title: Juho Jaakonsaari

text:
Jaakonsaari palveli sisällissodan jälkeen koulutusaliupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Jääkäripataljoona n:o 2 ja myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoona. Hänet siirrettiin 11. lokakuuta 1918 Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4:n 2. pataljoonaan. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. kesäkuuta 1919 ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Kirvun suojeluskuntaan, josta hän siirtyi 1. syyskuuta 1922 paikallispäälliköksi Kärkölän suojeluskuntaan ja edelleen 21. tammikuuta 1923 Orimattilan suojeluskuntaan edelleen paikallispäälliköksi. Paikallispäällikön tehtävästä hän erosi 15. toukokuuta 1924 ja siirtyi 1. toukokuuta 1925 uudelleen Kirvun suojeluskunnan paikallispäälliköksi. Suojeluskuntajärjestöstä hän erosi 12. toukokuuta 1926 ja kirjautui oppilaaksi Reserviupseerikouluun ja koulun käytyään hän astui 23. lokakuuta 1926 Savon jääkärirykmenttiin, jossa toimi ensin reserviupseerikokelaana ja myöhemmin nuorempana upseerina aliupseerikoulussa ja 1. konekiväärikomppaniassa. Savon jääkärirykmentistä hänet siirrettiin 27. toukokuuta 1927 Savon prikaatin 1. pataljoonaan, missä hän toimi joukkueenjohtajana ja komppanian varapäällikkönä konekiväärikomppaniassa ja 3. kesäkuuta 1932 alkaen samassa tehtävässä 3. komppaniassa. Jaakonsaari siirrettiin 1. toukokuussa 1934 Polkupyöräpataljoona 1:een, missä hän toimi nuorempana upseerina konekiväärikomppaniassa, kranaatinheitinosaston johtajana ja kaasunsuojelu-upseerina. Takaisin Savon jääkärirykmenttiin hänet siirrettiin 23. heinäkuuta 1936.
Jaakonsaari osallistui talvisotaan 4. Prikaatin kaasunsuojelu-upseerina ja toimistopäällikkönä osallistuen taisteluihin Valkjärvellä, Muolaalla, Kyyrölässä, Kuparsaaressa ja Noskualla. Välirauhan aikana hän toimi kranaatinheitinkomppanian- ja panssarintorjuntatykkikomppanian päällikkönä (Jalkaväkirykmentti 4). Jatkosodan puhjettua Jaakonsaari komennettiin 2. konekiväärikomppanian päälliköksi Jalkaväkirykmentti 44:ään, josta hänet siirrettiin myöhemmin 2. pataljoonan komentajaksi ja osallistui taisteluihin Korpilahti–Syväri-akselilla. Hänet komennettiin 5. Divisioonan esikuntaan, josta hänet siirrettiin 2. pataljoonan komentajaksi Jalkaväen koulutuskeskus 2:een, josta hänet siirrettiin edelleen vuonna 1942 Sotavankileiri 7:n palvelukseen, missä hän toimikin sodan loppuun saakka. Jaakonsaari erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen ja siirtyi Saimaan Puutyön palvelukseen ensin varastonhoitajaksi ja myöhemmin pakkaamon esimieheksi ja tehtaan lehden toimittajaksi.


title: Jasse Jalonen

text: Jasse Michael Jalonen (s. 18. heinäkuuta 1973 Turku) on entinen suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Jasse Jalonen

text: Jalonen edusti uransa aikana Turun Palloseuraa (1992–1995, 2000–2001), Myllykosken Palloa (1996–1997), tallinnalaista FC Floraa (1997), KTP:tä (1998) ja Vaasan Palloseuraa (1999). Suomen maajoukkueessa Jalonen pelasi kuusi ottelua.


title: Jasse Jalonen

text: ÅIFK:n valmentajana hän luotsasi joukkueen yhdessä Jani Keulan kanssa sarjaporrasta ylemmäs kauden 2007 päätteeksi.


title: Arno Jaatinen

text: Arno Emil Jaatinen (4. huhtikuuta 1895 Sauvo – 8. huhtikuuta 1946) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat agronomi Emil Jaatinen ja Anna Sofia Haglund. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Gurli Lindeqvistin kanssa.


title: Arno Jaatinen

text: Jaatinen kävi viisi luokkaa Turun ruotsalaista reaalilyseota ja jatkoi opintojaan sähkö- ja koneteknillisissä oppilaitoksissa Pietarissa ja Berliinissä. Hän opiskeli myös vuosina 1921–1924 Friedrichs-Polytechnikumissa Köthenissä, missä hän suoritti sähköinsinööritutkinnon.


title: Arno Jaatinen

text: Jaatinen liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 28. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet liitettiin 31. elokuuta 1918 vasta perustetun Kuninkaalliseen Preussin Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa, missä hän haavoittui ensin 25. heinäkuuta 1916 ja toisen kerran Laus-nimisen etuvarustuksen luona käydyssä partiokahakassa 27. marraskuuta 1916 sekä Aa-joella.


title: Arno Jaatinen

text: Jaatinen saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) kapteeniksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin ensin komentajaksi 3. täydennyspataljoonaan, mistä hänet siirrettiin 4. huhtikuuta 1918 alkaen komentajaksi 6. Jääkärirykmentin 16. jääkäripataljoonaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Säiniöllä ja Kelkkalassa sekä Viipurissa.


title: Arno Jaatinen

text: Sisällissodan jälkeen Jaatinen siirrettiin 22. kesäkuuta 1918 alkaen Vuoristoprikaatiin, mutta komennettiinkin välittömästi Yleisesikuntaan. Yleisesikunnasta hänet siirrettiin 15. marraskuuta 1918 Itä-Suomen jalkaväkirykmentti n:o 5:n (tunnettiin myöhemmin nimellä Pohjois-Savon rykmentti) 3. pataljoonaan ja 26. elokuuta 1919 alkaen Ponttoonikomennuskunnan komentajaksi. Armeijasta hän erosi 4. helmikuuta 1920 ja siirtyi myynti- ja hankintainsinööriksi Insinööritoimisto Zitting & Co Oy:n palvelukseen ja toimi Toledo-osaston johtajana vuonna 1926, kunnes nimitettiin Insinööritoimisto Oy Toledo AB:n toimitusjohtajaksi vuonna 1926 ja toimi toimitusjohtajana yrityksessä vuoteen 1934 saakka. Saman aikaisesti hän toimi myös Säilyketehdas Mensa Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1927 alkaen ja näiden lisäksi vuodesta 1932 alkaen Tako Oy:n isännöitsijänä Tampereella.


title: Arno Jaatinen

text: Jaatinen osallistui talvisotaan Päämajan intendenttiosaston alaisen Mensa Oy:n toimitusjohtaja talvi- ja jatkosodan aikana. Hänet haudattiin Hämeenlinnaan.


title: Arno Jaatinen

text: Jaatinen suunnitteli ja toimitti kaksiosaisen Suomen jääkärit (ruotsalaiselta nimeltä Jägarbataljonen 27) teoksen vuosina 1918–1920 ja toimi kirjoittavana avustajana Åbo Underrättelser- ja Savo-lehdille sekä kirjoitti sähkö- ja punnitusteknillisiä kysymyksiä käsitteleviä kirjoituksia ammatillisiin julkaisuihin.


title: Himmeävahakas

text: Himmeävahakas ( "Hygrocybe reidii" syn. "Hygrocybe marchii") on kuperalakkinen ja oranssinpunainen sekä kellertäväreunainen vahakaslaji. Sen heltat ovat kullankeltaiset. Jalkakin on kullankeltainen. Malto on kellertävää. Maku on mieto mutta vahakas ei ole ruokasieni. Se kasvaa niityillä ja metsissä melko harvinaisena.


title: Napavahakas

text: Napavahakas ("Hygrocybe vitellina") on kupera tai laakealakkinen kirkkaankeltainen vahakaslaji. Sen jalka on lakin värinen. Malto on keltaista eikä laji ole ruokasieni. Heltat ovat kirkkaankeltaiset. Sieni kasvaa harvinaisena niityillä.


title: Väinämöisen paluu

text: Väinämöisen paluu on Petri Hiltusen luoma sarjakuva. Sarjakuva ilmestyy monissa sanomalehdissä. Sarjakuva kertoo Väinämöisestä, joka palaa 2000-luvun Suomeen ja joutuu tutustumaan nykyajan ihmeisiin. Sarjakuvassa on lisäksi runsaasti viittauksia Kalevalan tarinoihin.


title: Ahovahakas

text: Ahovahakas ("Hygrocybe ceracea") on kupera tai laakealakkinen kirkkaankeltainen tai oranssi vahakaslaji. Sen jalka on lakin värinen. Malto on kellertävää, eikä sieni haise tai tuoksu miltään. Sientä pidetään syötävänä. Sen heltat ovat keltaiset. Sieni kasvaa lyhytruohoisilla niityillä ja laitumilla. Se on Suomessa melko yleinen. Sitä tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Laji muistuttaa jossain määrin keltavahakasta ("Hygrophorus chlorophana").


title: Setrivahakas

text: Setrivahakas ("Hygrocybe russocoriacea") on kupera tai laakealakkinen navallinen vahakaslaji. Lakki on väriltään ruskeankeltainen tai kermanvalkoinen. Sienen heltat ovat harvassa ja väriltään kellanvalkoiset. Jalka on lakin värinen. Sieni tuoksuu hiukan setripuulta. Se kasvaa Suomessa myöhään syksyllä harvinaisena Koillismaalle asti.


title: Juha Tuomi

text: Juha Tuomi (s. 7. marraskuuta 1989) on suomalainen jalkapalloilija, jolla ei tällä hetkellä ole sopimusta minkään seuran kanssa.


title: Juha Tuomi

text: Tuomi siirtyi FC Lahteen kaudelle 2008 FC Reippaasta. Hän debytoi liigassa 25. toukokuuta 2008 Jaroa vastaan pelatussa ottelussa.


title: Juha Tuomi

text: Tuomi on pelannut myös Suomen nuorisomaajoukkueissa. 15. toukokuuta 2009 Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentaja Markku Kanerva valitsi Tuomen 40:n pelaajan ehdokaslistalle, josta valitaan lopullinen alle 21-vuotiaiden joukkue 15. kesäkuuta - 29. kesäkuuta Ruotsissa pelattavaan EM-lopputurnaukseen.


title: Juha Tuomi

text: Huhtikuussa 2014 Tuomi teki sopimuksen FC Hämeenlinnan kanssa. Tuomi joutui jättämään Hämeenlinnan vain neljän ottelun jälkeen siviilikiireiden vuoksi. Tuomi torjui pelaamissaan otteluissa kaksi voittoa ja kaksi tappiota sekä yhden nollapelin.


title: Neidonvahakas

text: Neidonvahakas ("Hygrocybe virginea") on kupera tai laakealakkinen lumivalkoinen tai kellanvalkoinen sienilaji. Heltat ovat valkoiset. Jalka on ontto ja vaalea. Sieni on syötävä. Se kasvaa laitumilla ja metsäniityillä sammalen seassa melko yleisenä.


title: Rustovahakas

text: Rustovahakas ("Hygrocybe laeta") on kellomainen tai laakea navallinen oranssinruskea vahakaslaji. Lakissa voi myös olla nuorissa sienissä harmaanvihertävää sävyä. Sienen heltat ovat aluksi harmaanvaaleat ja vanhemmiten oranssinkeltaiset. Jalka on limainen, oranssinruskea tai nuorissa sienissä harmaanvihertävä. Sieni kasvaa sammaleisilla laitumilla ja metsäaukeilla melko yleisenä.


title: Suippuvahakas

text: Suippuvahakas ("Hygrocybe persistens") on aluksi kartiomainen ja vanhemmiten laakea vahakaslaji. Vanhemmitenkin lakki voi olla koholla. Sienen lakki on tahmea ja oranssinpunainen tai kellanpunainen. Heltat ovat keltaiset tai kellanoranssit. Jalka on oranssinkeltainen. Sieni kasvaa laidunmailla kalkkialueilla. Se on Etelä- ja Keski-Suomessa melko yleinen.


title: Legend (Bob Marleyn albumi)

text: Legend on jamaikalaisen reggae -yhtye Bob Marley & The Wailersin vuonna 1984 postuumisti julkaistu kokoelma. Albumi sisältää hänen tunnetuimpia hittejä ja klassikoita The Wailers yhtyeensä kanssa. Se on maailman myydyin reggaealbumi.


title: Legend (Bob Marleyn albumi)

text: Kokoelma kattaa suuren levy-yhtiö debyytin "Catch a Firesta" vuodelta 1973 postuumialbumiin "Confrontationiin" vuodelta 1983.


title: Legend (Bob Marleyn albumi)

text: C-kasetti versio sisälsi "Punky Reggae Party" bonuskappaleena. 2002 julkaistu uusi CD versio albumista sisälsi tämän bonuskappaleen ja albumiin sisällytettiin vielä kappale "Easy Skanking".Ykköslevyllä on normaalit kappaleet. Kakkoslevyllä puolestaan on remix -versioita ja muuta uutta materiaalia.


title: Club Estudiantes de La Plata

text: Estudiantes on jalkapalloseura La Platan kaupungista, Buenos Airesin maakunnasta, Argentiinasta.


title: Club Estudiantes de La Plata

text: Joukkueen perinteinen kotikenttä on Estadio Jorge Luis Hirschi, joka kuitenkin on tällä hetkellä uudistustöiden alla.


title: Club Estudiantes de La Plata

text: Estudiantesin perustivat elokuussa 1905 seuran nykyisestä paikallisvastustajasta Gimnasiasta lähteneet yliopisto-opiskelijat. Pelipaidan väreiksi valittiin punavalkoinen pystyraidoitus kunnianosoituksena Alumni-joukkueelle joka vuosisadan vaihteen tienoilla oli hallinnut argentiinalaista jalkapalloilua ylivoimaisesti.


title: Club Estudiantes de La Plata

text:
Vuonna 1913 Estudiantes voitti ensimmäisen mestaruutensa. Tuolloin pelattiin vielä amatöörisarjoja. Ammattilaisliiga käynnistyi vuonna 1931, ja mestaruus meni yli kolmenkymmenen vuoden ajan jollekin "viidestä suuresta" seurasta (Boca Juniors, River Plate, Independiente, Racing ja San Lorenzo).
Kun vuonna 1967 sarjajärjestelmää muutettiin ja perustettiin kaksi erillistä sarjaa, voitti Osvaldo Zubeldían valmentama Estudiantes "Metropolitano"-sarjan, jossa vain vanhat liigaseurat pelasivat, mestaruuden ensimmäisenä viiden suurseuran ulkopuolisena seurana. Tämä avasi tien myös muiden ennestään pienempien seurojen menestykselle. Estudiantesin menestyskulku jatkui, kun se voitti vuosina 1968–1970 kolmesti peräkkäin Etelä-Amerikan mestarien cupin, Copa Libertadoresin. Tästä tulee myös nimitys (Tricampeón) eli, kolmin kertainen mestari, joka on yksi joukkueen lempinimistä. Euroopan ja Etelä-Amerikan mestareiden välisessä loppuottelussa se voitti vuonna 1968 Manchester Unitedin, mutta kahtena seuraavana vuonna hävisi AC Milanille ja Feyenoordille. Tuonaikaisia tähtipelaajia olivat Juan Ramón Verón, Carlos Bilardo ja Raúl Madero. Zubeldían lähdettyä seuran menestys hiipui.


title: Club Estudiantes de La Plata

text: Seuran suuraikojen pelaajan ja pelaajaurallaan yliopistotutkinnon suorittaneen Carlos Bilardon tultua valmentajaksi Estudiantes voitti seuraavan tittelinsä, Metropolitano-mestaruuden vuonna 1982. Seuraavana vuonna joukkue voitti niin ikään entisen seuran tähtipelaajan Eduardo Luján Maneran valmennuksessa "Nacional"-mestaruuden Bilardon siirryttyä valmentamaan Argentiinan maajoukkuetta, joka voitti maailmanmestaruuden vuonna 1986. Molemmat voitot tulivat tähtiä vilissyttä Independienteä vastaan.


title: Club Estudiantes de La Plata

text: Vuonna 1994 Estudiantes putosi sarjaporrasta alemmas, mutta visiitti jäi vain yhden kauden mittaiseksi seuraavalla kaudella nuoren Juan Sebastián Verónin tehtyä läpimurtonsa. Sittemmin Estudiantes on kasvattanut lukuisia muitakin maailmanluokan pelaajia kuten Martín Palermo, Luciano Galletti, Bernardo Romeo, Ernesto Farias, Mariano Pavone, José Ernesto Sosa ja Pablo Piatti. Vuosia kestäneen heikomman menestyksen kauden jälkeen Bilardo palasi valmentajaksi vuonna 2006 ja joukkue voittikin heti syyskauden "apertura"-mestaruuden. 2009 Estudiantes voitti Alejandro Sabellan valmentamana 39 vuoden tauon jälkeen Copa Libertadoresin kaataen finaalissa brasilialaisen Cruzeiron 2–1. Seurajoukkueiden maailmanmestaruusturnauksessa 2009 Estudiantes voitti odotetusti välierässä eteläkorealaisen Pohang Steelersin maalein 2–1, mutta hävisi sitten finaalissa espanjalaiselle Barcelonalle jatkoajan jälkeen maalein 2–1.


title: Estudiantes

text: Estudiantes () tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ribot

text: Ribot on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Newell’s Old Boys

text: Club Atlético Newell's Old Boys on jalkapalloseura Rosarion kaupungista Santa Fen maakunnasta, Argentiinasta.


title: Newell’s Old Boys

text: Newell's Old Boysin perustivat Rosarion englantilaisen lukion entiset oppilaat. Seuran nimi tulee koulun rehtorista ja jalkapallovalmentajasta Isaac Newellistä, ja pelipaidan värit musta ja punainen Englannin ja Saksan lippujen väreistä. Newellin vaimo oli saksalainen. Seuran pitkäaikainen paikallisvastustaja on Rosario Central.


title: Newell’s Old Boys

text: Historiansa aikana joukkue on voittanut Argentiinan mestaruuden viidesti. "Metropolitano"-mestaruuden se voitti kolmesti (1974, 1987/88 ja 1990/91), joskin viimeisen virallisesta asemasta on kiistelty. Lisäksi joukkue on voittanut kevätkauden "clausura"-mestaruuden 1992 ja syyskauden "apertura"-mestaruuden 2004. Kansainvälisellä tasolla seura on ollut Copa Libertadoresin loppuottelussa 1988 ja 1992, molemmilla kerroilla häviävänä osapuolena.


title: Newell’s Old Boys

text: Menestystään paremmin Newell's Old Boys tunnetaan erinomaisena kasvattajaseurana, joka on tuottanut lukuisia huippupelaajia isommille seuroille Euroopan huippusarjoihin. Tunnettuja seuran kasvatteja ovat muiden muassa Gabriel Batistuta, Abel Balbo, Jorge Valdano, Américo Gallego, Mario Zanabria, Gustavo Dezotti, Roberto Sensini, Walter Samuel, Mauricio Pochettino, René Pontoni, Gerardo Martino, Ángel Perucca, Gabriel Heinze, Maxi Rodriguez ja Lionel Messi. Myös Diego Maradona pelasi joukkueessa urallaan vuosina 1993-94.


title: Newell’s Old Boys

text: Seura tunnetaan lempinimellä ""Los Leprosos"", spitaaliset. Nimi tulee 1920-luvulla lepraparantolan puolesta pelatusta hyväntekeväisyysottelusta.


title: Projekti 667B

text: Projekti 667B "Murena" eli NATO-koodistossa Delta-luokan sukellusveneet ovat Neuvostoliiton laivaston ydinkäyttöisiä ballistisia ohjussukellusveneitä. Ne rakennettiin kylmän sodan aikaan kantamaan kahtatoista mallin R-29 ydinkärkistä ballistista SLBM-ohjusta ydinpelotteeksi.


title: Projekti 667B

text: Luokka oli Projekti 667A:n seuraaja, joka suunniteltiin Yhdysvaltojen rakennettua SOSUS-sensorilinjan Grönlanti-Islanti-UK-välille (GIUK). Uuden ohjuksen kantomatkan ansiosta veneet voivat jäädä merelle Neuvostoliiton rannikkovesille Barentsin- ja Norjanmerille.


title: Projekti 667B

text: Luokan kehitys hyväksyttiin 1965 ja ensimmäinen Delta-I, "K-279" liitettiin Neuvostoliiton Pohjoiseen laivastoon 22. joulukuuta 1972. Luokan veneitä rakennettiin 18.


title: Projekti 667B

text: Delta-luokan sukellusveneiden jatkokehitelmiä ovat Delta-II (Projekti 667BD), Delta-III (Projekti 667BDR) ja Delta-IV (Projekti 667BDRM). Kaikki Delta-I ja Delta-II-sukellusveneet on poistettu käytöstä. Delta-I-veneet on romutettu ja Delta-II-veneet ovat reservissä tai odottamassa romutusta. Delta-III-veneitä on alettu myös poistaa käytöstä. Suurin osa Delta-III-veneistä on reservissä, mutta Delta-IV-veneet ovat käytössä Venäjän laivastossa.


title: Samothráki

text: Samothráki eli "Samothrake" (; ) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 178 neliökilometriä ja asukasluku 2 859 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Samothráki kuuluu Samothrákin kuntaan, Évroksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Saaren pääkylä on Samothrákin kylä.


title: Samothráki

text: Samothráki sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosassa Länsi-Traakian edustalla. Se on yksi pohjoisimpia Kreikan suurista saarista Thásoksen ohella. Samothrákin lähimmät suuremmat saaret ovat Turkille kuuluva Imbros (Gökçeada) eteläkaakossa sekä Kreikan Límnos lounaassa. Thásos sijaitsee hieman kauempana lännessä. Etäisyys mantereelle on noin 21 meripeninkulmaa (noin 39 kilometriä).


title: Samothráki

text: Samothrákin pituus on noin 21 kilometriä ja leveys noin 13 kilometriä. Saari on vuoristoinen ja sen korkein kohta on Sáos eli Fengári (1 611 metriä).


title: Samothráki

text: Samothráki kuuluu hallinnollisesti Samothrákin kuntaan, johon ei kuulu muita saaria. Saaren suurimmat asutukset ovat Kamariótissa (1 069 asukasta), Samothrákin kylä eli Chóra (653), Lákkoma (317), Alónia (291), Profítis Ilías (189) ja Thérma (106). (Katso myös: Luettelo Samothrákin kunnan kylistä.)


title: Samothráki

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Samothrákin korkea Sáosvuori oli paikka, jonka huipulta Poseidon seurasi Troijan sotaa.


title: Samothráki

text: Antiikin aikana Samothraken saarta asuttivat ensin muinaiset traakialaiset, kunnes aiolialaiset tai joonialaiset valtasivat sen noin vuonna 700 eaa. Perinteisen näkemyksen mukaan saari olisi ollut samoslaisten siirtokunta, ja tästä saari sai nimen ”Traakialainen Samos”. Siirtolaiset perustivat saaren pohjoisosaan Samothraken kaupungin, joka sijaitsi nykyisen Palaiópolin kylän paikalla.


title: Samothráki

text: Saari oli vauraimmillaan 500-luvulla eaa. ja siitä kehittyi seuraavalla vuosisadalla merkittävä uskonnollinen kulttikeskus. Sen Suurten jumalten pyhäkköalueella toimi Samothraken mysteerikultti, joka oli omistettu niin kutsutuille Suurille jumalille (mm. Suuri äitijumalatar, Kybele ja kabiirit) ja joka oli antiikin Kreikan merkittävin mysteerikultti Eleusiin mysteerien jälkeen. Kulttialue tuhoutui 500-luvulla jaa.


title: Samothráki

text: Pyhäkköalueelta löydettiin 15. huhtikuuta 1863 tunnettu voitonjumalatar Niken patsas, joka nimettiin Samothraken Nikeksi.


Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti () on joka vuosi, uudenvuodenpäivänä 1. tammikuuta järjestettävä klassisen musiikin konsertti, joka pidetään Wienin musiikkiystävien seuran konserttitalon Suuressa musiikkiyhdistyssalissa Wienissä, Itävallassa. Konsertissa Wienin filharmonikot esittävät itävaltalaisen Straussin säveltäjäsuvun musiikkia, mutta myös muiden itävaltalaissäveltäjien teoksia. Uudenvuoden konsertti on järjestetty vuodesta 1941 ja Itävallan yleisradioyhtiö ORF on televisioinut sen 1950-luvulta alkaen. Televisiointia seuraa 50 miljoonaa ihmistä 72 maassa ympäri maailman, mukaan lukien Suomi, jossa sen esittää Yleisradio.


title: Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti

text: Wienin filharmonikoilla ei ole pysyvää kapellimestaria, joten konsertin johtajina ovat aina toimineet vierailevat kapellimestarit. Ensimmäisen konsertin, kylläkin uudenvuoden"aattona" 31. joulukuuta 1939 johti itävaltalainen kapellimestari Clemens Krauss. Vuoden ja vuorokauden kuluttua 1. tammikuuta 1941 hän johti myös ensimmäistä varsinaista uudenvuoden konserttia ja toimi konserttien kapellimestarina vuoteen 1954, lukuun ottamatta kahden vuoden taukoa, jolloin hän oli liittoutuneiden asettaman tutkinnan kestäneessä kiellossa (ilmeni kuitenkin, että hän auttoi juutalaisia pakenemaan natsien käsistä).


text: Kraussin jälkeen filharmonikkojen konserttimestari Willi Boskovsky johti konsertteja neljännesvuosisadan ajan, uudestavuodesta 1955 uuteenvuoteen 1979. Häntä seurasi Wienin valtionoopperan ylikapellimestari Lorin Maazel uuteenvuoteen 1986 asti. Vuodesta 1987 konsertin kapellimestari on vaihtunut joka vuosi, ja tehtävässä ovat vierailleet lukuisat maailman huippukapellimestarit.


title: Kadrioru staadion

text: Kadrioru staadion on yleisurheilu- ja jalkapallostadion Virossa. Se sijaitsee Tallinnassa ja tarkemmin sanottuna Kadriorgissa. Stadion on avattu vuonna 1926. Se toimii paikallisen jalkapallon pääsarjaseuran FC Levadian kotistadionina. Lisäksi se on ollut aiemmin Viron jalkapallomaajoukkueen kotikenttä. Stadionin katsojakapasiteetti on 4 750.


title: Arvo Jankko

text: Arvo Voldemar Jankko (21. toukokuuta 1885 Jääski – 19. kesäkuuta 1921) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat nimismies Voldemar Johannes Jankowsky ja Klara Aleksandra Herckman.


title: Arvo Jankko

text: Jankko kävi neljä luokkaa Viipurin suomalaista yhteiskoulua ja Kuopion teollisuuskoulun vuosina 1905–1907.


title: Arvo Jankko

text: Jankko toimi piirtäjänä Helsingissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 21. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Jankko osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi). Pataljoonan kotiuduttua helmikuussa 1918 Jankko joutui jäämään sairaalahoitoon Libaun sotilassairaalaan Saksaan, hänellä todetun keuhkotaudin takia.


title: Arvo Jankko

text: Jankko saapui takaisin Suomeen 10. kesäkuuta 1918 ja astui armeijan palvelukseen vääpeliksi ylennettynä ja hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen kaartiin, jossa toimi koulutusaliupseerina eri komppanioissa. Valkoisesta kaartista hänet siirrettiin 12. heinäkuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonaan ja myöhemmin Pioneeripataljoona n:o 2:een. Armeijasta hän erosi 20. toukokuuta 1919 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Liperin suojeluskuntaan, missä hän toimi 31. toukokuuta 1920 saakka. Hänet haudattiin Liperiin.


title: Roberto Sensini

text: Roberto Néstor Sensini (s. 12. lokakuuta 1966 Arroyo Seco) on argentiinalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Peliurallaan hän pelasi puolustajana. Nykyisin Sensini toimii argentiinalaisen pääsarjaseuran Estudiantesin päävalmentajana.


title: Roberto Sensini

text: Sensini pelasi lähes koko uransa Italiassa. Hän aloitti uransa kotimaassaan Newell's Old Boysissa, missä voitti Argentiinan mestaruuden kauden 1987/1988 päätteeksi. Vuonna 1989 Sensini siirtyi Serie A -seura Udineseen. Hän pelasi viiden kauden ajan. Vuonna 1994 hän siirtyi Parmaan, missä pelasi suurimman osan urastaan aina vuoteen 2002 saakka. Kauden 1999/2000 hän tosin vietti roomalaisseura Laziossa ja pääsi juhlimaan joukkueen kanssa Italian mestaruutta. Parmassa Sensini voitti urallaan UEFA Cupin vuosina 1995 ja 1999, Italian cupin vuosina 1999 ja 2002. Sensini palasi vielä kolmeksi kaudeksi Udineseen ennen lopettamistaan vuonna 2005.


title: Roberto Sensini

text: Argentiinan maajoukkueessa Sensini pelasi urallaan 59 ottelua. Hän oli mukana joukkueessa MM-kilpailuissa vuosina 1990 (hopeaa), 1994 ja 1998. Hän oli mukana myös 1996 Atlantan olympiakisojen hopeajoukkueessa.


title: Roberto Sensini

text: Helmikuussa 2006 Sensini nimettiin Udinesen päävalmentajaksi potkut saaneen Serse Cosmin tilalle. Tulokset eivät kuitenkaan parantuneet ja Sensini jätti tehtävän. Estudiantesin valmentajana hän on toiminut joulukuusta 2007 lähtien.


title: Jokelan koulukeskus

text: Jokelan koulukeskus on vuonna 1957 perustettu koulu Tuusulan Jokelassa. Ennen peruskouluun siirtymistä se oli oppikoulu, jonka nimi oli Jokelan yhteiskoulu. Nykyään koulukeskuksessa toimii samassa rakennuksessa peruskoulun luokat 7-9 ja Tuusulan lukion Jokelan toimipiste (eli entinen Jokelan lukio), jotka tekevät tiivistä yhteistyötä keskenään. Yläkoulun rehtorina toimii Minna Järvi ja lukion Seppo Kärpänen


title: Jokelan koulukeskus

text: Koulukeskuksessa yläkoulun puolella oppilaita on noin 320 ja lukion puolella noin 175.


title: Jokelan koulukeskus

text: Vuonna 2007 tapahtuneissa Jokelan koulusurmissa kuoli yhdeksän ihmistä.


title: Åmålin kunta

text: Åmålin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Åmål.


title: Åmålin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 481,11 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 601 henkeä (31.12.2015).


title: Åmålin kunta

text: Keskustaajaman Åmålin pinta-ala on 7,58 km² ja asukasluku 9 380.


title: Åmålin kunta

text: Åmålin kunta sijaitsee Vänern-järven rannalla. Kunnan eteläpuolella sijaitsee noin 30 saaren saaristo, Tösse skärgård. Saaristo on luonnonsuojelualue, jolla elää lukuisia lintulajeja. Metsänhoidon lisäksi kalastus oli ennen tärkein elinkeino, jota symboloi kunnan vaakunan alaosassa oleva kala. Nykyään kunta saa tuloja myös erityisesti saaristoon kohdistuvasta turismista. Åmål oli tapahtumapaikkana elokuvassa "Fucking Åmål", joka tosin kuvattiin Trollhättanissa. Åmål on Loimaan ystävyyskunta.


title: Åmålin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 50,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Åmålin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Tössbon "suurkunta", johon kuuluivat entiset maalaiskunnat Edsleskog, Fröskog, Mo, Tydje, Tösse, Ånimskog ja Åmålin maalaiskunta. Åmålin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Åmålin kunta, johon tulivat kuulumaan Åmålin kaupunki ja Tössbon maalaiskunta.


title: Åmålin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 120 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Åmålin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 108 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Åmålin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 164 054 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 71 000 kruunua.


title: Åmålin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Åmålin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Åmålin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 580 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Åmålin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Åmålin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Åmålin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Åmålin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Åmålin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Åmålin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Åmålin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Åmålin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Åmålin kunta

text: Åmålilla on seitsemän ystävyyskaupunkia:


title: Projekti 667BDRM

text: Projekti 667BDRM "Delfin" -luokan (NATO-raportointinimi Delta IV) sukellusveneet ovat Venäjän laivaston 1985–1992 valmistettu ballistisin ohjuksin varustettu palveluskäytössä olevia sukellusveneluokka. Luokan sukellusveneet voivat kuljettaa 16 kpl nestemäistä ajoainetta käyttävää ballistista R-29-ohjusta. Lisäksi alukset on varustettu kuudella 533 mm torpedoputkella.


title: Projekti 667BDRM

text: Projekti 667BDRM -luokan sukellusveneissä on kaksi VM-4-ydinreaktoria ja ne kuuluvat Delta-luokan sukellusveneperheeseen. Luokan edeltäjä oli Projekti 667BDR (Delta III). Veneet on rakennettu Severodvinskin telakalla vuosina 1985–1992 ja yksi sukellusveneistä jälleenrakennettiin samassa paikassa. Kaikkiaan 7 kpl Delta IV-sukellusvenettä rakennettiin.


title: Projekti 667BDRM

text: Sukellusveneiden tukikohta on Sayda-Guba Venäjän federaation pohjoisessa laivastossa.


title: Projekti 667BDRM

text: Veneellä "Jekaterinburg" syttyi joulukuussa 2011 telakalla tulipalo.


title: Nummelanharjun koulu

text: Nummelanharjun koulu eli NuHaKo on Nummelan peruskoulun 7–9 luokkien koulu. NuHaKo sijaitsee uimahallin ja Vihdin lukion vieressä. Koulussa on oppilaita noin 360, opettajia 40 ja muuta henkilökuntaa 15 eli yhteensä noin 415. Koulun rehtorina toimii Katri Mikkilä.


title: Uutisnauha

text: Uutisnauhaksi kutsutaan televisiokanavien lähetyksissään näyttämää tekstinauhaa, jossa kiertää lyhyitä uutisotsikoita tai vaikka tietoa pörssikurssien liikkeistä. Uutisnauhan käyttö on levinnyt myös Internetiin.


title: Club Atlético San Lorenzo de Almagro

text: San Lorenzo de Almagro on urheiluseura Boedon kaupunginosasta Buenos Airesista, Argentiinasta. Seuran päälaji on jalkapallo, missä se pelaa Argentiinan pääsarjassa ja lukeutuu maan "viiden suuren seuran" joukkoon.


title: Club Atlético San Lorenzo de Almagro

text:
Seuran toiminnan alkujuuret ovat Almargon kaupunginosan kaduilla pelatuissa epävirallisissa jalkapallo-otteluissa 1900-luvun alussa. Erään kerran pelaajan loukkaannuttua vakavasti jäätyään raitiovaunun alle paikallinen katolinen pappi Lorenzo Massa siirsi pelit paikallisen kirkon takapihalle. Massan johdolla seura aloitti sittemmin virallisen toimintansa. Seuran nimi tulee pyhimus Laurentiuksesta.
San Lorenzo menestyi erinomaisesti Argentiinan amatöörisarjoissa, ja menestys jatkui kun ammattilaisliiga perustettiin vuonna 1931. Joukkue vakiinnutti paikkansa perinteisten viiden argentiinalaisen suurseuran joukossa yhdessä Boca Juniorsin, River Platen, Racingin ja Independienten kanssa. San Lorenzo voitti liigamestaruuden vuonna 1933, ja uudelleen vuonna 1946, jolloin se teki myös menestyksekkään Euroopan kiertueen. Joukkue hävisi Real Madridille, mutta saavutti voitot muiden muassa FC Barcelonasta sekä Portugalin ja Espanjan maajoukkueista.


title: Club Atlético San Lorenzo de Almagro

text: Joukkue voitti Argentiinan mestaruuden kolmannen kerran vuonna 1959, mutta sen historian suurin menestyskausi ajoittui 1960-luvun loppu- ja 1970-luvun alkupuoliskoille, jolloin se voitti Metropolitano-sarjan mestaruuden vuonna 1968 häviämättä otteluakaan ja uudelleen vuonna 1972, ja Nacional-sarjan mestaruuden 1972 (tappioitta) sekä 1974. Sittemmin San Lorenzo ajautui taloudellisiin vaikeuksiin ja joutui myymään kotistadioninsa. Vaikeudet heijastuivat myös menestykseen pelikentillä, ja vuonna 1981 seura putosi pääsarjasta, mutta nousi kuitenkin takaisin seuraavalle kaudelle.


title: Club Atlético San Lorenzo de Almagro

text: Fernando Mielen tultua seuran puheenjohtajaksi vuonna 1986 alkoi uusi menestyksekäs kausi. Ilman omaa kenttää ollut joukkue sai uuden stadionin ja voitti vuosina 1995 ja 2001 syyskauden mestaruuden ("clausura"). Vuoden 2001 lopulla Alberto Guil tuli seuran puheenjohtajaksi ja samana vuonna joukkue voitti ensimmäisen kansainvälisen pokaalinsa, Mercosur-cupin. Menestys jatkui seuraavana vuonna, kun San Lorenzo voitti ensi kertaa pelatun Copa Sudamericanan, joka vastaa Etelä-Amerikassa Eurooppa-liigaa. Viimeksi seura on voittanut clausura-mestaruuden vuonna 2007.


title: Mustamörsky

text:
Mustamörsky ("Helvella lacunosa") on kahden tähden ruokasieni, jonka keittämistä ennen ruoaksi valmistamista suositellaan. Se ei siis ole suoraan myrkyllinen, mutta nykytiedon mukaan kaikki mörskyt tulisi käsitellä keittämällä.
Mustamörsky muistuttaa piispanhiippaa, mutta on väriltään nimensä mukaisesti lähes musta. Mustasatulamörsky ("Helvella atra") on myös melko samannäköinen kuin mustamörsky.


title: Mustamörsky

text: Mustamörsky on harmaa, harmaanmusta, tai joskus miltei musta. Lakki 2–10 cm leveä, lakin sisäpinta on ulkopintaa vaaleampi, malto on harmaata, joustavaa ja ohutta. Lakkissa on säännöttömiä muotoja, se on ontto, poimuinen ja lokeroinen. Sivulta katsottuna kuin satula jossa tavallisesti kaksi kohoumaa. Jalka on lakkia vaaleamman värinen, 3-10 cm pitkä, 1-3,5 cm paksu ja ontto. Säännöttömän uurteinen ja tyvestä leveämpi. Maku mieto. Ei tuoksu erityisesti.


title: Mustamörsky

text: Kasvaa kaikkialla Suomessa. Pohjois-Amerikassa kasvaa samoilla leveysasteilla, ja samanlaisissa ympäristöissä kun Euroopassa. Havaintoja on myös eteläisestä Meksikosta.


title: Mustamörsky

text: Mustamörsky on syyssieni. Se on melko yleinen puutarhoissa, metsissä ja puistoissa. Esiintyy elo-lokakuussa.


title: Mustamörsky

text: Mustamörskyä kuivataan ja syödään sellaisenaan. Nykytiedon mukaan kuitenkin tulisi käsitellä keittämällä.


title: Nivhin kieli

text: Nivhin kieli (aikaisempi nimitys "giljakki"; nivhiksi нивхгу, "nivhgu") on Venäjän Kaukoidässä Amurjoen varrella ja Sahalinin saarella asuvien nivhien puhuma kieli.


title: Nivhin kieli

text: Nivhien perinteistä asuinaluetta on Amurin alajuoksu, Tatariansalmen rannikko sekä Sahalinin luoteis- ja itärannat. Nykyään suurin osa asuu Habarovskin aluepiirin Alejevkan taajamassa sekä Sahalinin alueen Nekrasovkan ja Noglikan taajamissa. Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 4 600 nivhiä ja 1 200 nivhin kielen puhujaa. 76,2 % kansasta puhui äidinkielenään venäjää ja 23,3 % nivhiä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 5 200 nivhiä ja 688 nivhin kielen puhujaa. Sahalinin nivheistä kieltä ilmoitti osaavansa 284 henkeä, Habarovskin alueella 193. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 198 nivhin puhujaa.


title: Nivhin kieli

text: Nivhi on isolaattikieli: sillä ei tiedetä olevaan mitään sukulaiskieliä. Pitkän ajan kuluessa siihen ovat vaikuttaneet tunguusikielet orokki, evenki, nanai ja negidaali. Kieli jakautuu Amurin ja Sahalinin päämurteisiin, joiden välillä on huomattavia eroja.


title: Nivhin kieli

text: 1930-luvun alussa nivhin kielen Amurin murretta varten laadittiin latinalaiseen kirjaimistoon perustunut kirjakieli. Vuonna 1953 siirryttiin kyrilliseen kirjaimistoon ja vuonna 1979 laadittiin kirjoitusjärjestelmä myös Sahalinin murretta varten. Nivhiksi on julkaistu äidinkielen oppikirjoja, kansanperinnekokoelmia sekä vähäinen määrä kaunokirjallisuutta. Kieltä opetetaan aineena viidessä koulussa. Opettajia koulutetaan Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Vuonna 1990 Sahalinilla alettiin julkaista nivhinkielistä lehteä "Nivh dif".


title: Nivhin kieli

text:
"Nivhin kirjaimisto"
Nivhi on erittäin uhanalainen kieli. Nykyään sitä puhuu vain vanhin ikäpolvi. Nuoriso on siirtynyt käyttämään venäjää.


title: Rovio

text: Rovio tarkoittaa yleisesti isoa tulta, suurta nuotiota, muun muassa poltettavasta puukasasta. Joissakin kulttuureissa on varsinkin entisaikaan ollut tapana hävittää ruumiit polttamalla ne hautaroviolla, mutta nykyaikana yleisesti länsimaissa tuhkaus toteutetaan tuhkauslaitoksessa eli krematoriossa. Roviolla polttaminen on vanha teloitustapa.


title: Rovio

text: Suomessa ruumiin polttaminen roviolla on laissa kielletty.


title: Hopeamarkka

text: Hopeamarkka on nimitys markan kolikosta, joka sisältää hopeaa. Ensin se oli Suomen suuriruhtinaskunnan rahajärjestelmän perusta 1860–1877 ja myöhemmin ilmestyneet vuoden 1964–1968 markkoja alettiin nimittämään hopeamarkoiksi.


title: Hopeamarkka

text: Aluksi markan arvo oli sidottu Venäjän ruplaan. Metallirahan puute, vaihtelevat valuuttakurssit hampurin markan ja ruplan välillä olivat ongelmia. Myös ulkomaisen luoton saannin vaikeudet sekä pankin perustamisvaikeudet olivat ongelmia. Vuonna 1859 Henrik Borgström vaati hopeakannalle paluuta ja suomalaiset kauppiaat lähettivät anomuskirjeitä senaatille. Hypoteekkiyhdistyksen perustavan kokouksen julkilausuma ja senaatti käsitteli asiaa 1.12.1859. Samassa kuussa senaatin finanssitoimituskunnan pällikkö Fabian Langenskiöld ehdotti hopeakantaan paluuta. Langenskiöld sai keisarilta suostumuksen Suomen omaan rahayksikköön 4.4.1860 sekä keisarilta ehdollisen suostumuksen paluusta hopeakantaan elokuussa 1862. Vielä Samana vuonna Langenskiöld otti Saksasta 16 milj. markan hopealainan. Langenskiöld suositteli seuraajakseen Snellmania. Vuonna 1860, markka oli määritelty kiinteästi neljäsosaksi ruplaa. Markka sidottiin hopeakantaan vuonna 1865, jolloin siitä tuli itsenäinen valuutta.


title: Hopeamarkka

text: Aleksander Fadejev suunnitteli ensimmäinen hopeamarkan vuonna 1861 ja se lyötiin Suomen Rahapajalla 15.10.1864. Hopeamarkka painoi 5,18g, halkaisijaltaan 24 mm ja sen metalliseos oli 86,8 % Ag, 13,2 % Cu. Hopeisia markkoja lyötiin vuosina 1864-1867, 1870, 1872, 1874, 1890, 1892, 1893, 1907 ja 1915. Yhden hopeamarkan hopeamäärä määriteltiin ilmoittamalla, että yhdestä naulasta (n. 425 g) hopeaa voi lyödä 94,48 kappaletta yhden markan hopeakolikoita. Rahasarjan muut hopearahat olivat arvoltaan 2 markkaa, 50 penniä ja 25 penniä. Kahden markan kolikot olivat markkaa suurempia halkaisijaltaan ja painoltaan ja pennit vastaavasti pienempiä. Nämä hopearahat poistuivat käytöstä laillisena maksuvälineenä 1.1.1994.


title: Hopeamarkka

text: Ensimmäinen maailmansota aiheutti käytännössä kultakannasta luopumisen. 1918 kolikotkaan eivät olleet enää hopeisia eivätkä kultaisia, koska inflaatio oli tehnyt markan nimellisarvosta niin vähäarvoisen, että vanhat jalometalliset kolikot olivat romumetalliarvoltaan arvokkaampia kuin rahalliselta nimellisarvoltaan.


title: Hopeamarkka

text: Olof Eriksson ja Heikki Häiväoja suunnittelivat vuonna 1964 julkaistun markan. Sen ulkoasu oli kilpailun tulosta, jossa yhdistettiin näiden kahden osallistujan ehdotukset. Sen hopeapitoisuus oli 35%(metalliseos 35 % Ag, 57 % Cu, 8 % Zn), läpimitta 24 mm ja paino 6,4 g. Näitä hopeamarkoiksi kutsuttuja kolikoita lyötiin vuosina 1964–1968 sisältäen hopeaa, mutta tämän jälkeen niitä lyötiin myös ilman hopeaa, aina vuoteen 1993 asti seoksella 75 % Cu, 25 % Ni.


title: Hopeamarkka

text: Myöhemmin hopeiset markat tai eurot ovat olleet juhlarahoja tai sijoituskolikoita.


”James while John had had had had had had had had had had had a better effect on the teacher” on englanninkielinen lause, joka kuvastaa sanastollista monitulkinnallisuutta.
Lause on usein annettu sanapulmaksi, johon pitää sijoittaa välimerkit oikeille paikoille, jotta se tarkoittaisi jotain. Hans Reichenbach käytti lausetta vuonna 1947 harjoituksena lukijalle (sillä erolla, että sana "while" oli muutettu sanaksi "where") kuvatakseen kielen eri tasoja, kohdekieltä ja metakieltä.


title: James while John had had had had had had had had had had had a better effect on the teacher

text: Välimerkkien asettamisen jälkeen lause muuttuu ymmärrettäväksi:


text: Lause tarkoittaa vapaasti suomennettuna ”Kun John oli käyttänyt muotoa ’had’, James oli käyttänyt muotoa ’had had’; ’had had’ -muodolla oli ollut parempi vaikutus opettajaan.”


text: Alkuperäistä tekstiä ulkoasunsa puolesta jäljittelee käännös: "Jamesilla, kun Johnilla oli ollut "oli", oli ollut "oli ollut"; "oli ollut" oli ollut opettajasta parempi."


title: S/S Jatuli

text:
S/S Jatuli oli Neste Oy:n vuoteen 1982 asti omistama säiliöalus. Laiva oli aikanaan vetoisuudeltaan Suomen suurin kauppa-alus. Alus rakennettiin vuonna 1971 Malmössä ja Suomessa liikennöidessään sen kotipaikka oli Naantali.
Aluksen tilasi alun perin norjalainen Kb Noralliance A/S Co. Malmössä sijaitsevalta telakalta. Tilaus kuitenkin siirettiin brightonilaisen John Hudson Fuel & Shipping Ltd nimiin, jonka alaisuudessa laiva liikennöi viisi vuotta nimellä "Hudson Friendship". Vuonna 1976 alus myytiin norjalaiselle A/S Trajan yhtiölle, joka nimesi aluksen "Gordianiksi". Vuonna 1979 laiva myytiin jälleen eteenpäin, ja uusi omistaja Neste Oy nimesi aluksen "Jatuliksi". Nesteen käytössä alus oli vuoteen 1982 asti, jolloin se myytiin St. Tobias Shipping Co. -yhtiölle, joka siirsi aluksen liikennöimään Liberian lipun alle nimellä "St. Tobias".


title: S/S Jatuli

text: Aluksen ollessa raakaöljylastissa matkalla Khargin saarelta Ubeen siihen osui 11. syyskuuta 1984 irakilaisten laukaisema Exocet-ohjus 50 merimailia Khargin saaresta etelään (). Alus selvisi matkasta suunniteltuun määränpäähänsä, mutta se todettiin korjauskelvottomaksi. Alus myytiin romutettavaksi, ja Dalian romutti aluksen 31. joulukuuta alkaen.


title: Kerekin kieli

text: Kerekin kieli eli kerekki on Venäjällä Tšuktšien niemimaalla asuvien kerekkien puhuma kamtšatkalainen kieli. Nykyään sitä voidaan pitää lähes kuolleena.


title: Kerekin kieli

text: Kerekki kuuluu kamtšatkalaisten kielten tšuktšilaiseen ryhmään. Aikaisemmin sitä pidettiin korjakin murteena. Kielessä on paljon myös tšuktšilaisia piirteitä.


title: Kerekin kieli

text: Neuvostoaikana kerekit luettiin tšuktšeiksi, joiden keskuudessa he asuivat Tšukotkan autonomisen piirikunnan entisen Beringovskin piirin Meinypilgynon ja Hatyrkan kylissä. 1960–1980-luvuilla kerekkejä arvioitiin olleen korkeintaan sata henkeä ja kerekin kielen puhujia 25–30. Vuosituhannen vaihteeseen mennessä he olivat lähes täysin sulautuneet tšuktšeihin. Aleksandr Volodin löysi vuonna 1991 Meinypilgynosta kaksi kerekin puhujaa ja Hatyrkasta yhden. Australialaisen tutkijan Michael Dunnin mukaan vuonna 2000 kerekkiä osasi vain yksi vanhus. Tästä huolimatta vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 8 kerekkiä ja peräti 15 kerekin puhujaa. Tilaston löytämistä kerekeistä kolme asui Tšukotkalla ja heistä kaksi ilmoitti osaavansa kerekin kieltä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on kymmenen kerekin puhujaa.


title: DrunkSoberLoveMusic

text: DrunkSoberLoveMusic on malli-laulaja Kim Heroldin 15. lokakuuta 2008 julkaistu sooloesikoisalbumi.


title: DrunkSoberLoveMusic

text: Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin "Social Butterfly", joka oli yksi kesän 2008 soitetuimmista kappaleista. Toinen single "Love in a Bottle" julkaistiin syyskuun alussa. Kolmantena singlenä, joulukuun alussa julkaistiin albumin avausraita "Panic In The Kitchen" ja vielä toukokuun alussa 2009 julkaistiin singlenä "Broken Hearts".


title: DrunkSoberLoveMusic

text: Albumin kaikki kappaleet ovat Heroldin omaa käsialaa. Osaksi tekijöinä ovat toimineet myös David Thomson, Tidjân Ba, Jari Ilomäki ja Rocky Dawuni.


title: Kerekit

text: Kerekit ovat kansa Tšukotkassa Venäjällä. Kerekit ovat kuolemassa sukupuuttoon sulautuessaan tšuktšeihin ja venäläisiin. 1934 heitä oli noin 90 henkeä ja 1966 arviolta 70. Kerekkien puhuma kieli "kerekki" on hävinnyt sen puhujien vaihtaessa kielensä venäjään. Kerekit ovat läheistä sukua korjaakeille.


title: Kerekit

text: Kerekit luettiin pitkään vain tšuktšien heimoksi mutta he erosivat näistä merkittävästi. Toisin kuin tšuktšit kerekit olivat paikallaan asuvia ja elivät kalastuksella. Venäjä valloitti kerekkien alueet 1800-luvulla murskattuuan alkuperäiskansojen vastarinnan. Venäjä ei kuitenkaan saanut alueella merkittävää poliitista tai taloudellista kontrollia ja kerekit eivät muiden pienten alkuperäiskansojen tavoin kääntyneet kristinuskoon. Kerekkien päädyttyä Neuvostoliiton alaisuuteen heidän kielensä ja kulttuurinsa rupesi kuihtumaan.


title: Preblen piirikunta

text: Preblen piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Edward Preblen mukaan. Sen suurin kaupunki on Eaton.


title: Preblen piirikunta

text: Preblen naapuripiirikuntia ovat Darke pohjoisessa, Montgomery idässä, Butler etelässä ja Indianan puolella Unionin sekä Waynen piirikunnat.


title: Preblen piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 42 270 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 97,5%, mustiin (0,6%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,5%).


title: Preblen piirikunta

text: Kotitalouden mediaanitulo on 48 874 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 10,3% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: Scoopex

text: Scoopex (SCX) on kansainvälinen kräkkeri- ja demoskeneryhmä, joka aloitti toimintansa Itävallassa 1980-luvun lopulla.


title: Scoopex

text: Ryhmä työskenteli alun perin Amigan parissa. Vuonna 1990 se julkaisi "Mental Hangoverin", jota monet pitävät merkittävänä tuotoksena: ensimmäisenä niin sanottuna "trackmona" eli demona, joka on saumattomasti soljuva kokonaisesitys, ei sarja löyhästi yhteenliittyviä osia. Myöhemmin 1990-luvulla Scoopex siirtyi monien muiden ryhmien tavoin PC:n pariin. Sen ensimmäinen huomattava tuotos alustalle oli vuoden 1999 Mekka & Symposium -tapahtuman PC-demokilpailussa kolmanneksi tullut "Alien 2 PC" (käännös ryhmän aikaisemmin Amigalle tekemästä demosta).


title: Jaksonaika

text: Jaksonaika eli periodi on fysiikassa ja signaalinkäsittelyssä jaksollisen ilmiön yhden jakson kestoaika. Jaksollinen ilmiö toistuu samanlaisena aina yhden jaksonajan kuluttua. Esimerkiksi maapallon kiertoliikkeen jaksonaika on yksi vuosi ja maapallon pyörimisliikkeen jaksonaika on yksi vuorokausi.


title: Jaksonaika

text: Pyörimisliikkeen jaksonaikaa kutsutaan myös "pyörähdysajaksi", kiertoliikkeen jaksonaikaa "kiertoajaksi", värähtelyn jaksonaikaa "värähdysajaksi" jne.


title: Jaksonaika

text: Jaksonaika "T" on taajuuden "f" käänteisarvo:


title: Jaksonaika

text: Yhden Hz:n taajuisen sinimuotoisen värähtelyn jaksonaika on yksi sekunti. Yhden GHz:n kellotaajuudella toimivan mikroprosessorin jaksonaika on yksi nanosekunti.


title: Wyndham Halswelle

text: Wyndham Halswelle (30. toukokuuta 1882 - 31. maaliskuuta 1915) oli skotlantilainen juoksija ja sotilas.


title: Wyndham Halswelle

text: Halswellesta tuli kautta aikain ensimmäinen skotlantilainen olympiavoittaja, kun hän voitti 400 metrin juoksun olympiakultaa 1908 Lontoon kisoissa. Loppukilpailussa häntä yritettiin kiilata ulos radalta ja kilpailu päätettiin juosta uudestaan. Amerikkalaisjuoksijat boikotoivat uusintaa ja Halsewille pääsi yksinään juoksemaan olympiakultaan. Tapaus tulehdutti Britannian ja USA:n liittojen välit pitkäksi ajaksi. Kaksi vuotta aikaisemmin Ateenan välikisoissa Halswelle oli saavuttanut 400 metriltä hopeaa ja 800 metriltä pronssia.


title: Wyndham Halswelle

text: Halswelle juoksi Lontoon olympialaisissa 400 metrin olympiaennätyksen 48,4. Aika paransi Harry Hillmanin edellistä ennätystä 0,8 sekuntia.


title: Wyndham Halswelle

text: Halswelle oli ottanut osaa buurisotiin ennen kansainvälistä juoksu-uraansa. Sittemmin hän oli mukana ensimmäisessä maailmansodassa ja kuoli Ranskassa tarkka-ampujan luotiin 32-vuotiaana.


title: Kaarlo Kaarlonen

text: Kaarlo Herman Kaarlonen (20. toukokuuta 1892 Eurajoki – 28. joulukuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat varastonhoitaja Kaarlo Kustaa Kaarlonen ja Maria Boman. Hänet vihittiin avioliittoon Edit Maria Berghin kanssa vuonna 1919.


title: Kaarlo Kaarlonen

text: Kaarlonen kirjoitti ylioppilaaksi Rauman yhteislyseosta vuonna 1912 ja liittyi Satakuntalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys-taloudellisella osastolla vuosina 1912–1915 ja 1920–1921 ja suoritti metsänhoitotutkinnon vuonna 1921. Hän kävi Suojeluskuntajärjestön komentajakurssin vuonna 1928.


title: Kaarlo Kaarlonen

text: Kaarlonen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 24. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin 10. heinäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan.


title: Kaarlo Kaarlonen

text: Kaarlonen komennettiin Suomeen jääkärien etukomennuskunnan mukana 30. marraskuuta 1917 ja hän saapui Merikarvialle Aspuskäriin 8. joulukuuta 1917 aselaiva S/S Equityllä. Hänet komennettiin Suomeen palattuaan hänet komennettiin Kuopioon kouluttajaksi niin sanottuun kersanttikouluun, missä hän koulutti koulun saatua konekivääreitä itselleen niiden käyttöä. Hän otti osaa taisteluihin konekivääriosaston johtajana Kuopiossa, Mäntyharjulla ja Varkaudessa, jonka jälkeen hänet määrättiin 24. maaliskuuta 1918 alkaen komppanianpäälliköksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan ja otti osaa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa.


title: Kaarlo Kaarlonen

text: Kaarlonen palveli sisällissodan jälkeen 1. konekiväärikomppanian päällikkönä edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Jääkärirykmentti n:o 3, Savon jääkärirykmentti n:o 3 ja Uudenmaan rykmentti. Hänet määrättiin 18. syyskuuta 1918 rykmentin konekivääriupseeriksi. Armeijasta hän erosi 5. elokuuta 1919 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi ensin Turun suojeluskuntaan, mistä hänet siirrettiin Kalvolann suojeluskunnan paikallispäälliköksi 1. kesäkuuta 1920. Kalvolasta hänet siirrettiin 1. helmikuuta 1921 paikallispäälliköksi Harlun suojeluskuntaan ja edelleen 31. tammikuuta 1923 Pirkkalan suojeluskuntaan, missä hän myös toimi paikallispäällikkönä. Suojeluskuntatyönsä ohella hän toimi valtion omistaman Siuron sahan apulaisjohtajana vuosina 1922–1926. Hän sai lopulta nimityksen Mikkelin suojeluskuntapiirin päälliköksi 1. marraskuuta 1926.


title: Kaarlo Kaarlonen

text: Kaarlonen toimi jatkosodassa Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin komentajana 1941-1943, Keski-Pohjanmaan sotilasläänin komentajana 1943-1944 ja uudelleen Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin komentajana 1944.


title: José Sanfilippo

text: José Sanfilippo (s. 4. toukokuuta 1935) on argentiinalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: José Sanfilippo

text: Sanfilippo pelasi suurimman osan urastaan buenosairesilaisessa San Lorenzossa (1953-1962, 1972). Pelatessaan seurassa hän voitti Argentiinan maalikuninkuuden neljästi vuosina 1958–1961. Välissä hän edusti Boca Juniorsia, missä hän pääsi Copa Libertadoresin loppuotteluun, ja Banfieldia, uruguaylaista Nacionalia sekä brasilialaisia Bangua ja SC Bahiaa, missä voitti Brasilian mestaruuden vuonna 1969 ja oli myös liigan paras maalintekijä.


title: José Sanfilippo

text: Palattuaan San Lorenzoon vuonna 1972 Sanfilippo voitti seurassa sekä Argentiinan Metropolitano- että Nacional-liigojen mestaruuden ennen lopettamistaan kauden päätteeksi. Hän on yhä seuran historian paras maalintekijä 204 maalillaan, jotka syntyivät 260 ottelussa. Sanfilippo palasi kentille vielä vuonna 1978 alasarjajoukkue San Miguelin riveissä.


title: José Sanfilippo

text: Argentiinan maajoukkueessa Sanfilippo pelasi 29 ottelua, joissa hän teki 21 maalia. Hän voitti joukkueessa Etelä-Amerikan mestaruuden 1957 Perun kisoissa. MM-kisoissa hän pelasi 1962 Chilessä.


title: Horodnja

text: Horodnja () on kaupunki Ukrainassa Tšernihivin alueen pohjoisosassa, noin 30 kilometrin etäisyydellä sekä Valko-Venäjän Homelin alueen että Venäjän Brjanskin alueen rajasta.


title: Horodnja

text: Paikkakunta sai kaupungin statuksen 1957. Kaupungin asukasluku oli 14 043 vuonna 2001. Vuoden 2013 alun väkiluvuksi arvioitiin 12 558.


title: Li Ang

text: Li Ang (, s. 1. syyskuuta 1981, Peking, Kiina) on kiinalainen gon pelaaja. Hän on kolmannen danin ammattilainen gossa. Hän on myös Pekingin nuorten go joukkueen päävalmentaja. Vuosien aikana hän on valmentanut useita nuoria gon pelaajia, kuten Chen Yaoyeta sekä useita ammattilais gon pelaajia.


title: Li Ang

text: Vaimonsa, Li Yuen kanssa hän on kirjoittanut ja julkaissut 28 kirjaa gosta. Vuodesta 2002 lähtien Ang on opettanut gon peluuta KGS Go Serverillä nimimerkillä "lyonweiqi". Hän on opettanut myös Espanjassa, Sveitsissä ja Saksassa


title: Lehtoakileija

text: Lehtoakileija ("Aquilegia vulgaris") on monivuotinen, Euroopassa laajalle levinnyt ruohovartinen leinikkikasvi. Se on myös yleinen puutarhakasvi. Lehtoakileija on myrkyllinen.


title: Lehtoakileija

text: Lehtoakileija kasvaa 30–80 cm korkeaksi. Kasvi on pystyjuurakkoinen ja pystyvartinen. Aluslehdet ovat pitkäruotisia, lapa kahteen kertaan kolmisorminen. Väriltään lehdet ovat päältä vihreitä, alta sinertäviä. Pikkulehdykät ovat 3–5 cm:n pituisia. Kukat ovat yksittäin tai melko vähälukuisia. Ne ovat 3–5,5 cm leveitä ja väriltään yleensä sinisiä, joskus myös valkoisia tai hennon vaaleanpunaisia. Kukissa on viisi verholehteä ja viisi terälehteä, joissa on 1–2 cm pitkä kierrekärkinen kannus. Emilehtiä on viisi kappaletta. Lehtoakileija kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa, jonka jälkeen kypsyvät runsassiemeniset, 1,5–2,5 cm pitkät otakärkiset tuppilot.


title: Lehtoakileija

text: Lehtoakileijaa tavataan lähes koko Euroopassa aivan läntisimpiä ja pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Laji on tavallinen myös Pohjois-Amerikan länsiosissa, mutta on siellä ihmisen mukanaan tuoma viljelykarkulainen. Suomessa lehtoakileija on vanha koristekasvi, mutta on mahdollisesti kuulunut alkuperäiseen lehtokasvistoon. Lajin päälevinnäisyysalue ulottuukin varmuudella ainakin Venäjän puoleiseen Karjalaan saakka. Suomessa lehtoakileijaa tavataan lähes koko maasta, mutta voimakkain kanta on Etelä-, Keski- ja Itä-Suomessa sekä Oulun ympäristössä.


title: Lehtoakileija

text: Luonnossa lehtoakileija kasvaa lehdoissa, sekä usein puutarhakarkulaisena asutuksen lähistöllä tienvarsilla, pihoilla ja lehtometsissä.


title: Lehtoakileija

text: Lehtoakileija on vanha koriste- ja rohdoskasvi. Lajista löytyy monia jalostettuja muotoja. Pohjoismaissa lehtoakileijaa tiedetään viljellyn luostareissa jo keskiajalla lääkekasvina. Sitä on käytetty eri muodoissa sappi- ja maksavaivoihin sekä haavojen ja ihottumien parantamiseen.


title: Aulus Hostilius Mancinus

text: Aulus Hostilius Mancinus oli roomalainen poliitikko, joka toimi konsulina vuonna 170 eaa. Hänen isänsä oli Lucius Hostilius Mancinus, joka oli taistellut toisessa puunilaissodassa ja saanut surmansa Campaniassa.


title: Aulus Hostilius Mancinus

text: Vuonna 180 eaa. Mancinus valittiin preettoriksi ja 170 eaa. uransa ensimmäisen kerran konsuliksi. Hänet lähetettiin tällöin Makedoniaan taistelemaan kuningas Perseusta vastaan. Perseus oli edellisenä vuonna asettunut puolustuskannalle ja linnoittanut solia, jotka johtivat Thessaliasta Makedoniaan. Mancinus yritti kaksi kertaa murtautua makedonialaisten puolustuslinjojen läpi, mutta turhaan. Hänen ollessaan Kreikassa kaksi molossialaista päällikköä suunnitteli kaappaavansa Mancinuksen ja vievänsä hänet Perseukselle, mutta suunnitelma epäonnistui. Mancinus ei ollut kovinkaan kyvykäs komentaja, ja hänen joukkojensa sotatoimet olivat huolimattomasti valmisteltuja, ja kun hänen konsulikautensa loppui, hänet korvattiin seuraavan vuoden konsulilla Quintus Marcius Philippuksella.


title: Aulus Hostilius Mancinus

text: Mancinuksella oli kaksi poikaa, Aulus Hostilius Mancinus ja Gaius Hostilius Mancinus.


title: DDR-Oberliga

text: DDR-Oberliga oli Saksan demokraattisen tasavallan jalkapalloilun pääsarja.


title: DDR-Oberliga

text: Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä vanhojen urheiluseurojen toiminta kiellettiin. Jalkapallo pysyi kuitenkin kansalaisten suosikkilajina, sillä sen harrastaminen oli halpaa tuhoutuneessa ympäristössä. Jo elokuussa 1945 järjestettiin ensimmäinen kaupunkien välinen ottelu kun Leipzig ja Dessau pelasivat harjoitusottelun. Vuosina 1947–1949 tulevaa Oberligaa pelattiin cup-muotoisena kilpailuna, jonka nimi oli Ostzonenmeisterschaft. Tämän kilpailun karsintoihin jokainen maan osavaltio sai lähettää kaksi joukkuetta. Elokuussa 1949 pelattiin ensimmäiset cup-ottelut vastaperustettujen BSG-seurojen kesken. Sarjamuotoinen sarja perustettiin vuonna 1949 nimellä DS-Oberliga ("Deutscher Sportausschuss Oberliga"). Vuonna 1958 nimi muutettiin DDR-Oberligaksi. Alussa sarja koostui 14 joukkueesta, joista kolme viimeistä putosi alempaan DDR-Ligaan. Sittemmin joukukemäärä vaihteli muutaman vuoden ajan, kunnes kaudesta 1954/1955 aina liigan lopettamiseen vuonna 1991 saakka joukkuemäärä oli 14 ja putoajan paikkoja kaksi. Vuosina 1956–1960 sarjakausi pelattiin keväästä syksyyn kolminkertaisena.


title: DDR-Oberliga

text: Kun Itä-Saksa lakkautettiin ja liitettiin Saksan liittotasavaltaan, pelattiin viimeinen DDR-Oberligan kausi 1990/1991 nimellä "NOFV-Oberliga", mikä tarkoitti koillista aluesarjaa. Seuraavaksi kaudeksi Itä-Saksan liigat yhdistettiin liittotasavallan sarjajärjestelmään. Pääsarjajoukkueet siirtyivät sarjoihin edelliskauden menestyksen perusteella:


title: DDR-Oberliga

text: 1. Bundesliigaan:


title: DDR-Oberliga

text: Pohjoiseen 2. Bundesliigaan:


title: DDR-Oberliga

text: Eteläiseen 2. Bundesliigaan:


title: DDR-Oberliga

text: NOFV-Oberliga Nordiin:


title: DDR-Oberliga

text: NOFV-Oberliga Mitteen:


title: DDR-Oberliga

text: NOFV-Oberliga Südiin:


title: DDR-Oberliga

text: Vuonna 1994 entinen NOFV-Oberliga tuli yhdeksi Saksan Regionalligan aluesarjaksi.


title: Etapit Espanjan ympäriajossa 2008

text: Espanjan ympäriajon 2008 etappien tulokset ja kokonaistilanne:


title: Ambrakia

text: Ambrakia ( tai , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Ártan kaupungin paikalla.


title: Ambrakia

text: Ambrakia sijaitsi Arakhthos-joen (nyk. Árachthos) itärannalla kaupungista nimensä saaneen Ambrakianlahden (nyk. Amvrakikóslahti) pohjoispuolella. Kaupunki oli rakennettu Perranthes-nimisen kukkulan länsirinteelle. Etäisyys Ambrakianlahdelle oli noin 80 stadionmittaa eli noin 14 kilometriä. Lahden lisäksi kaupunki on antanut nimensä myös Amvrakía-järvelle. Kaupungin alue tunnettiin myös nimellä Ambrakia Dryopis. Ambrakian kaupunkivaltion alue ulottui parhaimmillaan rannikkoa pitkin ainakin 120 stadioninmitan eli noin 21 kilometrin päähän kaupungista. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä viljelymaata. Suurimmillaan Ambrakian kaupunkivaltion vallassa oli myös Amfilokhian alue. Ambrakian satamana toimi Ambrakoksen kaupunki Ambrakianlahden suulla.


title: Ambrakia

text: Perinteen mukaan Ambrakia oli alun perin thesprotialainen kaupunki. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perusti Ambraks, Thesprotoksen poika. Toisessa myyttiversiossa perustajaksi ja nimen alkuperäksi esitettiin Ambrakia, Melaneuksen tai Augeiaan tytär. Vanha väestö oli athamanialaisia, kassopialaisia ja molosseja.


title: Ambrakia

text: Myöhemmin Ambrakiasta tuli kreikkalainen, kun Korintista tulleet asuttajat perustivat sen uudelleen siirtokunnakseen. Tämä tapahtui arkaaisella kaudella Korintin tyranni Kypseloksen aikana noin vuonna 655–625 eaa. Perustajaksi ja siirtokuntalaisten johtajaksi nimetään Gorgos, Kypseloksen poika tai veli. Tämä hallitsi kaupunkia tyrannina. Tyranniuden peri hänen poikansa Periandros.


title: Ambrakia

text: Aristoteleen mukaan Ambrakia oli demokratia sen jälkeen, kun kansa kukisti tyranni Periandroksen, mikä tapahtui samaan aikaan Korintin tunnetumman Periandros-nimisen tyrannin syrjäyttämisen kanssa eli noin vuonna 580 eaa. Tämän jälkeen kaupunki kukoisti, ja siitä tuli merkittävin Korintin siirtokunnista seudulla. 400-luvulla eaa. Ambrakia oli Epeiroksen suurin kaupunki, ja siellä arvioidaan olleen jopa asukasta. Kaupunki osallistui persialaissodissa Salamiin taisteluun seitsemällä laivalla ja Plataiain taisteluun 500 sotilaalla.


title: Ambrakia

text:
Peloponnesolaissodan alkuvaiheessa Ambrakia tuki Korinttia sodassa Korkyraa vastaan. Myöhemminkin sodan aikana kaupunki pysyi Korintin ja Spartan puolella Ateenaa vastaan. Ambrakian hallitsema alue oli suurimmillaan sodan aikana. Suurimmillaan kaupunki hallitsi myös Amfilokhian aluetta, mukaan lukien Amfilokhian Argoksen kaupunki, jonka Ambrakia valtasi ja ajoi alkuperäisen väestön pois. Akarnanian tukemana alkuperäinen väestö sai Ateenan valtaamaan Argoksen takaisin amfilokhialaisille ja akarnanialaisille vuonna 432 eaa.
Ambrakialaiset yrittivät vallata Argoksen uudelleen vuosina 430 ja 429 eaa., mutta kumpikin yritys epäonnistui. Kolmas yritys vuonna 426 eaa. johti lähes koko kaupungin sotakuntoisen miespuolisen väestön kuolemaan, ja Thukydides kuvaa tätä suurimmaksi onnettomuudeksi, minkä mikään kaupunki sodan alkupuolella koki. Seurauksena Ambrakia heikentyi niin, että joutui solmimaan amfilokhialaisten ja akarnanialaisten kanssa rauhan sadaksi vuodeksi, ja Korintin täytyi lähettää kaupunkiin joukkoja sen puolustukseksi. Heikentyneenä kaupunki ei enää osallistunut peloponnesolaissotaan merkittävällä tavalla tämän jälkeen.


title: Ambrakia

text: 300-luvulla eaa. Ambrakia oli liitossa Ateenan kanssa Filippos II:n Makedoniaa vastaan. Makedonia valtasi kaupungin Khaironeian taistelun jälkeen vuonna 338 eaa. Filippoksen kuoleman jälkeen ambrakialaiset ajoivat makedonialaiset pois, mutta Aleksanteri V valtasi kaupungin takaisin. Vuonna 295 eaa. hän luovutti kaupungin Epeiroksen kuninkaalle Pyrrhokselle. Tämä teki Ambrakiasta pääkaupunkinsa ja rakennutti sinne suuren palatsinsa. Tämä aika oli kaupungin suurinta kukoistuskautta. Myöhemmin kaupunki päätyi Aitolian valtaan, ja siitä tuli Aitolian liiton keskus.


title: Ambrakia

text: Roomalaiset piirittivät kaupungin vuonna 189 eaa. ja valtasivat sen lopulta Marcus Fulvius Nobiliorin johdolla vuonna 187 eaa. Roomalaiset ryöstivät kaupungin tuolloin ja tuhosivat sen kokonaan vuonna 167 eaa., minkä jälkeen se taantui. Lopullinen isku kaupungille tuli läheisen Nikopoliin perustamisen myötä vuonna 31 eaa., sillä roomalaiset siirrättivät Ambrakian ja eräiden muiden kaupunkien asukkaat sinne. Pausaniaan aikaan 100-luvulla jaa. kaupunki oli raunioina.


title: Ambrakia

text: Siitä, kuinka kauan kaupungin paikka säilyi asumattomana, ei ole tarkkaa tietoa. Nykyinen Ártan kaupunki kehittyi paikalle bysanttilaisella kaudella viimeistään 1000-luvulla. Antiikin aikaisista lähteistä tunnetun Ambrakian kaupungin sijainti oli pitkään epäselvä, mutta se osattiin sijoittaa Ártan paikalle viimeistään 1800-luvulla.


title: Ambrakia

text: Ambrakian arkeologisia kaivauksia ovat suorittaneet kreikkalaiset arkeologit muun muassa 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Ambrakia

text: Ambrakian akropoliina eli linnavuorena toimi yksi Perranthes-kukkulan huipuista. Kaupunki oli ympäröity muurilla, jonka pituus oli noin viisi kilometriä. Muurit rakennettiin oletettavasti 500-luvulla eaa. ja uusittiin 400-luvulla eaa. Muurien lisäksi kaupunkia suojasivat joki ja kukkulat. Satama Ambrakoksessa oli linnoitettu erikseen.


title: Ambrakia

text: Ambrakian kaupungissa oli varhainen ruutuasemakaava jo 400-luvulla eaa. Kaupungin muinaisjäännöksiin nykyisen Ártan kaupungin alueella kuuluvat lähinnä Apollon Pythios Soterille omistetun temppelin ja pienen teatterin rauniot, kaupunginmuurin jäänteet useissa kohdissa kaupunkia sekä prytaneionin jäänteet. Kaupungissa tiedetään olleen myös toinen teatteri.


title: Ambrakia

text:
Apollon Pythios Soterin temppeli
Apollon Pythios Soterin temppeli oli Ambrakian tärkein pyhäkkö. Se rakennettiin arkaaisella kaudella noin 500 eaa., mutta sen paikalla on todennäköisesti ollut varhaisempia Apollonille omistettuja pyhäköitä. Temppeli edusti doorilaista tyyliä, ja sen koko oli noin 44 x 20,8 metriä. Temppelissä oli pronaos sekä naos eli cella.


title: Ambrakia

text: Temppelin naoksessa oli Apollonin kulttipatsas, josta on säilynyt sen jalusta. Temppelissä ilmeisesti säilytettiin kaupungin hallinnon julkisia dokumentteja. Temppelistä on säilynyt lähinnä sen perustukset, sillä bysanttilaisella ajalla suurin osa sen kivistä käytettiin uudelleen, ja paikalle rakennettiin muita rakennuksia.


title: Ambrakia

text: Temppelin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1964. Niitä jatkettiin vuosina 1966–1968 sekä 1975–1977. Temppelin arkeologinen kohde sijaitsee Ártan keskustassa lähellä Pýrrou- ja Nikoláou Plastíra -katujen risteystä.


title: Ambrakia

text:
Teatterit
Niin kutsuttu pienempi teatteri sijaitsi lähellä Apollonin temppeliä. Se rakennettiin varhaisempien rakennusten paikalle 300-luvun lopulla tai kuningas Pyrrhoksen aikana 200-luvun alkupuolella eaa. Teatteri on pienin tunnetuista kreikkalaisista teattereista. Muutoin se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra halkaisijaltaan noin 6,7 metriä. Kahdet portaat jakoivat katsomon kolmeen lohkoon.
Skene- eli näyttömärakennuksen pituus oli noin 10 metriä, ja siinä oli kuusi joonialaisen tyylin puolipylvästä. Teatteri löydettiin rakennustöiden yhteydessä, ja sen ensimmäiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1976.


title: Ambrakia

text: Toinen, suurempi teatteri sijaitsi alakaupungissa kaupunginmuurien sisäpuolella. Teatterista on kaivettu esiin osa sen orkhestraa ja lännen puolista käytävää sekä osia katsomon istuimista.


title: Ambrakia

text: Muut rakennukset


title: Ambrakia

text: Muihin löytöihin kuuluu noin 600 eaa. pystytetty kenotafi kuolleiden ambrakialaisten ja korinttilaisten kunniaksi. Se oli monumentaalinen muistomerkki, jonka pituus oli noin 12,4 metriä, leveys noin 8 metriä ja korkeus noin 2,4 metriä. Siitä on löydetty piirtokirjoitus, joka on varhaisin tunnettu, jossa mainitaan kaupungin nimi. Bysanttilaisena aikana paikkaa oli käytetty hautauksiin.


title: Ambrakia

text: Ártan nykyisen katedraalin paikalla sijaitsi Asklepiokselle omistettu temppeli, Kaikkien pyhien kirkon paikalla Afroditelle omistettu temppeli ja Ártan linnan paikalla Athenelle omistettu temppeli. Kaupugissa tiedetään olleen myös Artemiin temppeli.


title: Ambrakia

text: Kaupungin hautausmaat sijaitsivat pääasiassa sen länsipuolella Perranthis-kukkulan juurella. Merkittävimmät haudat olivat pääportilta alkunsa saaneen, Ambrakoksen satamaan johtaneen tärkeän tien varressa. Tien leveys oli 12 metriä ja se oli kivetty. Katua on löydetty noin 300 metrin matkalta lähellä Ártan stadionia.


title: Ambrakia

text: Esinelöydöt


title: Ambrakia

text: Kaupungin alueelta tehdyt esinelöydöt ovat Ártan arkeologisessa museossa.


title: Nyylähaarikko

text: Nyylähaarikko ("Sagina nodosa") on kohokkikasveihin kuuluva pienikokoinen valkokukkainen kasvi. Se on alueellisesti uhanalainen laji.


title: Nyylähaarikko

text: Monivuotinen nyylähaarikko kasvaa 5–20, joskus jopa 25 cm korkeaksi. Kasvi voi olla joko nystykarvainen tai kalju. Tyviruusukkeelliset varret ovat rentoja tai pystyjä. Lehdet ovat rihmamaiset ja pareittain yhdistyvisiä. Ylemmät varsilehdet ovat alempia lyhyempiä, ja ylimmissä lehtihangoissa on nyppylämäisiä itusilmuja. Valkoiset kukat ovat yksittäin varren päässä. Verhiö ja teriö ovat tavallisesti viisilehtisiä, nuput ovat pallomaisia. Verholehdet ovat 2–4 mm pitkiä. Valkoiset terälehdet ovat 2–3 kertaa verholehtien pituisia. Heteitä on tavallisesti 10 kappaletta. Nyylähaarikko kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Munamainen kota on verhiötä pidempi.


title: Nyylähaarikko

text: Pohjoismaissa tavattavat nyylähaarikot jaetaan nykyisin kahteen alalajiin: kookkaampaan etelännyylähaarikkoon (ssp. "nodosa") ja pienempikokoiseen pohjannyylähaarikkoon (ssp. "borealis"). Alalajit eroavat toisistaan myös karvaisuuden asteen, itusilmujen määrän ja kukkien määrän suhteen. Alalajien välimuodot ovat yleisiä.


title: Nyylähaarikko

text: Nyylähaarikkoa tavataan Euroopassa pääasiassa alueella, joka ulottuu Ranskan keskiosista ja Britteinsaarilta itään Alppien pohjoispuolitse Puolaan, Baltiaan ja Luoteis-Venäjälle, sekä pohjoisessa Islantiin ja Fennoskandiaan, jossa laji on keskittynyt rannikkoseuduille. Satunnaisesti lajia kasvaa etelämpänäkin Euroopassa sekä eri puolilla Venäjää aina Siperiaa myöten. Nyylähaarikkoa kasvaa myös Kanadan pohjois- ja itäosissa. Suomessa nyylähaarikkoa tavataan lähinnä rannikkoseudulla itäiseltä Suomenlahdelta Perämerelle. Etelä-Suomen sisämaassa laji on satunnainen. Lisäksi sitä kasvaa muutamalla alueella Pohjois-Lapissa. Alalajeista etelännyylähaarikko kasvaa Suomenlahden rannikkoseudulla ja Etelä-Suomen sisämaassa, pohjannyylähaarikko koko rannikkoalueella sekä Pohjois-Lapissa.


title: Nyylähaarikko

text: Nyylähaarikko vaatii kasvupaikaltaan avoimuutta, sillä se ei siedä lainkaan kilpailua suurimmilta kasveilta. Kasvupaikat vaihtelevat alalajin mukaan. Etelännyylähaarikko kasvaa kuivilla kalliorinteillä ja kallioiden nurmijuonteissa yleensä kalkki- tai serpentiinialustalla. Joskus sitä tavataan myös hiekkaisilla järvenrannoilla tai soraisilla ja koksinsekaisilla joutomailla. Laji on kalkin suosija. Pohjannyylähaarikko puolestaan on tyypillisesti aukkoisten merenrantaniittyjen ja merenrantakallioiden rakojen laji. Joskus sitä tavataan myös hiekkaisilla ja soraisilla järven- ja joenrannoilla. Sisämaassa, kuten Lohjanjärven ympäristössä, laji on jäänne ajalta, jolloin seutu oli merenrantaa.


title: Huugo Kahva

text: Huugo Reino Östman myöh. Kahva (3. tammikuuta 1896 Pietarsaari – 24. marraskuuta 1948) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat ratamestari Leander Östman ja Maria Lovisa Andersson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Eeva Loviisa Venhon kanssa.


title: Huugo Kahva

text: Östman kävi viisi luokkaa Helsingin ruotsalaista reaalilyseota ja suoritti yksityisesti kahdeksannen luokan Kuopion lyseossa vuonna 1929. Hän kävi sotilasohjaajakurssin vuonna 1922 ja piiripäällikkökurssin vuonna 1922 sekä komentajakurssin vuosina 1927–1928. Merisuojeluskuntaupseeritutkinnon hän suoritti vuonna 1930 ja kävi Taistelukoulun orientoivan kurssin vuonna 1930 ja viestiupseerikurssin 1. ja 2. jakson vuonna 1934.


title: Huugo Kahva

text: Östman liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 5. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 2. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseilla (pommarikurssi) ja suoritti samana vuonna Libaussa järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Huugo Kahva

text: Östman astui Suomen armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen 18. helmikuuta 1918 majuri Harald Öhquistin komennuskunnan mukana Vaasaan, josta hänet komennettiin konekiväärikomppanian päälliköksi 2. Krenatöörirykmentin 3. Seinäjoen pataljoonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Länkipohjassa, Orivedellä, Vääksyn-Kangasalan akselilla, Moisiolla, Lempäälässä ja Vesilahdella sekä rykmentin etenemiseen Hauhon, Tuuloksen ja Lammin kautta Koskelle.


title: Huugo Kahva

text: Östman siirrettiin 16. heinäkuuta 1918 alkaen 1. komppanian päälliköksi Karjalan kaartin rykmenttiin, jossa hänet siirrettiin 3. elokuuta 1918 alkaen 3. konekiväärikomppanian päälliköksi 2. Karjalan rykmenttiin.


title: Huugo Kahva

text: Armeijasta hän erosi 8. lokakuuta 1919 ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen, jossa hänet sijoitettiin päällystökouluun konekivääriopin ja taktiikan opettajaksi. Päällystökoulusta hänet siirrettiin 7. syyskuuta 1920 alkaen Etelä-Hämeen suojeluskuntapiirin sotilasohjaajaksi ja edelleen 1. kesäkuuta 1921 alkaen paikallispäälliköksi Hämeenlinnan suojeluskuntaan, josta hänet siirrettiin 1. elokuuta 1921 Etelä-Hämeen suojeluskuntapiirin 1. alueen päälliköksi ja 1. kesäkuuta 1922 Suojeluskuntain päällystökoulun johtajaksi sekä 1. huhtikuuta 1923 alkaen Suojeluskuntain yliesikuntaan sotilastarkastajaksi. Etelä-Hämeen suojeluskuntapiirin 1. alueen päälliköksi hänet nimitettiin 30. syyskuuta 1924 ja Kuopion suojeluskuntapiirin 1. alueen päälliköksi 1. tammikuuta 1925. Suojeluskunnasta hän erosi 13. marraskuuta 1931, mutta astui takaisin palvelukseen 1. heinäkuuta 1933 ja hänet sijoitettiin Helsingin suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajaksi ja 1. syyskuuta 1933 alkaen Mikkelin suojeluskuntapiirin 5. alueen päälliköksi. Suojeluskunnasta hän erosi toistamiseen 27. marraskuuta 1937 ja työskenteli sen jälkeen liikemiehenä.


title: Huugo Kahva

text: Östman oli mukana myös äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen toiminnassa. Vuonna 1930 hän sekaantui Heinävedellä kunnanvaltuuston sosialidemokraattisen puheenjohtajan Onni Happosen sieppaukseen ja murhaan, mutta selvisi muiden osallisten tavoin ilman rangaistusta.


title: Huugo Kahva

text: Talvisotaan Kahva osallistui Pohjois-Suomen ryhmässä 4. Ilmatorjuntakonekiväärikomppanian päällikkönä, mistä hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan komentajaksi 9. Divisioonaan ja edelleen komentajaksi Jalkaväkirykmentti 65:een ja Jalkaväkirykmentti 27:ään. Hän osallistui talvisodassa taisteluihin Suomussalmella. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä Jalkaväkirykmentti 27:ssä. mutta siirrettiin myöhemmin komppanianpäälliköksi 12. Prikaatiin. Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 6:n koulutusupseeriksi. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Helsingin suojeluskuntapiiriin, mistä hän erosi vielä samana vuonna vakinaisesta palveluksesta. Hänet haudattiin Savonlinnaan.


title: Huugo Kahva

text: Östman toimi opettajana Kuopion läänin poliisikursseilla vuonna 1931.


title: Huugo Kahva

text: Östman toimi Voimistelu- ja urheiluseura Ilveksen puheenjohtaja vuonna 1921 ja Etelä-Hämeen ajokoirayhdistyksen perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja vuonna 1921 sekä Hämeenlinnan metsästys- ja ampumaseuran johtokunnan jäsenenä vuonna 1921. Hän toimi myös Kuopion ilmapuolustusyhdistyksen johtokunnan jäsenenä vuonna 1929.


title: Huugo Kahva

text: Östman kirjoitti kirjan Lentokoneen ampuminen konekiväärillä, 1929.


title: John Willis

text: John Willis (n. 1572–1625) oli englantilainen kirkkoherra, joka tunnetaan merkittävän pikakirjoitusjärjestelmän kehittämisestä. Hän julkaisi myös kirjoituksia muistitekniikoista ja salakirjoituksesta.


title: John Willis

text: Willisin elämästä tiedetään hyvin vähän lukuun ottamatta hänen teoksiaan ja joitakin uran merkkitapahtumia. Hänen arvellaan syntyneen noin vuonna 1572. Hän opiskeli Christ's Collegessa ja suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon vuonna 1593, Master of Arts -tutkinnon 1596 sekä Sacrae theologiae baccalaureus -tutkinnon 1603. Hän toimi vuodesta 1601 kirkkoherrana Lontoon St Mary Bothaw -kirkossa ja siirtyi vuonna 1606 Essexiin Little Bentley -kirkkoon.


title: John Willis

text: Willis julkaisi vuonna 1602 teoksen "The Art of Stenographie", jossa hän esitteli uuden pikakirjoitusjärjestelmän. Teoksen ensimmäinen painos sisälsi myös osion salakirjoituksesta. Vuonna 1618 hän julkaisi muistitekniikoita käsitelleen latinankielisen teoksen "Mnemonica, sive Reminiscendi ars" ja siihen perustuvan englanninkielisen teoksen "The Art of Memory" vuonna 1621.


title: John Willis

text: Willisiä pidetään yhtenä merkittävimmistä pikakirjoitusjärjestelmien kehittäjistä. 1590-luvulla Englannissa oli julkaistu kaksi pikakirjoitusjärjestelmää, mutta Willisin järjestelmä oli ensimmäinen, jota pystyi käyttämään ilman suuren merkkimäärän ulkoaopettelua. Järjestelmä sisälsi 28 merkkiä eri äänteille, ja peräkkäisten keskinäisellä sijainnilla voitiin kuvata väliin tuleva vokaali.


title: John Willis

text: Ensimmäisen painoksen kirjastaan "The Art of Stenographie" Willis julkaisi nimettömänä, todennäköisesti siksi, että Englannissa oli Timothe Brightille vuonna 1588 myönnetty yksinoikeus pikakirjoitusjärjestelmän julkaisemiseen 15 vuodeksi. Myöhemmät painokset julkaistiin kuitenkin nimen kanssa.


title: David García Dapena

text: David García Dapena (s. 30. syyskuuta 1977 Pontevedra, Espanja) on espanjalainen maantiepyöräilijä, joka aloitti ammattilaisuransa 1999.


title: David García Dapena

text: García sijoittui vuoden 2007 Espanjan ympäriajossa 23:nneksi. Vuonna 2008 hän voitti International Presidency Turkey Tour -etappikilpailun ja sijoittui kolmanneksi GP Ouest-France -klassikossa. Espanjan ympäriajossa hän voitti 15. etapin karattuaan kärkiryhmästä kolme kilometriä ennen maalia . Kokonaiskilpailussa hän oli neljästoista. Vuonna 2009 hän voitti International Presidency Turkey Tour -kilpailun 2. etapin ja Vuelta a La Rioja -kilpailun. Espanjan ympäriajossa hän sijoittui 12:nnella etapilla toiseksi.


title: David García Dapena

text: Espanjan ympäriajossa 2010 García oli kokonaiskilpailussa alun perin yhdestoista. Kansainvälinen pyöräilyliitto UCI kertoi kuitenkin 30.syyskuuta 2010 hänen antaneen kilpailun aikana kiellettyä hydroksietyylitärkkelyliuosta sisältäneen dopingnäytteen. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon ja ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Galicianpodenco

text: Galicianpodenco (, gal. "podengo galego") on Galiciasta kotoisin oleva primitiivinen metsästyskoira. Se on keskikokoinen, älykäs ja ketterä, ja sillä on hyvä kuulo-, haju- ja näköaisti. Se on väsymätön metsästäjä noutaessaan haavoitetun eläimen isännälleen. Uroksen säkäkorkeus on 46–52 cm ja nartun 42–46 cm. Paino vaihtelee molemmilla 10–15 kg välillä. Karva on ihonmyötäistä ja keskitiheää. Väri on kanelin eri sävyt, jossa kaulus, pää, rinta, varpaat ja häntä usein valkoiset. Rotu on ikivanha ja sen kantamuoto oli sama kuin muidenkin podencojen: muinaisegyptiläinen egyptinmetsästyskoira eli "tesem". Todennäköisesti egyptinmetsästyskoirasta on ensin n. 6000 eaa. kehittynyt Algeriassa keskisaharalaisia neoliittikauden koiria, jotka ovat myöhemmin levinneet Välimeren alueelle.


title: Luettelo espanjalaisista koiraroduista

text: Perinteisesti espanjalaiset koirarodut ovat työ- ja taistelukoiria, mutta myös hyviä koti- ja vahtikoiria. Espanjassa virallisilla roduilla tarkoitetaan joko maan kennelliiton RSCE:n tai maatalous- ja kalastusministeriön hyväksymiä rotuja. Sekä Espanjassa että Suomessa suosituin espanjalainen rotu on andalusialainen espanjanvesikoira.


title: Luettelo espanjalaisista koiraroduista

text: Vuonna 1990 tehtiin geenitutkimus, jossa verrattiin espanjalaisten rotujen perimää ja sukulaissuhteita keskenään. Tutkimukseen sisältyi 10 rotua: katalonianpaimenkoira, pyreneittenmastiffi, espanjanmastiffi, burgosinseisoja, espanjanvinttikoira, sabueso español, mallorcanpaimenkoira, ibizanpodenco, kanarianpodenco ja iberianpodenco (tutkimuksen aikaan yleisempi nimitys andalusianpodencosta). Menetelminä käytettiin Wagnerin menetelmää sekä Caminin ja Sokalin menetelmä, ja niiden avulla saadut tulokset poikkesivat hieman toisistaan.


title: Luettelo espanjalaisista koiraroduista

text: Molempien menetelmien perusteella molemmat mastiffit, burgosinseisoja ja sabueso español muodostivat toisiaan perimältään lähellä olevien rotujen haploryhmän. Toinen ryhmä koostui kaikista kolmesta podencosta ja espanjanvinttikoirasta. Pääryhmät haarautuivat vielä muutamaan alaryhmään, mastiffeihin ja ajo-kanakoiriin sekä saaristopodencoihin erotuksena mannermaan vinttikoirista ja podencoista. Menetelmät poikkeavat eniten toisistaan sen suhteen, mihin katalonian- ja mallorcanpaimenkoira ryhmissä sijoittuvat."Väliin" putoavat rodut ovat kahden pääryhmän puolivälissä eivätkä periaatteesa itse kuulu keskenään samaan ryhmään, vaan niistä toinen on lähempänä 1. ryhmää ja toinen lähempänä 2. ryhmää.


title: Luettelo espanjalaisista koiraroduista

text: Tutkimukseen liittyvä kolmas kaavio on erillisten rotuhaarojen kehittymisen aikajärjestyksestä kertova sukupuu, joka perustuu molempiin edellä mainittuihin menetelmiin. Sen mukaan mm. podencot olisivat läheisempää sukua katalonianpaimenkoiralle kuin espanjanvinttikoiralle. Geneettisesti kaikkein lähimpinä toisiaan ovat espanjan- ja pyreneittenmastiffi, ja kaikkein etäimpinä toisistaan katalonianpaimenkoira ja sabueso español.


title: Luettelo espanjalaisista koiraroduista

text: Tutkimuksessa käytettiin myös toista, tarkemmin FITSCH- ja KITSCH-ohjelmia ja 226 mahdollisen erilaisen sukupuun materiaalia apuna käyttäen laskettua sukupuuta. Todennäköisesti tämä sukupuu on käytetyn aineiston ja laskentatapojen perusteella tarkempi. On lisäksi huomattavasti loogisempaa, että espanjanmastiffien ja pyreneittenmastiffien sukuhaarat olisivat eriytyneet toisistaan kaikista viimeisimpänä, sillä kuten aiemmassa kohdassa todettiin, tulosten mukaan niiden geenit olivat kaikkein lähimpänä toisiaan.


title: Luettelo espanjalaisista koiraroduista

text: Samasta sukupuusta käy myös ilmi kaikkien kymmenen tutkimuksessa mukana olleen rodun ikäjärjestys varhaisimmasta nuorimpaan, minkä lisäksi liitteenä on muunmaalaisten sukulaisrotujen kautta päätelty tai spekuloitu muinainen kantarotu.


title: Luettelo espanjalaisista koiraroduista

text:
Espanjassa on RSCE:n lisäksi muutama muu virallinen taho, joka voi tunnustaa ja rekisteröidä uusia koirarotuja kansallisella tasolla. Yleensä kyse on joko kansallisen tason Maatalous- ja kalastusministeriöstä, tai mahdollisesti paikallisista ministeriöistä kuten Galician, Kanariansaarten tai Baleaarien hallituksesta.
Tämän ryhmän koirilla ei ole täyttä tunnustusta itsenäisinä rotuina, vaan ne rekisteröidään RSCE:hen toistaiseksi vain rotutyyppeinä. Kuitenkin tämä on ensimmäinen askel viralliselle tunnustukselle, joka voidaan tehdä kun tarpeeksi monta koiraa on rekisterissä vähintään kolmen sukupolven ajalta, ja kun selvästi jalostuksessa ollaan päästy pelkästä fenotyypistä riittävän vakiintuneeseen rotuun.
Espanjalaisten rotujen kokonaisrekisteröintimäärät Espanjassa vuosien 2013-2017 välillä:


title: Luettelo espanjalaisista koiraroduista

text: Espanjassa tällä hetkellä suosituimmat tai muodissa olevat kotimaiset rodut:


title: Galicianseisoja

text: Galicianseisoja on espanjalainen koirarotu.


title: Galicianseisoja

text: Galicianseisoja on keskikokoinen lintukoira. Se on vahvarakenteinen ja leveärintainen. Uroksen säkäkorkeus on 55–60 cm ja nartun 50–55 cm. Ohut karva on ihonmyötäistä. Värivaihtoehtoja on useita: a) yksivärinen – keltainen, pähkinänruskea tai musta b) valkoinen pohjaväri – valkoinen oranssein, kanelinruskein, pähkinänruskein tai mustin merkein c) kolmivärinen – valkoinen pähkinänruskein tai mustin merkein, jolla tulenpunaiset posket ja kulmakarvat.


title: Galicianseisoja

text: Galicianseisoja on rohkea, tyyni, lempeä ja tottelevainen seisoja. Se on metsästyskoirana peloton ja sitkeä ja sillä on erinomainen hajuaisti. Se noutaa riistaa sekä vedestä että maalta, ja lintujen lisäksi sillä voi metsästää jäniksiä ja kaniineja.


title: Galicianseisoja

text: Rodun kotiseutua on koko Galician itsehallintoalue, mutta erityisen paljon sitä on kautta historian esiintynyt Ourensen maakunnassa Mezquitan ja Viana do Bolon alueilla sekä Riosin, A Veigan ja Lazan kunnissa. Se polveutuu vanhantyyppisestä italialaisesta seisojasta, jonka roomalaiset veivät Espanjan luoteisosaan. Siellä se sopeutui paikallisiin olosuhteisiin ja muuttui vuosisatojen kuluessa niiden mukaan. Galician lisäksi tämä vanha italialainen seisoja kulkeutui myös Burgosiin, Navarraan, Portugaliin, Ranskan puoleisille Pyreneille ja Gascogneen. Eri alueilla siitä kehittyi eri rotuja, kuten galicianseisoja, alkuperäinen espanjanseisoja (kuollut sukupuuttoon), perdiguero de burgos, navarranseisoja, portugalinseisoja, ranskanseisoja, pyreneläistyyppi ja ranskanseisoja, gascognelaistyyppi.


title: Galicianseisoja

text: 1970-luvulla galicianseisoja alkoi risteytyä muiden rotujen, erityisesti saksanseisojan ja pointterin kanssa, ja puhdasrotuinen populaatio oli vähällä kuolla sukupuuttoon. Tällä hetkellä sitä ollaan elvyttämässä Ourensesta ja Lugosta löydettyjen harvojen puhdasrotuisten koirien avulla.


title: Can de Palleiro

text: Can de palleiro ("can" = koira, "de"= jostakin, jonkun, "palleiro" = olkivarasto) on koirarotu, joka muistuttaa ulkoisesti paljon saksanpaimenkoiraa, paitsi että siltä puuttuu schäferille ominainen jyrkästi laskeva selkälinja. Rotu on kotoisin Galician maakunnasta Luoteis-Espanjasta läheltä Portugalin rajaa.


title: Can de Palleiro

text: Can de palleiro on keskikokoinen karjakoira. Se on tyypiltään maatiaismainen, vankkarunkoinen ja etäisesti susimainen. Profiili on suora, mittasuhteet tasapainoiset, rakenne voimakas, lihaksisto kestävä ja luusto leveä. Nartuilla on kevyempi ulkomuoto ja pitkänomaiset mittasuhteet. Voimakkaasta luustosta huolimatta liikkeet ovat nopeat.


title: Can de Palleiro

text: Urosten säkäkorkeus on 59–65 cm ja narttujen 57–63 cm. Urokset painavat 30–38 kg ja nartut 25–33 kg. Karvapeite on tuuhea ja tiivis. Se on yleensä yksivärinen, mutta voi olla myös harmaan kirjava. Yksivärinen turkki voi olla a) ruskea: vaalea hiekansävy, kaneli, punaruskea tai tumma pähkinänruskea b) musta.


title: Can de Palleiro

text: Tätä paimenkoiraa käytetään myös vahtimiseen, ja se on kuuluisa älykkyydestään ja rohkeudestaan. Se on voimakastahtoinen ja vieraita kohtaan varautunut, mutta omistajaansa kohtaan äärimmäisen uskollinen. Perheensä parissa se on herttainen ja tyyni, sillä se on tyypillisen karjakoiran tapaan tasapainoinen ja vakaa.


title: Can de Palleiro

text: Rodun kantamuoto, indoeurooppalainen karjakoira, oli myös keskieurooppalaisten maalaiskoirien esi-isä. Pohjoiseurooppalaiset kansat toivat mukanaan koiria Iberian niemimaalle. Galicialaiset arvostavat can de palleiroa suuresti ja se tunnetaan heidän alueellaan hyvin kyseisellä nimellä. Se on sukua kantarotunsa kautta mm. saksanpaimenkoiralle, hollanninpaimenkoiralle, belgianpaimenkoiralle, picardienpaimenkoiralle ja castro laboreironkoiralle. Se on historiansa aikana risteytynyt usein saksanpaimenkoiran kanssa, mikä selittää hyvin samankaltaisen ulkomuodon.


title: Can de Palleiro

text: Nykyisin rotu on rajallisen lukumääränsä vuoksi uhanalainen, ja sitä esiintyy lähinnä Pontevedran kunnista Agoladassa, Dozonissa, Lalinissa ja Rodeirossa, Ourensen kunnista Allarizissa, A Mercassa, Celanovassa, O Irixossa ja Xinzo de Limiassa, Lugon alueilta Os Ancaresissa sekä eri puolilta A Coruñaa. Oma paikallinen rotuyhdistys "Club da Raza Can de Palleiro" tekee kovasti töitä pyrkimyksenään säilyttää pieni kanta hengissä.


title: Leonel Sánchez

text: Leonel Guillermo Sánchez (s. 25. huhtikuuta 1936) on chileläinen entinen jalkapalloilija. Hän pelasi keskikentän vasemmalla laidalla.


title: Leonel Sánchez

text: Sánchez pelasi suurimman osan urastaan, vuodet 1953–1969 santiagolaisessa Universidad de Chilessä, missä hän voitti Chilen liigamestaruuden kuusi kertaa vuosina. Vuonna 1969 hän siirtyi paikallisvastustaja Colo-Coloon, missä voitti uransa seitsemännen Chilen mestaruuden. Sánchez pelasi urallaan vielä kakkosdivisioonan Palestinossa (1971) ja Ferrobádminton (1972–1973) ennen lopettamistaan 37 vuoden iässä. Kaikkiaan hän pelasi Chilen pääsarjassa 386 ottelua ja teki 159 maalia.


title: Leonel Sánchez

text: Chilen maajoukkueessa Sánchez pelasi urallaan vuosina 1955–1968 kaikkiaan 84 ottelua, joissa hän teki 23 maalia. Hän edusti maataan 1962 ja 1966 MM-kisoissa. Chilen kisoissa hän jakoi neljällä maalillaan maalikuninkuuden viiden muun pelaajan kanssa.


title: Stade Chaban-Delmas

text: Stade Chaban-Delmas on jalkapallostadion, joka sijaitsee Bordeaux'ssa Ranskassa. Se toimii Ranskan pääsarjajoukkue Girondins de Bordeaux'n kotistadionina. Stadion on rakennettu vuonna 1935 ja sen kapasiteetti on 34 327. Sillä pelataan myös rugby union -otteluita. Stadionin nimi oli vuoteen 2001 asti "Parc Lescure", kunnes se vaihtui nykyiseen. Stadion on nimetty Ranskan entisen pääministerin ja Bordeaux:n entisen pormestarin Jacques Chaban-Delmasin mukaan.


title: Stade Chaban-Delmas

text: Stadionilla on pelattu myös vuosien 1938 ja 1998 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuiden otteluita, sekä 2007 Rugbyn maailmanmestaruuskilpailuiden otteluita


title: Stade Chaban-Delmas

text: Ranskan vuoden 2016 jalkapallon EM-kisoja varten on suunniteltu että Bordeauxiin voitaisiin rakentaa uusi areena.


title: Uuno Järvinen

text: Uuno Elias Järvinen (19. heinäkuuta 1889 Jalasjärvi – 27. toukokuuta 1947) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä, pankinjohtaja Samuel Järvinen ja Leena Josefiina Luopajärvi. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1934 Anna Suonisen kanssa.


title: Uuno Järvinen

text: Järvinen kävi kansakoulun ja Ilmajoen kansanopiston ja maamieskoulun vuosina 1906–1907.


title: Uuno Järvinen

text: Järvinen toimi maanviljelijänä Jalasjärvellä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennyspataljoonaan 23. huhtikuuta 1917, josta hänet siirrettiin 10. elokuuta 1917 pataljoonan 1. komppaniaan.


title: Uuno Järvinen

text: Järvinen saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin Vöyrin sotakouluun 9. komppanian päälliköksi ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Lapinniemellä ja Tampereella.


title: Uuno Järvinen

text: Järvinen palveli sisällissodan jälkeen joukkueenjohtajana Vöyrin sotakoulussa sen tultua sijoitetuksi Helsinkiin. Hänet siirrettiin 23. heinäkuuta 1918 alkaen Jääkärirykmentti 8:aan, josta muodostettiin myöhemmin Kuopion jalkaväkirykmentti 4, ja hänet määrättiin 6. komppanian päälliköksi. Armeijasta Järvinen erosi 16. lokakuuta 1918 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Jalasjärven suojeluskuntaan 1. marraskuuta 1918 ja hän hoiti tehtävää 1. marraskuuta 1919 saakka. Jalasjärveltä hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1919 paikallispäälliköksi Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin päälliköksi ja oli tehtävässä 31. elokuuta 1919 saakka. Myöhemmin hän toimi maanviljelijänä Jalasjärvellä ja tilapäistöissä.


title: Uuno Järvinen

text: Järvinen osallistui talvisotaan 49. Kuormastokomppanian päällikkönä. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes siirrettiin komppanianpäälliköksi Polkupyöräkoulutuskomppania 2:een ja edelleen 7. Divisioonan esikuntaan. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin talousupseeriksi Tykistön koulutuskeskus 3:een, josta hänet siirrettiin edelleen Eläinlääkintätoimisto 2:n upseeriksi Kotijoukkojen esikuntaan, missä hän palveli aina vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet kotiutettiin sairauden vuoksi. Hänet haudattiin Jalasjärvelle.


title: Guicho

text: Guicho ("can guicho") eli quisquelo on galicialainen jäniksen ajoon käytettävä metsästyskoira. Se ei ole FCI:n eikä Real Sociedad Canina de España:n hyväksymä, mutta sillä on Galician hallituksen antama paikallinen tunnustus alueen alkuperäisenä koirarotuna. Sillä on myös oma rotuyhdistys "Club de Raza do Can Guicho ou Quisquelo".


title: Guicho

text: Guicho on pieni koira, joka on tyypiltään kuin terrierin ja podencon välimuoto. Urosten säkäkorkeus on 34–42 cm ja paino 8–12 kg. Nartuilla samat mitat ovat 30–38 cm ja 6–10 kg. Karva on keskipitkää ja tiheää. Se voi olla joko yksi-, kaksi- tai kolmivärinen. Yksiväriset koirat ovat selvästi muita yleisempiä. Esimerkiksi juovikkaita ja harmahtavia yksilöitä esiintyy. Korvat liikkuvat herkästi eri suuntiin, mistä johtuu myös rodun toinen nimi "coelleiro" ("coello" = kaniini).


title: Guicho

text: Guicho on hyvin eloisa, valpas, tarkkaavainen ja rohkea. Se on myös vahva ja ketterä metsästäjänä sinnikäs ja väsymätön. Se on hyvin sopeutunut työskentelemään kotialueensa karuissa, piikkipensaiden peittämissä vuoristoissa, ja se hakee riistaa ensin hiljaa ja tuoreen jäljen löydettyään ilmoittaa siitä haukkumalla.


title: Guicho

text: Rotu on yksi Iberian vanhimmista ja polveutuu indoeurooppalaisista koirista. Keltit, germaanit ja norjalaiset viikingit todennäköisesti toivat sen esi-isät mukanaan Espanjaan. Sen epäillään olevan sukua welsh corgi pembrokelle, welsh corgi cardiganille ja länsigöötanmaanpystykorvalle, vaikka se jalostettiinkin eri tarkoitukseen.


title: Club Atlético Huracán

text: Club Atlético Huracán on jalkapalloseura Buenos Airesista, Argentiinasta. Joukkue nousi Argentiinan pääsarjaan vuonna 2007.


title: Club Atlético Huracán

text: Argentiinan ammattilaisliigan olemassaolon aikana Huracán on kyennyt yhden kerran mestaruuteen, kun se vuonna 1973 voitti silloisen Metropolitano-sarjan. Seuran menestyksekkäimmät ajat ajoittuivat aikaan ennen ammattilaisliigaan perustamista, jolloin se voitti Argentiinan mestaruuden neljästi. Vaikka seuran menestys onkin pitkän aikaa ollut heikomman puoleista, on se säilyttänyt asemansa yhtenä maan suosituimmista seuroista.


title: Club Atlético Huracán

text: Huracánin perinteikäs paikallisvastustaja on San Lorenzo. Joukkueen perinteinen kotistadion on vuodesta 1947 käytössä ollut Estadio Tomás Adolfo Ducó.


title: Portugalin siirtomaasodat

text: Portugalin siirtomaasodat () olivat Portugalin Afrikassa sijanneiden kolmen siirtomaan, Angolan, Mosambikin ja Guinea-Bissaun kansallismielisten sissiliikkeiden itsenäisyyskamppailuja 1960- ja 1970-luvulla.


title: Portugalin siirtomaasodat

text: Sota alkoi vuonna 1961, Mosambikissa vasta 1964. Kansallismieliset ja usein marxilaiset sissiliikkeet taistelivat Portugalin joukkoja vastaan. Myös Portugalilla oli mukana paljon afrikkalaisia sotilaita. Sota päättyi vuonna 1974 siirtomaiden itsenäistymiseen. Varsinaisessa sotilaallisessa kamppailussa Portugali pystyi kukistamaan Mosambikin ja Angolan sissit, vain Guinea-Bissaussa tilanne oli avoin. Vuoden 1974 sotilasvallankaappaus Portugalissa kuitenkin synnytti uuden poliittisen tilanteen ja sodassa tappiolle jääneet siirtomaat itsenäistyivät. Tämän jälkeen vastaitsenäistyneet maat ajatuivat pitkin sisällissotiin ja niiden talous taantui pahasti.


title: Thaihieronta

text: Thaihieronta on perinteinen thaimaalainen hieronnan muoto.


title: Thaihieronta

text: Perinteisesti hieronnassa ruumista venytellään ja painellaan käsillä ja jaloilla. Kohteena ovat kehon läpi kulkevat energialinjat. Hieronnassa yhdistyvät buddhalaiset lääkintäopit, joogan venytysliikkeet, perinteinen intialainen lääketiede sekä akupunktio. Thaimaahan hieronta levisi Intiasta buddhalaisuuden mukana vuoden 200 eaa. tienoilla.


title: Thaihieronta

text: Vastoin yleistä käsitystä aidolla thaihieronnalla ei ole mitään yhteyttä seksihierontaan. Nykyään useimmissa länsimaisissa niin sanotuissa thaihierontapaikoissa tarjotaan kuitenkin lähinnä seksipalveluita, kun taas varsinainen hieronta on niissä heikkotasoista.


title: Baskienrottaterrieri

text: Baskienrottaterrieri ("ratonero vasco") on "Encartacionesin" (Vizcaya), Cantabrian ja Burgosin provinssin pohjoisosien alueille tyypillinen koirarotu. Tästä johtuu myös sen toinen nimitys "villanuco de las encartaciones", "pieni Encartacionesin kyläläinen".


title: Baskienrottaterrieri

text: Rotu on rotta- ja vahtikoira, jota käytetään myös ns. ”ovikoirana” varoittamaan haukkumalla nopeasti saapuvista vieraista. Pienen kokonsa ja luonteensa vuoksi se on hyvin arvostettu myös seurakoirana.


title: Baskienrottaterrieri

text: Arvioidaan, että Espanjassa olisi jäljellä vain noin 50 yksilöä, minkä vuoksi tilanne on kriittinen rodun pelastamisen kannalta.


title: Faanejelm

text: Faanejelm, joskus "faanejeelm", oli seteli, jollaisia Ruotsin valtakunnassa laskettiin liikkeelle aikana vuonna 1790 yhteensä 1,3 miljoonan riikintaalerin arvosta.


title: Faanejelm

text: Setelit laski Porvoossa liikkeelle sotakomissaari Per Georg Fahnehielm (1735–1816), jonka nimikirjoitus antoi seteleille nimen.


title: Faanejelm

text: Faanejelmit oli tarkoitettu helpottamaan vaihtorahapulaa, joka haittasi Suomessa olleen armeijan huoltoa. Vaihtorahapula oli syntynyt, koska Kustaa III:n aikana lyötiin hyvin vähän kuparirahaa.


title: Faanejelm

text: Faanejelmejä tunnetaan kolmea eri mallia. Mallit poikkeavat painoajaltaan ja tekstiltään. Tammikuussa 1790 käyttöön otetun mallin I nimellisarvot olivat 8 ja 12 killinkiä. Helmikuussa käyttöön otetun mallin II nimellisarvot olivat 16, 24 ja 32 killinkiä sekä 1 riikintaaleri, 1 rt 24 k, 1 rt 32 k ja 1 rt 40 k. Kesäkuussa 1790 käyttöön otetun mallin III nimellisarvot olivat 1 rt 8 k, 1 rt 16 k ja 2 riikintaaleria. Näiden lisäksi syyskuussa 1790 laskettiin liikkeelle mallin III mukaisia 8 ja 12 killingin seteleitä.


title: Faanejelm

text: Faanejelmejä ei painettu setelipainossa vaan Frenckellin kirjapainossa Turussa. Tämä oli poikkeuksellista. Setelin koko oli noin 15 × 9 cm. Yhdelle kirjoissakin käytetylle lumppupaperiarkille painettiin kahdeksan seteliä. Arkilla oli yksi vesileima. Tekniikasta johtui, että neljä seteliä jäi ilman vesileimaa, kun taas neljään tuli vesileiman neljännes setelin kulmaan. Vesileimoja tunnetaan kolmea eri tyyppiä.


title: Faanejelm

text: Väärentämisen vaikeuttamiseksi seteliin käytetiin neljää eri kirjasintyyppiä. Tämä vaikeutti väärentämistä, koska kirjapainoissa ei yleisesti ollut monia erilajisia kirjakkeita. Turvatekijänä seteliin painettiin lisäksi puristusleima, jossa on teksti K. FINSKA G: KRIGS COMMISSARIATET ja vuosiluku 1790.


title: Faanejelm

text: Seteleissä on kaksi allekirjoitusta. Allekirjoitus "P. G. Fahnehielm" oli painettu. Toinen allekirjoitus on laadittu käsin. Käsin lisättiin myös setelin päiväys ja sarjanumero. Jokaisella kolmesta setelimallista oli oma sarjanumerointinsa.


title: Faanejelm

text: Liikkeeseenlaskennan puutteellisen kontrollin vuoksi syntyi ajan mittaan runsaasti väärennöksiä. Juuri näistä väärennöksistä joutui muun muassa Adolf Fredrik Munck oikeuteen.