title: Georgette Leblanc

text: Georgette Leblanc kirjoitti lastenkirjoja, matkakertomuksia ja mm. kaksiosaisen, omaelämäkerrallisen teoksen "Souvenirs", jonka ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 1931. Hän asui Maurice Maeterlinckin kanssa Nizzassa. Myöhemmän kumppaninsa kirjailija, kustannustoimittaja Margaret Andersonin kanssa hän asui Seine-Maritimessa. Sekä Anderson että Leblanc olivat kreikkalais-armenialaisen mystikko G. I. Gurdjieffin oppilaita, ja he kuuluivat Gurdjieffin erityiseen 'Köysi' -naisryhmään, johon kuului myös kirjailija Kathryn Hulme. Georgette oli kirjailija Maurice Leblancin sisar, Maurice tuli erityisesti tunnetuksi luomastaan Arsene Lupin -romaanihahmosta. Jean Cocteau oli Georgetten läheinen ystävä.


title: Georgette Leblanc

text: Yksi Georgette Leblancin uran huippukohtia oli pääosa Marcel L'Herbierin ohjaamassa elokuvassa "L' Inhuman" (1924).


title: Georgette Leblanc

text: Leblanc sairastui syöpään ja hän kuoli Cannesissa Alpes-Maritimes -departementissa. Hänet on haudattu 'Notre Dame des Agnes' -hautausmaalle Margaret Andersonin viereen.


title: Vieskalainen

text: Vieskalainen on vuonna 1997 perustettu kerran viikossa, torstaisin ilmestyvä ilmaisjakelulehti, jonka jakelualue on Alavieska, Sievi ja Ylivieska. Lehteä jaetaan noin kerran kuukaudessa myös muihin lähikuntiin jakelumäärien vaihdellessa välillä 10 500−30 400 kpl. Lehti painetaan Suomalainen Lehtipaino Oy:ssä Kajaanissa.


title: Vieskalainen

text: Lehden ensimmäinen kustantaja Vieskalainen Oy on ollut olemassa vuodesta 1990, mutta se alkoi julkaista Vieskalainen-lehteä vasta syyskuussa 1997 Vieskan Viikko -lehden lopetettua toimintansa. Päätoimittajaksi ja toimitusjohtajaksi valittiin Viestimix Ky:n toimitusjohtaja Esa Valli. Toimitusjohtajaksi ryhtyi 2000 Tiina Suni. Lehti siirtyi Alma Media -konserniin kuuluvan Suomen Paikallissanomien omistukseen marraskuussa 2004 ja sen toimituskunta yhdistettiin konserniin aikaisemmin kuuluneeseen Oulun Eteläinen -lehteen. Vuoden 2009 joulukuussa lehti siirtyi Alma Medialta edelleen Jokilaaksojen Kustannus Oy:n haltuun, joka julkaisee Ylivieskassa Kalajokilaakso-lehteä.Lehden ulkoasu on huomattavasti uudistunut kahdesti, marraskuussa 2004 lehden siirryttyä Suomen Paikallissanomille ja kesäkuussa 2008 lehtien ulkomittojen muututtua painopaikan siirtyessä Oulaisista Kajaaniin.


title: Mohamed Farrah Aidid

text: Kenraali Mohamed Farrah Aidid (); 15. joulukuuta 1934 – 2. elokuuta 1996) oli ristiriitainen somalijohtaja, jota usein kuvattiin sotaherraksi. Hän oli Yhdistyneen Somalikongressin (USC) ja myöhemmän Somalian kansallisen allianssin (SNA) puheenjohtaja, joka ajoi Mohamed Siad Barren diktatuurihallituksen pääkaupungista Mogadishusta ja lopulta koko Somaliasta. Myöhemmin hän haastoi YK:n ja YK:n joukkojen läsnäolon maassa ja onnistuikin tässä.


title: Mohamed Farrah Aidid

text:
Aidid syntyi Habargidir-klaaniin Mudugin alueella Somaliassa. Hän opiskeli Roomassa ja Moskovassa sekä palveli Italian siirtomaapoliisivoimissa 1950-luvulla. Myöhemmin hän nousi Siad Barren joukoissa kenraaliksi ja palveli
Ogadenin sodassa Etiopiaa vastaan. Hän oli myös Barren hallituksessa ja Somalian suurlähettiläänä Intiassa ennen kuin hänet nimitettiin tiedustelupäälliköksi.


title: Mohamed Farrah Aidid

text:
Barre epäili Aididin suunnittelevan vallankaappausta ja vangitsi hänet ennalta ehkäisevänä toimena kuudeksi vuodeksi. Aididin klaanin onnistui lopulta kukistaa Barren hallinto ja kasvattaa vaikutusvaltaansa tulevassa Somalian sisällissodassa. Sisällissodassa Aididia pidettiin ylimpänä sotaherrana. Hän hävisi kuitenkin kilpailevalle sotaherralle, mikä mahdollisti YK:n rauhanturvaajien tulon alueelle. Aidid esti kansainvälisten YK:n rauhanturvajoukkojen toimintaa 1992.
Yhdysvallat lupasi hänen päästään 25 000 dollarin palkkion ja yritti pidättää hänet sekä tuomita sotarikoksista. Tapahtumat johtivat Mogadishun taisteluun 1993. Yhdysvaltalaiset joukot vetäytyivät Somaliasta maaliskuussa 1995.


title: Mohamed Farrah Aidid

text: Aidid julisti itsensä Somalian presidentiksi kesäkuussa 1995. Hänen hallintoaan ei tunnustettu kansainvälisesti ja se kävi valtakamppailua mm. entistä presidenttiä Ali Mahdi Mohamedia vastaan. Aidid kuoli 2. elokuuta 1996 viikkoa aikaisemmin saamiinsa ampumahaavoihin.


title: Aleksei Mišin

text: Aleksei Vladimirovitš Mišin (, s. 8. helmikuuta 1979 Ruzajevka, Mordvalaisten ASNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja sekä maailman- ja Euroopan mestari. Hän on 174 senttimetriä pitkä ja painaa 88 kilogrammaa.


title: Aleksei Mišin

text: Mišin voitti 84-kiloisten sarjan olympiakultaa Ateenassa 2004. Pekingissä 2008 hän oli yhdeksäs. MM-kilpailuista Mišin on saavuttanut kultamitalin Bakusta 2007, hopeaa Patraksesta 2001 (76 kg, loppuotteluvastustaja Ruotsin Ara Abrahamian) ja Budapestista 2005 (loppuottelussa vastassa Ali Selomov) sekä pronssia Guangzhousta 2006 ja Moskovasta 2010. Euroopan mestaruuden Mišin on voittanut viidesti: Istanbulissa 2001 (76 kg), Belgradissa 2003, Varnassa 2005, Sofiassa 2007 ja Vilnassa 2009. Lisäksi hänellä on yksi EM-hopea. Mišin on voittanut myös sotilaiden maailmanmestaruuden vuonna 2002 ja kultamitalin sotilaiden maailmankisoista 2007.


title: Paini kesäolympialaisissa 2008

text: Vuoden 2008 kesäolympialaisten painikilpailut käytiin China Agricultural University Gymnasiumilla noin kolmen kilometrin päässä olympiakylästä. Kreikkalais-roomalaisessa ja vapaapainissa kilpailtiin seitsemässä ja naispainissa neljässä painoluokassa. Painikilpailut järjestettiin 12.–21. elokuuta.


title: Ehrenström

text: Ehrenström oli suomalainen Ruotsin vallan ja autonomian aikainen aatelissuku. Smålandilainen Nils Strömman (1641–1705) aateloitiin vuonna 1692 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen sukuna numero 1242. Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai järjestysnumeron 93. Suku sammui Suomessa vuonna 1863, kun Johan Albrecht Ehrenströmin poika "Alexander Heribert Ehrenström" kuoli naimattomana.


title: Vesipallon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Vesipallon Euroopan-mestaruuskilpailut on joka toinen vuosi järjestettävä eurooppalaisten vesipallon maajoukkueiden arvoturnaus. Turnaus järjestettiin miehillä ensi kertaa vuonna 1926 ja naisilla 1985. Vuoteen 1999 saakka kilpailut järjestettiin uinnin EM-kisojen yhteydessä.


title: Siirtoistutus

text: Siirtoistutus on prosessi, jossa eliö siirretään sille täysin uudelle alueelle ja sen toivotaan muodostavan luonnollisesti lisääntyvän kannan. Siirrettävät eliöt (eläimet, kasvit) voivat olla joko tarhassa kasvatettuja tai muualla luonnosta pyydettyjä tai kerättyjä yksilöitä. Siirretty kanta on uudella alueellaan vieraslaji, jos sitä ei ole esiintynyt alueella aiemmin.


title: Siirtoistutus

text: Eläinten siirtoistutuksia tehdään


title: Siirtoistutus

text: Eläinten siirtoistutukset olivat suosittuja 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Nykyisin niitä tehdään vähän, sillä vieraslajit horjuttavat usein kohdealueen ekologista tasapainoa. Tällaiset ongelmat ovat olleet suurimpia Uudessa-Seelannissa sekä Australiassa, jonka luonto on järkkynyt muun muassa kettujen ja kaniinien takia.


title: Silmälläpidettävä laji

text: Silmälläpidettävä laji on eliölaji, jonka populaatio on taantunut tai huomattavan harvalukuinen. Silmälläpidettäviksi luokitellaan myös huonosti tunnettuja lajeja ja lajeja, joiden elinympäristöt ovat uhattuina tai vähentyneet. Sen uhanalaisuusluokitus Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n punaisessa listassa on NT, Near Threatened.


title: Silmälläpidettävä laji

text: Vuoden 2000 uhanalaisarvioinnissa luokiteltiin Suomen eliöistä silmälläpidettäviksi kahdeksan nisäkäslajia, 37 lintulajia, yksi matelijalaji ja kuusi kalalajia eli kaikkiaan 15 % selkärankaisista. Näiden lisäksi silmälläpidettäviin luokiteltiin 6,7 % selkärangattomista, 7,7 % putkilokasveista, 12 % itiökasveista ja 5,8 % sienistä. Esimerkkejä Suomessa silmälläpidettävistä lajeista ovat ilves ja vaskitsa.


title: Sisäinen kuormitus

text: Sisäinen kuormitus tarkoittaa vesistön pohjalle kertyneitä ravinteita ja niiden vapautumista takaisin veteen. Tätä tapahtuu etenkin hapettomissa oloissa, mikä voi edelleen pahentaa jo alkanutta happikatoa.


title: Sosiaalinen kestävyys

text: Sosiaalinen kestävyys on yksi kestävän kehityksen neljästä osasta. Sosiaalisen kestävyyden tarkoituksena on taata, että kaikilla ihmisillä on mahdollisuus perustarpeisiin, kuten ruokaan, koulutukseen ja sananvapauteen.


title: Sukupuuttovelka

text: Sukupuuttovelka tarkoittaa sitä, että vaikka joidenkin sukupuuttovaarassa olevien lajien elinympäristöjen muuttuminen loppuisikin, lajit katoaisivat. Tämä pätee nykyisessä sukupuuttoaallossa. Vaikka saastuttaminen lopetettaisiin heti, useita lajeja kuolisi vielä vuosikymmenien jälkeenkin saastuttamisesta ja ilmaston lämpenemisestä aiheutuneiden ilmiöiden takia.


title: Suojaväri

text: Suojaväri tarkoittaa joillakin eliöillä esiintyvää maastoutumiseen soveltuvaa väritystä, jolla ne voivat välttää muita huomaamasta niitä. Usein suojaväri on suojakeino saalistajia vastaan. Pedolla suojaväri puolestaan estää saalista havaitsemasta sitä ja helpottaa näin saalistusta. Lumisilla alueilla valkea suojaväri on yleinen, kun taas rehevillä vihreillä alueilla monien lajien suojavärit ovat vihertäviä. Suojaväriin liittyy usein naamioivaa vaikutusta vahvistava kuviointi.


title: Suojaväri

text: Erityisesti hyönteisillä esiintyy erittäin monipuolisia ja kirkkaitakin suojavärejä. Jotkin lajit eivät suojaudu ainoastaan värityksellään, vaan ovat kehittyneet myös muodoltaan muistuttamaan erehdyttävästi esimerkiksi oksanpätkää tai kasvin lehteä. Jotkin kukissa vierailevia hyönteisiä saalistavat hämähäkkilajit voivat vaihtaa väriään kukan mukaan valkoiseksi tai keltaiseksi. Nilviäisistä mustekalat ja matelijoista kameleontit tunnetaan kyvystään vaihtaa väriään ympäristön mukaan.


title: Publius Licinius Crassus

text: Publius Licinius Crassus oli roomalainen nimi.


title: Publius Licinius Crassus

text: Sitä ovat kantaneet muun muassa:


title: Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1999

text: Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1999 24. kertaa. Kilpailut pidettiin Turkin Istanbulissa 22. heinäkuuta – 1. elokuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Uintiin tulivat uusina 50 metrin matkat selkä-, rinta- ja perhosuinnissa. 50 metrin, 100 metrin ja 200 metrin matkoilla otettiin käyttöön välierät. Myös yhden lähdön sääntö otettiin käyttöön, eli jo ensimmäisestä aavistuslähdöstä seurasi kilpailusta sulkeminen.


text: Vuoden 1999 kilpailuihin osallistui ennätykselliset 986 urheilijaa 42:sta maasta. Kisoissa tehtiin kaksi maailman- ja kahdeksan Euroopan ennätystä. Kilpailujen suurin menestyjä oli Alankomaiden Pieter van den Hoogenband, joka voitti kuusi kultamitalia. Kisoihin osallistuneista maista eniten mitaleita keräsi 36 mitalia (12 kultaa, 13 hopeaa, 11 pronssia) saavuttanut Saksa ennen Venäjää (24 mitalia) ja Alankomaita (13 mitalia).


title: Suojavyöhyke

text: Suojavyöhyke tai suojakaista on viljellyn alueen vieressä oleva maakaistale, jolla kasvatetaan monivuotisia kasveja maanviljelyn aiheuttamien ympäristöhaittojen vähentämiseksi. Erityisesti suojavyöhykkeitä sijaitsee vesistöjen suuntaisesti jokien ja järvien varsilla. Suojavyöhyke voi olla kesannolla oleva tai pusikoitumaan päästetty kaistale.


title: Suojavyöhyke

text: Suojavyöhyke vähentää ravinteiden ja pintamaan valumista viljelyalueelta pois. Kun pintamaata valuu jokeen vähemmän, vesi on kirkkaampaa ja pintamaata ei sedimentoidu vesistön pohjaan yhtä paljon. Myöskään mereen tai järveen laskiessa joki ei samenna suurempaa vesistöä samalla lailla.


title: Suojavyöhyke

text: Suojavyöhyke myös pienentää vesistöjen ravinnekuormitusta ja sitä kautta vähentää vesistöjen rehevöitymistä. Rehevöitymisen vähentämisessä suojakaistaleet ovat tärkeässä osassa lannoitteiden käytön vähentämisen ja jätevesien puhdistamisen ohella.


title: Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1997

text: Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1997 23. kertaa. Kilpailut pidettiin Espanjan Sevillassa 13.–24. elokuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kilpailulajeina olivat uinti, avovesiuinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo.


text: Kilpailuissa tehtiin kaksi Euroopan ennätystä, Unkarin Ágnes Kovács naisten 200 metrin rintauinnissa sekä Venäjän miesten joukkue 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä.


text: Isäntämaa


title: Suojeluohjelma

text: Suojeluohjelma on ohjelma, jonka tarkoitus on elinympäristötyypin suojeleminen. Tällainen suojeluohjelma voi suojella esimerkiksi Itämerta, soita tai vaikkapa vanhoja metsiä.


title: Jesse Saarinen (jalkapalloilija)

text: Jesse Saarinen (s. 12. helmikuuta 1989 Turku) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kolmosessa pelaavaa Kaarinan Poikia.


title: Jesse Saarinen (jalkapalloilija)

text: Saarinen debytoi pääsarjatasolla Turun Palloseuran riveissä 23. heinäkuuta 2008 ottelussa Vaasan Palloseuraa vastaan.


title: Fosforipentoksidi

text: Fosforipentoksidi on fosforin ja hapen muodostama kemiallinen yhdiste, PO. Sitä muodostuu fosforin palaessa, jolloin se yhtyy happeen seuraavasti:


title: Fosforipentoksidi

text: P + 5 O → 2 PO.


title: Fosforipentoksidi

text: Fosforipentoksidi on tavallisissa lämpötiloissa kiinteää valkoista ainetta, joka yleensä esiintyy jauheena. Se sublimoutuu 360 °C:n lämpötilassa. Sillä on useita kidemuotoja. Tavallisimmassa kidemuodossa se on dimeerisenä, jolloin sen kemiallinen kaava olisi oikeastaan kirjoitettava muotoon PO. Se voi muodostaa myös polymeerejä.


title: Fosforipentoksidi

text: Fosforipentoksidi on vahvasti hygroskooppinen aine ja erityisen tehokas kuivausaine. Se reagoi veden kanssa muodostaen fosforihappoa seuraavasti:


title: Fosforipentoksidi

text: PO + 3 HO → 2 HPO.


title: Fosforipentoksidi

text: Fosforipentoksidi on siis fosforihapon anhydridi. Jos vettä on vain niukasti, voi tavallisen fosforihapon eli "ortofosforihapon" ohella syntyä myös "metafosforihappoa" HPO.


title: Eugène Dubois

text: Marie Eugène François Thomas Dubois (28. tammikuuta 1858 – 16. joulukuuta 1940) oli alankomaalainen antropologi ja geologi, joka etsi jäänteitä nykyisen Indonesian alueelta. Hän tuli tunnetuksi homo erectuksen löytäjänä.


title: Eugène Dubois

text: Duboisista tehtiin Amsterdamin yliopiston kunniatohtori vuonna 1897, ja kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli professori.


title: Tipula recondita

text: Tipula recondita on hiljattain löydetty vaaksiaislaji, joka tunnetaan Suomesta ja Venäjältä.


title: Tipula recondita

text: Kaksisiipisiin kuuluva hyönteinen kuvattiin tieteelle uutena lajina vuonna 2012. Sen löysi Suomesta Kittilästä alun perin Turun yliopiston tohtoriopiskelija Jukka Salmela. Löydön vahvistivat muut tutkijat. Hyönteisen siiven pituus on noin 12 mm. Lajin toinen tunnettu esiintymispaikka on Venäjän kaukoidässä lähellä Korean rajaa.


title: Halokliini

text: Halokliini on vesistöissä suolaisuuden harppauskerros eli kerros, jossa suolaisuus muuttuu voimakkaasti pystysuunnassa. Koska suolaisuus määrää yhdessä lämpötilan ja paineen kanssa meriveden tiheyden, suolaisuuden erot vaikuttavat veden kerrostuneisuuteen: tiheä suolainen ja kylmä vesi vajoaa harvan makean ja lämpimän veden alle. Jos eri vesikerrosten välillä on voimakas suolaisuusero, muodostuu halokliini. Halokliini on normaalisti termokliinia eli lämpötilan harppauskerrosta voimakkaampi.


title: Halokliini

text: Suolaisuuseroja voivat merissä aiheuttaa jokivalunta, joka tuo meriin makeaa vettä, sadanta, joka makeuttaa pintakerrosta ja haihdunta, joka tekee siitä suolaisemman. Lisäksi merijään muodostuminen tekee veden pintakerroksesta suolaisemman, sillä jää hylkii suolaa. Vastaavasti jään sulaminen makeuttaa pintakerrosta.


title: Halokliini

text: Joillain merialueilla, kuten Pohjoisella jäämerellä, pintakerros on alempia vesikerroksia kylmempi. Tämä on mahdollista, koska pintavesi on syvää vettä makeampaa: halokliini pitää vesipatsaan stabiilina. Pohjoisella jäämerellä halokliini on tärkeä merijään muodostumisen kannalta, sillä se eristää alemmat, lämpimämmät vesikerrokset pintavedestä.


title: Halokliini

text: Myös Itämeressä on voimakas, pysyvä halokliini 50–80 metrin syvyydessä. Mereen tulee Tanskan salmien kautta suolaista valtamerivettä, joka painuu Itämeren makeamman murtoveden alapuolelle. Suuri jokivalunta taas makeuttaa meren pintakerrosta. Halokliini estää meren pohjakerrosten sekoittumisen pintaveden kanssa. Jos suolapulsseja valtamerestä ei tule, syvänteisiin voi muodostua happikato.


title: Félicia Ballanger

text: Félicia Ballanger (s. 12. kesäkuuta 1971 La Roche-sur-Yon) on ranskalainen ratapyöräilijä, olympiavoittaja.


title: Félicia Ballanger

text: Ballanger on saavuttanut 1 kilometrin sprintistä olympiakultaa Atlantasta 1996 ja Sydneystä 2000. Sydneyn kisoista hän saavutti kultamitalin myös 500 metrin aika-ajossa. Lisäksi hän on voittanut viisi kertaa peräkkäin sprintin ja 500 metrin aika-ajon maailmanmestaruuden (1995, 1996, 1997, 1998 ja 1999).


title: Finnish Hot Rod Association

text: Finnish Hot Rod Association ry (lyh.FHRA) on vuonna 1972 perustettu suomalainen harrasteajoneuvojärjestö ja kiihdytysajon virallinen lajijärjestö Suomessa. FHRA on tunnettu etenkin hot rod- ja amerikanautoyhdistysten kattojärjestönä.


title: Finnish Hot Rod Association

text: FHRA:n tunnetuin tapahtuma on vuodesta 1978 alkaen järjestetty American Car Show, joka pidetään vuosittain Helsingin Messukeskuksessa. 1990-luvulta alkaen tapahtuman ajankohdaksi on vakiintunut pääsiäisviikonloppu. Aiemmin nelipäiväinen tapahtuma muuttui kolmepäiväiseksi vuonna 2017. Pääsiäisen suurnäyttelyn ohella yhdistys on järjestänyt aiemmin kokoontumisajoja Alahärmässä ja nykyisin järjestää harrasteajoneuvotapaamisia kesäaikaan Malmin lentökentällä Helsingissä. Lisäksi FHRA järjestä perinteisesti jokamiehen kiihdytystapahtumia.


title: Finnish Hot Rod Association

text: Vuonna 2004 autorekisterikeskus hyväksyi FHRA:n viralliseksi museoajoneuvotarkastuksen tekijäksi ja lausunnonantajaksi. FHRA on myös liikenneministeriön virallinen lausunnonantaja liittyen uusiin lakiesityksiin jotka koskevat harrasteajoneuvojen rakentelu- ja verouudistuksia.


title: Finnish Hot Rod Association

text: FHRA piti Suomen ensimmäiset kiihdytyskilpailut Keimolan moottoriradalla 1975


title: Clock (yhtye)

text: Clock oli brittiläinen vuosina 1993–1999 toiminut yhtye, joka teki elektronista musiikkia.


title: Clock (yhtye)

text: Yhtyeen debyyttisingle oli ""Holding On"", joka julkaistiin lokakuussa 1993. Muita yhtyeen tekemiä kappaleita ovat muun muassa ""The Rhythm"", ""Everybody"" ja ""Axel F"".


title: Jyväskylän Kenttäurheilijat

text: Jyväskylän Kenttäurheilijat (JKU) on vuonna 1938 perustettu jyväskyläläinen yleisurheiluseura. Se kuuluu sekä Suomen suurimpien (yli 1000 lisenssiurheilijaa) että maan parhaimpien yleisurheiluseurojen joukkoon (Kalevan maljan ja SUL:n seuraluokittelun voittaja 2014, 2015, 2017 ja 2018). Seuran puheenjohtajana toimii Pasi Valoranta.


title: Jyväskylän Kenttäurheilijat

text: Suomen mestaruuden Kalevan kisoissa, maratonilla tai moniotteluissa ovat voittaneet seuraavat Jyväskylän Kenttäurheilijoita edustaneet urheilijat:Lähde


title: Suotyyppi

text: Suotyyppi on samankaltaisten kasvupaikkatekijöiden ja samankaltaisen suokasvillisuuden luonnehtima suokuvio (eli maastokuvio suolla), jossa kasvaa ekologisilta vaatimuksiltaan samankaltaisia suokasveja. Pääsuotyypit ovat räme, neva, korpi, letto, luhta ja lähteikkö.


title: Suotyyppi

text: "Suoyhdistymä" on suo, joka koostuu vähintään kahdesta metsätyyppiopin mukaisesta suotyypistä. Suomen suoyhdistymät on tyypitelty kolmeksi suoyhdistymätyypiksi, jotka ovat aapasuo, keidassuo ja palsasuo.


title: S/S Halla XVII

text: S/S Halla XVII on höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1908 Kotkan rauta Oy:n telakalla Kotkassa. Alus rakennettiin alun perin höyryhinaajaksi Halla osakeyhtiön käyttöön. "Halla XVII" purjehti aluksi Kotkan vesillä ja myöhemmin Saimaalla. Nykyisin alus on yksityisomistuksessa Saimaalla. Se kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja Suomen Höyrypursiseuran alusrekisteriin.


title: S/S Halla XVII

text: Kotkassa "Halla XVII" hinasi muun muassa sahatavaraa proomuissa Hallan saarelta redillä odottaville laivoille. Suomen sisällissodan viimeisinä päivinä toukokuussa 1918 aluksella evakuoitiin Kotkan punaisia Kronstadtin kautta Pietariin. Sen mukana pakenivat Venäjälle muun muassa Hannes Järvimäki ja Otto Kalvitsa.


title: S/S Halla XVII

text: Kotkan sahan uuden lastauslaiturin ja 7 metrin väylän valmistumisen myötä "Halla XVII" siirtyi pysyvästi Saimaalle linjahinaajaksi. "Seitsemäntoista" hinasi nippulauttoja Joensuusta Ristiinan kaakkoispuolelle Orraintaipaleeseen, josta tuolloin jo Kymin Osakeyhtiöksi muuttunut omistaja siirsi puutavaraa Saimaalta Kymijoen vesistön puolelle.


title: S/S Halla XVII

text: 1960-luvun puolivälissä alukseen tehtiin merkittäviä korjaustöitä, mutta vuosikymmenen loppupuolella se jäi virkaveljiensä tavoin seisomaan. Vuonna 1971 alus siirtyi yksityisomistukseen.


title: Montenegron vesipallomaajoukkue

text: Montenegron vesipallomaajoukkue edustaa Montenegroa vesipallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Montenegron vesipallo- ja uintiliitto. Montenegron maajoukkue aloitti toimintansa maan itsenäistyttyä 2006. Sitä ennen montenegrolaispelaajat edustivat Jugoslavian sekä Serbia ja Montenegron maajoukkueita.


title: Montenegron vesipallomaajoukkue

text: Montenegron maajoukkue voitti historiansa ensimmäisessä ottelussa Triestessä joulukuussa 2006 Italian maalein 11–10. Seuraavana vuonna joukkue osallistui B-tason EM-kilpailuihin voittaen kaikki ottelunsa selvällä maalierolla. Maailmanliigassa Montenegro voitti kuusi ja hävisi kaksi ottelua. Bratislavassa pelatussa olympiakarsintaturnauksessa se voitti kaikki kuusi otteluaan selviytyen Pekingin olympialaisten vesipalloturnaukseen.


title: Montenegron vesipallomaajoukkue

text: Montenegro osallistui ensimmäisiin varsinaisiin arvokilpailuihinsa Malagan EM-kilpailuissa 2008. Joukkue voitti alkulohkon otteluissa Espanjan maalein 8–7, Kreikan 11–10, Unkarin 10–9 ja Slovakian 13–4. Montenegro hävisi alkulohkossa Kroatialle 6–7, mutta kohtasi maan uudelleen välieräottelussa voittaen tällä kertaa 9–7. Loppuottelussa Montenegro kukisti entisen valtiokumppaninsa Serbian jatkoajalla maalein 6–5 voittaen Euroopan mestaruuden.


title: Montenegron vesipallomaajoukkue

text: Pekingin olympialaisissa 2008 Montenegro saavutti alkulohkon otteluissaan kaksi voittoa, kaksi tasapeliä ja yhden tappion sijoittuen lohkossaan kolmanneksi. Puolivälieräottelussa joukkue voitti Kroatian 7–6, mutta hävisi välierissä Unkarille 9–11. Hävittyään pronssiottelussa Serbialle 4–6 Montenegro sijoittui lopulta neljänneksi.


title: Montenegron vesipallomaajoukkue

text: Montenegro voitti maailmanliigan mestaruuden 2009 kukistettuaan loppuottelussa Kroatian 8–7. Saman vuoden MM-kilpailuissa se karsiutui ensimmäisellä pudotuspelikierroksella. Vuonna 2010 Montenegro hävisi maailmanliigan loppuottelussa Serbialle. Se karsiutui puolivälierissä EM-kilpailuissa 2010 ja MM-kilpailuissa 2011. Eindhovenin EM-kilpailuissa 2012 Montenegro saavutti hopeaa: voitettuaan välieräottelussa Unkarin jatkoajalla se hävisi loppuottelussa Serbialle 8–9.


title: Montenegron vesipallomaajoukkue

text: Lontoon olympialaisissa 2012 Montenegro sijoittui neljänneksi. Sijoituttuaan alkulohkossaan toiseksi se kukisti puolivälierissä Espanjan. Välieräottelussa Montenegro hävisi Kroatialle 5–7 ja pronssiottelussa Serbialle 11–12. MM-kilpailuissa 2013 Montenegro sai hopeaa. Se kukisti puolivälierissä Serbian ja välierissä Italian. Loppuottelussa se hävisi Unkarille 7–8. Maailmanliigassa Montenero oli kolmas 2013 ja 2014. EM-kilpailuissa 2014 se sijoittui neljänneksi hävittyään välierässä Serbialle ja pronssiottelussa Italialle. MM-kilpailuissa 2015 Montenegro karsiutui puolivälierissä.


title: Montenegron vesipallomaajoukkue

text: Montenegro saavutti EM-hopeaa Belgradissa 2016. Voitettuaan välierässä Unkarin maalein 8–5 se hävisi loppuottelussa Serbialle 8–10. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 Montenegro sijoittui alkulohkossaan neljänneksi. Se kukisti toisen alkulohkon voittaneen Unkarin puolivälierissä maalein 13–11. Hävittyään välierässä Kroatialle 8–12 ja pronssiottelussa Italialle 10–12 se sijoittui kolmannen kerran peräkkäin olympialaisissa neljänneksi.


title: Syrjäyttävän kilpailun periaate

text: Syrjäyttävä kilpailu on kilpailua, jossa kahdella lajilla on sama ekologinen lokero. Ne eivät siten voi elää samassa ympäristössä, sillä niiden välille muodostuu kilpailua, joka syrjäyttää lopulta toisen lajin. Syrjäyttävän kilpailun periaatteen mukaan tämä toisen lajin häviäminen alueelta tapahtuu väistämättä jossain vaiheessa.


title: Åfjord

text: Åfjord on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Åfjord (vuosina 1896–1963 nimeltään "Å") perustettiin 1. tammikuuta 1838. Jøssundin kunta erotettiin Åfjordista vuonna 1896, ja Stoksundin kunta yhdistettiin siihen vuonna 1964. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Åfjordin kunnassa oli 3 237asukasta.


title: Linda Hardy

text: Linda Hardy (s. 11. lokakuuta 1973) on ranskalainen missi ja näyttelijä. Hän voitti Miss France -kilpailun vuonna 1992. Hän on sittemmin esiintynyt lukuisissa elokuvissa, kuten vuoden 2004 tieteiselokuvassa "Immortal".


title: Säästöpuu

text: Säästöpuu tai jättöpuu on sellainen puu, joka jätetään hakkuussa pystyyn turvaaman metsän biodiversiteettiä. Säästöpuut ovat tavallisesti eri ikäisiä ja eri lajeihin kuuluvia, ja näin ne antavat ravintoa useille uhanalaisille hyönteisille ja sienille.


title: Vestby

text: Vestby on kunta Akershusin läänissä Norjassa. Vestbyn kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Hølenin kunta yhdistettiin siihen vuonna 1943 ja Sonin kunta vuonna 1964. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Vestbyn kunnassa oli 15 605 asukasta.


title: Taloudellinen kestävyys

text: Taloudellinen kestävyys on yksi kestävän kehityksen osa-alueista. Se tarkoittaa uusiutumattomien luonnonvarojen kohtuullista käyttöä ja jätteiden synnyn minimointia. Taloudellinen kestävyys voidaan saavuttaa tehokkaan kierrätyksen ja uusiutuvien luonnonvarojen käytön avulla.


title: Talousmetsä

text: Talousmetsä on omistuksellisista oloista riippumatta metsä, joka on varattu metsätalouden harjoittamiseen. Talousmetsän vastakohta on luonnontilainen metsä, joskus myös aarniometsä, ikimetsä tai vanha metsä. Metsän käyttökohteen takia talousmetsät ovat tavallisia metsiä huomattavasti köyhempiä biodiversiteetiltään, ja koko metsä saattaakin koostua vain yhdestä puulajista, jolloin voidaan puhua puupellosta. Talousmetsiä ylläpitävät yksityiset metsänomistajat yleensä metsänhoitoyhdistysten kautta, valtio metsähallituksen kautta sekä suuret metsäyhtiöt. Suurin osa Suomen metsistä on talousmetsiä.


title: Talousmetsä

text: Suomessa talousmetsän valtapuuna on mänty, toiseksi tärkein puulaji on kuusi. Näistä saadaan sekä tukkia että kuitupuuta selluloosateollisuuden tarpeisiin. Jonkin verran on vähintään kokeilumielessä käytetty myös tuotuja puulajeja kuten siperianlehtikuusen ja contortamännyn istutuksia. Lehtipuista koivulla katsotaan perinteisesti olevan eniten taloudellista merkitystä.


title: Talousmetsä

text: Metsäteollisuus ja metsänkasvatus on yleensä katsonut kannattavimmaksi viljelykierron, johon kuuluu halutun puulajin istutus, harvennushakkuut sekä päättökorjuun, jolloin kaikki puut korjataan metsästä ja tehdään hakkuuaukko. Tämän jälkeen metsänpohja aurataan ja tehdään jälleen taimikon istutus. Nykyään on kuitenkin metsänomistajissa herännyt laajenevaa kiinnostusta metsien luontaiseen uudistamiseen.


title: Talousmetsä

text: Metsässä kasvaa myös muuta kuin puita, esimerkiksi varpuja, ruohoja, eri eläimiä ja sieniä. Talousmetsien virkistyskäyttö, metsästys, sienestys ja marjastus ovat mahdollisia talousmetsissä. Suomessa ja eräissä Pohjoismaissa on lailla säädetty jokamiehenoikeus, joka takaa yhdessä metsästyslainsäädännön kanssa nämä toimet. Toisinaan on havaittu, että metsää hakataan puuntuoton perusteella jopa sellaisilla lohkoilla, joilla sienisato olisi arvoltaan puun taloudellista tuottoa korkeampi. Vastaavasti esimerkiksi korvasienen on todettu innostuvan tuottamaan itiöemiä maan pinnan rikkoontuessa ja kartiohuhtasieni pitää palopaikoista – ja muun muassa omenankuorista.


title: Talousmetsä

text: Puupellon määritelmä on hieman epätarkka, kyseessä on oikeastaan haukkumasana. Se edellyttää kuitenkin monokulttuuria, jossa puut ovat yhtä lajia, samanikäisiä ja kaadetaan samanikäisinä. Koillismaalla on tunnettu Osaran aukko, joka oli osittain kokeellinen kahdensadan neliökilometrin suuruinen metsäaukko, joka nyt kasvaa vaihtelevasti puuta. Puupeltoja on esimerkiksi Kiinassa, Indonesiassa ja Etelä-Amerikassa. Muun muassa Argentiinan arvostelema UPM:n omistama Fray Bentosin sellutehdas Uruguayssa käyttää eukalyptusta monokulttuurina. Monokulttuurin ongelmana on biodiversiteetin vakavan heikkenemisen kuten lintupopulaatioiden katoamisen ohella viljelmän hyönteis- ja sienituhojen leviäminen koko viljelyalueelle, mikä edellyttää esimerkiksi myrkkyjen lisääntyvää käyttöä. Monokulttuuriin siirtyminen erityisesti sademetsäalueilla aiheuttaa myös huomattavia sosiaalisia ongelmia alkuperäisväestön keskuudessa.


title: Talousmetsä

text: Talousmetsä eroaa huomattavasti luonnonmukaisesta metsästästä rakenteeltaan ja kehityskulultaan. Talousmetsässä on lahopuuta vain 2–10 m³ hehtaarilla, kun vastaava luku on luonnonmetsässä 60–90 m³ hehtaarilla. Merkittävin muutos on talousmetsien vanhojen puiden määrän romahtaminen. Suomen metsissä on yli 150-vuotiaita puita vain yhdellä prosentilla koko metsäpinta-alasta. Kuolleiden ja lahopuiden määrän vähentyminen on vaikuttanut merkittävästi eliölajien määrään. Suomessa 5 000 eliölajia on riippuvaisia metsän kuolleista ja lahonneista puista.


title: Talousmetsä

text: Talousmetsissä ei tapahdu luonnonmetsille ominaisia häiriöitä, kuten metsäpaloja määrätyin valiajoin. Voimakkaan metsäpalon jälkeen kuusikko on runsaimmillaan 200–250 vuoden kuluttua. Metsäpalon jälkeen kuusikko taimettuu lehtipuilla, mutta talousmetsässä kaadettu puusto korvataan yleensä samalla puulajilla. Männiköissä on havaittu tapahtuvan lievempiä metsäpaloja noin 70 vuoden välein, mutta niissä metsä ei pala kokonaan, vaan jäljelle jää eläviä mäntyjä, joiden sekaan voi kasvaa muita puulajeja. Luonnontilaisessa usein lievästi palaneessa männikössä on yli 150-vuotiaita puita sata kappaletta hehtaarilla. Männiköissä voi olla useita sukupolvia eri-ikäisiä mäntyjä, jotka ovat palaneet, mutta jatkaneet kasvua hyvinkin vanhoiksi. Talousmetsissä ei tapahdu vastaavia häiriöitä pitkällä aikavälillä. Metsäpalojen yleisyys määrittää sen, hallitseeko metsämaisemaa kuusi- vai mäntyvaltaisuus. Erityyppisten häiriöiden aiheuttamat valoisat luonnonmetsät ovat nykyisin hyvin harvinaisia.


title: Talousmetsä

text: Metsänhoito vaikuttaa myös puulajisuhteisiin, joista jotkut eliölajit kärsivät.


title: Talousmetsä

text: Jos luonnonmetsä on välttynyt metsäpaloilta ja myrskytuhoilta pitkiä aikoja, sen kehitystä ja rakennetta säätelee puiden kuoleminen ja uudistuminen pienalavaltaisesti. Tällaisessa metsässä lahopuuta syntyy hyvin tasaisesti.


title: Kommunikatiivinen rationalismi

text: Kommunikatiivinen rationalismi on teoria tai joukko teorioita joka pyrkii selittämään inhimillistä järjellisyyttä onnistuneen kommunikaation tuloksena. Teoriat yhdistetään Karl-Otto Apeliin ja Jürgen Habermasiin, heidän kehittämäänsä universaalipragmatiikkaan sekä johdannaisteorioihin diskurssietiikasta ja järjellisestä jälleenrakennuksesta.


title: Kommunikatiivinen rationalismi

text: Näiden teorioiden mukaan järjellisyyden mahdollisuus on sisäänrakennettuna kommunikaatiossa. Tämän väitteen mukaisesti Habermas on muodostanut käsityksen kommunikatiivisesta järjellisyydestä, joka johtuu tästä epäsuorasta potentiaalista ja muotoutuu selkeäksi tiedoksi. Tavoitteena on muuntaa epäsuora taitotieto suoraksi tietotaidoksi. Ilmiöt, joita pyritään selventämään, ovat "intuitiiviseti hallittuja sääntöjä ymmärryksen saavuttamiseksi ja keskustelun käymiseksi". Lopputulos on monimuotoinen konsepti perusteista, jotka Habermasin mukaan pätevät suurimpaan osaan 1900 -luvun merkittävistä filosofisista suuntauksista, samalla välttäen postmodernismille luonteenomaisen suhteellisuuden ja jotka tuottavat normeja kriittiselle arvioinnille. (Habermas, 1992)


title: Teollisuusmelanismi

text: Teollisuusmelanismi tarkoittaa prosessia, jossa lajien tummat värimuodot yleistyvät ilman epäpuhtauksien takia. Samoin tavoin vaaleat värimuodot yleistyvät, jos ilma puhdistuu. Vaaleat yksilöt erottuvat tummasta taustasta ja eivät sen takia selviä eivätkä pysty lisääntymään. Vähitellen populaatio muuttuu tummemmaksi tai vaaleammaksi riippuen onko ilma saasteisempi vai puhtaampi. Teollisuusmelanistisia lajeja tavataan paljon tehtaiden ja kaupunkien keskustojen läheisyydessä. Teollisuusmelanismi johtuu luonnonvalinnasta ja on todiste evoluutiosta ja luonnonvalinnan voimasta. Suomessa teollisuusmelanismia on tavattu noin 50 eri lajilla. Esim. koivumittarilla ja korsiyökkösillä.


title: Melanismi

text: Melanismi on eliön fenotyyppi, jossa yksilön pigmentti on joko kokonaan tai lähes kokonaan musta. Melanismi aiheutuu melaniiniväriaineesta, kun sen puute puolestaan aiheuttaa albinismia.


title: Melanismi

text: Melanismi syntyy yleensä mutaation takia, mutta se voi aiheutua myös muista tekijöistä. Tällainen tekijä voi olla esimerkiksi altistuminen epänormaalille lämpötilalle raskauden aikana, mikä voi saada aikaan hetkellisen muutoksen geenien transkriptiossa tai translaatiossa. Ihmisen toimetkin voivat saada aikaan melanismia, jota kutsutaan teollisuusmelanismiksi.


title: S/S Ahti

text: S/S Ahti on höyrylaiva, josta insinööri Oskar Eklundin konepaja jätti tarjouksensa 5. tammikuuta 1892 Helsingissä päivätyssä kirjeessä. Tarjouksen mukaisesti konepaja sitoutui toimittamaan Fiskars Aktiebolagetille höyryhinaajan 35 000 markalla toukokuun puoleenväliin mennessä. Vuorineuvos Albert von Julin allekirjoitti sopimuksen viikkoa myöhemmin Fiskarsin puolesta, minkä jälkeen aluksen valmistus Hietalahdessa alkoi.


title: S/S Ahti

text: Tilattu alus oli 21,0 metriä pitkä ja 4,3 metriä leveä. Sen kulutuksen tuli olla yhdeksän solmun nopeudella noin 90 kilogrammaa hyvänlaatuista kivihiiltä tunnissa. Aluksen voimanlähteeksi valmistettiin kaksipaisuntainen (compound) höyrykone, joka varustettiin suihkulauhduttajalla. Höyrykoneen sylinterien halkaisijat olivat 255 ja 445 millimetriä, jolloin iskun pituudeksi saatiin 305 millimetriä. Alus valmistui aikataulun mukaisesti ja se kastettiin "Fiskarsiksi".


title: S/S Ahti

text: Alus hinasi tukkilauttoja Fiskarsin metsäalueilta saaristosta ja rannikolta Skogsbyn sahalle sekä hinasi malminetsintään tarvittavia laitteita kuljettavia proomuja. Se palveli tehtävissään yhdeksän vuotta, kunnes yhtiö tilasi 1901 toisen hinaajan. "Fiskars" nimettiin uudelleen "Fiskars I":ksi ja uusi hinaaja sai nimen "Fiskars II".


title: S/S Ahti

text: Toisessa maailmansodassa "Fiskars I" liitettiin sisaraluksensa kanssa puolustusvoimiin rannikkolinnakkeiden yhteysaluksiksi. "Fiskars I" myytiin 21. huhtikuuta 1945 liikemies Eino Löflundille Särkisaloon 610000 markalla.


title: S/S Ahti

text: Löflund nimesi ostamansa aluksen "Ahdiksi". Alus huollettiin ensimmäisen talven aikana Matildedalin telakalla Teijossa, jolloin sen pääkannen hytit, puukansi, osa rungon ja pohjan levyistä uusittiin. Alus palveli edelleen hinaajana.


title: S/S Ahti

text: Alus myytiin 24. huhtikuuta 1947 Metsäliitto Osakeyhtiölle 1750000 markalla. Uusi omistaja siirsi aluksensa Saimaalle. Alus palveli hinaajana. Se oli korjattavana 1952 Mustolan telakalla. Oltuaan viisi vuotta Saimaalla Metsäliitto siirsi aluksensa keväällä 1953 Päijänteelle Vääksyn sahan palvelukseen. Muodollisesti alus myytiin samassa yhteydessä Metsänomistajain Metsäkeskus Osakeyhtiölle, joka nimesi aluksensa uudelleen "Saitaksi".


title: S/S Ahti

text: "Saitta" hinasi nippulauttoja Päijänteen rannoilta Vääksyn sahalle, kunnes se jäi työttömäksi 1955. Alus makasi laiturissa sahan rannassa, jossa maatessaan aluksen kone ja kattila poistettiin. Sitä käytettiin lähinnä varastona. Yhtiö päätti 1958 palauttaa huonokuntoisen aluksensa Saimaalle.


title: S/S Ahti

text: Metsänomistajain Metsäkeskus Osakeyhtiö myi 29. kesäkuuta 1957 Osuuskunta Metsäliitolle omistamiaan kulkuneuvoja, jolloin hinaaja "Saitan" hinnaksi kirjattiin 1,3 miljoonaa markkaa. Uusi omistaja päätti kunnostaa aluksensa, minkä vuoksi se siirrettiin suoraan Rauma-Repolan telakalle Savonlinnan Pääskyniemeen. Alukselle siirrettiin kone ja kattila yhtiön omistamasta romutettavasta hinaajasta "Lehtiniemestä" (entinen "Asko 2"), joka oli palvellut loppuaikansa niputtajana.


title: S/S Ahti

text: "Saitasta" piti myös tulla niputtaja, mutta hinaajatarve oli suurempi eikä alusta muutettu uuteen tehtävään. Telakalla puuhytit korvattiin teräksisillä ja avoreelingit levytettiin. Metsäliitto anoi aluksen nimen palauttamista "Ahdiksi", mikä ei kuitenkaan ollut mahdollista nimen käytössä olon vuoksi. Alus palveli yhden kesän "Ahtina" ennen kuin se nimettiin 18. helmikuuta 1960 "Liitoksi".


title: S/S Ahti

text:
"Liitto" palveli hinaajana kuljettaen tukkeja Lehtiniemen sahalle. Alukseen oli kytketty kontti eli puusäiliö, jolla taattiin polttoaine pitkillä matkoilla. Alus palveli viisi kesää halkovoimalla, kunnes se muutettiin öljykäyttöiseksi.
Alus hinasi vielä 1971 Lappeenrantaan Metsä-Saimaan sahalle tukkilauttoja sekä pinotavaraa Kaukopäähän Enso-Gutzeitille ollen siten Vuoksen vesistön viimeinen ammattikäytössä ollut höyryhinaaja. Kun Metsäliitolle valmistui 1972 uusi 400 hevosvoiman moottorihinaaja "Silva", siirrettiin "Liitto" eläkkeelle. Alus myytiin 25. helmikuuta 1972 Lauri Komulaiselle, jolloin se poistettiin kauppa-alusrekisteristä ja katsastettiin Suomen Höyrypursiseuran lipunalle. Alus nimettiin samalla "Ahdiksi".


title: S/S Ahti

text: "Ahti" on nykyisin S/S Ahti perinneyhdistys ry omaisuutta. Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.


title: Ruskovalmuska

text: Ruskovalmuska ("Tricholoma albobrunneum") on kastanjanruskea myrkyllinen sienilaji. Sienellä on valkoiset heltat ja niissä punaisiaä täpliä. Sienen jalka on punaruskea. Sieni kasvaa mäntykankailla, hiekkamailla ja teiden varsilla koko Suomessa. Sitä ei pidä sekoittaa syötäviin valmuskalajeihin.


title: Hukkapeitto

text: Hukkapeitoksi kutsutaan markkinointikielessä sitä osaa mainoksen nähneistä tai kuulleista ihmisistä, jotka eivät kuulu mainostajien tavoittelemaan kohderyhmään.


title: Suomuvyöseitikki

text: Suomuvyöseitikki ("Cortinarius pholideus") on tummanruskea, lakistaan pienisuomuinen seitikkilaji. Heltat ovat aluksi vaaleanruskeat ja muuttuvat sienen iän myötä kanelinruskeiksi ja saavat violetin sävyjä. Jalka on nuijamainen, renkaallinen ja suomuinen, aluksi violetti ja myöhemmin vaalea. Seitikistä ei ole ruokasieneksi. Se kasvaa soiden laidoilla ja karuissa metsissä, usein koivun seuralaisena. Seitikki on kohtalaisen yleinen koko Suomessa.


title: Kannuksen Ura

text: Kannuksen Ura on vuonna 1968 perustettu kannuslainen urheiluseura jolla on toimintaa hiihdossa, suunistuksessa, yleisurheilussa, pesäpallossa, jalkapallossa, kendossa, salibandyssa ja jääkiekossa. Pesäpallossa Uran naiset pelasivat pääsarjassa kaudella 1976.


title: Kannuksen Ura

text: Kannuksen Uran perustaminen


title: Kannuksen Ura

text: Kannuksessa toimivat urheiluseurat Kannuksen Urheilijat ja Kannuksen Pilke käynnistivät vuoden 1967 lopulla yhtymisneuvottelut molempien todetessa voimien yhdistämisen järkeväksi ja realistiseksi vaihtoehdoksi. Kannuksen Urheilijoiden johtokunnan kokouksessa 6.11.1967 valittiin Jorma Pouttu, Martti Eskola ja Jussi Luhala neuvottelemaan Pilkkeen kanssa yhdistymisestä.


title: Kannuksen Ura

text: Kannuksen Urheilijoiden johtokunnan seuraavassa kokouksessa kuukautta myöhemmin todettiin jäsenistön yleisen mielipiteen puoltavan yhdistymistä ja johtokunnassa oltiin varsin pitkälle samaa mieltä. Seuran yleinen kokous teki 28.1.1968 yksimielisen päätöksen, jonka mukaan edellä mainitut vanhat seurat lakkautetaan ja tilalle perustetaan uusi. Kun Pilke tahollaan päätyi samaan, olivat käytännön toimet valmiit aloitettavaksi jo talvella ja keväällä 1968.


title: Kannuksen Ura

text:
Kannuksen Urheilijoiden kahdessa viimeisessä kokouksessa 3. ja 21. toukokuuta 1968 todettiin Urheilijoiden ja Pilkkeen lopettaneen toimintansa ja niiden ohjelmaan kuuluneen kilpailu- ja muun urheilutoiminnan siirtyneen kokonaan uuden seuran Kannuksen Uran hoidettavaksi.
Puheenjohtajat:
Kalevi Lahdenperä 1968-1970
Veikko Rautiola 1971-1972
Heikki Koivisto 1973-1974
Taisto Patama 1975-1977
Erkki Mäkelä 1978-1980
Pekka Huovinen 1981-1984
Matti Riippa 1985
Erkki Koivisto 1985-1986
Pekka Huovinen 1987-1990
Seppo Kirmanen 1991-1996
Jouko Levänen 1997-2000
Risto Posio 2001-2002
Marko Niemonen 2003-2006
Juha Arkkukangas 2007-2012
Toni Kattilakoski 2012


title: Kannuksen Ura

text:
Juha Lundström 2013-
Kannuksen Uran jalkapallon edustusjoukkue pelaa kaudella 2013 Vitosessa.


title: Kannuksen Ura

text: Kaudella 1976 Uran jalkapallojoukkue selviytyi ainoana Piirisarjan joukkueena Suomen Cupin varsinaiseen kilpailuun, jossa se selviytyi aina 3. kierrokselle saakka (16 joukkoon).


title: Kannuksen Ura

text: Uralla on juniorijoukkueita C-, D-, E-, ja F-junioreissa. Miesten puolella edustusjoukkue pelaa Suomensarjaa ja 2- ja 3-joukkue maakuntasarjaa.


title: Kannuksen Ura

text: Vuonna 2010 Uran c-pojat olivat oulun-nuorisoleirillä SM 5. Vuonna 2012 Uran B-pojat ottivat SM-hopeaa, joka oli seuran ensimmäinen SM-tason mitali.


title: Kannuksen Ura

text: Uran naiset pelasivat pääsarjassa kaudella 1976. Myös naisten Itä-Länsi -ottelu pelattiin kyseisellä kaudella Kannuksessa.


title: Kannuksen Ura

text: Seuralla on salibandyssa joukkue IV-divisioonassa kaudella 2011-2012. Seurasta on noussut monia kovanluokan tekijämiehiä, joista tunnetuimpia ovat pelaajat Petri Widgren, Tuomas Karppinen, Petri Pollarinen, Jukka-Pekka Pelto-Arvo ja Marko Lamu sekä valmentaja Miika Lamu. Vuosituhannen alussa seuran pelaajakaarti oli varsin ylivoimainen junioritasolla ja Uran b-juniorit sijoittuivatkin parhaimmillaan neljänsiksi sm-tasolla. Nykyäänkin Uralla on ollut tärkeä osa pelaajien kasvattajana ja uusia lupaavia pelaajia onkin alkanut nousta esiin, joista lähes varmuudella voi suurimman osan sanoa pelaavan vielä korkealla.


title: Helokkaseitikki

text: Helokkaseitikki ("Cortinarius humicola") on kellertävä, pyökin seurassa viihtyvä seitikkilaji. Sen lakki on selvän kartiomainen. Heltat ovat aluksi vaaleat, ja muuttuvat sienen vanhetessa ruskeiksi. Sienen jalka on kellertävä ja ruskeasuomuinen. Laji ei ole ruokasieni. Helokkaseitikki on Keski-Eurooppalainen laji, eikä sitä ole löydetty Suomesta.


title: Koivuseitikki

text: Koivuseitikki ("Cortinarius anomalus") on harmaanruskea tai violetinsävyinen seitikkilaji. Heltat ovat aluksi violetit ja muuttuvat sienen vanhetessa ruosteenruskeiksi. Jalka on latvasta violetti, alempaa vaalea, ja siinä on rengas. Sieni kasvaa havumetsissä yleisenä koko Suomessa.


title: Maila (täsmennyssivu)

text: Maila voi tarkoittaa seuraavia:


title: Violettiseitikki

text: Violettiseitikki ("Cortinarius violaceus") on nimensä mukaisesti tummanvioletti seitikkilaji. Sienen heltat ovat aluksi violetit, ja muuttuvat myöhemmin ruosteenruskeiksi. Se on melko harvinainen, mutta joskus sitä löytyy enemmänkin. Sitä on käytetty värjäykseen.


title: Violettiseitikki

text: Violettiseitikki on erittäin violetti ja sen perusteella helppo tunnistaa. Sen lakki on noin 5-12 cm leveä, kupera tai kuperanlaakea, pinnassa on hienoja suomuja. Heltat ovat harvassa, ja nuorena syvän vieloetit, vanhemmiten muuttuvat ruskeaksi. Jalka on 6-12 c pitkä, 1-2 cm paksu, nuijamainen, violetin- tai harmaansininen. Malto violettia ja tuoksuu männyltä.


title: Violettiseitikki

text: Sieni kasvaa havu- ja sekametsissä harvakseltaan koko Suomessa. Oulusta pohjoisempana sitä ei juurikaan tavata. Violettiseitikki on haavan, koivun ja kuusen mykorritsa eli juurisieni.


title: Violettiseitikki

text: Sientä on käytetty lankojen värjäämiseen siniharmaaksi ja violetiksi. Ruokasieneksi seitikki ei kuitenkaan kelpaa.


title: Yrjö Sallgén

text: Yrjö Sallgén (28. elokuuta 1892 Kokemäki – 24. marraskuuta 1962) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen äitinsä oli Josefiina Sallgén. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1929 Elli Aina Laineen kanssa, Hänen vaimonsa kuoli vuonna 1936.


title: Yrjö Sallgén

text: Sallgén kävi viisi luokkaa Porin klassillista lyseota ja Suomen liikemiesten kauppaopiston vuosina 1912 - 1915.


title: Yrjö Sallgén

text: Tämä Kokemäkeläinen konttoristi liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 31. elokuuta 1917, josta hänet siirrettiin 1. komppaniaan 1. lokakuuta 1917.


title: Yrjö Sallgén

text: Sallgén saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan talousaliupseeriksi ylennettynä komppanianvääpeliksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja otti osaa Suomen sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa. Hän haavoittui lievästi Tampereen valtauksessa.


title: Yrjö Sallgén

text: Sallgén toimi sisällissodan jälkeen edelleen 1. komppanian vääpelinä 2. Jääkärirykmentissä, mikä nimettiin myöhemmin oli Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Hänet siirrettiin 14. huhtikuuta 1919 Keski-Suomen rykmenttiin, jossa määrättiin rykmentin esikunnan vääpeliksi ja 1. tammikuuta 1920 majoitusmestariksi sekä 1. huhtikuuta 1922 alkaen 3. pataljoonan adjutantiksi. Armeijasta hän erosi 27. marraskuuta 1922 ja siirtyi eri liikkeiden kauppamatkustajaksi.


title: Yrjö Sallgén

text: Talvisotaan Sallgén osallistui 70. Kuormastokomppanian talousupseerina ja Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin 233. Ilmasuojelukomppanian päälliköksi Kalantiin, missä tehtävässä oli vuoteen 1942 saakka, jolloin siirtyi Kalannin verotarkastajaksi. Hänet on haudattu Kalantiin. Hän sai Vakka-Suomen Reserviupseerikerhon kunniajäsenyyden vuonna 1960.


title: Viive Sterpu

text: Viive Sterpu (ent. "Sirkel") 10. joulukuuta 1953 Tallinna, Viro - 5. joulukuuta 2012 Tallinna, Viro) oli Tallinnassa asuva virolainen taiteilija.


title: Viive Sterpu

text: Viive Sterpu piirsi enimmäkseen pastelleilla hiekkapaperille. Hän kokeili myös grafiikkaa ja lasitöitä. Viive etsi aiheensa arjen tavallisista asioista ja hänen töissään on naisellista hellyyttä sekä kaupunkilaisnaisen yksinäisyyttä. Hän rakasti eläimiä ja luontoa kuvaten niitä mielellään tauluissaan. Taulujen värit ovat selkeitä ja ne ovat harmonisessa tasapainossa keskenään.


title: Viive Sterpu

text: Viive Sterpu signeeraasi taulunsa nimellä '"Viive"' mutta ennen avioliittoa hän käytti signeerauksissa nimeä "Sirkel".


title: Viive Sterpu

text: Viive Sterpulla on ollut yksityis- ja yhteisnäyttelyitä Virossa, Suomessa ja Italiassa.


title: Viive Sterpu

text: Giacomo Puccinin musiikin innoittamana Viive Sterpu loi 12 taulua käsittävän sarjan Puccinin Sankarittaret. Tämän 14 sankaritarta (Anna, Tigrana, Manon, Mimi/Musetta, Tosca, Cio-Cio-San, Minnie, Magda, Giorgetta, Sisar Angeliga, Lauretta, Liú/Turandot) esittävän taulusarjan hän lahjoitti huhtikuussa 2007 Villa Museo Giacomo Puccinille (Torre del Lago Puccini Italia). Lahjoituksen otti vastaan Giacomo Puccinin pojantytär Signora Simonetta Puccini.


title: Viive Sterpu

text: Viive Sterpu myös piirtänyt Kaleva Travelin Puccini-aiheisten postimerkkien aiheet. Postimerkkejä oli yhteensä 12. Sterpun töitä on myyty eri puolelle maailmaa. Taiteilijasta ja hänen miehestään tehtiin vuonna 2004 dokumentti “Viive ja Eugen Sterpu” ETV (Eesti Televisioon) sarjassa “Subjektiiv”.


title: Viive Sterpu

text: Sterpu oli Eesti Kunstnike Liit (Viron taiteilijaliiton) jäsen.


title: Viive Sterpu

text: Viive Sterpu oli naimisissa taiteilija Eugen Sterpun kanssa.


title: Eugen Sterpu

text: Eugen Sterpu (kutsumanimeltään Gicu, s. 10. kesäkuuta 1963 Dămăşcani, Moldavian SNT, Neuvostoliitto) on virolainen taidemaalari, joka asuu ja työskentelee Tallinnassa.


title: Eugen Sterpu

text: Eugen Sterpu opiskeli vuosina 1975–1981 Moldavian Taidekorkeakoulussa ja vuosina 1981–1989 Eesti Riiklik Kunstiinstituutissa ( vuodesta 1989 Eesti Kunstiakadeemia ) erikoistuen kuvanveistoon. Vuosina 1994–1995 hän opetti Moldovan Taidekorkeakoulussa.


title: Eugen Sterpu

text:
Eugen Sterpulla on ollut yksityis- ja yhteisnäyttelyitä Moldovassa, Romaniassa, Tanskassa, Virossa, Suomessa, Ruotsissa sekä Venäjällä.
Yhteisnäyttely Viive Sterpun kanssa huhtikuussa 2012 Turussa Galleria Reginassa.


title: Eugen Sterpu

text: Sterpu on keksinyt erikoisen ja omatakeisen tavan työstää pastelleilla. Hän piirtää hiekkapaperille ja käyttää siinä lakkaa. Tuloksena on voimakkat ja selvät värit. Kuvaan käytetään sopivaa paspartuta, jonka avulla värien kontrasti ja kirkkaus saadaan hienovaraisesti esille. Kuvanveistäjäkoulutus on syventänyt hänen käsitystään arkkitehtuurista ja sitä hän mielellään kuvaa töissään. Sterpun oman tekniikan avulla hänen käsistään syntyvä työ on kolmiuloitteista.


title: Eugen Sterpu

text: Hänen taiteensa kokijat muodostavat oman käsityksensä Sterpun taisteesta, joidenkin mielestä hän on surrealisti ja joidenkin taas postmodernisti. Taiteilija itse ei halua olla sidottuna mihinkään ismiin.


title: Eugen Sterpu

text: Eugen Sterpu on Eesti Kunstnike Liit (Viron taiteilijaliiton) jäsen.


title: Eugen Sterpu

text: Eugen Sterpu oli naimisissa taiteilija Viive Sterpun kanssa.


title: William James Connell

text: William James Connell (6. heinäkuuta 1846 – 16. elokuuta 1924) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän syntyi ja vietti varhaisimmat vuotensa Kanadassa.


title: William James Connell

text: Connell istui Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Nebraskan ensimmäisestä vaalipiiristä vuosina 1889–1891. Hän oli varsinaiselta ammatiltaan lakimies. Hän kuoli 78-vuotiaana New Jerseyssä.


title: S/S Ansio

text: S/S Ansio on vuonna 1889 Tampereen pellava- ja rautateollisuus Oy:n telakalla Tampereella valmistettu alus, joka alun perin oli salonkilaivan tyyppinen matkustajalaiva "Ruija". Tamperelaiselle E. Feiringille valmistuneen aluksen etuosa oli avonainen, ja perässä sijaitsi matala katettu salonki matkustajille sekä miehistölle. Jo valmistumisvuonnaan alus myytiin Nils Idmanille, joka nimesi sen "Carolukseksi". Pari vuotta myöhemmin vuonna 1891 alus myytiin E. Lehtiselle ja 1904 Juho Mäntyselle. Vuonna 1907 Jussi Virtanen osti aluksen ja nimesi sen "Salmiksi". Aluksen matkustaja-aluskausi päättyi, kun sen omistajaksi tuli Ruoveden Saha-, Mylly- ja Sähköosakeyhtiö, joka nimesi aluksen "Kotvioksi" ja muutatti sen Dundbergin konepajalla proomuhinaajaksi. Yhtiön nimi muuttui Kotvio-osakeyhtiöksi vuonna 1922.


title: S/S Ansio

text: Reino ja Tauno Saarinen ostivat "Kotvion" vuonna 1944 ja siirsivät sen Päijänteelle. Alus sai tällöin nykyisen nimensä "Ansio" ja se palveli Saaristen perheyhtiössä. Vuonna 1975 alus poistui ammattiliikenteestä, kun lahtelainen Pertti Hammar osti aluksen. Se myytiin edelleen 1980 Pekka Kuroselle ja Heikki Riipiselle, jotka myivät aluksen nykyisille omistajilleen Vesa ja Johanna Tuomiselle Lappeenrantaan vuonna 1994.


title: S/S Ansio

text: Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin, ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.


title: Luettelo teattereista

text: Tämä on luettelo teattereista.


title: Neil Fanning

text: Neil Fanning (s. 12. huhtikuuta 1967) on australialainen näyttelijä, joka muistetaan kenties parhaiten Scooby-Doon ääniroolista elokuvissa "Scooby-Doo ja salaperäinen saari", sekä "".


title: Elina Linna

text: Kaarina Elina Linna (s. 8. helmikuuta 1947) on ruotsinsuomalainen vasemmistopuolueen poliitikko. Hän aloitti valtiopäivillä vuonna 2002 ja pääsi toiselle kaudelleen 2006. Hän ei ollut enää ehdolla valtiopäivävaaleissa 2010.


title: Elina Linna

text: Linna valittiin Södermanlandin läänistä.


title: Himangan Pallo

text: Himangan Pallo eli HiPa on vuonna 2002 perustettu Kalajoen Himangalla toimiva salibandyn erikoisseura. Jäseniä seurassa on noin 300.


title: Valinta

text: Valinta voi viitata ainakin seuraaviin:Biologiassa valinta tarkoittaa hyödyllisten ominaisuuksien runsastumista. Erilaisia valintoja biologiassa:


title: Trofiataso

text: Trofiataso tarkoittaa ravintoketjun tasoa. Ensimmäiseen tasoon kuuluvat tuottajat. Kuluttajat ja hajottajat kuuluvat seuraaville tasoille. Huippupedot, kuten esimerkiksi leijonat, jääkarhut, kotkat ja kaskelotit muodostavat ravintoketjun ylimmän trofiatason (ns. trofiatasopyramidin) huipun. Huippupedot kuollessaan taas palautuvat tavallisesti trofiatasopyramidin alimpien kerrosten hajottajien ravinnoksi. Todellisuudessa trofiatasopyramidin monet tasot sekoittuvat keskenään, eikä niiden välinen energian (materian) siirtyminen ole suoraviivaista tasolta toiselle.


title: S/S Antero

text: S/S "Antero" on höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1924 Tehtaat Lehtoniemi & Taipale Fabrikerin telakalla Lehtoniemessä. Alus rakennettiin Valtion rautateiden käyttöön hinaamaan halkoproomuja Saimaalla. Ammattiliikeenteessä "Antero" hinasi alun perin proomuja Savonlinnaan ja Varkauteen, mutta 30-luvulta lähtien se oli VR/Vapon Kallaveden laiva. Hinausten vähentyessä alus jäi seisomaan Luukkaan telakan rannalle 1958. Vapo käytti laivaa sen jälkeen enää ajoittain, ja vuonna 1961 se myytiin Löydän Sahalle Ristiinaan. Löydön Sahan palveluksessa alus veti tukkilauttoja ja selluloosahaketta Kaukopään tehtaille. Sahan lopetettua toimintansa vuonna 1965 "Antero" jäi toimettomaksi kahdeksaksi vuodeksi. Laiva siirtyi 1973 Ari Juvan omistukseen Saimaalle.


title: S/S Antero


title: Kokkolan Kiri

text: Kokkolan Kiri (KoKi) on vuonna 1962 perustettu kokkolalainen pesäpalloseura. Kiri pelaa tällä hetkellä naisten maakuntasarjaa. Seuran puheenjohtajana toimii Paula Kivinen. Kiri oli Ykköspesiksen (alkuaan Ykkössarja) "perustajajäseniä", koska pelasi siinä kaksi ensimmäistä kautta: 1981 ja 1982, jolloin putosi sarjasta. Kokkolan Kirillä on ollut useampi vuosi taukoa aktiivisesta seuratoiminnasta, mutta kesällä 2015 KoKi pelasi naisten maakuntasarjassa sekä Lady-pesis-turnauksessa. Myös pesäpallokoulutoiminta alkoi kesällä 2015. Kaudella 2016 KoKi pelaa edelleen naisten maakuntasarjassa.


title: Eddie Deezen

text: Edward Harry Dezen (s. 6. maaliskuuta 1958 Cumberland, Maryland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Eddie Deezen

text: Deezen aloitti uransa stand up -koomikkona, mutta kolmen epäonnistuneen esityksen jälkeen The Comedy Storessa hän siirtyi näyttelijäksi. Useimmiten 1980- ja 1990-luvuilla Deezen tunnettiin nörttimäisistä rooleistaan, sekä animaatiosarjasta Dexterin laboratorio 1990-luvun lopulla.


title: Pianosonaatti nro 1 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethoven sävelsi ensimmäisen pianosonaattinsa f-molli op. 2 vuonna 1795. Teos julkaistiin vuonna 1797. Se on omistettu Joseph Haydnille, jonka johdolla Beethoven ensimmäisen pianosonaattinsa säveltämisen aikoihin opiskeli. Teos kestää noin 19 minuuttia. Sen ensimmäinen osa on sonaattimuotoinen.


title: Pianosonaatti nro 1 (Beethoven)

text: Teoksessa on neljä osaa:


title: Turnhout

text: Turnhout () on kunta Antwerpenin provinssissa, Flanderissa, Belgiassa. Kunta kuuluu Turnhoutin arrondissementtiin. Turnhoutissa oli 39 863 asukasta 1. tammikuuta 2007. Pinta-alaa kunnalla on 56,06 km² ja asukastiheys on 711 asukasta neliökilometrillä.


title: Turnhout

text: Turnhout sijaitsee noin 42 kilometriä Antwerpenin keskustasta, 30 km Bredasta ja Tilburgista ja 40 km Eindhovenista. Eurooppatie 34 -moottoritie kulkee läheltä Turnhoutia. Lisäksi NMBS:llä (Belgian valtiollinen rautatieyhtiö) ja De Lijnillä (linja-autoyhtiö) on hyvät yhteydet Turnhoutiin. Myös Dessel–Schoten -kanava kulkee kunnan alueella.


title: Turnhout

text: Turnhoutin nähtävyyksiä ovat muun muassa kaupungintalo, 1100-luvulta peräisin oleva Brabantin herttuan linna, Sint-Pieterskerk -kirkko ja Kwakkelstraatilla sijaitseva vanha hautausmaa.


title: Turnhout

text: Turnhoutin naapurikunnat ovat Baarle-Hertog ja alankomaalainen Baarle-Nassau luoteessa, Beerse lännessä, Kasterlee etelässä, Merksplas lännessä, Oud-Turnhout idässä, Ravels koillisessa ja Vosselaar lännessä.


title: Turnhout

text: Turnhoutin ystävyyskaupungit ovat Hammelburg Saksassa, Gödöllő Unkarissa, Hanzhong Kiinassa ja Vinatori Romaniassa.


title: Shelton Benjamin

text:
Shelton Benjamin (s. 9. heinäkuuta 1975 Orangeburg, Etelä-Carolina, Yhdysvallat) on amerikkalainen showpainija. Benjamin on 188 senttiä pitkä ja hän painaa 112 kiloa. Hän työskenteli Smackdown!-brändissä ennen kuin lopetti
. Hän aloitti amatööripainin Minnesotan yliopistossa. Ensin hän oli Ohio Valley Wrestlingissä, jossa hän voitti neljä kertaa OVW Souhern Tag Team mestaruudet Brock Lesnarin kanssa kolmesti ja Redd Doggin kanssa kerran. Shelton on voittanut WWE:ssä 3 kertaa Intercontinental mestaruuden, yhdesti United States mestaruuden ja kahdesti WWE Tag Team mestaruudet Charlie Haasin kanssa. Benjaminin lopetusliikkeitä ovat T-Bone Suplex ja Paydirt. Benjamin käytti myös Superkickiä vuosina 2002-2003. Hänet on tunnettu myös " Hulluista " volteistaan, jotka yleensä päättyy outring:iin. Hän on ollut neljässä Money In The Bank tapahtumassa.


title: Shelton Benjamin

text: Shelton teki sopimuksen syyskuussa 2002. Hän liittyi WWE:n SmackDown! brändiin joulukuun 26. päivä. Benjamin muodosti Team Angle:n Charlie Haasin ja Kurt Anglen kanssa. Heidän ensimmäinen virallinen ottelu oli 2. tammikuuta 2003 Edgeä ja Chris Benoitia vastaan. Heidän jatkuva riita Benoitin kanssa johti No Way Outiin asti, jossa Chris Benoitin joukkuetoveri oli Brock Lesnar. Benoit & Lesnar voittivat Team Anglen melkein vartin kestoisessa tasoitusottelussa. Ennen tätä he olivat jo voittaneet WWE Tag Team Championshipit 4. helmikuuta. WrestleMania XIX:ssä he säilyttivät mestaruutensa, mutta hävisivät tittelinsä Judgement Dayssä, joka oli tikapuumatsi. Kurt Angle lähti joukkueesta 12. kesäkuuta ja uhmasi antaa heille potkut. Joukkueen nimi vaihdettiin The World Greatest Tag Teamiksi. 1. heinäkuuta The World Greatest Tag Team voitti WWE Tag Team mestaruudet udelleen, mutta hävisivät mestaruudet 18. syyskuuta Los Guerreroseilla ja samana päivänä Benjamin joutui sivuun loukattuaan polvensa. Hän oli noin kuukauden sivussa, mutta parivaljakko taisteli vasta WrestleMania XX:n Fatal Four-Way matsissa WWE Tag Team tittelistä, mutta menestyksettä.


title: Shelton Benjamin

text: 22 maaliskuuta Shelton arvottiin RAW brändiin. Hän feudasi Triple H:n ja hänen Evolutionin kanssa. Benjamin voitti Hunterin kolmekertaa ja Ric Flairin Backlashissa, mutta hävisi Randy Ortonille Bad Bloodissa Intercontinental mestaruudesta. Taboo Tuesday 2004:ssä Shelton voitti ensimmäisen Intercontinental mestaruutensa voittamalla Chris Jerichon. Survivor Seriesissä Benjamin voitti Christianin Intercontinental mestaruudesta. New Year's Revolutionissa Shelton puolusti mestaruuttaan Mavenia vastaan. Backlashissa Shelton puolusti onnistuneesti mestaruuttan Chris Jerichoa vastaan. 20. kesäkuuta hän hävisi mestaruutensa Carlitolle. 20. helmikuuta Shelton voitti Ric Flairin hänen äitinsä huijauksella. Shelton hävisi mestaruuden Rob Van Damia vastaan "Winner Take All" matsissa. Hän voitti kolmannenkerran Intercontinental mestaruuden RAW:ssa 15. toukokuuta 3-on-2 handicap Texas Tornado matsissa. Benjamin feudasi Carliton kanssa kunnes hävisi mestaruuden Vengeancessa Johhny Nitrolle Triple Threat matsissa. Shelton valkaisi hiuksensa muuttaakseen hahmonsa The Gold Standariksi.


title: Shelton Benjamin

text:
Marraskuun 20. Benjamin teki ensiesiintymisen ECW brändissä. Sheltonilla oli pitkä voittoputki, mutta hävisi 29. tammikuuta Kanelle ulos laskulla. 22. helmikuuta hän voitti Jimmy Wang Yangin Money in the Bank karsimis ottelussa. WrestleMania XXIVssä oleva Money in the Bank matsi oli hänelle jo kolmas, mutta voiton vei CM Punk. Sheltonilla ja Kofi Kingstonilla oli lyhyt aikainen feudi. Kingston voitti Benjamin 22. huhtikuuta 2008 ja viikon päästä uusintamatsissa teki sen uudelleen. ECW:n sadannessa jaksossa Shelton lopetti Kofin voittoputken.
2008 WWE Draftissa Shelton siirti SmackDown takaisin brändiin. The Great American Bashissa Benjamin voitti United States mestaruuden Matt Hardyltä. Cyber Sundayssa Shelton voitti R-Truthin, jonka oli valinnut WWE Universe Unites States mestaruudesta. Joulukuussa hänellä oli matsi Hurricane Helmsiä vastaan, jonka Benjamin voitti. Royal Rumblessa hän tuli kadentenakymmenentenä, mutta ei ehtinyt olla n. 2 minuuttia, kun The Undertaker pudotti hänet kehästä. 6. helmikuuta, 2009 Shelton hävisi MVPlle potkaistuaan Drive-By Kickin. Seuraavassa SmackDown jaksossa Shelton teki MVP:lle Pay Dirtin kesken matsin. Tämän jälkeen Chavo Guerrero teki Frog Splashin MVP:lle. 20. helmikuuta Benjamin hävisi Chavolle ei mestaruus matsissa. Shelton pääsi mukaan Money in the Bank otteluun voitettuaan Jeff Hardyn diskauksella. SmackDownin 500. jaksossa Benjamin hävisi United States mestaruutensa MVP:lle. 3. huhtikuuta nähtiin United States mestaruus matsi Shelton Benjamin vs. MVP, jonka voitti MVP ja säilytti mestaruutensa. Judgement Dayssä hänellä oli matsi John Morrisonin kanssa, jonka hän Benjamin hävisi. 30. kesäkuuta Shelton palasi ECW:n ja hävisi yhdestä potkusta uudelle tulokkaalle Yoshi Tatsulle, mutta seauraavassa ECW:ssä Shelton voitti hänet. Tämän jälkeen Benjamin aloitti feudin Sheamuksen kanssa minkä aikana hän kääntyi "faceksi". 22. marraskuuta, 2009 Survivor Seriesissä Shelton osallistui 5 vastaan 5 tag team matsiin (Team Miz vs Team Morrison). Team Morrison kuitenkin hävisi. Seuraavassa ECW:ssä hän voitti Zack Ryderin, jonka jälkeen Christian haastoi Benjamin Ladder matsiin ECW Mestaruudesta, joka käytiin TLC: Tables, Ladders & Chairsissa 13. joulukuuta. Pitkän matsin jälkeen Benjamin kuitenkin hävisi. Royal Rumblessa Shelton ilmestyi kehään 20. ja ehti olla ringissä vaivaiset 48 sekuntia, kunnes John Cena eliminoi hänet. 16. helmikuuta viimeisessä ECW:n lähetyksessä Shelton ja Vladimir Kozlov lyöttäytyivät yhteen ja mukiloivat useita ECW tähtejä. 26. helmikuuta Benjamin palasi jälleen kerran SmackDowniin ja voitti CM Punkin Rey Mysterion tultua väliin ja pääsi ottelemaan WrestleMania XXVIssä Money in the Bank ottelussa. Jack Swagger kuitenkin voitti matsin.


title: Shelton Benjamin

text: 22. huhtikuuta Shelton Benjamin vapautui WWE:n sopimuksesta.


title: Adaptiivinen maisema

text: Adaptiivinen maisema on ajatus siitä, että eri geenien yhdistelmät koostavat ikään kuin kartan. Jos geeniyhdistelmä auttaa eliötä sopeutumaan hyvin ympäristöönsä, säilymään hengissä siinä ja tuottamaan jälkeläisiä, geeniyhdistelmä on adaptiivisessa kartassa korkealla. Jos geeniyhdistelmä on eliön kannalta huono, se on adaptiivisessa kartassa matalalla.


title: Adaptiivinen maisema

text: Monien lajien ekologiset lokerot ovat adaptiivisen maiseman huippuja. Yhdensuuntaisevoluutio liittyy lajien sopeutumiseen ympäristöön. Voidaan ajatella, että tavallinen hyppyrotta ja pussihyppyrotta ovat samoissa adaptiivisen maiseman paikoissa, vaikka ovatkin alkujaan hyvin erityyppisiä nisäkkäitä. Pienikokoiselle hyönteissyöjälle ja suurikokoiselle pedolle on laadittava erilainen adaptiivinen maisema. Ympäristönmuutos muuttaa adaptiivista maisemaa. Käytännössä adaptiiviset maisemat ovat hyvin moniulotteisia, koska eliöissä on lukuisia geenejä. Näin niitä on vaikea visualisoida.


title: Adaptiivinen maisema

text:
Adaptiivisessa maisemassa on monia kaukana toisistaan olevia huippuja. Lajien kehityksen uskotaan olevan siirtymistä taspainotilasta toiselle.
Uskotaan, että vain suhteellisen pienet populaatiot voivat vaihtaa paikkaa adaptiivisen maiseman huipulta toiselle. Adaptiivisen maiseman ja vaihtuvien taspainotilojen ajatuksen toi Sewall Wright vuonna 1932.


title: Adaptiivinen maisema

text: Oletetaan esimerkiksi, että on savanni, jossa kirahvit elävät syömällä puiden lehtiä. Pitkäkaulainen ja pitkäjalkainen kirahvi ylettyy syömään parhaiten puiden lehtiä, ja pysyy parhaiten hengissä, ja tuottaa parhaiten jälkeläisiä. Näin sen kelpoisuus eli sopeutuneisuus ympäristöönsä on suuri. Esimerkissämme kirahvilla on pitkäkaulaisuutta säätelevä geeni ja pitkäjalkaisuutta säätelevä geeni. Adaptiivinen huippu (tai toisessa tarkastelussa laakso) on pitkäkaulaisen, pitkäjalkaisen kirahvin kohdalla. Hyvin lyhytkaulainen kirahvi ei pärjää savannilla ja kuolee pian sukupuuttoon. Mutta tässä geenitarkastelussa on kolmaskin tekijä: jos kirahvi on hyvin suuri, se on vaarassa kuolla nälkään.


title: Ulkoinen kuormitus

text: Ulkoinen kuormitus tarkoittaa vesistöön sen ulkopuolelta saapuvia ravinteita, myrkkyjä ja muita rasittavia aineita. Ulkoinen kuormitus on sisäisen kuormituksen vastakohta.


title: S/S Armas

text: S/S Armas on höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1908 kuuluisalla Paul Wahl & Co:n telakalla Varkaudessa. Alus rakennettiin Enso-Gutzeit Osakeyhtiölle linjahinaajaksi hinaamaan nippulauttoja Saimaalla. Ansioliikenteestä S/S Armas poistui vuonna 1973 jonka jälkeen se oli yksityisomistuksessa Saimaalla. Vuonna 1998 laiva ostettiin Porvooseen ja siirrettiin merelle jossa Mannerheimin lastensuojeluliiton Porvoon osasto järjestää sillä purjehduksia. Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.


title: Uusiokäyttö

text: Uusiokäyttö tarkoittaa käytöstä poistetun esineen tai muun hyötyjätteen käyttämistä uudelleen. Useimmiten tämä tapahtuu raaka-ainemuodossa.


title: Vaarantunut laji

text: Vaarantunut laji on eliölaji, jolla on suuri vaara kuolla sukupuuttoon seuraavan sadan vuoden aikana. Vaarantuneita lajeja ovat esimerkiksi leijona, jääkarhu, valkohai, kalliosuomusammal, fossa ja byrnesinpussihiiri.


title: Vaarantunut laji

text: Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa "vaarantunut" (VU, Vulnerable) on yksi uhanalaisuuden tasoista.


title: Kanjinchō

text: Kanjinchō () on kabuki-näytelmä, joka pohjautuu nō-näytelmään "Ataka". Se on yksi kabuki jūhachibanista, ”kahdeksastatoista parhaasta kabuki-näytelmästä” ja matsuba memono -kabukityypin edelläkävijä.


title: Kanjinchō

text: Ichikawa Danjūrō I esitti Atakan kabuki-tyyliin ensimmäisenä vuoden 1702 helmikuussa nimellä "Hoshiawase jūnidan". Varsinaiseen Kanjinchōhon vuorosanat teki Namiki Gohei III ja musiikin Kineya Rokusaburō IV, ja se sai ensiesityksensä 7. huhtikuuta 1840 Edon Kawarasakizassa. Ensiesityksessä Musashibō Benkein roolin esitti Ichikawa Ebizō (Ichikawa Danjūrō VII), Minamoto no Yoshitsunen osan Ichikawa Danjūrō VIII ja Togashi Saemonin roolin Ichikawa Kuzō (Ichikawa Danzō VI). Siitä lähtien Kanjinchōn päähahmoja ovat esittäneet useat kuuluisat näyttelijät. Erityisesti ennen toista maailmaansotaa edeltävä Matsumoto Kōshirō VII:n (Benkei), Onoe Kikugorō VIn (Yoshitsune) ja Ichimura Uzaemon XV:n (Saemon) esitys on jäänyt elämään filmille tallennettuna.


title: Kanjinchō

text: Tarina tapahtuu Kagan provinssin Atakanosekissä (nyk. Ishikawan prefektuurin Komatsu), jonne Minamoto no Yoritomon vihastuttanut Minamoto no Yoshitsune joukkioineen saapuu paetessaan halki Hokurikun Ōshūhun. Yoshitsunen joukkio Musashibō Benkei etunenässä matkaa tekeytyneenä yamabushi-soturimunkeiksi. Pahaksi onneksi portinvartija Togashi Saemonin korviin on jo kantautunut tieto Yoshitsunen valeasusta. Benkei kertoo heidän matkaavan kerätäkseen varoja palossa tuhoutuneen Tōdai-jin jälleenrakennukseen, jolloin Togashi määrää hänet lukemaan listan lahjoituksista (”kanjinchō”). Benkei ottaa esille sattumalta mukanaan olleen käärön ja alkaa lukea sitä ääneen kuin se olisi oikea lista ("kanjinchō yomiage"). Yhä epäileväinen Togashi esittää Benkeille kysymyksiä yamabushien tidoista ja salaisista loitsuista, joihin Benkei vastaa hetkeäkään miettimättä("yamabushi kaitō"). Togashi päästää joukkion kulkemaan eteenpäin, mutta alkaa epäillä yhden Benkein seuraajista olevan Yoshitsune. Benkei hälventää epäilykset lyömällä todellista herraansa Yoshitsunea pyhiinvaellussauvallaan. Pälkähästä päässeelle joukolle Togashi tarjoaa töykeytensä hyvitykseksi sakea, jolloin Benkei esittää tanssin ("Ennen no mai"). Tanssin aikana Yoshitsune ja muut pakenevat, ja Benkei kiirehtii heidän peräänsä kumarrettuaan Togashille kiitokseksi ("Tobiroppō").


title: Kanjinchō

text: Vanhastaan Togashi esitettiin taitavasti hämättynä kyvyiltään tavallisena miehenä, mutta myöhemmissä versioissa hyvänä hahmona, joka tunteidensa ohjaamana päästää Yoshitsunen kulkemaan vain esittäen tulevansa hämätyksi.


title: Maud Olofsson

text: Maud Elisabeth Olofsson (s. 9. elokuuta 1955) on ruotsalainen poliitikko. Hän toimi keskustapuolueen johdossa Lennart Daléuksen seuraajana vuodesta 2001. Hänestä tuli vuonna 2006 maansa elinkeino- ja energiaministeri sekä varapääministeri. Varapääministerin tehtävät hän jätti 2010. Kesäkuussa 2011 hän ilmoitti eroavansa syksyllä puolueen johdosta. Uudeksi puoluejohtajaksi valittiin Annie Lööf, josta tuli myös uusi elinkeinoministeri Olofssonin jättäessä hallituksen.


title: Johan Sainio

text: Johan Emil Sainio (19. marraskuuta 1889 Pornainen – 25. joulukuuta 1939) oli suomalainen kirjailija (J. E. Sainio) sekä jääkärivänrikki ja Viron armeijan luutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Ismael Sainio ja Ida Mattila. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1937 Adi Sweinsin kanssa.


title: Johan Sainio

text: Sainio kävi vuonna 1906 Helsingissä Lithénin kauppakoulun kuusikuukautisen kurssin ja Evon kaksivuotisen metsäkoulun vuosina 1909–1911 sekä Ruotsissa Härnösandin metsäteknillisen opiston vuonna 1915. Hän työskenteli vuosina 1911–1912 metsätöiden johtajana A. Ahlström oy:n Päijänteen piirissä sekä vuosina 1913–1914 Mikkelin läänin maanviljelysseuran metsänhoidonneuvojana.


title: Johan Sainio

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 25. tammikuuta 1916 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella. Hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 22. elokuuta 1916 ja komennettiin Suomeen, jonne saapui syyskuussa 1916. Hän toimi aluksi värvärinä, mutta joutui venäläisten käytyä jääkärietappien kimppuun pakoilemaan muista eristettynä Venäjän vallankumouksen puhkeamiseen saakka. Perusti ja harjoitti syksyllä 1917 suojeluskuntia mm. Savonlinnassa, Suonenjoella, Pornaisissa ja Pieksämäellä.


title: Johan Sainio

text: Sisällissodan syttyessä hän osallistui Venäjänsaaren retkelle 4. komppanian päällikkönä ja otti osaa Kämärän taisteluun. Venäjänsaaren retken jälkeen hän toimi Huutokoskelle koottujen suojeluskuntajoukkojen päällikkönä ja otti osaa Varkauden valloitukseen. Hänet siirrettiin 13. maaliskuuta 1918 päälliköksi 1. Karjalan rykmentin 1. pataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Muolaassa, Valkjärvellä ja Raasulissa, missä hän haavoittui 25. maaliskuuta 1918. Hän erosi armeijasta 21. syyskuuta 1918 haavoittumisensa takia.


title: Johan Sainio

text: Sisällissodan jälkeen Sainio toimi Haukivuoren suojeluskunnan paikallispäällikkönä 1. lokakuuta 1918 – 1. tammikuuta 1919 välisen ajan ja matkusti sen jälkeen Viroon, missä hän liittyi Pohjan Poikain rykmenttiin.


title: Johan Sainio

text: Virossa hän toimi aluksi Pohjan Poikain rykmentin II pataljoonan lähettiupseerina ja 11. helmikuuta 1919 alkaen rykmentin 6. komppanian päällikkönä, jonka tehtävän hän vastaan otti jääkäriluutnantti Eero Manniselta. Myöhemmin Sainio toimi myös hetken I pataljoonan 3. komppanian päällikkönä.


title: Johan Sainio

text: Sainio osallistui taisteluihin Viron vapaussodassa Valkissa ja Marienburgissa. Suomeen hän palasi maaliskuun alussa vuonna 1919 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön. Hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi aluksi Pornaisiin 1. lokakuuta 1919 alkaen, josta hänet siirrettiin paikallispäälliköksi Kotkaan 1. tammikuuta 1920 ja edelleen Nurmekseen 1. maaliskuuta 1921 alkaen. Joensuun suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajaksi hänet siirrettiin 15. marraskuuta 1921.


title: Johan Sainio

text: Sainio otti osaa vuosina 1921–1922 käytyyn Itä-Karjalan sotaan (Vienan metsäsissikapina) ja osallistui muun muassa Tuulivaaran, Vuokkiniemen ja Tiiron taisteluihin. Joensuun suojeluskuntapiiristä hän siirtyi Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiiriin, missä hän toimi 1. sotilasohjaajana 1. maaliskuuta 1924 alkaen. Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiiristä hänet siirrettiin 4. tammikuuta 1926 alkaen nuoremmaksi upseeriksi Kajaanin sissipataljoonaan ja edelleen 15. tammikuuta 1931 Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiriin, missä hänet sijoitettiin 8. alueen päällikön viransijaiseksi.


title: Johan Sainio

text: Myöhemmin hän toimi tilapäistöissä maa- ja metsätaloudessa ja kirjoitteli tarinoita.


title: Johan Sainio

text: Talvisodan sytyttyä koulutuskeskuksessa Joensuussa työskennellyt Sainio pyysi päästä rintamalle. Hänet määrättiin joukkueenjohtajaksi Suvannon lohkolle Kannakselle, missä hän kaatui ensimmäisen taistelupäivänsä iltana. Sainio on haudattu Pornaisten sankarihautaan, samoin kuin hänen myös talvisodassa maaliskuussa 1940 kaatunut nuorempi veljensä Martti Sainio (s. 1906).


title: Glumslöv

text: Glumslöv on taajama ja entinen kunta nykyisessä Landskronan kunnassa, Skånen läänissä, eteläisessä Ruotsissa. Glumslöv sijaitsee aivan Juutinrauman rannalla. Glumslövin taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 1 994 asukasta.


title: Glumslöv

text: Kerrotaan, että Glumslöv on saanut nimensä talonpojalta, jonka nimi oli joko "Glum" tai "Glom", ja joka on mahdollisesti haudattu jonnekin alueelle. Skånen paikannimissä yleinen pääte "-löv" puolestaan tarkoittaa perintöä.


title: Glumslöv

text: Glumslöv on 200 vuodessa muodostunut kahdesta maanviljelyskylästä, Övra Glumslövistä ja Nedra Glumslövistä, omakotitalolähiöksi Landskronan ja Helsingborgin kaupunkitaajamien välille. Glumslövin kirkon vanhimmat osat ovat vuodelta 1193, ja ne löydettiin 1700-luvulla yhdestä paikallisesta talosta.


title: Glumslöv

text: Glumslövin vanhasta pitäjästä tehtiin oma maalaiskunta Ruotsin vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa se liitettiin Härslövin maalaiskuntaan. Vuonna 1974 Härslövistä ja siihen liitetystä Glumslövistä tuli osa nykyistä Landskronan kuntaa. Glumslöv sijaitsee nykyisen Landskronan kunnan pohjoisosassa.


title: Vinegar

text: Vinegar on Anna Abreun toisen albumin, "Now", ensimmäinen single. Kappale sai Suomen ensisoittonsa The Voicen "Ensireaktio"-osiossa 30. heinäkuuta 2008, ja päivää myöhemmin se julkaistiin digitaalisesti. Fyysisenä singlenä se julkaistiin 6. elokuuta.


title: Vinegar

text: Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 10. syyskuuta 2008.


title: Vinegar

text: ”Vinegar” julkaistiin singlenä Isossa-Britanniassa marraskuussa 2009. Brittijulkaisussa radioversiona käytettiin kappaleen "Buzz Junkies Radio Mixiä".


title: Vinegar

text:
Brittijulkaisun aikaan kappale sijoittui Music Week -lehden julkaiseman Commercial Pop Club -listan 21. sijalle. Seuraavalla viikolla sijoitus oli noussut kahdeksan sijaan ylöspäin, sijalle 13. Viikolla 50 kappale nousi jo top-10:iin sijalle 7. Se oli korkein suomalaisen naisartistin listalla saavuttama sijoitus.
Videolla Abreu tanssii pienessä ”huoneessa” ilmapallojen sekä muiden tanssijoiden kanssa. Kappaleen A-osat ovat varsin tummanpuhuvia, mutta kertosäkeen värit painottuvat valkoiseen ja harmaaseen. Videon ohjasi Jaakko Manninen, joka ohjasi myös Abreun kappaleiden ”End of Love” ja ”Ivory Tower” musiikkivideot.


title: Vinegar

text: Videolla yhtenä tanssijoita esiintyy myöhemmin "Big Brother" -ohjelmasta tunnettu Ragnar Orav.


title: Valokemiallinen hapetin

text: Valokemiallinen hapetin on ilmansaaste, jota muodostuu auringon valon typen oksidien ja hiilivetyjen reagoidessa. Valokemialliset hapettimet ovat vahingollisia aineita.


title: Estádio Eduardo Guinle

text: Estádio Eduardo Guinle on monikäyttöinen stadion Nova Friburgossa Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Friburgense Atlético Cluben kotikenttänä. Stadionille mahtuu 12 000 ihmistä.


title: Valtalaji

text: Valtalaji on eliölaji, joka on selvästi runsas, joko biomassaltaan, tai yksilömäärältään.


title: Valtalaji

text: Kuusimetsässä valtalajina on kuusi puukerroksessa, mustikka kenttäkerroksessa ja kerrossammal pohjakerroksessa.


title: Arena das Dunas

text: Arena das Dunas on stadion Natalissa Brasiliassa. Se rakennettiin vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja varten. Stadionilla on 42 086 paikkaa.


title: Arena das Dunas

text: Stadionin paikalla sijaitsivat aiemmin Machadão-stadion ja Machadinho-urheiluhalli. Stadionin nimi ja ulkoasu viittaavat dyyneihin, joista Natalin alue on tunnettu.


title: Vanha metsä

text: Vanha metsä on metsä, joka on ohittanut suositellun hakkuuajan. PEFC-sertifioinnin yhteydessä on määritelty vanhan metsän kriteerit. Kriteereitä on neljä, joiden kaikkien tulee täyttyä, jotta metsää voi kutsua puustoltaan vanhaksi metsäksi.


title: Vanha metsä

text: 1) Ikä; Etelä-Suomessa keski-ikä vähintään 160 vuotta ja Pohjois-Suomessa vähintään 200 vuotta.


title: Vanha metsä

text: 2) Puusto; Puusto on muodostunut erikokoisista puista tai koostuu useasta latvuskerroksesta ja puulajista taikka on myöhäisen sukkessiovaiheen kuusikko.


title: Vanha metsä

text: 3) Aiempi käsittely; Puustoa ei ole käsitelty harsinta-, kasvatus- eikä väljennyshakkuin 60 vuoteen. Aiemmat harsinta-, kasvatus- tai väljennyshakkuut eivät ole muuttaneet metsän luontaisia rakennepiirteitä eikä hakkuiden jäljiltä esiinny kantoja enempää kuin 20 kpl/ hehtaari.


title: Vanha metsä

text: 4) Lahopuu; Puustossa on vanhoja lehtipuita sekä lisäksi lahopuita, keloja ja maapuuta Etelä-Suomessa vähintään 15 % ja Pohjois-Suomessa vähintään 20 % puuston tilavuudesta.


title: Vanha metsä

text: Vanhojen metsien ominaispiirteet säilytetään jättämällä metsikkö metsätaloustoimenpiteiden ulkopuolelle. Vanhoissa metsissä on paljon lahopuuta ja päällyskasveja ja ne lähenevät päätemetsävaihetta.


title: Vanha metsä

text: Käsite ”vanha metsä” tarkoitti alun perin luonnontilaista metsää, jota ei ole koskaan hakattu ja jossa ei ole koskaan kaskettu eikä laidunnettu. Nykyään sellaista metsää kutsutaan yleensä aarniometsäksi. Väärinkäsityksiä syntyy, kun käsitettä ”vanha metsä” käytetään yhä joskus alkuperäisessä merkityksessään tai muussa tarkoituksessa virheellisesti.


title: Estádio da Fazendinha

text: Estádio da Fazendinha on monikäyttöinen stadion Ituiutabassa Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Ituitaba Esporte Cluben kotikenttänä. Stadionille mahtuu 5 000 ihmistä.


title: Lars Schalin

text: Lars Mikael Schalin (5. heinäkuuta 1895 Vaasa – 12. toukokuuta 1962) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hän oli sotilasoppinsa Saksasta hakenut jääkäri, joka taisteli Sisällissodassa pataljoonan adjutanttina ja talvisodassa T-Lentorykmentti 1:n komantajana. Jatkosodassa hän oli esikuntatehtävissä ja loppusodan Suomen Punaisen Ristin palveluksessa.


title: Lars Schalin

text: Hänen vanhempansa olivat lennätinpäällikkö Leopold Verner Schalin ja Fanny Emilia Kåhlsten. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Ragni Maria Elmgrenin kanssa.


title: Lars Schalin

text: Schalin kirjoitti ylioppilaaksi Vaasan ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1914 ja liittyi Vaasalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1914–1916. Schalin kävi Sotakorkeakoulun yleisen osaston vuosina 1924–1926 ja Ilmavoimien tähystäjäkurssin vuosina 1927–1928 sekä pommitus- ja ampumakurssin Utissa vuonna 1929. Hän oli komennettuna opintomatkalle vuonna 1929 Englantiin, missä hän tutustui Lontoon ilmailunäyttelyyn ja seurasi Hendonin lentonäytöstä sekä teki vastaavan matkan vuonna 1934 Ruotsiin tutustuakseen Boforsin tehtaisiin ja seuratakseen pommikokeiluja.


title: Lars Schalin

text: Schalin liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 6. toukokuuta 1916, josta hänet siirrettiin 21. elokuuta 1916 3. komppaniaan. Hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon.. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella. Hän kävi Saksassa puhelin-, lennätin- ja merkinantokurssit.


title: Lars Schalin

text: Schalin saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan adjutantiksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Lars Schalin

text: Sisällissodan jälkeen Schalin komennettiin opettajaksi Helsingissä 2. heinäkuuta 1918 alkaneille viestikursseille, joilla koulutettiin kantajoukot divisioonien ja Vuoristoprikaatin tiedonanto-osastoihin. Hänet siirrettiin 18. elokuuta 1918 alkaen 1. Divisioonan tiedonantovälineosaston johtajaksi ja 2. helmikuuta 1921 alkaen Kenttälennätinpataljoonan 1. komppanian päälliköksi sekä 31. elokuuta 1926 alkaen yleisesikuntaupseeriksi Ilmavoimien esikuntaan, jossa hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1928 esikuntapäälliköksi ja 13. tammikuuta 1932 Ilmailukoulun johtajaksi sekä 1. toukokuuta 1933 koulutusosaston päälliköksi jälleen Ilmavoimien esikuntaan. Lentoasema 6:n komentajaksi hänet nimitettiin 31. tammikuuta 1935 ja 1. tammikuuta 1938 Lentorykmentti 4:n komentajaksi.


title: Lars Schalin

text: Schalin osallistui talvisotaan T-Lentorykmentti l:n komentajana. Välirauhan aikana hän toimi Uudenmaan läänin väestönsuojelutarkastajana ja jatkosodan puhjettua hän jatkoi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin Päämajan Ilmasuojelutoimiston päälliköksi. Edellä mainitussa tehtävässä hän palveli vuoteen 1943 saakka, jolloin hän siirtyi Suomen Punaisen Ristin pääsihteerin apulaiseksi ja toimi tehtävässä sodan loppuun saakka, jolloin hän erosi armeijan vakinaisesta palveluksesta. Sotien jälkeen hän toimi edelleen Suomen Punaisessa Ristin pääsihteerin apulaisena vuoteen 1950 saakka, jolloin hän siirtyi vakuutustarkastajaksi Suomi-yhtiölle ja palveli yhtiössä vuoteen 1958 saakka. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Lars Schalin

text: Schalin toimi 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1920 ja Kenttälennätinpataljoonan kunnianeuvoston puheenjohtajana vuosina 1922–1924 sekä Ilmavoimien kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuonna 1929.


title: Vastuulaji

text: Vastuulaji on eliölaji, jonka suojelemisesta jonkin maan on kansainvälisesti sovittu olevan vastuussa.


title: Vastuulaji

text: Suomen vastuulajeja EU:ssa ovat muun muassa liito-orava ja lapinleinikki.


title: Clicquot

text: Clicquot oli tunnettu ranskalainen urkujenrakentajasuku.


title: Sakari Kirjavainen

text: Sakari Rafael Kirjavainen (s. 30. lokakuuta 1960 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja elokuvaleikkaaja.


title: Sakari Kirjavainen

text: Kirjavainen on opiskellut elokuvantekoa Taideteollisessa korkeakoulussa. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa oli fantasiamainen ja arkirealismin ulkopuolella oleva "Ken tulta pyytää" (2001). Kirjavainen toimi toisena ohjaajana Åke Lindmanin sotaelokuvassa "Tali-Ihantala 1944" (2007). Hän on ohjannut ja käsikirjoittanut myös palkittuja lyhytelokuvia. Ohjaamisen ja käsikirjoittamisen lisäksi Kirjavainen on leikannut sekä omiaan että muiden ohjaajien elokuvia.


title: Sakari Kirjavainen

text: Esko Salervon käsikirjoittama ja Kirjavaisen ohjaama pitkä elokuva "Hiljaisuus" tuli ensi-iltaan 9. joulukuuta 2011. Se on kertomus ihmisistä poikkeuksellisten olosuhteiden puristuksessa; draama ystävyydestä, petoksesta ja rakkaudesta. Se on sotaelokuva, joka sijoittuu jatkosotaan, sen viimeiseen kevääseen, aivan rintamalinjojen välittömään läheisyyteen kaatuneiden evakuoimiskeskukseen (KEK), jossa sankarivainajat huollettiin viimeiselle matkalle kotiseuduilleen haudattaviksi.


title: Sakari Kirjavainen

text: Kirjavainen on myös teatteriohjaaja. Hän ohjasi syksyllä 2010 Rauman Kaupunginteatterissa Tapio Koivukarin kirjaan perustuvan "Luodetuulen maan". Hän on ohjannut kuunnelmia Radioteatterille, ja toimi muun muassa yhtenä kuunnelmasarjan "Täällä Pohjantähden alla" kolmesta ohjaajasta.


title: Sakari Kirjavainen

text: Vuonna 2009 ilmestyi Kirjavaisen esikoisromaani "Viereenkatsoja", joka oli J. H. Erkon esikoiskirjapalkintoehdokkaana. Hänen toinen romaaninsa "Tinaharkko" ilmestyi vuonna 2011.


title: Vektoritauti

text: Vektoritauti on tauti, joka leviää vain jonkin eliön välityksellä toiseen, eri lajin edustajaan.


title: Estádio Francisco Vasques

text: Estádio Francisco Vasques on monikäyttöinen stadion Belémissä Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa sekä Tuna Luso Brasileiran että Clube Municipal Ananindeuan kotikenttänä. Stadionille mahtuu 5 000 ihmistä.


title: Medinan islamilainen yliopisto

text: Medinan islamilainen yliopisto () on vuonna 1961 perustettu yliopisto Medinassa, Saudi-Arabiassa.


title: Medinan islamilainen yliopisto

text: Noin 15 prosenttia yliopiston luokkaa 3 000 opiskelijasta on kansainvälisiä opiskelijoita eri puolilta maailmaa. Yliopistossa voi opiskella esimerkiksi islamiin liittyviä aineita ja arabian kieltä. Yliopistossa annetaan alemman yliopistotutkintotason opetusta.


title: Medinan islamilainen yliopisto

text: Yliopiston sijoitus kansainvälisesti tai Saudi-Arabiassa on vaatimaton, keskitasoa. QS University Rankingin tekemässä arabimaiden yliopistojen vertailussa se sijoittui sijoille 51-60 sadasta vertaillusta yliopistosta.


title: Mijaín López

text: Mijaín López Núñez (s. 20. elokuuta 1982 Pinar del Río) on kuubalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän on kolminkertainen olympiavoittaja, viisinkertainen maailmanmestari, nelinkertainen Pan-Amerikan kisojen kultamitalisti ja yhdeksänkertainen Amerikan mestari.


title: Mijaín López

text: López voitti maailmanmestaruuden 120 kilogramman painoluokassa Budapestin MM-kilpailuissa 2005, missä loppuottelussa oli vastassa Mihály Deák-Bárdos, Bakun MM-kisoissa 2007, missä hän voitti loppuottelussa Venäjän Hasan Barojevin, Herningin MM-kilpailuissa 2009 kukistettuaan loppuottelussa Dremiel Byersin ja Moskovan MM-kilpailuissa 2010, jossa voitti finaalissa Juri Patrikejevin. 130 kg:n sarjassa hän voitti maailmanmestaruuden Taškentissa 2014 kukistettuaan loppuottelussa Rıza Kayaalpin. MM-kilpailuista hänellä on lisäksi hopeaa 120 kg:n sarjasta Guangzhousta 2006, missä hän kärsi loppuottelussa tappion Barojeville ja Istanbulista 2011, jossa hän hävisi Kayaalpille sekä 130-kiloisista Las Vegasista 2015, missä hävisi jälleen Kayaalpille.


title: Mijaín López

text: Ateenan kesäolympialaisissa 2004 López sijoittui 120 kg:n sarjassa viidenneksi. Pekingissä 2008 López kirkasti sijoituksensa, kun hän voitti olympiakultaa kaataen Barojevin finaalissa. Hän uusi kultamitalinsa Lontoossa 2012 kukistettuaan loppuottelussa Heiki Nabin. Kolmannen olympiakultansa hän voitti alle 130 kg:n sarjassa Rio de Janeirossa 2016 voitettuaan loppuottelussa Rıza Kayaalpin.


title: Mijaín López

text: Pan-Amerikan kisoista López on voittanut kultaa vuosina 2003, 2007, 2011, 2015. Lisäksi hän on voittanut Pan-Amerikan mestaruuden vuonna 2002 (samana vuonna myös juniorina kreikkalais-roomalaisessa ja vapaapainissa) sekä vuosina 2004–2009, 2012 ja 2014. Vuonna 2003 hän jäi hopealle. Vuosina 2005, 2006 ja 2009 hän voitti maailmancupissa oman sarjansa.


title: Välivesi

text: Välivesi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jesús Mena

text: Jesús Mena Campos (s. 28. toukokuuta 1968 Gómez Palacio, Durango) on meksikolainen entinen uimahyppääjä.


title: Jesús Mena

text: Mena saavutti pronssia vuoden 1988 Soulin olympialaisten 10 metrin kerroshypyissä. Samoissa kisoissa hän sijoittui lisäksi 3 metrin ponnahduslaudalla seitsemänneksi. Vuoden 1991 Pan Amerikan -kisoista hän saavutti 10 metrin kilpailuista hopeaa.


title: Estádio Jair Bittencourt

text: Estádio Jair Bittencourt on monikäyttöinen stadion Itaperunassa Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Itaperuna Esporte Cluben kotikenttänä. Stadionille mahtuu 12 000 ihmistä.


title: Eric Schauman

text: Eric Balder Björnson Schauman (15. kesäkuuta 1895 Tammisaari – 1. marraskuuta 1966) oli suomalainen jääkärieversti. Hän oli Saksassa jääkärikoulutuksensa saanut neljän sodan veteraani, joka myöhemmin toimi Tammer Tehtaat Oy:n toimitusjohtajana.


title: Eric Schauman

text: Hänen vanhempansa olivat pormestari Berndt Gustaf Knut Björn Waldemar Schauman ja Bertha Hahl. Hänet vihittiin avioliittoon ensimmäisen kerran vuonna 1919 Mia Louise Avellanin kanssa. Heidän erottuaan vuonna 1928 avioitui Schauman toisen kerran vuonna 1929 Ebba Margareta Ahrenbergin kanssa, joka taasen kuoli vuonna 1956 ja Schauman avioitui vielä kolmannen kerran vuonna 1963 Anita Marianne Segercrantzin kanssa.


title: Eric Schauman

text: Schauman kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1913 ja liittyi Nylands Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1913–1915. Taktiikan täydennyskurssin suojeluskuntain päällystökoulussa hän suoritti vuonna 1927 ja Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuosina 1929–1930.


title: Eric Schauman

text: Schauman liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 17. maaliskuuta 1915 ja sijoitettiin 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 2. syyskuuta 1915 alkaen 27. Jääkäripataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella.


title: Eric Schauman

text: Schauman saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana kapteeniksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja hänen tehtäväkseen tuli perustaa ja järjestää 1. Jääkärirykmentin 3. jääkäripataljoona. Hän johti pataljoonansa sisällissodassa taisteluihin Tampereella, Kämärällä ja Viipurissa.


title: Eric Schauman

text: Schauman siirrettiin sisällissodan jälkeen suoritetun armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä pataljoonan komentajaksi Suomen valkoiseen kaartiin. Valkoisesta kaartista hänet siirrettiin 12. elokuuta 1918 alkaen 1. Divisioonan esikuntapäälliköksi ja 10. maaliskuuta 1920 alkaen Kaartin Jääkäripataljoonan komentajaksi sekä 15. helmikuuta 1925 alkaen Uudenmaan eteläisen suojeluskuntapiirin (Nylands södra skyddskärsdistrikt) päälliköksi. Armeijasta Schauman erosi 31. maaliskuuta 1936 ja siirtyi G. A. Serlachius oy:n ostopäälliköksi, mistä hän siirtyi 1. marraskuuta 1938 alkaen Suomen hihnatehtaat oy:n (myöh. Tammer Tehtaat Oy) toimitusjohtajaksi.


title: Eric Schauman

text: Schauman osallistui talvisotaan Päämajan Komento-osaston päällikkönä, missä tehtävässä hän jatkoi myös jatkosodan aikanakin. Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin Pohjois-Hämeen sotilasläänin komentajaksi, mutta palasi takaisin Päämajan Komento-osaston päälliköksi vielä ensimmäisenä sotavuonna. Tehtävästä hänet kotiutettiin vuonna 1942.


title: Eric Schauman

text: Toisen maailmansodan jälkeen Schauman toimi Tammer Tehtaiden toimitusjohtajana vuoteen 1959 saakka, jolloin hän muutti Tampereelta Somerniemen Palikaisissa omistamalleen Österkullan tilalle .. Vuonna 1954 Schaumanin aloitteesta perustettiin Jääkäriliikkeen muistomerkiksi Somerniemen Palikaisten Österkullaan Paimionjoen vesireitin varrelle Jääkärilehdoksi nimetty puisto. Schauman on haudattu Somerniemen hautausmaalle.


title: Eric Schauman

text: Schauman toimi Helsingissä ja sen ympäristössä olevien linnoituslaitteiden hävittämiskomitean jäsenenä vuonna 1919 ja Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuonna 1922 sekä Suojeluskuntain yliesikunnan, päällystökoulun ja piiripäälliköiden kunnialautakunnan varajäsenenä vuosina 1934 ja 1935. Svenska Finlands skytteförbundin (Suomen ruotsalainen Ampujainliitto) hallituksen jäsenenä hän toimi vuonna 1930. Sotainvalidien Veljesliiton Pirkka-Hämeen piirin kannatusyhdistyksen puheenjohtajana hän toimi sotien jälkeen.


title: Yhdyskuntajäte

text: Yhdyskuntajäte on tuotteiden loppukulutuksessa yhdyskunnissa syntyvää jätettä, joka on usein järjestetyn jätehuollon piirissä. Sitä syntyy lähinnä kotitalouksissa ja palvelualoilla vastakohtana teollisuusjätteelle, joka syntyy tuotannossa. Yhdyskuntajäte on tavallisesti sekajätettä, joka läjitetään kaatopaikoille.


title: Yksilönkehitys

text: Yksilönkehitys eli ontogenia on prosessi, jossa yksilön varhaisimmat kehitysvaiheet tapahtuvat. Yksilönkehitys loppuu siihen, kun yksilön elimet ovat muodostuneet. Ihmisen yksilönkehitystä säätelevät samat kehitysgeenit kuin muillakin selkärankaisilla. Kehitysgeenit ohjaavat yksilönkehitystä ja solujen välistä viestintää sekä säätelevät solujen erilaistumista. Ihmisen kehityksen neljä oleellista tapahtumaa ovat kaavoittuminen eli kolmiulotteisuuden synty, muotoutuminen eli elinten ja ruumiinosien synty, solujen erilaistuminen sekä solujen määrän kasvu. Kaavoittuminen tapahtuu yksilönkehityksen alussa ja muotoutuminen sekä solujen erilaistuminen ensimmäisen raskauskolmanneksen aikana. Sikiön solujen määrä kasvaa koko raskauden ajan. Mikäli viestinjärjestelmään tulee häiriö esimerkiksi alkoholin tai lääkkeiden aiheuttamana, ilmenee se häiriönä myös yksilönkehityksessä.


title: Ympäristöindikaattori

text: Ympäristöindikaattori on mittari, joka kertoo ympäristön senhetkisestä tai pitkäaikaisesta tilasta. Näitä voivat olla esimerkiksi ilman tai veden puhtaus.


title: Estádio Joaquim Calmon

text: Estádio Joaquim Calmon on monikäyttöinen stadion Linharesissä Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Linhares Futebol Cluben kotikenttänä. Stadionille mahtuu 2 000 ihmistä.


title: Pont de Saint-Nazaire

text: Pont de Saint-Nazaire on Loire-joen ylittävä vinoköysisilta Saint-Nazairen kaupungin ja Saint-Brevin-les-Pinsin kunnan välillä. Sillan ylittävä tie on Loire-Atlantique departementtitie 213 ("Route départementale RD 213").


title: Ympäristön sietokyky

text: Ympäristön sietokyky tarkoittaa sitä suurinta määrää haitallisia aineita, jonka tietty ympäristö voi kestää. Haitallisia aineita voivat olla esimerkiksi ympäristömyrkyt. Ympäristön sietokyky vaihtelee paikoittain.


title: Äärimmäisen uhanalainen laji

text: Äärimmäisen uhanalainen laji on eliölaji, jonka kannan on arvioitu vähenevän 80 prosentilla seuraavan kolmen sukupolven tai kymmenen vuoden aikana. Kriteereistä valitaan se, joka on lyhyempi.


title: Äärimmäisen uhanalainen laji

text: Vuonna 2000 Suomessa oli 249 äärimmäisen uhanalaiseksi luokiteltavaa eliölajia. Niihin kuului yksi nisäkäs- ja yksi kalalaji, kuusi lintulajia, 99 selkärangatonta, 52 kasvilajia ja 90 sienilajia.


title: Äärimmäisen uhanalainen laji

text: Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa ”äärimmäisen uhanalainen” (CR, Critically Endangered) on yksi uhanalaisuuden tasoista. Äärimmäisen uhanalaista hiukan paremmin voi erittäin uhanalainen laji.


title: Joaquinzão

text: Joaquinzão, tunnetaan myös nimellä Estádio Joaquim de Morais Filho on monikäyttöinen stadion Taubatéssa Brasiliassa. Stadion avattiin vuonna 1968. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Esporte Clube Taubatén kotikenttänä. Stadionille mahtuu 14 531 ihmistä.


title: VG-62 (jääkiekko)

text: VG-62 on naantalilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa kaudella 2018–2019 II-divisioonaa. Joukkueen kotihalli on vuonna 2002 valmistunut Aurinkoareena, jossa on 500-paikkainen katsomo.


title: VG-62 (jääkiekko)

text: Joukkue putosi kauden 2005–2006 jälkeen Suomi-sarjasta II-divisioonaan, mutta nousi takaisin kaudeksi 2007-2008, joka oli sille yhteensä neljäs kausi Suomi-sarjassa. VG-62 on myös tunnettu hyvästä junioritoiminnastaan. VG-62 on Nuoren Suomen sinettiseura.


title: Estádio José Duarte de Paiva

text: Estádio José Duarte de Paiva on monikäyttöinen stadion Sete Lagoasissa Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Democrata Futebol Cluben kotikenttänä. Stadionille mahtuu 4 000 ihmistä.


title: VG-62

text: VG-62 on naantalilainen urheiluseura. VG-62:ella on monia urheilujaostoja:


title: Nolo et Rähjä

text: Nolo et Rähjä on suomalainen, vuodesta 1970 toiminnassa ollut rockyhtye. Se tunnetaan erityisesti hitistään "Tahdon saada Paulan takaisin".


title: Nolo et Rähjä

text: Nolo et Rähjä oli alun perin kitaraduo, jonka muodostivat Veikko Lyttinen ja Jukka Ojanen. Se perustettiin Teiskon Aitolahdessa vuonna 1970. Nimi tuli siitä, kun Ojanen keksi kuormauskeikoillaan Sähkötyössä, että "tässä menee kuljetusliike Nolo et Rähjä".


title: Nolo et Rähjä

text: Vuonna 1972 duo suureni yhtyeeksi, jossa soittivat Veikko Lyttinen (laulu), Jukka Ojanen (basso), Jarmo "Eetu" Tuominen ja Ari Nurminen (kitara). Rumpaleina vuorottelivat Juha Kaartinen ja Raimo Riikonen. Seuraavana vuonna Eetu Tuominen liittyi Juice Leskisen Coitus Int. -yhtyeeseen, ja tilalle otettiin Kimmo Vehovirta.


title: Nolo et Rähjä

text: Ensimmäinen LP "Milarca" julkaistiin vuonna 1975. Albumi nosti yhtyeen suuremman kansan tietoisuuteen, vaikka ajankohtaan nähden rohkeat sanoitukset eivät menneetkään helposti läpi radiossa. Nolo et Rähjästä tuli suosittu esiintyjä Pirkanmaalla ja koko Etelä-Suomessa. Yhtyettä on myöhemmin pidetty manserock-ilmiöön kuuluvaksi, vaikka 1970-luvulla yleisö tai yhtyeen jäsenet eivät olleet sitä mieltä.


title: Nolo et Rähjä

text: Vuonna 1978 ilmestyi toinen albumi "Oodi", jonka levyttämiseen yhtye oli valmistautunut huolellisesti. Epäonnistunut miksaus kuitenkin pilasi lopputuloksen. 1980-luvulle tultaessa yhtye perui sovitut keikat ja jättäytyi pikkuhiljaa taka-alalle.


title: Nolo et Rähjä

text: Jukka Ojasen 50-vuotissyntymäpäivillä yhtye innostui taas jatkamaan. Vuonna 1997 julkaistiin kokoelmalevy "Top of the Flops 1975–1997", joka sisältää kuusi laulua yhtyeen molemmilta albumeilta sekä kaksi uutta kappaletta: "Turhaa elämää" ja "Parfyymisi tuoksu".


title: Nolo et Rähjä

text: Kolmas albumi, "Maanantai nainen", ilmestyi vuonna 2002. Yhtye jatkaa edelleen keikkailua ja musiikin tekemistä.


title: Suster-vaihe

text: Suster-vaihe ("Susterian") oli luultavasti ylämioseenikautinen tai sen jälkeinen stratigrafinen vaihe Euroopassa. Se oli Alankomaissa lämmin ja kostea, ja punapuut ("Sequoia") olivat siellä silloin yleisiä. Aivan kauden lopussa viileni huomattavasti. Luultavasti Suster-vaihe oli mioseenin lopuilla noin 7,7–5,6 miljoonaa vuotta sitten.


title: Suster-vaihe

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan se oli sama kuin Messina-vaihe. Kauden jälkeen tuli Luoteis-Euroopassa Brunssum-vaihe.