title: Hei, me lennetään!

text: Kun päivällinen on tarjoiltu, useat matkustajat sairastuvat, ja yksi matkustajista, tri Barry Rumack (Leslie Nielsen), käsittää, että kaikki kalaa syöneet matkustajat ovat saaneet ruokamyrkytyksen. Lentoemännät huomaavat, että koneen miehistö, mukaan lukien lentäjä Clarence Oveur (Peter Graves) ja perämies Roger Murdock (Kareem Abdul-Jabbar), ovat saaneet myös ruokamyrkytyksen, eikä koneessa ole jäljellä yhtään lentotaitoista ihmistä. Elaine ottaa yhteyttä Chicagon lennonjohtotorniin saadakseen apua, ja tornin työnjohtaja Steve McCroskey (Lloyd Bridges) ohjeistaa häntä aktivoimaan koneen autopilotin. Kyseessä on suuri puhallettava Otto-niminen nukke, joka voi viedä heidät Chicagoon, muttei laskeutua. Tri Rumack taivuttelee Strikerin lentämään konetta, mutta tämä tuntee paineen liian kovaksi ja konetyypin itselleen liian tuntemattomaksi.


title: Hei, me lennetään!

text: McCroskey tietää, että hänen on saatava joku muu ohjaamaan kone alas puhelimitse, ja kutsuu paikalle Rex Kramerin (Robert Stack). Striker ja Kramer taistelivat sodassa yhdessä, joten heidän on ensin voitettava yhteiset negatiiviset kokemuksensa. Koneen lähestyessä Chicagoa Striker alkaa hermostua yhä enemmän ja pystyy laskeutumaan vasta tri Rumackin kannustuspuheen jälkeen. Kramerin tarjotessa taustalla loputonta ohjevirtaa Striker saa pelkonsa voitettua ja onnistuu laskeutumaan turvallisesti. Vain muutama matkustaja saa vähäisiä vammoja, ja laskutelineetkin säästyvät suurilta vaurioilta. Strikerin rohkeus elvyttää Elainen rakkauden, ja pari suutelee toisiaan Oton painellessa samalla koneella takaisin yläilmoihin puhallettuaan itselleen ensin naiskumppanin.


title: Roman Virastjuk

text: Roman Virastjuk (, , s. 20. huhtikuuta 1968 Ivano-Frankivsk) on ukrainalainen entinen kuulantyöntäjä.


title: Roman Virastjuk

text: Vuosituhannen vaihteen molemmin puolin Virastjuk oli vakiokävijä arvokilpailujen finaaleissa, saavuttaen 1994 Helsingin EM-kisoissa pronssimitalin tuloksella 19,59. Ennen huippuvuosiaan hän oli kärsinyt 1990-luvun alussa kahden vuoden kilpailukiellon doping-rikkomuksen takia. 1995 Göteborgin MM-kisoissa Virastjuk oli seitsemäs tuloskella 19,66 ja vuotta myöhemmin 1996 Atlantan olympialaisissa kuudes (20,45) samoin kuin 1997 Ateenan MM-kisoissa (20,12). 1999 Sevillan MM-kisoissa hänen kilpailunsa päättyivät jo karsintaan samoin kuin vuotta myöhemmin Sydneyn olympialaisissa.


title: Roman Virastjuk

text: 2001 Lissabonin MM-hallikisoissa Virastjuk selviytyi loppukilpailuun, missä hän kuitenkin jäi 12:nnelle sijalle tuloksella 19,55. 2002 Müncenin EM-kisoissa hän oli yhdeksäs tuloksella 19,52 samoin kuin 2003 Pariisin MM-kisoissa tuloksella 19,61. Virastjukin viimeisiksi kansainvälisiksi arvokisoiksi jäivät 2004 Ateenan olympialaiset, missä hän jäi karsintoihin parhaan työnnön kannettua 18,52 metriin. Maansa mestaruuden Virastjuk on voittanut kuulantyönnössä kolmesti, vuosina 2000 (20,55), 2002 (19,95) ja 2004 (19,73).


title: Roman Virastjuk

text: Kilpailuissa Virastjukille ominaista oli, että ennen työntöä hän touhusi magnesiumin kanssa samaan aikaan puhuen itsekseen. Atlantan olympialaisten kuulafinaalissa yksinpuhelu jatkui kuudetta työntöä ennen niin pitkään, että toimitsija joutui lopulta nostamaan punaisen lipun hylkäyksen merkiksi. Aktiiviaikoinaan Virastjukin mitat olivat 189 senttimetriä ja 135 kilogrammaa. Hänen veljensä Vasyl Virastjuk on entinen kuulantyöntäjä (ennätys 19,68), joka sittemmin on menestynyt voimamieskilpailuissa (Maailman vahvin mies 2004).


title: Tengen

text: Tengen voi tarkoittaa ainakin:


title: United World College

text: United World Colleges (tai UWC) on maailmanlaajuinen kansainvälisyyttä ja maailmanrauhaa korostava opetusliike, johon kuuluu 17 koulua, yli 150 kansallista komiteaa sekä lukuisia lyhytohjelmakursseja. Koulut sijaitsevat Walesissa, Italiassa, Norjassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Hollannissa, Intiassa, Hongkongissa, Singaporessa, Swazimaassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Costa Ricassa, Saksassa, Armeniassa, Thaimaassa sekä Japanissa. Kaikissa kouluissa 16–18-vuotias lukion ensimmäistä vuotta opiskeleva voi suorittaa IB-tutkinnon. Lisäksi Hollannin, Singaporen, Japanin ja Swazimaan kouluilla on lukion yhteydessä myös peruskoulu.


title: United World College

text: Opiskelijat UWC-kouluille valitaan heidän ansioiden ja potentiaalian perusteella. UWC-koulut ja kansalliset komiteoita tarjoavat stipendejä ja apurahoja, hyväksyen vain rajallisen määrän opinnoistaan itse maksavia opiskelijoita. UWC-liikkeen ideologiaan kuuluu erilaisten kulttuurien ymmärtäminen sekä palvelutoiminta. UWC-vuosien annista suuri osa muodostuu opiskelujen kanssa tasavertaisesta koulujen elämästä. Siihen kuuluu kulttuurien kohtaaminen, palvelutyön tekeminen, harrastaminen ja sosiaalinen elämä.


title: United World College

text: 1950-luvun lopun kylmän sodan vuosina joukko eurooppalaisia kokoontui suunnittelemaan uudenlaista koulua, jossa kasvatusta käytettäisiin maailmanrauhan varmistamiseen. Heitä olivat keskitysleiriltä hengissä selvinnyt saksanjuutalainen kasvatustieteilijä Kurt Hahn, brittikenraali Lawrence Darwall ja lordi Louis Mountbatten. He halusivat eri maista tulevien nuorten kokoontuvan yhteen opiskelemaan muiden tärkeiden aineiden ohella kansainvälistä yhteisymmärrystä.


title: United World College

text: Ensimmäinen tämän ajatuksen mukainen koulu oli Walesin eteläosaan vuonna 1962 perustettu Atlantic World College, jonka 16–19-vuotiaat opiskelijat ja henkilökunta osallistuvat paikalliseen meri- ja maastopelastustoimintaan sekä vanhusten ja vammaisten ystävätoimintaan. Nämä yhteisöpalvelut vievät jokaiselta opiskelijalta kaksi iltapäivää viikossa. Vasta 1970-luvulla opinto-ohjelmaan tuli varsinaisia rauhankasvatus- ja -tutkimuskursseja ("peace studies") ja vuosittaisia kansainvälisten kysymysten teemapäiviä, joihin saivat osallistua myös ympäristön asukkaat ja muiden paikallisten koulujen oppilaat. Kurssien ja teemapäivien kehittämiseen osallistuivat Bradfordin ja Yorkin yliopistot.


title: United World College

text: UWC-kouluissa suoritetaan International Baccalaureate (IB) -tutkinto, joka on korkeakouluopintoihin oikeuttava tutkinto. IB-tutkinto vastaa suunnilleen suomalaista ylioppilastutkintoa. Tutkintoa varten opiskellaan kuutta ainetta, joihin syvennytään perusteellisemmin kuin suomalaisissa lukioissa. Lisäksi opiskellaan vuoden mittainen kurssi tiedonfilosofiaa sekä kirjoitetaan 4 000-sanainen essee itse valitusta aiheesta. Kaikki opetus on englanninkielistä äidinkielen ja muiden vieraiden kielten tunteja lukuun ottamatta.


title: United World College

text: Atlantic College kehitteli ja otti IB-tutkinnon käyttöön ensimmäisenä 1970-luvulla. Nykyisin tutkinto on tunnustettu ja laajasti levinnyt ylioppilastutkintotasoinen kansainvälinen tutkinto. Sitä opetetaan lähes 1 500 koulussa ympäri maailmaa. Tutkinnon voi suorittaa myös joissain suomalaisessa kouluissa.


title: United World College

text: Suurin ero IB-tutkintoon tähtäävän opetuksen ja suomalaisen lukion välillä on ainemäärä. IB:ssa valitaan vain kuusi ainetta, joita sitten opiskellaan yleensä huomattavasti suomalaista tasoa syvemmin.


title: United World College

text: Pakollisia aineita on kuusi: kolme higher level- ja kolme standard level -tasoista. Aineiden vertailu suomalaiseen tasoon on vaikeaa, koska opetusohjelmat ja vaatimustasot vaihtelevat eri aineissa. Karkeasti ottaen standard aineet vastannevat suomalaista tasoa työmäärässä ja tietotasossa. Monet higher levelit sen sijaan syventävät aineen osaamista yliopiston alkuvuosiin verrattavalle tasolle.


title: United World College

text: Oppiaineita valitaan kuusi, yksi kustakin ryhmästä:


title: United World College

text: Opiskelija valitsee itse aineensa koulun ainetarjonnasta, jolloin tutkinnon voi rakentaa yksilöllisesti omien taipumuksien, kiinnostuksen ja suunnitelmien mukaan.


title: United World College

text: Suomalaiseen koulujärjestelmään verrattuna työskentely on itsenäisempää ja valinnaisempaa. Yhteiskunnallisissa aineissa kirjoitetaan paljon esseitä, luonnontieteissä keskeinen rooli on käytännön laboratoriotöillä, kielten opiskelussa keskitytään suulliseen ilmaisuun ja kirjallisuuteen. Luokkakoot ovat pieniä, ja jokaisella on oma tutorinsa, joka seuraa opiskelun etenemistä.


title: United World College

text: IB arvioidaan asteikolla yhdestä seitsemään. Alin hyväksytty arvosana on nelonen. Seitsemän on huippuarvosana, jolle ei suomalaisessa asteikossa löydy vertailukohtaa. Tutkinnon enimmäispistemäärä on 45 pistettä, alin hyväksytty 24. Pääosan arvosanoista muodostavat toisen vuoden keväällä pidettävät kirjalliset ja suulliset kokeet, mutta myös kahden vuoden aikana tehdyistä tutkielmista osa huomioidaan tutkintoarvosanoissa.


title: United World College

text: IB-tutkinto hyväksytään yliopistoissa eri puolilla maailmaa. Suomessa IB-tutkinto rinnastetaan suoraan suomalaiseen ylioppilastutkintoon.


title: United World College

text: Suomen oppilasvalinnan UWC-kouluihin suorittaa Suomen UWC-yhdistys yhdessä UWC-toimikunnan kanssa. Stipendihakemuksien määrä vuosittain on noin 150. Stipendejä myönnetään vuosittain kymmenkunta. Suomesta lähetettiin vuonna 2013 13 stipendiaattia eri UWC-kouluihin. Hakemuksia tuli yhteensä 156.


title: United World College

text: Suomalaisopiskelijoita on valitty UWC-kouluihin vuodesta 1966 lähtien. Ensimmäiset stipendiaatit lähtivät Walesiin Atlantic Collegeen. Stipendit on myöntänyt ja rahoittanut alusta saakka Suomen Kulttuurirahasto, Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö vuodesta 1971 vuoteen 2002 saakka, ja vuodesta 1998 alkaen rahoitukseen on osallistunut myös Svenska Kulturfonden.


title: Veikkausliigan kausi 2002

text: Veikkausliigan kaudella 2002 Helsingin Jalkapalloklubi voitti mestaruuden. Edellisen kerran HJK oli voittanut mestaruuden kaudella 1997. Kausi pelattiin viimeistä kertaa 12 joukkueella ennen kautta 2011. Kaudeksi 2003 Veikkausliigan joukkuemäärää kasvatettiin neljääntoista.


title: Veikkausliigan kausi 2002

text: Runkosarjassa pelattiin kahdentoista joukkueen kesken kaksiosainen sarja.


title: Veikkausliigan kausi 2002

text: Loppusarjassa pelasivat runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta. Kukin joukkue pelasi loppusarjassa seitsemän ottelua, joiden tulokset lisättiin runkosarjan tuloksiin. Loppusarjassa määritettiin sijoitukset 1–8.


title: Veikkausliigan kausi 2002

text: Ottelut runko- ja loppusarjassa.


title: Veikkausliigan kausi 2002

text: Karsintasarjassa pelasivat runkosarjan neljä viimeistä joukkuetta, sekä Ykkösen neljä parasta joukkuetta (kaksi pohjoislohkosta ja kaksi etelälohkosta). Runkosarjan tuloksilla ei ollut varsinaisesti merkitystä, joskin osalle joukkueista annettiin lähtöpisteitä seuraavan logiikan mukaan:


title: Veikkausliigan kausi 2002

text: Veikkausliiga laajeni kaudella 2003 14 joukkueen suuruiseksi. Tämän vuoksi karsintasarjasta otettiin seuraavan kauden liigarinkiin peräti kuusi parasta joukkuetta. Näin ollen VPS oli kauden ainoa putoaja, kun taas nousijoita oli peräti kolme: TPS, FC Jokerit sekä FC KooTeePee.


title: Veikkausliigan kausi 2002

text:
"Mestarien liiga:"
"UEFA Cup:"
"Intertoto Cup:"


title: Elinkeinoelämän tutkimuslaitos

text: Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos (Etla tai ETLA) on talouden tutkimus- ja ennustelaitos, joka tekee kansantaloudellista, liiketaloudellista ja sosiaalipoliittista tutkimusta sekä taloudellisia ennusteita. Etlan edeltäjä Taloudellinen Tutkimuskeskus perustettiin 1. elokuuta 1946.


title: Elinkeinoelämän tutkimuslaitos

text: Etla on yksityinen voittoa tavoittelematon organisaatio. Sen toimintaa ylläpitää kannatusyhdistys, jonka jäseniä ovat Elinkeinoelämän keskusliitto ja Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton (TT) säätiö. Projektitutkimus- ja tietopalveluyksikkö Etlatieto Oy ja talousalan kirjankustantamo Taloustieto Oy ovat Etlan tytäryhtiöitä. Etlassa työskentelee noin 50 ihmistä. Etla tekee tiivistä yhteistyötä Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) kanssa jakaen samat toimitilat. Maaliskuusta 2012 lähtien Etlan toimitusjohtaja on ollut Vesa Vihriälä.


title: Elinkeinoelämän tutkimuslaitos

text: Etla julkaisee tutkimuksiaan kirjoina ja lyhyempinä raportteina. Talousennusteita Etla julkaisee kaksi kertaa vuodessa "Suhdanne"-lehdessään.


title: Elinkeinoelämän tutkimuslaitos

text: Helsingin Sanomien toimittajat Marko Junkkari ja Petri Sajari kirjoittivat, että vaikka Etlan rahoitus tulee elinkeinoelämältä, se tutkimusta vain tieteellisistä lähtökohdista. Etlalle on erittäin tärkeää olla uskottava ja tieteellisesti riippumaton. Maaliskuussa 2018 Metsäteollisuuden johtajat olivat suuttuneet siitä, että ETLAn tutkijat arvostelevat yritystukia tuomiten lähes kaikki tuet paitsi t&k-tukia. ""Meidän näkemyksemme yritystuista perustuvat siihen, mitä tieteellisissä tutkimuksissa on havaittu"", Etlan toimitusjohtaja kommentoi tapahtunutta.


title: Elinkeinoelämän tutkimuslaitos

text: Etlan vertailukohtia ovat Pellervon taloustutkimus (PTT), Palkansaajien tutkimuslaitos (PT) ja Elinkeinoelämän valtuuskunta (EVA).Lähde


title: Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla

text: Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla () on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut fantasiaseikkailu.


title: Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla

text: Kaikki alkaa Coolsvillen kriminologisen museon avajaisjuhlasta, jossa säilytetään Mysteeri Oy:n jo voittamien roistojen pukuja. Lentoliskohirviö ja Mustaritarihaamu keskeyttävät avajaiset hyökkäyksellään ja kuten tavallista, Shaggy (Nuhru) ja Scooby aiheuttavat taas tuhoa. Hyökkäyksen yhteydessä museosta varastettiin kaksi pukua: Musta ritarihaamun ja Lentoliskohirviön puvut. Liskon suomusta käy ilmi, että lisko onkin oikea, eikä mikään lateksipukuun sonnustautunut huijari, joten nyt heitä vastassa ovat oikeat hirviöt.


title: Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla

text: Myöhemmin Shaggy ja Scooby päättävät todistaa etsivän taitonsa menemällä Valekummitus-nimiseen kerhoon, jossa Mysteeri Oy:tä suorastaan vihataan. Samaan aikaan Daphne alkaa miettiä, mikä hänen roolinsa on Mysteeri Oy:ssä: Velma on älykäs, Fred on komea keulakuva, mikä hän on?


title: Dan Snyder

text: Dan Snyder (23. helmikuuta 1978 Elmira, Ontario, Kanada – 5. lokakuuta 2003 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) oli kanadalainen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Dan Snyder

text: Ennen ammattilaisuraansa Snyder pelasi vuodet 1995–1999 Owen Sound Platersin riveissä junioriliiga OHL:ssä. Hänelle kertyi neljän Sound Platers -kauden aikana yhteensä 230 OHL:n runkosarjaottelua, joissa syntyi 221 tehopistettä, 75 maalia ja 146 syöttöpistettä. Eniten pisteitä hän teki viimeisellä juniorikaudellaan (1998–1999), jolla hän oli runkosarjassa seuransa paras pistemies tehtyään 64 ottelussa tehot 27 maalia ja 67 syöttöpistettä; koko liigan pistepörssissä hän sijoittui sijalle neljätoista ja syöttöpörssissä sijalle viisi.


title: Dan Snyder

text: Kesäkuussa 1999 Snyder teki vapaana agenttina sopimuksen NHL-seura Atlanta Thrashersin kanssa. Seuraavat kaksi kautta kahden suunnan hyökkääjänä tunnettu Snyder pelasi suurimmaksi osaksi Thrashersin silloisen farmiseuran Orlando Solar Bearsin riveissä IHL-liigassa; vuonna 2001 hän oli voittamassa Solar Bearsissa IHL:n mestaruutta, Turner Cupia, kun Orlando löi liigan historian viimeisessä loppuottelusarjassa Chicago Wolvesin voitoin 4–1. Hän pelasi kaudella 2000–2001 myös kaksi ottelua Thrashersin riveissä NHL:ssä (NHL-debyytti huhtikuussa 2001 ottelussa Ottawa Senatorsia vastaan) jääden ilman tehomerkintöjä.


title: Dan Snyder

text: Kaudella 2001–2002 Snyder sai tililleen yksitoista NHL-ottelua, joissa hän teki maalin ja antoi yhden maaliin johtaneen syötön. Suurin osa kaudesta kului kuitenkin Thrashersin farmiseurassa, IHL:n toiminnan päättymisen jälkeen AHL:ään siirtyneessä Chicago Wolvesissa. Runkosarjaotteluja hänelle kertyi AHL-kaudella 2001–2002 yhteensä 56, joissa hän iski tehot yksitoista maalia ja 24 syöttöpistettä, ja kevään 2002 pudotuspeleissä hän sijoittui Wolvesin sisäisessä pistepörssissä sijalle neljä 22:ssa ottelussa tekemillään 17:llä tehopisteellä (seitsemän maalia ja kymmenen syöttöpistettä); kauden päätteeksi hän oli voittamassa AHL:n mestaruutta, Calder Cupia, kun Wolves voitti loppuottelusarjassa Bridgeport Sound Tigersin otteluvoitoin 4–1. Viimeisen pelikautensa Snyder vietti puoliksi Thrashersissa NHL:ssä ja puoliksi Wolvesissa AHL:ssä. NHL-otteluja hänelle kertyi kaudella 2002–2003 yhteensä 36, joissa hän keräsi peliaikaa keskimäärin vajaat yksitoista minuuttia ottelua kohden, ja teki yhteensä 14 tehopistettä, kymmenen maalia ja neljä syöttöpistettä; hän sijoittui kymmenellä maalillaan jaetulle sijalle kymmenen NHL:n tulokkaiden maalipörssissä.


title: Dan Snyder

text: Maanantaina 29. syyskuuta 2003 Snyder loukkaantui vakavasti auto-onnettomuudessa oltuaan kyydissä joukkuetoverinsa Dany Heatleyn ohjaamassa onnettomuusautossa. Heatley, joka ajoi autollaan tilanteessa ylinopeutta, menetti ajoneuvonsa hallinnan ja se ajautui kovalla vauhdilla päin tiilestä ja takoraudasta valmistettua muuria. Snyder sai onnettomuudessa kallonmurtuman ja oltuaan vajaan viikon koomassa, hän menehtyi saamiinsa vammoihin sunnuntaina 5. lokakuuta 2003. Heatley joka itse mursi onnettomuudessa leukansa ja loukkasi polvensa, sai onnettomuudesta useita syytteitä. Kuitenkin Snyderin omaisten tahdosta hän välttyi vankilatuomiolta, ja lopulta mies tuomittiin kolmen vuoden ehdolliseen vankeuteen muun muassa kuolemantuottamuksesta ja ylinopeudesta.


title: Dan Snyder

text: OHL-liiga nimesi marraskuussa 2003 OHL Humanitarian Awardin uudelleen antaen palkinnolle nimen Dan Snyder Memorial Trophy. Owen Sound Attack (aiemmin Owen Sound Platers) kunnioitti entisen kapteeninsa muistoa jäädyttämällä tämän käyttämän pelinumeron 14. Vuonna 2004 tunnettu kanadalainen yhtye The Tragically Hip omisti levyllään "In Between Evolution" julkaistun kappaleen "Heaven Is a Better Place Today" Snyderin muistolle ja samana vuonna perustettiin järjestö Dan Snyder Neurotrauma Fund, joka kerää rahaa Emoryn yliopistossa tehtävää neurokirurgian tutkimusta ja opetusta varten. Atlanta Thrashers lisäsi kaudella 2003-04 pelipaitoihinsa pienen Thrashers-logon, jossa oli numero 37 Snyderin kunniaksi.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi 8000–1000 eaa. oli intiaanikulttuurien jakso, jolloin liikkuvat kiertelevät ihmisryhmät metsästivät, kalastivat ja keräilivät luonnon antimia. Kausi alkoi, kun avointa maastoa suosinut jääkauden aikainen suurriista hävisi suurten alueiden metsittyessä ja ihmisen metsästyksen vuoksi. Näin suurriistan metsästykseen pohjautunut paleointiaanien elämäntapa muuttui pienriistan metsästykseksi. Vuosikierron mukainen elämäntapa jatkui. Useamman laisia eläimiä ja kasveja alettiin käyttää ravinnoksi. Arkaaisella jaksolla tapahtui työkaluvalikoimassa hienostumista. Joillain alueilla keräilyn merkitys kasvoi kauden keskivaiheilla. Joka tapauksessa väestö kasvoi, syntyi uusia heimoja, joiden erilaiset perinteet näkyivät lukuisina erityylisinä keihään- ja nuolenkärkinä. Laajoilla alueilla tapahtui kauden edetessä päälliköiden mahdin kasvua. Kauppa levisi laajalle. Kausi päättyi maanviljelyn luoman kiinteän kyläasutuksen syntyyn. Se tapahtui eri alueilla hyvin eri aikoina suunnilleen välillä 3500–700 eaa. Kauden jälkeisiä eurooppalaisten tuloa edeltäneitä kulttuureja sanotaan jälkiarkaaisiksi. Arkaainen kausi tunnetaan yhä suhteellisen huonosti, vaikka aikakauteen liittyviä uusia löytöjä tehdään jatkuvasti.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Arkaainen kausi oli Pohjois-Amerikassa pienriistan metsästyksen, kalastuksen ja kasvien keräilyn luonnehtima kausi paleointiaanien suurriistan metsästyksen ja jälkiarkaaisen maanviljelyn kausien välissä. Kauden lopussa syntyi kiinteä maanviljelyasutus..


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text:
Arkaainen kausi oli noin 8000/6000–1000 eaa. Arkaaiset intiaanit liikkuivat riistan perässä, mutta pysyivät paleointiaaneja enemmän paikoillaan. Vesistöjen läheisyys tarjosi mahdollisuuden kiinteämpään asutukseen, koska vesistä sai usein kalaa ravinnoksi. Jokien ja järvien lähellä oli tunkioita sisältäviä pysyviä asuinpaikkoja. Mutta yleisemmin
metsästäjä-keräilijöiden elämä oli liikkuvaa eri kokoisina ryhminä vuodenaikojen tahdissa.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Väestön kasvuun liittyvä liikkuvuuden puute synnytti monia erilaisia heimoja, ja kulttuurierot näkyivät eri alueiden erityyppisissä, ajan mukana vaihtelevissa keihäänkärkityyleissä.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Jääkauden aikainen suurriista kuoli osin sukupuuttoon jo ennen jääkauden loppua. Kun jääkauden lopulla ilmasto lämpeni, Pohjois-Amerikan monet aiemmin preeriana ja tundrana olleet alueet metsittyivät. Samaan aikaan jää vetäytyi Yhdysvaltain alueelta pohjoiseen ja koilliseen. Ilmasto, kasvillisuus ja eläimistö muuttuivat jääkauden lopusta sen jälkeisellä Watershed-ajalla. Monet suuret riistaeläimet kuolivat ehkä osin metsästyksen, osin ilmastonmuutosten takia noin 10 000 eaa. Näin ihmisille jäi metsästettäväksi vain pienempää riistaa. Vielä 8000 eaa. monilla alueilla maaperä oli nuorta ja kasvit ilmestyivät vetäytyvän jään jättämälle maalle. Näihin aikoihin ympäristönmuutos alkoi hidastua.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Ilmastokausissa alun anatermaali oli viileä, kostea 7000–5000 eaa. altitermaali enintään 5000–2500 eaa., huipussaan 4400 eaa. Nykyinen meditermaali 2500 eaa. Ilmaston vaihteluihin saattaa osaltaan liittyä Clovis-kärkiä muistuttavien metsästäjien käyttämien peitsimäisten kärkien katoaminen 5000 eaa.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Preeria lienee ollut laajimmillaan holoseenin lämpimimmällä kaudella.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Arkaaisen intiaanikulttuurin tekniikka oli tyypillistä metsästäjä-keräilijöiden tekniikkaa, jota oli helpohko valmistaa luonnosta saatavista raaka-aineista. Arkaaiselle kaudelle oli ominaista työkalujen kehitys paremmin tarkoitukseen soveltuviksi. Työkaluvalikoima oli laaja ja riippui kulttuurialueesta, alueen tarjoamasta materiaalista ja tarpeista.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Kokeilemalla kehitettiin muun muassa keihäänheittimestä tehokkaampi metsästysase. Myöhemmällä arkaaisella kaudella kivipainoja liitettiin atlatliin sen tehon lisäämiseksi.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Kivikirves, jossa on uurrettu kanta varren kiinnitystä varten, ilmestyi Iowaan arkaaisella ajalla muun muassa Cherokee Seweriin.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Varhaisimmat kirveiden, veneiden, kudottujen vaatteiden ja korien jäänteet ovat arkaaiselta kaudelta.. Korien lisäksi ruokaa varastoitiin nahkapusseihin. Uusia ruoanvalmistus- ja säilytysmenetelmiä otettiin käyttöön. Varhaisimmat varmat todisteet kesystä koirasta Amerikassa ovat arkaaiselta ajalta. Keramiikkaa ei tunnettu, piippuja ja astioita tehtiin kivestä. Jousi ja nuoli saapuivat Aasiasta Kanadaan vasta kauden lopuilla noin 2500 eaa. leviten hitaasti etelään.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Kupari tunnettiin Suurten järvien alueella.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Yellowstonen kansallispuiston Abasaroka-vuorten alueella oli ensin pitkulaisia paleointiaanien kärkiä muistuttavia kärkiä ajoitusten mukaan noin 7300–6000 eaa. Tämän jälkeen tulivat täysin erilaiset pienemmät, kolmiomaiset kärjet 6000 eaa. alkaen. Ne pienenivät ja kapenivat noin 3500 eaa. alkaen. leveitä kärkiä oli tassa 900 eaa. alkaen, ja tarkasti muotoiltuja sekä veitsimäisiä että leveämpiä kolmiomaisia kärkiä noin 700 eaa. alkaen.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Kauden edetessä alettiin yhä enemmän viljellä maata metsästyksen keräilyn rinnalla ja lopulta asua kiinteillä paikoilla ja rakentaa monumentaalisia kumpuja. Arkaainen kausi päättyi joillain alueilla jo välillä 3000–2000 eaa., toisilla 700 eaa. Väestö ja väestötiheys kasvoivat, ja intiaanit eivät voineet enää etsiä metsästysalueita laajoilta täysin asumattomilta seuduilta. Kiinteillä asuinpaikoilla alettiin käyttää raskaampia ja mutkikkaampia työkalujoukkoja, joita ei tarvinnut kuljettaa mukana, muun muassa raskaita jauhinkiviä. Liikkuvuus pieneni, epätasa-arvo eri ihmisten välillä kasvoi, ryhmäkoot olivat silti pieniä. Ehkä eri heimojen välisen vihamielisyyden vuoksi aiemmin kaukaa haettu materiaali otettiinkin nyt läheltä, ja esineet tehtiin huonolaatuisesta kivestä. Myöhemmällä arkaaisella kaudella kauppa taas laajeni. Arkaaiset intiaanit polttivat metsää peuran metsästyksen helpottamiseksi.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Arkaaisen kauden alussa oli Pohjois-Amerikassa 2 000 vuoden ajan suurta biisonia, jota metsästettiin. Tällöin paleointiaanien kulttuuri käytännössä jatkui preerialla. Ihmiset liikkuivat 25-100 ihmisen joukoissa vuosikierron mukana riistan ja keräiltävien kasvien perässä.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Arkaainen kausi alkoi Daltonin kulttuurin tyyppisinä ensimmäisinä varhaisarkaaisina kulttuureina. Mississippin metsäisessä jokilaaksossa vallinnutta Daltonin kulttuurille oli ominaista leirin vaihto muutaman vuoden välein riistatilanteen mukaan sekä, ensimmäinen varmasti löydetty kirves ja pienriistan metsästys. Itäisen metsämaan ja preerian varhaisarkaainen kulttuuri poikkesivat toisistaan. Kausi alkoi 10 000–8 000 vuotta sitten. Varhainen arkaainen oli kaakkoisessa Pohjois-Amerikassa 8 000–6 000 eaa., jääkauden Kanadan Laurentidin jäätikön lopullinen vetäytyminen. Samalla syntyi uusia alueellisia nuolenkärkityyppejä, kuten Palmer, Kirk ja LeCroy sekä suppeilla alueilla St. Albans, Kessell, Big Sandy ja Kanawah. Monien alueellisten nuolenkärkityyppien synty kertoo uusien heimojen synnystä ja ehkä väestönkasvustakin. Tältä kaudelta on löydetty muun muassa neuloja, ongenkoukkuja, keihäänheittopuita, kanootteja, vaatteenpalasia, lävistimiä, poria ja hakkuuveitsiä. Ihmiset asuivat osan vuodesta paikallaan, osan vuodesta vaelsivat. Kaakkois-Yhdysvaltain myöhemmälle varhaisarkaaisella kaudelle 8800–8000 radiohiilivuotta sitten oli tyypillinen keihäänkärki, jonka kanta oli haarautuva.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Itäisen metsämaan arkaainen oli kaudella melko yhtenäinen koko itäisen metsämaan alueella, Kehityssarja vei tällä kaudella Daltonin kärjistä Morrow Mountainiin. Kauden alun Hardawaysta on löydetty Daltonin eli Hardawayn kärkiä. Asutus keskittyi luultavasti jokien ympärille, joita pitkin ehkä vaelleltiin kesä- ja talvi-leirin välillä.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Monilla alueilla harjoitettiin metsästystä ja luonnonkasvien keräilyä, toisilla oli kalastus tärkeämpi. Kalastuksen ja muun vedestä saatavan ravinnon merkitys kasvoi. Ensimmäistä kertaa pyydystettiin suuria määriä äyriäisiä. Asutus oli monilla paikoilla tilapäistä ja liikkuvaa. Kiinteää asutusta oli silti paikoin, mistä kertovat valmistellut hautaukset ja varastot. Piikiven ja -liuskeen kauppaa harjoitettiin. Uusien intiaaniheimojen synty jatkui.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Keskiarkaaisen kauden keihäänkärjet eivät olleet niin viimeisteltyjä kuin aiempien kausien aikana Iowassa. Keskiarkaaisen kauden kärjet olivat yleensä pienempiä ja huonommin tehtyjä kuin paleointiaanien. Keskiarkaainen kärkien valmistukseen käytetty kivi oli paikallista eikä aina parasta mahdollista kärkien tekoon. Tämä kertoi paikoilleen asettuneista heimoista, jotka eivät käyneet kivikauppaa keskenään ja olivat ehkä keskenään vihamielisiä. Uusia nuolenkärkityyppejä olivat Stanly, Morrow Mountain, Levy, Eva, Benton, Cypress Creek, Arrendondo, White Springs, Sykes ja Newnan. Joidenkin työkalujen laatu koheni, muun muassa uritetut kirveet ilmestyivät keskisellä keskiarkaaisella kaudella.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Ilmasto muuttui kaudella, ja kuivui noin 5000 eaa. Ilmasto ja kasvillisuus olivat esimerkiksi Iowassa erilaisia kuin varhaisarkaaisella kaudella, ja Kosterissa kasvoi keräilyn merkitys..


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Noin 7000 eaa viljeltiin jo kurpitsaa Itäisen Metsämaan alueella.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Myöhemmän ajan kummunrakentajien enemmän suosimat maakummut ilmestyivät keskiarkaaisella ajalla jo noin 4500–4000 eaa., ja varhaisimmat Labradorin kumpuhautaukset ovat ajalta 5600 eaa.. Watson Braken isot kummut ajoitetaan aikaan noin 3400 eaa. Noin 3 000 eaa. rakennettiin Lousianassa kumpuja.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Noin 4000 eaa alkoi Tennesseessä näkyä merkkejä väestön kasvusta. Paikoin alkoi olla yhteiskunnallista epätasa-arvoa. Jotkut sivut olivat yhteiskunnallisesti mahtavampia kuin toiset. Tämä näkyi hautausseremonioiden määrän kasvuna. Ylhäiset saivat kaupan kautta merestä simpukankuoria ja Suurten järvien kuparia.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Myöhäisarkaaista kautta luonnehtii maanviljely ja paikoillaan asuminen sekä laaja kauppa. Georgiaan ilmestyi Pohjois-Amerikan ensimmäinen keramiikka noin 2500 eaa.. Savannahjoen keihäänkärjet olivat taas vaihteeksi suurempia, mikä saattaa kertoa kaukaa tuodusta laadukkaasta piikivestä.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Green Riverista Kentuckysta on löydetty merkkejä puutarhaviljelystä. Noin 3000 eaa asutusta siirtyi idässä meren rannikolle. Eteläisen Yhdysvaltain itärannikon alueella oli myöhäisarkaaisella kaudella osterinpyyntiä harjoittavien heimojen kiinteitä asutuspaikkoja. Atlantin rannikon harvinaisen runsaasti punaista okraväriä haudoissaan käyttänyt punamaalikulttuuri lopullisessa muodossaan myöhäisarkaainen. Poverty Pointiin liittyvä kulttuuri Mississippijoen laaksossa synnytti pysyviä kaupunkeja satelliittiyhteisöineen. Niinpä oli syntynyt mutkikkaita päällikkökuntia. Tähän kulttuuriin liittyi laaja kauppa. Haudoista on löydetty merkkejä sosiaalisesta eriarvoisuudesta. Myöhäisellä arkaaisella kaudella ilmestyi keramiikkaa eteläiselle Pohjois-Atlantin rannikolle; tämä keramiikka levisi länteen Alabamaan ja Mississippiin, ja etelään Floridaan. Tämä oli tullut ekä etelä-amerikan arawak-intiaaneilta. Keramiikan leviämistä pidetään siirtymävaiheena vaeltelevista heimoista paikoilleen asuviin. Kaakossa alkoi kummunrakennus, joka jatkui seuraavilla Woodlandin ja Mississippin kausilla. Noin 1500 eaa osa irokeeseista vaeklsi stelään tullakseen cherokeiksi Lounaassa myöhemmällä puebloalueella alettiin viljellä näihin aikoihin maissia.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Myöhäisarkaakine kausi jatkui noin vuoteen 1000 eaa.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Luoteisessa Pohjois-Amerikassa mikroteriä tuottanutta varhaista NAMANT-perinnettä ei pidetä intiaanien vaan pikemminkin ehkä eskimojen ja aleuttien varhaisten sukulaisten ylläpitämänä. Tämä perinne saapui Beringian alueelle paleointiaanien jälkeen.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: NAMANT-perinne levisi etelään Alaskan jääkäytävää pitkin noin 7000 eaa.. Denalin kompleksin väestö kasvoi ja oli löydöistä päätellen suuri sillä karibunmetsätyksellä elävä väestö noin 8000 vuotta sitten mutta Denalin kompleksi hävisi noin 7500 vuotta sitten. Näihin aikoihin Alaskaankin levisivät arkaaiset muun muassa pitkulaisia keihäsmäisiä kärkiä tekevät perinteet etelästä. Mikroterät levisivät Kuningatar Charlotten saarille ja Brittiläiseen Kolumbiaan noin 7000 BP. Mikroteräperinne hävisi Alaskan niemimaan eteläkärjeltä ja Kodiakin saarelta noin 4000–3000 eaa., jolloin seudulle tuli suuria kaksipuolisia veitsiä tehnyt perinne. Etelämpänä mikroterät säilyivät pidempään kuin Arktiksessa. Mikroteriä oli luoteisen Pohjois-Amerikan rannikoilla ja sisämaassa WRST-alueella vielä 2200 BP eli hieman ennen ajanlaskun alkua. Tämä niin sanottu luoteinen mikroteräperinne säilyi Mckenziejoellakin suunnilleen ajanlaskun alkuun. Siihen oli sekoittunut arkaaiselle tyypillinen keihäsmäinen ja pohjoisarkaainen sivusta lovettu kärkiperinne.


title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Toisaalla Keski-Kanadassa intiaanit levittäytyivät etelästä luultavasti puurajan mukana Thelonjoelle asti. Lännempänä saapui 4000 eaa. Alaskaan etelästä "pohjoinen arkaainen" perinne. Pohjoiseen arkaaiseen liittyi kaksipuolisia lovettuja kärkiä ja myös mikroteriä. Ei tiedetä, keitä pohjoisen arkaaisen kulttuurin luojat olivat.


title: Ş

text: Ş (ş) eli s ja sedilji on turkissa, azerissa, tataarissa, kurdissa, krimintataarissa ja turkmeenissa käytettävä kirjain, joka lausutaan kuten suomen š .


title: Ş

text: Joskus ş-kirjaimella korvataan romanian kirjain Ș (ș) eli s ja alapuolinen pilkku, jonka kirjoittaminen ja esittäminen voi olla teknisistä syistä hankalaa tai suorastaan mahdotonta. Joissakin kielissä ş-kirjainta käytetään myös arabian-, persian- tai paštunkielistä tekstiä latinisoitaessa.


title: Ş

text: Turkin kirjaimistossa ş-kirjainta pidetään erillisenä kirjaimena eikä s-kirjaimen muunnelmana.


title: Otto Dix

text: Otto Dix (2. joulukuuta 1891 – 25. heinäkuuta 1969) oli saksalainen taidemaalari, joka on tunnettu varsinkin sodan kauhujen kuvaajana.


title: Otto Dix

text: Dix lähti vapaaehtoisena rintamalle heti ensimmäisen maailmansodan alussa vuonna 1914. Sodan aikana hän teki yli 300 piirrosta rintamaolosuhteista. Nuo piirrokset olivat pohjana hänen 1920-luvulla tekemilleen maalauksille ja grafiikkatöille, jotka kuvasivat sodan kauhuja hätkähdyttävän groteskilla tavalla.


title: Otto Dix

text: Sotaan liittyvien aiheiden lisäksi Dix kuvasi sodanjälkeisen Saksan sosiaalisia ongelmia: sotainvalideja, kerjäläisiä, rikollisia ja prostituoituja. Hän ei ollut poliittisesti aktiivinen, vaan piti itseään puolueettomana vallitsevien olosuhteiden kuvaajana. Tyylillisesti Dix aloitti ekspressionistina ja dadaistina, mutta kehittyi myöhemmin saksalaisen taidesuuntauksen uusasiallisuuden tyypilliseksi edustajaksi.


title: Otto Dix

text: Dixin järkyttävät sotakuvaukset olivat jyrkässä ristiriidassa Adolf Hitlerin militaristisen arvomaailman kanssa. Hitlerin vuonna 1933 tapahtuneen valtaannousun jälkeen Dixin sallittiin maalata vain harmittomia maisemakuvia. Osa Dixin sodanvastaisista maalauksista määrättiin tuhottavaksi.


title: Otto Dix

text: Toisen maailmansodan jälkeen Dix sai tunnustusta sekä Länsi- että Itä-Saksassa.


title: Vuoden 1983 videopelilama

text: Vuoden 1983 videopelilama oli Pohjois-Amerikassa vuosien 1983–1984 vaihteessa tapahtunut äkillinen videopeliteollisuuden lama, sekä lukuisten videopeli ja -konsolituottajien konkurssi. Se toi lopun toisen sukupolven videopelikonsoleille.


title: Vuoden 1983 videopelilama

text: Lamaa seurasi kolmen vuoden ajanjakso, jonka aikana videopelimarkkinat olivat Pohjois-Amerikassa paljon aikaisempaa pienemmät, eikä videopelikonsolien saralla tapahtunut merkittävää kehitystä. Ajanjakso loppui Nintendo Entertainment Systemin ja sen tunnetuimman pelin, Super Mario Brosin menestyksen myötä. Nintendon uusi konsoli esiteltiin ensi kerran Japanissa 1983 nimellä Famicom. Yhdysvalloissa laite esiteltiin 1985, ja suosioon se pääsi jo 1987.


title: Vuoden 1983 videopelilama

text: Ajanjaksoon viitataan joskus "vuoden 1984 videopelilamana", sillä juuri sinä vuonna laman seuraukset selvisivät kuluttajille todellisessa mittakaavassaan. Kehitteillä oli satoja pelejä julkaistavaksi vuonna 1983, ja niistä suurin osa joutui kaatopaikalle, esimerkiksi Atari hautasi New Mexicoon yli 700 000 pelimoduulia. Vuonna 1983 kehitettiin vain muutamia pelejä julkaistavaksi seuraavana vuonna, ja tämä näkyi pitkäaikaisena vähyytenä uusien videopelien määrässä.


title: Vuoden 1983 videopelilama

text: Videopelilama johtui monista syistä:


title: Vuoden 1983 videopelilama

text: Mattel teki 300 miljoonan dollarin tappiot Intellivision-konsolillaan, jonka on sanottu johtuvan lamasta.


title: Vuoden 1983 videopelilama

text: Mikrotietokoneet ja tietokonepelit nousivat suosioon arviolta osin halvempien koneiden saatavuuden vuoksi ja osin pelikonsolien suosion laskun myötä.


title: Baker Lake

text: Baker Lake (, ) on noin 1 900 asukkaan kylä Kanadassa Kivalliqin alueella Nunavutin territoriossa. Se sijaitsee 320 kilometrin päässä Hudsoninlahden länsirannalta, Thelonjoen suulla Baker Lake -järven rannalla.


title: Baker Lake

text: Baker Laken kylästä kotoisin ovat kansainvälisestikin tunnetut taiteilijat Simon Tookoome, Jessie Oonark ja Luke Anguhadluq.


title: Baker Lake

text: Turkiskauppaa harjoittanut Hudson's Bay Company perusti Baker Laken kylään kauppa-aseman vuonna 1916. Kylään perustettiin anglikaanisen kirkon lähetysasema vuonna 1927. Kanadan ratsupoliisin paikallinen tukikohta perustettiin 1930, mutta kaupungissa oli ollut ratsupoliisin edustaja jo vuodesta 1915 lähtien. Vuonna 1957 kylään rakennettiin pieni sairaala, ja alueellinen koulu avattiin 1958.


title: Baker Lake

text: Alueella ei ole maanteitä eikä rautatietä. Baker Laken lentoasemalta on lentoyhteyksiä Rankin Inletiin ja muualle Kanadaan.


title: Baker Lake (järvi)

text: Baker Lake (, ) on järvi Nunavutin territoriossa, lähellä Kanadan maantieteellistä keskikohtaa. Järven pinta-ala on noin 1 887 neliökilometriä ja sen pinta on vain kaksi metriä merenpintaa korkeammalla. Siihen laskevat lännestä Thelonjoki sekä etelästä Kazanjoki. Järven vedet virtaavat Chesterfieldinlahteen ja sitä kautta Hudsoninlahteen.


title: Baker Lake (järvi)

text: Järven luoteisrannalla Thelonjoen laskukohdassa sijaitsee pääasiassa inuitien asuttama Baker Laken kylä, joka syntyi vuonna 1916 perustetun Hudson's Bay Companyn kauppa-aseman ympärille.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Pitkäkoski () on Vantaanjoen koski Helsingin ja Vantaan rajalla. Sen etelärannalla ovat Helsingin keskuspuiston pohjoisin osa ja suunniteltu Kuninkaantammen asuntoalue, pohjoisrannalla Vantaan Ylästö.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text:
Kaupunkeja yhdistävä kevyen liikenteen silta kulkee Vantaanjoen yli kosken yläosissa. Talvisin suosittu Pitkäkosken ulkoilumaja sijaitsee hieman kosken eteläpuolella.
Talvisilla kävelyillä voi nähdä koskikaran sukeltelemassa koskessa.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Kosken molemmilla rannoilla sijaitsee "Pitkäkosken rinnelehdon" luonnonsuojelualue. Helsinki omisti aikoinaan rinnelehdon maat (12,6 ha) ja rauhoitti ne vuonna 1984 luonnonsuojelulain nojalla. Vuonna 1999 Vantaanjoen pohjoisella puolella olevat osat siirtyivät Vantaan kaupungin omistukseen. Vantaan puoleisissa lehdoissa kasvaa edustavaa pähkinäpensaslehtoa ja järeitä kuusia ja lahopuuta.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Helsingin puoleisia rantoja reunustaa lehtometsä noin 50–100 metrin levyisenä kaistaleena. Jopa 120 vuotta vanhat kuuset muodostavat osan joenvarren kulkijaa hiljentävää metsikköä. Koska metsäpaloja ei nykyisellään suuressa mitassa sallita, luonnonsuojelualueen kuusikkoa on harvennettu ja näin annettu järeämpien kuusten kasvamiselle tilaa. Myös kuusikossa kasvavat vaahterat, lehmukset, pähkinäpensaat ja tuomet ovat hyötyneet valoisuuden lisääntymisestä. Myös pohjakasvillisuus on alkanut elpyä.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Pitkäkosken koskijakso käsittää kolme koskea: Pitkäkoski, Niskalankoski ja Ruutinkoski. Jakson kolmella koskella on pituutta yhteensä noin 1400 m, jolla matkalla joki putoaa runsaat 8 m. Pitkäkoskella itsellään on pituutta 1100 m ja korkeuseroa 5 metriä. Koko Pitkäkosken koskijakso kuuluu laajempaan "Vantaanjokilaakson maisemansuojelualueeseen".


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Vantaanjoen yleisilmeestä poiketen jokiuoma ulottuu Pitkäkoskella peruskallion pintaan asti, samoin kuin ylempänä Vantaankosken kohdalla. Koskea lienee aikoinaan perattu muiden Vantaanjoen koskien tapaan.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Joen virtaama Pitkäkoskessa vaihtelee paljon sateiden ja sulamisvesien mukaan. Kuivana kautena vettä saattaa virrata vain 1–2 m/s luokkaa, jolloin koskessa on aika kuivan ja hiljaisen näköistä. Toisaalta Vantaanjoen ennätystulvissa on saavutettu jopa noin 230 m/s huippuvirtaama pitkään jatkuneiden rankkasateiden jälkeen. Nämä lukemat perustuvat hieman ylempänä samassa jokiuomassa – Vantaankosken yläjuoksulla Myllymäessä – tehtäviin Suomen ympäristökeskuksen mittauksiin.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Vantaanjoen Pitkäkoski on yleensä melko matalavetinen ja kivinen koski, joskin tulva-aikaan vettä ja vauhtia riittää enemmän. Kypärä ja muu koskimelontavarustus on paikallaan, samoin kuin kuiva vaatetus ja koeteltu koskimelontataito. Kosken yläjuoksulla on vedenottamon pohjapato, jonka jälkeen koskenlaskun ja kivienväistelyn voi alkaa.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Pitkäkosken voi ohittaa maitse, mikä on matalan veden aikaan ja kokemattomille koskimelojille paras ratkaisu. Tällöin on syytä rantautua pohjoisrannalle juuri ennen yläjuoksun pohjapatoa. Siirtoa tulee polkuja pitkin noin 1 000 metriä. Suuri osa rannasta on luonnonsuojelualuetta, jolla kulkiessa poluilta ei tule siirron aikana poiketa.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Pitkäkosken koskijakso on viehe- ja uistelukalastajien suosimaa kalastusseutua. Koskijaksoa pidetään yhtenä Vantaanjoen parhaimmista kalastuspaikoista. Kalastukselle ja liikkumiselle erityisesti luonnonsuojelualueella on asetettu jotain rajoituksia, joita vieläkin useampien toivoisi noudattavan.


title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Alueella tavataan kirjolohta, taimenta, ja merilohta sekä joskus myös harjusta. Joessa on myös haukea ja toutainta. Vaikka Vantaanjokeen on kehittynyt pysyvämpää ja kutevaa jokikalakantaa, suuri osa joen lohikaloista istutuskaloja. Esimerkiksi merkittävä osa Vantaankoskelle istutettavista kirjolohista siirtyy nopeasti joessa alaspäin ja ovat suosittuja saaliita myös Pitkäkosken jokiosuuksilla.


title: Maisemansuojelu

text: Maisemansuojelu on toimintaa, jolla pyritään säilyttämään maiseman hyväksi todettuja ominaisuuksia. Toisin kuin luonnonsuojelussa, maisemansuojelussa ei yleensä pyritä alueiden säilyttämiseen koskemattomana, vaan esimerkiksi maatalouden harjoittaminen voi olla maisemansuojelun kannalta jopa toivottavaa, jotta maisema säilyttäisi elinvoimaisuutensa.


title: Maisemansuojelu

text: Kiinnostus maisemansuojeluun oli vielä 1800-luvun alussa varsin vähäistä. Köyhälle kansalle oli tärkeintä saada riittävästi ravintoa, eikä maisemien merkityksen pohdintaa pidetty mielekkäänä. Yläluokan edustajat sen sijaan saattoivat harrastaa maisemansuojelua pienessä mittakaavassa. Suomen ensimmäinen maisemansuojelumääräys perustuu keisari Aleksanteri I:n henkilökohtaisiin kokemuksiin. Keisari nimittäin ihastui Punkaharjun näkymiin niin, että kielsi puiden hakkaamisen alueella. (Kiellon taustalla saattoi tosin olla myös sotilaallis-käytännöllisiä seikkoja.)


title: Maisemansuojelu

text: 1800-luvun loppupuolella maisemaan alettiin sivistyneistön piirissä suhtautua kansallisromanttisen tunteellisesti. Hyvä esimerkki uudesta asenteesta oli Topeliuksen Maamme kirja, jossa rakennetaan suomalaista identiteettiä maisemien kautta. Myös tuon ajan säveltäjät ja taidemaalarit kokivat suomalaisen maiseman tärkeäksi inspiraation lähteeksi. Mutta vaikka maisemia arvostettiinkin, niin käytännön maisemansuojelutoimet jäivät vähäisiksi. (Tosin Suomi ei ollut maailmalla poikkeus. Olihan luonnonsuojelukin vielä 1900-luvun alussa varsin tuntematon käsite.)


title: Maisemansuojelu

text: 1900-luku oli Suomessa suurten muutosten aikaa. Maisemien kannalta muutokset olivat enimmäkseen kielteisiä. Nousevan kansantulon ideologia ei jättänyt sanottavasti tilaa muille kuin taloudellisille arvoille. Maaseudun vanhat kulttuurimaisemat katosivat maatalouden tehostuessa, ja kaupunkirakentamisessa alettiin suosia yksitoikkoista teollista sarjatuotantoa. Monien vesistöjen rannat turmeltuivat vesistön sääntelyn seurauksena. Sorakuopat, tielinjaukset ja voimalinjat tehtiin maisemista piittaamatta.


title: Maisemansuojelu

text: Käänne parempaan alkoi 1970-luvulla. Maisemansuojelun tärkeys tiedostettiin, ja asiasta alettiin julkaista erilaisia tutkielmia ja selvityksiä. Asenteiden muutos heijastui myös vähitellen lainsäädäntöön.


title: Maisemansuojelu

text: Kaikkea arvokasta ja kaunista ei voida alati kehittyvässä yhteiskunnassa suojella. Niinpä maisemansuojelussakin joudutaan paljon pohtimaan sitä, mikä on suojelemisen arvoista. Ratkaisevia ovat toisaalta esteettiset arvot, toisaalta kulttuurihistorialliset arvot. Maisemalla voi myös olla taloudellista arvoa, sillä kaunis maisema vetää puoleensa matkailijoita.


title: Maisemansuojelu

text: Monet arvokkaista maisemista sijaitsevat luonnonsuojelualueilla, joten niiden suojeleminen perustuu luonnonsuojelulain säännöksiin. Mutta on myös paljon arvokkaita maisemia, jotka sijaitsevat luonnonsuojelualueiden ulkopuolella. Tämäntyyppisten maisemien suojelu on huomioitu muissa maankäyttöön liittyvissä laeissa.


title: Maisemansuojelu

text: Keskeisimmässä asemassa maisemansuojelun kannalta on maankäyttö- ja rakennuslaki, joka sisältää muun muassa kaavoitukseen ja rakennuslupamenettelyyn liittyvät säännökset. Laki velvoittaa viranomaisen muun muassa ottamaan huomioon ”maiseman vaalimisen” yleiskaavaa laadittaessa. Yksittäisen kansalaisen rakennushankkeita puolestaan rajoittaa lain vaatimus siitä, että rakennuksen tulee soveltua rakennettuun ympäristöön ja maisemaan sekä täyttää kauneuden ja sopusuhtaisuuden vaatimukset.


title: Maisemansuojelu

text: Muita maisemansuojeluun vaikuttavia lakeja ovat muun muassa maa-aineslaki, vesilaki, tielait ja metsälaki. Esimerkiksi soranottoa ei saa harjoittaa niin, että siitä aiheutuu kauniin maisemakuvan turmeltumista.


title: Maisemansuojelu

text: EU:n lainsäädäntö ei juurikaan vaikuta Suomen maisemansuojeluun, sillä maisemakysymykset liittyvät kiinteästi kunkin jäsenvaltion kansalliseen kulttuuriin.


title: Maisemansuojelu

text: Lakien ja sopimusten lisäksi maisemiin vaikuttaa suuresti noudatettu maatalous- ja metsäpolitiikka. Maataloudessa viime vuosikymmeninä tapahtunut suuri rakennemuutos on johtanut suomalaisen maalaismaiseman metsittymiseen ja rakennusten autioitumiseen. Metsäpolitiikka puolestaan vaikuttaa metsänhoitosuositusten kautta: maiseman kannalta on hyvin oleellista, suositaanko suuria avohakkuita vai maltillisempaa metsän harventamista.


title: Thelon

text: Thelon on 904 kilometrin pituinen joki pohjoisessa Kanadassa. Se alkaa Luoteisterritorioiden alueelta Lynx Lake -järvestä ja virtaa itään laskien Baker Lake -järveen Nunavutin territoriossa. Sieltä joki virtaa edelleen Hudsoninlahteen keskivirtaamalla 840 m3/s.


title: Thelon

text: Joen valuma-alueen pinta-ala on 142 400 neliökilometriä, ja se on suurimmaksi osaksi asumatonta ja koskematonta erämaata. Joen alajuoksulla sen leveys on jopa kilometrin verran, ja alajuoksulla noin sata kilometriä ennen Baker Lakea se muodostaa kolme pienempää järviallasta: Beverly-, Aberdeen- ja Schultz-järvet.


title: Thelon

text: Joen varrella laiduntaa noin sata hirveä sekä noin tuhat myskihärkää. Joka kevät ja syksy joen ylittää noin 300 000 karibua.


title: Thelon

text: Inuitit ovat pitkään asuneet jokea ympäröivissä laajoissa erämaissa, ja alueella on runsaasti historiallista esineistöä.


title: Thelon

text: Vuosina 1770–1771 englantilainen tutkimusmatkailija Samuel Hearne ylitti joen tutkiessaan Kanadan pohjoisosan sisämaita.


title: Thelon

text: Jokea tutkivat myös Joseph Tyrell yhdessä veljensä vuosina 1893-1994.


title: Thelon

text: Talven 1926–1927 aikana kanadalainen John Hornby ja hänen kaksi seuralaistaan menehtyivät nälkään Thelonille suuntautuneella metsästysmatkallaan. He olivat suunnitelleet metsästävänsä muuttomatkalla olevia karibuja, mutta eivät olleet onnistuneet löytämään laumaa. Tämän ja Hornbyn aiemman tutkimusmatkan ansiosta alueelle perustettiin vuonna 1927 laajuudeltaan 38 850 neliökilometrin suuruinen Thelonin riistansuojelualue (Thelon Game Sanctuary) erityisesti myskihärän suojelemiseksi.


title: Thelon

text: Vuonna 1990 joki (545 kilometriä joen alajuoksua) lisättiin osaksi Kanadan perinnejokia. Vaikka alueella ei ole autoteitä, useita retkeilijöitä ja melojia vierailee alueella vuosittain.


title: American Idol (1. tuotantokausi)

text: American Idolin ensimmäinen tuotantokausi alkoi 11. kesäkuuta 2002 ja päättyi 4. syyskuuta 2002. Juontajina toimivat Ryan Seacrest ja Brian Dunkleman. Dunkleman juonsi vain tämän ensimmäisen kauden.


title: American Idol (1. tuotantokausi)

text:
Koelaulut pidettiin New Yorkissa, Los Angelesissa, Chicagossa, Dallasissa, Miamissa, Atlantassa ja Seattlessa keväällä 2002. Koelaulajia oli yhteensä noin 10 000, joista vain 121 pääsi jatkoon.
30 semifinalistia olivat:Kelly Clarkson voitti ja Justin Guarini tuli toiseksi. Ohjelman jälkeen näytettiin erikoisohjelma Las Vegasista, jossa olivat mukana 32 korkeimmin sijoittunutta.


title: American Idol (1. tuotantokausi)

text: Finaalin jälkeen seurasi kymmenen finalistin kiertue, joka käsitti 40 kaupunkia. Voittonsa jälkeen Clarkson on luonut menestyksekästä levytysuraa, jonka aikana hän on saanut moninkertaista platinaa myyneitä albumeja, top 10 -hittejä ja kaksi Grammy-palkintoa.


title: American Idol (1. tuotantokausi)

text: Myöhemmin vuonna 2003 ilmestyi 81 minuuttia kestävä musiikkielokuva nimeltä "From Justin to Kelly", jonka päärooleissa esiintyivät voittaja Kelly Clarkson ja toiseksi tullut Justin Guarini. Elokuvan tuotti Simon Fuller ja se kuvattiin Miamissa, Floridassa kuuden viikon aikana, pian kauden päättymisen jälkeen. Elokuva julkaistiin kesäkuussa 2003, mutta se ei tuottanut budjettiaan takaisin lyhyen teatteripyörityksen aikana. DVD julkaistiin ja elokuvaa näytetään aina välillä Yhdysvalloissa sekä muissa maissa.


title: American Idol (1. tuotantokausi)

text: Toiseksi tullut Justin Guarini allekirjoitti sopimuksen RCA:n kanssa. Sopimus kielsi häntä hyväksymästä ulkopuolisia tarjouksia ja pakotti hänet siirtämään sooloprojektit myöhemmäksi finaalista. Hän julkaisi lopulta albumin toisen kauden päätyttyä. RCA lopetti yhteistyön pian sen jälkeen. Guarini perusti sitten oman yhtiönsä ja julkaisi toisen albumin itsenäisesti vuonna 2005. Kolmas albumi julkaistiin joulukuussa 2005. Nikki McKibbin teki sopimuksen RCA:n kanssa, mutta hän joutui lähtemään kieltäydyttyään levyttämästä country-albumia. Hän on sittemmin esiintynyt monissa tositelevisioohjelmissa ja julkaisi ensimmäisen albuminsa vuonna 2007. Tamyra Grayta ei myöskään onnistanut RCA:n kanssa, kun hän vaati saada itse kirjoittaa albuminsa. Sitten hän teki sopimuksen Simon Fullerin uudelle yhtiölle 19 Entertainment ja hänen itse kirjoittamansa albumi julkaistiin vuonna 2004. Levy-yhtiö lopetti yhteistyön vuonna 2005. Hänellä oli sivurooli vuoden 2005 elokuvassa "The Gospel". RJ Helton julkaisi kristillisen albumin, mutta myyntiluvut jäivät alhaisiksi. Ryan Starrilla oli vaikeuksia päästä eroon RCA:n kanssa tekemästään sopimuksesta, mutta hän julkaisi itsenäisesti singlen "My Religion", joka myi 360 000 latausta iTunesin kautta. Jim Verraros, "American Idolin" ensimmäinen avoimesti homoseksuaali kilpailija, esiintyi itsenäisessä elokuvassa ja julkaisi dance-pop-albumin, jolta hän sai dance-hitin Billboardilla. Christina Christian, EJay Day (10.) ja A. J. Gil (8.) eivät ole saaneet menestystä ohjelman jälkeen."Lähde:"


title: Suomi kesäolympialaisissa

text: Suomi on osallistunut kolmia ensimmäisiä lukuun ottamatta kaikkiin kesäolympialaisiin ja on mitalisijoitusten mukaan neljänneksitoista menestynein maa kesäkisojen 2008 jälkeen. Parhaiten Suomi menestyi itsenäisyytensä ensivuosina 1920-luvulla, erityisesti 1924 saavuttaen 37 mitalia, sijoituskin kisoissa oli peräti toinen. Kesäolympialaisissa 2004 Suomi jäi ensimmäistä kertaa ilman kultamitalia ja saldona oli vain kaksi hopeamitalia. Vielä heikompaa menestys oli kesäolympialaisissa 2016, jolloin Suomi sai vain yhden pronssimitalin.


title: Suomi kesäolympialaisissa

text: Suomen menestyslajeja ovat olleet kestävyysjuoksu, keihäänheitto ja paini. Menestynein suomalainen urheilija on ollut Paavo Nurmi, joka voitti kolmissa olympialaisissa eri kestävyysjuoksulajeissa yhdeksän kultamitalia ja kolme hopeaa. Ensimmäinen suomalaisvoitto virallisissa olympiakisoissa tuli 1908 Verner Weckmanin painikultamitalin myötä. Vuoden 1906 välikisoja ei katsota virallisiksi kesäolympialaisiksi.


title: Repulse Bay

text: Repulse Bay (, tavumerkeillä: ᓇᐅᔮᑦ) on inuitien asuttama noin 748 asukkaan (2006) pikkukylä Hudsoninlahden länsirannalla Kivalliqin alueella Nunavutin territoriossa Kanadassa.


title: Repulse Bay

text: Kylään ei johda maantietä, ja sen asukkaiden ainoa kulkuyhteys muualle Kanadaan on lentokone. Kylässä sijaitsee pieni Repulse Bayn lentoasema.


title: Aki Nikkinen

text: Aki Petteri Nikkinen (s. 13. maaliskuuta 1971, myöhemmin 14. marraskuuta 1971) on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa "Salatut elämät", jossa häntä näyttelee Sami Uotila. Hahmo esiintyi sarjassa vuosina 1999–2002 ja keväällä 2009 esitetyssä erikoisjaksossa "Salatut elämät 10 v". Aki teki paluun sarjaan lokakuussa 2014. Aki nähtiin myös sarjasta tehdyssä tv-oheissarjassa nimeltä "Pihlajasatu" kesällä 2018.


title: Aki Nikkinen

text: Aki on poikamainen ja hurjaluonteinen, joka kuitenkin sulatti jään ystäviensä sydämistä. Hänen paras ystävänsä oli Markus Ekholm, joka sittemmin kuoli huumausaineiden yliannostukseen. Hän yritti monin konstein saada Akin huumekaupat ja muut rikokset kuriin. Aki oli lapsena heitteille jätetty ja joutui äitinsä seksuaalisesti hyväksikäyttämäksi. Hän asui monissa sijaiskodeissa, joista hänen tiensä lopulta johti Pihlajakadulle. Hän on ollut vankilassa, osallisena Tyyne Puustisen mysteeriseen kuolemaan, mukana mustan pörssin kaupoissa sekä huumevälittäjänä. Aki valehteli olevansa mielisairas, jottei hän joutuisi olemaan vankilassa, vaan pääsisi mielisairaalaan hoidettavaksi, sillä ajatteli siellä olevan lokoisammat oltavat. Samassa mielisairaalassa ollut Katja Vainio kuitenkin näki Akin läpi. Vapaalle jalalle päästyään Aki oli edelleen altis hankkiutumaan hämäriin tilanteisiin ja käyttämään hyväksi itseään tyhmempiä.


title: Aki Nikkinen

text: Aki ja Markus perustivat kahvila Barbaarin (myöhemmin Kentauri), jonka myöhemmät omistajat olivat Aki ja Elina Taalasmaa. Heillä oli erimielisyyksiä lähes kaikesta, mutta he eivät antaneet sen vaikuttaa paikan imagoon millään lailla. Lopulta he pystyivät sietämään toisiaan ja lopulta jopa ystävystyivät. Aki sai kahvilanpitäjien keskinäisessä kilpailussa usein aikaan kommelluksia. Samalla hän veti taloon asiakkaita ja osasi omaan energiseen, häpeämättömään tapaansa viihdyttää myös erilaisia asiakkaita.


title: Aki Nikkinen

text: Myöhemmin vuoden 2014 paluunsa jälkeen Aki oli perustanut menestyneen viinien maahantuontiyrityksen Vinottaren. Aki onnistui myös huijaamaan silloisen vaimonsa Helena Kuula-Nikkisen osuuden majatalo Amandasta ja käytti sitä seuralaisbisneksensä peiteyrityksenä. Aki on myös kiertänyt veroja.


title: Aki Nikkinen

text: Alkuaikoinaan Aki nähtiin tavallisesti pukeutuneena nahkatakkiin tai kahvila Barbaarin työasuun. Sarjaan paluun yhteydessä Akin tyyli muuttui elegantimmaksi. Hän käyttää yleensä tummaa pukua ja kravattia ja hiukset on kammattu taakse.


title: Aki Nikkinen

text: Akin hyvä ystävä sarjan alkuaikoina oli Markus Ekholm. Aki perusti kahvila Barbaarin yhdessä Markuksen kanssa. He asuivat myös kämppiksinä jonkun aikaa. Myöhemmin paljastui, että he ovat velipuolia.


title: Aki Nikkinen

text: Vihamies, kumpikaan osapuoli ei ole juuri koskaan pitänyt toisistaan. Kiistat alkoivat Ismon laittaessa alulle adressin Barbaaria vastaan. Kaikki kääntyi aina vain pahemmaksi, kun Akia epäiltiin Tyyne Puustisen murhasta ja Ismo halusi Akin muuttavan pois Pihlajakadulta. Palattuaan sarjaan Akin ja Ismon riidat vain kärjistyivät, etenkin kun Helena Kuula-Nikkinen seurusteli Akin kanssa ja puolusti tätä kaikessa. Keväällä 2016 esitetyissä jaksoissa Akin ja Ismon välit olivat paranemaan päin, kunnes lopulta Ismo näki Akin suutelemassa tämän entistä vaimoa Kristiinaa.


title: Aki Nikkinen

text: Akin suuri rakkaus Pihlajakadulla oli Jenni Vainio. Akin ja Jennin suhde oli ailahteleva, mutta molemmat pitivät aidosti toisistaan. Akin vanha tuttu Pasi Ruotsalainen rakastui Jenniin, mutta kun Jenni ei vastannut tunteisiin, Pasi lopulta raiskasi hänet. Aki kosti Jennin puolesta pahoinpitelemällä Pasin sairaalakuntoon. Myöhemmin Jennillä oli suhde Erik Ekholmin kanssa. Aki yritti saada suhteen loppumaan kosimalla Jenniä, mutta Jenni kieltäytyi kosinnasta. Kun Jenni joutui saksalaiseen vankilaan, Aki tunnusti Jennille rakastavansa tätä. Aki yritti saada Jennin pois vankilasta keinolla millä hyvänsä, mutta ei onnistunut. Akin palattua Pihlajakadulle oli Jenni jo kuollut.


title: Aki Nikkinen

text: Aki tutustui Katjaan Markuksen kautta. Katja oli hetkellisesti ihastunut Akiin, joka kuitenkin rakastui Katjan pikkusiskoon Jenniin. Katja ei koskaan erityisemmin pitänyt Akista. Jo kevään 1999 jaksoissa Katja meinasi suutuspäissään ajaa Akin päältä autolla. Katja suunnitteli Akin ja Markuksen kahvila-ravintola Barbaarin alkuperäisen sisustuksen ilmaiseksi. Aki asui Vainioilla seurustellessaan Jennin kanssa ja myöhemmin kahdestaan Katjan kanssa Jennin jouduttua vankilaan.


title: Aki Nikkinen

text: Toni oli Akin tuttu ja vihamies Pihlajakadulla. Aki oli ainoita ihmisiä, joka alusta alkaen uskoi, että Toni on jollain tapaa sekaantunut rikollisiin kuvioihin. Aki ja Toni olivat molemmat rakastuneita Jenniin, mutta Jenni valitsi Tonin, jonka kanssa hänen oli tarkoitus astella alttarille. Toni kuitenkin häipyi häistä ja samalla koko sarjasta, kun Jenni oli sakastissa käskenyt Tonin lopettaa rikolliset puuhansa. Aki päätyi Jennin lohduttajaksi, mutta pari ehti kuitenkin erota ennen kuin Jenni joutui saksalaiseen vankilaan Tonin huijausten seurauksena.


title: Aki Nikkinen

text: Pasi oli Akin tuttava rikospiireistä, joka raiskasi Jennin. Kostoksi Aki hakkasi Pasin sairaalakuntoon. Pasi halusi kostaa takaisin ja piti Jenniä, Katjaa ja Tonia panttivankina. Lopulta Pasi joutui vankilaan.


title: Aki Nikkinen

text: Lauralla ja Akilla oli aikoinaan lyhyt suhde, joka perustui lähinnä seksiin. Laura toimi Akin asianajajana useampaankin otteeseen.


title: Aki Nikkinen

text: Filippiineiltä kotoisin ollut vaihto-oppilas Chiqi Li oli yksi Akin ihastuksista.


title: Aki Nikkinen

text: Akilla ja hänelle pr-töitä hetkellisesti tekevällä Maarit Salinilla oli lyhyt seksisuhde Akin silloinen tyttöystävän Jenni Vainion selän takana. Suhde päättyi Akin ja Maaritin keskinäisiin erimielisyyksiin, mutta se ehti kuitenkin paljastua Jennille.


title: Aki Nikkinen

text: Akilla oli romanttinen suhde Markuksen äidin kanssa. Aki oli mukana suhteessa, koska halusi varastaa Karinin rahat saadakseen Jennin pois vankilasta. Suhde päättyi, kun Karin sai kuulla Akin olevan edesmenneen miehensä avioton lapsi. Tässä vaiheessa pari oli ollut veneellä solmimassa avioliittoa, kunnes Markus saapui pysäyttämään häät kertomalla totuuden Akista.


title: Aki Nikkinen

text: Sarjan ulkopuolella Aki avioitui Monica Mustavaaran kanssa, joka sarjaan saapuessaan oli tekemässä avioeroa Akin kanssa. Syksyllä 2014 Aki palasi sarjaan ja alkoi vainota Monicaa, joka oli uhannut ottavansa eron Akista. Sebastian Vuorela varoitteli Monicaa näkemästään vainoajasta ja myöhemmin Monica soitti puhelun Akille, jossa sanoi ettei halua olla tekemisissä tämän kanssa. Aki uhkasi tuhota Monican juristiuran paljastamalla tämän ”värikkään menneisyyden”, jos tämä allekirjoittaisi avioeropaperit. Monica ei kuitenkaan pystynyt viemään eropapereita oikeuteen. Uhkauksistaan huolimatta Aki luuli eron tulleen voimaan ja alkoi tapailla itseään vanhempaa Helena Kuulaa, jolle aviorikos paljastui.


title: Aki Nikkinen

text: Joonatan Sievinen oli yksi Akin silloisen yrityksen, Vinottaren, työntekijöistä. Hän sai selville, että Aki pyöritti yrityksensä sivussa escort-palvelua, mutta Aki kiristi Joonatania olemaan hiljaa.


title: Aki Nikkinen

text: Helena Kuula oli ensimmäisiä ihmisiä Akin paluun jälkeen, joka luotti Akiin. Helena tosin ei ollut tavannut Akia vielä silloin, kun tämä asui Pihlajakadulla. Vähitellen Helena alkoi ihastua Akiin. Kun Helenalle paljastui, että Aki oli edelleen avioliitossa Monican kanssa, hän katkaisi välinsä Akiin. Aki palasi tämän jälkeen Monican kanssa yhteen, mutta he erosivat lopullisesti Monican saatua tietää Helenan ja Akin yhteisestä yöstä. Aki ja Helena saivat kuitenkin sovittua välinsä ja jatkoivat suhdetta- Helenan poika Sebastian ei kuitenkaan voinut hyväksyä sitä, että hänen äitinsä tapailee rikollistaustaista Akia. Myöhemmin Aki kihlasi Helenan. Pari meni myöhemmin naimisiin sairaalassa salaa Helenan perheeltä ja Helena vaihtoi sukunimensä Kuula-Nikkiseksi. Myöhemmin Helena sai tietää Akin hämäräpuuhista ja ampui Akia rintaan, jonka seurauksena heidän välinsä katkesivat ja Akin jalat halvaantuivat luodin vaurioittaessa hänen selkärankaansa. Välikohtauksen jälkeen Helena lähti pois Pihlajakadulta.


title: Aki Nikkinen

text: Alissa Nikkinen on Akin aikuinen tytär, jonka äidin henkilöllisyyttä ei sarjassa tiedetä. Akilla oli veronkiertofirma Monetanum Alissan nimissä. Kun Alissa sai kuulla tästä Jiri Viitamäeltä, hän ei uskonut asiaa todeksi. Lopulta hänen oli pakko uskoa, sillä Monetanumin papereita oli allekirjoitettu hänen allekirjoituksellaan. Alissa ja Jiri yhdistivät voimansa Akin sortamiseksi. Alissa omisti Monetanumin kautta myös Akin osuuden Amandasta sekä Amandan tiloissa toimivan Vinottaren, joten Alissa heitti Akin pihalle asunnostaan. Alissa myi osuutensa Amandasta Sebastian Vuorelalle. Alissa tulee isäänsä muun muassa siinä, että hänkin on juonitteleva ja älykäs. Sittemmin heidän välinsä ovat normalisoituneet, ja he ovat nykyään hyvin läheisiä.


title: Aki Nikkinen

text: Peppi Puolakka toimi Akin fysioterapeuttina hänen toipuessa ampumavälikohtauksessa saamista vammoistaan. Peppi lopetti Akin fysioterapeuttina olemisen kuullessaan Sebastian Vuorelalta Akin huijanneen Helenalta Amandan, mutta aloitti myöhemmin työn uudelleen. Hoitosuhteen välille syntyikin paljon romanttisempi suhde. Aki osti Pepin CP-vammaiselle tyttärelle Taigalle kuntoutusvälineitä. Akin ja Pepin suhde tuli ilmi, kun vastakkaisesta huoneesta Amandassa tulivat samaan aikaan ulos Sergei ja Marianna, joilla oli myös salassa pidetty suhde. Suhde päättyi eroon. Oltuaan miltei kaksi vuotta poissa Pihlajakadulta, Peppi palasi ja tapasi Akin majatalo Amandassa.


title: Aki Nikkinen

text: Akilla oli lyhyt romanssi Kristiina Pohjosen (ent. Liisa Laitela) kanssa. Ismo ei pitänyt siitä, että hänen ex-vaimonsa hempeili vihamiehensä kanssa. Suhde päättyi, kun Kristiina muutti takaisin Hämeenlinnaan.


title: Aki Nikkinen

text: Huhtikuussa 2017 esitetyssä jaksossa Aki tapasi äitinsä Salme Hämäläisen sattumalta sairaalan käytävällä. Lähtiessään hän kuuli lääkärin lausuvan Salmen nimen ja ymmärsi, että kyseessä on hänen äitinsä. Tällöin Aki oli saanut Dahlia Mustavaaralta tietoonsa äitinsä nykyiset yhteystiedot ja sen, ettei tämä käytä enää Vikman-sukunimeä. Myöhemmin Aki yritti tukehduttaa Salmen tyynyllä sairaalassa, mutta Kalle näki taponyrityksen ja esti Akin aikeet. Aki joutui poliisikuulusteluun ja kiisti asian kertomalla, että hän oli pöyhinyt tyynyä Salmen pyynnöstä, kun se oli ollut niin litteä. Salmekaan ei esittänyt syytettä Akia vastaan, vaan vaati Akin päästämistä pois putkasta tietäen, että kyse on hänen pojastaan.


title: Aki Nikkinen

text: Salme halusi pitkään yrittää korjata välejään poikansa kanssa, mutta Aki ei ollut valmis sopuun ja kaksikko erkaantui toisistaan lopullisesti, kun Akin lisäksi Alissalle selvisi, että Salmen silloinen miesystävä oli käyttänyt Akia seksuaalisesti hyväkseen. Isä ja tytär katkaisivat välinsä Salmeen, joka kuitenkin palasi halutessaan Akin takaisin elämäänsä säälin avulla. Hän teeskenteli saavansa sydänkohtauksen, jotta Aki alkaisi jälleen välittää hänestä. Suunnitelma toimi, kunnes Aki tajusi Salmen huijanneen häntä. Aki katkaisi jälleen välinsä Salmeen, joka sai sydänkohtauksen Amandassa tammikuussa 2018 esitetyssä jaksosa. Sydänkohtauksen seurauksena Akille kerrottiin, että Salme on kuolemassa ja Akilla olisi mahdollisuus tulla hyvästelemään hänet, mutta Aki ei halunnut tulla näkemään Salmea. Sairaalassa Aki antoi kaikesta huolimatta äidilleen anteeksi, mutta saikin takauman halatessaan äitiään ja muisti, että Salme olikin entisen miesystävänsä sijaan se henkilö, joka oli seksuaalisesti hyväksikäyttänyt Akia, joka oli yrittänyt mielessään yrittänyt suojautua totuudelta. Salme yritti puolustella tekoaan, mutta Aki raivostui ja lähti. Hän palasi sairaalaan puhuakseen vielä kerran Salmen kanssa ja syyllisti tätä pahasta olostaan, josta oli kärsinyt lapsesta saakka. Yhtäkkiä Salme sai uuden sydänkohtauksen sairaalassa ja menehtyi.


title: Aki Nikkinen

text: Aki tutustui Camillaan jo Ekholmien puutarhajuhlissa, joissa Aki oli Karin Ekholmin seuralaisena vastaanottamassa vieraita. Vuosia myöhemmin sarjan ulkopuolella Akilla oli suhde Monicaan, joka on Camillan pikkusisko. Suhde eteni avioliittoon, kunnes Monica halusi ottaa avioeron, jonka tekemisestä Camilla oli suositellut jo pidempään. Camillan ja Akin välit olivat pitkään viileät. Nykyään he tekevät yhteistyötä työn merkeissä majatalo Amandan ja Vinottaren yhteydessä. Aki avautui Camillalle vaikeasta lapsuudestaan ja Camilla oli hänen tukenaan. Pari on suudellut useamman kerran ja päätynyt kerran sänkyyn, jolloin Monica yllätti heidät ja kimpaantui. Siskokset sopivat välinsä ja Camilla harkitsi syvempää suhdetta Akin kanssa. Akin äidin. Salmen, kuoltua, Aki syytti Camillaa saatuaan tietää, että Salme oli käyttänyt häntä seksuaalisesti hyväksi, ja käski Camillaa pysymään kaukana hänestä. Camilla pysyikin kaukana Akista, kunnes sai tietää Akin lapsuudesta ja Salmen kuoleman jälkeisestä itsemurhayrityksestä. Sittemmin he seurustelivat, kunnes Camilla meni salaa naimisiin Noel Axelssonin kanssa.


title: Aki Nikkinen

text: Aki ja Lola Vinberg tapailivat ja heillä on ollut säätöä, mutta molemmat tekivät sitä ärsyttääkseen Kari Taalasmaata ja Camilla Mustavaaraa.


title: Aki Nikkinen

text: Vuonna 2002 Aki lähti sarjasta, kun hän luuli tappaneensa hyvän ystävänsä ja velipuolensa Markus Ekholmin pudottamalla tämän mereen useiden metrien korkeuksista, vaikkei Markus todellisuudessa kuollut. Aki myi osuutensa Barbaarista Elinalle markalla ja lähti pois Suomesta rahtilaivan mukana.


title: Aki Nikkinen

text: Aki palasi sarjaan vuonna 2014 varjostaessaan silloista vaimoaan Monica Mustavaaraa. Hän uhkaili Monicaa, jotta tämä jättäisi avioeropaperit kirjoittamatta. Tämän jälkeen Akin luultiin poistuneen Helsingistä hänen kirjauduttuaan ulos Majatalo Amandasta, mutta Aki olikin todellisuudessa tekemässä vuokrasopimusta Helenan kanssa saadakseen toimitilat yritykselleen Vinottarelle.


title: Aki Nikkinen

text: Pihlajakadulla Ismo Laitela ja Ulla Taalasmaa eivät ilahtuneet Akin paluusta ja alkoivat juonitella saadakseen häädettyä Akin Helsingistä. Akin häätötoimenpiteet loppuivat ajan myötä, ja Ismokin asui Akin kanssa saman katon alla vähän aikaa.


title: Gusuku

text: Gusuku on okinawan kielen linnaa tai linnoitusta tarkoittava sana. Sana kirjoitetaan linnaa merkitsevällä kanjilla 城, joka japanin kielessä luetaan "shiro". Monet gusukut ja niihin liittyvät Ryūkyū-saarten kulttuuriset muistomerkit on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon. Unescon mukaan gusukut kertovat 1100–1600 lukujen ainutlaatuisesta ryūkyūlaisesta kulttuurista, alueen sosiaalisesta rakenteesta ja kansainvälisistä yhteyksistä, ja kohteeseen kuuluvat pyhät paikat saarten nykyaikaan asti säilyneestä uskonnosta.


title: Gusuku

text: Saarilla on sanottu säilyneen yli 200 gusukua, joista maailmanperintöluetteloon on otettu historiallisesti merkittävimmät. Tärkeimpiä gusukuja ovat:


title: Whale Cove

text: Whale Cove () on noin 407 asukkaan kylä Rankin Inletin kylän eteläpuolella Kivalliqin alueella Nunavutin territoriossa, Kanadassa. Kylä sijaitsee Hudsoninlahden länsirannalla. Nimensä kylä on saanut alueen rannikkovesien runsaslukuisesta maitovalaskannasta. Alkuperäisasukkaat pyytävät maitovalaita syksyisin niiden lihan ja valaanrasvasta saatavan öljyn vuoksi. Kylä on perinteinen inuitien kylä, sillä sen asukkat pukeutuvat edelleen turkisvaatteisiin, syövät raakaa lihaa ja kalaa, sekä käyttävät koiravaljakoita ennemmin kuin moottorikelkkoja.


title: Whale Cove

text: Kylä sijaitsee kaukana erämaarannikolla Hudsoninlahteen työntyvällä niemellä, eikä sinne johda maantietä. Ainoat kulkuyhteydet ovat veneet tai lentokoneet.


title: Nuorten Ystävät

text: Nuorten Ystävät on 1907 perustettu sosiaali- ja terveysalan asiantuntija- ja vaikuttajajärjestö, jonka keskustoimisto sijaitsee Oulussa. Järjestön omistama liiketoimintakonserni tuottaa valtakunnallisia sosiaali- ja terveysalan erityispalveluja. Nuorten Ystävillä on yli 40 yksikköä tai toimipistettä 18 eri paikkakunnalla Suomessa.


title: Nuorten Ystävät

text: Nuorten Ystävien lastensuojelun palvelut tukevat lasten kasvatusta ja hoitoa sekä perheiden kuntoutusta sijais-, avo- ja jälkihuollon keinoin.


title: Nuorten Ystävät

text: Nuorten Ystävien erityisryhmien asumispalvelut tukevat lasten, nuorten ja aikuisten hyvinvointia kuntouttavan arjen keinoin. Kuntouttava arki tukee palveluiden piirissä lasten, nuorten ja aikuisten monipuolista kehittymistä, omatoimisuutta ja elämänhallintataitojen vahvistumista.


title: Nuorten Ystävät

text: Nuorten Ystävien sosiaalinen kuntoutus ja työllistyminen auttaa erityistä tukea tarvitsevia kohti yhteiskunnallista osallisuutta. Kuntoutuksen tavoitteena on elämänhallinnan paraneminen sekä yhteiskunnan ja yhteisöjen toimintaan osallistuminen.


title: Nuorten Ystävät

text: Nuorten Ystävät ylläpitää Muhoksella kahta yksityistä perusopetusta antavaa koulua, jotka tarjoavat erityistä tukea ja yksilöllisiä ratkaisuja oppimisen tueksi esi- ja perusopetusikäisille sekä perusopetuksen lisäopetuksessa oleville lapsille ja nuorille.


title: Nuorten Ystävät

text: Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskuksen tuella Nuorten Ystävät ylläpitää kolmea klubitaloa, jotka ovat: Pönkkä Oulussa, Tönäri Kajaanissa sekä Roihula Rovaniemellä. Klubitalot harrastavat yhteistyötoimintaa muiden mielenterveystyötä tekevien tahojen kanssa, kuten esimerkiksi Hyvän Mielen Talo Oulussa. Toiminta on alkanut vuonna 2012, ensiksi Oulussa.


title: Nuorten Ystävät

text:
Marraskuussa 2011 MTV3-kanavan "45 minuuttia" -ohjelmassa kerrottiin, että Muhoksen Pohjolakodissa oli käytetty lasten eristämistä betoniseen putkaan. Näin oli toimittu 34 kertaa vuonna 2011. Pohjois-Suomen aluehallintovirasto teki Pohjolakotiin tarkastuskäynnin sen jälkeen, kun MTV3 oli haastatellut koulukodin edustajia.
Alkusyksyllä 2018 apulaisoikeusasiamies ja tarkastajat tekivät kaksipäiväisen yllätystarkastuksen Pohjolakotiin ja löysivät vakavia puutteita lastensuojelulain noudattamisessa, t.s. lakiin perustumattomia mielivaltaisia, lapsia alistavia sekä nöyryyttäviä käytäntöjä. Esimerkiksi liikkumisvapautta on rajoitettu laittomasti, nuoria on pakotettu riisumaan kokonaan alasti henkilötarkastuksen ajaksi ilman riittävää intimiteettisuojaa, nuorten kiinnipitoon on ryhdytty liian matalalla kynnyksellä, ja nuoria on eristetty huoneisiinsa perusteetta tai ilman lain vaatimaa päätöstä. Marraskuussa 2018 uutisoitiin, että Keskusrikospoliisi on aloittanut koulukotia koskevan tutkinnan apulaisoikeusasiamiehen pyynnöstä. Tutkinnassa yritetään selvittää, ovatko koulukodin toiminnassa mukana olevat henkilöt syyllistyneet pahoinpitelyyn, vapaudenriistoon tai virkavelvollisuuden rikkomiseen. Koulukoti on ilmoittanut parantaneensa toimintatapojaan tarkastuksen tiimoilta.


title: Maunulan ulkoilumaja

text: Maunulan ulkoilumaja on ulkoilumaja Maunulanpuistossa Helsingissä. Sitä pitää yllä Helsingin Latu, joka on Suomen Ladun paikallisyhdistys. Majan ympäristössä on kesäisin ulkoilureittejä ja talvisin latuja.


title: Maunulan ulkoilumaja

text: Maja on alun perin ollut ampumaseuran rakennus. Majan vieressä sijaitsikin aiemmin ampumarata, joka toimi vuosina 1914–1962. Vanhan ampumaradan paikalla kasvaa nykyisin koivikkoa.


title: Sanikiluaq

text: "Sanikiluaq"' () on pieni, 744 asukkaan (2006) pikkukylä Hudsoninlahdella sijaitsevassa Belchersaarten saaristossa Nunavutin territoriossa Kanadassa. Kylä kuuluu hallinnollisesti Qikiqtaalukin alueeseen. Kylä on Nunavutin territorion eteläisin paikkakunta, ja sen pormestari on Davidee Kowcharlie.


title: Sanikiluaq

text: Kylässä sijaitsevalta Sanikiluaqin lentoasemalta on kolmesti viikossa lentoyhteys mannermaalle. Kentän ainoat käyttäjät ovat Air Inuit ja Kivalliq Air. Kylässä on myös 300 oppilaan koulu, "Nuiyak School", joka työllistää 23 henkeä.


title: Sanikiluaq

text: Saarea on tutkimusten mukaan asuttanut Dorsetin kulttuurin asukkaat 500-luku eaa. – 1000-luku välisenä aikana. Heidän kulttuurinsa kadottua, alueella asuivat Thulen kulttuurin edustajat 1200-luvun ja 1400-luvun välisenä aikana. Inuiitit ovat asuneet saarille kevät ja kesäkausina liikkuessaan riistaeläinten perässä. Ensimmäisenä eurooppalaisena Sanikiluaqin löysi vuonna 1610 tutkimusmatkailija Henry Hudson. Vuonna 1928 Hudson's Bay Company perusti alueelle kauppa-aseman, joka toimi satunnaisesti 1950-luvulle saakka. 1960-luvulla saarella sijaitsi kaksi eri yhdyskuntaa, kunnes vuonna 1971 Kanadan valtio keskitti alueen palvelut, siirsi rakennukset ja asukkaat nykyiselle paikalle.


title: Vantaan viihdeorkesteri

text:
Vantaan viihdeorkesteri () on ammattimuusikoista koostuva Vantaalla toimiva sinfoniakokoonpano, joka ainoana Suomessa on keskittynyt viihdemusiikkiin.
Vantaan viihdeorkesterin sai alkunsa vuonna 1948, jolloin Helsingin autokoritehtaan henkilökunta perusti Tikkurilaan voittoa tavoittelemattoman yhdistyksen, "Vantaan orkesteri ry":n. Pian orkesteri täydentyi muiden paikallisten yritysten henkilökunnalla ja vuonna 1950 orkesterin taustayhteisöksi perustettin "Tikkurilan Orkesteriyhdistys ry". Tämä sai hieman taloudellista tukea kotikunnaltaan (Helsingin maalaiskunta).


title: Vantaan viihdeorkesteri

text: Sittemmin vuonna 1987 Martinlaaksoon valmistuneesta konserttitalo Martinuksesta tuli orkesterin kotisali. Merkityksellistä oli myös, että orkesterille myönnettiin tuolloin sen toiminnan turvaava toiminta-avustus.


title: Vantaan viihdeorkesteri

text: Vuonna 1998 orkesteri sai tunnustuksena Vantaan kulttuuripalkinnon.


title: Vantaan viihdeorkesteri

text: Jousikvartetista 65 muusikon täysikokoiseen sinfoniaorkesteriin taipuvan orkesterin ylikapellimestari vuoden 2011 alusta lähtien on walesilaissyntyinen Nick Davies. Vuosina 1988–2009 orkesterin taiteellisena johtajana toiminut Markku Johansson loi perustan orkesterin suuntautumiselle viihdemusiikkiin.


title: Vantaan viihdeorkesteri

text: Orkesterin kapellimestareina ovat viime vuosina vierailleet mm. Atso Almila, Jari Puhakka ja Riku Niemi.


title: Blenheimin palatsi

text: Blenheimin palatsi () on monumentaalinen kartano Woodstockissa, lähellä Oxfordia Englannissa. Se tunnetaan Winston Churchillin synnyinpaikkana ja lapsuudenkotina. Kartano edustaa harvinaista englantilaista barokkia.


title: Blenheimin palatsi

text: Kartanon rakentaminen alkoi vuonna 1705 ja päättyi noin 1722. Sen piti alun perin olla kiitollisen kansakunnan lahja John Churchillille, ensimmäiselle Marlboroughin herttualle, voittoisan Ranskan-sotaretken jälkeen. Rakentamisaikana nousi kuitenkin poliittinen debatti, joka ajoi herttuan maanpakoon ja luopumaan arvonimestään sekä johti kartanon suunnitelleen arkkitehdin sir John Vanbrughin maineen menetykseen. Parlamentin rahoitus loppui vuonna 1712. Churchillit palasivat maanpaosta 1714 kuningattaren kuoltua, ja rakennustyöt jatkuivat heidän omilla rahoillaan pääasiassa herttuattaren ohjeiden mukaan. Vanbrugh suunnitteli kartanon ennen kaikkea kaukaa katsottavaksi; läheltä sen runsaat koristelut voivat näyttää melko mahtipontisilta. Capability Brown, aikansa tunnetuin maisema-arkkitehti, suunnitteli puiston.


title: Blenheimin palatsi

text: Kartano on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1987.


title: Belchersaaret

text: Belchersaaret (, ) on saaristo Hudsoninlahdella Kanadan aluevesillä. Hallinnollisesti maapinta-alaltaan noin 13 000 neliökilometriä kattava saaristo kuuluu Nunavutin territorioon ja Qikiqtaalukin alueeseen.


title: Belchersaaret

text: Saaristo käsittää kaikkiaan yli 1 500 saarta, joista suurimmat ovat Flaherty Island, Kugong Island, Moore Island, Tukarak Island, Innetallong Island, Wiegand Island, Split Island, Snape Island ja Mavor Island.


title: Belchersaaret

text: Saarten ainoa ja samalla Nunavutin eteläisin asutuskeskus Sanikiluaq sijaitsee Flaherty Islandilla.


title: Pitkäkosken maja

text: Pitkäkosken maja on Helsingin keskuspuiston pohjoislaidalla, lähellä Vantaanjoen Pitkäkoskea sijaitseva ulkoilumaja.


title: Pitkäkosken maja

text: Ulkoilumaja sijaitsee Hakuninmaan ja Haltialan kaupunginosien rajan tuntumassa ja majan kahvio on erityisen suosittu hiihtokelien aikaan talvella. Ulkoilumaja on Kuninkaantammentiellä. Paikan pullat, munkit ja sämpylät leivotaan majassa.


title: Pitkäkosken maja

text: Aiemmin, eli ennen vuonna 1982 valmistunutta Päijännetunnelia, Helsingin kaupunki otti raakavetensä pääosin Vantaanjoesta. Nykyisin Pitkäkosken majana toimiva parakki toimi tuolloin Helsingin kaupungin vesilaitoksen työmaaruokalana. Pitkäkosken majan lounaispuolella Hakuninmaalla toimii nykyäänkin Pitkäkosken vedenpuhdistamo, joka on osa Helsingin vesihuoltoa.


title: Pokémon Yellow

text: Pokémon Yellow () on "Pokémon"-pelisarjan osa Game Boy -käsikonsolille. Yhdysvalloissa ja Euroopassa se oli järjestyksessään kolmas "Pokémon"-peli.


title: Pokémon Yellow

text: Peli julkaistiin Japanissa syyskuun 12. päivänä 1998, ja sen julkaisunimi oli "Pocket Monsters Pikachu". Pelin julkaisunimi oli Yhdysvalloissa "Pokémon: Special Pikachu Edition". Yleensä pelistä käytetään kuitenkin pelissä itsessään esiintyvää nimeä "Pokémon Yellow".


title: Pokémon Yellow

text: Pokémon Yellow vastaa suurilta osin aiemmin julkaistuja Pokémon Red ja Blue -versioita. Pelipakkauksen ja pelikasetin kannessa esiintyy pelissä pääroolissa esiintyvä Pikachu.


title: Pokémon Yellow

text: Peli on kokenut muutamia kosmeettisia ja pelillisiä muutoksia. Merkittävin uudistus on pelin muuttaminen vastaamaan lähemmin Pokémon-animesarjaa.


title: Pokémon Yellow

text: Graafisena uudistuksena Pokémonien kuvat on piiretty uudelleen. Peli sisältää myös enemmän värejä, kun sitä pelaa värinäytöllisellä Game Boy Color -käsikonsolilla. Joitain luolastoja on hieman muutettu.


title: Pokémon Yellow

text: Aloituspokémonille ei ole enää vaihtoehtoja kuten sarjan aiemmissa peleissä, vaan pelaaja aloittaa seikkailun Pikachulla. Pikachu seuraa pelaajan hahmoa taistelujen ulkopuolella. Pelaajan teot ja taistelumenestys vaikuttavat Pikachun mielialaan, jota se ilmaisee erilaisin elein ja äänin.


title: Pokémon Yellow

text: Pikachun valinta on tehnyt pelistä muita versioita haastavamman, sillä ensimmäinen salipäällikkö Brock käyttää osittaisia maatyypin Pokémoneja, jotka ovat immuuneja Pikachun sähköhyökkäyksille. Peliin on tehty myös useita liikemuutoksia. Esimerkiksi Pikachu oppi aikaisemmissa versioissa "Swift"-liikkeen, joka on Yellow-versiossa korvattu animesarjasta tutulla "Thunderboltilla".


title: Pokémon Yellow

text: Seuraavat Pokémonit eivät ole saatavilla Yellow-versiossa: Weedle, Kakuna, Beedrill, Ekans, Arbok, Raichu, Koffing, Weezing, Jynx, Electabuzz ja Magmar. Ne on kaikki vaihdettava Red ja Blue -versioista.


title: Pokémon Yellow

text: Pikachun merkittävän roolin lisäksi pelissä on monia muita yhteyksiä Pokémon-animesarjaan.


title: Pokémon Yellow

text: Salipäälliköiden nimet ja Pokémonit vastaavat animesarjaa muutamin poikkeuksin. Luutnantti Surge käyttää ainoastaan Raichua, Koga käyttää kolmea Venonatia sekä yhtä Venomothia. Sabrina käyttää Abraa, Kadabraa ja Alakazamia. Giovanni käyttää Persiania Kangaskhanin ja toisen Rhyhorninsa sijaan. Salipäällikkö Blaine on tässä tapauksessa poikkeus, sillä hän esiintyi animesarjassa vasta, kun Yellow'n kehitys oli jo edennyt liian pitkälle. Animesarjassa Blainen voimakkain Pokémon on Magmar, mutta se puuttuu Pokémon Yellow'sta. Kahdella ensimmäisellä salipäälliköllä Brockilla ja Mistyllä on tässä pelissä samanlaiset vaatteet kuin animessa.


title: Pokémon Yellow

text: Villien Pokémonien esiintyvyys mukailee myös animea. Esimerkiksi "Viridian Forest" -metsästä on mahdollista löytää Pidgeottoja, ja "Safari Zone" -alueelta voi hyvällä onnella löytää Dragonairin. Kuten animessa, pelaajan Pikachu ei suostu kehittymään, eikä ota vastaan pelaajan ojentamaa "Thunderstone" -kehityskiveä.


title: Pokémon Yellow

text: Peliin on piilotettu "Pikachu's Beach" -minipeli, jossa voi pelata Pikachulla surffaamassa. Peliä voi pelata talossa, jota Red ja Blue -versioista ei löydy. Peliä pystyy pelaamaan vain jos Pikachu osaa vesityypin "Surf"-liikkeen, jota se ei normaalisti voi oppia. "Surf"-liikkeen osaavan Pikachun voi voittaa pelissä kilpailusta. Liikkeen voi myös opettaa Pikachulle "Pokémon Stadium" -pelissä.


title: Pokémon Yellow

text: Peli sai hyvän vastaanoton, kuten aikaisemmatkin versiot. Sitä myytiin 600 000 kappaletta viikossa, mikä teki siitä aikanaan nopeimmin myyneen Nintendo-pelin. Peli sai myös hyviä arvosteluja. IGN-sivusto antoi sille täydet pisteet.


title: Blaenavon

text: Blaenavon () on kaupunki Kaakkois-Walesissa. Sen ympärillä on Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva Blaenavonin teollisuusmaisema, joka on kokonaisuutena parhaiten säilyneitä hiili- ja harkkorautateollisuuden keskittymistä 1700- ja 1800-luvuilta. Blaenavonin kaupunki sijaitsee korkealla vuoren rinteellä. Asukkaita kaupungissa 2016 oli . Täällä on vanhimpien todisteiden mukaan ollut asutusta ja valmistettu piikivestä työkaluja jo mesoliittisellä ja neoliittisillä kausilla.


title: Blaenavon

text: Blaenavonin nähtävyyksistä merkittävimpiä ovat kaivosmuseo ("Big Pit National Coal Museum") sekä Blaenavonin rautaruukki ("Blaenavon Ironworks"). Opastuskeskus ("Blaenavon World Heritage Centre") joka esittelee maailmanperintölistalle päässeen teollisuuskaupungin historiaa.


title: Blaenavon

text: Blaenavonin kaupunki syntyi rautaruukin ympärille 1788 kun Thomas Hill, Thomas Hopkins ja Benjamin Pratt perustivat ruukin Blaenavoniin. Se oli jo vuonna 1789 toiseksi suurin rautaruukki Walesissä ja yksi maailman suurimmista. Yhtiöllä oli omissa mineraalivarannoissaan hallussa rautamalmia, savea, kivihiiltä ja kalkkikiveä. Jotka ovat perusraakaineet mitä masuuniraudan valmistamisessa tarvitaan.


title: Blaenavon

text: Vuonna 1796 uunit tuottivat tonnia rautaa vuodessa. Nopesti oli luotu infrastruktuuri jossa rautamalmi kaivokset, hiilikaivokset, kalkkikivi louhokset, rautatakomot, tiilitehtaat, rautatiet, vesistöissä kanaalit ja työntekijöiden talot olivat kaikki "Blaenavon iron companyn" hallinnassa.


title: Blaenavon

text: Vuonna 1878 keksittiin Bessemerin prosessi jolla voitiin vähentää jolla voitiin vähentää fosforin määrää raudassa ja tällä tavalla saada lujempaa terästä. Sen seurauksena rautaa vietiin entistä suurempia määriä ympäri maailman ja alue kehittyi entisestään. Vuonna 1891 alueen asukasluku oli , mihin se oli kasvanut suunnilleen tyhjästä.


title: Blaenavon

text: Nousujohteinen kehitys oli vallalla koko Etelä-Walesissa aina vuoteen 1913, jolloin hiilen louhinta työllisti suoraan henkilöä Walesissa, taikka yhden neljästä aikuisesta miehestä. Kaupungin väkiluku oli suurimmillaan jopa yli asukasta. Teräksen tuotanto päättyi vuonna 1938, ja Big Pit, viimeinen merkittävä hiilikaivos suljettiin vuonna 1980. Osa ruukkialueesta on nykyisin museona.


title: Blaenavon

text: Tohtori Intiasta -sarjaa, joka on brittiläinen draamasarjaa joka sijoittuu 1960-luvulle, on kuvattu Blaenavonissa.


title: Blaenavon

text: Kaupungin ystävyyskaupunki on:


title: Alfredo Marceneiro

text: Alfredo Duarte Marceneiro (25. helmikuuta 1891 – 26. kesäkuuta 1982) oli portugalilainen fadolaulaja.


title: Alfredo Marceneiro

text:
Marceneiro oli cadavalilaisten vanhempiensa ensimmäinen poika. Hän voitti vuonna 1924 kultamitalin Lissabonissa järjestetyssä fadokilpailussa laululla "O remorso". Hän osallistui myöhemmällä urallaan useisiin muihin kilpailuihin, ja vuonna 1940 hän lauloi António Lopes Ribeiron elokuvassa "Feitiço do Império".
Marceneiro asui suurimman osan elämästään Santa Isabelissa, Lissabonissa. Hän oli naimisissa Judite de Sousa Figueiredon kanssa ja hänellä oli viisi lasta. Marceneiro kuoli vuonna 1982. Kahden vuoden kuluttua presidentti António Ramalho Eanes myönsi hänelle postuumisti Comenda da Ordem do Infante D. Henriquen arvon. Marceneiro levytti vain vähän, sillä hän omien sanojensa mukaan vastusti fadon kaupallistamista.


title: Zakia Mrisho Mohamed

text: Zakia Mrisho Mohamed (s. 19. helmikuuta 1984) on tansanialainen kestävyysjuoksija.


title: Zakia Mrisho Mohamed

text: Mohamed juoksi kuudenneksi 3 000 metrin juoksussa ajalla 8.46,77. Maastojuoksun MM-kisoissa 2005 hän oli pitkällä matkalla kahdeskymmenes. Samana vuonna Helsingin MM-kisoissa hän oli 5 000 metrin juoksussa kuudes ajalla 14.43,87 ja 3 000 metrillä kolmas. Kansainyhteisön kisoissa 2006 hän oli 5 000 metrillä kahdeksas.


title: Zakia Mrisho Mohamed

text: Vuonna 2007 hän oli 23:s maastojuoksun MM-kisoissa ja karsiutui 5 000 metrin alkuerissä Osakan MM-kisoissa. Seuraavana vuonna hän karsiutui jälleen 5 000 metrin alkuerissä Pekingin olympialaisissa, mutta oli kymmenes 5 000 metrillä ja neljäs 3 000 metrillä . Vuonna 2009 hän oli 5 000 metrillä 15:s Berliinin MM-kisoissa ja kymmenes . Kaksi vuotta myöhemmin hän oli Daegun MM-kisojen 5 000 metrillä yhdestoista ajalla 15.18,81. Lontoon olympialaisissa 2012 hän karsiutui 5 000 metrin alkuerissä.


title: Plano-kulttuurit

text:
Plano-kulttuurit ("tasankokulttuurit") vallitsivat kivikaudella Pohjois-Amerikassa 11 500–9 000 vuotta sitten Folsomin kulttuurin jälkeen. Ne olivat tyypillisiä myöhäisen kivikauden metsästäjä-keräilykulttuureita. Planon aikana eri kulttuurit olivat erilaisia, mikä viittaa kilpailevien heimojen kehittymiseen.
Plano-kulttuureissa metsästettiin mm. alussa pitkäsarvista biisonia, myöhemmin tavallista biisonia piikivikärkisin keihäin. Muita metsästettäviä eläimiä olivat muun muassa antilooppi, hirvi, peura ja kojootti.


title: Plano-kulttuurit

text:
Planon piikiviset keihäänkärjet olivat monesti pitkiä, kapeita ja hyvin taitavasti tehtyjä, taitavammin kuin koskaan aiemmin Amerikan historiassa, mutta saattoivat olla karkeitakin.
Plano-kulttuurit kehittyivät eri alueilla eri tahdissa. Plano-kulttuurit heikkenivät noin 9000 vuotta sitten arkaaisen kauden alkaessa ja ilmaston muuttuessa jääkauden jälkeen.


title: Plano-kulttuurit

text: Plano-kulttuureissa oli monenlaisa liikkuvuus- ja elintapoja. Biisoninmetsästykseen keksittymisen sijaan Plano-intiaanit metsästivät biisonien lisäksi monie pienempiä eläimiä ja myös keräilivät kasveja sekä kalastivat.


title: Plano-kulttuurit

text:
Plano syntyi jääkauden päättyessä noin 10 000 radiohiilivuotta sitten Pohjois-Amerikan preeria-alueella. Arkaaisen kauden alussa Plano-intiaanit alkoivat asettua entistä enemmän paikoilleen. Paleointiaanien Planon vaikutus ulottui Kanadan Luoteisterritorioista Meksikon lahteen. Jäätikkö oli vetäytynyt monilta alueilta, ja Agassizjärvi Kanadan keskiosissa kutistunut huomattavasti. Kivenkäsittelytaito oli kehittynyt valtavasti, ja kivisten keihäänkärkien työstämiseen käytettiin huomattavasti aikaa ja vaivaa.
Esimerkiksi Agate Basinin keihäänkärjet olivat erittäin hyvin tehtyjä, pitkiä ja kapeita.


title: Plano-kulttuurit

text: Planon alalajeja olivat eri paikoissa ja eri aikoina esimerkiksi Alberta, Cody, Frederick, Eden, Scottsbluff, Meserve, Milnesand, Browns Valley, Portales, Angostura, Agate Basin 10 500–9 500 radiohiilivuotta sitten, Hanna, Duncan, Midland, Hell Gap, Cascade, Plainview ja Dalton. Nykyään sanotaan Scottsbluffiksi 10 500–9 500 vuotta sitten kukoistaneita Albertan, Scottsbloffin, Firstviewin ja Codyn kulttuureja.


title: Plano-kulttuurit

text: Kanadan alueen Pohjois-Indianan varhaisia kulttuureja olivat Gainey, Barnes, Holcombe, Hi-Lo ja Agate Basin. Tällä alueella oli monia erilaisia kärkityyppejä. Manitobassa vallitsi Pohjois-Plano 8 000–6 000 vuotta sitten ja samaan aikaan itäinen Plano Caribou Lakessa.


title: Plano-kulttuurit

text: Plano päättyi Suurten tasankojen alueella ilmastomuutoksen ja Tasangon arkaaisten kulttuurien ilmestymiseen 9 950–8 950 BP. ttai viimeistään 7600 radiohiilivuotta sitten.


title: Plano-kulttuurit

text: Tasangoista itään itäisen Pohjois-Amerikan paleointiaanit metsästivät harvoin mastodonttia, upikemminkin karibua, valkohäntäpeuraa, hirveä, pienriistaa, kalaa ja monia kasveja. Itä-Arkaainen kulttuuri alkoi liukumalla sikäläiistä paleointiaaneista 8 950–7 950 BP..


title: Plano-kulttuurit

text: "Alberta Technological Complex"


title: AnnaSophia Robb

text: AnnaSophia Robb (s. 8. joulukuuta 1993 Denver, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: AnnaSophia Robb

text: Esiinnyttyään McDonald’sin mainoksessa Robb sai ensimmäisen roolinsa televisiosarjasta "Drake & Josh". Hän näytteli kymmenvuotiaana pääroolin televisioelokuvassa "Samanthan ihmeellinen loma". Robb käytti roolissaan ruskeaa peruukkia. Toinen merkittävä elokuva oli "Ystäväni Winn-Dixie", jossa hän näytteli pääroolin vuonna 2005. Samana vuonna hän esitti Orvokki Jauhiaista elokuvassa "Jali ja suklaatehdas". "Silta salaiseen maahan" -elokuvassa vuonna 2007 Robb esitti yhden päärooleista ja lauloi ”Keep Your Mind Wide Open” -nimisen kappaleen. Hän näytteli myös salaperäistä tyttöä elokuvassa "Kuoleman sadonkorjuu" ("The Reaping") yhdessä Hilary Swankin kanssa.


title: AnnaSophia Robb

text: Sittemmin Robb on esiintynyt useissa elokuvissa, kuten "Jumper" (2008), "Sleepwalking" (2008), "Kilpajuoksu taikavuorelle" (2009), "The Space Between" (2010), "Soul Surfer" (2011) ja "The Way Way Back" (2013). Television puolella hän esitti nuorta Carrie Bradshaw’ta "Carrien päiväkirjat" -sarjassa vuosina 2013–2014. Sarja kertoo "Sinkkuelämää"-sarjan Carrie Bradshaw’n nuoruusvuosista.


title: Plainview-kulttuuri

text: Plainview-kulttuuri (Plano-kulttuuri tai sen osa) noin 10 500 vuotta sitten oli eräs paleointiaanien suurriistan metsästyskulttuureista, joka pohjautui biisonin ja monien muiden eläinten metsästykselle..


title: Plainview-kulttuuri

text:
Varhainen Plainview oli Clovisin aikalainen. Siihen liittyvät myös Goshenin ja Belenin kulttuurit, vallitsi Lounais-Yhdysvalloissa 11 300-9 000 radiohiilivuotta sitten.
Myöhäinen Plainview, "varsinainen Plainview" oli 9 000-7 000 radiohiilivuotta sitten, tyypillisimmillään ehkä Texasin seuduilla 9 000-8 000 radiohiilivuotta sitten. Plainview-keihäänkärki oli litteä ja koveraperäinen, Clovisin kärkeä muistuttava, mutta kärjessä oli kalanpyrstömäinen perä.


title: Plainview-kulttuuri

text: Plainviewiä pidetään siirtymätyyppinä Clovisin ja samanaikaisen Daltonin välillä. Kulttuuri oli Plano-kulttuurin osa tai seuraaja jollain alueella. Plainviewiä seurasi arkaainen eli liittinen kausi. Arkaainen kausi alkoi 10 000-7 000 radiohiilivuotta sitten jääkauden päätyttyä.


title: St. Kilda

text: St. Kilda () on saariryhmä Skotlannin edustalla vielä Ulko-Hebrideistäkin avomerelle päin. Se on Unescon maailmanperintökohde ja asumaton vuodesta 1930 alkaen. Saariryhmän nimi muistuttaa "Pyhää Kildaa", mutta kirkkohistoria ei tunne Kilda-nimistä pyhimystä. Nimi tulee kenties muinaisnorjan sanasta Skildir, suojapaikka.


title: St. Kilda

text: Saaret ovat syntyneet muinaisesta tulivuoresta. Korkein kohta on 430 m merenpinnasta, ja sen lähellä on 300 metrin jyrkänne. Saarilla pesii monia merilintulajeja; niiden suulayhteiskunta on maailman suurin.


title: St. Kilda

text: St. Kildan saaria oli asuttu esihistoriallisilta ajoilta alkaen. Saarilla on tehty joitakin pronssikautisiin ihmisiin viittaavia löytöjä, ja sieltä on löydetty hyvin säilyneitä rautakautisia rakennelmia.


title: St. Kilda

text: Historiallisena aikana saaret ovat kuuluneet mantereella asuvalle maanomistajalle, joka on vuokrannut niitä luonnossa (lähinnä ohrana) maksettua vuokraa vastaan. Vuonna 1697 saarilla asui 180 henkeä. He viettivät talven Village Bayssa ja hajaantuivat kesäksi laajemmalle.


title: St. Kilda

text: Saaren tärkein luonnonvara olivat merilinnut. Asukkaat laskeutuivat köysien varassa jyrkänteiden linnunpesille. Ohran viljely oli vaikeaa alavien maiden suolaisuuden vuoksi. Silti saarelta riitti vientiin untuvaa, linnunlihaa, villaa, kalaa ja ohraa.


title: St. Kilda

text: Eristyneisyys teki saarelaiset haavoittuviksi kulkutaudeille. Vuonna 1727 heidän keskuuteensa levisi isorokko, joka surmasi saarelaiset paitsi yhtä aikuista ja kahdeksaa lasta. Koko talven ajan linnustamassa ja siksi suojassa olleet kolme miestä ja kahdeksan poikaa selvisivät myös. Pahinta tuhoa teki kuitenkin sairaus, jota nimitettiin kahdeksan päivän taudiksi. Se tappoi 150 vuoden ajan 4-5 päivän ikäisistä lapsista kolme neljäsosaa. Tauti oli tetanus eli jäykkäkouristus. On arveltu, että taudin bakteerit levisivät lintujen mukana.


title: St. Kilda

text: 1800-luvulla saaret alkoivat kiinnostaa turisteja. Syntyi yhteys ulkomaailmaan, saarten väkiluku pieneni siirtolaisuuden ja lapsikuolleisuuden takia rajusti. Sukupuolijako vääristyi niin, ettei avioliittoikäisiä miehiä juuri ollut. Selviytyäkseen saarella miesten piti osata linnustamisen taito. Ensimmäisen maailmansodan aikana yhteydet mantereelle lisääntyivät Kuninkaallisen laivaston osaston vuoksi. Viimeiset 36 asukasta asutettiin omasta pyynnöstään mantereelle vuonna 1930. Saarella ei asu ketään pysyvästi, mutta siellä on jatkuvasti sotilastukikohdan henkilöstöä sekä luonnontutkijoita tutkimusasemalla. Saarta hallinnoi National Trust for Scotland.


title: St. Kilda

text: Saarista kahdella elää oma erityinen villi lammasrotu, joka on tutkijoiden mielenkiinnon kohteena. Sen alkuperää ei tiedetä, mutta lampaita on ilmeisesti ollut Soayn saarella viikinkiajoista asti. Vuonna 1932 osa lampaista pyydystettiin ja siirrettiin Hirtan saarelle.


title: Surkeiden sattumusten sarja

text: Surkeiden sattumusten sarja ("A Series of Unfortunate Events") on Daniel Handlerin taiteilijanimellä Lemony Snicket kirjoittama nuortenkirjasarja, jonka Brett Helquist on kuvittanut. Sarjan 13. ja viimeinen osa, "The End," julkaistiin perjantaina 13. päivänä lokakuuta 2006. Surkeisiin sattumuksiin ja epäonneen liittyy myös, että jokaisessa kirjassa on 13 lukua. Kirjojen kustantaja Suomessa on WSOY.


title: Surkeiden sattumusten sarja

text: Sarjan päähenkilöt ovat orvoiksi jääneet sisarukset Sunny, Klaus ja Violet Baudelaire. Lapsille on löydettävä huoltaja, ja he päätyvät lopulta kauhean kreivi Olafin ja tämän kätyrien käsiin. Kreivi tavoittelee Baudelairejen vanhempien omaisuutta, joka lasten on määrä saada haltuunsa Violetin tullessa täysi-ikäiseksi. Kreivi Olaf kokeilee monia keinoja saadakseen Baudelairejen omaisuuden, mutta sisarusten nokkeluuden vuoksi se ei ole aivan helppoa.The Gothic Archies on tehnyt kirjoihin pohjautuvan levyn "The Tragic Treasury".


title: Surkeiden sattumusten sarja

text: Sarjan kolmen ensimmäisen kirjan pohjalta on tehty elokuva "Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja" vuonna 2004. Samana vuonna julkaistiin myös kirjoihin pohjautuva videopeli.


title: Surkeiden sattumusten sarja

text: Netflixin tuottaman televisiosarjan "Surkeiden sattumusten sarja" ensimmäinen kausi julkaistiin 13. tammikuuta 2017. Ensimmäinen kausi perustuu kirjasarjan osiin 1-4 ja toinen kausi kirjoihin 5-9.


title: Valo Nihtilä

text: Valo Konstantin Nihtilä (27. huhtikuuta 1896 Kärkölä – 24. lokakuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen eversti, joka toimi muun muassa Sotakorkeakoulun opettajana sekä talvi- ja jatkosodan aikana Päämajassa. Sodan jälkeen Nihtilä kuului niin sanotun asekätkennän ylimpään johtoon Usko Sakari Haahden ohella. Nihtilä oli asekätkentäjutun tutkimusten vuoksi pidätettynä ja myöhemmin vangittuna vuodesta 1945 vuoteen 1948.


title: Valo Nihtilä

text: Siviiliurallaan Nihtilä toimi vuodesta 1948 lähtien muun muassa Yhtyneissä Kuvalehdissä sekä liikemiehenä Ranskassa. Palattuaan Suomeen Nihtilä oli Kansallis-Osake-Pankin palveluksessa konttorinjohtajana Helsingissä, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1963.


title: Valo Nihtilä

text: Valo Nihtilä oli Konsta ja Alina Nihtilän esikoinen. Vanhemmat omistivat erään Kärkölän suurimmista tiloista ja vanhin poika sai talon töissä myös työnjohtokokemusta. Opintie johti Lahden yhteiskouluun ja ylioppilaana vuonna 1916 Helsingin yliopiston maanviljelys-taloudelliseen tiedekuntaan.


title: Valo Nihtilä

text: Nihtilän aloittaessa opiskelunsa jääkäriliike oli toiminnassa, mutta hän ei liittynyt siihen. Sisällissodan syttyminen katkaisi opinnot, joiden päämääränä oli agronomin tutkinto.


title: Valo Nihtilä

text: Sotaa edeltäneinä kuukausina Valo Nihtilä osallistui suojeluskunnan toimintaan Pohjois-Kärkölässä. Sodassa hän kuitenkin taisteli Sysmän suojeluskunnan riveissä. Kärkölässä hankittu kokemus miesten harjoittajana avasi tien ryhmän- ja joukkueenjohtajan tehtäviin.


title: Valo Nihtilä

text: Myös kansanvaltuuskunnan puolella Nihtilä huomattiin ja tausta tiedettiin, sillä Tiedonantajassa julkaistiin haaste vallankumousoikeuteen ”vastavallankumouksellisesta toiminnasta” syytettynä.


title: Valo Nihtilä

text: Nihtilän upseerin taival alkoi virallisesti Etelä-Savon rykmentissä ja edelleen Lahden vartiopataljoonassa Hennalassa. Siellä hän osallistui punavankien vartiointiin. Tämä komennus oli epämiellyttävä, mutta päätös sotilasurasta oli jo kehkeytynyt.


title: Valo Nihtilä

text: Koulutus jatkui Viipurissa Markovillan kursseilla syksystä 1918 kesään 1919. Nihtilä saavutti vänrikin arvon kurssien päättyessä 31. heinäkuuta 1919.


title: Valo Nihtilä

text: Sotilaspedagogiset kysymykset kiinnostivat Nihtilää uran alusta saakka. Hän palveli ennen talvisotaa muun muassa seuraavissa tehtävissä:


title: Valo Nihtilä

text: Ennen talvisotaa Nihtilä suunnitteli Luumäki- ja Kymijokilinjat. Ensimmäinen toimi pohjana myöhemmälle Edvard Hanellin suunnittelemalle Salpalinjan linjaukselle pois lukien linjan eteläosa, jonka uusi raja leikkasi. Sitäkin linjausta käytettiin myöhemmin kuitenkin Vaalimaan oikaisuaseman linjauksessa.


title: Valo Nihtilä

text: Talvisodan alettua Päämajan toiminta siirtyi alkuvaiheen jälkeen Helsingistä Mikkeliin 3. joulukuuta 1939. Nihtilästä tehtiin operatiivisen osaston päällikkö Kannaksen armeijan esikuntapäälliköksi nimitetyn eversti Kustaa Tapolan tilalle.


title: Valo Nihtilä

text: Päämajatyöskentelyn ohella ylipäällikkö käytti Valo Nihtilää ”eteentyönnettynä” tiedonhankkijanaan. Niinpä Nihtilä oli esimerkiksi 6. joulukuuta 1939 komennettuna tutkimaan Karjalankannaksen puolustusaseman kestävyyttä.


title: Valo Nihtilä

text: Everstiluutnantin arvoisena Nihtilä ei suoraan voinut antaa käskyjä rintamajoukkojen komentajille. Hän kuitenkin laati asiakirjat, jotka allekirjoitti joko ylipäällikkö tai päämajoitusmestari, eversti Aksel Fredrik Airo. Toisaalta hänen kädenjälkensä näkyi asiakirjojen reunamerkintöinä hänestä olennaisia näkökohtia korostamassa.


title: Valo Nihtilä

text: Usein hänen tehtäviinsä kuului valvoa Päämajasta annettujen käskyjen toimeenpanoa ja toteutumista rintamalla. ”Huolehtikaa nyt, että hyökkäys tällä kertaa menee läpi”, sai Nihtilä toimintaohjeekseen hahmottelemastaan IV armeijakunnan hyökkäyksestä joulukuun lopulla 1939.


title: Valo Nihtilä

text: Esimerkiksi Lemetin motit ja siten suomalaisen mottitaktiikan alku syntyivät osaltaan Nihtilän ehdottamien ratkaisujen pohjalta.