title: Tytti Jäppinen

text: Tytti Issakainen sai vuonna "2007" Kirkon Kulttuuripalkinnon kirjallisesta toiminnastaan, jossa hän on kuvannut monipuolisesti kirkon historian merkittäviä tapahtumia, kuten Agricolan juhlavuoden pääjuhlan käsikirjoituksessa tai kirkkonäytelmässä Vihan päivät 1918 Tampereen tuomiokirkon käyttöönottojuhlien yhteydessä.


title: Tytti Jäppinen

text: Yleisradion äänilevystön mukaan Jäppinen on säveltänyt ja sanoittanut seuraavat laulut:


title: Orfeo

text: Orfeo (L'Orfeo, favola in musica) on prologista ja viidestä näytöksestä koostuva musiikkiteos. Se on varhaisimpia oopperaksi katsottavista teoksista, eräiden mukaan ensimmäinen todellinen suuri ooppera. Sen sävelsi Claudio Monteverdi, ja libreton oopperaan kirjoitti Alessandro Striggio. Perustana oopperan libretolle on ollut perinteinen antiikin taru Orfeuksesta ja Eurydikestä.


title: Orfeo

text: Teos oli tarkoitettu esitettäväksi vuotuisten Mantovan karnevaalien yhteydessä. Oopperan ensimmäinen esitys oli Mantovan Accademia degl'Invaghitissa helmikuussa 1609, ja 4. helmikuuta samana vuonna ooppera esitettiin Mantovan hoviteatterissa. Ooppera julkaistiin vuonna 1609 Venetsiassa. Ooppera sai nykyaikaisen esityksensä Pariisissa vuonna 1904, kun se esitettiin konserttiversiona.


title: Bouvier

text: Bouvier (, ) on koirarotu Flanderin maakunnasta. Bouvier on palveluskoirarotu ja se kuuluu FCI:n roturyhmään 1. Siitä käytettiin aiemmin suoraan ranskasta johdettua nimeä flanderinpaimenkoira (flaamin kielellä rodun nimi on vastaavasti "flaamienkarjakoira"). Nykyinen nimitys on hieman harhaanjohtava, koska bouviereita on kahta eri rotua: "bouvier des flandres" ja "bouvier des ardennes". Ensimmäinen bouvier rekisteröitiin Suomessa vuonna 1974 ja kasvatus alkoi vuonna 1981.


title: Bouvier

text: Luonteeltaan bouvier on rauhallinen, älykäs, tarmokas ja rohkea. Se on yhden perheen koira, eikä se ole aina kovin kiinnostunut vieraista. Bouvier vaatii runsaasti liikuntaa päivittäin. Pentuna sille on selvästi näytettävä, mikä sen paikka on perheessä. Lisäksi bouvier vaatii hyvän peruskoulutuksen. Bouvierista voi saada hyvän kaverin palveluskoiraharrastukseen. Kun sille on tehnyt selväksi, kuka on perheen pää, ja että se on aina ihmisiä alempana, siitä saa mukavan kaverin melko pienillekin lapsille. Tosin on muistettava, että bouvier on suuri ja vahva koira, eikä sitä voi jättää lapsien kanssa yksin.


title: Bouvier

text: Bouvier on kotoisin flaaminkielisen Belgian ja Ranskan rajaseuduilta, tarkemmin sanottuna Länsi-Flanderista ja Nordin departementista. Se on sukua vanhoille belgialaisille karjakoirille, kuten niin ikään länsiflanderilaiselle roeselarenkarjakoiralle.


title: Bretoni (koira)

text: Bretoni eli bretagnenspanieli ("Épagneul breton") on koirarotu, joka on peräisin Ranskasta Keski-Bretagnesta. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 7 alajaostoon 1.2 eli spanielityyppisiin kanakoiriin.


title: Bretoni (koira)

text: Bretoni on sosiaalinen ja sopeutuu kaikkiin oloihin. Sen luonne on tasapainoinen, ja se on hyvin monipuolinen lintukoira, jolla voi metsästää kaikenlaista riistaa. Bretoni noutaa ja liikkuu hyvin. Bretonia on helppo kouluttaa. Bretoni on valmis miellyttämään ja sillä on hyvä kestokyky, joten se sopeutuu erinomaisesti harrastavaan perheeseen.


title: Honkola (Äänekoski)

text: Honkola on yksi Äänekosken kylistä. Honkolan pienalueella oli 639 asukasta vuonna 2013. Kylä on omakotitalopainotteinen, pääasiassa melko harvaan asuttu alue noin kuusi kilometriä Äänekosken keskustasta etelään. Kylä sijaitsee noin 40 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen ja länteen Saarijärvelle sieltä on matkaa noin 27 kilometriä. Honkolan kylällä toimii aktiivinen kylätoimikunta, joka järjestää asukkaille monenlaista toimintaa. Kylällä toimii myös Äänekosken suurin kyläkoulu, Honkolan koulu.


title: Honkola (Äänekoski)

text: Honkolan vanha kylämaisema on kulttuurisuojelukohde. Osa taloista on alun perin rakennettu 1800-luvulla, useita on kuitenkin korjattu myös 1900-luvulla. Kulttuuhistoriallisesti arvokkaita ovat esimerkiksi alueella sijaitsevien maatilojen päärakennukset. Honkolan kylän maisemat koostuvat sekametsistä, joista osa on raivattu pelloiksi jo 1700-luvulla. Alueen väkimäärä on kasvussa, ja kasvanutta tonttikysyntää on yritetty tyydyttää aktiivisella kaavoituspolitiikalla, kulttuurihistoriallisia arvoja vaalien.


title: Honkola (Äänekoski)

text: Vuonna 2016 Honkola oli osallisena Äänekosken vesikriisissä, mutta selvisi pienin vaurioin. Yhdistelmäkaivo, jossa käyttövesi ja tekninen vesi olivat sijoittuneet, sijaitsi Honkolan Kolunpohjassa. Suurimmat oireet ilmaantuivat tästä syystä naapurikylässä Hietamalla, mutta myös Honkolan kylän alueella vedelle annettiin keittokehotus useiksi viikoiksi.


title: Honkola (Äänekoski)

text: Honkolan alueen suurin vuosittainen urheilutapahtuma on Neste Rally, jonka reitti on vuodesta 2016 alkaen kulkenut läheltä Honkolan aluetta Äänekosken erikoiskokeella.


title: World Boxing Association

text: World Boxing Association (WBA), vuoteen 1962 saakka National Boxing Association (NBA), on yksi maailman suurimmista nyrkkeilyliitoista, joka järjestää myös lajin maailmanmestaruusotteluita. Vanhimpana nyrkkeilyliittona WBA pyrkii olemaan ammattilaisnyrkkeilyn ylin auktoriteetti.. Liiton puheenjohtajana on vuodesta 1982 toiminut venezuelalainen Gilberto Mendoza. WBA:n päämaja sijaitsee Panama Cityssä, Panamassa.


title: World Boxing Association

text: NBA järjesti ensimmäisen Yhdysvaltain mestaruusottelun vuonna 1921. New Jerseyssä järjestetty raskaansarjan ottelu käytiin Jack Dempseyn ja Georges Carpentierin välillä.


title: World Boxing Association

text: Television yleistyessä 50-luvulla nyrkkeily saavutti aiempaa suurempaa mielenkiintoa Yhdysvalloissa ja 60-luvulle tultaessa laji oli saanut maailmanlaajuisen harrastajakunnan. 23. elokuuta 1962 kansallinen NBA muutti nimensä kansainväliseksi WBA:ksi.


title: World Boxing Association

text: Vuoden 2009 kesäkuussa WBA nimitti liiton väliaikaisen mestarin - Nikolai Valuevin liiton viralliseksi mestariksi Ruslan Tšagajevin B-hepatiittitartunnan vuoksi.


title: Orlando Paladino

text: Orlando Paladino ("Ritari Roland") on kolminäytöksinen "dramma eroicomico" -ooppera, jonka on säveltänyt Joseph Haydn ja jonka libreton on kirjoittanut renessanssirunoilija Ludovico Arioston tarinan pohjalta Nunziato Porta (Carlo Fancesco Badinin tekstiin "Le pazie d’Orlando"). Aihe on 800-luvulta, jolloin siitä muodostui Ranskan kansallisrunoelma "Raivoisa Roland". Oopperan esi-ilta oli 6. joulukuuta 1782 Esterházyn palatsissa Unkarissa.


title: Orlando Paladino

text:
Haydn sävelsi oopperan tilaustyönä, sillä Venäjän keisari vieraili Esterházyn palatsissa Unkarissa ja isännät halusivat uuden oopperan esitettäväksi vieraalle. Esityksestä tuli Haydnille valtaisa menestys. Orlando Paladinoa pidetäänkin yhtenä 1700-luvun merkittävimpänä oopperateoksena.Elly Ameling - Eurilla, Gwendoly Killebrew - Alcina, George Shirley - Orlando, Claes Hakon Ahnsjö - Medoro, Domenico Trimarchi - Pasquale,
Benjamin Luxon - Rodomonte.


title: Kalle Kaihari

text: Kaarle Vihtori ”Kalle” Kaihari (vuoteen 1935 Flinck; 3. elokuuta 1899 Tampere – 9. heinäkuuta 1989 Tampere) oli suomalainen liikemies, kauppatieteiden kunniatohtori, kauppaneuvos ja merkittävä urheiluvaikuttaja. Hänet muistetaan myös presidentti Urho Kekkosen ystävänä ja politiikan taustavaikuttajana.


title: Kalle Kaihari

text: Kalle Kaiharin vanhemmat olivat sahatyömies Kaarle Flinck ja Hanna Aalto.


title: Kalle Kaihari

text: Kalle Flinck (myöhemmin Kaihari) avioitui 29. toukokuuta 1920 Aune Esteri Leppäsen (26. kesäkuuta 1900 – 27. huhtikuuta 1975) kanssa, ja he saivat viisi lasta, Eila (s. 1922), Anja (s. 1924), Pirkko (1926–2008), Seppo (1929–1977) ja Jarmo (1936–2009). 1. elokuuta 1981 Kalle Kaihari avioitui Anja Kyllikki Nummen (s. 1935) kanssa. Tästä liitosta hänellä ei ollut lapsia.


title: Kalle Kaihari

text: Hän vaihtoi sukunimensä Kaihariksi 13. syyskuuta 1935. Nimen Kaihari hän otti hankkimansa kesäpaikan mukaan, joka sijaitsi Näsijärven rannassa Ylöjärven Kaiharinniemessä. Talvet hän asui Tampereen Pyynikintorilla.


title: Kalle Kaihari

text: Perheen vanhin lapsi Kalle oli jo kansakoulua käydessään Aamulehden ja Kansan lehden lehtimyyjänä. Kansakoulusta päästyään hän oli aluksi työssä leipomon pullakuskina ja sen jälkeen Hämeen pussitehtaalla nimilappujen ja kutsukorttien painajana. Vuoden 1915 tienoilla Kalle pääsi työhön Särkän sahalle, jossa myös hänen isänsä kävi työssä. Vapaa-aikansa Kalle vietti työväentalolla, jossa hän tutustui myös biljardinpeluuseen.


title: Kalle Kaihari

text: Kalle Kaihari otti osaa Suomen sisällissotaan punaisten riveissä Tampereella. Hän haavoittui Tampereen taistelussa molempiin jalkoihin. Sodan jälkeen hän oli punavankina Tourulan vankileirissä Jyväskylässä mutta pääsi vapaaksi syksyllä 1918. Hän tapasi tulevan vaimonsa Aune Leppäsen 1918. Tämä oli porvarillinen junanlähettäjän tytär, joka oli saanut ehdonalaisen tuomion sillä perusteella, että joku oli nähnyt hänet miestenhousuihin pukeutuneena punaisten vartiossa.


title: Kalle Kaihari

text: Vielä vuonna 1918 Kaihari sai töitä Rafael Haarlalta. Suojeluskunnan perustajajäsenen Haarlan kuultua, että työntekijöiden joukossa on entinen punakaartilainen, Kaihari sai kuitenkin potkut eikä saanut kolmen kuukauden palkkaansa.


title: Kalle Kaihari

text: Vuodesta 1919 alkaen Kaihari oli kesäisin purkamassa proomujen lasteja Mustanlahden satamassa, ja talvisin hän hankki elentonsa ammattimaisena biljardinpelaajana. Kaihari menestyikin pelaajana hyvin niin, että hän saattoi jopa vuonna 1924 voittaa yhdessä illassa 50 000 markkaa.


title: Kalle Kaihari

text: Kaihari tutustui 1920-luvulla paitatehtailija Emil Eloon ja solmiotehtailija Karl A. Ebbiin. Näiden ehdotuksesta hän päätti perustaa 1926 Tampereelle paitoja ja solmioita myyvän liikkeen. Kun hän meni pyytämään liikkeen perustamista varten pankista lainaa, pankinjohtajan vastaus oli tyly: punakaartilaisille ja kommunisteille lainaa ei anneta. Kaihari joutuikin käyttämään omia säästöjään, ja hän sai myös myytävät paidat ja solmiot luotolla Elolta ja Ebbiltä. Kuninkaankadulla sijainnut liike myi myös aluksi gramofonilevyjä. Vuonna 1929 Kaihari perusti yhdessä Vilho Niemen kanssa äänilevyjä ja soittimia myyneen "Gramofoniliike K. Flink & Kumppanit". 1930-luvun alun lamavuodet pakottivat Kaiharin myymään 1934 tämän liikkeen mutta sen sijaan paitojen ja solmoiden myynti sujui lamavuosinakin hyvin. Vuonna 1932 Kaihari sai ostettua edullisesti konkurssiin menneen tamperelaisen paitatehtaan varaston, ja samoihin aikoihin hän perusti toisen myymälän Tammelan kaupunginosaan. Sen jälkeen hän alkoi nousta yhä merkittävämpää asemaan yhteiskunnassa. Kaihari luopui liikkeistään 54 vuotta myöhemmin, vuonna 1980.


title: Kalle Kaihari

text: Talvisodassa Kaihari toimi Tampereen väestönsuojelukeskuksessa. Jatkosodan puhjettua hän lähti 42-vuotiaana vapaaehtoisena rintamajoukkoihin. Vuoksen ylityksestä hän sai kenraali Aaro Pajarin päiväkäskyllä alikersantin arvon ja toisen luokan vapaudenmitalin. Myöhemmin Kaihari toimi useita vuosia Kansanavun Tampereen paikallisjohtajana. Rahaa kerättiin tuolloin Kaiharin johdolla markkamääräisesti enemmän kuin Helsingissä. Sotien jälkeen perustetun sotainvalidien kannatusyhdistyksen johtokuntaan Kaihari kuului alusta alkaen.


title: Kalle Kaihari

text: Tampereen asevelikylää alettiin rakentaa Nekalaan talkoohengen vallassa välirauhan vuotena 1941. Kaihari lahjoitti ensimmäisen talon, teki työmaalla itse 2 600 talkootuntia ja johti keräystä, jonka avulla aseveljille ja heidän perheilleen nousi kaikkiaan 23 omakotitaloa. Töissä oli 100–150 miestä eri yrityksistä vapaa-aikanaan. Kylä valmistui 80 000 tunnin talkootyöllä syyskuussa 1943.


title: Kalle Kaihari

text: Nuorena Kaihari oli olympiatason urheilija ja kunnostautui monessa lajissa. Kaihari aloitti urheilun parikymmentävuotiaana. Ensimmäisissä suuremmissa kisoissaan TUL:n urheilu- ja laulujuhlilla vuonna 1922 Kaihari sijoittui 800 metrillä kolmanneksi. Sen jälkeen hän keskittyi seiväshypyn salaisuuksiin ja otti Yrityksen nimiin kaksi TUL:n mestaruutta ennätyksenään 371. Monipuolisuutensa Kaihari todisti 1931 työväen talviolympiakisoissa ottaessaan kolme luistelupronssia.


title: Kalle Kaihari

text: Kaihari siirtyi juoksuista ja moniotteluista seiväshypyn pariin vuonna 1924. Kolme vuotta myöhemmin Kaihari hyppäsi TUL:n ennätyksen ja mestaruuden tuloksella 355. Seuraavana vuonna hän korjaili numerot 361:een ja 1929 Latvia-ottelussa 371:een.


title: Kalle Kaihari

text: Vuonna 1930 Kaihari kunnostautui TUL:n jalkapallo- ja urheilujoukkueen Saksan matkalla. Hän oli yleisurheilujoukkueen johtaja ja voitti samalla kaikki viisi seiväskilpailuaan samalla tuloksella 360.


title: Kalle Kaihari

text: Vuonna 1930 ryhdyttiin valmentamaan joukkuetta Mürzuschlagin talvikisoihin. Kaihari innostui luistelusta sillä tuloksella, että hän ennen pitkää kuului liiton parhaimmistoon. Valintakilpailuissa Kaihari luisteli 500 m 50,5, 1 000 m 2.43,4, 5 000 m 10.21,9 ja 10 000 m 19.57,5, mutta häntä ei valittu kuitenkaan joukkueeseen. Kaihari kuitenkin matkusti kisoihin omalla kustannuksellaan ja otti pronssin kolmella lyhimmällä matkalla tuloksin 50,4, 2.41,0 ja 9.43,4.


title: Kalle Kaihari

text: Vuonna 1931 Visan kansallisissa Kaihari luisteli 49,0, 1 000 m 2.35,7, 5 000 m 9.26,5 ja kympin 19.30,6.


title: Kalle Kaihari

text: Kaihari oli mukana myös Suomen ensimmäisissä pujottelu- ja syöksylaskukisoissa Sallassa 1934 ja sijoittui neljänneksi. Talvella 1939 hän vielä lähes 40-vuotiaana voitti Taivaskerolla syöksylaskukilpailun. Sotien jälkeen hän harrasti keilailua kymmenisen vuotta ja selviytyi muun muassa Ruotsi-maaotteluun.


title: Kalle Kaihari

text: Urheilun johtotehtävät Kaihari aloitti Yrityksen puheenjohtajana. TUL:n joukkueenjohtajana Kaihari toimi monilla kilpailumatkoilla Saksassa, Latviassa ja Itävallassa. Tampereen Pyrinnön puheenjohtajana Kaihari vaikutti 1945–1953. Tänä aikana Pyrintö voitti Kalevan maljan kuusi kertaa.


title: Kalle Kaihari

text: Suomen urheilun johtokunta ja liittovaltuusto tulivat myös tutuiksi. Oslon EM-kisoissa 1946 ja Lontoon kesäolympiakisoissa 1948 Kaihari kuului Suomen joukkueen johtoon. Helsingin olympiakisoissa Kaihari oli mukana toimitsijana. Kaihari oli myös SVUL:n liittovaltuuston puheenjohtaja 1953–1957, SVUL:n talousvaliokunnan puheenjohtaja 1949–1958, SUL:n johtokunnassa 1948 ja 1951–1952, liittovaltuuston puheenjohtaja 1951–1958 ja talousvaliokunnan puheenjohtaja 1951–1955. Mukana monissa kunnallisten rakennushankkeiden rakennustoimikunnissa Tampereen urheilutalosäätiössä, Saunasäätiössä ja Ratinan stadionhankkeessa. Pyrinnön kunniapuheenjohtaja 1986. Suomen urheilun suurristi myönnettiin Kaiharille vuonna 1980.


title: Kalle Kaihari

text: Kaihari oli aikoinaan tunnettu liikemies. Hänet tunnettiin presidentti Urho Kekkosen läheisenä ystävänä, ja hän oli Linnan juhlien vakiovieras. Yhteyksiensä ja suhdeverkostonsa avulla Kaihari vaikutti merkittävästi kotikaupunkinsa Tampereen kehittämiseen.


title: Kalle Kaihari

text: Vuonna 1981 ilmestyneessä kirjassaan "Ratkaiseva ääni" Kaihari väitti, että vuoden 1956 presidentinvaalissa ratkaisevan äänen Urho Kekkosen hyväksi oli antanut Penna Tervo. Kekkonen kiisti vuonna 1982 Tervon äänestäneen häntä (tieto julkistettu 2006). Kaiharin sisko Anni Flinck (1915–1990) oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1954–1975.


title: Kalle Kaihari

text: Kalle Kaiharin kulttuurisäätiö tukee ja kannustaa taiteiden, tieteiden ja muun henkisen kulttuurin harrastamista. Säätiö on perustettu 1984. Kalle Kaiharin kulttuuripalkinto myönnetään vuosittain tamperelaisesta kulttuuriteosta, ja se on suuruudeltaan 5 000 euroa.


title: Kalle Kaihari

text: Kauppaneuvos Kalle Kaiharin tukisäätiö syntyi vuonna 2007 tehdystä kombinaatiosulautumisesta, jossa yhdistettiin 1971 perustettu Tampere 60 -tukisäätiö ja 1979 perustettu Kauppaneuvos Kalle Kaiharin säätiö.


title: Kalle Kaihari

text: Tukisäätiön tarkoituksena on tukea pääasiallisesti nuoria, Tampereen kaupungissa tai sen lähikunnissa asuvia yleisurheilijoita ja jalkapalloilijoita sekä myös muita nuoria urheilijoita, joiden harjoittamalla urheilulajilla on huomattava kansainvälinen merkitys, jakamalla apurahoja, stipendejä ja muita avustuksia sekä tukea Tampereen kaupungissa asuvien 60 vuotta täyttäneiden henkilöiden huoltotoimintaa ja edistää heidän harrastus-, virkistys-, kunto- ja ohjelmatoimintaansa. Säätiö omistaa lähes kokonaan 45 huoneiston kiinteistön Tampereen Kaukajärvellä.


title: Kalle Kaihari

text: Lisäksi säätiö palkitsee yhdessä Urheilutoimittajien kanssa Suomen vuoden urheilijan presidentti Urho Kekkosen ja Kalle Kaiharin lahjoittamalla kultaisella kiekolla. Lisäksi säätiö palkitsee paikallisesti Tampereen ja Ylöjärven vuoden urheilijat.


title: Kalle Kaihari

text: Muita Kaiharin rahastoja ja säätiöitä ovat Tampereen yliopiston opiskelijoiden stipendirahastot, Kalle Kaiharin sydäntutkimuksen rahasto, Aune ja Kalle Kaiharin rahasto. Kaikki jakavat vuosittain tuntuvia avustuksia.


title: Inarin kirkonkylä

text: Inarin kirkonkylä on Inarin kunnan toiseksi suurin taajama Ivalon jälkeen. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 603 asukasta.


title: Inarin kirkonkylä

text: Kylä syntyi aikoinaan vesistöjä seurailevan kulkureitin varrelle kohtaan, missä Juutuanjoki laskee Inarijärveen.


title: Inarin kirkonkylä

text: Satojen vuosien aikana kylästä kehittyi vilkas kauppa- ja markkinapaikka. Kun Inarin kunta perustettiin vuonna 1876, kylästä tuli itseoikeutetusti kunnan keskus.


title: Inarin kirkonkylä

text: Muutaman sadan vuoden takaiset asukkaat eivät kuitenkaan olleet kylässä ensimmäiset, vaan samoilla Inarijärven rannoilla asuttiin jo useita tuhansia vuosia sitten. Nykyisen kylän laidalta, Saamelaismuseon läheisyydestä Vuopajalta, on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja.


title: Inarin kirkonkylä

text: Kun Ivalosta aikoinaan, lähinnä Petsamon tien ansiosta, kehittyi Inarin kunnan uusi kunnallinen keskus, ei Inarin kirkonkylä jäänyt taantumaan, vaan siitä on kehittynyt omaleimainen elävä ja aikaa seuraava kyläyhteisö, missä kolme kulttuuria — suomalainen, pohjoissaamelainen ja inarinsaamelainen — elävät rinnakkain ja vuorovaikutuksessa mm. pohjoisen Norjan ihmisten kanssa.


title: Inarin kirkonkylä

text: Puolentoista vuosisadan ajan myös kullalla on ollut merkittävä osa kylän elämässä. Erityisesti Lemmenjoen kullankaivajat kokoontuivat tarvikkeiden ja varusteiden hankintamatkoillaan ja vapaa-aikoinaan kylään tapaamaan ammattiveljiään ja sivilisaation keskelle virkistäytymään.


title: Inarin kirkonkylä

text: Muistona entisajan kullankaivajista kylän hautausmaalla on nähtävissä kymmenten kullankaivajien leposija, ”Pyrkyreiden palsta” muistomerkkeineen.


title: Inarin kirkonkylä

text: Alueen saamelaiskeskuksena Inarin kirkonkylä vetää puoleensa matkailijoita. Erityisesti kesäisin elämä kyläraitilla vilkastuu kymmenientuhansien matkailijoiden tutustuessa Suomen Lappiin tai viivähtäessä maisemassa kohti Jäämerta suuntautuvalla matkallaan.


title: Inarin kirkonkylä

text: Suosittuja vierailukohteita kylässä ovat saamelaismuseo-luontokeskus Siida, Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, sekä useat paikallisia käsitöitä valmistavat ja myyvät liikkeet ja yritykset. Perinteiset saamelaiskäsityöt ovat kylässä näyttävästi esillä, mutta yhä enemmän kylässä valmistetaan myös puuhun, kultaan, korukiviin, poroon, marjoihin ja yrtteihin sekä muihin luonnonmateriaaleihin perustuvia tuotteita.


title: Inarin kirkonkylä

text: Inarijärvelle kylästä järjestetään risteilyjä ja veneretkiä. Ne suuntautuvat mm. muinaiselle uhripaikalle Ukonkivelle, Korkia-Mauran jääluolalle tai Kuuvan kanavalle. Kirkonkylä on myös Pielpajärven erämaakirkolle suuntautuvien retkien lähtöpaikka.


title: Inarin kirkonkylä

text: Inarin kirkonkylässä järjestetään vuosittain tammikuussa alkuperäiskansojen elokuvajuhlat Skábmagovat (suomeksi Kaamoksen Kuvia) ja elokuussa alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma Ijahis Idja (suomeksi Yötön Yö).


title: Inarin kirkonkylä

text: Kylässä sijaitsee Saamelaisalueen koulutuskeskuksen opiskelija-asuntola Jeera. Inarin kirkonkylän alueella toimii kolme hotellia.


title: Inarin kirkonkylä

text: Uusi saamelaiskeskus Sajos avattiin 9.1.2012 Inarin taajamassa Juutuanjoen rannalla. Suomen Saamelaiskäräjien päätoimisto sijaitsee Sajoksessa.


title: Rintama (puna-armeija)

text: Rintama () oli puna-armeijan toisen maailmansodan aikainen suuri sotatoimiyhtymä, joka vastasi saksalaisten armeijaryhmää. Puna-armeijan rintamalla oli tyypillisesti oma ilmavoimien yksikkö, joka oli suoraan rintaman komentajan alaisuudessa. Rintamat vastasivat toiminnastaan joko suoraan STAVKA:lle tai rintamien toimintaa koordinoivalle esikunnalle. Rintamia muodostettiin Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa, hyökkäyksessä Puolaan vuonna 1939 sekä operaatio Barbarossan alettua.


title: Ө

text: Ө on kyrillinen kirjain. Se sisältyy baškiirin, burjaatin, jakuutin, kalmukin, kazakin, kirgiisin ja mongolian aakkosiin.


title: Ө

text: Ө ääntyy tavallisesti vokaalina /œ/, kazakissa myös /wʉ/. Jakuutissa sen äännearvo on /ø/, kazakissa /ø/, .


title: Glory Road (albumi)

text: Glory Road on Ian Gillanin Gillan -yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1980. Albumi nousi Britannian albumilistan kolmannelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä kaksitoista viikkoa.


title: Glory Road (albumi)

text: Vinyylilevyn julkaisun yhteydessä julkaistiin rajoitetun painosmäärän (15 000 kpl) erikoisversio, joka sisälsi ylimääräisen Bonus-minialbumin "For Gillan fans Only".Levy julkaistu uudelleen CD-formaatissa vuonna 1989 Virgin -levymerkillä.Kokonaiskesto: 78.23


title: King Oliver

text: Joseph Oliver (11. toukokuuta 1885 – 8. huhtikuuta 1938), paremmin tunnettu taiteilijanimellään King Oliver tai Joe ”King” Oliver, oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko. Hän johti 1910-luvulla menestyvää jazzyhtyettä New Orleansissa ja myöhemmin muutti Chicagoon. Tunnetuimmat levytyksensä hän teki vuonna 1923 Indianassa kokoonpanolla, johon kuului muun muassa nuori kornetisti Louis Armstrong. Myöhemmin Oliver muutti New Yorkiin, mutta ei enää saavuttanut samanlaista menestystä.


title: King Oliver

text: Koska Oliverin alkuvuosista New Orleansissa ei ole nauhoitettua materiaalia, on tämän vaikutusta jazzin kehittymiseen vaikea arvioida. Myös Louis Armstrongin suosio alkoi 1920-luvun puolivälistä lähtien jättää Oliverin varjoonsa. Joka tapauksessa tiedetään Bubber Mileyn, Muggsy Spanierin ja Tommy Ladnierin ottaneen vaikutteita Oliverin soittotyylistä. Vaikka Armstrongin soitto ei juurikaan kuulostanut Oliverilta, tämä piti vanhaa opettajaansa suuressa arvossa.


title: King Oliver

text: Oliver syntyi vuonna 1885 plantaasilla Abendissa, Louisianassa. Hänen ensimmäinen soittimensa oli pasuuna, ja hän osoitti jo nuorella iällä musiikillista lahjakkuutta vaikkei saanutkaan muodollista musiikkikoulutusta. Vuonna 1905 hän soitti pasuunaa Onwards Brass Bandissä New Orleansissa, ja myöhemmin vaihtoi kornettiin, jonka soittajana hänet paremmin tunnetaan. Oliver harjoitteli ahkerasti ja opetteli lukemaan nuottikirjoitusta, mitä vaikeutti se, että hän oli menettänyt näkökyvyn toisesta silmästään. Lempinimen ”King” (”Kuningas”) hän sai vuoden 1910 tienoilla soittaessaan yhtyeensä kanssa neworleansilaisen klubin vakio-orkesterina. Vuonna 1916 hän perusti pasunisti Edward ”Kid” Oryn kanssa yhtyeen Kid Ory and King Oliver Band, jossa hän soitti seuraavat kolme vuotta.


title: King Oliver

text: Vuonna 1919 Oliver muutti Chicagoon. Hän soitti ensin Bill Johnsonin johtamassa yhtyeessä Dreamland Ballroom -tanssiravintolassa ja vuonna 1922 perusti oman kokoonpanonsa King Oliver Creole Jazz Bandin. Yhtyeeseen kuuluivat muun muassa laulaja Lil Hardin, klarinetisti Johnny Dodds sekä Oliverin New Orleansista värväämä trumpetisti Louis Armstrong. Oliverin yhtye toimi Lincoln Gardens -jazzklubin vakio-orkesterina.


title: King Oliver

text: Vuonna 1923 yhtye soitti klassikoksi muodostuneen levytyssession Gennettin studiolla Indianassa. Nauhoitettuihin kappaleisiin kuuluivat ”Dippermouth Blues”, jonka sisältämästä Oliverin soolosta on tullut Dixieland-trumpetinsoittajien vakiomateriaalia, sekä Armstrongin uran ensimmäinen nauhoitettu soolo kappaleessa ”Riverside Blues”. Tarinan mukaan Armstrongin soittotyyli oli nauhoitussessiossa niin dominoiva, että hänet täytyi sijoittaa muuhun orkesteriin nähden kauemmas mikrofonista. Joidenkin versioiden mukaan Armstrong soitti studion takaosasta, käytävän päästä tai jopa kokonaan toisesta huoneesta.


title: King Oliver

text: Yhtye hajosi vuonna 1924 erimielisyyksiin jäsenten palkanmaksusta. Armstrong muutti New Yorkiin liittyäkseen Fletcher Hendersonin yhtyeeseen, ja vuotta myöhemmin aloitti tähteyteen johtaneen soolouransa. Oliver teki pianisti Jelly Roll Mortonin kanssa duettonauhoitukset kappaleista ”King Porter Stomp” ja ”Tom Cat Blues”, ja kokosi pian uuden yhtyeen, nimeltään Dixie Syncopators. Tuohon aikaan yhtyeen kokoonpanoon kuului muun muassa Barney Bigard.


title: King Oliver

text: Oliver ja Dixie Syncopators saivat paikan chicagolaisen Plantation Cafén orkesterina. Pesti kesti kaksi vuotta, ja sen loputtua vuonna 1927 Oliver yhtyeineen muutti New Yorkiin. He nauhoittivat Vocalion-levy-yhtiölle ja soittivat Savoy Ballroom -tanssiravintolassa. Oliver kieltäytyi liian pienen palkkatarjouksen vuoksi paikasta New Yorkin Cotton Clubin vakioyhtyeenä, mikä osoittautui virheliikkeeksi; pesti tarjosi paikan saaneelle orkesterinjohtaja Duke Ellingtonille tilaisuuden nousta tähdeksi.


title: King Oliver

text: Oliverin ura kuitenkin kärsi pahasti tämän jatkuvista hammas- ja ienongelmista, eikä yhtye pystynyt säilyttämään suosiotaan 1930-luvun alkuun tultaessa. Viimeiset elinvuotensa Oliver työskenteli biljardisalin talonmiehenä Savannahissa ja myi kadulla vihanneksia. Hän kuoli valtimokovettumatautiin huhtikuussa 1938, 52 vuoden ikäisenä, pystymättä varattomana maksamaan tarvittavaa hoitoa.


title: Olkijoki

text: Olkijoki on kylä Raahessa entisen Pattijoen kunnan alueella.


title: Olkijoki

text: Kylässä toimii peruskoulun ala-aste.


title: Olkijoki

text: Olkijoen kylässä 19. marraskuuta 1808 tekivät suomalaiset ja venäläiset aselevon, joka lopetti Suomen sodan sotatoimet Suomen alueella. Carl Johan Adlercreutzin ja Nikolai Kamenskin välillä käytyjen neuvottelujen pohjalta solmittiin aseleposopimus, jossa sovittiin, että Ruotsin armeija suomalaisine joukkoineen vetäytyy Kemijoen taakse. Oulu tuli jättää venäläisille 29. marraskuuta mennessä ja Kemi 13. joulukuuta mennessä.


title: Olkijoki

text: Olkijoen kylän Lassilan talon se huone, jossa sopimus tehtiin on säilynyt nykypäivään Olkijoen rauhanpirttinä.


title: Eino Koivistoinen

text: Eino Hannes Koivistoinen (10. toukokuuta 1907 Kuopio – 14. joulukuuta 1987 Kotka) oli suomalainen merikapteeni ja kirjailija.


title: Eino Koivistoinen

text: Koivistoisen vanhemmat olivat kirvesmies Aaro Koivistoinen ja Johanna Miettinen ja puoliso vuodesta 1936 Salme Mirjam Soininen. Jazzmuusikko Eero Koivistoinen on heidän poikansa. Koivistoinen suoritti aliperämiehen, perämiehen ja merikapteenin kurssit 1930-luvulla, oli 1940-1941 Merisotakoulun upseerikurssilla ja 1942-1944 I upseerina sukellusvenelaivueen emälaiva Sisussa. Merimiehen uransa purje- ja höyrylaivoilla Itämeren ja Pohjanmeren alueilla aloittanut Koivistoinen ehti toimia perämiehenä muun muassa parkki "Winterhudella" ja parkentiini "Balticilla" ja myöhemmin kapteenina eri varustamoiden aluksilla. Hän jäi maihin 1950-luvulla ja työskenteli sen jälkeen kirjailijana ja merenkulun järjestötehtävissä, asuen pääasiassa Kotkassa.


title: Eino Koivistoinen

text: Koivistoinen julkaisi romaaneja, novelleja, runoja, näytelmiä ja kuunnelmien käsikirjoituksia sekä suomennoksia. Hänen teoksensa "Valtameren kasvatti" (1945) perustuu löyhästi hänen omaan elämäänsä ja meriuraansa messipojasta merikouluun menoon asti.


title: Aukusti Oravala

text: Aukusti Alfred Oravala (s. 5. syyskuuta 1869 Toholampi – 24. lokakuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja, herännäinen pappi ja kirjailija, jolle myönnettiin teologian kunniatohtorin arvo.


title: Aukusti Oravala

text: Oravalan isä oli kauppias ja maanviljelijä Ananias Oravala, äiti Anna Liisa Kopsala ja puoliso vuodesta 1897 Hilma Susanna Klemola. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun Lyseosta 1891 ja hänet vihittiin papiksi 1896. Oravala oli Nurmeksen kappalaisena ja sairaalanhuoneen saarnaajana 1910–1928. Hän toimi myös Nurmeksen yhteiskoulun uskonnon ja filosofian alkeiden sekä latinankielen opettajana 1918-1928. Oravala toimi Vihdin kirkkoherrana 1928–1950 ja hän oli Länsi-Uusimaa-lehden päätoimittaja 1932–1950. Oravala oli myös Nurmeksen kuntakokouksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtaja ja vuonna 1918 kirkolliskokouksen jäsen. Vuonna 1928 hänestä tuli kirkolliskokouksen asettaman virsikirjakomitean puheenjohtaja. Oravala sai Helsingin yliopiston teologian kunniatohtorin arvon 1923.


title: Aukusti Oravala

text: Oravala tunnetaan herännäissaarnaaja Paavo Ruotsalaisen elämäkerran ja hänestä kertovan romaanin kirjoittajana.


title: Glory Road

text: Glory Road voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Һ

text: Һ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy baškiirin, burjaatin, jakuutin, kalmukin, kazakin, kiltinänsaamen ja tataarin aakkosiin. Sitä käytettiin myös azerissa, mutta azeri kirjoitetaan nykyisin latinalaisella kirjaimistolla.


title: Һ

text: Һ ääntyy tavallisesti [h] tai /h/.


title: Stalingradin rintama

text: Stalingradin rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka perustettiin heinäkuussa 1942 kun 1., 5. ja 7. armeija siirrettiin reservistä Stalingradiin ja uudelleennimettiin 64., 63. ja 62. armeijaksi. Nämä armeijat muodostivat 12. heinäkuuta perustetun uuden rintaman ytimen. 28. syyskuuta Stalingradin rintama nimettiin uudelleen Donin rintamaksi ja annettiin kenraalieversti Konstantin Rokossovskin komentoon. Sen rintamavastuuta myös pienennettiin luomalla uusi Lounaan rintama Donin rintamalinjan länsipuolelle kenraali Nikolai Vatutinin komentoon. Samalla Andrei Jerjomenkon komentama Kaakon rintama nimettiin Stalingradin rintamaksi. 31. joulukuuta 1942 Stalingradin rintama uudelleennimettiin Etelän rintamaksi.


title: Stalingradin rintama

text: Syyskuussa 1942 Stalingradin taistelun alkaessa Stalingradin rintama koostui 51., 62., 63. ja 57. armeijasta, joihin kuului 4 931 tykkiä ja 455 panssarivaunua. Stalingradin rintama osallistui kenraali Jerjomenkon komennuksessa operaatio Uranukseen, missä se osallistui Saksan 6. armeijan motitukseen Stalingradin kaupungin ympäristöön. Stalingradin rintama osallistui myös Erich von Mansteinin johtaman 6. armeijan pelastusyrityksen pysäyttämiseen.


title: Tyro

text: Tyro oli kreikkalaisessa mytologiassa Salmoneuksen tytär ja Peliaksen ja Neleuksen äiti. Hänen isänsä Salmoneus oli Athamaksen veli.


title: Tyro

text: Tyro oli naimisissa Kretheuksen kanssa, jonka kanssa hänellä oli yksi poika, Aison, mutta hän rakasti kuitenkin Enipeusta, joen jumalaa, joka torjui hänen kaikki lähentelynsä. Poseidon, Tyroa himoten, naamioitui Enipeukseksi, ja näiden kahden suhteesta syntyivät kaksoispojat Pelias ja Neleus. Aristoteleen mukaan Tyro asetti pojat pieneen ruuheen, ja heidät löytänyt hevospaimen kasvatti pojat. Toisen version mukaan Tyro jätti lapset vuorelle, ja kaksoset kasvatti heidät löytänyt neito.


title: Tyro

text: Vartuttuaan Pelias ja Neleus löysivät äitinsä Tyron. Veljekset tappoivat Tyron äitipuolen, Salmoneuksen toisen vaimon Sideron, koska hän oli kohdellut heidän biologista äitiään huonosti. Sidero oli piiloutunut Heran temppeliin, jossa Pelias hänet kuitenkin surmasi saaden päällensä Heran leppymättömän vihan.


title: Taru Valkeapää

text: Taru Valkeapää (s. 1968 Lahti) on suomalainen esiintymiskouluttaja ja juontaja, joka tuli tunnetuksi 1990-luvulla tv-peli "Hugon" juontajana. Hän juonsi kesällä 1997 ja 1998 "Passi ja hammasharja" -ohjelmaa sekä vuosina 2001 ja 2002 "Suurta Seikkailua". Vuonna 2007 hän palasi televisioon ohjelman "Sinkkuäidille sulhanen" juontajana. Valkeapää on työskennellyt myös mallina ja näytellyt sivurooleissa neljässä elokuvassa.


title: Taru Valkeapää

text: Vuodesta 1996 Taru Valkeapää on toiminut yrittäjänä. Hänen yrityksensä Speaker's Corner välittää juontajia tapahtumiin, televisioon, radioon ja mainoksiin sekä järjestää alan koulutusta. Hän on eronnut ja hänellä on kaksi poikaa.


title: Donin rintama

text: Donin rintama oli Puna-armeijan toisen maailmansodan Stalingradin taisteluun osallistunut rintama, joka syntyi 28. syyskuuta 1942 kun Stalingradin rintama nimettiin uudelleen Donin rintamaksi ja annettiin kenraali Konstantin Rokossovskin komentoon. Donin rintaman tehtäväksi annettiin saksalaisten pohjoisen sivustan häirintä ja Stalingradia puolustaneiden joukkojen tukeminen. Saksalaisten joukkojen jouduttua mottiin kaupunkiin Donin rintama toteutti "operaatio Renkaaksi" nimitetyn motintuhoamistaistelun. Operaatio alkoi 10. tammikuuta ja päätyi saksalaisten joukkojen antautumiseen 31. tammikuuta.


title: Donin rintama

text: Operaation päätteeksi Rokossovski ylennettiin kenraalieverstiksi ja Donin rintama uudelleennimettiin Keskustan rintamaksi 15. helmikuuta 1943.


title: Minna Aaltonen

text: Minna Kaisa Aaltonen (s. 17. syyskuuta 1966 Turku) on suomalainen näyttelijä. Hän opiskeli Mountview Theatre Schoolissa Lontoossa 1987–1990. Aaltonen tuli 1990-luvun alkupuolella tunnetuksi Renny Harlinin ohjaaman "Gladiaattorit"-sarjan juontajana. Hän esiintyi myös pienessä osassa uutistenlukijana vuonna 1997 valmistuneessa James Bond -elokuvassa "Huominen ei koskaan kuole".


title: Minna Aaltonen

text: Aaltosen äiti on näyttelijä Leena Takala.


title: Armo Hormia

text: Armo Lahja Hormia (31. tammikuuta 1928 Juuka – 11. lokakuuta 1988) oli suomalainen psykiatri, kirjailija, runoilija, kirjankustantaja ja turkulainen kulttuurivaikuttaja.


title: Armo Hormia

text: Hormia toimi Turun yliopiston hermo- ja mielitautien klinikan apulaisylilääkärinä vuosina 1956–1961 ja Turun vankimielisairaalan ylilääkärinä vuodesta 1961. Hän piti myös yksityisvastaanottoa.


title: Armo Hormia

text: Vuonna 1962 Hormia perusti Turkuun "Tajo"-nimisen kustannusliikkeen, jonka toimitusjohtajana hän toimi lääkärintyönsä ohella. Merkittäviä Tajon julkaisemia kirjoja olivat muiden muassa Allen Ginsbergin runoista koottu kokoelma "Kuolema van Goghin korvalle", Ilja Ehrenburgin "Julio Jurenito" ja eteläamerikkalaisen runouden antologia "Näin ihminen vastaa". Kotimaisista kirjailijoista Ilkka-Juhani Takalo-Eskola ja Pirkko Jaakola julkaisivat esikoisteoksensa Tajon kustantamana. Tajo kustansi myös lastenkirjallisuutta. Kun Turussa pidettiin vuonna 1962 Turun Kirjailijat ry:n järjestämä runoseminaari, johon kokoontui yli sata runoilijaa, kirjailijaa ja kriitikkoa keskustelemaan lyriikasta, Tajo julkaisi seminaarin keskustelut kirjana nimeltä "Runoseminaari".


title: Armo Hormia

text: Tajon toiminta ei ollut taloudellisesti kannattavaa ja se kykeni toimimaan vain, koska Hormia sai tuloja muista lähteistä. Viimevaiheissa kustantamoa hoiti Hormian puoliso Aiju von Schöneman, mutta heidän avioliittonsa päätyttyä eroon vuonna 1972 myös kustantamon toiminta loppui.


title: Armo Hormia

text: Von Schöneman on muistellut avioliittoaan väkivaltaisen Hormian kanssa Sinikka Klemettilän teoksessa "Aiju" (Turkuseura, 2014). Hormia pahoinpiteli vaimoaan muun muassa kuumalla vedellä ja poltti tämän tavaroita.Nimimerkillä "Lahja Kömi":


title: Oratoriaanit

text: Oratoriaanit on katolinen hiippakuntapappien ja maallikkojen kongregaatio. Sen perusti Philip Neri 1552, ja paavi Gregorius XIII vahvisti sen 1575. Siitä erillisenä on Philip de Bérullen 1611 perustama ranskalainen oratoriaanien järjestö.


title: Bernardino de Minaya

text: Bernardino Minaya oli 1500-luvulla elänyt dominikaanimunkki, jolla oli huomattava vaikutus paavillisen Bula sublimis Deus sic dilexit humanum, et infra -julistuksen syntyvaiheisiin. Hän lähti vuonna 1535 Tlaxcalan luostarista ilman esimiestensä lupaa Espanjaan, missä hän hankkiutui keskusteluihin Intioiden neuvoston presidentin, kardinaali Loyasan kanssa. Sieltä Minayan matka jatkui Roomaan saakka.


title: Bernardino de Minaya

text: Keskustellessaan kardinaalin kanssa Minaya totesi tämän saaneen voimakkaita vaikutteita Uudessa-Espanjassa toimineen dominikaani Domingo de Betanzosin mielipiteistä, joiden mukaan intiaaneista ei milloinkaan voisi tulla kristittyjä, "vaikka Hallitsija, Paavi, Neitsyt Maria ja kaikki taivaalliset vallat olisivat heidän puolellaan". Minaya havaitsi kardinaalin hyväksyneen allekirjoituksellaan lain, joka oikeutti espanjalaiset tekemään intiaaneista orjia. Lain voimaantulo oli vaikuttanut Minayan päätökseen lähteä Meksikosta Espanjaan ja sieltä edelleen Roomaan taistellakseen intiaanien asian puolesta kristikunnan keskuksesta käsin.


title: Bernardino de Minaya

text: ”Kun laki, joka salli intiaanien orjuuttamisen, oli saapunut, Don Ramírez, Santo Domingon piispa ja Meksikon Audiensian presidentti, kutsui luokseen kaikki kirkonmiehet ja pyysi heitä kirjoittamaan Teidän Majesteetillenne oman todellisen käsityksensä intiaanien kyvyistä. Fransiskaanit kirjoittivat Teille, mutta minä halusin keskustella henkilökohtaisesti Intian Neuvoston presidentin, kardinaali Loyasan kanssa. Nousin ilman minkäänlaisia matkavaroja Espanjaan lähtevään laivaan, luottavaisena siihen, että muut matkustajat auttaisivat minua. Saavuttuani Sevillaan kerjäsin ja kuljin jalkaisin Valladolidiin, jossa tapasin kardinaalin, jolle ilmoitin ettei veli Domingo de Betanzos osannut intiaanien kieltä, eikä ymmärtänyt näiden oikeata luonnetta. Kerroin hänelle intiaanien kyvyistä ja heidän oikeudestaan tulla kristityiksi. Hän vastasi minulle, että olin väärässä ja että hän ymmärsi intiaanien olevan papukaijojen kaltaisia ja että veli Domingon puheissa oli profeetallinen henki, joka sai hänet omaksumaan veljen mielipiteet. Kun tohtori Bernal Lugo, Neuvoston jäsen, kysyi minulta mitä keskustelussa kardinaalin kanssa oli tapahtunut, kerroin asiat hänelle ja lisäsin, että olin päättänyt mennä Paavin luo tämän inhottavan asian vuoksi, asian, joka niin suuresti vaarantaa Hallitsijan kristillisyyden ja monien intiaanien sielun. Kerroin intiaaneja vastaan kohdistettavan enemmän julmuutta kuin muinaisiin heprealaisiin ja että vaikka olin vain vähäpätöinen munkkiveli, en pelkäisi vastustaa kardinaalia tässä asiassa, jos vain saisin suosituskirjeen Kuningattarelta Hänen Pyhyydelleen. 'Järjestän sen teille', sanoi tohtori Lugo. Sitten kävelin Roomaan mukanani kirje, jota olen säilyttänyt tähän päivään asti.”


title: Bernardino de Minaya

text: Tuon aikaiset mielipiteet intiaanien olemuksesta ja oikeuksista olivat ristiriitaisia. Minayan toiminta Roomassa tuotti kuitenkin tulosta, ja paavi Paavali III näki oikeaksi antaa maailmalle bullan, jonka mukaan intiaanit olivat järjellisiä ihmisolentoja, joilla on sielu ja jotka ovat kykeneviä omaksumaan katolisen uskon. Intiaanien pakanuutta oli ihmetelty, sillä olivathan apostolit saaneet tehtäväkseen evankeliumin saattamisen kaikkien kansojen tietoon.


title: Senni Nieminen

text: Senni Nieminen (myös "Senni Lehto", oik. "Xenia Aleksandra Mäkelä", 21. maaliskuuta 1905 Turku – 28. heinäkuuta 1970 Turku) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli kiinnitettynä Turun Työväen Teatteriin 1927–1946 ja Turun Kaupunginteatteriin vuodesta 1946. Teatterin ohella hän näytteli elokuvissa, televisiossa ja radioteatterissa. Näyttelijälaadultaan hän oli komedienne.


title: Senni Nieminen

text: Vuonna 1958 alkoi radiossa kuunnelmasarja "Hilma ja Akseli", joka vuonna 1961 muutti televisioon Ere Kokkosen ohjaamana ja jatkui Akselia näytelleen Hemmo Airamon kuoltua "Hilma"-nimisenä 1967–1970. Sarjan käsikirjoittaja oli turkulainen Paavo Vihervä.


title: Senni Nieminen

text: Senni Nieminen oli naimisissa näyttelijä Toppo Lehdon kanssa vuosina 1937–1943 ja näyttelijä Taito Mäkelän kanssa vuodesta 1952 kuolemaansa asti.


title: Harry Demetriou

text: Charidimos "Harry" Demetriou (s. 20. elokuuta 1958 Lontoo) on brittiläinen pokeriammattilainen. Hänen lempinimensä on "Wise Owl" ("viisas pöllö").


title: Harry Demetriou

text: Demetriou tuli pokeripiireissä tunnetuksi sijoituttuaan kolmanneksi Layne Flackin voittamassa World Series of Pokerin 2 000 dollarin no limit texas hold'em -turnauksessa vuonna 2002. Kolmostilastaan hän ansaitsi 80 200 dollaria.


title: Harry Demetriou

text: Vuonna 2004 Dementriou oli WSOP:n pääturnauksessa kahdeksastoista ja sai palkintorahoina 147 500 dollaria. Toistaiseksi parhaan WSOP-sijoituksensa hän saavutti kesäkuussa 2005 jolloin hän oli $ 2,500 Short Handed No Limit Hold'em -turnauksen kakkonen. Turnauksen voitti thaimaalainen Isaac Galazan. Dementriou sai kakkostilastaan 163 850 dollaria. Vuonna 2006 hän oli samassa turnauksessa kuudes.


title: Harry Demetriou

text: World Poker Tourin toisen kauden WPT Invitational -kutsuturnauksessa Dementriou oli viides. Kisan voitti Phil Laak. WPT:n The Mirage Poker Showdown -turnauksessa toukokuussa 2006 Dementriou oli toinen Stanley Weissin jälkeen. Dementriou ansaitsi kakkostilastaan 673 272 dollaria.


title: Harry Demetriou

text: Dementriou voitti vuonna 2004 järjestetyn Victor Chandler Poker Cup -turnauksen. Hän ansaitsi voitostaan 250 000 puntaa. Australian pokerimestaruuskilpailujen (Crown Australasian Poker Championships, "Aussie Millions") pääturnauksessa vuonna 2003 hän sijoittui kolmanneksi ansaiten 124 102 Australian dollaria.


title: Harry Demetriou

text: Syyskuussa 2007 Dementrioun pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,1 miljoonaa dollaria. Hän edustaa Martinspoker.com-nettipokerihuonetta.


title: Reservirintama

text: Reservirintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka perustettiin 30. heinäkuuta 1941 itärintaman läntisellä sektorilla ja sen ensimmäinen operaatio oli Jelnjan offensiivi syyskuun alussa. Moskovan taistelun alussa se osallistui saksalaisten etenemisen pysäyttämiseen, kärsi suuria tappioita ja liitettiin Lännen rintamaan.


title: Reservirintama

text: Reservirintama luotiin hetkeksi uudelleen vuonna 1943 (sen nimi oli myös Kurskin rintama 24.–27. maaliskuuta ja Orelin rintama 27.–28. maaliskuuta). Huhtikuussa se muutettiin Aron sotilaspiiriksi ja lopulta 9. heinäkuuta Arorintamaksi.


title: Theodor Kittelsen

text: Theodor Severin Kittelsen (27. huhtikuuta 1857 Kragerø, Norja – 21. tammikuuta 1914 Jeløya, Norja) oli norjalainen taidemaalari, piirtäjä ja kirjankuvittaja. Hän on tunnettu sekä luontokuvauksistaan että tekemistään kuvituksista satuihin ja kansantarinoihin.


title: Theodor Kittelsen

text: Asiantuntijat pitävät hänen tyyliään uusromantiikan ja naivismin välimuotona. Norjassa Kittelsen on tunnettu ja kunnioitettu taiteilija, mutta muualla hän ei ole saanut paljon huomiota. Hän on tunnettu peikkomaalauksistaan, joissa peikot ovat groteskeja ja pelottavan kauniita. Kittelsenin kuvataide oli kirjallista, jopa eeppistä, kohokohtana kirja "Svartedauen" (Musta surma).


title: Theodor Kittelsen

text: Kittelsen syntyi toisena Johannes Kittelsenin (1817–1868) ja Guriane Olsdatter Larsenin (1828–1879) kahdeksasta lapsesta. Isä oli kauppias ja koti oli vaatimattoman porvarillinen. Isän kuoltua Theodorin ollessa 11-vuotias perheen talous tiukkeni huomattavasti ja pojan täytyi lähteä kotoa opintielle. Hän aloitti kellosepän oppipoikana kotikaupungissaan, jonka jälkeen hän meni maalarioppipojaksi Kristianiaan. Hän karkasi kotiin, mutta jonkin ajan kuluttua hän pääsi saksalaisen Steinin kellosepänoppiin Arendaliin.


title: Theodor Kittelsen

text: Arendalissa Theodor tapasi hyväntekijänsä, taideyhdistyksen johtaja Diderich Maria Aallin, joka tajusi heti pojan lahjakkuuden. Hän järjesti keräyksen rahoittaakseen taidekoulutusta Kittelsenille. Heidän ystävyytensä jatkui läpi elämän, myös Aallin muutettua Kristianiaan.


title: Theodor Kittelsen

text: 1874 17-vuotias Kittelsen aloitti opiskelun Wilhelm von Hannon piirustuskoulussa Kristianiassa, seuraten samaan aikaan Julius Middelthunin antamaa iltaopetusta "Tegneskolen"issa. Hän matkusti Müncheniin 1876 ja aloitti sen kuninkaallisessa taideakatemiassa opettajinaan Wilhelm von Lindenschmit nuorempi ja Ludwig von Löfftz. Münchenissä hän tapasi myös monia aikalaiskollegoitaan, kuten Erik Werenskioldin, Eilif Peterssenin, Gerhard Munthen, Wilhelm Petersin, Christian Skredsvigin, Harriet Beckerin ja Kitty Kiellandin. Aall kustansi kolme ensimmäistä vuotta nelivuotisesta Münchenin-ajasta. Läheisimmät välit Kittelsenilla oli Werenskioldiin, jolta hän sai myöhemmin vaikutteita satukuvitukseen sekä hänen laillaan vaatimattomista oloista lähtöisin olleeseen Skredsvigiin.


title: Theodor Kittelsen

text: Münchenissä Kittelsen opiskeli erityisesti laatumaalausta ja hänen ensimmäinen suuri öljymaalauksensa "Streik" (Lakko) pohjautui Per Sivlen samannimiseen kirjaan. Se huomioitiin "Kristiania kunstforening"in näyttelyssä 1879 ja myytiin 1 000 kruunulla. Se kiersi näyttelyissä myös myöhemmin Bergenissä ja Göteborgissa 1881, sekä Wienissä 1882.


title: Theodor Kittelsen

text: Münchenin ajalta on peräisin myös monia luonnoksia, jotka ennakoivat hänen myöhempiä menestyksiään, kuten karikatyyreja ja koomisia ihmishahmoisia eläinpiirroksia. Talousvaikeudet pakottivat Kittelsenin kotiin 1880. Hän asui vuoden Kragerøssa, minkä jälkeen hän jatkoi kulkuri- ja oppivuosiaan. Kesällä 1881 hän vieraili Wilhelm Petersin luona Askerissa, minkä jälkeen hän vuokrasi ateljeen "Pultosten"in talosta Grensenistä. Syksyä kohden hän innostui satujen kuvittamisesta ja sai ensimmäiset niistä painetuiksi. Hän suoritti asepalveluksen 1882, teki yhteistyötä satukuvitusten parissa Werenskioldin kanssa, sai valtion stipendin ja matkusti Pariisiin.


title: Theodor Kittelsen

text: Pariisin-aika jäi lyhyeksi ja tuloksiltaan vaatimattomaksi ja Kittelsen matkusti taas Müncheniin 1883. Siihen aikaan kaupungissa oli useita karikatyyri-, satiiri- ja muita lehti- ja painotuotekuvittajia. Saksan-aikanaan hänen töitään painettiin Neue Deutsche Illustrierte Zeitungissa, Allgemeine Zeitungissa ja tanskalais-norjalaisessa Juleroser-julkaisussa 1884. Hänen satuteoksensa "Eventyrbog for Børn" julkaistiin kolmessa osassa 1883, 1884 ja 1887. Hän viimeisteli myös teoksensa "Froske- og musekrigen", mutta sen julkaisua jouduttiin odottamaan useita vuosia. Hän oli täysin varaton maaliskuussa 1887 ja hänen kollegansa avustivat kotimatkan kustannuksissa Saksa-kauden päätteeksi.


title: Theodor Kittelsen

text: 30-vuotiaana hän palasi Norjaan pysyvästi. Hän oli rutiköyhä, mutta samaan aikaan kuvittajanuransa läpimurron kynnyksellä. Hän kuvitti Djurklousin kokoelman ruotsalaisia kansansatuja 1887 ja tanskalainen kustantaja Ernst Bojesen käytti Kittelseniä sekä "Juleroser" että "Fra Alverdens gemytlige Lande" -julkaisuissaan samana vuonna. Bojesen julkaisi myös jatkossa paljon Kittelsenin tuotantoa.


title: Theodor Kittelsen

text: Kittelsen osallistui ensi kertaa syysnäyttelyyn 1886 maalauksillaan "Atelierbesøk" ja "Interiør fra et bayersk bondehus". Vuotta myöhemmin hänen näyttelymaalauksenaan oli "Ved havet". Myöhemmin hänen teoksiaan oli näyttelyssä 1890, 1891, 1894, 1910, 1912 ja hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1915. Hän osallistui ajan myötä näyttelyyn myös monilla piirustuksilla.


title: Theodor Kittelsen

text: Aluksi hän asui sisarensa ja lankonsa luona Kragerøssa. Hän muutti heidän mukanaan pohjoiseen Skomværin majakalle, jossa lanko toimi majakanvartijana ja asui siellä noin kaksi vuotta. Hän saattoi loppuun useita teoksiaan, kuvitti Peer Gyntiä ja maalasi maisemakuvia. Hän viimeisteli myös kolme seuraavina vuosina julkaistua kirjaa: "Fra Livet i de smaa Forholde" (1889–1890), "Fra Lofoten" (1890–1891) ja "Troldskab" (1892).


title: Theodor Kittelsen

text: Vuonna 1889 hän vieraili ensin Skredsvigin luona Fleskumissa, minkä jälkeen hän muutti Larvikin Farrisvannetiin. Hän tapasi samana vuonna näyttelijän ja kapteenintyttären Inga Kristine Dahlin Drøbakista. Pari rakastui ja meni naimisiin vain muutaman viikon seurustelun jälkeen. He saivat yhdeksän lasta. Inga ymmärsi taidetta ja hän oli myös käytännönläheinen ihminen taloudessa ja kodinhoidossa. Inga piti koulua lapsille ja järjesti Theodorin näyttelyt.


title: Theodor Kittelsen

text: Nuoripari asui jonkin aikaa Skåtøyssa Krageron ulkopuolella ja vuodesta 1891 Hvitstenissä. Kittelsen oli tuottelias, vakiinnuttaen asemansa kuvittajana ja monien kuvataiteen genrejen taitajana. Vuodesta 1889 hän sai säännöllisesti toimeksiantoja aikakauslehtitoimittajilta, kuten Nordahl Rolfsenilta ja Jacob B. Bullilta. Lokakuussa 1893 hän piti ensimmäisen oman näyttelynsä Kristianian Tivolin "Florasalonen"-salissa. Näyttelyssä oli 231 teosta, ja se esitettiin myös Bergenissä samana syksynä.


title: Theodor Kittelsen

text: Vuonna 1896 perhe muutti Sole-nimiseen nimismiehen taloon Eggedaliin, jotta he olisivat lähempänä ystäväänsä Christian Skredsvigia. Kolme vuotta myöhemmin he rakensivat Lauvlia-nimisen talon Sigdaliin, missä he saattoivat nauttia luonnonläheisyydestä. Lauvliassa Kittelsen teki useimmat tunnetuimmista kuvistaan, ja se oli entistäkin tuotteliaampaa aikaa. Täällä syntyivät sarjateokset "Soria Moria Slot" ja "Tirilil Tove". Sigdalin luonto inspiroi myös hänen peikkohahmojensa muotoa.


title: Theodor Kittelsen

text: Talousvaikeudet eivät jättäneet kuitenkaan Kittelseniä rauhaan, ja perheen piti myydä Sigdalin kotinsa 1910. He muuttivat ensin Husebyhyn Kristianian ulkopuolella ja lopulta Jeløyalle Mossin lähistölle 1912. Siellä Kittelsen kuoli tuberkuloosiin vuonna 1914. Loppuvuosinaan hän oli sairauden ja vastoinkäymistensä murtama, mutta työskenteli kuitenkin loppuun saakka.


title: Theodor Kittelsen

text: Vuonna 1908 Kittelsen nimitettiin Pyhän Olavin ritariksi, ja hän nautti vuodesta 1911 lähtien valtion taiteilijapalkkaa.


title: Theodor Kittelsen

text: Opiskelujensa alkuaikoina Kittelsen päätti työskennellä öljymaalausten parissa, koska siihen aikaan öljymaalauksia pidettiin kuvataiteen edistyneimpänä muotona. Hän halusi kehittyä laatumaalariksi, luultavimmin Münchenin-aikojensa opettajien ja ystävänsä historiamaalari Eilif Peterssenin vaikutuksesta. Huolimatta monista yrityksistään hän ei täysin viihtynyt öljymaalausten parissa. Siitä huolimatta hänen "Streik"-teoksesa on saanut paikkansa norjalaisessa taidehistoriassa ensimmäisenä sosiaalisia aiheita kuvanneena teoksena.


title: Theodor Kittelsen

text: Maalaus "Ekko" (Kaiku), jonka Kittelsen teki Lofooteilla, esiteltiin Pariisin maailmannäyttelyssä 1889. Kittelsen itse piti sitä parhaana työnään. Siinä yhdistyy kolme hänen taiteelleen tunnusomaista piirrettä: lapsen kokemusmaailma, maisemaestetiikka ja luonnon taianomaisuus.


title: Theodor Kittelsen

text: Vuodesta 1900 eteenpäin hän palasi maalauksien pariin, niin öljymaalausten, akvarellien kuin pastellimaalaustenkin muodossa. Loppuvuosina syntyivät hänen rakastetuimmat ja ehkäpä luonteenomaisimmat aiheensa: "Soria Moria slot" -sarjan öljymaalaukset valmistuivat 1900 ja hän käytti kuva-aiheita useissa kansansaduissa ja julkaisi vuonna 1911 kirjan "Soria Moria slot". Akvarelli "Myrull" jäi hänen viimeiseksi suureksi työkseen. Se toistaa aiempaa satukuvitusaihetta, mallinaan Kittelsenin Ingrid-tytär.


title: Theodor Kittelsen

text: Svolværin aikana Kittelsenin ilmaisu kypsyi. Hän kehitti uusia ilmaisutapoja: karikatyyriä, luontorunoutta ja kirjallisia taitojaan. Elämäkertakirjailija Einar Økland on sanonut Kittelsenistä, että pohjoiseen vuonna 1887 lähtenyt kypsymätön ja kriisien vaivaama maalari palasi etelään 1889 elinvoimaisena kuvittajana ja kirjoittajana.


title: Theodor Kittelsen

text: Nimellä "Fra Lofoten" julkaistut kaksi nidettä muodostivat "toisen osan" hänen kaksivuotisesta luomiskaudestaan. Osa kuvista on silkkoja mustekynäpiirroksia ja osa sekatekniikalla piirrettyjä laveeraus-, mustekynä- ja lyijykynäpiirroksia. Aiheet vaihtelevat realistisista piirroksista runollisiin asetelmiin ja puhtaisiin satumaisemiin. Viimeksi mainituista esimerkkinä ovat hänen aiheesta"De syv søstre" tekemänsä kaksi versiota, joissa naissiluetit on piirretty selkeästi osaksi tunturin profiilia.


title: Theodor Kittelsen

text: Kittelsen kirjoitti myös monia reportaasinomaisia teksti-kuva-artikkeleita Nordlandista Nordal Rolfsenin "Illustrert Tidende for Børn" -lehteen vuosina 1890–1892.


title: Theodor Kittelsen

text: Kragerøn saariston ulkolaidalla sijaitsee Jomfrulandin saari, jonka luontoa ja geologiaa Kittelsen kuvasi 14-osaisessa kuvasarjassa. Taidekeräilijä ja mesenaatti Olaf Schou osti sarjan 1894 ja lahjoitti sen Nasjonalgallerietille.


title: Theodor Kittelsen

text: Vuonna 1900 julkaistu "Tirilil"-akvarellisarja nähdään suorana jatkona Jomfruland-sarjalle, tällä kertaa aiheenaan metsämaisemat. Schou oli tilannut Kittelseniltä aiheeltaan rajaamattoman kuvasarjan. Sarjallaan Kittelsen haki metsäaiheisen runon kuvitusta. Sarjan otsikko on peräisin Andreas Fayesin kertomuksesta "Fortellingen om Tirilil Tove og Tyvenborg". Myös Welhaven käytti nimeä eräässä runoistaan. Sarjan asetti näytteille myö Blomquist joulukuussa 1900, jase on nykyisin yksityisomistuksessa.


title: Theodor Kittelsen

text: Loppuvuosinaan 1900-1910 hän teki useimmat luontolyyrisistä kuvistaan sekatekniikalla. Norsk Hydron vuonna 1908 tilaama "Rjukan"-sarja yhdistää peikkomaista luontoa, mainosmaista kuvitusta ja eräänlaista teollisuusfreskoa, joka yleistyi taidemuotona vasta maailmansotien välillä.


title: Theodor Kittelsen

text: Kittelsen teki satiirisia piirroksia ja karikatyyreja jo varhain. Hänen kaksi irtolehtijulkaisuaan nimeltä "Fra livet i de smaa forholde"(1889-1890) olivat paikallislehtigenren parodiaa kymmenen vuotta ennen kuin ensimmäinen painos "Trangviksposten"-karikatyyrilehteä ilmestyi.


title: Theodor Kittelsen

text: Kokoelmat "Glemmebogen" (1892) ja "Ordsprog" (1898) ovat suurimmalta osin yksiruutuisia pilakuvia. Monet aiheet on suunnattu raharikkaita ja yläluokkaa kohtaan. Hän piirsi satiirisiin viikkolehtiin jo Saksassa, mutta enimmäkseen Norjassa. Hän kuvitti koko 1907-vuosikerran "Trangvikspostenia" ja monena vuonna "Korsaren"-nimistä lehteä. Karikatyyreihin kuuluu myös Wesselin "Smeden og bakeren" -teoksen kuvitus.


title: Theodor Kittelsen

text: Kittelsen teki piirroksia "eläimistä, jotka käyttäytyvät kuten ihmiset", esimerkkinä teos "Har dyrene sjel?" (1893). Satiiriset eläinhahmot olivat hyvin suosittuja 1880-luvulla.


title: Theodor Kittelsen

text: Kittelsen aloitti Asbjørnsen ja Moen satujen kuvittajana, ja yhteistyö jatkui kaiken kaikkiaan 29 vuotta, vuoteen 1910. Ensimmäinen työ oli "Sjøtrollet", joka oli mukana Asbjørnsenin tarinakokoelmassa "Tre nye eventyr" teoksessa "Dybwads illustrerede folkekalender for 1882". Siitä alkoi pitkä yhteistyö Asbjørnsenin ja Erik Werenskioldin kanssa. Werenskiold oli jo menestynyt satukuvittajana 1879, mutta Asbjørnsenin kautta tulleen suuren työmäärän vuoksi tarvittiin yksi kuvittaja lisää. Parivaljakko työskenteli kesän 1882 yhdessä Tåtøyssa Kragerøn lähistöllä. Ensimmäisessä "Eventyrbog for Børn" -niteessä 1883 on mukana 12 Kittelsenin kuvaa. Kolmikon yhteistyö tuotti vielä kaksi muuta nidettä 1884 ja 1887. Siinä missä Werenskiold oli uskollinen norjalaisen talonpoikaiskulttuurin kuvaaja, Kittelsen puolestaan viimeisteli huippuunsa taidon liioitella kuvallista ilmaisua.


title: Theodor Kittelsen

text: Kittelsenin satukuvitus Asbjørnsenin ja Moen teoksiin voidaan jakaa kolmeen osaan. Ensimmäinen kausi koostuu kolmesta "Eventyrbog for Børn" -niteestä (1883-87). Ne ovat mustekynäpiirroksia pääosin samassa formaatissa kuin niistä painetut versiot. Tyyli muistuttaa Werenskioldin tuotantoa.


title: Theodor Kittelsen

text: Toinen kausi kattaa piirrokset "Illustrerede eventyr, utvalgte folkeventyr" -teoksessa (1907) ja "Eventyrbog for Børn" (1908), Molkte Moen toimittamana. Ensiksi mainittu kirja sisältää 55 ja toinen 18 Kittelsenin piirrosta. Vuoden 1908 satukuvitukset on piirretty uusiksi vuoden 1884-painoksessa Otto Sindingin piirtämistä versioista.


title: Theodor Kittelsen

text: Kolmannen kauden töitä ovat Moen toimittamat "Barne-Eventyr" (1909) ja "Nye Barne-Eventyr" (1910) -teokset. Molemmissa on 30 Kittelsenin piirrosta, joita on kuvailtu "voimakkaiksi, mutta epätarkoiksi ja epächarmikkaiksi".


title: Theodor Kittelsen

text: Kittelsen teki vuonna 1888 kuvasarjan Henrik Ibsenin "Peer Gyntiin", mutta sitä ei ole julkaistu. Värikynäversio teoksesta "Peer Gynt i Dovregubbens Hall" julkaistiin 1913. Garborgin "Haugtussa"-tarinan kuvitusta julkaistiin saksalaisessa "Pan"-lehdessä 1895. Lastenkirja "Soria Moria slot" sisältää useita Kittelsenin tunnetuimpia kuva-aiheita yhdistettynä hänen omaan tekstiinsä. Useimmat kuvat oli alun perin tehty vuonna 1900.


title: Theodor Kittelsen

text: Vuosina 1894–1895 Kittelsen työskenteli kirjan ja kuvasarjan "Svartedauen" (Musta surma) parissa. Se julkaistiin vasta 1900 Stenersenin kustantamana. Kirja on sekä kuvitettu runokokoelma että kuvasarja, ja se kattaa 45 pientä ja suurta piirrosta ja 15 runoa. Runot ovat enimmäkseen vapaamuotoisia, paria kansanlaulumaista poikkeusta lukuun ottamatta. Teoksille erityistä on, että monet on kuvattu lapsen näkökulmasta, esimerkiksi lapsen pään korkeudelta lattiatasosta - kenties parhaina esimerkkeinä "Pesta i trappen" ja "Musstad".


title: Theodor Kittelsen

text: Theodor Kittelsenin kuvittamia kirjoja


title: Theodor Kittelsen

text: Hänen teoksiaan on käytetty black metal -yhtyeiden, kuten Burzumin, albumien kuvituksena. Vuosina 1906-1908 Porsegrundin posliinitehdas käytti Kittelsenin teoksia vaasien ja kulhojen kuvituksena.


title: Theodor Kittelsen

text: Syntymäkoti Kragerøssa on suojeltu. "Kittelsenhuset" on osa Berg-Kragerø museota, ja se sisältää näyttelyn Kittelsenin elämästä ja vaikutuksesta. Kotikunnassa on myös Per Palle Stormin tekemä rintakuva Theodor Kittelsenistä, ja Skåtoyssa sijaitsee Per Elsdorfin Pesta-veistos.


title: Theodor Kittelsen

text: Kotitalo Lauvliasta Sigdalissa tuli museo vuonna 1995. Talo oli yksityiskäytössä lomamökkinä siitä lähtien, kun Kittelsen muutti sieltä pois 1910. Kunta on omistanut talon vuodesta 2005. Kansallisgalleriassa on suuri kokoelma Theodor Kittelsenin teoksia. Kittelsenin maalauksia on käytetty norjalaisten postimerkkien aiheina vuosina 1972, 2002, 2003 ja 2007.


title: Theodor Kittelsen

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Kittelsenin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.


title: Kurskin rintama

text: Kurskin rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka perustettiin 23. maaliskuuta 1943 Stavkan määräyksestä ja jonka komentajaksi nousi kenraalieversti Reiter. Kurskin rintamaan kuului 60. ja 38. armeija sekä 15. ilma-armeija ja sen tehtäväksi annettiin kriittisen Kurskin mutkan kärjen puolustaminen. Stavka lupasi vahvistaa rintamaa lisäarmeijoilla, todennäköisesti 63. ja 66:lla, niin pian kuin mahdollista.


title: Kurskin rintama

text: Stavkan suunnitelmat muuttuivat kuitenkin pian. Jo 27. maaliskuuta se hajotti Kurskin rintaman ja antoi 38. armeijan Voronešin rintamalle. 60. armeija luovutettiin Konstantin Rokossovskin komentamalle Keskustan rintamalle. Samalla luotiin uusi 3. ja 61. armeijan sekä 15. ilma-armeijan muodostama Orelin rintama, joka 29. maaliskuuta nimettiin uudelleen Brjanskin rintamaksi.


title: Vinsta

text: Vinsta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa muodostettiin vuonna 1953, ja sai nimensä Vinstan kylän mukaan. Kaupunginosa on maa-alaltaan 1,67 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 3000.


title: Solhem

text: Solhem on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Spånga-Tenstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Bromstenin, Tenstan, Lundan, Kälvestan, Nälstan ja Flystan kaupunginosat. Solhem on maa-alaltaan 3,09 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 7000.


title: Solhem

text: Asuntorakentaminen alueelle aloitettiin, kun rautatieyhteys Tukholman ja Västeråsin välille valmistui vuonna 1876. Vuonna 1904 alueen tontteja alkoi kaupitella yhtiö "AB Hem på landet", jonka perustajiin kuului muun muassa Ericssonin perustaja Lars Magnus Ericsson. Samana vuonna myös nimi "Solhem" otettiin käyttöön. Vuoteen 1907 mennessä alueelle oli rakennettu 160 taloa.


title: Vaasan kirkko

text: Vaasan kirkon, jota kutsutaan myös "Pyhän Kolminaisuuden kirkoksi", on arkkitehti Carl Axel Setterbergin suunnittelema kirkko Vaasan keskustassa.


title: Vaasan kirkko

text: Kirkko otettiin käyttöön vuonna 1862, mutta se valmistui vasta kokonaan vasta vuonna 1869, jolloin se vihittiin virallisesti käyttöön.


title: Vaasan kirkko

text:
Carl Axel Setterberg teki alustavat suunnitelmat ja kustannusarviot kirkolle vuonna 1857. Piirrustukset hyväksyttiin seuraavan vuonna tiettyjen muutosten jälkeen.
Ensimmäinen hartaustilaisuus järjestettiin kirkossa vuonna 1862, minkä jälkeen sen lähes jatkuva käyttö alkoi. Se kuitenin vihittiin virallisesti käyttöön vasta 5.9.1869, sillä kirkon lopputarkastus ja irtaimiston sekä sisärakenteiden valmiiksi saaminen viivästyi.


title: Vaasan kirkko

text: Vaasan kirkko haluttiin keskeiselle paikalle kaupungin muuttaessa nykyiselle paikalleen Vaasan palon jälkeen ja siitä haluttiin luoda yksi uudelleenrakennetun kaupungin selvistä monumentaaleista.


title: Vaasan kirkko

text: Kirkko peruskorjattiin vuosina 1960–1961., ja entisöitiin laajasti vuonna 2000.


title: Vaasan kirkko

text: Vaasan kirkko on kolmilaivainen pitkäkirkko. Tyyliltään kirkko edustaa lähinnä englantilaista gotiikkaa. Kirkosta löytyy kolme alttaritaulua: Albert Edelfeltin maalaama "Paimenten kumarrus", R.W. Ekmanin työ "Pyhä ehtoollinen" sekä Louis Sparren teos "Kristuksen hautaaminen".


title: Vaasan kirkko

text: Vaasan kirkon kirkkosalissa ja lehtereillä on yhteensä noin 900 istumapaikkaa ja alakerran kryptassa 130. Kirkon 45-äänikertaiset pääurut on hankittu vuonna 1975 ja ne ovat tanskalaisen yrityksen Marcussen & Sønin valmistamat.


title: Krasin (jäänmurtaja)

text: Krasin on venäläinen napajääkykyinen jäänmurtaja, joka on viimeinen kolmen murtajan sarjasta. Sen sisaraluksia ovat Jermak (1974) ja Admiral Makarov (1975). Murtajan kastoi luovutuksen yhteydessä Neuvostoliiton Suomen suurlähettiläs Vladimir Stepanov. Murtajan nimellä on perinteitä Venäjän jäänmurtajalaivastossa, sillä 1917 valmistui samanniminen höyrykäyttöinen jäänmurtaja.


title: Krasin (jäänmurtaja)

text: Koska polaarijäänmurtajan on tarkoitus olla pitkiä aikoja merellä, on miehistön viihtyvyys otettu erityisesti huomioon. Laivassa on sadan hengen elokuvateatteri, sauna, uima-allas, kuntosali ja sairasosasto, jossa on vastaanottotilojen lisäksi leikkaussali.


title: Krasin (jäänmurtaja)

text:
Krasinissa on dieselsähköinen koneisto, jonka pääteho saadaan yhdeksästä Turussa valmistetusta Wärtsilä-Sulzer 12 ZH 40/48 -dieselmoottorista. Näiden 12-sylinteristen moottorien sylinterien halkaisija on 400 mm, iskun pituus 480 mm ja yhteisteho 30 452 kilowattia. Kukin moottori pyörittää omaa 3 080 kW Strömberg-generaattoria. Generaattorien tuottamalla virralla käytetään kolmea Strömberg-potkurimoottoria, joista kunkin teho on 8 827 kW. Aluksen kolme potkuria ovat kaikki perässä.
Apukoneistona on kuusi Wärtsilä 824 TS -dieselmoottoria, joista kunkin teho on 896 kW. Moottorit pyörittävät Strömberg-generaattoreita, jotka tuottavat 400 volttista, 50 hertsistä vaihtovirtaa. Jäissäkulkua helpottavan ilmapuhallusjärjestelmän kompressoreita käyttää vielä kaksi Wärtsilä 824 TS -moottoria. Kaikki apumoottorit on valmistanut Wärtsilän Vaasan tehdas.


title: Elizabeth Cady Stanton

text: Elizabeth Cady Stanton (12. marraskuuta 1815 Johnstown, New York, New York – 26. lokakuuta 1902 New York City, New York) oli yhdysvaltalainen suffragetti ja aktivisti. Hän ajoi muun muassa naisten ja afrikkalaisamerikkalaisten asiaa sekä toimi raittiusliikkeen parissa. Erityisesti Stanton muistetaan kuitenkin juuri naisten oikeuksien ajajana ja Susan B. Anthonyn kumppanina. Hänen aviomiehensä oli aktivisti Henry Stanton, jonka kanssa Stanton sai seitsemän lasta. Stanton kuoli 26. lokakuuta vuonna 1902.


title: FiCom

text: Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliitto, FiCom ry on tietoliikenne- ja tietotekniikka-alan edunvalvontajärjestö ja yhteistyöfoorumi. Sen jäsenyritykset edustavat tietoliikennealan toimijoita, viestinvälittäjiä sekä ohjelmisto- ja tietotekniikkataloja.


title: FiCom

text: FiCom edistää jäsenyritystensä liiketoimintamahdollisuuksia ja kilpailukykyä erityisesti vaikuttamalla tietoliikenne- ja tietotekniikka-alaa koskevaan lainsäädäntöön. Lisäksi FiCom kerää ja analysoi toimialaa koskevaa tilastotietoa, ylläpitää toimialan tietopankkia sekä viestii alan ajankohtaisasioista eri kohderyhmille.


title: FiCom

text: FiCom kehittää myös tietoliikennealan huoltovarmuutta ja edistää alan varautumista vakavien häiriöiden varalle yhteistyössä jäsenyritystensä kanssa.


title: FiCom

text:
Konkreettisesti FiCom muun muassa julkaisee Telealan yleiset sopimusehdot, joita noudattavat ainakin Telia Company, Elisa ja DNA.
Lähde


title: FiCom

text: FiComin hallitus valitaan vuodeksi kerrallaan. Vuonna 2015 puheenjohtajana toimii Elisan toimitusjohtaja Veli-Matti Mattila.


title: Fennian talo

text: Fennian taloksi nimitetään Helsingin Mikonkadulla, Rautatientorin laidalla sijaitsevaa rakennusta. Sen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Grahn, Hedman & Wasastjerna, ja se valmistui vuonna 1899. Rakennuksen arkkitehtoninen tyylisuunta on wieniläissävytteistä uusbarokkia. Sen yläfasadiin on sijoitettu Suomen vaakuna.


title: Fennian talo

text: Rakennus toimi alun perin hotellina. Hotellin nimi oli Hotelli Fennia, kunnes se myöhemmin muutettiin Grand Hotel Fenniaksi. Sisäpihalla oli lasikatollinen talvipuutarha ja suihkulähde. Hotelli tuli eritoten kuuluisaksi lukuisista seurapiirijuhlistaan, kuten Ida Aalbergin 40-vuotistaiteilijajuhlista ja Akseli Gallen-Kallelan syntymäpäiväjuhlista. Vuoden 1918 sisällissodan aikana hotellissa toimi hetken aikaa punaisten ylläpitämä sotasairaala. Lopullisesti hotellitoiminta talossa päättyi 1940-luvulla, kun sen tilat remontoitiin liiketiloiksi. Fennia-niminen ravintola kuitenkin toimi talossa vielä 1980-luvulla ja sen jälkeen paikalla toimi Cafe Metropol. Nykyisin siellä toimii Casino Helsinki.


title: Luettelo Campeonato Cariocan voittajista

text: Tämä on luettelo Campeonato Cariocan voittajista.


title: Orjolin rintama

text: Orjolin rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka luotiin 27. maaliskuuta 1943 3. ja 61. armeijasta sekä 15. ilma-armeijasta. Rintaman tarkoitus oli puolustaa Orjolin kaupungin ympäristöä. Rintama uudelleennimettiin Brjanskin rintamaksi jo 29. maaliskuuta.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Emil Cedercreutzin museo on Harjavallassa sijaitseva taide- ja kulttuurihistoriallinen museo, jonka kokoelmien pohjana on kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin tuotanto ja hänen keräämäänsä esineistö. Vuonna 1916 perustettu museo käsittää 1914 valmistuneen Taiteilijakoti Harjulan, 1916–1942 rakentuneen Maahengen temppelin sekä myöhempinä vuosikymmeninä valmistuneita laajennusosia. Lisäksi museon pihamaalla on Cedercreutzin veistoksista koostuva veistospuisto, jonka ensimmäiset teokset paljastettiin vuonna 2013.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Museo ympäristöineen kuuluu Museoviraston luetteloimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Emil Cedercreutzin museo on myös Satakunnan Historiallisen Seuran kotipaikka.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Emil Cedercreutzin museo oli avautuessaan Suomen seitsemäs maaseudulla toiminut museo, ja myöhemmin laajentumisensa jälkeen Satakunnan ensimmäinen taidemuseo. Museon omistaa vuonna 1945 perustettu Emil Cedercreutzin säätiö, ja sitä hallinnoi Harjavallan kaupungin sivistyslautakunta. Vuodesta 2009 lähtien samaan tulosyksikköön on kuulunut myös Huittisten museo.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Museon taidekokoelmat käsittävät Cedercreutzin veistosten ja siluettien lisäksi lukuisten muiden merkittävien koti- ja ulkomaisten taiteilijoiden töitä. Kulttuurihistoriallisen esineistön painopiste on Cedercreutzin eri puolilta Ala-Satakuntaa keräämässä kansanhistoriallissa esineistössä, jonka lisäksi nähtävillä on myös esihistoriallista esineistöä. Perusnäyttelyiden lisäksi museon tiloissa on vaihtuvia taidenäyttelyitä, ja se toimii erilaisten kulttuuritapahtumien ja seminaarien näyttämönä.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Kuvanveistäjä Emil Cedercreutz rakennutti 1900-luvun alussa Ilmilinna-nimisen ateljeen sukunsa maille Köyliön Ilmiinjärven rannalle. Hän ei kuitenkaan ollut tyytyväinen arkkitehti Gustaf Strengellin työhön ja päätti vuonna 1913 rakennuttaa uuden ateljeen Harjavallan Merstolan kylään Kokemäenjoen Havinginkosken partaalle. Cedercreutz löysi paikan sattumalta kuultuaan kosken pauhun vieressä kulkevalle maantielle. Uuden taiteilijakotinsa suunnitteluun hän ei enää käyttänyt arkkitehtia, vaan piirsi kaiken itse. Taiteilijakoti Harjula valmistui Kokemäenjoen rantatörmälle vuonna 1914. Se rakennettiin vanhoista maalaisrakennuksista kierrätetyistä aineista, muun muassa talon runko siirrettiin paikalle parin kilometrin päästä Harjavallan kirkonkylästä. Päärakennukseen liitettiin vielä Köyliöstä tuotu vanha luhtiaitta.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Kaksikerroksiseen taiteilijakotiin tuli yhteensä kymmenen huonetta, jotka Cedercreutz sisusti omiksi kokonaisuuksikseen eri puolilta maailmaa peräisin olevilla huonekaluilla ja esineillä. Rakennuksessa on muun muassa Cedercreutzin oma työhuone, vierashuone ja kirjasto. Harjulan seiniä koristavat lukuisat maalaukset sekä ryijyt, joita Cedercreutz keräsi vuodesta 1904 alkaen noin 70 kappaleen kokoelman.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Museotoiminta alkoi vuonna 1916, jolloin Harjulan viereen valmistui niin ikään kierrätysmateriaaleista rakennettu Maahengen temppeli. Cedercreutzin ajatuksena oli tolstoilaisen ajatusmaailmansa mukaisesti tehdä siitä ”ylistyslaulu maan, auringon ja ihmisen hedelmälliselle yhteistyölle. Näytteille tuli hänen Harjavallasta ja lähipitäjistä keräamäänsä esineistöä, joihin kuuluvat myös kokonaiset sepän, nahkurin ja puusepän verstaat. Cedercreutz apulaisineen hankki esineet Ala-Satakunnasta kulkien ovelta ovelle etsimässä arvokasta esineistöä. Kerääminen tapahtui aluksi polkupyörällä tai hevosella, mutta myöhemmin myös autokyydillä. Pienemmät esineet otettiin heti mukaan, mutta suuremmat toimitettiin perille junalla tai kuorma-autolla. Maahengen temppelin kokoelmat koostuivat aluksi pääosin erilaisista maanviljelys- ja kotitaloustöissä käytetyistä työkaluista. Joukossa oli myös paljon Cedercreutzin kotipaikasta Köyliönkartanosta peräisin olleita veneitä ja hevosajoneuvoja.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Vuodesta 1922 lähtien Cedercreutz asui talvet Helsingissä, jonka vuoksi museotoiminta jäi vähemmälle huomiolle. 1930-luvun alussa hän innostui jälleen Maahengen temppelistä liittäen kokoelmiin nyt myös naisten töitä, kuten erilaisia käyttötekstiilejä, kansanpukuja ja ryijyja. Vuosikymmenen aikana museota laajennettiin kuudessa eri vaiheessa niin, että vuoteen 1942 mennessä siitä muodostui kymmenkunta eri rakennusta ja 12 osastoa käsittävä 140 metrin pituinen kokonaisuus, jonka pinta-ala oli lähes 600 m². 1940-luvun lopussa museon luetteloissa oli noin 1 500 esinettä.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Vuonna 1936 Harjulan viereen valmistui uusi tiilirakenteinen ateljee, jota Cedercreutz käytti myös veistostensa varastona. Lisäksi Harjulan pihapiirissä oli useita muita rakennuksia, joista osa on vuosien saatossa hävinnyt museon uudisrakennusten tieltä.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Vuonna 1945 Cedercreutz perusti nimeään kantavan säätiön, jolle hän luovutti museon kiinteistöt ja kokoelmat. Cedercreutzin kuoluta vuonna 1949 perustettiin kaksi vuotta myöhemmin kotiseutuyhdistys Harjulan kilta, joka otti vastuun museon toiminnasta. Vanhan ateljeerakennuksen yhteyteen valmistui vuonna 1957 lämmitetty 250 m²:n suuruinen taidehalli, jonka suunnitteli arkkitehti Toivo Anttila. Suurimman osan 10 miljoonan markan arvoisesta hankkeesta kustansi Emil Cedercreutzin säätiö, mutta rahoitukseen osallistuivat myös valtio veikkausvoittovaroin sekä muun muassa Harjavallan kunta. Uudesta näyttelytilasta tuli samalla Satakunnan ensimmäinen taidemuseo.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Maahengen temppeli oli Cedercreutzin kuolemaan mennessä jo pahoin rappeutunut vanhimmista osistaan, ja se todettiin soveltumattomaksi kansatieteellisen kokoelman säilyttämiseen. Säätiö päätti korvata sen uudella museorakennuksella, mutta ajatuksen toteuttaminen venyi niin, että Cedercreutzin veljenpojan arkkitehti Jonas Cedercreutz piirtämät uuden Maahengen temppelin suunnitelmat valmistuivat vasta 1963. Ensimmäiseksi päätettiin toteuttaa uudisrakennuksen C-osa, joka piti ottaa käyttöön jo kahden vuoden kuluttua, mutta rahoitusongelmien johdosta se valmistui vasta 1971. Hankkeen päärahoittajana toimi Harjavallan kauppala, ja lisäksi mukana oli useita muita tahoja, kuten Satakuntaliitto.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Samana vuonna säätiö ja Harjavallan kauppala tekivät sopimuksen, jonka mukaan tuolloin Harjulan museoksi kutsuttu kokonaisuus siirtyi kunnan haltuun 50 vuoden ajaksi. Omistus säilyi edelleen säätiöllä, mutta kunta sitoutui sen ylläpitämiseen ja kokoelmien kartuttamiseen. Elokuussa 1972 nimi vaihdettiin virallisesti Emil Cedercreutzin museoksi, ja seuraavan vuoden alussa perustettiin ensimmäinen museonjohtajan virka, johon valiittiin Ritva Kava. Harjavallan kaupungin rahoittama arkkitehti Marianne Cedercreutzin päivittämä B-osa valmistui 1977, ja kolmas kokonaan hänen uudelleen suunnittelemansa C-osa eli uusi Maahengen temppeli 1996. Viimeisimpään hankkeeseen Emil Cedercreutzin museo sai Euroopan unionin rahoitusta ensimmäisenä museona Suomessa. Museorakennusten nykyinen näyttelypinta-ala on yli 3 300 m².


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Vuonna 2013 Emil Cedercreutzin museon ympäristöön perustettiin MA-arkkitehdit-arkkitehtitoimiston suunnittelema veistospuisto, johon on tarkoitus sijoittaa parikymmentä Cedercreutzin veistosta. Lisäksi museon pihamaalla on nähtävissä jo aikaisemmin pystytetyt veistokset "Tyttö" ja "Hyveen kaivo", sekä Cedercreutzin Porissa sijaitsevaan Juseliuksen mausoleumiin suunnittelemia pronssireliefejä.


title: Emil Cedercreutzin museo

text: Veistospuiston veistokset


title: Vaasan Osake-Pankki

text: Vaasan Osake-Pankki (Wasa Aktie-Bank) oli vuonna 1879 Vaasassa perustettu liikepankki. Pääkonttorin lisäksi sillä oli 23 sivukonttoria, joista yksi sijaitsi Helsingin Eteläesplanadilla Wasa Aktiebankin talossa. Wasa Aktie Bankilla oli 160 miljoonan markan talletukset vuonna 1920.


title: Vaasan Osake-Pankki

text: Pankkihankkeen alullepanija oli Joachim Kurtén, joka järjesti vaasalaisten kauppiaiden ja liikemiesten kanssa alustavan osakemerkinnän syksyllä 1878. Pankin perustava kokous pidettiin joulukuussa 1878. Yleisölle pankki avasi ovensa 4.8.1879.


title: Vaasan Osake-Pankki

text: Vaasan Osake-Pankki oli erityisesti pohjalaisten viljakauppiaiden pankki.


title: Vaasan Osake-Pankki

text: Vuonna 1920 Vaasan Osake-Pankki, helsinkiläinen Landtmannabanken ja Turun Osakepankki yhdistyivät Suomen Liittopankiksi. Se sulautui 1931 osaksi Helsingin Osakepankkia, jonka puolestaan Yhdyspankki osti vuonna 1986.


Paavi Paavali III:n Bulla sublimis Deus sic dilexit humanum, et infra oli julistus, joka kielsi Amerikan intiaanien orjuuttamisen. Bullan toimeenpanijaksi määrättiin Toledon arkkipiispa. Bullan määräysten rikkojia uhkasi kirkonkirous.


title: Bulla sublimis Deus sic dilexit humanum, et infra

text: Vapauden ja omistamisen oikeuden lisäksi paavin bulla takasi intiaaneille oikeuden sakramentteihin. Afrikan mustiin verrattuina intiaanit olivat erikoisasemassa, sillä vaikka afrikkalaisten järjellisyyttä ei koskaan ollut asetettu kyseenalaiseksi, heillä ei kuitenkaan ollut vapautta paavin tarkoittamassa mielessä. Paavin kirje oli selkeä, eikä sen tulkinnasta syntynyt riitoja, mutta sen soveltaminen vallitsevaan käytäntöön oli vaikeata. Papistolla oli kuitenkin tehokkaana mahdollisuutenaan julistaa paavin määräysten rikkojat kirkonkiroukseen. Piispa Las Casas kieltäytyi antamasta ehtoollista paavin käskyä pahiten rikkoneille. Tämä oli eräs syy encomenderojen kaunaan tarmokasta Las Casasia kohtaan.


text: Fransiskaanien historioitsija Gerónimo Mendieta sivuuttaa paavin bullan kohtalaisen lyhyellä maininnalla. Sääntökuntien kesken vallitsi kilpailu vallasta ja kunniasta. Bulla oli paljolti dominikaanien toiminnan, eritoten Las Casasin ansiota. Fransiskaani Toríbio de Benavente, paremmin tunnettu intiaanien hänelle antamalla nimellä Motolinía, Cortésin hengellinen miekka ja Las Casasin katkera vihollinen, oli Domingo de Betanzosin kanssa jopa sitä mieltä, että intiaaneja oli siihen saakka kohdeltu hyvin. Vuonna 1524 Uuteen Espanjaan saapuneet 12 fransiskaania, johtajanaan Martín de Valencia, ymmärsivät intiaanien hankalan aseman, mutta olivat silti Cortésin miehiä. Fransiskaanien ja dominikaanien välillä oli todellisia, vallankäyttöön liittyviä riitoja. Dominikaanit saapuivat Uuteen Espanjaan vasta vuonna 1526.


title: Turun Osakepankki

text: Turun Osakepankki - Åbo Aktiebank oli 1896 Turkuun perustettu liikepankki. Sen perustajien joukossa olivat muun muassa Rettigin suku ja veljekset Ernest ja Magnus Dahlström. Pankin jugend-tyylinen Frithiof Strandellin suunnittelema pääkonttori valmistui Turun keskustaan "Aurakatu 3":een vuonna 1907. Turun Osakepankki toimi rahoittajana etenkin puunjalostusteollisuudessa ja Venäjän kaupassa. Vuonna 1919 pankilla oli 7 sivukonttoria ja 87 miljoonan markan talletukset.


title: Turun Osakepankki

text: Åbo Aktiebank osoitti nimellään olevansa lähinnä ruotsinkielisten pankki. Suomenkielisen nimen Turun Osakepankki sai vuonna 1907.


title: Turun Osakepankki

text: Vuonna 1920 Turun osakepankki yhdessä helsinkiläisen Landtmannabankenin ja vaasalaisen Wasa Aktie Bankin kanssa muodosti Suomen Liittopankin, joka 1924 muuttui "Liittopankki O"y:ksi. Liittopankki sulautui osaksi Helsingin osakepankkia 1930-luvulla ja Helsingin osakepankki siirtyi taas Yhdyspankin haltuun 1986.


title: Alvestan kunta

text: Alvestan kunta () on Kronobergin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Alvesta.


title: Alvestan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 974,11 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 19 581 henkeä (31.12.2015).


title: Alvestan kunta

text: Alvestan ystävyyskaupunkeja ovat Kranystaw (Puola), Helsinge (Tanska) ja Turnov (Tšekki).


title: Alvestan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 86,95 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Alvestan kunta

text: Alvestan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin Aringsåsin maalaiskuntaan vuonna 1898. Muita nykyisen kunnan alueella sijainneita taajaväkisiä yhdyskuntia olivat Vislanda (1914–1962) ja Moheda (1947–1954). Vuonna 1945 koko Aringsåsin maalaiskunta muutettiin Alvestan kauppalaksi, joka sai nimensä lakkautetulta taajaväkiseltä yhdyskunnalta.


title: Alvestan kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat suurkunnat:


title: Alvestan kunta

text: Näistä Hjortsberga liitettiin Alvestaan jo vuonna 1963. Vuonna 1971 perustettiin Alvestan kunta, johon tulivat kuulumaan Alvestan kauppala, Skatelövin, Vislandan ja Västra Torsåsin kunnat sekä Mistelåsin, Mohedan ja Slätthögin seurakunnat jaetusta Mohedan kunnasta. Loppuosa Mohedasta liitettiin Växjön kuntaan.


title: Alvestan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Alvestan kauppalan vaakuna. Myös Skatelövin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Alvestan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 145 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 208 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Alvestan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 459 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 89 000 kruunua.


title: Alvestan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Alvestan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Alvestan kunta

text: Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 68,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 020 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Alvestan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Grimslövin taajaman nimenä on joskus ollut myös Grimslövs Station.


title: Alvestan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Alvestan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Alvestan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Alvestan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Alvestan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Alvestan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Alvestan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Arorintama

text: Arorintama oli Puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka luotiin vuonna 1943 Reservirintamasta. Huhtikuussa Reservirintama muutettiin aron sotilaspiiriksi ja 9. heinäkuuta Arorintamaksi.


title: Arorintama

text: Kurskin taistelussa kenraalieversti Ivan Konevin johtama Arorintama heitettiin taisteluun 19. heinäkuuta hyökkäysoperaatiossa Belgorod–Harkova-linjalla. Arorintama löi useita saksalaisten 9. armeijan joukko-osastoja, vapautti Belgorodin ja Harkovan ja saavutti pian Dneprjoen.


title: Arorintama

text: 20. lokakuuta 1943 Arorintama uudelleennimettiin 2. Ukrainan rintamaksi.


title: Liittopankki

text: Liittopankki Oy – Ab Unionbanken (vuoteen 1924 Suomen Liittopankki Oy – Unionbanken i Finland) oli vuosina 1920–1931 toiminut suomalainen liikepankki. Sen muodostivat vuonna 1920 yhteensulautuneet Wasa Aktie Bank, Turun Osakepankki ja Landtmannabanken.


title: Liittopankki

text: Helsingissä pääkonttoriaan pitäneen Liittopankin osakepääoma oli 100 miljoonaa markkaa ja sillä oli 60 sivukonttoria. Pankille valmistui 1929 Helsinkiin Keskuskatu 5:een uusi arkkitehti Pauli E. Blomstedtin suunnittelema pääkonttorirakennus.


title: Liittopankki

text: Vuonna 1928 Liittopankkiin yhdistettiin vuonna 1917 perustettu Etelä-Suomen Pankki Oy jonka rasitteena olivat Hella Wuolijoen omistamalle Aunuksen Puuliike O.Y.:lle myönnetyt luotot.


title: Liittopankki

text: 1930-luvun lamakauden aikana Liittopankki sulautui vuonna 1931 osaksi Helsingin Osakepankkia (HOP) joka avasi oman pääkonttorinsa Liittopankin talossa. Helsingin Osakepankki siirtyi 1986 kaupalla Suomen Yhdyspankin (SYP) hallintaan.


title: Kauhun yö

text: Kauhun yö () on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, jonka on ohjannut Tom Holland. Elokuva mukailee vampyyriperinnettä modernissa kaupunkiympäristössä. Esimerkiksi uskomus vampyyrin peilikuvattomuudesta esitetään diskon tanssilattian peileistä. Elokuvassa on parodia- ja komedia-aineksia.


title: Kauhun yö

text: Elokuvalle tehtiin jatko-osa "Kauhun yö 2" vuonna 1988. Sen ohjasi Tommy Lee Wallace.


title: Kauhun yö

text: Elokuva kertoo Charley-nimisestä nuorukaisesta, jonka naapuriin muuttaa kaksi outoa miestä. Pian Charley huomaa, kuinka naapurissa alkaa tapahtua murhia, ja pian hän saakin selville, että toinen miehistä on vampyyri. Charley ilmoittaa tästä poliisille, mutta ei pysty todistamaan mitään murhista. Vampyyri päättääkin kostaa Charleylle tämän sekaantumisen hänen asioihinsa.


title: Kauhun yö

text: Vampyyri onnistuu sieppaamaan Charleyn tyttöystävän ja Charley tajuaa, että hänen on toimittava nopeasti tämän pelastamiseksi. Charley ei kuitenkaan joudu kohtaamaan vampyyria yksin, sillä hän saa apua, vaikkakin pelokasta ja vastahakoista, omassa TV-show’ssaan vampyyrintappajaa esittävältä Peter Vincentiltä. Keinot ovat perinteisiä, mutta Vincent itse pitää niitä vain katsojia varten esitettävinä temppuina. Vampyyri toteaakin, että ristillä ei ilman uskoa ole mitään merkitystä eikä vaikutusta hänen kaltaisiinsa.


title: Helsingin Osakepankki

text: Helsingin osakepankki (myös Helsinginpankki, lyhenne HOP) oli vuonna 1913 perustettu liikepankki, jonka pääkonttori oli Helsingissä. Vuonna 1984 pankilla oli 113 sivukonttoria ja sen taseen loppusumma oli yli 9,3 miljardia markkaa. Yhdyspankki osti Helsingin osakepankin vuonna 1985 ja sulautti sen itseensä.


title: Helsingin Osakepankki

text: Helsingin Osakepankki perustettiin vuonna 1913, kun pankkiiriliike "E. Winckelmann & Co" muutettiin varoineen ja velkoineen liikepankiksi.


title: Helsingin Osakepankki

text: HOP laajeni myöhemmin valtakunnalliseksi liikepankiksi. Se toimi kuitenkin selvästi suppeammalla alueella kuin sitä isommat liikepankit Kansallispankki ja Yhdyspankki. Suomenkieliselle maaseudulle HOP ei lähtenyt.


title: Helsingin Osakepankki

text: Kattavan konttoriverkoston rakentaminen oli pankille iso haaste. Se joutui kannattavuusongelmiin 1970-luvun puolivälissä. Pankin kasvattaminen valtakunnalliseksi aiheutti suuria kustannuksia. Pankki myös sai kannattavuudeltaan huonoja asiakkaita, koska se joutui asiakashankinnassaan kilpailemaan tarjoamalla lainoja muita alemmalla korolla. 1980-luvulla HOP tuotti käytännössä pysyvästi operatiivista tappiota.


title: Helsingin Osakepankki

text: Pankin toimintaa yritettiin vuonna 1984 organisoida uudelleen. Perustettiin myös uusia osakkuus- ja konsortioyhtiöitä sekä tytärpankki Bahamalle. Talousvaikeudet eivät kuitenkaan siitä hellittäneet. Pankille tuli iso 40 miljoonan markan valuuttatappio. Ilman sitäkin tulos oli epätyydyttävä. Huono tulos jatkui vuonna 1985; tappiota tuli varsinkin kansainvälisestä liiketoiminnasta. Tulosta parannellakseen pankki joutui tekemään järjestelyjä kuten myymään kiinteistöjään ja pörssiosakkeita.


title: Helsingin Osakepankki

text: HOP:n vuonna 1985 tapahtunut valtaus oli Suomen ensimmäinen aito yrityskaappaus.


title: Helsingin Osakepankki

text: HOP:n omistuspohja rakoili. Ruotsinkieliset omistajat olivat tyytymättömiä, sillä pankin pääjohtajaksi oli valittu suomenkielisten ehdokas "Olli Ikkala".


title: Helsingin Osakepankki

text: Suomen Yhdyspankki (SYP) oli kärkkynyt HOP:n liittämistä itseensä aina 1940-luvulta alkaen siinä onnistumatta. 1980-luvulla Yhdyspankki yritti neuvotella HOP:n ja SYP:n ristiinomistuksesta tarkoituksenaan tukea HOP:n itsenäisyyttä suomalaisena liikepankkina. Hankkeesta ei tullut mitään. Muukin yhteistoiminta oli mahdotonta. Yhtenä syynä lienee ollut pelko Yhdyspankin noususta hallitsevaan asemaan HOP:ssa.


title: Helsingin Osakepankki

text: Syksyllä 1985 Yhdyspankki päätti hankkia salaa HOP:n osakkeita. Yhdyspankissa tunnettiin HOP:n tilanne hyvin, ja pankki halusi osallistua HOP:n omistuspohjan uudelleen muokkaukseen.


title: Helsingin Osakepankki

text: HOP:n edellinen pääjohtaja "Filip Petterson" tarjosi SKOP:lle 7 % osake-erää HOP:stä. Hän perusteli kauppaa puolustusoperaatioksi, jossa haluttiin säilyttää HOP:n itsenäisyys. Sen vuoksi ostajiksi eivät kelvanneet SYP eikä KOP. SKOP haali osakkeita markkinoilta lisää. Lopulta se ilmoitti 24.10.1985 ostaneensa HOP:n osakkeista yli 11 %. Se oli hankkinut kerralla erän, joka edusti 5 % HOP:n osakekannasta. Lisäksi SKOP ilmoitti ostavansa HOP:n osakkeita yleisöltä viikon ajan samaan korkeaan hintaan.


title: Helsingin Osakepankki

text: Yhdyspankin johtaja Mika Tiivola raivostui kuultuaan SKOP:n kaupoista. Yhdyspankki alkoi hankkia HOP:n osakkeita entistä korkeampaan hintaan. Yhdyspankki sai itselleen mm. kilpailevan KOP:n omistamat osakkeet. Värikkäiden vaiheiden jälkeen SKOP myi ratkaisevan erän, 22 %, SYP:lle Mika Tiivolan syntymäpäivänä 31.10.1985. Tuolloin Yhdyspankin omistusosuus ylitti 50 %. Lopuista osakkeista se teki lunastustarjouksen.


title: Helsingin Osakepankki

text: HOP:n osakekurssi oli kesällä 1985 vaihdellut 41 markasta 44 markkaan. Syksyllä hinta kohosi 55 markkaan omistustaistelun käynnistyttyä. Lopulta Yhdyspankki maksoi SKOP:lta hankkimistaan osakkeista 112 markkaa kappaleelta. SKOP kääri kaupoista yli 60 miljoonan markan voiton. Tapahtuma aloitti Suomessa verenhimoisen pankkikilpailun.


title: Helsingin Osakepankki

text: Valtaus eteni niin nopeasti, etteivät HOP:n pääomistajat tai johto pystyneet sitä estämään. HOP:n hallintoneuvostossa arvosteltiin jyrkästi johtoa ja entisiä pääomistajia siitä, etteivät nämä ajoissa puolustaneet HOP:n itsenäisyyttä. Omistajarakenne selittää valtauksen helppouden. Perinteiset omistajat olivat alkaneet irrottautua yhtiöstä jo vuoden 1985 alussa, kun tiedot pankin talousvaikeuksista tulivat julki.


title: Helsingin Osakepankki

text: Yhdyspankin alkuperäinen tarkoitus oli ollut puolustaa HOP:n itsenäisyyttä ja estää sitä ajautumasta SKOP:n haltuun ja osaksi säästöpankkiryhmää. Yhdyspankki sulautti kuitenkin pian HOP:n itseensä vuonna 1986. Fuusiosopimus hyväksyttiin maaliskuussa ja merkittiin kaupparekisterin lokakuussa 1986.


title: Helsingin Osakepankki

text: Fuusiossa HOP:n 117 konttoria muutettiin Yhdyspankin konttoreiksi. Konttorien lakkauttamisesti pidättäydyttiin mahdollisimman pitkään, jotta ei olisi menetetty asiakkaita kilpailijoille. Fuusion myötä Yhdyspankista tuli selvästi sen pahinta kilpailijaa Kansallispankkia suurempi.


title: Helsingin Osakepankki

text:
Yhdyspankille kauppa oli loistava sijoitus. SYP maksoi osakkeista noin 600 miljoonaa markkaa. Summalla SYP sai pankin, jonka omaisuus arvioitiin 1,5–2 miljardin markan arvoiseksi. Markkinaosuutta Yhdyspankki sai 3 % lisää. Myöhemmin 1990-luvun lamassa syntyneet tappiotkin huomioon ottaen fuusio oli Yhdyspankille hyvin edullinen.
Vuoden 1985 alussa HOP:llä oli noin 38 000 osakkeenomistajaa. Suurimpia omistajia olivat säätiöt ja vakuutusyhtiöt:


title: Ilek

text: Ilek ( eli "Ilek" ja eli "Jelek" tai "Jelik") on Uraljokeen vasemmalta puolelta yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee Uralvuoriston eteläpuolisella arolla. Joen alajuoksu toimii samalla Venäjän ja Kazakstanin valtionrajana, jossa Venäjän puolella on Orenburgin alue ja Kazakstanissa Aqtöben alue.


title: Ilek

text: Joki on hyvin saastunut.


title: Ilek

text: Joen lähteet sijaitsee Mulodžaryn kukkuloiden luoteisrinteillä (). Se virtaa alavalla tasankoalueella ja sen uomalla on virtaamatilanteesta riippuen joko kapea uoma tai laaja tulvauoma. Kapea uoma on jyrkkärinteinen ja yläjuoksulla se on 20–30 metriä leveä ja alajuoksulla 150–170 metriä leveä. Tulvauoma on yläjuoksulla 500 metriä ja alajuoksulla 3–4 kilometriä leveä. Tulvan suuren virtaaman vuoksi tulvauomaan on kehittynyt lukuisia sivu-uomaia sekä järviä ja lampia . Aqtöben kaupungin yläpuolella joki on padottu lähes 20 kilometriä pitkäksi patoaltaaksi . Keskijoksulla sijaitsee vielä Sol-Iletskin kaupunki. Ilek yhtyy Uraljokeen sen eteläpuolelta noin 1 085 kilometriä Uralin Kaspianmeren suistosta ja joen yhtymäkohdassa olevaa taajamaa kutsutaan myös nimellä Ilek.


title: Ilek

text: Joella on 75 sivujokea , joista Iso Tšobda kulkee pääuomansa rinnalla koko pituudensa verran. Taulukossa on lueteltu suurimmat suurimmat sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):


title: Ilek

text: Lähteet: 1 =


title: Ilek

text: Joen alajuoksu sijaitsee aron reunalla ja sen latva-alueet puoliaavikon reunalla. Ilmasto on mannermainen, joten kesäisin sataa hyvin vähän. Joen vesi on pääasiassa peräisin lumesta, jotka kertyy talvella ja joka sulaa keväällä tuottaen suuren vesimäärän. Tulvat leviävät laajalle alueelle, koska joen tulvatasanko on alavaa aluetta. Kesällä joen virtaama on pieni ja vesi on silloin hyvin matalalla. Vuoden keskimääräinen virtaama on 39,8 m³/s Chilikin kohdalla, joka sijaitsee 112 kilometriä joensuusta.


title: Ilek

text: Jokilaaksossa kasvaa paikoin pensaista ja lehtipuista muodostuvia metsköitä, vaikka äyräiden ulkopuolella pääosan muodostaa arokasvillisuus. Joki jäätyy marraskuun lopulla ja jäät lähtevät huhtikuun loppupuolella.


title: 1984 (albumi)

text: 1984 (myös tunnettu roomalaisin numeron kirjoitettuna MCMLXXXIV) on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye Van Halenin kuudes studioalbumi. Albumi ylsi kakkoseksi Billboard 200 -listalla.


title: 1984 (albumi)

text: Suureksi hitiksi nousi jo singlenä julkaistu ”Jump”, joka oli "Billboard Hot 100" -listan ykkösenä peräti viisi viikkoa. Toinen suuri hitti on vauhdikas ”Panama”. Vastoin yleistä käsitystä ”Panama” ei käsittele tämän nimistä autoa vaan stripparia, jonka David Lee Roth tapasi aikoinaan Arizonassa. Muita tunnettuja kappaleita ovat ”Hot for Teacher” ja ”I’ll Wait”.


title: 1984 (albumi)

text: Hiteistä ”Jump”, ”Panama” ja ”Hot for Teacher” tehtiin myös Van Halenin ensimmäiset musiikkivideot. Albumi on käytännössä täysin Edwardin ja Donn Landeen käsialaa. Albumi on suuri myyntimenestys, ja siitä tuli yhtyeen toiseksi myydyin albumi. Albumia mainostava kiertueen keikat olivat loppuunmyytyjä, ja koko maailmankiertue oli tähän mennessä yhtyeen tuottoisin. Albumi on myynyt Yhdysvalloissa kymmenkertaista platinaa eli yli 10 miljoonaa kappaletta.Avausraita ”1984” on instrumentaali. Kappale rakentuu Michael Anthonyn hyvin erikokoisen bassosooloilun ympärille. Anthony soittaa silloin tällöin kappaletta livekeikoilla oman bassosoolonsa aikana.


title: Fernando Sucre

text: Fernando Sucre on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Pako". Häntä näyttelee Amaury Nolasco. Sucre on mukana ohjelmassa pilottijaksosta saakka.


title: Fernando Sucre

text: Sucre on kotoisin Puerto Ricosta. Hän kasvoi Chicagossa, jossa hän välillä rikkoi lakia. Tämän takia hänen äitinsä lähetti Sucren New Yorkiin sukulaisen luokse kasvamaan. Siellä hän löysi vakituisen työn varastolla ja naisystävänsä Maricruz Delgadon.


title: Fernando Sucre

text: Sucre on Michael Scofieldin sellikaveri Fox Riverin vankilan sellissä nro. 40. Sucresta ja Michaelista tulee vankilassa erittäin hyviä ystäviä. Tämä näkyy jälkeenpäinkin, kun Michael pelastaa Sucren hengen ja he tekevät yhteistyötä koko sarjan ajan. Sucre saa myös lapsen sarjan kolmannella tuotantokaudella Maricruzin kanssa.


title: Landtmannabanken

text: Landtmannabanken Aktiebolag oli 1909 perustettu liikepankki, joka keskittyi tarjoamaan lyhytaikaisia luottoja ruotsinkieliselle maanviljelijäväestölle.


title: Landtmannabanken

text: Pankin toiminta alkoi 18.7.1910. Pääkonttori oli Helsingissä. Pankilla oli noin 30 sivukonttoria, lähinnä ruotsalaisalueilla. Landtmannabanken, Wasa Aktie Bank ja Turun Osakepankki fuusioitiin 1920 Suomen Liittopankki Oy nimiseksi pankiksi. Liittopankki liitettiin Helsingin Osakepankkiin 1931 ja Yhdyspankki osti taas Helsingin Osakepankin vuonna 1986.


title: Nalle Puhin uudet seikkailut

text: Nalle Puhin uudet seikkailut () on yhdysvaltalainen Daytime Emmyllä palkittu piirrossarja Walt Disney Television Animationilta, ja sen inspiraation lähteenä toimivat A. A. Milnen Nalle Puh -tarinat. Sarjaa esitettiin USA:ssa vuodesta 1988 vuoteen 1991 ABC-kanavalla. Sarja kertoo Nalle Puhin ja hänen ystäviensä seikkailuista Puolen hehtaarin metsässä.


title: Nalle Puhin uudet seikkailut

text: Suomessa sarjan jaksoja on esitetty 1990-luvulta lähtien dubattuna moneen otteeseen, muun muassa MTV3:lla ja Nelosella. Viimeksi sarja on esitetty MTV3:lla keväällä 2010. Sarjan jaksoja on julkaistu myös 1990- ja 2000-luvulla videokasetteina. Osaa jaksoista ei olla esitetty lainkaan televisiossa eikä julkaistu VHS:lle vaan ne on dubattu suomeksi ensikertaa vuonna 2005 tulleiden DVD -julkaisuiden myötä. Sarjan suomenkieliset ohjaukset teki 1990 -luvulla Pekka Lehtosaari ja 2000 -luvulla Carla Rindell. Jarmo Koski, Aarre Karén ja Tiina Bergström ovat ainoat sarjan parissa työskennelleet ääninäyttelijät, jotka ovat olleet mukana alusta loppuun.


title: Nalle Puhin uudet seikkailut

text:
Alkuperäiset:
Suomenkieliset (1990), ensimmäiset kaudet:
Suomenkieliset (2000), viimeiset kaudet:


title: Ford GT40

text: Ford GT40 on Fordin automalli, jolla on voitettu Le Mansin 24 tunnin ajot neljä kertaa peräkkäin vuosina 1966-69.


title: Ford GT40

text: Ford GT40 kehitettiin Henry Ford II:n määräyksestä, sillä Fordin oli tarkoitus ostaa Ferrari. Kuitenkin Fordin epäonneksi Enzo Ferrari vetäytyi kaupasta viime hetkellä saatuaan taloudellista tukea Fiatilta. Henry Ford suuttui, ja hän halusi rakentaa auton, joka voittaisi joka ikisen Ferrarin kilpa-ajossa. Auto nimettiin GT40:ksi, sillä sen korkeus oli vain 40 tuumaa (noin 1 metri).


title: Ford GT40

text: Vuonna 2005 mallista alettiin tehdä GT -retroversiota.


title: Channing Tatum

text: Channing Matthew Tatum (s. 26. huhtikuuta 1980 Cullman, Alabama, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, tuottaja, tanssija ja entinen malli. Hän aloitti uransa stripparina, minkä jälkeen alkoi saada useita mallitöitä ja elokuvarooleja.


title: Channing Tatum

text: Channing Tatum syntyi Cullmanissa, Alabamassa. Hänen perheensä muutti Mississippiin Tatumin ollessa kuusivuotias, mutta hän kuitenkin vieraili Alabamassa vuosittain äitinsä perheen luona. Tatum kasvoi lähellä Mississippijokea.