title: Potilasvahinkolautakunta

text: Potilasvakuutuskeskus huolehtii keskitetysti Suomessa sattuneiden potilasvahinkojen korvaamisesta. Ensivaiheessa korvausta haetaan Potilasvakuutuskeskukselta, josta voi saada myös ohjausta korvaushakemuksen tekemiseen.


title: Potilasvahinkolautakunta

text: Potilasvahinkolautakunta voi käsitellä asian ja antaa ratkaisusuosituksen vasta sen jälkeen, kun Potilasvakuutuskeskus on antanut asiassa oman päätöksensä.


title: Potilasvahinkolautakunta

text: Korvauksen hakija voi pyytää lautakunnan lausuntoa vapaamuotoisella hakemuksella. Asian käsittely lautakunnassa on lausunnon pyytäjälle maksuton.


title: Potilasvahinkolautakunta

text: Toimikaudella 2015-2017 lautakunnan puheenjohtajana on OTL, VT Juhani Kaivola. Varapuheenjohtajina ovat VT Taisto Hujala ja esittelijäneuvos Marja-Liisa Judström.


title: Potilasvahinkolautakunta

text: Lautakunnan puheenjohtajana on OTL, VT Juhani Kaivola. Varapuheenjohtajina ovat VT Taisto Hujala ja esittelijäneuvos Marja-Liisa Judström. Varsinaisina jäseninä ovat  professori Ari Harjula, professori Ilkka Kiviranta, ylilääkäri Annamaija Sutela,hallitusneuvos Päivi Salo ja osastonhoitaja Katja Tähkä. Varajäseninä ovat erikoishammaslääkäri Jari Ahlberg, erikoislääkäri Helena Ervasti, professori Markus Färkkilä, erikoislääkäri Kaisa Nissinen-Paatsamala, varatuomari Harri Koskela-Koivisto, kehittämispäällikkö Kirsi Markkanen, kehittämispäällikkö Nina Hahtela, dosentti Vesa Virtanen, dosentti Heikki Saha, dosentti Pentti Kallio, OTK Jaana Laine, varatuomari Suvi Miettunen, neuvotteleva virkamies Riitta Kokko-Herrala, dosentti Jyrki Kössi, professori Kimmo Taari ja lakimies Heidi Laurila.


title: Kevyt metro

text: Kevytmetro on kaupunkiraideliikenteeseen tarkoitettu kevytrautatiejärjestelmä, joka yleensä kulkee suurimmalta osin maanpinnalla tai maanpinnan yläpuolella. Kevytmetroja ovat esimerkiksi Lontoon Docklands Light Railway ja Newcastlen Tyne and Wear Metro.


title: Raskas patteristo 27 (jatkosota)

text:
Raskas patteristo 27 (Sillan Patteristo) oli suomalainen tykistöyksikkö jatkosodassa. Patteriston perustamisesta vastasi Pohjois-Hämeen Sotilasläänin Jyväskylän suojeluskuntapiiri ja sen perustamispaikkana toimi Jyväskylä 17. kesäkuuta 1941. Perustamistehtävän taustalla oli päämajan antama määräys yleisestä käskystä saapua ylimääräisiin kertausharjoituksiin (joka käytännössä tarkoitti liikekannallepanoa). RaskPsto 27 kuului 2. divisioonaan.
Pääosa patteriston miehistä oli taistellut talvisodassa I/KTR 10:ssä


title: Raskas patteristo 27 (jatkosota)

text: Patteristo keskitettiin perustamisen jälkeen junakuljetuksena Jyväskylästä 20.6.1041 alkaen Silvolaan Savonlinnan kaakkoispuolelle. Sieltä matka jatkui 22.6. mennessä Saaren pitäjän Matkonvaaraan.Patteristo menetti kaatuneina jatkosodassa 26 miestä


title: Oqil Oqilov

text: Oqil Oqilov tai Okil Ghaybulloyevich Okilov (Оқил Оқилов tai عاقل عاقلوف, s. 2. helmikuuta 1944) on ollut Tadžikistanin pääministerinä 20. joulukuuta 1999 saakka. Hän on demokraattisen Tadžikistanin kansantasavallan puolueen jäsen.


title: Oqil Oqilov

text: Hänen edeltäjänsä oli Yahyo Azimov.


title: Ilmavalvontaseloste

text: Ilmavalvontaseloste (iv-seloste) on julkinen yleisradiokanavilla lähetettävä ja tavallisella radiovastaanottimella kuunneltavissa oleva seloste vieraista ilma-aluksista. Kriisiaikana ilmavalvontaseloste lähetetään ULA 2 -taajuudella. Omien koneiden selostusta kutsutaan torjuntaselosteeksi. Tällöin selosteeseen lisätään "oma kone".


title: Ilmavalvontaseloste

text: Rauhan aikana ilmavalvontaselosteita lähetetään suurten sotaharjoitusten yhteydessä sotaharjoitusradioiden taajuuksilla.


title: Ilmavalvontaseloste

text: Ilmavalvontaseloste perustuu MGRS-paikantamisruudustoon, jota käytetään paikannus- mutta ei salauskeinona. MGRS-tunnus muodostuu vyöhyketunnuksesta, sadan kilometrin tasoruututunnuksesta ja koordinaateista.


title: Ilmavalvontaseloste

text: Selosteessa käytetään Nato-aakkosia:


title: Ilmavalvontaseloste

text: Selosteen rakenteellinen järjestys on aina sama:


title: Timo Kaltio

text: Timo "Timppa" Kaltio (tunnetaan ulkomailla myös nimillä Timo Caltio tai Tim Caltio) on suomalainen kitaristi, kappaleiden tekijä ja kitara-asiantuntija. Hänet tunnetaan Hanoi Rocksin tekniikka-asiantuntijana. Hän oli myös Tumppi Varosen Problems?-yhtyeen kitaristi ja Hanoi Rocksin hajoamisen jälkeen Cherry Bombzin basisti. Samoin hän on myös tehnyt yhteistyötä Guns N' Rosesin kanssa. Hänet tunnetaan myös kitaristina Nasty Suiciden viimeisestä yhtyeestä Cheap and Nasty.


title: Timo Kaltio

text: Vuonna 1980 Kaltio aloitti työnsä Hanoi Rocksin roudarina ja avustajana. Roudarista hän siirtyi pian tekniikka- ja kitara-asiantuntijaksi, joka vastasi Andy McCoyn ja Nasty Suiciden kitaroista. Hän ystävystyi yhtyeen jäsenten kanssa, ja hänestä tuli yhtyeen luottohenkilö, joka oli Hanoi Rocksin mukana kaikkialla, myös kiertueilla. Luottohenkilönä hän tarkasti keikkapaikan tekniikan ja kitarajärjestelmät ennen esiintymistä. Vuonna 1983 hän muutti Hanoi Rocksin silloiseen kotikaupunkiin Lontooseen, jotta hän voisi paremmin auttaa yhtyettä asumalla lähellä, ja samalla hän voisi viettää aikaa näiden yhtyeen jäsenten – ystäviensä – kanssa. Samana vuonna Tumppi Varonen kokosi Problems?-kokoonpanon, johon Timo Kaltio tuli kitaristiksi. Kokoonpano levytti singlet (7") Johanna-levy-yhtiölle: "Mun tie / Pieleen mennyt ilta" ja "Sattuma / Fiiliksellä mukaan". LP:tä yhtye ei saanut tehtyä, koska levy-yhtiö Johanna ei sitä halunnut. Tumppi Varonen sanoi, että yhtye oli liian taitava, joten se ei voinut kuin hajota.


title: Timo Kaltio

text: Kun Hanoi Rocksin viimeinen levyttänyt basisti René Berg erotettiin Hanoi Rocksista toukokuussa 1985, viimeiseksi basistiksi tuli Timo Kaltio. Tämä viimeinen kokoonpano ei ehtinyt levyttää tai esiintyä, kun Michael Monroe ilmoitti eroavansa yhtyeestä kesäkuun puolivälissä 1985. Jäljelle jäänyt Hanoi Rocks-kokoonpano muutti nimensä Cherry Bombziksi ja otti laulajakseen Anita Chellemahin. 9. tammikuuta 1986 Kerrang!-lehti uutisoi, että oikea basisti Dave Tregunna on korvannut Cherry Bombz -yhtyeessä Timo Kaltion. Kaltio kuitenkin ehti esiintyä kaikissa syksyllä 1985 julkaistuissa Cherry Bombz-kuvissa ja- julisteissa. Samoin hän soitti minialbumilla "Cherry Bombz", joka sisälsi kappaleet "Hot girls In Love / 100 Degrees In The Shade / Feline Feeling / Oil & Gasoline / Pin-Up Boy".


title: Timo Kaltio

text: Samoihin aikoihin Kaltio soitti myös Johnny Thundersin kanssa. Vuonna 1986 Kaltio muutti Los Angelesiin ja työskenteli eri muusikoiden, muiden muassa Sam Yaffan ja New York Dollsin Arthur "Killer" Kanen, kanssa. 1990-luvun alussa hän teki yhteistyötä Guns N' Rosesin kanssa muiden Hanoi Rocksin jäsenten tapaan. Tästä yhteistyöstä tulokseksi on jäänyt Use Your Illusion I-levyn ensimmäinen kappale ""Right Next Door To Hell"", jonka Kaltio teki yhdessä Izzy Stradlinin ja Axl Rosen kanssa. Vuonna 1990 Nasty Suicide otti Kaltion kitaristiksi uuteen yhtyeeseensä Cheap And Nasty, joka julkaisi albumit "Beautiful Disaster" maaliskuussa 1991 ja "Cool Talk Injection" loppuvuodesta 1994. Yhtye teki myös kiertueen Euroopassa ja Japanissa. Yhtye hajosi 1994 viimeisen albumin jälkeen Nasty Suiciden erottua yhtyeestä.


title: Timo Kaltio

text: Cheap and Nasty oli muuttanut Lontooseen Suiciden työluvan puuttumisesta johtuneen karkotuksen takia vuonna 1991. Tästä syystä Kaltio asuu edelleen Lontoossa ja hänellä on Dave Tregunnan kanssa yhtye "Transystem V" sekä hiljattain perustettu Tango Pirates. Hänellä on myös perhe ja lapsia.


title: Christophe Dugarry

text: Christophe Dugarry (s. 24. maaliskuuta 1972 Lormont, Ranska) on ranskalainen jalkapallohyökkääjä. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa ja Euroopan-mestaruuden vuoden 2000 EM-kisoissa.


title: Christophe Dugarry

text: Dugarry aloitti uransa vuonna 1988 FC Girondins de Bordeaux'ssa, jossa pelasi vuoteen 1996 asti. Hän palasi vielä bordeauxlaisseuraan tammikuussa 2000. Dugarryn parhaat saavutukset seuratasolla tulivat juuri FC Girondins de Bordeaux'ssa, vaikka hän kävi pelaamassa kauden 1996-97 Serie A:ssa AC Milanin joukkueessa ja lyhyitä jaksoja FC Barcelonassa, Olympique Marseillessa ja Birmingham City FC:ssä. Christophe Dugarry lopetti uransa kaudella 2004–2005 Qatar SC:ssä.


title: Christophe Dugarry

text: Ranskan jalkapallomaajoukkueessa Dugarry debytoi 26. toukokuuta 1994 Australiaa vastaan. Hän osallistui vuoden 1996 (semifinaali) ja vuoden 2000 (mestaruus) EM-kisoihin sekä vuoden 1998 (mestaruus) ja vuoden 2002 MM-kisoihin. Dugarry pelasi Ranskan maajoukkueessa vuoteen 2002 asti yhteensä 55 maaottelussa tehden niissä kahdeksan maalia.


title: Gods of War

text: Gods of War on heavy metal -yhtye Manowarin 10. studioalbumi, joka julkaistiin 23. helmikuuta 2007. Albumi on ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa Manowarin konseptialbumien sarjaa, jonka jokainen albumi kertoo eri mytologioiden jumalista. "Gods of War" kertoo skandinaavisen mytologian Odin-jumalasta.


title: Gods of War

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 12, ja pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.


title: Belgian ilmavoimat

text: Belgian ilmavoimat (Belgische Luchtmacht/Force Aérienne Belge) perustettiin 23. maaliskuuta 1910, kun perustettiin sotilaslentokoulu. Ilmavoimien ensimmäinen lentokone saatiin 5. toukokuuta. Belgian ilmavoimat on osallistunut Suomenlahdella Baltian ilmavalvontaan kalustonaan F-16 Fighting Falcon.


title: Belgian ilmavoimat

text: F-16 on Belgian ilmavoimien ainoa palveluksessa oleva hävittäjä. Koneita on hankittu 180 kappaletta, joista alle puolet on edelleen aktiivipalveluksessa. Koneet on sijoitettu kahteen lennostoon, joista toinen on sijoitettuna Florennesiin (2. lennosto) ja toinen Kleine Brogeliin (10. lennosto).


title: Belgian ilmavoimat

text: Belgian ilmavoimat osallistuivat ensimmäiseen ja toiseen maailmansotaan.


title: Belgian ilmavoimat

text: Vaikka Belgian ilmavoimat () olivat toisen maailmansodan aikana pienet, ne olivat verrattain hyvin varustetut. Ilmavoimiin kuului 10. toukokuuta Saksan hyökätessä maahan kolme lentorykmenttiä (180 lentokonetta) (), jotka olivat:


title: Belgian ilmavoimat

text: Toisen maailmansodan jälkeen perustettujen ilmavoimien runkona oli Britannian Kuninkaallisisten ilmavoimien belgialaisten muodostamat 349. ja 350. laivueet. Lentokoulutus ja teknisen koulutuksen keskukset perustettiin Britteinsaarilla ja siirrettiin Belgiaan 1946. Tekninen koulu toimii nykyisin Safraanbergissä.


title: Belgian ilmavoimat

text: Sodan päättyessä sotaa edeltäneistä tukikohdista oli ainoastaan Evere käyttökunnossa, Schaffen ja Wewelghem olivat tuhoutuneet. Saksan ilmavoimien rakentamat tukikohdat Chievres, Bevekom, Brustem, Florennes ja Melsbroek sitä vastoin olivat käyttökelpoisia ja niistä muodostuikin uusien ilmavoimien päätukikohtia.


title: Belgian ilmavoimat

text: 349. ja 350. laivueiden Supermarine Spitfiret siirtyivät 24. lokakuuta 1946 Saksasta Bevekomiin. Tukikohdasta tuli kesäkuussa 1949 Belgian ensimmäinen suihkukonetukikohta, kun 350. laivueen kalustoksi vaihdettiin Gloster Meteor F.4 -koneet. Ilmavoimat vaihtoi myöhemmin Meteorit F.8 ja NF.11 (joista jälkimmäinen yöhävittäjä) malleiksi, mutta tämän jälkeen Yhdysvaltain rooli lentokonetoimittajana kasvoi merkittävästi.


title: Belgian ilmavoimat

text: Belgian ilmavoimien seuraavan kaluston muodostivat Republic F-84G Thunderjetit ja F-84F Thunderstreakit sekä RF-84F Thunderflashit, joka oli tiedustelukone. Ilmavoimien kalustohuipun muodosti 1950-luvun loppu, jolloin tukikohdissa palveli kussakin kolmilaivueinen lennosto.


title: Belgian ilmavoimat

text: Belgian ilmavoimat hankkivat 1970-luvun lopussa 160 F-16 Fighting Falcon-hävittäjää, mutta niitä on myyty ulkomaille. Jäljellä on 72 kappaletta, jotka vähennetään kuuteenkymmeneen vuoteen 2015 mennessä. Konetyypin tulee korvaamaan F-35 Lightning II.


title: Ruunaa

text: Ruunaa on valtion retkeilyalue Lieksassa Pohjois-Karjalassa Lieksanjoen varrella. Retkeilyalueen pinta-ala on 3 000 hehtaaria, ja se on perustettu vuonna 1987.


title: Ruunaa

text: Ruunaan alueella on monipuoliset harrastusmahdollisuudet: siellä voi muun muassa patikoida ja kalastaa sekä harrastaa melontaa ja koskenlaskua. Alueella sijaitsee Neitikosken retkeilykeskus, paljon retkeilyreittejä, retkeilyä ja kalastusta helpottavia rakennelmia, kuten telttailu- ja tulentekopaikkoja sekä laavuja. Neitikoskeen on mahdollista tutustua myös pyörätuolilla. Joen ylitystä varten on rakennettu riippusillat Haapavitjalla ja Siikakoskella sekä tarjottu veneylitys Neitikosken alapuolella ja Murroojärven yläosassa.


title: Ruunaa

text: Metsähallituksen ylläpitämä Ruunaan alue voitti Vuoden Retkikohde 2009 -kilpailun keräten yli neljänneksen yleisöäänestyksessä annetuista äänistä. Suomen Messusäätiö palkitsi vuoden retkikohteen 5 000 euron stipendillä, joka luovutettiin Helsingin Messukeskuksessa Retki 09 -messuilla 13.3.2009.


title: Ruunaa

text: Ruunaan alueen keskus on Ruunaankosket. Ruunaankosket on noin 31 kilometriä pitkä koskireitti Ruunaanjärven ja Siikajärven välissä. Osuudella on kuusi merkittävää koskea. Koskireittien välillä on kolme suvantojärveä: Neitijärvi, Kattilajärvi ja Murroojärvi.


title: Ruunaa

text: Ruunaan koskireitti on merkittävä urheilukalastusalue. Pääasiassa sieltä pyydetään lohikaloja. Kalastus tapahtuu tarkoin säännellysti, ja eri jokiosuuksilla noudatetaan erilaisia käytäntöjä.


title: Ruunaa

text: Luontaiseen lohikalastoon kuuluvat harjus ja paikallinen taimen. Ennen Lieksanjoen alajuoksun voimalaitoksia alueelle nousi järvilohikin. Alueen vesiin istutetaan myös kirjolohia, taimenia, harjuksia ja siikaa.


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat ( ) on Tanskan asevoimien puolustushaara, joka vastaa kotimaan puolustuksesta sekä osallistuu Tanskan etujen turvaamiseen kansainvälisissä operaatioissa. Tanskan ilmavoimat perustettiin 27. toukokuuta 1950 annetulla lailla itsenäisenä puolustushaarana.


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text: Tanskan ilmavoimilla on 48 kappaletta F-16-hävittäjiä. Vuonna 2002 Tanska alkoi rahoittaa F-35 koneen kehitystä aikoen ostaa jopa 48 "Joint Strike Fighter" konetta. Tanskan ilmavoimat on yksi Baltian ilmavalvontaan osallistuvista Nato-maiden ilmavoimista.


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text:
Tanska on luovuttanut EH101-kopterinsa Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimille kesäkuussa 2007 sen tarvitessa uusia kalustoja ilmeisesti korvaamaan Irakin ja Afganistanin sodan tappiota.
Vuonna 2004 kolme Lockheed C-130 Hercules korvattiin uudemmilla Hercules-koneilla. Aie ostaa Boeingin C-17 Globemaster III -koneita on solmittu vuonna 2006.


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text: Tanskan kalustoa on 2002 vuoden lopulta ollut myös Kirgisiassa Afganistanin tukioperaationa.


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text: Heinäkuussa vuonna 1910 Tanskan Sota- ja meriministeriö maksaa 2000 kruunua kapteeni T. Grutin samana vuonna perustamalle Aeronautisk Selbsskabille muutamien lentokoneenohjaajien kouluttamiseksi maa- ja merivoimille. Koulutukseen käytettiin Bergin ja Stormin seuraavana vuonna kehittämää yksipaikkaista ja T. Grutin omistamaa B&S -konetta ja Robert Svendsenin itse valmistamaa Henri Fahrman -konetta. Grut lahjoitti koneensa kesällä 1912 sotaministeriölle ja Svendsenin kone oli luovutettu merivoimille jo 12. maaliskuuta, jolloin se sai lempinimen Glunten.


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text: Tanskan ilma-aseen historia alkaa epävirallisesti 14. joulukuuta 1911, jolloin ensimmäinen laivaston upseeri aloitti lentokoulutuksensa. Merivoimien ilmavoimien virallinen perustamispäivä on 1. helmikuuta 1913, kun Ulrich Birch nimettiin merivoimien lentokouluttajaksi koneenaan Maurice Fahrman -lentokone nimeltään Örnen. Lentotoiminta kuului aluksi sukellusvene- ja lentoveneosaston alaisuuteen. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen merivoimat osti Ranskasta Donnet-Leveque -lentoveneet Maagenin ja Ternenin, jotka aseistettiin yhdellä 8 millimetrin konekiväärillä ja neljällä yhdeksän kilon pommilla. Itsenäiseksi aselajiksi merivoimien ilmavoimat muuttui 15. syyskuuta 1923.


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text: 2. kesäkuuta 1912 annetussa Sotaministeriön kirjelmässä määrättiin perustettavaksi maavoimien lentokoulu.. Yliluutnantti Ussing sai syyskuussa 1913 ensimmäisen virallisen lentolupakirjan. Lentokoulutuksessa siirryttiin jo varhain Fahrman-koneisiin. Maa- ja merivoimilla oli syyskuussa 1914 yhteensä seitsemän lentokonetta. Ensimmäisen maailmansodan aikana yritettiin Fahrman ja tanskalaisvalmisteisia N&W -koneita aseistaa tuloksetta. Sotaminiseriö teki 1919 lukuisten onnettomuuksien seurauksena selvityksen, joka johti lentokieltoon lukuun ottamatta muutamia koulukoneita. Vuonna 1922 annettiin laki maavoimien lentojoukoista ja sen toiminta alkoi 1. helmikuuta


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text: Tanskan miehitys vuonna 1940 johti kaiken kansallisen sotilaallisen lentotoiminnan lakkaamiseen Tanskassa kevääseen 1945 asti. Luftwaffella oli merkittäviä tukikohtia Tanskan alueella.


title: Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

text:
Toisen maailmansodan jälkeen Tanska sai 41 Supermarine Spitfirea, joita operoivat Hærens Flyvertropper eli maavoimat ja Marinens Flyvevæsen eli merivoimat. Maavoimien ja merivoimien ilma-aselajit yhdistyivät 1. lokakuuta 1950 ilmavoimiksi. Spitfire oli käytössä vuoteen 1956. Tilanne on ollut samankaltainen kuin Suomessa, jossa operoitiin Bf 109:llä 1950-luvun puoliväliin ja sen jälkeen aseistamattomilla Valmet Vihureilla.
1960- ja 1970-luvulla Tanska oli Naton heikoimpia lenkkejä muun muassa varustelun suhteen. Yhdysvallat luovutti sille Lockheed F-104 Starfightereita, North American F-100 Super Sabreja (D-muunnos) ja muita konetyyppejä. F-104-hankinnoissa liikkui rahakin, koska kuningashuoneen lahjuksistakin on ollut puhetta. Tammikuussa 1980 Tanska otti käyttöön General Dynamics F-16 Fighting Falcon kaluston.


title: Reserviläinen (lehti)

text: Reserviläinen on Suomen Reserviupseeriliiton ja Reserviläisliiton äänenkannattaja. Se myös tiedottaa Reserviläisurheiluliiton, Maanpuolustusnaisten liiton, Maanpuolustuskoulutuksen, Maanpuolustuksen tuen ja Naisten valmiusliiton tapahtumista. Lehti on Aikakauslehtien liiton jäsen.


title: Reserviläinen (lehti)

text: Reserviläinen'lehden taustalla on Reserviupseeri-niminen lehti, jonka ensimmäinen numero ilmestyi huhtikuussa 1933. Sen pääkirjoituksessa lehden tarkoituksena todettiin olevan mm. maanpuolustustietouden lisäämisen sekä reserviläisjärjestöjen tehtävien määrittelyn. Lehti ei ilmestynyt talvisodan aikana, koska sen tekijät olivat rintamalla. Ilmestyminen alkoi uudestaan kesällä 1940 ja jatkui seuraavan vuoden pientä taukoa lukuun ottamatta myös koko jatkosodan ajan. Sotien jälkeen lehti suuntautui enemmän reserviläisjäsenistön tarpeisiin, keskittyen sotilas- ja asetekniikkaan. Vuonna 1953 sen nimeksi tuli Reservin Upseeri ja se muuttui selvemmin aikakauslehden tyyppiseksi. Reservin aliupseeriston järjestäytyminen omaksi liitokseen johti vuonna 1960 toisen lehden, 'Reservin Aliupseerin' perustamiseen. Vain kansi ja pääkirjoitus poikkesivat lehdissä toisistaan. Kahtiajako päättyi, kun lehdet yhdistyivät vuonna 1969 Reserviläinen-nimellä.


title: Reserviläinen (lehti)

text: Lehden alkuvuosien päätoimittajat olivat järjestöaktiiveja ilman toimittajakokemusta. Topi Törmä 1960-luvun lopussa oli markkinoinnin asiantuntija ja häntä seurannut Ruotuväki -lehden aiempi päätoimittaja everstiluutnantti Pentti Palmu lehtialan osaaja: ensimmäinen ja samalla viimeinen kokopäivätoiminen lehden päätoimittaja. Häntä seurasi toinen evp-upseeri, mutta kolme viimeisintä päätoimittajaa ovat olleet ammatiltaan lehtimiehiä. Lehden päätoimittajat ovat seuraavat:


title: Reserviläinen (lehti)

text: Lehdellä on ollut muutamaa vuotta lukuun ottamatta toimituksesta ja lehden teosta vastaava toimitussihteeri, sittemmin myös toimituspäällikkö.


title: Reserviläinen (lehti)

text: Vuodesta 1935 lehden toimituskunnassa on ollut vapaaehtoinen aktiiviupseeri sotilasasiantuntijana. Enimmäkseen he ovat olleet everstejä tai everstiluutnantteja paitsi kommodorina tehtävään pyydetty, myöhempi merivoimien komentaja, vara-amiraali Sakari Visa. Yksi lehden avustajista kohosi puolustusvoimien komentajaksi, jalkaväenkenraali Sakari Simelius. Lehden sotilasasiantuntijoina ovat toimineet seuraavat henkilöt (sotilasarvo reserviin siirtyessä):


title: Reserviläinen (lehti)

text: Eversti Hannu Hyppönen toimii lehden sotilasasiantuntijana vuoden 2012 alusta. Hän toimii Pääesikunnan koulutusosaston päällikkönä, koulutuspäällikkönä ja vapaaehtoisen maanpuolustuksen tarkastajana.


title: Reserviläinen (lehti)

text: Lehden tavoite ei ole juuri 75 vuodessa muuttunut. Sillä on noin 130 000 lukijaa, painos on keskimäärin 65 000 kappaletta. Tilaus on liitetty reserviläisjärjestöjen jäsenmaksuihin, mutta vuoden ensimmäinen numero jaetaan kaikille varusmiehille ja syksyisin ilmestyy toinen, laajan jakelun teemanumero. Se jaetaan kaikille abiturienteille. Näiden numeroiden painosmäärä on 80 000–100 000 kappaletta.


title: Lionel Charbonnier

text: Lionel Charbonnier (s. 25. lokakuuta 1966 Poitiers, Ranska) on ranskalainen jalkapallomaalivahti. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa.


title: Lionel Charbonnier

text: Charbonnier aloitti uransa vuonna 1987 AJ Auxerressa, jossa hän pelasi 11 vuotta. Auxerresta hän siirtyi Skotlannin Valioliigaan Glasgow Rangersiin. Charbonnier ei onnistunut syrjäyttämään saksalaista Stefan Klosia ykkösmaalivahdin paikalta vaan jäi kakkosmaalivahdiksi. Glasgow Rangersista Charbonnier siirtyi vielä kesken kauden 2001–02 Sveitsiin FC Lausanne-Sportin joukkueeseen ja lopetti sitten uransa.


title: Lionel Charbonnier

text: Lionel Charbonnier oli Ranskan jalkapallomaajoukkueen kolmosvahti sen voittaessa maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa. Charbonnier pelasi koko urallaan vain yhden maaottelun ja senkin vuonna 1997 eli maailmanmestaruuskilpailuissa hän ei esiintynyt kertaakaan.


title: Lionel Charbonnier

text: Pelaajauran jälkeen Charbonnier on toiminut valmentajana Poitiers:ssä ja Sens:ssä.


Chūbu Centrairin kansainvälinen lentoasema () on lentoasema keinotekoisella saarella Isenlahdella Tokonamen kaupungin edustalla Aichin prefektuurissa Nagoyasta etelään Keski-Japanissa. Nimi "Centrair" () on lyhenne nimen englanninkielisestä käännöksestä "Central Japan International Airport".


title: Chūbu Centrairin kansainvälinen lentoasema

text: Chūbu on Japanin kolmas merelle rakennettu lentoasema. Sen rakennustyöt alkoivat elokuussa 2000 ja se avattiin 17. helmikuuta 2005, jolloin sinne siirrettiin lähes kaikki edeltäjänsä Nagoyan lentokentän lennot ja IATA-koodi.


text:
Seuraavat lentoyhtiöt lentävät Chūbu Centrairin kansainvälinen lentoasemalle (joulukuussa 2006):
*ANA Group sisältää kaikki All Nippon Airwaysin yhtiöt: Air Japan, Air Nippon, Air Nippon Network ja Air Central. Kaikkien lentojen tunnus on ANA.


title: Erkki Kivimäki

text: Erkki Antero Kivimäki (7. heinäkuuta 1923 Helsinki – 13. lokakuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen kommunistisen puolueen järjestö- (1966–1977) ja pääsihteerinä (1977–1981) sekä Suomi–Neuvostoliitto-Seuran pääsihteerinä (1983–1989).


title: Erkki Kivimäki

text: Helsinkiläinen Erkki Kivimäki taisteli jatkosodassa rivimiehenä vuodesta 1942 alkaen. Sodan jälkeen hän kirjoitti ylioppilaaksi, ja liittyi SKP:hen vuonna 1945. Tuore ylioppilas palkattiin Valtiolliseen poliisiin, jossa hän yleni syksyllä 1946 kansliatoimiston päälliköksi. Punaisen Valpon lakkauttamisen jälkeen Kivimäki siirtyi kommunistijohtoisten kustannusyhtiöiden palvelukseen.


title: Erkki Kivimäki

text: Vuonna 1953 Kivimäki palkattiin SKP:n talousosastolle, jossa hänen tärkein tehtävänsä ja vastuualueensa oli niin sanotun B-kassan hoitaminen. Tilikirjojen ulkopuolella pidetyn B-kassan kautta maksettiin muun muassa SKP:n piirijärjestöjen tappioita. Kassan varat tulivat pimeitä reittejä Neuvostoliitosta ja toisaalta mm. Konela-yhtiön voitoista.


title: Erkki Kivimäki

text: Vuonna 1966 Kivimäki sai julkisemman roolin, kun hänet valittiin SKP:n järjestösihteeriksi. Edustajakokouksessa 1969 Kivimäki nostettiin puolueen keskuskomiteaan ja samalla poliittiseen toimikuntaan, joissa hän pysyi vuoteen 1981. Kivimäki oli poliittisesti puheenjohtaja Aarne Saarisen "keskustalaisen" linjan edustaja. Hän oli valmis kompromisseihin opposition kanssa ja suhtautui hyvin ymmärtäväisesti Neuvostoliiton kommunistisen puolueen antamiin neuvoihin. Kivimäki oli hyvissä väleissä neuvostouskollisuutta korostaneen Ville Pessiin kanssa.


title: Erkki Kivimäki

text: Kivimäki valittiin SKP:n pääsihteeriksi 1977 ministeriksi siirtyneen Arvo Aallon paikalle. Vuonna 1983 Kivimäki valittiin SNS:n pääsihteeriksi neuvostoliittolaisten kieltäydyttyä tukemasta SKP:n ykkösehdokas Erkki Kauppilaa.


title: Keyritynjoki

text: Keyritynjoki on joki Rautavaaralla, Pohjois-Savossa. Joki alkaa Ylä-Keyrityn latvajärvestä Valtimon rajoilla. Sieltä joki virtaa Rautavaaran kirkonkylän editse 16 kilometriä pitkään Ala-Keyrittyyn ja jatkaa alkuun Keyritynjoki -nimisenä ja sitten Puntinjokena juoksuaan Nilsiän Ala-Siikajärveen.


title: Keyritynjoki

text: Joen pituus on 85 kilometriä, eli se on 64. pisin Suomen joista. Pituudesta on Rautavaaran alueella 67 kilometriä. Joen korkeusero melontareitillä on 85 metriä. Keyritynjoen valuma-alue on 1 285 neliökilometriä ja järvisyysprosentti on 6,4 %. Keskivirtaama on 16 m³/s, keskim. minimivirtaama 3 m³/s ja huippuvirtaama 70 m³/s.


title: Keyritynjoki

text: Joki on myös melontareittinä ja urheilukalastusalueena tunnettu. Keyritynjoki kuuluu Natura 2000-alueeseen. Sitä pidetään erityissuojelua vaativiin vesistöihin kuuluvana. Se on karu, osittain hiekkapohjainen joki. Veden laatu on hyvä, joskin se on humuspitoinen ja hapan.


title: Luettelo Kuun vuorista

text: Luettelo Kuun vuorista


title: Aholansaari

text: Aholansaari on saari Syvärijärvessä, Kuopion kaupungin Nilsiässä, Pohjois-Savossa. Saaren mitat ovat noin 0,5 km x 2 km. Saari on tunnettu herännäisjohtaja Paavo Ruotsalaisen asuinpaikkana. Aholansaaren lomakeskus on Aholansaarisäätiön omistama. Säätiön taustayhteisö on Herättäjä-Yhdistys. Saaressa sijaitsee Paavon Pirtti, joka on 1800-luvulta peräisin oleva savutupa. Pirtissä on nähtävänä Paavo Ruotsalaisen elämästä kertova museokokonaisuus.


title: Aholansaari

text:
Aholansaari on tullut tunnetuksi mm. hengellisestä nuorisotyöstään. Saaressa on pidetty Herättäjä-Yhdistyksen rippikouluja jo 70-luvulta lähtien. Vuosittain saaressa vierailee n. 15 000 kävijää.
Aholansaaressa pidetään yllä talkooperinnettä. Ympäri vuoden on mahdollisuus osallistua erilaisiin talkoisiin. Aholansaaren 800 paikkainen leirikirkko ja vuonna 2009 valmistunut koulutus- ja majoitusrakennus Sepänpaja on kumpikin rakennettu talkootyöllä. Tahkovuoren laskettelukeskuksen läheisyydessä sijaitseva lomakeskus tarjoaa majoitus- ja ruokailupalveluita saaressa vieraileville.


title: Aholansaari

text: Aholansaaren liikenne tapahtuu sulan veden aikaan kahdella laivalla. Toivo ja Kleofas kuljettavat matkustajia saareen Sääskiniemen laiturilta. Talvella kulku tapahtuu Karsikkoniemen kärjestä, jäätietä pitkin.


title: Aholansaari

text: Paavo Ruotsalainen asui Aholansaaressa kahteen eri otteeseen. Hän eli ensin Soukan torpassa torpparina 1817–1820. Vuosina 1830–1852, aina kuolemaansa saakka, Paavo Ruotsalainen asui saaressa talollisena. Aholansaarta kutsuttiin tuolloin Ruotsalaksi tai Markkalaksi.


title: Aholansaari

text: Ruotsalaisten suku omisti Aholansaaren vuoteen 1913, jolloin Varpaisjärven kirkkoherra Kleofas Hyvämäki osti sen Paavo Ruotsalaisen perillisiltä. Kirkkoherra Hyvämäki rakennutti saareen valkoisen päärakennuksen, kesäpappilan. Yksi saaren laivoista (Kleofas) on nimetty hänen mukaansa.


title: Aholansaari

text: Hyvämäen vaimon, ruustinna Edit Hyvämäen kuoltua päärakennuksen alueen omistus siirtyi Herättäjä-Yhdistykselle. Saarikiinteistön hallitsemiseksi perustettiin Aholansaarisäätiö, joka nykyisin omistaa noin kolmasosan koko 150 hehtaarin laajuisesta saaresta.


title: Aholansaari

text: Paavo Ruotsalaisen kotitalo, niin sanottu "Ukko-Paavon pirtti", on nykyään museo. Se on myös luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Rakennus otettiin museokäyttöön jo 1930-luvulla. Nykyisin sitä käytetään museon lisäksi seuratupana ja opetustilana. Pirtin sisällä ovat entisöidyt Paavon ja Riitan kamarit 1830-luvulta, suuri savutupa vuodelta 1852 ja keittiö 1900-luvun alkupuolelta.


title: Aholansaari

text: Viimeiset kiusaukset -ooppera esitettiin ensimmäistä kertaa alkuperäisellä tapahtumapaikallaan Aholansaaressa kesällä 2000 Åke Lindmanin ohjaamana. Esitysten taustana oli Paavon pirtti, jossa hän vietti myös viimeisen yönsä ja koki viimeiset kiusauksensa. Esitys nähtiin vuosina 2000–2003.


title: Aholansaari

text: Kesällä 2011 esitettiin kesäteatterinäytelmä Tuulen koira - Paavo Ruotsalaisen elämä ja sielunmaisema.


title: Aholansaari

text: Kesällä 2017 esitettiin Aholansaaressa, Nilsiän Herättäjäjuhlien yhteydessä kesäteatterinäytelmä Tuulten leikkikalu.


title: Aholansaari

text: Aholansaari Sinfonietta on herännäisnuorten perustama kamariorkesteri, joka aloitti toimintansa syksyllä 1997. Noin 30-45 soittajan kokoonpanolla esiintyvä Aholansaari Sinfonietta koostuu nuorista muusikoista eri puolilta Suomea. Soittajista merkittävä osa on aikanaan käynyt rippikoulunsa Aholansaaressa, mikä näkyy nimen lisäksi myös orkesterin körttiläisessä identiteetissä. Orkesterin pääesiintymiset ovat vuosittain Herättäjäjuhlilla.


title: Michael Dobson

text: Michael Richard Dobson (s. 18. tammikuuta 1966) on englantilais-kanadalainen näyttelijä, joka on tehnyt urallaan myös lukuisia äänirooleja.


title: Michael Dobson

text: Parhaiten äänirooleistaan tunnettu Michael Dobson syntyi Steadfastissa Englannissa ja asuu Vancouverissa, Kanadassa. Näyttelijänä hän on esiintynyt enimmäkseen televisiosarjoissa 1990-luvulta lähtien, kuten "The Marshal", "Highlander", "Vartija", "Tähtiportti" ja "Salaiset kansiot".


title: Michael Dobson

text: Dobson on pääosin tehnyt äänirooleja Ocean Group -nimiselle yhtiölle. Hänellä on tapana näytellä hahmoja, jotka ovat hyvin tunteellisia. Dobsonin tunnetuimpia äänirooleja ovat muun muassa Jinenji animesarjassa "Inuyasha", Blob sarjassa "" ja Starscream sarjoissa "", "" ja "". Hän oli myös televisiosarjassa "" Leonardon roolissa. Vuonna 2002 hänet palkittiin ADR-palkinnolla kuukauden ääninäyttelijänä sarjasta .


title: Michael Dobson

text: Dobsonilla on kaksi veljeä, Paul Dobson ja Brian Dobson, jotka ovat myös ääninäyttelijöitä. Michael on naimisissa Krista LeGresleyn kanssa, ja heillä on neljä lasta.


title: Hjerkinnin ampuma-alue

text: Hjerkinnin ampuma-alue () on Norjan puolustusvoimien ampuma-alue luonnonpuiston vieressä. Se sijaitsee 1 100 m - 1 900 metrin korkeudessa merenpinnasta ja sen pinta-ala on 165 km². Norjan puolustusvoimat kokeilee siellä mm. rypälepommin räjähdystehoa. Norjan ilmavoimat harjoittelee pommituslentoja F-16-hävittäjillä kyseisellä alueella. Ampuma-alueen maalialueella on sähköisiä antureita räjähdysten analysoimiseen.


title: Hjerkinnin ampuma-alue

text: 2002 Belgian ilmavoimien F-16AM pudotti rypälepommeja sivuun maalista. Virhe aiheutti raivaamisen tarpeen ja Norjan suurkäräjillä alkoi hanke rypälepommien käytön kieltämiseksi.


title: Hjerkinnin ampuma-alue

text: Norjan puolustusvoimat havaitsi syksyllä 2005 rypälepommien tytärammusten korkeita räjähtämättömyysprosentteja. Libanonin sodasta 2006 ja siellä räjähtämättä jääneistä uusista H85-tytärammuksista johtuen kokeita jatkettiin 21. syyskuuta 2006 Norjan puolustusvoimien tutkimuslaitoksen johdolla. Kokeet herättivät mielenkiintoa muun muassa Ison-Britannian alahuoneessa Libanonin raivaustilanteen vuoksi.


title: DM 642

text: DM 642 on saksalaisen Rheinmetallin valmistama kuorma-ammus, joka on asetettu väliaikaiseen käyttökieltoon Norjassa.


title: DM 642

text: Hjerkinnin ampuma-alueella norjalaiset saivat DM 642-kuorma-ammuksen tytärammusten räjähtämättömyysprosentiksi 0,5%.


title: Tytärammus

text: Tytärammus on rypälepommin kuljettama ammus/pommi, joka räjähtää maahan pudotessaan tai toimii miinana, joka räjähtää kosketuksesta tai siinä voi olla magneetti, jolloin se räjähtää panssarivaunun tullessa lähelle. Osa pääammuksen kuljettamista tytärammuksista saattaa jäädä suutareiksi. Yksi rypälepommi saattaa kuljettaa satoja tytärammuksia.


title: Tytärammus

text: Nykyaikaisissa tytärammuksissa voi olla itsetuhomekanismi, joka estää sen jäämästä miinaksi siviilien jalkoihin tai mahdollistaa hyökkääjän itsensä pääsyn alueelle. Nykyaikaisissa tytärammuksissa voi olla myös erilaisia tekoälyjä ja kohteeseen hakeutumisominaisuuksia.


title: Tytärammus

text: CBU 58B on Lockheed-Martinin Lansonissa valmistama rypälepommi, joka kuljettaa 650 BLU 63-tytärpommia. CBU 58B:ä varastoivat Israel, Marokko ja Saudi-Arabia.


title: DM 662

text: DM 662 on saksalaisen Rheinmetallin Norjaa varten valmistama kuorma-ammus, joka on muutoin kuin DM 652, mutta niin ikään Rheinmetallin valmistaman tytärammus DM 1383:n asemesta siinä käytetään Israel Military Industriesin M85-tytärammusta.


title: DM 662

text: DM 662:n on Norjan hallitus asettanut väliaikaiseen käyttökieltoon Norjassa. Norja kielsi DM 662 -ammuksen epävarmana, koska sen itsetuhomekanismin ei katsottu toimivan riittävän varmasti.


title: DM 662

text: DM 662-ammuksia on hankittu myös Suomen puolustusvoimille 155 K 98:aa varten osana eduskunnan hyväksymän puolustusselonteon maavoimien iskykyselvityksen mukaista kehittämistä.


title: DM 662

text: Norja on ilmoittanut 1,11%:n ammuksista jäävän räjähtämättömiksi. Suomen puolustusvoimien tekemissä koeammunnoissa 0,2 prosenttia tytärmmuksista on jäänyt suutareiksi.


title: DM 662

text: Norjassa lyhyemmälle matkalle koeolosuhteissa ammutuista DM 642-kuorma-ammuksista on jäänyt räjähtämättä vain 0,43%:ia Hjerkinnin ampuma-alueella.


title: DM 702

text: DM 702 (englanniksi koko nimeltään "155 mm DM 702 SMArt Projectile") on saksalainen Rheinmetall Waffe Munition GmbH:n valmistama kuorma-ammus 155 mm tykeille.


title: Forge

text: Forge on kuvitteellinen supersankari Marvel Comicsin sarjakuvamaailmassa. Hahmo toimii joskus yhteistyössä Ryhmä-X:n kanssa. Forge esiintyi ensimmäisen kerran "Uncanny X-Men" -lehden numerossa #184 vuonna 1984 ja hänet loivat Chris Claremont ja John Romita Jr.. Forge on mutaationsa ansiosta erityisen taitava kehittelemään uusia mekaanisia laitteita ja keksintöjä. Hän on muun muassa rakentanut mekaanisen käsivarren demoneita vastaan käydyssä taistelussa menettämänsä käden tilalle.


title: Forge

text: Forgen oikeaa nimeä ei tiedetä ja hänen menneisyytensäkin on suurelti osin hämärän peitossa. Aiemmin Forge kuului Cheyenne-heimoon ja oppi heimon shamaanilta taikuutta, jonka käytöstä hän kuitenkin luopui aiheutettuaan sillä useaan otteeseen suurta vahinkoa. Taikuudesta luovuttuaan Forge keskittyi mutanttikykynsä kehittämiseen ja käyttämiseen. Hän toimi jonkin aikaa puolustusministeriön asekehittelijänä ja myöhemmin myös Ryhmä-X:n teknologiavastaavana.


title: Forge

text: Forge seurusteli jonkin aikaa Stormin kanssa, muttei lopulta uskaltanut kosia tätä, koska pelkäsi saavansa kieltävän vastauksen, ja lopulta pari erosikin kokonaan. Forge on myöhemmin seurustellut myös Mystikon kanssa, vaikka suhde ei ole ollutkaan mutkaton.


title: Forge

text: Forge esiintyy "X-Men"-animaatiosarjassa, jota esitettiin vuosina 1992–1997. Hahmolla on sarjassa kaksi eri roolia; nykyisyydessä hän on Tekijä-X:n johtaja ja tulevaisuudessa taas hengissä olevien mutanttien johtaja. Hahmo esiintyi sarjassa muutamia kertoja ja hänen ääninäyttelijänään toimi Mark Strange.


title: Forge

text: Forge nähtiin vierailijana "" -animaatiosarjassa, äänenään Samuel Vincent.


title: Forge

text: Vuoden 2008 "Wolverine and the X-Men" -animaatiossa Forge vastaa Ryhmä-X:n teknologiasta ja sen huoltamisesta.


title: Mustasaari (Helsinki)

text:
Mustasaari () on saari Helsingin keskustan länsipuolella Seurasaarenselällä. Se kuuluu Lauttasaaren kaupunginosaan ja Lehtisaaren osa-alueeseen.
Saari on pääosin metsän peittämä. Mustasaaren eteläpuolella on kaksi pienempää saarta, Hevossaari ja Haapasaari, jotka sijaitsevat muutaman kymmenen metrin päässä emäsaarestaan. Lähin asuttu saari on Kaskisaari 80 metriä Mustasaaresta länteen. Lauttasaaren pohjoiskärki sijaitsee noin 250 metrin päässä.


title: Mustasaari (Helsinki)

text: Saaren omistaa Helsingin seurakuntayhtymä. Siellä sijaitsee toimintakeskus sekä 1930-luvulla rakennettu kappeli. Saari on avoin vierailijoille. Kesäisin pidetään päivittäin päivähartaus, torstai-iltaisin Taizé-rukoushetki ja sunnuntaisin jumalanpalvelus. Saaren päärakennus on Florentin Granholmin suunnittelema ja se valmistui vuonna 1888. Saarella on myös pieni uimaranta ja luontopolku. Saarelle on ainoastaan pelastus- ja huoltokäytössä oleva huoltosilta Kaskisaaresta, mutta kaikki yleisöliikenne saarelle tapahtuu Töölön Taivallahdesta.


title: Mustasaari (Helsinki)

text: Mustasaari ei kuulu samaan saariryhmään Suomenlinnan kolmen saaren eli Ison Mustasaaren, Pikku Mustasaaren eikä Länsi-Mustasaaren kanssa eikä sillä ole muutakaan yhteyttä näihin Suomenlinnan saariin.


title: Murghab

text:
Murghab (tadžikiksi "Мурғоб", ven. "Мургаб", persiaksi مرغاب) on pieni kaupunki itäisessä Tadžikistanissa. Nimi Murghab tarkoittaa "lintujen jokia".
Murghabin asukasluku on 4 000. Kaupungin läpi virtaa Bartangjoki.


title: Mikko Lehtonen (jääkiekkoilija, 1987)

text: Mikko Kristian Lehtonen (s. 1. huhtikuuta 1987 Espoo) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.


title: Mikko Lehtonen (jääkiekkoilija, 1987)

text: Lehtonen on Bluesin kasvatti ja aloitti pelaamisen 5-vuotiaana kasvattajaseura Jäähongassa. D-juniori ikäisenä hän vaihtoi EJK:hon, ja vuotta myöhemmin hänet nostettiin Bluesin C-junioreiden edustusjoukkueeseen.


title: Mikko Lehtonen (jääkiekkoilija, 1987)

text: Lehtonen pelasi ensimmäisen liiga-ottelunsa kaudella 2004–2005 ollessaan 17-vuotias. Lehtonen varattiin NHL:n varaustilaisuudessa Boston Bruinsiin 3. kierroksella, 83. pelaajana. Ensimmäisenä varsinaisena liigakautenaan, 2005–2006, hän pelasi 25 ottelua pistein 4+0. Ensimmäinen liigamaali syntyi Lehtosen kolmannessa liigapelissä JYPiä vastaan. Kaudella 2006–2007 Lehtonen teki läpimurtonsa ja 39 runkosarjaottelussa pisteet 6+9, mikä teki hänestä joukkueensa 11. parhaan pistemiehen. Samaisella kaudella hän pelasi uransa ensimmäiset SM-liigan pudotuspelit tehoin 1+1, ratkaisten yhden ottelun jatkoajalla.


title: Mikko Lehtonen (jääkiekkoilija, 1987)

text: Lehtonen teki kolmivuotisen tulokassopimuksen NHL-seura Boston Bruinsin kanssa keväällä 2007. Hän ei kuitenkaan saanut pelipaikkaa Bostonista syksyllä 2007, vaan sai palata ensimmäisen sopimuskauden ajaksi Bluesiin. Blues voitti keväällä SM-hopeaa. Seuraavaksi kaudeksi Lehtonen siirtyi Bostonin organisaatioon. Hän pääsi pelaamaan loppukaudesta 2008–2009 ensimmäisen NHL-ottelunsa Bostonissa palkinnoksi hyvistä otteista Bostonin farmijoukkueessa Providence Bruinsissa. Kaudeksi 2010–2011 Lehtonen siirtyi Ruotsin Elitserienissä pelaavaan Skellefteå AIK -seuraan.


title: Mikko Lehtonen (jääkiekkoilija, 1987)

text: Skellefteåssa Lehtonen muodosti Joakim Lindströmin ja Fredrik Wargin kanssa sarjan vaarallisimman hyökkyäskolmikon. Lehtonen teki kauden aikana 30 maalia ja voitti Elitserienin maalikuninkuuden. Kauden aikana hänen oikeutensa kaupattiin NHL:ssä Minnesota Wildiin. Bruins sai kaupassa maalivahti Anton Hubodinin ja antoi Wildille Lehtosen lisäksi Jeff Pennerin. Kauden jälkeen Lehtonen teki sopimuksen KHL-seura Severstal Tšerepovetsin kanssa.


title: Mikko Lehtonen (jääkiekkoilija, 1987)

text:
Lehtonen on pelannut kolmesti nuorten MM-kisoissa. Vuonna 2005 hän oli mukana alle 18-vuotiaiden MM-joukkueessa ja vuosina 2006 sekä 2007 alle 20-vuotiaiden MM-turnauksessa. Vuonna 2006 hän oli mukana voittamassa sekä nuorten MM-pronssia että A-junioreiden SM-pronssia. Bluesin A-nuorten voittaessa pronssia Lehtonen oli pudotuspelien toiseksi tehokkain pelaaja. Vuonna 2007 Lehtonen oli nuorten MM-kisojen paras pistemies tehoin 4+6.
Lehtonen pelasi 13-vuotiaaksi asti myös jalkapalloa FC Hongassa, mutta valitsi lopulta jääkiekon. Lehtosen lempinimi "Bambi" on peräisin juniorivuosien verkkaisesta ja epävarmasta luistelusta, sekä hänen pitkistä raajoistaan.


title: Mikko Lehtonen (jääkiekkoilija, 1987)

text: Esikuvikseen Lehtonen mainitsee Teemu Selänteen, Jari Kurrin sekä Aleksandr Ovetškinin.


title: Mikko Lehtonen (jääkiekkoilija, 1987)

text: Oulun Kärpistä löytyy kokoniminen kaima, jolla on sama etu- ja sukunimi. Vuonna 1978 Kiimingissä syntynyt kaima pelasi puolustajana numerolla 26.


title: Arabian lakko

text: Arabian lakko oli syksyllä 1948 Arabian Posliinituotetehtaalla Helsingin Toukolassa järjestetty korpilakko. Lakko sai voimakkaan poliittisia sävyjä, sillä sen katsottiin kytkeytyvän Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) kampanjaan Fagerholmin sosiaalidemokraattisen vähemmistöhallituksen kaatamiseksi. Tehtaan ammattiosasto oli kommunistijohtoinen. Sosiaalidemokraattien johtama Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto (SAK) vastusti lakkoa, sillä se piti tärkeämpänä hallituksen tukemista, ja päätyi siten samalle puolelle työnantajan kanssa. Lakko muistetaan varsinkin sen yhteydessä tehtaan porteilla 22. lokakuuta 1948 tapahtuneesta mellakasta, jossa ratsupoliisit hajottivat väkivaltaisesti lakkolaisten mielenosoituksen. Lakko päättyi työnantajan täydelliseen voittoon.


title: Arabian lakko

text: Ammattiyhdistystoiminta Arabian tehtaalla oli alkanut 1945, kun 400 Helsingin työväentalolle kokoontunutta Arabian työntekijää perusti 28. huhtikuuta Helsingin posliinityöntekijäin ammattiosaston (HPT). Samassa kokouksessa hyväksyttiin alalle ensimmäinen Arabian Helsingin ja Turun tehtaita koskeva työehtosopimus.


title: Arabian lakko

text: Ensimmäinen laittomista ylitöistä aiheutunut lakko tehtaalla oli jo helmikuussa 1945. Työ tehtaalla oli raskasta ja kiireistä, ja kun työtahtia lisättiin ilman että palkat olisivat nousseet vastaavasti, järjestettiin tehtaalla istumalakko lokakuussa 1946. Lakko päättyi, kun Suomen hallitus asetti komitean tutkimaan tehtaan työoloja.


title: Arabian lakko

text: Komitean esitykset työoloista kuitenkin ohitettiin. Wärtsilä-yhtymä hankki Arabian omistukseensa syksyllä 1947, ja konsernin pääjohtaja Wilhelm Wahlforss nimitti tehtaan uudeksi toimitusjohtajaksi insinööri Gunnar Ståhlen. Hän pyrki rationalisoimaan työntekoa, minkä erityisesti uuniosaston työntekijät katsoivat merkitsevän työtahdin kiristämistä. Tehtaanjohto erotti jo keväällä 1948 muutamia oma-aloitteisesti protestiksi töistä poisjääneitä uuniosaston työntekijöitä, mutta SKP:läinen pääluottamusmies Arvo Hautala sai koko ammattiosaston asettumaan heidän tuekseen. Johto vastasi erottamalla elokuun alussa satoja työntekijöitä, jotka kuitenkin oli pakko palkata jo seuraavana aamuna takaisin. Riita jäi kytemään ammattiosaston vaatiessa korotuksia urakkapalkkoihin ja työolojen parantamista. Osaston painostuksesta sosiaalidemokraattijohtoinen Lasi- ja Posliinityöväen Liitto pyysi 7. syyskuuta SAK:lta Arabialle lakkolupaa. Sosiaalidemokraattien yhden äänen enemmistöllä SAK:n johto kuitenkin epäsi luvan kahdessakin käsittelyssä (18. ja 21.9.) ja antoi vain suosituksen työolojen tutkimisesta. Tämä kanta tuntui työntekijöistä pilkanteolta, koska aiemmat työolojen tutkimukset eivät olleet johtaneet mihinkään parannuksiin.


title: Arabian lakko

text: Työnantajapuoli pysyi täysin taipumattomana; Ståhle vieläpä toimeenpani pakkolomautuksia ja alensi urakkapalkkoja. SKP:n johto oli aluksi kieltänyt korpilakon, jonka pelättiin johtavan kommunistien aseman heikkenemiseen SAK:ssa, mutta lopulta paineet tehtaalla olivat niin suuret, että lupa oli annettava. Päätös lakosta syntyi suurella enemmistöllä ensin ammattiosaston (24.9.) ja sitten kaikkien tehtaalaisten kokouksessa (27.9.) SAK:n ja posliiniliiton vastustuksesta huolimatta. Niinpä Arabian ammattiosasto aloitti lakon ja 2 500:n työntekijän tehdas pysähtyi 29. syyskuuta 1948.


title: Arabian lakko

text: Sosiaalidemokraattien edustajat irtautuivat jo ensimmäisenä päivänä lakkokomiteasta, sillä oli syntynyt vastakkainasettelu, jossa olivat yhdellä puolella työnantaja, maan hallitus, SAK ja ammattiliitto sekä toisella lakkolaiset ja SKP. Lakko sujui ensimmäiset kaksi viikkoa rauhallisesti; SKP:n johto halusi kehittää sen tueksi muuta liikehdintää, mutta päätöksiä ei saatu tehtyä. SAK:n puheenjohtaja Emil Huunosen aloitteesta keskusjärjestön työvaliokunta julisti 16. lokakuuta yllättäen lakon laittomaksi ja asettui näin lopullisesti työnantajan puolelle. Samalla ilmoitettiin Arabian tehtaan olevan ”lakosta vapaa”, millä siunattiin rikkurityövoiman käyttö tehtaalla. Pian osa lakkolaisista palasikin työhön, mikä ärsytti lakkoa jatkaneita. SKP:n ammatillinen jaosto määräsi asettamaan 20. lokakuuta alkaen lisää lakkovahteja tehtaan porteille ylipuhumaan rikkureita ”estävällä selvitystyöllä”, missä kuitenkin epäonnistuttiin surkeasti.


title: Arabian lakko

text: Tilanne Arabian tehtaan porteilla rikkureiden ja lakkovahtien välillä kiristyi, ja paikalle lähetettiin poliiseja suojelemaan ensin mainittuja. Lokakuun 22. päivän aamuna paikalle saapui nuorisoliittolaisten mielenosoitus arvostelemaan rikkurien toimintaa. Kun tehdasta Hämeentietä pitkin lähestyneet mielenosoittajat eivät noudattaneet ratsupoliisien pysähtymiskehotusta, nämä alkoivat silmittömästi pamputtaa ja suomia ratsupiiskoillaan kaikkia paikalla olleita ja vastaan tulleita sekä pidättää vastaan kamppailleita. Hämeentiellä ollut ihmisjoukko pakeni paikalta muun muassa läheisten talojen pihojen kautta. Myöhemmin kymmenen mellakkaan osallistunutta tuomittiin ehdolliseen vankeuteen. Vielä seuraavanakin päivänä samalla paikalla oli levottomuuksia ja eräs poliisi loukkaantui päähänsä osuneesta mielenosoittajan heittämästä kivestä. Päätöksen poliisivoiman käytöstä oli tehnyt Fagerholmin hallitus, joka yhdessä presidentti Paasikiven kanssa tähtäsi lakon murtamiseen. Myös joitain armeijan osastoja oli pidetty valmiustilassa, mutta niiden käyttöön ei tarvinnut turvautua. Poliisien toiminnasta viime kädessä vastuussa ollut sisäministeri Aarre Simonen sai loppuiäkseen lempinimen ”Sapeli-Simonen”, sillä eräässä Vapaan Sanan kirjoituksessa poliisien väitettiin hyökänneen ”"paljastetuin sapelein"”.


title: Arabian lakko

text: Väkivaltainen mellakka kiristi voimakkaasti poliittisten leirien välisiä suhteita Suomessa: SKDL:n lehdet nimittivät ratsupoliisia ”Fagerholmin gestapoksi” ja maalaisliiton Lalli-lehdessä vaadittiin mellakoiden kukistamista sotaväen tai tarvittaessa ”talonpoikaismarssin” avulla.


title: Arabian lakko

text: SKP pyrki mellakan jälkeen organisoimaan tukilakkoja eri puolille maata ja SKDL teki asiasta kaksi eduskuntakyselyä, mutta Arabian työtaistelu päättyi työntekijöiden tappioon. Fagerholmin hallitus antoi 27. lokakuuta julistuksen, jossa vaadittiin neuvotteluita ja lakon päättämistä, mutta sopua ei vieläkään saatu aikaan. Toimitusjohtaja Ståhle ilmoitti nyt, että ne työntekijät, jotka eivät palaisi töihin 3. marraskuuta mennessä, menettäisivät työpaikkansa, eläke-etunsa ja tehtaanasuntonsa. Tämä taittoi lakkolaisten taistelutahdon, ja monet palasivat työhön. Viimeiset lakkolaiset ja ”lakkokenraali” Hautala luovuttivat 14. marraskuuta ja tekivät päätöksen lakon lopettamisesta.


title: Arabian lakko

text: Työnantaja piti yli kuudensadan työntekijän irtisanomiset voimassa ja aloitti heidän häätämisensä tehtaan työsuhdeasunnoista. Kommunistit menettivät hallitsevan asemansa ammattiosastossa ja myös pääluottamusmies Hautala erotettiin. Irtisanotuista lakkolaisista tehtiin ”mustia listoja”, joilla pyrittiin estämään heitä saamasta työtä muualta.


title: Arabian lakko

text: SAK:n ja Fagerholmin hallituksen asennetta selittää se, että lakko nähtiin kommunistien ja sosiaalidemokraattien välisenä valtataisteluna. Vuotta myöhemmin asetelma toistui Kemissä, tuloksena niin sanottu Kemin veritorstai.


title: Akranes

text: Akranes on Islannin länsirannikolla sijaitseva satamakaupunki. Sen asukasluku oli 6 630 vuonna 2008. Akranesin naapurikunta on Hvalfjarðarsveit.


title: Akranes

text: Akranes perustettiin 1800-luvulla, jolloin se oli kalastajakylä. Vielä nykyisinkin kalastus on suurin työllistäjä kaupungissa. Myös teollistuminen on alkanut saada jalansijaa Akranesissa 1950-luvulta lähtien. Kasvavan teollisuuden odotetaan lisäävän kaupungin asukaslukua lähivuosien aikana.


title: Akranes

text:
Akranesissa on pitkät jalkapalloperinteet ja paikallisjoukkue Íþróttabandalag Akraness on ollut monina vuosina yksi Islannin parhaimmista jalkapallojoukkueista.
Akranes sijaitsee Atlantin rannikolla Hvalfjörður- ja Leirárvoga-vuonojen välisellä niemimaalla. Niemimaalla sijaitsee myös tulivuori Akrafjall, joka on suurimmaksi osaksi naapurikunnan Hvalfjarðarsveitin puolella.


title: Ricardo Leoncio Elías Arias

text: Ricardo Leoncio Elías Arias (1874–1951) oli perulainen sotilas ja poliitikko. Hän toimi maan presidenttinä 1. maaliskuuta – 5. maaliskuuta 1931.


title: Húsavík

text: Húsavík on pieni kaupunki ja entinen kunta Pohjois-Islannissa Skjálfandin lahden rannalla. Asukasluku oli noin 2 864 vuonna 2013. Húsavík kuuluu nykyisin Norðurþingin kuntaan.


title: Húsavík

text: Asukkaiden tärkeimmät tulonlähteet ovat turismi, kalastus, lampaat, kaupankäynti ja teollisuus. Húsavíkista on tullut Islannin valasturismin keskus, sillä valaat uivat usein lahden rannikolle.


title: Viikinki (moottorivene)

text: Viikinki oli 12 metriä pitkä, vuonna 1952 rakennettu puinen moottorivene, joka ajoi karille ja upposi Hangon kaakkoispuolella 30. syyskuuta 1978, jolloin kaikki 10 veneessä ollutta nuorta menehtyivät. Vene oli onnettomuushetkellä huvimatkalla Helsingistä Hankoon.


title: Viikinki (moottorivene)

text: Illalla noin klo 21.15 vene ajoi pimeässä karille noin yhden meripeninkulman päässä Mulan-nimisestä saaresta suuntaan 150 astetta (). Paikka sijaitsee noin 500 metriä etelään väylästä. Törmäyksessä kariin veneen vasen peräsin tunkeutui pohjalaudoituksen läpi, vene tuli ohjauskyvyttömäksi ja sai vuotoja pohjaan. "Viikingistä" lähetetyt hätämerkit havaittiin Russarön linnakkeella, ja niistä meni tieto merivartiostolle. Ensi vaiheessa etsintöihin osallistuivat Hangon merivartioaseman vene "NV-13" ja meripelastuksen hälytysryhmiin kuulumaton merivoimien tykkivene "Karjala". "NV-13" sai näkyviinsä onnettomuusveneen lähettämät valomerkit mutta ei hätämerkkien loputtua enää löytänyt onnettomuuden uhreja, vaikka se olikin klo 22.30 ohittanut karilleajopaikan hyvin läheltä. Ajelehdittuaan noin tunnin lounaaseen päin karilleajopaikasta "Viikinki" upposi ja ihmiset joutuivat +8-asteisen veden varaan kohtalokkain seurauksin. Kalastusalus "Veronica" löysi seuraavana aamuna ensimmäiset kolme hukkunutta vedestä pieneen "Sportyak"-jollaan köyttäytyneenä. Muut hukkuneet löytyivät ajelehtimasta. Yhtä ruumista ei koskaan löydetty.


title: Viikinki (moottorivene)

text: Väylältä poikkeamisen syytä ei ole käytettävissä olevan aineiston perusteella voitu selvittää. Tutkintaraportti kuitenkin esittää joitakin olettamuksia siitä, miten tämä olisi voinut tapahtua. Näistä olettamuksista useampikin perustuu siihen, että lähempänä rannikkoa kulkevaan väylään kuuluvan Kalvholmin linjan linjaloistot näkyvät "Viikingin" käyttämälle Svartgrundin linjalle; Kalvholmin linjan jatke johtaa lähes suoraan karilleajopaikalle. Jos tarkoituksena olisi ollut kääntyä Svartgrundin linjalta etelään eroavalle Kummelskärin linjalle, on helppo sekoittaa Kalvholmin linja Kummelskärin linjaan, varsinkin, kun Kalvholmin linjan valot tulevat näkyviin ensin. Toisaalta, jos veneessä olisi ollut vanhentunut merikartta (mikä vaikuttaa mahdolliselta, vaikkei sitä varmasti voida osoittaa), olisi Svartgrundin linja sen mukaan johtanut kohti Mulanin saarta, ja tältä linjalta olisi pitänyt kääntyä etelään käyttäen linjaa, jota onnettomuushetkellä ei enää ollut olemassa. Jos poikkeaminen olisi tehty Kalvholmin linjan valojen mukaan, tosiasiallisesti kuitenkin Mulanin eteläpuolista uutta linjaa kulkien, olisi poikettu Svartgrundin linjalta kohti karilleajopaikkaa. Sekin mahdollisuus on esitetty, että "Viikingissä" olisi erehdytty käyttämään Kalvholmin linjan valoja Svartgrundin linjan valojen sijasta, esim. jos huomio on hetkeksi siirtynyt pois veneen ohjaamisesta; tämä olettamus lienee jossain määrin epätodennäköinen, koska linjojen kompassisuunnat poikkeavat melko paljon toisistaan ja myös linjojen loistojen ympäristössä olevat valot eroavat huomattavasti.


title: Viikinki (moottorivene)

text: Onnettomuustutkinnan yhteydessä ei tullut esille mitään, minkä perusteella voitaisiin päätellä, että vuotoja olisi yritetty tukkia. Kun tutkintatoimikunta upotti ylös nostetun veneen uudelleen Hangon satamassa, todettiin, että se upposi noin tunnissa, kun kaikki veneessä olleet pumput (kaksi sähkökäyttöistä pumppua ja käsikäyttöinen kalvopumppu) olivat toiminnassa. Upotuskokeessa veneeseen vuosi vettä keskimäärin 510 l/min, kun taas kaikkien pumppujen yhteenlasketun tehon arvioitiin olleen 160 l/min. Tosiasiallinen pumppausteho onnettomuuden tapahtuessa lienee ollut jonkin verran pienempi, koska toinen sähköpumpuista oli tukkeentunut. Se vaihdettiin ennen upotuskoetta.


title: Viikinki (moottorivene)

text: Etsintätoimien johto ja koordinointi oli puutteellista. Meripelastuksen I hälytysryhmään kuulunut pelastusristeilijä "Russarö" sai tiedon etsinnästä vasta klo 23.15, kun taas I hälytysryhmään kuulunut Hangon luotsiasema ei saanut tietoa lainkaan. Etsinnän alkuvaiheessa "NV-13" ja tykkivene "Karjala" toimivat toisistaan tietämättä.


title: Viikinki (moottorivene)

text: Tämän onnettomuuden tutkinnassa oli mukana oikeusministeriön edustajana Kari Lehtola. Tutkintaa käytettiin myöhemmin pohjana, kun onnettomuustutkintaan luotiin yleisiä työmenetelmiä ja koordinoitiin meripelastustoimintaa Suomessa.


title: Viikinki (moottorivene)

text: Merivartioston vartiolaiva "Valpas" yritti ensin nostaa venettä. "Valppaan" kaksi ensimmäistä nostoyritystä 8. ja 9. lokakuuta 1978 epäonnistuivat nostoliinojen katkettua, ja vene upposi molemmilla kerroilla uudestaan vahingoittuen jonkin verran lisää. Suomen ainoa uiva nosturi - joka oli aikoinaan nostanut troolari "Gurlin" pohjasta - oli työssä Oulussa, joten paikalle oli hankittava toinen riittävän tehokas alus. Ainoa muu tällaiseen pystyvä alus oli kaapelilaiva "Putsaari". Tältä alukselta nostotyö onnistui 12. lokakuuta 1978.


title: Viikinki (moottorivene)

text: "Viikinki"-veneellä tehtiin tutkintaan liittyviä kokeita, ja niiden päätyttyä hylky myytiin vakuutusyhtiön huutokaupassa Hangossa. Sen osti espoolainen Åke Sundell, joka kunnosti sen käyttökuntoon, nyt "Viking"-nimisenä.


title: Paljakka (Rautavaara)

text: Paljakka on 264 m korkea vaara ja näköalapaikka Rautavaaralla, Pohjois-Savossa. Se sijaitsee Keyritynjärven (Ala-Keyritty) länsipuolella. Vaara kuuluu korkeaan 14 km pitkään ja 1,5 km leveään vaarajaksoon Paljakka - Keyritynmäki, joka muodostaa Keyrityn kvartsiittijakson. Korkein jakson vaaroista on Keyritynmäki, 274,85 m mpy. Paljakan lakialue, kuten myös viereinen Kiparinvuori (Kiparinmäki), on laajalti paljas ja kallioinen, ja siellä kasvaa käkkyrämänniköitä.


title: Paljakka (Rautavaara)

text: Vaaralta avautuu jylhiä näköaloja. Maisemaa elävöittää itäpuolella levittäytyvä Keyrittyjärvi, ja vaaralta näkee useampaan ilmansuuntaan. Vaaralla on myös Paljakka-niminen vaara-asutustila. Paljakan lakialueelta laskeutuu itäpuolelle suosittu Kiparin luonnonkelkkarata, joka on ainoa koko Suomessa.


title: Paljakka (Rautavaara)

text: Paljakan alue kuuluu suojeltaviin arvokkaisiin kallioalueisiin.


title: Nettipokeri

text: Nettipokeri tai verkkopokeri on internetissä pelattava pokeripeli.


title: Nettipokeri

text: Pokerin pelaamisen suosio kasvoi voimakkaasti 1990-luvulla. Kasvuun ovat vaikuttaneet suurten pokeriturnausten esittäminen televisiossa ympäri maailman, Internetissä toimivien pelihuoneiden voimakkaat markkinointipanostukset ja näiden seurauksena Internetissä pelattavan pokerin eli verkkopokerin suosion räjähtäminen 2000-luvulla.


title: Nettipokeri

text: Aiemmin pokeria pelattiin rahasta lähinnä kasinoiden pokerihuoneissa, joten ihmisten mahdollisuudet osallistua peleihin olivat nykyistä merkittävästi rajoitetumpia.


title: Nettipokeri

text: Useat Internetpokerihuoneet voivat toimia yhteisessä verkossa siten, että eri pokerihuoneiden pelaajat kohtaavat samoissa pelipöydissä ja turnauksissa. Yksittäisten pokerihuoneiden sanotaan tällöin olevan verkon "skinejä". Verkkopokeriverkkoja ovat muiden muassa Entraction, Microgaming ja Ongame. Esimerkiksi Ahvenanmaalla toimivan PAF:n verkkopokeri järjestetään Ongamen verkossa.


title: Nettipokeri

text: Maailman suurimpia pokerihuoneita ovat PokerStars, Full Tilt Poker, Party Poker ja Everest Poker.


title: Nettipokeri

text: Verkkopokerihuoneet järjestävät usein satelliittiturnauksia, joiden voittoina on isojen kasinoilla järjestettävien liveturnauksien turnausmaksuja (joskus korvataan myös matka- ja yöpymiskulut). Internetin satelliittiturnausten kautta on viime vuosina tullut useita suurturnausvoittajia kuten esimerkiksi World Series of Pokerin pääturnauksen voittaneet Chris Moneymaker ja Greg Raymer.


title: Nettipokeri

text: Monet nykypelaajista tulevatkin tunnetuksi jo verkkopelaajina ja osa Internetin isojen panosten menestyneistä käteispelejen pelaajista ei pelaa ollenkaan kasinoilla tai liveturnauksissa. Läpimurtonsa verkkopokerin pelaajina tehneitä, sittemmin televisioiduissa pokeriohjelmissa esiintyneitä ovat muun muassa yhdysvaltalainen Brian Townsend (pelaa nimimerkeillä "sbrugby" ja "aba20") ja norjalainen Johnny Lodden ("bad_ip").


title: Nettipokeri

text: Internetin ansiosta pokerin harrastajat ovat voineet verkottua löyhiksi yhteisöiksi, jotka kokoontuvat verkkofoorumeissa keskustelemaan harrastuksestaan ja jakamaan tietoa.


title: Nettipokeri

text: Tammikuussa 2010 sekä Veikkaus Oy että RAY saivat luvan aloittaa verkkopelien pyörittämisen. RAY avasi verkkopokerisivuston 29. marraskuuta 2010. Vuodesta 2017 lähtien ne ovat osa yhtä yritystä nimeltään Veikkaus Oy.


title: Kipari

text:
Kipari on vaara ja näköalapaikka Rautavaaralla, Pohjois-Savossa. Kiparinmäen lakiosat ovat yhdessä viereisen Paljakan kanssa luokiteltu arvokkaaksi kallioalueeksi. Sieltä on näköalat alhaalla levittäytyvälle Keyritynjärvelle. Lakialueella kasvaa myös käkkyrämäntyjä.
Kiparilla on näköalatorni, kota 12 henkilölle, pieni puuliiteri ja puucee. Sijainti Lat:63,4346 Lon:28,2912
Näköalatorni soveltuu myös lintujen Bongaukseen. Osoitteella Kiparintie 738 Lat:63,4373 Lon:28,3014 on pysäköintialue. Pysäköintialueen läntisestä kulmasta lähtee vanha kelkkareitti mäelle jonka laki on 274m merenpinnasta.
Kiparilla oli luonnonkelkkarata, jolla harrastettiin ohjaskelkkailua. Rata rakennettiin vuonna 1989 ja purettiin huonokuntoisena vuonna 2013. Radalla järjestettiin luonnonratakelkkailun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1998.


title: Barbara Walters

text: Barbara Jill Walters (s. 25. syyskuuta 1929) on yhdysvaltalainen toimittaja. Hän on tunnettu tv-ohjelmista "Today" ja "The View". Walters oli myös ensimmäinen naispuolinen iltauutisten ankkuri.


title: Barbara Walters

text: Walters syntyi Bostonissa, Massachusettsin osavaltiossa 25. syyskuuta vuonna 1929. Hänen isänsä oli kotoisin Englannista ja toimi tuottajana Broadwaylla. Waltersilla oli kaksi sisarusta, vanhempi veli ja nuorempi sisar. Hänen veljensä kuitenkin kuoli keuhkokuumeeseen kolme vuotta Waltersin syntymän jälkeen. Vaikka perhe oli etniseltä alkuperältään juutalainen, Waltersia ei kasvatettu uskonnollisesti hänen isänsä ateistisuuden takia.


title: Barbara Walters

text: Vuonna 1961 Walters sai työtä NBC-kanavan ohjelmasta "The Today Show", jolle hän teki tutkimustyötä ja kirjoitti juttuja. Vuoden kuluttua hän alkoi kehittää, kirjoittaa ja editoida itse raporttejaan ja haastattelujaan. Vuonna 1974 Waltersista tuli "The Today Show"'n ensimmäinen naispuolinen juontaja. Viisi vuotta myöhemmin hän siirtyi ABC:n sarjaan "20/20". Hän lähti sarjasta 2004. Hän juonsi luomaansa "The View" -keskusteluohjelmaa vuosina 1997–2014.


title: Barbara Walters

text: Walters sai tähden Hollywood Walk of Famelle kesäkuussa 2007.


title: Haikara (täsmennyssivu)

text: Haikara voi tarkoittaa:


title: Keyritynmäki

text: Keyritynmäki on vaara ja näköalapaikka Rautavaaralla, Pohjois-Savossa. Keyritynmäki on 272 metriä korkea ja korkeuseroa viereiseen Keyritynjärveen on 152 m. Viereinen vaara, Härkönurmi on vieläkin korkeampi, 274,9 metriä mpy. Vaara kuuluu 14 km pitkään ja 1,5 km leveään Keyrityn kvartsiittivaarajonoon.


title: Keyritynmäki

text: Keyritynmäki sijaitsee Rautavaaralta 4 km lounaaseen, Keyrittyjärven länsirannalla. Vaarajono ja sen itäpuolella olevan Keyrittyjärvi ovat yhdessä olennainen osa Rautavaaran maisemakuvaa. Suuret korkeuserot antavat aiheen nimittää Rautavaaraa Suomen Lähi-Lapiksi. Vaara luokitellaan arvokkaisiin luonto- ja kallioalueisiin Suomessa.


title: Evergladesin kansallispuisto

text: Evergladesin kansallispuisto () on Floridan Evergladesin suoalueen eteläisessä osassa sijaitseva kansallispuisto. Puiston pinta-ala on 6 105 km² ja se on osa Unescon maailmanperintöluetteloa. Alue määrättiin kansallispuistoksi jo vuonna 1934, mutta puiston toiminta käynnistyi kunnolla vasta vuonna 1947. Puisto on perustettu 6. joulukuuta 1947.


title: Evergladesin kansallispuisto

text: Puisto on merkitty Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1979. Siellä suojellaan lukuisia lintuja ja matelijoita, sekä erittäin harvinaisia eläimiä kuten manaatteja.


title: Korpikylien tie

text: Korpikylien tie on automatkailureitti Itä-Suomessa. Se alkaa Pohjois-Karjalan Nurmeksesta, Saramolta ja kulkee Kainuuseen Kuhmon läpi Suomussalmen Hossaan 15 korpikylän kautta. Reitin kokonaispituus on n. 350 km. Osa teistä on hiekkateitä.Alue on ollut puskurina idän ja lännen välissä. Idästä on alueen läpi kuljettu joskus kauppamatkoilla ja usein hävitysretkillä. Seutua on myös hävitetty monissa sodissa, vainoissa ja ryöstöretkissä. Nykyinen asutus on saapunut 1400-1500-luvuilla. Alueelta on löytynyt kuitenkin esihisoriallisen ajan löytöjäkin, kuten Hossan kalliomaalaukset.


title: Korpikylien tie

text: "Korpikylien Tie. Sujahdus kainuulaiseen ja pohjois-karjalaiseen sielunmaisemaan". Kimmo Törmä. Wilderness Village Ky. 1994


title: SS Vestkusten

text: SS Vestkusten oli vuonna 1858 rakennettu 232 brt:n matkustajahöyrylaiva, joka upposi 22. lokakuuta 1913 Merenkurkussa Rönnskärin lähellä. Haaksirikossa hukkui 34 ihmistä (13 matkustajaa, 19 miehistön jäsentä ja kaksi venäläistä luotsia), ja vain yksi matkustaja selvisi hengissä kiivettyään laivan etumastoon. Lisäksi laivassa olleet 41 lehmää ja kahdeksan hevosta menehtyivät.


title: SS Vestkusten

text: "Vestkustenin" haaksirikko oli Suomen merialueiden pahin rauhanajan merionnettomuus ennen autolautta M/S "Estonian" uppoamista syksyllä 1994.


title: SS Vestkusten

text: SS "Vestkusten" rakennettiin Ruotsissa vuonna 1858, ja se edusti valmistuessaan silloisen laivanrakennustekniikan huipputasoa. Alus purjehti "Eskilstuna"-nimen alla vuoteen 1868, jolloin se myytiin Göteborgiin ja sen nimeksi tuli "Falken". "Falken" liikennöi Ruotsin etelärannikolla, mutta myöhemmin se myytiin Sundsvalliin. Laivalle tehtiin peruskorjaus vuonna 1890, ja muutaman vuoden kuluttua se myytiin Suomeen Kaskisiin Kaskö-Sundsvall-varustamolle, ja se liikennöi tämän jälkeen Kaskisten ja Sundsvallin välisellä reitillä.


title: SS Vestkusten

text: Vuonna 1899 "Falken" törmäsi sakeassa sumussa saksalaiseen "Norrköping"-höyrylaivaan, jolloin laivaemäntä ja kaksi matkustajaa saivat surmansa. Vähän myöhemmin "Falken" ajoi karille ja upposi. Alus nostettiin ylös, mutta sitä ei enää asetettu liikenteeseen. Vuonna 1909 turkulainen kapteeni K. G. Örnbom osti useita vuosia käyttämättömänä olleen "Falkenin" ja kunnosti sen liikennettä varten. Noin 100 000 markan remontissa muun muassa laivan matkustajahytit ja salonki uusittiin kokonaan, ja sen uudeksi nimeksi tuli "Vestkusten".


title: SS Vestkusten

text: "Vestkusten" alkoi kulkea Vaasasta Härnösandiin sekä Sundsvalliin, ja kesäaikaan se poikkesi myös Porissa, Kristiinankaupungissa ja Kaskisissa kuljettaessaan viljaa ja karjaa. "Vestkustenin" kilpailijana näillä reiteillä oli vaasalaisen Svea-varustamon "Carl von Linne" -laiva. "Vestkustenin" kantavuus oli 232 brt, pituus 30 metriä ja leveys 7 metriä, ja siinä oli tilaa 70 matkustajalle.


title: SS Vestkusten

text: 1910-luvulla merenkurkun laivaliikenteen keskinäinen kilpailu sai liikennöitsijät ottamaan yhä suurempia riskejä. "Vestkusten" liikennöidessä Vaasa–Härnösand–Sundsvall-linjalla se lähti 22. lokakuuta 1913 kovassa aallokossa kuljettamaan viljaa, karjaa ja kappaletavaraa. Sää oli lähtöhetkellä sumuinen, ja kun laiva oli päässyt sisäsaariston ulkopuolelle, navakka tuuli yltyi lounaismyrskyksi. Alus suuntasi suojaan Rönnskärin saaristoon odottamaan parempaa säätä.


title: SS Vestkusten

text: Illalla kello kuuden aikaan "Vestkusten" harhautui pois reitiltään kahdesta venäläisestä luotsista huolimatta. Matkan jatkuessa puolinopeudella laivan perä osui kariin. Osuman seurauksena "Vestkusten" kallistui vasemmalle. Kallistuman kasvaessa laivan lastiruumaan pääsi vettä, ja se alkoi upota. Mereen jo laskettu ja kuormattu pelastusvene jäi kaatuvan laivan alle, ja aluksen kannelta sinkoutui ihmisiä veteen. Laivan upottua vain sen savutorvi ja mastonhuiput jäivät pinnalle. Yhtä matkustajaa lukuun ottamatta kaikki laivassa olleet 34 henkilöä hukkuivat onnettomuudessa.


title: SS Vestkusten

text: Seuraavana päivänä samalle reitille Vaasasta lähteneeltä Svea-yhtiön "Carl von Linne" -laivalta havaittiin uponneen "Vestkustenin" mastot, ja ainoa henkiinjäänyt pelastettiin.


title: SS Vestkusten

text: "Vestkustenin" hylystä nostettiin sen höyrykone vuonna 1934. Vaasalainen urheilusukelluskerho Delfin ry löysi hylyn uudelleen vuonna 1976, ja sieltä nostettiin erilaista esineistöä, jota on esillä Vaasan Merimuseossa. Hylky on edelleen paikallaan Holmbergsgrundetissa Vaasa-Rönnskär väylän varrella mutta pahoin hajonneena.


title: SS Vestkusten

text: Elävä muisti -verkkosivusto: Westkustenin haaksirikko Vaasan edustalla. (Elokuvan virallinen nimi: Kuvia Suomen Suuriruhtinaskunnasta 1906-1917)


title: I/JR 28

text: I/JR 28:n eli Jalkaväkirykmentti 28:n I pataljoonan perusti Savonlinnan suojeluskuntapiiri 17. kesäkuuta 1941 alkaen.


title: I/JR 28

text: Pataljoona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan, mutta puolustusvoimien kalustotilanteesta johtuen niitä ei kaikin osin saavutettu. Siihen kuuluivat:


title: I/JR 28

text: Pataljoonan komentajana oli majuri Eino Muller.


title: I/JR 28

text: Pataljoona keskitettiin tulevalle toiminta-alueelleen rykmentin mukana 21.– 23. kesäkuuta 1941.


title: I/JR 28

text: Sodan sytyttyä 25. kesäkuuta 1941 pataljoonan tehtävänä oli puolustaa 2. divisioonan osana valtakunnan aluetta ja samalla valmistautua hyökkäykseen. Pataljoona siirtyi yöllä 28.– 29. kesäkuuta lähemmäksi valtakunnan rajaa. Siirto tapahtui II armeijakunnan käskystä, jolla siirrettiin divisioona suunnitellun hyökkäyksen lähtöasemiin.


title: I/JR 28

text: Divisioona aloitti 30. kesäkuuta kello 19 etenemisen valtakunnan rajan yli. I pataljoona eteni aluksi vastarintaa kohtaamatta Kurkelanjärven ja Pienen-Iijärven väliselle kannakselle, jonne puna-armeijan yksiköt olivat asettuneet puolustukseen. Hyökkäys pysähtyi 1. heinäkuuta 1941 aamupäivän aikana.


title: I/JR 28

text: Vihollinen pakotettiin pohjoisesta tehdyllä koukkauksella irtautumaan iltapäivällä 1. heinäkuuta asemistaan ja pataljoona pääsi jatkamaan etenemistään kohti itää. Seuraavana päivänä se oli saavuttanut Parikankylän alueen, jossa se joutui torjumaan vihollisen idästä ja etelästä aamupäivän aikana tekemiä vastahyökkäyksiä. Tykistön tukemana pataljoona pystyi torjumaan vihollisen saarrostusyritykset puoleen päivään mennessä.


title: I/JR 28

text: Ristilahden taisteluiden aikana 4. heinäkuuta pataljoona oli puolukseen ryhmittyneenä varmistamassa Parikankylän alueella rykmentin huoltoyhteyksiä rykmentin muun osan koukatessa pohjoisempana sijaitsevien venäläisjoukkojen selustaan. Päivän aikana puna-armeijan joukot pyrkivät etelästä katkaisemaan suomalaisten selustayhteydet muutaman panssarivaunun tukemana. Pataljoona pystyi kuitenkin vastahyökkäyksellään torjumaan muodostuneen uhan. Se siirtyi divisioonan reserviksi illan aikana luovuttaen asemansa rykmentin II pataljoonalle.


title: I/JR 28

text: I pataljoona siirtyi 7. heinäkuuta rykmentin reserviksi Ristilahden taistelualueen eteläosaan ottaen samalla osittaisen rintamavastuun taistelualueen eteläosassa. Seuraavana päivänä pataljoonan 3. komppania osallistui Ristilahden alueen taisteluun hyökäten tuloksetta vihollisen asemia vastaan. Komppania vetäytyi lähtöasemiinsa. Taistelut päättyivät aamuyöllä 9. heinäkuuta neuvostojoukkojen hyökätessä muodostumassa olevasta motista itäänpäin. Hyökkäyksen johdosta osa suomalaisjoukoista hajosi ja rykmentin III pataljoonan joukkoja ohjattiin I pataljoonan alueelle. Suurempia taisteluita ei pataljoonan alueella enää käyty.


title: Nurmeksen apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko

text: "Nurmeksen ortodoksinen kirkko eli täsmällisemmin Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko Nurmeksessa"' on Nurmeksen ortodoksisen seurakunnan pääkirkko. Jälleenrakennusvaroilla vuosina 1958–59 rakennetun kirkon suunnitteli arkkitehti Ilmari Ahonen. Aikakaudelleen tyypillisen "kulmikkaan" ulkoasun omaavan kirkon vihki käyttöön apulaispiispa Paavali 6. syyskuuta 1959. Kirkko on pyhitetty apostoleille Pietarille ja Paavalille.


title: Neukölln (hallintoalue)

text: Neukölln on yksi Berliinin 12 hallintoalueesta (), joilla on oma, paikallisvaaleissa valittu hallintonsa ja rajoitettu itsemääräämisoikeus. Se on pinta-alaltaan 44,93 km² suuruinen ja 31.12.2017 siellä asui 328 045 asukasta. Siellä oli myös suhteellisesti eniten maahanmuuttajia Berliinissä.


title: Neukölln (hallintoalue)

text: Berliiniläisten keskuudessa "Neuköllnillä" viitataan yleensä Neuköllnin kaupunginosaan, ei samannimiseen hallintoalueeseen.


title: Patrick Stump

text: Patrick Martin Stumph, tunnetaan myös artistinimellä Patrick Vaughn Stump (s. 27. huhtikuuta 1984 Glenviewissä, Illinoisissa) on yhdysvaltalainen muusikko, säveltäjä ja tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten pop-punkyhtye Fall Out Boyn laulajana ja rytmikitaristina. Fall Out Boyn jäsenet Pete ja Joe tapasivat Patrickin paikallisessa kirjakaupassa. Alun perin Stump tuli bändiin rumpaliksi, mutta hänen laulutaitonsa huomattiin pian, vaikkei hänellä ollutkaan aiempaa kokemusta laulamisesta. Aluksi Stump toimi vain yhtyeen laulajana, mutta kun kaksi yhtyeen jäsentä jätti bändin ennen Fall Out Boy's Evening Out With Your Girlfriendin julkaisua, Stump alkoi myös soittaa kitaraa. Tässä vaiheessa nykyään Fall Out Boyn rumpalina toimiva Andy Hurley liittyi yhtyeeseen.


title: Patrick Stump

text: Stump kirjoittaa suurimman osan Fall Out Boyn musiikista, kun taas Fall Out Boyn basisti Pete Wentz kirjoittaa suurimman osan sanoituksista. Yhtyeen kitaristi Joe Trohman on sanonut Stumpista: "Luulen, että Patrick on oikea musiikin ihmelapsi - hän on oikea hullu tiedemies".


title: Patrick Stump

text: Stump on itse kertonut että hän pitää kiertueista ja keikoista, mutta ei usein ehdi katsoa keikoilla muualle kuin kitaraansa, koska on tarkkaa että soittaa oikein.


title: Patrick Stump

text: Stum meni naimisiin "Elisa Yaon" kanssa vuonna 2012. Heidän esikoisensa syntyi vuonna 2014. Lapsen nimeksi annettiin "Declan Stump".


title: Tom Boonen

text: Tom Boonen (s. 15. lokakuuta 1980 Mol) on belgialainen kilpapyöräilijä. Hän on voimakasrakenteinen kilpailija, josta pyöräilyslangissa käytetään nimitystä ”costaud”. Hän on sprinttiajon erikoismies, joka on ansioitunut kilpailujen loppurutistukseen sekä mukulakivikadulla ajettuihin kilpailuihin. Hän on maantieajon maailmanmestari, nelinkertainen Pariisi–Roubaix-kilpailun ja kolminkertainen Flanderin ympäriajon voittaja. Hänen pituutensa on 192 senttiä ja painoa hänellä on 80 kiloa.


title: Tom Boonen

text: Boonen on ollut ammattimainen kilpapyöräilijä vuodesta 2002 lähtien. Hänellä on ollut tallisopimukset US Postal -tallin kanssa vuosina 2001–2002, Quick Step -tallin kanssa 2003–2011, Omega Pharma-Quick Step -joukkueen kanssa 2012–2014 sekä Etixx-Quick Step / Quick-Step Floors -tallin kanssa vuodesta 2015 lähtien. Jo ensimmäisenä ammattilaisvuotenaan hän osoitti todelliset kykynsä sijoittumalla kolmanneksi Pariisi–Roubaix-ajossa. Hänestä tuli samalla todellinen toivo belgialaisille pyöräilyfaneille, jotka näkivät hänessä suuren tulevan mestarin.


title: Tom Boonen

text: Oli kuitenkin odotettava vuoteen 2005 asti kun hän lopulta pystyi toteuttamaan lopullisesti omat mahdollisuutensa. Tällöin hän toteutti todella merkittävän kilpailukauden ja ylsi hyvin harvinaiseen kaksoisvoittoon Flanderin tourissa (Ronde van Vlaanderen) sekä Pariisi–Roubaix-ajossa. Samana vuonna hän voitti myös maantiepyöräilyn maailmanmestaruuden sekä saavutti kaksi etappivoittoa Tour de France -kilpailussa. Toistamiseen hän voitti Flanderin kierroksen vuonna 2006 ja hänestä tuli vuoden 1973 jälkeen ensimmäinen kahden perättäisen vuoden voittaja tässä kisassa. Vuonna 2008 hän voitti toistamiseen Pariisi–Roubaix'n ja uusi voittonsa seuraavana vuonna. Vuonna 2012 hän voitti Flanderin ympäriajon kolmannen ja Pariisi–Roubaix'n neljännen kerran. Lisäksi hän kuului joukkueaika-ajon maailmanmestaruuden voittaneeseen Omega Pharma-Quick Stepin joukkueeseen.


title: Tom Boonen

text: 10. kesäkuuta 2008 Belgian oikeusviranomaiset kertoivat Boonenin jääneen kiinni kokaiinin käytöstä 26. toukokuuta 2008. Koska kyseessä oli kilpailun ulkopuolella tehty testi, hän ei saanut kärystään kilpailukieltoa. 9. toukokuuta 2009 uutisoitiin Boonen jääneen uudelleen kiinni kokaiinin käytöstä 27. huhtikuuta tehdyssä dopingtestissä. Myös tällä kertaa kyse oli kilpailujen ulkopuolisesta testistä.


title: Mieletön rakkaus (vuoden 1947 elokuva)

text: Mieletön rakkaus (engl. "Possessed") on Curtis Bernhardtin ohjaama yhdysvaltalainen dramaattinen trilleri/film noir-elokuva vuodelta 1947, jonka päärooleissa esiintyvät Joan Crawford, Van Heflin ja Raymond Massey. "Mieletön rakkaus" on mustavalkoinen ja on noin 108 minuutin mittainen. Elokuvan tuotti Warner Bros. -yhtiö. "Mieletön rakkaus" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa heinäkuussa 1947, ja Suomessa tammikuussa 1948.


title: Mieletön rakkaus (vuoden 1947 elokuva)

text: Crawford sai elokuvasta parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuuden, muttei voittanut palkintoa. Elokuva perustuu Rita Weimanin kirjoittamaan tarinaan "One Man's Secret!"


title: Mieletön rakkaus (vuoden 1947 elokuva)

text: Elokuva kertoo Crawfordin esittämästä mielisairaasta naisesta, sairaanhoitaja Louise Howellista ja tämän pakkomielteestä David-nimiseen mieheen (Heflin). Louise Howell on rikkaan invaliidin Dean Grahamin (Massey) kotihoitaja, joka tapailee tämän naapuria, itsekästä mekaanikkoa Davidia. Louise on hyvin omistushaluinen, mitä David ei voi sietää ja jättää tästä syystä naisen.


title: Mieletön rakkaus (vuoden 1947 elokuva)

text:
Mysteeristen tapahtumien seurauksena Dean Grahamin vaimo hukkuu läheiseen järveen Louisen ollessa tapahtuman aikaan tämän seurassa. Kuolema todetaan onnettomuudeksi, vaikka Carol-tytär (Brooks) epäileekin Louisella olleen jotakin tekemistä asian kanssa. Louisesta kiinnostunut Dean käyttää tilaisuuden hyväkseen ja kosii naista, joka suostuu vaikka yhä rakastaa Davidia.
David puolestaan alkaa liehitellä Carolia. Sen seurauksena Louisen mielenterveys alkaa horjua ja hän alkaa kuvitella asioita.


Centers for Disease Control and Prevention, lyhennettynä CDC, () on Yhdysvaltain sairauksien valvonnasta ja ehkäisystä vastaava viranomainen. CDC:n päätoimitilat sijaitsevat Atlantassa Georgiassa, mutta sillä on henkilöstöä 25 maassa. Sen vuosibudjetti on lähes 9 miljardia dollaria ja se työllistää 15 000 ihmistä. CDC perustettiin vuonna 1946 alkuperäisenä tavoitteenaan malarian hillitseminen.


title: Honda FCX

text: Honda FCX () on Hondan valmistama vetyajoneuvo. Sen sanotaan olevan täysin äänetön.


title: Honda FCX

text: Ensimmäinen prototyyppi FCX:stä esiteltiin vuonna 1999. Tämä malli oli kaksiovinen, neljän istuttava auto. Se mitat olivat pituus 4 165 mm, leveys 1 760 mm ja korkeus 1 645 mm. Polttokennon teho oli 78 kW. Auton moottorin huipputeho oli 60 kilowattia, vääntö 272 newtonmetriä ja sen EPA:n mukainen toimintasäde oli noin 270 kilometriä.


title: Honda FCX

text: FCX:ää päivitettiin vuonna 2005. Uuden mallin moottorin huipputeho oli 80 kilowattia ja vääntö 282 newtonmetriä. Toimintasäde parani noin 305 kilometriin. Myöhemmin tätä parannettiin edelleen ohjelmistopäivityksillä noin 340 kilometriin.


title: Honda FCX

text: Hondan tiedottajan Andy Boydin mukaan FCX:n valmituskustannuksiksi arvioitiin tuolloin noin 1-2 miljoonaa dollaria.


title: Honda FCX

text: Tämä uusin malli on ensimmäinen tuotantomalli FCX:stä ja auton ulkonäköä onkin parannettu merkittävästi. Uuden auton polttokenno on merkittävästi pienempi kuin aiemmissa versioissa, mutta tarjoaa silti enemmän tehoa, 100 kW.


title: Honda FCX

text: Mallin vetyvarastot voivat varastoida jopa 5 kiloa vetyä tarjoten 570 kilometrin kantaman.


title: Steinerin sääntö

text: Steinerin sääntö eli yhdensuuntaisten akselien sääntö on klassisessa mekaniikassa käytetty kaava, jonka avulla voidaan laskea jäykän kappaleen hitausmomentti tietyn akselin suhteen, jos hitausmomentti yhdensuuntaisen, kappaleen massakeskipisteen lävistävän akselin suhteen tunnetaan.


title: Steinerin sääntö

text: Steinerin säännön avulla hitausmomentti halutun akselin "z" suhteen on


title: Steinerin sääntö

text: jossa


title: Steinerin sääntö

text: Jos kappaleen akseleita vastaan kohtisuoraa pinta-alaa merkitään "A":lla, pätee Steinerin sääntö myös jäyhyysmomenteille (neliömomentille):


title: Steinerin sääntö

text: Steinerin sääntö on nimetty sveitsiläisen matemaatikon Jakob Steinerin mukaan.


title: Tsurugi

text: "Tsurugi" on japanilainen sana, jota käytetään viittaamaan yleisesti tietynlaisiin leveisiin miekkoihin, kuten sapeleihin, taikka monien "kiinalaisten" tarusankareiden aseisiin, sekä "kiinalaisiin" aseisiin yleensäkin. Länsimaissa sanaa käytetään yleensä viittaamaan tiettyyn japanilaiseen suoraan, kaksiteräiseen miekkatyyppiin.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Turnerin oireyhtymä on naisilla ja tytöillä esiintyvä kromosomipoikkeavuus, jonka tavallisin syy on toisen X-kromosomin täydellinen puuttuminen (karyotyyppi 45,X). Tämä muutos voi esiintyä kaikissa soluissa tai vain osassa niitä, jolloin kysessä on ns. mosaikismi. Oireyhtymän esiintymistiheys on noin 1/2500, ja noin puolella kromosomin puutos on täydellistä. Monet 45,X-sikiöt abortoituvat raskauden aikana, mutta noin 5–10 % syntyy elävinä. Suomessa syntyy vuosittain 10–15 Turner-tyttöä. Nykyisin Turnerin oireyhtymä voidaan diagnosoida myös henkilölle jolla kromosomissa ilmenee vähäinenkin virhe, mikäli hänellä esiintyy ainakin joitakin oireyhtymälle ominaisia rakennepiirteitä. X-monosomia havaitaan usein jo pian syntymän jälkeen, vaikka joillakin tauti diagnosoidaan vasta, kun murrosiän pitäisi alkaa.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Syytä oireyhtymän ilmenemiseen ei tunneta. Toinen X-kromosomi katoaa jo raskauden varhaisessa vaiheessa, eikä oireyhtymää voi saada enää syntymän jälkeen. Tavallisesti tällainen kromosomipoikkeavuus johtaa kuitenkin niin varhaiseen keskenmenoon, ettei äiti välttämättä edes tiedä olleensa raskaana. Tautia sairastavilla ei ole kehitysvammaisuutta muuta väestöä enemmän, mutta muita sairauksia Turner-naisilla sen sijaan on huomattavasti enemmän kuin valtaväestöllä keskimäärin.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Turnerin oireyhtymän löysi amerikkalainen gynekologi Henry Turner vuonna 1938.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Turnerin oireyhtymän ulkoisina tunnusmerkkeinä on pidetty mm. lyhytkasvuisuutta, rintakehän leveyttä, niskapoimua ja niskan alhaista hiusrajaa. Näitä on usein liioiteltu. Todellisuudessa useimmat Turner-tytöt ja -naiset ovat jokseenkin normaalin näköisiä tyttöjä ja naisia. Oireyhtymään liittyvät ulkonäköpiirteet havaitaan yleensä vain niitä varta vasten etsimällä, ja jäljempänä kuvatuista ulkonäköpiirteistä vain lyhytkasvuisuus on sellainen, että se esiintyy jokseenkin kaikilla Turner-naisilla. Pituuskasvun rajoittuneisuus alkaa usein näkyä jo sikiön kehitysvaiheessa, mutta lapsi syntyy pituuskasvun normaalirajojen puitteissa. Tätä hieman hitaampaa ja vaisumpaa, mutta kuitenkin normaalia kasvua jatkuu kouluikään saakka. TS-tytöiltä puberteetin kasvupyrähdys jää usein pois, ja pituusero ikätovereihin tulee selkeämmäksi. Tämä kasvun hitaus ei johtu varsinaisesta kasvuhormonin puutteesta, mutta sen eritys voi olla tavallista vähäisempää. Toisinaan lyhytkasvuisuutta hoidetaan hormonihoidoilla. Suomalaisten aikuisten Turner-naisten keskipituus on ollut 147 cm. Vaihtelu sen kahta puolta on yhtä suurta kuin naisilla yleensä, eli pisimmät Turner-naiset ovat yli 155 cm pitkiä, lyhimmät alle 140 cm. Pitkien vanhempien Turner-tyttäret ovat pitempiä kuin lyhyiden vanhempien tyttäret.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Niskapoimu johtuu imusuoniston kehitysvirheestä. Vastasyntyneellä on niskassaan "ylimääräistä ihoa", joka myöhemmin muodostaa kaulan sivuille kaulaa leventävän ihopoimun. Tämän ihopoimun vuoksi hiusraja niskassa madaltuu. Joillakin vastasyntyneillä imusuoniston kehitysvirhe saattaa aiheuttaa jalkapöytien turvotusta.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Osalla Turner-tytöistä sukupuolen ulkoiset tunnusmerkit jäävät kehittymättä eivätkä kuukautiset ala ilman hormonikorvaushoitoa. Sillä pyritään vahvistamaan myös yksilön psyykkistä kehitystä. Hoitamattomana Turnerin oireyhtymä aiheuttaa puutteita puberteettikehityksessä, jolloin munasarjat tavallisesti puuttuvat kokonaan tai kehittyvät vajavaisesti. Tämä johtuu siitä että noin 80 %:lla Turner-tytöistä on munasarjojen kehityshäiriö, jonka johdosta ne eivät kykene normaaliin hormonituotantoon. Myös kohtu jää usein kehittymättömäksi. Sukuelimet ovat kuitenkin normaalit, eikä esteitä normaalille sukupuoliselle kanssakäymiselle ole.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Mosaiikkimuodossa erityispiirteet ovat vaikeammin havaittavissa.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Lähes puolella Turner-tytöistä sydämen valtasuonten läpät ovat rakenteeltaan sellaiset, että suun bakteerit verenkiertoon päästessään tarttuvat niihin ja aiheuttavat tulehduksen. Tätä voidaan ehkäistä antibiootein, eikä vika aiheuta toiminnallisia vaikeuksia. Myös varsinaisia rakenteellisia sydänvikoja havaitaan useammin kuin väestössä keskimäärin.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Toisin kuin useimmat muut kromosomihäiriöt, X-kromosomin puutos ei aiheuta henkisen kehityksen hitautta tai psyykkistä kehitysvammaisuutta.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Suurimmassa osassa tutkimustuloksia on havaittu TS-potilailla vaikeuksia visuospatiaalisissa ja visuomotorisissa toiminnoissa. Rovet (1991) havaitsi TS-tytöillä hankaluuksia matematiikassa, tarkkaavaisuudessa ja sosiaalisissa toiminnoissa. Matematiikkaan liittyvät vaikeudet ilmenevät yleisimmin laskuoperaatioiden peräkkäisten vaiheiden suorittamiseen ja matemaattisten faktojen mieleenpalauttamiseen. Tämän uskotaan johtuvan ongelmista työmuistissa. TS-potilailla on havaittu esiintyvän vaikeutta tunneilmaisujen ymmärtämisessä, mikä voi aiheuttaa ongelmia sosiaalisissa suhteissa. Kielellinen lahjakkuus on tavallisesti normaalia.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Henry Turnerin kuvaamille potilaille oli yhteistä se, että murrosiän fyysinen kehitys oli jäänyt tapahtumatta. Noin 80 %:lla Turner-tytöistä on munasarjojen kehityshäiriö, jonka johdosta ne eivät kykene normaaliin hormonituotantoon. Turnerin oireyhtymän diagnoosi tehdään monilla vasta puuttuvan murrosiän syytä tutkittaessa.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Rintojen kehityksen ja kuukautiskierron aikaansaamiseksi tarvitaan usein hormonilääkitystä. Sitä tarvitaan myös nuoruusiän psyykkisen kehityksen varmistamiseksi ja luiden vahvistamiseksi. Hormonilääkitys aloitetaan, mikäli murrosiän merkkejä ei ala itsestään ilmaantua vielä 12-vuotiaana. Lääkityksellä pyritään normaalin kaltaiseen vähittäiseen kehitykseen. Kuukautiset alkavat yleensä parin vuoden kuluttua lääkityksen alusta.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Turner-naisten sukupuolielimet ovat yleensä munasarjoja lukuun ottamatta normaalisti kehittyneet, ja esteitä normaalille sukupuolielämälle ei ole. Munasarjojen puutteellinen hormonituotanto on kuitenkin merkki laajemmasta munasarjojen kehityshäiriöstä, jonka seurauksena munasolut vanhenevat ennenaikaisesti ja seurauksena on lapsettomuus. Lapsettomuuden hoitoon kehitetään jatkuvasti uusia menetelmiä, ja niillä on voitu auttaa myös Turner-naisia.


title: Turnerin oireyhtymä

text: Noin joka viidennellä Turner-tytöllä murrosiän kehitys käynnistyy normaalisti, ja he voivat saada lapsia normaalin sukupuoliyhteyden kautta. Jos he haluavat lapsia, heidän kannattaa hankkia lapsia suhteellisen nuorella iällä, sillä vaihdevuodet tulevat todennäköisesti varhain. Turner-naisten raskaudet kuuluvat erikoissairaanhoidossa seurattaviin.


title: Juha Nevalainen

text: Juha Tapani Nevalainen (25. syyskuuta 1921 Helsinki – 28. joulukuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen elokuvakäsikirjoittaja ja toimittaja.


title: Juha Nevalainen

text: Nevalainen aloitti elokuva- ja teatteriarvostelijana Eljas Erkon johtamassa Helsingin Sanomissa ja eteni myöhemmin lehden ensimmäiseksi toimituspäälliköksi. Viikkosanomien päätoimittaja hänestä tuli vuonna 1966.


title: Juha Nevalainen

text: Toimittajan työnsä ohella Nevalainen käsikirjoitti elokuvia. Sanotaan, että Edvin Laine oli närkästynyt Nevalaisen ilkeämielisistä kommenteista elokuva-arvosteluissa niin paljon, että kehotti "poikaa" alkamaan itse kirjoittaa elokuvia, jotta turhanpäiväinen ivallisuus jäisi pois. Niinpä Nevalainen kirjoitti Laineelle muun muassa elokuvat "Yhden yön hinta" (1952) ja "Jälkeen syntiinlankeemuksen" (1953), joista jälkimmäinen toi hänelle Jussi-palkinnon.


title: Juha Nevalainen

text: Nevalaisen ensimmäinen varsinainen käsikirjoitus oli Veikko Itkosen ohjaama elokuva "Silmät hämärässä" (1952), joka yhdessä "Yhden yön hinnan" kanssa oli yksi harvinaisista suomalaisista film noir -elokuvista. Film noir -teemaa Nevalainen jatkoi käsikirjoittajana Matti Kassilan elokuvissa, aluksi elokuvassa "Varsovan laulu" (1953) ja myöhemmin elokuvassa "Tulipunainen kyyhkynen" (1961), joka jäi Tauno Palon viimeiseksi valkokangaselokuvaksi ja jota on monessa suhteessa pidetty yhtenä hienoimmista suomalaisista jännityselokuvista.


title: Juha Nevalainen

text: Tunnetuin Nevalaisen kirjoittamista elokuvista kuitenkin on Edvin Laineen ohjaama elokuva Väinö Linnan romaanista "Tuntematon sotilas" (1955), joka toi Nevalaiselle toisen Jussi-palkinnon. Nevalainen-Laine-Linna-triangeli jatkui myös elokuvissa "Musta rakkaus" (1957), "Sven Tuuva" (1958), "Täällä Pohjantähden alla" (1968) sekä "Akseli ja Elina" (1970).


title: Juha Nevalainen

text: Laineen ja Kassilan lisäksi Nevalainen teki käsikirjoituksia myös Valentin Vaalalle ("Totuus on armoton", 1963) sekä Jack Witikalle elokuviin "Silja - nuorena nukkunut" (1956) sekä "Mies tältä tähdeltä" (1958), joista edellinen oli toinen elokuvasovitus F. E. Sillanpään samannimisestä romaanista ja jälkimmäinen oli Oy Alkoholiliike ab:n rahoittama valistuselokuva. "Mies tältä tähdeltä" -elokuvaa voidaan dokumentaarisen ja realistisen kuvaustyylinsä ansiosta pitää eräänlaisena edelläkävijänä suomalaisen elokuvan 1960-luvun uudelle aallolle.


title: Juha Nevalainen

text: Viimeiset Nevalaisen käsikirjoituksista olivat sovituksen Edvin Laineen ohjaamiin Kalle Päätalo -filmatisointeihin, "Viimeinen savotta" (1977) ja "Ruskan jälkeen" (1979).


title: Tikkasirkku

text: Tikkasirkku ("Camarhynchus pallidus") on Galápagossaarilla elävä niin kutsuttuihin darwininsirkkuihin luettava varpuslintu.


title: Tikkasirkku

text: Tikkasirkkua tavataan laajalti Galápagossaarilla. Lajin elinympäristönä ovat trooppiset tai subtrooppiset metsät tai pensaikkoiset alueet. Tikkasirkku käyttää ravintonaan puunrungoissa eläviä hyönteisiä, joiden kaivamisessa esiin se käyttää työkalunaan puutikkua tai kaktuksen piikkiä, joka korvaa pitkän kielen. Lintu voi käyttää samaa työkalua useaan kertaan. Tutkijat ovat huomanneet tikkasirkun lyhentävän tikkua tai piikkiä tehdäkseen siitä helpommin käsiteltävän. Laji myös kokeilee erilaisia tikkuja löytääkseen sopivimman.


title: Tikkasirkku

text: Tikkasirkkupopulaation tarkkaa kokoa ei ole laskettu, mutta kanta on laskussa ja laji on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Maanit

text: Maanit () olivat antiikin roomalaisessa mytologiassa edesmenneitten sieluja, joita palvottiin jumaluuksina. "Vähäisempinä" henkiolentoina ne olivat verrattavissa laareihin ja penaatteihin. Maaneja juhlittiin helmikuussa Parentalia- ja Feralia-juhlissa.


title: Maanit

text: Maaneja kutsuttiin myös nimellä "Di Manes" ("Di" tarkoittaa jumalia). Roomalaisissa hautakivissä olikin usein merkintä "D.M.", eli "Dis Manibus", joka käännettynä tarkoittaa "(omistettu) Manes-jumalille". Samalla ilmaisulla voitiin viitata myös manalaan eli Haadeeseen.


title: Maanit

text: Sanana "manes" ('kuolleitten henget') juontuu indoeurooppalaisesta kantakielestä, juuresta "*men-" 'ajatella'. Sukulaissanoja ovat muitten muassa sanskritin "manas" 'mieli' sekä muinaiskreikan "menos" 'elämä, voima'.


title: Maanit

text: Latinan kielessä "manes" on yhtä aikaa sekä yksikkö että monikko.


title: Mahlakärpäset

text: Mahlakärpäset "(Drosophilidae)" ovat monimuotoinen ja kosmopoliitti kärpäsheimo. Heimon kärpäset ovat pieniä, vain noin 1–6 mm pitkiä. Lajeja tunnetaan yhteensä noin 2000, joista Suomessa tavataan noin 30. Heimon tunnetuin edustaja on banaanikärpänen "Drosophila melanogaster", joka on myös yksi yleisimmin biologiassa käytetyistä malliorganismeista.


title: Mahlakärpäset

text: Mahlakärpästen heimo on jaettu kahteen alaheimoon Drosophilinae ja Steganinae. Heimon fylogenia on edelleen osin epäselvä, vaikka sitä on tutkittu paljon.


title: Lawrence Summers

text: Lawrence Henry "Larry" Summers (s. 30. marraskuuta 1954, New Haven, Connecticut) on yhdysvaltalainen ekonomisti.


title: Lawrence Summers

text: Summers suoritti kandidaatin tutkintonsa MIT:ssa ja tohtorin tutkintonsa Harvardissa. Hänet nimitettiin Harvardin professoriksi vain 28-vuotiaana. Summers sai John Bates Clark -mitalin vuonna 1993. Vuodesta 2001 vuoteen 2006 hän toimi Harvardin yliopiston rehtorina.


title: Lawrence Summers

text: Summers on vaikuttanut merkittävissä tehtävissä myös yliopistomaailman ulkopuolella. Hän toimi Maailmanpankin pääekonomistina vuosina 1991–1993 ja valtiovarainministerinä Bill Clintonin hallinnossa vuodesta 1999 vuoteen 2001. Vuosina 2009–2010 hän toimi Barack Obaman hallinnossa kansallisen talousneuvoston johdossa.


title: Lawrence Summers

text: Summers popularisoi alun perin Alvin Hansenin kehittämän sekulaarinen stagnaatio (engl. secular stagnation) -käsitteen uudelleen vuonna 2013 IMF:n konferenssissa pitämässään puheessa.


title: Toyota Prius

text: Toyota Prius on maailman ensimmäinen laajamittaisesti sarjavalmistettu hybridiauto, jonka ensimmäinen korimalli esiteltiin vuonna 1996. Priuksia on valmistettu neljässä sukupolvessa, joista viimeisin tuli Suomen markkinoille vuonna 2016. 20 vuoden aikana Priusten CO2-päästöt ovat laskeneet ensimmäisen sukupolven 120 g/km:stä neljännen sukupolven 70 g/km:iin. Autoa liikuttaa bensiinimoottori sähkömoottorin tukemana. Sähkömoottorin tehtävänä on tukea polttomoottoria erityisesti liikkeellelähdöissä ja kaupunkiajossa. Tavanomaiseen polttomoottoriautoon verrattuna ratkaisun etuja ovat huomattavasti alhaisempi polttoaineenkulutus sekä lähes täysin viiveetön kaasupolkimen painallukseen reagoiminen. Rauhallisessa ajossa Priuksella voi ajaa lyhyitä matkoja pelkän sähkömoottorin voimin. Kun tehoa tarvitaan lisää, kytkeytyy bensiinimoottori automaattisesti päälle. Lähtökohtaisesti auto huolehtii itsenäisesti energiatehokkaimman mahdollisen voimalinjan käytöstä, joskin kuljettajalla on mahdollisuus vaihtaa ajotiloja myös manuaalisesti. Sähkömoottorin akkua ladataan polttomoottorin voimin sekä jarrutusenergian talteenotolla. Prius on aina varustettu portaattomalla CVT-automaattivaihteistolla.


title: Toyota Prius

text: Prius valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 2005.


title: Toyota Prius

text: Prius on eräs maailman energiatehokkaimmista autoista. Neljännen sukupolven polttomoottori on 40 prosentin termisellä hyötysuhteellaan maailman energiatehokkain autonmoottori. Priusten kiilamainen ulkomuoto perustuu mahdollisimman matalan ilmanvastuksen tavoitteluun ja sitä kautta polttoaineen kulutuksen vähentämiseen. Ilmanvastusta mittaava Cd-kerroin on poikkeuksellisen matala 0,24 ja siten yksi tuotantoautojen kaikkien aikojen matalimmista. Tunnetuimmat samaan lukemaan yltävät automallit ovat Mercedes-Benz S-sarja sekä Tesla Model S. Prius on täyshybridi, mikä tarkoittaa bensiini- ja sähkömoottorin sekä CVT-automaattivaihteiston integraatiota ”samalle akselille”. Tällä ratkaisulla saavutetaan mahdollisimman viiveetön ja nykäyksetön ajokokemus vähäisimmällä mahdollisella energianhukalla.


title: Toyota Prius

text: Muita 4. sukupolven Priuksen innovaatioita ovat puhelimen langaton latausmahdollisuus sekä RCTA-tutka "Rear Cross Traffic Alert," joka tarkkailee poikittaisliikennettä esimerkiksi parkkiruudusta peruutettaessa ja varoittaa, mikäli liikeradalla on uhkana törmäys. SIPA-järjestelmällä (Simple Intelligent Parking Assist) varustettu Prius etsii käskystä sopivan tilan ja pysäköi auton siihen automaattisesti kuljettajan huolehtiessa vain vaihteiden vaihdosta järjestelmän ohjeiden mukaan.


title: Toyota Prius

text: Priuksen vakiovarusteisiin kuuluu neljännestä sukupolvesta alkaen Toyota Safety Sense -turvallisuusjärjestelmä. Siihen kuuluvat viisi aktiivista turvallisuutta parantavaa järjestelmää, jotka ovat kaistavahti, kaukovaloautomatiikka, liikennemerkkien tunnistus ja mukautuva vakionopeussäädin sekä Pre-Crash Safety System. Viimeksi mainittuun sisältyy etumaastoa tarkkaileva kamera, joka tunnistaa auton ajoväylälle pyrkivät ihmiset ja ajoneuvot. Järjestelmä varoittaa kuljettajaa uhkaavasta esteestä ja tekee ääritilanteessa automaattisen hätäjarrutuksen ennen mahdollista törmäystä.


title: Toyota Prius

text: 4. sukupolven Prius on varustettu älykkäällä automaattisella ilmastointilaitteella, joka tunnistaa autossa olevien henkilöiden määrän ja suhteuttaa ilmastoinnin energiankäytön siihen. Järjestelmän ollessa kytkettynä päälle ilmastointi huolehtii pääasiallisesti vain käytössä olevan matkustustilan ilmastoinnista ja välttää käyttämättömän tilan tarpeetonta jäähdytystä tai lämmitystä. Tämä vähentää polttoaineenkulutusta verrattuna perinteiseen automaatti-ilmastointiin.


title: Toyota Prius

text: Prius-mallisarja koostuu neljästä eri mallisukupolvesta. Ensimmäistä mallia, NHW10:ä, myytiin ainoastaan Japanissa. Neljää seuraavaa versiota on myyty maailmanlaajuisesti. Teknologia-paketilla varusteltu neljännen sukupolven Prius kykenee myös parkkeeraamaan itsestään. Prius-malleissa käytetään polttomoottorina matalaviritteistä Atkinson-työkierrolla toimivaa ottomoottoria, joka on hyvin polttoainetaloudellinen, mutta antaa pienemmän vääntömomentin. Vuonna 2015 ensiesitelty neljännen sukupolven Prius on ensimmäinen globaalille TNGA-alustalle perustuva Toyota. Edeltäjämallista poiketen sillä saa vetää peräkärryä, jonka maksimipaino on 725kg.


title: Toyota Prius

text: Toyotan mallistossa on Priuksen lisäksi seitsenpaikkainen hybriditila-auto Prius+ sekä kompakti Prius C (Japanissa Toyota Aqua). Malleissa on yhteneviä elementtejä Priuksen kanssa, mutta nimistään huolimatta ne ovat erillisiä malleja. ”Prius” on latinaa ja tarkoittaa suomeksi ”ennen kuin”.


title: Axel Merckx

text: Axel Merckx (s. 8. elokuuta 1972 Uccle Belgia) on entinen belgialainen kilpapyöräilijä ja maantiepyöräilyn olympiamitalisti. Hän lopetti uransa kauden 2007 jälkeen.


title: Axel Merckx

text: Merckx on suuren belgialaisen kilpapyöräilylegendan Eddy Merckxin poika. Axel Merckx kokeili nuorena tosissaan jalkapallon harrastamista, mutta valitsi kuitenkin ammattilaispyöräilyn. Hänen uransa paras saavutus on kolmas sija Kreikassa ajetussa Ateenan XXVIII olympiakisojen maantiepyöräilyssä vuonna 2004.


title: Axel Merckx

text: Axel Merckxilla on kaksi tytärtä, Axana (s. 2001) ja Athina (s. 2005).


title: Command & Conquer: Yuri’s Revenge

text: Command & Conquer Red alert 2: Yuri’s Revenge on Westwood Studiosin kehittämä lisäosa "" -pelille. Pelin julkaisi EA Games Pohjois-Amerikassa 10. lokakuuta 2001. Pelattavuus ei eroa edeltäjästä juuri lainkaan, molemmat puolet ovat saaneet muutaman yksikön ja rakennuksen lisää. Pelissä voi pelata myös täysin uudella puolella, Yurilla (Udo Kier). Peliin on lisätty uusia karttoja ja liittoutuminen on tehty mahdolliseksi niin tietokone- kuin ihmispelaajienkin kanssa.


title: Command & Conquer: Yuri’s Revenge

text: Yurin peruselementit ovat samat kuin liittoutuneilla ja neuvostojoukoilla: Construction Yard, Bio Reactor, Submarine Pen, Battle Lab, Citadel Walls. Yuri on vienyt mukanaan Neuvostoliiton kloonaustekniikan ja käyttää apunaan geenimanipulaatiota ja mielenhallintaa.


title: Command & Conquer: Yuri’s Revenge

text: Yurin perusjalkaväkeen kuuluvat Initiate, Brute, Virus ja Yuri-klooni, joka on alkuperäistä heikompi. Yuri Prime on uniikki, jota voi valmistaa yhden kappaleen, ja se voikin kontrolloida jopa vastustajien rakennuksia. Tankkeja Yurilla on Lasher Tank, Chaos Drone, Gattling Tank, Magnetron ja Master Mind. Yuri voi myös valmistaa MCV:n ja Flying Diskin, joka on eräänlainen lentävä lautanen. Yurin vesijoukot sisältävät miehistönkuljetuslautan ja Tuhoaja-sukellusveneen, jolla voi myös ampua ohjuksia maalle.


title: Command & Conquer: Yuri’s Revenge

text: Yuri kerää rahansa Orjakerääjällä (Slave Miner), josta lähtee viisi orjaa keräämään kultaa ja tuoden sitä keruukoneeseen, joka osaa liikkua ja puolustaa itseään. Bio Reactorit tuottavat hyvin vähän sähköä, mutta niihin voi laittaa jalkaväkeä sisälle, mikä nostaa sähköntuotantoa. Jauhimessa (Grinder) Yuri muuttaa turhat tai haltuunotetut tankit ja jalkaväkiyksiköt raaka-aineiksi ja sitä kautta rahaksi. Tankkibunkkeriin voi laittaa tankkeja, jolloin niiden tulivoima ja kestävyys kasvaa. Gattlingkanuuna puolustaa niin maa- kuin ilmajoukkojakin vastaan ja Psychic Tower ottaa vastustajien hyökkääjiä haltuunsa. Yurin superaseet ovat:


title: Command & Conquer: Yuri’s Revenge

text: Kaikki osapuolet ovat saaneet Force Shieldin, joka suojaa hetkeksi rakennukset tietyltä alueelta, mutta vie myös samalla sähköt. Jokaisella puolella on myös sankari, jota ei voi ottaa haltuun Yurilla tai muilla tavoilla.