title: XXx 2: The Next Level

text: NSA:n maanalainen bunkkeri joutuu vihamielisten sotilaiden hyökkäyksen kohteeksi, ja NSA-agentti Augustus Gibbons pakenee tukikohdasta sotilailta. Pakomatkan jälkeen Gibbons matkustaa vankilaan ja tapaa Yhdysvaltain laivaston Navy SEAL -kommandon Darius Stonen, joka palveli hänen alaisuudessaan. Stone kuitenkin tuomittiin 20 vuodeksi vankilaan, koska hän oli ollut osallinen kapinassa, jonka kohteena oli ollut entinen neljän tähden kenraali ja nykyinen Yhdysvaltain puolustusministeri George Deckert. Stone pakenee Gibbonsin avulla vankilasta, minkä jälkeen Gibbons tekee hänestä uuden huippusalaisen xXx-agentin. Stonen ensimmäinen tehtävä on tunkeutua NSA:n bunkkeriin ja varastaa keskustietokoneen kiintolevyn, mutta varkauden jälkeen Stone joutuu NSA-agentti Kyle Steelen jahtaamaksi. Gibbons matkustaa kotiinsa, jossa hän tapaa puolustusministeri Deckertin ja hänen kätyrinsä kersantti Cobbin. Deckert ja Cobb osoittautuvat iskun suunnittelijoiksi, joten he olettavasti tappavat Gibbonsin. Samoihin aikoihin Stonen tutkimuksissa paljastuu, että Deckertin suunnitelma on eliminoida Yhdysvaltain presidentti Sanford ja suorittaa vallankaappaus jokavuotisen Kansakunnan tila -puheen aikana. Deckert salaa katkeroitunut presidentille siitä, että hän on leikannut puolustusministeriön aseprojektien rahoitusta ja siirtänyt budjetin painopistettä köyhien valtioiden kehitysyhteistyöhön.


title: XXx 2: The Next Level

text: Gibbonsin ennenaikaisen kuoleman jälkeen Stone matkustaa Washingtoniin ja tapaa Gibbonsin kontaktin Charlien, jonka avulla Stone saa lisätietoja Deckertin suunnitelmista. Charlie kuljettaa Stonen kotiinsa, mutta hän lavastaa Stonen kolmen tähden kenraali Jack Pettibonen murhaajaksi. Poliisit saapuvat rikospaikalle ja Steele aloittaa neuvottelut Stonen kanssa, mutta Stone vakuuttaa olevansa syytön ja selittää, että Deckert määräsi Pettibonen murhan. Stone pakenee poliiseilta ja tunkeutuu Potomac-joen varrella ankkuroidulle "Nimitz"-luokan lentotukialukselle, jonne Deckert on kerännyt hänelle uskolliset sotilaat, joiden avulla hän eliminoi presidentin Washingtonissa. Hän myös löytää lentotukialuksen selleistä Gibbonsin, jonka "kuoleman" Deckert oli järjestänyt, jotta hän voisi myöhemmin lavastaa Gibbonsin presidentin salamurhaajaksi. Charlie tekee hälytyksen ja Cobb lähettää M1 Abrams -taistelupanssarivaunun eliminoimaan Stonen. Stone kuitenkin varastaa M2 Bradley -rynnäkköpanssarivaunun, jonka avulla hän pakenee Deckertin sotilailta ja tapaa tuttavansa Zeken, jonka katujengiläisten kanssa he saapuvat Washingtoniin, jossa presidentti on aloittamassa puhetta. Stonen seurassa on myös agentti Steele, joka saanut selville Deckertin suunnitelmat.


title: XXx 2: The Next Level

text: Deckert käynnistää suunnitelmansa ja hänen sotilaansa katkaisevat kongressitalon virranjakelun, minkä jälkeen salaisen palvelun agentit evakuoivat presidentin pois rakennuksesta. Agentit kuitenkin joutuvat Deckertin sotilaiden väijytykseen ja presidentti päätyy puolustusministerin panttivangiksi. Gibbons kuitenkin pääsee vapaaksi, ampuu Charlien ja eliminoi Steelen kanssa kaikki sotilaat kongressitalossa, joten Deckert pakenee Cobbin ja presidentin kanssa huippusalaisella luotijunalla. Stone jahtaa luotijunaa urheiluautolla ja saavuttaa sen, minkä jälkeen hän tappaa Cobbin kaksintaistelussa ja Steele pelastaa presidentin UH-60 Black Hawk -helikopterilla. Stone poistuu junasta ja Gibbons laukaisee helikopterista ohjuksen, joka tappaa Deckertin. Puolustusministerin suunnitelmat eivät ikinä paljastu tiedotusvälineille, mutta presidentti palkitsee Steelen kunniamitalilla ja Stone hylkää ammattinsa NSA:n palveluksessa. Loppuratkaisussa Gibbons on paljastamassa Steelelle uuden xXX-agenttinsa, kun elokuvan päättyy cliffhanger-tyylisesti.


title: XXx 2: The Next Level

text: "xXx 2: The Next Levelin" soundtrackin kappaleiden tyylilaji on rap-tyylistä vastakohtana alkuperäisen elokuvan soundtrackille, joka koostui rock- ja heavy metal -musiikista. Elokuvan soundtrackin sävelsi Marco Beltrami ja julkaisi Sony BMG Music Entertainment vuonna 2005.


title: Pozuelo de Alarcón

text: Pozuelo de Alarcón on kaupunki Espanjassa. Se sijaitsee aivan maan pääkaupungin Madridin vieressä Madridin maakunnassa. Kunnassa on asukkaita lähes 85 000 (2016).. Pozuelo de Alarcónin pinta-ala on 43,2 km². Madridin lisäksi kunnan rajanaapureita ovat Boadilla del Monte ja Majadahonda.


title: Pozuelo de Alarcón

text: Yli tuhannen asukkaan paikkakunnista Pozuelo de Alarcónin asukkailla oli Espanjan korkeimmat verotettavat bruttotulot asukasta kohti vuonna 2015: keskimäärin 69 136 euroa. Pozuelo de Alarcónissa, kuten eräissä muissakin Madridin lähistön kunnissa, asuu madridilaisten suuryritysten johtajia, menestyneitä yrittäjiä ja suuri joukko kuuluisuuksia.


title: Pozuelo de Alarcón

text: Vuoden 2014 tilaston mukaan Pozuelo de Alarcónin kotitaloudet olivat Espanjan suurituloisimmat: 73 014 euroa vuodessa kotitaloutta kohti. Palveluala työllisti 95,7 %. Vuonna 2016 kaupungin työttömyysaste oli 8 %, mikä oli Espanjan alhaisin.


title: Pozuelo de Alarcón

text: Osa yhdestä maailman vanhimmasta yliopistosta eli madridlaisesta Complutense-yliopistosta sijaitsee Pozuelo de Alarcónissa Somosaguasin kaupunginosassa.


title: Pozuelo de Alarcón

text: Pozuelo de Alarcónissa pääsarjapalloilua on voinut nähdä rugbyssa. Paikallinen joukkue C.R.C. Madrid on nimittäin pelannut Espanjan pääsarjassa Division de Honor Españolassa.


title: Attera Totus Sanctus

text: Attera Totus Sanctus () on ruotsalaisen black metal -yhtye Dark Funeral neljäs studioalbumi.


title: Zoltán Kovács

text: Zoltán Kovács (s. 2. tammikuuta 1964) on unkarilainen pistooliampuja.


title: Zoltán Kovács

text: Zoltán Kovács on voittanut urallaan olympialaisissa pronssia 25 m olympiapistoolilla Soulissa 1988. Lisäksi hän on voittanut MM-kilpailuista kaksi joukkuehopeaa samassa lajissa Suhlista 1986 ja Moskovasta 1990.


title: Bolt (vuoden 2008 elokuva)

text:
Bolt on Disney-yhtiön tietokoneanimoitu elokuva, joka sai ensi-iltansa 26. marraskuuta 2008. Se on Disneyn 48. animaatioelokuva. Tarina kertoo Boltista, valkoisesta koirasta. Alkuperäisinä ääninäyttelijöinä esiintyvät John Travolta, Miley Cyrus ja Susie Essman. Bolt-elokuvaa esitettiin kolmiulotteisena (3D) niissä teattereissa, jotka sitä tukevat.
Elokuvan pohjalta on tehty myös Bolt-videopeli muun muassa PlayStation 2:lle.


title: Bolt (vuoden 2008 elokuva)

text: Elokuvan nimeksi piti aluksi tulla "American Dog", ja elokuvan käsikirjoituksesta ja ohjauksesta vastasi muun muassa "Lilo & Stitchin" ohjannut Chris Sanders. Sanders kuitenkin lähti projektista ja hänen tilalleen tulivat Chris Williams ja Byron Howard.


title: Bolt (vuoden 2008 elokuva)

text: Elokuvan alkuperäinen juoni kertoi koirasta nimeltä Henry, joka on kuuluisa televisiotähti.


title: Bolt (vuoden 2008 elokuva)

text: Bolt-koira on televisiosarjan supertähti, jolle elämä on yhtä seikkailua: yhä uudelleen Bolt pelastaa emäntänsä Pennyn. Koira kuitenkin luulee sarjan olevan totta ja omistavansa oikeasti supervoimia. Kun Bolt päätyy New Yorkin kaduille, se tapaa Missu-kissan ja Raivo-hamsterin. Ystäviensä kanssa Bolt aloittaa matkan kohti kotia, Hollywoodia, etsimään Pennyä. Matkan aikana Bolt alkaa ymmärtää, ettei sillä olekaan supervoimia. Missu auttaa Boltia ymmärtämään, että koiran supervoimat piilevät omistajan rakastamisessa.


title: Lempilä

text: Lempilä on kylä Halikossa. Kylä sijaitsee pienen mäen päällä Kemiöön vievän Kokkilantien varrella. Syvä Purilanjoenlaakso kulkee kylän länsilaidalla.


title: Lempilä

text: Lempilä sijaitsee Halikon vanhimmilla asuinalueilla ja se on perustettu jo varhaiskeskiajalla. Kylän muodostivat kaksi kantatilaa Ylitalo ja Alastalo, jotka ovat olleet kumpikin rälssitiloja. Tiloilla on ollut lukuisia torppia, jotka on lohkottu omiksi tiloikseen 1900-luvun alussa. Vuosisadan puolessa välissä kantatiloista lohkottiin edelleen pieni joukko pientiloja ja alueelle rakennettiin omakotitaloja. Kylän asutus sijaitsee hajanaisesti teiden varsilla metsien reunassa.


title: Francisco Cabañas

text: Francisco Cabañas Prado (22. tammikuuta 1912 – 26. tammikuuta 2002) oli meksikolainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa Los Angelesin olympialaisissa 1932 kärpässarjassa.


title: Immala

text: Immala on kylä Halikon eteläosissa. Kylää rajaavat pohjoisesta Tytynoja ja idästä Immalanjoki. Lännessä ovat Laiterla ja Suppala ja etelässä Vartsala. Lisäksi Immalalla on pieniä irrallisalueita lännempänä. Kylän asutus sijaitsee teiden varsilla metsäisillä mäillä, joita ympäröivät pellot. Tytynoja ja Immalanjoki virtaavat syvissä uomissaan peltojen poikki.


title: Immala

text: Immala on perustettu on varhaiskeskiajalla, sillä se on kuulunut suomalaiset vero-oikeuden piiriin. Kylän ovat muodastaneet Immalanmäellä sijainneet kaksi kantatilaa: Ylimmäinen ja Alimmainen, jotka olivat myös Ruotsin armeijan ratsutiloina 1700-luvulla. Ne yhdistettiin 1800-luvulla isoksi maatilaksi. Päätilalla oli lukuisia torppia, jotka itsenäistyivät varsin pian torpparilain jälkeen. Siirtoväen asuttaminen synnytti toisen suuren asutusaallon Immalaan.


title: Gram (kylmälaitteet)

text: Gram oli tanskalainen kylmälaitevalmistaja. Yhtiön osti vuonna 2001 puolalainen Amica Wronki S.A.. Toiminnot Tanskassa lopetettiin, ja kodinkonetuotanto siirrettiin Amican tehtaille Puolaan. Amica myy edelleen tuotteitaan "Gram"-nimellä Pohjoismaiden markkinoille. Ennen kauppaa Gramilla oli hallussaan 10 prosenttia Pohjoismaiden ja 20 prosenttia Tanskan kylmälaitemarkkinoista.


title: Gram (kylmälaitteet)

text: Gramin tehtaat sijaitsivat Vojensin kaupungissa nykyisen Haderslevin kunnan alueella Etelä-Tanskassa. Yhtiön perusti vuonna 1900 Hans Gram. Vuonna 1908 yritys alkoi kehittää kylmälaitteita Tanskan kehittyvän meijeriteollisuuden käyttöön. 1930-luvulla yhtiö valmisti koneita jäätelön ja jäätelöpuikkojen automaattiseen valmistukseen. Vuonna 1960 yhtiö aloitti jääkaappien ja pakastimien valmistuksen kotitalouksille. Vuonna 1991 italialainen Sidam sulautettiin Gramiin. Samana vuonna yhtiö jaettiin viiteen itsenäiseen osaan. Vuonna 1995 osista kaksi, Gram Refrigeration ja Gram Contractors, myytiin kansainväliselle kylmälaitevalmistajalle York Internationalille.


title: Denis Kulakov

text: Denis Kulakov (, s. 21. marraskuuta 1982 Tšeljabinsk) on venäläinen pistooliampuja ja maailmanmestari.


title: Denis Kulakov

text: Kulakov saavutti MM-kilpailuissa Lahdessa 2002 poikien sarjassa yhteensä seitsemän mitalia, joista kolme henkilökohtaista. Maailmanmestaruuksia hän saavutti henkilökohtaisella tasolla 10 m ilmapistoolissa, 25 m urheilupistoolissa ja 25 m vakiopistoolissa, sekä joukkuemestaruuden 25 m vakiopistoolissa. Lisäksi Kulakov sai joukkuehopeaa 10 m ilmapistooli, 25 m urheilupistoolissa ja 25 m olympiapistoolissa, jossa hän jäi neljänneksi neljän pisteen päähän mitalista. Kulakov osallistui edellämainittujen lajien lisäksi vielä 50 m pistoolin kilpailuun, mutta jäi vasta jaetulle sijalle 23. 29 pisteen päähän mitalista.


title: The Best of David Bowie 1969/1974

text: The Best of David Bowie 1969/1974 on David Bowien vuonna 1997 julkaistu kokoelma-albumi.


title: Heja grabbar

text: Heja grabbar oli Klamydian ensimmäinen EP-levy (7" EP) joka julkaistiin keväällä 1989 ja se sisälsi kahdeksan kappaletta. Levyn tekemiseen ja harjoitteluun käytettiin aikaa parisen kuukautta. Kappaleiden sävellyksistä vastasi Vesa Jokinen ja sanoituksista Toni Pitkäsalo. Levyä painettiin 438 kappaletta. Kappaleet on julkaistu CD-muodossa vuonna 1995 ilmestyneellä kokoelmalevyllä "Lahjattomat".


title: Amica S.A.

text: Amica S.A. on puolalainen kodinkonevalmistaja. Yhtiön tehtaat sijaitsevat Wronkin kaupungissa Puolassa. Yhtiö perustettiin vuonna 1945 ja yksityistettiin vuonna 1994. Vuonna 2001 yhtiö osti tanskalaisen Gram-kylmälaitevalmistajan.


title: Amica S.A.

text: Amica myy kylmälaitteita eri tuotemerkeillä: Pohjoismaissa nimellä "Gram", Itä-Euroopassa nimellä "Hansa" sekä muualla Euroopassa nimillä "Amica" ja "CDA". Amica-konsernin liikevaihto oli vuonna 2015 noin 2 mrd. zł (noin 500 milj. €).


title: Amica S.A.

text: Yhtiöllä on oma, nimeään kantava jalkapalloseura, joka oli 2000-luvun puolivälissä Puolan pääsarjan parhaimpia. Vuonna 2006 tehdas päätti kuitenkin siirtää tukensa läheisen Poznańin suuremmalle Lech-seuralle, mikä tarkoitti seurojen fuusiota ja Amica Wronkin joukkueen jäämistä Lech Poznańin reservijoukkueeksi alasarjoihin.


title: Harjalammas

text: Harjalammas ("Ammotragus lervia") on vuohieläinten ("Caprinae") alaheimoon kuuluva sorkkaeläin ja "Ammotragus"-sukunsa ainoa laji. Se muistuttaa ulkonäöltään ja luustoltaan vuohia, mutta perinnöllisesti se on lähempää sukua lampaille.


title: Harjalammas

text: Harjalampaan kaulassa ja molempien etujalkojen sivuilla on hyvin pitkää karvaa. Vanhoilla pässeillä karvat ulottuvat maahan asti. Aikuisen yksilön ruumis on 155–165 senttimetrin pituinen ja se painaa 120–140 kilogrammaa. Sen säkäkorkeus on 90–100 senttimetriä ja hännän pituus 20–25 senttimetriä.


title: Harjalammas

text: Harjalammas eli aikoinaan koko Pohjois-Afrikan vuoristoissa. Nykyään sitä tavataan saarekemaisesti Algeriassa, Tšadissa, Libyassa, Malissa, Mauritaniassa, Marokossa, Nigerissä, Sudanissa, Egyptissä ja Tunisiassa. Sitä on istutettu lisäksi Meksikoon, Kanariansaarille ja Yhdysvaltoihin. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on arvioinut harjalampaan vaarantuneeksi lajiksi.


title: Harjalammas

text: Harjalampaat syövät kaikenlaista heinää ja ruohoa, ja ne riipivät lehtiä myös pensaista. Harjalampaat selviytyvät pitkään ilman juomavettä.


title: Kuuasema

text: Kuuasema on ehdotus pysyvälle tukikohdalle Kuussa, jonne lennetään kuualuksin. Ihmiset joutuvat käyttämään käytännössä kaasukehättömässä Kuussa avaruuspukuja ja asumaan paineistetussa tilassa. Liikenne Maahan ja takaisin hoidetaan rakettikäyttöisillä aluksilla, joita ei ainakaan alkuvaiheessa liikkune kovin usein.


title: Kuuasema

text: Kuuaseman vastustajat sanovat kuuaseman olevan tarpeeton, koska monet aseman toiminnoista voidaan hoitaa kauko-ohjattavin tai automaattisin robotein tai luotaimin. Monet kuulennot ja pitkä oleskelu Kuussa saattavat vaarantaa ihmishenkiä. Lennot kuuasemalle ja itse asema ovat kalliita, ja rahat voitaisiin käyttää vaikkapa maata uhkaavien asteroidien torjuntaan. Kuuaseman vastustajatkin myöntävät, että asema olisi vähintään kuulentojen veroinen seikkailu.


title: Kuuasema

text: Tieteiskirjailijat, elokuvantekijät ja avaruustaiteilijat ovat jo pitkään haaveilleet asumisesta ilmattomassa Kuussa paineistetuissa tiloissa. 1954 tunnettu tieteiskirjailija Arthur C. Clarke ehdotti kuutukikohtaa, jossa ilmalla täytettävät rakennelmat peitettäisiin kuuperällä niiden eristämiseksi ympäristöstä.


title: Kuuasema

text: Kuutukikohdan rakentaminen oli amerikkalaisten suunnitelmissa jo 1950-luvulla. Armeijalla ja ilmavoimilla oli omat hankkeensa, joiden piti johtaa pysyvään tukikohtaan 1960-luvun loppuun mennessä. Kuulentoihin käytetyillä Saturn-sarjan raketeilla olisi lähetetty kuuhun yli sadassa laukauksessa tukikohdassa tarvittavat laitteet.


title: Kuuasema

text:
Yhdysvaltalaiset astronautit kävivät Kuussa viimeksi Apollo 17-lennolla joulukuussa vuonna 1972. Tämän jälkeen NASA:n määrärahat eivät ole riittäneet suurten kuurakettien rakentamiseen, Maan kiertoradalle pääsee huomattavasti pienemmin raketein kuin Kuuhun. Neuvostoliiton miehitetty kuuohjelma epäonnistui täysin, kun N1-raketit räjähtelivät. Näillä näkymin ainakin Yhdysvallat, Japani ja Kiina suunnittelevat ihmisen paluuta Kuuhun vuoden 2020 jälkeen. Yhdysvaltain avaruusjärjestö NASA aikoo rakentaa kuuaseman mahdollisesti Kuun etelänavalle Shackleton-kraatterin reunalle vuosina 2019-2024.
Etelänavan Shackleton-kraatterista uskotaan ehkä löytyvän vettä, sillä kraatterin pohja on aina varjossa. Kuussa voidaan harjoitella tulevan Mars-lennon toimintoja, ja tutkia voimaperäisesti Kuun geologiaa sekä käyttää infrapunakaukoputkea. Sieltä voidaan louhia Helium-3:a, jota tulevaisuudessa ehkä käytetään fuusioreaktorissa. Kuun toiselle puolelle voidaan sijoittaa radioteleskooppi, jota Maan radiolähetykset eivät häiritse.


title: Kuuasema

text: On esitetty erilaisia suunnitelmia ja arvailuja siitä, millainen tulevaisuuden kuuasema voisi olla.


title: Kuuasema

text: Aseman rakentamisen yksi rajoitus on se, ettei Maasta voida kuljettaa kovin suuria määriä tarvikkeita kerralla.


title: Kuuasema

text: On mahdollista, että ainakin alussa pienehköjä asuinyksiköitä eli moduuleja kuljetetaan kokonaisina rakettilaitteilla Kuun pinnalle. Nämä Kuun pinnalla olevat asuinmoduulit voivat myös olla pyörillä varustettua autoa tai peräkärryä muistuttavia.


title: Kuuasema

text: Eräs usein ehdotettu ajatus on, että kuuasema rakennetaan kupolin, kuution tai lentokonehallin muotoisista puhallettavista telttamaisista rakenteista. Näin säästettäisiin painoa rakenteiden kuljetuksessa. NASA:lle avaruuspukuja tehnyt yhtiö tutkii Etelämantereella kuuasemalla mahdollisesti käytettävää tyhjiössäkin ilmanpitävää telttaa. Teltan kehittely on vielä vuonna 2008 kesken. Tulevien puhallettavien rakenteiden uskotaan olevan vuotamattomia tai puhkeamattomia, jos ihmiset eivät itse puhkaise rakenteita, tai meteoroidi tai avaruusromu ei osu niihin. Meteoroidipommituksen ja Auringon hiukkassäteilyn heikentämiseksi kuuasema voidaan mahdollisesti kaivaa kuuperän sisään, tai Kuun pinnalla oleva rakennelma peittää kuuaineksella, regoliitilla. Auringossa tapahtuu nimittäin joskus purkauksia, jotka aiheuttavat huomattavan säteilyriskin Maan ilmakehän ulkopuolella ollessaan voimakkaita.


title: Kuuasema

text: Suuria ja varmasti tukevia rakennelmia voidaan kuljettaa osina tai elementteinä Maasta Kuuhun. Näistä voi rakentaa monen muotoisia rakennelmia.


title: Kuuasema

text: Kuuperän regoliittia voitaisiin ehkä käyttää betonimaisten rakennuskivien tekoon. Kuuperästä voidaan ehkä louhia malmeja ja mineraaleja, joista voidaan tehdä tehtaassa kuuaseman osia. Kuuasema saatetaan rakentaa ikivanhaan laavatunneliin, jollaisia tiedetään oleva Kuussakin. Kuuasemasta pyritään ehkä tekemään omavarainen muun muassa kasvattamalla siellä kasveja kasvihuoneessa. Kuussa työskentely on toisenlaista kuin Maassa. Jos Kuussa esimerkiksi räjäytetään rakennuksen alustoja, sirpaleet lentelevät pitkälle ilmattomassa ympäristössä.


title: Kuuasema

text: Pöly on Kuussa vakava ongelma, sitä saattaa tulla aseman sisälle avaruuspukujen mukana, ja se voi aiheuttaa terveyshaittoja ja ongelmia Kuussa toimiville liikennevälineille, koneille ja laitteille.


title: Kuuasema

text:
Kuukivellä on tehty kokeita, joiden mukaan kuukivestä irtoaa kuumennettaessa kaasumaisia aineita, myös happea. Kuumentamiseen voitaisiin käyttää aurinkoenergiaa koverien peilien avulla. Jos kuukiveä kuumennetaan 700 asteeseen, siitä irtoaa monia aineita, ja 1050 asteessa irtoavat viimeisetkin aineet. Kuun pinnan aineen koostumus vaihtelee eri alueilla.
Kuun pinnan mineraaleista ilmeniitti on paras raaka-aine hapen valmistamiseen vetyreduktiolla. Ilmeniitistä tule myös titaanirautaa, rutiilia. Ongelma on se, että reaktiossa tarvitaan kuuperässä harvinaista vetyä. Toinen tekniikka, magmaelektrolyysi tuottaa titaanipitoisesta mare-regoliitista happea. Siinä Kuun aines kuumennetaan laavaksi, magmaksi, johon johdetaan elektrodeille sähköä. Prosessin vaikeudet liittyvät magma-astian tyhjennykseen ja aketrodien puhdistamiseen.


title: Kuuasema

text: On suunniteltu "hiekkamadoiksi" ristittyjä laitteita, jotka möyrisivät kuuperää ja käsittelisivät sitä itse koverilla peileillä, tai kuljettaisivat käsittelykeskukseen. Koska kuuperään vaikuttaa kosminen säteily, siihen syntyy fuusioreaktion ydinpolttoaineeksi sopivaa helium-3:sta.


title: Jiaobei

text: Jiaobei (筊杯 jiǎobēi; Wade-Giles: chiao p'ai; kantoninkiina: gaau bui; hakka-kiina: gau bui, kau pui; bambukuppi) on kiinalainen ennustamisväline. Jiaon tarkoitus on antaa yksinkertainen ”kyllä”- tai ”ei”-vastaus. Jiaobei-ennustaminen on yksi lengbu- (冷卜lěngbǔ ) eli kylmäennustusmuodoista, joka on peräisin ajalta ennen Zhou-dynastiaa.


title: Jiaobei

text: Jiaot (= bambupalat) ovat kaksi hieman pavun, kuun tai sarven kärjen muotoista palasta. Alun perin jiaot olivat eläimen sarven puolikkaat. Nykyään ne ovat tavallisesti halkaistun bambupalan tai bambun juuren puoliskot, mutta voivat olla myös arvokkaammasta puusta tai jadesta tehtyjä. Palojen toinen puoli on litteä (yin), toinen kupera (yang).


title: Jiaobei

text: Temppeleissä ja kotialttareilla on oikeat jiaot. Arkikäytössä kaksi kolikkoa korvaavat ne.


title: Jiaobei

text: Jiaon heittäminen (擲筊 zhìjiǎo; kantoninkiina: zaak; hakka-kiina: chit) suoritetaan yleensä polvi-istunnassa. Kysymys muotoillaan selkeästi. Käsistä muodostetaan kuppi, johon palat otetaan. Kädet nostetaan otsan tai leuan eteen samalla kun keskitytään kysymykseen. Sitten palat päästetään putoamaan maahan ja katsotaan miten päin ne asettuvat.


title: Jiaobei

text: Vastausvaihtoehtoja on neljä:Paloja voidaan heittää vain kerran tai niitä heitetään, kunnes saadaan sama vastaus kolme kertaa tai vaihtoehtoisesti ne heitetään kolme kertaa ja katsotaan, onko vastaus painottunut positiivisesti vai negatiivisesti.


title: Jiaobei

text: Menetelmää käytetään esimerkiksi, kun halutaan tarkistaa...


title: Jiaobei

text: Jiaobeitä käytetään arpana valittaessa ihmisiä tiettyihin virka-asemiin tai työtehtäviin kuten uskonnollisten juhlien järjestämisestä vastuussa olevan toimikunnan jäsenyys.


title: Jiaobei

text: Taiwanin Longshan-temppelissä ihmiset käyvät heittämässä jiaot kysyäkseen avioliittomahdollisuuksiaan. Jos kysyjä saa kolme sheng-heittoa, hän saa naimanauhan, jota voi pitää mukanaan tai sijoittaa kotialttarille naimaonnea tuomaan.


title: Jiaobei

text: On olemassa ennuskirjoja, joissa jokaiselle kolmen heiton yhdistelmälle annetaan ennuste. Yhdistelmiä on 27. Menetelmästä on olemassa variaatio, jossa lisätään yksi ennuste pystylle heitolle, jolloin saadaan 28 vastausta, jotka liitetään 28 tähtikuvioon.


title: Kaninkola

text: Kaninkola on halikkolainen kylä, jonka alue on kolmessa erillisessä osassa. Kaninkolan pääalue sijaitsee Kokkilantien ja Kaninkolantien risteyksessä. Toinen suurempi kyläalue tunnetaan Syrjänkulmana ja se sijaitsee Halikonlahden rannalla Vartsalan pohjoispuolella.


title: Kaninkola

text: Kaninkola on kuulunut suomalaisen vero-oikeuden piiriin, joten se on perustettu jo viimeistään varhaiskeskiajalla. Ensimmäinen maininta Kaninkolasta on vuodelta 1352, jolloin asiakirjojen mukaan kirkko on ottanut haltuun suuren niittyalueen Kaninkolasta. Kyseessä lienee alueen kristillistämistoimi, sillä alueella sijaitsi pakanallinen kalmisto- ja uhripaikka. Niitty palautettiin kaninkolalaisille oikeuden päätöksellä 1625, mutta käytännössä omistusoikeudet olivat sekavat vielä pitkään. Kristillistämistoimista saattaa kertoa kylän nimikin. Tutkija Johanna Halosen mukaan nimi Kanikola olisi johdannainen kaniikista.


title: Kaninkola

text: Kaninkolan kantatilojen määrä on vaihdellut rajusti. Kylässä oli 1560-luvulla seitsemän kantatilaa, joiden määrä väheni myöhemmin kahteen. Tilat Mäikkä ja Knaapi jaettiin isojaon yhteydessä kahtia, jolloin kantatilojen määrä tuplaantui. 1800-luvun kirkonkirjoissa on mainittu vielä uudempia kantatiloja. Torppia kylässä ei ole ollut montakaan, mutta suurin torppa Paavola on muodostanut hetkellisesti oman kylänkin. Kylän vuokratilat ja torpat itsenäistyivät 1920-luvulla.


title: Kaninkola

text: Vartsala ja Syrjänkulma ovat olleet vahvaa punaista aluetta, sillä alueella oli saha-, meijeri- ja telakkateollisuutta. Syrjänkulmassa sijaitseekin edelleen työväentalo.


title: Kaninkola

text: Pääasiassa Kaninkolan maasto on korkeita metsäisiä mäkiä, joiden väliin jää peltoalueita. Syrjänkulman Pirunvuori on Halikon korkeimpia kohtia. Syrjänkulman eteläosa on alavaa aluetta, jonka keskellä sijaitsee kaisilikkoinen vesijättömaan ympäröimä Kaijanlammi. Purilanjoki sivuaa Syrjänkulmaa. Kaninkolan pääalueella saa alkunsa syvässä uomassa kulkeva Tytynoja, joka toimii rajana Kaninkolan ja Immalan välillä.


title: Kaninkola

text: Kaninkolan asutus sijaitsee pääalueella Paavolanmäen päällä ja Kokkilantien varressa. Syrjänkulman omakotitaloasutus myötäilee teiden varsia ja on kasvanut yhteen Vartsalan kanssa.


title: Anni Puolakanaho

text: Anni Puolakanaho (myöhemmin Moilanen,) on Kalle Päätalon omaelämäkerrallisessa Juuret Iijoen törmässä -romaanisarjassa esiintyvän "Ahoniemen Annin" esikuvana ollut todellinen henkilö. Kirjassa hänestä käyetään tätä nimeä isoisänsä talon mukaan. Annin koti oli Ahoniemen yhteydessä Turpeisenjärvellä. Hän oli Kalle Päätalon tyttöystävä Kallen ollessa Ahoniemen isännän töissä. Sodan tultua heidän tiensä erosivat ja kumpikin avioitui tahollaan. Kalle tapasi Annin viimeisen kerran veljensä Mannen hautajaisten jälkeen, Kallen matkustaessa takaisin Tampereelle 1947. Tuberkuloosi pääsi pesiytymään Annin perheeseen ja vei 12:sta lapsesta melkein kaikki hautaan. Anni on haudattu Taivalkosken hautausmaalle Kaakkurivaaralle.


title: Anni Puolakanaho

text: Kallen mukaan Anni muistutti Lilli Suomalaista, joka on häntä Päätalon romaanien elokuvasovituksissa näytellytkin. Annista ja hänen siskostaan Martasta on julkaistu kuva Mestarin selkonen -kirjassa (Eero Marttinen 1996).


title: Maailmantuska

text: Maailmantuska () kuvaa henkistä lamaantumista tai ilottomuutta, jonka aiheuttaa todellisen maailman tilan vertailu sen ihannetilaan – tai pelkkään tunteiluun perustuvaa surua.


title: Maailmantuska

text: Maailmantuskan käsitteen loi Jean Paul kuvaamaan surua ja tuskallista murhetta, jonka kokee ihminen, joka ymmärtää, ettei olemassa oleva todellisuus riitä koskaan täyttämään mielikuvituksen vaateita. Tällainen pessimistinen näkemys oli romantiikan ajan kirjailijoilla, kuten kirjailijoilla lordi Byron, Giacomo Leopardi, François-René de Chateaubriand, Alfred de Musset, Nikolaus Lenau, Heinrich Heine, Joseph von Eichendorff ja Clemens Brentano.


title: Maailmantuska

text: Toisaalta sana maailmantuska voi myös tarkoittaa maailmassa vallitsevasta pahuudesta podettavaa murhetta.


title: Maailmantuska

text: Nykyaikainen merkitys saksan kielessä on täsmällisesti se henkinen tuska ja suru, joka ilmenee, kun ihminen huomaa, että hänen omat heikkoutensa aiheuttavat maailman epäasianmukaisuus ja julmuus sekä aineelliset tai sosiaaliset olosuhteet. Tällainen maailmantuska voi johtaa masennukseen, vetäytymiseen ja todellisuuspakoon (esimerkiksi hikikomori).


title: Maailmantuska

text: John Steinbeck kirjoitti maailmantuskasta teoksissa "Tyytymättömyyden talvi" ja "Eedenistä itään"; Ralph Ellison käyttää kyseistä termiä "Näkymättömässä miehessä".


title: Maailmantuska

text: Maailmantuska nousi jälleen esiin uuden aallon popkulttuurissa. Ainakin näennäinen maailmantuska tai synkeä ”romantismi” muodostavat osan goottikulttuuria.


title: Kim Ahlroos

text: Kim Ahlroos (s. 2. heinäkuuta 1971 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän pelasi 1990-luvulla SM-liigaa HIFK:ssa, TuTo:ssa ja KalPa:ssa. Myöhemmin hän pelasi ulkomailla Puolassa, Ruotsissa ja Isossa-Britanniassa.


title: Isopuksipuu

text: Isopuksipuu eli koiranpensas eli koiranpuu ("Buxus sempervirens") on puksipuiden ("Buxus") sukuun kuuluva ainavihanta pensas tai pieni puu. Se kasvaa luontaisena Etelä- ja Keski-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa. Luonnossa se voi kasvaa 5–10 metriä korkeaksi puuksi, mutta viljeltynä se pidetään leikkaamalla matalana pensaana, pensasaitana tai muotopuuna.


title: Isopuksipuu

text: Suomessa aivan etelässä menestynee isopuksipuun matalaksi jäävä lajike reunuspuksipuu ("Buxus sempervirens" ’Suffruticosa’).


title: Isopuksipuu

text: Isopuksipuun ainavihannat, puolukan lehtiä muistuttavat lehdet ovat noin 2–3 cm pitkiä, soikeita, päältä tummanvihreitä ja kiiltäviä. Alapuolelta ne ovat vaaleampia ja heikosti karvaisia. Teriöttömät kukinnot keväällä ovat pieniä ja huomaamattomia, sillä lehdet peittävät ne lähes täysin. Kukinnoissa voi olla sekä hede- että emikukkia. Pienten kotahedelmien kärjessä on kolme sakaraa.


title: Isopuksipuu

text: Isopuksipuun puuaines on kellertävää, kovaa ja painavaa. Sen ominaispaino on noin 0,73. Siitä on perinteisesti tehty kaiverrustöitä, shakkinappuloita, soittimien osia yms.


title: Project Constellation

text:
Project Constellation (suom. Tähtikuvio-ohjelma) oli Yhdysvaltain avaruushallinto NASAn ohjelma kuualuksen rakentamiseksi. Se alkoi G.W.Bushin hallituskauden alussa vuonna 2003 ja lopetettiin vuoden 2010 aikana.
Siihen kuuluivat Ares I- ja Ares V -kantoraketit, Orion-alus ja Altair-kuulaskeutuja sekä Maan vetovoimakentästä irrottautumiseen tarvittava rakettivaihe Earth Departure Stage eli EDS.


title: Project Constellation

text: Ohjelman lakkauttamisen jälkeen Orionin kehitystä on jatkettu Orion Multi-Purpose Crew Vehicle -nimikkeen alla ja sen on tarkoitus suorittaa ensimmäinen avaruuskoelento joulukuussa 2014.


title: Project Constellation

text: Project Constellationin aluksessa on piirteitä Apollo-kuuohjelman aluksista, ja raketeissa on piirteitä avaruussukkulan kantoraketista. Kuualus ja Orion-alus laukaistaan avaruuteen turvallisuussyistä erikseen.


title: Project Constellation

text: Kuulennolla laukaistaan ensin paluu-huoltoalus Orion pienemmällä Ares I -raketilla Maan kiertoradalle. Sitten Maan kiertoradalle laukaistaan suuremmalla Ares V -raketilla Altair-kuualus sekä rakettivaihe EDS. Alukset telakoituvat toisiinsa, ja lento Kuuhun alkaa. Orion-Altair-yhdistelmä siirtyy Kuuta kiertävälle radalle, mistä Altair-alus laskeutuu Kuuhun. Altair-aluksen yläosa nousee Kuusta sen kiertoradalle ja telakoituu Orioniin. Orion lähtee kohti Maata, ja pelkkä sen kartiomainen paluukapseli syöksyy Maan ilmakehään. Ilmakehässä se laskeutuu laskuvarjoilla maahan.


title: Project Constellation

text: Ohjelman aloitti presidentti George W. Bush vuoden 2003 Columbia-sukkulan onnettomuuden jälkeen. Presidentti Obaman helmikuussa 2010 esittelemä budjetti ei sisältänyt rahoitusta ohjelmalle, mikä tarkoitti käytännössä sen peruuntumista. Tähän mennessä NASA oli käyttänyt ohjelmaan 9 miljardia dollaria ja tarvitsi vielä 2,5 miljardia sen alasajamiseen. Vuoden 2009 ajan entinen Martin-Marietta-yhtiön toimitusjohtaja Norman Augustine teki selvityksen kaikkien NASAn miehitettyjen lentojen tilasta - lopputulema oli, että astronauttien kaavailtu kuuhun meno vuonna 2020 oli siirtynyt vuoteen 2028 ja aikatauluviiveille ja kustannusylityksille ei ollut näkyvissä loppua. Vuoden 2010 NASAn budjetti sisältää 2,5 miljardia dollaria Constellation-ohjelman päättämiseen. Edustajainhuoneessa etenkin republikaaniedustajat osavaltioista, joissa on NASAn keskus tai paljon avaruusteollisuutta, alkoivat välittömästi kampanjoida Constellation-ohjelman peruutusta vastaan. Kalifornian osavaltion republikaaninen kongressiedustaja Dana Rohrabacher antoi maaliskuussa 2010 presidentti Obaman aloitetta tukevan ja entistä Bushin hallintoa arvostelevan lausunnon: "9 miljardin dollarin panostus Constellation-ohjelmaan ei ole luonut yhtäkään uutta teknologista saavutusta". Vuoden 2011 NASA-budjetissa hanke ei saanut enää rahoitusta.


title: Roland Carlsson

text: Roland Carlsson (s. 7. heinäkuuta 1971 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja. Hänen joukkueensa SM-liigassa olivat HIFK, Lukko, Pelicans ja SaiPa.


title: Zossen

text: Zossen on kaupunki Brandenburgin osavaltiossa itäisessä Saksassa. Se sijaitsee Dahmen sivujoen Notten varrella 25 kilometriä Berliinistä etelään. Zossen on useimpien muiden brandenburgilaisten paikkakuntien tavoin alun perin slaavilainen yhdyskunta. Kaupungin naapurit pohjoisesta myötäpäivään ovat Mahlow, Rangsdorf, Dahme-Spreewaldin piirikunta, Baruth, Mellensee, Trebbin ja Ludwigsfelde. Zossen-nimen alkuperän arvellaan olevan slaavilaisessa mäntyä tarkoittavassa ilmaisussa ("sosna", "Сосна").


title: Zossen

text: Kaupungissa on runsaat 18 000 asukasta.


title: Zossen

text: Zossen sijaitsee kaksirataisen, sähköistetyn rautatielinjan Berliini–Dresden varrella. Kaupungin alueella risteävät valtatiet B 96 ja B 246. Moottoritie A 10 kulkee kaupungin pohjoispuolitse.


title: Zossen

text: Zossenissa sijaitsi Neuvostoliiton sotilasalue vuosina 1945–1994. Alue oli sotilaskäytössä jo ensimmäisen maailmansodan aikana; siellä majoitettiin venäläisten, brittien ja ranskalaisten joukoissa taistelleita islaminuskoisia sotavankeja leirissä, jota kutsuttiin nimellä "Halbmondlager" eli ”Puolikuunleiri”. Heitä varten rakennettiin puinen moskeija; hyvällä kohtelulla vankeja pyrittiin käännyttämään Saksan puolelle.


title: Earth Departure Stage

text: Earth Departure Stage eli EDS on Yhdysvaltain suunnittelema rakettivaihe, jota käytetään Maan kiertoradalta irrottautumiseen NASAn tulevissa kuulennoissa ja muissa kauas ulottuvissa avaruuslennoissa. Lennot liittyvät Project Constellation -ohjelmaan, joka toteutunee 2020-luvulla.


title: Earth Departure Stage

text: EDS:n moottorit ovat Saturn V:n J-2-moottoreista kehitettyjä J2-X-moottoreita, joita voi polttaa moneen kertaan, toisin kuin monia rakettimoottoreita.


title: Olsen

text: Olsen on alkujaan skandinavialainen sukunimi.


title: Isokolmilehti

text: Isokolmilehti ("Trillium grandiflorum") on valkokukkainen varjossa viihtyvä monivuotinen kasvi. Se on kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta sitä kasvatetaan koristekasvina myös Euroopassa.


title: Isokolmilehti

text: Isokolmilehti luokiteltiin aiemmin liljakasveihin, mutta APG II -luokittelu siirsi sen sudenmarjakasveihin.


title: Isokolmilehti

text: Isokolmilehti kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Se leviää maavarsiensa avulla mattomaiseksi kasvustoksi. Isokolmilehden joka varressa on kolme soikeaa, teräväkärkistä lehteä ja valkoinen, tötterömäinen kukka, jossa on myös kolme terälehteä. Syksyllä kasviin kypsyvät punaiset marjat.


title: Glückstadt

text: Glückstadt () on kaupunki Hampurin metropolialueella Schleswig-Holsteinin osavaltion eteläosassa Saksassa. Se sijaitsee Elben pohjoisrannalla kuusitoista kilometriä lounaaseen Itzehoen kaupungista.


title: Glückstadt

text: Glückstadtin eli "onnen kaupungin" perusti Kristian IV vuonna 1617 vastapainoksi kasvavalle Hampurille. Kuningas alkoi houkutella kaupunkiin asukkaita lupauksella uskonnonvapaudesta. Ensimmäiset asukkaat olivat Hollannista paenneita sefardijuutalaisia ja reformisteja. Talouselämä alkoi kehittyä 1640-luvulla. Glückstadt menetti 1700-luvun kuluessa kauppakaupungin asemaansa Hampurille ja Altonalle ja alkoi kehittyä sotilas- ja hallintokaupungiksi. Toisen maailmansodan jälkeen pakolaisten muutto kaksinkertaisti kaupungin asukasluvun.


title: Glückstadt

text: Glückstadtin sataman vanhat talorivistöt ovat suojelukohteita. Nykyisen sataman alueella oli vuosina 1630–1710 Kristian IV:n rakennuttama linna, joka kuitenkin purettiin ränsistymisen vuoksi. Glückstadtin kirkko ("Die Glückstädter Kirche") rakennettiin 1618–1623 ja se edustaa renessanssin ja varhaisbarokin ylimenokautta. Vanhankaupungin pohjoisreunalla Venuskummulla ("Venusberg") sijaitsee vesitorni, johon on rakennettu näköalaravintola. Keskustan koillispuolella avautuu laaja puistoalue, "Stadtpark".


title: Glückstadt

text: Vuonna 1632 valmistuneessa Brockdorff-Palais'ssa sijaitsee Detlefsen-Museum, jossa esitellään Glückstadtin historiaa ja elämänmenoa noin vuodesta 1700 alkaen. Museo itsessään on eräs kaupungin vanhimpia säilyneitä rakennuksia.


title: Glückstadt

text: Glückstadtin rautatieasema sijaitsee Marschbahn-radan varrella. Kaupungista on junayhteys Hampuriin Elmshornin kautta. Lossiyhteys Wischhafeniin ("Elbfähre Glückstadt–Wischhafen") kuljettaa vuosittain satoja tuhansia ajoneuvoja. Glückstadtin halki kulkee valtatie B 431 ("Bundesstraße 431") ja kaupunki sijaitsee maisemateiden "Deutsche Fährstraße", "Grüne Küstenstraße" sekä "Elberadweg" varrella. Moottoritie A 23 kulkee kaupungin läheisyydessä.


title: Glückstadt

text: Glückstadtin paikallislehti on Norddeutsche Rundschau. Lehti jatkaa vuonna 1740 perustetun Glückstädter Fortunan perinteitä.


title: Glückstadt

text: Suomessakin aikoinaan kierrellyt muusikko Conrad Greve oli syntyään glückstadtilaisia.


title: Klamydia Rockperry Live 2003

text: Klamydia Rockperry Live 2003 on Klamydian vuonna 2003 julkaistu dvd-tallenne. Tämä live-dvd on taltioitu Vaasan Rockperry-rockfestareilla vuonna 2003. Mukana on kaikki kokoonpanot vuosilta 1988-2003, kappaleita mahtuu 110 minuuttiin 35 kpl.


title: Isotähtiputki

text: Isotähtiputki ("Astrantia major") on monivuotinen sarjakukkaiskasveihin (Apiaceae) kuuluva kasvi, jota kasvatetaan koristekasvina.


title: Isotähtiputki

text: Isotähtiputken lehdissä on viisi lehdykkää, varsi kasvaa 60–100 senttimetriä pitkäksi ja latvassa on tähtimäisiä kukkia. Kasvista on punaisen ja violetin sävyisiä sekä harmaan valkeita lajikkeita. Isotähtiputki kukkii elokuussa. Punatähtiputki ("Astrantia carniolica" x "major") on alppitähtiputken ("Astrantia carniolica") ja isotähtiputken risteymä.


title: Kari Heikkinen

text: Kari Heikkinen (s. 28. maaliskuuta 1962 Tampere) on entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi koko SM-liigauransa Tapparassa. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä ja teki urallaan paljon tehopisteitä. SM-liigauransa jälkeen hän pelasi myös Saksassa ja Ranskassa.


title: Arto Kulmala

text: Arto Kulmala (s. 5. huhtikuuta 1968 Tampere) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-liigaa ainoastaan Tapparassa. Hän oli joukkueen hyökkäyksen tukipilareita 1980- ja 1990-luvuilla. Suomen mestaruuden hän voitti vuonna 1988.


title: Arto Kulmala

text: Kulmala pelasi myös ulkomailla, Norjassa sekä Ranskassa. Hän oli peliurallaan 178 cm pitkä ja painoi 72 kg.


title: Pekka Laksola

text: Pekka Laksola (s. 25. toukokuuta 1964 Tampere) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-liigaa Tapparassa vuodesta 1982 vuoteen 1999. Laksola oli pelipaikaltaan puolustaja. Puolustajaksi hän teki urallaan paljon tehopisteitä. Tapparan lisäksi Laksola pelasi Saksassa kaksi ja Ranskassa yhden kauden. Hän pelasi maajoukkueessa kolmissa MM-kilpailuissa. Peliuransa jälkeen Laksola on toiminut jääkiekkovalmentajana Ranskassa ja Suomessa


title: Isotöyhtöangervo

text: Isotöyhtöangervo ("Aruncus dioicus") on kestävä monivuotinen koristekasvi, joka tulee toimeen vähällä valolla. Kosteus on sille tärkeää; jos kosteutta riittää sen voi istuttaa aurinkoiseenkin paikkaan.


title: Isotöyhtöangervo

text: Isotöyhtöangervo kasvaa noin puolitoista metriä korkeaksi. Töyhtömäiset, valkoiset kukat aukeavat heinäkuussa. Kasvilla on erikseen hede- ja emikukkia. Isotöyhtöangervo on perenna, mutta sitä voi käyttää pensaiden tapaan istutuksissa, aikanaan siitä kasvaa tuuhea ja peittävä kasvusto.


title: Isotöyhtöangervo

text: Pikkutöyhtöangervo ("Aruncus aethusifolius") on varsin samannäköinen, mutta jää 20-30 cm korkeaksi.


title: Isotöyhtöangervo

text: Isotöyhtöangervo voi levitä viljelyksiltä luontoon. Sitä tavataan laajalla alueella Pohjois-Amerikan länsiosissa, Keski-Euroopassa ja Aasiassa.


title: Nauhukset

text: Nauhukset ("Ligularia") on monivuotisten kasvien suku, johon kuuluu noin 150 lajia. Nauhukset ovat kotoisin Aasiasta, ja monia lajeja ja lajikkeita pidetään koristekasveina. Niillä on tyypillisesti suuret lehdet, tumma, suora varsi ja keltaiset kukat.


title: Nauhukset

text:
Nauhukset kukkivat yleensä loppukesästä: heinäkuusta syyskuuhun. Ne ovat helppohoitoisia, voimakaskasvuisia puutarhakasveja, mutta niitä vaivaavat joskus etanat. Useimmat nauhukset viihtyvät rehevässä maassa varjoisassa paikassa; kallionauhus kestää myös aurinkoa.
Huiskunauhus ("Sinacalia tangutica") on joskus luettu nauhusten sukuun ("Ligularia tangutica").


title: Bill Andrews

text: Bill Andrews on yhdysvaltalainen metalliyhtyeissä soittanut rumpali. Hän on soittanut muun muassa yhtyeissä Death ja Massacre.


title: Bill Andrews

text: Andrews meni naimisiin japanilaisen tyttöystävänsä kanssa ja toimii nykyään Japanissa englannin kielen opettajana.


title: Ares I

text: Ares I oli kehitteillä ollut kantoraketti, jota NASA aikoi käyttää avaruussukkulan jälkeen tulevassa Project Constellation-avaruusohjelmassa miehistön sisältävän komento- ja huoltoaluksen Orionin laukaisuun Maata kiertävälle radalle jo 2010-luvulla.


title: Ares I

text: Kaksivaiheisen Ares I-raketin pituus on 94 metriä, leveys 5,5 metriä ja se voi kuljettaa matalalle kiertoradalle noin 25 tonnia. Ensimmäinen vaihe muistuttaa avaruussukkulan kiinteäpolttoaineista apurakettia, toinen käyttää nestemäistä vetyä ja happea. Arvostelijoiden mielestä Ares I on kallis ja turvallisuudeltaan tuntematon.


title: Ares I

text: Sen kehittämisessä oli vuonna 2007 ongelmia, kiinteäpolttoaineinen vaihe tärisi ilman että tätä kyettiin estämään. Ares I:n eräs perusongelma on se, että raketin painopiste oli väärin päin, koska ylempi vaihe oli leveämpi. Rakettiin kohdistui ylimääräinen rasitus siitä, että tämä korjataan erityisellä järjestelmällä.


title: Ares I

text: 2020-luvulla Ares I-raketilla piti laukaista miehistökapseli ja suurempaa Ares V:tä piti käyttää kuulaskeutujan ja kuumatkalla tarvittavan EDS-raketin laukaisuun miehittämättöminä. Alukset oli tarkoitus yhdistää Maan kiertoradalla.


title: Ares I

text: Ensimmäinen Ares I-testilento (Ares I-X) suoritettiin 28. lokakuuta 2009. Tässä testattiin vain ensimmäistä vaihetta. Loppuosa raketista oli pelkkää peltikuorta.


title: Ares I

text: Constellation-ohjelma on sittemmin hylätty.


title: Ares I

text: Painopiste on siirtynyt kaupallisten toimijoiden, kuten SpaceX, piiriin.


title: DIRECT

text: DIRECT oli kilpaileva ehdotus Ares-raketeille, joita aiottiin käyttää Yhdysvaltain ilmailu- ja avaruushallinnon eli NASA:n miehitettyjä Kuu-lentoja kehittävässä Project Constellation-ohjelmassa.


title: DIRECT

text:
Sana "direct" tarkoittaa englannin kielessä suora. Tämä viittaa siihen, että DIRECT-raketin kehittelyssä käytettiin suoremmin avaruussukkulatekniikkaa kuin
Ares-ohjelmassa. DIRECT-raketti nostaisi matalalle kiertoradalle noin 46 635 kg:n painoisen aluksen.


title: Tuoksuvatukka

text: Tuoksuvatukka ("Rubus odoratus") on vaaleanpunakukkainen vadelman sukuinen kasvi, jota kasvatetaan koristekasvina. Se on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikasta. Tuoksuvatukan korkeus on 1–2,5 metriä. Se kukkii toisen vuoden versoista heinä-elokuussa. Kukat ovat kooltaan 3–4 cm. Lehdet ovat suuret, ja niistä muodostuu hyvä näkösuoja, ja siksi tuoksuvatukkaa käytetään yleisesti aidanteena. Se viihtyy puolivarjossa ja auringossa. Suomessa laji menestyy kasvuvyöhykkeillä I - VII.


title: The Dictators

text: The Dictators on newyorkilainen protopunkyhtye. Yhtyeen musiikki on äänekästä, nopeaa rock 'n' rollia. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat basisti-laulaja Andy (aka "Adny") Shernoff, soolokitaristi Ross the Boss Friedman (aka Ross Funicello), rytmikitaristi Scott "Top Ten" Kempner ja rumpali Stu Boy King. Tällä kokoonpanolla jota täydensi roudari-vokalisti Handsome Dick Manitoba äänitettiin vuonna 1975 yhtyeen debyyttialbumi. Pari viikkoa albumin ilmestymisen jälkeen levy-yhtiö Epic Records purki sopimuksensa yhtyeen kanssa.


title: The Dictators

text: Handsome Dick Manitoba on oikealta nimeltään Richard Blum ja hän oli toiminut musiikkikriitikkona Creem-lehdessä ollen Grateful Dead -asiantuntija. Myös Shernoff oli ollut mukana lehden toiminnassa.


title: The Dictators

text: Toinen albumi, Manifest Destiny julkaistiin 1977. Levyllä on basistina Mark "The Animal" Mendoza ja koskettimissa Andy Shernoff.


title: The Dictators

text: Kun Mendoza jätti yhtyeen Shernoff palasi takaisin bassokitaran varteen. Albumi Bloodbrothers äänitettiin kokoonpanolla Manitoba, Shernoff, Friedman, Kempner ja Rich Teeter. Levyllä Manitoba ensikertaa laulaa kaikki kappaleet.


title: The Dictators

text: Kaupallista menestystä ei tullut vieläkään mikä johti yhtyeen hajoamiseen 1979. Tämän jälkeen Shernoff työskenteli tuottajana ja Friedmanilla oli useita projekteja. Ensin hän soitti ranskalaisessa Shakin' Street -yhtyeessä ja oli myöhemmin perustamassa Manowaria. Hän myös tuotti Anthrax-yhtyeen ensimmäisen singlen Soldiers Of Metal. Dictatorsin jäsenet alkoivat kuitenkin palailla yhteen vuonna 1981 ja myöhemmin samana vuonna julkaistiin kasettiversiona albumi Fuck 'Em If They Can't Take a Joke. Levyllä on kappaleita bändin kolmelta ensimmäiseltä studiolevyltä, pari cover-versiota sekä kaksi Shernoffin uutta piisiä. Levy uudelleenjulkaistiin vuonna 1998 CD:nä jolla on mukana kolme bonusraitaa.


title: The Dictators

text: Vuonna 1986 Shernoff ja Manitoba perustivat yhdessä kitaristi Daniel Reyn kanssa yhtyeen Wild Kingdom. Yhtye julkaisi vuonna 1990 levyn ...And You? nimellä Manitoba's Wild Kingdom. Tällöin Rey oli jo jättänyt ryhmän ja hänet oli korvannut Friedman. Levyä voidaan pitää käytännössä Dictatorsin neljäntenä studioalbumina. Rummuissa oli nyt J.P. Patterson. Kun Kempner palasi ryhmään yhtye otti takaisin nimen The Dictators.


title: The Dictators

text: 90-luvun lopussa The Dictators alkoi äänittää uutta studiolevyä joka lopulta julkaistiin nimellä D.F.F.D vuonna 2001. Dictators julkaisi uuden live-albumin Viva Dictators vuonna 2005. Viimeksi The Dictators on julkaissut levyn Every Day is Saturday joka sisältää demoja, harvinaisuuksia ja ennen julkaisemattomia raitoja heidän yli kolme vuosikymmentä kestäneeltä uraltaan.


title: Varjolilja

text: Varjolilja ("Lilium martagon") on monivuotinen liljakasvi. Se elää luonnonvaraisena laajalla alueella Euraasiassa. Suomessa laji on yleinen koristekasvi.


title: Varjolilja

text: Varjolilja kasvaa 70–150 cm korkeaksi. Varsi on jäykkä ja keskiosaltaan lehdekäs. Ylemmät lehdet ovat kierteisesti, alemmat 4–9 lehden kiehkuroina. Lehden lapa on soikea. Kukinto on terttu. Alaspäin roikkuvat kukat ovat väriltään vaalean sinipunaisia, tummanpunaisia tai joskus myös valkoisia, ja niissä on sinipunaisia tai ruskeita täpliä. Kukan teriömäiset kehälehdet ovat 3–4 cm pitkiä, taakäänteisiä ja mesikuoppaisia. Erilehtinen kehä on kuusilehtinen. Emiö on pitkävartaloinen. Varjolilja kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Hedelmä on kuusisärmäinen, päärynämäinen, pysty kota. Liljan jäykät varret säilyvät talventörröttäjinä seuraavaan kevääseen saakka.


title: Varjolilja

text: Luonnonvaraisena lajina varjoliljaa tavataan laajalla alueella Keski-Euroopasta aina Mongoliaan ja Koreaan. Suomea lähinnä lajia kasvaa Virossa. Suomessa varjolilja ei ole luonnonvarainen laji, mutta sitä tavataan villiintyneenä monin paikoin lähinnä Etelä-Suomessa. Pohjoisimmat havainnot ovat Oulun tienoilta.


title: Varjolilja

text: Suomessa varjolilja on koristekasvi, jota toisinaan tavataan villiintyneenä viljelyjäänteenä ja -karkulaisena. Lajia esiintyy tyypillisesti esimerkiksi vanhojen huvilayhdyskuntien liepeillä.


title: Varjolilja

text: Varjolilja on Suomessa perinteinen perenna. Se on yksi kestävimmistä liljakasveista, mutta kukkii vasta muutamia vuosia istuttamisen jälkeen.


title: Einar Karlsson

text: Erik David “Einar“ Karlsson (1. syyskuuta 1908 Tukholma – 17. helmikuuta 1980 Tukholma) oli ruotsalainen painija ja olympiamitalisti. Hän voitti kaksi olympiamitalia, pronssia kummallakin tyylillä. Los Angelesissa 1932 hän voitti pronssia vapaapainista ja neljä vuotta myöhemmin Berliinissä irtosi pronssia kreikkalais-roomalaisesta painista. Kreikkalais-roomalaisella tyylillä Karlsson voitti myös EM-hopean ja kaksi EM-pronssia.


title: Toni Kukoč

text: Toni Kukoč (s. 18. syyskuuta 1968 Split, Jugoslavia) on kroatialainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Hän on olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari sekä kolminkertainen NBA-mestari.


title: Toni Kukoč

text: Kukoč pelasi NBA:ssa 13 kautta ja voitti sinä aikana kolme mestaruutta Chicago Bullsissa (1996, 1997 ja 1998). Mestaruusvuosina Kukočin kanssa pelasivat muun muassa Michael Jordan, Scottie Pippen ja Dennis Rodman.


title: Toni Kukoč

text: Olympialaisissa Kukoč voitti kaksi hopeamitalia: vuoden 1988 kisoissa Jugoslavian joukkueessa ja vuonna 1992 Kroatian joukkueessa. Maailmanmestaruuden Kukoč voitti vuonna 1990. Lisäksi hänellä voitti mm. kaksi Euroopan mestaruutta.


title: Emmanuel Jonnier

text: Emmanuel Jonnier (s. 31. toukokuuta 1975 Dijon) on ranskalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä.


title: Emmanuel Jonnier

text: Jonnier debytoi maailmancup-tasolla kaudella 1998–1999. Hän on maailmancupin osakilpailuissa voittanut yhden osakilpailun: Nove Meston takaa-ajokilpailun 29. joulukuuta 2007. Lisäksi hän on ollut mukana Ranskan voitokkaassa viestijoukkueessa 7. helmikuuta 2004 La Clusazissa. Palkintokorokkeelle hän on sijoittunut yhteensä viisi kertaa henkilökohtaisilla matkoilla. Arvokisoissa hänen paras sijoituksensa on 50 kilometrin vapaan kilpailun neljäs sija Torinosta 2006.


title: Cannibal Ox

text: Cannibal Ox on yhdysvaltalainen underground hip hop duo, jonka jäsenet, Vast Aire ja Vordul Mega, ovat kotoisin New Yorkin Harlemista.


title: Cannibal Ox

text: Cannibal Oxin debyyttialbumi, "The Cold Vein", ilmestyi vuonna 2001. Kriitikkojen ylistämä ensilevy on sittemmin saavuttanut kulttimaineen. Vuonna 2005 päivänvalon näki livelevy, "Return of the Ox: Live at CMJ", jonka yhteydessä kerrottiin, että kaksikon toinen studioalbumi tulisi ilmestymään vuonna 2006. Näin ei koskaan käynyt, ja huhujen mukaan Cannibal Ox oli tullut tiensä päähän.


title: Cannibal Ox

text: Vast Airen tuleva soololevy, "Dueces Wild", sisältää kuitenkin Cannibal Oxin epävirallisen paluun. Vast Aire ja Vordul Mega yhdistävät voimansa Pete Rockin tuottamalla raidalla ”Mecca and the Ox.”


title: Nicole Cooke

text: Nicole Cooke (s. 13. huhtikuuta 1983 Swansea) on walesilainen maantiepyöräilijä ja olympiavoittaja. Cooke asuu Wickissä ja Luganossa.


title: Nicole Cooke

text: Cooke voitti neljä junioreiden maailmanmestaruutta: vuonna 2000 maantieajossa Plouayssa, 2001 maantie- ja aika-ajossa Lissabonissa sekä maastopyöräilyssä Coloradossa. Lisäksi hän sai maastopyöräilyssä MM-pronssia 2000 Lissabonissa.


title: Nicole Cooke

text: Vuonna 2002 Cooke voitti Kansainyhteisön kisoissa Manchesterissa kultaa maantieajossa. Lisäksi hän voitti kilpailut Trofeo Citta di Rosignano, Memorial Pasquale di Carlo ja Ronde van Westerbeek. Seuraavana vuonna hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun ja kolme osakilpailua: Amstel Gold Racen, La Flèche Wallonnen ja GP de Plouayn. Lisäksi hän voitti GP San Francisco -kilpailun ja sai MM-kilpailuissa Hamiltonissa pronssia maantieajossa Susanne Ljungskogin ja Mirjam Melchersin jälkeen.


title: Nicole Cooke

text: Cooke voitti vuonna 2004 Italian ympäriajon kokonaiskilpailun ja kahdeksannen etapin sekä GP San Franciscon. Ateenan olympialaisten maantieajossa hän oli viides. Seuraavana vuonna hän saavutti maantieajon MM-hopeaa Madridissa Regina Schleicherin viedessä voiton. Lisäksi hän voitti La Flèche Wallonnen, GP Wallonien, Trofeo Alfredo Bindan ja Trofeo Citta di Rosignanon.


title: Nicole Cooke

text: Cooke voitti vuonna 2006 maailmancupin kokonaiskilpailun ja kaksi osakilpailua: La Flèche Wallonnen ja GP Castilla y Léonin. Hän voitti myös naisten Ranskan ympäriajoksi kutsutun La Grande Boucle Féminine -kilpailun ollen lisäksi paras kilpailun ensimmäisellä etapilla. Cooke voitti myös Thûringenin ympäriajon sekä Magali Pache -aika-ajokilpailun. MM-kisojen maantieajossa Salzburgissa hän sai Marianne Vosin ja Trixi Worrackin jälkeen pronssia. Hän oli kolmas myös Kansainyhteisön kisojen maantieajossa Melbournessa.


title: Nicole Cooke

text: Vuonna 2007 Cooke sijoittui maailmancupissa toiseksi ja voitti kaksi osakilpailua: Flanderin ympäriajon ja Geelongin kilpailun. Hän uusi voittonsa La Grande Boucle Féminine -kilpailussa, jossa voitti lisäksi etapin 3B. Cooke voitti myös Geelong Tourin, Trofeo Alfredo Bindan ja Trofeo Costa Etruscan. Maailmanrankingin ykkösenä hän oli 31. heinäkuuta 2006 – 14. toukokuuta 2007.


title: Nicole Cooke

text: Cooke voitti naisten maantieajon olympiakultaa Pekingissä 2008. Varesen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008 hän voitti uransa ensimmäisen aikuisten maailmanmestaruuden maantieajossa. Vuosina 2009 ja 2010 hän voitti Giro del Trentino -etappikilpailun. Melbournen MM-kilpailuissa 2010 hän oli maantieajossa neljäs. Vuoden 2011 "naisten Italian ympäriajossa", Giro Donnessa, hän voitti viidennen etapin. Kööpenhaminan MM-kilpailuissa hän oli maantieajossa neljäs.


title: Nicole Cooke

text: Cooke voitti Ison-Britannian naisten maantieajomestaruuden vuonna 1999 ja 2001–2009.


title: Resovia Rzeszów

text: Asseco Resovia S. S.A. Rzeszów on puolalainen urheiluseura Rzeszówin kaupungista. Sen lajeja ovat jalkapallo, koripallo ja lentopallo. Tunnetuin lajeista lienee lentopallo, jossa joukkue pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Puolan liigassa. Resovian seura on yksi Puolan urheiluhistorian vanhimmista. Lentopallossa Resovia Rzeszów on tällä hetkellä mestaruuksissa mitattuna Puolan liigan viidenneksi menestynein joukkue neljällä mestaruudella ja Puolan cupissa se on kolmella mestaruudellaan jaetulla viidennellä sijalla.


title: Resovia Rzeszów

text: Lentopallossa seuran edustusjoukkue pelaa Puolan korkeimmalla sarjatasolla, jossa se lukeutuu yhdeksi kärkijoukkueista. Kotimaansa liigan lisäksi joukkue pelaa Euroopan Challenge Cupissa, jossa se sijoittui kaudella 2007–2008 neljänneksi. Puolan liigan parhaimmat ajat joukkue koki 1970-luvulla, kun se eteni peräti neljä kertaa peräkkäin maan mestaruuteen vuosina 1971, 1972, 1974, 1975.


title: Resovia Rzeszów

text: Suomalaispelaajista Mikko Oivanen pelaa Resovia Rzeszówissa kaudella 2008–2009. Hänen sopimuksensa Resovia Rzeszówin kanssa on 2+1 vuotinen, joten hänet nähdään joukkueessa myös kaudella 2009-2010.


title: Tauno Palo – 100 vuotta

text: Tauno Palo – 100 vuotta on vuonna 2008 julkaistu Tauno Palon kokoelmalevy, johon on koottu hänen levyksiään vuosilta 1934–1942. Kokoelma sisältää pääosin ennen CD-levyllä julkaisemattomia versioita.


title: Juna saapuu asemalle

text: Juna saapuu asemalle ("L'arrivée d'un train en gare de La Ciotat") on Auguste ja Louis Lumièren vuonna 1895 ohjaama ja tuottama mustavalkoinen mykkäelokuva. Se esitettiin ensimmäisen kerran tammikuussa 1896. Elokuva muistetaan parhaiten tarinasta, jonka mukaan ensiesityksessä yleisö meni paniikkiin luullessaan oikean junan tulevan heitä kohti. Tarina ei tiettävästi kuitenkaan pidä paikkaansa.


title: Juna saapuu asemalle

text: 50 sekuntia kestävä elokuva esittää höyryveturin vetämää junaa saapumassa rautatieasemalle La Ciotat'n rannikkokaupungissa Ranskassa. Elokuva koostuu yhdestä leikkaamattomasta otoksesta.


title: Playfair

text: Playfair on salakirjoitusmenetelmä, jonka on keksinyt Charles Wheatstone (1802-1875). Playfairia käytti esimerkiksi Ison-Britannian armeija ensimmäisen maailmansodan aikana sekä Liittoutuneet sekä Yhdysvaltain armeija toisen maailmansodan aikana.


title: Karhukamera

text: Karhukamera on vuonna 2005 Porissa aloitettu sekvenssi- eli time lapse -kuvausprojekti. Projektin tarkoituksena on luoda ja kehittää uudenlainen, sekvenssikuvaukseen perustuva havaintojärjestelmä. Projektiin osallistuvat muun muassa Ursa ja tähtitieteen harrastajien yhdistys Porin Karhunvartijat, sekä useita vapaaehtoisia yksityishenkilöitä ja harrastajia. Tähän päivään mennessä projektin tiimoilta on kertynyt jo yli kahdeksan miljoonaa kuvaa.


title: Karhukamera

text: Projektiin kuuluu yhteensä neljä kameraa; kameroista kaksi on liikuteltavia ja kaksi on asennettu kiinteästi Porin Karhunvartijoiden Ulvilan tähtitornin katolle. Tähtitornin katolle sijoitetut kamerat kuvaavat Porin ja Ulvilan taajamien suuntaan. Kamerat ottavat kuvan kerran minuutissa. Kaikki kuvat tallentuvat automaattisesti palvelimelle, ja ne ovat nähtävissä reaaliaikaisesti projektin kotisivuilla. Kuvista tehdään myös videokoosteita, jotka ovat myös katsottavissa projektin internet-sivuilla. Videokoosteita tehdään yhden vuorokauden, kuukauden ja lopulta vuoden aikana kertyneistä kuvista.


title: Karhukamera

text: Projektin aikana kertyneestä kuvamateriaalista on mahdollista havainnoida esimerkiksi säätilan kehitystä Porissa, havaita erilaisia luonnonilmiöitä kuten haloja ja sateenkaaria sekä tarkkailla taivaankappaleiden liikkeitä. Projekti mahdollistaa myös säätilan reaaliaikaisen tarkkailun Porissa. Kaikkiin Ulvilan tähtitornin kameroiden ottamiin kuviin liitetään uusimmat säähavainnot Porin lentoasemalta. Tähtiharrastuksen lisäksi sekvenssikuvausta voidaan soveltaa esimerkiksi luonnon havainnointiin, kuten lintujen tarkkailuun.


title: Karhukamera

text: Karhukameran liikuteltavia kuvausyksiköitä on käytetty merijään tutkimukseen Merentutkimuslaitoksen tutkimusprojekteissa. Ensimmäisen kerran karhukameran kamera oli arktisella alueella TARA-kuunarin mukana Pohjoisella jäämerellä huhtikuusta heinäkuuhun 2007 ja toisen kerran Norjan Polaari-instituutin tutkimusalus r/v Lancella Framinsalmessa syyskuussa 2007.


title: Samuel Pepys

text: Samuel Pepys (1633–1703) oli englantilainen amiraliteetin eli laivastoministeriön virkamies ja parlamentaarikko. Hänet tunnetaan nykyisin parhaiten päiväkirjastaan. Pepys kirjoitti eräänlaisella pikakirjoituksella äärimmäisen pikkutarkkaa, avomielistä ja kulttuurihistoriallisesti arvokasta päiväkirjaa vuosina 1660–1669. Osa päiväkirjoista on julkaistu suomeksi vuonna 1966.


title: Samuel Pepys

text: Pepys oli Royal Societyn puheenjohtaja vuosina 1684–1686.


title: Varjoyrtti

text: Varjoyrtti eli idänvarjoyrtti ("Pachysandra terminalis") on ikivihreä, maata myöten kasvava kasvi, jota käytetään puutarhoissa maanpeittokasvina.


title: Varjoyrtti

text: Varjoyrtti kasvaa 20–30 senttimetriä korkeaksi. Se suikertelee pitkin maata. Lehdet ovat soikeat ja kiiltävät. Kukat ovat vihreänvalkoiset, melko huomaamattomat.


title: Varjoyrtti

text: Varjoyrtti viihtyy nimensä mukaisesti varjossa; liiallinen aurinko kellastuttaa sen lehdet. Se sopii hyvin puiden ja pensaiden aluskasviksi.


title: Arvid Päätalo

text: Arvid Päätalo (12. tammikuuta 1904 – 22. joulukuuta 1969) oli kirjailija Kalle Päätalon setä, eli hänen isänsä Herman Päätalon nuorin veli. Hän oli naimaton ja asui pitkälti renkinä eri taloissa, maksaen asumisestaan heinätöillä. Hän auttoi Kallioniemen tuvan rakentamisessa Kallen ollessa pieni. Hän oli myös metsätyömies ja metsätöiden aikana asui metsäkämpillä. Viimeiset vuotensa hän vietti Isokummussa, veljensä Karl Gustafin eli Kummun-Kallen talossa. Tämä sijaitsee tien varressa puolivälissä matkaa Taivalkosken kirkolta Jokijärvelle.


title: Arvid Päätalo

text: Päätalo tuo esille Arvin pelihimon. Arvi ei ehtinyt juuri rikastua, tienestinsä hän hävisi melkein heti korttiringissä. Hän oli luonteeltaan rauhallinen, peräti niin, että veli Herman ehti häneen monesti tuskastua.


title: Arvid Päätalo

text: Arvid hirttäytyi joulun alla 1969. Tähän oli yhtenä syynä epäselvyys asumisoikeudesta Isokummussa. Tila kuului Kummun-Kallen kuolinpesälle, ja perintöä ei ollut jaettu. Sitä saapui vaatimaan Kummun-Kallen toisen vaimon poika.


title: Piikkiluuttu

text: Piikkiluuttu (, ) on luuttusoittimien ryhmä. Piikkiluutuissa varsi, johon kielet on kiinnitetty, lävistää kaikukopan. Piikkiluutut voidaan jakaa edelleen kaikukopan muodon mukaan joko malja- tai laatikkopiikkiluuttuihin. Jousella soitettavia piikkiluuttuja kutsutaan piikkiviuluiksi.


title: Jaloangervot

text: Jaloangervot ("Astilbe") on monivuotisten pensasmaisten kasvien suku. Sen monia jäseniä käytetään koristekasveina. Ne menestyvät parhaiten puolivarjossa. Monista lajeista on useita erivärisiä lajikkeita, tyypillisesti punaisen, vaaleanpunaisen ja valkoisen sävyisinä. Lisäksi lajeista on jalostettu hybrideitä. Jaloangervot ovat kotoisin Aasiasta ja Pohjois-Amerikasta.Viljelykasvien nimistö luettelee seuraavat lajit, lajikkeet ja muunnokset:


title: Piikkiviulu

text: Piikkiviulu on piikkiluuttujen ryhmä. Piikkiviuluja soitetaan jousella. Piikkiviuluissa kielet kiinnitetään yleensä pyöreään keppiin, joka lävistää kaikukopan. Kielisiltoja varressa ei ole.


title: Piikkiviulu

text: Piikkiviulujen on arveltu olevan varhaisimpia viulusoittimia ja ne ovat olleet olemassa jo ennen kaulaluuttuja, jotka ovat nykyisten eurooppalaisten viulujen esiasteita.


title: Piikkiviulu

text: Piikkiviuluja soitetaan erityisesti Mongoliassa, Kiinassa, Kaakkois-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Mongoliassa, Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa kaikukoppana käytetään useimmiten kalvolla peitettyä sylinteriä. Tämäntyyppiset piikkiviulut tunnetaan myös nimellä "hu ch’in". Islamilaisilla alueilla Pohjois-Afrikassa, Keski-Aasiassa, Kaakkois-Aasiassa ja Indonesiassa kaikukoppana toimii kalvolla peitetty puolipallo tai kolmio. Tämäntyyppisiä piikkiviuluja ovat muun muassa "rabab", "rebab", "džosa", "kemānĝe" ja "tro khmer".


title: Dan Gilvezan

text: Daniel John Gilvezan (s. 26. lokakuuta 1950 St. Louis, Missouri) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan paremmin äänirooleistaan 1980-luvulla. Hän oli muun muassa Hämähäkkimiehen äänenä Spider-Man and His Amazing Friends -piirrossarjassa, sekä The Transformersissa Bumblebeen äänenä.


title: Dan Gilvezan

text: Gilvezan aloitti näyttelemisen televisiossa vuonna 1980 Emmy-palkitussa draamasarjassa "The White Shadow". Hän esiintyi vielä vuonna 1981 vierailevassa roolissa komediasarjassa "Archie Bunker's Place", kunnes hän päätyi Hämähäkkimiehen rooliin NBC:n animaatiosarjassa "Spider-Man and His Amazing Friends". Rooli oli samalla Gilvezanin ensimmäinen animaatiorooli, joka kesti vuosien 1981–1983 ajan. Sittemmin sarjan jälkeen hän sai toisen ääniroolinsa The Transformersissa, jossa Gilvezanin pääroolina oli Bumblebee. Tämän ohella hän äänitti muun muassa Hot Spotin ja Scamper repliikit.


title: Dan Gilvezan

text: Sittemmin 1980-luvun jälkeen Gilvezania on kuultu harvemmin animaatioissa ja hän on pääosin tehnyt vierailevia rooleja televisiosarjoissa, kuten Pikku piskit, Kolkyt ja risat, Perhe on paras, Sabrina, teininoita, Kolmas kivi auringosta, Bernie Mac Show, NYPD Blue ja Boston Legal. Syksyllä 2010 Gilvezan uusi roolinsa Hämähäkkimiehenä videopelissä, jossa hän on tulevaisuuden 2099 Hämähäkkimiehen äänenä.


title: Dan Gilvezan

text: Joulukuussa 2011 Amazon.com julkaisi Gilvezanin tekemän kirjan sähköisessä muodossa nimeltä "Bumblebee & Me: Life as a G1 Transformer", jossa hän kertoo muun muassa kuinka hän päätyi rooliin ja miten hän loi hahmonsa.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text: Tonkininlahden välikohtaus tapahtui 2. ja 4. elokuuta vuonna 1964 Yhdysvaltain laivaston hävittäjien "USS Maddox" ja "USS Turner Joy" ollessa tiedustelutehtävissä (koodinimi Desoto) Tonkininlahdella Pohjois-Vietnamin aluevesien läheisyydessä. Alukset raportoivat joutuneensa pohjoisvietnamilaisten hyökkäysten kohteeksi.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text: Välikohtauksen seurauksena Yhdysvaltain kongressi antoi Tonkininlahden päätöslauselmalla ("Gulf of Tonkin Resolution") presidentti Lyndon B. Johnsonille valtuudet avustaa mitä tahansa kaakkois-Aasian maata jonka hallinto oli ”kommunistisen aggression” uhkaama. Päätöslauselma antoi presidentti Johnsonille laillisen valtuutuksen laajentaa Yhdysvaltain osallistumista Vietnamin sotaan.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text: Historioitsijoille on epäselvää tapahtuiko lahdella todella hyökkäys vai keksikö Yhdysvallat hyökkäyksen päästäkseen osallistumaan Vietnamin sotaan. Pohjois-Vietnamin silloinen kenraali Võ Nguyên Giáp on myöhemmin kertonut että lahdella ei tapahtunut mitään.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text: Elokuun 2. signaalitiedustelua tekevä Allen M. Sumner -luokan hävittäjä USS Maddox havaitsi neljä P-4-torpedovenettä 19 km etäisyydellä. Kaksi veneistä tuli viiden merimailin päähän (9,3 km) ja kukin laukaisi yhden torpedon, joista yksikään ei osunut sataa metriä lähemmäs. USS Maddox avasi tulen viisituumaisilla (127 mm) tykeillään ja väitti saaneensa osuman yhteen veneeseen. Myöhemmin lentotukialus USS Ticonderogalta nousi neljä F-8 Crusader -hävittäjää, jotka tulittivat perääntyviä veneitä.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text: Yhdysvaltalaiset väittivät upottaneensa yhden torpedoveneen ja vaurioittaneensa toista. Pohjoisvietnamilaiset väittivät saaneensa Maddoxiin torpedon osuman ja ampuneensa yhden lentokoneen alas. Hyökkäyksen kohteena olleen USS Maddoxin vauriot olivat yhden 14,5 mm konekiväärin luodin osuma.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text: Virallisesta historiankirjoituksesta unohtunut seikka on se, että kapteeni Herrick määräsi ammuttavaksi varoituslaukauksia, jos torpedoveneet tulivat 10 000 jaardia lähemmäs. Kello 15:05 alus ampui kolme laukausta varoitukseksi. Presidentti Johnsonin hallinto ei ikinä tunnustanut tätä, vaan piti kantanaan että pohjoisvietnamilaiset aloittivat tulituksen.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text:
Elokuun 4. päivän väitetty hyökkäys on kyseenalaisempi. Sekä hävittäjät Maddox että Turner Joy olivat jälleen Desoto-tiedustelupartiossa Pohjois-Vietnamin rannikon edustalla. Hävittäjät vastaanottivat tutka- ja radiosignaaleja joiden perusteella pääteltiin pohjoisvietnamilaisten jälleen hyökkäävän. Parin tunnin ajan alukset liikehtivät voimakkaasti ja tulittivat tutkakohteita. Tapauksen sattuessa Tonkininlahdella oli yö eikä pohjoisvietnamilaisista saatu kertaakaan visuaalista havaintoa. Kaikuluotainhavainnot torpedoistakin olivat jo tuolloin operaation johtajan kapteeni John J. Herrickin mielestä ”ehkä vain yli-innokkaiden” kuulohavaintoja laivojen omista potkureista. Sääkin oikkuili.
Yhdysvaltain laivasto väitti upottaneensa kaksi torpedovenettä, mutta mitään jälkiä tästä ei ole.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text: Vaikka Johnsonin hallinto puolustusministeri Robert McNamaran johdolla kiisti kytköksen, sattuivat välikohtaukset sijainniltaan ja ajankohdiltaan sopivasti etelävietnamilaisten Pohjois-Vietnamin rannikolle tekemien kommandoiskujen kanssa.


title: Tonkininlahden välikohtaus

text: Myöhemmin presidentti Johnson kommentoi yksityisesti ”Sen mukaan mitä tiedän, laivastomme ammuskeli siellä valaita.”


title: Quintette du Hot Club de France

text: Quintette du Hot Club de France oli ranskalainen jazzyhtye, jota on sanottu jopa Euroopan merkittävimmäksi jazzyhtyeeksi.


title: Quintette du Hot Club de France

text: Yhtyeen perustivat vuonna 1933 kitaristit Django Reinhardt, Joseph Reinhardt, Roger Chaput, viulisti Stéphane Grappelli ja basisti Louis Vola. Grappelli, Reinhardt, Chaput ja Vola työskentelivät Hotel Claridgen tanssiorkesterissa Pariisin "37 Rue Francois 1er.":llä ja soittivat vapaa-ajoillaan yhdessä myös huvikseen. Hot Clubin omistajat Pierre Nourry ja Charles Delaunay sattuivat kuulemaan heidän soittoaan ja yhtye kutsuttiin tekemään ensilevy Ultraphone-yhtiölle joulukuussa 1934.


title: Quintette du Hot Club de France

text: Yhtye saavutti menestystä esiintymisillään 1930-luvulla Euroopassa ja siitä tuli ensimmäinen myös Yhdysvalloissa kuuluisuuteen noussut jazzorkesteri. Soitolle leimaa-antavaa olivat mustalaismusiikkivaikutteet jazziin yhdistettynä.


title: Quintette du Hot Club de France

text: Orkesterin toiminta taukosi toisen maailmansodan puhjettua 1939. Englannin julistaessa sodan Saksalle orkesteri soitti parhaillaan Lontoossa. Grappelli päätti pysyä Lontoossa, kun taas Django Reinhardt palasi Pariisiin. Yhtye palasi yhteen vielä sodan jälkeen vuosiksi 1946–1949.


title: Quintette du Hot Club de France

text: Perustajajäsenten lisäksi yhtyeessä soitti lukuisia muusikkoja.


title: Quintette du Hot Club de France

text: Kvintetin omaperäinen sykkivä ja kielisoittimiin perustuva tyyli soittaa intensiivistä muutoin big-bandeille tyypillistä musiikkia on tehnyt vaikutukseen moniin myöhempiin kokoonpanoihin ja yhtyettä ovatkin jäljitelleet monet tribuuttikokoonpanot, esimerkiksi itävaltalainen Romanderie.


title: Piiska (soitin)

text: Piiska on lyömäsoitin, jossa on kaksi saranalla yhteenliitettyä litteää puunkappaletta. Lyömällä nämä yhteen tuotetaan pamahtava ääni, joka muistuttaa piiskan tai ruoskan sivalluksen aikaansaamaa paukahdusta. Orkesterikokoonpanoissa piiskaa on käytetty perkussiona 1800-luvulta lähtien.


title: Piiska

text: Piiska voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Eero Piirto

text: Eero Piirto (dir. cant.) (23. elokuuta 1932 Kurikka, Suomi – 22. kesäkuuta 1995) oli kurikkalainen maanviljelijä ja bassobaritonilaulaja. Hän tuli tunnetuksi eritoten kansanlaulujen ja laulelmien tulkkina. Eero Piirto esiintyi paljon yhdessä mestaripelimanni (dir. mus.) Risto Ala-Ikkelän kanssa ja hän lauloi oopperaosia Ilmajoen Musiikkijuhlilla, esimerkiksi oopperoissa "Jaakko Ilkka", "Jokiooppera", "30 Hopearahaa" ja "Peltomiehen rukous", jonka kapellimestari Jorma Panula sävelsi Eero Piirron esitettäväksi..Eero Piirron esittämiä lauluja on mukana myös useilla kokoelmalevyillä sekä muun muassa "Peltomiehen rukous" -oopperasta tehdyllä levyllä.


title: Kaarle Ojanen (valtiopäivämies)

text: Kaarle Kustaa Ojanen (alk. Carl Gustav Tuorre; 3. tammikuuta 1851 Punkalaidun – 7. marraskuuta 1927 Nummi) oli useilla Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivillä talonpoikaissäädyn yhteensä neljästä eri tuomiokunnasta valittu talonpoikaissäädyn valtiopäivämies vuosina 1882–1906. Hän oli myöhemmillä Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäivillä talonpoikaissäädyn puhemies vuosina 1900 ja 1904–1905. Ojanen valittiin vielä myös yksikamariseen eduskuntaan, jossa hän oli Suomalaisen puolueen kansanedustajana ajalla 1. maaliskuuta 1910 – 31. tammikuuta 1911.


title: Pūngi

text: Pūngi (myös "puungi", "poongi", "bin" tai "been") on yleisnimi kaikille tuulikapselilla varustetuille eteläaasialaisille kaksoisklarineteille.


title: Pūngi

text: Pūngeja käyttävät erityisesti käärmeenlumoojat, muun muassa Rajasthanin mustalaisheimot, kuten Kalbeliya-mustalaiset. Pūngeja käytetään yleisesti myös rajasthanilaisten mustalaistanssien säestyssoittimena.


title: Pūngi

text: Soittimissa on usein kurpitsasta tehty ilmakapseli, siihen kiinnitetty suukappale ja useimmiten kaksi yksikkölehdykkäistä ja samansuuntaista bambusta tai luusta tehtyä putkea eli jivalaa. Bambuputket on kiinnitetty kurpitsaan mehiläisvahalla. Soitinta voi virittää ja putkien pituutta säätää mehiläisvahan sisällä liikuttamalla. Pilleistä toinen saa aikaan bordunaääntä, kun taas toista käytetään melodian tuottamiseen. Melodiaputkessa on tyypillisesti viidestä kahdeksaan sormiaukkoa.


title: Pūngi

text: Pūngi oli alkujaan intialainen kansanmusiikkisoitin, ja se on yhä tärkeässä asemassa muun muassa Intian uskonnollisessa musiikissa.


title: Suomen akateemisten naisten liitto

text: Suomen Akateemisten Naisten Liitto - Finlands Kvinnliga Akademikers Förbund ry. (SANL-FKAF) on akateemisen loppututkinnon suorittaneiden naisten järjestö. Liitolla on runsaat 1000 jäsentä ja 20 paikallisyhdistystä, joista kolme on ruotsinkielistä. SANL-FKAF on perustettu vuonna 1922. Se kuuluu vuonna 1984 perustettuun Euroopan Akateemisiin Naisiin (University Women of Europe, UWE). Akateemisilla Naisilla on myös vuonna 1919 perustettu Kansainvälinen Akateemisten Naisten Liitto ("Graduate Women International", GWI, aik. International Federation of University Women, IFUW). Akateemisilla Naisilla on neuvoa-antava asema YK:n ECOSOCissa, ILOssa ja UNESCOssa sekä sisarjärjestöjä yli 50 maassa.


title: Suomen akateemisten naisten liitto

text: Liiton puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2016 alkaen OTK Tuija Brax. Hänen edeltäjänään toimi professori Helena Ranta.


title: Suomen akateemisten naisten liitto

text: Liitto hallinnoi Luetaan yhdessä - Vi Läser Tillsammans -verkostoa, jossa suomalaisnaiset tarjoavat vapaaehtoistyönä lukutaidon ja suomen kielen opetusta maahanmuuttajanaisille eri puolilla Suomea. Verkostolla on ollut toimintaa vuodesta 2004 alkaen. Valtakunnallinen hankkeesta tuli vuonna 2007. "Luetaan yhdessä" -ryhmiä on runsas sata, ja niissä on vapaaehtoisia opettajia on yli 600 ja opiskelijoita on noin 3000. Verkoston toimintaa rahoittavat STEA ja Koneen säätiö.


title: Minerva (täsmennyssivu)

text: Minerva voi tarkoittaa seuraavaa:


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1920-luku oli vuosikymmen, jonka kulttuuria leimasi iloisuus ja vallattomuus. Euroopassa ensimmäisen maailmansodan jälkeen pako todellisuudesta oli tarpeen ja tähän tarjosi apuaan Hollywoodin elokuvateollisuus. Kirjallisuus, musiikki ja elokuvat tarjosivat vaihtoehtoisen maailman korostaen epäsovinnaisuutta ja vastakkaisuutta 1800-luvun lopun arvoille.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomalaisten mielissä 1920-luku merkitsi kokonaisuudessaan voimakasta ja dynaamista uudistumisen vaihetta. 1920-luku oli modernismin vuosikymmen. Ihmiset kokivat elävänsä jonkinlaisessa välitilassa matkalla vanhasta uuteen. Modernia kaupunkielämää luonnehtivat muuttunut elämärytmi, rahan ja kulutuksen keskeisyys, populaariviihde ja lisääntynyt psyykkinen ärsytys.Maailma koettiin pienemmäksi, ja kaukaisten maiden ihailu eli kaukokaipuu oli muotia..


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1920-luku oli Suomessa merkittävä eheytymisen vuosikymmen, minkä aikana sisällissodassa kahtiajakautunut kansa pyrittiin sosiaalisin uudistuksin eheyttämään. Vuosikymmentä leimasivat myös monet suomalaiset huippu-urheilijat, kuten Paavo Nurmi ja Ville Ritola.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomessa vuoden 1918 sisällissodan aikainen jako punaisiin ja valkoisiin oli yhä käytössä. Oikeisto katsoi edustavansa yhteiskuntaa säilyttävää ainesta ja näki tämän asenteen puolueettomana, kun taas työväenliike koettiin hävittävänä aineksena. Pakon luopua monarkiasta oikeisto oli kokenut ankarana tappiona. Työväenliikkeen poliittisiin toimintaedellytyksiin heijastui 1920-luvun alkupuolella edelleen sisällissodan lopputulos.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Tarton rauha solmittiin Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä vuonna 1920. Suomi sai entisen alueensa lisäksi Lapista Petsamon, joka yhdisti maan Jäämereen. Rauhasta huolimatta suhde itään koettiin koko 1920-luvun vaikeaksi. Vuoteen 1935 saakka harjoitettiin reunavaltiopolitiikkaa, joka tarkoitti Suomen, Puolan ja Baltian maiden välistä yhteistyötä Neuvostoliiton uhan neutraloimiseksi.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomen lähialueilla käytiin heimosotia 1918–1922. Sodissa oli vapaaehtoisia mukana yhteensä noin 9 000. Heimoaatteen ajamiseksi syntyi erilaisia organisaatioita, kuten Karjalan Kansalaisliitto, Inkerin Liitto ja Akateeminen Heimoklubi. Ahvenanmaan pyrkimykset liittyä Ruotsiin viilensivät Suomen ja Ruotsin välejä. Manner-Suomen ruotsinkieliset kannattivat laajan itsehallinnon myöntämistä Ahvenanmaalle. Asia siirtyi vuonna 1919 Kansainliiton käsiteltäväksi, ja vuonna 1921 tehdyn päätöksen mukaan Ahvenanmaan saaret jäivät vastoin ahvenanmaalaisten enemmistön toiveita Suomen yhteyteen.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Eduskuntavaalit järjestettiin vuosina 1922, 1924, 1927 ja 1929. Järjestyksessä suurimmat puolueet olivat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Maalaisliitto ja Kansallinen Kokoomuspuolue. Vaaleissa 1922 neljänneksi sijoittuneen Suomen (sosialistisen) työväenpuolueen toimihenkilöt pidätettiin 3. elokuuta 1923. Pidätyksiä ja puolueen kieltämistä perusteltiin etenkin väitetyillä yhteyksillä laittomaan SKP:een. Lakkautetun järjestön kannattajat perustivat seuraavana vuonna Sosialistisen työväen ja pienviljelijäin vaalijärjestön, joka sai toimia kesään 1930. Vuosikymmenen loppua kohden Maalaisliitto kasvatti suosiotaan, kun kokoomus menetti paikkoja. 1920-lukua leimasivat Suomessa poliittiset ristiriidat, joiden yhtenä syynä oli tottumattomuus parlamentaarisen demokratian pelisääntöihin, mikä edellytti kompromisseja. Tästä syystä hallitukset jäivät usein lyhytikäisiksi, - vuosikymmenen aikana niitä oli kaikkiaan kolmetoista.


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1929 syntyi oikeistoradikaalinen Lapuan liike. 1929–1931 tulivat voimaan kommunistilait, joiden nojalla kiellettiin kaikki kommunistiseksi katsottu poliittinen toiminta. Vuosikymmenen loppupuolella ammattiyhdistysliikkeen vaatimukset johtivat metalliteollisuuden lakkoihin 1927 ja satama-alalla 1928. Satamatöihin työnantajapuoli värväsi noin 20 000 ammattitaidotonta työntekijää, niin sanotun "Pihkalan kaartin", jonka avulla satamat pidettiin toiminnassa.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Säännöllinen poliisikoulutus oli Suomessa aloitettu 1918. Ensimmäinen naispoliisikurssi järjestettiin 1923. 1920-luvulla moottoripyöriä ja autoja alettiin hankkia poliisin käyttöön, ja poliisikoirien käyttö lisääntyi. Vuonna 1922 perustettiin poliisin kansainvälinen yhteistyöelin Interpol, johon Suomi liittyi 1929.Puolustusta, hallintoa ja palvelusektoria rakennettiin uudessa tasavallassa ripeää vauhtia, ja tästä syystä valtion ja kuntien virkamieskunta kasvoi vuosien 1910 ja 1940 välisenä aikana kolminkertaiseksi. 1920-luvun alkupuolella armeijassa käytiin kiivasta valtataistelua jääkäriupseerien ja Venäjällä koulutettujen upseerien välillä. Nuoret jääkärit pyrkivät syrjäyttämään niin sanotut 'ryssänupseerit'. Jääkärien vaatimukset sotaväen kehittämisestä, sekä epäluottamus tsaarin armeijassa palvelleita korkeita upseereita kohtaan johtivat lopulta uhkaukseen jääkärien irtisanoutumisesta. Painostuksen seurauksena jopa yleisesikunnan päällikkö ja sotaväen päällikkö joutuivat eroamaan, jääkäriupseerien täyttäessä heidänkin paikkansa. Vasta oman upseerikoulutuksen aloittaminen täydessä laajuudessa rauhoitti eri ryhmien väliset ristiriidat. Ensimmäinen reserviupseerikurssi alkoi Suomen Kadettikoulun entisissä tiloissa huhtikuun alussa 1920.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Ilmavoimien koulutusorganisaatiossa perustettiin 1920-luvulla joukko-osastoja ja toteutettiin mittavia muutoksia. Ensimmäiseksi ilmavoimien maatukikohdaksi valittiin Utti, jossa alkoi 1920-luvun alussa voimakas rakentamisen ja kehittämisen kausi. Utti muodostuikin ilmavoimien keskeisimmäksi tukikohdaksi ennen toista maailmansotaa.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Vuonna 1920 Suomen merivoimat saivat tervetulleen vahvistuksen, kun saksalaiset luovuttivat vuonna 1918 haltuunsa ottamat venäläisalukset Golubin ja Pingvinin, jotka Suomessa saivat nimikseen Uusimaa ja Hämeenmaa. Ne olivat panssarilaivojen tuloon asti Suomen laivaston tehokkaimpia aluksia. Vuonna 1927 hyväksyttiin laivastolaki, joka mahdollisti uuden laivaston rakentamisen. Ensimmäinen itsenäisessä Suomessa valmistunut sota-alus oli sukellusvene Vetehinen, vuonna 1930.


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1920-luvulla Suomen väkiluku kasvoi 3,1 miljoonasta 3,4 miljoonaan. Kaupungistuminen ja hyvinvoinnin lisääntyminen vähensivät syntyvyyttä, ja kuolleisuus laski lääketieteen kehittyessä ja ravinnon saatavuuden parantuessa. Tämä merkitsi väestön ikärakenteen muuttumista pyramidista nelikulmioksi; lapsia oli vähemmän ja aikuiset elivät pidempään.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Muuttoliike Suomesta Yhdysvaltoihin vaimeni 1920-luvun alussa, kun Yhdysvalloissa tuli voimaan maakohtaiset siirtolaiskiintiöt. Vuosien 1924–1929 välillä Suomesta Pohjois-Amerikkaan muutti 28 000 ihmistä. Seuraavaksi eniten muutettiin Australiaan ja Uuteen-Seelantiin (1000) sekä Ruotsiin (1000). Neuvostoliittoon muutti Suomesta 450 henkilöä, ja lisäksi amerikansuomalaisia 'paluumuuttajia' joita arvioidaan olleen 1920–1930-lukujen aikana noin 5 000–12 000.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomessa elinkeinoelämän kehittämiseen kiinnitettiin huomiota ja kansallista kulttuuria ja identiteettiä pyrittiin vahvistamaan. Muun muassa elintarviketeollisuuden edustajat hakivat oppia messuilta Saksasta. Elintason nousuun vaikuttivat etenkin asunto-olojen kohentuminen ja kulutustavaroiden sarjatuotanto. Elintaso myös jakaantui tasaisemmin; 1920 eduskunta saattoi voimaan progressiivisen tuloverotuksen, jossa tosin oli 20 prosentin katto. Suomen bruttokansantuote nousi koko 1920-luvun ajan ja rahaa liikeni myös viihteeseen. Miljoonan myydyn äänilevyn raja rikottiin 1929 - samaan tulokseen yllettiin seuraavan kerran vasta 1960-luvulla.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Kapitalistinen yhteiskuntamalli amerikkalaisessa muodossaan alkoi vaikuttaa, ja esimerkiksi amerikkalaisen mallin mukaan toimitetut opaskirjat saavuttivat suuren suosion. Ajateltiin, että nuori kansakunta tarvitsee määrätietoisia, yritteliäitä ja rivakoita ihmisiä, jotka luottavat omiin kykyihinsä. Autojen, puhelimien ja radioiden määrä kasvoi. Myös mainosten määrä lisääntyi räjähdysmäisesti, niistä suurin osa suunnattiin naisille.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Tekniikan avulla vieraat maat ja kulttuurit olivat nopeasti saavutettavissa. Suomalaisille tämän mahdollisuuden tarjosi 1923 perustettu Aero OY, jonka nimeksi tuli myöhemmin Finnair. Ensimmäiset reitit Helsingistä Tukholmaan ja Tallinnaan lennettiin vesitasolla. Enimmäkseen ulkomaanliikenteestä huolehtivat edelleen höyrylaivat.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Vuosikymmenen puoleen väliin mennessä Suomen kauppatase oli alkanut painottua vientivoittoiseksi, ja ulkomaankauppa oli ylittänyt määrällisesti vuoden 1913 tason. Suurin vientiartikkeli oli puunjalostustuotteet, joka oli vuosina 1924–1926 85 % viennistä. Maataloustuotteiden osuus oli 12 % ja metalliteollisuuden 1 %. Suurimmat kauppakumppanit olivat Iso-Britannia ja Saksa, kun aiemmin tärkeä Venäjän kauppa oli tyrehtynyt lähes täysin.


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1920-luvulla Suomessa tehtiin 8,4 henkirikosta 100 000 ihmistä kohden, mikä on enemmän kuin koskaan muulloin vuoden 1900 jälkeen ja lähes viisi kertaa enemmän kuin nykypäivänä. Vuonna 1919 voimaan tullut alkoholin kieltolaki muodosti Suomeen nopeasti ammattimaisen tai ainakin puoliammattimaisen salakuljetus- ja trokausrikollisuuden. Humalassa tehtyihin väkivaltarikoksiin suhtauduttiin melko ymmärtäväisesti, ja 1920-luvulla humalatila saattoi olla jopa peruste syyntakeettomuudelle tai lievemmälle tuomiolle. Lapsiakin tapettiin paljon useammin kuin nykypäivänä, ja tähän uskotaan olevan useita syitä: abortit olivat laittomia, ehkäisy oli harvinaista sekä mielenterveys- ja lastensuojelupalvelut olivat kehittymättömät.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomessa kieltolaki kesti vuodesta 1919 vuoteen 1932. 1922 lakia uusittiin tiukemmaksi, ja se sai nimen 'kieltolaki'. Kieltolain kannatus oli voimakkainta 1910-luvulla ja se laski koko 1920-luvun ajan. Kieltolaista oli monenlaisia ongelmia, se muun muassa hankaloitti Suomen ulkomaankauppasuhteita viinintuottajamaihin kuten Ranskaan ja Espanjaan.Kieltolailla oli Suomessa sekä kannattajansa että vastustajansa. Yleisesti kuitenkin katsottiin, että kieltolaki ja välttämättömyys sen rikkomiseen johti sekaannukseen, vakiintuneiden sääntöjen rikkomiseen ja yhteiskunnan murenemiseen.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Rikkomukset olivat yleisiä; 1920-luvun lopulla tuomittiin 20 000–30 000 henkilöä kieltolakirikkomuksista. Vuonna 1922 takavarikoitiin salakuljetettua spriitä 153 000 litraa, 1927 630 000 litraa ja 1930 jo lähes 1 052 000 litraa. Arvioiden mukaan salakuljetetusta alkoholista saatiin takavarikoitua 10–20 %. Valtion alkoholiliike myi spriitä apteekeille, jotka myivät sen edelleen resepteillä. Laittoman valmistuksen merkitys oli vähäisempi kuin salakuljetuksella ja apteekkipirtulla.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Englannin kieltä alettiin opettaa kouluissa valinnaisena kielenä, mutta saksa säilyi yhä suosituimpana vieraana kielenä. Vuonna 1921 säädettiin ensimmäistä kertaa laissa oppivelvollisuus, joka tuolloin määräsi kaikille pakolliseksi vähintään kuusivuotisen kansakoulun oppimäärän suorittamisen. Kansakoulu laajeni, kun alakansakoulu yleistyi myös maaseudulla. 1920-luvulla Suomeen syntyi noin 145 uutta koulua vuodessa. Helsingin Yliopisto sai rinnalleen kaksi yksityistä korkeakoulua: Åbo Akademin vuonna 1919 ja Turun Suomalaisen Yliopiston 1920.


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1920-luku oli modernismin vuosikymmen. Kirjailija Olavi Paavolaisen mukaan modernia olivat "jazzmusiikki, amerikkalainen filmi, naisten poikatyttötyyppi, kosmetiikka ja eksoottiset pukukankaat, neekerikultti, autot ja urheilu, alastomuuskulttuuri, ekspressionistinen draama- ja maalaustaide sekä vapaamittaiset runot".


title: Suomi 1920-luvulla

text: Muotoilussa ja arkkitehtuurissa Jugend alkoi väistyä modernismin tieltä, ja pohjoismaisessa rakennustaiteessa vaikutti 1920-luvun klassismi. Hyvänä esimerkkinä tyylistä on eduskuntatalo, jonka rakennustyöt aloitettiin 1926. Vuosina 1928-1933 rakennettiin Paimion parantola, yksi Alvar Aallon funktionalistisen kauden päätöistä Eräs vuosikymmenen tunnettuja arkkitehteja oli suomalainen Eliel Saarinen, joka vaikutti lähes koko 1920-luvun Yhdysvalloissa.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Maalaustaiteessa uutta edusti esimerkiksi dadaismi. 1920-luvulla suomalaiselle yleisölle tulivat tutuksi myös surrealistiset, ekspressionistiset, kubistiset ja uusklassiset suuntaukset. Suomalaisessa kuvataiteessa koko 1920-luvun vaikutti kaksi ryhmää, Septem-ryhmä ja Marraskuun-ryhmä.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Nuori valtio tilasi ahkerasti kuvanveistäjiltä muistomerkkejä ja sankaripatsaita uudelle tasavallalle. Tilaustyöt työllistävät etenkin kuvanveistäjä Wäinö Aaltosta, jolta valtion tilaama patsas juoksijalegenda Paavo Nurmesta valmistui vuonna 1925.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomen itsenäistyessä maassa pääsi vallalle kansallinen suuntaus, joka näkyi esimerkiksi kansanrunouden tutkimuksessa. Vasta itsenäistyneessä maassa siitä tuli identiteetin rakentamisen väline ja Kalevalasta ase ruotsalaisuutta ja venäläisyyttä vastaan. Kirjallista kenttää leimasi vapaussotakirjallisuus, ruotsinkielinen modernismi ja Tulenkantajien ryhmä. Taiteen ja kirjallisuuden vuosikymmeniä jatkuneen talonpoikaisuuden tilalle Tulenkantajat nostivat kaupungin ja sivistyneistön kuvauksen. Suomenruotsalaiset lyyrikot kehittivät Edith Södergran johtotähtenään ns. suomenruotsalaisen modernismin, jolle oli tyypillistä vapaa rytmi, voimakas kuvallisuus, aihealueen laajeneminen, arkiset motiivit sekä puhekielisyys. Kirjallisuudesta ja aikakauslehdistä näkyi innostus kaupunkielämään ja sen synnyttämään modernin tunteeseen; syntyi "koneromantiikka".


title: Suomi 1920-luvulla

text: Aikakautta kuvaavia suomalaisia teoksia olivat esimerkiksi vuonna 1924 ilmestynyt Ilmari Kiannon teos Ryysyrannan Jooseppi ja 1928 ilmestynyt Mika Waltarin esikoisteos Suuri illusioni. Suomessa viihdelukemistot tulivat suosituiksi ja yhdysvaltalaisen kirjallisuuden osuus kasvoi. Vuosina 1870–1919 oli sen osuus käännöskirjallisuudesta ollut 4 %, mutta vuosina 1919–1928 se oli jo 17 %. 1920-luvun suosikkeihin kuuluivat Mark Twain, Harriet Beecher Stowe ja Lew Wallace. Myös Edgar Rice Burroughsin Tarzan-kirjat löivät itsensä läpi. Vuosikymmenellä alkunsa saaneita sarjakuvia olivat Tarzan, Buck Rogers, Kippari-Kalle ja Tintti.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Viikoittain ilmestyvien kuvalehtien läpimurto tapahtui 1920-luvulla, jolloin painotekniikka mahdollisti sävykkäiden valokuvien painamisen joukkopainoksina. Suurin oli vuodesta 1917 ilmestynyt Suomen Kuvalehti. Naistenlehdistä suosittu oli etenkin Kotiliesi (1923).


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomeen uudet virtaukset tulivat pääasiassa Pariisin kautta. Muualta tulleiden salonki- ja hot-jazzin lisäksi Suomessa kehittyi kolmas jazz-tyyli: haitarijazz, jossa jazz-ainekset yhdistyivät keskieurooppalaiseen iskelmä- ja suomalaiseen pelimannimusiikkiin. Musiikkityyliä teki tunnetuksi etenkin viihdeorkesteri Dallapé. Ravintolat vetivät yleisöä tarjoamalla "kovaa teetä" ja kahvia, soittamalla jazz-vaikutteista musiikkia ja luomalla mondeenia ilmapiiriä.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomalaisia oopperoita olivat Leevi Madetojan vuosina 1920–1923 säveltämä "Pohjalaisia", sekä Aarre Merikannon vuonna 1922 säveltämä "Juha". Vuonna 1926 Jean Sibelius sävelsi "Tapiolan".


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suurin osa 1920-luvun elokuvista oli mykkäelokuvia. Euroopassa ja Suomessa näytetyistä elokuvista keskimäärin 60 % oli yhdysvaltalaisia, toiseksi eniten Suomessa näytettiin saksalaisia elokuvia. 1920-luvulla Suomessa julkaistiin vuosittain keskimäärin neljä kotimaista uutuutta. Vuonna 1928 Suomessa oli 239 elokuvateatteria, ja näiden verkko ulottui Helsingistä Kemijärvelle. Suomen luontoa, kulttuuria ja elinkeinoja esiteltiin ulkomailla ulkoministeriön tilauksesta tehdyllä Finlandia-elokuvalla. 1920-luvun tunnettuja suomalaisia elokuvia olivat muun muassa Erkki Karun ohjaama "Koskenlaskijan morsian" (1923), Erkki Kivijärven ja Harry Roeck-Hansenin ohjaama "Murtovarkaus" (1926) ja Axel Slangusin ja Wilho Ilmarin ohjaama "Tukkijoella" (1928).


title: Suomi 1920-luvulla

text: Vuonna 1922 Suomessa oli 1754 autoa, ja niiden rekisteröinti tuli pakolliseksi. Ensimmäiset polttomoottorilla varustetut tiehöylät otettiin Suomessa käyttöön entisten hevos- tai traktorivetoisten tilalle. Tämä mahdollisti teiden talvikunnossapidon ja ympärivuotisen liikennöinnin. Junaliikenteessä käytettiin yhä lähes pelkästään höyryvetureita, Suomessa niistä luovuttiin vasta 1950-luvulla.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Radiotoiminta alkoi Suomessa 1926, kun Oy Suomen Yleisradio Ab lähetti ensimmäisen radiolähetyksen. Keväällä 1928 vihittiin käyttöön 150 metrin korkuinen radiomasto Salpausselällä Lahdessa. Tämä paransi kuuluvuutta koko Etelä-Suomessa ja lisäsi radioiden myyntiä.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Puhelintekniikassa automaattikeskus korvasi käsikeskuspöydän ja puhelunvälittäjän. Kaukoyhteydet Suomesta Eurooppaan paranivat huomattavasti vuonna 1928, kun Suomesta vedettiin merenalainen puhelinkaapeli Ruotsiin. 1920-luvun lopulla puhelintilaajia oli Suomessa n. 100 000.


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1920-luvulla teollisuus rakensi vesivoimalaitoksia kaikkiin suurehkoihin Etelä-Suomen jokiin. Yksityistalouksien sähkönsaannista huolehti pääasiassa valtakunnallinen sähköverkko, joka otettiin käyttöön Imatran Voimalaitoksen vihkimisen yhteydessä 1929.


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1920-luvulla Suomessa syötiin lähinnä yksinkertaista, perinteistä suomalaista ruokaa, jota oli mahdollista tuottaa pohjoisilla leveysasteilla. Yleisimpiä ruokalajeja olivat muun muassa herne-, liha-, kala- ja kaalikeitto, erilaiset puurot ja vellit, läskisoosi, nakkikastike, maksakastike, syltty ja erilaiset laatikkoruoat. Lihaa ja kalaa säilöttiin usein suolaamalla, kun kylmälaitteita ei vielä ollut. Vuosikymmen oli maidon juomisen kulta-aikaa. Maaseudulla maitoa saatiin päivittäin omista lehmistä, ja kaupunkilaisten piti käydä joka päivä maitokaupassa. Appelsiinit, banaanit ja viinirypäleet olivat eksoottisia uutuuksia ja harvinaisia herkkuja. Samanlainen ruokakulttuuri jatkui 1930-luvulla.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Luterilaisen kirkon toiminnassa suuntauduttiin vahvasti sisäänpäin. Puhuttiin suomalaisesta luterilaisuudesta, jonka taustalla nähtiin etenkin herätysliikkeiden myönteinen vaikutus. Esimerkiksi lestadiolaisuus alkoi 1920-luvulla saada tunnustusta herätysliikkeenä. Koko 1920-luvun Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispana toimi Gustaf Johansson. Moskovan patriarkka Tihon myönsi 1921 Suomen ortodoksiselle kirkolle autonomisen aseman, ja samana vuonna siinä alettiin seurata gregoriaanista ajanlaskua. Maallisten julkisten kuulutusten lukeminen kirkoissa lopetettiin vuonna 1925.


title: Suomi 1920-luvulla

text: 1920-luvulla toimintansa Suomessa aloittaneita uskonnollisia jäjestöjä olivat Rotary International, Vapaamuurarijärjestö, Antroposofisen Liiton edeltäjä sekä Suomen Vapaakirkko ja Ruusu-Risti. Vuonna 1920 suomalaisista oli luterilaisia 98,1 %, ortodokseja 1,6 % ja muihin uskontoihin kuuluvia 0,3 %. Vuoden 1995 tilastoihin verrattuna luterilaisten määrä on vähentynyt 85,8 %:iin, ja uskonnottomien osuus noussut 12,1 %:iin.


title: Suomi 1920-luvulla

text:
Naisten lisääntynyt työssäkäyminen mahdollisti poikamiestyttöelämän, joka miellettiin modernin naisen elämäntavaksi. Syntyi "flapper", poikamiestyttö tai jazz-tyttö.
Kuitenkin joidenkin mukaan Suomessa naisen oikeudellisessa asemassa oli enemmän epäjohdonmukaisuuksia kuin muissa maissa. Vaikka naisella oli paljon vapautta, heitä samalla rajoittivat vanhojen katsantotapojen jäänteet. Asiaan pyrittiin saamaan parannusta vuoden 1929 avioliittolailla. Vuonna 1934 tehdyn selvityksen mukaan 43 % naimisissa olleista naispuolisista teollisuustyöntekijöistä oli ollut palkkatyössä koko avioliiton ajan lukuun ottamatta lyhyitä poissaoloja synnytysten aikana.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomen menestys urheilukisoissa oli koko 1920-luvun hyvä. Vuodesta 1925 alettiin järjestää joka toinen vuosi Suomi-Ruotsi-maaotteluita. 1920-luvulla vain miehet kilpailivat. Kisoista ensimmäisen voitti Suomi ja kaksi seuraavaa Ruotsi. Suomessa urheilujärjestöt olivat jakaantuneet vuonna 1919, kun Suomen Työväen Urheiluliitto TUL perustettiin. Urheilijoiden loikkaukset vasemmalta oikealle eli Työväen Urheiluliitosta Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon (SVUL) herättivät runsaasti keskustelua 1920-ja 1930-luvun urheilulehdistössä.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Vuosikymmenen aikana olympialaisissa parhaiten menestyivät Yhdysvallat, Suomi, Ruotsi, Ranska ja Iso-Britannia. Suomeen tuli olympialaisissa menestystä etenkin juoksussa ja painissa; hyvällä urheilumenestyksellä oli nuoren kansakunnan itsetunnon kannalta tärkeä vaikutus. Talvikisoissa menestys oli laimeampaa kuin kesäkisoissa.


title: Suomi 1920-luvulla

text:
Antwerpenin olympialaisissa Hannes Kolehmainen voitti maratonin, ja Paavo Nurmi voitti kolme kultaa ja yhden hopean. Mitalien yhteismäärän perusteella Suomi oli kisojen viides.
Pariisin olympialaisissa vuonna 1924 Paavo Nurmesta tuli legenda, ja myös Ville Ritola alkoi saavuttaa mainetta. Myös Heikki Liimatainen oli yksi 1920-luvun alun suomalaisia kestävyysurheilun huippunimiä. Hän voitti maastojuoksussa kultaa ja pronssia Antwerpenissä, sekä kultaa Pariisissa 1924. Amsterdamin olympialaisissa 1928 Suomi menestyi yleisurheilussa jopa paremmin kuin Pariisin kisoissa. Suomalainen Clas Thunberg hallitsi yhdessä norjalaisen Ivar Ballangrudin kanssa pikaluistelua koko 1920-luvun.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseura ry (JoUS) perustettiin vuonna 1907 Joensuussa. Joensuun Uimaseura on yksi Suomen vanhimmista ja menestyneimmistä uimaseuroista. Vuonna 2007 vietettiin seuran 100-vuotisjuhlia, joiden yhteydessä julkaistiin seuran 100-vuotisjuhlakirja nimeltään JoUS - Potkua, vetoa ja volttia.


title: Joensuun Uimaseura

text: Suomen Uimaliiton tultua perustetuksi Helsingissä vuonna 1906 ehdotti lyseolainen Väinö Laamanen Woimistelu- ja Urheiluseura Katajalle ajanmukaisen uimahuoneen rakentamista Joensuuhun. Kun myös kaupungin valtuusmiehet innostuivat tuosta esityksestä, niin jo alkukesästä vuonna 1907 avattiin Lystsuarella (myöhemmin Ilosaari) kaupungin kustantama, uusi ja kohtuulliset vaatimukset täyttävä uimala, Ilosaaren uimala. Tästä muodostui Joensuun Uimaseuran alkuaikojen harjoitus- ja kilpailupaikka, mikä oli myös Joensuun kaupungin tärkein uimapaikka aina vuoteen 1969 saakka, jolloin uimahalli valmistui Mehtimäelle.


title: Joensuun Uimaseura

text: Ensi vuosikymmeninään JoUS:n toiminnan painopiste oli uinnin- ja hengenpelastuksen opetuksessa ja propagoinnissa. Arvioidaan, että JoUSlaisten pelastaneen jopa yli 100 henkilöä ennen vuotta 1947.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseura ry:n arvot ovat monipuolisuus, liikunnan riemu, yhteistoiminta, turvallinen ympäristö sekä eettisyys.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseura ry tarjoaa monipuolista ja iloista toimintaa kaikille uintiurheilusta sekä vesiliikunnasta kiinnostuneille. Seuran visiona on olla vuonna 2019 huippuseura suomalaisessa uintiurheilussa. Joensuun Uimaseura ry:n organisoimana kävi vuoden 2015 aikana viikoittain uimassa 99 kilpauimaria, 70 harrasteuimaria, 198 perheuimaria, 371 uimakoululaista, 7 erityisuimakoululaista, 186 vesirallilaista, 172 aikuisten tekniikka- ja uimakurssilaista, 36 uimahyppääjää sekä 59 valmentajaa ja ohjaajaa.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseura ry:n jäsenmäärä on 828 (tilanne vuoden 2016 alussa). Seuran puheenjohtajana toimii Veli-Pekka Leppänen. Seuralla on kolme päätoimista työntekijää, toiminnanjohtaja Marjo Siintomaa-Toljander, päävalmentaja Juha Turunen sekä juniorivalmentaja Petra Lonka.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseura on Suomen Uimaliitto ry:n jäsenseura. Joensuun Uimaseura on lisäksi Valtakunnallinen liikunta- ja urheiluorganisaatio ry:n eli Valon sinettiseura. Sinetti myönnetään tunnustuksena laadukkaasta lasten ja nuorten urheiluseuratoiminnasta. Joensuun Uimaseuralle sinetti myönnettiin vuonna 2007.


title: Joensuun Uimaseura

text: Historiansa aikana Joensuun Uimaseuran uimareista Ritva Koivula edusti Suomea vuoden 1952 Helsingin Olympialaisissa. Rintauimari Iisakki Ratilainen (s. 1986) edusti uintiuransa alkuajan Joensuun Uimaseuraa. Sinnikkään ja määrätietoisen harjoittelun tuloksena Ratilainen saavutti toistakymmentä aikuisten SM-mitalia, nuorten Pohjoismaiden mestaruuden, nuorten EM-pronssia, aikuisten EM-edustuksia ja Maailman Cupin finaalipaikkoja. Uimahyppääjistä Jesperi Vara (s. 1973) saavutti nuorten SM-kisoissa yhden pronssisen mitalin ja sijoittui aikuisten SM-kisoissa neljä kertaa viiden joukkoon. Vara voitti myös Mastersien MM-kisoissa pronssimitalin vuonna 2004. Edellä mainittujen lisäksi Vara on niittänyt mainetta Salakyttä Team -pellehyppyryhmässä taiteilijanimellä Tri Kaapo Hönni. Ryhmä on esiintynyt elokuvissa, TV-ohjelmissa ja livenä ympäri maailmaa.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseuran tämän hetkisistä uimareista kärkiuimari on Nea Norismaa (s. 1995), joka on saavuttanut useita nuorten suomenmestaruuksia, nuorten mestaruuden PM-uinneista ja viisi aikuisten Suomen mestaruutta perhosuinnissa. Nuorista uimareista Roope Eiserbeck (s. 1999) sijoittui selkäuinnissa nuorten suomenmestaruuskilpailuissa pronssille vuonna 2016. Alle 16 -vuotiaissa nuorissa Veeti Ruotula (s. 2001) ja Miiro Vartiainen (s. 2001) ovat sijoittuneet mitaleille ikäluokkansa suomenmestaruuskilpailuissa.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseuralla on ollut edustus uinnissa 2010-luvulla kaikissa maajoukkueryhmissä, Rollomaajoukkueessa (2014 - 2015 Veeti Ruohtula ja Miiro Vartiainen), Ikäkausimaajoukkueessa eli 12 - 15 -vuotiaissa (2015 - 2016 Veeti Ruohtula), Nuorten maajoukkueessa eli 14 - 18 -vuotiaissa (2012 - 2013 Konsta Naumanen) ja maajoukkueessa (2014 - 2016 Nea Norismaa). 2010 -luvulla Joensuun Uimaseura on saavuttanut SM- ja PM-kisoissa, kun lasketaan nuorten ja aikuisten kisat, yhteensä 53 mitalia: 23 kultaa, 23 hopeaa ja 7 pronssia.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseuran tämän hetkisistä uimahyppääjistä kärkihyppääjä on Anna Kiviniemi (s. 1992), joka on pitkäjännitteisen harjoittelun myötä tasaisesti noussut lähemmäksi Suomen kärkeä ja häneltä on oikeutettua odottaa hyvääkin menestystä lähitulevaisuudessa. 2010-luvulla Joensuun Uimaseuran uimahyppääjät on saavuttanut SM-kisoissa, kun lasketaan nuorten ja aikuisten kisat, yhteensä 9 mitalia: 4 kultaa, 3 hopeaa ja 2 pronssia. Näistä Annika Kekki (s. 1994) saavutti yhteensä 6 mitalia.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseura ry toimii yhteistyöseurana Joensuun urheiluakatemiassa. Uinnin valmentajana toimii Juha Turunen. Akatemian valmennukseen osallistui yhdeksän uimaria ja yksi uimahyppääjä vuoden 2015 aikana.


title: Joensuun Uimaseura

text: Joensuun Uimaseura käynnisti yläkoululaisten aamuharjoitukset aloitettiin huhtikuussa 2015. Yhteensä 20 yläkouluissa opiskelevaa uimaria totutettiin aamuharjoitteluun hankkeen kautta vuonna 2015.