title: Besselin funktiot

text:
Besselin funktiot ovat useissa erilaisissa tilanteissa vastaantuleva joukko erikoisfunktioita. Ne liittyvät usein differentiaali- tai osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ratkaisemiseen sylinterikoordinaatistossa, mistä syystä niitä kutsutaan joskus myös sylinterifunktioiksi. Esimerkiksi rummun kalvon värähtely säteen suunnassa on kombinaatio Besselin funktioita. Tyypillinen esimerkki on myös taajuusmoduloidun signaalin spektri.
Funktiot on nimetty preussilaisen tähtitieteilijän Friedrich Besselin mukaan.


title: Besselin funktiot

text: Alun perin Besselin funktiot ovat Besselin differentiaaliyhtälön


title: Besselin funktiot

text: ratkaisuja. Osoittautuu, että tämän yhtälön ratkaisuja ei voida esittää alkeisfunktioiden avulla, joten ratkaisut kuuluvat erikoisfunktioihin. Ratkaisun yleinen muoto on


title: Besselin funktiot

text: missä funktio formula_3 on formula_4:s ensimmäisen lajin Besselin funktio ja funktio formula_5 vastaavasti formula_4:s toisen lajin Besselin funktio ja kertoimet formula_7.


title: Besselin funktiot

text: Ensimmäisen lajin Besselin funktio voidaan kirjoittaa potenssisarjana


title: Besselin funktiot

text: Tässä esiintyvä funktio formula_9 on myös erikoisfunktioihin kuuluva gammafunktio ja ! tarkoittaa kertomaa. Tilanteessa, jossa formula_10


title: Besselin funktiot

text: Jos formula_4 on kokonaisluku, funktiot voidaan määritellä integraalina


title: Besselin funktiot

text: Besselin funktioille on voimassa muutamia rekursiokaavoja. Näiden käyttö on yleensä kätevää.


title: Besselin funktiot

text: Toisen lajin Besselin funktiot tunnetaan myös Weberin funktioina tai Neumannin funktioina. Ne voidaan lausua trigonometristen funktioiden ja ensimmäisen lajin Besselin funktioiden avulla


title: Besselin funktiot

text: ja kokonaislukuindeksille formula_20


title: Besselin funktiot

text: Myös toisen lajin Besselin funktioille on voimassa


title: Besselin funktiot

text: Samoin yllä mainitut rekursiokaavat ovat voimassa toisen lajin funktioille sellaisenaan.


title: Besselin funktiot

text: Aaltojen etenemistä tutkittaessa törmätään Hankelin funktioihin. Ne ovat kompleksisia funktioita, joiden reaaliosa on ensimmäisen ja imaginääriosa toisen lajin Besselin funktio. Näille ovat voimassa


title: Besselin funktiot

text: Hankelin funktiot voidaan lausua ensimmäisen lajin Besselin funktioiden avulla ei-kokonaislukuindeksille formula_4


title: Besselin funktiot

text: Kokonaislukuindeksille yllä olevista kaavoista on laskettava formula_28. Negatiivisille formula_4:n arvoille


title: Faridabad

text: Faridabad (, ) on kaupunki Haryanan osavaltiossa Intiassa Vuonna 2001 siellä oli 1 055 938 asukasta. Kaupungin perusti Shaik Farid vuonna 1607 tarkoituksenaan suojata kaupungin läpi kulkevaa valtatietä. Hän rakennutti linnoituksen, moskeijan ja tekoaltaan.


title: Faridabad

text: Faridabadissa tuotetaan hennaa, traktoreita, moottoripyöriä, jääkaappeja, auton renkaita ja kenkiä. Pääosa väestöstä on sikhejä ja hinduja.


title: Keltakääpiöahven

text: Keltakääpiöahven ("Apistogramma borellii") on pieni kirjoahven.


title: Keltakääpiöahven

text: Keltakääpiöahvenen enimmäiskoko on 4 cm (ns. standardimitta eli pituus kuonon kärjestä pyrstöevän tyveen).


title: Keltakääpiöahven

text: Etelä-Amerikka: Paraguay-joki ja Paraná-joki


title: Keltakääpiöahven

text: Keltakääpiöahvenia tulee pitää pareittain.


title: Keltakääpiöahven

text: Veden pH-arvon on oltava 6-8, veden kovuuden dH 5-19 ja lämpötilan 24-25 °C. Akvaarion on hyvä olla vähintään 60 cm pitkä.


title: Palmuöljy

text: Palmuöljy on puolikiinteä kasviöljy, jota saadaan öljypalmun hedelmämallosta. Se on soijaöljyn ohella yksi laajimmin käytetyistä kasviöljyistä. Palmun siemenistä tuotetaan palmuydinöljyä. Hedelmästä saadaan palmuöljyä suunnilleen kolme kertaa niin paljon kuin siinä olevasta siemenestä palmuydinöljyä. Molempia käytetään ravintoöljyinä, mutta palmuydinöljyä pidetään näistä arvokkaampana. Palmuöljyä käytetään ravintoöljynä pääosin tuottajamaissa, kun taas palmuydinöljy menee suurimmaksi osaksi vientiin. Lisäksi palmuöljyä käytetään enenevässä määrin palmuöljydieselin eli biodieselin valmistukseen.


title: Palmuöljy

text: Vuodesta 1990 vuoteen 2002 öljypalmuviljelmien pinta-ala kasvoi 43 % maailmanlaajuisesti – pääosin Indonesiassa ja Malesiassa, jossa sitä tuotetaan eniten.


title: Palmuöljy

text: Kaikkien rasvojen tavoin sekä hedelmän että siemenen sisältämä öljy koostuvat glyserolin kanssa esteröityneistä rasvahapoista. Niiden rasvahappopitoisuus on korkea, hedelmällä noin 50 % ja ytimellä 80 %.


title: Palmuöljy

text: Palmuöljy sisältää kookosöljyn tavoin selvästi enemmän tyydyttyneitä rasvahappoja kuin useimmat muut kasviöljyt, minkä vuoksi se on huoneenlämmössä puolikiinteää.


title: Palmuöljy

text: Palmuöljy on luonnostaan punertavaa, koska se sisältää runsaasti beetakaroteenia. Öljyn keittäminen tuhoaa betakaroteenin, jolloin öljystä tulee valkeaa.


title: Palmuöljy

text:
(Tyydyttymättömät rasvahapot 38.7%)
(Monityydyttymättömät rasvahapot 10.5%)


title: Palmuöljy

text: Palmuöljyä käytetään sekä ravintoöljynä että saippuateollisuuden raaka-aineena ja nykyisin myös moottoripolttoaineiden, biodieselin valmistukseen. Vaikka nopein palmuöljyn tuotannon ja käytön kasvu johtuu tällä hetkellä biopolttoaineista, maailman palmuöljytuotannosta 80 % käytetään kuitenkin elintarviketeollisuudessa.


title: Palmuöljy

text: Palmuöljyä löytyy yhä useammasta elintarvikkeesta perunalastuista kekseihin ja einesruoista jäätelöön. Sitä käytetään teollisessa ruuanvalmistuksessa, margariineissa ja monissa ruokavalmisteissa. Euroopassa palmuöljyä käytetään eniten paistetuissa eineksissä, muun muassa ranskanperunoissa.


title: Palmuöljy

text: Palmuöljy sisältää runsaasti tyydyttyneitä rasvahappoja, joilla on yhteys veren nousseeseen kolesterolipitoisuuteen. Veren korkea kolesterolipitoisuus aiheuttaa kolesterolin kertymistä verisuonten seinämiin ja siten ahtauttaa valtimoita ja sitä kautta aiheuttaa sydän- ja verisuonisairauksia.


title: Palmuöljy

text: Erityisesti Greenpeace on arvostellut palmuöljyn varaan perustuvia biodiesel-tehtaita niiden ympäristövaikutuksien takia. Palmuöljyn uskotaan olevan ilmastovaikutuksiltaan jopa fossiilisia polttoaineita huonompi vaihtoehto, sillä sademetsien raivaaminen plantaasien tieltä aiheuttaa runsaasti kasvihuonekaasupäästöjä ja tuhoaa paikallisten eläinten ja kasvien elinympäristöä. Nykyisellä metsätuhon tahdilla esimerkiksi Singaporessa orankien arvioidaan kuolevan sukupuuttoon luonnosta 5-10 vuodessa. Europarlamentin teollisuuskomitea on ottanut yksiselitteisen kielteisen kannan Kaakkois-Aasiasta tuotaviin palmuöljypohjaisiin biopolttoaineisiin.


title: Palmuöljy

text: Myös WWF on kiinnittänyt huomiota siihen, että öljypalmun viljelyksen laajentuminen tuhoaa arvokkaita luontokohteita ja makean veden ekosysteemejä, nopeuttaa lajien sukupuuttoa sekä ilmastonmuutosta ja vaarantaa yhteisöjen toimeentuloa. WWF toivoo, että kaupan keskusliikkeet siirtyisivät RSPO-standardoidun palmuöljyn käyttöön. RSPO huomioi myös ympäristön hyvinvoinnin.


title: Palmuöljy

text: Palmuöljyn käyttöä on puolustanut julkisesti kirjailija Risto Isomäki, joka on nimittänyt sen viljelyä sademetsien ja turvealueiden ulkopuolella parhaaksi tavaksi tapa tuottaa biopolttoaineiden raaka-aineita. Hän on arvostellut myös palmuöljyä vastaan kampanjoivia järjestöjä, jotka yrittävät painostaa eurooppalaiset ja pohjoisamerikkalaiset yhtiöt pois Indonesiasta. Isomäen mukaan juuri niiden yhtiöiden, joihin länsimaiset kansalaisliikkeet voivat vaikuttaa, ajaminen pois johtaa viljelyn jäämiseen paikallisten oligarkkien ja intialaisten ja kiinalaisten toimijoiden käsiin, jotka eivät välitä työläisten oikeuksista, ympäristöstä ja ilmastonmuutoksesta sen vertaa kuin eurooppalaiset suuryhtiöt.


title: Palmuöljy

text: UNEP:in mukaan (2009) turvemaalla tuotettu palmuöljy vapauttaa hiilidioksidia 3-9-kertaisesti hiilen polttoon verrattuna, jonka korvaaminen vaatii 420 vuoden biopolttoaineen tuotantoa korvautuakseen. UNEP:in mukaan se osoittaa, että turvemaiden kosteusolojen palauttamisen merkityksen ja uudelleenkosteuttamisen potentiaalin päästöjen vähentämiseen.


title: Palmuöljy

text: Professori Jack Rieleyn (Nottingham, 2008) mukaan palmuöljyplantaasi kuivatussa turvemetsässä vapauttaa hiilidioksidia 170 t/ha/vuosi. Palmuöljyn tuotanto on 4 t/ha/vuosi, joka voi tuottaa 2,5 t biodieseliä. Biodiesel säästää 4 t hiilidioksidia/ha/vuosi bensiiniin verrattuna. Koska 4 t säästö ei kumoa 170 t tuotantopäästöjä, palmuöljydiesel on ympäristönsuojelijoiden mielestä huono keino pelastamaan maailmaa ilmastonlämpenemisen suhteen. Arvio ei ole edes pahin ennuste, sillä laskelmassa oletetaan plantaasin uusiminen 25 vuoden jälkeen. Käytännössä plantaasit usein hylätään, kun ravinteet vähenevät 25 vuoden jälkeen ja uusi plantaasi perustetaan kuivattamalla uutta metsää. Hylätyt maat vapauttavat hiilidioksidia hajottamalla ja metsäpaloissa. Laskelmissa ei myöskään huomioida luonnollisen turvemetsän hiilen sidontaa. Britannian hallituksen tutkimuksen mukaan palmuöljy nostaa päästöjä 31 prosenttia fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna, kun metsiä muutetaan viljelysmaiksi.


title: Palmuöljy

text: Palmuöljyn kulutukseksi on ennustettu 38,5 milj. tn 2016-2017 eli 35 % kasvua. FAO:n mukaan (2006) palmuöljyn elintarvikekäyttö kasvaa 1,5 % vuosittain ja tuotanto kaksinkertaistuu 2030 mennessä. Maailman palmuöljytuotannosta 80 % käytetään elintarviketeollisuudessa. Euroopan Unionin palmuöljytuonti kaksinkertaistui 2000–6. Viejämaat ovat Malesia, Indonesia ja Papua-Uusi-Guinea. Suurimmat EU:n maahantuojamaat ovat Alankomaat, Saksa, Iso-Britannia ja Espanja. Vuonna 2006/2007 EU:n tuotiin 4,5 milj. tn palmuöljyä, 3,2 milj. tn palmurehua ja 662 000 tn palmunydinöljyä.


title: Palmuöljy

text:
Elintarvikesektorin lisäksi palmuöljyä käytetään kosmetiikka-, hygieniateollisuudessa sekä
energiateollisuudessa. Palmuöljy liikenteen polttoaineena ja sähkön ja lämmön tuotannossa kasvaa. Suomessa myytävät valmisruoat, levitteet, paistettavat pakasteet ja pikkuleivät sisältävät lähes kaikki palmuöljyä. Elintarviketeollisuus tuo jatkojalosteita Ruotsista, Alankomaista, Indonesiasta, Malesiasta, Tanskasta ja Saksasta. Vuonna 2005 elintarviketeollisuuden tuontiin sisältyi:


title: Palmuöljy

text: Suomen elintarviketeollisuus tarvitsee raakapalmuöljyn, palmuöljyn ja juoksevien jakeiden hankintaan vähintään 2 300 ha plantaaseja. WWF:n vuoden 2007 kyselyyn vastanneista yhtiöistä 80 % ostaa palmuöljyn kasvirasvaseoksena, jonka palmuöljyn osuus vaihtelee 0-100 % välillä. Seosten tuonti vuonna 2005 oli 31 milj. kg.


title: Palmuöljy

text: Ympäristöjärjestö WWF:n vuonna 2016 tekemässä vastuullisuusvertailussa suomalaiset elintarvikeyritykset Fazer ja S-ryhmä saivat täydet 9 pistettä ja Raisio ja Kesko kuusi pistettä. Suomalaisyritykset olivat kasvattaneet vastuullisen öljyn osuutta kolmen vuoden takaisesta.


title: Vijayawada

text: Vijayawada (, ) on kaupunki Krishnan piirikunnassa, Andhra Pradeshin osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa asui 1 034 358 ihmistä vuonna 2011.


title: Vijayawada

text: Kaupunki tunnetaan myös kutsumanimillä Bezawada ja Blazewada. Vijayawada on tärkeä Etelä-Intian rautateiden risteysasema, jossa Madras–Howrah-rata kohtaa Madras–Delhi-reitin. Siellä risteävät myös alueen valtatiet. Kaupungin lentokenttä palvelee kotimaan lentoja.


title: Drawing Down the Moon

text: Drawing Down the Moon on suomalaisen black metal -yhtye Beheritin vuonna 1993 julkaisema albumi.


title: Zeltwegin lentokenttä

text: Zeltwegin lentokenttä on armeijan lentokenttä sekä entinen Formula 1 -rata Steiermarkissa Itävallassa. Siellä ajettiin yksi Formula 1 -osakilpailu kaudella 1964.


title: Zeltwegin lentokenttä

text: Lentokentän valmistuessa 1959 keksittiin idea, jonka mukaan kentällä voitaisiin ajaa moottoriurheilukilpailuja niin kuin Ison-Britannian Silverstonessa. Formula ykköset kävivät radalla 1964, mutta rata osoittautui huonoksi ja Itävallan Grand Prix siirtyi pienen matkan päähän Österreichringille.


title: Luettelo maailman syvimmistä järvistä

text: Tämä on luettelo maailman syvimmistä järvistä.


title: Italian maakunnat ja metropolikaupungit

text: Italiassa maakunta () ja metropolikaupunki () ovat hallinnollisia keskitason aluetyyppejä kunnan ("comune") ja alueen ("regione") välillä. Vuoden 2017 alussa Italiassa oli 93 maakuntaa ja 14 metropolikaupunkia.


title: Italian maakunnat ja metropolikaupungit

text: Maakunnat ja metropolikaupungit koostuvat useasta kunnasta ja yleensä alue muodostuu useammasta maakunnasta ja metropolikaupungista. Poikkeus tähän on Aostanlaakson alue, jossa tarkasti ottaen ei ole maakuntia – ainoan maakunnan hallinnolliset toimintoja hoitaa alueellinen hallinto. Toisaalta koko Aostanlaakson aluetta pidetään yhtenä maakuntana.


title: Italian maakunnat ja metropolikaupungit

text: Seuraavassa luettelossa on lihavoitu maakunta, jonka hallinnollinen pääkaupunki on myös koko alueensa hallinnollinen pääkaupunki.


title: Työtuomioistuin

text: Työtuomioistuin () on Helsingissä toimiva erityistuomioistuin, joka käsittelee työehto- ja virkaehtosopimusten soveltamisesta ja tulkinnasta johtuvat riita-asiat ja työrauharikkomukset. Useimmiten kysymys on näiden sopimusten oikeasta sisällöstä tai tulkinnasta, sopimusten tai lakien rikkomisista ja niistä aiheutuvista seuraamuksista. Lisäksi työtuomioistuin ratkaisee muutoksenhakutuomioistuimena työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamislautakunnan päätöksistä tehdyt valitukset.


title: Työtuomioistuin

text: Työtuomioistuimen tuomioihin ei voi hakea muutosta, ne ovat lopullisia ja heti täytäntöönpantavissa.


title: Työtuomioistuin

text: Työnantajan ja työntekijän välisestä työsopimuksesta aiheutuvat riidat käsitellään asianomaisessa käräjäoikeudessa, ei siis työtuomioistuimessa. Virkasuhteisten vastaavat riidat käsitellään joko valtion virkamieslautakunnassa tai hallinto-oikeudessa.


title: Työtuomioistuin

text: Työtuomioistuimessa on päätoimisina puheenjohtajina presidentti ja työtuomioistuinneuvos sekä sivutoimisina neljätoista jäsentä. Heidät nimittää tasavallan presidentti. Jäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi kerrallaan.


title: Työtuomioistuin

text: Presidentti, työtuomioistuinneuvos ja kaksi jäsentä nimitetään henkilöistä, joiden ei voida katsoa edustavan työnantaja- eikä työntekijäetuja.


title: Työtuomioistuin

text: Kahdeksan jäsenen on oltava työsuhteisiin perehtyneitä. Näistä jäsenistä neljä nimitetään työnantajayhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen sekä neljä työntekijäin ja toimihenkilöiden ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen esityksestä. Neljän muun jäsenen on oltava virkasuhteisiin perehtyneitä. Kaksi näistä jäsenistä nimitetään valtiovarainministeriön, kunnallisen työmarkkinalaitoksen, evankelis-luterilaisen kirkon työmarkkinalaitoksen ja Suomen Pankin sekä kaksi valtion ja Suomen Pankin virkamiesten sekä kunnallisten ja kirkollisten viranhaltijain ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen esityksestä.


title: Työtuomioistuin

text: Työtuomioistuimen toimitilat ovat Pasilassa. Sitä ennen se sijaitsi Kaivopuistossa olevassa Marmoripalatsissa vuosina 1984–2012.


title: Alkeisfunktio

text: Alkeisfunktio on mikä tahansa yhden muuttujan funktio, joka voidaan muodostaa käyttämällä äärellinen määrä aritmeettisia alkeisoperaatioita (yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolasku), potenssiin korottamalla, funktion- tai käänteisfunktion otolla (funktiot lueteltu alla), yhdistämällä funktioita, aloittamalla vakioista, muuttujista tai muista perusalkeisfunktioista tai jatkamalla jo näin muodostetuista alkeisfunktioista. Alkeisfunktioiden derivaattafunktiot ovat aina alkeisfunktioita, mutta niiden integraalifunktiot eivät aina ole niitä. Silloin on kyse erikoisfunktioista, jotka eivät ole muodostettavissa pelkästään alkeisfunktioiden avulla edellä kerrotulla tavalla.


title: Alkeisfunktio

text: Yleisimmin käytettyjä perusalkeisfunktioita ovat


title: Alkeisfunktio

text: Potenssifunktiot syntyvät määritelmän mukaisesti keromalla äärellinen määrä pelkästään vakioita ja muuttujia keskenään. Jos kaikki muuttujat tarkoittavat samaa lukua formula_1, saadaan formula_2. Kaikki vakiot voidaan kertolaskussa sieventää yhdeksi luvuksi, jolla kerrotaan potenssi formula_3. Kun eksponentti n on negatiivinen kokonaisluku, muuttuvat potenssifunktiot myös rationaalifunktioiksi. Kun eksponentti n on yksikkömurtoluku (rationaaliluku), muuttuu potenssifunktio juurifunktioksi. Kun eksponentti n on reaaliluku, saadaan vielä uudentyyppisiä alkeisfunktioita, joilla ei ole muissa funktioluokissa vastineita. Potenssifunktioiden käänteisfunktiot ovat aina myös potenssifunktioita.


title: Alkeisfunktio

text: Polynomifunktiot muodostetaan laskemalla yhteen eri potenssifunktioita, joilla on eksponentteina luonnolliset luvut, esimerkiksi formula_4. Polynomifunktioita voidaan myös muodostaa yhdistämällä potenssi- ja polynomifunktioita vapaasti eri tavoilla. Sallimalla yhdistettävissä potenssifunktioiden eksponenteissa negatiiviset kokonaisluvut, saadaan rationaalifunktioita, ja sallimalla eksponenteissa rationaaliluvut, saadaan erityyppisiä juurifunktioiden yhdistettyjä muotoja.


title: Alkeisfunktio

text: Rationaalifunktiot saadaan yksinkertaisimmin jakamalla kaksi polynomia keskenään. Kuten edellä havaittiin, voidaan rationaalifunktioon päätyä monin eri tavoin muutenkin.


title: Alkeisfunktio

text: Juurifunktiot muodostetaan korottamalla muuttuja formula_1 yksikkömurtopotenssiin, mutta se merkitään yleensä perinteisesti juurimerkinnällä. Yhdistämällä juurifunktio polynomifunktiolla tai rationaalifunktiolla, saadaan edellä esiteltyjä juurifunktion muotoja. Joistakin juurifunktioiden yhdistelmäfunktioista saadaan myös olla yhdistettyjen potenssifunktioiden käänteisfunktioita.


title: Alkeisfunktio

text: Kuten edellisestä huomataan, ovat polynomifunktiot, rationaalifunktiot ja juurifunktiot kytköksissä potenssifunktioiden ominaisuuksiin. Alkeisfunktioita voidaan määritellä muillakin tavoilla.


title: Alkeisfunktio

text: Eksponenttifunktiot saadaan, kun potenssimerkinnässä kiinteä kantaluku korotetaan potenssiin, joka on muuttuja. Eksponenttifunktioiden käänteiskuvaukset antavat logaritmifunktiot.


title: Alkeisfunktio

text: Trigonometriset funktiot saadaan yksikköympyrän avulla trigonometrian perusmääritelmästä, jossa keskuskulman ja tietyn janan pituus esitetään kulman funktiona. Trigonometristen funktioiden käänteiskuvaukset antavat niin sanotut arcusfunktiot.


title: Alkeisfunktio

text:
Hyperboliset funktiot voidaan määritellä eksponenttifunktioiden avulla, joiden kantalukuna on Neperin luku. Niin sanotut areafunktiot ovat hyperbolisten funktioiden käänteiskuvauksena saatuja funktioita.
Tietoa alkeisfunktioista englanniksi Wolframin funktioita käsittelevällä sivustolla


title: Kierukka

text: Kierukka on ehkäisyväline, joka asetetaan naisen kohtuun. Se ehkäisee raskautta muun muassa estämällä munasolun kiinnittymisen kohdun seinämään ja aiheuttamalla steriilin tulehdusreaktion sekä vierasesine-efektin. Suomessa on saatavilla hormoni- ja kuparikierukoita.


title: Kierukka

text: Hormonikierukasta vapautuu pieniä määriä keltarauhashormonia, joka muuttaa kohdunkaulan liman huonosti siittiöitä läpäiseväksi ja häiritsee munasolun irtoamista ja hedelmöittymistä. Hormonikierukalla on myös vierasesinevaikutus, joka heikentää siittöiden kykyä hedelmöittää ja munasolun kiinnitymistä kohtuun.


title: Kierukka

text: Kuparikierukan tarkkaa toimimistapaa ei tiedetä, mutta se perustuu steriiliin tulehdusreaktioon, mikä vaikuttaa siittiöiden hedelmöityskykyyn heikentävästi. Se häiritsee myös hedelmöitystä ja toissijaisesti munasolun kiinnittymistä kohdun limakalvoille.


title: Kierukka

text: Tämä artikkeli käsittelee pääasiassa kuparikierukkaa ja sen käyttöä.


title: Kierukka

text:
Kierukka asennetaan mieluiten seitsemän päivän kuluessa kuukautisvuodon alkamisesta lääkärin vastaanotolla. Tällä saavutetaan monia etuja; nainen ei todennäköisesti ole raskaana, ja kohdunsuu on tuolloin hieman auki, joten kierukan vieminen kohtuun on kivuttomampaa. Myös tulehdusriski on vuodon aikana alhaisempi. Haluttaessa voidaan asennus suorittaa paikallispuudutuksen alaisena, mutta on yleisesti suositeltavaa nauttia tulehduskipulääkettä noin tuntia ennen asennusta.
Käyttäjäkokemusten perusteella kierukan asennus ei yleensä satu kohtuuttomasti, useimmat tuntevat kipua sen parin sekunnin aikana kun kierukka viedään kohtuonteloon ja kokevat muun asennusrutiinin lähinnä epämiellyttävänä. Asennus kestää joitain minuutteja ja koko toimitukseen on syytä varata aikaa noin puoli tuntia. Myös verenvuotoa voi esiintyä muutama tunti asennuksen jälkeen.


title: Kierukka

text: Asennuksessa kohdunkaulaa väljennetään tarvittaessa ja kohdusta otetaan ns. sisämitta, jonka perusteella säädetään myös kierukan pituus sopivaksi. Kierukka viedään ”supussa” asetinputkella kohtuonteloon, missä se aukaistaan T:n malliseksi. Markkinoilla on nykyisin myös I:n mallisia, etenkin nuorille ja synnyttämättömille suunniteltuja kierukoita joista kierukan ”käsivarret” puuttuvat ja kierukan koko on pienempi.


title: Kierukka

text: Asennuksen yhteydessä "poistonarut" jätetään tavallisesti noin 0,5–2 cm:n pituudelta ulottumaan emättimen puolelle niin, että nainen voi itse tuntea ne. Onkin suositeltavaa tarkistaa poistonarut esimerkiksi aina kuukautisten jälkeen, jotta tiedetään kierukan olevan hyvin paikoillaan. Naruista ei kuitenkaan missään nimessä saa vetää.


title: Kierukka

text: Kierukan asennuksen jälkeen tulee käydä jälkitarkastuksessa noin 3-6 kuukauden kuluttua asennuksesta sekä tämän jälkeen tarkastuksessa vuosittain, mutta mikäli kierukan käytössä ilmenee ongelmia, tulee lääkärillä käydä välittömästi.


title: Kierukka

text: Mikäli edellisestä papa-kokeesta on yli kolme kuukautta, otetaan ennen asetusta uusi irtosolunäyte, jolla samalla suljetaan pois infektion mahdollisuus. Ehkäisyteho alkaa välittömästi asetuksesta.


title: Kierukka

text: Kuparikierukkaa käytetään toisinaan myös jälkiehkäisynä – tällöin kierukka on asetettava 5 vuorokauden sisällä suojaamattomasta yhdynnästä. Hormonaalisen jälkiehkäisyn arvioidaan estävän noin 85 % ja kuparikierukan 98 % mahdollisista raskauksista.


title: Kierukka

text: Kierukka vaihdetaan nykyisten suositusten mukaisesti viiden vuoden välein, mutta se voidaan tarvittaessa poistaa missä vaiheessa tahansa. Asentamisen suorittaa aina lääkäri, mutta poistamisen voi suorittaa terveydenhoitaja. Kierukan poistamisen yhteydessä voidaan saman tien asentaa uusi kierukka samalla kertaa.


title: Kierukka

text: Kierukka on poistettava tai sen poistosta on keskusteltava lääkärin kanssa, mikäli sen käytön yhdeydessä tulee raskaaksi, sillä se voi lisätä keskenmenon ja ennenaikaisen synnytyksen riskiä. Tarkastusten yhteydessä varmistetaan kierukan sijainti joko narujen avulla tai ultraäänitutkimuksella.


title: Kierukka

text:
Seuraavat syyt voivat estää kierukan asennuksen:
Kuparikierukan on todettu lisäävän kuukautisvuodon määrän vähintään kaksinkertaiseksi. Muita kuparikierukan mahdollisia sivuoireita ovat alavatsan kouristelu sekä ristiselän kivut.


title: Kierukka

text: Joillekin kuparikierukan narut tuntuvat epämukavina yhdynnän aikana; tämä on korjattavissa kierukan naruja lyhentämällä vastaanotolla.


title: Kierukka

text: Kierukka voi toisinaan poistua itsestään ja suurin riski poistumiselle ovat pari ensimmäistä kuukautta. Kierukka saattaa kuitenkin poistua itsestään myöhemminkin.


title: Kierukka

text: Kierukka sopii kaikenikäisille naisille, joilla tarve pidempiaikaiselle ehkäisylle. Lisäksi mikään aiemmin mainituista esteistä ei saa täyttyä. Kierukan ehkäisyteho on hyvä, 98-99,8 %, ja ehkäisytehoon ei vaikuta käyttäjävirhe. Kuparikierukka on lisäksi hormoniton mekaaninen ehkäisyvalmiste, joten se voi olla sopiva ehkäisymuoto, mikäli hormonaaliset ehkäisymuodot on todettu epäsopiviksi tai sopimattomiksi. Kierukka ei suojaa sukupuolitaudeilta, kuten eivät mitkään muutkaan ehkäisymuodot kondomia lukuun ottamatta. Kondomia voidaan käyttää myös kierukan kanssa samaan aikaan.


title: Kierukka

text: Synnyttämättömyys ei ole vasta-aihe kierukan asettamiselle. Suomessa kuparikierukoita on asennettu synnyttämättömille naisille jo 90-luvun puolivälin jälkeen.


title: Kierukka

text: Kierukan käytön yhteydessä ei perinteisesti suositella käytettäväksi tamponeita, sillä kierukan poistonarut voivat takertua tamponin huokoiseen rakenteeseen, siksi suositellaankin käytettäväksi siteitä. Kuukautiskupin pinnassa taas ei ole mitään mihin poistonarut voisivat takertua kuukupin tyhjennyksen yhteydessä. On kuitenkin kiisteltyä, vaikuttaako yksi kuukupin olennaisimmista toimintamekanismeista, "alipaine", kierukan irtoamiseen.


title: Ekstruusio

text: Ekstruusio eli suulakepuristus on ekstruuderia käyttävä muovien muovausmenetelmä. Ekstruusiossa termoplastinen polymeeri kuumennetaan pehmeäksi, homogenisoidaan ja puristetaan tiiviiksi massaksi sylinterissä, jonka sisällä pyörii ruuvi. Massa johdetaan läpi suuttimen, joka tuottaa halutun profiilin eli lopputuotteen muodon.


title: Ekstruusio

text: Menetelmällä voidaan valmistaa tuotteita useista eri muoveista. Vastaavaa metallien muovausmenetelmää kutsutaan pursotukseksi.


title: Ekstruusio

text: Tiedostussivu ekstruusiosta


title: 4. divisioona (jatkosota)

text: 4. divisioona (4. D) oli Salpausselän sotilasläänin perustama divisioona. Kyseiseen sotilaslääniin kuuluivat Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiiri sekä Pohjois-Kymen suojeluskuntapiiri.


title: 4. divisioona (jatkosota)

text: Perustamisen jälkeen divisioonaan kuului mm. seuraavat yksköt:


title: 4. divisioona (jatkosota)

text:
4. divisioona saatiin pääosin varustettua määrävahvuuksien mukaisesti, mutta kaluston osalta ei kaikkia vahvuuksia saavutettu.
Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 4. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat yhteensä 12 209 henkilöä, jotka olivat koko jatkosodan kolmanneksi suurimmat kokonaistappiot ilmoitusten mukaan.


title: Suomen urheilu

text: Suomen urheilu koostuu kilpaurheilusta, jossa pyritään parempiin suorituksiin kuin kanssakilpailijat, kuntourheilusta, jossa ensisijaisena tavoitteena on oman fyysisen kunnon ylläpitäminen ja virkistys, sekä penkkiurheilusta eli muiden kilpaurheilusuoritusten seuraamisesta ja kannustamisesta.


title: Suomen urheilu

text: Suomalaisen huippu-urheilun alkuaikoina Suomi oli maailman parhaimpia urheilumaita. Kesä- ja talviolympialaisissa vuosina 1908–1936 Suomi sijoittui mitalitaulukossa neljänneksi, ja kyseisen ajanjakson olympiamitaleista yli puolet tuli yleisurheilusta ja painista. 1970-luvun menestyksestä huolimatta vuosien 1968–1996 olympialaisissa Suomi oli mitalitaulukossa sijalla 26. 2000-luvulle tultaessa lajikenttä on pirstaloitunut yhä enemmän, ja myös arvokisamitalit ovat jakaantuneet yhä useampaan lajiin. Vuonna 2015 suomalaiset urheilijat saavuttivat 300 MM- tai EM-mitalia 48 eri urheilumuodossa (mukana on menestys opetus- ja kultturiministeriön toiminta-avustusta nauttivien lajiliittojen alaisissa lajeissa).


title: Suomen urheilu

text: Suomen kansallispeli on Lauri Pihkalan luoma pesäpallo.


title: Suomen urheilu

text: Suomi osallistui talviolympialaisiin 22. kerran vuonna 2014. Neljä urheilijaa on saanut seitsemän mitalia talvikisoista: maastohiihtäjät Marja-Liisa Kirvesniemi 1984–1994, Veikko Hakulinen 1952–1960 ja Eero Mäntyranta 1960–1968 sekä Clas Thunberg pikaluistelusta 1920-luvulla.


title: Suomen urheilu

text: Suomi osallistui kesäolympialaisiin 25. kerran vuonna 2012. Ylivoimaisesti eniten mitaleita ovat saaneet kestävyysjuoksija Paavo Nurmi, 12 kappaletta, ja voimistelija Heikki Savolainen, yhdeksän kappaletta. Suomi on saanut kesäkisoista yhteensä 102 kultamitalia, mutta suurimman osan niistä ennen toista maailmansotaa. Suomalaisten leipälajeja ovat olleet keihäänheitto, pitkänmatkanjuoksu ja paini. Vuosien 1920 ja 1936 välillä pidetyissä viisissä olympialaisissa suomalaiset saivat viidestä 1 500 metrin ja sitä pidemmästä, nykyisin olympiaohjelmaan kuuluvasta juoksumatkasta 16 kultamitalia. Vuonna 1920 Suomi saavutti keihäänheitossa neloisvoiton, ja lisäksi kolmoisvoittoja on yleisurheilusta neljä, maastohiihdosta yksi ja voimistelusta yksi – viimeksi mainitussa kaikki kolme suomalaista saivat tasatuloksella kultamitalin. Vuoden 1948 olympialaisissa Suomi oli paras maa voimistelussa ja vuonna 1952 melonnassa.


title: Suomen urheilu

text: Yleisurheilussa suomalaisten menestyksekkäimmät lajit ovat olleet kestävyysjuoksu ja keihäänheitto.


title: Suomen urheilu

text:
Yleisurheilun MM-kisoissa Suomi on saanut kaikkiaan 17 mitalia, joista kahdeksan on tullut keihäänheitosta. Ensimmäisen keihäskullan sai Tiina Lillak 1983.
Suomen yleisurheilu tuli maailmalle tunnetuksi vuonna 1912, kun Hannes Kolehmainen juoksi olympiakultaa Tukholman kesäolympialaisissa rikkoen samalla 3000 metrin ja 5000 metrin maailmanennätykset. Kesäolympialaisten menestyneimpiä urheilijoita ollut Paavo Nurmi toi Suomelle yhteensä yhdeksän kultamitalia 1920-luvulla. Ville Ritola voitti Pariisin olympialaisista neljä kulta- ja kaksi hopeamitalia. Näitä kolmea kutsutaan myös lempinimellä ”Lentävä suomalainen”. Viimeisin juoksulajeissa olympiavoiton saavuttanut suomalainen on Lasse Virén, joka on ainoana voittanut sekä 5 000 että 10 000 metrin juoksumatkat peräkkäisissä olympiakisoissa. Virén muistetaan erityisen hyvin Münchenin kesäolympialaisista, joissa hän 10 000 metrin matkalla kaatui mutta onnistui siitä huolimatta juoksemaan kultaa uudella maailmanennätysajalla.


title: Suomen urheilu

text: Suomen menestyslajeihin kuuluu myös keihäänheitto, jossa olympiakultaa ovat voittaneet Julius Saaristo, Jonni Myyrä, Matti Järvinen, Tapio Rautavaara, Pauli Nevala, Arto Härkönen, Tapio Korjus ja Heli Rantanen. Keihäänheiton maailmanmestaruuden ovat voittaneet Tiina Lillak, Seppo Räty, Kimmo Kinnunen, Aki Parviainen ja Tero Pitkämäki.


title: Suomen urheilu

text: Yleisurheilun rinnalla perinteisiä menestyslajeja Suomelle ovat olleet maastohiihto ja mäkihyppy. Yleisurheilumenestyksen hiipuessa näissä lajeissa menestystä on tullut näihin päiviin asti. 1990- ja 2000-luvulla menestystä on tullut myös alppihiihdossa, freestylehiihdossa, lumilautailussa ja curlingissa.


title: Suomen urheilu

text: Maastohiihdossa menestyneitä, vähintään kolme henkilökohtaista arvokisavoittoa saavuttaneita suomalaishiihtäjiä ovat 1930-luvulta Veli Saarinen, 1950- ja 1960-luvuilta Veikko Hakulinen ja Eero Mäntyranta, 1980-luvulta Marja-Liisa Kirvesniemi ja Marjo Matikainen sekä 1990-luvulta Mika Myllylä. Naisten hiihto oli olympialaisten ohjelmassa ensi kertaa vuonna 1952 ja tuolloin suomalaisnaiset hiihtivät kolmoisvoiton.


title: Suomen urheilu

text: Mäkihypyssä Suomi on saavuttanut menestystä 1950-luvulta alkaen. Tauno Luiro hyppäsi maaliskuussa 1951 mäkihypyn pituusennätyksen 139 metriä, joka säilyi maailmanennätyksenä kymmenen vuotta, Matti Pietikäinen voitti ensimmäisenä suomalaisena maailmanmestaruuden 1954, Hemmo Silvennoinen Keski-Euroopan mäkiviikon 1955 ja Antti Hyvärinen olympiakultaa 1956. Suomen kaikkien aikojen menestynein mäkihyppääjä on Matti Nykänen, joka sai neljä olympiakultaa, yhden olympiahopean, kuusi maailmanmestaruutta, joista yhden lentomäestä, sekä neljä maailmancupin kokonaiskilpailun voittoa ja 46 osakilpailuvoittoa. Janne Ahonen on voittanut Keski-Euroopan mäkiviikon kokonaiskilpailun ennätykselliset viisi kertaa ja lisäksi hänellä on kaksi henkilökohtaista maailmanmestaruutta ja kolme joukkuemaailmanmestaruutta. Mäkihypyn joukkuekilpailu tuli arvokisojen ohjelmaan vuonna 1982, ja Suomi voitti vuoteen 1997 mennessä kahdeksan mestaruutta 12:sta mahdollisesta.


title: Suomen urheilu

text: Yhdistetyssä Heikki Hasu voitti olympiakultaa 1948 ja maailmanmestaruuden 1950. Samppa Lajunen voitti Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 molemmat henkilökohtaiset lajit ja kolmannen kultamitalin joukkuekilpailusta. Hasun lisäksi henkilökohtaisen maailmanmestaruuden yhdistetyssä ovat voittaneet Paavo Korhonen 1958 ja Hannu Manninen 2007. Joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Suomi on voittanut vuosina 1999 ja 2007.


title: Suomen urheilu

text: Alppihiihdossa Kalle Palander on voittanut maailmanmestaruuden pujottelussa 1999 ja Tanja Poutiainen saavuttanut olympiahopeaa ja neljä MM-mitalia 2000-luvulla. Molemmat ovat menestyneet myös maailmancupissa. Ampumahiihdossa Suomen ensimmäiset menestyjät olivat vuoden 1960 olympiahopeamitalisti Antti Tyrväinen ja vuoden 1961 maailmanmestari Kalevi Huuskonen. Kaikkiaan suomalaiset ovat saavuttaneet kuusi olympiamitalia. Heikki Ikola on nelinkertainen maailmanmestari vuosilta 1975–1981, ja Juhani Suutarisella on kolme maailmanmestaruutta vuosilta 1974–1975. 2000-luvulla maailmanmestaruuden ovat voittaneet Paavo Puurunen vuonna 2001 ja Kaisa Mäkäräinen vuonna 2011. Mäkäräinen on voittanut maailmancupin kokonaiskilpailun kausina 2010–2011 ja 2013–2014.


title: Suomen urheilu

text: Freestylehiihtäjä Janne Lahtela voitti kumparelaskussa maailmanmestaruuden 1999 ja olympiakultaa 2002. Mikko Ronkaisella on samasta lajista olympiahopeaa ja kaksi maailmanmestaruutta. Lumilautailussa Roope Tonteri on voittanut kolme maailmanmestaruutta ja Antti Autti kaksi, ja olympiamitaleille ovat yltäneet Markku Koski 2006, Peetu Piiroinen 2010 ja Enni Rukajärvi 2014. Curlingissa suomalaisten huippuhetki oli miesjoukkueen olympiahopea 2006.


title: Suomen urheilu

text: Pikaluistelu oli suomalaisten ensimmäisiä menestyslajeja: Gustaf Estlander luisteli Euroopan-mestariksi 1898, Fredrik Wathén maailmanmestariksi 1901 ja Johan Wikander Euroopan-mestariksi 1905. Menestynein suomalainen pikaluistelija on Clas Thunberg, jonka saavutuksiin kuuluvat viisi olympiakultaa, viisi maailmanmestaruutta ja neljä Euroopan-mestaruutta 1920-luvulta ja 1930-luvun alusta. Muita olympiavoittajia ovat Julius Skutnabb vuodelta 1924 ja Kaija Mustonen vuodelta 1968. Maailmanmestareiksi ovat Thunbergin jälkeen luistelleet Birger Wasenius 1939, Verné Lesche 1939 ja 1947, Lassi Parkkinen 1947, Eevi Huttunen 1951, Juhani Järvinen 1959 sekä sprinttereiden maailmanmestaruuden voittanut Leo Linkovesi 1972.


title: Suomen urheilu

text: Taitoluistelussa aviopari Ludovika Jakobsson – Walter Jakobsson voitti pariluistelussa olympiakultaa 1920 ja olympiahopeaa neljä vuotta myöhemmin sekä kolme maailmanmestaruutta. Miesten yksinluistelun ainoa suomalainen arvokisamitalisti on Marcus Nikkanen 1930-luvulta. Jäätanssin menestynein suomalaispari on Susanna Rahkamo – Petri Kokko, jonka ansioita ovat kaksi MM-mitalia ja Euroopan-mestaruus 1990-luvulta. Naisten yksinluistelussa parhaat suomalaishetket ovat olleet 2000-luvulla, kirkkaimpina Laura Lepistön Euroopan-mestaruus 2009 ja MM-pronssi 2010. Muodostelmaluistelussa kolme eri suomalaisjoukkuetta on voittanut yhteensä kahdeksan maailmanmestaruutta vuodesta 2002 alkaen. Kaikkiaan Suomi on saanut 20 MM-mitalia.


title: Suomen urheilu

text: Jääpallon Suomen-mestaruudesta alettiin pelata vuonna 1908. Ensimmäinen tekojääkenttä valmistui Helsingin Oulunkylään vuonna 1977. Vuonna 1957 alkaneissa MM-kilpailuissa Suomi on voittanut kultaa kerran, vuonna 2004. Ennen toista maailmansotaa kaikki mestaruudet menivät Viipuriin ja Helsinkiin, mutta sittemmin menestyneitä seuroja on löytynyt myös Varkaudesta ja Oulusta sekä 2000-luvulla Torniosta.


title: Suomen urheilu

text: Suomi pelasi ensimmäisen jääkiekkomaaottelunsa vuonna 1928, ja samana vuonna ratkottiin ensimmäinen Suomen-mestaruus. Suomen Jääkiekkoliitto perustettiin vuonna 1929. MM-kilpailuihin Suomi osallistui ensimmäisen kerran vuonna 1939 ja olympialaisten jääkiekkoon vuonna 1952. Ensimmäinen tekojääkenttä valmistui Tampereelle vuonna 1956 ja ensimmäinen jäähalli samaan kaupunkiin vuonna 1965, jolloin Suomi isännöi ensimmäisen kerran MM-kisoja.


title: Suomen urheilu

text: Ensimmäisen olympiamitalinsa, hopean, Suomi saavutti Calgaryssa 1988. Toisen olympiahopean miesten maajoukkue saavutti vuonna 2006, ja pronssi oli tuloksena vuosina 1994, 1998, 2010 ja 2014. MM-kilpailuissa miesten maajoukkue saavutti ensimmäisen mitalinsa Prahassa 1992 sijoittumalla hopealle, ja maailmanmestaruuden joukkue voitti vuonna 1995 Tukholmassa ja vuonna 2011 Bratislavassa. Maailmancupissa Suomi sijoittui toiseksi vuonna 2004 ja sen edeltäjässä, Kanada Cupissa, kolmanneksi vuonna 1991. MM-kilpailujen mitallitaulukossa Suomi on kuudes kahdella mestaruudella, seitsemällä hopealla ja kolmella pronssilla.


title: Suomen urheilu

text: Naisten jääkiekko otettiin olympiaohjelmaan vuoden 1998 kisoihin, joissa Suomen naisjoukkue saavutti pronssia. Pronssisaavutus uusittiin vuonna 2010. Naisten MM-kilpailuissa Suomi on sijoittunut 11 kertaa pronssille vuosien 1990–2015 aikana. Tämä oikeuttaa kolmanneksi MM-kilpailujen maratontaulukossa. Nyttemmin jo lakkautetuissa EM-kilpailuissa naisjoukkue voitti kultaa vuosina 1989, 1991, 1993 ja 1995.


title: Suomen urheilu

text: Kotimaisen pääsarjan järjestäjäksi perustettiin vuonna 1975 uusi organisaatio, SM-liiga. Pääsarjahistorian menestyneimmät seurat ovat Tampereelta: TBK/Tappara 17 ja Ilves on voittanut 16 mestaruutta. Liigan ajalta eniten mestaruuksia on Tapparalla ja turkulaisjoukkue TPS:llä, kymmenen. Helsinkiläinen Jokerit on pelannut vuodesta 2014 monikansallisessa KHL-liigassa.


title: Suomen urheilu

text: Veli-Pekka Ketola ja Heikki Riihiranta olivat ensimmäiset suomalaispelaajat, jotka siirtyivät Suomen sarjoista Amerikkaan ammattilaisiksi. Heidät pestasi WHA-liigan Winnipeg Jets vuonna 1974. Ensimmäinen Suomessa kiekko-oppinsa saanut NHL-pelaaja oli Matti Hagman, joka siirtyi Boston Bruinsiin vuonna 1976. Kauden 2014–2015 loppuun mennessä NHL:ssä on pelannut 182 suomalaispelaajaa. Jari Kurri ja Teemu Selänne ovat liigan runkosarjan kaikkien aikojen piste- ja maalintekijäpörssissä 20 parhaan joukossa, ja pudotuspelien piste- ja maalitilastossa Kurri on kolmas. Kurri oli NHL:n runkosarjan paras maalintekijä kaudella 1985–1986 sekä pudotuspelien paras maalintekijä vuosina 1984, 1985, 1987 ja 1988. Kurri ja Esa Tikkanen ovat voittaneet Stanley Cupin viisi kertaa. Alpo Suhonen oli ensimmäinen eurooppalainen NHL-valmentaja.


title: Suomen urheilu

text: Moottoriurheilu nousi Suomessa suosioon ralliautoilun synnyn myötä 1950-luvulla. 1960-luvulla suomalaiset rallikuljettajat ryhtyivät hallitsemaan kansainvälisiä kilpailuja. Kuljettajat ovat säilyttäneet korkean tasonsa tähän päivään asti, mikä on tehnyt Suomesta rallin maailmanmestaruussarjan kautta aikojen menestyneimmän maan. Suomella on 13 rallin maailmanmestaruutta, joista menestyneimmillä Juha Kankkusella ja Tommi Mäkisellä molemmilla on 4 mestaruutta.


title: Suomen urheilu

text:
Suomessa järjestettävä rallin MM-sarjan osakilpailu Neste Ralli kerää vuosittain 270 000 katsojaa.
Suomen suosituimpia moottoriurheilumuotoja ovat Formula 1 -kilpailut. F1-kilpailut nousivat suosioon 1980-luvulla kun Keke Rosberg voitti ensimmäisenä suomalaisena F1-sarjan maailmanmestaruuden vuonna 1982. Sarjan suosio nousi huippuunsa 1990-luvun lopulla, kun Mika Häkkinen voitti maailmanmestaruuden peräkkäin vuosina 1998 ja 1999. Suomalaisten neljä maailmanmestaruutta nostavat maan jaetulle viidennelle sijalle maatilastossa – BBC:n mukaan tämä tekee Suomesta maailman parhaan F1-maan väkilukuun suhteutettuna.


title: Suomen urheilu

text: Moottoripyöräily on myös saavuttanut suosiota Suomessa. Ratamoottoripyöräilyn huippu sijoittui 1970-luvun alkuun, jolloin Jarno Saarinen voitti ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruuden. MotoGP nousi uudestaan otsikoihin 2000-luvulla, jolloin Mika Kallio on ajanut MM-sarjaa ja sijoittunut kahdesti MM-mitaleille.


title: Suomen urheilu

text: Eniten menestystä on tullut endurosta, jossa suomalaiset lähinnä 1990- ja 2000-luvulla ovat olleet lajin kärkimaita. Suomalaisista Kari Tiainen ja Juha Salminen ovat lajin menestyneimpiä urheilijoita koskaan. Juha Salmisella on yhteensä 13 henkilökohtaista maailmanmestaruutta.


title: Suomen urheilu

text: Suomi oli 1920-luvun lopulta 1980-luvulle eräs Euroopan heikoimmista jalkapallomaista. 1990-luvulta alkaen Suomi on noussut maanosan alempaan keskikastiin, toisaalta koska ulkomaiden tasokkaissa sarjoissa pelaavien suomalaisammattilaisten määrä on kasvanut muun muassa vapaampien EU-säännösten vuoksi, toisaalta koska Euroopan jalkapalloon on tullut lukuisia uusia pienmaita. Suomi ei ole koskaan selviytynyt miesten puolella MM- tai EM-turnaukseen.


title: Suomen urheilu

text: FIFA-rankingissa Suomen naisten maajoukkue on parhaimmillaan ollut 16. sijalla (vuosina 2004–2010) ja miesten joukkue 36:s (vuonna 2007)


title: Suomen urheilu

text: Jalkapallon ohitti jääkiekon ja oli vuonna 2014 ensimmäistä kertaa Suomen arvostetuin urheilulaji. Silti pääsarjan eli Veikkausliigan suosio on esimerkiksi muiden Pohjoismaiden pääsarjoihin verrattaessa vaatimaton. Veikkausliigan katsojakeskiarvo on noin 3 000, kun esimerkiksi Norjan pääsarjan katsojakeskiarvo on yli 9 000. Silti Suomesta on tullut eräitä huippujalkapalloilijoita, kuten Jari Litmanen ja Sami Hyypiä. Suomen naisten maajoukkue on selviytynyt vuosien 2005, 2009 ja 2013 EM-turnaukseen, ja vuonna 2005 joukkue eteni välieriin saakka. Parhaimmillaan miesten maajoukkue on sijoittunut olympialaisissa neljänneksi 1912 Tukholman olympialaisissa.


title: Suomen urheilu

text: Kori-, lento- ja käsipallo tuotiin Suomeen 1920-luvulla, jolloin aloitettiin myös Lauri Pihkalan kehittämän pesäpallon kilpailutoiminta. Miesten koripallomaajoukkue on pelannut olympialaisissa kotikisojen 1952 lisäksi vuonna 1964. MM-kilpailuissa maajoukkue pelasi ensi kerran vuonna 2014. EM-kilpailuissa Suomi on parhaimmillaan sijoittunut kuudenneksi vuonna 1967. Miesten lentopallomaajoukkue on sijoittunut parhaimmillaan MM-kilpailuissa yhdeksänneksi vuonna 2014 ja EM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 2007.


title: Suomen urheilu

text: Miesten koripallon SM-sarjaa (nykyinen Korisliiga) alettiin pelata vuonna 1939. Menestynein seura on helsinkiläinen Pantterit 14 mestaruudella, joista 13 on peräisin 1940- ja 1950-luvuilta. Myös seuraavaksi menestyneimmät seurat ovat pääkaupunkiseudulta. Pohjoisimmat miesten Suomen-mestaruuden voittaneet seurat ovat vasta 2010-luvulla mestaruuteen yltäneet Tampereen Pyrintö ja Joensuun Kataja. Pohjoisin naisten Suomen-mestaruuden voittanut seura on Äänekosken Huima. Miesten koripallomaajoukkue eteni ensimmäisen kerran MM-kilpailuihin 2014. EM-kilpailuissa se on pelannut 15 kertaa ollen parhaimmillaan kuudes. Naisten maajoukkue on edennyt parhaimmillaan EM-kilpailuissa 11.


title: Suomen urheilu

text: Lentopallossa aloitettiin sekä miesten että naisten SM-sarja vuonna 1957, ja lajin oma liitto perustettiin vuonna 1959. Alkuvuosien jälkeen pisimpään miesten SM-sarjaa ovat hallinneet itäsuomalaiset seurat, seitsemän peräkkäistä mestaruutta vuosina 1975–1981 voittanut Pieksämäen NMKY ja kuusi peräkkäistä mestaruutta vuosina 1991–1996 ja yhteensä kahdeksan mestaruutta voittanut KuPS-Volley. 2000-luvulla mestaruus on mennyt neljä kertaa Rovaniemelle. Naisten Suomen-mestaruuden ovat yhdeksän kertaa voittaneet Vartiokylän Wartti / Käpylän Lentopalloilijat sekä Vaasan Vasama. 2000-luvun alkupuolella Vanajan Racing Club (entinen Hämeenlinnan Tarmo-Volley) voitti kahdeksan mestaruutta ja vuosina 2009–2015 LP Viesti Salo seitsemän peräkkäistä mestaruutta.


title: Suomen urheilu

text: Käsipallon Suomen-mestaruudesta on pelattu vuodesta 1944. Laji on rajoittunut vahvasti Etelä-Suomeen; pohjoisin SM-sarjapaikkakunta on Tampere, jossa pelattiin pääsarjaa viimeksi 1950-luvulla. Miesten SM-sarjan menestynein seura on karjaalainen BK-46 ja naisten SM-sarjan Helsingin IFK.


title: Suomen urheilu

text: Keilailua edistämään perustettiin Helsingin Bowlingliitto vuonna 1924, ja samana vuonna Helsinkiin valmistui Suomen ensimmäinen keilahalli. Suomalaiset voittivat ensimmäisen maailmanmestaruutensa vuonna 1926. Ensimmäisinä suomalaisina henkilökohtaisen maailmanmestaruuden voittivat Kalle Asukas vuonna 1958 ja Mika Koivuniemi vuonna 1991.


title: Suomen urheilu

text: Sählystä kehittyneen salibandyn oma liitto perustettiin vuonna 1985, ja ensimmäinen SM-sarjakausi oli 1986–1987. Miesten pääsarja on salibandyliiga, jonka menestyinein seura on helsinkiläinen Viikingit 11 mestaruudella. Suomen miesten maajoukkue on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2008 ja 2010, ja naisten maajoukkue on pelannut mestariksi vuosina 1999 ja 2001. Kumpikin maajoukkue on Ruotsin jälkeen toiseksi menestynein maajoukkue MM-kilpailuissa.


title: Suomen urheilu

text: Paini oli suomalaisten menestyslaji 1900-luvun alkupuolella. Lajin ensimmäinen seura oli vuonna 1891 perustettu Helsingin Atleettiklubi, ja SM-kilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1898. Verner Weckman voitti sarjansa Ateenan väliolympialaisissa 1906 ja saavutti Suomen ensimmäisen virallisen olympiavoiton kaksi vuotta myöhemmin Lontoossa. Kaikkiaan suomalaiset voittivat vuosina 1908–1936 painissa 20 olympiakultaa, joista kolmetoista kreikkalais-roomalaisessa painissa ja seitsemän vapaapainissa. Toisen maailmansodan jälkeiseltä ajalta Suomella on kuusi painikultaa, joista viisi kreikkalais-roomalaisesta painimuodosta. Viimeisin suomalainen maailmanmestari on Marko Yli-Hannuksela vuodelta 1997, mutta Euroopan-mestaruuksia suomalaiset ovat voittaneet 2000-luvullakin.


title: Suomen urheilu

text: Nyrkkeilyn SM-kilpailut aloitettiin vuonna 1923. Suomalaisia olympiavoittajia ovat Sten Suvio vuodelta 1936 ja Pentti Hämäläinen vuodelta 1952. 1930-luvun kuuluisin suomalaisnyrkkeilijä oli kuitenkin Gunnar Bärlund, joka ammattilaisnyrkkeilyn raskaan sarjan arvolistalla pääsi maailmanmestari Joe Louisin toiseksi haastajaksi. Ensimmäisenä suomalaisena ammattilaisten maailmanmestaruudesta pääsi ottelemaan Olli Mäki, joka hävisi MM-ottelussa Davey Moorelle Helsingin olympiastadionilla elokuussa 1962. Mäki on ainoa suomalainen, joka on voittanut sekä amatöörien että ammattilaisten Euroopan-mestaruuden. Amatöörien MM-mitalin ovat saavuttaneet Tarmo Uusivirta 1978 ja 1982, Jyri Kjäll 1993 sekä Joni Turunen 1995 ja 2001. Naisten nyrkkeilyn suurin tähti on Eva Wahlström, joka vuonna 2015 voitti ensimmäisenä suomalaisena ammattinyrkkeilyn maailmanmestaruuden.


title: Suomen urheilu

text: Painonnoston ensimmäiset SM-kilpailut käytiin vuonna 1904. Ensimmäinen suomalainen Euroopan-mestari oli Eino Mäkinen vuonna 1955 ja ensimmäinen maailmanennätysnostaja Jaakko Kailajärvi vuonna 1962. Kaarlo Kangasniemi on painonnoston ainoa suomalainen olympiavoittaja vuodelta 1968, ja seuraavana vuonna hänestä tuli lajin ensimmäinen suomalainen maailmanmestari.


title: Suomen urheilu

text: Judossa Suomen ainoan MM-mitalin on saavuttanut Juha Salonen, joka sijoittui vuonna 1981 pronssille raskaassa sarjassa. Karatessa ensimmäisenä suomalaisena maailmanmestaruuden voitti Jukka-Pekka Väyrynen vuonna 1982. Menestynein suomalaiskarateka on Sari Laine, joka voitti henkilökohtaisissa sarjoissa yhden maailmanmestaruutensa lisäksi seitsemän Euroopan-mestaruutta vuosina 1987–1996.


title: Suomen urheilu

text: Voimistelu saapui Suomeen 1800-luvun alkupuolella. Ensimmäinen voimisteluseura oli vuonna 1875 perustettu Helsingfors Turnförening, ja SM-kilpailuja on järjestetty vuodesta 1916. Ale Saarvala voitti rekillä olympiakultaa ensimmäisenä suomalaisvoimistelijana Berliinissä 1936. Vuonna 1948 Suomi oli Lontoon olympialaisten paras voimistelumaa, ja ainutlaatuisesti Paavo Aaltonen, Veikko Huhtanen ja Heikki Savolainen jakoivat keskenään hevoskilpailun voiton. Viimeisin suomalainen voimistelun olympiavoittaja on Roomassa 1960 hevosen voittanut Eugen Ekman. Viimeisin suomalainen maailmanmestari on rekkikilpailun vuonna 1997 voittanut Jani Tanskanen. Joukkuevoimistelussa viimeisin naisten maailmanmestaruus oli 2017 Tampereen Voimistelijoiden Minetit joukkueella. Sitä ennen maailmanmestaruus Suomeen tuli viimeksi 2015, kun Tampereen Voimistelijoiden Minetit toi mukanaan kultaa.


title: Suomen urheilu

text: Ampumaurheilu sai alkunsa metsästyksen kautta. Suomen ensimmäisenä ampumaseurana perustettiin Suomen Metsästysyhdistys vuonna 1865, ja ensimmäiset SM-kilpailut käytiin vuonna 1907. Suomalaiset saavuttivat useita maailmanmestaruuksia vuodesta 1929 alkaen varsinkin kiväärilajeissa. Ensimmäiset suomalaiset olympiavoittajat olivat pistooliampujat Pentti Linnosvuo ja Väinö Markkanen vuosina 1956 ja 1964, ja heidän jälkeensä olympiakultaa on saavuttanut vain haulikkoampuja Satu Mäkelä-Nummela vuonna 2008.


title: Suomen urheilu

text: Uintia alettiin harjoittaa urheiluna Suomessa 1870-luvulla, ja ensimmäisenä uimaseurana perustettiin Auran Uimaseura Turussa vuonna 1880. Suomen Uimaliitto perustettiin vuonna 1906, ja samana vuonna aloitettiin SM-kilpailut. Ensimmäinen uimahalli valmistui Helsinkiin vuonna 1928. Arvo Aaltonen saavutti rintauinnissa kaksi olympiapronssia vuonna 1920, ja 1990-luvulla Antti Kasvio saavutti pronssia vapaauinnissa ja Jani Sievinen hopeaa sekauinnissa. Kasvio ja Sievinen voittivat kultaa pitkän radan MM-kilpailuissa vuonna 1994, ja kolmas maailmanmestariksi yltänyt on Hanna-Maria Seppälä vuodelta 2003. Toivo Reingoldt oli ensimmäinen suomalainen Euroopan-mestari vuonna 1931, ja seuraavia saatiin odottaa 1990-luvulle saakka.


title: Suomen urheilu

text: Melonnan ensimmäinen suomalainen maailmanmestari oli Maggie Kalka vuonna 1938. Ensimmäiset olympiamitalinsa suomalaiset saavuttivat vuonna 1948, ja Helsingin olympialaisissa 1952 Suomi oli paras melontamaa neljällä kultamitalilla, yhdellä hopealla ja yhdellä pronssilla. Tämän jälkeen olympiakultaan on yltänyt vain Mikko Kolehmainen Barcelonassa 1992. Soudussa Suomi saavutti ensimmäiset olympiamitalinsa vuosina 1952–1960 kahden ja neljän miehen veneillä. Pertti Karppinen voitti yksiköissä kolme olympiakultaa vuosina 1976–1984 ja on myös lajin ainoa suomalainen maailmanmestari vuosilta 1979 ja 1985.


title: Suomen urheilu

text: Urheilu-uran alkuvaiheessa urheilija tai hänen perheensä maksaa käytännössä kaiken urheilemiseen tarvittavan itse. Uran edetessä seura saattaa maksaa osan harjoittelukuluista. Lajiliitto tukee maajoukkueryhmien leirikuluja. Suomen Olympiakomitea tukee kymmeniä huippu-urheilijoita. Opetus- ja kulttuuriministeriö jakaa veikkausvoittovaroista urheilija-apurahoja sellaisille urheilijoille, joilla arvellaan olevan mahdollisuuksia kansainväliseen menestykseen. Tällaista valmennus- ja harjoitteluapurahaa voi saada enimmillään 20 000 euroa.


title: Suomen urheilu

text: Jotta nuoret urheilijat voivat yhdistää lukio-opiskelun ja huipulle tähtäävän urheiluvalmennuksen, Suomeen on perustettu 12 urheilulukiota. Varusmiespalveluksen voi suorittaa Puolustusvoimien Urheilukoulussa, jonka tehtävänä on antaa motivoituneille ja lahjakkaille urheilijoille mahdollisuus toteuttaa sotilaskoulutuksen ohessa systemaattista valmentautumista.


title: Suomen urheilu

text: Sponsorointiyhteistyössä yritys rahoittaa urheilijan, joukkueen tai urheilutapahtuman kuluja osana markkinointiviestintäänsä. Urheilun sponsorointi Suomessa väheni vuosina 2010–2013. Vuoden 2013 jälkeen se on lisääntynyt uudelleen. Sponsoroiduin laji on jääkiekko, jota tuettiin vuonna 2014 45 miljoonalla eurolla, mikä on kolmannes urheilun sponsoreilta saamasta 128 miljoonaan euron tuesta.


title: Suomen urheilu

text: Urheilu-uran jälkeen urheilijalle voidaan myöntää valtion ylimääräinen urheilijaeläke tunnustukseksi hänen olympiakisoissa saamastaan kultamitalista.


title: Suomen urheilu

text: Valmentajan tehtävänä on auttaa urheilijaa saavuttamaan henkilökohtainen parhaansa. Valmennusprosessiin kuuluu suunnittelu, harjoituksen toteutus, harjoittelun johtaminen sekä kehityksen seuranta ja palautteen antaminen. Periaatteessa valemntajat toimivat enemmän kilpaurheilun piirissä, mutta monissa lajeissa myös lasten harrastusliikunnan ohjaajia kutsutaan valmentajiksi. Suomessa valmennus- ja ohjaustoiminta on enimmäkseen vapaaehtoistoimintaa, vaikka ammattimaisuus on kasvussa. Ammattilaisia on noin 1 000–2 000, kun vapaaehtoisia toimii valmentajina ja ohjaajina noin 173 000.


title: Suomen urheilu

text: Urheiluvalmentaminen on joillekin ammatti, johon voi opiskella monia eri koulutuspolkuja pitkin. Liikunnanohjausta voi opiskella ammattikorkeakoulussa tai peruskoulupohjalta (ammattinimikkeenä silloin liikuntaneuvoja). Jyväskylän yliopistosta valmistuu Liikuntatieteiden maistereita. Valmentajan ammattitutkinto ja erikoisammattitutkinto ovat ammatillisia näyttötutkintoja. Näyttötutkinto voi perustua työkokemukseen, mutta sen pohjaksi voi käydä myös lajiliittojen järjestämiä kursseja.


title: Suomen urheilu

text: Suomalaisen valmennuksen huippuosaamista edustavat kuusi huippu-urheilun valmennuskeskusta, jotka toimivat yhdessä Olympiakomitean kanssa.


title: Suomen urheilu

text: Suomessa järjestetään säännöllisesti urheilun arvokisoja ja suomalaiset urheilujärjestöt hakevat joka vuosi useita arvokisoja järjestettäväkseen. Vuosina 2000–2005 Suomessa järjestettiin olympialajeissa yli 100 kansainvälistä arvokisaa.


title: Suomen urheilu

text: Merkittävin Suomessa järjestetty urheilutapahtuma on vuoden 1952 Helsingin olympialaiset. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut on järjestetty vuosina 1983 ja 2005. Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut on järjestetty Helsingissä kolmesti 1971, 1994 ja 2012.


title: Suomen urheilu

text: Jääkiekon miesten MM-kilpailut Suomessa on pidetty 1965, 1974, 1982, 1991, 1997, 2003 ja vuosina 2012 ja 2013 jaetusti Ruotsin kanssa. Naisten MM-kilpailut on järjestetty Suomessa 1992, 1999 ja 2009. Jalkapallon naisten EM-kilpailut on pidetty Suomessa 2009.


title: Suomen urheilu

text: Vuosina 2009–2010 tehdyn tutkimuksen mukaan suomalaisista lapsista ja nuorista 92 prosenttia harrastaa jonkinlaista liikuntaa. Urheiluseurojen toiminnassa on mukana 424 000 lasta ja nuorta eli 43 prosenttia Suomen 3–18-vuotiaista. Yleisin tapa harrastaa liikuntaa on kuitenkin seuratoiminnan ulkopuolella lasten ja nuorten omissa kaveriporukoissa. Harrastuspaikasta riippumatta suosituin urheilulaji on jalkapallo.


title: Suomen urheilu

text: Aikuisista 55 prosenttia sanoi vuonna 2009–2010 tehdyssä tutkimuksessa harrastavansa liikuntaa vähintään neljä kertaa viikossa. Liikkuvien osuus on kasvanut kymmenen vuoden aikana, ja liikuntamuodoista eniten on yleistynyt kävelylenkkeily. Kun otetaan huomioon liikunnan kesto ja rasittavuus, voidaan määritellä että aikuisista kaksi kolmasosaa liikkuu terveyssuosituksiin nähden riittävästi. Tärkeimpiä liikuntapaikkoja olivat kevyen liikenteen väylät, ulkoilureitit ja kuntosalit.


title: Suomen urheilu

text: Lajit, joita harrastaa yli puoli miljoonaa 19–65-vuotiasta, ovat kävelylenkkeily, pyöräily, kuntosaliharjoittelu, hiihto, juoksulenkkeily ja voimistelu.


title: Suomen urheilu

text: Suomessa on 9 000 aktiivista urheiluseuraa. Jääkiekossa jäsenseuroja on 438, joukkueita kolmisen tuhatta, lisenssipelaajia yli 66 000 ja aktiivisia harrastajia noin 194 000. Suomen palloliitossa on tuhat jäsenseuraa, joissa on yhteensä 113 000 rekisteröityä pelaajaa. Salibandyliitolla on noin 850 jäsenseuraa, 2200 joukkuetta ja 45 000 lisenssipelaajaa. Muita suosittuja seuroissa harrastettavia lajeja ovat lentopallo ja golf.


title: Suomen urheilu

text: Vuodesta 1974 alkaen järjestettyyn Finlandia-hiihtoon osallistui yli 5 000 hiihtäjää vuonna 2014. Vuonna 1984 se oli noin 13 000 kilpailijalla maailman suurin massahiihtotapahtuma, mikä kirjattiin Guinnessin Suureen Ennätystenkirjaan.


title: Suomen urheilu

text: Pitkän matkan juoksutapahtumiin osallistuu suuria väkimääriä. Vuosittain järjestetään kymmenkunta maratonia, joissa on yli tuhat osallistujaa. Suurin niistä on Helsinki City Run yli 12 000 juoksijalla (2013). Naisten Kymppi on juostu vuodesta 1982, ja enimmillään siihen on osallistunut 32 000 naista vuonna 1990.


title: Suomen urheilu

text: Sulkavan Suursoudut on järjestetty vuodesta 1968. Nykyisin nelipäiväiseen tapahtumaan osallistuu vuosittain yli 10 000 soutajaa, ja järjestäjien mukaan kyseessä on maailman suurin soututapahtuma. Partalansaaren ympäri kiertävän reitin pituus on 60 tai 70 kilometriä.


title: Suomen urheilu

text: Vuosina 2005–2006 tehdyn kansallisen liikuntatutkimuksen mukaan 75 prosenttia Suomen aikuisväestöstä pitää suomalaisten urheilijoiden kansainvälistä menestystä tärkeänä.


title: Suomen urheilu

text: Kiinnostavimmat urheilulajit suomalaisten mielestä ovat 2006–2015 tehtyjen haastattelututkimusten mukaan jääkiekko, yleisurheilu ja hiihto. Kärkikolmikkoa seuraavat lajit ovat vaihdelleet suomalaisten menestyksen mukaan siten, että mäkihypyn suosio on laskenut ja ampumahiihdon suosio kasvanut. Myös Formula 1 -kilpa-autoilu on ollut monena vuonna kärjen tuntumassa.


title: Suomen urheilu

text: Suomessa katsotaan urheilua televisiosta enemmän kuin muissa Pohjoismaissa, sillä suurimmat urheilukisat nähdään pääsääntöisesti maksuttomilla kanavilla. Vuonna 2014 kymmenen katsotuimman ohjelman joukossa jopa puolet oli urheilun arvokisalähetyksiä.


title: Suomen urheilu

text: 2000-luvulla katsojaluvut paikan päällä ovat laskeneet.


title: Suomen urheilu

text: Suomen suurin urheilukatsomo on noin 40 000 katsojaa vetävä Olympiastadion Helsingissä. Yli 10 000 paikan katsomoita on myös Tampereella, Turussa, Porissa ja Sonera Stadium Helsingissä.


title: Suomen urheilu

text: Suomen suurimmat hyppyrimäet ovat Rukalla ja Lahdessa.


title: Suomen urheilu

text: Urheilutoimittajain Liitto on valinnut Vuoden urheilijan vuodesta 1947 lähtien.


title: Suomen urheilu

text: 1800-luvulla Suomeen levisi Keski-Euroopasta ruumiinkulttuuria, terveyttä ja liikuntaa edistävä elämäntapa. Vähitellen urheilu alkoi spontaanisti järjestäytyä. Ensimmäinen suomalainen urheiluseura, Segelföreningen i Björneborg, perustettiin Porissa vuonna 1856. Kilpaurheilun katsotaan kuitenkin Suomessa alkaneen raviurheilusta, kun Valtionajot perustettiin vuonna 1865. Myös valmennusohjeet, ennätystilastot, urheilulääketiede, kansainväliset kilpailukontaktit sekä sanomalehtien urheilukirjoitukset saivat alkunsa hevoskilpailuista, joista ne levisivät muuhun urheiluun.


title: Suomen urheilu

text: Kilpaurheilu alkoi yleistyä 1800-luvun loppupuolella. Ensimmäiset yleiset hiihtokilpailut järjestettiin Tyrnävällä 23. maaliskuuta 1879. Ulkomailla suomalaiset kilpailivat ensimmäisen kerran 1892 Tukholmassa, missä suomalaiset hiihtäjät Juho Ritolan johdolla ottivat kolmoisvoiton 30 kilometrin matkalla. 1800-luvun lopussa Suomessa oli 341 urheiluseuraa tai alajaostoa, joissa harrastettiin yli kahtakymmentä urheilumuotoa. Suosituimmat urheilumuodot olivat ammunta, purjehdus, luistelu, voimistelu ja hiihto.


title: Suomen urheilu

text: Vuonna 1898 luisteltiin Helsingissä Euroopan mestaruudesta, ja Euroopan mestaruuden vei myöhemmin arkkitehtina tunnettu suomalainen Gustaf Estlander. Suomen urheilun ensimmäinen maailmanmestari oli myös pikaluistelija, kun Fredrik Wathén voitti maailmanmestaruuden Tukholmassa 1901.


title: Suomen urheilu

text: Läpimurtonsa suomalainen huippu-urheilu teki Tukholman olympialaisissa 1912, jolloin kestävyysjuoksija Hannes Kolehmainen voitti kolme kultaa ja hopean. Hänen sanottiin ”juosseen Suomen maailmankartalle”.


title: Suomen urheilu

text: Suomen Valtakunnan Urheiluliitto SVUL toimi vuosina 1906–1994 suurimpana suomalaisen urheilun ja liikunnan kattojärjestönä. Siitä kehittyi noin 1,2 miljoonan henkilöjäsenen ja 4 300 jäsenseuran järjestö. Vuoden 1918 Suomen sisällissodan yhteydessä SVUL erotti kaikki ne seurat, joilla oli liian läheiset yhteydet punakaarteihin. Erotetut seurat perustivat Suomen Työväen Urheiluliiton. Työväen Urheiluliitosta eronneet tai erotetut seurat perustivat puolestaan vuonna 1959 Työväen Urheilusseurojen Keskusliiton (TUK). TUK yhdistyi takaisin TUL:iin vuonna 1979, sen jäsenseurat liittyivät joko SVUL:iin tai TUL:iin.


title: Suomen urheilu

text: 1990-luvun alussa SVUL lakkautettiin ja perustettiin suomalaisten liikuntajärjestöjen katto- ja palvelujärjestö Suomen Liikunta ja Urheilu. TUL:in keskusjärjestöasema loppui ja TUL:n kilpaurheilu liittyi lajiliittoihin. SLU:n toimintaa jatkamaan perustettiin vuoden 2012 Valtakunnallinen liikunta- ja urheiluorganisaatio Valo. TUL jatkoi toimintaansa sen ulkopuolella, ja suurimmat palloilu- ja joukkuelajien liitot jättäytyivät Valon ulkopuolelle. Valo sulautui Olympiakomiteaan vuonna 2017.


title: Yhdyskuntapalvelu

text: Yhdyskuntapalvelu on ankaruudeltaan ehdollisen ja ehdottoman vankeusrangaistuksen väliin sijoittuva rikoksesta tuomittava rangaistus. Enintään kahdeksan kuukauden ehdoton vankeusrangaistus voidaan tuomita yhdyskuntapalveluna. Se käsittää vähintään 14 ja enintään 240 tuntia valvonnan alaisena tehtävää säännöllistä, palkatonta työtä. Enintään kymmenen tuntia yhdyskuntapalvelurangaistuksesta voidaan suorittaa osallistumalla uusintarikollisuuden vähentämistä tukeviin toimintaohjelmiin tai käyttämällä päihdeongelmien vähentämiseen tarkoitettuja palveluja.


title: Yhdyskuntapalvelu

text: Yhdyskuntapalveluun tuomitsemisen edellytyksenä on, että rikoksentekijä on antanut suostumuksensa rangaistuksen tuomitsemiseen yhdyskuntapalveluna ja että hänen voidaan olettaa suoriutuvan yhdyskuntapalvelusta. Muuntorangaistusta ei voi suorittaa yhdyskuntapalveluna.


title: Yhdyskuntapalvelu

text: Jos tuomioistuin katsoo tuomitun törkeästi rikkoneen velvollisuuksiaan yhdyskuntapalvelua suoritettaessa, sen on syyttäjän vaatimuksesta muunnettava yhdyskuntapalvelun suorittamatta oleva osa ehdottomaksi vankeusrangaistukseksi, jonka vähimmäisaika on neljä päivää. Tuomioistuin voi muuntaa vankeudeksi myös sellaisen yhdyskuntapalvelun, jonka täytäntöönpano ei ole vielä alkanut.


title: Yhdyskuntapalvelu

text: Yhdyskuntapalvelun täytäntöönpanosta huolehtii Rikosseuraamuslaitos.


title: Boris Rybkin

text: Boris Arkadjevitš Rybkin (; 19. kesäkuuta 1899 Novovitebsk – 27. marraskuuta 1947 Praha, Tšekkoslovakia) oli NKVD:n virkamies. Hän toimi Suomessa Neuvostoliiton suurlähetystössä toisena lähetystösihteerinä nimellä Boris Jartsev. Hän pyrki neuvottelemaan suoraan Suomen hallituksen kanssa 1938 Neuvostoliiton ja Suomen välisestä yhteistyöstä siinä tapauksessa, että Saksa hyökkää. Neuvostoliiton suurlähettiläänä oli tuolloin Vladimir Derevjanski ja ulkoasiain kansankomissaarina anglofiili juutalainen Maksim Litvinov, jonka ulkopolitiikkaa olivat hyökkäämättömyyssopimukset 1930-luvulla. Litvinov vaihdettiin ennen Saksan kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen solmimista Vjatšeslav Molotoviin.


title: Boris Rybkin

text: Boris Jartsev aloitti neuvottelut ulkoasiainministeri Rudolf Holstin kanssa 14. huhtikuuta 1938. Holstin muistiinpanojen mukaan Jartsev sanoi Neuvostoliiton hallituksen olevan varma siitä, että Saksa valmisteli hyökkäystä Neuvostoliittoa vastaan, mihin kuului sivustaisku Etelä-Suomen kautta. Jartsevin mukaan Neuvostoliitto halusi rajansiirtoa Karjalan kannaksella, jottei Suomen puolelta kyettäisi ampumaan raskaalla tykistöllä kohti Leningradia sekä joitain Suomenlahden saaria, jottei Neuvostoliiton laivastoa kyettäisi saartamaan Suomenlahden pohjukkaan. Suomenlahden saarien osalta olisi riittänyt pitkäaikainen vuokrasopimus. Toisaalta myös aluevaihdoksiin oltiin valmiit. Neuvostoliitto olisi tarjonnut 183 neliökilometriä alueita Repolasta ja Porajärveltä, missä oli heimosotien aikana haluttu liittyä Suomeen. Max Jakobsonin mukaan Jartsevin neuvottelujen aloittamiseen johti ratkaisevasti maaliskuussa 1938 suoritettu Anschluss eli Itävallan liittäminen Hitlerin Saksaan, mikä Moskovan näkökulmasta merkitsi ensimmäistä repeämää Neuvostoliiton läntisessä puskurivyöhykkeessä.


title: Boris Rybkin

text: Heti ensimmäisellä käynnillään Holstin luona Jartsev korosti, että hänen aloittamistaan keskusteluista ei saanut puhua kenellekään sivulliselle, ei edes Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläälle. Asia pysyikin pitkään vain hyvin pienen piirin tiedossa; Holsti kertoi siitä tiettävästi vain pääministeri A. K. Cajanderille ja valtiovarainministeri Väinö Tannerille, mutta ei esimerkiksi Maalaisliiton vahvalle miehelle, puolustusministeri Juho Niukkaselle. Presidentti Kyösti Kallio lienee saanut tiedon Jartsevin ehdotuksista, mutta ei tiedetä, miten hän niihin reagoi. Puolustusneuvoston puheenjohtaja marsalkka Gustaf Mannerheim ja puolustusvoimien komentaja kenraali Hugo Österman eivät saaneet tietoja Jartsevin ja Holstin keskusteluista. Holsti tiedotti Jartsevin käynnistä myös Ruotsin ulkoministerille Rickard Sandlerille – Suomen Tukholman-suurlähetystön ohi – ja Britannian Helsingin-suurlähetystölle. Näin Suomen Tukholman- ja Lontoon-suurlähettiläät J. K. Paasikivi ja G. A. Gripenberg joutuivat kiusalliseen tilanteeseen, koska heidän asemamaidensa ulkoministeriöt tiesivät Suomen tilanteesta enemmän kuin he itse. Holstin toiminta lisäsi häneen kohdistunutta epäluottamusta ja johti osaltaan siihen, että hän joutui jättämään ulkoministerin tehtävät marraskuussa 1938.


title: Boris Rybkin

text: Kun hallitus vaihtui, ei ulkoasiainministeri Eljas Erkko halunnut neuvotella Jartsevin kanssa. Pääministeri A. K. Cajanderin mielestä asia kuului ulkoasiainministerille ja Jartsev yritti päästä presidentti Kyösti Kallion puheille, mutta hän ei saanut tapaamista.


title: Boris Rybkin

text: Maaliskuussa 1939 Neuvostoliitto nosti neuvottelut viralliselle tasolle, kun lopulta Boris Stein, esitti Suomenlahden saarien vuokraamista ulkoasiainministeri Eljas Erkolle. Erkko kieltäytyi vedoten Suomen puolueettomuuteen. Mannerheim puolustusneuvoston puheenjohtajana piti Suomenlahden ulkosaaria vaikeasti puolustettavina eikä nähnyt haittaa rajansiirrosta Suomenlahdella.


title: Boris Rybkin

text: Jartsev kuoli auto-onnettomuudessa Tšekkoslovakiassa vuonna 1947.


title: Pioneeripataljoonan määrävahvuus (jatkosota)

text: Pioneeripataljoonan kokoonpano ja määrävahvuus jatkosodan alussa oli seuraavanlainen.


text:
Yksiköinä pioneeripataljoonaan kuului:Muita kulkuvälineitä: 265 polkupyörääHenkilöstöä: 4 upseeria, 26 aliupseeria ja 137 miestä
Moottoriajoneuvoja: 1 henkilöauto, 4 kuorma-autoa, 3 erikoisajoneuvoa ja 1 moottoripyörä
Muita kulkuvälineitä: 84 polkupyörää
Hevosia: 12 vetohevosta


title: Legendren polynomi

text: Legendren polynomit eli Legendren funktiot ovat joukko polynomeja, jotka muodostavat ortogonaalisen joukon. Legendren polynomeja käytetään hyvin monenlaisissa yhteyksissä niin fysiikassa kuin matematiikassakin. Vaikka Legendren polynomit ovat nimensä mukaisesti polynomeja, luonteensa vuoksi niitä pidetään usein erikoisfunktioina. Legendren polynomit ovat erikoistapaus Legendren liittofunktioista.


title: Legendren polynomi

text: Legendren polynomeja syntyy Legendren differentiaaliyhtälön


title: Legendren polynomi

text: ratkaisuina, kun yhtälön ratkaisemiseen käytetyn potenssisarjan kertoimet ovat kertoimesta formula_2 lähtien nollia. Viisi ensimmäistä Legendren polynomia ovat


title: Legendren polynomi

text: (Huomaa, kuinka parittoman formula_9:n polynomeissa esiintyy vain parittomia formula_10:n potensseja ja parillisissa parillisia.) Legendren polynomit ovat ortogonaalisia välillä formula_11, sillä minkä tahansa kahden polynomiin sisätulo


title: Legendren polynomi

text: aina kun formula_13. Muiden ortogonaalisten polynomien tapaan Legendren polynomeille on olemassa polynomeja generoiva Rodriguesin kaava. formula_9:s Legendren polynomi saadaan laskettua kaavalla


title: Legendren polynomi

text: mutta tämä on yleensä työlästä. Tehokkaampaa on käyttää rekursiokaavaa


title: Legendren polynomi

text: jolla formula_17:s polynomi saadaan laskettua kun kaksi edellistä tunnetaan. Koska Legendren polynomit ovat ortogonaalisia, ne muodostavat funktioavaruuden kannan ja tämän vuoksi niitä voidaan käyttää muiden funktioiden ilmaisemiseen sarjakehitelmän avulla. Muita vastaavia tapoja ovat Taylorin ja Fourier'n sarjat. Funktiota formula_18 vastaava Legendren sarjakehitelmä on muotoa


title: Legendren polynomi

text: Tässä esiintyvät kertoimet formula_20 saadaan laskettua Fourier'n sarjojen tapaan integroimalla


title: Legendren polynomi

text: Legendren polynomikannassa kehitetty sarja on käyränsovituksessa erityisen tehokas, sillä riittävän säännöllisille funktioille kehitelmä antaa hyvän approksimaation jo varsin vähäisellä määrällä termejä. Lisäksi Taylorin sarjasta poiketen uusien termien ottaminen mukaan sovitukseen ei muuta jo laskettujen termien kertoimien formula_20 arvoa, eikä sovitusta tarvitse siis tehdä alusta alkaen uudestaan.


title: Legendren polynomi

text: Usein Legendren polynomit kirjoitetaan tekemällä sijoitus formula_23. Tämä on ongelmatonta, koska ortogonaalisuusväli formula_11 on sama kuin kosinin arvojoukko. Trigonometristen laskusääntöjen vuoksi polynomit saavat hieman poikkeavan muodon, eikä kyseessä enää tietysti ole polynomi vaan muu funktio. Viisi ensimmäistä Legendren polynomia ovat näin kirjoitettuna


title: Legendren polynomi

text: Näitä esitysmuotoja suositaan erityisesti fysiikassa.


title: Asiaa.

text: Asiaa. on Vintiöt-televisiosarjan pohjalta tehty musiikkialbumi, joka julkaistiin vuonna 1995. Jotkin kappaleet on Vintiöt Naked-DVD:llä musiikkivideoina. Albumi pysyi Suomen virallisella listalla neljä viikkoa; paras sijoitus oli 21. viikolla 30/1995.


title: Asiaa.

text: Albumin kansikuvassa Samuli Edelmannin vartalon tilalla on Juha Veijosen vartalo. Kuvamanipulaatio tehtiin Samulin vaatimuksesta; hän ei halunnut näyttää lihavalta albumin kannessa.


title: Küsse im Mondschein

text: Küsse im Mondschein on vuonna 1998 julkaistu kokoelma-albumi, jolla Pirkko Mannola - eli "Pirko Manola", kuten häntä kutsuttiin - laulaa Saksassa vuosina 1961-1963 levyttämiään kappaleita. Useita hän laulaa duettona senhetkisen saksalaisen suosikin Wyn Hoopin kanssa. Duettona Wyn Hoopin kanssa: 2, 3, 4, 7, 8, 9, 13, 14, 18, 19


title: Flygflottilj 19

text: Flygflottilj 19 (F19) ("Lentolaivue 19", "Lentorykmentti 19") oli ruotsalainen vapaaehtoinen lento-osasto, joka osallistui Suomen talvisotaan. Yksikkö lensi Kemin Veitsiluotoon 10. tammikuuta 1940. Osastoa johti majuri Hugo Beckhammar. Laivueen kokoisen osaston vahvuus oli noin 270 henkilöä, joista kaksi oli naista.


title: Flygflottilj 19

text: F19:n lähtöä valmisteltiin Suomessa ja Ruotsissa 8.–28. joulukuuta 1939 talvisodan alettua 30. marraskuuta. Toisessa vaiheessa rakennettiin tukikohtia 29. joulukuuta – 11. tammikuuta 1940. Tämän jälkeen F19 harjoitti taistelu- ja tiedustelutoimintaa Pohjois-Suomessa, minkä jälkeen se purettiin ja palautettiin Ruotsiin vastaamaan Ruotsin tehostuneesta valmiudesta, mikä oli seurausta Saksan hyökkäyksestä Tanskaan ja Norjaan.


title: Flygflottilj 19

text: Huollollisesti F19 oli Suomen sotatalouden kannalta omavarainen, koska se sai polttoaineensa, ammuksensa ja varaosansa Ruotsista.


title: Flygflottilj 19

text: Osastolla oli kaksitoista Gloster Gladiator I -hävittäjää sekä viisi Hawker Hart -tiedustelukonetta sekä joitain yhteistoimintakoneita. Se piti tukikohtanaan Veitsiluodon lentokenttää Kemissä ja työkenttinään Rovaniemen Olkkajärven jäälentokenttä, Hirvasjärven, Kemijärven, Oulun, Vaalan ja Posion lentokenttiä.Lapin Lennosto ja Lapin Lennoston Kilta ovat tuoneet muistotaulut Ulrik- ja Ulrik 2- ja Veitsiluoto-tukikohtien paikoille 1990. Oskarille pystytettiin muistomerkki 12. tammikuuta 1990.


title: Karjalan Jääkäripataljoona

text: Karjalan jääkäripataljoona tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lahden kisapuisto

text: Lahden kisapuisto on Lahdessa Kartanossa sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuoden 1952 olympialaisia varten. Stadion toimii Veikkausliigassa pelaavan FC Lahden kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 3 187 katsojaa.


title: Lahden kisapuisto

text: Lahden Kisapuiston jalkapallostadion rakennettiin vuoden 1952 Helsingin olympialaisia varten, joiden aikana siellä pelattiin kaksi alkusarjan jalkapallo-ottelua sekä yksi jatko-ottelu. Nämä olivat Puola–Ranska 15. heinäkuuta, Luxemburg–Iso-Britannia 16. heinäkuuta sekä jatko-ottelu Turkki–Curaçao 21. heinäkuuta.


title: Lahden kisapuisto

text: Siitä lähtien "Kispin" viheriö toimi lahtelaisen huippujalkapallon näyttämönä kunnes Lahden stadion (Hiihtostadion) otti vähitellen sen paikan pääareenana 1980-luvulla. Vuonna 1967 näki Kisapuisto tähänastisesti suurimman kävijämääränsä kotimaisissa sarjoissa kun Upon Pallo ja Lahden Reipas pelasivat siellä paikallisottelun 8 144 katsojan edessä. Kymmenen vuotta myöhemmin silloinen eurooppalainen huippuseura Hamburger Sportverein vieraili Kisapuiston nurmella, kun se kohtasi Lahden Reippaan Cup-voittajien cupin toisessa osaottelussa.


title: Lahden kisapuisto

text: Eräs lahtelainen menestystarina kansainvälisessä jalkapalloilussa sai alkunsa niin ikään Kisapuistossa, kun Lahden Kuusysi pelasi 29. syyskuuta 1982 ensimmäisen kotiottelunsa Euroopan Cup-voittajien cupissa turkkilaista Galatasarayta vastaan 1–1 tasapelin. Ottelu jouduttiin aloittamaan jo varhain iltapäivällä nurmikentältä puuttuvien valojen takia.


title: Lahden kisapuisto

text: Osa Kisapuiston katsomoa paloi 29. lokakuuta 2003 tupakoimassa olleiden teinityttöjen sytytettyä sen vahingossa tuleen. Katsomopalon vahingot olivat noin 30 000 euroa. Niin sanotun välikatsomon rakenteista löydettiin tulipalon jälkeisessä kuntotutkimuksessa sellaisia heikkouksia, että koko katsomo asetettiin käyttökieltoon. Rakennustarkastaja Raimo Luukan mukaan Hämeen ammattikorkeakoulun rakennuslaboratorio mittasi penkkirivejä kannattelevista puupalkeista salakavalasti syöpyneitä naulauksia. Rakentajat olivat 1960-luvun alussa käyttäneet niin sanottuja mustia eli ruosteelta suojaamattomia nauloja. Luukka arvioi, että katsomo on korjattavissa, mutta erikoisen rakenteen takia palkit kannattaisi vaihtaa.


title: Lahden kisapuisto

text: Kisapuiston alueella on jalkapallostadionin lisäksi täysimittainen keinonurmipäällysteinen jalkapallokenttä. Se toimii mm. FC Kuusysin ja FC Lahden kotikenttänä osan pelikaudesta. Myös Lahti Jets pelasi kotiottelunsa keinonurmella. Nykyään kenttää käyttää mm. lacrosse seura Lahti Predators. Hiekkakenttä on muuttunut tekonurmikentäksi ja on kesällä mm. pesäpalloilijoiden käytössä. Lahden Mailaveikot pelaa sillä kotiottelunsa. Talvella hiekkakentälle jäädytetään pikaluistelu-ura. Alueella on myös tenniskenttiä, sekä koripallokenttä. Lisäksi Kisapuistossa on yksityinen sulkapallo-tennis-squash -halli.


title: Lahden kisapuisto

text: Kisapuiston stadion on vuosien varrella rapistunut, eikä enää sellaisenaan vastaa nykyajan vaatimuksia. Pääkatsomoon on asennettu kuppi-istuimet, mutta muutoin kenttäalue on vanhentuneessa kunnossa, mm. yleisön sosiaalitilat ovat hyvin puutteelliset. Lahden jalkapalloväki onkin tehnyt koko 2000-luvun alun ajan aloitteita jalkapallostadionin uusimisen aloittamiseksi. Keväällä 2008 Lahden Urheiluhalliyhdistys päivitti aiemmin laaditut stadionsuunnitelmat vastaamaan tämän tämän päivän vaatimuksia. Tämä käynnisti laajan keskustelun hankkeesta ja asia on ollut esillä Lahden paikallismediassa runsaasti. Paikalliset jalkapalloseurat ova käyneet mm. kaupunginjohtajan kanssa keskusteluja remontista ja sen rahoituksesta .


title: Lapin Ryhmä

text: Talvisodan Lapin Ryhmä oli osa Pohjois-Suomen Ryhmää. Sen tehtävänä oli puolustaa Oulun, Pudasjärven, Taivalkosken ja Ohtajärven pohjoispuolista aluetta ja torjua Sallan suunnasta tuleva neuvostojoukkojen hyökkäys.


title: Lapin Ryhmä

text: Lapin Ryhmä koostui Lapin alueen joukoista, Erillinen Pataljoona 15:stä, Erillinen Pataljoona 16:sta, Erillinen Pataljoona 17:stä sekä 10. Erillisestä Komppaniasta. Lapin Ryhmän perusti Lapin rajavartiosto, jota komensi everstiluutnantti Oiva Willamo. 11. joulukuuta 1939 ryhmää vahvistettiin Erillinen Pataljoona 26:lla.


title: Lapin Ryhmä

text: 13. joulukuuta 1939 Lapin ryhmä erotettiin Pohjois-Suomen Ryhmästä ja sen komentajaksi nimitettiin kenraalimajuri Kurt Martti Wallenius. Ryhmään kuuluivat osasto Pennanen Petsamossa, osasto Roininen Sallassa sekä osasto Suoranta Savukosken suunnalla.


title: Lapin Ryhmä

text: Vahvistukseksi päämaja alisti ryhmälle vielä Jalkaväkirykmentti 40:n, kenttätäydennysprikaati VII:n ja IX pataljoonan, kenttätykistöpatterin ja muita taistelua tukevia aselajijoukkoja.


title: Lapin Ryhmä

text: Ryhmän alueella Svenska Frivilligkåren otti rintamavastuun Märkäjärvestä Sallassa ja sitä tukemaan oli tullut Flygflottilj 19, mikä mahdollisti Walleniuksen johdolla joidenkin ryhmän osien siirron Viipurinlahden taisteluihin.


title: Lapin Ryhmä

text: 13. maaliskuuta 1940 talvisodan päättyessä rintamalinja oli vakiintunut Sallassa Märkäjärven-Saijan tasalle ja Petsamossa Nautsin tasalle.


title: Svenska Frivilligkåren

text: Svenska Frivilligkåren (SFK) oli ruotsalaisista ja norjalaisista koostunut vapaaehtoisjoukko talvisodassa. Joukon perustaminen alkoi Tukholmassa 30. marraskuuta 1939, kun siellä avattiin ensimmäinen värväystoimisto. Tammikuussa 1940 eri puolille Ruotsia oli avattu 125 värväystoimistoa. Tavoitteena oli värvätä noin 7500 miestä. Joukon johtajana toimi ruotsalainen kenraali Ernst Linder, joka oli tuolloin 71-vuotias. Hänen esikuntapäällikkönään oli everstiluutnantti Carl August Ehrensvärd. Joukko muodostui kolmesta ryhmästä. Ryhmä I:n komentaja oli everstiluutnantti Magnus Dyrssen, ryhmä II:n komentaja everstiluutnantti Viking Tamm ja ryhmä III:n komentaja eversti Martin Ekström.


title: Svenska Frivilligkåren

text: Vapaaehtoisjoukko sijoittui Kemi-Tornion seudulle. Ensimmäiset vapaaehtoiset, esikunta ja ilmatorjuntaryhmä, saapuivat Tornioon 21. joulukuuta 1939, jossa heidät sijoitettiin Tornion ja Haaparannan välisen rautatiesillan suojaksi. Tornion kautta miehiä lähetettiin Kemiin. Tammikuun loppupuolella vapaaehtoisia oli noin 4 600. Suurin osa oli sijoitettuna Kemiin, noin 900 miestä Tornioon ja pari sataa Haaparantaan. Joukot olivat hyvin varustettuja, mutta koulutukseltaan puutteellisia.


title: Svenska Frivilligkåren

text: Helmikuun 1940 alussa ensimmäiset joukot lähetettiin Rovaniemen kautta Kemijärvelle. Helmikuun puolessa välissä suomalaisten rintamajoukot Sallassa Märkäjärven suunnalla alettiin korvata vapaaehtoisilla. Svenska Frivilligkåren, sen ryhmä I ja II, otti rintamavastuun Sallassa 28. helmikuuta 1940. Ennen ruotsalaista vapaaehtoisjoukkoa vastasi rintamalohkosta osasto Roininen.


title: Svenska Frivilligkåren

text: Svenska Frivilligkårenia tuki niin ikään vapaaehtoinen lentorykmentti 19, Flygflottilj 19. Rauhan tullessa 13. maaliskuuta 1940 oli vapaaehtoisjoukon vahvuus 8 552 miestä, joista 727 norjalaisia. Svenska Frivilligkårenin tappiot talvisodassa olivat 26 kaatunutta, 39 haavoittunutta ja 10 kadonnutta. Ensimmäisenä ruotsalaisena SFK:n sotilaana kaatui ryhmä I:n komentaja everstiluutnantti Magnus Dyrssen jouduttuaan tykkitulen surmaamaksi.


title: Timo Esko

text: Klaus Timo Tapani Esko (s. 18. toukokuuta 1952 Tampere) on suomalainen juristi. Esko on korkeimman oikeuden presidentti 1. tammikuuta 2016 alkaen. Hän toimi Turun hovioikeuden presidenttinä 1. marraskuuta 2012 – 31. joulukuuta 2015. Esko oli vuosina 2006–2012 korkeimman oikeuden jäsen eli oikeusneuvos ja sitä ennen asianajajana 1994–2006.


title: Timo Esko

text: Esko valmistui ylioppilaaksi vuonna 1971, oikeustieteen kandidaatiksi 1974 ja oikeustieteen lisensiaatiksi 1978. Hän väitteli oikeustieteen tohtoriksi 1986 Helsingin yliopistossa. Hän työskenteli eri tehtävissä Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa vuosina 1974–1987, viimeiseksi vt. professorina. Vuosina 1987–1992 Esko toimi Helsingin yliopistossa hallintojohtajana.


title: Timo Esko

text: Vuosina 1992–1995 Esko oli konsultoiva lakimies, vuodesta 1994 asianajaja ja vuodesta 1996 asianajotoimiston osakas. Asianajovuosinaan Esko oli Suomen Asianajajaliiton julkaiseman oikeustieteellisen julkaisun "Defensor Legisin" päätoimittaja.


title: High Stakes Poker

text: High Stakes Poker on televisio-ohjelma, jossa esitetään pokeriammattilaisten ja amatööripelaajien pokerin pelaamista suurilla panoksilla. Ohjelmaa Yhdysvalloissa esittää GSN (Game Show Network). Ohjelman juontavat Gabe Kaplan ja Kara Scott. Pelissä sokkopanokset ovat 300 ja 600 Yhdysvaltain dollaria ja lisäksi kukin pelaaja maksaa 100 dollarin pakkopanoksen ("ante"). Pelimuotona on texas hold 'em no-limit. Suurimmassa osassa television pokeriohjelmista peliä pelataan turnausmuodossa, mutta High Stakes Pokerissa pelimuotona on käteispeli.


title: High Stakes Poker

text: High Stakes Poker on GSN:n katsotuin ohjelma.


title: High Stakes Poker

text: Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin Golden Nugget -kasinolla Las Vegasissa ja esitettiin televisiossa 13 jakson mittaisena tammikuusta 2006 alkaen. Toisen tuotantokauden pelit pelattiin The Palms -kasinolla ja 16 jakson tuotantokauden esittäminen alkoi 5. kesäkuuta 2006. Kolmas tuotantokausi alkoi 15. tammikuuta 2007 ja sen 13 jaksoa kuvattiin South Point Hotel & Casinolla. Samassa paikassa pelattiin neljännen tuotantokauden pelit toukokuussa 2007 ja niiden esittäminen alkoi 27. elokuuta. Viides tuotantokausi esitettiin 1. maaliskuuta − 24. toukokuuta 2009 ja se oli kuvattu Golden Nugget -kasinolla. Viidennellä tuotantokaudella minimisisäänosto peliin oli 200 000 dollaria.


title: Riitta Suhonen

text: Riitta Kaarina Suhonen (o.s. Artimo; s. 21. heinäkuuta 1941 Tampere) on suomalainen juristi, joka oli korkeimman oikeuden jäsen vuodesta 1990 vuoteen 2009.


title: Riitta Suhonen

text: Suhonen valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi 1967 ja sai varatuomarin arvon 1971.


title: Riitta Suhonen

text: Suhonen on ollut korkeimmassa oikeudessa eri työtehtävissä vuodesta 1973. Hän nousi esittelijäneuvokseksi 1985 ja korkeimman oikeuden jäseneksi 1990.


title: Riitta Suhonen

text: Vuonna 2003 tasavallan presidentti myönsi Suhoselle Suomen Valkoisen Ruusun I luokan komentajamerkin.


title: Kari Raulos

text: Kari Veikko Raulos (s. 1. elokuuta 1945 Helsinki) on suomalainen juristi, joka on ollut korkeimman oikeuden jäsen.


title: Kari Raulos

text: Raulos valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1967 ja sai varatuomarin arvon 1972. Hän siirtyi oikeushallinnon palvelukseen 1973, jolloin hän aloitti työskentelyn Helsingin hovioikeudessa. Itä-Suomen hovioikeudessa hän työskenteli vuoteen 1977.


title: Kari Raulos

text: Tämän jälkeen Raulos siirtyi korkeimpaan oikeuteen, jossa hän toimi erilaisissa esittelijän tehtävissä vuoteen 1986. Raulos toimi oikeusministeriössä lainvalmisteluosaston lainsäädäntöneuvoksena 1987–1991.


title: Kari Raulos

text: Raulos nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi 1991. Hän jäi eläkkeelle korkeimmasta oikeudesta keväällä 2012.


title: DAX-indeksi

text: DAX ("Deutscher Aktien IndeX 30") on ns. Blue Chip -osakkeista koostuva osakeindeksi, joka muodostuu 30 kaupankäynnin volyymin ja markkina-arvon mukaan suurimmasta Frankfurtin pörssissä noteerattavasta saksalaisesta yrityksestä.


title: DAX-indeksi

text: DAX koostui seuraavista yhtiöistä helmikuussa 2016:


title: Sallan kirkonkylä

text: Sallan kirkonkylä on Sallan kunnan keskustaajama, joksi siihenastinen Märkäjärven kylä muodostui Suomen luovutettua osan Sallan kunnasta Neuvostoliitolle talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940.


title: Sallan kirkonkylä

text: Kirkonkylässä oli vuonna 1980 noin 2 100 asukasta ja vuonna 2011 asukasluku oli 1 844..


title: Sallan kirkonkylä

text: Märkäjärvellä käytiin voimakkaita taisteluita talvisodassa. Suomalaiset evakuoivat kylän joulukuun alussa 1939 ja polttivat sen. Talvisodan lopussa vapaaehtoiset ruotsalaiset Flygflottilj 19 (Lentolaivue 19) ja Svenska Frivilligkåren ottivat rintamavastuun.


title: Mendoza

text: Mendoza on kaupunki Länsi-Argentiinassa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 115 000 asukasta ja kaupungin lähiseutu mukaan laskettuna 931 000 henkeä.


title: Mendoza

text: Mendoza tunnetaan mm. viinin- ja oliiviöljyntuotannosta. Kaupunki perustettiin 1561. Aluksi sitä hallittiin Chilestä käsin, mutta vuonna 1776 valta siityi Rio de Platan varakuningaskunnalle, jonka pääkaupunki oli Buenos Aires.


title: Mendoza

text: Vaikka alueen ilmasto on kuivaa, keinokastelun avulla voidaan pitää yllä hedelmä- ja viinitarhoja, ja viinin ja hedemäsäilykkeiden tuotanto onkin tärkeä teollisuudenala petrokemian teollisuuden ohella.


title: Mendoza

text: Mendozasta on rautatie- ja maantieyhteydet Argentiinan tärkeimpiin satamiin ja Chilen puolelle. Mendozan lentoasema "Aeropuerto Internacional Gobernador Francisco Gabrielli" sijaitsee 8 km kaupungista luoteeseen. Sieltä on lentoja eri puolille Argentiinaa sekä Chileen.


title: Denis Law

text: Denis Law (s. 24. helmikuuta 1940, Aberdeen) on skotlantilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänet valittiin Euroopan parhaaksi pelaajaksi vuonna 1964.


title: Denis Law

text: Law aloitti uran seuratasolla kakkosdivisioonassa Englannissa edustamalla Huddersfieldia vuonna 1956. Neljää vuotta myöhemmin hän edusti Manchester Cityä solmittuaan siirtosopimuksen 55 000 punnalla, joka oli Ison-Britannian ennätys. Vuotta myöhemmin hän pelasi Italiassa Torinossa, joka oli ostanut hänet 110 000 punnalla. Tähän aikaan tämä oli uusi siirtoennätys englantilaisten ja italialaisten seurojen välillä. Hän edusti Manchester Unitedia ja hänet tunnetaan parhaiten näistä yhdestoista vuodesta, jonka aikana hän teki 236 maalia 409 ottelussa lempinimellä "King". Hän on ainoana skotlantilaisena pelaajana historiassa voittanut Euroopan vuoden jalkapalloilija palkinnon 1964. Manchester Unitedin riveissä Law voitti myös Englannin liigamestaruuden vuosina 1965 ja 1967 sekä FA Cupin vuonna 1963. Pelatessaan keväällä 1974 Manchester Cityn riveissä entistä seuraansa Unitedia vastaan hän teki kantapäällä maalin, joka ratkaisi Unitedin putoamisen I divisioonasta alemmalle sarjatasolle.


title: Denis Law

text: Law on Kenny Dalglishin ohella Skotlannin maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä tehtyään 30 maalia 55 ottelussa. Hän edusti Skotlantia vuoden 1974 MM-kisoissa. Law oli myös Unitedin toiseksi paras maalintekijä Bobby Charltonin jälkeen. Law pitää hallussaan Unitedin yhden kauden maaliennätystä 46 maalilla.


title: Denis Law

text: Kaudella 1954–55, Archie Beattie, Huddersfieldin scoutti kehotti häntä menemään kokeilemaan. Kun hän oli mennyt, manageri sanoi, että poika oli "friikki" ja että hän ei ollut koskaan nähnyt vähemmän sopivampaa pelaajaa jalkapalloon. Lawin yllätykseksi he kirjoittivat sopimuksen 3. huhtikuuta 1956. Ensimmäisen kakkosdivisioonan ottelun hän pelasi 24. joulukuuta 1956, vain 16-vuotiaana, 2-0 voitolla Notts Countista. Manchester Unitedin Matt Busby tarjosi Huddersfieldille 10 000 puntaa Lawista.


title: Denis Law

text: Maaliskuussa 1960, Law teki sopimuksen Manchester Cityn kanssa 55 000 punnalla, joka oli brittiläinen siirtoennätys. Ensimmäisessä pelissään Law teki 4-3 voittomaalin Leeds Unitedia vastaan. Huhtikuussa hän teki kaksi maalia 4-1 voitossa Aston Villaa vastaan. Law teki kuusi maalia FA-Cupissa Luton Townia vastaan. Ottelu kuitenkin keskeytettiin, ja niin hänen kuutta maaliaan ei laskettu. Uusintapelissä Luton voitti 3-1, City oli ulkona Cupista. Seuraavassa marraskuussa, Law edusti Jalkapalloliigan Mestarien ottelussa Italian liigaa vastaan, häviten 4-2.


title: Denis Law

text: Vaikkakin hän piti ajastaan Cityssä, hän halusi pelata paremmassa joukkueessa ja hänet myytiin italialaisseura Torinolle kesällä 1961.


title: Denis Law

text: Law loukkaantui autokolarissa 7. helmikuuta 1962. Hänen uransa jäi lyhyeksi Torinossa, Law solmi Manchester Unitedin kanssa siirtosopimuksen 115 000 punnasta 10. heinäkuuta 1962.


title: Denis Law

text: Law pelasi ensimmäisen ottelunsa Unitedissa West Bromwich Albionia vastaan 18. elokuuta 1962, tekemällä maalin jo. 7. minuutilla. Ottelu päättyi 2-2 tasapeliin. Liigaottelussa Leicester Cityä vastaan Law teki hattutempun, mutta silti joukkue hävisi. FA Cupissa, Law teki toisen hattutempun 5-0 voitossa Huddersfieldiä vastaan. Cupin finaalissa vastaan tuli suuri suosikki, liiganelonen Leicester City. Law teki finaalissa maalin ja United voitti ainoan FA Cup -voittonsa Law'n aikana. Kaudella 1964-65, Law teki 28 liigamaalia ja oli liigan paras maalintekijä Unitedin voitettua liigamestaruuden. Vuonna 1968, United voitti Euroopan Cupin ensimmäistä kertaa. Vuonna 1968–69, United kohtasi kahdesti AC Milanon Euroopan Cupin välierässä. United hävisi ensimmäisen kohtaamisen San Sirolla 2-0, voitti toisen kohtaamisen Old Traffordilla Bobby Charltonin 1-0 voittomaalilla. Law pelasi ottelut polvi puudutettuna. Law jatkoi Manchester Unitedissa vuoteen 1973 saakka ja palasi sen jälkeen vielä yhdeksi kaudeksi Manchester Cityyn.


title: Denis Law

text: Häntä ei valittu Skotlannin maajoukkueeseen 1958 jalkapallon maailmanmestaruuskisoihin, mutta pelasi ensimmäisen maaottelun Walesia vastaan 18. lokakuuta 1958. Law pelasi, mutta ei tehnyt maalia Skotlannin maaottelussa Englantia vastaan 15. huhtikuuta 1961; Skotlanti hävisi ottelun 9-3, Law kuvaili sitä hänen mustimpana päivänään. Hän teki kuuluisan maalin Englantia vastaan Wembleyllä 2-1 päättyneessä ottelussa 1963. Law loukkasi oikean polvensa Skotlannin ottelussa Puolaa vastaan 1965. Law teki kuuluisan 3-2 voittomaalin Englantia vastaan 15. huhtikuuta 1967.


title: Olkkajärvi

text: Olkkajärvi on Rovaniemen kaupunkiin kuuluva säännöstelty järvi. Salmet yhdistävät sen samassa tasossa oleviin Matkalampeen ja Takalampeen.


title: Olkkajärvi

text: Olkkajärvellä toimi talvisodan aikana ruotsalaisen laivueen vahvuisen vapaaehtoisen lentorykmentti Flygflottilj 19:n lentotukikohta. Olkkajärvi on myös yksi espanjalaisen Julio Médemin elokuvan "Los amantes del Circulo Polar (The Lovers of the Arctic Circle)" keskeisistä tapahtumapaikoista. Elokuvassa esiintyy Jean Eldo, joka esittää Jussi Kalevaa.


title: Essexin piirikunta (New Jersey)

text: Essexin piirikunta on Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunta kuuluu New Yorkin metropolialueeseen ja sen pääkaupunki on Newark. Asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 783 969.


title: Essexin piirikunta (New Jersey)

text: Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan piirikunnan pinta-ala on 336 km², josta 327 km² on maata ja 9 km² (2,54 %) on vettä. Essexin piirikunta on New Jerseyn osavaltion piirikunnista asukasluvultaan toiseksi suurin Bergenin piirikunnan jälkeen ja sen asukastiheys on toiseksi suurin Hudsonin piirikunnan jälkeen.


title: Essexin piirikunta (New Jersey)

text: Piirikunnan maasto kohoaa pääosin tasaisesta itäosasta Watchung-vuoriston harjanteisiin lännessä, joiden takana maaston korkeus laskee Passaic-joen laaksossa. Korkein kohta on 201 metriä.


title: Kultainen rupla

text: Kultainen rupla on yleisvenäläisen "Sosiaalis-taloudellinen kasvu Venäjän alueilla - näköalat priorisoitujen alojen projektien toimeenpano" -konferenssin vuosittain myöntämä kunniamaininta edistyksellisille kaupungeille.


title: Kultainen rupla

text: Tällaisen kunniamaininnan sai 2006 Kostamus


title: Osasto Sisu

text: Osasto Sisu oli kapteeni Bertil Nordlundin komentama 8. tammikuuta 1940 perustettu jalkaväkiyksikkö, johon koottiin ulkomaalaisia vapaaehtoisia Suomen talvisotaan. Yksikössä oli enimmillään 212 sotilasta 20. helmikuuta 1940 ja talvisodan päättyessä 13. maaliskuuta 1940 153. Luvussa ei ole mukana unkarilaisia, jotka muodostivat oman yksikkönsä.


title: Osasto Sisu

text: Talvisodan unkarilaisia vapaaehtoisia oli 346. Heitä komensi kapteeni Imre Kémeri Nagy, jolla oli taistelukokemusta siitä, kun Unkari miehitti osan Tšekkoslovakiaa 1938. Noin 20 unkarilaista värväytyi yksityisesti ja osa heistä lähetettiin Lapualle Osasto Sisuun saamaan harjoitusta. Rauhan jälkeen joukko lähetettiin Lappeenrantaan kotiin palautettavaksi ja joukko palasi Unkariin toukokuussa 1940.


title: Suomen armeijan ulkomaalaiset vapaaehtoiset talvisodassa

text: Talvisodan ulkomaalaiset vapaaehtoiset olivat muiden maiden kansalaisia, jotka vapaaehtoisesti ilmoittautuivat palvelukseen Suomen Puolustusvoimiin talvisodan aikana. Osa heistä saapui Suomeen talvisodan aikana. Talvisodan päättyessä Suomen armeijan palvelukseen oli ilmoittautunut (virallisen tilaston mukaan) noin 11 660 ulkomaalaista. Sotilaallista merkitystä ulkomaalaisista vapaaehtoisista oli käytännössä vain Ruotsista saapuneilla vapaaehtoisilla. Varsinaisiin taistelutoimiin osallistui heidän lisäkseen vain pieni joukko amerikansuomalaisia.


text: Suomen valtion joutuessa (etenkin syksyllä 1939) vähitellen lisääntyvän painostuksen kohteeksi alkoi, etenkin lähivaltiossa, viritä hiljalleen halu auttaa Suomea. Konkreettisesti tämä tarkoitti muun muassa sitä, että joitakin Ruotsin kansalaisia ilmoittautui mukaan vuoden 1939 kesällä suoritettuihin Karjalankannaksen vapaaehtoisiin linnoitustoimiin. Vasta talvisodan sytyttyä kiinnostus vapaaehtoiseen osallistumiseen sotaan alkoi kasvaa useissa maissa.


text: Talvisodan sytyttyä sai Suomi osakseen ennennäkemätöntä huomiota ja myötätuntoa. Useissa maissa virisi nopeasti myös halu auttaa Suomea mahdollisimman konkreettisesti ja vapaaehtoisten sotilaiden värväystoiminta alkoi. Värväystoiminnan tarkoituksena oli aluksi saada sotakelpoisia miehiä värväytymään Suomen puolustusvoimiin. Erilaiset värväysorganisaatiot pyrkivät myös mahdollisuuksien mukaan varustamaan Suomeen lähteviä joukkoja ja organisoimaan sekä maksamaan matkustuksesta aiheutuneita kuluja.


text:
Suomalaisten oma kiinnostus kohdistui etenkin Ruotsiin ja muihin Skandinavian maihin, mutta odotuksia kohdistui myös muun muassa Unkariin, Isoon-Britanniaan, Ranskaan, Italiaan ja Yhdysvaltoihin. Ilmoittautuneiden määrät olivat jopa huomattavia, mutta lopulta Suomeen saapuneiden määrät jäivät huomattavasti vähäisemmiksi muun muassa kuljetusvaikeuksien, sodan lyhyyden ja poliittistenkin syiden vuoksi. Unkarissa ilmoittautuneita oli yli 25 000, Isossa-Britanniassa 8 500 (vaikka värväysorganisaatio alkoi tosiasiallisesti toimia vasta maaliskuun alussa 1940) ja Italiassa noin 5 000 (joille ei sittemmin myönnetty passeja, joten italialaisia palveli Suomessa vain seitsemän miestä). Suuren osan Suomeen asti saapuneiden vapaaehtoisten sotilaallinen koulutus todettiin puutteelliseksi muun muassa talvisodankäynnin osalta (pois lukien ruotsalaiset), joten heidät piti ensin lähettää koulutusleireille. Tästä syystä rintamalle ehti vain lähinnä ruotsalaisia vapaaehtoisia. Norjalaisista rintamalle ehti 125, jotka saapuivat Sallaan pari viikkoa ennen sodan loppua
Useissa maissa (muun muassa Ruotsi, Norja, Tanska ja Italia) hallitukset pyrkivät välttämään kaikkia sellaisia toimenpiteitä, jotka olisi voitu tulkita viralliseksi avunannoksi Suomelle. Vapaaehtoisten määrille asetettiin erilaisia rajoituksia (Ruotsi), upseeri- tai aliupseerikoulutuksen saaneet eivät saaneet ilmoittautua (Norja), passeja ei myönnetty (Italia), värväystoiminnan vaadittiin olevan mahdollisimman salaista eikä sitä saanut mainostaa (Ruotsi, Norja, Tanska). Hallitusten tavoitteena oli, että Neuvostoliitto tai Saksa eivät saisi minkäänlaista aihetta huomautuksiin valtioiden puolueettomuuden suhteen.


text: Ranskassa ja Isossa-Britanniassa värväystoiminta jäi aluksi sangen vaatimattomaksi, koska mainittujen maiden hallitukset halusivat pitää asevoimansa omassa komennossaan ja jopa vakinaisten joukkojen lähettämistä pohjois-Eurooppaan harkittiin hyvinkin vakavasti. Vapaaehtoisten värvääminen molemmissa maissa kuitenkin sallittiin suomalaisille. Ranskassa oli merkittävä määrä puolalaisia pakolaisia, jotka olisivat olleet halukkaita värväytymään Suomen puolustusvoimiin, mutta heidät "värvättiin" muun muassa muukalaislegiooniin ja linnoitustöihin sangen edullisin palkkaeduin. Isossa-Britanniassa värväystoiminta jäi alkuun sangen hajanaiseksi useiden organisaatioiden sitä toteuttaessa. Värväysorganisaatio alkoi toimia käytännössä vasta maaliskuun alussa 1940 ja se saikin nopeasti tuloksia noin 8 500 miehen ilmoittautuessa vapaaehtoisiksi. Sota oli kuitenkin jo lopuillaan ja vain 227 miestä ilmoittautuneista ehti Suomeen heti sodan loppumisen jälkeen.


text: Yhdysvalloista tapahtuvaa värväystä haittasi sikäläinen laki, joka kielsi liittymisen minkään sotaakäyvän valtion armeijaan. Vastaavanlaisia lakeja oli voimassa muissakin maissa. Yhdysvalloista Suomeen saapui tästäkin huolimatta lähinnä amerikansuomalaisia miehiä, jotka halusivat osallistua entisen kotimaansa puolustamiseen. Vähäinen joukko heitä pääsi Suomeen jo joulukuussa ja osallistui jopa taisteluihin muun muassa Laatokan Karjalassa. Kuljetusvaikeuksien vuoksi kaikkia vapaaehtoistarjouksia ei voitu ottaa varsinaiseen käsittelyyn. Vapaaehtoisia tarjoutui palvelukseen muun muassa Australiasta, Etelä-Afrikasta, Egyptistä ja Argentiinasta.


text: Suomessa käytiin jo marraskuun 1939 aikana keskustelua mahdollisten vapaaehtoisesti Suomen puolustusvoimiin liittyvien henkilöiden asemasta, edellytyksistä ja tarpeesta. Asiaan liittyvä keskustelu jatkui lähes koko joulukuun ajan ennen kuin asiasta päästiin edes jonkinlaiseen yksimielisyyteen. Keskustelun kuluessa pohdittiin muun muassa sitä, minkä maiden kansalaiset ovat niin sanottuja toivottavia. Lisäksi pohdittiin mm. sotilaallisen koulutuksen välttämättömyyttä ja vapaaehtoisten "velvollisuutta" hankkia itselleen tarpeellinen aseistus ja varustus itse (joka johtui Suomen rajallisesta kyvystä aseistaa ja varustaa mahdolliset vapaaehtoiset). Asia ratkesi lopullisesti vasta 22. tammikuuta ylipäällikkö Mannerheimin päätökseen, jonka mukaan Suomi on valmis ottamaan asepalvelukseensa lähes kaikki (pois lukien esimerkiksi entiseltä Venäjältä tai Keski-Euroopan alueelta paenneita juutalaisia) mahdolliset sotakelpoiset henkilöt.


text: Päätös ottaa Suomen puolustusvoimien palvelukseen myös ulkomaalaisia johti välittömästi myös kysymyksiin siitä, mikä organisaatio voisi ottaa vastuulleen poliittisesti epäluotettavan henkilöstön ja mahdollisten vakoojien tunnistamisesta. Lisäksi jouduttiin pohtimaan mm. koulutukseen ja kuljetuksiin liittyviä kysymyksiä. Vasta 5. maaliskuuta 1940 ulkoministeriö saattoi ilmoittaa ulkomaanlähetystöille, että vapaaehtoisasioita hoitamaan on perustettu päämajan alaisuudessa toimiva Päämajan vapaaehtoistoimisto. Samanaikaisesti määriteltiin vastuunjakoa siten, että puhtaasti sotilaallisissa asioissa vastuun kantoi aiemmin mainittu päämajan osasto ja hallinnollis-poliittisia vastuu siirtyi valtioneuvoston asettamalle komitealle. Toisin sanoen asiat oli määritelty vasta alustavasti maaliskuun alussa 1940, joten Suomen hallinnollinen valmius ottaa vastaan ulkomaalaisia vapaaehtoisia oli täydellisesti niin sanotuissa lapsenkengissään vielä sodan loppuun saakka.


text: Ulkomaalaisten vapaaehtoisjoukkojen merkitys itse sotatoimille rajoittui käytännössä vain Svenska Frivilligkårenin ja Flygflottilj 19:n osuuteen. Varsinaisiin taistelutoimiin osallistui heidän lisäkseen vain vähäinen joukko amerikansuomalaisia miehiä.


text: Ruotsalaisten vapaaehtoisten osalta varsinaisiin taistelutehtäviin osallistuminen alkoi 12. tammikuuta, jolloin jo aiemmin mainittu lentolaivue 19 ("Flygflottilj 19") hyökkäsi neuvostojoukkoja vastaan Sallan Märkäjärvellä. Samoihin aikoihin ruotsalaiset joukot ottivat vastuulleen koko pohjois-Suomen ilmapuolustuksen Oulu-Paanajärvi - linjan pohjoispuolella. Ruotsalaisten vapaaehtoisjoukkojen käytössä olleet automaattitykkijaokset (6 kpl) ja yksi raskas ilmatorjuntapatteri suojasivat sangen tehokkaasti Tornion ja Oulun välisiä rautatiekuljetuksia, jota reittiä Ruotsista ja sen kautta tulevaa muiden ulkomaiden toimittamaa apua Suomeen toimitettiin.