title: Magnetostriktiivisyys

text: Magnetostriktiivisyys eli Joulen ilmiö on ferromagneettisten materiaalien ominaisuus, jossa materiaalin fyysiset mittasuhteet muuttuvat vähittäin, kun siihen vaikuttaa ulkoinen magneettikenttä. Erityisesti rauta, johon on sekoitettu harvinaisia maa-alkalimetalleja, on hyvin magnetostriktiivinen. Ilmiö selittää muun muassa muuntajien läheisyydessä esiintyvän ääni-ilmiön. Ilmiön havaitsi James Joule.


title: Magnetostriktiivisyys

text: Curie-lämpötilan alapuolella magneettiset momentit ovat kääntyneet yhdensuuntaisiksi. Kohdistettaessa materiaaliin ulkoinen magneettikenttä elektronispinnit ja orbitaalit kääntyvät magneettivuon suunnan mukaan. Tästä aiheutuvaa kappaleen pituuden muutosta kutsutaan magnetostriktiiviseksi myötymäksi, ΔL:ksi. Ilmiön suuruus riippuu materiaalin mikrorakenteesta, jännitystilasta sekä ulkoisen magneettikentän suuruudesta.


title: Magnetostriktiivisyys

text: Kaikilla magnetostriktiivisilla ilmiöillä on käänteinen reaktio. Näistä tärkein on Villarin ilmiö, joka on Joulen magnetostriktion vastailmiö.


title: Herkkyysanalyysi

text: Herkkyysanalyysi on mallin tuloksen epävarmuuden arvioimista. Sen avulla pyritään selvittämään joko numeerisesti tai laadullisesti, kuinka herkkä mallin tulos on eri lähtöoletusten muuttamiselle. Esimerkiksi jos ennustetaan joen tulvimista mallilla, herkkyysanalyysilla voidaan arvioida sademäärän mittausvirheen vaikutusta ennusteiden laatuun. Herkkyysanalyysia käytetään usein taloudellisten laskelmien kuten kustannus-hyötyanalyysin yhteydessä.


title: Herkkyysanalyysi

text: Osittaisherkkyysanalyysilla () tarkoitetaan menetelmää, jossa kutakin lähtöoletusta muutetaan kerrallaan ja pidetään muut oletukset vakiona. Analyysi on yksinkertainen toteuttaa, mutta se ei anna kovin kattavaa kuvaa mallin epävarmuudesta. Menetelmä ei esimerkiksi tuo mallin parametrien välisiä riippuvuuksia esiin. Se ei myöskään tuota tulokselle todennäköisyysjakaumaa vaan yksittäisten estimaattien joukon.


title: Herkkyysanalyysi

text: Parhaan ja huonoimman tapauksen analyysi () on menetelmä, jossa lähtöoletukset muutetaan vastaamaan järkevänä pidettävien parametriarvojen ääripäitä. Se poikkeaa osittaisherkkyysanalyysista siinä, että kaikkia lähtöoletuksia muutetaan kerralla. Analyysin tarkoituksena on lähinnä testata, muuttuuko tarkasteltavan mallin tulokset päinvastaisiksi valitussa ääritapauksessa.


title: Herkkyysanalyysi

text: Parhaassa tapauksessa valitaan tarkasteltavan ilmiön kannalta mahdollisimman myönteiset lähtöoletukset mallille ja pahimmassa tapauksessa taas epämyönteiset. Esimerkiksi jos tarkastelussa on jonkin projektin kannattavuus, yritetään pahimman tapauksen analyysilla vastata kysymykseen, voiko projekti olla missään tilanteessa kannattamaton.


title: Herkkyysanalyysi

text: Menetelmän heikkous on se, että valittaessa kaikki parametrit parhaan tai pahimman tapauksen mukaan, kuvataan mahdollisesti erittäin epätodennäköistä tilannetta. Toisaalta jos mallissa on epälineaarisia riippuvuuksia, saattaa olla epäselvää, mikä on esimerkiksi huonoin mahdollinen arvo parametrille.


title: Herkkyysanalyysi

text:
Monte Carlo -herkkyysanalyysi () on menetelmä, jossa tarkasteltavan mallin parametrit poimitaan tilastollisesta jakaumasta. Se on Monte Carlo -simulaation soveltamista, ja siihen kuuluu seuraavat vaiheet:
Monte Carlo -herkkyysanalyysin avulla saadaan mallin tulokselle jakauma, josta voidaan raportoida esimerkiksi keskiarvo ja varianssi. Monte Carlo -analyysi voi olla työläs toteuttaa, mutta sen avulla saadaan monipuolisempi kuva mallin epävarmuudesta kuin osittais- tai tapausanalyysilla.


Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitos eli BOFIT () on Suomen Pankin siirtymätalouksiin erikoistunut tutkimuslaitos, jossa seurataan ja analysoidaan Venäjän ja Kiinan ajankohtaista kehitystä ja tehdään pitkäjännitteistä akateemista tutkimustyötä.


title: Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitos

text: Tutkimus keskittyy makrotalouden ja rahoitusmarkkinakysymyksiin siirtymätalouksissa. Tämän lisäksi se tekee talouden rakenteisiin liittyvää tutkimusta Suomen pankin kannalta keskeisten maiden eli Venäjän ja Kiinan kysymyksistä.


text:
BOFITin johtajana toimii Iikka Korhonen. Henkilöstöä laitoksella on 12.
Siirtymätalouksien tutkimuslaitoksella työskentelee vierailevia ekonomisteja eri puolilta maailmaa Vierailevien tutkijoiden ohjelmassa.


text: Pekka Sutela toimi BOFITin päällikkönä vuosina 1998-2009.


text: BOFIT julkaisee kahta tutkimusjulkaisua ja säännöllisiä seurantajulkaisuja. BOFITin julkaisut ovat maksuttomia. Ne ovat luettavissa laitoksen kotisivulla pdf-muodossa. Ilmoituksen uusista julkaisuista BOFITin julkaisusarjoissa voi tilata Suomen Pankin sivulla "Sähköisten julkaisujen tilaaminen -palvelussa".


title: Calamity Jane

text: Martha Jane Cannary alias Calamity Jane (1. toukokuuta 1852 Princeton, Missouri – 1. elokuuta 1903) oli tunnettu villin lännen hahmo. Hänet tunnettiin taitavana tiedustelijana, Wild Bill Hickokin ystävänä ja taisteluistaan intiaaneja vastaan.


title: Calamity Jane

text: Martha Jane Cannary syntyi Princetonissa, Missourissa. Jane oli vanhin perheen kuudesta lapsesta. Hänellä oli kaksi veljeä ja kolme sisarta. Janen äiti kuoli vuonna 1866 ja hänen isänsä 1867. Jane otti 16-vuotiaana yksin vastuun koko perheen elätyksestä ja muutti sisaruksiensa kanssa Wyomingin Fort Bridgeriin.


title: Calamity Jane

text: Vuonna 1870 Jane ilmoittautui tiedustelijaksi. On kyseenalaista, oliko hän Yhdysvaltain armeijan listoilla vai ei. Aloitettuaan tiedustelijana hän ei enää juurikaan ollut tekemisissä nuorempien sisarustensa kanssa.


title: Calamity Jane

text: Jane kertoi saaneensa lempinimensä "Calamity Jane" vuonna 1872 pelastaessaan Kapteeni Eganin väijytyksestä.


title: Calamity Jane

text: Vuonna 1876 Calamity Jane muutti Etelä-Dakotan Deadwoodiin, jossa hänestä tuli Wild Bill Hickokin ja Charlie Utterin ystävä.


title: Calamity Jane

text: Pian Hickokin kuoleman jälkeen Jane väitti olleensa naimisissa tämän kanssa ja että tämä oli Janen 1873 syntyneen lapsen isä. Janen mukaan hän oli antanut lapsen adoptoitavaksi. Ei ole olemassa tietoa siitä onko lapsi todellinen vai ei. Sen sijaan Hickokin lapsen isyys on melko varmasti perätön, koska Jane toimi tuohon aikaan armeijassa tiedustelijana ja Hickok työskenteli villin lännen show’ssa. Varmasti tiedetty ystävyysaikakin oli vain 6 viikkoa. Kuitenkin vuonna 1941 Jean Hickok Burkhardt McCormick väitti olevansa Martha Jane Cannaryn ja James Butler Hickokin jälkeläinen, ja hän esitti todisteita siitä että "Calamity Jane" ja "Wild Bill" olivat naimisissa. Todiste oli kirjoitettu Raamattuun ja siinä oli lukuisien todistajien allekirjoituksia.


title: Calamity Jane

text: Vuonna 1876 Deadwoodin alueella oli isorokkoepidemia, jonka aikana Jane toimi sairaanhoitajana. Vuonna 1884 Jane muutti El Pasoon, Teksasiin. Täällä hän tapasi Clinton Burken ja meni tämän kanssa naimisiin vuonna 1885. He saivat tyttären vuonna 1887 ja erosivat 1895.


title: Calamity Jane

text: Vuonna 1896 Calamity Jane aloitti kiertueuran villin lännen show’ssa. Tällä uralla hän vietti vuoteen 1901, jolloin hän sai potkut show’sta. Tämän jälkeen Jane asettui eläkkeelle Deadwoodiin.


title: Calamity Jane

text: Calamity Janella oli tapana väittää olleensa useiden kuuluisien lännen hahmojen ystävä, tyypillisesti näiden kuoleman jälkeen. Hän esimerkiksi väitti vuosia Custerin kuoleman jälkeen, että hän oli toiminut tämän alaisuudessa Fort Russellissa. Usein historiallisesti pätevät merkinnät kyseisistä kohtaamisista puuttuvat.


title: Calamity Jane

text: Jane kuoli keuhkokuumeen komplikaatioihin 51-vuotiaana. Hänet haudattiin toiveidensa mukaisesti Wild Bill Hickokin viereen Mount Moriah Cemeteryyn, Deadwoodiin.


title: Bentsyylialkoholi

text: Bentsyylialkoholi eli fenyylimetanoli on aromaattinen alkoholi, jota käytetään pienissä määrin hajuaineena deodoranteissa. Se on myös tärkeä liuotin esimerkiksi maalinpoistoaineissa. Kemiallisesti siinä on bentseenirengas, johon on liittynyt metanolirunko.


title: Bentsyylialkoholi

text: Aineen molekyylikoostumus on CHOH, rakennekaava CHCHOH, CAS-numero 100-51-6 ja moolimassa 108,13 g/mol. Huoneenlämmössä se on neste, jonka tiheys on 1 045 kg/m, sulamispiste -15 celsiusastetta, höyrystymislämpötila 205 °C, leimahduspiste 93 °C c.c. ja itsesyttymislämpötila 436 °C. Bentsyylialkoholista käytetään myös nimityksiä "bentseenimetanoli", "fenyylikarbinoli", "alfa-hydroksitolueeni", "bentsoyylialkoholi" ja "fenyylimetanoli".


title: Bentsyylialkoholi

text: Bentsyylialkoholia voi valmistaa bentsyylikloridista (CHCl) alkalimetallikarbonaattien avulla) tai pelkistämällä bentsaldehydistä (CHCHO). Yhdiste puhdistetaan tislaamalla. Se on huoneenlämmössä väritön, hieman öljymäinen neste, jossa on mieto, miellyttävä tuoksu. Se on kohtalaisen hyvin veteen liukeneva (4 g/100 ml), samoin moniin orgaanisiin liuottimiin. Se hapettuu ilman vaikutuksesta hitaasti bentsaldehydiksi.


title: Bentsyylialkoholi

text: Bentsyylialkoholia on yhtenä ainesosana muun muassa jasmiini- ja neilikkaöljyssä sekä perubalsamissa. Se on muun muassa ihoa ärsyttävä aine, mikä on mainittava käyttöturvallisuustiedoissa.


title: Bentsyylialkoholi

text: Bentsyylialkoholia käytetään teollisuudessa liuottimena ja hajusteissa käytettävien estereiden valmistukseen. Bentsyylialkoholi on myös hyväksytty EU:ssa elintarvikkeiden lisäaineeksi. Sen tehtävä on toimia kantaja-aineena makeisissa, leivonnaisissa ja juomissa. Bentsyylialkoholin E-koodi on E 1519.


title: Bentsyylialkoholi

text: Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Mikko Helander

text: Mikko Matias Helander (s. 2. kesäkuuta 1960 Kuopio) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on Keskon pääjohtaja vuodesta 2015 lähtien. Aiemmin urallaan Helander on ollut vuosina 2003–2006 Metsä Tissuen toimitusjohtajana ja vuosina 2006–2014 Metsä Boardin toimitusjohtajana.


title: Mikko Helander

text: Helander valmistui diplomi-insinööriksi Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta vuonna 1985.


title: Mikko Helander

text: Työuransa Helander aloitti Valmetissa, jossa hän työskenteli projekti-insinöörinä ja Järvenpään tehtaan tuotantopäällikkönä vuosina 1984–1990. Valmetin palveluksesta Helander siirtyi Kasten Hövik Oy:n toimitusjohtajaksi vuosiksi 1990–1993, minkä jälkeen hän palasi Valmetille ja työskenteli Järvenpään projektiosaston päällikkönä 1993–1994, operatiivisen toiminnan johtajana Valmet Rotomecilla Italiassa 1994–1997, kalanteri-liiketoimintayksikön johtajana 1997–1999 ja Valmet Converting -ryhmän toimitusjohtajana Britanniassa vuosina 1999–2003.


title: Mikko Helander

text: Helander toimi vuosina 2003–2006 Metsä Tissuen toimitusjohtajana ja vuonna 2006 hänet nimitettiin Metsä Boardin toimitusjohtajaksi. Hän jätti tehtävän syksyllä 2014. Helander valittiin toukokuussa 2014 Keskon seuraavaksi pääjohtajaksi Matti Halmesmäen jäädessä eläkkeelle vuonna 2015. Helander aloitti Keskon varatoimitusjohtajana lokakuussa 2014 ja pääjohtajana vuoden 2015 alusta.


title: Mikko Helander

text: Helander on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän asuu perheineen Hyvinkäällä. Helander harrastaa jalkapalloa.


title: C More Juniori

text: C More Juniori (aiemmin "Subtv Juniori", "Sub Juniori", "MTV3 Juniori" ja "MTV Juniori") on maksu-TV-kanava, joka aloitti lähetyksensä vuonna 2006, ja jonka omistaa MTV Oy. Kanava on osa C More Total -kanavapakettia, ja se lähettää lapsille suunnattuja ohjelmia ja elokuvia. Kanavan lähetysaika on aamukuudesta kello 20 asti. C More Juniori näkyy digitaalisessa antenni-, kaapeli-, laajakaista-TV- ja satelliittiverkossa. Kanavan juontajina toimivat Pekka Laukkarinen, Mikko Laine, Laura Haikala, Ella Tarvonen ja Isa Hänninen.


title: C More Juniori

text: Kanavaa juonsivat pitkään Kana, Janesta tuttu Tea Hiilloste ja Pekka Laukkarinen. Vuoden 2010 lopussa Kana lähti Juniorilta. Kanan tilalla kanavalla aloitti vuoden 2011 alusta kolme uutta juontajaa: Aurora Belegu, Mikko Laine ja Laura Haikala. Kanavalla on nähty myös Miitta Sorvalin esittämä Mummo. Tea Hiilloste keskittyi alkuvuodesta 2013 lähtien lastenmusiikin tekemiseen ja jätti MTV3 Juniorin juontotehtävät. Hänen tilallaan kanavalla aloitti uusi juontaja: Ella Tarvonen.


title: CombiChrist

text: Combichrist on norjalainen elektronista musiikkia esittävä yhtye, jonka perusti Icon of Coilin jäsen Andy LaPlegua vuonna 2003. Myöhemmin samana vuonna levy-yhtiö Out of Line Music julkaisi yhtyeen esikoislevyn "The Joy of Gunz". Musiikillisesti Combichrist edustaa raskaan industrial-musiikin nykysuuntausta (aggrotechiä), jolle on leimallista aggressiivinen äänimaailma ja runsas säröefektien käyttö.


title: CombiChrist

text: Andy LaPlegua tunnettiin nimella DRIVE, mutta ennen ensimmäistä julkaisua "The Joy Of Gunz" hän vaihtoi nimekseen Combichrist.


title: CombiChrist

text: Syksyllä 2003 Combichristiltä ilmestyi EP "Kiss the blade", joka rajoitettiin 667 julkaisuun. Samana vuonna Combichrist aloitti live-esiintymiset suuren kysynnän myötä. Combichristin fanijoukko kasvoi suureksi "the Combichrist Army:ksi".


title: CombiChrist

text: 2004 EP-julkaisu "Sex, Drogen Und Industrial" oli Saksan alternative-listan sijalla 1 seitsemän viikkoa.


title: Less Than Jake

text: Less Than Jake on vuonna 1992 perustettu ska punk -yhtye Floridan Gainesvillestä.


title: Wizet

text:
Wizet oli eteläkorealainen videopelejä kehittänyt yritys, joka on perustettu vuonna 2001.
Myöhemmin yritys yhdistyi Nexon-yhtiön kanssa, joka oli aiemmin antanut rahallista tukea "MapleStory"-pelin kehitykseen.


title: Wizet

text: Yritys tuli tunnetuksi kehittämästään "MapleStory"-pelistä.


title: Sven Järve

text: Sven Järve (s. 25. heinäkuuta 1980) on virolainen miekkailija, jonka pääase on kalpa.


title: Sven Järve

text: Järve sijoittui vuoden 2006 miekkailun maailmanmestaruuskilpailuissa henkilökohtaisessa kalvassa pronssille hävittyään semifinaaleissa Joaquin Videiralle 15 – 12.


title: Sven Järve

text: Järven seura on Tallinna Möök.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Metsästys ajavan koiran avulla perustuu koiran kykyyn seurata hajuaistinsa avulla pakenevaa riistaeläintä. Jahdin alkaessa ajava koira etsii riistaeläimen sen jättämien hajujälkien avulla. Riistaeläimen löydyttyä alkaa ajo, jota metsästäjät voivat seurata passipaikoiltaan koiran ajohaukkua kuunnellen. Ajavan koiran avulla metsästettäviä riistaeläimiä ovat metsäjänis, rusakko, kettu, supikoira, metsäkauris, valkohäntäpeura ja hirvi. Ajavia koirarotuja on lukuisia. Meillä tunnetuimpia niistä ovat suomenajokoira, dreeveri, beagle ja mäyräkoira. Lähes mikä tahansa metsästysvietin omaava koira voi toimia ajavana koirana, jos sen ominaisuudet ja kokemukset sen mahdollistavat.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Menestyksekäs ajavalla koiralla metsästäminen - niin kuin metsästäminen yleensäkin - vaatii metsästäjältä tietoa ja kokemusta. Seuraavat tämän artikkelin osat sisältävät kokemusperäistä tietoa eri riistaeläinten metsästämisestä ajavan koiran avulla.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text:
Seuraavat kolme nyrkkisääntöä ovat hyödyksi ainakin metsäjänistä metsästettäessä. Luultavasti ne toimivat myös rusakkojahdissa.
Jäniksen metsästysaika on pitkä alkaen syyskuun alusta ja päättyen helmikuun loppuun. Metsästyskauteen sisältyy siis alkusyksyn lähes kesäisiä päiviä, syksyisiä metsästyssäitä ja keskitalven pakkas- ja lumiolosuhteita. Jäniksen värikin vaihtuu metsästyskauden aikana kesän harmaanruskeasta talven lumivalkoiseen. Aivan erityinen aika jänisjahtikaudessa on silloin, kun jänis on jo vaihtanut talvivalkoiseen, mutta maasto on vielä lunta vailla. Jänis jurottaa eli pysyy makuupaikallaan viimeiseen asti. Liikkeellä valkoinen jänis erottuu hyvin tummassa maastossa.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Alkusyksystä jänis käyttää rohkeasti polkuja ja traktoriuria liikkumiseen. Se saattaa loikkia tietä pitkin jopa satojen metrien matkoja ja tehdä paluuperänsä tielle. Myöhemmin syksyllä tiet eivät ole enää suosiossa, vaan ne ylitetään mahdollisimman nopeasti ja huomaamattomasti.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Monien mielestä parasta aikaa jänisjahdissa on kuitenkin ensilumen aika. Kun lunta on maassa 5-20 cm helpottaa se usein myös koiran ajotyötä. Useimmat koirat ajavat pidempään ja varmemmin nimenomaan lumikelillä. Loppukaudesta maan keski- ja pohjoisosissa lunta alkaa olla jo niin koiralle kuin metsästäjällekin liikaa, että metsästys olisi mielekästä.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Hyvin nuori jänis (ns. sänkipoika) pysyy huonosti ajossa. Jo muutaman kierroksen jälkeen se piiloutuu, eli menee lymöön, niin hyvin, että usein koiran on sitä mahdoton löytää. Miten jäniksen poikanen sen tekee, on arvoitus, josta metsästäjien keskuudessa on esitetty monia arvailuja.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Vanha ja kokenut jänis pysyy yleensä parhaiten ajossa. Se ilmeisesti ymmärtää, ettei (ainakaan hitaasti ajava) koira voi saada sitä kiinni. Joskus tällaisen vanhan jäniksen näkee leikittelevän peltoaukealla aivan koiran edessä. Toisaalta vanha jänis osaa parhaiten hallita metsästystilanteen. Yksinäisen metsästäjän on tällaista jänistä lähes mahdotonta saada saaliikseen, koska jänis kykenee tarkkailemaan koiran ja metsästäjän liikkeitä. Kun metsästäjiä on useita, on tilanne jänikselle paljon vaikeampi ja usein se päätyykin saaliiksi.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Jänistä voi metsästää ajavan koiran avulla hyvin monella tapaa, mutta varsin yleisesti on käytössä toimintatapa, jossa koira päästetään hakukomennon saattelemana etsimään riistaeläintä metsästäjien jäädessä odottelemaan ajon alkamista. Odotellessa voidaan esimerkiksi sytyttää nuotio ja tarinoida hiljaisesti sen lämmössä.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Kun ajo alkaa kuulostellaan kaikessa rauhassa, mihin se alkaa suuntautua. Vasta sitten aletaan rauhallisesti siirtyä passipaikoille. Passipaikoista on hyvä sopia, että kukin jahtiin osallistuva metsästäjä tietää, missä muut ovat passissa.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Tärkeintä lienee, että koira pääsee mahdollisimman usein metsään harrastamaan mielipuuhaansa. Riistaeläimen hakemisessa ei ole syytä koiraa liiemmälti auttaa, vaan ainoastaan varata riittävästi aikaa itsenäiseen hakemiseen. Haussa autettu koira tottuu odottamaan isännältä apua. Tärkeää on vain sitkeästi olla paikallaan ja antaa koiran hakea itsenäisesti. Mikäli koiran kanssa aina kuljetaan metsässä ja ikään kuin ohjataan sitä jäniksen jäljelle, ei siitä koskaan tulee laajasti hakevaa koiraa. Tästä syystä vanhemmilla, hieman huonosti liikkuvilla 'isännillä' onkin usein hyvin laajalta hakevat koirat.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Yleensä innokas ja jo hieman syttynytkin ajurinalku ei juuri koulutusta kaipaakaan. Tärkeintä on viedä koira metsään ja ottaa vaikka hyvä kirja mukaan ja odottaa mitä tuleman pitää. Kun koira on syttynyt jänikselle se yleensä etsii ja ajaa sitä itsestään viettiensä viemänä. Isännän tehtäväksi jää nauttia ajosta.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Monilla nuorilla koirilla on usein taipumusta jättää hukan selvittäminen kesken kun tilanne on hankala eikä hukka tahdo selvitä. Tällöin tulee isäntä mieleen ja koiraa palaa hukalta isännän luo. Nyt isännän pitää vain innostaa koiraa ja ohjata sitä takaisin oletetulle hukkapaikalle. Näin koira oppii, ettei ajoa saa jättää kesken vaan hukkaa on sitkeästi selvitettävä. Myös hukkaa, kuten haullakin, on vältettävä selvittämästä koiralle valmiiksi, sillä se oppii helposti pyytämään apua jatkossakin.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Mikäli koira syttyy nuorena ajamaan on isännän tärkeää pitää jalat maassa. Alle puolivuotias penikka saattaa päästellä vaikka pimeästä pimeään, kuten aikuinen koira parhaassa tapauksessa. Tällaisen koiran kanssa isännän pitää olla tarkkana ja hillitä koiraa, koska fysiikka ei ole vielä riittävä koko päivän ajorasitukseen etenkään paljossa lumessa.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text:
Ketun metsästäminen ajavan koiran avulla on hyvin paljon samanlaista kuin jäniksen metsästäminen ajavan koiran avulla. Eroina voidaan pitää ketun laajempaa pakoaluetta sekä vielä jänistäkin tarkempia aisteja.
Supikoira on hidas juoksija. Tästä syystä supikoiraa ei voi varsinaisesti ajattaa, vaan koira saa ajettavan melko nopeasti kiinni, jolloin tapahtuu pysäytys. Näin ollen pysäyttävät koirat esim. terrierit, mäyräkoirat ja pystykorvat ovat supijahdissa omimmillaan.
Metsäkauriin metsästykseen saa käyttää ajavaa koiraa, jonka säkäkorkeus ei saa ylittää lakiin määriteltyä 28 cm. Tällöin koiran suhteellisen hidas ajovauhti ei pakota kaurista pakenemaan täyttä vauhtia, vaan se pikemminkin "hölkkää" eteenpäin. Näin passimies saa mahdollisesti enemmän reagointiaikaa. Kauris on varovainen eläin, joten pienetkin rasahdukset/äänet/liikkeet/metsästäjän aiheuttama "sotku" saattavat saada sen muuttamaan suuntaa.


title: Metsästys ajavan koiran avulla

text: Hirvieläinten kohdalla on huomioitava lain vaatimus ajavan koiran maksimissaan 28cm:n säkäkorkeudesta. Tämä määräys pohjautuu eläinsuojelullisiin näkökohtiin.


title: Naraku

text:
Naraku on fiktiivinen henkilö anime/manga-sarjassa Inuyasha.
Naraku on sarjan näyttävin pääpaha. Hän oli ryöväri nimeltä Onigumo, joka oli monien muiden kaltaistensa pahasydämisten tavoin kuullut Shikon no Tama -nimisestä jalokivestä, ja hän teki sopimuksen toverinsa Rasetsun kanssa, että tämä hyökkäisi jalokiveä kantavan papittaren, Kikyon kimppuun ja varastaisi sen. Rasetsu kuitenkin kohtasi Kikyota suojelevan hanyoun, Inuyashan, joka löi hänen silmänsä puhki, ja Rasetsu raivostui tajutessaan Narakun tietäneen Inuyashasta, ja siksi räjäytti ja poltti koko talon jossa Onigumo ja muut toverinsa olivat. Onigumo jäi henkiin, mutta oli palovammojen peitossa, ja rosvot heittivät hänet korkealta jyrkänteeltä virran vietäväksi. Kikyou-niminen papitar pelasti hänet joesta ja vei luolaan joen lähelle hoidettavaksi. Onigumo teki sopimuksen erään hämähäkki-youkain kanssa tämän ilmestyttyään hänelle parina yönä. Lopulta satoja youkaita sulautui Onigumoon ja tästä syntyi voimallinen hanyou, Naraku. Hän haluaa Shikon no Taman tietysti tullakseen kaikista suurimmaksi youkaiksi, mutta koska hän on todellisuudessa hanyou, hän haluaa sen juuri samasta syystä kuin Inuyashakin alun perin, eli muuttuakseen kokonaan täysiveriseksi youkaiksi.


title: Naraku

text: Voimistuttuaan Naraku vaihtoi muotonsa Inuyashaksi ja ilmoitti ulle, että haluaa tavata tämän aiemmin kuin he olivat sopineet. Naraku hyökkäsi Kikyoun kimppuun Inuyashan muodossa haavoitti tätä pahasti. Samalla hän varasti Shikon no Taman ja vei sen sitten kylään. Pian tämän jälkeen Naraku hyökkäsi Inuyashan kimppuun Kikyoun muodossa ja kertoi tälle jättäneensä Shikon no Taman kylään. Inuyasha ryntäsi raivoissaan hakemaan helmeä ja poltti kylän maan tasalle. Haavoitetun Kikyoun ja Shikon no Taman varastaneen Inuyashan kohdatessa metsässä Kikyou ampui Inuyashaa nuolella, joka nukutti tämän uneen. Nuolen ammuttuaan Kikyo kuoli. Narakun aikeena oli varastaa Shikon-helmi ja muuttua sen avulla oikeaksi youkaisi, mutta Kikyou oli vienyt Shikon no Taman tuonpuoleiseen, sen sijaan että olisi Narakun suunnitelman mukaisesti käyttänyt sitä oman henkensä pelastamiseksi. Tällöin hänen suunnitelmansa saada sekä pahuudella vahvistunut jalokivi että Kikyo omakseen epäonnistuivat, ja hän jäi kaiketi odottelemaan sen uutta ilmaantumista, ja sai jo tällä ajalla kerättyä paljon vihaa niskoilleen (mm. Mirokun ja hänen isiensä kohtalo kuuluu tähän väliin).


title: Naraku

text: Kun Shikon no Tama taas Kagomen mukana ilmaantuu, ei Naraku vielä näyttäydy, mutta jalokiven sattumalta hajotessa ympäri maata alkaa Naraku myös kerätä niitä, ja esiintyessään ensi kerran itse hän kantaa jo monta kymmentä sirpaletta, joiden avulla hän manipuloi ja vahvistaa toisia alaisikseen. Aluksi hän yrittää käyttää Sesshoumarua hyväkseen, tarjoamalla hänelle Shikon-sirpaleen sisältävää ihmiskättä, jolla voisi käyttää havittelemaansa Tessaigaa, ja voisi samalla tuhota sen avulla Inuyashan heidän molempien tieltä. Sesshoumarun epäonnistuessa hänen salaisuutensa alkavat paljastua,ja hän lähettää mm. metsässä asuvan Rouyakan-nimisen jättiläissuden haavoittuneen Inuyashan kimppuun.


title: Naraku

text: Naraku piileskelee aluksi samannäköisen nuoren linnanherran tilalla, ja lähettää itsensä näköisiä nukkemaisia lähettiläitä keräämään sirpaleita, ja tapattaa näiden johtamien youkaiden armeijoilla mm. koko youkai-tuhoajien kylän. Saatuaan Urasuen herättämän Kikyon vangikseen, ja Inuyashan ja kumppaneidensa tultua tätä pelastamaan, käskee Naraku Kikyota varastamaan Kagomelta heidän keräämänsä Shikon no Taman puolikkaan, ja koska Kikyolla on omat suunnitelmansa Narakun tuhoamiseksi juuri kokonaiseksi kasatun jalokiven avulla, hän tekee Narakun käskyn mukaan. Tämän jälkeen Naraku voimistuu niin että hän saa uuden kyvyn luoda ruumiistaan uusia voimakkaita käskyläisiä, ensimmäisinä Kannan ja Kaguran. joita seuraavat Goshinki, Juromaru ja Kageromaru, Akago ja Hakudoushi, sekä viimeisimpänä Byakuya, joista useimmat tarpeeksi pitkään eläneet kyllä lopulta aikovat pettää luojansa.


title: Naraku

text: Naraku myös parantelee jatkuvasti ruumistaan, luoden sen alkuun joko vahvimman mahdollisen hirvion pohjalle, tai liitellen siihen osia useammista, vaikka Sesshoumaru toteaakin tämänlaisen nähdessään sen olevan vain pelkkä "Roskajoukon kasautuma". Tämä ruumis kuitenkin tuhoutuu lähes kokonaan, ja Naraku joutuu pakenemaan pahasti haavoittuneena, kun Inuyashan on vieläpä onnistunut rikkoa hänen luomansa suojakilpi. Naraku piileskelee Hakureizan-vuorella, jota ympäröi suuri kilpi, jonka läpi eivät voi youkai-veriset päästä, ja sitä pitää yllä vanha epäkuollut munkki, jonka Naraku on houkutellut avukseen tämän kuolemanpelon ja ihmisiä kohtaan tunteman vihan takia. Naraku herättää myös Shichinintain kuolleet palkkasoturit (Shichinintainiin kuuluvat Bankotsu, Jakotsu, Renkotsu, Ginkotsu, Suikotsu, Kyoukotsu ja Mukotsu.) Shikon-sirpaleilla, ja lähettää nämä Inuyashan ja hänen kumppaneidensa kimppuun. Näin hän saa aikaa voimistaa itseään, ja Shichintain tuhoutuessa Naraku paljastaa itsensä, uudessa vahvemmassa sekä vaikuttavammassa muodossaan. Narakun heikko kohta on hänen ihmis-sydämensä tunteet Kikyoa kohtaan. Naraku irroitti sen tappaakkseen Kikyon, mutta tämä selvisi kuitenkin toisesta kuolemastaan Kagomen puhdistettua pahuus pois tämän ruumiista. Saadakseen heikkoutensa poistettua, Naraku hakee ihmis-sydämensä takaisin tahratakseen Kikyon sydämen pahuudella. Mikä sittenmmin johtaa Kikyon kuolemaan. Lopulta ennen omaa kuolemaansa, Naraku myöntää että ainut mitä hän todella halusi oli Kikyon sydän.


title: Markku Jokisipilä

text: Markku Juhani Jokisipilä (s. 5. helmikuuta 1972 Helsinki) on suomalainen historiantutkija ja valtiotieteen tohtori. Jokisipilä on Turun yliopiston professori ja toiminut sen Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajana elokuusta 2014.


title: Markku Jokisipilä

text: Jokisipilä valmistui ylioppilaaksi vuonna 1991 ja valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1997. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2004 aiheella "Aseveljiä vai liittolaisia? Suomi, Hitlerin Saksan liittosopimusvaatimukset ja Rytin–Ribbentropin-sopimus".


title: Markku Jokisipilä

text: Jokisipilä on työskennellyt Turun yliopiston poliittisen historian laitoksen tutkijana 1998–2001 ja vuodesta 2004. Hän oli assistenttina 2002–2003 ja humanistisen tiedekunnan Baltic Sea Region Studies -ohjelman akateeminen johtaja 2010–2014. Kesäkuussa 2014 Jokisipilä nimitettiin Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajaksi viisivuotiskaudeksi 1.8.2014–31.7.2019. Hän toimii myös poliittisen historian vt. professorina maaliskuusta 2015 alkaen.


title: Markku Jokisipilä

text: Vuodesta 1997 Jokisipilä on ollut tutkijan työnsä ohella freelance-kirjoittaja. Hän on toiminut kolumnistina Aamuset-kaupunkilehdessä 2007–2008, Turun Sanomissa vuodesta 2008 ja Seura-lehdessä vuodesta 2013.


title: Markku Jokisipilä

text: Jokisipilä on harrastanut kilpasoutua. Hän on saavuttanut Suomen-mestaruuksia ja osallistui vuonna 1995 lajin MM-kisoihin. Vuosina 1997–2000 Jokisipilä oli Suomen Soutuliiton hallituksen jäsen ja vuosina 2004–2005 koulutus- ja valmennuspäällikkö. Vuodesta 2013 hän on Suomen melonta- ja soutuliiton varapuheenjohtaja. Jokisipilä on ollut Eurosport-kanavalla asiantuntijakommentaattorina vuodesta 2003. Hän on selostanut melontaa (ratamelontaa sekä kanoottipujottelua) ja pikaluistelua.


title: Markku Jokisipilä

text: Markku Jokisipilä on "Vuoden Markku 2017". Valinnan teki Suomalainen Markku-liitto.


title: Venezuelan osavaltiot

text: Venezuela on jaettu 23 osavaltioon (), pääkaupunkialueeseen (Caracas) ja yhteen liittovaltiolliseen alueeseen (), joka koostuu suuresta määrästä saaria Karibianmerellä. Osavaltiot on jaettu 335 kuntaan (), jotka on vielä jaettu 1 084 alueeseen ().


title: Icon of Coil

text: Icon of Coil on norjalainen futurepop-yhtye, jonka perusti Andy LaPlegua vuonna 1997. Myöhemmin yhtyeeseen liittyivät Sebastian Komor ja Christian Lund.


title: Icon of Coil

text: Andy LaPlegualla on raskaampaa elektronista musiikkia edustava sivuprojekti CombiChrist.


title: Grizabella

text: Grizabella on eräs Cats-musikaalin hahmoista. Hän ei esiinny T. S. Eliot's teoksessa, Old Possum's Book of Practical Cats-kirjassa, johon musikaali perustuu, mutta on näyttämösovituksen keskeisimpiä hahmoja.


title: Grizabella

text: Grizabella on hyvin vanha kissa, iän kuihduttama, eikä hän enää muistuta sitä ylpeää, huoletonta ja sädehtivää tanssijaa, joka oli nuorena. Nuoremmat kissanaaraat ovat kateellisia Grizabellalle ja ovatkin melko mielissään nähdessään hänen epäsiistin olemuksensa. Hän on joutunut elämään kovia aikoja pitkän elämänsä varrella, eikä kaipaa mitään muuta niin paljon kuin sitä, että toiset hyväksyisivät hänet taas joukkoonsa.


title: Grizabella

text: Old Deuteronomy,(suomennettu musikaalin VHS-versiossa vanhaksi Mooses-kissaksi), joka on kissojen henkinen johtaja, sallii Grizabellan syntyä uudelleen Heaviside Layer-tasolle, joka on eräänlainen kissojen versio taivaasta. Muutoksen aikana Grizabella laulaa kappaleen "Memory", jota katsojat ovat pitäneet koskettavana, syvänä ja jopa mystisenä sävellyksenä.


title: Klingspor

text: Klingspor on ruotsalainen sukunimi muun muassa seuraavilla:


title: Kontrafaktuaalinen historia

text: Kontrafaktuaalinen historia eli ”toteutuneiden tosiasioiden vastainen historia” on historiantutkimuksen näkökulma, jossa tarkastellaan toteutumattomia vaihtoehtoja, joita historiassa on ollut. Sitä on kutsuttu myös historialliseksi jossitteluksi.


title: Kontrafaktuaalinen historia

text: Monien tutkijoiden mielestä kontrafaktuaalinen historia ei kuulu tieteelliseen historiantutkimukseen ja pitäisi puhua vain siitä, mikä tiedetään tosiasioiksi. Markus Mertaniemi on huomauttanut, että tällainen näkökulma puolustaa helposti poliittista konservatismia. Hänen mukaan historia on yleensäkin jossain määrin kontrafaktuaalinen tiede, koska se kertoo joka tapauksessa nykyajalle vieraista elämäntavoista, asenteista ja ajattelutavoista.


title: Luettelo kulttuurialan tutkinnoista

text: Tämä on luettelo Suomessa myönnetyistä kulttuurialan tutkinnoista.Kulttuurialan tutkintonimikkeitä on 11:


title: Gustav Ludwig Hertz

text: Gustav Ludwig Hertz (22. heinäkuuta 1887 – 30. lokakuuta 1975) oli saksalainen fyysikko.


title: Gustav Ludwig Hertz

text: Hertz sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1925 yhdessä James Franckin kanssa. Heidän tutkimuksensa käsitteli kaasun läpi kulkevia elektroneja. Franckin ja Hertzin kokeena tunnettu koe tuki Bohrin atomimallia. Mallin mukaan elektronit kiertävät atomin ydintä tietyillä diskreeteillä energioilla eli elektronien radat ovat kvantittuneet.


title: Gustav Ludwig Hertz

text: Gustav oli Heinrich Rudolf Hertzin veljenpoika jä hänen poika oli Carl Hellmuth Hertz.


title: Vuohensaari

text: Vuohensaari on Salon edustalla oleva saari, joka on liitetty mantereeseen sillalla. Vuohensaari on yksi Salon kaupunginosista.


title: Vuohensaari

text: Vuohensaaressa kasvaa mänty-kuusimetsää, ja siellä sijaitsevat Salon kaupungin leirintäalue ja uimaranta. Siellä toimii myös kesäteatteri. Vuohensaaressa järjestettiin monena vuonna elokuussa Vuohisrock-tapahtuma, mutta se loppui ja tilalle tuli Vrock-tapahtuma, joka järjestetään Karjaskylässä. Saarella on vanha tanssilava. Linnusto on monimuotoinen, pikkulinnuista kyhmyjoutseniin asti.


title: Vuohensaari

text: Vuohensaari kuului alun perin Halikkoon. Viurilan kartano lahjoitti saaren Salon kauppalalle vuonna 1933. Vuohensaari oli suosittu ulkoilualue sotien jälkeen jolloin sinne päästin laivakuljetuksella kun siltaa ei ollut vielä. Laivaliikenne loppui vuonna 1961 jolloin viimeinen vuoro oli elokuun viimeisenä sunnuntaina, ja kun pengertie avattiin, päästiin saarelle helpommin.


title: James Franck

text: James Franck (26. elokuuta 1882 – 21. toukokuuta 1964) oli saksalainen fyysikko.


title: James Franck

text: Franck sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1925 yhdessä Gustav Ludwig Hertzin kanssa. Heidän tutkimuksensa käsitteli kaasun läpi kulkeviä elektroneja. Franckin ja Hertzin kokeena tunnettava koe tuki Bohrin atomimallia. Mallin mukaan elektronit kiertävät atomin ydintä tietyillä diskreeteillä energioilla eli elektronien radat ovat kvantittuneet.


title: James Franck

text: Franck oli vuodesta 1946 naimisissa fyysikko Hertha Sponerin kanssa.


title: Tuottavuus

text: Tuottavuus on taloustieteessä tuotannon tehokkuuden tärkeä mitta. Tuotanto on aina prosessi ja sen tuottavuutta mitataan tuotoksen ja panoksen suhteella tuotos per panos. Kun tuotannon kehittämisen seurauksena tuotos per panos -suhde eli tuottavuus kasvaa, tuotannossa saadaan enemmän aikaan vähemmällä. Kun tuotannossa saadaan aikaan enemmän vähemmällä, taloudelliseen yhteisöön syntyy lisätuloja tai lisäarvoa. Lisäarvo ja lisätulot johtavat yhteisössä suurempaan tarpeiden tyydyttämisen asteeseen, jota yleisesti pidetään hyvinvoinnin tärkeänä mittana.


title: Tuottavuus

text: Tärkeimmät tuotantomuodot ovat


title: Tuottavuus

text: Tuotannon tuottavuus on markkinatuotannossa tärkeä tulonmuodostuksen tekijä, jota usein voidaan myös mitata ja ymmärtää kvantitatiivisena suureena. Julkisessa tuotannossa ja kotitalouksien tuotannossa tuottavuus tarkoittaa sitä kuinka paljon ja minkälaista tarpeentyydytystä saadaan käytetyillä tuloilla. Tässä artikkelissa tarkastellaan ainoastaan markkinatuotannon tuottavuutta.


title: Tuottavuus

text: Markkinatuotannon prosessi koostuu kahdesta prosessista eli tulon tekemisen ja tulon jakamisen prosessista. Tulon tekeminen tapahtuu tuottavuuden ja tuotantovolyymin yhteisvaikutuksesta ja aikaansaadut tulot jaetaan tulon jakamisen prosessissa tuotannon sidosryhmille ja omistajille.


title: Tuottavuus

text: Tuottavuus voidaan parhaiten kuvata yksittäisessä tuotantoprosessissa, jossa voidaan edellyttää, että tuotoksia ja panoksia mitataan harhattomasti. Tässä artikkelissa esitetään harhattomaan mittaukseen perustuva tuottavuuden määrittely. Määrittelyssä käytetään hyväksi tuotantomallia, joka kuvaa tuotannon tulonmuodostusta.


title: Tuottavuus

text: Taloudellisessa toiminnassa voidaan tunnistaa työnjakoon perustuen tuotanto ja kulutus. Tuotanto on prosessi, jossa yhdistellään erilaisia aineettomia ja aineellisia tuotannon välineitä niin, että syntyy kulutuksen välineitä. Sitä tapaa, jolla tuotannontekijät yhdistellään tuotannossa tuotoksen aikaansaamiseksi, kutsutaan teknologiaksi. Teknologia voidaan kuvata matemaattisesti tuotantofunktion avulla. Se kuvaa erilaisten panosyhdistelmien ja tuotoksen välistä riippuvuutta. Tuotantofunktio on tuotannon suorituskyvyn kuvaaja ja tuottavuus sen konkreettinen mitta.


title: Tuottavuus

text: Tuotantofunktion avulla voidaan yksinkertaisesti kuvata taloudellisen kasvun mekanismia. Taloudellinen kasvu on taloudellisen yhteisön aikaansaaman tuotannon lisäys. Se ilmaistaan tavallisesti vuotuisena kasvuprosenttina, joka kuvaa (reaalisen) tuotoksen (kansantuotteen) kasvua. Taloudellinen kasvu syntyy kahden tekijän vaikutuksesta niin että voidaan puhua kasvun komponenteista. Nämä komponentit ovat tuotantopanosten lisäys ja tuottavuuden lisäys. Näiden tekijöiden erottaminen on tärkeää, kun halutaan ymmärtää kasvun hyvinvointivaikutuksia. Tuottavuuden kasvusta johtuva taloudellinen kasvu johtaa yhteisössä (yrityksessä ja kansantaloudessa) aina tulojen kasvuun, jonka määrä on tuottavuuden kasvun suuruinen. Tästä syystä taloudellisessa kasvussa on tärkeää tuottavuuden kasvu, joka luo lisätuloja ja niillä saatavia hyvinvointivaikutuksia. Tuotantopanosten lisäyksestä johtuva taloudellinen kasvu toteutuu siten, että tuotoksen kasvulla maksetaan tuotantopanosten määrän lisäys. Tuotantopanosten lisäyksestä johtuva taloudellinen kasvu on tärkeää silloin, kun tuotantoresurssit ovat vajaakäytössä. Esimerkiksi työttömyyden vallitessa tuotantopanosten lisäykseen perustuva taloudellinen kasvu merkitsee lisätuloja yhteisölle,koska kasvun ansiosta työllistetyt alkavat saada tulonsa tuotannosta.


title: Tuottavuus

text: Kokonaistuottavuuden kaava muotoillaan yleensä seuraavasti:


title: Tuottavuus

text: Kokonaistuottavuus = Tuotoksen määrä/Panoksen määrä


title: Tuottavuus

text: Tässä kaavamuotoilussa korostetaan, että tuotosten ja panosten muutokset on mitattava niin, että niihin sisältyvät sekä määrälliset että laadulliset muutokset. Määrälliset ja laadulliset muutokset tapahtuvat käytännössä siten, että erilaisten tuotosten ja panosten suhteelliset määrät ja suhteelliset hinnat muuttuvat. Kun halutaan korostaa, että kokonaistuottavuuden kaava sisältää tuotoksen ja panoksen laatumuutokset, kaava kirjoitetaan seuraavaan muotoon.


title: Tuottavuus

text:
Kokonaistuottavuus = Tuotoksen määrä ja laatu/Panoksen määrä ja laatu
Hyödykejoukon määrän ja laadun muutoksia mitataan taloustieteessä kiinteähintaisin suurein eli reaaliarvoilla. Kokonaistuottavuus on siis tuotoksen reaaliarvo jaettuna panoksen reaaliarvolla eli tuotoksen reaaliarvo reaaliarvoisen panoksen yhtä yksikköä kohti.


title: Tuottavuus

text: Kokonaistuottavuuden mittaaminen käytännössä edellyttää mittausratkaisua, jossa erilaisten tuotteiden ja panosten määrä ei ole rajoitettu. Tähän tarkoitukseen on kehitetty useita mittausmalleja. Katso Tuottavuusmallit.


title: Tuottavuus

text: Yritysten harjoittama tuotanto on tyypillisesti tavaratuotantoa, palvelutuotantoa ja usein niiden yhdistelmää eli tavaran ja palvelun tuotantoa. Yritystoiminta voidaan jakaa osaprosesseihin niin että voidaan tunnistaa seuraavat viisi, joilla kullakin on oma logiikkansa, tarkoituksensa, teoriansa ja tunnuslukunsa. Niitä on pystyttävä tarkastelemaan erikseen, mutta kuitenkin osana kokonaisuutta, jos haluaa niitä mitata ja ymmärtää. Yrityksen pääprosesseja ovatTuottavuus syntyy reaaliprosessissa, tuottavuushyödyt jaetaan tulonjakoprosessissa ja nämä kaksi prosessia muodostavat tuotantoprosessin. Tuotantoprosessi ja sen osaprosessit reaaliprosessi ja tulonjakoprosessi tapahtuvat käytännössä samanaikaisesti, mistä syystä niistä ulospäin näkyvä tuotantoprosessi on tunnistettavissa ja mitattavissa. Reaaliprosessi ja tulonjakoprosessi ovat laskennan keinoin tunnistettavissa ja siitä syystä analysoitava erikseen, jos haluaa ymmärtää tulonmuodostuksen logiikkaa tuotannossa.


title: Tuottavuus

text: Reaaliprosessissa tapahtuu tuotannon tuloksen tekeminen, jota voidaan kuvata tuotantofunktion avulla. Se tarkoittaa tuotannossa tapahtumasarjaa, jossa eri laatuiset ja määräiset tuotannon panokset yhdistellään eri laatuisiksi ja määräisiksi tuotteiksi. Tuotteet voivat olla fyysisiä tavaroita, aineettomia palveluja ja tavallisesti niiden yhdistelmiä. Tuottajan tuotteisiin luomat ominaisuudet merkitsevät lisäarvoa kuluttajalle, joka jaetaan markkinoilla hinnan perusteella kuluttajan ja tuottajan kesken. Näin syntyvät kuluttajan lisäarvo ja tuottajan lisäarvo. Tuottajan lisäarvo on reaaliprosessin tulos eli reaalitulo. Reaalitulo on reaalituotoksen ja reaalipanoksen erotus (reaalituotos – reaalipanos). Suhteellisesti mitattuna reaalitulo tarkoittaa tuottavuutta eli reaalituotos per reaalipanos.


title: Tuottavuus

text: Tuotannon tulonjakoprosessi tarkoittaa tapahtumasarjaa, jossa laadultaan ennallaan pysyvien tuotteiden ja panosten yksikköhinnat muuttuvat aiheuttaen muutoksen tulonjaossa tuotteiden vaihdantaan osallistuvien kesken. Tulonjaon muutoksen suuruus on suoraan verrannollinen tuotosten ja panosten hintojen muutokseen ja niiden määriin. Tuottavuushyödyt jaetaan esimerkiksi asiakkaille alhaisempina tuotehintoina tai henkilöstölle suurempina palkkoina.


title: Tuottavuus

text: Tuotantoprosessi koostuu reaaliprosessista ja tulonjakoprosessista. Tuotantoprosessin menestymisen kriteeri ja tulos omistajalle on kannattavuus. Tuotannon kannattavuus on se osuus reaaliprosessin tuloksesta, jonka omistaja on tulonjakoprosessissa saanut pitää itsellään. Tuotantoprosessia kuvaavat suureet ovat kannattavuuden osatekijöitä tuottoja ja kustannuksia. Ne eroavat reaaliprosessin suureista siinä, että kannattavuuden osatekijät ovat nimellishintaisia eli päivän hintaan arvostettuja kun taas reaaliprosessin suureet ovat kiinteähintaisia.


title: Tuottavuus

text: Rahoitusprosessi tarkoittaa yrityksen rahoittamiseen liittyviä tapahtumia.


title: Tuottavuus

text: Markkina-arvoprosessi tarkoittaa tapahtumasarjaa, jossa sijoittajat määrittelevät yrityksen markkina-arvon sijoitusmarkkinoilla.


title: Tuottavuus

text: Toimivien yritysten onnistumisen asteikko on moninainen eikä ole mahdollista esittää mitään yleispäteviä menestymisen kriteerejä. On kuitenkin yksi kriteeri, jonka perusteella voidaan yleispätevästi tehdä päätelmiä tuotannon onnistumisen asteesta omistajien kannalta. Tämä kriteeri on kyky tuottaa lisäarvoa omistajille. Lisäarvo (surplus value) tarkoittaa kannattavuuden kriteerinä tuottojen ja kustannusten erotusta, kun kustannuksissa otetaan huomioon normaaliin tuloslaskelmaan sisältyvien kustannusten lisäksi oman pääoman kustannukset. Lisäarvo tarkoittaa, että tuotos on arvoltaan suurempi kuin sen aikaansaamiseen tehty uhraus eli käytettyjen tuotantopanosten arvo (tuotantokustannus). Jos lisäarvo on positiivinen, omistajan tuottovaatimus on ylittynyt.


title: Tuottavuus

text: Oheisessa taulukossa on esitetty tuotannon lisäarvolaskelma perusesimerkin luvuin. Perusesimerkki on pelkistetty tuloslaskelma, jota voidaan käyttää havainnollistamiseen ja mallintamiseen. Pelkistettynäkin se sisältää kaikki todellisen mittaustilanteen ilmiöt, joista tärkein on tuotos- ja panosrakenteen muutos kahden ajanjakson välillä. Perusesimerkki toimii siis tuotannon havainnollisena ”pienoismallina” ilman, että mitään todellisen mittaustilanteen piirteistä menetetään. Käytännössä tuotteita ja panoksia voi olla satoja, mutta mittauksen logiikka ei muutu siitä, miten se esitetään perusesimerkin avulla. Mittauksen tarkkuuden kannalta on tärkeää, ettei erilaisia tuotoksen ja panoksen eriä yhdistellä. Mittaaminen on yleensäkin tarkkaa vain silloin, kun mittaamisen kohde on laadultaan homogeeninen.


title: Tuottavuus

text: Esimerkissä on laskettu sekä absoluuttinen että suhteellinen lisäarvo. Absoluuttinen lisäarvo on tuotoksen ja panoksen arvojen erotus ja suhteellinen lisäarvo vastaavasti niiden suhde. Esimerkin lisäarvolaskelma on nimellishintainen, kunkin ajankohdan käyvin hinnoin laskettu. Nimellishintainen lisäarvo on kannattavuuden mitta tuotannossa.


title: Tuottavuus

text: Tuotannon tuottavuusmallin avulla reaaliprosessin, tulonjakoprosessin ja tuotantoprosessin tulokset voidaan laskea. Lähtökohtana on laskelma, jossa kannattavuuden mittarina käytetään lisäarvoa. Vain lisäarvolaskelma kelpaa lähtökohdaksi, jos halutaan mitata ja ymmärtää kannattavuuden ja tuottavuuden välistä yhteyttä tai halutaan ymmärtää reaali- ja tuotantoprosessin yhteyttä. Harhaton kokonaistuottavuuden mittaus edellyttää kaikkien tuotantopanosten huomioon ottamista ja lisäarvolaskelma on kannattavuuden laskelmista ainoa, joka täyttää tämän ehdon.


title: Tuottavuus

text: Laskentaa voidaan ymmärtää parhaiten soveltamalla taloustieteen ceteris paribus -sääntöä, jonka mukaan esitellään kerrallaan vain yhden tekijän muutoksen vaikutuksia tutkittavaan ilmiöön. Laskenta voidaan tästä syystä esittää vaiheittain etenevänä prosessina. Ensiksi lasketaan tulonjakoprosessin vaikutukset ja sen jälkeen reaaliprosessin vaikutukset tuotantoprosessin kannattavuuteen.


title: Tuottavuus

text: Laskennan ensimmäisessä vaiheessa erotetaan kannattavuuden muutoksesta (285,12-266,00=19,12) reaaliprosessin ja tulonjakoprosessin vaikutukset. Tämä tapahtuu yksinkertaisesti luomalla yksi apusarake (4), johon laaditaan lisäarvolaskelma jakson yksi määrin ja jakson kaksi hinnoin. Näin syntyy kannattavuuslaskelma, jossa sarakkeet 3 ja 4 kuvaavat tulonjakoprosessin muutoksen aiheuttamaa tulosvaikutusta ja sarakkeet 4 ja 7 reaaliprosessin muutoksen aiheuttamaa tulosvaikutusta. Laskelmasta voidaan osoittaa eri prosessien kannattavuusvaikutukset. Reaaliprosessin tulovaikutus koostuu tuottavuusmuutoksen ja volyymimuutoksen vaikutuksista seuraavasti:


title: Tuottavuus

text: Reaaliprosessissa aikaansaatu tulomuutos + 58,12 yksikköä on tuotantoprosessin määrämuutosten eli tuottavuus- ja volyymimuutosten yhteisvaikutus. Koska tuottavuus ja volyymi ovat tuotantofunktion muuttujia, voidaan muutosta kutsua myös tuotantofunktion muutoksen aikaansaamaksi.


title: Tuottavuus

text: Reaaliprosessissa aikaansaadut tulonlisäykset (muutokset) jaetaan saman tarkastelujakson aikana tulonjakoprosessissa sidosryhmille ja omistajille. Tässä tapauksessa tulonjakolaskelma saa seuraavan muodon. Huomataan, että tässä etumerkkejä on käytetty seuraavasti. Tulonlisäys reaaliprosessissa on ilmaistu plus merkillä ja sen käyttö tulonjakoprosessissa on ilmaistu miinus merkillä.


title: Tuottavuus

text: Tämä tuottavuusmalli on säädettävä malli. Näitä säädettäviä mallityyppejä on kaksi, Saari 2004 ja Saari 1989. Säädettävyys tarkoittaa, että toisen mallin ominaisuudet voidaan asettaa tähän säädettävään malliin, jonka jälkeen mittaus voidaan suorittaa tätä toista mallia simuloiden. Tuottavuuskirjallisuudessa on tuotantofunktioon perustuvia kiinteitä (ei säädettäviä) tuottavuusmalleja seuraavat kolme: Courbois & Temple 1975 , Gollop 1979 ja Kurosawa 1975 Mallien erot ovat säädettävyyden lisäksi lähinnä laskentatekniikassa ja havainnollisuudessa. Erot mittaustuloksissa ovat vähäiset.


title: Tuottavuus

text: Mittaustuloksia voidaan havainnollistaa mallein ja graafisin esityksin. Oheinen kuva havainnollistaa prosessien välisiä kytkentöjä muutosta kuvaavin indeksein. Indeksiesitys on havainnollinen siitä syystä, että muutosten suuruudet ovat vertailukelpoisia. Luvut ovat peräisin edellä esitetystä laskentaesimerkistä.


title: Tuottavuus

text: Tuotantoprosessien muutoksia kuvaavat keskeisimmät yhdeksän tunnuslukua voidaan esittää oheisen kuvan muodossa. Pystylinjat kuvaavat reaaliprosessin, tuotantoprosessin ja tulonjakoprosessin tunnuslukuja. Tuotantoprosessin tunnusluvut syntyvät reaaliprosessin ja tulonjakoprosessin seurauksena. Vaakalinjat kuvaavat panosprosessin ja tuotosprosessin muutoksia sekä niiden vaikutuksia tulokseen. Kuvan logiikka on yksinkertainen. Kuvan nurkissa olevat neliöt kuvaavat laskennan lähtötietoja. Kannattavuuteen vaikuttavat suureet saadaan jakamalla kunkin prosessin tuotossuure panossuureella. Tämän jälkeen tuotantoprosessin suureet saadaan kertomalla keskenään reaaliprosessin ja tulonjakoprosessin suureet.


title: Tuottavuus

text: Markkinataloudessa vallitseva kilpailu pitää huolen siitä, että tuotannossa aikaansaatu tuottavuuden kasvu jaetaan ennemmin tai myöhemmin sidosryhmille. Tätä ilmiötä voi havainnollistaa laatimalla tuottavuuden ja tulonjaon kehitykselle aikasarjat.


title: Tuottavuus

text: Oheinen graafi kuvaa, miten kannattavuus riippuu tuottavuus- ja tulonjakokehityksestä. Tuottavuusluvut ovat fiktiivisiä, mutta käytännössä täysin mahdollisia kuvaten keskimäärin 1,5 prosentin vuotuista tuottavuuden kasvua. Tuottavuuden kasvun mahdollisuudet vaihtelevat suuresti toimialoittain ja ovat yleensä suoraan verrannolliset alan tekniseen kehitykseen. Nopean kehityksen aloilla päästään voimakkaampaan tuottavuuden kasvuun. Näin on perinteisesti ajateltu. Nykyään ymmärretään, että inhimillisellä ja sosiaalisella pääomalla sekä kilpailutilanteella voi olla merkittävä vaikutus tuottavuuden kasvuun. Joka tapauksessa tuottavuus kasvaa pienin askelin. Tarkalla tuottavuuden mittauksella voidaan arvostaa näitä pieniä muutoksia ja siten luoda tuottavuutta arvostava kulttuuri organisaatioon.


title: Tuottavuus

text:
Osittaistuottavuuden (partial productivity) mittauksella tarkoitetaan mittausratkaisuja, jotka eivät täytä kokonaistuottavuuden mittauksen vaatimuksia, mutta ovat kuitenkin käyttökelpoisia kokonaistuottavuuden indikaattoreita. Käytännössä lähes kaikki mittarit ovat osittaistuottavuuden mittareita. Tällöin mittaamisen kohteena ovat kokonaistuottavuuden osatekijät, jotka oikein tulkittuna kertovat tuottavuuden kehityksestä jollakin osa-alueella. Osittaistuottavuuden termi kuvaa hyvin sitä, että kokonaistuottavuutta mitataan vain osittain – tai likimääräisesti. Mittaukset ovat tavallaan puutteellisia, mutta kun ymmärtää kokonaistuottavuuden logiikan, voi osittaistuottavuuden mittaustuloksia tulkita oikein ja siten hyödyntää käytännön tilanteissa. Tyypillisiä osittaistuottavuuden mittausratkaisuja ovat:Osatuottavuudella tarkoitetaan tuottavuuden mittausta, joka on tuotoksen ja yhden panostekijän suhde. Tunnetuin osatuottavuuden mittari on työn tuottavuutta kuvaava mittari tuotos per työpanos. Joskus on käytännöllistä käyttää tuotoksena jalostusarvoa. Näin mitattua tuottavuutta kutsutaan jalostusarvotuottavuudeksi. Tuottavuutta voidaan tarkastella myös kustannuslaskennassa yksikkökustannusten avulla. Tällöin on yleensä kysymys standardikustannuslaskennan tietojen hyödyntämisestä tuottavuusmittauksissa. Tehokkuuden tunnuslukuja, jotka kertovat tuotetun arvon ja sen vaatiman uhrauksen suhteesta jotain, on käytettävissä yleensä suuri määrä. Ne ovat yleensä hyviä tuottavuuden indikaattoreita vaikka ovatkin fyysisiä suureita, nimellishintaisia suureita tai niiden yhdistelmiä. Johtamisen tunnuslukujärjestelmät koostuvat yksittäisistä mittareista, joita tulkitaan rinnan muiden aiheeseen liittyvien mittareiden kanssa. Tunnusluvut voivat liittyä mihin tahansa vastuualueen menestystekijään kuten kannattavuuteen, laatuun, markkina-asemaan jne. Tunnusluvut voidaan kytkeä kokonaisuudeksi yksinkertaisin säännöin, jolloin syntyy tunnuslukumittaristo. Tulosmatriisi on tyypillinen tällainen tunnuslukujärjestelmä.
Osittaistuottavuuden mittauksessa käytetyt mittareiden perustyyppejä ovat fyysiset mittarit, nimellishintaisen arvon mittarit ja kiinteähintaisen arvon mittarit. Nämä mittareiden perustyypit eroavat toisistaan siinä, minkälaisia muuttujia niillä voi mitata ja mitkä tekijät on jätetty vakioituna mittauksen ulkopuolelle. Tekijöiden vakioiminen mittauksessa antaa mahdollisuuden tarkemmin kohdentaa mittaus haluttuun muuttujaan, mutta samalla se merkitsee kapea-alaisempaa mittausta. Oheinen taulukko on laadittu näiden mittareiden perustyyppien vertailemiseksi. Ensimmäisessä sarakkeessa esitetään mittarityyppi, toisessa se suure tai ne suureet, joita mittarilla voi mitata, ja kolmannessa sarakkeessa todetaan ne tekijät, jotka mittauksessa oletetaan vakioiksi.


title: Tuottavuus

text: Tuotannon ohjaamisessa on perinteisesti käytetty paljon osittaistuottavuuden mittareita ja käytännössä on opittu niiden osittaisuudesta aiheutuvat puutteet. Työn tuottavuus on kansantalouden ja toimialan tasoilla tärkeä ja paljon käytetty mittari, josta on käytössä useita kaavamuotoiluja. Kansakunnan taloudellisen hyvinvoinnin arvioinnissa ja vertailussa käytetään yleensä mittaria kokonaistuotanto/asukas eli BKT/asukas.


title: Tuottavuus

text: Kansakunnan pääasiallisena tavoitteena on tuottaa korkea ja kasvava elintaso kansalaisilleen. Tavoitteen saavuttaminen ei riipu hämärästä ”kilpailukyvyn” käsitteestä, vaan kansakunnan resurssien eli työvoiman ja pääoman käytön tuottavuudesta. Tuottavuus on pitkällä aikavälillä maan tärkein osatekijä, koska se vaikuttaa suoraan kansantuloon. Korkea tuottavuus mahdollistaa korkeat palkat ja antaa kansalaisille paremmat mahdollisuudet valita vapaa-ajan ja työn välillä. Se luo myös kansantulon, josta maksettavilla veroilla kustannetaan elintasoa kohottavat julkiset palvelut.


title: Tuottavuus

text: Kansakunnan tasolla kilpailukykyyn liittyy vain tuottavuus. Elintason nousu riippuu yritysten kyvystä saavuttaa korkea tuottavuus ja kasvattaa sitä aikaa myöten. Tehtävänämme on ymmärtää miksi näin käy. Tuottavuuden jatkuva kasvu edellyttää, että talous kehittyy kaiken aikaa. Yritysten on lisättävä tuottavuuttaan väsymättä parantamalla tuotteidensa laatua, kehittämällä niihin toivottuja ominaisuuksia, parantamalla tuotantotekniikkaa ja tehostamalla tuotantoa.


title: Tuottavuus

text: Suomalaisten elintaso on sadassa vuodessa kasvanut 12-kertaiseksi, kun elintason mittarina on kansantuote asukasta kohti. Tämä elintason kasvu on saatu aikaan tekemällä työtä, mutta itse asiassa vähemmällä työllä. Asukasta kohden tehtyjen työtuntien määrä on tänään alhaisempi kuin sata vuotta sitten. Selitys tähän kehitykseen on, että työn tuottavuus on kasvanut 14-kertaiseksi. Yhdellä työtunnin ansioilla saadaan siis 14 kertaa niin paljon tavaroita ja palveluja kuin sata vuotta sitten. Esimerkki kuvaa sen, miten elintason kasvu syntyy tuottavuuden kasvusta.


title: Tuottavuus

text: Tuottavuusparadoksi on nimitys ilmiölle, johon talouden nobelisti Robert Solow kiinnitti huomiota sarkastisella kommentillaan ”näemme tietokoneiden aikakauden kaikkialla, mutta emme tuottavuustilastoissa”. (You can see the computer age everywhere but in the productivity statistics) Ilmiö on tulkittu paradoksiksi, näennäisesti järjenvastaiseksi, sen perusteella, että huima tietotekniikan kehitys ja panostus eivät ole tulostuneet positiivisina tuottavuuslukuina. Ilmiötä sinänsä ei ole kiistetty, mutta sen tulkinnassa on kaksi koulukuntaa.


title: Tuottavuus

text: Paradoksi-koulukunta tulkitsee ilmiön paradoksiksi ja esittää syitä näkemäänsä paradoksiin. Tunnetuin tutkimus jakaa tuottavuusparadoksin syyt neljään kategoriaan: työtulosten ja panostusten väärin mittaaminen, opettelemisesta ja sopeutumisesta johtuvat viiveet, saatujen tuottojen uudelleen jakaminen ja haaskaaminen sekä epäonnistunut IT-johtaminen .


title: Tuottavuus

text: Toinen koulukunta toteaa saman ilmiön olemassaolon, mutta ei pidä sitä mitenkään paradoksaalisena vaan luonnollisena markkinatalouden ilmiönä. Markkinataloudessa tuotteisiin luotu arvo jaetaan aina tuottajien ja kuluttajien kesken markkinahinnan avulla. Nopeasti kehittyvän teknologian aloilla syntyy nopeasti ja paljon uutta arvoa, josta suurimman osan ottaa vapaassa kilpailussa kuluttaja. Tästä seuraa, että tuottajien tuottavuuskehitys voi keskimäärin olla hyvinkin maltillinen huolimatta alan nopeasta teknisestä kehityksestä. Suurin osa teknisen kehityksen vaikutuksista kertyy kuluttajille eikä näin ollen voi mitenkään näkyä tuottajan tilastoissa tuottavuusparadoksin kuvaamalla tavalla.


title: Matti Konttinen

text: Matti Juhani Konttinen (8. tammikuuta 1938 Helsinki – 30. heinäkuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja jazzmuusikko. Hän työskenteli vuodesta 1965 Yleisradion ensimmäisenä jazziin erikoistuneena radiotoimittajana ja kehitti monipuolisesti Ylen jazzohjelmia ja tuotantoa. Konttisen aikana alettiin muun muassa aktiivisesti taltioida kotimaisten jazzyhtyeiden musiikkia josta muodostui myöhemmin jazzmusiikin arkisto, "kansakunnan jazzmuisti".


title: Matti Konttinen

text: Yleisradion ulkopuolella Konttinen toimi aktiivisesti kotimaisessa jazzissa. Hän on ollut muun muassa Pori Jazzin hallituksessa ja hänellä oli merkittävä rooli Saariselällä pidettävän Kaamosjazz-tapahtuman aloittamisessa. Vuonna 2002 Konttinen toimi Suomen Jazzliiton puheenjohtajana.


title: Matti Konttinen

text: Pianistina hän on soittanut muun muassa Ossi Mäkelän, Rolf Kronqvistin, Wille Katzin ja Erkki Valasteen yhtyeissä. Siirryttyään eläkkeelle hän keikkaili taitavana amatöörijazzpianistina.


title: Traci Lords

text: Traci Lords, alkuperäiseltä nimeltään Nora Louise Kuzma (s. 7. toukokuuta, 1968 Steubenville, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka teki vuosien 1984 ja 1986 välillä lyhyen uran mallina miestenlehdissä kuten "Penthousessa" ja pornonäyttelijänä.


title: Traci Lords

text: Lordsin pornoura päättyi viranomaisten saatua selville, että väärennettyjä henkilöpapereita käyttänyt Lords oli uransa aloittaessaan ollut todellisuudessa vain 15-vuotias. Lordsin pornouralta on levityksessä vain yksi laillinen elokuva "Traci, I Love You", jonka hän teki 18-vuotissyntymäpäivänsä jälkeen.


title: Traci Lords

text: Myöhemmin Lords on esiintynyt useissa elokuvissa ja tv-sarjoissa, ja toiminut myös pop-laulajana. Vuonna 2003 hän julkaisi omaelämäkerran "Underneath It All".


title: Traci Lords

text: Traci Lords on yksi harvoista kuuluisista pornonäyttelijöistä joka on onnistunut vaihtamaan ammattinsa oikeaksi näyttelijäksi. Lopetettuaan aikuisviihteen tekemisen on Lords tehnyt kahdenkymmenen vuoden yhtämittaisen uran ja näytellyt lukuisissa TV-tuotannoissa ja elokuvissa.


title: Traci Lords

text: "Valikoitu listaus"


title: Traci Lords

text: Vuodelta 2001 festivaalin juryn palkitsi


title: Satu Pauri

text: Satu Marianne Pauri (o.s. Ruotsalainen, s. 21. lokakuuta 1966 Oulu) on suomalainen astrologi, juontaja ja entinen yleisurheilija, jonka päälaji oli seitsenottelu. Seitsenottelun lisäksi hän oli kansainvälisen tason pituushyppääjä. Hän edusti urallaan Oulun Pyrintöä.


title: Satu Pauri

text: Hänen seitsenottelun ennätystuloksensa 6 404 pistettä vuodelta 1991 on edelleen voimassa oleva naisten Suomen ennätys. Hän teki tuloksen Tokion MM-kisoissa sijoittuen neljänneksi. Tämä oli myös hänen paras arvokisasijoituksensa. Hänellä on nimissään myös seitsenottelun 22-vuotiaiden Suomen ennätys 6 101 pistettä vuodelta 1988. Pituushypyssä hänen ennätyksensä on 663 cm vuodelta 1992.


title: Satu Pauri

text: Hän päätti aktiiviuransa vuoteen 1992 ja on sittemmin esiintynyt julkisuudessa astrologina. Hän myös juonsi tv-visailu "Valiojoukkoa" ja vuonna 1994–1995 Petri Keskitalon kanssa "Labyrintti"-ohjelmaa. Kesällä 2007 hän toimi juontajana Filmaattiset Oy ja YLE Viihteen tuottamassa "Satuhäät"-ohjelmassa.


title: Satu Pauri

text: Hän on ollut naimisissa juontaja Arttu Harkin sekä näyttelijäkirjailija, dramaturgi Jussi Parviaisen kanssa ja tästä liitosta on yhteinen lapsi Peppi. Elokuussa 2008 hän meni naimisiin Teppo Paurin kanssa. Pariskunnalla on kaksoset Mila ja Sofia.


title: Piilokiveksisyys

text: Piilokiveksisyys eli kryptorkia tarkoittaa kiveksen tai molempien kivesten sijaitsemista muualla kuin kivespussissa. Kives, joka ei sijaitse kivespussissa, on piilokives. "Retentio testis" myös tarkoittaa kivestä, joka ei ole laskeutunut.


title: Piilokiveksisyys

text: Hoitamaton piilokives voi aiheuttaa hedelmällisyyden laskua ja kivessyövän riskin lisääntymistä sekä psykososiaalista haittaa.


title: Piilokiveksisyys

text: Pojan kivekset kehittyvät sikiöaikana vatsan sisällä munuaisten lähellä. Raskauden lopulla kivekset normaalisti laskeutuvat kivespussiin, laskeutumista voi tapahtua vielä syntymän jälkeenkin. Laskeutuminen voi estyä, jolloin kives jää piiloon vatsaontelon sisälle tai useimmiten nivustaipeeseen.


title: Piilokiveksisyys

text: Yleisin syy kiveksen poikkeavaan laskeutumiseen lienee kiveksen puutteellinen androgeenituotanto sikiökaudella. Laskeutumista voivat häiritä myös rakenteelliset syyt. Joskus kivekset puuttuvat kokonaan ("anorkia", kivesten synnynnäinen puuttuminen).


title: Piilokiveksisyys

text: Piilokives havaitaan, mikäli tunnustelemalla molempia kiveksiä ei löydy kivespussista. Kiveksen puuttumisen saattaa huomata silmämääräisestikin. Joskus kives on piilossa vain osan ajasta ja voi muun muassa lämpimässä, kuten saunassa, laskeutua tilapäisesti kivespussiin (liukuva kives, "testis saltans").


title: Piilokiveksisyys

text: Piilokivesten havaitsemiseksi pojan kivespussia tunnustellaan lapsuuden ja nuoruuden aikana joitakin kertoja neuvolassa ja myöhemmin koulun terveystarkastuksissa.


title: Piilokiveksisyys

text: Piilokivesten itusolut vaurioituvat helposti elimistön sisällä olevan kivekselle liian suuren lämpötilan takia, minkä vuoksi hedelmällisyys voi heikentyä, jos piilokivestä ei hoideta riittävän aikaisin. Jos toinen kives on normaali, ei hoitamattomastakaan piilokiveksestä välttämättä aiheudu huomattavaa hedelmällisyyden laskua. Jos molemmat kivekset ovat piilokiveksiä, on miehen hedelmällisyys todennäköisesti alentunut.


title: Piilokiveksisyys

text: Piilokivesten syöpäriski on kohonnut, minkä lisäksi poikkeavuuksia piilokiveksessä on vaikeampi havaita. Syöpäriski on 4-10 -kertainen normaaliin kivekseen verrattuna. Piilokives on myös alttiimpi vaurioitumaan muun muassa iskujen seurauksena tai onnettomuuksissa.


title: Piilokiveksisyys

text: Piilokiveksestä voi lisäksi aiheutua psykososiaalista haittaa.


title: Piilokiveksisyys

text: Piilokives hoidetaan leikkaamalla tai hormonihoidolla. Leikkauksessa kireällä oleva siemenjohdin tai kiveksen verisuonet vapautetaan niin, että kives pystytään vetämään kivespussiin. Leikkaus onnistuu usein muttei aina. Hormonihoidolla onnistuminen on epävarmempaa, mutta liukuvan kiveksen kohdalla hoito on tehokas. Piilokives tulisi hoitaa jo ensimmäisten elinvuosien aikana kiveksen vaurioitumisen estämiseksi.


title: Piilokiveksisyys

text: Kivekset laskeutuvat eri eläinlajien uroksilla joillakin jo ennen syntymää ja joillakin ensimmäisen elinvuoden aikana. Sikakarjua, jonka kives tai molemmat eivät ole laskeutuneet, kutsutaan salakarjuksi, hevosen vastaava nimitys on pietturiori. Muilla eläinlajeilla ei ole vakiintuneita nimityksiä, koska seikalla ei ole käytännön merkitystä. Lihasioiksi tarkoitetut karjuporsaat kastroidaan aivan pieninä, koska sialla hormonitoiminta aiheuttaa haju- ja makuhaittoja. Teurastuksen yhteydessä löydetty salakarju luokitellaan, ja siitä maksetaan tuottajalle eri tavalla kuin normaalista lihasiasta. Pietturiori käyttäytyy usein orimaisesti, ja se on käytössä arvaamaton, jopa vaarallinen. Sonnien piilokiveksisyys ei aiheuta makuhaittoja lihaan, eikä sonneja ylipäätään kastroida yleisesti. Pieneläimillä, varsinkin koiralla, piilokiveksisyys voi aiheuttaa vanhemmiten eturauhasen liikakasvua, aggressiivisuutta ja symmetrisiä ihovaivoja. Pieneläimillä ja sioilla piilokives voidaan poistaa helposti leikkauksella, tosin sioilla leikkaus ei ole taloudellisesti kannattavaa. Hevosten piilokivesleikkaukset ovat mahdollisia, mutta suuren eläimen kaatamiseen ja nukuttamiseen liittyy aina enemmän riskejä. Kaniuros pystyy yleensä aina vetämään kivekset vatsaonteloon ja työntämään ne takaisin kivespussiin.


title: Piilokiveksisyys

text: Monien eläinlajien jalostuksessa piilokiveksisiä uroksia ei hyväksytä jalostukseen.


title: Miekannieleminen

text: Miekannieleminen on esityslaji, jossa esiintyjä työntää teroittamattoman miekan ruokatorveensa tukahduttaen oksennusrefleksin. Taito on vanha, mutta unohdettu, ennen kuin sitä esiteltiin vuoden 1893 Chicagon maailmannäyttelyssä. Miekan nielemiseen kykenee maailmassa alle 80 henkeä.


title: Helena Korpela

text: Lahja Helena Korpela (o.s. Virtanen, 25. tammikuuta 1925 Helsinki – 22. tammikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen sanoittaja ja pakinoitsija. Helena Korpela sanoitti 1950-luvun jälkipuoliskolla ja 1960-luvulla kaikkiaan viitisenkymmentä laulua. Näistä tunnetuimpia on Anneli Sarin ensilevytys "Liian nuori rakkauteen". Salanimellä Tupa-muori Korpela kirjoitti pakinoita ja kertomuksia eri lukemistoihin. Hänen miehensä Seppo Korpela on kahdella levyllä laulanut kuplettilaulaja.


title: Punapyrstölepinkäinen

text: Punapyrstölepinkäinen ("Lanius isabellinus") eli arolepinkäinen on Keski-Aasiassa pesivä, satunnaisesti Suomessakin tavattu lepinkäisten suvun varpuslintu. Yleisväritykseltään vaalean, päältä hiekanruskean arolepinkäisen pyrstö on kirkkaan punaruskea ja koiraalla on lepinkäisille tyypillinen musta naamari. Linnun pituus on 16–18 cm.


title: Punapyrstölepinkäinen

text: Punapyrstölepinkäisen pesimäaluetta on keskinen Aasia Iranista Kiinaan ja Etelä-Siperiaan ulottuvalla vyöhykkeellä. Suomessa se on hyvin harvinainen satunnaisvierailija. Lintu pesii kuivilla aroilla, pensasmailla ja jokilaaksoissa.


title: Punapyrstölepinkäinen

text: Punapyrstölepinkäisen ravintoa ovat pistiäiset ja muut isommat hyönteiset, joita se pyydystää maasta, ilmasta ja kasvillisuuden seasta. Myös lantakasoissa ja raadoilla parveilevat hyönteiset voivat joutua saaliiksi.


title: Bartolus de Sassoferrato

text: Bartolus de Sassoferrato (1313 Sassoferrato, Umbria – 13. heinäkuuta 1357 Perugia) oli italialainen oikeustieteen professori ja roomalaisen oikeuden asiantuntija. Hän oli yksi keskiajan vaikutusvaltaisimmista juristeista Manner-Euroopassa. Hän kuului tunnettuun kommentaattorien (tai glossaattorien) koulukuntaan. Myöhempien sukupolvien arvostus tulee hyvin esille sanonnasta ”"nemo bonus íurista nisi bartolista"” eli kukaan ei ole kunnon juristi, jos hän ei ole bartolisti.


title: Bartolus de Sassoferrato

text: Bartolus syntyi Venturan kylässä lähellä Sassoferratoa Italian Marchessa. Hän opiskeli siviilioikeutta Perugian ja Bolognan yliopistoissa ja valmistui oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1334. Vuonna 1339 hän aloitti oman opettajanuransa opettamalla ensin Pisan ja sittemmin Perugian yliopistoissa. Perugian kaupunki teki hänestä kunniakaupunkilaisen vuonna 1348. Vuonna 1355 keisari Kaarle IV nimitti hänen neuvonantajakseen ("consiliarius"). Perugiassa Baldus de Ubaldis ja tämä veljet Angelus ja Petrus olivat hänen oppilaitaan. Kuolema korjasi Bartolusin nuorena, hän saavutti vain 43 vuoden iän.


title: Bartolus de Sassoferrato

text: Huolimatta lyhyeksi jääneestä elämästään, Bartolus jätti jälkeensä merkittävän määrän kirjallista tuotantoa. Aina hänen päiviinsä saakka oltiin tyydytty kommentoimaan vain lyhyesti tunnetun lakitekstin "Corpus Iuris Civilis" hämäriä kohtia. Hän oli ensimmäinen, joka kirjoitti kommentit koko teokseen ja sen hämärimpiinkin kohtiin. Hän onnistui tässä tehtävässä niin oivallisesti, että hänen jälkeensä tulleet juristit pitivät häntä todellisena mestarinaan. Hänen teoksestaan puuttuivat vain Justinianus I:n Instituutioita käsittelevät kohdat. Hän kirjoitti myös useita tutkielmia hyvin spesifisistä aiheista. Näiden tutkielmien joukossa on hänen teoksensa, joista "De fluminibus seu Tyberiadis" sisältää noin 400 juridista käsitystä neuvoa ("consilia"), jotka on kirjoitettu yksityisestä pyynnöstä oikeudellisten neuvojen antamiseksi.


title: Bartolus de Sassoferrato

text: Bartolus kehitti useita uusia lainkäytön käsitteitä, jotka ovat muodostuneet osaksi siviililain traditiota. Näiden joukossa olivat merkittävät kontribuutiot eritoten konfliktien lainsäädäntään, joka oli 1300-luvun Italian hyvin epävakaisten ja sotaisten olojen vuoksi keskeinen lainsäädännän alue. Alueen jokaisella kaupungilla oli oma lainsäädäntö ja status sekä omat tavat. Tutkielmassaan ”"De insigniis et armis"” hän ei käsittele ainoastaan vaakunaoikeutta vaan myös joitain tavaramerkkeihin liittyviä lainsäädännän alueita.


title: Bartolus de Sassoferrato

text: Ranskalainen Charles Dumoulin onkin kutsunut häntä ""laintulkitsijoiden kuoronjohtajaksi"".


title: Bartolus de Sassoferrato

text: Bartolus oli tunnettu henkilö jo elinaikanaan, mutta häntä on pidetty suurimpana roomalaisen lain uudelleenlöytämisen ja uudelleentulkitsemisen juristina. Tämä ei ole todettavissa vain aiemmin todetusta, sillä Espanjassa vuosina 1427 ja 1433 sekä Portugalissa 1446 hänen kommenttejaan seurattiin hyvin tarkasti näiden maiden soveltaessa roomalaista lainsäädäntöä omaan lakiinsa.


title: Bartolus de Sassoferrato

text: Bartolusin maineen tähden hänen nimeään on käytetty hyvin useissa, usein jopa pedanteissa yhteyksissä, kun on haluttu kuvata italialaisessa näytelmässä lakimiestä. Hyvin tunnettu erimerkiksi on tohtori Bartolo Gioacchino Rossinin oopperassa Sevillan parturi sekä Mozartin oopperassa Figaron häät.


title: Apoptygma Berzerk

text:
Apoptygma Berzerk on norjalainen yhtye, jonka perustivat vuonna 1989 Stephan Groth ja Jon Erik Martinsen.
Yhtye aloitti uransa soittamalla elektronista musiikkia, johon olivat antaneet tyylillisesti eniten vaikutteita synthpop ja EBM. Yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä "Ashes to Ashes" vuonna 1991 ja ensimmäisen pitkäsoittonsa "Soli Deo Gloria" vuonna 1994. Vuonna 2000 julkaistu levy "Welcome to Earth" merkitsi jonkinlaista muutosta yhtyeen tyylissä, sillä levyn äänimaailma oli huomattavasti aiempaa modernimpi ja sisälsi runsaasti vaikutteita trance-musiikista. Vuonna 2002 julkaistu levy "Harmonizer" jatkoi edeltäjänsä viitoittamalla tiellä. Vuonna 2005 julkaistu "You And Me Against The World" esitteli täysin uudenlaisen Apoptygma Berzerkin, sillä levyn musiikkia voi kutsua lähinnä rockiksi.


title: Apoptygma Berzerk

text: Stephan Grothilla on sivuprojekti nimeltä Fairlight Children.


title: Valko-otsalepinkäinen

text: Valko-otsalepinkäinen ("Lanius nubicus") on Kaakkois-Euroopassa ja Etu-Aasiassa pesivä lepinkäisten suvun varpuslintu.


title: Valko-otsalepinkäinen

text: Hieman pikkulepinkäistä kookkaamman valko-otsalepinkäisen pituus on 17–18,5 cm ja paino 50–70 g. Lajin elinympäristöä ovat pensaikot, puutarhat ja harvakasvuiset metsät. Väritys on mustavalkoinen, pyrstö pitkähkö. Vanhan linnun kupeilla on selkeä oranssi kuvio.


title: Valko-otsalepinkäinen

text: Valko-otsalepinkäinen rakentaa pesänsä puun oksalle tai pensaaseen. Munia on 4–7, ja naaras hautoo niitä kaksi viikkoa. Lintu saalistaa sekä maassa olevia että lentäviä hyönteisiä, kuten heinäsirkkoja ja pistiäisiä, sekä pieniä varpuslintuja ja liskoja. Lepinkäismäiseen tapaansa se istuu oksalla tai tolpan päässä ja syöksyy sieltä saaliin kimppuun.


title: Wilho Ilmari

text: Wilho Ilmari (vuoteen 1906 Sundberg; 24. huhtikuuta 1888 Kymi – 18. elokuuta 1983 Turku) oli suomalainen ohjaaja ja näyttelijä. Hän toimi myös Suomen Kansallisteatterin apulaisjohtajana ja Suomen Teatterikoulun rehtorina vuodesta 1942. Ilmarin tunnetuimpia elokuvaohjauksia on "Seitsemän veljestä" (1939). Hän oli Suomen teatterinjohtaja- ja ohjaajaliiton puheenjohtaja vuodesta 1945.


title: Wilho Ilmari

text: Ilmarille myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1947. Teatterineuvoksen arvon hän sai 1951.


title: Wilho Ilmari

text: Hän oli vuosina 1910–1919 teatterinjohtajana Kansan näyttämöllä, Turussa, Tampereella sekä kiertueteatterissa, 1937–1957 Kansallisteatterin ohjaaja ja 1947–1947 apulaisjohtaja, sekä 1959–1961 Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterin taiteellinen johtaja. Ilmari oli arvostettu Kiven ja Shakespearen tulkitsija.


title: Perth (Skotlanti)

text: Perth () on kaupunki Skotlannissa. Vuonna 2005 siellä oli noin 45 000 asukasta.


title: Perth (Skotlanti)

text: Perth on ollut Skotlannin pääkaupunki keskiajalla ja Perthshiren kreivikunnan hallintokaupunki. Vuosisatojen ajan Skotlannin kuninkaat kruunattiin Sconessa Perthin lähistöllä. Kuningas Jaakko I surmattiin Perthissä 1437, ja hänen jälkeensä valtaistuin siirtyi pois sieltä. Edinburghista tuli virallisesti pääkaupunki 1450-luvulla.


title: Perth (Skotlanti)

text: Myöhemmin Perthistä tuli liikenteen solmukohta, jonka kautta ensin rautatiet ja myöhemmin moottoritiet kulkivat Skotlannin nähtävyyksiin. Nykyisin kaupunkia ympäröivät ohikulkutiet, joita pitkin moottoritie M90 ja kantatie A9 ohittavat kaupungin. Liikennealan suuryritys Stagecoach on kotoisin Perthistä. Kaupunki on myös jalkapalloseura St. Johnstonen kotipaikka.


title: Perth (Skotlanti)

text: Muut Perth-nimiset paikat (muun muassa Perth Länsi-Australiassa) ovat saaneet nimensä Skotlannin Perthin mukaan.


title: Symphonie

text: Symphonie oli ranskalais-saksalainen tietoliikennesatelliitti. Niitä valmistettiin kaksi kappeletta 1970-luvun puolivälissä. Hanke merkitsi Länsi-Euroopan ja sitä kautta nykyisen EU:n satelliittitietoliikenteen omavaraisuuden alkua.


title: Symphonie

text:
Satelliitit olivat sylinterimäisiä ja poikkileikkaukseltaan kuusikulmion muotoisia. Massaltaan noin 230-kiloiset satelliitit olivat spin-stabiloituja. Satelliittien pinta oli katettu aurinkokennoilla ja niissä oli myös avautuvat aurinkopaneelit. Satelliitissa oli kaksi paraboliantennia. Satelliitti pystyi välittämään TV-lähetyksiä Eurooppaan. Satelliittien piti toimia 5 vuotta, mutta ne toimivat 10 vuotta.
Alkuperäinen tarkoitus oli laukaista satelliitit englantilaisevetoisella Europa-kantoraketilla, jonka kehitystyö epäonnistui. Lopulta satelliitit laukaistiin Yhdysvalloista Delta-kantoraketilla. Yhdysvaltain hallitus asetti laukaisuille lukuisia ehtoja, jotka pyrkivät estämään Euroopan oman satelliittitietoliikennetoiminnan alun. Tämä oli laukaiseva tekijä sille, että Ranska päätti aloittaa Ariane 1 -kantoraketin kehittämisen.


title: KOP-kolmio

text: KOP-kolmio on Turussa Kauppatorin laidalla sijaitseva liikekiinteistö ja ostoskeskus, joka on valmistunut vuonna 1964. Sen on suunnitellut vuonna 1962 arkkitehti Viljo Revell alun perin Kansallis-Osake-Pankin konttoriksi. KOP-kolmio oli Turun ensimmäinen ostoskeskus, ja se oli tehty varta vasten uudenlaiselle ”city-ihmiselle” autoistuvassa kaupungissa. Rakennuksen nimi tulee sen tilaajasta, Kansallis-Osake-Pankista (sittemmin Merita Pankki ja nykyisin Nordea) ja muodosta. Rakennuksen alin kerros on neliskanttinen, mutta muut kerrokset ovat kolmioita.


title: KOP-kolmio

text: KOP-Kolmio rakennettiin arkkitehti Sebastian Gripenbergin suunnitteleman Postitalon tilalle, joka purettiin 1961. Rakennuttajana aloitti Rakennusliike Ahti A. Ahtola Oy, joka kuitenkin ajautui talousvaikeuksiin ja joutui jättämään urakan kesken. Työtä jatkoi Rakennustoimisto Ruola Oy.


title: KOP-kolmio

text: Rakennuksen julkisivu on travertiinia ja väritys modernistisia periaatteita noudattava valkoinen. Julkisivussa käytetään samoin modernistisesti lasia, paljon enemmän kuin vanhemmissa naapurirakennuksissa. Torin puoleinen kulma jätettiin avoimeksi, ja kadulta nousivat liukuportaat toisen kerroksen pankkisaliin.


title: KOP-kolmio

text: Valmistuttuaan vuonna 1964 KOP-Kolmio sai positiivisen vastaanoton kaupungissa, ja sitä pidettiin modernina maamerkkinä sekä tulevaisuuden ratkaisuna. Jälkikäteen rakennusta on arvosteltu Turun rumimmaksi rakennukseksi mm. kuluneen ja likaisen julkisivunsa takia, jota koristivat 90-luvulla räikeät ja sekalaiset mainokset. Saneerauksen jälkeen rakennuksen maine on muuttunut huomattavasti positiivisemmaksi, ja se mielletään nykyään merkittäväksi ja tunnetuksi osaksi Turun keskustanäkymää .


title: KOP-kolmio

text: Ajan saatossa KOP-kolmio on kokenut useita muutoksia. Alun perin kauppakeskuksen läpi kulki kaksi diagonaalista kauppakäytävää, joiden varrella oli pieniä putiikkeja. Vuonna 1992 Åbo Akademin säätiö osti rakennuksen, ja 1996 sen nimi muutettiin Mezzoksi. Samalla toiseen kerrokseen avattiin ravintola ja alakertaan uusia liikkeitä.


title: KOP-kolmio

text: Vuonna 2006 kiinteistön osti Turkulaisen Rauno Puolimatkan sijoitusyhtiö. Paria vuotta myöhemmin 2008 valmistui koko rakennuksen kattanut julkisivukorjaus ja merkittävä remontti, jossa mm. pahasti tummunut ulkopinta uusittiin kokonaan. Samalla kiinteistön nimi muutettiin takaisin KOP-Kolmioksi. Remontin jälkeen liiketiloissa on toiminut mm. vaate- ja kenkäliikkeitä kuten H&M, Dinsko, Aleksi 13 sekä useita kahviloita. Rakennuksen ylemmissä kerroksissa toimii lukuisia yrityksiä sekä Lounais-Suomen Maistraatti


title: Minuun voit luottaa

text: Minuun voit luottaa on Matin ja Tepon studioalbumi vuodelta 1983.


title: Fukuokan metro

text: Fukuokan metro () on Japanin Kyūshūn saarella sijaitsevaa Fukuokan kaupunkia palveleva metrojärjestelmä. Sitä hallinnoi Fukuokan kaupungin liikennelaitos (). Järjestelmään kuuluu kolme linjaa, Kūkō-linja, Hakozaki-linja ja Nanakuma-linja, joiden yhteispituus on 29,8 kilometriä ja joilla on 35 asemaa. Vuonna 2015 Fukuokan metro kuljetti noin 150 miljoonaa matkustajaa; päivittäin käyttäjiä oli noin 430 000.


title: Fukuokan metro

text: Fukuokan kaupunginvaltuusto teki päätöksen metrojärjestelmän rakentamisesta joulukuussa 1973. Metron ensimmäinen osa, Kūkō-linjan 5,8 kilometriä pitkä osuus, avattiin liikenteelle Muromin ja Tenjinin asemien välillä 26. heinäkuuta 1981. Kūkō-linjan jatke ja Hakozaki-linjan ensimmäinen, puolen kilometrin pituinen osuus avattiin seuraavan vuoden huhtikuussa. Sen jälkeen metroverkko on laajentunut vähitellen. Fukuokan lentoasemalle metroyhteys valmistui vuonna 1993 ja metron kolmas linja, Nanakuma-linja, otettiin käyttöön vuonna 2005.


title: Fukuokan metro

text: Rakenteilla on noin 1,4 kilometrin pituinen jatke Nanakuma-linjalle. Sen on arvioitu valmistuvan vuonna 2022.


title: Fukuokan metro

text: Fukuokan metroon kuuluu kolme linjaa. Kūkō-linja kulkee itä–länsisuuntaisesti lentoasemalta Hakatan ja Tenjinin merkittävien rautatieasemien ja kaupungin keskustan kautta rannikon myötäisesti Meinohamaan, josta on yhteys JR Kyūshūn Chikuhi-linjalle. Fukuokan metro harjoittaa Chikuhi-linjalle myös vastavuoroista läpiajoliikennettä. Hakozaki-linja palvelee kaupungin koillisosia ja siltä on vaihtoyhteys Kūkō-linjaan Nakasu-Kawabatassa sekä Nishitetsun Kaizuka-linjaan Kaizukan asemalla. Nanakuma-linja palvelee vuorostaan kaupungin lounaisosia ja päättyy keskustassa Tenjin-minamin metroasemalle.


title: Tekoturkis

text: Tekoturkis on oikeaa turkista jäljittevä karvainen materiaali, jota ei ole valmistettu eläimestä.


title: Tekoturkis

text: Tekoturkis valmistetaan yleensä öljystä saatavasta synteettisestä kuidusta, kuten polyesteristä tai akryylistä, koska synteettinen kuitu on helpompi nukittaa aidon näköiseksi. Tekoturkiksia tehdään myös luonnonkuiduista kuten hampusta ja puuvillasta sekä muuntokuiduista kuten viskoosista.


title: Tekoturkis

text: Tekoturkikset neulotaan samoin kuin frotee, jolloin lanka muodostaa silmukoita kankaan oikealle puolelle. Karvan pituus riippuu silmukoiden pituudesta, koska silmukat leikataan auki ja nukitetaan voimakkaasti. Tästä syntyy turkiksen kaltainen ulkonäkö.


title: Tekoturkis

text: Yleisesti ottaen keinomateriaalien on todettu kuormittavan ympäristöä aitoja turkiksia enemmän. Tuotannosta syntyvät hiilidioksidipäästöt ovat kuitenkin huomattavasti turkista pienemmät. Synteettisen kuidun valmistus kuluttaa öljyä, joka on uusiutumaton luonnonvara.


title: Tekoturkis

text: Osa haluaa tekoturkiksia ostamalla välttää turkistuotannon tukemista, sillä turkistarhausta pidetään eläinrääkkäyksenä ja/tai eläinten lajityypillisen käyttäytymisen vakavana laiminlyömisenä.


title: Tekoturkis

text: Pistokokeissa on paljastunut, että monet hupuissa ja kauluksissa käytettävät karvat, joiden sanotaan olevan keinokuitua, ovat todellisuudessa aitoa turkista. On arveltu, että valmistajat eivät merkitse aidon turkiksen käyttöä vaatteisiin, koska moni asiakas ei suostu ostamaan aitoa turkista. Kauppaketjut ovat voineet myös itse tulla valmistajien huijaamiksi. Valmistajien harjoittama huijaaminen johtuu siitä, että esimerkiksi supikoiran aito turkki tulee halvemmaksi kuin keinokarva, sillä suurin osa vaatteista on valmistettu Kiinassa, jossa turkiseläinten pitoa tai kohtelua ei säädellä minkäänlaisella lainsäädännöllä.


title: Tekoturkis

text: EU:n lainsäädännön mukaan tuotteesta on selvittävä, mikäli se sisältää tekstiilien lisäksi eläinperäisiä osia. Virheellisistä tai valheellisista merkinnöistä ei kuitenkaan seuraa valmistajille sakkoja, joten merkinnöissä on usein puutteita.


title: Projects in the Jungle

text: Projects in the Jungle on metallimusiikkiyhtye Panteran toinen albumi vuodelta 1984. Albumin tyyli oli glam metallia, poiketen näin Panteran suosioon nostaneen albumin Cowboys from Hell tyylistä. Albumi julkaistiin yhtyeen oman levy-yhtiön Metal Magic Recordsin alla, ja tuottajana toimi Darrell Abbottin ja Vince Abbotin isä Jerry "The Eldn'" Abbott.


title: Stalin-palkinto

text: Stalin-palkinto () oli vuosina 1940–1953 Neuvostoliiton korkein siviileille myönnettävä valtionpalkinto. Se lakkautettiin 9. syyskuuta 1966 ja tilalle tuli Neuvostoliiton valtionpalkinto.


title: Juho Santanen

text: Juho Santanen (s. 2. toukokuuta 1985 Turku) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 Ranskan pääsarjan HC Amiensiin.


title: Juho Santanen

text: Santanen on pelannut SM-liigassa Turun Palloseurassa kausina 2003–2007 pelaten samalla osan kautta myös Mestiksessä. Santanen oli TPS:n liigaringissä jo kaudella 2001–2002, mutta ei tuolloin pelannut vielä yhtään ottelua.


title: Juho Santanen

text: Kauden 2007–2008 hän torjui Mestiksessä, Lempäälän Kisan joukkueessa. Seuraavaksi kaudeksi Santanen solmi sopimuksen TuTon kanssa. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi Kiekko-Vantaan riveihin ja kaudeksi 2010–2011 Kazakstanin HK Sary-Arka Karagandaan. Marraskuussa 2011 Santanen siirtyi TuToon. Santanen pelasi 22 runkosarja- ja pudotuspeliottelua kaudella 2011–2012 ja jakoi joukkueen torjuntavastuun kolmen muun maalivahdin kanssa. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Ranskan pääsarjan HC Amiensiin.


title: Kehrääjämäiset

text: Kehrääjämäiset ("Bombycoidea") on aitoperhosiin kuuluva perhosten yläheimo. Siihen kuuluu maailmassa noin 3500 lajia. Kehrääjämäiset-nimen ryhmä on saanut toukan tavasta kehrätä itselleen koteloa ympäröivä kotelokoppa vahvasta kuidusta, joskaan piirre ei ole perhosten keskuudessa ainutlaatuinen. Aikaisemmin ryhmään kuulunut karvakehrääjien eli lehtikehrääjien heimo ("Lasiocampidae") on nykyisin erotettu omaksi yläheimokseen.


title: Kehrääjämäiset

text: Kehrääjämäisillä perhosilla on tukeva ja karvainen ruumis ja leveät siivet joita monet lajit pitävät lepotilassa kattolaskuisesti, mutta hieman levällään. Kooltaan lajit ovat vaihtelevat keskikokoisista erittäin suuriin ja yläheimoon lukeutuu maailman suurikokoisimpia perhosia. Keskeisinä yläheimoa yhdistävinä tuntomerkkeinä toimivat siipisuonituksen rakenne sekä koirasgenitaaleihin liittyvä lihaksisto. Myös täysikasvuisen toukan jaloissa on yhdistäviä tuntomerkkejä. Äänen tuottamiseen tarkoitettu tympanaalielin puuttuu, samoin puuttuvat päälean pistesilmät ja chaetosemat. Etu- ja takasiiven välillä on ampleksiforminen kytkentä eli takasiiven tyviosa on laajalti kosketuksessa etusiipeen. Poikkeuksen tekevät kiitäjät, joilla siivet kytkeytyvät toisiinsa frenulum-retinaculum-rakenteen avulla.


title: Kehrääjämäiset

text: Toukat ovat useimmissa heimoissa karvattomia, mutta heimoissa Eupterotidae, Lemoniidae sekä Mirinidae toukalla on karvapeite.


title: Kehrääjämäiset

text: Osa lajeista on taloudellisesti merkittäviä. Esimerkiksi silkkiä saadaan erään kehrääjälajin, mulperiperhosen ("Bombyx mori"), koteloista.


title: Kehrääjämäiset

text: Yläheimoa edustaa Suomessa neljä heimoa ja niistä on tavattu yhteensä 21 lajia.


title: Tuomas Suominen

text: Tuomas Suominen (s. 17. tammikuuta 1984 Turku) on suomalainen uransa lopetanut jääkiekkohyökkääjä, joka edusti pääosan urastaan Turun Palloseuraa.


title: Tuomas Suominen

text: Kaudella Suominen pelasi TPS:ssä yhden ottelun. Kaudella 2005–06 hän pelasi Mestiksessä Forssan Palloseurassa. Kaudella Suominen palasi Turkuun pelaten 46 liigaottelua tehopistein 7+19=26. Hän voitti parhaan tulokkaan palkinnon, mutta kausi päättyi loukkaantumiseen. Seuraavalla kaudella hän pelasi 51 ottelua tehden yhteensä 19 pistettä.


title: Tuomas Suominen

text: Suominen teki kauden jälkeen vuoden jatkosopimuksen. Loukkaantumisen jälkeen Suominen ei ollut päässyt tulokaskautensa tehopisteisiin ja rikkoi piste-ennätyksensä vasta kaudella , jolloin TPS voitti Suomen mestaruuden. Kauden jälkeen hän teki TPS:n kanssa kaksi vuotta kestävän jatkosopimuksen.


title: Tuomas Suominen

text: Kaudella Suominen ei pelannut, mutta kaudelle hän teki sopimuksen TPS:n kanssa.


title: Kuutti Lavonen

text: Kuutti Johannes Lavonen (s. 7. helmikuuta 1960 Kotka) on suomalainen taidemaalari, taidegraafikko, valokuvataiteilija ja professori. Hän on toiminut Kuvataideakatemian professorina ja kirjoittanut runokirjan "Havahtumisia" sekä maalannut Tyrvään Pyhän Olavin kirkon kirkkomaalauksia.


title: Kuutti Lavonen

text:
Lavonen opiskeli Italiassa Urbinossa, Instituto Superiore per le Industrie Artistichessa vuosina 1978–1979, minkä jälkeen hän siirtyi Suomen taideakatemian kouluun, josta hän valmistui taidegraafikoksi vuonna 1984.
Parhaillaan hän suorittaa kuvataiteen tohtorin tutkintoa Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnassa (2005-).


title: Kuutti Lavonen

text: Lavonen taiteellisen työn debyytti tapahtui Helsingissä 1978. Sittemmin Lavonen on esiintynyt kymmenissä ryhmä- ja yksityisnäyttelyissä. Lavosen teoksia on ollut esillä myös monissa kansainvälisissä näyttelyissä. Pidetyn taiteilijan töitä on hankittu lukuisiin yksityiskoteihin, toimitiloihin ja kokoelmiin. Kuutti Lavonen on kuulunut Suomen pidetyimpiin ja johtaviin taidegraafikoihin viimeistään hänen Didrichsenin taidemuseossa Helsingissä 2004-2005 olleesta näyttelystään lähtien. Lavosen viimeaikaisista töistä tunnetuimpia ovat hänen kymmenet kirkkomaalauksensa Tyrvään Pyhän Olavin kirkkoon yhdessä Osmo Rauhalan kanssa. Kotimaisten kokoelmien ohella töitä sisältyy esimerkiksi Viron taidemuseon (Viro) ja Malagan yliopiston (Espanja) kokoelmiin.


title: Kuutti Lavonen

text: Lavonen kuuluu tamperelaisen taidegrafiikan vedostuspaja Himmelbaun palveluja käyttäviin taiteilijoihin.


title: Kuutti Lavonen

text: Lavosen vanhemmat olivat kuvataiteilija Ahti Lavonen ja tekstiilitaiteilija Maija Lavonen. Lavosella on kaksi lasta yhdessä filosofian tohtori Ulla Tuomarlan kanssa. Pariskunta on eronnut.


title: Jussi Makkonen

text: Jussi Makkonen (s. 24. huhtikuuta 1985 Turku) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa SM-liigajoukkue Porin Ässissä.


title: Jussi Makkonen

text: Makkonen debytoi SM-liigassa kaudella 2003–2004 TPS:n joukkueessa. Samalla kaudella hän oli myös TPS:n A-nuorten joukkueen tehokkain pelaaja. Kaudeksi 2004–2005 Makkonen siirtyi Mestis-seura TuToon. Tammikuussa 2005 TPS nosti Makkosen takaisin SM-liigaan, kun se hankki hänet TuTosta paikkaamaan loukkaantumisia.


title: Jussi Makkonen

text: Parhaan kautensa TPS:ssa Makkonen pelasi kaudella 2006–2007, kun hän iski 56 ottelussa 20 tehopistettä (10+10). Kausi 2007–2008 oli kuitenkin Makkoselle vaikea ja näin ollen hänet kaupattiin kesken kauden HPK:on. Kauden jälkeen Makkonen teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen HPK:n kanssa. Makkonen teki läpimurtonsa kaudella 2008–2009. Hän teki kauden aikana pisteet 27+32. Makkonen voitti 27 maalillaan SM-liigan maalikuninkuuden, minkä ansiosta hänet palkittiin Aarne Honkavaara -palkinnolla.


title: Jussi Makkonen

text: HPK:lle kausi 2008–2009 oli taloudellisesti vaikea, ja joukkue joutui luopumaan Makkosesta, vaikka hänellä olisi ollut sopimusta vielä jäljelle seuraavaksi kaudeksi. Makkonen siirtyi kaudeksi 2009–2010 KHL:ssa pelaavaan valkovenäläisjoukkue Minskin Dynamoon. Hän halusi jatkaa uraansa KHL:ssa suuremman peliajan toivossa, vaikka sai sopimustarjouksen myös NHL-seura Pittsburgh Penguinsilta Makkosen kausi Minskissä sujui huonosti, ja marraskuussa 2009 hänet asetettiin KHL:n siirtolistalle. Minsk halusi lähettää hänet siirtolistan kautta Valko-Venäjän pääsarjassa pelaavaan H’K Šah’tsjor Salihorskiin. Makkonen siirtyi joulukuussa 2009 Ruotsin Elitserienin Frölundaan, jossa hän ei pelannut kuin yhdeksän ottelua, joissa sai vain yhden syöttöpisteen. Tammikuussa 2010 Frölunda ilmoitti, että Makkonen ei jatka joukkueessa. Makkonen teki pian tämän jälkeen puolitoista vuotta kestävänä sopimuksen SM-liigan JYPin kanssa. Joulukuussa 2010 hän siirtyi Turun Palloseuraan. Kauden 2010–2011 jälkeen hän siirtyi Tampereen Tapparaan. Makkonen jatkoi Tapparassa myös kauden 2012–2013 ja hänellä oli optio kaudesta 2013–2014. Syyskuussa 2013 hän siirtyi kuitenkin LeKiin, josta jatkoi lokakuussa Espoo Bluesiin. Tammikuussa 2016 hän siirtyi kauden loppuun kestäneelle lainalle TPS:ään. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Porin Ässiin. Heinäkuussa 2018 Makkonen teki Ässien kanssa yksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Jussi Makkonen

text: Makkonen on pelannut yhteensä 34 nuorten maaottelua 17-, 18- ja 20-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän myös edusti Suomea nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2005. Makkonen on edustanut Suomen maajoukkuetta kuuden ottelun verran. Ottelut tulivat kauden 2008–2009 Euro Hockey Tourilla Venäjän ja Tšekin turnauksissa.


title: Silkkikehrääjät

text: Silkkikehrääjät ("Bombycidae") on kehrääjämäisten perhosten heimo. Aikaisemmin siihen kuului vain yksi suku ("Bombyx") ja siinä kaksi perhoslajia, mutta vuonna 1999 aikaisemmin erillinen heimo "Apatelodidae" yhdistettiin siihen.


title: Silkkikehrääjät

text: Tunnetuimmat edustajat lienevät tekstiiliteollisuudelle silkkiä tuottava mulperiperhonen ("Bombyx mori") sekä sen villi lähisukulainen "Bombyx mandarina".


title: Vihdin kirkko

text: Vihdin kirkko on Vihdin seurakunnan alkujaan 1772 valmistunut tiilirakenteinen kirkko, joka sijaitsee Vihdin kirkonkylässä Hartanmäellä. Kirkon rakentaja oli Antti Piimänen. Se on sittemmin palanut salaman iskusta kaksi kertaa, mutta rakennettu uudelleen ja kokenut sisätiloiltaan perusteellisia muutoksia jälleen 1920-luvulla.


title: Vihdin kirkko

text: Kirkko on tiilestä rakennettu, rapattu ja vaaleaksi maalattu pohjamuodoltaan erivartinen ristikirkko, jossa on päätytorni ja kolmitaitteinen kuoriosa. Kirkon rakentaja oli turkulainen Antti Piimänen ja se vihittiin käyttöön 29. syyskuuta 1772. Tuolloin kirkot nimettiin hallitsijan mukaan ja kirkosta tuli Kustaankirkko Kustaa III:n mukaan. Nimitys on myöhemmin jäänyt pois käytöstä. Kirkon kokoa on hämmästelty. Kirkon rakentamisen aikaan Vihdissä oli vajaa kaksi tuhatta asukasta, joten kirkkoon mahtui kolmasosa seurakuntalaisista. Kirkkoon mahtuu 500–600 henkilöä.


title: Vihdin kirkko

text: Vihdin kirkko rakennettiin kylän keskelle, Hartanmäelle. Päätös uuden kirkon rakentamisesta oli tehty 17. joulukuuta 1760. Kirkkoon tarvittavia tiiliä tehtiin useita vuosia ja rakentaminen pääsi alkamaan kymmenen vuotta myöhemmin, vuonna 1770. Kirkko valmistui vuonna 1772. Alkuperäisiä suunnitelmia ei ole säilynyt, mutta kirkon alkuperäinen pohjan muoto on ennallaan, tosin 1700-luvun lopulla kirkon toisessa poikkisakarassa oleva sakasti oli muutettu pikkukirkoksi ruotsinkielisiä jumalanpalveluksia varten. Niitä pidettiin vuoteen 1926 asti.


title: Vihdin kirkko

text: Kirkon 13-äänikertaiset urut valmistuivat vuonna 1798, kuten myös alttaritaulu "Jeesus Getsemanessa".


title: Vihdin kirkko

text: Salama iski 22. heinäkuuta 1818 kirkon torniin ja lähes kaikki, mikä kirkossa oli palavaa, paloi. Suuri kynttiläkruunu onnistuttiin pelastamaan. Rovasti Hipping kertoo vuoden 1818 onnettomuudesta: "Mutta kova kohtalo odotti tätä kaunista ja aistikkaista koristuksistaan tunnettua kivikirkkoa. 22. heinäkuuta 1818, heti puolenpäivän jälkeen, vetäytyi taivas paksuihin ukkospilviin. Noin kello 2 päivällä iski salama kirkontorniin: tuli levisi rajusti, ja yhdessä tunnissa oli kaikki, joka kirkkorakennuksessa oli palavaa, muuttunut tuhkaksi." Tiiliseinät jäivät osittain pystyyn ja niiden varaan rakennettiin lautaseinäinen, olkikattoinen väliaikaiskirkko.


title: Vihdin kirkko

text: Kirkko rakennettiin uudelleen, korjaussuunnitelman laati arkkitehti Charles Bassi. Jälleenrakennettu pyhättö vihittiin käyttöön vuoden 1822 lopulla. Bassi teki korjaussuunnitelmat säilyttäen seurakuntalaisten toiveiden mukaisesti kirkon vanhan pohjamallin ja lisäten kirkkoon ikkunoita. Hänen suunnittelemiensa tornin, ikkunoiden ja ovien klassista tyyliä oleva muoto on säilynyt nykypäivään. Uudet urut valmistuivat vuonna 1835. Alttaritaulu tilattiin vasta 1845 ja se saapui Vihtiin huhtikuussa 1846, taiteilija oli Pietarissa asuva suomalainen B. A. Godenhjelm. Alttari ei ollut valmis ja kehysrakennelmien rahoituksesta oli erimielisyyttä, joten uusi alttaritaulu varastoitiin pappilaan. Taulu esittää Kristuksen ylösnousemusta ja se on kirkon nykyinen alttaritaulu.


title: Vihdin kirkko

text: Salama poltti kirkon toistamiseen vuoden 1846 elokuussa. Jälleen lähes kaikki paloi, ainoastaan hiukan irtaimistoa pystyttiin pelastamaan. Myös jo edellisestä tulipalosta pelastettu kynttiläkruunu pelastui. Vastavalmistunutta alttaritaulua ei ollut vielä kiinnitetty paikoilleen, vaan se oli säilössä pappilassa.


title: Vihdin kirkko

text: "Helsingfors Tidningar" kirjoitti muutamaa päivää myöhemmin: "Tänään, elokuun 8. päivänä kello puoli 3 iltapäivällä iski ukkonen toistamiseen kirkon kattoon sytyttäen sen, minkä jälkeen tuli, vaikkakin ihmisiä oli lähistöllä, levisi niin rajusti, että katto oli ilmiliekeissä, ennen kuin kukaan ehti paikalle auttamaan. Ainoastaan kirkon hopeat, kasukat ja muutama virsikirja onnistuttiin pelastamaan, kaikki muu jäi liekkien saaliiksi".


title: Vihdin kirkko

text: Tilapäiskirkoksi tehtiin erillinen lautarakennus kirkkopihalle. Seurakunta sai odottelun jälkeen luvan rakentaa kirkon uudelleen Bassin korjaussuunnitelmien pohjalta tehtyjen piirustusten mukaisesti. Rakennukseen tehtiin kuitenkin uusgoottisia piirteitä: kellotornin ikkunat muutettiin suippokaarisiksi, tornin kupolin muoto muutettiin suippenevaksi ja ikkunat tehtiin vinoruutuisina. Ison ja pikkukirkon kulmaukseen muurattiin pappienkamari. Kirkko vihittiin käyttöön lokakuussa 1848 ja se säilyi uudessa ulkomuodossa 80 vuotta. Fredrik Pacius oli järjestänyt pääsiäisenä 1847 Helsingissä hengellisen konsertin uusien urkujen hankkimiseksi Vihdin kirkkoon, mutta uudet 16-äänikertaiset urut vihittiin käyttöön vasta vuonna 1864.


title: Vihdin kirkko

text: Kirkko peruskorjattiin vuosina 1928–1929. Korjauksen suunnitteli arkkitehti Kauno S. Kallio. Kirkkosali muutettiin pitkäkirkoksi poistamalla sivulehterit ja muuraamalla ristisakaroiden aukot umpeen. Saarnastuolia siirrettiin, pohjoisen poikkisakaran pikkukirkko muutettiin rippikoulusaliksi ja sakaraa jatkettiin matalalla eteisellä. Eteläiseen sakaraan tehtiin sakasti, eteinen ja sisäänkäynti. Entisen lehterin tilalla toisessa kerroksessa on kirkkomuseo. Turhana pidettyjä koristeita karsittiin, kuoriin tehtiin kuoriaita ja lisättiin kuusi koristepilasteria. Kirkon tynnyriholvi-sisäkatto laskettiin alemmas. Ulkopuolella tornista poistettiin uusgoottilaiset piirteet ja sen muoto muutettiin kupolimaiseksi, Bassin alkuperäisten suunnitelmien mukaiseksi. Ikkunoiden ruutujako muutettiin.


title: Vihdin kirkko

text: Kuorin kattoon ja urkuparven etuseinään tehtiin koristemaalauksia. Kirkkoon tuli uudet 27-äänikertaiset urut, joissa on lisäksi 3 siirtoäänikertaa. Kirkko vihittiin uudelleen käyttöön maaliskuussa 1929.


title: Vihdin kirkko

text: Kirkko maalattiin ulkoa vuonna 1982. Sisällä kirkossa tehtiin korjaus- ja muutostöitä vuonna 1985, suunnittelija oli arkkitehti Carl-Johan Slotte. Kuoriaita poistettiin ja etummaiset penkkirivit korvattiin irtotuoleilla, jotta saataisiin tilaa suurelle kuorolle ja orkesterille musiikkiesityksiin. Kirkko maalattiin sisältä. Muutosten jälkeen kirkon kiinteän sisustuksen ilme on 1920-luvun klassismia. Vuonna 1990 hankittiin 16-äänikertaiset kuoriurut. Tekniikan puolella uutta on sähkölämmitys sekä automaattinen palohälytys- ja sammutusjärjestelmä. Kirkko sai uuden kuparipeltikaton vuonna 1995.


title: Vihdin kirkko

text: Museoviraston mukaan "mäen laella sijaitseva vaaleaksi rapattu Vihdin tiilikirkko on kirkonkylän maisemallinen kiintopiste" ja "kirkonmäellä oleva sankarihauta-alue valkoisine puuristeineen kuuluu Suomen kauneimpiin".. Sankarimuistomerkki "Hyvästijättö" on kuvanveistäjä Heikki Varjan teos ja paljastettu vuonna 1951.


title: Vihdin kirkko

text: Vihdin kirkon edeltäjä oli Pyhän Birgitan harmaakivikirkko, jonka rakentamisen arvellaan aloitetun noin vuonna 1500. Kirkko oli rakennettu huonosti kantavalle maalle ja sen seiniin tuli jatkuvasti halkeamia. Isoviha aiheutti kirkolle lisää vahinkoa. Pitäjänkokous päätti uuden kirkon rakentamisesta 1760 ja uusi kirkko valmistui 1772. Uuden kirkon valmistuttua vanhaa kirkkoa käytettiin hautakirkkona vuoteen 1793 asti, jolloin hautaus oli pakko lopettaa kirkon huonon kunnon takia. Vuonna 1801 pitäjänkokous päätti myydä kirkon huutokaupalla ja kirkon kiinteä sisustus, puiset kattorakenteet ja osa muureista myytiin, perimätiedon mukaan navettojen rakennusaineiksi. Nimetön vihtiläinen pohti asiaa vielä vuonna 1854 "Suomettaressa":


title: Hey Stoopid!

text: Hey Stoopid on Alice Cooperin albumi, joka julkaistiin 2. heinäkuuta 1991. Se sisältää muun muassa kappaleen "Feed My Frankenstein", joka kuullaan Wayne's World'ssa. Albumi sisältää myös paljon muiden artistien vierailuja, mm. Slash, Ozzy Osbourne, Vinnie Moore, Joe Satriani, Steve Vai, Nikki Sixx ja Mick Mars. "Hey Stoopid!" jäi Alice Cooperin viimeiseksi glam metal -tyylilajia edustaneeksi albumiksi.


title: Hey Stoopid!

text: Suluissa säveltäjä


title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Turun yliopistollinen keskussairaala (Tyks) on yksi Suomen viidestä yliopistollisesta sairaalasta ja samoin yksi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin viidestä sairaalasta. Sairaalakokonaisuus koostuu monista toimipaikoista: Raision sairaalasta, Paimion sairaalasta, Vakka-Suomen sairaalasta sekä Turussa sijaitsevista kantasairaalasta ja kirurgisesta sairaalasta. Tyksissä on 953 sairaalapaikkaa ja henkilökuntaa 3 875 henkilöä, joista 554 on lääkäreitä, 94 akateemisia tutkimus- ja hoitohenkilöä, 2 243 hoitajaa sekä 921 talous- ja huoltohenkilöä.


title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Vuonna 2007 Turun yliopistollisen keskussairaalaan toimintaan kuuluvia avohoitokäyntejä kirjattiin 405 624, hoitopäiviä 258 987 ja hoitojaksoja 58 834. Keskimääräinen hoitoaika oli 4,4 vuorokautta.


title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Turun yliopistollisen keskussairaalan perustamispäivänä pidetään 17. joulukuuta 1756, jolloin kuningas Aadolf Fredrik allekirjoitti Turun Lasaretin perustamiskirjan. Yhdeksänpaikkainen sairaala aloitti toimintansa Linnankadun ja Ågatanin (nyk. Läntisen Rantakadun) välisen kujan varrella, nykyisen Eskelinkadun eteläisessä kulmassa vuonna 1759. Tyks on täten Suomen vanhin ja Pohjoismaiden toiseksi vanhin edelleen toimiva sairaala.


title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Sairaala muutti Eskelinkadulta Linnankadun ja nykyisen Sairashuoneenkadun kulmaan vuonna 1784, josta se muutti vuonna 1856 Linnankadun ja Puistokadun kulmaan. Vuonna 1881 sairaala siirtyi uusiin tiloihin Kiinamyllynmäelle. Nämä nykyisin suojellut rakennukset ovat edelleen Tyksin käytössä.


title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Vuonna 1938 vihittiin käyttöön 350-paikkainen Turun uusi Lääninsairaala, eli nykyinen Tyksin A-sairaala.


title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Lääninsairaala muuttui vuonna 1946 Yliopistolliseksi opetussairaalaksi, ja vuonna 1958 siitä tuli Turun yliopistollinen keskussairaala. U-sairaala valmistui vuonna 1968.


title: Turun yliopistollinen keskussairaala

text: Paimion sairaala liitettiin hallinnollisesti Tyksiin vuonna 1987, Raision aluesairaala vuonna 2003 ja Turun kaupungin kirurginen sairaala vuonna 2004.