title: Edussana

text: Termejä "edussana" ja "pääsana" on vanhastaan suomen kieliopissa käytetty synonyymeinä, mutta nyttemmin ne erotetaan toisistaan. Pääsana on sana, jota jokin toinen sana tai lauseke määrittää tai täydentää. Esimerkiksi lausekkeessa ["punaisen auton"] ["kuljettaja"] sana "kuljettaja" on koko lausekkeen edussana, mutta osalausekkeen ["punaisen auton"] pääsana. Termi "edussana" liittyy läheisemmin konstituenttikielioppiin (jossa lauseen ajatellaan koostuvan lausekkeista), termi "pääsana" puolestaan dependenssikielioppiin (jossa lauseen ajatellaan koostuvan sanoista, joiden välisiä riippuvuussuhteita tarkastellaan).


title: Tunisian cup

text: Tunisian cup () on Tunisian jalkapallon kansallinen cup-kilpailu. Sitä on pelattu vuodesta 1922 lähtien. Eniten voittoja on kerännyt Espérance Sportive de Tunis (14). Cup toimii pudotuspelin tavoin.


title: Säppikalat

text: Säppikalat ("Balistidae") on jäykkäleukakalojen heimo. Siihen kuuluu 40 lajia, jotka jaetaan yhteentoista sukuun. Niitä elää luonnossa Atlantin, Välimeren ja Indopasifisen merialueen rantavesissä. Monet lajit ovat suosittuja yleisöakvaarioiden merivesialtaiden kaloja. Suuri koko ja aggressiivinen käytös tekevät niistä joskus vaativia hoidokkeja. Säppikalat puolustavat reviireitään niin raivokkaasti, että voivat hyökätä sukeltajan kimppuun aiheuttaen haavoja puremillaan. Säppikalan voimakkaat leuat ja terävät hampaat soveltuvat hyvin selkärangattomien kuoren murskaamiseen.


title: Säppikalat

text: Säppikalojen pituus on 30–75 cm. Ne ovat litteitä, pyöreämuotoisia, usein pilkkujen ja juovien kuvioimia kaloja.


title: João Secundino

text: João Secundino (s. 10. heinäkuuta 1992) on portugalilainen näyttelijä. Hän on noussut kotimaassaan tähteyteen rooleilla TVI:n televisiosarjoissa "Ninguém como tu" ja "Tu e eu".


title: João Secundino

text: Vuonna 2006 aloitetussa "Tu e eu" -sarjassa Secundino esittää Vasco Silva Reisin (Gonçalo Diniz) poikaa, Vasquinhoa.


title: Siilikalat

text: Siilikalat (Diodontidae) on jäykkäleukakalojen heimo. Siihen kuuluu 19 lajia, jotka jaetaan kuuteen sukuun. Niitä tavataan Atlantilla, Intian valtamerellä ja Tyynellämerellä. Kahden suvun, "Diodon" ja "Chilomycterus", jäseniä pidetään myös akvaariokaloina.


title: Siilikalat

text: Siilikalojen ihoa peittävät piikit, ja ne voivat hädän hetkellä pullistaa vartalonsa pallomaiseksi. Joillakin lajeilla, kuten juovasiilikalalla, piikit ovat jatkuvasti pörhöllään, toiset voivat pörhistää ne halutessaan.


title: Siilikalat

text: Siilikalat syövät kovakuorisia selkärangattomia, joiden kuoren ne murskaavat kovalla nokallaan. Nokka muodostuu yhteen sulautuneista hampaista, mistä tulee heimon tieteellinen nimi Diodontidae, kaksihampainen.


title: Luxemburgin ympäriajo

text: Luxemburgin ympäriajo () on maantiepyöräilyn etappikilpailu, joka järjestetään vuosittain toukokuun lopussa tai kesäkuun alussa Luxemburgissa. UCI Europe Tour -sarjaan kuuluva kilpailu on kategorialuokitukseltaan 2.HC, eli sen yläpuolella ovat vain UCI World Tour -sarjan kilpailut. Luxemburgin ympäriajo toimii monelle pyöräilijälle valmistautumiskilpailuna Ranskan ympäriajoon.


title: Luxemburgin ympäriajo

text: Luxemburgin ympäriajon on voittanut useimmin järjestämaan Mathias (Mett) Clemens, viisi kertaa. Kilpailun voittajiin kuuluu useita pyöräilyn suurnimiä, kuten Louison Bobet, Charly Gaul, Freddy Maertens, Bernard Hinault ja Lance Armstrong.


title: Luxemburgin ympäriajo

text: Suomen Jukka Vastaranta sijoittui kilpailussa kolmanneksi vuonna 2005.


title: Ville Kentala

text: Ville Kentala (s. 21. helmikuuta 1966 Alajärvi) on entinen suomalainen jääkiekkoilija.


title: Ville Kentala

text: New York Rangers varasi Kentalan . Kentala oli mukana Suomen alle 20-vuotiaitten maajoukkueessa, joka sijoittui kuudenneksi vuoden 1986 kisoissa. Kaudeksi 1986–87 hän siirtyi Bostonin yliopiston Terriers-joukkueeseen, jossa pelasi seuraavat kolme kautta. Rangers myi Kentalan oikeudet yhdessä Reijo Ruotsalaisen kanssa Edmonton Oilersiin 23. lokakuuta 1986. Syksyksi 1989 Kentala palasi Suomeen HIFK:hon, jossa pelasi kaksi täyttä kautta, kunnes siirtyi kaudeksi 1992–93 I-divisioonan Helsingin Jääkiekkoklubiin.


title: Art Babbitt

text: Art Babbitt (oikealta nimeltään Arthur Harold Babitsky, 8. lokakuuta 1907 – 4. maaliskuuta 1992) oli yhdysvaltalainen animaattori, joka työskenteli The Walt Disney Companyllä.


title: Art Babbitt

text: Babbitt loi yli kuusikymmentä vuotta kestäneellä urallaan useita piirroshahmoja, joista tunnetuin lienee Hessu Hopo. Ensimmäisessä elokuvassa Hessu oli vain sivuhahmo, mutta erikoisen naurunsa ansiosta Hessu nousi kertakäyttöhahmosta vakiokalustoksi Mikki Hiiren, Minni Hiiren, Pluton, Heluna Ammun ja Polle Koninkauluksen rinnalle. Muita Babbittin luomia hahmoja ovat muiden muassa "Lumikin" kuningataräitipuoli ja "Pinocchion" puuseppä Geppetto.


title: Art Babbitt

text: Vuonna 1941 Babbitt johti Disneyn studiolla lakkoa ja ajautui välirikkoon Walt Disneyn kanssa. Babbitt erotettiin studiolta, mutta piirtäjien ammattiliiton painostuksesta Walt Disney joutui perumaan sen. Toisen maailmansodan jälkeen Babbitt palasi Disneyn studiolle, jossa hän työskenteli vuoteen 1947 asti.


title: Art Babbitt

text: Babbitt kuoli munuaisten vajaatoimintaan 84-vuotiaana vuonna 1992.


title: Basil Rathbone

text: Basil Rathbone (oikeammin Philip St. John Basil Rathbone) (13. kesäkuuta 1892 Johannesburg, Etelä-Afrikka – 21. heinäkuuta 1967 New York, New York, Yhdysvallat) oli eteläafrikkalaissyntyinen brittinäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Sherlock Holmesin esittäjänä lukuisissa elokuvissa ja radiokuunnelmissa.


title: Basil Rathbone

text: Basil Rathbone syntyi Etelä-Afrikassa englantilaisille vanhemmille. Perhe muutti takaisin Englantiin hänen ollessaan 3-vuotias. Rathbone osallistui ensimmäiseen maailmansotaan ja hänet palkittiin Military Cross -kunniamerkillä.


title: Basil Rathbone

text: Vuosien 1939 ja 1946 välisenä aikana Rathbone esitti Sherlock Holmesia yhteensä 14 elokuvassa ja 220 radiokuunnelmassa, joissa kaikissa tohtori Watsonia esitti Nigel Bruce.


title: Basil Rathbone

text: Rathbone kuoli sydänkohtaukseen 75-vuotiaana New York Cityssä vuonna 1967. Hänellä on kolme tähteä Hollywood Walk of Famella.


title: Den nordisk-katolske kirke

text: Den nordisk-katolske kirke on norjalainen, amerikkalaiseen vanhakatoliseen Polish National Catholic Churchiin täydessä kirkollisessa yhteydessä oleva luterilaistaustainen itsenäinen katolinen kirkko.


title: Den nordisk-katolske kirke

text: Den nordisk-katolske kirken perusti 1999 ryhmä Norjan kirkon tunnustukselliseen, naispappeutta vastustavaan oppositioon kuuluvia korkeakirkollisia pappeja. Uuden kirkkokunnan muodostaminen tapahtui prosessissa, jossa anglikaaninen Forward in Faith sekä Svenska kyrkans fria synod pidettiin mukana. Ruotsin kirkossa tätä seurasi myöhemmin Missionsprovinsenin perustaminen.


title: Den nordisk-katolske kirke

text: Kirkon jäsenet kokoontuvat jumalanpalveluksiin Harstadiin, Ålesundiin, Bergeniin, Kristiansandiin, Sarpsborgiin ja Osloon. Ruotsissa jumalanpalveluksia pidetään Tukholmassa.


title: Den nordisk-katolske kirke

text: Norjalainen Roald Flemestad vihittiin Den nordisk-katolske kirken piispaksi 2011.


title: Maailman ympäristöpäivä

text: Maailman ympäristöpäivä on vuodesta 1972 alkaen 5. kesäkuuta järjestetty Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman vuosipäivä, jolloin kiinnitetään huomiota ympäristökysymyksiin.


title: Ruatokansan uamunkoetto

text: Ruatokansan uamunkoetto (kirjakielellä "raatokansan aamunkoitto") on kuopiolaisen metalliyhtye Verjnuarmun toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2008. Albumi on yhtyeen mukaan raskaampi ja linjakkaampi kuin edellinen pitkäsoitto. Myös alatyylistä "vittu"-ilmausta on pyritty vähentämään. Vanhasta tavasta poiketen albumin kappaleita on ollut kuunneltavissa yhtyeen kotisivuilla ja MySpace-sivulla.


title: Chigiriki

text: Chigiriki on lähitaistelu- ja huitoma-ase, jota käyttivät muun muassa ninjat ja samurait. Se tehdään joko kiinteästä tai ontosta puusta, joskus myös bambusta tai metallista. Chigiriki koostuu noin 60 senttimetriä pitkästä putkesta, jonka päässä on ketjun varassa roikkuva piikkipallo. Ketjun voi kiinnittää keppiin, jolloin asetta voi käyttää nuijana tai kävelykeppinä käyttäen kuljettaa sitä ilman että ketju tarttuu kiinni johonkin.


title: Chigiriki

text: Asetta voidaan käyttää lyömäaseena, vastustajaan tarttumiseen käytettävänä aseena, tai vastustajan aseen lamauttamiseen.


title: Chigiriki

text: Aseen varsi voi olla yhtä pitkä tai pidempi kuin sen pitäjän kyynärvarsi, kuten myös ketjun pituus voi olla hyvinkin pitkä. Aseen rautapaino voi olla joko pyöreä tai monikulmainen, ja siinä voi olla piikkejä. Aseen alkuperää ei tarkasti tunneta. Chigiriki-jutsu on koulutusmenetelmä, jossa käytetään palloa ja ketjua kiinnitettynä keppiin. Chigirikiä käytetään Kiraku ryu ja Araki ryu kouluissa.


title: Itselaukaisin

text: Itselaukaisin on kameroiden laukaisin, joka jätetään laukaisemaan kamera itsestään. Itselaukaisimen avulla on varmistettu, että myös kuvaaja on voinut päästä itse ryhmäkuvaan laittamalla kamera laukeamaan muutamien sekuntien kuluttua. Itselaukaisimet ovat olleet kameroiden tapaan mekaanisesti toimivia. Kameroiden sähkökäyttöisyyden lisäännyttyä, on myös itselaukaisimista tullut sähköisesti ja tietokoneohjelmallisesti toimivia.


title: Itselaukaisin

text: Kameroissa on ollut myös muunlaisia laukaisimia, kuten lankalaukaisin tai etälaukaisin.


title: Emanuel Viveiros

text: Emanuel ”Manny” Viveiros (s. 8. tammikuuta 1966 St. Albert, Alberta, Kanada) on kanadalais-itävaltalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija.


title: Emanuel Viveiros

text: Viveiros pelasi aluksi juniorijääkiekkoa kotikaupungissaan St.Albertissa Albertan provinssissa. Hän siirtyi WHL:n Prince Albert Raidersiin kaudeksi 1982–1983. Seuraavalla kaudella (1983–1984) Viveiros teki 67 pelissä tehopisteet 15+94=109, ja seuraavana kesänä Edmonton Oilers NHL:n varaustilaisuudessa. Kahtena seuraavana kautena Viveiros jatkoi pelaamista Raidersissa. Joukkue menestyi ja voitti vuonna 1985 Memorial Cupin. Samana keväänä Viveiros valittiin WHL:n idän toiseen tähdistökentälliseen. Seuraava kausi oli Viveirokselle henkilökohtaisesti menestyksekäs: hänet palkittiin WHL idän parhaana pelaajana, parhaana puolustajana ja valittiin ykköstähdistöön, sekä palkittiin koko WHL:n parhaana pelaajana. Samalla kaudella Viveiros edusti Kanadaa nuorten maajoukkueessa, joka voitti hopeaa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa. Joulukuussa 1985 Edmonton myi Viveiroksen pelaajaoikeudet Minnesota North Starsiin, jossa hän aloitti NHL-uransa keväällä 1986 pelaamalla neljä ottelua.


title: Emanuel Viveiros

text: Kausi 1986–1987 oli Viveiroksen ensimmäinen täysi kausi ammattilaisena. Hän pelasi lähes koko kauden Minnesotan farmijoukkueessa Springfield Indiansissa. Viveiros pelasi kaudella 1987–1988 Minnesotassa 24 ottelua, joissa teki maalin ja antoi yhdeksän syöttöä. Suurin osa kaudesta meni kuitenkin taas farmissa, tällä kertaa Kalamazoo Wingsissä. Seuraavalla kaudella Viveiros pelasi ainoastaan farmijoukkueessa.


title: Emanuel Viveiros

text: Viveiros siirtyi Eurooppaan kaudeksi 1989–1990, Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle, mutta hän loukkaantui tammikuussa. Helmikuussa hän teki sopimuksen Hartford Whalersin kanssa ja palasi takaisin Pohjois-Amerikkaan, mutta Hartford lähetti Viveiroksen farmijoukkue Binghamptoniin. Kun seuraavakin kausi meni vielä farmijoukkueessa, päätti Viveiros palata takaisin Eurooppaan pelaamaan.


title: Emanuel Viveiros

text: Viveiros teki 1991 sopimuksen itävaltalaisen EC Villacher SV:n kanssa, jossa hän pelasi neljä kautta, pelaten Alppiliigaa ja Itävallan liigaa. Villacher voitti vuosina 1992 ja 1993 Itävallan mestaruuden. Tämän jälkeen Viveiros pelasi viisi seuraavaa kautta viidessä eri seurassa Saksassa, Itävallassa ja Italiassa, kunnes syksyllä 2000 Viveiros siirtyi Itävallan Klagenfurter AC:hen, jossa pelasi vuoteen 2007 asti, voittaen mestaruudet vuosina 2001 ja 2004.


title: Emanuel Viveiros

text: Viveiros on toiminut Klagenfurterin päävalmentajana vuodesta 2006 lähtien.


title: Emanuel Viveiros

text: Viveiros sai vuonna 1998 Itävallan kansalaisuuden ja hän pystyi pelaamaan harjoitusmaaotteluita uuden kotimaansa maajoukkueessa kaudella 1998–1999. Hän yritti, muutamien muiden pelaajien tavoin, turhaan saada IIHF:ltä luvan edustaa Itävaltaa arvokisoissa (erityisesti vuoden 2002 olympialaisissa). IIHF:n säännöt kielsivät pelaamasta useammassa kuin yhdessä maajoukkueessa, ja Viveiros oli pelannut vuonna 1986 Kanadan maajoukkueessa nuorten MM-kisoissa. Salt Lake Cityn olympialaiset menivät ohi, mutta joulukuussa 2003 IIHF muutti sääntöjään, ja salli neljä peräkkäistä kautta uudessa kotimaassaan pelanneiden pelaajien edustaa uutta kotimaataan. Vuoden 2004 MM-kisat menivät ohi Viveirokselta loukkaantumisen vuoksi, mutta helmikuussa 2005 hän pelasi Itävallan maajoukkueessa olympialaisten karsinnoissa, mutta joukkue ei selvinnyt jatkoon. Viveiros pelasi MM-kisoissa keväällä 2005 5 ottelua, mutta loukkaantui ottelussa Tanskaa vastaan, ja joutui jättämään turnauksen kesken. Itävalta oli lopulta kuudestoista ja putosi A-sarjasta.


title: Ankeriaskalat

text: Ankeriaskalat ("Anguilliformes") on viuhkaeväisten kalojen lahko, johon kuuluu noin 800 kalalajia. Nämä on jaettu kolmeen alalahkoon, 16 heimoon ja ne edelleen noin 141 sukuun. Vuonna 2011 kuvattiin lisäksi uusi alkeellinen heimo "Protanguillidae", joka sijoittuu muiden alalahkojen ulkopuolelle. Useimmat ankeriaskalat ovat petoja.


title: Ankeriaskalat

text: Lahkon heimoista tunnetuimpia ovat ankeriaat, meriankeriaat ja mureenat.


title: Ankeriaskalat

text: Useimmat ankeriaskalat elävät valtamerien pohjalla tai matalikoissa. Vain ankeriaat tulevat makeaan veteen jokiin kutemaan, muuten ankeriaskalat pysyvät merivedessä.


title: Ankeriaskalat

text: Ankeriaskalojen elämänkiertoon kuuluu nauhamainen "leptocephalus"-toukka, joka ei juuri muistuta aikuista kalaa.


title: Mureenat

text:
Mureenat (Muraenidae) on ankeriaskalojen heimo, johon kuuluu noin 200 lajia, jotka jaetaan 15 sukuun.
Mureenat ovat ruumiinrakenteeltaan käärmemäisiä ja kasvavat tyypillisesti yli metrin pituisiksi. Suurin laji isomureena ("Strophidon sathete") voi kasvaa nelimetriseksi. Mureenoilla on terävät piikkimäiset hampaat. Niiden selkäevä alkaa niskasta ja ulottuu pyrstöön asti.


title: Mureenat

text: Mureenoita tavataan trooppisissa vesissä, usein koralliriuttojen onkaloissa, aina 150 metrin syvyyteen asti. Joitakin lajeja pidetään meriakvaarioissa.


title: Meriankeriaat

text:
Meriankeriaat (Congridae) on ankeriaskalojen heimo. Siihen kuuluu noin 150 lajia, jotka jaetaan 32 sukuun. Niitä tavataan Atlantilla, Intian valtamerellä ja Tyynellämerellä. Toisin kuin ankeriaat ne eivät vaella erillisille kutualueille.
Heimoon kuuluu useita merkittäviä ruokakalalajeja. Meriankeriasta ("Conger conger") tavataan Suomenkin vesillä. Se on heimon suurin laji ja voi kasvaa jopa kolmemetriseksi. Pienempiä lajeja pidetään joskus suurissa yleisöakvaarioissa.


title: Walter von Reichenau

text: Walther von Reichenau (8. lokakuuta 1884 Karlsruhe, Saksa – 17. tammikuuta 1942 Pultava, Neuvostoliitto) oli saksalainen sotamarsalkka toisen maailmansodan aikana.


title: Walter von Reichenau

text: Reichenau syntyi kenraalin pojaksi preussilaiseen sukuun 1884. Reichenaun suku oli hyvin varakas ja oli kuulunut jo kauan saksalaiseen ylimystöön. Reichenaun suku omisti muun muassa yhden suurimmista saksalaisista huonekalutehtaista, jonka se myi tai lahjoitti valtiolle 1938. Valtio teki siitä ammustehtaan, joka tuhoutui liittoutuneiden ilmahyökkäyksessä Karlsruheen. Se oli viimeinen muisto suvun omaisuudesta, sillä siihen mennessä puna-armeija oli jo vallannut suvun omaisuuden Itä-Preussissa.


title: Walter von Reichenau

text: Reichenau liittyi Saksan armeijaan 18-vuotiaana elokuussa 1903. Seuraavana vuonna hän yleni luutnantiksi 1. kaartin kenttätykistörykmentissä. Vuonna 1911 hän aloitti opinnot sotakorkeakoulussa. Ensimmäisen maailmansodan ajan hän palveli yleisesikunnassa saaden oppia nerokkaalta strategilta Max Hoffmannilta. Hänet palkittiin 1. ja 2. luokan rautaristeillä ja pian sodan lopun jälkeen 28. marraskuuta 1918 hänet ylennettiin kapteeniksi.


title: Walter von Reichenau

text: Sodan jälkeen Weimarin tasavallan syntyessä Reichenau jäi armeijaan 6. sotilaspiirin esikuntaupseeriksi. Vuonna 1919 hän peri aatelisen sukulaisensa kreivitär Alexandrine von Maltzanin ja nousi sleesialaisten aatelisten seurapiireihin.


title: Walter von Reichenau

text: Vuodesta 1922 hän toimi konekiväärikomppanian päällikkönä, kunnes seuraavana vuonna hän liittyi Berliinin sotilaspiirin esikuntaan. Ylennys majuriksi seurasi vuonna 1924. Viisi vuotta myöhemmin hän sai ylennyksen everstiluutnantiksi ja toimen sotaministeriön viestiaselajin tarkastajana, kunnes 1930 hänet siirrettiin kenraali Werner von Blombergin alaiseksi Itä-Preussin sotilaspiiri I:n esikuntapäälliköksi.


title: Walter von Reichenau

text: Everstiksi ylennetyn Walther von Reichenaun setä Friedrich von Reichenau, Adolf Hitlerin innokas kannattaja, tutustutti veljenpoikansa Hitleriin vuotta ennen kansallissosialistisen puolueen valtaannousua. Puolue otti vallan Saksassa 30. tammikuuta 1933. Reichenau katkaisi siteensä preussilaiseen upseeriluokkaan ja liittyi Hitlerin tukijoihin. Hänestä tuli natsien ja upseeriston yhteysmies ja hän saavutti pian Hitlerin ja kansallissosialistisen puolueen suosion. Reichenau ylennettiinkin kenraalimajuriksi verrattain nopeasti 1. helmikuuta 1934.


title: Walter von Reichenau

text: Reichenau ja sotaministeriksi nimetty Blomberg olivat huolestuneita SA-joukkojen johtajan Ernst Röhmin unelmasta muuttaa joukkonsa uuden järjestelmän ensisijaiseksi armeijaksi ja asettaa itsensä sotavoimien päälliköksi. Elokuussa 1933 Röhm lähetti Reichenaulle kirjeen, jossa kertoi Reichswehrin kelpaavan vain kasvatuslaitokseksi hänen tulevalle sota-armeijalleen. Kesällä 1934 Reichenau varoitti Hitleriä, ettei tämä saisi armeijan ja upseeriston tukea niin kauan, kuin Röhm olisi mukana kuvioissa. Jo saman vuoden elokuussa pitkien puukkojen yönä natsit suorittivat puhdistuksia omien ja vihollistensa joukoissa Hitlerin määräyksestä. Röhm teloitettiin ja SA-joukkojen valta-asema ja merkitysä vähenivät.


title: Walter von Reichenau

text: 1. lokakuuta 1935 hänestä tuli 8. armeijakunnan komentaja ja hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Tasan vuotta myöhemmin hänet ylennettiin tykistön kenraaliksi. Blomberg–Fritsch-kriisin yhteydessä komentajat Blomberg ja Werner von Fritsch pakotettiin pois Wehrmachtin johdosta alkuvuonna 1938. Hitler kaavaili Reichenauta Fritschin sijalle, mutta osa vaikutusvaltaisista kenraaleista kuten Gerd von Rundstedt kieltäytyivät toimimasta hänen alaisuudessaan, jolloin Hitlerin valitsi Wilhelm Keitelin maavoimien komentajaksi. Reichenaun innokas natsimielisyys sai monien kenraalien niskakarvat nousemaan pystyyn.


title: Walter von Reichenau

text:
Walther von Reichenau toimi myös kansainvälisessä urheiluelämässä. Hän oli Garmisch-Partenkirchenin ja Berliinin olympialaisten järjestelytoimikunnan jäsen ja tri Theodor Lewaldin seuraajana Kansainvälisen Olympiakomitean jäsen vuodesta 1938 alkaen kuolemaansa asti.
Saksan hyökättyä Puolaan syyskuussa 1939 Reichenau komensi 10. armeijaa. Kesällä 1940 hän johti 6. armeijan Belgian kautta Ranskaan. Ranskan antautumisen jälkeen 19. heinäkuuta 1940 Hitler ylensi Reichenaun sotamarsalkaksi.


title: Walter von Reichenau

text: Kesäkuussa 1941 Saksa avasi itärintaman hyökkäämällä Neuvostoliittoon. Reichenau komensi jälleen 6. armeijaa, joka valtasi Kiovan 19. syyskuuta ja Harkovan lokakuussa. Aktiivisena antisemiittina Reichenau tuki SS:n Einsatzgruppenien juutalaisten hävitystyötä valloitetuilla alueilla.


title: Walter von Reichenau

text:
Reichenaun innokas natsimielisyys ja kansallissosialistisen puolueen kanssa jaettu maailmankuva olivat syynä siihen, että Hitler luotti Reichenauhun enemmän kuin moniin muihin kenraaleihin. Reichenau oli myös pätevä sotilas. Loppuvuonna 1941 Hitler yritti jälleen saada Reichenaun Wehrmachtin johtoon, mutta jälleen suunnitelma kohtasi vastustusta. Sotilasjohto piti Reichenauta liian poliittisena.
Tammikuussa 1942 von Reichenau sai sydänkohtauksen ja hänet päätettiin siirtää Saksaan sairaalaan lentokoneella. Hänen sanotaan usein kuolleen lentokoneonnettomuudessa, mutta on myös esitetty, että vakavasti sairasta Reichenauta siirtänyt lentokone olisi joutunut tekemään hätälaskun lentokentälle Pultavassa ja Reichenau olisi kuollut laskeutumisen aikana toiseen sydänkohtaukseen.


title: Obergruppenführer

text: Obergruppenführer (), oli SA-joukkojen ja SS:n käyttämä kenraalia vastaava arvo.


title: Obergruppenführer

text: SA alkoi käyttää arvoa vuonna 1932. Arvo oli, ainoastaan Heinrich Himmlerin käytössä ollutta Reichsführer-SS:n arvoa lukuun ottamatta, korkein SS-kenraalin arvo ennen vuonna 1942 käyttöön tullutta kenraalieverstiä vastannutta SS-Oberstgruppenführerin arvoa.


title: Obergruppenführer

text: SS-Obergruppenführerin arvo myönnettiin 98 upseerille. Heistä 21 palveli Waffen-SS:n riveissä. Waffen-SS:ssä palvelleiden Obergruppenführereiden sotilasarvo oli kokonaisuudessaan "SS-Obergruppenführer und General der Waffen-SS" ja muissa SS:ään kuuluneissa organisaatiossa palvelleiden "SS-Obergruppenführer und General der Polizei".


title: Oberführer

text: Oberführer (lyh. Obf, ) oli Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen SA-joukkojen varhainen, vuodesta 1921 käytössä ollut arvonimi, joka otettiin varsinaiseen arvojärjestykseen vasta vuonna 1925. Tyypillisesti Oberführer oli vastuussa tietyn alueen tai piirin puolisotilaallisista joukoista.


title: Oberführer

text: Myös SS otti arvon käyttöön vuonna 1925. SS-Oberführer oli vastuussa yhdestä useista SS-alueista, joihin Saksa oli jaettu. Vuonna 1930 SS reorganisoitiin rykmenteiksi ja prikaateiksi ("SS-Gruppen ja SS-Brigaden"). Uusi Brigadeführerin arvo tuli askelmaa korkeammaksi järjestön arvoasteikossa. Vuoteen 1932 mennessä Oberführerin arvoa pidettiin yhä SS- ja SA-joukoissa alimpana kenraalinarvona, lähellä prikaatikenraalia. Kun Waffen-SS alkoi kasvaa arvon luonne muuttui ja siitä tuli korkein everstin arvo. Sen siis voidaan katsoa vastaavan kenraalikuntaan kuuluvan everstin eli ylieverstin arvoa.


Jousiammunnan maailmanmestaruuskilpailut 2007 pidettiin Leipzigissä, Saksassa 5. heinäkuuta - 17. heinäkuuta.


title: Helena Hyvönen

text: Anja Kirsti Helena Hyvönen (o.s. "Vatanen"; s. 6. maaliskuuta 1950 Pieksämäki) on suomalainen tekstiilitaiteilija, joka toimii Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun dekaanina helmikuun 2014 loppuun saakka. Vuosina 2008–2009 hän toimi Taideteollisen korkeakoulun rehtorina.


title: Helena Hyvönen

text: Hyvönen toimi Taideteollisen korkeakoulun tekstiilitaiteen professorina vuodesta 1998 alkaen. Hänet valittiin Muoti- ja tekstiilitaiteen osaston johtajaksi vuonna 1999, jonka jälkeen hän siirtyi Muotoiluosaston johtoon 2003. Ennen opetusuraansa Helena Hyvönen on toiminut pitkään suomalaisen tekstiiliteollisuuden palveluksessa ja hänen taiteellisen toiminnan erikoistumisalansa on teollinen tekstiilisuunnittelu.


title: Helena Hyvönen

text: Helena Hyvönen on valmistunut Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1974, jonka jälkeen hän toimi suomalaisen Valvillan ja Oy Barker Design Ab:n palveluksessa Turussa ja opetti Åbo Hemslöjdlärarinstitutissa 1975–1984. Hyvösen muotoilutoimisto Hydestudiot toimi vuosina 1997–2006 keskittyen erityisesti materiaalinkehityksen, pintasuunnittelun, värisuunnittelun ja trendien ennakoinnin alueille.


title: Helena Hyvönen

text: Helena Hyvösen luottamus- ja asiantuntijatehtäviin kuuluvat Sitran tulevaisuusfoorumi, Turku 2011 -valtuuskunnan varapuheenjohtajuus sekä jäsenyydet Designmuseon hallituksessa ja Elinkeinoelämän valtuuskunnan Naiset huipulle -neuvottelukunnassa.


title: Helena Hyvönen

text: Helena Hyvönen on palkittu viisivuotisella taiteilija-apurahalla 1998. Tekstiilitaiteilijat Texo ry valitsi hänet Vuoden tekstiilitaiteilijaksi 1997. Hänen suunnittelemiaan teollisia tekstiilejä sekä uniikkeja taidetekstiilejä on nähtävissä lukuisissa julkisissa tiloissa. Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta Tokyo palkitsi Helena Hyvösen Vuoden opettajana vuonna 2007 ansionaan opiskelijoiden rohkaiseminen yhteiskunnalliseen keskusteluun.


title: Willie Brown

text: Willie Brown (s. 6. elokuuta 1900 Clarksdale, Mississippi – 30. joulukuuta 1952, Tunica, Mississippi) oli yhdysvaltalainen bluesmuusikko, kitaristi ja laulaja. Brownia pidetään yhtenä merkittävimmistä varhaisista delta blues -kitaristeista. Hän soitti suurimman osan urasta muiden muusikoiden taustalla, ei niinkään sooloartistina - hän esiintyi muun muassa Charley Pattonin, Son Housen ja Robert Johnsonin kanssa.


title: Willie Brown

text: Willie Brown syntyi Mississipissä ja hänen elämästään tiedetään melko vähän mitään varmaa. David Evans on koonnut tietoja Brownin varhaiselämästä. Hän asui Mississipin Drewssä vuoteen 1929 ja meni naimisiin vuonna 1911 hyvän kitaristin Josie Millsin kanssa. Brownia kuullaan Charley Pattonin vuoden 1930 Paramount-sessioissa, joista on Brownin soolokappaleet "M & O Blues" ja "Future Blues". Vuonna 1929 Kid Bailey äänitti laulun "Rowdy Blues" ja on väitetty taustalla soittavan Willie Brownin tai että Brown itse käytti nimeä Kid Bailey. Edellä mainittujen lisäksi Brownin tiedetään äänittäneen Paramountille kappaleen "Kicking In My Sleep" (Paramount 13099).


title: Willie Brown

text: Vuonna 1941 Yhdysvaltain kongressin kirjastolle tekemissään kenttä-äänityksissä folkloristi Alan Lomax äänitti Willie Brownilta kappaleen "Make Me a Pallet on the Floor". Samassa sessiossa Brown soittaa myös Son Housen taustalla.


title: Willie Brown

text: Brown asui Robinsvillessä, Mississipissä vuodesta 1929 ja muutti Lake Cormorantiin vuoteen 1935 mennessä. Hän esiintyi silloin tällöin Charley Pattonin kanssa ja myöhemmin Son Housen kanssa aina kuolemaansa saakka.


title: The Road to Escondido

text: The Road to Escondido on Eric Claptonin ja J.J. Calen julkaisema blues- albumi. Albumi levytettiin elokuussa 2005 ja se julkaistiin 7.11.2006.


title: The Road to Escondido

text: Kappaleista 11 on J.J. Calen kirjoittamia ja vain "Three little girls" on Claptonin käsialaa. John Mayer kirjoitti kappaleen "Hard to thrill", sekä sovitti kuuluisan blues- klassikon "Sporting life blues" (Brownie McGhee -cover) duolle. J.J. Calen kiertuebändi säestää heitä albumilla, mutta mukana on myös tunnettuja artisteja: Taj Mahal, John Mayer, Derek Trucks, Doyle Bramhall II, Albert Lee, Nathan East, Willie Weeks ja Steve Jordan.


title: The Road to Escondido

text: Vuonna 2008 albumi voitti Grammy-palkinnon kategoriassa paras nyky-blues albumi.


title: John Norman

text: John Frederick Lange, Jr., taiteilijanimeltään John Norman (s. 3. kesäkuuta 1931), on yhdysvaltalainen kirjailija.


title: John Norman

text: Norman syntyi Chicagossa, Illinoisissa. Hän sai kandidaatinarvonsa Nebraskan yliopistosta 1953 ja maisterinarvonsa Etelä-Kalifornian yliopistosta 1957. Etelä-Kaliforniassa opiskellessaan hän meni 14. tammikuuta 1956 naimisiin Bernice L. Greenin kanssa. Parille syntyi kolme lasta.


title: John Norman

text: Normanista tuli vuonna 1963 filosofian tohtori Princetonin yliopistolla. Hän on sittemmin työskennellyt professorina City University of New Yorkin Queens Collegessa.


title: John Norman

text: Kirjailijana Normanin maine perustuu ensisijaisesti science fiction -sarjaan "Gor", jonka kirjoittamisen hän aloitti 1960-luvun lopulla.


title: OSEO

text: OSEO on Ranskan valtion innovaatiotoimintaa rahoittava organisaatio, jolla on yrityksen juridinen asema.


title: OSEO

text: Sitä rahoittavat Talous- ja työvoimaministeriö sekä Opetus- ja tutkimusministeriö. Sen toiminnan painopiste on pk-yrityksissä. Se auttaa yrityksiä myös kansainvälistymisessä. Se myös antaa takauksia lainoille.


title: OSEO

text: Sen budjetti on 460 miljoonaa euroa. Sillä on 450 työntekijää.


title: OSEO

text: Vuoden 2008 alussa AII-organisaation () piti liittyä OSEOoon.


title: Edoardo Sanguineti

text: Edoardo Sanguineti (9. joulukuuta 1930 – 18. toukokuuta 2010) oli italialainen runoilija, kirjailija, kielenkääntäjä ja poliitikko. Hän istui vuosina 1979–1983 maansa parlamentin edustajainhuoneessa sitoutumattomana kommunistipuolueen listalta.


title: Edoardo Sanguineti

text: Sanguineti kuului 1960-luvulla "Gruppo 63" -kirjailijaryhmään. Hän voitti vuonna 2006 Librex Montale -palkinnon.


title: Edoardo Sanguineti

text: Vielä vuonna 2007 Sanguineti oli ehdolla Genovan pormestariksi.


title: RANNIS

text: RANNIS on Islannin tieteen ja teknologian rahoitusorganisaatio.


title: RANNIS

text:
Vuonna 2006 sen operatiivinen budjetti oli 1,7 miljoonaa euroa ja sen tuki oli 15 miljoonaa euroa. Sitä rahoittavat opetusministeriö ja Teollisuusministeriö.
RANNIS työllistää 25 ihmistä.


title: Barbara Albert

text: Barbara Albert (s. 22. syyskuuta 1970) on itävaltalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja, -tuottaja ja -näyttelijä. Hän syntyi Wienissä ja aloitti vuonna 1991 opintonsa Wienin elokuva-akatemiassa.


title: Barbara Albert

text: Albertin tuotantoon kuuluu muun muassa täyspitkä draama "Nordrand" (1999). Muiden täyspitkien ohella hän on työstänyt lyhytelokuvia ja dokumentteja.


title: Grand Theft Auto: London 1969

text: Grand Theft Auto: London 1969 on lisäosa alkuperäiselle "Grand Theft Auto" -videopelille. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille maaliskuussa ja PlayStationille huhtikuussa 1999. Peli sisältää uusia tehtäviä ja autoja.


title: Grand Theft Auto: London 1969

text: Peli sijoittuu vuoden 1969 Lontooseen, muista sarjan peleistä poiketen. Lontoo-teema näkyy pelissä muun muassa ajosuunnassa ja kielenkäytössä. Lisäksi peli sisältää lukuisia viittauksia gangsterisarjoihin. Pelin hahmoja ovat Winston Henry, Wolfie Vilans, Johnny Hawthorn, Maurice Caine, Rodney Morash, Charles Jones, Mick Casey ja Sid Vacant. Työnantajia pelissä ovat Jack Parkinson, Crispin kaksoset ja Harold Cartwright. Kaikki ovat teemalleen uskollisia.


title: Grand Theft Auto: London 1969

text: Vuoden 1999 kesäkuussa julkaistiin ilmaisena verkkolatauksena toinen lisäosa "".


title: SenterNovem

text:
SenterNovem on Hollannin Talousministeriön (Ministerie van Economische Zaken) alainen virasto, joka edistää rahoituksella
innovaatioita, energia- ja ympäristökysymyksiä sekä maankäyttöä.


title: SenterNovem

text: Sen budjetti oli 1,4 miljardia euroa vuonna 2006. Se antaa lainoja, avustuksia sekä verohelpotuksia. Sillä on 1500 työntekijää, joten sen toimintamenot ovat noin 100 miljoonaa euroa.


title: SenterNovem

text:
1. syyskuuta 2009 NIVR eli Hollannin ilmailu- ja avaruushallinto sulautui SenterNovemiin.
Vuonna 2010 SenterNovem sulautettiin uuteen Agentschap NL-organisaatioon.


title: Doug Trapp

text: Doug Trapp (s. 28. marraskuuta 1965 Balcarres, Saskatchewan, Kanada) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija. Junioriurallaan hän oli hyvä maalintekijä, mutta hänen ammattilaisuransa jäi lyhyeksi, vain kahden kauden pituiseksi.


title: Doug Trapp

text: Trapp pelasi juniorina kotikaupunkinsa Regina Patsissä WHL:ssa ja teki kolmen kauden aikana yhteensä 114 maalia. Hänen isänsä oli joukkueen apuvalmentaja. Buffalo Sabres varasi Trappin , mutta Trapp jatkoi uraansa juniorina vielä vuoden verran. Ensimmäisellä kaudellaan ammattilaisena 1985–86 hän teki 21 maalia Buffalon farmijoukkue Rochester Americansille AHL:ssa, ja seuraavalla kaudella 27 maalia. Helmikuussa 1987 hänet kutsuttiin Buffaloon, jossa hän pelasi vain kaksi peliä, ennen kuin hänet lähetettiin takaisin Rochesteriin. Rochesterissa Trapp oli mukana voittamassa AHL:n mestaruutta samana keväänä. Syyskuussa 1987 Buffalon harjoitusleirillä Trapp ilmoitti lopettavansa uransa jääkiekkoilijana. Hän pelasi vielä muutaman pelin Saskatchewanissa samalla kaudella ennen kuin lopetti uransa lopullisesti.


title: Doug Trapp

text: Trapp nimitettiin saskatoonilaisen juniorijoukkue Fort Knoxin päävalmentajaksi kaudelle 1997–98. Ennen kautta 1998–99 hänet valittiin myös seuran urheilutoimenjohtajaksi. Hän jatkoi tehtävissä vuoteen 2001 asti, jolloin hänet valittiin estevanilaisen juniorijoukkueen apuvalmentajaksi. Tammikuussa 2003 hän nousi saman seuran päävalmentajaksi. Trapp lopetti valmentajana keväällä 2003 ja siirtyi kiinteistönvälitysalalle.


title: Nina Proll

text: Nina Proll (s. 12. tammikuuta 1974) on itävaltalainen näyttelijä. Hän varttui Waldviertelissä ja saapui Wieniin ollessaan kolmentoista.


title: Nina Proll

text: Proll suoritti maturan katolisessa tyttölukiossa. Hänellä on ollut laaja rooli muun muassa Barbara Albertin draamaelokuvassa "Nordrand" (1999). Hän sai vuonna 1999 Venetsian elokuvajuhlilla Marcello Mastroianni -palkinnon. Hänet tunnetaan elokuvien ja television ohella useista musikaaleista.


title: Nina Proll

text: Proll on tullut tunnetuksi myös levyttäneenä muusikkona ja Dancing Stars -kilpailun osallistujana. Hänen tanssiparinaan oli unkarilainen ammattilaistanssija Balázs Ekker.


title: Tehnološka agencija Slovenije

text: Tehnološka agencija Slovenije (TIA) on Slovenian teknologian kehitystä rahoittava virasto.


title: Tehnološka agencija Slovenije

text: Sen budjetti oli viisi miljoonaa euroa vuonna 2006. Siinä työskentelee 23 ihmistä.


title: Suomihuiput (Lapinlahden Linnut)

text: Suomihuiput on Lapinlahden Linnut -yhtyeen vuonna 2003 julkaistu kokoelmalevy. Levy on osa Suomihuiput-kokoelmalevysarjaa.


title: Stupid Dream

text:
Stupid Dream on brittiläisen Porcupine Tree -yhtyeen viides studioalbumi. Se julkaistiin ensimmäisen kerran huhtikuussa 1999. Albumista tuli siihen astisista Porcupine Treen albumeista myydyin.
Albumi julkaistiin uudelleen 15. toukokuuta 2006 CD/DVD-A-yhdistelmänä ja kahden vinyylilevyn settinä. CD/DVD-A-julkaisu sisälsi musiikkivideon kappaleelle "Piano Lessons", albumin 5.1 surround versiona sekä kaksi bonuskappaletta, "Even Less (full version)" ja "Ambulance Chasing". Vinyylilevy on ostettavissa vain Porcupine Treen virallisesta online-kaupasta.


title: Stupid Dream

text: Steven Wilson on säveltänyt ja sanoittanut kaikki paitsi "Tinto Brassin".


title: Luikonlahti

text: Luikonlahti on kylä Kaavin kunnassa Pohjois-Savossa. Asukkaita Luikonlahden kyläkeskustassa on reilut 300 (vuonna 2005). Kylän asukasluku on lähemmäs 500, jos mukaan lasketaan lähialueet viiden kilometrin säteellä.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahti valittiin Pohjois-Savossa maakunnan Vuoden kyläksi vuonna 1989.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahden kylä sijaitsee 13 kilometriä Kaavin kirkonkylältä etelään. Kylän keskus on muodostunut Luikonniemen tyveen Vuoksen vesistöön kuuluvan Rikkaveden pohjoisrannalle.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahtea rajaavat pohjoisessa Saarijärvi ja sieltä Kaavinjärveen laskeva Melttusvirta. Kylän läntinen reuna on Kaavinkoskella. Etelässä kylä rajautuu Luikonlahden ja Rikkalahden välissä olevaan kapeaan ja pitkään Luikonniemeen.


title: Luikonlahti

text: Kylä oli jo 1700-luvulla hyvien kulkuyhteyksien varrella: se sijaitsi Kuopiosta Liperin kautta Pietariin vievän postitien varrella.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahdesta on matkaa Tuusniemen kirkonkylälle on 18 km, Outokumpuun 35 km, Polvijärvelle 44 km ja Juukaan 52 km. Kuopioon on matkaa 70 km ja Joensuuhun 78 km.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahti on mainittu vanhoissa asiakirjoissa nimellä Luikonlax (1686).


title: Luikonlahti

text: Kylän arvellaan saaneen nimensä noin kymmenen kilometrin mittaisesta kapeasta lahdesta, jonka pohjoispäässä se sijaitsee. Luikonlahti on muodoltaan ”kapea luikku”. Lahtea pitkin on pitkään ”luikuteltu”, jotta on päästy perille. Erään kertomuksen mukaan aikoinaan joku mies oli soutanut lahden päästä päähän, ja perille päästyään hän oli väsyneenä todennut, että ”olipa siinä lahtea koko "luikonen"”.


title: Luikonlahti

text: Toisen teorian mukaan Luikonlahti on saanut nimensä vanhasta joutsenta tarkoittavasta sanasta "luikko": kapea Luikonlahti lienee ollut joutsenten suosima paikka.


title: Luikonlahti

text: Rikkavesi on ollut kivikaudella silloisten asukkaiden pyyntialuetta. Kivikautisia asuinpaikkoja on löydetty muun muassa Luikonniemen ja Rauvantaipaleen tienoilta.


title: Luikonlahti

text: Keskiajalla alueelle siirtyi saamelaisia poroineen. Saamelaiset asuttivat seutua vielä uuden ajan alussakin. Saamelaisten tiedetään asustelleen Kaavinjärven rannalla vielä niinkin myöhään kuin Täyssinän rauhan (1595) jälkeen.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahti kuului Täyssinän rauhan jälkeen Karjalaan. Alueella ei ollut vielä tuolloin pysyvää asutusta. Alueen tiedetään olleen liperiläisten nautinta-aluetta. Keskellä Luikonlahden kylää sijaitsee Papelonkangas, minkä nimi viittaa karjalaisuuteen. Arvellaan myös, että paikannimet Papinniemi, Kuminlahti, Kuminlampi ja Kuminvaara ovat karjalaisperäisiä nimiä samoin kuin itse kylänkin nimi.


title: Luikonlahti

text: Stolbovan rauhassa (1617) Käkisalmen lääni siirtyi Ruotsin vallan alle. Valtakunnan itäraja siirtyi Pohjois-Karjalassa nykyiselle itärajalle. Tuolloin lännestä alkoi muuttovirta kohti itää. Vuonna 1631 Luikonlahdessa lienee ollut kolme taloa. Lisäksi kylällä oli yksi tilaton (populi). On mahdollista, että Luikonlahti on nykyisen Kaavin kunnan alueen vanhin kylä. Kirkonkylän läheisyydessä Kalaniemessä tiedetään olleen samoihin aikoihin yhden talon lisäksi yhden tilattoman asuinpaikka.


title: Luikonlahti

text: Vuonna 1637 Luikonlahdessa tiedetään olleen neljä taloa, vuonna 1640 viisi taloa ja vuonna 1651 kymmenen taloa. Isonvihan aikana (1700−1721) kylässä oli 11 taloa. Heti isonvihan jälkeen talojen lukumäärä kasvoi viidellä. Suomen sodan syttyessä (1808) Luikonlahdessa tiedetään olleen 22 taloa ja niissä yhteensä 326 asukasta. Isojaon päätyttyä (1833) kylässä oli kaikkiaan 23 taloa.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahden keskeisiä maamerkkejä ovat alakoulu, huoltoasema ja baari sekä kesäteatteri. Kylällä on myös ortodoksinen tsasouna. Luikonlahden rannalla on kylälaituri sekä lomakylä. Myös rautatieasema ja kaivos kuuluvat Luikonlahden kyläkuvaan. Maakunnallisesti arvokkaaksi rakennuskohteeksi luetteloitu Luikonlahden vanha koulu tuhoutui tulipalossa huhtikuussa 2016.


title: Luikonlahti

text: Kaavin kunnan kulttuuriympäristökohteiden joukkoon on listattu Luikonlahden vanha koulu, Melttusvirran taistelupaikka sekä Koskenniemellä sijaitsevat Kärkkäälän metsälaitumet. Luikonlahden läheisyydessä, Luikonniemen ja Rauvantaipaleen tienoilla, on muutamia kivikautisia asuinpaikkoja, jotka kuuluvat myös alueen kulttuuriympäristökohteisiin.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahden vanha koulu


title: Luikonlahti

text: Luikonlahden vanha koulu (Onnela) tuhoutui tulipalossa huhtikuussa 2016. Palonsyyntutkinnassa palo varmistui tuhopoltoksi.


title: Luikonlahti

text: Vanhan koulun oli rakentanut Juankosken Säyneisestä kotoisin ollut Heikki Kettunen. Rakennus oli yksikerroksinen. Siinä oli kaksi luokkaa, opettajanhuone sekä kahden huoneen asunto opettajalle sekä keittiö.


title: Luikonlahti

text: Hirsinen koulurakennus oli alkujaan punainen. Vuonna 1926 koulu vuorattiin pysty- ja vaakalaudoituksella ja se sai keltaisen maalipinnan. Vuonna 1939 Luikonlahden koulu maalattiin viherätäväksi ja vuonna 1964 siniharmaaksi. Myöhemmin Luikonlahden vanhalla koululla oli julkisivuissa laudoituksen uusrenessanssille tyypillinen vaalea pääsävy kehystettynä tummemmalla maalatuin vuorilistoin.


title: Luikonlahti

text: Melttusvirran taistelupaikka


title: Luikonlahti

text: Muutama kilometri Luikonlahdesta Kaaville päin sijaitsee Melttusvirta, jossa on Suomen sodan (1808−1809) aikainen taistelupaikka. Paikalle on pystytetty taistelujen muistomerkki ja opastaulu.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahden keskustassa toimii huoltoasema, jossa on polttoainemyynnin lisäksi saatavilla autokorjaamopalveluita. Huoltoasemalla on myös asiamiesposti ja baari.


title: Luikonlahti

text: Kylällä on myös muita palvelualan yrityksiä kuten taksi, parturi-kampaamo ja lomakylä.


title: Luikonlahti

text: Kaavin kunta lakkautti Luikonlahden koulun syksyllä 2016.


title: Luikonlahti

text: Luikonlahdessa toimii Bolidenin rikastamo, jossa käsitellään Kylylahden kaivoksen malmia. Lisäksi kylällä on toiminut muun muassa puu- ja tilaelementtejä valmistava Elemenco Oy.


title: Love Remains the Same

text: Love Remains the Same on suomalaisen progressiivista rockia soittavan yhtyeen Von Hertzen Brothersin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2008. Albumi meni ilmestyttyään Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle ja myi vuoden 2009 alussa kultaa.


title: TTGV

text: TTGV on Turkin tutkimus- ja kehitystoimintaa rahoituksella kehittävä organisaatio.


title: TTGV

text: Se perustettiin kesäkuussa 1991. Se on muodostettu yksityisen sektorin ja julkisen sektorin verkostona. Sitä rahoittaa Turkin valtio ja Maailmanpankki. Sen tukibudjetti on 40 miljoonaa euroa. Vuoden 1991 ja 2005 välillä se on rahoittanut 135 miljoonalla eurolla 494 projektia. Organisaatiossa työskentelee 47 ihmistä.


title: VDI VDE-IT

text:
VDI/VDE-IT on Saksan informaatioteknologian kehityksen rahoitusorganisaatio.
Sen budjetti on 130 miljoonaa euroa. Se on johtanut vuodesta 1990 alkaen muun muassa Saksan mikrotekniikan teknologiaohjelmaa. Se toimii Opetus-, tiede ja teknologiaministeriön (BMWA) alaisena. Sillä on alueellisia ohjelmia Baijerissa ja Ala-Saksissa sekä Berliinissä. Siinä toimii 110 ihmistä.


title: Christian Lusch

text: Christian Lusch (s. 19. helmikuuta 1981) on saksalainen kivääriampuja.


title: Christian Lusch

text: Christian Lusch on saavuttanut olympialaisissa hopeaa 50 m pienoiskiväärin makuussa tuloksella 702,2 (598+104,2).


title: Standartenführer

text: Standartenführer oli natsi-Saksan järjestöjen SA-joukkojen ja SS:n käyttämä arvo, joka vastasi everstiä.


title: Standartenführer

text: Standartenführerin arvo otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa 1925 ja vuodesta 1928 alkaen sitä sovellettiin sekä SA- että SS-joukkojen arvoasteikossa. Arvonhaltijan tehtävä oli komentaa "Standarten"-kokoisia yksikköjä eli noin rykmentinkokoisia 300–500 miehen muodostelmia. SS-joukoissa Standartenführer oli korkein esiupseerin arvo Oberführerin ollessa alin kenraalitason arvo, mutta natsien vallanoton jälkeen 1933 Oberführerin arvo laski korkeimmaksi esiupseeriarvoksi, jättäen Standartenführerin toiseksi korkeimmaksi.


title: Zhuangit

text: Zhuangit ovat kansa, joka elää suurimmaksi osaksi Guangxin autonomisella alueella. He ovat yksi 55:stä Kiinassa virallisesti tunnustetusta etnisestä vähemmistöstä. Zhuangeja oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 16,9 miljoonaa, ja he ovat Kiinan kansoista suurin heti han-kiinalaisten jälkeen. Toisin kuin kiinan kieli zhuangin kieli kuuluu tai-kieliin.


title: Zhuangit

text: Kiinalaisten vaikutusvalta levisi Lingnanin eli nykyisen Guangdongin ja Guangxin alueelle vuonna 211 eaa. Kiinalaisten tulo johti sissisotaan heitä vastaan ja tätä kautta Nam Việtin kuningaskunnan syntyyn, joka sittemmin laajeni käsittämään myös Pohjois-Vietnamin. Lingnan liitettiin Kiinaan virallisesti vuonna 111 eaa., mutta todellista valtaa ei kiinalaisilla ollut. 600-luvulla Tang-dynastianvaltakaudella Guanxin alueelle alkoi muuttaa suurissa määrin han-kiinalaisia. Seurauksena oli jälleen sissisota kiinalaisia vastaan, mutta kapinalliset kukistettiin armeijan voimin. Alueelle muuttaneet han-kiinalaiset syrjäyttivät jokilaaksoissa ja tasangoilla alkuperäiset asukkaat, jotka ajettiin ylängöille. Muuttoliike aiheutti sen, että paikallisten asukkaiden tavat alkoivat muistuttaa han-kiinalaisten tapoja heidän omaksuessaan näiden työmenetelmiä esimerkiksi riisin kasvatuksessa.


title: Zhuangit

text: Zhuangien identiteetti säilyi kuitenkin paitsi kielen ja uskonnon kautta, myös sosiaalisen aseman takia. Suuri osa heistä oli Tang-dynastian aikana joutunut vuokraviljelijöiden tai maaorjien asemaan. Kokemansa sorron vuoksi zhuangit olivat merkittävässä asemassa niin sanotun taiping-kapinan aikana 1850-luvulla. 1930-luvulla useat heistä puolestaan kannattivat kommunisteja, ja monet liittyivät Mao Zedongin johtamiin joukkoihin. Kommunistien voitettua Kiinan sisällissodan vuonna 1949 he alkoivat elvyttää zhuangien kansallista identiteettiä, vaikka he olivat pitkälle kiinalaistuneet, jopa siinä määrin, että osa zhuangeista vastusti vähemmistöasemaa. Zhuangeille perustettiin autonominen alue Guangxin maakunnan länsiosaan vuonna 1952, ja kuusi vuotta myöhemmin sitä laajennettiin käsittämään koko Guangxin alue.


title: Zhuangit

text: Zhuangien elinkeinot nykypäivänä eivät juuri poikkea muusta väestöstä. Riisin ohella zhuangit kasvattavat maissia ja jamssia sekä erilaisia hedelmiä. Ennen vanhaan keräily oli merkittävässä asemassa, ja sitä jatketaan osittain edelleen sivuelinkeinona. Zhuangien kylät sijaitsevat yleensä vuoristoisilla seuduilla. Guangxissa kylät ovat yleensä melko homogeenisiä, kun taas muualla zhuangien kylissä asuu useita eri etnisiä ryhmiä. Kylät ovat kooltaan muutaman kymmenen asukkaan pienistä kylistä muutaman tuhannen asukkaan pieniin kaupunkeihin. Perinteiset kaksikerroksiset puupaaluille rakennetut talot ovat edelleen käytössä, vaikkakin yleistymässä on han-kiinalainen tapa rakentaa yksikerroksisia taloja.


title: Untersturmführer

text: Untersturmführer () oli Natsi-Saksan SS:n alin upseeriarvo. Vastaava arvo maa- ja ilmavoimissa oli Leutnant. Untersturmführerin arvo otettiin käyttöön 1934.


title: Untersturmführer

text: Waffen-SS:n riveissä Untersturmführerin arvon sai suorittamalla hyväksytysti upseerikurssin jossakin SS:n omassa upseerikoulussa, SS Junkerschulessa. Allgemeine SS ylensi Hauptscharführerin Untersturmführeriksi, mikäli hakija pystyi osoittamaan kelvollisuutensa ""Lebenslauf""-dokumentilla, joka suurin piirtein vastasi Curriculum Vitaeta natsijärjestössä. Lisäksi ennen hyväksymistä hakijan rodullinen tausta selvitettiin, kuten myös mahdollinen rikosrekisteri.


title: Sjarhei Martynau (ampuja)

text: Sjarhei Martynau (, , s. 18. toukokuuta 1968) on valkovenäläinen kivääriampuja ja olympiavoittaja.


title: Sjarhei Martynau (ampuja)

text: Sjarhei Martynau on saavuttanut 50 metrin pienoiskiväärin makuukilpailussa olympiakultaa Lontoossa 2012, jossa hän ampui maailmanennätystuloksen 705,5, sekä olympiapronssia Sydneyssä 2000 ja Ateenassa 2004. Zagrebin MM-kilpailuissa 2006 hän voitti kultaa.


title: Jodoigne

text: Jodoigne () () on kunta Belgiassa, Vallonian Brabantin provinssissa. Pinta-alaa Jodoignella on 73,31 neliökilometriä. 1. tammikuuta 2007 kunnassa oli 12 644 asukasta ja asukastiheys oli 172 as./km². Kunnan pormestarina toimii Jean-Paul Wahl.


title: Jodoigne

text: Kunta muodostuu seuraavista kylistä: Dongelberg, Jauchelette, Jodoigne, Jodoigne-Souveraine (), Lathuy, Mélin, Piétrain (), Saint-Jean-Geest (), Saint-Rémy-Geest ja Zétrud-Lumay.


title: Nokia 6101

text: Nokia 6101 on Nokian valmistama matkapuhelinmalli, joka julkaistiin alkuvuodesta 2005. Puhelimessa on kamera, radio sekä wap-selain, joka mahdollistaa muun muassa sähköpostien vastaanottamisen ja lähettämisen.


title: Transilvanian saksit

text: Transilvanian saksit (, ) ovat etnisiä saksalaisia, jotka ovat asuneet nykyisin Romaniaan kuuluvassa Transilvaniassa 1100-luvulta lähtien. Transilvanian saksien lukumäärä on vähentynyt huomattavasti toisen maailmansodan jälkeen erityisesti Saksan liittotasavaltaan kohdistuneen muuttoliikkeen myötä.


title: Transilvanian saksit

text: Alueen saksankielinen nimi "Siebenbürgen" viittaa seuraaviin seitsemään saksien asuttamaan linnoitettuun kaupunkiin:


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomessa 1960-lukua leimasivat suuret murrokset, joiden vaikutus erottuu edelleen suomalaisessa yhteiskunnassa. Suomi kehittyi sodanjälkeisen ajan maatalousvaltaisesta yhteiskunnasta teollisuusmaaksi. Elintaso nousi, mutta samalla maaseutu alkoi taantua, kun teollisuus keskittyi etelään. 1960-luvulla koettiin voimakas muuttoaalto maaseudulta, lähinnä Itä-Suomesta tai Lapista Etelä-Suomeen tai Ruotsiin. Suomen väkiluku 1960-luvulla oli noin neljä ja puoli miljoonaa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla koettiin myös nuoren suuren ikäluokan kapina silloin vallitsevaa järjestelmää vastaan. Vasemmistoradikalismi ja opiskelijaliike leimaantuivat Suomessa kuten Länsi-Euroopassa, mutta Suomessa ei nähty mitään suurta väkivaltaista mielenosoitusta, kuten esimerkiksi Ranskassa toukokuussa 1968. Radikalismin huomiota herättänein tapaus oli Vanhan valtaus marraskuussa 1968. Myös 1950-luvun jähmettynyt aikakausi loppui, ja liberalistinen ajattelu ja kehitys alkoi. Myös hippiliikeen nousu alkoi, mikä merkitsi vapaamman elämäntyylin syntyä kommuuneissa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomessa vallitsi koko vuosikymmenen niin sanottu Kekkosen aika sekä ja YYA- eli ”sopimus ystävyydestä, yhteistoiminnasta ja keskinäisestä avunannosta” Neuvostoliiton kanssa. Vuosikymmeneltä muistetaan yhä muun muassa Suomen ja Neuvostoliiton välinen noottikriisi 1961, Helsingin nuorisofestivaalit 1962 sekä keskioluen vapautuminen 1969.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvun kirjallisuudessa, elokuvassa ja taiteessa näkyi uusia ilmiöitä ja tabujen rikkomisia. Ajalta muistetaan useita kohua herättäneitä teoksia, kuten Hannu Salaman romaani "Juhannustanssit", Mikko Niskasen elokuva "Käpy selän alla", Arvo Salon "Lapualaisooppera"-näytelmä ja Harro Koskisen taideteos "Sikamessias". Huomiota ovat herättäneet myös useat protestilaulajat, kuten Irwin Goodman ja M. A. Numminen. Edellisen vuosikymmenen uutuus, televisio, yleistyi vauhdilla.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Urho Kekkonen toimi Suomen tasavallan presidenttinä koko 1960-luvun. Suomessa pidettiin vuonna 1962 presidentinvaalit, joissa oli ehdolla Urho Kekkonen, jota tuki Maalaisliitto, Ruotsalainen kansanpuolue, ja Suomen kansanpuolue. Kekkonen sai 145 valitsijamiestä ja voitti vaalit. Paavo Aitio oli SDKL:n ehdokas, Rafael Paasio SDP:n ja Emil Skog Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liiton (TPSL) ehdokas. Kokoomus oli SDP:n kanssa niin sanotussa Honka-liitossa, ja sen presidenttiehdokas oli Rafael Paasio.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuoden 1968 uusissa vaaleissa oli vain kaksi ehdokasta Kekkosen lisäksi: Matti Virkkunen (Kokoomus) ja Veikko Vennamo (SMP). Nämä vaalit tulivat myös Kekkosen voitoksi, sillä häntä tukivat lähes kaikki puolueet.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Presidentillä oli paljon laajemmat valtaoikeudet kuin nykypäivänä: hänellä oli oikeus muun muassa lakien soveltamiseen liittyvien erivapauksien myöntämiseen ja jopa eduskunnan hajottamiseen.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Äänioikeusikäraja oli valtiollisissa vaaleissa (presidentin- ja eduskuntavaalit) 21 vuotta vuoteen 1969 asti. Vuosina 1969–1972 ikäraja oli 20 vuotta. Kunnallisvaaleissa äänestysikäraja oli vuoteen 1968 asti 21 vuotta, ja vuosina 1968–1972 20 vuotta. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt kyseisen iän ennen vaalivuoden alkua.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Ulkopoliittisesti Suomi oli sitoutunut noudattamaan puolueettomuuspolitiikkaa Paasikivi-linjan hengessä jota jatkoi presidentti Urho Kekkonen YYA-sopimukseen nojaten. Hyvät suhteet Neuvostoliittoon takasi Suomen valtiolle YYA-sopimuksen pohja. Suomi ei joutunut minkään kansainvälisen kriisin jalkoihin.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Tunnetuin ulkopoliittinen kriisi oli lokakuussa vuonna 1961 tapahtunut noottikriisi. Noottikriisi syntyi 30. lokakuuta kun Neuvostoliitto oli jättänyt Suomelle nootin, jossa se YYA-sopimuksen mukaisesti esitti konsultaatioita: "toimenpiteistä molempien maiden rajojen puolustuksen turvaamiseksi Saksan liittotasavallan ja sen kanssa liitossa olevien valtioiden taholta ilmenevän sotilaallisen hyökkäyksen uhan johdosta".


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomi osallistui myös 1960-luvulla YK:n rauhanturvaajaoperaatioihin Lähi-itään. EFTA-vapaakauppajärjestön jäseneksi Suomi liittyi vuonna 1961 ja OECD:hen vuonna 1968.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeen oli Saimaan kanava jäänyt suurelta osin uuden rajan taakse Neuvostoliiton puolelle, mikä merkitsi sitä, etteivät alukset päässeet liikennöimään Suur-Saimaalta Suomenlahdelle. Kanavan rakenteet olivat kokeneet sodassa vaurioita ja kanavan sulkujen mitoitus oli vanhentunut. Kysymys Saimaan kanavasta sai uuden käänteen vuonna 1955, kun Neuvostoliitto oli palauttanut Porkkalan vuokra-alueen. Saimaan kanavan vuokrasopimuksen tarkoituksena oli palauttaa Suomelle Viipurinlahden alueet ja osia Karjalasta. Neuvostoliitto suostui neuvotteluihin kauttakulusta kanavassa, ja vuokrasopimusta oli solmimassa vuonna 1962 presidentti Urho Kekkonen. "Kanavan kolmas" rakentaminen pääsi alkamaan vuonna 1963. Kanavaa oli laajennettava laivakokojen suurentumisen takia, ja nykyisin käytössä oleva kanava vihittiin käyttöön 5. elokuuta 1968.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Eduskuntavaalit järjestettiin 1960-luvulla kaksi kertaa: vuosina 1962 ja 1966. Vuonna 1962 järjestyksessä suurimmat puolueet olivat Maalaisliitto, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Kansallinen Kokoomus. Näissä vaaleissa äänestysaktiivisuus oli 85,1 %, joka oli Suomen vilkkain äänestysaktiivisuus.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuoden 1966 eduskuntavaaleissa Suomeen tuli vasemmistoenemmistöinen eduskunta, ja alettiin keskustella hyvinvointivaltion luomisesta. Ammattiyhdistysten vaikutusvalta nousi. Suurimmat puolueet olivat tuolloin Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Keskustapuolue ja Suomen Kansan Demokraattinen Liitto.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla Suomessa oli kaksi vähemmistöhallitusta sekä kolme enemmistöhallitusta ja yksi virkamieshallitus.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Paasion ja Koiviston hallitukset panivat alulle ja toteuttivat merkittäviä, koko kansaa koskettavia sosiaalipoliittisia uudistuksia. Niitä olivat mm. peruskoululaki, lääkärikulujen korvaaminen sairausvakuutuksesta, perhe-eläkkeet, yrittäjien ja maatalousyrittäjien eläkkeet sekä uusi vapaamielisempi alkoholilaki, johon sisältyi myös keskioluen vapauttaminen alkuvuonna 1969. Tekijänoikeuslaki säädettiin vuonna 1961 ja puoluelaki 1969.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Koiviston hallitus sai aikaan vuonna 1968 merkittävän tulopoliittisen kokonaisratkaisu jota kutsutaan Linnamaa I:ksi valtakunnansovittelija Keijo Liinamaan ehdotuksen mukaan.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Pääneuvottelijoina olivat toimitusjohtaja Päiviö Hetemäki ja Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton puheenjohtaja Niilo Hämäläinen. Vuonna 1967 säädettiin myös vähimmäistoimeentulon turvaamiseksi tarkoitettu perhe-eläkelaki.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla Kokoomus oli ainoastaan yhdessä hallituksessa, Virolaisen hallituksessa, joka istui 12. syyskuuta 1964 – 27. toukokuuta 1966.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suuri puolueuudistus oli, kun Maalaisliitto muutti nimensä Keskustapuolueeksi vuonna 1965. Keskustan kannatus oli edelleen laajaa maaseudulla, mutta se oli pyrkinyt kehittymään 1950-luvulta lähtien valtakunnalliseksi keskustalaiseksi puolueeksi ja esitti ajoittain hyvinkin liberaaleja linjauksia. Tässä sen kehitys muistutti muiden Pohjoismaiden agraaripuolueiden muutosta keskustalaisiksi yleispuolueiksi. Muihin pohjoismaisiin agraaritaustaisiin puolueisiin verrattuna Keskusta oli kuitenkin ylivoimaisesti vahvin.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuonna 1959 perustettu Suomen maaseudun puolue nousi johtajansa Veikko Vennamon johdolla nostamaan ”unohdetun kansan”, eli pienviljelijöiden ja muiden yhteiskunnan murroksessa jalkoihin jääneiden, asioita esille. Puolueen nimi oli aluksi "Suomen Pientalonpoikien Puolue"; nimi muutettiin Suomen maaseudun puolueeksi vuonna 1966. Vuoden 1968 presidentinvaaleissa Vennamo sai kaikkien yllätykseksi 33 valitsijamiestä, mikä ennakoi vuoden 1970 eduskuntavaalien 18 paikan vaalivoittoa. Puoluetta kannatettiin lähinnä Itä- ja Pohjois-Suomessa, jossa ajat olivat taloudellisesti hyvin huonot. Syntyi uusi poliittinen termi: vennamolaisuus.


title: Suomi 1960-luvulla

text: SKP jakautui kahtia vuonna 1968. Taisto Sinisalon johtamat vähemmistökommunistit erkanivat Suomen kommunistisesta puolueesta. Aarne Saarisen johtamat enemmistökommunistit tuomitsivat Tšekkoslovakian miehityksen


title: Suomi 1960-luvulla

text: Saarinen irtisanoi SKP:n NKP:n kanssa tehdystä yhteistyösopimuksesta. Hän myös tyrmäsi opin proletariaatin diktatuurista, kun taas Sinisalo kannatti sitä. Saarisen ja Sinisalon välinen poliittinen taistelu jatkui koko 1960-luvun.Suomen väkiluku oli vuoden 1959 lopussa noin 4 446 000 ja vuoden 1969 lopussa noin 4 703 000. Väkiluku nousi 1960-luvulla siis noin 5,8 prosenttia. Väestönkasvu oli huomattavasti hitaampaa kuin 1950-luvulla, mutta hieman nopeampaa kuin 2000-luvulla. Vuosikymmenen loppuun mennessä väestönkasvu hidastui selvästi niin syntyvyyden laskun kuin Ruotsiin suuntautuvan massamuuton takia. Väenlisäys oli vuonna 1961 yli yhdeksän prosenttia, mutta vuonna 1969 se oli jo laskenut yhteen prosenttiin. Toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat siirtyivät lapsuudesta aikuisuuteen: he olivat vuosikymmenen aikana 10–25-vuotiaita.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Syntyvyys laski 1960-luvulla. Vuosina 1960–1963 tuhatta asukasta kohden syntyi yli 18 lasta, mutta vuoteen 1969 mennessä luku oli laskenut jo alle 15:n. Vuosittain syntyi keskimäärin noin 78 000 lasta. Kuolleisuus nousi hiukan vuosikymmenen alun 9,0:sta vuosikymmenen lopun 9,8:aan; vuosittain nukkui pois keskimäärin noin 43 000 suomalaista. Imeväiskuolleisuus oli vielä vuosina 1951–1960 28,6 promillea, Oulun ja Lapin lääneissä lähes tuplasti suurempi kuin Uudenmaan läänissä. Vuoteen 1969 mennessä imeväiskuolleisuus oli laskenut 14,2 promilleen, ja läänien välinen ero oli kaventunut selvästi.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Heti sodan jälkeen piti noin 425 000 ihmistä Karjalasta, Sallasta ja Petsamosta sijoittaa uudelleen ympäri Suomea. Sijoitukset tehtiin lähinnä maaseudulle, mikä aiheutti reilut kymmenen vuotta myöhemmin laajan muuttoliikkeen Itä- ja Pohjois-Suomesta etelään. Se oli suurin sisäinen muuttoliike koko itsenäisen Suomen historiassa. Suurin muuttoaalto alkoi 1950-luvulla, kiihtyi 1960-luvulla ja nousi huippuunsa 1970-luvun alussa, jonka jälkeen muutto alkoi selvästi hidastua.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomen sisäinen muuttoliike sijoittui lähinnä Uudenmaan lääniin. Pohjois-Karjala, Kainuu, Lappi ja Savo kärsivät tästä, sillä tuhannet ihmiset, lähinnä pienviljelijät löivät laudat mökkiensä ikkunoihin ja lähtivät etelän kasvukeskuksiin. Suurimmat kaupungit ja kauppalat vuonna 1969 olivat Helsinki (533 080 asukasta), Tampere (155 490 asukasta), Turku (154 719 asukasta), Espoo (92 717 asukasta), Lahti (89 360 asukasta) ja Oulu (86 608 asukasta). Näiden väkiluku kasvoi 1960-luvulla noin 15-50 prosentilla. Vielä vuoden 1959 lopulla vajaat 38 prosenttia suomalaisista asui kaupungeissa ja kauppaloissa, mutta vuoden 1969 loppuun mennessä kaupunki- ja kauppalaväestön osuus oli noussut hieman yli 50 prosenttiin.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Muuttoliikkeen syy oli ennen kaikkea työttömyys. Vaikka Suomi oli muuttumassa teollisuusmaaksi ja elintaso oli nousemassa, oli maaseudulle lähinnä Keski-Suomessa perinteinen elinkeino eli maatalous alkanut taantua. Suurin osa muuttajista oli nuoria aikuisia, joten maaseudun asukaskanta vanhentui. Maaseudulla monet palvelut, kuten koulut, kaupat ja sairaalat, menettivät asiakkaita.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomalaisen yhteiskunnan rakennemuutos oli toisen maailmansodan jälkeen ainutlaatuisen raju. Pienviljely, johon oli panostettu voimakkaasti vielä sodan jälkeen, kävi nopeasti kannattamattomaksi. Elintason nousu kaupungeissa takasi parempia mahdollisuuksia maaseudun väelle. Pohjois- ja Itä-Suomesta muutto suuntautui Etelä-Suomen kasvukeskuksien lisäksi myös naapurimaahan Ruotsiin. Ruotsi tarvitsi nopeasti lisätyövoimaa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Noin 80 prosenttia suomalaisista maastamuuttajista asettui asumaan Ruotsin suuriin kasvukeskuksiin Tukholmaan alueelle, Göteborgiin ja Malmöön. Massamuutto oli alkanut jo 1940-luvun lopulla ja kiihtyi 1950- ja 1960-lukujen taitteessa. Vuosina 1968–1969 Suomesta muutti noin 40 000 ihmistä vuosittain Ruotsiin.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Ruotsissa toimi noin 300 000 työikäistä suomalaista. Samalla suomalaisista tuli yksi Ruotsin suurimmista vähemmistöryhmistä. Ruotsissa suomalaiset työskentelivät lähinnä aloilla, joita ruotsalaiset karttoivat. Esimerkiksi Saabin ja Volvon tehtailla työskenteli tuhansia suomalaisia. Myös Ericsson oli suuri työnantaja.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Taulukossa on esitetty Suomen läänien väkiluku vuosien 1960 ja 1969 viimeisenä päivänä Tilastokeskuksen mukaan. Läänijako, maapinta-ala ja väestötiheys ovat vuodelta 1969. Väkiluku kasvoi nopeimmin Uudenmaan ja Hämeen lääneissä, ja laski nopeimmin Pohjois-Karjalan läänissä.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Underground-liike nousi Suomessa 1960-luvulla lähinnä kaupungeissa, monet protestilaulajat kuten Irwin Goodman ja M. A. Numminen lauloivat yhteiskunnan ongelmista. Opiskelijaradikalismi ei noussut läheskään yhtä kiihkeäksi Suomessa kuin Ranskassa tai Länsi-Saksassa. Mielenosoituksia ilmeni, mutta ne eivät olleet väkivaltaisia vaan enimmäkseen hyvin rauhanomaisia. Opiskelijat vaativat samoja asioita kuin Ranskassa tai Länsi-Saksassa, esimerkiksi että kansakoulu-oppikoulu-järjestelmä pitäisi muuttaa peruskouluksi.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luku oli nuorison aktivoitumisen aikaa. Nuoria oli ennätyksellisen paljon, sillä toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat olivat vuosikymmenen aikana 10–25-vuotiaita. Nuoret tiedostivat aiempaa paremmin yhteiskunnasta ja vaikutusmahdollisuuksistaan. Ilmiötä selittää Yhdysvalloista lähtöisin olevan nuorisokulttuurin rantautuminen Suomeen, vapaa-ajan kasvu sekä aiempaa suurempien joukkojen hakeutuminen oppikouluun. Myös pasifismi nousi esille akateemisen nuorison keskuudessa, ja asevelvollisuuslakia uhmattiin. Aseistakieltäytyjä Erik Schüller sai tuomion yllytysoikeudenkäynnissä vuonna 1969, mikä herätti paljon julkisuutta mediassa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Radikalismin huomiota herättänein tapaus oli, kun marraskuun 25. päivänä vuonna 1968 joukko opiskelijoita valtasi Vanhan ylioppilastalon pariksi päiväksi. Ainoa väkivaltaisuus oli yhden ulko-oven rikkominen. Vuosi 1968 oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan merkkipäivä. Satavuotias Helsingin yliopiston ylioppilaskunta järjesti juhlat, mutta opiskelijaoppositio protestoi juhlia. Sillä välin kun eliitti juhli Vanhalla, yhtään opiskelijajärjestön edustajaa ei ollut kutsuttu paikalle. Opiskelijaoppositio päätti vallata Vanhan. Opiskelijaoppositio, joka käytti nimeä "Ylioppilaat - Studenterna", vaati opiskelijademokratiaa, marxilais-leninististen ryhmien perustamista tiedekuntiin opiskelujen syventämiseksi, ylioppilaskunnan pakkojäsenyyden poistamista ja Ylioppilaslehden linjan muuttamista.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Lapin sosiaaliset ongelmat alkoivat tulla esille. Lappi ei ollut ainoastaan ruskan väriloiston ja tunturien maa. Lapin luonnonvarat käytettiin pääasiassa etelän hyvinvointiin, esimerkiksi Lapin jokiin rakennetut voimalaitokset tuottivat sähköä etelän teollisuuskeskuksiin. Monet Lapin asukkaat muuttivat Norjaan tai Ruotsiin, koska Lapin oloja leimasivat köyhyys, työttömyys, lääkäripula, huonot koulutusmahdollisuudet ja itsenäisen päätäntävallan pienuus.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Saamelaisten ongelmat tulivat samalla esille. Vasta 1960-luvulla ruvettiin Saamen kielen asemasta keskustelemaan. Saamelaiset katsoivat, että heitä oli pidetty vain yhtenä Suomen vähemmistönä, eikä heidän asemaansa alkuperäiskansana ollut otettu huomioon toisin kuin Norjassa ja Ruotsissa, jossa saamelaisten asema oli parempi kuin Suomessa. Nils-Aslak Valkeapää oli tunnetuin saamelaisten oikeuksia ajanut henkilö Suomessa. Hänen sanomansa oli, ettei Lappi ole vain ruskan ja tuntureiden maa vaan se on osa Suomea ja niinpä hän toi Lapin ongelmat myös etelään. Alettiin puhua suomalaisesta siirtomaavallasta Lapissa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomen bruttokansantuote nousi 1960-luvulla, joskaan ei yhtä nopeasti kuin 1970-, 1980- ja 2000-luvulla. Bruttokansantuote oli vuonna 1960 hieman yli 14 miljardia markkaa, ja vuonna 1969 noin 34,4 miljardia markkaa (vuoden 1970 hinnoissa). Suomen valtion talous oli pääosin alijäämäinen, mutta se koki lievähköä ylijäämää vuosikymmenen puolivälissä ja suurempaa ylijäämää vuonna 1969.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuoden 1960 lopulla Suomessa tilastoitiin 2 033 268 ammatissa toimivaa henkilöä. Heistä noin 61 prosenttia oli miehiä ja 39 prosenttia naisia. Elinkeinoittain he jakautuivat seuraavasti:Vuoden 1970 loppuun mennessä maa- ja metsätaloudessa työskentelevien osuus oli laskenut 20 prosenttiin, kun taas jalostuksen parissa työskentelevien osuus oli noussut 34 prosenttiin ja kolmannella sektorilla työskentelevien osuus jopa 44 prosenttiin ammatissa toimivasta väestöstä.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeen Suomen markan arvo oli vuosi vuodelta romahtanut. Vuoden 1963 alussa astui voimaan uusi rahalaki ja markka uudistettiin. Uudistuksen jälkeen uusi markka vastasi sataa vanhaa markkaa ja paluun tehnyt penni yhtä vanhaa markkaa. Vaikka valuutan nimi pysyi samana, vielä melko pitkään siirtymävaiheen jälkeenkin uudesta markasta käytettiin usein selventävää nimitystä "nykymarkka" ja lyhennettä nmk. Entisestä markasta taas käytettiin selventävää nimitystä "vanha markka" ja lyhennettä vmk. Inflaatiokierrettä ei kuitenkaan saatu pysäytettyä, vaan rahan arvon heikkeneminen ja epätasainen talouskasvu jatkuivat 1970- ja 80-lukujen taitteeseen asti, minkä jälkeen alkoi voimakas nousukausi.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Rahanarvonkertoimen mukaan tuhat euroa vuonna 2017 vastasi noin 30 000 vuoden 1955 markkaa ja 43 000 vuoden 1960 markkaa. Vuoden 1963 luku on noin 475 markkaa ja vuoden 1969 luku noin 670 markkaa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuonna 1960 Suomen viennin arvo oli noin 316,5 miljardia vanhaa markkaa ja tuonnin arvo noin 340,3 miljardia. Vuonna 1969 luvut olivat viennin osalta noin 8,3 miljardia uutta markkaa (834,4 mrd. vanhaa markkaa) ja tuonnin osalta 8,5 miljardia uutta markkaa (850,5 mrd. vanhaa markkaa). Kauppatase oli lähes koko vuosikymmenellä alijäämäinen. Suomen selvästi tärkeimmät vientituotteet olivat paperiteollisuustuotteita, kuten paperia, pahvia ja kartonkia. Vuosikymmenen lopulla lisääntyi koneiden, laitteiden ja ajoneuvojen vienti. Selvästi suurin osa tuontituotteista tuli muista Euroopan maista, ja vientituotteistakin selvästi suurin osa vietiin muualle Eurooppaan, erityisesti Neuvostoliittoon. Myös vienti länteen, etenkin Länsi-Saksaan ja Britanniaan, alkoi kasvaa 1960-luvulla.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla tapahtui useita selvittämättömäksi jääneitä henkirikoksia:


title: Suomi 1960-luvulla

text: Poliisin tietoon tuli vuonna 1960 kaiken kaikkiaan noin 215 000 rikosta ja vuonna 1969 noin 326 000. Etenkin omaisuusrikokset ja pahoinpitelyt lisääntyivät. Henkirikosten kannalta 1960-luku oli varsin rauhallista aikaa: murhia ja tappoja kirjattiin vuosina 1965–1969 noin 90–110 kappaletta eli selvästi vähemmän kuin edellisinä vuosikymmeninä. Merkittävän alkoholireformin vuonna 1969 henkirikosten määrä kääntyi jälleen nousuun.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla rekisteröitiin hieman yli 600 000 henkilöautoa, mikä on selvästi enemmän kuin 1950-luvulla mutta vähemmän kuin nykypäivänä. Henkilöautojen tuontisäännöstely loppui vuonna 1962, minkä jälkeen niiden ensirekisteröinnit lisääntyivät huomattavasti vuoteen 1965 asti, minkä jälkeen ne alkoivat kääntyä laskuun. Moottoripyörien rekisteröinnit sen sijaan vähenivät verrattuna 1950-lukuun, mutta moottoripyöriä oli yhä verraten runsaasti. Eniten rekisteröitiin brittiläisiä ja länsisaksalaisia ajoneuvoja.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Uudenkaupungin autotehdas valmisti aivan vuosikymmenen lopulla, marraskuussa 1969 ensimmäisen suomalaisen Saab 96 -merkkisen henkilöauton. Ensimmäinen sarjatuotantoyksilö myönnettiin presidentti Urho Kekkosen omistukseen. Aiemmin Suomessa oli valmistettu koeyksilö, jolla varmistettiin turvallisuus.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Päällystetyn tieverkon määrä lähes kahdeksankertaistui vuosikymmenen aikana. Vuoden 1962 lopulla valmistui Suomen ensimmäinen moottoritie (alkujaan "Tarvontie") valtatielle 1 Helsingin Munkkiniemestä Espoon Gumböleen. Vuosikymmenen aikana valmistui useita lyhyitä moottoritieosuuksia kaupunkien läheisyyteen: valtatien 8 Turku–Raisio-moottoritieosuus valmistui 1963, valtatien 3 Hämeenlinnan ohikulku 1964 ja Tampere–Kulju-osuus 1968, sekä valtatien 4 kokonaan Helsingissä sijainnut Vanhakaupunki–Viikki-osuus 1967.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Junaliikenne hoidettiin lähinnä diesel- ja höyryveturein. Puuvaunut olivat vielä yleisiä; ensimmäiset siniset pikajunavaunut otettiin käyttöön 1960-luvulla. Rautateiden sähköistyksessä Suomi oli jälkijunassa: ensimmäisenä sähköistettiin Helsinki-Kirkkonummi-osuus vuonna 1969.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Linja-autoliikenteen vuotuinen kokonaissuorite kasvoi vuosikymmenen alun noin 340 000:sta vuosikymmenen lopun lähes 500 000:een. Rautateillä henkilöliikenteessä tehtyjen matkojen vuotuinen määrä taas väheni vuosikymmenen alun lähes 40 000:sta vuosikymmenen lopun noin 25 000:een.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuonna 1960 Aero Oy otti käyttöön ensimmäisen suihkumatkustajakoneensa, Sud SE-210 Caravellen. Aero vaihtoi vuonna 1968 nimensä Finnairiksi, ja seuraavana vuonna yhtiö otti käyttöönsä ensimmäisen pitkän matkan suihkukoneensa, Douglas DC-8:n. Uutta konetyyppiä käytettiin pääosin lennoilla Yhdysvaltoihin, mutta niiden ohessa myös lähinnä Välimerelle ja Kanariansaarille lennetyillä lomalennoilla.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Liikenneturvallisuus oli 1960-luvulla heikkoa: liikennekuolemia ja -loukkaantumisia tapahtui paljon enemmän kuin 2000-luvulla, vaikka liikenteen volyymi oli pienempi. Henkilöautojen määrän nousun myötä Suomen liikenneturvallisuus heikkeni koko 1960-luvun ja oli synkimmillään vuonna 1972. Nopeusrajoituksia oli toisinaan kokeiltu, mutta niiden uskottiin enemmän rajoittavan yksilönvapautta kuin lisäävän turvallisuutta. 1960-luvulta muistetaan myös kaksi Aeron matkustajakoneen maahansyöksyä: Koivulahden lentoturma 3.1.1961 ja Maarianhaminan lentoturma 8.11.1963.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla oli vielä käytössä kansa- ja oppikoulujen muodostama rinnakkaiskoulujärjestelmä. Peruskoulujärjestelmään siirryttiin vaiheittain 1970-luvulla. Koulunkäynti oli 1960-luvulla monin tavoin erilaista kuin nykyään: lauantait olivat vielä koulupäiviä, kirjoittamista harjoiteltiin usein musteella ja oppilaita saatettiin jopa kurittaa fyysisesti (vaikka valtion kouluissa ruumiillinen kuritus kiellettiin jo 1914). Tytöt ja pojat olivat ainakin eri luokilla, ellei eri kouluissa. Suurimmilla paikkakunnilla oli erityisoppilaille tarkoitettuja ns. tarkkailuluokkia. Oppikouluun oli mahdollista päästä neljännen luokan jälkeen, mikäli läpäisi pääsykokeensa. Oppikouluun pääseminen oli ainoa tie korkeampaan koulutukseen, joten korkeammasta koulutuksesta haaveilevien oli panostettava koulunkäyntiin jo ensimmäisinä kouluvuosinaan.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuonna 1960 Yhteiskunnallinen korkeakoulu muutti Helsingistä Tampereelle, ja kuusi vuotta myöhemmin kyseinen oppilaitos muutti nimensä Tampereen yliopistoksi. 1960-luvun loppupuolella perustettiin useita yliopistoja: Kuopion yliopisto perustettiin vuonna 1966, Vaasan yliopisto 1968, Joensuun yliopisto 1969 ja Lappeenrannan teknillinen yliopisto niin ikään 1969.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomalaisten koulutustaso nousi 1960-luvulla, mutta se oli yhä alhainen. Vuoden 1960 lopulla 7,6 prosenttia 15 vuotta täyttäneistä suomalaisista oli suorittanut oppikoulun ja 4,2 prosenttia ylioppilastutkinnon. Ylioppilaiden määrä kaksinkertaistui vuosikymmenen aikana. Koulutettujen osuus kaupunki- ja kauppalaväestöstä oli kolminkertainen verrattuna maaseutuväestöön. Vielä 1970-luvun alussa lähes kolme neljästä työikäisestä oli suorittanut enintään kansa- tai oppikoulun, 15 prosenttia toisen asteen tutkinnon ja 11 prosenttia korkea-asteen tutkinnon.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Sotien jälkeisen jälleenrakentamisen kausi oli päättynyt, ja muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin oli voimakasta. Kaupunkien lähiöt alkoivat kasvaa voimakkaasti. 1960-luvun arkkitehtuuria leimaavat paljas betoni, elementtirakentaminen, mustavalkoisuus ja virtaviivaisuus. Asuntotuotannon leimallinen edustaja oli tasakattoinen lamellitalo, jonka ulkoseinät saatettiin valaa paikalla tai koostaa elementeistä.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Arkkitehdeillä ei ollut 1960-luvun asuinkerrostalojen suunnittelussa kovin paljon sanansijaa, kun tuotannon määrä oli tärkein lähtökohta. Huippuarkkitehtuuria edustivat kuitenkin lukuisat julkiset rakennukset, muun muassa Reima Pietilän Otaniemen ylioppilaskuntatalo Dipoli (1966), Timo Penttilän Helsingin Kaupunginteatteri (1967), Bertel Saarnion ja Juha Leiviskän Kouvolan kaupungintalo (1969) sekä monenlaiset Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset. Esimerkkejä Aallon luomuksista ovat "Sokeripalaksi" kutsuttu Stora Enson pääkonttori (1961) sekä Teknillisen korkeakoulun päärakennus (1965).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kirkkoarkkitehtuurissa tapahtui modernistinen läpimurto. Monissa kirkkorakennuksissa kokeiltiin rohkeasti betonin mahdollisuuksia, ja sisätilat jätettiin usein karun ilmeikkäiksi. 1960-luvun kirkkoarkkitehtuurin edustajia ovat muun muassa Alvar Aallon Lakeuden risti (1960), Aarno Ruusuvuoren Hyvinkään kirkko (1961) ja Tapiolan kirkko (1965), Reima Pietilän Kalevan kirkko (1966) sekä Timo ja Tuomo Suomalaisen Temppeliaukion kirkko (1969).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuonna 1966 Kuopioon avattiin H-talo, Kaj Michaelin suunnittelema Suomen ensimmäinen kauppakeskus. Kaksi vuotta myöhemmin Espoon Tapiolaan avattiin kauppakeskus Heikintori, jonka oli suunnitellut Aarne Ervi. Muita merkittäviä 1960-luvulla valmistuneita rakennuksia ovat muun muassa Seppo Ruotsalaisen Puijon torni (1963), Viljo Revellin KOP-kolmio (1964), Jaakko Paatelan ja Reino Koivulan Meilahden tornisairaala (1965), Jaakko Kontion ja Kalle Räiken Helsingin jäähalli (1966) sekä Viljo Revellin ja Heikki Castrénin Makkaratalo (1967).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Voimakas muuttoaalto maaseudulta kaupunkeihin sekä yleinen asuntoinfrastruktuurin kohentuminen näkyivät asuntojen varustelutason paranemisessa. Vielä vuonna 1960 vesijohto ja viemäri olivat vain noin puolessa kaikista asunnoista, ja vesivessa hieman yli kolmasosassa. Keskuslämmitys oli vuonna 1960 hieman alle kolmasosassa ja lämmin vesi hieman alle neljäsosassa kaikista asunnoista. Vuonna 1970 vesijohto ja viemäri oli yli 70 prosentissa, vesivessa yli 60 prosentissa, ja keskuslämmitys ja lämmin vesi hieman yli puolessa kaikista asunnoista. Jo vuonna 1968 valmistuneista uusista asunnoista lähes kaikissa oli vesijohto, lämmin vesi, viemäri, WC ja keskuslämmitys. Myös asumisväljyys lisääntyi: vuonna 1960 asuntojen keskipinta-ala henkeä kohti oli 14,3 neliömetriä ja vuonna 1970 18,9 neliömetriä.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Toisaalta omistusasuntojen osuus hieman pieneni ja vuokra-asuntojen osuus hieman nousi. 1960-luvulla noin 60 prosenttia asunnoista oli omistusasuntoja ja vajaat 40 prosenttia vuokra-asuntoja. Arava-lainojen suosio nousi 1960-luvulla.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kuusikymmentäluvun sisustukselle ovat leimallisia voimakkain värein (kuten oranssi, keltainen ja vihreä) ja kuvioin koristellut tapetit, joiden vastapainoksi usein eleetön levyrakentaminen valtasi kodin pinnat. Myös seinien maalaaminen lateksimaalilla oli yleistä. Keittiön ja kylpyhuoneen seinät päällystettiin usein melamiinipintaisella IKI-levyllä, jota sai esimerkiksi jalopuu- ja kaakelikuvioinneilla. Myös kuusikulmaiset klinkkerilaatat olivat tyypillisiä vuosikymmenelle. Listoitukset olivat usein mahdollisimman kapeita ja vaatimattomia.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kiinteät kalusteet, kuten ikkunapenkit ja verholaudat, olivat levyrakenteisia, sileäpintaisia ja vaaleaksi maalattuja. Seinärakenteiden ohetessa kiinteät ikkunapenkit muuttuivat melamiinipintaisiksi ikkunalaudoiksi. Lattia päällystettiin usein vaalealla muovimatolla, lastulevypohjaisella parketilla tai vuosikymmenen uutuudella kokolattiamatolla. Katot levytettiin ja maalattiin tai laudoitettiin puulla, ja kattovalaisimet olivat usein messinkisiä.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Television nopea yleistyminen muutti olohuoneen sisustusta, joka rakentui nyt television ympärille. Muovin käyttö huonekaluissa ja muissa kodin tarvikkeissa yleistyi. Eero Aarnio suunnitteli "pallotuolin" vuonna 1963. Suosittuja olivat myös Tapio Wirkkalan, Timo Sarpanevan ja Kaj Franckin astiat sekä Marimekon ja Marjatta Metsovaaran tekstiilit.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvun uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedostusvälineissä käytettyjä sanoja:Murrokset yhteiskunnassa sekä radikalismi heijastuivat myös 1960-luvun kirjallisuudessa, ja vuosikymmentä pidetäänkin osallistuvan kirjallisuuden vuosikymmenenä. Ajan kirjallisuudessa kapinoitiin poliittisten ja taloudellisten järjestelmien hallintovaltaa vastaan, vastustettiin perinteisiä porvarillisia arvoja sekä kyseenalaistettiin seksuaalisuuden tabuja. Kirjallisuuden moraalisia ja eettisiä kysymyksiä puitiin jopa oikeussaleissa: esimerkiksi Hannu Salaman romaani "Juhannustanssit" (1964) toi hänelle syytteen jumalanpilkasta, tosin Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkonen armahti hänet. Polemiikkia aiheuttivat myös Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla II" (1960) sekä Paavo Rintalan Mummoni ja Mannerheim -trilogia (1960–1962) ja "Sissiluutnantti" (1963). Seksuaalisuuden kuvaamisen tabuja rikkoivat erityisesti Timo K. Mukka ja Christer Kihlman.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kuusikymmentäluvun lyriikka kapinoi edellisen vuosikymmenen modernismia vastaan. Runojen uusia ilmaisukeinoja olivat esimerkiksi katkelmat keskusteluista, tilastoista, luetteloista ja muiden tekijöiden runoista. Äänenpainoon tuli rosoisuutta sekä kaupunkiympäristöön liittyvää kuvastoa. Uuden sukupolven johtohahmoksi nousi runoilija, prosaisti, suomentaja, kuunnelmakirjailija ja pakinoitsija Pentti Saarikoski. Häneltä muistetaan erityisesti kokoelma "Mitä tapahtuu todella?" (1962), jossa kuvaillaan maailmaa hyvin todellisuushakuisesti rauhattomalla, liikkuvalla ja rennon puhekielisellä runoudella. Voimakkaimpia poliittisia äänenpainoja aikakauden lyriikassa edustivat Matti Rossi ja Pentti Saaritsa. Väinö Kirstinää taas pidettiin vuosikymmenen kokeilevimman suuntauksen, suomalaisen dadaismin, profeettana.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomenruotsalaisia yhteiskunnallisesti suuntautuneita runoilijoita olivat muun muassa Lars Huldén, Claes Andersson ja Robert Alftan. 1960-luvulla ilmestyivät myös muun muassa Ulla-Lena Lundbergin esikoisrunokokoelma "Utgångspunkt" (1962) sekä Henrik Tikkasen esikoisromaani "Hjältarna är döda" (1961). Tove Jansson debytoi aikuisten kirjailijana omaelämäkerrallisella romaanilla "Kuvanveistäjän tytär" (1968). Vuosikymmenen merkittävimpiä teoksia on eittämättä myös Marianne Alopaeuksen "Pimeyden ydin" (1965).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Teatterin katsojaluvut olivat 1960-luvulla kasvussa, minkä syynä olivat parantuneet liikenneyhteydet, kaupunkiväestön kasvu sekä lisääntyvä vapaa-aika. 1960-luvun teatteriesityksissä kuvattiin paljon sotia. Vasemmisto oli vielä jakautunut selvästi kommunisteihin ja sosiaalidemokraatteihin, mutta Eino Salmelainen julisti, että Työväen Teatterissa kyseinen jako piti unohtaa, sillä teatterin tuli olla virkistyksen paikka. Sisällissodan nostaminen aiheeksi korosti ensimmäistä kertaa vasemmiston historian yhteisiä juuria. Esimerkiksi Tampereen Työväen Teatterin 60-vuotisjuhliin vuonna 1961 Salmelaisen julistama kansanomaisuus toteutui Eugen Terttulan mahtipontisella sovituksella Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla" -trilogian toisesta osasta, jossa keskeistä oli vuoden 1918 sisällissodan kuvaus. Sovituksesta tuli suuri menestys, jolle tuli myös menestyneitä jatko-osia. Toista maailmansotaa käsiteltiin esimerkiksi Edvin Laineen näytelmässä "Tuntematon sotilas" (1961) ja Ilmari Turjan näytelmässä "Päämajassa" (1965). Vuosikymmenen loppupuolella radikalisoituneet nuoret teatterilaiset moittivat sotia kuvailevia näytelmiä ja vaativat sodanvastaisia esityksiä, minkä seurauksena ohjaaja Edvin Laine yritti vakuuttaa nuoria Väinö Linnan sodanvastaisesta hengestä lisäämällä veriefektejä ja kärsimyksen esittämistä. Myös maaseudun autioituminen näkyi joissakin näytelmissä, esimerkkinä Jouko Turkan "Hyvästi Mansikki" (1969).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kalle Holmberg teki läpimurtonsa 1960-luvulla: hänestä tuli Helsingin kaupunginteatterin ohjaaja 1965–1970 ja Suomen Teatterikoulun rehtori 1968–1971. Häneltä muistetaan useita ohjauksia, kuten "Lapualaisooppera" (1966) ja "Rikhard III" (1968). Lapualaisooppera lienee 1960-luvun tunnetuin kotimainen näytelmä; se on vallankumouksellisena koettu pasifistinen ja uusvasemmistolainen irtiotto pitkään vallinneesta oikeistolaisesta asenneilmastosta ja isänmaallisen perinnön taakoista.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Myös huvi- ja musiikkinäytelmiä esitettiin paljon. 1960-luvun kuluessa operettien laajasta kirjosta oli tosin karsiutunut teattereiden ja Kansallisoopperan käyttöön lähinnä lajityypin klassikot, kuten ulkomaalaiset Straussin "Lepakko", Lehárin "Iloinen leski" ja Kálmánin "Mustalaisruhtinatar". Vielä 1960-luvulla teatterinjohtajan oli aina varmistettava, että talossa oli joku operettisankariksi kelpaava, mutta operettisankarien esittämiseen vaadittavia taitoja oli vain kovin harvoilla ammattiteatterilaisilla.


title: Suomi 1960-luvulla

text:
Lapualaisooppera oli 21. maaliskuuta 1966 kantaesityksensä saanut näytelmä, jonka Arvo Salo kirjoitti. Musiikin sävelsi Kaj Chydenius.
Lapualaisooppera kirjoitettiin juhlanäytelmäksi Helsingin ylioppilasteatterin 40-vuotisjuhlaan. Kantaesityksen ohjasi Kalle Holmberg.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla Lapuan liikkeen radikalismi oli vielä kipeästi muistissa, ja monia porvarillisesti suuntautuneita kansalaisia näytelmä loukkasi.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Lapualaisoopperasta kehkeytyi myös oikeusjuttu, kun kapteeni evp. Artturi Vuorimaa nosti vahingonkorvauskanteen Arvo Saloa vastaan plagioinnista, koska Salo oli lainannut kohtia Vuorimaan kirjasta "Kolme kuukautta Kosolassa" ilman Vuorimaan lupaa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Hovioikeus tuomitsi Salon sakkoihin tekijänoikeusrikkomuksesta ja määräsi hänet maksamaan Vuorimaalle 2000 markan vahingonkorvauksen. Korkein oikeus hylkäsi sakkorangaistuksen, mutta pysytti vahingonkorvauksen voimassa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suurin kotimainen sanomalehti, sitoutumaton "Helsingin Sanomat", oli kasvanut myös Pohjoismaiden suurimpien sanomalehtien joukkoon. Toiseksi suurin kotimainen sanomalehti oli "Maaseudun Tulevaisuus".


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvun laajalevikkisimpiä aikakauslehtiä olivat yhä "Apu" ja "Seura", jotka molemmat oli perustettu jo 1930-luvulla. Vuosikymmenen aikana perustettiin muun muassa nuortenlehti "Suosikki" (1961), naistenlehti "Anna" (1963) ja sisustuslehti "Avotakka" (1967). Tutkiva journalismi nosti päätään, tunnetuimpana tapauksena "Uuden Kuvalehden" vuonna 1961 aloittama "suuri margariinisota". Keltainen lehdistö lisäsi räjähdysmäisesti suosiotaan. Syksyllä 1959 perustettiin "Hymy"-lehti alun perin nuortenlehdeksi, jollaisena se ei menestynyt. Niinpä lehden toimittaja Urpo Lahtinen väänsi Hymyn nopeasti siekailemattomaksi sensaatiolehdeksi, jonka jutut liittyivät etenkin julkkispaljastuksiin, alkoholisteihin ja rikoksiin.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla Suomessa oli kaksi televisiokanavaa TV-ohjelma 1 ja TV-ohjelma 2 (nykyään Yle TV1 ja Yle TV2). Lisäksi oli yksi kaupallinen televisiokanava Mainostelevisio, joka lähetti ohjelmaa Ylen verkosta. Televisio tuli lähes jokaisen suomalaisen kotiin. Lähes kaikki televisiolähetykset olivat vielä mustavalkoisia; Suomen ensimmäinen värilähetys oli Kekkosen uudenvuodenpuhe 1. tammikuuta 1969.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla myytiin paljon televisiovakuutuksia, jotka korvasivat television kaatumisesta, syttymisestä tai räjähtämisestä aiheutuneet kotivahingot. Vakuutusten myynti oli huipussaan vuonna 1964, jolloin niitä myytiin noin 175 000 kappaletta. Televisiovakuutusten myynti lopetettiin vuonna 1968.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kuusikymmentäluvun suosituimpia televisio-ohjelmia olivat muun muassa kauppiaan elämää käsittelevä komediasarja "Hanski" ja tamperelaisen palkansaajaperheen elämästä kertova draamasarja "Heikki ja Kaija". Ajalta muistetaan myös komediasarja "Hulukkoset", piilokamerasarjat "Pähkinä" ja "Piilokamera" sekä draamasarjat "Kunnon sotamies Svejkin seikkailuja" ja "Me Tammelat". Vuonna 1969 aloitettiin tuolloin uudehkoa merkittävää ilmiötä, lähiöelämää käsitellyt draamasarja "Naapurilähiö".


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvun kotimaisia sketsisarjoja ovat muun muassa "Kuten haluatte", "Lasse Pöysti -show", "Piikkis" sekä vuosikymmenen lopulla aloittanut "Kivikasvot Show". Spede Pasanen käsikirjoitti useita sketsisarjoja, kuten "50 pientä minuuttia", "Spede Show" ja "Spedevisio".


title: Suomi 1960-luvulla

text: Pitkäaikainen musiikkiohjelma "Levyraati" aloitti vuonna 1961 Jaakko Jahnukaisen juontamana. Kirsti Rautiaisen esittämää "Tupla tai kuitti" -tietovisailuohjelmaa esitettiin läpi vuosikymmenen. Myös Niilo Tarvajärven juontamat "Laatikkoleikki" ja "Palapeli" olivat suosittuja. Sunnuntai-iltaisin lähetettiin vartin mittainen "Sunnuntain kahvikonsertti", kapellimestari Toivo Lehtelän ja hänen kahden tyttärensä kahvikonsertti.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulta muistetaan myös muun muassa ajankohtaisaiheinen pakinaohjelma "Apropos" sekä joka toisen lauantai-illan viimeisenä ohjelmana esitetty keskusteluohjelma "Jatkoaika". Asiaohjelma "Ajankohtainen kakkonen" aloitti syksyllä 1969 ja sitä esitettiin vuoteen 2015 asti.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Läpi vuosikymmenen esitetty "Niksulan TV" oli Suomen ensimmäinen television lastenohjelma. Toinen lastenohjelma oli vuosina 1961–1967 joka toisena sunnuntaina lähetetty "Sirkus Papukaija". Lasten suosikkeja olivat myös Kylli-täti ja Arja-täti.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Yleisradiossa uusi pääjohtaja Eino S. Repo julisti vuonna 1966 Informatiivisen ohjelmapolitiikan julistuksen, joka perustui oikeisiin tietoihin ja tosiasioihin perustuvan maailmankuvan tarjoamista ja kannusti rikkomaan vanhoja perinteitä ja tuomaan yhteiskunnan tabuja esiin. Alettiin puhua Reporadiosta, poliittisesti värittyneestä valtion mediasta.


title: Suomi 1960-luvulla

text:
Samalla voimistunut vasemmistolainen opiskelijaradikalismi sai jalansijaa Yleisradiossa. Repo antoi runsaasti tilaa nuorille toimittajille ja heidän yhteiskuntakriittisille ohjelmilleen, mikä herätti syytöksiä Yleisradion politisoitumisesta ja toi sille pilkkanimen ”Reporadio”. Yleisradiota myös syytettiin vasemmiston suorasta tukemisesta vuoden 1966 eduskuntavaalien aikana. Yksi Revon uudistuksia oli suoraan pääjohtajan alaisen Erikoistoimituksen perustaminen. Erikoistoimituksen vetäjänä toimi Reino Paasilinna, jonka aloitusohjelma ("Vakuutusasia on sydämenasia") 1966 herätti valtavan kohun julkisuudessa.
Edellä mainittujen seikkojen vuoksi Repoa ei valittu pääjohtajaksi enää toiseksi viisivuotiskaudeksi. Hänen tilalleen tuli Erkki Raatikainen jonka kausi tunnettiin ns. normalisoitumisen kaudeksi.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kuusikymmentäluvun alussa iskelmätähdistä alettiin muokata aiempaa tietoisemmin nuorison idoleita. Edellisen vuosikymmenen alttoleidien tilalle suosioon nousivat monet kimakkaääniset nuoret naiset, kuten Laila Kinnunen, Pirkko Mannola, Rauni Pekkala ja Marion Rung. Suomi osallistui Euroviisuihin ensimmäistä kertaa vuonna 1961 Laila Kinnusen kappaleella "Valoa ikkunassa", ja seuraavana vuonna Marion Rung edusti Suomea kappaleellaan "Tipi-tii".


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuosikymmenen alussa muotiin nousi myös rautalankamusiikki. Tunnettuja rautalankamusiikin yhtyeitä olivat esimerkiksi The Sounds, jonka vuoden 1963 alussa julkaistu vauhdikas twist-rytminen versio Emma-valssista nousi äkkiä myyntilistan kärkeen. Muita rautalankamusiikin listahittejä olivat etenkin The Strangers-yhtyeen versio venäläisklassikosta "Kolme kitaraa", The Scaffoldsin "Tullallaa twist" sekä The Esquiresin "Juokse sinä humma".


title: Suomi 1960-luvulla

text: Myös tangoa levytettiin paljon ja sen pääkohderyhmänä oli maaseudulla asuva väki. Tangobuumi oli kiihkeimmillään samaan aikaan rautalankabuumin kanssa, ja tangosta tuli jopa oma kulttuurinsa. 1960-luvulla tangoa levyttivät muun muassa Annikki Tähti, Eino Grön, Reijo Taipale, Veikko Tuomi sekä Olavi Virta, joista viimeksi mainitun ura oli jo sairastumisen ja alkoholismin takia lopuillaan. Suurimpia tangohittejä olivat muun muassa Veikko Tuomen laulama "Musta ruusu" sekä Reijo Taipaleen levyttämä "Satumaa", joka nosti tekijänsä Unto Monosen suomalaisten tangosäveltäjien eturiviin. Romaninuorukaiset Taisto Tammi ja Markus Allan aloittivat mustalaislaulajien menestystien suomalaisessa iskelmämusiikissa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Radikalismin leimaama vuosikymmen muistetaan myös protestilaulajistaan. Irwin Goodmanin lauluissa muun muassa arvosteltiin poliitikkoja, verotusta ja vanhoillisia suomalaisia asenteita sekä kuvailtiin alkoholinkäyttöä. Jotkin hänen kappaleistaan olivat jopa radionsoittokiellossa. Irwinin tunnettuja kappaleita ovat muun muassa "Työmiehen lauantai" (1965), "Ei tippa tapa" (1966) ja "Ryysyranta" (1967). M. A. Numminen taas levytti sukupuolivalistuslauluja sekä pyrki usein tietoisesti ärsyttämään ihmisiä esimerkiksi tulkitsemalla Franz Schubertin liedejä omalla lauluäänellään. Laulujen sanoitus tuli vapaamielisemmäksi, muun muassa kirosanojen käyttö lauluissa yleistyi.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Myöhemmin The Beatles -tyyliset yhtyeet valloittivat myös Suomen, syrjäyttäen pikkuhiljaa vuosien 1960–1964 rautalankavillityksen. Tunnetuimpia Beatles-versioiden levyttäjiä olivat The Esquires, Cay and the Scaffolds, Jormas sekä Eero ja Jussi and the Boys. Myös moni iskelmälaulaja, kuten Danny, Lea Laven ja Kai Hyttinen, valitsi Beatlesin hittejä levytysohjelmistoonsa. Beatlesin kappaleita käännettiin ahkerasti suomen kielelle, esimerkkinä Jormaksen "Rööperiin (Penny Lane)" (1967), johon Juha Vainion teksti toi samanlaista nostalgiaa, jota Beatles kohdisti alkuperäisversiossa Liverpoolin laitakaupungin kasvuympäristölleen.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvun loppupuolella suosiota sai suomalaisen bluesin ja psykedeelisen rockin pioneeri Blues Section, joka tunnettiin siitä, että yhtye itse sävelsi ja sanoitti omat kappaleensa, toisin kuin valtaosa suomalaisista rockyhtyeistä, jotka tekivät käännöscovereita ulkomaisista lauluista. Uusi blues-psykedeelisvaikutteinen rockmusiikki ei ollut maaseudulla kovinkaan suosittua, vaan se jäi lähinnä isoihin kaupunkeihin, kun ulkomaalaiset vinyylilevyt tulivat Suomeen lähes poikkeuksetta pari kuukautta myöhässä julkaisun jälkeen, toisin kuin Ruotsissa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Esimerkkejä 1960-luvulla debytoineista pitkän linjan suomalaisista artisteista ovat Katri Helena, Danny, Hector, Paula Koivuniemi, Kirka ja Tapani Kansa. Katri Helenan läpimurtokappale oli "Puhelinlangat laulaa" (1964), Dannyn "Kauan" (1965), Hectorin "Palkkasoturi" (1966), Paula Koivuniemen "Perhonen" (1966), Kirkan "Hetki lyö" (1967) ja Tapani Kansan "Delilah" (1968).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kuusikymmentäluku oli dramaattinen murroskausi suomalaisen elokuvan historiassa. Vuosina 1963–1965 Suomessa oli näyttelijälakko, jonka myötä perinteinen studioelokuva tuli tiensä päähän. Samaan aikaan otettiin uuden aallon ensiaskeleet, ja ohjaajakaarti muuttui radikaalisti. Samalla kun televisio yleistyi vauhdilla, elokuvateattereissa käynti väheni 1960-luvulla sillä seurauksella että liki puolet niistä sulki ovensa. Suomen elokuvasäätiö perustettiin vuonna 1969.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomalainen elokuva oli 1960-luvun alussa kriisissä, mutta studioiden tuotanto oli edelleen korkealla. Vuosikymmenen alun elokuvia ovat muun muassa iskelmäkavalkadit, kuten Ville Salmisen "Toivelauluja" (1961) ja aiempaa rohkeammat rikos- ja seksuaalisävytteiset elokuvat, esimerkiksi Toivo Särkän "Kuu on vaarallinen" (1961) ja Åke Lindmanin "Jengi" (1963). Myös edellisen vuosikymmenen rillumarei-perinnettä jatkettiin muun muassa kolmella koomikko Eemelin varaan rakennetulla filmillä, joista ensimmäinen oli Ville Salmisen "Oho, sanoi Eemeli" (SF, 1960). 1960-luvun alun studiotuotanto jätti kuitenkin kylmäksi niin yleisön kuin edellisen vuosikymmenen elokuvakerhoissa ja elokuva-arkistonäytöksissä varttuneen nuoren kriitikkopolven.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Åke Lindman debytoi ohjaajana vuonna 1961 elokuvallaan "Kertokaa se hänelle...", Mikko Niskanen taas vuonna 1962 elokuvallaan "Pojat". Vuosikymmen muistetaan myös "Komisario Palmu" -elokuvistaan, joita ilmestyi kaikkiaan neljä.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Valtion elokuvapalkinto perustettiin vuonna 1961. Ensimmäisenä vuonna palkittiin perinteisen laatutuotannon viimeisiä kukintoja, Ritva Arvelon "Kultainen vasikka" ja Jack Witikan "Pikku Pietarin piha". Jatkossa palkinto kuitenkin edisti nimenomaan uuden tekijä- ja tuottajapolven esiintuloa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Alkuvuodesta 1963 kesään 1965 Suomessa oli näyttelijälakko, jossa Suomen Näyttelijäliitto kielsi jäseniään tekemästä uusia elokuvasopimuksia. Lopullisesti suomalaisen elokuvan studiokauden katsotaan päättyneen vuonna 1965, kun Oy Suomen Filmiteollisuus hakeutui konkurssiin. Lakon aikana elokuvia syntyi vain vähän, muun muassa Risto Jarvan ja Jaakko Pakkasvirran ohjaajauran aloittanut ensimmäinen Spede-elokuva "X-Paroni" (1964). Studioelokuvan tilalle tulivat monipuolisemmat ilmaisukeinot: ohjaajakaartin eturiviin nousivat ”uuden aallon” auteur-tyyliset ohjaajat, Jarvan ja Pakkasvirran lisäksi muun muassa Erkko Kivikoski, Maunu Kurkvaara ja Eino Ruutsalo. Studiokuvausten ja kirjallisten aiheiden sijasta alettiin hajaantua pienten kuvausryhmien kanssa keskelle nykyhetken kysymyksiä.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja Aarne Tarkaksen urotyö jäi historiaan: vuosina 1960–1966 hän ohjasi vielä lähes 20 elokuvaa, muun muassa "Oksat pois..." (1961) ja viimeisenä "Johan nyt on markkinat" (1966). Myös muun muassa Erik Blomberg, Veikko Itkonen, Armand Lohikoski ja Toivo Särkkä tekivät viimeiset ohjauksensa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Maunu Kurkvaaraa ja Eino Ruutsaloa voidaan pitää modernin elokuvaestetiikan ja uuden tuotantomallin uranuurtajina. Kurkvaaralta muistetaan hänen intiimit aikalaisdraamansa, kuten "Rakas..." (1961), "Yksityisalue" (1962) ja "Meren juhlat" (1963) sekä ajankohtaisiin ongelmiin tarttuneet reportaasielokuvat, kuten "Autotytöt" (1960) ja "Raportti eli balladi laivatytöistä" (1964). Ruutsalo edusti ajan oloissa rajuimmin kokeellista ja tarinaelokuvan kaavoista irtautuvaa estetiikkaa; hänen elokuviaan ovat muun muassa "Hetkiä yössä" (1961) ja "Laituri" (1965).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Elokuvan kriisin katsotaan päättyneen vuonna 1966, kun Mikko Niskanen ohjasi kohuelokuvan "Käpy selän alla", josta tuli suurmenestys. Niskanen rikkoi monia tabuja, muun muassa seksiä ei ollut aiemmin kuvattu yhtä näyttävästi suomalaisessa elokuvassa. Toinen modernin elokuvan ensimmäinen menestys oli Risto Jarvan "Työmiehen päiväkirja" (1967), joka yhdisti fiktiota ja dokumenttia sukeltaen luokkayhteiskuntaan ja Suomen historian kipupisteisiin. Jarvan elokuvaa voidaan pitää myös lähtölaukauksena kotimaisen elokuvan osallistuvaan kauteen, jota jatkoivat seuraavat Jaakko Pakkasvirran oma ohjausdebyytti, lähiökuvaus "Vihreä leski" (1968) ja Jarvan tulevaisuuteen sijoittunut yhteiskunta-analyysi "Ruusujen aika" (1969).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Rohkeita aihevalintoja nähtiin myös muun muassa Erkko Kivikosken tunnetuimmassa, polittisia jakolinjoja käsittelevässä elokuvassa "Kesyttömät veljekset" (1969) sekä Jörn Donnerin ohjaamissa, seksuaalista vapautumista käsittelevissä elokuvissa, kuten "Sixtynine 69" (1969). Donner oli ajan oloissa poikkeuksellinen kansainvälinen tekijä, joka aloitti ohjaajanuransa Ruotsissa elokuvalla "Syyskuinen sunnuntai" ("En söndag i september", 1963).


title: Suomi 1960-luvulla

text:
Oman tiensä vuosikymmenen tuottajista valitsi radiosta ja televisiosta tuttu koomikko Spede Pasanen, jolta muistetaan esimerkiksi
Jukka Virtasen ohjaama elokuva "Pähkähullu Suomi" (1967). Spede-elokuvia teki vakioryhmä, johon kuuluivat Pasasen ohella ohjaajina ja käsikirjoittajina Ere Kokkonen ja Jukka Virtanen, näyttelijöinä muiden muassa Vesa-Matti Loiri ja Simo Salminen sekä säveltäjänä Jaakko Salo.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuosikymmenen katsotuin elokuva on kuitenkin Edvin Laineen "Täällä Pohjantähden alla" (1968), joka käsittelee elämää Suomen maaseudulla 1800- ja 1900-lukujen taitteessa. Elokuva on yhä kaikkien aikojen kolmanneksi katsotuin suomalainen elokuva hieman yli miljoonalla katsojallaan.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäistä kertaa Suomessa vuonna 1965; ne pidettiin tuolloin Tampereella. Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti ensimmäisen EM-mitalinsa 1962 (hopeaa).


title: Suomi 1960-luvulla

text: Vuosikymmenen talviolympialaisissa suomalaiset saivat useita kultamitaleja maastohiihdossa. 1960-luvun menestynein suomalainen hiihtäjä lienee kolme olympiakultamitalia ja kaksi MM-kultamitalia voittanut Eero Mäntyranta, muita olympiavoittajia ovat muun muassa Kalevi Hämäläinen ja Väinö Huhtala. Veikko Kankkonen voitti yhden olympiakullan mäkihypyssä ja Kaija Mustonen pikaluistelussa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Kesäolympialaisissa kultaa ovat voittaneet telinevoimistelija Eugen Ekman, keihäänheittäjä Pauli Nevala, ampujat Pentti Linnosvuo ja Väinö Markkanen sekä painonnostaja Kaarlo Kangasniemi. Vuosikymmenen urheilijoista muistetaan myös Pentti Nikula, joka hyppäsi seiväshypyn maailmanennätyksen Kauhavalla kesäkuussa 1962, sekä Olli Mäki, josta tuli ammattinyrkkeilyn kevyen sarjan Euroopan-mestari 1964.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvun menestyneimpiä suomalaisia moottoriurheilijoita on ainakin Timo Mäkinen, joka voitti Jyväskylän suurajot vuosina 1965, 1966 ja 1967. Myös Simo Lampinen ja Hannu Mikkola menestyivät rallissa. Eläintarhanajot lopetettiin toukokuussa 1963 siellä tapahtuneen vakavan onnettomuuden takia.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Elintason nousun ja varsinkin naisten työssäkäynnin yleistymisen ansiosta 1960-lukua voidaan luonnehtia modernin suomalaisen kulutusyhteiskunnan läpimurron vuosikymmeneksi. Televisioita ostettiin paljon, ja niiden yleistyttyä vauhdilla television katselusta tuli sosiaalinen ajanviete. Koko perhe katsoi usein televisiota yhdessä, ja naapureitakin kutsuttiin television ääreen. Urheilu- ja ulkoiluharrastukset, lukeminen, matkailu sekä erilaiset kulttuuripalvelut musiikista teatteriin kilpailivat enenevissä määrin lisääntyvästä vapaa-ajasta.