title: Charles Nungesser

text: Läpäistyään sotilaslentäjän koulutuksen Nungesser sijoitettiin lentomuodostelma VB106:een, missä hän pudotti ensimmäisen viholliskoneensa heinäkuussa 1915. Tästä hänelle myönnettiin Croix de Guerre -kunniamitalli. Marraskuussa 1915 hän sai siirron lentomuodostelma N.65:een. Myöhemmin Nungesser liittyi Lafayette-lentueeseen, joka koostui yhdysvaltalaisista vapaaehtoisista. Vuoden 1916 lopussa hän oli saavuttanut 21 ilmataisteluvoittoa.


title: Charles Nungesser

text: Huolimatta ansioistaan taistelulentäjänä Nungesser oli arestirangaistuksen alaisena useita kertoja lennettyään ilman lupaa. Hän ei pitänyt tiukasta sotilaskurista ja meni Pariisiin nautiskelemaan alkoholista ja naisten seurasta niin usein kuin mahdollista. Hän oli johtava sotilaspilotti, jonka taistelutaidot saksalaisia vastaan olivat laajasti uutisoitu aihe Ranskassa. Nungesserin ulkonäkö ja persoonallisuus sekä hänen mielenkiintonsa kohteet (vaara, kauniit naiset, viini ja nopeat autot) tekivät hänestä stereotyyppisen taistelulentäjän ruumiillistuman. Vastakohtana epäsosiaalisena pidetylle René Fonckille Nungesser oli pidetty henkilö taistelutoveriensa keskuudessa. Tammikuussa 1916 hän joutui pahaan kolariin, jossa hänen molemmat jalkansa murtuivat. Hän ontui loukkaantumisten takia usein niin pahasti, että hänet piti auttaa ohjaamoon.


title: Charles Nungesser

text:
Kun ensimmäinen maailmansota oli päättynyt marraskuussa 1918, Nungesser yritti perustaa lentokoulua, mutta hän ei saanut houkuteltua siihen tarpeeksi paljon oppilaita. Sodanjälkeinen taloudellinen taantuma oli jättänyt monia sotaveteraaneja työttömäksi, joten Nungesser päätti kokeilla mahdollisuuksiaan elokuvateollisuuden parissa Yhdysvalloissa, missä lentäjäsankarien teot olivat suosittu elokuvien aihe. Kun hän oli tekemässä "The Dawn Patrol" -elokuvaa, hän kiinnostui yrityksesta tehdä Atlantin ylittävä lento ja kertoi ystävilleen, että hänen seuraava matkansa tapahtuisi lentäen.
François Coli, lentosuunnistaja joka oli tunnettu historiallisista lennoista Välimerellä, oli suunnitellut Atlantin ylittävää lentoa vuodesta 1923 lähtien yhdessä taistelutoverinsa Paul Tarasconin kanssa. Kun Tarascon joutui luopumaan lennosta loukkaannuttuaan kolarissa, Nungesser tuli hänen korvaajakseen. Nungesser ja Coli aloittivat lentonsa Le Bourgetin lentokentältä Pariisista 8. toukokuuta 1927 päämääränään New York. Heidän 160 hv moottorilla varustettu koneensa oli nimeltään Valkolintu ("L'Oiseau Blanc") ja ohjaamon alapuolelle kylkiin oli maalattu kopio Nungesserin ensimmäisen maailmansodan aikana käyttämästä kuoleman vertauskuvasta. Lentäjät pitivät kuviota suojelevana maskottina.


title: Charles Nungesser

text:
Heidän koneensa nähtiin viimeisen kerran ylittämässä Irlantia ja kun he eivät koskaan saapuneet perille, oletettiin että he olivat pudonneet Atlantin valtamereen.
Kaksi viikkoa katoamisen jälkeen amerikkalainen lentäjä Charles Lindbergh onnistui yksinlennossaan New Yorkista Pariisiin ja sai sankarin vastaanoton ranskalaisilta, vaikka he surivat Nungesserin ja Colin katoamista.
Vuosien saatossa on yritetty selvittää useita kertoja, mitä Nungesserille ja Colille tapahtui.
Useat uskovat lentokoneen syöksyneen Atlanttiin, mutta johtavana vaihtoehtoisena teoriana pidetään koneen putoamista Maineen.
Jäännöksiä koneesta ja lentäjien ruumiista ei ole kuitenkaan koskaan löydetty.


title: Charles Nungesser

text:
Ensimmäisen yhdysvaltalaisen ilmataisteluelokuvan "The Dawn Patrol" (1930) kohtauksissa Nungesser esitti itseään lentäen samanlaisella koneella kuin hän taisteli sodassa.
Elokuvasta tuli menestys lukuisten näyttävien ilmataistelukohtauksien ansiosta, mutta se kuvattiin neljä vuotta ennen ensi-iltaansa.
On esitetty huhuja että Nungesser olisi ollut yksi stuntlentäjistä joka olisi kuollut "Hornan enkelit" -elokuvan kuvauksissa, mutta ne väitteet eivät pidä paikkaansa.
1970-luvulla valmistui samanniminen ranskalainen elokuva ("Les as des as"), pääosassa Jean-Paul Belmondo, jonka kohtaukset esittivät tapahtumia Nungesserin elämästä.


title: Charles Nungesser

text: Myös Kanadassa on tehty vuonna 1999 lastenelokuva "Dead Aviators" jossa Nungesserin ja Colin haamut esiintyvät.


title: Jussi Pukkila

text: Juho Jaakko (Jussi) Pukkila (11. maaliskuuta 1883 Kauhava – 30. marraskuuta 1939 Kuopio) oli suomalainen lukkariurkuri ja kirjailija.


title: Jussi Pukkila

text: Pukkilan vanhemmat olivat talollinen Jakob Jutila ja Elisabet (Liisa) Pukkinen. Hän suoritti lukkariurkurin tutkinnon Helsingin musiikkiopistossa. Pukkila asui Kuopiossa vuosina 1918-1939.


title: Siilirisakas

text: Siilirisakas ("Inocybe hystrix") on kupera, risalakkinen ja tummanruskeasuomuinen risakaslaji. Sen heltat ovat vaaleat ja muuttuvat sienen vanhetessa ruskeiksi. Jalka on joskus vaalea, tummanruskeiden suomujen peittämä. Risakas ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä harvinaisena Etelä-Suomessa.


title: Siilirisakas

text: Siilirisakas on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Kieliasenne

text: Kieliasenne (usein monikossa "kieliasenteet") on suhtautumistapa, joka ihmisillä on eri kielimuotoja tai näiden käyttäjiä kohtaan. Kieliasenteet voivat koskea joko eri kieliä tai saman kielen alueellisia tai sosiaalisia murteita. Kieliasenteet eivät yleensä perustu itse kieleen, vaan sen ulkopuolisiin tekijöihin. Esimerkiksi kirjakielen kehittämisessä mallia on otettu siitä kielestä, jota sivistyneistö, kirkko, hallitsijat tai muut auktoriteetit ovat käyttäneet.


title: Kieliasenne

text:
Kieliasenteita on tutkittu 1960-luvulta lähtien etenkin Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa.
Vuonna 1960 sosiaalipsykologi W. E. Lambert kumppaneineen tutki sitä, miten kanadalaiset suhtautuivat englannin ja ranskan kieleen ja näiden puhujiin. Ilmeni, että puhetapa vaikuttaa suuresti henkilöstä muodostettuun ensivaikutelmaan.


title: Kieliasenne

text: Kieliasenteet saattavat vaikuttaa hyvinkin voimakkaasti siihen, miten ihminen oppii tietyn kielen. Jos hän haluaa samaistua opittavan kielen puhujiin, se on otollista myös oppimisen kannalta. Tähän vaikuttavat usein etniset tai muut sosiaaliset tekijät.


title: Korpirisakas

text: Korpirisakas ("Inocybe lanuginosa" var. "ovatocystis") on kupera kanelinruskea risakaslaji. Sen tunnistaa parhaiten risaisesta lakista. Sen jalka on ruskea. Heltat ovat kanelinväriset. Risakas ei ole ruokasieni. Se kasvaa tiheissä havumetsissä kohtalaisen yleisenä.


title: Hahtuvarisakas

text: Hahtuvarisakas ("Inocybe flocculosa" syn. "I. tigrina") on kellanruskea tai kanelinruskea risalakkinen risakaslaji. Sen jalka on valkea ja muuttuu sienen vanhetessa punaruskeaksi. Heltat ovat aluksi punertavat ja muuttuvat myöhemmin kanelinruskeiksi. Sieni ei kelpaa syötäväksi. Se kasvaa lehti- ja havumetsissä kohtalaisen yleisenä.


title: Suomi-areena

text: Suomi-areena (järjestäjien käyttämä kirjoitusasu: SuomiAreena) on Porissa kesäisin järjestettävä poliittinen keskustelutapahtuma. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 2005. Suomi-areenan järjestävät yhteistyössä MTV ja Porin kaupunki. Suomi-areena järjestetään vuosittain samanaikaisesti Pori Jazzin kanssa.


title: Suomi-areena

text: Keskustelutilaisuudet ovat yleisölle maksuttomia ja kaikille avoimia. Tapahtuman esikuvana on toiminut Ruotsissa järjestettävä Almedalsveckan.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2006 Suomi-areena järjestettiin 19.–20. heinäkuuta. Tapahtumia järjestettiin yhteensä 28. Yhteistyökumppanina oli 100-vuotisjuhliaan viettänyt eduskunta. Lähes 500 kuulijaa osallistui eduskunnan EU:n tulevaisuutta koskeneeseen tapahtumaan, jossa olivat mukana muun muassa Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso ja Viron parlamentin EU-komitean puheenjohtaja Kristiina Ojuland. Puolueiden puheenjohtajien vaalitentti televisioitiin MTV3-kanavalle. Tilaisuuksien järjestäjinä olivat muun muassa eduskunnan tulevaisuusvaliokunta ja Euroopan parlamentin Suomen tiedotustoimisto, joka toi europarlamentaarikot Suomi-areenalle.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2007 Suomi-areena järjestettiin 18.–20. heinäkuuta. Tapahtumia oli kaikkiaan 46 ja keskustelijoita yli 150. Pääyhteistyökumppaneina olivat Suomen Pankki, Suomi-90-vuotisjuhlatoimikunta valtioneuvoston kansliasta sekä Elinkeinoelämän Keskusliitto ja SAK. Tunnetuimpia vieraita olivat Euroopan keskuspankin pääjohtaja Jean-Claude Trichet ja Federal Reserve Bank of Kansas Cityn special advisor Graig S. Hakkio. Suomi-areenalla kansanedustajat pelasivat YK-liiton ihmisoikeuspeliä. Puheet käsittelivät tupoa, onnellisuutta, tuulivoimaa sekä uskontoa ja vihaa.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2008 Suomi-areena laajeni nelipäiväiseksi 15.–18. heinäkuuta. Tapahtumien määrä kasvoi 65:een sekä keskustelijoiden määrä yli 250:n. Pääyhteistyökumppaneina olivat 70-vuotistaivaltaan juhlinut Raha-automaattiyhdistys sekä 450 vuotta täyttänyt isäntäkaupunki Pori. Ensimmäistä kertaa Suomi-areenaan osallistui tasavallan presidentti Tarja Halonen. Hän oli mukana RAY:n auttamista koskevassa keskustelussa muun muassa The 69 Eyes -yhtyeen Jyrki Linnankiven kanssa. Latvian presidentti Valdis Zatlers puolestaan osallistui Itämeren enrgiapolitiikkaa koskevaan keskusteluun.


title: Suomi-areena

text: Eduskunnan puhemies Sauli Niinistö veti rullaluistelutapahtumaa, ja kansan eteen tulivat niin puoluejohtajat kuin kaupan keskusliikkeiden johtajatkin. Liikenneministeri Anu Vehviläinen puolestaan osallistui kuorma-autoilijoiden tilaisuuteen porilaisen yrittäjän omakotitalon puutarhassa. Porin kävelykadulla Eetunaukiolla ihmisillä oli mahdollisuus kysyä suoraan asioita muun muassa puolustusvoimain komentajalta Juhani Kaskealalta, peruspalveluministeri Paula Risikolta ja paikallisilta porilaisilta lääkäreiltä.


title: Suomi-areena

text: Areena-viikko päätettiin perjantaina yhteislaulutilaisuuteen, jossa Mikko Perkoila ja Jukka Kuoppamäki laulattivat punaisia ja valkoisia lauluja. Porin kaupungin 450-vuotisjuhlakonsertti veti yli 30 000 kuulijaa Kirjurinluodon Areenalla esiintyjinä olivat muun muassa Dingo, Eino Grön, Danny, Jorma Uotinen ja iso joukko porilaisia jazzin soittajia. Suomi-areenan yhteyteen luotiin TalviAreena, joka järjestettiin ensi kerran eduskunnan uudessa auditoriossa 10. helmikuuta 2008. Puhujina olivat pääministeri Matti Vanhanen, Metsäteollisuuden toimitusjohtaja Anne Brunila, valtiotieteiden maisteri Paavo Lipponen ja kirjailija Jarkko Tontti.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2009 Suomi-areena järjestettiin 14.–17. heinäkuuta. Tilaisuuksia oli 77, ja niissä oli puhujia lähes 320. Pääyhteistyökumppaneina olivat ulkoasiainministeriö ja Suomen Kulttuurirahasto. Ulkoministeriön päätilaisuuksissa olivat puhujina presidentti Martti Ahtisaari ja Nokian hallituksen puheenjohtaja Jorma Ollila (Suomi-brändistä) sekä Eurooppapolitiikasta Financial Timesin vastaava ulkomaantoimittaja Quentin Peel, Frankfurter Allgemeine Zeitungin ulkomaanpäätoimittaja Klaus-Dieter Frankenberger sekä Dagens Nyheterin politiikan päätoimittaja Peter Wolodarski. Ensimmäistä kertaa tilaisuuden järjestivät eduskunnan tulevaisuusvaliokunta ja Pori Jazz. Aiheita olivat Koijärvi, kehitysapu, vanheneminen, työelämässä jaksaminen sekä talous. Kuulijoita oli lähes 11 500 ja Kansalaistorin yli 30:llä teltalla tuhansia kävijöitä. Ennen varsinaista Suomi-areenaa olivat maakuntatapahtumat Raumalla ja Eurajoella ydinvoimasta 10.7, Kankaanpäässä, Noormarkussa ja Porin torilla kulttuurista 11.7 sekä Kokemäellä, Huittisissa ja Harjavallassa 13.7 maakunnan tulevaisuudesta.


title: Suomi-areena

text: Vuonna 2010 viides Suomi-areena (19.–23. heinäkuuta) oli ensimmäistä kertaa viisipäiväinen. Tilaisuuksia oli 91 ja kuulijoita noin 18 000. Pääyhteistyökumppanit olivat puolustusministeriö ja Puolustusvoimat sekä tietotekniikan keskusliitto FiCom ry jäsenyrityksineen. Keskustelijakaarti ulottui tasavallan presidentistä porilaiseen omaishoitajaan. Kesän uutuuksia olivat kapakkaväittelyt, Puuvillan puistoon rakennettu "keskustelusauna "sekä Raatihuoneen puistoon pystytetty Purje-lava, jonka alla käytiin eduskuntapuolueiden puheenjohtajatentti. Tentissä käytiin keskustelua muun muassa maahanmuutosta. Puoluejohtajien tentti keräsi puistoon yli tuhat kuulijaa.


title: Suomi-areena

text: Suomi-areenan kansainvälinen vieras oli tietotoimisto Al-Jazeeran pääjohtaja Wadah Khanfar, joka keskusteli presidentti Martti Ahtisaaren ja ulkoministeri Alexander Stubbin kanssa median roolista sodassa ja rauhassa. Sosiaali-ja terveysvaliokunta järjesti julkisen kokouksen Eetunaukiolla. Kesän 2010 ennakkotapahtuma järjestettiin 17.7. Tampereella Tammelan torilla; suomalaiset europarlamentaarikot keskustelivat Euroopan Unionin tulevaisuudesta. Kansalaistorilla esiteltiin muun muassa panssariajoneuvo Pasia, erilaisia tietotekniikkapelejä sekä suomalaista järjestötyötä. Suomi-areena-viikko avattiin Raumalla, jossa käytiin Porin ja Rauman mittelöä satamista, huumorista, jääkiekosta ja kaupunkien yhteistyöstä.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2011 Suomi-areena järjestettiin 11.–15. heinäkuuta. Tilaisuuksia oli 94 ja kuulijoita yli 18 000. Pääyhteistyökumppanina oli sosiaali-ja terveysministeriö. Viikon päätapahtuma oli perjantaina 15.7 järjestetty keskustelu kestävästä kehityksestä keskustelijoina tasavallan presidentti Tarja Halonen, YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon ja Nokian sekä Shellin hallituksen puheenjohtaja Jorma Ollila. Keskusteluaiheet ulottuivat pornosta kansallispuistoihin, vapaaehtoistoiminnasta pölhöpopulismiin ja teollisuuden alasajosta huippu-urheiluun.


title: Suomi-areena

text: Suomen Pankki järjesti yhdessä Lukiolaisten liiton kanssa talouden kaksintaistelun nuorten ja päättäjien kesken ja poliitikot hiillostivat puolestaan mediaa. Viikko avattiin Porin kaupunginvaltuuston julkisella kokouksella Eetunaukiolla. Maakunnassa tilaisuuksia järjestettiin Merikarvialla Selkämeren kansallispuistosta 9.7, Nakkilassa elokuvasta ja kulttuuriyrittäjyydestä 11.7 ja Kokemäellä Tommi Anttilan pihamaalla maatalouden asemasta 12.7. Suomi-areenan ennakkotapahtuma oli kesäkuussa Turussa, jossa ympäristöministeri Paula Lehtomäen johdolla keskusteltiin Itämeren tilasta.


title: Suomi-areena

text: Seitsemäs Suomi-areena järjestettiin 16.–20.7.2012. Pääyhteistyökumppaneina olivat sisäasiainministeriö ja Suomen evankelis-luterilainen kirkko.


title: Suomi-areena

text: Kahdeksatta kertaa kesällä 2013 järjestetty Suomi-areena tarjosi 125 tilaisuutta. Mukaan oli esimerkiksi 11 ministeriä, 11 Euroopan parlamentin suomalaista jäsentä ja arviolta 70 kansanedustajaa. Järjestäjien pääyhteistyökumppanit olivat eduskunta, Suomen Punainen Risti ja Sonera.


title: Suomi-areena

text: Yhdeksännessä Suomi-areenassa, 12.–19.7.2014, oli ensimmäisen kerran pääteema: asuminen ja ympäristö. Pääyhteistyökumppanina oli ympäristöministeriö. Kaikkiaan Suomi-areena-viikolla tilaisuuksia oli 135. Keskusteluissa oli mukana yksitoista ministeriä, lähes 70 kansanedustajaa ja kaikkiaan noin 700 puhujaa. Viikon keskustelutilaisuuksiin osallistui yli 30 000 kuulijaa.


title: Suomi-areena

text: Viikon ja koko Suomi-areenan historian merkittävimmän avauksen teki arkkipiispa Kari Mäkinen. Hän pyysi Suomi-areenan avajaisissa henkilökohtaisesti anteeksi kirkon suhtautumista homoseksuaaleihin. Viikon aikana keskusteluissa mukana olivat muun muassa presidentti Martti Ahtisaari, Jenni Haukio, Sofi Oksanen ja Jussi69.


title: Suomi-areena

text: Kymmenettä kertaa järjestetty Suomi-areena, 11.–17.2015, kokosi ennätysyleisön, 58 132 kävijää. Viikon aikana järjestettiin yli 160 tilaisuutta, joissa oli lähes 800 puhujaa. Keskustelujen teemoina olivat opetus ja kulttuuri. Pääyhteistyökumppaneina olivat opetus- ja kulttuuriministeriö sekä DNA. MTV lähetti Suomi-areenasta yhteensä 22 tuntia TV-lähetystä MTV3-kanvalle ja noin 200 tuntia sisältöä MTV:n Katsomoon.


title: Suomi-areena

text: Keskusteluissa mukana olivat mm. presidentit Tarja Halonen ja Martti Ahtisaari, eduskunnan puhemies Maria Lohela, Puolustusvoimien komentaja Jarmo Lindberg, professori Pentti Arajärvi sekä muusikot Ismo Alanko, Toni Wirtanen, Anssi Kela ja Paleface. Savonlinnan Oopperajuhlien terveiset Suomi-areenaan välittivät Johanna Rusanen-Kartano ja Waltteri Torikka. DNA järjesti Bumtsi Bum -shown, jonka juonsi Marco Bjurström.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2016 Suomi-areenan teema oli suomalainen työ ja kansalaisjärjestötoiminta. Järjestäjän mukaan tapahtumalla oli 63 000 kävijää ja tilaisuuksia yli 170. Tapahtuman pääyhteistyökumppanit olivat työ- ja elinkeinoministeriö, SOSTE, RAY ja DNA. Keskustelut keskitettiin ensimmäistä kertaa kuudelle päälavalle: Purje-lava, Antinkatu 5, Puuvilla, BePOP, Eetunaukio ja kaupungintalon piha.


title: Suomi-areena

text: Suomi-areena uudistui monella muullakin tavalla vuoden 2016 aikana. Viikon aikana tarjottiin tapahtumia nuorille uudella Laiv@lavalla, jossa esiintyi viikon aikana muun muassa tubettajia, koodaajia ja start-upeja. Estradilla nähtiin viikon aikana pääministeri Juha Sipilä ja lähes koko hallitus, Maltan pääministeri Joseph Muscat, entinen EU-komissaari Poul Nielson, Risto Siilasmaa, Matti Alahuhta, presidentti Tarja Halonen, Maija Vilkkumaa ja Anssi Kela. Viikon kohutuin vieras oli Anneli Auer.


title: Suomi-areena

text: Kansalaistori avasi porttinsa ensimmäistä kertaa jo maanantaina, ja sen ytimessä sijaitsi uusi MTV-lava, josta lähetettiin Huomenta Suomea ja muita suoria lähetyksiä MTV3-kanavalle.


title: Suomi-areena

text: Suomi-areena juhlisti vuonna 2017 satavuotiasta Suomea, ja vuoden teema oli Suomi100 – Yhdessä. Tapahtuman pääyhteistyökumppanit olivat Suomen evankelis-luterilainen kirkko, Suomi 100 -hanke sekä DNA. Suomi-areena teki jälleen kävijäennätyksen. Tapahtuman 170 tilaisuuteen osallistui järjestäjän mukaan 74 000 kävijää. Tapahtumassa ilmoitettiin olleen lähes tuhat puhujaa. Mukana olivat muun muassa Tarja Halonen, Risto Siilasmaa, Jyrki Katainen, Minna Helle, Saara Aalto, Elisabeth Rehn sekä Makwan Amirkhani. Tasavallan presidentti Sauli Niinistön haastattelutunti keräsi 5 000 kansalaista torille.


title: Suomi-areena

text: Viikon suosituimmaksi tilaisuudeksi nousi Saariluoma ja starat Porin illassa -show, jota oli seuraamassa keskiviikkona Raatihuoneen puistossa yli 8 700 henkilöä. Toinen viikon yleisömagneetti oli tasavallan presidentin Sauli Niinistön haastattelutunti, jota seurasi keskiviikkona Porin torilla 5 000 kuulijaa.


title: Suomi-areena

text: Kesän uutuuksia olivat tapahtuman mobiilisovellus, lapsiparkki sekä Teemu Muurimäen suunnittelema vaatemallisto Suomi-areenalle. Stora Enso ja Aalto-yliopisto rakensivat yhdessä Gallen-Kallelankadulle tunnelimaisen Aika-lavan. Lavan 100 jalkaa kuvastivat satavuotiaan Suomen itsenäisyyden aikaa. Kirkon ja Suomi 100 -hankkeen Muutosterassi oli auki koko viikon yötä päivää Kansalaistorilla.


title: Suomi-areena

text: Suomi-areenan teemoja vuonna 2018 olivat turvallisuus, vastuullisuus ja suvaitsevaisuus. Pääyhteistyökumppaneita olivat Veikkaus, Puolustusvoimat ja DNA. Tapahtuma järjestettiin Porissa 16.–20.7.2018. Tilaisuuksiin osallistui 67 000 kävijää. Tilaisuuksia oli noin 200 ja niissä noin tuhat puhujaa.


title: Suomi-areena

text: Viikon suurimmat yleisömagneetit olivat DNA:n kesäkonsertti, jota seurasi 7 500 ihmistä, sekä Puolustusvoimien taistelunäytös, jota seurasi 2 100 kävijää.


title: Suomi-areena

text: Kesän uutuuksia olivat eduskuntapuolueiden puheenjohtajien pitämät Arvopuheet ja kaikille vapaa keskustelufoorumi Speakerscorner. Lisäksi Kansalaistori laajeni torilta ja kävelykadulta Etelärantaan, minne pystytettiin myös uusi lava.


title: Suomi-areena

text: Suomi-areenan teemat ovat tulevaisuuden osaaminen ja innovaatiot. Pääyhteistyökumppaneita ovat Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Business Finland, LähiTapiola ja DNA. Tapahtuma järjestetään Porissa 15.-19.7.2019.


title: Metsänätkelmä

text: Metsänätkelmä ("Lathyrus sylvestris") on monivuotinen, ruohovartinen hernekasvi.


title: Metsänätkelmä

text: Metsänätkelmä kasvaa usein tiheinä kasvustoina. Sillä on runsaasti haarova juuristo, ja sen maarönsyt ovat jopa useiden metrien mittaisia. Varret kasvavat enimmäkseen maan pintaa pitkin, mutta saattavat myös kiivetä muuhun kasvillisuuteen tukeutuen jopa metrin korkeuteen. Varsi muodostuu noin 10 cm pituisista jokseenkin suorista osista, joiden välisistä taitteista lehdet kasvavat. Varret ja lehtiruodit ovat leveälti siipipaltteiset. Lehdet ovat parilehdykkäiset, mutta muodostuvat yleensä vain yhdestä lehdykkäparista. Lehdykät ovat 5–15 cm pitkiä, suikeita, yleensä varsin kapeita (1–2 cm). Lehtyköiden välissä lehtiruodin jatkeena on kärhi, joka on kärkiosastaan monihaarainen. Kukinnot on pitkien (15–20 cm), pystyjen, lehtihangoista lähtevien kukintoperien päissä olevia, 3–10 -kukkaisia terttuja. Kukat ovat jopa kahden senttimetrin läpimittaisia. Teriö on punainen, yleensä siivet punaisimmat, venho ja purjeen ulkopinta vaaleimmat, jopa vihertävät. Palot ovat 4–7 cm pitkiä, ruskeita. Laji muistuttaa koristekasvina kasvatettavaa tuoksuhernettä ("Lathyrus odoratus").


title: Metsänätkelmä

text: Metsänätkelmä on eurooppalainen laji, jonka levinneisyysalue kattaa havumetsävyöhykkeen eteläosan ja lehtimetsävyöhykkeen Keski- ja Itä-Euroopassa. Ruotsissa sitä esiintyy yleisenä Gästriklandin ja Taalainmaan eteläosan tasalle, Norjassa enimmäkseen vain maan kaakkoisessa, ilmastoltaan mantereisimmassa osassa. Se puuttuu tai on harvinainen Länsi-Euroopan mereisemmän ilmaston alueella. Etelässä levinneisyys ulottuu Pohjois-Espanjaan ja Portugaliin, Italiaan ja Balkanin pohjoisosaan. Keski- ja Etelä-Euroopassa on Suomessa esiintyvän metsänätkelmän lisäksi kaksi lehdyköitten määrän ja muodon perusteella erottuvaa muotoa, joita voidaan pitää alalajeina tai erillisinä lajeina.


title: Metsänätkelmä

text: Suomessa metsänätkelmä on levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla ja suosii valoisia, lämpimiä kasvupaikkoja, kuten harvapuustoisia rinteitä ja metsien aukkopaikkoja. Se viihtyy ravinteikkaalla maalla ja sietää varsin hyvin kuivuutta. Sen luontaisia kasvupaikkoja ovat rehevänpuoleiset, valoisat rinnemetsät, kuten maapohjaltaan riittävän hikevät harjumänniköt. Metsästä se voi levitä kuiville rinneniityille tai tieleikkauksiin. Metsänätkelmä on paikoin melko yleinen Etelä-Hämeessä, Etelä-Karjalassa ja Etelä-Savossa, erityisesti Salpausselkien liepeillä. Harvinaisena se kasvaa tämän alueen länsi- ja pohjoispuolilla Ahvenanmaalla, eteläisessä Satakunnassa, Pirkanmaalla, Keski-Suomen eteläosassa, Kuopion tienoilla ja Pohjois-Karjalassa eteläisimmässä osassa. Myös Suomenlahden rannikkoseudulla se on harvinainen.


title: Polkurisakas

text: Polkurisakas ("Inocybe lacera") laakea tumman- tai vaaleanruskea risakaslaji. Sieni on myrkyllinen. Sen jalka on vaaleanruskea, heltat ovat aluksi vaaleat ja muuttuvat sienen vanhetessa harmaanruskeiksi. Sieni kasvaa havu- ja lehtimetsissä melko yleisenä koko Suomessa.


title: Kazan (helikopteritehdas)

text: Kazan (, "Kazanin helikopteritehdas") on venäläinen helikoptereita valmistava yritys, joka toimii Kazanin kaupungissa Tatarstanissa.


title: Kazan (helikopteritehdas)

text: Tehdas on nykyään osa valtionkorporaatio Rostehin holdingyhtiö Oboronpromin tytäryhtiön Russian Helicoptersia ja keskittyy erityisesti konsernissa toisaalla suunniteltujen helikopterien kokoonpanoon. Tehtaalla valmistetaan sekä toimituksiin meneviä tuotannolisia että prototyyppimalleja helikoptereista.


title: Kazan (helikopteritehdas)

text: Yhtiö kuvaa toimintansa alkaneen vuonna 1940. Toisen maailmansodan aikana, vuosina 1941-45, se valmisti Polikarpov Po-2 -yhteyslentokoneita. Vuonna 1951 sen tuotanto suunnattiin helikoptereihin, ensimmäisen tuotteen ollessa Mil Mi-1. Muita Milin helikoptereita, joita se on valmistanut ovat


title: Kazan (helikopteritehdas)

text: Nykyisessä tuotannossa ovat Mil Mi-8MTV-5, Mil Mi-17V-5, Mil 172, Mil Mi-38 ja Ansat (myös sotilasversio Ansat-U).


title: Mukularisakas

text: Mukularisakas ("Inocybe praetervisa") on likaisenkeltainen, okranvärinen risalakkinen risakaslaji. Sen jalka muistuttaa nimensä mukaisesti mukulaa, se on aluksi vaalea ja muuttuu myöhemmin oljenkeltaiseksi. Sieni maistuu miedolta mutta sitä ei tule käyttää ruokasienenä kuten muitakaan risakkaita, koska joukossa on tappavan myrkyllisiä lajeja, kuten myrkkyrisakas. Heltat ovat vaaleat ja muuttuvat sienen vanhetessa harmaanruskeiksi. Sieni kasvaa lehti- ja havumetsissä sekä puistonurmikolla harvinaisena.


title: Viirurisakas

text: Viirurisakas ("Inocybe grammata") on kellomainen, hunajanvärinen ja risalakkinen risakaslaji. Sen jalka on vaalea ja ylhäältä punertava. Heltat ovat aluksi vaaleat ja muuttuvat myöhemmin kanelinruskeiksi. Sieni maistuu miedolta mutta ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehti- ja havumetsissä sekä puistonurmilla harvinaisena.


title: Nuppijalkarisakas

text: Nuppijalkarisakas ("Inocybe napipes") on kellomainen, kastanjanvärinen ja risalakkinen risakaslaji. Jalan latva ja tyvimukula ovat valkeita, muuten jalka on kastanjanruskea. Malto on vaaleaa, sieni maistuu miedolta, mutta on myrkyllinen. Heltat ovat vaaleat ja vanhemmilla sienillä likaisenruskeat. Sieni kasvaa havu- ja lehtimetsissä, varsinkin korpialueilla. Sieni on melko yleinen.


title: Kääpiörisakas

text: Kääpiörisakas ("Inocybe petiginosa") on kupolimainen, risalakkinen vaaleankellertävä risakaslaji. Sen lakki on erittäin pienikokoinen. Jalka on kermanvaalea tai punertava. Sienen heltat ovat aluksi keltaiset ja muuttuvat vanhemmilla sienillä ruskeiksi. Kääpiörisakas ei kelpaa ruokasieneksi. Se kasvaa lehtimetsissä tammien ja pyökkien seurassa Etelä-Suomessa harvinaisena.


title: Kääpiörisakas

text: Kääpiörisakas on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Keltahäiväkkä

text: Keltahäiväkkä ("Bolbitius titubans") on kellomainen sitruunan- tai munankeltainen häiväkkälaji. Sen lakki on tahmea kostealla säällä. Jalka on valkoinen tai kellertävä. Heltat ovat vaaleat ja muuttuvat vanhemmilla sienillä ruosteensävyisiksi. Heltat ovat irtotyviset eli eivät kiinnity jalkaan. Itiöt ovat punaruskeat, sileät. Sieni kasvaa lannoitetuissa paikoissa, olkikasoissa, nurmilla ja lantakasoissa. Sienen maku ei ole erityisen karvas, mutta se ei ole ruokasieni. Keltahäiväkkä on yleinen sienilaji Suomessa.


title: Karin Thürig

text: Karin Thürig (s. 4. heinäkuuta 1972 Rothenburg, Sveitsi) on sveitsiläinen maantiepyöräilijä, ratapyöräilijä ja triathlonisti. Hän on kilpaillut menestyksekkäästi myös duathlonissa. Thürig on valittu vuonna 2004 Sveitsin parhaaksi naisurheilijaksi.


title: Karin Thürig

text: Thürig on tunnettu erityisesti hyvänä aika-ajajana. Hän on ollut 2000-luvulla Sveitsin parhaita naispuolisia maantieaika-ajajia ja dominoinut maansa mestaruuskilpailuja voittaen mestaruuden vuosina 2002 ja 2004–2009 sekä sijoittunut vuonna 2001 toiseksi. Thürig on voittanut myös maantieaika-ajon maailmanmestaruuden vuosina 2004 ja 2005.


title: Karin Thürig

text: Thürig on edustanut maataan vuosien 2004 ja 2008 kesäolympialaisissa ja voittanut molemmilla kerroilla pronssia maantieaika-ajossa.


title: Karin Thürig

text: Ratapyöräilyssä Thürigin mielimatka on kolmen kilometrin takaa-ajo, jossa hän on voittanut maailmancupin osakilpailuja sekä pronssia maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Karin Thürig

text: Myös Karinin nuorempi sisar Andrea on kilpapyöräilijä.


title: Savurusokas

text: Savurusokas ("Entoloma clypeatum") on kellomainen harmaanruskea rusokaslaji. Sienen heltat ovat aluksi harmaanvaaleat ja muuttuvat vanhemmilla sienillä punertaviksi. Rusokkaan jalka on vaaleanharmaa. Sieni kasvaa lehtimetsissä ja puutarhoissa lähinnä orapihlajien tai omenapuiden seurassa. Savurusokas ei ole ruokasieni. Se on melko harvinainen. Savurusokas muodostaa itiöemiä touko-kesäkuussa ja esiintyy Eteläboreaalisella vyöhykkeellä.


title: Suoparusokas

text: Suoparusokas ("Entoloma rhodopolium") on kupera, ruskehtava rusokaslaji. Sienen heltat ovat nuorilla sienillä valkoiset ja muuttuvat vanhemmilla sienillä ruskeiksi. Jalka on valkea. Sienen tunnistaa mansikan kaltaisesta hajusta. Sieni kasvaa lehtimetsien lehdoissa pähkinäpensaan seurassa. Se on melko harvinainen.


title: Täplämyyränlakki

text: Täplämyyränlakki ("Rhodocybe popinalis") on harmaanruskea, purppuransävyinen rusomalikkalaji. Sen heltat ovat harmaanruskeat ja likaisensävyiset. Jalka on harmaanruskea. Sieni maistuu lähinnä jauholta. Se kasvaa sammalikossa ja nurmikoilla tienvarsilla, pihoilla ja laidunmailla. Sieni on harvinainen laji Suomessa.


title: Nils Hedengren

text: Nils Hedengren (16. lokakuuta 1913 Helsinki – 16. kesäkuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi 1960-luvun lastenohjelman "Sirkus Papukaijan" taikatemppuja tekevänä fakiiri Kronblomina. Murtaen suomea puhuva fakiiri Kronblom esiintyi lastenohjelmissa vielä myöhemminkin. Fakiiri Kronblomin tunnettu lausahdus oli ”Suolaa, suolaa, enemmän suolaa” – hän levytti vuonna 1965 myös samannimisen singlen yhdessä Juha ”Watt” Vainion kanssa. Rooli oli enemmän ilveilijän kuin vakavasti otettavan taikurin.


title: Nils Hedengren

text: Pirkka-Pekka Petelius parodioi fakiiri Kronblomia sketsisarjassa "Velipuolikuu".


title: Nils Hedengren

text: Esiintyminen oli Nils Hedengrenille vain harrastus. Päätoiminen työ hänellä oli Svenska Byggmästare- och Ingenjörsförbundet YH i Finlandin liittosihteerinä 1957–1977.


title: Haisurusokas

text: Haisurusokas ("Entoloma politum" vanh. "E. nidorosum") on kartiomainen, kellanruskea rusokaslaji. Sen heltat ovat aluksi vaaleat ja muuttuvat vanhemmilla sienillä punaisiksi. Jalka on valkoinen tai kellanvalkoinen. Rusokas ei ole ruokasieni. Se kasvaa yleisenä koivikoissa ja lepikoissa.


title: Kyyhkyrusokas

text: Kyyhkyrusokas ("Entoloma porphyrophaeum") on kartiomainen tai kellomainen rusokaslaji. Sienen lakki on harmaanruskea tai taatelinruskea ja siinä on purppuransävyä. Jalka on harmaanruskea ja purppurainen. Sienen heltat ovat aluksi likaisenvaaleat ja myöhemmin muuttuvat sienillä lihanpunaisiksi. Kyyhkyrusokas ei ole ruokasieni. Se kasvaa harvinaisena avoimilla ruohikkomailla.


title: Kyyhkyrusokas

text: Kyyhkyrusokas on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Toukorusokas

text: Toukorusokas ("Entoloma aprile") on kartiomainen tai kellomainen harmaanruskea rusokaslaji. Sienen heltat ovat aluksi harmaanvaaleat ja muuttuvat myöhemmin punertaviksi. Sienen jalka on harmaanruskea. Sieni kasvaa lehtimetsissä jalavan seuralaisena. Se on melko harvinainen Suomessa.


title: Sinipunarusokas

text: Sinipunarusokas ("Entoloma euchroum") on kellomainen, violetti rusokaslaji. Sen heltat ovat violetinväriset. Sienen jalka on violetti tai harvoin ruskea kuten lakkikin. Se ei ole ruokasieni. Sinipunarusokas kasvaa kaatuneiden puiden rungoissa, kannoissa ynnä muissa sellaisissa lepän seuralaisena. Rusokas on harvinainen koko Suomessa.


title: Sinipunarusokas

text: Sinipunarusokas on arvioitu Suomessa vaarantuneeksi.


title: Saharusokas

text: Saharusokas ("Entoloma serrulatum") on kupera sinimusta rusokaslaji. Sen heltat ovat aluksi sinertävänvaaleat, vanhemmilla sienillä punertavansävyiset. Jalka on sinimusta tai siniharmaa. Sieni kasvaa ruohikkoniityillä, tienvarsilla ja muilla vastaavilla kohtalaisen yleisenä koko Suomessa.


title: Onasandros

text: Onasandros tai Onosandros (ensimmäinen vuosisata) oli antiikin kreikkalainen platonilainen filosofi.


title: Onasandros

text: Onasandros kirjoitti sittemmin kadonneen kommentaarin Platonin "Valtioon". Häneltä on säilynyt teos "Strategikos" (”Kenraali”), joka on lyhyt mutta kokonaisvaltainen teos kenraalin tehtävistä. Teos on omistettu Quintus Veranius Nepokselle, joka toimi konsulina vuonna 49 sekä Britannian legaattina.


title: Onasandros

text: "Strategikos" käsittelee niitä moraalisia, sosiaalisia ja sotilaallisia ominaisuuksia, joita menestyksekkäältä sotapäälliköltä vaaditaan. Lisäksi se käsittelee muun muassa henkilöstön valintaa, asennetta sotaa kohtaan, sotilaallisia muodostelmia, manöövereitä ja erilaisia maastoja, sekä kertoo, miten voiton jälkeen on toimittava.


title: Onasandros

text: Teos toimi keskeisenä sotilaallisena lähteenä keisarien Maurikioksen ja Leon omille sotilaallisille teoksille. Morits Saksilainen käytti sitä ranskankielisenä käännöksenä ja piti sitä korkeassa arvossa.


title: Viherrusokas

text: Viherrusokas ("Entoloma incanum") on kupera kellanruskea rusokaslaji. Lakissa on joskus vihertävää sävyä. Sienen jalka on kellanvihreä ja kosketuspaikoista sinertyvä. Heltat ovat aluksi vaaleat ja punertuvat sienen vanhetessa. Rusokas ei ole ruokasieni. Se kasvaa kedoilla, tienvarsilla ja lehtimetsien aukeilla harvinaisena.


title: Nokirusokas

text: Nokirusokas ("Entoloma chalybeum var. lazulinum", aik. "Entoloma lazulinum") on kupera, mustalakkinen rusokaslaji. Se ei ole ruokasieni. Heltat ovat vaaleat ja muuttuvat vanhemmilla sienillä punaisiksi. Jalka on väriltään sinimusta. Sieni kasvaa metsäteiden varsilla, kedoilla ja metsänreunoissa harvinaisena.


title: Valkorusokas

text: Valkorusokas ("Entoloma sericellum") on kupera kellanvalkoinen rusokaslaji. Rusokas ei kelpaa ruokasieneksi. Sen heltat ovat aluksi valkoiset ja muuttuvat vanhemmilla sienillä heikosti punertaviksi. Sienen jalka on kellanvalkea. Sieni kasvaa ruohikkomailla, kedoilla, metsäteiden pientareilla ja metsänreunoissa kohtalaisen yleisenä.


title: Kurkkurusokas

text: Kurkkurusokas ("Entoloma hirtipes") on kellomainen, punaruskea tai harmaan-okransävyinen rusokaslaji. Sen heltat ovat aluksi harmaanvalkeat ja saavat sienen vanhetessa punertavaa vivahdetta. Sienen jalka on ohut, vaalea ja jauhoinen. Rusokas ei ole ruokasieni. Se kasvaa havumetsien sammalikoissa ja ruohikoissa kalkkimailla. Se on Suomessa kohtalaisen harvinainen.


title: Kangasrusokas

text: Kangasrusokas ("Entoloma cetratum") on kellomainen kellanruskea rusokaslaji. Sen heltat ovat likaisenvaaleat ja muuttuvat myöhemmin ruskeiksi tai punertavansävyisiksi. Sienen jalka on likaisenvalkoinen. Sieni kasvaa havumetsien sammalikoissa ja niityillä. Se on yleinen koko Suomessa. Sieni ei kelpaa ruoaksi, koska rusokkaissa on myrkyllisiä lajeja kuten isorusokas.


title: Silorusokas

text: Silorusokas ("Entoloma conferendum") on kartiomainen punaruskea tai harmahtava rusokaslaji. Sen jalka on vaaleanruskea. Sienen heltat ovat valkoiset ja muuttuvat myöhemmin punertaviksi. Rusokas ei ole ruokasieni, koska lähisuvussa on myrkyllisiä lajeja kuten isorusokas. Sieni kasvaa metsissä, kangasmailla ja nurmikoilla yleisenä koko Suomessa.


title: Tatiana Guderzo

text: Tatiana Guderzo (s. 22. elokuuta 1984, Italia) on italialainen maantiepyöräilijä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Guderzo voitti pronssia Pekingin vuoden 2008 kesäolympialaisten naisten maantieajosta. Samojen kisojen aika-ajossa hän oli kahdestoista. Vuoden 2004 Veronan maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti maantieajossa hopeaa. Maailmanmestariksi hän polki vuoden 2009 Mendrision maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän saavutti maantieajon MM-pronssia Innsbruckissa 2018.


title: Tatiana Guderzo

text: Guderzo oli mukana myös Ateenan olympialaisissa 2004, jolloin hän saavutti sijat 21 (aika-ajo) ja 26 (maantieajo). Lontoon olympialaisissa 2012 hän oli aika-ajossa 21:s ja maantieajossa 30:s, Rio de Janeirossa 2016 maantieajossa 14:s.


title: Tatiana Guderzo

text: Guderzolla on kolme hopeaa nuorten alle 23-vuotiaiden pyöräilyn Euroopan mestaruuskisoista. Aika-ajossa hän oli toinen Moskovassa 2005 ja Heerlenissä 2006 sekä maantiepyöräilyssä Valkenburgissa vuonna 2006.


title: Tatiana Guderzo

text: Naisten "Italian ympäriajossa" Guderzo oli toinen vuonna 2013, kolmas 2010, neljäs 2008 ja 2011, viides 2007, kuudes 2015 sekä seitsemäs 2006, 2009 ja 2012. Hän sijoittui toiseksi Trofeo Alfredo Binda - Comune di Cittiglio -kilpailussa 2012 ja voitti Giro dell'Emilia Internazionale Donne Eliten 2017.


title: Tatiana Guderzo

text: Guderzo kilpailee myös ratapyöräilyssä. Hän on saavuttanut joukkuetakaa-ajossa MM-pronssia 2018. Hän on voittanut joukkuetakaa-ajon Euroopan-mestaruuden 2016 ja 2017 sekä saanut EM-pronssia 2014.


title: Kääpiölahorusokas

text: Kääpiölahorusokas ("Pluteus podospileus" syn. "P. minutissimus") on lahorusokkaisiin kuuluva kupera, mustanruskea ja samettilakkinen sienilaji. Sen heltat ovat aluksi valkoiset ja muuttuvat vanhemmilla sienillä punertaviksi. Jalka on vaalean tummasuomuinen. Rusokas ei ole ruokasieni. Se kasvaa laholla lehtipuulla multamailla. Se on Suomessa harvinainen.


title: Koivulahorusokas

text: Koivulahorusokas ("Pluteus cervinus" syn. "P. atricapillus") on kupera ruskea tai ruskeanmusta lahorusokaslaji. Sen jalka on valkoinen. Sienen heltat ovat nuorilla sienillä valkoiset ja vanhemmiten punertavat. Se kasvaa yleisenä laholla lehtipuulla koko Suomessa. Rusokkaita ei läntisessä Euroopassa suositella käytettäväksi ruokasienenä. Venäjällä sanotaan, että länsimaiset vieroksuvat sienen retikkamaista tuoksua. Siellä sientä käytetään yleisesti keitettynä, suolassa tai marinadissa.


title: Pajulahorusokas

text: Pajulahorusokas ("Pluteus salicinus") on kupera, siniharmaa lahorusokaslaji. Sieni on lievästi myrkyllinen, siinä on samanlaisia huumaavia aineita kuin esimerkiksi suippumadonlakissa. Heltat ovat aluksi vaaleat ja myöhemmin punertavat. Sienen jalka on valkoinen tai joskus sinivihreä. Sieni ei kelpaa ruokasieneksi. Se kasvaa laholla lehtipuulla yleisenä Etelä-Suomessa, pohjoisessa harvinaisena.


title: Ryppylahorusokas

text: Ryppylahorusokas ("Pluteus plautus") on kellomainen, vaalea lahorusokaslaji. Sen jalka ja malto ovat valkosia. Sienen heltat ovat valkoiset ja muuttuvat vanhemmiten punertaviksi. Sieni ei kelpaa ruokapöytään, sillä se saattaa olla myrkyllinen. Se kasvaa harvinaisena laholla lehtipuulla.


title: Keltalahorusokas

text: Keltalahorusokas ("Pluteus aurantiorugosus" syn. "Pluteus leoninus") on kullankeltainen kuperalakkinen tai laakea lahorusokaslaji. Sen heltat ovat vaaleat ja vanhemmiten punertavansävyiset. Sienen jalka on valkoinen tai kellansävyinen. Se kasvaa laholla lehti- ja havupuulla eikä ole aivan harvinainen. Lahorusokkaita ei pidetä ruokasieninä.


title: Monroen piirikunta (Ohio)

text: Monroen piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty silloisen ulkoministeri James Monroen mukaan. Sen väkiluku oli 15 180 vuonna 2000 ja sen hallinnollinen keskus on Woodsfield.


title: Monroen piirikunta (Ohio)

text: Monroen naapuripiirikuntia ovat Washington etelässä, Noble lännessä, Belmont pohjoisessa ja Länsi-Virginian puolella Marshallin, Wetzelin sekä Tylerin piirikunnat.


title: Monroen piirikunta (Ohio)

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 14 642 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 98,0%, mustiin (0,5%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,1%).


title: Monroen piirikunta (Ohio)

text: Kotitalouden mediaanitulo on 38 811 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 18,1% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: Lehtolahorusokas

text: Lehtolahorusokas ("Pluteus romellii") on lahorusokkaisiin kuuluva kupera- tai laakealakkinen tummanruskea lahorusokaslaji. Sienen heltat ovat aluksi keltaiset ja myöhemmin punertavat. Sen jalka on sitruunanvärinen ja tyvestä kullankeltainen. Sieni ei kelpaa syötäväksi. Se kasvaa harvinaisena laholla lehtipuulla.


title: Lahohäiväkkä

text: Lahohäiväkkä ("Bolbitius reticulatus") on limainen, harmaa- tai harmaanruskea sienilaji, jonka lähisukulainen on keltahäiväkkä. Sen heltat ovat nuorena vaaleanpunertavat, vanhemmilla sienillä likaisenruskeat. Jalka on valkoinen ja siinä on jauhoa. Se kasvaa lahoilla lehtipuilla harvinaisena. Pääisäntiä ovat haapa ja pyökki.


title: Lahohäiväkkä

text: Lahohäiväkkä on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Kamarikuoro Krysostomos

text: Kamarikuoro Krysostomos on vuonna 2003 perustettu, pääasiassa uutta ja uudehkoa ortodoksista kirkkomusiikkia esittävä suomalainen sekakuoro. Kuoron on perustanut ja sitä johtaa musiikin maisteri Mikko Sidoroff. Kuoron ensimmäinen levy "Panihida", joka sisältää Mikko Sidoroffin säveltämän panihidan kokonaisuudessaan, valittiin vuoden kuorolevyksi 2007. Kuoro on äänittänyt tämän lisäksi kolme levyä: Rauhaisa Valkeus (2011), Suuri paasto (2015) sekä Deesis (2016). Kuorolla on tapana harjoitella ja konsertoida eri paikkakunnilla, koska myös laulajat tulevat ympäri Suomea.


title: Kamarikuoro Krysostomos

text: Kuoron nimi tulee kreikan kielestä ja tarkoittaa ”kultasuuta”. Se viittaa myös 300-luvulla eläneeseen Konstantinopolin arkkipiispaan isä Johannes Krysostomokseen, joka puheenlahjojensa ansiosta sai kyseisen lisänimen.


title: Kamarikuoro Krysostomos

text: Krysostomos on koko toimintansa ajan raivannut tietä uudelle ortodoksiselle musiikille. Kuoronjohtaja Mikko Sidoroffin sävellykset lukeutuvat kuoron perusohjelmistoon. Niiden lisäksi kuoro on kantaesittänyt musiikkia mm. Ville Matvejeffilta, Henri Sokalta, Lauri Mäntysaarelta sekä Pekka Jalkaselta. Kaikki uudet sävellykset jatkavat ortodoksisen kirkkomusiikkiperinteen rikasta ketjua, ja tämän tradition eteenpäin vieminen on Kamarikuoro Krysostomoksen toiminnan kivijalka.


title: Suuri-Kolppana

text: Suuri-Kolppana () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Hatsinan eteläpuolella kaupungin välittömässä läheisyydessä. Kylässä on 4 100 ja kunnassa 9 300 asukasta (vuonna 2011).


title: Suuri-Kolppana

text: Suuren-Kolppanan kunnan pinta-ala on 152,09 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Hatsinan piirin Jelisavettinan, luoteessa Voiskovitsan, pohjoisessa Puutostin, koillisessa Hatsinan ja Novyi Svetin, idässä Koprinan ja etelässä Possatan kuntiin sekä lounaassa Volossovan piiriin. Pinta-alasta 51,9 % on metsää, 38,8 % maatalousmaata ja 6,5 % asuinaluetta.


title: Suuri-Kolppana

text: Kunta sijaitsee Inkerin ylängön etelärinteillä sekä Laukaanjoen-Ortesjoen alangolla. Suurin joki on Ortesjoen sivujoki Suijanjoki (ven. "Suida"). Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, hiekka, dolomiitti ja kalkkikivi.


title: Suuri-Kolppana

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 15 kylää: Himasi (ven. "Himozi"), Hinkkala ("Hinkolovo"), Korpisalo eli Uusikylä ("Korpisalovo"), Lätinä ("Ljadino"), Paaritsa ("Paritsy"), Pieni-Kolppana ("Malyje Kolpany"), Rotkova ("Rotkovo"), Sivoritsa, Tihkovitsa, Uusi-Hinkkala ("Novoje Hinkolovo"), Uusi-Kolena ("Novoje Koleno"), Uusi-Sernitsa ("Novyje Tšernitsy"), Vakkala ("Vakkolovo"), Vanha-Sernitsa ("Staryje Tšernitsy") ja Vopsi ("Vopša"). Keskuskylän jälkeen toiseksi suurin asutuskeskus on 2 900 asukkaan Sivoritsa. Lähes puolet sen asukkaista on psykiatrisen sairaalan potilaita.


title: Suuri-Kolppana

text: Ennen toista maailmansotaa seudulla asui inkerinsuomalaisia, venäläisiä, virolaisia sekä ortodoksisia inkerikkoja. Luterilaiset kuuluivat Kolppanan, Koprinan ja Spankkovan seurakuntiin.


title: Suuri-Kolppana

text: Suuren-Kolppanan kautta kulkee Pietarin ja Pihkovan välinen valtatie M20. Kunnan läpi kulkee myös Pietarin eteläinen kehätie A120. Kylistä on linja-autoyhteydet Hatsinaan. Kunnan alueella sijaitsee Hatsinan Zapadnyi Parkin rautatieasema, joka hoitaa lähinnä tavaraliikennettä. Lähimmät henkilöliikenteen rautatieasemat ovat Hatsinassa. Sivoritsan pohjoispuolella on harrastajalentäjien käyttämä lentokenttä.


title: Suuri-Kolppana

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat terveydenhoito, teollisuus, liikenne, koulutus ja maatalous. Sivoritsassa toimii Pjotr Kaštšenkolle nimetty Pietarin psykiatrinen sairaala. Suurin teollisuuslaitos on Hatsinan rehutehdas. Kunnassa on myös elintarvike-, rakennustarvike-, puunjalostus-, metalli- ja kemian teollisuutta. Maatalousyritys Gattšinskoje tuottaa maitoa, perunaa ja vihanneksia. Huomattava osa työvoimasta työskentelee Hatsinassa tai Pietarissa.


title: Suuri-Kolppana

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja pieni poliklinikka. Osa julkisista palveluista sijaitsee Sivoritsassa, jossa on myös toimiva ortodoksinen kirkko. Pienen-Kolppanan kylässä Hatsinan kunnan puolella on vuonna 1802 valmistunut Kolppanan luterilainen kirkko, joka nykyään on uudelleen perustetun seurakunnan käytössä. Tihkovitsassa on entisestä pioneerileiristä kunnostettu Inkerin kirkon leirikeskus.


title: Suuri-Kolppana

text: Vopsin lounaispuolelta on löydetty kurgaanihautojen ryhmä. Sivoritsan kartano on valtakunnallinen ja sairaalarakennukset alueellinen suojelukohde. Kunnassa on kolme toisen maailmansodan muistomerkkiä. Matkailun kehitysnäkymät perustuvat Ortesjoen yläjuoksulle suunniteltuun luonnonpuistoon, Pornitsan lampien virkistysalueeseen sekä Sivoritsan nähtävyyksiin.


title: Kongopunainen

text: Kongopunainen (CHNNaOS) on värjäyksessä ja pH-indikaattorina käytetty atsoväri . Aine on erittäin happamissa oloissa sinistä ja muuttuu väriltään punaiseksi pH-alueella 3,0–5,0 . Kongopunaisen käyttämisestä kankaiden värjäykseen on suureksi osaksi luovuttu värin huonon pysyvyyden takia .


title: Kongopunainen

text: Paitsi väriaineena kongopunaisella on myös ollut lääketieteellistä merkitystä. Ainetta on käytetty muun muassa amyloidoosin tutkimukseen sekä lampaiden scrapien hoitoon . Scrapien hoidossa kongopunaista ei ole käytetty laajasti sen suhteellisen heikon tehon ja karsinogeenisuuden vuoksi. Lisäksi aineen on todettu aiheuttavan hedelmättömyyttä hiirten naaraspuolisilla jälkeläisillä .


title: Kongopunainen

text: Kongopunaista syntetisoi vuonna 1883 Bayerilla työskennellyt Paul Bottiger. Bottiger myi patentin Agfalle, joka markkinoi sen kongopunaisella vuonna 1884. Nimi oli vetävä Berliinin konferenssin, jota kutsuttiin saksaksi nimellä "Kongokonferenz", aikaan. Väriaine oli menestys Agfalle


Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus (Ye Ethiopia Wongelawit Bete Kristian Mekane Yesus, ) on luterilainen kirkkokunta Etiopiassa. Sillä on Luterilaisen maailmanliiton tilaston mukaan yli 8 miljoonaa jäsentä. Näin ollen se on maailman toiseksi suurin luterilainen kirkko.


title: Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus

text: Kirkko perustettiin vuonna 1959. Mekane Yesus on Etiopian ortodoksisen kirkon käyttämää kirkkokieltä geez'iä ja tarkoittaa Jeesuksen asuinpaikkaa. Kirkko on vihkinyt naisia papeiksi vuodesta 1997 lähtien.


text: Kirkon organisaatio muodostuu 19 alueellisesta synodista, jotka jakautuvat 6451 seurakuntaan ja 2811 muuhun työpisteeseen. Kirkon palveluksessa on 2811 pastoria ja 2611 evankelistaa. Kirkon ja synodien johdossa on presidentti. Koko kirkon presidentti on pastori Wakseyoum Idosa (2009-). Paikallistyön lisäksi kirkolla on keskushallinnon tasolla naistyön, opiskelijatyön ja diakonian yksiköt. Lisäksi kirkolla on rauhantyön sekä yhteiskunnallisen kehityksen komissiot. Kirkko on Luterilaisen maailmanliiton sekä Kirkkojen maailmanneuvoston jäsen.


text: Teologisilta painotuksiltaan Mekane Yesus-kirkko on konservatiivinen. Nuorisokonferenssissa kirkon presidentti Wakseyoum Idosa varoitti kirkon nuorisoa väärien ja epäraamatullisten oppien levittämisestä. Sellaisina hän piti sosiaalista evankeliumia ja sukupuolineutraalia avioliittoa.


title: Jalot lehtipuut

text: Jalot lehtipuut () on lähinnä Pohjoismaissa (lukuun ottamatta Tanskaa) ja Pohjois-Baltiassa käytetty yhteisnimitys muutamille lehtipuulajeille, jotka Keski-Euroopan lehtimetsävyöhykkeellä ovat varsin yleisiä, mutta joita Pohjois-Euroopassa tavataan luonnonvaraisina vain harvinaisina parhailla kasvupaikoilla, varsinkin lehdoissa. Jalot lehtipuut muistuttavat toisiaan useilta tärkeiltä metsänhoidollisilta ja ekologisilta ominaisuuksiltaan. Kasvitieteellisesti ne eivät muodosta yhtenäistä ryhmää, vaan kuuluvat lähes kaikki eri kasviheimoihin.


title: Jalot lehtipuut

text: Suomessa jaloiksi lehtipuiksi lasketaan seitsemän puulajia, joista euroopanpähkinäpensas kasvaa pensasmaisesti, mutta puun mittoihin. Nämä seitsemän lajia ovat:


title: Jalot lehtipuut

text: Etelä-Ruotsissa ja Norjassa kasvavat näiden ohella myös muun muassa euroopanpyökki ("Fagus sylvatica"), valkopyökki ("Carpinus betulus") ja talvitammi ("Quercus petraea"), jotka siellä luetaan myös jaloihin lehtipuihin kuuluviksi.


title: Jalot lehtipuut

text: Jaloista lehtipuista pohjoisimmaksi on levinnyt metsälehmus. Suomessa sen luontaisen levinneisyysalueen pohjoisraja kulkee maan poikki suunnilleen Vaasasta Nurmekseen. Levinneisyysalueensa pohjoisosassa se ei kuitenkaan juuri koskaan tuota siemeniä. Noin 5 000 vuotta sitten Suomen ilmasto oli nykyistä lämpimämpi, ja silloin laji levisi pohjoisemmaksi kuin missä se nykyisin siementää, minkä jälkeen se on vuosituhansien ajan lisääntynyt etupäässä vain juurivesoista. Metsälehmus oli joskus paljon nykyistä yleisempi, mutta niitä on kaadettu runsaasti lehmuksesta saatavan niinen takia. Nykyiset lehmusesiintymät kasvavatkin monesti esimerkiksi harjuilla, joilla kasvavat yksilöt eivät kelvanneet niinen valmistukseen mutkaisen kasvutavan vuoksi.


title: Jalot lehtipuut

text: Vaahteran pohjoisraja kulkee suunnilleen linjalla Pori–Tampere–Mikkeli–Lappeenranta, mutta jokseenkin yleisenä luonnonvaraisena puuna se kasvaa kuitenkin vain Lounais-Suomessa ja Hämeen lehtokeskuksen alueella. Vaahtera viihtyy kaikenlaisilla rehevillä lehtomailla, lehtomaiset kankaat mukaan lukien. Se sietää kohtalaisesti varjostusta ja saattaa kasvaa alispuuna esimerkiksi kuusivaltaisilla rehvillä kankailla. Vaahtera on levinnyt Etelä-Suomessa monin paikoin pihoista taajamien ja kaupunkien metsiin.


title: Jalot lehtipuut

text: Jalavamme, vuorijalava ja kynäjalava, ovat varsinaisia muinaismuistoja 5 000 vuotta sitten vallinneelta lämpimämmältä ajalta. Jo Baltiassa jalavat ovat Suomea huomattavasti yleisempiä. Kynäjalavaa kasvaa edelleen Kokemäenjoen vesistön rannoilla ja Lohjanjärven rantalehdoissa harvinaisena. Vuorijalava on lähes yhtä harvinainen kuin kynäjalavakin, mutta sen mieluisimmat kasvupaikat ovat rantojen sijaan kallioiden aluset ja puronnotkot. Vuorijalavaa tavataan Etelä-Suomesta Pohjois-Karjalaan asti äärimmäisen harvinaisina esiintyminä. Kumpikin laji on kalkinsuosijoita, ja käytännössä kaikki sen luontaiset esiintymät sijaitsevat kalkkikivipitoisilla aluiella.


title: Jalot lehtipuut

text: Tammen pohjoisraja kulkee Raumalta Salon seudulle, Salon seudulta Lohjanjärvelle ja Lohjanjärveltä Porvooseen. Tammen pohjoisrajaa pidetään yleensä myös boreaalisen havumetsävyöhykkeen (taiga) ja hemiboreaalisen havu- ja lehtimetsiä sekoittavan sekametsävyöhykkeen pohjoisrajana. Tammi on pyökin ohella yksi lauhkean lehtimetsävyöhykkeen pääpuulajeista, samalla tapaa kuin havumetsävyöhykkeellä pääpuulajit ovat kuusi, mänty ja koivu. Tammi on pohjoisrajansa suhteen hyvin ehdoton, kuten kuusi pohjoisrajoillaan Lapissa. Kummankin, sekä kuusen että tammen, esiintymiä löytyy yleisesti heti niiden pohjoisrajojen eteläpuolella. Paikoin tammi muodostaa Suomessa oikeita metsiäkin, toisin kuin muut jalot lehtipuut. Laajin suomalainen tammimetsä sijaitsee Turun Ruissalossa.


title: Jalot lehtipuut

text: Euroopanpähkinäpensas on lounaissaaristossa sekä aivan lounais- ja etelärannikollamme melko yleinen näky lehdoissa ja rehevissä kangasmetsissä. Se on lounaisrannikollamme sen verran yleinen pensas, tai pieni puu, että sen jokakeväinen kukinta aiheuttaa oireita osalle siitepölyallergioista kärsiville. Etelä-Suomen sisämaassa pähkinäpensas esiintyy vain paikoittaisesti. Runsaampi esiintymäalue sisämaassa sijaitsee Hämeenlinnan seudulla, Hämeen lehtokeskuksessa. Pohjoisraja kulkee akselilla Pori-Tampere-Mikkeli, joskin pohjoisin yksittäinen luonnossa kasvava pähkinäpensas löytyy Jyväskylästä, Päijänteen rannalta.


title: Jalot lehtipuut

text: Saarni on suomalaisista luonnonvaraisista puulajeista vaativin. Menestyäkseen Suomen luonnossa se vaatii avaran kasvupaikan, multavan maan ja liikkuvaa pohjavettä. Tyypillisesti sitä tavataan lähteiköissä ja tervaleppäkorvissa sekapuuna. Saarnen lehdet puhkeavat yleensä vasta toukokuun lopussa tai kesäkuun alussa, eli noin kuukautta Etelä-Suomen muita puulajeja myöhemmin. Saarnea tavataan luontaisesti lähes yksinomaan lounaissaaristossa ja Ahvenanmaalla, mutta pari esiintymää löytyy jopa Lahden leveysasteilta saakka.


title: Jalot lehtipuut

text: Istutettuina puisto- ja pihapuina jalot lehtipuut ovat varsin suosittuja, ja sellaisina ne menestyvät luonnollisten levinneisyysalueidensa pohjoispuolellakin. Niiden siemenet voivat levitä istutuksista ympäröiviin metsiinkin, minkä vuoksi niiden taimia on varsinkin asutuskeskusten läheisyydessä yleisesti metsissäkin. Sen sijaan suurikokoisiksi kasvaneet luonnonvaraiset yksilöt ovat varsin harvinaisia eteläisimmässäkin Suomessa. Kuitenkin paikoitellen, esimerkiksi Ruissalossa, on jopa tammivaltaisia metsiä.


title: Jalot lehtipuut

text: Jalojen lehtipuiden harvinaisuus johtuu osittain myös ihmisen vaikutuksesta. Varsinkin entisinä aikoina niitä on kaadettu niistä saatavan arvokkaan puuaineen vuoksi enemmän kuin uusia on kasvanut tilalle. Lisäksi niitä on enimmäkseen kasvanut rehevimmissä lehdoissa, joista kuitenkin suuri osa on niiden hyvän maaperän vuoksi aikojen kuluessa raivattu viljelysmaiksi.


title: Jalot lehtipuut

text: Jalopuumetsiköt ovat yksi Suomen luonnonsuojelulaissa määritellyistä suojeltavista luontotyypeistä. Luontotyypin kriteerien täytymiseksi jalopuumetsikön tulee olla luontaisesti syntynyt ja paikalla tulee kasvaa vähintään 20 halkaisijaltaan yli 7 cm paksuista runkoa hehtaarilla (tammen kyseessä olleen halkaisijan on oltava vähintään 20 cm).


title: Takahuhti

text: Takahuhti on yksi Tampereen kaupunginosista. Se sijaitsee Itä-Tampereella, lähellä sijaitsevat mm. Atala, Linnainmaa, Kissanmaa ja Messukylä. Alueelta löytyy monia esihistoriallisen ajan asuinpaikkoja ja löydöksiä. Takahuhti oli Messukylän suurin kylä keskiajalta 1900-luvulle. Takahuhdissa käytiin Tampereen taistelua vuonna 1918. Alue on pientalovaltaista ja siellä on koulu, joka on rakennettu vuonna 1939.


title: Takahuhti

text: Historiantutkija, professori Unto Salo on tehtyjen muinaislöytöjen perusteella päätellyt, että Takahuhdin kylässä on ollut kiinteää asutusta jo rautakaudelta lähtien ja että taloja oli kylässä tuolloin neljä. Kylän vaikutuspiiristä tunnetaan neljä rautakautista kalmistoa, Kartanonsaaren, Kukkoinkiven, Veijanmäen ja Pappulan kalmistot. Takahuhti oli vuoden 1540 maakirjan mukaan Suur-Pirkkalan suurin kylä, jossa oli 28 taloa. Asiakirjoissa alue esiintyy jo vuonna 1390, jolloin "Laurens Takahwktis" oli alueen katselmusmiehenä. Vanhan Takahuhdin kylän keskus oli nykyisen Ristinarkun kaupunginosan kohdalla. Takahuhti liitettiin Tampereen kaupunkiin Messukylän kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1947 ja ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1952. Takahuhti on pääosin omakotialuetta, mutta kaupunginosan keskellä on myös iso kerrostaloalue.


title: Takahuhti

text: Takahuhti rajoittuu etelässä Sammon valtatiehen, idässä Linnankatuun ja sen pohjoispuolella sijaitsevaan pellon itärajaan ja Kirjavaisenkatuun sekä Kourutaltankatuun. Pohjoisessa alue rajoittuu Teiskontiehen. Lännessä Takahuhdin raja kulkee Kalmonkadun puolesta välistä Kuusimäenkatua pitkin Kuusemäenrinteeseen ja sieltä puroa pitkin Huhmaninkadulle.


title: Takahuhti

text: Takahuhdin kaupunginosan keskipisteenä on Irjalanaukio, joka on nimetty Irjalan talon mukaan. Vuoden 1540 maakirjassa mainitaan talollinen Juho Irjaínen. Sukunimi Irjainen tulee etunimestä Yrjänä, joka kirjoitettiin 1500-luvun lähteissä usein muotoon "Yrian". Nimi palautuu pyhään Georgiokseen, joka oli myöhäiskeskiajalla suosittu pyhimys.


title: Kumpula (Tampere)

text: Kumpula on yksi Tampereen kaupunginosista. Se sijaitsee Itä-Tampereella. Naapurikaupunginosat ovat Atala, Tasanne ja Ojala. Vuonna 2011 Kumpulassa oli 604 asukasta. Alue on pientalovaltaista, mutta siellä on myös yksi pienkerrostalo. Lapsiystävällinen alue on vihreä ja rauhallinen, liikennettä on vähän. Alue rajautuu Halimasjärven luonnonsuojelualueeseen ja Kangasalan suureen metsään. Kumpulasta lähtee myös paljon kävelyteitä, jotka johtavat läheisiin urheilu- ym. virkistysalueisiin, kuten Kauppiin, Linnainmaalle, Leinolaan tai mm. Niihamaan. Keskustaan pääsee kolmella bussilla, TKL:n 28:lla sekä myös Paunun busseilla 90 ja 95. Läheltä Atalasta on suora bussiyhteys Hervantaan aamuisin ja iltapäivisin.


title: Kumpula (Tampere)

text: Kumpulassa toimii K-market Kumpula ja Aitolahdentien toisella puolella on myös liikekeskus, jossa pizzeria ja baari. Koilliskeskukseen Linnainmaalle on matkaa kolmisen kilometriä. Atalan ja Linnainmaan terveyskeskukset ovat lähellä. Lähellä Atalassa ja Olkahisissa on molemmissa ala-aste. Atalassa lisäksi on päiväkoti, samoin Tasanteella. Kumpulan yhteisalueilla on paitsi uimaranta, myös omia venepaikkoja läheisessä Näsijärvessä.


title: Kumpula (Tampere)

text: Kumpula rakentui nimensä mukaisesti hyvin kumpuilevaan maastoon vuonna 1957 laaditun Kumpulan rakennussuunnitelman mukaan, jolloin alue kuului vielä Aitolahden kuntaan. Aitolahti liitettiin Tampereen kaupunkiin vuoden 1966 alussa. Pääosalla Kumpulan alueesta ei vieläkään ole asemakaavaa ja siksi teiden nimet ovat edelleen epävirallisia. Useimmat tiennimet perustuvat maaston muotoon.


title: Tasanne

text: Tasanne on yksi Itä-Tampereen alueista. Naapurikaupunginosia ovat Atala, Niihama, Olkahinen, Ojala ja Kumpula. Tilastoalue sijaitsee Näsijärven rannalla. Alueella on lähinnä pientaloja.


title: Tasanne

text: Tasanteen alue on Tampereen kaupunkiin vuoden 1966 alussa liitetyn Aitolahden kunnan eteläisintä osaa. Nimen taustalla on Tasanteen (alkujaan Tasasen) tila, joka mainittiin vuoden 1540 maakirjassa yhtenä Messukylän pitäjän Vehmaisten jakokuntaan kuuluneen Juvelan kylän kolmesta talosta. Tasanteen viimeiset yksityiset omistajat myivät tilan Tampereen kaupungille 1970-luvun alussa. Alueen ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1976.


title: Pohtola

text: Pohtola on yksi Tampereen läntisistä kaupunginosista. Naapurikaupunginosat ovat Ryydynpohja, Lintulampi, Niemi ja Lentävänniemi. Lähin koulu on Lielahden koulu Lintulammessa.


title: Pohtola

text: Kaupunginosan pääväylä on Pohtolankatu, joka johtaa Lielahdesta Ylöjärven Siivikkalaan. Katu ylittää kaupunkien rajalla Pohtosalmen Pohtosiltaa pitkin.


title: Pohtola

text: Pohtolan kaupunginosan nimi perustuu samannimiseen taloon ja kylään. Pohtolan kylässä oli 1550-luvulla vain yksi tila, jonka omistajana mainittiin asiakirjoissa Niisius Pohtola. Tila siirtyi Teivaalan talon omistajille 1700-luvulla ja oli 1800-luvulla muun muassa von Knorring -suvun omistuksessa. Myöhemmin Pohtolan tilan osti konsuli Salmelin ja hänen perikuntansa myi talon maat kerrostalotonteiksi. Pohtola siirrettiin koko Lielahden alueen mukana Ylöjärven kunnasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa. Ensimmäinen osa-asemakaava valmistui alueen pohjoisimpaan kärkeen vuonna 1955 ja koko kaupunginosa saatiin kaavoitetuksi vuonna 1964.


title: Niemi (Tampere)

text: Niemi on yksi Tampereen läntisistä kaupunginosista. Se on pientalovaltaista aluetta, jossa on myös puistoalueita. Lähinaapuri on kerrostalovaltainen Lentävänniemi. Alue rajoittuu lännessä Ryydynpohjaan ja Ryydynlahteen.


title: Niemi (Tampere)

text: Niemi kuului alun perin Ylöjärven kunnan alueeseen. Varhaisin asiakirjamaininta Niemestä talon- ja kylännimenä on jo vuodelta 1442. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Niemen kylässä oli neljä taloa, jotka yhdistettiin myöhemmin Niemi-nimiseksi taloksi. Talon osti vuonna 1887 liikemies Antti Ahlström ja edelleen J. W. Enqvist vuonna 1916. Niemi liitettiin Lielahden alueen mukana Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa ja sinne laadittiin asemakaava vuonna 1955. Useimmat Niemen kadunnimet liittyvät siellä aikanaan toimineeseen sahaan.


title: Sorila

text: Sorila on yksi Tampereen pohjoisen suuralueen tilastoalueista. Naapurikaupunginosat ovat Nurmi, Aitoniemi, Kämmenniemi ja Viitapohja. Paikassa sijaitsee Aitolahden vanha kuntakeskus. Alueella on pientaloja ja se sijaitsee Näsijärven rannalla. Alueen läpi kulkee tie Kämmenniemeen ja Terälahteen.


title: Bug

text: Bug voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kauppi

text: Kauppi on yksi Tampereen kaupunginosista. Alue on metsävaltaista, siellä on pururatoja, jotka ovat talvisin hiihtolatuina. Kaupin urheilupuistossa on urheilustadion, vinttikoirarata, hiihtomaja, pesäpallokenttä ja jalkapallokenttiä. Kaupin alueella sijaitsee myös Tampereen yliopistollinen sairaala, Tammenlehväkeskus ja UKK-instituutti. Alue rajoittuu pohjoisessa Näsijärveen, idässä Niihamaan ja etelässä Teiskontiehen. Kaupissa on myös vanha sairaala, osa Litukan siirtolapuutarhasta sekä jonkin verran omakotiasutusta Lapinniemen lähettyvillä.


title: Kauppi

text: Kaupunginosa on saanut nimensä Näsijärveen laskevan Kaupinojan mukaan. Tämä luonnonoja esiintyy vuoden 1826 kartassa nimellä "Kaupinåja". Alueella on myös jyrkkärinteinen Kaupinmäki. Kauppi-nimistä on esitetty kaksi vaihtoehtoista selitystä. Toisaalta se voidaan johtaa roomalaiskatolisesta miehennimestä Jacobus, joka oli hyvin yleinen 1500- ja 1600-luvuilta peräisin olevissa kirjallisissa lähteissä. Toisaalta taustalla voi olla yleisnimi "kauppi" 'kaupustelija, kulkukauppias'. Messukylän Takahuhdin kylästä mainitaan vuoden 1540 maakirjassa Suomalan eli Kauppilan talo, jota isännöi tuolloin Peder Cauppilan. Kaupin alue liitettiin Tampereen kaupunkiin Hatanpään kartanon kaupan yhteydessä vuonna 1913, ja ensimmäinen asemakaava valmistui alueelle 1950-luvulla. Kaupunginosan itärajalla oleva Toimelankatu on nimetty Takahuhdin kylän Irjalan talosta lohkaistun, Näsijärven rannassa sijaitsevan Toimelan huvilatilan mukaan.


title: Niihama

text: Niihama on Tampereen kaupunginosa. Alue on metsäistä ja lähinnä ulkoilukäytössä. Siellä kulkee talvisin hiihtolatuja, ja alueella on myös vesiurheilukeskus ja Niihaman ryhmäpuutarha. Niihama rajoittuu lännessä Kauppiin, pohjoisessa Näsijärveen, etelässä Teiskontiehen ja idässä valtatiehen 9.


title: Niihama

text: Niihaman alueella sijaitsevia järviä ovat Alasjärvi, Toritunjärvi ja Niihamanjärvi.


title: Niihama

text: Niihaman nimen alkuperä on tuntematon. On mahdollista, että nimeen sisältyy alasaksalainen miehennimi Nidhad tai Nihhad, jonka arvellaan olevan Hattulan kunnan Nihattulan taustalla. Nimi esiintyi asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1763 järven nimenä muodossa "Nihamis Järvi". Järven rannoilla oli Messukylän talojen niittyjä. Teiskontieltä (valtatie 12) Niihamaan johtava tie on nimetty Niihamankaduksi vuonna 1983.


title: Niihama

text: Niihamassa sijaitsee Niihaman ulkoilumaja, jossa toimii kahvila. Niihamassa on myös grillikatos, jossa on mahdollisuus paistaa makkaraa. Paikalla on myös kuntoilulaitteita.


title: Ristinarkku

text: Ristinarkku on yksi Tampereen kaupunginosista. Ristinarkkuun kuuluu myös Jankan asuinalue. Alueella on kauppoja ja koulu. Alue sijaitsee keskustan läheisyydessä ja siellä on kerrostaloja sekä rivitaloja. Alue on saanut nimensä Takahuhdin kylän halki kulkeneesta teiden risteyksestä . Ristinarkun halki kulkee Sammon valtatie ja kaupunginosa rajautuu etelässä Tampere–Haapamäki-rautatiehen sekä idässä Tampereen itäiseen kehätiehen (valtatie 9). Naapurikaupunginosat ovat Hakametsä, Huikas, Takahuhti, Pappila, Linnainmaa, Hankkio ja Messukylä.


title: Ristinarkku

text: Ristinarkun alue oli Messukylään kuuluneen Takahuhdin kylän keskus, jossa suurin osa kylän taloista sijaitsi vielä 1800-luvun lopulla tiheäksi ryhmäksi rakennettuina. Ristinarkku-nimen loppuosan pohjana on todennäköisimmin notkoon raivattua niittyä tai peltoa tarkoittava sana "orko". Professori Viljo Nissilä on arvellut, että maanmittari, jolla ei ole ollut paikallistuntemusta, on kirjannut sanan "orko" omasta mielestään ymmärrettävämpään muotoon "arkku". Näin alkuperäinen nimi "Ristinorko", joka olisi tarkoittanut tienristeyksen viereen raivattua peltoa ja vähitellen myös risteystä, olisi muuttunut äänneasultaan samankaltaiseksi "Ristinarkuksi". Toisaalta myös sana "arkku" on monitulkintainen, koska se voi viitata esimerkiksi ruumisarkkuun tai silta-arkkuun. Nimen juuret saattavat ulottua 1200-luvulle, koska Takahuhdin asutus oli muodostunut ryhmäkyläksi viimeistään 1300-luvulla. Ristinarkun ensimmäinen asemakaava vahvistettiin 1950-luvulla.


title: Ristinarkku

text: Vehnämyllynkadun nimen taustalla on Ristinarkulla sijainnut, 1800-luvun lopulla rakennettu vehnämylly, joka oli aikanaan Suomen ensimmäinen valssimylly. Mylly purettiin rautatien ylittävän katusillan rakentamisen yhteydessä vuonna 1957.


title: Sarankulma

text: Sarankulma on Tampereen eteläinen kaupunginosa. Sarankulma rajoittuu pohjoisessa Härmälään, idässä Peltolammiin ja lännessä Pirkkalan rajaan. Alueella on teollisuutta ja Sarankulmassa sijaitsi aikaisemmin Aamulehden toimitus. Sarankulman etelärajalla sijaitsee Pärrinkosken luonnonsuojelualue.


title: Sarankulma

text: Sarankulman nimi juontuu alueella sijainneesta Hatanpään kartanon Sarka-nimisestä torpasta, joka jaettiin myöhemmin Nuutisaran ja Pöytäsaran tiloiksi. Kaupunginosa on melko nuori, sillä sen asemakaava vahvistettiin vuonna 1972. Sarankulma kaavoitettiin ensisijaisesti teollisuusalueeksi.


title: Lakalaiva

text: Lakalaiva on eteläinen kaupunginosa Tampereella. Siellä sijaitsee teollisuusyrityksiä ja alueen läpi kulkee Tampereen kehätie. Helsingistä tuleva valtatie 3 puolestaan sivuaa alueen itäosaa. Naapurikaupunginosia ovat Koivistonkylä, Peltolammi, Sarankulma ja Härmälä.


title: Lakalaiva

text: Lakalaiva kaavoitettiin 1950-luvulla omakotialueeksi, mutta kun alueen halki linjattiin moottoritie vuonna 1964, se muuttui teollisuuskäyttöön. 1990-luvun lopulle saakka Lakalaivassa sijaitsi pääosa Tampereen autoliikkeistä, jotka ovat sittemmin muuttaneet lähemmäksi keskustaa Hatanpäälle. Alueen kadunnimistö viittaakin pääasiassa autoalan yrityksiin.


title: Lakalaiva

text: Vuonna 1913, kun Tampereen kaupunki osti Hatanpään kartanon, Lakalaiva oli Messukylän Hallin perintötalosta erotettu tila.


title: Lakalaiva

text: Lakalaiva on paikannimenä todennäköisesti peräisin keskiajalta saakka. Kyseessä on ainutlaatuinen nimi koko Suomen paikannimistössä. Isojaon aikana 1700-luvulla se on ollut alueella sijainneiden Otavalan, Nekalan, Finnin, Skraatarlan, Penttilän ja Hallilan talojen ulkoniittyjen nimenä. Nimen alkuperäksi on arveltu länsimurteiden sanaa "lakka, laka" ’ulkorakennuksesta ulkoneva katos, leveä räystäs’ ja niittyä merkitsevää vanhaa sanaa "lauka, lauva". Vuoden 1540 maakirjassa esiintyy talonnimi "Lauvala" Kangasalan Herttualan kylässä. Satakunnasta tunnetaan biotyyppi "laukama" 'niitty metsän keskellä', mikä merkitys sopii erittäin hyvin isonjaon karttojen Lakalaivaan. Koska Lakalaivan nimestä ei tamperelaisessa nimiperinteessä esiinny samanlaisia kansanselityksiä kuin esimerkiksi Ristinarkun nimestä, ”lauva” on todennäköisesti muuttunut ”laivaksi” asiantuntemattoman kirjurin käsissä tai kansan suussa, jos sanan oikeaa merkitystä ei enää ole ymmärretty. Koska Lakalaivan niityt olivat ulkoniittyjä, on siellä todennäköisesti ollut lato. Heinänkorjuussa tarvittavia työvälineitä on säilytetty ladon kylkiäisessä eli lakassa, ja näin niityn nimi on täsmentynyt muotoon *Lakalauva, jolla tarkoitetaan niittyä (lauvaa), jossa on ollut lakallinen lato. Voidaan päätellä, että Lakalaivan alkuperäinen nimi on ollut *Laka(ladon)lauva, josta nimi on lopulta kirjurinjohdoksen tai kansanjohdoksen myötä saanut nykyisen muotonsa.


title: Rantaperkiö

text: Rantaperkiö (Rantsu) on Tampereen eteläinen kaupunginosa. Se sijaitsee Pyhäjärven rannalla. Naapurikaupunginosia ovat Hatanpää, Härmälä ja Rautaharkko. Idässä alue rajoittuu Riihimäki–Tampere-rataan. Alueella on pien- ja kerrostaloja. Tampereen keskustasta tuleva Hatanpään valtatie haarautuu Rantaperkiössä Sarankulman kaupunginosaan kulkevaan Sarankulmankatuun ja Härmälän kautta Pirkkalaan kulkevaan Nuolialantiehen. Rantaperkiötä kutsutaan "Rantsuksi".


title: Rantaperkiö

text: Rantaperkiö on tunnettu vuonna 1911 perustetusta urheiluseurasta Rantaperkiön Iskusta. Lentopalloilun Suomen kärkijoukkueisiin kuuluneen seuran nimi muuttui Isku-Volleyksi 1990-luvun vaihteessa.


title: Rantaperkiö

text: Rantaperkiön alueella on ollut pysyvää asutusta ainakin 1880-luvulta lähtien. Alue oli vuosisatojen ajan suurelta osin Hatanpään kartanon laidunmaata eikä sillä ollut varsinaista nimeä. Nykyisen nimen arvellaan syntyneen silloin, kun Pyhäjärven rantoja alettiin perata; perkiö merkitsee 'rantaniitystä ojitettua ja kuokittua viljelysmaata'. Rantaperkiön ja Härmälän rannoilla oli aikoinaan useita koristeellisia huviloita, joista on nykyisin jäljellä enää Lepolan huvila Härmälässä. Alue liitettiin osaksi Tampereen kaupunkia vuonna 1920. Kaupunginosa kasvoi jatkuvasti, mutta voimakas rakentamisen kausi alkoi toisen maailmansodan jälkeisen asuntopulan aikaan. Rantaperkiön asemakaava vahvistettiin vuonna 1945, ja tuolloin rakennettiin paljon omakotitaloja. Rakentaminen jatkui 1950-luvulla rivitaloilla ja 1960-luvulla ja 1970-luvulla kerrostaloilla.


title: Rantaperkiö

text: Riihimäki–Tampere-radalla sijaitsi vuosina 1945–1988 Rantaperkiön seisake.


title: Osmonmäki

text: Osmonmäki on Tampereen keskustassa sijaitseva kaupunginosa. Alueella on kerrostaloasutusta. Alueen lähinaapureita ovat Tammela, Tampella, Lappi ja Petsamo. Virallisesti Osmonmäki on Tampereen XIV kaupunginosa. Vuonna 2011 kaupunginosassa oli 1 613 asukasta.


title: Jussinkylä

text: Jussinkylä (tunnetaan myös nimellä Juhannuskylä) on kaupunginosa Tampereen keskustassa, kosken itäpuolella. Virallisesti Jussinkylä on Tampereen X kaupunginosa. Se rajoittuu etelässä Satakunnankatuun. Idässä ja koillisessa kaupunginosaa rajoittaa rautatie ja luoteen suunnassa puolestaan Lapintie. Erkkilän silta yhdistää Jussinkylän Tammelaan. Alueen keskeisin maamerkki on Tampereen tuomiokirkko. Naapurikaupunginosia ovat Finlayson, Tampella ja Kyttälä.


title: Jussinkylä

text: Kaupunginosan nimen taustasta ei ole tietoa, mutta se on ollut käytössä ainakin jo 1870-luvulta lähtien. Se voi viitata Johannes-nimiseen henkilöön tai kukaties juhannusjuhlien viettoonkin.


title: Holvasti

text: Holvasti on Itä-Tampereella Kangasalan rajalla sijaitseva kaupunginosa. Alueella on lähinnä pien- ja rivitaloja. Naapurikaupunginosat ovat Vehmainen, Leinola, Linnainmaa ja Atala. Holvastissa oli 2 606 asukasta vuonna 2011.


title: Holvasti

text: Holvasti mainittiin vuoden 1540 maakirjassa Messukylän pitäjän Vehmaisten kylään kuuluvana talona. Myöhemmissä asiakirjoissa esiintyvät myös Holvastinvainio ja Holvastinpelto. Holvastiin liitettiin vuonna 1913 naapurina ollut Grötin tila ja Messukylän kunta osti molemmat talot vuonna 1928. Holvastin alue siirtyi Tampereen kaupunkiin Messukylän alueliitoksen yhteydessä vuoden 1947 alussa. Holvastin alueen ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1964.


title: Tervatehdas

text: Tervatehdas on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa Kuusan ja Äijälän kylien välissä. Kylä on saanut nimensä tervatehtaasta, joka sijaitsi nykyisen Tervatehtaantien varressa. Pajan lisäksi tervan valmistamosta on enää jäljellä vain kaksi valtavan isoa uunia ja suuri puinen tervasammio Tervatehtaantien ja Hallapuron välissä. Muita Tervatehtaaseen olennaisesti liittyviä paikkoja ovat Hallalähde, Hallapuro ja Kuusvesi.


title: Tervatehdas

text: Äijälän kylä määrittelee rajoittuvansa Lankamaan, Kuusan ja Leinolan kyliin. Kuusan kyläyhdistyksen mukaan Kuusan ja Äijälän välinen raja on Pitkäniemessä. Tämän kuusaalaisten määritelmän mukaan Tervatehdas kuuluu Kuusan kylään. Tervatehtaan tosiasialliselle Kuusan kylään kuulumiselle löytyvät myös historialliset juuret. Tervatehtaan Kuusan kylään kuuluminen ei ole kaikkien lähdetietojen mukaan kiistatonta tai on jäänyt kirjoittajille epäselväksi.


title: Tervatehdas

text: Tervatehdas on kylä suurten vesistöjen, valtateiden ja naapurikylien raja-alueella. Erityisesti historiallisesta näkökulmasta tarkasteltuna Tervatehdas on osa suurempaa Kuusvedenkylää ja Kuusan kylää. Kyläkauppa on Tervatehtaan kylän keskus, kuten myös Kuusvedenkylän keskus. Pääosa Tervatehtaan taloista sijaitsee vanhan nelostien varrella tai tien välittömässä läheisyydessä. Vanha nelostie yhdistää talot toisiinsa. Näin ollen Tervatehdas sijaitsee Kuusveden pohjoisrannan ja sen pohjoisten saarien ja vanhan nelostien rajaamalla alueella, joka ulottuu Hallalähteelle ja Hietasyrjään saakka. Äijälän puolella sivurajaksi sopii joko Korkeakoski tai äärimmäisenä takarajana Otto-Wille Kuusisen patsas Pitkäniemessä ja Kuusaan päin mentäessä Leinolan kylän tienhaara, Leinolan mutka. Tervatehtaan raja Kuusveden järvialueella on ankkuroitavissa linjalle Mannunsaari–Kuussaari–Lehtisaari.


title: Tervatehdas

text: Kuusvedenkylä on Tervatehdasta laajempi alue. Kuusvedenkylään kuuluvat Tervatehtaan ohella ainakin Leinolan kylä ja Mannilan kartanon seutu (josta osa Lankamaata) sekä Haapalan ja Viitalan kylät. Tervatehtaan usean kylän raja-alueella sijaitsemisen vuoksi muutamat lapset kävivät Mannilan, kuitenkin pääosa Kuusan ja myöhemmin Haapalan kansakoulua. Jotkut saattoivat käydä koulussa Leinolassa. Vuonna 1959 oli tervatehtaalaisten lasten lopetettava koulunkäyntinsä Kuusan kansakoulussa, syksyllä koulunkäynti jatkui Haapalan kylään rakennetussa uudessa kyläkoulussa.


title: Tervatehdas

text: Kuusvesi on yksi Laukaan kunnan suurimmista järvistä. Kuusveden vedenpinnan korkeustaso 84,8 metriä ja pinta-ala 22,13 neliökilometriä. Kuusveteen laskevat esimerkiksi Simunankoski, Sahijoki, Kuusjoki (tai Mannilanjoki) ja Hallapuro. Kuusvedestä vedet juoksevat Tarvaalankosken kautta Saraavedelle, Päijänteelle, Kymijoelle, Kotkaan ja Suomenlahdelle sekä Jyväskylän ja pääkaupunkiseudun asukkaiden juotavaksi. Kuusveden saaria ovat mm. Kuussaari, Pukkisaari, Lehtisaari ja Mannunsaari.


title: Tervatehdas

text: Pohjoisrannalla Allunlahdessa on uimapaikka, laituri, pukeutumiskopit ja grillikatos. Kuusveden Tarvaalan Kirkkoniemessä on uimaranta, tulentekopaikat ja metsähallituksen laavu, jossa voi myös yöpyä.


title: Tervatehdas

text: Jyväskylän ja Oulun välillä vanhan ja nykyisen nelostien linjaukset ovat toisiaan lähellä – yhtä hyvin suurta poikkeusta lukuun ottamatta. Helsingistä alkanut vanha nelostie vei Jyväskylästä Laukaan kirkonkylään. Laukaan kirkonkylästä nelostie jatkui nykyisen maantien 637 suuntaisesti Kuusaan ja Tervatehtaan Korkeakoskelle. Valtakunnallisesti merkittävästä Korkeakosken tienristeyksestä nelostie kääntyi Suolahteen ja edelleen kohti pohjoista.


title: Tervatehdas

text: Turun ja Kuopion välinen valtatie 9 on valtakunnallisesti tärkeä poikittaisreitti. Ennen 9-tien oikaisua myös sen reitti Jyväskylästä Kuopioon kulki vanhaa nelostietä pitkin Laukaan kirkonkylään, Kuusaan ja Tervatehtaan Korkeakosken tienristeykseen, josta tiet haarautuivat eri suuntiin.


title: Tervatehdas

text: Kun nelostien oikaisu valmistui 1950-luvun lopulla Jyväskylästä suoraan Äänekoskelle jäivät Laukaan kirkokylä, Kuusa, Tervatehdas, Tervatehtaalla sijaitseva Korkeakosken tienristeys ja Suolahti uuden nelostien sivuun.


title: Tervatehdas

text: Laatokankarjalainen Eero Hyvärinen perusti Tervatehtaalle 1950-luvun alkupuolella kyläkaupan serkkunsa Antti Hyvärisen ehdotuksesta. 1980-luvun loppupuolella kyläkauppiaaksi vaihtui Ossi Kiiveri. Tällöin kaupan nimi muutettiin Ossin Marketiksi. Tervatehtaan kyläkauppa lopetti toimintansa muutama vuosi sitten. Kuusassa oli vielä 1960-luvun alkupuolella kolme kauppaa. Niistä tunnetuin oli Eino Häyrisen omistama kyläkauppa, joka tuhoutui tulipalossa 1990.


title: Tilémachos Karákalos

text: Tilémachos Karákalos (; 1866 Dimitsána – 15. kesäkuuta 1951) oli kreikkalainen miekkailija, joka voitti hopeaa vuoden 1896 kesäolympialaisissa säiläturnauksessa. Karákalos voitti turnauksessa kolme otteluansa neljästä.


title: Katja Ebstein

text: Katja Ebstein (oik. "Karin Witkiewicz", s. 9. maaliskuuta 1945 Girlachsdorf) on saksalainen laulaja. Hän syntyi alasleesialaisessa Girlachsdorfin () kylässä, mutta kasvoi Länsi-Berliinissä Ala-Sleesian tultua liitetyksi Puolaan toisen maailmansodan jälkeen. Hän on menestynyt lauluillaan ”Theater” ja ”Es war einmal ein Jäger”. Hän oli naimisissa Christian Bruhnin kanssa, joka kirjoitti hänelle monia lauluja. Ebstein on edustanut Saksaa Eurovision laulukilpailussa kolmesti, vuosina 1970, 1971 ja 1980. Ebstein on aina ollut menestyvä viisuedustaja, vaikka hän ei ole voittanut kertaakaan.


title: Metrodoros Khioslainen

text: Metrodoros Khioslainen (; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi. Hän oli kotoisin Khioksesta. Metrodoros oli Nessoksen oppilas. Jotkut sanovat hänen olleen itsensä Demokritoksen oppilas. Hän oli Anaksarkhoksen, skeptikko Pyrrhonin ystävän, opettaja.


title: Metrodoros Khioslainen

text: Metrodoros hyväksyi demokritoslaisen teorian atomeista ja tyhjyydestä sekä maailmojen moneudesta, mutta kehitti oman teorian, jonka mukaan tähdet muotoutuvat päivä päivältä auringon vaikutuksesta ilman kosteudesta. Metrodoros oli täydellinen skeptikko, ja hänen ajattelunsa muodostaa linkin atomismin ja myöhemmän skeptisyyden välille.


title: Metrodoros Khioslainen

text: Metrodorokselta on säilynyt seuraava lause koskien maan ulkopuolista elämää:


title: Metrodoros Khioslainen

text: Hänen kerrotaan myös sanoneen Sokrateen tyyliin:


title: Metrodoros Khioslainen

text: Hän sanoi myös, että kaikki on kullekin ihmiselle ainoastaan sitä, miltä se hänelle näyttää.


title: Metrodoros

text: Metrodoros () on kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Vihtori Heinonen

text: Vihtori Arvi Heinonen (20. huhtikuuta 1891 Lapua – 15. elokuuta 1940) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat vaatturimestari Konstantin Heinonen ja Vilhelmiina Mikkilä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Suoma Sofia Ojalan kanssa.


title: Vihtori Heinonen

text: Heinonen kävi seitsemän luokkaa Lapuan yhteiskoulua ja aktiiviupseerikurssin jääkärialipäällystöä varten Kadettikoulussa vuonna 1921 sekä tykistö- ja viestikurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1926. Taktiikan soveltamiskurssin hän suoritti vuonna 1927 ja komppanianpäällikkökurssin vuonna 1933.


title: Vihtori Heinonen

text: Heinonen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 23. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 17. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella, josta hänet siirrettiin 16. huhtikuuta 1917 sairauden takia pataljoonan täydennysjoukkoon ja joutui hoidettavaksi kaularauhastulehduksen vuoksi Siemenstadtin sotilassairaalaan lähelle Berliiniä. Hän työskenteli toipilaana Siemens & Schuckertin konttorissa Berliinissä, mistä hän palasi takaisin patteriin 6. helmikuuta 1918.


title: Vihtori Heinonen

text: Heinonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan tykinjohtajaksi Jääkäritykistön 3. patteriin ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Kurussa, Muroleessa, Viljakkalassa ja Ylöjärvellä sekä Tampereella. Tampereen valloitukseen jälkeen suoritetun tykistön uudelleen järjestelyn myötä hänet sijoitettiin jaosjohtajaksi Jääkäritykistöprikaatin 5. patteriin ja otti sen mukana osaa Viipurin valloitukseen.


title: Vihtori Heinonen

text: Heinonen palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, mistä hänet siirrettiin tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä 15. heinäkuuta 1918 Vuoristotykistön 2. patteriin, josta hän erosi 1. maaliskuuta 1919 ja liittyi toukokuun alussa 1919 suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Kurikan suojeluskuntaan, missä tehtävässä oli 1. marraskuuta 1923 saakka, jonka jälkeen hänet nimitettiin Mikkelin suojeluskuntapiirin 2. alueen päälliköksi. Hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1927 Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirin 10. alueen (1. helmikuuta 1933 alkaen 9. alue) päälliköksi.


title: Vihtori Heinonen

text: Heinonen osallistui talvisotaan komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 16:ssa, josta hänet siirrettiin Reservinaliupseerikoulun johtajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 4:ään. Välirauhan aikana hän palveli samassa joukko-osastossa, josta hänet kumminkin siirrettiin myöhemmin III Pataljoonan komentajaksi ja edelleen Komppanianpäälliköksi 13. Prikaatiin.


title: Ioánnis Georgiádis

text: Ioánnis Georgiádis (, 29. maaliskuuta 1876 Trípoli, Kreikka – 14. maaliskuuta 1960) oli kreikkalainen miekkailija, joka voitti olympiakultaa säilässä vuoden 1896 kesäolympialaisissa ja epävirallisissa vuoden 1906 välikisoissa sekä hopeaa joukkuesäilässä.


title: Paola Felix

text: Paola Felix (s. 5. lokakuuta 1950 Sankt Gallen) on sveitsiläinen iskelmälaulaja ja uutisankkuri. Hän on naimisissa Kurt Felixin kanssa. He avioituivat 1980. Hän on edustanut Sveitsiä euroviisuissa kahdesti, vuosina 1969 ja 1980.


title: Isomyyränsammal

text: Isomyyränsammal ("Atrichum undulatum") on myyränsammaten sukuun ja karhunsammalten heimoon kuuluva elinvoimainen lehtisammallaji.


title: Isomyyränsammal

text: Isomyyränsammal kasvaa jäykkinä tiiviinä, parisenttisinä mattoina.


title: Isomyyränsammal

text: Sen lehdet ovat kapeat, hammaslaitaiset ja alle sentin pituiset. Niissä on selvä keskisuoni. Kuivalla säällä lehdet kurtistuvat aaltomaisiksi, mistä laji on saanut tieteellisen nimen "undulatum", aaltoileva. Itiöpesäkkeet muistuttavat kääpiökokoisia chilipaprikoita.


title: Isomyyränsammal

text: Isomyyränsammal kasvaa Etelä- ja Keski-Suomessa.


title: Isomyyränsammal

text: Isomyyränsammalta tavataan yleisesti monenlaisissa metsissä ja puutarhoissa paljaalla multa- tai savimaalla, melko varjoisilla paikoilla.


title: Cardiffin mies

text: Cardiffin mies on New Yorkin Cardiffista vuonna 1869 löytynyt kolmimetrinen kivettynyt ihminen, joka myöhemmin osoittautui huijaukseksi. Huijauksen suunnitteli George Hull -niminen tupakkatehtailija tehdäkseen naurunalaiseksi kiistakumppaninsa, metodistipapin, jonka mukaan raamattua olisi tulkittava kirjaimellisesti. Patsas oli tehty kipsistä ja käsitelty erilaisilla hapoilla sekä väreillä, jotta se olisi näyttänyt vanhemmalta.


title: Cardiffin mies

text: Cardiffin mies myytiin 37 500 dollarin hintaan ryhmälle liikemiehiä, jotka asettivat sen näytteille New Yorkiin. Patsaan aitoudella oli puolustajansa, vaikka kaikki siihen tutustuneet paleontologit ja arkeologit tuomitsivat sen yksimielisesti väärennökseksi, sillä jopa taltan jäljet olivat näkyvillä. Myöhemmin Hull tunnusti miehen huijaukseksi.


title: Cardiffin mies

text: Myöhemmin, vuonna 1876, Hull suunnitteli vielä toisenkin kivi-ihmishuijauksen, jonka uskottavuuteen oli panostettu Cardiffin miestä enemmän. Tämä Coloradon Beulahista kaivettu kivi-ihminen oli valmistettu laastista, kivipölystä, savesta, kipsistä, murskatuista luista, verestä ja lihasta. Tästä sanomalehdet kirjoittivat "sen aitoudesta ei ole epäilystäkään".


title: Gaggenau Hausgeräte

text: Gaggenau Hausgeräte GmbH kehittää, tuottaa ja myy kotitalouksien keittiöihin tarkoitettuja kodinkoneita. Valikoimaan kuuluu uuneja, höyryuuneja, mikroaaltouuneja, lämpökaappeja, kahviautomaatteja, kaasu-, induktio- ja lasikeramiikkaliesiä, ilmanvaihtojärjestelmiä, kylmälaitteita, viinikaappeja ja astianpesukoneita.


title: Gaggenau Hausgeräte

text: Gaggenau on ollut müncheniläisen BSH Bosch und Siemens Hausgeräten tytäryritys vuodesta 1995 lähtien. Merkin kotipaikalla Gaggenaussa on Gaggenaun koulutuskeskus, jossa on esittelytila, neuvotteluhuoneita ja suuri opetuskeittiö. Gaggenaulla on edustus yli 50 maassa. Nykyisin Gaggenaun palveluksessa on yli 550 työntekijää maailmanlaajuisesti. Vuonna 2007 liikevaihto oli noin 168 miljoonaa euroa.


title: Gaggenau Hausgeräte

text: Gaggenau on pieni paikkakunta Murgtalissa, Schwarzwaldin juurella. 1600-luvulla maakreivi Ludwig Wilhelm von Baden (1655-1707) päättää hyödyntää Murgtalin rautalöytöjä luodaakseen köyhille maanviljelijöille uuden tulon lähteen. 1683 Gaggenaun rautatehdas perustetaan. 9. elokuuta solmitaan ensimmäinen vuokrasopimus rautavasarasta, jolla sepänpajassa valmistetaan metallisia käyttöesineitä. 1873 teollistuminen alkaa Gaggenaussa. "Eisenwerke Gaggenau" tuottaa maatalouskoneita, metalliesineitä ja työkaluja. 1880-luvulla rautatehdas käyttää itsestään nimitystä "Uutuustehdas". Emalointiin erikoistuneena Gaggenau tuottaa myös mainoskilpiä mm. yrityksille Odol, Maggi ja Stollwerck. Gaggenaun rautatehdas toimii edelläkävijänä 1900-luvun alussa tuottaen täysin uudenlaisia tuotteita kuten polkupyöriä, hiili- ja kaasu-uuneja. Vuoteen 1908 mennessä myytiin jo 250 000 "Badenia"-polkupyörää. 1900-luvulla Gaggenausta tulee maailmanlaajuisesti arvostettu prerium-tavaramerkki. Kulutusta kestävä emaloitu leiviuuni muodostaa perustan hiili- ja kaasuliesien menestykselle, ja niitä Gaggenau valmistaa pitkään. 1961 avarakatseinen mies ja intohimoinen harrastelijakokki siirtyy yrityksen johtoon: Georg von Blanquet. Hänen vallankumoukselliset ideansa mittojen mukaan tuotetuista keittiökalusteista tulevat osaksi Gaggenaun tuotemerkkiä. Hänen vaatimuksenaan ovat ammattimaiset, toimivuudeltaan moitteettomat mutta estetiikaltaan koruttomat laitteet.


title: Gaggenau Hausgeräte

text: Vuodesta 1995 Gaggenau on ollut osa BSH Bosch und Siemens Hausgeräte GmbH -konsernia. Gaggenau on edustettuna 50 maassa ja sitä pidetään arkkitehtien, muotoilijoiden, kokkien ja muotoilusta innostuneiden keskuudessa keittiökoneiden design-valiomerkkinä.


title: Onhan päivä vielä huomennakin

text: ”Onhan päivä vielä huomennakin” on suomenkielinen versio italialaisesta kappaleesta ”Piangi con me”. Suomenkielisen version sanat kirjoitti Juha Vainio, ja ensimmäisenä sen levytti Fredi vuonna 1968. Popeda-yhtye levytti cover-version vuonna 2008. Popedan laulusolisti Pate Mustajärvi oli äänittänyt oman versionsa jo vuonna 1984.


title: Onhan päivä vielä huomennakin

text: Iskelmälaulaja Fredin esittämä alkuperäinen versio äänitettiin 1. helmikuuta 1968. Se julkaistiin myöhemmin samana vuonna ”Kolmatta linjaa takaisin” -singlen b-puolella. Kappale sisältyi myös "Fredi"-nimiselle studioalbumille.


title: Onhan päivä vielä huomennakin

text:
A-puoli
B-puoli


title: Onhan päivä vielä huomennakin

text: Popeda teki kappaleesta oman version, joka julkaistiin singlenä 27. elokuuta 2008. Se on toinen single syyskuussa 2008 ilmestyneeltä "Täydelliset miehet" -albumilta. Pate Mustajärvi on levyttänyt kappaleen jo vuonna 1984 Masi Luoman albumille "Masi Luoma & Luojanluomat". Popeda on esittänyt sitä ahkerasti etenkin vuoden 2008 keikoillaan.


title: Rasvapatti

text: Rasvapatti eli lipooma on rasvakudoksen hyvänlaatuinen kasvain. Se on pieni, n. 1–5 cm:n kokoinen patti. Rasvapatit eivät ole kiinni luussa, vaan kehittyvät rasvakudokseen. Ne ovat yleensä liikkuvia, soikeita ja aristamattomia. Rasvapatit ovat vaarattomia ja voivat kadota vuosien myötä.


title: Rasvapatti

text: Patteja voi ilmestyä minne tahansa kehon osaan, mutta yleisimpiä ovat kaula ja takaraivo. Myös alapäähän ilmestyvät patit ovat täysin normaaleita. Lähes jokaisella ihmisellä on jossain elämänvaiheessa rasvapatteja, ja niiden löytyessä huolestutaan turhaan. Yleensä niille ei tarvitse tehdä mitään. Häiritsevät lipoomat voidaan poistaa pienellä leikkauksella.


title: Vihdin Lentopallo-90

text: Vihdin Lentopallo -90 eli ViLePa on suomalainen lentopalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa 1-sarjassa, ja naisedustusjoukkue 2-sarjassa. Seura on perustettu vuonna 1989. Miesten edustusjoukkue on myös SM-liigassa pelaavan Salon Piivolleyn farmijoukkue.


title: Vihdin Lentopallo-90

text: Vihdin Lentopallo 90 ry niminen lentopallon erikoisseura perustettiin 6.10.1989. Seura aloitti varsinaisen toimintansa 1.1.1990 käyttäen kauden 1989–1990 loppuun nimeä Vihdin Pallo, millä nimellä Vihdissä oli pelattu lentopalloa jo 60-luvun alkupuolelta lähtien.


title: Vihdin Lentopallo-90

text: Uuden erikoisseuran tavoitteena oli jatkaa hyvin hoidettua junioritoimintaa ja samalla tarjota seuran omille kasvateille mahdollisimman hyvät kehittymismahdollisuudet omassa seurassaan. Valmennustyöhön satsattiin voimavaroja ja valmentajia pyrittiin kouluttamaan. Tavoitteeksi asetettiin nousu kolmessa vuodessa II-sarjaan miehissä ja mitaleille pääsy juniorijoukkueiden SM-turnauksissa.


title: Vihdin Lentopallo-90

text: Seura nousi 90-luvun aikana kolmossarjatasolta maan korkeimmalle eli liigatasolle niin mies- kuin naisjoukkueenkin voimin. Junioreissa ViLePa saavutti saman vuosikymmenen aikana eri poikien ja tyttöjen sarjoissa Suomen mestaruuksia ja lukuisia muita mitaleita.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2008

text: Vuoden 2008 kesäolympialaisten yleisurheilukilpailut käytiin 15.–24. elokuuta Pekingin kansallisstadionilla.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2008

text: Pekingin olympialaisissa otettiin 4 800 dopingnäytettä, jotka säilöttiin kahdeksaksi vuodeksi mahdollista myöhempää uusintatutkimista varten. Pakastettuja näytteitä uudelleentutkittiin kehittyneemmillä testeillä ensimmäisen kerran vuonna 2009 ja toisen kerran 2016. Kaikkiaan 1 053 säilöttyä näytettä tutkittiin uudelleen. Uusintatutkimusten perusteella 65 urheilijan suoritukset hylättiin, heistä 30 oli yleisurheilijoita ja näistä 16 mitalisteja.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2008

text: Mitalitaulukkoon ei ole päivitetty vuoden 2016 jälkeen tehtyjä hylkäyksiä.


title: Pekka Tuomisto (poliitikko)

text: Pekka Juhani Konstantin Tuomisto (s. 23. huhtikuuta 1940 Hämeenkyrö) on suomalainen Suomen Keskustaa edustanut poliitikko ja entinen Kansaneläkelaitoksen pääjohtaja. Koulutukseltaan hän on varatuomari ja valtiotieteiden maisteri.


title: Pekka Tuomisto (poliitikko)

text: Tuomisto oli Ahon hallituksen kauppa- ja teollisuusministeri sekä ministeri ulkoasiainministeriössä vastuualueenaan Venäjän ja muiden IVY-maiden kauppa. Tuomisto oli ministerinä 363 päivää 3.8.1992–31.7.1993 ja tuli ministeriksi, kun hänen edeltäjänään ollut Kauko Juhantalo erosi tehtävästään valtakunnanoikeudessa saamansa tuomion takia. Tuomiston avustajia olivat Antti Neimala (1992) ja Esa Stenberg (1993). Kun Tuomisto vuonna 1993 valittiin Kelan pääjohtajaksi, häntä seurasi ministerinä Seppo Kääriäinen.


title: Pekka Tuomisto (poliitikko)

text: Kelan pääjohtajana Tuomisto toimi vuodesta 1993 eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 2000.


title: Metsälentokenttä

text: Metsälentokenttä on lannoituslentokoneiden käyttöön tarkoitettu lentopaikka, joka ei täytä lentopaikoille asetettujen standardien vaatimuksia. Lentokoneet käyttävät metsälentokenttiä pölytys-, lannoitus-, ruiskutus- ja kylvötoimintaan. Toiminnan tilapäisluontoisuuden vuoksi metsälentokentän raivaamiseen ja tasaamiseen ei tarvita lupaa. Kiitotien minimipituus on 500 metriä, joskin sen pituus tulisi olla 600 metriä jos tilaa on. Kiitotiellä tulee olla leveyttä vähintään kahdeksan metriä. Mitat vaihtelevat kiitotien pinnan mukaan. Kiitotien päissä tulee olla 50 metriä pintaraivattua jatketta. Kiitoalueen tulee olla vähintään 600 metrin mittainen. Kiitoalueen jatkeina on 150 metriä esteraivattua aluetta.


title: Makedonian sosialistinen tasavalta

text: Makedonian sosialistinen tasavalta, lyhenteeltä Makedonian ST () eli Makedonian kansantasavalta, lyhenteeltä Makedonian KT (), vuosina (1946–1963) oli yksi Jugoslavian kahdeksasta tasavallasta, joka oli olemassa vuosina 1944–1991.


title: Masae Ueno

text: Masae Ueno (, s. 17. tammikuuta 1979 Asahikawa) on japanilainen judoka, kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän on kilpaillut 1990-luvun loppupuolelta lähtien 70 kg:n sarjassa.


title: Masae Ueno

text:
Ueno sijoittui vuonna 1999 kolmanneksi Münchenin maailmancupissa ja
viidenneksi Birminghamin MM-kilpailuissa. Seuraavana vuonna hän oli jälleen kolmas Münchenin maailmancupissa sekä voitti Aasian mestaruuden Osakassa. Vuonna 2001 Ueno voitti MM-kultaa Münchenissä kukistettuaan loppuottelussa Ison-Britannian Kate Howeyn. Lisäksi hän voitti Japanin mestaruuden sekä oli maailmancupin kilpailuissa toinen Pariisissa ja kolmas Sevillassa.


title: Masae Ueno

text: Vuonna 2002 Ueno voitti Pariisin maailmancup-kilpailun sekä saavutti pronssia Aasian kisoissa. Lisäksi hän kuului Japanin joukkueeseen, joka voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Baselissa. Vuonna 2003 hän voitti maailmanmestaruuden Osakassa kukistettuaan loppuottelussa Kuuban Regla Leyénin.


title: Masae Ueno

text: Ueno voitti toukokuussa 2004 Aasian mestaruuden Almatyssa voitettuaan finaalissa Pohjois-Korean Ryon Mi Kimin. Elokuussa hän voitti olympiakultaa Ateenassa kukistettuaan loppuottelussa Alankomaiden Edith Boschin. Seuraavana vuonna hän oli toinen Pariisin maailmancupissa.


title: Masae Ueno

text: Vuonna 2006 Ueno voitti kultaa Aasian kisoissa Dohassa. Lisäksi hän voitti Japanin mestaruuden. Hän kuului Japanin joukkueeseen, joka saavutti pronssia joukkuekilpailun MM-kisoissa 2006 ja 2007. Helmikuussa 2008 Ueno sijoittui kolmanneksi Pariisin maailmancup-kilpailussa. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Aasian mestaruuden Jejussa kukistettuaan loppuottelussa Etelä-Korean Ka-Yeon Parkin. Pekingin olympialaisissa hän voitti toisen peräkkäisen olympiakultansa. Loppuottelussa hän voitti Kuuban Anaysi Hernándezin.


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 2008

text: 2008 kesäolympialaisten voimistelukilpailut käytiin 9.–24. elokuuta. Kilpailupaikkana toimi Beijing National Indoor Stadium.


title: Hearts of Iron II

text:
Hearts of Iron II on Paradox Interactiven kehittämä ja julkaisema toiseen maailmansotaan sijoittuva strategiapeli. Peli julkaistiin vuonna 2005 Microsoft Windowsille ja OS X:lle
Aivan vuoden 2005 alussa Paradox Interactive julkaisi "Hearts of Iron" -peliin jatko-osan, "Hearts of Iron II":ksi nimetyn täysihintaisen uuden pelipaketin. Jatko-osa keskittyi korjaamaan tekoälyn puutteita ja uudisti teknologisen kehittelyn ja valtioiden poliittiset päätökset täysin. Taistelujärjestelmää muutettiin myös realistisempaan suuntaan (muun muassa suuret motit ovat nyt mahdollisia ja vastaavat paremmin todellista hyötyään) ja bugeista lähes täysin vapautettu moninpeli.


title: Hearts of Iron II

text: "Hearts of Iron II":ssa pääsee osallistumaan toiseen maailmansotaan melkein mille tahansa sen aikaisista valtioista. Sotaan pääsee mukaan vuosien 1936, 1938 1939, 1941 ja 1944 kohdalta. Lisäksi on erikseen tärkeimpiä taisteluja, kuten taistelu Ranskasta, operaatio Barbarossa ja Normandian maihinnousu sekä talvisota.


title: Hearts of Iron II

text: "Hearts of Iron II":selle julkaistiin huhtikuussa 2006 lisälevy nimeltä , joka tuo peliin uuden kuvittellisen Doomsday-nimisen skenaarion. Skenaariossa siirrytään suoraan toisesta maailmansodasta kolmanteen maailmansotaan, hetkeen jossa Neuvostoliitto olisi jatkanutkin levittäytymistään länteen, eikä pysähtynyt Berliiniin niin kuin oikeasti tapahtui.


title: Hearts of Iron II

text: Peliin on myös tehty laajennus "Armageddon" joka ilmestyi maaliskuun loppupuolella 2007.


title: Kauhukeittiö (kausi 2)

text: Kauhukeittiö on yhdysvaltalainen televisioformaatti, jossa Gordon Ramsay etsii uutta ravintolapäällikköä tulevaan ravintolaansa. Kaudella 2 ohjelman voittaja pääsi johtamaan lasvegasilaista miljardin dollarin ravintola Red Rock Resort Spa and Casinoa. Kausi esitettiin Yhdysvalloissa FOX-kanavalla 12. kesäkuuta – 14. elokuuta 2006 ja Suomessa MTV3-kanavalla 13. heinäkuuta – 22. syyskuuta 2007.Toisen kauden osallistujat jaettiin sukupuolen mukaan.


title: Kauhukeittiö (kausi 2)

text: Heather Westin joukkue


title: Kauhukeittiö (kausi 2)

text: Virginia Dalbeckin joukkueKilpailun voittanut Heather West ei saanut alkuperäistä johtopaikkaa voittonsa jälkeen, vaan hänet siirrettiin pienempään italialaiseen Terra Rosa -ravintolaan alempiin johtotehtäviin.


title: Karl-Erik Ekholm

text: Karl-Erik Ekholm (10. elokuuta 1896 Vaasa – 14. huhtikuuta 1975 Kuusankoski) oli suomalainen poliitikko ja yritysjohtaja. Ekholm oli Rytin II hallituksessa ammattiministerinä. Hän oli ministerinä kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä välirauhan aikana 284 päivää välillä 27.3.1940 – 4.1.1941. Ryti kokosi sodanaikaiseen toiseen hallitukseensa sekä kansanedustajia että henkilökohtaisesti tuntemiaan asiantuntijoita eduskunnan ja politiikan ulkopuolelta. Ekholm oli yksi näistä asiantuntijaministereistä. Sodan jälkeen Ekholm ei palannut politiikkaan vaan työskenteli puunjalostusteollisuudessa.


title: Karl-Erik Ekholm

text: Ekholm oli koulutukseltaan kemisti; valmistui filosofian maisteriksi 1920. Ensimmäinen työpaikka oli Keskuslaboratoriossa vuosina 1920-1923. Sen jälkeen häön siirtyi Kirkniemen lasitehtaan tekniseksi johtajaksi vuosiksi 1923-1925. Kirkniemen lasitehtaan toiminnan päättymisen jälkeen Ekholm työskenteli vuodesta 1926 Ab Valkiakosken sulfiittitehtaan teknisenä johtajana ja seuraavana vuonna yhtiön isännöitsijänä. Vuosina 1932-1937 hän työskenteli Kemi Oy:n toimitusjohtajana ja 1937–1965 Kymi-yhtiön toimitusjohtajana ja metsäteollisuuden järjestötehtävissä. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi vuonna 1941 ja vuonna 1949 tekniikan kunniatohtorin arvo .


title: Karl-Erik Ekholm

text: Hänen veljensä oli Helsingin Osakepankin pääjohtaja Mauritz Ekholm.


title: Dig Out Your Soul

text: Dig Out Your Soul on brittiläisen rockyhtye Oasiksen seitsemäs ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2008. Sen tuotti yhtyeen edellisen albumin "Don’t Believe the Truth" tavoin Dave Sardy. Albumia äänitettiin vuoden 2007 elokuusta vuoden 2008 maaliskuuhun kahdella studiolla Lontoossa ja Los Angelesissa.


title: Dig Out Your Soul

text: Albumilla kappaleiden kirjoittamiseen osallistui kahden edellisen albumin tapaan koko yhtye. Rumpalina albumilla toimi edellisen tapaan Zak Starkey, tosin hän erosi yhtyeestä pian albumin julkaisun jälkeen. Albumi jäi Oasiksen uran viimeiseksi studioalbumiksi, sillä yhtye hajosi vuonna 2009 kitaristi ja lauluntekijä Noel Gallagherin erottua yhtyeestä kesken albumia seuranneen Dig Out Your Soul Tour -kiertueen.


title: Dig Out Your Soul

text: "Dig Out Your Soul" sijoittui kotimaassaan Britannian albumilistalla listaykköseksi. Yhdysvalloissa albumi ylsi Billboard 200 -listan viidenneksi, ja siitä tuli yhtyeen parhaiten listalla menestynyt albumi Yhdysvalloissa sitten vuoden 1997 albumin "Be Here Now". Suomen virallisella listalla albumi ylsi parhaimmillaan 14. sijalle. Albumi sai pääosin positiivisen vastaanoton sekä yleisön että kriitikoiden keskuudessa. Albumilta julkaistiin singlenä kappaleet ”The Shock of the Lightning”, ”I’m Outta Time” ja ”Falling Down”.


title: Dig Out Your Soul

text: "Dig Out Your Soulin" tuottajaksi valittiin Dave Sardy, joka oli vastannut myös Oasiksen edellisen studioalbumin "Don’t Believe the Truth" tuottamisesta. Oasis aloitti albumin äänittämisen vuoden 2007 elokuussa Abbey Road -studiolla, jossa yhtye oli myös työstänyt vuoden 1997 studioalbumiaan "Be Here Now". Albumin äänittäminen jatkui vuoden 2007 joulukuuhun, jonka jälkeen yhtye vietti taukoa studiotyöskentelystä. Kun Oasis vietti taukoa äänittämisestä, irlantilainen U2 ja tuottaja Rick Rubin varasivat Abbey Roadin studiotilan käyttöönsä. Noel Gallagher maksoi joulukuussa Abbey Road Studiosille käteisellä mittavan summan, jolla hän osti U2:n ulos studiosta. Tämän jälkeen Oasis viimeisteli albumin äänittämisen, jonka jälkeen Dave Sardy matkusti Los Angelesin The Village Recorder -studiolle miksaamaan albumin.