Tuija Lehtisen kirjoihin perustuva nuorten televisiodraamasarja, joka esitettiin Yle TV1 -kanavalla joulun välipäivinä 2002 aamupäiväisin ja tammikuussa 2003 YLE TV2 -kanavalla iltapäivisin. Sarja on sittemmin esitetty uudestaan vuosina 2004, 2008 ja 2012. Pääosaa, Lauraa, esittää Oona Louhivaara.


title: Laura (televisiosarja)

text: "Laura" kertoo 13-vuotiaasta Laurasta ja hänen ystävästään Jennasta (Elina Mikkola), jotka aloittavat yläasteen. Heidän väliensä huononnuttua Jenna siirtyy Tauskin (Joni Virtanen) kaveriporukkaan.


title: Laura (televisiosarja)

text: Sarjalle ovat jatkoa sarjat "Laura kesäleirillä" ja "Laura kaupungissa". Myös nämä sarjat uusittiin vuoden 2008 marras-joulukuussa.


title: Béla Varga

text: Béla Varga (2. kesäkuuta 1888 – 4. huhtikuuta 1969) oli unkarilainen painin olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Tukholman olympialaisissa 1912 alle 82,5-kiloisten sarjassa. Painin MM-kisoissa hän voitti kultaa Wienissä 1910 yli 75-kiloisten sarjassa.


title: RTS-2 Index

text: RTS-2 Index oli Russian Trading Systemin toinen yleinenindeksi.


title: RTS-2 Index

text: Alla olevat osakkeet kuuluvat indeksiin 15.9.2008-12.12.2008. Viimeksi indeksiin on lisätty BLNG (OAO Belonin kantaosake), IRAO (OAO Inter RAO JeES Rossiin kantaosake), MRKP(OAO MRSK Tsentra i Privolžjan kantaosake), MVID (OAO Kompanija M.videon kantaosake) Indeksistä irrotettiin PKBAR (OAO Pivovarennaja kompanija Baltikan etuoikeutettu osake), SILV (OAO Silvinitin kantaosake) ja SNTZ (OAO Sinarskij trubnyj zavodin kantaosake).


title: Malbosc

text: Malbosc on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 147 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 21,43 neliökilometriä.


title: Viiksihemppo

text: Viiksihemppo ("Crithagra mozambica") on eteläisessä Afrikassa elävä peippolintu.


title: Viiksihemppo

text: Linnun pituus on 11–13 cm. Koiras on alapuolelta ja naamasta keltainen ja sillä on tumma viiksijuova. Naaraan keltainen väri on himmeämpää ja viiksijuova epäselvempi. Nuori lintu on naarastakin värittömämpi.


title: Viiksihemppo

text: Viiksihemppo on Saharan eteläpuolisen Afrikan pesimälaji. Pesimäajan ulkopuolella viiksihempot kiertelevät parvina etsimässä ravintokasveja, usein yhdessä savannihemppojen ("Serinus citrinipectus") kanssa. Viiksihemppo on yleinen pesimälintu ja sitä pidetään myös usein häkkilintuna.


title: Viiksihemppo

text: Viiksihempot elävät etupäässä harvakasvuisissa metsissä ja ihmisasutuksen tuntumassa.


title: Viiksihemppo

text: Lajin pesintä tunnetaan lähinnä vangittujen lintujen osalta. Kuppimainen pesä on puussa ja munia on tavallisesti kolme tai neljä. Vain naaras hautoo ja koiras ruokkii sitä haudonnan aikana. Haudonta kestää noin 13 päivää ja poikaset ovat lentokykyisiä 18 päivää vanhoina.


title: Viiksihemppo

text: Viiksihempot ovat pääasiassa siemensyöjiä kuten muutkin keltahempot.


title: Beat Zehnder

text: Beat Zehnder (s. 9. tammikuuta 1966 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläinen Sauberin Formula 1 -tallin manageri. Zehnder aloitti uransa Sauberilla mekaanikkona toimien tehtävässään vuodet 1989-1990. Vuodesta 1995 lähtien hän toiminut Sauber tiimin managerina.


title: Beat Zehnder

text: Harrastuksina hänellä on Hiihto ja Leijalautailu.


title: Monestier

text: Monestier voi tarkoittaa:


title: Merksplas

text: Merksplas on kunta Antwerpenin provinssissa Flanderissa Belgiassa. Kunta kuuluu Turnhoutin arrondissementtiin. 1. tammikuuta 2008 Merksplasissa oli 8 321 asukasta. Pinta-alaa kunnalla on 44,56 km² ja asukastiheys on 187 asukasta neliökilometrillä. Kunnan pormestarina toimii Frank Wilrycx.


title: Merksplas

text: Merksplasin naapurikunnat ovat Baarle-Hertog ja Alankomaille kuuluva Baarle-Nassau pohjoisessa, Turnhout idässä, Beerse etelässä sekä Rijkevorsel ja Hoogstraten lännessä. Merksplasista on matkaa Turnhoutiin seitsemän kilometriä, Hoogstrateniin 10 km ja maakunnan pääkaupunkiin Antwerpeniin 40 km.


title: Merksplas

text: Merksplasin ystävyyskunta on Grodzisk Wielkopolski Puolassa.