title: Ilja Bryzgalov

text: Vuonna 2004, NHL:n työehtosopimus päättyi, ja koska NHL:n johdolla ja pelaajayhdistys NHLPA:lla oli erimielisyyksiä tulevasta palkkakatosta, ei uutta työehtosopimusta onnistuttu sopimaan kaudelle 2004–2005, ja niinpä julistettiin että kausi 2004–2005 olisi NHL:n työsulkukausi, ja näin ollen NHL:ää ei pelattaisi kaudella 2004–2005 lainkaan. Bryzgalov pelasi kauden jälleen Anaheimin farmiseurassa Cincinnatissa. Hän pelasi Cincinnatin riveissä 36 AHL-runkosarjaottelua ja seitsemän pudotuspeliottelua kaudella 2004–2005.


title: Ilja Bryzgalov

text: Kaudella 2005–2006 Bryzgalov teki viimein läpimurtonsa NHL:ssä, pelattuaan ensin AHL:ssä neljä kautta. Bryzgalov sai tilaisuuden Mighty Ducksin kakkosmaalivahtina, kun Anaheimin seurajohto osoitti luottamustaan Bryzgaloviin kauppaamalla Martin Gerberin Carolina Hurricanesiin. Bryzgalov pelasi kaudella 2005–2006 Mighty Ducksin maalilla 31 NHL:n runkosarjan ottelua, hyvällä torjuntaprosentilla 91,0. Bryzgalov pelasi Mighty Ducksin maalilla kaudella 2005–2006, myös yhdeksän pudotuspeliottelua, kun joukkueen ykkösmaalivahti Jean-Sebastien Gigueren olli loukkaantuneena. Pudotuspeleissä Bryzgalovin torjuntaprosentti oli erinomainen 94,4. Pudotuspeleissä Mighty Ducks eteni aina Läntisen konferenssin finaaliin asti, jossa se kuitenkin hävisi Edmonton Oilersille voiton 4–1 ja putosi Stanley Cupin finaalista.


title: Ilja Bryzgalov

text:
Vuonna 2006 Mighty Ducks of Anaheim muutti nimensä Anaheim Ducksiksi. Bryzgalovin asema joukkueessa pysyi yhä edelliskauden tapaan kakkosmaalivahtina. NHL:n runkosarjassa kaudella 2006–2007, Bryzgalov pelasi Ducksin maalilla 27:ssä ottelussa, torjuntaprosentilla 90,7 ja torjui joukkueelleen 10 voittoa. Giguere kuitenkin kantoi päävastuun Ducksin maalilla ja oli ykkösmaalivahti myös pudotuspeleissä. Pudotuspeleissä Ducks oli voitokas aina Lännen konferenssifinaaleihin asti. Tuolloin Giguere kuitenkin joutui jäämään pois joukkueen vahvuudesta henkilökohtaisten syiden vuoksi. Tuolloin päävalmentaja Randy Carlyle nosti Bryzgalovin Ducksin ykkösvahdiksi konferenssifinaali-sarjan ajaksi. Bryzgalov pelasi Ducksin maalilla konferenssifinaali-sarjan erinomaisesti ja takasi torjunnoillaan Ducksin voiton ottelusarjasta Detroit Red Wingsiä vastaan voitoin 4–2. Bryzgalov torjui ottelusarjassa Ducksille joukkueen neljästä voitosta kolme ja Bryzgalovin torjuntaprosentti ottelusarjasta oli 92,2. Voitettuaan konferenssifinaali-sarjan Ducks eteni Stanley Cupin finaaleihin, joissa Ducksin maalille palasi Giguere. Ducks voitti Stanley Cupin finaaleissa Ottawa Senatorsin voitoin 4–1 ja voitti NHL:n mestaruuden, Stanley Cupin ensi kertaa historiassaan, Bryzgalovin ollessa tärkeä osa Cupin voittanutta joukkuetta.
Bryzgalov oli Nikolai Habibulinin jälkeen vasta toinen venäläismaalivahti, joka voitti Stanley Cupin ja on saanut omakseen Stanley Cup- sormuksen.


title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalovin asema Anaheim Ducksin joukkueessa kävi hankalaksi, sillä Giguere sai joukkueeseen uuden pitkän jatkosopimuksen ja Ducksiin hankittiin myös uusi maalivahti, sveitsiläinen Jonas Hiller. Brian Burke yritti kaupata Bryzgalovia ennen kauden 2007–2008 alkua, mutta siirto kuitenkin estyi. Bryzgalov aloitti kauden 2007–2008 Ducksissa ja pelasi yhdeksän ottelua Ducksille NHL:n runkosarjassa, kunnes siirtyi kesken kauden Wayne Gretzkyn valmentamaan Phoenix Coyotesiin. Coyotes poimi Bryzgalovin siirtolistalta 17. marraskuuta 2007, jonka jälkeen venäläismaalivahti siirtyi välittömästi Phoenixiin.


title: Ilja Bryzgalov

text: Wayne Gretzky ilmoitti Bryzgaloville heti, tämän saavuttua Phoenix Coyotesin joukkueeseen, että Bryzgalov on joukkueen ykkösmaalivahti ja Gretzky luottaisi häneen kuin kallioon. Bryzgalov on myöhemmin kuvaillut, että noiden sanojen kuuleminen Gretzkyn suusta oli "upeaa". Gretzky osoittikin luottoa Bryzgaloviin, sillä venäläismaalivahti pelasi Phoenixin kauden kaikki jäljellä olevat ottelut. Bryzgalov kiitti luottamuksesta torjumalla uransa kolmannen nollapelin, Coyotes-debyytissään ja yhteensä Bryzgalov pelasi kauden 2007–2008 55 ottelua Phoenixille, erinomaisella torjuntaprosentilla 92,1 %. Bryzgalovin hyvät otteet maalinsuulla eivät kuitenkaan olleet tarpeeksi, nostamaan Phoenixia pudotuspeleihin.


title: Ilja Bryzgalov

text: Toisella kaudellaan joukkueessa Bryzgalov oli jälleen selvä ykkösmaalivahti. Hän pelasi NHL:n runkosarjassa kaudella 2008–2009 65 ottelua, torjuntaprosentilla 90,6 % ja torjui joukkueelleen 26 voittoa. Phoenix Coyotes ei kuitenkaan selvinnyt myöskään kaudella 2008–2009 pudotuspeleihin, ja kauden jälkeen joukkueen päävalmentaja Wayne Gretzky jätti joukkueen, ja joukkueen uudeksi päävalmentajaksi tuli ensi kaudeksi, 2009–2010, Dave Tippett.


title: Ilja Bryzgalov

text: Kaudella 2009–2010, Tippettin valmennuksessa, Phoenixin peli parani ja myös Ilja Bryzgalov paransi joukkueen maalinsuulla peliään edelliskaudesta. Bryzgalov pelasi peräti 68 runkosarja-ottelua Phoenix Coyotesin maalilla erinomaisella torjuntaprosentilla 92,0 % ja torjui joukkueen myös NHL:n pudotuspeleihin. Runkosarjassa Bryzgalov kirjautti peräti 42 voittoa. Pudotuspeleissä Bryzgalov ei kuitenkaan onnistunut säilyttämään tasoaan yhtä korkeana, ja Phoenix putosikin jo ensimmäisellä kierroksella. Bryzgalov oli loistavan runkosarjakautensa ansiosta ehdokkaana sekä NHL:n arvokkaimmalle pelaajalle jaettavaan Hart Trophyn- että NHL:n parhaalle maalivahdille myönnettävään Vezina Trophyn voittajaksi. Lopulta Bryzgalov ei voittanut kumpaakaan palkintoa, kun Hart Trophy meni Vancouver Canucksin ruotsalais-hyökkääjä Henrik Sedinille ja Vezina Trophy puolestaan Buffalo Sabresin maalivahdille Ryan Millerille.


title: Ilja Bryzgalov

text: Kaudella 2010–2011 Bryzgalov säilytti edelleen kiistattoman ykkösmaalivahdin paikkansa Phoenixissa Dave Tippettin valmennuksessa, Jason LaBarberan ollessa edelliskauden tapaan joukkueen kakkosmaalivahti. Ilja Bryzgalov pelasi jälleen erinomaisen runkosarjakauden, torjuntaprosentilla 92,1 %, mutta pudotuspeleissä Bryzgalov pelasi heikosti, Phoenix hävisi kaikki neljä pudotuspeliotteluaan, ja Bryzgalovin maalikeskiarvo oli surkea 4,36 maalia/ottelu ja torjuntaprosenttikin oli heikko 87,9 %.


title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden jälkeen Ilja Bryzgalov kieltäytyi allekirjoittamasta uutta sopimusta Phoenixiin. Phoenixin johto yritti epätoivoisesti saada Bryzgalovia jäämään ja lopulta Bryzgalov asetti ehdot joilla hän jäisi Coyotesiin. Bryzgalovin palkkavaatimus oli kuitenkin 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mihin Phoenixilla ei ollut varaa. Niinpä Phoenix päätti myydä Bryzgalovin. Useat seurat olivat kiinnostuneita kokeneesta venäläisestä, mutta lopulta Bryzgalov siirtyi Philadelphia Flyersiin, joka sai vaihdossa Bryzgalovin neuvottelu-oikeuksista Matt Clarcksonin, kolmannen kierroksen varausvuoron 2012 varaustilaisuuteen, sekä ehdollisen varausvuoron.


title: Ilja Bryzgalov

text: Flyers käynnisti neuvottelut Bryzgalovin kanssa ja lopulta osapuolet solmivat peräti yhdeksän vuoden sopimuksen, jonka aikana Bryzgalov tienaisi yhteensä 51 miljoonaa dollaria. Ensimmäisestä Flyers-kaudestaan Bryzgalov tienasi 10 miljoonaa dollaria. Tehdäkseen tilaa Bryzgalovin valtavalle sopimukselle, Flyers myi kapteeninsa Mike Richardsin ja huippumaalintekijänsä Jeff Carterin. Joukkueeseen liittyivät pelaajakaupoissa Jakub Voracek, Wayne Simmonds ja Brayden Schenn.


title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov liittyi Philadelphia Flyersin joukkueeseen vuoden 2011 Philadelphian harjoitusleirille. Philadelphia oli tullut kuuluisaksi "maalivahtien hautausmaana" 1990-luvulta lähtien, sillä kun Ron Hextall lopetti uransa, joukkueessa on ollut lukuisia maalivahteja, jotka ovat epäonnistuneet seurassa eivätkä ole onnistuneet lunastamaan heihin kohdistettuja odotuksia. 2000-luvulla mm. Robert Esche, Roman Cechmanek, Ray Emery ja Brian Boucher olivat epäonnistuneet joukkueen maalilla, ja viimeisin esimerkki oli Iljan maanmies, Sergei Bobrovski, joka oli hyytynyt 2011 pudotuspeleissä. Mediassa spekuloitiin olisiko Bryzgalov seuraava alisuorittaja, johon viittasivat hänen valtava palkkansa ja hyytyminen pudotuspeleissä edelliskaudella.


title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden 2011–2012 alku oliki Bryzgaloville vaikea, kuten myös kakkosvahti Bobrovskille. Philadelphian verkkoon tehtiin paljon maaleja, mutta joukkue teki myös itse paljon maaleja, uusien tähtiensä Claude Giroux'n ja Jaromir Jagrin johdolla. Näin ollen Philadelphia menestyi Bryzgalovin epävarmuudesta huolimatta hyvin. Bryzgalov sanoi karmean 9–8 tappio-ottelun Winnipeg Jetsiä vastaan, että "minulla ei ole tällä hetkellä lainkaan itseluottamusta". Bryzgalov vaihdettiin läpi 2011–2012 kauden useasti pois maalilta. Loppukaudesta Bryzgalov kuitenkin paransi peliään Flyersin maalilla, hän pelasi neljä nollapeliä vain 11 päivässä, teki uuden Flyersin seuraennätyksen minuuteissa ilman päästettyä maalia ja nosti kauden torjuntaprosenttinsa 90,9:een. 56 pelaamastaan ottelusta Bryzgalov voitti 33.


title: Ilja Bryzgalov

text: Flyers sijoittui runkosarjassa lopulta viidenneksi, ja kohtasi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella arkkivihollisensa Pittsburgh Penguinsin. Ottelusarjassa tehtiin todella paljon maaleja ja pelattiin kovaa peliä. Monien mielestä joukkueiden kohtaamiset olivat viihdyttävin pudotuspelisarja vuosiin. Philadelphia voitti kolme ensimmäistä peliä, joissa Bryzgalov päästi yhteensä kolmetoista maalia, mutta ottelusarjan neljännessä kohtaamisessa Pittsburgh nöyryytti Philadelphiaa 10–3. Bryzgalov aloitti ottelun, mutta kesken pelin maalille vaihdettiin Sergei Bobrovski. Bryzgalov kuitenkin vaihdettiin ottelussa vielä takaisin Flyersin maalille, kun Bobrovskikaan ei onnistunut ottelussa alkuunkaan. Lopulta Flyers voitti ottelusarjan voitoin 4-2 ja eteni toiselle pudotuspelikierrokselle.


title: Ilja Bryzgalov

text: Toisella kierroksella Philadelphia kohtasi New Jersey Devilsin. Bryzgalovin epävarmuus maalinsuulla jatkui, eikä hän lopulta pystynyt auttamaan joukkuettaan jatkoon ottelusarjasta. Devils voitti sarjan voitoin 4–1, ja eteni Itäisen konferenssin finaaliin. Bryzgalovin torjuntaprosentti pudotuspeleistä oli 88,7 %.


title: Ilja Bryzgalov

text: NHL-kautta 2012–2013 uhkasi jälleen työsulku, ja hieman ennen kauden määrättyä alkamispäivämäärää, ilmoitettiin että NHL ja pelaajayhdistys eivät olleet päässeet sopuun uuden sopimuksen ehdoista, ja niinpä NHL-kaudeksi 2012–2013 julistettiin työsulku.


title: Ilja Bryzgalov

text:
Bryzgalov siirtyi useiden muiden venäläispelaajien tavoin työsulun ajaksi Venäjälle KHL-liigaan. Bryzgalov liittyi TsSKA Moskovan joukkueeseen 19. syyskuuta 2012. Bryzgalov ehti pelata TsSKA:n maalilla 12 ottelua, ennen kuin työsulku saatiin päätökseen ja kausi alkoi jälleen tammikuussa 2013. Bryzgaloville kausi oli vaikea.
Hän pelasi jälleen, edelliskauden tapaan, ajoittain hyvin ja ajoittain heikosti. Myöskään kakkosvahti Steve Mason ei onnistunut Flyersin maalinsuulla, hänen ollessaan torjuntavuorossa. Flyers romahti alkukaudesta aivan itäisen konferenssin häntäpäähän, mutta alkoi myöhemmin nousta sarjataulukossa ylöspäin. Kiri kuitenkin hyytyi, ja lopulta Philadelphia ei selvinnyt edes pudotuspeleihin kaudella 2012–2013. Bryzgalov pelasi Flyersille runkosarjassa 40 ottelua, torjuntaprosentilla 90,0 %. Läpi kauden ja sen jälkeen Flyersin fanit arvostelivat Bryzgalovia, ja venäläismaalivahdin heikkoja otteita pidettiin suurimpana syynä Flyersin romahdukseen.


title: Ilja Bryzgalov

text: Heikon kauden jälkeen Bryzgalov ripitti toimittajat ja heidän "ala-arvoiset arvionsa, joista voi päätellä etteivät he (toimittajat) tajua jääkiekosta mitään". Lisäksi Bryzgalovin huhuttiin nukkuneen Philadelphia Flyersin kokouksessa, kauden jälkeen, minkä joukkuetoveri Kimmo Timonen kuitenkin myöhemmin kiisti Jääkiekkolehdessä. Bryzgalovin ainoaksi valopilkuksi kaudessa 2012–2013 jäi lopulta hänen NHL-uransa 200. voitto. Pian kauden jälkeen Philadelphia Flyersin toimitusjohtaja Paul Holmgren ilmoitti, että Philadelphia oli päättänyt ostaa loput Bryzgalovin sopimuksesta ulos, ja Ilja oli vapautettu seuran palveluksesta. Näin ollen Bryzgalov pelasi pitkästä sopimuksestaan Flyersissä vain kaksi vuotta.


title: Ilja Bryzgalov

text: Heinäkuun 2013 lopussa, uutisoitiin, että Bryzgalov oli liittynyt harjoittelemaan Ruotsin Elitserienin joukkueeseen, Färjestads BKiin. Tämän jälkeen huhumylly Bryzgalovin mahdollisesta siirrosta Ruotsiin, pyörähti käyntiin mediassa. Ainakaan toistaiseksi Bryzgalov ei kuitenkaan ole tehnyt sopimusta Färjestadiin.


title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov on sittemmin yhdistettiin myös NHL-joukkue Florida Panthersiin, joka metsästää uutta ykkösmaalivahtia ennen NHL-kauden 2013–2014 alkua, aiemman ykkösmaalivahdin José Theodoren jätettyä seuran. Bryzgalovin siirto kuitenkin muuttui melko epätodennäköiseksi, Panthersin tehtyä sopimuksen kokeneen, kaksinkertaisen Vezina Trophy-voittajan Tim Thomasin kanssa.


title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden 2013–2014 alkaessa Bryzgalovilla ei ollut sopimusta minkään NHL-seuran kanssa. Lopulta Bryzgalov solmi lokakuussa 2013 sopimuksen ECHL-liigan Las Vegas Wranglersin kanssa. ECHL on Pohjois-Amerikan kolmanneksi korkein sarjataso, NHL:n ja AHL:n jälkeen. Liigaa kutsutaankin usein NHL:n "farmiliigan farmiliigaksi". Bryzgalov kertoi siirron jälkeen, että hän aikoo tehdä kovasti töitä ja olla valmiina, kun NHL-mahdollisuus jälleen tulee. Lopulta Bryzgalov ei kuitenkaan edustanut Wranglersia yhdessäkään ottelussa, sillä hän alkoi neuvottelemaan NHL-seura Edmonton Oilersin kanssa.


title: Ilja Bryzgalov

text: Neuvottelut päättyivät sopuun ja 9. marraskuuta 2013 Oilers ilmoitti tehneensä Bryzgalovin kanssa alustavan sopimuksen. Oilers kaipasi kovasti huipputason maalivahtia, sillä Devan Dubnyk ei onnistunut lunastamaan odotuksia ykkösvahtina ja kakkosvahti Jason LaBarberan torjuntaprosentti oli kesken kauden NHL:n huonoin. Oilers joutui tekemään tilaa Bryzgaloville joukkueessaan, sillä muuten se ei olisi mahtunut NHL:n palkkakaton puitteisiin. Oilers joutui myymään avainpuolustajansa Ladislav Šmídin Calgary Flamesiin. Kaupassa Flamesiin siirtyi yhdessä Šmídin kanssa reservimaalivahti Oliver Roy, ja Oilersin organisaatioon liittyivät tšekkihyökkääjä Roman Horák ja maalivahti Laurent Brossoit. TSN:n mukaan Bryzgalovin sopimus kattaisi loppukauden ja hänen palkkansa olisi kolme miljoonaa dollaria.


title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov pelasi ensin Oilersin farmijoukkueessa, Oklahoma City Baronsissa AHL:ssä, jossa hän keräsi pelituntumaa kahden ottelun verran. Bryzgalov antautui otteluissa yhteensä kuudesti, ja kirjautti torjuntaprosentin 88,0 %. Pelattuaan kaksi ottelua Baronsin maalilla, Bryzgalov nostettiin Oilersin NHL-kokoonpanoon 22. marraskuuta 2013. Maaliskuussa 2014 Oilers myi Bryzgalovin Minnesota Wildiin.


title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov vaihdettiin Minnesotaan vaihdossa neljännen kierroksen varausvuoroon. Hän pelasi tilastolla 7-1-3 jakoi peliajan pudotuspeleissä yhdessä Darcy Kuemperin kanssa. Minnesota voitti Colorado Avalanchen ensimmäisellä kierroksella, mutta joutui toisella taipumaan Chicago Blackhawksille. Kauden päätteeksi Bryzgalovista tuli rajoittamattomasti vapaa pelaaja.


title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalovilla ei ollut sopimusta yhdenkään joukkueen kanssa kaudelle . Joulukuussa 2014 Bryzgalov palasi try-out -sopimuksella Anaheimiin, joka solmi lopulta yhden kauden mittaisen ja 2.88 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen hänen kanssaan.


title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden 2015–2016 Bryzgalov oli pelaamatta, mutta on sittemmin ilmaissut halunsa palata takaisin tositoimiin. Siirtyminen KHL-liigaan ei kuitenkaan ole vaihtoehto, mm. "perhesyistä".


title: Ilja Bryzgalov

text: Ilja Bryzgalov pelasi ensi kerran Venäjän alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkuessa vuonna 2000, jolloin hän pelasi maansa ykkösmaalivahtina alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2000, joista Venäjä voitti MM-hopeaa. Bryzgalovilla oli turnauksen maalivahdeista paras maalikeskiarvo ja torjuntaprosentti.


title: Ilja Bryzgalov

text:
Bryzgalov teki debyyttinsä Venäjän jääkiekkomaajoukkueessa myös vuonna 2000, jolloin hän oli mukana Venäjän MM-kisajoukkueessa vuonna 2000. Tuolloin vasta 20-vuotias Bryzgalov oli maansa ykkösvahti Venäjällä järjestetyissä MM-kotikisoissa. Paineet olivat kovat, sillä Venäjältä odotettiin kisoista MM-kultamitalia. Bryzgalov pelasi kisoissa neljä ottelua, torjuntaprosentilla 88,0 %, kisoissa joissa NHL-tähtiä täynnä ollut Venäjän joukkue jäi katastrofaalisesti yhdenneksitoista.
Bryzgalov valittiin Venäjän joukkueeseen myös vuoden 2002 Salt Lake Cityn Olympialaisiin. Bryzgalov oli kisoissa varamaalivahti, Nikolai Habibulinin ollessa Venäjän ykkösmaalivahti. Venäjän joukkue saavutti kisoista pronssimitalin, mikä oli Bryzgalovin uran ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa olympiamitali. Pronssiottelussa Venäjä voitti kisojen suuryllättäjä Valko-Venäjän 7–2. Bryzgalov valittiin Venäjän kakkosmaalivahdiksi joukkueeseen 2004 maailmancupiin. Alun perin Nikolai Habibulinin piti olla Venäjän ykkösmaalivahti, mutta hän loukkaantui ennen turnausta, ja Bryzgalov nousi Venäjän ykkösmaalivahdiksi. Alkulohkossa Venäjä sijoittui toiseksi, voitettuaan Slovakian ja Yhdysvallat. Joukkue kuitenkin hävisi Kanadalle. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Venäjä pelasi Yhdysvaltoja vastaan, hävisi ottelun 5–3 ja putosi jatkosta. Bryzgalov torjui Venäjän maalilla ottelussa vain 16 kertaa. Turnauksen torjuntaprosentti Bryzgalovilla oli 89,7 %.


title: Ilja Bryzgalov

text:
Vuoden 2006 Torinon olympiaturnauksen Ilja Bryzgalov aloitti Venäjän ykkösmaalivahtina. Alun perin Bryzgalovin oli tarkoitus olla kakkosmaalivahti, mutta koska Nikolai Habibulin kieltäytyi tulemasta Olympialaisiin, Bryzgalov nousi ykkösmaalivahdin rooliin. Bryzgalov kuitenkin pelasi heikon ottelun 5–3 tappiossa Slovakialle, ja niinpä hänet penkitettiin lopputurnauksen ajaksi, ja Jevgeni Nabokov nousi ykkösmaalivahdiksi. Venäjä sijoittui turnauksessa neljänneksi.
Seuraavan kerran Ilja Bryzgalov edusti Venäjää vuoden 2009 Sveitsin MM-kisoissa. Venäjän päävalmentaja Vjatsešlav Bykov valitsi Bryzgalovin kisoihin Venäjän ykkösmaalivahdiksi. Bryzgalov pelasi loistavan turnauksen ja oli tärkeässä roolissa Venäjän edetessä aina MM-finaaliin asti. Finaalissa Venäjä kohtasi Kanadan, jonka se voitti tasaisessa ja jännittävässä finaalissa 2–1. Bryzgalovin torjuntaprosentti turnauksesta oli komea 92,9 % ja hän palasi kotiinsa Phoenixiin mukanaan arvostettu MM-kultamitali.
Bykov valitsi Bryzgalovin Venäjän joukkueen kakkosvahdiksi 2010 Vancouverin olympiakisoihin, San Jose Sharksin Jevgeni Nabokovin taakse. Bryzgalov pelasi kisoissa yhden voitokkaan alkulohko-ottelun, ja lisäksi hän vartio Venäjän maalia myös osan puolivälieräottelussa Kanadaa vastaan. Kanada oli ottelussa ylivoimainen ja 7–3 Kanadan johtaessa Bykov vaihtoi Nabokovin pois maalilta ja Bryzgalovin tilalle. Kanada teki vielä yhden maalin Bryzgalovinkin taakse, ja voitti ottelun murskaavasti 8–3.
Bryzgalov oli halukas tulemaan myös vuoden 2011 MM-kisoihin edustamaan maataan, mutta päävalmentaja Bykov ei valinnut häntä kisoihin, koska pelkäsi Bryzgalovin saapumisen joukkueeseen kesken kisojen häiritsevän ykkösmaalivahtina kisat aloittanutta Jevgeni Nabokovia. Bryzgalov liittyi Venäjän joukkueeseen myös vuoden 2013 MM-kisoihin, Ruotsissa. Kisoissa Bryzgalov tasasi vastuun Venäjän maalilla toisen NHL-maalivahdin, Colorado Avalanchen Semjon Varlamovin kanssa. Ratkaisevan pudotuspeliottelun Yhdysvaltoja vastaan aloitti kuitenkin Bryzgalov, mikä vankisti hänen asemaansa ykkösmaalivahtina. Ottelu oli kuitenkin Venäjältä katastrofaalinen, USA voitti ottelun 8–3, ja Bryzgalov vaihdettiin Varlamoviin kesken ottelun Venäjän maalilla.


title: Ilja Bryzgalov

text: Venäjän jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja Zinetula Biljaletdinov ei valinnut Bryzgalovia edustamaan Venäjää, Venäjällä järjestettyihin Sotšin talviolympialaisiin 2014.


title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov on tunnettu tokaisuistaan, piikikkäistä ja humoristisista lausunnoistaan medialle, sekä venäläistyylisestä tavastaan puhua englantia. Bryzgalov on lausunnoissaan medialle mm. haukkunut toimittajat, vitsaillut, luennehtinut Winnipegin säätä hirvittäväksi ja ihmetellyt miten joku voi elää siellä, sekä pohtinut syvällisiä. Tästä syystä Bryzgalov onkin median suosikki, ja yksi seuratuimmista NHL-pelaajista mediassa.


title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov on myös tunnettu huudostaan "Hellooo meedia", jonka hän usein huutaa saapuessaan haastateltavaksi.


title: Ilja Bryzgalov

text: Ilja Bryzgalovilla on vaimo Jevgeni ja kaksi lasta, tytär Valery sekä poika Vladislav. Perhe asuu Yorba Lindassa. Bryzgalov vietti viisi kesää Venäjällä collegessa, jossa suoritti opintonsa voiden nyt opettaa ja valmentaa venäläisissä kouluissa. Hän nauttii kirjojen lukemisesta ja filosofian opiskelusta. Bryzgalov ei yritä erityisesti jäljitellä ketään toista maalivahtia, vaan yrittää keskittyä tekemään parhaansa.


title: Lappeenrannan Hiekkalinna

text: Lappeenrannan Hiekkalinna on Lappeenrannassa vuosittain rakennettava hiekkalinna. Hieman yli kolme miljoonaa kiloa hiekkaa kasataan haluttuihin kohtiin, tampataan ja tarvittaessa muotitetaan, jonka jälkeen itse veistäminen voi alkaa. Veistokset kestävät hyvin säävaihteluita. Syynä tähän on viimeistelyvaiheessa taideteosten päälle ruiskutettava puuliima-vesiseos, joka liimaa pienimmätkin yksityiskohdat säänkestäväksi.


title: Lappeenrannan Hiekkalinna

text:
Ensimmäisen kerran hiekkalinna rakennettiin Lappeenrannan sataman lähelle vuonna 2004. Linnan teemat vaihtuvat joka vuosi.
Vuoden 2010 ja 2011 hiekkalinnat suunniteltiin lasten ideoista ja piirustuksista. Vuoden 2011 Sirkus-teemaa oli suunnittelemassa jopa 250 lasta eri kouluista ja päiväkodeista.


title: Lappeenrannan Hiekkalinna

text: Hiekkalinnan yhteydessä järjestetään monenlaisia aktiviteetteja lapsille ja lapsiperheille. Vuonna 2010 linnan yhteydessä oli teatteri-esityksiä lapsille, jättisuuri hiekkalaatikko, pomppulinna, Nikko-autorata, katusählykenttä, kahvila ja jäätelökioski. Tämän lisäksi myös leikkimökkikylä Williranta rakennetaan linnan kupeeseen. Willirannan rakentamisesta ja järjestelyistä vastaa Lappeenrannan Nuorkauppakamari ry.


title: Lappeenrannan Hiekkalinna

text: Hiekkalinnan vuotuinen kävijämäärä on ollut jatkuvasti kasvussa, ja on jo yli 180 000 henkilöä. Hiekkalinna on osa Huvisataman kokonaisuutta, jossa on tarjolla erilaisia ilmaishuveja. Hiekkalinna on avoinna kesäkuusta elokuun loppuun.


title: Lappeenrannan Hiekkalinna

text: Vuonna 2018 myös yleisöllä on mahdollisuus hiekkalinnan veistämiseen kaikille avoimilla veistovuoroilla.


title: Heinrich Iffland

text: Heinrich Richard Karl Johannes Iffland (3. huhtikuuta 1897 Danzig-Landfuhr, Saksa – 1944) oli saksalaissyntyinen valokuvaaja, joka työskenteli Helsingissä vuosina 1922–1939. Häntä pidetään yhtenä Suomen merkittävimmistä 1920–1930-luvun valokuvaajista.


title: Heinrich Iffland

text: Heinrich Ifflandin vanhemmat olivat salaylifinanssineuvos Richard Iffland ja Marie Peiker. Hän otti osaa ensimmäiseen maailmansotaan Feld Artillerie-Regiment 97:n luutnanttina 1914–1918 ja tutustui sotatehtävissä Suomeen. Sodan jälkeen Iffland suoritti ylioppilastutkinnon 1919, opiskeli valokuvausta Münchenissä 1920–1922 ja toimi sitten vuodesta 1922 alkaen valokuvaajana Helsingissä. Hän osti vuonna 1930 Karl Emil Ståhlbergin perustaman perinteikkään valokuvaamon Atelier Apollon, jossa oli työskennellyt vuodesta 1922 lähtien.


title: Heinrich Iffland

text: Iffland kuvasi paljon henkilö- ja muotikuvia ja harjoitti lisäksi teollisuus- ja arkkitehtuurikuvausta. Hän kuului modernia valokuvakäsitystä suosineeseen ABISS-ryhmään ja osallistui Kameraseuran toimintaan.


title: Heinrich Iffland

text: Iffland poistui Suomesta syksyllä 1939 ja kuoli Königsbergissä toisen maailmansodan loppuvaiheissa.


title: Tauno Karanko

text: Tauno Savolainen myöh. Karanko (8. maaliskuuta 1897 Valtimo – 7. joulukuuta 1939) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja, maanviljelijä Pekka Savolainen ja Aino Maria Piironen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1932 Hellin Pitkäsen ent. Lahti kanssa.


title: Tauno Karanko

text: Savolainen kävi kaksi luokkaa Nurmeksen yhteiskoulua ja suoritti viidennen luokan Joensuun lyseossa vuonna 1931. Hän suoritti viestiupseerikurssin Santahaminassa vuonna 1929 ja Taistelukoulun luutnanttikurssin vuonna 1932 sekä kapteenikurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuosina 1936–1937.


title: Tauno Karanko

text:
Savolainen työskenteli harjoittelijana valtionrautateillä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 21. tammikuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan 3. komppaniaan 12. kesäkuuta 1917 ja lähetettiin Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).
Savolainen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin koulutusaliupseeriksi ja myöhemmin joukkueen varajohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Säiniöllä sekä Viipurissa, jossa hän haavoittui taistelussa 28. huhtikuuta 1918.


title: Tauno Karanko

text:
Savolainen siirrettiin sisällissodan jälkeen 21. kesäkuuta 1918 Sallan rykmenttiin, josta muodostettiin myöhemmin Lapin 1. rajavartiopataljoona. Hänet määrättiin 16. syyskuuta 1918 alkaen Lapin ryhmän 2. pataljoonan esikuntavääpeliksi ja edelleen 5. huhtikuuta 1919 alkaen koulutusaliupseeriksi sekä 17. syyskuuta 1919 alkaen nuoremmaksi upseeriksi Kainuun rajavartiostoon. Tässä elämänsä vaiheessa hän muutti nimensä yhdessä veljensä Toivo Savolaisen kanssa "Karangoksi". Seuraavaksi hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1921 samanlaiseen toimeen Keski-Suomen rykmenttiin, josta hän erosi 7. heinäkuuta 1922 ja astui 17. elokuuta 1922 nuorempana upseerina Lapin rajavartioston palvelukseen, josta hänet siirrettiin 28. helmikuuta 1930 Joensuun rajavartiostoon ja 20. elokuuta 1933 alkaen Kainuun rajavartiostoon. Kainuun rajavartiostossa hänet nimitettiin 2. komppanian päälliköksi 29. elokuuta 1933.
Karanko osallistui talvisotaan Ryhmä Ilomäen viestiupseerina Erillis-Pataljoona 14:ssa, jonka riveissä hän kaatui viestipartiomatkalla taistelussa Kuhmon Hotakkavaarassa yöllä 7. joulukuuta 1939. Hänet haudattiin Valtimolle.


title: Toivo Karanko

text: Toivo Tuomas Savolainen myöh. Karanko (20. syyskuuta 1891 Nurmes - 15. toukokuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja, maanviljelijä Pekka Savolainen ja Aina Maria Piironen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Gerda Fredrika Magdalena Saxbergin kanssa.


title: Toivo Karanko

text: Savolainen kirjoitti ylioppilaaksi Nurmeksen yhteiskoulusta vuonna 1913 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Hän kävi Suomen Tykistökoulun vuonna 1918 ja kenttätykistön ampumakoulun vuonna 1923 sekä Suojeluskuntain päällystökoulun armeijan upseerien täydennyskurssin vuonna 1924. Hän jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa vuonna 1930.


title: Toivo Karanko

text: Savolaisen suunnitelmissa oli jatkaa isänsä jalanjäljillä viljelijän ammatissa ja sitä silmällä pitäen hän tekikin monta opintomatkaa asian tiimoilta Ruotsiin Upplantiin vuonna 1914.


title: Toivo Karanko

text: Savolainen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 23. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 13. joulukuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hän suoritti Polangenissa vuonna 1917 järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi). Kokemuksistaan hän kirjoitti suojeluskuntajärjestön Hakkapeliitta-lehteen muistelma-artikkelit.


title: Toivo Karanko

text:
Savolainen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 2. jääkäripatteriin ja otti osaa taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla ja Lempäälässä sekä Tampereella. Tampereen valloituksen jälkeen suoritetussa tykistön uudelleen järjestelyssä hänet sijoitettiin jaosjohtajaksi juuri muodostetun Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston 4. patteriin ja otti osaa taisteluihin Kämärällä ja Viipurissa.
Savolainen toimi sisällissodan jälkeen lähettiupseerina Jääkäritykistöprikaatin esikunnassa, mistä hänet komennettiin 20. toukokuuta 1918 patterin päälliköksi Helsingin kenttätykistöosaston 3. patteriin. Seuraavaksi hänet siirrettiin Kenttätykistörykmentti l:n 1. patteristoon 25. elokuuta 1918, josta hänet siirrettiin 12. lokakuuta 1918 alkaen lähettiupseeriksi Suomen tykistökoulun esikuntaan. Tykistökoulusta hänet nimitettiin 2. marraskuuta 1918 Kenttätykistörykmentti 2:n 2. patterin päälliköksi, josta hän sai nimityksen Kuopion läänin 4. kutsuntapiirin päälliköksi 1. maaliskuuta 1919. Tässä elämänsä vaiheessa hän muutti nimensä yhdessä veljensä Tauno Savolaisen kanssa "Karangoksi". Seuraavaksi hänet nimitettiin 1. marraskuuta 1920 patterinpäälliköksi Rannikkotykistörykmentti 2:een. Armeijasta Karanko erosi 14. joulukuuta 1921 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin Jyväskylän suojeluskuntapiirin 8. alueen päälliköksi, missä tehtävässä hän palveli 15. elokuuta 1922 saakka, jolloin hän astui uudelleen armeijan palvelukseen 18. elokuuta 1922 ja hänet sijoitettiin Oulun läänin 5. kutsuntapiirin päälliköksi. Toistamiseen hän erosi armeijasta 30. huhtikuuta 1923, mutta astui takaisin palvelukseen jo 13. heinäkuuta 1923 ja hänet määrättiin patteriupseeriksi Raskaan tykistörykmentin 9. patteriin. Kolmannen kerran hän erosi armeijasta 2. huhtikuuta 1924 ja astui takasin Suojeluskuntajärjestön palvelukseen hoitamaan Uudenmaan pohjoisen suojeluskuntapiirin 2. sotilasohjaajan tehtäviä ja toimi tehtävässä 30. syyskuuta 1924 saakka, jonka jälkeen hän erosi tehtävästä ja siirtyi kansakoulun opettajaksi kansakoulunopettajana Pielisjärvelle.


title: Toivo Karanko

text: 1927 hän kirjoitti suojeluskuntajärjestön Hakkapeliitta-lehteen artikkelin Pollagenin kurssista.


title: Toivo Karanko

text: Pielisjärveltä hän muutti vuonna 1927 Jämsään missä hän työskenteli voimistelun ja terveysopin opettajana Jämsän yhteiskoulussa ja reaalilukiossa vuoteen 1928 saakka. Myöhemmin hän työskenteli sanomalehtialalla ja oli Helsingin Sanomissa kotimaan uutisosaston toimittajana vuosina 1929–1930. Seuraavaksi hän siirtyi Ajan Sana oy:n toimittajaksi ja siirtyi edelleen seuraavana vuonna Suomalalais-Ugrilaisen kulttuurikongressin päätoimikunnan palvelukseen. Vuonna 1932 hän siirtyi kansallissosialistista ja juutalaisvastaista kirjallisuutta julkaisseen Kustannusosakeyhtiö Vasaran palvelukseen ja vuonna 1934 päätoimittajaksi saman kustannusosakeyhtiön julkaisemaan "Siniristi"-aikakauslehteen.


title: Toivo Karanko

text: Karanko suomensi Erich Ludendorffin kirjan "Maailmansota uhkaa Saksan maaperällä" (Vasara 1931) ja Martti Lutherin kirjan "Juutalaisista ja heidän valheistaan" (Vasara 1939). Lutherin kirjan esipuheessa suomentaja kannatti Lutherin langettamaa tuomiota juutalaisille ja piti kirjan sanomaa erityisen ajankohtaisena.


title: Toivo Karanko

text: Karanko osallistui talvisotaan 4. Divisioonan huoltokeskuksen päällikkönä, josta hänet siirrettiin komentajaksi Kenttävarustuspataljoona 4:ään. Komentajan tehtävistä hänet siirrettiin seuraavaksi kutsunta-asiain toimiston päälliköksi Pohjolan suojeluskuntapiiriin. Välirauhan aikana hän toimi edelleen samassa tehtävässä ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Huoltokoulutuskomppaniaan kouluttajaksi huoltoupseerikursseille, mistä hänet siirrettiin palvelukseen Sotavankileiri 2:een. Sotavankileiriltä hänet siirrettiin Huoltokoulutuskomppaniaan, missä hänet sijoitettiin adjutantiksi. Adjutantin tehtävistä hänet siirrettiin palvelukseen Päämajan Sotilashallinto-osastolle. Päämajasta hänet komennettiin piiritarkastajan viransijaiseksi Sotilasvankileiri 6:een, mistä hänet kotiutettiin vuonna 1942 ja hän siirtyi Paperi-Huolto Oy:n palvelukseen edustajaksi Helsinkiin, missä tehtävässä hän palveli vuoteen 1945 saakka, jonka jälkeen hän siirtyi sosiaalisen huollon tehtäviin eri puutavarayhtiöihin Pohjois-Suomeen. Hänet haudattiin Valtimolle.


title: Toivo Karanko

text:
Nimellä "T. T. Karanko":
Nimimerkillä "Kimmo Saras":


title: ABISS

text: ABISS oli suomalainen vapaa valokuvaajaryhmä, joka vaikutti 1920- ja 1930-luvulla. Ryhmä suosi modernia valokuvakäsitystä, jonka mukaan valokuvan ei tule jäljitellä kuvataidetta. Heidän keskeisiä aiheitaan olivat kaupunki, koneet, liike ja liikkeen kesto. Ryhmän yhteisnäyttely vuonna 1930 oli suomalaisen valokuvataiteen käännekohta.


title: ABISS

text: Ryhmän jäseniä olivat Heikki Aho, Hans Brückner, Heinrich Iffland, Vilho Setälä ja Björn Soldan. Ryhmän nimi muodostui heidän sukunimiensä alkukirjaimista aakkosjärjestyksessä.


title: Pöytäpuutarha

text: Pöytäpuutarha on kasvintuotantoon tarkoitettu laite, jolla voi kasvattaa yrttejä ja muita kasveja sisätiloissa ympäri vuoden. Se sisältää kasvivalaisimen, ruukut, kasvatusalustat ja ravinteet. Sen toiminta perustuu vesiviljelytekniikkaan, jossa vesi on liikkeessä ja kiertää järjestelmässä.


title: Pöytäpuutarha

text: Pöytäpuutarhan on kehittänyt espoolainen yritys Viherasema Oy, joka myy pöytäpuutarhaa Zengrow-tuotenimellä. Muita tuotemerkkejä ovat ainakin Fiskars, Ikea ja Tregren..


title: Katujuna HöyryWille

text: Katujuna HöyryWille on Lappeenrannan kaduilla ja satama-alueella kesäisin liikennöivä kulkuneuvo. Aiemmin ilmaisen kyydin mahdollistavat paikalliset yritykset, yhteisöt ja kaupunki, jotka ovat rahoittamassa Huvisataman ilmaislaitteeita ja junan toimintaa. Höyryjuna ei ole nykyään ilmainen, mutta kioskeista saa lippuja kaupan päälle ostaessaan vohveleita.


title: Katujuna HöyryWille

text: Katujuna uudistui vuonna 2009. Uusi katujuna on kaksivaunuinen Saksassa valmistettu ja se kulkee maakaasulla. Junan vaunut on katettu ja niissä on ikkunat, joten kiertoajelulle voi lähteä myös huonommallakin säällä.Vuonna 2010 katujunaan lisättiin laitteet, joiden avulla voi kuunnella reittiselostusta ja kaupungin historiaa. Selostuksia on mahdollista kuunnellä kuudella eri kielellä (suomi, ruotsi, englanti, venäjä, saksa ja ranska). Junan omistaa Lappeenrannan Seudun Yrityspalvelut Oy, joka on yksi Lappeenrannan kaupunkiyhtiöistä.


title: Katujuna HöyryWille

text: Kyytiin haluava asiakas voi ostaa lippunsa suoraan kuljettajalta tai hiekkalinnalta. HöyryWille on palvellut jo 11 vuotta kyyditen yhteensä pitkälle yli 200 000 matkustajaa.


title: Gibborim

text: Gibborim () on hepreankielinen sana, joka tarkoittaa "mahtavimpia". Gibborim on sanan gabar () superlatiivimuoto. Sitä usein käytetään kuvaamaan urheita, mahtavia tai merkityksellisiä ihmisiä. Tanakista gibborim-sana löytyy yli 150 kertaa, ja sitä käytetään kuvaamaan esimerkiksi leijonia (Sananlaskujen kirjassa 30:30, "voimallinen"), metsämiehiä (1. Mooseksen kirjassa 10:9, "mahtava" tai "jalo"), sotilaita (Jeremian kirjassa 51:30, "sankareita") ja kuninkaita (Danielin kirjassa 11:3, "sankarikuningas" tai "voimallinen kuningas").


title: Gibborim

text: 1. Mooseksen kirjassa 6:4 mainitaan nefilejä, joiden kuvataan olevan "mahtavia". "Gibborim" on käännetty eri lailla eri suomennoksissa, esimerkiksi "sankareita" (1933, 1992), "valtiaat" (1776) ja "woimaliset miehet" (1642).


title: Gibborim

text: Nykyhepreassa "gibbor" tarkoittaa sankaria.


Proteiinisynteesiin osallistuvat aminohapot ovat perusaminohappoja eli aminohappoja, joita käytetään proteiinisynteesissä proteiinin rakennukseen ja niillä on oma kolmikirjaiminen geneettinen koodi. Näitä perusaminohappoja on 20 tai 21, riippuen lasketaanko selenokysteiini mukaan. Nämä kaikki aminohapot ovat -konfiguratiossa eli ne ovat -isomeerejä.


title: Proteiinisynteesiin osallistuvat aminohapot

text: Perusaminohapot voidaan lajitella niiden ominaisuuksien perusteella moneen ryhmään, tässä on esitetty yksi lajittelutapa.


title: Pyhiinvaeltajat

text: Pyhiinvaeltajat on Pelle Miljoonan yhdeksäs kaunokirjallinen teos. WSOY julkaisi sen vuonna 2006.


title: Pyhiinvaeltajat

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat 1960-luvulle. Tarina kertoo päähenkilö Repan matkasta Haminasta maailmalle. Muita hahmoja ovat mm. brasilialainen Carmen ja suomalainen kirkonmies Elias sekä heidän lapsensa Santos ja Maria.


title: Kalle Koskinen

text: Kalle Koskinen (s. 3. tammikuuta 1972 Jyväskylä) on ammattilaisuransa lopettanut suomalainen jääkiekkoilija. Nykyisin hän toimii SM-liigaseura JYPin myyntineuvottelijana.


title: Kalle Koskinen

text: Koskinen siirtyi vuonna 1993 JyP HT:n juniorijoukkueen kokoonpanosta pelaamaan SM-liigaa. Kasvattajaseurassaan hän pelasi seitsemän vuoden ajan, kunnes hän siirtyi Lahden Pelicansiin. Pelattuaan kaksi kautta Pelicansissa hän vaihtoi seuraa Ruotsin Elitserienissä pelanneeseen Timrå IK:hon. Takaisin JYPiin Koskinen palasi kaudelle 2008–2009. Hän lopetti uransa vuonna 2013 voitettuaan pronssia JYPin riveissä.


title: Heikki Hiilamo

text: Heikki Tuomas Hiilamo (s. 4. joulukuuta 1964 Lahti) on valtiotieteiden ja filosofian tohtori sekä tietokirjailija. Hän on työskennellyt Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professorina elokuusta 2013. Tätä ennen hän työskenteli Kansaneläkelaitoksessa tutkimusprofessorina. Hiilamo nimettiin vuonna 2008 Tampereen yliopiston terveystieteen laitokselle sosiaali- ja terveyspolitiikan dosentiksi.


title: Heikki Hiilamo

text: Hiilamon tutkimusalueita dosenttina olivat muun muassa tupakkayhtiöiden toiminta suomalaisissa oikeudenkäynneissä ja sosiaalipolitiikan alalla etenkin perhepolitiikka ja köyhyys. Heikki Hiilamo on aiemmin toiminut muun muassa diakonia- ja yhteiskuntatyön johtajana kirkkohallituksessa sekä Diakonia-ammattikorkeakoulun Diak Etelän -yksikön johtajana Helsingissä. Hän on harjoittanut tutkivaa journalismia sekä julkaissut dokumentti- ja tietokirjallisuutta. Hiilamo omistaa osan Voima-lehden kustantamosta ja Into-kustannuksesta.


title: Heikki Hiilamo

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Hiilamo oli vihreiden ehdokkaana Uudellamaalla saaden 1 596 ääntä.


title: Radio Aino

text: Radio Aino oli Yleisradion digitaalinen radiokanava. Kanava lähetti marraskuusta 1999 vuoden 2002 loppuun ohjelmaa nuorille aikuisille, erityisesti naisille. Uuden digitaalisen radiokanavan oli tarkoitus olla vaihtoehto Radio Suomen ja Radiomafian väliin putoavalle kuuntelijajoukolle.


title: Radio Aino

text: Kanava kuului internetissä ja 29. marraskuuta 1999 alkaen myös pääkaupunkiseudun ULA-verkossa taajuudella 103,7 MHz. Tampereella kanava kuului ULA:lla taajuudella 88,3.


title: Radio Aino

text: Radio Ainon ohjelmisto koostui pääosin ulkomaisesta pop- ja rock-musiikista sekä lifestyle-puheohjelmistosta. Eniten medianäkyvyyttä saivat kanavan radiopersoonat Maria Guzenina, joka toimitti Seppo Pietikäisen kanssa Parisuhdepalvelu - ohjelmaa sekä radiokokki Sami Garam. Kanavan uutiset tuotti Ylen Radiouutisten ns. ainomafia-ryhmä. Kanavan ohjelmapäällikkönä toimi Tuija Aalto.


title: Radio Aino

text: Radio Aino pyrki panostamaan äänen laatuun sekä musiikissa että omissa jutuissa, koska tarkoitus oli houkutella pääkaupunkiseudun ulakuuntelijat ostamaan digitaalisia radiovastaanottimia.


title: Radio Aino

text: Radio Aino ei saavuttanut sille asetettuja kuuntelijamäärätavoitteita. Radiouudistuksessa sen tilalle perustettiin YleQ, joka myös jäi yhtä lyhytikäiseksi kuin Radio Ainokin, se lopetti syyskuussa 2006.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1980–1981

text: Jääkiekon SM-liigan kausi 1980-1981 oli järjestyksessä SM-liigan kuudes kausi. Mestaruuden voitti Kärpät, jolle se oli historiansa ensimmäinen. Mestaruuden ratkaisi Kai Suikkanen. Hopeaa sai Tappara ja pronssia TPS. Runkosarjan voitti Tappara.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1980–1981

text: Kuusi parasta pudotuspeleihin, kaksi heikointa liigakarsintaan.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1980–1981

text: Runkosarjan pistepörssin voitti Reijo Leppänen, TPS 31+45=76. Pudotuspelien paras pistemies oli Kari Jalonen, Kärpät 7+14 = 21


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1980–1981

text: Jokerit ja Lukko säilyivät SM-liigassa.


title: Karvatuppipunkit

text: Karvatuppipunkit eli sikaripunkit ("Demodex") on joukko mikroskooppisia punkkeja, jotka elävät nisäkkäiden ihon karvatupissa. Lajeja tunnetaan kaikkiaan 65, joista kaksi, "Demodex folliculorum" ja "Demodex brevis", elää ihmisen karvatupissa. Punkkien läsnäolo on normaalisti täysin huomaamatonta.


title: Karvatuppipunkit

text: Nimitys sikaripunkki tulee näiden eläinten muodosta. Ne ovat 0,1–0,4 millimetrin pituisia ja huomattavasti paksuuttaan pidempiä. Jalkoja on kahdeksan ja ovat hyvin lyhyet. Punkki voi kuitenkin tarvittaessa siirtyä karvatupesta toiseen ihoa pitkin. Tämä tapahtuu yleensä yöaikaan. Silmät ovat pienet. Punkit myös siirtyvät isännästä toiseen ihokontaktin välityksellä. Ihmisellä karvatuppipunkkeja elää erityisesti kulmakarvojen, ripsien ja nenän alueella.


title: Karvatuppipunkit

text: Punkit käyttävät ravinnokseen karvatupen yhteydessä olevien rauhasten erittämää talia sekä kuolleita ihosoluja. Ruuansulatus on niin tehokasta, ettei punkki ulosta lainkaan. Hedelmöitys on sisäinen ja punkit munivat talirauhasten tiehyisiin, missä toukat aikuistuvat noin viikossa. Kuollut punkki hajoaa karvatupen sisällä.


title: Karvatuppipunkit

text: Eläimillä liikaa lisääntyneet karvatuppipunkit voivat aiheuttaa ihotaudin, demodikoosin.


title: Krasnoarmeisk (Moskovan alue)

text: Krasnoarmeisk () on kaupunki Moskovan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kljazmaan laskevan Vohra-joen rannalla 51 kilometriä Moskovasta koilliseen. Asukkaita on 26 294 henkeä (vuonna 2010).


title: Krasnoarmeisk (Moskovan alue)

text: 1500-luvulta lähtien paikalla sijaitsi Muromtsevon kylä, jonne vuonna 1834 perustettiin pellavakehräämö. Vuonna 1928 tehtaan ympärillä sijainneet työläisasutukset yhdistettiin Krasnoflotskin taajamaksi, joka seuraavana vuonna sai nimen Krasnoarmeiski. Vuonna 1946 taajamasta tuli kaupunki.


title: Krasnoarmeisk (Moskovan alue)

text: Krasnoarmeisk on huomattava tekstiiliteollisuuden keskus. Kaupungin eteläosassa on erikoiseen uusgoottilaiseen tyyliin vuosina 1812-1815 rakennettu Pyhän Nikolaoksen kirkko.


title: Kotelniki

text: Kotelniki () on kaupunki ja kaupunkipiirikunta Moskovan alueella Venäjällä. Se sijaitsee 22 kilometriä Moskovasta kaakkoon Moskovan kehätien ja Ljubertsyn kaupungin välittömässä läheisyydessä. Asukkaita on 32 338 henkeä (vuonna 2010).


title: Kotelniki

text: Kotelnikin kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1600-luvulla. Vuonna 1931 kylän lähellä sijainneen hiekkalouhoksen yhteyteen rakennettiin tiilitehdas ja vuonna 1931 Kotelniki sai taajaman statuksen. Vuonna 1959 aloitti toimintansa teräsbetonitehdas. Vuonna 2004 taajamasta tuli kaupunki.


title: Lipton

text: Lipton on Unileverin omistama teemerkki, jota on myynnissä yli 150 maassa.


title: Lipton

text: Liptonin historia alkoi vuonna 1871 Skotlannissa, jonne Thomas Johnson Lipton avasi ruokakaupan. Vuonna 1889 hän laajensi toimintaansa teealalle. Tee oli aiemmin kallis varakkaiden juoma, jonka laatu ja maku vaihtelivat alkeellisten pakkaus- ja kuljetustenmenetelmien takia. Lipton halusi tehdä teestä juoman, jonka laatu olisi taattua, mutta hinta kohtuullinen. Hän osti Ceylonin, nykyisen Sri Lankan, saarelta teeplantaaseja ja järjesti teen pakkauksen ja kuljetuksen edullisesti suoraan saarelta kauppoihinsa ”Direct from the tea garden to the tea pot” -sloganin ajatuksen mukaisesti. Lipton pyrki varmistamaan teen tuoreuden ja tasalaatuisuuden myymällä teepaketteja irtoteen sijaan, mikä oli aikanaan harvinaista. Vuonna 1893 Lipton perusti Thomas J Lipton Co. -yrityksen, jonka pääkonttori sijaitsi Hobokenissa, New Jerseyssä. Unileverin omistukseen Lipton siirtyi vuonna 1971. Lipton-tee oli menestys ja onkin nykyään maailman johtavia teemerkkejä.


title: Lipton

text: Vuoden 2008 alusta lähtien Liptonin Yellow Label -tee on ollut Rainforest Alliance -sertifioitua. Unilever on ilmoittanut sitoutuneensa hankkimaan kaiken pussiteensä vuoteen 2015 mennessä ja kaiken teensä vuoteen 2020 mennessä sertifioiduilta tiloilta. Vuoden 2011 loppuun mennessä yritys hankki 28 % teestä sertifioiduilta tiloilta.


title: Klimovsk

text: Klimovsk () on kaupunki Moskovan alueella Venäjällä. Se sijaitsee 55 kilometriä Moskovasta etelään. Kaupungin läpi kulkee Moskovan ja Serpuhovin välinen rautatie (Grivnon asema) ja M2-valtatie. Asukkaita on 55 800 henkeä (vuonna 2008).


title: Klimovsk

text: 1800-luvun alussa nykyisen kaupungin paikalla oli Klimovkan kylä, jonne vuonna 1883 ryhdyttiin rakentamaan kutomakoneita valmistavaa tehdasta. Tehtaan asutus sai taajaman statuksen vuonna 1928 ja vuonna 1940 siitä tuli Klimovskin kaupunki.


title: Klimovsk

text: Nykyään tässä naukogradissa, tiedekaupungissa on koneenrakennus-, elintarvike- ja sotateollisuutta.


title: Ari Hilli

text: Ari Hilli (s. 17. maaliskuuta 1968 Oulu) on entinen jääkiekkoilija ja toimii nykyisin Liigan Oulun Kärpissä maalivahtivalmentajana. Hillin lempinimi on ”Benny”.


title: Ari Hilli

text: Hilli pelasi juniorina Kärpissä, kunnes siirtyi KalPaan kausiksi 1987–1990. Kiekko-Espoon (1.div.) maalivahtina hän oli kaudet 1990–1992. Seuraava kausi kului HJK:n ja FoPSin maalivahtina. Kiekko-Vantaaseen Hilli liittyi 1993–1994. Peliuran jälkeen Hilli aloitti maalivahtivalmentajan tehtävät Kiekko-Espoossa (1995–1997). Ennen Kärppien edustusjoukkueen valmennustehtäviä vuonna 1998 Hilli ennätti valmentaa myös Kärppien B-junioreita.


title: Ari Hilli

text: 18-vuotiaiden EM-kulta vuodelta 1986 ja 20-vuotiaiden MM-pronssi 1988.


title: Ari Hilli

text:
SM-kulta vuosina 2005, 2007, 2008 ja 2018, sekä
SM-pronssi vuonna 2006


title: Rögle BK

text: Rögle BK on ruotsalainen jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Ängelholm. Seura pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla SHL:ssä, jonne se nousi kaudeksi 2015–2016. Aikaisemmin se on pelannut Ruotsin pääsarjassa Elitserienissä 1992–1996, 2008–2010 ja 2012–2013.


title: Moskvajoki

text:
Moskvajoki eli Moskovanjoki () on Moskovan kaupungin läpi virtaava ja Okaan Kolomnan lähellä laskeva joki Moskovan ja osittain myös Smolenskin alueilla Venäjällä. Sen pituus on 473 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 17 600 neliökilometriä.
Joki saa alkunsa Moskovan ylängöltä. Tärkeimmät sivujoet ovat Ruza, Istra, Jauza, Pahra ja Severka. Keskimääräinen virtaama on 109 kuutiometriä sekunnissa. Virtausta säännöstelevät Možaiskin, Ruzan, Ozerninskojen ja Istran tekoaltaat sekä Petrovo-Dalnejen ja Rubljovon lähellä sijaitsevat padot. Vettä virtaa jokeen myös Volgasta Moskovan kanavaa pitkin. Moskvajoen rannalla sijaitsevat Možaiskin, Zvenigorodin, Moskovan, Žukovskin, Bronnitsyn, Voskresenskin ja Kolomnan kaupungit.


title: Moskvajoki

text: Joen nimen alkuperä on pitkään kiinnostanut tutkijoita. 1800–1900-luvulla sille esitettiin lukuisia suomalais-ugrilaisiin, slaavilaisiin ja balttilaisiin kieliin pohjautuvia etymologioita. Myöhemmin useimmat niistä (esim. komin "mösk" ’lehmä’ + "va" ’vesi’) on torjuttu tieteellisesti kestämättöminä. Nimistöntutkija Jevgeni Pospelov pitää teoksessaan ”Moskovan alueen paikannimet” mahdollisina seuraavia selityksiä:


title: Odrysia

text: Odrysia oli traakialaisten heimojen liittouman muodostama kuningaskunta, joka hallitsi nykyisten Bulgarian ja Romanian sekä Kreikan ja Turkin osia 400-luvulta 300-luvulle eaa.


title: Odrysia

text: Odrysia oli ensimmäinen traakialaisten kuningaskunta, joka sai valtaa tällä alueella, kun useat heimot ryhmittyivät yhden kuninkaan alaisuuteen. Ensimmäinen yhteinen kuningas oli nimeltään Teres (vallassa noin 475-445 eaa). Aluksi valtakuntaan kuuluivat Traakian itäosat, ja se ulottui pohjoisessa Tonavan suulle asti. Myöhemmin valtakunta kasvoi merkittävästi: idässä Mustallemerelle, pohjoisessa Tonavalle, lounaassa Sturna-joen laaksoon ja luoteessa Tribali-heimon asuttamiin maihin asti.


title: Odrysia

text: Valtakunta sai nimensä Uscudaman eli Odrysian kaupungista, lähellä nykyistä Edirneä nykyisessä Turkissa. Kunindas Seuthes III siirsi pääkaupungin Bulgarian keskiosiin Seuthopolisiin, joka on nyttemmin jäänyt tekoaltaan alle.


title: Odrysia

text: Hissarin kaupungin läheltä Keski-Bulgariasta on löytynyt Odrysian kuninkainen palatsi, jonka rakennutti Teres II (351 eaa-341 eaa).


title: Odrysia

text: 300-luvulla eaa. valtakunta hajosi kolmeksi pienemmäksi kuningaskunnaksi. Niistä Seuthopolis säilyi pisimpään.


title: Alípio de Miranda Ribeiro

text: Alípio de Miranda Ribeiro (1874 Rio Preto, Minas Gerais – 8. tammikuuta 1939 Rio de Janeiro) oli brasilialainen eläintieteilijä.


title: Alípio de Miranda Ribeiro

text: Ribeiro toimi Rio de Janeiron kansallismuseossa (Museu Nacional) vuodesta 1894, ensin assistenttina ja myöhemmin eläintieteen professorina. Hän oli perustamassa Brasilian Tiedeseuraa (Sociedade Brasileira de Ciências). Hänet äänestettiin Brasilian Tiedeakatemian jäseneksi 1917.


title: Alípio de Miranda Ribeiro

text: Ribeiro retkeili ja keräsi näytteitä kaikkialta Brasialiasta. Hän oli tuottelias kirjoittaja ja hänen eläintieteellisiä kirjoituksiaan julkaistiin yli 150 kappaletta.


title: Alípio de Miranda Ribeiro

text: Ribeiro kuvaili ja nimesi suuren määrän uusia eläinlajeja, etenkin kaloja. Linnuista hän kuvaili muun muassa punaposkiaratin ("Pyrrhura pfrimeri") ja ruso-ohjasnäpsijän ("Hemitriccus obsoletus").


title: Finnkino Plaza

text: Finnkino Plaza on Finnkino-ketjun elokuvateatteri Oulussa Vanhatullin kaupunginosassa. Teatterissa on kahdeksan salia, joissa on yhteensä 1 156 asiakaspaikkaa.


title: Finnkino Plaza

text: Finnkino Plazan ovat suunnitelleet arkkitehdit Juha Paldanius ja Jorma Teppo, ja se avattiin 23. marraskuuta 2006.


title: Helmut Kremers

text: Helmut Kremers (s. 24. maaliskuuta 1949) on entinen saksalainen jalkapalloilija ja maailmanmestari.


title: Helmut Kremers

text: Helmut Kremers liittyi Borussia Mönchengladbachin Bundesliiga-miehistöön 1967. Hän saavutti kaksi Saksan cupia, joista ensimmäisen Kickers Offenbachin riveissä 1970. Vuonna 1972 hän siirtyi FC Schalke 04 -seuraan yhdessä kaksoisveljensä Erwinin kanssa 1971, ja pääsi nostamaan cup-kannua toiseen otteeseen. Puolustajana pelannut Kremers teki 50 maalia 273 Bundeslliga-ottelussaan.


title: Helmut Kremers

text: Helmut Kremers pelasi kahdeksan maaottelua 1973–1975. Vaikka edustikin Länsi-Saksaa harvemmin kuin 15 maaottelua pelannut kaksoisveljensä, Helmut onnistui saavuttamaan maailmanmestaruuden 1974, kun laitapelaajaveli Erwin joutui sivuun joukkueesta kurinpidollisista syistä.


title: Rainmaker

text: Rainmaker on Iron Maidenin kappale vuodelta 2003. Single on toinen albumilta "Dance of Death". Kappaleen kirjoitti pääasiallisesti yhtyeen kitaristi Dave Murray. Idean kappaleeseen keksi Bruce Dickinson, joka sanoi että kappaleen alkuriffi sai hänet ajattelemaan sateenpisaroita. Soolon kappaleessa soittaa Dave Murray.


title: Rainmaker

text: "Rainmakerin" kansi on otettu kappaleen musiikkivideosta, jonka on ohjannut Howard Greenhalgh. Single sisältää myös julisteen. Singlen B-puolena on kappale "More Tea Vicar".


title: Kreivi Duckula

text: Kreivi Duckula (alkuperäiseltä nimeltä "Count Duckula") on brittiläinen vuosina 1988–1993 valmistunut piirrossarja. Sarjaa tehtiin neljä tuotantokautta, joka sisälsi 65 jaksoa.


title: Kreivi Duckula

text: Sarja kertoo Transylvaniassa asuvan vampyyriankan Kreivi Duckulan ("Count Duckula") elämästä hänen hovimestarinsa Igorin ja kodinhoitaja Nannyn (Tädin) kanssa.


title: Kreivi Duckula

text: Sarjaa on esittänyt Britanniassa televisiokanava ITV.


title: Kreivi Duckula

text: Suomessa sarjaa ei ole esitetty televisiossa, mutta sen jaksoja on julkaistu 1990-luvulla VHS-kaseteilla suomenkielisellä jälkiäänityksellä. Suomenkielisestä dubbauksesta vastasi Finnkasper ja Matti Ranin Ky.


title: Kreivi Duckula

text: Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan Kreivi Duckula oli sijalla 61.


title: Kreivi Duckula

text:
Englanninkielinen jälkiäänitys:
Suomenkielinen jälkiäänitys:


title: Chelorhinella

text: Chelorhinella on lehtisarvisiin kuuluva ryhmä kovakuoriaisia, joka luetaan "Mecynorhina"-suvun alasuvuksi.


title: Wildest Dreams (kappale)

text: Wildest Dreams on Iron Maidenin ensimmäinen single albumilta "Dance of Death" (2003). Yhtye aloitti kappaleen esittämisen ennen albumin julkaisua. Single sisältää jammailusession "Dance of Deathin" äänityksistä ja kappaleen "Blood Brothers" (albumilta "Brave New World") orkesteriversion. Kappale nousi ensimmäiseksi Suomen virallisella listalla vuonna 2003.


title: Wildest Dreams (kappale)

text: Musiikkivideo on tietokoneella tehty. Videolla yhtyeen jäsenet ajelevat ympäri autiota planeettaa ja Eddien suuhun (kuvattuna singlen kannessa).


title: Wildest Dreams (kappale)

text: Kappaleen alussa kuuluu rumpali Nicko McBrainin ääni amerikanenglannin aksentilla. Kitarasoolon kappaleessa soittaa Adrian Smith.


title: Ytimennävertäjät

text: Ytimennävertäjät ("Tomicus") on kovakuoriaisten lahkoon kuuluva suku. Ytimennävertäjät lukeutuvat Suomessa pahimpiin mäntyjen hyönteistuholaisiin. Ytimennävertäjät katkovat mäntyjen latvakasvaimia tunkeutumalla versojen ytimiin ja aiheuttavat näin kasvutappioita. Tästä ytimiin tunkeutumisesta juontuu myös suvun nimi. Ytimennävertäjät eivät pysty tappamaan terveitä puita. Ytimennävertäjien työstä seuraa puiden latvojen harsuuntuminen ja latvat saattavat kuivua kokonaan, jos tuhot jatkuvat vuodesta toiseen. Näin käy useasti sahojen ja pysyvien varastopaikkojen lähellä.


title: Ytimennävertäjät

text: Laki määrää, että tuore mäntypuutavara on kuljetettava metsistä ja metsävarastoista pois heinäkuun alkuun mennessä. Tämä johtuu ytimennävertäjien aiheuttamista suurista kasvutappioista.


title: Ytimennävertäjät

text: Ytimennävertäjät lisääntyvät metsässä yli keskikesän olleessa mäntypuutavarassa. Juhannuksen jälkeen uudet ytimennävertäjät kuoriutuvat, jonka jälkeen lentävät mäntyjen latvoihin. Latvuksissa uusi sukupolvi tunkeutuu vuosikasvaimiin. Syksyn kuluessa kasvaimet karisevat kuolleina maahan. Joskus ytimennävertäjät saattavat lisääntyä ilman metsään jätettyä puutavaraa. Esimerkiksi lumi voi katkoa etenkin nuoria mäntyjä, jonka jälkeen metsässä on paljon lisääntymismateriaalia ytimennävertäjille.


title: Bassem Ben Nasr

text: Bassem Ben Nasr (s. 9. elokuuta 1982 Sousse, Tunisia) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Tunisian pääsarjassa pelaavaa CA Bizertinia.


title: Bassem Ben Nasr

text: Ben Nasr aloitteli uraansa Kairouanin riveissä, josta hän siirtyi kotikaupunkinsa seuraan ES Saheliin vuonna 2004. Ben Nasrin vuodet Soussessa olivat menestyksekkäitä sillä hän voitti muun muassa Tunisian liigacupin, Tunisian liigamestaruuden ja Afrikan mestarien liigan. Tammikuussa 2007 Ben Nasr lainattiin AS Marsaan puoleksi vuodeksi, josta hän palasi takaisin ES Sahelin riveihin. Kesällä 2009 Ben Nasr siirtyi Bizertiniin vuoden sopimuksella.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text: Jääkiekon SM-liigan kausi 1986-1987 oli järjestykseltään kahdestoista Jääkiekon SM-liigan kausi. Mestaruuden voitti Tappara, Hopeaa sai Kärpät ja pronssia HIFK. Runkosarjan voitti Kärpät. Mestaruus oli Tapparalle kuudes SM-liigan historiassa ja kaikkiaan kolmastoista.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text:
Uudistuksena pelattiin runkosarjassa 44 ottelukierrosta entisen 36 kierroksen asemesta. Ottelumäärän lisäys toteutettiin pelaamalla ns. välisarjan kierrokset kahdessa viiden joukkueen lohkossa.
Runkosarjassa saavutettiin uusi yleisöennätys. Ensimmäistä kertaa rikottiin tavoitteena ollut miljoonan katsojan raja keskiarvonkin ottelua kohden noustessa lähelle 5000 katsojan haamurajaa.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text: Jokerit putosi liigasta. Tilalle nousi KooKoo.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text: 21.9. - 16.11.1986


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text: 18.11.86 - 10.1.87


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text: 23.11.86 - 26.2.87


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text: x ottelutuloksen perässä = tulos jatkoajan jälkeen.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text: KalPa säilyi SM-liigassa.


title: Adnène Raddaoui

text: Adnène Raddaoui (s. 12. heinäkuuta 1989 Sousse, Tunisia) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän pelaa tällä hetkellä kasvattaja seurassaan ES Sahelissa.


Professor Satchafunkilus and the Musterion of Rock on kitaristi Joe Satrianin 15. soololevy. Se ilmestyi 2008. Erityistä on, että kappaleen Professor Satchafunkilus alussa soittaa Joen oma poika ZZ Satriani tenorisaksofonia.


title: Professor Satchafunkilus and the Musterion of Rock

text: Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 89.


title: Utajärvi (järvi)

text: Utajärvi on Oulujokeen yhteydessä oleva järvi Utajärven kunnassa.


title: Utajärvi (järvi)

text: Järvi oli aiemmin Utakosken alapuolinen Oulujoen laajentuma, Utajärven taajamasta hieman kaakkoon. Utasen voimalaitoksen rakentamisen yhteydessä 1956 järven keskelle rakennettiin parikilometriset voimalaitoksen alakanavan penkereet, joista eteläisempi päättyy Putaalansaareen ja pohjoisempi Ala-Utoksen voimalaitokseen. Tosin kaiken kaikkiaan 12 kilometriä pitkät pengerrykset jatkuvat Utajärven järvialueen jälkeenkin Oulujoessa aina Sotkajärveen saakka. Pohjoiskoillisessa järvi rajoittuu Järvikylään ja sen luoteisimpaan kolkkaan taas laskee Utosjoki. Voimalaitoskanavan etelänpuoleisen penkereen rajaama vesialue, joka rajoittuu Hautuumaakylään ja laskee Putaalanjokena Oulujokeen, ei ole enää yhteydessä nykyiseen Utajärveen.


title: Utajärvi (järvi)

text: Utajärven kerrotaan olleen lohien levähdyspaikka ennen niiden nousemista Oulujoen ylävirran isoihin koskiin kuten Ahmaskoskeen ja Niskakoskeen. Ahmaskosken alapuolella sijaitsi aikanaan Koskisaari, josta oli moottoriveneyhteys nopeuttamaan Utajärven laajan suvannon ylitystä Merilän koskivenehaminaan ja majataloon. Nykyinen Utajärvi on kolmisen kilometriä pitkä vesistö, jonka pohjoisranta seurailee yhdystie 8300:ta. Järvessä on kaksi suurempaa saarta, Koskisaari järven kaakkoislaidalla, Marttilanniemen lähellä, sekä Honkalansaari Utosjoen suulla. Sen vieressä, pienessä Kullesaaressa, on laavupaikka. Järven rannat ovat pengeraluetta ja Hiltulansaaren kaakkoispuolta lukuun ottamatta asuttuja.


title: Robert Emmijan

text: Robert Emmijan (, s. 16. helmikuuta 1965 Leninakan, Armenian sosialistinen neuvostotasavalta) on pituushyppääjä, joka edusti uransa aikana Neuvostoliittoa ja Armeniaa. Hän saavutti MM-hopeaa vuonna 1987 sekä voitti sisä- ja ulkoradoilla yhteensä kolme Euroopan-mestaruutta.


title: Robert Emmijan

text: Emmijan saavutti pronssia junioreiden EM-kilpailuissa Schwechatissa 1983 . Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa hän sai oltuaan kolmas sisäratojen EM-kilpailuissa Göteborgissa 1984 . Seuraavana vuonna hän oli toinen sekä Koben universiadeissa että Canberran maailmancupissa .


title: Robert Emmijan

text: Emmijan voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden Madridissa 1986 tuloksella 832 . Myöhemmin samana vuonna hän voitti myös ulkoratojen maanosamestaruuden Stuttgartin EM-kisoissa tuloksella 841 – hopeamitalisti Sergei Lajevski hävisi 40 senttiä . Emmijan voitti toistamiseen sisäratojen Euroopan-mestaruuden Liévinissä 1987 tuloksella 849. Indianapolisin MM-hallikisoissa hän oli samana talvena neljäs hypättyään tasan kahdeksan metriä.


title: Robert Emmijan

text: Emmijan hyppäsi 22. toukokuuta 1987 Tsakhkadzorissa Euroopan ennätyksen 886 cm, joka jäi vain neljä senttiä voimassa olleesta Bob Beamonin maailmanennätyksestä. Emmijanin tulos on vuonna 2008 edelleen maanosan ennätys ja kaikkien aikojen maailmantilastossa neljännellä sijalla. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän saavutti hopeaa tuloksella 853 – Carl Lewis voitti kilpailun hypättyään 867 .


title: Robert Emmijan

text: Emmijan saavutti pronssia Glasgow'n EM-hallikisoissa 1990. Myöhemmin samana vuonna hän jäi ilman tulosta Splitin EM-kilpailuissa. Hän ei selviytynyt loppukilpailuun Tokion 1991 eikä Stuttgartin 1993 MM-kilpailuissa. Vuonna 1995 Emmijan oli Barcelonan MM-hallikisoissa kymmenes ja Göteborgin MM-kilpailuissa yhdestoista. Vuonna 1997 hän jäi karsintakilpailuun niin Pariisin sisä- kuin Ateenan ulkoratojen MM-kisoissakin. Hän asuu nykyään Ranskassa.


title: Juho Kivikoski

text: Kivikoski syntyi puuseppä Isak Stenforsin lapsena Parkanossa vuonna 1856. Hän suoritti tehtaankoulun ja työskenteli nuoruudessaan tehdastyössä. Myöhemmin hän opetteli isänsä tavoin puusepän ammatin ja toimi puuseppänä ja urkujentekijänä sekä työnjohtajana ja kauppa-asioitsijana Kangasalan urkutehtaassa. Tehdastyöstä Kivikoski siirtyi politiikan pariin ja hän työskenteli Sosialidemokraattisen puolueen puhujana sekä piirisihteerinä Mikkelissä, Porissa ja Hämeenlinnassa. Suomen sisällissodan jälkeen hän oli vangittuna poliittisista syistä.


title: Juho Kivikoski

text: Kansanedustajana Kivikoski toimi vuosina 1910-1914 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Eduskunnassa hän oli jäsenenä Sivistysvaliokunnassa ja Suuressa valiokunnassa.


title: Juho Kivikoski

text: Kivikoski oli naimisissa vuodesta 1885 lähtien Maria Aleksandra Kuuselan kanssa.


title: Juho Kivikoski

text: Nimellä "J. F. Kivikoski":


title: Coelorrhina

text: Coelorrhina on lehtisarvisiin kuuluva kovakuoriaissuku.


title: John Adams (televisiosarja)

text: John Adams on HBO:n tuottama seitsenosainen minisarja, joka kuvaa Yhdysvaltojen toisen presidentin John Adamsin elämää ja myös laajemmin Yhdysvaltojen 50 ensimmäisen vuoden poliittisia tapahtumia. Sarjan on ohjannut Tom Hooper ja käsikirjoittanut Kirk Ellis David McCulloughin samannimisen romaanin pohjalta. Pääosia näyttelevät Paul Giamatti ja Laura Linney. Sarjan ensiesittiin 16. maaliskuuta – 20. huhtikuuta 2008.


title: John Adams (televisiosarja)

text: "John Adams" voitti ennätykselliset 13 Emmy-palkintoa, enemmän kuin mikään muu minisarja oli aikaisemmin voittanut. Sarjalle myönnettiin palkinnot muun muassa parhaan minisarjan, parhaan mies- ja naispääosan sekä parhaan miessivuosan kategorioissa.


title: John Adams (televisiosarja)

text: Musiikin sarjaan sävelsivät Robert Lane ja Joseph Vitarelli.


title: Jussi Kautto

text: Juho (Jussi) Taneli Kautto (12. joulukuuta 1865 Saarijärvi – 2. tammikuuta 1942 Saarijärvi) oli suomalainen maanviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Jussi Kautto

text: Kautto syntyi talollinen Daniel Kauton ja Stina Juhontyttären lapsena vuonna 1865 Saarijärvellä. Hän työskenteli nuoruutensa vanhempiensa tilalla ja jatkoi tilanpitoa heidän jälkeensä aina kuolemaansa asti. Kautto oli aktiivisesti mukana kotikuntansa kunnallispolitiikassa ja hän toimi muun muassa Saarijärven kunnanvaltuuston puheenjohtajana.


title: Jussi Kautto

text: Kansanedustajana Kautto toimi vuosina 1910–1917 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Eduskunnassa hän oli jäsenenä Talousvaliokunnassa ja Suuressa valiokunnassa.


title: Sotheby’s

text: Sotheby’s on Christie’sin ohella toinen suuri maailmanlaajuista taidekauppaa- ja antiikkiesineiden kauppaa harjoittava huutokauppakamari.


title: Sotheby’s

text: Sotheby’sin perustaja Samuel Baker teki 11. maaliskuuta 1744 Lontoossa ensimmäisen kaupan omalla nimellään. Aluksi hän myi ainoastaan kirjoja, mutta 1700-luvun lopulla myyntitoiminta laajeni painotöihin, mitaleihin ja kolikoihin ja sen jälkeen taiteeseen. Ensimmäisen maailmansodan loppuun mennessä toiminta oli laajentunut taidemarkkinoilla, ja Sotheby’s muutti vuonna 1917 nykyiseen Lontoon pääpaikkaansa New Bond Streetille.


title: Sotheby’s

text:
Sotheby’s siirtyi globaaliin taidekauppaan vuonna 1936, kun yhtiö sijoitti yhä suositumpaan impressionistiseen ja modernistiseen maalaustaiteeseen. Huutokauppakamarin sensaatiomainen ja arvovaltainen Goldschmidtin kokoelman myynti tapahtui vuonna 1958. Kokoelma sisälsi seitsemän impressionistista ja modernistista maalausta, jotka myytiin iltahuutokaupassa 21 minuutissa 781 000 punnalla.
Taidekaupan laajetessa 1960-luvulla yhtiö avasi toimistoja ensin New Yorkissa, sitten Pariisissa, Los Angelesissa ja Houstonissa sekä Melbournessa, Firenzessä ja Torontossa ja vielä Zürichissä, Münchenissä ja Edinburghissa. Myyntiverkosto kasvoi taidemarkkinan laajetessa 1970-luvulla Britannian maaseudulle, Aasiaan ja eri puolille Yhdysvaltoja. Yhtiö listautui pörssiin vuonna 1977, ja sen osti vuonna 1983 liikemies A. Alfred Taubman ja pieni investointiryhmä, jonka seurauksena Sotheby’sistä tuli jälleen yksityinen yhtiö.


title: Sotheby’s

text: Taidemarkkinan yhä globalisoituessa Sotheby’sistä tuli vuonna 2000 ensimmäinen kansainvälinen taidehuutokauppakamari, joka piti huutokauppoja internetissä.


title: Sotheby’s

text:
Yhtiö ilmoittaa vuoden 2007 myynnikseen 6,2 miljardia Yhdysvaltojen dollaria (4,5 miljardia euroa). Christie’sin ilmoittama myynti 2007 oli 6,3 miljardia dollaria.
2.5.2012 Sothebyssa kaupattiin pastelliversio Edvard Munchin "Huudosta" ennätykselliseen 91,3 miljoonan euron hintaan.


title: Sotheby’s

text: Syyskuussa 2008 brittitaiteilija Damien Hirst herätti kohun kauppaamalla 223 teostaan Sotheby’sin kaksipäiväisessä huutokaupassa. Taiteilija kyllästyi Lontoon ja New Yorkin galleristiensa suuriin myyntiprovisioihin.


title: Sotheby’s

text:
Kuuluisa työ huutokaupassa oli "The Golden Calf" (Kultainen vasikka), jossa formaldehydiin upotetulla härällä on kullatut sarvet ja peili pään yllä. Se myytiin noin 13 miljoonalla eurolla. Yhteensä Hirstin teoksia myytiin 139 miljoonalla eurolla.
Edellinen ennätys oli vuodelta 1993, kun tuolloin jo edesmenneeltä Pablo Picassolta myytiin 88 teosta yhdessä huutokaupassa. Hirstin huutokauppa oli harvinainen siksi, että yleensä elossa olevat taiteilijat myyvät teoksiaan gallerioiden välityksellä ja huutokauppakamareiden myyntiennätyksiä rikkovat tavallisesti kuolleiden taiteilijoiden työt.


title: Sotheby’s

text: Hirstin tapaus oli dramaattinen myös siksi, että uutisia luottokriisistä alettiin julkaista huutokaupan aikana. Taidemarkkinan noin viisi vuotta jatkuneen buumin arveltiin loppuvan, vaikka lokakuussa tehtiin taas myyntiennätyksiä.


title: Luettelo Korisliigan tripla-tuplista

text: Tämä on luettelo Korisliigan tripla-tuplista eli kaksinumeroisista tilastosaldoista kolmessa eri kategoriassa viidestä. Näitä ovat pisteet, levypallot, syötöt, riistot ja torjunnat. Tripla-tuplat ovat Korisliigassa melko harvinaisia. Ennen kautta 2016–2017 miesten koripallon SM-sarjassa on tehty 34 tripla-tuplaa. Eniten tripla-tuplia SM-sarjassa on tehnyt Tampereen Pyrinnön Damon Williams, yhteensä seitsemän. Kolme tripla-tuplaa Korisliigassa on tehnyt Salon Vilppaan Faisal Abraham. Kaikissa Abrahamin tripla-tuplissa pisteiden ja levypallojen lisäksi kolmantena kategoriana oli koriin heiton torjunnat. Kahteen tripla-tuplaan ovat yltäneet Greg Joyner, Marcus Grant, Harry Harrison ja Malik Moore. Yksikään suomalaissyntyinen pelaaja ei ole vielä toistaiseksi Korisliigassa tripla-tuplaan yltänyt.


title: Ville Kiviniemi

text: Vilhelm (Ville) Kiviniemi (17. maaliskuuta 1877 Kittilä – 21. kesäkuuta 1951 Kittilä) oli suomalainen maanviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Ville Kiviniemi

text: Kiviniemi syntyi talollinen Johan Kiviniemen ja Greta Stina Hakalan lapsena vuonna 1877 Kittilässä. Nuoruutensa hän työskenteli vanhempiensa maatilalla ja hän jatkoi vanhempiensa jälkeen tilanpitoa. Vuonna 1918 Suomen sisällissodan jälkeen Kiviniemi pakeni valkoista terroria Venäjälle, josta hän kuitenkin palasi takaisin Suomeen. Suomeen palattuaan hän oli vangittuna poliittisista syistä noin neljän vuoden ajan.


title: Ville Kiviniemi

text: Kansanedustajana Kiviniemi toimi vuosina 1917-1918 edustaen Lapinmaan vaalipiiriä ja eduskunnassa hän oli jäsenenä Talousvaliokunnassa.


title: Ville Kiviniemi

text: Kiviniemi oli elämänsä aikana kahdesti naimisissa. Ensin vuosina 1897–1906 Elisabet Rannan kanssa ja myöhemmin vuodesta 1908 lähtien Susanna Kristiina Rantakaukosen kanssa.


title: Release from Agony

text: Release from Agony on saksalaisen thrash metal -yhtye Destructionin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1988.


title: Kansainvälinen ajokortti

text: Kansainvälinen ajokortti (, IDP, ) on asiakirja, joka oikeuttaa haltijan käyttämään motorisoitua ajoneuvoa muussa kuin vakituisessa asuinmaassaan tai kortin myöntäjämaassa. Asiakirja on käännös haltijan kansallisesta ajokortista useille kielille, ja se on esitettävä pyydettäessä varsinaisen ajokortin lisäksi ajomaan viranomaisille.


title: Kansainvälinen ajokortti

text: Kansainvälinen ajokortti sisältää mm. seuraavat tiedot: kortin numero, voimassaoloaika, kortin myöntäjä, ajokortin tiedot, haltijan valokuva ja henkilötiedot sekä ajokorttiluokka (A, B, C, D, E tai näiden yhdistelmä).


title: Kansainvälinen ajokortti

text: Kansainvälistä ajokorttia koskevat useat kansainväliset tieliikennesopimukset: Pariisin sopimus 1928, Geneven sopimus 1949 ja Wienin sopimus 1968. Näistä keskimmäinen, Geneven sopimus, on useimpien valtioiden ratifioima. Geneven sopimuksen mukainen asiakirja on voimassa vain vuoden myöntämispäivästä lukien, Wienin sopimuksen mukainen asiakirja on voimassa kolme vuotta. Suomessa valtioneuvosto on antanut kansainvälisten ajokorttien kirjoittamisoikeuden Autoliitolle, joka tarkastaa ajo-oikeuden Trafilta, ennen niiden luovuttamista asiakkaalle.


title: Johann Tobias Beck

text: Johann Tobias Beck (22. syyskuuta 1804 Balingen – 28. joulukuuta 1878 Tübingen) oli saksalaisen Tübingenin yliopiston systemaattisen teologian professori, joka tunnetaan niin sanotun raamatullisen eli biblisistisen suunnan perustajana. Beckin opillisena lähtökohtana oli Raamattu kokonaisuudessaan jumalallisena ilmoituksena, joskin hän hyväksyi eri kirjoittajien persoonallisuuden ja epätarkkuuden pienissä merkityksettömissä yksityiskohdissa. Raamattu on hänen mukaansa kirja kirjalta, jopa sana sanalta, luotettava esitys Jumalan ilmoituksesta eri vaiheissa. Suhteessa luterilaisiin tunnustuskirjoihin ja kirkon oppiin Beck oli riippumaton ja katsoi, että opillisia asioita on arvioitava yksin Raamatun perusteella. Omaa opillista näkemystään hän kehitti kirkon käsityksistä riippumatta tarkoituksenaan saada aikaan parempaa. Beckin mukaan ihmisen siveellinen toiminta on jumalallisuuden tunnusmerkki. Vanhurskautus on Jumalan lahja, jonka jälkeen ihminen elää pyhitettyä "uutta elämää".


title: Johann Tobias Beck

text: Kansainvälisesti Beckin teologialla on ollut vaikutusta ennen muuta Suomessa ja sen lisäksi jonkin verran Sveitsissä, lähinnä Baselissa.


title: Johann Tobias Beck

text:
Suomessa Beckin teologiaan pohjautuva ns. beckiläisyys tai raamatullisuus muodosti autonomian aikana ainoan yhtenäisen teologisen koulukunnan.
Beckin teologian toi Suomeen herännäisyyden hajaannuksen aikaan 1800-luvun puolivälissä herännäispappi Alfred Kihlman. Beckin teologiasta viehättyivät muun muassa Lars Stenbäck, C. G. von Essen ja erityisesti A. W. Ingman. Yhteiskunnallisesti vaikutusvaltaisia beckiläisiä Suomen kirkossa olivat arkkipiispat T. T. Renvall (1817–1898) ja Gustaf Johansson (1844–1930) sekä professori ja piispa Otto Immanuel Colliander.,


title: Fornasinius

text: Fornasinius on lehtisarvisiin kuuluva kovakuoriaissuku.


title: Beckiläisyys

text: Beckiläisyys on saksalaisen Johann Tobias Beckin teologiaan pohjautuva suuntaus. Siitä käytetään myös nimityksiä biblisismi ja raamatullinen suunta tai raamatullisuus. Beckin ajattelussa oli vaikutteita pietismistä, ja hän korosti teologiassaan Raamatun auktoriteettia, mikä näkyi myös oppitunnustusten vieroksumisena. Ajatus Jumalan suuresta maailmansuunnitelmasta johti voimakkaaseen eskatologiseen sävyyn koko hänen teologiassaan. Hän sai ajatuksilleen runsaasti kannattajia Suomessa, ja beckiläisyys oli yksi merkittävimpiä teologisia koulukuntia autonomian ajan Suomessa.


title: Beckiläisyys

text: Johann Tobias Beck (1804-1878) toimi Tübingenin yliopiston professorina. Hän oli saanut voimakkaita vaikutteita muun muassa württembergiläisestä pietismistä.


title: Beckiläisyys

text: Beckin teologian keskeisimpiin opinkohtiin kuului käsitys Raamatusta jumalallisen elämänprinsiipin synnyttämänä ja läpitunkemana ilmoituksen kirjana, joka välitti sellaisenaan Jumalan ilmoituksen ihmiskunnalle. Beckin mukaan Jumalaa ei voinut tuntea minkään muun kuin Raamatun kautta, sillä Jumala oli tunnettavissa vain tämän oman ilmoituksen kautta. Beck vastusti kaikkia sellaisia suuntauksia, jotka hänen mielestään asettivat ihmishengen Raamatun auktoriteetin rinnalle ja edelle. Niinpä hän torjui sekä idealistiset, konfessionalistiset ja teosofiset virtaukset.


title: Beckiläisyys

text: Beckin mielestä teologian tuli muodostaa yksin Raamatun avulla uskon teologinen järjestelmä, sillä Raamattu oli ainoa kristillisen totuuden lähde ja normi. Beckin mielestä Raamattu oli Jumalan hengen läpitunkema elävä organismi, josta oli etsittävä selvyys uskonnollisten kysymysten lisäksi myös muihin ihmiselämän kysymyksiin. Raamattu toimii peilikuvana ja ilmauksena Jumalan toiminnasta historiassa. Raamatun ymmärtämiseen tarvitaan uskon henkeä, joka vie sisäiseen yhteyteen Jumalan sanan eli Raamatun kanssa.


title: Beckiläisyys

text: Raamattu-käsityksen ohella Beckin teologian keskeisiin piirteisiin kuului oppi Jumalan valtakunnasta. Beckin mukaan Jumalan valtakunta oli ylimaallinen, ihmiskunnan ja inhimillisen maailman yläpuolella oleva ikuinen maailmanjärjestys, joka pyrkii jumalallista luomissuunnitelmaa noudattamalla muovaamaan maallista maailmaa oman hahmonsa mukaiseksi. Jumala on toteuttanut ikuista maailmansuunnitelmaansa luomansa maailman saattamiseksi kunniaan myös sen jälkeen, kun syntiinlankeemus oli turmellut koko luodun maailman. Tämän suunnitelman toteuttamiseksi Jumala oli antanut Poikansa tulla ihmiseksi Jeesuksessa Kristuksessa, antanut ihmiskunnalle Raamatun, säätänyt sakramentit ja perustanut kristillisen seurakunnan. Jumalan ikuisen pelastussuunnitelman keskuksena on Jeesus Kristus, ja sen tarkoituksena ei ole pelastaa ainoastaan ihmistä, vaan koko synnin turmelema luomakunta. Tämä toteutuisi lopullisesti eskatologiassa. Beckin koko teologiaa sävyttikin voimakkaasti eskatologinen ulottuvuus.


title: Beckiläisyys

text: Ihmisille on avautunut mahdollisuus päästä sisään transkendenttiseen Jumalan valtakuntaan Kristuksen kautta. Ihminen on jo eläessään ylimaallisen valtakunnan kansalainen ja osallinen sen yli-inhimillisestä ja ylimaallisesta hengestä. Samalla hän kuitenkin tuntee itsensä vieraaksi ja muukalaiseksi eläessään tämänpuoleisessa maailmassa.


title: Beckiläisyys

text: Myös kristinuskon eettisen luonteen korostamista on pidetty keskeisenä piirteenä Beckin teologiassa. Hänen mielestään ihmisen joutuessa kosketuksiin Jumalan valtakunnan kanssa oli tästä samalla seurauksena ihmisen eettinen uudistuminen. Tämän vuoksi vanhurskauttaminen ei ollut ainoastaan ulkonainen toimi vaan se samalla teki ihmisestä vanhurskaan. Tällöin Jumalan oma ylimaallinen vanhurskaus asettui ihmiseen ja synnytti tässä uskon kuuliaisuuden, mikä sai aikaan myös eettisen muutoksen. Beckin mukaan Kristus on paitsi ihmisen syntien sovittaja ("Kristus meidän puolestamme"), myös kristityssä vaikuttava voima ("Kristus meissä"). Kristus antaa näin kristitylle voiman kehittyä kohti hänen kaltaisuuttaan, mikä kyky samalla velvoittaa tähän kehittymiseen. Kristinuskon eettistä luonnetta korostaessaan Beck hylkäsi kaikki perusteiltaan rationalistiset eettiset järjestelmät, sillä hän ei katsonut niiden perustuvan ihmisen todelliseen uudistumiseen.


title: Beckiläisyys

text: Beckin teologia tuli Suomeen henkilökohtaisten kontaktien kautta herännäisyyden hajaannuksen aikaan 1800-luvun puolivälissä. Maaperää olivat jo ennalta sille suotuisaksi valmistaneet heränneitten piirissä käytetty vanhapietistinen hartauskirjallisuus, jonka kautta tietyt Beckin opilliset korostukset olivat jo ennestään tuttuja. Beck näet ammensi saksalaisesta, erityisesti württembergiläisestä pietismistä, josta oli aikoinaan ammentanut myös ruotsalainen Henric Schartau, jonka teoksia suomalaiset heränneet lukivat jonkin verran, minkä lisäksi Anders Nohrborg oli ollut varsin lähellä saksalaista pietismiä. Nohrborgin postilla puolestaan kuului heränneiden suosituimpiin hartauskirjoihin.


title: Beckiläisyys

text: Ratkaiseva merkitys Beckin käsitysten omaksumiselle oli kuitenkin herännäisyyden sisäisellä skismalla, jonka yhteydessä korostuivat liikkeen sisäiset erimielisyydet. Liikkeestä loitontuneet pappismiehet kohdistivat arvostelunsa liikkeen pappisjohtajaksi noussutta Niilo Kustaa Malmbergia ja muita vanhemman polven auktoriteetteja vastaan ollen sitä mieltä, että ”isien auktoriteetti” oli nostettu liikkeessä Raamatun auktoriteetin tilalle. Lisäksi nämä papit olivat sitä mieltä, että liikkeen piirissä olivat hämärtyneet sekä Kristuksen sovitustyö että kristityn henkilökohtaista elämää koskeva pyhitys. He vaativatkin pelastusvarmuuden jokapäiväisen katumuksen ja parannuksen korostamista. Nämä korostukset lähenivät Beckin painotuksia.


title: Beckiläisyys

text: Ensimmäinen kontakti oli Tübingenissä oleskellut herännäispappi Alfred Kihlman, joka esitteli Beckin ajatuksia kirjeissään. Aluksi Beckin jokseenkin kriittinen suhtautuminen tunnustukseen ja hänen vanhurskauttamisoppinsa askarruttivat suomalaisia herännäispappeja, mutta vähitellen ne herättivät vastakaikua Kihlmanin lisäksi muissakin. Erityisesti Raamatun arvovaltaa ja kristinuskon eettistä luonnetta koskevat käsitykset ilmeisesti miellyttivät oman ryhmänsä kiistoihin kyllästyneitä ja uutta teologista pohjaa etsineitä heränneitä. Kihlman itse palasi Suomeen vankkana Beckin ihailijana ja oli tämän henkilökohtainen ystävä Beckin kuolemaan saakka.


title: Beckiläisyys

text:
Beckin ajatuksista viehättyivät muun muassa Lars Stenbäck, C. G. von Essen ja erityisesti A. W. Ingman. Ingman ja von Essen teologian professoreina levittivät beckiläistä näkemystä laajemmalle pappispiireihin. Ingman ei koskaan tavannut Beckiä henkilökohtaisesti, mutta hänestä tuli tämän kirjojen perusteella yksi Beckin määrätietoisimmista oppilaista ja ihailijoista, joka tunsi lähes haaveellista kunnioitusta oppi-isäänsä kohtaan. Beckiläisyys muodosti autonomian aikana ainoan yhtenäisen teologisen koulukunnan.
Yhteiskunnallisesti vaikutusvaltaisia beckiläisiä Suomen kirkossa olivat arkkipiispat T. T. Renvall (1817–1898) ja etenkin Gustaf Johansson (1844–1930), joka oli opiskellut Tübingenissä Beckin oppilaana, sekä professori ja piispa Otto Immanuel Colliander. He kuuluivat Suomessa beckiläisen teologian toiseen sukupolveen, jonka oli synnyttänyt beckiläisyyttä edustaneiden yliopistoteologien, kuten Ingmanin ja von Essenin opetus. Myös Johansson ja Colliander vaikuttivat yliopistossa, mutta beckiläisyyttä esiintyi myös muitten kuin yliopistoteologien parissa. Näihin kuului muun muassa edellä mainittu Renvall, Porvoon piispaksi valittu Johan Viktor Johnsson, Kuopion tuomiorovasti Johannes Schwartzberg, Jyväskylän kirkkoherra Gustaf Adolf Heman, Ulvilan kirkkoherra Karl Emil Stenbäck, Karttulan kirkkoherra Eero Johannes Hyvärinen ja useilla paikkakunnilla kirkkoherrana toiminut Johan Antero Cederberg. Lisäksi oli pappeja, joitten ajattelussa oli beckiläisiä vaikutteita, vaikka eivät kuuluneetkaan tiiviisti Beckin ajatusten kannattajiin. Näihin lukeutui esimerkiksi Porvoon piispa Anders Johan Hornborg.
Beckiläisyys levisi Etelä-Pohjanmaan järviseudun pitäjissä myös kansan keskuuteen. Jonkin verran beckiläisyyttä esiintyi myös Iisalmen seudulla, jossa oli kirkkoherrana beckiläinen Henrik Gustaf Theodor Brofeldt. Hän sai mainetta saarnaajana, mutta näkyvää beckiläistä liikettä seudulle ei syntynyt. Beckiläisyydestä ei kuitenkaan tullut sellaista kansanliikettä kuin kirkon herätysliikkeistä.


title: Beckiläisyys

text: A. W. Ingmanin toimiessa pappina Vetelissä 1855–1864 hänen saarnojaan käytiin kuulemassa Lappajärveltä, Vimpelistä, Alajärveltä ja Lehtimäeltä. Beckiläishenkisiä olivat myös Vetelin kirkkoherrat Julius Bergroth 1885–1903 ja Oskari Vilho Oksanen 1904–1925. Vimpeliin beckiläisyyttä juurrutti 1860-luvulla Anders Oskar Törnudd. Myös Törnuddia käytiin kuulemassa kauempaakin, kuten Lappajärveltä, Alajärveltä, Kuortaneelta, Lapualta, Kauhavalta ja Kortesjärveltä. Törnuddin seuraajatkin, Wilhelm Johansson ja Julius Bergroth, edustivat raamatullista suuntausta. Wilhelm Johansson vaikutus jatkui hänen toimiessaan kahteen otteeseen Kuortaneen kirkkoherrana (1879–1887 ja 1894–1901). Lappajärvellä raamatullista suuntausta edustivat kirkkoherrat Isak Otto Appelberg 1876–1890 ja Anselm Nyström. Peltosen mukaan suurinta beckiläisyyden vaikutus on ollut Vimpelissä ja Kuortaneella. Hänen mukaansa Suomessa beckiläisyyttä on esiintynyt vain herännäisseuduilla ja siihen liittyneet olivat vanhoja heränneitä.


title: Beckiläisyys

text: Vielä vuoden 1961 seurakuntakertomuksissa mainitaan Lappajärvellä ja Vimpelissä olevan beckiläisyyden vaikutusta.


title: Johannes I Antiokialainen

text: Johannes I Antiokialainen oli Antiokian patriarkka vuosina 429-441 ja johti maltillista idän piispojen ryhmää nestoriolaisuuskiistassa. Hänet sekoitetaan joskus Johannes Krysostomokseen, jota on myös kutsuttu Johannes Antiokialaiseksi. Johannes tuki aktiivisesti ystäväänsä Nestoriosta Kyrillos Aleksandrialaista vastaan.


title: Johannes I Antiokialainen

text: Vuonna 431, Johannes saapui myöhässä Efesoksen kirkolliskokoukseen. Kyrillos päätti olla odottamatta häntä ja aloitti kokouksen ilman Johannesta ja hänen kannattajiaan, jolloin kokous tuomitsi Nestorioksen. Kun Johannes saapui paikalle muutama päivä myöhemmin, hän kokosi vasta-kokouksen (tunnetaan myös nimellä 'rosvokokous), joka tuomitsi Kyrilloksen ja kumosi Nestorioksen tuomion.


title: Johannes I Antiokialainen

text: Vuonna 433 Johannes sopi Kyrilloksen kanssa, menettäen samalla monia kannattajia patriarkaattinsa alueella.


title: Unkarin kuningaskunta (1920–1946)

text: Unkarin kuningaskunta on Unkarin demokraattisen tasavallan ja Unkarin neuvostotasavallan jälkeen vuonna 1919 Romanian armeijan vetäytymisen jälkeen perustettu valtio.


title: Unkarin kuningaskunta (1920–1946)

text: Poliittisista syistä maahan ei kuitenkaan enää valittu kuningasta, vaan Miklós Horthy valittiin valtionhoitajaksi 1. maaliskuuta 1920 arvonimellä "Hänen ruhtinaallinen korkeutensa Unkarin kuningaskunnan valtionhoitaja" (unk." Ő Főméltósága a Magyar Királyság Kormányzója".


title: Unkarin kuningaskunta (1920–1946)

text: Horthy toimi valtionhoitajana, kunnes nuoliristiläiset kaappasivat vallan 16. lokakuuta 1944 natsi-Saksan tuella. Unkarin valtionpäämieheksi nousi nuoliristin johtaja Ferenc Szálasi. Szálasin hallitus joutui vetäytymään puna-armeijan tieltä ensin Länsi-Unkariin ja lopulta Itävallan puolelle 29. maaliskuuta 1945.


title: Unkarin kuningaskunta (1920–1946)

text: Unkarin kuningaskunta julistettiin virallisesti lakkautetuksi 1. helmikuuta 1946.


title: Kaksinaulainen tykki

text: Kaksinaulainen tykki on ollut kevyt tykki, jalkaväkitykki tai kevyt laivatykki, jolla on ammuttu vain lyhyelle kantamalle ja jossa on sen vuoksi käytetty keveitä, alun perin massaltaan keveitä kaksinaulaisia lyijyammuksia. Jalkaväen käyttäminä tykit eivät ole kuuluneet tykistöaselajiin, vaan jalkaväkeen, koska niillä on ammuttu suorasuuntauksella eikä niiden käyttämiseen ole tarvittu tykistön tulenjohtoa.


title: Kaksinaulainen tykki

text: Myöhemmin kevyet kaksinaulaiset tykit korvasivat 36 mm - 45 mm jalkaväkitykit tai jalkaväen tulitukena toimivien keveiden panssarivaunujen panssarivaunukanuunat.


title: Kaksinaulainen tykki

text: 1600-luvulla kaksinaulaisten tykkien kaliiperi saattoi vielä olla 2 3/4 tummaa eli 69,85 mm ja massa noin neljännestonnin.


title: Vuoden poliisi

text: Vuoden poliisi on kunniamaininta, jonka myöntämisestä päättävät vuosittain Helsingin Nuorkauppakamari, Suomen poliisijärjestöjen liitto, poliisiylijohto ja sisäasiainministeriön poliisiosasto. Palkinto on myönnetty vuodesta 1976 alkaen.


title: Vuoden poliisi

text: Vuoden poliisi on Helsingin Nuorkauppakamarin merkittävin yhteiskunnallinen projekti. Projektissa valitaan työtehtävässään ansioitunut ja esimerkillistä toimintatapaa osoittava poliisi Vuoden poliisiksi. Projektin painopistealue vaihtuu vuosittain; valinta on kohdistunut esimerkiksi rikospoliisityöhön, huumerikostyöhön, kenttäpoliisitoimintaan ja talousrikostutkintaan.


title: Vuoden poliisi

text: Helsingin Nuorkauppakamari haluaa projektin avulla vaikuttaa yhteiskuntaan nostamalla esiin poliisityön eri osa-alueita ja tuomalla julkisuuteen jokaiselle kansalaiselle tärkeitä asioita. Helsingin Nuorkauppakamarin rooli projektissa on hoitaa sen koordinointi ja käytännön asiat sekä ylläpitää Vuoden poliisin valinnan perinnettä. Vuoden poliisin valinta herättää kiinnostusta valtakunnallisesti ja Vuoden poliisi on näkyvästi esillä eri medioissa. Vuoden poliisin valinta julkistetaan perinteisesti lokakuussa valtioneuvoston juhlahuoneessa Smolnassa.


title: Rev Hammer

text: Rev Hammer (s. 1965), oikealta nimeltään Stephen Ryan, on englantilainen muusikko ja laulaja-lauluntekijä.


title: Rev Hammer

text: Ryan syntyi Kentissä sukutaustaltaan lontoolais-irlantilaiseen perheeseen. Lapsuutensa hän vietti Buntingfordin kylässä Herefordshiressä. Ensimmäistä kertaa lavalla hänet nähtiin kouluaikoina kokoonpanossa Featus and the Undertakers. Sen hajottua hän muodosti yhdessä Grant Davidsonin kanssa duon Hammer & Sickle. Keikkojen ohella he levyttivät vuonna 1986 kappaleet ”Buntingford Town Blues” ja ”Far Too Many Heroes” kokoelma-albumille "Buntingford Centre of the Universe", josta otettiin vain 500 kappaleen painos. Levyllä soittivat myös New Model Army -yhtyeen Justin Sullivan ja Rob Heaton peitenimillä Crowman ja Rokk Artthrobbe.


title: Rev Hammer

text: Vuonna 1986 Rev Hammer perusti yhdessä Justin Sullivanin, Joolzin ja basisti Brett Selbyn kanssa kiertävän lavashow'n nimeltä Red Sky Coven. Monipuoliset esitykset sisälsivät Rev Hammerin laulujen ja vitsinkerronnan lisäksi Sullivanin esittämiä akustisia versioita New Model Armyn lauluista sekä Joolzin tarinoita ja runonlausuntaa.


title: Rev Hammer

text: Vuonna 1991 Rev Hammer levytti ensimmäisen oman albuminsa "Industrial Sound and Magic", jonka taustayhtyeenä soittaa The Levellers. Seuraava albumi, "Bishop of Buffalo", ilmestyi 1994. Vuonna 1995 The Levellers coveroi Rev Hammerin kappaleen ”The Maid of the River” Britannian albumilistan kärkisijan saavuttaneella "Zeitgeist"-albumillaan. Samana vuonna The Levellers levytti myös Rev Hammerin toisen kappaleen ”Searchlights” hyväntekeväisyyslevylle "Help", jolla kerättiin rahaa Bosnian sodan uhreille. "Green Fool Recordings", Rev Hammerin kolmas soololevy, ilmestyi vuonna 1996.


title: Rev Hammer

text: Rev Hammerin uran suurin yksittäinen projekti on epäilemättä ollut vuonna 1997 ilmestynyt konseptialbumi "Rev Hammer's Freeborn John: The Story of John Lilburne – The Leader of The Levellers", joka kertoo Englannin sisällissodan aikaisen Levellers-liikkeen johtajasta John Lilburnesta. Levyllä esiintyy Rev Hammerin itsensä lisäksi muun muassa Maddy Prior, Justin Sullivan ja The Levellers – edellä mainitun poliittisen liikkeen mukaan nimetty nyky-yhtye. Vuonna 2005 "Freeborn John" esitettiin ensimmäistä kertaa yleisön edessä Beautiful Days -festivaalilla ja esitys taltioitiin DVD:lle ja CD:lle. Helmikuussa 2008 show kiersi kuudessa englantilaisessa teatterissa. Lähes kaikki alkuperäiset esiintyjät olivat yhä mukana.


title: Rev Hammer

text: Rev Hammerin viimeisimmät soololevyt ovat "Spitting Feathers" vuodelta 2004 ja "Down the Alley" vuodelta 2010. Lisäksi hän on viime vuosina esiintynyt yhdessä The Levellersin jäsenten kanssa akustisella kokoonpanolla Drunk in Public.


title: Suomalainen rukous

text: Suomalainen rukous (virtenä "Siunaa ja varjele meitä") on Uuno Kailaan kirjoittama isänmaallinen ja uskonnollinen runo, joka ilmestyi ensimmäisen kerran hänen runokokoelmassaan "Uni ja kuolema" vuonna 1931. Vuonna 1986 se otettiin mukaan Suomen evankelis-luterilaiseen virsikirjaan, jossa se on virsi numero 584.


title: Suomalainen rukous

text: Runo oli alun perin osa Kailaan vuoden 1930 itsenäisyyspäiväksi kirjoittamaa kolmiosaista runosarjaa "Isänmaan päivä" ja runo oli luonteeltaan hyvin uskonnolliselle ja isänmaalliselle Kailaalle erittäin läheinen. Kailaan ystävä Eino Salmelainen esitti jo silloin arvion, että runoa tullaan vielä lukemaan kirkossakin. Kailas sisällytti sen valittujen runojensa laitokseen, joka ilmestyi vain vähän ennen runoilijan varhaista kuolemaa.


title: Suomalainen rukous

text: Kailaan runon sävelsi virreksi Taneli Kuusisto Yleisradion pyynnöstä syksyllä 1939, ja julkisesti se kuultiin ensimmäisen kerran Helsingin Messuhallissa pidetyssä konsertissa 25. marraskuuta 1939. Silloin sen esittivät Helsingin yhtyneet suomalaiset kirkkokuorot Kuusiston johtamina. Viisi päivää myöhemmin syttyi talvisota. Kun talvisodan päättäneen Moskovan rauhan voimaanastumisesta oli ilmoitettu radiossa 13. maaliskuuta 1940, seurasi ohjelmassa heti tämän jälkeen Suomalainen rukous.


title: Suomalainen rukous

text: Kailaan alkuperäisessä runossa oli kolme säkeistöä, mutta Kuusiston sävelmällä laulettaviksi niistä soveltuivat alkujaan vain ensimmäinen ja viimeinen. Kun Suomalainen rukous vuonna 1986 hyväksyttiin virsikirjaan, mukaan otettiin myös toinen säkeistö, mutta Kailaan alkuperäisestä tekstistä melkoisesti poikkeavaksi muokattuna, jotta sekin saatiin sopimaan samaan sävelmään. Virrestä on tehty useita levytyksiä ja kappaleen ovat levyttäneet muun muassa Jorma Hynninen, Mauno Kuusisto, Eino Grön, Jaakko Ryhänen sekä monet suomalaiset kuorot ja orkesterit. Soile Isokoski on julkaissut myös samannimisen albumin vuonna 2003.


title: Suomalainen rukous

text: Psykiatrian professori Kalle Achtén mukaan "Suomalainen rukous" on "kaunein koskaan kirjoitettu isänmaallinen runo".


title: Suomalainen rukous

text:
Siunaa ja varjele meitä,
Korkein, kädelläs!
Kaitse kansamme teitä
vyöttäen voimalla meitä,
heikkoja edessäs!
Sulta on kaikki suuruus,
henki sun hengestäs.


title: Suomalainen rukous

text:
Herra, valista meihin
kasvosi laupiaat,
kunnes armosi alla
kukkivat roudan maat!
Vaivassa vaeltaneihin,
Herra, valista meihin
kasvosi laupiaat!


title: Suomalainen rukous

text:
Tutkien sydämemme
silmäsi meihin luo!
Ettemme harhaan kääntyis,
ettei kansamme nääntyis,
silmäsi meihin luo!
Alati synnyinmaalle
siipies suoja suo!


title: Aris Thessaloniki

text: Athlitikos Syllogos Aris on vuonna 1914 perustettu urheiluseura Thessalonikista, Kreikasta. Seuralla on toimintaa useissa lajeissa kansallisella huipputasolla. Seuran hymni on nimeltään "You are the pride of Macedonia". Seuran on nimetty Ares-jumalan mukaan ja hänen kuvansa on ikuistettu seuran logoon. Arisin pahimmat viholliset ovat paikalliset seurat PAOK sekä Iraklis.


title: Viralan kartano

text: Viralan kartano sijaitsee Janakkalassa Viralan kylässä Viralanjärven koillisrannalla. Kartanon yhteydessä toimi vuosina 1872–1942 "Nääs Spritfabriks Aktiebolagin" viinanpolttimo ja hiivatehdas.


title: Viralan kartano

text: Viralan kylän 10 taloa joutuivat 1585 Hakoisten kartanon omistaneen Matti Laurinpoika Kruusin läänityksiksi. Vuonna 1626 Brita De la Gardie osti talot jotka muuttuivat perintötaloista rälssitaloiksi. Talojen aikaisemmin kruunulle maksamat verot menivät nyt rälssin haltijalle. Ensimmäiset kartanon 13 torpasta perustettiin vuonna 1700. Viralan kartano kuului vuosina 1806–1904 Hakoisten kartanoon. Kartanon rälssitilat lakkautettiin 1868 ja niiden maat liitettiin kartanon maihin. Kartanon talouskeskus perustettiin 1860-luvulla Viralan kylän vanhalle kylätontille.


title: Viralan kartano

text: Kartanon uusrenessanssityylisen puisen päärakennuksen nykyinen ulkoasu on peräisin 1890-luvulta. Kartanon alueella on useita 1800-luvulta peräisin olevia asuinrakennuksia sekä vuonna 1914 rakennettu tiilinen tehdasrakennus. Kartanon puiston istutukset on tehty 1880-luvulla.


title: Viralan kartano

text: Nykyisin Viralan kartanossa kasvatetaan fasaaneja.


title: Viralan kartano

text: Vuonna 1872 Hakoisten ja Viralan kartanot omistanut parooni Hans Gustaf Boije perusti yhdessä Kytäjän kartanon omistajan Constantin Linderin ja protokollasihteeri C. A. Ehrnroothin kanssa avoimen yhtiön joka aloitti viinan valmistuksen kartanon lähelle rakennetussa polttimossa. Raaka-aineena käytettiin lähinnä Etelä-Venäjältä tuotua maissia joka kuljetettiin rautateitse Pietarin kautta Turenkiin. Polttimon tuottama raakaviina vietiin sitten Helsinkiin jossa se jalostettiin lopputuotteeksi Itäisen Heikinkadun varrella sijainneessa paloviinatehtaassa. Vuonna 1885 Viralassa aloitettiin myös ensimmäisenä Suomessa leipomohiivan teollinen valmistaminen käyneestä viinamäskistä. Viralan tehdas toimi aluksi höyryvoimalla mutta 1907 läheiseen Viralan koskeen rakennettiin tehdasta varten sähkövoimala. Avoin yhtiö muutettiin 1881 "Nääs Spritfabriks Aktiebolag" nimiseksi osakeyhtiöksi jonka haltuun siirtyi koko kartano vuonna 1904 paroni Boijen kuoltua.


title: Viralan kartano

text: Kieltolain voimaantulo 1919 lopetti viinanvalmistuksen ja samalla myös hiivan tuotanto vähentyi olennaisesti. Kun kieltolaki kumottiin 1932 Viralassa alettiin valmistaa 96% alkoholia Oy Alkoholiliike Ab:n laskuun vuosituotannon ollessa noin 450 000 kiloa. Raaka-aineena käytettiin nyt kotimaista perunaa ja ohraa. Tislatessa jäljelle jäänyt rankki myytiin karjan rehuksi. Viinanvalmistus päättyi jatkosodan aikana 1942 kun perunaa ei enää elintarvikepulan vuoksi voinut käyttää raaka-aineena.


title: Viralan kartano

text: Vuosina 1943–1948 entisissä viinatehtaan tiloissa toimi "Oy Petko Ab" joka poltti tervaa tervaskannoista ja valmisti tervaöljyä jota käytettiin maaöljypohjaisten voiteluaineiden korvikkeena. Ulkomaisen tuonnin vapautuminen 1948 lopetti tämän tuotannon. Tämän jälkeen Viralan kartanon tyhjillään olleissa kotieläinrakennuksissa kasvatettiin vuodesta 1950 alkaen herkkusieniä. Viralassa toimi myös pieni teknokemian alan tehdas joka valmisti "Ortex"-tuotemerkillä pesu- ja puhdistusaineita. Vuosina 1882–1930 Viralassa toimi myös sahalaitos.


title: Markan miehet

text: Markan miehet olivat Talvisodan aikana Suomessa vaikuttaneita liikemiehiä. Nämä tunnetut liikemiehet pyrkivät käytännössä ilman palkkaa tekemään kaikkensa, että suomalaiset olisivat saaneet sellaisen materiaalisen valmiuden, mikä vaadittiin Neuvostoliiton kanssa käytävää sotaa varten. Pääasiallisesti haalittiin ympäri maailmaa aseita, ammuksia ja muita sotavarusteita. Työ alkoi jo vuonna -38, jolloin hankinnat aloitettiin.


title: Markan miehet

text: Markan miesten "johtaja" oli silloinen kauppaministeri V.A. Kotilainen.


title: Katriina Elovirta

text: Katriina Elovirta (15. helmikuuta 1961 Iisalmi – 19. kesäkuuta 2018 Espoo) oli Palloliiton kehityspäällikkö, jalkapalloilija ja kansainvälisen tason erotuomari.


title: Katriina Elovirta

text: Elovirta pelasi naisten SM-sarjassa vuosina 1985–1990 Helsinki Unitedissa sekä sen edeltäjissä KNF:ssä ja PP-Futiksessa. Keskikentällä pelannut Elovirta voitti urallaan kolme mestaruutta, kaksi SM-hopeaa ja Suomen cupin. Maajoukkueessa Elovirta pelasi 9 maaottelua.


title: Katriina Elovirta

text: Pelaajauran päätyttyä Elovirta ryhtyi erotuomariksi vuonna 1991. Hän nousi kansainväliseksi tuomariksi jo 1995 ja on sen jälkeen toiminut tuomarina muun muassa naisten EM-kisoissa vuosina 1997 ja 2001 sekä naisten MM-kisoissa 1999 ja 2003. Elovirta tuomitsi myös ensimmäisen naisten UEFA Cupin finaalin 2002. Hänet palkittiin vuoden parhaana naiserotuomarina 1996 ja 2003.


title: Katriina Elovirta

text: Elovirta työskenteli Palloliiton kehityspäällikkönä.


title: Floppaus

text: Floppaus on korkeushyppytyyli, jossa hyppääjä ylittää riman selin. Ponnistus tehdään kaarevan tai J-kirjaimen muotoisen vauhdinoton jälkeen rimasta kauempana olevalla jalalla. Ponnistuksen jälkeen selkä käännetään rimaa kohti ja jalat heilautetaan riman ylitse, kun selkä on ylittänyt riman. Koska floppaus on tehokas hyppytyyli, jonka tekniikka on helppo oppia, se on syrjäyttänyt nykyisin kaikki muut tyylit.


title: Floppaus

text: Ennen floppausta huippuhyppääjät käyttivät yleensä kierähdystyyliä. Floppaus kehitettiin 1960-luvun puolivälissä, ja sen teki tunnetuksi Dick Fosbury voittamalla sitä käyttäen olympiakultaa vuonna 1968. Tyylin käyttöönottoa edesauttoi se, että alastulopaikoista oli alettu tehdä entistä turvallisempia. Fosbury itse piti hypätessään käsiään kylkiä vasten, mutta nykyisin useimmat hyppääjät heittävät kädet ylöspäin ponnistusvaiheessa.


title: Floppaus

text: Floppauksen hyöty perustuu siihen, että hyppääjän ei tarvitse nostaa kehonsa painopistettä yhtä korkealle kuten muissa tyyleissä. Floppaaja voittaa näin 5–7 senttimetriä kierähtäjään nähden. Floppaaja saa lisäksi enemmän vauhtia hyppyynsä nopeamman vauhdinoton ansiosta. Toisaalta floppaaja häviää 5 senttimetriä siinä, että hänen painopisteensä on ponnistusvaiheessa alempana kuin kierähtäjällä.


title: Oleg Gordijevski

text: Oleg Antonovitš Gordijevski (; 10. lokakuuta 1938 Moskova, Neuvostoliitto) on entinen KGB:n eversti ja agentti, jonka sijoituspaikka oli Neuvostoliiton suurlähetystössä Lontoossa. Hänen loikkauksensa länteen 1985 oli puhutuimpia tapauksia kylmän sodan aikana.


title: Oleg Gordijevski

text: Oleg Gordijevski opiskeli Moskovan valtion kansainvälisessä instituutissa ja meni sen jälkeen ulkoministeriöön, jossa sai viran Itä-Berliinissä elokuussa 1961 juuri Berliinin muurin rakennustöiden aikana. Hän liittyi KGB:hen 1963 ja sai viran Neuvostoliiton suurlähetystöstä Kööpenhaminassa, Tanskassa.


title: Oleg Gordijevski

text: Tanskassa ollessaan Gordijevski ei enää uskonut kotimaansa politiikkaan ja työhönsä, johon vaikutti lähinnä Tšekkoslovakian miehitys 1968. Suurlähetystö ei tiennyt, että Gordijevski oli ollut yhteyksissä MI6:een, joka lähetti agentin suurlähetystöstä ottamaan selvää, mitä Gordijevski voisi tehdä. Gordijevski ryhtyi toimittamaan salaisia tietoja MI6:lle, mikä lisääntyi, kun hänet nimitettiin vuonna 1982 Lontooseen.


title: Oleg Gordijevski

text: Kaksi hänen tärkeää tehtäväänsä oli toimittaa tietoa Neuvostoliiton ydinasetukikohtien sijainnista, kun NATO alkoi tuoda Euro-ohjuksia Länsi-Eurooppaan, ja tietoja Mihail Gorbatšovista sekä tämän mahdollisesta tulevasta politiikasta. 22. toukokuuta vuonna 1985 Gordijevski yhtäkkiä komennettiin takaisin Moskovaan, pidätettiin ja vietiin omalle datsalleen. Ei tiedetty tarkalleen, että hän oli veljeillyt MI6:n kanssa, mutta CIA-yhteyksiä epäiltiin enemmän.


title: Oleg Gordijevski

text: Gordijevski sai tiedon KGB:ltä, ettei saisi enää virkaa ulkomailta. Vaikka häntä epäiltiin kaksoisagentiksi, hän sai matkustaa kesäkuussa 1985 Moskovan asuntoonsa. Vaikka KGB vakoili Gordijevskia, hän sai yhteyden MI6:een, ja britit suunnittelivat hänen pakonsa, jota oli valmisteltu jo monta vuotta hänen ollessaan virassa Lontoossa.


title: Oleg Gordijevski

text: 19. heinäkuuta 1985 Gordijevski meni lenkille Moskovan puistossa kuten tavallista ja onnistui hämäämään KGB:n agentteja ja nousemaan junaan, joka vei hänet Suomen rajalle. Sieltä Britannian suurlähetystön auto salakuljetti hänet rajan yli Suomeen, josta hänet lennätettiin Norjan kautta Englantiin. Gordijevskin loikkaus herätti paljon huomiota, sillä hän oli korkea-arvoinen KGB:n agentti ja hyvin tärkeä sekä idälle että lännelle.