title: Von

text: Von on saksankielinen prepositio, joka ilmaisee jostakin tullutta tai kotoisin olevaa. Suomen kielessä preposition sijasta käytetään sijapäätteitä -lle, -lta/-ltä, -ssa, -sta, -sta/-stä.


title: Von

text: Kun prepositiota käytetään sukunimen edessä, se tarkoittaa yleensä nimen kantajan olevan aatelinen. Sellaisena se esiintyy monien aatelissukujen nimissä varsinkin Saksassa, mutta myös Ruotsissa ja Suomessa. Keskiajalla kantajansa lähtöperää ilmaissut von oli yleinen myös aatelittomien sukunimissä, esimerkiksi ”Hans von Duisburg” tarkoitti Hans duisburgilaista. Ajoittain von-liitteen käyttö on ollut kiellettyä muilta kuin aatelisilta. Kun Saksa ja Itävalta luopuivat monarkioista vuonna 1919 ja siirtyivät tasavalloiksi, etuoikeutettu aateli lakkasi olemasta, jolloin ”von” merkitsi pelkkää nimen osaa. Itävallassa luovuttiin myös aateliuden tunnusmerkeistä sukunimissä, jolloin esimerkiksi Friedrich von Hayekista tuli Friedrich Hayek. Kaikki ”von”-liitteen käyttäjät eivät ole aatelisia sukujuuriltaan.


title: Von

text: Von kirjoitetaan aina tekstissä pienellä, paitsi virkkeen alussa. Aakkosjärjestyksellisissä nimilistoissa, kuten puhelinluettelossa, von-etuliitteen käyttäjät listataan sukunimensä mukaan. Esimerkiksi Aarno von Bell löytyy B:n, ei V:n kohdalta.


title: Von (albumi)

text:
Von () on islantilaisen post-rock -yhtyeen Sigur Rósin debyyttialbumi. Levyn nauhoituksiin käytettiin paljon aikaa, ja lopputulos kuulostaa merkittävästi erilaiselta kuin alkuperäiset nauhoitukset. Yhtye harkitsi lopullisten tulosten hävittämistä ja kaiken uudelleen aloittamista, mutta päätti sitten toisin, sillä prosessi olisi ollut aivan liian pitkä. Nauhoitusten lisäksi Sigur Rós maalasi studion, jossa he levyttivät.
Von keräsi Islannissa lievää tunnustusta kriitikoilta, mutta jäi ulkomailla melko tuntemattomaksi. Julkaisua seuranneena vuonna Von myi vain 313 kappaletta kotimaassaankin. Levy julkaistiin Isossa-Britanniassa kansainvälisten menestysten "Ágætis byrjunin" ja "()" :in ilmestymisen jälkeen syyskuussa 2004 ja Yhdysvalloissa kuukautta myöhemmin. Joulukuussa 2005 Vonin ja Ágætis byrjunin myyntimäärät rikkoivat Islannissa platinalevyn rajan.
Vuonna 2006 levystä tehtiin ensimmäistä kertaa vinyyliversio, jota painettiin numeroitu 5000 kappaleen painos.


title: Rens Blom

text: Rens Blom (s. 1. maaliskuuta 1977 Munstergeleen, Alankomaat) on alankomaalainen seiväshyppääjä.


title: Rens Blom

text: Blom saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa 2000 yleisurheilun sisäratojen EM-kilpailuissa, joissa hän voitti pronssia tuloksella 560. 2003 hän voitti MM-pronssia Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa hypättyään 575. Helsingin MM-kisoissa 2005 Blom voitti maailmanmestaruuden tuloksella 580.


title: Rens Blom

text: Blom on voittanut maansa mestaruuden ulkoradoilla vuosina 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2007 ja 2008 sekä sisäradoilla vuosina 1998, 2000, 2003, 2004, 2005 ja 2007. Hänen ennätyksensä 581 cm oli Alankomaiden ennätys. Ennätyksen rikkoi Menno Vloon vuonna 2017.


title: Vulkanus (planeetta)

text: Vulkanus oli hypoteettinen planeetta, jonka olemassaolo pääteltiin epäsuorasti 1800-luvun alussa Merkuriuksen rataliikkeen omituisuuksien takia. Nimensä tämä oletettu planeetta sai roomalaisten tulenjumala Vulkanuksen mukaan. Albert Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria selitti Merkuriuksen liikkeet ilman Vulkanusta, ja myöhempi tutkimus on osoittanut, ettei Merkuriuksen radan sisäpuolella voi olla planeettaa.


title: Vulkanus (planeetta)

text: Vulkanuksen etsintä sai alkunsa, kun Pariisin observatorion johtaja Urbain Le Verrier totesi laskemalla, että Merkuriuksen radan aikojen kuluessa havaittu perihelikiertymä vuosisataa kohti oli noin 43 kaarisekuntia suurempi kuin minkä tunnettujen planeettojen gravitaatiovoimat olisivat Newtonin lakien mukaan aiheuttaneet.


title: Vulkanus (planeetta)

text: Selitykseksi poikkeamalle hän esitti, että Merkuriuksen ja Auringon välissä olisi vielä yksi planeetta. Samaan tapaan hän itse oli Uranuksen liikkeitä tutkimalla ja laskutoimitusten avulla päätellyt Neptunuksen olemassaolon, ennen kuin se oli löydetty.


title: Vulkanus (planeetta)

text: Koska tämä oletettu planeetta olisi ollut niin lähellä Aurinkoa, se olisi käytännössä ollut nähtävissä vain täydellisen auringonpimennyksen aikana. Aina sellaisen sattuessa joukko tähtitieteilijöitä yrittikin etsiä sitä. Ensimmäisenä sen väitti löytäneensä eräs ranskalainen amatööritähtitieteilijä omatekoisella kaukoputkellaan, ja myöhemmin väitettyjä havaintoja saatiin lisää. Todennäköisemmin nämä havainnot kuitenkin aiheutuivat joko erilaisista Maan ilmakehän ilmiöistä tai kyseessä olivat kaukaiset tähdet, jotka vain sattuivat olemaan Maasta katsottuna samalla suunnalla.


title: Vulkanus (planeetta)

text:
Vulkanuksen etsintäyritykset päättyivät vasta, kun Einstein oli esittänyt yleisen suhteellisuusteorian.
Myöhemminkin jotkut tähtitieteilijät ovat kuitenkin väittäneet löytäneensä sen. Yksi heistä oli amerikkalainen Henry C. Courten, joka tutki vuoden 1970 auringonpimennyksestä otettuja valokuvia. Hän päätteli, että kuvista ainakin seitsemässä esiintyvät kohteet olivat todellisia ja että kyseessä olisi Merkuriuksen radan sisäpuolella, 0,1 tähtitieteellisen yksikön etäisyydellä Auringosta oleva pikkuplaneetta. Sen läpimitaksi hän arvioi vähintään 130 ja enintään 800 kilometriä. Sellaista ei kuitenkaan ole myöhemmin kyetty havaitsemaan. Mikäli kyseessä oli jokin todellinen kohde, kyseessä saattaa olla hetkellisesti lähelle Aurinkoa tullut, ennestään tuntematon komeetta tai pieni asteroidi, joka läpimitta tuskin ylittää 60 kilometriä.


title: Karbala

text: Karbala () on kaupunki Irakissa, 100 kilometriä lounaaseen Bagdadista. Vuonna 2011 sen väkiluku oli 675 000 asukasta. Koko Karbalan piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin 76 prosenttia Karbalan maakunnan 1,012 miljoonasta asukkaasta, mikä oli noin 770 000 asukasta (vuonna 2013). Kyseessä on maakunnan hallintokaupunki. Šiiamuslimeille se on yksi maailman pyhimmistä paikoista Mekan, Medinan ja Najafin jälkeen.


title: Karbala

text: Karbala joka hyötyy sekä maanviljelystä että pyhiinvaeltajista. Kaupungin vanha puoli on uskonnollinen keskus ja uudessa kaupungissa sijaitsevat asuintalot, virastot ja koulut.


title: Karbala

text: Vanhan kaupungin keskus on Husain ibn Alin, profeetta Muhammadin tyttärenpojan hauta, joka on pyhiinvaelluskohde etenkin Karbalan taistelun (10. lokakuuta 680) vuosipäivänä. Husainin muistoksi vietettävän ashura-juhlan aikaan kaupungissa vierailee miljoonia pyhiinvaeltajia.


title: Karbala

text: Ennen islamin saapumista alueelle Karbala oli vain osa kylien rykelmää. Siitä tuli tärkeä pyhä kaupunki Husain ibn Alin kuolemaa seuranneiden tapahtumien johdosta. Kalifi Muawija I:n kuoltua vuonna 680 Husain julistautui tämän seuraajaksi, mutta Muawijan poika Jazid I oli myös julistautunut kalifiksi. Tätä seurasi Karbalan taistelu, jossa Husainin noin 70-henkeä käsittänyt seuraajien joukko kohtasi Jazidin paljon suuremman armeijan. Husain sai surmansa ja kertomus taistelusta ja Husainin traagisesta kuolemasta on olennainen osa šiialaisuutta. Husainin perhe vapautettiin vankeudesta vuonna 682 ja he vierailivat Husainin haudalla Karbalassa ennen paluutaan Medinaan. Tätä seurasi Kufassa vaikuttaneen šiiajohtaja Sulayman ibn Suradin vierailu, jonka tarkoituksena oli päästä eroon häpeästä, joka johtui siitä, että hänen epäonnistui auttaa Husainia. Tapa yleistyi ja se sai lopulta myös useiden tunnettujen uskonoppineiden kannatuksen. Osa heistä jopa vertasi matkaa Karbalaan hadž-matkaan Mekkaan.


title: Karbala

text: Sunnalaiset abbasidit kielsivät tällaiset matkat kaupunkiin ja he tuhosivat Husainin haudan. Tämä ei kuitenkaan riittänyt lopettamaan tapaa, vaan hautapaikkaa rakennettiin pikkuhiljaa suuremmaksi. 1000-luvulla haudan päälle rakennettiin sitä suojaamaan rakennelma ja haudan ympärille tuli torikauppoja ja lopulta muuri. Kun Ibn Battuta vieraili kaupungissa vuosina 1326–1327 hän kuvaili sitä pieneksi kaupungiksi palmujen varjossa Eufratin varrella. Myöhemmin Karbalaa hallitsivat persian Safavidit, jotka šiialaisina sallivat kaupungin toimia sen pyhän kaupungin roolissa. Sunnalaisten ja šiialaisten välit säilyivät kuitenkin edelleen kireinä. Vuonna 1801 joukko wahhabilaisia sunnimuslimeja tuli kaupunkiin ja surmasivat sen asukkaita ja tuhosivat Husainin pyhätön. Kaupunki toipui nopeasti ympäri maailmaa asuvien šiialaisten lahjoitusten turvin. Osmanien valtakunnan aikana šiialaisten sallittiin vierailla kaupungissa ja suorittaa rituaalejaan samaan tapaan kuin aiemminkin. Paikallinen kuvernööri Medhat pašša alkoi vuonna 1871 rakennuttaa virkataloja pyhätön läheisyyteen.


title: Karbala

text: 1900-luvulla kaupungin asemaa pyhänä kaupunkina uhkasivat arabinationalismi ja sekularismi. Uudenaikaiset valtion hallinnon haarat veivät valtaa uskonoppineilta, jotka olivat perinteisesti hallinneet kaupunkia. Itsenäisessä Irakissa Karbala oli šiialaisten tärkeä keskus muuten sunnimuslimien johtamassa maassa. Tilanne synnytti luonnollisesti jännitteitä ja esimerkiksi vuonna 1977 satoja pyhiinvaeltajia pidätettiin. Tilannetta kiristi entisestään Iranin vallankumous vuonna 1979, joka nostatti valtaan šiialaisen uskonoppineen ajatollah Ruhollah Khomeinin. Khomeini oli asunut jonkinaikaa Irakissa ja hänellä oli läheiset yhteydet maan šiiajohtajiin. Irakin–Iranin sota ei myöskään helpottanut jännitteitä.


title: Karbala

text: Irakin hyökättyä Kuwaitiin ja sen kärsittyä tappion seuranneessa Persianlahden sodassa Karbalasta tuli taistelukenttä šiiakapinallisten ja Irakin tasavaltalaiskaartin välillä. Tasavaltalaiskaartien onnistui kukistaa kapinalliset kaksi viikkoa kestäneiden taistelujen jälkeen. Suuri osa kaupungista tuhoutui taisteluissa ja sen jälleenrakennusta hidasti Irakille langetetut taloussanktiot. Sittemmin pyhiinvaeltajien ja turvallisuusjoukkojen välillä syttyi kahakoita myös vuosina 1998 ja 1999 kun matkat kaupunkiin yritettiin estää. Saddam Husseinin kukistuttua irakin sodan jälkeen pyhiinvaeltajat saattoivat jälleen saapua kaupunkiin vapaasti. Toukokuussa 2004 amerikkalaisten joukot taistelivat kolmen viikon ajan Muqtada al-Sadrin johtamien joukkojen kanssa. Taistelut hävittivät jälleen kaupunkia ja ne päättyivät vasta al-Sadrin joukkojen vetäydyttyä.


title: Karbala

text: Karbala on suurimmaksi osaksi nykyaikainen kaupunki ja sen vanhakaupunki käsittää sen keskuksen. Sen ytimessä on imaami Husainin ja hänen seuraajiensa pyhättö, jossa myös Husainin hauta sijaitsee. Sen läheisyydessä on Al-Abbas ibn Alin pyhäkkö. Yhteensä kaupungissa on yli 100 moskeijaa, joista osa on sunnalaisia. Kaupungin muihin šiialaisiin pyhätöihin lukeutuu turkoositiilinen Husainin serkulle Uwanille omistettu kupoli. Kaupungin kultaisen portin eli Bab ad-Dhahabin vieressä sijaitsee paikka, jossa Husain sai surmansa eli Qatl-gah. Kaupungissa on myös useita madrasoja ja kirjastoja. Se on tunnettu uskonnollisista teksteistään ja myös uskonoppineistaan.


title: Karbala

text: Al-Abbasin moskeijan yhteydessä toimii Al-Abbasin moskeijan kirjasto ja käsikirjoituskokoelma elektronisten kirjojen kokoelmineen. Tämä kirjasto mainittiin kesällä 2017 yhtenä kolmesta VIAF-luokittelun koekäyttöön osallistuneista organisaatioista Brasilian ja Islannin kansalliskirjastojen ohella.


title: Anssi Maasalo

text: Anssi Maasalo on suomalaisen pop-rockyhtye Egotripin basisti. Anssi on syntynyt Etelä-Pohjanmaalla Lehtimäen kunnassa. Maasalo liitettiin yhtyeen jäseneksi elokuussa 2005, siihen asti hän oli toiminut bändin keikkabasistina. Maasalo on Egotripin historian kolmas basisti.


( ) on islantilaisen post-rock-yhtye Sigur Rósin neljäs albumi. Siinä on kahdeksan nimeämätöntä kappaletta, jotka on jaettu kahteen osaan. Yhtyeen oman kuvailun mukaan ensimmäiset neljä ovat ”kevyempiä ja optimistisempia” ja seuraavat neljä ”synkeämpiä ja melankolisempia”. Levyn kaksi osaa on jaettu niiden väliin jätetyllä 36 sekunnin hiljaisuudella.


Albumin nimi sisältää vain kaksi vastakkain olevaa sulkumerkkiä. Sillä ei ole virallista, lausuttavaa nimeä. Myöskään yhdelläkään levyn kappaleista ei ole varsinaista virallista nimeä, mutta yhtye on julkaissut jokaiselle kotisivuillaan lempi- tai työnimen.


Kaikki albumin kappaleet on laulettu ”vonlenskaksi” (). Se on yhtyeen laulajan Jón ”Jónsi” Þór Birgissonin kehittämä kieli (hänen lähinnä vain improvisoituaan musiikkiin), joka koostuu merkityksettömistä tavuista ja muistuttaa hieman scat-laulantaa. Kieli on nimetty Sigur Rósin ensimmäisen albumin, Vonin mukaan, jolla Jónsi ensi kertaa käytti sitä. Suurin osa "( )":n kappaleiden sanoituksista toistuu uudelleen ja uudelleen, jopa jokaisessa kappaleessa.


Levyn pakkaukseen kuuluu kannen lisäksi läpinäkymätön muovinen kuori. Tähän kuoreen on leikattu kuvio ( ), jonka läpi kannen kuva osittain näkyy. Kansikuva on hyvin taiteellinen ja hieman epäselvä luontokuva, joka on otettu yhtyeen studion ulkopuolelta. Levylle on tehty neljä erilaista kansivaihtoehtoa; Yhdysvalloilla, Australialla, Euroopalla ja Japanilla on kaikilla oma versionsa.


Vaikka ”vonlenska” kuulostaakin lähinnä islannilta, monet sen lauseet muistuttavat englantia (esimerkiksi ”you sigh," "you sold," "you sign no more," "you sigh so long", "you sat alone"). Tämän takia monet kuuntelijat ovatkin tulkinneet ne englanniksi ja keksineet sanoituksille omia merkityksiään. On epäselvää oliko tämä tarkoituskin, mutta ainakin Sigur Rósin viralliselta kotisivulta saattoi hieman albumin julkaisun jälkeen katsella multimediapätkiä, jossa kappaleeseen oli liitetty fanien ehdottamia versioita sanoituksista. Levyn kansilehdessä on 12 tyhjää sivua, joille faneja on pyydetty kirjoittamaan tai piirtämään oma tulkintansa musiikista.


Sigur Rós myös julkaisi albumin tiimoilta musiikkivideon kappaleeseen ”nimetön 1” (eli Vaka), ja sen ohjasi Floria Sigismondi. Video kuvaa maailmanlopun jälkeisestä maailmaa, jossa koululaiset istuvat jonkinlaisessa eteisessä ja pukevat päälleen useita kerroksia vaatteita sekä uhkaavan näköiset kaasunaamarit. He lähtevät ulos ja aloittavat leikin ydinjätelumessa. Lasten leikkiminen on kuvattu hauskanpidon ja heidän vanhan kotimaailmansa takana näkyvän tuhon kautta. Videon viimeinen kohtaus kuvaa pientä tyttöä, jonka kaasunaamari rikkoutuu. Hän kuolee ydinjätelumeen, viimeinen nähden maailman todellisen kauneuden sen linssin ulkopuolella, jota lapset on pakotettu käyttämään. Video voitti ”Paras video” -kategorian MTV Europe Music Awardsissa vuonna 2003. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti noin 500 000 kappaletta.Nimet ovat kappaleiden työnimiä tai nimiä, joilla yhtyeen jäsenet niihin viittaavat.


title: Sojuz 18

text: Sojuz 18 oli Neuvostoliiton Sojus 18-1 -lennon korvaava onnistunut Sojuz-lento. Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 24. toukokuuta 1975 ja paluu noin 63 vuorokautta myöhemmin, 26. heinäkuuta 1975.


title: Luettelo kummisedistä

text: Tämä on luettelo tunnetuista mafiaperheiden päälliköistä Yhdysvalloissa. Mafiaperheiden päälliköitä kutsutaan usein nimellä "Don" tai "Kummisetä".


title: Fotometria (tähtitiede)

text: Fotometria on tähtitieteessä käytetty tekniikka, jolla tarkoitetaan tähtitaivaan kohteen elektromagneettisen säteilyn intensiteetin mittaamista. Jos mittauksia tehdään useilla eri aallonpituuskaistoilla, eli tutkitaan myös intensiteetin aallonpituusriippuvuutta, puhutaan spektrofotometriasta.


title: Fotometria (tähtitiede)

text: Ennen CCD-kennojen yleistymistä mittausmenetelmänä käytettiin valosähköistä fotometriaa, jossa yksittäisen kohteen valo ohjattiin valoherkkään soluun. Nykypäivänä yleisempi käytäntö on valokuvauksellinen fotometria, joka mahdollistaa useiden kohteiden valottamisen samanaikaisesti. CCD-kenno voidaan ajatella useaksi yksittäiseksi fotometriksi.


title: Fotometria (tähtitiede)

text: Valokuvauksellinen fotometria mahdollistaa kolme erilaista menetelmää: absoluuttinen, suhteellinen ja differentiaalinen fotometria. Absoluuttisen fotometrian tavoite on mitata yksittäisen kohteen näennäinen kirkkaus. Mittauksesta vähennetään muualta taivaalta sironnut valo sekä teleskoopin lämmöstä johtuva kohina. Suhteellisessa ja differentiaalisessa fotometriassa havaitaan useampaa kohdetta yhtäaikaisesti. Koska kohteiden mittaukseen vaikuttavat samat virheet, kohteiden kirkkauksien erotus on tarkempi kuin absoluuttisessa fotometriassa mitattu yhden kohteen kirkkaus. Suhteellisessa fotometriassa ainakin yksi mitatuista kohteista on hyvin tunnettu, jolloin mittausvirhe saadaan havaittua ja tunnettua kirkkautta vertaamalla. Differentiaalisessa fotometriassa ollaan kiinnostuneita vain havaittujen kohteiden kirkkauksien erotuksesta. Differentiaalinen fotometria on menetelmistä suoraviivaisin ja sitä käytetään eniten esimerkiksi valokäyrien mittaamiseen.


title: Fotometria (tähtitiede)

text: Fotometriaa käytetään tähtitieteessä erityisesti tähtien kirkkauden mittaamiseen. Spektrofotometrisin mittauksin on mahdollista saada tietoa myös esimerkiksi tähtien lämpötiloista ja kemiallisesta koostumuksesta. Muuttuvien tähtien sekä kaksoistähtien tapauksessa kiinnostavat myös tähtien valokäyrät. Kaukaisempia fotometrisiä kohteita ovat esimerkiksi supernovat ja aktiiviset galaksiytimet.


title: Fotometria (tähtitiede)

text: Aurinkokuntatutkimuksessa fotometrisin mittauksin havaitaan erityisesti asteroideja. Asteroidien valokäyristä saadaan tietoa esimerkiksi niiden koosta ja pyörimisnopeudesta. Kaukaisten asteroidien tapauksessa voidaan käyttää ylikulkumenetelmää: Kun asteroidi kulkee tähden edestä, se varjostaa tähden valoa, jolloin on mahdollista saada tietoa asteroidin koosta ja muodosta. Samaa menetelmää käytetään eksoplaneettatutkimuksessa. Tähden hetkellisen himmenemisen taajuutta ja syvyyttä tutkimalla saadaan tietoa esimerkiksi eksoplaneettojen kiertoajasta ja koosta. Myös aurinkokuntatutkimuksessa spektrofotometriset mittaukset ovat tärkeässä osassa kohteiden kemiallisen koostumuksen mittaamiseksi. Spektrofotometrian lisäksi käytetään myös polarimetrejä, jotka havaitsevat valon värähtelysuunnan muutoksia ja antavat tietoa esimerkiksi asteroidien pinnan muodoista ja koostumuksesta tai komeetan komasta.


title: Kirkuk

text: Kirkuk (, ) on kaupunki Irakin pohjoisosassa Kirkukin maakunnan Kirkukin piirikunnassa. Kirkukin piirikunnan väkiluku oli vuonna 2013 noin 900 000 henkeä (68 % maakunnan noin 1,325 miljoonasta asukkaasta).


title: Kirkuk

text: Se on yksi Irakin öljyntuotannon keskuksista. Kaupungin väestö koostuu turkmeeneista, kurdeista ja arabeista. Eri kansallisuudet ovat johtaneet jännitteisiin eri ryhmittymien välillä. Vuonna 2014 kaupungin ottivat haltuunsa Irakin Kurdistanin joukot Irakin armeijan vetäydyttyä Isis-järjestön etenemisen tieltä ja vuonna 2017 kaupungin valtasivat jälleen Irakin keskushallinnon joukot.


title: Kirkuk

text: Assyrialaiset ja babylonialaiset tunsivat Kirkukin nimellä "Arrap-ha". Sassanidit kutsuivat sitä puolestaan nimellä "Garmakán" tai "Beth Garmai". Ensimmäisen vuosituhannen alkupuolella Kirkukin alue oli nestoriolaisuuden keskus ja Karkhán piispa toimi Beth Garmain metropoliittana. Samaa arvonimeä käyttää edelleen Kirkukin kaldealainen piispa. Osa Sassanidien šaaheista vainosi nestoriolaisia. Yazdegerd II surmasi tuhansia vuonna 445. Khosrau II:lla oli kristittyjä neuvonantajia ja hänen valtakaudellaan kristittyjen olot paranivat. Muslimivalloitusten jälkeen arabit alkoivat käyttää nykyisestä Kirkukin alueesta nimitystä "Badjarma" ja arabikirjailija Jakut kertoi "Karkhína"-nimisestä kaupungista, joka oli todennäköisesti Kirkuk. Kaupunki mainitaan kuitenkin selvästi historiankirjoituksessa ensimmäistä kertaa Timur Lenkin valtakaudella, jolloin Ali Yazdi mainitsee sen nimellä Zafarnama. Kaupunki vaihtoi omistajaa useita kertoja, kunnes se päätyi osaksi Osmanien valtakuntaa vuonna 1555 solmitulla Amasyan sopimuksella Persian kanssa. Persia hyökkäsi sittemmin useita kertoja kaupunkia vastaan ja piti sitä hallussaan vuosien 1743 ja 1746 välillä, jonka jälkeen se jäi lopullisesti Osmanien alaisuuteen.


title: Kirkuk

text: 1700-luvulla Kirkuk oli Shahrizurin piirin keskus, mutta vuoden 1871 uudistusten myötä kaupunki uudelleennimettiin Shahrizuriksi ja siitä erotettiin siihen kuulunut tasanko, joka liitettiin Sulaymaniyyaan. Kirkuk oli tärkeä varuskuntakaupunki ja se toimi suojana kurdeja vastaan. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Yhdistynyt kuningaskunta miehitti kaupungin 7. toukokuuta 1918. Britit evakuoivat sen viikkoa myöhemmin ja palasivat jälleen lokakuussa vain vähän aselevon solmimista aiemmin. Vuonna 1921 britit järjestivät äänestyksen, jolla Irakin hallitsijaksi nousi Faisal I. Kaupungin turkkilaiset eivät tästä pitäneet, vaan he pyrkivät yhdistämään alueen vastaitsenäistyneeseen Turkin tasavaltaan. Turkin aluevaatimukset Kirkukin ja Mosulin suhteet ratkaistiin lopulta Kansainliitossa, joka antoi alueet Irakille joulukuussa 1925.


title: Kirkuk

text: Alueella tiedettiin olevan maaöljyesiintymiä jo ennen toista maailmansotaa, mutta ensimmäiset öljypumput aloittivat toimintansa 27. lokakuuta 1927 Baba Gurgurissa Kirkukin lähistöllä. Iraq Petroleum Company siirsi päämajansa Kirkukiin vuonna 1931. Saadakseen porausluvan Irakilta yhtiö rakennutti öljyputken, joka kulki yhtenä Hadithaan asti, jakaantui siellä kahtia ja kulki Tripoliin Libanonissa ja Haifaan Palestiinassa. 1970-luvulla rakennettiin vielä toinen putki Ceyhanin satamaan Välimerellä.Saddam Husseinin kaudella Irakin keskushallinto pyrki arabilaistamaan Kirkukia suojellakseen sen öljyntuotantoa. Tähän lukeutui esimerkiksi kurdien pakottaminen rekisteröitymään arabeiksi, heidän siirtonsa muualle Irakiin ja arabisiirtolaisten tuominen heidän tilalleen.


title: Kirkuk

text: Kirkukin omistus on edelleen kiistakysymys Irakin Kurdistanin ja Irakin valtion kesken. Alueen omistuksesta on vaadittu kansanäänestystä, jota on kuitenkin jatkuvasti lykätty Irakin sisäisten levottomuuksien takia. Kesäkuussa 2014 kurdien joukot ottivat kaupungin haltuunsa sen jälkeen, kun Irakin armeijan joukot olivat vetäytyneet sieltä Isis-järjestön taistelijoiden etenemisen tieltä. Syyskuussa 2017 Irakin Kurdistan järjesti kansanäänestyksen itsenäisyydestä ja suuri valtaosa äänestäjistä äänesti itsenäisyyden puolesta. Äänestys järjestettiin myös Kirkukissa, joka on virallisen Kurdistanin ulkopuolella. Äänestys johti välien kiristymiseen keskushallinnon kanssa ja lokakuussa Irakin hallituksen joukot valtasivat Kirkukin.


title: Kirkuk

text: Vuoden 1947 väestönlaskennan mukaan Irakin turkmeenit muodostivat Kirkukin väestön enemmistön. Turkmeenien alkuperä ei ole täysin selvä. Heidät saattoi tuoda Azerbaidžanista tai Itä-Anatoliasta aluetta suojaamaan esimerkiksi Seldžukit, Timur Lenk tai osmanisulttaanit. Kirkukissa turkmeenit ovat muiden kaupunkien asukkaiden tavoin sunnalaisia, kun taas maaseudulla he saattavat kuulua islamin muihin suuntauksiin. Vuoden 1947 laskennan mukaan 25 % kaupungin asukkaista oli kurdeja ja pienempiä vähemmistöjä olivat tuolloin syyrialais- ja kaldealaiskristityt, armenialaiset ja juutalaiset. Sittemmin kurdien määrä on noussut huomattavasti ja heistä tuli 1970-luvulla kaupungin enemmistö. Arabialaistamistoimien mukana kaupunkiin muutti suuri joukko arabisiirtolaisia. Monet turkmeeneista ovat sittemmin muuttaneet Bagdadiin, mikä on jättänyt enenevin määrin kaupungin kurdit ja arabit kilpailemaan keskenään.


title: Kirkuk

text: Vuonna 2014 kurdit muodostivat erään arvion mukaan 53,4 % kaupungin väestöstä arabien muodostaessa 30,8 % ja turkmeenien 15,1 %.


title: Lateraali

text: Lateraali eli laideäänne ( tai "lateral approximant") on konsonanttiäänne (kontoidi), jota tuotettaessa ilmavirta kulkee pääosin suun kautta, muttei kuitenkaan kielen keskilinjaa noudattaen vaan kielen jommaltakummalta tai kummaltakin laidalta. Lateraalit ovat resonantteja eli niitä muodostettaessa ääntöväylälle ei muodostu täyssulkeumaa eikä merkittävää friktiota tuottavaa supistumaa. Lateraalit muodostavat yhdessä tremulanttien kanssa likvidoiden luokan.


title: Lateraali

text: Suomen kielessä lateraalifoneemeja on vain yksi: //. Sen koartikulaatio ympäröivien äänteiden kanssa on kuitenkin vahvaa, minkä vuoksi esimerkiksi sanoissa "pullo" // ja "pilli" // esiintyy kaksi toisistaan merkittävästi poikkeavaa l-äännettä. Vanhassa suomenkielisessä kirjallisuudessa ja edelleenkin kansankielessä näistä kahdesta variantista (tai oikeammin varianttijatkumon ääripäistä) käytetään äänteiden kuulokuvaan viittaavia nimityksiä tumma l ja heleä l. Nykyisessä foneettisessa terminologiassa puhutaan äänteiden artikulaatiopaikkaan viitaten vastaavasti takaisemmasta tai velaarisemmasta l:stä ja etisemmästä tai palataalisemmasta l:stä.


title: Lateraali

text: Muissa kielissä lateraalifoneemeja voi esiintyä useampiakin. Venäjässä niitä on kaksi: suomen etistäkin l:ää heleämpi // (palataalinen sekundääriartikulaatio) ja suomen takaista l:ää tummempi // (velaarinen sekundääriartikulaatio). Monissa romaanisissa kielissä kuten espanjassa (standardikastilia), katalaanissa, italiassa ja portugalissa lateraaleja on myös kaksi: alveolaarinen // ja palataalinen // (esp. "calle", kat. "fill", it. "figlio", port. "filho"). Riikinruotsin kaksi lateraalia taas ovat alveolaarinen // sekä retrofleksi-// (esimerkiksi "karl" //).


title: Lateraali

text: Niissäkin kielissä, joissa suomen tapaan esiintyy vain yksi lateraalifoneemi, saattaa tämän täsmällinen artikulaatiopaikka tai sen allofoneemien distribuutio olla merkittävästi suomesta poikkeava. Esimerkiksi useimmissa englannin kielen muodoissa esiintyy //-foneemin varianttina vahvasti velarisoitu [] "tavun lopussa". Muuten englannin [] muistuttaa pitkälti suomen keskiverto-l:ää. Englantia puhuessaan suomenkielinen paljastaa nopeasti oman kielitaustansa lausuessaan esimerkiksi sanan "feel" 'tuntea' suomalaisittain [] englannissa yleisemmän []-muodon sijaan. Suomessa l:n velarisoitumisaste ei ole riippuvainen tavurajoista vaan lähes yksinomaan ympäröivien vokaalien laadusta. Kummassakaan kielessä l-äänteen vaihtuminen toiseen ei kuitenkaan muuta sanojen merkitystä (ks. myös foneemi).


title: Lateraali

text: Kaikissa kielissä itsenäisiä lateraalifoneemeja ei ole laisinkaan. Esimerkiksi koreassa esiintyy vain yksi likvidafoneemi, jonka tavunloppuisena allofonina on retrofleksi-[]. Vokaalien välissä sama foneemi esiintyy yksitavuisena tremulanttina [].


title: Lateraali

text: Artikulatorisesti kaikki lateraaliäänteet täyttävät yleisesti hyväksytyt konsonantin tunnusmerkit, sillä niissä ilma ei pääse virtaamaan vapaasti pitkin kielen keskilinjaa suusta ulos kuten vokaaleissa. Akustisesti kuitenkin lateraaleilla ja vokaaleilla on monia yhteisiä ominaisuuksia, kuten selkeä formanttirakenne, okkluusion puute ääntöväylässä ja äänteiden oletusarvoinen soinnillisuus. Lisäksi lateraalit ovat vokaalien tapaan hyvin sonorisia, mikä mahdollistaa niiden käytön tavun ytimenä. Yksinkertaistaen sanottuna lateraalit voivat siis joidenkin kielten äännejärjestelmissä käyttäytyä kuten vokaalit, vaikka niiden ääntäminen onkin täysin konsonanttinen. Tällöin puhutaan vokaalisesta tai tavua kannattelevasta lateraalikonsonantista (engl. "syllabic consonant"). Joidenkin tutkijoiden käyttämän terminologian mukaan [] on aina äänteenä konsonantin foneettiset ominaisuudet täyttävä "kontoidi", mutta kielijärjestelmässä se voi olla yhtä hyvin "konsonantti" kuin "vokaali".


title: Lateraali

text: Vokaalisia lateraaleja esiintyy muun muassa monissa germaanisissa ja slaavilaisissa kielissä. Esimerkiksi englannin kielen sanassa "chapel" 'kappeli' tai saksan sanassa "Himmel" 'taivas' ei – kirjoitusasusta huolimatta – jälkimmäisessä tavussa ole varsinaista vokaalia laisinkaan, vaan nämä lausutaan [] ja []. Tavuja kummassakin sanassa on kuitenkin kaksi: [] ja [] sekä [] ja []. Jälkitavujen vokaalinen l vastaa täysin laadultaan näissä kielissä esiintyvää l-konsonanttia, sen käyttöyhteys vain on eri.


title: Lateraali

text: Slaavilaisista kielistä tšekissä, slovakissa ja joissakin serbian kielen murteissa esiintyy vokaalinen l. Esimerkiksi tšekin kielen sana "vlk" 'susi' lausutaan aivan kuten suomalainenkin sen lukisi: []. Intiassa puhutussa sanskritin kielessä oli myös vokaalinen l, ja onpa indoeurooppalaiseen kantakieleenkin rekonstruoitu peräti kaksi vokaalista lateraalia: lyhyt "l̥" (IPA []) ja pitkä "l̥̄" (IPA []).


title: Lateraali

text: Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa, IPA:ssa, lateraaleille varattuja erillisiä symboleja on neljä: dentaalinen, alveolaarinen tai postalveolaarinen [], palataalinen [], retrofleksi [] ja velaarinen []. Suurempaa tarkkuutta vaativissa teksteissä käytetään lisämerkkejä. Esimerkiksi []:n täsmällinen ääntymäpaikka voidaan kuvata näin: dentaali [], alveolaari [], postalveolaari []. Lisäksi lateraaleihin voi liittyä jokin sekundääriartikulaatio kuten labialisaatio [], palatalisaatio [] tai velarisaatio [] (usein myös []). Lateraalin vokaalisuutta merkitään rivinalisella suoralla viivalla: [].


title: Lateraali

text: Suomen sukukielten tutkimuksessa käytetyssä suomalais-ugrilaisessa tarkekirjoituksessa lateraalien merkitsemiseen käytetään seuraavaa kolmea perussymbolia: soinnillinen alveolaarilateraali "l", soinniton alveolaarilateraali "ʟ", soinnillinen postvelaarilateraali "ᴫ". Tarkempaa ääntymäpaikkaa, sekundääriartikulaatioita yms. merkitään tarkkeilla: dentaali "l˲" (soinnittomana "ʟ˲"), postalveolaari "l˱" (soinnittomana "ʟ˱"), kakuminaali "ḷ" (soinnittomana "ʟ̣"), palatalisoitunut "ĺ" (soinnittomana "ʟ́"), sonanttinen (vokaalinen) "l̥". Lisäksi lateraaleihin liittyvää koartikulaatioastetta vokaalien kanssa voidaan merkitä alaindeksoiduilla vokaalimerkeillä: "lᵢ lₑ lₐ lₒ lᵤ" (järjestyksessä "i:n värinen l, e:n värinen l, a:n värinen l, o:n värinen l" ja "u:n värinen l").


title: Lateraali

text: Perinteisessä indoeurooppalaisessa tarkekirjoituksessa vokaalista l-äännettä merkitään suomalais-ugrilaisen tarkekirjoituksen tapaan rivinalisella pallolla: "l̥" (toisinaan myös "ḷ"). Lisäksi indoarjalaisten kielten ja dravidakielten tutkimuksessa retrofleksi-l merkitään "ḷ".


title: Alamagan

text: Alamagan on Yhdysvaltain Pohjois-Mariaaneihin kuuluva asumaton tuliperäinen saari Tyynellä valtamerellä. Se muodostuu kerrostulivuoresta Paganin etelä- ja Guguanin pohjoispuolella.


title: Alamagan

text: Alamaganin pinta-ala on 11 km² ja korkein kohta 744 metriä merenpinnasta. Saarella elää luonnossa uhanalainen mariaanienrastaskerttunen. Tulivuorenpurkauksia arvellaan sattuneen vuosina 1864 ja 1887.


title: Alamagan

text: Alamagan on osa Pohjois-Mariaanien Pohjoissaarten kuntaa. Vuonna 2000 asukkaita oli kuusi ja vuonna 2005 seitsemän. Vuonna 2009 saaren asukkaat evakoitiin taifuunin tieltä, minkä jälkeen saari on ollut asumaton.


title: Al-Kut

text: Kut () on kaupunki Itä-Irakissa, Tigrisin vasemmalla rannalla, noin 160 km etelään Bagdadista. Se asukasluku vuonna 2009 oli noin 375 000. Se on Wasitin maakunnan pääkaupunki.


title: Al-Kut

text: Kutin vanha kaupunki on joen jyrkässä mutkassa, ja siitä on vain kapea maayhteys.


title: Al-Kut

text: Kut on ollut vuosisatoja mattokaupan keskus. Se sijaitsee hedelmällisen maanviljelyalueen keskellä. Kaupungin lähellä sijaitsi myös Bagdadin ydintutkimuslaitos.


title: Al-Kut

text: Kutissa käytiin raskaita taisteluja ensimmäisessä maailmansodassa, kun brittiläinen Mesopotamian siirtoarmeija marssi kenraali Charles Townshendin johdolla pohjoiseen Basrasta syyskuussa 1915. Syyskuun 26. alkaneessa taistelussa osmanit ajettiin kaupungista ja kahden kuukauden jälkeen Townshend jatkoi etenemistä pohjoiseen. Ktesifonin taistelun jälkeen britit peräytyivät takaisin Kutiin, jonne turkkilaiset Colmar von der Goltzin johdolla saartoivat heidät. Townshend antautui huhtikuun lopussa 1916.


title: Studenican luostari

text: Studenican luostari sijaitsee Serbian keskiosassa, 40 km:n etäisyydellä Kraljevon kaupungista. Se on Serbian ortodoksiluostareista suurimpia ja vauraimpia. Luostarin perusti vuonna 1190 keskiaikaisen Serbian valtion perustaja Stefan Nemanja. Luostarissa on kaksi valkoisesta marmorista rakennettua kirkkoa: Pyhän Neitsyen kirkko ja Kuninkaan kirkko. Luostari tunnetaan ennen kaikkea 1200- ja 1300-luvuilta peräisin olevista seinämaalauksistaan.


title: Studenican luostari

text: Luostari on Unescon maailmanperintökohde.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Oulun Työväen Palloilijat (OTP) on vuonna 1946 perustettu oululainen jalkapalloseura, joka pelaa kaudella 2017 Kakkosessa. OTP on pelannut yhteensä 14 kautta Mestaruussarjassa ja Veikkausliigassa. OTP on myös yksi AC Oulun perustajaseuroista.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: OTP perustettiin sodan jälkeen 8. tammikuuta 1946. Seuran taustana olivat silloiset Oulun sosiaalidemokraattitaustaiset henkilöt. Tavoitteena oli ensimmäisen puheenjohtajan mukaan "Koota kaikki palloilua harrastavat työläisnuorukaiset ja -neitoset samaan joukkoon, ja saada työläispalloilu nousemaan Oulussakin sille tasolle, millä se on muissakin samankokoisissa kaupungeissa. Ohjelmaan on otettu ensinnäkin jääpallo, jossa on järjestetty harjoituksiakin, ja kesän tullen pesä- ja jalkapallo, joissa toivomme saavamme kohtalaisen hyvät joukkueet kokoon. Myöhemmässä vaiheessa tulee kysymykseen myös käsi- ja koripalloilu, sekä mahdollisesti jääkiekkoilu". Seura liittyi silloin luonnollisesti TUL:n jäseneksi. Seura pelasi ensin TUL:n omia sarjoja ja sitten 1950-luvulla erikoisliittojen, kuten Palloliiton, Pesäpalloliiton ja Jääkiekkoliiton paikallisia alueellisia sarjoja.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: OTP aloitti jalkapallo-ottelut kesäkuun alussa 1946. Ensimmäinen vastustaja oli Karihaaran Tenho Kemistä, joka voitti oululaiset peräti 7–0. Alun tappiosta huolimatta samana kesänä tuli TUL:n Pohjois-Suomen piirin mestaruus. Tämän jälkeen 1940-luvun lopulla OTP:n jalkapalloilijat pelasivat TUL:n suursarjan pohjoislohkossa menestyksen jäädessä laihaksi. 1950-luvulla harrastajapohjan laajeneminen ja määrätietoinen harjoittelu alkoivat tuottaa urheilullista menestystäkin. Vuonna 1953 seura saavutti ensimmäistä kertaa TUL:n suursarjan lohkovoiton, joka tiesi mahdollisuutta karsia Palloliiton alaiseen Suomensarjaan pääsystä. Silloin nousu ei vielä onnistunut, mutta seuraavana vuonna sarjanousu tapahtui.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Seuran toiminta oli 1950-luvun taitteessa merkittävästi lisääntynyt jääkiekon, kori- ja lentopallon tultua ohjelmaan. Keväällä 1953 katsottiin tarpeelliseksi seuran reservijoukkueiden pelaamista varten perustaa sisarseura, joka otti nimekseen Oulun Pallo-Veikot (OPV). OPV:n toimintaa kesti aina 1970-luvun alkuun, jolloin se yhdistyi OLS:n jalkapallotoiminnan kanssa.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: OTP aloitti taipaleensa vuonna 1955 silloiselta toiseksi korkeimmalta kansalliselta sarjatasolta, Kakkosesta. OTP vietti Kakkosessa 10 kautta, nousten kaudeksi 1966 Mestaruussarjaan vain pudotakseen sieltä seuraavaksi neljäksi kaudeksi takaisin Kakkoseen. Mestaruussarjaan nousseessa joukkueessa pelasivat maalissa Martti Majonen, puolustuksessa Veikko Jääskeläinen, Kalle Tikkanen ja Seppo Tapio, keskikentällä Arvo Häkkilä ja Kauko Inkala sekä hyökkäyspäässä Lauri Perttunen, Reijo Lampinen, Olli Köykkä, Juhani Okkonen ja Raimo Helama. Kentällä esiintyivät myös Juhani Rautio, Teuvo Aho, Esa Hakanen, Aarno Huomo ja Teuvo Kukkonen. Seuran palloilutason vakiintumista kuvaa myös A-nuorten valtakunnallinen menestyminen, kun OTP:n A-juniorit saavuttivat pronssia kaudella 1959. Sen ajan tunnetuimpia OTP:läisnimiä jalkapalloilussa olivat puolustaja Esko Kemi ja kärkihyökkääjä Olli Köykkä, jotka esiintyivät silloisessa Suomen maajoukkueessa.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: 1950-luvun puolivälissä TUL:n ja erikoisliittojen välinen suhde oli tunteita kiihottava urheilupoliittinen asia, niin myös OTP:ssä. Yhteistyösopimukset TUL:n seurojen pelaamisesta erikoisliittojen hallinnoimissa valtakunnan sarjoissa olivat ongelmana. Lopputuloksena oli se, että OTP:n pelaaminen Suomen Jääkiekkoliiton sarjassa johti seuran erottamiseen TUL:stä 11. helmikuuta 1957. Pari vuotta myöhemmin OTP liittyi 25. lokakuuta 1959 perustetun TUK:n jäseneksi jatkaen samalla pelaamistaan erikoisliittojen valtakunnan sarjoissa.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: OTP oli 1960-luvulla kolmen vahvan palloilumuodon erikoisseura eli jalkapallon, jääpallon ja jääkiekon. Tultaessa 1970-luvulle OTP:stä oli tullut leimallisesti jalkapallon erikoisseura sekä samalla oululaisen jalkapallon ykkösseura, joka pelasi suuren osan valtakunnan pääsarjassa, silloisessa jalkapallon mestaruussarjassa. OPS:n menestys 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa vei hetkellisesti OTP:n oululaisen jalkapalloilun ykkösseuran aseman.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Seuraava mestaruussarjavisiitti vuonna 1971 jäi myös 'ranskalaiseksi' ja OTP vietti jälleen vuoden Kakkosessa ja nousi takaisin Mestaruussarjaan kausiksi 1973–75. Kaudella 1973 OTP olikin joukkueena kypsempi pääsarjatasolle saavuttaen seurahistorian parhaimman sijoituksen eli sijoittumalla viidenneksi. Keskeisiä pelaajia olivat tällöin OPS:sta siirtynyt maajoukkuemies Seppo Kilponen, Markku Kilponen, Matti Lukkarila, Teppo Heikkinen ja Eero Virkkunen. Seuraavien kahden vuoden sijoitukset olivat seitsemäs ja vuotta myöhemmin 11:s eli seurasi putoaminen. Kaudesta 1973 eteenpäin Kakkonen muutettiin Ykköseksi ja OTP kävikin 'ranskalaisella visiitillä' uuteen Ykköseen kaudella 1976. Ensimmäisen kerran Suomen Cup -menestystä tuli syksyllä 1974, jolloin OTP pääsi loppuotteluun kokien 1–0-tappion Lahden Reippaalle. Tämän ajan maajoukkueessakin esiintyneitä nimiä olivat puolustuslinjan Teppo Heikkinen ja Eero Virkkunen. Seuraavat kaksi kautta menivät Mestaruussarjassa, mutta hissijoukkueen leima vaivasi edelleen ja kaudelle 1979 OTP haki vauhtia Ykkösestä nousten jälleen, mutta pudoten taas kausiksi 1981–84 takaisin Ykköseen. Nousun pelaajanimiä olivat Juha Annunen, Ilkka Matila ja puolalainen Jan Jezewski.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Kesällä 1971 OTP aloitti ensimmäisenä oululaisseurana naisjalkapallotoiminnan ja ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin Raatin kentällä 14.5.1972 Iisalmea vastaan. Sen kesän jälkeen toiminta hieman hiipui kunnes vuonna 1981 Eelis Perttusen johtama naisjoukkue nousi SM-sarjaan voitettuaan Valkeakoskella pidetyn perussarjan lopputurnauksen (Valkeakosken sanomat 2.9.1980). Joukkueessa pelasivat mm. Tiina Perttunen (kapteeni), Katja Hedberg, Pirjo Krankkala, Katja Kuru, Sinikka Kaukko, Riitta Toropainen, Pirjo Krankkala, Maritta Sirviö, Eija Haatainen, Kerttu Ängeslevä ja Leila Frondelius. SM-kausi kesti vuodet 1981–83.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Seuraava pääsarjavisiitti kesti kaudet 1985–86, sitten hissillä takaisin Ykköseen kaudeksi 1987 ja taas ylös Mestaruussarjaan kausiksi 1988–89. Keskeisiä pelaajia vuoden 1987 nousussa olivat Teuvo Palkki, Mauri Holappa ja puolalainen Miroslaw Sajewicz. Peräkkäisinä vuosina 1987 ja 1988 OTP pääsi myös Suomen Cupin loppuotteluun, mutta hävisi molemmilla kerroilla; 1987 FC Kuusysille 5–4 ja 1988 Valkeakosken Hakalle 1–0. 1990-luvulle tultaessa OTP alkoi menettää asemaansa valtakunnallisessa jalkapalloilussa, kuten siihen aikaan koko oululainen jalkapalloilu. Kausina 1992–94 toimittiin FC Oulu -nimen alla, johon OTP ja OLS olivat yhdistäneet voimansa. Sen jälkeen palattiin toimintaan FC OTP:n nimellä. Päätöksenä OTP:n edustusjalkapalloilulle oli kausi 2001, jonka jälkeen seura on esiintynyt juniorijalkapalloilussa. Vuonna 1979 tapahtuneen TUL:n ja TUK:n eheytyksen seurauksena OTP saavutti TUL:n jalkapallomestaruuksia neljä kertaa eli heti vuonna 1980 ja seuraavat kolme vuosina 1983, 1986 ja 1991.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Mestaruussarja muutti nimensä Veikkausliigaksi vuonna 1990. OTP pelasi liigaa kauden 1990 ja -91. OTP yhdistyi Oulun Luistinseuran kanssa kaudella 1992 ja pelasi näin ollen kaudet 1992–94 nimellä FC Oulu. Kausi 1993 kului Ykkösessä, mutta nousu koitti ja OTP pelasi toistaiseksi viimeisen liigakautensa vuonna 1994, tosin siis FC Oulun nimellä. Tästä alkoi alamäki, joka lopulta vei joukkueen mennessään ja OTP:n edustusjoukkue pelasi viimeisen ottelunsa Pohjois-Suomen Kolmosessa vuonna 2001. OTP:n nimi näkyi vielä luotaessa perustaa oululaiselle 2000-luvun lippulaivalle AC Oulu:lle. OTP oli mukana yhtenä oululaisseurana uuden taustaorganisaation Oulun Edustusjalkapallo AC Oulu ry:n perustamisessa vuonna 2002. Muuten FC OTP:llä on nykyään toimintaa juniori-ikäluokissa.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Seuran puheenjohtajistossa on toiminut muutamia valtakunnan politiikan näkyviä demarikasvoja, kuten Antero Väyrynen seuran vuosien 1957–58 ja 1965–1970 puheenjohtaja sekä Matti Ahde johtokunnan jäsenenä 1970-luvulla. Matti Ahde itsekin oli aktiivijalkapalloilija 1960-luvun puolivälissä pelaten OTP:n edustusjoukkueessa sen ensimmäisenä mestaruussarjavuonna 1966 saavuttamatta kuitenkaan pysyvää pelipaikkaa peruskokoonpanossa.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Syksyllä 2009 OTP:n edustusjoukkue aloitti tauon jälkeen taas toimintansa ja pelasi kaudella 2010 Oulun Vitosessa. Kaudeksi 2011 OTP nousi Neloseen. , ja kaudella 2012 Kolmoseen. Kaudeksi 2017 OTP nousi Kakkoseen, kun se sai Ykköseen nostetun OPS:n paikan.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Jääkiekko tuli OTP:n ohjelmaan keväällä 1949. Ensimmäisessä ottelussa helmikuussa 1949 vastustajana oli paikallinen Oulun Kärpät, jonka OTP voitti niukasti maalein 6–5. Pelaajat olivat silloin samoja, jotka pelasivat myös muita seuran palloilulajeja. Parasta menestystä alkuajan jääkiekkoilussa toivat OTP:n A-juniorit voittamalla keväällä 1951 TUL:n nuorten mestaruuden seuralle. He täydensivät mestaruuttaan voittamalla jääkiekkoliiton silloisen A-nuorten mestarin tamperelaisen TBK:n maalein 4–1.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: OTP:n jääkiekkoilu lopahti tämän jälkeen niin, että vasta 1960-luvulla seura oli näkyvästi mukana edustusjääkiekkoilussa. Sarjataso vaihteli Suomisarjan ja alueellisen maakuntasarjan välillä. Kaudella 1969–1970 OTP menestyi mainiosti. Seura pääsi jääkiekon mestaruussarjan karsintoihin saavuttamalla Suomisarjan lohkon kakkossijan voittamalla uusinnassa Mäntän Kiekkopojat maalein 6–5. OTP oli tällöin mukana jääkiekon mestaruussarjan karsinnoissa yhdessä lohkovoittaja Oulun Kärppien kanssa. Menestystä ei karsinnoissa tullut, ja jatkopaikkana seuraavalle kaudelle olisi ollut edelleen Suomisarja. Koettuaan pelaajamenetyksiä vuoden 1970 aikana seuran johtokunta teki marraskuussa päätöksen jääkiekkoilun lopettamisesta.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Jääpalloilussa OTP aloitti pelaamisensa TUL:n mestaruussarjassa vuoden 1947 alusta. OTP kuului Turun Pyrkivän ohella sarjan parhaisiin joukkueisiin. Seura saavuttikin kolme kertaa peräkkäin vuosina 1953–1955 TUL:n mestaruuden jääpallossa. Tältä ajalta merkittävimpänä otteluna voi pitää Suomenmestaruusottelua Palloliiton jääpallomestaria Oulun Palloseuraa (OPS) vastaan keväällä 1953. OPS voitti ottelun maalein 4–0. Seuraavana vuonna ei mestaruusottelua järjestetty OTP:n esityksestä huolimatta. OTP:n vuoden 1955 miehistöä pidetään varsin yleisesti seuran sen parhaimpana jääpallojoukkueena.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Vuoden 1956 aikana OTP pelasi yhteisessä jääpallon mestaruussarjassa pudoten kuitenkin heti ensimmäisenä vuonna. Seuraavan kerran OTP esiintyi jääpallon mestaruussarjassa 1961. Tällä kertaa OTP pysyi mestaruussarjassa neljän kauden ajan. Joukkue kävi välillä jääpallon Suomisarjassa palaten mestaruussarjaan 1966, jonka jälkeen se luopui syksyllä 1970 jääpallosta. Paras tulos oli kaudella 1962–1963 saavutettu kuudes sija. Silloin jääpallon mestaruussarjan parhaana maalintekijänä loisti OTP:n Kalevi Pirkola 18 maalilla. Kaikkiaan jääpallon SM-sarjakausia kertyi seitsemän.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: OTP:n kaudet mestaruussarjassa


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Vuoden 1949 aikana OTP:n toiminta laajeni käsittämään myös koripallon. OTP:n koripalloilijat saavuttivat TUL:n Oulun piirissä johtavan aseman ja tuloksena oli vuonna 1954 ylivoimainen piirinmestaruus.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Lentopallo oli OTP:n ohjelmassa samoihin aikoihin koripallon kanssa. Viimeisen kerran OTP osallistui TUL:n piirisarjaan 1953.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: Pesäpalloilu oli TUL:n pohjoisissa piireissä 1940-luvun lopulla vilkasta. Ensimmäisenä kesänä 1946 tuli TUL:n piirinmestaruus voitolla Kalajoen Riennosta. Piirinmestaruuksia tuli vuosina 1946–1953. Pesäpalloliiton kanssa tehdyn yhteistoimintasopimuksen perusteella OTP pelasi vuodesta 1949 Suomensarjan pohjoislohkossa, mutta menestys jäi keskinkertaiseksi. Kapean harrastajapohjan johdosta kesällä 1955 päätettiin Oulun pesäpalloiluvoimat koota yhdessä Oulun Pyrinnön kanssa uuden erikoisseuran Oulun Lipon alaisuuteen.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: Jalkaväkirykmentti 16 (JR 16) perustettiin YH:n julistamisen 14. lokakuuta 1939 jälkeen Tampereella.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: JR 16 pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaiseksi, mutta puolustusvoimien kalustopulan takia niitä ei etenkään kaluston osalta täysin saavutettu.Everstiluutnantti Aaro Pajari


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: Rykmentti keskitettiin ylipäällikön reserviksi 20.–21. lokakuuta 1939 välisenä aikana Taavettiin muun 6. divisioonan mukana.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text:
Eversti Paavo Talvela sai ylipäälliköltä tehtäväkseen itsenäisyyspäivän aikoihin ottaa vastuu alun perin IV Armeijakunnalle määrätyn alueen pohjoisosan puolustuksen (Tolvajärvi-Ilomantsi). Eversti Talvelan ”ehto” oli, että hän sai valita ylipäällikön reservistä haluamansa rykmentin (joka oli A. Pajarin komentama JR 16).
Päämajan käskyn mukaisesti muodostettiin Ryhmä Talvela, johon liitettiin myös JR 16.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 6. joulukuuta 1939 JR 16:n ensimmäiset yksiköt saapuivat junakuljetuksin Värtsilään Ryhmä Talvelan toiminta-alueelle.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: Varsinaiset taistelut JR 16:n osalta alkoivat Tolvajärven alueella Laatokan Karjalassa


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text:
8. joulukuuta 1939 aamun aikana I/JR 16:n joukot saapuivat Värtsilästä autokuljetuksin Tolvajärven (Kivisalmi) alueelle.
Pimeässä tapahtuneen ryhmittäytymisen aikana joukot joutuivat pääasiassa taistelukokemuksen puutteen vuoksi laukaustenvaihtoon toistensa kanssa, jolloin JR 16 koki ensimmäiset tappionsa ”omien tulessa”. Päivän valjettua vihollinen jatkoi hyökkäystään Kivisalmella, ja iltapäivällä mainittu pataljoona joutui osittain pakokauhun valtaan ja jätti asemansa. Noin kolmen kilometrin päässä oli Tolvajärven länsirannalla jo rykmentin toisia osia ottamassa vastaan etenevää vihollista. Saamansa käskyn mukaan rykmentin tuli pitää itse Tolvajärven kylä yhdessä alueelle ryhmitettyjen muiden joukkojen kanssa. Saman päivän iltana rykmentin joukot osallistuivat Aaro Pajarin henkilökohtaisesti johtamaan iskuun vihollisen selustaan. Iskussa hyökättiin ”tuliylläkön” tapaisesti vihollisen leirinuotioille, minkä jälkeen vetäydyttiin välittömästi takaisin ”omien joukkoon”. Hyökkäyksellisen iskun tavoitteena lienee ollut lähinnä pyrkimys vaikuttaa alueella taistelleiden joukkojen moraaliin.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: [10. joulukuuta 1939 rauhallisesti rintamavastuussa olleen päivän 9. joulukuuta jälkeen JR 16 joutui jälleen taisteluun omassa selustassaan. Vihollisen 718. JR:n hyökättyä pohjoisen kautta koukaten Tolvajärven rintaman selustaan evl. Pajari joutui henkilökohtaisesti johtamaan torjuntataistelua joukkojensa selustassa palatessaan eversti P. Talvelan kanssa käymästään hyökkäyksen suunnittelutilaisuudesta. Taistelu selustassa päättyi 11. joulukuuta aamulla, jolloin vihollinen aloitti laajemman hyökkäyksen varsinaisella rintamalla Tolvajärvellä. Hyökkäykset pystyttiin torjumaan koko rintaman leveydellä. Oma suunnitelmien mukainen hyökkäys jäi kuitenkin toteuttamatta vihollispainostuksen vuoksi mainittuna päivänä. Evl. Pajari olisi ollut valmis lykkäämään oman hyökkäyksen aloittamista, mutta eversti Talvelan painostuksesta vastahyökkäyksen oli määrä alkaa jo seuraavana päivänä.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text:
12. joulukuuta 1939 klo 8 alkaen JR 16 osallistui Tolvajärvellä aloitettuun hyökkäykseen tehtävänään edetä kahdella pataljoonallaan Tolvajärven tien suunnassa ja yhdellä pataljoonalla osallistua pohjoisen kautta tapahtuvaan koukkaukseen vihollisen selustaan.
Hyökkäys johti kuluneen ja väsyneen vihollisen 139. Divisioonan kärkiosastojen lyömiseen päivän kuluessa. Puna-armeijan yksiköt alkoivat vetäytyä jättäen alueelle melko runsaasti raskasta kalustoaan, joka siis siirtyi sotasaalina suomalaisten haltuun. Viholliselle arvioitiin aiheutetun noin 1 000 miehen tappiot. Eversti Talvela vaati hyökkäyksen välitöntä jatkamista, mutta suostui evl Pajarin ehdotukseen lyhyestä levosta.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 13. joulukuuta 1939 muut Osasto Pajarin joukot jatkoivat hyökkäystä.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 14. joulukuuta 1939 JR 16:n yksiköt osallistuivat jälleen etenemiseen kohti Ägläjärveä Ristisalmen alueelta. Päivän aikana suomalaisjoukot etenivät noin kahden kilometrin matkan ajoittain taistellen. Taisteluihin otti osaa ensimmäisen kerran puna-armeijan 75. Divisioona, joka oli määrätty ottamaan rintamavastuu epäjärjestyksessä vetäytyvältä vihollisen 139. Divisioonalta.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 15. joulukuuta 1939 JR 16:sta oli jälleen osia hyökkäysvastuussa. Päivän aikana edettiin hieman lyhyempi matka kuin edellisenä päivänä.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 16. joulukuuta 1939 JR 16 oli jälleen osillaan mukana hyökkäyksessä, joka etenikin hieman pidemmän matkan (noin kolme kilometriä).


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 17. joulukuuta 1939 vihollisen todettiin irtautuneen ja sitä lähti seuraamaan JR 16:ta yksi pataljoona edeten runsaat viisi kilometriä, jonka jälkeen jouduttiin palaamaan vastahyökkäyksen vuoksi hieman taaksepäin. Tämän päivän aikana laadittiin suunnitelma Ägläjärven kylän valtaamiseksi.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 18. joulukuuta JR 16:n kaksi pataljoonaa osallistui epäonnistuneeseen hykkäykseen kohti Ägläjärven kylää.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 19. joulukuuta 1939 JR 16:sta oli hyökkäyksessä mukana jälleen kaksi pataljoonaa. Hyökkäys eteni hieman (noin kolme kilometriä) kohti tavoitetta.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 20. joulukuuta 1939 hyökkäys, johon osallistu kaksi pataljoona JR 16:sta, eteni aivan kylän tuntumaan.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 21. joulukuuta 1939 Iltayöstä JR 16 aloitti osillaan hyökkäyksen kohti tavoitetta.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 22. joulukuuta 1939 JR 16 oli kahdella pataljoonallaan mukana taisteluissa, jotka johtivat Ägläjärven kylän valtaamiseen.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: 23. joulukuuta 1939 JR 16:n yksi pataljoona osallistui (muiden jäädessä lepoon) noin 15 kilometrin etenemiseen kohti Aittojokea, jossa hyökkäys lopetettiin. Aittojoen alueella vihollisella oli jo varustetut asemat.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: JR 16 taisteli Aittojoen alueella sodan loppuun asti. Taistelut olivat luonteeltaan lähinnä paikallisia kahakoita.


title: Jalkaväkirykmentti 16 (talvisota)

text: Tolvajärven-Ägläjärven alueilla saavutettujen voittojen merkitystä on yleensä pidetty hyvinkin suurena, koska se oli ensimmäinen taisteluiden sarja jossa suomalaiset saavuttivat merkittävää menestystä talvisodan aikana. Vaikutus moraaliin oli suuri ja lisäsi merkittävästi uskoa omiin mahdollisuuksiin ylivoimaista vihollista vastaan. Näiden taisteluiden merkitys talvisodan hengen muodostumiselle oli merkittävä.


title: Walter Davis (kolmiloikkaaja)

text: Walter Davis (s. 2. heinäkuuta 1979 Lafayette, Louisiana) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka kilpailee pituushypyssä ja kolmiloikassa.


title: Walter Davis (kolmiloikkaaja)

text: Davis osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa Sydneyn olympialaisissa 2000, jossa hän oli kolmiloikassa yhdestoista tuloksella 16,61. Edmontonin MM-kisoissa 2001 hän sijoittui kolmiloikassa viidenneksi hypittyään 17,20. Vuonna 2002 hän oli GP-finaalin kuudes ja sijoittui maailmancupissa toiseksi. 2003 hän voitti Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa hopeaa tuloksella 17,35. Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hän karsiutui kolmiloikassa, mutta sijoittui pituushypyssä seitsemänneksi tuloksella 802. Kauden lopuksi hän sijoittui kolmiloikassa toiseksi.


title: Walter Davis (kolmiloikkaaja)

text: Vuonna 2004 Davis kilpaili Ateenan olympialaisissa sijoittuen kolmiloikassa yhdenneksitoista ja karsiutuen pituushypyssä. hän oli kolmiloikassa seitsemäs. Helsingin MM-kisoissa 2005 Davis karsiutui pituushypyssä, mutta voitti kolmiloikassa maailmanmestaruuden tuloksella 17,57. hän oli kolmas. Davis avasi kilpailukautensa 2006 voittamalla sisäratojen maailmanmestaruuden Moskovan sisäratojen MM-kisoissa loikittuaan 17,73. hän oli kolmas ja yleisurheilun maailmancupissa ensimmäinen.


title: Walter Davis (kolmiloikkaaja)

text: Davis sai Osakan MM-kilpailuissa 2007 pronssia kolmiloikassa tuloksella 17,33. Myöhemmin samana vuonna hän voitti loikittuaan 17,35. Seuraavana vuonna hän oli kolmiloikassa neljäs. Berliinin MM-kilpailuissa 2009, Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 ja Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui saman lajin loppukilpailusta.


title: Walter Davis (kolmiloikkaaja)

text: Vuonna 2014 Davis sai vuoden kilpailukiellon laiminlyötyään olinpaikkatietojensa ilmoittamisen kolmesti vuoden aikana. Hän ei ollut kilpaillut huipputasolla vuoden 2012 Yhdysvaltain olympiakarsintojen jälkeen, mutta ei ollut kuitenkaan virallisesti lopettanut uraansa.


title: Sykloheksaanitioli

text:
Sykloheksaanitioli on orgaaninen yhdiste, joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHSH. Sykloheksaanitiolista käytetään myös nimeä "sykloheksyylimerkaptaani".
Sykloheksaanitiolin leimahduspiste on 43 °C c.c..


title: Sykloheksaanitioli

text: Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.


title: Wulfnoth Cild

text: Wulfnoth Cild (noin 983–1014) oli Sussexin thegn ja mahdollisesti Wessexin jaarlin Godwinin isä ja Englannin kuninkaan Harald Godwininpojan isoisä. Wulfnoth oli ehkä Wessexin kuninkaan Ethelredin jälkeläinen tämän nuorimman pojan Æthelhelmin kautta.


title: Wulfnoth Cild

text: Wulfnoth johti kapinaa vuonna 1009, jolloin Eadric Streonan veli yritti vangita hänet.


title: Chūō-ku (Fukuoka)

text: Chūō-ku (, ’keskustan suuralue’) on yksi Japanin Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa sijaitsevan Fukuokan kaupungin seitsemästä suuralueesta. Nimensä mukaisesti kaupungin keskiosassa sijaitsevan suuralueen pinta-ala on 15,40 neliökilometriä ja siellä on 195 474 asukasta (vuonna 2017).


title: Chūō-ku (Fukuoka)

text: Chūōn suuralueeseen kuuluvat muun muassa Tenjinin ja Daimyōn kaupunginosat, jotka ovat kaupungin tiheimmin rakennettuja. Alueella toimivat ACROS Fukuoka ja Fukuokan taidemuseo.


title: Minami-ku (Fukuoka)

text: Minami-ku (, ’eteläinen suuralue’) on yksi Japanin Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa sijaitsevan Fukuokan kaupungin seitsemästä suuralueesta. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Fukuokan ydinkeskustan eteläpuolella. Minamin suuralueen pinta-ala on 30,98 neliökilometriä ja siellä on 258 442 asukasta (vuonna 2017).


title: Minami-ku (Fukuoka)

text: Minami-ku rajoittuu Fukuokan Chūōn, Hakatan, Jōnanin ja Sawaran suuraleisiin sekä Kasugan kaupunkiin ja Nagakawan maaseutukaupunkiin.


title: Alma Cogan

text: Alma Cogan (oik. Alma Angela Cohen; 19. toukokuuta 1932 Whitechapel – 26. lokakuuta 1966 Lontoo) oli englantilainen laulaja. Hän aloitti uransa 1950-luvun alussa orkesterin solistina 15-vuotiaana ja toimi aluksi varieteetaiteilijana. Muutettuaan Lontooseen hän alkoi esittää perinteistä popmusiikkia.


title: Alma Cogan

text: Cogan oli aikansa parhaiten palkattu naispuolinen viihdetaiteilija Englannissa. Hän tuli tunnetuksi kikattavasta laulutyylistään, joka syntyi vahingossa hänen levyttäessään laulua ”If I Had a Golden Umbrella”. Suomessa hänen tunnetuimpia kappaleitaan olivat ”The Tennessee Waltz” ja ”I Love You Much, Too Much”. Cogan kuoli munasarjasyöpään vain 34-vuotiaana vuonna 1966.


title: Guguan

text: Guguan on yksi Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Tyynellämerellä Alamaganin etelä- ja Sariganin pohjoispuolella.


title: Guguan

text: Guguanilla sattui tulivuorenpurkaus 1883. Saaren pinta-ala on 4,24 km². Korkein kohta on noin 300 metriä merenpinnasta.


title: Guguan

text: Guguanin eläimistöön kuuluu muun muassa mariaanienisojalka. Vakituista ihmisasutusta saarella ei ole. Saarta hallitaan osana Pohjois-Mariaanien Pohjoisaarten kuntaa.


title: Turun vankila

text: Turun vankila (ent. Lounais-Suomen vankila) perustettiin 1. kesäkuuta 2003 yhdistämällä entinen Turun Keskusvankila eli Kakola ja Turun Lääninvankila. Se kuuluu Länsi-Suomen aluevankilan alaisuuteen. Syyskuussa 2007 vankila muutti Turun Saramäkeen. Tätä ennen vankila toimi historiallisella Kakolanmäellä lähellä Turun keskustaa.


title: Turun vankila

text: Turun vankilan ja Riihimäen vankilan turvaluokitukset ovat Suomessa A+ ja niissä ovat kaikkein vaarallisimmat vangit.


title: Turun vankila

text: Vankilan vanhat rakennukset ovat pääosin 1800-luvun jälkipuoliskolta. Ernst Lohrmannin suunnittelemaa graniittista päärakennusta rakennettiin kahdeksan vuotta, ja se valmistui vuonna 1853. Keskusvankilan eli Kakolan vankilarakennukset muodostuivat neljästä eri rakennuksesta ilmansuuntien mukaan eli Länsiselli, Eteläselli, itäselli ja pohjoisselli. Pohjoisselliin sijoitettiin mm. elinkautisvankeja. Itäselliin, joissa sijaitsi yhden hengen sellejä, sijoitettiin muun muassa ns. "pelkääjiä" eli sellaisia vankeja, joilla oli esimerkiksi ilmiantajina tai jostain valonarasta asiasta liikaa tietävinä hyvä syy pelätä henkensä puolesta.


title: Turun vankila

text: Lisäksi alueella sijaitsi lukuisia työpajoja (esim. puu-, metallityö ja mm. kirjapaino), joissa useimmat vangit kävivät arkipäivinä töissä kello 7–16 kunkin työpajan työmestarin johdolla. Kakolaan sijoitettiin rikoksen uusijoita pääasiassa Varsinais-Suomen ja Uudenmaan alueilta. Päärakennuksen eli eteläsellin graniitti on Kakolan omaa kiveä. Lääninvankilan rakennus valmistui vuonna 1890


title: Turun vankila

text: Välillä sotaväen kasarmina toiminut laitos otettiin uudelleen vankilakäyttöön vuonna 1859. Vankipaikkoja oli noin 350, mutta vankeja laitokseen oli sijoitettu yli 400. Vanhan Keskusvankilan tiloissa vain noin puolessa selleistä oli sisävessa. Lääninvankilan selleissä ei ollut wc:tä.


title: Turun vankila

text: Suojeltujen rakennusten tuleva käyttö on vielä auki. Turun kaupunki suunnittelee vankilan läheisyyteen uusia asuintaloja. Kesällä 2008 Kakola avautui ensimmäistä kertaa suurelle yleisölle, kun Kakolassa aloitettiin opastetut yleisökierrokset. Opastettuja kierroksia on järjestetty myös vuonna 2009 sekä 2010.


title: Turun vankila

text: Turun uusi vankila avattiin syyskuussa 2007 Saramäkeen noin 8 kilometrin päähän Turun keskustasta. Vankila oli jo valmistuttuaan suhteessa liian pieni kasvavaan vankimäärään. Uusi vankila edustaa nykyaikaista turvatasoa, ja siellä on noin 255 vankipaikkaa.


title: Turun vankila

text: Vankilan alueella toimii myös Psykiatrinen vankisairaala ja Länsi-Suomen aluevankilan hallinnollisista yksiköistä täytäntöönpano- ja sijoittajayksiköt.


title: Turun vankila

text: Vankilassa on oma oikeussali, jota käytetään, jos esimerkiksi turvallisuussyiden takia on parempi olla kuljettamatta vankia muualle oikeudenkäyntiä varten. Turun iskusta 2017 tuomitun Abderrahman Bouananen oikeudenkäynti tapahtui Turun vankilan oikeussalissa.


title: Turun vankila

text:
Kakola oli myös Yle TV2:n samannimisen ohjelman kuvauspaikkana, jossa joukko nuorisorikollisia passitettiin vankilaan ennalta ehkäisevässä mielessä.
Kakola toimi myös Hella W -elokuvan kuvauspaikkana kohtauksessa, jossa Hella Wuolijoki pääsee vankilasta.


title: Turun vankila

text: Turun kaupunginteatterin päänäyttämöllä Mikko Koukin ohjaama 17.2.2012 ensi-illassa oleva Kakola – Turkulainen rockmusikaali avaa Kakolan vankien sielunelämää. Pääosassa nähdään Veeti Kallio, Reeta Vestman ja joukko turkulaisia näyttelijöitä sekä Reija Wäreen ohjastama tanssiryhmä. Elokuva Vares – Sukkanauhakäärme on osittain kuvattu vankilan alueella.


title: Turun vankila

text: 28. maaliskuuta 2010 Kakolanmäellä sijaitseva noin 3 000 neliön kokoinen varastorakennus syttyi tuleen ja paloi kokonaan maan tasalle. Varastorakennus on ollut Kakolanmäellä sijainneen vanhan vankilan varastona.


title: Jōnan-ku

text: Jōnan-ku () on yksi Japanin Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa sijaitsevan Fukuokan kaupungin seitsemästä suuralueesta. Se sijaitsee sisämaassa Fukuokan keskiosassa kaupungin ydinkeskustan lounaispuolella. Jōnan-kun pinta-ala on 15,99 neliökilometriä ja siellä on 131 145 asukasta (vuonna 2017).


title: Jōnan-ku

text: Jōnan-ku oli toukokuun alkuun 1982 saakka osa suurempaa Nishin suuraluetta, josta erotettiin tuolloin Jōnanin ja Sawaran suuralueet. Jōnan-ku on pääasiassa asuinaluetta. Vaikka se sijaitsee lähellä keskustaa, se on kärsinyt ruuhkista kunnollisen liikenneinfrastruktuurin puutteessa. Vuonna 2005 avattu Fukuokan metron Nanakuma-linja toi tilanteeseen jonkin verran parannusta.


title: Jōnan-ku

text: Suuralueella sijaitsee Fukuokan yliopisto. Fukuokan Saint Sulpicen pappisseminaari on rakennettu 1950-luvulla, ja siellä koulutetaan japanilaisia katolisia pappeja. Historiallisia nähtävyyksiä ovat Kikuchin pyhäkkö ja Yūsentein puisto.


title: IAAF:n yleisurheilufinaali 2006

text: Naisten kuulantyönnössä alun perin kolmanneksi työntänyt Nadzeja Astaptšuk hylättiin myöhemmin doping-käryn seurauksena.


title: Anže Kopitar

text: Anže Kopitar (s. 24. elokuuta 1987 Jesenice, Slovenia, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta) on slovenialainen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edustaa NHL-seura Los Angeles Kingsiä ja on seuran kapteeni.


title: Anže Kopitar

text: Kopitar pelasi ensimmäiset ottelunsa aikuisten tasolla kaudella 2002–2003 HK HIT Casino Kranjska Goran riveissä Slovenian jääkiekkoliigassa. Vuonna 2004 hän siirtyi Södertälje SK:hon Ruotsiin ja hän pelasi pääosan kaudesta 2004–2005 J20 SuperElit -junioriliigassa. Hän oli J20-liigan paras pistemies tehtyään 30:ssä runkosarjaottelussa 28 maalia ja annettuaan 21 maalisyöttöä. Kopitar pelasi 2004–2005 myös viisi runkosarjaottelua ja kymmenen pudotuspeliottelua Södertäljen edustusjoukkueessa Elitserienissä, mutta jäi tehopisteittä. Kauden 2005–2006 Kopitar pelasi kokonaan Södertäljen Elitserien-miehistössä, joka putosi kauden päätteeksi HockeyAllsvenskaniin.


title: Anže Kopitar

text: Los Angeles Kings varasi Kopitarin vuorolla 11 ensimmäisellä kierroksella. Kopitar oli ensimmäinen tuona vuonna varattu eurooppalaispelaaja. Hän siirtyi pelaamaan Pohjois-Amerikkaan syksyllä 2006 ja pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 6. lokakuuta, jolloin Kings kohtasi vierasottelussa Anaheim Ducksin. Kopitarista tuli ensimmäinen NHL:ssä pelannut slovenialainen. Hän keräsi Kingsin 3–4-tappioon päättyneessä ottelussa eniten jääaikaa joukkueensa hyökkääjistä, runsaat 22 minuuttia, ja teki kaksi joukkueensa kolmesta maalista. Hän pelasi NHL-tulokaskaudellaan 2006–2007 72 runkosarjaottelua ja teki 61 tehopistettä, 20 maalia ja 41 syöttöpistettä. Hän oli Kingsin kolmanneksi paras pistemies ja maalintekijä Michael Cammallerin ja Aleksandr Frolovin jälkeen. NHL:n tulokkaiden pistepörssissä hän sijoittui niin ikään kolmanneksi, Jevgeni Malkinin ja Paul Stastnyn jälkeen.


title: Anže Kopitar

text: Kaudella 2007–2008 Kopitar oli joukkueensa paras pistemies ja toiseksi paras maalintekijä Dustin Brownin jälkeen. Hän teki 77 tehopistettä, 32 maalia ja 45 syöttöpistettä, 82:ssa runkosarjaottelussa. Tammikuussa 2008 hän pelasi ensimmäistä kertaa ssa. Kopitar oli Kingsin paras pistemies ja toiseksi paras maalintekijä, tällä kertaa Aleksandr Frolovin jälkeen, myös runkosarjakaudella 2008–2009, jolla hän teki 66 tehopistettä, 27 maalia ja 39 syöttöpistettä, 82:ssa ottelussa. Kaudella 2009–2010 hän oli ensimmäisen kerran sekä Kingsin sisäisen pistepörssin että maalipörssin voittaja. Hän teki 81 tehopistettä, 34 maalia ja 47 syöttöpistettä, 82:ssa runkosarjaottelussa. NHL:n pistepörssissä hän oli sijalla 17 ja maalipörssissä sijalla 12.


title: Anže Kopitar

text: Kaudella 2011–2012 Kopitar oli voittamassa Los Angeles Kingsin seurahistorian ensimmäistä Stanley Cup -mestaruutta, kun New Jersey Devilsiä vastaan pelattu loppuottelusarja päättyi Kingsin 4–2-voittoon. Kopitar jakoi pudotuspelien pistepörssivoiton seuratoverinsa Dustin Brownin kanssa molempien tehtyä 20 tehopistettä, kahdeksan maalia ja 12 syöttöpistettä, 20:ssä pudotuspeliottelussa.


title: Anže Kopitar

text: NHL:n työsulun aikana 2012–2013 Kopitar pelasi Mora IK:n joukkueessa Ruotsin Allsvenskanissa.


title: Anže Kopitar

text: Kausi 2013–2014 oli ainakin tilastojen valossa slovenilaisen uran paras. Kopitar teki NHL:n runkosarjassa 82 otteluun pisteet 29+41=70. Hänen plusmiinuslukema oli peräti +34. Los Angeles Kings voitti lopulta seurahistoriansa toisen Stanley Cupin ja Kopitar pudotuspelien pistepörssin lukemin 5+21=26 tehotilaston ollessa +9. Slovenialainen on noussut yhdeksi maailman parhaista kahden suunnan senttereistä.


title: Anže Kopitar

text: Kesällä 2016 Kopitar valittiin Kingsien kapteeniksi.


title: Anže Kopitar

text: Kopitar on edustanut Sloveniaa jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen A-sarjassa kolmena vuonna, 2005, 2006 ja 2008. Vuonna 2007 hän edusti maataan 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailuissa ja oli nostamassa Sloveniaa takaisin maailmanmestaruuskilpailujen A-sarjaan. Kopitar oli turnauksen paras pistemies ja hänet palkittiin turnauksen parhaana hyökkääjänä ja arvokkaimpana pelaajana. Los Angeles Kings -sentteri teki olympiadebyytin muiden slovenialaisten tavoin Venäjää vastaan Talviolympialaisissa 2014 hänen saalistaessa syöttöpisteen 2–5-numeroihin päättyneessä pelissä. Maalinteossa hän onnistui ensimmäistä kertaa Slovenian voitto-ottelussa Slovakiaa vastaan. Uransa toisen olympiamaalin Kopitar iski Itävallan reppuun puolivälierien karsintapelissä piskuisen kiekkomaan edettyä sensaatiomaisesti puolivälieriin 4–0 -voitolla. Kopitar ei ollut kertaakaan jäällä vastustajan iskiessä maalin tasakentällisin.


title: Anže Kopitar

text: Kopitar on pelannut Slovenian paidassa useaan otteeseen myös alle 18-vuotiaiden ja alle 20-vuotiaiden turnauksissa.


title: Anže Kopitar

text: Kopitarin isä Matjaž Kopitar on entinen jääkiekkoilija, joka on toiminut myöhemmin jääkiekkovalmentajana. Anzen pikkuveli Gašper Kopitar pelaa hyökkääjänä ECHL-joukkue Manchester Monarchsissa.


title: Esa Hirvonen

text: Esa Hirvonen (s. 1. elokuuta 1969 Tampere) on turkulainen runoilija ja palindromitaiteilija.


title: Winky Wright

text: Ronald Lamont "Winky" Wright (s. 26. marraskuuta 1971) on yhdysvaltalainen ammattilaisnyrkkeilijä. Hän on entinen ylemmän välisarjan maailmanmestari, joka nykyään ottelee maailman huipulla keskisarjassa.


title: Winky Wright

text: Wright aloitti nyrkkeilyn harrastamisen Floridan St. Petersburgissa 16-vuotiaana Dan Birminghamin salilla. Birminghamin, joka valmentaa myös Jeff Lacya, yksinkertaiset valmennusmetodit tuottivat tulosta ja Wright alkoi saavuttaa menestystä. Amatöörinä hän saavutti 56 voittoa ja neljä tappiota ennen ryhtymistään ammattilaiseksi vuonna 1990.


title: Winky Wright

text: Ammattilaisena Wrightin menestyskulku jatkui. Alkuaikoina hän otteli pääasiassa Floridan Tampassa. Kuudennessatoista ammattilaisottelussaan hän voitti Carlos Santanan neljännen erän teknisellä tyrmäyksellä, ja tuolloin hän sai myös lempinimensä "Winky". Ottelusta hänelle maksettiin 800 dollaria. Birmingham oli havainnut suojattinsa kyvyt ja yritti saada yhteyttä kaikkiin suuriin nyrkkeilyn taustavaikuttajiin kuten Don Kingiin, Bob Arumiin ja Lou Duvaan, mutta vastauksia ei kuulunut, kunnes Birminghamia amatöörinä valmentaneen Art Mayorgan suhteiden ansiosta hän sai järjestettyä Winkylle Euroopan-matkan. Ensimmäisessä ottelussaan Luxemburgissa Wright voitti Darryl Lattimoren heti ensimmäisessä erässä. Tätä seurasi kahdeksan ottelun voittoputki otteluissa, joista valtaosa käytiin eri puolilla Eurooppaa. Tuolloin 25 ottelua voittamattomana otelleelle Wrightille suurin maksettu palkkio oli 5 000 dollaria, kunnes ranskalaiset Acariesin veljekset tarjosivat hänelle 50 000 dollarin palkkiota WBA-liiton maailmanmestaruusottelusta hallitsevaa mestaria Julio Cesar Vasquezia vastaan. 21. elokuuta 1994 Ranskan Saint-Jean-de-Luzissa käydyssä 12-eräisessä ottelussa voitti meni niukoilla piste-eroilla kaikin tuomariäänin kokeneelle Vasquezille käytyään lattiassa useita kertoja ottelun aikana väittäen kuitenkin itse niitä liukastumisista ja tönimististä johtuneiksi.


title: Winky Wright

text: Seuraavassa ottelussaan Wright voitti Ernesto Rafael Senan ja pääsi iskemään 4. helmikuuta 1995 Pohjois-Amerikan avoimena olleesta mestaruudesta Tony Marshallia vastaan. Hän voitti ottelun kaikin tuomariäänin ja puolusti titteliään myöhemmin Anthony Ivorya ja Andrew Councilia vastaan otellen kuitenkin välissä lukuisia muitakin otteluita, pääasiassa Yhdysvaltain ulkopuolella. 17. kesäkuuta 1996 hän pääsi ottelemaan WBO-liiton mestaruudesta hallitsevan mestarin Bronco McKartin kotikaupungissa Michiganin Monroessa. Tällä kertaa hän myös voitti mestaruuden itselleen tuomariäänten mentyä 2-1 hänen hyväkseen. Hän puolusti mestaruuttaan Ensley Binghamia, Steve Fosteria ja Adrian Dodsonia vastaan kunnes elokuussa 1998 kohtasi Etelä-Afrikassa kokemattoman Harry Simonin. Alun perin ottelu päättyi ratkaisemattomaan, jolloin Wright olisi saanut pitää mestaruutensa, mutta pian pistelaskussa huomattiin virhe ja mestariksi julistettiin Simon.


title: Winky Wright

text: Wright palasi kehiin seuraavan vuoden maaliskuussa voittamalla Derrick Grahamin kolmannessa erässä tyrmäyksellä ottelussa siitä, kuka pääsee haastamaan IBF-liiton maailmanmestaruusotteluun Fernando Vargasin. Wright ja Vargas kohtasivat 4. joulukuuta ja voitto meni niukasti Vargasille kahden tuomarin pisteiden oltua hänen puolellaan ja yhden osoitettua tasapeliä. Seuraavassa ottelussaan vuoden 2000 syyskuussa hän voitti McKartin yhdistetyssä Yhdysvaltain ja Pohjois-Amerikan mestaruusottelussa ja puolusti mestaruuttaan Keith Mullingsia vastaan ennen kuin pääsi jälleen MM-otteluun. 12. lokakuuta 2001 hän kohtasi Robert Frazierin ottelussa IBF-liiton maailmanmestaruudesta, joka oli jäänyt Felix Trinidadin jäljiltä avoimeksi, ja vei voiton kaikin tuomariäänin. Tätä mestaruuttaan hän puolusti Jason Papillionia, McKartia, Juan Carlos Candeloa ja Angel Hernandezia vastaan, ja seuraavassa ottelussaan voitolla Shane Mosleystä otti nimiinsä myös WBC:n ja WBA:n mestaruudet. Näin hänestä tuli ensimmäinen mies, joka piti hallussaan kolmea suurliiton mestaruusvyötä, tosin IBF-vyön hän myöhemmin saman vuoden aikana menetti. Kahta jäljelle jäänyttä vyötään hän puolusti uusintaottelussa Mosleytä vastaan saman vuoden joulukuussa ja voitti niukan kamppailun pisteiden oltua yhden tuomarin korteissa tasan, mutta kahden korteissa hänen edukseen.


title: Winky Wright

text: Seuraavaksi Wright päätti siirtyä painoluokkaa ylemmäksi keskisarjaan, ja heti ensimmäisessä ottelussaan keskisarjassa hän kohtasi toisen entisen ylemmän välisarjan suurmiehen Felix Trinidadin ottelussa, jolla ratkaistiin WBC-liiton mestarin haastaja. Voitto meni Wrightille kaikin tuomariäänin ja Trinindad ilmoitti lopettavansa uransa. Seuraavassa ottelussaan hän voitti Sam Solimanin ja pääsi myös IBF-liiton ykköshaastajaksi. Toiseksi viimeisessä ottelussaan 17. kesäkuuta 2006 Wright kohtasi Memphisissa Jermain Taylorin WBC- ja WBO-liittojen mestaruusottelussa. 12-eräinen kamppailu päättyi ratkaisemattomaan tuomaripisteiden mentyä 113-115, 115-113 ja 114-114. Viimeisen kerran Wright otteli vuonna 2007 Bernand Hopkinsia vastaan. Wright hävisi kamppailun kaikin tuomariäänin.


title: Winky Wright

text: Urallaan Wrightiä ei tyrmätty kertaakaan.


title: Cara Mia (Matin ja Tepon albumi)

text: Cara Mia on Matin ja Tepon kolmas studioalbumi.


title: Hedman

text: Hedman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lauri Tukonen

text: Lauri-Erik Aleksi Tukonen (s. 1. syyskuuta 1986 Hyvinkää) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelaa oikeana laitahyökkääjänä. Tukonen on tällä hetkellä ilman sopimusta, ja mtv3 sport uutisten esittämän pohjalta hakeutunee ulkomaille pelaamaan.


title: Lauri Tukonen

text: Tukonen varattiin 11:nä pelaajana vuoden 26. kesäkuuta 2004. Hän oli Los Angeles Kings:n ensimmäinen varaus.


title: Lauri Tukonen

text: Jääkiekko-oppinsa Tukonen sai kotikaupunkinsa Hyvinkään Ahmoissa, joiden Mestis-peleissä hän esiintyi jo kaudella 2001–2002. Kaudelle 2003–2004 Tukonen siirtyi harjoittelemaan Porin Ässiin, tarkoituksena pelata kausi sekä A-junioreissa että Liigajoukkueessa. Tukonen siirtyi kuitenkin oma-aloitteisesti ennen yhtäkään ottelua Espoon Bluesiin. SM-liigassa hän debytoi kaudella 2003–2004 Espoon Bluesin riveissä. Hän oli silloin liigan nuorin pelaaja 17-vuotiaana.


title: Lauri Tukonen

text: Tukonen siirtyi Los Angeles Kingsin organisaatioon tulokassopimuksella kaudeksi , mutta hän pelasi NHL-pelinsä kausina ja . NHL:ssä hän on pelannut yhteensä viisi ottelua. Tukonen vaihdettiin Dallas Starsin Richard Cluneen kesällä 2008. Hän teki elokuussa 2008 sopimuksen Tampereen Ilveksen kanssa, kun hän ei saanut vakiinnettua paikkaansa Starsin joukkueessa.


title: Lauri Tukonen

text: Dallas Stars kauppasi Tukosen oikeudet Tampa Bay Lightningille marraskuussa 2008. Vaihdossa Stars sai puolustaja Andrew Hutchinsonin. SM-liigassa Tukonen siirtyi vähän ennen tätä Ilveksestä Rauman Lukkoon, jossa hänen kautensa päättyi tammikuussa polvivammaan.


title: Lauri Tukonen

text: Huhtikuussa 2009 Tukonen teki neljän vuoden jatkosopimuksen Rauman Lukon kanssa, mutta hän siirtyi heinäkuussa Tampa Bay Lightningin harjoitusleirille. Hän palasi kuitenkin kesken leirin takaisin Lukkoon.


title: Lauri Tukonen

text: Kaudeksi 2016–2017 Tukonen palaa Rauman Lukkoon kolmivuotisella sopimuksella. Tukosen paluuta on kuitenkin varjostanut pitkäkestoinen loukkaantuminen. Syyskuun lopulla 2018 Lukko ilmoitti irtisanovansa Tukosen pelaajasopimuksen. Lokakuun alussa Porin Ässät ilmoitti ottelu-kohtaisen pelaajasopimuksen syntymisestä. Tukonen kiitti tästä jo ensimmäisessä Patapaidassa tehdyssä pelissään, kun ratkaisi voiton jatkoaika-osumallaan. 22 lokakuuta 2018 Ässät ilmoitti Tukosen lähtevän seurasta omasta tahdostaan.


title: Lauri Tukonen

text: Tukonen on edustanut Suomea useissa nuorten maailmanmestaruusturnauksissa, voittaen pronssimitalin sekä vuoden 2004 että 2006 alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Lauri Tukonen

text: Hänen esityksensä alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailussa vuonna 2004 tuskin huononsi hänen mahdollisuuksiaan kesän varaustilaisuutta ajatellen, kun hän jakoi kärkipaikan turnauksen pistepörssissä 11 pisteellään ja jakoi kärkipaikan syöttöpörssissä kuudella syötöllä. Hän oli Suomen joukkueen paras pistemies yhdessä Lauri Korpikosken ja Petteri Nokelaisen kanssa.


title: Lauri Tukonen

text: Tukonen teki voittomaalin Suomen voitettua pronssia alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskisoissa vuonna 2006. Hän oli turnauksen kolmanneksi paras pistemies, teki toiseksi eniten syöttöjä ja oli toiseksi paras plus-miinustilastoissa.Tukosen isoveli Olli-Kristian pelasi urallaan parhaimmillaan Mestiksessä. Veljekset pelasivat yhdessä Ahmoissa vuosina 2001–2003.


title: Kapiteeli (arkkitehtuuri)

text: Kapiteeli (latinan sanasta "caput" ’pää’ > "capitulum" ’pylväänpää’) on arkkitehtuurissa pylvään, pilarin tai pilasterin vartta leveämpi ja tavallisesti koristeellisesti muotoiltu yläpää, jonka päällä palkisto lepää.


title: Kapiteeli (arkkitehtuuri)

text: Varhaisimmat kapiteelit ovat peräisin Egyptistä, ja niiden pohjana olivat kasviaiheet. Kapiteelin merkitys oli antiikin Kreikan ja sittemmin Rooman klassisissa pylväsjärjestelmissä huomattava, ja pylväsjärjestelmät erottaakin toisistaan helpoimmin erilaisten kapiteelien perusteella.


title: Svetisismi

text: Svetisismi eli "ruotsalaisuus" tarkoittaa kielitieteessä ruotsista muuhun kieleen siirtynyttä lauserakennetta tai sanaa.


title: Svetisismi

text: Suomen kielenhuollossa on svetisismejä perinteisesti pidetty kartettavina. Esimerkiksi E. A. Saarimaan vuosina 1930 ja 1947 ilmestyneissä kielenoppaissa pidettiin useita ilmaustyyppejä kartettavina nimenomaan niiden (oletetun) ruotsin mallin mukaisuuden vuoksi. Osa näistä on sittemmin hyväksytty yleiskieleen. Saarimaa käytti yleensä termiä ruotsinvoittoisuus ja svetisismiä lähinnä kartettavimpien ilmausten leimaamiseen.


title: Svetisismi

text: Yleinen suomen kieleen siirtynyt svetisismi on "löytyä"-sanan käyttö "olla"- tai "sijaita"-sanan asemesta sellaisissa tapauksissa, joissa "löytyä"-sanan objekti ei löydy etsimällä (esimerkiksi "kaapista löytyy kaksi kirjaa", ruots. "det finns två böcker i skåpet").


title: Svetisismi

text: Myös tyyppi ”omenat ovat loppu” virkkeen "omenat ovat lopussa" sijaan on svetisismi (vrt. ruotsin "äpplena är slut"). . Toisaalta nominatiivinkaltaiset tilan tai ajan ilmaisut näyttävät jo olevan osa suomen kieltä (vrt. Hän kävi meillä tässä "joku päivä. Yksi kerta "menin kouluun pyörällä.)


title: Svetisismi

text: Osa aikaisemmin svetisismeiksi koetuista ilmauksista on hyväksytty suomen yleiskieleen. Esimerkiksi ennen kartettiin tekemisen tavan ilmaisemista adessiivilla, koska niissä nähtiin suomen kielelle vieraita ilmaisutapoja (vrt. ruotsin "med"-rakenne). Suositus ei tosin ollut aivan ehdoton, vaan hyväksyttiin tavan ilmaisijoina adessiivit "avulla", "luvalla", "suostumuksella" ja "sillä ehdolla".. Suomen kielen lautakunnan päätöksestä keväällä 2003 päätettiin suositusta löyhentää ja alettiin hyväksyä sellaisetkin tapaa ilmaisevat adessiivirakenteet kuin "tehdä työtä ilolla tai "siivota huolella.


title: Svetisismi

text: Svetisismejä ilmenee etenkin puhekielessä. Usein kuulee käytettävän muodollista subjektia eli "se on" -passiivia (vrt. ruotsin "det är"). Esimerkiksi virkkeen ”On vaikea ymmärtää, miksi hän tekee niin” asemesta sanotaan: ”Se on vaikea ymmärtää, miksi hän tekee niin” (toinen esimerkki: ”Se on kiva päivä tänään”).


title: Svetisismi

text: Muita esimerkkejä suomen svetisismeistä:


title: Svetisismi

text: Saarimaa kiinnitti huomiota Aleksis Kiven tapaan käyttää svetisismejä tai kyökkisuomea koomisina tehokeinoina näytelmissään.


title: Jarmo Papinniemi

text: Jarmo Juhani Papinniemi (8. tammikuuta 1968 Imatra – 2. lokakuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen kirjallisuuskriitikko ja kulttuuritoimittaja, koulutukseltaan filosofian maisteri (Helsingin yliopisto 1995). Papinniemi oli "Parnasson" päätoimittaja vuosina 2005–2012, sitä ennen Yleisradion TV-uutisten toimittaja ja kulttuuritoimittaja 1998–2005. Papinniemi toimi kirjallisuusarvostelijana vuodesta 1989 (muun muassa "Etelä-Saimaa", "Uusi Suomi", "Demari").


title: Jarmo Papinniemi

text: Papinniemi toimitti vuonna 1999 yhdessä Seppo Puttosen kanssa Yleisradiolle sataosaisen kirjallisuussarjan "Tuhat vuotta, sata kirjaa". Papinniemi ja Puttonen tekivät myös pienoisesseistä koostuvan kirjan "Sata kirjaa" (Atena, 2003). Yhdessä Kaisa Neimalan kanssa Papinniemi julkaisi kirjallisuutta esittelevät teokset "Lukukirja: Kirja kirjoista" (Otava, 2008) ja "Aloittamisen taito" (Avain, 2010). Vuonna 2011 ilmestyi Ilkka Kuusiston muistelmateos "Sävelten siivilä", jonka Papinniemi kirjoitti yhdessä säveltäjä Kuusiston kanssa.


title: Jarmo Papinniemi

text: Papinniemi käsikirjoitti ja ohjasi pitkät televisiodokumentit "Mikko Franck, matkalla" (1998) ja "Suuri suomalainen: Aleksis Kivi" (2004).


title: Jarmo Papinniemi

text: Papinniemi osallistui muun muassa Finlandia-, Runeberg- ja Eino Leinon palkintojen lautakuntiin. Kesällä 2007, 2009 ja 2011 hän toimi Lahden kansainvälisen kirjailijakokouksen puheenjohtajana yhdessä kääntäjä, kirjailija Virpi Hämeen-Anttilan kanssa.


title: Jarmo Papinniemi

text: Jarmo Papinniemi oli naimisissa pianisti Tuula Hällströmin kanssa. Papinniemi kuoli lokakuussa 2012 sairauskohtaukseen.


title: Re-Volt

text: Re-Volt on Acclaim Entertainmentin vuonna 1999 julkaisema RC-autoilupeli.


title: Re-Volt

text: Peli sisältää 28 autoa ja 13 kilparataa, joiden lisäksi pelissä on mukana erillinen Stunt Arena vapaata ajelemista ja tähtien keräämistä varten. Autot on luokiteltu viiteen eri luokkaan. Nämä luokat ovat Rookie (aloittelija), Amateur (amatööri), Advanced (kehittynyt), Semi-Pro ja Pro. Myös radat on jaettu eri ryhmiin niiden haastavuuden mukaisesti - helppoihin (Easy), keskitasoisiin (Medium), vaikeisiin (Hard) ja erittäin vaikeisiin (Extreme). Autot ja radat avautuvat Championship -moodin menestyksen mukaisesti.


title: Re-Volt

text: Perinteisen ajamisen lisäksi kilpailujen aikana on saatavilla erilaisia aseita, joiden päätarkoituksena on häiritä vastustajia. Aseet saadaan ajamalla kentällä olevien salamoiden läpi, jonka jälkeen peli arpoo aseen. Mitä huonommin pelaajalla kilpailussa menee, sitä todennäköisempää on, että hän saa jonkun pelin paremmista aseista. Päinvastoin jos pelaaja menestyy kilpailussa hyvin, hän todennäköisimmin saa jonkun huonomman.


title: Re-Volt

text: Rookie: RC Bandit, Dust Mite, Phat Slug, Col. Moss, Harvester, Dr. Drudge, Volken Turbo, Sprinter XL


title: Re-Volt

text: Amateur: RC San, Candy Pebbles, Genghis Kar, Aquasonic, Mouse


title: Re-Volt

text: Advanced: Evil Weasel, Panga TC, R6 Turbo, NY 54, Bertha Ballistics


title: Re-Volt

text: Semi-Pro: Pest Control, Adeon, Pole Poz, Zipper, Rotor


title: Re-Volt

text: Pro: Cougar, Humma, Toyeca, AMW


title: Re-Volt

text: Easy: Toys in the hood 1, SuperMarket 2, Museum 2, Botanical Garden


title: Re-Volt

text: Medium: Toy World 1, Ghost Town 1, Toy World 2


title: Re-Volt

text: Hard: Toys in the hood 2, Toytanic 1, Museum 1


title: Re-Volt

text: Extreme: SuperMarket 1, Ghost Town 2, Toytanic 2


title: Mentorointi

text: Mentorointi on menetelmä, jossa tietoa ja osaamista – myös niin sanottua hiljaista tietoa – siirretään kokeneemmalta kokemattomammalle. Osaava, arvostettu ja kokenut asiantuntija ("mentori") neuvoo, tukee ja edistää kahdenkeskisessä vuorovaikutussuhteessa kehityshaluista mutta kokemattomampaa henkilöä työssä tai opiskelussa. Suhde perustuu avoimuuteen, molemminpuoliseen luottamukseen ja tasa-arvoisuuteen. Se pyrkii mentoroitavan (aktorin) ammatilliseen ja henkiseen kehittymiseen, työuran selkeyttämiseen sekä työssä ja opinnoissa menestymiseen. Aktori on kisälli, oppilas, valmennettava tai ystävä. Mentori on vastaavasti mestari, opettaja, valmentaja, kannustaja tai ystävä.


title: Mentorointi

text: Mentoroinnin juuret juontuvat Kreikan mytologiasta. Ithakan kuningas, sotapäällikkö Odysseus, pyysi ennen sotaanlähtöään ystäväänsä Mentoria () huolehtimaan pojastaan Telemakhoksesta. Mentor kasvatti, opetti ja neuvoi poikaa useiden vuosien ajan. Tarina kertoo, että myös viisauden jumalatar Athene ilmestyi säännöllisesti Mentorin hahmossa. Näin mentoroinnissa yhdistyy sekä feminiinisyys että maskuliinisuus. Samalla tavoin ovat sitten samassa roolissa kokeneet taitajat tukeneet, ohjanneet ja opettaneet alkuaikoina erityisesti käsityöläisten ja taiteilijoiden kehitystä. Tämä mestari-kisälliperinne elää tänäänkin, mutta hieman eri muodoissa. Liikkeenjohdossa mentoroinnin juuret ovat Japanissa, jossa ikää arvostetaan. Sieltä menetelmä levisi ensin Yhdysvaltoihin ja hieman myöhemmin Eurooppaan. Mentorointi tuli henkilöstön kehittämismenetelmäksi Suomessa 1970-luvulla yrityksissä ja myöhemmin korkeakouluissa. Se rantautui Kansainvälinen Naisjohtajainstituutti Woman ry:n järjestämien naisjohtajien ja -yrittäjien ohjelmien kautta 1980-luvulla.


title: Mentorointi

text: Japanilaiset professorit Nonaka ja Takeuchi havaitsivat mentoroinnin merkityksen tutkiessaan ammattitaidon siirtoa ja innovaatioiden syntyä japanilaisissa yrityksissä. Organisaatioissa syntyy tietoa käsitteellisen (eksplisiittisen) ja hiljaisen tiedon vuorovaikutuksen tuloksena seuraavanlaisissa muunnosprosesseissa: hiljaisesta tiedosta hiljaiseksi tiedoksi (sosiaalistaminen - sosialization), käsitteellisestä tiedosta käsitteelliseksi (yhdistäminen - combination), hiljaisesta tiedosta käsitteelliseksi tiedoksi: esimerkiksi omaa näkemystä kuvailevan, metaforisen kielen ja keskustelujen kautta (ulkoistaminen - externalization) käsitteellisestä tiedosta hiljaiseksi tiedoksi (sisäistäminen - internalization) .


title: Mentorointi

text:
Hyötyjen havaitsemisen myötä mentorointi on lisääntynyt viime aikoina voimakkaasti. Menetelmän avulla nopeutetaan kehityskelpoisten nuorten ammatti-, opiskelu- ja urakehitystä. Samalla myös työmotivaatio paranee. Monilla suurilla, kansainvälisillä yrityksillä on mentorointiohjelmia, esimerkiksi SAS, ABB, Merill Lynch, Guinness, General Motors, AT&T, Trygg Hansa SPP, Tukholman kaupunki jne. Suomessa mm. Helsingin, Oulun ja Tampereen yliopistoissa on mentorointiohjelmat, joissa alumnit tai kokeneet yliopiston opettajat, tutkijat tai hallintoihmiset toimivat mentoreina viimeisen vuoden opiskelijoille tai nuoremmille tutkijoille, opettajille tai muuhun henkilökuntaan kuuluville. Mentorointi on siirtynyt myös ammattikorkeakouluihin, mm. Helialla on opiskelijamentorointiohjelma. Naisyrittäjille ja naisjohtajille on ollut useita laajoja mentorointiohjelmia, mm. Acafemica ja WIT.
Suomen Mentorit ry on perustettu vuonna 2013 tukemaan työuran alkupäässä olevia nuoria.


title: Mentorointi

text: Ennen mentorointia pidettiin ikäjohtamisen välineenä, koska kokeneemmat asiantuntijat ovat vanhempia kuin kokemattomammat. Yrityselämässä näin ei kuitenkaan välttämättä ole, sillä nuori tai nuorehko henkilö voi hyvin olla vanhempaa henkilöä kokeneempi tietyillä osa-alueilla. Nykyaikaisessa mentoroinnissa mentori ei siten ole aktoria välttämättä vanhempi vaan kokeneempi.


title: Mentorointi

text:
Mentorointi on vuorovaikutteinen menetelmä. Se ei tue vain mentoroitavaa, sillä myös mentorit hyötyvät siitä. Mentorointi ylläpitää jatkuvasti mentorin yhteyksiä käytännön yritys- ja yliopistoelämään ja auttaa vanhempia asiantuntijoita ymmärtämään nuorempiensa kohtaamia ongelmia. Sekä mentori että mentoroitava saavat käsitystä uusista tuulista ja kehityssuunnista.
Mentorointi on tavoitteellista, suunnitelmallista ja systemaattista toimintaa, joka tähtää sekä aktorin että hänen organisaationsa kehittymiseen.


title: Mentorointi

text: Mentorointi perustuu mentorin ja mentoroitavan keskinäiseen luottamukseen. Mentorin ja mentoroitavan välisissä tapaamisissa käydyt keskustelut ovat aina luottamuksellisia. Oikean mentorin valinta aktorille on olennainen osa jokaisen mentori-aktori -suhteen aloittamista.


title: Mentorointi

text: Mentoroinnin ideologiaan kuuluu vapaaehtoisuus ja maksuttomuus.


title: Mentorointi

text:
Ns. "ammattimentorointi" on lähinnä konsulttien käyttämä termi maksulliselle toiminnalle.
Ammattimentorointiyrityksessä asiakas saa oman mentorinsa kautta useamman kokeneen mentorin osaamispääoman omaksi hyödykseen. Yrityksessä on myös muita asiakkaan kehittymistä edistäviä palveluita, kuten esimerkiksi vertaisfoorumeita, koulutusta ja erilaisia työvälineitä ja -malleja, joita asiakas ja mentori voivat hyödyntää työssään.


title: Mentorointi

text: Ammattimaisessa toiminnassa on myös itse mentoroinnista eriytetyt yhteensovittamis-, laadunvarmistus- ja kehitysprosessit.


title: Mentorointi

text: Mentoroinnissa on mahdollista että yksi tai useampi kokeneempi asiantuntija auttaa kokemattomammista koostuvaa ryhmää mentoroinnin keinoin. Tällaista mentoroinnin muotoa kutsutaan ryhmämentoroinniksi. Olennainen ero henkilökohtaiseen mentorointiin verrattuna liittyy luottamuksellisuuteen. Ryhmämentoroinnissa asioita ei voida pitää kahdenkeskisinä vaikka ne ryhmän sisällä olisivatkin luottamuksellisia. Myös ryhmien välillä voi olla mentorointia - tämä on erittäin haastava muoto.


title: Mentorointi

text: Mentorointi voi liittyä myös tietyn rajatun kokonaisuuden - esimerkiksi projektin - organisaation avainhenkilöihin. Tällöin mentori tai mentorit auttavat avainhenkilöitä heidän tehtävissään henkilökohtaisen tai ryhmämentoroinnin keinoin. Mentorointisuhde alkaa ja päättyy projektin myötä.


title: Mentorointi

text: Käänteisessä mentoroinnissa roolit vaihtavat paikkaa. Vastavalmistunut asettuu mentoriksi, mentoroitavanaan senioritason asiantuntija, joka saa lisäarvoa osaamiseensa


title: Mentorointi

text: Verkkomentoroinnissa mentorointi tapahtuu pitkälti tietoverkkojen välityksellä. Verkkomentorointi mahdollistaa paikasta riippumattoman mentoroinnin, mutta on myös haastava toteutustapa erityisesti mentorointiin tarvittavan luottamuksen syntymisen kannalta. Verkkomentorointi voi sopia toiminnan tehostamiseen mentorointisuhteen jo muodostuttua tavallisen mentorointitoiminnan kautta.


title: Formula 1 -kausi 1999

text: Formula 1 -kausi 1999 oli Formula 1 -historian 50. kausi. Kausi alkoi Australian Grand Prix’llä 7. maaliskuuta. Kaudella oli mukana 11 tallia ja 24 kuljettajaa. Uutena tallina kauden aloitti British American Racing (BAR), joka korvasi Tyrrell -tallin. Rengasvalmistajana oli pelkästään Bridgestone, kun Goodyear vetäytyi Formula 1 -sarjasta. Kilpailuista jäi pois Argentiinan Grand Prix, jonka tilalle tuli Malesian Grand Prix, joka ajettiin Sepang International Circuit -radalla.


title: Formula 1 -kausi 1999

text: Kuljettajien MM-sarjan voitti suomalainen Mika Häkkinen, joka ajoi McLaren -tallissa. Ferrari saavutti valmistajien mestaruuden.Seuraavat tallit ja kuljettajat taistelivat Formula 1 -luokan maailmanmestaruudesta kaudella 1999.


title: Formula 1 -kausi 1999

text:
!1
!2
!3
!4
!5
!6
!7
!8
!9
!10
!11
!12
!13
!14
!15
!16


title: Laskentatoimi

text: Laskentatoimi on toimintaa, jonka tehtävänä on kuvata rahaprosessia, kerätä, rekisteröidä ja analysoida yrityksen tai muun organisaation toimintaa kuvaavia taloudellisia laskelmia.


title: Laskentatoimi

text: Laskentatoimi jakautuu tuotetun tiedon hyväksikäyttäjän mukaan rahoittajan laskentatoimeen ja johdon laskentatoimeen. Rahoittajan laskentatoimea kutsutaan myös ulkoiseksi laskentatoimeksi, ja se käsittää kirjanpidon sekä lakisääteisen raportoinnin yrityksen sidosryhmille. Johdon eli sisäisen laskentatoimen tehtävä taas on tuottaa yrityksen johdolle laskelmia päätöksenteon tueksi sekä parantaa yrityksen toiminnan johdettavuutta esimerkiksi toimintoperusteisella kustannuslaskennalla ja tasapainotetuilla mittaristoilla.


title: Laskentatoimi

text: Ulkoista laskentatoimea on tarvittu ja tarvitaan osoittamaan yrityksen jaettavan voiton määrä ja maksukyky yksityisille ja julkisille velkojille. Se on siksi myös kirjanpidon osalta lain velvoittamaan laskentatointa, jota Suomessa säätelee mm. kirjanpitolaki.


title: Laskentatoimi

text: Johdon laskentatoimi on yrityksen tai yhteisön organisaation osa, jonka tehtävänä on tuottaa yrityksen johdon tueksi taloudellisia laskelmia päätöstilanteiden tueksi. Johdon laskentatointa kutsutaan myös sisäiseksi laskentatoimeksi, koska sen asiakkaat ovat yrityksen sisällä. Sen tuottamat laskelmat ovat luonteeltaan joko suunnitelma- tai tarkkailulaskelmia. Suunnittelulaskelmia ovat esimerkiksi investointilaskelmat, budjetit ja talousennusteet.


title: Laskentatoimi

text: Johdon laskentatoimi käyttää osin samaa informaatiota kuin ulkoinen laskentatoimi. Näiden kahden eroja ovat:


title: Laskentatoimi

text: Laskentatoimi voidaan jakaa yleiseen laskentatoimeen eli rahoittajien laskentatoimeen (financial accounting) ja johdon laskentatoimeen (management accounting). Yleinen laskentatoimi muodostaa yrityksen perustietojärjestelmän, jolla kerätään ja rekisteröidään tietoa yrityksen taloudesta. Sen tuottamaa tietoa hyödyntävät erityisesti yrityksen omistajat vaikkapa voitonjaosta päättäessään. Nimensä mukaisesti rahoittajien laskentatoimi antaa tärkeää tietoa yrityksen tilasta myös muille rahoittajille ja yrityksen sidosryhmille. Yleistä laskentatoimea säätelevät suhteellisen tarkasti kansainvälisen oikeuden normit sekä kansalliset lait ja asetukset, kuten kirjanpitolaki.


title: Laskentatoimi

text: Yleisen laskentatoimen lisäksi on olemassa johdon laskentatoimen tietojärjestelmä (management accounting), jonka tehtävä on avustaa yrityksen johtoa päätöksenteossa. Johdon laskentatoimi eli sisäinen laskentatoimi ei perustu normeihin, joten se voi olla erilaista eri yrityksissä. Luonnollisesti johdon laskentatoimi kuitenkin perustuu yleisen laskentatoimen tietojärjestelmään hyödyntäen sitä ja muokaten sen tuottamaa tietoa omiin tarpeisiinsa.


title: Laskentatoimi

text: Johdon laskentatoimi suuntautuu tulevaisuuteen, sillä päätöksentekotilanteet koskevat tietysti aina tulevaa. Yritysjohdossa eteen tulevia päätöksentekotilanteita voivat olla esimerkiksi uuden toimipaikan avaaminen tai vanhan sulkeminen, uuden tuotteen tai palvelun lanseeraaminen tai vanhan lopettaminen sekä hinnoittelu- ja investointipäätökset.


title: Laskentatoimi

text: Laskentatoimea voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa:Laskentatointa opiskellaan paljon myös ammattikorkeakoulujen liiketalouden koulutusohjelmissa, esim.


title: Kansainvälinen liiketoiminta

text: Kansainvälinen liiketoiminta on termi, jota käytetään kuvaamaan laajasti yritysten kansainväliseen toimintaan liittyviä kysymyksiä. Sen aiheita ovat muun muassa johtaminen, markkinointi sekä henkilöstöhallinto kansainvälisessä ympäristössä. Tarkastelun kohteena on etenkin yritysten kansainvälisen kasvun ongelmat.


title: Kansainvälinen liiketoiminta

text: Kansainvälistä liiketoimintaa voi opiskella seuraavissa yliopistoissa:Ja ammattikorkeakouluissa:


title: Oswald Pohl

text: Oswald Pohl (30. kesäkuuta 1892 Duisburg, Saksa – 7. heinäkuuta 1951 Landsberg am Lech, Länsi-Saksa) oli natsijohtaja ja SS-kenraali (arvoltaan SS-Obergruppenführer).


title: Oswald Pohl

text: Pohl oli syntynyt Duisburg-Duhrortin alueella. Ensimmäisessä maailmansodassa hän taisteli Baltiassa ja Flanderissa. Pohl kävi myös laivastokoulun ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen hän muun muassa opiskeli lakia ja palveli Weimarin tasavallan laivastossa.


title: Oswald Pohl

text: Vuonna 1925 Pohl liittyi SA:han ja vuonna 1934 hän alkoi vaikuttaa keskitysleirien hallinnossa. Vuonna 1944 hänet erotettiin keskitysleirien johdosta. Waffen-SS:n jäsen hän oli toisen maailmansodan loppuun saakka. Sodan jälkeen Pohl tuomittiin kuolemaan sotarikoksista ja hirtettiin Landsbergin vankilassa 1951.


title: Indian

text: Indian on yhdysvaltalainen moottoripyörä, jota ovat aikoinaan valmistaneet hieman erinimiset yritykset. Indian Motocycle Co. oli moottoripyöriä valmistava yhdysvaltalainen yhtiö, jonka perustivat vuonna 1901 George Hendee ja ruotsalaissyntyinen Oscar Hedström. Toiminta aloitettiin Springfieldin kaupungissa Massachusettsin osavaltiossa USA:ssa.


title: Indian

text: Nykyään Indian Motocycle Company on yhdysvaltalaisen, pörssinoteeratun Polaris Industries Inc.:in tytäryhtiö. Polaris Industries on tunnettu moottoripyörä-, mönkijä- ja moottorikelkkavalmistaja, jolla on tytäryhtiöineen lukuisia tuotemerkkejä ja jonka palveluksessa työskentelee yhteensä 11 000 ihmistä. Polaris omistaa myös osia KTM-moottoripyöräyhtiöstä. Myös Polariksen tytäryhtiö Victory Motorcycles valmistaa moottoripyöriä.


title: Indian

text: Myöhemmin on toiminut Indian Motorcycle Corporation Kaliforniassa. Indian-nimeä on myös yritetty antaa taiwanilaiselle minimopolle.


title: Indian

text: Ensimmäiset pyörät olivat lähinnä apumoottorilla varustettuja polkupyöriä. Ensimmäisen vuoden tuotanto oli kolme pyörää.


title: Yritysjuridiikka

text: Yritysjuridiikka (Vaasan yliopistossa tieteenalasta käytettävä nimitys on talousoikeus) on kauppatieteellinen tieteenala, jonka tarkoituksena on tutkia liiketoimintaa ja ohjeistaa sen päätöksentekoa oikeudellisesta näkökulmasta. Se on yksi liiketoimintaosaamisen tieteenaloista ja oppiaineista muun muassa yrityshallinnon, laskentatoimen, rahoituksen, markkinoinnin ja tietojohtamisen ohella. Joissakin yliopistoissa myös liiketoimintaan liittyvät vero-oikeudelliset asiat luetaan yritysjuridiikan alaan.


title: Yritysjuridiikka

text: Lyhyesti sanottuna yritysjuridiikka on norminäkökulma liiketoiminnan johtamiseen.


title: Yritysjuridiikka

text: Yritysjuridinen tarkastelu rakentuu sekä oikeustieteelliselle että liiketoiminnan johtamistiedolle. Tarkastelun metodologia on yleensä oikeustieteellistä, mutta usein myös liiketaloustieteissä käytettyä. Niin ikään kansantaloustieteen metodologiaa on viime vuosina käytetty varsin suuressa määrin. Yritysjuridiikan tutkimuksellisena kontribuutiona on tuottaa liiketoiminnan oikeudellisessa päätöksenteossa tarvittavaa perustutkimus- ja soveltavaa tietoa, joskin joissakin tapauksissa tutkimustulokset ovat pelkästään metodologisia.


title: Yritysjuridiikka

text: Yritysjuridiikka on käsitteenä laaja-alainen ja tieteenalana luonteeltaan soveltava. Sen vuoksi yritysjuridiikka on teoreettiselta sisällöltään varsin fragmentoitunutta, ja koherenttisuuteen pyrkivät teoriat eivät ole eivätkä voikaan olla kattavia.


title: Yritysjuridiikka

text: Yritysjuridiikan koulutuksellisena tarkoituksena on kouluttaa yrityksen eriasteisiin johtotehtäviin myös johtamisessa tarvittavaa juridiikkaa tuntevia henkilöitä. Yliopistollisena oppiaineena yritysjuridiikka on varsin epäitsenäinen, eli johtamisvalmiuksien saamiseksi opiskelijan tulee opiskella myös muita liiketoimintaosaamisen oppiaineita ja yhdistää juridinen osaamisensa niihin.


title: Yritysjuridiikka

text: Yritysjuridiikkaa voi opiskella Suomessa seuraavissa yliopistoissa:


title: Sarigan

text: Sarigan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevista Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Guguanin etelä- ja Anatahanin pohjoispuolella ja kuuluu osana Pohjois-Mariaanien pohjoisten saarten kuntaan. Saipanille on matkaa yli 150 kilometriä.


title: Sarigan

text: Sarigan muodostuu kerrostulivuoresta, jonka ei tiedetä koskaan purkautuneen. Se kohoaa 538 metriin merenpinnasta.


title: Sarigan

text: Sariganin pinta-ala on 4,9 km². Nykyisin asumattomalla saarella eli vielä 1900-luvun alkupuolella pääosin koprasta elantonsa saaneita chamorroja.


title: Taloussosiologia

text: Taloussosiologia tarkastelee erilaisten taloudellisten ilmiöiden yhteiskunnallisia syitä ja vaikutuksia. Tieteenala voidaan jakaa klassiseen ja nykyaikaiseen kauteen: klassisella kaudella keskityttiin erityisesti moderniin ja sen osatekijöihin, kuten rationalisaatioon, maallistumiseen, kaupungistumiseen ja stratifikaatioon. Koska sosiologia kehittyi pitkälti reaktiona kapitalistiseen moderniin, taloustieteellä on merkittävä rooli suuressa osassa klassista sosiologista tutkimusta. Max Weberin työ koskien taloustieteen ja uskonnon suhdetta sekä länsimaiden lumouksen haihtumisen tematiikkaa on ehkä merkittävin taloussosiologian klassisen kauden lähestymistavoista.


title: Taloussosiologia

text: Taloussosiologian nykyinen kausi sai alkunsa vuonna 1985, kun Mark Granovetter julkaisi teoksensa "Economic Action and Social Structure: The Problem of Embeddedness". Teoksessa Granovetter kehittää uppoutuneisuuden käsitettä, jonka mukaan yksilöiden tai yritysten väliset taloudelliset suhteet tapahtuvat olemassa olevien sosiaalisten suhteiden sisällä ja ovat siten näiden suhteiden jäsentämiä.