title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Ruttuvaari esiintyi teoksessa "Muumilaakson marraskuu". Ruttuvaari asui Muumitalossa Homssu Tuhdon, Mymmelin, Vilijonkan ja erään hemulin kanssa. Kirjan loppupuolella Ruttuvaari kävelee sateisessa metsässä ja menee talviunille, kun muut ovat vielä valveilla. Ruttuvaari on ryppyinen ja hän pukeutuu hiukan resuiseen naisten takkiin ja hattuun. Hänellä on kävelykeppi. Hän esiintyi myös "Outo vieras Muumitalossa" -teoksessa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Sanna on hahmo, joka esiintyy teoksessa "Vaarallinen matka". Sanna sai uudet silmälasit, jotka näyttivät maailman hänelle jännittävänä ja hieman pelottavana. Hän seikkailee Hemulin, Nipsun, Surkun sekä Tiuhdin ja Viuhdin kanssa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Sedrik on Nipsun pieni samettikoira. Sedrik esiintyy "Näkymätön lapsi" -teoksen tarinassa "Sedrik" ja sarjakuvissa. Nipsu antoi Sedrikin pois ja katui sitä. Nipsu sai Sedrikin kuitenkin takaisin, tosin ilman topaasisilmiä ja kaulapannan pientä kuukiveä.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Silkkiapina on teoksessa "Muumipeikko ja pyrstötähti" esiintynyt pieni puissa kiipeilevä apina.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Muumipeikko ja Nipsu näkevät silkkiapinan päärynäpuussa. Silkkiapina nauraa kovaa. Väriltään se on musta ja sen naama on paljon vaaleampi. Muumi ja Nipsu alkavat väitellä silkkiapinan kanssa ja he alkavat ajaa sitä takaa, kun se lähtee karkuun. Muumin ja Nipsun retken jälkeen kun Muumit ovat asettunet luolaan, he huomaavat viime hetkillä, että ovat unohtaneet silkkiapinan.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Muumipeikko lähtee etsimään silkkiapinaa ja löytää hänet. Muumipeikko lupaa antaa silkkiapinalle appelsiinin sitten, kun he pääsevät luolaan. He pääsevät sinne viime hetkellä turvaan, mutta silkkiapina ei ehdi saamaan appelsiiniaan. Kirjan lopussa Nipsu lähtee silkkiapinan kanssa katsomaan, ovatko ravut yhä paikoillaan.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Sosuli (ruots. Sås-djuret) on hahmo, joka esiintyi teoksessa "Muumipapan urotyöt". Hän on Nipsun äiti ja Hosulin vaimo.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma" -sarjassa Sosulin äänenä toimi Vuokko Hovatta.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tahmatassu on Tove Janssonin keksimä hahmo, joka esiintyy "Muumipapan urotyöt" -teoksessa. Aikansa seikkailtuaan Muumipapan ja kumppanien kanssa se palaa omiensa pariin. Tahmatassuja on suuri joukko, niin kuin hemuleitakin. "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Muumitalvi" (joka perustuu samannimiseen "Muumipeikko"-sarjakuvaan) Tahmatassu-niminen olio tulee Muumitaloon. Hänen äitinsä oli kuulemma lähettänyt hänet Muumeille, koska hänen itsensä oli vaikea kasvattaa niin kuritonta lasta. Tämä Tahmatassu oli harmaa, hänellä oli merimiestakki ja -hattu ja hän oli suunnilleen Myyn pituinen. Hän pitää syömisestä. Kukaan ei pidä hänestä Muumimammaa ja Muumipappaa lukuun ottamatta, koska hän paljastelee muiden salaisuuksia.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tahmatassun äänenä jakson "Muumitalvi" aikana Yleisradion dubbauksessa on Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Lauma tahmatassuja esiintyy "Muumipapan muistelmat" osion toisessa osassa. Nämä tahmatassut olivat keltaisia ja liikkuivat etanamaisesti madellen. Ne veivät Lastenorpokodin johtajattaren mukanaan, eikä niitä enää nähty.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Taikuri on salaperäinen mies, jolla on iso silinterihattu. Jos hattuun laittaa esimerkiksi lankaa, se muuttuu kasvavaksi köynnökseksi, ja munankuoret se muuttaa pilviksi, joilla voi lentää. Veden se muuttaa maukkaaksi mehuksi. Taikuri pystyy toteuttamaan minkä tahansa toiveen, mutta itselleen hän ei voi toivoa mitään. Hän ratsastaa pantterillaan avaruudessa keräillen suuria jalokiviä. Hahmo esiintyy "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksoissa "Taikurin hattu", "Taikurin taika", "Lampun henki", "Leija" ja "Satumainen smaragdi".


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Taikurin suomenkielisenä äänenä sarjassa "Muumilaakson tarinoita" toimii Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumien maailma"- sarjassa äänenä toimii Jarmo Koski. Tietokonepelissä "Muumit ja Taikurin hattu" äänenä on Esa Saario. Videopelissä "Muumit ja suuri syysjuhla" hänen äänenään on Sami Siitojoki.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Ti-ti-uu on hahmo, joka esiintyy novellissa "Kevätlaulu". Hän on metsässä asuva erittäin puhelias pikkuotus, joka pyytää Nuuskamuikkusta keksimään itselleen nimen. Ti-ti-uun ja Nuuskamuikkusen kohtaaminen sisältyy myös "Muumilaakson tarinoiden" jaksoon ”Kiirehdi, Nuuskamuikkunen”.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Ti-ti-uun äänenä Yleisradion dubbauksessa on Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Homssu Tuhto toimii kertojana viimeisessä Muumi-romaanissa Muumilaakson marraskuu, jossa Muumiperhe ei esiinny lainkaan. Tuhto (ruots. "toft") muistuttaa Tove-nimeä ja siitä johdettua "Tofslan"-nimeä, jolla Tove Jansson signeerasi taulujaan. Tässä kirjassa Homssu Tuhto toimiikin kirjailijan alter egona. Tuhto on miespuolinen, mutta androgyyni hahmo. Tuhto asuu teoksessa Muumitalossa Ruttuvaarin, Vilijonkan, erään hemulin ja Mymmelin kanssa sillä aikaa kun Muumit ovat poissa. Kirjan alussa Tuhto nukkuu hylätyssä veneessä.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tuhto esiintyy myös "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa jaksoissa "Majakka" ja "Majakka syttyy". Hänen oli ollut tarkoitus matkustaa Muumilaaksoon, mutta myrsky yllätti hänet. Kalastaja pelasti hänet ja siitä lähtien hän on asunut tämän kanssa salaperäisellä majakkasaarella. Hän ei kuitenkaan esiinny kirjassa "Muumipappa ja meri". "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa hänellä on lyhyet, ruskeanpunaiset hiukset ja pitkä harmaa takki. Sarjassa Tuhton ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Katja Aakkula.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tuittu esiintyy teoksessa "Kuka lohduttaisi Nyytiä?". Tuittu on vaarassa joutua Mörön ruoaksi, mutta Nyyti pelastaa hänet ja heistä tulee ystävät. Tuittu kirjoitti pullopostia, jonka Nyyti löysi merestä kirjan puolivälissä.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tulppaana esiintyy ensimmäisessä Muumi-teoksessa "Muumit ja suuri tuhotulva". Tulppaana on nainen, jolla on kirkkaansiniset, jalkoihin ulottuvat hiukset. Hän asui suuressa tulppaanissa, jolla Muumimamma, Muumipeikko ja Nipsu valaisivat tietä metsässä etsiessään Muumipappaa. Hän halusi auttaa heitä. Kesken etsintöjen Tulppaana jää kuitenkin asumaan nuoren punatukkaisen miehen kanssa torniin, joka oli tehty puhtaasta kullasta ja jonka ylin kerros oli lasia.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tähtitieteilijä esiintyy teoksessa "Muumipeikko ja pyrstötähti". Muumipeikko, Nipsu ja Nuuskamuikkunen tulevat Yksinäisten vuorten tähtitorniin, jossa ensimmäinen tähtitieteilijä sanoo vihaisena, ettei hänellä ole aikaa. Ystävykset menevät toisen tähtitieteilijän luokse ja tämä suostuukin näyttämään heille pyrstötähden kaukoputkella. Tähtitieteilijä on kirjassa pitkä ja parrakas ja hänellä on silmälasit. Tähtitieteilijät polttavat tupakkaa tähtitornissaan ja elävät siellä omaa elämäänsä. Tähtitieteilijä esiintyi myös teoksessa "Outo vieras Muumitalossa" (1980), jossa hän pitää yöllisiä neuvotteluja Ruttuvaarin kanssa. Tähtitieteilijä on tässä kirjassa lähes samannäköinen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Tähtitieteilijä esiintyy myös "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvassa. Tässä hänellä on pitkä valkoinen tukka ja muhkeat viikset. Nipsu pyytää häntä kertomaan pyrstötähden tulosta ja saa katsoa sitä ensimmäisenä kaukoputkella, vaikka arasteleekin ensin. Elokuvassa ensimmäisen tähtitieteilijän ääninäyttelijä on Markku Huhtamo ja toisen Pertti Koivula.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Vilijaana on hahmo, joka esiintyy teoksessa "Vaarallinen juhannus" ja "Muumilaakson tarinoita" -televisiosarjan jaksoissa "Kadonneet lapset" ja "Jälleen yhdessä". Hänen tätinsä on teatterin siivooja Emma. Vilijaana, Muumipeikko ja Niiskuneiti joutuivat vankilaan, sillä heidän luultiin repineen irti kieltotauluja puistosta. Todellisuudessa lainrikkojat olivat kuitenkin Nuuskamuikkunen ja Pikku Myy. Poliisin serkku vapautti Muumipeikon, Niiskuneidin ja Vilijaanan kun he kertoivat tälle totuuden, ja hän uskoi sen hyvin ja sen jälkeen hän vei heidät kohti teatteria. Vilijaana on lajiltaan vilijonkka. Kirjassa Vilijaana odottaa vieraakseen enoaan ja hänen rouvaansa, mutta he eivät saavu.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Vilijaanan ääninäyttelijä on Yleisradion versiossa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Ötökkä Salome on teoksessa "Taikatalvi" esiintynyt pieni nainen. Se tulee asumaan talvena uimahuoneelle, jonka komerossa asustaa myös Surku-koira. Salome asuu Muumien merenvahasta tehdyssä koristeraitiovaunussa. Salome on hyvin surullinen, koska hän haluaisi kuulla torvisoittoa ja torvea soittavalla hiihtäjä-Hemulilla ei ole aikaa ja kukaan ei huomaa. Salome on myös surullinen, koska Muumit ovat heittäneet kaikkea rojua raitiovaunuun vuosien varrella ja Salome on liian hienovarainen raivatakseen ne pois. Lopulta Salome lähtee Reippailija-Hemulin ja Surkun kanssa pois. Animaatiosarjan jaksossa "Talven vieraita" esiintyy Reippailija-Hemuli ja Surku-koira, mutta ei Salomea.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Muumipeikko pelastaa tiikerit" esiintyy joukko eläintarhan miehiä, joista kaksi ensimmäistä nähdään ensimmäisen kerran laivassa, johon Muumipeikko ja Niiskuneiti pakenevat isokokoista pytonkäärmettä. Miehet laivassa yrittivät vangita Muumipeikon ja Niiskuneidin, koska luulivat heidän olevan virtahepoja. He onnistuivat kuitenkin pakenemaan. Myöhemmin laiva rantautuu lähelle Muumilaakson rantaa, ja miehet soutavat pienellä soutuveneellä maihin. He aloittavat eläintarhan eläinten etsimisen Muumitalon ympärille kasvaneesta viidakosta. Vähän ajan kuluttua yksi eläintarhan miehistä huomaa käärmeen pilkistävän Muumitalon savupiipusta, ja sitten he yrittävät tunkeutua Muumitaloon sisälle hakemaan eläimiä pois. Muumit puolustavat kotirauhaansa, eivätkä päästä miehiä sisälle. Pian Pikku Myy ja Poliisimestari saapuvat paikalle. Poliisimestari kehottaa miehiä häipymään Muumilaaksosta ennen kuin hän pidättää ne mellakoinnista. Myöhemmin Muumit vievät eläimet takaisin eläintarhaan, ja siellä heidätkin teljetään häkkiin. Häkissä heidän ei tarvinnut kuitenkaan virua pitkään, kun Nuuskamuikkunen, Hemuli, Pikku Myy ja Eläintarhan johtaja tulevat vapauttamaan heidät. Eläintarhan mies pyytää nöyrimmästi anteeksi Muumeilta, ja antaa heille kukkia sovittelulahjaksi. Nuuskamuikkunen, Myy ja Hemuli olivat käyneet tiedeakatemiassa, ja saaneet todistuksen tiedeakatemian presidentiltä, etteivät Muumit ole virtahepoja.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Eläintarhan miesten ääninä em. sarjassa olivat Yleisradion dubbauksessa muun muassa Eero Ahre, Matti Ruohola ja Timo Torikka. Eläintarhan johtajaa ääninäytteli Tapio Hämäläinen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: MTV:n dubbauksessa eläintarhan miehiä ääninäytteli Markus Bäckman, Jon-Jon Geitel ja Ilkka Villi. Eläintarhan johtajaa ääninäytteli Markus Bäckman.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Herra Virkkunen esiintyy Vaarallinen Talvi sarjakuvassa, jossa hän yrittää houkutella muumiperheen jäseniä mukaan erilaisiin talviurheilulajeihin. Hahmo esiintyy myös Arabian talvinuotio mukissa, jossa Virkkunen istuu nuotion ääressä Muumipapan kanssa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Hosuli (varhaisemmissa suomennoksissa Sottuli) on Sosulin ja Hosulin toinen poika (eli Nipsun veli). Hän muistuttaa hyvin paljon isäänsä: Hän asuu sinisessä kahvipurkissa ja keräilee nappeja isänsä tavoin, ja on ulkonäöltään oikeastaan täysin saman näköinen kuin isänsä. Hosuli esiintyy muutamassa Muumipeikko-sarjakuvassa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Houska on hahmo, johon Nipsu rakastuu. Hän esiintyy Lars Janssonin sarjakuvassa "Nipsu rakastuu" sekä siihen perustuvassa samannimisessä "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa. Houska ei anna vastakaikua Nipsulle, vaan pikemminkin ärsyyntyy tähän. Houska auttaa mehiläisiä hakemalla Muumitalon kellarista hunajapurkin ja rikkomalla sen. Houska auttaa myös muurahaisia, persiljoja, kukkia ja lintuja. Houskalla on pitkä nenä, punaisella rusetilla kiinni olevat keltaiset hiukset sekä leninki yllään


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoissa" Houskan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Kitinä ja Narina ovat kaksi orpolasta, jotka Niiskuneiti hankkii orpokodista hoidettavikseen sarjakuvatarinassa "Muumipeikko ja orpolapset". He ovat kauhukakaroita, jotka tekevät jatkuvasti kepposia ja hajottavat paikkoja Muumitalossa. Koska Muumit eivät koskaan suutu heihin eivätkä kiellä heiltä mitään, he lopulta kyllästyvät ja karkaavat takaisin orpokotiin.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Hahmot esiintyvät myös kyseiseen sarjakuvaan perustuvassa "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Äidinrakkaus" nimillä Nips ja Naps. Animaatiossa heidät löytää Muumimamma Muumitalon portailta pyörtyneenä. Koska Niiskuneiti oli koko edellisen yön lukenut äidinrakkaudesta kertovaa kirjaa, intohimo olla äiti heräsi hänessä. Hän siis otti lapset huostaansa. Nips ja Naps tekevät kepposia alituiseen. He muun muassa katkaisivat Muumipapan riippukeinun narun tämän lukiessa siinä kirjaa. Lisäksi Nips, Naps, Muumipeikko ja Pikku Myy ajautuvat mutasotaan. Tämän seurauksena Muumitalon kuisti on läpikuultaan mudassa. Kaikki "sotilaat" passitetaan siivoamaan kuisti. Tällä välin Poliisimestari ja Nipsin ja Napsin äiti etsivät hänen lapsiaan. Löydettyään heidät äiti pyörtyy, ja suuttuu lapsille, koska he olivat karanneet kotoaan aiemmin. Lapset pinkoivat pakoon äiti perässään.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoissa" Yleisradion dubbauksessa Nipsin ääni on Marja Packalén, Napsin Ulla Tapaninen ja heidän äitinsä Leena Uotila.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: MTV:n dubbauksessa heidän nimensä ovat "Kitinä ja Narina" ja Kitinän ääni on Katja Aakkula, Narinan Ella Pyhältö ja heidän äitinsä Carla Rindell.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Launo on Poliisimestarin veljenpoika. Hän esiintyy Lars Janssonin sarjakuvassa "Poliisimestarin veljenpoika" sekä siihen perustuvassa samannimisessä "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa. Launo aiheutti paljon päänvaivaa Poliisimestarille. Hän pidätti Muumilaakson asukkaita pienistä asioista: oksien keruusta, onkimisesta yms. Lopulta Launo lähti Poliisiylitarkastajan kanssa pois Muumilaaksosta muihin tehtäviin.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Sarjassa Launon ääni on Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Mabel on rouva Vilijonkan kotiapulainen, joka on esiintynyt ainoastaan Janssonin Muumipeikko-sarjakuvissa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Mabelin ensiesiintymisessä tuli selväksi myös hänen taustaansa: hän on "Vaarallinen juhannus" -kirjasta tutun Miskan isosisko. Samassa kertomuksessa Miska saapuu muumien kotiapulaiseksi ja myöhemmin sisarukset sopivat erimielisyytensä; Mabel oli kirjoittanut Miskalle runsaasti kirjeitä, joissa oli väittänyt olevansa filmitähti.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Mabel muistuttaa etäältä katsottuna muumia; hänellä on samanlainen iso kuono kuin muumeilla, pieni nutturakampaus, musta mekko ja valkea esiliina. Erään tarinan mukaan Mabelilla on myös Muumilaakson suurin granaattirintasolki.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Mimmi-täti ("Muumilaakson tarinoita" -televisiosarjan Yleisradion dubbauksessa Jenni-täti) on muumiperheen rikas ja komenteleva sukulaistäti, jonka tapaamista Muumit yrittävät viimeiseen asti välttää. Hänet nähdään ensimmäisen kerran toisessa sarjakuvatarinassa "Muumiperhe", jossa hän saapuu Muumilaaksoon, koska Muumit lähettivät hänelle viisi kiloa rumia sanoja paketissa. Hahmo esiintyy muutamassa myöhemmässäkin sarjakuvassa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Jenni-täti mainitaan nimenomaan Muumipapan tädiksi. Muumipappa ei pidä paljoakaan hänestä, koska hän puhuu vain raha-asioista ja komentelee kaikkia. Hänet nähdään sarjassa ensimmäisen kerran jaksossa nimeltä "Jenni-täti on miljonääri", jossa täti saapuu Muumien luo aikomuksenaan keskustella Muumipapan kanssa rahoistaan. Pappa ei halua tavata tätiä, vaan piileskelee Nuuskamuikkusen teltassa. Täti löytää hänet ja lopulta he sopivat välinsä. Jaksossa nimeltä "Joulutarina" Jenni-täti viettää joulua muumien kanssa ja kutsuu heidät vierailulle. Jaksossa nimeltä "Salainen lääke" Jenni-täti on sairastanut noidannuolta, johon Muumipeikko, Niiskuneiti, Pikku Myy ja Nipsu lähtevät etsimään aikakoneella lääkettä. Seuraavassa jaksossa, sarjan päätösjaksossa "Kultainen valtakunta" Jenni-täti on parantunut noidannuolesta ja kaikki muumit viettivät isoja juhlia ja antoi paljon tuliaisia matkalta. "Muumilaakson tarinoissa" Jenni-täti pitää yllään violettia mekkoa sekä hattua jossa yllään on musta sulka.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoissa" Jenni-tädin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Samu on pieni otus Muumipeikko-sarjakuvissa. Hän seuraa usein Muumipeikkoa, mutta puhuu harvoin. Samu näyttää hieman nipsulta, mutta hän on pienempi, kokonaan musta, hänellä on pienemmät korvat ja lyhyemmät jalat eikä hänen hännässään ole tupsua. Sarjakuvan alussa esiintyi hänen serkkunsa, joka näyttää muuten samalta, mutta hänellä on valkoinen maha. Samun serkku pyytää Samun tilalleen sarjakuvaan, koska kertoo menevänsä naimisiin.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Samu ei yleensä ole ollut mukana Muumi-animaatioissa, mutta hän esiintyy elokuvassa "Muumit Rivieralla".


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: ”Vampyyri” esiintyy sarjakuvassa "Muumit ja vampyyri" sekä Muumilaakson tarinoiden jaksossa "Vampyyri". Se on pieni, herttainen ja söpö eläinhahmo, jota muumit luulevat eläintarhasta karanneeksi vampyyrilepakoksi. Muumimamma ottaa ”vampyyrin” lemmikikseen, vaikka muut pelkäävät sitä. Myöhemmin se pääsee vahingossa irti Vilijonkan talossa. Lopuksi vampyyri paljastuu tavalliseksi lepakoksi.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Vinssi () on hahmo Tove ja Lars Janssonin Muumipeikko-sarjakuvissa. Hän esiintyy ensimmäisen kerran Toven ja Larsin yhdessä käsikirjoittamassa ja Toven piirtämässä sarjakuvassa "Muumi ja velvollisuudentunto" () vuonna 1958. Vinssi on Muumipapan nuoruuden ystävä, jonka kanssa hän on viettänyt boheemia elämää. Sarjakuvassa Vinssi nähdään usein muun muassa pelaamassa korttia tai juomassa viiniä ja muistelemassa nuoruuttaan Muumipapan kanssa. Kuvakirjassa "Vaarallinen matka" (1977, suom. Panu Pekkanen) Vinssi esiintyy nimellä Tomppa ja pelaa korttia Nuuskamuikkusen kanssa nuotion ääressä. "Muumipeikko ja kultainen häntä" -sarjakuvassa Vinssi asuukin muumitalossa. Sarjakuvaan perustuvassa "Muumilaakson tarinoita" -sarjan samannimisessä jaksossa Vinssi ei esiinny, kuten ei muutenkaan koko sarjassa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Voimamies on Muumipeikko-sarjakuvassa ja "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa esiintyvä hahmo. Hän on munan muotoinen mies, joka on nimensä mukaisesti voimakas ja mukana samassa sirkuksessa kuin Primadonna. Hänen ihonsa on ruskea. Hänellä on mustat viikset ja puku yllään. Hän on esiintynyt Muumijaksoissa "Primadonna" ja "Muumipapan muistelmat 2". Kronologisesti ajateltuna on tosin epätodennäköistä, että muistelmissa, Itsevaltiaan syntymäpäiväjuhlissa esiintyvä, voimamies olisi sama.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Televisiossa hän esiintyy ensimmäisen kerran, kun hän näyttää temppuja Mymmelille ja Pikku Myylle. Nähdessään Primadonnan hän lähtee karkuun, eikä kerro minne saatikka kuinka pitkäksi ajaksi, koska on kyllästynyt oikuttelevan ja itsekeskeisen Primadonnan luonteeseen. Myöhemmin Muumipeikko löytää hänet nauramasta ja Voimamies kertoo, että Primadonna vain teeskentelee avutonta saadakseen palvelua. Lopulta hän kuitenkin lähtee Primadonnan kanssa takaisin sirkukseen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: "Muumilaakson tarinoissa" Voimamiehen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Seuraavat hahmot ovat tehneet ensiesiintymisensä "Muumilaakson tarinoita" -televisiosarjassa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Aave (kuvailee itseään "eräänlaiseksi aaveeksi") vierailee jaksossa Majakka syttyy. Se oli tullut majakkasaarelle aavelaivalla muiden aaveiden mukana, sillä majakka muistutti niiden mielestä linnaa. Muut aaveet olivat kuitenkin unohtaneet tämän lähtiessään pois saarelta, kun olivat huomanneet, että muumiperhe oli muuttanut majakkaan. Aave oli nimittäin lähdön hetkellä ollut vierailemassa Kalastajan mökillä. Kalastaja paljastui myöhemmin Majakanvartijaksi. Muumipappa, Niiskuneiti ja Pikku Myy rakensivat aaveelle lautan, jolla aave lähti tavoittamaan aavelaivalla lähteneitä tovereitaan. Hahmo perustunee sarjakuvassa "Muumiperhe ja meri" esiintyneeseen kummitukseen.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Aaveen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jukka Nylund.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Anton on Nanan sulhanen. Hän esiintyy "Muumilaakson tarinoiden" jaksoissa "Jysähdyksiä yössä" ja "Salaperäistä ilotulitusta". Ensimmäisenä mainitussa jaksossa hän tosin näkyy vain vilaukselta jakson lopussa. Hän valmistaa juhannukseksi ilotulitusraketteja, ja hän on Hemulin tuttu. Hän oli myös salaperäisten jysähdysten ja valoilmiöiden tekijä. Antonin nimeä ei lainkaan mainita sarjan suomenkielisessä versiossa, häneen viitataan vain "Nanan sulhasena".


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Antonin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Hemulitäti on kasvitieteilijä-Hemulin sisko, joka esiintyy vain yhdessä "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjan jaksossa, "Hemulitäti tulee Muumitaloon". Jaksossa hänellä on sininen mekko ja päivänvarjo. Hän on ylihuolehtivainen ja ankara. Hän väittää ettei Muumimamma ole kunnollinen äiti, ja hän kieltää Muumipeikkoa ja tämän ystäviä leikkimästä vaarallisia leikkejä. Hemulitäti pelkää kuollakseen Mörköjä. Hahmolla ei ole mitään tekemistä "Muumipapan urotyöt" -kirjassa esiintyneellä Hemulin tädin kanssa, jonka ylläpitämästä lastenkodista Muumipappa karkasi pienenä.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Hemulitädin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Hömelö on Muumipapan vanha koulukaveri. Hän ja Muumipappa olivat nuorina kovia tekemään jekkuja. Hömelö esiintyy "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa nimeltä "Koulu kutsuu", missä hän tulee vierailulle tapaamaan Muumipappaa. Hömelö käyttää vihreää pitkää takkia ja hänellä on ruskeat hiukset ja viikset. Hahmo ja jakso ovat ristiriitaisia Muumipapan nuoruuden kanssa, sillä Muumipappa karkasi lastenkodista eikä ole koskaan käynyt koulua.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Hömelön ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara. MTV:n dubbauksessa Hömelön nimi oli "Vekkuli" ja hänen äänenään toimi Markus Bäckman.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Delfiini Kiiltopää on Muumipeikon ystävä johon hän tutustui Nuuskamuikkusen kanssa ollessaan rannalla, "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Muumipeikko ja delfiini". Kiiltopää oli kuivua rannalle, kunnes Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen pelastivat tämän. Kyseisen jakson aikana Muumipeikko lähtee veden alle seikkailemaan, Noidan avustuksella.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Kiiltopään ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Muhveli on hahmo, joka esiintyy "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Iso Jysäys". Omien sanojensa mukaan hän on keksijä. Hänen kuuluisimpia keksintöjään ovat esimerkiksi kolmikulmainen nenäliina, seitsenreikäinen nappi ja nuppineula, joka ei pistä, koska siinä on nuppi kummassakin päässä. Hänen suurin keksintönsä on polttoaine, jota hän tarjoaa Niiskulle. Niisku ei kuitenkaan luota polttoaineeseen. Muhveli tapaa Haisulin, jonka kanssa hän murtautuu Niiskun verstaaseen yöllä ja kokeilee omin päin polttoainettaan. Ilma-alus räjähtää ja Muhveli päätyy vankilaan.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Muhvelin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Nana esiintyy "Muumilaakson tarinoiden" jaksoissa "Jysähdyksiä yössä" ja "Salaperäistä ilotulitusta". Hänet löytää ensimmäisenä Nipsu, johon hän kompastuu hoiperrellen laaksossa. Hän kertoi Nipsulle etsivänsä Hemulia. Nipsu vei pyörtyneen Nanan Muumitaloon, jossa häntä hoidettiin. Herättyään Nana kertoi Muumitalon väelle, että hänen sulhasensa tekee ilotulitusraketteja rannalla, ja niiden kokeilu yöllä aiheutti sen metelin, joka laakson väkeä piti hereillä. Muumipeikko, Niiskuneiti, Pikku Myy, Nipsu ja Nuuskamuikkunen lähtivät seuraavana päivänä etsimään Nanan sulhasta. Hän löytyi rannalla sijaitsevasta luolasta. Muumit veivät hänet Nanan luokse. Nana ja hänen sulhonsa pääsivät jatkamaan matkaansa onnellisesti.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Nanan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Aila Svedberg. MTV:n dubbauksessa Nanan ääninä olivat Karolina Blom (jaksossa "Jysähdyksiä yössä/Yöllisiä pamahduksia") ja Ella Pyhältö (jaksossa "Salaperäistä ilotulitusta/Ilotulituksia yössä").


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: Vedenneito esiintyy Muumilaakson tarinoita sarjan jaksossa "Vedenneito". Hän hurmaa kaikki miehet, ja lopulta kaikki ovat hullaantuneet häneen. Tämä tietenkin ärsyttää laakson naisia. Lopulta lampi, jossa Vedenneito asuu, kuivuu. Hemuli arvelee jakson lopussa, että Vedenneito oli todennäköisesti vain harhakuva.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: MTV:n versiossa Vedenneito oli nimetty Vedenhengettäreksi.


title: Ulvilan surma

text: Ulvilan surma on selvittämätön henkirikos, joka tehtiin Ulvilan kaupungissa 1. joulukuuta 2006 klo 2.45. Henkirikoksen uhri oli neljälapsisen perheen isä, 51-vuotias sosiaalipsykologi Jukka S. Lahti (s. 1955), joka surmattiin perheen kotona. Uhrin vaimo Anneli Orvokki Auer (s. 19. maaliskuuta 1965 Kaarina) soitti hätäkeskukseen ja kertoi taloon murtautuneesta tuntemattomasta miehestä. Murhamiestä etsittiin kaksi vuotta ja sen yhteydessä tehtiin muun muassa satoja DNA-testejä. Rikoksen tutkinnanjohtaja vaihtui kahdesti.


title: Ulvilan surma

text: 2009 uusi tutkinnanjohtaja rikosylikomisario Pauli Kuusisaari alkoi tutkia vain uhrin leskeä ja poliisi käytti pakkokeinoina esimerkiksi peitetoimintaa ja puhelujen ja asunnon salakuuntelua. Yksinhuoltaja Anneli Auer vangittiin syyskuussa 2009 epäiltynä miehensä murhasta. Ulvilan surmaa ja Anneli Auerin osuutta tapahtumiin käsiteltiin eri oikeusasteissa vuosina 2010–2015. Vuonna 2012 korkein oikeus palautti tapauksen takaisin käräjäoikeuteen uusien väitteiden eli perheen lasten kertomusten arvioimiseksi. Kaikkiaan 12 tuomaria neljässä eri oikeudenkäynnissä otti kantaa Auerin syyllisyyteen, joista enemmistö eli seitsemän tuomaria totesi hänet syyttömäksi miehensä murhaan. Viimeinen tuomio on helmikuulta 2015, jolloin Vaasan hovioikeus vapautti hänet murhasyytteestä. Korkein oikeus hylkäsi syyttäjien valituslupahakemuksen joulukuussa 2015, joten Vaasan hovioikeuden päätös jäi voimaan.


title: Ulvilan surma

text: Hätäkeskus vastaanotti puhelun uhrin vaimolta Anneli Auerilta perjantain vastaisena yönä 1. joulukuuta 2006 kello 2.43. Auer aloitti puhelun huudahtamalla ”Tääl o joku tappaja, tulkaa nopeesti!”. Auer kertoi, että vieras mies puukottaa hänen miestään ja on haavoittanut häntä itseäänkin. Perheeseen kuului neljä lasta, jotka olivat teon sattuessa 2-, 4-, 7- ja 9-vuotiaita. Ainakin kaksi vanhinta lapsista heräsi rikoksen yhteydessä. Hätäpuhelu kesti runsaat neljä minuuttia, jonka aikana Auer oli poissa puhelimesta 59 sekuntia.


title: Ulvilan surma

text: Ensimmäiset poliisit saapuivat paikalle noin kolme minuuttia takaisin soittamansa toisen puhelun päättymisen jälkeen. He löysivät verisen Jukka Lahden makaavan sängyn vieressä takkahuoneen lattialla. Pian heidän jälkeensä saapuivat ensihoitajat, jotka totesivat, että mitään ei ole tehtävissä uhrin pelastamiseksi.


title: Ulvilan surma

text: Autollaan Turun matkalla ollut henkilöstövalmentaja Jukka Lahti palasi kotiinsa noin kello 23 ja pariskunta oli asettunut nukkumaan puolenyön aikoihin. Kello 2.40 he heräsivät outoon räiskyntään, kun tuntematon mies rikkoi makuu/takkahuoneen terassioven ikkunalasia. Auerin mukaan ikkunan rikkominen ja lasin lentäminen kesti noin minuutin. Huoneessa oli hämärää, kun mies hyppäsi ikkunasta sisään ja hyökkäsi Lahden kimppuun. Lahti otti kaksi klapia, joilla hän yritti puolustautua.


title: Ulvilan surma

text: Kun Auer yritti auttaa miestään, mustaan huppariin ja mahdollisesti kommandopipoon pukeutunut, noin 180 senttimetriä pitkä tunkeilija iski häntä veitsellä rintaan. Auer kertoo tajunneensa, että kyseessä on tappaja ja lähti pakoon. Auer avasi talon ulko-oven ja huusi lapsia juoksemaan ulos, mutta nämä eivät kuitenkaan kuulleet. Tämän jälkeen hän soitti hätänumeroon keittiön lankapuhelimesta.


title: Ulvilan surma

text: Perheen vanhin lapsi oli herännyt ikkunan rikkomiseen ja Auer pyysi lapsen puhelimeen odottamaan päivystäjän palaamista linjalle. Kun Auer yritti mennä auttamaan miestään, tummiin vaatteisiin pukeutunut tekijä teki hyökkäysliikkeen häntä kohti kaksi kertaa ja hän joutui pakenemaan ulos molemmilla kerroilla. Kun Auer palasi puhelimeen, hän oli ollut poissa 59 sekuntia. Kun vanhin lapsi katsoi takkahuoneeseen, hän näki tummiin pukeutuneen ison miehen poistuvan takkahuoneen ikkunasta ja verisen isänsä makaavan lattialla.


title: Ulvilan surma

text: Kun Jukka Lahti palasi kotiinsa noin kello 23, Auerin ja Lahden välille syntyi riita. Syyttäjän mukaan heidän arvomaailmansa erosivat rajusti toisistaan ja he olivat harkinneet avioeroa. Riita kärjistyi esineiden paiskomiseksi ja takkapuiden sekä keittiöveitsen käyttämiseen lyömäaseina, jolla viimeksi mainitulla Lahti iski Aueria kylkeen. Kun Auer sai veitsen käteensä, hän iski Lahtea, joka menetti tajuntansa. Auer luuli tappaneensa hänet.


title: Ulvilan surma

text: Auer alkoi lavastaa tilannetta ulkopuolisen aiheuttamaksi. Syyttäjän mukaan Auer muun muassa rikkoi takkahuoneen ikkunan ja teki Lahden talvikengillä asuntoon verisiä jalanjälkiä. Auer soitti hätäkeskukseen, mutta puhelun aikana Lahti tuli tajuihinsa ja alkoi huutaa. Auer pyysi vanhinta lastaan puhelimeen, kun hän itse meni takkahuoneeseen ja iski makaavaa Lahtea kahdesti päähän, jolloin Lahti kuoli välittömästi. Vaihtoehtoisesti syyttäjät ovat esittäneet, että Lahti oli kuollut jo ennen hätäpuhelua ja puhelun taustalla kuuluvat Jukka Lahden valitusäänet ovat peräisin ajallisesti aikaisemmin tehdyltä ennalta suunnitellulta taustaäänitteeltä.


title: Ulvilan surma

text: Kun Auer palasi puhelimeen 59 sekunnin kuluttua, lapsi katsoi takkahuoneeseen ja kuvitteli näkevänsä ulkopuolisen tekijän poistuvan ikkunasta. Syyttäjän mukaan Auer piilotti surmavälineen ja murhavaatteet niin hyvin, että poliisit eivät ole löytäneet niitä.


title: Ulvilan surma

text: Ensimmäinen poliisipartio saapui Tähtisentie 54:ään yhdeksän minuuttia hätäpuhelun alkamisesta. Lahti makasi elottomana takkahuoneen lattialla, jossa oli verta ja lasinsirpaleita. Hänen vierestään löytyi verinen ja ennen vuotta 1984 valmistettu Fiskars-merkkinen veitsi sekä verinen kuusipuinen klapi. Varsinainen surma tehtiin kuitenkin painavalla ja tylpällä esineellä, jolla surmaaja oli lyönyt ääneen valittanutta Lahtea kasvoihin ja päähän. Esinettä ei löytynyt rikospaikalta.


title: Ulvilan surma

text: Huoneen verisellä sängyllä oli toinen klapi, josta löytyi sekä Lahden että tuntemattomaksi jääneen henkilön DNA:ta, joka seitsemän vuotta myöhemmin osoittautui kuuluvan keskusrikospoliisin tutkijalle. Lisäksi sängyltä löytyi musta näppylähansikas. Huoneen lattialla ja myös ulkona terassilla oli verisiä kengänjälkiä ja rikotun ikkunan karmeissa näppylähansikkaalla tehtyjä verisiä jälkiä. Rikospaikan teknisen tutkijan Matti Mäkisen mukaan terassioven lasit rikottiin varmasti ulkopuolelta. Vuosia myöhemmin Porin poliisi väitti rikkomista sisäpuoliseksi. Syyttäjät ovat väittäneet rikkomista vaihtelevasti sisä- tai ulkopuolelta. Lasinpalasia 3-kertaisesta lämpölasista oli sekä takkahuoneessa ja olohuoneessa että ulkona terassilla.


title: Ulvilan surma

text: Surmapaikalta löytyi runsaasti ruskeankirjavia tekokuituja, joiden alkuperää ei pystytty selvittämään. Niitä löytyi myös muun muassa rikotun ikkunan reunoista, terassilta ja uhrista. Auerin päällä olleesta punaisesta t-paidasta kuituja ei löytynyt.


title: Ulvilan surma

text: Poliisin koirapartio saapui paikalle noin puolitoista tuntia surmatyön jälkeen etsimään hajujälkiä väitetystä surmaajasta. Tontin sisäpuolelta ja edestä ei voinut ottaa jälkiä, koska siellä oli kulkenut runsaasti poliiseja ja ambulanssihenkilöstöä. Jälkiä etsittiin tontin ulkoreunalta, josta koira löysi jäljen naapurista, mutta ei voitu arvioida, kuka siitä oli kulkenut. Koira ei myöskään hajutunnistuksessa havainnut yhteyttä Auerin ja tekovälineenä käytetyn veitsen välillä.


title: Ulvilan surma

text: Tapauksen ensimmäisenä tutkinnanjohtajana toimi rikoskomisario Juha Joutsenlahti. Aluksi henkirikoksen motiivina pidettiin henkilökohtaista kostoa, joka johtui Lahden työtehtävistä. Lahti työskenteli henkilöstönkehityspäällikkönä Luvatan kuparitehtaalla, joka oli erottanut 400 työntekijää. Surman tekotapa ja tekijän käyttäytyminen viittasivat siihen, että kyseessä oli harkittu teko, ja poliisi profiloi tekijän psykopaattiseksi. Ennen surmaa Lahti oli kertonut saaneensa uhkauksia, mutta ei ollut yksilöinyt niitä sen tarkemmin.


title: Ulvilan surma

text: Ahkerasti julkisuudessa tiedottanut Joutsenlahti pyysi yleisöltä vihjeitä punaisesta Volvosta, joka oli liikkunut alueella surmayönä ja sitä edeltäneellä viikolla. Poliisi kertoi myös, että ulkopuolisen tekijän ääntä oli tallentunut hätäkeskusnauhalle ja heillä oli tappajan DNA-tunniste. Poliisi suoritti Suomen rikoshistorian laajimman massatestauksen ja otti yli 700 ihmiseltä DNA-näytteen, mutta läpimurtoa ei tullut. Vasta 2013 selvisi, että kyseinen saastunut DNA kuuluikin keskusrikospoliisin omalle tutkijalle.


title: Ulvilan surma

text: Poliisi otti useita henkilöitä kiinni, mutta kiinniotot eivät johtaneet toivottuun tulokseen. Heinäkuussa 2007 näyttelijä Kai Tanner vangittiin Porin käräjäoikeuden päätöksellä termein ”syytä epäillä”, mikä on alempi vangitsemisperuste kuin ”todennäköisin syin”. Tanner oli vapautensa menettäneenä kaiken kaikkiaan seitsemän päivää, kunnes Joutsenlahti pyysi nopeasti hänen vapauttamistaan. Hän haki valtiolta korvauksia, ja hänelle maksettiin lopulta 11 000 euroa muun muassa aiheettomasta vapauden menetyksestä ja ansionmenetyksistä.


title: Ulvilan surma

text: Ennen Tannerin vangitsemista Joutsenlahti sopi, että juttu siirretään keskusrikospoliisin tutkittavaksi, mutta tuolloinen Länsi-Suomen läänin komentaja myöhempi poliisiylijohtaja Mikko Paatero tyrmäsi idean. Sisäministeri Anne Holmlund puolusti poliisin toimintaa surman tutkimisessa.


title: Ulvilan surma

text: Kesällä 2008 tapauksen tutkinnanjohtajuuden otti rikosylikomisario Pauli Kuusiranta ja myöhemmin hänen jäätyään eläkkeelle vuonna 2010 Erik Salonsaari. Samalla tärkeimmäksi tutkintalinjaksi nostettiin vaihtoehto siitä, että tekijä on uhrin vaimo eli Anneli Auer. Poliisi käytti tiedonhankintakeinoina ainakin peitetoimintaa, telekuuntelua ja Auerin kodin kuuntelua.


title: Ulvilan surma

text: Peitetoiminta alkoi huhtikuussa 2009, kun Auer tapasi Seppo Mäkeläksi esittäytyneen miehen. Seppo tapasi Auerin lapsia ja vieraili tämän kotona. Kuukausia kestäneen peitetoiminnan tarkoituksena oli saada tietoja Auerin luonteesta ja surmayöstä. Vasta oikeuskäsittelyn aikana Auer sai tietää peitetoiminnasta ja vaati saada kerättyjä tietoja itselleen. Keskusrikospoliisi ei suostunut vaatimukseen, sillä sen mukaan peitetoiminnassa ei selvinnyt syytettä tukevia tai horjuttavia seikkoja. Auerin puolustuksen mukaan kuitenkin jo se, että toiminnassa ei selvinnyt mitään, puhuu syyttömyyden puolesta. Lopulta korkeimman oikeuden päätöksellä tiedot piti luovuttaa Auerille.


title: Ulvilan surma

text: Auer vangittiin Porin käräjäoikeuden päätöksellä 28. syyskuuta 2009 todennäköisin syin epäiltynä puolisonsa murhasta. Kaksi päivää myöhemmin Kuusiranta tiedotti, että Auer olisi myöntänyt miehensä surman. Myöhemmin Auer kiisti tunnustaneensa. Hänen mukaansa niin sanottu tunnustus oli vain spekulaatiota siitä, mitä kaikkea olisi voinut tapahtua, jos hän olisi poliisin väittämä muistinsa menettänyt tekijä.


title: Ulvilan surma

text: Auer itse ihmetteli, miten poliisi voi epäillä häntä, koska hän oli murhan aikana puhelimessa, joten hänenhän olisi täytynyt lavastaa itse puhelun taustavalitukset. Tapauksen keskeisenä todisteena on hätäpuhelun tallenne, josta ei poliisin mukaan kuulu ulkopuolisen tekijän ääniä. Keskusrikospoliisin äänitutkija Tuija Niemen mukaan nauhoitteessa kuuluu Auerin sanoma kaksitavuinen sana "(u)-o-l-e".


title: Ulvilan surma

text: Vaasan hovioikeuden vapauttavan tuomion jälkeen elokuussa 2011 Auerin lasten sijaisvanhempana toiminut veli otti yhteyttä syyttäjään ja kertoi, että hänen huollettavanaan olevat Auerin kolme nuorinta lasta olivat kertoneet uusia väitteitä muun muassa surmayöstä ja hän oli videoinut lasten kertomuksia. Lapset olivat kertoneet Auerin harrastaneen esimerkiksi saatananpalvontarituaaleja, joissa oli tapettu kymmeniä eläimiä. Toiseksi vanhimman lapsen mukaan Auer oli harjoitellut miehensä surmaamista ja rakentanut puisen kilven, joka oli suojannut hänen vaatteitaan surmatyöstä lentäneiltä veriroiskeilta.


title: Ulvilan surma

text: Toiseksi vanhin lapsi kertoi myös kuulleensa surmayön tapahtumat lastenhuoneen oven läpi. Hän oli kuullut muun muassa veitsen nostamisen pöydältä ja c-kasettinauhurin nappien painamista. Lapsen mukaan surma tehtiin ennen hätäpuhelua ja puhelun taustalla kuuluvat uhrin valitusäänet ovat peräisin aikaisemmin tehdyltä tallenteelta. Myös keskusrikospoliisin äänitutkijan mukaan oikea surma tehtiin ennen puhelua hätäkeskukseen ja Lahti oli kuollut jo puhelun alkaessa. Vuonna 2012 Yhdysvaltain keskusrikospoliisi FBI tutki, sisältääkö hätäpuhelutallenne manipuloituja aineksia, esimerkiksi etukäteen nauhoitettuja osuuksia. FBI ei kuitenkaan löytänyt merkkejä kopioinnista, ennalta äänitetystä aineistosta tai muustakaan muuntelusta. FBI:n mukaan ei pystytty myöskään selvittämään puhelutallenteessa kuuluvien askelten lukumäärää tai talossa askeltaneiden henkilöiden lukumäärää. Auerin vanhin lapsi kiistää nuorempien kertomukset ja sanoo, että surmaaja oli ulkopuolinen tunkeutuja.


title: Ulvilan surma

text: Asian käsittely aloitettiin Satakunnan käräjäoikeudessa 14. huhtikuuta 2010, jossa Aueria syytettiin miehensä murhasta tai vaihtoehtoisesti taposta. Syyttäjinä tapauksessa toimivat kihlakunnansyyttäjät Jarmo Valkama ja Kalle Kulmala. Heidän mukaansa paikalla ei ollut ulkopuolista tappajaa, vaan Auer surmasi miehensä Jukka Lahden riidan päätteeksi ja lavasti olosuhteet ulkopuoliseen tekijään viittaavaksi. Käräjäoikeus tuomitsi 12. marraskuuta 2010 Auerin elinkautiseen vankeuteen miehensä murhasta. Päätös oli erimielinen, sillä yksi kolmesta tuomarista olisi hylännyt syytteen. Ennen tuomion antamista Auerille tehtiin mielentilatutkimus, jossa hänet todettiin syyntakeiseksi eli täydessä ymmärryksessä olevaksi.


title: Ulvilan surma

text: Auer valitti tuomiosta Vaasan hovioikeuteen, ja 1. heinäkuuta 2011 hovioikeus hylkäsi murhasyytteen. Hovioikeus oli vapauttanut Auerin jo aiemmin toukokuussa oikeuskäsittelyn päätteeksi odottamaan heinäkuisen päätöksen antamista. Hovioikeuden perusteluissa Auerin syyttömyyttä puolsivat hänen itsensä ja perheen vanhimman tyttären kertomukset ulkopuolisesta tekijästä, tapahtumapaikalta löydetyt veriset kengänjäljet ja kurainen kengänjälki sekä ruskeankirjavat tekokuidut, joiden alkuperää ei pystytty selvittämään. Lisäksi toista tekovälinettä ei löytynyt rikospaikalta. Oikeus piti erittäin epätodennäköisenä, että Auer olisi hätäpuhelun ja poliisien paikalle saapumisen välillä ehtinyt lavastaa olosuhteet niin, että tekijäksi olisi epäilty jotain ulkopuolista.


title: Ulvilan surma

text: Hovioikeuden vapauttavan tuomion jälkeen Auerin nuorimpien lasten huoltajana toiminut veli otti yhteyttä syyttäjiin ja kertoi, että lapset olivat kertoneet uusia väitteitä surmayöstä. Poliisi suoritti tapauksessa lisätutkintaa ja 19. lokakuuta 2012 korkein oikeus palautti tapauksen käsittelyn käräjäoikeuteen. Korkeimman oikeuden mukaan syyttäjien uusi aineisto viittasi sellaiseen tapahtumakulkuun, jonka pohjalta asiaa ei oltu aiemmin arvioitu ja joka merkittävällä tavalla poikkesi siitä lähtökohdasta, joka oli alempien oikeusasteiden tuomioiden perustana. Jos korkein oikeus olisi ottanut asian suoraan käsiteltäväkseen, sen tuomioon ei olisi voinut enää hakea muutosta.


title: Ulvilan surma

text: Tapausta alettiin käsitellä toistamiseen Satakunnan käräjäoikeudessa 20. elokuuta 2013. Syyttäjän mukaan lisätutkinta on tuonut selvyyttä tekoa edeltäviin tapahtumiin ja teon motiiviin. Oikeudenkäynnin alussa syyttäjä luopui väitteestään, että surmaan olisi liittynyt saatananpalvontaa. Valituslupahakemuksessaan korkeimmalle oikeudelle syyttäjä oli väittänyt, että Lahden verta ja tuhkaa oli käsitelty saatananpalvontaan viittaavilla rituaaleilla. Oikeudenkäynnissä kiisteltiin muun muassa lasten kertomusten totuusarvosta.


title: Ulvilan surma

text: Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi 12. joulukuuta 2013 Auerin toistamiseen elinkautiseen vankeuteen miehensä murhasta tuomariäänin 2–1. Enemmistö tuomareista katsoi, että paikalla ei voinut olla ulkopuolista tekijää. Tekoa ei ollut oikeuden mukaan suunniteltu, mutta se oli erityisen raaka ja julma. Käräjäoikeus ei antanut painoarvoa Auerin kahden nuorimman lapsen kertomuksille. Syyttäjän mukaan vanhan todistusaineiston uudelleentulkinta ratkaisi tuomion.


title: Ulvilan surma

text: Auer valitti tuomiosta hovioikeuteen, ja 19. helmikuuta 2015 Vaasan hovioikeus hylkäsi Aueria vastaan ajetun murhasyytteen. Hovioikeuden mukaan ulkopuoliseen tekijään viittaavat lukuisat seikat eikä esitutkinnan puutteellisuudesta johtuva näytön epävarmuus saa varsinkaan vakavien rikosten yhteydessä koitua syytetyn vahingoksi. Hovioikeus ei pitänyt Auerin nuorimpien lasten kertomuksia uskottavina. Ratkaisu syntyi tuomariäänin 2–1, sillä yksi oikeuden jäsen olisi tuominnut Auerin murhasta. Hovioikeuden vapauttavasta tuomiosta huolimatta Auer pysyi edelleen vangittuna hänen aiemman seksuaalirikostuomionsa vuoksi, josta hän vapautui ehdonalaiseen vapauteen kesäkuussa 2015.


title: Ulvilan surma

text: Tapauksen syyttäjät, Auerin kolme nuorinta lasta ja Jukka S. Lahden sukulainen hakivat päätökseen valituslupaa korkeimmasta oikeudesta. Syyttäjät keräsivät tapaukseen uusia asiantuntijamielipiteitä, jotka heidän mukaansa viittasivat, että hätäpuhelutallenteelta kuuluvia ääniä olisi etukäteen nauhoitettu. Korkein oikeus hylkäsi kaikki valituslupahakemukset joulukuussa 2015, joten hovioikeuden vapauttava päätös jäi voimaan. Auer ehti olla rikosioikeusprosessin aikana syyttömästi vangittuna yli 600 vuorokautta, syyskuusta 2009 toukokuuhun 2011. Tämän perusteella Valtiokonttori myönsi 8. syyskuuta 2016 Auerille 545 800 euroa korvauksia vapaudenmenetyksestä, johon sisältyi 800 euroa jokaiselta vankeusvuorokaudelta. Auer oli kuitenkin hakenut merkittävästi suurempaa korvausta, ja joulukuussa hän jätti kärsimys- ja ansiomenetyskorvauksia koskevan kanteen Varsinais-Suomen käräjäoikeuteen, joka myönsi pienen lisäkorvauksen 19.1.2018.


title: Ulvilan surma

text: Lisätutkinnassa vuonna 2011 ilmitulleiden väitteiden vuoksi käynnistettiin erikseen väkivalta- ja seksuaalirikostutkinta. Syyskuussa 2011 Auer ja hänen entinen miesystävänsä vangittiin todennäköisin syin epäiltyinä törkeistä seksuaalirikoksista. Syyttäjinä tapauksessa toimivat kihlakunnansyyttäjät Paula Pajula ja Heli Haapalehto. Tapauksen alkuperäinen syyttäjä Jouko Saario joutui vetäytymään, koska mediassa oli noussut kohu hänen esteellisyydestään.


title: Ulvilan surma

text: 29. kesäkuuta 2012 Varsinais-Suomen käräjäoikeus tuomitsi Anneli Auerin seitsemän vuoden vankeusrangaistukseen muun muassa kahdesta törkeästä raiskauksesta ja kolmesta törkeästä lapsen hyväksikäytöstä. Auerin entinen miesystävä Jens Rurik Kukka (s. 1963) tuomittiin 10 vuodeksi vankeuteen. Teot ajoittuvat vuosiin 2007–2009. Käräjäoikeus totesi julkisessa selosteessa, ettei vastaajia tuomittu mistään saatananpalvontaan liittyvästä. Tuomiosta jouduttiin äänestämään, sillä yksi kolmesta tuomarista olisi tuominnut Auerin ja Kukan vain lievistä pahoinpitelyistä ja päästänyt molemmat vapaaksi.


title: Ulvilan surma

text: Tuomiosta valitettiin Turun hovioikeuteen ja 27. kesäkuuta 2013 hovioikeus katsoi Auerin syyllistyneen käräjäoikeuden toteamien rikosten lisäksi kolmeen törkeään pahoinpitelyyn, ja hänen saamaansa rangaistusta korotettiin kuudella kuukaudella, jolloin rangaistuksen pituudeksi tuli yhteensä seitsemän ja puoli vuotta vankeutta. Jens Kukan saama kymmenen vuoden tuomio ei muuttunut hovioikeudessa. Hovioikeuden ratkaisu, jonka mukaan syytetyt eivät ole vastanäytössään sulkeneet pois rikosten mahdollisuutta, perustui näytön kokonaisarviointiin ja välillisiin todisteisiin, kuten asiantuntijoiden lausuntoihin ja lasten videokuulemisiin. Länsimaisen oikeusjärjestelmän mukaan syytetyt eivät ole velvollisia todistamaan itse syyttömyyttään.


title: Ulvilan surma

text: Auer ja Kukka hakivat tuomioihinsa valituslupaa korkeimmasta oikeudesta. Heidän asianajajansa moittivat, että hovioikeus sivuutti puolustuksen asiantuntijat, ja puolustuksen pyytämät lisätutkimukset jätettiin tekemättä. Korkein oikeus päätti kesäkuussa 2014 olla myöntämättä Auerille ja Kukalle valituslupaa, joten hovioikeuden antamat tuomiot jäivät voimaan. Auer ja Kukka valittivat Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen (EIT) seksuaalirikosasian oikeudenkäynnin oikeudenmukaisuudesta, mutta EIT ei ottanut valituksia tutkittavakseen.


title: Ulvilan surma

text: Toukokuussa 2016 Anneli Auer jätti korkeimmalle oikeudelle purkuhakemuksen seksuaalirikostuomiostaan. Hakemus perustuu ulkomailta hankittuihin asiantuntija-arvioihin. Marraskuussa 2016 korkein oikeus hylkäsi purkuhakemuksen ja Turun hovioikeuden tuomio jäi voimaan.


title: Ulvilan surma

text: Oikeustoimittajien yhdistys antoi vuonna 2010 Satakunnan poliisille salailun edistämisestä myönnettävän Sumuverho-palkinnon, sillä poliisi olisi halunnut salata valtaosan surman esitutkinta-aineistosta. Myöhemmin käräjäoikeus päätti julkistaa aineiston. Samainen yhdistys myönsi vuonna 2013 Satakunnan käräjäoikeudelle julkisuuden edistämisestä Valokeila-palkinnon. Yhdistyksen mukaan käräjäoikeus ymmärsi julkisuusperiaatteen merkityksen, vaikka syyttäjä olisi halunnut salata uuden aineiston lähes kokonaisuudessaan.


title: Ulvilan surma

text: Tampereen yliopisto tutki Ulvilan surman uutisointia. Yhtenä näkökulmana selvitettiin, oliko uutisointi neutraalia ja hyvän journalistisen tavan mukaista.


title: Ulvilan surma

text: Tapauksen ensimmäinen tutkinnanjohtaja Juha Joutsenlahti haastettiin oikeuteen, sillä hänen epäiltiin rikkoneen lakia lähettäessään vuonna 2007 Auerille kuvan huputetusta porilaisesta näyttelijästä, Kai Tannerista. Varsinainen ryhmätunnistustilaisuus järjestettiin myöhemmin, jolloin Auer epäili näyttelijää miehensä surmaajaksi. Käräjäoikeus tuomitsi Joutsenlahden 80 päiväsakkoon virka-aseman väärinkäyttämisestä, mutta hovioikeus vapautti hänet syytteestä. Hovioikeuden mukaan menettely oli tavallista poliisissa eikä Joutsenlahti tietoisesti heikentänyt tunnistuksen lopputulosta.


title: Ulvilan surma

text: Ulvilan surmasta kertova Pekka Lehdon dokumentti "Ulvilan murhamysteeri" sai ensiesityksensä 13. kesäkuuta 2014 Sodankylän elokuvajuhlilla. Auerin muistelmateos "Murhalesken muistelmat" julkaistiin syyskuussa 2016.


title: Ulvilan surma

text: Ulvilan surman pitkän ja monivaiheisen keston vuoksi valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen esitti joulukuussa 2015, että muutoksenhakujärjestelmää rikosasioissa pitäisi muuttaa niin, että näyttö rikosasioissa arvioitaisiin vain yhden kerran käräjäoikeudessa ja ylemmät asteet keskittyisivät oikeuskysymyksiin. Euroopan Oikeusturvan Keskusliiton toiminnanjohtaja piti valtakunnansyyttäjän ehdotusta harkitsemattomana, koska se huonontaisi kansalaisen oikeusturvaa ja Auerin tapauksessa hänet olisi tuomittu syyttömänä miehensä murhasta.


title: Ulvilan surma

text: Median ja verotietojen mukaan Auer on vuonna 2015 tienannut ansiotuloina yhteensä 39 328 euroa. Auer on maininnut myös, että työllistyminen mediarumban jälkeen ei ole ollut helppoa: ”Työllistyminen ei ole helppoa muutenkaan ja kun vielä on Anneli Auer, jonka kaikki tuntee, niin ei se helppoa ole”.


title: Ulvilan surma

text: Vapautumisensa jälkeen Auer on kirjoittanut oikeusmurhiaan käsittelevää blogia http://anneliauerkirjoittaa.blogspot.fi


title: Ulvilan surma

text: Syyttäjät ovat moittineet tapauksen esitutkintaa, sillä heidän mukaansa esitutkinta hoidettiin huonosti eikä tapahtumapaikkaa tutkittu kunnolla. Myös Vaasan hovioikeus arvosteli helmikuussa 2015 antamassaan päätöksessä teknistä rikostutkintaa, sillä asuntoa ei tutkittu perusteellisesti. Jos asunto olisi tutkittu paremmin, olisi voitu saada sellaista näyttöä, joka olisi voinut yhtä hyvin puhua Auerin syyllisyyden puolesta kuin sitä vastaankin. Arvostelun takia sisäministeri Päivi Räsänen määräsi sisäministeriön poliisiosaston ja Poliisihallituksen käymään yhdessä läpi poliisin nykyistä esitutkintaprosessia, jotta vastaavat ongelmat voidaan tulevaisuudessa välttää. Toisaalta lakeja on jo muutettu Ulvilan surman jälkeen.


title: Ulvilan surma

text: Elokuussa 2012 Auer teki tutkintapyynnön koskien Ulvilan surman esitutkintaa. Auerin mukaan häntä pidettiin vuodesta 2009 asti lähtökohtaisesti syyllisenä miehensä murhaan ja esitutkintamateriaalista jätettiin pois Auerin syyttömyyteen viittaavaa materiaalia. Auerin mukaan häntä kuulusteltiin esitutkintalain vastaisesti ja hänelle esitettiin väitteitä, jotka eivät pitäneet paikkaansa. Joulukuussa 2013 Länsi-Uudenmaan syyttäjänviraston apulaispäällikkö, kihlakunnansyyttäjä Tapio Mäkinen päätti, että asiassa ei toimiteta esitutkintaa, koska asiassa ei ole syytä epäillä rikosta. Päätöksen jälkeen Auerin puolustus jätti kantelun valtakunnansyyttäjälle ja vaati, että esitutkinta toimitetaan kihlakunnansyyttäjän päätöksestä huolimatta. Heinäkuussa 2014 apulaisvaltakunnansyyttäjänä Jorma Kalske kuitenkin totesi, että esitutkintaa ei käynnistetä.


title: Ulvilan surma

text: Esitutkinnan aikana Auerin koti oli tilakuuntelun kohteena, mitä oikeusoppineet pitävät ongelmallisena, sillä lain mukaan lähisukulaisilla on oikeus kieltäytyä todistamasta.


title: Ulvilan surma

text: Nelosen uutiset selvitti vuonna 2012, että kymmenet poliisit olivat yrittäneet päästä katsomaan Auerin esitutkintatietoja, mutta koska tiedot oli salattu, niihin ei ollut päästy käsiksi. Asiasta aloitettiin esitutkinta, koska pelkkä yritys katsella tietoja ilman virkaan kuuluvaa perustetta on lain vastaista. Vuonna 2016 55 poliisia vastaan eri puolella Suomea nostettiin syyte virkavelvollisuuden rikkomisesta. Auer ei itse vaatinut heiltä korvauksia.


title: Go for Your Life

text: Go For Your Life on uudelleenkasatun Mountainin ensimmäinen studioalbumi vuodelta 1985. Leslie West, Felix Pappalardi ja Corky Laing kasasivat yhtyeen uudelleen vuonna 1981, mutta tragedia kohtasi yhtyettä vuonna 1983 kun Pappalardi kuoli vaimonsa Gail Collinsin ampumana. Pappalardi ehti olla mukana osassa albumin nauhoituksista, ja hänen tilalleen basistiksi tuli Mark Clarke. Albumin julkaisun jälkeen yhtye teki menestyksekkään kiertueen Deep Purplen lämmittelijänä.


title: Go for Your Life

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Laing/Prager/West.sekä:


title: Man’s World

text: Man's World on Mountainin albumi vuodelta 1996. Se oli yhtyeen ensimmäinen studioalbumi sitten vuoden 1985 "Go For Your Life"-albumin.


title: Tuulia Aho

text: Tuulia Annette Aho (ent. "Almila", s. 9. toukokuuta 1952 Helsinki) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut muun muassa lastenkirjoja, runoja ja fantasiakirjallisuutta nuorille.


title: Tuulia Aho

text: Aho on opiskellut Helsingin yliopistossa soveltavaa psykologiaa. Hänen esikoisteoksensa "Pieni laulaja" ilmestyi vuonna 1980. Sen kuvitti Maija Karma. Aho julkaisi kolme ensimmäistä kirjaa sukunimellä Almila.


title: Tuulia Aho

text: Vuonna 2006 Aho voitti Lasten LukuVarkaus -palkinnon fantasiakirjallaan "Kuikansulka". Vuonna 2012 hän oli ehdolla samassa kilpailussa teoksella "Urpukas".


title: Tuulia Aho

text: Aho asuu Raaseporissa. Hän oli naimisissa Atso Almilan kanssa 1977–1985.


title: Hashem Aghajari

text: Hashem Aghajari on iranilainen yliopiston professori, reformisti, historiantutkija ja yhteiskuntakriitikko.


title: Hashem Aghajari

text: Aghajari kritisoi kesäkuussa 2002 iranilaista islamintulkintaa ja esitti, että kaikkia uskonnon opetuksia ei tule noudattaa pilkuntarkasti. Hänet tuomittiin saman vuoden marraskuussa kuolemaan uskonkieltämisestä. Päätös aiheutti laajaa protestointia, ja korkein oikeus kumosikin tuomion helmikuussa 2003. Heinäkuussa 2004 hän sai vähäisemmistä rikkomuksista kolmen vuoden vankeusrangaistuksen.


title: Hashem Aghajari

text: Aghajari on vammautunut veteraani vuosien 1980–1988 sodasta Irakia vastaan.


title: Nc

text: Nc tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mystic Fire

text: Mystic Fire on Mountainin studioalbumi vuodelta 2002.


title: Harun El Pullah

text: Harun El Pullah () on yksi René Goscinnyn ja Jean Tabaryn "Ahmed Ahne" -sarjakuvan päähenkilöistä. Hän on Bagdadin kalifi, jonka paikalle suurvisiiri Ahmed Ahne yrittää monin keinoin päästä. Yleensä juonet epäonnistuvat tai kääntyvät suurvisiiriä ja tämän palvelijaa Saunabadia itseään vastaan.


title: Harun El Pullah

text: Harun El Pullah on sarjakuvassa kuvattu lempeäksi, pyöreäksi ja yksinkertaiseksi hallitsijaksi. Hän puhuttelee suurvisiiriään "kunnon Ahmed Ahneeksi" eikä ole edes tietoinen tämän juonista kalifia vastaan. El Pullah onkin useaan otteeseen todennut, kuinka "Ahmed ajattelee sitten kaikkea" tai "tahtoo vain hänen parastaan". Kalifi kuvataan yleensä kansan keskuudessa erittäin suosituksi.


title: Harun El Pullah

text: Harun El Pullah on alun perin väännös historiallisen kalifi Harun al-Rashidin nimestä. El Pullah on ainoastaan suomenkielisissä Ahmed Ahne -sarjoissa käytetty käännös, ja esimerkiksi ranskassa ja englannissa hänet tunnetaan yleensä "Haroun El Poussahina". Poussah on ranskankielinen sana, jolla tarkoitetaan lihavaa miestä, jollaiseksi kalifi juuri on kuvattu.


title: Harun El Pullah

text: Sarjakuvassa Harun El Pullahin mielihuveja ovat lähinnä syöminen, nukkuminen ja laiskottelu.


title: Nf

text: Nf tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jaska Jokunen

text: Jaakko ”Jaska” Jokunen () on Charles M. Schulzin "Tenavat"-sarjakuvan päähenkilö. Hän on noin kahdeksanvuotias pikkupoika, joka kärsii monenlaisista vastoinkäymisistä ja varsinkin sisäisestä epävarmuuden tunteesta. Jaska Jokunen on ainoa "Tenavien" hahmoista, joka on mukana sekä kaikkein ensimmäisessä stripissä (2. lokakuuta 1950) että kaikkein viimeisessä (13. helmikuuta 2000). Koska Schulz ei pitänyt sarjansa nimestä "Peanuts", useimpien "Tenavat"-animaatioiden ja -kirjojen nimessä esiintyy Jaska Jokusen nimi.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokunen on kuvattu toiveikkaaksi lapseksi, joka kuitenkin kokee lähes aina epäonnistumisia ja pettymyksiä, ja ottaa ne hyvin raskaasti. Hänellä on oma baseball-joukkue, jossa hän on sekä kapteeni että syöttäjä, ja johon melkein kaikki hänen ystävänsä kuuluvat. Hän on kuitenkin huono pelaaja ja hänen joukkueensa häviää aina kaikki ottelut, lukuun ottamatta niitä kertoja jolloin hän on itse estynyt pelaamasta. Toinen hänen harrastuksistaan on leijanlennätys, joka ei koskaan onnistu ja jonka tuloksena leija useimmiten päättyy ”leijoja syövään puuhun”. Jaska Jokunen on kuitenkin kuvattu myös hyvin sitkeänä, ja hänen nähdään usein seisovan yksinään rankkasateessa baseball-kentällä, kun muut ovat jo lähteneet kotiin. Jaska Jokusen epäonnistumisia siivittää usein joko katteeton usko onnen kääntymiseen tällä kertaa tai kokonaan lamaannuttava epätoivo.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokunen käyttää aina samannäköistä paitaa, jossa on yksi siksak-kuvioinen poikkiraita. Tämä paita nähtiin hänen yllään ensimmäisen kerran 21. joulukuuta 1950 ilmestyneessä stripissä. "Tenavat"-animaatioissa paita on aina väriltään keltainen, mutta väritetyissä stripeissä se on joskus ollut punainenkin. Jaska Jokunen näyttäisi olevan kalju muutamaa otsassa ja takaraivossa olevaa hiusta lukuun ottamatta. Schulzin mukaan hän ei kuitenkaan ole kalju, vaan hänen hiuksensa ovat niin hennot ja vaaleat, että ne eivät näy.


title: Jaska Jokunen

text: Sarjan alussa, vuonna 1950 Jaska Jokunen sanoi yhdessä stripissä olevansa nelivuotias. Vuonna 1957 hän mainitsee olevansa kuusivuotias. 1970-luvulta alkaen ilmestyneissä stripeissä hänen iäkseen mainitaan yleensä kahdeksan tai kahdeksan ja puoli vuotta.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokusella on pikkusisko Salli sekä lemmikkinään beagle-rotuinen koira Ressu. Jaska Jokusen seurassa on usein hänen paras ystävänsä Eppu. Epun isosiskoon Telluun Jaska Jokusella on ongelmallinen suhde, sillä Tellu nauttii Jaska Jokusen kiusaamisesta ja nöyryyttämisestä, ja muistuttaa häntä aina hänen heikkouksistaan. Samaan aikaan Tellu on kuitenkin myös Jaska Jokusen psykiatri. Yleisesti ottaen edes Jaska Jokusen ystävät eivät suhtaudu häneen kovinkaan kunnioittavasti, mikä pitää yllä hänen muutenkin heikkoa itsetuntoaan. Muut kuvailevat Jaska Jokusta usein sanalla ”blockhead” (”pölkkypää”) tai adjektiivilla ”wishy-washy” (ei vakiintunutta suomennosta, tarkoittaa lepsua tai horjuvaa; suomennettu joskus ”nynnyksi”). Häneen viitataan myös usein ilmaisulla "Good ol’ Charlie Brown" (”vanha kunnon Jaska Jokunen”), joka esiintyy jo aivan ensimmäisessä stripissä.


title: Jaska Jokunen

text: "Tenavien" kaikista muista hahmoista poiketen Jaska Jokusta kutsutaan aina koko nimellä – tosin Piparminttu-Pipsa kutsuu häntä "Jasuksi" (), Maisa ”Jaakoksi” ("Charles") ja Ressu ”pyöreäpäiseksi pojaksi”. Salli kutsuu häntä yleensä isoveljeksi eikä nimeltä.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokusen isä on parturi, kuten Schulzin isä oli, ja hän on ylpeä isästään, kuten Schulz oli. Jaska Jokusen äidistä ei kerrota paljoakaan.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokunen on rakastunut ”pieneen punatukkaiseen tyttöön”, jonka hän yleensä näkee ollessaan ulkona koulun välitunnilla syömässä eväitään, mutta jolle hän ei koskaan uskalla mennä puhumaan. Pientä punatukkaista tyttöä ei kuitenkaan koskaan näytetä lukijalle sarjakuvassa, lukuun ottamatta yhtä vuonna 1998 ilmestynyttä strippiä, jossa hän näkyi vain siluettina. Schulz ei myöskään antanut hänelle nimeä. 1990-luvulla julkaistuissa stripeissä Jaska Jokunen oli rakastunut myös toiseen, Pilvikki-nimiseen tyttöön, jonka kanssa hänellä oli hieman enemmän menestystä. Piparminttu-Pipsa ja Maisa ovat taas molemmat rakastuneita Jaska Jokuseen, mutta heitä Jaska Jokunen pitää vain ystävinään.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokunen odottaa aina ystävänpäivänä saavansa paljon ystävänpäiväkortteja, mutta ei koskaan saa yhtäkään.


title: Jaska Jokunen

text: Jo "Tenavien" edeltäjässä, "Li’l Folks" -sarjassa esiintyi Charlie Brown -niminen hahmo. "Tenavissa" Jaska Jokunen oli mukana ensimmäisestä stripistä alkaen. Sarjan varhaisimpina vuosina Jaska Jokunen oli kuvattu varsin erilaisena kuin myöhemmin, näsäviisaana ja sanavalmiina. Nämä piirteet kuitenkin katosivat muutaman vuoden jälkeen, kun hahmon tunnettu persoonallisuus muotoutui.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokusella on ollut animaatioissa useita ääninäyttelijöitä. Yhdysvalloissa entinen lapsiääninäyttelijä Peter Robbins tunnetaan Jaska Jokusen ”alkuperäisenä äänenä”, sillä hän näytteli hahmoa ensimmäisissä televisioanimaatioissa (mm. "A Charlie Brown Christmas" ja "It’s the Great Pumpkin, Charlie Brown"), joista on tullut vuodesta toiseen televisiossa uusittavia klassikkoja.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokunen sai nimensä Charles Francis ”Charlie” Brownilta (1926–1983), joka oli Schulzin työtoveri Art Instruction -piirustuskoulussa. Brown alkoi myöhemmin uskoa Jaska Jokusen hahmon perustuvan häneen muutenkin, sillä hän koki myöhemmässä elämässään monia ”jaskajokusmaisia” vastoinkäymisiä, ja toimittajat haastattelivat mielellään ”oikeaa Jaska Jokusta”. Schulz kiisti ehdottomasti lainanneensa hahmoon ystävältään muuta kuin nimen. Brown kuitenkin kirjoitti omaelämäkerran nimellä "Me and Charlie Brown: A Book of Good Griefs". Se julkaistiin postuumisti vuonna 1985.


title: Jaska Jokunen

text: Schulzilta kysyttiin usein haastatteluissa, perustuiko Jaska Jokusen persoona häneen itseensä. Uransa alkuvuosina antamissaan haastatteluissa hän korosti usein liioitellen omaa samankaltaisuuttaan Jaska Jokusen kanssa, koska tällaisen roolin omaksuminen auttoi häntä työssään. Myöhemmin hän totesi, että se ei pitänyt paikkaansa, mutta toimittajat pitivät yllä myyttiä Schulzista tosielämän Jaska Jokusena, koska siitä sai paremman tarinan. Joka tapauksessa Schulzin mukaan kaikissa "Tenavien" hahmoissa oli ainakin jotain hänestä itsestään.


title: Jaska Jokunen

text: Jaska Jokusen suomenkielinen nimi on mainittu Aatos Erkon keksimäksi.


title: Jaska Jokunen

text: Charles "Charlie" Brown oli myös eräs tosielämän pilotti eli lentoupseeri, joka lensi Boeing B-17 Flying Fortress -tyyppistä raskasta pommikonetta toisessa maailmansodassa. Piirrossarjoissa sekä elokuvissa on Jaskan koiralla Ressulla alter ego -hävittäjälentäjätyyppi, joka liittyy ensimmäiseen maailmansotaan.


title: The Road Goes Ever On

text: The Road Goes Ever On on Mountain-yhtyeen livealbumi. Se julkaistiin vuonna 1972 yhtyeen hajottua hetkellisesti. Albumi on nauhoitettu vuosina 1969–1972.


title: Ng

text: Ng tarkoittaa seuraavia:


title: Ng

text: Ng on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Nh

text: Nh tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Twin Peaks (albumi)

text: Twin Peaks on Mountainin Japanissa Osakassa Koseinenkin Hallissa 30. elokuuta 1973 nauhoittama livealbumi. Leslie West ja Felix Pappalardi kokosivat yhtyeen tuolloin uudelleen vajaan parin vuoden tauon jälkeen, ja Japanin kiertueella muita musiikoita olivat kitaristi/kosketinsoittaja Robert Mann ja rumpali Allan Schwarzberg. Alkuperäinen versio julkaistiin kaksoislevynä, jossa yli puolituntinen "Nantucket Sleighride" on jaettu kahdelle albumipuoliskolle.


title: Nj

text: Nj tarkoittaa seuraavia:


title: Nl

text: Nl tai NL tarkoittaa seuraavia asioita:


title: The Best of Mountain

text: The Best Of Mountain on Mountain-yhtyeen kokoelma. Albumia on myyty kultalevyyn oikeuttava määrä Yhdysvalloissa. Remasteroitu versio julkaistiin vuonna 2003 ja se sisältää neljä bonuskappaletta, joista kaksi on Leslie Westin vuoden 1969 sooloalbumilta "Mountain", jonka julkaisun jälkeen yhtye varsinaisesti perustettiin.


title: Nn

text: Nn tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Wahlroos

text: Wahlroos on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Epanastatikos Aghonas

text: Epanastatikos Agonas (Επαναστατικός Αγώνας, suomeksi "Vallankumouksellinen taistelu") on kreikkalainen radikaali vasemmistolainen poliittinen järjestö, jonka Kreikan hallitus on luokitellut terroristijärjestöksi. Järjestö tuli julkisuuteen ensi kerran vuonna 2003.


title: Epanastatikos Aghonas

text: Ryhmän epäillään suorittaneen pommi-iskun Ateenan poliisilaitokselle vuonna 2004, noin kolmea kuukautta ennen kesäolympialaisia sekä yrittäneen murhata 30. toukokuuta 2006 Kreikan kulttuuriministeri George Voulgarakisin. Kreikan poliisin mukaan Epanastatikos Agonas saattoi ampua singolla tai ohjuksella Yhdysvaltain suurlähetystöön Ateenassa 11. tammikuuta 2007.


title: Richard Burgi

text: Richard Burgi (s. 30. heinäkuuta 1958) on yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä.


title: Richard Burgi

text: Burgi syntyi ja varttui Montclairissa New Jerseyssä. Hän on työskennellyt televisiomaailmassa 1980-luvun lopulta alkaen. Hänen ensimmäinen vakituinen roolinsa oli NBC:n "Another World" -sarjassa, jossa hän esitti Chad Rolloa. Sittemmin hän on esiintynyt useissa televisiosarjoissa, kuten "As the World Turns" (Glenn Harrington joulukuusta 1988 huhtikuuhun 1989), "24", "Firefly", "Pahan tytär", "CSI", "Poliisipäällikkö Mannion", "Matlock", "Vain yksi elämä", "Amyn lailla", "Vartija" (pääosa), "Ammu vaan", "Seinfeld", "Täydelliset naiset" ja "Harper’s Island".


title: Richard Burgi

text: Burgilla on ollut rooleja elokuvissa "Lainakengissä", "Taalat taskuun, Dick & Jane", "Cellular," "Shanghai Red ja ".


title: Richard Burgi

text: Burgi meni naimisiin Lori Kahnin kanssa vuonna 1995 ja heillä on kaksi poikaa.


title: Ruonala

text: Ruonala on Kotkan kaupunginosa Suomenlahden rannikolla kaupungin länsiosissa. Ruonala liitettiin Kymistä Kotkaan vuonna 1954 yhdessä laajan alueen kanssa Kymin länsiosista. Tilastoissa käytettävän aluejaon mukaisessa Ruonalassa on 958 asukasta (31.12.2012). Asemakaavassa Ruonalaan kuuluu myös Munsaari, jossa on 143 asukasta. Yhteensä Ruonalan kaupunginosassa on siis 1 101 asukasta.


title: Ruonala

text: Ruonala on suurimmaksi osaksi omakotitaloaluetta. Kaupunginosan alueella sijaitsee Ruonalan kirkko, Ruonalan koulu (luokat 1–5) ja Ruonalan urheiluhalli, jossa on muun muassa 51 × 90 metrin jalkapallokenttä.


title: The Best of George Harrison

text: The Best of George Harrison on George Harrisonin vuonna 1976 julkaistu kokoelmalevy, jonka kaikki kappaleet ovat hänen tekemiään ja joista osan esittää The Beatles.


title: Yemenia

text: Yemenia on Jemenin kansallinen lentoyhtiö. Sen pääpaikkana toimiva kansainvälinen lentoasema sijaitsee maan pääkaupungissa Sana'assa.


title: Yemenia

text: Yemenia perustettiin 4. elokuuta 1961 ja se aloitti toimintansa vuonna 1962. Yhtiö toimi alun perin nimellä Yemen Airlines ja sitten Yemen Airwaysina. Nykyinen nimi on otettu käyttöön 1. heinäkuuta 1978.


title: Yemenia

text: Yemenia on Arab Air Carriers Organizationin jäsen, ja sen osakkeet omistavat Jemenin (51 %) sekä Saudi-Arabian (49 %) hallitukset.


title: Yemenia

text: Yemenialla on kymmeniä kohteita Aasiassa, Afrikassa ja Euroopassa:Yemenian lentokonelaivasto koostui joulukuussa 2015 seuraavista koneista:


title: Softball

text: Softball on baseballia muistuttava joukkuepeli. Merkittävimmät erot baseballiin ovat suurempi pallo ja pallon syöttäminen alakautta. Laji on suosittu etenkin Yhdysvalloissa. Softball kehitettiin sisäoloissa pelattavasta baseballista vuonna 1887.


title: Softball

text: Softballissa pelataan seitsemän vuoroparia. Softballkentän syöttöetäisyys on 12,2 metriä, kun baseballkentällä vastaava etäisyys on 18,34 metriä.


title: Softball

text: Softball pääsi naisten olympialajiksi Atlantassa 1996. Yhdysvaltojen suvereenisti hallitsema laji oli olympialaji Pekingin olympialaisiin 2008 asti, kunnes se päätettiin pudottaa ohjelmasta liian suurien tasoerojen vuoksi, mutta laji otetaan käyttöön vuoden 2020 Tokion olympialaisiin isäntämaa Japanin erityistoiveesta.


title: Softball

text: Baseballin ja softballin olympiaturnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta, jotka pelasivat runkosarjan, seitsemän ottelua jokaiselle joukkueelle. Neljä parasta joukkuetta pääsi välieriin, joiden voittajat pääsivät loppuotteluun häviäjien jäädessä pronssiotteluun.


title: Softball

text: Suomen naisten softballmaajoukkue on osallistunut EM-kilpailuihin kahdesti vuosina 1988 ja 2005.


title: Giuseppe Piazzi

text: Giuseppe Piazzi (7. heinäkuuta 1746 Ponte in Valtellina, Sondrion maakunta, Lombardia – 22. heinäkuuta 1826 Napoli, Napolin kuningaskunta) oli italialainen munkki, matemaatikko ja astronomi, joka löysi Ceres-asteroidin. Ceres on ensimmäinen löydetty ja asteroidivyöhykkeen suurin asteroidi. 24. elokuuta 2006 IAU hyväksyi uuden planeetan määritelmän, jonka seurauksena Cereksestä tuli kääpiöplaneetta.


title: Giuseppe Piazzi

text: Piazzi perusti Palermoon observatorion, joka on nykyisin nimeltään Osservatorio Astronomico di Palermo "Giuseppe S. Vaiana". Giuseppe Piazzin mukaan on nimetty asteroidi 1000 Piazzia.


title: Karri Rämö

text: Karri Markus Tapio Rämö (s. 1. heinäkuuta 1986 Asikkala) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa KHL-joukkue Avangard Omskia. Tampa Bay Lightning varasi Rämön NHL:ään vuoden kuudennella kierroksella varausnumerolla 191. Rämö pelasi NHL:ssä Tampa Bayn organisaatiossa kausilla 2006–2009 ja myöhemmin Calgary Flamesissa 2013–2016.


title: Karri Rämö

text: Rämö aloitti ammattilaisuransa SM-liigassa Pelicansissa kaudella 2003–2004. Kauden lopussa runkosarjan loppupäässä pelanneella joukkueella ei ollut enää juuri panosta otteluissaan, ja pääasiassa Pelicansin A-junioreissa pelaava Rämö pääsi torjumaan kolme ottelua. Kaudella 2004–2005 Rämö sai jo huomattavasti enemmän vastuuta ja pelasi 26 ottelua pelaten kuitenkin kaudella myös 21 A-junioriottelua. Seuraavalla kaudella 2005–2006 Rämö pelasi HPK:ssa 24 ottelua torjuntaprosentila 92,9 ja pudotuspelien päätteeksi HPK voitti Suomen mestaruuden.


title: Karri Rämö

text: Mestaruuskauden jälkeen Rämö siirtyi Pohjois-Amerikkaan Tampa Bay Lightningin organisaatioon. Rämö pelasi suurimman osan ensimmäisestä kaudestaan AHL:ssä Springfield Falconsissa. Rämö pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 2. joulukuuta 2006 vierasottelussa Ottawa Senatorsia vastaan, jossa Rämö vaihdettiin maaliin Johan Holmqvistin päästettyä kolme maalia alle kymmenessä minuutissa, mutta Tampa Bay hävisi lopulta 5-3. NHL-otteluja ensimmäisellä Pohjois-Amerikan kaudellaan Rämö pelasi yhteensä 2. Kauden lopussa hänet valittiin AHL:n tähdistöotteluun yhdessä Ville Koistisen kanssa.


title: Karri Rämö

text: Kaudella Rämö pelasi 22 NHL-ottelua ja kuusi AHL-ottelua. Kaudella Rämö pelasi 24 NHL-ottelua ja 28 AHL-ottelua ja teki kauden jälkeen sopimuksen KHL-joukkue Avangard Omskin kanssa. Hän pelasi KHL:ssä kaudet 2009–2013. Kausilla 2009–2010 ja 2010–2011 hänet valittiin KHL:n tähdistöotteluun.


title: Karri Rämö

text: Kaudeksi Rämö siirtyi NHL:ään Calgary Flamesiin. Miikka Kiprusoff lopetti uransa joukkueen ykkösmaalivahtina kauden 2012–2013 lopussa. Marraskuussa joukkue siirsi ykkösmaalivahtinsa Joey MacDonaldin siirtolistalle ja nosti AHL-vahti Reto Berran kokoonpanoonsa.


title: Karri Rämö

text: Rämö pelasi vielä kaudet 2014–2016 Calgaryssa. Jäätyään ilman sopimusta Rämö haki kaudelle 2016–2017 pelipaikkaa Toronto Maple Leafsista, mutta palasi kauden lopussa Suomeen ja Pelicansiin.


title: Karri Rämö

text: Kaudeksi 2017–18 Rämö siirtyi KHL-joukkue Jokereihin 1+1-vuotisella sopimuksella. Konferenssin välierien viidennessä kohtaamisessa TsSKA Moskovaa vastaan Rämö torjui 83 kertaa, mikä oli uusi KHL-ennätys. Ottelu eteni viidenteen jatkoerään saakka.


title: Karri Rämö

text: Toukokuussa 2018 Rämö siirtyi rahallista korvausta vastaan Avangard Omskiin ja tämän myötä Jokereiden ja Rämön sopimuksen optio purettiin.


title: Karri Rämö

text:
Ensimmäisen maaottelunsa Rämö pelasi 19. huhtikuuta 2008 Tšekkiä vastaan Liberecissä Euro Hockey Tourin Tšekin turnauksen toisessa ottelussa. Hän oli mukana vuoden 2008 MM-joukkueessa mutta ei pelannut yhtään ottelua. Vuoden 2009 MM-kisoissa Sveitsissä hän pelasi yhden, Tanskaa vastaan voitokkaasti maalein 5-1 päättyneen ottelun. Kari Lehtosen loukkaannuttua vuoden 2012 MM-kisojen Suomi-USA -pelissä Rämö otti paikan joukkueen kakkosmaalivahtina.
Rämö valittiin edustamaan Suomea vuoden 2018 talviolympialaisiin.


title: Karri Rämö

text: Rämön pikkuveli Lauri on myös jääkiekkomaalivahti. Lauri on pelannut korkeimmillaan Mestis-tason otteluita.


title: Työväenpuolue (Israel)

text: Työväenpuolue (, virallisesti מפלגת העבודה הישראלית "Mifleget ha-‘Avoda ha-Yisra’elit") on israelilainen keskusta-vasemmistolainen puolue. Työväenpuolue edustaa sosiaalidemokratiaa ja sionismia.


title: Työväenpuolue (Israel)

text: Työväenpuolue on Euroopan sosialidemokraattisen puolueen tarkkailijäsen ja toimii myös Progressive Alliancessa. Työväenpuolue oli Sosialistisen internationaalin jäsen vuoteen 2018 saakka, jolloin puolue lakkautti jäsenyytensä internationaalin liityttyä järjestönä mukaan tukemaan ns. BDS-kampanjaa (Boycott, Divestment and Sanctions).


title: Työväenpuolue (Israel)

text: Työväenpuolue on lähtöisin 1930-luvulla perustetuista puolueista. Nykyinen Työväenpuolue syntyi tammikuussa 1968 kolmen vasemmistolaisen puolueen yhdistyessä. Niistä suurin, Mapai hallitsi maata 1948–1977. Toinen oli Ahdut ha-'Avoda–Po'ale Tziyyon, jonka muodostivat 1944 Mapaista eronneet ja kolmas Rafi (Reshimat Po'ale Yisra'el), joka syntyi Israelin ensimmäisen pääministerin David Ben-Gurionin erottua Mapaista 1965 kiistojen vuoksi.


title: Työväenpuolue (Israel)

text: Perustamisensa jälkeen Työväenpuolue on yleensä muodostanut Ma'rach-hallituksen Mapamin ja kahden arabien puolueen kanssa.


title: Työväenpuolue (Israel)

text: Työväenpuolue ja sen edeltäjät olivat tärkeässä osassa Israelin alkuaikoina. Ensimmäisen kerran puolue päätyi oppositioon 1977, jonka jälkeen se on hitaasti menettänyt asemiaan. Vuoden 2009 vaaleissa puolue jäi neljännelle sijalle.


title: Työväenpuolue (Israel)

text: Professori Efraim Inbar on tulkinnut puolueen taantumisen syyksi kollektiivisen ideologian ja perinteisten arvojen ja sionistisen sosialismin hylkäämisen. Puolueen johtajat ovat korostaneet kosmopoliittisuutta ja yksilöarvoja, ihmisoikeuksia ja demokratiaa. Työväenpuolue on yhdistetty vuoden 1993 Oslon rauhanprosessiin ja sen epäonnistumiseen. Puoluejohtaja Ehud Barak oli valmis jakamaan Jerusalemin palestiinalaisten kanssa vuoden 2000 Camp Davidin kokouksessa, mitä 2/3 Israelin väestöstä vastusti. Myös demografia on toiminut Työväenpuoluetta vastaan. Israelin sefardijuutalaiset ja 1990-luvun jälkeen muuttaneet Venäjän juutalaiset ovat äänestäneet muita puolueita, jolloin Työväenpuolueen kannattajaksi ovat jääneet eurooppalaisperäiset aškenasijuutalaiset ja keski- ja yläluokka. Työväenpuolue on myös yrittänyt houkutella Israelin arabiäänestäjien ääniä, mutta leimautuminen arabien tukemaksi on puolueelle Israelissa pahin mahdollinen uhkakuva.


title: Työväenpuolue (Israel)

text: Puheenjohtaja ja puolustusministeri Ehud Barak ilmoitti tammikuussa 2011 jättävänsä puolueen parlamenttiryhmän ja muodostavansa uuden "Itsenäisyys"-ryhmän ja puolueen.


title: Clarence S. Campbell Bowl

text: Clarence S. Campbell Bowl on NHL-palkinto, joka on kaudesta 1993–1994 asti myönnetty läntisen konferenssin voittajajoukkueelle.* Joukkue voitti myös Stanley Cupin


title: Jatsin kutsu

text: Jatsin kutsu on Rehupiiklesin neljäs, vuonna 2003 julkaistu studioalbumi. Sävellykset, sanoitukset ja sovitukset ovat Joose Tammelinin ellei toisin ole mainittu. Tuotanto: Rehupiikles Oy.


title: Atlantic City

text: Atlantic City on kaupunki New Jerseyn osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on rakennettu Abseconin saarelle Atlantin valtameren rannikolle ja siitä kehittyi 1800-luvulla suosittu lomakohde. 1900-luvun jälkipuoliskolla kaupungin talous on keskittynyt etenkin kasinoihin. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 39 558 ja sen suuremman metropolialueen 274 549.


title: Atlantic City

text: Atlantic City sijaitsee New Jerseyn osavaltion kaakkoisosan rannikolla Abseconin saarella mantereen edustalla. Abseconin saari on pituudeltaan kaikkiaan noin 16 kilometriä ja mantereesta sitä erottaa kapea salmi ja ajoittain vuoroveden osittain peittämät rantaniityt. Matkaa Philadelphian kaupunkiin luoteessa on noin 100 kilometriä ja New Yorkiin pohjoisessa noin 160 kilometriä.


title: Atlantic City

text: Alueen ilmastoon vaikuttaa Atlantin valtameri. Kesät ovat hieman manteretta pidempiä ja toisaalta ne alkavat myös hieman myöhemmin. Sadetta tulee suhteellisen tasaisesti ympäri vuoden. Ajoittain alueella esiintyy hurrikaaneja.


title: Atlantic City

text: Abseconin saaren alkuperäisasukkaita olivat delaware-intiaanit. Intiaanit harjoittivat alueella kalastusta ja kutsuivat saarta nimellä Absecon, joka viittaa ”joutsenten paikkaan”. Ensimmäiset eurooppalaiset siirtolaiset saapuivat nykyisen kaupungin alueelle vuonna 1783. Paikka oli vain pieni kalastajakylä aina 1850-luvulle saakka, jolloin Jonathan Pitney ja joukko muita liikemiehiä päättivät kehittää paikasta kylpylä- ja lomakohteen. Vuonna 1852 saarelle rakennettiin Camden & Atlantic Railroad -rautatie ja rautatieinsinööri Richard Osborne teki kaupunkisuunnitelman entisen kylän paikalle. Hallinnollisesti Atlantic Cityn kaupunki perustettiin vuonna 1854.


title: Atlantic City

text: Atlantic City osoittautui nopeasti menestykseksi kylpylä- ja lomakohteena. Kaupungin ensimmäinen rantakatu valmistui vuonna 1870, jolloin rantaa pitkin asetettiin lankkuja, joita pitkin hiekkarantaa pystyi kävelemään päivän kuumimpinakin hetkinä. Kadun varrelle pystytettiin puolestaan ravintoloita ja muuta viihdytystä. Rantakadulta merelle rakennettiin puolestaan laitureita, joille järjestettiin esimerkiksi näyttelyjä ja esityksiä. Suurin laitureista on 700 metrinen Steel Pier. Lisääntyneen matkailun takia kaupunkiin rakennettiin toinen rautatie vuonna 1887. Vuonna 1921 kaupungissa järjestettiin ensimmäiset Miss America -kisat ja vuonna 1929 Charles Darrow julkaisi kuuluisan lautapelinsä "Monopoly", joka teki kaupungin eri kaduista kuuluisia. Toisen maailmansodan aikana kaupungin alueella oli armeijan harjoitusalue ja vuonna 1944 hurrikaani hävitti kaupungin rantakatua.


title: Atlantic City

text: Turismi Atlantic Cityssä alkoi kärsiä lentoyhtiöiden alkaessa tarjota halpoja lentoja muihin lomakohteisiin, kuten Floridaan ja Karibialle toisen maailmansodan jälkeen. Kaupunki pelastettiin vuonna 1976, kun Atlantic Citystä tuli ensimmäinen Yhdysvaltojen itärannikon uhkapelaamisen laillistanut kaupunki. Ensimmäinen kasinohotelli avattiin vuonna 1978 ja pian toimintansa aloitti useita muitakin kasinoita. Sitkeiden huhujen mukaan Atlantic Cityn kasinoilla oli yhteyksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen, mutta asiantuntijoiden mukaan tällaisia yhteyksiä ei huhuista huolimatta ollut. Atlantic Cityssä oli suurimmillaan 12 eri kasinoa, mutta niiden liiketoiminta kärsi huomattavasti 1990-luvulla, jolloin uhkapelaamisen laillistaminen yleistyi muualla itärannikolla. Esimerkiksi Trump Taj Mahal ajautui vararikkoon. Kaupungissa on edelleen kasinoja, mutta kaupunki on pyrkinyt panostamaan entistä enemmän matkailun muille saroille, kuten yökerhoihin ja esityksiin. Hurrikaani Sandy aiheutti mittavia tuhoja kaupungin rantakadun varrella vuonna 2012.


title: Atlantic City

text: Turismi muodostaa edelleen Atlantic Cityn talouden kulmakiven. Kaupungin aikanaan kuuluisien kasinojen toiminta on kärsinyt huomattavasti, mutta toisaalta 2010-luvulla on elätelty toivoa myös alan elpymisestä. Rantakadun varrella toimivia kasinohotelleja ovat esimerkiksi Hard Rock Hotel and Casino ja Ocean Resort Casino. Matkailun lisäksi kaupungissa on jonkin verran kevyttä teollisuutta ja se on myös läheisen maaseudun tuotteiden jakelukeskus.


title: Atlantic City

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Atlantic Cityssä aikavälillä 2012–2016 olivat 26 566 USD ja henkilöä kohden 18 818 USD. 36,6 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Atlantic City

text: Atlantic Cityn asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 39 558 ja vuoden 2017 arvion mukaan 38 429. Kaupunki metropolialueella oli vuonna 2010 274 549 asukasta. Atlantic Cityn kaupungin asukkaista 34,9 % oli taustaltaan valkoisia, 38,3 % afroamerikkalaisia, 27,6 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 16,8 % aasialaisia. 46,1 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 32,3 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Kangaskorte

text: Kangaskorte ("Equisetum hyemale") on ainavihreä, yhtäläisitiöinen sanikkainen. Suomessa lajia on kutsuttu kansanomaisella nimellä hosia tai sen muunnelmilla, kuten huosiain tai huosianheinä.


title: Kangaskorte

text: Monivuotisen kangaskorteen maavarsisto levittäytyy laajalle. Siitä nousevat pystyt, kovat ja tumman harmaanvihreät varret ovat 40–70 cm korkeita ja 4–6 mm paksuja, ja kasvavat tavallisesti muutamien ryhminä. Varret ovat nivelikkäitä, uurteisia, karheapintaisia, jäykkiä, lähes liereitä ja matalaharjuisia. Lisäksi ne ovat haarattomia tai niiden latvoissa on lyhyitä haaroja. Kangaskortteen varsi on ontto: keskiontelo on noin 2/3 varren läpimitasta ja sen ympärillä on selvästi näkyviä sivuonteloita. Lehdet ovat vähäisiä, yhdiskasvuisia kiehkuroita, jotka muodostavat hammasreunaisia tuppia varren nivelkohtiin. Tupet ovat ahtaita, kapeita, yleisväriltään harmaanvalkoisia ja tyvestä sekä usein myös yläosista mustia. Tupissa on varhain varisevia, kapeita hampaita tavallisesti 10–30 kappaletta. Itiötähkät ovat varren ja joskus myös haarojen latvassa. Itiötähkä on käpymäinen, suipohko ja tumma. Itiöpesäkkeet ovat perällisten kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Suomessa kangaskortteen itiöt kehittyvät elo-lokakuussa. Alkeisvarsikko on kaksikotinen, liuskainen, maanpäällinen ja väriltään vihreä. Kangaskorte on muutamien muiden kortelajien tapaan ainavihreä.


title: Kangaskorte

text: Kangaskorte voi risteytyä muutamien muiden kortelajien kanssa. Kangaskortteen ja kirjokortteen ("E. variegatum") risteymä tunnetaan nimellä kuusamonkorte ("E. hyemale" x "variegatum"), ja kangaskortteen ja keskieurooppalaisen "E. ramosissimum" -lajin risteymää gotlanninkortteeksi ("E. hyemala" x "moorei").


title: Kangaskorte

text: Kangaskortetta tavataan Euroopassa Espanjasta, Ranskasta ja Britteinsaarilta itään läpi Keski- ja Pohjois-Euroopan. Sitä kasvaa myös kaikissa Pohjoismaissa Islanti mukaan lukien. Euroopan eteläisimmistä ja pohjoisimmista osista laji kuitenkin puuttuu. Levinneisyysalue jatkuu Euroopasta itään Keski- ja Etelä-Siperiassa aina Venäjän kaukoitään ja Pohjois-Japaniin saakka. Kangaskortetta kasvaa paikoitellen myös Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Suomessa kangaskorte on paikoitellen yleinen laji koko maassa Pohjanlahden rannikkoseutuja lukuun ottamatta, josta se pääosin puuttuu. Lajin risteymistä maassa tavataan kuusamonkortetta.


title: Kangaskorte

text: Kangaskorteelle tyypillisiä kasvupaikkoja ovat harjut, hiekkakankaat, jyrkät puron- ja joentörmät sekä hiekkaiset rata- ja maantiepenkereet. Sitä saattaa tavata myös moreenimailla, lehtometsissä ja varsinkin pohjoisessa myös rehevissä korvissa, lettorämeillä, lähteikköisillä suonreunoilla ja rannoilla.


title: Kangaskorte

text: Kangaskortetta on käytetty aikaisemmin patasutina sekä hionta- ja kiillotusvälineinä sen karkeuden ja kovuuden takia. Kasvin osat sopivat erinomaisesti myös kynsien viilaamiseen. Nykyään kangaskortetta kasvatetaan koristekasvina esimerkiksi japanilaisissa puutarhoissa lammikoiden rannoilla.


title: High School Musical 2

text: High School Musical 2 on musikaalielokuva, joka on jatkoa Disney Channelin musikaalille "High School Musical". Se näytettiin ensi kerran Disney Channelilla 17. elokuuta 2007. Suomessa elokuva nähtiin 5. lokakuuta 2007 Disney Channelilla ja 25. marraskuuta 2007 Yle TV2:lla. "High School Musical 2" julkaistiin DVD:lle 7. joulukuuta 2007. elokuvasta on tehty myös aiheeseen liittyvä fanilehti. Elokuva on dubattu suomeksi.


title: High School Musical 2

text:
Nuoret pääsevät kesätöihin Sharpayn vanhempien omistamalle golfklubille. Sharpay yrittää saada Troyn Gabriellalta itselleen. Ryan vaihtaa puolta ja lähtee kannustamaan Wildcatseja. Sharpay yrittää sotkea oikein kunnolla Troyn ja Gabriellan välit. Sharpay kyllä onnistuu siinä, ja Gabriella lähtee pois golf-klubilta. Lopussa Troy ja Gabriella ovat kuitenkin sovussa, ja he laulavat taas yhdessä. Ja suutelevat lopusta.
SingStar-yhtiö on valmistanut PlayStation 2:lle ja Wiille "High School Musical 2 – Sing It!" -videopelin, jossa lauletaan "High School Musical" -elokuvien lauluja. Tuote on saatavilla kaupoista Suomessakin. SingStar ei esittäydy niinkään pelin valmistajana, vaan sponsorina.


title: Coquitlam

text: Coquitlam on Vancouverin suurkaupunkialueeseen kuuluva kaupunki Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa. Sen väkiluku on noin 139 000 (2016). Kaupungin nimi on peräisin halkomelemin kielen sanasta "kwikwetlem", joka tarkoittaa ’punaisia (lohi)kaloja joen yläjuoksulla’.


title: Coquitlam

text: Eurooppalaiset alkoivat asettua alueelle asteittain 1800-luvulla. Coquitlam oli aikaisemmin tärkeä sahakaupunki, mutta nykyään suurin osa sen asukkaista käy töissä Vancouverissa.


title: Mountain (albumi)

text: Mountain on Leslie Westin ensimmäinen sooloalbumi vuodelta 1969. Usein albumi mielletään Mountain-yhtyeen albumiksi, mutta kyseessä on kuitenkin Westin sooloalbumi. Mountain yhtyeenä aloitti vasta levyn julkaisun jälkeen.


title: Pariisi–Roubaix

text: Pariisi–Roubaix on yksi maailman vanhimmista polkupyöräkilpailuista. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1896, kun Roubaix’n uusi polkupyörävelodromi oli avattu. Kisaa on ajettu aina nykypäivään saakka, ja vain maailmansodat ovat estäneet sen järjestämisen. Kilpailu ajetaan joka vuosi maalis- tai huhtikuussa, mutta sen lähtöpiste ei ole enää Pariisissa, vaan se siirrettiin Compiègnen kaupunkiin vuonna 1968. Kilpailun reitin pituus on yli 250 km.


title: Pariisi–Roubaix

text: Kilpailun järjestäjänä toimii Amaury Sport Organisation. Kisaa nimitetään yleiskielessä ”pohjoisen helvetiksi” tai ”klassikkojen kuningattareksi”. Kilpailuun kuuluu lukuisia nupukivisiä osuuksia, kuten esimerkiksi "Puun risteys" (Carrefour de l’Arbre), mikä lisää kilpailijoiden kaatumisen ja loukkaantumisen riskiä melkoisesti. Myös sateisella säällä on oma osuutensa liukkauden ja vaikeakulkuisuuden syntyyn. Wallers-Arenberg-kaivanto, jonka keksijänä ja löytäjänä toimi paikkakuntalainen Jean Stablinski vuonna 1967, liki vaati osanottaja Johan Museeuwin hengen vuonna 1998. Tämä nupukiviosuus on virallisesti nimeltään ”Drève des Boules d'Hérin”. Osuus ei kuitenkaan ollut mukana vuoden 2005 kilpailussa, koska pinnan alapuoliset sortumat olivat liiaksi vaikuttaneet myös pintarakenteen kuntoon. Tästä huolimatta vuonna 2005 kilpailuun kuului 54,7 km mukulakiviosuuksia. Kaivannon kunnostus- ja restaurointityöt käynnistettiin välittömästi keväällä 2005, ja osuus oli jälleen mukana vuoden 2006 kilpailussa.


title: Pariisi–Roubaix

text: Muut osuudet, jotka kiertelevät kapeina sokerijuurikasvainioiden lomassa, on mahdollista ajaa vain tiukassa peräkkäisjonossa. Jos kilpailu tapahtuu sadesään aikana, lisää muta vielä ajamisen vaikeutta ja riskien määrä moninkertaistuu.


title: Pariisi–Roubaix

text: Kilpailun suurin keskinopeus, 45,204 km/h, on belgialaisen Greg Van Avermaetin hallussa vuodelta 2017. Eniten voittoja kilpailussa ovat ottaneet belgialaiset Tom Boonen ja pyöräilylegenda Roger De Vlaeminck, jotka ovat voittaneet neljästi. De Vlaeminck voitti vuosina 1972–1977. Tästä syystä hänelle myönnettiin palkinnoksi yksi mukulakivi. Ranskalainen Octave Lapize, belgialaiset Gaston Rebry, Rik Van Looy, Eddy Merckx ja Johan Museeuw sekä italialainen Francesco Moser sekä sveitsiläinen Fabian Cancellara ovat kukin voittaneet kilpailun kolmasti. Italialainen Jules Rossi voitti kilpailun vuonna 1937 ja hänen maanmiehensä Fausto Coppi vuonna 1950. Vuonna 1896 ensimmäistä kertaa järjestetyn kilpailun voitti saksalainen Josef Fischer, joka oli vuoteen 2015 saakka ainoa saksalaisvoittaja kilpailussa. Eniten voittoja, 56, kilpailussa ovat saavuttaneet belgialaiset.


title: Pariisi–Roubaix

text: Kilpaa pidetään suuressa arvossa, josta todisteena ovat useiden merkittävien kilpapyöräilijöiden voitot, kuten ensimmäisen Ranskan ympäriajon voittaja Maurice Garin (1897, 1898), kuuluisat pyöräilijät Fausto Coppi (1950) ja Louison Bobet (1956), sekä viisinkertainen Tourin voittaja Eddy Merckx (1968, 1970, 1973) ja Bernard Hinault (1981).


title: Pariisi–Roubaix

text: Tämä pyöräkisojen klassikko oli aiemmin kirjattu kilpapyöräilyn maailmancupin kalenteriin ja vuosina 2005–2007 se oli osa UCI ProTour -kilpailujen organisaatiota.


title: Beatrice Ask

text: Eva Carin Beatrice Ask (s. 20. huhtikuuta 1956 Sveg) on ruotsalainen poliitikko, joka edustaa Maltillista kokoomusta. Ask toimi Ruotsin kouluministerinä vuosina 1991–1994 ja oikeusministerinä vuosina 2006–2014.


title: Beatrice Ask

text: Ask syntyi Härjedalenin Svegissä ja opiskeli vuoden Uppsalan yliopistossa, muttei koskaan valmistunut. Hänet valittiin Maltillisen kokoomuksen nuorisojärjestö Moderata Ungdomsförbundetin ensimmäiseksi naispuoliseksi puheenjohtajaksi vuonna 1984. Hänet valittiin uudelleen 1986.


title: Beatrice Ask

text: Tukholman kaupunginvaltuuston jäseneksi Ask nousi vuonna 1988. Kun Maltillisen kokoomuksen Carl Bildtistä tuli vuonna 1991 Ruotsin pääministeri, Ask nimitettiin maansa kouluministeriksi. Porvarillisen Allianssin voitettua vuoden 2006 valtiopäivävaalit nimitettiin Ask oikeusministeriksi Fredrik Reinfeldtin hallitukseen. Oikeusministerinä Ask oli kolmas tehtävässä toiminut, jolla ei ole juristin koulutusta. Ask jatkoi oikeusministerinä myös vuoden 2010 vaalien jälkeen.


title: Beatrice Ask

text: Oikeusministerinä aloittaessaan Ask lupasi enemmän poliiseja ja kovempia rangaistuksia törkeisestä väkivaltarikoksista. Hänen kaudellaan Ruotsissa luovuttiin murhan vanhentumisajasta ja naamioituminen kiellettiin. Ask ehdotti myös vahvempia turvatoimia vainoamisesta kärsiville.


title: Beatrice Ask

text: Ask asuu Tukholmassa ja hänellä on kaksi poikaa.


title: Beatrice Ask

text: Askin mukaan puolueille tehdyt rahalahjoitukset pitää pitää salaisina, koska niiden julkistaminen rikkoisi vaalisalaisuutta.


title: Maremmanhevonen

text: Maremmanhevonen () on vanha italialainen lämminverinen hevosrotu. Se on kotoisin eteläiseen Toscanaan ja pohjoiseen Lazioon sijoittuvalta Maremman alueelta, missä sikäläiset karjankasvattajat ("butteri") ovat vanhastaan käyttäneet sitä ratsunaan karjanpaimennuksessa. Alueen ankarissa sääoloissa ja entisaikaan soisissa maastoissa rodusta on kehittynyt sitkeä, kestävä ja varmajalkainen.


title: Maremmanhevonen

text: Maremmanhevonen on rakenteeltaan suhteellisen kevyt lämminverinen, jonka säkäkorkeus on 160–172 cm. Väriltään se on musta tai yleensä tummasävyinen ruunikko. Sen rakenne on tukeva: sillä on pitkänomainen ja hiukan kyömy pää, leveä kaula, korkea ja lihaksikas säkä, leveät ryntäät ja vahvat lautaset, ja sen jalat ovat kestävät ja hyvärakenteiset. Luonteeltaan nykyinen maremmanhevonen on varsin säyseä ja paljon esi-isiään helpompi, ja sen katsotaan sopivan niin aikuisten kuin lastenkin ratsuksi.


title: Maremmanhevonen

text: Maremmanhevosen katsotaan polveutuvan Tyrrhenanmeren rannikolla jo etruskiaikoina (noin 900–400 eaa.) kasvatetuista hevosista, joihin vuosisatojen varrella on risteytynyt monentyyppisiä hevosia. Noin 800-luvulta saakka ne on tunnettu rotevina, vahvoina sekä hiukan vauhkoluonteisina ja omapäisinä hevosina. Maremmanhevosista tuli 1500-luvulla Italian alueella suosittuja, kun sekä Kirkkovaltio että Toscanan suurherttuakunta alkoivat suosia rotua: edellä mainittu kookasta, vankkaa ja väriltään tummaa tyyppiä, jälkimmäinen väriltään ruunikkoa ja rakenteeltaan kevyempää maremmanhevosta, jossa näkyi enemmän andalusianhevosen ja itämaista vaikutusta. Yhä nykyäänkin rodussa voi erottaa nämä kaksi eri rakennetyyppiä.


title: Maremmanhevonen

text: Vuoden 1870 aikoihin maremmanhevosia alettiin risteyttää luonteeltaan rauhallisempien ja rakenteeltaan jalompien hevosten kanssa. Englannintäysiveriristeytyksillä saatiin aikaan rodun "uusi sukupolvi", joka on lähtöisin 1902 syntyneestä oriista "Fauno". Nykyisen maremmanhevosen kantaisinä pidetään oriita "Otello" (maremmanhevonen, syntynyt 1927), "Aiace" (englannintäysiverinen, s. 1926), "Ussero" (s. 1920-luvulla) ja "Ingres" (täysiverinen, s. 1946). Jalostus kevensi ja paransi maremmanhevosen melko karkeatekoista rakennetta, kasvatti sen kokoa ja teki siitä luonteeltaan vilkkaamman. Sitä kasvatettiin ratsuksi, ja siitä tulikin hyvin haluttu ratsuväen hevonen.


title: Maremmanhevonen

text: Toisen maailmansodan jälkeen maremmanhevosen, kuten kaikkien muidenkin hevosten, kysyntä ja kasvatus romahtivat. Jatkuvat risteytykset sekä englannintäysiveristen että raskaampien rotujen kanssa uhkasivat hävittää alkuperäisen rodun kokonaan. 1970-luvun alussa ryhmä maremmanhevoskasvattajia ryhtyi toimeen rodun pelastamiseksi. Vuonna 1974 laadittiin hyviksi rodun edustajiksi katsottujen tammojen luettelo, vuonna 1979 perustettiin maremmanhevosen kasvattajajärjestö "Associazione Nazionale Allevatori Cavalli di Razza Maremmana", ja vuonna 1980 hyväksyttiin virallisesti rodun rekisteri ja kantakirja. Vuodesta 1993 lähtien jalostusoreille on järjestetty suorituskoe. Maremmanhevosten määrä (noin 3000) on nykyään kasvussa, ja myös niiden kasvatus on levinnyt perinteisen kasvatusalueen ulkopuolelle Italiassa.


title: Maremmanhevonen

text: Ratsuna maremmanhevonen on varmajalkainen, reipas ja kestävä. Se on nykyisin hyvä suoritushevonen, joka menestyy erityisesti esteratsastuksessa. Sitä kasvatetaan urheilu- ja harrasteratsuna, mutta kasvattajat pyrkivät myös säilyttämään rodun perinteisen sitkeyden ja kestävyyden. Rotua kasvatetaan Maremman alueella edelleen puolivilleissä laumoissa, ja sitä myös käytetään yhä perinteiseen karjanpaimennukseen.


title: Jyrki Anttila

text: Jyrki Tapio Anttila (s. 23. kesäkuuta 1966 Oulu) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan tenori.


title: Jyrki Anttila

text: Anttila valmistui kasvatustieteiden kandidaatiksi Oulun yliopistosta 1991 ja oli Kempeleen Ylikylän koulun luokanopettaja 1991–1995.


title: Jyrki Anttila

text: Anttila aloitti lauluopintonsa Oulun konservatoriossa muun muassa Esko Jurvelinin ja Airi Tokolan oppilaana. Vuosina 1996–2002 häntä opetti Jaakko Ryhänen. Anttila opiskeli Sibelius-Akatemian oopperastudiossa vuosina 1995–1998 ja sai vuonna 1998 kiinnityksen Suomen Kansallisoopperaan solistiksi. Hän on vieraillut oopperarooleissa Saksassa, Sveitsissä ja Latviassa sekä konsertoinut muun muassa Yhdysvalloissa, Japanissa, Australiassa ja Ruotsissa.


title: Jyrki Anttila

text: Suomessa Anttila on vieraillut Savonlinnan oopperajuhlilla vuosina 1999–2006 ja esiintynyt useiden orkestereiden vierailevana solistina. Lisäksi hän on vieraillut maakuntaoopperoissa muun muassa Tampereella, Oulussa ja Vaasassa.


title: Jyrki Anttila

text: Anttila on toiminut Lohjan tenoripäivien taiteellisena johtajana 2006–2010 ja Ilmajoen Musiikkijuhlien taiteellisena johtajana vuodesta 2010. Hän oli myös Kirjuri Classicin taiteellinen johtaja vuodesta 2012.


title: Jyrki Anttila

text: LähdeLähde


title: Clemente Mastella

text: Mario Clemente Mastella (s. 5. helmikuuta 1947, Ceppaloni) on italialainen poliitikko ja maan entinen oikeusministeri Prodin hallituksessa 2006–2008. Hän johtaa kristillisdemokraattista Popolari-UDEUR-puoluetta.


title: Clemente Mastella

text: Mastella on Italian kristillisdemokraattipuolueen entinen pitkäaikaisjäsen. Puolueen hajottua vuonna 1994 perusti Pierferdinando Casinin kanssa "Centro Cristiano Democraticon". Samana vuonna Silvio Berlusconi nousi pääministeriksi ja Mastellasta tuli uuden hallituksen työministeri.


title: Clemente Mastella

text: Vuonna 1998 Mastella perusti "Cristiano Democratici per la Repubblica" -puolueen (myöhemmin "Unione Democratici per la Repubblica"). Se oli olemassa vain vuoden, ja 1999 Mastella nousi Popolari-UDEUR:n johtajaksi.


title: Clemente Mastella

text: Mastella oli toukokuusta 2006 lähtien Italian oikeusministerinä Prodin hallituksessa ja on lisäksi Beneventon maakuntaan kuuluvan Ceppalonin pormestari. Myös hänen vaimonsa Sandra Lonardo on Popolari-UDEUR:n jäsen. Mastella erosi hallituksesta tammikuussa 2008 korruptioepäilyjen vuoksi. Skandaaliin liitettiin Mastellan ja hänen vaimonsa lisäksi yli parikymmentä ihmistä. Mastella ilmoitti aluksi tukevansa edelleen Prodin hallitusta, mutta veti sitten tukensa pois.


title: Kiwa hirsuta

text: Kiwa hirsuta on kymmenjalkaisiin kuuluva äyriäislaji. jonka raajoissa on tiheä, pitkää karvoitusta muistuttava sukaspeite. Laji löydettiin vuonna 2005 eteläisestä Tyynestämerestä yli 2000 metrin syvyydestä mustien savuttajien läheltä. "Kiwa hirsuta" on kaikkiaan noin 15 senttimetrin pituinen, selkäkilpi yksin noin 6 cm. Sen turkki on täynnä bakteereja, joita eläimen on arveltu käyttävän ravintonaan. "Kiwan" silmät ovat surkastuneet ja se on ilmeisesti sokea.


title: Kiwa hirsuta

text: "Kiwa" on rakenteeltaan niin omintakeinen, että se erotettiin omaan erilliseen heimoonsa Kiwaidae. Vuonna 2011 kuvattiin suvun toinen laji "Kiwa puravida", jonka myös arvellaan kasvattavan ravintobakteereja tarttumaraajoissaan. Bakteerit hyötyvät merenpohjan metaanilähteistä.


title: Ns

text: Ns tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ranskan Grand Prix 1971

text: Ranskan Grand Prix 1971 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 4. heinäkuuta 1971 Paul Ricardin radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden kolmas.


title: Britannian Grand Prix 1971

text: Britannian Grand Prix 1971 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 17. heinäkuuta 1971 Silverstonen radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden neljäs.


title: Saksan Grand Prix 1971

text: Saksan Grand Prix 1971 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 1. elokuuta 1971 Nürburgringin radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden viides.


title: Itävallan Grand Prix 1971

text: Itävallan Grand Prix 1971 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 15. elokuuta 1971 Österreichringin radalla. Kilpailun voitti BRM-tallin Jo Siffert, jolle voitto oli kauden ainoa ja uran viimeinen. Jo Siffert ajoi myös paalupaikan ja kilpailun nopeimman kierroksen.


title: Italian Grand Prix 1971

text: Italian Grand Prix 1971 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 5. syyskuuta 1971 Monzan radalla. Kilpailun voitti Peter Gethin, jolle voitto oli uran ensimmäinen ja ainoa.