title: Taloussosiologia

text: Taloussosiologia syntyi uutena lähestymistapana taloudellisiin ilmiöihin; se korosti erityisesti talouden rakenteiden ja instituutioiden roolia suhteessa yhteiskuntaan, ja yhteiskunnan vaikutuksia talouden rakenteisiin ja instituutioihin. Kapitalismin ja modernin suhde on klassisen taloussosiologian keskeinen kysymys, jota käsittelevät esimerkiksi Max Weber teoksessaan "Protestanttinen etiikka ja kapitalismin henki" (1905) ja Georg Simmel kirjassaan "The Philosophy of Money" (1900). Marxin historiallinen materialismi voidaan nähdä pyrkimyksenä osoittaa, kuinka talouden voimat vaikuttavat yhteiskunnan rakenteeseen perustavalla tasolla. Émile Durkheimin "The Division of Labour in Society" Weberin "Economy and Society" julkaistiin molemmat vuonna 1922.


title: Taloussosiologia

text: Nykyisin taloussosiologia keskittyy erityisesti taloudellisen vaihdon sosiaalisiin seurauksiin ja merkityksiin sekä sosiaalisiin vuorovaikutuksiin, joita taloudellinen vaihto helpottaa tai haittaa. Modernin taloussosiologian tärkeitä hahmoja ovat esimerkiksi Fred L. Block, James S. Coleman, Mark Granovetter, Harrison White, Paul DiMaggio, Joel M. Podolny, Richard Swedberg ja Viviana Zelizer Yhdysvalloissa, sekä Euroopassa Luc Boltanski, Laurent Thévenot ja Jens Beckert. Näihin voidaan lisätä Amitai Etzioni, joka on kehittänyt sosiaalitaloustieteen ideaa, sekä Chuck Sabel, Wolfgang Streeck ja Michael Mousseau, jotka toimivat poliittisen taloustieteen ja sosiologian tieteenaloilla.


title: Taloussosiologia

text: Keskittyminen matemaattiseen analyysiin ja hyödyn maksimointiin 1900-luvulla on johtanut siihen, että taloustieteen on nähty liikkuvan pois juuriltaan yhteiskuntatieteissä. Useat taloustieteen tai talouspolitiikan kriitikot ovat tuoneet esille näkökannan, jonka mukaan talouden abstraktissa mallinnuksessa ei huomioida keskeisiä yhteiskunnallisia ilmiöitä.


title: Taloussosiologia

text: Taloussosiologia pyrkii määrittämään perinteisesti taloustieteilijöiden tutkimia kysymyksiä uudelleen sosiologisin käsittein. Se on siten vastaus myös taloustieteilijöiden (kuten Gary Becker) pyrkimyksiin tuoda talouden lähestymistavat - erityisesti hyödyn maksimointi ja peliteoria - sellaisten sosiaalisten tilanteiden analyysiin, jotka eivät selvästi ole luonteeltaan tuotantoa tai kauppaa. Karl Polanyi oli ensimmäinen teoreetikko, joka toi esille idean uppoutuneisuudesta, jolla hän tarkoitti, että taloudella on kiinteä suhde yhteiskunnallisiin instituutioihin.


title: Tinian

text: Tinian on saari Tyynellämerellä Pohjois-Mariaanien liittovaltiossa. Liittovaltion merkittävimpiin saariin kuuluva Tinian sijaitsee Saipanin lounaispuolella. Guamille on matkaa noin 130 kilometriä.


title: Tinian

text: Tinianin pinta-ala on 101,01 km². Se on 16 kilometriä pitkä ja kuusi kilometriä leveä. Yhdessä asumattoman Aguiguanin (7,09 km²) kanssa saari muodostaa Tinianin kunnan.


title: Tinian

text: Tinianin suurin kylä on San Jose. Saaren asukasluku oli 3 136 vuoden 2010 väestönlaskennassa. Kunnan kaikki asukkaat asuvat Tinianilla. Pohjois-Mariaaneilla enemmän asutusta on vain Saipanilla.


title: Tinian

text: Saaren korkein kohta on Mt. Lasso, joka on korkeudeltaan 564 jalkaa.


title: Tinian

text: Yhdysvallat ja Japani kävivät saarella Tinianin taistelun 24. heinäkuuta – 1. elokuuta 1944. Saarella sijaitsi suuri lentotukikohta, jonka Yhdysvallat otti B-29-pommituskoneiden käyttöön. Lentohyökkäykset kohdistuivat Japanin pääsaariin. Myös Enola Gay nousi ilmaan Tinianilta.


title: Maugsaaret

text: Maugsaaret on kolmen tuliperäisen saaren ryhmä Pohjois-Mariaaneilla. Niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 2,13 km².


title: Maugsaaret

text: Maugsaarten korkein kohta on 227 metriä merenpinnasta. Saarilla ei tiedetä tapahtuneen yhtään tulivuorenpurkausta niiden löytämisen jälkeen vuonna 1522.


title: Maugsaaret

text: Maugsaaret ovat asumattomia ja kuuluvat pohjoisten saarten kuntaan. Pohjoispuolella sijaitsee Farallon de Pajaros ja etelässä Asuncion.


title: Asuncion (Pohjois-Mariaanit)

text: Asuncion on yksi Pohjois-Mariaanien saarista Tyynellämerellä. Se sijaitsee Agrihanin ja Maugsaarten välissä.


title: Asuncion (Pohjois-Mariaanit)

text: Asuncionin pinta-ala on 7,31 km². Saari on asumaton ja se muodostuu kerrostulivuoresta, jonka tiedetään purkautuneen ainakin kerran, vuonna 1906. Saaren korkein kohta on 857 metriä merenpinnasta. Asuncionia hallitaan osana pohjoisten saarten kuntaa.


title: Asuncion (Pohjois-Mariaanit)

text: Asuncion on 3,4 kilometriä pitkä ja enimmillään 2,6 kilometriä leveä. Paganille on matkaa 175 kilometriä.


title: Luiro

text: Luiro on yhteensä kolmatta sataa kilometriä pitkä Kemijoen latvahaara. Toisin kuin lännempi Kitinen ja itäisempi Kemihaara, virtaa Luiro suhteellisen asumattomassa maastossa.


title: Luiro

text: Lokan allas jakaa Luiron ylä- ja alaosaan. Yläosa alkaa Sodankylän Luirojärvestä Saariselän tunturimaisemasta ja virtaa mutkitellen etelään. Lokan altaan eteläpuolella joki on huomattavan mutkainen ja ympäröivä maasto soinen. Joki kulkee Savukosken Tanhuan kylän kautta Pelkosenniemelle, jossa ohittaa vielä pienen Luironkylän, kunnes Kairalan kohdalla laskee Kitiseen ja ne yhdessä kohtaavat Kemihaaran hieman Pelkosenniemen kirkolta pohjoiseen. Suomen suurjoista Luiro on erityisen erämainen, vesivoiman rakentamisen jälkeen joen koskipaikkoja on ennallistettu. Jokeen istutetaan taimenta ja siitä voi kalastaa myös harjusta ja haukea.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Kontio ja sen sisaralus Otso ovat suomalaisia jäänmurtajia, joilla korvattiin kolme Karhu-luokan alusta: Karhu, Murtaja ja Sampo. Kontio tai Otso lähetetään yleensä ensimmäisenä Perämerelle, kun jäät alkavat talven tullessa haitata merenkulkua.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Kontiossa ei ole keulapotkureita, joita monissa murtajissa käytetään työntämään vettä liukasteeksi jään ja rungon väliin. Kontiossa tähän käytetään veden sekaan puhallettavaa ilmaa, joka saa veden liikkumaan mukanaan. Ilman puhaltamista vain toiselle sivulle voidaan käyttää apuna murtajan kääntämisessä.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Murtajan koneisto on samanlainen kuin jäänmurtaja Otsossa.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Kontio kastettiin ja luovutettiin merenkulkuhallitukselle Wärtsilän Meriteollisuus Oy:n Helsingin telakalla. Murtajan kastoi ulkomaankauppaministeri Jermu Laine.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Vuonna 2002 Kontioon asennettiin Eutelsat VSAT -satelliittiviestintäjärjestelmä ja Selesmar X-band -tutka.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) rahtasi 2010 Kontion pohjoiselle Itämerelle öljyntorjuntavalmiuteen. Palvelusopimuksen kesto on kolme vuotta ja siihen sisältyy mahdollisuus kolmen vuoden jatkokauteen. Sopimuksen arvo on neljä miljoonaa euroa. Kontion sovittiin olevan valmiina öljyntorjuntatehtäviin kesä-heinäkuussa 2010. Murtajan tulee olla 24 tunnin lähtövalmiudessa ympärivuotisesti. Sopimus kohentaa merkittävästi Suomen rannikon öljyntorjuntavalmiutta, sillä Kontio pystyy toimimaan kaikissa jääoloissa. Sopimus on historiallinen. Ensimmäistä kertaa suomalaiselle perinteiselle jäänmurtajalle löydettiin työtä jäänmurtokauden ulkopuolella. Aiemmin ympärivuotisesti ovat työskennelleet vain monitoimimurtajat.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Öljyntorjuntavarustus ja muutostyöt keinuntatankkeihin tehdään Naantalissa Turun Korjaustelakalla ja työt ja varusteet maksaa EMSA. Kontiosta tulee 2 000 kuution keräyskapasiteetillaan suurin öljyntorjunta-alus pohjoisella Itämerellä. Kontio pystyy myös öljynkeräykseen jää-olosuhteissa. Öljyntorjuntalaitteet toimittaa suomalainen Lamor.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: EMSA:n ja Kontion välistä sopimusta öljyntorjunnasta jatkettiin kolmivuotisella optio -kaudella keväällä 2013.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Kontion miehistö pelasti 4. helmikuuta 1998 Nesteen säiliöalus Suulasta mereen luiskahtaneen matruusin. Onnettomuus tapahtui yöllä Loviisan edustalla Orrengrundin pohjoispuolella.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Lahtelainen 41-vuotias matruusi oli kello 00.40 kiinnittämässä luotsitikkaita, kun hän nykäisi kiinnijäätyneestä köydestä saadakseen sen irti. Köyden irrotessa matruusi luiskahti laidan yli mereen. Vain pintanaarmuja saanut matruusi kömpi vedestä puolittain pienen jäälautan varaan ja katseli kun Suula katosi pimeyteen.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Kotkaan matkalla olleen kappaletavaralaiva Claran filippiiniläinen laivamies sattui olemaan kannella ja hän kuuli pimeydestä avunhuutoja. Laivamiehen hälytyksen jälkeen Clara kysyi radiolla Suulalta puuttuuko sieltä ketään. Kadonnutta matruusia alkoi etsiä lähellä ollut luotsikutterikin, mutta matalasta aluksesta oli vaikea nähdä kauaksi jäälohkareiden väleihin.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Radioliikenne kuultiin myös Kontiolla, joka oli kolmen kilometrin päässä onnettomuuspaikalta. Kontion sillalle hälytettiin lisää väkeä tähystämään, sillä vilkkaasti liikennöidyn väylän ränni on leveä alue, jossa on jäälauttoja ja sohjoa. Kontion 20 metrin korkeudella olevalta sillalta oli helpompi havainnoida merta neljän valonheittimen loisteessa. Perämies näkikin kiikarillaan jotain harmaata, joka näytti liikkuvan. Lähempää näkyi matruusin pää ja kaksi kättä.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Puolittain vedessä 20–30 minuuttia kellunut kohmeinen matruusi nostettiin merestä murtajan keulanosturilla ja murtajalla ollut merivartioston helikopteri kuljetti hänet Meilahden sairaalaan.


title: Jäänmurtaja Kontio

text: Seikkailustaan naarmuilla selvinneellä matruusilla oli paljon onnea matkassaan: paitsi että hänen avunhuutonsa kuultiin, oli hänen onnensa, että iltainen lumisade oli lakannut, sillä lumisateessa hänen löytämisensä olisi ollut paljon vaikeampaa.


title: Jäänmurtaja Kontio

text:
Kontion öljyntorjuntavarustus koostuu kolmesta erillisestä järjestelmästä:
jäykistä keräyskäsistä (rigid sweeping arms),
500 metriä pitkästä, täytettävästä avomeripuomista (heavy duty offshore boom) ja sen kanssa käytettävästä kauko-ohjattavasta robottiskimmeristä
sekä kolmanneksi nimenomaan jääolosuhteisiin suunnitellusta skimmeristä. Myös toista skimmeriä voidaan käyttää jäissä.
Öljyntorjuntavarusteet ovat omavoimaisia, niiden käyttövoima tulee kahdesta hydraulikoneikosta.


title: Jäänmurtaja Kontio

text:
Kontiolla on öljynkeräystä varten tankkikapasiteettia 2 033 m3.
Nämä tankit on yhdistetty toisiinsa, ne ovat lämmitettäviä ja niitä voidaan käyttää myös kerätyn öljyisen veden dekantointiin. Järjestelmän tyhjennyspumppukapasiteetti on mitoitettu niin, että kahdessa tunnissa voidaan tankeista purkaa kerättyä öljyistä vettä 1 200m3.


title: Anatahan

text: Anatahan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Sariganin etelä- ja Farallon de Medinillan pohjoispuolella. Saipanille kertyy matkaa noin 120 kilometriä ja Guamille 320 kilometriä.


title: Anatahan

text: Anatahanin pinta-ala on 32 km². Saari on 9 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Korkein kohta on 788 metriä merenpinnasta. Saarella on 24,1 kilometriä rantaviivaa.


title: Anatahan

text: Anatahan muodostuu kerrostulivuoresta, jonka tiettävästi ensimmäinen purkaus alkoi 10. toukokuuta 2003. Uusia purkauksia on sattunut vuonna 2004, tammikuussa 2005 ja 6. huhtikuuta 2005. Huhtikuun 2005 purkaus oli voimakkain, ja savua nousi yli 15 000 metrin korkeuteen.


title: Anatahan

text: Anatahanilla ei ollut tulivuorenpurkauksen aikaan asutusta, sillä väestö oli jo aiemmin jouduttu evakuoimaan toisaalle. Saarella sattui maanjäristyksiä vuosina 1990 ja 1993.


title: Gnaeus Pompeius Strabo

text: Gnaeus Pompeius Strabo (kuoli 87 eaa.) oli roomalainen sotilas ja poliitikko. Hän oli kotoisin Picenumin alueelta ja hän oli ensimmäinen sukunsa jäsen josta tuli senaattori. Hänestä tuli Sisilian propreettori vuonna 93 eaa. ja vuonna 89 eaa. liittolaissodan aikana hänestä tuli konsuli. Strabo johti roomalaisia joukkoja liittolaisia vastaan Pohjois-Italiassa. Sodan jälkeen Strabo palasi Picenumiin legiooniensa kanssa, mutta palasi vuonna 87 eaa. taistelemaan Sullan kanssa Mariusta vastaan. Strabo kuoli sodan aikana ruttoon ja hänen poikansa Pompeius Suuri johti hänen legioonansa taas Picenumiin.


title: Abreham Cherkos

text: Abreham Cherkos (s. 23. syyskuuta 1989) on etiopialainen kestävyysjuoksija.


title: Abreham Cherkos

text: Cherkos voitti Marrakechin alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2005 kultaa 3 000 metrin juoksussa ajalla 8.00,90. 2006 hän voitti hopeaa Pekingissä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 5 000 metrin juoksussa ajalla 13.35,95. Kauden lopussa hän oli samalla matkalla kolmas. Seuraavana vuonna hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa viidenneksitoista ja Osakan MM-kisoissa 5 000 metrillä kahdeksanneksi.


title: Abreham Cherkos

text: Maaliskuussa 2008 Cherkos saavutti 3 000 metrin juoksussa pronssia sisäratojen MM-kilpailuissa Valenciassa. Kesällä 2008 hän voitti 5 000 metrin juoksussa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden ja sijoittui Pekingin olympialaisissa viidenneksi.


title: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri

text: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa Vaasan vaalipiirin 17 eduskuntavaaliehdokkaasta. Loput neljä asettaa saman Vaasan vaalipiirin alueella pohjoisempana toimiva Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri.


title: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri

text: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan vahvimmista, piirin puheenjohtajana toimii Esko Lehtimäki Teuvalta. Vuodesta 2007 lähtien piirin toiminnanjohtajana on ollut Aki Utter.


title: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri

text: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiristä ovat lähtöisin Suomen ensimmäiset naispääministerit Anneli Jäätteenmäki ja Mari Kiviniemi.


title: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri

text: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtaja Jarmo Korhonen valittiin Suomen Keskustan puoluesihteeriksi Eero Lankian seuraajaksi, Korhonen toimi puoluesihteerinä kaksi kautta 2006-2010. Toiminnanjohtaja Korhonen on alun perin Pohjois-Karjalasta, mutta on toiminut vuosia Etelä-Pohjanmaalla.


title: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri

text: Etelä-Pohjanmaalta on myös eurokansanedustaja Anneli Jäätteenmäki, joka valittiin europarlamenttiin äänikuningattarena vuonna 2004.


title: Matti Janhunen

text: Matti Janhunen (22. marraskuuta 1902 Rautalampi, joissain lähteissä Sumiainen – 9. joulukuuta 1963 Kerava) oli punaupseeri, kommunistipoliitikko ja sosiaaliministeri Paasikiven III ja Pekkalan hallituksissa (1945–1948).


title: Matti Janhunen

text: Pienviljelijäperheeseen syntynyt Janhunen liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen vuonna 1924. Seuraavalla vuosikymmenellä hän hankki punaupseerikoulutuksen Neuvostoliitossa, josta hän palasi Suomeen järjestämään SKP:n maanalaista organisaatiota ja pidätettiin myöhemmin yhdessä Hertta Kuusisen kanssa. Tästä alkoi yli kymmenvuotinen vankila-aika. Sotavuosina hän oli turvasäilössä ja yksi pahamaineisen Koveron keskitysleirin vangeista.


title: Matti Janhunen

text: Vankilasta Janhunen vapautui vasta marraskuussa 1944, jonka jälkeen hän siirtyi miltei välittömästi oikeusministeri Urho Kekkosen nimittämänä vankilaolojen uudistamiskomiteaan. SKP:n puoluetoimikuntaan hänet oli valittu jo ennen vankilasta vapautumista. Presidentti Mannerheim nimitti Janhusen toiseksi sosiaaliministeriksi J. K. Paasikiven esityksestä tämän kolmanteen hallitukseen.


title: Matti Janhunen

text: Paasikivi piti Janhusta maltillisena miehenä, jonka mukanaolo hallituksessa voitiin perustella sillä, että muussa tapauksessa salkku olisi mennyt jollekin jyrkemmän linjan kommunistille. Janhunen sopeutui hyvin hallitusyhteistyöhön, ja hänen ministerinpestinsä jatkuikin vielä Pekkalan hallituksessa. Toimikautenaan hän osallistui keskeisesti sodan jälkeen alkaneeseen sosiaalipoliittiseen uudistustyöhön. Muun muassa kesäloma- ja lapsilisälait laadittiin hänen ollessaan sosiaaliministerinä.


title: Matti Janhunen

text: Hallitustyöskentelynsä päätyttyä Janhunen siirtyi Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi ja Suomen Pankin tilintarkastajaksi. Lisäksi hän toimi Enso-Gutzeitin ja Alkon hallintoneuvostoissa sekä päätoimitti SKP:n aatteellis-poliittista julkaisua "Kommunisti". Hän oli myös Kulttuuritalon rakennustoimikunnan puheenjohtaja 1955–1958.


title: Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri

text:
Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa neljä kansanedustajaehdokasta Vaasan vaalipiirissä. Suurimman osan vaalipiirin kansanedustajehdokkaista asettaa Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri.
Piirin puheenjohtajana toimii Mari Kerola ja toiminnanjohtajana Jirka Hakala. Suomen Keskustan puoluehallituksen varsinaisena jäsenenä toimii myös Mari Kerola.


title: Edwin Cheruiyot Soi

text: Edwin Cheruiyot Soi (s. 3. maaliskuuta 1986 Keircho) on kenialainen kestävyys- ja maastojuoksija.


title: Edwin Cheruiyot Soi

text: Soi osallistui Fukuokan maastojuoksun MM-kisoihin 2006, joissa hän oli lyhyellä matkalla kahdeksas ja samalla voittamassa joukkuekultaa Kenian joukkueessa. kauden lopussa hän oli toinen sekä 3 000 metrin juoksussa (ajalla 7.39,25) että 5 000 metrin juoksussa (ajalla 13.49,45). Hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM-kilpailuissa 2007 yhdeksänneksi ja sai joukkuekilpailussa kultaa. Hän voitti saman vuoden 3 000 metriä ajalla 7.48,81 ja 5 000 metriä ajalla 13.38,16.


title: Edwin Cheruiyot Soi

text: Soi sijoittui Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa 2008 3 000 metrillä neljänneksi. Hän voitti Kenian olympiakarsinnoissa 5 000 metriä. Pekingin olympialaisissa 2008 Soi saavutti pronssia kauden parhaalla ajallaan 13.06,22. hän voitti 5 000 metriä ajalla 13.22,81 ja sijoittui 3 000 metrillä toiseksi. Seuraavan vuoden hän oli 5 000 metrillä kolmas.


title: Edwin Cheruiyot Soi

text: Soi voitti 5 000 metrin Afrikan-mestaruuden Nairobissa 2010 ajalla 13.30,46. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui 3 000 metrin juoksussa kolmanneksi ajalla 7.41,78. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui 5 000 metrin alkuerissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui samalla matkalla viidenneksi.


title: Keskustan Etelä-Savon piiri

text:
Keskustan Etelä-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se toimii Etelä-Savossa ja sen piiritoimisto sijaitsee Mikkelissä. Piirin toiminta-alueeseen kuuluvat Hirvensalmi, Joroinen, Juva, Kangasniemi, Mikkeli, Mäntyharju, Pertunmaa ja Pieksämäki. Piirillä on puoluevaltuustossa neljä jäsentä.
Keskustan projekti 25:n mukaisesti puoluetoimiston mukaan Keskusta tavoitteli yhtä lisäkansanedustajapaikkaa Etelä-Savon vaalipiirissä. . Kuitenkin se sai vain kaksi kansanedustajaa, Katri Komin ja Jari Lepän, mikä oli yksi vähemmän kuin 2003.


title: Keskustan Etelä-Savon piiri

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa molemmat istuvat kansanedustajat olivat ehdolla ja puolue tavoitteli kolmatta paikkaa. Keskusta koki kuitenkin valtakunnallisesti suuren vaalitappion, ja Etelä-Savosta valittiin edelleen kaksi keskustalaista kansanedustajaa, Katri Komi ja Jari Leppä.


title: Hans Reiser

text: Hans Thomas Reiser on yhdysvaltalainen tietokoneohjelmoija, joka on erikoistunut käyttö- ja tiedostojärjestelmien kehittämiseen. Aikaisemmin Reiser johti omistamaansa Namesys-yritystä, joka pääasiallisesti kehittää ja ylläpitää ReiserFS-levyjärjestelmää. Reiser pidätettiin 10. lokakuuta 2006 epäiltynä vaimonsa murhasta. 28. huhtikuuta 2008 Reiser tuomittiin kuusi kuukautta kestäneen oikeudenkäynnin päätteeksi murhasta. Tuomion jälkeen hän on tunnustanut murhan.


title: Hans Reiser

text: Hans Reiser syntyi 1960-luvulla, hänen vanhempansa olivat Ramon Reiser ja Beverly Palver. Reiser varttui Kaliforniassa ja jättäytyi pois keskikoulusta (junior high school) ennen 14. ikävuottaan, koska hän ei sietänyt perinteisen koulujärjestelmän opetustapaa. Reiserin ollessa 15-vuotias hänet hyväksyttiin opiskelemaan Kalifornian yliopistoon Berkeleyyn, jossa hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon.


title: Hans Reiser

text: Vuonna 1999 Reiser nai venäläissyntyisen lääkärin. Hans ja Nina Reiserilla on kaksi lasta. Avioliitto päättyi asumuseroon toukokuussa 2004. Nina huolsi pariskunnan yhteisiä lapsia yksin.


title: Hans Reiser

text: Reiser pidätettiin 10. lokakuuta 2006 epäiltynä vaimonsa murhasta. Nina Reiseristä ei ole tehty havaintoja 3. syyskuuta 2006 jälkeen. Poliisi on löytänyt Reiserin Honda CRX:stä verijälkiä, jotka täsmäävät DNA-testien perusteella hänen kadoksissa olevaan vaimoonsa. Poliisien ottaessa Reiserin kiinni tämän autosta havaittiin puuttuvan apukuskin etupenkki, ja rikostutkijat ovat havainneet auton lattian pestyn vedellä. Lisäksi autosta löydettiin 40-osainen työkalusetti, jonka avulla etupenkki ilmeisesti on irrotettu. Autosta löydettiin myös roskapusseja, teippiä, pyyhkeitä, muita välineitä ja kaksi murhia käsittelevää kirjaa "Homicide: A Year on the Killing Streets" ja "Masterpieces of Murder". Turvakameroiden tallenteiden perusteella poliisi uskoo Reiserin ostaneen kirjat 8. syyskuuta 2006. Poliisin ei onnistunut löytää omin voimin 31-vuotiaan Nina Reiserin ruumista.


title: Hans Reiser

text: Nina Reiserin entinen rakastaja Sean Sturgeon on tunnustanut kahdeksan tapaukseen liittymätöntä murhaa.


title: Hans Reiser

text: Hans Reiser tunnusti murhanneensa entisen vaimonsa Nina Reiserin. Hän paljasti ruumiin sijainnin saadakseen lievemmän tuomion. Nina Reiserin ruumis löydettiin 7. heinäkuuta 2008 Oaklandista alle 800 metriä Hans Reiserin äidin kodista, jossa Hans asui murhan ajankohtana. Ruumis oli niin hyvin kätketty, että poliisin mukaan ruumista ei olisi löydetty ilman Reiserin apua. Reiser johdatti poliisit suoraan ruumiin luo ilman epävarmuutta.


title: Hans Reiser

text: Hans Reiser tuomittiin 29. elokuuta 2008 toisen asteen murhasta elinkautiseen vankeusrangaistukseen, josta on mahdollisuus päästä ehdonalaiseen vapauteen 15 vuoden vankilassaoloajan jälkeen. Tuomiosta ei voinut valittaa, koska se perustui syytesopimukseen tai valittaminen olisi sisältänyt riskin sopimuksen raukeamisesta ja rangaistuksen ankaroitumisesta kuolemanrangaistukseksi tai elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi ilman ehdonalaisen vapautumisen mahdollisuutta.


title: Hans Reiser

text: Hans Reiser saapui San Quentinin vankilaan 5. syyskuuta 2008. Tammikuussa 2009 mediassa raportoitiin, että Reiser oli pahoinpidelty vankilassa. Pahoinpitelyyn oli liittynyt useampi henkilö. Myöhemmin hänet siirrettiin Mule Creekin vankilaan kärsimään tuomiotaan.


title: Keskustan Helsingin piiri

text: Keskustan Helsingin piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä.


title: Keskustan Itä-Savon piiri

text:
Keskustan Itä-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Savonlinnassa.
__notoc__


title: Keskustan Itä-Savon piiri

text: Puoluehallituksessa on piiristä jäsenenä Matti-Pekka Parkkinen ja varajäsenenä Kirsti Laamanen.


title: Sait mitä hait

text: Sait mitä hait on Matin ja Tepon neljäs studioalbumi.


title: Keskustan Karjalan piiri

text: Keskustan Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Lappeenrannassa. Keskustan Karjalan piirin toimialue on Etelä-Karjala. Piiri on perustettu vuonna 1906 ja se on yksi Keskustan vanhimmista.


title: Keskustan Karjalan piiri

text: Piirin toiminta-alueen kaupungit ja kunnat ovat: Imatra, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale ja Taipalsaari. Jokaisessa kunnassa toimii kunnallisjärjestö, joka jakautuu edelleen paikallisyhdistyksiin.


title: Keskustan Karjalan piiri

text: Eduskuntavaaleissa piirijärjestö asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat Etelä-Karjalan maakunnassa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluvat myös Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakunta.


title: Anders Wilhelm Ingman

text: Anders Wilhelm Ingman (7. heinäkuuta 1819 Lohtaja – 5. syyskuuta 1877 Helsinki) oli suomalainen teologi ja suomenkielisen eksegetiikan kehittäjä. Hän toimi Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston eksegetiikan professorina vuosina 1864–1877. Hän liittyi ensin herännäisyyteen, myöhemmin hän oli beckiläinen.


title: Anders Wilhelm Ingman

text: Ingmanin vanhemmat olivat maanmittari Henrik Johan Ingman ja Brita Magdalena Cajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1838 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1842, maisteriksi 1844, teologian kandidaatiksi 1860, teologian lisensiaatiksi 1861 ja teologian tohtoriksi 1863. Ingman vihittiin papiksi 1844 ja hän sai varapastorin arvon 1855.


title: Anders Wilhelm Ingman

text: Ingman oli Helsingin yliopiston Pyhän Raamatun eksegetiikan vt. professori 1862–1864 ja vakinainen professori 1864–1877. Hän oli Hämäläis-Osakunnan inspehtori 1868–1877 ja teologisen tiedekunnan dekaani 1875–1877. Hän oli jäsenenä raamatunkäännöskomiteassa 1861 ja kirkkolakiehdotuksen tarkistuskomiteassa 1869. Ingman oli lisäksi Suomalaisen kirjallisuuden seuran kieliosaston puheenjohtaja 1868.


title: Anders Wilhelm Ingman

text: Ingman julkaisi korjatun raamatunsuomennoksen vuosina 1858–1859. Hänen käännöksensä eivät kuitenkaan saaneet yleistä hyväksyntää. Vuoden 1859 Raamattua kutsutaankin koetusraamatuksi, koska myyntiin laitettujen kappaleiden kanteen määrättiin liimattavaksi lappu ”Koetus-käännös”. Ingman kirjoitti yli sata kirjaa, muun muassa teoksen "Raamatun selitykset", sekä julkaisi useita sanomalehtikirjoituksia.


title: Anders Wilhelm Ingman

text: Ingman toimi Alahärmän seurakunnan kappalaisen apulaisena vuosina 1844–1854, ylimääräisenä pappina Messukylän seurakunnassa 1854–1855 sekä kappalaisena Ylivetelin seurakunnassa 1855–1864. Hänen puolisonsa, synnytykseen vain 18-vuotiaana kuolleen Lina Fabritius Ingmanin, hauta vuodelta 1846 on kirkkomaan vanhin tunnettu hauta.


title: Anders Wilhelm Ingman

text:
Ingman oli naimisissa kolme kertaa:
Hänellä oli viisi lasta toisesta avioliitostaan.


title: Keskustan Keski-Suomen piiri

text: Keskustan Keski-Suomen piiri on Suomen Keskustan piirijärjestö Keski-Suomen vaalipiirissä. Keskusta on alueen suurin puolue neljällä kansanedustajallaan. Piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä.


title: Keskustan Keski-Suomen piiri

text: Keski-Suomen piirihallitus ehdotti Suomen Keskustan presidenttiehdokkaaksi Paavo Väyrystä


title: Keskustan Keski-Suomen piiri

text: Keski-Suomen piiri asetti 17. huhtikuuta 2010 ensimmäiset ehdokkaat eduskuntavaaleihin 2011 Keski-Suomen vaalipiiriä varten. Vaikka Keski-Suomen vaalipiiristä valitaan vain kymmenen kansanedustajaa, voi jokainen puolue asettaa vaalipiirin koosta riippumatta vähintään 14 ehdokasta.


title: Keskustan Lapin piiri

text: Keskustan Lapin piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Rovaniemellä ja se asettaa Suomen Keskustan Lapin vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat yhdessä Keskustan Peräpohjolan piirin kanssa.


title: Keskustan Peräpohjolan piiri

text: Keskustan Peräpohjolan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä ja toinen puolueen kahdesta piirijärjestöstä Lapin vaalipiirin alueella. Se koostuu Enontekiön, Kemin, Keminmaan, Kolarin, Muonion, Pellon, Simon, Tervolan, Tornion ja Ylitornion kunnallisjärjestöistä.


title: Keskustan Peräpohjolan piiri

text: Peräpohjolan piiristä valittiin 2015 vaaleissa kaksi kansanedustajaa, Katri Kulmuni (2015–) ja Paavo Väyrynen, joista jälkimmäinen ilmoitti jäävänsä Euroopan Parlamentin jäseneksi. Väyrysen tilalle eduskuntaan nousi Mikko Kärnä (2015–). Kaksi muuta Keskustan lappilaista kansanedustajaa valittiin Lapin piristä. Piirit asettavat yhteisen ehdokaslistan eduskuntavaaleihin Lapin vaalipiirissä.


title: Keskustan Peräpohjolan piiri

text: Piirin edustajana Euroopan parlamentissa toimii Paavo Väyrynen (1995–2007, 2014–)


title: Keskustan Peräpohjolan piiri

text: Piirin puheenjohtaja on Pekka Pelttari (2014–). Varapuheenjohtajina toimivat Teija Kannala (2014–) sekä Jarmo Saariniemi (2018–). Piirin toiminnanjohtajana toimii Kai Puro (2012–). Piiritoimisto sijaitsee Kemissä.


title: Farallon de Medinilla

text: Farallon de Medinilla on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 0,738 km².


title: Farallon de Medinilla

text: Farallon de Medinillalla ei ole vakituista ihmisasutusta. Saari sijaitsee Saipanin pohjois- ja Anatahanin eteläpuolella. Sitä hallitaan osana Pohjois-Mariaanien Pohjoissaarten kuntaa.


title: Farallon de Medinilla

text: Farallon de Medinilla on 3 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 700 metriä.


title: Keskustan Pirkanmaan piiri

text: Keskustan Pirkanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Piiri asettaa Suomen Keskustan Pirkanmaan vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat. Piirin puheenjohtaja 2015 on Riitta Koskinen ja toiminnanjohtaja Jaana Viilo.


title: Keskustan Pirkanmaan piiri

text: Kansanedustajat 2015-


title: Keskustan Pirkanmaan piiri

text:
Mikko Alatalo (2003-)
Pertti Hakanen, uusi
Arto Pirttilahti (2011-)


title: Keskustan Pirkanmaan piiri

text:
Edellisiä:
Pertti Salovaara -2011
Klaus Pentti -2011


title: Keskustan Pohjois-Karjalan piiri

text: Keskustan Pohjois-Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjois-Karjalan piiri asettaa Suomen Keskustan 14 kansanedustajaehdokasta Pohjois-Karjalan vaalipiiriin.


title: Keskustan Pohjois-Karjalan piiri

text:
Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue sai kaksi edustajaa. Paikkansa säilyttivät Eero Reijonen ja Anu Vehviläinen.
Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue säilytti kolme paikkaa. Paikkansa säilyttivät Hannu Hoskonen ja Eero Reijonen, lisäksi kaksi kautta 1995-2003 kansanedustajana ollut Anu Vehviläinen nousi uudestaan eduskuntaan.


title: Aguijan

text: Aguijan eli Aguiguan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 7,01 km².


title: Aguijan

text: Aguijan sijaitsee Mariaanien ketjussa Tinianin lounaispuolella. Se on hallinnollisesti osa Tinianin kuntaa. Aguijanin korkein kohta on 157 metriä merenpinnasta.


title: Aguijan

text: Aguijanilla ei ole vakituista ihmisasutusta. Paikalliseen eläimistöön kuuluu muun muassa mariaanienisojalka.


title: Keskustan Kymenlaakson piiri

text: Keskustan Kymenlaakson piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Kouvolassa. Piiri asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat Kymenlaakson maakunnassa Kymen vaalipiirissä. Kymen vaalipiiriin kuuluu myös Etelä-Karjalan maakunta, jonka osalta kansanedustajaehdokkaat asettaa Keskustan Karjalan piiri.


title: Taarna

text: Taarna ("Cladium mariscus") on suurikokoinen sarakasvi. Taarnaa tavataan monin paikoin ympäri maapallon. Suomessa taarna on erittäin harvinainen ja kasvaa vain muutamalla paikkakunnalla. Laji on Suomessa rauhoitettu.


title: Taarna

text: Kookas ja roteva taarna kasvaa 100–150 cm korkeaksi. Suikertavan, vaakasuoran juurakkonsa avulla kasvi muodostaa kasvustoja. Varsi on noin senttimetrin paksuinen, liereä ja lehdekäs. Talvehtivat lehdet ovat lähes varren pituisia, 6–10 mm:n levyisiä, pitkäsuippuisia, harmaanvihreitä ja jäykkiä. Lehtien paras tuntomerkki on lehden alapuolen keskisuonessa ja reunoissa oleva viiltävän terävä ja karhea sahalaita. Kukinto on korkea, 30–50 cm pitkä, kerroksikas ja muodostuu 5–10 erillisestä palleromaisesta tähkäryhmästä. Tähkät ovat 4–5 mm pitkiä, kaksi- tai kolmekukkaisia ja muodoltaan leveän sukkulamaisia. Tähkäsuomut ovat väriltään ruskeita, kapeahkoja, alin suomu 2,5 mm ja ylemmät 4 mm pitkiä. Taarna kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Kiiltävänruskea pähkylä on 3 mm pitkä. Laji on monivuotinen.


title: Taarna

text: Taarnaa tavataan ympäri maapallon, mutta esiintymisalueet ovat monilla erillisillä alueilla. Euroopassa lajia voi tavata suurimmassa osassa maanosaa Fennoskandian eteläosiin ja Länsi-Venäjälle asti. Runsaimmillaan laji on Keski-Euroopassa. Suomen lähialueilta taarnaa tavataan Virosta, Tanskasta, Etelä-Norjasta ja -Ruotsista, jossa se on yleinen Gotlannissa. Taarnaa kasvaa myös muun muassa eteläisessä Afrikassa, Australiassa, Koillis-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan eteläosissa.


title: Taarna

text: Suomessa taarna on erittäin harvinainen ja lajista tunnetaan vain viisi kasvupaikkaa: yksi Etelä-Savosta Joroisista ja neljä Ahvenanmaan Eckeröstä. Taarna levisi Suomeen jääkauden jälkeisellä lämpökaudella, jolloin se oli huomattavasti nykyistä yleisempi.


title: Taarna

text: Taarna tarvitsee kasvupaikakseen lähteisen ja kalkkipitoisen alustan, joka ei jäädy talvellakaan pohjia myöten. Tällaisia ovat esimerkiksi letot ja lähteiset järvenrannat. Laji ei siedä ojittamista ja pohjaveden pinnan laskua. Kasvupaikkojen kuivaaminen onkin sille vakava uhka. Esimerkiksi Ahvenanmaan Hammarlandissa sijainnut esiintymä katosi ojituksen seurauksena 1950-luvulla.


title: Taarna

text: Ruotsin Gotlannissa, Virossa ja monin paikoin muuallakin Euroopassa taarnan lehtiä käytettiin aikaisemmin yleisesti rakennusten kattomateriaalina niiden hyvän säänkestävyyden takia.


title: Keskustan Satakunnan piiri

text: Keskustan Satakunnan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Porissa. Piirin puheenjohtajana toimii Tapio Huhtanen ja toiminnanjohtajana Satu Tietari.


title: Keskustan Satakunnan piiri

text: Eduskuntavaaleihin 2011 piirijärjestö valitsi 12 kansanedustajaehdokasta Suomen Keskustan vaalilistalle Satakunnan vaalipiiriin.


title: Pyhän Kolminaisuuden päivä

text: Pyhän Kolminaisuuden päivä on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään ensimmäisenä sunnuntaina helluntain jälkeen. Sen vietto sai alkunsa Englannissa 1000-luvulla. Päivä on omistettu Pyhälle Kolminaisuudelle.


title: Pyhän Kolminaisuuden päivä

text: Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa päivän psalmina toimii Ps. 95: 1-2, 6-7; ensimmäisenä lukukappaleena Jes. 6: 1-8 (9-10); toisena lukukappaleena Room. 11: 33-36 ja evankeliumiteksti on Joh. 3: 1-15. Päivän aiempi nimitys oli kolminaisuudenpäivä, nimi vaihdettiin vuoden 2000 uudistuksessa. Pyhän kolminaisuuden päivän liturginen väri on valkoinen.


title: Pyhän Kolminaisuuden päivä

text: Pyhän Kolminaisuuden päivä osuu 2010-luvulla seuraaville päivämäärille:


title: Kirkastussunnuntai

text: Kirkastussunnuntai on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa nimitys seitsemännelle kolminaisuudenpäivän jälkeiselle sunnuntaille eli nykyisin kahdeksannelle sunnuntaille helluntaista. Päivää vietetään Kristuksen kirkastumisen (Matt. 17: 1–8) muistoksi.


title: Kynttilänpäivä

text: Kynttilänpäivä (kynttilämessu, ortodokseilla ja katolilaisilla "Herran temppeliintuominen") on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään alkujaan 40 päivää joulusta, siis 2. helmikuuta, sen muistoksi, että Jeesus vietiin 40 päivän ikäisenä temppeliin ja Simeon siunasi hänet.


title: Kynttilänpäivä

text: Tapauksesta kerrotaan Luukkaan evankeliumin 2. luvun loppupuolella. Sen mukaan Jeesus vietiin temppeliin Mooseksen lain säännösten vuoksi. Niiden taustalla oli toisaalta kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta. Toisaalta taustalla olivat synnyttämiseen kuuluvat puhtaussäännökset.


title: Kynttilänpäivä

text: Luukkaan evankeliumissa kerrotaan edelleen, että Pyhä Henki oli ilmoittanut Simonille, että hän tulee vielä eläessään näkemään Herran Voidellun. Nähtyään Jeesuksen, jonka hän tunnisti ennustetuksi Messiaaksi, hän lausui kiitosvirren, joka on tunnetaan Simeonin kiitosvirtenä. Toisaalta hän lausui myös Marialle ennustuksen: "...ja sinun omankin sydämesi läpi on miekka käyvä." Myös Hanna-niminen naisprofeetta ylisti tapauksen johdosta Jumalaa ja puhui siitä, mitä lapsesta oli ennustettu.


title: Kynttilänpäivä

text: Tapahtuman taustalla on kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta.


title: Kynttilänpäivä

text: Kynttilänpäivää on vietetty 300-luvun puolivälistä saakka. Nimitys tulee siitä, että keskiajalla kynttilänpäivänä vihittiin vuoden aikana kirkossa käytettävät kynttilät. Tapa on yhä käytännössä katolisessa, mutta ei protestanttisissa kirkoissa.


title: Kynttilänpäivä

text: Ennen vuotta 1774 helmikuun 2. päivä oli Suomessa pyhäpäivä. Nykyään Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää kynttilänpäivää tänä alkuperäisenä päivämääränään vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa sitä seuraavana sunnuntaina. Mikäli tämä päivä on laskiaissunnuntai, kynttilänpäivä siirtyy viikkoa aikaisemmaksi.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Otso ja sen sisaralus Kontio ovat suomalaisia jäänmurtajia, joilla korvattiin kolme Karhu-luokan murtajaa: Karhu, Murtaja ja Sampo.


title: Jäänmurtaja Otso

text: "Olkoon nimesi Otso. Seuratkoon onni myötäsi." Näin lausui pääministeri Kalevi Sorsa tammikuun lopulla 1986 ja sampanjapärskeet kastelivat paitsi Otson keulan myös pääministerin palttoon. Uuden, maailman nykyaikaisimmaksi murtajaksi kehutun Otson kastajaiset ja luovutus Wärtsilän Helsingin telakalla sai uuden sävyn, kun Suomen Tietoliikenneteknisten Liitto ilmoitti vaatimuksistaan.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Otson valmistuessa oli meneillään kiivas väittely siitä pitääkö murtajissa olla kaksi radiosähköttäjää vai riittääkö yksi. Uusi murtaja joutuikin lähtemään ensimmäiselle matkalleen Kemiin ilman radiosähköttäjää eivätkä muut jäänmurtajat siksi vastanneet Otson kutsuihin. VHF-radioyhteydet rannikkoradioasemille ja lähellä olevien laivojen komentosillalle toimivat, samoin toimivat NMT-puhelinyhteydet.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Otson päällikkö Raimo Rintala valitteli, että Otsoon rakennettiin hyttitilatkin vain yhtä radiosähköttäjää varten, sillä Otson henkilökunta asui yhden hengen hyteissä. Työtaistelun päättäneen neuvottelutuloksen mukaan Otsolla oli vuoden ajan kaksi radiosähköttäjää.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Uutuutena Otsossa oli se, että koko päällystö ruokailee samassa päällystön messissä; myös päällikkö ja konepäällikkö. Edellinen radikaali uudistus oli pöytiintarjoilun lopettaminen jäänmurtajilla vuonna 1973.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Vuonna 2015 kerrottiin, että Otso muutetaan monikäyttöiseksi alukseksi Rauman telakalla. Sen on tarkoitus toimia kesällä arktisilla alueilla ja talvella kotimaassa.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Otsossa on neljä Vaasassa valmistettua Wärtsilä 16V32 -dieselmoottoria, joiden yhteisteho on 21 836 kilowattia. V-muotoisten 16-sylinteristen moottorien sylinterien halkaisija on 320 ja iskun pituus 350 millimetriä. Jokainen moottori pyörittää omaa 6 000 voltin ja 50 hertsin vaihtovirtageneraattoria, kukin teholtaan 6 032 kilowattia. Kahta peräpotkuria pyörittää oma potkurimoottori, joiden akseliteho on 2 × 7 500 kW eli yhteensä 15 megawattia. Keulapotkurien sijasta alustyypissä on ilmahuuhtelu, minkä vuoksi merimiehet antoivatkin sille nopeasti lempinimen ""Perämeren ilmapulputtaja"".


title: Jäänmurtaja Otso

text: Otson koneisto muistuttaa voimalaa, sillä päägeneraattorien tuottamaa sähkövirtaa käyttävät potkurimoottorien ohella muutkin laitteet, kuten hinausvintturi, kallistelujärjestelmä ja tanskalaisen HV-Turbon valmistamat ilmahuuhtelukompressorit. Ilmahuuhtelu käyttää tehosta 1 900 kilowattia. Tällä tavoin mahdollisimman paljon sähköstä tuotetaan käyttämällä halpaa raskasta polttoöljyä.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Raskaan polttoöljyn säiliöt ovat keskilaivassa mahdollisimman kaukana laidoituksesta. Näin pienennetään öljyvuotojen riskiä, jos laiva saisi onnettomuudessa repeämiä. Otson tankkeihin mahtuu 1 500 m³ raskasta polttoöljyä, 340 m³ dieselöljyä ja 630 m³ painolastivettä laivan kallistelua varten.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Sinivalkoisen Otson vesilinjassa oleva kiiltävä vyöhyke on ruostumatonta teräslevyä, joka osaltaan pienentää jään ja rungon välistä kitkaa. Vyöhyke on maalaamaton ja kaksi metriä korkea. Aktiivinen katodinen suojausjärjestelmä estää galvaanista korroosiota erilaatuisten teräslevyjen rajavyöhykkeessä.


title: Jäänmurtaja Otso

text: Monet toiminnot voi Otsossa hoitaa komentosillalta: käynnistyksen, pysäytyksen, koneiden valvonnan, kallistustankit, hinausvintturin, nosturin ja jopa lipun noston ja laskun.


title: Mikkelinpäivä

text: Mikkelinpäivä on alun perin arkkienkeli Mikaelille, mutta nykyisin kaikille enkeleille omistettu kristillinen juhlapäivä. Sitä on vietetty varhaiskeskiajalta saakka laajalti kristikunnassa 29. syyskuuta. Varhaisimmat tiedot sen vietosta ovat 400-luvulta Fryygiasta.


title: Mikkelinpäivä

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa päivä on 29. syyskuuta tai sen jälkeinen sunnuntai. Tällaiselle liikkuvalle paikalle mikkelinpäivä siirrettiin Ruotsissa ja Suomessa vuonna 1772. Siirto tuli voimaan vuodesta 1774 lähtien. Sen alkuperäinen päivämäärä 29. syyskuuta on kuitenkin edelleen Mikaelin ja sen muunnosten kuten Mikon nimipäivä.


title: Luettelo Ursan julkaisemista tietokirjoista

text: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa on julkaissut kirjoja vuodesta 1926 lähtien. Alun perin kirjojen kustantaja oli WSOY. 1970-luvun puolivälistä lähtien kirjojen julkaisutoiminta laajeni suuresti. Nykyisin Ursa on Suomen suurin tähtitieteellisten kirjojen kustantaja.Ursa alkoi julkaista vuodesta 1977 lähtien "Tähdet"-vuosikirjaa. Sen perustaja ja ensimmäinen toimittaja oli Seppo Linnaluoto. "Tähdet"-vuosikirjassa kerrotaan kyseisen vuoden tähtitaivaasta.


text: Vuodesta 2000 Ursa alkoi julkaista "Maailmankaikkeus"-vuosikirjaa. Sen tekijä on Heikki Oja ja toiseksi tekijäksi tuli myöhemmin Asko Palviainen.


title: Luettelo Ursa Science Fiction -sarjan kirjoista

text: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa julkaisi vuosina 1980–1992 Ursa Science Fiction -nimistä kirjasarjaa, jossa julkaistiin 18 tieteiskirjaa. Sarja käsitti käännösromaaneja sekä suomalaisista novelleista koottuja antologioita.


title: Ota tai jätä (visailuohjelma)

text: Ota tai jätä on tammikuussa 2007 Nelosella alkanut visailuohjelma. "Ota tai jätä" perustuu hollantilaisen Endemol-tuotantoyhtiön formaattiin, joka on kansainväliseltä nimeltään "Deal or No Deal". Suomessa ohjelmaa juontaa Pauli Aalto-Setälä. Ohjelma sai vuoden 2007 parhaana game show’na sekä Venla-palkinnon että Kultainen TV -palkinnon.


title: Ota tai jätä (visailuohjelma)

text: 31. tammikuuta 2007 "Ota tai jätä" -ohjelman neljännessä jaksossa jaettiin Suomen siihenastisen televisiohistorian suurin rahapalkinto, 200 000 euroa.


title: Ota tai jätä (visailuohjelma)

text: Pelin alussa pelaajalla on edessään 26 suljettua salkkua. Jokaiseen salkkuun on laitettu eri määrä rahaa viidestä sentistä aina pääpalkintoon, 500 000 euroon asti. Näistä salkuista pelaajan tulisi valita yksi. Kun salkku on valittu, se pysyy suljettuna pelin loppuun asti. Tämän jälkeen kilpailija valitsee lopuista 25 salkusta kuusi, jotka hän haluaa avata. Salkuissa olleet rahasummat vedetään yli palkintopuusta. Tämän jälkeen salaperäinen pankkiiri tekee kilpailijan suljetusta salkusta tarjouksen, joka riippuu rahapuussa vielä olevista summista. Jos paljon suuria summia on vedetty yli, tarjous on pienenpuoleinen, kun taas pienten summien ollessa ylivedetty tarjous on hieman suurempi.


title: Ota tai jätä (visailuohjelma)

text: Kilpailijan hylätessä pankkiirin tarjouksen avataan toisella kierroksella viisi salkkua. Jos kilpailija tälläkin kertaa hylkää pankkiirin tarjouksen, avataan kolmannella kierroksella neljä salkkua ja joka kierroksella aina yksi salkku vähemmän. Viimeisillä kierroksilla avataan aina yksi salkku kerrallaan, joiden välissä pankkiiri tekee aina palkintopuusta riippuvan tarjouksen. Jos kilpailija millä kierroksella tahansa hyväksyy pankkiirin tarjouksen, peli päättyy. Suomessa on maailman ensimmäinen naispankkiiri.


title: Ota tai jätä (visailuohjelma)

text:
Salkunhoitajat
"Ota tai jätä" -tietokilpailut poikkeavat hieman toisistaan joka maassa. Esimerkiksi Britanniassa kilpailija valitsee salkkunsa 22 vaihtoehdosta ja hänellä on mahdollisuus vaihtaa salkkunsa, kun salkkuja on jäljellä kaksi. Idea pelin sisäisestä vastustajasta (tässä tapauksessa pankkiiri) on harvinainen, muttei ainutlaatuinen. Nelosen esittämä "Ota tai jätä" on puhdas sovellus Yhdysvalloissa esitettävästä versiosta.


title: Richard Wright

text: Richard Wright voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Yritysjohtaminen

text: Johtaminen on työtä, jolla pyritään vaikuttamaan organisaation nykyiseen ja tulevaan toimintaan organisaatiolle asetettujen tavoitteiden toteuttamiseksi ja päämäärien saavuttamiseksi.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtaminen määritellään kirjallisuudessa lukuisilla eri tavoilla. Yhteistä useimmille määritelmille on, että niissä korostetaan johtamista välineenä, jolla organisaation, kuten liikeyrityksen, tavoitteet ja päämäärät voidaan saavuttaa. Johtaminen ei kohdistu vain organisaation nykytilaan, vaan sillä pyritään tavallisesti vaikuttamaan myös siihen, minkälaiseksi organisaation tulevaisuus muodostuu. Johtaminen määrittää organisaation toiminnan suunnan, johon ei ajauduta vaan hakeudutaan.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtajat ovat organisaatiossa toimivia erikoistuneita ammattilaisia, jotka rationaalisesti analysoivat organisaation tavoitteiden saavuttamiseksi asetettuja tehtäviä, ja suunnittelevat näiden analyysien pohjalta järjestelmiä, joilla kontrolloidaan tavoitteiden saavuttamiseksi tehtävää työtä. Johtajuus on muodollinen asema organisaation hierarkiassa, mutta toisaalta se on myös rooli, joka voi olla henkilöllä, jolla ei ole muodollista johtoasemaa (vrt. organisaation epävirallinen kulttuuri). Johtaminen voidaan myös määritellä toiseen henkilöön vaikuttamiseksi, jolloin voidaan ajatella, että johtamista harjoittavat kaikki organisaation jäsenet ja johtaminen on aina kaksisuuntaista toimintaa. Näin ollen voidaan sanoa, että johtamista eivät harjoita vain ammattijohtajat vaan myös alaiset johtavat esimiehiään.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtaminen voidaan jakaa kolmeen tasoon. Strateginen taso viittaa organisaation pitkän aikavälin suunnitteluun ja niin sanottuihin suuriin linjoihin, ja siitä vastaa organisaation ylin johto. Taktinen taso viittaa keskipitkän aikavälin suunnitelmiin, ja siitä vastaa organisaation linjajohto. Operatiivisella tasolla viitataan organisaation päivittäisen toiminnan johtamiseen, josta vastaavat suorittavan portaan esimiehet.


title: Yritysjohtaminen

text: Eräänä keskeisempänä ja myös kaikkein kiistanalaisimpana näkökulmana johtajuuteen voidaan pitää omistajalähtöisen ja johtajakeskeisen johtamismallin vastakkainasettelua. Omistajakeskeisen mallin mukaan organisaation tavoitteena on omistajien siihen sijoittaman varallisuuden maksimointi. Johtajakeskeisen mallin mukaan organisaation tavoite puolestaan on kasvu ja markkinaosuuden lisääminen. Tämä omistajien ja johdon intressien eroavaisuus leimaa keskustelua, jota käydään organisaatioiden (lähinnä liikeyritysten) olemassaolon tarkoituksesta.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtamisjärjestelmät ovat keskeisiä johtamisen työvälineitä. Johtamisjärjestelmiä tarvitaan sekä organisaation sisäisten tavoitteiden, kuten toiminnan suuntaamisen, tehostamisen ja seurannan, että ulkoisten tavoitteiden, kuten laadun varmistamisen (asiakkaiden näkökulmasta), saavuttamiseksi. Johtamisjärjestelmät voidaan jakaa strategisiin johtamisjärjestelmiin (esimerkiksi Balanced Scorecard), ulkoisesti sertifioitaviin johtamisjärjestelmiin (esimerkiksi ISO-järjestelmä) sekä operatiivisiin sisäisiin johtamisjärjestelmiin (esimerkiksi erilaiset vuosikellojärjestelmät).


title: Yritysjohtaminen

text: Johtaminen jäsennetään kirjallisuudessa yleensä kahteen toisistaan eroavaan osa-alueeseen, asioiden johtamiseen () ja ihmisten johtamiseen eli johtajuuteen (). Tällainen tarkastelu on kuitenkin mielekäs lähinnä teoreettisesti tai pedagogisesti: käytännössä asioiden ja ihmisten johtamista ei ole mahdollista erottaa toisistaan, vaan menestyvässä (liike)toiminnassa molempia tarvitaan.


title: Yritysjohtaminen

text: Asioiden johtamisella () tarkoitetaan organisaation toiminnan ja toimintaprosessien hallintaa, suunnittelua, organisointia, kontrollointia sekä niihin liittyvää päätöksentekoa. Asioiden johtamisessa keskeisessä asemassa ovat strategiat, rakenteet ja järjestelmät. Asioiden johtamiselle luonteenomaista on pyrkimys organisaation toiminnan vakauteen ja ennustettavuuteen. Asioiden johtamista luonnehditaan toisinaan ylhäältä alas -johtamiseksi, jota kuvaa esimies–alainen-suhde.


title: Yritysjohtaminen

text: Käytännössä asioiden johtaminen tarkoittaa yrityksissä muun muassa asioiden hallintaa, kuten resurssien käyttötapoja, työmenetelmiä ja organisaatioteknologiaa sekä strategian, markkinoiden ja toimintaympäristön hallintaa.


title: Yritysjohtaminen

text: Käytännön liiketoiminnassa asioiden johtaminen liittyy kaikkein keskeisimmin yrityksen strategiseen päätöksentekoon eli liiketoiminnan kehittämiseen. Modernin strategisen johtamisen taustalla voidaan katsoa olevan suuryritysten kannattavuusongelmat toisen maailmansodan aikoihin, jolloin strategisen suunnittelun merkitys erityisesti korostui.


title: Yritysjohtaminen

text: Strategisen johtamisen perussuuntaukset voidaan nähdä seuraavasti: systeeminäkökulman mukaan strategia on ylhäältä annettu rationalistinen suunnitelma, jota organisaatiossa toteutetaan. Prosessinäkökulman mukaan strategia on puolestaan toiminnan ja oppimisen kautta syntyvä ja muuttuva toimintamalli. Huomattava on, etteivät nämä näkökulmat ole toisiaan poissulkevia vaan molempia tarvitaan.


title: Yritysjohtaminen

text: Strategisen johtamisen osa-alueet ovat strategiaprosessi (suunnittelu, sisältö ja toteutus), strategiaprosessin konteksti (sisäinen ja ulkoinen), strategian sisältö (liikeidea ja kilpailustrategia) sekä strategia-analyysin työvälineet ja strateginen muutos.


title: Yritysjohtaminen

text: Strateginen suunnittelu koostuu yleensä seuraavista vaiheista: päämäärien ja tavoitteiden asettaminen, nykytilan kartoitus, toimintavaihtoehtojen kartoittaminen, toimintalinjan (eli strategian) valinta, strategian toimeenpano, toiminnan valvonta ja arviointi. Strategiseen valintaan ja kehittämiseen voidaan nähdä kaksi lähtökohtaa: lähtökohtana ympäristön mahdollisuudet () tai lähtökohtana omat resurssivahvuudet ().


title: Yritysjohtaminen

text: Tunnetuimpia strategisen johtamisen työvälineitä ovat muun muassa strategiakello (Johnson, Scholes & Whittington), strategiakanvas (Kim & Mauborgne), Boston Consulting Groupin portfoliomatriisi eli BCG-matriisi, SWOT-analyysi ja Porterin kilpailuanalyysi.


title: Yritysjohtaminen

text: Keskeisiä käsitteitä käytännön strategisessa johtamisessa ovat liikeidea, missio arvot ja visio, kilpailustrategia.


title: Yritysjohtaminen

text: Ihmisten (työn) johtamisella eli johtajuudella () tarkoitetaan prosessia, jossa vaikutetaan organisoidun ryhmän toimintaan sen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi. Johtajuus on käsitteenä hyvin monimerkityksinen, ja sille löytyy kirjallisuudessa satoja määritelmiä. Yhteistä määritelmille on pyrkimys etsiä selitystä sille, mitä johtajuus on ja mikä tekee johtajuudesta tehokasta. Yleisesti voidaan todeta, että johtajuus on sellaista toisten ihmisten käyttäytymiseen vaikuttamista, jossa ihminen pyrkii saamaan toiset ihmiset ymmärtämään ja hyväksymään sen, mitä ja miten on tehtävä, jotta toiminta organisaation tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollistuisi.


title: Yritysjohtaminen

text: Ihmisten johtamisessa keskeistä on osaaminen ja sen kehittäminen, innostaminen, suunnan luominen, yhteiset tavoitteet ja sitoutuminen sekä muutos ja innovaatiot. Ihmisten johtamista luonnehditaan toisinaan alhaalta ylös -johtamiseksi, jota kuvaa johtaja–seuraaja-suhde.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtajuuden tutkimuksessa on kehitetty useita teorioita hyvästä johtajuudesta. Teorioita voidaan jaotella perussuuntauksen (paradigman) mukaan seuraavasti: johtajuuden piirreteoria (keskeistä johtajan persoonallisuuden ja luonteen piirteet), johtamistaitojen teoria (keskeistä johtajan kyvykkyydet), johtajuustyylien teoria (keskeistä johtajan käyttäytyminen), johtajuuden kontigenssiteoria (keskeistä johtamisen tilannesidonnaisuus) ja johtamisen vaihtoteoria (keskeistä johtajan ja alaisten keskinäissuhde).


title: Yritysjohtaminen

text:
Käytännössä johtajuus ilmenee liikeyrityksissä erityisesti henkilöstöfunktion hoitamisena, esimiestyönä ja organisaatiokulttuurin hallintana. Henkilöstöjohtaminen on tehtäväkokonaisuus, jossa huolehditaan siitä, että yrityksessä on riittävä, osaava ja hyvinvoiva henkilöstö. Henkilöstöfunktion tehtäviin kuuluu muun muassa henkilöstön valinta ja rekrytointi, kehittäminen, palkitseminen, hyvinvointi ja irtisanominen.
Viimeaikaisia näkökulmia johtajuuteen ovat muun muassa valtuuttaminen (johdettavien voimantunteen sekä työn vapausasteiden tarkoituksellinen lisääminen), jaettu johtajuus, eettinen johtajuus, karismaattinen johtajuus sekä naisjohtajuus.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtamisen ja organisoinnin tutkimuksen taustalla on länsimainen teollinen vallankumous 1800-luvulla. Kiristyvä kilpailu, koneistettu suurteollisuus ja palkattu yritysjohto olivat kimmokkeena työn organisoinnin tutkimukseen ja kehittämiseen.


title: Yritysjohtaminen

text: Alan ensimmäisiä tunnettuja teoksia on Charles Babbagen (1792–1871) "On the Economy of Machinery and Manufactures" (1832). Babbage korostaa muun muassa tehtävien jakamista ja työntekijöiden erikoistumista. Koska uusien tehtävien oppimiseen kuluu aikaa, tulee Babbagen mukaan työntekijän tehdä samaa tehtävää ja kartuttaa taitojaan toiston avulla.


title: Yritysjohtaminen

text: Organisaatiotutkimuksen tunnetuin klassikko on Frederick Winslow Taylor (1856–1915), ja erityisesti hänen pääteoksensa "The Principles of Scientific Management" vuodelta 1911 ( suom. Karisto, Arvi A. v. 1914 ). Tieteellisen liikkeenjohdon teoriassa Taylor korostaa hyvän organisaation ominaisuuksina selvästi määriteltyä työnjakoa, erikoistunutta henkilökuntaa ja selkeitä käskyvaltasuhteita. Taylorin esittämiin periaatteisiin sisältyy näkemyksiä tehokkaasta organisaatiosta ja työntekijöiden motivoinnista. Taylorin tavoitteena on organisaatiossa työskentelevien ihmisten tiukka kontrolli. Taylorin oppien mukaiseen työn organisointiin ja johtamiseen viitataan nykyisin käsitteellä taylorismi.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtamis- ja organisaatiotutkimuksen historiaan liitetään tavallisesti myös sosiologian klassikko Max Weber (1864–1920) ja hänen käsitteensä byrokratia. Weber ei viittaa byrokratialla kuitenkaan virkavaltaisuuteen kuten se nykyisin ymmärretään, vaan hänen mielestään byrokratia on tietynlainen organisaatiotyyppi, joka on syntynyt kapitalismin myötä. Byrokratia perustuu päämäärätietoiseen toimintaan sekä oman edun ja korkeamman hyödyn tavoitteluun. Tällainen organisaatiotyyppi edellyttää rationaalis-legaalista hallitsemistyyppiä; legitimiteetti nojaa järjellä perusteltuihin lakeihin.


title: Yritysjohtaminen

text: Organisaatioiden ja johtamisen tutkimus on soveltavaa tiedettä, joka perustuu muun muassa taloustieteeseen, politologiaan, sosiologiaan, psykologiaan, sosiaalipsykologiaan, antropologiaan ja historiaan.


title: Yritysjohtaminen

text: Tieteellisen tutkimuksen tarkoituksena on kuvata, selittää ja ennustaa, miten ja miksi yritykset ja ihmiset tekevät erilaisia valintoja erilaisissa tilanteissa ja millaisiin tuloksiin ne johtavat. Tutkimus antaa yhteiskunnallisille päätöksentekijöille tietoa, työvälineitä ja viitekehyksiä yritysten ja niissä toimivien ihmisten käyttäytymisestä. Tutkijat antavat myös ohjeita ja suosituksia siitä, miten erilaisissa tilanteissa tulisi toimia haluttujen tehtävien suorittamiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtaminen tieteenä ja tutkimusalueena voidaan jakaa moneen eri tutkimusperinteeseen. Yksi tapa hahmottaa laajaa aluetta on tarkastella sitä organisaatioiden ja johtamisen tutkimukseksi () nimitettynä kokonaisuutena, jonka alakokonaisuuksia ovat strateginen johtaminen (), organisaatioteoria (, "OT"), henkilöstöjohtaminen (, "HRM"), kriittinen johtamistutkimus (, "CMS"), johtamisen oppimisen () sekä organisaatiokäyttäytymisen (, "OB").


title: Yritysjohtaminen

text: Suomessa johtamista ovat opiskelleet muun muassa kauppatieteen maisterit, tuotantotalouden diplomi-insinöörit sekä johtamisen tai yritysjohtamisen erikoisammattitutkinnon suorittaneet.


title: Yritysjohtaminen

text: Johtamista voi Suomessa opiskella seuraavissa korkeakouluissa. Oppiaineen nimi on hieman poikkeava korkeakoulukohtaisesti (ilmoitettu sulkeissa).Johtamista voi opiskella myös muun muassa yksityisissä koulutuskeskuksissa. Näistä suurin Suomessa on Management Institute of Finland MIF Oy.


title: Proto-Sisu

text: Sisu A-45 eli Proto-Sisu oli Sisun valmistama kaksiakselinen, nelivetoinen maastokuorma-auto, jonka kantavuus oli 4 150 kg.


title: Proto-Sisu

text: Mallin ensimmäinen versio oli nimeltään KB-45. Malli oli kehitetty yhdessä puolustusvoimien kanssa jääkäripataljoonien käyttöön. Suunnitteluprojektista vastasi yli-insinööri Uoti Hartikainen. Ensimmäinen prototyyppi rakennettiin Fleminginkadun kokeiluosastolla. Se oli viimeinen Sisun omaa valmistetta olevalla AMI-bensiinimoottorilla varustettu yksilö. Akselit olivat englantilaisen Kirkstallin valmistamat. Auto sai hyvin pian sisulaisten ja armeijan henkilöstön keskuudessa prototyyppi-sanasta johdetun lempinimen "Proto".


title: Proto-Sisu

text: Ensimmäisen prototyypin valmistuttua puolustusvoimien edustajat ilmoittivat yllättäen, että auton akseliväliä tuli lyhentää 30 senttiä. Tämä perustui puolustusvoimien mittaamiin suomalaisten metsien puiden keskimääräisiin välimatkoihin. Muutos aiheutti suunnattomia ongelmia, sillä vaihteistoa ja alennusvaihdetta ei voinut sovittaa suunnitellusti. Vaihteistojen välillä ollut nivelakseli piti korvata rakenteellisesti hankalalla hammasholkkijärjestelmällä, joka mahdollisti lyhyemmän keskinäisen etäisyyden. Myös bensiinimoottorin korvaaminen dieselkäyttöisella tuotti hankaluuksia. Kun lopullinen, sarjatuotantoversio oli valmis, puolustusvoimat oli tyytyväinen lopputulokseen.


title: Proto-Sisu

text: Ensimmäiset 18 autoa toimitettiin puolustusvoimille elokuussa 1965. Niitä käytettiin pääasiassa kenttä- ja ilmatorjuntatykkien vetäjinä. Puolustusvoimilla oli käytössään kaikkiaan 83 KB-45:ä, joista kaksi oli paloautoja.


title: Proto-Sisu

text: Vuonna 1970 esiteltiin seuraajamalli A-45, jonka ainoa merkittävä ero oli akseleissa. KB-45:ssä olleet Kirkstallin valmistamat akselit oli korvattu Sisun omaa suunnittelua olevilla planeettavälitteisillä akseleilla. Sarjatuotanto päätettiin aloittaa Hämeenlinnassa. Osa autoista kuitenkin koottiin Karjaalla Hämeenlinnan tehtaan aika ajoin riittämättömän kapasiteetin vuoksi.


title: Proto-Sisu

text: A-45:stä kehitettiin pian myös muunnelma nimeltään AH-45, jossa oli jo KB-45 -mallissa testattu diplomi-insinööri Ilmari Louhion kehittämä lisähydrauliikka. Järjestelmän ansiosta autoon voi kytkeä Sisu-nestemoottoreilla varustetun perävaunun, jolloin yhdistelmän maastokelpoisuus parani merkittävästi.


title: Proto-Sisu

text:
Moottorina Leyland EO.401 -suorasuihkutusdiesel, joka on AH-45 -mallissa varustettu turboahtimella. Tämän lisäksi oli Valmet 611CA -moottorilla varustettu A-45-CI -malli. Sekä etu- että taka-akselit on varustettu tasauspyörästöjen lukoilla. Ohjaamossa on kuljettajan vierellä paikka kahdelle lisämatkustajalle, lavalla on tilaa 27 henkilölle.
A-45:n pääasiallinen asiakas oli Puolustusvoimat, joka on hiljakkoin huutokaupannut käytöstä poistettua Proto-kalustoa. Auto on saavuttanut suosiota yksityisten harrastajien keskuudessa. Auto on ketterä etenemään maastossa lyhyen akselivälinsä sekä kiertyvän runkonsa ansiosta; epätasaisessakin maastossa pyörät pysyvät maassa. Myös VR:llä oli raivausautoksi varustettu A-45.


title: Alexandre Guilmant

text: Felix-Alexandre Guilmant (s. 12. maaliskuuta 1837 Boulogne-sur-Mer – 29. maaliskuuta 1911) oli ranskalainen urkuri ja säveltäjä. Vuonna 1871 hänet nimitettiin Pariisin La Trinité -kirkon urkuriksi.


title: Alexandre Guilmant

text: Alexandre Guilmant'n synnyinseutu oli Boulogne-sur-Mer Ranskan luoteisosassa. Hänen isänsä Jean-Baptiste Guilmant oli Saint Nicolas-kirkon urkuri ja antoi pojalleen ensimmäiset urkutunnit. Poika opiskeli myös pianon- ja viulunsoittoa Gustave Carullin johdolla. Vuonna 1860 Alexandre siirtyi Brysseliin Jacques-Nicolas Lemmensin oppilaaksi.


title: Alexandre Guilmant

text: Alexandre palasi Boulogneen urkuriksi ja aloitti säveltämisen liturgisella musiikilla, jota ei koskaan julkaistu. Hän kirjoitti myös ensimmäiset urkuteokset, mutta julkaisi ne vasta Pariisissa.


title: Alexandre Guilmant

text: Guilmant oli ensimmäisiä urkureita, joka sai soittaa Pariisin Notre-Damen vuonna 1868 uusittuja urkuja. Tällöin Pariisiin rakennettiin myös uusi kirkko La Trinité, jonne urkujen uudistaja Aristide Cavaillé-Coll rakensi aivan uudet urut. Trinitén urkuriksi valittiin Alexis Chauvet, mutta tämä kuoli jo vuonna 1870 ja Alexandre Guilmant nimitettiin seuraajaksi. Guilmant muutti 1871 Pariisiin ja asui siellä kuolemaansa saakka.


title: Alexandre Guilmant

text: Hän aloitti konserttisarjan Palais du Trocadérossa Pariisin maailmannäyttelyn 1878 yhteydessä. Vuonna 1896 hänestä tuli Pariisin konservatorion urkujensoiton professori Charles-Marie Widorin jälkeen ja hän hoiti virkaa kuolemaansa saakka. Jouduttuaan konfliktiin kirkon johdon kanssa hän luopui vuonna 1900 Trinitén urkurin virasta, mutta pääsi Louis Viernen arvovallan turvin Pariisin Notre Damen kunniaurkuriksi.


title: Alexandre Guilmant

text: Guilmant teki konserttikiertueita sekä Eurooppaan että Yhdysvaltoihin. Vuonna 1904 kolmannella ja viimeisellä matkallaan Atlantin taakse hän piti 40 konserttia Saint Louisin maailmannäyttelyssä.


title: Alexandre Guilmant

text: Alexandre Guilmantin oppilaat pitivät hänen nimeään yllä ja järjestivät vielä hänen syntymänsä satavuotismuistokonsertin 1937, mutta toisen maailmansodan jälkeen Guilmantin nimi oli unohtunut. Hänen viimeisimpiä oppilaitaan oli Marcel Dupré, joka muisti hänen uskomattoman kykynsä improvisoida, mutta mitään äänitteitä tai nuottimerkintöjä improvisoinneista ei ole olemassa.


title: Alexandre Guilmant

text: Yksi Guilmantin vuonna 1905 aloittanut oppilas oli Nadia Boulanger (1887-1979), josta tuli tunnettu musiikinopettaja.


title: Alexandre Guilmant

text: Alexandre Guilmantin sävellystuotanto käsittää kahdeksan urkusonaattia, joita voidaan sanoa myös urkusinfonioiksi Widorin ja Viernen teosten tapaan, vaikka ne muodostavatkin epäyhtenäisemmän kokonaisuuden.


title: Horde

text: Horde on australialaisen muusikon Jayson Sherlockin kristillinen black metal -projekti. Se äänitti vuonna 1994 ensimmäisen ja ainoan täyspitkän studioalbuminsa, "Hellig Usvartin", jonka julkaisi saksalainen Nuclear Blast Records. "Hellig Usvart" vaikutti kristillisen black metal -suuntauksen syntyyn ja osoittautui hyvin kiistanalaiseksi black metal -piireissä. Sherlock itse nimitti albumin musiikkia "holy unblack metaliksi" (suom. pyhä epämusta metalli). Sessiojäsenten avulla Horde esiintyi lavakonsertissa Norjassa vuonna 2006 Nordic Fest -tapahtumassa, Suomessa vuonna 2010 Immortal Metal Fest -tapahtumassa ja Saksassa Blast of Eternity -tapahtumassa.


title: Horde

text: Jayson Sherlock äänitti ainoan albuminsa "Hellig Usvartin" (suom. "pyhä epämusta") salanimellä "Anonymous", (vrt. Mayhem-kitaristin nimi "Euronymous"). Nuclear Blast Records julkaisi albumin vuonna 1994, ja Rowe Productions uudelleenjulkaisi "Hellig Usvartin" myöhemmin. Albumin nimi "Hellig Usvart" on norjan kieltä - seikka, joka sai Sherlockin ollessa vielä tuntematon monet uskomaan, että Horde oli kotoisin Norjasta. Tätä luuloa vahvisti se, että albumin äänituotanto on heikkotasoinen, sillä sitä pidettiin norjalaisen black metalin erityispiirteenä.


title: Horde

text: "Hellig Usvartin" julkaisun aikaan black metal -piireissä järjestettiin julkisuuskampanja koskien "Anonymousta": Nuclear Blastin omistajalle Markus Staigerille lähetettiin epäonnistuneita tappouhkauksia, joissa häntä vaadittiin paljastamaan albumin äänittäneen muusikon todellinen henkilöllisyys. Myöhemmin kävi ilmi, että Jayson Sherlock oli albumin takana. Myös Horde sai epäsuorasti, välikäsien kautta, tappouhkauksia, koska se oli kristillinen yhtye, joka soitti black metalia. Alkuperäisen julkaisun aikaan vuonna 1994 albumia oli painettu 4000 kappaletta. Vuonna 1999 Rowe Productions hankki kaikki jäljelle jääneet kopiot ja jakeli niitä maailmanlaajuisesti. Sama levymerkki on sittemmin julkaissut albumin uudelleen lisäkappaleella "My Heart Doth Beseech Thee (O Master)".


title: Horde

text: "Hellig Usvart" uursi uraa aiemmin tuntemattomalle tyylilajille, "kristilliselle black metalille" (tunnetaan myös "holy unblack metalina", kuten Sherlock nimitti musiikkiansa): albumin julkaisun jälkeen yhtyeet kuten Dark Endless (joka on myös yhdenmiehen unblack metal -yhtye), Crimson Moonlight ja Antestor ovat nousseet kristillisen black metalin tunnetuiksi edustajiksi. "Hellig Usvart" on nähty satiirina aikansa saatanallisista black metal -piireistä, koska sen sanoitukset ja teemat muuntavat tyypillisiä black metal -sanontoja kristillisiin aatteisiin. Yleisesti ottaen albumin sanoma on Saatanan tuho ja hylkäys suosien Jumalaa. Albumilla Jumalaa myös ylistetään suorasti ja epäsuorasti. Horden musiikki on pääasiassa yksinkertaista, synkeää ja hyvin nopeaa unblack metalia korkealla kirkunalla tai murinalaululla. Jotkut kappaleet kuten "Invert the Inverted Cross" hyödyntävät tuplabasaria. Koskettimia on käytetty joissakin kappaleissa kautta albumin kuten kappaleella "Release and Clothe the Virgin Sacrifice".


title: Horde

text: Horde esiintyi Nordic Fest -tapahtumassa Oslossa, Norjassa 3. marraskuuta 2006. Jayson Sherlock soitti rumpuja ja lauloi kaapuun pukeutuneena ja Drottnar-yhtyeen jäseniä soitti sessiomuusikoina. Tapahtumasta julkaistiin livelevy ja -dvd "Alive in Oslo". Yhtye esiintyi samalla kokoonpanolla Immortal Metal Fest -tapahtumassa Nokialla huhtikuussa 2010 ja myöhemmin syksyllä Saksassa Blast of Eternity -tapahtumassa.


title: Antti Pesonen

text: Antti Jaakko Jalmari Pesonen (19. lokakuuta 1963 Alajärvi – 5. huhtikuuta 2017 Vaasa) oli suomalainen poliitikko. Pesonen oli Itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja 2004–2015, 2016–2017. Hän oli Alajärven kaupunginvaltuutettu vuosina 2009–2012.


title: Antti Pesonen

text: Pesonen on kannattanut kansanäänestyksen järjestämistä Euroopan unionin perustuslakisopimusehdotuksesta sekä Suomen eroamista Euroopan unionista.


title: Antti Pesonen

text: Pesonen pyrki Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2009 vaaleissa ja sai 962 ääntä. Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Pesonen sai 1 574 ääntä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Pesonen keräsi 740 ääntä, 2011 278 ääntä ja 2007 866 ääntä Vaasan vaalipiirissä.


title: Antti Pesonen

text: Pesonen jätti Itsenäisyyspuolueen puheenjohtajan tehtävät sairauden takia elokuussa 2015. Hän jätti puheenjohtajan tehtävät toistamiseen maaliskuun lopulla 2017 sairauden uusiuduttua. Pesonen kuoli 53-vuotiaana 5. huhtikuuta 2017.


title: Molekyylimallinnus

text: Molekyylimallinnuksella tarkoitetaan yleisesti erilaisia teoreettisia ja laskennallisia menetelmiä, joilla pyritään mallintamaan molekyylien rakennetta ja käyttäytymistä. Molekyylimallinnusta käytetään laskennallisessa kemiassa ja biologiassa, materiaalitutkimuksessa ja lääkeainesuunnittelussa. Mallituksessa molekyylien rakennetta pyritään esittämään tietokoneen avulla luodun mallin avulla ja tutkimaan yhdisteiden steerisiä ja elektronisia ominaisuuksia, muodostumislämpöjä, reaktiomekanismeja sekä epäorgaanisten materiaalien kide- ja pintarakenteita. Molekyylimallinnusta suoritetaan molekyylimekaanisilla, semiempiirisillä ja kvanttikemiallisilla menetelmillä.


title: Molekyylimallinnus

text: Molekyylimallinnusta suoritetaan yleensä tietokoneen ja siinä olevien mallinnusohjelmien avulla. Ensin pyritään rakentamaan malli piirtämällä molekyylin rakenne tietokoneen mallinnusohjelmalla. Tämän jälkeen molekyylin rakenne optimoidaan lähimpään minimiin; tämä tehdään yleensä molekyylimekaniikalla. Molekyylille tehdään usein vielä konformaatioanalyysi, jossa haetaan erilaiset mahdolliset konformaatiot, jossa molekyyli voi olla. Molekyylille voidaan tehdä lisäksi varauslaskenta, jossa käytetään yleensä semiempiirisiä tai kvanttikemiallisia menetelmiä. Molekyylimallitukseen liittyy myös termi molekyylidynamiikka, jolla tarkoitetaan molekyylin ”liikkuvuuden” laskentaa.


title: Isoperimetrinen epäyhtälö

text: Matematiikassa isoperimetrisen epäyhtälön mukaan annetuille tasokuvioille, jonka piirin pituus on "P" ja pinta-ala "A", on voimassa formula_1, missä yhtäsuuruus on voimassa, jos ja vain jos tasokuvio on ympyrä. Siten annetuista samanpiirisistä kuvioista ympyrällä on maksimaalinen pinta-ala. Toisaalta isoperimetrinen epäyhtälö pätee myös toisin päin: kuvioista, joiden pinta-ala on annettu, on ympyrällä pienin piiri. Isoperimetristä epäyhtälöä voidaan käyttää todistamaan muita geometrisiä epäyhtälöitä. Siitä esimerkiksi seuraa, että annetusta monikulmiosta, jonka kulmien lukumäärä ja sivun pituudet on annettu, seuraa, että suurin mahdollinen monikulmio on syklinen monikulmio, eli sen kärjet sijaitsevat ympyrän kehällä. Yleisemmin on voimassa, että jos "n"-ulotteisen kappaleen "n-1"-ulotteinen pinta on annetun suuruinen, saadaan maksimaalinen "n"-ulotteinen mitta "n"-pallon tapauksessa.


title: Osmo Kivilinna

text: Osmo Kullervo Kivilinna (29. marraskuuta 1910, Turku – 23. elokuuta 1943, Helsinki) oli suomalainen kapteeniluutnantti ja Mannerheim-ristin ritari.


title: Osmo Kivilinna

text: Kivilinna toimi Miinalaiva Riilahden päällikkönä lähes koko aluksen olemassaolon ajan.


title: Osmo Kivilinna

text: Hänet nimitettiin 8. maaliskuuta 1943 Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numero 105 ansioistaan miinalaivan komentajana vaarallisimmillakin vesialueilla. Lisäksi hänen ansiolistalleen kuului useita upotettuja neuvostoliittolaisia sukellusveneitä.


title: Osmo Kivilinna

text: 23. elokuuta 1943 Riilahti kohtasi neuvostoliittolaisia moottoritorpedoveneitä, jotka upottivat sen. Riilahden mukana ollut Vartiomoottorivene 1 pelasti Kivilinnan vedestä Tiiskerin kaakkoispuolella. Hän kuitenkin menehtyi myöhemmin samana päivänä keskussotilassairaala Tilkan leikkaussalissa.


title: Auskultantti

text: Auskultantti eli opettajakokelas tai opetusharjoittelija on opettajankoulutustaan suorittava henkilö, joka on edennyt käytännöllisen harjoittelun vaiheeseen. Yleensä nimitystä käytetään normaalikoulussa opettajan pedagogisten opintojen harjoittelua suorittavasta opiskelijasta, mutta nykyisissä opettajankoulutuksen järjestelyissä on mahdollista suorittaa harjoittelu myös tavallisessa koulussa, joita kutsutaan tässä yhteydessä ”kenttäkouluiksi”.


title: Auskultantti

text: Nimitys auskultantti on peräisin latinan verbistä "auscultare" ’kuunnella’ ja viittaa siihen, että erityisesti 1800-luvulla tyypillisin opettajankoulutuksen opetusmuoto oli pätevän opettajan pitämien oppituntien seuraaminen. Rinnakkaiskoulujärjestelmän aikana kansakoulunopettajaseminaarien viimeisen vuoden opiskelijoita kutsuttiin auskultanteiksi, samoin kuin oppikoulunopettajiksi normaalikouluissa pätevöitymässä olleita maistereita ja kandidaatteja.


title: Auskultantti

text: Aineenopettajaksi opiskeleva auskultantti suorittaa opettajan pedagogiset opinnot (60 op) yleensä yhdessä lukuvuodessa. Tällöin harjoittelu normaalikoululla ja teoriaopetus opettajankoulutuslaitoksella limittyvät toisiinsa. Usein opinnot suoritetaan opiskelun loppuvaiheessa, jolloin ne edeltävät välittömästi valmistumista. Pedagogiset opinnot voi suorittaa myös erillisinä opintoina. Tähän kehotetaan erityisesti muutoin päteviä, ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita henkilöitä, jotka työskentelevät epäpätevinä opettajina.


title: Auskultantti

text: 1900-luvun alkupuolelta alkaen aina 1950-luvulle kansakoulunopettajaseminaarien pääsyvaatimuksena oli kansakoulu-, myöhemmin keskikoulututkinto. Ylioppilaiden olikin 1930-luvulle saakka mahdollista pätevöityä kansakoulunopettajiksi vuodessa seuraamalla seminaaria hospitantteina. Mahdollisuus lakkasi, kun Jyväskylän seminaari muuttui Kasvatusopilliseksi korkeakouluksi, joka erikoistui ylioppilaiden kouluttamiseen kansakoulunopettajiksi.


title: Jan Otto Andersson

text: Jan Otto Andersson (s. 24. elokuuta 1943 Turku) on turkulainen tutkija, valtiotieteen tohtori, kansainvälisen talouden dosentti sekä Suomen Attacin entinen puheenjohtaja. Andersson on kirjoittanut yli 200 tieteellistä artikkelia tai teosta.


title: Jan Otto Andersson

text: Vuonna 1990 Andersson oli perustamassa Vasemmistoliittoa, jonka hallituksessa hän istui muutaman vuoden. Andersson oli Vasemmistoliiton ehdokkaana eduskuntavaaleissa 1991 ja europarlamenttivaaleissa 1999, mutta hän ei tullut valituksi. Ennen uutta puoluetta Andersson vaikutti 1960-luvulta alkaen sen edeltäjä SKDL:ssä. 1980-luvulla Andersson kuului SKDL:n hallitukseen ja hän oli mukana laatimassa liiton, ja sen jäsenpuolue SKP:n, puolueohjelmia. Anderssonin panos on ollut huomattava myös Vasemmistoliiton ohjelmissa. Hän on toiminut vuoden Varsinais-Suomen Vasemmistoliiton puheenjohtajana.


title: Jan Otto Andersson

text: Jan Otto Anderssonilla on kaksi tytärtä, Laura Lotta Andersson ja Vihreän liiton entinen kansanedustaja Janina Andersson.


title: Ajatuksenvapaus

text: Ajatuksenvapaus tarkoittaa ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapautta. Uskonnonvapaus on oikeus tunnustaa ja harjoittaa haluamaansa uskontoa tai olla tunnustamatta mitään uskontoa. Sananvapaus on oikeus ilmaista julkisesti ajatuksiaan.


title: Ajatuksenvapaus

text: Ajatuksenvapauden periaatteen ilmaisevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, kuten Yhdistyneitten kansakuntien ihmisoikeuksien julistus ja Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskeva yleissopimus. Ajatuksen, uskonnon ja elämänkatsomuksen vapaus koskee sekä uskonnollisia että ateistisia käsityksiä.


title: Ajatuksenvapaus

text: Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen vaikutukseen yhteiskunnassa ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit Vapaa-ajattelua kehittivät valistuksen ajan ajattelijat.


title: Ajatuksenvapaus

text: Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880 Brysselissä. Liiton tarkoituksia oli pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen. Jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot. Vapaa-ajattelijaliike vaati kirkon ja valtion erottamista, koulun ja kirkon erottamista sekä täydellisen ajatuksen, omantunnon, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista. Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.


title: Ajatuksenvapaus

text: Käsitteellä valtioateismi on tarkoitettu valtion harjoittamaa uskontojen tukahduttamista ateismin hyväksi. Vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen Neuvostoliiton johtaja V. I. Lenin erotti kirkon valtiosta ja koulun kirkosta. Perustuslailla säädettiin, että maassa vallitsee uskonnonvapauden ja ateistisen propagandan vapaus. Aluksi bolševikit suhtautuivat uskontoon harmittomana taikauskona, joka vähitellen tieteen edetessä tulisi häviämään. Vuonna 1921 suhtautuminen kuitenkin muuttui ja puolue omaksui uuden ”taistelevan ateismin” ja ”taistelevan materialismin” periaatteet, joiden perusteella aloitettiin laaja uskonnonvastainen propagandakampanja. Toisen maailmansodan aikana erityisesti ortodoksinen kirkko otettiin mukaan Saksan vastaiseen sotaponnistukseen, ja uskontojen vaino laimeni.


title: Ajatuksenvapaus

text: Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen vuoden 1903 Forssan ohjelmassa todettiin:


title: Ajatuksenvapaus

text: Uskonnonvapauslain säätämisen jälkeen 1923 Suomessa on saanut vapaasti perustaa uusia uskonnollisia yhdyskuntia, ja myös kaikkien uskontokuntien ulkopuolelle jääminen on sallittua. Vasta uskonnonvapauslaki antoi uskonnottomille täydet kansalaisoikeudet. Vaatimus valtion ja kirkon erottamisesta ei kuitenkaan toteutunut, minkä Jussi Pikkusaari on väitöskirjassaan tulkinnut tappioksi sosiaalidemokraattien katsomuspolitiikalle.


title: Ajatuksenvapaus

text: Valtio-oikeuden ja kansainvälisen oikeuden professori, Åbo Akademin Ihmisoikeusinstituutin johtaja Martin Scheinin toteaa, että myös Suomen valtiokirkkoon kuuluvilla tulee olla uskonnonvapaus, johon sisältyy oikeus päättää siitä, harjoittaako uskontoa vai ei.


title: Ajatuksenvapaus

text: Muun muassa Vapaa-ajattelijain liiton mielestä valtion tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Kaksi valtionkirkkoa, Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, jotka perivät jäsenmaksunsa kuten muutkin yhdistykset eivätkä verotusoikeuden kautta. Evankelis-luterilaisella ja ortodoksisella kirkolla ei tule olla julkisoikeudellista asemaa eikä mitään erioikeuksia.


title: Ajatuksenvapaus

text: Sääntöjensä mukaan Vapaa-ajattelijain liitto vaatii lainsäädännössäVapaa-ajattelijain liiton entinen puheenjohtaja Erkki Hartikainen on sanonut, että jos mitään uskontoa ei ole mainittu missään valtion laissa ja jos valtio ei suosi mitään uskontoa muillakaan tavoin, voidaan sanoa, että kirkko ja valtio tai uskonnot ja valtio on erotettu toisistaan. Tämäkään ei vielä Hartikaisen mukaan merkitse täydellisen ajatuksenvapauden toteutumista. Laeissa saattaa olla uskonnoista peräisin olevia oikeuskäsityksiä ja viranomaiset voivat antaa uskonnollisten käsitystensä vaikuttaa päätöksentekoon. Hartikaisen mukaan Ruotsissa ja Suomessa valtiokirkko on jo pelkästään sillä perusteella, että uskonnoista puhutaan laeissa. Voidaan sanoa, että Ruotsissa ja Suomessa on vahva valtiokirkko muun muassa seuraavista syistä:Hartikaisen mukaan jo näiden epäkohtien korjaaminen muuttaisi Ruotsin ja Suomen valtiokirkot vahvoista valtiokirkoista heikoiksi valtiokirkoiksi. Kirkkojen vaikutusvalta olisi entisellään, mutta kansalaisten elämä olisi entistä vähemmän riippuvaista valtiokirkoista.


title: Ajatuksenvapaus

text: Kun Suomi liittyi 1990-luvun alussa Euroopan neuvostoon, perusoikeudet tuli kirjata perustuslakiin Euroopan ihmisoikeussopimuksen edellyttämällä tavalla. Ihmisoikeussopimuksessa mainitaan perusoikeutena ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus. Suomen perustuslaissa mainitaan ”uskonnon ja omantunnon vapaus”. Eduskunnan perustuslakivaliokunta mainitsi 1994 mietinnössään, että jos lakiin olisi kirjattu ehdotettu ilmaus ”vakaumuksenvapaus”, se olisi merkinnyt korostetusti ”uskonnottoman vakaumuksen” vapautta. Valiokunnan mielestä uskonnottomuuden vapautta ei voitu Suomessa ilmaista näin. Vapaa-ajattelijain liiton mukaan lakiin on täten jäänyt virhe, joka suosii uskontoja. Liiton mukaan tämä virhe ei myöskään ole peruste uskonnon tai uskonnollisten yhdyskuntien erityisasemalle Suomessa.


title: Ajatuksenvapaus

text: Vapaa-ajattelijoiden mukaan suomalaisille tärkein syy kuulua kirkkoon on kirkolle annettu hautausmaiden ylläpito, vaikka monissa eurooppalaisissa maissa kunnat hoitavat hautaustoimen. Liiton mielestä kirkon määräävä markkina-asema hautaustoimessa rajoittaa suomalaisten ajatuksenvapautta. Vapaa-ajattelijoiden mukaan kirkolle on annettu käytännössä mahdollisuus hautaustoimen monopoliin, sillä kirkko saa yhteisöveroa vuosittain noin kaksi kertaa sen verran kuin kirkolta kuluu hautaustoimen ylläpitoon. Evankelisluterilaisen kirkon ja uskonnon syrjivää erityisasemaa kuvaa Vapaa-ajattelijain liiton mielestä se, että yritykset maksavat Suomessa veroa kirkolle. Tämä on liiton mukaan kansainvälisesti ainutlaatuista.


title: Ajatuksenvapaus

text: Vapaa-ajattelijain mielestä kirkolliset juhlapäivät valtakunnallisessa kalenterissa loukkaavat katsomusvapautta. Evankelis-luterilaiset juhlapäivät on poistettava virallisten vapaapäivien joukosta.


title: Ajatuksenvapaus

text: Suomessa lasten päivähoidossa annetaan uskonnollista kasvatusta. Uskontokasvatuksen määrää lain lasten päivähoidosta ja sen toinen pykälä, joka lisättiin lakiin vuonna 1983. Kasvatuksessa on kunnioitettava lapsen huoltajien vakaumusta. Uskontokasvatuksen vaihtoehtona on elämänkatsomustietokasvatus. Perustuslain 11 § turvaamaa oikeutta ajatuksenvapauteen käyttää esiopetusikäisten kohdalla huoltaja, joka valitsee joko uskontokasvatuksen tai elämänkatsomustietokasvatuksen. Esiopetuksen eettinen kasvatus on koko esiopetusryhmälle yhteistä.


title: Ajatuksenvapaus

text: Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut päiväkodeissa tapahtuvaa lasten ääneen rukoiluttamista. Vapaa-ajattelijoiden mukaan rukoiluttaminen loukkaa lapsen perusihmisoikeuksiin kuuluvaa ajatuksenvapautta, jota tulee kunnioittaa.


title: Ajatuksenvapaus

text: Suomen perustuslain 11 §:n 2 momentin perusteella ketään ei voida velvoittaa osallistumaan vakaumuksensa vastaisesti uskonnon harjoittamiseen. Tämän perusteella oppilasta ei voida velvoittaa osallistumaan jumalanpalvelukseen, uskonnolliseen päivänavaukseen tai muuhun uskonnolliseen tilaisuuteen.


title: Ajatuksenvapaus

text: Nykyinen käytäntö on, että oppilaan huoltaja ilmoittaa, jos oppilas ei osallistu uskonnon harjoittamiseen. Ilmoituksen voi tehdä kertaluontoisesti esimerkiksi kouluun ilmoittauduttaessa tai tapauskohtaisesti. Ilmoituksen jälkeen koulun on huolehdittava siitä, että oppilas ei osallistu kyseisiin tilaisuuksiin. Koululla on vastuu oppilaan turvallisuudesta myös silloin, kun oppilas ei osallistu koulun järjestämään uskonnolliseen tilaisuuteen. Koulu järjestää oppilaalle tilaisuuden ajaksi muuta toimintaa. Lukiossa ilmoituksen tekee oppilas itse.


title: Ajatuksenvapaus

text: Suurin osa koulujen päivänavauksista on uskonnon harjoittamista. Vapaa-ajattelijain liiton entinen pääsihteeri Erkki Hartikainen valitti lle, että lukion aamuhartaudet, kuten myös peruskoulun päivänavaukset loukkaavat kirkkoon kuulumattomien oikeuksia. Yhdysvaltain korkein oikeus on kieltänyt päivänavaukset, koska ne rikkovat perustuslakia.


title: Ajatuksenvapaus

text: Suomessa vuoden 1734 lain rikoskaari määräsi jumalanpilkasta kuolemantuomion. Vuoden 1889 rikoslaissa oli jumalanpilkkaa koskeva pykälä. Vuodesta 1890 eteenpäin enimmäisrangaistus jumalanpilkasta oli neljä vuotta vankeutta ja vuodesta 1970 eteenpäin kaksi vuotta.


title: Ajatuksenvapaus

text: Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Uskonnonvapauslain 2 §:n mukaisesti uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut rikosnimikettä tarpeettomana, koska muut lait suojelevat uskonnon harjoittamista häiritsemiseltä.


title: Ajatuksenvapaus

text: Suomen perustuslain 127. pykälässä on määritelty maanpuolustusvelvollisuus, jonka mukaan jokaisella kansalaisella on velvollisuus osallistua maan puolustukseen tai avustaa sitä lain tarkemmin määräämällä tavalla. Miesten kohdalla tämä tarkoittaa pakollista varusmiespalvelusta. Asevelvollinen henkilö, jonka vakaumus estää varusmiespalveluksen suorittamisen, voi suorittaa siviilipalveluksen.


title: Tontilla taas

text: Tontilla taas on helsinkiläisen reggaeartisti Nopsajalan ensimmäinen sooloalbumi. Levyllä Nopsajalka yhdistää sulavasti reggaeta ja hip hop-tyylejä reippaaseen dancehall-poljentoon. Vierailijoina levyllä kuullaan Super Jannea, Jodarokkia, Mariskaa, Soul Captain Bandistä tuttua Paarmaa sekä Raappanaa. Albumista on CD-version lisäksi ilmestynyt myös kahden vinyylin versio. Julkaisuviikollaan (42/2006) albumi sijoittui Suomen virallisen listan 32. sijalle ja pysyi listalla yhteensä kaksi viikkoa."Hyvää huolta" -kappaleen taustamusiikki on lainattu Paarman "Hyvä paimen" -kappaleelta. Kappale "Lisää liekkii" sisältää samplen Survivorin kappaleesta Eye of the Tiger.


title: He kutsuivat luokseen

text: He kutsuivat luokseen on suomalaisen metalliyhtye Saran neljäs albumi, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2006. Levyllä on käytetty syntetisaattoreita ja koneita huomattavasti vähemmän ja hillitymmin, kuin Saran aiemmilla albumeilla.


title: He kutsuivat luokseen

text: "He kutsuivat luokseen" on yhtyeen ensimmäinen Universal Musicille levytetty albumi sekä ensimmäinen rumpali Andreas Bäcklundin kanssa tehty albumi. Kappale ”Momentum” on julkaistu singlenä. Kappaleista ”Huokaus” ja ”Vielä muodostan varjoni” tehtiin promootiosinglet.


title: He kutsuivat luokseen

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 12.


title: He kutsuivat luokseen

text: Sävellykset ja sanoitukset Jorma Korhonen, ellei toisin mainita. Sovitukset Jyrki Tuovinen ja Sara.


title: Maniokki

text: Maniokki eli kassava ("Manihot esculenta") on tyräkkikasveihin kuuluva puolipensas. Se kasvaa 5 metriä korkeaksi ja kukkii syyskuusta marraskuuhun. Maniokki on kotoisin Etelä-Amerikasta.


title: Maniokki

text: Tätä vanhaa hyötykasvia on viljelty ainakin 5 000 vuotta. Portugalilaiset toivat maniokin Länsi-Afrikkaan 1500-luvulla, minkä jälkeen se levisi nopeasti päiväntasaajan eteläpuolella. Sri Lankaan kasvi tuotiin 1786 ja Jaavalle 1835.


title: Maniokki

text: Maniokki tekee 30–60 cm pitkiä mukuloita. Niissä on runsaasti tärkkelystä mutta vain vähän proteiinia. Mukulat eivät ole sellaisinaan syömäkelpoisia, vaan osa lajikkeista on ennen ravinnoksi käyttöä keitettävä, osa vaatii teollisen käsittelyn.


title: Maniokki

text: Koska maniokin viljely ei vaadi pistokkaita lukuun ottamatta ulkopuolisia panoksia, maniokkilajikkeiden jalostus ja uusien lajikkeiden levittäminen läntiseen ja eteläiseen Afrikkaan on osoittautunut maanosan maanviljelyn yhdeksi nykyajan menestystarinaksi. Kun kasvanut maniokin tuotanto on ylittänyt paikallisen tarpeen, sen toimittaminen muualle on synnyttänyt uusia työpaikkoja jalostus- ja kuljetusyrityksissä.


title: Maniokki

text: Suuri osa maailman väestöstä, erityisesti tropiikissa, käyttää maniokkia pääasiallisena ravintonaan. Mukuloista voidaan valmistaa jauhoja ja ryynejä, joita kutsutaan "tapiokaksi". Keitettyä maniokkia käytetään perunan tapaan, ja tapiokalla voi korvata esimerkiksi vehnäjauhoja.


title: Maniokki

text: Maniokkia voi myös hapattaa, jolloin siitä häviävät sen sisältämät haitalliset aineet. Maniokkia ei saa syödä raakana sen sinihapon vuoksi. Afrikassa ja Etelä-Amerikassa syödään maniokkia paljon, ja myrkytykset ovat ongelma.


title: Maniokki

text: Maniokista voidaan valmistaa myös asetonia ja alkoholia.


title: Kymen Sosialidemokraattinen Piiri

text: Kymen Sosialidemokraattinen Piiri oli SDP:n piirijärjestö Kymen vaalipiirissä. Piiritoimisto sijaitsi Kotkassa. Vuonna 2013 järjestö yhdistyi vaalipiiriuudistusta seuraten SDP Etelä-Savon kanssa muodostaen Kaakkois-Suomen Sosialidemokraatit.


title: Kymen Sosialidemokraattinen Piiri

text: Vuonna 2006 piirin alueella toimi kuusi kunnallisjärjestöä ja 49 puolueosastoa. Puolueen perusosastojen jäseniä oli piirin alueella 5 300.


title: Arkkitraavi

text: Arkkitraavi (myös epistyyli) eli liitinpalkki on antiikin rakennuksissa palkiston alin osa, joka lepää pylväiden kapiteelien päällä ja kannattaa kattorakenteita.


title: Luokkakaavio

text: Luokkakaavio on UML-mallinnuksessa käytettävä kaavio. Sen avulla kuvataan olio-ohjelmointikielien luokkia. Luokat vastaavat tietoja, niiden ominaisuuksia (attribuutteja) sekä tietoon kohdistuvia toimenpiteitä. Luokkakaaviossa luokkia yhdistää assosiaatiot. Assosiaatioissa voi olla yhden suhde yhteen, yhden suhde moneen, monen suhde moneen -yhteyksiä. Voi olla myös nollan suhteita, joka tarkoittaa, että toisen luokan ilmentymää ei ole.


title: Luokkakaavio

text:
Luokkakaavioissa voi olla periytymissuhteita. Periytymiskaaviot auttavat ohjelmoijaa valitsemaan sopivan luokan ja sen metodin tehtävään. Luokkakaavio auttaa myös hahmottamaan missä johdetuissa luokissa metodi näkyy. Kirjastoja ovat mm. Microsoftin MFC, Sun Javan JDK SDK Api.
Ohjelmointiympäristö voi osata luoda luokkakaaviosta ohjelmointikielen mukaista ohjelmakoodia. Koodi on runko luokasta, attribuuteista ja toiminnoista (metodit). Metodeihin tulee automaattisesti parametrit. Tämä nopeuttaa ohjelmointia kun rutiinitoimenpiteet syntyvät automaattisesti.


title: Triglyfi

text: Triglyfi (, kolmikaiverruksinen) on uurteinen laatta doorilaisen temppelin friisissä. Kolmella pystyuurteella koristellut triglyfit vuorottelevat friisissä metooppien kanssa, ja niiden alapuolella on pisaralista.


title: Metooppi

text: Metooppi (kreikaksi μετόπη) on triglyfien välinen suorakulmainen kenttä doorilaisen rakennuksen friisissä. Metooppi voi olla joko sileä tai koristeltu reliefein. Antiikin metoopeista tunnetuimmat ovat Parthenonin 92 metooppia, joissa kuvataan kentaurien ja lapiittien välistä taistelua.


title: Metooppi

text: Metooppi voi olla myös doorilaisen friisin maalattu savilaatta.


title: Lännensuitset

text: Lännensuitset (myös western-suitset) ovat Pohjois-Amerikasta kotoisin olevassa lännenratsastuksessa käytettävät suitset, joissa ei ole turpahihnaa.


title: Lännensuitset

text:
Lännensuitsia on kahdenlaisia:
Ensimmäinen on malli, josta puuttuvat kokonaan perinteisiin suitsiin kuuluvat turpa- ja leukahihna. Suitsien paikalla pysymisen takuuksi on pantu korvalenkki, joka kulkee hevosen vasemman korvan ympäri. Toisessa lännensuitsien mallissa käytetään otsahihnaa, eikä korvalenkkiä tarvita. Lännensuitset voivat olla perinteisesti raakavuodasta tehdyt tai nailoniset. Lännensuitset ovat yleensä koristeelliset ja niihin voi kuulua tupsuja, hapsuja tai nahkasta valmistettuja koristeita. Lännensuitsien kanssa käytetään tietynlaisia nahkaohjia, joita on kahta eri päämallia: Päistään auki olevat ja yhtenäiset, nk. kalifornialaiset ohjat.
On myös olemassa kuolaimettomat bosal hackamore -suitset, joita lännenratsastuksessa saatetaan käyttää kuolaimellisten lännensuitsien sijaan.Bosal hackamore näyttää kotitehdyltä riimulta jossa on ohjat(kuten kuvassa näkyy). Kuten tavallista hackamorea, myöskään bosal hackamorea ei saisi käyttää kuin kokenut ratsastaja.


title: Alexis af Enehjelm

text: Alexis Gustaf Maximilian af Enehjelm (2. lokakuuta 1886 Hämeenlinna – 19. heinäkuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen laulaja ja toimittaja. Enehjelm opiskeli vuosina 1909–1913 laulua Wienissä ja Münchenissä ja toimi vuosina 1914–1919 Helsingin musiikkiopistossa laulunopettajana ja piti samanaikaisesti konsertteja. Vuosina 1919–1920 hän lauloi Suomalaisessa Oopperassa, minkä jälkeen hän oli kiinnitettynä Darmstadin oopperassa vuosina 1920–1924 ja sen jälkeen uudelleen Suomalaisessa Oopperassa vuoteen 1931. Enehjelm hallitsi noin 50 eri oopperaroolia. Lisäksi Enehjelm työskenteli vuodesta 1926 Yleisradiossa kuuluttajana ja toimittajana, ja sen myötä hänestä tuli yksi merkittävimmistä suomalaisista radiopersoonista. Jo ennen Yleisradion perustamista Enehjelm oli työskennellyt Suomen Radioyhdistyksen kuuluttajana ja ohjelmanhankkijana.


title: Alexis af Enehjelm

text: Vuodesta 1934 Alexis af Enehjelm toimi radion selostus- ja ajanvieteosaston päällikkönä. Reportaasiohjelmien saavuttamaa suurta suosiota hän arvioi: ""Reportaasit välittävät meille jotain juuri sinä hetkenä tapahtuvaa, ja kuuntelijat niiden kautta tulevat kosketukseen elävän elämän kanssa. Reportaasitoiminta yhdistää mitä erilaisimmat kansalaiset toisiinsa: työmies tutustuu tieteen korkeimmalla huipulla kulkevaan oppineeseen, rikas tirehtööri tutustuu yksinkertaiseen rehtiin sotamieheen, balettineitonen vakavaan talonpoikaan ja uljas sotakenraali haaveilevaan runoilijattareen. Sitä paitsi radion silmä, mikrofoni – tai oikeastaan korva pääsee kaikkialle. Sen alue ulottuu Presidentinlinnasta Pelastusarmeijan yömajaan, vedenalaisesta sukellusveneestä Kallion kirkon torniin, rikospoliisin vankikopista itse arkkipiispan ympäristöön, tanssilattian riemusta ja remusta ulos kalmistojen kukkiin ja seppeleihin.""


title: Alexis af Enehjelm

text: Enehjelm myös sävelsi yksinlauluja ja julkaisi vuonna 1919 novellikokoelman sekä romaanin "Giovanna går vilse" vuonna 1934.


title: Alexis af Enehjelm

text: Radiotyönsä ansiosta Enehjelmistä tuli niin suosittu ja rakastettu, että hänen hautajaisiinsa Helsingin Hietaniemen kappelissa osallistui useita tuhansia ihmisiä ja siunaustilaisuus välitettiin kappelista kovaäänisten välityksellä yleisön kuultavaksi.


title: Paul Young

text: Paul Young (s. 17. tammikuuta 1956, Luton, Bedfordshire) on englantilainen poplaulaja.


title: Paul Young

text: Ennen soolouraansa Young oli jäsenenä yhtyeissä Kat Kool & The Kool Kats, Streetband ja Q-Tips. Vuonna 1982 hän lähti soolouralle ja julkaisi kaksi singleä "Iron Out The Rough Spots" ja "Love Of The Common People", jotka eivät olleet menestyksekkäitä. Kolmas single, joka oli cover Marvin Gayen klassikosta "Wherever I Lay My Hat (That's My Home)", sen sijaan nousi Isossa-Britanniassa listaykköseksi ja pysyi siellä kolme viikkoa.


title: Paul Young

text:
Young menestyi ympäri Eurooppaa, sillä debyyttisooloalbumi "No Parlez" myi platinaa useissa maissa. Vuonna 1985 hän julkaisi singlen "Everytime You Go Away", josta tuli maailmanlaajuinen hitti.
Young esiintyi vuonna 1988 Nelson Mandelan 70-vuotissyntymäpäivän kunniaksi järjestetyssä konsertissa, jossa hän lauloi Crowded Housen kappaleen "Don't Dream It's Over". 1992 hän esitti kappaleen "Radio Ga Ga" yhdessä Queenin kanssa konsertissa, joka järjestettiin aiemmin menehtyneen Freddie Mercuryn kunniaksi.


title: Paul Young

text: Youngilla ja hänen ex-vaimollaan Stacey Smithillä on kolme lasta.


title: Kadonneiden jäljillä

text: Kadonneiden jäljillä oli kanadalais-yhdysvaltalainen televisiosarja, joka kertoi kadonneita ihmisiä etsivästä FBI:n erikoisryhmästä. Sarja perustui Meg Cabotin menestysromaaneihin Pääosissa olivat Vivica A. Fox, Caterina Scorsone, Mark Consuelos ja Justin Louis. Sarjaa esitettiin vuosina 2003–2006 kolmena esityskautena yhteensä 56 jaksoa.


title: Ole Beich

text: Ole Beich (1955 Esbjerg – 16. lokakuuta 1991 Kööpenhamina) oli tanskalainen basisti, joka soitti rock-yhtye L.A. Gunsissa ja vuonna 1985 Guns N' Roses-yhtyeessä. Beich hukkui Sct. Jørgen -järveen Kööpenhaminan keskustassa vuonna 1991.


title: Comitia

text: Comitiat eli kansankokoukset olivat Rooman tasavallan poliittisessa järjestelmässä kokouksia, joilla oli sekä lainsäädäntö- että oikeudellista valtaa. Ne myös valitsivat virkamiehet. Comitioiden tyypit olivat comitia calata, comitia curiata, comitia centuriata ja comitia tributa. Lisäksi oli plebeijien concilium plebis.


title: Comitia

text: Rooman kansankokoukset pystyivät säätämään lakeja taannehtivasti. Lakiehdotukset tulivat virkamiehiltä, kokouksen osanottajat eivät voineet tehdä omia esityksiä. Kansankokouksilla oli myös oikeudellista valtaa, joka tasavallan lopulla osittain siirrettiin oikeusistuimille. Roomassa ei tunnettu vallan kolmijakoa, joten lainsäädännöllinen-, oikeudellinen- ja toimeenpanovalta sekoittuivat osittain keskenään. Tästä huolimatta vallankäyttöä myös valvottiin monin tavoin.


title: Comitia

text: Vanhin kansankokous oli comitia calata. Se oli olemassa jo esihistoriallisella ajalla. Historiallisen ajan alussa sen merkitys oli jo vähenemässä. Tässä kokouksessa ei äänestetty eikä kansa osallistunut aktiivisesti toimintaan. Kokouksen tarkoitus oli kutsua kansa koolle todistamaan tiettyjä toimia tai kuulemaan ilmoituksia. Ilmoitukset saattoivat koskea ajanlaskua, toimitukset saattoivat olla esimerkiksi uskonnollisten virkamiesten virkaanastujaisia tai testamentin vahvistamista.


title: Comitia

text: Comitia calataa johti pontifex maximus ja se todennäköisesti pidettiin Capitoliumilla. Se koostui vain patriiseista.


title: Comitia

text: Comitia curiata oli toiseksi vanhin kansankokouksista. Se koostui patriiseista, jotka oli järjestetty 30:een "curiaan", joista jokaisella oli yksi ääni. Alun perin tämä kansankokous valitsi virkamiehet, antoi heille "imperiumin" ja sääti lakeja. Myöhemmin sen oikeudet rajoittuivat "imperiumin" myöntämiseen comitia centuriatassa valituille virkamiehille. Myöhäisessä tasavallassa comitia curiata koostui vain 30 liktorista, joiden katsottiin edustavan curioita.


title: Comitia

text: Comitia centuriata eli sotaväenkokous koostui sekä patriiseista että plebeijeistä, jotka oli jaettu viiteen taloudelliseen luokkaan ja edelleen centurioiksi kutsuttuihin sisäisiin osiin. Kokoukseen osallistuminen edellytti riittävää varallisuutta ja äänestysjärjestelmä takasi, että rikkaimmilla kansanosilla oli selvä etulyöntiasema äänestyksissä. Kokous kutsuttiin vuosittain koolle valitsemaan seuraavan vuoden konsuli ja preettorit. Viiden vuoden välein valittiin kensorit. Varhaisempina aikoina kokous myös toimi tuomioistuimena törkeästä maanpetoksesta syytetyille.


title: Comitia

text: Kokouksessa centuriat äänestivät ensin sisäisesti ja yksittäisten kansalaisten mielipiteistä muodostui centurian ääni. Tämän jälkeen centuriat äänestivät lähtien rikkaimmasta. Ensimmäiset 18 centuriaa pidettiin muodollisessa sadan hengen koossa, kun taas muissa centurioissa oli huomattavasti enemmän ihmisiä. Näin ensimmäiset centuriat saivat äänestyksissä suhteettoman edun.


title: Comitia

text: Comitia centuriata oli alun alkaen ollut ritarisäätyisten sotilaiden kokous, joka oli kokoontunut Campus Martiuksella Rooman ulkopuolella, koska armeijat eivät saaneet astua kaupunkiin. Kokouksen suuruus teki siitä myös monimutkaisen. Se käyttikin lainsäädäntövaltaansa vain harvoin keskittyen yleensä vain virkamiesten valintaan.


title: Comitia

text: Comitia tributa koostui sekä patriiseista että plebeijeistä. Kansalaiset oli jaettu tribuksiin, joita oli 35 ja joista jokaisella oli yksi ääni. Valtaosa kaupungin väestöstä kuului neljään kaupunkitribukseen. Maaseututribuksia oli 31, joten niiden valta oli huomattavasti suurempi. Kansankokous kokoontui Forum Romanumilla ja valitsi muun muassa kvestorit ja sotilastribuunit. Sillä oli huomattavasti oikeudenkäyntivaltaa, kunnes diktaattori Sulla perusti oikeusistuimia, joille oikeudenkäynnit siirrettiin.


title: Comitia

text: Comitia tributan osana oli concilium plebis, joka koostui plebeijeistä. Se valitsi kansantribuunit ja ediili.


title: Comitia

text: Konsulikaudellaan 88 eaa. Sulla sääti lain, jonka mukaan comitia tributa ja concilium plebis saattoivat äänestää vain senaatin antamista lakiehdotuksista. Hän myös järjesti comitia centuriatan niin, että ensimmäisellä luokalla, senaattoreilla ja merkittävimmillä ritareilla, oli lähes puolet kaikista äänistä. Hän vei comitia tributalta ja concilium plebikseltä lainsäädäntövallan.


title: Comitia

text: Kun Marius ja Cinna pääsivät valtaan, nämä uudistukset kumottiin. Sulla palautti ne diktaattorikaudellaan. Sullan kuoltua ne taas kumottiin.