title: Easy Rider – matkalla

text: Tekijänimet herättivät kysymyksiä, valmistuisiko elokuva. Moni mahdollinen rahoittaja epäili hankkeen onnistumista. Merkittävä osuus elokuvan synnyssä oli Bert Schneiderilla. Kun Peter Fonda ja Dennis Hopper olivat joutuneet kahnauksiin Foxin halpatuotantoyhtiön API:n kanssa, Schneider osti elokuvan oikeudet 350 000 dollarilla ja rahoitti sitä tuotantoyhtiönsä Raybertin (myöhemmin BBS) kautta. Schneider edisti "Easy Riderin" syntyä, ja hänen merkittävin tehtävänsä oli arvaamattoman Hopperin pitäminen ohjissa. Schneider myös järjesti roolin Jack Nicholsonille vain siksi, että tämä toimisi välittäjänä Fondan ja Hopperin välillä. Schneider taivutteli Columbia Picturesin elokuvan jakelijaksi. Kun "Easy Riderista" tuli yllättäen menestyselokuva, se oli myös Schneiderille läpimurto riippumattomana tuottajana. Hopperin silloinen vaimo Brooke Hayward on kommentoinut Schneiderin osuutta: "Bert oli sankari, joka pelasti elokuvan. Ilman häntä koko "Easy Rideria" ei olisi syntynyt".


title: Easy Rider – matkalla

text: Kuvaaja László Kovácsia ajatus moottoripyöräelokuvasta ei ensin innostanut, sillä hän katsoi tehneensä aiheesta jo riittävästi elokuvia. Kun Hopper esitteli alustavan suunnitelman, hän innostui kuitenkin heti. Kuvauksien alkamisella oli kiire, sillä Mardi Gras, jolla on merkittävä osuus elokuvassa, oli ovella. Ensimmäiset otokset päästiin kuvaamaan lle New Orleansissa Mardi Gras'n aikaan.


title: Easy Rider – matkalla

text: Elokuvan hippiyhteisö tehtiin Taosissa olleen yhteisön esikuvan mukaan. Koska yhteisö ei sallinut kuvaamista siellä, heistä otettiin still-kuvia, joiden perusteella tehtiin yhteisö Santa Monicaan.


title: Easy Rider – matkalla

text: Musiikki kommentoi elokuvan teemoja. Elokuvan tunnussävel on Steppenwolfin esittämä ”Born to Be Wild”, joka kutsuu seikkailuun. Matka Los Angelesista alkaa sen soidessa taustalla.


title: Easy Rider – matkalla

text: Elokuvan lopputeksteissä mainitut muut kappaleet ovat:


title: Easy Rider – matkalla

text: Elokuvan musiikki on suurelta osin julkaistu soundtrackina "Easy Rider" (1969). Levyn kappaleet ovat yhtä lukuun ottamatta alkuperäisnauhoituksia. Elokuvassa kappaleen ”The Weight” esitti The Band, mutta levyllä siitä esittää cover-version The Smiths. Versio muistuttaa alkuperäistä The Bandin esitystä vain hyvin etäisesti, vaikka se ehkä coveriksi on ihailtava, kuitenkin liian pehmeä. Levyltä on jätetty pois kaksi kappaletta, Little Evan ”Let's Turkey Trot” ja The Electric Flagin ”Flash, Bam, Pow”.


title: Easy Rider – matkalla

text: Elokuvan Harley-Davidson-pyörissä on jäykkäperäinen runko ja Panhead-moottori. Ne suunnitteli ja rakensi kuvausten aikana Peter Fondan ohjeiden mukaan ja Tex Hallin ja Dan Haggertyn ohjauksessa chopper-rakentajat Cliff Vaughn ja Ben Hardy.


title: Easy Rider – matkalla

text: Billyn pyörä edustaa varhaista chopper-tyyliä. Siinä on liekkikuvioilla koristeltu iso tankki ja lyhyt etuhaarukka. Captain American pyörä taas on näyttävä custom-pyörä. Siinä on pitkä keula, paljon kromia, ei etujarruja ja tankin koristeena Yhdysvaltojen lippu. Oikeasti se on lyhyiden matkojen pyörä.


title: Easy Rider – matkalla

text: Elokuvassa käytettiin yhteensä neljää entistä Hydra Glide -mallista poliisimoottoripyörää, vuosimallit 1948–1956. Kummallekin pyörälle oli varamoottoripyörä, ettei kuvaus keskeytyisi. Yksi ”Captain America” hajosi loppukohtauksessa, muut kolme varastettiin ja luultavasti purettiin ennen kuin niiden merkitys rekvisiittana tuli tietoon. Hajonneen pyörän kokosi uudestaan Dan Haggerty, ja hän myi sen huutokaupassa 2001. Se on esillä National Motorcycle Museumissa Anamosassa Iowassa. Elokuvan valmistumisen jälkeen on rakennettu useita replikoita, ja esimerkiksi Harley-Davidsonin museossa on replika.


title: Easy Rider – matkalla

text: Hopper ja Fonda järjestivät elokuvan valmistumisjuhlan ja huomasivat silloin, ettei lopun nuotiokohtausta ollut kuvattu. Niinpä se kuvattiin, kun pyörät oli jo varastettu, ja siksi niitä ei näy taustalla niin kuin muissa nuotiokohtauksissa.


title: Easy Rider – matkalla

text: Aikalaiskriitikko Gene Moskowitz kiinnittää elokuvalehti Varietyssa heti huomiota siihen, että elokuvasta puuttuvat moottoripyöräjengeille ominaiset kielteiset piirteet, kuten väkivalta, rikollisuus ja aiheeton ylinopeuksien käyttö. Sen sijaan se kertoo kahdesta pudokkaasta, jotka itse joutuvat väkivallan kohteiksi. Hän toteaa myös että Nicholsonin roolihahmo, juoppo lakimies George, pukee sanoiksi sen, minkä kaksi muuta kokevat tunteiden kautta osaamatta kielellistää tuntemuksiaan. Kriitikko toteaa että elokuva nousee korkealle samaa aihetta käsittelevien tavallisten elokuvien yläpuolelle.


title: Easy Rider – matkalla

text: Elokuvaa on sanottu Yhdysvaltojen elokuvahistorian maamerkiksi. Se vangitsee aikansa nuorisokulttuurin levottoman energian, joka etsi vaihtoehtoisia elämänmuotoja. Se on nostettu monille merkittävien elokuvien listoille, muun muassa "The A List: The National Society Of Film Critics' 100 Essential Films" ja ennen kaikkea Yhdysvaltain National Film Registryyn.Lisäksi elokuva on valittu vuonna 1998 Yhdysvaltojen National Film Registryyn.


title: Blue Velvet – ja sinisempi oli yö

text: Blue Velvet – ja sinisempi oli yö on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1986. Sen on ohjannut ja käsikirjoittanut David Lynch. Pääosia näyttelevät Kyle MacLachlan, Isabella Rossellini, Dennis Hopper ja Laura Dern.


title: Blue Velvet – ja sinisempi oli yö

text: Elokuvan ilmestyessä sitä halveksittiin, koska se on synkkä, vulgaari ja epämiellyttävä. Se voitti kuitenkin monia palkintoja.


title: Blue Velvet – ja sinisempi oli yö

text: "Blue Velvet" aloitti David Lynchin pitkän yhteistyön elokuvasäveltäjä Angelo Badalamentin kanssa. Hänet palkattiin elokuvaan alun perin Rossellinin äänikouluttajaksi, mutta saikin tehtäväkseen elokuvan koko musiikin.


title: Blue Velvet – ja sinisempi oli yö

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Blue Velvetin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Taistelukala (elokuva)

text: Taistelukala ("Rumble Fish") on Francis Ford Coppolan vuonna 1983 ohjaama elokuva, joka perustuu S. E. Hintonin samannimiseen romaaniin vuodelta 1975. Elokuvan pääosissa ovat Matt Dillon, Mickey Rourke ja Dennis Hopper.


title: Taistelukala (elokuva)

text: Elokuva kertoo veljeksistä, joista vanhempi, moottoripyöräpoika Rourke on ollut jengien kuningas suurten jengitaisteluiden aikaan, ja nuorempi, Rusty James yrittää kasvaa samoihin mittoihin. Elokuva on jyrkän mustavalkoinen, siinä on minimaalisesti harmaasävyjä ja ainoana väriläikkänä akvaarioliikkeen taistelukala.


title: Taistelukala (elokuva)

text: The Police -yhtyeen rumpalina tunnetuksi tullut muusikko Stewart Copeland on tehnyt elokuvan musiikin.


title: Taistelukala (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kehuu "Taistelukalan" unenomaista mustavalkokuvausta ja musiikkia ja antaa elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Haapajärvi (Valtimo)

text: Haapajärvi on melko pieni järvi Valtimolla, Pohjois-Karjalassa. Se kuuluu Vuoksen päävesistöön. Se on Pieliseen laskevan Valtimojoen vesistön keskusjärvi ja suurin reitin järvistä. Pinta-ala on 6,0 km². Järvi on moniulokkeinen ja sen suurin pituus sekä leveys on noin viisi kilometriä. Järven korkeus merenpinnasta on 103,8 metriä. Valtimon kirkonkylä sijaitsee sen pohjoisen Kylänlahden rannalla. Ennen oli Valtimon nimi myös Haapajärvi ja kirkonkylän nimi Haapakylä.


title: Haapajärvi (Valtimo)

text: Järvi jakaantuu neljään isompaan osaan: Varsinaiseen Haapajärveen, Kylänlahteen sekä kahteen salmien erottamaan järveen: Mustajärveen ja Pieneen Haapajärveen. Järveen laskevat Valtimon reitin kolme päähaaraa: Itäinen haara Pieneen Haapajärveen, pohjoinen haara Matkusjokea pitkin varsinaiseen Haapajärveen ja läntinen Hiirenjoen haara Mustajärveen. Keskusjärven vedet laskevat Pienestä Haapajärvestä etelään, Karhujokeen. Suurin saari on Ruotinsaari, jossa on useita lomamökkejä.


title: Haapajärvi (Valtimo)

text: Järvi on rehevöitynyt ja sen veden laatu on selvityksien mukaan vain välttävä. Ennen laskettiin kirkonkylän jätevedet lammikkopuhdistamon kautta Kylänlahteen. 1990-luvulla valmistui kirkonkylän jätevesien siirtoviemäri Nurmekseen, jolloin järven kuormitus väheni.


title: Bernard Diomède

text: Bernard Diomède (s. 23. tammikuuta 1974 Saint-Doulchard, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laituri ja hyökkääjä. Hänen vanhempansa ovat Guadeloupelta. Diomède voitti maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa Ranskan jalkapallomaajoukkueessa. Pelaajauransa jälkeen hän on siirtynyt valmentajaksi.


title: Bernard Diomède

text: Bernard Diomède aloitti ammattilaisuransa AJ Auxerressa, jossa debytoi vuonna 1992. Hän pelasi seurassa kahdeksan kautta voittaen vuonna 1996 niin sanotun tuplan eli Ranskan liigan mestaruuden ja Ranskan Cupin. Kesäkuussa 2000 Diomède siirtyi Englannin Valioliigaan Liverpool FC:hen. Hän ei sopeutunut Englannin kentille ollenkaan ja pelasi vain viidessä valioliigaottelussa. Tammikuussa 2003 hänet lainattiin Ranskan liigan AC Ajaccioon. Sieltä Diomède siirtyi Ligue 2:een US Créteil-Lusitanosiin ja edelleen Clermont Footiin, jossa hän pelasi vuonna 2006. Tällä hetkellä Diomède on ilman seuraa.


title: Bernard Diomède

text: Ranskan maajoukkueessa Diomède debytoi tammikuussa 1998 ja pääsi samana vuonna jalkapallon MM-kisoihin ollen kisoissa kolme kertaa avauksessa. Diomède voitti maailmanmestaruuden, mutta ei enää sen jälkeen ole mahtunut Ranskan maajoukkueeseen. Hän pelasi yhteensä kahdeksan maaottelua. Ranskan rugbymaajoukkue nimesi maskottinsa (maanviljelijältä saatu Gallian kukko) Bernard Diomèden mukaan vuoden 2003 rugbyn MM-kisojen yhteydessä.


title: Bernard Diomède

text: Alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2018 Diomède toimii Ranskan joukkueen päävalmentajana.


title: Albert Pierrepoint

text: Albert Pierrepoint (30. maaliskuuta 1905 Clayton, Bradford – 10. heinäkuuta 1992 Southport, Merseyside) oli englantilainen pyöveli.


title: Albert Pierrepoint

text: Pierrepoint oli 1900-luvun Britannian tunnetuin pyöveli, jonka sanotaan urallaan vuosien 1932 ja 1956 välillä teloittaneen 433 miestä ja 17 naista mukaan lukien parisataa natsirikollista toisen maailmansodan jälkeen. Tarkkaa teloitusten määrää ei ole koskaan vahvistettu, tarkin arvio on esitetty Steve Fieldingin vuoden 2006 kirjassa "Pierrepoint: A Family of Executioners". Ison-Britannian lisäksi Pierrepoint suoritti teloituksia myös Saksassa, Kyproksella, Gibraltarilla ja Itävallassa.


title: Albert Pierrepoint

text: Pierrepoint piti työstään matalaa profiilia, mutta hänestä tuli julkisuuden henkilö tultuaan valituksi hirttämään saksalaisia sotarikollisia. Hän teloitti vuonna 1955 Ruth Ellisin, joka on viimeinen Isossa-Britanniassa teloitettu nainen.


title: Albert Pierrepoint

text: Pierrepoint erosi tehtävästään vuonna 1956. Ero johtui erimielisyyksistä sisäministeriön kanssa palkkion maksamisesta tapauksessa, jossa Strangewaysin vankilassa teloitettavaksi aiotun Thomas Bancroftin hirttäminen peruuntui alle 12 tuntia ennen aiottua teloitushetkeä. Pierrepoint oli jo paikalla valmistelemassa tehtäväänsä, mutta Englannin käytännön mukaisesti hänelle ei maksettu täyttä korvausta (15 puntaa) – sen sai vain toteutuneista teloituksista.


title: Albert Pierrepoint

text: Usein Pierrepointiin viitataan Britannian viimeisenä pyövelinä (esimerkiksi hänestä kertovan elokuvan Yhdysvalloissa käytetty nimi on "The Last Hangman"), mutta teloitukset Isossa-Britanniassa jatkuivat aina 13. elokuuta 1964 asti. Viimeinen teloittaja oli nimeltään Harry Allen.


title: Albert Pierrepoint

text: Albert Pierrepointin isä Henry Albert Pierrepoint (1878–1922) ja setä Thomas William Pierrepoint (1870–1954) toimivat myös molemmat pyöveleinä.


title: Albert Pierrepoint

text: Pierrepointin elämästä kertova elokuva "Pierrepoint" sai ensi-iltansa Isossa-Britanniassa huhtikuussa 2006. Siinä pääosaa esittää Timothy Spall.


title: Albert Pierrepoint

text: Pierrepoint käytti teloituksissaan tekniikkaa, joka takasi teloitettaville nopean ja tuskattoman kuoleman. Hän valitsi käytetyn köydenpituuden uhrin koon mukaan niin, että tämä kuoli välittömästi, mutta toisaalta teloitetun pää ei irronnut tapahtumassa. Tämä erosi huomattavasti amerikkalaisten virkaveljien natsirikollisten teloittamisessa käyttämästä tekniikasta. Esimerkiksi Nürnbergissä tuomituista natsirikollisista, jotka yhdysvaltalainen armeijan pyöveli John C. Woods teloitti, Wilhelm Keitel roikkui köydessä 24 minuuttia ennen kuolemaansa. Amerikkalaiset käyttivät Nürnbergin teloituksissa kuuden jalan vakiopudotusta.


title: Albert Pierrepoint

text: Pierrepointin nimissä on nopein suoritettu hirttäminen. Tämä tapahtui Sid Dernleyn avustamanana Strangewaysissa Manchesterissä 8. toukokuuta 1951. James Inglisin teloitustapahtuma sellistä ulosohjaamisesta hirttoluukun avaamiseen kesti vain seitsemän sekuntia.


title: Eliminaation puoliintumisaika

text: Eliminaation puoliintumisaika (myös biologinen puoliintumisaika) on lääketieteellinen käsite, joka viittaa siihen, miten nopeasti puolet aineesta (esimerkiksi lääkeaineet, alkoholi) on metaboloitunut elimistössä muiksi yhdisteiksi tai poistunut muuttumattomana veriplasmasta munuaisten tai sapen kautta. Käsite on läheisessä yhteydessä fysikaalis-kemialliseen puoliintumisajan käsitteeseen.


title: Eliminaation puoliintumisaika

text: Yhdellä virkkeellä kuvattuna eliminaation puoliintumisajan voi ilmaista seuraavasti: ”Aika, jonka kuluessa lääkeaineen pitoisuus verenkierrossa vähenee puoleen.”


title: Eliminaation puoliintumisaika

text: Asia ei kuitenkaan ole suoraviivainen, sillä puoliintumisaika edellyttää niin sanottua ensimmäisen asteen kinetiikkaa, jossa eliminaationopeus on suorassa suhteessa pitoisuuteen tai määrään elimistössä. Esimerkiki alkoholi metaboloituu entsyymien vaikutuksesta, eikä metabolianopeus riipu alkoholin pitoisuudesta, vaan se on vakio, aikuisella noin 8 grammaa tunnissa. Samoin aineen varastoituminen elimistöön, esimerkiksi rasvakudokseen tai luuhun, aiheuttaa mutkikkaamman tilanteen, jossa eri prosesseilla voi olla samaan aikaan omat puoliintumisaikansa. Eliminaation puoliintumisaika on yksilöllinen riippuen hajoavasta aineesta ja elimistön iästä ja kunnosta, eikä sitä voida tarkasti määritellä eikä täysin verrata radioaktiivisten aineiden puoliintumisaikaan.


title: Rasimäen tsasouna

text: Rasimäen (Elomäen) ortodoksinen Johannes Kastajan tsasouna eli rukoushuone on rakennettu 1961. Se sijaitsee Valtimolla, Rasimäessä, jonne ortodoksiset siirtokarjalaiset Suojärveltä raivasivat itselleen kylän korpeen. Koska väki on kylältä vähentynyt, tsasounalla järjestetään enää harvoin jumalanpalveluksia ja pruazniekkoja ristisaattoineen. Tsasounan pihassa on Valtimon Suojärvi-seuran pystyttämä raivaajamuistomerkki.


title: Lääkkeen antotapa

text: Valmisteen antotapa viittaa siihen, millä tavalla lääkevalmiste saadaan ihmisen elimistöön.


title: Lääkkeen antotapa

text: Mahdollisia tapoja ovat muun muassa seuraavat:


title: Valtimon Pyhän Kolminaisuuden kirkko

text: Pyhän Kolminaisuuden kirkko on ortodoksinen kirkko Pohjois-Karjalassa Valtimon Hiekkalahdessa. Se kuuluu Nurmeksen ortodokseseen seurakuntaan. Se on rakennettu 1960 ja on arkkitehti Ilmari Ahosen piirtämä. Kirkon yhteydessä on ortodoksinen hautausmaa. Kirkossa järjestetään säännöllisesti liturgioita ja muita jumalanpalveluksia.


title: Valtimon Pyhän Kolminaisuuden kirkko

text: Alkujaan rukoushuoneena ollut pyhäkkö vihittiin kirkoksi vuonna 2005.


title: Valtimon Pyhän Kolminaisuuden kirkko

text: Valtimo oli runsaslukuisen ortodoksisen siirtokarjalaisjoukon asutuskunta, ja heitä ja heidän jälkeläisiään oli enimmillään 1 100 henkeä. Kasvaneen ortodoksisuutta tunnustavan asukasmäärän tarpeisiin rakennettiin Valtimolle kaksikin tsasounaa, suurempi Hiekkalahteen 1960 ja pienempi Rasimäen tsasouna 1961 Rasimäkeen.


title: Itaquaquecetuba

text: Itaquaquecetuba on kunta São Paulon osavaltiossa Kaakkois-Brasiliassa. Kunnan asukasluku oli 321 770 vuonna 2010.


title: Valtimon kirkko

text: Valtimon kirkko on puurakenteinen, vuonna 1901 valmistunut ja 25. elokuuta 1907 käyttöön vihitty kirkko Valtimolla. Kirkon on suunnitellut A.E. Ollilainen. Kirkkoa korjattiin ja uudistettiin vuonna 1931 arkkitehti Kauno Kallion johdolla. Se rakennettiin hallitsevalle paikalle Valtimon kirkonkylälle, harjun laelle, josta sen kaunis kirkontorni näkyy kauas. Valtimon kirkon tornista avautuu kaunis näkymä valtimolaiseen järvi- ja kulttuurimaisemaan.


title: Valtimon kirkko

text: Kirkko perustettiin Valtimolle, koska valtimolaiset eivät halunneet kustantaa Nurmeksen palaneen kirkon tilalle rakennettavaa uutta tiilikirkkoa. Valtimon kirkkoherrakunnan perustaminen vahvistettiin 5. syyskuuta 1894. Lopullisesti seurakunta itsenäistyi Nurmeksesta 1. toukokuuta 1908. Ensimmäinen oma pappi oli Verneri Louhivuori, joka aloitti virassaan 1909.


title: Valtimon kirkko

text: Harjun itäisellä juurella sijaitsi nykyään käytöstä poistettu pappila, jonka viereen tuli myöhemmin radan valmistuttua 1930 Verkkolahden seisake. Sodan jälkeen kirkon viereen harjulle perustettiin sankarihautausmaa. Myös Valtimon evankelis-luterilaisen seurakunnan nykyinen seurakuntatalo sijaitsee kirkon läheisyydessä harjulla.


title: Valtimon kirkko

text: Kirkon sisätilaa hallitsevat korkeiden pilareiden kannattamat parvet ja siniharmaat penkkirivit. Kuoriosa erottuu selvästi muusta kirkkotilasta. Siellä ovat armonvälineet, kastemalja, alttaripöytä ja saarnatuoli. Sisälle kirkkoon astutaan punaista mattoa pitkin. Siniharmaa sisäkatto on taivaan symboli.


title: Valtimon kirkko

text: Alttaritaulun on maalannut enolainen Eino Härkönen vuonna 1931. Se esittää Kristusta ristillä, joka on pelastushistorian keskeinen, tummasävyinen tapahtuma. Henkilöiden malleina Härkönen käytti tavallisia kansanihmisiä. Taustana on hirmuisesta henkien taistelusta kertovia synkkiä pilviä.


title: Valtimon kirkko

text: Kirkossa on alttaritaulun lisäksi 33 kuva-aihetta tai reliefiä. Taiteilija J. O. Raja-aho on valmistanut evankelistojen reliefit, ja kaikki muu on taiteilija Urho Lehtisen käsialaa.


title: Valtimon kirkko

text: Suurin maalaus on holvikatossa. Se on lähes kuusi metriä pitkä ja kolme metriä leveä, valohohtoisin värein maalattu taivaallinen näkymä. Siinä ovat Pyhän Kolminaisuuden vertauskuvat Isä, Poika ja Pyhä Henki sekä salaperäinen ilmestyspyörä. Kristuksen kolmea virkaa, ylipapillista, profeetallista ja kuninkaallista, edustavat enkelit. Niistä alin tarjoaa kirkkovieraalle voiton seppeleen ja ojentaa hänelle kutsuvasti kätensä.


title: Valtimon kirkko

text: Saarnatuolin kolmella sivulla ovat uskon päähyveitä esittävät kuvat, alttarin puolella toivo, edessä usko ja katesivulla rakkaus. Laintaulut saarnatuolin katolla muistuttavat rakkauden kaksoiskäskystä: ”"Rakasta Herraa sinun Jumalaasi kaikesta sydämestäsi, kaikesta sielustasi ja kaikesta mielestäsi ja lähimmäistäsi niin kuin itseäsi."”


title: Valtimon kirkko

text: Alttariin päin katsottuna alkaa vasemmalta puolelta koko kirkon sisäänsä sulkeva kuvien ja symbolien kehä. Siihen on piirretty evankelistat Matteus, Markus, Luukas ja Johannes. Heidän sanomansa on ilmaistu kuuden vertauskuvan avulla. Jokaista symbolikuvaa kehystävässä reunuksessa on kaksi ohdaketta ja neljä tähkää, jotka symboloivat sitä, että Jumalan siunaus on kirousta väkevämpi.


title: Valtimon kirkko

text: Valtimon evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkkoherroina ovat toimineet


title: Täyssinän rauhan rajakivi (Valtimo)

text: Täyssinän rauhan rajakivi Valtimolla vuodelta 1595 sijaitsee Maanselän asemalla, aivan Sotkamon ja Kainuun rajalla. Maanselässä on kulkenut aikoinaan Ruotsin ja Venäjän Täyssinän rauhan raja. Merkkinä entisistä rajoista on rajakivi. Kiveen on hakattu Ruotsin kruunut ja kreikkalaisristi. Lisäksi siinä on rajan myöhemmin tarkastaneiden rajankävijöiden nimikirjainhakkaukset.


title: Amaral

text: Amaral on espanjalainen Zaragozasta kotoisin oleva yhtye. Yhtyeen musiikki on pop-rockia, tosin se on saanut vaikutteita latinorytmeistä.


title: Kuntalaisten Talo

text: Kuntalaisten Talo on Pohjois-Karjalan pohjoisimman kunnan Valtimon kunnan kunnantalo kirkonkylällä. Rakennus on valmistunut 1988, ja sen on suunnitellut arkkitehti Olavi Noronen. Se on arkkitehtuuriltaan nykyaikainen, erikoinen ja valtimolaisittain ollut merkittävä rakennushanke. Rakennuksessa on muun muassa noin 50 nurkkaa. Sen pinta-ala on 3 242 m² ja tilavuus 11 190 m³.


title: Ottawan sopimus

text: Ottawan miinakieltosopimus on kansainvälinen valtiosopimus, joka kieltää henkilömiinojen käytön, valmistuksen, myynnin, varastoinnin ja kuljetuksen. Sopimuksen allekirjoittaneen maan tulee tyhjentää miinavarastonsa neljässä vuodessa, puhdistaa miinoitetut alueet kymmenessä vuodessa sekä tarjota apua miinojen uhreille. Maamiinakampanjalle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1997.


title: Ottawan sopimus

text: Sopimuksen voi irtisanoa kuudessa kuukaudessa ilmoittamalla siitä sopimuksen tallettaneille Yhdistyneille kansakunnille. Miinakielto kuitenkin jatkuu irtisanomisaikana syntyneen sodan loppuun saakka, mikäli sota alkaa irtisanomisaikana.


title: Ottawan sopimus

text: Henkilömiinoja saa olla pieniä määriä miinaopetusta ja miinanraivauksen opetusta varten.


title: Ottawan sopimus

text: Aloitteen Ottawan sopimuksen laatimiseksi teki Kanadan ulkoministeri Lloyd Axworthy vuonna 1996, ja se hyväksyttiin 5. joulukuuta 1997.


title: Ottawan sopimus

text: Miinakieltosopimuksessa on 156 jäsenvaltioita. Yhdessä nämä käsittävät yli kolme neljäsosaa maailman maista. 37 maata ei ole vielä liittynyt sopimukseen. Näihin kuuluvat muiden muassa Venäjä, Yhdysvallat, Intia, Israel, Kiina, Pohjois-Korea, Etelä-Korea, Arabiemiirikunnat ja Irak. Euroopassa Venäjä on ainoa sopimuksen ulkopuolella oleva maa.


title: Ottawan sopimus

text: Vuodesta 1999 vuoden 2004 syyskuuhun asti "Landmine Monitor" on rekisteröinyt vähintään 75 eri maassa yli 42 500 uutta siviilille sattunutta henkilömiina- sekä UXO-onnettomuutta. Koska useat onnettomuudet jäävät raportoimatta, on onnettomuuksien kokonaisluku luultavasti todellisuudessa paljon korkeampi, arviolta 15 000–20 000 tapausta enemmän vuodessa. Ottawan sopimuksen tultua voimaan on tuhottu 62 miljoonaa varastoissa ollutta henkilömiinaa, joista 37,3 miljoonaa miinakieltosopimukseen liittyneet valtiot.


title: Ottawan sopimus

text:
Euroopan unionin parlamentti kannattaa päätöslauselmissaan kaikkia jäsenmaitaan liittymään Ottawan sopimukseen.
Suomi liittyi Ottawan sopimukseen marraskuussa 2011, kun eduskunta hyväksyi ehdotuksen äänin 110-47. Suomessa henkilömiinakieltoa ajoivat erityisesti rauhanjärjestöt, ulkoasiainministeriö ja presidentti Tarja Halonen. Puolustusministeriö taas vastusti sopimusta. Suomi oli ennen liittymistään ainoa Euroopan unionin jäsen, joka ei ollut allekirjoittanut Ottawan sopimusta.


title: Ottawan sopimus

text:
Suomi on aktiivinen miinanraivaaja eri puolilla maailmaa, tekee laajaa kansainvälistä yhteistyötä ja tukee kehitysmaiden omaa miinanraivaustoimintaa, kehittää niille sopivaa tekniikkaa ja harjoittaa uhreiksi joutuneiden avustamista. Suomessa on myös kehitetty miinanraivaustekniikkaa. Puolustusministeriön jalkaväkimiinaselvitystyöryhmän väliraportti totesi:
Suomen Rauhanliitto on miinakampanjassaan esittänyt muun muassa seuraavia väitteitä:


title: Tavikosken hierinmylly

text: Tavikosken hierinmylly on nähtävyys Valtimon Verkkojoella Pohjois-Karjalassa. Se on Verkkojoen Tavikosken partaalla. Myllyrakennus entisöitiin 1967. Paikan kautta kulkee retkeilyreitti.


title: Maalijoukko

text:
Matematiikassa funktion maalijoukko tarkoittaa sitä joukkoa, jossa on funktion kuvauksessa saatavia alkioita. Matemaattisessa merkinnässä
joukko formula_2 tarkoittaa kuvauksen määrittelyjoukkoa ja formula_3 tarkoittaa maalijoukkoa.


title: Maalijoukko

text:
Funktion eli kuvauksen määritelmä on laadittu siten, että kaksi funktiota ovat samat vain, kun kaikki on samaa:
Tämän vuoksi maalijoukon sisältö ja funktion arvojoukko siinä tulee tuntea tarkoin.


title: Maalijoukko

text: Arvojoukko on usein maalijoukon osajoukko. Tällöin funktio on injektio.


title: Maalijoukko

text: Joskus funktion arvojoukkoa käytetään maalijoukon synonyyminä, mutta sitä se ei ole. Jos maalijoukko on "sama kuin" arvojoukko, kuvautuu kaikki määrittelyjoukon alkiot jollekin maalijoukon alkioksi, toisin sanoen, kaikille maalijoukon arvoille voidaan osoittaa jokin määrittelyjoukon alkio.


title: Maalijoukko

text:
Määritellään toisen asteen potenssifunktio seuraavasti
Lähtöjoukko sisältää kaikki reaaliluvut ja niillä kaikilla voidaan laskea lausekkeen formula_8 arvo. Lähtöjoukko kelpaa siten määrittelyjoukoksi. Kun kaikilla lähtöjoukon luvuilla lasketaan funktion arvot, saadaan vain reaaliluvut formula_9, joka on reaalilukujen formula_10 osajoukko. Kuvaus EI ole injektio eikä surjektio. Injektion määritelmän mukaan formula_11, kun formula_12. Tämä ei toteudu funktiolla formula_13, sillä esimerkiksi formula_14. Surjektion määritelmän mukaan formula_13 on surjektio, jos formula_16 eli funktion maalijoukko on sama kuin sen arvo- eli kuvajoukko. Funktion formula_13 arvojoukko on kaikki positiiviset reaaliluvut, mutta maalijoukoksi on määritelty kaikki reaaliluvut, myös negatiiviset. Funktiosta formula_13 voi kuitenkin "pakottaa" surjektion määrittelemällä maalijoukon uudelleen:


title: Maalijoukko

text:
Määritellään funktio hieman muuntaen seuraavasti
Kuvaus on tällä kertaa surjektio ja samalla maalijoukko on tietenkin myös arvojoukko, koska kaikki maalijoukon alkiot osallistuvat kuvaukseen kerran (nolla) tai kaksi kertaa (x > 0).


title: Maalijoukko

text:
Kolmannen asteen potenssifunktio
on jo lausekkeen takia valmiiksi injektio ja surjektio. Funktio on tällöin bijektio, jossa kaikki maalijoukon alkiot kuvautuvat tietyksi maalijoukon alkioksi.


title: Maalijoukko

text:
Yhdistetyn funktion maalijoukoksi tulee "viimeisen funktion" maalijoukko. Funktio formula_13 on määritelty
ja funktio formula_25 on määritelty
Tällöin voidaan määrittää yhdistetty funktio formula_27
Funktion arvot lasketaan ensin formula_25 ja sitten formula_13 avulla. Ensin valitaan luku lähtöjoukosta formula_2 ja lasketaan se funktion formula_25 lausekkeella, jolloin saadaan maalijoukon formula_3 arvo. Saatu arvo lasketaan se funktion f lausekkeella, jolloin saadaa maalijoukon formula_35 arvo.


title: M77 (tytärammus)

text: M77 on raketinheittimessä käytettävässä M26-kuorma-ammuksessa käytettävä tytärammus.


title: Katri Manninen

text: Katri Johanna Manninen (s. 9. tammikuuta 1975 Mäntsälä) on suomalainen kirjailija, tv- ja elokuvakäsikirjoittaja ja henkinen valmentaja.


title: Katri Manninen

text: Manninen valmistui ylioppilaaksi Mäntsälän lukiosta vuonna 1994. Hän aloitti kirjailijanuransa 18-vuotiaana kirjoittamalla vaihto-oppilasvuodestaan nuortendekkarin "Vaihto vaaraan" (1994) yhdessä äitinsä, kirjailija Kirsti Mannisen kanssa. Vuonna 1995 ilmestyi nuortendekkari "Kohtalokkaat kotibileet" yhdessä sisaren Mari Mannisen kanssa. Sitä seurasivat nuorille suunnatut rakkausromaanit "Sikabileet" (1996), "Megakesä" (1997), "Bittitiikeri" (1998) ja "Supersivari" (1999).


title: Katri Manninen

text: Vuonna 1998 Manninen aloitti käsikirjoittajaopinnot Taideteollisen korkeakoulun elokuva- ja lavastustaiteen osastolla. Hän valmistui taiteen maisteriksi vuonna 2005. Vuosina 1998–1999 hän oli "Salatut elämät" -televisiosarjan dialogikirjoittaja. Manninen käsikirjoitti televisiosarjan "Benner & Benner" (2001–2002) yhdessä Kirsti Mannisen kanssa.


title: Katri Manninen

text: Manninen jatkoi yhteistyötä äitinsä kanssa vuonna 2002 "Kotikatu"-televisiosarjan parissa Johanna Sinisalon sijaisina yhdeksän jakson ajan. Samana kesänä hän konsultoi "Kuutamolla"-elokuvan käsikirjoittamista, minkä jälkeen elokuvan tuottaja Jarkko Hentula pyysi häntä kirjoittamaan "FC Venus" -elokuvaa yhdessä Outi Keskevaarin kanssa. Hän on käsikirjoittanut myös "Laura"- ja "Laura kesäleirillä" -nuortensarjat Tuija Lehtisen kirjojen pohjalta vuosina 2003 ja 2004 ja sarjan "" (2004) yhdessä Antti Pesosen kanssa.


title: Katri Manninen

text: Vuonna 2003 Manninen alkoi pitää laihdutusblogia. Projektin pohjalta syntyivät tietokirjat "Sinä onnistut -- Pysyvän painonpudotuksen salaisuudet" ja "Sinä onnistut -- Tehokiinteytys," jotka Manninen kirjoitti yhdessä Eija Holmalan ja Patrik Borgin kanssa. Vuonna 2005 Manninen sairastui loppuunpalamiseen ja sitä seuranneeseen masennukseen. Hän kertoo toipumisprosessin aikana oppimistaan asioista kirjassaan "Minä onnistun." Vuonna 2012 Manninen opiskeli Los Angelesissa Michael Neillin Supercoach Academyssa elämänmuutosvalmentajaksi.


title: Katri Manninen

text: Mannisella on neljä sisarusta, joihin lukeutuvat musiikkivideo-ohjaaja Kusti Manninen ja muusikko Jaakko Manninen. Manninen asuu kahden poikansa ja heidän isänsä kanssa Helsingin Puu-Vallilassa.


title: Katri Manninen

text: Nuortenkirjat (kustantaja WSOY)


title: Katri Manninen

text: Romaanit


title: Katri Manninen

text: Painonhallinta- ja elämäntapaoppaat


title: Katri Manninen

text: Televisiosarjat


title: Katri Manninen

text: Elokuvat


title: Hanno Merenkulkija

text: Hanno Merenkulkija (puunin kielellä Annôn, ”lempeä”) oli karthagolainen tutkimusmatkailija. Hän teki noin vuonna 480 eaa. pitkän löytöretken pitkin Afrikan länsirannikkoa päiväntasaajalle asti ja perusti useita karthagolaisten siirtokuntia nykyisen Marokon alueelle. Nykytutkijat epäilevät, että Hanno ei purjehtinut Marokkoa etelämmäs.


title: Hanno Merenkulkija

text: Hanno kirjoitti retkestään matkakertomuksen, joka oli esillä Karthagon Baalin temppelissä. Kertomus on säilynyt jälkipolville kreikankielisenä käännöksenä nimeltään "Periplus". Kreikankielinen versio sisältää luultavasti useita käännösvirheitä ja muita kopioijien tekemiä vääriä tulkintoja, ja sen todenperäisyys on ajoittain asetettu kyseenalaiseksi.


title: Hanno Merenkulkija

text: Matkakertomuksen mukaan Hanno lähti Karthagosta 60 laivalla, joissa olisi ollut mukana yhteensä 30 000 henkeä . Tämä saattaa olla käännösvirhe, sillä nykylaskelmien mukaan laivoihin olisi mahtunut korkeintaan viisi tuhatta ihmistä. Retkikunta oli joka tapauksessa suuri, sillä karthagolaiset perustivat matkallaan useita siirtokuntia, joiden jäänteitä on sittemmin löydetty arkeologisissa kaivauksissa.


title: Hanno Merenkulkija

text: Retken alkupuolella Hanno tapasi liksiittejä, paimentolaisia, joiden on oletettu kuuluneen berberiheimoihin. Retkikunnan mukaan lähti liksiittejä tulkeiksi.


title: Hanno Merenkulkija

text: Matkalla retkikunta näki myös vihamielisiä, eläinten taljoihin pukeutuneita villi-ihmisiä, jotka heittelivät karthagolaisten laivoja kivillä ja estivät heitä nousemasta maihin. Edetessään syvemmälle etelään Hanno näki suuren tulivuoren, nimeltään "Jumalten vaunut" (kreikaksi Theôn ochèma), josta purkautui laavavirtoja. Nykyisin oletetaan, että Hannon mainitsema vuori oli tuliperäinen Kamerunvuori, joka sijaitsee Kamerunin rannikkotasangolla.


title: Hanno Merenkulkija

text: Matkansa loppupuolella retkikunta kohtasi eräällä saarella olentoja, joita he kuvasivat ”karvaisiksi naisiksi”. Tulkit kutsuivat niitä gorilloiksi. Tämän perusteella on oletettu, että Hannon näkemät olennot olivat kädellisiä, joko simpansseja tai gorilloja. On myös mahdollista, että karthagolaiset kohtasivat pygmejä.


title: Hanno

text: Hanno on useiden karthagolaisten nimi:


title: Äärellinen ryhmä

text: Ryhmäteoriassa äärellinen ryhmä on ryhmä, jonka alkioiden lukumäärä on äärellinen. Äärellisten ryhmien monet syvälliset teoriat on kehitetty 1900-luvulla. Näistä esimerkkeinä on lokaali teoria, ratkeavien ryhmien teoria ja nilpotentti ryhmä. Vaikka ryhmät ovat äärellisiä, on äärellisten ryhmien teorian tulokset useimmiten liian suuria erikoistapaus kerrallaan tarkastettavaksi.


title: Äärellinen ryhmä

text: Vähemmän hämmästyttävä, mutta silti kiinnostava tutkimuskohde on yleiset lineaariset ryhmät äärellisissä kunnissa. Ryhmäteoreetikko J. L. Alperin on kirjoittanut, että "tyypillinen esimerkki äärellisestä ryhmästä on GL(n,q), n alkion yleinen lineaarinen ryhmä q-alkioisen kunnan suhteen. Opiskelijaa, jolle on asiaa opetettu jonkun toisen esimerkin kautta, on johdettu harhaan."


title: Äärellinen ryhmä

text: Jokainen äärellinen ryhmä, jonka kertaluku on alkuluku, on syklinen. Yleisemmin on voimassa, että ainoa kertalukua n oleva ryhmä on syklinen, jos ja vain jos formula_1.


title: Neliömatriisi

text: Neliömatriisi on matriisi, jonka vaaka- ja pystyrivin alkioiden lukumäärä on sama. Tällaisen matriisin kokoa merkitään formula_1. Neliömatriiseilla voi olla muista matriiseista poikkeavia ominaisuuksia, kuten esimerkiksi kääntyvyys.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Jeesuksen kadonnut hauta (alkuperäisnimeltään "The Lost Tomb of Jesus") on Simcha Jacoboviciin ohjaama televisiodokumentti, joka esitettiin Discovery-kanavalla 4. maaliskuuta 2007. Yksi tuottajista oli James Cameron. Dokumentti käsittelee noin 2000 vuotta vanhaa Jerusalemin läheltä Talpiotista löydettyä hautaa. Dokumentin tuottajat väittävät, että kyseessä olisi Jeesuksen "perhehauta", ja että haudasta löydetyissä luuarkuissa olisivat Jeesuksen ja hänen perheensä jäsenten nimet. Dokumentti on julkaistu yhdessä "The Jesus Family Tomb" -nimisen samaa aihetta käsittelevän kirjan kanssa.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text:
Monet arkeologian ja eksegetiikan asiantuntijat ovat torjuneet dokumentin esittämät väitteet.
Heidän mukaansa nimet olivat tuohon aikaan hyvin yleisiä ja tuolla alueella on useita hautoja, joista löytyy samoja nimiä. Myös luuarkuissa olevien osittain epäselvien nimien tulkinnasta on erilaisia mielipiteitä.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Suomessa dokumentti esitettiin Nelosella 5. huhtikuuta 2007.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Dokumentti käsittelee Jerusalemin läheltä vuonna 1980 tehtyä hautalöytöä, jonka tutkimusta johti alun perin Amos Kloner. IAA:n (International Association of Actuaries) raportin mukaan hautaan olisi haudattu ainakin 35 henkeä, luultavimmin useasta sukupolvesta. Haudan sisältä löydettiin kolme pääkalloa ja kymmenen luuarkkua, joista yksi on kateissa, sekä luita. Luuarkuista kuuteen oli kirjoitettu nimiä.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Dokumentin tekijät väittävät, että luuarkuista löytyvät muun muassa seuraavat nimet:Dokumentin keskeisiä väitteitä ovat, että:


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Neljä tunnettua epigrafia on tutkinut luuarkkujen kirjoituksia dokumenttia varten. Haudan luuarkkujen tekstejä ovat tulkinneet ja vahvistaneet mm. arkeologian professori Amos Kloner, professori Tal Ilan, tehnyt teoksen "Lexicon of Jewish Names in Late Antiquity", emeritusprofessori Frank Moore Cross ja L.Y. Rahmani, tehnyt katalogiteoksen "A Catalogue of Jewish Ossuaries in the Collection of the State of Israel", joka julkaistiin vuonna 1994, ja jossa kyseiset nimet mainittiin jo silloin.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: William G. Dever, Arizonan yliopiston eläkkeelle jäänyt arkeologian professori, joka on tutkinut muinaisia löytöjä Isralissa 50 vuoden ajan, sanoi joidenkin Talpiotin haudan kirjoituksista olevan epäselviä, mutta nimien olevan yleisiä.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Dokumentin luuarkuissa olleista nimistä tekemiä oletuksia perustellaan seuraavilla väitteillä:Keskeinen kysymys on, millä tilastollisella todennäköisyydellä ensimmäiseltä vuosisadalta peräisin oleva hauta sisältäisi samat nimet kuin Talpiotin hauta. Dokumentin tekijät esittävät tilastollisen laskelman, jonka suoritti Andrey Feuerverger, Toronton yliopiston matematiikan ja tilastotieteen professori. Laskelman mukaan saadaan todennäköisyydeksi 0,1–1 % sille, että ensimmäisellä vuosisadalla Jerusalemissa olisi elänyt jokin toinen juuri samannimisistä henkilöistä koostuva perhe.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Feuerverger kertoi kunkin haudassa esiintyvän nimen esiintymiskerrat haudan aikakaudella muiden nimien esiintymiskerroilla. Hän havaitsi, että nimi "Jeesus Joosefin poika" esiintyi joka 190 kerta, Mariamne joka 160 kerta jne. Tästä saatiin tulokseksi 1:97 280 000. Tuloksesta jätettiin Matya eli Matteus pois, jolloin todennäköisyydeksi tulee 1:2 400 000. Tulos jaettiin neljällä historiallisten merkintöjen puutteellisuuden aiheuttaman vääristymän poistamiseksi, jolloin todennäköisyydeksi tulee 1:600 000 ja myöhemmin tuhannella, jotta tulos vastaisi ensimmäisen vuosisadan Jerusalemista tunnettujen hautojen määrää, jolloin lopulliseksi tulokseksi saadaan 1:600. Näin ollen dokumentin mukaan todennäköisyydeksi jää 0,16 %, että jostain toisesta alueen haudasta löydettäisiin juuri samannimiset henkilöt.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Dokumentin mukaan Jaakobin luuarkku olisi haudasta sen löytöhetkellä kadonnut kymmenes arkku, joka päätyi lopulta antiikkikauppias Oded Golanin käsiin. Jos todennäköisyysyhtälöön otetaan mukaan Jaakob, todennäköisyydeksi tulee 1:30 000 eli 0,003 %, että juuri samannimiset henkilöt löydettäisiin alueen yli 900 toisesta haudasta. Dokumentissa Jaakobin luuarkusta otetut näytteet testattiin yhdysvaltalaisessa rikoslaboratoriassa ja ne täsmäsivät Mariamnen arkun kanssa täydellisesti, kun taas satunnaisesti muista haudoista valitut näytteet eivät täsmänneet.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Dokumentissa esitetyt laskutoimitukset


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Nimet Jeesus ja Joosef olivat tuohon aikaan yleisiä nimiä, mutta Jeesus Joosefin poika on huomattavasti harvinaisempi yhdistelmä. Dokumentin tekijöiden mukaan tyypillisesti 20 %:ssa luuarkuista oli nimi, mutta kyseisen haudan arkuista 60 %:ssa.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Matya eli Matteus ei esiinny evankeliumeissa Jeesuksen perheenjäsenenä, joten se jätetään pois.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Tulos jaetaan neljällä historiallisten merkintöjen puutteellisuuden aiheuttaman vääristymän poistamiseksi


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Jaetaan tulos tuhannella Jerusalemista löytyneellä hautakammiolla


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Jos laskutoimitukseen lisätään mukaan dokumentin mukaan samasta haudasta peräisin oleva Jaakob Jeesuksen veli, todennäköisyydeksi saadaan 1:30 000 eli 0,003 %. Tästä dokumentin tekijät päättelevät, että olisi todella epätodennäköistä, että alueella olisi elänyt jokin toinen Jeesus perheineen. Tämän todennäköisyyden perusteella dokumentin tekijät esittävät haudan kuuluneen Raamatun uudessatestamentissa esiintyvälle Jeesukselle ja hänen perheenjäsenilleen, joiden nimet myös mainitaan evankeliumeissa.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: "Jeesuksen" ja "Mariamenen" nimeä kantavista luuarkuista saaduista näytteistä on Lakeheadin yliopistossa tehtyjen mitokondrio-DNA-testien perusteella päätelty, etteivät haudatut olleet verisukulaisia äidin puolelta. Tästä dokumentissa päätellään, että kyseessä olisi ollut aviopari, koska "muuten heitä ei olisi todennäköisesti haudattu samaan perhehautaan". Isän puoleista verisukulaisuutta ei voitu tutkia näytteistä johtuen.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Historioitsija James Taborin mukaan samasta haudasta olisi peräisin aiemmin julkisuuteen tullut niin sanottu Jaakobin luuarkku, jossa luki "Jaakob, Joosefin poika, Jeesuksen veli". Kirjoituksen alkuosa todettiin aidoksi, mutta loppuosaa "Jeesuksen veli" väitetään väärennökseksi. Israelissa käytävä oikeudenkäynti asian suhteen on vielä kesken Myös dokumentin tekijöiden mukaan eri teillä kulkenut Jaakobin luuarkku olisi haudasta puuttuva kymmenes arkku.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Tutkimukseen ja tutkimustuloksiin liittyy tulkinnanvaraisuutta ja ristiriitaisuuksia, minkä vuoksi dokumenttia kohtaan on esitetty paljon kritiikkiä ja asiantuntijat ovat laajalti tyrmänneet dokumentin menetelmät ja siinä esitetyt teoriat.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Joe Zias, joka toimi Jerusalemin Rockefeller-museon antropologian ja arkeologian kuraattorina vuosina 1972–1992 ja luetteloi Talpiotin luuarkut niiden löydyttyä, kiisti kaikki yhteydet löydön ja Jeesuksen välillä. Hänen mukaansa dokumentin kaltaiset projektit tekevät pilkkaa arkeologiasta. William G. Dever sanoi tienneensä luuarkuista muiden arkeologien tavoin useita vuosia, eikä kukaan heistä ajatellut, että kyseessä olisi nimien yleisyyden vuoksi mikään uutinen.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Hautalöytöä alun perin vuonna 1980 tutkinut Amos Kloner, Israelin muinaismuistoviraston aiempi Jerusalemin aluearkeologi, sanoi, että luuarkussa olevat kirjoitukset ovat liian epäselviä. Hänen mukaansa löytö ei täytä arkeologisia standardeja, mutta tuottaa rahaa televisiossa. "Uusi todistusaineisto ei ole vakavastiotettavaa, enkä hyväksy, että se olisi yhteyksissä Jeesuksen perheeseen". "He haluavat vain tehdä sillä rahaa".


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Helsingin yliopiston Uuden testamentin eksegetiikan dosentti Timo Eskola kommentoi samaan sävyyn, että tutkijayhteisö on tiennyt löydöstä 27 vuotta, eikä se ole saanut aikaan mitään kohua, ennen kuin amerikkalainen mediamoguli keksi tehdä sillä rahaa.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Antti Laato, Åbo Akademin Vanhan testamentin eksegetiikan professori, kommentoi, että dokumentti on "tieteen kannalta onnettoman surkeasti laadittu kokonaisuus" jolla ei ole "minkäänlaista tieteellistä pohjaa". Hänen mukaansa dokumentti on tutkijoiden parissa, huolimatta tutkijoiden luokittelusta liberaaleihin tai konservatiivisiin, tuomittu laajalla rintamalla puhtaana rahastuksena. Laadon mukaan Uuden testamentin evankeliumit vievät kriittisimpienkin tutkijoiden mukaan lähimmäksi historiallista Jeesusta, kun taas dokumentin tulkinnat eivät lainkaan vastaa tekstien antamaa kuvaa Jeesuksesta ja hänen perheestään.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Lawrence E. Stager, Harvardin yliopiston Israelin arkeologian professori, viittasi dokumenttiin ""Da Vinci -koodin" alullepaneman trendin hyödyntämisenä". Hänen mukaansa ongelmana on se, että maailmassa on niin paljon raamatunlukutaidottomia ihmisiä, etteivät ihmiset osaa erottaa, mikä on vakavastiotettava väite ja mikä jotain, jota alalla kutsutaan "fantastiseksi arkeologiaksi". Ben Witherington, Asburyn teologisen seminaarin raamatuntutkija, sanoi: "Tietysti haluamme tietää enemmän Jeesuksesta, mutta älkää loukatko älyämme antamalla meille jotain tällaista".


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Aramean kääntäjä Steve Caruso, joka hyödyntää tietokonetta eri tulkintavaihtoehtojen visualisoinnissa, katsoi, että vaikka on mahdollista, että yhdessä arkuista lukee "Yeshua", yleisesti ottaen on hyvin suuri todennäköisyys, että tulkinnan pitäisi olla joku muu. Dokumentissa haastateltu Stephen Pfann, Jerusalemin Pyhän Maan yliopiston johtaja ja seemiläisten kielten asiantuntija, katsoo, että kirjoitus on luettu väärin, ja ehdottaa, että lukutapa "Hanun" olisi oikeampi kuin "Yeshua".


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Pfannin mukaan "Mariamene e Mara" puolestaan tulisi lukea "Mariame ja Martta", ei "Mariam(e)ne, mestari". Hänen mukaansa kyseiseen luuarkkuun on siis sijoitettu kahden eri ihmisen luut, ja toinen nimi on lisätty arkkuun myöhemmin.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: David Mavorah, Jerusalemin Israelin museon kuraattori, huomautti, että luuarkussa olevat nimet olivat hyvin yleisiä. "Tiedämme, että Joosef, Jeesus ja Mariamene olivat kaikki tuon ajan yleisimpien nimien joukossa. Jos otetaan lähtökohdaksi, että kaikki nämä nimet esiintyvät yhdessä samassa haudassa, ja loikataan siitä esittämään, että tämä on Jeesuksen hauta, se on hieman liian kaukaa haettua, ystävällisesti sanottuna". Pfannin mukaan dokumentin esittämät laskelmat perustuvat tilastotieteen väärinkäyttöön ja sisältävät useita virheitä, koska ne eivät ota huomioon nimien yleisyyttä ja tunnettua esiintymistä luuarkuissa.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Myös sellaiset asiantuntijat kuin Richard Bauckham ja Amos Kloner ovat huomauttaneet, että nimi "Jeesus" on löydetty hyvin monista haudoista. Professori Kloner sanoi, että nimi "Jeesus" on löydetty 71 tuon ajan haudasta. Paul Maier, Western Michigan University historian professori, huomauttaa, että ensimmäisellä vuosisadalla vaikutti ainakin 21 "Yeshuaa" tai Jeesusta, jotka olivat tarpeeksi kuuluisia, että Josephus mainitsee heidät historiateoksissaan. Laadon mukaan alueelta tunnetaan Herodeksen ajalta seitsemän "Jeesus Joosefin pojan" hautaa.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Eskola on huomauttanut, että Jerusalemista on löydetty jo paljon aiemmin muun muassa hauta, josta löytyvät samasta haudasta nimet Jeesus, Maria, Joosef, Juuda, Johannes ja Martta, sekä paljon muita vastaavanlaisia hautoja, joista löytyy Jeesuksen ja Marian lisäksi lukuisia muita "raamatullisia" nimiä. Hänen mukaansa dokumentin vaikutus perustuu lähinnä siihen, etteivät länsimaiset ihmiset ole tottuneet siihen, että nimi Jeesus olisi muulla kuin Raamatun Jeesuksella.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text:
Bauckham kokosi seuraavan laskelman osoittaakseen, kuinka yleisiä luuarkuissa olevat nimet olivat:
Kymmenen yleisintä miehen nimeä Palestiinan juutalaisten keskuudessa, 2625 miehen kokonaismäärästä:


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Neljä yleisintä naisen nimeä Palestiinan juutalaisten keskuudessa, 328 naisen kokonaismäärästä:


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Bauckhamin mukaan "Jeesus" oli siis kuudenneksi yleisin miehen ja "Maria" yleisin naisen nimi tuona aikana. Siksi "Jeesuksen" ja "Marian" nimien löytyminen samasta haudasta ei ole hänen mukaansa tilastollisesti merkittävää.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: DNA-testeihin liittyen Witherington kirjoitti, että DNA-todisteet voivat kertoa vain, että eri ihmiset ovat sukua toisilleen. Tarvittaisiin riippumaton kontrollinäyte jostain Jeesuksen perheeseen kuuluvasta henkilöstä osoittamaan, että kyseessä olisi Jeesuksen perhe. Tällaista näytettä ei ole.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Witherington huomautti lisäksi Jaakobin luuarkkuun liittyvästä ristiriidasta. Hänen mukaansa se löydettiin Silwanista, ei Talpiotista. Lisäksi luuarkussa oli maata, joka täsmäsi sen seudun maaperään. Talpiotin hauta sen sijaan oli kalliohauta, eikä siellä ollut vastaavanlaista maata. Hänen mukaansa on vaikea uskoa, että yksi perheen jäsenistä olisi haudattu erikseen niin kauas muista.. Antiikkikauppias Oded Golanin oikeudenkäynnissä kävi lisäksi ilmi, että FBI:n laboratorion mukaan valokuva, jossa luuarkku näkyi, olisi otettu jo 1970-luvulla, jolloin arkku ei olisi voinut löytyä haudasta vasta vuonna 1980. Jacobovici on ehdottanut, että valokuva on mahdollisesti tehty 1980-luvulla 1970-luvun paperille. Arvoitusta ei käsitellä itse dokumentissa, jossa myös itse antiikkikauppias Golan esiintyy.


title: Jeesuksen kadonnut hauta

text: Raamatuntutkija Darrel L. Bock huomautti, että "jos Jeesuksen perhe oli Galileasta, miksi heidän hautansa olisi Jerusalemissa?"


title: Uhta

text: Uhta (ven. ja komiksi Ухта́) on teollisuuskaupunki Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee tasavallan keskiosassa Petšoran jokialtaan alueella tärkeiden öljy- ja kaasukenttien ympäröimänä. Lännessä kaupunki rajoittuu Knjažpogostin, idässä Sosnogorskin, pohjoisessa Ižman sekä etelässä Ust-Kulomin ja Kortkerosin piireihin. Etäisyys Syktyvkarista on 325 kilometriä.


title: Uhta

text: Vuonna 2005 perustetun Uhtan kaupunkipiirikunnan pinta-ala on 13,2 tuhatta neliökilometriä, ja siihen kuuluu kaupungin lisäksi 4 taajamaa ja 12 kylää. Asukkaita on (2006) 127 tuhatta henkeä, joista vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 75 % on venäläisiä, 9 % komeja, 6 % ukrainalaisia, 2 % valkovenäläisiä ja 1 % tataareja.


title: Uhta

text: Uhtan öljylähteet on tunnettu jo 1600-luvulla ja 1920–1921 siellä toimi kotitekoinen öljykenttä. Asutus perustettiin 1929 aluksi nimellä Tšibju (Чибью) ja vuonna 1939 nimettiin Uhtaksi pienen joen mukaan. Vuonna 1943, kun se liitettiin Petšoran rautatiehen, se sai kaupungin aseman. 1940- ja 1950-luvuilla kaupunki laajeni vankityövoiman avulla.


title: Uhta

text: Kaupungin talous perustuu sähköntuotantoon, öljynporaukseen ja –jalostukseen sekä rakennusmateriaalien valmistukseen. Öljystä osa jalostetaan paikallisesti, osa taas kuljetetaan putkistoissa Pietarin ja Moskovan välisiin jalostamoihin.


title: Sergei Mironov

text: Sergei Mihailovitš Mironov (, s. 14. helmikuuta 1953) on venäläinen poliitikko, Liittoneuvoston puhemies 2001–2011.


title: Sergei Mironov

text: Mironov on kotoisin Puškinista läheltä Pietaria. Hän valmistui Leningradin kaivosinstituutista 1980, Pietarin teknillisestä yliopistosta 1998 ja hallintokoulusta 1998. Päätettyään opintonsa hän työskenteli 1986–1991 geofyysikkona.


title: Sergei Mironov

text:
Mironov valittiin Pietarin valtuustoon 1994 ja uudelleen 1998. Liittoneuvostoon hänet valittiin 2001 Pietarista. Mironov perusti Elämän puolueen 2003 ja ryhtyi sen johtajaksi. Vuoden 2004 presidentinvaaleissa hän sai 0,75 % äänistä.
Mironov on tukenut pääministeri Vladimir Putinia, mutta on usein korostanut elinolojen parantamista sosiaalisilla uudistuksilla.


title: Sergei Mironov

text: Elämän puolue yhdistyi lokakuussa 2006 Rodinan ja Eläkeläisten puolueen kanssa Oikeudenmukaiseksi Venäjäksi (Справедливая РОССИЯ).


title: Sergei Mironov

text: Vappuna 2011 Mironov sanoi Oikeudenmukaisen Venäjän ottavan enemmistön Pietarissa joulukuun vaaleissa Yhtenäiseltä Venäjältä. Tuolloin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Vadim Tjulpanov sanoi puolueensa vetävän Mironovin pois liittoneuvostosta, johon alueen lähettävät edustajansa. Mironov sanoi erottamisensa jälkeen puolueensa pyrkivän vaihtamaan kaupungin kuvernööriä.


title: Sergei Mironov

text: Duuman vaalien jälkeen Mironov ilmoitti asettuvansa Oikeudenmukaisen Venäjän presidenttiehdokkaaksi kevään 2012 vaaleissa. Hän sai vaaleissa virallisen tuloksen mukaan 3,85 % äänistä.


title: Mediakasvatusseura

text: Mediakasvatusseura on valtakunnallinen, kaksikielinen yhdistys, joka edistää mediakasvatuksen monitieteistä tutkimusta ja käytäntöjä Suomessa. Seuran tärkeitä tehtäviä on tiedottaa, järjestää tapahtumia, harjoittaa julkaisutoimintaa, toteuttaa kehittämis- ja yhteistyöhankkeita, tehdä aloitteita mediakasvatuksen edistämiseksi ja kehittää alan toimijoiden kansallisia ja kansainvälisiä yhteyksiä. Yhdistys on perustettu vuonna 2005. Mediakasvatusseura on Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen.


title: Mediakasvatusseura

text: Mediakasvatusseuran puheenjohtajat:


title: Mediakasvatusseura

text: Jäseninä on mm. opettajia, lapsi- ja nuoristyöntekijöitä, median edustajia, tutkijoita, alan opiskelijoita sekä yhteisöjäseninä kansalaisjärjestöjä, lehtitaloja, korkeakouluja ja elokuvakeskuksia. Vuoden 2011 lopussa seuraan kuului yhteensä 199 henkilö- ja opiskelijajäsentä sekä 50 yhteisöjäsentä.


title: Alain Boghossian

text: Alain Boghossian (s. 27. lokakuuta 1970) on armenialaistaustainen ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa.


title: Alain Boghossian

text: Boghossian aloitti aikuisten tasolla vuonna 1988 Olympique Marseillen reservijoukkueessa. Kauden 1992-93 hän pelasi FC Istresissä ja seuraavan kauden Olympique Marseillen ykkösjoukkueessa, joka oli hänen ensimmäinen kautensa pääsarjatasolla. Sieltä Boghossian siirtyi vuonna 1994 Italian Serie A:han SSC Napolin joukkueeseen. Kauden 1997-98 Boghossian pelasi UC Sampdoriassa, jonka jälkeen siirtyi Parma AC:hen, jossa tuli hänen seurajoukkueuransa parhaat saavutukset. Hän voitti vuonna 1999 Parma AC:ssä kolme cup-mestaruutta merkittävimpänä UEFA Cupin voitto. Boghossian lopetti uransa kauteen 2002–2003, jolloin hän pelasi Espanjan Primera Divisiónin Espanyolissa.


title: Alain Boghossian

text: Ranskan jalkapallomaajoukkueessa Alain Boghossian esiintyi 26 kertaa tehden kaksi maalia. Suurin saavutus oli maailmanmestaruuden voitto vuoden 1998 MM-kisoissa; hän pelasi turnauksessa viidessä Ranskan seitsemästä ottelusta ja pääsi loppuottelussa vaihtopelaajana kentälle 57. minuutilla Ranskan johtaessa 2–0. Vuoden 2000 EM-kisat jäivät häneltä väliin loukkantumisen vuoksi. Boghossian oli vielä mukana Ranskan joukkueessa vuoden 2002 MM-kisoissa.Elokuussa 2008 Ranskan maajoukkuevalmentaja Raymond Domenech nimesi Boghossianin täydentämään maajoukkueen valmennusjohtoa. Hän toimi osana Domenechin valmennustiimiä Ranskan epäonnistuessa MM-kisoissa 2010. Boghossian jatkoi kisojen jälkeen uuden päävalmentajan Laurent Blancin apuvalmentajana. Ranskan jalkapalloliitto ei uusinut Blancin valmennustiimin sopimusta EM-kisojen 2012 jälkeen ja näin myös Boghossian joutui jättämään tehtävänsä.


title: Nanakuma-linja

text: Fukuokan Nanakuma-linja () on Fukuokan kaupungin metron uusin linja. Linja avattiin 3. helmikuuta 2005 virallisella nimellä ”3. linja” (). Linja kulkee Tenjin-Minamin asemalta Hashimoton asemalle 12 kilometrin matkan.


title: Nanakuma-linja

text: Toisen maailmansodan loputtua kaupunki laajeni nopeasti etelään, eikä kunnollista tieverkostoa ole koskaan rakennettu. Tästä syystä eteläisempien suuralueiden ja keskustan välistä liikennettä ovat vaivanneet toistuvat ruuhkat. Näitä ruuhkia helpottamaan rakennettiin Nanakuma-linja.


title: Nanakuma-linja

text: Linjan suunnittelu alkoi jo 1980-luvulla samaan aikaan Hakozaki-linjan ja Kūkō-linjan kanssa. Luvan linjan rakentamiselle kaupunki sai kuitenkin vasta kesäkuussa 1995 ja joulukuussa 1997 radan rakentaminen alkoi.


title: Nanakuma-linja

text: Linjalla toimii oma mallin 3000 metrojuna.


title: Lucy ja minä

text: Lucy ja minä () oli yhdysvaltalainen noin 30-minuuttinen tilannekomedia, jota esitettiin vuosina 1951–1957. Sen pääosissa olivat komedienne Lucille Ball ja hänen aviomiehensä näyttelijä Desi Arnaz. Sarjassa oli yhteensä kuusi tuotantokautta ja 180 jaksoa. "Lucy ja minä" oli aikakautensa suosituin yhdysvaltalainen komedia.


title: Lucy ja minä

text: Sarja kertoo New Yorkin kaupungissa asuvasta avioparista, kotirouva Lucy Ricardosta (Ball) ja yökerhoesiintyjä Ricky Ricardosta (Arnaz), ja heidän elämästään ystäväpiirinsä keskellä. Vivian Vance ja William Frawley esittivät sivurooleja. Sarjan jaksot koostuivat lähinnä Lucyn kunnianhimoisista aikeista osoittaa olevansa enemmän kuin tavallinen kotirouva. Yleensä hänen yrityksensä ainoastaan päätyivät koomiseen sekasotkuun.


title: Lucy ja minä

text: Sarja lopetettiin vuonna 1957, mutta Ball, Arnaz, Vance ja Frawley jatkoivat "The Lucy-Desi Comedy Hour" -jatko-osaan. Sarja kesti kolme tuotantokautta ja päättyi suurimmaksi osaksi Ballin ja Arnazin avioeron takia. Ball ja Vance esiintyivät vuodesta 1962 lähtien "The Lucy Show’ssa", joka päättyi vuonna 1968.


title: Suomen tupakkalaki

text: Tupakkalaki eli Laki toimenpiteistä tupakoinnin vähentämiseksi (693/1976) on Suomen lainsäädännössä oleva laki, jonka tarkoituksena on rajoittaa tupakoinnista aiheutuvia terveyshaittoja vähentämällä tupakointia. Lakia täydentää Asetus toimenpiteistä tupakoinnin vähentämiseksi (225/1977). Tupakkalakia on sen olemassaolon aikana täydennetty useita kertoja. Nykyhetkellä laki kieltää muun muassa tupakan myynnin ja välittämisen alle 18-vuotiaille, tupakan mainostamisen, julkisissa sisätiloissa tupakoinnin sekä tupakkatuotteiden esilläpidon myyntipaikoissa.


title: Suomen tupakkalaki

text: Jo vuonna 1767 Ruotsissa – ja Suomessa sen osana – tupakointi kiellettin alle 21-vuotiailta ja tätä vanhemmat maksoivat tupakasta kulutusmaksua.


title: Suomen tupakkalaki

text: Suomen ensimmäinen tupakkalaki säädettiin vuonna 1976. Seuraavana vuonna tupakoinnista tuli kiellettyä muun muassa julkisissa kulkuneuvoissa, päiväkodeissa ja kouluissa. Tuolloin säädettiin myös tupakkatuotteiden ostamiselle 16 vuoden alaikäraja.


title: Suomen tupakkalaki

text: Vuonna 1995 tupakkatuotteiden osto- ja luovutusikäraja nostettiin 18 vuoteen ja siitä lähtien myös työpaikoilla työnantajan on ollut huolehdittava tupakoinnin kieltämisestä tiloissa, jotka laki määrää savuttomiksi, sekä valvottava kiellon noudattamista. Samana vuonna kiellettiin myös nuuskan myynti. Lakialoitteen LA 47/1993 vp ikärajan nostamiseksi teki kansanedustaja Timo Ihamäki (kok).


title: Suomen tupakkalaki

text: Vuonna 2007 tupakointia ravintoloissa rajoitettiin merkittävästi. Siitä lähtien tupakointi on ollut sallittua ravintolan sisällä vain tupakkakopeissa. Kaksi vuotta myöhemmin tupakkatuotteiden myynti on edellyttänyt kunnan myöntämän vähittäismyyntiluvan.


title: Suomen tupakkalaki

text: Vuonna 2010 lokakuun alusta alkaen tupakkalakia tiukennettiin ja alle 18-vuotiaiden tupakan hallussapidosta tuli laitonta, mutta ei rangaistavaa. Silloin myös lain tavoitteeksi asetettiin yksiselitteisesti tupakkatuotteiden käytön loppuminen. Lain esitöissä tuo tavoite asetettiin vuoteen 2040. Lain valmisteluissa todettiin, että tupakkatuotteiden myrkylliset ominaisuudet tekevät niistä epätavanomaisia kulutushyödykkeitä, joiden valmistusta ja kauppaa on syytä vähentää kaikin käytettävissä olevin keinoin.


title: Suomen tupakkalaki

text: Vuoden 2012 alusta alkaen tupakkatuotteiden esilläpito myyntipaikoissa on ollut kiellettyä.


title: Suomen tupakkalaki

text: Tupakkalakia kiristettiin jälleen kesäkuussa 2016. Siinä määrättiin muun muassa uusia rangaistuksia lakia rikkoville. Tupakkatuotteiden mainostamisesta tai myynninedistämisestä voidaan tuomita sakko- tai jopa vankeusrangaistus. Tupakkaa ilman vähittäismyyntilupaa myyvä, tai alaikäisille tupakkatuotteita välittävä henkilö voidaan myös tuomita sakkoihin tai vankeuteen. Uuden lain myötä on myös taloyhtiöillä mahdollisuus hakea entistä helpommin tupakointikieltoa parvekkeille ja piha-alueille. Samoin autossa alle 15-vuotiaan lapsen ollessa kyydissä tupakointi on uuden tupakkalain myötä kielletty.


title: Suomen tupakkalaki

text: Viimeisin kiristys tupakkalakiin tehtiin vuoden 2017 alussa. Tuolloin hintahyvityksen tarjoaminen tupakkatuotteista, tupakan vastikkeista, tupakointivälineistä, tupakkajäljitelmistä, sähkötupakasta ja nikotiininesteistä kiellettiin. Kiristyksen myötä myös tupakan myyntipisteiden valvontamaksun katto nousi 500 euroon, minkä seurauksena tupakkaa myyvien kauppojen määrä laski. Lisäksi tupakan esillepitokielto laajeni tupakan vastikkeisiin, sähkösavukkeisiin, nikotiininesteisiin ja niiden tavaramerkkeihin.


title: Suomen tupakkalaki

text: Laki antaa valtuuden säätää asetuksella aineista, joita tupakan ainesosina voidaan käyttää. Asetus sallii tupakan maustamisen sokerilla ja hunajalla sekä korvaamisen vastikkeella. Lisäaineita saadaan tupakassa käyttää ainoastaan mausteena, hajusteena tai käärepaperin liimana. Kääreen on oltava tupakanlehteä, irtotupakkaa tai kasvipohjaista keinoainetta kuten paperia. Sellaisia aineita, jotka aiheuttavat erityisiä terveysriskejä, ei saa sisällyttää tupakkaan. Tupakanvalmistajan tai -maahantuojan on toimitettava valtuutetun laboratorion antama todistus tupakkatuotteensa sisältämistä haitta-ainepitoisuuksista ja lainmukaisuudesta.


title: Suomen tupakkalaki

text: Tupakkaa saa myydä ainoastaan pakattuna, lukuun ottamatta sikareita, joita saa myydä yksitellen. Pakkauksiin on sijoitettava varoitusmerkintä, josta säädetään tarkemmin sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella. Tupakkatuotteen pakkaukseen ei saa laittaa mitään merkintöjä, joiden perusteella sen voisi kuvitella olevan vähemmän haitallinen kuin muut tupakkatuotteet. Tämä kieltää muun muassa niin sanotut "kevytsavukkeet".


title: Suomen tupakkalaki

text: Tupakan mainonta sekä muu kuluttajille ja yksittäiselle kuluttajalle suunnattu markkinointiviestintä on ehdottomasti kielletty. Kiellettyä on myös markkinoida muita tuotteita tuotemerkillä, joka muistuttaa tupakkatuotteen tuotemerkkiä. Tupakkaa ei myöskään saa myydä kytkykauppana jonkin muun tuotteen tai palvelun kanssa. Tupakan myynti ja välittäminen alaikäisille on kokonaan kielletty. Alaikäiselle myynnistä voi saada sakot tai enimmillään puoli vuotta vankeutta.. Mitään takavarikoitua tupakkalajia ei saa myydä tullihuutokaupassa. Tupakkaa myyviä automaatteja saa käyttää ainoastaan silloin, jos niille on järjestetty jatkuva valvonta.


title: Suomen tupakkalaki

text: Suomen markkinoilla kokeiltiin 1990-luvulla kuluttajien tietämättä geenimuunneltua tupakkaa. Asiakirjat tulivat julkisiksi oikeusprosessin yhteydessä. Syöpäjärjestöjen ylilääkärin Matti Rautalahden mukaan geenimuunnellun tupakan nikotiinipitoisuus on kaksi kertaa normaalia suurempi. Suomen laki ei kiellä geenimuunnellun tupakan käyttöä savukkeissa.


title: Suomen tupakkalaki

text: Vuoden 2012 alussa voimaan tullut laki kieltää tupakan tuotemerkkien näkymisen vähittäismyyntiasiakkaille.


title: Suomen tupakkalaki

text:
Tupakointi on kielletty kaikissa julkisissa sisätiloissa. Näitä ovat
Ravintoloiden ulkoalueilla tupakointi on kuitenkin sallittu, mikäli ravintolan kokonaistarjoilualue on enintään 50 m². Suuremman ravintolan tarjoilualueesta voidaan varata enintään 50 % tupakoitsijoille. Tupakansavu ei kuitenkaan saa kulkeutua savuttomalle ulkoalueelle tai sisätiloihin ovista, ikkunoista tai tuuletuksen kautta. Myös kansainvälisen liikenteen laivojen ravintoloissa saa tupakoida.


title: Suomen tupakkalaki

text: Ravintoloissa tupakointi on sallittu vain omalla ilmastoinnilla varustetussa tupakointitilassa, jonne ei saa viedä ruokaa tai juomaa. Tupakointitilassa ei myöskään saa työskennellä, jollei järjestyksen ylläpito tätä välttämättä edellytä.


title: Suomen tupakkalaki

text: Kesäkuussa 2016 eduskunta hyväksyi lakimuutoksen, jonka mukaan autossa tupakointi alle 15-vuotiaan ollessa kyydissä on kiellettyä, mutta ei rangaistavaa.


title: Suomen tupakkalaki

text: Tupakkalain 11 § määrittelee tupakansavun syöpävaaralliseksi aineeksi, jolta työntekijät on suojattava samojen säännösten mukaan kuin muiltakin syöpävaarallisilta aineilta.


title: Suomen tupakkalaki

text: Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus on tupakkalain täytäntöönpanosta valtakunnallisesti vastaava viranomainen. Paikallisesti lain valvonnasta vastaa kunta, jonka tulee hyväksyä valvontasuunnitelma ja valvoa tarkastuksin tupakan myyntiä, markkinointia ja tupakointikieltojen noudattamista. Mikäli puutteita havaitaan, niistä on annettava korjausmääräys. Mikäli määräystä ei noudateta, asia on ilmoitettava, sen luonteesta riippuen, joko yleiselle syyttäjälle tai tuotevalvontakeskukselle. Määräyksiä voidaan tehostaa teettämisuhalla tai uhkasakolla.


title: Suomen tupakkalaki

text: Tupakkalaki sisältää joukon rangaistussäännöksiä, joista useimmissa enimmäisrangaistuksena on sakko. Tupakan valmistaja, maahantuoja tai myyjä, joka mainostaa tai markkinoi tupakkaa, tuomitaan tupakan markkinointirikkomuksesta sakkoon. Jos rikos kohdistuu nuorisoon ja kohderyhmä on suuri tai saatu taloudellinen hyöty merkittävä ja rikos on kokonaisuudessaan katsottuna törkeä, tuomitaan tekijä tupakan myyntirikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Jos joku myy tupakkaa alaikäisille tai myy säännösten vastaista tupakkatuotetta, hänet tuomitaan tupakkalain vastaisen tuotteen myymisestä sakkoon tai vankeuteen enintään puoleksi vuodeksi. Jos joku toistuvasti rikkoo kunnan antamia määräyksiä tupakan myynnistä, on hänet tuomittava tupakan myyntirikkomuksesta sakkoon. Syytteen nostaminen näistä rikoksista vaatii kunnan tai tuotevalvontakeskuksen ilmoituksen asiasta.


title: Suomen tupakkalaki

text: Henkilö, joka jatkaa tupakoimista tupakointikieltoalueella huolimatta siitä, että valvontaviranomainen tai alueen omistajan tai haltijan edustaja hänelle siitä huomauttaa, voidaan tuomita tupakointirikkomuksesta sakkoon. Lisäksi tällainen henkilö voidaan poistaa alueelta tai kulkuneuvosta, mikäli se ei vaaranna kyseistä yksilöä. Jos puolestaan alueen, rakennuksen tai kulkuneuvon haltija tai omistaja sallii tupakoinnin tupakointikieltoalueella, antaa tupakansavun kulkeutua sisätiloihin tai sallii tupakointitilassa jonkin muun aktiviteetin kuin tupakoinnin, hänet voidaan tuomita tupakkalain suojaamistoimenpiteiden rikkomisesta sakkoon.


title: Suomen tupakkalaki

text: Korkein oikeus päätti tammikuussa 2008, ettei taloyhtiö voi kieltää parveketupakointia yleisesti yksinkertaisella osakkaiden enemmistöllä. Sen sijaan parveketupakointia voi rajoittaa, kun haitta on poikkeuksellinen ja se kohdistuu konkreettisesti toisiin asukkaisiin. Korkeimman oikeuden tuomio oli yksimielinen. Oikeustieteen professori Jyrki Virolainen esitti tuomion jälkeen, että asian ratkaisseeseen kokoonpanoon kuulunut oikeusneuvos Mikko Tulokas olisi ollut jäävi. Tulokas on näet toiminut 1990-luvun alussa silloisen tupakkayritys Rettigin puolustusasianajajana oikeudenkäynnissä, jossa syöpään sairastunut entinen tupakoitsija vaati vahingonkorvauksia tupakkayhtiöltä. Tulokas itse kiisti jääviytensä ja kertoi, että korkein oikeus oli asiaa ratkaistessaan käsitellyt myös Tulokkaan mahdollisen esteellisyyden ja todennut hänet yksimielisesti esteettömäksi. "Helsingin Sanomien" samasta aiheesta kirjoittamassa artikkelissa oikeustieteilijä Antti Tapanila, joka on kirjoittanut väitöskirjansa tuomareiden esteellisyydestä, katsoi ettei Tulokas ollut esteellinen. Uudessa vuonna 2016 voimaan astuneessa tupakkalaissa on helpotettu taloyhtiöiden mahdollisuutta kieltää parveketupakointi.


title: Suomen tupakkalaki

text: Tupakkaa torjuvat lainsäädäntötoimet ovat toteutuessaan saaneet kansalaisten suuren enemmistön kannatuksen. Samalla tupakoinnin sosiaalinen hyväksyttävyys on vähentynyt. Tapakulttuurissa tupakoimattoman oikeus savuttomaan hengitysilmaan on noussut tärkeämmäksi kuin tupakoivan oikeus polttaa savuke niin halutessaan.


title: Suomen tupakkalaki

text: Eri maiden keskinäisessä vertailussa Suomi on menestynyt tupakoinnin torjuntapolitiikassa vain keskinkertaisesti savuttomien tilojen toteuttamisessa. Keskeistä oli epäonnistuminen ravintoloiden savuttomuuden toteuttamisessa ennen vuotta 2007. Tiedotuskampanjoiden toteuttamisessa ja vieroitustyössä Suomi on puolestaan jäänyt alaluokkaan. Suomen tarjoamat tukipalvelut tupakasta vieroitukseen on arvioitu keskimääräistä heikommiksi muihin EU-maihin verrattuna.


title: Suomen tupakkalaki

text: Maailman terveysjärjestön tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen toimintaohjeissa sopimuksen jäsenmaita kehotetaan luomaan lainsäädännön keinoin täysin savuttomia ympäristöjä, joissa ei ole erillisiä tupakointitiloja.


title: Sword

text: Sword oli 1980-luvun alkupuolella perustettu quebecläinen heavy metal -yhtye, joka julkaisi kaksi albumia. Rick ja Dan Hughes perustivat Swordin Saint Brunon kaupungissa Montrealin eteläpuolella. Yhtyeen musiikkia leimasivat aggressiiviset riffit, voimakas rumpusoundi sekä laulaja Hughesin normaalin, käheähkön lauluäänen sekä kiljunnan vuorottelu. Sword lämmitteli kiertueella Motörheadia ja Alice Cooperia sekä Metallicaa heidän "Master of Puppets" -kiertueellaan vuonna 1986. Sword ei kuitenkaan koskaan saavuttanut suurempaa valtavirran menestystä ja hajosi toisen albuminsa jälkeen.


title: Marko Kitti

text: Marko Kitti (s. 11. heinäkuuta 1970 Turku) on suomalainen kirjailija. Hän asuu ja työskentelee Maltalla. Aikaisemmin hän työskenteli Eastbournessa Englannissa.


title: Marko Kitti

text: Kitin vanhemmat ovat Tenho Kitti ja Toini Santikko.


title: Marko Kitti

text: Marko Kitti oli ehdokkaana Runeberg-palkinnon saajaksi vuonna 2009 teoksellaan "Meidän maailma".


title: Kerttu Saariaho

text: Kerttu Saariaho ("o.s. Marjala") (28. joulukuuta 1918 Kittilä – 17. maaliskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen posliinimaalari, joka maalasi posliinilaattatauluja ja maljakoita.


title: Kerttu Saariaho

text: Saariaho aloitti uransa 1950-luvulla Sirkku Tuurnan posliininmaalauskoulussa, perusti 1960 oman posliininmaalauskoulun, suoritti 1962 posliininmaalaajan mestaritutkinnon ja opiskeli 1963–1966 Taideteollisessa Oppilaitoksessa.


title: Kerttu Saariaho

text: Opintojen jälkeen syntyi paksuvärimaalauksia, palettiveitsimaalauksia, valutuksia, akvarellitekniikan sovellutuksia ja lysterivärikokeiluja. Saariaho maalasi tuotantonsa pääosan 1970- ja 1980-luvuilla, arviolta parisataa maalausta.


title: Kerttu Saariaho

text: Markku Saariaho laati äitinsä elämäntyöstä kuvateoksen "Kerttu Saariaho - Posliinitaiteilija". Kirjaan on valokuvattu 136 Kerttu Saariahon työtä. Ne antavat kuvaa hänen urastaan ja siinä ohessa posliininmaalauksesta Suomessa 1900-luvun jälkipuoliskolla.


title: Auton tuonti ja vienti Suomessa

text: Tämä artikkeli käsittelee auton tuontia Suomeen tai vientiä Suomesta eli Suomen lainsäädännön kannalta. Yksittäisen henkilön auton tuonnille ja viennille on Suomen lainsäädännössä asetettu rajoituksia muun muassa ulkomailla asumisen keston ja auton omistamisen suhteen. Tuontiautona Suomeen tuotua autoa ei saa myydä vapaasti, vaan sen on oltava tuojan käytössä määräajan ennen myyntiä. Ulkomaille muuttaminen tai väliaikaisempi ulkomailla työskentely ovat yleisimpiä perusteita verovapaan auton hankkimiselle. Myös jo ulkomailla asuvat suomalaiset voivat hankkia auton Suomesta ennen paluutaan.


title: Auton tuonti ja vienti Suomessa

text: "Tuontiautolla" tarkoitetaan autoa, joka tuodaan maahanmuuton yhteydessä ja josta ei tästä syystä makseta autoveroa eikä arvonlisäveroa.


title: Auton tuonti ja vienti Suomessa

text: "Taxfreeautolla" ja "vientiautolla" tarkoitetaan puolestaan autoa, josta ei ole ostettaessa maksettu auto- tai arvonlisäveroa. Suomessa autojen verottomat hinnat saattavat löytyä maahantuojien sivuilta, joskus otsikon "diplomat sales" -alta. Verottomasti hankittu ajoneuvo voidaan rekisteröidä Suomen vientirekisteriin. Vientirekisteröidyn auton tunnistaa rekisterinkilven reunassa olevasta punaisesta osasta, johon on merkitty rekisteröinnin päättymiskuukausi. Vientirekisteriin merkitään vuosittain Suomessa runsaat 1000 autoa.


title: Auton tuonti ja vienti Suomessa

text: "Muuttoautoksi" kutsutaan autoa, joka tuodaan Suomeen maahanmuuton yhteydessä. Vaatimuksena muuttoauton verottomuudelle on, että oleskelu ulkomailla on kestänyt vähintään vuoden ja auto on ollut muuttajan käytössä vähintään 6 kuukautta. Tyypillisesti kriisinhallintajoukoissa palvelevat suomalaiset sotilaat hankkivat tällaisen auton. Auto voi olla alun perin vientiauto, joka on ensin merkitty Suomen vientirekisteriin ja sittemmin rekisteröity jonkun muun maan rekisteriin ja päätyy omistajan muuttaessa ulkomailta Suomeen.


title: Auton tuonti ja vienti Suomessa

text: Suomalaiset tuovat paljon käytettyja autoja Suomeen Saksasta. Saksassa autot ovat halvempia kuin Suomessa, koska Saksassa on pienempi arvonlisävero, automarkkinoilla on Saksassa kovempi kilpailu ja Saksassa ei ole erityistä autoveroa. Auton arvo laskee Saksassa nopeammin kuin Suomessa, koska suomalainen henkilöauto romutetaan keskimäärin 18 vuoden ikäisenä, mutta saksalainen jo 5-6 vuotta aikaisemmin. Tämä johtuu siitä, että Saksassa ajetaan paljon moottoriteillä joissa ei ole nopeusrajoituksia, jolloin autot kuluvat nopeammin. Toisaalta Saksassa ei ole talven aiheuttamaa kulumista yhtä paljon kuin Suomessa.


title: Auton tuonti ja vienti Suomessa

text: Saksalaisten autojen kilometrimittarien peukaloimisesta on keskusteltu paljon. Mittarilukemien käsitteleminen kiellettiin Saksassa lailla vuonna 2006. Tätä ennen Saksassa oli liikkeitä, joissa mittareita käännettiin maksua vastaan. Myös nykyään on syytä olla tarkkana petosvaaran takia.


title: Here’s Lucy

text: Here's Lucy oli yhdysvaltalainen, komedienne Lucille Ballin tähdittämä noin 30-minuuttinen tilannekomedia ja eräänlainen jatko-osa Ballin aikaisemmalle sarjalle "The Lucy Show". "The Lucy Show" puolestaan seurasi Ballin kaikkein kuuluisinta tilannekomediaa "I Love Lucy", jossa hän esiintyi yhdessä silloisen aviomiehensä Desi Arnazin kanssa. "Here's Lucy" pyöri vuosina 1968-1974 kuuden tuotantokauden ja 144 jakson verran. Sarjan tuotti Ballin ja hänen toisen aviomiehensä Gary Mortonin tuotantoyhtiö "Lucille Ball Productions".


title: Here’s Lucy

text: Ball esitti Lucy Carteria, joka asui kahden lapsensa kanssa Los Angelesissa. Hänen lapsiaan esittivät hänen ja Arnazin omat lapset Lucie Arnaz ja Desi Arnaz Jr. Myös muutamat näyttelijät "The Lucy Show"'sta jatkoivat uudessa sarjassa. Muun muassa Vivian Vance, Ballin pitkäaikainen yhteistyökumppani, teki useita vierailuja sarjaan. Myös useita julkkiksia nähtiin mukana. Heistä tunnetuin lienee Elizabeth Taylor, joka vieraili aviomiehensä Richard Burtonin kanssa.


title: Here’s Lucy

text: Sarja lopetettiin vuonna 1974. Ball itse halusi jo päästä muihin töihin. Myöhemmin on myös tullut ilmi, ettei kanavakaan halunnut enää uusia sarjaa sen laskeneiden katsojalukujen takia.


title: Villa Ervi

text: Villa Ervi on arkkitehti Aarne Ervin suunnittelema pientalo Helsingin Kuusisaaressa Kuusisaarensalmen rannalla osoitteessa Hirvilahdenkuja 1. Se valmistui vuonna 1950. Aarne Ervi asui siinä puolisonsa, näyttelijä Rauni Luoman kanssa. Taitekattoisessa talossa on kaksi kerrosta sekä kellarikerros. Vuonna 1993 villa Erviä esitettiin suojeltavaksi sen rakennus- sekä henkilöhistoriallisten arvojensa takia, mutta suojelu ei toteutunut.


title: Esko Männikkö

text: Esko Männikkö (s. 1959 Pudasjärvi) on suomalainen valokuvaaja. Männikkö nousi julkisuuteen vuonna 1995 Helsingissä pitämänsä "Naarashauki"-näyttelyn valokuvilla. Lapsuutensa ja nuoruutensa Utajärvellä viettänyt Männikkö tunnetaan etenkin pohjoissuomalaisen arkirealismin, ympäristön ja ihmisten kuvaajana. Hän on kuvannut vastaavanlaisia ympäristöjä ja syrjäseutujen henkilöitä myös Yhdysvalloissa. Texasin ja Meksikon rajaseuduilla kuvattujen valokuvien näyttely sai nimekseen "Mexas". Männikkö on kuvannut myös eläimiä muun muassa eri maiden eläintarhoissa.


title: Esko Männikkö

text: Männikkö esittää valokuviaan usein itse tekemissään joko tyyliltään vanhanaikaisilta maalausten kehyksissä tai laudoista ja lankuista tehdyissä karkeissa kehyksissä. Hänen yksityisnäyttelyissään teokset muodostavat sommiteltuja kokonaisuuksia. Hän on myös esittänyt ympäristöjä kokonaisvaltaisesti kattoon ripustettavissa valokuvainstallaatioissa, joiden sisälle katsoja menee.


title: Esko Männikkö

text: Männikkö on itseoppinut valokuvaaja, joka aloitti harrastajavalokuvaajana. Nuoruudessa tulivat tavaksi metsästys ja kalastus sekä kulkeminen Pohjois-Suomen sivukylissä ja metsissä. Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä hän piti vuonna 1982 Oulun Rantagalleriassa otsikolla "Kun aika pysähtyy". Männikkö tallensi mustavalkoisiin valokuviin pohjoissuomalaisia ja kainuulaisia kyliä ja niiden elämää.


title: Esko Männikkö

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Männikkö kuvasi valokuvaaja Pekka Turusen kanssa Kuolan niemimaata. Alueelta otetut kuvat kertoivat ensimmäistä kertaa suurelle yleisölle kriittisesti kaivosteollisuuden aiheuttamista laajoista ympäristötuhoista alueella. Kuvia julkaistiin paitsi Suomen lehdistössä, myös yhdessä Pekka Turusen kanssa pidetyssä PEMOHT-näyttelyssä, joka esitettiin muun muassa Murmanskin taidemuseossa vuonna 1993.


title: Esko Männikkö

text: Männikön uran läpimurto tapahtui vuonna 1995, kun hänet valittiin Vuoden nuoreksi taiteilijaksi, ja hänen näyttelynsä oli Tampereen taidemuseossa. Samana vuonna Männikkö piti yksityisnäyttelyt Morris Healey -galleriassa New Yorkissa ja Galerie Nordenhakessa Tukholmassa. Suomen lehdissä esitettiin Männikön valokuvia syrjäseutujen miehistä ja takapihoista ja pohdittiin Suomi-kuvaa yhdentyvässä Euroopassa.


title: Esko Männikkö

text: Männikön valokuvien esiintulon aikoihin valokuvataide tuli osaksi nykytaidetta. Valokuvat muuttuivat suurikokoisiksi ja värillisiksi. Männikkö aloitti suomalaisen valokuvataiteen kansainvälistymisen.


title: Esko Männikkö

text: Männikön valokuvien huolellista sommittelua ja värien tasapainoa on verrattu Jan Vermeerin maalauksiin.. Usein panoraaman kaltaisina ympäristöinä tai teemallisina sarjoina esitetyt valokuvat kertovat arvoituksellisista autiotaloista, joita taiteilija itse pitää visuaalisesti haastavina.


title: Esko Männikkö

text:
Männikkö on itse luonnehtinut tyyliään kuvantekijänä:
Esko Männikön kuvamat eläimet on rajattu usein voimakkaasti yksityiskohtiin, kuten silmään tai suuhun.


title: Esko Männikkö

text: Vuonna 1998 Männikölle myönnettiin Nuoren Taiteen Suomi-palkinto, ja vuonna 2006 hän vastaanotti Ordonez-Falcon International Photography Award -palkinnon Espanjassa.


title: Esko Männikkö

text: Männikkö voitti Deutsche Börse 2008 -valokuvauspalkinnon retrospektiivisesta näyttelystään "Coctails 1990 - 2007", joka oli esillä Millesgårdenissa, Tukholmassa syksyllä 2007. Männikkö nimettiin ehdokkaaksi syksyllä 2007, ja muut ehdokkaat olivat valokuvaajat John Davies, Jacob Holdt ja Fazal Sheikh. Palkinnon tarkoituksena on antaa tunnustusta aikamme johtaville kansainvälisille valokuvaajille ja taiteilijoille sekä nostaa valokuvauksen profiilia kuvataiteiden alalla. Palkinnon suuruus on 30 000 puntaa (39 000 euroa).


title: Haapakylä

text: Haapakylä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Isä Akaki

text: Isä Akaki, siviilinimeltään Andrei Kuznetsov () oli venäläinen munkki ja kuollessaan Pohjoismaiden vanhin asukas sekä tiettävästi vanhin Suomessa koskaan elänyt mies ennen Aarne Arvosta. Hänen iästään ei ole täyttä varmuutta. Hän oli oman ilmoituksensa mukaan syntynyt 30. lokakuuta 1874, jolloin hän olisikin ollut kuollessaan 109-vuotias.


title: Isä Akaki

text: Kuznetsov lähti teini-ikäisenä luostariin, koska arveli elämän siellä voittavan kotiolot. Lisäksi hän halusi välttää asepalveluksen tsaarin armeijassa. Ratkaisuun vaikutti myös synnynnäinen huonokuuloisuus, joka olisi ollut toimeentulon esteenä luostarin ulkopuolella.


title: Isä Akaki

text: Kuznetsov lähti Solovetskin luostariin Vienanmeren yksinäiselle saarelle. Siellä hän työskenteli hevosten hoitajana ja tallimiehenä. Vuonna 1898 hän siirtyi Petsamoon Pyhän kolminaisuuden luostariin, jossa hänet vihittiin munkiksi 1913 viidentoista kilvoitteluvuoden jälkeen. Nimen Akaki hän sai Maltan piispan, pyhän Akakioksen mukaan.


title: Isä Akaki

text: Petsamon luostarissa elettiin arktisista oloista huolimatta vilkkaan rakentamisen aikaa, ja luostarista muodostui hengellinen ja kulttuurikeskus. Munkki Akaki jatkoi tallirengin töissä, jotka hän hallitsi hyvin. Suurimmillaan hänellä oli huollettavanaan sadan hevosen lauma.


title: Isä Akaki

text: Luostarin elämä häiriintyi pahasti talvisodan ja jatkosodan aikana, joten munkit siirtyivät 1942 Uuden Valamon luostariin Heinävedelle, jonne Valamon luostari oli siirtynyt Laatokalta sodan jaloista. Isä Akaki hoiti siellä hevosia vielä 90-vuotiaana, kunnes luostari lopetti hevosten pidon. Loppuun asti hänellä oli viittansa taskuissa omenia ja sokeripaloja hevosilleen, joita hän hoiti kuin omia lapsiaan.


title: Isä Akaki

text: Niin kauan kuin luostarissa oli ajopelejä ja niitä vetämään pystyviä hevosia, hän toimi myös ajomiehenä kuljettaen niin asioilla käyneitä luostarin toimihenkilöitä kuin vieraitakin. Yleensäkin hevosilla ajelu joskus hurjaakin kyytiä oli kaikkien munkkien ainoita todellisia huvittelumuotoja; esimerkiksi Valamon saarilla missä heillä oli omat tiet ja rauha ajaa mielen mukaan, he käyttivät tilaisuutta täydestä sydämestään. Hevoset olivat aina hyvin hoidettuja ja kurinalaisia.


title: Isä Akaki

text: Vielä tämänkin jälkeen hän osallistui kevyempiin töihin. Hän tyytyi niukkaan ravintoon ja askeettiseen elämänmenoon. Raamattu ja rukoileminen olivat hänen voimansa vielä satavuotiaana.


title: Isä Akaki

text:
Vielä yli 100-vuotiaana hän jaksoi kävellä omin jaloin kirkkoon. Vuonna 1980, jolloin isä Akakin syntymästä oli tulossa 107 vuotta, hän sai Heinäveden kunnalta kirjeen, jossa hänet kutsuttiin peruskoulun ensimmäiselle luokalle tietokoneohjelman väärinkäsityksen takia: tietokone ei osannut erottaa eri vuosisadoilla syntyneitä toisistaan ja sen johdosta kaikille, joiden syntymävuosi päättyi -73, lähetettiin kutsu kouluun.
Väärinkäsitys huvitti isä Akakia suuresti.


title: Isä Akaki

text: Hän kuoli 110 vuoden ja 96 päivän ikäisenä 30. tammikuuta 1984 nautittuaan viimeisenä iltanaan Herran ehtoollisen ennen nukkumaan menoa.


title: Salora

text:
Salora Oy oli Salossa toiminut radioita, televisioita ja muita elektroniikkalaitteita
valmistanut suomalainen yritys, joka toimi vuosina 1928–1993.


title: Salora

text: Huhtikuussa vuonna 1928 Fjalar Nordell (1903–1976) ja Lauri Koskinen alkoivat valmistaa radiovastaanottimia Saloon perustamassaan yrityksessä, jonka nimi oli aluksi "Radioliike Nordell & Koskinen". Koskisen tilalle tuli yrityksen toiseksi omistajaksi tuli "Olavi Laakso" vuonna 1936.


title: Salora

text: Ensimmäiset "Salora"-merkkiset radiot ilmestyivät markkinoille vuonna 1937. Nimi Salora tulee sanoista Salo ja radio. Vuonna 1945 yritys muutettiin osakeyhtiöksi nimeltään "Salora Oy".


title: Salora

text: Salora teki Suomen ensimmäiset ULA-radiot 1953 ja alkoi valmistaa mustavalkotelevisioita vuonna 1956.


title: Salora

text: Vuonna 1958 tuotiin markkinoille kokonaan omaa tuotantoa oleva televisio "Salora 17/59", jota seurasivat mallit "Messina", "Manhattan" ja "Boston". Uusi tv-tehdas valmistui 1962. Siinä oli neljä tuotantolinjaa ja sen kapasiteetti oli 150 vastaanotinta päivässä. Yhtiön palveluksessa oli tuolloin 400 henkilöä, joista 350 televisiotehtaassa. Seuraava televisiotehdas valmistui 1969, minkä myötä päivätuotanto kaksinkertaistui runsaaseen 300 vastaanottimeen.


title: Salora

text: 1966 Salora aloitti televisioiden viennin Ruotsiin ja viennin osuus kasvoi niin, että 1970-luvun lopulla jo 60 % Saloran televisioista meni vientiin. Väritelevisiot tulivat ohjelmaan 1960-luvun lopulla. Ensimmäinen Saloran väritelevisio "Salora Finlandia VT01" tuli markkinoille vuoden 1969 lopulla. Salora aloitti 1967 myös hifi-stereolaitteiden valmistuksen ("Salora Metropol 5"). Vuonna 1974 valmistui 25 000 stereolaitetta. Saloran oma audiolaitetuotanto jatkui aina vuoteen 1981 saakka mutta vielä 1980-luvulla valmistivat aasialaiset laitevalmistajat Saloran tuotemerkillä muun muassa stereolaitteita, radio- ja videonauhureita ja myös matkatelevisioita. Salora oli televisioissa 1970-luvulla Suomen markkinajohtaja vastaten yli puolesta tv-vastaanottimien myynnistä. Tuotantotiloja jouduttiin laajentamaan useaan otteeseen. Vuonna 1974 valmistuneen jälleen uuden televisiotehtaan myötä yhtiön tuotantopinta-ala kasvoi runsaaseen kolmeen hehtaariin.


title: Salora

text: Vuonna 1972, kun viennin osuus oli runsaat 70 prosenttia, Salora palkittiin tasavallan presidentin vientipalkinnolla. Vientikaupan lisäksi Salora oli 1970-luvulla mukana kehittämässä tv-tehdasprojekteja Israeliin ja Afrikkaan.


title: Salora

text: Salora alkoi valmistaa radiopuhelimia 1960-luvun alussa. Ensimmäinen malli oli "SRP-10". Malli oli tarkoitettu puolustusvoimille, mutta kauppa ei toteutunut. Radiopuhelinta myytiin sitten väestönsuojeluun ja muille viranomaisille. Mallia seurasi tilaus veturiradiopuhelimista VR:lle.


title: Salora

text: Autoradiopuhelinten (ARP) valmistus Salorassa alkoi 1970-luvun alussa. Saloran ensimmäinen ARP-malli oli SRP-22. Se sijoitettiin autoon kiinteästi. Ensimmäinen kannettava autoradiopuhelin oli vuonna 1974 julkaistu SRP-24. Se oli myös Suomen ensimmäinen kannettava matkapuhelin. Laitteen paino oli 5 kg ja sen akku kesti yhden työpäivän. Markkinoilla ei tuohon aikaan ollut vastaavia puhelimia. Salorasta tulikin SRP-24:n avulla matkapuhelinten markkinajohtaja Suomessa.


title: Salora

text: Autoradiopuhelinyksikkö tuotti kuitenkin reilusti tappiota. Puhelimia valmistettiin varastoon, koska asiakasmäärä oli arvioitu liian korkeaksi. Vuonna 1975 Nokia ja Salora tekivät yhteistyösopimuksen radiopuhelimien kehittämisestä. Salora valmisti SRP-24:ää ja Nokia myi sitä omalla nimellään. Puhelimen markkinaosuus nousi Suomessa 60 prosenttiin. Jorma U. Niemisen mukaan Suomen matkapuhelinteollisuutta olisi syntynyt ilman SRP-24:ää. 1970-luvun lopulla Saloran puhelimilla oli Pohjoismaissa markkinajohtajuus ja se oli myös Euroopan suurin valmistaja.


title: Salora

text: Yhteistyön jatkona perustettiin vuonna 1979 "Mobira Oy" -niminen yhteisyritys, johon molemmat osapuolet siirsivät radiopuhelintoimintansa. Yhtiö siirtyi kokonaan Nokian omistukseen vuonna 1982. Yhtiön nimi muutettiin myöhemmin "Nokia-Mobiraksi", josta sittemmin tuli "Nokia Mobile Phones".


title: Salora

text: Omaa komponenttituotantoa varten perustettiin Salcomp Oy ja sen tehtaat Uuteenkaupunkiin ja Kemijärvelle. Kuvaputkituotannon aloittamiseksi Suomessa allekirjoitettiin vuonna 1976 Valco Oy:n kuvaputkitehtaan yhtiösopimus Saloran, Suomen valtion ja japanilaisen Hitachin kesken.


title: Salora

text: Salora ajautui rahoituskriisiin vuonna 1977. Siihen olivat syinä mm. yhtiön ostama suuri öljytankkeri sekä virheinvestointi Swazimaan televisiotehtaaseen. Muita syitä olivat Valco-kuvaputkitehtaan tappiot ja Salorassa paljastuneet taloudelliset väärinkäytökset (Salora-juttu). Salora toimi viihde-elektroniikassa, joka oli 1970-luvun lopulla maailmanlaajuisissa ongelmissa. Pienet yritykset eivät pysyneet tuotekehityksessä suurten vauhdissa. Saloran myyntiverkosto ulkomailla oli laaja, mutta siinä oli runsaasti heikkoja asiamiehiä. Tuotteissa oli teknisiä ongelmia, ja Salora joutui tekemään televisioihinsa suuria määriä takuukorjauksia, mikä tuli kalliiksi.


title: Salora

text: Kriisin seurauksena yhtiö joutui syksyllä 1977 rahoittajapankkien (SYP ja HOP) määräysvaltaan. Joulukuussa 1978 raumalainen telakkayhtiö Hollming Oy sai osakeannissa Saloran osake-enemmistön. Alkuperäinen Nordellien omistajasuku jäi vähemmistöomistajaksi. Hollming kuitenkin pettyi kauppaan pian. Pankit eivät enää suostuneet tukemaan Saloraa, koska ne olivat jo tukeneet sen tervehdyttämistä suurilla korottomilla lainoilla.


title: Salora

text: Nokia ja Hollming sopivat vuonna 1982 toimialarationalisoinnista informaatioteknologian alalla. Osana tätä sopimusta Hollming myi Nokialle omistamansa Mobiran osakkeet ja Nokia merkitsi 18,3 %:n osuuden Saloran osakkeita. Joulukuussa 1983 Nokia kasvatti osuutensa Salorassa 56 %:iin, mikä liittyi Nokian samana vuonna suorittamaan ruotsalaisen televisiovalmistajan Luxor AB:n hankintaan. Luxorin myyjä, Ruotsin valtio oli asettanut kaupan ehdoksi, että Nokia hankkisi määräysvallan Salorassa.


title: Salora

text: Nokian ja Hollmingin välille syntyi erimielisyyksiä televisioliiketoiminnan kehittämisestä, mitkä johtivat oikeudellisiin vaatimuksiin ja kanteisiin Hollmingin taholta. Vuonna 1988 Nokia ja Hollming pääsivät sopimukseen ja Nokia hankki koko Saloran osakekannan omistukseensa.


title: Salora

text: Salora Oy:n olemassaolo yhtiönä päättyi 1989, kun Nokia sulautti sen Nokia-Mobira Oy:öön. Televisioiden valmistuksen Nokia siirsi vuonna 1992 Salon tehtailta Finluxin tehtaalle Turkuun, jonka Nokia oli ostanut samana vuonna. Saloran vuonna 1981 aloittamaa tietokonemonitorien valmistusta Nokia jatkoi Salossa vuoteen 2000 saakka.


title: Salora

text: 1990-luvun puolivälissä Nokia keskittyi matkapuhelimiin ja tietoliikenteeseen ja myi kulutuselektroniikan liiketoimintansa 1996 hongkongilaiselle Semi-Tech (Global) -yhtiölle. Kauppaan sisältyivät mm. Turun televisiotehdas ja Finlux- sekä Salora -tuotemerkit.


title: Salora

text: Semi-Tech teki konkurssin vuonna 2000 ja Turun televisiotehdas myytiin norjalaiselle "Otrum Electronics" -yhtiölle, jolloin sen nimeksi tuli jälleen Finlux Oy. Yritys tuli uudestaan suomalaisomistukseen vuonna 2002, mutta ei saavuttanut kannattavuutta, vaan hakeutui konkurssiin syyskuussa 2005 (Yhtiön kuvaputkimallit joutuivat yllättävän pian litteiden mallien syrjäyttämäksi).


title: Salora

text:
Saloran tuotemerkki siirtyi helmikuussa 2006 hollantilaiselle yksityishenkilölle. Vuonna 2008 tanskalainen kodinelektroniikan maahantuontiyritys Kjaerulff osti oikeudet myydä Salora-nimellä televisioita ja digibokseja Suomessa, Baltian maissa ja Itä-Euroopassa. Sillä oli jo ennestään oikeudet Salora-merkkiin muissa Pohjoismaissa.
Kjaerulf ei kuitenkaan saanut merkkiä uuteen lentoon, vaan myi sen hollantilaiselle Albers Trading B.V.:lle, joka myy Salora-merkillä viihde-elektroniikkaa. Toinen Salora-nimellä elektroniikkaa myyvä yritys on intialainen Salora International.


title: Maija Salo

text: Maija Salo (o.s. "Vikman"; s. 17. helmikuuta 1945) on suomalainen muusikko. Hän oli vuosina 1973–1974 Ylen lastenohjelma Tenavatuokion juontajana ja jatkoi sitten suunnittelijana ja juontajana Pikku Kakkosessa ja Yle TV2:n viihdeohjelmissa. Maija Salon Musiikkileikkikoulua käyneet lapset (mm. Anna Riihimäki ja Lassi Jämsä) ovat avustaneet ja juontaneet Pikku Kakkosessa.


title: Maija Salo

text: Salo kuului yhtyeeseen Pirkan neidot (muut jäsenet Pirkko-Liisa Lampela [nyk. Tikka], Pirjo Nallikari [nyk. Latvala] ja Irma Niemi [nyk. Tapio]). Yhtye sai alkunsa noin vuonna 1965 Töölön Yhteislyseossa, jonka oppilaita he tuohon aikaan olivat. Lauluviihdettä hän oli tekemässä useissa TV2:n ohjelmissa lauluyhtyeessä "Hiltuset".


title: Maija Salo

text: Eläkkeelle jäädessään Salo myi musiikkikoulunsa opettajien perustamalle osuuskunta Oktaaville vuonna 2007. Vuonna 2009 hän alkoi juontaa Yle TV2:n Pikku Kakkosta. Hänen puolisonsa Pekka Salo on Pikkukakkosen historian ensimmäinen juontaja.


title: Valtimojärvi

text: Valtimojärvi on Valtimojoen vesistöön kuuluva järvi Valtimolla, Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 4 km², pituus neljä kilometriä ja leveimmältä kohdalta järvi on vajaa kahden kilometrin levyinen. Sen pinnankorkeus on 107,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi laskee Myllyjokeen ja laskukohdalla on Valtimonkoski, jonka korkeus on 2,0 metriä ja siinä on säännöstelypato.


title: Valtimojärvi

text: Järven osien nimistä on tullut tunnettuja paikannimiä kirkonkylälle, kuten Valtimo, Hiekkalahti ja Verkkoniemi. Valtimon kirkonkylä sijaitsee sen ja Haapajärven Kylänlahden välisellä kannaksella, Lokkiharjulla. Valtimojärvellä on kaksi uimalaa kirkonkylän rannassa, Lokkiharjun leirintäalue sekä valtatie 6:n varressa oleva levähdyspaikka, josta on kauniit näkymät järvelle. Hiekkalahden Matkailutila on järven rannalla. Pohjois-Karjalan Ammattiopisto toimii Valtimojärven Verkkoniemessä. Joensuu–Kontiomäki-rata kulkee järven länsipuolitse.


title: Arator

text: Arator Oy on 1987 perustettu kustannusyhtiö, joka kustantaa tietokirjallisuutta, kaunokirjallisuutta ja oppikirjoja. Yhtiön toimitusjohtaja on Esko Olavi Paakkola. Kuuluisia Arator Oy:n kustantamia kirjoja ovat mm. Sven Krohn: Ydinihminen, Erkki Lähde: Päin honkia, Veikko Erkkilä: Vaiettu sota.


title: Hiekkalahti

text: Hiekkalahti on Valtimon kirkonkylän pohjoinen taajama ja teollisuusalue, Pohjois-Karjalassa. Siellä sijaitsee myös Joensuun–Kontiomäen radalla sijainnut, nykyisin lakkautettu Hiekkalahden rautatieasema. Asema on ollut merkittävä puutavaran varastointi- ja lastauspaikka. Henkilöliikenne rataosalla Nurmes–Kontiomäki loppui vuonna 1993. Hiekkalahdessa on ollut Valtimon merkittävintä yritystoimintaa teollisuusalueella ja siellä sijaitsee teollisuushalleja. Hiekkalahti on myös merkittävä risteyspaikka: Joensuun–Kajaanin tiestä eli valtatiestä 6 erkanevat tiet sekä Kuhmoon että Rautavaaralle.


title: Koppelojärvi

text: Koppelojärvi on järvi Valtimojoen vesistössä, Valtimolla, Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 4,7 km². Järvi on neljän kilometrin pituinen ja sen pinnankorkeus on 130,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Koppelojärven reittiin kuuluu järveen laskeva latvajoki Palmikkojoki ja Palmikkojokeen Ylimmäisenjärvestä laskeva Myllypuro. Koppelojärvestä reitti laskee Koppelojokea pitkin Matkusjokeen. Koppelon kylä, joka sijaitsee järven rannalla, on ollut ennen nimeltään Koppelojärvi. Järveä on laskettu. Aikaisemmin on järvi laskenut kaakkoon Haapajärven Mustajärveen, mutta nykyään se laskee koilliseen ja itään Matkusjokeen.


title: Asa radio

text: Asa Radio Oy oli Turussa toiminut radioita, muuntajia, kaiuttimia, levysoittimia, stereolaitteita ja televisioita valmistanut yritys.


title: Asa radio

text: Arvo Andrea Sakrelius (syntynyt 23. joulukuuta 1898, isä pienyrittäjä Johan Sakrelius, äiti Amanda) oli turkulainen sähköasentaja, joka oli valmistanut ensimmäisen kidekoneensa vuonna 1922. Arvo oli jo koulupoikana kiinnostunut kemiasta, fysiikasta ja sähköopista. Viipurissa asuva sukulainen otti 15-vuotiaan pojan apulaiseksi sähköliikkeeseen. Turkuun palattuaan 17-vuotiaana hänellä oli sähköasentajan paperit taskussaan. Hän rakensi sen jälkeen radiovastaanottimia kellariverstaassaan, kunnes perusti Radioliike Arvo Sakrelius -nimisen yrityksensä 27. syyskuuta 1927. Ensimmäinen toimintapiste sijaitsi Kaskenkatu 1:ssä. Perustajan apuna oli yksi henkilö. Samana vuonna muutettiin Eerikinkatu 20:een, josta oli vuokrattu kahden huoneen ja keittiön asunto. Vuonna 1930 yritys muutettiin osakeyhtiöksi ja nimeksi tuli Asa Radio Oy. Sana "Asa" tuli Arvo A. Sakreliuksen nimestä. Vuoden 1934 lopulla yrityksen palveluksessa oli 15 työntekijää.


title: Asa radio

text: Keväällä 1935 Asa Radio Oy muutti Yliopistonkatu 12:ssa sijaitsevaan tehdasrakennukseen, jonka alakertaan sijoitettiin metalliosasto ja yläkertaan kokoomo. Vuonna 1936 vuokrattiin vanha tennishalli Brahenkatu 8:n kiinteistöstä. Työntekijöitä oli jo 120. Asa Radio Oy perusti vuonna 1937 sivuliikkeen Poriin ja seuraavana vuonna Raumalle ja Forssaan. Vuonna 1938 toimitettiin markkinoille 12 000 vastaanotinta. Keskiluokan vastaanotin maksoi tuolloin noin 3 000 markkaa, mikä vastaa sekatyömiehen kolmen kuukauden bruttopalkkaa.


title: Asa radio

text: Aluksi Asa Radio valmisti kidekoneita, 1920-luvun puolivälissä paristokäyttöisiä radiovastaanottimia ja 1930-luvun alusta lähtien myös verkkovirralla toimivia moniputkiradioita. Vuonna 1939 Asa Radio julkisti ensimmäisen matkaradionsa.


title: Asa radio

text: Asa Radio Oy joutui kouriintuntuvasti kokemaan sodan murheet: tammikuun pommituksissa vuonna 1940, vain pari viikkoa ennen uuden tehtaan valmistumista, tuhoutui toimivan tehtaan asennushalli raaka-aine- ja valmisvarastoineen. Arvokkaat ja vaikeasti korvattavat mittalaitteet ja koneet tuhoutuivat tulipalossa. Jatkosodan aikana Asa Radio Oy toimitti puolustusvoimille radiopuhelimia, liikennevastaanottimia ja miinaharavia.


title: Asa radio

text: Vuosina 1940–1974 yritys toimi Turun itäisessä keskustassa Vänrikinkadun ja Tehtaankadun kulmassa, jonne rakennettiin vuosien kuluessa useita tehdasrakennuksia kaikkiaan lähes 8 000 neliömetriä. Tehdasalue peruskorjattiin myöhemmin Åbo Akademin käyttöön. Vuonna 1949 Arvo Sakreliukselle myönnettiin teollisuusneuvoksen arvonimi. Vuonna 1974 Asa Radio Oy siirtyi uuteen tehdasrakennukseen Mälikkälään, Radiomiehenkadulle. Tehdasta laajennettiin vuonna 1976, ja se oli pinta-alaltaan yli 2 hehtaaria.


title: Asa radio

text: Sodan jälkeen Asa Radio toi ensimmäisen ULA-radionsa markkinoille samana vuonna 1953, kun Suomessa aloitettiin ULA-lähetykset Saksan jälkeen toisena maana Euroopassa. Vuonna 1955 nelisensataa työntekijää valmisti lähes 30 000 vastaanotinta. Vuonna 1959 Asa Radio esitteli "ASA 155 TM" -transistorimatkaradion, joka toimi pitkillä ja keskipitkillä aalloilla ja jossa radioputket oli korvattu seitsemällä germanium-transistorilla. Ensimmäinen transistoroitu ULA-matkaradio esiteltiin sitten pari vuotta myöhemmin vuonna 1961.


title: Asa radio

text: Televisioiden valmistuksen Asa Radio aloitti vuonna 1956. Vuonna 1966 valmistui sadastuhannes televisio. Vuonna 1968 Asa Radio Oy toi markkinoille täysin transistoroidun television – ensimmäisenä Suomessa ja tiettävästi koko Euroopassa. Ensimmäiset väritelevisiot valmistettiin vuonna 1969. Samana vuonna yritys esitteli "Asa Futura" -TV-mallin, jonka muotoilu herätti aikanaan huomiota. Kuvaputkitekniikaltaan yhä mustavalkoisen television pyöreämuotoinen kotelo valmistettiin kirkasvärisestä muovista, ja televisio pyöri metallisen trumpettijalkansa varassa. Samanhenkistä muotoilua edusti myös pieni "Minivisio"-matkatelevisio.


title: Asa radio

text: Asa Radio Oy aloitti vientitoiminnan 1970-luvun alussa, ja paria vuotta myöhemmin viennin osuus oli noin puolet tehtaan kokonaistuotannosta. Tärkeimpään vientimaahan Ruotsiin perustettiin oma tytäryhtiö Svenska Asa Radio Ab, ja paria vuotta myöhemmin Dansk Asa Radio Aps aloitti toimintansa Tanskassa. Muista vientimaista tärkeimmiksi kohosivat Englanti, Norja, Sveitsi, Itävalta, Länsi-Saksa ja Belgia, kun taas kaukaisempia ja ei kovin merkittäviä olivat Kuwait, Nigeria ja Singapore.


title: Asa radio

text: Asan toiminnan keskeisiä henkilöitä oli vuonna 1955 yritykseen televisiotekniikan asiantuntijaksi palkattu diplomi-insinööri Samuli Saura (s. 1927). Hän suunnitteli ja muotoili monet Asan televisiomalleista vuoteen 1977 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle yrityksen kehitysjohtajan tehtävästä.


title: Asa radio

text: 1. helmikuuta 1972 yrityksen perustaja Arvo Sakrelius luopui terveydellisistä syistä toimitusjohtajan tehtävistä ja jäi hallituksen puheenjohtajaksi. Uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin ekonomi Tapio Peltonen, joka oli ollut yhtiön palveluksessa vuodesta 1963. Teollisuusneuvos Arvo Sakrelius kuoli vuonna 1979.


title: Asa radio

text: Vuonna 1979 Asa Radio Oy siirtyi yrityskaupalla Oy Lohja Ab:n haltuun. Jäljelle jääneistä viidestä Asa-myymälästä Tapio Peltonen muodosti Musta Pörssi -kodinkoneketjun, jonka hän myi vuonna 1984 Keskolle.


title: Keyritty

text: Keyritty eli Ala-Keyritty on järvi Rautavaaralla ja Nilsiällä, Pohjois-Savossa. Se on Rautavaaran suurin järvi, ja Rautavaaran kirkonkylä on järven koillisrannan välittömässä läheisyydessä Keyritynjoen suun takana. Järvi on noin 16 km pitkä ja enimmillään 2,5 km leveä. Eteläpäästä osa on Nilsiän puolella.


title: Keyritty

text: Järven länsipuolella on korkea Paljakan vaara. Keyritynjoen melontareitti kulkee järven kautta. Järvellä on myös Täyssinän rauhan (1595) rajakivi.


title: Keyritty

text: Vanhoissa kartoissa nimi saattaa olla muodossa Keurittu. Keurittujärven (nykyisin Keyrittyjärvi) ja nykyisen Rautavaaran kuntakeskuksen läheisyydessä on sijainnut aikoinaan myös Keyrityn (Keurintun) kylä, joka on kuulunut Pielisen pitäjään. Pielis on tuolloin kuulunut Ylä-Karjalan kihlakuntaan Savon ja Karjalan läänissä (eli Kuopion läänissä).


title: Sierra Madre

text: Sierra Madre voi viitata yhteen useista vuorijonoista:


title: Sierra Madre

text: Meksikon kolme Sierra Madre-nimistä vuorijonoa:


title: Sierra Madre

text: Filippiineillä:


title: Sierra Madre

text: Yhdysvalloissa:


title: Managerialismi

text:
Managerialismi eli "johtamisvaltaisuus" tarkoittaa (yksilö)johtamisen edellytysten lisäämistä ja johtamisen alan laajentamista korostavaa aatetta, joka heijastuu yksilöiden arvoihin, asenteisiin ja käyttäytymiseen, poliittis-hallinnollisten ohjelmien tavoitteisiin, organisaatioiden rakennepiirteisiin ja toimintakäytäntöihin.
"Managerialistisilla reformeilla" tarkoitetaan toimintaohjelmia ja -poliitikoita, joiden tavoitteena on muokata organisaatioita, järjestelmiä ja niiden ohjausta johtamisen alaa laajentavaan suuntaan.


title: Managerialismi

text: Managerialismin varhaiset lähtökohdat liittyvät teollisen yhteiskunnan muotoutuessa tapahtuneeseen palkka- ja ammattijohtajuuden syntymiseen ja eriytymiseen omistajuudesta erityisesti liikkeenjohtamisen piirissä.


title: Managerialismi

text: Yksilölähtöiset johtamisteoriat muodostuivat tällöin tehokkaan liikkeenjohtamisen malliksi, mutta niiden soveltaminen julkiseen toimintaan yhdistyy vasta sotienjälkeiseen hyvinvointivaltiokehitykseen.


title: Managerialismi

text: 1980-luvulla managerialistista ajattelua ryhdyttiin soveltamaan laajasti myös julkisen hallinnon ja palvelutuotannon kehittämisessä.