title: Mjölbyn kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 240,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 43,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Mjölbyn kunta

text: Ensimmäinen kuntaliitos nykyisen Mjölbyn alueella tehtiin jo 1890, jolloin Västra Skrukeby liitettiin Högbyhyn. Mjölbyn taajaväkinen yhdyskunta perustettiin samannimiseen maalaiskuntaan vuonna 1899. Maalaiskunta muutettiin kokonaan Mjölbyn kaupungiksi vuonna 1920, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.


title: Mjölbyn kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin viisi "suurkuntaa":Historialliset Bobergin kihlakunta ja Vifolkan kihlakunta antoivat nimet kahdelle uusista kunnista. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Mjölbyn kunta yhdistämällä Mjölbyn ja Skänningen kaupungit, Vifolkan maalaiskunta sekä osia Bobergin (Normlösa, Vallerstad ja Skeppsås) ja Folkungan (Appuna, Hogstad, Kumla ja Väderstad) maalaiskunnista. Muut osat Bobergia liitettiin Motalan kuntaan ja Folkungan muut osat puolestaan Vadstenan ja Boxholmin kuntiin.


title: Mjölbyn kunta

text: Vaakunaselitys: "Punaisessa kentässä poikittain asetettu virta, seuranaan kaksi myllynratasta, kaikki kultaa." (Ruotsiksi: "I rött en balkvis ställd ström, åtföljd av två kvarnhjul, allt av guld.")


title: Mjölbyn kunta

text: Nykyinen kuntavaakuna vahvistettiin vuonna 1922 Mjölbyn kaupungin käyttöön. Vuoden 1971 kuntaliitosten jälkeen myös uusi kunta käytti vaakunaa ja rekisteröi sen vuonna 1978. Skänningen vaakuna perustuu 1300-luvulta olevaan sinettiin. Vifolkan vaakuna oli vuodelta 1952 ja Folkungan vuodelta 1955. Nämä vaakunat menettivät asemansa kuntauudistuksen yhteydessä.


title: Mjölbyn kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 248 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Mjölbyn kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 267 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Mjölbyn kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 999 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.


title: Mjölbyn kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Mjölbyn kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Mjölbyn kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 262 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Mjölbyn kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Mjölbyn kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Mjölbyn kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mjölbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Mjölbyn kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Mjölbyn kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Mjölbyn kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Mizuho Fukushima

text: Mizuho Fukushima (; s. 24. joulukuuta 1955 Nobeoka) on japanilainen poliitikko. Hän nousi maansa sosiaalidemokraattisen puolueen johtoon vuonna 2003 Takako Doin erottua tehtävästään.


title: Mizuho Fukushima

text: Fukushima on opiksellut Tokion yliopistossa ja toimi juristina ennen kuin tuli valituksi parlamentin ylähuoneeseen vuonna 1998.


title: Mizuho Fukushima

text: Fukushima oli kuluttaja-asioista ja ruokaturvallisuudesta, sukupuolten tasa-arvoasioista sekä syntyvyyden laskun vastaisista toimista vastaava ministeri Yukio Hatoyaman hallituksessa syyskuusta 2009. Hatoyama erotti hänet 28. toukokuuta 2010 Okinawan yhdysvaltalaistukikohdan jatkosta seuranneen kiistan vuoksi. Tämän jälkeen sosiaalidemokraattinen puolue jätti Hatoyaman hallituksen, joka kaatui pian.


title: Mizuho Fukushima

text: Puolue kärsi vaalitappion sekä ylä- että alahuoneessa vuoden 2013 vaaleissa, ja Fukushima erosi puheenjohtajan tehtävästä.


title: Zlatko Krmpotić

text: Zlatko Krmpotić (s. 7. elokuuta 1958 Belgrad, Jugoslavia) on entinen serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän toimii Serbian alle 19-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajana.


title: Zlatko Krmpotić

text: Pelaajaurallaan Krmpotić edusti Belgradin Punaista tähteä (1977–1986), turkkilaista Gençlerbirliğiä (1986–1988) sekä yhden kauden bačkatopolalaista AIK:ta ennen lopettamistaan vuonna 1990. Jugoslavian maajoukkueessa hän pelasi kahdeksan ottelua. Hän kuului joukkueeseen 1982 Espanjan MM-lopputurnauksessa.


title: Zlatko Krmpotić

text: Peliuransa jälkeen Krmpotić on ennen nykyistä tehtäväänsä valmentanut kreikkalaista Paniliakosta, ruotsalaista Degerforsia, turkkilaista Ankaragücüa, OFK Belgradia, kyproslaisen Nea Salamis Famagusta, FK Obilićia, kazakstanilaista Kairat Alma-Ataa sekä kuwaitilaista Kazmaa.


title: My Apocalypse

text: My Apocalypse on Metallican kappale, joka julkaistiin 26. elokuuta 2008 kuunneltavaksi Metallican virallisilla kotisivuilla. Kappaleen voi ostaa myös iTunesista. Kappale on toinen single, joka julkaistiin etukäteen Metallican albumilta "Death Magneticilta". Kappaleen kesto on 5:01, ollen näin albumin lyhin kappale. Kappaleen sävellyksessä ja sanoituksessa ovat olleet mukana kaikki yhtyeen jäsenet.


title: My Apocalypse

text: Jotkut ovat puhuneet, että kappale viitoittaisi tietä vanhan Metallican uudelle tulemiselle, sillä kappale kuulostaa monien mielestä paljonkin vanhalta Metallican tuotannolta. Kappale on voittanut Grammy-palkinnon parhaasta metallikappaleesta.


title: Bora Kostić

text: Borivoje (Bora) Kostić (14. kesäkuuta 1930 Obrenovac, Jugoslavia – 10. tammikuuta 2011) oli serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Bora Kostić

text: Kostić muistetaan erityisen hyvänä maalintekijänä. Hän kuului Jugoslavian vuoden 1960 EM-kisojen hopeajoukkueeseen. Hän ei tosin itse lopputurnauksessa tehnyt yhtään maalia, mutta varmisti Jugoslavian pääsyn Ranskan lopputurnaukseen tekemällä hattutempun puolivälierässä Portugalia vastaan. Myöhemmin samana vuonna kultamitalijuhliin päättyneessä Rooman olympialaisten jalkapalloturnauksessa hän tykitti seitsemän maalia, joista yhden loppuottelussa Tanskaa vastaan. Hän pelasi Jugoslavian A-maajoukkueessa yhteensä 33 ottelua ja teki 26 maalia.


title: Bora Kostić

text: Kostić pelasi koko aikuisten seurajoukkueuransa vuodesta 1951 vuoteen 1966 Belgradin Punaisessa tähdessä lukuun ottamatta kautta 1961-1962, jonka hän vietti Italiassa Vicenzan joukkueessa. Seurajoukkueurallaan hän teki kaikkiaan 160 maalia pelaamissaan 264 ottelussa. Hän on yhä Punaisen tähden historian paras maalintekijä 158 maalillaan.


title: Letizia Ciampa

text: Letizia Ciampa (s. 20. elokuuta 1986 Rooma, Italia) on italialainen näyttelijä, joka on urallaan tehnyt enimmäkseen dubbausrooleja televisiosarjoihin, elokuviin ja animeen. Hänet tunnetaan muun muassa Emma Watsonin dubbaamisesta erityisesti Harry Potter -elokuvista. Lisäksi Ciampa on dubannut muun muassa Hilary Duffin, Hayden Bakerin, Evan Rachel Woodin, Vanessa Hudgensin ja Alison Lohmanin äänet. Näytelmäsarjojen ja elokuvien lisäksi hän on dubannut animea, kuten Death Note, Inuyasha ja Samurai Deeper Kyo. Ciampalla oli myös alkuperäinen äänirooli Winxissä, toimiessaan Bloomin äänenä. Näyttelijänä Ciampa muistetaan elokuvasta mm. Melissa P..


title: Varpuspöllöt

text: Varpuspöllöt ("Glaucidium") on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Loro Parque

text: Loro Parque ("Papukaijapuisto") on erityisesti papukaijoihin erikoistunut eläintarha, joka sijaitsee Kanariansaarilla, Teneriffalla. Puisto sijaitsee Puerto de la Cruzissa saaren pohjoisosassa. Eläintarhan on perustanut saksalaissyntyinen Wolfgang Kiessling vuonna 1972.


title: Loro Parque

text: Loro Parquessa on papukaijojen lisäksi myös muun muassa ihmisapinoita ja monenlaisia vesieläimiä. Loro Parquessa on myös erittäin suuri miekkavalasallas. Siellä järjestetään päivittään näytöksiä, joissa esiintyvät miekkavalaat, merileijonat, delfiinit ja papukaijat.


title: Loro Parque

text: Kiesslingin perhe omistaa myös Teneriffan eteläosassa sijaitsevan Siam Park -vesipuiston.


title: Lisanne de Roever

text: Lisanne Freya de Roever (s. 6. kesäkuuta 1979 Amstelveen) on alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja, joka pelaa maalivahtina. Hän edustaa SV Kampongia.


title: Lisanne de Roever

text: Maajoukkuetasolla de Rover on voittanut monia palkintoja. Olympialaisista hän on voittanut kultaa Pekingistä 2008 ja hopeaa Ateenasta 2004. Lisäksi de Roever on voittanut kultaa ja hopeaa sekä MM- että EM-kisoista sekä kolme kultaa ja kaksi pronssia Champions Trophy-kilpailussa.


title: Tåkern

text: Tåkern on järvi Vadstenan, Ödeshögin ja Mjölbyn kuntien alueella Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Pinta-alaa järvellä on 45 km² ja suurin syvyys on ainoastaan 0,8 metriä. Järven pintaa laskettiin 1840-luvulla 2,5 metristä nykyiseen, ja 1900-luvun alussa oli suunnitelmia koko järven kuivaamisesta, mutta kansalaisliike Selma Lagerlöfin johdolla sai sen estetyksi. Tåkern laskee vetensä Mjölnajokea pitkin Ruotsin toiseksi suurimpaan järveen Vätterniin. Järven pituus on 12 km ja leveys 5 km. Tåkernin ja Vätternin erottaa toisistaan Omberg -niminen horsti.


title: Tåkern

text: Tåkern on kuulunut 5. joulukuuta 1974 lähtien Ramsarin sopimuksen piiriin ja kuuluu myös Natura 2000 -hankkeen piiriin. Tåkern on merkittävimpiä lintujärviä Euroopassa. Esimerkiksi lokakuussa 1988 järvellä tavattiin 50 000 metsähanhea. Lintujen lisäksi Tåkernin ympäristössä kasvaa monia eri kasvilajeja. Huhtikuusta heinäkuun loppuun järvelle ei pääse vierailualueita ja kävelyreittejä lukuun ottamatta.


title: Alitalia Express

text: Alitalia Express S.p.A on Roomassa 1. lokakuuta 1997 perustettu Alitalian omistuksessa oleva alueellinen lentoyhtiö. Lentoyhtiöllä on käytössään 30 konetta ja sillä on 31 kohdetta. Yhtiön solmukohtia ovat Leonardo da Vincin kansainvälinen lentoasema Roomassa ja Malpensan kansainvälinen lentoasema Milanossa


title: Alitalia Express

text: Yhtiö lentää pääasiassa Euroopan sisäistä syöttöliikennettä emoyhtiölleen, mutta se järjestää myös charter-lentoja. Yhtiö käyttää emoyhtiönsä tavoin MilleMiglia-nimistä kanta-asiakasohjelmaa.


title: Alitalia Express

text: Aitalia Express operoi seuraaviin kohteisiin:Alitalia Expressin laivaston keski-ikä on 7,1 vuotta


title: Helmipöllöt

text: Helmipöllöt ("Aegolius") on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Eefke Mulder

text: Eefke Mulder (s. 13. lokakuuta 1977 Nijmegen) on alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja, joka pelaa keskikentällä. Hän edustaa NMHC Nijmegeniä.


title: Eefke Mulder

text: Mulder on voittanut kaksi olympiamitalia: kultaa Pekingissä 2008 ja hopeaa Ateenassa 2004. Lisäksi hän on voittanut hopeaa EM-kisoissa 2007 sekä yhden hopeisen ja kaksi pronssista mitalia Champions Trophy-kilpailussa.


title: Luettelo Veikkauksen raha-automaattipeleistä

text:
Tämä on luettelo Veikkauksen, eli entisen RAY:n raha-automaattipeleistä.
__SISLUETTPAKOTUS__


title: Olé Olé – The Party

text: Olé Olé – The Party on DJ Bobon vuonna 2008 julkaistu albumi. Sen neljästätoista kappaleesta viisi on uusia: "Olé Olé", "The Sun Will Shine On You", "The Last Vampire", "Let The Games Begin" ja "Let The Music Take Control". Levy nousi Sveitsin listan sijalle 11.


Pentti Oskari Kankaan 7 seinähullua veljestä on suomalaisen Seitsemän seinähullua veljestä -yhtyeen debyyttialbumi. Se julkaistiin vuonna 1973.


title: Håvard Bjerkeli

text: Haavard Bjerkeli (s. 5. elokuuta 1977) on norjalainen sprinttimatkoille erikoistunut hiihtäjä. Hän on kilpaillut kansainvälisellä tasolla vuodesta 1996 alkaen. Bjerkelin uran ehkä paras saavutus on hopeamitali MM-kisojen sprintistä vuonna 2003.


title: Håvard Bjerkeli

text: Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 Bjerkeli oli kolmastoista sprinttikilpailussa. Maailmancupissa hän on saavuttanut kolme henkilökohtaista osakilpailuvoittoa, joista kaikki sprinttimatkoilta. Srinttimaailmancupin kokonaiskilpailussa hän on parhaimmillaan sijoittunut kolmanneksi, kaudella 2003/2004.


title: Håvard Bjerkeli

text: Seuratasolla Bjerkeli edustaa "Isfjorden IL":aa.


title: Lumikki ja 7 seinähullua

text: Lumikki ja 7 seinähullua on suomalaisen Seitsemän seinähullua veljestä -yhtyeen toinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1974.


title: Massiiviroottorikone

text: Massiiviroottorikone on kiertokenttäkoneisiin kuuluva sähkömoottori, jonka roottori valmistetaan yhdestä kappaleesta. Roottori voi olla teräslieriö, minkä tyyppisiä käytetään oikosulkumoottoreissa tai tahtikoneiden, moottoreiden tai generaattoreiden ollessa kyseessä joko avo- tai umpinapainen.


title: Massiiviroottorikone

text: Massiiviroottorikoneita käytetään niiden mekaanisen kestävyyden vuoksi yleensä erittäin suurta kierrosnopeutta vaativissa käyttökohteissa, kuten esimerkiksi suurta painetta ja virtausta tuottavien kompressoreiden käytössä. Tällaisia kompressoreita käytetään esimerkiksi nykyaikaisessa jätevedenpuhdistuksessa jäteveden ilmastuksessa. Näiden pyörimisnopeudet ovat alueella 10000-20000 rpm. Voimalaitoksissa käytettäville generaattoreille jo yli 1500 kierrosta minuutissa on suuri nopeus, koska pyörivät massat ovat kymmeniä tonneja. Esimerkiksi atomivoimalaitoksissa käytetään umpinapaisia massiiviroottorigeneraattoreita, joiden pyörimisnopeus on 3000 kierrosta minuutissa.


title: Massiiviroottorikone

text: Induktiolla magnetoitavan massiiviroottorikoneen roottori on pyöreä, homogeenisesta suurlujuusteräksestä valmistettu tanko jonka mekaaninen kestävyys on erittäin korkea. Siinä ei ole käämitystä tai erillisiä osia roottorin magnetoimiseksi kuten esimerkiksi oikosulkuroottorissa, vaan staattorin roottorin pintaan indusoima pyörrevirta synnyttää magneettikentän ja saa roottorin seuraamaan staattorin pyörivää magneettikenttää.


title: Massiiviroottorikone

text: Massiiviroottoria käyttävissä tahtikoneissa on navassa käämitys. Se tehdään joko avonapatyyppisesti, jolloin käämitys on roottorin työstettyjen napojen laidoilla magnetoiden navan, tai umpinapaisena, jolloin käämit ovat roottorin pintaan työstetyissä urissa ja navat erottuvat vain käämin sähköisenkytkennän kautta.


title: Massiiviroottorikone

text: Massiiviroottorin vääntömomentti on kuitenkin huomattavasti heikompi verrattuna oikosulku- tai tahtikoneen roottoriin. Oikosulkumoottorissa momenttia voidaan parantaa merkittävästi esimerkiksi sylinteripinnan aksiaalisella (akselinsuuntaisella) urituksella, ja suunnittelemalla moottorin ja sen ohjaukseen käytettävät laitteet erityisen tarkasti, ottaen huomioon moottorin yksilölliset ominaisuudet ja siihen kohdistuva kuormitus.


title: Massiiviroottorikone

text: Moottorin kierrosluvun nostaminen riittävän korkeaksi vaatii virransyötön taajuusmuuttajaa, joka muuttaa käyttövirran taajuuden huomattavasti tavallista verkkovirtaa korkeammaksi. Myös suurnopeusmassiiviroottorikoneissa ja niihin kytketyissä laitteissa on käytettävä erittäin kestäviä erikoislaakereita, jotka kestävät siihen kohdistuvaa aksiaalista rasitusta ja suurta kierroslukua.


title: Massiiviroottorikone

text: Tavallisten mekaanisten laakereiden sijasta on myös tutkittu mahdollisuutta käyttää magneettilaakereita, jotka toimivat suprajohteilla. Magneettilaakerit mahdollistaisivat akseleiden "kellumisen" laakereiden sisällä magneettikentän varassa, jolloin ne eivät ottaisi minkäänlaista mekaanista kontaktia itse laakeriin tai muihin kuluviin osiin. Suprajohtavat laakerit myös käytännössä poistaisivat mekaanisen kitkan, vähentäisivät koneen huoltotarvetta ja lisäisivät sen taloudellisuutta.


title: Lois McMaster Bujold

text: Lois McMaster Bujold (s. 2. marraskuuta 1949 Columbus, Ohio) on yhdysvaltalainen tieteis- ja fantasiakirjailija. Hänen tuotantoonsa kuuluu parikymmentä romaania, joista seitsemän fantasiaromaania. Bujold on saanut neljä Hugo- ja kolme Nebula-palkintoa.


title: Lois McMaster Bujold

text: Bujoldin ensimmäiset ammattimaiset novellit ilmestyivät "Twilight Zone" -lehdessä. Vuonna 1985 Baen-kustantamo osti oikeudet hänen kolmeen ensimmäiseen kirjaansa: "Shards of Honor" (1986, suom. "Kunnian sirpaleita", 2009), "The Warrior's Apprentice" (1986) ja "Falling Free" (1988, Nebula-palkinto).


title: Vadstenanpitsi

text: Vadstenanpitsi () on Ruotsin Vadstenasta peräisin oleva, maailmallakin tunnettu pitsimalli.


title: Vadstenanpitsi

text: Pitsinnypläys saapui Vadstenaan arviolta 1400–1500-luvulla. Pitsinnypläys mainitaan ensimmäisen kerran vuodelta 1594 peräisin olevassa tuomiokirjan oikeudenkäyntipöytäkirjassa, jossa sanotaan varastetussa paidassa olleen nyplätyt hihat. Nunnaluostariin perustettiin sotilashuone () vuonna 1662 haavoittuneita sotamiehiä ja heidän perheitään varten. Naiset myivät nypläämänsä pitsit saadakseen lisätuloja. Paikalliset pitsinnyplääjät lähettivät myös raumalaisille pitsinnyplääjille lankoja ja pitsimalleja. Vadstenaan tuotiin nypläyslankoja Hollannista. Vuodelta 1757 peräisin olevassa notaarin tekemässä kamarihuonevuodevaatetehtaan tarkastusraportissa mainitaan naisten ja lasten nyplänneen sotilashuoneessa. Vadstenanpitsiä oli ensimmäisen kerran esillä Pariisin maailmannäyttelyssä 1855 ja Tukholmassa 1866. Vuoden 1900 maailmannäyttelyssä Pariisissa Ruotsin paviljongissa oli mukana pitsinnyplääjä, joka nypläsi vadstenanpitsiä. Käsityönä nyplätty pitsi menetti suosiotaan 1800-luvulla teollistumisen myötä, kun pitsiä alettiin tehdä koneellisesti, jolloin se oli myös halvempaa.


title: Vadstenanpitsi

text: Vadstenan Raatihuoneentorin vieressä sijaitsee nypläysmuseo, joka avattiin 2005.


title: Adolf Holmberg

text: Adolf Leonard Holmberg (18. kesäkuuta 1894 Turku – 23. toukokuuta 1952) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat perämies Gustaf Adolf Holmberg ja Erika Lovisa Fredriksson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Signe Sievi Ottilia Järveläisen kanssa.


title: Adolf Holmberg

text: Holmberg kävi kansakoulun ja Turun kauppakoulun vuosina 1912–1914 sekä Reserviupseerikoulun vuonna 1926.


title: Adolf Holmberg

text: Holmberg toimi konttoristina Keskinäisen vakuutusyhtiö Sammon pääkonttorissa Turussa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn tiedonantokurssin.


title: Adolf Holmberg

text: Holmberg saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin ase- ja varusvaraston hoitajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, komppaniassa hän toimi myöhemmin joukkueenjohtajana ja viimein 24. huhtikuuta 1918 alkaen komppanian vääpelinä. Holmberg otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Kämärän asemalla sekä Viipurissa.


title: Adolf Holmberg

text: Holmberg määrättiin sisällissodan jälkeen armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä Kaartin jääkäripataljoonaan, missä hän toimi konekiväärikomppanian vääpelinä, josta hänet siirrettiin 15. joulukuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Itämeren jalkaväkirykmentti n:o 1:n (myöhemmältä nimeltään Porin rykmentti) 1. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 1. huhtikuuta 1919 ja siirtyi Rajamaan suojeluskuntain vartiopataljoonan palvelukseen 1. toukokuuta 1919. Vartiopataljoonassa hänet sijoitettiin Raudussa olevan 2. komppanian päälliköksi, missä tehtävässä oli kunnes pataljoonan lakkautettiin ja hänet siirrettiin paikallispäälliköksi Raudun suojeluskuntaan 15. kesäkuuta 1919. Suojeluskuntajärjestöstä hän erosi 1. kesäkuuta 1920 ja siirtyi takaisin armeijan palvelukseen ja hänet sijoitettiin varikkokomppanian vääpeliksi Rannikkotykistörykmentti 1:een.


title: Adolf Holmberg

text: Armeijasta hän erosi toistamiseen 1. heinäkuuta 1922 ja siirtyi maanviljelijäksi Rautuun ja toimi viljelijän vuoteen 1925 saakka, jolloin astui jälleen armeijan palvelukseen 1. lokakuuta 1925 ja tällä kertaa hänet sijoitettiin koulutusaliupseeriksi Autopataljoonaan. Autopataljoonasta hän erosi 28. helmikuuta 1926 ja astui 1. huhtikuuta 1926 palvelukseen Helsingin komennuskomppaniaan, missä hänet määrättiin aluksi tykistön tarkastajan toimistoon laskijaksi ja 1. kesäkuuta 1927 alkaen hänet siirrettiin komennuskomppanian vääpeliksi ja 12. maaliskuuta 1930 alkaen Yleisesikunnan koulutustoimiston (myöhemmin puolustusministeriön koulutusosasto) vääpeliksi missä tehtävässä olikin aina vuoteen 1932 saakka, jolloin hänet siirrettiin Helsingin komennuskomppaniaan, ja komppaniassa hän toimi aliupseerikerhon sihteerinä vuosina 1932–1933. Lisäksi hän toimi vuodesta 1937 alkaen Jääkäriliiton Helsingin alaosaston johtokunnan jäsenenä. Ampumaurheilussa Holmberg oli mestariluokan ampuja kaksintaisteluammunnassa.


title: Adolf Holmberg

text: Holmberg osallistui talvi- ja jatkosotaan toimistoupseerina puolustusministeriön keskuskirjaamossa ja ollen vuodesta kirjaamon vanhimpana. Sotien jälkeen hän jatkoi samassa tehtävässä palkkiotoimena Puolustusvoiman pääesikunnassa keskuskirjaamon ylitarkastajana aina vuoteen 1951 saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaahan.


title: Luettelo Itämeren saarista

text: Tämä on luettelo Itämeren saarista, saaristoista ja saariryhmistä. Luetteloon valittu saaria sekalaisessa järjestyksessä, ei sisällä kaikkia suurimpia.


title: Minervanpöllöt

text: Minervanpöllöt ("Athene") ovat pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Hervé Renard

text: Hervé Renard (s. 30. syyskuuta 1968) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Helmikuusta 2016 lähtien hän on toiminut Marokon jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Hervé Renard

text: Vaatimattomalla pelaajaurallaan ranskalainen Renard pelasi puolustajana AS Cannesissa.


title: Hervé Renard

text: Aktiiviuransa jälkeen Renard on valmentanut muiden muassa Cambridge Unitedia, ranskalaista Cherbourgia (2005–2007), sekä joukkueita Kiinassa ja Vietnamissa. Ennen nimittämistään Sambian päävalmentajaksi toukokuussa 2008 Renard toimi Claude Le Royn apuvalmentajana Ghanan maajoukkueessa.


title: Hervé Renard

text: Sambian maajoukkuevalmentajana hän ei onnistunut johdattamaan joukkojaan MM-kisoihin 2010. Sen sijaan Afrikan mestaruuskisoissa 2010 Sambia pelasi hyvin ja nousi lopulta lohkovoittajana puolivälieriin. Tie katkesi kuitenkin tiukan taistelun jälkeen rangaistuspotkukilpailutappioon Nigerialle. Huhtikuussa 2010 Renard ilmoitti jättävänsä Sambian maajoukkuevalmentajan tehtävät. Pian tämän jälkeen Renard allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Angolan maajoukkuevalmentajan tehtävistä. Rebard erosi tehtävästään lokakuun alussa 2010.


title: Hervé Renard

text: Tammikuussa 2011 Renardista tuli USM Algerin päävalmentajaksi. Hän jätti tehtävänsä lokakuun lopussa 2011 ja palasi Sambian maajoukkueen päävalmentajaksi. Renard johdatti Sambian suurmenestykseen Afrikan mestaruuskisoissa 2012. Lohkovoittajana pudotuspeleihin edennyt Sambia oli vastustajilleen voittamaton pudottaen välierissä Ghanan 1-0 ja kaatamalla finaalissa suosikki Norsunluurannikon rangaistuspotkuilla 8–7. Mestaruus oli Sambialle historian ensimmäinen ja Renardista tuli maassa juhlittu sankari. Mestaruuden varmistuttua Renard kertoi jatkavansa päävalmentajana MM-kisoihin 2014. Helmikuun lopulla ranskalaislehdistö spekuloi Renardin siirtyvän AJ Auxerren päävalmentajaksi, mutta maaliskuun alussa hän allekirjoitti heinäkuuhun 2014 ulottuvan jatkosopimuksen Sambian liiton kanssa.


title: Hervé Renard

text: Lokakuussa 2013 Renard jätti Sambian maajoukkueen ja siirtyi Ranskan liigassa putoamiskamppailuun juuttuneen FC Sochaux'n päävalmentajaksi. Renard nosti seuran taistelemaan sarjapaikastaan hyvän kevätkauden myötä. Säilyminen ratkesi lopulta liigan viimeisessä ottelussa Éviania vastaan. Sochaux hävisi ottelun ja putosi liigasta 12 perättäisen kauden jälkeen. Kauden jälkeen Renard ilmoitti jättävänsä tehtävänsä.


title: Hervé Renard

text: Heinäkuun lopussa Renard allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkueen kanssa. Helmikuun alussa 2015 hän luotsasi Norsunluurannikon Afrikan mestariksi, kun joukkue kaatoi loppuottelussa Ghanan pitkän rangaistuspotkukilpailun jälkeen 9–8. Mestaruus oli Renardille toinen perättäinen, Norsunluurannikon edellisestä mestaruudesta oli kulunut jo 23 vuotta.


title: Hervé Renard

text: Toukokuun lopussa 2015 kerrottiin, että Renard on Ligue 1:ssä pelaavan Lille OSC:n uusi päävalmentaja. Afrikassa menestyneeseen Renardiin kohdistui kovia odotuksia, mutta tulokset syyskaudella jäivät heikoiksi. LOSC keräsi Renardin alaisuudessa vain 13 pistettä yhtä monesta pelaamastaan ottelusta ja vajosi liigan häntäpäähän. Seura erotti hänet marraskuussa 2015.


title: Hervé Renard

text: Tammikuussa 2016 CAF palkitsi Renardin Afrikan parhaana valmentajana 2015. Saman vuoden helmikuussa hänet valittiin Marokon jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi Badou Ezzakin tilalle. Hän luotsasi Marokon MM-kisoihin 2018 ensimmäisen kerran 20 vuoteen. Karsintojen jälkeen Marokon jalkapalloliitto teki Renardin kanssa vuoteen 2022 ulottuvan jatkosopimuksen.


title: Luettelo kuuluisista murhayrityksistä

text: Tämä on luettelo kuuluisista murhayrityksistä. Luettelossa on vain sellaisia tapauksia, joissa murhayrityksen varsinainen kohdehenkilö on jäänyt henkiin, vaikka muita ihmisiä olisikin kuollut yrityksen yhteydessä.


title: Mjölnajoki

text: Mjölnajoki () on 52,85 kilometriä pitkä joki Vadstenassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Joki saa alkunsa Vadstenan, Ödeshögin ja Mjölbyn rajalla sijaitsevasta Tåkern-järvestä ja laskee Ruotsin toiseksi suurimpaan järveen Vätterniin. Joen virtaus on 2,2 m³/s.


title: Mjölnajoki

text: Joessa elää muun muassa haukia.


title: Mjölnajoki

text: Aikaisemmin Mjölnajoki oli yhteydessä Vadstenan linnan vallihautaan.


title: Maivala

text: Maivala on kylä Juvalla Etelä-Savon maakunnassa. Se sijaitsee 30 km Mikkelistä koilliseen ja 20 kilometriä Juvan kirkonkylältä lounaaseen lähellä valtatietä 5. Maivalan kylä on keskittynyt moreenidrumliinille, jonka harjumaisella selänteellä kylä sijaitsee.


title: Maivala

text: Maivalan kylään kuuluvat olennaisesti myös Kurkiselkä, Auvila ja Murtoinen. Maivalan länsipuolella sijaitsee Tuhkalan ja Kilpolan kylät, pohjoisessa Hatsola ja idässä Ollikkala. Etelässä sijaitsee Kuosmala.


title: Viirupöllöt

text: Viirupöllöt ("Strix") on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku. "Strix"-sukuun kuuluvia lajeja on kuusitoista kappaletta.


title: Oksana Akinšina

text: Oksana Aleksandrovna Akinšina (, s. 19. huhtikuuta 1987 Leningrad, Neuvostoliitto) on venäläinen näyttelijä, joka tuli laajalti tunnetuksi pääroolistaan Lukas Moodyssonin ohjaamassa ruotsalaiselokuvassa "Lilja 4-ever.


title: Oksana Akinšina

text: Akinšina aloitti näyttelijänuransa 12-vuotiaana Sergei Bodrov Jr:n ohjaamassa elokuvassa "Sisaret", josta hän sai ehdokkuuden parhaasta naispääosasta European Film Awardseissa.


title: Oksana Akinšina

text: Sittemmin Akinšina on esiintynyt muun muassa Martin Koolhovenin palkitussa elokuvassa "Het Zuiden", ja Paul Greengrassin toimintatrillerissä "Medusan isku".


title: Surgut

text: Surgut () on Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan suurin kaupunki ja Venäjän tärkeimpiä öljyntuotannon keskuksia. Se sijaitsee Länsi-Siperian alangolla Objoen varrella. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 306 675.


title: Surgut

text: Surgutin seudut ovat olleet asuttuja jo kivikaudella. Obin rannalta, noin 20 kilometriä Surgutista länteen sijaitsee entistä 60 kylää tai asuinpaikkaa sisältävä arkeologinen alue, josta on löydetty esimerkiksi jälkiä 3 000 asuinrakennuksesta, haudoista ja pyhäköistä. Löydöistä vanhimmat ovat kivikaudelta.


title: Surgut

text: Vuonna 1594 tsaari Fjodor I:n määräyksestä perustettu Surgut on eräs Siperian vanhimpia kaupunkeja. Aluksi se oli vain pieni, aiemman ostjakkilinnoituksen paikalle rakennettu linnoitus. Surgut oli eräs Venäjän Aasian laajentumisen tärkeimpiä keskuksia 1600- ja 1700-luvuilla. Vuodesta 1782 lähtien se toimi Tobolskin kuvernementin tärkeänä kauppapaikkana ja kaupunkina; kuvernementin laajan Surgutin piirikunnan keskus sijaitsi siellä. Kaupunki oli poliittinen karkoituspaikkana esimerkiksi useille dekabristeille.


title: Surgut

text:
Vuodesta 1868 alkaen kaupunki kuului Tobolskin provinssiin. 1890-luvulla paikkakunta paloi suurelta osin. 1800-luvun lopulla kaupungissa toimi neljä kauppaa ja neljä seppää. Asukkaiden pääelinkeinoja olivat kalastus, marjastus, kauppankäynti, karjanhoito ja polttopuiden keruu. Surgurtista vietiin kalaa, turkiksia, marjoja ja sebramännyn siemeniä markkinoille esimerkiksi Tobolskiin ja kaupunkiin tuotiin erityisesti leipää ja kangasta. 1926 paikkakunnan status muutettiin pienen asukasluvun (1 300 asukasta) johdosta kyläksi. Vuodesta 1930 se oli osa Ostjakkien ja vogulien kansallista piirikuntaa.
1950-luvun lopulla ja 1960-luvulla alueelta löydettiin suuria maaöljy- ja maakaasuesiintymiä ja kaupunki alkoi kehittyä ja kasvaa muuttovirran myötä nopeasti. Se sai kaupunkioikeudet uudestaan 1965.


title: Surgut

text: Nykyään Surgut on koko Venäjän tärkeimpiä öljyntuotantokeskuksia ja Länsi-Siperian öljy- ja kaasuputkiverkoston solmukohta. Täällä yhtyvät Nižnevartovskista, Novyi Urengoista, Novosibirskistä, Permistä ja Tšeljabinskistä tulevat öljy- ja kaasulinjat. Paikkakunnan merkittävimpiä yrityksiä ovat Surgutneftegaz sekä Gazpromiin kuuluva Surgutgazprom. Sähköntuotannosta vastaavat voimalat GRES-1 ja GRES-2 kuuluvat maailman suurimpiin ja tuottavat yli 8000 megawatin teholla edullista sähköä alueelle. Näistä jälkimmäinen kuuluu E.ON Rossija-pörssiyhtiön voimaloihin. Paikkakunnalla on metsänjalostus- ja elintarviketeollisuutta.


title: Surgut

text: Surgutin kansainväliseltä lentoasemalta lennetään muun muassa Moskovaan, Dubaihin, Pietariin ja Irkutskin. Kaupunki on Tjumenin–Novyi Urengoin radan varrella.


title: Surgut

text: Surgutissa on Obin jokisatama. Surgutin silta on maailman pisin yhden pylvään varaan rakennettu vinoköysisilta.


title: Surgut

text: Kaupungissa toimii Surgutin valtionyliopisto, pedagoginen valtionyliopisto, maailmantalouden instituutti sekä useiden muiden yliopistojen haaraosastoja. Myös museotoimintaa.


title: Suensaaren koulu

text: Suensaaren koulu on Tornion keskustassa Hallituskadulla sijaitseva koulurakennus. Siinä toimi vuoteen 2013 Tornion yhteislyseon lukio. Remontoinnin jälkeen syyskuussa 2015 rakennuksesta tuli Suomen ensimmäinen turvapaikanhakijoiden järjestelykeskus.


title: Suensaaren koulu

text: Rakennus valmistui alun perin vuonna 1914 venäläiseksi kasarmiksi. Opetuskäyttöön se otettiin 1920-luvun alussa, jolloin siinä toimi keskikoulu ja myöhemmin samalla vuosikymmenellä Tornion yhteislyseo. Toisen maailmansodan aikana rakennus oli sotilaskäytössä muun muassa Sotilassairaalana (Ss33).


title: Suensaaren koulu

text: Rakennus palautui koulukäyttöön Lapin sodan jälkeen syksyllä 1944. Tornion yhteislyseota laajennettiin 1950-luvun lopulla. Sen vuoksi oppilaitoksen tontilla sijainnut Venäjän vallan aikainen ortodoksinen sotilaskirkko siirrettiin uuteen paikkaan, ja aluetta käytettiin Tornion yhteislyseon laajennukseen.


title: Suensaaren koulu

text: Peruskoulujärjestelmän aikana 1970-luvun alusta lähtien siinä on toiminut lukion lisäksi myös yläaste eli Suensaaren koulu, Suensaaren yläaste. Tornion koulujärjestelyjen myötä vuonna 2005 lukiot keskitettiin tähän koulurakennukseen eli rakennuksesta tuli Tornion yhteislyseon lukio.


title: Suensaaren koulu

text: Lukiotoiminta siirrettiin syksyllä 2013 pois perinteisestä rakennuksestaan. Tiloja käytettiin sen jälkeen muiden oppilaitosten vaatimien remonttien ajan niiden väliaikaisena sijoituspaikkana.


title: Suensaaren koulu

text: Syyskuussa 2015 rakennuksesta tuli turvapaikanhakijoiden järjestelykeskus, jonne ohjattiin Ruotsista ja myöhemmin Venäjältä tulleet turvapaikanhakijat, jotka olivat kansallisuudeltaan pääosin irakilaisia, somalialaisia, syyrialaisia ja afganistanilaisia. Järjestelykeskus lopetti toimintansa maaliskuussa 2016.


title: Hugo Lloris

text: Hugo Lloris (s. 26. joulukuuta 1986 Nizza, Provence-Alpes-Côte d’Azurin alue, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Tottenham Hotspuria. Tämän lisäksi hän kuuluu Ranskan jalkapallomaajoukkueeseen. Hän toimii kapteenina seurajoukueessa ja maajoukkueessa.


title: Hugo Lloris

text: Lloris aloitti ammattilaisuransa kasvattajaseurassaan OGC Nicessä vuonna 2005. Hän nousi seuran ykkösmaalivahdiksi kaudella 2006/07 ja otti nopeasti paikkansa Ranskan maalivahtieliitissä. Llorisin siirtymisestä Euroopan huippuseuroihin liikkui useita huhuja. Lopulta hän siirtyi kauden 2007/08 jälkeen Olympique Lyoniin. Lyonissa Lloris otti heti paikkansa seuran ykkösmaalivahtina ja pelasi neljän kautensa aikana 144 liigaottelua.


title: Hugo Lloris

text: Elokuun lopussa 2012 Lloris siirtyi pitkän spekuloinnin jälkeen Lyonista Englannin Valioliigaan Tottenham Hotspuriin ja teki seuran kanssa joulukuussa 2016 vuoteen 2022 asti kestävän jatkosopimuksen.


title: Hugo Lloris

text: Maajoukkuetasolla Lloris debytoi Ranskan paidassa vuonna 2008. Läpimurtonsa Les Bleus'n ykkösmaalivahdiksi hän teki vuoden 2010 MM-karsinnoissa. Lopputurnauksessa Lloris oli joukkueen ykkösmaalivahti ja on säilyttänyt asemansa siitä lähtien. Hän kuului Ranskan joukkueeseen sen saavuttaessa EM-hopeaa 2016 ja maailmanmestaruuden 2018. Hänestä tuli vuonna 2018 seitsemäs ranskalaismies, joka on pelannut maajoukkueessa yli sata ottelua.


title: Hugo Lloris

text: Lloris oli teini-ikäisenä ikäluokkansa parhaita tennispelaajia Ranskassa, mutta lopettii tenniksen peluun. Hän avioitui teinirakkautensa Marine Lloriseksen kanssa vuonna 2012 ja heillä on kaksi tytärtä Anna-Rose ja Giuliana. Lloris tuomitiin vuoden 2018 syyskuussa rattijuopumuksesta 50 000 punnan sakkoihin ja 20 kuukauden ajokieltoon. Lloris puhalsi 80 mikrogrammaa alkoholia sataa hengitysilmamillilitraa kohden, kun rattijuopumuksen raja on 35 mikrogrammaa.


title: CS Marítimo

text: CS Marítimo on portugalilainen jalkapalloseura, joka tulee Funchalista Madeiran saarelta. Se pelaa tällä hetkellä Portugalin korkeimmalla sarjatasolla Primeira Ligassa. Joukkue on perustettu vuonna 1910, ja se pelaa kotiottelunsa vuonna 1957 avatulla Estádio dos Barreirosilla.


title: CS Marítimo

text: CS Marítimo on pelannut historiansa aikana viidesti UEFA Cupissa, kausilla 1993–1994, 1994–1995, 1998–1999, 2001–2002 ja 2003–2004.


title: CS Marítimo

text: Joukkueen paikallisvastustaja on CD Nacional, joka myös pelaa Portugalin pääsarjassa.


title: CS Marítimo

text: Portugalin maajoukkueessa pelanneista Danny on Marítimon kasvatti, ja myös Pepe aloitti ammattilaisuransa seurassa. Marítimoa ovat edustaneet portugalilaisista maajoukkuepelaajista myös muun muassa Jorge Costa, Ariza Makukula, Danilo Pereira ja Nuno Valente.Suluissa vuodet edustusjoukkueessa.


title: Jaakko Elenius

text: Jaakko Juhani Elenius (4. elokuuta 1939 Ylihärmä – 14. kesäkuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen teologi ja journalisti. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lapuan yhteiskoulusta ja oli koulutukseltaan teologian kandidaatti (1965).


title: Jaakko Elenius

text: Elenius kuului uskonnolliselta taustaltaan herännäisyyteen eli körttiläisyyteen. Valmistumisensa jälkeen hän toimi Herättäjä-Yhdistyksen pappina sekä myöhemmin Herättäjä-Yhdistyksen toiminnanjohtajana (1983–1991) ja puheenjohtajana (1995–2002). Vuosina 1969–1982 hän toimi tutkijana Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Elenius oli ehdolla arkkipiispaksi vuonna 1998.


title: Jaakko Elenius

text: Elenius oli päätoimittajana Pohjalaisessa 1991–1996 ja Kotimaassa 1996–2005.


title: Jaakko Elenius

text: Elenius liikkui kirkon ja muun yhteiskunnan välisellä alueella koko elämänsä. Hän liittyi 1960-luvulla Sadankomiteaan ja muutenkin teki koko elämänsä ratkaisunsa kritiikistä riippumatta. Rauhanjärjestöön liittyminen sai aikaan polemiikkia, sillä hän oli ilmavoimien reservin vänrikki. Vanhoilliset herännäisjohtajat syyttivät häntä vasemmistolaissävyisen ylioppilasradikalismin sympatisoinnista. Piispojen epäröidessä kantojaan kirkon suhteessa homoseksuaalisuuteen, Elenius arveli heidän kärsivän homofobiasta.


title: Jaakko Elenius

text: Elenius on kirjoittanut muutaman kirjan, ollut mukana tekemässä uskonnon oppikirjoja ja toimittanut Paavo Ruotsalaisen kirjeenvaihdon (2005). Elenius sai professorin arvonimen vuonna 2001.


title: Jaakko Elenius

text: Elenius pelasi 1960-luvulla pesäpalloa mestaruussarjatasolla helsinkiläisessä Puna-Mustissa ja sitä ennen Ylihärmän Junkkareiden edustusjoukkueessa 1958–1962 .


title: Altitudi

text: Altitudi, "korkeus", on kohteen pystysuora etäisyys vertailutasosta, datumista. Vertailutasona kartografiassa on yleisesti merenpinnan (keskimääräinen) korkeus. Lyhennettä mpy. käytetään tarkoittamaan korkeutta meren pinnan yläpuolella. WGS84-geoidin pintaa käytetään vertailutasona GPS:ssä.


title: Ilmari Laukkonen

text: Ilmari Laukkonen (6. tammikuuta 1915 Kortesjärvi – 17. maaliskuuta 2013 Vaasa) oli suomalainen päätoimittaja ja historioitsija. Hän toimi sanomalehti "Vaasa-lehden" päätoimittajana vuosina 1951–1980.


title: Ilmari Laukkonen

text: Laukkonen kirjoitti muun muassa Kortesjärven ja Töysän paikallishistoriat ja tilaustyönä yritys- ja yhteisöhistoriikkeja. Vuonna 2003 ilmestyi lääkintöneuvos Eeva Kaupin elämäkerta ja vuonna 2007 Päivi Vuoljärven kanssa kirjoitettu "Pohjalaisista Pohjanmaan alueoopperaksi: Vaasan oopperan historia 1956–2006".


title: Ilmari Laukkonen

text: Laukkoselle myönnettiin opetusneuvoksen arvonimi.


title: Eeva Kauppi

text: Eeva Ottilia Kauppi, o.s. Mäntylä, (31. tammikuuta 1921 Kokemäki – 26. marraskuuta 2008 Vaasa) oli suomalainen psykiatri ja kokoomuslainen poliitikko.


title: Eeva Kauppi

text: Kauppi oli koulutukseltaan lääketieteen lisensiaatti (1949), psykiatri (1958) ja oikeuspsykiatri (1979). Hän toimi Vanhan Vaasan sairaalan (entinen Mustasaaren sairaala) johtavana ylilääkärinä 1963–1992, mikä tuotti hänelle laajan arvostuksen.


title: Eeva Kauppi

text: Puoluetaustaltaan kokoomuslainen Kauppi valittiin kansanedustajaksi Vaasan vaalipiiristä vuoden 1970 eduskuntavaalissa. Hän toimi kansanedustajana 13 vuotta vuoden 1983 eduskuntavaaleihin asti. Vaasan kaupunginvaltuustoon Kauppi kuului 28 vuotta, mistä osan valtuuston puheenjohtajana.


title: Eeva Kauppi

text: Kun homoseksuaalisuus poistettiin rikoslaista vuonna 1970, ajoi Kauppi eduskunnassa kantaa, jonka mukaan aikuisten väliset homosuhteet voidaan sallia, mutta homoseksuaalisuuden julkinen ”mainostaminen ja ihannoiminen” tulee kieltää ja nuoria on suojeltava ”ratautuneiden homoseksualistien teoilta”.


title: Eeva Kauppi

text: Kaupille myönnettiin lääkintöneuvoksen arvonimi 1983. Hänen elämäkertansa on kirjoittanut opetusneuvos Ilmari Laukkonen vuonna 2003. Kauppi kuoli Vaasan keskussairaalassa 87-vuotiaana kaatumisesta aiheutuneisiin vammoihin.


title: Tornion yhteislyseon lukio

text: Tornion yhteislyseon lukio ("TYL") on suomalainen, Torniossa toimiva lukio, joka on perustettu vuonna 1884.


title: Tornion yhteislyseon lukio

text: Lukiossa on toiminut vuodesta 2006 lähtien kansainvälisyydestä kiinnostuneille nuorille tarkoitettu Eurolinja, jonka opetussuunnitelmassa on sekä suomalaisia että ruotsalaisia piirteitä. Eurolinjaa edelsi vuonna 1998 perustettu Eurolukio. Eurolukio ei saanut erityislukion asemaa.


title: Tornion yhteislyseon lukio

text: Vuoden 2005 kouluverkkouudistuksen myötä lukiot Torniossa yhdistettiin ja rakennuksessa ennen toiminut Suensaaren koulu lakkautettiin. Lukio-opinnot siirrettiin Tornion yhteislyseon lukioon ja peruskouluopetus Raumon ja Putaan kouluun.


title: Tornion yhteislyseon lukio

text: Vuonna 2013 Tornion yhteislyseon lukio siirtyi nykyaikaisempiin tiloihin Kauppakatu 29:ään.


title: Vuokkiniemen kansalliskokous

text: Vuokkiniemen kansalliskokous 20. heinäkuuta 1941 oli suomalaisten Vuokkiniemellä järjestämä tapahtuma, jossa Karjalan vapautusliikkeen johto järjestäytyi virallisesti. Vienan ja Aunuksen kansa päätti julkilausuman mukaan liittyä Suomeen. Kokouksessa oli läsnä paikallisen väestön ohella heimopataljoonien johtoa ja Päämajan tiedotusosasto. Paikallista väestöä paikalla oli suhteellisen vähän. Tapahtuma nähtiin Suomessa ja ulkomailla suomalaisena propagandatemppuna.


title: Voice of Korea

text: Voice of Korea (englanniksi), , "Korean Ääni" on vuonna 1945 aloittanut kommunistisen, juchelaisen Pohjois-Korean valtion yleisradioyhtiö. Se tunnettiin vuoteen 2002 saakka nimellä "Radio Pyongyang". Se lähettää ohjelmaa ensisijaisesti korean kielellä, mutta myös arabiksi, englanniksi, espanjaksi, japaniksi, kiinaksi, ranskaksi, saksaksi ja venäjäksi. Lähetykset alkavat Pohjois-Korean kansallishymnillä Achimŭn pinnara sekä lauluilla kenraali Kim Il-sungista ja kenraali Kim Jong-ilistä. Kanava tarjoaa ulkomaalaisille ohjelmaa pohjoiskorealaisesta kulttuurista, historiasta ja musiikista. Voice of Korean lähetykset ovat kuultavissa internetissä.


title: Xiang-kiina

text: Xiang-kiina (湘語 tai 湘语) on yksi merkittävimmistä murteellisista ryhmistä tai kielistä kiinan kielessä. Sitä puhutaan enimmäkseen eteläisessä Kiinassa Hunanin maakunnassa ja joillain alueilla Sichuanin ja Guangxin maakunnissa. Xiang-kiinaa puhui vuonna 2013 noin 36,6 miljoonaa ihmistä.


title: Xiang-kiina

text: Yksi tunnetuimpia xiang-kiinan puhujia oli Mao Zedong.


title: Domnan pirtti

text: Domnan Pirtti on Suomussalmen kuntaan Kuivajärvelle vuonna 1964 rakennettu rakennus. Domnan Pirtti pyrkii olemaan portti Suomussalmen vienalaiskyliin saapuvalle. Nimen rakennukselle on antanut kuivajärveläinen itkujen taitaja Domna Huovinen (1878–1963). Rakennuksen arkkitehtuuri mukailee rajakarjalaiselle talolle ominaisia piirteitä. Domnan Pirtti yhdessä lähellä olevan tsasounan kanssa symboloi Kuiva- ja Hietajärven kylien jälleenrakentamista. Museoviraston suojelema rakennus on ainoa laatuaan ja kulttuurihistoriallisesti arvokas portti vienalaiskylien historiaan. Domnan Pirtti sijaitsee noin 75 kilometriä Suomussalmen keskustasta kaakkoon Kuivajärven kylässä. Kylät ja kylien lähiympäristön eräkulttuurimaisemat on luokiteltu maakunnallisesti arvokkaaksi maisemakokonaisuudeksi.


title: Domnan pirtti

text: Vuonna 2013 pirtti siirtyi Suomussalmen kunnalta yksityiseen omistukseen. Nykyiset omistajat vaalivat edelleen pirtin ja alueen historiaa. Kiinteistöä on remontoitu ja perusparannettu merkittävästi vanhaa kunnioittaen. Pirttiä vuokrataan yrityksille, yhdistyksille ja yksityisille eri tilaisuuksiin ja majoittumiseen. Suurimmalta osin pirtti toimii vuokramökkinä. Kesäisin heinäkuun ajan pirtti on matkailijoille auki ja siellä palvelee majatalo ja kahvio.


title: Sarvipöllöt

text: Sarvipöllöt ("Asio") on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Mika Maaskola

text: Mika Petri Juhani Maaskola (s. 15. syyskuuta 1966 Hamina) on entinen suomalainen keskimatkojen juoksija. Maaskola edusti urallaan Turun Tovereita ja häntä valmensi Jarmo Ruohonen.


title: Mika Maaskola

text: Maaskola voitti junioreiden Euroopan-mestaruuden 1 500 metrillä 1985. Kalevan kisoissa hän saavutti 1 500 metrillä hopeaa 1984, 1985 ja 1989 sekä pronssia 1987. Lisäksi hän sai 800 metrillä hopeaa 1989. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän voitti 4 × 400 metrillä kultaa 1989 ja pronssia 1987, 4 × 800 metrillä kultaa 1997 ja hopeaa 1988 ja 1989 sekä 4 × 1 500 metrillä hopeaa 1995 ja 1997. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän voitti kultaa 1 500 metrillä 1986 ja 1989. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän voitti kultaa neljän kilometrin matkalla 1995. Maaottelussa hän voitti 1 500 metriä Tukholmassa 1987 ja 1989.


title: Mika Maaskola

text: Maaskolan ennätykset henkilökohtaisilla matkoilla ovat:


title: Mika Maaskola

text: Urheilu-uransa jälkeen Maaskola on toiminut mittarikorjaajana ja pääluottamusmiehenä Turun vesiliikelaitoksella. Hän on ollut SDP:n edustaja Turun kaupunginvaltuustossa vuodesta 2005 ja Varsinais-Suomen Sosialidemokraattisen piirijärjestön puheenjohtaja syyskuusta 2008 lokakuuhun 2011. Maaskola oli ehdolla vuosien 2011 ja 2015 eduskuntavaaleissa jääden molemmilla kerroilla varasijalle.


title: Naamapöllöset

text: Naamapöllöset ("Ptilopsis") on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Veikko Kokkola

text: Veikko Johan Kokkola (2. tammikuuta 1911 Kotka – 19. helmikuuta 1974 Kotka) oli suomalainen kaupunginjohtaja ja kaupunkineuvos, joka toimi Kotkan kaupunginkamreerina ja myöhemmin kaupunginjohtajana. Hän oli myös pitkäaikainen sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Veikko Kokkola

text: Kokkolan vanhemmat olivat työmies Juhana Kokkola ja Hilma Josefina Petman. Hän oli naimisissa vuodesta 1940 Elsa Maria Höystin kanssa.


title: Veikko Kokkola

text: Kokkola kävi kansakoulun ja suoritti 1930 kauppakoulun ja 1937 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osuuskauppakoulun. Kokkola aloitti työuransa toimien osuusliikkeen konttoristina ja myymälänhoitajana 1932–1935 sekä Työväen Urheiluliiton Kymenlaakson piirin piirisihteerinä vuosina 1933–1935. Hän oli sitten Kotkan kaupungin palveluksessa ensin kaupungin kansakoulujen taloudenhoitajana ja johtokunnan sihteerinä 1938–1945, kaupunginkamreerina 1945–1967 sekä lopulta Kotkan kaupunginjohtajana 1967–1972. Kokkola sai kaupunkineuvoksen arvonimen 1972.


title: Veikko Kokkola

text: Kokkola oli kansanedustajana vuosina 1951–1970 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Hän toimi eduskunnan 1. varapuhemiehenä 1966–1969 sekä verovaliokunnan puheenjohtajana 1961 ja ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana 1966. Kokkola toimi myös sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana sekä eduskunnan pankkivaltuusmiesten puheenjohtajana. Hän kuului valtiontilintarkastajiin, Suomen Pankin tilintarkastajiin ja oli Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.


title: Veikko Kokkola

text: Kokkola oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän kuului Kotkan kaupunginhallitukseen ja sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon. Hän oli muun muassa Suomen Työväen Säästöpankin ja Säästöpankkiliiton hallituksen jäsen. Kokkola kuului useiden yritysten hallituksiin ja oli tilintarkastajana Neste Oy:ssä, Rikkihappo Oy:ssä ja Kansaneläkelaitoksella.


title: Tornipöllöt (suku)

text: Tornipöllöt ("Tyto") on tornipöllöjen heimoon kuuluva lintusuku. Siihen kuuluvien lajien määrässä on hajontaa. BirdLife Suomen listauksessa sukuun kuuluu 18 lajia. BirdLife Internationalin tietokannassa lajeja on 13.


title: Toivo Kujala

text: Toivo Edvard Kujala (18. marraskuuta 1894 Sippola – 7. huhtikuuta 1959 Helsinki) oli sähköasentaja ja Suomen kommunistisen puolueen Kymenlaakson piirin sihteeri ja toimitsija. Hän oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana 1940- ja 1950-luvuilla sekä toimi pitkään eduskunnan 2. varapuhemiehenä.


title: Toivo Kujala

text: Kujalan vanhemmat olivat pienviljelijä Tuomas Kujala ja Helena Mänttäri. Hän kävi kansakoulun ja myöhemmin Sirola-opiston. Kujala työskenteli maa- ja metsätöissä, rakennus- ja lastaustyöläisenä sekä sähköasentajana Sippolassa ja Kotkassa. Kujala oli Suomen kommunistisen puolueen Kymenlaakson piirin sihteerinä 1920-luvulla ja hänet tuomittiin vankilaan poliittisista syistä 1918 ja uudestaan 1931. Sotavuosina Kujala oli turvasäilössä ja vapauduttuaan 1944 hän toimi Suomen kommunistisen puolueen Kymenlaakson piirin toimitsijana 1944–1945.


title: Toivo Kujala

text: Kujala oli kansanedustajana 1945–1959 edustaen 1945–1948 Kymen läänin läntistä vaalipiiriä ja 1948–1959 Kymen läänin vaalipiiriä. Hän oli eduskunnan 1. varapuhemies tammikuussa 1946 ja uudelleen 1958–1959 sekä 2. varapuhemies 1946–1958. Kujala kuoli huhtikuun alussa 1959 kesken edustajakautensa ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli SKDL:n Veikko Kansikas.


title: Toivo Kujala

text: Kujala toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Hän kuului myös Kotkan kaupunginvaltuustoon vuoteen 1930 saakka ja uudelleen 1945–1959. Kujala oli Sirola-opiston johtokunnan puheenjohtajana ja jäsenenä Suomen kommunistisen puolueen keskuskomiteassa sekä Suomen kansan demokraattisen liiton liittotoimikunnassa. Vuosina 1945–1946 Kujala oli sotasyyllisyysoikeuden varajäsen.


title: Toivo Kujala

text: Toivo Kujala oli naimisissa vuodesta 1921 Lempi Lyydia Liljeströmin kanssa.


title: Akseli Listo

text: Akseli August (A.A.) Listo (sukunimi vuoteen 1906 Lilius () oli varatuomari, Suomen senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan esittelijäsihteeri, aktiivinen valtiopäiväedustaja, suomalaisen puolueen kansanedustaja ja Eduskunnan varapuhemies.


title: Akseli Listo

text: Liston vanhemmat olivat kappalainen Anton Lilius ja Amanda Sofia Perdén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1875 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1883 sekä sai varatuomarin arvon 1886. Listo oli säätyvaltiopäivillä talonpoikaissäädyn notaarina ja yksityisen valiokunnan sihteerinä 1885 sekä porvarissäädyn notaarina 1888. Hän toimi hovioikeuden auskultanttina vuodesta 1884 ja sitten teollisuushallituksessa kanslistina 1888–1891 ja kamreerina 1891–1901 sekä senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnassa vt. esittelijäsihteerinä 1901–1906 ja esittelijäsihteerinä 1906–1915.


title: Akseli Listo

text: Listo oli lisäksi Uuden Suomettaren aputoimittaja 1889–1912, hän kirjoitti lehden suosittuja sunnuntaikirjeitä nimimerkillä "Matti". Hän oli myös valtion tarkastaja osuuskassojen keskuslainalaitoksessa vuodesta 1903.


title: Akseli Listo

text: Listo otti osaa 1883 julkaistun laajan ruotsalais-suomalaisen oikeus- ja virkasanaston vamistamiseen ja käänsi suuren määrän hallituksen esityksiä ja komiteamietintöjä, yhteensä yli 3000 sivua, kehittäen samalla huomattavasti suomalaista laki- ja virkakieltä.


title: Akseli Listo

text: Listo oli kansanedustajana vuosina 1907–1917 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli eduskunnan 1. varapuhemies helmi–toukokuussa 1909 ja 2. varapuhemies 1908–1909, 1909–1910 sekä 1910–1913. Listo toimi puheenjohtajana eduskunnan laki- ja talousvaliokunnassa 1907–1908 ja 1909, tarkastusvaliokunnassa 1909–1910, 1911 ja 1917 sekä suuressa valiokunnassa 1910 ja 1911–1914. Hän oli jo aikaisemmin ollut säätyvaltiopäivillä porvarissäädyn jäsenenä vuosien 1894–1900 valtiopäivillä. Listo oli Helsingin rahatoimikamarin puheenjohtaja ja jäsenä Helsingin kaupunginvaltuustossa. Hän toimi myös Kansantaloudellisen yhdistyksen puheenjohtajana ja oli perustamassa Suomalaista Säästöpankkia 1901.


title: Akseli Listo

text: Listo julkaisi kaksi kertomuskokoelmaa, "Kalastus- ja metsästysmuistelmia" (1916) ja "Ansala" (1917).


title: Akseli Listo

text: Listo oli naimisissa vuodesta 1896 Hilma Maria Sederholmin (k. 1926) kanssa, heidän pojastaan Matti Listosta (s. 1902) tuli naistentauteihin ja synnytyksiin erikoistunut lääkäri.


title: E. M. Tarkkanen

text: Emil Mikael (Mikko, E.M.) Tarkkanen (3. maaliskuuta 1886 Laihia – 1. helmikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja maanviljelysneuvos. Hän oli myös pitkäaikainen Maalaisliiton kansanedustaja.


title: E. M. Tarkkanen

text: Tarkkasen vanhemmat olivat maanviljelijä Hermanni Tarkkanen ja Liisa Kestikievari. Hän kävi kansakoulun ja toimi sitten maanviljelijänä Laihialla. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1936 ja maanviljelysneuvoksen arvon 1955.


title: E. M. Tarkkanen

text: Tarkkanen oli kansanedustajana 1922–1945 ja 1951–1954 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä. Vuoden 1945 eduskuntavaaleissa hän joutui kolmen muun maalaisliittolaisen poliitikon tavoin luopumaan ehdokkuudestaan. Syynä oli uutta ulkopoliittista suuntausta kannattaneiden piirien (ennen muuta Urho Kekkonen ja J. K. Paasikivi) sekä Liittoutuneiden valvontakomission halu puhdistaa eduskunta sota-ajan poliittisesta johdosta. Tarkkanen saattoi palata eduskuntaan vasta vuonna 1951.


title: E. M. Tarkkanen

text: Tarkkanen oli eduskunnan 1. varapuhemies 1940–1944 ja suuren valiokunnan puheenjohtaja 1951–1953. Tarkkanen oli myös Maalaisliiton eduskuntaryhmän ja valtiontilintarkastajien puheenjohtajana. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Laihian kunnanvaltuuston jäsenenä.


title: E. M. Tarkkanen

text: Tarkkanen kuului muun muassa MTK:n, Pellervo-seuran ja Valion johtokuntaan ja hän oli puheenjohtajana Valion hallintoneuvostossa, Tuottajain lihakeskuskunnan hallintoneuvostossa sekä hallituksessa ja Osuuskassojen keskus oy:n hallintoneuvostossa.


title: E. M. Tarkkanen

text: Mikko Tarkkanen oli naimisissa vuodesta 1919 Alli Ester Rinnan kanssa.


title: Viitapöllöt

text: Viitapöllöt ("Phodilus") on tornipöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.


title: Juuso Häikiö

text: Juuso Häikiö (2. maaliskuuta 1917 Muhos – 5. joulukuuta 2003 Kuopio) oli suomalainen varatuomari, hovioikeudenneuvos ja everstiluutnantti evp. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana yli 20 vuoden ajan.


title: Juuso Häikiö

text: Häikiön vanhemmat olivat maanviljelijä Iivari Häikiö ja emäntä Henrika Heikkinen. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1935 ja valmistui kadettikoulusta 1939. Sotavuosien jälkeen hän suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon 1947 ja sai varatuomarin arvon 1950.


title: Juuso Häikiö

text: Sotavuosina Juuso Häikiö oli pioneeripataljoonan nuorempana upseerina ja joukkueenjohtajana 1939, komppanianpäällikkönä 1939–1941 ja Pioneeripataljoona 12:n komentajana 1941–1944. Sodan päätyttyä hän oli vielä Pioneerikoulun asentajalinjan johtajana ja koulunjohtajana Korialla 1944–1947. Oikeustieteen opinnot suoritettuaan Häikiö oli aluksi Mäntyharjun tuomiokunnan apulainen 1948 ja Mikkelin tuomiokunnan notaari 1949. Hän toimi Itä-Suomen hovioikeudessa Kuopiossa viskaalina 1950–1957, sihteerinä 1957–1958, alemman palkkausluokan hovioikeudenneuvoksena 1958–1962 sekä vuodesta 1962 ylemmän palkkausluokan hovioikeudenneuvoksena.


title: Juuso Häikiö

text: Häikiö oli kansanedustajana vuosina 1962–1983 Kuopion läänin vaalipiiristä. Hän oli eduskunnan 2. varapuhemies 1979–1983 sekä puheenjohtajana perintölakivaliokunnassa 1964 ja perustuslakivaliokunnassa 1966–1978. Häikiö oli valtakunnanoikeuden jäsenenä 1974–1986. Hän toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana sekä "valtiopäiväjärjestyksen kehittämiskomitean" puheenjohtajana 1968–1969 ja "valtiosääntökomitean" puheenjohtajana 1970–1974.


title: Juuso Häikiö

text: Siveellisyysrikoksia koskevan lainsäädännön uudistamisen yhteydessä vuonna 1970 Häikiö vastusti avioliitossa tapahtuvien väkisinmakaamisten kriminalisointia, koska niistä rankaiseminen olisi hänen mukaansa ollut ”pohjoismaisen oikeuskäsityksen vastaista”.


title: Juuso Häikiö

text: Häikiö oli presidentin valitsijamies vuosien 1968, 1978 ja 1982 presidentinvaaleissa ja hän oli Kuopion kaupunginhallituksen jäsen ja Kuopion kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.


title: Juuso Häikiö

text: Häikiö oli naimisissa kolme kertaa ja jäi leskeksi kahdesti. Hänellä oli neljä lasta ensimmäisestä avioliitostaan ja kaksi toisesta. Ensimmäinen puoliso oli englannin ja ruotsin kielen lehtori Helena Maria Jauhiainen 1942–1965, toinen farmaseutti Pirkko Inkeri Pasanen (ent. Lappalainen) 1968–1984 ja kolmas puoliso vuodesta 1985 kirjanpitäjä Eeva Kaarina Peltomäki. Historiantutkija Martti Häikiö on hänen poikansa ja dramaturgi Kristiina Lyytinen hänen tyttärensä.


title: Pikkurousku

text: Pikkurousku ("Lactarius tabidus" syn. "L. theiogalus") on laakea tai kupera kellanpunainen rouskulaji. Sen heltat ovat valkoiset tai kellanvalkoiset. Jalka on vaaleampi kuin lakki. Maitiaisneste on valkoista ja myöhemmin kellertyvää. Sieni maistuu miedolta ja on syötävä. Pikkurousku kasvaa havu- ja lehtimetsien kosteikoissa yleisenä koko Suomessa.


title: Masuuni (ravintola)

text: Masuuni on vuonna 2001 perustettu ravintola S-ryhmän Sokos Hotel Ilveksen tiloissa Tampereen keskustassa. Paistinkääntäjien veljeskunta on myöntänyt sille Chaîne des Rôtisseurs -kilven.


title: Anna-Liisa Linkola

text: Anna-Liisa Linkola os. Korhonen (10. elokuuta 1914 Pielisjärvi – 3. elokuuta 1999 Kotka) oli kotkalainen diplomi-insinööri, lehtori ja kunnallisneuvos. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana 1960- ja 1970-luvulla.


title: Anna-Liisa Linkola

text: Linkolan vanhemmat olivat diplomi-insinööri Kaarlo Heikki Korhonen ja Anna Maria Ryynänen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1932 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1937 ja erikoistui myöhemmin 1957 vesikemiaan. Linkola oli Kotkan puutalousopiston lehtori 1945–1950, Kotkan lyseon lehtori 1951–1955 ja Kotkan lyseon matemaattisten aineiden lehtori 1955–1974. Hän opetti myös Kotkan sairaanhoito-oppilaitoksessa 1957–1973 ja toimi Kotkan kaupungin vesilaitoksen kemistinä 1955–1971. Linkola sai kunnallisneuvoksen arvon 1977.


title: Anna-Liisa Linkola

text: Linkola oli kansanedustajana vuosina 1962–1979 Kymen läänin vaalipiiristä. Hän oli ensimmäinen eduskunnan puhemiehistöön kuulunut nainen, kun hän toimi eduskunnan 2. varapuhemiehenä 1975–1978. Hän kuului myös Yleisradion hallintoneuvostoon. Lisäksi Linkola oli kokoomuksen varapuheenjohtaja, kokoomuksen puoluevaltuuston varapuheenjohtaja ja kokoomuksen naisten liiton puheenjohtaja.


title: Anna-Liisa Linkola

text: Linkola oli presidentin valitsijamies vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän kuului Kotkan kaupunginhallitukseen ja oli Kotkan kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja. Linkola oli Liike- ja virkanaisten kansainvälisen liiton varapresidentti ja Liike- ja virkanaisten liiton puheenjohtaja.


title: Anna-Liisa Linkola

text: Anna-Liisa Linkola oli naimisissa vuodesta 1937 Klaus Vilho Johannes Linkolan kanssa.


title: Sikurirousku

text:
Sikurirousku ("Lactarius camphoratus") on kupera tai suppilomaionen ruskeanpunainen rouskulaji. Sen heltat ovat punaruskeat. Jalka on punaruskea ja harmaanvioletin sävyinen. Malto on sienessä punaruskeaa. Maitiaisneste puolestaan on valkoista. Sieni maistuu miedolta ja on sinällään kelvollinen ruokasieni. Sikurirousku kasvaa havu- ja sekametsissä erityisesti kangasmailla. Sieni kasvaa Suomessa jokseenkin yleisenä Inariin saakka.
Sikurirousku on lisäksi erinomainen mauste kuivattuna, maistuen lähinnä currylta.


title: Kerttu Törnqvist

text: Kerttu Annikki Törnqvist os. Ikonen (18. maaliskuuta 1942 Pielisjärvi – 26. tammikuuta 2002 Lieksa) oli pohjoiskarjalainen myymälänemäntä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Kerttu Törnqvist

text: Törnqvistin vanhemmat olivat pienviljelijä Veikko Matti Ikonen ja emäntä Ksenia Hirvonen. Hän kävi kansakoulun ja toimi ennen kansanedustajaksi valintaansa myyjänä, myymälänhoitajana ja myymäläemäntänä 1959–1983.


title: Kerttu Törnqvist

text: Törnqvist oli kansanedustajana vuosina 1983–1999 Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiristä. Hän oli eduskunnan 2. varapuhemies 1996–1999. Vuonna 1996 puhemiehistö koostui pelkästään naisista (Riitta Uosukainen, Sirkka-Liisa Anttila ja Kerttu Törnqvist). Hän toimi valtiovarainvaliokunnan varapuheenjohtajana 1995–1996 ja sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana vuosina 1991–1996.


title: Kerttu Törnqvist

text: Törnqvist oli presidentin valitsijamies vuosien 1982 ja 1988 presidentinvaaleissa. Hän oli Lieksan kaupunginvaltuuston jäsen ja valtuuston puheenjohtaja 1989–1996. Törnqvist kuului muun muassa Eka-yhtymän ja Alkon hallintoneuvostoon, Työtehoseuran valtuustoon ja Suomen 4H-liiton valtuuskuntaan.


title: Kerttu Törnqvist

text: Kerttu Törnqvist oli naimisissa vuodesta 1960 laitosmies Lauri Ilmari Törnqvistin kanssa. Heillä oli kolme lasta. Törnqvist julkaisi muistelmansa nimellä "Tallella eletty elämä" (WSOY, 2000).


title: Rossin piirikunta

text: Rossin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on saanut nimensä senaattori James Rossin mukaan.


title: Rossin piirikunta

text: Rossin naapuripiirikuntia ovat Pickaway pohjoisessa, Hocking koillisessa, Vinton idässä, Jackson kaakossa, Pike etelässä, Highland lounaassa ja Fayette luoteessa.


title: Rossin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 78 064 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 90,9%, mustiin (6,3%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,3%) ja aasialaisiin (0,4%).


title: Rossin piirikunta

text: Kotitalouden mediaanitulo on 44 577 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 17,5% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.


title: Vili Vilperi (piirrossarja)

text: Vili Vilperi ("The Adventures of Blinky Bill", "Blinky Bill's Extraordinary Excursion" ja "The Wild Adventures of Blinky Bill") on vuosina 1993–2005 valmistunut australialainen piirrossarja.


title: Vili Vilperi (piirrossarja)

text: Piirrossarja kertoo sarjan nimikkohenkilön Vili Vilperin ja hänen ystäviensä elämästä Viherkylässä.


title: Vili Vilperi (piirrossarja)

text: Sarjan ensimmäiseen tuotantokausi käsittää 26 osaa. Vuonna 1995 valmistui sarjan toinen tuotantokausi, joka käsitti 26 jaksoa. Suomessa toisen tuotantokauden jaksot esitettiin ensimmäisellä esitys kerralla nimellä Vili Vilperin uudet seikkailut. Vuonna 2005 sarja sai jatkoa, jolloin valmistui 26 uutta jaksoa.


title: Vili Vilperi (piirrossarja)

text:
Suomessa piirrossarjan 1. ja 2. tuotantokausi ensiesitettiin 1990-luvulla Yle TV1-televisiokanavalla, suomeksi jälkiäänitettynä. Ensimmäinen jakso esitettiin Suomessa 28. elokuuta 1994. Myöhemmin sarjaa on esitetty C More Juniori -maksutelevisiokanavalla vuosina 2006-2011, jolloin sarja on uudelleen jälkiäänitetty. Kolmatta tuotantokautta ei ole esitetty Suomessa toistaiseksi. Sarjasta tehtiin myös uusi tietokoneanimoitu versio "Vili Vilperin seikkailut", jota on esittänyt Suomessa Nelonen ja Ruutu+. Suluissa on mainittu jaksojen alkuperäiset esityspäivät Suomessa.
Listaan on merkitty vain osa hahmoista.


title: Vili Vilperi (piirrossarja)

text: Sarjan suomenkielisen tunnusmusiikin laulaa Eija Ahvo ja toisen tuotantokauden loppulaulun Aku Laitinen. Suomenkielisen jälkiäänityksen ohjasi Irja Hämäläinen.


title: Vili Vilperi (piirrossarja)

text: Sarjan yhtenä tunnuspiirteenä on se, että useimmat sarjan jaksoista päättyvät lausahdukseen "Kertakaikkisesti" jonkun sarjan hahmon lausumana.


title: Lutikkarousku

text: Lutikkarousku ("Lactarius serifluus") on kupera tai laakealakkinen tummanruskea rousku. Heltat ovat oranssinkeltaiset. Jalka on vaaleampi kuin lakki. Sienen malto on okranvärinen. Maitiaisneste on valkoista. Sieni tuoksuu kuivuneena metsäluteelta. Se on Suomessa harvinainen ja esiintyy vain Turun seudulla tammien seurassa.


title: Lutikkarousku

text: Lutikkarousku on Suomessa silmälläpidettävä laji.


title: Kääpiörousku

text: Kääpiörousku ("Lactarius omphaliformis") on punaruskea tai kanelinruskea rouskulaji. Jalka on vaalean punaruskea. Sienen heltat ovat johteiset. Sieni kasvaa lepikoissa lepikkorouskun seurassa. Sieni on keitettynä syötävä. Se on Suomessa melko harvinainen.


title: Lepikkorousku

text: Lepikkorousku ("Lactarius obscuratus") on kupera oliivin- tai nahanruskea rouskulaji. Sen heltat ovat aluksi ihonväriset ja myöhemmin okranväriset. Jalka on vaaleampi kuin lakki. Maitiasneste on valkoista ja sienen maku on mieto. Se kasvaa kosteikoissa leppäpuiden seuralaisena. Se on Suomessa melko harvinainen.


title: Rinnakkaistuontilääke

text: Rinnakkaistuontilääke on alun perin jossakin toisessa EU-maassa myytäväksi tarkoitettu, rinnakkaismaahantuojan uudelleen pakkaama lääke. Rinnakkaistuontilääke on alkuperäisvalmistajan oma tuote, jonka rinnakkaistuoja on ostanut halvemman hintatason EU-maasta. Rinnakkaistuontilääkkeet ovat siten edullisempia kuin tuontimaassa markkinoilla olevat vastaavat alkuperäislääkkeet.


title: Rinnakkaistuontilääke

text: Lääkkeiden rinnakkaistuojalla täytyy olla tukkukauppalupa kyseisen maan lääkeviranomaiselta. Lisäksi tarvitaan erillinen myyntilupa jokaiselle maahantuotavalle rinnakkaistuontilääkkeelle. Rinnakkaistuoja pakkaa lääkkeet uudelleen tuontimaan säädösten mukaisesti. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea ja Euroopan lääkevirasto EMA valvovat lääkkeiden rinnakkaistuontia.


title: Isvara

text: Isvara () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee 10 kilometriä Volossovasta etelään Sosnovaan johtavan maantien varrella. Kylässä 2 400 ja kunnassa 3 400 asukasta (vuonna 2012).


title: Isvara

text: Leningradin alueella on myös toinen Isvara-niminen kylä. Se sijaitsee Lomonosovin piirissä Vornaisienjoen rannalla.


title: Isvara

text: Isvaran kunta rajoittuu lounaassa Volossovan piirin Sabskin, lännessä Suuren-Ruudan, luoteessa Ropititsan ja pohjoisessa Kalttinan kuntiin sekä idässä Leningradin alueen Hatsinan ja kaakossa Lugan piireihin. Pinnanmuodostukseltaan seutu on etupäässä jääkauden muodostamaa kumpuilevaa tasankoa. Tärkein joki on Izvarskoje-järvestä alkunsa saava Izvarka, joka laskee Laukaanjoen sivujokeen Lemusaan. Isvaran kartanomuseon ympärillä on 58,68 hehtaarin laajuinen luonnonmuistomerkkinä suojeltu alue.


title: Isvara

text: Kunnan hallinnollinen keskus on Isvaran kylä. Sen lisäksi siihen kuuluu yhdeksän kylää ja yksi asutus: Lemusa (ven. "Limoža"), Mazanaja Gorka, Osertsa ("Ozertitsy"), Repola ("Repolka"), Saappola ("Zapolje"), Selissi ("Selištše"), Sosnitsa ("Sosnitsy"), Sornova ("Tšornoje"), Sosnova ("Sosnovo") ja 46. kilometrin asutus eli Lesosklad. Keskuskylän jälkeen toiseksi suurin asutuskeskus on yli 500 asukkaan Repola.


title: Isvara

text: Isvaran kylä mainitaan ensimmäisen kerran nimellä "Vzvar" Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Kaprion kihlakuntaan kuuluneen pogostan keskus sijaitsi tuolloin Osertsan kylässä. Seutu on historiallisesti ollut etupäässä venäläisten asuttamaa. Harvat inkerinsuomalaiset kuuluivat Moloskovitsan luterilaiseen seurakuntaan.


title: Isvara

text: Isvaran kartano on ollut olemassa jo 1600-luvun ruotsalaisaikana. 1700-luvun alussa se kuului sotamarsalkka Boris Šeremetevin pojalle Mihailille ja 1800-luvun puolivälissä von Weymarnin aatelissuvulle. 1800-luvun lopulla siellä vietti lapsuutensa venäläinen taiteilija Nikolai Roerich. Vuonna 1912 kartano muutettiin maataloussiirtolaksi ja neuvostoaikana vankisiirtolaksi, joka toimi 1950-luvun alkuun saakka. Vuonna 1927 Isvaraan perustettiin dolomiittitehdas ja vuonna 1935 kalkkitehdas, joka suljettiin 1980-luvulla. Nykyinen, vuonna 2004 perustettu kunta on saanut alkunsa 1920-luvulla syntyneestä kyläneuvostosta, joka muutettiin volostiksi vuonna 1994.


title: Isvara

text: Isvaran kautta kulkee Volossovasta Sosnovaan johtava maantie. Repolasta ja Isvarasta on linja-autoyhteydet Volossovaan.


title: Isvara

text: Kunnan alueella harjoitetaan puunhankintaa. Isvarassa toiminut maatalousyritys Udarnik on konkurssitilassa.


title: Isvara

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka, vanhainkoti, joukko kauppoja ja posti.


title: Isvara

text: Isvaran huomattavin nähtävyys on vuonna 1984 avattu Nikolai Roerichin kartanomuseo, johon kuuluu goottilaistyylisen päärakennuksen lisäksi puistoalue, talousrakennuksia ja 1900-luvun alussa pystytetty maataloussiirtolan koulurakennus. Museossa käy vuosittain noin 8 000 vierasta.


title: Kalttina

text: Kalttina () on kylä, taajama ja maalaiskunta Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Volossovan kaakkoispuolella Kemppaalasta Hattulaan johtavan maantien varrella. Taajamassa on asukkaita noin 1 800 ja kunnassa 3 100 henkeä (vuonna 2006).


title: Kalttina

text: Kunnan hallinnollinen keskus on Kalttinan taajama. Sen ja samannimisen kylän lisäksi kuntaan kuuluu 13 kylää: Edasi (), Holopitsa (), Karhuluosa (), Kurkovitsa (), Kylämäki (), Liissinä (), Luumitsa (), Ozjora (), Pesala (), Pieni-Saaritsa (), Tuonitsa (), Uusi-Raaklitsa () ja Vanha-Raaklitsa ().


title: Kalttina

text: 1400–1500-luvulla seutu kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Kaprion läänin Saaritsan pogostaan. Toiseen maailmansotaan saakka alueella asui venäläisten lisäksi inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Kupanitsan luterilaiseen seurakuntaan.


title: Kalttina

text: Nähtävyyksiä ovat Kalttinan näyttelysali, vanhat aateliskartanot Kalttinassa ja Kurkovitsassa, entisen kartanon puistoalue Kylämäessä, Tihvinän Jumalanäidin kirkko Kurkovitsassa, toisen maailmansodan muistomerkki entisessä Suuren-Saaritsan kylässä sekä Tuonitsan luonnonsuojelualue. Kunnan alueelta saa alkunsa Ortesjoki.


title: Kalttina

text: Kunnan päämies on Mihail Kobylinski ja kunnanhallinnon päämies Vladimir Berdyšev.


title: Pesseta

text: Pesseta () on taajama ja maalaiskunta Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee piirin länsiosassa Hatsinan ja Iivananlinnan välisen rautatien eteläpuolella (Jastrebinon seisake). Kunnassa on asukkaita 1 100 henkeä (vuonna 2006).


title: Pesseta

text: Kunnan hallinnollinen keskus on Pessetan taajama. Lisäksi siihen kuuluvat seuraavat asutuskeskukset: kylät Jastrebino (), Kotina (), Krääkkova (), Lopetsi (), Morosova (), Raakkola (), Suikuvitsa (), Uusi-Molkkutsa (), Uusi-Raakkola (), Vanha-Molkkutsa () sekä Jastrebinon seisakkeen asutus.


title: Pesseta

text: Pessetan läheltä on löydetty keskiaikaisia kurgaanihautoja ja kiviristejä. 1400–1500-luvulla seutu kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Kaprion läänin Jastrebinon pogostaan. 1800-luvun alussa syntyi Pessetan aateliskartano, joka myöhemmin kuului Veimarnin suvulle. 1900-luvun alussa kartanoon perustettiin maatalousoppilaitos, jonka ympärille syntyi taajama. Ennen toista maailmansotaa seudulla asui venäläisten lisäksi inkerinsuomalaisia ja virolaisia, jotka kuuluivat Moloskovitsan luterilaiseen seurakuntaan.


title: Pesseta

text: Kunnan päämies on Nikolai Glebov, kunnanhallinnon päämies Nina Safihanova.


title: Christian Berkel

text: Christian Berkel (28. lokakuuta 1957 Berliini, Saksan liittotasavalta) on saksalainen näyttelijä.


title: Christian Berkel

text: Berkel on esittänyt pääosaa rikosylikomisario Bruno Schumannia saksalaisessa rikossarjassa "Kriminalisti", josta hän on ollut ehdokkaana parhaalle saksalaiselle näyttelijälle myönnettävään Goldene Kamera -palkintoon vuonna 2007. Sarjan kuvaukset on tällä hetkellä keskeytetty. Berkel tunnetaan myös Adolf Hitlerin viimeisiä päiviä käsittelevästä elokuvasta "Perikato" (2004), jossa hän esittää tohtori Ernst-Günther Schenckiä. Televisielokuvasta "Tervetuloa Mogadishuun" (2008) hän sai merkittävän Goldene Kamera -palkinnon. Hän on näytellyt myös elokuvissa ja sarjoissa "Derrick", "Kahden keikka", "Tatort" ja "Bella Block". Samoin hän on esiintynyt kansainvälisessä menestystuotannossa "Operaatio Valkyrie" (2008), jossa hän esittää Albrecht Mertz von Quirnheimia, sekä toimintakomediassa "Koodinimi U.N.C.L.E." (2015).


title: Christian Berkel

text: Berkel asuu yhdessä näyttelijä Andrea Sawatzkin kanssa, he ovat asuneet yhdessä vuodesta 1997. Heillä on kaksi lasta: Moritz (s. 1999) ja Bruno (s. 2002). Berkelin äidinkieli on ranska. Sen lisäksi hän puhuu englantia, espanjaa ja saksaa. Berkel osaa soittaa saksofonia. Lisäksi hän harrastaa monenlaista urheilua, kuten judoa, hiihtoa, laskettelua ja aikidoa.


title: Frank Giering

text: Frank Giering (23. marraskuuta 1971 Magdeburg, Itä-Saksa – 23. kesäkuuta 2010 Berliini, Saksa) oli saksalainen näyttelijä, joka opiskeli elokuva- ja televisionäyttelemistä HFF Potsdamissa. Parhaiten hänet tunnetaan roolistaan sarjassa "Kriminalisti", jossa hän näytteli rikoskomisario Henry Weberiä. Hän voitti parhaan näyttelijän palkinnon Sotšin filmifestivaaleilla vuonna 2000 elokuvasta "Absolute Giganten – viimeinen ilta". Hänet tunnetaan myös elokuvista "Funny Games" (1997), "Gran Paradiso" (2000) ja "Der Fall Gehring" (2004).


title: Frank Giering

text: Frank Giering kärsi aikuisiällään alkoholismista. Hän hakeutui hoitoon vuonna 2001 ongelmansa vuoksi. Giering asui äitinsä luona 29-vuotiaaksi asti, kunnes muutti Berliiniin. Giering löydettiin kuolleena kotoaan 23. kesäkuuta 2010. Kuolinsyyksi varmistui alkoholimyrkytys. Kuollessaan Giering oli 38-vuotias. Hänet on haudattu synnyinkaupunkiinsa Magdeburgiin.


title: Antonia Cäcilia Holfelder

text: Antonia Cäcilia Holfelder (s. 1971 Hampuri, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä, joka näyttelee rikoskomisario Inge Tschernaya sarjassa "Kriminalisti". Hän on näytellyt myös useissa muissa sarjoissa, joita tosin on esitetty vain Saksassa.


title: Savonjoki

text: Savonjoki eli Vimpelinjoki on Vimpelin kirkonkylän halki virtaava joki. Se kuuluu Ähtävänjoen vesistöön. Savonjoki tuo vettä Lappajärveen ja onkin Kurejoen kanssa eniten vettä Lappajärveen laskeva joki.


title: Savonjoki

text: 2000-luvun alussa Savonjoella suoritettiin metsäojitusalueiden vesiensuojeluhanke, sillä 46 prosenttia joen fosforikuormituksesta tulee maataloudesta. Typpikuormituksesta taas yli 70 prosenttia tulee maataloudesta ja luonnonhuuhtoumasta. Muita kuormittajia vuosittaisista fosforin 6 400 kg ja typen 135 000 kg määristä ovat turvetuotanto ja haja-asutus.


title: Savonjoki

text: Kalalajeista Savonjoessa esiintyvät ahven, kivennuoliainen, purotaimen, made, hauki, kivisimppu, kiiski, särki ja pikkunahkiainen. Aiemmin Vimpelinjoessa on havaittu myös rapuja.


title: Kriminalisti

text: Kriminalisti () on Berliiniin sijoittuva saksalainen rikossarja. Sarja alkoi vuonna 2006. Kriminalisti on ZDF-tuotantoa. Pääosia sarjassa esittivät Christian Berkel (hahmona ylikomisario Bruno Schumann), Frank Giering (komisario Henry Weber), Maya Bothe (komisario Alex Keller), Stefanie Japp (komisario Jana Wagner), Antonia Cäcilia Holfelder (komisario Inge Tschernay), Mehmet Bozdogan (komisario Bülent Celik) ja Patrick Khatami (komisario Chris). Suomessa sarjaa esittää Yle TV1 (aiemmin Yle TV2).


title: Verokunta

text: Verokunta (ruots. "bol") oli hallintopitäjän osa, jonka asukkaat yhdessä suorittivat tietyn veromäärän. Nimitystä käytettiin Suomessa ja Ruotsissa keskiajalta 1500-luvulle. Verokunnan koko vaihteli niin, että joskus koko pitäjä muodosti yhden verokunnan, toisissa pitäjissä taas saattoi olla 2–6, jopa 20, verokuntaa. Jokaisessa verokunnassa oli oma talonpoika, joka toimi "verokuntamiehenä" eli "lukumiehenä". Hän keräsi veroparselit ja toimitti ne voudille. Kaarle IX lakkautti verokuntamiesjärjestelmän 1602, mutta näitä miehiä käytettiin monin paikoin sen jälkeenkin.


title: Verokunta

text: Erilaisilla verokunnilla oli omat nimityksensä. Sellaisia olivat


title: Verokunta

text: Kun jostakin verokunnasta tiloja autioitui tai joutui kirkollisen tai maallisen rälssin alaiseksi, joutuivat toiset maksamaan suuremman osan verosta. Tällaisen epätasa-arvon poistaminen oli tärkeää kruunulle ja talonpojille, siksi verokuntia pyrittiin pitämään tasaväkisinä tekemällä tilojen siirtoja verokunnasta toiseen ja laskemalla veroja uudelleen. Vuoden 1436 verouudistuksessa rälssi poistettiin veromaan joukosta sekä tasoitettiin savut ja koukut pitäjien kesken.


title: Vetokaappi

text: Vetokaappi on laboratorio- ja tutkimustilojen suljettu rakennelma, josta vaaralliset aineet eivät pääse niitä käsittelevien ihmisten hengitysilmaan. Vetokaappeja tulee käyttää suorittaessa reaktioita, joissa vapautuu kaasuja, jotta nämä kaasut eivät olisi vaaraksi kemikaalien parissa työskenteleville ihmisille, vaan vetokaapin alipaine johtaisi ne pois hengitysilmasta poistoilmakanavan kautta.


title: Vetokaappi

text: Valmistajia on useita, mutta mallit ovat suhteellisen samanlaisia. Varusteluvaihtoehtoja on kaikilla valmistajilla useita, esimerkiksi vesi- ja viemäriliitäntä, valot, sähköpistorasiat, riskijäteluukku, lyijysuojaus ja läpiantoluukut. Yhteistä on koneellinen ilmanvaihto ja suodatus tai liitäntä sellaiseen.


title: Mikko Alpola

text: Mikko Alpola (s. 1989) on espoolainen perhosuimari. Alpola edustaa nykyisin Swimming Jyväskylää.


title: Mikko Alpola

text: Alpola on voittanut vuonna 2008 200 metrin perhosuinnissa kaksi Suomen mestaruutta lyhyellä ja pitkällä radalla. Hän on 200 metrin perhosuinnissa Suomen kaikkien aikojen tilastossa sijalla 6.


title: Mikko Alpola

text: Alpola lopetti kilpauinnin 2012. Nykyisin hän on uimavalmentaja Kampuksen Plaanissa ja opiskelee Jyväskylän yliopistossa liikuntatieteitä pääaineenaan valmennus- ja testausoppi.


title: Herman Holmberg

text: Herman Wilhelm Holmberg (käytti Saksassa peitenimeä Hoffman) (12. heinäkuuta 1877 Espoo – 28. maaliskuuta 1949) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Henrik Wilhelm Holmberg ja Amanda Matilda Weckström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Aino Aleksandra Aaltosen kanssa.


title: Herman Holmberg

text: Holmberg kävi kansakoulun ja suoritti Helsingin merikoulussa alaperämiestutkinnon vuonna 1901 ja perämiestutkinnon vuonna 1903 sekä merikapteenintutkinnon vuonna 1906.


title: Herman Holmberg

text: Holmberg palveli useilla Suomen höyrylaiva osakeyhtiön laivoilla toisena ja ensimmäisenä perämiehenä vuosina 1906–1914 ja oli höyrylaiva S/S Castorin ensimmäisenä perämiehenä kun ensimmäinen maailmansota alkoi ja alus takavarikoitiin Bremenissä ja hän itse tuli internoiduksi. Hänen onnekseen hänelle tuli mahdollisuus päästä vapauteen liittymällä vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 27. syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Herman Holmberg

text: Holmberg saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi ampumatarvikeupseeriksi 12. jääkäripataljoonan esikuntaan, josta hänet siirrettiin huhtikuussa 2. Jääkärirykmentin intendentiksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja sotatoimiin Karjalankannaksella.


title: Herman Holmberg

text: Holmberg palveli sisällissodan jälkeen edelleen 2. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2. Hän toimi rykmentissä 7. komppanian nuorempana upseerina. Armeijasta hän erosi 5. marraskuuta 1918 ja siirtyi 4. huhtikuuta 1919 Merenkulkuhallituksen palvelukseen, jossa hänet sijoitettiin varastokonttorin varastonhoitajaksi. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Iljussa

text: Iljussa () on kylä Leningradin alueen Volossovan piirin Simetsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Keski-Inkerin ylängöllä Pietarin ja Narvan välisen maantien varrella.


title: Iljussa

text: Kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Tuolloin se oli Kaprion lääniin kuuluneen "Lješkoin" pogostan keskus.


title: Iljussa

text: Iljussassa sijaitsee melko hyvin säilynyt, vuosina 1792–1798 rakennettu ortodoksinen pyhän Nikolaoksen kirkko. Sen tärkein nähtävyys oli pyhän suurmarttyyri Paraskevin "ihmeitätekevä" ikoni, jota nykyään säilytetään Pietarissa Aleksanteri Nevalaisen luostarissa. Ikoni tuodaan kahdesti vuodessa Iljussassa järjestettävään ristisaattoon.


title: Fabian Langenskiöld

text: Carl Fabian Theodor Langenskiöld (17. marraskuuta 1810 Sääksmäki – 29. kesäkuuta 1863 Helsinki) oli suomalainen virkamies ja senaattori. Senaatin finanssi- eli valtiovaraintoimituskunnan päällikkönä 1858–1863 toiminutta Langenskiöldiä on sanottu vuonna 1860 käyttöönotetun Suomen markan ”isäksi”.


title: Fabian Langenskiöld

text: Fabian Langenskiöld kuului aateliseen Langenskiöld-sukuun; Ruotsin kuningas Kustaa III oli aateloinut hänen isoisänsä ja isosetänsä vuonna 1772 kiitoksena uskollisuudesta Kustaan suorittaman vallankaappauksen aikana. Langenskiöldin vanhemmat olivat Kyminkartanon läänin maaherra, everstiluutnantti Anders Gustaf Langenskiöld ja Hedvig Gustava Gripenberg, joka oli Gripenbergin aatelissukua ja kenraalimajuri Hans Henrik Gripenbergin tytär. Fabian Langenskiöldin veli oli valtioneuvos ja Suomen Pankin johtaja Lars Henrik Gustaf Langenskiöld.


title: Fabian Langenskiöld

text: Langenskiöld kävi enonsa Odert Henrik Gripenbergin internaattikoulua ja suoritti ylioppilastutkinnon yksityistodistuksella Turussa vuonna 1825. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi vuonna 1832. Yliopistolla hänen pääaineenaan oli matematiikka, josta hän kirjoitti myöhemmin myös oppikirjan. Langenskiöld hankki jo nuorena vaikutusvaltaisia tuttavia, mutta ei sukutaustaansa nähden ollut erityisen varakas. Niinpä hän halusi turvata toimeentulonsa opettajan ammatilla. Vuosina 1832–1835 hän opiskeli stipendiaattina venäjän kieltä Kazanissa ja haki sen jälkeen yliopiston venäjän kielen lehtoraattia, mutta hävisi konsistorin vaalissa toiselle hakijalle. Sitten Langenskiöld toimi vuoden ajan 1835–1836 Hämäläisen osakunnan kuraattorina. Vuonna 1838 hän sai paikan Haminan kadettikoulun venäjänopettajana ja täydensi vielä seuraavana vuonna kieliopintojaan Moskovassa.


title: Fabian Langenskiöld

text: Langenskiöldin virkaura pääsi käyntiin vuonna 1842, jolloin hänestä tuli senaatin vt. venäjän kielen kääntäjä ja samalla finanssitoimituskunnan päällikön sihteeri. Hän sai vakinaisen viran seuraavana vuonna. Vuonna 1846 Langenskiöld nimettiin tulkiksi Norjan vastaisen valtakunnanrajan rajankäyntiin, mutta ystävänsä Casimir von Kothenin avulla hän sai pian nimityksen itse valtuuskunnan jäseneksi ja rajankäyntikomissaariksi. Tässä yhteydessä hänelle myönnettiin myös kollegiasessorin arvo. Rajankäyntitehtävä jatkui vielä 1847 ja 1849. Samaan aikaan Langenskiöld siirtyi venäjän kääntäjäksi valtiosihteerinvirastoon Pietariin, jossa hänestä tuli pian toinen toimitussihteeri ja vuonna 1851 ensimmäinen toimitussihteeri sekä osastopäällikkö. Hän kohosi myös ministerivaltiosihteeri Alexander Armfeltin suosioon. Langenskiöld nimitettiin 1853 Mikkelin läänin, 1854 vt. Uudenmaan läänin ja 1857 Turun ja Porin läänin kuvernööriksi. Hän sai 1850 kanslianeuvoksen ja 1856 kamariherran arvon. Langenskiöld oli myös 1853–1857 valtiovarain tilaa selvittäneen komitean puheenjohtaja. Komitean raportti joudutti pitkäaikaisen finanssitoimituskunnan päällikön ja senaatin talousosaston varapuheenjohtajan Lars Gabriel von Haartmanin eroa.


title: Fabian Langenskiöld

text: Langenskiöld meni 1848 naimisiin senaattori Ulrik af Björksténin tyttären Maria Magdalena af Björksténin kanssa. He saivat kaksi poikaa, joista molemmista tuli merkittäviä henkilöitä: Gustaf Langenskiöldistä oikeusosaston senaattori ja Karl Langenskiöldistä Ruotsin valtionpankin pääjohtaja. Kirurgian professori Fabian Langenskiöld oli senaattori Fabian Langenskiöldin pojanpoika. Langenskiöld korotettiin huhtikuussa 1860 vapaaherraksi ja hänestä polveutuu Langenskiöld-suvun vapaaherrallinen haara, joka introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle saman vuoden syyskuussa numerolla 45.


title: Fabian Langenskiöld

text: Vuonna 1857 Langenskiöld sai itse nimityksen senaattiin. Hän edisti nimitystään vakuuttamalla von Kothenille olevansa sitoutunut vanhoillisuuteen. Jo seuraavana vuonna hänestä tuli uusi finanssitoimituskunnan päällikkö von Haartmanin tilalle. Hänen kaudellaan talouselämää uudistettiin kameralistisessa hengessä, pyrkimyksenä lisätä valtion tuloja. Langenskiöld piti senaatin ja valtiovallan vahvaa asemaa Suomen tulevaisuuden kannalta välttämättömänä eikä siis ollut varsinaisesti taloudellisen liberalismin kannattaja. Kuitenkin jo hänen toimikautensa alussa vuonna 1859 sahateollisuus vapautettiin rajoituksista, ammattikuntapakon lakkauttaminen pantiin alulle sekä järjesteltiin Suomen ja Venäjän välisiä tullimaksuja. Lisäksi annettiin asetus Suomen ja Venäjän välisten kauppasuhteiden tasavertaistamisesta.


title: Fabian Langenskiöld

text: Suomen rahaolojen uudistaminen oli ollut vireillä jo von Haartmanin aikana, mutta oman rahayksikön käyttöönotto osui Langenskiöldin kaudelle. Hankkeen taustalla oli ruplan arvon jatkuvan vaihtelun aiheuttamat hankaluudet. Senaatin ensimmäinen esitys Suomen omasta rahasta hylättiin tammikuussa 1860, sillä Venäjällä pelättiin Suomen irtautumisen ruplasta herättävän ulkomailla epäluottamusta Venäjän omaa valuuttaa kohtaan. Huhtikuussa 1860 Langenskiöld sai kuitenkin Pietarissa hyväksytyksi julistuskirjan, jolla Suomelle luotiin oma raha, markka, jonka kurssi oli edelleen sidottu ruplaan. Langenskiöld suunnitteli kuitenkin markan sitomista edelleen hopeakantaan, mihin saatiin periaatteellinen suostumus Pietarista vuonna 1862. Katovuoden aiheuttamat lisämenot valtiolle hidastivat toteutusta, ja rahauudistuksen loppuun vieminen jäi Langenskiöldin seuraajaksi nimitetylle J. V. Snellmanille. Langenskiöld itse suositteli häntä seuraajakseen, ja Snellman tunnusti myöhemmin Langenskiöldin merkityksen markan saamisessa. Langenskiöldiä onkin sanottu markan todelliseksi isäksi. Aikalaisetkin kutsuivat häntä ”markkakreiviksi”. Markan irrottaminen ruplasta ja sitominen hopeaan toteutui vuonna 1865.


title: Fabian Langenskiöld

text: Vuonna 1861 nimitettiin säätyvaltiopäivien toiminnan jatkamista valmistelemaan niin sanottu tammikuun valiokunta. Langenskiöld ajoi sen perustamista, sillä keisari Aleksanteri II vaikutti olevan epävarma varsinaisten valtiopäivien koollekutsumisesta. Yleinen mielipide pelkäsi, että valtiopäivät korvattaisiin valiokunnalla, ja tästä syytettiin Langenskiöldiä, joka ei ollut puolustanut Suomen etuja tarpeeksi jämäkästi keisarin edessä. Valiokunnan puheenjohtajaksi nimettiin Langenskiöldin eno, senaattori Sebastian Gripenberg. Sitä ennen he molemmat olivat pyytäneet Suomen kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm von Bergiltä valiokunnan peruuttamista hankkeen epäsuosion vuoksi. Langenskiöldin aiheen johdosta saama arvostelu iski häneen voimakkaasti ja johti myöhemmin siihen, että hän pyysi vuonna 1863 eroa senaatista. Hän sairastui ja kuoli pian sen jälkeen. Hän sai kolme kuukautta ennen kuolemaansa salaneuvoksen arvon.


title: Langenskiöld

text: Langenskiöld on suomalainen ja ruotsalainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on Suomen aatelissa kohotettu vapaaherralliseen säätyyn. Pelkästään aatelinen sukuhaara käytti nimestä kirjoitusasua Langenskjöld, mutta on jo sammunut. Vapaaherralinen sukuhaara on yhä elossa.


title: Langenskiöld

text: Suvun nimi oli alun perin Lang. Sen varhaisin tunnettu kantaisä, Tönnes Påvelinpoika, on mainittu ratsumiehenä Porvoon Kråkössä vuonna 1560. Hänen pojanpojan poikansa Henrik Lang sai avioliiton kautta haltuunsa Molnbyn perintösäterin Porvoon pitäjässä ja Henrikin pojanpoika Carl Henrik Lang (1694–1766) samalla tavalla myöhemmin Terriniemen perintösäterin Orimattilassa. Kuningas Kustaa III aateloi tämän pojat, majuri Johan Henrik Langin (1724–1782) sekä everstiluutnantti Lars Adam Langin (1731–1807) vuonna 1772 nimellä "Langenskiöld", kiitokseksi uskollisuudesta, jota nämä olivat osoittaneet Kustaan vallankappauksen aikana. Heidän sukunsa introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneelle vuonna 1776 aatelisena sukuna numero 2081. Johan Henrikin sukuhaara sammui mieslinjalta jo 1783 hänen poikansa kuollessa, joten suvun myöhemmät polvet ovat Adam Langenskiöldin jälkeläisiä. Suvun jäseniä ei jäänyt Ruotsiin vuoden 1809 jälkeen.


title: Langenskiöld

text: Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai Suomessa numeron 152. Senaattori Fabian Langenskiöld korotettiin vapaaherraksi vuonna 1860 ja introdusoitiin samana vuonna vapaaherrallisena sukuna 45. Hän otti vapaaherralliselle sukuhaaralle tunnuslauseen "Ruhtinaalle ja isänmaalle". Hänen toinen poikansa muutti vuonna 1892 Ruotsiin ja suku sai uudelleen edustusoikeuden Ruotsin ritarihuoneella vuonna 1898. Suomessa pelkästään aatelinen sukuhaara alkoi jossain vaiheessa käyttää nimestä muotoa "Langenskjöld". Tämä haara kuitenkin sammui mieslinjalta vuonna 1919. Vapaaherrallinen sukuhaara elää yhä sekä Suomessa että Ruotsissa.


title: Alcides

text: Alcides Eduardo Mendes de Araújo Alves (s. 13. maaliskuuta 1985 São José do Rio Preto) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa tällä hetkellä ukrainalaista seuraa FC Dnipro Dnipropetrovsk, minne hän siirtyi Chelseasta. Alcides on pelannut maajoukkueurallan Kesäolympialaisissa 2008 yhden ottelun.


title: Siestajoki

text: Siestajoki () on Suomenlahteen laskeva joki Leningradin alueella Venäjällä. Sen pituus on 64 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 672 neliökilometriä. Joki saa alkunsa Länsi-Inkerin ylängöltä, virtaa Volossovan, Jaaman ja Lomonosovin piirien läpi ja laskee Kaprionlahteen lähellä Siesta-Palkkinan kylää. Suurimmat sivujoet ovat Vaba, Sumajoki, ja Lamoška.


title: Siestajoki

text: Sosnovyi Borin kaupunki ottaa käyttövetensä Siestajoesta.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Kaakkois-Suomen Kolmonen on Suomen miesten jalkapallon neljänneksi korkeimman sarjatason Kolmosen Kaakkois-Suomessa pelattava lohko. Sarjan järjestää Suomen Palloliiton Kaakkois-Suomen piiri, johon kuuluvat Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson maakunnat kokonaisuudessaan sekä osia Etelä-Savon, Päijät-Hämeen ja Uudenmaan maakunnista.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Kaakkois-Suomen piirin joukkueista Kolmosta ylemmissä sarjoissa pelaavat FC KooTeePee (Ykkönen), KTP ja MP (Kakkonen). Lohkossa pelaa 12 joukkuetta, jotka kohtaavat kauden aikana toisensa kerran kotona ja kerran vieraissa. Lohkon ensimmäiseksi sijoittunut nousee Kakkoseen ja 11. ja 12. sijoittuneet putoavat Neloseen.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Imatran Palloseura (IPS) on vuonna 2005 junioritoimintaa varten perustettu imatralainen jalkapalloseura, joka aloitti edustusjoukkuetoiminnan kaudella 2009 Etelä-Karjalan Pallon sarjapaikalla Nelosesta. Kaudeksi 2010 joukkue nousi Kolmoseen.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Kotkan Jäntevä (Jäntevä) on vuonna 1940 perustettu kotkalainen urheiluseura. Jalkapallossa se on saavuttanut SM-hopeaa vuonna 1953.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Jäntevä sai kaudeksi 2010 paikan Kolmosesta Kotkan Työväen Palloilijoiden kakkosjoukkueen siirryttyä seuran alaisuuteen. KTP/2 nousi sarjaan täydennysmenettelyn kautta Voikkaan Potkupallokerhon luovuttua paikastaan, mutta ei voinut osallistua omalla nimellään, sillä sarjassa pelaa myös KTP:n edustusjoukkue. Jäntevällä on joukkue myös Vitosessa.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Kultsu FC on Joutsenon Kullervon jalkapalloperinteitä edustustasolla jatkava seura, jonka kotipaikka on Joutsenon taajama Lappeenrannassa. 1990-luvulla Kultsu pelasi yhdeksän kautta Ykkösessä, ja kaudella 2009 se käväisi Kakkosessa.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Mikkelin Kissat (MiKi) on vuonna 1981 Mikkelin Pallo-Kissojen edustusjalkapallotoimintaa jatkamaan perustettu lajin erikoisseura. Viime vuosina joukkue on pelannut vaihtelevalla menestyksellä sekä Kakkosta että Kolmosta.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Savilahden Urheilijat (SavU) on MiKin ohella toinen Kolmosessa pelaava mikkeliläisjoukkue. Kotiottelunsa se pelaa Mikkelin Rantakylässä.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Savonlinnan Työväen Palloseura (STPS) on savonlinnalainen vuonna 1947 perustettu jalkapalloseura. Kolmosessa pelaavan edustusjoukkueen lisäksi seuralla on laaja-alaista juniori- ja naisjalkapallotoimintaa. Kotiottelunsa STPS pelaa Savonlinnan Kyrönniemellä.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Sudet on kouvolalainen vuonna 2002 FC Kouvolan ja Kymen Salibandyn yhteistyöllä toimintansa hiljaiselon jälkeen aktivoinut seura, jonka juuret ovat 1912 perustetussa jalka- ja jääpalloseurassa Viipurin Sudet. Nykyisin Susilla on laajamittaisen jalkapallon edustus- ja junioritoiminnan lisäksi toimintaa salibandyssa. Sudet pelaa kotiottelunsa Kouvolan keskuskentällä.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Muita korkeimmillaan Kolmosessa viime vuosina pelanneita joukkueita.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: FC Villisiat on jalkapalloseura Elimäeltä. Edustusjoukkuetoiminnan lisäksi seuralla on ikämies- ja junioritoimintaa. Aikaisemmin joukkue tunnettiin emoseuransa mukaan nimellä Elimäen Vauhti. Joukkue nousi kaudeksi 2008 Kolmoseen, kun heinolalainen HP-47 luopui sarjapaikastaan, mutta se putosi kaudeksi 2009 jälleen Neloseen.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Haminan Pallo-Kissat (HaPK) on vuonna 1950 perustettu haminalainen jalkapalloseura. Miesten edustusjoukkueen lisäksi seuralla on useita ikämies- ja juniorijoukkueita sekä futsal-toimintaa. Seuran pääpainopiste onkin juniorikasvatuksessa.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Kotkan Reipas (KoRe) on vuonna 1938 perustettu kotkalainen urheiluseura. Jalkapallossa seuran joukkue on pelannut parhaimmillaan SM-sarjaa vuosina 1955 ja 1957. Se nousi Kolmoseen kaudeksi 2009 täydennysmenettelyn kautta Purhan luovuttua paikastaan.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Lappeen Jalkapalloklubi (Lappee JK) perustettiin vuoden 2007 lopulla alun perin PEPOn ja Rakuunoiden junioriorganisaation Rakuunat Junioreiden talenttiseuraksi, jonka nimen alla seurat osallistuivat yhteisellä joukkueella B-junioreiden Ykköseen. Kaudella 2009 Lappee JK osallistui myös miesten Kolmoseen sen otettua sarjaan nousseen PEPOn reservijoukkueen (PEPO/2) paikan.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Purha on vuonna 1958 perustettu jalkapalloseura Kouvolan Inkeroisista. Miesten edustusjoukkue pelasi vielä kaudet 2006–2008 Kolmosessa, mutta seura luopui paikastaan kaudeksi 2009 ja jatkoi pelaamista Nelosessa kakkosjoukkueen paikalla. Kotiottelunsa joukkue pelaa Inkeroisten urheilukentällä. Seuralla on myös laajamuotoista junioritoimintaa.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Simpeleen Urheilijat (SiU) on vuonna 1936 perustettu urheilun yleisseura Simpeleeltä, Rautjärven kunnasta. Jalkapallossa seuralla on edustusjoukkueen reservijoukkue sekä laaja-alaista junioritoimintaa. Kotiottelunsa SiU pelaa Simpeleen urheilukentällä.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Taipalsaaren Veikot (TsV) on vuonna 1915 perustettu urheilun yleisseura. Joukkueen kotiottelut pelataan Saimaanharjun urheilukentällä.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: Voikkaan Potkupallokerho (VoPpK) on jalkapallon erikoisseura Kouvolan Voikkaalta. Sen kotikenttä on Voikkaan pallokenttä. Edustusjoukkueen lisäksi seuralla on alemmalla sarjatasolla pelaava reservijoukkue.


title: Kaakkois-Suomen Kolmonen

text: VoPpK syntyi vuonna 1995 Tärpätti-nimisen puulaakijoukkueen pohjalta, kun joukkueen jäsenet eivät enää jaksaneet kierrellä puulaakiturnauksia, mutta halusivat pelata jalkapalloa. Joukkueen ensimmäinen virallinen kausi käynnistyi vuonna 1996 Kutosessa. Heti ensimmäisen kauden päätteeksi joukkue nousi Vitoseen, sieltä kaudeksi 2001 Neloseen ja kaudeksi 2005 Kolmoseen. VoPpK pelasi Kolmosessa kauteen 2009 asti kunnes luopui sarjapaikastaan.


title: NBA-kausi 2002–2003

text: NBA-kausi 2002–2003 oli NBA-liigan 57. kausi. Runkosarja käynnistyi 29. lokakuuta 2002 ja päättyi 16. huhtikuuta 2003. Pudotuspelit päättyivät 15. kesäkuuta 2003 San Antonio Spursin voitettua New Jersey Netsin finaalisarjassa otteluvoitoin 4–2.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: Ted Raimi

text: Theodore ”Ted” Raimi (s. 14. joulukuuta 1965 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan kenties parhaiten rooleistaan Tim O'Neillina scifisarjassa "Sea Quest" ja Jukserina fantasiasarjoissa "Xena" sekä "Hercules". Raimin vanhempi veli on ohjaaja Sam Raimi, joka tunnetaan muun muassa työstään "Hämähäkkimies"-elokuvasarjan parissa. Hänen toinen veljensä Ivan Raimi toimii käsikirjoittajana. Ted Raimi on esiintynyt useissa veljensä Samin elokuvissa kuten "Evil Dead" (1981), sen jatko-osassa "Evil Dead II" (1987) ja kolmessa "Hämähäkkimies"-elokuvassa. Uskonnoltaan Raimi on juutalainen.


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Kaisaniemen Tiikerit oli helsinkiläinen pesäpalloseura, joka pelasi Superpesiksessä kausina 1997 ja 1998. Joukkue pelasi kotiottelunsa Kaisaniemen puiston kentällä.


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Tiikerit perustettiin 30. elokuuta 1996 ja Pesäpalloliiton johtokunta hyväksyi sen Superpesikseen 30. syyskuuta. Joukkue pelasi ensimmäisen sarjaottelunsa 18. toukokuuta 1997, jolloin vastassa oli kotiottelussa Hyvinkään Tahko. Tiikerit voitti ottelun jaksoin 2–0 (2–1, 7–2). Seuran toiminnanjohtajana oli kesäkuusta 1997 Jorma Kosunen.


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Kaudella 1997 joukkue sijoittui Superpesiksen runkosarjassa toiseksi Kiteen Pallon jälkeen 62 pisteellä. Puolivälierissä joukkue kuitenkin hävisi runkosarjassa seitsemänneksi sijoittuneelle Hyvinkään Tahkolle voitoin 1–3. Kaudella 1998 Tiikerit sijoittui runkosarjassa edelliskauden tapaan toiseksi, tuolla kertaa Oulun Lipon jälkeen, kun joukkue keräsi 67 pistettä. Puolivälierissä joukkue sai vastaansa Pattijoen Urheilijat, joka kaatui suoraan voitoin 3–0. Välierissä joukkue voitti Kiteen Pallon voitoin 3–1 ja loppuotteluissa Tiikerit sai vastaansa runkosarjavoittaja Lipon. Lippo vei syyskuussa 1998 pelatun ottelusarjan suoraan voitoin 3–0. Ensimmäinen ottelu päättyi Lipolle jaksoin 2–0 (5–4, 2–1), toinen niin ikään 2–0 (3–2, 1–0) ja kolmas 1–0 (4–1, 2–2).


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Vaikka menestyikin hyvin urheilullisesti, Tiikerit ajautui talousvaikeuksiin. Seuralla oli vuoden 1998 lopulla noin kahden miljoonan markan velat, eikä se ollut pystynyt maksamaan pelaajilleen palkkaa koko kesänä 1998. Seura teki konkurssin ja Tiikerien taival Superpesiksessä jäi näin kahteen kauteen.


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Vuonna 1998 joukkue oli osallisena pesäpallon sopupeliskandaalissa, kun 13. elokuuta pelattu ottelu Haminan Palloilijoita vastaan paljastui sopupeliksi. Oli sovittu, että ottelun ensimmäinen jakso pelataan tosissaan ja että ensimmäisen jakson hävinnyt joukkue voittaisi toisen jakson. Tiikerien pelaajat Jari Keski-Heikkilä ja Markus Meriläinen sekä pelinjohtaja Pasi Niemelä saivat myöhemmin petostuomiot.


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Kaisaniemen Tiikereissä pelasi sen lyhyen historian aikana monia maineikkaita pesäpalloilijoita, muun muassa Simo Eerikäinen (1998), myös seuran markkinointipäällikkönä toiminut Kari Kallio (1997), Pasi Pohjola (1997–1998) ja Sami Sirviö (1997–1998).


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Kärkilyöntikuningas:


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Vuoden pesäpalloilija:


title: Kaisaniemen Tiikerit

text: Kultainen maila: