title: Looming

text: Sodan aikana vuosina 1941–1944 Looming-lehteä ei julkaistu. Neuvostomiehityksen aikana Looming oli kommunistisen puolueen sekä sensuurin tiukan valvonnan alla, sotaa edeltävät numerot vuosilta 1923–1944 oli teljetty tutkimuslaitosten sekä museoitten suljettuihin osastoihin ja niitä lukeakseen tarvittiin erillinen lupa, jota käyttivät pääasiallisesti kirjallisuustutkijat. Lehti oli jopa niin kovassa puristuksessa, että sen merkkipäiviä ei virallisesti vietetty, niistä pikemminkin vaiettiin. Suunnanmuutoksen saavutti päätoimittaja Kalle Kurg vuonna 1983, kun hän poliittisena keinona tavoitteli kansainvälistä huomiota ja pyysi suomalaisia kulttuuritekijöitä osallistumaan merkkipäivän ohjelmaan. Merkkipävän yhteydessä onnistuttiin jopa julkaisemaan Loomingin bibliografia, jota kommunistipuolue piti ei-toivottuna, vaikka bibliografia ehtikin lukijan käsiin vasta vuonna 1987.


title: Looming

text: Neuvostoaikana lehden alituiseksi ongelmaksi koitui kommunistipuolueen valvonnan sekä sensuurin ohittaminen. Vuonna 1981 Looming julkaisi Taideakatemian ylioppilaan Andrus Rõukin runon, jossa rivien ensimmäiset kirjaimet muodostivat sanan sinimustavalkoinen (sinimustvalge). Lehden päätoimittajaa Kalle Kurgia rankaistiin puolueen korkeimalla tasolla ja ylioppilas poistettiin vuosiksi korkeakoulusta. Kuri, jonka pauloissa Neuvostoliiton kulttuuriihmisiä pidettiin jatkuvasti Josif Stalinin jälkeenkin läpi niisanottujen liennytyskausien ja stagnaatio-ajan, ei lieventynyt ennen vuotta 1988, vaikka puolueen silmälläpito sekä sensuuri perestroikan aikana modernisoitui ja löysi itselleen uusia valvonta- sekä painostusmuotoja. Keväällä ja kesällä 1987, kun Looming julkaisi materiaaleja, jotka sisälsivät tähän saakka kiellettyinä pidettyjä kysymyksenasetteluja ja niitten huipentumana ensimmäisen kokonaisena kyyditysteemalle omistetun romaanin, painostus lehdelle meni äärimmäisuuksiin. Se oli aika, jolloin NKP:n Keskuskomitea aloitti kampanjan Baltian "nationalisteja sekä separatisteja" vastaan. Paikallisen korkeimman puoluejohdon käskystä pysäytettiin välillä jopa painokoneetkin, joilla lehteä painettiin ja päätoimittaja menetti paikkansa.” 3.12.1987 kirjoitti NKP-n äänenkannattaja Pravda, että aikakauslehdissä Vikerkaar sekä Looming vietetään “neuvostovastaista bakkanaalia”.Vuoden 1988 alusta valvonta kuitenkin menetti voimansa, heikentyi astettain vuoden sisällä ja lakkautettiin vuonna 1989, kunnes sensuurivirka (Glavlit) vuonna 1990 lakkautettiin Virossa kokonaan.


title: Looming

text: Looming on osoittanut paljon huomiota suomalaiselle kirjallisuudelle. Muun muassa Friedebert Tuglas asuikin välillä Suomessa ennen Toista maailmansotaa. Tunnettu fennofiili on myös virolainen kirjailija (runoilija, prosaisti), kriitikko ja kääntäjä Kalle Kurg. Lehdessä on ilmestynyt tai kirjoituksissa käsitelty mm. Juhani Ahon, Tuomas Anhavan, Jan Blomstedtin, Pentti Haanpään, Paavo Haavikon, Maria Jotunin, Arvid Järnefeltin, Aino Kaasisen, Aino Kallaksen, Ilmari Kiannon, Railu Kilpin, Väinö Kirstinän, Aleksis Kiven, Leena Krohnin, Kai Laitisen, Hannu-Pekka Lappalaisen, Joel Lehtosen, Eino Leinon, Väinö Linnan, Elias Lönnrotin, Eeva-Liisa Mannerin, Veijo Meren, Hannu Mäkelän, Kai Niemisen, Eeva Niinivaaran, Lassi Nummin, Erno Paasilinnan, Olavi Paavolaisen, Irja Ranen, Paavo Rintalan, Pentti Saarikoskin, Pentti Saaritsan, Anja Salokanteleen, Juhani Salokanteleen, Frans Eemil Sillanpään, Elvi Sinervon, Väinö Tannerin, Sirkka Turkan, Arvo Turtiaisen, Antti Tuurin, Mika Waltarin, Anja Vammelvuon, Hella Wuolijoen, Armas Äikiän, Claes Anderssonin, Bo Carpelanin, Elmer Diktoniuksen, Jörn Donnerin, Lars Huldénin, Aili Nordgrenin, Hagar Olssonin, Johannes Salmisen, Solveig von Schoultzin, Lars Sundin, Jutta Zilliacuksen, Caj Westerbergin jt. tuotantoa.


title: Yhdystie 2955

text: Yhdystie 2955 on Hollolan Kukonkoivusta Vesalan kautta Soramäkeen kulkeva yhdystie. Ennen Kukonkoivun ja Soramäen välisen moottoriliikennetien valmistumista tie oli osa valtatietä 12.


title: Yhdystie 2955

text: Tiestä risteää pohjoiseen yhdystie 3161, jonka katunimi on Kirkkotie. Se vie Hälvälän kautta Hollolan kirkonkylälle. Tien lähtöpisteessä on suuri uusi rivitalo- ja pientaloalue. Tie kulkee Hälvälän ampumaradan pohjoispuolelta Hollolan lentokentän eteläpuolelta. Tieltä risteää Kiikunlähteentie Kiikunlähteelle.


title: Viitaila

text: Viitaila on Asikkalan kylä, joka sijaitsee Hollolan Laitialan ja Manskiven pohjoispuolella. Epävirallisesti Viitailan seudulla saatetaan joskus tarkoittaa laajempaa kokonaisuutta, mihin luetaan Viitailan kylän lisäksi myös Paakkola, Lumiala, Reivilä ja Selkämaa.


title: Viitaila

text: Viitailan alue on maaseutua Asikkalan kunnan lounais-osassa Päijät-Hämeessä. Lähialueita ovat Vääksy, Lammi, Hämeenkoski, Hollola ja Padasjoki. Lähimmät kaupungit ovat Lahti (40 km) ja Hämeenlinna (55 km).


title: Viitaila

text: Salpausselän reunamuodostuman ansiosta maasto on monipuolista ja vaihtelevaa. Vankat metsät reunustavat kauniita viljelys- ja laidunmaita. Seudulla on useita järviä, joista merkittävin on Vesijärvi. Harjujen välissä on melko pienialaisia peltoja. Niitä ympäröi kivikkoiset laidunmaat. Viitailan kulttuuriympäristö on monipuolista ja vaihtelevaa. Maisemassa on arvokkaita rakennuksia perinneympäristöineen ja runsaat lehtokasvillisuus alueet.


title: Viitaila

text: Salapausselän harjun korkeimpia kohtia on myös Viitailassa, Likokallio 182,6 metriä sekä Pähkinävuori 165 metriä. Reivilän kylässä erityisesti maisemasta erottuvat Linnonmäki jopa 40 metriä ympäröivää peltoaluetta korkeampana harjuna, Pauni-Muurahaismäki-Puruvuori osana Salpausselkien harjujaksoa, Pähkinävuori arvokkaine pähkinäpensaineen oivana näköalapaikkana, Viitailan arvokkaat laitumet ja Reivilän monimuotoinen lammaslaidun kallioketoineen ja hakamaineen. Keijumäki (Keinumäki) oli aikanaan kokoontumispaikka jossa odelleen on nähtävissä vanhat "käräjä"kivet, Puruvuorella tanssittiin piirileikkiä ja Laulukallio toimi laulupaikkana aina 1940-luvulle saakka.


title: Viitaila

text: Paakkolan perinnemaisema on luonnonpiirteiltään tyypillistä kivistä peltomaisemaa, missä kiviä on kerätty röyhkiöiksi peltojen keskelle. Kallioisten tulikalliolla poltettiin vapputulia 1960-luvulle saakka. Kuusimäki on ollut piirileikkipaikka ja kokkopaikkoineen ennen sotia. Hartolanmäki oli piirileikkipaikka 1930-luvulla ja Kukkaronmäki on vanha näköalapaikka.


title: Viitaila

text: Viitailan ja Paakkolan rajalla aivan Likokallion (182,6 metriä) kainalossa Perttolantien varressa sijaitsevat myös Likolammet, Likoset joita on kolme kappaletta. Perinnetiedon mukaan Likosissa liotettiin pellavaa, lampien käyttöoikeus oli jaettu eri talojen kesken ja alue oli ns. yhteistä maata.


title: Viitaila

text:
Viitailan (1539 "Witarla" tai "Vitarla") kylä on ollut jo keskiajalla melkoisen suuri.
Reivilässä sijaitsee muinaislinna ja Kuoppamäessä uhrikivi. Nämä viittaavat jopa keskiaikaa varhaisempaan esihistorialliseen asutusperinteeseen. Viitaila sijaitsee keskiaikaisten reittien risteyksessä. Vanha vaellustie kulki Lammilta Vesijärvelle. Tämä Ylinen Viipurintie haarautui nykyisille sijoilleen Hollolan ja Kärkölän kautta aina rannikolle saakka. Yliseltä Viipurintieltä johti toinen keskiaikainen yleinen tie Asikkalan kautta Savoon, tie erkani Lammilta muuttuen Suureksi Savontieksi. Suuri Savontie oli yhdysside Hämeen linnan ja Olavinlinnan välillä. Ylinen Viipurintie sekä Suuri Savontie kulkivat halki vanhojen kulttuurimaisemien ja olivat Kuninkaantien ohella Hämeen merkittävimpiä keskiajalta peräisin olevia yleisiä teitä.


title: Viitaila

text: Viitailan alueen metsien läpi on kulkenut ns. Evon metsärata. Evon metsärata oli Lammilla ja Asikkalassa sijainnut puutavaran kuljetukseen käytetty kapearaiteinen metsärautatie joka oli käytössä 1908–1914. Radan pituus sivuhaaroineen oli 23 kilometriä ja se kulki 17 kilometrin matkan Evon valtionmetsistä Vesijärven rannalla sijainneelle Kailaniemen laiturille.


title: Viitaila

text: Rakennetussa ympäristössä on vanhoja aina 1800-luvulta peräisin olevia arvokkaita rakennuksia joista osa on tyhjiltään, mutta pääosin vielä ehjiä ulkorakennuksineen. Uudempi rakennuskanta, joka on tällä hetkelläkin käytössä, on 1900-luvun alkupuolelta aina näihin päiviin rakennettua. Suurin osa näistä rakennuksista on rakennusperinteiltään merkittäviä ja useat ulkoisesti alkuperäisessä asussaan. Vanhimmat sukutilat ovat peräisin 1600-luvun alkupuolelta.


title: Viitaila

text:
Keskiaikaisperäisten teiden risteyksessä sijaitsevassa Viitailassa oli vuoden 1539 maakirjan mukaan 32 taloa. Kun taasen Suomen asutus 1560-luvulla kyläluettelon mukaan (s. 139) Hollolan kihlakuntaan kuuluneessa Asikkalan Viitailan (Witarlan) kylässä on ollut peräti 26 verotilaa. Vanhin kylätontti olisi perimätiedon mukaan sijainnut Sairakkalaan ja Kailaniemeen johtavien teiden välissä Rouvalan tilan eteläpuolella kohoavalla matalalla mäellä. Alue on ollut asutusta peruskarttojen mukaan vielä 1960-luvulla, mutta nykyisin alue on autioitunut. Alueella on näkyvissä useita talonpohjia ja kellarikuoppia, joista osa edustanee modernia asutusvaihetta.
Kuninkaan kartaston perusteella kylätontti on jatkunut 1700-luvun lopulla Rouvalan tilalta etelään päin aina Puruvuorelle saakka. Asutus on keskittynyt tien varteen, jossa on nykyisin pääosin peltoa. Pienempi astuskeskittymä on sijainnut pohjoisempana tienristeyksen kohdalla. Tästä osa on nykyisin peltona.


title: Viitaila

text: Viitailan koillispuolella sijaitsevan Reivilän kulttuurimaisemalle on ominaista harvakseltaan sijaitsevat tilakeskukset. Ne sijoittuvat Reivilän halki kulkevan kylätien varrelle. Tiloista Ala- ja Ylä-Vetikko muodostavat tiiviihkön rakennusryhmän. Siikaniemen päärakennus on 1920-luvulta. Reivilän varhaisen asutushistoriaan viittaa siellä sijaitseva muinaislinna ja Kuoppamäen uhrikivi.


title: Viitaila

text: Vaihtelevassa maisemassa sijaitsevat peltojen ympäröimät tilakeskukset sijoittuvat nauhamaisesti teiden varsille. Rakennuskannaltaan vanhimpiin lukeutuvat Lammintien varrella sijaitsevat 1800-luvulla rakennetut Uuden Rälssin ja Anttilan talojen päärakennukset. Viitailan seurojentalo on vuodelta 1923 ja koulu valmistui 1936. Seurojentalon ulkoasu on 1950-luvulta. Viitailan koulu on yksityisomistuksessa.


title: Viitaila

text: Viitailan seurojentalo on aktiivisessa ja elinvoimaisessa käytössä ja siellä järjestetään erilaisia tilaisuuksia.


title: Viitaila

text: Viitaila käsitti keskiajalla kaksi ryhmäkylää. Toisen ryhmäkylän paikkeilla sijaitsevien Kartanon ja Rouvalan tilakeskukset sijaitsevan maisemallisesti näkyvällä paikalla pelloilta kohoavan kumpareen laella. Kartanon päärakennus on 1800-luvulta ja Rouvalan vuodelta 1912. Niiden pohjoispuolella oleva Konkosen talo sijaitsee pienemmän ryhmäkylän paikkeilla, lähes kiinni maantiessä. Päärakennus on vuodelta 1903. Kartanolta etelään sijoittuvat nauhamaisesti tien varrelle Söyringin kauppa (1910-l), Liekkolan tilakeskus ja viljelymaiseman päätteeksi Iso-Heikkilän tila. Liekkolan tilan mansardikattoinen päärakennus (1925) ja navetta sijoittuvat maisemaan maamerkin tavoin. Iso-Heikkilän kookas, mansardikattoinen päärakennus on vuodelta 1915.


title: Viitaila

text: Asikkalan kunta on kaavoittanut Viitailaan ja on hankkinut Paakkolan kylästä maata nimeten sen Kalliorinne-nimiseksi asuinalueeksi.


title: Viitaila

text: Viitailasta kotoisin oleva Keijo Virtanen kirjoittaa kirjassaan Katovuotta tapahtumista jotka sijoittuvat Viitailaan 1960 - 1970 luvulle.


title: Olli Ainola

text: Olli Ainola (23. kesäkuuta 1958 Orimattila – 27. tammikuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja Yleisradion televisiouutisten taloustoimituksen päällikkö. Ennen Yleisradiota Ainola toimi Uudessa Suomessa, Suomen Kuvalehdessä, Iltalehdessä, Kauppalehti Pressossa ja Helsingin Sanomissa.


title: Olli Ainola

text: Ainola tuli tunnetuksi MOT-ohjelmasta, missä hän selvitti muun muassa Pentti Tiusasen toimimista Stasin ilmiantajana. Vuonna 1997 Ainola kyseenalaisti MOT:ssa ksylitolin tehokkuuden, paljasti Neuvostoliiton ja USA:n hävittäjien ilmataistelun Suomessa vuonna 1954 ja totesi, että Suomen raadolliseen suhtautumiseen Kiinan ihmisoikeusloukkauksiin vaikuttavat kaupalliset intressit. Seuraavana vuonna MOT:ssa paljastettiin, että työeläkerahastojen tuotot ovat alemmat kuin Ruotsissa, koska yhtiöt toimivat myös poliittisin perustein. Ainolan mukaan monet kansanedustajat asuivat edullisesti vakuutusyhtiöiden omistamissa asunnoissa.


title: Olli Ainola

text: Televisiouutisten taloustoimittajana Ainola antoi eduskuntavaalien 2007 alla etujärjestöjen laskettaviksi taloudellisen kasvun mahdollistaman valtiontalouden liikkumavaran, josta tuli yksi vaalikampanjan aikaisen keskustelun pääteemoista.


title: Olli Ainola

text: Ainolan avopuoliso ja myöhemmin aviopuoliso oli kokoomuksen entinen kansanedustaja Marja Tiura. Suhde vaikutti Ainolan asemaan Ylen uutistoimituksessa, kun Tiuran kevään 2007 eduskuntavaalikampanjaansa Kehittyvien maakuntien Suomelta saama vaalirahoitustuki nousi julkisuuteen. Syyskuussa 2009 Ainola siirtyi syrjään Ylen uutisten politiikan toimituksen päällikön tehtävistä Tiuran lentolippukohun myötä. Ainola erosi Yleisradion palveluksesta 6. huhtikuuta 2010 Tiuraan liittyvän kohun laajetessa. Nelosen uutiset kertoi lokakuussa 2010, että Ainola oli ollut keväällä 2010 aktiivisesti yhteydessä kokoomustahoon, jotta puolue tukisi hänen vaikeuksiin joutunutta puolisoaan vaaliraha- ja loikkauskohussa. Asia johti myöhemmin Ainolan omaan eroilmoitukseen Yleisradiosta.


title: Olli Ainola

text: Yle-kohun jälkeen, vuonna 2011, Ainola siirtyi Talouselämä-lehteen toimittajaksi ja myöhemmin toimituspäälliköksi. Viimeksi Ainola toimi Iltalehden erikoistoimittajana.


title: Suomen viestintäministeri

text: Viestintäministeri on Suomen valtioneuvostoon kuuluva ministeri, joka toimii liikenne- ja viestintäministeriössä ja vastaa ministeriön viestintäpolitiikan osaston ja turvallisuusyksikön toimialaan kuuluvista asioista. Viestintäpolitiikan osaston toimialaan kuuluvat muun muassa asiat, jotka koskevat viestintämarkkinoita, televisio- ja radiotoimintaa, radiohallintoa, tietoturvallisuutta ja yksityisyyden suojaa viestinnässä, lehdistön tukemista valtion varoin, postitoimintaa ja ministeriön tehtäviä yleisessä tietoyhteiskuntapolitiikassa.


title: Suomen viestintäministeri

text: Muista liikenne- ja viestintäministeriön toimialaan kuuluvista asioista vastaa liikenneministeri.


title: Suomen viestintäministeri

text:
Viestintäasiat ovat kuuluneet perinteisesti "liikenne- ja viestintäministerin" (1.9.2000 saakka nimeltään vain "liikenneministeri") toimialaan. Poikkeuksen tästä tekee vuodet 1990–1991, jolloin viestintäasiat olivat kulttuuriministeri Anna-Liisa Kasurisen vastuulla. Liikenneministerinä toimi tuolloin Ilkka Kanerva. Viestintäasiat erotettiin omalle ministerilleen Vanhasen II hallituksessa, jossa niitä hoitamaan nimitettiin Suvi Lindén (Kok.), joka jatkoi myös Kiviniemen hallituksessa. Kataisen hallituksessa viestintäministerin ja asuntoministerin tehtävät yhdistettiin, ja uutta salkkua hoitamaan nimitettiin Krista Kiuru (SDP). Vasemmistoliiton vetäydyttyä hallituksesta SDP joutui järjestämään ministerien tehtävät uudestaan ja opetus- ja viestintäministerien tehtävät yhdistettiin Kiurulle.
Nykyinen viestintäministeri on liikenne -ja viestintäministeri Anne Berner.


title: Suomen elinkeinoministeri

text: Suomen elinkeinoministeri on valtioneuvoston jäsen, joka jakaa työministerin kanssa työ- ja elinkeinoministeriön toimialaan kuuluvien asioiden käsittelyn. Elinkeinoministeri johtaa valtion elinkeino-, innovaatio-, alue- sekä energia- ja ilmastopolitiikkaa.


title: Suomen elinkeinoministeri

text: Sipilän hallituksen elinkeinoministeri on Mika Lintilä. Hänen vastuullaan on työ- ja elinkeinoministeriön alueosastolle, energiaosastolle sekä elinkeino- ja innovaatio-osastolle kuuluvien asioiden käsittely. Lisäksi hän vastaa ministeriön yleisjohdosta.


title: Ernst Thälmann

text: Ernst Thälmann (16. huhtikuuta 1886 Hampuri – 18. elokuuta 1944 Buchenwald) oli saksalainen poliitikko ja Saksan kommunistisen puolueen puheenjohtaja (1925–1932).


title: Ernst Thälmann

text: Thälmann toimi valtiopäiväedustajana 1924–1932 ja oli ehdolla Saksan presidentiksi 1925 ja 1932. Kansallissosialistien valtaannousun jälkeen 1933 Gestapo pidätti hänet. Thälmann oli vangittuna, kunnes hänet Adolf Hitlerin henkilökohtaisesta käskystä teloitettiin Buchenwaldin keskitysleirillä 1944.


title: Ernst Thälmann

text: Ernst Thälmannin elämästä tehtiin 1954–1955 itäsaksalainen kaksiosainen elokuva, jonka pääosaa esitti Günther Simon.


title: Charles Hard Townes

text: Charles Hard Townes (28. heinäkuuta 1915 Greenville, Etelä-Carolina – 27. tammikuuta 2015) oli yhdysvaltalainen fyysikko. Hän sai vuonna 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon. Townes tunnetaan erityisesti työstään maserin parissa, josta hän myöhemmin sai myös patentin itselleen. Hän sai alemman korkeakoulututkintonsa Furman University -nimisestä liberal arts collegesta ja tuli filosofian tohtoriksi California Institute of Technologysta.


title: Charles Hard Townes

text: Townes alkoi työskennellä maserin parissa liityttyään Columbian yliopistoon vuonna 1953.


title: Gomes

text: Gomes on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Heurelho Gomes

text: Heurelho da Silva Gomes (s. 15. helmikuuta 1981, João Pinheiro, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelaa tällä hetkellä Englannissa Watfordissa.


title: Heurelho Gomes

text: Kesällä 2008 Gomes siirtyi Englannin Valioliigan Tottenham Hotspuriin. Hän teki Valioliiga-debyyttinsä 16. elokuuta 2008 Tottenhamin vierasottelussa Middlesbroughia vastaan. Hän pelasi kausilla 2008–2011 yhteensä 95 valioliigaottelua. Seuraavien kolmen kauden aikana hän ei pelannut yhtään valioliigaottelua. Kevätkauden 2013 hän oli lainalla saksalaisessa TSG Hoffenheimissa, jossa pelasi yhdeksän bundesliigaottelua.


title: Heurelho Gomes

text: Gomes siirtyi Englannin mestaruussarjassa pelanneeseen Watfordiin kesällä 2014. Hän pelasi tulokaskaudellaan 44 sarjaottelua seuran noustessa valioliigaan.


title: Heurelho Gomes

text: Gomes on pelannut myös Brasilian maajoukkueessa. Hän kuului Brasilian Confederations Cupin voittaneeseen joukkueeseen vuonna 2005. Gomes oli mukana myös Brasilian joukkueessa vuoden 2009 Confederations Cupissa, Etelä-Afrikassa. Hän kuului Brasilian joukkueeseen MM-kilpailuissa 2010, muttei päässyt pelaamaan. Viimeksi hänet on valittu Brasilian maajoukkueeseen helmikuussa 2011.


title: Tervakosken tehdasrata

text: Tervakosken Tehdasrata oli Tervakosken tehtaiden sisäistä liikennettä hoitanut 600 mm:n raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen tehdasrata, joka lopetti toimintansa 1970-luvun alussa. Radan pituus oli noin 5 kilometriä ja kulki tehtaan eteläpuolella sijaitsevalle Piilonsuolle josta nostettiin turvetta tehtaan polttoaineeksi.


title: Tervakosken tehdasrata

text: Radasta on äärimmäisen vähän tietoa. Sen molemmat veturit ovat säilyneet: Lahnuksen Rautatiellä kakkosveturina ollut, nykyisin Kovjoen Museorautatielle siirretty ruotsalaisperäinen puukaasuttimellinen Berg-moottoriveturi (1655/1942, 0-4-0bm) ja Tervakosken Puuhamaan 600 mm huvipuistoradan pitkäaikainen varaveturi, Deutz 23509/1938, 0-4-0dm. Mikään radan kalustosta ei kelvannut venäläisille sotakorvauksina. Deutz-veturi ei ole ajokunnossa vaan se on sijoitettu huvipuiston alueelle kiskotuksen pätkälle nähtävyydeksi ja kiipeilytelineeksi.


title: Tervakosken tehdasrata

text: Radan vaihteet ja kiskotus olivat pitkään Lahnuksen Rautatiellä, nykyisin osa on RSJ:llä.


title: Nokian tehdasrata

text: Nokian teollisuusrata oli vuosina 1894–1972 Nokia Oy:n sellutehtaan rahtiliikennettä hoitanut raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteinen rautatie Nokian kaupungissa, jolta oli myös Nokian rautatieaseman varastolle johtanut raide.


title: Nokian tehdasrata

text:
Radalla toimi yhteensä kahdeksan höyryveturia ja neljä dieselveturia. Vetureista on tallessa kolme: höyryveturi numero 4, Hanomag, on Kovjoen Museorautatiellä kunnostettavana ja kaksi Schöma-dieselveturia Jokioisten Museorautatiellä.
Saksalaisen Hanomag-yhtiön (Hannoversche Maschinenbau Ag) valmistama 0-4-0-tyyppinen höyryveturi numero 8423/1920 oli alun perin toimitettu Turun voima Oy:lle Turkuun vuonna 1920. Veturi saapui vuonna 1924 Nokialle, jossa se oli käytössä vuoteen 1968. Vielä samana vuonna se siirtyi Tampereen teknilliselle museolle, joka myöhemmin kunnostutti veturin Kovjoen museorautatiellä.


title: Nokian tehdasrata

text: Saksalaisen Schöma-yhtiön (Christoph Schöttler Maschienenfabrik G.m.b.H) vuonna 1969 valmistama CFL 60-DC -dieselveturi numero 3151/1969 saapui Helsingin länsisatamasta autokuljetuksena Nokian tehdasradalle. Tämä Suomen uusin kapearaideveturi toimitettiin Nokian tehtaalle valmistajan kirjanpidon mukaan 29. huhtikuuta 1969. Veturi oli 0-4-0-tyyppinen ja painoi noin 8000 kg. 4-sylinterinen Deutz-yhtiön valmistama moottori tuotti 72 hevosvoimaa, ja tehtaan ilmoittama huippunopeus oli vaatimaton 15 km/h.


title: Nokian tehdasrata

text:
Radalla oli käytössä myös saksalaisen Schöma-yhtiön vuonna 1965 valmistama CFL 60-DC -dieselveturi numero 2876/1965.
Molemmat Schöma-dieselveturit myytiin radan lakkauttamisen yhteydessä vuonna 1972 Wilhelm Schaumann Oy:n tehdasradalle Pietarsaareen, jossa ne vetivät puutavaraa sellutehtaan sisäisellä varastoalueella vuoteen 1976 asti. Veturit kulkeutuivat 1978 Minkiölle, josta Jokioisten museorautatie lähetti ne VR:n Vaasan konepajalle korjaukseen. Vuonna 1969 valmistetusta veturista korjattiin käyttökuntoinen museoveturi, johon saatiin varaosia vuonna 1965 valmistuneesta veturista. Samalla veturi muutettiin 750 mm:n raideleveydelle. Kunnostetun veturin luovutus ja koeajo tehtiin 11. joulukuuta 1985 Vaasassa ja se saapui Jokioisten museorautatien käyttöön 16. toukokuuta 1986. Se on ollut siellä hyvin toimivana vaihtotyö- ja työjunakäytössä nykypäivään saakka. Vuonna 1965 valmistunut veturi on yksityisesti varastoituna Minkiön aseman lähistöllä Kiipun kylässä sijaitsevan maatilan pihalla ja siitä on nykyään jäljellä vielä runko, konesuoja ja hytti sekä varaosia.


title: Nokian tehdasrata

text: Radalla oli käytössä neliakselisia propsivaunuja. Yksi avomallisista tavaravaunuista säilyi varastoituna aina vuoteen 1980, jolloin se myytiin Lahnuksen rautatielle, jonka radalla se on käytössä avoimeksi matkustajavaunuksi muutettuna.


title: Nokian tehdasrata

text: Radan kaikki vetokalusto oli sodan päättyessä jo niin iäkästä, ettei se kelvannut sotakorvauksiksi, mutta sodan jälkeen höyryliikenne jatkui vielä parin vuosikymmenen ajan. Alun perin varsin mittavasta radasta purettiin vuonna 1961 Nokian rautatieaseman varastolle johtanut raide ja vuonna 1969 oli jäljellä enää noin puoli kilometriä. Loppuaikana radalla oli käytössä enää kaksi dieselveturia, joilla kuljetettiin puutavaraa kuorimolta hakkurille sekä hiomon ilmaradalle. Radan toiminta päättyi lopullisesti vasta vuonna 1972, jolloin sen viimeiset osat korvattiin hihnakuljettimella.


title: Josua Järvinen

text: Josua Järvinen (aik. Yli-Lauttajärvi, 4. helmikuuta 1871 Orivesi – 28. helmikuuta 1948 Pori) oli kansakoulunopettaja, tarkastaja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Järvinen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1910. Hänet valittiin kansanedustajaksi Mikkelin läänin vaalipiiristä.


title: Josua Järvinen

text: Kansakoulunopettajaksi Järvinen valmistui Jyväskylän seminaarista 1895. Opettajana hän työskenteli Kullaalla 1895–1896, Karijoella 1896–1899, Laukaassa 1900–1905 ja Joroisissa 1905–1908. Kansanedustajan toimen jälkeen hän opetti Helsingin kaupungissa 1913–1914.


title: Josua Järvinen

text: Työn ohessa Järvinen jatkoi opintoja. Ylioppilaaksi hän pääsi 1901 ja filosofian kandidaatiksi 1913. Työura jatkui Porissa Porin piirin kansakoulujen tarkastajana 1915–1937. Maisteriksi hän valmistui 1920.


title: Oskar Kaipio

text: Oskar Wiljam (O.W.) Kaipio (8. toukokuuta 1874 Laukaa – 3. toukokuuta 1918 Uusikirkko) oli kansakoulunopettaja, maanviljelijä ja kansanedustaja. Kaipio toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1908–1909. Hänet valittiin kansanedustajaksi Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä.


title: Oskar Kaipio

text: Kansakoulunopettajaksi Kaipio valmistui Jyväskylän seminaarista 1903 ja avioitui Emma Loviisa Tuomien kanssa. Opettajana hän työskenteli Hankasalmella ja Saarijärvellä 1903–1907 sekä Kuolemajärvellä 1907–1918.


title: Oskar Kaipio

text: Kuolemajärvellä Kaipio oli aktiivinen: opettajan toimen ohessa hän oli puhuja, maanviljelijä, Kuolemajärven paloapuyhdistyksen toimitusjohtaja 1911–1918 ja Kuolemajärven Inkilän osuuskassan hoitaja 1910–1918. Kunnallispolitiikkaankin hän osallistui kunnallislautakunnan jäsenenä.


title: Oskar Kaipio

text: Kaipio vangittiin vuonna 1918 Suomen sisällissodan yhteydessä poliittisista syistä ja hänet teloitettiin toukokuussa 1918. Sotasurmat-tietokannassa teloituksen syyksi on merkitty kapinallisuus ja kuolinpaikaksi Terijoki.


title: Aineeton pääoma

text: Aineeton pääoma viittaa sellaisiin yrityksille ja muille organisaatioille tärkeisiin resursseihin tai voimavaroihin, joita ei pääosin huomioida tilinpäätöksessä varallisuutena. Aineellisen varallisuuden (mm. koneet, laitteet ja toimitilat) lisäksi yrityksellä on myös monia muita tärkeitä resursseja, jotka ovat luonteeltaan aineettomia.


title: Aineeton pääoma

text: Aineeton pääoma luokitellaan usein kolmeen pääryhmään (monia muitakin luokituksia on olemassa).


title: Aineeton pääoma

text: Käsitteenä aineeton pääoma on vasta muokkaantumassa. Suomen kielessä sen vastineina käytetään joskus myös termejä tietopääoma tai älyllinen pääoma. Myös englannin kielessä käsitteistö on kirjavaa: termejä intellectual capital, intangible assets ja knowledge assets käytetään vaihtelevasti kuvaamaan samoja asioita.


title: Aineeton pääoma

text: Aineettoman pääoman merkitys yrityksissä on osaltaan seurausta palvelutalouden kehittymisestä, mutta sitä löytyy kaikilla toimialoilla organisaatiosta riippumatta. Aineettoman pääoman merkitystä on tutkittu ja on todettu, että jopa 50-90% yrityksen tulosta on seurausta aineettoman pääoman vaikutuksista. Tietointensiivisellä alalla, jossa toiminta perustuu nimenomaan aineettomiin asioihin, kuten tietoon ja osaamiseen, aineeton pääoma kattaa pääosan koko organisaation resursseista.


title: Aineeton pääoma

text: Aineettoman pääoman johtaminen tarkoittaa toimintaa, jolla pyritään ohjaamaan ja kehittämään organisaation aineettomia resursseja ja niiden hyödyntämistä.. Se on tietämyksenhallinnan (knowledge management) lähikäsite.


title: Aineeton pääoma

text: Aineettoman pääoman johtamiseen on kehitetty useita toimintaa helpottavia malleja. Osa malleista on tuttuja taloustieteistä, esimerkiksi tasapainotetut suorituskykymittaristot (Balanced Scorecard), jotka sopivat erityisesti organisaation sisäiseen raportointiin ja vaativat käyttäjältään laajaa tuntemusta laskentatoimesta sekä organisaation prosessien syy-seuraus-suhteista.


title: Aineeton pääoma

text: Selkeästi aineettoman pääoman teoriakentän omia johtamismenetelmiä ovat mm. Calculated Intangible Value, VAIC, Meritum, Intangible Assets Monitor, Navigator ja Knowledge Audit Cycle.


title: Aineeton pääoma

text: Knowledge Audit Cycle on iteratiivinen malli aineettoman pääoman johtamiseen. Malli on sykli ja tarkoituksena on antaa runko aineettoman pääoman johtamistoimille. Mallia tulee tapauskohtaisesti soveltaa vallitsevien toimintaolosuhteiden mukaisesti. Malli sisältää neljä eri vaihetta:


title: Aineeton pääoma

text: Immateriaalioikeuksien sekä aineettoman pääoman eri luokkien välistä yhteyttä ja tämän yhteyden vaikutusta yrityksen suorituskykyyn on myös tutkittu . Immateriaalioikeuksien on havaittu vaikuttavan aineettoman pääoman eri luokkiin (inhimmillinen, suhteellinen, rakenteellinen) ja tätä kautta yrityksen suorituskykyyn. Tässä mallissa aineettoman pääoman eri luokat toimivat immateriaalioikeuksien sekä yrityksen suorituskyvyn välillä. Sen sijaan osassa alan tutkimuksia on tulkittu, että aineettoman pääoman luokilla olisi vaikutusta immateriaalioikeuksiin ja tätä kautta taas aineettoman pääoman vaikutukset kantautuisivat myös yrityksen suorituskykyyn. Tässä tulkintamallissa immateriaalioikeudet sijaitsevat aineettoman pääoman sekä yrityksen suorituskyvyn välillä. Yrityksen kannattaa laaja-alaisesti pohtia siis myös mahdollisia vaihtoehtoja immateriaalioikeuksiensa johtamistapoihin sekä näiden eri vaikutuksia suorituskykyyn.


title: Aineeton pääoma

text: Aineettoman pääoman raportoinnilla yritys pyrkii viestimään yhteistyökumppaneille ja sijoittajille suorituskyvyn kannalta tärkeistä resursseista ja niiden kyvykkyydestä. Markkinoilla korkeamman arvostuksen saavat yleensä yritykset, jotka pystyvät osoittamaan menestymisen mahdollisuudet pitkällä aikavälillä luotettavasti. Aineettomaa pääomaa ei vielä raportoida yrityksissä yleisesti vaikka sen merkitys yritysten menestymiselle onkin tiedossa. Tällä hetkellä raportointi on kapea-alaista ja näkyy vain vähän tilinpäätöstiedoissa. Aineettoman pääoman raportointiin ei ole tiettyä normitettua tapaa ja tämän takia se on ollut keskeinen tutkimuksen osa-alue viime vuosina. Raportointimallin puuttuminen aiheuttaa ongelman vertailtaessa yritysten aineetonta pääomaa. Tämä vähentää sijoittajien kiinnostusta aineettoman pääoman raportteja kohtaan.


title: Kotiliesi

text: Kotiliesi on Otavamedian julkaisema 27 kertaa vuodessa ilmestyvä suomalainen naistenlehti.


title: Kotiliesi

text: Lehden sisältö käsittelee aiheita ruoka, koti, juhlat, perhe-elämä ja arki, ihmissuhteet, kulttuuri, sisustus,terveys, pukeutuminen, käsityöt sekä tarinoita ja haastatteluja ihmisten elämästä. Lisäksi lehdessä julkaistaan kolumneja ja tietoa ajankohtaisista asioista ja puheenaiheista.


title: Kotiliesi

text: Lehden päätoimittaja maaliskuusta 2015 lähtien on Saija Hakoniemi, joka vastaa myös muista Otavamedian kodinlehdistä.


title: Kotiliesi

text: "Kotilieden" ensimmäinen lehti ilmestyi vuonna 1922. Lehti sai suuren suosion heti alusta alkaen, ja se sai vahvan kytkennän kotitalouksiin ja perheisiin sekä mahdollisuuden vaikuttaa yhteiskuntaan. Vuonna 1925 Kotiliedellä oli 79 000 vakituista tilaajaa, joihin kuului kolme vaikutusvaltaista naiskansanedustajaa. "Kotilieden" tarkoituksena oli opettaa naisia terveellisen ruoan valmistamisessa, asumisessa, kodinhoidossa, lastenkasvatuksessa ja sairauksien hoidossa.


title: Kotiliesi

text: Kotiliesi.fi -sivustolla lehti on saatavana ja luettavissa digilehtenä, joka toimii älypuhelimella, tabletilla ja tietokoneen nettiselaimella.Kotilieden Kummikerho on vuonna 1938 perustettu avustusyhdistys, joka auttaa aineellisiin ja henkisiin vaikeuksiin joutuneita Suomessa asuvia perheitä ja yksityishenkilöitä. Apu annetaan kuntien, yhdistysten tai muiden yhteisöjen kautta. Kummikerhon perusti Ida Salomaa.


title: Kotiliesi

text: Esimerkiksi jouluna 1972 Kummikerho lahjoitti "Kotilieden" lukijoilta keräämillään varoilla 450 patjaa ja vuodevaatteita Pohjois-Pohjanmaan kuntien köyhille perheille kampanjatunnuksella "Oma vuode jokaiselle".


title: Kotiliesi

text: Viime vuosina Kotilieden Kummikerho on tukenut muun muassa virkistyslomia omaishoitajille ja sairaiden lasten äideille sekä Pelastakaa Lapset ry:n Eväitä elämälle -ohjelmalle, jossa hankitaan oppikirjoja ja oppimateriaaleja vähävaraisten perheiden lukio- tai ammattiopintoihin.


title: Kotiliesi

text: Kummikerhon pitkäaikainen toiminnanjohtaja oli Salme Parviainen (1926–2015).


title: Taavetti Kalliokorpi

text: Taavetti Jeremias (Daavid Jeremias, D.J.) Kalliokorpi (aik. Noppa, Järvinen, 25. heinäkuuta 1869 Hämeenkyrö – 5. huhtikuuta 1949 Tampere) oli maanviljelijä, lehtimyyjä ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Kalliokorpi toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1908. Hänet valittiin kansanedustajaksi Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä.


title: Taavetti Kalliokorpi

text: Torppareiden Taavetti Jeremias Nikodemus Nopan ja Anna Lovisa Taavetintyttären poika Taavetti työskenteli Hämeenkyrössä torpparina ja puuseppänä kunnes 1902 sai hankittua oman tilan Viljakkalasta. Sittemmin hän muutti Tampereelle, jossa hän toimi kirjallisuuden ja lehtien myyjänä kuolemaansa saakka.


title: Taavetti Kalliokorpi

text: Kalliokorpi meni 1920 naimisiin Laina Vilhelmiina Järvisen kanssa.


title: Lentoratas

text: Lentoratas on Lentotekniikan killan jäsenlehti.


title: Lentoratas

text: Lentoratas alkoi ilmestyä jäsentiedotteena killan perustamisen, joka tapahtui vuonna 1966, jälkeen. 2000-luvulla lehti on ilmestynyt neljä kertaa vuodessa. Tilaajia on alle tuhat.


title: Lentoratas

text: Lehti sisältää lentotekniikan historia-artikkeleita, ilmailun uutisia, Ilmavoimien Teknillinen Koulun uutisia, tapahtumakuvauksia ja lentoteknisiä kuvauksia.


title: Mimmi Kanervo

text: Vilhelmina (Mimmi) Kanervo (aik. Grönlund, 26. toukokuuta 1870 Urjala – 1. huhtikuuta 1922 Helsinki) oli luennoitsija ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Kanervo toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä.


title: Mimmi Kanervo

text: Torppareiden Johan Henrik Trogenin ja Maria Andersintyttären tytär Vilhelmina työskenteli palvelijana maaseudulla ja Turussa vuoteen 1903. Tällöin hän siirtyi työväenliikkeen palvelukseen toimien muun muassa Suomen talous- ja ravintolatyöntekijäin liiton sihteerinä. Kanervo osallistui aktiivisesti vuoden 1905 suurlakkokomitean toimintaan.


title: Mimmi Kanervo

text: Vuonna 1918 Kanervo vangittiin poliittisista syistä. Vankeuden jälkeen hän työskenteli Sosialidemokraattisen naisliiton luennoitsijana kuolemaansa saakka.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Suomen maataloustukijärjestelmä on osa Euroopan unionin yhteistä maatalouspolitiikkaa (Common Agricultural Policy), jonka yhtenä periaatteena on pyrkiä asetettuihin tavoitteisiin yhteisin keinoin. Maataloustuen tarkoituksena Suomessa, kuten muissakin maissa, on mahdollistaa maanviljelyn jatkuvuus olosuhteissa, missä vaihtelevien maailmanmarkkinahintojen takia tarvitaan vakaa maatalouden rahoitus investointeja varten sekä elintarvikkeiden saatavuuden turvaaminen. Suomessa on pitkän aikaa pyritty ylläpitämään 2 000 000 peltohehtaaria kansallisen omavaraisuuden turvaamiseksi, mutta tilakoko on kasvanut ja aktiivimaanviljelijöiden sekä kotieläintalouden harjoittajien lukumäärä on vähentynyt.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Liittyessään EU.hun Suomi sopi kansallisesta tukijärjestelmästä, joka ottaa huomioon Suomen erityisolosuhteet. Maatalouden tuilla pyritään turvaamaan kotimaisten elintarvikkeiden saatavuus sekä kohtuulliset kuluttajahinnat. Kullakin maatalouden tukimuodolla on oma tavoite ja tarkoitus. Suomi on jaettu tukialueisiin tukien porrastamisen vuoksi etelästä pohjoiseen.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Suomessa maataloutta harjoitetaan erilaisissa olosuhteissa verrattuna moniin muihin EU-maihin. Tuotantokustannukset nousevat muun muassa pohjoisen sijainnin ja pienen tilakoon vuoksi varsin korkeiksi eikä markkinoilta saatavat maataloustuotteiden myyntitulot kata kaikkia tuotantokustannuksia. Maataloustukijärjestelmä koostuu suorista tulotuista, investointituista sekä maaseudun kehittämisvaroista. Maatalouden viljelijätuet muodostuvat EU:n yhteisen maatalouspolitiikan mukaisista tukimuodoista sekä kansallisesta tukijärjestelmästä. Tulotuilla pyritään turvaamaan tuotannon kannattavuus ja jatkuvuus. Tulotukia maksetaan hehtaaria, eläintä/eläinyksikköä tai tuotettua määrää kohden. Kustannusperusteisilla tuilla tuetaan muun muassa investointeja sekä korvataan vahinkoja. Keskeisimmät EU-tuet ovat EU:n kokonaan rahoittamat tulotuet (tilatuki) sekä EU:n osittain rahoittamat ympäristötuki ja luonnonhaittakorvaus (LFA). Kansallinen tukijärjestelmä koostuu Etelä-Suomen kansallisesta tuesta ja pohjoisesta tuesta, jotka jaetaan tukialueiden perusteella.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Vuoden 2006 alusta tuli voimaan Suomessa Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen myötä tilatukijärjestelmä. Uudistuksen myötä suuri osa CAP-tuista irrotettiin tuotantosidonnaisuudesta ja siirrettiin tilatukijärjestelmään. Tavoitteena tilatukijärjestelmässä on vähentää tulotukien tuotantoa ohjaavaa vaikutusta. Tukioikeuksia ei voida myöntää jatkossa kuin rajoitetuin perustein. Maataloustukien uudistus ei koske maatalouden ympäristötukea, kansallisia tukia tai luonnonhaittakorvausta.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Uudistukseen sisältiy myös asioita, jotka koskevat muitakin kuin varsinaisia viljelijöitä. Henkilölle, jolla on hallinnassaan peltoa tai pysyvää laidunta, voidaan myöntää niiden perusteella tilatuen tukioikeudet. Tuen saaminen edellyttää täydentävien ehtojen noudattamista.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Tilatukijärjestelmästä luovuttiin vuonna 2014. Sen tilalle tuli perustukijärjestelmä. Muutokset eivät olleet suuria.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Tukioikeus on tilatuen perusyksikkö ( €/ ha), se määräytyy viljelijän ilmoittamien vuonna 2006 tukihaun perusteella tukikelpoisten hehtaarien mukaan. Tukioikeus oikeuttaa noin 1 hehtaarin tilatukeen. Viljelijän tuli vuonna 2006 hakea myös tukioikeuksien vahvistamista. Tukioikeuksia on kolmea lajia: kesannointi-, erityis- ja perustukioikeus.Tukioikeudet haetaan yleensä päätukihaun yhteydessä viimeistään aina 30.4. mennessä. Tukioikeuksia voi hakea viljelijä, jolla on tukioikeuksia vastaava tukikelpoinen peltoala.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text:
Koko maan tasolla pidettävää varantoa, johon sitä perustettaessa on leikattu 0,8 % koko tilatuen määrästä ja josta myönnetään tukioikeuksia tietyissä tapauksia, tietyin perustein. Haetaan yleisesti päätukihaun yhteydessä eli 30.4. 2007. Viljelijän on käytettävä siitä saatuja tukioikeuksia viiden vuoden ajan tai ne siirtyvät takaisin kansalliseen varantoon. Varannosta saatuja tukioikeuksia ei voi viiden ensimmäisen vuoden aikana tilalta toiselle, jollei kysymyksessä ole perintö, ennakkoperintö, jakautuminen ja sulautuminen.
Tilatukioikeuksia ei myönnetä, jos hakija on keinotekoisesti luonut itselleen edellytykset tukioikeuksien saamiseen.
Myöntämisperusteita joudutaan rajaamaan, jos kansallisesta varannosta haetaan tukioikeuksia enemmän kuin niitä voidaan myöntää.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Kansallisesta varannosta voi hakea tilatukioikeuksia :


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Eräät puutarhakasvit ja muu peruna kuin tärkkelysperuna voivat saada tilatukea vain ns. tarralapullisia tukioikeuksia vastaavalta alalta, mutta tukioikeuden tarralappu ei kuitenkaan velvoita viljelemään edellä mainittuja kasveja, vaan tarralappuoikeutta voidaan käyttää myös muilla tukikelpoisilla viljelyskasvien viljelysaloilla tai hoidetulla viljelemättömällä alalla.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: LFA (Less Favoured Areas) tarkoittaa tukea epäsuotuisille maanviljelysalueille EU:ssa. Esimerkiksi suomalaiset viljelijät saavat tukea pohjoisista ilmasto-oloista aiheutuvan lyhyemmän kasvukauden vuoksi, jolloin satotasotkin jäävät pienemmiksi.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text:
Luonnonhaittakorvausta maksetaan peltohehtaaria kohden koko Suomessa. Tuen tavoitteena on varmistaa maan jatkuva maatalouskäyttö vaikuttaen siten elinkelpoisten maaseutuyhteisöjen säilymiseen, ylläpitää maaseutua sekä säilyttää ja edistää kestäviä viljelyjärjestelmiä, joissa otetaan huomioon erityisesti ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset.
LFA-tuen maksuehtona ovat täydentävien ehtojen noudattaminen. Suomella on varsinaisen LFA-tuen lisäksi oikeus maksaa ns. LFA:n kansallista lisäosaa, jolla pyritään yhä edelleen kompensoimaan tavallista heikompia viljelyolosuhteita.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: LFA:ta on kutsuttu alkuaikoina puhekielessä "vuoristotueksi", koska tukea on Euroopan unionin vuoristoisissa maissa käytetty vuoristoisuuden seurauksista johtuvien luonnonhaittojen korvaamiseen.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Maatalouden ympäristötuki on puoliksi EU:n ja kunkin jäsenmaan rahoittama tukimuoto ja sitä saavat kaikki ympäristötukeen sitoutuneet EU:n maanviljelijät, jotka noudattavat EU:n asettamia täydentäviä ehtoja. Tuen maksamisella kannustetaan maatalousympäristön tilan säilyttämiseen ja parantamiseen. Lisäksi tavoitteena on humuksen määrän lisääminen maaperässä ja maan tuotantokyvyn säilyttäminen. Erityishuomion kohteena on pinta- ja pohjavesiin sekä ilmaan kohdistuvan kuormituksen vähentäminen.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text:
Ympäristötuki vaihtelee jonkin verran maakohtaisesti esimerkiksi viljelijöille tarjolla olevien toimenpiteiden suhteen. Viljelijä ansaitsee tukensa siis erilaisia ympäristön tilaa parantavia toimenpiteitä toteuttamalla. Toimenpiteet jaetaan kahteen ryhmään: perustoimenpiteisiin ja lisätoimenpiteisiin. Kaikille pakollisia perustoimenpiteitä ovat viljelyn ympäristönsuojelun suunnittelu ja seuranta, kasvipeitteinen kesanto, peltokasvien tarkennettu lannoitus ja kasvinsuojelu, suojakaistat ja pientareet sekä luonnon monimuotoisuuden ja maiseman ylläpito. Lisätoimenpiteitä viljelijä pystyy valitsemaan vaihtelevan määrän (1–4 kpl) tukialueesta ja tilan tuotantosuunnasta riippuen. Valittavia lisätoimenpiteitä ovat mm. peltojen kasvukunnon parantaminen, vähennetty lannoitus sekä eläinten hyvinvoinnin edistäminen. Esimerkiksi vähennettyyn lannoitukseen kannustetaan maksamalla viljelijälle 10€ per hehtaari vuodessa.
Maatalouden ympäristötukeen sitoudutaan vähintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Erityistukisopimukset voivat olla jopa kymmenvuotisia viljelijän ja valtion kesken tehtäviä sopimuksia, joissa viljelijä sitoutuu tekemään sopimuksessa määrätyllä alueella sovitut toimenpiteet tai kasvattamaan tiettyjen alkuperäisrotujen eläimiä rodun lisäämiseksi. Erityistukisopimuksissa maksettava tuki määräytyy toimenpiteistä aiheutuvien tulonmenetysten ja kustannusten perusteella, joiden summaan on lisätty kannustin.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text:
Pitkäaikaista pohjoista tukea maksetaan Keski- ja Pohjois-Suomessa (C-tukialueet) liittymissopimuksen 142 artiklan perusteella. Pohjoista tukea voidaan maksaa kotieläintaloudelle, peltoviljelylle, kasvihuonetuotannolle sekä puutarhatuotteiden ja metsämarjojen ja -sienten varastoinnille. Kotieläintalouden tukea maksetaan maidon tuotantomäärän, emolehmien, sonnien, uuhien, kuttujen, sikojen, kanojen, lihasiipikarjan ja hevosten eläinyksikkömäärän sekä teurashiehojen ja C3- ja C4-alueen teurassonnien lukumäärän perusteella. Poroista maksetaan eläinkohtaista tukea. Peltoviljelylle tukea maksetaan kasvikohtaisena pohjoisena hehtaaritukena alueilla C1-C2p, yleisenä hehtaaritukena alueilla C2-C4 sekä nuorten viljelijöiden hehtaaritukena koko pohjoisen tuen alueella. Pohjoisimmassa Suomessa voidaan maksaa myös maidon ja lihan kuljetusavustusta.
EU:n yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmiä täydentävät kansalliset tuet. Vuonna 2006 kansallisen tukijärjestelmän keskeiset osat ovat Etelä-Suomen kansallinen tuki, pohjoinen tuki sekä ympäristötuen ja luonnonhaittakorvauksen kansalliset lisäosat. Lisäksi maksetaan eräitä muita kansallisia tukia, kuten perunantuotannon kansallista tukea. Vuoden 2006 tuotannolle kansallista tukea arvioidaan maksettavan yhteensä 611,7 miljoonaa euroa, joka jakautuu eri tukimuotojen kesken seuraavasti:
Etelä-Suomen kansallinen tuki
Etelä-Suomen kansallista tukea maksetaan tukialueilla A ja B kotieläintaloudelle, kasvihuonetuotannolle ja puutarhatuotteiden varastoinnille. Kotieläintalouden tukea maksetaan maidon tuotantomäärän, emolehmien, sonnien, uuhien, kuttujen, sikojen, kanojen, lihasiipikarjan ja hevosten eläinyksikkömäärän sekä teurashiehojen lukumäärän perusteella. Eräät kotieläintalouden tuet maksetaan saaristoalueilla korotettuina.
Tuki perustuu liittymissopimuksen 141 artiklaan. Tuen muodosta ja tukitasoista on sovittu vuoden 2007 loppuun saakka. Vuoden 2007 aikana Suomi käy neuvottelut komission kanssa tuen jatkosta vuodesta 2008 alkaen.
Vuonna 2003 käytyjen Etelä-Suomen kansallista tukea koskeneiden neuvottelujen yhteydessä sovittiin siitä, että Etelä-Suomen tukialueiden A ja B kasvintuotantoa tuetaan ympäristötuen kansallisella lisäosalla. Lisäosaa voidaan maksaa ohjelmakauden 2000–2006 mukaista osarahoitteista maatalouden ympäristötukea saaville tiloille. Tuki on kasvikohtaisesti eriytetty ja sen kokonaismäärä on enintään 55 miljoonaa euroa vuodessa. Tukea ei voida maksaa vuonna 2007 alkavalla ohjelmakaudella tehdyille maatalouden ympäristötukea koskeville sitoumuksille.
Vuonna 2003 käytyjen Etelä-Suomen kansallista tukea koskeneiden neuvottelujen yhteydessä sovittiin myös siitä, että Suomi käyttää täysimääräisesti hyödyksi mahdollisuuden maksaa luonnonhaittakorvausta koko maan maksimikeskiarvoon 250 e/ha saakka. Luonnonhaittakorvauksen kansallinen lisäosa otettiin käyttöön koko maassa vuonna 2005. Lisäosa on alueellisesti porrastettu siten, että perusosa on A-, B- ja C1-alueilla enintään 20 e/ha ja C2-C4 -alueella enintään 25 e/ha. Kotieläintiloille maksettava korotus on koko maassa enintään 80 e/ha. Luonnonhaittakorvauksen enimmäiskeskiarvoa koskevan rajoitteen vuoksi lisäosaa ei ole voitu maksaa aivan täysimääräisesti. Vuonna 2006 lisäosaa maksetaan 94,7 % hehtaarikohtaisen tuen enimmäismäärästä.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Muita kansallisia tukia ovat muun muassa perunantuotannon ja sokerijuurikkaan kansalliset tuet, nurmi- ja viljakasvien siementuotannon kansallinen tuki ja maatalousyrittäjien opintoraha. Lisäksi on erilliset alueelliset kansalliset tuet Etelä-Suomen (Artikla 141) ja Keski- ja Pohjois-Suomen (Artikla 142).


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Maataloustukia voivat hakea ne luonnolliset tai oikeushenkilöt taikka edellä mainittujen yhteenliittymät, jotka täyttävät tietyt ikää, maatilaa sekä hallinnassa olevaa peltoalaa koskevat vaatimukset. Tukia haetaan kunkin vuoden virallisilla hakulomakkeilla tai vastaavilla atk-tulosteilla, joita on saatavissa kuntien maaseutuelinkeinoviranomaisilta, työvoima- ja elinkeinokeskusten maaseutuosastoilta sekä maa- ja metsätalousministeriön internetsivuilta. Hakulomakkeet on toimitettava liitteineen huhtikuun viimeiseen arkipäivään mennessä sen kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle, jonka toimialueella tila sijaitsee. Hakemuksen toimittaminen myöhästyneenä on mahdollista enintään 25 päivää hakuajan päättymisestä, jonka jälkeen toimitetut hakemukset hylätään. Hakemuksen toimittaminen myöhästyneenä alentaa aina tukia, enimmillään 17 %. Kansallisten tukihakemusten liitteiden toimittaminen on mahdollista myöhemminkin erikseen ilmoitettuihin määräaikoihin mennessä. Vastuu tukihakemuksen ja sen liitteiden jättämisestä määräajassa on yksin hakijalla.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Tukihakemus on tehtävä vaikka tiedot eivät muutu edellisestä vuodesta. Myös ympäristötukea ja luonnonhaittakorvausta on haettava joka vuosi vaikka ympäristötuki- ja luonnonhaittakorvaussitoumukset olisi tehty aiemmin. Kaikki haettavat tuet on rastitettava tukihakemuslomakkeelle. Tukihakemuksen jokainen sivu on allekirjoitettava ja mikäli tukihakemus koostuu erillisistä sivuista, on jokaiselle sivulle merkittävä lisäksi hakijan tilatunnus sekä päivämäärä.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Vuoden 2007 päätukihaussa (tukihaku, joka päättyy huhtikuun lopussa) on mahdollista hakea seuraavia peltoalaperusteisia tukia:


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Tukihakemukseen on mahdollista tehdä viljelyaloja koskevia muutoksia 15. kesäkuuta saakka erillisellä kylvöalailmoituksella (lomake 117). 15. kesäkuuta jälkeen toimitettuja ilmoituksia ei enää hyväksytä vaan tällöin tuet käsitellään hakuajan päättyessä ilmoitettujen tietojen mukaisesti. Kylvöalailmoituksella on mahdollista tehdä vain kylvöaloja koskevia muutoksia, joita ovat esimerkiksi eri viljalajien kylvöalojen muutokset tai pellon jättäminen kesannolle. Uusia tukimuotoja ei ilmoituksella ole mahdollista hakea, sillä kaikki mahdolliset tuet on haettava tukihakemuslomakkeella, joka on palautettava kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle huhtikuun loppuun mennessä.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Hakuajan jälkeen tukihakemuksesta voidaan korjata vain ilmeisiä virheitä. Tällaisia ilmeisiä virheitä ovat esimerkiksi hakemuksen sisäiset ristiriidat, väärin ilmoitetut tilatunnukset tai tilinumerot. Virheiden korjaaminen edellyttää muun muassa että virheestä ilmoitetaan kirjallisesti kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle välittömästi sen jälkeen kun virhe on havaittu ja ettei hakijalle ole ilmoitettu tilalla suoritettavasta valvonnasta ennen virheestä ilmoittamista. Lisäksi edellytetään että tukihakemus on täytetty huolellisesti. Hakija voi kuitenkin välttää hakemuksessa olevista muistakin kuin ilmeisistä virheistä johtuvat seuraamukset ilmoittamalla niistä kirjallisesti kuntaan. Ilmoituksella ei kuitenkaan ole merkitystä mikäli hakijalle on ilmoitettu paikan päällä tehtävästä valvonnasta tai jos viranomainen on ottanut hakijaan yhteyttä siitä sääntöjenvastaisuudesta, josta hakija on aikonut ilmoittaa. Oma-aloitteisella virheilmoituksella voi kuitenkin vain välttää hakemuksen virheellisyydestä aiheutuvat seuraamukset (tukien alennus), eikä ilmoituksella näin ollen siis voi muuttaa tai korjata hakemusta. Kokonaan kansallisesti rahoitettujen tukien osalta virheiden korjausmahdollisuudet ovat laajemmat kuin sellaisten tukien kohdalla, joita EU rahoittaa osittain tai kokonaan. Kansallisten tukien muutokset eivät saa kuitenkaan vaikuttaa EU:n rahoittamiin tukiin.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Tukihakemus on mahdollista peruuttaa joko kokonaan tai osittain hakijan niin halutessa. Tämäkin edellyttää kuitenkin tiettyjen ehtojen täyttämistä. Peruminen on esimerkiksi tehtävä aina kirjallisesti kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle, eikä sitä voi tehdä enää sen jälkeen kun hakijalle on ilmoitettu tilaan kohdistuvasta valvonnasta.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Lisätietoja tukien hakemisesta löytyy muun muassa maa- ja metsätalousministeriön internetsivuilta sekä kunkin vuoden hakuoppaasta.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Viljelijöiden oikeusturvan ja tasapuolisuuden vuoksi maataloustukia valvotaan. Valvontavelvoite on jokaisella EU:n jäsenvaltiolla. Vuosittain valvotaan tukia hakeneista tiloista vähintään 5 %. Valvonnoissa havaituista puutteista voi seurata sanktioita eli tukien vähennyksiä. Sanktioprosentin määrä riippuu peltoalaperusteisissa tuissa valvonnoissa havaituissa pinta-alavirheistä ja eläintuissa sanktioprosenttiin, joka lasketaan tapauskohtaisesti. Palkkioeläimen sanktioprosentti lasketaan seuraavasti:


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text:
(Virheelliset palkkioeläimet kalenterivuodelta/Tukikelpoisiksi (virheettömiksi) todetut palkkioeläimet)x 100
Tarkastuksesta saa ilmoittaa tilalle etukäteen, kuitenkin aikaisintaan 48 tuntia ennen tarkastusajankohtaa. Viljelijä voi valtuuttaa toisen henkilön asiamiehekseen tai avustajakseen. Tarkastus voidaan kuitenkin tehdä ilman viljelijän tai hänen edustajansa läsnäoloa. Tarkastusta varten on esitettävä kaikki tarvittavat asiakirjat. Tilavalvonnasta tehdään pöytäkirja. Viljelijä saa tiedotteen valvontamenetelmistä ja seuraamuksista. Viljelijä voi valittaa valvontapäätöksestä.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Peltoalaperusteisia tukia valvotaan tilakäynneillä sekä ristiintarkastuksilla. Hakemuksien tietoja verrataan eri rekisterien tietoihin. Jos lohkoille on ilmoitettu suurempi pinta-ala, kuin minä se on digitoitu, tarkastetaan ala paikan päällä tai kuulemismenettelyllä.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Tilakäynneillä tarkastuskohteina ovat peltojen pinta-alat, viljeltävät kasvit ja viljelytapa, sadonkorjuu, lohkojen tukikelpoisuus ja ympäristötuen täyttyminen. Lisäksi voidaan tehdä erillisiä käyntejä, joilla tarkastetaan vain tukiehtoja. Lisäksi eläintukien kohdalla tehdään ristiintarkastuksia. Ristiintarkastuksella saadaan lista tukikelvottomista eläimistä. Nämä tarkastusajolistat lähetetään alueellisten TE-keskusten maaseutuosastoille tarkastettaviksi ja jatkotoimenpiteitä varten.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Nautapalkkioita hakeneista tiloista tarkastetaan tilakäynnein vähintään 5 %. Uuhipalkkioita hakeneista tai alkuperäisrotujen kasvatussopimustiloista tarkastetaan 10 %. Otos poimitaan satunnaisotannalla ja riskianalyysillä, tai TE-keskus voi valita tiloja. Jos jollakin alueella ilmenee huomattavia epäsäännönmukaisuuksia, valvontamääriä lisätään.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Nautapalkkioita hakeneilla tiloilla tarkastetaan kaikki 12 kk ennen tarkastusta haetut nautapalkkiot. Emolehmätiloilla tarkastetaan vain tilalla olevat palkkioeläimet. Mikäli tuottajan päivittämässä tilan nautaeläinrekisterissä on virheitä, ne voidaan vielä ensimmäisellä tarkastuskerralla hyväksyä. Puutteiden tulee kuitenkin olla korjattuna seuraavan 24 kuukauden aikana tehtävän tarkastuksen yhteydessä.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Tarkastuksen kohteena ovat nautakarjalla korvamerkinnät, rekisteröinti, eläinluettelon ajankohtaisuus, palkkiovaatimusten täyttyminen sekä lampailla korvamerkinnät, luettelointi sekä tilallapitoaika.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Kansallista nautatukea hakeneista tiloista valvotaan vähintään 5 % tilakäyntien avulla, jotka pyritään tekemään eläinpalkkiovalvontojen yhteydessä. Sioista, siipikarjasta, hevosista ja kutuista haetuista tuista tehdään oma otanta. Tiloista tarkastetaan 10 %. Nuorten siitossikojen tukia hakeneista tarkastetaan vähintään 30 %.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Viljelijän on järjestettävä riittävästi apuvoimia, jotta tarkastus voidaan suorittaa sujuvasti. Viljelijän tai hänen edustajansa on oltava pyydettäessä läsnä tarkastuksessa.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Sika-, lammas- ja vuohitiloilla tarkastetaan tilan rekisteröityminen, pitopaikkojen rekisteröinti, sikojen merkitseminen, siirtojen merkitseminen, eläinmäärät ja eläinluettelo. Tarkastukset voivat olla myös hallinnollisia tai ristiintarkastuksia.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Jos tilavalvonnassa huomataan eläinsuojelulain säädösten vastaista eläintenpitoa tai kohtelua, havainnoista ilmoitetaan kunnan eläinlääkärille, terveystarkastajalle tai poliisille. Epäily, joka on saatettu syyttäjän harkittavaksi eläinsuojelurikoksesta tai -rikkomuksesta, johtaa eläinpalkkioiden maksatuksen keskeyttämiseen.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Tiloista valvotaan 1 % vuosittain. Täydentävät ehdot liittyvät hyvään maatalouteen ja ympäristöön, kansanterveyteen, eläinten sekä kasvien terveyteen liittyviin hoitovaatimuksiin, eläinten hyvinvointiin liittyviin hoitovaatimuksiin. Valvonta suoritetaan tarkastuskäynnein tiloilla tai hallinnoliisesti TE-keskuksissa. Kuitenkin tilakäynnit pyritään tekemään muiden tukien valvontakäyntien yhteydessä.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: EU:n kokonaan rahoittamien tukien maksatus voidaan aloittaa aikaisintaan 1. joulukuuta.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Hallintoviranomaisen on julkaistava vuodesta 2008 alkaen vuosittain luettelo tuensaajista, joille myönnetään tukea maaseudun kehittämisohjelmasta ohjelmakaudella 2007–2013. Viljelijätukien osalta tämä koskee luonnonhaittakorvausta, ympäristötukea ja ympäristötuen erityistukia.


title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Maatalousministeriö antaa luvan tukien maksatuksille. Kuntien maaseutuviranomaiset hoitavat maksatuksen.


title: The Glove

text: The Glove on englantilainen rockia soittava superyhtye, joka oli The Curen Robert Smithin ja Siouxsie and the Bansheesin Steven Severinin sivuprojekti. He äänittivät yhden albumin, Blue Sunshine (1983), jolta julkaistiin kaksi singleä.


title: The Glove

text: Yhtyeen solistina toimi entinen tanssija, Jeanette Landray. Robert Smith laulaa kahdella albumin kappaleella, "Mr. Alphabet Says" ja "Perfect Murder".


title: The Glove

text: "Blue Sunshine" uudelleenjulkaistiin vuonna 2006, tupla-cd:nä, jolta löytyy ennen julkaisemattomien biisien lisäksi Smithin laulamat demoversiot kaikista levyn kappaleista.


title: Juhannuspommi

text: Juhannuspommi on nimitys, jolla tarkoitetaan Suomen Kuvalehdessä juhannuksena 1979 ilmestynyttä silloisen eduskunnan puhemies Johannes Virolaisen haastattelua ja siitä seurannutta kohua suomettumisesta.


title: Juhannuspommi

text: Juhannuspommin taustalla oli keskustelu niin sanotusta suomettumisesta, josta oli kirjoitettu ahkerasti länsieurooppalaisessa lehdistössä 1960-luvulta alkaen. Presidentti Urho Kekkonen vieraili keväällä 1979 Länsi-Saksassa, jossa ajattelu suomettumisesta oli vahvinta. Vierailunsa aikana Kekkonen sai aikaan sen, että monet saksalaiset sanomalehdet lakkasivat käyttämästä suomettumis-termiä. Myös johtavat länsisaksalaiset poliitikot, muun muassa liittokansleri Helmut Schmidt, ulkoministeri Hans-Dietrich Genscher ja kristillisdemokraattisen puolueen (CDU) puheenjohtaja Helmut Kohl, tuomitsivat sen käytön.


title: Juhannuspommi

text: Vierailunsa jälkeen Kekkonen nimitti Mauno Koiviston johtaman uuden hallituksen, jonka ulkopuolelle kokoomus jätettiin. Juuri eduskunnan puhemieheksi valittu keskustapuolueen Johannes Virolainen selvitti hallituksen muodostamista ja kokoonpanoa Suomen Kuvalehden toimittajalle Matti Vehviläiselle antamassaan haastattelussa. Haastattelussa Virolainen pohti, miksi vaalivoittaja kokoomus ei vieläkään tullut hallitukseen ja kertoi syynä olevan ”yleiset syyt, jotka jokainen käsittää, kun ottaa huomioon Suomen aseman”. Kun haastattelija tivasi, tarkoittiko Virolainen tällä kokemuksiaan syksyn 1958 yöpakkaskriisistä, Virolainen ei suostunut juurikaan selventämään lausuntoaan. Tämän tulkittiin kuitenkin olevan viittaus pelkoon idänsuhteiden vaarantumisesta, jos kokoomus olisi päässyt hallitukseen.


title: Juhannuspommi

text: Virolaisen haastattelun tulkittiin pilanneen puolueettomuuspolitiikan uskottavuuden. Länsi-Saksassa haastattelu tulkittiin uudeksi oireeksi suomettumisesta. Esimerkiksi "Frankfurter Allgemeine Zeitung" otsikoi Virolaisen haastattelua koskeneen uutisensa: ”Jälleen yöpakkasia Suomessa”. Lehden kirjoituksesta raportoi presidentti Urho Kekkoselle tuoreeltaan silloinen Bonnin-suurlähettiläs Arvo Rytkönen.


title: Juhannuspommi

text: Presidentti Kekkonen raivostui asiasta ja sanoi Virolaisen antaneen ”väärän kuvan Suomen ulkopolitiikasta ja kansainvälisestä asemasta” sekä tehneen tyhjiksi hänen saavutuksensa suomettumiskeskustelun lopettamiseksi. Kekkonen katsoi Virolaisen aiheuttaneen Suomen maineelle ”vahinkoa, jonka laajuutta ja merkitystä on tässä vaiheessa vielä vaikea arvioida” eikä Virolaisen lausunnolla hänen mielestään ollut mitään tekemistä todellisuuden kanssa. Virolainen puolustautui sanomalla tarkoittaneensa sisäpoliittisia syitä. Vähän myöhemmin pääministeri Koivisto asettui tukemaan Virolaista.


title: Juhannuspommi

text: Kekkonen ei tyytynyt julkiseen lausuntoonsa, vaan kirjoitti valtioneuvos Martti Miettuselle Virolaisen olevan ”ulkopoliittisesti epäluotettava”. Kekkonen ja Miettunen jättivät kirjeen aluksi salaiseksi, mutta juuri tämän kirjeen Miettunen luki julki Kuopion puoluekokouksessa syksyllä 1981 keskustapuolueen johdon halutessa estää Virolaisen valinnan presidenttiehdokkaaksi.


title: Juhannuspommi

text: Virolainen kertoi oman näkemyksensä juhannuspommista kirjassaan "Yöpakkasista juhannuspommiin" (1982).


title: Blue Sunshine

text:
Blue Sunshine on The Gloven albumi vuodelta 1983.
(*)Vain CD-versiossa.


title: Blue Sunshine

text:
Levy yksi
Levy kaksi


title: Hannes Ryömä

text: Aukusti (August) Johannes (Hannes) Ryömä (24. huhtikuuta 1878 Karkku – 22. toukokuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja sosialidemokraattinen poliitikko.


title: Hannes Ryömä

text: Ryömän vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Sakarias Ryömä ja Hanna Matilda Ollila. Hän valmistui ylioppilaaksi 1899, lääketieteen kandidaatiksi 1904 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1909. Ryömä toimi yksityislääkärinä Tampereella 1909–1911 ja Helsingissä 1911–1926. Hän oli myös Helsingin yliopiston hygieenisen laitoksen vt. assistenttina 1912, Heinolan kylpylaitoksen ylilääkärinä 1914–1917, Tilkan sairaalan ylilääkärinä ja vakuutusyhtiö Kansan ylilääkärinä 1923–1939. Lääkintöhallituksen pääjohtajana Ryömä toimi 1928–1939. Tässä virassa hän uudisti valtakunnan sairaalalaitosta.


title: Hannes Ryömä

text: Suomen sisällissodan jälkeen Ryömä toimi Suomen Sosialidemokraatin päätoimittajana 1918–1922. SDP:n kansanedustajana Ryömä oli vuosina 1919–1939. Ministerin tehtäviä Ryömä hoiti kahdessa hallituksessa: hän oli valtiovarainministeri Väinö Tannerin sos.dem. vähemmistöhallituksessa 1926–1927 ja kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Aimo K. Cajanderin hallituksessa 1937–1938. Ryömä oli myös jäsenenä useissa eduskunnan valiokunnissa. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen ja toimi presidentin valitsijamiehenä 1925, 1931 ja 1937.


title: Hannes Ryömä

text: Ryömä oli naimisissa Eine Magda Sofia Sundvallin kanssa 1908–1928, jäätyään leskeksi hän meni uudelleen naimisiin Kirsti-Kaarina Metsäpellon kanssa 1930. Lääkäri ja kansanedustaja Mauri Ryömä oli hänen poikansa ja kansanedustaja Erkki Ryömä hänen veljenpoikansa. Ryömän talon seinässä Sastamalan Karkussa on Veikko Eskolan Hannes Ryömästä tekemä muotokuvareliefi. Sen paljasti Ryömän syntymän 100-vuotispäivänä Erkki Ryömä ja silloinen sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Työläjärvi piti tilaisuudessa puheen.


title: Peter Grant (jalkapalloilija)

text: Peter Grant (s. 30. elokuuta 1965 Bellshill, Skotlanti) on entinen jalkapalloilija ja entinen Norwich Cityn manageri. Hän on myös toiminut valmennustehtävissä AFC Bournemouthissa sekä West Ham Unitedissa.


title: Peter Grant (jalkapalloilija)

text: Pelaajaurallaan hän pelasi Celticissä yli 350 ottelua vuosien 1982 ja 1997 välillä. Norwichin silloinen manageri Mike Walker osti hänet joukkueeseensa 200 000 punnalla 22. elokuuta 1997. Grant pelasi Norwichissa vuoteen 1999 saakka kunnes siirtyi Readingiin, jossa hän pelasi vuoden ja siirtyi kahdeksi vuodeksi Bournemouthiin.


title: Peter Grant (jalkapalloilija)

text: Peter Grant on pelannut kaksi maaottelua Skotlannin maajoukkueessa.


title: Peter Grant (jalkapalloilija)

text: Grant toimi West Ham Unitedissa Alan Pardewin apulaismanagerina, kunnes 13. lokakuuta 2006 hänet palkattiin Norwichin manageriksi.


title: Peter Grant (jalkapalloilija)

text: Norwich Cityn hävittyä 1–0 sarjassa viimeisenä olleelle QPR:lle 8.lokakuuta 2007, Peter Grant ilmoitti eroavansa managerin tehtävistä seuraavana päivänä.


title: Liisa Ryömä

text: Liisa Merike Ryömä (2. tammikuuta 1947 Helsinki – 9. toukokuuta 2017 Loviisa) oli suomentaja, joka käänsi kirjallisuuden ja runojen ohella laulutekstejä. Vuonna 2013 Ryömä sai monipuolisesta käännöstyöstään kirjallisuuden valtionpalkinnon.


title: Liisa Ryömä

text: Ryömän viimeisiä töitä oli Bertolt Brechtin ja Kurt Weillin "Kolmen pennin oopperan" uusi suomennos, jota on pidetty hyvin onnistuneena.


title: Liisa Ryömä

text: Ryömän vanhemmat olivat kansanedustaja Mauri Ryömä ja kirjailija Elvi Sinervo. Hänen pitkäaikainen avopuolisonsa oli kirjailija Daniel Katz.


title: Pastilli

text: Pastilli on tablettia tai pilleriä muistuttava kaupallinen tuote, joka on tarkoitettu imeskeltäväksi ja siten nestemäisenä nieltäväksi. Tabletin lujuusvaatimuksia sillä ei kuitenkaan ole, eikä se kuulu lääkelain piiriin.


title: Pastilli

text: Pastilleja on käytetty luontais- ja itsehoitolääkintänä. Niitä voi ostaa apteekeista tai makeiskaupoista. Pastilleja on käytetty etenkin yskän helpottamiseen. On myös pelkästään makeiskäyttöön tarkoitettuja pastilleja, kuten ranskalaiset pastillit ja hedelmäpastillit.


title: Pastilli

text: Pastillit voidaan jakaa valmistustapansa mukaan eri ryhmiin: yleisimmät ovat valupastillit ja raepastillit. Valupastillit ovat pääasiassa tärkkelys- ja arabikumipohjaisia, ja ne valetaan joko muovi- tai tärkkelysmuotteihin. Raepastillit valmistetaan kuorruttamalla pastillin sydän kerros kerrokselta. Sydän voi olla esimerkiksi valettu, pastillimainen, suklaanappi, pähkinä tai kuivattu hedelmä. Kuorrutteena käytetään yleensä keitettyä sokeriliuosta.


title: Antipatros (täsmennyssivu)

text: Antipatros (, "kuin isä"; ) on ollut usean antiikin aikaisen henkilön nimi.


title: Rieti Itkonen

text: Fredrik (Rieti) Wilhelm Itkonen (5. maaliskuuta 1889 Lappeenranta – 1. heinäkuuta 1951 Lauritsala) oli suomalainen asianajaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko.


title: Rieti Itkonen

text: Itkosen vanhemmat olivat veturinlämmittäjä "Peter Fredrik Itkonen" ja "Kustaava Koski". Hän pääsi ylioppilaaksi 1910 ja suoritti alemman hallintotutkinnon 1915. Itkonen oli aluksi toimittajana eri työväenlehdissä: "Kansan Ääni" -lehdessä Lappeenrannassa ja "Kansan Työ" -lehdessä Viipurissa 1911–1912 ja viimeksi vastaavana toimittajana "Työläinen"-lehdessä Porvoossa 1912–1914.


title: Rieti Itkonen

text: Itkonen toimi asianajajana Lappeenrannassa 1914–1917 ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton lakimiehenä ja Kuluttajain lehden toimitussihteerinä Helsingissä 1917–1919. 1920-luvulla hän oli SDP:n kunnallissihteerinä 1919–1922, Maalaiskuntien liiton lakimiehenä ja apulaisjohtajana 1922–1926, Hyvinkään kauppalanjohtajana 1926–1928, asianajajana Hyvinkäällä ja Helsingissä 1928–1930 ja Helsingin kaupungin sosiaali- ja opetusasiain apulaiskaupunginjohtajana 1930–1931. Vuodesta 1934 lähtien Itkosella oli oma asianajotoimisto ensin Helsingissä, sitten vuodesta 1942 Anttolassa ja vuodesta 1947 Lauritsalassa. Itkonen hoiti myös valtioneuvoston määrämän selvitysmiehen tehtäviä Jyväskylän ja Lappeenrannan esikaupunkiliitoksissa, Lauritsalan kauppalan perustamisessa 1927–1931 ja Imatran kauppalan perustamisessa 1945–1946.


title: Rieti Itkonen

text: Itkonen oli SDP:n kansanedustaja vuosina 1919–1929 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä 1919-1922, Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä 1922-1927 ja Uudenmaan läänin vaalipiiriä 1927-1929. ja hän oli sisäasianministerinä Väinö Tannerin sos.dem. vähemmistöhallituksessa 1926–1927.


title: Rieti Itkonen

text: Itkonen oli eduskunnan 1. varapuhemies 1928-1929 ja 2. varapuhemies 1927-1928. Hän oli eduskunnan laki- ja talousvaliokunnan puheenjohtajana 1921 sekä 1927 ja hän toimi sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Kunnallispolitiikassa Itkonen oli mukana kunnanvaltuuston jäsenenä Hyvinkäällä ja Anttolassa sekä kaupunginvaltuuston jäsenenä Helsingissä.


title: Rieti Itkonen

text: Itkonen oli naimisissa "Beda Vilhelmiina Rantalan" kanssa 1915–1924, jäätyään leskeksi hän meni uudelleen naimisiin "Kirsti Aliina Mäntyvaaran" kanssa 1928. Avioliiton päättymisestä Mäntyvaaran kanssa ei ole tarkkaa tietoa, mutta kolmannen avioliittonsa Itkonen solmi 1937 leskeksi jääneen Maria (Maija) Vuoren (o.s. Hakala) kanssa. Aviossa he olivat Itkosen kuolemaan saakka.


title: Hakurulla

text: Hakurulla on etsintäkoiran kaulassa oleva rulla, jonka koira tuo suussaan ohjaajalleen löydettyään etsimänsä ihmisen. Luovutettuaan rullan koira kytketään ja se vie ohjaajansa takaisin löytyneen henkilön luokse.


title: Väinö Meltti

text: Väinö Johannes Meltti (12. maaliskuuta 1898 Viipuri – 3. toukokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi muun muassa kansanedustajana ja Uudenmaan läänin maaherrana. Hän edusti vuoteen 1941 SDP:tä ja sotien jälkeen SKDL:ää.


title: Väinö Meltti

text: Meltin vanhemmat olivat kaakelintekijä "Antti Meltti" ja "Hilma Josefina Tokon-Autio". Hän valmistui ylioppilaaksi 1921 ja filosofian kandidaatiksi 1927. Hän oli Akateemisen Sosialistiseuran perustajajäseniä vuonna 1925. Meltti työskenteli Suomen Sosialidemokraatti -lehdessä ensin toimittajana 1922–1928 ja sitten toimitussihteerinä 1928–1930. Hän toimi myös SDP:n valistussihteerinä 1927–1928. 1930-luvulla Meltti johti ensin Valkeakosken työväenopistoa 1930–1932 ja sen jälkeen Kotkan työväenopistoa 1932–1941.


title: Väinö Meltti

text: Meltti nousi eduskuntaan 1. helmikuuta 1941 Elsa Metsärannan tilalle. SDP:stä erotettujen ”kuutosten” kannattajiin kuulunut Meltti liittyi Sosialistiseen eduskuntaryhmään, ja hänet erotettiin SDP:stä 27. toukokuuta. Meltti pidätettiin edustajantoimestaan elokuussa 1941 ja hän oli vangittuna 1941–1944. Meltti palasi kansanedustajaksi 4. marraskuuta 1944 ja oli mukana perustamassa SKDL:ää. Hän liittyi myös alkuvuodesta 1946 perustettuun Sosialistiseen yhtenäisyyspuolueeseen.


title: Väinö Meltti

text: Sodan jälkeen Meltti toimi Vapaa Sana-lehden päätoimittajana 1944 ja Valtion tiedotuskeskuksessa apulaisjohtajana 1945 ja johtajana 1945–1946. Vuonna 1946 Meltti nimitettiin Uudenmaan läänin maaherraksi ja hän jatkoi toimessa kuolemaansa saakka.


title: Väinö Meltti

text: Meltti avioitui vuonna 1922 "Martta Hellä Forsströmin" kanssa. Myös Hellä Meltti oli vuonna 1961 lyhyen aikaa SKDL:n kansanedustaja.


title: Kaisu-Mirjami Rydberg

text: Karin Aino Mirjam (Kaisu-Mirjami) Rydberg (o.s. Riippa; 27. huhtikuuta 1905 Mäntsälä – 31. elokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja vasemmistolainen poliitikko. Ennen sotia hän toimi Suomen Sosialidemokraattisessa Puolueessa (SDP), mutta liittyi sitten kuutosina tunnettuun vasemmistoryhmään. Sotien jälkeen Rydberg vaikutti Suomen Kansan Demokraattisessa Liitossa (SKDL) ja Suomen Kommunistisessa Puolueessa (SKP).


title: Kaisu-Mirjami Rydberg

text: Rydbergin vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Väinö Riippa ja Iida Forsbacka. Vanhemmat erosivat vuonna 1911, jolloin isä muutti Yhdysvaltoihin ja äiti lasten kanssa Poriin. Kaisu-Mirjami Riippa kirjoitti ylioppilaaksi Porin tyttölyseosta 1923 ja opiskeli sen jälkeen suomen kieltä ja historiaa Helsingin yliopistossa. Hän rahoitti opintojaan antamalla yksityisopetusta ja hoitamalla opettajansijaisuuksia. Opiskeluaikanaan hän kiinnostui lisäksi monenlaisista kulttuuririennoista. Opinnot jäivät kuitenkin kesken vuonna 1931, pian pohjoismaiden historiaa käsitelleen pro gradu -työn valmistumisen jälkeen. Samana vuonna hän meni naimisiin maanmittausinsinööri Martti Rydbergin kanssa. Pari asui aviomiehen töiden takia jonkin aikaa Kainuussa, missä syrjäseutujen kurjuus tuli ilmi. Avioliitto hajosi pian ja Kaisu-Mirjami Rydberg muutti takaisin Helsinkiin. Ero astui voimaan vuonna 1934.


title: Kaisu-Mirjami Rydberg

text: Rydberg aktivoitui nyt poliittisesti ja liittyi 1932 Akateemiseen Sosialistiseuraan (ASS) ja seuraavana vuonna sosiaalidemokraattiseen puolueeseen sekä Toveriseuraan. Hän oli aktiivinen myös vuonna 1935 perustetussa kirjailijaryhmä Kiilassa. Rydberg työskenteli suomen kielen ja vieraiden kielten yksityisopettajana vuosina 1930–1938 sekä "Suomen Sosialidemokraatin" toimittajana 1933–1939. Hän kirjoitti lehteen kirjallisuus- ja teatteriarvosteluja sekä lapsille suunnattua Mirja-tädin kirjelaatikko -palstaa. Hän toimi myös "Soihtu"-lehden toimitussihteerinä. Rydberg johti lisäksi vuosina 1935–1936 Helsingin Työväen Näyttämöä ja suomensi sekä ohjasi sinne eräitä näytelmiä. Hän matkusteli 1930-luvun puolivälissä useasti ulkomailla ja osallistui muun muassa kansainvälisiin rauhankongresseihin Brysselissä ja Genevessä. Vuonna 1939 Rydberg nousi varasijalta eduskuntaan kuolleen kansanedustaja Hannes Ryömän tilalle. Eduskunnassa Rydberg siirtyi vähitellen kuutosina tunnettuun oppositioryhmään, joka erotettiin SDP:stä vuonna 1940. Hänet vangittiin jatkosodan alettua elokuussa 1941 yhdessä muiden kuutosten kanssa ja hän sai kolmen vuoden vankeustuomion valtiopetoksen valmistelusta. Valtiollinen poliisi oli pitänyt häntä silmällä jo pidempään, sillä hän oli toiminut vuosina 1935–1939 Neuvostoliiton Helsingin-lähetystön työntekijöiden suomen ja ruotsin opettajana.


title: Kaisu-Mirjami Rydberg

text: Rydberg päästettiin keväällä 1944 ehdonalaiseen vapauteen, mutta häneltä kiellettiin toistaiseksi poliittinen toiminta ja oleskelu Helsingissä. Sodan päätyttyä kaikki kuutoset armahdettiin ja he palasivat eduskuntaan marraskuussa 1944. He olivat samana syksynä mukana perustamassa SKDL:ää, mutta Rydberg meni muita pidemmälle ja liittyi keväällä 1945 myös Suomen kommunistiseen puolueeseen. Kevään 1945 eduskuntavaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle SKDL:n listalta. Seuraavana syksynä hän nousi SKP:n puoluetoimikuntaan, jossa pysyi vuoteen 1951, vaikka ei 1940-luvun lopulta lähtien osallistunut juurikaan sen toimintaan. Rydberg keskittyi enemmän kirjoittamiseen ja toimittamiseen kuin politiikkaan ja jätti eduskunnan vuonna 1948. Hän oli "Vapaan Sanan" toimittajana vuosina 1940–1941 ja 1944–1948, toimi vuonna 1947 vähän aikaa aikakauslehti "40-luvun" päätoimittajana ja siirtyi 1948 Suomi–Neuvostoliitto-Seuran julkaiseman "SNS-lehden" päätoimittajaksi. Kirjoittajana Rydberg käytti nimimerkkejä "Karin Alm", "Eino Jalas", "Nomi" ja "Utelias". Sodan jälkeisinä vuosina hän julkaisi ainoan runokokoelmansa, yhden pakinakokoelman sekä kaksi matkakertomusta. Rydberg siirtyi SNS-lehden päätoimittajan paikalta vuonna 1956 kustannusyhtiö Kansankulttuurin kirjalliseksi johtajaksi, missä tehtävässä hän toimi kuolemaansa asti.


title: Kaisu-Mirjami Rydberg

text: Rydberg oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1937–1941 ja 1944–1945 sekä presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937 ja 1940 vaaleissa. Vuoden 1950 vaaleissa Rydberg ei päässyt SKDL:n valitsijamiesehdokkaaksi, vaikka hän menestyi jäsenäänestyksessä.


title: Rauma Wood

text: Osakeyhtiö Rauma Wood Ltd (vuodesta 1938 Rauma Oy) oli pääasiassa Raumalla toiminut 1915 perustettu metsäteollisuusyritys josta tuli myöhemmin osa Rauma-Repola-konsernia.


title: Rauma Wood

text: Eurajoella sijaitsevan Vuojoen kartanon omistajan Axel Björkenheimin kuoltua 1907 hänen perillisensä perustivat Vuojoki Gods Ab -nimisen osakeyhtiön kartanon myynnin helpottamiseksi. Tämä yhtiön ja sen mukana Vuojoen kartanon ostivat 1911 liikemiehet Nestor Toivonen, K. A. Paloheimo ja H. G. Paloheimo. Ostajat rakensivat 1912 sahalaitoksen Raumalle Sampaanalan lahden rannalle ja aloittivat laajat hakkuut kartanon 10 000 hehtaarin laajuisissa metsissä. Puun kuljettamista varten rakennettiin vuonna 1912 Vuojoen metsärata, joka oli 23 kilometriä pitkä kapearaiteinen rautatie Eurajoen suulla sijaitsevasta Verkkokarin satamasta koilliseen Nakkilan "Punapakkaan". Puu lastattiin Verkkokarin satamassa proomuihin tai niputettiin lautoiksi ja hinattiin yhtiön Rauman sahalle. 1915 perustettiin "Rauma Wood Ltd" -niminen osakeyhtiö, jolle Vuojoki Gods Ab:n sahalaitos siirtyi ja tämä uusi yhtiö alkoi suunnitella sulfiittiselluloosatehtaan rakentamista Raumalle. Tämä tehdas valmistuikin Rauman sahan viereen 1920. Samalla alueella oli yhtiöllä myös sähkölaitos ja konepaja. Varsinainen Vuojoen kartano myytiin 1918 helsinkiläisille liikemiehille ja sen entisistä torpista muodostettiin 308 itsenäistä maatilaa.


title: Rauma Wood

text: Vuonna 1921 Rauma Wood Ltd rakensi sahalaitoksen Pohjois-Suomeen Haukiputaan "Halosenniemeen". Tulipalot viivästyttivät kuitenkin hanketta niin, että saha pääsi käyntiin vasta 1923. Yhtiö käytti hankinta-alueenaan pohjoisessa Iijokivarren alueita ja se omisti vuodesta 1919 alkaen savotoiden tukikohtana käytetyn Taivalkosken Jurmun kylässä sijainneen "Koskelan" tilan, jolla sijaitsi myös yhtiön alueen piiripäällikön asunto ja konttori. Vuoteen 1925 saakka yhtiö hinasi myös puuta 650 kilometrin merimatkan Haukiputaan Halosenlahdelta Rauman tuotantolaitoksilleen.


title: Rauma Wood

text: Kun Rauma Wood Ltd joutui K. A. Paloheimon taloudellisten ongelmien takia yhtiötä rahoittaneen Kansallis-Osake-Pankin haltuun 1930-luvun alussa, Raahe Osakeyhtiö osti 1936 yhtiön muista tuotantolaitoksista erillään sijainneen Halosenniemen sahan. Samaan aikaan yhtiö sai kuitenkin hallintaansa vuonna 1873 perustetun Reposaaren Höyrysaha Oy:n jolla oli sahalaitos Porin Reposaaressa.


title: Rauma Wood

text: Vuonna 1942 "Rauma Oy", "Raahe Oy" (perustettu 1918), "Oy Suolahden Tehtaat" (perustettu 1918), "Reposaaren Höyrysaha Oy" ja "Pyhäjärven Saha Oy" yhdistettiin "Rauma-Raahe Oy" -nimiseksi yhtiöksi. Tällöin myös Halosenniemen saha palasi yhtiön haltuun ja sahaustoiminta jatkui siellä vuoteen 1950 saakka. Yhtiölle siirtyi myös Raahe Oy:n omistama Haukiputaan Martinniemen saha.


title: Rauma Wood

text: Seuraava fuusio tapahtui 1952 kun Rauma-Raahe Oy:stä, Lahti Oy:stä ja Repola-Wiipuri Oy:stä muodostettiin Rauma-Repola Oy. Repola-Wiipuri Oy oli vuonna 1943 muodostettu yritys johon oli fuusioitu "Wiipurin Saha Oy" (perustettu 1889), Repola Oy Pielisensuu, Sulka Oy ja "Inkilän Saha Oy". Lahti Oy oli perustettu 1919 nimellä "Lahden Saha Oy" jatkamaan 1870-luvulla perustetun Lahden höyrysahan toimintaa. Yhtiön nimeksi tuli 1941 "Lahti Oy" ja 1943 se hankki osake-enemmistön Loviisa-Vesijärvi Rautatie Oy:stä.


title: Rauma Wood

text: Rauma-Repola Oy ja Yhtyneet Paperitehtaat Oy fuusioitiin 31. joulukuuta 1990 Repola Oy -nimiseksi yhtiöksi. Tämä yhtiö ja Kymmene Oy puolestaan fuusioitiin 30. huhtikuuta 1996 UPM-Kymmene Oy -yhtiöksi. Nykyisin entisen Rauma Oy:n Rauman Sampaanalan lahden rannalla sijaitsevien tehdaslaitosten nimenä on "UPM-Kymmene Oy:n Rauman tehtaat".


title: Antti Launonen

text: Antti Ville Pentti Launonen (s. 29. lokakuuta 1980 Oulu) on oululaissyntyinen, suomalainen näyttelijä. Hän opiskeli Teatterikorkeakoulussa näyttelijäntyön koulutusohjelmassa 2002–2006 ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2006. Hän on näytellyt muun muassa Oulun kaupunginteatterissa, Mikkelin teatterissa, Q-teatterissa, Oulun Työväen Näyttämöllä ja Oulun Nuorisoteatterissa. Nykyään Launonen näyttelee Kuopion kaupunginteatterissa.


title: Antti Launonen

text: Launonen on ansioitunut näyttelijänä sekä puhe- että musiikkiteatterin puolella. Oulun Teatterinaiset ry. palkitsi Launosen keväällä 2009 merkittävistä ansioista näyttelijänä. Lavatöiden lisäksi hän on esiintynyt useissa televisio- ja elokuvatuotannoissa. Launonen esitti miespääosan Olli Ylisen ohjaamassa elokuvassa "Korkein oikeus", joka julkaistiin vuonna 2008. Suurelle yleisölle Launonen on tullut tutuksi televisiosarjasta "Salatut elämät", jossa hän näytteli Tuukka Aaltosta vuosina 2009–2010. Lisäksi hän on esittänyt lukuisia pieniä rooleja monissa muissa televisiosarjoissa, kuten esimerkiksi poliisisarjassa "Roba" vuonna 2012.


title: Antti Launonen

text: Hänen ajatuksiaan näyttelijäntyöstä voi lukea Ajatus Kirjojen julkaisemasta ja Pamela Tolan koostamasta valokuvakirjasta "Miksi näyttelen?" (2007).


title: Antti Launonen

text: Näyttelijänuran lisäksi Launonen on muun muassa toiminut juontajana vuonna 2013 aloittaneessa Radio Kuopiossa.


title: Lastusten kartano

text: Lastusten kartano () sijaitsee Lempäälässä Ahtialanjärven itärannalla Lastustenjoen eli nykyisen Myllyojan varrella.


title: Lastusten kartano

text: Kartano muodostui 1600-luvulla Lastusten kylän kahdesta talosta, Metsiän ja Vitikan taloista, jotka ovat olleet paikallaan jo 1500-luvun alussa. Kylä lahjoitettiin vuonna 1650 vapaaherra Jöns Kurckille, mutta lahjoitus peruttiin 1682. Talot yhdistettiin 1690-luvulla, jolloin syntyi ratsutila. Majuri Karl Adolf Granfelt osti Tiiron ja Suojalan tilat sekä puolikkaan Vatsoilan Leustusta. Hän rakennutti vuonna 1784 aloitti päärakennuksen rakentamisen. Hirsirakenteinen mansardikattoinen päärakennus rapattiin ja sitä laajennettiin 1861. Wivi Lönn laati rakennuksen korjaussuunnitelmat, joiden pohjalta korjaus toteutettiin 1924. Pihan ympärillä on vanhoja talousrakennuksia.


title: Lastusten kartano

text: Vuodesta 1864 kartano on ollut Kingelinin suvulla. Lastusten kartano on kylän suurin maanomistaja. Toisen maailmansodan jälkeen valtio otti kartanon hallussa olleet Nääjärven ja Tervajärven haltuunsa ja kuivatti ne viljelymaaksi.


title: Lastusten kartano

text: Lempäälän kartanoista vain Lastusten kartanon päärakennus säästyi tuholta sisällissodassa vuonna 1918, sillä isäntäväen ja torpparien suhteet olivat hyvät.


title: Lastusten kartano

text: Kartanon mailla on kivikautisia asuinpaikkoja, ja rautakaudella syntynyt Vatsoilan kylä, joka hävisi 1840-luvulla, muodostaa Lastusten alun.


title: Innilän kartano

text: Innilän kartano sijaitsee Lempäälässä Mäyhäjärven pohjoispäässä.


title: Innilän kartano

text: Nykyisellä paikallaan kartano on ollut 1600-luvulta lähtien, mutta sen omistajia tunnetaan jo vuodesta 1540 lähtien. Innilä on Lempäälän kartanoista vanhin. Sen perusti 1620-luvulla ratsumestari Kristoffer Danielsson Floor, mutta talon oli omistanut jo hänen isänsä Daniel Hansson. Innilä oli pitkään 1700- ja 1800-luvuilla naapuriensa Lastusten ja Sotavallan kartanoiden kanssa samoilla omistajilla. Kartanon pitkäaikaisin omistajasuku on ollut von Pfaler. 1880-luvulla Innilän omisti lyhyehkön ajan vapaaherra Carl Otto Alexander Munck ja siellä syntyi 1886 Ruth Munck eli Schwester Ruth. Innilässä asui pikkupoikana myös kansanedustaja ja pormestari Väinö Hakkila, jonka isä omisti kartanon myös lyhyehkön ajan 1800-luvun lopulla.


title: Innilän kartano

text: Päärakennus on vuodelta 1945, edellinen paloi Suomen sisällissodan taisteluissa huhtikuussa 1918. Pihapiirissä on vuodelta 1904 peräisin olevat hirsinen luhtiaitta ja tiilestä rakennettu tallirakennus sekä 1900-luvun alussa rakennettu työväen asuinrakennus.


title: Innilän kartano

text: Innilän osti 1909 maanviljelijä ja kansanedustaja Väinö Pastell ja hänen suvullaan kartano on edelleen. Innilä on nykyisinkin huomattava maanviljely- ja karjatila.


title: Kelhon kartano

text: Kelhon kartano sijaitsee Lempäälässä Mäyhäjärven eteläpäässä Valkeakoskentien varrella. Kartano on muodostettu 1600-luvulla.


title: Kelhon kartano

text: Kartanon ensimmäinen ja pitkäaikaisin omistajasuku oli Speitz. Kartanon päärakennuksessa asui vuokralla 1914–1915 runoilija Bertel Gripenberg. Kelho oli silloin naapurinsa Sotavallan kartanon omistuksessa.


title: Kelhon kartano

text: 1917-18 Kelhossa oli tilanhoitajana Niilo Tarvajärven isä ja pikku-Niilokin joutui pakenemaan sieltä vesikelkan kyydissä sisällissodan taistelujen lähestyessä. Kartanon navetan ja Kelhon kansakoulun välisellä pellolla käytiin ankara taistelu punaisten ja valkoisten joukkojen välillä 7. huhtikuuta 1918. Tässä taistelussa kaatui noin 40 valkoista ja mm. silloinen jääkäriluutnantti Ragnar Nordström menetti toisen kätensä. Taistelu alkoi aamuneljältä ja vasta seuraavana yönä pimeyden turvin valkoiset pääsivät pakenemaan saarroksesta Mäyhäjärven jään yli Sotavaltaan.


title: Kelhon kartano

text: Kartanon kaikki rakennukset paloivat taisteluissa ja nykyiset pihapiirin rakennukset ovat suurimmaksi osaksi peräisin 1920-luvun alusta. Päärakennuksen on rakentanut 1920 rakennusmestari Heikki Tiitola klassiseen tyyliin, ja siinä on hollantilaistyyliset ylöspäin kaartuvat räystäät.


title: Kelhon kartano

text: Kelho on nykyisin Perttulan suvun omistuksessa.


title: Keijo Paunio

text: Keijo Uolevi Paunio (s. 28. toukokuuta 1935 Tukholma) on parodontologian professori emeritus, joka toimi Turun yliopiston vararehtorina, rehtorina ja kanslerina.


title: Keijo Paunio

text: Paunio syntyi päätoimittaja Tauno Erhard Paunion ja kirjaaja Saara Elovaaran perheeseen. Myös hänen veljistään Ilkka Pauniosta ja Jouko Pauniosta tuli professoreita. Paunion puoliso vuodesta 1961 on hammaslääketieteen tohtori Päivi Ilona Riittinen. Paunio tuli ylioppilaaksi Helsingin yhteislyseosta 1955. Hän suoritti valtiotieteellisiä opintoja Helsingin yliopistossa, mutta valmistui kuitenkin hammaslaaketieteen lisensiaatiksi Turun yliopistosta 1963 ja väitteli siellä hammaslääketieteen tohtoriksi 1969.


title: Keijo Paunio

text: Toimittuaan Turun yliopistossa assistenttina 1964–1969 ja apulaisopettajana 1969–1973 Paunio työskenteli parodontologian professorina 1973–1997. Tutkimusmatkan Yhdysvaltoihin hän teki 1972–1973. Paunio oli Turun yliopiston toinen vararehtori 1978–1981, rehtori 1993–1997 ja kansleri 1997–2000. Hänellä on yli 150 julkaisua alaltaan.


title: Keijo Paunio

text: Paunio oli Suomen Hammaslääkäriseura Apollonian puheenjohtaja 1991–1992 ja toimi useassa kansainvälisessä organisaatiossa kollegoidensa edustajana. Korkeakouluneuvoston jäsenenä ja varapuheenjohtajana 1980–1986 hän oli mukana vaikuttamassa yliopistojen koulutuspolitiikkaan. Tiedepolitiikkaan Paunio osallistui Suomen Akatemian Lääketieteellisen toimikunnan jäsenenä 1973–1976 ja 1977–1979, Tieteen keskustoimikunnassa 1989–1991 ja Suomen Akatemian hallituksessa 1996–1997. Tutkimuseettinen neuvottelukunta aloitti toimintansa 1992 ja Paunio toimi alusta asti sen puheenjohtajana, yhteensä kymmenen vuoden ajan.


title: Keijo Paunio

text: Turun kaupungin musiikkijuhlasäätiössä Paunio vaikutti hallituksessa. Turun Yliopistosäätiön hallituksessa hän toimi 1993-1997 ja Matti Koivurinta -säätiön (Aboa Vetus & Ars Nova -museot) hallituksessa vuodesta 1995 vuoteen 2016.


title: Kukkolan kartano

text: Kukkolan kartano sijaitsi Lempäälän Kuljussa Kukkolanmäellä. 1600-luvulla perustetun kartanon pihapiiristä on nykyisin jäljellä päärakennukseen johtanut puukuja, ennen vuotta 1914 rakennettu, alun perin tilanhoitajan asuntona toiminut ja myöhemmin muutettu entinen päärakennus, luhtiaitta vellikelloineen ja kivinavetta. Alun perin kartano toimi ratsutilana.


title: Kukkolan kartano

text: Kukkolan kartanon pitkäaikaisimmat omistajasuvut ovat Spoof ja af Hällström. Siellä ovat syntyneet muun muassa Suomen sodan sankari Johan Spoof ja veljekset Raoul ja Roland af Hällström. Jatkosodan jälkeen Kukkolan maat palstoitettiin siirtoväelle.


title: Kuljun kartano

text: Kuljun kartano (alkujaan Wilhelmsbergin rälssisäteri) sijaitsee Lempäälän Kuljussa. Kartano on perustettu 1600-luvulla ja siihen kuului aikanaan laajat maa-alueet. Kartanon pitkäaikaisimmat omistajasuvut ovat olleet Spoof, Granfelt ja Palander. Nykyisin kartanossa ei harjoiteta maanviljelyä. Kartanoajalta on säilynyt 1920-luvulta peräisin oleva päärakennus, vanha aitta sekä kartanoon johtava puukuja.


title: Kuljun kartano

text: Kartanoajan viimeinen omistaja oli Pyynikin kaljatehtaan omistaja konsuli Rosa Salmelin. Jatkosodan jälkeen kartanon maat palstoitettiin siirtoväelle. Pellot on 1900-luvun lopulla rakennettu asuinalueiksi. Siellä on Kuljun kartano -niminen kauppakeskus. Vanhassa tiilinavetassa on Löytötavaratalon sekatavaramyymälä, ja viereisessä rakennuksessa toimii K-Supermarket.


title: Leena Kartio

text: Sirkka Leena Kartio (o.s. Karumo, s. 30. elokuuta 1938 Helsinki) on Turun yliopiston professori emerita.


title: Leena Kartio

text: Kartion vanhemmat ovat Veikko Karumo ja Helvi Hollmérus. Hän tuli ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta 1956 ja valmistui lainopin kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1961. Oikeustieteen lisensiaatiksi Kartio valmistui Turun yliopistosta 1966 ja tohtoriksi 1974. Turun yliopiston siviili- ja roomalaisen oikeuden assistenttina hän työskenteli 1967–1974, vt. apulaisprofessorina ja professorina 1970–1974 sekä Suomen Akatemian nuorempana tutkijana 1974–1977. Turun yliopiston siviilioikeuden professori Kartio oli 1978–2000 ja kansleri 2000–2003. Lisäksi hän on toiminut Turun yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan dekaanina 1985–1987. Kartio on Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1987, Turun suomalaisen säästöpankin isäntänä hän toimi 1980–1992.


title: Leena Kartio

text: Kartion puoliso vuodesta 1958 on hovioikeudenlaamanni Kaapo Kartio (s. 1935).


title: Leena Kartio

text: Suomen Lakimiesliitto myönsi Kartiolle K. J. Ståhlberg -mitalin vuonna 2007.


title: CIOFF

text: CIOFF (, ) on kansainvälinen kansalaisjärjestö, joka on perustettu vuonna 1970 perinteisen kulttuurin suojelemista ja tunnetuksi tekemistä varten. CIOFFissa on jäsenenä yli 70 maata kaikista maanosista. Se on Unescon virallinen partneri (Official Partner), ja se on akreditoitu neuvonantajaksi Unescon aineettoman kulttuuriperinnön yleissopimuksen toimeenpanossa. Suomi liittyi sopimukseen 21. toukokuuta 2013. Museovirasto vastaa sopimuksen toimeenpanosta Suomessa.


title: CIOFF

text: CIOFF tunnetaan erityisesti kansanmusiikki- ja tanssifestivaaleista: järjestöön kuuluu yli 250 kansainvälistä festivaalia. CIOFF järjestää noin neljän vuoden välein maailmanlaajuisen Folkloriada-festivaalin. Suomessa on neljä CIOFF-festivaalia: Kaustinen Folk Music Festival, Pispalan Sottiisi, Jutajaiset ja Hollo ja Martta -festivaali.


title: CIOFF

text: Jokaisessa jäsenmaassa on kansallinen komitea. Suomen edustajana CIOFFissa toimii Kansantanssin ja kansanmusiikin edistämiskeskus, joka on suomalaisten kansantanssi- ja kansanmusiikkialan tärkeimpien järjestöjen ja festivaalien yhteistyöelin. Sen puheenjohtaja on Risto Kupari. Esa Vilhonen on ollut vuodesta 2005 kansainvälisen CIOFFin työvaliokunnan jäsen ja taloudenhoitaja. Riitta Korhonen on hallituksen jäsen edustaen Pohjois-Euroopan sektoria. Aiemmin Kari Bergholm on toiminut CIOFFin puheenjohtajana ja Kyösti Toivonen hallituksessa Pohjois-Euroopan sektorin edustajana.


title: Dreaming No. 11

text: Dreaming #11 on kitaristi Joe Satrianin vuonna 1988 julkaistu EP. Se sisältää yhden uuden kappaleen ja kolme liveversiota Satrianin edellisillä albumeilla julkaistuista kappaleista.


title: Dreaming No. 11

text: Livekappaleet nauhoitettiin "Surfing with the Alien" -kiertueella The California Theaterissa San Diegossa, Kaliforniassa 11. kesäkuuta 1988."The Crush of Love" -kappaleessa


title: Dreaming No. 11

text: Livekappaleissa


title: Mud (yhtye)

text: Mud oli brittiläinen glam rock -yhtye, joka oli suosittu 1970-luvulla. Se saavutti kotimaassaan 15 listahittiä, joista kolme oli ykkösiä: ”Tiger Feet”, ”Lonely This Christmas” ja ”Oh Boy”. Mudin kuuluisimpaan kokoonpanoon kuuluivat Les Gray (laulu), Rob Davis (kitara), Ray Stiles (basso) ja Dave Mount (rummut). Yhtyeen musiikissa oli usein vaikutteita 1950-luvun rock and rollista.


title: Mud (yhtye)

text: Mudin menestyksen takana oli säveltäjä-sanoittaja kaksikko Nicky Chinn–Mike Chapman, joiden niin sanottuun talliin kuuluivat myös muun muassa Sweet, Suzi Quatro, Smokie ja Arrows.


title: Mud (yhtye)

text: Mud syntyi kahden puoliammattilaisen surreylaisyhtyeen pohjalta. Tulevista Mud-jäsenistä Remainder-nimisessä yhtyeessä soittivat rumpali Dave Mount (s. 1947) ja kitaristi Rob Davis (s. 1947), kun taas solisti Les Gray (s. 1946) ja basisti Ray Stiles (s. 1946) kuuluivat The Mourners -yhtyeeseen. Vuonna 1964 tuleva Mud-kokoonpano esiintyi ensimmäisen kerran yhdessä, kun basisti Stiles teki eräällä Remainderin keikalla koe-esiintymisensä, ja samalla Les Gray tuurasi yhtyeen sairastunutta laulajaa. Vuonna 1966 samat jäsenet puolestaan soittivat yhdessä The Mournersissa, ja yhtyeen nimi vaihdettiin Mudiksi (), koska lyhyt nimi näytti isommalta mainosjulisteissa.


title: Mud (yhtye)

text: Mudin ensimmäinen esiintyminen oli Lontoon Streathamissa huhtikuussa 1966. Yhtye solmi pian levytyssopimuksen CBS Recordsin kanssa, jolloin ilmestyi myös esikoissingle ”Flower Power”, joka ei kuitenkaan menestynyt. Yhtye kuitenkin voitti "Search for Sound" -nimisen kansallisen kykykilpailun sekä esiintyi BBC:n "Monday Monday" -radio-ohjelmassa. Yhtyeen jäsenet ryhtyivät ammattilaisiksi, jolloin ilmestyi uusi single ”Up the Airy Mountain”, joka esikoissinglen tavoin epäonnistui kaupallisesti. BBC:n mielestä yhtyeen pop-imago sopi kuitenkin täydellisesti pieneen esiintymiseen "Basil Brush Show" -tv-ohjelmassa. Philips Records julkaisi vielä kaksi singleä, jotka nekään eivät tuoneet Mudille läpimurtoa.


title: Mud (yhtye)

text:
Musiikkimoguli Mickie Most näki Mudin esiintymisen Lontoon Revolution Clubilla. Hän kutsui yhtyeen jäsenet toimistoonsa, jossa hän kertoi omasta, uudesta RAK Records -nimisestä levy-yhtiöstään. Most kertoi myös kahdesta lauluntekijästä, Errol Brownista ja Tony Wilsonista, jotka tarvitsivat taustayhtyeen levyttääkseen kappaleensa ”Love Is Life”. Kappaleesta äänitettiin demoversio nimellä Hot Chocolate, mutta samanniminen yhtye oli jo olemassa Feldman’s Music -yhtiöllä. Samainen Hot Chocolate -yhtye siirtyi Mostin houkuttelemana RAK:ille, ja saavutti ”Love Is Lifella” ensimmäisen hittinsä.
Vuodenvaihteessa 1972–1973 Sweet-yhtyeelle ja Suzi Quatrolle hittejä tehneet lauluntekijät Nicky Chinn ja Mike Chapman kuulivat Mudista, jonka klubikeikat olivat olleet suosittuja. Chinn ja Chapman etsivät uusia kykyjä ”talliinsa”, joten aiemmista sopimuksistaan vapaa Mud ryhtyi yhteistyöhön heidän kanssaan. Sovittiin, että Chinn ja Chapman kirjoittaisivat yhtyeelle kappaleita ja myös tuottaisivat sen julkaisut, jotka ilmestyisivät Mickie Mostin RAK Recordsilla.


title: Mud (yhtye)

text: Chinnin ja Chapmanin alaisuudessa Mud saavutti suurimmat menestyksensä. Kaksi ensimmäistä heidän kirjoittamaansa Mud-singleä, ”Crazy” ja ”Hypnosis”, olivat molemmat Britanniassa top 20 -hittejä säilyen listalla kolme kuukautta. Kolmas Chinn/Chapman-single ”Dyna-Mite” ylsi viiden kärkeen, mihin vaikuttivat esiintymiset "Top of the Pops" -ohjelmassa. ”Tiger Feet” puolestaan muodostui Mudin ensimmäiseksi listaykköseksi, kun se oli kärjessä neljä viikkoa. Kyseinen kappale tuli myös tunnetuksi tanssistaan, jota yhtye ja roudarit esittivät televisioesiintymisissä.


title: Mud (yhtye)

text: Hittejä tuli lisää vuonna 1974 singlejen ”The Cat Crept In”, ”Rocket” sekä ykköshitin ”Lonely This Christmas” muodossa. Viimeksi mainittu tuli kuuluisaksi solisti Les Grayn Elvis Presley -imitaatiosta. Menestykset jatkuivat, kun single ”The Secrets That You Keep” julkaistiin. Se oli samalla viimeinen hitti, jonka olivat kirjoittaneet Nicky Chinn ja Mike Chapman. Myös ”Oh Boy”, ”Moonshine Sally” ja ”One Night” menestyivät.


title: Mud (yhtye)

text: Kun ”Rocket”-kappale oli noussut listalle elokuussa 1974, teki Mud levytyssopimuksen Private Stock Recordsin kanssa. Ensimmäinen sen julkaisema Mud-äänite ilmestyi kuitenkin vasta lokakuussa 1974. Private Stockin alaisuudessa Mud saavutti kolme hittiä, kunnes siirtyi RCA Recordsille. Solisti Les Gray aloitti soolouran, mutta jatkoi myös Mudissa.


title: Mud (yhtye)

text: Mud hajosi vuonna 1980 tehden viimeisen esiintymisensä RCA Recordsin joulujuhlassa. Rumpali Dave Mount vetäytyi musiikkibisneksestä työskennellen myöhemmin vakuutusalalla. Kitaristi Rob Davis menestyi laulunkirjoittajana ja tuottajana tehden hittejä muun muassa Kylie Minoguelle. Basisti Ray Stiles liittyi vuoden 1980 puolivälissä The Hollies -yhtyeeseen, jonka esiintymisissä hänellä oli oma numeronsa, jonka aikana hän esitti Mud-hittejä. Solisti Les Gray puolestaan jatkoi soolouraansa ja lisäksi teki esiintymisiä nimellä Les Gray’s Mud. Gray kuoli 21. helmikuuta 2004. Hänen muistokseen järjestettiin muistokonsertti, jossa esiintyi useita 1970-luvun tähtiä, ja lisäksi Mudin elossa olevat jäsenet soittivat yhdessä. Rumpali Dave Mount kuoli 2. joulukuuta 2006.


title: Anita Ekberg

text: Kerstin Anita Marianne Ekberg (29. syyskuuta 1931 Malmö – 11. tammikuuta 2015 Rooma, Italia) oli ruotsalainen malli, näyttelijä ja seksisymboli.


title: Anita Ekberg

text: Anita Ekberg aloitti uransa mallina ja osallistui muun muassa Miss Universe -kilpailuun, jonka ansiosta yhdysvaltalaiset elokuvastudiot kiinnostuivat hänestä. Ekberg näyttelikin useissa Hollywood-elokuvissa ja sai muun muassa Golden Globe -palkinnon sivuroolistaan elokuvassa "Blood Alley" 1955 vastanäyttelijänään John Wayne. Varsinaisen legendan hänestä tekivät eurooppalaiset elokuvat ja etenkin naisrooli Federico Fellinin elokuvassa "Ihana elämä" ("La Dolce Vita", 1960), jonka suihkulähdekohtaus on jäänyt osaksi länsimaista ikonografiaa. "Ihanan elämän" jälkeen Ekberg esiintyi useissa italialaisissa elokuvissa.


title: AGILE

text: AGILE on italialainen avaruuden röntgenlähteitä kartoittava tiedesatelliitti, joka laukaistiin 23. huhtikuuta 2007 Intiasta.


title: AGILE

text: Akronyymi AGILE tulee sanoista Astrorilevatore Gamma ad Immagini LEggero. Satelliitin tilaaja ja rahoittaja on Italian avaruusjärjestö (ASI). Satelliitti mittaa röntgensäteilyä 30–50 GeV ja 10–40 keV energia-alueilla. Satelliitin suunniteltu toiminta-aika on yli 2 vuotta.


title: AGILE

text: Italialainen Telespazio-yhtiö oli satelliitin rakentamisen pääurakoitsija. Muita merkittäviä toimijoita olivat Carlo Gavazzi Space ja Oerlikon Contraves (italialainen yritys, erillään saksalaisesta Oerlikon-tykkitehtaasta ja sveitsiläisestä Contraves-avaruusyrityksestä).


title: Cherbourgin sateenvarjot

text: Cherbourgin sateenvarjot ("Les Parapluies de Cherbourg") on Jacques Demyn ohjaama ranskalainen musikaalielokuva vuodelta 1964. Elokuvan pääosissa ovat Catherine Deneuve ja Nino Castelnuovo. "Cherbourgin sateenvarjot" on musikaalielokuvaksi siitä erikoinen, että se on läpisävelletty: sen jokainen vuorosana lauletaan. Elokuva sijoittuu vuoteen 1957, jolloin Ranska liittyi Algerian sotaan. Samaan ratkaisuun Demy päätyi myös elokuvassaan "Huone kaupungissa" (1982).


title: Cherbourgin sateenvarjot

text: Musiikin elokuvaan sävelsi Michel Legrand. Erityisesti muistetaan elokuvan samanniminen johtoteema, joka tunnetaan myös ranskankielisillä nimillä ”Je ne pourrai jamais vivre sans toi” ja ”(Mon amour,) Ne me quitte pas”, englanniksi nimellä ”I Will Wait for You” ja suomeksi nimellä ”Rakkaani hylkää mua ei”.


title: Cherbourgin sateenvarjot

text: Myös lavasteet, puvut ja värit olivat ohjaaja Demylle tärkeitä, ja niissä hän luotti nantesilaisen nuoruudenystävänsä, lavastaja Bernard Evenin ratkaisuihin.


title: Cherbourgin sateenvarjot

text: Elokuvasta tuli heti ilmestyttyään suuri menestys, ja se on nykyään yksi eurooppalaisen musiikkielokuvan klassikoita. Sille myönnettiin kolme Cannesin elokuvajuhlien palkintoa 1964. Vuosina 1965 ja 1966 elokuva sai yhteensä viisi Oscar-ehdokkuutta, muun muassa musiikistaan, mutta ei voittanut ainuttakaan. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Cherbourgin sateenvarjot

text: Madame Emery ja hänen 16-vuotias tyttärensä Geneviève myyvät sateenvarjoja Cherbourgin kaupungissa. Genevièven poikaystävä Guy on komea automekaanikko, joka asuu sairaan kummitätinsä kanssa. Tätiä hoitaa hiljainen Madeleine, joka on ilmiselvästi ihastunut Guyhin.


title: Cherbourgin sateenvarjot

text: Nuorten rakkaus keskeytyy traagisesti Guyn saadessa kutsun mennä sotimaan Algeriaan. Lähtöä edeltävänä iltana Guy ja Geneviève rakastelevat. Vähän Guyn lähdön jälkeen Geneviève huomaa olevansa raskaana. Geneviève pettyy raskaasti Guyn kirjoittaessa niin harvoin ja suostuu lopulta menemään naimisiin rikkaan Roland Cassardin kanssa. Geneviève muuttaa pois Cherbourgista.


title: Cherbourgin sateenvarjot

text:
Guyn maailma romahtaa, kun Algeriasta paluun jälkeen tajuaa Genevièven hylänneen hänet. Hän ajautuu ryypiskelemään ja käymään huorissa.
Eräänä iltana Guyn palatessa kotiin Madeleine kertoo Guyn kummitädin kuolleen. Guy tajuaa Madeleinen rakastavan häntä ja he menevät naimisiin.


title: Cherbourgin sateenvarjot

text: Vuosia myöhemmin Guylla ja Madeleinella on yhteinen lapsi ja Guy pitää huoltoasemaa. On joulu ja Madeleine lähtee poikansa kanssa kaupungille hoitamaan asioita. Geneviève saapuu tyttärensä kanssa huoltoasemalle tankkaamaan, ja Guy kysyy rutiinimaisesti asiakkaalta: “Tavallista vai superia”. Tällöin he tunnistavat toisensa ja järkyttyvät. Geneviève kertoo olevansa Cherbourgissa ensimmäisen kerran naimisiin menonsa jälkeen, ja että hänen äitinsä on nyt kuollut. Geneviève kysyy Guylta haluaako hän tavata tyttärensä (joka on jätetty autoon istumaan), mutta Guy kieltäytyy. Geneviève hyvästelee ja lähtee.