title: Totuuden vastaavuusteoria

text: Skeptistä johtopäätöstä vastustavien korrespondenssiteoreetikkojen vastaus argumenttiin on ollut, että siinä sotketaan toisiinsa totuuden "määritelmä" ja totuuden "kriteerit". Totuuden määritelmän tehtävä on, perustelu kuuluu, kertoa mitä väitteen totuudella tarkoitetaan; totuuden kriteerit puolestaan ovat niitä väitteiden piirteitä, jotka huomatessamme voimme perustellusti pitää jotakin väitettä totena. Korrespondenssiteoreetikko voi tehdä myös jaon totuuden ja "totuudenkaltaisuuden" välillä. Näin voisimme sanoa, että pyrimme löytämään mahdollisimman totuudenkaltaisia teorioita tutkien, onko väitteillämme, esimerkiksi tieteessä, niitä piirteitä, joita tosilla väitteillä on.


title: Totuuden vastaavuusteoria

text: Regressiargumentin esittäjä esittää, että totuuden korrespondenssimääritelmä on käsitteellisesti sekava. Vaikka regressiargumentillakin on episteeminen vivahde, perustuu se kuitenkin ontologiselle tarkastellulle. Ytimekkäässä muodossa tämä voidaan esittää seuraavasti.Regressiargumentti vastaavuusteoriaa vastaan poikkeaa kehäargumentista totuuden määriteltävyyttä vastaan yleensä. Jälkimmäinen perustuu ajatukselle, ettei totuudelle voida antaa määritelmää, sillä kuvaus jolla totuudelle pyritään antamaan määritelmä edellyttää jo totuuden käsitteen. Johtopäätöksenä esitetään, että totuuden määritelmä on kehämäinen, eikä siksi hyväksyttävissä määritelmäksi.


title: Totuuden vastaavuusteoria

text: Linkoargumentin (engl. ""slingshot"") esittäjä yrittää osoittaa, että tosiasiaontologiassa on jotakin vialla: tosiasian käsite, kuten se korrespondenssiteoreetikkojen keskustelussa ymmärretään, on sellainen, ettei voi olla olemassa kuin yksi tosiasia, joten korrespondenssiteoreettinen ajattelu on vähintään filosofisesti hyödytöntä, ellei sekavaa. Argumentin ajatuksena voidaan nähdä olevan, että vastaavusteorian edellyttämä käsitteistö on paljon monimutkaisempi kuin korrespondenssiteoreetikot ehkä antavat ymmärtää. Argumentilla on matemaattinen runko, se perustuu tiettyihin formaalin tosiasiaontologian piirteisiin joihin argumentin esittäjä väittää korrespondenssiteoreetikon sitoutuneen.


title: Grand Prix (elokuva)

text: Grand Prix on John Frankenheimerin ohjaama elokuva vuodelta 1966. Elokuva kuvaa Formula 1 -kautta 1966. Pääosissa elokuvassa ovat James Garner, Eva Marie Saint, Yves Montand, Brian Bedford ja Antonio Sabàto. Myös Toshirō Mifunella on merkittävä rooli talliomistajana. Näyttelijöiden lisäksi elokuvassa esiintyy myös oikeita F1-kuljettajia, kuten Jack Brabham ja Phil Hill, ja oikeita F1-talleja, kuten Ferrari. Elokuva keskittyy pääosin kilpailuihin, mutta siinä sivussa kuvataan naisia, jotka yrittävät elää kuljettajien kanssa, joilla on varsin vaarallinen elämäntyyli.


title: Grand Prix (elokuva)

text: Elokuva voitti kolme Oscaria: paras leikkaus, äänitys ja parhaat äänitehosteet


title: Grand Prix (elokuva)

text: Elokuvasta julkaistiin kahden DVD:n juhlajulkaisu 11. heinäkuuta 2006.Elokuvan Formula 1 -autot ovat pääosin Formula 3 -autoja, joita on muokattu F1-autojen näköisiksi. Elokuvassa nähdään toki myös oikeita F1-autoja, sillä silloin tällöin näytetään pätkiä oikeista kilpailuista. Entinen F1-maailmanmestari Phil Hill ajoi Monacon ja Belgian Grand Prix'ssa autoa, johon oli kiinnitetty kamera, kuvatakseen kilpa-ajoa lähietäisyydeltä. Näyttelijät itsekin ajoivat autoja, lukuun ottamatta Bedfordia.


title: Grand Prix (elokuva)

text: Elokuvassa on monia asioita, jotka ovat saaneet vaikutteita todellisista tilanteista:


title: Erich Ribbeck

text: Erich Ribbeck (s. 13. kesäkuuta 1937 Wuppertal, Saksa) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Ribbeckin toistaiseksi viimeiseksi valmennustehtäväksi jäi Saksan maajoukkueen valmentaminen 1998–2000. Pesti päättyi nolosti EM-kisoihin 2000, kun Saksa jäi alkulohkoonsa. Ribbeck sai tästä syystä lempinimen "Sir Erich". Ribbeck on toistaiseksi ainoa lopettanut Saksan maajoukkuevalmentaja joka ei saanut valmentaa Saksan maajoukkuetta koskaan MM-kisoissa ja hän on ainoa joka ei ole saavuttanut arvokisamitalia joko MM- tai EM-turnauksessa.


title: Vohvelirauta

text: Vohvelirauta on kodinkone, jolla voidaan valmistaa vohveleita vohvelitaikinasta. Vohvelirauta muodostuu yleensä kahdesta saranalla yhteenliitetystä metallilevystä, joissa on omanlaisensa muotti, jotta vohveleihin saadaan kuvioitua. Taikina kaadetaan levyjen väliin. Tämän jälkeen nämä suljetaan vohvelin valmistamiseksi.


title: Vohvelirauta

text: Nykyään vohveliraudat toimivat sähköllä. Näissä on sisäinen sähköllä toimiva lämpöelementti. Perinteisiin vohvelirautoihin on kiinnitetty kädenpidikkeet, joiden avulla niitä on pystytty pitämään avotulen päällä, tai ne laskettiin lieden päälle. Vohveliraudan muoto ja kuviointi vaihtelevat paljon.


title: Vohvelirauta

text: Vaikka jo antiikin Kreikassa tehtiin vohvelien tapaisia pannukakkuja, niin ensimmäiset vohveliraudat ovat luultavasti Alankomaista tai Saksasta 1300-luvun ensimmäiseltä vuosikymmeneltä. Tuolloin vohveliraudat tehtiin kahdesta rautaisesta levystä, joissa oli pitkä puinen kädensija.


title: Vohvelirauta

text: General Electric valmisti ensimmäiset sähköllä toimivat vohveliraudat vuonna 1911.


title: Puukkoletto

text: Puukkoletto voi tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Puukkoletto (Oulu)

text: Puukkoletto on pieni, matala ja kesäasuntoa lukuun ottamatta asumaton saari Oulun kaupungin vesialueella Virpiniemen edustalla Perämerellä. Se sijaitsee Hietakarin ja Hiukeen saarten välisellä alueella noin neljän kilometrin päässä Virpiniemen merivartioasemalta länteen. Muut läheiset saaret ovat Lemmonletto ja Kaasamatala.


title: Holden Barina

text: Holden Barina on Holdenin vuosina 1985–2018 valmistama Australiassa ja Uudessa-Seelannissa myyty pikkuauto. Sen ensimmäinen ja toinen sukupolvi oli sama auto kuin Suzuki Swift, ja kolmas ja neljäs sukupolvi olivat Opel Corsan sisarmalleja. Viides ja kuudes sukupolvi ovat Chevrolet Aveon sisarmalleja.


title: Ulko-Klaama

text: Ulko-Klaama on saari Iin kunnassa Perämerellä. Se sijaitsee Iijoen suiston lounaispuolella Praavanlahden edustalla noin kahden kilometrin päässä rannikolta ja noin kolmen kilometrin päässä Iin Röyttän pohjoispuolella. Lehtimetsävaltaisen saaren korkein kohta kohoaa noin viiteen metriin merenpinnan yläpuolelle. Maannousun vuoksi Ulko-Klaaman eteläpuolella sijainnut Haudanletto muodostaa nykyisin niemen. Saaren lounaispuolella on pieni Piikin saari.


title: Poika ja ilves

text: Poika ja ilves on suomalainen Raimo O. Niemen ohjaama elokuva, joka on valmistunut vuonna 1998. Elokuva kertoo ihmisen ja eläimen suhteesta toisiinsa.


title: Poika ja ilves

text: Pääosaa elokuvassa näyttelee Konsta Hietanen. Muita näyttelijöitä ovat muun muassa Jarmo Mäkinen, Risto Tuorila ja Antti Virmavirta.


title: Poika ja ilves

text: Elokuvan ilves on Ranuan eläinpuiston Väinö-ilves. Väinö syntyi 1996 ja se kuoli toukokuussa 1998. Sen oletetaan kiivenneen verkkoaitaa ylös ja pudonneen terävään kiveen. Väinö oli pennusta tottunut ihmisiin, kun se oli emon hylättyä kasvanut kotihoidossa. Väinön stuntti-ilveksinä toimivat ruotsalaisilvekset Isa ja Bella eläinpuistosta Parken Zoo.


title: Poika ja ilves

text: Elokuva kuvattiin sekä suomeksi että englanniksi. Lopullinen englanninkielinen dialogi on jälkiäänitetty englanniksi näytellyn version päälle. Näin saatiin hahmot puhumaan sujuvaa englantia.


title: Poika ja ilves

text: Elokuva sai ensi-iltansa Suomessa 18. joulukuuta 1998. Se keräsi yhteensä 400 000 katsojaa Suomessa, ja vuonna 2003 elokuva oli myyty jo 41 maahan.


title: Alaranta

text: Alaranta voi tarkoittaa ainakin seuraavia;


title: Tippurikvartetti

text: Tippurikvartetti (KRÅCD 16) on Klamydian vuonna 1994 julkaistu albumi.


title: Alaranta (Ii)

text: Alaranta on kylä Perämeren rannalla Iijoen suistossa Iin kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Iijoen etelärannalla, noin kolme kilometriä Iin Haminan länsipuolella. Kylällä on oma 150 oppilaan kahdeksanopettajainen koulu, jossa on esikoulun lisäksi luokka-asteet 1.–6. Kyläläisten käytössä on myös 200 m²:n liikuntasali, luistelualue sekä jalkapallokenttä.


title: Alaranta (Ii)

text: Kylä levittäytyy noin kolmen kilometrin matkalle Iijoen etelärannalle, ja käsittää Alarannan, Rantakestilän (Kestilän), Valassaaren ja Tupakkaperän alueet. Kestilässä sijaitsi Kestilän saha, joka oli Suomen ensimmäinen höyrysaha.


title: Vesa Lattunen

text: Vesa Antero Lattunen (31. joulukuuta 1949 Oulu – 3. maaliskuuta 2005 Lahti) oli suomalainen säveltäjä, sovittaja, laulaja, kitaristi ja kosketinsoittaja. Hän oli Haikara-yhtyeen kantava hahmo ja toimi muun muassa Keski-Suomen läänintaiteilijana. Lattunen tuli tutuksi lukuisille lahtelaisille peruskoululaisille musiikinopettajana sekä bändikoulun vetäjänä.


title: Arthur H. Compton

text: Arthur Holly Compton (10. syyskuuta 1892 – 15. maaliskuuta 1962) oli yhdysvaltalainen fyysikko, joka tunnetaan Comptonin ilmiön löytäjänä. Hänet palkittiin vuonna 1927 Nobelin fysiikanpalkinnolla ilmiön löytämisestä.


title: Arthur H. Compton

text: Arthur H. Comptonin lähtökohdat akateemiseen maailmaan olivat erinomaiset. Hänen isänsä Elias Compton oli professori ja Woosterin yliopiston dekaani. Arthurin vanhin veli Karl Taylor Compton opiskeli fysiikkaa ja päätyi myöhemmin MIT:n johtajaksi.


title: Arthur H. Compton

text: Compton opiskeli fysiikkaa Woosterin yliopistossa, mistä hän valmistui 1913. Opiskeltuaan Princetonin yliopistossa hän sai tohtorin tutkinnon valmiiksi 1916. Princetonissa Compton keksi elegantin menetelmän Maan pyörimisen havainnointiin, mutta ryhtyi pian tutkimaan röntgensäteilyä.


title: Arthur H. Compton

text: Vuonna 1918 Compton alkoi tutkia röntgensäteilyn sirontaa ja huomasi 1922, että röntgensäteilyn aallonpituus kasvoi, kun se sirosi vapaista elektroneista. Ilmiö nimettiin löytäjänsä mukaan Comptonin ilmiöksi. Säteilyn epäelastinen sironta osoitti, että valolla on aaltoluonteen lisäksi myös hiukkasluonne. Myöhemmin C. T. R. Wilsonin rakentamalla sumukammiolla pystyttiin näkemään sironnassa energiaa saaneiden elektronien radat. Wilson palkittiin Comptonin kanssa Nobelin palkinnolla samana vuonna. Ilmiön todensivat tarkemmin myöhemmin vielä koinsidenssimenetelmällä Compton ja A. W. Simon. Menetelmän avulla yksittäisen sirontatapahtuman sironnut säteilykvantti ja elektroni pystyttiin havaitsemaan yhtä aikaa. Samaan aikaan Saksassa Walther Bothe ja Hans Geiger olivat keksineet samantyyppisen koinsidenssimenetelmän.


title: Tangonsaari

text: Tangonsaari on Iijoen suiston Natura-alueeseen kuuluva ja alueen suurin saari Iijoen etelärannalla Iin kunnassa Perämerellä. Saarella sijaitsevat Alarannan kylään kuuluvat Maa-Klaaman ja Tupakkaperän kulmakunnat.


title: Tangonsaari

text: Tangonsaaren erottaa mantereesta Tangonhaara-niminen Iijoen sivuhaara ja luoteispuolella olevasta Karhun saaresta sen erottaa Sarrionhaara. Saarelle on kiinteä tieyhteys Alarannan Valassaaren alueelta. Maa-Klaaman alue muodostaa pienen niemen saaren lounaisosaan.


title: Tangonsaari

text: Saaren pohjoisosat ovat pääosin metsän peitossa, kun eteläosat ovat seka- ja lehtimetsän peittämät. Saaren etelärannalla Sorsaletonsäikässä on merenrantaniittyjä.


title: Vaimala

text: Vaimala on metsäinen kylä Eurajoen eteläosassa, noin 15 kilometriä Rauman pohjoispuolella. Vaimala oli aikaisemmin maatalousvaltainen kylä, mutta nyt kukaan asukkaista ei ole päätoimisesti maanviljelijä. Vaimala kuuluu Rikantilan koulupiiriin ja kylässä on parisenkymmentä asukasta, joista osa vain kesäasukkaina. Kylä on muodostunut Kareksen tilan ympärille ja sen läpi virtaa Lapinjoki. Kylän poikki kulkee myös rautatie ja Karran pysäkiltä pääsi vielä 80-luvulla junalla Raumalle ja Peipohjaan. Kylässä toimii yritys nimeltä Vaimala Oy.


title: Holden Cruze (2002)

text: Holden Cruze, Japanissa nimeltään Chevrolet Cruze, on pieni crossover, joka perustuu Suzuki Ignisin nelivetoiseen versioon. Se esiteltiin Australiassa vuonna 2002. Cruzen moottori on 1,5-litrainen (75 kW).


title: Haikara (yhtye)

text: Haikara oli suomalainen, Lahdesta kotoisin oleva progressiivisen rockin yhtye, joka perustettiin vuonna 1971. Yhtyeen alkuperäistä tyyliä on verrattu muun muassa King Crimsoniin, Jethro Tulliin, Van der Graaf Generatoriin, sekä jossain määrin Tasavallan Presidenttiin. Haikaran ensimmäinen albumi, "Haikara", ilmestyi vuonna 1972, ja siitä on sittemmin tullut progeklassikko.


title: Haikara (yhtye)

text: Haikara perustettiin Lahdessa vuonna 1971 perustajajäseninään Vesa Lattunen (laulu, kitara, piano), Markus Heikkerö (rummut) ja Timo Vuorinen (basso). Pian perustamisensa jälkeen yhtye äänitti sen aikaisesta tuotannostaan radiolle nauhan. Finnlevy kiinnostui nauhasta, mutta harkinnan jälkeen tuottaja Jukka Hauru jätti Haikaran ilman levytyssopimusta studiokokemuksen puuttumisen vuoksi. Sen sijaan Discophon solmi Haikaran kanssa levytyssopimuksen.


title: Haikara (yhtye)

text: Haikaran esikoisalbumi "Haikara" ilmestyi vuonna 1972. Samalla yhtye oli muuttunut viisimiehiseksi, kun siihen olivat liittyneet aiemmin Charlies-yhtyeessä vaikuttanut Vesa Lehtinen (laulu, tamburiini, lehmänkello) sekä Harri Pystynen (huilu, saksofoni).


title: Haikara (yhtye)

text: Vuonna 1974 ilmestyi toinen albumi, "Geafar". Vesa Lehtinen oli lähtenyt ja toiseksi solistiksi tullut Vesa Lattusen sisar Auli Lattunen. Vaikka Suomessa elettiin progressiivisen rockin kulta-aikaa, "Geafar" ei täyttänyt levy-yhtiön kaupallisia odotuksia. Heikko myynti sai yhtiön vaatimaan Haikaran siirtymistä kaupallisemmalle linjalle. Kun yhtye ei tähän suostunut, levytyssopimus päättyi.


title: Haikara (yhtye)

text: Samana vuonna 1974 Haikaran musiikillinen johtaja Vesa Lattunen aloitti yhteistyön Jukka Kuoppamäen kanssa sovittaen kappaleita tämän albumille "Väinämöinen". Yhteistyön ohessa Haikaralle avautui mahdollisuus uuden albumin levyttämiseen Kuoppamäen Satsanga Records -levymerkille. Tuloksena oli Lahden Microvox-studiossa äänitetty ja maaliskuussa 1975 valmistunut "Iso lintu". Albumilla Haikaran kokoonpanon muodostivat Vesa Lattunen, Harri Pystynen, Markus Heikkerö ja Timo Vuorinen sekä uutena jäsenenä yhtyeeseen liittynyt solisti Matti Heinänen. Lisäksi levyllä vierailevat taustalaulaja Auli Lattunen, huilisti-saksofonisti Igor Sidorow (oik. Erkki Summala), sekä Lahden kaupunginorkesterin jousi- ja puhallinsoittajat. Haikara siirtyi albumilla jossain määrin suoraviivaisemman rockin suuntaan. "Iso lintu" sai ristiriitaisen vastaanoton, eikä se myynyt edeltäjiään paremmin. Osasyynä on pidetty Satsangan rajallista markkinointia. Albumin ilmestyttyä Haikara hajosi taiteellisiin erimielisyyksiin.


title: Haikara (yhtye)

text: Hajoamisen jälkeen Lattunen ja Pystynen jatkoivat Haikaran toimintaa jälleen uudella kokoonpanolla. Alkuvuodesta 1976 yhtye levytti Hi-Hat-levymerkille funk-singlen "Poika pilvellä / Jumbo". Saman levymerkin kokoelmalla "Hatrock 2" julkaistiin Haikaran kappale ”American Look”. Kriitikoilta yhtyeen musiikillinen uudistuminen sai positiivisen vastaanoton. Kaupallinen menestys jäi kuitenkin jälleen vaatimattomaksi. Samalla yhtyeen toiminta hiipui ja sen jäsenet siirtyivät muiden projektien pariin.


title: Haikara (yhtye)

text: Haikara teki paluun 1990-luvun lopulla, jolloin sen kokoonpano oli kokenut taas muutoksia – Vesa Lattunen oli ainoana mukana 1970-luvun jäsenistöstä. Yhtye julkaisi vuonna 1998 albumin "" ja vuonna 2001 levyn "Tuhkamaa". Myös seuraava albumi oli suunnitteilla. Sen teko ei kuitenkaan toteutunut, sillä Vesa Lattunen menehtyi 3. maaliskuuta 2005.


title: Haikara (yhtye)

text: Alkuperäinen kokoonpano


title: Haikara (yhtye)

text: Toinen kokoonpano


title: Haikara (yhtye)

text: Kolmas kokoonpano


title: Haikara (yhtye)

text: Neljäs kokoonpano


title: Haikara (yhtye)

text: Viides kokoonpano: uudelleen koottu Haikara


title: Haikara (yhtye)

text: Kuudes kokoonpano, nimellä Haikara IV (vaikutti levyllä Domino 1998)Seitsemäs kokoonpano (vaikutti levyllä Tuhkamaa 2001)Studioalbumit


title: Haikara (yhtye)

text: 7" singlet


title: Envaatnags Eflos Solf Esgantaavne

text: Envaatnags Eflos Solf Esgantaavne on suomalaisen black metal -yhtyeen Hornan viides studioalbumi. Levyn tupla-LP-version kappalelista on täysin erilainen ja on noin 84 minuutin kestoinen. Albumin rummut soittivat Ravenum (Hammer) ja Lord Sargofagian (Baptism).


title: Envaatnags Eflos Solf Esgantaavne

text: Albumin nimi on sanaleikki englannin kielen sanoista ""Evangels of Satan"".


title: Kaarlo Castrénin hallitus

text: K. Castrénin hallitus työskenteli 17. huhtikuuta 1919 - 15. elokuuta 1919 eli se toimi vain 121 päivää. Se oli järjestyksessä Suomen tasavallan 4. hallitus. Se oli vähemmistöhallitus, joka syntyi maaliskuun 1919 eduskuntavaalien tuloksena. Jalasjärveläisen maalaisliittolaisen salkuttoman ministerin, Mikko Luopajärven, tehtävänä hallituksessa oli hoitaa Itä-Karjalaan liittyviä asioita, koska suomalaisia sotilaita oli sotimassa Aunuksen Karjalassa tukemassa alueen pyrkimyksiä irtautua Venäjästä.


title: Kaarlo Castrénin hallitus

text: Hallituksen muodostaminen ei ollut helppoa. Edistyspuolue asetti pääministeriehdokkaaksi kouluhallituksen pääjohtajan Mikael Soinisen, jonka kanssa Maalaisliitto oli valmis yhteistyöhön. Tämä ei kuitenkaan kelvannut valtionhoitaja Gustaf Mannerheimille, joka tiedusteli professori K. J. Ståhlbergin suostumusta tehtävään. Ståhlberg kuitenkin kieltäytyi yksityisiin ja yleisiin syihin vedoten, jolloin Mannerheim päätyi edellisen hallituksen valtiovarainministeriin, Edistyspuolueen oikeaan laitaan lukeutuneeseen Kaarlo Castréniin. Maalaisliiton puheenjohtaja Santeri Alkio suostui tulemaan hallitukseen varmistaakseen kieltolain läpimenon. Hallituksella oli eduskunnassa takanaan 90 kansanedustajan tuki, mutta se laski saavansa kannatusta myös sosialidemokraateilta. Ohjelmajulistuksessaan Castrénin hallitus korosti mm. tasavaltaisen hallitusmuodon laatimista.


title: Kaarlo Castrénin hallitus

text: Jatkuvat välikohtaukset Suomen ja Venäjän rajaseudulla kiristivät maiden välejä. Apulaisulkoministeri, RKP:n Leo Ehrnrooth lähetti Neuvosto-Venäjän ulkoministerille Georgi Tšitšerinille 7. kesäkuuta 1919 erittäin jyrkkäsanaisen nootin, jossa hän haukkui bolševikkeja "inhottavinta sortovaltaa edustaviksi sanansa syöjiksi". Ehrnrooth uhkasi, että "suomalaisten kärsivällisyys saattaa loppua" ja että Suomen hallitus "katsoo olevansa oikeutettu ryhtymään ilman edelläkäypää ilmoitusta tarpeellisiin toimenpiteisiin Venäjän neuvostohallituksen saattamiseksi järkiinsä".


title: NHL 07

text: NHL 07 on EA Sportsin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema jääkiekkoaiheinen urheilupeli. Pelin PS2/PC-versiossa voi pelata kauden Ruotsin Elitserien-liigassa, Saksan DEL-liigassa, Tšekin Extraliga:ssa, NHL:ssä, maajoukkueilla tai SM-liigassa. SM-liigan joukkueista on mukana myös liigaan noussut KalPa. Lisäksi mukana on Nationalliga A:n joukkue HC Davos. Pelin kannessa on Pohjois-Amerikan versiossa Aleksandr Ovetškin, Suomen versiossa Teemu Selänne ja Ruotsin versiossa Henrik Lundqvist.


title: NHL 07

text: Pelissä on "Dynasty mode", jossa pelaaja voi toimia joukkueen managerina. NHL 06:sta maalivahtien tekoälyä on parannettu ja selostukseksi voi pelialustasta riippuen valita englannin- ja suomenkielisen. Xbox 360 -versiossa ei ole SM-liigaa, mutta sillä on uudenlainen SkillStick-menetelmä, jossa ohjataan pelaajia peliohjaimen tattien avulla. Xbox 360:llä on myös huomattavasti parempi grafiikka kuin edellisen sukupolven konsoleilla.


title: NHL 07

text: NHL 07:ssa esiintyy "Skill Stick"-menetelmä, mutta se löytyy vain Xbox versiosta, PC- ja PS2-versioiden pysyen yhä edelleen lähempänä arcadea. Suomenkielisen version selostajina toimivat Mika Saukkonen ja Timo Jutila.


title: NHL 07

text:
Ps2 ja PC~versio tehtiin Montrealissa
Vancouverin sijaan. Tämä, ja se että
peli oli NHL 07:n "kakkosversio" näkyi
siinä, että pelistä oli kokoonpano
virheitä ja vapaat pelaajat~kohta
oli täytetty EA Montrealin työntekijöillä.


title: S/S Lauri

text: S/S Lauri on Saimaalla yksityiskäytössä oleva höyryhinaaja. Se on viimeisiä A. Ahlströmin konepajalla rakennettuja höyrylaivoja. Rautatiehallitus tilasi aluksen VR:n puutavaratoimiston esityksestä parantamaan VR:n Saimaan hinauskapasiteettia. Laivan hinta oli 750 000 mk ja se luovutettiin tilaajalleen lokakuussa 1931. Laivasta tehtiin kaunis ja tehokas, mutta kansirakenteiltaan se on hyvin pieni. Laurissa on ns. skottilainen laivakattila, jonka tilavuus on n. 8m³ ja tulipinta 59m² ja sen käyttöpaine on nykyisin vajaa 10 bar. Laivan yksi erikoisuuksista on keulassa kannen alla oleva salonki, jollaisia ei hinaajissa yleensä ollut. Tässä salongissa oli VR:n työntekijöillä oikeus matkustaa ja yöpyä.


title: S/S Lauri

text: Laiva toimi vuosina 1931-1968 VR/Vapon lotjahinaajana Saimaalla, hinaten lähinnä halkolotjia Lappeenrantaan Oriveden reitiltä. Lauri hinasi yleensä perässään 4-5 täyttä halkolotjaa, joskus jopa seitsemää. Lotjat purettiin useimmiten Lappeenrannan Rapasaaressa, jossa ne siirrettiin rautatievaunuihin. Laurin viimeiset työajot olivat marraskuussa 1968, jonka jälkeen laiva nostettiin seisomaan Vapon Luukkaan telakalle. Vuonna 1971 Vapo päätti myydä laivan tarjouskilpailun perusteella, "tarpeettomana".


title: S/S Lauri

text: Vuodesta 1971 lähtien S/S Lauri on höyrynnyt yksityiskäytössä Saimaalla, käyden kaksi kertaa Viipurissakin. Lauri on osallistunut yksityiskäyttöön siirryttyään kaikkiin Suomen höyrypursiseuran regatoihin. Laivan kotisatamana on Luukkaan telakan jälkeen ollut Savonlinnan Laitaatsilta. Lauri on telakoitu viimeksi keväällä 2008, jolloin sen pohja hiekkapuhallettiin ja lauhduttajan jääkaivo uusittiin. Yhtään pohjalevyä ei ole tarvinnut vieläkään vaihtaa, joka kertoo vahvasta rakenteesta sekä hyvästä ylläpidosta.


title: S/S Lauri

text: S/S Laurin miehistö on tullut höyrylaivapiireissä tunnetuksi positiivisesta asenteestaan ja musiikkiesityksistään. Monet esiintymiset Höyrypursiseuran Carwalacciregatan tanssiorkesterina on uutisoitu usein myös Korsteenin sivuilla.


title: S/S Lauri

text: Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.


title: Karl-Birger Blomdahl

text: Karl-Birger Blomdahl (19. lokakuuta 1916 Växjö – 14. kesäkuuta 1968 Kungsängen) oli ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari, joka sai musiikinopetusta mm. Hilding Rosenbergiltä. Hän opiskeli myös biokemiaa ja tuli säveltäjänä tunnetuksi ruotsalaisesta modernismista.


title: Karl-Birger Blomdahl

text: Blomdahl oli Tukholman musiikkikorkeakoulun sävellyksen professori 1960 – 1964 ja Ruotsin radion musiikkipäällkkö vuodesta 1965. Blomdahlin tuotantoon kuuluu esimerkiksi sinfonioita, ooppera "Aniara" (pohjautuu Harry Martinsonin samannimiseen runoelmaan), konserttoja ja useita kamarimusiikkiteoksia.


title: Nuokkuhelmikkä

text: Nuokkuhelmikkä ("Melica nutans") on Euraasiassa tavattava, rehevien metsien heinäkasvi. Suomessa laji on yleinen.


title: Nuokkuhelmikkä

text: Nuokkuhelmikkä kasvaa 35–50 cm korkeaksi. Kasvi on pitkärönsyinen ja kasvutavaltaan pysty tai koheneva. Varren tyviosa on väriltään violetti. Lehtitupet ovat litteitä ja varsinkin selkäsuoneltaan karheita. Nuokkuvat lehdet ovat 2–3 mm leveitä, tasasoukkia, suippoja ja kiiltäviä. Lehden kieleke on enintään 1 mm pitkä, ruskehtava ja tylppä. Kukinto on 7–10 cm pitkä, toispuoleisesti nuokkuva terttumainen röyhy. Tähkylät ovat 5–10 mm pitkiä, lyhytperäisiä ja nuokkuvia. Kaleet ovat väriltään sinipunertavia. Nuokkuhelmikkä kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.


title: Nuokkuhelmikkä

text: Nuokkuhelmikkä muistuttaa läheisesti Suomessa harvinaisia mätäshelmikkää ("M. picta") ja röyhyhelmikkää ("M. uniflora").


title: Nuokkuhelmikkä

text: Nuokkuhelmikkää tavataan lähes koko Euroopassa Isosta-Britanniasta, Saksasta ja Pohjois-Italiasta itään Keski-Venäjälle saakka. Pohjoisessa lajia tavataan koko Fennoskandiassa ja paikoitellen Pohjois-Venäjällä. Lisäksi lajia tavataan paikoitellen havumetsävyöhykkeellä Keski- ja Itä-Siperiassa, Pohjois-Kiinassa ja Japanissa.


title: Nuokkuhelmikkä

text: Nuokkuhelmikkä kasvaa yleisenä koko Suomessa Pohjois-Lappia lukuun ottamatta, jossa se on harvinaisempi. Erityisen yleinen nuokkuhelmikkä on Etelä-, Keski- ja Itä-Suomessa.


title: Nuokkuhelmikkä

text: Nuokkuhelmikkä viihtyy rehevänpuoleisissa ja rehevissä metsissä ja lehtoniityillä. Pohjoisessa lajia tavataan myös erityyppisissä korvissa.


title: Darkwave

text: Darkwave viittaa kattoterminä 1970-luvun lopulla kehittyneeseen populaarimusiikin suuntaukseen, joka syntyi uuden aallon rockmusiikin yhteydessä. Darkwave perustui samoille lähtökohdille kuin uusi aalto, mutta se lisäsi niihin synkeitä ja syvällisiä sanoituksia sekä surumielisen pohjavireen.


title: Darkwave

text: Darkwave liitetään myös 1970–1980-luvun vaihteen tyylillisiin uudistuksiin. 1980-luvulla darkwave-suuntauksen sisällä kehittyi monipuolinen alakulttuuri .


title: Darkwave

text: 1990-luvun alusta lähtien darkwave-nimitystä on käytetty kapeammassa merkityksessä musiikista, joka yhdistää aineksia goottirockista ja elektronisesta musiikista, kuten synthpopista, industrialista sekä neofolkista ja keskiajan musiikista. Darkwavea pidetään toisinaan myös dark ambientin melodisempana sukulaisena.


title: Darkwave

text: Termiä on tiettävästi käytetty ensimmäisen kerran 1980-luvulla kuvaamaan synkkää muunnelmaa uuden aallon ja post-punkin musiikista eli varhaisesta goottirockista. Tyyliä ei tuolloin vielä kutsuttu "goottilaiseksi" muualla kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ranskassa se tunnettiin nimillä coldwave tai dark synthpop ja Saksassa nimellä electrowave. Darkwave viittaa synkeisiin tai tunnelmallisiin elektronisiin musiikkiyhtyeisiin, kuten Anne Clark, Fad Cadget, Psyche ja Depeche Mode tai varhaisiin goottirockyhtyeisiin kuten Bauhaus, Joy Division, The Cure ja Cocteau Twins.


title: Darkwave

text: Sen jälkeen kun uusi aalto -suuntaus kuihtui 1980-luvun lopulla, darkwave selvisi ja koki alkusysäyksen, johon vaikuttivat yhtyeet kuten Deine Lakaien, The Frozen Autumn, Love Is Colder Than Death, Love Like Bloodin varhainen musiikki, The Garden Of Delight ja Wolfsheim. Kaikkia näitä yhtyeitä oli innoittanut 1980-luvun musiikki.


title: Darkwave

text: Samaan aikaan joukko saksalaisia yhtyeitä kuten Das Ich, Goethes Erben, Relatives Menschsein ja Lacrimosa kehittivät mahtipontisemman tyylin nimeltä neue deutsche todeskunst ("uusi saksalainen kuoleman taide"), joka oli höystetty saksankielisillä, runollisilla ja vertauskuvallisilla sanoituksilla. Musiikillisen käännekohdan jälkeen darkwave kattoterminä katosi käytöstä 1990-luvun lopulla.


title: Darkwave

text: Kapeassa merkityksessä darkwave viittaa sekoitukseen eri musiikkityylejä, erityisesti rockin (coldwave, goottirock) ja elektronisen musiikin (synthpop, ambient ja industrial). Tämä termin käyttö on säilynyt nykyisiin piireihin. 1980-luvulla merkittävimmät darkwavea soittaneet yhtyeet olivat Attrition, Clan of Xymox, Die Form, In The Nursery ja Pink Industry. Vaikka ne yhdistettiin gootti-, darkwave- ja industrial-suuntauksiin, olivat yhtyeet aiemmin jokseenkin sopimattomia noihin suuntauksiin.


title: Darkwave

text: Kuitenkin 1990-luvun alussa kun saksalaiset yhtyeet, kuten esimerkiksi Das Ich, Deine Lakaien ja Diary of Dreams jatkoivat goottilaisen musiikin yhdistämistä post-industrialiin, alkoi darkwave vakiintua lajitermiksi. Muut yhtyeet kuten Silke Bischoff, In My Rosary, Engelsstaub, Annabelle's Garden ja Canticum Funebris liittivät synthpopiin tai goottirockiin aineksia neofolk-suuntauksesta. Tämän suhteen erikoinen on saksalainen yhtye Sopor Aeternus & the Ensemble of Shadows, joka yhdistää goottirockia folkloren ja keskiajan musiikin kanssa.


title: Darkwave

text: Pian jälkeenpäin Yhdysvalloissa termi darkwave yhdistettiin levy-yhtiöön Projekt Records, joka käytti sanaa painetussa myyntiluettelossaan. Projekt Recordsin yhtyeiden kuten Lycian, Black Tape for a Blue Girl ja Love Spirals Downwards tunnistettavia piirteitä olivat hidas ja tunnelmallinen naislaulu, joka oli ollut joiden 1980-luvun yhtyeiden kuten Attributionin tunnuspiirteitä. Tätä musiikkityyliä kutsuttiin usein ethereal darkwaveksi tai etherealiksi. Levy-yhtiöllä on myös ollut yhteyksiä Attrition-yhtyeeseen, jonka kappaleita oli mukana yhtiön varhaisilla kokoelmilla. Toinen samantyylinen levy-yhtiö on Tess Records, jolla oli yhtyeet This Ascension, Faith and the Muse ja vuodelta 1997 Clan of Xymox, joka palasi enemmän 1980-luvun tyyliinsä soitettuaan yli kymmenen vuotta synthpopia.


title: Darkwave

text: Joukko yhdysvaltalaisia yhtyeitä yhdisti aineksia darkwavesta ja etherealista sekä nykyaikaisemmasta elektronisesta musiikista, ja saavuttivat suurta suosiota. Esimerkiksi Switchblade Symphony ja Collide lisäsivät musiikkiinsa aineksia trip hopista kun taas The Crüxshadows, jotka ovat kuvailleet itseään "yhdeksi maailman suosituimmista darkwaveyhtyeistä", ovat yhdistäneet valikoiman nykypäivän tanssimusiikkiaineksia syntetisaattoripainotteiseen ja goottilaiseen tyyliinsä.


title: Darkwave

text: Eräät henkilöt goottispiireissä, kuten englantilaisskenen historioitsija Mick Mercer , ovat kritisoineet darkwave-termin käyttöä sanoen, että se on vain tapa välttää termin "goottilainen" käyttöä. Heidän mielestään darkwave ja goottielektro ovat yksi ja sama asia.Kuolleen musiikin yhdistys


title: Hilding Rosenberg

text: Hilding Constantin Rosenberg (21. kesäkuuta 1892 Bosjökloster, Skåne – 19. toukokuuta 1985 Bromma, Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä, kapellimestari ja urkuri.


title: Hilding Rosenberg

text: Rosenberg syntyi Bosjöklosterissa, Skånessa ja opiskeli Tukholmassa sävellystä mm. Ernst Ellbergin johdolla. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen hän kierteli Eurooppaa ja sai mainetta kapellimestarina. Vuonna 1932 hänet nimitettiin Ruotsin kuninkaallisen oopperan musiikilliseksi johtajaksi. Rosenberg opetti musiikkia uransa aikana muun muassa Karl-Birger Blomdahlille. Vuonna 1978 julkaistiin ruotsiksi säveltäjän muistelmateos "Toner från min örtagård".


title: Hilding Rosenberg

text: Rosenberg vietti viimeiset vuotensa sokeana eikä kyennyt edes säveltämään. Säveltäjä kuoli 92 vuoden iässä 1985 Tukholmassa, ja hänen vaimonsa Vera kuoli 11. maaliskuuta 1986. Pari oli avioitunut 30. elokuuta 1921, ja heillä oli muutamia lapsia.


title: Hilding Rosenberg

text: Rosenbergin tuotantoon kuuluu muun muassa 14 jousikvartettoa (1920–1972) ja kahdeksan sinfoniaa (1917–1974).


title: Rantaleinikki

text: Rantaleinikki ("Ranunculus reptans", syn. "R. flammula" var. "reptans", "R. flammula" ssp. "reptans", "R. flammula" var. "glacilis") on pienikokoinen rantojen ja matalan veden leinikkilaji.


title: Rantaleinikki

text: Rantaleinikki kasvaa 5–40 cm pitkäksi, mutta on hyvin matalakasvuinen, korkeintaan 6 cm korkea. Kasvi on lähes kalju ja niukkahaarainen. Varsi on rento ja usein kaikista nivelväleistä juurehtiva. Nivelvälit ovat selvästi kaarevia ja vihreitä, ensimmäisen nivelvälin ollessa 1–1,5 mm paksu. Lehtiruoti on 1–6 mm pitkä. Lehtilapa on tavallisesti 0,5–2 cm pitkä, muodoltaan vaihdellen suikeasta tasasoukkaan, ehytlaitainen ja tylppä. Varsinkin pohjoisessa ja upoksissa kasvavavilta yksilöiltä lehtilapa puuttuu usein. Keltaiset kukat ovat yksittäin. Ne ovat tavallisesti 5–10 mm leveitä ja niissä on kaksi kehäkiehkuraa. Sekä verho- että terälehtiä on viisi kappaletta. Verholehdet ovat siirottavia ja karisevia. Terälehdet ovat mesikuopallisia. Kukkaperä on suora, lyhyt ja uurteinen, kukkapohjus kalju tai karvainen. Suomessa rantaleinikki kukkii heinä-elokuussa, joskus myös toukokuussa. Hedelmistö koostuu 1,3–1,9 mm pitkistä pähkylöistä, joissa on pieni, 0,3–0,4 mm pitkä käyrä ota.


title: Rantaleinikki

text: Rantaleinikki muistuttaa hyvin paljon sen suurempikokoista lähisukulaista ojaleinikkiä ("R. flammula"). Aikaisemmin rantaleinikkiä pidettiinkin ojaleinikin yhtenä variaationa tai alalajina. Ranta- ja ojaleinikki myös risteytyvät helpposti keskenään kantalajien yhteisillä kasvupaikoilla.


title: Rantaleinikki

text: Rantaleinikistä on olemassa ainakin seitsemän eri variaatioita.


title: Rantaleinikki

text: Rantaleinikin levinneisyysalue on sirkumpolaarinen (napaa kiertävä). Euroopassa lajin päälevinneisyysalue kattaa Pohjois-Saksan ja -Puolan, Baltian, Valko-Venäjän, Pohjois-Venäjän, Fennoskandian ja Islannin. Erillisiä esiintymiä on muun muassa Alpeilla, Etelä- ja Keski-Saksassa, Ranskassa ja Isossa-Britanniassa. Rantaleinikin levinneisyysalue jatkuu yhteinäisenä Venäjällä Aasian puolelle läpi Keski- ja Etelä-Siperian aina Kiinan ja Japanin pohjoisrajoille. Pohjois-Amerikassa laji on levittäytynyt lähes koko Alaskaan, Keski- ja Etelä-Kanadaan ja Yhdysvaltain pohjois- ja länsiosiin.


title: Rantaleinikki

text: Suomessa rantaleinikki kuuluu alkuperäiseen kasvistoomme ja se on yleinen koko maassa.


title: Rantaleinikki

text: Rantaleinikki kasvaa järvien, jokien ja vähäsuolaisten murtovesilahtien avoimilla, kovahkopohjaisilla ja kivisillä rannoilla lähellä vesirajaa. Se voi kasvaa myös upoksissa lähes puolen metrin syvyyteen saakka. Upoksissa ollessaan rantaleinikki kukkii harvoin.


title: Lehtotähtimö

text: Lehtotähtimö ("Stellaria nemorum") on hento ja valkokukkainen kohokkikasvi. Lajin vanha suomenkielinen nimi on laaksotähtimö.


title: Lehtotähtimö

text: Monivuotinen ja rönsyllinen lehtotähtimö kasvattaa 20–60 cm pitkän varren. Haarainen varsi on karvainen, hoikka ja pysty tai koheneva. Kukattomat versot ovat kuitenkin rentoja. Vaaleanvihreät lehdet kasvavat pareittain vastakkain, ja ne säilyttävät pakkasista huolimatta värinsä myöhään syksyyn. Kukallisen verson alimmat lehdet ovat pitkäruotisia, ylimmät puolestaan ruodittomia. Lehtilapa on puikea, teräväkärkinen ja herttatyvinen. Kukinto on kaksihaarainen viuhko, joka joskus on muuntunut yksikukkaiseksi. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verholehdet ovat suippoja, kaljuja tai tyvestä hapsikarvaisia ja kiiltäviä. Valkoiset terälehdet ovat 12–16 mm pitkiä ja jakautuneet lähes tyveen asti kahdeksi hyvin kapekasi liuskaksi. Terälehdet ovat noin kaksi kertaa verholehden pituisia. Emiö on kolmilehtinen. Suomessa lehtotähtimö kukkii kesä-heinäkuussa. Hedelmä on lyhyt kota, joka aukeaa kuusiliuskaisesti. Laji leviää paitsi siemenistä, mutta se kasvattaa myös maanmyötäisiä syysversoja, joiden avulla se pääsee kasvamaan jo varhain keväällä.


title: Lehtotähtimö

text: Lehtotähtimö muistuttaa ulkonäöltään varsin paljon vataa ("Myosoton aquaticum").


title: Lehtotähtimö

text: Lehtotähtimön levinneisyysalue on sirkumpolaarinen. Euroopassa sitä tavataan Pohjois-Espanjasta Länsi-Venäjälle. Levinneisyysalue on kuitenkin hajanainen varsinkin Länsi-Euroopassa. Lisäksi laji puuttuu Islannista, Irlannista ja suurimmasta osasta Ukrainaa. Kaukasuksella lehtotähtimöllä on erillinen esiintymisalue.


title: Lehtotähtimö

text: Suomessa lehtotähtimöä kasvaa harvakseltaan koko maassa. Runsaimmillaan laji on maan eteläosissa. Suomessa tavattavat lehtotähtimöt kuuluvat alalajiin ssp. "nemorum", suomenkieliseltä nimeltään pohjanlehtotähtimö.


title: Lehtotähtimö

text: Lehtotähtimö kasvaa rehevien metsien aluskasvillisuutena. Se viihtyy lehdoissa, lehtokorvissa, rehevissä puronvarsissa ja usein myös lähteiden ympäristöissä. Lehtotähtimö voi hyvillä kasvupaikoilla muodostaa tiheitäkin kasvustoja, joissa muut kasvit eivät juurikaan saa tilaa.


title: Lehtotähtimö

text: Lehtotähtimöä pidetään erinomaisena kosteiden lehtojen tunnuskasvina. Suomessa se on kuitenkin kärsinyt monin paikoin lehtometsien katoamisesta ja kuivumisesta. Esimerkiksi Pohjois-Savosta laji on kokonaan hävinnyt.


title: A New Morning

text: A New Morning on Sueden viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se edustaa tyyliltään brittipopia ja julkaistiin Columbia Records -levymerkillä 30. syyskuuta 2002.


title: A New Morning

text: Single "Positivity" pääsi Britannian listoilla 16. ja "Obsessions" 29. sijalle. Levyn tuottivat Stephen Street, John Leckie ja Dave Eringa.


title: A New Morning

text: Suede hajosi albumin julkaisun jälkeen vuonna 2003.


title: Mansaaren lippu

text:
Mansaaren lippu on Isolle-Britannialle kuuluvan Mansaaren alueen kansallinen symboli. Lippu on pohjaväriltään kokopunainen ja lipun keskellä on "Triskelion", Mansaaren virallinen symboli, kolmijalka, jossa kolme polvestaan koukistettua haarniskoitua jalkaa ovat varpaat myötäpäivään.
Mansaaren lippu pohjautuu saaren viimeisen normannikuninkaan, Magnus III:n vaakunaan. Tämän vaakunan pohjalta modernisoitu vaakuna on Magnus-kuninkaan jälkeläisiä edustavan Skanke-suvun käytössä Norjassa.
Triskelionin juuret ovat ikivanhassa kelttiläisessä auringon symbolissa, jollainen on tavattu myös muutamilta muilta antiikin sivilisaatioilta, kuten mm. mykeneläisiltä. Myös Sisilian lipussa on samankaltainen symboli.


title: Mansaaren lippu

text: Mansaarelle rekisteröidyissä kauppalaivoissa käytetään Englannin kauppalaivaston lippua, johon on yhdistetty Mansaaren Triskelion.


title: Lutta

text: Lutta on yksi Eurajoen kunnan kylistä. Lutalla on n. 70 asukasta ja se kuuluu Rikantilan koulupiiriin. Kylässä sijaitsee Lutanjärvi, joka kuuluu kolmen järven suojeluprojektiin. 40 hehtaarin suuruisen järven veden laatu on ollut jopa erinomaista.


title: Paimenmatara

text: Paimenmatara ("Galium album") on valkokukkainen voimakastuoksuinen monivuotinen kasvi.


title: Paimenmatara

text: Paimenmataran varsi voi kasvaa metrin mittaiseksi ja kasvupaikoille muodostuu usein takkuinen, rönsyllinen kasvusto. Koheneva varsi on särmikäs, kalju ja tyvestä vankka. Lehdet ovat tasasoukan suikeita tai pitkulaisia ja ne kasvavat kiehkuroina 6–8 lehden ryhminä varren ympärillä. Leveimmillään lehdet ovat kärkiosastaan, ja ovat lyhytotaisia ja usein hieman nahkeita. Pienet, 3–5 mm leveät tuoksuttomat kukat sijaitsevat laajoina harsuina viuhkoina kasvin latvassa. Niissä on tyypillisesti neljä valkoista terälehteä. Paimenmatara kukkii kesä-elokuussa.


title: Paimenmatara

text: Paimenmatara risteytyy helposti keltamataran ("G. verum") kanssa. Lajien risteymä tunnetaan nimellä piennarmatara ("G." x "pomeranicum"). Risteytyminen on harvinaistanut merkittävästi keltamataran esiintymiä Suomessa. Paimenmataraa muistuttavat saksanmatara eli etelänpaimenmatara ("Galium mollugo") ja Etelä-Suomessa lehtimetsässä hyvin harvinaisena kasvava harsomatara ("Galium schultesii").


title: Paimenmatara

text: Paimenmataraa tavataan yleisenä koko Euroopassa ja paikoitellen myös Pohjois-Afrikassa. Ihmisen mukana laji on levinnyt vieraslajiksi myös muun muassa Pohjois-Amerikkaan. Suomessa paimenmatara on yleinen koko maassa pohjoista Lappia lukuun ottamatta.


title: Paimenmatara

text: Paimenmatara kasvaa tuoreilla ja kuivilla niityillä, laitumilla ja tienvierillä.


title: Paavo Viljanen

text: Paavo Viljanen (17. kesäkuuta 1904 Karstula – 10. helmikuuta 1972 Tampere) oli lestadiolaispastori, rovasti ja kirjailija, joka vanhoillislestadiolaisuuden hajaannuksen aikana kuului eronneeseen elämänsanalaisten ryhmään. Viljanen oli Kuhmalahden kirkkoherrana 1933–1950, jolloin siirtyi Tampereelle, aluksi kappalaiseksi myöhemmin Kalevan seurakunnan kirkkoherraksi. Ollessaan pappina Kivijärvellä 1929 hän liittyi vanhoillislestadiolaisuuteen. Paavo Viljanen toimi Siionin Lähetyslehden päätoimittajana vuosina 1944–1960. Hän oli vuonna 1958 aloittaneessa Siionin laulut -kokoelman uudistustoimikunnassa. SRK:n johtokunta erotti hänet päätoimittajan virasta kastekysymykseen liittyneiden erimielisyyksien vuoksi.


title: Fulbright Center

text: Fulbright Center (Suomen ja Yhdysvaltain opetusalan vaihtotoimikunta) on Suomen ja Pohjois-Amerikan väliseen akateemiseen vaihtoon erikoistunut organisaatio. Fulbright Centerin keskeisenä tavoitteena on tukea suomalaisamerikkalaista koulutus- ja tutkimusyhteistyötä ja suomalaisen korkeakoulutuksen kansainvälistymistä. Fulbright Center jakaa apurahoja suomalaisille ja amerikkalaisille ja toimii Suomessa Yhdysvaltain ja Kanadan korkeakoulutuksen asiantuntijana.


title: Fulbright Center

text: Fulbright Centerin toimitilat ovat Helsingin Hakaniemessä Suomen Akatemian, Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskus CIMOn ja opetushallituksen kanssa.


title: Fulbright Center

text: Fulbright Centerin nimi tulee senaattori J. William Fulbrightilta, jonka esityksen pohjalta maailmanlaajuinen stipendiohjelma on perustettu.


title: Fulbright Center

text: Fulbright Center on yksityinen, voittoa tavoittelematon organisaatio. Sen toimintaa rahoittavat Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö, Yhdysvaltain ja Kanadan valtiot, Suomen ja Yhdysvaltain hallitusten perustama tukisäätiö (Suomen ja Yhdysvaltain Stipenditoiminnan Tukisäätiö linkki) sekä yksityiset säätiöt ja suomalaiset korkeakoulut. Erityisesti yksityisen säätiöiden ja korkeakoulujen kanssa rahoitettujen yhteistyöstipendien määrä on viime vuosina kasvanut – yhteistyöstipendit mukaan lukien Fulbright Center myöntää vuositasolla yli 800 000 euroa stipendeinä Suomen ja Yhdysvaltain väliseen vaihtoon (2011).


title: Fulbright Center

text: Stipendiohjelmista laajin on ASLA-Fulbright.


title: Fulbright Center

text: Yli kuudenkymmenen toimintavuotensa aikana Fulbright Center on välittänyt Yhdysvaltoihin yli kolme ja puoli tuhatta suomalaista stipendiaattia lähes kaikilta elämänaloilta. Joukossa on monia nykypäivän yhteiskuntaelämän, kulttuurin ja elinkeinoelämän merkittäviä vaikuttajia. Suomeen on ohjelman kautta saapunut yli 1500 amerikkalaista stipendiaattia.


title: Fulbright Center

text: ASLA-Fulbright-stipendiaatteina ovat olleet mm. Lauri Astala, Maria Kaisa Aula, Kaj Franck, Bengt Holmström, Max Jakobson, Jorma K. Miettinen, Pirjo Mäkelä, Yrjö Neuvo, Aino Sallinen, Arto Salomaa, Kimmo Sasi, Leif Segerstam, Maija Tanninen-Mattila, Tapani Vaahtoranta, Keijo Virtanen, Risto Volanen ja Raimo Väyrynen.


title: Fulbright Center

text: Fulbright Centerin kahdeksanhenkisen johtokunnan nimittävät Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö (4 suomalaista jäsentä) ja Yhdysvaltain Suomen-suurlähetystö (4 yhdysvaltalaista jäsentä). Yhdysvaltain Suomen-suurlähettiläs on johtokunnan kunniapuheenjohtaja.


title: Guernseyn lippu

text: Guernseyn lippu on Isolle-Britannialle kuuluvan Guernseyn itsehallintoalueen kansallinen symboli.


title: Guernseyn lippu

text: Nykyinen lippu on peräisin vuodelta 1985, ja sen valkoisella pohjalla lepää punainen Pyhän Yrjön risti, jonka päällä lepää vielä kultainen risti. Lipun mittasuhde on 2:3. Lipun uudistamisen syynä oli vanhan lipun liiallinen samankaltaisuus Englannin lipun kanssa.


title: Guernseyn lippu

text: Lipun kultainen risti edustaa Englannin kuningas Vilhelm Valloittajaa, joka oli myös Normandian herttua. Hänellä oli tällainen risti lipussaan Hastingsin taistelussa. Ristin oli hänelle antanut paavi Aleksanteri II. Vanhassa, 1936–1985 käytössä olleessa lipussa ei ollut kultaista ristiä, ja Pyhän Yrjön ristin sakarat olivat kapeammat.


title: Guernseyn lippu

text: Guernseylle rekisteröidyissä kauppa-aluksissa käytetään Englannin kauppalippua lisättynä kultaisella ristillä.


title: Mihail Speranski

text: Mihail Mihailovitš Speranski (; 12. tammikuuta 1772 Tšerkutino, Vladimirin kuvernementti – 23. helmikuuta 1839 Pietari) oli venäläinen kreivi ja valtiosihteeri, joka toimi tsaari Aleksanteri I:n uudistusmielisenä neuvonantajana. Hän oli myös muotoilemassa Suomen autonomiaa ja toimi vuosina 1809–1811 Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäisenä valtiosihteerinä, mikä tarkoitti, että hän esitteli tsaarille kaikki Suomea koskevat asiat.


title: Mihail Speranski

text: Speranski oli lähtöisin vaatimattomista oloista ja hänen vanhempansa olivat kyläpappi Mihail Vasiljevitš ja Praskovja Feodorovna Speranski. Muista tsaarin neuvonantajista poiketen Speranskilla ei ollut sotilastaustaa, vaan oli itse luonut uransa. Hän oli valistushenkinen teoreetikko ja laajojen suunnitelmien tekijä. Hän pyrki eroon hallinnon mielivallasta kohti preussilaista hallintokoneistoa.. Hän opiskeli Aleksanteri Nevskin seminaarissa ja toimi sen opettajana sekä sen jälkeen ruhtinas Aleksandr Kurakinin yksityissihteerinä. Pian Aleksanteri I:n noustua valtaistuimelle Speranskista tuli hänen tärkeä neuvonantajansa varsinkin hallinnollisissa kysymyksissä.


title: Mihail Speranski

text: Speranski nimitettiin 1801 valtiosihteeriksi ja hän sai 1809 todellisen valtioneuvoksen arvonimen. Speranski uskoi valistuneeseen itsevaltiuteen, mutta katsoi, että tehokkaan hallinnon oli perustuttava lakeihin ja säädöksiin. Hänen mielestään virkanimityksissä pätevyyden piti olla tärkein kriteeri syntyperän tai suositusten sijasta. Tässä tehtävässä hän järjesti uudelleen ja samalla modernisoi maan sisäministeriön ja laati vuonna 1809 esityksen koko valtakunnan hallinnon uudistamisesta. Sen mukaan hallinnossa olisi neljä tasoa: 1) volostit, 2) piirit, 3) provinssit ja 4) koko maa. Kullakin tasolla olisi lainsäädäntöelimensä (duuma), 2) oikeusistuimet ja 3) toimeenpanoelimet (ylimpänä ministeriöt). Keisari kuitenkin epäili, että uudistus vähentäisi itsevaltiaan hallitsijan valtaa. Suunnitelmasta toteutettiin vain ylin osa, toimeenpaneva Venäjän valtakunnanneuvosto (1810).


title: Mihail Speranski

text: Kun Venäjä oli valloittanut Suomen Suomen sodassa antoi tsaari Aleksanteri 1. joulukuuta 1808 määräyksen, että Speranskin olisi esiteltävä kaikki Suomea koskevat asiat suoraan hänelle, ohi Venäjän ministerien. Tätä on myöhemmin kutsuttu jopa Suomen autonomian syntyhetkeksi. Lisäksi Speranski osallistui keskeisesti Suomen johtavan hallintoelimen eli keisarillisen hallituskonseljin (myöhempi Suomen senaatti) ohjesäännön laadintaan, mikä myös viitoitti maan autonomian muotoutumista. Hän viimeisteli esityksen lopulliseen muotoonsa. Hänen aloitteestaan perustettiin myös Suomen asiain komitea vuonna 1811. Speranski toimi lisäksi kesästä 1809 alkaen Turun akatemian kanslerina, mutta ei muiden virkojensa vuoksi juuri ehtinyt paneutumaan tähän tehtävään.


title: Mihail Speranski

text: Speranski kuului Venäjän johdossa ranskalaismieliseen ryhmään ja vastustajiensa toiminnan seurauksena hän joutui vuonna 1812 Aleksanteri I:n epäsuosioon. Hänet erotettiin maaliskuussa 1812 viroistaan, vangittiin ja karkotettiin kahdeksi vuodeksi Permin kaupunkiin Siperiaan. Sen jälkeen hän sai oleskella omalla maatilallaan, kunnes hänet vuonna 1818 nimitettiin Penzan kuvernööriksi ja 1820 Siperian kenraalikuvernööriksi. Speranski uudisti myös Siperian hallintoa ja sai pian luvan palata Pietariin. Nikolai I:n aikana hänelle annettiin jälleen merkittäviä tehtäviä ja hänet nimitettiin keisarin kansliaan perustetun uuden kodifikaatio-osaston johtajaksi. Sen tarkoituksena oli koota yhteen kaikki keisarikunnan lait ja samalla yhtenäistää sekä tehostaa hallintoa. Speranskille myönnettiin kreivin arvo vuonna 1838, vuotta ennen hänen kuolemaansa.


title: Mihail Speranski

text: Speranski teki vuodesta 1833 Nikolai I:n kanslian II osastossa lakikodifikaatiota. Tarkoituksena oli koota voimassa olevat lakimääräykset ja yhtenäistää niitä. Ensin syntyi kronologinen kokoelma laeista ja ukaaseista vuosilta 1649–1833. Tätä nimitettiin taannehtivasti julkaistuksi asetuskokoelmaksi. Voimassa oleva oikeus julkaistiin omana kokoelmanaan. Näin pyrittiin pois mielivallasta, vaikka Venäjä olikin yksinvaltaisesti johdettu valtio.


title: Mihail Speranski

text: Speranski oli vuodesta 1798 naimisissa Elisabeth Stephenin kanssa ja heillä oli yksi tytär.


title: Mihail Speranski

text: Speranskin mukaan nimettiin vuonna 1906 katu Helsingin Eirassa Speranskintieksi. Nimi poistettiin käytöstä useiden muiden venäläisten nimien tavoin vuonna 1928, mutta palautettiin 1998 nimeksi eräälle läheiselle kadunpätkälle, joka erotettiin Hernesaarenkadusta.


title: Carolina Kostner

text: Carolina Kostner (s. 8. helmikuuta 1987 Bolzano) on italialainen taitoluistelija. Hän on vuoden 2012 maailmanmestari, viisinkertainen Euroopan-mestari (2007, 2008, 2010, 2012 ja 2013) ja olympiapronssimitalisti Sotšin olympialaisista 2014.


title: Carolina Kostner

text: MM-kilpailuissa Kostner on saavuttanut vuoden 2012 mestaruuden lisäksi hopeaa vuosina 2008 ja 2013 sekä pronssia vuosina 2005 ja 2011. EM-kilpailuista hänellä on mestaruuksien lisäksi hopeaa vuosilta 2009 ja 2011 sekä pronssia vuosilta 2006, 2014, 2017 ja 2018. Kostner on myös kahdeksankertainen Italian mestari.


title: Carolina Kostner

text: Kostner aloitti luistelun vuonna 1990. Hänen äitinsä Patrizia oli kansallisen tason taitoluistelija 1970-luvulla ja isä Erwin pelasi jääkiekkoa Italian joukkueessa MM- ja olympiatasolla. Hänellä on myös kaksi veljeä, vuotta vanhempi Martin sekä kolme vuotta nuorempi, jääkiekkoa pelaava Simon Kostner. Kostnerin serkku ja kummitäti on Isolde Kostner, olympiahopeaa vuonna 2002 voittanut alppihiihtäjä.


title: Carolina Kostner

text: Kostner harjoittelee valmentajansa Michael Huthin johdolla Saksan Oberstdorfissa. Hänen koreografeinaan toimii Lori Nichol.


title: Carolina Kostner

text: Tammikuussa 2015 Italian olympiakomitea määräsi Kostnerin 16 kuukauden kilpailukieltoon. Olympiakomitean mukaan Kostner oli vuonna 2012 auttanut silloista poikaystäväänsä, kilpakävelijä Alex Schwazeria, välttelemään dopingviranomaisia. Lokakuussa 2015 kieltoa lyhennettiin ja Kostner on saanut kilpailla vuoden 2016 alusta alkaen.


title: Carolina Kostner

text: Lähde


title: Edwin Jarvis

text: Edwin Jarvis on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä hahmo, joka tunnetaan varsinkin Kostajien pitkäikäisenä hovimestarina. Jarvisin ensiesiintyminen tapahtui "Tales of Suspense" -lehden numerossa 59 (joulukuussa 1964).


title: Edwin Jarvis

text: Jarvis on hovimestari, joka aloitti uransa Howard ja Maria Starkin palveluksessa. Pariskunnan kuoleman jälkeen Jarvis huolehti näiden suuresta kartanosta. Ennen uraansa hovimestarina Jarvis palveli Royal Air Forcessa.


title: Edwin Jarvis

text: Starkien poika, Tony Stark, lahjoitti myöhemmin Kostajille vanhempiensa kartanon, josta tuli supersankariryhmän päämaja. Jarvis ryhtyi samalla pitämään huolta myös Kostajien taloudenpidosta. Hän on palvellut uskollisesti jo vuosien ajan ja toiminut isähahmona useille uusille Kostajille.


title: Edwin Jarvis

text: Työhön on kuitenkin sisältynyt myös vaaroja: Jarvis miltei menetti silmänsä Pahuuden Mestarien hyökättyä kartanoon ja Mister Hyden hakattua häntä julmasti. Jarvis on ainoa, joka on pysynyt Kostajissa koko ryhmän olemassaolon aikana.


title: Edwin Jarvis

text: Jarvisilla ei ole varsinaisia supervoimia. Hän on kuitenkin palvellut useita vuosia RAF:ssa, jona aikana hän harrasti aktiivisesti nyrkkeilyä pitäen mestaruutta tappioitta itsellään kahden vuoden ajan.


title: Edwin Jarvis

text: Ultimate Marvel -universumissa Jarvis on avoimesti homoseksuaali ja palvelee ennen kaikkea Tony Starkin henkilökohtaisena hovimestarina. Tämä versio Jarvisista on myös huomattavasti paljon ivallisempi työnantajaansa kohtaan.


title: Edwin Jarvis

text: Marvel Cinematic Universessa, alkaen elokuvasta "Iron Man", esiintyy hienostunut tekoäly J.A.R.V.I.S. (lyhenne nimestä Just A Really Very Intelligent System), jonka ääninäyttelijänä elokuvassa toimi Paul Bettany. Tony Stark suunnitteli J.A.R.V.I.S.:n perustumaan edesmenneeseen palvelijaansa, Edwin Jarvisiin. J.A.R.V.I.S. huolehti aluksi vain kaikista Starkin kartanon kotiaskareista, mutta Starkin rakennettua Rautamiehen haarniskajärjestelmänsä hän lataa J.A.R.V.I.S.:n siihen auttamaan häntä.


title: Edwin Jarvis

text: J.A.R.V.I.S.:n esiintymisen johdosta elokuvissa, häntä on käytetty myös sarjakuvissa sekä animaatiosarjoissa.


title: BakeSale

text: Bakesale on verkkokauppaohjelmisto, joka käyttää MVC-ohjelmistoarkkitehtuuriin perustuvaa CakePHP-ohjelmistokehystä ja jQuery- JavaScript-kirjastoa.


title: BakeSale

text: BakeSale on avointa lähdekoodia ja sitä levitetään MIT-lisenssin alla.


title: BakeSale

text: BakeSale tarvitsee Apachen, PHP:n ja MySQL:n toimiakseen.


title: Sten Söderström

text: Sten Håkansson Söderström (21. syyskuuta 1948 Kotka – 6. syyskuuta 1996 Vaasa) oli suomalainen vasemmistopoliitikko. Hän edusti kansanedustajana Suomen kansan demokraattisen liittoa (1979–1986) ja Demokraattista vaihtoehtoa (1986–1987). Söderström oli ammatiltaan lääkäri ja hän toimi aktiivisesti Lääkärin sosiaalinen vastuu -järjestössä sekä Sosialistisessa terveysrintamassa. Söderström oli myös kunnanvaltuutettu Mustasaarella ja presidentin valitsijamies 1982.


title: Sten Söderström

text: Sten Söderström liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen vuonna 1975. ssä toiminut Söderström valittiin kansanedustajaksi Vaasan läänin vaalipiiristä vaaleissa 1979. Söderströmiä tuki etenkin SKP:n oppositio eli niin sanotut taistolaiset. Vuoden 1981 edustajakokouksessa hänet valittiin SKP:n keskuskomitean varajäseneksi ja myöhemmin jäseneksi. SKP:n hajaannuttua 1980-luvun puolivälissä Söderström siirtyi Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) ja Devan riveihin. Vuonna 1986 hänet valittiin 1986 SKPy:tä edeltäneen ”SKP:n järjestöjen” keskuskomiteaan.


title: Sten Söderström

text: Vuonna 1980 Söderströmin tukiryhmä alkoi julkaista Työväen Pohjanmaa -lehteä. Söderström oli myös taistolaisten (vuonna 1988 lopettaneen) Arbetartidningen Enhet -lehden viimeinen päätoimittaja.


title: Sten Söderström

text: Sten ”Stena” Söderström kuoli hirvikolarissa syyskuussa 1996.


title: Dog Logan

text: Dog Logan on kuvitteellinen sarjakuvahahmo Marvel Comicsin "Origin"-sarjassa, joka kertoo Wolverinen varhaisista vaiheista.


title: Dog Logan

text: Dog Logan työskenteli isänsä, Thomas Loganin, kanssa Howlettin maatilalla 1800-luvun lopulla Albertassa, Kanadassa. Dog oli nuorena James Howlettin, tulevan Wolverinen, ja Rosen, maatilalla työskennelleen orvon, hyvä ystävä. Dog kerran jopa pelasti hukkuvan Jamesin joesta. Thomas, jolla oli ongelmia alkoholin kanssa, hakkasi poikaansa kieltäen tätä viettämästä aikaa ylemmän luokan kanssa ja lopulta Dogin maailmankuva vääristyikin.


title: Dog Logan

text: Teini-iässä Dog oli julma ja sadistinen yrittäen jopa lähennellä Rosea. James sattumalta todisti Dogin teot ja kertoi tästä isälleen. Kostona Dog tappoi Jamesin koiran, minkä johdosta Dog sekä hänen isänsä karkotettiin tilalta. Vihoissaan Thomas palasi Dogin kanssa aseistettuna. Thomas päätyi ampunaan Jamesin isän, Johnin, minkä James näki. Surullisena ja vihaisena James hyökkäsi Thomasin ja Dogin kimppuun juuri kasvaneilla kynsillään. Hän viilsi Dogin kasvoja ja tappoi Thomasin. Tämän jälkeen hän pakeni Rosen kanssa tilalta.


title: Dog Logan

text: Dog makasi maassa pidellen kasvojaan ja näki Johnin puolison, Elizabethin, ampuvan itsensä. Niin Dogista tuli tapauksen ainoa todistaja poliisien saapuessa ja hän kertoi Rosen tappaneen kaikki.


title: Dog Logan

text: Vuosia myöhemmin Jamesin kuoleva isoisä palkkasi Dogin etsimään Jamesin ja tuomaan luokseen. Dog suostui, mutta tarkoituksenaan tappaa James. Dog oli kasvanut suureksi ja oli todella vahva.


title: Dog Logan

text: Dog löysi Jamesin kaivoskaupungista ja saapui todistamaan Jamesin häkkiottelua toista työntekijää, Cookie Malonea, vastaan, joka myös vihasi Jamesia. Dog antoi Cookielle nyrkkiraudat, mutta tämä hävisi silti Jamesille ja Dog hyökkäsi itse Jamesin kimppuun. Dog väitti olevansa Jamesin isän tappaja, vaikka oikea tappaja oli hänen isänsä Thomas. Hän siis joko valehteli tai oli menettänyt muistinsa. James onnistui voittamaan Dogin, mutta ollessaan iskemässä tätä kynsillään, Rose astui hänen eteensä tarkoituksenaan estää Jamesia. James kuitenkin iski kynnet vahingossa Roseen, joka kuoli. Tämän jälkeen James pakeni metsään jättäen Dogin jälkeensä.


title: Dog Logan

text: Jotkut lukijat uskovat, että Thomas Loganilla olisi ollut suhde Elizabeth Howlettin kanssa ja he olisivat saaneet lapsen, James Howlettin. Tämä selittäisi huomattavan yhdennäköisyyden Thomasin ja aikuisen Jamesin välillä. Tämä myös tekisi Dogista Jamesin velipuolen ja tästä syystä Dog saattaisi olla mutantti omaten Jamesin kykyjä, kuten paranemiskyvyn.


title: Dog Logan

text: Tätä ajatusta on myös jatkettu siihen, että Dog olisi Sapelihammas, Wolverinen tuleva vihollinen. Tämä perustuu Dogin ulkonäköön, joka muistuttaa huomattavasti Sapelihammasta, ja siihen, että Dogilla saattaisi olla paranemiskyky. Paul Jenkins on sanonut, ettei tarkoittanut Dogin olevan Sapelihammas, mutta hän jätti tuleville kirjoittajille mahdollisuuden päättää tästä.


title: Groupe PSA

text: Groupe PSA (vuosina 1991–2016 PSA Peugeot Citroën, sitä ennen PSA Group) on ranskalainen autojen ja moottoripyörien valmistaja. Yhtymän tuotteet myydään Citroën-, Peugeot-, DS-, Opel- ja Vauxhall-merkkisinä.


title: Groupe PSA

text: PSA Peugeot Citroën syntyi vuonna 1976, kun Peugeot Société Anonyme (PSA) osti konkurssiin menneen kilpailijansa, Citroën-yhtiön. Näin muodostui PSA Group, jonka nimi myöhemmin muutettiin muotoon PSA Peugeot Citroën.


title: Groupe PSA

text: Vuonna 1979 PSA osti taloudellisissa vaikeuksissa olleen, Simca-merkkisiä autoja valmistaneen Chrysler Europe -yhtiön yhdellä Yhdysvaltain dollarilla. Kauppaan ei kuitenkaan kuulunut Simca-tuotemerkki, joten autojen merkiksi tuli Talbot. Uusi merkki ei kuitenkaan menestynyt toivotulla tavalla, ja vuonna 1985 PSA päättikin luopua merkistä. Viimeinen Talbot valmistettiin vuonna 1992.


title: Groupe PSA

text: Vuonna 2016 PSA Peugeot Citroënin nimeksi vaihdettiin Groupe PSA.


title: Groupe PSA

text: Helmikuussa 2017 General Motors käynnisti neuvottelut PSA-kosernin kanssa Opel- ja Vauxhall-merkkien mahdollisesta myymisestä PSA:lle. Kauppa varmistui maaliskuussa, ja sen hinnaksi tuli 2,2 miljardia euroa.


title: Groupe PSA

text: Peugeot ja Citroën käyttävät omia myynti- ja markkinointikanaviaan, mutta merkit hyötyvät yhteisistä teknologia-, kehitys- ja tuotantoresursseista.


title: Groupe PSA

text: Yhtiön toimitusjohtajana oli 1997–2007 Jean-Martin Folz. Folzin tilalle toimitusjohtajaksi nimitettiin helmikuussa 2007 Christian Streiff. Streiff sai potkut maaliskuussa 2009 autoteollisuutta pahoin vaivaavan laman takia. Hänen tilalleen yhtiön johtoon nousi Philippe Varin. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2005 yli 56 miljardia euroa. Yhtiön ylivoimaisesti suurin omistaja on Peugeot-suku, joka omistaa 30,22 % osakkeista ja pitää hallussaan 44,94 %:a äänivallasta.


title: Groupe PSA

text: Yhtiö on Euroopan toiseksi suurin autonvalmistaja ja vuonna 2005 sen maailmanlaajuinen markkinaosuus henkilö- ja pakettiautomarkkinoista oli 5,4 %. PSA on aktiivisesti kehittänyt markkinaosuuttaan monilla nopean kasvun alueilla. Yhtiö onkin tehnyt merkittäviä investointeja ja yhteistyösopimuksia Etelä-Amerikassa, Iranissa (Iran Khodro) ja Kiinassa (Dongfeng Peugeot-Citroën Automobile).


title: Groupe PSA

text: Edellä mainittujen paikallisten kumppanuuksien lisäksi PSA-konserni tekee yhteistyötä myös muiden suurten autonvalmistajien kanssa.


title: Groupe PSA

text: PSA-yhtymän ja Renault’n yhteistyö alkoi jo 1960-luvun lopulla. Aluksi se koski lähinnä automaattivaihteistoja, mutta vuonna 1971 yhtiöt alkoivat yhdessä Volvon kanssa kehittää V6-moottoria. Volvon vetäydyttyä Peugeot Renault Volvo (PRV) -nimisestä yhteistyöyrityksestä vuonna 1989, jatkoivat PSA ja Renault V6-moottorin kehittämistä omassa yhteisyrityksessään nimeltä La Française de Mécanique.


title: Groupe PSA

text: Sevel (Société Européenne de Véhicules Légers SpA) on PSA-yhtymän ja Fiatin yhteisyritys. Yhtiöt omistavat yrityksen puoliksi, ja se valmistaa kahdessa tehtaassa (Sevel Sur Italiassa ja Sevel Nord Ranskassa) tila-autoja, pakettiautoja ja kevyitä kuorma-autoja. Sevel valmistaa autoja Fiat-, Peugeot-, Citroën- ja Lancia-merkkisinä. Yhteistyö alkoi vuonna 1978 ja vuonna 2001 yhteistyösopimusta jatkettiin aina vuoteen 2017 asti.


title: Groupe PSA

text: Maaliskuussa 2005 PSA, Fiat ja Tofaş sopivat perustavansa yhteisen tehtaan Turkin Bursaan. Tehtaassa tullaan valmistamaan uutta, pientä pakettiautoa, jota tullaan myymään sopimuskumppaneiden merkeillä (Citroën Nemo, Fiat Fiorino ja Peugeot Bipper).


title: Groupe PSA

text: Syyskuussa 1998 PSA ja Ford Motor Company allekirjoittivat laajan, dieselmoottoreita koskevan kehitys- ja valmistussopimuksen. Yhteistyön tuloksena on tähän mennessä syntynyt neljä dieselmoottoriperhettä, joita valmistetaan PSA-yhtymän Trémeryn tehtaalla, Ranskan Mosellessa, sekä Fordin Dagenhamin tehtaalla Englannissa.


title: Groupe PSA

text: Vuonna 2001 PSA ja Toyota solmivat sopimuksen, jonka tuloksena syntyi yhteisyritys TPCA ("Toyota Peugeot Citroën Automobile"). TPCA valmistaa pieniä kaupunkiautoja Tšekin Kolínissa. Tämänhetkiset mallit ovat Peugeot 108, Citroën C1 ja Toyota Aygo. Viimeisimmäksi tähän PSA-yhteistyöhön on lisätty Peugeotin (Expert),Citroen (Jumpy) ja Toyotan (Proace) yhteinen tavara-autojen yhteisyritys, jossa Peugeot-Citroen valmistaa autot ja Toyota ostaa osan autoista omaan myyntiin. Autot valmistetaan Ranskassa.


title: Groupe PSA

text: Vuonna 2002 PSA solmi ottomoottoreita koskevan yhteistyösopimuksen BMW:n kanssa. Sopimuksen puitteissa yhtiöt suunnittelevat ja valmistavat uusia, pieniä 1,6 litran ottomoottoreita, joita käytetään PSA-konsernin autojen lisäksi Mini-autoissa. Moottorit valmistetaan pääasiassa PSA-yhtymän Douvrinin tehtaalla, mutta niitä kootaan myös Englannissa BMW:n Mini-tehtaalla. Joulukuussa 2006 yhtiöt solmivat aiesopimuksen selvittääkseen yhteistyön jatkamista myös uusilla moottorimalleilla.


title: Groupe PSA

text: Heinäkuussa 2005 PSA solmi Mitsubishin kanssa sopimuksen SUV-luokan autoista. Sopimuksen mukaan Mitsubishi valmistaa Peugeot 4007- ja Citroën C-Crosser -malleja oman Outlander-mallinsa pohjalta. Autoissa käytetään voimanlähteenä Mitsubishin otto- ja PSA-konsernin dieselmoottoreita. Ne esiteltiin Euroopassa vuonna 2007.


title: Groupe PSA

text: Toukokuussa 2008 PSA:n ja Mitsubishin yhteistyö syveni, kun yhtiöt ilmoittivat yhteisen tehtaan perustamisesta Venäjän Kalugaan. Tehtaan peruskivi muurattiin 10. kesäkuuta 2008, ja tuotannon suunniteltiin alkavan vuonna 2011. Tehdas tulee tuottamaan keskiluokan SUV-malleja kaikille merkeille, sekä keskikokoisia tavanomaisia henkilöautoja Peugeot- ja Citroën-merkeillä. Tehtaan vuosikapasiteetti tulee olemaan 160 000 autoa. Autot valmistetaan ensisijaisesti Venäjän markkinoille.


title: Roland (ritari)

text: Roland (Hruodlandus) on Rolandin laulun keskushahmo ja sankari.


title: Roland (ritari)

text: Rolandin laulussa kerrotaan Kaarle Suuren sodasta Espanjan ”saraseeneja” vastaan ja Pyreneillä tapahtuvasta väijytyksestä, jossa Roland kuolee. Eepoksessa saraseenit hyökkäävät Roncevauxin laaksossa frankkien armeijan jälkijoukkojen kimppuun, joita Roland komentaa. Roland haavoittuu kahakassa kuolettavasti ja puhaltaa torveensa Olifantiin kutsuakseen apua. Torven ääni on niin kimeä, että se surmaa lintuja taivalla ja saa saraseenit vetäytymään sekasorron vallassa. Torvi kuitenkin halkeaa kahtia ja Roland kuolee uskollisen palvelijansa käsivarsille ennen kuin Kaarle Suuri ehtii paikalle.


title: Roland (ritari)

text: Tarinat Rolandista olivat keskiajalla hyvin suosittuja, ja esimerkiksi monissa Saksan kaupungeissa on niin sanottu "Rolandin pylväs", Rolandia esittävä suurikokoinen veistos. Rolandia esittävillä veistoksilla on käsissään miekka ja kilpi tuomiovallan vertauskuvina.


title: Roland (ritari)

text: Legendan taustalla on todellinen taistelu, joka käytiin vuonna 778. Siinä baskit tuhosivat Espanjan sotaretkeltä vetäytyvän Kaarle Suuren armeijan jälkijoukon. Grimbergin Kansojen historian mukaan Rolandin laulun taustalla ollut taistelu oli suhteellisen vähäpätöinen kahakka, jossa baskit, eikä suinkaan maurit, hyökkäsivät Espanjasta vetäytyneen Kaarle Suuren armeijan jälkijoukkoon tuhoten sen. Rolandin esikuva oli suhteellisen vähämerkityksinen ruhtinas, joten laulu suuresti liioittelee sekä henkilön että tapahtuman merkitystä.


title: Kristilliset hyveet

text: Kristillisiä hyveitä on perinteisesti ajateltu olevan yhteensä seitsemän, joista kolme ns. teologista hyvettä on mainittu Uudessa testamentissa Paavalin ensimmäisessä korinttolaiskirjeessä (1. Kor. 13:13) ja ne ovat:Neljä ns. kardinaalihyvettä ovat oikeamielisyys, viisaus, rohkeus ja kohtuullisuus. Nämä perustuvat Platonin hyveoppiin ja ne omaksuttiin osaksi kristillistä teologiaa uusplatonismin välityksellä.


title: Kristilliset hyveet

text: Kristinuskon mukaan on kahdentyylisiä paheita. Toiset ovat peräisin ihmisten ruumiillisesta rakenteesta, kuten kieroutuneen aistit (himo) ja toiset epäjumalien palvonnasta. Ensin mainitut ovat vähemmän merkittäviä kuin jälkimmäiset, vaikkakin syntisiä. Hengellisiä paheita ovat muun muassa jumalanpilkka (uskon väärinkäyttö), epätoivo (toivon väärinkäyttö), uskosta luopuminen, hurskauden käyttämättömyys ja välinpitämättömyys.


title: Kristilliset hyveet

text: Keskiajan katolisen kirkon teologiassa ns. seitsemän kuolemansyntiä olivat seitsemän kristillisen hyveen vastakohtia. Näitä paheita olivat ylpeys, kateus, ahneus, viha, mässäily, himo ja valheellisuus. Seitsemän kuolemansyntiä ovat usein olleet kiinnostava aihe myös taiteessa, erityisesti kirjallisuudessa ja elokuvissa.


title: Delokalisaatio

text:
Delokalisaatio on kvanttimekaniikan käsite, jolla kemiassa tarkoitetaan ilmiötä, jossa elektronin ei voida sanoa kuuluvan mihinkään tiettyyn sidokseen tai atomiin vaan se on molekyyliorbitaalilla, joka kattaa useamman peräkkäisen atomin. Kemiassa tällä on se merkitys, että sidosryhmä, jossa on delokalisoitunut elektroni, on paljon vakaampi kuin sidokset yksinään. Siksi yhdisteet, joissa on delokalisoituneita elektroneja, ovat vakaampia, ja niiden muodostuminen on entropian ja energian kannalta suotuisaa. Esimerkiksi aromaattinen yhdiste sisältää renkaan, jossa elektronit ovat delokalisoituneet, ja siksi rengas reagoi huonosti.
Elektronien delokalisaatiota bentseenirenkaassa voidaan korostaa piirtämällä vuorottelevien yksöis- ja kaksoissidosten sijaan yhtenäinen viiva kuten viereisessä kuvassa.
Delokalisoituneiden elektronien olemassaoloa voidaan havainnollistaa myös resonanssimuotojen avulla. Todellisuudessa resonanssimuodot edustavat ääripäitä, joiden välillä elektronitiheys voi vaihdella. Keskimääräinen elektronitiheys riippuu atomien elektronegatiivisuuksista.


title: Delokalisaatio

text: Delokalisoituneet elektronit näkyvät ultravioletti-, ja näkyvän valon alueella, koska ne absorboivat useita sähkömagneettisen säteilyn aallonpituuksia. Orgaanisten väriaineiden kuten erilaisten musteiden väri perustuu siihen.


title: Ritva Arvelo

text: Ritva Helinä Arvelo (11. maaliskuuta 1921 Helsinki – 26. lokakuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, elokuva- ja teatteriohjaaja, käsikirjoittaja ja nykytanssin uranuurtajia.


title: Ritva Arvelo

text: Arvelo osallistui Suomen teatterikoulun ensimmäiselle kurssille vuonna 1943 ja valmistui myös romaanisen filologian maisteriksi Helsingin yliopistosta. 1940-luvulla hän toimi tanssijana Maggie Gripenbergin kansainvälisiä palkintoja saaneessa valioryhmässä ja työskenteli helsinkiläisten muotisalonkien mannekiinina.


title: Ritva Arvelo

text: Arvelo näytteli Kansallisteatterissa sekä teki useita ansiokkaita rooleja elokuvissa, kuten "Radio tekee murron" (1951) ja sen jatko-osassa "Radio tulee hulluksi" (1952) sekä "Suopursu kukkii" (1947), "Kilroy sen teki" (1948), "Kultamitalivaimo" (1947) ja "Kesäkapina" (1970). Hän toimi myös ohjaajana Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa ja Intimiteatterissa, oli perustamassa yhdessä Raija Riikkalan kanssa 1961 Praesens-tanssiryhmää ja toimi sen johdossa. Vuonna 1968 Arvelo julkaisi pamfletin "Teatterimme umpihaude" (Kansankulttuuri 1968). Hänen ohjaustöitään Kansanteatterissa olivat moderni eurooppalainen draama sekä suomennetut versiot amerikkalaisesta musikaalista. Lisäksi hän suomensi ranskalaisia näytelmiä.


title: Ritva Arvelo

text: 1980-luvulla Arvelo jatkoi näyttelemistä muun muassa Anssi Mänttärin elokuvissa "Rakkauselokuva" (1984) ja "Näkemiin, hyvästi" (1986). Hänellä oli myös pieni rooli Lauri Törhösen elokuvassa "Palava enkeli" (1984). Henkilökohtaisista syistä hän vetäytyi viihdealalta ja julkisuudesta kokonaan 1980-luvun puolivälissä.


title: Ritva Arvelo

text: Vuonna 1961 Arvelo ohjasi Maria Jotuniin samannimiseen näytelmään perustuvan elokuvan "Kultainen vasikka" ja oli näin neljäs Suomen elokuvahistorian naiselokuvaohjaaja. Edelliset olivat olleet Glory Leppänen ("Onnenpotku", 1936), Ansa Ikonen ("Nainen on valttia", 1944) ja Kyllikki Forssell ("Kolmiapila", 1953). Kullakin ohjaajalla, kuten Arvelollakin, elokuva jäi heidän ainoaksi ohjauksekseen. "Kultainen vasikka" on hyvin aikaa kestänyt tragikoominen tarina keinottelusta ja rahanhimosta. Tapahtumat sijoittuvat ensimmäisen maailmansodan aikaiseen Suomeen.


title: Ritva Arvelo

text: Arvelo toimi myös käsikirjoittajana Matti Kassilan elokuvissa "Syntipukki" (1957) ja "Kuriton sukupolvi" (1957), jossa hän vastasi elokuvan dialogista. Hän käsikirjoitti myös ohjaamansa "Kultainen vasikka" -elokuvan. Matti Kassilan muistelmateoksen "Mustaa ja valkoista" mukaan hän kirjoitti 1940-luvun lopulla Arvelon kanssa yhdessä "Heppu"-nimisen käsikirjoituksen. Elokuvaa ei kuitenkaan toteutettu.


title: Ritva Arvelo

text: Arvelo oli naimisissa ensin näyttelijä Matti Oraviston ja myöhemmin näyttelijä Heikki Savolaisen kanssa. Hänellä oli liitosta Oraviston kanssa kaksi lasta: Meri (12.4.1949–19.8.1980) ja Hannu (s. 1951). Meri Oravisto näytteli elokuvassa "Pilvilinna" vuonna 1970.


title: Ritva Arvelo

text: Ritva Arvelon isä oli varatuomari Armas Pietari Arvelo (ent. "Achrén", 1886–1966), joka toimi vankeinhoitolaitoksen ylijohtajana vuosina 1920–1945. Äiti Lempi Arvelo oli teatterin ystävä.


title: Tyhjiötekniikka

text:
Tyhjiötekniikka (myös: tyhjötekniikka, vakuumitekniikka) tarkoittaa niitä menetelmiä, joilla muodostetaan, ylläpidetään ja tutkitaan tyhjiöitä. Tyhjiölaitteistossa pienennetään ilmatiiviin kammion painetta tyhjiöpumpulla tai -pumpuilla. Tyhjiön muodostumista seurataan painemittarien avulla.
Tyhjiöitä hyödynnetään laajasti teollisuudessa ja tieteellisessä tutkimuksessa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Tyhjiö on tila, jossa on vähemmän kaasumaisia atomeja ja molekyylejä kuin vastaavassa tilavuudessa tilan ulkopuolella. Tyhjiön paine on siis pienempi kuin ilmanpaine. Tyhjiötekniikassa käytetään paineen yksikköjä pascal (Pa), millibaari (mbar) sekä torri (Torr) eli elohopeamillimetri (mmHg). Yksi pascal on 0,01 millibaaria ja noin 0,0075 torria. Normaali-ilmanpaine on 101 325 Pa eli noin 1013 mbar ja 760 Torr. Laboratoriolaitteilla saavutettavat tyhjiöt jaetaan usein paineen perusteella seuraaviin alueisiin:


title: Tyhjiötekniikka

text:
Ultratyhjiön ja karkeatyhjiön välillä on siis vähintään miljardikertainen paine-ero. Maan päällä ei luonnostaan esiinny kuin karkeatyhjiöitä. Ihminen synnyttää hengittäessään 740 torrin paineen ja imemällä on mahdollista saavuttaa 300 torria (40 kPa). Mustekala voi muodostaa noin 100 torrin paineen. Ilmakehässä suurtyhjiö alkaa ionosfäärissä noin 90 kilometrin korkeudessa. Tuhannen kilometrin korkeudessa paine on suuruusluokkaa 10 Pa ja kymmenessätuhannessa kilometrissä 10 Pa. Tähtienvälisessä aineessa molekyylit ovat vielä paljon harvemmassa ja paine voi olla alle 10 Pa.
Tyhjiöillä on erilaisia fysikaalisia etuja, joita hyödynnetään sovelluksissa: Ilmanpaineen tyhjiöön kohdistamaa voimaa voidaan käyttää esineiden paikallaan pitämiseen ja nostamiseen kuten imukupeissa. Paine-eroa hyödynnetään myös siirtämiseen muun muassa putkipostissa, imusuodatuksessa ja imureissa. Tavanomaiset pölynimurit pystyvät synnyttämään 600 torrin paineen. Lisäksi paine-eroa käytetään muovien muotoiluun.


title: Tyhjiötekniikka

text: Yksi hyödyllinen tyhjiöiden ominaisuus on ilman kemiallisesti aktiivisten kaasujen hapen ja vesihöyryn vähäisyys. Hehkulampussa on oltava tyhjiö tai tyhjiöityyn lamppuun on lisättävä jalokaasua, jotta hehkulanka ei palaisi poikki korkeassa lämpötilassa. Metallurgiassa tyhjiöiden avulla estetään reaktiivisten metallien hapettuminen sulattamisessa, valamisessa ja sintrauksessa. Elintarvikkeiden säilymistä parantavissa tyhjiöpakkauksissa käytetään yleensä karkeatyhjiötä. Herkkiä laitteita, kuten transistoreita ja kondensaattoreita, saatetaan koteloida suurtyhjiöalueessa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kaasujen poistamiseen tyhjiöitä käytetään elintarvikkeiden, kemikaalien ja muiden aineiden kuivaamisessa sekä liuenneiden kaasujen esimerkiksi öljyistä erottamisessa. Pakastekuivatuksessa tuote jäädytetään, minkä jälkeen veden annetaan sublimoitua tyhjiössä.


title: Tyhjiötekniikka

text: Tyhjiöitä käytetään myös energian siirtymisen vähentämiseksi. Termospullossa lämmön siirtyminen on minimoitu. Tyhjiöitä hyödynnetään myös sähköneristeinä. Esimerkiksi fuusioreaktorissa tarvitaan tyhjiötä. Avaruuden simulointia varten on rakennettu jopa tuhannen kuutiometrin tiloja, joihin on synnytetty ultratyhjiö.


title: Tyhjiötekniikka

text: Tyhjiöissä kaasutilaiset atomit, molekyylit, ionit ja elektronit törmäilevät toisiinsa harvemmin kuin normaali-ilmanpaineessa. Tätä ominaisuutta hyödynnetään muun muassa elektroniputkissa, hiukkaskiihdyttimissä, massaspektrometreissä, elektronimikroskoopeissa ja elektronisuihkuhitsauslaitteissa. Törmäysten vähäisyyttä käytetään hyväksi myös tyhjiötislauksessa aineiden puhdistamiseen ja tyhjiöhöyrystyksessä esimerkiksi linssien pinnoittamiseen.


title: Tyhjiötekniikka

text: Ultratyhjiössä voidaan tuottaa puhtaita pintoja, jotka eivät peity tutkimuksen aikana kaasun molekyyleillä. Näin voidaan tutkia pintojen todellisia kitka- ja adheesio-ominaisuuksia.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kun tyhjiölaitteistoa pumpataan aloittaen ilmanpaineesta, paineen pieneneminen hidastuu selvästi, kun kaasua on pumpattu laitteiston tilavuuden verran. Tyhjiökammiota ei voi koskaan pumpata täysin tyhjäksi, sillä laitteiston seinämistä vapautuu kaasuja, laitteistossa voi olla vuotoja ja pumpusta voi virrata kaasuja takaisin. Kaasuja vapautuu myös, kun tyhjiötä käytetään siihen tehtävään, jota varten se on synnytetty. Tasapainossa pumppausnopeus on yhtä suuri kuin kaasujen vapautumisnopeus laitteistossa. Tyhjiössä on aina myös sähkömagneettista säteilyä.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kaasuja vapautuu desorptiossa eli pintaan kiinnittyneiden molekyylien irtoamisprosessissa. Erityisen merkittävää desorptio on polaarisella vesimolekyylillä. Irtoamista voidaan nopeuttaa "paahtamalla" eli lämmittämällä laitteistoa. Jotta desorptio olisi vähäistä, tyhjiölaitteistossa on käytettävä oikeanlaisia materiaaleja. Esimerkiksi ruostunut rauta adsorboi eli pidättää pinnalleen huomattavasti enemmän kaasuja kuin ruostumaton teräs. Aineet, joilla on korkea höyrynpaine, sublimoituvat herkästi tyhjiössä. Tällaisia aineita ovat esimerkiksi öljyt, sormenjäljet ja sinkki. Kaasut voivat myös vapautua diffuusiolla metalleista. Lisäksi on mahdollista kaasujen permeaatio eli seinämien ja tiivisteiden läpäisy. Vuotoja voivat aiheuttaa rikkinäiset tiivisteet sekä huokoiset metallit ja hitsaussaumat. Pumpuista pääsee tyhjiökammioon sekä pumpattavia kaasuja että diffuusiopumppujen ja mekaanisten pumppujen öljyjen molekyylejä. Tämä paluuvirtaus pysyy yleensä melko muuttumattomana.


title: Tyhjiötekniikka

text: Tyhjiökammion kaasun koostumus muuttuu paineen mukaan. Kammiota tyhjennettäessä laitteistossa on aluksi tavallista ilmaa. Sadan pascalin paineesta alaspäin vesi on hallitseva molekyyli. Hyvin pienissä paineissa vedyn, hiilimonoksidin ja hiilidioksidin osuudet ovat suuria. Lopulliseen koostumukseen vaikuttaa pumpun paluuvirtaus, pumpun kyky pumpata joitakin kaasuja paremmin kuin toisia, vuodot sekä kaasujen vapautuminen ja syntyminen laitteistossa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Pienissä paineissa molekyylien väliset vuorovaikutukset ovat vähäisiä, joten kaasun paine tai molekyylien lukumäärä voidaan laskea ideaalikaasun tilanyhtälön avulla ("pV" = "nRT" tai "pV" = "NkT"). Yhtälöä käyttämällä voidaan kaasun määrä ilmaista joko paineen tai molekyylitiheyden avulla.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kaasujen virtaukseen vaikuttaa pumpun tehokkuus, putkiston koko ja muoto, virtaustyyppi ja kaasun ominaisuudet, kuten molekyylimassa ja lämpötila.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kaasuvirtausta kuvataan Knudsenin luvulla "N". Knudsenin luku lasketaan jakamalla keskimääräinen vapaa matka (matka, jonka molekyyli keskimäärin kulkee ennen törmäystä toiseen kaasutilaiseen molekyyliin) systeemin suuruudella, esimerkiksi putken halkaisijalla. Kun "N"  1, kaasu on niin harvaa, että molekyylit törmäilevät enimmäkseen laitteiston seinämiin. Tällöin puhutaan molekyylivirtauksesta. Molekyylivirtauksen tilassa molekyylit liikkuvat sattumanvaraisesti toisistaan riippumatta pienemmän molekyylitiheyden suuntaan ja lämmön siirtyminen säteilyn välityksellä korostuu. Karkeatyhjiöalueella virtaus on pääasiassa viskoosista ja suurtyhjiöalueella kaasu on molekyylitilassa. Ultratyhjiössä molekyyli voi liikkua satoja kilometrejä, ennen kuin se törmää toiseen kaasutilaiseen molekyyliin.


title: Tyhjiötekniikka

text: "Pumppausnopeuden" lauseke on "S" = d"V"/d"t", missä d"V" on kaasutilavuus, jonka pumppu pystyy poistamaan ajassa d"t". "Pumppausteho" eli tyhjiöpumpun läpäisy on "Q" = "p" · "S", missä "p" on paine. Molekyylivirtauksessa kaasuvirran voimakkuus on suoraan verrannollinen virtauskanavan sisääntulo- ja poistumisaukon paine-eroon: "Q" = "C"·("p" − "p"). Verrannollisuuskerrointa "C" sanotaan kaasunjohtavuudeksi eli konduktanssiksi. Virtauskanavana voi olla esimerkiksi tyhjiökammio, yhdysputki tai aukko. Kaasunjohtavuuden käänteisarvoa 1/"C" kutsutaan virtauskanavan vastukseksi.


title: Tyhjiötekniikka

text: Viskoosisessa ja välimuotoisessa kaasuvirtauksessa pumppausteho ei tavallisesti ole suoraan verrannollinen paine-eroon, mutta konduktanssi määritellään kuitenkin samalla yhtälöllä. Molekyylivirtauksessa kaasunjohtavuus riippuu virtauskanavan muodosta ja kaasun ominaisuuksista. Putkien konduktanssi on tavallisesti sitä suurempi, mitä lyhyempi putki on ja mitä suurempi sen sisähalkaisija on. Viskoosisessa ja välimuotoisessa virtauksessa konduktanssiin vaikuttavat lisäksi paine-erot virtauskanavan eri osien välillä. Konduktanssi määrää suurimman mahdollisen pumppausnopeuden: pumppausnopeus missä tahansa pisteessä on aina pienempi kuin konduktanssi pisteen ja pumpun välillä. Pumppausnopeutta voi siis kasvattaa paitsi hankkimalla tehokkaampia pumppuja myös suurentamalla konduktanssia esimerkiksi lyhentämällä putkia.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kun komponentteja kytketään peräkkäin, kokonaiskonduktanssin käänteisarvo on yksittäisten konduktanssien käänteisarvojen summa: 1/"C" = Σ 1/"C". Rinnakkain kytkettyjen komponenttien kokonaiskonduktanssi on yksittäisten konduktanssien summa: "C" = Σ "C". Yhtälöt ovat samanlaiset kuin sähköopin sarjaan- ja rinnankytkennässä.


title: Tyhjiötekniikka

text: Pumppu on tyhjiölaitteiston tärkein osa. Sen tehtävänä on poistaa tyhjiökammiosta atomeja ja molekyylejä. Tyhjiöpumput voidaan jaotella kahteen ryhmään sen mukaan, miten ne poistavat kaasuja laitteistosta: "Kaasunsiirtopumput" puristavat kaasuja suurempiin paineisiin tyhjiölaitteiston ulkopuolelle. Nämä pumput voidaan jakaa "mekaanisiin pumppuihin", joissa pumppuun tulevat kaasut puristetaan tyhjiöstä ja siirretään ulos, sekä "ajoainepumppuihin", joissa nopeat suihkut ohjaavat kaasumolekyylejä pois tyhjiökammiosta. "Sieppauspumput" taas pidättävät kaasut itseensä tyhjiötilan sisäpuolella.


title: Tyhjiötekniikka

text: Halutun paineen muodostavaa pumppua kutsutaan "pääpumpuksi". Jos pääpumppu ei pysty toimimaan yhteydessä ilmanpaineeseen, siihen yhdistetään "taustapumppu". Pumppua, joka tyhjentää kammiota alussa ilmanpaineesta pienempiin paineisiin, kutsutaan "esipumpuksi" tai "karkeapumpuksi". Esipumppaus tehdään pääpumpun läpi tai ohi joko taustapumpulla tai erillisellä pumpulla. Suurtyhjiöalueelle pääsemiseksi on käytettävä vähintään kahta erilaista pumppua, koska mikään pumpputyyppi ei pysty saavuttamaan suurtyhjiötä suoraan ilmanpaineesta lähtemällä.


title: Tyhjiötekniikka

text:
Mekaaniset pumput puristavat kaasun ulos tyhjiölaitteistosta. Niitä käytetään tavallisesti tausta- ja esipumppaukseen karkea- ja välityhjiöalueella.
Kiertosiipipumppu on yleinen mekaaninen pumppu. Siinä on pyörivä siipi, joka on hyvin lähellä pumpun seinämää ja puristaa pumppuun tulevaa kaasua ulos pumpusta. Siipi pyörii yleensä noin 1 500 kierrosta minuutissa. Lisäksi pumpussa on öljyä, joka tiivistää pumpussa olevat raot siten, että tyhjiön muodostuminen on mahdollista.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kiertosiipipumpulla saavutettavaa painetta rajoittavat öljyn höyrynpaine, kaasun virtaus poistoaukosta imuaukkoon sekä öljyyn tiivistyvät kaasut, erityisesti vesi. Tiivistymistä voidaan ehkäistä ohjaamalla ilmahuuhteluventtiilin kautta pumppuun puristusvaiheessa kuivaa kaasua, yleensä huoneilmaa. Tällöin höyry ei ehdi saavuttaa kylläisen höyryn painetta, ennen kuin poistoventtiili avautuu. Ylimääräisen kaasun puristaminen kuitenkin lisää pumpun tehonkulutusta ja kasvattaa loppupainetta. Epäpuhtaudet heikentävät pumppuöljyn voitelu- ja tiivistysominaisuuksia, minkä vuoksi öljy on vaihdettava aika ajoin.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kiertosiipipumpulla päästään parhaimmillaan 0,1 pascalin paineeseen. Pumppausnopeus on tavallisesti alueella 1–500 m/h. Kaksi kiertosiipipumppua voidaan kytkeä yhteen "kaksiasteiseksi pumpuksi" siten, että toinen pumppu toimii toisen pumpun taustapumppuna. Kaksiasteisella pumpulla voidaan päästä 0,01 pascalin paineeseen.


title: Tyhjiötekniikka

text:
Kiertomäntäpumppu eli liukusiipipumppu on suurten tilavuuksien pumppaamiseen käytettävä pumppu. Siinä on pyörivän epäkeskon liikuttama sylinterin muotoinen mäntä, joka kulkee seinämää pitkin vieden kaasun poistoaukkoon. Kiertomäntäpumppu on varsin kestävä laite. Siitä voidaan tehdä kaksiasteinen kiertosiipipumpun tavoin.
Vierintäpumppu eli Rootsin pumppu on öljytön pumppu, jossa on kaksi kahdeksikon muotoista vastakkaisiin suuntiin pyörivää roottoria. Roottorit pyörivät 3 000 kierrosta minuutissa noin 0,1 millimetrin päässä toisistaan ja pumpun seinämästä. Pumpulla voidaan saavuttaa suuria pumppausnopeuksia mutta vain melko pieniä paine-eroja. Vierintäpumppu kytketään usein sarjaan kiertosiipipumpun kanssa. Öljyttömyyden vuoksi vierintäpumppuja käytetään paljon elintarviketeollisuudessa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Nesterengaspumpussa on epäkeskinen siipipyörä, joka pyörittää pesässä olevaa nestettä, tavallisesti vettä. Pyörivä neste muodostaa pesän seinämälle renkaan ja siipipyörän alaosaan syntyy pumpattavalle kaasulle lokeroita. Lokeroiden tilavuus pienenee poistoaukkoa lähestyttäessä ja kaasu saadaan siten puristettua pois. Vettä käytettäessä pumpulla päästään noin 5 kPa:n paineeseen. Nesterengaspumpun etuna on sen puhtaus. Pumppua käytetään suurten höyrymäärien pumppaukseen esimerkiksi kemianteollisuudessa, tyhjiökuivauksessa ja lääketeollisuudessa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Kalvopumput ovat öljyttömiä pumppuja, joissa kalvon liike muodostaa paine-eroja. Niitä voidaan käyttää tausta- ja esipumppuina.


title: Tyhjiötekniikka

text: Ajoainepumpuissa on nopeasti liikkuva neste, kaasu tai höyry, joka siirtää mukanaan tyhjiölaitteistosta poistettavaa kaasua. Ajoainepumput voidaan jakaa kahteen ryhmään: "Suihkupumpuissa" paine kaasun imuaukossa on suunnilleen sama kuin suuttimesta tulevan ajoainesuihkun paine. "Diffuusiopumpuissa" imuaukon paine on paljon suihkun painetta pienempi.


title: Tyhjiötekniikka

text: Vesisuihkupumppu on tavallisissa laboratorioissa yleinen tyhjiöpumppu. Vesi tulee putkesta suunnilleen nopeudella 30 m/s ja kuljettaa mennessään tyhjiökanavasta tulevia kaasuja. Loppupaine jää veden höyrynpaineen paikkeille eli noin 2 kilopascaliin. Vesisuihkupumpulla voidaan pumpata myös syövyttäviä aineita. "Kaasusuihkupumpussa" ajoaineena on ääntä nopeammin kulkeva kaasu, tavallisesti ilma. "Höyrysuihkupumpussa" käytetään yleensä vesihöyryä. Pumpulla saavutetaan noin 100 pascalin paine.


title: Tyhjiötekniikka

text: Diffuusiopumppu on yleisin pumppu suurtyhjiöalueella. Hyvällä laitteistolla on mahdollista saavuttaa 10 pascalin paine. Diffuusiopumpun pumppausnopeus on suuri ja pumppua on helppo käyttää.


title: Tyhjiötekniikka

text: Diffuusiopumpun pohjalla on öljyä, jota höyrystetään sähkölämmittimellä. Öljy nousee ylöspäin ja purkautuu alaspäin suunnatuista suuttimista. Ylhäältä tulevat pumpattavan kaasun molekyylit saavat suihkusta alas suuntautuvan liikemäärän ja kulkeutuvat siten poistoaukkoa päin. Kun öljysuihku osuu jäähdytettyyn seinämään, se valuu takaisin pumpun pohjalle.


title: Tyhjiötekniikka

text: Öljyn paine on yleensä noin 200 pascalia, ja se on pumpun imu- ja poistoaukkojen välisen paine-eron teoreettinen yläraja. Käytännössä poistoaukon paine saa olla enintään 50 pascalia, mikä saadaan tavallisesti aikaan kiertosiipipumpulla. Diffuusiopumpulla ei saada täydellistä tyhjiötä, sillä öljyhöyry ja pumpattavan kaasun kevyet molekyylit liikkuvat diffuusiolla takaisin tyhjiötilaan. Öljyhöyryn tyhjiötilaan pääseminen pyritään estämään erilaisin estein ja loukuin, jotka kuitenkin pienentävät pumppaustehoa. Joissakin tilanteissa pumpussa käytetään öljyn sijasta elohopeaa, jos tyhjiöön ei saa kulkeutua hiilivetyjä.


title: Tyhjiötekniikka

text: Turbomolekyylipumppu eli turbopumppu on öljytön pumppu, jolla voidaan saavuttaa noin 10 pascalin tyhjiö. Turbopumpussa on siipipyörästö, jonka siivet pyörivät suurella nopeudella ja ohjaavat niihin osuvia kaasumolekyylejä poistoaukkoa kohti. Jotta siipien toiminta olisi tehokasta, niiden nopeuden on oltava lähellä molekyylien nopeuksia. Tavallinen pyörimisnopeus on 15 000–60 000 kierrosta minuutissa, joten pumpulta vaaditaan kestävää rakennetta. Turbopumppu pumppaa paremmin raskaita kuin kevyitä, nopeita molekyylejä. Turbopumpulla pitää olla taustapumppu, tavallisesti kiertosiipipumppu.


title: Tyhjiötekniikka

text: Sieppauspumput pidättävät vangitsevat kaasut kiinteälle pinnalle tyhjiötilan sisällä.


title: Tyhjiötekniikka

text: Sorptiopumppu sitoo kaasun kylmälle pinnalle. Tavallisesti kaasuja imee nestemäisellä typellä jäähdytetty zeoliitti. Pumppu on puhdas, eli siitä ei tule epäpuhtauksia tyhjiökammioon. Sorptiopumppua voidaan käyttää ultratyhjiölaitteistossa esipumppuna ilmanpaineesta painealueelle 10 Pa. Kun pumppu kyllästyy pumpattavasta kaasusta, se irrotetaan tyhjiölaitteistossa ja kaasut vapautetaan pitämällä pumppua joitakin tunteja 200–300 °C:ssa. Sorptiopumppu poistaa tehokkaasti useimpia kaasuja, mutta heliumia, neonia ja vetyä se pumppaa huonosti.


title: Tyhjiötekniikka

text: Myös kryopumpussa on kaasuja sitova kylmä pinta, mutta sen lämpötila on tavallisesti alle 40 kelviniä eli −230 celsiusastetta, joten se pystyy tiivistämään itseensä miltei täydellisesti muut kaasut kuin vedyn, neonin ja heliumin. Näitä keveitä kaasuja pumpataan panemalla pumpun kylmimmän pinnan kohdalle tehokkaasti adsorboivaa huokoista ainetta, tavallisesti zeoliittia tai aktiivihiiltä. Kryopumppua jäähdytetään tavallisesti suljettuun heliumkiertoon perustuvalla kompressori-lauhdutinyhdistelmällä. Kun kryopumppu ei enää tuota tarpeeksi hyvää tyhjiötä, se täytyy regeneroida antamalla sen lämmetä. Kryopumput ovat puhtaita ja nopeita, esipumpun tarvitsevia pumppuja. Niitä käytetään ultratyhjiöiden ja puhtaiden tyhjiöiden muodostamiseen.


title: Tyhjiötekniikka

text: Höyrystyspumpussa eli sublimaatiopumpussa muodostetaan kaasuja sieppaava eli getteroiva pinta höyrystämällä pumpun seinämään ohut metallikerros, tavallisesti titaanilangasta. Pintaa yleensä jäähdytetään ilmalla, vedellä tai nestetypellä. Kaasut eivät enää juuri tartu pintaan, kun siinä on yksi atomikerros pumpattavaa kaasua. Tällöin on höyrystettävä uusi titaanikerros. Atomikerroksen syntymiseen kuluva aika riippuu paineesta: 10 pascalin paineessa se on useita tunteja ja 10 pascalissa muutamia sekunteja. Höyrystyspumpulla saadaan pumpattua kemiallisesti aktiivisia aineita, kuten happea, vesihöyryä ja hiilidioksidia. Vety ja typpi takertuvat pintaan huonommin, jalokaasut eivät lainkaan. Pumpun etuja ovat äänettömyys, puhtaus ja hyvä pumppausnopeus. Höyrystyspumppua käytetään jonkin toisen pumpun kanssa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Ionipumpussa ionisoidaan kaasua siten, että se reagoi helpommin pintojen kanssa. Pumppauksessa nopeasti liikkuvat ionit pommittavat titaanista valmistettua katodia. Tässä sputterointi-ilmiössä ionit yleensä hautautuvat katodiin ja irrottavat siitä titaaniatomeja pumpun seinämille. Siten pumpattavat kaasut voivat myös adsorboitua tuoreelle titaanipinnalle. Jalokaasut pumppautuvat ionipumpuissa heikosti. Lisäksi ionipumppujen haittana on muisti-ilmiö: pumpusta voi irrota jonkin verran siihen aikaisemmilla käyttökerroilla kiinnittyneitä kaasuja. Ionipumput ovat puhtaita ja ne soveltuvat ultratyhjiökäyttöön.


title: Tyhjiötekniikka

text: Tyhjiöpainemittarit mittaavat joko suoraan paineen määritelmän mukaisesti kaasun pinta-alaan kohdistamaa voimaa tai epäsuorasti hiukkastiheyttä. Mittarit voivat perustua mekaanisiin ilmiöihin, siirtoilmiöihin tai ionisoitumisilmiöihin. Siirtoilmiömittareissa seurataan lämmönjohtavuutta tai kaasun viskositeettia. Painemittareilla mitataan tavallisesti kokonaispainetta. Osapaineita voidaan mitata massaspektrometreilla.


title: Tyhjiötekniikka

text: U-putkimanometri on U-kirjaimen muotoinen nesteellä täytetty putki, jossa paine saadaan selville nestepintojen korkeuserosta. Paineputkimanometreissa on soikion muotoinen metalliputki, joka taipuu sen mukaan millainen paine-ero putken sisä- ja ulkopuolella on. Kalvomittarit perustuvat siihen, että paine liikuttaa kalvoa ja tämä poikkeama mitataan mekaanisesti, optisesti tai sähköisesti. Kapasitiivinen anturi esimerkiksi mittaa kalvon ja referenssielektrodin välistä kapasitanssia.


title: Tyhjiötekniikka

text: McLeodin mittarissa kaasu puristetaan vakiolämpötilassa pienempään tilavuuteen elohopean avulla. Näin paine kasvaa ja se on helpompi mitata. McLeodin mittari ei sovellu jatkuvaan mittaamiseen, mutta sitä käytetään standardimittarina kalibrointiin paineissa 10–10 Pa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Lämmönjohtavuusmittareissa on lanka, jota lämmitetään sähköllä. Molekyylivirtauksen alueessa langasta kaasuun johtuva lämpöenergia on paineen funktio. Lämpöpari- eli termoparimittarissa lankaan johdetaan vakioinen sähkövirta ja langan lämpötilaa seurataan lämpöparilla. Mittari on hidas ja halpa. Piranimittarissa langalla on suuri ominaisvastuksen lämpötilakerroin, eli langan sähköinen resistanssi muuttuu paljon lämpötilan muuttuessa. Kun paine kasvaa, langan menettämä lämpömäärä kasvaa, joten sen lämpötila pienenee ja resistanssi pienenee.


title: Tyhjiötekniikka

text: Ionisaatiomittareissa kaasu ionisoidaan ja ionien määrää mitataan. Purkausputki on ionisaatiomittari, jossa kahden elektrodin väliin kytketään jännite. Jännite synnyttää hohtopurkauksia, joita tutkimalla saadaan tietoa paineesta. Kuumakatodimittareissa kaasu ionisoidaan kuumalta katodilta irtoavien elektronien avulla. Kuumakatodimittareilla voidaan selvittää ultratyhjiöiden paineita. Kylmäkatodimittareissa ei ole kuumasta katodista syntyviä ongelmia, mutta se ei ole yhtä tarkka eikä sillä voi mitata yhtä pienissä paineissa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Vuodonetsinnässä tutkitaan paitsi tyhjiölaitteistojen myös erilaisten teollisesti valmistettavien laitteiden tiiviyttä. Vuoto on seinämässä oleva vika, josta pääsee kaasua suuremmasta paineesta pienempään. Syynä voi olla esimerkiksi viallinen tiiviste tai naarmu liitoksessa. "Valevuoto" on ulkoilmasta eristyksessä oleva ontelo, josta vapautuu kaasua tyhjiötilaan. Vuotoja on kaikissa tyhjiölaitteistoissa, ja niitä kannattaa paikata ja ehkäistä vain sen verran, että tyhjiötilaan saadaan haluttu paine tai puhtausaste.


title: Tyhjiötekniikka

text: Yksinkertainen vuodonetsintämenetelmä on kuplatesti, jossa vuoto havaitaan kuplana. Testiä voidaan käyttää vain karkeiden vuotojen etsimiseen. Kuplatesti voidaan tehdä esimerkiksi panemalla tutkittava kappale veteen tai muuhun nesteeseen ja tarkkailemalla mahdollisia kuplia.


title: Tyhjiötekniikka

text: Heliumvuodonetsimissä vuotoja selvitetään havainnoimalla heliumin määrää massaspektrometrisesti. Helium on vuodonetsintään hyvä kaasu, sillä se on inertti, sitä on ilmakehässä vain vähän ja sen diffuusionopeus on suuri. "Tyhjiötestausmenetelmässä" tutkittavaan kappaleeseen pumpataan tyhjiö, minkä jälkeen kappaleen ulkopinnalle suihkutetaan heliumia. Mahdollinen vuoto havaitaan tyhjiöön yhteydessä olevalla vuodonetsimellä. "Haistelumenetelmässä" kappale täytetään heliumilla ylipaineeseen ja heliumin vapautumista ”haistellaan” etsimellä. Jos testattavaan kappaleeseen ei voida muodostaa tyhjiötä tai heliumin ylipainetta, voidaan käyttää "pommitusmenetelmää". Siinä kappale suljetaan useiden tuntien ajaksi kammioon, jossa on heliumia monen ilmakehän paineessa. Sen jälkeen helium poistetaan, kammioon pumpataan tyhjiö ja seurataan, purkautuuko kappaleesta heliumia.


title: Tyhjiötekniikka

text: Aristoteles piti tyhjiötä mahdottomuutena. Keskiajalla ajateltiin tämän näkemyksen pohjalta, että luonnossa vallitsee "tyhjiökammo", joka pyrkii kaikin tavoin estämään tyhjiön syntymisen. Näin voitiin selittää esimerkiksi vesipumpun toimintaa.


title: Tyhjiötekniikka

text: Ensimmäisiä tyhjiökammon kyseenalaistaneita kokeellisia tuloksia teki italialainen Gasparo Berti 1640-luvun alussa. Hänen vettä sisältäneessä ilmapuntarissaan oli kymmenisen metriä pitkä lyijystä valmistettu putki. Evangelista Torricelli esitteli oman ilmapuntarinsa 1644 (tai 1643). Siinä oli toisesta päästä suljettu elohopealla täytetty lasiputki, joka oli käännetty elohopeasammioon alassuin. Elohopean pinta laski sen verran, että nesteen hydrostaattinen paine kumosi ilmanpaineen. Putken yläosaan jäi tyhjä tila, joka pystyttiin täyttämään kokonaan vedellä, eikä elohopeapatsaan korkeus riippunut tyhjän tilan koosta.


title: Tyhjiötekniikka

text:
Blaise Pascalin lanko Florin Périer vei elohopeailmapuntarin Puy de Dôme -vuorelle ja havaitsi, että elohopeapylväs oli yli seitsemän senttimetriä matalampi kuin vuoren juurella. Tyhjiön mahdollisuutta ja ilmanpaineen olemassaoloa tuki myös koe, jossa elohopeaputki oli ilmanpaineen sijasta yhteydessä tyhjiöön. Tällöin putkeen ei jäänyt elohopeaa, vaan se valui alas. 1600-luvulla havaittiin myös, että ilmaa sisältävä virtsarakko laajenee tyhjiössä ja että tyhjiö ei ylläpidä elämää eikä välitä ääntä.
Ensimmäisen tyhjiöpumpun keksi Otto von Guericke vuoden 1650 tienoilla. Pumpussa oli mäntä, jolla ilmaa voitiin poistaa erilaisista astioista. Von Guericke oli aikaisemmin yrittänyt muodostaa tyhjiötä puutynnyriin poistamalla siitä vettä. Kun muutamat voimakkaat miehet olivat pumpanneet tarpeeksi vettä pois, kuului ääni, kun ilma pääsi puun huokosten kautta sisään. Von Guericken kuuluisimmat kokeet liittyivät ilmanpaineen merkityksen osoittaneisiin Magdeburgin puolipalloihin. Kokeissa pumpattiin tyhjiö kahden metallisen puolipallon välille ja annettiin hevosten yrittää erottaa niitä toisistaan. Eräässä näytöksessä kaksi kahdeksan hevosen valjakkoa sai vaivoin erilleen halkaisijaltaan 50 senttimetrin suuruiset puolipallot, mutta kun sulkuhana avattiin, pallot erosivat itsestään. Puolipallokokeet innoittivat laajasti Euroopan tieteilijöitä. Robert Boyle kehitti monella tapaa von Guericken ilmapumppua ja julkaisi Boylen lain.


title: Tyhjiötekniikka

text: Teoreettista pohjaa tyhjiötekniikalle toi 1700- ja 1800-luvulla kineettisen kaasuteorian kehittäminen. Thomas Newcomen loi pohjan teolliselle vallankumoukselle kehittämällä ensimmäisen käyttökelpoisen höyrykoneen 1700-luvun alkupuolella. Tätä ilmanpainetta hyödyntänyttä konetta käytettiin veden pumppaamiseen. Muun muassa Englannissa kokeiltiin ilmanpaineella liikkuvia junia lyhyen aikaa 1800-luvun puolivälissä. Liikkumiseen tarvittava tyhjiö synnytettiin pumppaamoissa, joita oli radalla kolmen mailin välein. Tyhjiötekniikkaan perustuva putkiposti alkoi yleistyä 1800-luvun loppupuolella.


title: Tyhjiötekniikka

text: Torricellin ilmapuntaria oli 1700-luvulla tapana parantaa kiehuttamalla elohopeaa. Torricellin menetelmä oli 1800-luvun puoliväliin asti paras tapa muodostaa hyvä tyhjiö. Sprengel kehitti menetelmää vuonna 1865 pumpulla, jossa elohopea vei jatkuvasti ilmaa mukanaan pystysuorassa putkessa alaspäin. Edison käytti paranneltua Sprengelin pumppua hehkulamppuja valmistaessaan. McLeod keksi painemittarinsa 1874. Näin voitiin mitata tuolloin tavanomaisia 0,1 ja 0,01 pascalin paineita.


title: Tyhjiötekniikka

text: James Dewar kehitti 1892 termospullon eli Dewarin pullon, jossa kylmänä pidettävä astia eristetään imemällä sen ympärille tyhjiö. Dewar keksi samoihin aikoihin, että nestemäisellä ilmalla jäähdytetty puuhiili imee tehokkaasti kaasuja ja sitä voidaan siten käyttää tyhjiöpumppuna. Kryopumput alkoivat yleistyä kuitenkin vasta 1900-luvun puolivälin jälkeen, kun suljettuun heliumin kiertoon pohjautuvia jäähdyttimiä alettiin valmistaa. Wolfgang Gaede esitteli mekaanisen elohopeakiertopumpun vuonna 1905. Sitä käytettiin yhdessä vesisuihkupumppujen kanssa, ja sen pumppausnopeus oli selvästi suurempi kuin Sprengelin pumpulla. Vuoteen 1910 mennessä Gaeden pumpun olivat syrjäyttäneet nykyisen kaltaiset öljytiivisteiset pumput. Pumppausnopeudet pysyivät kuitenkin pieninä 1930-luvulle asti, jolloin alettiin päästä satoihin litroihin sekuntia kohti.


title: Tyhjiötekniikka

text: Gaede kehitti ensimmäisen diffuusiopumpun, mutta se oli varsin tehoton. Irving Langmuir esitteli paremman pumpun vuonna 1916, mutta ensimmäisen virtausmekaniikan kannalta oikeanlaisen diffuusiopumpun valmisti W. W. Crawford 1917. C. R. Burch esitteli 1928 ensimmäisen alhaisen höyrynpaineen öljyn, jota voitiin käyttää diffuusiopumpussa elohopean sijaan.


title: Tyhjiötekniikka

text: Pirani kehitti lämmönjohtavuuteen perustuvan painemittarinsa 1906. Buckley esitteli kuumakatodimittarin 1916 ja Penning kylmäkatodimittarin 1937. Bayardin ja Alpertin kuumakatodimittari (1950) vauhditti ultratyhjiötekniikan kehittymistä tekemällä mahdolliseksi 10 pascalin paineiden mittaamisen. Massaspektrometrinen vuodonetsin kehitettiin toisen maailmansodan aikaan Manhattan-projektin yhteydessä.


title: Tyhjiötekniikka

text: Ensimmäinen kansallinen tyhjiötieteen ja -tekniikan järjestö perustettiin Ranskassa 1945. Sitä seurasivat järjestöt Yhdysvalloissa 1953 ja Japanissa 1958. Vuonna 1959 perustettiin kansainvälinen tyhjiöjärjestö, nykyiseltä nimeltään International Union for Vacuum Science, Technique and Applications (IUVSTA).


title: Tyhjiötekniikka

text: Viitteet:


title: Ferroseeni

text: Ferroseeni eli bis(syklopentadienyyli)rauta(II) (Fe(CH)) on vakaa, neutraali kemiallinen yhdiste, joka on kahden aromaattisen syklopentadienyyli-anionin ja yhden rauta(II)-atomin metallikompleksi. Se on vaaleanoranssi kiinteä aine, joka liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten bentseeniin, muttei veteen. Ferroseeni on tyypillinen metalloseeni eli aine, jossa kahden syklopentadieenin välissä on kaksiarvoinen metalli-ioni. Tällaista rakennetta nimitetään sandwich-rakenteeksi


title: Ferroseeni

text: Syklopentadienyyli on viisihiilinen rengas, joka on syklopentadieenistä johdettu anioni ja jossa on muodollisesti kaksi kaksoissidosta. Se on kuitenkin aromaattinen yhdiste, ts. kaksoissidos-, eli π-elektronit jaetaan koko renkaan yli yhdelle yhteiselle orbitaalille. Metalloseeneissa koko syklopentadienyylirenkaan aromaattinen orbitaali sitoutuu metalli-ioniin. Metalli-ioniin sitoutuu siis viisi atomia, jolloin yhdistettä kutsutaan η-yhdisteeksi (η lausutaan "pentahapto").