title: Norilski nikel

text: Norilski nikelin pääomistaja on oligarkki Vladimir Potanin. Yhtiön johtoon kuuluvat Andrei Klišas, Mihail Prohorov ja Igor Komarov. Potaninin merkittävä kilpailijansa on Rusalia hallitseva Oleg Deripaska, joka osti neljänneksen yhtiöstä Prohorovilta, joka on edelleen merkittävä yhtiön omistaja.


title: Norilski nikel

text: Marraskuussa 1989 yhdistettiin kolme kombinaattia "Norilski Nikel" -yhtiöksi. 30. kesäkuuta 1993 siitä tuli osakeyhtiö RAO Norilski Nikel. Vuonna 2000 yhtiöstä tuli "Norilsk Mining Company". Vuonna 2001 se läpikävi vielä yhden järjestelyn ja sai nykyisen nimensä "GMK Norilski nikel" ("Gornometallurgitšeskaja kompanija NN"). Yhtiöön kuuluu myös pietarilainen Gipronikel-instituutti.


title: Norilski nikel

text: 1600-luvulta alkaen venäläiset tiesivät, että Taimyrin niemimaa sisältää paljon kuparia ja nikkeliä. 1920-luvulla Neuvosto-Venäjä aloitti kaivostoiminnan Norilskin alueella. 23. kesäkuuta 1935 alkoi Stalinin 1. viisivuotissuunnitelman osana "Norilskin kombinaatin" rakentaminen. 10. maaliskuuta 1939 kombinaatti alkoi tuotantonsa.


title: Norilski nikel

text: Murmanskin alueelle rakennettiin kuparin ja nikkelin jalostuskapasiteettia, vuonna 1935 Severonikel Montšegorskiin, vuonna 1946 Petšenganikel Nikeliin ja 1956 Zapoljarnyihin.


title: Norilski nikel

text: 1970-luvulla silloiset suomalaisyritykset, Outokumpu Oy, A. Ahlström Osakeyhtiö ja Rauma-Repola Oy osallistuivat osana Suomen idänkauppaa osuuskunta Metexin nimissä uusien nikkeli- ja kuparisulattojen rakentamiseen Norilskiin. Tuotanto käynnistyi vuonna 1981.


title: Norilski nikel

text: Norilski nikel osti vuoden 2006 lopulla yhdysvaltalaisen OM Groupin nikkeli- ja erikoismetalliyksiköt. Kauppaan sisältyi Harjavallan nikkelitehdas, jonka Outokumpu Oyj myi OMG:lle vuonna 2000. Harjavallan tehdas on suurimpia venäläiseen omistukseen siirtyneitä yrityksiä Suomessa.


title: Norilski nikel

text: Norilsk Nickel Harjavalta Oy:n Harjavallan suurteollisuuspuistossa sijaitsevalta tehtaalta pääsi jäähdytysveden mukana 66 000 kiloa nikkeliä ja pienempiä määriä muita metalleja Kokemäenjokeen heinäkuun 2014 ensimmäisen viikonlopun aikana. Yhtiön tiedotteen mukaan nikkelipäästö havaittiin sunnuntaina puolen päivän aikaan. Jokiveden laatua seurataan eri näytteenottopisteissä. Toistaiseksi jokivedelle ei edelleenkään ole asetettu käyttörajoituksia. Joesta on löytynyt kuolleita simpukoita. Simpukkakuolemat johtuvat todennäköisemmin nikkelipäästöstä. Norilsk Nickel Harjavalta Oy:n toimitusjohtaja Hautojärvi on pahoitellut päästöä ja lupaa, että Norilsk Nickel vastaa korvauksista ja jälkiselvittelyjen kustannuksista.


title: François Ravaillac

text: François Ravaillac (1578 – 27. toukokuuta 1610) oli Ranskan Henrik IV:n murhaaja.


title: François Ravaillac

text: Ravaillac syntyi Angoulêmessa. Hän aloitti työuransa palvelijana ja ryhtyi myöhemmin koulun opettajaksi. Hän pyrki vuonna 1606 jesuiittoihin, muttei päässyt.


title: François Ravaillac

text: Ravaillac ilmoitti nähneensä vuonna 1609 ilmestyksen, jossa hänelle annettiin kehotus vaatia kuningasta käännyttämään hugenotit katolisuuteen. Hän ei kuitenkaan päässyt tapaamaan kuningasta. Ravaillac tulkitsi Henrikin päätöksen valloittaa Alankomaat aluksi sodalle paavia vastaan. Hän puukotti kuninkaan kuoliaaksi Pariisissa 14. toukokuuta 1610, kun tämän vaunut olivat pysähtyneet liikenteessä.


title: François Ravaillac

text: Ravaillacilta yritettiin kiduttamalla saada tietoja rikoskumppaneista, joita hänellä uskottiin olevan. Hän itse ilmoitti, ettei kukaan ollut johdatellut häntä salamurhaan. Ravaillac teloitettiin pian murhan jälkeen. Tämän jälkeen hänen vanhempansa määrättiin maanpakoon, ja sukulaisia kiellettiin käyttämästä ”Ravaillac” -nimeä. Ravaillac teloitettiin neljän hevosen repimänä kappaleiksi.


title: Théodred

text: Théodred on J. R. R. Tolkienin luoma fiktiivinen henkilö, joka esiintyy fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta".


title: Théodred

text: Théodred syntyi vuonna 2978 Kolmatta Aikaa. Hänen äitinsä Elfhild kuoli synnytyksessä, mutta hänen isästään Théodenista tuli Rohanin seitsemästoista kuningas vuonna 2980. Théodred oli Théodenin ainoa poika ja perillinen.


title: Théodred

text: Théodred kasvoi hänen serkkunsa Éomerin kanssa, jota hän rakasti kuin veljeään. Ainoa henkilö, jota hän rakasti enemmän kuin Éomeria oli hänen isänsä Théoden.


title: Théodred

text: Myöhemmin Théodred joutui Saruman Valkoisen armeijan surmaamaksi Rautkymin kahlaamoiden ensimmäisessä taistelussa vuonna 3019. Kuoltuaan hänet haudattiin esi-isiensä hautojen viereen.


title: Théodred

text: Peter Jacksonin ohjaaman elokuvatrilogian toisessa osassa, "Kahdessa tornissa", Théodredin roolissa esiintyi Paris Howe Strewe.


title: Celebrían

text: Celebrían on J. R. R. Tolkienin luoma kuvitteellinen henkilö. Hän on Celebornin ja Galadrielin tytär, Elrondin vaimo ja Arwenin, Elrohirin ja Elladanin äiti. Hän oli Rivendellin neito. Hänen nimi tarkoittaa "sindar"in kielellä "hopeaa kuningatarta".


title: Celebrían

text: Celebríanin syntymäpäivä on tuntematon ja hänet nähtiin ensimmäisen kerran kun hän oli menossa Eregionista Lórieniin äitinsä kanssa toisella ajalla vuonna 1350. hän meni naimisiin Elrondin kanssa vuonna 109 kolmatta aikaa. Hän syntyi Ost-in-Edhilissä toisella ajalla ennen vuotta 1091. Kuitenkin hänet mainitaan "Galadrielin ja Celebornin historiassa" ennen vuotta 1350 toista aikaa, mutta kuitenkin muuttaa käsikirjoitusta huomattavasti, joten tämä päivä on voinut muuttua paljonkin.


title: Celebrían

text: Sauronin tunkeutumisen jälkeen Eregioniin vuonna 1697 toista aikaa Galadriel, Celebrían ja heidän sukulaisensa pakenivat Ost-in-Edhilistä Morian kaivosten läpi, lopulta he saapuivat Lothlórieniin.


title: Celebrían

text: Vuonna 2509 toista aikaa hän joutui örkkien väijytykseen Punasarven solassa. Hänet vangittiin ja häntä kidutettiin. Hänen poikansa Elladan ja Elrohir pelastivat hänet, mutta hän oli saanut myrkyllisen haavan. Elrond paransi haavan Rivendellissä, mutta Celebrían ei halunnut jäädä enää Keski-maahan.


title: Kansantaiteilija

text: Kansantaiteilija on henkilö, joka toimii jollakin taiteenalalla ja on itseoppinut taiteilija. Yleisesti kansantaiteilijoiksi kutsutaan populaarimusiikin luojia, rallin -ja laulelmien tekijöitä.


title: Haimonni

text: Haimonni ("Pangasianodon hypophthalmus" tai "Pangasius hypophthalmus") on Aasiasta kotoisin oleva makean veden kala, joka on yleistymässä ruokakalana Euroopassakin. Ruokana sen liha muistuttaa kuhaa tai merianturaa. Sitä myydään "pangasiusfileenä". Haimonni on suhteellisen tunnettu myös akvaariokalana, joskin sitä pidetään vaikeahoitoisena. Rajoitetussa tilassa kala jää yleensä pienempikasvuiseksi kuin luonnossa.


title: Haimonni

text:
Haimonni painaa myyntikokoisena puolestatoista kahteen kiloa; suurin pyydystetty yksilö painoi 44 kg. Evät ovat tummanharmaat tai mustat. Aikuinen kala on tasaisen harmaa, nuorilla yksilöillä on tumma juova kyljessä.
Pangasius on kotoisin Mekong- ja Chao Phraya -joista Kaakkois-Aasiassa. Alkuperäiset populaatiot ovat heikentyneet jyrkästi ja luonnonvaraiset kannat ovat uhanalaisia. Kalaa kasvatetaan kuitenkin nykyisin runsaasti kalanviljelylaitoksissa, eritoten Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sitä on siirretty myös uusiin luonnonvesiin esim. Myanmarissa ja Indonesiassa.


title: Haimonni

text: Oceana-järjestön vuonna 2015 tekemän tutkimuksen mukaan haimonnia myydään yleisesti kalliimpien kalalajien nimikkeillä. Useimmiten huijauksen kohteena ovat ahven, meriahven ja meriantura. Huijausta tapahtuu niin tukkukaupassa, supermarketeissa kuin ravintoloissakin. Tällaista epärehellistä kauppaa käydään ympäri maailmaa. Tosin EU:ssa kalahuijaukset ovat vähentyneet 23 prosentista 8 prosenttiin vuosien 2011 ja 2015 välillä.


title: Bushmannijänis

text: Bushmannijänis eli kapinkaniini ("Bunolagus monticularis") on yksi maailman harvinaisimmista nisäkkäistä. Luonnossa niitä elää noin 250 yksilöä. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "karoonjänis".


title: Bushmannijänis

text: Bushmannijäniksen turkki on pääväriltään ruskehtava, tietyissä kohdissa siinä on myös harmaata sävyä. Leuassa ja korvien sisäpuolella on lisäksi kellertävää ja niskassa punertavaa karvaa; silmien ympärykset ja vatsapuoli ovat likaisenvalkoiset. Häntä on lyhyt, pörröinen ja väriltään musta. Muita tuntomerkkejä on suun nurkista lähtevät mustat raidat, jotka jatkuvat poskille. Sen ruumiin pituus on 40–60 cm ja korvien pituus 13 cm. Bushmannijänis painaa täysikasvuisena noin 1,9 kilogrammaa.


title: Bushmannijänis

text: Bushmannijäniksen elinalue koostuu ainoastaan Etelä-Afrikassa sijaitsevan Karoo-aavikon etelä- ja keskiosista.


title: Bushmannijänis

text: Jänikset ovat yöeläimiä.


title: Bushmannijänis

text: Bushmannijänikset synnyttävät kerrallaan vain 1–2 poikasta kerran vuodessa. Tiineys kestää 35-36 päivää.


title: Bushmannijänis

text: Pahin uhka bushmannijänikselle on maatalousmaan raivaus. Suurin osa lajin elinympäristöstä, pensaikkoisista joenrannoista, on 1950-luvun jälkeen raivattu pelloiksi. Muita uhkia ovat ansat, elinalueen pieneneminen polttopuun keräyksen ja lampaiden laiduntamisen vuoksi, vapaat tai ihmisen seurassa metsästävät koirat ja jokia kuivattavien patojen rakentaminen.


title: Max Fleischer

text: Max Fleischer (19. heinäkuuta 1883 Krakova – 11. syyskuuta 1972) oli yhdysvaltanjuutalainen animaation uranuurtaja ja rotoskooppaus-animaatiotekniikan kehittäjä, jonka perhe oli alun perin kotoisin silloin Itävalta-Unkarin Krakovasta (nykyisin Puolaa). Fleischerin ollessa 4-vuotias perhe muutti Yhdysvaltoihin. Max Fleischer loi yhdessä veljensä Daven kanssa useita suosittuja animaatiohahmoja, kuten Betty Boop, Kippari-Kalle ja Koko. Hän teki myös 1940-luvulla sarjan maineikkaita Teräsmies-animaatioita.


title: Max Fleischer

text: Max Fleischer työskenteli aluksi pilapiirtäjänä, mutta siirtyi sitten animaation pariin. Fleischer teki 1920-luvulla useita lyhyitä elokuvia, joissa yhdistettiin piirrosanimaatiota ja elävänä kuvattua materiaalia. Elokuvien pääosassa oli mustepullosta esiintyöntyvä klovni Koko. Koko-elokuvien jälkeen Fleischer kehitti Betty Boopin, suurisilmäisen ja kurvikkaan naishahmon, josta tuli erittäin suosittu. Fleischerin animaatiohahmoista kuuluisin on kuitenkin Kippari-Kalle, joka perustui Elzie Crisler Segarin sarjakuvaan. Kippari-Kalle-animaatiot olivat 1930-luvulla menestyneimpiä animaatioita Yhdysvalloissa, ja niiden suosio ylitti jopa Disneyn piirretyt lyhytelokuvat.


title: Max Fleischer

text: Max ja Dave Fleischer pyrkivät kilpailemaan Disneyn kanssa myös pitkien animaatioelokuvien puolella. Vuonna 1939 valmistui Fleischerin studion animaatioelokuva "Gulliverin matkat", joka menestyi melko hyvin. Fleischerien seuraava pitkä animaatio "Mr Bugs Goes to Town" epäonnistui kuitenkin taloudellisesti, ja Fleischerit joutuivat unohtamaan pitkät animaatiot. Paramount Pictures osti vuonna 1941 pahasti velkaantuneen Fleischer Studios -yhtiön ja muutti nimeksi Famous Studios. Fleischerit jatkoivat uuden yhtiön johdossa runsaan vuoden verran ennen vetäytymistään alalta. Vuosina 1941–1943 he tuottivat animaatiosarjan Teräsmiehestä.


title: Liz May Brice

text: Elizabeth ”Liz” May Brice (s. 1975 Redhill, Surrey) on englantilainen näyttelijä. Hän opiskeli englantia Cambridgen yliopistossa, ja hänet tunnetaan muun muassa Pat Kerriganin roolista draamasarjassa "Bad Girls". Sen lisäksi Brice on näytellyt muun muassa elokuvissa "Resident Evil" ja "Alien vs. Predator".


title: Kolmas Aika

text: Kolmas Aika on kuvitteellinen ajanjakso J. R. R. Tolkienin Keski-Maassa.


title: Kolmas Aika

text: Kolmannen Ajan aloittavat ennen Sauronin ensimmäistä tuhoa Ihmisen ja Haltiain Viimeinen Liitto, jota seurasi Númenorin tuho. Se loppui vuonna 3021, kun Valtasormus tuhottiin ja Sauron lyötiin vihdoin lopullisesti. Kun Bilbo ja Frodo lähtivät Keski-Maasta, alkoi Neljäs Aika.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Hämeenlinnan taidemuseo vihittiin käyttöön 22. toukokuuta 1952. Se sijaitsee Vanajaveden itärannalla vastapäätä vanhaa Lääninsairaalaa (nykyistä terveyskeskusta) Keinusaaren kaupunginosassa. Aivan taidemuseon päärakennuksen itäpuolella on vanhan Verkatehtaan kulttuurikeskus. Museo on toiminut vuodesta 1983 alkaen Hämeen 15 kunnan aluetaidemuseona.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Keskeinen vaikuttaja taidemuseon aikaansaamiseksi olivat Viipurin taidemuseon viimeinen johtaja Rurik Lindquist sekä taiteilija Taisto Ahtola, joka vuosikymmeniä toimi myös museon intendenttinä. Toinen hyvin ratkaiseva seikka museon perustamiselle oli Viipurin taidemuseosta vuonna 1939 evakuoidut teokset ja juuri näiden kokoelmien viimeinen johtaja Rurik Lindquist. Hämeenlinnalle oli tarjottu mahdollisuutta toimia näiden merkittävien kokoelmien säilytyspaikkana, mutta niille ei kaupungissa ollut esille pääsyn mahdollisuutta.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Nykyisin museossa vierailee vuosittain 40 000–50 000 kävijää, jotka tutustuvat sen omien kokoelmien näyttelyihin tai museon järjestämiin vaihtuviin näyttelyihin, joissa usein on esitelty Suomen naistaiteilijoita.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Hämeenlinnan taidemuseo toimii viidessä rakennuksessa, jotka kuitenkin sijaitsevat lähes samassa pihapiirissä ja lähellä toisiaan. Purettua rakennuskantaa edustaa funkkisrakennus, jonka Hämeenlinnan kaupunki 1950-luvun alussa rakensi Viipurintien varteen ja museorakennuksen penkereeseen. Rakennuksessa oli liiketiloja, joiden tuotolla piti rahoittaa taidemuseon toimintaa. Huonokuntoinen rakennus puretiin vuonna 1992.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Tämä rakennus on rakennettu 1820-luvulla Parolannummella sijainneen Suomen tarkk’ampujapataljoonan kuormastorakennukseksi. Vuonna 1831 tapahtuneen Hämeenlinnan kaupungin palon jälkeen C. L. Engel laati kaupungille uuden ruutuasemakaavan, ja keisarin määräyksestä Vanajaveden rantaan rakennettiin kruununmakasiineja. Ensimmäiseksi rakennukseksi siirrettiin Parolannummen kuormastorakennus vuonna 1831. Makasiini oli puolustusvoimien käytössä aina vuoteen 1949 saakka.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Museon rakentamisen yhteydessä rakennuksen länsipäätyyn rakennettiin taidemuseon vahtimestarin asunto, ja se palveli tässä käytössä aina 1980-luvulle saakka. Nykyisin tämä suurimmaksi osaksi lämmittämätön hirsinen ja hirsipaneloitu rakennus on varastokäytössä, ja siellä on vuodesta 2001 lähtien ollut näyttelyitä vain kesäisin.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: On todennäköistä, että valtionarkkitehti Carl Ludvig Engel (1778-1840) olisi itse suunnitellut mukaansa nimetyn makasiinin. Sen piirustukset valmistuivat vuonna 1837, joskin on epäilty myös arkkitehti A. F. Granstedtin osallistuneen rakennuksen suunnitteluun.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Rakennus valmistui melko nopeasti, sillä se otettiin käyttöön jo vuonna 1838. Valtion viljavarastona rakennus toimi lähes sata vuotta, ja se muutettiin vuonna 1925 puolustusvoimien nahkaverstaaksi. Tässä tehtävässä se toimi aina valtion omistuksen loppuun saakka eli vuoteen 1949. Verstasrakennukseen oli tehty suuria muutoksia vuonna 1932. Kunnostettaessa rakennusta museokäyttöön vuosina 1951—1952 siitä hävisivät viimeisetkin alkuperäiset sisärakenteet.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Makasiinirakennus on kuution muotoinen, ja siinä on telttakatto, jonka huipulla pieni lanterniini antaa luonnonvaloa sisätiloihin. Muodoltaan rakennus on hyvin hillittyä empireä, jota edustaa myös C. L. Engelin suunnittelema, entisen Lääninsairaalan vanhin osa tien toisella puolella.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Rakennus on vuodesta 1952 lähtien toiminut varsinaisena taidemuseorakennuksensa, ja se toimii yhä samassa tehtävässä. Se peruskorjattiin vuonna 2004. Siellä sijaitsevat museon klassiset kokoelmat ja vaihtuvat näyttelyt.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Hämeenlinnan Keinusaareen valmistui valtion viljamakasiineista nuorin ja uusin vuonna 1852. Se on suunnitellut C. L. Engelin seuraaja, valtionarkkitehti Ernst Lohrmann (1803—1870). Tämä punatiilinen rakennus on huomattavasti päärakennusta yksinkertaisempi ja arkisempi. Siinä on kaksi kerrosta, ja se toimi viljavarastona ja yleensä varastona aina Hämeenlinnan kaupungin ostoon saakka eli vuoteen 1949. Tämän jälkeen se oli sekä taidemuseon että Hämeenlinnan kaupunginmuseon kylmänä varastotilana aina vuoteen 1995 saakka.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Ars Fennica -palkinnosta tunnetuiksi tulleet Henna ja Pertti Niemistö tekivät 1990-luvulla päätöksen sijoittaa oma nykytaiteen kokoelmansa vanhaan kotikaupunkiinsa Hämeenlinnaan. Tämän sopimuksen jälkeen käynnistettiin tämän uusimman makasiinin muutos- ja entisöintityöt. Arkkitehtitoimiston tavoitteena oli säilyttää dialogi kahden tai jopa kolmen erihenkisen ja -tyylisen makasiinirakennuksen välillä.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Taidemuseon toimistotilat ovat vuodesta 1984 lähtien sijainneet varsin lähellä päärakennusta sijaitsevassa Pinella-huvilassa. Tämä nikkarityylinen ja puurakenteinen rakennus rakennettiin Verkatehtaan isännöitsijän asunnoksi vuonna 1906. Rakennus on korkea ja komikerroksinen, joten se edustaa aivan poikkeuksellista puurakentamista Hämeenlinnan kokoisessa kaupungissa. Nimensä rakennus on saanut museon ja huvilan sekä Vanajaveden rannan välissä sijainneesta Pinella-puistosta, jonka maaherra Rehbinder rakennutti 1800-luvun puolivälin paikkeilla.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Vuonna 1997 taidemuseo laajeni jälleen oman alueensa ulkopuolelle, sillä Lohrmannin makasiinin takana, aivan sen läheisyydessä, sijainneen entisen verkatehtaan kiinteistöstä annettiin osa myös Taidemuseon käyttöön.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Tällöin Verkatehtaan kiinteistöön rakennettiin tekniset työtilat, varastot ja lastaustila. Tilat liitettiin lyhyiden lasikäytävien ja hissin avulla osaksi Lohrmannin makasiinia.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat saivat perustakseen Rautalammille Peuran museoon sodan ajaksi evakuoidut Viipurin taidemuseon teokset. Sisäasiainministeriö päätti sodan jälkeen jakaa Viipurin museon teokset Lahden ja Hämeenlinnan kesken. Näin museon kokoelmista tuli kahden uuden museon perusta. Alkuajan muutamasta sadasta teoksesta museo on kasvanut, ja nykyisin sen kokoelmiin kuuluu yli 5 000 teosta. Museo on myös omin ostoin kartuttanut kokoelmiaan, mutta merkittävää kokoelmien kartuttamiselle ovat olleet saadut lahjoitukset.


title: Hämeenlinnan taidemuseo

text: Viipurin museon kokoelmien ohella Hämeenlinnan taidemuseoon on tullut teoksia Ester Heleniukselta, Mikko Hovin leskeltä, Maija Isolalta sekä Ludvig ja Aija Wennervirralta. Myös Ars Fennica -palkinnon perustaneen valtiotieteen maisteri Henna Niemistön ja varatuomari Pertti Niemistön kokoelma on Hämeenlinnassa, samoin Vexi Salmen kokoelma.


title: 3 vuosisataa

text: 3 vuosisataa (suomeksi myös Kolme aikakautta) on vuonna 1923 valmistunut yhdysvaltalainen mykkäelokuva, jonka käsikirjoitti ja ohjasi Buster Keaton. Elokuva on parodia D. W. Griffithin elokuvasta Suvaitsemattomuus (1916).


title: 3 vuosisataa

text: Buster Keaton halusi elokuvansa naispääosan esittäjäksi vaimonsa Natalien sisaren Constance Talmadgen, joka oli näytellyt Suvaitsemattomuudessa. Talmadgen sijaan osaan palkattiin kauneuskilpailun voittaja Margaret Leahy, jolla ei ollut aikaisempaa näyttelijäkokemusta. Vaikka Keaton ei ollut tyytyväinen naisen näyttelijäntaitoihin, hän ei voinut purkaa sopimusta Leahyn kanssa mahdollisten oikeustoimien pelossa. Elokuva jäi Leahyn ainoaksi.


title: 3 vuosisataa

text: Useimpien muidenkin Keatonin elokuvien tapaan "3 vuosisataa" oli vaarassa tuhoutua. Elokuvan ainoa kopio löytyi pahasti mädäntyneenä vuonna 1954 ja se onnistuttiin pelastamaan restauroijien ankaran työn tuloksena.


title: 3 vuosisataa

text: Elokuvan kolme kertomusta sijoittuvat kivikauteen, Rooman valtakuntaan ja 1920-luvun Los Angelesiin. Kaikissa kertomuksissa kaunis tyttö saa kaksi kilpakosijaa, jotka ovat toistensa täydellisiä vastakohtia. Kilpakosijoiden tehtäväksi lankeaa voittaa toinen toisensa ja saavuttaa tytön suosio.


title: Matti Jaaranen

text: Matti Heimo Jaaranen (s. 22. syyskuuta 1951 Valtimo) on suomalainen muusikko ja näyttelijä. Ennen parrasvalojen eteen siirtymistään Jaaranen toimi muun muassa lavastajana Ryhmäteatterissa. Teatteriuransa aikana hän on esiintynyt Ylioppilasteatterissa, muun muassa Bertolt Brechtin näytelmässä Äiti. Teatteriseurue Maailmanpyörässä hän oli mukana useissa pienoisnäytelmissä. Jaaranen on näytellyt elokuvissa sivuosia, kuten Aki Kaurismäen ohjaamassa Arielissa sekä elokuvissa Kiljusen herrasväen uudet seikkailut ja Tanssi perhoseni tanssi.


title: Matti Jaaranen

text: Jaaranen on Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsen vuodesta 1983 lähtien. Yhtyeen eturivin esiintyjänä hän toimii laulajana ja soittaa trumpetin lisäksi eksoottisia Lapinlahden Linnuille tyypillisiksi muodostuneita soittimia, kuten asiakirjamappia ja viritettyä kaljakoria. Esiintymisten sketsiosuuksissa Jaarasella on yleensä myös keskeinen osuus. Matti Jaaranen on luonut Lapinlahden Lintujen logon ja yhtyeen tunnuksena toimivan kolmivarpaisen yksijalkaisen lintuhahmon. Hän on suunnitellut myös näihin pohjaavat Lapinlahden Lintujen levyjen kannet. Lisäksi Jaaranen oli mukana joiden Lintujen kappaleiden sanoitustyössä ja sanoitti jonkin verran myös itse, esimerkiksi kappaleet "Apinan raivolla", "Kohta varisee!" ja "Sedät jaksaa heilua" ovat Pekka Hedkrokin säveltämiä ja Matti Jaarasen sanoittamia.


title: Matti Jaaranen

text: Televisioesiintymisistä mieleenpainuvimmat Jaarasen työt ovat Lapinlahden Lintujen sketsisarjoissa Seitsemän kuolemansyntiä, Maailman kahdeksan ihmettä, Kuudesti laukeava, Lapinlahden Linnut -Show, Lapinlahden Linnut! ja Muuttuuko ihminen.


title: Dave Heineman

text: David Eugene (Dave) Heineman (s. 12. toukokuuta 1948) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja Nebraskan entinen kuvernööri.


title: Dave Heineman

text: Heineman syntyi Nebraskan Falls Cityssä ja valmistui United States Military Academystä vuonna 1970.


title: Dave Heineman

text: Heineman toimi Nebraskan osavaltion rahastonhoitajana 1995–2001 ja varakuvernöörinä 2001–2005.


title: Dave Heineman

text: Heinemanista tuli Nebraskan kuvernööri 20. tammikuuta 2005. Hänen edeltäjänsä Mike Johanns erosi kesken kauden noustuaan Yhdysvaltain maatalousministeriksi. Heineman valittiin jatkamaan kuvernöörinä kaksissa vaaleissa. Hän voitti 7. marraskuuta 2006 vastaehdokkaansa, demokraattipuolueen David Hahnin 73,4 %:n äänienemmistöllä ja 2. marraskuuta 2010 Mike Meisterin 73,9 %:n äänienemmistöllä. Nebraskassa kuvernöörin peräkkäisten nelivuotiskausien määrä on rajattu kahteen, joten Heineman ei voinut olla enää ehdolla vuonna 2014.


title: Dave Heineman

text: Heineman on naimisissa Sally Ganemin kanssa. Parilla on yksi lapsi, poika.


title: Bethany Joy Lenz

text: Bethany Joy Lenz (s. 2. huhtikuuta 1981 Hollywood, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä. Häneltä on julkaistu albumit "Preincarnate" (2002) ja "Come on Home" (2005). Näyttelijänä hänet tunnetaan esimerkiksi sarjasta "Tunteet pelissä", jossa hän esitti vuosina 2003–2012 Haley James Scottia, Nathanin (James Lafferty) vaimoa.


title: Bethany Joy Lenz

text: Lenz oli vuosina 2005–2012 naimisissa Michael Galeottin kanssa ja hänet tunnettiin tuolloin nimellä Bethany Joy Galeotti. Heillä on yksi lapsi, helmikuussa 2011 syntynyt tytär.


title: Severstal Tšerepovets

text: HK Severstal Tšerepovets () on venäläinen jääkiekkoseura, jonka kotipaikka on Tšerepovetsin kaupunki Vologdan alueella. Seura on perustettu vuonna 1956 ja sen kotikaukalo on runsaan 6 000 katsojan Tšerepovetsin jäähallissa. Seuran logo ja nimi Severstal tulevat pörssiyritys Severstalilta, joka on Venäjän 2. suurin kaivos- ja metallurgian alan yhtiö. Yritysjätti on jääkiekkoseuran pääsponsori.


title: Severstal Tšerepovets

text: Nykyään Severstal Tšerepovets pelaa KHL-liigan läntisen lohkon Tarasov-divisioonassa.


title: Horn

text: Horn voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Christoph Sumann

text: Christoph "Sumi" Sumann (s. 19. tammikuuta 1976 Judenburg, Itävalta) on itävaltalainen entinen ampumahiihtäjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla kaudesta 2000-2001 kevääseen 2014 asti.


title: Christoph Sumann

text: Sumann sijoittui Hanti-Mansijskin MM-kisoissa 2003 kahdeksanneksi sprintissä sekä kymmenenneksi normaalimatkalla ja takaa-ajossa. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2005 hän hiihti ankkuriosuuden Itävallan pronssijoukkueessa, jossa hänen lisäkseen kilpailivat Daniel Mesotitsch, Friedrich Pinter ja Wolfgang Rottmann. Joukkue hävisi Norjan kultakvartetille 43,3 sekuntia käytettyään neljä varapatruunaa. Norja puolestaan käytti seitsemän varapatruunaa. Hopeajoukkue Venäjä käytti viisi varapatruunaa - hävisi Norjalle tasan 26 sekuntia.


title: Christoph Sumann

text: Sumann sijoittui Torinon olympialaisissa 2006 yhdeksänneksi yhteislähdössä ja seitsemänneksi takaa-ajossa. Anterselvan MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui niin ikään seitsemänneksi yhteislähtökilpailussa. Pyeongchangin MM-kilpailuissa 2009 hän saavutti yhteislähtökilpailussa hopeaa 8,9 sekuntia Dominik Landertingerille hävinneenä. Viestissä hän hiihti ankkuriosuuden Itävallan saadessa Norjan jälkeen hopeaa. Vancouverin olympialaisissa 2010 Sumann saavutti hopeaa takaa-ajossa ja viestissä. Yhteislähtökilpailussa hän oli neljäs ja normaalimatkalla kahdeksas. Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 hän sai pronssia normaalimatkalla. Sotšin olympialaisissa 2014 hän hiihti avausosuuden pronssia saaneessa Itävallan viestijoukkueessa.


title: Christoph Sumann

text: Maailmancupissa Sumann on voittanut kuusi osakilpailua: Brezno-Osbrlien sprintin kaudella 2001–2002, Pokljukan takaa-ajon ja yhteislähdön kaudella 2006–2007, Oberhofin yhteislähdön kaudella 2008–2009, Pokljukan normaalimatkan kaudella 2009–2010 ja Hanty-Mansijskin takaa-ajokilpailun kaudella 2012–2013. Lisäksi hän sijoittui kaudella 2006–2007 kolmanneksi Ruhpoldingin yhteislähtökilpailussa. Kaudella 2008–2009 hän oli kolmas Vancouverin sprinttikilpailussa sekä Hanti-Mansijskin sprintissä ja takaa-ajossa. Kaudella 2009–2010 hän oli toinen Oslon yhteislähdössä sekä kolmas Östersundin normaalimatkan kilpailussa ja Oslon pikakilpailussa. Kaudella 2012–2013 hän sijoittui kolmanneksi Östersundin pikakilpailussa. Cupin kokonaispisteissä hän on sijoittunut yhdeksänneksi kaudella 2006–2007, kuudenneksi 2008–2009, toiseksi kaudella 2009–2010 ja kahdeksanneksi 2010–2011.


title: Christoph Sumann

text: Sumann lopetti uransa kauden 2013-2014 päätteeksi.


title: Paul Baxter

text: Paul Baxter (s. 28. lokakuuta 1955 Winnipeg, Kanada) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja. Ennen valmentajauraa Baxter pelasi jääkiekkoa ammattilaisena WHA:ssa ja NHL:ssa.


title: Paul Baxter

text: Baxter aloitti varsinaisen ammattilaisuransa WHA:n Cleveland Crusadersissa kaudella 1974-75 josta siirtyi kaudelle 1976-77 Quebec Nordiquesiin. Baxter jatkoi Nordiquesin riveissä joukkueen siirtyessä WHA:n lopettamisen jälkeen NHL:aan. Baxter jäi historiankirjoihin WHA:n eniten rangaistuna pelaajana 962 minuutillaan.


title: Paul Baxter

text: Vuosina 1979–1987 hän pelasi Quebec Nordiquesissa, Calgary Flamesissa ja Pittsburgh Penguinsissa yhteensä 472 NHL-ottelua, joissa keräsi 169 tehopistettä (48+121) ja 1564 jäähyminuuttia. Hänellä olikin tappelijan maine. Kaudella 1981–1982 Baxter oli NHL:n jäähypörssin voittaja.


title: Paul Baxter

text: Päävalmentajana Baxter on ollut IHL:n Salt Lake Golden Eaglesissa 1987–1989, jossa otti ensimmäisellä kaudella mestaruuden. Hän on ollut samassa toimessa myös 1995–1997 AHL:n Saint John Flamesissa.


title: Paul Baxter

text: Apuvalmentaja Paul Baxter on ollut NHL:n Calgary Flamesissa 1989–1992, Chicago Blackhawksissa 1992–1995, San Jose Sharksissa 1997–2000 ja Florida Panthersissa 2001–2003. Loppuvuodesta 2006 hän aloitti HIFK:n päävalmentajana SM-liigassa ja valmensi joukkuetta kahden kauden ajan.


title: Paul Baxter

text: Seuraavaksi Baxter siirtyi valmentamaan NAHL-junioriliigaan: ensin kaksi kautta Wenatchee Wildia ja tämän jälkeen Wichita Falls Wildcatsiä kolmen kauden ajan. Huhtikuussa 2014 Baxter nimitettiin seuran presidentiksi sekä toimitusjohtajaksi, luopuen samalla valmennuspestistään.


title: Atlantic Crossing

text: Atlantic Crossing on Rod Stewartin albumi vuodelta 1975.


title: Atlantic Crossing

text: "Fast Side""Slow Side"


title: Wizz Air

text: Wizz Air on unkarilainen halpalentoyhtiö, joka pitää päämajaansa Unkarin Vecsésissä. Yhtiö on keskittynyt lennoissaan Keski- ja Itä-Eurooppaan. Kuten monet halpalentoyhtiöt, on sillä monta tukikohtaa ympäri Keski- ja Itä-Eurooppaa.


title: Wizz Air

text: Yhtiö operoi usein pääkenttiä hiljaisemmilta kakkoskentiltä. Suomessa se käyttää Turun lentoaseman ykkösterminaalia lennoillaan Gdańskiin ja Kaunasiin. Toukokuun alussa 2019 Wizz Air aloittaa lennot Turusta myös Krakovaan kahdesti viikossa, keskiviikkoisin ja sunnuntaisin. Heinäkuun 2019 alusta Wizz Air lentää Turusta Lontoon Lutoniin tiistaisin, torstaisin ja lauantaisin sekä Makedonian Skopjeen keskiviikkoisin ja sunnuntaisin.


title: Wizz Air

text: WizzAirilla on käytössään todella nuori laivasto . Lentokoneiden keski-ikä on alle kolme vuotta.


title: Shiatsu

text: Shiatsu on kehonkäsittelymuoto, joka perustuu kiinalaisen akupainannan perinteeseen. Shiatsu on kehitetty noin 1000 vuotta sitten.


title: Shiatsu

text: Dosentti Jukka Martion mukaan shiatsua voidaan pitää yhtenä akupainannan muotona, tosin shiatsussa käsittely on laaja-alaisempaa.


title: Shiatsu

text: Shiatsu on kokonaisvaltainen kehonhoitomuoto, joka perustuu kehon väitetyillä energiakanavilla eli meridiaaneilla sijaitsevien akupunktiopisteiden, tsubojen, paineluun. Hoidossa meridiaanien akupisteet käydään läpi muun muassa peukaloilla, polvilla, kyynärpäillä, rystysillä tai jalkaterillä painellen. Lisäksi hoito sisältää hierontaa, venyttelyjä ja heilutteluja. Asiakas makaa futon-patjalla hoidon ajan.


title: Shiatsu

text: Shiatsun manuaaliset tekniikat ovat paljon vanhempia kuin muut tekniikat, kuten osteopatia, ja sen harjoittajat väittävät olevansa vanhin manipulaatiohoitokoulutuksen systemaattisesti aloittanut ammattikunta. Shiatsu-tekniikat vaihtelevat pehmeistä (esim. kädelläparantaminen ja sively) koviin (kiropraktiset tekniikat ja nikamien paikoilleen asettaminen).


title: Shiatsu

text: Shiatsu on vanhin fyysinen terapiamuoto, josta on olemassa kirjoitettua tekstiä. Tähän muistiin merkittyyn menetelmään kiinnitettiin huomiota lähes 3 000 vuotta sitten Keski-Kiinassa. Silloin sitä kutsuttiin nimellä Tien-An. Tämä tapahtui Keltaisen keisarin dynastian aikana 500 eaa. Varhainen muistiinmerkintä osuu samalle ajalle kuin ensimmäinen maininta akupunktiosta, joka on peräisin Kiinan pohjoisosasta. Molemmista tuli olennainen osa kiinalaista lääketiedettä ääreishermostoa koskevien samansuuntaisten teorioiden vuoksi 500-luvulla jaa.


title: Shiatsu

text: Kun Tien-An esiteltiin japanilaisille, se sai nimen shiatsu. Shiatsun tunnetuksi tekemiseen vaikuttivat etenkin Michio Kushi, Shizuto Masunaga, Saul Goodman ja Tokujiro Namikoshi, joka länsimaisti shiatsuopetuksen. Kirjaimellisesti sana "shiatsu" tarkoittaa peukalolla painamista.


title: Žarko Dolinar

text: Žarko Dolinar (3. heinäkuuta 1920 – 9. maaliskuuta 2003) oli kroatialainen pöytätenniksen pelaaja, joka voitti lajin MM-kisoissa yhteensä kahdeksan mitalia.


title: Žarko Dolinar

text: Koprivnicalainen Dolinar toimi myös ITTF:n urheilutieteen komitean johtajana. Hän oli filosofian tohtori ja yliopiston professori Zagrebissa ja Baselissa. Hänet julistettiin Vanhurskaaksi kansakuntien joukossa noin 300 juutalaisen pelastamisesta toisessa maailmansodassa.


title: Žarko Dolinar

text: Dolinar oli 82-vuotias kuollessaan Sveitsin Baselissa 9. maaliskuuta 2003.


title: Traktor Tšeljabinsk

text: Traktor Tšeljabinsk on venäläinen jääkiekkoseura, jonka kotipaikka on Tšeljabinskin miljoonakaupunki Länsi-Siperiassa, Uralvuoriston itäpuolella. Seura on perustettu vuonna 1947. Seuran kotihalli Traktor Arena vetää 7 500 katsojaa.


title: Traktor Tšeljabinsk

text: Nykyään Traktor Tšeljabinsk pelaa Venäjän ja Itä-Euroopan kovatasoisen KHL-liigan itäisen puoliskon (konferenssin) Harlamov-divisioonassa. Kaudella 2012–2013 joukkue pelasi KHL-finaaleissa, joissa se hävisi OHK Dinamo Moskovalle otteluvoitoin 4–2.


title: Mehmet Hetemaj

text: Mehmet Hetemaj (s. 8. joulukuuta 1987 Skënderaj, Kosovo, Jugoslavia) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Mehmet Hetemaj

text: Hetemaj, joka kuuluu Kosovon albaaniväestöön, muutti Suomeen vuonna 1992 neljän vuoden ikäisenä ja aloitti jalkapallon HJK:n Malmin juniorijoukkueessa vuonna 1996. Hän nousi reservijoukkue Klubi 04:n kautta aina edustusjoukkueeseen asti. Veikkausliigassa hän teki ensiesiintymisensä 21. huhtikuuta 2006 vierasottelussa KooTeePeetä vastaan. Kauden 2006 aikana hän pelasi yhdeksässä liigaottelussa.


title: Mehmet Hetemaj

text: Kaudella 2007 Hetemaj ehti pelata HJK:ssa kahdeksan liigaottelua ja tehdä niissä yhden maalin, kunnes hänet lainattiin elokuun lopussa liiganousija Viikinkien joukkueeseen.


title: Mehmet Hetemaj

text: Tammikuussa 2008 Hetemaj siirtyi Kreikan liigan Panioniosiin, jonka kanssa hän solmi 3,5-vuotisen sopimuksen. Hän oli vakuuttanut seuran edustajat oltuaan testattavana joulukuun lopussa, ollessaan viettämässä joulua isoveljensä, AEK:ta edustaneen Perparim Hetemaj’n luona. Kevätkauden 2009 hän pelasi lainalla Thrasivoulosissa. Kaudeksi 2009–2010 hänet lainattiin Italian Serie B:n AlbinoLeffeen.


title: Mehmet Hetemaj

text: Hetemaj kuului Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kokoonpanoon ikäluokan EM-kilpailuissa kesällä 2009. Ensiesiintymisensä A-maajoukkueessa hän teki 4. helmikuuta 2009 ystävyysottelussa Japania vastaan. AlbinoLeffessä vakuuttavan kauden pelannut Hetemaj nousi jälleen miesten A-maajoukkueeseen 21.5.2010 otteluun Viroa vastaan.


title: Mehmet Hetemaj

text: Kesäkuussa 2010 Hetemaj allekirjoitti neljän vuoden mittaisen sopimuksen aiemmin lainasopimuksella edustamansa AlbinoLeffen kanssa. Hetemaj pelasi kauden 2012-2013 lainasopimuksella Serie B:n Reggina Calciossa. Tammikuussa 2014 Hetemaj lainattiin Veikkausliigan FC Honkaan elokuuhun saakka ulottuvalla sopimuksella. Lainasopimus päättyi kuitenkin alun perin sovittua aikaisemmin ja Hetemaj siirtyi italialaiseen Monzaan heinäkuussa 2014.


title: Mehmet Hetemaj

text: Mehmetin veli Perparim Hetemaj on myös jalkapalloilija. Hänen siskonsa on vuonna 2009 Vuoden pakolaisnaiseksi valittu Fatbardhe Hetemaj, joka toimii poliitikkona ja on muun muassa Helsingin kaupunginvaltuutettu.


title: Trauma Center

text: Trauma Center on videopelisarja, johon kuuluvat seuraavat osat:


title: Ossi-Petteri Grönholm

text: Ossi-Petteri Grönholm (s. 17. syyskuuta 1981 Kotka) on pelaajauransa päättänyt suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue KooKoossa. Hän on pelityyliltään puolustava puolustaja.


title: Ossi-Petteri Grönholm

text: Grönholm on Kotkan Titaanien kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa 17-vuotiaana II-divisioonassa kaudella 1998–1999. Kaudella 1999–2000 Titaanit siirtyi pelaamaan I- ja II-divisioonan välille perustettua Suomi-sarjaa, jossa Grönholm oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 2+17=19, kuten myös seuraavalla kaudella 2000–2001 tehoilla 10+12=22. Hän sijoittui myös Suomi-sarjan jäähypörssissä kolmanneksi 101 minuutillaan. Kaudeksi 2001–2002 Grönholm siirtyi Pelicansiin, jossa yli puolet kaudesta eteni kuitenkin A-nuorissa. Hän pelasi seuran SM-liigajoukkueessa 18 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Kaudella 2002–2003 Grönholm pelasi SM-liigassa 33 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä ja hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös 13 ottelun verran lainalla Mestis-joukkue KJT:ssä. Kaudella 2003–2004 Grönholm pelasi SM-liigassa 47 runkosarjaottelua tehopistein 2+3=5.


title: Ossi-Petteri Grönholm

text: Elokuussa 2004 Grönholm siirtyi kuukauden mittaiselle try-outille Tampereen Ilvekseen. Kauden 2004–2005 kynnyksellä hän jäi kuitenkin ilman jatkosopimusta ja siirtyi kasvattajaseuransa Titaanien harjoitusvahvuuteen. Grönholm oli kauden päätyttyäkin joukkueen tehokkain puolustaja tehtyään 14 ottelussa tehot 4+14=18. Marraskuussa 2004 hän siirtyi kahden viikon try-outille Saimaan Palloon. Tammikuussa 2005 Grönholm sai loppukauden kattaneen jatkosopimuksen. Hän teki loppukaudella 28 runkosarjaottelussa tehot 1+3=4 ja nousi runkosarjan viimeisillä kierroksilla aina SaiPan ykköspuolustajaksi asti. Helmikuussa 2005 Grönholm teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kausi 2006–2007 hänellä jäi hieman rikkonaiseksi loukkaantumisten vuoksi. Tammikuussa 2007 Grönholm teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen SaiPan kanssa.


title: Ossi-Petteri Grönholm

text: Kaudella 2007–2008 Grönholm nousi SaiPan varakapteeniksi ja teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+13=17, joilla hän oli joukkueen tehokkain puolustaja. Koska Grönholm oli tehnyt SaiPan seurajohdolle selväksi lähtönsä kauden jälkeen, hän halusi siirtyä jo siirtotakarajalla tammikuun 2008 lopulla muualle. Grönholm siirtyi loppukauden kattaneella sopimuksella Ruotsiin Elitserien-joukkue Frölundan HC:n riveihin. Kaudella 2008–2009 hän jatkoi uraansa kaksivuotisella sopimuksella Oulun Kärpissä. Grönholm voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Mestarien liigassa. Kaudella 2009–2010 Grönholmilla oli kuitenkin vaikeuksia mahtua Kärppien kokoonpanoon ja hänen sopimuksensa purettiin lopulta yhteisymmärryksessä tammikuussa 2010, jolloin Grönholm siirtyi samalla loppukaudeksi Elitserien-joukkue Brynäs IF:ään. Kauden 2010–2011 hän vietti sarjatasoa alempana HockeyAllsvenskanin Malmö Redhawksissa.


title: Ossi-Petteri Grönholm

text: Grönholm siirtyi kaudeksi 2011–2012 kaksivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin. Hänen ensimmäistä sopimuskauttaan haittasi loukkaantumiset, mutta kaudella 2012–2013 Grönholm nousi joukkueessa suureen rooliin lähinnä Johan Larssonin puolustajaparina. Tammikuussa 2013 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen HPK:n kanssa. Kaudeksi 2014–2015 Grönholm nimettiin joukkueen varakapteeniksi.


title: Ossi-Petteri Grönholm

text: Kaudeksi 2015–2016 Grönholm siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SM-liigan nousijajoukkue KooKoohon. Hänen kauttaan lyhensi pitkälti useilla viikoilla lokakuussa 2015 tullut loukkaantuminen, jonka vuoksi Grönholm pelasi kaikkiaan vain 35 runkosarjaottelua.


title: Ossi-Petteri Grönholm

text: Elokuussa 2017 Grönholm siirtyi yhden ottelun mittaisella sopimuksella vahvistamaan kasvattajaseuransa Kotkan Titaanien Suomi-sarjajoukkuetta Suomen Cupin toiselle kierrokselle.


title: Ossi-Petteri Grönholm

text: Grönholmin isä Auvo on entinen alempien sarjojen puolustaja. Kotkan Titaanit on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 15.


title: Jack Unterweger

text: Johann "Jack" Unterweger (16. elokuuta 1950 – 29. kesäkuuta 1994) oli itävaltalainen sarjamurhaaja ja kirjailija.


title: Jack Unterweger

text: Unterweger syntyi Steiermarkissa. Hänen äitinsä oli wieniläinen prostituoitu ja isä yhdysvaltalainen sotilas. Unterwegerin kasvatti köyhyydessä hänen alkoholisoitunut isoisänsä.


title: Jack Unterweger

text: Unterweger oli nuoruudessaan useasti vankilassa. Vuonna 1974 hän kuristi 18-vuotiaan saksalaisen Margaret Schäferin kuoliaaksi ja sai elinkautisen. Hän alkoi vankeusaikanaan kirjoittaa novelleja, runoja ja näytelmiä. Lisäksi häneltä ilmestyi omaelämäkerrallinen "Fegefeuer – eine Reise ins Zuchthaus", joka oli menestys niin kriitikoiden kuin yleisönkin keskuudessa. Unterweger vapautettiin vankilasta kuudentoista vankeusvuoden jälkeen.


title: Jack Unterweger

text: Unterweger ryhtyi vapautumisensa jälkeen uudelleen murhaajaksi. Hän lähti Los Angelesiin kirjoittaessaan paikallisesta rikollisuudesta itävaltalaiseen lehteen. Hän surmasi prostituoituja sekä Pohjois-Amerikassa että Euroopassa. Poliisia pakoillessaan hän pyrki vakuuttamaan Itävallan tiedotusvälineitä viattomuudestaan. FBI pidätti hänet lopulta Miamissa 27. helmikuuta 1992.


title: Jack Unterweger

text: Unterweger palautettiin Itävaltaan, jossa häntä odottivat syytteet yhdestätoista murhasta. Näistä hänet saatettiin varmuudella todistaa syylliseksi yhdeksään. Unterweger tuomittiin 29. kesäkuuta 1994 jälleen elinkautiseen. Hän hirttäytyi sellissään samana päivänä.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Kemi oli Suomen viimeinen majakkalaiva. Se valmistui Porin Konepajalla vuonna 1901.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Majakkalaiva "Kemi" oli uutta tyyppiä, jossa oli entisistä aluksista poiketen korkea sääkansi, jonka alla oli suojaiset työtilat. Aluksessa on höyrykoneisto: skottilaistyyppinen kahden tulipesän höyrykattila ja 180 hevosvoiman tehoinen kaksisylinterinen, pintalauhduttimella varustettu compound-tyyppinen höyrykone. Hiilisäiliöt ovat konehuoneen molemmin puolin, ja niiden tilavuus on noin 25 tonnia.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Ylös sääkannelle oli sijoitettu alun perin puurakenteinen katettu ohjaamo, jossa on iso messinkinen ruoriratas, signaalilippukaappi sekä kirjoituspöytä tuoleineen. Ulkopuolelle oli sijoitettu konetelegrammi omaan pylvääseensä ja erillisessä telineessä voimakasääninen laivakello. Kompasseja oli kaksi: pääkompassi oli sijoitettu omaan erilliseen kaappiinsa ruorihytin katolle ja pienempi ohjauskompassi ruorin eteen.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Aluksessa oli kaksi mastoa ja kummassakin öljytoiminen kolmelamppuinen majakkalaite. Kummankin maston huipussa oli asemapaikkatunnuksena toimiva, noin 180 senttimetrin läpimittainen punainen puurakenteinen pallo. Sääkannen alla kummankin maston juuressa oli erillinen lamppujen huoltoon ja päiväsäilytykseen tarkoitettu lamppuhuone, jonne valolaitteet voitiin laskea.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Aluksessa oli lisäksi takamaston juurella olevaan lamppuhuoneeseen eli aparaattihuoneeseen asennettu kuulamoottori, joka käytti vuorotellen paineilmasumusireeniä ja generaattoria. Yksi uutuus oli peräkannelle asennettu suuritehoinen valokaarikäyttöinen valonheitin, jota käytettiin apuna pimeällä tapahtuvassa luotsinannossa. Kuten useimmat muutkin majakkalaivat, tämäkin alus toimi luotsivartiopaikkana. Muut valaisimet laivalla olivat öljylamppuja.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Laivaveneitä oli kolme: kaksi 22 jalan (~kuuden ja puolen metrin) pituista isovenettä ja 15 jalan jolla. Kaikki olivat soutuveneitä, joskin isoveneissä oli myös erillinen masto ja purjeet.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Aluksen mitat ovat 31 × 6 × 2,9 metriä, uppouma 257 tonnia ja höyrykoneiston teho 180 hevosvoimaa. Kyseessä oli siihen asti suurin ja tehokkain majakkalaiva. Nimeksi sille tuli sijaintipaikan mukaan "Äransgrund". Kuten kaikissa aikakauden aluksissa, myös tässä olivat lisänä purjeet, niillä pystyi tarvittaessa purjehtimaan, jos esimerkiksi potkuri vaurioitui.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Kauneimman kesän ajan uuden aluksen paikalla toimi vanhempi samanniminen mutta vain purjeilla liikkuva alus, joka nyt sai puolivirallisen nimen "Gamla Äransgrund."


title: Majakkalaiva Kemi

text: Ensimmäisen kesänsä laiva palveli normaalipaikallaan. Seuraavana vuonna, kun koneeton "Gamla Äransgrund" -majakkalaiva voitiin tuoda paikalleen, uusi alus lähti lomittamaan "Snipanin" majakkalaivaa Merenkurkkuun. Tämän jälkeen se oli hiukan pohjoisempana "Nahkiaisen" majakkalaivan sijaisena.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Laivatyöhön oleellisesti kuuluvaa maalausta harjoitettiin ahkerasti: aina asemapaikan vaihtuessa entinen nimi maalattiin umpeen, ja perille tultua tilalle tuli uusi. Samoin mastonhuippujen merkkipalloja otettiin alas ja palautettiin sen mukaan, mikä oli vakituisen aluksen tunnus.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Vuonna 1903 talvi oli niin leuto, että koneeton "Gamla Äransgrund" -alus voitiin hinata asemapaikalleen jo 18. maaliskuuta. Uuden aluksen varustelu kesti huhtikuun loppuun, ja sitten se lähti Koivistolle lomittamaan peruskorjauksessa olevaa "Werkkomatalan" majakkalaivaa kesäkuun loppuun asti. Sieltä alus siirtyi Perämeren eteläosaan korvaamaan telakalle lähtevää "Helsingkallanin" majakkalaivaa. 17. syyskuuta alus palasi Äransgrundille ja jatkoi työtään siellä vuoden loppuun.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Seuraavat vuodet alus oli parhaimman kesäajan toimettomana, kunnes syysmyrskyt alkoivat ja koneeton "Gamla Äransgrund" -alus piti tuoda pois vartiopaikaltaan.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Vuonna 1910 alus siirrettiin Venäjän luotsiylihallinnon alaiseksi. Länsimaisin kirjaimin kirjoitettu nimi maalattiin umpeen ja runkoon maalattiin leveä valkoinen vyö, johon aluksen nimi merkittiin kyrillisin kirjaimin.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Perälippu vaihtui saman tien venäläisten käyttämään kokosiniseen.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Tämä venäläistämiskauden valkovyö oli paikallaan aina vuoteen 1923 asti, jolloin alus telakoitiin perusteellisesti mm. valolaitteiden uusintaa varten. Nimi oli uusittu länsimaisiin kirjaimiin venäläisten poistuttua; koska ei ollut mitään kiirettä maalata alusta uudelleen niin värinmuutos sai odottaa seuraavaa täyskorjausta.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Perälippuna käytettiin vuonna -18 punaista Leijonalippua kunnes virallinen Suomen lippu vahvistettiin.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Keväällä 1922 alus siirrettiin Rauman edustalle, jossa ollut modernimpi sotasaalisalus siirrettiin Helsinkiin. Päälliköt ja perämiehet jäivät entisiin aluksiin, joskin miehistöt vaihdettiin ristiin. Perämaston merkkipallo poistettiin tässä vaihdossa.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Alus sai nyt nimen "Relandersgrund," ja raumalaiset saivat tottua, että heidän majakkalaivansa valkoinen sähkövilkku muuttui kahdeksi huomattavasti himmeämmäksi punaiseksi valoksi. Seuraavana vuonna valo vaihtui taas: alukseen asennettiin vieläkin paikallaan oleva majakkatorni asetyleenivaloineen.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Talvella 1933 alukseen rakennettiin uusi teräslevyistä tehty ruorihytti entisen myrskyjen rikkoman puurakenteisen tilalle. Tässä yhteydessä myös alkuperäinen laaja etuikkuna korvattiin kahdella säänkestävällä venttiili-ikkunalla, jotka sijoitettiin etuseinän reunoille. Vastedes ruorimies joutui siis seisomaan rattaan sivulla nähdäkseen ulos.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Uusi ruorihytti oli niin painava, että raskas keulamasto ja sen mukana myös loputkin purjeet oli poistettava vakavuuden parantamiseksi. Toimenpide vaikuttikin toivotusti, joskin purjeiden poistaminen huolestutti aluksen päällikköä.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Pulakauden johdosta poistetut purjeet käytettiin pala palalta suojapeitteiden aineksina. Lisävarotoimena jätettiin merkkipallo pois uuden, vieläkin paikallaan olevan entistä huomattavasti kevytrakenteisemman keulamaston huipusta.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Aluksen nimi suomalaistettiin muotoon "Relanderinmatala" vuonna 1925, ja vuonna 1932 siitä tuli "Rauma". Vielä tuolloin aluksen miehistöllä oli vanhanmalliset merimieslakit, joiden otsanauhassa oli aluksen kulloinenkin nimi. Nauhoja vaihdeltiin nimen muuttuessa, kunnes lakit ja merimiespuvut yleensäkin takavarikoitiin sotavuosina laivastolle. Sodan jälkeen majakkalaivamiehet saivat uudet ja koruttomammat virkapuvut, joihin kuului nyt suikka. Vain laivuri, perämies ja konemestari säilyttivät koppalakkinsa.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Rauma oli sodan sytyttyä purjehduskauden 1941 laivaston kirjoissa; nimellisesti se oli saattaja .


title: Majakkalaiva Kemi

text: Sodanjälkeinen aika oli onnetonta "Raumalle": vuonna 1946 menetettiin jäissä ajettaessa potkuri, eikä sotakorvausten näännyttämällä valtiolla ollut antaa uutta tilalle. Lopulta potkuri saatiin heinäkuussa 1947, kun aluksen pitkäaikaisin päällikkö majakkalaivuri, merikapteeni ja vapaaherra Ragnar Stackelberg (päällikkönä 1926 - 1953) varoitti miestensä kieltäytyvän lähtemästä enää merelle ilman paikoillaan olevaa potkuria, koska alus olisi täysin avuton, jos ankkuriketju katkeaisi myrskyssä, kuten oli aiemmin käynyt - ja aluksessa ei enää ollut edes purjeita. Lisäksi päällikkö huomautti, ettei Rauman Osuuskauppa ollut saanut majakkalaivan muonasta maksua moneen kuukauteen, joten muonitus loppuisi, ellei maksua tulisi kolmen päivän sisällä.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Alus palveli Rauman edustalla kauan. Jo ennen sotaa aluksesta oli tullut suosittu purjehtijoiden vierailukohde: laivuri Stackelberg oli vieraanvarainen isäntä, jolla oli aina paitsi yltäkylläinen kahvipöytä, myös pohjaton kaskujen ja merimiesjuttujen varasto.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Vasta Kylmäpihlajan majakan valmistuminen vuonna 1953 teki vanhan majakkalaivan virattomaksi. Tällöin myös laivuri Stackelberg jäi eläkkeelle. Hänen seuraajakseen tuli seuraavaksi kymmenvuotiskaudeksi aluksen perämies Risto Sorela.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Toimettomaksi jäänyt majakkalaiva siirtyi merenmittaajien asuntolaivaksi. Tässä tehtävässä se oli kaksi purjehduskautta - täysin majakkalaivan kirkkaanpunaisessa asussaan korkeine peltitorneineen kaikkineen, outona kummajaisena valkokylkisten mittausalusten joukossa. Myös korkeilla valkoisilla kirjaimilla maalattu nimi RAUMA oli koko tämän ajanjakson ajan paikoillaan - uusi maalattiin vasta seuraavassa asemapaikassa.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Vuonna 1956 alus sijoitettiin Kemin edustalle.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Vuonna 1963 lähti aluksen kymmenvuotinen päällikkö majakkalaivuri Risto Sorela eläkkeelle, ja hänen paikkansa peri entinen aluksen perämies Job Heikkinen, jolle samana vuonna vahvistettiin uudet majakkalaivurin tunnukset. Aiemmin hihamerkkinä oli ollut vain tähti, mutta nyt sen paikalle tuli kolme leveää kultanauhaa, joista ylimmässä oli ylöspäin silmukka, siis kauppalaivaston yliperämiestä vastaava tunnus. Merenkulkulaitoksella tosin on oma kauppalaivastosta poikkeava tapansa merkitä arvoasteita, esimerkiksi ylikonemestarille kuului M-20-virkapuvussa vain leveä silmukallinen nauha ja toinen hiukan kapeampi, kun taas kauppalaivastossa nauhoja oli kolme tai neljä, varustamosta riippuen.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Samoin lakkimerkki uusittiin. Aiemmin merkki oli yhteinen majakkamestarien kanssa eli soikea kilpi, jossa oli kultaisella pohjalla paaluttainen majakka vinoristittäin asetettujen ankkurien päällä ja näiden yläpuolella heraldinen ruusu. Nyt tunnus yhtenäistettiin muiden Merenkulkulaitoksen kokardien kanssa: laitoksen virkamerkki eli kultainen ruoriratas jonka päällikkeenä on Suomen vaakuna asetettuna kultanauhasta tehdylle ankkurille kultaisen havuseppeleen keskellä, ankkurin yläsilmukan alle oli asetettu heraldinen ruusu. Samoin virkatakin kauluksenkulmiin ilmestyivät laitoksen ruoriratasvaakunat.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Nyt poistui myös konemestarien oma kokardi jossa oli vinoristittäin olleet ankkurit ja potkuri niiden päällä; he saivat saman suikan kuin miehistökin.


title: Majakkalaiva Kemi

text:
Samana vuonna alus varustettiin kauan kaivatulla, alkuperäistä paremmin pitävällä sieniankkurilla.
Majakkalaiva sai viimeisinä vuosinaan leikillisen kutsumanimen "Heikkislä", koska päällikön lisäksi aluksella työskenteli yhtä kauan hänen puolisonsa Taimi, joka toimi emäntänä.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Työpäivä jatkui vuoteen 1974. Alun perin sen piti loppua jo vuotta aiemmin, mutta uudet pohjamajakat eivät kestäneetkään jäiden ruhjontaa, ja alus palasi vielä yhdeksi kesäksi paikalleen, nyt kuitenkin ilman luotseja, koska uusi luotsiasema oli valmistunut.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Aluksen piti olla vielä kesä tai kaksi väylänrakentajien asuntolaivana Turun saaristossa, mutta vuoden viivytys aiheutti sen, että tällä välin valmistui väylänrakennusalus "Rakentajan" peruskorjaus, jolloin alukseen saatiin riittävästi majoitustilaa eikä majakkalaivavanhusta enää tarvittukaan; se olisikin ollut hankala höyrykoneineen ja hiilestyksineen.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Museolaivaksi luovutettu majakkalaiva "Kemi" ajoi syksyllä 1975 omalla koneellaan Helsinkiin Hylkysaaren rantaan, josta tuli sen sillä tietoa lopullinen satama. Vanha miehistö laittoi aluksen viimeisen kerran talvehtimiskuntoon. Majakkalaivasta tuli osa Suomen merimuseon kokoelmaa.


title: Majakkalaiva Kemi

text:
Rahapulan vuoksi alukseen ei kuitenkaan asennettu sähkölämmitystä vaan se sai olla vuosien ajan kylmillään; tämä ei luonnollisesti ollut hyväksi alukselle.
Väyläalus "Lonna" hinasi historiallisen majakkalaivan Savonlinnaan Pääskyniemen telakalle vuonna 1982. Alus sai odottaa kunnostustaa pressujen alla useita vuosia ennen kuin se lopulta saatiin kuntoon. Osa tiloista museoitiin, ja kahteen hyttiin tehtiin majoitustiloja tutkijavieraille. Tässä yhteydessä aluksen potkuri irrotettiin paikaltaan ja kiinnitettiin peräkannelle. Samoin 1950-luvulla rakennetut kylmätilat poistettiin tarpeettomina.


title: Majakkalaiva Kemi

text: Alus palasi merenkulkuviranomaisten hinaamana paikalleen vuonna 1989.


title: Majakkalaiva Kemi

text: 2000-luvun alussa "Kemi" telakoitiin Suomenlinnaan kunnostettavaksi. Aluksen pohja kunnostettiin, minkä jälkeen se siirrettiin vuonna 2007 Kotkaan, johon Suomen merimuseo kokoelmineen muutti. Aluksen kannen, hyttien ja muiden tilojen kunnostamista jatketaan, jotta alus voidaan avata yleisölle Suomen merimuseon uuden toimitilan, Merikeskus Vellamon, museoaluslaiturissa. Kunnostusta rahoittaa Kaakkois-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus sekä Museovirasto / Suomen merimuseo.


title: Avangard Omsk

text: Avangard Omsk on venäläinen KHL-liigan itäisen lohkon (konferenssin) Tšernišov-divisioonassa pelaava jääkiekkoseura. Se on perustettu vuonna 1950 ja se pelaa kotiottelunsa Omskin kaupungissa eteläisessä Siperiassa. Seuran kotihalli Omsk-Arena vetää 10 300 katsojaa.


title: Avangard Omsk

text: Seura voitti Venäjän mestaruuden kauden 2003–2004 päätteeksi. Sitä kautta se sai paikan Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnaukseen vuodeksi 2005. Sieltä se palasi Euroopan mestarina, kun muun muassa joukkueen nimekkäimmän pelaajan Jaromír Jágrin tähdittämä joukkue voitti finaalissa Oulun Kärpät. 13. lokakuuta 2008 Omskin oikea laitahyökkääjä Aleksei Tšerepanov sai sydänkohtauksen vaihtoaitiossa ja kuoli pian.


title: Avangard Omsk

text: 10. maaliskuuta 2010 ilmoitettiin Raimo Summasen aloittavan seuran päävalmentajana. Petri Matikainen valmensi joukkuetta syyskuun 2013 puoliväliin saakka.


title: Avangard Omsk

text: "Tilanne 7. tammikuuta 2019"


title: Björneborgs Tidning

text: Björneborgs Tidning oli Porissa ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti. Sen ensimmäinen numero ilmestyi vaatimattomana nelisivuisena numerona 6. heinäkuuta vuonna 1860. Toimintansa vuonna 1965 lopettanut lehti oli viimeinen porilainen ruotsinkielinen sanomalehti.


title: Björneborgs Tidning

text: Björneborgs Tidningin ilmestyminen vuoteen 1965 saakka ei ollut täysin yhtäjaksoista: Se lakkautettiin vuonna 1865, jonka jälkeen alkoi ilmestyä sen seuraajalehtenä pidetty "Björneborg - Weckoblad för Björneborgs stad och landsort", lyhyemmin pelkkä Björneborg. Tämä kuitenkin lopetti toimintansa vuonna 1872, ja vuonna 1873 tohtori Theodor Tigerstedt alkoi julkaista Porissa Björneborgs Tidningiä.


title: Björneborgs Tidning

text: Björneborgs Tidningin ensimmäinen toimilupa myönnettiin 24. huhtikuuta vuonna 1860 lohjalaissyntyiselle Mauritz Thiesenille. Toimilupa säilyi hänellä lehden lakkauttamiseen vuonna 1865 asti. Seuraajalehti Björneborgin toimiluvan omisti kirjakauppias Otto Palander, jolle se myönnettiin 9. toukokuuta vuonna 1865. Tämän lopetettua toimintansa kirurgian tohtori Theodor Tigerstedt haki toimiluvan uudelle Björneborgs Tidningille, ja se myönnettiin hänelle 23. marraskuuta vuonna 1872.


title: Björneborgs Tidning

text: Vuoden 1882 tammikuun 12. päivänä hyväksyttiin Axel Bergbomin anomus lunastaa lehden julkaisuoikeudet. Ne säilyivät hänellä vuoden 1895 elokuuhun asti, jolloin yhtiö W. Rosenlew & C:o osti sanomalehden. Vuonna 1904 lehti päätyi Aktiebolaget Björneborgs Tidningille. Sanomalehden viimeiseksi omistajaksi jäi lopulta Björneborgs Tidnings- och Tryckeri Aktiebolag.


title: A Night on the Town

text: A Night on the Town on Rod Stewartin albumi vuodelta 1976. Sen kuvituksessa on käytetty Pierre-Auguste Renoirin maalausta "Le Bal au Moulin de la Galette", johon Rod Stewartin hahmo on sijoitettu.


title: A Night on the Town

text: "Slow Side"


title: A Night on the Town

text: "Fast Side"J. Walsh esiintyy levy-yhtiönsä ABC Recordsin luvalla.


title: A Night on the Town

text: Levyn on julkaissut yhdysvaltalainen Warner Bros. Records ja sen on tuottanut Tom Dowd.


title: A Night on the Town

text: Levyn ovat äänittäneet Dee ja Joe Robb Hollywoodissa Cherokee-studioilla. Apunaan heillä on ollut George Tutko. Kappale ”The First Cut is the Deepest” on kuitenkin äänitetty Muscle Shoals Sound -studiossa. Jousien päällekkäisäänitykset on tehty Miamissa Criteria-studiossa.


title: A Night on the Town

text: Levykannen maalauksen on tehnyt Mike Bryan ja valokuvat ottanut David Steen. Takakannen valokuvassa olkihattuinen Stewart poseeraa juomalasi kädessä. Levypussin puolivartalokuvassa Stewart on pukeutunut pelkästään petoeläimen hampaista ja luista tehtyyn kaulakoruun.


title: A Night on the Town

text: Kiitoksissa on mainittu Brooks Honicutt.


title: A Night on the Town

text: Alkuperäisen LP-levyn mukana tuli tilauslomakkeet, joilla sai hankittua levyyn liittyvän T-paidan Warner Bros. Recordsin New Yorkin Bellmoren osoitteesta.


title: Foot Loose & Fancy Free

text: Foot Loose & Fancy Free on Rod Stewartin albumi vuodelta 1977.


title: Foot Loose & Fancy Free

text: "Side 1""Side 2"


title: Joachim Kroll

text: Joachim Kroll (17. huhtikuuta 1933 – 1. heinäkuuta 1991) oli saksalainen sarjamurhaaja ja kannibaali. Hän tunnusti kolmetoista henkirikosta, mutta tuli tuomituksi kahdeksasta.


title: Joachim Kroll

text: Kroll syntyi nykyisen Puolan alueella vanhempiensa kahdeksasta lapsesta nuorimpana. Perhe muutti toisen maailmansodan jälkeen Nordrhein-Westfaleniin. Kroll aloitti tappamisen äitinsä kuoleman jälkeen 1955. Hän muutti 1960 Duisburgiin ja jatkoi sarjamurhaa jopa työllistyttyään.


title: Joachim Kroll

text: Kroll jäi kiinni 3. heinäkuuta 1976. Hän oli kaapannut ja surmannut nelivuotiaan Marion Ketterin, jonka ruumiinosat lojuivat eri puolilla miehen asuntoa.


title: Joachim Kroll

text: Kroll tunnusti 4-vuotiaan Marion Ketterin murhan. Hän ilmoitti syyllistyneensä aikojen saatossa myös kahteentoista muuhun murhaan.


title: Joachim Kroll

text: Kaikki uhrit Hermann Schmitziä lukuun ottamatta olivat naispuolisia. Kroll kertoi, että hän monesti leikkeli uhriensa ruumiinosia voidaakseen keittää ja syödä niitä.151 päivää kestänyt oikeudenkäynti päättyi huhtikuussa 1982. Hänet todettiin syylliseksi kahdeksaan murhaan ja yhteen murhan yritykseen (Hermann Schmitzin tyttöystävän). Kroll sai elinkautisen ja kuoli sydänkohtaukseen vankilassa 1991.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Majakkalaiva Helsinki (myöhemmin S/S Hyöky) on entinen Helsingin edustan Äransgrundin matalikon majakkalaiva.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Alus valmistui Putilovin telakalla Pietarissa vuonna 1912. Sen alkuperäinen sijoituspaikka oli Liepāja ja nimi siis venäläisittäin 'ЛИБАУСКЫ (Libauskij). Se on mitoiltaan 40,1 x 7,5 x 3 metriä, uppoamaltaan 275 tonnia ja höyryhiilikoneiston teho 240 hevosvoimaa. Aluksessa oli sähkövilkku, sekä ensimmäisenä lajissaan langaton lennätin. Kyseessä oli siis aikakauden vaatimusten mukaan moderni majakkalaiva.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Jääkärit kaappasivat Liepājan satamassa lähtövalmiina olleen paikallisen majakkalaivan keväällä 1918 ja toivat sen Suomeen, täällä alusta käytettiin sotilaskuljetuksien apualuksena.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Sotatoimien päätyttyä latvialaiset eivät halunneet alusta takaisin joten se sai jäädä Suomeen. Sotasaalismajakkalaivaa ei mainita luetteloissa niistä aluksista, jotka venäläiset halusivat itselleen vuonna 1919, kun rajan väärille puolille eksyneitä aluksia vaihdeltiin edestakaisin.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Koska Rauman majakkalaiva Relandersgrund oli upotettu, tästä tulokkaasta tehtiin sen seuraaja. Alus maalattiin välittömästi suomalaisväreihin eli runko kokonaan punaiseksi. Uusi sähkövilkkuinen alus oli asemapaikallaan Raumalla vuoteen 1922, jolloin se ja Helsingin siihenastinen majakkalaiva vaihtoivat paikkaa, nimeä ja miehistöjä


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Uudella asemapaikallaan tämä uusi alus sai nyt nimen Äransgrund. Sähkövilkku vaihdettiin vuonna 1924 AGA -asetyleenivaloon, koska tällöin saattoi säästää kallista hiiltä. Sähkövalo oli vaatinut turbogeneraattorin jatkuvaa käynnissä pitämistä ja tämä merkitsi tarvetta korkean höyrynpaineen ylläpidolle, kun normaalisti riitti, että hiillosta vain pidettiin yllä. Aluksen valonheittimeen virta voitiin ottaa erillisestä polttomoottorigeneraattorista, mutta sitä tarvittiin vain pimeällä tapahtuvassa luotsinannossa.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Tässä aluksessa ei koskaan ollut erillistä sisältäpäin kiivettävää majakkamastoa, vaan majakkavalo oli aina keulamaston huipussa olevassa erillisessä lyhdyssä. Lyhty oli sijoitettu noin puolen metrin läpimittaiselle lavalle, jonka reunassa oli tukitanko käsiotetta varten. Valon sytyttäminen aiheutti joskus sään kovetessa tiettyjä ongelmia: valo sytytettiin niin, että etukäteen katsottiin taulukosta oikea kellonaika, kansimies kiipesi köysitikkaita lyhdyn luo ja poisti suojahupun. Tämän jälkeen hän avasi hanat ja naksautti tulen polttimiin tavallisella hitsauspistoolilla. Automaattisesti säätyvää asetyleenivaloa ei yleensä tarvinnut säädellä. Sähkövalon aikana valo sytytettiin kääntämällä lavan alla olleessa kytkinkaapissa olevaa katkaisijaa. Ja aamulla taas säädettyyn aikaan virta katkaistiin tai kaasuhanat suljettiin ja suojahuppu asetettiin paikalleen. Huppu oli välttämätön, etteivät lyhdyn prismat olisi toimineet voimakkaalla auringonpaisteella jonkinlaisina polttolaseina. Kansimiehet saivat kovilla keleillä harjoittaa kohtuullista voimistelua jotta kaikki tämä onnistui turvallisesti.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Kerran viikossa lyhty puhdistettiin ja vilkkulaitetta ohjaavat magneettiventtiilit säädettiin ja tarvittaessa vaihdettiin, samoin kuoleentuneet jouset tai säätimen kulunut nahkakalvo vaihdettiin. Tämän työn lopuksi lyhdyn lasit pestiin ulkopuolelta. Alus oli hiililämmitteinen höyrylaiva, ja huomattavan paljon sen polttaman kivihiilen tuottamasta noesta osui majakkalyhtyynkin - joskin pulma oli huomattavan paljon pienempi kuin esimerkiksi Kemissä tai Storbrottenissa, joiden huomattavasti isompi lyhtytorni sijaitsi aivan kivihiilensavua syöksevän savupiipun vieressä. Tosin näissä aluksissa lyhtytorni oli sisältäpäin kiivettävä, joten tämä tasasi pulmaa. Pesu tehtiin veteen sekoitetulla mäntysuovalla ja sienellä, lopuksi lasit kiillotettiin säämiskällä.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: 1930-luvulla alus sai uuden nimen Helsinki. Ennen talvisodan alkua olleen YH:n eli Ylimääräisten kertausharjoitusten aikana alus vedettiin satamaan normaalia aiemmin, koska liikenne oli uhkaavan sodanvaaran vuoksi jo hiipunut. Keväällä välirauha olikin jo alkanut, kun aluksen tuli aika palata asemapaikalleen.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Jatkosodan alussa majakkalaiva poistettiin paikaltaan ja siirrettiin Turkuun. Aluksi se pidettiin valmiudessa asettaa takaisin paikalleen, koska sodan uskottiin jatkuvan vain kesäkauden ajan; kun syksyllä selvisi, että sotatoimien loppua ei ollut edes näköpiirissä, toimettomaksi jäänyt majakkalaiva siirrettiin raivaajien emälaivaksi. Nyt se myös aseistettiin kevyillä ilmatorjuntatykeillä. Sotilaskäyttöön sopimaton italianpunainen väri vaihtui harmaaseen naamiomaalauksin ja talvisajaksi kalkkivärillä toteutettuun valkoiseen.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Majakkalaiva Helsinki kärsi kahteenkin otteeseen sotavaurioita. Ne kuitenkin korjattiin, ja syksyllä 1944, kun eräät sen alkuperää koskeneet väärinkäsitykset oli selvitetty, alus palasi asemapaikalleen heti kun se oli palautettu siviiliasuunsa.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Vuonna 1959 valmistui Helsingin uusi pohjamajakka ja majakkalaiva jäi virattomaksi, kunnes myöhemmin siitä päätettiin tehdä merenmittaajien tukialus. Kaksi vuotta kestäneiden muutostöiden jälkeen aluksesta tuli Pohjanlahtea mittaavan 5. merenmittausretkikunnan tukialus uudella nimellä Hyöky. Sisätilat uusittiin ja alus varustettiin uudella komentosillalla. Aluksen runko maalattiin valkoiseksi, muiden merenmittaustukialusten tapaan.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Alus osoittautui erinomaiseksi tukialukseksi: mittaus- ja apuveneet voitiin nostaa kovalla kelillä kannelle turvaan ja itse aluksessa oli majakkalaivakauden peruja oleva jykevä ankkurikoneisto sieniankkureineen. Se päätettiin jättää paikalleen, toisin kuin entiseen Storbrotteniin, koska Hyöky-alusta tultaisiin käyttämään Pohjanlahdella eli ankarissa sääoloissa, jossa tällaisesta ankkurista olisi erityistä hyötyä eikä aluksessa ollut erityistä tilanpuutetta kuten Ahvenanmereltä vapautuneessa Storbrottenissa.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Alus pysyi miltei lopun käyttöaikansa hiilipolttoisena. Vuonna 1980 siinä kokeiltiin turvebrikettejä, mutta kokeilu loppui lyhyeen aineen hiilikattilalle sopimattomien palamisominaisuuksien takia.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Vuonna 1983 Merenkulkuhallitus sai uuden viisiveneisen nopean luotausryhmän hoitamaan 5. merenmittausretkikunnan töitä ja Hyöky jäi vapaaksi.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Alus myytiin yksityishenkilölle Haminaan ja siitä tehtiin ravintolalaiva. Aluksi se oli merenmittausajan valkokylkisessä ulkoasussa, mutta vuosituhannen vaihteessa se hiljalleen palautettiin alkuperäiseen punarunkoisen majakkalaivan asuunsa ja kylkiin ilmestyi taas nimi Helsinki suurin valkoisin kirjaimin maalattuna. Alkuperäisen mastoon sijoitetun majakkalyhdyn sijasta ilmestyi kansirakennelman katolle vapaasti mukailtu majakkamasto, joka on kuitenkin huomattavasti pienempi kuin Relandersgrund-aluksessa.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Kuten muissakin kahdessa entisöidyssä majakkalaivassa, tämänkin aluksen uudeksi väriksi tuli kustannussyistä viittapunainen, joka on vakioväri. Alkuperäinen italianpunainen olisi ollut nykyisen omistajan kertoman mukaan tilausväri ja hankinta olisi ollut suhteettoman kallis.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Aluksen alkuperäiset höyrykattilat ovat paikoillaan, mutta niitä ei ole vuoden 1983 jälkeen katsastettu käyttöä varten. Samoin potkuri on paikallaan ja höyrykone säilytysrasvattu.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Lokakuun 2008 alussa S/S Hyöky tuotiin silakkamarkkinoiden yhteydessä Helsingin kauppatorin rantaan.


title: Majakkalaiva Helsinki

text: Kansainväliseen majakka- ja majakkalaivaviikonloppuun on majakkalaiva Helsingiltä osallistuttu Haminan Radioamatöörien radioasemalla kutsumerkillä Suomen sodan erikoiskutsumerkillä OF200AD 2009, Haminan Radioamatöörien kilpailukutsumerkki OG5A:lla 2012, 2015 ja osallistutaan 2017. 1998-2007 osallistuminen tapahtui tavanomaisella OH5AD -kutsumerkillä.


title: SKP:n Pohjanmaan piirijärjestö

text: SKP:n Etelä- ja Keski-Pohjanmaan piirijärjestö on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Vaasan vaalipiirissä ohjaava järjestö, jonka piiritoimisto sijaitsee Vaasassa. Vaasan osasto julkaisee lehteä "Työväen Vaasa".


title: Meriantura

text: Meriantura eli kielikampela ("Solea solea") on Koillis-Atlantin kampelakala. Merianturaa pidetään maultaan erinomaisena ja sen liha on arvostettua.


title: Meriantura

text: Meriantura on perusmuodoltaan säännöllisen soikea. Päältä kala on vihertävän tai punertavan ruskea, alta valkoinen. Päällimmäisen rintaevän kärkiosassa on musta läiskä. Meriantura on yleensä 15–45 cm:n pituinen, mutta voi kasvaa 70 cm:iin.


title: Meriantura

text: Meriantura elää matalahkoissa Koillis-Atlantin rannikkovesissä Keski-Norjan ja Luoteis-Afrikan Senegalin ja Kap Verden saarten välisellä alueella, mm. Pohjanmeressä; sitä tavataan myös eteläisessä Itämeressä. Levinneisyys kattaa myös Välimeren sekä Mustanmeren eteläosan.


title: Meriantura

text: Merianturat elävät yksittäin merenpohjaan kaivautuneena, alle 300 m:n syvyisillä muta- ja hiekkapohjilla. Talvella ne siirtyvät syvempiin vesiin. Ne liikkuvat öisin ja syövät merenpohjan selkärangattomia eläimiä.


title: Meriantura

text: Vattimerta Pohjanmeressä pidetään tärkeimpänä lisääntymisalueena. Kutu siellä tapahtuu loppukeväällä, Välimeressä talvella.


title: Meriantura

text: Meriantura on arvokas ja maukas talouskala, jota pyydetään pääasiassa pohjatroolilla. Kokonaisvuosisaaliit ovat olleet vakaasti 40 000 tonnin luokkaa. Suurimmat pyyntimaat ovat Alankomaat ja Ranska; myös Adrianmeren kalastus on merkittävää.


title: Rl

text: Rl tarkoittaa seuraavia asioita:


title: HMS Glorious

text: HMS Glorious oli alun perin Courageous-luokan raskaasti aseistettu kevyt risteilijä, joka valmistui tammikuussa 1917 taisteluristeilijäksi, mutta 1920 ja 1930-lukujen vaihteessa alus muutettiin lentotukialukseksi kuten sisaraluksensakin.


title: HMS Glorious

text: "Glorious" ja sen sisaralukset "HMS Courageous" sekä "HMS Furious" suunniteltiin amiraali John Fisherin suunnitelmien pohjalta iskuihin Saksan Itämeren satamiin. Tämän vuoksi ne oli rakennettu normaalia pienemmiksi syväykseltään, jotta ne pystyisivät kulkemaan matalasta Ison-Beltin salmesta.


title: HMS Glorious

text: Alus rakennettiin Harland and Wolffin telakalla Belfastissa. Suunnittelun pohjana käytettiin keveitä risteilijöitä, mutta sen aseistukseksi määritettiin taisteluristeiijän aseistus ja siten aluksia usein kutsutaankin keveiksi taisteluristeilijöiksi. Sen köli laskettiin 1. toukokuuta 1915 ja alus otettiin laivaston käyttöön tammikuussa 1917.


title: HMS Glorious

text: "Glorious" otettiin käyttöön tammikuussa 1917 ja liitettiin Suuren laivaston 3. kevyeen risteilijäviirikköön lippulaivaksi. Myöhemmin alus siirrettiin yhdessä sisaraluksensa "Courageousin" kanssa 1. kevyeen risteilijäviirikköön. Alus taisteli yhdessä "HMS Repulsen" ja sisaraluksensa "Courageousin" kanssa Helgolandin taistelussa 17. marraskuuta, missä se käytti 57 viidentoista tuuman kranaattia.


title: HMS Glorious

text: Alukselle asennettiin vuonna 1918 lentokoneiden lähtöalusta kummankin 15 tuuman tykkitornin päälle sekä muut tarvittavat tilat kahden lentokoneen kuljettamiseen. Alus oli vastaanottamassa antautuvaa Saksan laivastoa 21. marraskuuta 1918.


title: HMS Glorious

text: Alus siirrettiin sodan päätyttyä vuonna 1919 tykistökouluksi Devonportiin ja myöhemmin reservin lippulaivaksi.


title: HMS Glorious

text: Washingtonin laivastosopimuksen mukaan "Glorious" laskettiin taisteluristeilijäksi ja siten siitä tuli "ylimääräinen". Toisaalta aseistuksen ja panssarointinsa puolesta se oli sopimaton risteilijäksi, joten Amiraliteetti päätti muuttaa sen lentotukialukseksi helmikuussa 1924. Aluksen laaja runko ja suuri nopeus tekivätkin siitä lähes parhaan mahdollisen lentotukialusehdokkaan.


title: HMS Glorious

text: Alus muuttaminen aloitettiin Rosythin telakalla vuonna 1924, mutta telakan lopetettua toimintansa 1929 alus siirrettiin Devonportiin viimeisteltäväksi. Alus luovutettiin muutettuna laivaston käyttöön 10. maaliskuuta 1930. Muutostöiden aikana alukselle rakennettiin kaksi lentokantta. Toinen, niin kutsuttu päälentokansi, sijaitsi aluksen perässä ja keulassa oli pienempi lentoonlähtökansi. Vuosina 1935 ja 1936 tehdyn muutostyön aikana etummainen lentokansi muutettiin tykkikanneksi ja sinne sijoitettiin ilmatorjuntatykkejä ja pääkannelle sijoitettiin kaksi katapulttia.


title: HMS Glorious

text: Lisäksi alukselle rakennettiin kaksikerroksinen lentokonesuoja, jonka pituus oli 168 metriä ja kummankin kerroksen korkeus 7,3 metriä. Aluksella kyettiin kuljettamaan maksimissaan 40 lentokonetta. Aluksella oli alun perin kuusitoista Fairey Flycatcher, kuusitoista Fairey IIIF -tulenjohto- ja tiedustelukonetta No 441 Flight ja kuusitoista Blackburn Ripon -torpedopommittajaa No460 Flight. Koneet vaihdettiin muutamaan otteeseen ja upotessaan aluksen koneina olivat Fairey Swordfishit sekä Gloster Gladiatorit.


title: HMS Glorious

text: Koeajojen päätyttyä alus liitettiin Välimeren laivastoon. Se törmäsi ranskalaisen linjalaiva "Floridan" kanssa 1. huhtikuuta 1931 60 merimailia Gibraltairilta. Ranskalaisalus sai pahan vuodon ja sen matkustajat pelastettiin tukialukseen. Matkustajien siirron jälkeen "Glorious" hinasi vaurioituneen aluksen Malagaan. Onnettomuudessa kuoli yli 30 henkeä, joista yksi "Gloriousilla".


title: HMS Glorious

text: Toisen maailmansodan syttyessä "Glorious" palveli Välimeren laivastossa. Alus siirrettiin Suezin kanavan kautta Intian valtamerelle lokakuussa 1939 ottamaan osaa Saksan laivaston "Admiral Graf Speen" takaa-ajoon.


title: HMS Glorious

text: Taistelun Norjasta alkaessa huhtikuussa 1940 "Glorious" kutsuttiin Britannian kotivesille. Alus saapui yhdessä "Ark Royalin" kanssa Englantiin 23. huhtikuuta ja seuraavana päivänä "Glorious" lähti kohti Norjan vesiä. Aluksen Blackburn Skua ja Gloster Gladiator koneet tukivat liittoutuneiden maavoimia hyökkäämällä saksalaisten joukkojen asemiin. Alus lähti paluumatkalle Englantiin 27. huhtikuuta huollettavaksi ja palasi Norjaan 1. toukokuuta jatkamaan maavoimien tukemista. Palattuaan alus siirsi osan Gloster Gladiator koneistaan toimimaan järven jäälle tehdyltä kentältä, mutta saksalaiset tuhosivat koneet melko pian.


title: HMS Glorious

text: Alus toimitti 28. toukokuuta Hawker Hurricane laivueen Bardufossin kentälle. Laivueen tehtävänä oli suojata joukkojen evakuointia. Tämä matka jouduttiin tekemään ilman tavanomaista hävittäjäsaattuetta, koska hävittäjiä ei ollut saatavilla. "Gloriousin" omat lentokoneet suojasivat myös evakuointia 2. kesäkuuta ja alus otti osaa 5. kesäkuuta alkaneeseen liittoutuneiden joukkojen evakuointiin Norjasta (operaatio Alphabet).


title: HMS Glorious

text: Alus otti kannelleen 8. kesäkuuta vastaisena yönä Royal Air Forcen 46. laivueen kymmenen Gloster Gladiator hävittäjää sekä 263. laivueen kahdeksan Hawker Hurricanea. Tämä oli ensimmäinen kerta kun laskeutumiskoukuttomat lentokoneet laskeutuivat aluksen kannelle. Koneet pyrittiin ennemmin evakuoimaan kuin tuhoamaan maassa ennen miehistöjen evakuoimista.


title: HMS Glorious

text: Alus lähti kohti Scapa Flow'ta osana saattuetta, mutta jo muutaman tunnin purjehduksen jälkeen aluksen kapteeni Guy D'Oyly-Hughes pyysi lupaa mennä edeltä käyttäen aluksen suurempaa nopeutta hyväkseen. Alukselle annettiin lupa ja sen saattueeksi lähtivät hävittäjät "Acasta" ja "Ardent".


title: HMS Glorious

text: Saattajineen alus joutui 8. kesäkuuta Norjan merellä Saksan laivaston taisteluristeilijöiden "Gneisenaun" ja "Scharnhorstin" yllättämäksi. "Glorious" saattajineen upposi kahdessa tunnissa noin 315 kilometriä Halstadista länteen. Aluksen kannella olleista hukkui noin 1519 miestä ja pelastui ainoastaan 45. "Acastan" miehistöstä pelastui vain yksi mies norjalaiseen höyrylaivaan "SS Borgundiin", joka oli aiemmin pelastanut 38 "Gloriousin" miestä pelastusveneestä. "Borgundin" pelastamat merimiehet laskettiin maihin Fär-saarille 14. kesäkuuta.


title: HMS Glorious

text: Taistelussa "Scharnhorst" vaurioitui pahoin saatuaan osuman "Acastan" laukaisemasta torpedosta ja saksalaiset hakeutuivat Trondheimin satamaan tutkimaan saamiaan vaurioita.


title: Rp

text: Rp tarkoittaa seuraavia:


title: Offshoring

text: Offshoring tarkoittaa yritysten toimintojen siirtämistä toiseen maahan saman konsernin sisällä. Siirtämällä toiminnot kehittyviin maihin, yritykset pyrkivät parantamaan kilpailukykyä edullisemman kustannustason ja verosuunnittelun avulla. Tuotanto- ja valmistuskustannusten lisäksi säästöjä voidaan saada myös edullisemmista kuljetuskustannuksista. Tutkimus- ja tuotekehitystoimintojen siirrolla maasta toiseen pyritään parantamaan tuotteiden sopivuutta paikallisiin tarpeisiin paikallisten asiantuntijoiden voimin.


title: Offshoring

text: Tutkimus- ja tuotekehitystoiminnassa offshoringilla voidaan tavoitella myös sitä, että tuotteiden ylläpitotyö siirretään edullisemman kustannustason maihin, jotta saadaan vapautettua resursseja uuden kehittämiseen. Toisaalta tavoitellaan myös parempaa hintakilpailukykyä yleisesti saatavilla olevissa tuotteissa. Tämä aiheuttaa kilpailun kiristymistä hinnoittelun kautta.


title: Altenburg

text: Altenburg on kaupunki Saksan Thüringenin osavaltiossa. Sen pinta-ala on 45,60 km². Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 34 090 asukasta.


title: Rs

text: Rs voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Walt Disney Studios Motion Pictures

text: Walt Disney Studios Motion Pictures (ent. Buena Vista Pictures Distribution, Inc.) on The Walt Disney Companyn omistama yhtiö, joka jakelee elokuvia ja televisio-ohjelmia. Buena Vista International oli sen maailmanlaajuinen vastine ja Walt Disney Studios Home Entertainment on yhtiön video- ja DVD-jakelija.


title: Walt Disney Studios Motion Pictures

text: Walt Disney ja hänen vanhempi veljensä Roy Oliver Disney perustivat yhtiön nimellä Buena Vista Distribution Company vuonna 1953 voidakseen vastata omien tuotteidensa jakelusta. Buena Vistan ensimmäinen julkaisu oli Oscar-palkittu "Erämaa elää". Buena Vista International perustettiin vuonna 1993, kun Disney lopetti yhteisyrityksen Warner Bros. Picturesin kanssa. Yhtiö jakelee nyt kummankin yrityksen elokuvia.


title: Walt Disney Studios Motion Pictures

text: Yhtiö jakelee Walt Disney Picturesin, Touchstone Picturesin, Hollywood Picturesin, DisneyToon Studiosin, Touchstone Televisionin, Pixar Animation Studiosin ja useiden itsenäisten yritysten tuotoksia.


title: Rw

text: Rw tarkoittaa seuraavia:


title: Rz

text: Rz tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Gelnhausen

text: Gelnhausen on kaupunki Hessenin osavaltiossa, Saksassa. Se on pinta-alaltaan 45,18 neliökilometrin suuruinen, ja siellä asuu noin 22 800 ihmistä. Kaupunki on ollut Euroopan unionin maantieteellinen keskipiste vuoden 2007 alusta lähtien, ja säilyttänee tämän statuksen Euroopan unionin mahdolliseen seuraavaan laajentumiseen saakka.


title: Gelnhausen

text: Keisari Fredrik I Barbarossa perusti Gelnhausenin vuonna 1180. Kaupungin muodostaminen tapahtui yhdistämällä kolme kylää yhteen.


title: Alfred J. Ayer

text: Sir Alfred Jules Ayer () oli brittiläinen filosofi, joka tunnetaan loogisen positivismin kannattajana erityisesti teoksissaan "Language, Truth and Logic" (1936) ja "The Problem of Knowledge" (1956). Hänet tunnetaan myös verifikationismista ja emotivismista. Filosofiassa Ayer sai vaikutteita erityisesti David Humelta, Immanuel Kantilta, Wienin piiriltä, Karl Popperilta, Bertrand Russellilta ja Ludwig Wittgenstein.


title: Alfred J. Ayer

text: Ayer oli Grote-oppituolin mielenfilosofian ja logiikan professori University College Londonissa vuodesta 1946 vuoteen 1959, jolloin hänestä tuli Wykeham-oppituolin logiikan professori Oxfordin yliopistossa. Hän toimi Aristotelian Societyn puheenjohtajana vuosina 1951-1952. Hänet aateloitiin vuonna 1970.


title: Za

text: Za tarkoittaa seuraavia:


title: Zg

text: Zg tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Zh

text: Zh tarkoittaa seuraavia:


title: Rogers Arena

text: Rogers Arena, tai lyhennettynä (aiemmin GM Place) on NHL-jääkiekkoliigassa pelaavan Vancouver Canucksin kotiareena. Se valmistui vuonna 1995 maksettuaan 160 miljoonaa Kanadan dollaria. Siitä tuli kotiareena Canuckseille, koripallojoukkue Vancouver Grizzlieseille, ja sisähaavipallojoukkue Vancouver Ravensille. Sittemmin Grizzlies muutti Memphisiin, ja Ravensin organisaatio lopetti toimintansa. Areenan kapasiteetti on jääkiekossa 18 630 ja koripallossa 19 193. Areenasta tuli Vancouverin pääareena Pacific Coliseumin tilalle. Areenan nykynimi johtuu areenan nyisen pääsponsorin, tietoliikenne- ja joukkoviestintäkonserni Rogers Communicationsin nimestä.


title: Rogers Arena

text: Areenalla pelattiin suurin osa vuoden 2010 talviolympialaisten jääkiekko-otteluista. Kisojen yhteydessä areena tunnettiin nimellä Canada Hockey Place, koska Olympialaisissa sponsorinimet ovat kiellettyjä.


title: Rogers Arena

text: Areena sai vuonna 2006 uuden jumbotronin. Tämä korvasi edellisen Mitsubishi Mark IV -mallisen jumbotronin, sillä se oli vanhentunut, koska se ei ollut tarpeeksi nykyaikainen pitääkseen katsojia ajan tasalla. Nykyinen jumbotroni, ProAd LED, on NHL:n suurimpia. Se on 4,1 metriä korkea ja 7,3 metriä leveä ja siinä käytetään LED-teknologiaa.


title: Juovasakaali

text: Juovasakaali ("Canis adustus") on afrikkalainen piilottelevaa elämää viettävä, kaikkiruokainen koiraeläin.


title: Juovasakaali

text: Juovasakaali on melko pieni ja se eroaa paljon muista koirien ("Canis") suvun lajeista. Turkki on tumma ja paksu. Kyljet ovat punaruskean - kellansävyiset ja keskellä kylkeä kulkee vaalea juova. Häntä on noin 40 senttiä pitkä ja valkokärkinen. Juovasakaalin pituus on 65–80 senttiä ja paino 6–14 kiloa.


title: Juovasakaali

text: Juovasakaali elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Sen elinalue ulottuu etelässä Etelä-Afrikan koillisosiin, pohjoisessa Etiopiaan, Sudaniin ja Tšadiin ja lännessä Nigeriaan. Juovasakaali elää mieluiten metsissä, ei siis avoimilla savanneilla kuten muut sakaalit. Se viihtyy vuoristometsissä ja metsäisillä savanneilla. Kaikkialla se on varsin harvalukuinen.


title: Juovasakaali

text: Juovasakaali muistuttaa elintavoiltaan paljon kettua. Laji liikkuu öisin ja saalistaa yksin tai pareittain. Ääntely on hiljaisia kaksiosaisia ulahteluja. Sen hampaisto kertoo monipuolisesta ravinnosta. Se ei kuitenkaan pysty saalistamaan suuria eläimiä vaan tyytyy jyrsijöihin ja muihin pikkueläimiin. Se syö myös raatoja, hyönteisiä kuten termiittejä ja jopa kasveja kuten maissia ja öljypalmun hedelmiä. Pentuja se saa 3–6 ja ne syntyvät 57–70 vuorokauden kantoajan jälkeen. Pennut lähtevät vanhempiensa luota noin 11 kuukauden ikäisinä.


title: Zs

text: Zs tarkoittaa seuraavia:


title: Zu

text: Zu tarkoittaa seuraavia:


title: Zu

text: Zu on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Zw

text: Zw tarkoittaa seuraavia:


title: Ernest Nagel

text: Ernest Nagel (16. marraskuuta 1901, Praha — 22. syyskuuta 1985, New York City) oli yhdysvaltalainen, böömiläissyntyinen filosofi, joka oli yksi aikansa merkittävimpiä tieteenfilosofeja. Hän on yksi loogisen empirismin keskeisimpiä henkilöitä Rudolf Carnapin, Hans Reichenbachin ja Carl Hempelin ohella.


title: Ernest Nagel

text: Nagel syntyi Prahassa, Itävalta-Unkarissa, ja muutti Yhdysvaltoihin perheensä mukana kymmenvuotiaana. Hän valmistui City College of New Yorkista vuonna 1923 ja väitteli tohtoriksi Columbia Universitystä vuonna 1930. Hän vietti koko akateemisen uransa Columbiassa, lukuun ottamatta yhtä vuotta (1966-1967) Rockefeller Universityssä. Hänestä tuli Columbian professori vuonna 1967.


title: Ernest Nagel

text: Nagelin pääteos "The Structure of Science" käytännössä perusti analyyttisen tieteen filosofian. Hän oli ensimmäinen joka ehdotti analyyttisten vastaavuksien (tai ”siltalakien”) asettamista eri tieteiden käyttämien termien välille, mikä poistaisi kaikki ontologiset sitoumukset, paitsi ne, joita kaikkein perustavimmat tieteet vaativat. Tässä teoksessa Nagel esitti kuvauksen teleologisesta selittämisestä syysuhteellisen eli kausaalisen selittämisen muotona..


title: Ernest Nagel

text: "Gödel's proof" selvitti Gödelin epätäydellisyyslausetta niille, jotka eivät tunteneet matemaattista logiikkaa.


title: Ernest Nagel

text: Nagel toimitti julkaisuja "Journal of Philosophy" (1939-1956) ja "Journal of Symbolic Logic" (1940-1946).


title: Alba (Italia)

text: Alba on kaupunki Luoteis-Italian Piemontessa, Pon sivujoen Tanaron varrella. Kaupungin asukasluku on runsaat 31 000.


title: Alba (Italia)

text: Rooman valtakunnan loiston aikana imperiumin ylimystö lepäili Albassa sijaitsevissa huviloissaan.


title: Alba (Italia)

text: Sydänkeskiajalla Albassa oli vallalla kataarien uskonlahko siihen saakka, kunnes paavi julisti kataarit kerettiläisiksi. Myöhäiskeskiaikaa Albassa värittivät lukuisat sodat naapurikaupunki Astia vastaan. Albalaisten turvaksi kaupunkiin rakennettiin yli sata tornia. Nykyään niistä on jäljellä kaksikymmentä.


title: Alba (Italia)

text: Toisen maailmansodan aikana Alba oli natseja vastustavien partisaanien keskuspaikka. Sodan loppuhetkillä Alba julistautui jopa itsenäiseksi. Itsenäisyys kesti kuitenkin vain 23 päivää.


title: Alba (Italia)

text: Alban katedraali ("Duomo") on valmistunut nykyasuunsa 1400-luvun lopulla. Se on rakennettu punatiilestä ja se on tyyliltään sekoitus romaanista ja goottilaista kirkkotyyliä.


title: Alba (Italia)

text: Alban tärkeimmät elinkeinot ovat maataloustuotteiden kauppa sekä metalli- ja elintarviketeollisuus. Muun muassa suklaapähkinälevite Nutella on kotoisin Albasta. Albassa on viinin ja riisin tuotantoa.


title: Alba (Italia)

text: Alba tunnetaan maailman tryffelipääkaupunkina. Sen lähimetsistä löytyy maailman arvokkainta tryffeliä – valkotryffeliä. Syksyisin Albassa järjestetään tryffelimessut, missä valkotryffeleitä myydään jopa 5 000 euron kilohintaan.


title: P-90

text: P-90, lempinimeltään "saippuapala", on Gibsonin valmistama passiivinen yksikelainen mikrofoni, jota on valmistettu vuodesta 1946. Toisin kuin esimerkiksi Fenderin valmistamat yksikelaiset mikrofonit, on P-90 isokokoisempi, ja siksi sitä usein erehdytään luulemaan humbuckeriksi.


title: P-90

text: Gibson toi P-90 -mikrofoninsa markkinoille 1946. Alkujaan sitä käytettiin etumikrofonina muutamissa Gibsonin kitaramalleissa, kuten ES-150, mutta jo muutaman vuoden kuluttua se oli yleisesti käytössä kaikissa Gibsonin sähkökitaroissa, mukaan lukien vuonna 1952 esitelty Les Paul-malli. Gibsonin esiteltyä ensimmäisen humbucker-mikrofonin (PAF) vuonna 1957 ryhtyi se pikkuhiljaa käyttämään sitä kaikissa malleissaan. Tämän jälkeen P-90:tä käytettiin lähinnä halvemmissa kitaroissa, kuten Gibson ES-330, Les Paul Junior ja SG Special, kunnes 1970-luvun alussa muut yksikelaiset mikrofonit, mini-humbuckerit ja koteloimattomat humbuckerit korvasivat P-90:n myös halvemmissa kitaroissa.


title: P-90

text: P-90 -mikrofoneissa on isokokoinen litteä kuparisesta käämilangasta käämitty kela, napapaloina säädettävät teräksiset ruuvit, ja pari käämin alle sijoitettua litteää AlNiCo-tankomagneettia. Säädettävät naparuuvit poimivat ja myös johtavat magneettisuutta kielille. Soundiltaan kyseinen mikrofonimalli sijoittuu rinnakkaiskelaisen Gibson-humbuckerin ja yksikelaisen Fender-mikrofonin välimaastoon.


title: P-90

text: Koska P-90 on tyypiltään myös yksikelainen, 50 Hz hurinaongelma kuuluu mikrofonin ominaisuuksiin. Korkeammasta induktanssista johtuen hurinan on luonnehdittu olevan voimakkaampaa kuin Fenderin yksikelaisissa. Tästä huolimatta se on saanut lukemattomattomien kitaristien suosion. Jäljellä olevaan hurinaongelmaan toivotaan ratkaisua ominaissoundin eli "tonen" siitä kuitenkaan kärsimättä. Tätä varten on P-90:sta on kehitetty myös ns. stack-humbucker -versioita, jotka eivät soundiltaan poikkea alkuperäisestä, mutta siinä olevat kaksi kelaa ehkäisevät humbuckereiden tavoin hurinaa.


title: Louis Rougier

text: Louis Auguste Paul Rougier (1889 – 1982) oli ranskalainen filosofi, joka vaikutti tietoteoriaan, tieteenfilosofiaan, poliittiseen filosofiaan ja kristinuskon historian tutkimukseen. Hänet tunnetaan myös uusliberalismin, Vichyn Ranskan ja "Nouvelle Droiten" ("Uuden Oikeiston") kannattajana.


title: Louis Rougier

text: Filosofiassaan Rougier mm. katsoi, etteivät logiikan järjestelmät ole sen enempää apodiktisia (eli välttämättä tosia ja siten dedusoitavissa) kuin assertorisiakaan (eli ei välttämättä tosia, joiden totuus tulee indusoida empiirisellä tutkimuksella). Sen sijaan hän katsoi loogisten järjestelmien olevan vain sovinnaistapoja, jotka on hyväksytty satunnaisissa olosuhteissa. Tästä seuraa, ettei objektiivisia apriorisia totuuksia ole olemassa ihmismielestä riippumatta. Tämä muistutti läheisesti Wienin piirin loogista positivismia.


title: James Lafferty

text: James Martin Lafferty (s. 25. heinäkuuta 1985 Hemet, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Nathan Scottina televisiosarjassa "Tunteet pelissä". Hän aloitti näyttelemisen seitsemänvuotiaana ja on esiintynyt siitä lähtien monissa televisio-ohjelmissa ja elokuvissa. Lafferty asuu Wilmingtonissa, Pohjois-Carolinassa, jossa "Tunteet pelissä" -sarjaa kuvataan.


title: Clarion

text: Clarion voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Karting

text: Karting eli mikroautoilu on autourheilulaji, jota ajetaan niin harraste- kuin ammattilaistasollakin. Kartingauto on yksinkertainen, yksipaikkainen, putkirunkoinen ja jousittamaton auto, jossa on jäykkä taka-akseli. Suurin osa maailman F1-kuljettajista on aloittanut uransa juuri kartingin parissa.


title: Karting

text: Karting aloitetaan useimmiten 6-7-vuotiaana. Kaikki suomalaiset F1-kuljettajat ovat aloittaneet karting-luokasta.


title: Karting

text: Karting-ajamisen voi aloittaa 6-vuotiaana Cadett-luokassa. Cadett-luokan autossa on 60-kuutioinen moottori ja vapaakytkin.


title: Karting

text: 8-vuotiaana noustaan microon eli Harrastaja 95 -luokkaan, jossa on 95-kuutioinen vapaakytkin moottori, se käynnistyy painamalla akun napista. Cadett ja Harrastaja 95 ovat harrastajaluokkia, joissa kilpaillaan vain alueellisesti ja seurojen sisällä. Micro-luokasta noustaan Raket junior-luokkaan, joka on ensimmäinen kansallinen luokka. Raket juniorissa on sama moottori kuin Harrastajassa, mutta Raketista on poistettu pakoaukon kuristin ja auton ja kuljettajan yhteinen minimipaino on korkeampi. Poiketen Ministä, Raket-luokissa saa säätää kaasutinta ajon aikana kaasuttimen yläruuvilla, jonka avulla säädetään polttoaineen ja ilman sekoitusta. Raket juniorista siirrytään yleiseen kun on suorittanut 5 hyväksyttyä debytantti kilpailua


title: Karting

text: Cadett-luokassa auton ja kuljettajan on painettava yhteensä vähintään 85 kg, Microssa 100 kg ja Raket-luokassa 115 kg ja kaudella 2018 raja on 110 kg.


title: Karting

text: Jos kuljettaja ei Raket-iässään (10–16-vuotiaana) pääse nousemaan yleiseen luokkaan, siirtyy hän keräämään nousupisteitä Yamaha junior -luokkaan, jossa alaikäraja on 13 vuotta. Yamaha junior -luokan jälkeen kuljettaja siirtyy Yamahan yleiseen luokkaan samoilla perusteilla kuin Raket junior -luokasta Raketin yleisluokkaan. Mikäli kuljettaja on saavuttanut yleiseen luokkaan vaadittavat pisteet jo Raket-luokassa, pääsee hän myös Yamahassa suoraan yleiseen luokkaan.


title: Karting

text: Kansainvälisiin luokkiin CIK FIA (OKJ-, OK- ja KZ-luokat) vaaditaan kv-lisenssi, näissä luokissa ajetaan ainoastaan kartingin Suomen, Euroopan ja maailmanmestaruuksista. OKJ Luokkaan pääsee sinä vuonna kun täyttää 12 ja OK Luokkaan pääsee sinä vuonna kun täyttää 14. KZ Luokkaan pääsee sinä vuonna kun täyttää 15.


title: Karting

text: Karting-harrastus kannattaa aloittaa liittymällä paikalliseen autourheiluseuraan, joita on lähes jokaisella paikkakunnalla. Harrastukseen liittyy monta osa-aluetta. Sekä kuljettajalle että huoltajalle/mekaanikolle riittää oppimista moneksi vuodeksi.


title: Karting

text: Yksin aloitettaessa joutuu kantapään kautta tekemään kaikki aloittelijan virheet, vaikka olisikin kokemusta muista moottoriurheilulajeista. Useimpien ensimmäinen auto on käytetty. Suomessa seuratoiminta on poikkeuksellisen aktiivista, ja se on loputon tiedonlähde aloittelevalle mutta myös kokeneelle kuljettajalle ja huoltajalle/mekaanikolle. Seurat tarjoavat myös usein omia karting-autojaan vuokrattavaksi lähinnä kokeilua varten.


title: Karting

text: Sekä ajamisen oppiminen, että karting eli auton huoltamisen ja säätämisen oppiminen ovat molemmat ehtoja kilpailumenestykselle.


title: Karting

text:
Espoon Bembölen FK-rata on Suomen vanhin asvaltoitu ulkokartingrata.
Ulkoradoilla ajettava karting on suurelta osalta myös auton huoltoa ja laittoa. Sisähalleissa ajetaan käytännössä hallin omistajan vuokra-autoilla, jolloin tehtävänä on vain ajaminen. Usein uudet kartingharrastajat saavat ensikosketuksensa lajiin hallikartingista. Ulkoradat ovat yleensä voittoa tavoittelemattomien seurojen ja yhdistysten hallussa. Sisähallikarting on liiketoimintaa ja radat ovat yritysten omistamia.


title: Karting

text: Ulkoradoilla ajavat ja menestyneet kuljettajat jakautuvat kahteen ryhmään: osa ei arvosta sisähallikartingia ja pitää sitä vain liiketoimintana, kun taas toiset osallistuvat aktiivisesti sisähallikilpailuihin ja hakevat talvisin tuntumaa ajamiseen sisähalliradoilta. Niinpä sisähalliratojen harrastajakilpailuissa on usein poikkeuksellisen kova taso, kun jopa kansainvälisen tason kuljettajat ovat samalla viivalla paikallisten harrastajien kanssa.


title: Kosto on suloinen

text: Kosto on suloinen () on Betty Thomasin ohjaama ja Jeff Lowellin käsikirjoittama romanttinen komedia vuodelta 2006. Se kertoo kolmesta lukiolaistytöstä, nimiltään Heather, Beth ja Carrie, jotka kuuluvat eri "klikkeihin". Heather (Ashanti) on flirttaileva cheerleader, Beth (Sophia Bush) luonnonsuojelija-eläinaktivisti ja Carrie (Arielle Kebbel) koulun monitaituri. Heitä kuitenkin yhdistää yksi asia, he kaikki deittailevat tietämättään yhtä aikaa koulun koripallotähteä, John Tuckeria (Jesse Metcalfe). Kun tytöille selviää totuus, kuvaan astuu juuri kaupunkiin muuttanut Kate Spencer (Brittany Snow), joka auttaa heitä pääsemään tasoihin, tuhoamaan John Tuckerin.


title: FIBS

text: FIBS eli Finnish International Baccalaureate Society ry. on vuonna 1994 perustettu Suomen IB-opiskelijoiden etu-, palvelu- ja harrastejärjestö. FIBS on ollut vuodesta 1996 asti Suomen Lukiolaisten Liiton jäsenjärjestö. Järjestön tehtävänä on toimia IB-opiskelijoiden yhteiselimenä, helpottaa IB-opiskelijoiden sijoittumista korkea-asteen opintolaitoksiin sekä järjestää erilaisia tapahtumia Suomen IB-linjoilla opiskeleville. FIBS:n puheenjohtajana vuonna 2019 toimii Matti Kaira.


title: FIBS

text: Tähän asti FIBS on saanut Helsingin yliopiston luopumaan normaalisti pakollisen ruotsinkokeen vaatimisesta IB-ylioppilailta. FIBS:in ansiosta myös IB:n Mathematics Standard Level käsitetään lukion pitkän matematiikan oppimäärää vastaavaksi, entisen pelkän Mathematics Higher Level lisäksi. Esimerkiksi Teknillinen Korkeakoulu sallii IB-ylioppilaiden hakea heidän loppukoetuloksillaan ilman pääsykoepakkoa tiettyjen kriteerien täyttyessä. Joissakin ohjelmissa tällä hakutavalla sisään pääseville on kiintiöt.


title: FIBS

text: FIBS:n ja muiden pyynnöstä IBO on päättänyt painaa todistuksissa skandinaaviset kirjaimet ja muut perusaakkosiin kuulumattomat merkit.


title: FIBS

text: FIBS järjestää erilaisia tapahtumia ja palveluja IB-lukiolaisille. Näistä mainittavimpia ovat perinteinen Theory of Knowledge-seminaariristeily, pre-DP-tapaaminen, CAS-toiminnasta myönnettävät stipendit sekä IB-opiskelijoiden ylioppilaslakeissa käyttämät omat IB-lyyrat. IB-lyyrat on uusittu keväällä 2009 valmistuvia IB-ylioppilaita varten.


title: FIBS

text: FIBS:n hallitus koostuu puheenjohtajasta ja noin kymmenestä hallituksen jäsenestä. Hallituksen jäsenet valitaan äänestyksellä vuosittaisessa syysyleiskokouksessa, jossa muun muassa ääni- ja vaalikelpoisuus on jokaisella FIBS ry:n opiskelijajäsenellä, joka on myös Suomen Lukiolaisten Liiton jäsen. Syysyleiskokous järjestetään loka–marraskuussa. FIBS:n puheenjohtajana vuonna 2019 toimii Matti Kaira.


title: Signum-funktio

text:
Signum-funktio eli "etumerkkifunktio" on matematiikassa erikoisfunktio, joka saa arvoksi vain luvut "-1", "0" tai "1". Muita arvoja se ei saa. Funktion nimi tulee latinan sanasta "signum", joka tarkoittaa merkkiä. Lausekkeissa funktion nimenä käytetään kolmikirjaimista lyhennettä sgn, jolloin lauseke voidaan merkitä esimerkiksi
Funktio onkin määritelty tietokoneiden ohjelmointikieliä varten, jotta laskelmissa voidaan määrittää lausekkeen tuloksen merkki ja käyttää sitä tietoa hyväksi.


title: Signum-funktio

text: Funktion saamat arvot tulevat argumentin merkin mukaan seuraavasti. Jos argumentti on negatiivinen, saa signum arvokseen "-1", jos argumentti on nolla, saa signum arvokseen "0" ja jos argumentti on positiivinen, tulee signumin arvoksi "+1" . Plus-merkki ja miinus-merkki tulkitaan signum-funktiossa luvuiksi "+1" ja "-1" . Tämä voidaan esittää reaaliluvuilla paloittaisena esityksenä


title: Signum-funktio

text: Kun formula_3, se voidaan laskea myös muodossa


title: Signum-funktio

text: missä formula_5 tarkoittaa formula_6:n itseisarvoa. Se voidaan ilmaista myös erään yksiportaisen askelfunktion Heavisiden funktion formula_7 avulla:


title: Signum-funktio

text:
Signum-funktio on pariton funktio, sillä positiiviselle luvulle formula_9 pätee
formula_10
koska formula_11.


title: Signum-funktio

text: Signumin avulla voidaan laskea itseisarvo formula_12. Toisaalta voidaan kirjoittaa myös formula_13.


title: Signum-funktio

text: Reaalilukujen kertolaskun merkkisääntö voidaan ilmaista formula_14. Vastaava pätee osamäärällekin.


title: Signum-funktio

text: Signum voidaan yhdistää itsensä kanssa yhdistetyksi funktioksi, mutta se ei muuta sen arvoa: formula_15.


title: Signum-funktio

text: Signum on jatkuva funktio kaikkialla paitsi origossa, missä vasemmanpuoleinen raja-arvo on formula_16 ja oikeanpuoleinen raja-arvo formula_17.


title: Signum-funktio

text:
Signumin määrittäminen kompleksiluvuille voidaan tehdä eri tavoin. Jos luku formula_18 on kompleksiluku, määritetään sen merkki
missä itseisarvo formula_20, ja muuten formula_21. Sama asia voidaan kirjoittaa myös
missä formula_23. Kun signum reaaliluvulla takoittaa yleensä arvoa "±1", on signum kompleksiluvuilla yleensä lukua, joka sijaitsee kompleksitason origokeskeisellä yksikköympyrällä eli formula_24
Kun kompleksiluku esitetään muodossa formula_25, tulee kaava muotoon
Kaikille kompleksiluvuille formula_27 ja niiden kompleksikonjugaateille formula_28 on voimassa formula_29.


title: Signum-funktio

text: Kompleksilukujen signum-funktiolle on osoitettavissa seuravia ominaisuuksia:


title: Signum-funktio

text: Signum-funktiolla on derivaatta (joka on nolla) kaikkialla muualla paitsi origossa, joka on epäjatkuvuuskohta. Distibuutioteoriassa voidaan kuitenkin kirjoittaa


title: Signum-funktio

text:
missä formula_41 on Diracin deltafunktio.
Signumin yleinen integraali on


title: Aj

text: Aj tarkoittaa seuraavia:


title: Uchidachi

text: Uchidachi () on suoraan käännettynä "lyövä miekka". Uchidachi on miekkaparikataa harjoiteltaessa, opettajan roolissa toimiva kenjutsun tai kendon harjoittelija. Uchidachi on "opettajapuoli" ja toimii parikatassa yleensä aina ensin ja "shidachi" eli "oppilaspuolen" tehtävä on reagoida oiken uchidachin eli opettajan hyökkäyksiin ja uhkiin. Japanilaisessa budolajeissa parikata harjoittelu on oleellista. Tämä on selvä ero verrattuna yksittäisen harjoittelijan kataharjoitukseen. Kiinalaisperäisessä kataharjoittelussa yksin tehtävä kata on vallitseva ja sillä kehitetään harjoittelijan nopeutta ja kehon hallintaa. Budon parikataharjoittelussa pääasia on etäisyyden ("ma-ai") ja ajoituksen hallinnassa. Budolajien miekkaparikatassa on ennalta määrätty että shidachi aina lopulta voittaa hyökkäävän uchidachin.


title: Ax

text: Ax tarkoittaa seuraavia:


title: Ax

text: Ax on seuraavien henkilöiden nimi: